FI Euroopan unionin virallinen lehti C 316/14

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettu muutoshakemuksen julkaiseminen

2013/C 316/09

Tämä julkaiseminen antaa oikeuden vastustaa hakemusta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 (1) 51 artiklassa tarkoitetulla tavalla.

MUUTOSHAKEMUS

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta annettu

NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 510/2006 (2)

9 ARTIKLASSA TARKOITETTU MUUTOSHAKEMUS

”NEUFCHÂTEL”

EY-N:o: FR-PDO-0117-01086-19.01.2013

SMM ( ) SAN ( X )

1. Eritelmän kohta (kohdat), jo(i)ta muutos koskee

—  Tuotteen nimi — ☒ Tuotteen kuvaus —  Maantieteellinen alue — ☒ Alkuperätodisteet — ☒ Tuotantomenetelmä — ☒ Yhteys maantieteelliseen alkuperään — ☒ Merkinnät — ☒ Kansalliset vaatimukset —  Muu (täsmennettävä)

2. Muutoksen/muutosten tyyppi

—  Yhtenäisen asiakirjan tai yhteenvedon muutos — ☒ Rekisteröidyn SAN:n tai SMM:n eritelmän muutos, kun yhtenäistä asiakirjaa tai yhteenvetoa ei ole julkaistu —  Eritelmän muutos, joka ei edellytä julkaistun yhtenäisen asiakirjan muutosta (asetuksen (EY) N:o 510/2006 9 artiklan 3 kohta) —  Eritelmän väliaikainen muutos, joka johtuu viranomaisten asettamista pakollisista terveys- tai kasvinsuojelutoimista (asetuksen (EY) N:o 510/2006 9 artiklan 4 kohta)

3. Muutos (Muutokset)

3.1 Kuvaus

Tämä kohta on muotoiltu kokonaan uudelleen sen selkeyttämiseksi ja täsmentämiseksi.

Kuvaukseen lisätään juustomassan kuvauksen täsmentämiseksi ilmaisut ”hapan, notkea, painumaton, kiinteä muttei liian kova, tarttumaton, valumaton ja ei-rakeinen”.

Kohta ”Tavan mukaan juuston muoto voi olla … korkeus 2,4 cm” korvataan seuraavasti: ”Neufchâtel-juusto on muodoltaan sylinteri, neliö, briketti, suuri sylinteri, sydän tai suuri sydän; juuston koko riippuu muottien muodoista ja mitoista luvussa 5 kuvaillulla tavalla.”

Lisätään seuraava virke: ”Tuotantomenetelmää koskevan luvun 5 mukaisen vähimmäiskypsytysajan päätyttyä.”

Velvollisuus noudattaa luvun 5 mukaista vähimmäiskypsytysaikaa: tuotantomenetelmä sisällytetään kuvaukseen, ja siinä täsmennetään, että vähimmäisrasva- ja kuiva-ainepitoisuuksia sovelletaan lopputuotteeseen vähimmäiskypsytysajan päätyttyä.

3.2 Alkuperätodisteet

Tässä kohdassa annetaan tarkempaa tietoa kaikkien toimijoiden tunnistamisesta sekä rekistereistä ja ilmoituksista, jotka mahdollistavat toimijoiden käytäntöjen rekisteröinnin ja/tai tuotteiden varastokirjanpidon.

3.3 Tuotantomenetelmä

Tämä kohta on muotoiltu kokonaan uudelleen sen selkeyttämiseksi ja täsmentämiseksi. Pyydetyt muutokset ovat seuraavat:

