Alueiden komitean lausunto aiheista:Komission tiedonanto Euroopan laajuisen liikenneverkon kehittäminen: Uusia rahoituskeinoja – Sähköisen maksunkeruun yhteentoimivuus, jaEhdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi tiemaksujen sähköisten keruujärjestelmien laajasta käyttöönotosta ja yhteentoimivuudesta yhteisössä



Virallinen lehti nro C 073 , 23/03/2004 s. 0054 - 0063



Alueiden komitean lausunto aiheista: - "Komission tiedonanto 'Euroopan laajuisen liikenneverkon kehittäminen: Uusia rahoituskeinoja - Sähköisen maksunkeruun yhteentoimivuus'", ja - "Ehdotus 'Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi tiemaksujen sähköisten keruujärjestelmien laajasta käyttöönotosta ja yhteentoimivuudesta yhteisössä'" (2004/C 73/11) ALUEIDEN KOMITEA, joka ottaa huomioon komission tiedonannon aiheesta "Euroopan laajuisen liikenneverkon kehittäminen: Uusia rahoituskeinoja - Sähköisen maksunkeruun yhteentoimivuus" sekä ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi tiemaksujen sähköisten keruujärjestelmien laajasta käyttöönotosta ja yhteentoimivuudesta yhteisössä (KOM(2003) 132 lopullinen - 2003/0081 (COD)), neuvoston 19. toukokuuta 2003 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 75 artiklan ja 265 artiklan ensimmäisen kohdan nojalla tekemän päätöksen pyytää aiheesta alueiden komitean lausunto, "alueellinen yhteenkuuluvuuspolitiikka" -valiokunnan aiheesta "Alueiden komitea ja unionin liikennepolitiikka nykyhetkestä vuoteen 2010 - Mitkä julkisen palvelun velvoitteet ja millaisia liikennejärjestelyjä Euroopassa? Eri toimijoiden asema" Lyonissa Ranskassa 14. maaliskuuta 2003 järjestämän seminaarin päätelmät, puheenjohtajansa 5. toukokuuta 2003 tekemän päätöksen antaa lausunnon valmistelu "alueellinen yhteenkuuluvuuspolitiikka" -valiokunnan tehtäväksi, "alueellinen yhteenkuuluvuuspolitiikka" -valiokunnan 12. syyskuuta 2003 antaman lausuntoluonnoksen (CdR 185/2003 rev.), jonka esittelijä oli Lontoon yleishallintoviranomaisen edustajiston jäsen Robert Neill (UK, PPE), sekä katsoo seuraavaa: 1) Euroopan laajuisten verkkojen (TEN) kehitys ei ole ollut asianmukaista, mikä on johtanut suuriin infrastruktuurihankkeisiin kohdistettujen investointien puutteeseen sekä yhteentoimivuuden puutteeseen eri liikennemuotojen ja jäsenvaltioiden välillä. 2) Yhteisön on luotava uusia rahoituskeinoja ja keinoja edistää Euroopan laajuisten verkkojen kehittämistä lisäämällä julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksia ja ottamalla käyttöön uudet puitteet, joilla voidaan yksinkertaistaa yksityisen sektorin osallistumista infrastruktuurihankkeisiin. Nämä on suunniteltava niin, että niihin sisältyy alue- ja paikallisviranomaisten täysipainoinen ja järjestelmällinen osallistuminen, eikä niistä pidä päättää pelkästään jäsenvaltioiden välillä ja EU:n tasolla. 3) Alue- ja paikallisviranomaisten laajalti käyttöön ottamien, perusrakenteiden käytöstä perittävien maksujen vuoksi entistä parempi yhteentoimivuus on varmistettava. 4) Nykyisiä ja tulevia tiemaksuja hallinnoivat yleensä alue- ja paikallisviranomaiset, joiden tulisi edelleen voida päättää maksujen suuruudesta ja yksityiskohdista sekä käytetystä teknologiasta, vaikka yleisenä tavoitteena tulee olla tiemaksujärjestelmien yhteentoimivuuden parantaminen kaikkialla EU:n alueella. 5) Alueiden komitean suosituksia tullaan täydentämään komission 23. heinäkuuta 2003 hyväksymän uuden ehdotuksen valossa; kyseinen uusi ehdotus koskee Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä verojen ja maksujen kantamisesta raskailta tavaraliikenteen ajoneuvoilta tiettyjen infrastruktuurien käytöstä annetun direktiivin 1999/62/EY muuttamisesta ("eurovinjetti"-direktiivi), hyväksyi 19. ja 20. marraskuuta 2003 pitämässään 52. täysistunnossa (marraskuun 20. