Vaikutustenarviointi on osoittanut, että paras ratkaisu e-CODEXin vakaan tulevaisuuden takaamiseksi on sen siirtäminen vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisesta hallinnoinnista vastaavalle eurooppalaiselle virastolle, joka tunnetaan nimellä eu-LISA, ja järjestelmän operatiivista hallinnointia koskevien valtuuksien antaminen kyseiselle virastolle. e-CODEX-järjestelmän vakaa hallinnointi mahdollistaa sen vahvistamisen oletusjärjestelmäksi vaihdettaessa sähköisiä viestejä EU:n tason oikeudellisen yhteistyön alalla.

e-CODEX pohjautuu jäsenvaltioiden tukeen ja niiden saamiin kokemuksiin järjestelmän käytöstä erilaisissa siviili- ja rikosoikeudellisissa menettelyissä, ja sillä on sen vuoksi valmiudet kehittyä tärkeimmäksi digitaaliseksi ratkaisuksi siirrettäessä sähköisiä tietoja turvallisesti rajatylittävissä siviili- ja rikosoikeudellisissa menettelyissä unionissa. Arvioidessaan e-CODEXille myönnettyä hankeavustusta komissio päätteli, että sähköisen oikeuden pilottihanke on tarjonnut tärkeimmät rakenneosat, joilla saavutetaan turvallinen ja luotettava tietojenvaihto oikeudellisen yhteistyön alalla. Lisäksi komissio katsoo yhdessä tämän ehdotuksen kanssa hyväksytyssä tiedonannossaan ”Oikeudenkäytön digitalisointi Euroopan unionissa – Välineet mahdollisuuksien hyödyntämiseen”, että e-CODEX on tärkein väline ja kultainen standardi yhteentoimivan, turvallisen ja hajautetun viestintäverkon luomiseksi kansallisten tietojärjestelmien välille rajatylittävissä siviili- ja rikosoikeudellisissa menettelyissä.

e-CODEX (e-Justice Communication via On-line Data Exchange) käynnistettiin osana Euroopan sähköisen oikeuden monivuotista toimintaohjelmaa 2009–2013. Sen pääasiallisena tarkoituksena on edistää rajatylittävien oikeudenkäyntien digitalisointia ja helpottaa jäsenvaltioiden oikeusviranomaisten välistä viestintää.

Tietotekniset välineet ovat avainasemassa sen varmistamisessa, että osapuolten ja tuomioistuinten välillä sekä eri jäsenvaltioiden viranomaisten välillä on käytössä tehokkaat viestintävälineet. Komissio on sen vuoksi jatkuvasti pyrkinyt parantamaan menettelyä koskevien tietojen saatavuutta verkossa ja edistänyt Euroopan oikeusportaalin kautta saatavien dynaamisten lomakkeiden käyttöä.

Unioni on viime vuosikymmenen aikana tehnyt huomattavan paljon työtä koordinoidakseen ja yhdenmukaistaakseen rajatylittäviä oikeudenkäyntejä, jotta siviili- ja rikosoikeuden alan yhteistyötä voitaisiin tiivistää. On annettu useita unionin säädöksiä, joiden tavoitteena on helpottaa i) kansainvälistä toimivaltaa, ii) säädösten ja määräysten tunnustamista ja täytäntöönpanoa, iii) oikeudenkäyntiasiakirjojen rajatylittävää tiedoksiantoa ja iv) todisteiden vastaanottamista koskevien kansallisten sääntöjen välistä koordinointia. On annettu myös useita unionin säädöksiä, joilla perustetaan unionin tason oikeudellisia menettelyjä, kuten eurooppalainen maksamismääräys, eurooppalainen vähäisiin vaatimuksiin sovellettava menettely, eurooppalainen tilivarojen turvaamismääräys, jne. Näiden toimenpiteiden tehokas täytäntöönpano on unionille etusijalla. Tässä yhteydessä sähköisen oikeuden kehitys on ratkaisevan tärkeää rajatylittävien oikeudenkäyntien onnistumisen kannalta. Sähköisen oikeuden tavoitteena on parantaa jäsenvaltioiden oikeusjärjestelmien toimintaa ja auttaa virtaviivaistamaan menettelyjä, alentamaan kustannuksia ja parantamaan menettelyjen saatavuutta.