— Lisätään seuraavat virkkeet: ”Alkaen 1. kesäkuuta 2017 Neufchâtel-juuston valmistukseen käytettävän maidon tuottajien lypsykarjasta vähintään 60 prosenttia kuuluu Normandiasta peräisin olevaan rotuun. Termillä ”karja” tarkoitetaan tässä eritelmässä jonkin tilan koko lypsykarjaa, johon kuuluu lypsäviä ja ummessa olevia lehmiä sekä karjan uudistuksessa käytettäviä hiehoja” ja ”Neufchâtel-juuston valmistustiloihin voidaan tuoda maidon vastaanoton ja juustojen kypsytyksen välisenä aikana vain edellä määriteltyjen karjojen tuottamaa maitoa.” Kohtaan on lisätty olosuhteet, joissa maitoa tuotetaan. Tarkoituksena on, että maidontuottajien karjasta suurin osa kuuluu Normandiasta peräisin olevaan paikalliseen rotuun. Kun Neufchâtel-juustolle myönnettiin suojattu alkuperänimitys vuonna 1969, alan edustajat eivät tuolloin katsoneet tarpeelliseksi lisätä asetukseen Normandiasta peräisin olevan rodun käyttöä ja pääasiassa laiduntamiseen perustuvaa ruokintaa, kaikki kasvattajat noudattivat kyseisiä käytäntöjä eikä niiden korvaamisesta muilla käytännöillä ollut vaaraa. Ajan mittaan otettiin käyttöön ja kehitettiin uusia käytäntöjä, kuten maissisäilörehun ja Prim’Holstein-rotuisen karjan käyttö, jolloin tuottajat alkoivat tiedostaa yhä enemmän, kuinka tärkeitä Normandiasta peräisin oleva rotu ja nurmirehu ovat Neufchâtel-juuston ominaispiirteiden ja imagon kannalta. Pysäyttääkseen tämän kielteisen kehityksen, palatakseen tuotteen maineen syntyajankohtana vallinneeseen tuotantotilanteeseen ja vahvistaakseen samalla tuotteen myös yhteyttä alueeseen ryhmittymä päätti asettaa rajoituksia maidon tuotantomenetelmälle edellyttämällä, että tietyn vähimmäisosuuden lehmistä oli kuuluttava Normandiasta peräisin olevaan rotuun ja laiduntamiseen oli varattava tietty vähimmäisosuus nurmikasvialasta. Uudet määräykset mahdollistavat sen, että Neufchâtel-nimitys voidaan yhdistää paremmin sen alkuperään, koska alueen kasvattajien pitkät perinteet alueelta peräisin olevien lehmien kasvattamisessa sekä paikallisen rodun sopeutuminen ympäröiviin olosuhteisiin ja sen maidon hyvä soveltuvuus juustontuotantoon otetaan paremmin huomioon. Tuottajille, jotka eivät vielä noudata kyseisiä osuuksia, on asetettu viiden vuoden sopeutumisaika, joka alkaa 1. kesäkuuta 2012. Lisäksi ryhmittymä on halunnut lisätä tähän kohtaan lypsykarjan määritelmän, johon on lisätty karjan uudistuksessa käytettävät hiehot.

— Lisätään seuraavat virkkeet: ”Lypsylehmät laiduntavat vähintään kuusi kuukautta vuodessa. Kyseisen jakson aikana laiduntamisen osuus on yli 50 prosenttia niiden perusravinnosta kuiva-aineena ilmaistuna. (…)” Näillä lypsylehmien ruokintaolosuhteita koskevilla määräyksillä pyritään myös lujittamaan juuston yhteyttä sen maantieteelliseen alkuperään. Lisäksi täsmennetään, että lypsylehmien rehusta 80 prosenttia kuiva-aineena ilmaistuna on peräisin tilalta. Myös lypsylehmien laiduntamisolosuhteet tarkennetaan ja annetaan säännöt lehmien tilakohtaisesta enimmäismäärästä (laidunkelpoisten ruohoalueiden vähimmäispinta-ala kutakin lypsävää lehmää kohden, säilörehuksi tarkoitetun maissin viljelyyn käytettävän alueen enimmäispinta-ala kutakin lypsylehmää kohden ja nurmialueiden viljelytekniikka). Kyseisillä määräyksillä pyritään säilyttämään ruohon osuus lypsylehmien ravinnosta ja lisäämään sitä.