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon yksimielisesti. ALUEIDEN KOMITEAN NÄKEMYKSET Alueiden komitea pitää näiden kahden perustavaa laatua olevan politiikan sisällyttämistä yhteen tiedonantoon epäasianmukaisena. Tiemaksujen yhteentoimivuutta koskevan direktiiviehdotuksen ja rahoituskeinoja koskevan keskustelun sekoittaminen toisiinsa ei komitean mielestä ole täysin soveliasta. kyseenalaistaa näiden kahden aiheen yhdistämisen, sillä vaikka niiden välillä onkin tiettyjä yhteyksiä, niiden suoraa kytkemistä toisiinsa ei voi perustella, sillä ne koskevat erillisiä ja toisistaan poikkeavia kysymyksiä. Vaikka Euroopan laajuista liikenneverkkoa koskevalla tiedonannolla onkin yhteyksiä tiemaksuihin ja yhteentoimivuuden periaatteeseen, niiden suora yhteen niputtaminen voi vaikuttaa hämäävältä, sillä tiemaksujen sähköisiä keruujärjestelmiä koskeva direktiiviehdotus ei koske pelkästään Euroopan laajuiseen liikenneverkkoon kuuluvia teitä, vaan sitä sovelletaan kaikkiin tiemaksuihin. kehottaa komissiota käynnistämään asiasta vastaavien komission virkamiesten ja aluehallinnon itsensä nimeämien todellisten asiantuntijoiden välillä teknisen vuoropuhelun, jotta he voivat vaihtaa näkemyksiä keskenään jo liikennepolitiikan suunnitteluvaiheessa. UUSIA KEINOJA EDISTÄÄ INFRASTRUKTUURIN KEHITTÄMISTÄ Alueiden komitea pitää tervetulleena sitä, että komissio pyrkii kiinnittämään huomiota TEN-hankkeisiin suunnattavan rahoituksen puutteeseen, sillä ilman tarvittavaa rahoitusta ei voida saavuttaa yhteisön tavoitteita, joita ovat liikenteen pullonkaulojen poistaminen sekä yhteentoimivuuden ja yhteenkuuluvuuden parantaminen. katsoo, että TEN-hankkeet tarvitsevat kipeästi lisärahoitusta sekä julkiselta että - sikäli kuin mahdollista - yksityiseltä sektorilta. Komitean mielestä tämän ei kuitenkaan pidä tapahtua liikenteen kysynnän ohjailuun tähtäävien paikallisten toimien kustannuksella. 1. Turvallisuuden takaaminen 1.1. kehottaa komissiota analysoimaan yksityiskohtaisesti sitä, millaisia vaikutuksia on julkisen sektorin osallistumisella suuriin infrastruktuurihankkeisiin, sekä erityisesti sitä, kuinka hajautettu infrastruktuurin hallinnointi vaikuttaa turvallisuuteen. 1.2. katsoo, että komission tulisi analysoida yksityiskohtaisesti myös sitä, kuinka yksityisen sektorin kanssa solmitut ylläpitoa koskevat sopimukset voivat vaikuttaa liikenneverkkojen yleiseen turvallisuuteen ja luotettavuuteen. 1.3. kehottaa komissiota tutkimaan, kuinka satelliittiteknologiaa voitaisiin hyödyntää informoitaessa tien käyttäjiä soveliaimmista kiertoteistä. Hätätapauksissa tai pahojen ruuhkien muodostuessa liikenne ohjataan usein valta- tai sivuteille, jotka eivät vedä tällaisia liikennemääriä. Näin ruuhka vain siirretään toisaalle ja aiheutetaan hankaluuksia autoilijoille ja näitä teitä käyttäville jalankulkijoille. 2. Oikeanlaisten puitteiden luominen julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksille Euroopan laajuisen liikenneverkon hankkeissa 2.1. korostaa, että julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksille (public private partnerships, PPP) luotavat puitteet on suunniteltava niin, että kaikkialla varmistetaan kilpailun periaatteiden noudattaminen. Komitea kannattaa tavoitetta lisätä yksityissektorin investointeja, mutta kehottaa komissiota varmistamaan, että ryhdytään toimiin, joilla pyritään estämään yksityisten yritysten monopolistiset pyrkimykset sopimusten ja hankkeiden valmistelussa. 2.2. kannattaa eurooppayhtiötä koskevien sääntöjen käyttöönottoa, mutta varoittaa, että yksityisten yritysten toimintaa yksityisen ja julkisen sektorin kumppanuuksissa on valvottava tarkoin, jotta mahdolliset kilpailusääntöjen rikkomukset pysytään estämään ajoissa. 2.3. kehottaa sisällyttämään parhaillaan valmisteltavan EU:n laajuisen kestävän rakennuspolitiikan periaatteet yksityisen ja julkisen sektorin kumppanuuksia koskeviin puitteisiin. 2.4. kehottaa komissiota kertomaan selkeästi, mitkä ovat sen näkemykset nykyisten järjestelyiden vaikutuksista eri verotusjärjestelmiin sellaisten yksityissektorin yritysten kannalta, jotka osallistuvat yksityisen ja julkisen sektorin kumppanuuksiin. Komitea on tietoinen siitä, että verotuskysymyksissä päätökset on tehtävä yksimielisesti, mutta haluaa kuitenkin ilmaista huolensa siitä, että tämä voi johtaa kumppanuuksista kiinnostuneiden yritysten siirtymiseen yhteen tai kahteen sellaiseen jäsenvaltioon, jossa verotusjärjestelmä on edullisin. Tämä voi haitata yksityisen ja julkisen sektorin kumppanuuksien kehittämistä koko TEN-verkon alueella, sillä alue- ja paikallisviranomaisten voi olla vaikea löytää kumppanikseen yksityissektorin yrityksiä. 