ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Yleissopimuksen 23 artiklan mukaan kullakin sopimuspuolella on yksi ääni komissiossa. EU:lla on oikeus äänimäärään, joka vastaa niiden EU-jäsenvaltioiden lukumäärää, jotka ovat yleissopimuksen sopimuspuolia. EU ei käytä äänioikeuttaan, kun sen jäsenvaltiot käyttävät omaa äänioikeuttaan, ja päinvastoin.

4.Oikeusperusta

4.1.Menettelyllinen oikeusperusta

4.1.1.Periaatteet

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 218 artiklan 9 kohdassa määrätään päätöksistä ”sopimuksella perustetussa elimessä unionin puolesta esitettävien kantojen vahvistamisesta, silloin kun tämän elimen on annettava säädöksiä, joilla on oikeusvaikutuksia, lukuun ottamatta säädöksiä, joilla täydennetään tai muutetaan sopimuksen institutionaalisia rakenteita”.

Ilmaisu ”säädöksiä, joilla on oikeusvaikutuksia” käsittää myös sellaiset säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia kyseiseen elimeen sovellettavan kansainvälisen oikeuden nojalla. Se käsittää myös sellaiset välineet, joilla ei ole sitovaa vaikutusta kansainvälisen oikeuden nojalla mutta jotka ”voivat vaikuttaa ratkaisevasti sen säännöstön sisältöön, jonka unionin lainsäätäjä antaa”.

4.1.2.Soveltaminen käsiteltävänä olevassa asiassa

Itämeren merellisen ympäristön suojelukomissio on sopimuksella eli Itämeren alueen merellisen ympäristön suojelua koskevalla yleissopimuksella perustettu elin.

Säädös, joka Itämeren merellisen ympäristön suojelukomission on määrä hyväksyä, on säädös, jolla on oikeusvaikutuksia. Suunnitellulla säädöksellä on oikeusvaikutuksia, koska sillä aloitetaan yleissopimuksen 32 artiklan mukainen hiljaisen hyväksynnän menettely sen liitteessä III olevan II osan muuttamiseksi.

Suunnitellulla säädöksellä ei täydennetä eikä muuteta yleissopimuksen institutionaalisia rakenteita.

Tämän vuoksi ehdotetun päätöksen menettelyllinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohta.

4.2.Aineellinen oikeusperusta

4.2.1.Periaatteet

SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla annettavan päätöksen aineellinen oikeusperusta määräytyy ensisijaisesti sen suunnitellun säädöksen tavoitteen ja sisällön perusteella, jota unionin puolesta esitettävä kanta koskee. Jos suunnitellulla säädöksellä on kaksi tavoitetta tai siihen sisältyy kaksi osatekijää ja jos näistä tavoitteista tai osatekijöistä toinen on mahdollista määritellä pääasialliseksi tavoitteeksi tai osatekijäksi, johon nähden toinen tavoite tai osatekijä on liitännäinen, SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla hyväksyttävällä päätöksellä on oltava vain yksi aineellinen oikeusperusta eli se, jota pääasiallinen tai ensisijainen tavoite tai osatekijä edellyttää.

4.2.2.Soveltaminen käsiteltävänä olevassa asiassa

Suunnitellun säädöksen pääasiallinen tavoite ja sisältö liittyvät ympäristön suojeluun.

Sen vuoksi ehdotetun päätöksen aineellisena oikeusperustana on SEUT-sopimuksen 192 artiklan 1 kohta.

4.3.Päätelmät

Ehdotetun päätöksen oikeusperustana olisi oltava SEUT-sopimuksen 192 artiklan 1 kohta yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa.

