KOMISSION TIEDONANTO EUROOPAN PARLAMENTILLE, NEUVOSTOLLE, EUROOPAN TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE JA ALUEIDEN KOMITEALLE

Nuoret töihin

I Johdanto

Eurooppaa vuodesta 2008 koetellut kriisi on vaikuttanut poikkeuksellisen voimakkaasti ja koko ajan voimakkaammin nuoriin: vuoden 2012 kolmannella neljänneksellä nuorisotyöttömyysaste oli 22,7 prosenttia eli kaksinkertainen aikuisten työttömyysasteeseen verrattuna,[1] eikä merkkejä tilanteen parantumisesta ole näkyvissä. Kriisin välittömien vaikutusten lisäksi on mainittava koulutusjärjestelmän ja työmarkkinoiden rakenteelliset ongelmat, jotka ovat pitkittäneet ja vaikeuttaneet siirtymistä koulusta työelämään. Nuorten tilanne on ollut vaikeampi kuin aikuisten aivan liian pitkään. Nuorena koetulla työttömyydellä voi olla pitkäkestoinen kielteinen vaikutus, se saattaa ikään kuin arpeuttaa. Työttömän nuoren tulevan työttömyyden riski on tavallista suurempi, ja niin on myös syrjäytymisen, köyhyyden ja terveysongelmien riski.[2] Tilannetta on korjattava nopeasti.

Vuosi sitten komissio hyväksyi Mahdollisuuksia nuorille ‑aloitteen,[3] jossa peräänkuulutettiin EU:n ja jäsenvaltioiden toimia nuorten työllisyystilanteen parantamiseksi. EU:n rakennerahastojen kautta pyrittiin lisäämään tukea nuorille, ja poliittisiin toimenpiteisiin ja investointihankkeisiin osoitetaan nyt rahoitusta. Sekä Eurooppa-neuvosto[4] että Euroopan parlamentti[5] ovat sittemmin jälleen korostaneet, että nuorisotyöttömyyteen on puututtava välttämättä ja nopeasti. Mahdollisuuksia siihen voisivat tarjota nuorisotakuuta ja harjoittelun laatupuitteita koskevat aloitteet. Komissio hyväksyi lisäksi hiljattain Koulutuksen uudelleenajattelu ‑paketin.[6]

Tässä tiedonannossa ja siihen liittyvässä komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa[7] esitetään toimet, joihin on ryhdytty EU:n ja kansallisella tasolla Mahdollisuuksia nuorille ‑aloitteen toteuttamiseksi (myös 28 maakohtaista katsausta). Tiedonannossa esitetään myös muita komission ehdottamia konkreettisia aloitteita, joilla puututtaisiin nuorisotyöttömyyskriisin taustalla oleviin erilaisiin lyhyen aikavälin ja rakenteellisiin ongelmiin. Aloitteiden viemisestä eteenpäin vastaisivat jäsenvaltiot ja työmarkkinaosapuolet.

Nuoret kohtaavat monenlaisia ongelmia siirtymisessä koulutuksesta työelämään. Työmarkkinoiden tehoton sääntely tai instituutioiden toimimattomuus vaikeuttavat monissa maissa nuorten mahdollisuuksia löytää pysyvä työpaikka. Liian monet jäävät ilman apua, jos he jättävät koulun varhaisessa vaiheessa tai jos heillä on vaikeuksia löytää työtä. Työmarkkinatulokset ovat parempia maissa, joissa suurempi osuus opiskelijoista suorittaa laadukkaan harjoittelujakson osana peruskoulutustaan tai joissa on vakiintunut oppisopimusjärjestelmä.[8] Myös maantieteellinen liikkuvuus voi auttaa ratkaisemaan nuorten työntekijöiden tarjonnan ja kysynnän paikallista kohtaamattomuutta. Taulukossa 1 esitetään yksinkertaistettu katsaus siihen, minkä tyyppisillä toimenpiteillä näihin ongelmiin voitaisiin puuttua. Komission esittämiä aloitteita kuvaillaan yksityiskohtaisesti myöhemmissä jaksoissa.

Taulukko 1: Nuorten työllisyyteen liittyvät ongelmat, joita käsitellään tässä paketissa, ja mahdolliset EU:n tason toimet

Ongelma || Mahdollinen ratkaisu || EU:n tason välineet ja toimet

Nuorten on vaikea saada vahva jalansija työmarkkinoilla. || Tuetaan nuorten pääsyä työmarkkinoille esimerkiksi helpottamalla siirtymistä koulusta työelämään, uudistamalla työmarkkinalainsäädäntöä/instituutioita työllistävämpään suuntaan ja puututaan työmarkkinoiden segmentoitumiseen. || Annetaan ja toteutetaan maakohtaisia suosituksia talouspolitiikan EU-ohjausjakson yhteydessä. (valmisteluasiakirjan III jakso ja liite II)

Nuoret, erityisesti heikompiosaisista ryhmistä, jättävät koulun tai työn kesken, pitkäaikaistyöttömyys ja työmarkkinoiden ulkopuolella oleminen lisääntyy. || Perustetaan nuorisotakuujärjestelmiä ja käytetään niiden toteuttamisessa tehokkaasti ESR:n rahoitusta. || Tuetaan nuorisotakuujärjestelmiä (mm. parhaiden käytäntöjen vaihdolla ja ESR:n rahoituksella). à Komissio esittää ehdotuksen neuvoston suositukseksi nuorisotakuun perustamisesta (IV jakso).

Koulusta työelämään siirtyminen on vaikeaa. || Lisätään laadukkaiden harjoittelu- ja oppisopimuspaikkojen tarjontaa. || Edistetään päättäväisin toimin laadukkaita harjoittelujaksoja ja oppisopimuskoulutusta. à Komissio käynnistää työmarkkinaosapuolten toisen vaiheen kuulemisen harjoittelun laatupuitteista (jakso V.1). à Komissio perustaa eurooppalaisen oppisopimusyhteenliittymän (jakso V.2).

Avoimia työpaikkoja on runsaasti, kun työttömyysaste on samaan aikaan korkea. Kysynnän ja tarjonnan epätasapaino ammattitaitojen suhteen ja maantieteellisesti kasvaa. || Vähennetään liikkuvuuden esteitä, jotta yritykset voivat palkata työntekijöitä, oppisopimusoppilaita ja harjoittelijoita muista EU-maista. || Tehostetaan EU:n sisäiseen liikkuvuuteen liittyviä EU:n rahoitusvälineitä. à Komissio käynnistää vuoden 2013 alkupuoliskolla sidosryhmien kuulemisen nuorille suunnatun Eures-työpaikkaohjelman laatimisesta (jakso V.3).

