EUROOPAN KOMISSIO 
Bryssel 8.12.2011 
SEK(2011) 1520 lopullinen 
  
KOMISSION YKSIKÖIDEN VALMISTELUASIAKIRJA 
TIIVISTELMÄ VAIKUTUSTENARVIOINNISTA 
Oheisasiakirja 
Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös 
valtioiden rajat ylittävistä vakavista terveysuhkista 
{KOM(2011) 866 lopullinen} 
{SEK(2011) 1519 lopullinen}  
 
FI 2   FI KOMISSION YKSIKÖIDEN VALMISTELUASIAKIRJA 
TIIVISTELMÄ VAIKUTUSTENARVIOINNISTA 
Oheisasiakirja 
Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös 
valtioiden rajat ylittävistä vakavista terveysuhkista 
1. TERVEYSTURVA -ALOITE  
Terveysturva-aloitteen tavoitteena on selkeytt ää ja vahvistaa terveysturvavalmiuksia ja 
-rakenteita, jotta Euroopan unionin kansalaisia voidaan suojella tehokk aammin rajatylittäviltä 
vakavilta uhilta, joilla voi olla  vaikutusta kansanterveyteen. 
EU:lla on vakiintunut poliittinen  ja oikeudellinen kehys tartunt atautien torjumiseksi, joka on 
ollut käytössä vuodesta 1998. Siinä vahvistetaan oikeudelliset vaatimuk set, jotka koskevat 
tartuntatautien valvontaa, akuuteist a tapahtumista ilmoittamista EU:n tasolla varhaisvaroitus- 
ja reagointijärjestelmän avulla sekä tietojen va ihtamista toteutetuista kansanterveydellisistä 
toimenpiteistä tällaisten taud inpurkausten hillitsemiseksi. Jäsenvaltioilla on näin ollen 
velvollisuus ilmoittaa tartuntatautien taudinpurkauksista. Tällaisia tauteja koskevia tietoja jaetaan reaaliaikaisesti kaikkien jäsenvaltioiden kanssa, ja tautien torjumistoimenpiteitä koordinoidaan EU:n tasolla. Eu roopan tautien ehkäisy- ja valvontakeskus (ECDC) on 
tarjonnut vuodesta 2005 tiet eellistä riskinarvioint ia tartuntataudeista. 
Kaikkia rajatylittäviä vakavia terveysuhkia ei kuitenkaan käsitellä EU:n tasolla yhtä 
yhdenmukaisesti. Terveysturva-alo itteen tavoitteena on näin ollen taata, että kansalaisia 
suojellaan yhtä hyvin myös sell aisilta rajatylittäviltä vakavi lta terveysuhkilta, jotka ovat 
seurausta biologisista, kemiallisista tai ym päristöön liittyvistä tekijöistä. Näiden uhkien 
erityisluonne otetaan huomioon. 
Terveysturva-aloite edistää myös osaltaan Eu roopan terveysstrategian täytäntöönpanoa ja 
Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttami sta, sillä siinä vahvistetaan terveyden 
olevan olennainen osa älykästä ja osallistav aa kasvua koskevia tavoitte ita. Lisäksi aloitteen 
avulla tuetaan EU:n yleisiä turvallisuustoimia ja autetaan erityisesti saavuttamaan sisäisen 
turvallisuuden strategiassa vahvistetut tavoi tteet. Aloite on myös keskeisessä asemassa 
vahvistettaessa kemiallisen, biologisen, säteily- ja ydi nturvaa (CBRN) EU:ssa CBRN-
toimintasuunnitelman mukaises ti ja tehostettaessa seuranta - ja tiedotuskeskuksen kanssa 
tehtävää yhteistyötä tehostamiseksi yht eiskunnan onnettomuuksia koskevassa 
valmistautumisessa ja reagoinnissa.  
Terveysturva-aloitteessa otetaan asianmukais esti huomioon EU:n ulkoiset yhteistyötoimet 
terveyskriisien ehkäisemisessä ja niihin reagoinnissa yhdessä kolmansien maiden kanssa. 
 
FI 3   FI Lisäksi aloitteen yhteydessä perehdytään synergio ihin EU:n monien sellaisten kahdenvälisten 
tuki- ja yhteistyöohjelmien kanssa, joihin kuuluu merkittävä terveyttä koskeva osa-alue1.  
Rajatylittävillä vakavilla terveysuhilla tarkoi tetaan tämän aloitteen yhteydessä tapahtumia, 
jotka ovat seurausta tartuntataudeista tai muita kuin tartuntatauteja aihe uttavista biologisista 
tekijöistä ja joiden alkuperä on kemiallinen, ym päristöön liittyvä tai tuntematon, tai jotka ovat 
seurausta ilmastonmuutoksesta ja joilla voi o lla vakavia seurauksia kansanterveydelle. 
Ilmastonmuutoksesta aiheutuvia uhkia käs itellään tässä aloitteessa ympäristöuhkina. 
Säteilytilanteet suljetaan tämän aloitteen ulkopuolelle, koska niit ä on käsitelty Euratom-
sopimuksen säännöksissä. 
Aloitteen soveltamisala kattaa EU:n ta son koordinoinnin näihin terveysuhkiin 
valmistautumisen ja reagoinnin su unnittelussa, mukaan lukien l ääketieteellisten vastatoimien 
löytäminen ja näistä mahdolli sista uhista kansanterveydelle koituvien riskien valvonta ja 
arviointi sekä tunnistettujen ri skien ja terveyteen liittyvien kriisien hallinta  ja niistä 
tiedottaminen. 
Aloite laadittiin, kun sidosryhm iä oli kuultu laajalti avoimessa kuulemismenettelyssä 
asianosaisten kuulemisen Euroopan unionin terveysturvasta, ja s iihen sisältyi myös useita 
tapaamisia varhaisvaroitus- ja reagointijär jestelmän verkoston ja terveysturvakomitean2 
kanssa, kahdenvälisiä tapaamisia kuuden eri jäse nvaltion kanssa ja alo itteen esittelyä EU:n 
terveyspolitiikan foorumilla. Myös vuonna  2010 järjestetyn influenssapandemiaan 
valmistautumisen vahvistamista Euroopan uni onissa koskeneen avoimen kuulemismenettelyn 
tulokset otettiin huomioon. Asiaankuuluvat ko mission yksiköt ja pääsihteeristö ovat 
osallistuneet tämän aloitteen laatimiseen. 
2. ONGELMAN MÄÄRITTELY  
2.1. Riittämätön ja epäjohdonmukainen val mistautumisen ja reagoinnin suunnittelu 
EU:n jäsenvaltioissa kaikkia rajatylit täviä vakavia terv eysuhkia vastaan 
Jäsenvaltioiden välillä on eroj a, kun tarkastellaan niiden varustautumista reagoimaan 
rajatylittäviin vakaviin terveysuhkiin eri tavoi n esimerkiksi laboratorio laitteiden, analyyttisten 
välineiden tai henkilökunnan määrän osalta. Myös kään kaikilla yhteisku nnan tärkeillä aloilla 
ei ole valmistauduttu perusteellisesti moniin eri tapahtumiin, joilla voi olla vaikutusta 
kansanterveydelle. EU:n reagoi ntikyky heikentyy ja viiväs tyy huonommin valmistautuneiden 
jäsenvaltioiden ja keskeisten alojen vuoksi, mikä vaikeuttaa tilannetta muissa jäsenvaltioissa. 
Hätätilanteessa saatetaan tarvita monia kans anterveydellisiä toimenpiteitä, joita ovat 
esimerkiksi tapausten diagnosointi erikoi stuneissa laboratorioissa, lääkärinhoidon 
tarjoaminen, rokotukset tai hoito, matkustustie dotteet, henkilökohtaista  suojautumista ja 
hygieniaa koskevat määräykset ja dekontaminaa tiotoimenpiteet. Terveysalan lisäksi myös 
muilla keskeisillä aloilla on oltava valmistautuneita. Esimerkiksi sairaalat eivät voi toimia 
                                                 
