Erityiskertomus nro 8/2013 ”Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston tuki metsien taloudellisen arvon parantamiseen”





SANASTO EU : Euroopan unioni. Maaseuturahasto : Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto. Maaseuturahasto on maaseudun kehittämispolitiikan pääasiallinen rahoitusväline. Maaseuturahasto on Euroopan maatalouden tukirahaston (maataloustukirahasto) tavoin toinen YMP:n kahdesta rahoitusvälineestä. Metsätila : Yksi tai useampi metsä- tai metsämaalohko, joka muodostaa hoidon tai käytön näkökulmasta yhden yksikön. SFC : Pysyvä metsäkomitea (Standing Forestry Committee). SWOT-analyysi : Vahvuuksia, heikkouksia, mahdollisuuksia ja uhkia koskeva analyysi (Strengths, Weaknesses, Opportunities, Threats). Sen tarkoituksena on kehittää, tarkastella ja päivittää strategiaa ja suunnittelua ottaen huomioon sidosryhmien tarpeet ja käytettävissä olevat resurssit. Tarve : Asiaankuuluvien ryhmien tai alueiden kannalta merkityksellinen tilaisuus tai vaikeus, johon julkisilla toimilla pyritään puuttumaan. Ennakkoarvioinnilla varmistetaan, ovatko tarpeet, joilla toimia on perusteltu, todellisia. Teollinen raakapuu (pyöreä puutavara) : Kaikki metsästä saatu puutavara, jota ei käytetä polttoaineena. Teollinen raakapuu voidaan jakaa kahteen kasvitieteelliseen päätyyppiin: havupuu- ja lehtipuulajeihin. Toimenpide : Ohjelman hallinnoinnin perusyksikkö, joka muodostuu joukosta samankaltaisia tukitoimia ja jolla on tarkkaan määritellyt määrärahat. Toimenpide 122 : Metsien taloudellisen arvon parantamiseen tähtäävä maaseudun kehittämistoimenpide. Toimintalinja : Joukko johdonmukaisia toimenpiteitä, joiden erityistavoitteet ovat suoraa seurausta kyseisten toimenpiteiden täytäntöönpanosta ja joilla edistetään yhtä tai useampaa maaseudun kehittämisen tukemiseen liittyvää tavoitetta. Tukitoimi : Investointihanke, joka on valittu kriteerien mukaisesti ja jonka tuensaaja toteuttaa. YMP : Yhteinen maatalouspolitiikka. TIIVISTELMÄ I. EU:ssa on yhteensä 177,8 miljoonaa hehtaaria metsää ja muuta metsämaata, ja metsätalous ja puunjalostustoiminta työllistävät miljoonia. Vuosina 2007–2013 Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastosta (maaseuturahastosta) rahoitettiin toimenpidesarjaa, jolla tuettiin metsien kehittämistä ja hyödyntämistä. II. Toimenpiteestä "Metsien taloudellisen arvon parantaminen" (toimenpide 122) myönnetään taloudellista tukea yksityisten metsänomistajien tai heidän yhdistystensä taikka kuntien tai kuntayhtymien omistamille metsille ja tuetaan tukitoimia, joilla parannetaan metsien taloudellista arvoa ja jotka liittyvät metsätiloilla tehtäviin investointeihin. III. Toimenpiteeseen ohjelmoitiin maaseuturahaston tukea yhteensä 534,72 miljoonaa euroa kaudella 2007–2013. Vastaavanlaista tukea on ehdotettu myös seuraavalle ohjelmakaudelle vuosiksi 2014–2020. IV. Tarkastuksen päätavoitteena oli arvioida, onko maaseudun kehittämistukea metsien taloudellisen arvon parantamiseen hallinnoitu tehokkaasti ja vaikuttavasti. Tätä varten tilintarkastustuomioistuin arvioi a) toimenpiteen suunnittelun riittävyyttä, b) täytäntöönpanoprosessin asianmukaisuutta ja c) toimenpiteen vaikuttavuuden arvioinnin tyydyttävyyttä. V. Tarkastus käsitti sekä komission että valitut jäsenvaltiot (Espanja (Galicia), Italia (Toscana), Unkari, Itävalta ja Slovenia), joiden osuus ilmoitetuista kokonaismenoista oli yli 50 prosenttia. VI. Tilintarkastustuomioistuin toteaa, että komissio ja jäsenvaltiot eivät ole hallinnoineet tarkastuksen kohteena olleita, metsien taloudellisen arvon parantamiseen myönnettyyn tukeen liittyviä näkökohtia tehokkaasti ja vaikuttavasti. VII. Tilintarkastustuomioistuimen tarkastus paljasti toimenpiteen suunnittelussa puutteita, jotka olivat merkittävä este toimenpiteen täytäntöönpanon onnistumiselle: komissiossa EU:n metsätalousalan tilanteesta ei tehty tarkkaa analyysiä, jonka perusteella ehdotusta talou-dellisesta tuesta yksityisten omistajien ja kuntien metsien taloudellisen arvon parantamiseen olisi voitu pitää perusteltuna. Myöskään toimenpiteen kannalta keskeisiä käsitteitä ei ollut määritelty lainsäädännössä. Tämä koskee varsinkin "metsien taloudellisen arvon" ja "metsätilan" määritelmiä. Lisäksi jäsenvaltiot määrittelivät hyvin eri tavoin kokorajan, jonka ylittäviltä metsätiloilta vaadittiin metsänhoitosuunnitelma. VIII. Jäsenvaltioissa tarpeita ei kuvattu maaseudun kehittämisohjelmissa riittävän hyvin, ja monet jäsenvaltiot keskeyttivät toimenpiteen tai siirsivät suurimman osan siihen kohdennetuista varoista muihin toimenpiteisiin. IX. Tilintarkastustuomioistuin pani myös merkille, että täytäntöönpanoprosessi ei ollut tietyiltä osin asianmukainen. Jäsenvaltion lähestymistavasta riippuen monet rahoitetut hankkeet eivät vastanneet toimenpiteen sääntöjä. Lisäksi jäsenvaltiot tukivat toimenpiteestä 122 tukitoimia, jotka eivät vastanneet toimenpiteen tavoitteita ja joita olisi ollut tarkoituksenmukaisempaa rahoittaa muista toimenpiteistä, joissa noudatetaan erilaisia tukikelpoisuusvaatimuksia ja erilaisia – usein alhaisempia – tukirahoitusasteita. Koska kaikki investoinnit eivät itsessään lisää metsien taloudellista arvoa, myönnetyn tuen ja metsän taloudellisen arvon mahdollisen parannuksen välinen luontainen yhteys vaihtelee investointityypin mukaan. X. Tilintarkastustuomioistuin katsoo, ettei tuen vaikuttavuuden arviointi ollut tyydyttävää: jäsenvaltiot eivät määrittäneet tai vaatineet tuensaajia määrittämään metsäalueiden arvoa ennen investointeja ja niiden jälkeen. XI. Seurannasta voidaan todeta, etteivät yhteiset seuranta- ja arviointisäännöt riitä toimenpiteestä 122 myönnetyn taloudellisen tuen vaikutuksen arviointiin, sillä seuranta- ja arviointisääntöjen tulosindikaattorien ja arviointikysymysten perusteella ei voida määrittää, paransivatko rahoitetut investoinnit metsien taloudellista arvoa siellä, missä ne toteutettiin. XII. Tilintarkastustuomioistuin katsoi, että tarkastetuista hankkeista vain muutama paransi huomattavasti metsien taloudellista arvoa joko lisäämällä maan arvoa (metsäpolkujen ja -teiden rakentaminen) tai metsien arvoa (metsänhoitotoimet, kuten karsinta tai harvennus). XIII. Ottaen huomioon edellä esitetyt päätelmät sekä sen, että tarkastuksen kohteena ollutta tukea ehdotetaan jatkettavan seuraavalla ohjelmakaudella vuosina 2014–2020, tilintarkastustuomioistuin suosittaa seuraavaa: - Komission olisi i) määriteltävä ja arvioitava EU:n tarpeet parantaa metsien taloudellista arvoa ii) määriteltävä selvästi keskeiset seikat, joilla varmistetaan, että EU:n tuki kohdistuu näihin tarpeisiin ja tuottaa siten eurooppalaista lisäarvoa. - Jäsenvaltioiden olisi i) kuvattava riittävän hyvin maaseudun kehittämisohjelmissaan erityyppisten metsäalueiden ja tuensaajien taloudelliset erityistarpeet ja mahdollisuudet ii) parannettava metsänhoitoa siten, että metsänhoitosuunnitelmat laaditaan useimmille metsätiloille ja edistetään metsäalueiden sertifiointia. - Jäsenvaltioiden olisi i) asetettava riittävät vaatimukset, joilla varmistetaan, että maaseudun kehittämispolitiikalla tuetaan metsätaloutta johdonmukaisesti ja valtiontukisääntöjen mukaisesti ja tehdään siitä mahdollisimman tehokasta ii) otettava käyttöön sopivia menetelmiä, joilla varmistetaan tuen vaikuttavuus, jotta metsäalueiden taloudellista arvoa todella parannetaan siellä, missä investointeja tehdään - Komission olisi parannettava toimenpiteen seurantaa varmistaakseen, että jäsenvaltiot toteuttavat toimenpiteen asetettujen tavoitteiden mukaisesti. Käytännössä jäsenvaltioiden olisi edellytettävä tuensaajilta tarkat tiedot metsäalueidensa arvosta ennen tuettuja investointeja ja niiden jälkeen sekä vaadittava hallintoelimiä vahvistamaan nämä arvot. JOHDANTO METSÄTALOUS EU:SSA 1. EU:ssa on yhteensä 177,8 miljoonaa hehtaaria metsää ja muuta metsämaata. Tämä on noin 40 prosenttia EU:n koko maapinta-alasta ja vastaa kooltaan maatalouteen käytetyn maan pinta-alaa [1] (183,9 miljoonaa hehtaaria). Yli kolme viidesosaa EU:n metsämaista sijaitsee Saksassa, Espanjassa, Ranskassa, Suomessa ja Ruotsissa. Kaaviosta 1 ilmenee, miten metsämaa jakautuu EU:ssa ja minkä verran sitä on suhteessa maatalousmaahan kussakin maassa. KAAVIO 1 METSÄT JA MUU METSÄMAA SUHTEESSA MAATALOUSMAAHAN EU:N 27 JÄSENVALTIOSSA +++++ TIFF +++++ Lähde: Eurostat. 