II Nuorten työllisyysnäkymät heikentyvät

Nuorten työttömyysaste[9] on yli kaksi kertaa niin korkea kuin aikuisten (vuoden 2012 kolmannen neljänneksen tilanne: nuoret 22,7 %, aikuiset 9,2 %), ja se on noussut rajusti neljän viime vuoden aikana. Samanlaista nousua on havaittavissa myös työttömyyssuhteissa.[10] Nuoret ovat tyypillisesti niitä, jotka palkataan viimeisinä ja irtisanotaan ensimmäisinä. Nuorten pitkäaikaistyöttömyys[11] on paljon suurempi kuin aikuisten, ja se on kasvanut nopeasti kriisin aikana: vuosien 2008 ja 2012 välillä nuorten pitkäaikaistyöttömyysaste nousi 3,7 prosenttiyksikköä (7,3 prosenttiin nuoresta työvoimasta), kun aikuisten kohdalla kasvua oli 1,8 prosenttiyksikköä (tasolle 4,3 %). Nuorten kokonaistyöllisyysaste[12] putosi neljän viime vuoden aikana lähes viisi prosenttiyksikköä (37,3 prosentista 32,8 prosenttiin) eli kolme kertaa niin paljon kuin aikuisten.

Nuoren työttömän mahdollisuudet löytää työtä ovat heikot. Vain 29,7 prosenttia vuonna 2010 työttömänä olleista 15–24-vuotiaista löysi työpaikan vuonna 2011, mikä merkitsee lähes kymmenen prosentin pudotusta kolmessa vuodessa.[13]

Jos nuori onnistuukin löytämään työpaikan, pysyväksi se muodostuu harvemmin. Nuoret ovat selvästi yliedustettuina tilapäis- tai vuokra- ja osa-aikatyötä tekevien joukossa:[14] 42,0 prosentilla nuorista työntekijöistä oli vuonna 2012 määräaikainen sopimus (nelinkertainen osuus aikuisiin verrattuna) ja 32,0 prosenttia teki osa-aikatyötä (lähes kaksinkertainen luku aikuisiin verrattuna).[15] Nuoret naiset aloittavat muita todennäköisemmin epävarmassa työsuhteessa, ja heidän tilanteensa epävarmuutta kasvattaa vielä osa-aikaisuuden ja tilapäis- tai vuokratyön yhdistelmä.[16] Tilapäistyöt saattavat olla väylä pysyvään työsuhteeseen, mutta näin yleisinä ne huolestuttavat taloudellisesti ja sosiaalisesti ja viittaavat työmarkkinoiden toimimattomuuteen. Tilapäisestä vakituiseen työsuhteeseen siirtyminen voi olla erityisen vaikeaa maissa, joissa työsuhdesuojalainsäädäntö on tiukkaa ja työmarkkinat voimakkaasti segmentoituneet.[17]

Koulupudokkaat ovat erittäin riskialtis ryhmä. EU:ssa 54,2 prosenttia koulunkäynnin varhain päättävistä ei ole työssä, vaikka 70 prosenttia heistä niin haluaisi. Koulupudokkuus on erityisen yleistä ulkomailla syntyneiden ja miesten keskuudessa. Viimeaikaisen kehityksen perusteella kuilu vain levenee ja tämän ryhmän työmarkkinanäkymät heikkenevät.

Toivosta luopuminen on nuorilla yhä huolestuttavampaa: vuoden 2012 toisella neljänneksellä työmarkkinoiden ulkopuolisista nuorista 12,4 prosenttia oli halukas tekemään työtä muttei hakenut sitä.[18] Kasvussa on myös niiden nuorten prosenttiosuus, jotka eivät ole työssä eivätkä koulutuksessa. Vuonna 2011 tähän ryhmään kuului nuorista 12,9 prosenttia eli kaksi prosenttiyksikköä enemmän kuin neljä vuotta aikaisemmin.[19]

Ammattitaidon tarjonnan ja kysynnän kohtaamattomuus on Euroopan työmarkkinoilla hyvin yleistä. Monilla nuorilla työntekijöillä on parempi muodollinen pätevyys kuin mitä heille tarjolla olevissa tehtävissä vaaditaan (koulutustasoa vaatimattomampi työ), mutta toisaalta heidän ammattitaitonsa ei kovin todennäköisesti ole sitä tarvittavaa, mitä vanhemmilla työntekijöillä on (vastaavuusongelma).[20] Vaikka heikosti koulutettujen työttömyysriski on yleisesti ottaen edelleen suurin,[21] korkeasti koulutettujen nuorten työllisyysaste on pudonnut eniten (9,5 prosenttiyksikköä eli lähes kaksi kertaa niin paljon kuin heikosti koulutettujen). Jopa korkeasti koulutetut nuoret ajautuvat yhä useammin pitkäaikaistyöttömyyteen. Tämä osaamisen ja työpaikkojen kohtaamattomuus on yhä vakavampi ongelma, kun ajatellaan Euroopan teollisuuden kilpailukykyä ja EU:n kykyä vastata yhteiskunnallisiin haasteisiin.[22]

Kriisistä huolimatta EU:ssa on yli kaksi miljoonaa täyttämätöntä työpaikkaa. Usein se johtuu siitä, että paikallisilla työmarkkinoilla ei ole työvoimaa, joilla olisi tehtäviin tarvittavat taidot. Sitä paitsi tulevina vuosina tarvitaan lisää pätevää työvoimaa esimerkiksi vihreässä taloudessa, terveydenhuollossa ja tieto- ja viestintätekniikassa eli sellaisilla aloilla, joille on mahdollista syntyä runsaasti työpaikkoja. Vuotta 2011 koskeva alustava muuttovirta-analyysi vahvistaa sen, että liikkuvuus Etelä-Euroopan maista pohjoiseen on lisääntynyt, vaikkakin määrät ovat edelleen melko pieniä. Liikkuvuudelle muodostavat esteen kohtuuhintaisten asuntojen tai ulkomaantyökokemuksen puute, heikko vieraiden kielten taito, heikko paikallisen lainsäädännön ja työntekijöiden oikeuksien tuntemus ja vaikeudet saada pätevyydet tunnustetuksi.

Vaikka nuorten työllistymisnäkymät ovat yleisesti ottaen EU:ssa epätyydyttävät, ongelman vakavuudessa on merkittäviä eroja EU-maiden välillä. Työttömyysaste[23] on heikoimman tilanteen maissa yli viisinkertainen parhaiten menestyviin maihin verrattuna. Nuorisotyöttömyysaste on noussut viime vuoden aikana yli 30 prosenttiin monissa maissa ja yli 50 prosenttiin Kreikassa ja Espanjassa. Aste oli alle 15 prosenttia vain neljässä maassa.

III Mahdollisuuksia nuorille ‑aloite ensimmäisen vuoden jälkeen

EU:n tasolla pannaan toimia täytäntöön

Mahdollisuuksia nuorille ‑aloitteen puitteissa suunniteltujen 18 EU:n tason toimen täytäntöönpanossa on edistytty hyvin.[24] Komissio järjestää käyttöön Euroopan sosiaalirahaston teknistä apua tarkoituksena tukea oppisopimustyyppisten järjestelmien perustamista, rajatylittävää oppimiseen liittyvää liikkuvuutta ja nuoriin kohdistettuja sosiaalisen innovoinnin hankkeita. Se myös lisää vapaaehtoistoimintamahdollisuuksia ja rahoittaa rajatylittävää harjoittelua ja yrittäjävaihtoa. Se tukee liikkuvuutta työmarkkinoilla esimerkiksi sellaisilla aloitteilla kuin Eka Eures-työpaikka ja analysoi toimenpiteitä, joita eri puolilla Eurooppaa toteutetaan nuorisotyöttömyyden vähentämiseksi ja koulutuksen parantamiseksi.

