Tämä ehdotus on osa kryptovaroja ja hajautetun tilikirjan teknologiaa (DLT) koskevaa laajempaa kehystä, sillä siihen on liitetty ehdotuksia, joilla pyritään varmistamaan, että nykyinen lainsäädäntö ei muodosta esteitä uusien teknologioiden käyttöönotolle pyrkiessään saavuttamaan tavoitteensa, sekä räätälöity järjestelmä sellaisille kryptovaroille, jotka eivät kuulu voimassa olevan rahoituspalvelulainsäädännön piiriin, ja sähköisen rahan tokeneille.

Tällä ehdotuksella, joka kattaa DLT-pohjaisten markkinainfrastruktuurien pilottijärjestelmän asetuksen muodossa, on neljä toisiinsa kytkeytyvää yleistä tavoitetta. Ensimmäinen tavoite on oikeusvarmuus. Rahoitusvälineiksi katsottavien kryptovarojen jälkimarkkinoiden kehittämiseksi EU:ssa on tiedettävä tarkasti, miltä osin kehys ei enää ole tarkoituksenmukainen. Toinen tavoite on tukea innovointia. Komission digitaalisen rahoituksen strategian perustana on esteiden poistamiseen uusien teknologioiden soveltamiselta rahoitusalalla. Teknologian ja vastuullisten innovaatioiden käyttöönoton edistämiseksi tarvitaan pilottijärjestelmä, jolla varmistetaan, että voimassa olevaan rahoituspalvelulainsäädäntöön tehtävät laajemmat muutokset perustuvat näyttöön. Kolmas tavoite on edistää kuluttajien ja sijoittajien suojaa ja markkinoiden luotettavuutta, ja neljäntenä tavoitteena on rahoitusvakauden varmistaminen. Pilottijärjestelmällä otetaan käyttöön asianmukaisia suojatoimia, kuten kaupankäynnin kohteena olevien rahoitusvälinetyyppien rajoittaminen. Lisäksi säännökset, joilla pyritään erityisesti varmistamaan rahoitusvakaus sekä kuluttajien ja sijoittajien suoja, eivät lukeudu niihin säännöksiin, joista DLT-pohjainen markkinainfrastruktuuri voitaisiin vapauttaa.

Kryptovarat ovat yksi lohkoketjuteknologian tärkeimmistä sovelluksista rahoituksen alalla. Komissio on tarkastellut kryptovaroihin liittyviä mahdollisuuksia ja haasteita siitä lähtien kun se julkaisi FinTech-toimintasuunnitelmansa maaliskuussa 2018. Vuoden 2018 FinTech-toimintasuunnitelmassa komissio antoi Euroopan pankkiviranomaiselle (EPV) ja Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaiselle (ESMA) tehtäväksi arvioida rahoituspalvelujen nykyisen sääntelykehyksen sovellettavuutta ja soveltuvuutta kryptovaroihin. Tammikuussa 2019 annetussa lausunnossa todettiin, että vaikka jotkin kryptovarat voisivat kuulua EU:n lainsäädännön soveltamisalaan, sen tosiasiallinen soveltaminen kryptovaroihin ei ole aina yksinkertaista. Lisäksi lausunnossa todettiin, että voimassa olevan EU:n lainsäädännön säännökset saattavat estää hajautetun tilikirjan teknologian käyttöä. Samalla EPV ja ESMA korostivat, että useimmat kryptovarat jäävät rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjunnasta annettua EU:n lainsäädäntöä lukuun ottamatta EU:n rahoituspalvelulainsäädännön soveltamisalan ulkopuolelle, eikä niihin sen vuoksi sovelleta muun muassa kuluttajansuojaa, sijoittajansuojaa ja markkinoiden luotettavuutta koskevia säännöksiä, vaikka ne voivat lisätä riskejä näillä osa-alueilla. Lisäksi useat jäsenvaltiot ovat viime aikoina antaneet lainsäädäntöä kryptovaroihin liittyvistä kysymyksistä, mikä on johtanut markkinoiden pirstaloitumiseen.

Yksi strategian painopistealueista on varmistaa, että EU:n rahoituspalvelujen sääntelykehys on innovaatiomyönteinen eikä muodosta esteitä uusien teknologioiden soveltamiselle. Tämä ehdotus muodostaa yhdessä kryptovaroille räätälöityä järjestelmää koskevan ehdotuksen kanssa ensimmäiset tämän alan konkreettiset toimet, joilla pyritään varmistamaan asianmukainen kuluttajan- ja sijoittajansuoja sekä kryptovarojen oikeusvarmuus, antamaan innovatiivisille yrityksille mahdollisuus hyödyntää lohkoketjuteknologiaa, hajautetun tilikirjan teknologiaa (DLT) ja kryptovaroja sekä varmistamaan rahoitusvakaus.

Tämä ehdotus on osa toimenpidepakettia, jolla pyritään edistämään ja tukemaan mahdollisuuksia, joita digitaalinen rahoitus tarjoaa innovoinnin ja kilpailun näkökulmasta, ja samalla lieventämään tällaiseen rahoitukseen liittyviä riskejä. Komission prioriteettien mukaisesti tavoitteena on Euroopan digitaalisen valmiuden kehittäminen ja kansalaisten hyväksi toimivan tulevaisuuden talouden rakentaminen. Digitaalista rahoitusta koskevaan pakettiin sisältyy EU:n rahoitusalan uusi digitaalisen rahoituksen strategia, jonka tavoitteena on varmistaa, että EU on mukana digitaalisessa muutoksessa ja edistää sitä eurooppalaisten innovatiivisten yritysten johdolla ja tuo näin digitaalisen rahoituksen hyödyt eurooppalaisten kuluttajien ja yritysten saataville. Tämän ehdotuksen lisäksi pakettiin sisältyy myös ehdotus asetukseksi kryptovarojen markkinoiden luomisesta, ehdotus digitaalisesta häiriönsietokyvystä sekä ehdotus tiettyjen asiaan liittyvien rahoituspalveluja koskevien EU:n sääntöjen selkeyttämiseksi tai muuttamiseksi.