— Lisätään seuraavat virkkeet: ”Maidontuotannossa maitoa saa säilyttää tilalla enintään 48 tunnin ajan ensimmäisestä lypsystä lukien. (…) tuoreen ja kypsytettävän juuston säilytys suojakaasussa on kielletty.” Juuston valmistusolosuhteita on täsmennetty tuotteen ominaispiirteiden vaalimiseksi: maidon säilyttämistä tilalla siihen saakka, kun se valmistetaan juustomassaksi, säännellään tiukasti, kuten myös juoksettamista, valuttamista ja juustomassan puristamista. Juustomassan muottiinpano ja juoksetteen lisääminen sekä kypsytysolosuhteet määritellään tarkkaan. Lisäksi juuston käsittelyyn ja lisäaineisiin on tähän mennessä sovellettu yleistä säännöstöä. Uudet tekniikat, joista esimerkiksi mikrosuodatus, maidon osittainen tiivistäminen tai kypsyttämisessä käytetyt entsyymit liittyvät käsittelyyn ja lisäaineisiin, voivat kuitenkin vaikuttaa alkuperänimityksellä suojattujen juustojen ominaispiirteisiin. Erityisesti joidenkin entsyymien käyttö lisäaineena vaikuttaa olevan ristiriidassa alkuperänimityksellä suojattujen tuotteiden keskeisten ominaispiirteiden säilyttämisen kanssa. Sen vuoksi kunkin alkuperänimityksen eritelmässä on täsmennettävä nykyiset maitoon ja juustonvalmistukseen liittyvät käsittelyä ja lisäaineita koskevat käytännöt, jotta uudet käytännöt eivät vaikuttaisi haitallisesti alkuperänimityksellä suojattujen juustojen ominaisuuksiin. Myös muottien muodot tarkennetaan tässä kohdassa. Tämä muutos perustuu ryhmittymän toteuttamaan tutkimukseen, joka koski käytettyjen muottien mittoja. Suunnitelmissa on eritelmään aiemmin sisältyneiden, valmista juustoa koskeneiden mittojen korvaaminen tutkimuksen mukaisilla tarkemmilla mitoilla.

3.4 Yhteys maantieteelliseen alkuperään

Tähän kohtaan on tehty tarkennuksia, ja se on järjestetty uudelleen kolmeksi kohdaksi. Niissä kommentoidaan Neufchâtel-tyyppisen juuston ominaispiirteiden säilyttämistä erilaisten sallittujen menetelmien avulla. Tässä kohdassa kuvaillaan myös Normandiasta peräisin olevan lehmärodun historiaa ja tärkeyttä Neufchâtel-juuston ominaispiirteiden kannalta (Pays de Brayn perinteinen lehmärotu, jonka maito soveltuu poikkeuksellisen hyvin juustontuotantoon korkeiden kaseiini- ja rasvapitoisuuksien vuoksi).

3.5 Merkinnät

Mainintoja, jotka on merkittävä pakkauksiin, tarkennetaan. INAO:n logon käyttöpakko poistetaan.

Euroopan unionin SAN-tunnuksen merkintäpakko lisätään.

3.6 Kansalliset vaatimukset

Eritelmän tarkastettavat pääkohdat ja niihin liittyvät arviointimenetelmät on lisätty.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta annettu

NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 510/2006 (3)

”NEUFCHÂTEL”

EY-N:o: FR-PDO-0117-01086-19.01.2013

SMM ( ) SAN ( X )

1. Nimi

Neufchâtel

2. Jäsenvaltio tai kolmas maa

Ranska

3. Maataloustuotteen tai elintarvikkeen kuvaus

3.1 Tuotelaji

Luokka 1.3 – Juustot

3.2 Kuvaus 1 kohdassa nimetystä tuotteesta

Neufchâtel-juusto valmistetaan juoksuttamalla yksinomaan lehmänmaidosta, josta valmistettu juustomassa valutetaan ja kuivatetaan ennen muottiinpanoa. Se on pehmeä, hapan, kevyesti suolattu, reiätön, notkea, painumaton, kiinteä muttei liian kova, samettinen ja sileä, tarttumaton, valumaton ja ei-rakeinen juusto. Sen kuori on valkohomeinen ja reiätön.

Neufchâtel-juusto on muodoltaan sylinteri, neliö, briketti, suuri sylinteri, sydän tai suuri sydän.

Vähimmäiskypsytysajan (vähintään kymmenen päivää alkaen muottiinpanosta) päätyttyä sylinterin-, neliön- ja briketinmuotoisen Neufchâtel-juuston paino on vähintään 100 grammaa, sydämenmuotoisen ja suuren sylinterin 200 grammaa ja suuren sydämen 600 grammaa.

Täysin valutetun juuston rasvapitoisuuden on oltava vähintään 45 grammaa rasvaa 100 grammaa juustoa kohden ja kuiva-ainepitoisuuden vähintään 40 grammaa 100 grammaa juustoa kohden.

