(3)Tšekki toimitti vuoden 2019 kansallisen uudistusohjelmansa ja vuoden 2019 lähentymisohjelmansa 30 päivänä huhtikuuta 2019. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon.

(4)Kauden 2014–2020 Euroopan rakenne- ja investointirahastojen, jäljempänä ’ERI-rahastot’, ohjelmasuunnittelussa on otettu huomioon asiaankuuluvat maakohtaiset suositukset. Kuten Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1303/2013 23 artiklassa säädetään, komissio voi pyytää jäsenvaltiota tarkastelemaan uudelleen kumppanuussopimustaan ja asiaankuuluvia ohjelmiaan ja esittämään niihin muutoksia, kun tämä on tarpeen asiaankuuluvien neuvoston suositusten täytäntöönpanon tukemiseksi. Komissio on antanut tarkempaa tietoa tämän säännöksen hyödyntämisestä ohjeissa sellaisten toimenpiteiden soveltamiselle, joilla ERI-rahastojen vaikuttavuus kytketään talouden tehokkaaseen ohjaukseen ja hallintaan.

(5)Tšekkiin sovelletaan vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevää osiota. Vuoden 2019 lähentymisohjelmassaan hallitus odottaa julkisen talouden siirtyvän 0,3 prosentin ylijäämästä suhteessa BKT:hen vuonna 2019 0,2 prosentin alijäämään vuonna 2020. Alijäämän ennustetaan kasvavan asteittain 0,5 prosenttiin vuoteen 2022 mennessä. Uudelleenlasketun rakenteellisen rahoitusaseman perusteella julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoite, jota on muutettu (vuonna 2019 alijäämätavoite on rakenteellisin luvuin 1 prosentti ja vuodesta 2020 0,75 prosenttia suhteessa BKT:hen) ylittyy edelleen koko ohjelmakauden ajan. Vuoden 2019 lähentymisohjelman mukaan julkisen talouden velan suhteessa BKT:hen odotetaan supistuvan vähitellen siten, että se on 29,7 prosenttia vuonna 2022. Näiden julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on uskottava. Julkisen talouden tavoitteiden saavuttamiseen liittyvät riskit näyttävät olevan pitkälti tasapainossa. Julkisen sektorin palkkojen ja sosiaalisten tulonsiirtojen odotetaan kasvavan edelleen, kun taas kokonaistulot vähenevät hieman suhteessa BKT:hen. Komission kevään 2019 talousennusteen mukaan rakenteellisen rahoitusaseman odotetaan vuonna 2019 heikkenevän noin –0,1 prosenttiin ja vuonna 2020 edelleen –0,4 prosenttiin suhteessa BKT:hen, mikä ylittää julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteen. Kaiken kaikkiaan neuvosto arvioi Tšekin vuosina 2019 ja 2020 noudattavan vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia.

(6)Tšekillä on pitkällä aikavälillä keskisuuria julkisen talouden kestävyyteen liittyviä riskejä, jotka johtuvat pääasiassa väestön ikääntymiseen liittyvistä kustannuksista. Eläkemenot ovat merkittävin pitkän aikavälin kestävyyteen kielteisesti vaikuttava tekijä, sillä niiden odotetaan kasvavan noin 2 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuoteen 2070 mennessä. Pitkän aikavälin riskit aiheutuvat epäsuotuisasta väestönkehityksestä sekä siitä, että eläkeiän lakisääteiseksi ylärajaksi on asetettu 65 vuotta. Tämän seurauksena vanhushuoltosuhde eli ikääntyneiden määrä suhteessa aktiiviväestöön lähes kaksinkertaistuu noin 50 prosenttiin vuoteen 2070. Viimeaikaiset toimenpiteet parantavat eläkkeiden riittävyyttä. Eläke-etuuksien avokätisempien indeksiehtojen lisäksi hallitus on korottanut peruseläkkeen määrää ja iäkkäämpien eläkkeensaajien eläkkeitä. Näiden lisäksi ei kuitenkaan toteuteta toimia, jotka parantaisivat kestävyyttä. Esimerkiksi lakisääteistä eläkeikää ei nosteta automaattisesti elinajanodotteen paranemisen myötä. Tällä hetkellä kaikki muutokset eläkeikään (lakisääteiseen ja varhaiseläkkeeseen) tehdään hallituksen ehdotuksesta, ja parlamentin on hyväksyttävä ne. Nämä toimenpiteet voitaisiin yhdistää työmarkkinapolitiikkaan, jolla tuettaisiin pidempiä työuria ja aliedustettujen väestöryhmien osallistumista. Ikäsidonnaisten julkisten terveydenhuoltomenojen odotetaan kasvavan 1,1 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuoteen 2070 mennessä, mikä myös heikentää julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyttä. Tässä yhteydessä sairaalasektorin lisäkeskittäminen ja perusterveydenhuoltoon sekä integroituun sosiaali- ja terveydenhuoltoon investoiminen voisi parantaa terveydenhuoltojärjestelmän kustannusvaikuttavuutta.

