ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
6 artikla Kumppaneiden osallistuminen 1. Työmarkkinaosapuolten ja muiden sidosryhmien, varsinkin kansalaisjärjestöjen, osallistuminen toimenpideohjelmien täytäntöönpanoon asetuksen (EU) N:o […] 5 artiklan mukaisesti voidaan toteuttaa asetuksen (EU) N:o […] 112 artiklan 7 kohdassa määriteltyjen yleisten tukien muodossa. Tällöin toimenpideohjelmassa on yksilöitävä se ohjelman osa, jota yleinen tuki koskee, mukaan lukien kustakin toimintalinjasta siihen alustavasti myönnetyt määrärahat. 2. Jotta työmarkkinaosapuolet osallistuisivat riittävästi ESR:sta tuettuihin toimiin, toimenpideohjelman hallintoviranomaisten on asetuksen (EU) N:o […] 82 artiklan 2 kohdan a alakohdassa määritellyillä alueilla tai koheesiorahaston tukeen oikeutetuissa jäsenvaltiossa varmistettava, että asianmukainen määrä ESR:n resursseista osoitetaan valmiuksia parantaviin toimiin, jotka toteutetaan koulutuksen, verkottumistoimenpiteiden ja työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun vahvistamisen muodossa, sekä työmarkkinaosapuolten yhdessä toteuttamiin toimiin. 3. Jotta kansalaisjärjestöt osallistuisivat riittävästi ESR:sta tuettuihin toimiin, etenkin sosiaalisen osallisuuden, sukupuolten tasa-arvon ja yhdenvertaisten mahdollisuuksien alalla, toimenpideohjelman hallintoviranomaisten on asetuksen (EU) N:o […] 82 artiklan 2 kohdan a alakohdassa määritellyillä alueilla tai koheesiorahaston tukeen oikeutetuissa jäsenvaltiossa varmistettava, että ESR:n resursseista osoitetaan asianmukainen määrä kansalaisjärjestöjen valmiuksia parantaviin toimiin.

6 artikla Kumppaneiden osallistuminen 1. yömarkkinaosapuolten ja muiden sidosryhmien, varsinkin kansalaisjärjestöjen, osallistuminen toimenpideohjelmien täytäntöönpanoon asetuksen (EU) N:o […] 5 artiklan mukaisesti voidaan toteuttaa asetuksen (EU) N:o […] 112 artiklan 7 kohdassa määriteltyjen yleisten tukien muodossa. Tällöin toimenpideohjelmassa on yksilöitävä se ohjelman osa, jota yleinen tuki koskee, mukaan lukien kustakin toimintalinjasta siihen alustavasti myönnetyt määrärahat. 2. Jotta työmarkkinaosapuolet osallistuisivat riittävästi ESR:sta tuettuihin toimiin, toimenpideohjelman hallintoviranomaisten on asetuksen (EU) N:o […] 82 artiklan 2 kohdan a alakohdassa määritellyillä alueilla tai koheesiorahaston tukeen oikeutetuissa jäsenvaltiossa varmistettava, että asianmukainen määrä ESR:n resursseista osoitetaan valmiuksia parantaviin toimiin, jotka toteutetaan koulutuksen, verkottumistoimenpiteiden ja työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun vahvistamisen muodossa, sekä työmarkkinaosapuolten yhdessä toteuttamiin toimiin. 3. Jotta kansalaisjärjestöt osallistuisivat riittävästi ESR:sta tuettuihin toimiin, etenkin sosiaalisen osallisuuden, sukupuolten tasa-arvon ja yhdenvertaisten mahdollisuuksien alalla, toimenpideohjelman hallintoviranomaisten on asetuksen (EU) N:o […] 82 artiklan 2 kohdan a alakohdassa määritellyillä alueilla tai koheesiorahaston tukeen oikeutetuissa jäsenvaltiossa varmistettava, että ESR:n resursseista osoitetaan asianmukainen määrä kansalaisjärjestöjen valmiuksia parantaviin toimiin.
1.