2. Vuonna 2009 EU:n osuus maailman puuntuotannosta oli noin 12 prosenttia [2]: unionin metsistä ja metsämailta korjattiin 392,9 miljoonaa kuutiometriä puuta. Metsänhoito, hakkuu ja näihin liittyvät palvelutoimet käsittävät puutavaran tuotannon sekä luonnonvaraisten metsätuotteiden keräämisen talteen. Teollisen raakapuun lisäksi [3] metsätalous tuottaa puuta polttoaineeksi. Tietyillä alueilla myös muut tuotteet kuin puutuotteet [4] voivat olla paikallisesti tärkeä tulonlähde. METSÄNOMISTUS 3. EU:ssa on yksityisiä metsänomistajia noin 16 miljoonaa, ja heidän osuutensa EU:n metsänomistajista on noin 60 prosenttia. Yksityisten metsätilojen koko on keskimäärin 13 hehtaaria, mutta suurin osa yksityisten omistamista metsistä on kooltaan alle viisi hehtaaria [5]. Arviolta noin 80 prosenttia yksityisten omistamista metsäalueista on yksityishenkilöiden ja perheiden omistuksessa ja loput yksityisten yritysten ja organisaatioiden omistuksessa [6]. Yksityisten omistamien metsien ala on kasvanut viime vuosina ja kasvaa edelleen. Tämä johtuu pääasiassa maatalousmaan metsittämisestä sekä Itä-Euroopassa aiemmin kansallistettujen metsämaiden yksityistämisestä [7]. 4. Toisaalta noin 40 prosenttia EU:n metsäalueista on julkisessa omistuksessa. Julkisia metsänomistajia ovat kansalliset, alueelliset tai maakunnalliset elimet, valtionyhtiöt ja kunnat. Arviolta alle 15 prosenttia julkisessa omistuksessa olevan metsän kokonaisalasta on kuntien metsää [8]. Julkisessa omistuksessa olevien metsien kokonaisala pieneni noin kolme prosenttia vuosina 2000–2010. Bulgariassa, Tšekin tasavallassa, Kreikassa ja Puolassa noin 75 prosenttia metsistä on julkisessa omistuksessa. Kaaviossa 2 esitetään julkisen ja yksityisen metsäomistuksen jakauma kussakin jäsenvaltiossa [9]. KAAVIO 2 METSÄNOMISTUS EU:SSA +++++ TIFF +++++ Lähde: Eurostat. EU:N METSÄTALOUSPOLITIIKKA JA -TUKI: HISTORIALLINEN TAUSTA 5. EU:n metsätaloustoimet olivat vuoteen 1992 asti kytköksissä maatalouspolitiikkaan. Tuolloin tärkeänä tavoitteena oli kehittää ja hyödyntää tilojen metsätaloustoimintaa vaihtoehtoisen elinkeinon ja tulonlähteen tarjoamiseksi maatalouden harjoittajille [10]. Metsätaloustukea on tarjottu vuodesta 1992 lähtien paitsi metsätilallisille myös muille yksityishenkilöille ja paikallisviranomaisille [11]. 6. Vuonna 1998 neuvoston päätöslauselmassa "Euroopan unionin metsästrategia" [12] luotiin strateginen kehys metsiin liittyville toimille, joilla tuettiin kestävää metsätaloutta ja metsien monipuolista tehtävää koordinoimalla jäsenvaltioiden ja unionin metsäpolitiikkoja. 7. Vuonna 2006 komissio laati yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa "Metsänhoitoa koskevan EU:n toimintasuunnitelman" [13], jonka tarkoituksena oli muodostaa kehys metsiin liittyvien toimien toteutukselle unionissa ja jäsenvaltioissa. Suunnitelman mukaan jäsenvaltiot voivat edistää metsien taloudellista arvoa lisääviä investointeja metsätalouden kilpailukyvyn ja taloudellisen elinkelpoisuuden lujittamiseksi [14]. MAASEUDUN KEHITTÄMISPOLITIIKKA VUOSINA 2007–2013 8. Maaseudun kehittämispolitiikkaa toteutetaan monivuotisten ohjelmakausien avulla [15] ja siinä keskitytään kolmeen keskeiseen tavoitteeseen [16], joita kutsutaan aihekohtaisiksi toimintalinjoiksi ja jotka pyritään saavuttamaan taloudellisilla tukitoimenpiteillä: maa- ja metsätalousalan kilpailukyvyn parantaminen (toimintalinja 1); ympäristön ja maaseudun tilan parantaminen (toimintalinja 2); maaseutualueiden asukkaiden elämänlaadun parantaminen ja maaseudun elinkeinoelämän monipuolistamiseen kannustaminen (toimintalinja 3). Metsätalouden alaan sovellettavat maaseudun kehittämistoimenpiteet kuuluvat pääasiassa toimintalinjoihin 1 ja 2 [17]. TOIMENPIDE 122: METSIEN TALOUDELLISEN ARVON PARANTAMINEN 9. Toimenpide 122 "Metsien taloudellisen arvon parantaminen" [18] on ainoa toimintalinjaan 1 (Maa- ja metsätalousalan kilpailukyvyn parantaminen) sisältyvä metsätaloutta koskeva toimenpide. Toimenpide 122 on sisällytetty 17 jäsenvaltion laatimiin 49:ään maaseudun kehittämisohjelmaan [19]. Toimenpiteeseen kuuluville toimille on ohjelmoitu maaseuturahaston tukea yhteensä 534,72 miljoonaa euroa kaudella 2007–2013, kun taas maaseuturahaston maksut olivat 137,13 miljoonaa euroa (liitteessä I annetaan tarkempia tietoja toimenpiteelle 122 varatuista määrärahoista sekä yksityisomistuksessa olevien metsien alasta kussakin jäsenvaltiossa). 10. Komissio ja jäsenvaltiot vastaavat yhdessä moitteettomasta varainhoidosta toimenpiteeseen "Metsien taloudellisen arvon parantaminen" liittyvien talousarvion menojen osalta. 11. Maaseuturahastosta voidaan myöntää tämän toimenpiteen puitteissa taloudellista investointitukea yksityisten metsänomistajien tai heidän yhdistystensä taikka kuntien tai kuntayhtymien omistamille metsille [20]. Tukea ei myönnetä metsille ja muille metsämaille, joiden omistajana on keskus- tai aluehallinto, valtion omistama yritys, valtio tai oikeushenkilö, jonka pääomasta vähintään 50 prosenttia on edellä mainittujen tahojen hallussa [21]. Toimenpiteen odotetaan hyödyttävän noin 88 000:ta yksityistä tai kunnallista metsänomistajaa [22]. Joulukuun 31. päivän 2011 jälkeen 15 jäsenvaltiossa hyväksyttiin yhteensä 20662 investointihanketta. 12. Oikeusperustan mukaan tukea voidaan myöntää "metsien taloudellisen arvon parantamiseen" tähtääville toimille, jotka ovat "metsätilalla" toteutettavia investointeja. Niihin voi sisältyä "metsänkorjuuvälineisiin" tehtäviä investointeja. Sen sijaan päätehakkuun jälkeiseen metsänuudistukseen ei myönnetä tukea. [23] Investointien täytyy perustua tietyn kokorajan ylittävien metsätilojen kohdalla metsänhoitosuunnitelmiin. Jäsenvaltiot määrittävät tämän kokorajan ohjelmissaan. Taloudellista tukea myönnetään enintään 50 prosenttia ja epäsuotuisilla alueilla 60 prosenttia tukikelpoisen investoinnin määrästä [24]. TARKASTUKSEN SISÄLTÖ JA LÄHESTYMISTAPA 13. Tarkastuksessa keskityttiin toimenpiteestä 122 "Metsien taloudellisen arvon parantaminen" tuettujen maaseudun kehittämistoimien suunnitteluun ja täytäntöönpanoon. Tarkastuksen päätavoitteena oli arvioida, onko maaseudun kehittämistukea metsien taloudellisen arvon parantamiseen hallinnoitu tehokkaasti ja vaikuttavasti. 14. Tarkastuksessa keskityttiin erityisesti siihen, a) onko toimenpiteen suunnittelu riittävää b) onko täytäntöönpanoprosessi asianmukainen c) onko toimenpiteen vaikuttavuuden arviointi tyydyttävää. 15. Tarkastus koski sekä komissiota että valittuja jäsenvaltioita. Komission osalta tarkastustyössä keskityttiin toimenpiteen ja sen hallinnointitoimien suunnitteluun, jäsenvaltioiden toimittamien maaseudun kehittämisohjelmien hyväksyntään sekä toimenpiteestä myönnetyn taloudellisen tuen seurantaan. Tilintarkastustuomioistuin teki tarkastuskäynnit seuraaviin jäsenvaltioihin: Espanja (Galicia), Italia (Toscana), Unkari, Itävalta ja Slovenia. Näiden jäsenvaltioiden osuus toimenpiteen 122 ilmoitetuista kokonaismenoista oli yli 50 prosenttia nykyisellä ohjelmakaudella 2007–2013. 16. Tarkastuksen yhteydessä haastateltiin asiasta vastaavia hallintoviranomaisia ja tarkasteltiin maaseudun kehittämisohjelmia ja asiaankuuluvia kansallisia/alueellisia lakeja ja menettelyjä, erityisesti niitä, joita käytettiin investointihankkeiden valitsemiseen. Investointien vaikutuksia varmistettiin tarkastamalla 50 tuetun hankkeen otos paikan päällä (lisätietoja liitteessä II). 