Suhteellisuusperiaatteen mukaan EU:n toiminnan sisältö ja muoto eivät saa ylittää sitä, mikä on tarpeen perussopimusten tavoitteiden saavuttamiseksi. Ehdotetuissa säännöissä ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen ehdotuksen tavoitteiden saavuttamiseksi. Ne kattavat ainoastaan sellaiset tavoitteet, joita jäsenvaltiot eivät voi saavuttaa yksin ja joiden tapauksessa hallinnolliset rasitteet ja kustannukset ovat oikeassa suhteessa asetettuihin erityisiin ja yleisiin tavoitteisiin.

Rahoituspalveluja ja erityisesti markkinainfrastruktuureja kaikkialla unionissa koskevat säännöt on suurelta osin vahvistettu EU:n tasolla. Tämän vuoksi tiettyjä säännöksiä koskevat poikkeukset tai vapautukset on tehtävä EU:n tasolla.

Hajautetun tilikirjan teknologian käyttö rahoituspalveluissa on tällä hetkellä vähäistä erityisesti markkinainfrastruktuureissa (kauppapaikoissa tai arvopaperikeskuksissa). Sääntelyyn liittyvät esteet ja oikeusvarmuuden puute mainitaan useimmiten pääsyinä sille, että tämän mahdollisesti mullistavan teknologian käyttöönotto markkinainfrastruktuureissa on rajoittunutta. EU noudattaa teknologianeutraaliuden periaatetta, mutta sääntöjä laaditaan edelleen markkinarealiteettien perusteella, eikä nykyistä rahoituspalvelulainsäädäntöä ole suunniteltu hajautetun tilikirjan teknologiaa ja kryptovaroja silmällä pitäen. Tämä tarkoittaa, että siinä on säännöksiä, jotka toisinaan rajoittavat hajautetun tilikirjan teknologian käyttöä ja jopa estävät sen käytön. DLT-pohjaisten jälkimarkkinoiden puuttuminen rajoittaa tehokkuushyötyjä ja kryptovarojen muodossa olevien rahoitusvälineiden ensimarkkinoiden kestävää kehitystä.

EU on sitoutunut edistämään korkeatasoista perusoikeuksien suojelua ja allekirjoittanut useita ihmisoikeussopimuksia. Tämän osalta ehdotuksella ei pitäisi olla suoraa vaikutusta kyseisiin oikeuksiin, sellaisina kuin ne on lueteltu YK:n tärkeimmissä ihmisoikeusyleissopimuksissa, Euroopan unionin perusoikeuskirjassa, joka on keskeinen osa EU:n perussopimuksia, ja Euroopan ihmisoikeussopimuksessa (ECHR).

Tähän ehdotukseen liittyy vaikutustenarviointi, joka toimitettiin sääntelyntarkastelulautakunnan käsiteltäväksi 29. huhtikuuta 2020 ja hyväksyttiin kyseisessä lautakunnassa 29. toukokuuta 2020. Sääntelyntarkastelulautakunta suositteli joillakin osa-alueilla parannuksia, i) jotta aloite voitaisiin paremmin nivoa käynnissä oleviin EU:n ja kansainvälisiin sääntelytoimiin; ii) jotta voitaisiin selkeyttää sitä, miten aloitteella lievennetään petosten, hakkeroinnin ja markkinoiden väärinkäytön riskejä ja miten se on johdonmukainen rahanpesun torjunnasta annetun lainsäädännön tulevan tarkistuksen kanssa; ja iii) jotta voitaisiin selkeyttää sitä, millaisia ongelmia stablecoineista voi aiheutua rahoitusvakaudelle, ja selventää sitä, miten valvontaelimet varmistavat sijoittajien ja kuluttajien suojelun. Vaikutustenarviointiin on tehty näiden parannusten edellyttämät muutokset, ja siinä on otettu huomioon myös sääntelyntarkastelulautakunnan esittämät yksityiskohtaisemmat huomautukset.

Ehdotusta valmistellessaan komissio on tukeutunut tunnustetuista lähteistä kerättyyn laadulliseen ja määrälliseen näyttöön, jota on saatu muun muassa EPV:n ja ESMAn laatimista raporteista. Lisäksi komissio on käyttänyt luottamuksellista palautetta ja valvontaviranomaisten, kansainvälisten standardointielinten ja johtavien tutkimuslaitosten laatimia julkisesti saatavilla olevia raportteja sekä määrällistä ja laadullista tietoa, jota on saatu tietyiltä globaalin rahoitusalan sidosryhmiltä.