on yleisesti ottaen tyytyväinen Euroopan komission tiedonantoon ”Urheilun eurooppalaisen ulottuvuuden kehittäminen” (1), joka on jatkoa urheilun valkoiselle kirjalle (2) ja jossa viitataan Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 165 artiklaan EU:n toimien oikeusperustana. Tiedonannossa tarkastellaan 15 painopistealaa, jotka on jaettu neljään keskeiseen osaan seuraavasti: urheilun yhteiskunnalliset tehtävät, urheilun taloudellinen merkitys, urheilun järjestäytyminen sekä yhteistyö kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen kanssa urheilualalla.
Osallistuminen 1. Mikrorahoitus ja sosiaalinen yrittäjyys -lohkoon voivat osallistua kansallisella, alueellisella tai paikallisella tasolla 16 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuissa maissa toimivat julkiset ja yksityiset elimet, jotka tarjoavat näissä maissa (a) mikrorahoitusta henkilöille ja mikroyrityksille (b) rahoitusta sosiaalisille yrityksille. 2. Niiden julkisten ja yksityisten elinten, jotka toteuttavat 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettua toimintaa, on lopullisten tuensaajien tavoittamiseksi sekä kilpailukykyisten ja elinkelpoisten mikroyritysten luomiseksi tehtävä tiivistä yhteistyötä niiden organisaatioiden kanssa, jotka valvovat mikroluottojen lopullisten tuensaajien etuja, sekä niiden, erityisesti Euroopan sosiaalirahastosta tuettujen organisaatioiden kanssa, jotka tarjoavat mentorointi- ja koulutusohjelmia lopullisille tuensaajille. 3. Julkisten ja yksityisten elinten, jotka toteuttavat 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettua toimintaa, on noudatettava hyvää hallintotapaa, hallinnointia ja kuluttajansuojaa koskevia korkeita standardeja mikroluottojen tarjoajien eurooppalaisten käytännesääntöjen (”European Code of Good Conduct for Microcredit Provision”) periaatteiden mukaisesti ja pyrittävä erityisesti estämään henkilöiden ja yritysten ylivelkaantuminen.

Osallistuminen 1. Mikrorahoitus ja sosiaalinen yrittäjyys -lohkoon voivat osallistua kansallisella, alueellisella tai paikallisella tasolla 16 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuissa maissa toimivat julkiset ja yksityiset elimet, jotka tarjoavat näissä maissa (a) mikrorahoitusta henkilöille ja mikroyrityksille (b) rahoitusta sosiaalisille yrityksille. 2. Niiden julkisten ja yksityisten elinten, jotka toteuttavat 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettua toimintaa, on lopullisten tuensaajien tavoittamiseksi sekä kilpailukykyisten ja elinkelpoisten mikroyritysten luomiseksi tehtävä tiivistä yhteistyötä niiden organisaatioiden kanssa, jotka valvovat mikroluottojen lopullisten tuensaajien etuja, sekä niiden, erityisesti Euroopan sosiaalirahastosta tuettujen organisaatioiden kanssa, jotka tarjoavat mentorointi- ja koulutusohjelmia lopullisille tuensaajille. 3. Julkisten ja yksityisten elinten, jotka toteuttavat 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettua toimintaa, on noudatettava hyvää hallintotapaa, hallinnointia ja kuluttajansuojaa koskevia korkeita standardeja mikroluottojen tarjoajien eurooppalaisten käytännesääntöjen (”European Code of Good Conduct for Microcredit Provision”) periaatteiden mukaisesti ja pyrittävä erityisesti estämään henkilöiden ja yritysten ylivelkaantumi.
—

muistuttaa, että maidontuotannolla on Euroopan unionissa suuri merkitys. Se on monilla alueilla ja monissa jäsenvaltioissa alueellisen talouden ja maatalouden jalostusarvon tukipilareita. Maidontuotannolla on tärkeitä ekologisia tehtäviä, se vaikuttaa pysyvästi kulttuurimaisemaan, ja se on merkittävä työnantaja maaseutualueilla.
87.

kehottaa Euroopan unionia ja jäsenvaltioita käynnistämään luonnon monimuotoisuuden säilyttämiseen tähtääviä kokeiluhankkeita, erityisesti ekosysteemien ja biologisen monimuotoisuuden taloudellisia näkökohtia tarkastelevia paikallisia ja alueellisia kokeiluhankkeita (The Economics of Ecosystems and Biodiversity – TEEB), jotka tukevat paikallis- ja alueyhteisöjä kansainvälisessä, paikallis- ja aluetason päätöksentekijöitä koskevassa TEEB-raportissa (TEEB Report for Local and Regional Policy Makers (15) määriteltyjen välineiden käyttöönotossa ja soveltamisessa.
16.