17. Lisäksi tilintarkastustuomioistuin lähetti kyselylomakkeet kahdelle jäsenvaltiolle, jotka olivat päättäneet jättäytyä toimenpiteen ulkopuolelle, vaikka metsätalousalalla onkin näissä maissa hyvin suuri merkitys (Suomi ja Ruotsi), sekä kolmelle jäsenvaltiolle, jotka eivät olleet ilmoittaneet vuoden 2010 loppuun mennessä menoja lainkaan tai olivat ilmoittaneet niitä vain hyvin vähän, vaikka ne olivat alun perin suunnitelleet toimenpiteen osalta suuria menoja (Bulgaria, Kreikka ja Romania). HUOMAUTUKSET TOIMENPITEEN SUUNNITTELUSSA ESIINTYI MERKITTÄVIÄ PUUTTEITA TOIMENPITEEN YLEISISSÄ PERUSTELUISSA OLI PUUTTEITA 18. Tarkastuksessa tutkittiin, olivatko toimenpiteen suunnittelun ja sitä koskevan ehdotuksen tukena käytetyt perustelut riittävät. 19. Asetuksen [25] johdanto-osassa todetaan, että yksityismetsillä on merkittävä asema maaseutualueiden elinkeinotoiminnassa ja että yhteisön tuki on sen vuoksi tärkeä niiden taloudellisen arvon parantamiseksi ja laajentamiseksi, tuotannon monipuolistamiseksi ja markkinamahdollisuuksien lisäämiseksi. Esimerkkinä tästä voidaan mainita uusiutuvan energian ala. Samalla olisi jatkettava metsien kestävää hoitoa ja säilytettävä niiden moniulotteinen luonne. Asetuksen johdanto-osassa ei mainita erikseen kuntien omistamia metsiä. 20. Tarkastuksessa ei havaittu, että komissio olisi tehnyt EU:n metsätalousalan tilanteesta erityistä SWOT-analyysiä [26], jonka perusteella ehdotusta erityisestä taloudellisesta tuesta yksityisten omistajien ja kuntien metsien taloudellisen arvon parantamiseen olisi voitu pitää perusteltuna tai jossa olisi määritelty yleinen etu, johon tällaisella tuella vastattaisiin. 21. Komission yksiköt perustelivat myöhemmin toimenpidettä 122 viittaamalla pysyvän metsäkomitean (SFC) lausuntoihin ja kertomuksiin [27], joiden ne katsoivat tarjoavan perusteen toimenpidettä 122 koskevalle ehdotukselle. Yksikään näistä lausunnoista ei kuitenkaan ollut komis-sion saatavilla ennen kuin se antoi neuvostolle ehdotuksensa [28] maaseuturahaston tuesta maaseudun kehittämiseen. Tämä viittaa siihen, ettei valmistelu ollut riittävää. 22. Kunnat saattavat joissakin tapauksissa vastata myös muiden paikallisviranomaisten omistamien metsien hoidosta. Esimerkiksi Toscanassa alue on siirtänyt alueellisten metsien hoidon kunnille. Vaikka käytännössä kunta ei nähnyt mitään eroa siinä, hoitiko se omia metsiään vai sen hoidettavaksi annettuja alueen metsiä, toimenpidettä 122 ei voitu soveltaa alueellisiin metsiin. Tämä viittaa siihen, että toimenpide ei ole tietyiltä osin johdonmukainen. KESKEISIÄ KÄSITTEITÄ EI OLE MÄÄRITELTY RIITTÄVÄN HYVIN METSIEN TALOUDELLINEN ARVO 23. Asetuksissa ei määritellä "metsien taloudellista arvoa", jota toimenpiteellä 122 on tarkoitus parantaa, vaikka selvä määritelmä onkin välttämätön, jotta voidaan arvioida, ovatko rahoitetut hankkeet todella lisänneet toimenpiteestä tuettujen metsien taloudellista arvoa [29] (ks. kohta 49). Eurostatin mukaan [30] metsän taloudellinen arvo muodostuu ennen kaikkea maan arvosta ja siinä kasvavan puun arvosta. Koska markkinahinnan käyttäminen on objektiivisin tapa määrittää kumpikin arvo, metsämaapalstan markkina-arvo saattaa kuitenkin riippua pitkälti maaperän kasvatuskapasiteetin, puulajien, metsikön iän, sijainnin ja helppopääsyisyyden kaltaisista ja muista tekijöistä. Lisäksi tällaiset arvot eivät ole helposti saatavissa. METSÄTILAN KOKO SUHTEESSA SAATUUN TUKEEN 24. Oikeusperustan mukaan metsien taloudellisen arvon parantamiseen tähtäävät toimet ovat metsätilalla toteutettavia investointeja, mutta "metsätilan" käsitettä ei määritellä. Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission (UNECE) määritelmän mukaan "tilalla" tarkoitetaan yhtä tai useampaa metsä- tai metsämaalohkoa, joka muodostaa hoidon tai käytön näkökulmasta yhden yksikön [31]. Tämän valossa tilintarkastustuomioistuin katsoo, että tukea pitäisi mukauttaa tuensaajan erityistarpeisiin tämän metsätilan koon mukaan. Tarkastuksessa havaittiin useita tapauksia (Unkari ja Slovenia), joissa tukea oli maksettu sellaisten uusien koneiden ja laitteiden hankintaan, jotka olivat täysin ylimitoitettuja suhteessa tuensaajan mahdolliseen käyttöön sen omalla metsätilalla (ks. esimerkiksi kohta 33) [32]. TUENSAAJAN KOKO 25. Oikeusperustan mukaan metsätalousalan tuki ei saa vaikuttaa haitallisesti kilpailuun [33]. Muissa metsätalousalan toimenpiteissä (kuten toimenpiteen 123 metsätaloutta koskevassa osiossa [34]) tuki rajoitetaan mikroyrityksiin [35]. Koska toimenpiteeseen 122 ei liity tällaista ehtoa, tuensaajan kokoon, pääelinkeinoon tai oikeudelliseen asemaan liittyvien ennaltaehkäisevien rajoitusten puuttuminen voisi vahvistaa suurten yritysten markkina-asemaa [36]. METSÄNHOITOSUUNNITELMAT 26. Oikeusperustan mukaan investointien täytyy perustua tietyn kokorajan ylittävien metsätilojen kohdalla metsänhoitosuunnitelmiin, ja jäsenvaltiot määrittävät tämän kokorajan ohjelmissaan [37]. Tarkastuksessa havaittiin, että jäsenvaltiot määrittävät kovin eri tavoin kokorajan, jonka ylittäviltä metsätiloilta vaadittiin metsänhoitosuunnitelma, ja että yhdessä jäsenvaltiossa (Itävallassa) 99 prosenttia yksityisistä metsänomistajista oli vapautettu tästä velvoitteesta [38]. METSÄNKORJUU JA PÄÄTEHAKKUUN JÄLKEINEN METSÄNUUDISTUS 27. Lain säännösten mukaan [39] tukea voidaan myöntää metsien taloudellisen arvon parantamiseen tähtääville toimille, jotka ovat metsätilalla toteutettavia investointeja, ja niihin voi sisältyä metsänkorjuuvälineisiin tehtäviä investointeja. Sen sijaan päätehakkuun jälkeiseen metsänuudistukseen ei myönnetä tukea. Tilintarkastustuomioistuin katsoo olevan epäjohdonmukaista, että investointeja metsänkorjuuvälineisiin tuetaan, mutta toisaalta päätehakkuun jälkeinen metsänuudistus suljetaan tuen ulkopuolelle. HYVÄKSYMISTÄ EDELTÄVÄ ALUSTAVA ANALYYSI OLI TARKASTETUISSA OHJELMISSA RIITTÄMÄTÖN 28. Jäsenvaltioissa maaseuturahaston hankkeita toteutetaan osana maaseudun kehittämisohjelmia, joiden pitäisi sisältää ennakkoarviointi, vahvuudet, heikkoudet ja määritetyt tarpeet käsittävä tilanneanalyysi sekä kyseisten tarpeiden mukainen ja resurssienjaon optimoiva strategia. 29. Tarkastuskäynnin kohteeksi valittujen viiden jäsenvaltion [40] tai alueen maaseudun kehittämisohjelmissa tarpeet määriteltiin – sikäli kuin ne määriteltiin – koko metsätalousalan osalta, minkä vuoksi erityisten tarpeiden ja toimenpiteiden välisiä yhteyksiä on vaikeaa määrittää. 30. Tarkastuksessa havaittiin, ettei tällaisia tarpeita yleensä kuvattu maaseudun kehittämisohjelmissa riittävän hyvin (katso laatikko 1). Puutteita havaittiin erityisesti erilaisten metsäalueiden ja tuensaajien painopisteiden analysoinnissa ja perusteluissa. Lisäksi vaatimusten mukainen kuvaus taloudellisista mahdollisuuksista esitettiin vain hyvin yleisluonteisesti tai sitä ei esitetty lainkaan. LAATIKKO 1 ESIMERKKEJÄ EPÄSELVÄSTÄ TARPEIDEN MÄÄRITTELYSTÄ JÄSENVALTIOIDEN MAASEUDUN KEHITTÄMISOHJELMISSA Slovenian maaseudun kehittämisohjelmassa määritettiin metsätalousalan heikkoudeksi heikko investointikyky muttei kuitenkaan esitetty erillistä analyysiä erilaisten tuensaajatyyppien tarpeista – olivatpa nämä yritykset oikeushenkilöitä tai luonnollisia henkilöitä. Siksi tilintarkastustuomioistuin katsoi, että myös metsätalousalan yritykset, joilla oli hyvä investointikyky, voisivat saada huomattavia määriä julkista tukea. Itävallan maaseudun kehittämisohjelmassa ei määritetä, mihin metsätalousalan heikkouksiin toimenpiteellä pyritään puuttumaan. Vaikka maaseudun kehittämisohjelmassa esitetäänkin määrällinen arvio tuen kohteena olevista alueista, siinä ei kerrota, miksi kyseiset alueet tarvitsevat julkista rahoitusta. 31. Komissio hyväksyi maaseudun kehittämisohjelmia, vaikka niissä ei määriteltykään, millainen erityinen tarve yksityisillä metsänomistajilla on saada taloudellista tukea metsiensä taloudellisen arvon parantamiseen. 