Ehdotuksen 9 artiklassa määritellään DLT-pohjaisen markkinainfrastruktuurin, toimivaltaisten viranomaisten ja ESMAn välinen yhteistyö. DLT-pohjaisten markkinainfrastruktuurien on ilmoitettava toimivaltaisille viranomaisille ja ESMAlle esimerkiksi ehdotetuista olennaisista muutoksista liiketoimintasuunnitelmaan, mukaan lukien kriittinen henkilöstö, todisteista hakkeroinnista, petoksista tai muista vakavista väärinkäytöksistä, olennaisista muutoksista alkuperäisen lupahakemuksen yhteydessä toimitettuihin tietoihin, teknisistä tai toiminnallisista ongelmista luvan kattamien toimintojen tai palvelujen toteuttamisessa sekä kakista sijoittajansuojaan, markkinoiden eheyteen ja rahoitusvakauteen kohdistuvista riskeistä, joita ei ollut ennakoitu luvan myöntämisajankohtana. Kun toimivaltainen viranomainen saa tällaisia tietoja, se voi pyytää DLT-pohjaista markkinainfrastruktuuria hakemaan uutta lupaa tai poikkeusta tai toteuttaa aiheellisiksi katsomansa korjaavia toimenpiteitä. DLT-pohjainen markkinainfrastruktuuri on velvollinen toimittamaan kaikki pyydetyt tiedot luvan myöntäneelle toimivaltaiselle viranomaiselle ja ESMAlle. Toimivaltainen viranomainen voi ESMAa kuultuaan suosittaa DLT-pohjaiselle markkinainfrastruktuurille korjaavia toimenpiteitä sijoittajansuojan, markkinoiden eheyden tai rahoitusvakauden varmistamiseksi. DLT-pohjaisen markkinainfrastruktuurin on täsmennettävä, miten nämä on toteutettu. Lisäksi DLT-pohjaisen markkinainfrastruktuurin on laadittava ja toimitettava toimivaltaiselle viranomaiselle ja ESMAlle kertomus, jossa esitetään yksityiskohtaisesti kaikki edellä mainitut tiedot, mukaan lukien mahdolliset ongelmat EU:n finanssipalvelulainsäädännön soveltamisessa. ESMA tiedottaa säännöllisesti kaikille toimivaltaisille viranomaisille edellä mainituista DLT-pohjaisten markkinainfrastruktuurien laatimista kertomuksista sekä 7 artiklan ja 8 artiklan mukaisesti myönnetyistä poikkeuksista, seuraa näiden poikkeusten soveltamista ja toimittaa komissiolle vuosittain kertomuksen siitä, miten niitä sovelletaan käytännössä.

Ehdotuksen 6 artiklassa vahvistetaan DLT-pohjaisiin markkinainfrastruktuureihin sovellettavat lisävaatimukset, joilla puututaan hajautetun tilikirjan teknologian käytöstä aiheutuviin uudentyyppisiin riskeihin. DLT-pohjaisten markkinainfrastruktuurien on annettava kaikille jäsenille, osallistujille, asiakkaille ja sijoittajille selkeät ja yksiselitteiset tiedot siitä, miten ne hoitavat toimintojaan, palvelujaan ja toimintaansa ja miten ne poikkeavat perinteisestä monenkeskisestä kaupankäyntijärjestelmästä tai arvopaperikeskuksesta. DLT-pohjaisissa markkinainfrastruktuureissa on myös käytettävä hajautetun tilikirjan teknologian käyttöön liittyviä asianmukaisia yleisiä tietotekniikka- ja kyberjärjestelyjä. Jos DLT-pohjaisen markkinainfrastruktuurin liiketoimintamalliin sisältyy asiakkaiden varojen tai DLT-siirtokelpoisten arvopapereiden säilyttäminen tai jokin tapa päästä käsiksi niihin, sillä on oltava riittävät järjestelyt tällaisten varojen suojaamiseksi.

Ehdotuksen 1 artiklassa määritellään asetuksen kohde ja soveltamisala. Tässä asetuksessa vahvistetaan erityisesti DLT-pohjaisten markkinainfrastruktuurien toiminnan harjoittamisen edellytykset, käyttöluvat sekä toimivaltaisten viranomaisten ja ESMAn suorittama valvonta ja yhteistyö. Asetusta sovelletaan markkinatoimijoihin (joko sijoituspalveluyrityksiin, markkinoiden ylläpitäjiin tai arvopaperikeskuksiin), joille on myönnetty toimilupa 7 tai 8 artiklan mukaisesti. Ehdotuksen 2 artiklassa vahvistetaan muun muassa seuraavat termit ja määritelmät: ’DLT-pohjainen markkinainfrastruktuuri’, ’DLT-pohjainen monenkeskinen kaupankäyntijärjestelmä’, ’DLT-pohjainen arvopapereiden selvitysjärjestelmä’ ja ’DLT-siirtokelpoiset arvopaperit’. Ehdotuksen 3 artiklassa kuvataan DLT-pohjaisissa markkinainfrastruktuureissa kaupankäynnin kohteeksi otettavia tai DLT-pohjaisissa markkinainfrastruktuureissa kirjattavia DLT-siirtokelpoisia arvopapereita koskevat rajoitukset. Osakkeiden osalta DLT-siirtokelpoisten arvopapereiden liikkeeseenlaskijan markkina-arvon tai alustavan markkina-arvon olisi oltava alle 200 miljoonaa euroa; muiden julkisten joukkovelkakirjalainojen kuin valtion joukkovelkakirjalainojen sekä katettujen joukkolainojen ja yrityksen liikkeen laskemien joukkovelkakirjalainojen osalta raja on 500 miljoonaa euroa. DLT-pohjaisten markkinainfrastruktuurien ei pitäisi ottaa kaupankäynnin kohteeksi tai kirjata valtion joukkovelkakirjalainoja. Lisäksi DLT-pohjaista arvopapereiden selvitysjärjestelmää ylläpitävän arvopaperikeskuksen tai DLT-pohjaisen monenkeskisen kaupankäyntijärjestelmän, jos sillä on lupa kirjata tällaisia DLT-siirtokelpoisia arvopapereita, kirjaamien DLT-siirtokelpoisten arvopapereiden kokonaismarkkina-arvo saa olla enintään 2,5 miljardia euroa.