on tyytyväinen myönteisiin tuloksiin, joihin päättyneellä tieliikenneturvallisuuden toimintaohjelmalla on jälkiarvioinnin mukaan päästy, mutta huomauttaa, että yli 30 000 tieliikennekuolemaa vuodessa Euroopan unionissa on edelleen aivan liian korkea määrä.
38.

on tyytyväinen siihen, että Ohridin puitesopimuksen perusperiaatteisiin kuuluvaa hallinnon hajauttamista on jatkettu, että hallinnon hajauttamista käsittelevä ministeriöiden välinen työryhmä on kokoontunut säännöllisesti ja että vuosiksi 2008–2010 laadittu hallinnon hajauttamisen täytäntöönpano-ohjelma ja toimintasuunnitelma on saatettu ajan tasalle.
16.

katsoo, että strategiaraporteissa on käsiteltävä entistä tarkemmin sitä, miksi investointien tekemistä on alettu epäröidä. Lisäksi jäsenvaltioiden keskushallinnolta sekä alue- ja paikallisviranomaisilta on pyrittävä keräämään palautetta toimenpideohjelmien toteuttamisesta.
3.

korostaa, että julkisen sektorin toimijoista alue- ja paikallisviranomaiset ovat kaikkein lähimpänä tavallisia ihmisiä ja vastaavat kansalaisten hyvinvoinnin kannalta tärkeimmistä palveluista. Alue- ja paikallisviranomaisilla on etenkin taloudellisen kriisin sekä ikärakenteen ja ihmisten tarpeiden muuttumisen vuoksi valtava tarve saada hyödynnettäväksi uusia teknologian mahdollisuuksia. Alue- ja paikallisviranomaisilla, niihin läheisesti liittyvällä yritystoiminnalla sekä kolmannella sektorilla on yhdessä ehkä parhaat mahdollisuudet hyödyntää innovaatioita. Sillä, miten hyvin yliopistojen ja tutkimuskeskusten tuottamaa osaamista saadaan käyttöön kattavasti alue- ja paikallistasolla, on ratkaisevan paljon merkitystä.
—

toteaa, että poliittisilla toimilla ei pystytä pysäyttämään Euroopan biologisen monimuotoisuuden vähenemistä vuoteen 2010 mennessä. Se edellyttää aktiivista strategiaa, jossa on otettava huomioon järjestelmällinen lähestymistapa ja jota on tuettava hyvin pitkällä aikavälillä eli pidemmälle kuin vuoteen 2010 asti. Paikallis- ja alueyhteisöt on otettava vahvasti mukaan tähän strategiaan ja jäsenvaltioiden on tarjottava niille tarvittavat oikeudelliset ja taloudelliset välineet.
63.

suosittaakin, että kun kuulemistulokset on arvioitu ja asiasta on keskusteltu asianomaisissa unionitason elimissä yhdessä alue- ja paikallisviranomaisten ja mahdollisesti Peer Learning Cluster on Access and Social Inclusion -ryhmän kanssa, komissio laatii käytänneluettelon, joka sisältää käyttökelpoisia malleja maahanmuuttajataustaisten oppilaiden oppimistuloksia ja koulunkäyntiä koskevien ongelmien ratkaisemiseksi.
30.

nostaa esiin, että ohjelmassa esitetyillä toimilla on usein monia erilaisia, joskus toisilleen vastakkaisiakin, ulottuvuuksia, jotka vaativat syvällistä pohdintaa. Esimerkiksi liikkuvuuden edistämisen yhteydessä on kiinnitettävä huomiota myös niihin ongelmiin, jotka aiheutuvat nuorten poismuutosta ja sen myötä ikärakenteen vääristymisestä joillakin alueilla. Alueiden komitea painottaa, että myös ”liikkumattoman” väestönosan ja vähemmän houkuttelevien alueiden tasavertaiset mahdollisuudet on turvattava. Samoin on huomioitava esimerkiksi lisääntyvän liikkuvuuden ympäristövaikutukset.
35.