2021/0285 (NLE)
2.OIKEUSPERUSTA, TOISSIJAISUUSPERIAATE JA SUHTEELLISUUSPERIAATE

•Oikeusperusta

•Suhteellisuusperiaate

3.JÄLKIARVIOINTIEN, SIDOSRYHMIEN KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET

•Sidosryhmien kuuleminen

•Asiantuntijatiedon keruu ja käyttö

•Vaikutustenarviointi

Ehdotuksesta ei sen luonteen vuoksi ole tehty erityistä vaikutustenarviointia, kuten ei tehty niistä 18 vastaavasta vuosina 2015–2019 hyväksytystä neuvoston päätöksestä, jotka koskevat useiden kolmansien maiden liittymistä vuoden 1980 Haagin yleissopimukseen. Yleissopimuksen täytäntöönpanon tasoa Jamaikassa kuitenkin tarkasteltiin 2. heinäkuuta 2019 pidetyssä asiantuntijakokouksessa, jossa kaikki EU:n jäsenvaltiot olivat edustettuina.

Jamaika on täysin sitoutunut panemaan yleissopimuksen täytäntöön, ja se on antanut asianmukaista kansallista lainsäädäntöä muun muassa tuomiovallan keskittämisestä. Jamaika on nimennyt Haagin kansainväliseen tuomariverkostoon tuomarin, jotta tämä tekee täytäntöönpanotoimia koskevaa työtä keskusviranomaisen kanssa. Koulutuksen alalla on jo toteutettu joitakin toimia, kuten tapaamiset ja keskustelut tuomioistuimen roolista Haagin yleissopimuksen soveltamislaan kuuluvissa lapsikaappaustapauksissa yhden Yhdysvaltojen keskusviranomaiseksi nimeämän tuomarin kanssa, verkkoseminaarit Yhdysvaltojen keskusviranomaisen kanssa, opintomatka Yhdysvaltoihin ja konferenssi Guyanassa. Jamaika osallistui lokakuussa 2018 kansainvälistä yksityisoikeutta käsittelevän Haagin konferenssin järjestämään kokoukseen ”Caribbean Meeting on International Child Protection – Implementing and Operating the Hague Child Protection Conventions”. Lapsikaappaustapauksia käsittelevä henkilöstö on saanut sovittelua koskevaa koulutusta.

Sopimuspuolista 13, Sveitsi, Japani ja Yhdysvallat mukaan luettuina, on hyväksynyt Jamaikan liittymisen vuoden 1980 Haagin yleissopimukseen.
PERUSTELUT

1.Ehdotuksen kohde

Komissio ehdottaa, että neuvosto hyväksyy Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan eroamista Euroopan unionista ja Euroopan atomienergiayhteisöstä koskevalla sopimuksella, jäljempänä ’erosopimus’, perustetussa sekakomiteassa unionin puolesta otettavan kannan sekakomitean päätökseen, joka koskee erosopimuksen Irlantia/Pohjois-Irlantia koskevan pöytäkirjan, jäljempänä ’pöytäkirja’, 12 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuihin oikeuksiin liittyviä käytännön työjärjestelyjä.

2.Ehdotuksen tausta

Pöytäkirjan 12 artiklan 1 kohdassa asetetaan Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset vastuuseen pöytäkirjan nojalla sovellettavaksi tulevan unionin oikeuden säännösten täytäntöönpanosta ja soveltamisesta. Pöytäkirjan 12 artiklan 2 kohdan mukaan unionin edustajilla on oikeus olla läsnä kaikissa Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten toimissa, jotka liittyvät pöytäkirjan nojalla sovellettavaksi tulevan unionin oikeuden säännösten täytäntöönpanoon ja soveltamiseen, kuten myös toimissa, jotka liittyvät 5 artiklan täytäntöönpanoon ja soveltamiseen, ja Yhdistyneen kuningaskunnan on toimitettava pyynnöstä kaikki tällaisia toimia koskevat tiedot. Lisäksi Yhdistyneen kuningaskunnan on helpotettava tällaista unionin edustajien läsnäoloa, toimitettava niille pyydetyt tiedot ja toteutettava unionin edustajien pyytämiä valvontatoimenpiteitä.