(10)DLT-pohjaisen arvopapereiden selvitysjärjestelmän olisi oltava sellainen arvopapereiden selvitysjärjestelmä, jota ylläpitää asetuksen (EU) N:o 909/2014 (arvopaperikeskusasetus) mukaisesti toimiluvan saanut arvopaperikeskus, joka on saanut erityisluvan tämän asetuksen mukaisesti. DLT-pohjaiseen arvopapereiden selvitysjärjestelmään ja sitä ylläpitävään arvopaperikeskukseen olisi sovellettava asetuksen (EU) N:o 909/2014 (arvopaperikeskusasetus) asiaankuuluvia vaatimuksia, paitsi jos kansallinen toimivaltainen viranomainen on myöntänyt kyseistä DLT-pohjaista arvopapereiden selvitysjärjestelmää ylläpitävälle arvopaperikeskukselle yhden tai useamman poikkeuksen tämän asetuksen mukaisesti.

(8)DLT-pohjaisen monenkeskisen kaupankäyntijärjestelmän olisi oltava sellainen monenkeskinen kaupankäyntijärjestelmä, jota ylläpitää sellainen liiketoimintaa harjoittava sijoituspalveluyritys tai säännellyn markkinan liiketoimintaa ylläpitävä markkinoiden ylläpitäjä tai mahdollisesti säännelty markkina itse, joka on saanut toimiluvan direktiivin 2014/65/EU (rahoitusmarkkinadirektiivi, MiFID II) mukaisesti ja erityisluvan tämän asetuksen mukaisesti. Tällaiseen DLT-pohjaiseen monenkeskiseen kaupankäyntijärjestelmään olisi sovellettava kaikkia vaatimuksia, joita sovelletaan monenkeskisiin kaupankäyntijärjestelmiin direktiivin 2014/65/EU (rahoitusmarkkinadirektiivi, MiFID II), Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 600/2014 (rahoitusmarkkina-asetus, MiFIR) tai muun EU:n rahoituspalvelulainsäädännön mukaisesti, paitsi jos kansallinen toimivaltainen viranomainen on myöntänyt sille yhden tai useamman poikkeuksen tämän asetuksen ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) .../... mukaisesti.

(4)Samaan aikaan sääntelyssä on aukkoja, jotka johtuvat hajautetun tilikirjan teknologian ja rahoitusvälineiksi katsottavien kryptovarojen käyttöön liittyvistä oikeudellisista, teknologisista ja toiminnallisista erityispiirteistä. Esimerkiksi rahoitusvälineiksi katsottavien kryptovarojen perustana oleville protokollille ja älysopimuksille ei ole asetettu avoimuutta, luotettavuutta ja turvallisuutta koskevia vaatimuksia. Taustalla oleva teknologia voi myös aiheuttaa uudenlaisia kyberriskejä, joihin ei puututa riittävän tehokkaasti nykyisissä säännöissä. Unionissa on kehitetty useita hankkeita rahoitusvälineiksi katsottavien kryptovarojen kauppaa ja kaupan jälkeistä toimintaa varten, mutta vain harvat niistä ovat jo toiminnassa tai ne ovat kattavuudeltaan rajallisia. Koska rahoitusvälineiksi katsottavien kryptovarojen kaupasta ja kaupan jälkeisestä toiminnasta on saatu vain vähän kokemusta, tällä hetkellä olisi ennenaikaista tehdä unionin rahoituspalvelulainsäädäntöön merkittäviä muutoksia, jotka mahdollistaisivat kyseisten kryptovarojen ja niiden taustalla olevan teknologian täysimääräisen hyödyntämisen. Samaan aikaan rahoitusvälineiksi katsottavien kryptovarojen rahoitusmarkkinainfrastruktuurien luomista rajoittavat tällä hetkellä eräät unionin rahoituspalvelulainsäädäntöön sisältyvät vaatimukset, joita ei voida täysin soveltaa rahoitusvälineiksi katsottaviin kryptovaroihin ja hajautetun tilikirjan teknologian käyttöön. Esimerkiksi vähittäissijoittajilla on yleensä suora pääsy kryptovarojen kauppapaikoille, kun taas perinteisiä kauppapaikkoja voi käyttää yleensä vain rahoituksen välittäjien kautta.

(2)Suurin osa kryptovaroista jää EU:n lainsäädännön soveltamisalan ulkopuolelle ja aiheuttaa haasteita muun muassa sijoittajansuojalle ja markkinoiden luotettavuudelle ja rahoitusvakaudelle. Sen vuoksi ne edellyttävät erityistä unionin tason järjestelmää. Sen sijaan osaa kryptovaroista voidaan pitää Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2014/65/EU (rahoitusmarkkinadirektiivi, MiFID II) määriteltyinä rahoitusvälineinä. Silloin kun kryptovara luokitellaan kyseisen direktiivin mukaiseksi rahoitusvälineeksi, sen liikkeeseenlaskijaan ja siihen liittyvää toimintaa harjoittaviin yrityksiin voidaan soveltaa unionin kaikkia rahoitusalaa koskevia säännöksiä, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2017/1129 (esiteasetus), Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2013/50/EU (avoimuusdirektiivi), Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 596/2014 (markkinoiden väärinkäyttöasetus), Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 236/2012 (lyhyeksimyyntiasetus), Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 909/2014 (arvopaperikeskusasetus) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 98/26/EY (maksu- ja selvitysjärjestelmiä koskeva direktiivi) mukaan lukien. Rahoitusvälineiden niin kutsutun tokenisaation eli niiden muuntamisen kryptovaroiksi hajautettuun tilikirjaan perustuvaa liikkeeseenlaskua, tallentamista ja siirtämistä varten odotetaan avaavan mahdollisuuksia parantaa tehokkuutta koko kaupankäyntitoiminnassa ja sen jälkeisessä toiminnassa.