on tyytyväinen Euro—Välimeri-kumppanuuden elvyttämiseen ja korostaa, että on tärkeää antaa kumppanuudelle alueellinen ulottuvuus ja tukea EU:n jäsenvaltioiden ja Välimeren eteläpuolisten kumppanuusmaiden alue- ja paikallisviranomaisten vuoropuhelua. Komitea katsoo, että kyseistä prosessia tukevaa Euroopan naapuruus- ja kumppanuusvälinettä on mukautettava uudistettuun Barcelonan prosessiin.
—

toteaa olevansa vakuuttunut siitä, että jatkuva digitaalinen eriarvoisuus aiheuttaa sosiaalista ja taloudellista syrjäytymistä. Tietoyhteiskuntaan osallistamista koskevien yhdenvertaisten mahdollisuuksien luominen on sosiaaliselta kannalta välttämätöntä, eikä siihen liittyviä taloudellisia mahdollisuuksia ole tähän mennessä hyödynnetty. Tieto ja viestintäteknologioita (TVT) on tärkeää käyttää uutena ”sosiaalisena instrumenttina”, ja TVT-strategiat on yhdistettävä yhteisön sosiaalipolitiikkaan.
5.

Aktiivinen integroituminen (toinen periaate) on aktiivisen osallisuuden tärkein tekijä. Aktiivinen osallisuus perustuu ”työ ensin” -periaatteelle: jokainen työtön tulisi integroida joko työelämään tai koulutukseen. Ensimmäinen ja kolmas periaate (asianmukainen ja riittävä tulotuki sekä laadukkaat sosiaalipalvelut) ovat tukevia elementtejä. Neljäs periaate (yhteiskuntaan osallistuminen) on viimeinen keino aktiivisen osallisuuden politiikassa. Kansalaisia, jotka eivät kykene työelämään, tulisi tukea tulotuin sekä muilla keinoin, jotta he voivat osallistua yhteiskuntaan. Komitea on komission kanssa samaa mieltä siitä, että nämä periaatteet muodostavat integratiivisen, laaja-alaisen lähestymistavan. Kunkin viranomaisen tulisi näin ollen pyrkiä löytämään oikea tasapaino sosiaaliturvan, sosiaalipalveluiden, yhteiskuntapalvelujen sekä taloudellisten tai muiden työnteon kannustimien välille.
23.

panee merkille, että kestävyys on asetettava etusijalle kaikissa toimissa. Maat, jotka ovat jo varhaisessa vaiheessa panostaneet biomassaan energialähteenä, kattavat sillä nykyään huomattavan osan energiantarpeestaan. Tällöin ongelmaksi muodostuu kuitenkin usein se, että energiantarvetta ei enää pystytä kattamaan pelkästään paikan päältä saatavilla raaka-aineilla (lähinnä puulla), vaan biopolttoaineita on kuljetettava määränpäähän pitkien matkojen takaa. Tällainen tilanne vähentää selvästi kyseisen vaihtoehdon kestävyyttä. Tällöin on otettava huomioon ne kuljetusmuodot, joiden energiankulutus on pieni.
1.4

on tyytyväinen Suomen puheenjohtajakaudella vuoden 2006 jälkipuoliskolla tehtyyn päätökseen lisätä neuvoston työskentelyn avoimuutta. On erittäin positiivista, että neuvosto on myös sopinut parantavansa päätöksenteon avoimuutta ja neuvoston asiakirjojen saatavuutta. AK:n mielestä tämä on kuitenkin vasta ensimmäinen askel oikeaan suuntaan, ja komitea kehottaakin neuvostoa avaamaan yhä useampia kokouksiaan yleisölle. Kokousten seuraaminen on kansalaisille tärkeä keino seurata päätöksentekoprosessia.
13.

on toisaalta tietoinen siitä, että integrointikykyä on vaikea mitata, sillä se on määritelmänsäkin perusteella muuttuva. Kyse on keinoista, jotka unioni on luonut saavuttaakseen omat tavoitteensa, ja ne voivat muuttua vuosien kuluessa. Komitea kehottaakin määrittelemään nykyistä selvemmin, mitä integrointikyvyllä tarkoitetaan ja miten sitä aiotaan mitata.
1.8