1 Esimerkiksi vuonna 2010 EU käynnisti vakautusvälineen yhteydessä hankkeen, jonka avulla 
kolmansille maille tarjottiin mahdollisuus tehdä yhteis työtä maailman monien eri alueiden kanssa 
valmiuksien hankkimiseksi kemiallisten, biologisten, säteily- ja ydinmateriaalien aiheuttamien riskien 
vähentämiseksi riskin alkuperästä (luonnonriski, rikos tai teollisuusonnettomuus) riippumatta. Terveysturva-aloitteen puitteissa selvitetään, onko aloitteen ja CBRN-osaamiskeskusten perustamiseen 
liittyvästä yhteistyöstä saatavissa synergiaetuja.  
2 Tämän elimen nimi saatetaan m uuttaa lainsäädäntöehdotuksessa.  
 
FI 4   FI kunnolla, jos sähköt katkeavat tai jos lääkärit eivät kykene saapumaa n töihin julkisen 
liikenteen häiriöiden vuoksi. Toisaalta vesi- ja energiahuollon kaltaiset julkiset palvelut eivät välttämättä toimi, koska suuri määrä henkilöstöstä on sairastunut. 
Valmistautumisen tason vaihtelu EU-maissa voivat johtaa epäyhtenäi siin strategioihin, 
toisistaan poikkeaviin standardeihin ja epäyht enäisiin menettelyihin ja menetelmiin. Niiden 
seurauksena voi olla esimerkiksi epätasa- arvoinen hoidon ja lääkär inhoidon saatavuus, 
taudinpurkausten hallinnan vaarantuminen ja j opa sairastuneiden tai kuolleiden ihmisten 
määrän lisääntyminen. EU:n tason koordinoinnin puuttuessa jäsenvaltiot voivat ottaa käyttöön 
erilaisia ja toisilleen vahi ngollisia toimenpiteitä, kuten ra jojen sulkemine n, karanteenin 
määrääminen tai matkustustiedotteiden antami nen, ja kansanterveydellisiä toimenpiteitä 
hallinnoidaan tapauskohtaisesti yksittäisten jäsenvaltioiden toimesta. Tämän seurauksena 
EU:n tason riskienhallinta on tehottomampaa ja kansalaisten luot tamus kansallisiin 
viranomaisiin ja EU:n toimielimiin heikentyy. Tällä voi olla lopulta huomattavia haitallisia 
vaikutuksia EU:n politiikoille ja myös sisämarkkinoiden toiminnalle. 
Lääketieteellisten vastatoimien  hankinta yksittäisten jäsenval tioiden tekeminä ostoina voi 
lisätä jäsenvaltioiden välistä kilpailua. Sopimusten luottamuksellisuuslausekkeet voivat heikentää merkittävällä tavalla jäsenv altioiden ostovoimaa ja johtaa yhdessä 
terveydenhuoltobudjettia koskevien rajoitusten kanssa lääketieteellisten vastatoimien 
riittämättömään hankintaan, mikä puolestaan  heikentää EU:n valmistautumistasoa. 
2.2. Kansanterveysriskien val vontamekanismien ja biol ogisten (muiden kuin 
tartuntatautien), kemiallisten ja ympärist öön liittyvien uhkien riskinarvioinnin 
puutteet ja epäjohdonmukaisuudet 
EU:ssa on käytössä useita valvonta- ja varoitus järjestelmiä erilaisia uhk ia varten, mutta näitä 
järjestelmiä ei ole liitetty järjestelmällis esti EU:n kansanterveydellisiin laitoksiin. 
Kansainvälisessä terveyssäännöstössä (IHR), j oka on kaikkien te rveyteen liittyvien 
hätätilanteiden koordinointia koskeva kansainvä linen sopimus, määrätään, että jäsenvaltioiden 
on ilmoitettava Maailman terveysjärjestölle (WHO) kaikista tapahtumista, jotka voivat olla kansainvälisesti merkittäviä kansanterveydellisiä  kriisejä, niiden al kuperästä (biologinen, 
kemiallinen, säteilystä tai ydinvoimasta joht uva tai ympäristöön liittyvä) riippumatta. 
EU:n tasolla ei ole olemassa vastaavaa ilmo itusvelvollisuutta. Vielä merkityksellisempää on 
se, että tällaisia ilmoituksia koskevat vaat imukset eivät välttämättä sovellu EU:hun sen 
yhteisen ulkorajan, vapaan liikkuvuuden ja yhteis ten politiikkojen vuoksi, si llä ne edellyttävät 
herkempää järjestelmää. 
Kansanterveydellisiä riskejä arvioidaan jäsenva ltioissa, mutta arvioinnit eivät ole välttämättä 
kattavia ja yhdenmukaisia EU:n näkökulmasta kats ottuna, eikä tällä hetkellä ole olemassa 
mekanismia EU:n tason koordinoitua lähestymis tapaa varten. Kansanterveydellisiä riskejä 
koskevien arviointien puutteesta EU:n taso lla aiheutuu poikkeavuuksia kyseessä olevan uhan 
aiheuttaman vaaran arvioinnissa, päällekkäis iä arviointeja jäsenvaltioiden välillä ja 
epäyhtenäisiä toimenpiteitä EU:n tasolla. Tälla isesta tilanteesta voi olla seurauksena tällä 
hetkellä käytettävissä olevien rajallis ten resurssien teho ton hyödyntäminen ja 
kansanterveydellisten toimenpiteiden viiväs tyminen, mikä voi vaarantaa reagoinnin EU:n 
tasolla. Tästä tilanteesta aihe utuvat kielteiset vai kutukset voivat nostaa sairastuneisuuden ja 
kuolleisuuden määrää. Tilanne voi myös vaaran taa EU:n yhteiset politiikat talouden ja 
yhteiskunnan kannalta muille tärk eille aloille aiheutuvien terveysvaikutusten vuoksi. Lisäksi 
 