Yhteisen järjestelmän luominen rajatylittävää digitaalista tiedonvaihtoa varten EU:n tasolla tarjoaa käyttökelpoisen ratkaisun, jota voidaan käyttää erilaisissa oikeudellisissa menettelyissä samalla kun varmistetaan kansallisten järjestelmien yhteentoimivuus. Tällainen järjestelmä on tehokkaampi kuin toisistaan eroavat kansalliset järjestelmät, joilla ei välttämättä varmistettaisi jäsenvaltioiden välistä rajatylittävää viestintää. Yhteinen EU-tason järjestelmä tuottaa lisäksi mittakaavaetuja, koska EU:n on hallinnoitava vain yhtä tietotekniikkaratkaisua turvallisen rajatylittävän viestinnän varmistamiseksi oikeusalalla. Se tuo myös lisäarvoa jäsenvaltioille, sillä niiden rajatylittävien menettelyjen digitalisointikustannusten odotetaan vähenevän ja muodostavan pienemmän esteen yhteistyölle.

EU:n tasolla on parhaat mahdollisuudet luoda mekanismi turvallista tietojenvaihtoa varten rajatylittävissä oikeudenkäynneissä. EU:n toimien puuttuessa on erittäin todennäköistä, että jäsenvaltiot voivat kehittää kansallisia järjestelmiä ottamatta huomioon sitä, voidaanko niiden välinen yhteentoimivuus varmistaa. Vaikka operatiiviseen hallinnointiin EU:n tasolla liittyy kustannuksia, se on paras tapa saada aikaan yhteentoimiva järjestelmä toimivaltaisten viranomaisten välistä rajatylittävää viestintää varten ja siten paras tapa saavuttaa yleinen tavoite eli yhteinen turvallisuuden ja oikeuden alue, joka toimii entistä tehokkaammin.

Koska e-CODEX-järjestelmä helpottaisi oikeudellista yhteistyötä sekä siviili- että rikosoikeudellisissa asioissa, järjestelmän oikeusperusta on Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 81 ja 82 artiklan yhdistelmä. e-CODEX-järjestelmä helpottaa erityisesti oikeussuojan saatavuutta siviilioikeudellisissa asioissa 81 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Rikosoikeudellisissa asioissa 82 artiklan 1 kohta on oikeusperusta EU:n oikeudelle toimia oikeudellisen yhteistyön alalla helpottaakseen jäsenvaltioiden oikeusviranomaisten tai vastaavien viranomaisten yhteistyötä rikosasioiden käsittelyn ja päätösten täytäntöönpanon yhteydessä.

e-CODEX-järjestelmä on yksi komission sähköisen oikeuden politiikan keskeisistä osatekijöistä. Sillä parannetaan jäsenvaltioiden oikeussuojan saatavuutta ja tehokkuutta ja se sisältyy Euroopan sähköisen oikeuden toimintasuunnitelmaan 2019–2023. Se vahvistetaan myös komission tiedonannossa ”Oikeudenkäytön digitalisointi Euroopan unionissa – Välineet mahdollisuuksien hyödyntämiseen” pääasialliseksi työkaluksi rajatylittävissä oikeudenkäynneissä tapahtuvaa turvallista digitaalista viestintää varten. Vuoden 2016 sähköisen hallinnon toimintaohjelmaan sisältyi ratkaisuja sähköisen oikeuden edistämiseksi digitaalisilla sisämarkkinoilla, joilla pyritään tarjoamaan nopeita, turvallisia ja luotettavia infrastruktuureja ja palveluja. Euroopan oikeusportaali on oikeudellisen tiedon keskitetty palvelupiste EU:ssa ja tarjoaa kansalaisille mahdollisuuden toimittaa vähäiset vaatimukset ja eurooppalaista maksamismääräystä koskevat hakemukset sähköisesti e-CODEXin avulla niissä jäsenvaltioissa, joissa sähköinen toimittaminen on sallittua.