Kuvio 1: Nuorisotyöttömyysasteet (15–24-vuotiaat) ja vuosimuutokset, syyskuu 2012

Myös jäsenvaltiot toteuttavat toimenpiteitä

Monet jäsenvaltiot ovat ryhtyneet toimiin nuorten työllisyyden edistämiseksi, laatineet nuorten työllisyyttä koskevia suunnitelmia ja tehostaneet koulutusohjelmia. Perustana ovat olleet myös toimiryhmän[25] vierailukäynnit ja Mahdollisuuksia nuorille ‑aloitteen käynnistämisen jälkeen järjestetyt kahdenväliset tapaamiset. Työttömät nuoret ovat yleensä yksi laajamittaisten työllisyystoimenpiteiden pääkohderyhmä. Ohessa toimitettavassa komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa[26] olevissa maakohtaisissa katsauksissa esitellään kaikkien 27 jäsenvaltion ja Kroatian toteuttamia toimenpiteitä. Tukitoimenpiteisiin sisältyy tavallisesti palkkatuki, työnhakuapu, harjoittelu ja lisäoppiminen, ja joskus niiden ohella toteutetaan uudistuksia, joilla pyritään vähentämään työmarkkinoiden segmentoitumista. Oppisopimuskoulutuksen kohdalla suuntaukset ovat vähemmän yhtenäisiä: joissakin jäsenvaltioissa on toimiva kaksiosainen oppisopimusjärjestelmä, kun taas toiset ovat vasta ottamassa sellaisia vähitellen käyttöön. Nuorten yrittäjyyttä ja yrityksen perustamista edistävät toimenpiteet ovat saamassa tuulta alleen useimmissa jäsenvaltioissa.[27]

Esimerkkejä uudelleenkohdennettujen ESR-varojen käytöstä toimintaryhmän kohdejäsenvaltioissa:[28] · Espanja: suunnataan 294,2 miljoonaa euroa toimiin, joilla tuetaan nuorten työllistyvyyttä, tuetaan julkisten työvoimapalvelujen toimia aktiivisen työvoimapolitiikan kehittämiseksi myös nuorille ja tehostetaan toimia koulupudokkuuden torjumiseksi ja ammatillisen koulutuksen edistämiseksi. · Italia: suunnataan 1 miljardia euroa koulutuksen ja työllisyyden parantamiseen maan eteläisillä alueilla mukaan luettuna koulupudokkuuden torjuminen. · Irlanti: suunnataan 25 miljoonaa euroa 3 700:n koulupudokkaille tarkoitetun koulutuspaikan säilyttämiseen vuoden 2013 loppuun saakka. · Liettua: suunnataan 18,3 miljoonaa euroa suoraa EU:n tukea saavien työttömien nuorten määrän kaksinkertaistamiseksi kahden vuoden kuluessa (21 000). · Portugali: päätetty osoittaa 143,3 miljoonaa euroa 89 510 nuoren tukemiseksi Impulso Jovem ‑ohjelman toimenpiteillä, esimerkiksi harjoittelulla. · Slovakia: osoitetaan 70 miljoonaa euroa 13 000 työpaikan (joista suurin osa varataan nuorille) luomiseen työttömyydestä pahiten kärsiville Slovakian alueille palauttamalla osa työvoimakustannuksista. · Kreikka: 250 miljoonaa euroa suunnataan uudelleen – valmisteilla on toimintasuunnitelma, jolla tarjottaisiin koulutusta, työkokemusta ja työllistymis- ja yrittäjyysmahdollisuuksia 333 000 nuorelle. · Latvia: valtion talousarvioista osoitetaan 26,3 miljoonaa euroa nuorten kilpailukykyä ja työllisyyttä tukevien ESR-toimien toteuttamiseen.

Jäsenvaltiot hyödyntävät käyttöön saatuja varoja

Euroopan sosiaalirahasto (ESR) on EU:n tasolla tärkein väline laajamittaisten nuorison työllisyyttä koskevien toimenpiteiden tukemiseen. Eräitä muita nuorisoon kohdistettuja ohjelmia rahoitetaan muista EU:n rahastoista, kuten Euroopan aluekehitysrahastosta (EAKR) ja Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastosta (maaseuturahasto). Toimiryhmän kahdeksassa kohdemaassa on 12 viime kuukauden aikana Mahdollisuuksia nuorille ‑aloitteen puitteissa kohdennettu yhteensä ainakin 10 miljardia euroa uudelleen tai niiden käyttöä on nopeutettu. Kohteina ovat esimerkiksi työllistämistuet, ammattikoulutus ja koulunkäynnin varhaisen keskeyttämisen ehkäiseminen. Näistä tuoreista rahoitusohjelmien mukautuksista päässee hyötymään ainakin 56 000 pk-yritystä ja 658 000 nuorta lisää.

21 jäsenvaltiota on jo suunnannut uudelleen huomattavat resurssit ESR:n, EAKR:n ja/tai maaseuturahaston toimenpideohjelmiensa sisällä tai välillä toimenpiteisiin, joilla parannetaan työntekijöiden työllistettävyyttä ja vähennetään ja ehkäistään nuorisotyöttömyyttä. Prioriteettina on nyt, että muutetut rahoitusohjelmat pannaan jäsenvaltioiden tasolla täysimääräisesti täytäntöön.

Jäsenvaltioiden rakenteellisia haasteita tarkastellaan talouspolitiikan EU-ohjausjakson kautta

Talouspolitiikan ohjausjaksot ja maakohtaiset suositukset ovat politiikan koordinointiväline, jolla tehostetaan hallintoa ja talouspolitiikan koordinointia EU:n tasolla. Ne muodostavat puitteet työllisyyspolitiikan ja rakenneuudistusten monenväliselle seurannalle, ja niiden avulla arvioidaan EU:n edistymistä sen itselleen Eurooppa 2020 ‑strategiassa asettamiensa tavoitteiden suhteen.

Vuonna 2012 esitettiin lähes kaikille jäsenvaltioille suosituksia, jotka liittyivät nimenomaisesti nuorten työmarkkinatilanteen parantamiseen. Ohessa toimitettavassa valmisteluasiakirjassa[29] esitetään yksityiskohtainen katsaus nuoria koskeviin suosituksiin.[30]

Vuoden 2013 talouspolitiikan ohjausjakson käynnistävässä vuoden 2013 vuotuisessa kasvuselvityksessä[31] korostetaan, että jäsenvaltioiden olisi tehtävä enemmän työttömyyden torjumiseksi, työllistettävyyden parantamiseksi ja nuorten työhönpääsyn tai työelämään paluun tukemiseksi.