2.5. myöntää, että yksityisten investoijien haluttomuus ottaa julkisiin liikennehankkeisiin osallistumisen riski voi olla yksi osatekijä, joka on otettava huomioon pyrittäessä edistämään julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksia. On etsittävä keinoja lisätä yksityisen ja julkisen sektorin vuorovaikutusta, ja komission on tarvittaessa pyrittävä helpottamaan sen syntymistä. 2.6. myöntää, että myös julkinen sektori voi syystäkin olla huolissaan vaaroista, joita voi liittyä julkisen ja yksityisen sektorin yhteishankkeisiin. Se voi olla huolissaan myös mahdollisuudesta menettää täydellinen kontrolli suurista infrastruktuurihankkeista, mikä joskus voi olla seurauksena julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuudesta. 2.7. pyytää komissiota julkaisemaan pikaisesti julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuutta koskevan vihreän kirjansa ja varmistamaan, että rahoitusmuodoissa kannustetaan käyttämään koko hankkeen elinkaaren kattavia kustannusarvioita heti hankkeen käynnistämisestä lähtien. Tämä olisi hyödyllistä sen varmistamisessa, että uusilla poliittisilla viranomaisilla alue- ja paikallishallinnossa on käytössään selkeä keskipitkän aikavälin laskelma ylläpitokustannuksista (jotka usein voivat olla suuremmat kuin alkuperäiset rakennuskustannukset). 3. Verkolta puuttuva rahoitus 3.1. kehottaa komissiota antamaan mahdollisimman pian selvityksen siitä, kuinka ehdotettu TEN-hankkeisiin suunnatun yhteisön rahoituksen lisääminen vaikuttaa rakennerahasto-ohjelmiin, sekä antamaan suosituksia siitä, kuinka tämä alueellisten prioriteettien mukaisesti tulisi toteuttaa. Selvityksen tulisi sisältää myös hahmotelma siitä, kuinka tämä vaikuttaa vuoden 2006 jälkeisiin uusiin rakennerahasto-ohjelmiin. TIEMAKSUJEN SÄHKÖISTEN KERUUJÄRJESTELMIEN YHTEENTOIMIVUUDEN PARANTAMINEN 4. Alueiden komitea Politiikan tavoitteita koskevat huomiot 4.1. huomauttaa, että monet alue- ja paikallisviranomaiset ovat ottaneet käyttöön tai suunnittelevat tiemaksujärjestelmiä, jotka perustuvat joko etäisyyksiin tai käytettyyn aikaan, ja joissa käytetään joko tietullia tai vinjettiä(1). 4.2. kannattaa toimenpiteitä, joilla pyritään vaikuttamaan teiden käyttöön sekä etsimään ratkaisuja ruuhkaongelmiin ja kattamaan tienkäytön kustannuksia. 4.3. pitää ajankohtaisena komission ehdottamaa direktiiviä, jossa käsitellään tiemaksujen käyttöönoton teknisiä kysymyksiä. Komitea katsoo myös, että direktiiviä on tarkasteltava rinnakkain komission tuoreimman, infrastruktuurien käytön hinnoittelua koskevan ehdotuksen kanssa. Kyseinen ehdotus koskee eurovinjetti-direktiivin tarkistamista(2). 4.4. pyytää komissiota selventämään, sovelletaanko 3 artiklan 1 kohtaa kaikkiin maksujärjestelmiin, myös ruuhkamaksuihin. Komitea katsoo, että ruuhkamaksut ovat eri asia kuin tietullit ja käyttömaksut, sillä niiden keskeisenä tavoitteena on säännellä kysyntää kaupunkialueilla, eikä rahoittaa perusrakenteita. Tämä ero tulisi tehdä selväksi myös ehdotetussa direktiivissä. Myös suhteellisuusperiaatetta tulisi noudattaa: paikallisille ruuhkamaksujärjestelmille asetettavien toteuttamisehtojen tulisi olla joustavammat, sillä monet niistä ovat pienimuotoisia eikä niillä ole suurta vaikutusta Euroopan laajuiseen raskaaseen tavaraliikenteeseen. Komission tulisi selventää tämä seikka pikimmiten, jotta alue- ja paikallisviranomaiset voisivat laatia varmalta pohjalta ruuhkamaksujärjestelmiä koskevat suunnitelmansa. 