3.3 Raaka-aineet (ainoastaan jalostetut tuotteet)

Neufchâtel-juusto valmistetaan lehmänmaidosta. Sen valmistukseen käytetään pääasiassa Normandiasta peräisin olevan rotuun kuuluvien lehmien (alkaen 1. kesäkuuta 2017 vähintään 60 prosenttia lehmistä) maitoa.

3.4 Rehu (ainoastaan eläinperäiset tuotteet)

Lypsylehmät laiduntavat vähintään kuusi kuukautta vuodessa. Kyseisen jakson aikana laiduntamisen osuus on yli 50 prosenttia niiden perusravinnosta kuiva-aineena ilmaistuna.

Tiloilla on jokaista lypsävää lehmää kohden vähintään 0,25 hehtaaria laidunmaata ja jokaista lypsylehmää kohden enintään 0,25 hehtaaria säilörehuksi tarkoitetun maissin viljelyyn käytettävää aluetta.

Edellä olevista laiduntamista koskevista määräyksistä voidaan myöntää poikkeus 1. tammikuuta 2015 saakka edellyttäen, että tilalla on kutakin lypsylehmää kohden vähintään 0,5 hehtaaria nurmilaidunta.

Laidunkelpoiset ruohoalueet kattavat pysyvät ja tilapäiset laitumet. Ne ovat lypsävien lehmien ulottuvilla ja toimivat niiden ruokintapaikkoina.

Lypsylehmien rehusta 80 prosenttia kuiva-aineena ilmaistuna on peräisin tilalta. Rehu koostuu seuraavista tuoreista tai säilötyistä korsirehuista: ruoho, maissi, olki, sinimailanen ja rehujuurikas (kokonaisena tai massana).

Säilötty ruoho ja maissi, joiden kuiva-ainepitoisuus on alle 50 prosenttia, ovat enintään 50 prosenttia päivittäisestä annoksesta kuiva-aineesta laskettuna.

Täydennysrehua saa antaa kalenterivuodessa 1 800 kilogrammaa karjaan kuuluvaa lypsylehmää kohden. Se määritellään sallittujen aineiden luettelossa.

3.5 Erityiset tuotantovaiheet, joiden on tapahduttava yksilöidyllä maantieteellisellä alueella

Maidontuotanto sekä juuston valmistus ja kypsytys tapahtuvat maantieteellisellä alueella.

3.6 Viipalointia, raastamista, pakkaamista jne. koskevat erityiset säännöt

—

3.7 Merkintöjä koskevat erityissäännöt

Juustossa on oltava kaikille juustoille pakolliset lakisääteiset merkinnät. Juuston päällysmerkinnässä on lisäksi oltava alkuperänimitys ”Neufchâtel” kirjaimin, joiden on oltava kooltaan vähintään kaksi kolmasosaa merkintöjen suurimmasta kirjaimesta.

Juustoissa, joilla on alkuperänimitys ”Neufchâtel”, on oltava maininta ”Appellation d’Origine Protégée” (suojattu alkuperänimitys) ja Euroopan unionin SAN-tunnus.

Kauppalaskuissa ja muissa kaupallisissa asiakirjoissa on oltava nimi ”Neufchâtel” ja maininta ”Appellation d’Origine Protégée”.

4. Maantieteellisen alueen tarkka rajaus

Pays de Bray, joka sijaitsee osassa Oisen ja Seine Maritimen departementteja.