IV Kaikki nuoret koulusta eteenpäin: nuorisotakuu

Nuorisotakuusta…

Nyt on investoitava nuorten eurooppalaisten inhimilliseen pääomaan, jotta voidaan paneutua nykyisen vakavan nuorten työllisyyskriisin ratkaisemiseen ja päästään hyötymään kestävästä ja osallistavasta kasvusta keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. Koska nuorten on vaikea siirtyä koulusta työelämään, komissio kehottaa kaikkia jäsenvaltioita toteuttamaan nuorisotakuun nopeasti ja esittää Eurooppa-neuvoston usein esittämien pyyntöjen tukemana ehdotuksen neuvoston suositukseksi.[32]

Nuorisotakuu toteutetaan kattavalla ja kokonaisvaltaisella järjestelmällä, jolla varmistetaan, että neljän kuukauden kuluessa koulunkäynnin päättymisestä tai työttömäksi joutumisesta nuoret saavat laadukkaan työtarjouksen tai että heille tarjotaan laadukasta jatkokoulutusta, oppisopimuskoulutusta tai harjoittelujaksoa. Neuvoston suositusta koskevaan ehdotukseen liittyvässä komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa[33] annetaan tarkempia tietoja siitä, mikä nuorisotakuu on, sen kustannuksista ja hyödyistä ja siitä, miten nuorisotakuu saadaan toimimaan. Valmisteluasiakirjan liitteissä esitellään toimia, joilla jäsenvaltioissa jo tuetaan nuorten työllisyyttä, ja esimerkkejä toimista, joita ESR voi tukea.

Nuorisotakuujärjestelmä tarvitsee perustakseen tukitoimenpiteitä kuudella eri osa-alueella: kumppanuuteen perustuvien toimintamallien kehittäminen, varhainen puuttuminen ja aktivointitoimet, työmarkkinoille integroitumisen mahdollistavat toimenpiteet, EU:n rakennerahastojen käyttö, järjestelmän arviointi ja jatkuva parantaminen ja nopea täytäntöönpano. Komissio jättää jäsenvaltioiden päätettäväksi, millaisissa institutionaalisissa puitteissa nuorisotakuu olisi järjestettävä.

…saadaan pitkän aikavälin hyötyjä…

Nuorisotakuusta on kustannuksia julkiselle taloudelle. Kustannukset riippuvat kansallisista olosuhteista ja järjestelmän perustamis- ja toteutustavasta. Kustannukset ovat suuremmat maissa, joissa on paljon työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevia nuoria tai korkea nuorisotyöttömyysaste. Vaikutusta on myös nuorten työttömyyden kestolla ja erilaisilla lähtökohdilla käytössä olevien tukitoimenpiteiden suhteen (esim. onko julkisissa työvoimapalveluissa hyvin koulutettua henkilöstöä vastaamaan nuorten tarpeisiin).

Kustannukset kuitenkin kompensoituvat, kun työttömyyteen, työmarkkinoiden ulkopuolella olemiseen ja tuottavuusmenetyksiin liittyvät pitkän aikavälin kustannukset vältetään.[34] Nuorisotakuuseen tehtävät investoinnit ovat näin ollen tuottavia.[35] Nuorena koetulla työttömyydellä on pitkäkestoinen kielteinen (”arpeuttava”) vaikutus sekä tulevaan tulotasoon että tulevaan työttömyysriskiin. Nuorisotakuujärjestelmä, joka tarjoaa nuorille todellisia, kouriintuntuvia mahdollisuuksia, auttaa heitä välttämään pitkän ja haitallisen poissaolon työmarkkinoilta, säilyttämään ja lisäämään henkistä pääomaansa, säilyttämään myöhemmät työllistymis- ja uranäkymänsä ja lisäämään palkkatasomahdollisuuksiaan, millä on merkitystä kokonaiskysynnälle ja talouden yleiselle suorituskyvylle tulevina vuosina.

Vuotuisessa kasvuselvityksessä 2013 komissio katsoo, että koulutusinvestoinnit olisi asetettava ensisijaisiksi ja että niitä olisi mahdollisuuksien mukaan lisättävä varmistaen kuitenkin menojen tehokkuus. Lisäksi olisi kiinnitettävä erityistä huomiota siihen, että pidetään yllä tai parannetaan työvoimapalvelujen ja aktiivisten työmarkkinatoimenpiteiden kattavuutta ja vaikuttavuutta. Jälkimmäisiin kuuluvat esimerkiksi työttömille tarkoitetut koulutusohjelmat ja nuorisotakuujärjestelmät.

Kun nyt investoidaan oikeisiin taitoihin, nuoret pystyvät täyttämään avoimia työpaikkoja ja tuottamaan taloudellista arvoa. Kun otetaan huomioon syrjäytymisen ja toivosta luopumisen riski, tulevaisuudennäkymien antaminen nuorille on tarpeen myös siksi, että voidaan säilyttää heidän luottamuksensa julkisiin instituutioihin, hallintorakenteisiin ja yhteiskuntaan.

…ja EU tukee sitä taloudellisesti

Korkeimpien työttömyysasteiden jäsenvaltiot kohtaavat yleensä myös suurimmat julkisen talouden kestävyyteen liittyvät haasteet. EU voi jo nyt antaa jäsenvaltioille taloudellista tukea nuorisotakuun toteuttamiseen koheesiopolitiikan rahoitusvälineiden ja etenkin ESR:n kautta. Komissio kannustaa jäsenvaltioita hyödyntämään niitä ja mahdollisia tulevia välineitä mahdollisimman hyvin.

Vuosien 2014–2020 monivuotista rahoituskehystä koskevissa komission ehdotuksissa tuodaan esiin ESR:n rooli EU:n keskeisenä välineenä henkiseen pääomaan tehtävissä investoinneissa. Komissio on ehdottanut, että tulevasta koheesiorahoituksesta vähintään 25 prosenttia osoitetaan ESR:lle ja että siitä vähintään 20 prosenttia varataan sosiaalisen osallisuuden politiikalle. Nuorisotyöttömyyteen voidaan puuttua erinäisten ESR:n investointiprioriteettien kautta. On ehdotettu, että erityistä huomiota kiinnitettäisiin työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevien nuorten kestävään integroimiseen työmarkkinoille.

V Kohdennetut EU-aloitteet

Nuorisotakuualoitteen lisäksi tässä jaksossa esitellään kolme kohdennettua komission aloitetta, jotka koskevat laadukasta harjoittelua, oppisopimuskoulutuksen edistämistä EU:ssa ja nuorten liikkuvuuden helpottamista.