4.5. kehottaa komissiota ottamaan huomioon erilaisten veroasteiden vaikutukset maksuja koskevassa politiikassa. Komitea katsoo myös, että komission tulisi tarkastella uudelleen erilaisia verokantoja koskevaa politiikkaa puhtaampien polttoaineiden käytön edistämiseksi, jotta tiemaksujärjestelmien avulla voitaisiin osaltaan edistää EU:n talouden kehittämistä mahdollisimman vähän hiiltä käyttäväksi. Komitea huomauttaa, että komissio on ilmoittanut aikovansa tarkistaa direktiiviä siten, että sitä ei sovelleta sellaisiin paikallisiin ja alueellisiin maksujärjestelmiin, joissa ei käytetä direktiivissä mainittuja sähköisiä maksunkeruulaitteita. 4.6. pitää kyseenalaisena sitä, ovatko yhteisön politiikat tällä alalla riittäviä nopeuttamaan puhtaamman teknologian ja puhtaampien polttoaineiden käyttöönottoa. Komitea katsoo, että komission tulisi pohtia politiikkojen entistä parempaa integrointia tällä alalla sekä infrastruktuurin käyttömaksujen kohdalla varmistaakseen, että molemmat politiikan alat auttavat sekä vähentämään ruuhkia että pienentämään haitallisia päästöjä. 4.7. ehdottaa, että komissio suorittaisi direktiivin vaikutuksista samankaltaisen - tai laajemman - arvion, kuin se on tehnyt vaikutuksista pieniin ja keskisuuriin yrityksiin. 5. Tekniset ratkaisut 5.1. tunnustaa tarpeen kehittää maksuteknologian markkinoita niin, että laitevalmistajille turvataan tietty vakaus ja varmuus. On kuitenkin pohdittava tarkemmin, kuinka tasapainottaa vakauden tarve ja toisaalta keskittyminen ainoastaan yhdentyyppiseen teknologiaan. Keskittyminen satelliittitekniikan ja Galileo-järjestelmän käyttöön on toteutettava harkiten niin, että varmistetaan, ettei samalla suljeta poista mahdollisuutta kehittää muita tekniikoita, jotka saattavat osoittautua tehokkaammiksi ja halvemmiksi. 5.2. kehottaa komissiota poistamaan 1 ja 3 artiklassa esitetyt, tiettyjen tekniikoiden käyttöä koskevat vaatimukset, sillä kyseisiä tekniikoita ei ole vielä kokeiltu tarpeeksi. Direktiivin tarkoituksena tulisi olla varmistaa järjestelmien yhteensopivuus eikä määrätä, minkälaisilla teknisillä ratkaisuilla kyseinen tavoite saavutetaan, varsinkin kun otetaan huomioon tällaisten tekniikoiden markkinoiden kehittymättömyys. 5.3. kehottaa komissiota tekemään yksityiskohtaisen arvion siitä, kuinka valmiita ajoneuvojen valmistajat, laiteasentajat ja ajoneuvoihin asennettavien laitteiden valmistajat ovat varmistamaan markkinoiden kehittymisen kyllin hyvin niin, että ne pystyvät toimittamaan ajoneuvoissa tarvittavat laitteet ja niihin liittyvän satelliittipaikannustekniikan (Global Positioning Satellite, GPS) annetussa aikataulussa. Samalla tulisi esittää arvio siitä, kuinka paljon liikenteessä on ajoneuvoja, joihin laitteet tulisi asentaa jälkikäteen. 5.4. ehdottaa, että vaihtoehtona satelliittitekniikalle tai mikroaaltotekniikalle komissio tutkisi kokemuksia, joita on saatu Lontoossa käyttöön otetusta ruuhka-aikojen maksujärjestelmästä, joka perustuu ajoneuvojen rekisterikilpien tunnistukseen. Tekniikka rakennettiin ja otettiin käyttöön 21 kuukaudessa, ja sitä voitaisiin käyttää vaihtoehtona sähköisille maksunkeruujärjestelmille pienissä ruuhkamaksujärjestelmissä, tai sillä voitaisiin täydentää sähköisiä järjestelmiä sellaisia ajoneuvoja varten, joihin ei ole asennettu tarvittavia laitteita. 6. Täytäntöönpano 6.1. kehottaa lisäämään ehdotettujen käyttöönottoaikojen joustavuutta, jotta viranomaiset pystyvät toteuttamaan tarvittavan siirtymisen kohti sähköisten maksunkeruujärjestelmien yhteensopivuutta. Suurin osa nykyisistä maksujärjestelmistä perustuu mikroaaltotekniikkaan, eivätkä nyt tiemaksujen käyttöönottoa suunnittelevat alue- ja paikallisviranomaiset ole sulkeneet pois mahdollisuutta sen käyttöön. Paikallisille ruuhkamaksujärjestelmille tulisi antaa pidempi määräaika täytäntöönpanoa varten, jos ne on määrä sisällyttää direktiivin soveltamisalaan. 6.2. pyytää komissiota selventämään 2 artiklan 2 kohdassa käytettyä termiä "toiminnanharjoittaja". Komitea kysyy, tarkoitetaanko tällä verkkojen hallinnoijia, joiden on annettava käyttöön ajoneuvoon asennettava laite, joka soveltuu käytettäväksi sähköisissä maksunkeruujärjestelmissä. Tämä merkitsisi sitä, että verkkojen hallinnoijien, joita ovat myös alue- ja paikallisviranomaiset, tulisi pystyä antamaan käyttöön laitteita, joita voidaan käyttää muissa maksujärjestelmissä eri puolilla EU:ta. Tämän kaltaisen laitteiden toimittamisen helpottamiseksi komitea ehdottaa, että laaditaan toimintasuunnitelma verkkojen hallinnoijien ja laitteiden toimittajien välisen yhteistyön parantamiseksi. 