FI 5   FI on merkittävää, että kattavan ja kunnollisen ri skinarvioinnin puutteesta voi olla seurauksena 
viestinnän epäselvyys ja kansalaisten luo ttamuksen heikentyminen jäsenvaltioiden 
kansanterveysviranomaisten ehdottamiin tai suorittamiin toimenpiteisiin. 
2.3. Riittämättömät ja puutteelliset kansanterveydellisten riskien 
hallintatoimenpiteet ja biologisten , kemiallisten ja ympäristöuhkien 
ratkaisumekanismit sekä puutteelliset riskiviestintämenettelyt 
Rajatylittäviltä vakavilta terv eysuhilta on mahdotonta välttyä. N iitä ei esiinny yhtä usein kuin 
tartuntatauteja, mutta ne voivat aiheuttaa valtavia seurauksia sekä terveydelle että muille yhteiskunnan ja talouden aloille. Kansanterv eyteen liittyvän reagoinnin koordinoinnin pohja 
EU:n tasolla on heikko verrattuna mahdollisiin vaikutuksiin. Kansanterveydellisten riskien 
hallintarakenteita ja -mekan ismeja ei ole suunniteltu EU:n tasolla uuden kansainvälisen 
oikeudellisen kehyksen (kansainvälinen terv eyssäännöstö) mukaisesti, eivätkä ne riitä 
terveyteen liittyvien riskien käsittelemiseen. 
Myöskään kahden olemassa olevan elimen – varhaisvaroitus- ja reagointijärjestelmän 
verkoston ja terveysturvakomitean – kansantervey teen liittyvää reagointia koskevia tehtäviä, 
vastuualueita ja päätöksentekomahdollisuuksia ei ole erotettu selvästi toisistaan. EU:n terveysministerit perustivat tämän epäviralli sen komitean terroristi-iskujen jälkeen vuonna 
2001 rakenteeksi, jonka avulla on  tarkoitus koordinoida pare mmin kansanterveydellisten 
riskien arviointia ja EU:n kohtaamien rajaty littävien vakavien terv eysuhkien hallintaa. 
Komitean tehtävä oli rajattu aluksi bioter rorismin torjuntaan. Tehtävää laajennettiin 
myöhemmin kattamaan kaikenlaiset kansantervey teen liittyvät kriisit, ja komitean toimintaa 
jatkettiin. Komitea koostuu jä senvaltioiden terveysviranom aisten edustajista, ja 
puheenjohtajana toimii komission edustaja. 
Komitean epävirallisen luonteen  ja tapauskohtaisten tehtäv ien vuoksi kansanterveyteen 
liittyvän reagoinnin koordi nointi ei ole riittävää, eikä kansanterveyden 
päätöksentekomenettelyissä tehdä  alojen välistä yhteistyötä. Jopa yhteisten lausuntojen 
saaminen yhteisistä vähimmäisnimittäjistä  on vaikeaa ilman vakaata kehystä, minkä 
seurauksena terveyteen liittyvään hätätilantees een reagointi on vaarassa viivästyä. Vaikka 
terveysturvakomitean alaisuuteen  on perustettu tiedotusverkos to, yhdenmukaisista yleisölle ja 
kohteena oleville kansalaisille annettavista tiedotteista sopimista koskevan virallisen 
mekanismin puutteen seurauksena EU:n tason tiedotusmenettely on tehoton. Tämä heikentää kemiallisia, biologisia (muita kuin tartuntatauteja koskevia) ja ympäristöuhkia koskevan kansanterveyteen liittyvän reagoinni n luotettavuutta ja uskottavuutta. 
3. U
NIONIN TOIMINTAOIKEUS  
Lissabonin sopimuksen voimaantulon myötä EU sa i valtuudet tukea, koor dinoida ja täydentää 
jäsenvaltioiden toimia kansanterveyden suojelun ja parantamisen alalla (SEUT-sopimuksen 6 
a artikla). Sopimuksessa todetaan, että EU:n toiminnan on oltava suunnattu kansanterveyden 
parantamiseen, ihmisten sairauksie n ja tautien ehkäisemiseen sekä fyysistä ja mielenterveyttä 
vaarantavien tekijöiden torjuntaan. Lisäksi kyseinen toiminta käsittää erityisesti ”rajatylittävien vakavien terv eysuhkien seurannan, niistä häly ttämisen ja niiden torjumisen” 
(SEUT-sopimuksen 168 artikla). 
Sopimuksessa määritellyillä ”rajatylittävillä va kavilla terveysuhilla” ja kansainvälisessä 
terveyssäännöstössä määritellyillä ”kansainvälis esti merkittävillä kansanterveydellisillä 
 
FI 6   FI kriiseillä” on niiden luonteen vuoksi rajatylittä viä vaikutuksia, joita jäsenvaltiot eivät voi 
ratkaista itsenäisesti tyydyttävä llä tavalla. Niiden vaikutus  ulottuu usein talouden ja 
yhteiskunnan kannalta merkittäville aloille. Mone t näistä aloista kuuluvat EU:n yksinomaisen 
tai jaetun toimivallan piiriin, minkä vuoksi ne ed ellyttävät eri asianosaisten osallistumista. 
EU:lla on jo valmiiksi hyviä kokemuksia tartunt atauteja koskevasta koordinoinnista, jota 
säädellään kattavan EU:n lainsäädännön avulla  ja joka on osoittautunut välttämättömäksi 
vakavien taudinpurkausten käsittelemiseksi EU :ssa. Terveysturva-alo ite rakentuu näiden 
myönteisten kokemusten sekä ol emassa olevien välineiden ja  saatujen kokemusten pohjalle. 
Koska kaikkien jäsenvaltioiden valmistautumisen, riskinarvioinnin ja krii sinhallinnan taso ei 
ole samanlainen, terveysturva-alo itteella parannetaan rajatylittävien vaka vien terveysuhkien 
hallinnan koordinointia kaikilla tasoilla. Jäsenv altioiden valmistautumisen tasoa vahvistetaan 
luomalla yhteiset menettelytavat ja standardit, jakamalla resursseja ja parantamalla asiantuntemusta ja tietojenvälitystä. Nopean ja tehokkaan reagoinnin va lmiuksia vahvistetaan, 
ja tehokas rajatylittävien vaka vien terveysuhkien koordinointi ja hallinta varmistetaan. 
Lääketieteellisten vastatoimien saatavuutta ja käytettävissä ol oa tasapainotetaan paremmin 
jäsenvaltioiden välillä. EU:n tason koordinoinnin vahvistamisen tuloksena on yhdenmukainen 
ja kattava lähestymistapa risk ien arviointiin ja hallintaa n. Aloite tarjoaa myös EU:n 
jäsenvaltioille mahdollisuuden koordino ida kansainvälisen terveyssäännöstön 
täytäntöönpanoon liittyviä toimiaan. 
4. P
OLITIIKAN TAVOITTEET  
Kohdassa 2 määriteltyjen ongelmien perusteella  terveysturva-aloit teen tavoitteena on 
saavuttaa seuraavassa taulukossa määritellyt tavoitteet. 
 
