FI

Bryssel 16.11.2006

KOM(2006) 687 lopullinen

2006/0229 (COD)

Ehdotus

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS

yhteisön tilasto-ohjelmasta vuosiksi 2008–2012

(komission esittämä)

PERUSTELUT

1. Ehdotuksen tausta

Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet

Luotettavat tilastotiedot EU:n taloudellisesta, sosiaalisesta ja ympäristöllisestä tilanteesta ja kansallisista ja alueellisista osatekijöistä ovat välttämätön edellytys Euroopan yhdentymisprosessille. Ne tarjoavat EU:n toimielimille, jäsenvaltioille, yrityksille ja kansalaisille tarpeelliset tosiasioihin perustuvat keinot, joiden avulla voidaan arvioida eurooppalaisten poliittisten aloitteiden tarvetta ja edistymistä. Yhdenmukaistetut ja vertailukelpoiset tilastot ovat myös välttämättömiä, jotta suuri yleisö voi ymmärtää Eurooppaan liittyviä asioita, kansalaiset voivat osallistua demokraattiseen prosessiin ja keskusteluun Euroopan tulevaisuudesta ja talouden toimijat osallistua yhtenäismarkkinoille.

Tätä taustaa vasten nyt käsiteltävänä olevan ehdotuksen tavoitteena on luoda kattava strateginen ohjelma yhteisön virallisia tilastoja varten. Siihen olisi kuuluttava tuotteiden ja palvelujen tuottaminen ja toimittaminen käyttäjille, tilastojen laadun parantaminen sekä Euroopan tilastojärjestelmän jatkokehittäminen (Euroopan tilastojärjestelmä – kumppanuusyhteistyö Eurostatin, kansallisten tilastoviranomaisten ja jäsenvaltioissa eurooppalaisten tilastojen tuottamisesta ja levittämisestä vastaavien muiden kansallisten viranomaisten välillä).

Yleinen tausta

Vaatimus monivuotisesta yhteisön tilasto-ohjelmasta perustuu neuvoston asetuksen (EY) N:o 322/97 3 artiklan 1 kohtaan, jonka mukaan yhteisön tilasto-ohjelmassa määritellään lähestymistavat, pääasialliset alat ja suunniteltujen toimenpiteiden tavoitteet enintään viiden vuoden ajaksi, ja se muodostaa puitteet kaikkien yhteisön tilastojen tuottamiselle. Yhteisön tilasto-ohjelma pannaan täytäntöön vuosittaisten työohjelmien avulla, joissa esitetään yksityiskohtaisemmin kutakin vuotta koskevat tavoitteet, sekä antamalla erityislainsäädäntöä tärkeimpiä toimia varten. Yhteisön tilasto-ohjelmasta laaditaan edistymistä koskeva väliraportti ja virallinen arviointi ohjelmakauden päätyttyä.

Voimassa olevat aiemmat säännökset

Voimassa oleva yhteisön tilasto-ohjelma, joka on hyväksytty Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä N:o 2367/2002/EY, kattaa vuodet 2003–2007 ja on kuudes laatuaan.

Johdonmukaisuus suhteessa unionin muuhun politiikkaan ja muihin tavoitteisiin

Virallisten yhteisön tilastojen pääasiallisena tarkoituksena on tuottaa yhteisön politiikkojen kehittämisen, seurannan ja arvioinnin tueksi luotettavia, objektiivisia, vertailukelpoisia ja johdonmukaisia tietoja. Joillain aloilla tilastotietoja käytetään myös suoraan yhteisön toimielinten keskeisten politiikkojen hallintaan. Ehdotuksen liitteessä 2 selvitetään, miten virallisia yhteisön tilastoja käytetään perustamissopimuksen osastojen mukaisesti jaoteltujen eri politiikanalojen tukena.

Vaikka virallisia tilastoja käytetäänkin lähes kaikkien yhteisön politiikkojen tukena, ohjelmalle on asetettu seuraavat kaikenkattavat painopistealueet:

– vauraus, kilpailukyky ja kasvu,

– solidaarisuus, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus ja kestävä kehitys,

– turvallisuus sekä

– Euroopan unionin laajentuminen edelleen.