(14)DLT-pohjaisen monenkeskisen kaupankäyntijärjestelmän olisi voitava pyytää toimivaltaiselta viranomaiselta yhtä tai useampaa tässä asetuksessa lueteltua väliaikaista poikkeusta, jos se täyttää tällaisille poikkeuksille asetetut ehdot sekä tämän asetuksen mukaiset lisävaatimukset hajautetun tilikirjan teknologian käytöstä aiheutuvien uusien riskien huomioon ottamiseksi. DLT-pohjaisen monenkeskisen kaupankäyntijärjestelmän olisi myös noudatettava kaikkia toimivaltaisen viranomaisen määräämiä korvaavia toimenpiteitä sen säännöksen tavoitteiden saavuttamiseksi, jonka soveltamisesta on haettu poikkeusta.

(15)Jos rahoitusväline otetaan kaupankäynnin kohteeksi monenkeskisessä kaupankäyntijärjestelmässä, se on kirjattava toimiluvan saaneeseen arvopaperikeskukseen asetuksen (EU) N:o 909/2014 (arvopaperikeskusasetus) mukaisesti. Vaikka siirtokelpoisen arvopaperin kirjaaminen ja siihen liittyvien transaktioiden toimitus voitaisiin tehdä käyttämällä hajautettua tilikirjaa, asetuksessa (EU) N:o 909/2014 vaaditaan, että välittäjänä toimii arvopaperikeskus, ja näin ollen hajautettuun tilikirjaan tehty kirjaaminen olisi toistettava arvopaperikeskuksen tasolla, mikä voi johtaa tarpeettomaan toiminnalliseen päällekkäisyyteen sellaisessa rahoitusvälineiden kaupankäynnissä, joka tapahtuu tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvissa DLT-pohjaisissa markkinainfrastruktuureissa. Sen vuoksi DLT-pohjaisen monenkeskisen kaupankäyntijärjestelmän olisi voitava pyytää vapautusta asetuksessa (EU) N:o 909/2014 säädetystä arvo-osuusmuotoa ja arvopaperikeskukseen kirjaamista koskevasta vaatimuksesta, jos se täyttää arvopaperikeskukseen sovellettavia vaatimuksia vastaavat vaatimukset. DLT-pohjaisen monenkeskisen kaupankäyntijärjestelmän olisi kirjattava siirtokelpoiset arvopaperit hajautettuun tilikirjaansa, varmistettava hajautetussa tilikirjassa toteutettujen liikkeeseenlaskujen jatkuva eheys, otettava käyttöön ja ylläpidettävä menettelyjä, joilla varmistetaan DLT-siirtokelpoisten arvopapereiden säilyttäminen, saatettava transaktioiden toimitus päätökseen ja ehkäistävä toimituspuutteet.

(16)Kun DLT-pohjainen monenkeskinen kaupankäyntijärjestelmä vastaa DLT-siirtokelpoisia arvopapereita koskevien transaktioiden toimituksesta, sen olisi varmistettava, että ostaja maksaa DLT-siirtokelpoiset arvopaperit samaan aikaan kuin myyjä toimittaa ne (luovutus maksua vastaan). Käteismaksut olisi suoritettava keskuspankkirahassa, jos se on käytännöllistä ja mahdollista, tai muussa tapauksessa liikepankkirahassa. Jotta voidaan testata innovatiivisia ratkaisuja ja mahdollistaa käteismaksut hajautetussa tilikirjassa, DLT-pohjaisten monenkeskisten kaupankäyntijärjestelmien olisi myös voitava käyttää niin sanottuja toimitustokeneita (settlement coin) eli tokenisoitua liikepankkirahaa tai kryptovarojen markkinoista annetussa asetuksessa (EU) N:o 2021/XX määriteltyjä sähköisen rahan tokeneita. Kun DLT-pohjainen monenkeskinen kaupankäyntijärjestelmä käyttää liikepankkirahaa käteismaksuissa, sen olisi rajoitettava vastapuoliriskiä asettamalla käteismaksujen toteuttamiseen käytettäville luottolaitoksille tiukkoja kriteereitä, jotka koskevat muun muassa niiden sääntelyä ja valvontaa, luottokelpoisuutta, pääomittamista, likviditeetin saatavuutta ja toiminnallista luotettavuutta, sekä valvomalla kyseisten kriteerien noudattamista.

(17)Direktiivin (EU) .../..., jolla muutetaan direktiiviä 2014/65/EU (rahoitusmarkkinadirektiivi, MiFID II), nojalla DLT-pohjainen monenkeskinen kaupankäyntijärjestelmä voi pyytää poikkeusta välittämisvelvoitteesta. Perinteiset monenkeskiset kaupankäyntijärjestelmät voivat hyväksyä jäseniksi tai osapuoliksi ainoastaan sijoituspalveluyrityksiä, luottolaitoksia ja muita henkilöitä, joilla on riittävät kaupankäyntivalmiudet, kaupankäyntitaidot, toimintajärjestelyt ja resurssit. Sitä vastoin monille kryptovarojen kauppapaikoille pääsee ilman välittäjää, ja monet niistä tarjoavat vähittäisasiakkaille suoran pääsyn. Yksi mahdollinen sääntelyeste DLT-siirtokelpoisten arvopapereiden monenkeskisten kaupankäyntijärjestelmien kehittämiselle voi olla direktiiviin 2014/65/EU (rahoitusmarkkinadirektiivi, MiFID II) sisältyvä välittämisvelvoite. DLT-pohjainen monenkeskinen kaupankäyntijärjestelmä voi pyytää väliaikaista poikkeusta tästä välittämisvelvoitteesta ja tarjota vähittäissijoittajille suoran pääsyn kauppapaikalle edellyttäen, että käytössä on riittävät sijoittajansuojaa koskevat suojatoimet ja että kyseiset vähittäissijoittajat ovat rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjunnan tavoitteen näkökulmasta sopivia ja luotettavia.