FI 7   FI Taulukko 1: Terveysturva-aloitteen tavoitteet  
Yleiset tavoitteet  
Euroopan unionin kansalaisten suojelun tehostaminen rajatylittäviä vakavia terveysuhkia vastaan ja korkeatasoisen kansanterveyd en suojelun varmistaminen EU:n politiikkojen ja 
toimintojen suunnittelun ja täytäntöönpanon yhteydessä.  
Erityistavoitteet  
Kaikkia  rajatylittäviä vakavia terveysuhkia koskevan reagoinnin vahvista minen reagoinnin suunnittelua, riskien valvontaa, arviointia j a hallintaa sekä riskeistä tiedottamista koskevan 
kattavan ja yhdenmukaisen lähestymistavan avulla.  
Valmistautumisen ja reagoinnin suunnittelu  Riskien valvonta ja arviointi  Riskienhallinta ja kriisiviestintä  
Sellaisen valmistautumisen suunnittelua EU:n tasolla koskevan yhteisen lähestymistavan laatiminen kaikkia rajatylittäviä 
vakavia terveysuhkia vastaan, jonka avulla varmistetaan eri 
alojen välinen yhdenmukaisuus ja yhteentoimivuus EU:n tasolla 
ja jäsenvaltioiden välillä, mukaan lukien tasapuolinen 
lääketieteellisten vastatoimien saatavuus.
 Tarvittavien olosuhteiden luominen terveysuhkien yhdenmukaista ja kattavaa tunnistamista ja niistä 
ilmoittamista varten sekä terveysuhkiin liittyvien 
riskien arvioimiseksi erityisesti sellaisten terveyteen 
liittyvien kriisien yhteydessä, joilla on monialainen 
ulottuvuus.
 – Tarvittavien olosuhteiden luominen jäsenvaltioiden, kansainvälisten elinten ja komission välisen 
koordinoinnin vahvistamiseksi ja tehostamiseksi 
yhdenmukaisen ja johdonmukaisen poliittisen 
lähestymistavan varmistamiseksi, jotta reagointia 
rajatylittäviin vakaviin terveysuhkiin voitaisiin hallita tehokkaasti koko EU:n alueella. 
– Yhteisten ja koordinoitujen viestintästrategioiden 
laatiminen ja edistäminen, jotta yleisölle ei välitettäisi ristiriitaisia tai virheellisiä tiedotteita.
 
Toiminnalliset tavoitteet  
Valmistautumisen ja reagoinnin suunnittelu  Riskien valvonta ja arviointi  Riskienhallinta ja kriisiviestintä  
– Vertailukelpoisen ja yhdenmukaisen yleisen valmistautumisen 
ja reagoinnin sekä erityisiä uhkia ja erityisesti 
influenssapandemiaa koskevan EU:n tason suunnittelun kehittäminen ja pitäminen ajan tasalla.  
– Yhteisten standardien ja räätälöityjen EU:n vaatimusten 
laatiminen ja sopiminen uhista tiedottamista varten kansainvälisessä terveyssäännöstössä määriteltyihin 
vaatimuksiin perustuvan Euroopan unionin kansanterveysalan 
vahvemman, jatkuvan ja kestävän toiminnan varmistamiseksi. 
– Välineen luominen lääketieteellisten vastatoimien 
tasapuolisen saatavuuden kehittämiseksi esimerkiksi yhteisen – Nykyisten valvonta- ja tiedotusmekanismien ja 
-rakenteiden vahvistaminen, yhteenliittämisen 
kehittäminen ja kestävyyden varmistaminen. 
– Vankan, luotettavan, eri alojen välillä 
yhteensopivan ja nopeasti käytettävissä olevan 
kansanterveydellisten riskien arvioinnin valmiuksien vahvistaminen ja luominen. 
 
– Mekanismien tarjoaminen sellaisten nykyisten rakenteiden välisen koordinoinnin vahvistamiseksi, jotka koskevat muita kuin tartuntatauteja olevia 
rajatylittäviä terveysuhkia.
 – Valmiuksien ja menettelyiden vahvistaminen kestävän rakenteen luomiseksi kansanterveyteen liittyvän 
reagoinnin koordinoimiseksi EU:n tasolla kaikkia rajatylittäviä kansanterveydellisiä kriisejä vastaan. 
– Tämän rakenteen/elimen toimintojen laajuuden selkeä 
määrittely ja sellaisen vahvan toimeksiannon antaminen EU:n riskienhallinnalle, johon liittyy jäsenvaltioiden 
vahva sitoutuminen. 
– Terveysuhkia koskeviin riskeihin ja kriiseihin liittyvien 
tiedotustoimenpiteiden vahvistaminen ja nopean 
tiedotteiden ja tiedotusstrategioiden vaihtamisen ja niistä 
 
FI 8   FI hankintamekanismin avulla.  sopimisen mahdollistaminen.  
 