2. Kuulemiset ja vaikutusten ja seurausten analysointi

Intressitahojen kuuleminen

Kuulemismenettely, tärkeimmät kohderyhmät ja yleiskuvaus vastaajista

Jäsenvaltiot, EFTA-maat ja ehdokasmaat ovat olleet suoraan mukana ehdotuksen valmistelussa. Kuuleminen kohdistettiin kansallisiin tilastoviranomaisiin, joiden pääjohtajat ovat jäseniä tai tarkkailijoita neuvoston päätöksellä 89/382/ETY perustetussa tilasto-ohjelmakomiteassa. Lisäksi ohjelman eri osia on käsitelty yksityiskohtaisemmin Euroopan tilastojärjestelmän teknisissä työryhmissä, joihin kuuluu myös institutionaalisia käyttäjiä ja kansainvälisiä järjestöjä, jotka ovat mukana laajemmassa kansainvälisessä tilastoyhteistyössä.

Neuvoston päätöksellä 91/116/ETY (jota on muutettu neuvoston päätöksellä 97/255/EY) perustettu Euroopan talous- ja sosiaalitilastoja käsittelevä neuvoa-antava komitea (CEIES) antoi lausuntonsa ohjelmaluonnoksesta.

Neuvoston päätöksellä 91/115/ETY (jota on muutettu neuvoston päätöksellä 96/174/EY) perustettu raha-, rahoitus- ja maksutasetilastokomitea (CMFB) antoi myös lausuntonsa ohjelmaluonnoksesta.

Tiivistelmä vastauksista ja siitä, miten ne on otettu huomioon

Kansallisten tilastoviranomaisten kuuleminen toi merkittävää ja rakentavaa palautetta. Tärkeimpiä jäsenvaltioiden käsittelemiä näkökohtia olivat: yhteisön tilasto-ohjelman ja yhteisön tilastoja koskevan oikeudellisen peruskehyksen muiden osien ja Euroopan tilastoja koskevien käytännesääntöjen välinen suhde; tilastotoimien ja -vaatimusten priorisointi; yrityksille aiheutuva vastaustaakka; Euroopan tilastojärjestelmän joustavuus ja sen kyky vastata käyttäjien tarpeisiin sekä tilastosalaisuuden suoja. Tämän palautteen perusteella jäsenvaltioille esitettiin selvennyksiä useisiin kysymyksiin, ja ehdotuksen säädösosaan ja liitteeseen 1 tehtiin useita parannuksia. Osaa jäsenvaltioiden ehdotuksista ei kuitenkaan voitu toteuttaa kokonaan erityisesti priorisoinnin osalta. Lisäksi palaute koski perustamissopimuksen eri osastoihin liittyviä monia lähestymistapoja ja tavoitteita, minkä johdosta ehdotuksen liitteeseen 2 tehtiin useita selvennyksiä ja parannuksia.

CEIES:n lausunnossa ehdotukseen suhtauduttiin myönteisesti, mutta CEIES totesi myös tarpeen toteuttaa parannuksia, jotka liittyvät erityisesti Euroopan tilastojärjestelmän johdonmukaisuuteen, suuntautumiseen laajempiin käyttäjäryhmiin, metatietojen toimittamiseen, tilastojen erittelyyn sukupuolen mukaan sekä niiden rakenteellisten indikaattoreiden luettelon riittävyyteen, joilla nyt mitataan edistymistä Lissabonin tavoitteissa. Lisäksi CEIES esitti varauksia tilastovaatimusten eriyttämisestä suurten ja pienten jäsenvaltioiden välillä. Tämän palautteen perusteella ehdotukseen tehtiin joitain parannuksia, jotka koskivat esimerkiksi sosiaalitilastojen erittelyä sukupuolen mukaan sekä metatietokannan kehittämistä ja toteuttamista.

CMFB suhtautui ehdotukseen myönteisesti ja piti sitä tasapainoisena ja rakenteeltaan onnistuneena. CMFB kannatti yleisesti ohjelmassa määriteltyjä pääasiallisia toimintakohteita ja tavoitteita erityisesti talous- ja rahapolitiikkaa koskevien tilastojen osalta, kunhan ne eivät viivästytä vuodeksi 2007 jo suunniteltuja kehityskohteita näillä aloilla. CMFB piti hyvänä tilastoalan hallinnon ja priorisoinnin korostamista ja jakoi näin ECOFIN-neuvoston näkemykset tarpeesta varmistaa sopivat käytänteet, voimavarat ja valmiudet laadukkaiden tilastojen tuottamiseksi Euroopan ja kansallisella tasolla. Mitä välineisiin tulee, CMFB suhtautui myönteisesti tavoitteisiin, jotka koskevat entistä parempaa kykyä vastata käyttäjien tarpeisiin, johdonmukaisuuden kehittämistä tilastojen ja tilastojärjestelmien välillä sekä tarvetta tehostaa luottamuksellisten tietojen vaihtoa tilastoviranomaisten välillä.

Asiantuntijatiedon käyttö

Ulkopuolista asiantuntijatietoa ei tarvittu.