Alueiden komitea on tyytyväinen siihen, että etenemissuunnitelmassa tuetaan Euroopan tasa-arvoinstituutin perustamista. AK aikoo seurata keskustelua siitä, mikä tämän uuden elimen vastuualue tarkasti ottaen on ja miten sen on tarkoitus muotoilla yleiset poliittiset tavoitteet käytännön toimiksi. Alueiden komitea korostaa, että sukupuolten tasa-arvosta eri hallintotasoilla tarvitaan luotettavaa ja vertailukelpoista tutkimustietoa, ja katsoo, että tasa-arvoinstituutin tärkeänä tehtävänä on luoda verkostoja tällaisen tiedon keräämistä ja vaihtamista varten. Lisäksi komitea katsoo, että instituutin toinen keskeinen tehtävä on seurata sukupuolten tasa-arvoa koskevaa koulutuspolitiikkaa ja -käytäntöä eri puolilla EU:ta sekä antaa suosituksia ja tehdä parannusehdotuksia.
2.15

katsoo, että biopolttoaineisiin liittyvät tekniset esteet on poistettava ja EN 14214 -normia on muutettava, jotta biodieselin valmistuksessa voidaan käyttää useampaa kasviöljyä siinä määrin kuin se on kannattavaa eikä sillä ole huomattavia kielteisiä vaikutuksia polttoaineiden tehoon. Näin ollen komitea kannattaa komission aikomusta selvittää ensin tällaisten esteiden taustalla olevat syyt, määritellä, mitkä normin osat voidaan muuttaa, ja varmistaa, ettei biopolttoaineita syrjitä tällä perusteella.
10.11

on tietoinen siitä, että lyhyen aikavälin taloudelliset kustannukset voivat vaikuttaa yhteisöjen tai yksilöiden hyvinvointiin, mikä puolestaan voi vaikuttaa siihen, miten aktiivisesti kansalaiset osallistuvat strategiaan ja tukevat sitä. Koska heidän tukensa on erittäin tärkeää, komitea kehottaa luomaan erityisiä Euroopan tason tukiohjelmia, joiden tarkoituksena on auttaa suoraan strategian täytäntöönpanon kohteeksi joutuvia henkilöitä ja yhteisöjä lieventämään strategian täytäntöönpanosta mahdollisesti aiheutuvia kielteisiä vaikutuksia.
2.4

kiinnittää huomiota siihen, että alukseen ikää ei tulisi pitää ainoana perusteena laajennetuille tarkastuksille. Aluksen huollosta huolehtiminen, kuljetetut lastit sekä merialueet, joilla alus on liikennöinyt, ovat kaikki aluksen kuntoon vaikuttavia seikkoja. Suhteellisen uusi, mutta huonosti rakennettu alus, jota on huollettu vaatimuksia laiminlyöden tai harvoin ja jonka käyttö on ollut huolimatonta epäasianmukaisen johtamisen sekä epäpätevän ja ammattitaidoltaan puutteellisen mutta halvan miehistön käytön vuoksi ja johon on kohdistunut liiallista rasitusta lastauksen, purkamisen tai painolastiin liittyvien toimenpiteiden yhteydessä ja joka on yleensä liikennöinyt huonoissa sääoloissa, on huonommassa kunnossa ja muodostaa huomattavasti suuremman onnettomuus- ja saastuttamisriskin kuin sitä vanhempi alus, joka on hyvin rakennettu ja asianmukaisesti huollettu, miehitykseltään asianmukainen ja jota käytetään parhaiden käytänteiden mukaisesti.
2)

on tyytyväinen siihen, että kehityksessä jälkeen jääneet alueet asetetaan lähentymistavoitteen avulla selkeästi etusijalle. Tämä liittyy erityisesti kymmenen uuden jäsenvaltion liittymiseen unionin jäseneksi. Unionilla on velvollisuus osoittaa solidaarisuutta kyseisiä alueita kohtaan ja pyrkiä vauhdittamaan niiden taloudellista ja sosiaalista kehitystä, kuten on tehty aiempien ohjelmakokonaisuuksienkin yhteydessä.
5)

EU:n alueilla on tässä prosessissa valtava vastuu, ja niillä on merkittävät toimivaltuudet tieteellisen koulutuksen ja tutkimuksen aloilla. Alueiden komitea toteaa, että alue- ja paikallisviranomaisilla on erityinen rooli erityisesti kaikkien kansalaisten tiedotuskanavana. Alue- ja paikallisviranomaiset voivat myös auttaa verkostojen yhteistyötä synergioiden luomiseksi eri sidosryhmien välille. EU:n alueiden kehitys riippuu huomattavissa määrin tieteen, tutkimuksen ja innovoinnin tarjoamien potentiaalien hyödyntämisestä, ja näitä potentiaaleja vahvistava prosessi on mahdollinen ainoastaan alueiden tuella.
1.7