(7)Tšekin keskuspankki voi asettaa makrovakaustoimena suositusluonteisia kiinnitysluottorajoja, mutta nykyisen lainsäädännön nojalla sen valtuudet määrätä seuraamuksia ovat vähäiset, koska sillä ei ole virallista toimivaltaa valvoa niiden täytäntöönpanoa. Vaikka tšekkiläiset pankit yleisesti ottaen noudattavat suosituksia, sitovilla lakisääteisillä rajoilla pankit saataisiin todennäköisesti noudattamaan raja-arvoja nykyistä paremmin ja samalla varmistettaisiin rahoitusjärjestelmän vakaus ja vähennettäisiin lainanottajien riskejä. Tšekin keskuspankkilain muuttamista koskevan lainsäädäntöehdotuksen käsittely on edelleen kesken.

(8)Hienoisista parannuksista huolimatta korruptio on edelleen ongelma yrityksille ja saattaa haitata taloudellista toimintaa. Myönteistä on, että vuonna 2017 käynnistettyjä (mukaan lukien julkisia hankintoja koskevia) uudistuksia toteutetaan parhaillaan, ja hallitus on viimein hyväksynyt joitakin keskeneräisiä toimenpiteitä ja lähettänyt ne parlamentin käsiteltäväksi. Näitä ovat muun muassa ehdotukset, jotka koskevat ylimmän tilintarkastusviraston tehtäväkentän ulottamista alueisiin ja kuntiin sekä nimityksiä valtion omistamiin yrityksiin, joissa sääntely on olennaista eturistiriitojen välttämiseksi. Väärinkäytösten paljastajien suojelua ja lobbausta koskevia ehdotuksia ei ole kuitenkaan vielä hyväksytty.

(9)Tšekin työmarkkinat toimivat tällä hetkellä hyvin. Työllisyys on viimeksi kuluneiden seitsemän vuoden aikana kasvanut tasaisesti ja työttömyys on vähentynyt huomattavasti. Pienten lasten äitien, matalan osaamistason työntekijöiden ja vammaisten työmarkkinapotentiaalia ei kuitenkaan hyödynnetä tarpeeksi. Näiden ryhmien työmarkkinoille osallistumista on selkeästi mahdollista lisätä, koska maassa esiintyy työvoimapulaa. Työllisyyserot ja sukupuolten väliset palkkaerot ovat edelleen suuria huolimatta viimeaikaisista toimenpiteistä, joilla vanhempainvapaata on muutettu joustavammaksi ja lastenhoitopalveluja on lisätty. Naisten työllisyysaste on edelleen selvästi alhaisempi kuin miesten. Kohtuuhintaisten lastenhoitopalvelujen heikolla saatavuudella, pitkillä vanhempainvapaaoikeuksilla, joustavien työjärjestelyjen vähäisellä käytöllä ja pitkäaikaishoitopaikkojen puutteella on edelleen suuri vaikutus työmarkkinoille osallistumiseen. Virallisten lastenhoitopalvelujen piirissä oli vuonna 2017 vain 6,5 prosenttia alle kolmivuotiaista lapsista (kun EU:n keskiarvo oli 34,2 prosenttia). Vaikka matalan osaamistason työntekijät muodostavat vain pienen osan väestöstä, heidän työllisyysasteensa on selvästi alhaisempi kuin keskitason ja korkean osaamistason työntekijöiden. Myös vammaisten työllisyysaste on edelleen alhainen. Julkiset työvoimapalvelut eivät tällä hetkellä pysty rajallisen kapasiteettinsa vuoksi tarjoamaan työnhakijoille yksilöllistä ja jatkuvaa tukea. Heikommassa asemassa olevien väestöryhmien osallistumista työmarkkinoille voitaisiin edistää lisäämällä julkisten työvoimapalvelujen kenttätoimintaa ja aktivointikapasiteettia sekä toteuttamalla vaikuttavaa ja oikein kohdennettua aktiivista työvoimapolitiikkaa.