Kun eu-LISA ottaa vastuun järjestelmästä aikaisintaan 1. heinäkuuta 2023, sen on varmistettava täytäntöönpanosäädöksissä vahvistettujen teknisten ja palvelutason vaatimusten perusteella, että olemassa oleva ohjelmisto säilyy toimintakykyisenä muuttuvassa teknisessä ympäristössä ja sitä mukautetaan käyttäjien muuttuviin tarpeisiin. Lisäksi eu-LISAn on ylläpidettävä tai päivitettävä digitaalisia malleja sellaisia eri menettelyjä varten, joissa e-CODEXia käytetään oikeudellisiin tai organisatorisiin muutoksiin vastaamiseen ja uusien mallien luomiseen niitä asetuksen soveltamisalaan kuuluvia välineitä varten, joissa e-CODEX otetaan käyttöön. Komissio varmistaa sen jälkeen, että nämä mallit vahvistetaan e-CODEXin käyttöä tällaisissa menettelyissä koskevista yksityiskohtaisista eritelmistä annetussa täytäntöönpanosäädöksessä.

Komission esittämä säädös on asetusehdotus, jolla perustetaan e-CODEX-järjestelmä EU:n tasolla ja annetaan eu-LISAn tehtäväksi järjestelmän operatiivinen hallinnointi. Tätä varten ehdotuksella muutetaan eu-LISAn perustamisesta annettua asetusta (EU) N:o 2018/1726. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Sillä taataan sen vuoksi sääntöjen yhdenmukainen soveltaminen kaikkialla EU:ssa ja niiden samanaikainen voimaantulo. Sillä tarjotaan oikeusvarmuus siten, että vältetään erilaiset tulkinnat jäsenvaltioissa ja ehkäistään oikeudellista hajanaisuutta.

On useita syitä siihen, miksi e-CODEXiin liittyvien tehtävien siirtäminen erityisesti eu-LISAlle on sopivin vaihtoehto. Virastolla, joka on erikoistunut tietotekniikkajärjestelmien hallinnointiin, on e-CODEXin käytön edellyttämä taitotieto. Koska jäsenvaltiot ovat edustettuina virastojen hallintoneuvostoissa, niiden edut sekä kansallisten oikeuslaitosten edut voidaan ottaa huomioon. Lisäksi kun otetaan huomioon jäsenvaltioiden vahva tuki eu-LISA-ratkaisulle, on todennäköisempää, että ne ottavat järjestelmän käyttöön, jos eu-LISA valitaan toteuttamaan operatiivista hallinnointia.

e-CODEX-järjestelmän pysyvän operatiivisen hallinnoinnin varmistaminen EU:n tasolla on oikeasuhteinen tapa edistää rajatylittävää viestintää oikeusalalla. Antamalla järjestelmän operatiivinen hallinnointi eu-LISAn tehtäväksi saadaan riittävä tuotto järjestelmän kehittämiseen investoiduille 24 miljoonalle eurolle. Tämän järjestelmän säilyttäminen on halvempi ja yksinkertaisempi ratkaisu kuin uuden järjestelmän kehittäminen tai sellaisten muiden järjestelmien käyttö, joita ei ole räätälöity oikeusaluetta varten.