huomauttaa kuitenkin, että työaikadirektiivi on terveyttä ja turvallisuutta koskeva toimi, jonka tarkoituksena on asettaa rajat työtunneille työ- ja lepoajan tasapainottamiseksi. Sen tarkoituksena ei ole määritellä muita työsuhteen ehtoja, kuten tietynlaisiin työaikamalleihin suostumista tai tällaisesta työstä maksettavia rahallisia korvauksia. Nämä ovat asioita, joista on sovittava yksilökohtaisesti tai työehtosopimusten pohjalta jäsenvaltioissa tai kullakin alalla käytössä olevien käytäntöjen ja menettelyjen mukaisesti. Lisäksi, millainen työajan jaksotus sitten valitaankin, työnantajalla on vastuu työntekijöiden terveydestä ja turvallisuudesta ja tämän on varmistettava, ettei työntekijöiden terveyttä ja turvallisuutta vaaranneta.
1.15

pelkää, että lupamenettelyä koskevat vaatimukset aiheuttavat satamien hallintoelimille valtavan byrokraattisen taakan, joka on ristiriidassa vapauttamisdirektiivin tavoitteiden kanssa. Ehdotuksen mukaan kaikille direktiivin soveltamisalaan kuuluville satamapalveluille (meritekniset luotsaus-, hinaus- ja kiinnityspalvelut, kaikki rahdinkäsittelypalvelut sekä matkustajapalvelut) on tulevaisuudessa oltava toimilupa. Tämä koskee myös sellaisia satamapalveluita, joita on tähän asti suoritettu ilman erillistä lupaa. Tulevaisuudessa satamahallintojen on myönnettävä huomattavasti enemmän lupia kuin aikaisemmin, koska esimerkiksi myös maanomistajat, jotka suorittavat omalla maallaan satamapalveluita, tarvitsevat luvan. Myös omahuolinnan harjoittajilla on oltava lupa, joka tosin voidaan myöntää rajoittamattomaksi ajaksi, mutta jonka voimassaolo päättyy, kun sen haltija ei enää täytä luvan myöntämisen ehtoja. Satamahallinnon olisi siis myös valvottava luvanhaltijoita. Myöntämiskriteerien noudattamisen lisäksi olisi tarkistettava mm. myös työllisyys- ja sosiaalimääräysten soveltamista, mikä on lähtökohtaisesti työmarkkinaosapuolten tehtävä. Yksittäistapauksissa nämä velvoitteet voivat kokonaisuudessaan ylittää satamahallinnon kapasiteetin.
2.30

pelkää, että kaikki valtion sisäiset hyväksymismenettelyt sisällytetään direktiivin soveltamisalaan ja että ne on näin ollen tarkistettava mahdollisen säilyttämisen, mukauttamisen, poistamisen tai ainakin yksinkertaistamisen kannalta. Näin laaja puuttuminen jäsenvaltioiden menettelyoikeuksiin on epäsuhtaista. Siksi on selvennettävä, että direktiivin soveltamisalaan kuuluvat ainoastaan taloudellisen toiminnan ensimmäistä kertaa tapahtuvaan aloittamiseen välittömästi liittyvät hyväksymismenettelyt. Kaikki lainsäädännössä säädetyt menettelyt, jotka eivät kuulu taloudellisen toiminnan alaan vaan liittyvät yleishyödyllisiin ehdottoman välttämättömiin palveluihin, on suljettava direktiivin soveltamisalan ulkopuolelle.
1.8