Pöytäkirjan 12 artiklan mukaisella unionin läsnäololla on tarkoitus varmistaa, että unioni voi tosiasiallisesti valvoa sitä, että Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset soveltavat ja panevat täytäntöön Pohjois-Irlannin osalta sovellettavaa unionin lainsäädäntöä. Pöytäkirjan 12 artiklan 4 kohdassa todetaan nimenomaisesti, että unionin toimielimillä ja elimillä, mukaan lukien erityisesti unionin tuomioistuin, on tässä asiassa sama toimivalta kuin niille on myönnetty unionin oikeudessa.
PERUSTELUT

1.EHDOTUKSEN TAUSTA

•Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet

Komissio antoi 4. maaliskuuta 2020 ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi puitteiden vahvistamisesta ilmastoneutraaliuden saavuttamiseksi ja asetuksen (EU) 2018/1999 muuttamisesta (eurooppalainen ilmastolaki).

Ehdotus eurooppalaista ilmastolakia koskevaksi asetukseksi on osa laajempaa kunnianhimoisten toimien pakettia, josta ilmoitettiin Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaa koskevassa Euroopan komission tiedonannossa. Euroopan vihreän kehityksen ohjelmalla käynnistetään EU:n uusi kasvustrategia. Kasvustrategian tavoitteena on parantaa tämänhetkisten ja tulevien sukupolvien elämänlaatua tekemällä EU:sta oikeudenmukainen ja vauras yhteiskunta, jonka talous on moderni, resurssitehokas ja kilpailukykyinen. Tarkoituksena on saada kasvihuonekaasujen nettopäästöt nollatasolle vuoteen 2050 mennessä ja saada aikaan talouskasvua lisäämättä resurssien käyttöä. Tavoitteena on myös suojella, hoitaa ja lisätä EU:n luonnonpääomaa sekä suojella kansalaisten terveyttä ja hyvinvointia ympäristöön liittyviltä riskeiltä ja ympäristövaikutuksilta. Euroopan vihreän kehityksen ohjelmalla vahvistetaan komission pyrkimys tehdä Euroopasta ensimmäinen ilmastoneutraali maanosa vuoteen 2050 mennessä.

Ehdotuksella pyritään osoittamaan suuntaa kirjaamalla vuoteen 2050 ulottuva EU:n ilmastoneutraaliustavoite lainsäädäntöön, lisäämällä varmuutta ja luottamusta EU:n sitoutumiseen sekä parantamalla avoimuutta ja vastuuvelvollisuutta.

Alkuperäisessä ehdotuksessa todettiin, että komissio esittää syyskuuhun 2020 mennessä vaikutusarvioidun suunnitelman, jossa vuoteen 2030 ulottuvaa EU:n kasvihuonekaasupäästöjen vähennystavoitetta nostetaan vastuullisella tavalla vähintään 50 prosenttiin ja kohti 55 prosenttia verrattuna vuoden 1990 päästötasoon ja että komissio ehdottaa tämän asetuksen muuttamista asianmukaisesti. Tämä otettiin huomioon komission alkuperäisen ehdotuksen 2 artiklan 3 kohdassa ja johdanto-osan 17 kappaleessa. Vuoteen 2030 ulottuva ilmastotavoitesuunnitelma osoittaa, että EU:n päästövähennystavoitteen nostaminen vähintään 55 prosenttiin vuoteen 2030 mennessä on sekä toteutettavissa että hyödyllistä.
PERUSTELUT

1.EHDOTUKSEN TAUSTA

•Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet

Eräiden kalakantojen ja kalakantaryhmien Välimerellä ja Mustallamerellä sovellettavien kalastusmahdollisuuksien vahvistamisesta vuodeksi 2020 annettua neuvoston asetusta (EU) 2019/2236 on muutettava Espanjan pyyntiponnistuksen perustasoon tehtyjen korjausten huomioon ottamiseksi.

•Yhdenmukaisuus muiden alaa koskevien politiikkojen säännösten kanssa

Ehdotetut toimenpiteet on suunniteltu yhteisen kalastuspolitiikan tavoitteiden ja sääntöjen mukaisesti, ja ne ovat yhdenmukaisia kestävää kehitystä koskevan unionin politiikan kanssa.