FI 9   FI 5. TOIMINTAVAIHTOEHDOT  
Kukin esitellyistä vaihtoehdoist a sisältää valmistautumisen ja  reagoinnin suunnittelua ja 
riskien valvontaa, arvioin tia ja hallintaa koskevia ratkaisuja , jotta kriisinhal linnan kaikki osa-
alueet voidaan käsitellä yhdenmukaisessa kehyksessä . 
Kunkin vaihtoehdon yhteydessä määritellyt toim enpiteet vaihtelevat valmistautumisen 
suunnittelun täytäntöönpanotas on, tärkeimpiä valmiuksia koskevien vaatimusten, 
jäsenvaltioita koskevien täytäntöönpanoon liittyvi en velvollisuuksien tason, riskinarviointia 
varten käytettävissä olevan asiantuntemuksen epävirallisen tai virallisen luonteen ja EU:lle 
riskienhallinnan osalta myönne ttyjen valtuuksien mukaisesti. 
• Vaihtoehto 1 (nykytilanne) ei edellytä lisä toimenpiteitä ja vastaa perustilannetta. 
• Vaihtoehto 2 kattaa pehmeis iin välineisiin ja erityi sesti neuvoston suosituksiin 
perustuvat lisätoimenpiteet jäsenvaltioide n osallistumisen varmistamiseksi ja 
nykyisten rakenteiden ja järj estelmien välisen yhteistyön tiivistämiseksi. Tähän 
vaihtoehtoon ei liity oikeude llisesti sitovia toimenpiteitä. 
• Vaihtoehdossa 3 ehdotetaan oi keudellista kehystä, jossa  säädetään jäsenvaltioita 
sitovat toimenpiteet valmistautumisen suunni ttelun osalta ja tarjotaan oikeudellinen 
perusta vapaaehtoisille toimenpiteille sekä pannaan täytäntöön vankat kriisinhallintarakenteet. Tämän vaihtoehdon avulla pyritään muuttamaan nykyistä neuvoston ja Euroopan parlamentin päätöstä tartuntataudeista ja laajentamaan se 
koskemaan rajatylittäviä va kavia terveysuhkia, joiden aiheuttajana ovat biologiset 
(muut kuin tartuntatauteja koskevat), kemia lliset tai ympäristöön liittyvät tapahtumat. 
Tähän vaihtoehtoon liittyvät riskinarvioi ntia koskevat säännökset eivät sisälly 
oikeudelliseen kehykseen, koska ne perust uvat myös nykyisten  rakenteiden ja 
järjestelmien välisen yhteist yön tiivistämiseen, ja ne on tarkoitettu näihin alueisiin 
liittyvien puutteiden korjaamiseen. 
Yhteenveto näihin kolmeen vaihtoehtoon sisä ltyvistä toimenpiteistä  on liitetty liitteessä 
olevaan taulukkoon 3. 
6. V
AIKUTUSTEN ARVIOINTI  
6.1. Vaihtoehto 1: nyky-/perustilanne – nykyisen toiminnan tason säilyttäminen 
Tämän vaihtoehdon mukaan nykytilanne ja kohdassa 2 kuvaillut ongelmat säilyisivät 
muuttumattomina. 
6.2. Vaihtoehto 2: rajatylittävien vakavien terveysuhkien erillinen ja toisistaan 
poikkeava käsittely – EU:n yhteisty ön tehostaminen vapaaehtoiseen 
lähestymistapaan perustuvien pehmei den välineiden käytön avulla – ei 
oikeudellisesti sit ovia toimenpiteitä 
Kansanterveydelliset vaikutukset . Kansanterveydelliset vaikut ukset olisivat kokonaistilanteen 
kannalta myönteisiä kriiseihin valmistautumisen ja  reagoinnin ja tervey sturvarakenteiden ja 
-mekanismien tehokkuuden, toimivuuden ja yhdenmukaisuuden vahvistamisen osalta. Tämä 
 
FI 10   FI saavutettaisiin jäsenvaltioiden tukemien ja koko EU:ta koskevien suositusten avulla. Nämä 
myönteiset vaikutukset riippuisivat kuitenkin  jäsenvaltioiden sit outumisesta näistä 
suosituksista sopimiseen ja niiden täytäntöönpanoon vapaaehtoiselta pohjalta. Tämän vaihtoehdon avulla voitaisiin parantaa tiet yssä määrin yleisen valmistautumistason 
yhdenmukaisuutta, lisätä nykyisten tiedotusväline iden välistä koordinointia ja vahvistaa 
riskinarviointia koskevia valmiuksia. EU :n tason koordinoitua reagointia tukevat 
riskienhallintarakenteet olisiv at kestäviä, ja niillä olis i selkeämpi tehtävänkuva, mikä 
parantaisi terveyteen liittyvien kriisien hallinta a ja niitä koskevaa viestintää. Lääketieteellisten 
vastatoimien tasapuolisen saatavuuden osa lta tämän vaihtoehdon odotetaan parantavan 
itsenäisiä kansallisia hankintamenettelyjä. Ehdotetut toimenpiteet jäisivät kuitenkin 
yksittäisten hankinnoista va staavien viranomaisten välisen yh teistyön tasolle, ja ostovoima ja 
mahdollisuudet parempien sopimusehtojen neuvo ttelemiseksi olisivat parhaimmillaankin 
heikkoja. 
Sosiaaliset vaikutukset
. Jos jäsenvaltiot panevat täytäntöön sovitut suuntaviivat ja suositukset, 
riskienhallinnan kehittyminen ja erityisesti riskejä koskevan viestinnän parempi koordinointi hyödyttää kansalaisia, sillä yleisöviestintä ol isivat yhdenmukaisempaa kaikissa EU-maissa, 
mikä puolestaan lisää luottamusta kansantervey sviranomaisten kykyyn hallita terveyskriisejä. 
Alojen välinen yhteistyö kansanterveyden suojelun kehittämiseksi tiivistyisi. Tämä vaihtoehto 
mahdollistaisi lääketieteellisten vastatoimien tasapuolisen saatavuuden osalta jäsenvaltioiden välisen asiantuntemuksen yhdistämisen ja solidaarisuuden lisääntymisen 
hankintamenettelyihin liittyvien valmistelujen osalta. 
Taloudelliset vaikutukset
. Vaihtoehdon 2 seurauksena voisi olla nopeampi riskinarviointi ja 
kyseessä olevan uhan hallinta. Nämä EU:n ta solla parannetut rakenteet ja järjestelmät 
auttaisivat vahvistamaan valmiuksia  rajatylittävien vakavien terv eysuhkien ja niihin liittyvien 
taloudellisten seuraamusten ra joittamiseksi ja lievittäm iseksi. Tämän seurauksena 
sisämarkkinoiden ja ulkoisen kaupankäynnin hä iriöt voitaisiin minimoida ja taloudellisia 
tappioita voitaisiin vähentää. Nämä mahdolliset vaikutukset riippuisivat kuitenkin pääasiassa 
jäsenvaltioiden sitoutumisesta . Vaihtoehto 2 voisi vaikutta a myönteisesti innovointiin ja 
tällaisten tuotteiden kehitt ämiseen liittyvään tutkimus- ja  kehitystyöhön. Vaihtoehto ei 
kuitenkaan takaisi lääketie teellisten vastatoimien saatavuuden parantumista. 
Rahoitukselliset vaikutukset . Jäsenvaltioille tai asianosaisill e ei aiheutuisi lisäkustannuksia, 
koska rahoitustilanne olisi sama kuin edellä kuvatussa vaihtoehdossa 1. 
Hallinnollinen taakka . Jäsenvaltioiden ja komission halli nnollinen taakka vähenisi tässä 
vaihtoehdossa, koska kahden tehtäviä käsitt elevän komitean – varhaisvaroitus- ja 
reagointijärjestelmän verkoston ja terveysturvakomitean – tehtävät olisi määritelty selkeästi, 
mikä rajoittaisi päällekkäisyyksien vaaraa. Myös jäsenvaltioiden hallinnollista taakkaa 
voitaisiin vähentää lääketiete ellisten vastatoimien osalta , kun kansallinen asiantuntemus 
yhdistettäisiin. 
EU:n lisäarvo . EU:lle koituva lisäarvo kasvaisi, kun valmistautumista ja reagointia 
rajatylittäviin terveysuhkiin tehostettaisiin EU:n tasolla. 
 