Vaikutusten ja seurausten analysointi

Asetuksen (EY) N:o 322/97 3 artiklan 1 kohdan vaatimusten vuoksi ei ole kysymys siitä, pitäisikö säännöksiä antaa vai ei. Kysymys on siitä, miten asetuksen (EY) N:o 322/97 vaatimukset voidaan täyttää tavalla, josta on eniten etua unionille.

Tilastojen vaikutusten arviointi on monimutkaista niin käsitteellisesti kuin käytännössä. Ensinnäkin tilastojen vaikutukset ovat useimmiten välillisiä. Ne ovat tulosta tilastotietojen perusteella – eri tasoilla, kokonaan tai osittain ja poliittisista tai rahoitussyistä – tehdyistä päätöksistä ja toteutetuista toimista, kun kyseisissä päätöksissä ja toimissa heijastuu välillisesti tilastotiedon saatavuus ja laatu. Näiden vaikutusten yksityiskohtainen analysointi ei useinkaan ole käytännössä mahdollista eikä taloudelliselta kannalta oikeasuhteista. Sen vuoksi on vaikeaa puhua tilastotietojen sosiaalista, taloudellisista tai ympäristövaikutuksista. Tilastojen arvo liittyy ennemminkin siihen, miten ne soveltuvat muiden politiikanalojen vaikutusten arviointiin.

Toiseksi yhteisön tilasto-ohjelma on kehys, jossa määritellään tulevan kehittämistyön suunta ja yleistavoitteet, jotka vuorostaan määritellään konkreettisemmin vuosittaisissa ohjelmissa ja erityislainsäädännössä. Sen vuoksi tässä vaiheessa ei voida tehdä tarkempaa analyysia vaikutuksista ja seurauksista, vaan se tehdään tarkempien ehdotusten laadinnan yhteydessä.

On kuitenkin myös selvää, että yhteisön tilasto-ohjelman tietynlaisella lähestymistavalla on joitain välittömiä vaikutuksia, joita voidaan arvioida yleisesti ja verrata kahden vaihtoehdon eli rajoitetun ja kokonaisvaltaisen lähestymistavan välillä. Nämä vaikutukset liittyvät seuraaviin:

A. Euroopan tilastojärjestelmän kyky toimittaa laadultaan riittäväntasoisia (eli asiaankuuluvia, tarkkoja, oikea-aikaisia ja täsmällisiä, helppokäyttöisiä ja selkeitä, vertailukelpoisia, johdonmukaisia) tilastoja, jotka tukevat tehokkaasti yhteisön politiikkoja.

B. Tilastotoimien täytäntöönpanosta vastaaville jäsenvaltioille aiheutuvat kustannukset.

C. Tilastokyselyihin vastaamisesta yrityksille ja kotitalouksille aiheutuva taakka.

Vastaus A: Rajoitetulla lähestymistavalla varmistettaisiin nykyisten tilastojen tuottaminen edelleen, mutta se ei todennäköisesti tyydyttäisi tarvetta valmiuksien parantamiseen, jotta uusiin käyttäjien tarpeisiin voitaisiin vastata nopeammin. Lisäksi se ei todennäköisesti takaisi merkittäviä parannuksia Euroopan tason aggregaattien oikea-aikaisuuteen, koska ne olisivat edelleen riippuvaisia perinteisistä Euroopan tilastojärjestelmän välineistä ja prosesseista, joissa yhteisön tilastojen laatiminen edellyttää aina kansallisten aggregaattien saatavuutta.

Tätä vastoin kokonaisvaltainen lähestymistapa – jossa yhteisön tilasto-ohjelmalla toisaalta ohjataan erilaisten välineiden kehittämistä Euroopan tilastojärjestelmää varten, kuten eurooppalaista otantaa, tilapäisten moduulien laajempaa käyttöä, vaatimusten eriyttämistä ja hallinnollisten tietolähteiden laajempaa käyttöä, ja toisaalta määritellään periaatteet prioriteettien uudelleen tarkastelemiseksi ja sellaisten vaatimusten vähentämiseksi, jotka eivät enää ole kustannustehokkaita – lisää Euroopan tilastojärjestelmän kykyä täyttää yhteisön politiikkoihin liittyvät uudet tarpeet siten, että samalla voidaan täyttää nykyiset keskeiset tarpeet.