•Yhdenmukaisuus unionin muiden politiikkojen kanssa

Ehdotetut toimenpiteet ovat johdonmukaisia suhteessa unionin muuhun politiikkaan, erityisesti ympäristöalalla.

2.OIKEUSPERUSTA, TOISSIJAISUUSPERIAATE JA SUHTEELLISUUSPERIAATE

•Oikeusperusta

Ehdotuksen oikeusperusta on Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 43 artiklan 3 kohta.

Elollisten vesiluonnonvarojen kestävää hyödyntämistä koskevat unionin velvollisuudet perustuvat Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1380/2013 2 artiklassa määriteltyihin velvollisuuksiin.

•Toissijaisuusperiaate (jaetun toimivallan osalta)

Ehdotus kuuluu perussopimuksen 3 artiklan 1 kohdan d alakohdassa tarkoitettuun unionin yksinomaiseen toimivaltaan. Sen vuoksi toissijaisuusperiaatetta ei sovelleta.

•Suhteellisuusperiaate

Ehdotus on suhteellisuusperiaatteen mukainen seuraavasta syystä: yhteinen kalastuspolitiikka on yhteistä politiikkaa. Perussopimuksen 43 artiklan 3 kohdan mukaan neuvoston tehtävänä on hyväksyä kalastusmahdollisuuksien vahvistamista ja jakamista koskevat toimenpiteet.

•Toimintatavan valinta

Ehdotettu sääntelytapa: asetus.

3.JÄLKIARVIOINTIEN, SIDOSRYHMIEN KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET
PERUSTELUT

1.EHDOTUKSEN TAUSTA

•Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet

Neuvoston päätösehdotuksen liitteenä olevalla ETA:n sekakomitean päätösluonnoksella muutetaan ETA-sopimuksen pöytäkirjaa 31, joka koskee yhteistyötä muilla kuin neljän vapauden alaan kuuluvilla erityisalueilla. Tarkoituksena on laajentaa sopimuspuolten yhteistyötä pelastuspalvelun alalla. Tässä tapauksessa muuttamisen tarkoituksena on sisällyttää ETA-sopimukseen unionin pelastuspalvelumekanismista annetun päätöksen N:o 1313/2013/EU muuttamisesta 13 päivänä maaliskuuta 2019 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös (EU) 2019/420, jotta ETA:n EFTA-valtiot voisivat osallistua tähän EU-päätökseen liittyviin unionin toimiin 21. maaliskuuta 2019 alkaen.
•Toimintatavan valinta

3.JÄLKIARVIOINTIEN, SIDOSRYHMIEN KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET

•Jälkiarvioinnit/toimivuustarkastukset

Komissio toteutti vuonna 2019 Seychellien kanssa tehdyn kestävää kalastusta koskevan kumppanuussopimuksen nykyisen pöytäkirjan jälkiarvioinnin sekä sen mahdollista uusimista koskevan ennakkoarvioinnin. Arvioinnin päätelmät esitetään erillisessä valmisteluasiakirjassa.

Arvioinnissa pääteltiin, että EU:n kalastussektori on erittäin kiinnostunut kalastamaan Seychellien alueella ja että pöytäkirjan uusiminen on kummankin osapuolen edun mukaista. Lisäksi se auttaisi tehostamaan seurantaa, valvontaa ja tarkkailua ja parantamaan kalastuksen hallintaa kyseisellä alueella.

