Lisäksi IASB on edistynyt merkittävästi tilinpäätöksessä esitettäviä tietoja koskevassa aloitteessaan. Aloitteeseen sisältyy valikoima hankkeita, joilla pyritään parantamaan tilinpäätöksessä esitettäviä tietoja, tekemään niistä tehokkaampia ja näin yksinkertaisempia ja tiiviimpiä vaarantamatta ensisijaista tavoitetta, joka on taloudellisen todellisuuden luotettava kuvastaminen. IASB julkaisi tämän osalta maaliskuussa 2017 keskusteluasiakirjan tilinpäätöksessä esitettäviä tietoja koskevista periaatteista. Kyseinen asiakirja on keskeisessä asemassa tilinpäätöksessä esitettäviä tietoja koskevassa aloitteessa.

Syyskuussa 2016 IASB julkaisi muutoksia nykyiseen vakuutussopimuksia koskevaan standardiin IFRS 4. Tarkoituksena on puuttua standardin IFRS 9 Rahoitusinstrumentit (voimaantulopäivä 1. tammikuuta 2018) ja uuden vakuutussopimuksia koskevan standardin (voimaantulopäivä 1. tammikuuta 2021) eri voimaantulopäivistä tilapäisesti aiheutuviin ongelmiin. Osa vakuutussopimuksia tekevistä yrityksistä on ilmaissut huolensa siitä, että kaksi merkittävää kirjanpitomuutosta pannaan täytäntöön eri päivinä. Ne painottivat myös sitä, että kirjanpidon epävakaus voi lisääntyä tuloslaskelmassa, jos uudet rahoitusinstrumentteja koskevat vaatimukset tulevat voimaan ennen vakuutussopimuksia koskevia uusia vaatimuksia. Myös EFRAG esitti nämä huolenaiheet muutosluonnoksesta standardiin IFRS 4 esittämissään huomautuksissa. Siksi IASB:n tätä aihepiiriä koskevissa ehdotuksissa pyrittiin vastaamaan näihin huolenaiheisiin ja saattamaan ne tasapainoon tilinpäätösten käyttäjien tarpeiden kanssa.

Standardia IFRS 16 Vuokrasopimukset koskeva hyväksymislausunto perustui vankkaan vaikutusten analyysiin, joka kattoi komission hyväksymislausuntopyynnössään yksilöimät erityisaiheet. EFRAG arvioi, että standardilla IFRS 16 parannettaisiin tilinpäätösraportointia ja saataisiin aikaan hyväksyttävä tasapaino suuremman avoimuuden Euroopan taloudelle tuomien etujen sekä parempiin tietoihin perustuvan päätöksenteon ja tähän liittyvien kustannusten välillä. EFRAG ei odota, että standardilla IFRS 16 olisi olennaisia vaikutuksia rahoitusleasingsopimusten saatavuuteen yhteisöjen kannalta ja hinnoitteluun rahoituslähteenä. EFRAG arvioi, että standardilla IFRS 16 on todennäköisesti joitain kielteisiä vaikutuksia rahoitusleasingalaan sellaisten vuokralleottajien kautta, jotka siirtyvät vaihtoehtoisiin rahoitusmuotoihin, mutta niiden odotetaan jäävän vähäisiksi. EFRAG arvioi yleisesti, että standardilla IFRS 16 ei ole olennaisia kielteisiä tai kohtuuttomia vaikutuksia Euroopan pk-yrityssektoriin. Oman työnsä ja Euroopan keskuspankin toimittamien tietojen perusteella EFRAG arvioi, että standardi IFRS 16 ei todennäköisesti muodosta uhkaa Euroopan rahoitusvakaudelle. Lopuksi EFRAG katsoi, että unionin yhteisöt eivät joudu yleisesti epäsuotuisaan asemaan verrattuna kilpailijoihinsa, jotka soveltavat Yhdysvaltojen GAAP-normistoa. Tämän vuoksi EFRAG totesi, että standardin IFRS 16 hyväksyminen on Euroopan yleisen edun mukaista.