Vastaus B: Samanlaisissa olosuhteissa rajoitettu lähestymistapa johtaisi todennäköisesti siihen, että joko jäsenvaltioiden kustannukset kasvaisivat asteittain, koska uusiin (lisä)vaatimuksiin on vastattava perinteisin välinein, tai että joihinkin tilastotarpeisiin olisi vastattava virallisten tilastojärjestelmän ulkopuolisilla lähteillä. Tämä olisi kuitenkin haitallista tilastojärjestelmän merkityksellisyydelle, johdonmukaisuudelle ja valvonnalle kokonaisuudessaan.

Tätä vastoin kokonaisvaltainen lähestymistapa – jossa yhteisön tilasto-ohjelma sisältää yhteiset toimintatavat ja tavoitteet tällaisia välineitä varten – lisää Euroopan tilastojärjestelmän kykyä vastata käyttäjien tarpeisiin kustannustehokkaammalla tavalla ja antaa siten jäsenvaltioille mahdollisuuden tasapainottaa vaatimukset ja voimavarat paremmin.

Vastaus C: Rajoitettu lähestymistapa johtaisi todennäköisesti siihen, että vastaustaakan asteittaisen lisääntymisen riski kasvaisi merkittävästi. Tämä olisi seurausta siitä, että Euroopan tilastojärjestelmässä ei olisi otettu käyttöön joustavampia välineitä tasoittamaan uusista politiikan tarpeista aiheutuvaa taakkaa. Tätä vastoin kokonaisvaltaisen lähestymistavan avulla Euroopan tilastojärjestelmässä voitaisiin aktiivisesti hallita vastaustaakkaa ja säilyttää samalla toiminnan merkityksellisyys korkeana.

Sen vuoksi yhteisön tilasto-ohjelmaan on valittu kokonaisvaltainen lähestymistapa.

3. Ehdotukseen liittyvät oikeudelliset näkökohdat

Ehdotetun toimen lyhyt kuvaus

Ehdotuksella perustetaan yhteisön tilasto-ohjelma vuosiksi 2008–2012. Ohjelmassa määritetään suunniteltujen toimien lähestymistavat, pääasialliset toiminta-alueet ja tavoitteet, ja lisäksi siinä esitetään tiivistetysti tilastotarpeet ja -vaatimukset Euroopan unionin politiikan tarpeiden näkökulmasta.

Oikeusperusta

Ohjelma perustuu perustamissopimuksen 285 artiklaan.

Toissijaisuusperiaate

Ehdotetulle toimelle (yhteisön tilasto-ohjelma vuosiksi 2008–2012) asetettuja tavoitteita ei voida saavuttaa riittävän hyvin jäsenvaltioiden tasolla, vaan ne voidaan saavuttaa paremmin yhteisön tasolla yhteisön säädöksen pohjalta, koska ainoastaan komissio voi koordinoida tarpeellista tilastotiedon yhdenmukaistamista yhteisön tasolla kaikilla tämän säädöksen soveltamisalaan kuuluvilla tilastoaloilla. Sen sijaan jäsenvaltiot voivat suorittaa varsinaisen tiedonkeruun. Näin ollen yhteisö voi hyväksyä toimenpiteitä perustamissopimuksen 5 artiklassa määrätyn toissijaisuusperiaatteen mukaisesti.

Suhteellisuusperiaate

Ehdotus on suhteellisuusperiaatteen mukainen seuraavista syistä:

Ehdotuksessa määritetään tavoitteet viisivuotiskaudeksi. Nämä tavoitteet määritellään ja ohjelmoidaan tarkemmin komission vuotuisissa tilastoja koskevissa työohjelmissa, jotka laaditaan läheisessä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa ja hyväksytään tilasto-ohjelmakomitean lausunto huomioon ottaen. Lisäksi uusista tilastovaatimuksista säädetään erityislainsäädännöllä, jonka laadinnassa jäsenvaltiot ovat suoraan mukana jo varhaisessa vaiheessa.

Kuten ehdotuksen 4 artiklan 2 kohdassa todetaan, komission vuotuisten tilastoja koskevien työohjelmien laadinnassa otetaan huomioon laadittavien tilastojen kustannustehokkuus ja varmistetaan jatkuva prioriteettien uudelleentarkastelu, jotta jäsenvaltioiden ja komission voimavarat tulevat käytetyiksi mahdollisimman tehokkaasti ja jotta vastaustaakka on mahdollisimman vähäinen. Lisäksi ehdotuksessa määritetään erityistavoite, joka koskee sellaisten menetelmien ja menettelyjen toteuttamista, joilla arvioidaan tilastojen kustannuksia – samoin periaattein ja menetelmin kuin muissa vastaavissa muissa järjestelmissä, kuten EU:n nettomääräisten kustannusten mallissa ja standardikustannusmallissa – ja hyötyjä ja joita on tarkoitus käyttää nykyisten tilastovaatimusten uudelleentarkastelussa ja käyttäjien uusien pyyntöjen arvioinnissa, sekä erityistavoite, joka koskee yritysten vastaustaakan seurantaa ja pyrkimyksiä löytää keinoja sen vähentämiseen.