•Vaikutustenarviointi

Tämän ehdotuksen tukena on vaikutustenarviointi, joka esitetään komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa SWD(2020) 541. Sääntelyntarkastelulautakunta tarkasteli vaikutustenarviointiluonnosta kokouksessaan 13. joulukuuta 2017 ja antoi lausuntonsa (myönteinen varauksin) 15. joulukuuta 2017 todeten, että vaikutustenarviointiraporttiin olisi sisällytettävä tiettyjä näkökohtia koskevat lautakunnan suositukset. Suositukset liittyivät ensinnäkin e-CODEX-järjestelmän tulevaisuuteen. Lautakunta katsoi, ettei ollut riittävän selvää, olivatko neuvosto ja komissio jo sopineet isäntäviraston valinnasta. Toiseksi lautakunta katsoi, että kertomuksessa olisi selitettävä paremmin, miksi e-CODEXin käyttö on vähäistä ja miten ehdotettu asetus poistaisi nykyiset pullonkaulat. Kolmanneksi lautakunta katsoi, että vertailun e-CODEXin kahden isännöintivaihtoehdon välillä olisi oltava tasapainoisempaa ja vähemmän puolueellista. Komissio päivitti vaikutustenarviointinsa näiden päänäkökohtien mukaisesti ja otti huomioon eräät muut lautakunnan kommentit. Vaikutustenarvioinnissa arvioitiin useita lainsäädännöllisiä ja muita kuin lainsäädännöllisiä vaihtoehtoja. Joistakin vaihtoehdoista luovuttiin aikaisessa vaiheessa. Esimerkiksi mahdollisuus perustaa erillinen oikeushenkilö hylättiin sillä perusteella, että kyseinen toimenpide olisi suhteeton oikeushenkilölle osoitettaviin rajallisiin tehtäviin nähden. Lisäksi vaihtoehtoisen järjestelmän käyttö tai kehittäminen hylättiin pääasiassa siksi, että nykyinen e-CODEX-ratkaisu on osoittautunut erittäin tehokkaaksi ja tulokselliseksi niiden menettelyjen osalta, joissa sitä jo käytetään, joten on perusteltua odottaa tuottoa sen luomiseen investoidusta 24 miljoonasta eurosta. Lisäksi kaupallinen ratkaisu herättäisi kysymyksiä pitkän aikavälin kestävyydestä ja tietojen eheydestä, kun vaihtoehtoisen järjestelmän omistajalla voisi teoriassa olla pääsy järjestelmän kautta siirrettyihin tietoihin. e-CODEX-järjestelmän luovuttamista jäsenvaltiolle tai jäsenvaltioiden yhteenliittymälle ei myöskään voitu harkita, koska jäsenvaltiot ovat selvästi torjuneet tämän mahdollisuuden. Ne ovat neuvoston päätelmissä ilmaisseet pitävänsä parempana sitä, että vastuu e-CODEXin operatiivisesta hallinnoinnista siirretään eu-LISAlle. Näissä olosuhteissa kahta vaihtoehtoa arvioitiin suhteessa perusskenaarioon eli siihen, että säännöllistä operatiivista hallinnointia ei tarjota, mikä johtaa e-CODEX-järjestelmän voimassaolon päättymiseen. Näistä kahdesta vaihtoehdosta parhaimpana pidettiin e-CODEX-järjestelmän luovuttamista jollekin virastolle. Toista vaihtoehtoa eli sitä, että komissio huolehtisi e-CODEX-järjestelmän operatiivisesta hallinnoinnista, pidettiin vähemmän sopivana, koska tällöin olisi vaikeampaa varmistaa jäsenvaltioiden osallistuminen järjestelmän hallinnointiin. Jäsenvaltiot katsovat, että on tärkeää, että järjestelmän hallinnossa kunnioitetaan täysin kansallisten tuomioistuinten riippumattomuutta. Virasto voisi myös olla joustavampi ratkaisu, joka mahdollistaisi sidosryhmien panoksen ottamisen paremmin huomioon. Olemassa olevista virastoista eu-LISA on ainoa, jolla on asiaankuuluvaa kokemusta oikeuden ja sisäasioiden alan tietojärjestelmien hallinnoinnista, joten e-CODEX-järjestelmän hallinnointi olisi annettava sen tehtäväksi. Vaikutustenarvioinnissa pääteltiin, että e-CODEXin käytöstä olisi hyötyä oikeudenkäytön digitalisoinnissa, koska se helpottaisi ja nopeuttaisi rajatylittäviä siviili- ja rikosoikeudellisia menettelyjä ja oikeudellista yhteistyötä. Se parantaisi digitaalisten sisämarkkinoiden toimintaa tehostamalla rajatylittäviä menettelyjä ja sillä olisi myönteinen vaikutus rajatylittävän rikollisuuden torjuntaan, sillä se helpottaisi toimivaltaisten viranomaisten välistä yhteistyötä. e-CODEXin käyttö rajatylittävissä siviili- ja rikosoikeudellisissa menettelyissä voisi myös tehostaa kansallisten tuomioistuinten toimintaa. e-CODEX-järjestelmän operatiivisen hallinnoinnin varmistamista koskevien vaihtoehtojen osalta vaikutustenarvioinnissa katsottiin, että eu-LISAn kaltaisella EU:n sääntelyvirastolla olisi asianmukaiset valmiudet tähän tarkoitukseen. Virasto pystyy myös mukauttamaan e-CODEX-järjestelmän sitä käyttävien jäsenvaltioiden muuttuviin teknisiin tarpeisiin. Näin voitaisiin välttää kansallisen tason epäsymmetrinen kehitys, joka voisi mahdollisesti vaikuttaa jäsenvaltioiden kansallisten järjestelmien yhteentoimivuuteen. Pk-yritykset ja mikroyritykset hyötyisivät e-CODEXin helpottamasta rajatylittävien siviili- ja rikosoikeudellisten menettelyjen digitalisoinnista. Mahdollisuus esittää tuomioistuimille sähköisesti vaatimuksia esimerkiksi eurooppalaista maksamismääräystä koskevassa menettelyssä tai eurooppalaisessa vähäisiin vaatimuksiin sovellettavassa menettelyssä (jos se sallitaan kansallisessa lainsäädännössä) säästää postikuluja ja synnyttää säästöjä tehokkaampien ja lyhyempien menettelyjen ansiosta. Pk-yrityksille (tai muille toimijoille) ei aiheudu lisäkustannuksia e-CODEXin käytöstä erityisessä oikeudellisessa menettelyssä.