(18)Jotta DLT-pohjaiselle monenkeskiselle kaupankäyntijärjestelmälle voidaan myöntää poikkeus tämän asetuksen nojalla, sen olisi osoitettava, että poikkeus on oikeasuhteinen ja rajoittuu hajautetun tilikirjan teknologian käyttöön sen liiketoimintasuunnitelmassa kuvatulla tavalla ja että pyydetty poikkeus koskee ainoastaan DLT-pohjaista monenkeskistä kaupankäyntijärjestelmää eikä sitä laajenneta muihin saman sijoituspalveluyrityksen tai markkinoiden ylläpitäjän ylläpitämiin monenkeskisiin kaupankäyntijärjestelmiin.

(19)DLT-pohjaista arvopapereiden selvitysjärjestelmää ylläpitävän arvopaperikeskuksen olisi voitava pyytää toimivaltaiselta viranomaiselta yhtä tai useampaa tässä asetuksessa lueteltua väliaikaista poikkeusta, jos se täyttää tällaisille poikkeuksille asetetut ehdot ja lisävaatimukset hajautetun tilikirjan teknologian käytöstä aiheutuvien uusien riskien huomioon ottamiseksi. DLT-pohjaista arvopapereiden selvitysjärjestelmää ylläpitävän arvopaperikeskuksen olisi noudatettava kaikkia toimivaltaisen viranomaisen määräämiä korvaavia toimenpiteitä sen säännöksen tavoitteiden saavuttamiseksi, jonka soveltamisesta on haettu poikkeusta.

(20)Arvopapereiden selvitysjärjestelmää ylläpitävän arvopaperikeskuksen olisi voitava pyytää poikkeuksia sellaisista säännöksistä, jotka todennäköisesti luovat sääntelyesteitä siirtokelpoisten arvopapereiden selvitysjärjestelmien kehittämiselle. Arvopaperikeskuksen olisi esimerkiksi voitava pyytää vapautusta joistakin asetuksen (EU) N:o 909/2014 (arvopaperikeskusasetus) määritelmistä, kuten ’aineettoman muodon’, ’arvopaperitilin’ ja ’siirtomääräysten’ käsitteistä, sekä vapautuksia säännöksistä, joissa viitataan ’arvopaperitilin’ käsitteeseen, kuten arvopapereiden kirjaamista, liikkeeseenlaskun eheyttä tai tilien erottelua koskevista säännöistä. Arvopaperikeskukset ylläpitävät arvopapereiden selvitysjärjestelmää hyvittämällä ja veloittamalla osallistujiensa arvopaperitilejä. DLT-pohjaisessa järjestelmässä ei kuitenkaan aina ole kahdenkertaisen (tai moninkertaisen) kirjanpidon arvopaperitilejä. DLT-pohjaista arvopapereiden selvitysjärjestelmää ylläpitävän arvopaperikeskuksen olisi sen vuoksi voitava pyytää vapautusta säännöistä, joissa viitataan ’arvopaperitilin’ tai ’arvo-osuusmuodon’ käsitteeseen, jos tämä on tarpeen DLT-siirtokelpoisten arvopapereiden kirjaamiseksi hajautettuun tilikirjaan, jotta voidaan varmistaa DLT-siirtokelpoisten arvopapereiden liikkeeseenlaskun eheys hajautetussa tilikirjassa ja eri osallistujille kuuluvien DLT-siirtokelpoisten arvopapereiden erottelu.

(21)Asetuksen (EU) N:o 909/2014 (arvopaperikeskusasetus) mukaan arvopaperikeskus voi ulkoistaa jonkin ydintoiminnoistaan vasta saatuaan siihen luvan toimivaltaiselta viranomaiselta. Arvopaperikeskuksen on myös noudatettava useita ehtoja, jotta ulkoistaminen ei johda sen vastuun siirtämiseen tai niiden velvoitteiden muuttumiseen, joita sillä on osallistujia tai liikkeeseenlaskijoita kohtaan. DLT-pohjaista arvopapereiden selvitysjärjestelmää ylläpitävä arvopaperikeskus voi liiketoimintasuunnitelmastaan riippuen olla halukas jakamaan vastuun hajautetun tilikirjan, johon siirtokelpoiset arvopaperit kirjataan, ylläpidosta muiden toimijoiden, myös osallistujiensa, kanssa. DLT-pohjaisen arvopapereiden selvitysjärjestelmän olisi voitava pyytää vapautusta ulkoistamiseen sovellettavista vaatimuksista tällaisten innovatiivisten liiketoimintamallien kehittämiseksi. Tällaisessa tapauksessa niiden olisi osoitettava, että ulkoistamista koskevat säännökset eivät sovi yhteen liiketoimintasuunnitelmassa esitetyn hajautetun tilikirjan teknologian käytön kanssa, ja niiden olisi myös osoitettava, että tietyt ulkoistamista koskevat vähimmäisvaatimukset täyttyvät.

(22)Velvoite käyttää luottolaitosta tai sijoituspalveluyritystä välittäjänä siten, että vähittäissijoittajilla ei ole suoraa pääsyä arvopaperikeskuksen ylläpitämiin selvitys- ja toimitusjärjestelmiin, voi luoda mahdollisen sääntelyesteen sellaisten vaihtoehtoisten selvitysmallien kehittämiselle, jotka perustuvat hajautetun tilikirjan teknologiaan ja mahdollistavat vähittäisasiakkaiden suoran pääsyn järjestelmään. DLT-pohjaista arvopapereiden selvitysjärjestelmää ylläpitävän arvopaperikeskuksen olisi sen vuoksi voitava pyytää poikkeusta osallistujan käsitteestä, josta säädetään asetuksessa (EU) N:o 909/2014 (arvopaperikeskusasetus). Kun arvopapereiden selvitysjärjestelmää ylläpitävä arvopaperikeskus hakee poikkeusta asetuksen (EU) N:o 909/2014 (arvopaperikeskusasetus) mukaisesta välittämisvelvoitteesta, sen olisi varmistettava, että asianomaiset henkilöt ovat riittävän hyvämaineisia sekä rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjunnan tavoitteen näkökulmasta sopivia ja luotettavia. Arvopapereiden selvitysjärjestelmää ylläpitävän arvopaperikeskuksen olisi myös varmistettava, että näillä osallistujilla on riittävät valmiudet sekä riittävä pätevyys, kokemus ja tietämys kaupankäynnin jälkeisistä toiminnoista ja hajautetun tilikirjan teknologian toiminnasta.