katsoo, että alue- ja paikallisviranomaisilla on tärkeä rooli osaamis- ja tietoyhteiskunnan tasapainoisessa kehittämisessä Euroopan unionissa varsinkin laajentumisen jälkeen. Tarkoituksena on lisätä alueiden, kaupunkien ja kuntien taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta kaikkialla Euroopassa. Alue- ja paikallisviranomaiset ovat ratkaisevassa asemassa haluttaessa varmistaa, että mahdollisimman monella on mahdollisuus osallistua yhteisön toimiin, kun keskitetään huomiota erityisesti muita heikommassa asemassa oleviin ryhmiin.
1. Direktiivin 2000/60/EY 5 artiklan sekä sen liitteessä II olevien 2.1 ja 2.2 kohdan mukaisesti tehtävän ominaispiirteiden analysoinnin perusteella, tämän direktiivin liitteessä II kuvatun menettelyn mukaisesti ja taloudelliset ja sosiaaliset kustannukset huomioon ottaen jäsenvaltioiden on 22 päivään joulukuuta 2005 mennessä annettava raja-arvot kullekin pilaavalle aineelle, jonka on kyseisen jäsenvaltion alueella todettu osaltaan vaikuttavan siihen, että jokin pohjavesimuodostuma tai pohjavesimuodostumien joukko katsotaan uhanalaiseksi. Jäsenvaltioiden on vähintäänkin säädettävä raja-arvoista tämän direktiivin liitteen III osassa A.1 ja A.2 tarkoitetuille pilaaville aineille. Näitä raja-arvoja käytetään muun muassa direktiivin 2000/60/EY 5 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuun pohjaveden tilan tarkasteluun. Nämä raja-arvot voidaan määrittää jäsenvaltion tasolla, vesipiirin tasolla tai pohjavesi-muodostuman tai pohjavesimuodostumien joukon tasolla.

1. Direktiivin 2000/60/EY 5 artiklan sekä sen liitteessä II olevien 2.1 ja 2.2 kohdan mukaisesti tehtävän ominaispiirteiden analysoinnin perusteella, tämän direktiivin liitteessä II kuvatun menettelyn mukaisesti ja taloudelliset ja sosiaaliset kustannukset huomioon ottaen jäsenvaltioiden on 22 päivään joulukuuta 2005 mennessä annettava raja-arvot kullekin pilaavalle aineelle, jonka on kyseisen jäsenvaltion alueella todettu osaltaan vaikuttavan siihen, että jokin pohjavesimuodostuma tai pohjavesimuodostumien joukko katsotaan uhanalaiseksi. Jäsenvaltioiden on vähintäänkin säädettävä raja-arvoista tämän direktiivin liitteen III osassa A.1 ja A.2 tarkoitetuille pilaaville aineille. Näitä raja-arvoja käytetään muun muassa direktiivin 2000/60/EY 5 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuun pohjaveden tilan tarkasteluun. Nämä raja-arvot voidaan määrittää jäsenvaltion tasolla, vesipiirin tasolla tai pohjavesimuodostuman tai pohjavesimuodostumien joukon tasolla. Jos jäsenvaltiot haluavat asettaa omat raja-arvonsa, voivat vesipiirien viranomaiset kiristää niitä, mikäli vesipolitiikan puitedirektiivin ympäristötavoitteiden saavuttaminen sitä kyseisessä vesipiirissä edellyttää.
1.13

toteaa, että käsillä oleva tiedonanto on osa laajempaa innovaatioiden sarjaa, jonka yhteisvaikutuksella on mahdollisuus parantaa kansalaisten ja hallinnon välisiä yhteyksiä sosiaalisen osallisuuden suhteen, mutta katsoo, että sosiaalinen koheesio saattaa vaarantua henkilökohtaisten kontaktien vähentymisestä johtuvan eristäytymisen vuoksi. Tällainen kehitys on estettävä.
6.1

Elinvoimainen kansalaisyhteiskunta on Euroopan unionin ytimessä. Elämäntavallemme ovat ominaisia tasapuolisuuden, oikeudenmukaisuuden ja solidaarisuuden taju sekä sen ymmärtäminen, että on tarpeen edistää yhteistä etua kaikkien hyödyksi. Kun otetaan huomioon, että covid-19-kriisillä on ollut erityisen kielteinen vaikutus tiettyihin yhteiskuntaryhmiin, kuten naisiin, nuoriin ja liikkuviin EU:n kansalaisiin, jotka ovat joutuneet kärsimään kaksinkertaisista sulkutoimista, nyt on entistä tärkeämpää, että kansalaisyhteiskunnan organisaatioilla on keskeinen rooli tämän elämäntavan vahvistamisessa. Niihin olisi suhtauduttava liittolaisina suojeltaessa, edistettäessä ja pyrittäessä säilyttämään elämäntapaamme osallistavuuden ja muiden kunnioittamisen pohjalta. ETSK kehottaakin komissiota antamaan kansalaisyhteiskunnan organisaatioille asianmukaista ja kohdennettua tukea ja tunnustusta ja säilyttämään näin elämäntapamme kannalta olennaisen kansalaistoiminnan ja demokraattisen yhdistymisoikeuden.