1. Harjoittelun laatupuitteet

Työharjoittelu voi parantaa nuorten työllistettävyyttä…

Harjoittelusta, joka on tarkoitettu ajallisesti rajoitetuksi käytännön työskentelyjaksoksi työpaikalla joko opiskelujen aikana tai niiden jälkeen, on tulossa yhä enemmän osa nuorten urakehitystä. Sen ansiosta nuoret voivat usein parantaa työllistettävyyttään, ja myös isäntäorganisaatiot hyötyvät pystyessään paikkaamaan taitovajeita, hyödyntämään ajantasaista osaamista ja helpottamaan tulevaa henkilökunnan palkkaamista.

Komissio jatkaa rahoitustuen antamista ESR:n kautta jäsenvaltioille, jotka haluavat parantaa nuorten työllisyystilannetta harjoittelujärjestelmien kautta.

…kunhan laatu on hyvä…

On tärkeää varmistaa, että esimerkiksi harjoittelussa vietetyt siirtymäjaksot palvelevat nuorten kehitystä ja antavat heille mahdollisuuden saada vahvan jalansijan työmarkkinoilla mahdollisimman pian. Harjoittelun on kuitenkin oltava riittävän laadukasta sekä oppisisällöltään että työehdoiltaan. Vaarana on, että harjoittelua käytetään väärin eli keinona saada halpaa tai ilmaista työvoimaa, ja kun harjoittelulla on lamaantuneilla työmarkkinoilla yhä suurempi rooli, tuloksena voi olla epävarmojen työsuhteiden kierre, ja nuoret saattavat olla haluttomia ottamaan vastaan ensimmäistäkään harjoittelupaikkaa. Suuressa osassa harjoittelujaksoista ei ole laadukasta oppisisältöä tai riittävän kattavaa sosiaaliturvaa ja riittävää palkkaa. Näin on erityisesti avointen markkinoiden harjoittelujaksoissa.[36] Harjoittelujaksolla maksettava palkka vaihtelee myös sukupuolen mukaan: palkattomassa tai pienipalkkaisessa harjoittelussa on enemmän naisia kuin miehiä.

Huoli työharjoittelun laadusta on nostettu esiin poliittisella tasolla useaan otteeseen. Euroopan parlamentti pyysi vuonna 2010 komissiota laatimaan eurooppalaisen harjoittelupaikkojen laatuperuskirjan,[37] ja neuvosto kehotti komissiota antamaan ohjeet laadukkaiden harjoittelujaksojen yleisedellytyksistä.[38]

... mikä tukee myös kansainvälistä harjoittelua

Kansainvälinen harjoittelu tarjoaa monia etuja muttei ole vielä levinnyt laajalle. Kansainvälisen harjoittelun kehittämistä todennäköisesti hidastaa se, ettei käytössä ole jäsenneltyjä laatupuitteita ja neuvontaa. Kansainvälisen harjoittelun esteisiin kuuluvat heikko läpinäkyvyys, oikeudellisia ja hallinnollisia vaatimuksia koskevien helposti saatavien tietojen puute ja vaikeudet löytää ja valita vastaanottavia organisaatioita. Ulkomaille muuttaminen on iso investointi, joten harjoittelun epäonnistuminen maksaa ulkomaiselle harjoittelijalle enemmän kuin kotimaiselle, ja heidän on lisäksi vaikeampaa vaihtaa harjoittelupaikkaa.

Ammattipätevyyden tunnustamisesta annetun direktiivin nykyaikaistamista koskevan komission ehdotuksen[39] myötä direktiiviä sovellettaisiin myös muissa jäsenvaltioissa suoritettuun harjoitteluun. Direktiiviä kuitenkin sovelletaan vain sellaiseen harjoitteluun, jota edellytetään säännellyn ammatin harjoittamiseksi, eikä avointen markkinoiden harjoitteluun, jossa ongelmat ovat yleisimpiä.

Työmarkkinaosapuolet ovat avainasemassa harjoittelun laadun varmistamisessa

Komissio käynnisti huhtikuussa 2012 julkisen kuulemisen harjoittelun laatupuitteista.[40] Kuulemista seurasi syyskuussa 2012 työmarkkinaosapuolten ensimmäisen vaiheen kuuleminen. Kummassakin kuulemisessa osoittautui, että harjoittelun hyödyllisyydestä ollaan yhtä mieltä. Toisaalta näytti siltä, että sen laadussa olisi puutteita ja että harjoittelijoihin liittyvä väärinkäyttö olisi yleistä eri puolilla Eurooppaa, minkä vuoksi on selvää, että näihin asioihin on puututtava. Toimien laajuuden ja muodon suhteen näkemykset kuitenkin poikkesivat toisistaan. Komissio kartoittaa nyt SEUT-sopimuksen 154 artiklan mukaisesti työmarkkinaosapuolten näkemyksiä kaavailuista vahvistaa EU:n tasolla laatupuitteet.[41] Komissio esittää ehdotuksensa vuonna 2013, elleivät työmarkkinaosapuolet halua neuvotella asiasta.

2. Eurooppalainen oppisopimusyhteenliittymä

Hyvin suunnitellut oppisopimusjärjestelmät sujuvoittavat siirtymistä koulusta työhön…

Yrityspohjaisten oppisopimusjärjestelmien (kaksiosaiset eli rinnakkaiset oppisopimusjärjestelmät) kautta nuori voi sekä saada työkokemusta ja käytännön taitoja työsuhteessa yritykseen että hankkia teoreettista osaamista, usein jonkin oppilaitoksen kautta. Joissakin jäsenvaltioissa on hyviä esimerkkejä siitä, miten oppisopimusjärjestelmiä voidaan käyttää mahdollisimman hyvin tasoittamaan tietä koulutuksesta työelämään.

Tarvetta oppisopimuskoulutuksen tarjonnan ja laadun parantamiseen on laajalti. Vuonna 2012 neuvosto antoi seitsemälle jäsenvaltiolle oppisopimuskoulutusta koskevan ja kolmelle ammatillista koulutusta koskevan maakohtaisen suosituksen. Muissakin jäsenvaltioissa olisi tehtävissä paljon oppisopimusjärjestelmän toimivuuden ja siihen käytettävän ESR:n rahoituksen käytön parantamiseksi.

Oppisopimusjärjestelmien toimivuuden takana olevat tekijät voidaan jakaa kolmeen pääryhmään. Onnistuneeseen oppisopimukseen tarvitaan ensinnäkin toimivia kumppanuuksia ammatillisten oppilaitosten ja yritysten välillä. Ammatillisten oppilaitosten on lisäksi verkostoiduttava paikallisten yritysten kanssa. Laajemmin tarkasteltuna tarvitaan sitä, että työmarkkinaosapuolet ovat mukana, jotta oppisopimuskoulutus pysyy ajan tasalla niin että opitut taidot vastaavat kehittyviä tarpeita. Koulutus- ja ammattitaitovaatimuksia on tarkasteltava ja päivitettävä säännöllisesti. Työmarkkinaosapuolet pystyvät hyvin antamaan siihen panoksensa. Toiseksi on huolehdittava siitä, että sekä oppisopimuksen kautta saavutettu pätevyys että oppimisprosessi ovat laadukkaita, jotta oppisopimuskoulutuksesta saadaan täysi hyöty ja että se tunnustetaan arvokkaaksi oppimisväyläksi, että se tunnustetaan muissa maissa ja että se avaa tien hyvää ammattitaitoa vaativiin työpaikkoihin. Kolmanneksi oppisopimuskoulutus olisi integroitava hyvin kansalliseen tai alueelliseen koulutusjärjestelmään, ja sillä pitäisi olla perustanaan selkeät sääntelypuitteet. Sääntelypuitteilla olisi selkeytettävä kunkin osapuolen vastuut, oikeudet ja velvollisuudet ja edistettävä monenlaisten sidosryhmien yhteistyötä ja sitoutumista asiaan. Lisäksi on korostettava, että erityisesti nuoret, jotka ovat jättäneet tai ovat vaarassa jättää koulunkäynnin kesken, tarvitsevat tukea oppisopimuskoulutuksen suorittamiseen.