Sääntelytavan valinta

Ehdotettu sääntelytapa: muu.

Muut keinot eivät olisi riittäviä seuraavasta syystä:

Kun otetaan huomioon ehdotuksen tavoite ja sisältö, sopivin sääntelytapa on päätös.

4. Talousarviovaikutukset

Tämänhetkisen arvion mukaan Eurostat tarvitsee ohjelman täytäntöönpanoon resursseja yhteensä 274,2 miljoonaa euroa ohjelmakaudella. Tämä määrä on talousarviomäärärahojen määrä, jonka Eurostat tarvitsee kaikkien ohjelmassa kuvattujen toimien toteuttamiseksi seuraavia eriä lukuun ottamatta:

– henkilöstö- ja hallintomenot,

– toimintamäärärahat muista tilastoalan budjettikohdista, joita voidaan ottaa lisäksi käyttöön uusien sääntelytarpeiden kattamiseksi vuosina 2008–2012 (Edicom-tyyppiset toimet),

– muiden pääosastojen omista budjettikohdistaan tarjoamat toimintamäärärahat,

– kansalliset ja alueelliset resurssit.

Eurostat siirtää omia toiminta- ja henkilöresurssejaan ohjelmassa asetettujen painopisteiden mukaisesti pystyäkseen toteuttamaan ohjelman ensisijaiset toimet. Kun otetaan huomioon tilastotyön kehitys – ja huolimatta tavoitteesta kohdistaa resurssit uudelleen prioriteettien uudelleentarkastelun perusteella – on syytä varautua siihen, että suunniteltu resurssitaso ei välttämättä riitä kaikkien vaatimusten toteuttamiseen. Siinä tapauksessa tässä ohjelmassa suunniteltujen tehtävien mahdollisesta lykkäystarpeesta ilmoitetaan vuotuisissa työohjelmissa ottaen huomioon seuraavat seikat:

– budjettivallan käyttäjien komissiolle osoittamat resurssit sekä

– Euroopan tilastojärjestelmän piirissä käytettävissä olevat resurssit tehtävien toteutukseen.

5. Lisätiedot

Uudelleentarkastelu-, tarkistus- tai raukeamislauseke

Ehdotus sisältää uudelleentarkastelulausekkeen.

Ehdotus sisältää raukeamislausekkeen.

Euroopan talousalue

Ehdotettu säädös koskee ETA-sopimuksen soveltamisalaan kuuluvaa alaa, minkä vuoksi se olisi ulotettava koskemaan Euroopan talousaluetta.

2006/0229 (COD)

Ehdotus

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS

yhteisön tilasto-ohjelmasta vuosiksi 2008–2012

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 285 artiklan,

ottavat huomioon komission ehdotuksen [1],

ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon [2],

ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon [3],

noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä [4]

sekä katsovat seuraavaa:

(1) Yhteisön tilastoista 17 päivänä helmikuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 322/97 [5] mukaisesti olisi laadittava monivuotinen yhteisön tilasto-ohjelma.

(2) Yhteisön on asetuksen (EY) N:o 322/97 mukaisesti voitava saada oikeaan aikaan käyttöönsä jäsenvaltioiden kesken vertailukelpoisia, ajantasaisia, luotettavia, asianmukaisia ja mahdollisimman tehokkaasti tuotettuja tilastotietoja politiikkansa suunnittelua, toteutusta, seurantaa ja arviointia varten.

(3) Yhteisön tilastotietojen johdonmukaisuuden ja vertailukelpoisuuden varmistamiseksi on tarpeen laatia viisivuotiskaudeksi yhteisön tilasto-ohjelma, jossa määritellään vahvistettujen painopisteiden mukaisesti suunniteltujen toimien lähestymistavat, pääasialliset alat sekä tavoitteet.

(4) Yhteisön tilastojen erityinen laatimistapa edellyttää kehittyvässä yhteisön tilastojärjestelmässä erityisen kiinteää yhteistyötä, jota tehdään päätöksellä 89/382/ETY, Euratom [6] perustetussa tilasto-ohjelmakomiteassa järjestelmän mukauttamiseksi etenkin antamalla edellä tarkoitettujen yhteisön tilastojen tuottamiseksi tarvittavat säännökset. Tässä yhteydessä on otettava huomioon rasitteet, joita tietojen antamisesta aiheutuu yrityksille, keskus- tai paikallishallinnon yksiköille, kotitalouksille tai yksityishenkilöille.