Vuonna 2014 toteutetun hallintouudistuksen jälkeen EFRAG on hyväksymisarvioinneissaan tarkastellut edelleen sitä, täyttävätkö IFRS-standardit kaikki IAS-asetuksen tekniset kriteerit, kuten ovatko ne oikeaa ja riittävää kuvaa koskevan periaatteen mukaisia. EFRAG on myös tehostanut sen arviointia, ovatko uudet tai ehdotetut tilinpäätösraportointivaatimukset yleisen edun mukaisia. Vuonna 2016 EFRAG on komission henkilöstön avustuksella kehittänyt edelleen vaikutusten analysointia koskevia menetelmiään. EFRAGin ensimmäinen täysimääräinen vaikutusten analysointi toteutettiin osana sen standardia IFRS 16 Vuokrasopimukset koskevaa hyväksymislausuntoa. Sitä hyödynnetään pilottitapauksena EFRAGin valmiuksien ja kokemuksen kehittämisessä edelleen tällä alalla.

IASB toteutti myös toimia sen varmistamiseksi, että IFRS-standardia sovelletaan globaalisti yhtenäisesti. Tässä yhteydessä IASB on perustanut työryhmiä (Transition Resource Groups − TRG), joiden on määrä helpottaa standardin IFRS 15 Myyntituotot asiakassopimuksista ja standardin IFRS 9 Rahoitusinstrumentit täytäntöönpanoa. Myös vakuutussopimuksia koskevan uuden standardin (IFRS 17) osalta suunnitellaan TRG-ryhmän perustamista. Sen tavoitteena on tarjota sidosryhmille julkinen foorumi standardin täytäntöönpanoa koskevista kysymyksistä keskustelemiseksi sekä tukea IASB:n hallintoneuvostoa sen määrittämisessä, edellyttääkö kysymysten tarkasteleminen lisätoimia.

EFRAG on ottanut käyttöön vakiomenettelyn, jolla annetaan kaikille eurooppalaisille intressitahoille tilaisuus esittää näkemyksiään EFRAGille ja varmistetaan, että tilinpäätösmallien ja taloudellisten mallien sekä niitä koskevien näkemysten moninaisuus otetaan huomioon ja uudet IFRS-standardit vastaavat unionin tarpeita. Uudistuksen jälkeen EFRAGin hallintoneuvoston ja teknisen asiantuntijaryhmän kokousten avoimuuteen on kiinnitetty lisää huomiota.

3.3.Hallinnonuudistuksen toteutus Maystadtin raportin suosituksen jälkeen

Lokakuun 31. päivänä 2014 toteutettu EFRAGin hallintouudistus lisäsi organisaation legitiimiyttä ja edustavuutta ja loi yhdenmukaisen menettelyn EU:n osallistumiselle standardisointiprosessiin. Euroopan parlamentin ja neuvoston annettua hyväksyntänsä komissio nimitti entisen Euroopan parlamentin jäsenen Jean-Paul Gauzès'n 1. heinäkuuta 2016 EFRAGin hallintoneuvoston puheenjohtajaksi. Vuonna 2016 kaikki EFRAGin päätelmät annettiin yksimielisesti eikä äänestystä tarvittu. EFRAGin viestintästrategian täytäntöönpanon odotetaan − EFRAGin hallintoneuvoston puheenjohtajan johdolla perustetun ryhmän avulla − lisäävän EFRAGin näkyvyyttä ja uskottavuutta.

Koska EFRAGin hallintoneuvosto vaihtuu marraskuussa 2017, EFRAG pyrkii parhaillaan laajentamaan jäsenkuntaansa tilinpäätösraportoinnin alan eurooppalaisten ja kansallisten organisaatioiden parissa. Lisäksi EFRAGin hallintoneuvoston edustavuuden lisäämiseksi EFRAGin yleiskokous päätti 12. huhtikuuta 2017 pitämässään kokouksessa tiukentaa EFRAGin sisäisiä sääntöjä siten, että enintään kolmen EFRAGin hallintoneuvoston jäsenen kansallisuus voi olla sama.