…edellyttävät työnantajien osallistumista…

Työssäoppimisen hyvä hallinnointi edellyttää sitä, että kustannusten ja hyötyjen suhde kannustaa työnantajia osallistumaan siihen. Työssäoppiminen on mahdollista vain siinä tapauksessa, että yrittäjät tukevat tätä mallia ja tarjoavat oppisopimuspaikkoja tai opiskelijaharjoittelua tai tekevät yhteistyötä koulujen kanssa.

Sääntelypuitteilla olisi varmistettava työnantajille riittävät kannustimet tarjota riittävästi oppisopimuspaikkoja. Siinä olisi otettava huomioon pk-yritysten erityistarpeet; niillä on erityiset haasteensa ja rajalliset resurssit. Kannustimet voivat olla taloudellisia, kuten veroetuuksia, tukia tai muita, mutta myös muunlaisia, kuten tiettyjen tukipalvelujen avaaminen yrityksille avuksi oppisopimusoppilaiden ottamiseen. EAKR:n tuesta pk-yrityksille voi olla tässä suhteessa apua.

Oppisopimuskoulutuksen tukeminen paitsi on erinomainen keino kartoittaa mahdollisia kandidaatteja uusiksi työntekijöiksi myös luo laajempaa taloudellista hyötyä pitemmän päälle. Sitä paitsi se on osoitus yhteiskuntavastuusta.

…ja niitä voidaan tukea EU:n toimin

Koska oppisopimuskoulutuksen laatua ja tarjontaa on parannettava nopeasti, komissio perustaa eurooppalaisen oppisopimusyhteenliittymän, joka tukee myös jäsenvaltioiden yhteistyötä ammatillisen koulutuksen alalla. Komissio on jo tunnustanut, että tällaiset aloitteet tarvitsevat onnistuakseen hyvää yhteistyötä kaikkien sidosryhmien kesken.[42] Yhteenliittymä keräisi yhteen sidosryhmiä, jotka edustavat viranomaisia, yrityksiä ja työmarkkinaosapuolia, ammatillisen koulutuksen tutkijoita ja tarjoajia ja nuoria. Yhteenliittymä kokoaisi erilaiset käytössä olevat toimet yhteisen katon alle ja edistäisi toimivien oppisopimusjärjestelmien hyötyjä ja käyttöä sekä keinoja järjestelmien rakentamiseen. Lisäksi se auttaisi kehittämään yhteisiä teorian ja työssäoppimisen yhdistäviä ohjelmia eri ammatteja varten, helpottaisi ulkomailla suoritetun oppisopimuskoulutuksen tunnustamista ja edistäisi asianmukaisen sääntelykehyksen luomista.

Yhteenliittymän yhteydessä komissio edistää myös kansallisia kumppanuuksia teorian ja käytännön yhdistävän oppimisen kehittämiseksi. Niihin olisi saatava mukaan yritysten edustajia, koulutuksesta ja työllisyydestä vastaavia viranomaisia, ESR-hallintoviranomaisia ja työmarkkinaosapuolia selvittämään, miten oppisopimuskoulutusten asemaa kyseisen jäsenvaltion työmarkkinoilla ja koulutusjärjestelmässä voidaan vahvistaa ja miten kansallisia ESR-varoja voidaan hyödyntää teorian ja käytännön yhdistävän oppimisjärjestelmien suunnittelussa ja täytäntöönpanossa.

Oppisopimusyhteenliittymän tapaisia toimia on jo käynnissä toimialatasolla. Tieto- ja viestintätekniikan alalle ollaan perustamassa EU:n tason yhteenliittymä.[43]

3. Nuorten liikkuvuus

Liikkuvuuden lisääntyminen loisi enemmän työllistymismahdollisuuksia…

Nuorten työllisyysasteiden merkittävät erot ja vapaiden työpaikkojen määrän lisääntyminen joissakin jäsenvaltioissa osoittavat, että EU:n sisäinen liikkuvuus voi lisätä nuorten työllistymismahdollisuuksia. Kansainvälinen harjoittelu ja oppisopimuskoulutus ovat tässä suhteessa monella tapaa hyödyksi, ja samalla nuori saa mahdollisuuden kokeilla toisessa maassa työskentelemistä sitoutumatta heti pitkään työsuhteeseen. Niiden käyttö ei kuitenkaan ole levinnyt laajalle. Tämä on täysin ristiriidassa sen suhteen, kuinka avoimesti nuoret yleensä suhtautuvat liikkuvuuteen ja miten menestyneitä opiskeluun ulkomailla tähtäävät ohjelmat kuten Erasmus ja Leonardo da Vinci ovat.

…EU:n välineiden tuella…

Tuoreella Eures-päätöksellä[44] tehdään Eures-työnvälitysverkostosta tulossuuntautunut väline, jolla pyritään saattamaan työntekijät ja työpaikat kohtaamaan. Sillä on suoraa merkitystä myös nuorille, kun verkosto ulotetaan kattamaan myös oppisopimuskoulutus ja työharjoittelu. Komissio aikoo lisäksi kehittää Eka Eures-työpaikka ‑aloitettaan, jolla autetaan 18–30-vuotiaita EU:n kansalaisia löytämään työpaikka toisesta jäsenvaltiosta. Järjestelmässä yhdistyvät räätälöidyt työnvälitys- ja työhönsijoittamispalvelut ja EU:n taloudelliset kannustimet (avustus työhaastatteluun liittyviin matkakustannuksiin, työn aloittamista edeltävä valmennus ja työhön sijoittaminen). Komissio jatkaa tämänsuuntaisia toimia käynnistämällä vuonna 2013 julkisia työnvälityspalveluja koskevan aloitteen, jolla pyritään parantamaan Euroopan työmarkkinoiden toimintaa. Työnvälityspalveluilta odotetaan suurempaa roolia kaikkien niiden työllistymismahdollisuuksien hyödyntämisessä, joita voidaan saada aikaan EU:n sisäisellä liikkuvuudella, ja EU:n kansalaisten ja etenkin nuorten työllisyysnäkymien turvaamisessa. Näin Euroopan työmarkkinoiden toiminta tehostuu, kun kohtaanto-ongelmien riski vähenee, ja samalla autetaan vastaamaan tuleviin työvoimapuliin ja taitovajeisiin.