Oisen departementissa (60) se kattaa Quincampoix-Fleuzyn kunnan ja Seine-Maritimen departementissa (76) seuraavat kunnat: Argueil, Aubéguimont, Aubermesnil-aux-Erables, Aumale, Auvilliers, Avesnes-en-Bray, Bailleul-Neuville, Baillolet, Beaubec-la-Rosière, Beaussault, Beauvoir-en-Lyons, La Bellière, Bois-Guilbert, Bois-Héroult, Bosc-Bordel, Bosc-Edeline, Bosc-Mesnil, Bosc-Roger-sur-Buchy, Bouelles, Bradiancourt, Brémontier-Merval, Buchy, Bully, Bures-en-Bray, Callengeville, Le Caule-Sainte-Beuve, La Chapelle-Saint-Ouen, Clais, Compainville, Conteville, Criquiers, Croixdalle, Cuy-Saint-Fiacre, Dampierre-en-Bray, Dancourt, Doudeauville, Elbeuf-en-Bray, Ernemont-sur-Buchy, Esclavelles, Fallencourt, Ferrieres-en-Bray, La Ferté-Saint-Samson, Fesques, La Feuillie, Flamets-Frétils, Fontaine-en-Bray, Forges-les-Eaux, Le Fossé, Foucarmont, Fréauville, Fresles, Fresnoy-Folny, Freulleville, Fry, Gaillefontaine, Gancourt-Saint-Etienne, Gournay-en-Bray, Grandcourt, Graval, Grumesnil, La Hallotière, Haucourt, Haudricourt, Haussez, Héronchelles, Hodeng-Hodenger, Illois, Landes-Vieilles-et-Neuves, Londinières, Longmesnil, Lucy, Marques, Massy, Mathonville, Maucomble, Mauquenchy, Ménerval, Ménonval, Mésangueville, Mesnières-en-Bray, Mesnil-Follemprise, Le Mesnil-Lieubray, Mesnil-Mauger, Meulers, Molagnies, Montérolier, Mortemer, Nesle-Hodeng, Neufbosc, Neufchâtel-en-Bray, Neuville-Ferrières, Nolléval, Notre-Dame-d'Aliermont, Nullemont, Osmoy-Saint-Valery, Pommereux, Pommeréval, Preuseville, Puisenval, Quièvrecourt, Réalcamp, Rétonval, Ricarville-du-Val, Richemont, Roncherolles-en-Bray, Ronchois, Rouvray-Catillon, Sainte-Agathe-d'Aliermont, Sainte-Beuve-en-Rivière, Sainte-Croix-sur-Buchy, Sainte-Geneviève, Saint-Germain-sur-Eaulne, Saint-Jacques-d'Aliermont, Saint-Léger-aux-Bois, Saint-Martin-au-Bosc, Saint-Martin-l'Hortier, Saint-Martin-Osmonville, Saint-Michel-d'Halescourt, Saint-Pierre-des-Jonquières, Saint-Riquier-en-Rivière, Saint-Saëns, Saint-Saire, Saint-Vaast-d'Equiqueville, Saumont-la-Poterie, Serqueux, Sigy-en-Bray, Smermesnil, Sommery, Le Thil-Riberpré, Vatierville, Ventes-Saint-Rémy, Villers-sous-Foucarmont, Wanchy-Capval.

5. Yhteys maantieteelliseen alueeseen

5.1 Maantieteellisen alueen erityisyys

Luonnontekijät

Geomorfologisesti Pays de Bray sijaitsee Pariisin altaan kalkkiantikliinissä. Tämä eroosion uurtama antikliini on pinnanmuodoltaan ”silmukka”, jota kaksi vastakkain sijaitsevaa rinnettä reunustavat. Neufchâtel-juuston maantieteellinen tuotantoalue kattaa tämän silmukan, jota ympäröivät Haute-Normandien ja Picardien saviset, avoimet ylätasangot, jotka ovat valtaosin viljanviljely- ja teollisuustuotantoalueita. Juuston tuotantoalue erottuu kyseisistä ylätasangoista mäkisen pinnanmuodostuksensa, pensasmaisemansa, tiheän vesistöverkkonsa ja laajojen laidunalueidensa puolesta.

Pays de Brayn epätasainen eroosio paljastaa myöhäisliitukauden tyypilliset muodostelmat, jotka koostuvat varhaisliitukaudelta jurakaudelle peräisin olevista eri kalkkikivilajeista (glaukoniittikalkkikivi, merkelikivi ja serttikalkkikivi). Eroosio kuluttaa pehmeämpiä yläkerrostumia (kalkkikivi ja savi) ja paljastaa kovemmat maapeitteet (hiekka ja hiekkakivi). Pays de Brayn alueella on siten monenlaisia kerrostumia: kyntötöiden kannalta suotuisaa maaperää, kuten alueen länsireunan glaukoniittikalkkikivi tai Portland-kalkkikivikerrokset, kyntötöiden kannalta epäsuotuisa raskas, läpäisemätön maaperä, joka soveltuu kuitenkin erinomaisesti laidunalueeksi, kuten Gaultin savimaa tai Portland-kalkkikivikerroksen savimaa. Nämä saviset ja kosteat maaperät ovat Pays de Brayn merkittävin erityispiirre. Ne ovat termin ”Bray” lähtökohtana, sillä kyseisen termin merkitys kelttikielellä oli ”muta”.