(5) Yhteisön tilastojen tuottaminen viisivuotisen ohjelman sääntelykehyksen mukaisesti voidaan saavuttaa Eurostatin ja kansallisten viranomaisten tiiviillä, koordinoidulla ja johdonmukaisella yhteistyöllä. Eurostatin tulisi tätä varten varmistaa, että erityyppisistä kansallisista viranomaisista kootaan Euroopan tilastojärjestelmän muodostava koordinoitu verkosto sen takaamiseksi, että Euroopan unionin politiikkaa varten tarvittavat tilastot ovat saatavilla oikeaan aikaan.

(6) Kun kansalliset ja yhteisön tilastoviranomaiset laativat ja jakavat yhteisön tilastoja tämän päätöksen mukaisesti, niiden olisi noudatettava periaatteita, jotka on vahvistettu Euroopan tilastoja koskevissa käytännesäännöissä, jotka ovat liitteenä 25 päivänä toukokuuta 2005 annetussa komission suosituksessa kansallisten ja yhteisön tilastoviranomaisten riippumattomuudesta, koskemattomuudesta ja vastuuvelvollisuudesta [7].

(7) Komission vuotuisten tilastoja koskevien työohjelmien laadinnassa olisi otettava huomioon tarve tilastoalan prioriteettien jatkuvaan uudelleentarkasteluun, prosessien yksinkertaistaminen ja merkitykseltään pienenevien vaatimusten vähentäminen mukaan luettuna, jotta käytettävissä olevat resurssit voitaisiin käyttää parhaalla mahdollisella tavalla.

(8) Koska tämän päätöksen eli vuosia 2008–2012 koskevan yhteisön tilasto-ohjelman tavoitteita ei voida riittävällä tavalla toteuttaa jäsenvaltioiden tasolla vaan ne voidaan toteuttaa tehokkaammin yhteisön tasolla, yhteisö voi toteuttaa toimenpiteitä perustamissopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä päätöksessä ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen näiden tavoitteiden saavuttamiseksi.

(9) Tässä päätöksessä vahvistetaan ohjelman koko keston ajaksi rahoituskehys, jota budjettivallan käyttäjä pitää talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen [8] 37 kohdan mukaisesti ensisijaisena ohjeenaan.

(10) Tämän ohjelman perustamista koskevat suuntaviivat on asetuksen (EY) N:o 322/97 3 artiklan 1 kohdan mukaisesti toimitettu tilasto-ohjelmakomitealle, neuvoston päätöksellä 91/116/ETY [9] perustetulle Euroopan talous- ja sosiaalitilastoja käsittelevälle neuvoa-antavalle komitealle sekä neuvoston päätöksellä 91/115/ETY [10] perustetulle raha-, rahoitus- ja maksutasetilastokomitealle,

OVAT TEHNEET TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Tilasto-ohjelman perustaminen

Perustetaan yhteisön tilasto-ohjelma vuosiksi 2008–2012 (jäljempänä ”ohjelma”). Ohjelma esitetään liitteissä I ja II.

Liitteessä I määritellään kyseisenä ajanjaksona toteutettavaksi suunniteltujen toimien lähestymistavat, pääasialliset alat sekä tavoitteet. Liitteessä II esitetään tiivistelmä Euroopan unionin politiikan tarpeiden kannalta tärkeistä tilastovaatimuksista.

2 artikla

Politiikan painopisteet

1. Ohjelma määräytyy seuraavien yhteisön politiikan pääasiallisten painopisteiden mukaisesti siten, että huomioon otetaan kansallisten viranomaisten ja komission resurssit:

– vauraus, kilpailukyky ja kasvu,

– solidaarisuus, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus ja kestävä kehitys,

– turvallisuus sekä

– Euroopan unionin laajentuminen edelleen.

2. Ohjelman yleisistä painopisteistä ja tavoitteista laaditaan yksityiskohtaiset vuotuiset suunnitelmat asetuksen (EY) N:o 322/97 mukaisesti.