Seychellien lainkäyttövaltaan kuuluvan kalastusalueen laajuus huomioon ottaen on tärkeää, että EU:lla on edelleen käytössään väline, jonka avulla se voi tehdä kyseisen merkittävän toimijan kanssa tiivistä alakohtaista yhteistyötä valtamerten hallinnoinnissa osa-alueen tasolla. Suhteen lujittaminen Seychelleihin edistää myös liittolaissuhteiden luomista IOTC:n puitteissa. Lisäksi se merkitsee EU:n aluksille sitä, että niillä on edelleen pääsy tärkeälle kalastusalueelle, jolla ne voivat toteuttaa hyödyntämisstrategioita monivuotisen kansainvälisen oikeudellisen kehyksen puitteissa. Victorian merkitys yhtenä tärkeimmistä saaliiden purkamissatamista vahvistaa suunnitellun uuden pöytäkirjan merkitystä sekä EU:n kalatalousalan että kyseisen kumppanimaan kannalta. Seychellien viranomaisten tavoitteena on puolestaan ylläpitää suhteita EU:n kanssa valtamerten hallinnoinnin tehostamiseksi ja hyödyntää samalla alakohtaisen tuen tarjoamia monivuotisia rahoitusmahdollisuuksia.
4.Oikeusperusta

4.1.Menettelyllinen oikeusperusta

4.1.1.Periaatteet

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 218 artiklan 9 kohdassa määrätään päätöksistä ”sopimuksella perustetussa elimessä unionin puolesta esitettävien kantojen vahvistamisesta, silloin kun tämän elimen on annettava säädöksiä, joilla on oikeusvaikutuksia, lukuun ottamatta säädöksiä, joilla täydennetään tai muutetaan sopimuksen institutionaalisia rakenteita”.

Ilmaisu ”säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia”, kattaa myös säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia kyseiseen elimeen sovellettavan kansainvälisen oikeuden nojalla. Se kattaa myös välineet, joilla ei ole sitovaa vaikutusta kansainvälisen oikeuden nojalla mutta jotka ”voivat vaikuttaa ratkaisevasti sen säännöstön sisältöön, jonka unionin lainsäätäjä antaa”.

4.1.2.Soveltaminen tässä asiassa

Sekakomitea on Euroopan unionin ja Japanin välisellä talouskumppanuussopimuksella perustettu elin.

Säädös, joka sekakomitean on määrä antaa, on säädös, jolla on oikeusvaikutuksia. Suunniteltu säädös on sitova kansainvälisen oikeuden nojalla sopimuksen 102 artiklan mukaisesti.

Suunnitellulla säädöksellä ei täydennetä eikä muuteta sopimuksen institutionaalisia rakenteita.

Tämän vuoksi ehdotetun päätöksen menettelyllinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohta.

4.2.Aineellinen oikeusperusta

4.2.1.Periaatteet

SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla annettavan päätöksen aineellinen oikeusperusta määräytyy ensisijaisesti sen suunnitellun säädöksen tavoitteen ja sisällön perusteella, jota unionin puolesta otettava kanta koskee. Jos suunnitellulla säädöksellä on kaksi tavoitetta tai siihen sisältyy kaksi osatekijää ja jos näistä tavoitteista tai osatekijöistä toinen on mahdollista määritellä pääasialliseksi tavoitteeksi tai osatekijäksi, johon nähden toinen tavoite tai osatekijä on liitännäinen, SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla hyväksyttävällä päätöksellä on oltava vain yksi aineellinen oikeusperusta, eli se, jota pääasiallinen tai ensisijainen tavoite tai osatekijä edellyttää.

4.2.2.Soveltaminen tässä asiassa

Suunnitellun säädöksen pääasiallinen tavoite ja sisältö liittyvät yhteiseen kauppapolitiikkaan.

Sen vuoksi ehdotetun päätöksen aineellisena oikeusperustana on SEUT-sopimuksen 207 artikla.

4.3.Päätelmät

Ehdotetun päätöksen oikeusperustana tulisi olla SEUT-sopimuksen 207 artikla yhdessä SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan kanssa.

2019/0147 (NLE)

Ehdotus
2.OIKEUSPERUSTA, TOISSIJAISUUSPERIAATE JA SUHTEELLISUUSPERIAATE

•Oikeusperusta

•Toissijaisuusperiaate (jaetun toimivallan osalta)

Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti tämän sopimuksen tavoitteet voidaan saavuttaa ainoastaan unionin tasolla.