Alueen ilmasto on viileä (vuotuinen keskilämpötila on 9,8 celsiusastetta), ilma on erittäin kosteaa ja talvet tuntuvasti ankarampia (67 pakkaspäivää vuodessa) kuin Basse-Normandien laidunalueilla. Keskivuosisadanta on noin 800 millimetriä, ja se jakautuu melko tasaisesti vuoden ajalle.

Inhimilliset tekijät

Neufchâtel-juuston juuret ulottuvat 900-luvulle. Ghislain Gaudefroyn mukaan Neufchâtel-juusto on yksi vanhimmista normandialaisista juustoista ja muistuttaa Pays de Brayssa valmistettuja juustoja, jotka mainitaan ensimmäistä kertaa vuodelta 1037 peräisin olevassa peruskirjassa. Neufchâtel-juusto mainitaan kuitenkin ensimmäistä kertaa erikseen Rouenissa sijaitsevan Saint-Amand'n luostarin tileissä vuosilta 1543–1544: ”il y est question d'un grand fourmage de Neufchâtel”.

Karjankasvatus on jatkunut Pays de Brayn alueella siitä lähtien kun, se kehitettiin 1700-luvulla Tuotanto on erittäin monimuotoista. Pays de Bray on aina ollut juuston-, voin- ja lihantuotantoalue. Lihan- ja maidontuotantoon liittyvien tavoitteiden saavuttamiseksi alueen asukkaat lisäsivät jo huomattavasti ennen 1800-lukua pensaikkoisten laidunalueiden määrää. Samaan aikaan rasva- ja proteiinipitoisuudeltaan korkeaa maitoa koskevat tutkimustulokset ovat saaneet Pays de Brayn alueen kasvattajat käyttämään 1800-luvun lopulta lähtien Normandiasta peräisin olevaa rotua, jonka kehitys vastaa Neufchâtel-juuston tuotannon voimakasta laajenemista. Rodun teurasominaisuudet ovat erinomaiset ja maidon rasvapitoisuus korkea. Maito soveltuu proteiiniominaisuuksiltaan poikkeuksellisen hyvin juustontuotantoon

Pays de Brayn karjankasvattajat ovat kehittäneet näistä lähtökohdista yksinkertaisen juustonvalmistusmenetelmän, joka muistuttaa tuorejuustojen valmistusmenetelmää ja joka on mukautettu tilojen maitomääriin, käytettävissä oleviin materiaaleihin ja työrytmiin. Alueen kasvattajat käyttävät yhä kyseistä menetelmää. Pays de Brayn juustoalan ammattitaito antaa Neufchâtel-juustolle ainutlaatuisen aseman pehmeiden homejuustojen keskuudessa. Neufchâtel-juuston valmistuksen erityispiirteenä on valuttamisen ja juustomassan puristamisen suorittaminen ennen muottiinpanoa. Neufchâtel-juustoa valmistetaan perinteisesti eri muodoissa. Tuottavat tilat tuottavat lähes puolet tuotetusta tonnimäärästä pastan ja maitotuotteiden valmistajien ohella.

Neufchâtel-juuston valmistuksen keskeiset vaiheet ovat seuraavat: juoksetusedellytykset, maitonäytteen viljely viljellyillä tai ostetuilla maitohappokäytteillä, pitkä juoksettumisaika, valuttaminen ja juustomassan puristaminen, juustomassan muottiinpano, suolaaminen nitriittisuolalla, pintaflooran viljely, lyhyt vähimmäiskypsytysaika (kymmenen päivää) tasaisissa lämpötila- ja kosteustasapaino-oloissa. Lisäksi tuottavat tilat pitävät edelleen kiinni perinteisistä erityiskäytännöistä, kuten erittäin nopeasta juoksutuksesta ilman esikuumennusta tai hitaasta valuttamisesta ja puristamisesta pusseissa tai kankaissa.