32. Vaikka Bulgaria, Romania ja Kreikka olivatkin suunnitelleet käyttävänsä suuria määriä rahaa, Kreikka ja Romania eivät olleet ilmoittaneet vuoden 2011 loppuun mennessä menoja lainkaan ja Bulgaria oli ilmoittanut vain hyvin pieniä summia. Nämä jäsenvaltiot ilmoittivat tilintarkastustuomioistuimelle, että niiden hallintoviranomaiset päättivät siirtää toimenpiteeseen 122 suunnitellut rahasummat muihin toimenpiteisiin (Bulgaria kohdensi uudelleen noin 80 prosenttia ja Romania noin 33 prosenttia alkuperäisen suunnitelman mukaisista summista muihin toimenpiteisiin), toteuttaa toimenpiteen myöhemmin ohjelmakaudella tai jopa keskeyttää toimenpiteen (Kreikka). TÄYTÄNTÖÖNPANOSSA ESIINTYI ASETETTUIHIN TAVOITTEISIIN NÄHDEN MERKITTÄVIÄ PUUTTEITA JOISSAKIN TAPAUKSISSA JULKINEN TUKI OLI SUHTEETTOMAN SUURTA TODELLISIIN TARPEISIIN NÄHDEN 33. Tarkastuksessa havaittiin hakijoiden ilmoittamien metsäalueiden koon ja myönnetyn julkisen tuen määrän suhteen osalta, että tietyt jäsenvaltiot (Unkari ja Slovenia) asettivat julkiselle tuelle suhteellisen korkeat ylärajat [41] mutteivät suhteuttaneet myönnettävän julkisen tuen määrää millään tavalla hakijoiden ilmoittamien metsäalueiden kokoon. Yhdessä jäsenvaltiossa (Sloveniassa) kolmen hehtaarin metsäalueen ilmoittanut tuensaaja sai hyväksynnän 1,1 miljoonan euron investoinnille, joka liittyi metsänkorjuuseen ja lisälaitteisiin, ja maaseuturahastosta 375000 euroa. Toinen jäsenvaltio (Itävalta) myönsi vuoteen 2009 asti tuensaajille, jotka eivät olleet metsänomistajia, rahoitusta biomassan prosessointia koskeviin investointeihin vaatimatta heitä tekemään ilmoitusta erityisestä metsäalueesta. Esimerkiksi tuensaaja, joka ei ollut tehnyt ilmoitusta metsäalueesta, sai hyväksynnän 132000 euron hankkeelle ja maaseuturahastosta 17000 euroa. 34. Unkarissa hallintoviranomaiset muuttivat kuitenkin tukikelpoisuusvaatimuksia vuonna 2010 suhteuttaakseen tuen rekisteröityjen metsäalueiden kokoon ja asettivat tuen enimmäismääräksi 115500 euroa. INVESTOINTEJA EI PIDETTY TOIMENPITEESEEN SOVELLETTAVIEN SÄÄNNÖSTEN MUKAISINA 35. Vaikka toimenpiteestä 122 saa myöntää tukea vain investointeihin, tarkastuksessa havaittiin tapauksia, joissa tukea oli myönnetty lyhyen ajan hyödykkeisiin, kuten lyhytikäiseen kulutustavaraan (Toscana) [42], ja tuotannon toimintakustannuksiin (Itävalta) [43]. Tilintarkastustuomioistuin katsoo, ettei tällaisten lyhytaikaisten hyödykkeiden hankinta ole yleisesti investointi. Myöskään toimintakustannuksia ei voida pitää investointeina. 36. Tietyissä jäsenvaltioissa (Unkarissa ja Sloveniassa, katso liite II) ei edellytetty, että tuensaajien olisi pitänyt omistaa tai olla vuokrannut metsät, joissa tukea saaneita koneita voidaan käyttää. Urakoitsijoiden/palveluntarjoajien tekemien investointien ei voida katsoa kohdistuvan yksinomaan tiettyyn metsätilaan ja siksi niitä ei voida pitää sovellettavan asetuksen (katso kohta 24) nojalla tukikelpoisina investointeina. TIETTYJÄ TOIMENPITEESTÄ 122 RAHOITETTUJA TOIMIA OLISI OLLUT PAREMPI TUKEA MUISTA MAASEUTURAHASTON TOIMENPITEISTÄ 37. Maaseuturahaston tukea myönnetään monien toimenpiteiden kautta, ja niiden keskinäinen johdonmukaisuus on varmistettava [44]. Koska myönnettävän tuen enimmäisaste vaihtelee toimenpiteen mukaan, sillä, mistä toimenpiteestä tukitoimi rahoitetaan, on budjettivaikutuksia [45]. On huomattava, ettei tarkastuksessa havaittu tapauksia, joissa tukitoimelle olisi myönnetty kaksinkertaista rahoitusta. 38. Tarkastuksessa havaittiin kuitenkin tapauksia, joissa toimenpiteestä 122 oli tuettu investointeja, jotka olisivat vastanneet paremminkin toimenpiteen 121 ("Maatilojen nykyaikaistaminen") tarkoitusta, sillä toimenpiteestä 121 tuetaan maatiloihin tehtäviä investointeja, joilla tehostetaan niiden yleistä toimintaa. Esimerkiksi Unkarissa toimenpiteestä 122 oli rahoitettu maatalouskoneiden hankintaa. Toscanassa toimenpiteestä 122 oli rahoitettu viljeltyjen kastanjoiden kuivauskoneiden hankintaa, muualla kuin metsämaalla sijaitsevien ja sadonkorjuun aikana kastanjoiden lajitteluun ja tilapäisvarastointiin käytettävien maatila-rakennusten peruskorjausta sekä työkalujen ja koneiden säilyttämiseen käytettävien maatilarakennusten kunnostamista. 39. Italiassa, Unkarissa ja Sloveniassa metsätalousyrityksille myönnettiin tukea konehankintoihin, jotta ne voisivat harjoittaa toimintaa, jossa puuta käytetään raaka-aineena ennen sen teollista sahausta sahalla (puun kaato, karsiminen, kuoriminen, katkonta ja kuljetus) tai ennen sen jalostamista (puun haketus, puun halkaisu, lankkujen ja lavojen valmistus). Itävallassa tukea myönnettiin varastojen ja kuivaamojen rakentamiseen sekä kuljetuskonttien hankintaan. Tilintarkastustuomioistuin katsoo, etteivät nämä investoinnit vastaa niinkään toimenpiteen 122 tavoitteita vaan ennemminkin toimenpiteen "Maa- ja metsätaloustuotteiden arvon lisääminen" (toimenpide 123) tavoitteita, sillä investoinnit kohdistuvat metsästä saatuun puuhun eivätkä elävistä puista muodostuvaan metsään. KAIKKI INVESTOINNIT EIVÄT ITSESSÄÄN LISÄÄ METSIEN TALOUDELLISTA ARVOA 40. Tarkastuksessa havaittiin, että useimmat toimenpiteestä tuetut investoinnit voidaan jakaa kahteen ryhmään: metsätaloustyöhön ja koneisiin. Ensimmäisen ryhmän osalta (harvennus, karsinta jne.) tilintarkastustuomioistuin katsoo, että tällaiset työt parantavat yleisesti metsikköjen markkina-arvoa: laadukkaan puun tuotanto on voimakkaasti yhteydessä puiden tiheyteen, jota harvennus parantaa, kun taas karsinnalla pyritään vähentämään puulankkujen oksakohtia, mikä nostaa niiden markkina-arvoa (katso laatikko 2). LAATIKKO 2 ESIMERKKI TOIMENPITEESTÄ 122 RAHOITETTUJEN METSÄTALOUSTÖIDEN VAIKUTUKSISTA (VASEN KUVA) VERRATTUNA METSÄNHOITOA VAILLE JÄÄNEISIIN METSÄALUEISIIN (OIKEA KUVA) +++++ TIFF +++++ +++++ TIFF +++++ 41. Koneisiin tehtyjen investointien osalta tilintarkastustuomioistuin katsoo, että sellaisen koneen hankinta, jota voidaan käyttää metsäalueella mutta myös muilla alueilla, kuten maatalousmaalla, ei itsessään lisää koneen omistajalle kuuluvan metsäalueen arvoa. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi tarkastuskäynneillään, että monet metsänomistajat harjoittavat myös maataloustoimintaa ja että monissa tapauksissa toimenpiteestä 122 oli rahoitettu yhtä lailla maatalouskäyttöön soveltuvien koneiden, kuten kuorma-autojen, maataloustraktorien, aurojen, äkeiden, lannoitteenlevittimien ja kaivinkoneiden hankintaa (katso laatikko 3). LAATIKKO 3 ESIMERKKEJÄ TOIMENPITEESTÄ 122 RAHOITETUISTA MAATALOUSKONEISTA +++++ TIFF +++++ +++++ TIFF +++++ +++++ TIFF +++++ +++++ TIFF +++++ TUEN VAIKUTTAVUUDEN ARVIOINTI EI OLLUT TYYDYTTÄVÄÄ INDIKAATTORIT EIVÄT MITTAA RIITTÄVÄN HYVIN TOIMINNALLISTEN TAVOITTEIDEN SAAVUTTAMISTA 42. "Yhteiset seuranta- ja arviointisäännöt" on laadittu lainsäädännön mukaisesti [46] komission ja jäsenvaltioiden välisessä yhteistyössä. Asetuksessa säädetään, että maaseudun kehittämisohjelmien edistymistä, tehokkuutta ja toimivuutta on mitattava indikaattorein, jotka liittyvät perustason tilanteeseen ja ohjelmien rahoituksen toteutumiseen, tuotokseen, tuloksiin ja vaikutuksiin [47]. 43. Komissio antoi toimenpiteen 122 osalta suuntaviivat, joissa tuotosindikaattoreiksi määritetään "investointitukea saaneiden metsätilojen määrä" ja "investoinnin kokonaismäärä" sekä tulosindikaattoreiksi "uusia tuotteita ja/tai tekniikoita käyttöön ottavien tilojen määrä" sekä "tukea saaneiden tilojen bruttoarvonlisäyksen kasvu". 44. Tilintarkastustuomioistuin huomauttaa, etteivät nämä tuotosindikaattorit mittaa toimintatavoitteen saavuttamista. Tämä on vääjäämätön seuraus siitä, ettei tämän toimenpiteen tavoitteita ole määritelty selvästi. METSIEN TALOUDELLISEN ARVON PARANEMISTA ARVIOIVAT KYSYMYKSET OLISI PITÄNYT KOHDENTAA TARKEMMIN 45. Yhteisissä seuranta- ja arviointisäännöissä määrätään myös riippumattomien asiantuntijoiden vuonna 2010 tekemästä väliarvioinnista. Toimenpidettä 122 koskevat arviointikysymykset liittyvät tuotannon monipuolistamiseen [48], markkinoille pääsyn parantamiseen ja markkinaosuuden kasvattamiseen, metsien kestävään hoitoon ja metsätilojen kilpailukykyyn. 