•Suhteellisuusperiaate

Kansainvälisen yhteistyön edistämiseksi tällä alalla on keskeisen tärkeää, että kaikki osanottajat, jotka vaihtavat tietoja Prüm-puitteiden mukaisesti, noudattavat samoja teknisiä, menettelyllisiä ja tietosuojaan liittyviä vaatimuksia, jotta tietoja voidaan vaihtaa nopeasti, tehokkaasti ja tarkasti. Ehdotus on suhteellisuusperiaatteen mukainen, koska siinä ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen tavoitteiden saavuttamiseksi. Ehdotuksen tavoitteena on Sveitsin valaliiton tosiasiallinen osallistuminen Prüm-päätöksiin ja rikostekniseen päätökseen.
•Suhteellisuusperiaate

Tässä ehdotuksessa rajoitutaan siihen, mikä on tarpeen ehdotettujen tavoitteiden saavuttamiseksi, joten ehdotus on suhteellisuusperiaatteen mukainen. Ehdotus liittyy suoraan neuvoston asetuksen (EU) 2017/1939 voimaantuloon ja on välttämätön EPPOn nopean perustamisen varmistamiseksi.

3. JÄLKIARVIOINTIEN, SIDOSRYHMIEN KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET

Kun otetaan huomioon tämän ehdotuksen kohdennettu ja rajallinen luonne ja se, että ehdotus on komissiolle neuvoston asetuksen (EU) 2017/1939 16 artiklan 4 kohdasta johtuvan velvollisuuden mukainen, jälkiarviointeja, sidosryhmien kuulemisia ja vaikutustenarviointia ei suoritettu.
PERUSTELUT

1.EHDOTUKSEN TAUSTA

•Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet

Alv-direktiivin 168 artiklassa säädetään, että verovelvollisella on oikeus vähentää alv, joka kannetaan verollisia liiketoimia varten tehdyistä hankinnoista. Mainitun direktiivin 26 artiklan 1 kohdan a alakohdassa säädetään, että yrityksen liikeomaisuuteen kuuluvan tavaran ottaminen yksityiskäyttöön on vastikkeellinen palvelu, jos tavara on oikeuttanut alv:n vähennykseen. Tämä järjestelmä antaa mahdollisuuden periä takaisin verovelvollisen alun perin vähentämä alv, kun on kyse yksityiskäyttöön otetuista tavaroista.

Henkilöautojen tapauksessa tätä järjestelmää on vaikea soveltaa erityisesti siksi, että yksityis- ja yrityskäyttöä on vaikea erottaa toisistaan. Jos ajoneuvon käytöstä pidetään kirjaa, kirjattujen tietojen ylläpidosta ja tarkastamisesta aiheutuu lisärasitteita sekä asianomaiselle yritykselle että viranomaisille.

Neuvoston täytäntöönpanopäätöksellä 2013/191/EU Latvialle myönnettiin lupa rajoittaa vähennysoikeus 80 prosenttiin tiettyjen henkilöautojen osalta. Latvia katsoi, että tämä prosenttiosuus ei vastannut todellisia olosuhteita, ja neuvoston täytäntöönpanopäätöksellä 2015/2429/EU Latvialle myönnettiin lupa rajoittaa vähennysoikeus 50 prosenttiin. Viimeksi mainitun päätöksen voimassaolo päättyy 31. joulukuuta 2018, ja Latvia pyytää pidentämään sen voimassaoloa vielä rajallisen ajan.

Kuten täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2015/2429 6 artiklan 2 kohdassa vaaditaan, Latvia toimitti kertomuksen, johon sisältyi alv-vähennykseen oikeuttavan prosenttiosuuden uudelleentarkastelu.

Latvia katsoo, että sovellettava prosenttiosuus on edelleen asianmukainen. Erityistoimenpiteen soveltamisaikana Latvia on soveltanut täysimääräistä vähennysrajoitusta. Latvian mielestä se helpottaa alv-velvollisten ja veroviranomaisten hallinnollista rasitusta silloin, kun henkilöautoa ei käytetä pelkästään yritystarkoituksiin.