5.2 Tuotteen erityisyys

Neufchâtel-juusto valmistetaan juoksuttamalla yksinomaan lehmänmaidosta. Se on pehmeä, hapan, kevyesti suolattu, reiätön, notkea, painumaton, kiinteä muttei liian kova, samettinen ja sileä, tarttumaton, valumaton ja ei-rakeinen juusto. Se on valkohomekuorinen ja reiätön. Sen kypsytysaika on lyhyt, mutta alueellisesti saatetaan syödä yli kolme kuukautta kypsytettyä juustoa.

Neufchâtel-juuston eri muodot ovat sylinteri, neliö, briketti, suuri sylinteri, sydän tai suuri sydän. Sen rasvapitoisuus kuivauksen jälkeen on vähintään 45 grammaa rasvaa 100 grammassa juustoa.

5.3 Syy-seuraussuhde, joka yhdistää maantieteellisen alueen seuraaviin: tuotteen laatu tai ominaisuudet (kun kyseessä SAN) tai tuotteen erityislaatu, maine tai muut ominaisuudet (kun kyseessä SMM)

Neufchâtel-juuston yhteys maantieteelliseen alkuperään perustuu siihen, että alueella tuotetaan pääasiassa Normandiasta peräisin olevaan rotuun kuuluvista lehmistä saatavaa maitoa, josta valmistetaan juustoa yksinkertaisella ja tilatuotantoon erittäin hyvin soveltuvalla tuotantomenetelmällä. Laiduntaminen edellyttää pääasiassa kosteaa savimaavaltaista maaperää, jota voimakkaat sadekuurot kastelevat säännöllisin väliajoin. Maaperä ja mäkinen maastotyyppi edistävät nurmen olemassaoloa ja kasvua eivätkä sovellu viljelymaan muokkaukseen. Lisäksi erittäin tiheä vesiväylästö ja lukuisat lammet ovat aina helpottaneet laidunkarjan juottamista. Koska talvet ovat ankaria ja pitkiä, navettakausi on melko pitkä ja Pays de Brayn karjankasvattajien on kerättävä laajoilta niittyalueilta huomattavat heinä- ja nurmivarastot. Lisäksi niittyjen läheisyydessä sijaitsevilla aloilla alempien Cenomanien- ja Portland-kalkkikivikerrosten päälle kehittynyt maaperä mahdollistaa kasvien viljelyn, jonka ansiosta maitotilat ovat omavaraisia muun korsirehun kuin nurmirehun osalta. Alueelle onkin kehittynyt merkittävää lypsykarjan kasvatuksen alan ammattitaitoa.

Normandian lehmärotu on normandialaisten maanviljelijöiden valintatyön tulos. Normandian lehmä on sopeutunut Pays de Brayn tuotantojärjestelmään (nurmi ja laiduntaminen) ja tuottaa maitoa, jonka rasva- ja proteiinipitoisuudet ovat korkeat ja joka soveltuu erinomaisesti pehmeiden juustojen valmistukseen. Rodun maidosta saadaan juustomassa, joka siirretään valuttamisen ja puristamisen jälkeen muotteihin. Nopeassa tahdissa (6–24 tunnin välein) toisiaan seuraavat tuotantovaiheet (muottiin panemista lukuun ottamatta) antavat Neufchâtel-juustolle sen erityisominaisuudet. Nopeaan kypsytykseen perustuvan ammattitaidon kehittyminen liittyy paljolti Pays de Brayn maantieteelliseen sijaintiin, joka suosii säännöllistä ja nopeaa kaupankäyntiä. Neufchâtel-juustolle omainen valmistusmenetelmä, jonka ansiosta juustotilojen pitäjillä on aikaa muuhun karjanhoitoon juustonvalmistuksen ohella, sopii täydellisesti lukuisille pienille juustotiloille.

Eritelmän julkaisuviite

(asetuksen (EY) N:o 510/2006 5 artiklan 7 kohta (4))

https://www.inao.gouv.fr/fichier/CDCNeufchatel.pdf

(1) EUVL L 343, 14.12.2012, s. 1.

(2) EUVL L 93, 31.3.2006, s. 12. Korvattu asetuksella (EU) N:o 1151/2012.

(3) Korvattu asetuksella (EU) N:o 1151/2012.

(4) Katso alaviite 3.