(10)Kun valmistusteollisuuteen painottuvassa taloudessa työvoima ja väestörakenne asettavat rajoitteita, koulutukseen tulisi investoida lisää, myös työssäkäyvien aikuisten osalta, jotta voidaan varmistaa, että maa on valmis talouden rakennemuutoksien mukanaan tuomiin haasteisiin, kuten teknologisiin muutoksiin. Etenkin digitaalialalla saattaa syntyä osaamisen kysynnän ja tarjonnan epätasapainoa muun muassa tulevaisuuden automaation ja robotisaation seurauksena. Uudet työt edellyttävät uutta osaamista ja huomattavia investointeja erityisesti korkean tason tekniseen ammattitaitoon ja digitaalisiin taitoihin, joita tarvitaan nykyisten mekaanisten töiden automatisoinnin myötä. Vaikka viime vuosina on toteutettu useita kattavaa osaamisstrategiaa koskevia aloitteita, niistä ei ole vielä kehittynyt todellista kattavaa järjestelmää.

(11)Opiskelijoiden sosioekonominen tausta vaikuttaa edelleen voimakkaasti koulutustuloksiin. Koulutuksen inklusiivisuutta lisäävä uudistus käynnistettiin vuonna 2016 Euroopan sosiaalirahaston tuella. Sen onnistuminen riippuu kestävän ja riittävän kansallisen rahoituksen saatavuudesta, opettajien ja opetusavustajien lisäkoulutuksesta ja inklusiivisen opetuksen etuja koskevan yleisen tiedon lisäämisestä. Vaikka inklusiivisuuteen tähtäävän koulutusuudistuksen vaikutus on ollut yleisesti ottaen myönteinen, sen vaikutus romanilasten osallistumiseen yleisopetukseen on edelleen vähäinen. Vähäiset investoinnit, opettajan ammatin vähäinen houkuttelevuus ja sosioekonominen eriarvoisuus rajoittavat saavutettavaa koulutustasoa. Opettajista on pulaa, koska opettajan työtä ei arvosteta, palkat ovat viimeaikaisista korotuksista huolimatta matalia muihin ammatteihin verrattuna ja urakehitysmahdollisuuksia on vähän. Opettajan ammatti ei ole lahjakkaiden nuorten silmissä edelleenkään kovin houkutteleva vaihtoehto. Pätevien opettajien puute yhdistettynä odotettuun epäsuotuisaan väestörakenteen kehitykseen viittaa siihen, että tulevaisuudessa saattaa olla entistä haastavampaa saada palvelukseen opetushenkilöstöä ja pitää heidät palveluksessa.