6.3. pyytää komissiota tarkentamaan erityisesti ehdottamaansa tavoitetta, jonka mukaan 50 prosenttia kunkin tiemaksuaseman kaistoista on varustettava sähköisellä maksunkeruujärjestelmällä viimeistään vuonna 2005. Komitea pyytää komissiota vahvistamaan, tarkoittaako kyseinen tavoite, että 50 prosenttia kaistoista on varustettava ainoastaan sähköistä maksunkeruuta varten, vai onko tarkoitus, että kyseiset sähköiset maksunkeruupisteet toimivat samanaikaisesti myös käteismaksupisteinä. 6.4. kehottaa komissiota pohtimaan, millaisia vaikutuksia edellä mainitulla 50 prosentin tavoitteella saattaa olla. Vaatimus, jonka mukaan 50 prosenttia kaistoista on varustettava sähköisellä maksunkeruujärjestelmällä, saattaa pakottaa verkkojen hallinnoijat lisäämään kaistojen määrää välttääkseen sellaisten tienkäyttäjien aiheuttamat ruuhkat, jotka eivät vielä ole siirtyneet käteismaksuista sähköisiin maksumenetelmiin. 6.5. katsoo, että jäsenvaltioilla on oikeus jättää silta- ja tunnelimaksut direktiivin soveltamisalan ulkopuolelle, jos liikenne on hyvin vähäistä ja jos maksuista saatavat tulot ovat liian alhaiset tekemään sähköisistä maksunkeruulaitteista kannattavia. Tässä tapauksessa voitaisiin tehdä kustannustehokkuusanalyysi sähköisten maksunkeruulaitteiden asentamisen kannattavuuden arvioimiseksi. 7. Tiemaksujen maksamatta jättäminen 7.1. katsoo, ettei komissio ole kiinnittänyt riittävästi huomiota niihin maksamatta jättämisen ongelmiin, joita nykyisissä tiemaksujärjestelmissä on huomattu. Maksujen laiminlyönti on ollut suuri huolenaihe monissa nykyisissä maksujärjestelmissä. 7.2. pyytää komissiota osoittamaan, kuinka maksun laiminlyönteihin aiotaan puuttua sekä jäsenvaltioiden sisällä että niiden välillä. Komission tulisi selvästi kertoa tienkäyttäjille, kuinka rikemaksut aiotaan periä, ja sen tulisi pyrkiä jossain määrin harmonisoimaan rangaistusmaksuja EU:n alueella. Hyvin erilaiset rangaistukset eri puolilla EU:ta saattaisivat vaarantaa sisämarkkinoiden toiminnan. 7.3. pitää tervetulleena komission aloitetta perustaa tieliikenneturvallisuuden eurooppalaisessa toimintaohjelmassa(3) ehdotettu tiedotusverkosto ajokorttiasioista vastaavien toimivaltaisten kansallisten viranomaisten välille. Komitea ehdottaa myös, että komissio laatii toisessa jäsenvaltiossa rekisteröityjä autoja varten ehdotuksia menettelyistä, joiden nojalla julkisviranomaiset eri jäsenvaltioissa voisivat käynnistää maksunperinnän. YKSITYISYYDEN SUOJA 8. kehottaa komissiota pohtimaan satelliittitekniikkaan pohjautuvan, kuljettajien liikkumista valvovan järjestelmän vaikutuksia ja kuljettajien mahdollisia huolenaiheita yksityisyytensä suojan ja liikkumisvapautensa suhteen. KIERTOTIET 9. kehottaa komissiota käyttämään satelliittitekniikkaan siirtymistä mahdollisuutena tarjota tienkäyttäjille entistä paremmin tietoa julkisviranomaisten määrittämistä kiertoteistä, joita voidaan käyttää hätätapauksissa tai pahojen ruuhkien muodostuessa. Ellei kiertoteitä suunnitella asianmukaisesti ja niistä kerrota tienkäyttäjille, ruuhkat saattavat vain siirtyä suuriin liikennemääriin soveltuvilta pääteiltä pienille, helposti ruuhkautuville teille. ALUEIDEN KOMITEAN SUOSITUKSET TIEMAKSUJEN SÄHKÖISTEN KERUUJÄRJESTELMIEN YHTEENTOIMIVUUDEN PARANTAMINEN Suositus 1 Johdanto-osa - Poisto >Alkuperäinen ehdotus> Sähköiseen maksujenkeruuseen sovellettavan uuden satelliittipaikannustekniikan (GNSS) ja matkaviestintätekniikan (GSM/GPRS) avulla voidaan vastata sekä yhteisön tasolla että jäsenvaltioissa suunniteltujen uusien tiemaksupolitiikkojen vaatimuksiin. Nämä tekniikat mahdollistavat ajettujen kilometrien laskemisen tieluokan mukaan ilman infrastruktuurin laitteistoihin tehtäviä kalliita investointeja tai uusien tiemaksuasemien rakentamista. Nämä tekniikat mahdollistavat myös uudet matkustajille suunnatut turvallisuus- ja