46. Tilintarkastustuomioistuin katsoo, ettei yhdelläkään näistä kysymyksistä voida arvioida kattavasti sitä, paransiko toimenpide metsien taloudellista arvoa. Markkinaosuuteen ja metsätilojen kilpailukykyyn liittyvillä kysymyksillä ei voida arvioida toimenpiteen vaikutuksia niillä metsätiloilla, joilla ei harjoiteta kaupallista toimintaa. Lisäksi arviointiraporteissa viitataan yleisesti vastauksiin, joita tuensaajat ovat antaneet arviointikysymyksiin, tai toistetaan metsätalousalan yleisiä tilastotietoja eikä anneta mitään konkreettista tietoa toimenpiteen 122 vaikutuksista metsien taloudelliseen arvoon. METSÄALUEIDEN ARVOA EI MÄÄRITELTY ENNEN INVESTOINTEJA EIKÄ NIIDEN JÄLKEEN 47. Tarkastuksessa havaittiin, ettei yksikään tarkastuskäynnin kohteeksi valittu jäsenvaltio tai alue ottanut käyttöön riittäviä menetelmiä, jolla määritettäisiin, miten maaseuturahastosta osarahoitetut toimet ovat vaikuttaneet investointien kohteena olleiden metsäalueiden (metsämaan ja metsikköjen) taloudelliseen arvoon, eikä tuensaajia vaadittu ilmoittamaan tätä. Metsien arvoa ei määritetty ennen investointia eikä suhteessa toimenpiteestä rahoitettujen investointien jälkeiseen tilanteeseen. Koska tällaisia arvostuksia ei ole tehty ja koska ne eivät ole helposti saatavissa, on vaikeaa määrittää, onko toimenpiteen tavoitteet saavutettu. SUURESSA OSASSA TARKASTETTUJA HANKKEITA VAIKUTTAVUUS JÄI HEIKOKSI 48. Tilintarkastustuomioistuin arvioi, oliko tarkastuskäyntien yhteydessä tarkastetuilla 50 hankkeella saavutettu toimenpiteen tavoitteet (parannettu metsien taloudellista arvoa). 49. Tilintarkastustuomioistuin katsoi, että vain muutama hanke paransi metsien taloudellista arvoa joko lisäämällä maan arvoa (metsäpolkujen ja -teiden rakentaminen) tai metsikköjen arvoa (metsänhoitotoimet, kuten karsinta tai harvennus). Tilintarkastustuomioistuin ei saanut riittävää todentavaa aineistoa muiden hankkeiden merkityksellisyydestä tai siitä, että hankkeilla olisi parannettu merkittävällä tavalla metsien taloudellista arvoa, sillä ne koskivat a) maataloutta (kastanjat [49], laitumet, lyhytkiertoinen energiapuu, maatalouskoneet, maatilarakennukset), b) puun jalostusta ja markkinointia (koneet, joiden avulla polttopuu haketetaan ja myöhemmin kuivataan taikka sahataan, varastot, kuljetuskontit) sekä, c) puuntuotannon toimintakustannuksia (korjuu, haketus ja kuivaus, haalareiden, jalkineiden ja käsineiden kaltainen kulutustavara). OHJELMAKAUSI 2014–2020 50. Komissio esitti lokakuussa 2011 ehdotuksen asetukseksi tuesta maaseudun kehittämiseen ohjelmakaudelle 2014–2020 [50]. Asetusluonnoksessa ehdotetaan "metsien taloudellisen arvon parantamiseen" liittyville investoinneille tukea, jota myönnettäisiin "yksityisille metsänomistajille, kunnille ja kuntayhtymille" [51]. Investoinnit on tehtävä metsätilan tasolla, ja niihin voi sisältyä investointeja maaperää ja luonnonvaroja säästäviin metsänkorjuuvälineisiin ja -käytäntöihin. 51. Ehdotuksessa ei taaskaan mainita, miksi säännöksessä viitataan yleisesti yksityisiin omistajiin eikä tiettyihin omistajaryhmiin tai tiettyjen yksityisomistajien erityistilanteisiin. 52. Lausunnossaan nro 1/2012 tilintarkastustuomioistuin mainitsi, että vaikka asetusluonnoksessa yhden toimenpiteen olisi katettava kaikenlainen tuki metsätalouden investointeja varten ja kaikki oleelliset alatoimenpiteet on mainittu yhdessä artiklassa [52], jokaista niistä säännellään edelleen erillisin vaatimuksin ja säännöksin. 53. Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että jos komission ehdotus hyväksytään muutoksitta, tässä kertomuksessa mainitut ongelmat todennäköisesti jatkuvat seuraavalla ohjelmakaudella. PÄÄTELMÄT JA SUOSITUKSET 54. Toimenpide 122 "Metsien taloudellisen arvon parantaminen" otettiin käyttöön ohjelmakaudella 2007–2013. Tilintarkastustuomioistuimen tarkastus paljasti puutteita toimenpiteen suunnittelussa, täytäntöönpanossa ja seurannassa. Siksi tilintarkastustuomioistuin toteaa, että komissio ja jäsenvaltiot eivät ole hallinnoineet tarkastuksen kohteena olleita, metsien taloudellisen arvon parantamiseen myönnettyyn tukeen liittyviä näkökohtia tehokkaasti ja vaikuttavasti. Kun huomioon otetaan erityisesti se, että tukea ehdotetaan jatkettavan seuraavalla ohjelmakaudella vuosina 2014–2020, tilintarkastustuomioistuin antaa jäljempänä esitetyt suositukset. TOIMENPITEEN SUUNNITTELUSSA ILMENI MERKITTÄVIÄ PUUTTEITA 55. Tarkastuksessa havaittiin toimenpiteen suunnittelussa puutteita, jotka olivat merkittävä este toimenpiteen täytäntöönpanon onnistumiselle. 56. Komissio ei tehnyt EU:n metsätalousalan tilanteesta erityistä analyysiä, jonka perusteella ehdotusta erityisestä taloudellisesta tuesta yksityisten omistajien ja kuntien metsien taloudellisen arvon parantamiseen olisi voitu pitää perusteltuna tai jossa olisi määritelty yleinen etu, johon tällaisella tuella vastattaisiin (kohdat 18–22). 57. Toimenpiteen kannalta keskeisiä käsitteitä eli "metsien taloudellista arvoa" ja "metsätilaa" ei ollut määritelty lainsäädännössä. Mahdollisille tuensaajille ei myöskään asetettu niiden kokoa, pääelinkeinoa tai oikeudellista asemaa koskevia erityisiä ehtoja kilpailun vääristymisen riskin välttämiseksi (kohdat 23–25). 58. Jäsenvaltiot määrittelivät hyvin eri tavoin kokorajan, jonka ylittäviltä metsätiloilta vaadittiin metsänhoitosuunnitelma. Raja vaihteli hyvin alhaisesta rajasta, jolla pyrittiin lisäämään metsänhoitosuunnitelman alaisten metsäalueiden määrää, niin korkeaan, että käytännössä yhdessä maassa (Itävallassa) 99 prosenttia yksityisistä metsänomistajista vapautettiin tästä velvoitteesta (kohta 26). 59. Jäsenvaltiot eivät myöskään kuvanneet kunnolla tarpeita maaseudun kehittämisohjelmissaan. Tarkastuksessa havaittiin useita tapauksia, joissa alustava analyysi toimenpiteeseen liittyvistä erityisistä tarpeista oli riittämätön tai toimenpiteellä ei vastattu jäsenvaltioiden erityisiin tai kiireisiin tarpeisiin (kohdat 28–31). Monet jäsenvaltiot keskeyttivät toimenpiteen tai siirsivät suurimman osan siihen kohdennetuista varoista muihin toimenpiteisiin (kohta 32). SUOSITUS 1 Komission olisi - määriteltävä ja arvioitava EU:n tarpeet parantaa metsien taloudellista arvoa - määriteltävä selvästi keskeiset seikat, joilla varmistetaan, että EU:n tuki kohdistuu näihin tarpeisiin ja tuottaa siten eurooppalaista lisäarvoa. SUOSITUS 2 Jäsenvaltioiden olisi - kuvattava riittävän hyvin maaseudun kehittämisohjelmissaan erityyppisten metsäalueiden ja tuensaajien taloudelliset erityistarpeet ja mahdollisuudet - parannettava metsänhoitoa siten, että metsänhoitosuunnitelmat laaditaan useimmille metsätiloille ja edistetään metsäalueiden sertifiointia. TÄYTÄNTÖÖNPANOPROSESSISSA ILMENI ASETETTUIHIN TAVOITTEISIIN NÄHDEN MERKITTÄVIÄ PUUTTEITA 60. Tarkastuksessa havaittiin useita puutteita toimenpiteen täytäntöönpanossa (kohdat 33–41). Siksi tilintarkastustuomioistuin toteaa, että täytäntöönpanoprosessi ei ollut tietyiltä osin asianmukainen. 61. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi erityisesti tapauksia, joissa julkinen tuki oli suhteettoman suurta todellisiin tarpeisiin nähden (kohdat 33 ja 34). Jäsenvaltion menettelyistä riippuen monet rahoitetut hankkeet eivät vastanneet toimenpiteen säännöksiä, vaan tarkastuksessa havaittiin esimerkiksi tapauksia, joissa tukea oli myönnetty lyhytaikaisiin hyödykkeisiin, tuotannon toimintakustannuksiin ja tosiasiassa hakkuiden tukemiseen (kohdat 35–36). Lisäksi jäsenvaltiot tukivat toimenpiteestä 122 tukitoimia, jotka eivät vastanneet toimenpiteen tavoitteita ja joita olisi ollut tarkoituksenmukaisempaa rahoittaa muista toimenpiteistä, joissa noudatetaan erilaisia tukikelpoisuusvaatimuksia ja erilaisia – usein alhaisempia – tukirahoitusasteita (kohdat 37–39). 62. Kaikki investoinnit eivät itsessään lisää metsien taloudellista arvoa. Myönnetyn tuen ja metsän taloudellisen arvon mahdollisen parannuksen välinen luontainen yhteys vaihteli investointityypin mukaan (kohdat 40 ja 41). SUOSITUS 3 Jäsenvaltioiden olisi - asetettava riittävät vaatimukset, joilla varmistetaan, että maaseudun kehittämispolitiikalla tuetaan metsätaloutta johdonmukaisesti ja valtiontukisääntöjen mukaisesti ja tehdään tuesta mahdollisimman vaikuttavaa - otettava käyttöön sopivia menetelmiä, joilla varmistetaan tuen vaikuttavuus, jotta metsäalueiden taloudellista arvoa todella parannetaan siellä, missä investointeja tehdään. TUEN VAIKUTTAVUUDEN ARVIOINTI EI OLLUT TYYDYTTÄVÄÄ 63. Tilintarkastustuomioistuin katsoo tarkastuksen pohjalta, että tuen vaikuttavuutta ei voitu arvioida merkittävien puutteiden vuoksi. 