(23)Toimijat, jotka voivat osallistua asetuksen (EU) N:o 909/2014 (arvopaperikeskusasetus) soveltamisalaan kuuluvaan arvopaperikeskukseen, perustuvat toimijoihin, jotka voivat osallistua direktiivin 98/26/EY (maksu- ja selvitysjärjestelmiä koskeva direktiivi) mukaisesti nimettyyn ja ilmoitettuun arvopapereiden selvitysjärjestelmään, koska asetuksessa (EU) N:o 909/2014 (arvopaperikeskusasetus) edellytetään arvopaperikeskusten ylläpitämien arvopapereiden selvitysjärjestelmien nimeämistä ja ilmoittamista direktiivin 98/26/EY mukaisesti. DLT-pohjainen arvopapereiden selvitysjärjestelmä, joka hakee vapautusta asetuksen (EU) N:o 909/2014 (arvopaperikeskusasetus) mukaisista osallistumista koskevista vaatimuksista, ei olisi direktiivin 98/26/EY mukaisten osallistumista koskevien vaatimusten mukainen. Näin ollen tällaista DLT-pohjaista arvopapereiden selvitysjärjestelmää ei voitaisi nimetä eikä ilmoittaa kyseisen direktiivin mukaisesti. Tämä ei kuitenkaan estäisi nimeämästä ja ilmoittamasta DLT-pohjaista arvopapereiden selvitysjärjestelmää, joka täyttää kaikki direktiivin 98/26/EY vaatimukset.

(24)Asetuksessa (EU) N:o 909/2014 (arvopaperikeskusasetus) kannustetaan toimittamaan transaktiot keskuspankkirahassa. Jos käteissuoritus keskuspankkirahassa ei ole käytettävissä eikä toteutettavissa, toimitus voidaan toteuttaa liikepankkirahassa. Tätä säännöstä voi olla vaikea soveltaa DLT-pohjaista arvopapereiden selvitysjärjestelmää ylläpitävään arvopaperikeskukseen, koska tällaisen arvopaperikeskuksen olisi tehtävä siirtoja käteistileillä samalla kun arvopapereita luovutetaan käyttämällä hajautetun tilikirjan teknologiaa. DLT-pohjaista arvopapereiden selvitysjärjestelmää ylläpitävän arvopaperikeskuksen olisi voitava pyytää vapautusta käteistoimituksia koskevista asetuksen (EU) N:o 909/2014 (arvopaperikeskusasetus) säännöistä kehittääkseen innovatiivisia ratkaisuja, kuten toimitustokenien (settlement coin) tai sähköisen rahan tokenien käyttöä, sellaisina kuin ne on määritelty kryptovarojen markkinoista annetussa asetuksessa (EU) N:o 2021/XX.

(25)Asetuksessa (EU) N:o 909/2014 (arvopaperikeskusasetus) edellytetään, että arvopaperikeskus tarjoaa pääsyn toiseen arvopaperikeskukseen ja muihin markkinainfrastruktuureihin. Pääsyn tarjoaminen DLT-pohjaista arvopapereiden selvitysjärjestelmää ylläpitävään arvopaperikeskukseen voi aiheuttaa rasitteita tai vaikeuksia, koska perinteisten järjestelmien yhteentoimivuutta hajautetun tilikirjan teknologian kanssa ei ole vielä testattu. DLT-pohjaisen arvopapereiden selvitysjärjestelmän olisi myös voitava pyytää poikkeusta tällaisista säännöistä, jos se voi osoittaa, että tällaisten sääntöjen soveltaminen on suhteetonta kyseisen arvopapereiden selvitysjärjestelmän kokoon nähden.

(26)Riippumatta säännöstä, jota koskevaa poikkeusta pyydetään, DLT-pohjaista arvopapereiden selvitysjärjestelmää ylläpitävän arvopaperikeskuksen olisi osoitettava, että pyydetty poikkeus on oikeasuhteinen ja perusteltavissa hajautetun tilikirjan teknologian käytöllä. Poikkeus olisi myös rajattava DLT-pohjaiseen arvopapereiden selvitysjärjestelmään, eikä se saisi kattaa muita saman arvopaperikeskuksen ylläpitämiä arvopapereiden selvitysjärjestelmiä.

(27)Myös DLT-pohjaisiin markkinainfrastruktuureihin olisi myös sovellettava lisävaatimuksia perinteisiin markkinainfrastruktuureihin verrattuna. Nämä vaatimukset ovat tarpeen, jotta voidaan välttää riskit, jotka aiheutuvat hajautetun tilikirjan teknologian käytöstä tai DLT-pohjaisen markkinainfrastruktuurin uudenlaisesta toimintatavasta. Siksi DLT-pohjaisen markkinainfrastruktuurin olisi laadittava selkeä liiketoimintasuunnitelma, jossa esitetään yksityiskohtaisesti, miten hajautetun tilikirjan teknologiaa käytetään ja mitä oikeudellisia järjestelyjä on otettu käyttöön.