…mutta lisätoimia tarvitaan

Koska nuorisotyöttömyyteen on puututtava kiireesti, tarvitaan lisätoimia. Komissio pyytää EU:n budjettivallan käyttäjää varmistamaan, että vuonna 2013 ja sen jälkeen on käytettävissä riittävät resurssit, joilla pystytään jatkossakin tukemaan kohdennettuja liikkuvuusjärjestelmiä, kuten Eka Eures-työpaikkaa. Jäsenvaltioiden julkisia työnvälityspalveluita pyydetään jatkamaan Eures-pohjaisten ohjelmien kehittämistä ja ottamaan ne osaksi tavanomaista toimintaansa.

Uusien kohdennettujen ja yksilöllisten palvelujen kehittäminen kaikille työnhakijoille, myös nuorille, on pidettävä prioriteettina lähitulevaisuudessa. Komissio selvittää vuonna 2013 osana sosiaalisia muutoksia ja innovaatioita koskevan integroidun ohjelman tulevaa Eures-lohkoa Eka Eures-työpaikka ‑aloitteesta ja koulutusalan ohjelmista (Erasmus, Leonardo da Vinci) saatujen kokemusten pohjalta, olisiko mahdollista laatia laajempi nuorille suunnattu Eures-työpaikkaohjelma. Sillä voitaisiin tukea nuoria hakemaan ja ottamaan vastaan työpaikkoja, saamaan työkokemusta ja osallistumaan oppisopimuskoulutukseen ja harjoitteluun toisessa jäsenvaltiossa.[45]

VI Tulevat toimet

EU:n tasolla ja jäsenvaltioissa toteutetuista toimista huolimatta eurooppalaisten nuorten työllistymisnäkymät ovat viime vuonna heikentyneet entisestään. Nyt tarvitaan kiireesti vahvempia toimia. Tässä tiedonannossa esitetään komission analyysi tilanteesta ja katsaus siihen, mitä työllisyyspolitiikan välineillä voidaan saada EU:n tasolla ja jäsenvaltioissa aikaan tilanteen korjaamiseksi. Toimiin on ryhdyttävä yhdessä. On rakennettava vahvoja luottamukseen perustuvia kumppanuuksia kaikkien sidosryhmien kanssa, olivatpa ne työnvälityspalveluja, koulutuksen tarjoajia, työmarkkinaosapuolia, työnantajia tai nuorisojärjestöjä. Kyse on Euroopan taloudellisesta ja sosiaalisesta tulevaisuudesta.

Komissio

· kehottaa jäsenvaltioita hyväksymään nopeasti ehdotuksen nuorisotakuun perustamista koskevaksi neuvoston suositukseksi, joka on osa tätä pakettia, ja ottamaan oman nuorisotakuujärjestelmänsä käyttöön vuoden 2013 kuluessa

· pyytää työmarkkinaosapuolia toimimaan harjoittelun laatupuitteiden vahvistamiseksi, jotta harjoittelu tarjoaa nuorille laadukasta työkokemusta turvallisissa oloissa

· perustaa eurooppalaisen oppisopimusyhteenliittymän tarkoituksena parantaa oppisopimuskoulutuksen laatua ja tarjontaa ja tukea kansallisten kumppanuuksien perustamista teorian ja käytännön yhdistävän ammattikoulutusjärjestelmien kehittämiseksi

· käynnistää vuoden 2013 alkupuoliskolla sidosryhmien kuulemisen nuorille suunnatun Eures-työpaikkaohjelman laatimisesta ja esittää aloitteen, jolla liikkuvuuteen liittyvistä EU:n välineistä, rahoituksesta ja hallinnoinnista tehtäisiin jäsennellympiä niiden merkityksen edellyttämällä tavalla.

[1] Eurostatin työvoimatilastojen pääindikaattorit, kausitasoitetut neljännesvuositiedot. Nuoriksi katsotaan alle 25-vuotiaat ja aikuisiksi yli 25-vuotiaat.

[2] Status of the situation of young people (EU:n nuorisoraportin oheisasiakirja), SWD(2012) 257, 10. syyskuuta 2012.

[3] KOM(2011) 933, 20. joulukuuta 2011.

[4] Eurooppa-neuvoston päätelmät, EUCO 76/12, 29. kesäkuuta 2012, ja EUCO 156/12, 19. lokakuuta 2012.

[5] Euroopan parlamentin päätöslauselma Mahdollisuuksia nuorisolle ‑aloitteesta (2012/2617(RSP)), 24. toukokuuta 2012.

[6] COM(2012) 669, 20. marraskuuta 2012. Myös neuvoston päätelmät eurooppalaisen koulutusyhteistyön strategisista puitteista (ET 2020) (2009/C 119/02, 28. toukokuuta 2009) ja EU:n nuorisostrategia (KOM(2009) 200, 27. huhtikuuta 2009) tarjoavat puitteet koulutukseen ja nuorison työllisyyteen liittyville yhteisille eurooppalaisille toimille.

[7] SWD(2012) 406, 5. joulukuuta 2012.

[8] Study on a comprehensive overview on traineeship arrangements in Member States, Euroopan komissio 2012, Apprenticeship supply in the Member States of the European Union. Euroopan komissio 2012.

[9] Eurostatin työvoimatilastojen pääindikaattorit, kausitasoitetut neljännesvuositiedot. Nuoriksi katsotaan alle 25-vuotiaat ja aikuisiksi yli 25-vuotiaat.

[10] Työttömyyssuhde on nuorten työttömien osuus koko ikäluokasta. Mukana on suuri työmarkkinoiden ulkopuolella oleva, lähinnä koulutuksessa oleva ryhmä, joten tämä luku voi antaa täydemmän kuvan työttömyysongelman koosta. Tällä on merkitystä, kun vertaillaan maita, joissa työmarkkinoiden ulkopuolella olevien nuorten määrät ovat hyvin erisuuruiset (tarkempia tietoja Euroopan komission vuoden 2007 Työllisyys Euroopassa ‑raportin 1. luvussa).

[11] Eurostatin työvoimatilastot, kausitasoittamattomat neljännesvuositiedot (lfsq_pganws) ja (lfsq_upgal) toisen vuosineljänneksen osalta. Nuoret: 15–24-vuotiaat, aikuiset: 25–64-vuotiaat.

[12] Eurostatin työvoimatilastot, kausitasoittamattomat neljännesvuositiedot (lfsq_eppqa) ja (lfsq_etpga) toisen vuosineljänneksen osalta. Nuoret: 15–24-vuotiaat, aikuiset: 25–64-vuotiaat.

[13] Tiedot 13:sta Euroopan maasta. Euroopan komissio, Employment and Social Developments in Europe (ESDE), 2012, tulossa.

[14] Ks. alaviite 12.

[15] Ks. alaviite 12.