64. Yhteiset seuranta- ja arviointisäännöt eivät riitä toimenpiteestä 122 myönnetyn taloudellisen tuen vaikutuksen arviointiin, sillä seuranta- ja arviointisääntöjen tulosindikaattorien ja arviointikysymysten perusteella ei voida määrittää, paransivatko rahoitetut investoinnit metsien taloudellista arvoa siellä, missä ne toteutettiin (kohdat 42–46). 65. Jäsenvaltiot eivät määrittäneet tai vaatineet tuensaajia määrittämään metsäalueiden arvoa ennen investointeja ja niiden jälkeen. Se, ettei jäsenvaltioiden tai alueiden tasolla arvioitu, miten tuetut toimet lisäsivät metsien taloudellista arvoa, estää arvioimasta toimenpiteen päätavoitteen saavuttamista ja siten myös tuen vaikuttavuutta (kohta 47). 66. Tilintarkastustuomioistuin katsoi, että tarkastetuista hankkeista vain muutama paransi metsien taloudellista arvoa joko lisäämällä maan arvoa (metsäpolkujen ja -teiden rakentaminen) tai metsikköjen arvoa (metsänhoitotoimet, kuten karsinta tai harvennus). SUOSITUS 4 Komission olisi parannettava toimenpiteen seurantaa varmistaakseen, että jäsenvaltiot toteuttavat toimenpiteen asetettujen tavoitteiden mukaisesti. Käytännössä jäsenvaltioiden pitäisi edellyttää tuensaajia toimittamaan tarkat tiedot metsäalueidensa arvosta ennen tuettuja investointeja ja niiden jälkeen sekä vaatia hallintoelimiä vahvistamaan nämä arvot. Tilintarkastustuomioistuimen I jaosto on tilintarkastustuomioistuimen jäsenen Ioannis SARMASIN johdolla hyväksynyt tämän kertomuksen Luxemburgissa 12. kesäkuuta 2013 pitämässään kokouksessa. Tilintarkastustuomioistuimen puolesta +++++ TIFF +++++ Vítor Manuel da Silva Caldeira presidentti [1] Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosasto: Agriculture in the EU – Statistical and Economic information 2011 (Maatalous EU:ssa – tilasto- ja taloustietoja vuodelta 2011), maaliskuu 2012. [2] Korjuut ovat tavanomainen toimenpide, jolla puusto kerätään metsistä talteen. [3] "Teollisella raakapuulla" tarkoitetaan kaikkea metsästä korjattua puuta, jota ei käytetä polttoaineeksi. [4] Metsistä saatavia tuotteita ovat esimerkiksi pihka, parkkihappo, rehu, lääkekasvit, marjat, pähkinät, juuret, sienet, siemenet ja hunaja. [5] Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston H4-yksikön kertomus Report on the implementation of forestry measures under the rural development Regulation 1698/2005 for the period 2007-2013 (Kertomus metsätaloustoimenpiteiden toteutuksesta maaseudun kehittämistä koskevan asetuksen N:o (EY) 1698/2005 nojalla kaudella 2007–2013), maaliskuu 2009. Toisen lähteen mukaan yhdeksässä tarkastelun kohteena olleessa jäsenvaltiossa 61 prosenttia kaikista yksityisistä metsätiloista oli kooltaan alle yhden hehtaarin ja 86 prosenttia kaikista metsätiloista oli kooltaan yli viisi hehtaaria (Prospects for market supply of wood and other forest products from areas with fragmented forest-ownership structures – Final study report, BOKU University, Wien, 2010). [6] Euroopan metsien suojelun ministerikokouksen (MCPFE) Varsovan-yhteysyksikkö, YK:n Euroopan talouskomissio (UNECE), YK:n elintarvike- ja maatalousjärjestö (FAO): State of Europe’s forests 2007 (Euroopan metsien tila vuonna 2007). MCPFE: Report on sustainable forest management in Europe (Kertomus kestävästä metsänhoidosta Euroopassa), Varsova, 2007, s. 81. [7] YK:n Euroopan talouskomissio (UNECE), YK:n elintarvike- ja maatalousjärjestö (FAO): Geneva timber and forest study paper 20. European forest sector outlook study, Geneve, 2005, s. 115. [8] Euroopan metsien suojelun ministerikokouksen (MCPFE) Varsovan-yhteysyksikkö, YK:n Euroopan talouskomissio (UNECE), YK:n elintarvike- ja maatalousjärjestö (FAO): State of Europe’s forests 2007 (Euroopan metsien tila vuonna 2007). MCPFE: Report on sustainable forest management in Europe (Kertomus kestävästä metsänhoidosta Euroopassa), Varsova, 2007, s. 81: Julkisessa omistuksessa olevan metsän suurin omistaja on valtio (85 prosenttia), ja loput ovat lähinnä kaupunkien, kuntien ja aluehallintojen omistuksessa. [9] Maltalla ei ole metsämaata. [10] Neuvoston asetus (ETY) N:o 4256/88, annettu 19 päivänä joulukuuta 1988, asetuksen (ETY) N:o 2052/88 soveltamista koskevista säännöksistä Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston ohjausosaston osalta (EYVL L 374, 31.12.1988, s. 25); neuvoston asetus (ETY) N:o 1610/89, annettu 29 päivänä toukokuuta 1989, asetuksen (ETY) N:o 4256/88 soveltamisesta metsien kehittämisen ja hyödyntämisen osalta yhteisön maaseutualueilla (EYVL L 165, 15.6.1989, s. 3); neuvoston asetus (ETY) N:o 2328/91, annettu 15 päivänä heinäkuuta 1991, maatalouden rakenteiden tehokkuuden parantamisesta (EYVL L 218, 6.8.1991, s. 1). [11] Neuvoston asetus (ETY) N:o 2080/92, annettu 30 päivänä kesäkuuta 1992, maatalouden metsitystoimenpiteitä koskevasta yhteisön tukijärjestelmästä (EYVL L 215, 30.7.1992). [12] Neuvoston päätöslauselma, annettu 15 päivänä joulukuuta 1998, Euroopan unionin metsästrategiasta (EYVL C 56, 26.2.1999, s. 1). [13] KOM(2006) 302 lopullinen, 15. kesäkuuta 2006. [14] KOM(2006) 302 lopullinen, s. 6. [15] Jäsenvaltioiden tehtävänä on laatia maaseudun kehittämisohjelmat ja toimittaa ne komission hyväksyttäviksi.Lisäksi jäsenvaltiot vastaavat kunkin maaseudun kehittämisohjelman tehokkaasta ja vaikuttavasta hallinnoinnista ja erityisesti rahoitettavien tukitoimien valitsemisesta. Komission tehtävänä on hyväksyä maaseudun kehittämisohjelmat ja tarkistaa, että jäsenvaltioilla on asianmukaisesti toimivat hallinta- ja valvontajärjestelmät (Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahaston) tuesta maaseudun kehittämiseen 20 päivänä syyskuuta 2005 annetun neuvoston asetuksen (EY) No 1698/2005 75 artikla (EUVL L 277, 21.10.2005, s. 1). [16] Asetuksen (EY) N:o 1698/2005 4 artikla. [17] Toimenpiteet nro 122, 123, 124, 125, 221, 222, 223, 224, 225, 226 ja 227, sellaisina kuin ne on kodifioitu Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahaston) tuesta maaseudun kehittämiseen annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1698/2005 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 15 päivänä joulukuuta 2006 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1974/2006 liitteessä II (EUVL L 368, 23.12.2006, s. 15). [18] Asetuksen (EY) N:o 1698/2005 27 artikla. [19] BG, CZ, DE(1), EE, ES(7), FR (5), IT(20), LV, LT, LU, HU, AT, PT(3), RO, SI, SK, UK(2). [20] Asetuksen (EY) N:o 1698/2005 27 artikla. [21] Asetuksen (EY) N:o 1974/2006 30 artiklan 4 kohta. [22] Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston H4-yksikön kertomus Report on the implementation of forestry measures under the rural development Regulation 1698/2005 for the period 2007-2013 (Kertomus metsätaloustoimenpiteiden toteutuksesta maaseudun kehittämistä koskevan asetuksen N:o (EY) 1698/2005 nojalla kaudella 2007–2013), maaliskuu 2009. [23] Asetuksen (EY) N:o 1974/2006 18 artikla. [24] Asetuksen (EY) N:o 1698/2005 liite I "Tukimäärät ja -prosentit". [25] Asetuksen (EY) N:o 1698/2005 johdanto-osan 22 kappale. [26] SWOT-analyysi: Vahvuuksia, heikkouksia, mahdollisuuksia ja uhkia koskeva analyysi (Strengths, Weaknesses, Opportunities, Threats). Sen tarkoituksena on kehittää, tarkastella ja päivittää strategiaa ja suunnittelua ottaen huomioon sidosryhmien tarpeet ja käytettävissä olevat resurssit. [27] Pysyvän metsäkomitean (SFC) lausunnot, joilla perustellaan erityistä tarvetta tukea investointeja toimenpiteestä 122: Pysyvän metsäkomitean lausunnot a) ilmastonmuutoksesta ja metsätaloudesta, b) puun mobilisoinnista, c) muiden metsätuotteiden ja -palvelujen kuin puun arvostus- ja