Poikkeuksen soveltamisedellytykset täyttyvät edelleen. Erityistoimenpidettä on siten tarkoitus soveltaa kaikkiin sellaisiin henkilöautoihin, joissa on enintään kahdeksan istuinta kuljettajan istuimen lisäksi, joiden massa ei ylitä tiettyä rajaa ja jotka eivät ole pelkästään yrityskäytössä. Vähennysoikeuteen sovellettavan rajoituksen ulkopuolelle jätetään tiettyyn erityistoimintaan käytettävät henkilöautot, joihin sovelletaan tavanomaisia sääntöjä. Näitä ovat jälleenmyyntiä, vuokrausta tai liisausta varten ostetut autot, matkustajien tai tavaroiden kuljettamiseen käytettävät autot (esim. taksit), ajo-opetuksessa käytettävät autot, vartiointi- tai pelastustehtävissä käytettävät autot ja autokaupassa esittelyajoneuvoina käytettävät autot.

Koska erityistoimenpiteellä on myönteinen vaikutus verovelvollisten ja veroviranomaisten hallinnolliseen taakkaan, Latvia pyytää saada jatkaa poikkeavan toimenpiteiden soveltamista rajoitetun ajan 31. joulukuuta 2021 saakka. Kaikkiin voimassaolon jatkamista koskeviin hakemuksiin olisi liitettävä kertomus, joka sisältää uudelleenarvioinnin sovellettavasta prosenttiosuudesta ja joka olisi toimitettava komissiolle viimeistään 31. maaliskuuta 2021.
•Toissijaisuusperiaate (jaetun toimivallan osalta)

Kun otetaan huomioon ehdotuksen perustana oleva alv-direktiivin säännös, ehdotus kuuluu unionin yksinomaiseen toimivaltaan. Sen vuoksi toissijaisuusperiaatetta ei sovelleta.

•Suhteellisuusperiaate

Ehdotus on suhteellisuusperiaatteen mukainen seuraavista syistä:

Päätös koskee jäsenvaltiolle sen omasta pyynnöstä annettavaa lupaa, eikä siihen liity mitään velvollisuutta.

Kun otetaan huomioon poikkeuksen rajallinen soveltamisala, erityistoimenpide on oikeassa suhteessa tavoitteeseen nähden eli siihen nähden, että tarkoituksena on yksinkertaistaa alv-velvoitteita ja alv:n kantamista sekä torjua verovilppiä.

•Toimintatavan valinta

Ehdotettu sääntelytapa: neuvoston täytäntöönpanopäätös.

Alv-direktiivin 395 artiklan mukaan yhteisistä arvonlisäverosäännöistä voidaan poiketa vain, jos neuvosto antaa siihen luvan komission ehdotuksesta tekemällään yksimielisellä päätöksellä. Neuvoston päätös on parhaiten soveltuva toimintatapa myös sen vuoksi, että se voidaan osoittaa yksittäisille jäsenvaltioille.

3.JÄLKIARVIOINTIEN, SIDOSRYHMIEN KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET

•Sidosryhmien kuuleminen

•Asiantuntijatiedon keruu ja käyttö

Ulkopuolisten asiantuntijoiden käyttö ei ollut tarpeen.

•Vaikutustenarviointi

Ehdotuksella voi olla myönteinen vaikutus sekä yrityksiin että viranomaisiin, koska sen tarkoituksena on ehkäistä arvonlisäveroon liittyvää vilppiä ja yksinkertaistaa veronkantomenettelyä. Tanska on pitänyt tätä ratkaisua sopivana toimenpiteenä. Tanska toimitti toimenpiteen tarkastelua koskevan kertomuksen, jonka mukaan yksinkertaistettu menettely on toiminut erittäin hyvin viime vuosina ja on hyvät syyt jatkaa sen soveltamista.