3 artikla

Tilastoalan hallinto

1. Ohjelma pannaan täytäntöön Euroopan tilastoja koskevien käytännesääntöjen periaatteiden mukaisesti, ja tavoitteena on tuottaa ja jakaa korkealaatuisia ja yhdenmukaistettuja yhteisön tilastoja ja varmistaa Euroopan tilastojärjestelmän moitteeton toiminta kokonaisuudessaan. Kansallisten viranomaisten ja yhteisön tilastoviranomaisen on

(a) luotava sellainen institutionaalinen ja organisatorinen ympäristö, joka edistää virallisia tilastoja tuottavien ja jakavien kansallisten ja yhteisön tilastoviranomaisten tehokkuutta ja uskottavuutta;

(b) noudatettava eurooppalaisia standardeja, suuntaviivoja ja hyviä käytänteitä kansallisten ja yhteisön tilastoviranomaisten käyttämissä prosesseissa virallisten tilastojen organisoimista, keruuta, käsittelyä ja jakamista varten ja pyrittävä saavuttamaan mainetta hyvästä hallinnosta ja tehokkuudesta näiden tilastojen uskottavuuden vahvistamiseksi;

(c) varmistettava, että yhteisön tilastoissa noudatetaan eurooppalaisia laatustandardeja ja että ne vastaavat Euroopan unionin institutionaalisten käyttäjien, hallitusten, tutkimuslaitosten, kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden, yritysten ja laajan yleisön tarpeita.

4 artikla

Priorisointi, tehokkuus ja joustavuus

1. Ohjelmalla varmistetaan jatkuva tilastollinen tuki päätöksille ja arvioinneille yhteisön politiikan nykyisillä toiminta-alueilla ja tarjotaan tilastollista tukea mahdollisiin lisävaatimuksiin, joita uusista yhteisön politiikan aloitteista aiheutuu.

2. Komissio ottaa vuotuisten tilastoalan työohjelmien laadinnassa huomioon tuotettavien tilastojen kustannustehokkuuden ja varmistaa, että tilastoalan prioriteetteja tarkastellaan jatkuvasti uudelleen, jotta jäsenvaltioiden ja komission käytettävissä olevia resursseja voidaan käyttää parhaalla mahdollisella tavalla ja vastaajille aiheutuvaa taakkaa voidaan vähentää mahdollisimman paljon.

3. Ohjelmalla varmistetaan sellaisten välineiden kehittäminen, joilla Euroopan tilastojärjestelmän joustavuutta voidaan lisätä ja sen kykyä vastata oikea-aikaisesti käyttäjien muuttuviin tarpeisiin voidaan parantaa.

5 artikla

Rahoitus

1. Tämän ohjelman toteuttamisen rahoituskehys vuosiksi 2008–2012 on 274 200 000 euroa.

2. Budjettivallan käyttäjä myöntää vuotuiset määrärahat rahoituskehyksen rajoissa.

6 artikla

Kertomukset

1. Komissio laatii ja esittää tilasto-ohjelmakomitealle ohjelman kolmannen täytäntöönpanovuoden kuluessa välikertomuksen ohjelman edistymisestä.

2. Ohjelmakauden päättyessä komissio antaa tilasto-ohjelmakomiteaa kuultuaan ohjelman täytäntöönpanosta arviointikertomuksen. Kertomus laaditaan vuoden 2013 loppuun mennessä ja toimitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

3. Uudelleenpriorisoinnin tuloksista raportoiminen kuuluu osana ohjelman edistymistä koskevaan välikertomukseen ja lopulliseen arviointikertomukseen.

7 artikla

Voimaantulo

Tämä päätös tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

8 artikla

Osoitus

Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä […] päivänä […]kuuta […].

Euroopan parlamentin puolesta Neuvoston puolesta

Puhemies Puheenjohtaja

[…] […]

LIITE I

VIISIVUOTINEN TILASTO-OHJELMA: MONIALAISET KYSYMYKSET

Tämä liite koskee monialaisia näkökohtia, jotka ovat strategisesti tärkeitä yhteisön tilastojen keskipitkän ja pitkän aikavälin kehitykselle. Siinä kuvataan ensinnäkin, miten tilastopolitiikka itsessään edistää Euroopan yhdentymistä, toiseksi Euroopan tilastojärjestelmän yleisiä ominaispiirteitä ja yhteistyötä käyttäjien ja tuottajien välillä, ja kolmanneksi tärkeimpiä välineitä, joita yhteisön viranomainen käyttää yhteistyössä kansallisten viranomaisten kanssa. Tässä liitteessä esitetään tiivistetysti kunkin osa-alueen pääasialliset tavoitteet ja aloitteet, jotka on määrä toteuttaa tämän viisivuotiskauden aikana.