FI 11   FI 6.3. Vaihtoehto 3: Kaikki raja tylittävät vakavat terveysuha t kattavan yhteisen EU:n 
kehyksen laatiminen nykyistä lains äädäntöä laajentama lla – yhteistyön 
tehostaminen ja oikeudellisesti sitovat toimenpiteet 
Kansanterveydelliset vaikutukset . Tämän vaihtoehdon avulla parannettaisiin huomattavasti 
EU:n kansalaisten suojelua rajatylitt äviä vakavia terveysuhkia vastaan ja 
terveysturvarakenteiden ja -mekanismien tehokkuu tta EU:n tasolla. Vaihtoehto mahdollistaisi 
yhdenmukaisen valmistautumisen suunnittelun, joka perustuisi yht eisiin pakollisiin 
standardeihin, sekä paremmin  koordinoidun ja tasapainoisemma n reagoinnin kaikenlaisten 
rajatylittävien vakavien tervey suhkien osalta. Jäsenva ltioilla olisi esimerkiksi oltava sekä 
terveystoimenpiteet että muut tärkeät al at kattavat valmistautumissuunnitelmat, ja 
jäsenvaltioiden olisi luotava sovittujen tarkistu sluettelojen mukaiset rakenteet ja valmiudet. 
Tämän vaihtoehdon seurauksena olisi myös yhde nmukaisempi ja kattavampi lähestymistapa 
rajatylittävien vakavien terveys uhkien tunnistamista, arviointia ja  niistä tiedottamista varten. 
Tämän vaihtoehdon avulla parann ettaisiin huomattavasti jäsenva ltioiden lääke tieteellisten 
vastatoimien saatavuutta yhteiset hankinnat mah dollistavan oikeudellisen perustan luomisen 
avulla, minkä avulla varmistettaisiin EU:n  kansalaisten korkeampi suojelun taso koko 
unionissa. Lisäksi eri alojen vä listä yhteistyötä keh itettäisiin raja tylittävien terveysuhkien 
osalta, mikä parantaisi myös kansanterveyden suojelua. 
Sosiaaliset vaikutukset . Vaihtoehdon 2 osalta jo m ääriteltyjen viestinnän koordinoinnin 
parantumiseen liittyvien vaikutusten lisäksi lääketieteellisten vastatoimien saatavuutta koskeva koordinoitu lähestymistapa lisäisi luottamusta kansanterveysviranomaisten 
suorittamiin toimenpiteisiin, koska ne perust uisivat vankkoihin oike udellisiin välineisiin. 
Mekanismin seurauksena haavoittuvaisten ryhm ien suojelun taso paranisi toimitusvarmuuden 
takaamisen ansiosta niiden jäsenvaltioiden osalta, jotka ovat valinneet osallistumisen yhteisiin hankintoihin. Lisäksi mekanismin avulla lisättäisiin jäsenvaltioiden välistä solidaarisuutta tarjoamalla yhteinen vähimmäiskorvaustaso  yhteiskunnan haavoittuvaisille ryhmille. 
Taloudelliset vaikutukset
. Jo vaihtoehdon 2 yhteydessä k uvaillut myönteiset vaikutukset 
voisivat lisääntyä, koska vaih toehtoon 3 liittyvät suunnitellu t toimenpiteet perustuisivat 
sitoviin sopimuksiin. Yhteisen hankintamekanismi n perustaminen lääketieteellisiä vastatoimia 
varten tehostaisi lääket uotteiden hankintaa ja kannustaisi ke hittämään uusia tu otteita, jotka 
perustuvat kansanterveysalalla teht yihin pitkäkestoisiin sopimuksiin. 
Rahoitukselliset vaikutukset . Lisäkustannuksia voi aiheutua valmistautumisen osalta 
erityisesti henkilöstöresursseista ja teknisten la itteiden toimittamisesta jäsenvaltioissa ja EU:n 
tasolla. Jotta riskinarviointia koskevat puutteet voitaisiin korjata, tarvittaisiin lisärahoitusta 
noin 500 000 euroa vuodessa EU:n terveysohjelmalta  sellaisen puitesopim uksen laatimiseksi, 
jonka avulla voitaisiin taata asiantuntemuksen saatavuus tarvittaessa. Tavoitteena olisi luoda 
pysyvä kansallisten kirjeenvaihtajien verkosto  kyseessä olevien uhkie n arvioinnin osalta 
pätevien terveysviranomaisten ja -virastoje n välille. Tehostettuun yhteistyöhön liittyvillä 
toimenpiteillä ei olisi kuitenkaan huomatta via rahoituksellisia vaikutuksia, koska ne 
perustuisivat olemassa oleviin mekanismei hin ja käytössä ol eviin rakenteisiin. 
Hallinnollinen taakka . Kansanterveydellisten riskien hallin taan liittyvä hallinto kehittyisi 
huomattavasti, koska tarvittaisiin  vain yksi asiantuntijakomitea. 
EU:n lisäarvo . EU:n lisäarvo kasvaisi vaihtoehdon 3 yht eydessä kaikkien valmistautumisen ja 
reagoinnin suunnittelun sekä riskien arvioinnin ja  hallinnan osa-alueiden osalta, kun luotaisiin 
terveysturvaa koskeva strateginen ja tekninen yhteistyö EU:n tasolla. Tämän takaisi vankan 
 