•Perusoikeudet

e-CODEX-järjestelmä helpottaisi kansalaisten oikeutta tehokkaisiin oikeussuojakeinoihin perusoikeuskirjan 47 artiklan ”Oikeus tehokkaisiin oikeussuojakeinoihin ja puolueettomaan tuomioistuimeen” mukaisesti, koska sähköinen viestintä ja asiakirjojen toimittaminen helpottavat ja nopeuttavat tuomioistuinkäsittelyä. Sidosryhmät ovat huomauttaneet, että 47 artiklassa taataan myös oikeus puolueettomaan ja riippumattomaan tuomioistuimeen ja että e-CODEXin ja siihen liittyvien toimien tulevassa hallinnoinnissa ja koordinoinnissa on noudatettava kyseistä oikeutta. Koska e-CODEX-järjestelmä on hajautettu järjestelmä, järjestelmän komponenttien operatiivisesta hallinnoinnista vastaava yksikkö ei tallenna tai käsittele tietoja enemmän kuin on tarpeen yhteyksien ylläpitämiseksi e-CODEX-yhteyspisteitä operoivien yksikköjen kanssa. Nämä yksiköt ovat vastuussa eri e-CODEX-verkkojen perustamisesta ja toiminnasta ja ainoastaan ne vastaavat yhteyspisteiden kautta välitettävistä henkilötiedoista. Riippuen siitä, onko kyse unionin toimielimen, elimen tai laitoksen hallinnoimasta tai kansallisella tasolla hallinnoidusta yhteyspisteestä, ja siitä, mitkä kansalliset viranomaiset käsittelevät henkilötietoja ja mihin tarkoituksiin, sovelletaan joko asetusta (EU) 2018/1725 tai yleistä tietosuoja-asetusta tai direktiiviä 2016/680/EU. eu-LISAn on henkilötietojen käsittelyssä noudatettava asetusta (EU) 2018/1725, kuten se on jo tehnyt. Erityisesti järjestelmän teknisen jatkokehittämisen osalta on varmistettava, että eu-LISAlle uskottujen ohjelmistokomponenttien parannukset tai uudet versiot ovat sisäänrakennetun ja oletusarvoisen turvallisuus- ja tietosuojan vaatimusten mukaisia. Tämän ehdotuksen 10 artiklan mukaan eu-LISA vastaa tämän tehtävän suorittamisesta ja yleisestä tietoturvasta.