(12)Vaikka Tšekki on kauttakulkumaa, Euroopan liikenneverkot, mukaan lukien TEN-T-käytävät, eivät ole vielä läheskään valmiita. Myös esikaupunkien liikenneinfrastruktuurissa on edelleen puutteita, mikä rajoittaa ihmisten mahdollisuuksia löytää kohtuuhintainen asunto ja vaikeuttaa työmatkoja. Heikot liikenneyhteydet haittaavat myös liiketoimintaa, erityisesti syrjäisillä alueilla. Vaikka esikaupungistuminen suurkaupunkialueilla jatkuu, esikaupunkien liikenneverkot ovat jääneet kehityksestä jälkeen erityisesti rautatieinfrastruktuurin osalta. Maa suoriutuu heikosti hiilen vähentämisessä, erityisesti kun tarkastellaan uusiutuvan energian osuutta liikenteessä ja sähköajoneuvojen yleistymistä. Lisäksi latausinfrastruktuurin suunniteltu kasvu ei ehkä riitä kattamaan tulevaa kysyntää. Investoimalla enemmän kestävään liikenteeseen voitaisiin myös vähentää ilmansaasteita ja melusaastetta, mikä lieventäisi niiden haittavaikutuksia kansanterveyteen erityisesti kaupunkialueilla. Digitaalinen infrastruktuuri on paranemassa, mutta kaupunkien ja maaseudun välillä on edelleen jakolinja, sillä vain 59 % maaseudun kotitalouksista on nopeiden laajakaistaverkkojen piirissä. Kupari-infrastruktuuriin perustuvien vanhempien verkkojen kehittäminen yhdessä kiinteiden langattomien yhteysratkaisujen kanssa ei riitä vuodeksi 2025 asetettujen verkkoyhteyksiä koskevien tavoitteiden saavuttamiseen. Tuleviin yhteystarpeisiin vastaaminen edellyttää investointeja erittäin suuren kapasiteetin verkkoihin (valokuituverkkoihin) ja asianmukaisia kysyntään vaikuttavia toimenpiteitä.

(13)Tšekin talouden energiaintensiteetti on edelleen EU:n suurimpia, sillä energiatehokkuus on parantunut hitaasti erityisesti rakentamisessa. Energiaintensiteetti on suurin teollisuudessa ja asumisessa. Energiatehokkuuden parantaminen tarjoaa Tšekille mahdollisuuden parantaa kilpailukykyä, vähentää kotitalouksien ja yritysten energiakustannuksia, kehittää puhtaampaa teollisuutta ja siirtyä ylöspäin arvoketjussa. Kivihiili on valta-asemassa energia-alalla ja suurin hiilidioksidipäästöjen lähde, mikä tekee siitä huomattavan uhkan paikalliselle ilmanlaadulle. Tieliikenteen kasvihuonekaasupäästöt ovat lisääntyneet voimakkaasti viiden viime vuoden aikana. Maassa ei ole toteutettu tarpeeksi ilmastonmuutokseen sopeutumiseen ja riskien ehkäisemiseen vaadittavia ennaltaehkäisy-, valmius- ja katastrofinhallintatoimia.

(14)Hallinto- ja sääntelyrasitus voi haitata investointeja. Monet tšekkiläiset yritykset pitävät hallinto- ja sääntelyrasitteita merkittävänä esteenä investoinneille. Nopeasti muuttuva lainsäädäntö ja monimutkaiset hallinnolliset menettelyt vaikeuttavat edelleen liiketoiminnan harjoittamista huomattavasti. Sopimusten täytäntöönpanon kustannukset, jatkuvat muutokset vero- ja työnlainsäädäntöön ja rakennuslupien saamisen vaikeus saattavat vähentää maahan tehtävien investointien houkuttelevuutta. Lisäksi hallinnollisen rasituksen määrä vaihtelee huomattavasti alueittain. Viime aikoina on tehty esityksiä, joiden tavoitteena on yksinkertaistaa erityisesti suurten infrastruktuurihankkeiden kaavoitusmenettelyjä. Lisäksi hallitus valmistautuu laatimaan uuden rakennuslain vuoteen 2021 mennessä yhdessä työmarkkinaosapuolien kanssa. Vastuu tuotteiden markkinavalvonnasta on hajallaan eri organisaatioissa, siinä esiintyy päällekkäisyyttä ja tehokas koordinointi ja tuloksellinen yhteistyö on haastavaa.

(15)Julkisia hankintoja koskevien menettelyjen läpinäkyvyys ja hankintoihin liittyvä koulutus ovat parantuneet, mutta ne ovat edelleen jäljessä, kun tarkastellaan kilpailun lisääntymistä. Syynä tähän ovat se, että suuressa osassa menettelyjä saadaan vain yksi tarjous, ongelmat laatukriteerien käytössä ja epäluottamus julkisiin instituutioihin. Valtaosa julkisia hankintoja koskevista päätöksistä perustuu edelleen alhaisimpaan hintaan, sillä strategiseen lähestymistapaan siirtyminen on edelleen kesken. Painopiste on siirtynyt enemmän keskitettyihin hankintoihin ja yhteisen asiantuntemuksen hyödyntämiseen, mutta niiden käyttöönotto edistyy hitaasti todistetuista hyödyistä huolimatta.