FI 12   FI oikeudellisen välineen käyttöönotto kaikkia ra jatylittäviä vakavia terveysuhkia varten. 
Lääketieteellisten vastatoimien hankintamekan ismien yhteisen oikeudellisen perustan 
tarjoamisen avulla tämä vaihtoehto voisi tuoda myös lisäarvoa ra jatylittäviä vakavia 
terveysuhkia koskevan valmistautumisen ja  reagointivalmiuksien vahvistamiseksi koko 
EU:ssa. 
Kansainvälisen tason vaikutukset . EU:n koordinoinnin tehos taminen jäsenvaltioiden 
kansainvälisen terveyssäännöstön täytäntö önpanon osalta ja EU :n ja Maailman 
terveysjärjestön yhteistyön tiivistäminen kansainvälisesti merkittäviin kansanterveydellisiin kriiseihin valmistautumisen ja niihin reagoinnin osalta auttaisi vahvistamaan maailmanlaajuista terveysturvaa. 
7. V
AIKUTUSTEN VERTAILU  
Taulukko 2: poliittisten vaihtoehtojen vertailu  
Arvio:   0 perustilanne, neutraali 
+ myönteinen vaikutus ++ huoma ttavan myönteinen vaikutus  
- kielteinen vaikutus -- huoma ttavan kielteinen vaikutus  
Arviointiperusteet  Vaihtoeht
o 1: Vaihtoehto 2:
 Vaihtoehto 3:
 
1. EU:n kansalaisten suojelun tason parantuminen rajatylittäviä 
vakavia terveysuhkia vastaan  0 + ++ 
2. Julkisten terveysturvarakenteiden ja -järjestelmien parantuminen     
2.1. Yhtenäinen ja kattava lähestymistapa kaikkiin rajatylittäviin 
vakaviin terveysuhkiin  0 + ++ 
2.2. Valmistautumisen ja reagoinnin suunnittelun parantuminen, 
yhteinen EU:n tason lähestymistapa kaikkiin rajatylittäviin vakaviin 
terveysuhkiin  0 + ++ 
2.3. Riskien valvonnan ja arvioinnin parantuminen  0 + ++ 
2.4. Koordinoinnin ja riskienhallinnan parantuminen  0 + ++ 
2.5. Kriisiviestinnän parantuminen  0 + ++ 
3. Sosiaaliset vaikutukset  0 + ++ 
4. Taloudelliset vaikutukset  0 + ++ 
5. Rahoitukselliset vaikutukset  0 - - 
6. Hallinnollinen taakka  0 0 - 
7. EU:n lisäarvo  0 + ++ 
8. Kansainvälisen tason vaikutukset  0 + ++ 
Yhteensä  0 9 18 
 
FI 13   FI Tässä vertailussa keskitytään vaihtoehtoihin 2 ja 3, joilta voidaan odottaa uusia vaikutuksia. 
Vaihtoehtojen 2 ja 3 välillä on lukuisia eroja,  jotka osoittavat vaih toehdon 3 valitsemisen 
tuoman lisäarvon. 
Kansanterveydellisten vaikutusten  osalta molemmat vaihtoehdot  parantaisivat nykytilannetta 
kriisiin valmistautumisen ja reagoinnin kanna lta. Koska vaihtoehto 2 perustuu kuitenkin 
vapaaehtoiseen lähestymistapaan, myönteisiä va ikutuksia ei voida taata, koska niiden 
saavuttaminen riippuu täysin jäsenvaltioiden sit outumisen tasosta. Vaihtoehdossa 3 laaditaan 
yhteiset velvoittavat standardit, joiden an siosta EU:n tason ko ordinointi kehittyisi 
huomattavasti. Molemmat vaihtoehdot vahvistaisivat myös riskeistä ilmoittamista ja riskien 
arviointia . Vaihtoehto 3 tarjoaisi kuitenkin yhtenäi semmän ja kattavamman lähestymistavan 
koordinointijärjestelmän perustamisen ansiosta. Riskien arviointivalmiuksia parannettaisiin 
vaihtoehdossa 3 korjaamalla nykyis iin riskien arviointivalmiuksiin  liittyvät puutteet. Riskien-  
ja kriisinhallinnan  osalta vaihtoehto 2 parantaisi  kokonaistilannetta, koska kahden eri 
komitean toimenkuvia selkeytettäisiin. Vaih toehdon 3 yhteydessä nämä kaksi komiteaa 
kuitenkin yhdistettäisiin yhdeks i komiteaksi, mikä tarjoaisi vankan kriisinhallinnan pohjan 
kaikkia rajatylittäviä vakavia terveysuhkia vastaan. Myös riski- ja kriisiviestintä  paranisi 
kummassakin vaihtoehdossa, mutta  tiedottajien ja kr iisin hallinnoijien välisten yhteyksien 
luominen vaihtoehdossa 3 varmistaisi viestintäst rategioiden laatimisen kansanterveydellisiin 
tapahtumiin reagointia koskevan yl eisen lähestymistavan puitteissa. 
8. PÄÄTELMÄT JA TÄYTÄNTÖÖNPANOA KOSKEVAT EHDOTUKSET  
Vaihtoehdon 3 terveysvaikutukset ovat kaikista vahvimmat, koska  sen avulla parannettaisiin 
kansalaisten suojelua rajaty littäviä vakavia terveysuhkia va staan. Vaihtoehdossa ehdotetaan 
kattavan kehyksen luomista terveysturvarakent eille ja -järjestelm ille, mukaan lukien 
jäsenvaltioita koskevat velvollisuudet valmistautumisen ja  reagoinnin suunnittelun osalta. 
Tämän vaihtoehdon myötä EU:n tasolla annettavis ta tiedotteista tehtäi siin pakollisia, ja 
vaihtoehdolla luotaisiin selvä mekanismi kaikenla isiin kansanterveyteen liittyviin tapahtumiin 
reagoimista varten yhdistämällä kaksi olemassa olevaa komiteaa. 
Vaihtoehto 3 tarjoaa myös suurimman mahdollise n EU:n lisäarvon, ja se n avulla saavutetaan 
parhaiten Lissabonin sopimuksen pääasiallinen ta voite korkean ihmisten terveyden suojelun 
tason varmistamiseksi kaikkia rajatylittäviä vakavia terveysuhkia vastaan. 
Tähän vaihtoehtoon liittyvä oikeusmuoto olis i tavallisessa lainsäätämisjärjestyksessä 
hyväksyttävä Euroopan unionin säädös, jossa otettaisiin kumoamis en sijasta käyttöön 
vuodelta 1998 peräisin olevan Euroopan parlam entin ja neuvoston tällä hetkellä voimassa 
olevan päätöksen säännökset tartuntataudeista ja laajennettaisiin ne  koskemaan biologisten, 
kemiallisten ja ympäristöön liittyvien tapahtumien aiheuttamia terveysuhkia. 
9. SEURANTA JA ARVIOINTI  
Valmistautumisen ja reagoinnin suunnittelun sekä riskien arvioinnin ja hallinnan osalta 
suoritettavien poliittisten toimenpiteiden järjestelmällinen seuranta varmistetaan oikeudellisen välineen täytäntöönpanon arvioinnin avulla. 
Komissio toimittaa Euroopan parlam entille ja neuvostolle säännölli sesti raportteja, joissa se 
arvioi säädöksen täytäntöönpanoa. Terveystur va-aloitteeseen liittyvi en rakenteiden ja 
mekanismien toiminnan arviointi perustuu jäse nvaltioiden vuosittain to imittamiin tietoihin. 
 