tiedotuspalvelut, joita ovat muun muassa onnettomuuteen joutuneen ajoneuvon automaattinen hätäilmoitus, josta käy ilmi ajoneuvon sijainti, sekä reaaliaikaiset tiedot liikenneolosuhteista, liikennemääristä tai matka-ajoista. Euroopan unionin vuonna 2002 satelliittipaikannuksen alalla käynnistämä Galileo-hanke mahdollistaa vuodesta 2008 alkaen tietojen tarkkuuden, joka on parempi kuin nykyisessä GPS-järjestelmässä saavutettu ja soveltuu parhaalla mahdollisella tavalla tieliikenteen telematiikkapalveluihin. Edeltävä Egnos-järjestelmä, joka suorituskyvyltään vastaa Galileo-järjestelmää, tulee käyttöön jo vuonna 2004. Nämä innovatiiviset järjestelmät voivat kuitenkin olla ongelmallisia muun muassa valvonnan luotettavuuden ja petosten torjunnan osalta. >Muutettu ehdotus> >S>Sähköiseen maksujenkeruuseen sovellettavan uuden satelliittipaikannustekniikan (GNSS) ja matkaviestintätekniikan (GSM/GPRS) avulla voidaan vastata sekä yhteisön tasolla että jäsenvaltioissa suunniteltujen uusien tiemaksupolitiikkojen vaatimuksiin. Nämä tekniikat mahdollistavat ajettujen kilometrien laskemisen tieluokan mukaan ilman infrastruktuurin laitteistoihin tehtäviä kalliita investointeja tai uusien tiemaksuasemien rakentamista. Nämä tekniikat mahdollistavat myös uudet matkustajille suunnatut turvallisuus- ja tiedotuspalvelut, joita ovat muun muassa onnettomuuteen joutuneen ajoneuvon automaattinen hätäilmoitus, josta käy ilmi ajoneuvon sijainti, sekä reaaliaikaiset tiedot liikenneolosuhteista, liikennemääristä tai matka-ajoista. Euroopan unionin vuonna 2002 satelliittipaikannuksen alalla käynnistämä Galileo-hanke mahdollistaa vuodesta 2008 alkaen tietojen tarkkuuden, joka on parempi kuin nykyisessä GPS-järjestelmässä saavutettu ja soveltuu parhaalla mahdollisella tavalla tieliikenteen telematiikkapalveluihin. Edeltävä Egnos-järjestelmä, joka suorituskyvyltään vastaa Galileo-järjestelmää, tulee käyttöön jo vuonna 2004. Nämä innovatiiviset järjestelmät voivat kuitenkin olla ongelmallisia muun muassa valvonnan luotettavuuden ja petosten torjunnan osalta.>/S> Suositus 2 Johdanto-osa - Lisäys >Muutettu ehdotus> Monet paikallisviranomaiset ovat ottaneet taajama-alueilla käyttöön paikallisia ruuhkamaksujärjestelmiä, joiden tavoitteena on pikemminkin kysynnän hallinta kuin infrastruktuurien rahoittaminen. On kaikkien tienkäyttäjien edun mukaista, että myös tällaiset maksujärjestelmät tulevaisuudessa täyttävät yhteensopivuuden vaatimukset. Suhteellisuusperiaatteen mukaisesti paikallisille ruuhkamaksujärjestelmille asetettavien toteuttamisehtojen tulisi olla joustavammat, sillä monet niistä ovat pienimuotoisia eikä niillä ole suurta vaikutusta yhteisön teiden yhteentoimivuuteen. Perustelu Itsestään selvä. Suositus 3 1 artikla >Alkuperäinen ehdotus> Ensimmäisessä kohdassa esitetyn tavoitteen saavuttamiseksi luodaan sähköisen maksunkeruun Euroopan laajuinen palvelu. Palvelulla on varmistettava, että jäsenvaltioiden alueellisella tasolla tai kansallisesti jo käyttöön ottamat sähköisen maksunkeruun järjestelmät sekä tulevaisuudessa koko unionin alueella käyttöön otettavat järjestelmät ovat käyttäjän kannalta yhteentoimivia. >Muutettu ehdotus> Ensimmäisessä kohdassa esitetyn tavoitteen saavuttamiseksi luodaan sähköisen maksunkeruun Euroopan laajuinen palvelu. Palvelulla on varmistettava, että jäsenvaltioiden alueellisella tai paikallisella tasolla tai kansallisesti jo käyttöön ottamat sähköisen maksunkeruun järjestelmät sekä tulevaisuudessa koko unionin alueella kansallisella, alueellisella tai paikallisella tasolla käyttöön otettavat järjestelmät ovat käyttäjän kannalta yhteentoimivia. >Alkuperäinen ehdotus> >Muutettu ehdotus> Tätä direktiiviä ei sovelleta a) sellaisiin tiemaksujärjestelmiin, joissa maksuja ei voida kerätä sähköisesti. b) sellaisiin maksujen sähköisiin keruujärjestelmiin, jotka eivät edellytä laitteiden asentamista ajoneuvoihin. c) sellaisiin pieniin, ainoastaan paikalliskäyttöön tarkoitettuihin tiemaksujärjestelmiin, joissa direktiivin vaatimusten noudattaminen aiheuttaisi saatuun hyötyyn nähden