(28)DLT-pohjaista arvopapereiden selvitysjärjestelmää ylläpitävän arvopaperikeskuksen tai sellaisen DLT-pohjaisen monenkeskisen kaupankäyntijärjestelmän, jolla on lupa itse toteuttaa DLT-siirtokelpoisia arvopapereita koskevien transaktioiden toimitus, olisi laadittava oman hajautetun tilikirjan teknologiansa toimintaa koskevat säännöt, mukaan lukien säännöt, jotka koskevat kyseiseen teknologiaan pääsyä, siihen osallistuvia solmupisteitä ja mahdollisiin eturistiriitoihin puuttumista, sekä otettava käyttöön riskinhallintatoimenpiteet.

(29)DLT-pohjainen markkinainfrastruktuuri olisi velvoitettava tiedottamaan jäsenille, osallistujille, liikkeeseenlaskijoille ja asiakkaille siitä, miten se aikoo harjoittaa toimintaansa ja miten hajautetun tilikirjan teknologian käyttö eroaa siitä, miten perinteinen monenkeskinen kaupankäyntijärjestelmä tai arvopapereiden selvitysjärjestelmää ylläpitävä arvopaperikeskus tavallisesti tarjoaa palveluja.

(30)DLT-pohjaisessa markkinainfrastruktuurissa olisi käytettävä hajautetun tilikirjan teknologian käyttöön liittyviä erikoistuneita ja luotettavia tietotekniikka- ja kyberjärjestelyjä. Näiden järjestelyjen olisi oltava oikeassa suhteessa DLT-pohjaisen markkinainfrastruktuurin liiketoimintasuunnitelman luonteeseen, laajuuteen ja monimutkaisuuteen. Näillä järjestelyillä olisi myös kaikkina aikoina varmistettava tarjottujen palvelujen luotettavuus, jatkuvuus ja turvallisuus, mukaan lukien mahdollisesti käytettävien älykkäiden sopimusten luotettavuus. DLT-pohjaisten markkinainfrastruktuurien olisi myös varmistettava hajautetun tilikirjan teknologialla tallennettujen tietojen eheys, turvallisuus, luottamuksellisuus, saatavuus ja käytettävyys. DLT-pohjaisesta markkinainfrastruktuurista vastaavan toimivaltaisen viranomaisen olisi voitava vaatia tarkastusta sen varmistamiseksi, että tietotekniikka- ja kyberjärjestelyt ovat kokonaisuudessaan tarkoituksenmukaiset. DLT-pohjaisen markkinainfrastruktuurin olisi vastattava tällaisen tarkastuksen kustannuksista.

(31)Jos DLT-pohjaisen markkinainfrastruktuurin liiketoimintasuunnitelmaan sisältyy asiakkaiden varojen, kuten käteisen tai muiden rahavarojen, tai asiakkaiden DLT-siirtokelpoisten arvopapereiden säilyttäminen tai jokin tapa päästä käsiksi tällaisiin DLT-siirtokelpoisiin arvopapereihin, muun muassa salausavainten muodossa, DLT-pohjaisella markkinainfrastruktuurilla olisi oltava asianmukaiset järjestelyt asiakkaidensa varojen suojaamiseksi. Niiden ei pitäisi käyttää asiakkaiden varoja omaan lukuunsa muutoin kuin asiakkaiden nimenomaisella ennakkosuostumuksella. DLT-pohjaisessa markkinainfrastruktuurissa olisi erotettava asiakkaiden varat tai DLT-siirtokelpoiset arvopaperit tai tavat päästä käsiksi kyseisiin varoihin sen omista ja muiden asiakkaiden varoista. DLT-pohjaisten markkinainfrastruktuurien yleisillä tietotekniikka- ja kyberjärjestelyillä olisi varmistettava, että asiakkaiden varat ovat suojassa petoksilta, kyberuhilta ja toimintahäiriöiltä.

(32)Erityisluvan saadessaan DLT-pohjaisilla markkinainfrastruktuureilla olisi myös oltava valmiina uskottava irtautumisstrategia siltä varalta, että DLT-pohjaisten markkinainfrastruktuurien järjestelmä lakkautetaan tai erityislupa tai jotkin myönnetyistä poikkeuksista peruutetaan.

(33)DLT-pohjaisen markkinainfrastruktuurin erityisluvan myöntämisessä olisi noudatettava samoja menettelyjä kuin myönnettäessä lupaa perinteiselle monenkeskiselle kaupankäyntijärjestelmälle tai arvopaperikeskukselle silloin kun kyseinen arvopaperikeskus hakee lupaa ylläpitää uutta arvopapereiden selvitysjärjestelmää. Lupaa hakevan DLT-pohjaisen infrastruktuurin olisi kuitenkin lupaa hakiessaan ilmoitettava, mitä poikkeuksia se aikoo hakea. Toimivaltaisen viranomaisen olisi kuultava ESMAa ennen kuin se myöntää luvan DLT-pohjaiselle markkinainfrastruktuurille. ESMAn olisi annettava ei-sitova lausunto ja hakemusta tai pyydettyjä poikkeuksia koskevia mahdollisia suosituksia. ESMAn olisi myös kuultava muiden jäsenvaltioiden toimivaltaisia viranomaisia. Antaessaan ei-sitovan lausuntonsa ESMAn olisi pyrittävä rahoitusvakauden, markkinoiden luotettavuuden ja sijoittajansuojan varmistamiseen. Tasapuolisten toimintaedellytysten ja terveen kilpailun varmistamiseksi sisämarkkinoilla ESMAn olisi ei-sitovalla lausunnollaan pyrittävä myös varmistamaan eri toimivaltaisten viranomaisten myöntämien poikkeusten johdonmukaisuus ja oikeasuhteisuus unionissa.