FI 14   FI Arvioinnissa hyödynnetään myös Eu roopan tautienehkäisy- ja valvontakeskuksen, Maailman 
terveysjärjestön ja Euroopan lääkeviraston ka ltaisten erityisvirasto jen ja -järjestöjen 
tieteellistä tukea. Uusi komitea hyväksyy uude n raportointijärjestelmän ja vastaa sen 
täytäntöönpanosta. 
Parhaillaan laaditaan yksityiskohtaisempaa selvitystä valmistautumista ja riskien arviointia ja 
hallintaa sekä niistä tiedottamista koskevista nykyisistä valmiuksista kussakin jäsenvaltiossa 
ja kaikista muita kuin tartuntat auteja koskevista uhista. Sen a vulla indikaattoreita voidaan 
tarkentaa, jotta niitä voidaan käyttää vertailukohtina, joiden  avulla edistystä mitataan 
lainsäädäntöaloitteen hyväksymisen jälkeen. 
10. LIITE 
Taulukko 3: yhteenveto kolmessa eri vai htoehdossa ehdotetuista toimenpiteistä  
 
FI 15   FI LIITE: taulukko 3: yhteenveto kolmessa er i vaihtoehdossa ehdotetuista toimenpiteistä  
Vaihtoehto 1: nykytilanne  
 Vaihtoehto 2: pehmeät välineet  Vaihtoehto 3: kaikki rajatylittävät vakavat terv eysuhat kattavan yhteisen 
EU:n oikeudellisen kehyksen laatiminen  
Valmistautumisen ja 
reagoinnin suunnittelu  Yleisen ja pandemioita koskevan valmistautumisen suuntaviivojen täytäntöönpanon seuranta; 
harjoitusten ja koulutuksen 
järjestäminen; parhaiden käytäntöjen 
vaihtaminen.
 Yhteinen valmistautumisen suunnittelua 
koskeva lähestymistapa; kansainvälisen terveyssäännöstön 
vaatimuksiin liittyvien tärkeimpien 
valmiusstandardien tunnistaminen; alojen välisen valmistautumisen ja 
yhteentoimivuuden parantamista koskevat 
suuntaviivat.
 Yhteinen EU:n kehys jäsenvaltioille seuraavia toimintoja varten: – valmistautumisen suunnittelun yhte isten ominaisuuksien käyttöönotto; 
– säännöllinen raportointi valmistautumissuunnitelmien täytäntöönpanosta; 
– alojen välistä valmistautumisen ja reagoinnin suunnittelua koskeva 
yhteistyö; – yhteisten vähimmäisvalmiuksien standardeja koskevien vaatimusten 
täytäntöönpano; 
– rajatylittävistä vakavista terveysuhista annettavia ilmoituksia koskevien 
EU:n räätälöimien vaatimusten sopiminen ja täytäntöönpano.
 
Lääketieteellisten 
vastatoimien hankinta  Jäsenvaltioiden tarjoama tuki esimerkiksi tarjouseritelmien valmistelemisessa; 
influenssapandemiarokotteiden 
tuotantokapasiteetin edistäminen. 
 Kuten edellä vaihtoehdossa 1 ja lisäksi: innovatiivisia lääkkeitä koskevaa yhteistä teknologia-aloitetta ja/tai EU:n 
lääketieteellisten vastatoimien 
varastointia koskevan tuen lisääminen; tietojen vaihdon parantaminen 
sopimusehdoista.
 Lainsäädännöllisen perustan laatiminen  lääketieteellisten vastatoimien 
yhteistä hankintaa koskevaa EU:n koordinointia varten.  
Riskien valvonta ja arviointi
 Nykyisten tiedotus- ja valvontamekanismien ja rakenteiden vahvistamatta 
jättäminen; 
tapauskohtaisiin verkostoihin perustuva riskinarviointi.
 Suositukset jäsenvaltioille uhista tiedottamiseksi EU:n räätälöimien perusteiden mukaisesti; 
riskien valvonnan ja arvioinnin 
koordinoinnin kehittäminen epävirallisten järjestelyjen avulla; 
yhteistyömuistion laatiminen 
varoitusjärjestelmistä vastaavien toimijoiden kanssa.
 Koordinointimekanismin käyttöönotto tiedotteiden antamiseksi EU:n tasolla rajatylittävien vakavien terveysuhkien yhteydessä; 
jäsenvaltioita koskevan EU:n tason tiedotusvelvollisuuden käyttöönotto 
kaikissa kansainvälisen terveyssäännöstön kannalta merkittävissä 
tapauksissa; kansanterveydellisten riskien arviointia koskeviin valmiuksiin liittyvien 
puutteiden korjaaminen; 
tätä koskeva komission tuki nykyisten riskiarviointien kartoittamista varten yhtenäisyyden lisäämiseksi EU:n tasolla  (yhdistetty pääsihteeristön yleistä 
uhkien arviointia koskevaan aloitteeseen). 
 
Riskienhallinta  Terveysturvakomitean nykyisen 
epävirallisen tehtävänkuvan 
säilyttäminen.  Terveysturvakomitean korvaaminen 
asiantuntijakomitealla.  Riskienhallinnan yhtenäisyyden ja koordinoinnin tehostaminen; valmistautumisen ja reagoinnin suunnittelun neuvontaa, kansanterveyteen 
liittyvän reagoinnin koordinointia, muita kuin lainsäätämisjärjestyksessä 
hyväksyttäviä säädöksiä ja jäsenvaltioiden välisiä sopimuksia koskevat EU:n toimet;  
uuden välineen käyttöönotto yhteisiä toimia ja erityisesti lääketieteellisten 
vastatoimien yhteistä hankintaa varten.
 
 
FI 16   FI Riski- ja kriisiviestintä Epävirallinen 
terveysturvakomitean 
tiedottajien verkosto pyrkii jatkossakin helpottamaan 
tietojen vaihtoa. 
 EU:n koordinoinnin kehittäminen yhteisten viestintää koskevien 
lähestymistapojen ja suuntaviivojen osalta.
 Yhteisten viestintästrategioiden laatiminen, tiedottajien integrointi osaksi 
kriisinhallintamenettelyjä ja suorien yhteyksien luominen tiedottajien ja 
riskien hallinnoinnista vastaavien tahojen / päätöksentekijöiden välille.