suhteettomia kustannuksia. Perustelu Tekstistä on käytävä selkeästi ilmi, että ainoastaan jäsenvaltiolla tai alue- ja paikallishallinnolla on oikeus ottaa käyttöön maksujärjestelmiä. Vaikka EU voi asettaa laajat poliittiset tavoitteet ja puitteet, sillä itsellään ei tule olla oikeutta maksujen käyttöönottoon. Suositus 4 2 artiklan 2 kohta >Alkuperäinen ehdotus> Sähköisen maksunkeruun Euroopan laajuinen palvelu otetaan käyttöön 3 artiklan nojalla 1 päivänä tammikuuta 2005. Tuosta päivästä lähtien toiminnanharjoittajien on annettava asianomaisten käyttäjien käyttöön kaikkia unionissa käytössä olevia sähköisiä maksunkeruujärjestelmiä varten ajoneuvoon asennettava laite, joka on tarkoitettu kaikentyyppisiin ajoneuvoihin 3 artiklan 3 kohdassa esitetyn aikataulun mukaisesti ja on yhteentoimiva ja pystyy kommunikoimaan kaikkien unionin alueella käytettävien järjestelmien kanssa. >Muutettu ehdotus> Sähköisen maksunkeruun Euroopan laajuinen palvelu otetaan käyttöön 3 artiklan nojalla 1 päivänä tammikuuta 2008. Tuosta päivästä lähtien toiminnanharjoittajien on annettava asianomaisten käyttäjien käyttöön kaikkia unionissa käytössä olevia sähköisiä maksunkeruujärjestelmiä varten ajoneuvoon asennettava laite, joka on tarkoitettu kaikentyyppisiin ajoneuvoihin 3 artiklan 3 kohdassa esitetyn aikataulun mukaisesti ja on yhteentoimiva ja pystyy kommunikoimaan kaikkien unionin alueella käytettävien järjestelmien kanssa. Perustelu Määräajan pidentäminen on tarpeen, jotta voidaan siirtyä nykyisistä mikroaaltotekniikkaan perustuvista maksujärjestelmistä "sähköisen maksunkeruun palveluun". Suositus 5 2 artiklan 5 kohta >Alkuperäinen ehdotus> >Muutettu ehdotus> >Alkuperäinen ehdotus> Ennen 1 päivää tammikuuta 2008 sähköisen maksunkeruun Euroopan laajuista palvelua varten käyttöön otetuissa järjestelmissä on luovuttava 5,8 GHz:n mikroaaltotekniikan käytöstä ennen 1 päivää tammikuuta 2012. Strategia järjestelmissä käytettävään uuteen tekniikkaan siirtymiseksi on laadittava ja toteutettava 1 päivän tammikuuta 2008 ja 1 päivän tammikuuta 2012 välisenä aikana. >Muutettu ehdotus> Vuoden 2007 loppuun mennessä olisi tehtävä tutkimus järjestelmien yhteentoimivuudesta. Jos yhteentoimivuutta ei ole saavutettu, tulisi laatia siirtymäkauden strategia yhteentoimivuuden parantamiseksi. Perustelu Tiemaksuja ja tien käyttäjiltä maksuja perivien tai sitä suunnittelevien alue- ja paikallisviranomaisten kuulemisen perusteella näyttää siltä, että vuodeksi 2012 asetettu määräaika on liian tiukka. Siirtymisen mikroaaltotekniikasta satelliittitekniikkaan ei oleteta olevan niin nopeaa kuin komissio ehdottaa. Suhteellisuusperiaatetta tulisi noudattaa ja paikallisille ruuhkamaksujärjestelmille tulisi antaa joustavammat toteuttamisehdot sillä monet niistä ovat pienimuotoisia eikä niillä ole suurta vaikutusta EU:n tieliikenteen yhteentoimivuuteen. Suositus 6 2 artiklan 6 kohta >Alkuperäinen ehdotus> Jotta voidaan varmistaa, että satelliitti- ja matkaviestintätekniikat vastaavat sähköisten maksunkeruujärjestelmien toiminnanharjoittajien tarpeita, komissio esittää ennen 31 päivää joulukuuta 2007 sähköisiä maksunkeruujärjestelmiä käsittelevän komitean avustuksella laatimansa kertomuksen ja tarvittaessa ehdotuksen mikroaaltojärjestelmien käytön jatkamiseksi. >Muutettu ehdotus> Jotta voidaan varmistaa, että satelliitti- ja matkaviestintätekniikat vastaavat sähköisten maksunkeruujärjestelmien toiminnanharjoittajien tarpeita, komissio esittää, maksujärjestelmien toiminnanharjoittajia kuultuaan, ennen 31 päivää joulukuuta 2007 sähköisiä maksunkeruujärjestelmiä käsittelevän komitean avustuksella laatimansa kertomuksen ja tarvittaessa ehdotuksen mikroaaltojärjestelmien käytön jatkamiseksi. Perustelu Komissio ei voi toteuttaa siirtymistä kohti yhteentoimivuutta ilman täysimääräistä yhteistyötä maksujärjestelmien toiminnanharjoittajien ja infrastruktuurien hallinnoijien kanssa, jotka yleensä ovat alue- ja paikallisviranomaisia. Suositus 7 2 artiklan 7 kohta >Alkuperäinen ehdotus> Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet sähköisten maksunkeruujärjestelmien käytön lisäämiseksi. Niiden on erityisesti huolehdittava siitä, että vähintään 50 prosenttia kunkin tiemaksuaseman kaistoista on varustettu sähköisellä maksunkeruujärjestelmällä viimeistään vuonna 2005. >Muutettu ehdotus> Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet sähköisten maksunkeruujärjestelmien käytön lisäämiseksi. Niiden on erityisesti huolehdittava siitä, että vähintään 50 prosenttia kunkin tiemaksuaseman kaistoista on varustettu sähköisellä maksunkeruujärjestelmällä viimeistään vuonna 2008. 