(16)Tšekissä ei ole vielä luotu täysin toimivaa kotimaiseen tutkimukseen ja kehitykseen perustuvaa innovaatioekosysteemiä. EU:n tasolla maa on edelleen kohtuullinen innovoija, vaikka tutkimus- ja kehitysintensiteetti onkin kasvanut. Tämä tulos saattaa liittyä julkisiin investointeihin, joista puuttuu yhdenmukainen strategia tutkimustyön vaatimattomien tulosten sekä yksityisen sektorin ja tiedemaailman välisen yhteistyön parantamiseksi. Tuottavuuden kasvun taustalla ovat pääasiassa suuret ulkomaiset yritykset, kun taas kotimaiset yritykset ovat jääneet jälkeen lisäarvon luomisessa. Lisäksi kokonaistuottavuus, jolla mitataan pääoman ja työvoiman käytön tehokkuutta tuotannossa, on kasvanut suhteellisen hitaasti. Keskittyminen kotimaiseen innovointiin voisi lisätä tuottavuutta kaikessa liiketoiminnassa, pienet ja keskisuuret yritykset mukaan lukien.

(17)Kaudella 2021–2027 voitaisiin EU:n rahastoja koskevan ohjelmasuunnittelun avulla auttaa korjaamaan joitakin suosituksissa havaituista puutteista, erityisesti maaraportin liitteen D kattamilla osa-alueilla. Näin Tšekki voisi mainituilla aloilla hyödyntää kyseisiä rahastoja parhaalla mahdollisella tavalla alueelliset erot huomioon ottaen. Maan hallinnollisten valmiuksien vahvistaminen näiden varojen hallinnoimiseksi on tärkeä tekijä tämän investoinnin onnistumisen kannalta.

(18)Komissio on vuoden 2019 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson osana tehnyt kattavan analyysin Tšekin talouspolitiikasta ja julkaissut sen vuoden 2019 maaraportissa. Se on arvioinut myös vuoden 2019 lähentymisohjelman ja vuoden 2019 kansallisen uudistusohjelman sekä jatkotoimenpiteet, joita on toteutettu Tšekille viime vuosina annettujen suositusten noudattamiseksi. Se on ottanut huomioon ohjelmien ja jatkotoimenpiteiden merkityksen Tšekin finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta mutta myös sen, ovatko ne unionin sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen vahvistaa antamalla unionin tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin.

(19)Neuvosto on tutkinut vuoden 2019 lähentymisohjelman tämän arvioinnin perusteella ja katsoo, että Tšekin odotetaan noudattavan vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia,

SUOSITTAA, että Tšekki toteuttaa vuosina 2019 ja 2020 toimia, joilla se

1.parantaa eläke- ja terveydenhuoltojärjestelmien julkistaloudellista pitkän aikavälin kestävyyttä; hyväksyy ehdotetut korruption vastaiset toimenpiteet;

2.edistää pienten lasten äitien työllistymistä muun muassa parantamalla kohtuuhintaisten lastenhoitopalvelujen saatavuutta ja edistää heikommassa asemassa olevien väestöryhmien työllistymistä; parantaa koulutusjärjestelmien laatua ja inklusiivisuutta muun muassa edistämällä teknisiä ja digitaalisia taitoja sekä opettajan ammatin arvostusta;

3.kohdentaa investointeihin liittyvää talouspolitiikkaa liikenteeseen ja erityisesti sen kestävyyteen, digitaaliseen infrastruktuuriin ja vähähiiliseen talouteen ja energiaan siirtymiseen alueelliset erot huomioon ottaen; vähentää investointeihin kohdistuvaa hallinnollista rasitusta ja mahdollistaa laatuun perustuvan kilpailun lisäämisen julkisissa hankinnoissa; poistaa täysin toimivan innovaatioekosysteemin kehittämistä haittaavat esteet.