rahoitusmenetelmistä sekä d) maaseudun kehittämiseen sisältyvistä metsätaloustoimenpiteistä. [28] KOM(2004) 490 lopullinen, 14. heinäkuuta 2004. [29] Lisäksi asiaa mutkistaa itsessään se, että useimpien metsiin tehtyjen investointien konkreettiset tulokset saadaan selville vasta pitkän ajan kuluttua, jolloin muiden olosuhteiden tai markkinatekijöiden vaikutus metsien arvoon voi olla tehtyjä investointeja suurempi. [30] Eurostat, The European Framework for integrated Environmental and Economic Accounting for Forests – IEEAF, Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto, Luxemburg, 2002. [31] Lähde: UNECE/FAO Temperate and Boreal Forest Resource Assessment 2000 (TBFRA-2000) -tietokanta. [32] UNECE:n määritelmän mukaan metsätilaksi voitaisiin katsoa monta erillistä metsäaluetta, joiden hoito perustuu yhteiseen liikestrategiaan, ja siten ne voisivat saada tällaista julkista tukea, mutta Unkarin ja Slovenian tapauksessa kyse ei ollut tästä. [33] Asetuksen (EY) N:o 1698/2005 johdanto-osan 32 kappale: "Kyseinen tuki ei saisi vääristää kilpailua eikä vaikuttaa markkinoihin." [34] Toimenpide "Maa- ja metsätaloustuotteiden arvon lisääminen" (toimenpide 123), asetuksen (EY) N:o 1698/2005 28 artiklan 3 kohta: "Metsätalouden osalta tuki rajoitetaan mikroyrityksiin." [35] Toisin sanoen yrityksiin, joiden palveluksessa on alle kymmenen työntekijää ja joiden vuotuinen liikevaihto ja/tai taseen loppusumma on enintään kaksi miljoonaa euroa. [36] Vastauksessaan tilintarkastustuomioistuimen kysymykseen siitä, miksi toimenpidettä ei toteutettu, Ruotsin viranomaiset selittivät, että kiinteän omaisuuden arvon parantamista tai tuotannon lisäämistä ei pitäisi tukea, sillä se voisi vääristää metsänomistajien välistä kilpailua. Tukea annetaan siksi vain ympäristötarkoituksiin. [37] Asetuksen (EY) N:o 1698/2005 27 artiklan 2 kohta. Metsäalan koon ja käytön suhteen tarkoituksenmukaisten metsänhoitosuunnitelmien on perustuttava asiaa koskevaan kansalliseen lainsäädäntöön ja olemassa oleviin maankäyttösuunnitelmiin, ja niiden on katettava metsävarat riittävällä tavalla (asetuksen (EY) N:o 1974/2006 18 artikla). [38] Yhdessä jäsenvaltiossa (Espanjassa) vähimmäiskooksi oli asetettu 15 hehtaaria metsänhoitosuunnitelman alaisten metsäalueiden lisäämiseksi, kun taas erään jäsenvaltion (Itävallan) maaseudun kehittämisohjelmassa asetettiin metsänhoitosuunnitelman pakollisuusraja niin korkeaksi (tuhanteen hehtaariin), että käytännössä 99 prosenttia yksityisistä metsänomistajista vapautettiin velvoitteesta laatia metsänhoitosuunnitelma heidän hakiessaan tukea toimenpiteestä 122. [39] Asetuksen (EY) N:o 1974/2006 18 artikla. [40] Galicia (Espanja), Toscana (Italia), Unkari, Itävalta ja Slovenia. [41] 500000 euroa (Slovenia), 735000 euroa (Unkari, vuonna 2008). [42] Henkilönsuojaimiin, kuten haalareihin, kypäriin, jalkineisiin, käsineisiin, ensiapupakkauksiin jne. [43] Tukea myönnettiin biomassan valmisteluun liittyvistä toimista, kuten kuljetuksesta, kuivauksesta ja varastoinnista, aiheutuvien toimintakustannusten osittaista korvaamista varten. [44] Asetuksen (EY) N:o 1974/2006 2 artiklan 1 kohdan b alakohta. [45] Esimerkiksi toimenpiteen 122 enimmäistukiaste on 10 prosenttiyksikköä korkeampi kuin toimenpiteen 121 (Maatilojen nykyaikaistaminen) tai toimenpiteen 123 (Maa- ja metsätaloustuotteiden arvon lisääminen), ks. asetuksen (EY) N:o 1698/2005 liite. Toimenpiteestä 122 rahoitettavien investointien yleinen tukiaste on 50 prosenttia, kun taas toimenpiteiden 121 ja 123 kohdalla se on vain 40 prosenttia. [46] Asetuksen (EY) N:o 1698/2005 80 artikla. [47] Asetuksen (EY) N:o 1698/2005 81 artikla. [48] Toimenpiteen 122 yhtenä tavoitteena on edistää monipuolistamista (ks. asetuksen (EY) N:o 1698/2005 johdanto-osan 22 kappale). Metsätaloudessa monipuolistaminen tarkoittaa metsätaloustoimintaan liittyvien uusien tulonlähteiden kehittämistä, erityisesti muun muassa muiden tuotteiden kuin puun (kuten hedelmien, sienten, siementen, hunajan jne.) tuotantoa ja markkinoitujen palvelujen, kuten metsästyslupien, tarjoamista. Myös polttopuun tuotantoa voidaan pitää perinteisesti teollisen raakapuun tuotantoon käytettyjen metsien monipuolistamisena ja päinvastoin. [49] Ks. kohta 38. [50] KOM(2011) 627 lopullinen/2, 19.10.2011. [51] 27 artikla, KOM(2011) 627 lopullinen, 12.10.2011, s. 50. [52] 22 artikla. -------------------------------------------------- LIITE I TOIMENPITEESEEN 122 KOHDENNETUT MÄÄRÄRAHAT SUHTEESSA YKSITYISOMISTUKSESSA OLEVIEN METSÄALUEIDEN KOKOON KUSSAKIN JÄSENVALTIOSSA +++++ TIFF +++++ Lähde: Tilintarkastustuomioistuin on laatinut taulukon itse maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston ilmoittamien lukujen sekä Eurostatin vuonna 2011 julkaisemien metsätaloustilastojen pohjalta. Jäsenvaltio | Maaseudun kehittämisohjelman 2007–2013 ensimmäisessä versiossa suunniteltu maaseuturahaston tuki toimenpiteelle 122 | Maaseudun kehittämisohjelmassa suunniteltu maaseuturahaston tuki toimenpiteelle 122 (tilanne 31.12.2011) | Suunnitelman mukaiset julkiset kokonaismenot toimenpiteeseen 122 (tilanne 31.12.2011) | Maaseuturahaston tuki uusille hakemuksille ohjelmakaudella 2007–2013 (tilanne 31.12.2011) | Julkiset kokonaismenot uusille hakemuksille ohjelmakaudella 2007–2013 (tilanne 31.12.2011) | Metsät ja muu metsämaa | Yksityisomistuksessa olevat metsät | (tuhatta euroa) | (tuhatta hehtaaria) | Bulgaria | 19278 | 9278 | 11597 | 4800 | 6000 | 3927 | 519 | Tšekki | 19158 | 20658 | 27543 | 11438 | 15250 | 2697 | 616 | Saksa | 1400 | 635 | 847 | 236 | 315 | 11076 | 5368 | Viro | 15565 | 15506 | 20674 | 4016 | 5355 | 2350 | 1345 | Kreikka | 10630 | 0 | 0 | 0 | 0 | 6539 | 845 | Espanja | 42850 | 51185 | 85533 | 13520 | 25373 | 27747 | 12838 | Ranska | 36220 | 34965 | 67553 | 14904 | 29147 | 17572 | 11841 | Italia | 103454 | 96201 | 205976 | 22343 | 48996 | 10916 | 6076 | Latvia | 34066 | 14395 | 19431 | 2169 | 2762 | 3467 | 1696 | Liettua | 15375 | 11031 | 14708 | 4276 | 5702 | 2240 | 784 | Luxemburg | 795 | 795 | 3977 | 50 | 250 | 88 | 46 | Unkari | 8831 | 19289 | 27125 | 9472 | 12806 | 2029 | 861 | Itä¬valta | 26222 | 19817 | 38726 | 14955 | 31693 | 4006 | 2482 | Portugali | 99244 | 64026 | 76915 | 12451 | 16304 | 3611 | 3382 | Romania | 158692 | 108692 | 133699 | 0 | 0 | 6733 | 2097 | Slovenia | 18704 | 19454 | 25939 | 12370 | 16495 | 1274 | 962 | Slovakia | 30720 | 30720 | 41445 | 7987 | 10655 | 1933 | 958 | Yhdistynyt kuningaskunta | 11683 | 18081 | 25136 | 2149 | 4118 | 2901 | 1922 | YHTEENSÄ | 652887 | 534729 | 826824 | 137137 | 231221 | 111106 | 54638 | -------------------------------------------------- LIITE II LUETTELO TARKASTETUISTA INVESTOINTIHANKKEISTA Maa | Hankkeen numero | Hankkeen luonne | Ilmoitettu/hoidettu metsäalue (ha) | Kokonaisinvestointi (euroa) | Julkiset menot yhteensä (euroa) | Maaseuturahaston rahoitusosuus yhteensä (euroa) | Tarkastus paikan päällä | ES | 1 | Metsänhoitotoimet lehtipuumetsissä ym. | 50,00 | 104524,44 | 56726,18 | 32651,59 | Kyllä | 2 | Metsänhoitotoimet eukalyptusmetsissä | 33,84 | 51517,76 | 25758,90 | 14826,82 | Kyllä | 3 | Havupuumetsien harvennus ja karsinta | 50,00 | 92384,00 | 55430,40 | 31905,74 | Kyllä | 4 | Havupuumetsien harvennus ja karsinta | 50,00 | 99524,00 | 59714,42 | 34371,62 | Kyllä | 5 | Havupuumetsien harvennus | 50,00 | 87584,00 | 52550,40 | 30248,01 | Kyllä | 6 | Kokonaisvaltaiseen arvonnousuun ja moniulotteisen luonteen edistämiseen tähtäävä ohjelma | 969,10 | 53632,59 | 26816,30 | 15435,46 | Ei | 7 | Toimet metsien arvon lisäämiseksi ja moniulotteisen luonteen edistämiseksi | 947,00 | 152913,02 | 74615,98 | 42948,96 | Ei | 8 | Metsämaiden hoitoa koskevien teknisten suunnitelmien laadinta | 3555,06 | 90000,00 | 60000,00 | 34536,00 | Ei | 9 | Metsämaiden hoitoa koskevien teknisten suunnitelmien laadinta | 6002,00 | 150000,00 | 90000,00 | 51804,00 | Ei | 10 | Kokonaisvaltaiseen arvonnousuun ja moniulotteisen luonteen edistämiseen tähtäävä ohjelma | 1410,00 | 112916,76 | 70150,06 | 40378,37 | Ei | IT | 1 | Kastanjapuiden harvennus ja varttaminen kastanjoiden tuotantoa varten | 20,57 | 159785,99 | 95871,59 | 42183,5 | Kyllä | 2 | Kastanjapuiden oksastus, harvennus ja varttaminen kastanjoiden tuotantoa varten | 1,36 | 5066,64 | 3039,98 | 1337,59 | Kyllä | 3 | Kastanjapuiden oksastus, harvennus ja varttaminen kastanjoiden tuotantoa varten, oksanmurskaimen ja moottorisahan hankinta | 1,42 | 15980,14 | 9580,14 | 4218,76 | Kyllä | 4 | Kastanjapuiden harvennus ja varttaminen kastanjoiden tuotantoa varten, koneiden hankinta metsätaloustöitä varten ja tukkien ensijalostus | 5,81 kastanjoiden ja 59,63 muiden puiden osalta | 74476,24 | 44685,74 | 19661,73 | Kyllä | 5 | Kastanjapuiden harvennus ja varttaminen kastanjoiden tuotantoa varten; koneiden hankinta metsätaloustöitä varten | 7,05 kastanjoiden ja 59,63 muiden puiden osalta | 132117,05 | 79270,23 | 34878,9 | Kyllä | 6 | Maatilalla yhden tilan kunnostaminen kastanjoiden lajittelua ja tilapäisvarastointia varten; työkalujen ja koneiden hankkiminen kastanjapuiden hoitamista varten | 3,54 | 58184,32 | 34910,59 | 15360,66 | Kyllä | 7 | Koneiden hankkiminen metsätaloustöitä ja puun ensijalostusta varten (perävaunu, nosturi, traktori, kaivinkone, silppuri) sekä henkilönsuojainten hankinta (haalareita, kypäriä, jalkineita, käsineitä, ensiapupakkauksia) | 243,06 | 224108,29 | 134465,04 | 59164,62 | Kyllä | 8 | Metsätraktorin hankinta, pinjojen (pinus pinea) harvennus | 32,88 | 286439,11 | 171862,75 | 75619,361 | Kyllä | 9 | Korkkitammilehtojen palauttaminen ennalleen (risujen ja puiden poistaminen, harvennus) | 94,00 | 389568,91 | 230103,57 | 101246,27 | Kyllä | 10 | Korkkitammilehtojen palauttaminen ennalleen (risujen ja puiden poistaminen, harvennus); koneiden hankkiminen metsätaloustöitä varten (kaivinkone, traktori, oksanmurskain, nosturi, moottorisahoja) | 5,00 palautettujen korkkitammilehtojen ja 931,00 muiden metsämaiden osalta | 331348,17 | 198808,90 | 43737,96 | Kyllä | IT | 11 | Vanhojen istutettujen korsikanmustamäntylehtojen harvennus kotoperäisten saksanpihtojen kasvun sekä alkuperäisen sekametsän luonnollisen uusiutumisen edistämiseksi | 15,32 | 37646,46 | 22587,88 | 9938,67 | Kyllä | 12 | Kastanjaviljelmän palauttaminen ennalleen (raivaus, harvennus ja varttaminen); maatilarakennuksen osittainen kunnostus; kastanjakuivurin hankkiminen ja asentaminen rakennukseen; metsänhoitosuunnitelman laatiminen | 5,00 kastanjoiden ja 64,00 muiden puiden osalta | 19603,65 | 10835,57 | 4767,65 | Kyllä | 13 | Noin 50 vuotta vanhojen korsikanmustamäntyviljelmien harvennus lehtipuulajien luonnollisen uudistumisen edistämiseksi; koneiden hankinta (kaivinkone, silppuri, puunhalkaisukone) | 6,47 | 99509,57 | 57121,65 | 25133,53 | Kyllä | 14 | Noin 50 vuotta vanhojen korsikanmustamäntyviljelmien harvennus lehtipuulajien luonnollisen uudistumisen edistämiseksi; perävaunun ja vinssin hankinta | 5,52 | 47698,00 | 28618,80 | 12592,27 | Kyllä | 15 | Sahan rakentaminen ja varustaminen lavojen ja kuormalavojen tuotantoa varten | 20,00 | 182854,26 | 109712,57 | 48273,53 | Kyllä | 16 | Kaivinkoneen hankinta | 105,33 | 104950,00 | 62970,00 | 27706,80 | Kyllä | 17 | Metsänosturin ja perävaunun hankinta | 105,33 | 45208,33 | 27125,00 | 11935,00 | Kyllä | 18 | Metsätraktorin hankinta | 105,33 | 35500,00 | 21300,00 | 9372,00 | Kyllä | 19 | Koneiden (puunhalkaisukoneen, oksanmurskaimen, moottorisahojen, vinssin) ja henkilönsuojainten (haalarien, kypärien, käsineiden, jalkineiden) hankkiminen | 45,00 | 13360,00 | 8016,00 | 3527,04 | Kyllä | HU | 1 | Konehankintoja – traktori, kuorma-auto, perävaunu, aura, lannoitteenlevitin | 68,41 | 667904,00 | 333952,00 | 248093,00 | Kyllä | 2 | Konehankintoja – traktori, nosturi, kuormatraktori, perävaunu | 586,91 | 747435,00 | 373718,00 | 277635,00 | Kyllä | 3 | Konehankintoja – puunhaketin, traktori, nosturi, kuormatraktori, perävaunu | 868,03 | 1424309,00 | 712154,00 | 529059,00 | Kyllä | 4 | Konehankintoja – traktori, perävaunu, aura, äes | 124,52 | 443795,00 | 221897,00 | 164847,00 | Kyllä | 5 | Konehankintoja – traktori, aura | 94,30 | 183007,00 | 91504,00 | 45423,00 | Kyllä | 6 | Konehankintoja – traktori, äes, perävaunu | 301,73 | 168373,00 | 84186,00 | 62542,00 | Kyllä | 7 | Konehankintoja – traktori, aura, äes | 116,97 | 837792,00 | 418896,00 | 311198,00 | Ei | 8 | Konehankintoja – traktori, äes, aura, perävaunu | 51,60 | 429535,00 | 214768,00 | 159551,00 | Ei | 9 | Konehankintoja – traktori, nosturi, kuormatraktori | 2632,48 | 656168,00 | 328084,00 | 243734,00 | Ei | 10 | Konehankintoja – traktori, aura, äes | 66,14 | 827713,00 | 413853,00 | 307451,00 | Ei | 11 | Konehankintoja – traktori, aura, äes, perävaunu | 107,75 | 220776,00 | 110388,00 | 82007,00 | Ei | 12 | Konehankintoja – traktori, äes, lannoitteenlevitin | 625,30 | 268519,00 | 134259,00 | 99741,00 | Ei | 13 | Konehankintoja – traktori, puunhaketin | 89,68 | 430259,00 | 215129,00 | 159819,00 | Ei | 14 | Konehankintoja – traktori, aura, äes, perävaunu | 162,86 | 159228,00 | 79614,00 | 59145,00 | Ei | AT | 1 | Pajujen ja poppelien istutus maatalousmaahan lyhytkiertoisen energiapuun tuotantoa varten (3–4 vuoden kiertoaika) | 0,39 | 1170,00 | 585,00 | 284,84 | Kyllä | 2 | Lehtipuulajien istuttaminen myrskyn vahingoittamiin havumetsiin | 10,40 | 62400,00 | 31200,00 | 15150,72 | Kyllä | 3 | Havumetsien harvennus 15 metrin korkeuteen | 7,90 | 7260,00 | 3630,00 | 1767,45 | Kyllä | 4 | Lehtipuulajien istuttaminen myrskyn vahingoittamiin havumetsiin | 17,47 | 53077,59 | 26536,00 | 12889,84 | Kyllä | 5 | Hinattavan nosturin hankinta | 6400,00 | 44166,67 | 15458,00 | 7506,40 | Kyllä | 6 | Metsänhoitosuunnitelman laatiminen | 1000,00 | 36667,67 | 18333,00 | 8902,50 | Kyllä | 7 | Korkeiden havumetsien harvennus 15 metrin korkeuteen | 20,00 | 30000,00 | 15000,00 | 7303,50 | Kyllä | 8 | Puuhakkeen kuivauslaitteet | – [1] | 132443,07 | 36000,00 | 17481,60 | Kyllä | 9 | Lyhytkiertoisen energiapuun tuotantoa varten maatalousmaahan istutettujen poppelien haketus ja kuivaus (3–4 vuoden kiertoaika) | 2,20 | 1900,20 | 950,00 | 462,55 | Kyllä | AT | 10 | Poppelien istutus maatalousmaahan lyhytkiertoisen energiapuun tuotantoa varten (3–4 vuoden kiertoaika) | 0,62 | 1560,00 | 780,00 | 379,78 | Kyllä | 11 | Kuljetuskontin hankinta puuhakkeen kuljetusta varten | – [1] | 19600,00 | 3920,00 | 1908,65 | Kyllä | 12 | Korkeiden lehtimetsien harvennus 18 metrin korkeuteen | 20,00 | 30000,00 | 15000,00 | 7303,50 | Kyllä | 13 | Varaston rakentaminen puuhaketta varten | – [1] | 124650,67 | 24930,00 | 12138,42 | Kyllä | 14 | Luonnollista uusiutumista täydentävä istutus, korkeiden lehtimetsien harvennus 18 metrin korkeuteen ja korkeiden havumetsien harvennus 15 metrin korkeuteen | 26,50 | 22419,40 | 11209,00 | 5443,09 | Kyllä | 15 | Lyhytkiertoisen energiapuun tuotantoa varten maatalousmaahan istutettujen poppelien ja pajujen korjuu ja haketus (3–4 vuoden kiertoaika) | 21,80 | 20736,66 | 10368,00 | 5048,18 | Kyllä | SI | 1 | Metsäpolku | 38,15 | 15641,00 | 7965,00 | 5973,00 | Kyllä | 2 | Konehankinta – traktori | 23,70 | 69510,00 | 34550,00 | 25913,00 | Kyllä | 3 | Metsätie | 19,82 | 66170,00 | 31521,00 | 23641,00 | Kyllä | 4 | Metsätie | 261,15 | 40564,00 | 20282,00 | 15211,00 | Ei | 5 | Konehankintoja – traktori, harvesteri | 3,49 | 230890,00 | 138534,00 | 103901,00 | Kyllä | 6 | Konehankinta – perävaunu | 45,63 | 45449,00 | 5500,00 | 4125,00 | Ei | 7 | Metsätie | 24,00 | 50654,00 | 21106,00 | 15829,00 | Ei | 8 | Konehankintoja – harvesteri, traktori, kuormatraktori, nostopuomilla varustettu kuorma-auto | 3,30 | 1157730,00 | 500000,00 | 375000,00 | Kyllä | 9 | Metsäpolku | 15350,00 | 21752,00 | 10876,00 | 8157,00 | Ei | 10 | Konehankinta – traktori | 1,70 | 79099,00 | 39550,00 | -29662,00 | Ei | [1] Itävalta rahoitti biomassan prosessointia koskevia investointeja vaatimatta tuensaajia tekemään ilmoitusta erityisestä metsäalueesta. --------------------------------------------------