50 prosentin tavoite ei edellytä, että kaistat, joissa käytetään sähköistä keruujärjestelmää ja jotka auttavat saavuttamaan mainitun 50 prosentin tavoitteen, olisivat yksinomaan sähköisiä. Käteismaksujärjestelmää voidaan käyttää rinnakkain uuden sähköisen järjestelmän kanssa. Perustelu Maksujärjestelmien hallinnoijilta ei pidä edellyttää lisäkaistojen rakentamista yksinomaan sähköisen keruujärjestelmän käyttöä varten. Tällaisen lisäinfrastruktuurin rakentaminen olisi kallista, vaikuttaisi kielteisesti ympäristöön ja aiheuttaisi hämmennystä maksupisteen käyttäjissä, mikä voisi pahentaa ruuhkia. Johdonmukaisuus muiden muutosehdotusten kanssa edellyttää määräajan pidentämistä. Suositus 8 3 artiklan 3 kohta >Alkuperäinen ehdotus> a) kaikille yli 3,5 tonnin painoisille ajoneuvoille ja kaikille ajoneuvoille, jotka on tarkoitettu enemmän kuin 9 henkilön (kuljettaja + 8) kuljettamiseen, 1 päivästä tammikuuta 2005 alkaen, >Muutettu ehdotus> a) kaikille muita kuin paikallisia ruuhkamaksujärjestelmiä käyttäville yli 3,5 tonnin painoisille ajoneuvoille ja kaikille ajoneuvoille, jotka on tarkoitettu enemmän kuin 9 henkilön (kuljettaja + 8) kuljettamiseen, 1 päivästä tammikuuta 2008 alkaen, >Alkuperäinen ehdotus> b) kaikille muille ajoneuvotyypeille viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2010. >Muutettu ehdotus> b) kaikille muille muita kuin paikallisia ruuhkamaksujärjestelmiä käyttäville ajoneuvotyypeille viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2012, >Muutettu ehdotus> c) kaikille paikallisia ruuhkamaksujärjestelmiä käyttäville ajoneuvoille viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2014. Perustelu Määräajan pidennykset ovat tarpeen, jotta voidaan siirtyä nykyisistä mikroaaltotekniikkaan perustuvista maksujärjestelmistä "sähköisen maksunkeruun palveluun". Suhteellisuusperiaatetta tulisi noudattaa ja paikallisiin ruuhkamaksujärjestelmiin olisi sovellettava joustavampia toteuttamisehtoja, sillä monet niistä ovat pienimuotoisia eikä niillä ole suurta vaikutusta EU:n tieliikenteen yhteentoimivuuteen. Suositus 9 5 artikla >Alkuperäinen ehdotus> Komissiota avustaa sähköisiä maksunkeruujärjestelmiä käsittelevä komitea, joka muodostuu jäsenvaltioiden edustajista ja jonka puheenjohtajana on komission edustaja. >Muutettu ehdotus> Komissiota avustaa sähköisiä maksunkeruujärjestelmiä käsittelevä komitea, joka muodostuu jäsenvaltioiden sekä alue- ja paikallishallinnon edustajista ja jonka puheenjohtajana on komission edustaja. Perustelu Alue- ja paikallishallinnon on voitava osallistua käytäviin keskusteluihin, kun otetaan huomioon niiden rooli maksujen täytäntöönpanijana ja maksupolitiikkojen käyttöönottajina. Toissijaisuusperiaatteen mukaisesti alue- ja paikallishallinnon on voitava osallistua tällaisiin keskusteluihin, sillä saattaa syntyä tilanteita, joissa jokin alue- tai paikallisviranomainen haluaa ottaa käyttöön sellaisia maksujärjestelmiä, jotka eivät sovi yhteen jäsenvaltiotason politiikan kanssa. Bryssel, 20. marraskuuta 2003. Alueiden komitean puheenjohtaja Albert Bore (1) Vinjettejä käytetään laajalti eri puolilla EU:ta maksumuotona. Useimmiten ne koskevat moottoriteitä. Ihmiset maksavat näin tien käytöstä lunastamalla vinjetiksi kutsutun lipukkeen tai käyttöluvan. (2) Komission 23. heinäkuuta 2003 hyväksymä ehdotus (KOM(2003) 448), jossa käsitellään jäsenvaltioiden tietullijärjestelmien ja infrastruktuurien käytöstä perittävien maksujärjestelmien periaatteiden yhdenmukaistamista. (3) KOM(2003) 311 lopullinen