[16] Euroopan tasa-arvoasiantuntijoiden verkoston laskelma, joka perustuu vuoden 2009 työvoimatutkimuksen lisäkysymyksiin, joilla selvitettiin siirtymistä koulusta työelämään.

[17] Kaksijakoisilla työmarkkinoilla määräaikaisten työsopimusten osuus on suuri (sellainen on useimmilla nuorilla työntekijöillä) ja toisaalta myös työsuhdeturvaltaan parempia vakituisia työsuhteita on paljon. Vakituisten ja määräaikaisten työsopimusten työsuhdeturvaerot nähdään työmarkkinoiden segmentoitumisen keskeiseksi syyksi.

[18] Eurostatin työvoimatutkimus, kausitasoittamattomat neljännesvuositiedot [lfsq_igaww] toisen vuosineljänneksen osalta. 15–24-vuotiaat nuoret lukuun ottamatta ”ei vastausta” vastanneita.

[19] Eurostatin työvoimatutkimus [edat_lfse_20].

[20] Employment and Social Developments in Europe (ESDE) 2012, tulossa.

[21] Heikosti koulutettujen työttömyysriski on edelleen suurin, ja heidän näkymänsä todennäköisesti heikkenevät entisestään. Cedefopin viimeisimmän ammattitaitoennusteen (http://www.cedefop.europa.eu/EN/about-cedefop/projects/forecasting-skill-demand-and-supply/skills-forecasts.aspx) mukaan enintään ylemmän perusasteen koulutuksen suorittaneille EU:ssa tarjolla olevien työpaikkojen määrä – joka vuosien 2000 ja 2010 välillä putosi jo 20,4 prosenttia – putoaa vuosien 2010 ja 2020 välillä vielä 18,9 prosenttia.

[22] Teollisuuspolitiikkaa käsittelevän tiedonannon päivitys (COM(2012) 582, 10.10.2012). Esimerkiksi tieto- ja viestintätekniikan alan työpaikkoja on EU:ssa vuoteen 2015 mennessä täyttämättä jopa 700 000. Ks. Euroopan komissiolle tehty selvitys Anticipating the Evolution of the Supply and Demand of e-Skills in Europe (2010-2015), Empirica ja IDC Europe, 2009.. Brysselissä 13. joulukuuta 2011 järjestetyssä eurooppalaisessa tieto- ja viestintäteknisiä taitoja käsitelleessä konferenssissa esitettiin asiaa koskeva päivitetty ennuste. Ammattitaitojen tarjonnan ja kysynnän kohtaamattomuuteen puuttuminen on erittäin tärkeää myös terveys- ja sosiaalipalvelujen sekä vihreän talouden aloilla.

[23] Eurostatin työvoimatilastojen pääindikaattorit, kausitasoitetut tiedot, toinen vuosineljännes. Nuoriksi katsotaan alle 25-vuotiaat.

[24] Jo toteutetuista toimista ja seuraavista askelista kerrotaan tämän tiedonannon oheisasiakirjana olevassa komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa SWD(2012) 406, 5. joulukuuta 2012.

[25] Puheenjohtaja Barroso ehdotti 30. tammikuuta 2012 pidetyssä Eurooppa-neuvoston epävirallisessa kokouksessa pilottitoimea, jolla autettaisiin niitä kahdeksaa jäsenvaltiota, joissa nuorisotyöttömyys on suurinta, kohdentamaan uudelleen osan EU:n koheesiovaroistaan nuorten työllisyyttä tukeviin toimenpiteisiin.

[26] SWD(2012) 406, 5. joulukuuta 2012.

[27] Itsenäinen ammatinharjoittaminen tunnustetaan yhä laajemmin nuoren uravaihtoehdoksi. Ks. myös kouluissa annettavaa yrittäjyyskasvatusta käsittelevä raportti (Entrepreneurship Education at School in Europe), Euroopan komissio, 2012.

[28] Taulukon luvut ovat alustavia ja perustuvat marraskuun 2012 tietoihin.

[29] SWD(2012) 406, 5. joulukuuta 2012.

[30] Komission pakettiin vuoden 2013 talouspolitiikan ohjausjakson käynnistämiseksi kuuluu myös yhteinen työllisyysraportti (liite asiakirjaan COM(2012) 750, 28.11.2012), joka tukee ja laajentaa vuotuista kasvuselvitystä. Sen perustana on Euroopan työllisyys- ja sosiaalinen tilanne, työllisyyden suuntaviivojen täytäntöönpano sekä kansallisten uudistusohjelmien maakohtaisen tarkastelun tulokset, joiden perusteella laadittiin vuoden 2012 maakohtaiset suositukset, ja tähänastisen täytäntöönpanon arviointi.

[31] COM(2012) 750, 28. marraskuuta 2012.

[32] Ehdotus neuvoston suositukseksi nuorisotakuun perustamisesta, COM(2012) 729, 5. joulukuuta 2012.

[33] SWD(2012) 409, 5. joulukuuta 2012.

[34] Vuotuiset kustannukset siitä, että Euroopassa on nuoria, jotka eivät ole työelämässä eivätkä koulutuksessa, ovat nykyarvion mukaan 1,2 % BKT:stä eli 153 miljardia euroa. Ks. Eurofound (2012), NEETs – Young people not in employment, education, or training: Characteristics, costs and policy responses in Europe, Euroopan unionin julkaisutoimisto, Luxemburg.

[35] Nuorisotakuuseen liittyvät investoinnit eivät kuulu kiinteän pääoman bruttomuodostus ‑luokkaan kansantalouden tilinpidossa.

[36] Study on a comprehensive overview on traineeship arrangements in Member States, Euroopan komissio 2012.

[37] Euroopan parlamentin mietintö nuorten työmarkkinoille pääsyn edistämisestä sekä harjoittelijoiden, työharjoittelun ja oppisopimuskoulutuksen aseman vahvistamisesta, asiak. 2009/2221(INI), 14.6.2010.

[38] Neuvoston päätelmät, 17.6.2011.

[39] Ehdotus direktiiviksi ammattipätevyyden tunnustamisesta annetun direktiivin 2005/36/EY ja hallinnollisesta yhteistyöstä sisämarkkinoiden tietojenvaihtojärjestelmässä (IMI) annetun asetuksen muuttamisesta (KOM(2011) 883 lopullinen, 19. joulukuuta 2011).

[40] SWD(2012) 99, 18.4.2012.

[41] COM(2012) 728, 5.12.2012.

[42] COM(2012) 669, 20. marraskuuta 2012.

[43] Suurella koalitiolla tieto- ja viestintätekniikan alan työllisyyden hyväksi kootaan yhteen sidosryhmät käsittelemään taitopulaa ja taitojen kysynnän ja tarjonnan kohtaamattomuutta, jotka ovat luonteenomaisia tieto- ja viestintätekniikan ammattilaisten työmarkkinoille.

[44] C(2012) 8548, 26. marraskuuta 2012.

[45] Komissio aikoo lisäksi ehdottaa Nuoret liikkeellä ‑korttia, jolla tuettaisiin nuorten liikkuvuutta.