Komissio esitti 13. huhtikuuta 2016 neuvostolle ja parlamentille ehdotuksen EFRAGin rahoituksen jatkamisesta kaudella 2017–2020. Onnistuneiden neuvottelujen jälkeen EFRAGin rahoituksen jatkaminen hyväksyttiin lopulta 17. toukokuuta 2017.

4.PIOB – Rahoituksen monipuolistaminen vuonna 2016

PIOBin päätehtävänä on valvoa kansainvälistä tilintarkastajaliittoa (The International Federation of Accountants, IFAC), joka vastaa kansainvälisten standardien sekä tilintarkastajien eettisten sääntöjen laatimisesta ja hyväksynnästä. Erityisen merkittäviä ovat kansainväliset tilintarkastusstandardit (Internation Standards on Auditing, ISA), jotka komissio voi hyväksyä sovellettavaksi kaikkialla EU:ssa. PIOBin perimmäinen tavoite on varmistaa, että standardit laaditaan yleisen edun mukaisesti.

Tämän olennaisen, yleisen edun mukaisen tehtävän asianmukainen toteutus edellyttää, että PIOBia on rahoitettava siten, että sen tosiasiallinen ja koettu riippumattomuus säilyvät. Tämän tavoitteen saavuttamiseksi vakaiden rahoituslähteiden asianmukainen monipuolistaminen auttaisi sekä varmistamaan jatkuvuuden että takaamaan riippumattomuuden. Rahoituksen monipuolistamisen merkitys tunnustettiin jo IFACin uudistamisen yhteydessä vuonna 2003. Kyseinen uudistaminen oli nykyisen kansainvälisen standardointijärjestelmän, myös PIOBin, lähtökohta.

PIOBin rahoituksesta vastasi sen perustamisesta (vuonna 2005) aina vuoteen 2010, jolloin päätöksellä 716/2009/EY perustettu yhteisön rahoitusohjelma otettiin käyttöön, yksinomaan IFAC, lukuun ottamatta joitakin luontoissuorituksia Espanjalta (PIOB toimii Madridissa).

IFACin kunakin vuonna käyttöön asettamat varat muodostavat IFACin takaaman enimmäisrahoitusosuuden, joka asetetaan PIOBin saataville ilman, että IFAC puuttuu asiaan muutoin. Muilta rahoittajilta kuin IFACilta saadut rahoitusosuudet korvaavat osan IFACin rahoituksesta ja siten pienentävät sitä kyseisenä vuonna. Ihannetapauksessa IFACin rahoitusosuus PIOBin vuotuisista kokonaismenoista olisi alle 50 prosenttia.

EU:n vuosina 2010–2016 antama rahoitusosuus on kannustanut myös muita potentiaalisia rahoittajia osallistumaan PIOBin rahoittamiseen. PIOBin tulot vuonna 2016 olivat 1 563 565 euroa (ks. vuoden 2016 tilinpäätöksen sivu 1). IFACin osuus siitä oli 914 758 euroa eli 58,50 prosenttia kokonaismäärästä.

Euroopan komissio osallistui rahoitukseen 318 000 euron osuudella (312 000 euroa vuonna 2015), joka on 20,34 prosenttia kokonaismäärästä. ADAA:n (Abu Dhabi Accountability Authority) osuus oli sama kuin vuonna 2015 eli 120 000 euroa, joka on 7,67 prosenttia kokonaismäärästä. Myös IOSCOn osuus oli sama kuin vuonna 2015 eli 100 000 euroa, joka on 6,40 prosenttia kokonaismäärästä. Kansainvälisen järjestelypankin osuus oli edelleen 23 000 euroa, joka on 1,48 prosenttia kokonaismäärästä. Kuten vuonna 2015, Financial Reporting Council (Yhdistynyt kuningaskunta) osallistui 40 000 euron osuudella, joka on 2,56 prosenttia kokonaismäärästä. Lisäksi CFA Institute (Yhdysvallat) osallistui ensimmäistä kertaa 45 000 euron osuudella, joka on 2,88 prosenttia kokonaismäärästä. Jäljelle jäävä 2 807 euron summa rahoitettiin korkotuloilla.