4. TALOUSARVIOVAIKUTUKSET

Kustannuksia syntyy kaudella 2022–2027 yhteensä 9 667 miljoonaa euroa (keskimääräiset vuosikustannukset 1 611 miljoonaa euroa). Tästä määrästä eu-LISAn rahoitus samalle kaudelle on 8 723 miljoonaa euroa. Kustannuksiin sisältyy eu-LISAn ja komission toteuttamiin toimiin tarvittava lisähenkilöstö. eu-LISAn sisäisten resurssien rekrytointi aloitetaan 1. syyskuuta 2022 alkaen kahdella sopimussuhteisen toimihenkilön toimella tehtävien sujuvan siirron helpottamiseksi. eu-LISAlla pitäisi 1. tammikuuta 2023 olla yhteensä 2 väliaikaista ja 3 sopimussuhteista toimihenkilöä, jotka huolehtivat e-CODEXiin liittyvistä keskeisistä tehtävistä. Lisäksi komission (oikeus- ja kuluttaja-asioiden pääosaston) on osallistuttava eu-LISAn toiminnan poliittiseen hallinnointiin, viraston seurantaan ja asetuksessa edellytettyjen täytäntöönpanosäädösten valmisteluun. Tähän on budjetoitu vielä yksi henkilöstösääntöjen alainen toimi vuodesta 2022 alkaen. Tähän säädösehdotukseen liittyvä rahoitusselvitys sisältää yksityiskohtaisen selvityksen kustannuksista.

5.LISÄTIEDOT

•Toteuttamissuunnitelmat, seuranta, arviointi ja raportointijärjestelyt

e-CODEX-järjestelmää hallinnoiva yksikkö on vastuussa järjestelmästä, kunnes luovutus- ja haltuunottoprosessi on saatettu päätökseen. Järjestelmän luovuttamisen eu-LISAlle on määrä kestää enintään 6 kuukautta alkaen 1. tammikuuta 2023. Kyseisen ajanjakson aikana e-CODEX-järjestelmää hallinnoivalla yksiköllä on täysi vastuu e-CODEX-järjestelmästä. Tämän ajanjakson aikana eu-LISA ehtii toteuttaa tarvittavat valmistelut järjestelmän haltuunottamiseksi. Viraston tehtävänä on palkata tarvittava henkilöstö ja suunnitella tähän liittyvät hankintatoimet.

eu-LISAn on kahden vuoden kuluttua siitä, kun se on ottanut vastuun e-CODEX-järjestelmästä, ja sen jälkeen kahden vuoden välein toimitettava komissiolle kattava toimintakertomus e-CODEX-järjestelmän teknisestä kehityksestä ja toiminnasta raportointikauden aikana, sen turvallisuus mukaan lukien. Kertomukset perustuvat jäsenvaltioiden ja komission vuosittain toimittamiin tietoihin. Ne sisältävät luettelon hyväksytyistä e-CODEX-yhteyspisteistä, luettelon niistä rajatylittävistä siviili- ja rikosoikeudellisista menettelyistä, joissa e-CODEX-järjestelmää on käytetty, kunkin rajatylittävän siviili- tai rikosoikeudellisen menettelyn digitalisointiasteen, kunkin toisen rajatylittävään siviili- ja rikosoikeudelliseen menettelyyn osallistuvan jäsenvaltion lähettämien ja vastaanottamien liiketoimintaviestien lukumäärän sekä e-CODEX-järjestelmän turvallisuuteen vaikuttaneiden ongelmatilanteiden lukumäärän ja tyypin.