IFACin osuus (58,50 prosenttia) PIOBin kokonaisrahoituksesta vuonna 2016 on hieman vuoden 2015 osuutta (60,67 prosenttia) pienempi ja hyvin samansuuruinen kuin vuonna 2014 (58,19 prosenttia). Edistys on siten oikeansuuntaista.

Asetuksen 9 artiklan 5 kohdassa säädetään, että jos IFACin rahoituksen osuus on tiettynä vuonna yli kaksi kolmasosaa PIOBin vuotuisesta kokonaisrahoituksesta, komissio ehdottaa vuosittaisen rahoitusosuutensa rajoittamista kyseisenä vuonna enintään 300 000 euroon. Koska tilanne ei ollut tämä vuonna 2016 (kuten ei myöskään vuosina 2014 ja 2015) ja koska asetuksessa IFACin rahoitukselle säädetty kriittinen kynnysarvo (66,66 prosenttia) ei ylittynyt, komission ei ole tarpeen tarkistaa PIOBille vuonna 2016 antamaansa rahoitusosuutta.

5.Johtopäätökset

IFRS-säätiö

IASB antoi tammikuussa 2016 uuden merkittävän standardin eli standardin IFRS 16 Vuokrasopimukset vuosikymmenen jatkuneen vuokrasopimusten kirjanpidollista käsittelyä koskevan työn tuloksena. Syyskuussa 2016 se julkaisi muutokset standardiin IFRS 4 Vakuutussopimukset. Lisäksi IASB työsti edelleen monia muita tärkeitä hankkeita, erityisesti vakuutussopimuksia koskevaa uutta standardia (IFRS 17, joka valmistui toukokuussa 2017) ja tilinpäätöksessä esitettäviä tietoja koskevaa hanketta sekä käsitteellistä viitekehystä.

IFRS-standardeihin liittyviä kysymyksiä ja vastauksia:

• Otetaanko IFRS-standardeissa asianmukaisesti huomioon erilaiset liiketoimintamallit? Standardissa IFRS 9, joka hyväksyttiin EU:ssa marraskuussa 2016, tunnustetaan nimenomaisesti liiketoimintamallien merkitys rahoitusinstrumenttien arvostamisen määrityksessä. Komissio aikoo seurata tiiviisti standardin IFRS 9 vaikutuksia varmistaakseen, että kyseinen standardi on EU:n pitkän aikavälin investointistrategian mukainen. Tässä yhteydessä komissio esitti toukokuussa 2017 EFRAGille pyynnön teknisestä lausunnosta, jossa tarkastellaan oman pääoman ehtoisten välineiden käsittelyä kirjanpidossa standardin IFRS 9 mukaisesti pitkän aikavälin investointien näkökulmasta. Ensimmäisessä vaiheessa komissio pyysi EFRAGia selvittämään joitakin alaa koskevia tosiseikkoja vuoden 2017 loppuun mennessä, jotta voidaan arvioida standardin IFRS 9 vaikutuksia pitkän aikavälin investointeihin. Toisessa vaiheessa komissio pyysi EFRAGia määrittämään vuoden 2018 puoliväliin mennessä, voidaanko standardia IFRS 9 parantaa, kun on kyse oman pääoman ehtoisten välineiden käsittelystä kirjanpidossa pitkäaikaisina investointeina, ja jos voidaan, miten. Lisäksi standardin IFRS 4 muutoksilla otetaan huomioon standardin IFRS 9 Rahoitusinstrumentit ja vakuutussopimuksia koskevan uuden standardin (IFRS 17) erilaiset voimaantulopäivät, mikä on vakuutusalan kannalta erittäin tärkeää. Lopuksi käsitteellisessä viitekehyksessä annetaan liiketoimintamalleille aiempaa enemmän painoarvoa.