1. Tilastojen merkitys Euroopan yhdentymisessä

Luotettavat tilastotiedot EU:n taloudellisesta, sosiaalisesta ja ympäristöllisestä tilanteesta ja kansallisista ja alueellisista osatekijöistä ovat välttämätön edellytys Euroopan yhdentymisprosessille. Ne tarjoavat EU:n toimielimille, jäsenvaltioille, yrityksille ja kansalaisille tarpeelliset tosiasioihin perustuvat keinot, joiden avulla voidaan arvioida eurooppalaisten poliittisten aloitteiden tarvetta ja edistymistä. Yhdenmukaistetut ja vertailukelpoiset tilastot ovat myös välttämättömiä, jotta suuri yleisö voi ymmärtää Eurooppaan liittyviä asioita, kansalaiset voivat osallistua demokraattiseen prosessiin ja keskusteluun Euroopan tulevaisuudesta ja talouden toimijat osallistua yhtenäismarkkinoille.

Unionin syventyminen ja laajentuminen heijastuu Euroopan tilastojärjestelmään itseensä: Euroopan tilastojärjestelmän strategioihin ja toimenpiteisiin kuuluu jatkuva käsitteiden, määritelmien ja menetelmien yhdenmukaistaminen ja tarvittaessa tuotantoprosessien yhdentäminen ja yhteisten yhteensopivien järjestelmien toteuttaminen. Euroopan tilastojärjestelmän rakenteiden, strategioiden ja toimenpiteiden jatkokehittäminen on kuitenkin edelleen tarpeen, jotta varmistetaan, että järjestelmä pitää yllä ja kehittää tarvittavaa laatua ja tehokkuutta käyttäjien kaikkien tarpeiden tyydyttämiseksi. Muun muassa virallisia tilastoja koskevaa tutkimusta voidaan hyödyntää yhteisön tilastojen infrastruktuurin, tehokkuuden ja laadun kehittämisessä edelleen.

Ohjelmakauden tavoitteet ovat seuraavat:Käsitteet, luokitukset ja menetelmät kattavaa ”yhteistä tilastokieltä” yhdenmukaistetaan, kehitetään ja käytetään edelleen. Tärkeimpiä toimia tällä alueella ovat Euroopan kansantalouden tilinpitojärjestelmän tarkistus ja NACE Rev. 2 -toimialaluokituksen täytäntöönpano. Monikansallisia konserneja koskeva eurooppalainen tilastorekisteri kehitetään ja integroidaan tilastotuotannon prosesseihin.Standardeja ja yhteisiä välineitä, joita tarvitaan tilastotietojen ja metatietojen tehokkaaseen ja suojattuun vaihtoon Euroopan tilastojärjestelmässä, kehitetään edelleen ja pannaan täytäntöön yhteistyössä muiden asiaankuuluvien komission yksiköiden, Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja kansainvälisten järjestöjen kanssa. Näitä standardeja noudatetaan kaikilla asiaankuuluvilla aloilla.Kehitetään ja toteutetaan niin tilastojen käyttäjien kuin tuottajien saatavilla oleva metatietokanta, joka yhdistää tiedot ja metatiedot koko tiedontuotantosyklin osalta. Internetin käytön lisäämistä edistetään – ei pelkästään tilastojen jakamisessa loppukäyttäjille vaan myös muissa tilastotuotantoprosessin osissa.Euroopan tilastojärjestelmän yhdenmukaistettua salassapidon hallinnointia varten kehitetään ja pannaan täytäntöön menettelytapoja ja välineitä. Lisäksi kehitetään ja toteutetaan yhdenmukaistettuja välineitä, joiden avulla luvan saaneet tutkijat voivat saada parhaalla tavalla käyttöönsä tunnistetiedoista puhdistettuja mikrotason tietoja. Tietojen paljastumisriski arvioidaan asianmukaisesti, ja teknisiä välineitä kehitetään helpottamaan tilastotietojen saatavuutta ja jakamista.Keinoja välineiden vaihtamiseksi Euroopan tilastojärjestelmässä kehitetään. Avoimen lähdekoodin ohjelmistojen käyttöä edistetään tätä tarkoitusta varten.Lisäksi otetaan käyttöön välineitä, joilla virallisia tilastoja koskevasta tutkimuksesta saatuja tuloksia voidaan hyödyntää paremmin. |

2. Suhteet sidosryhmiin

2.1. Euroopan tilastojärjestelmä

Eurostat vastaa yhteisön tilastojen tuottamisesta EU:n politiikan tarpeisiin. Tämän ohjelman kattamien yhteisön tilastojen tehokas tuotanto, jossa jäsenvaltioiden viranomaiset vastaavat yhdenmukaistettujen kansallisten tilastojen tuotannosta ja Eurostat vastaa yhteisön tilastojen tuotannosta pääasiassa kansallisten tilastoviranomaisten toimittamien tietojen pohjalta, edellyttää tiivistä ja koordinoitua yhteistyötä. Tämä yhteistyö saavutetaan Euroopan tilastojärjestelmän avulla.

Euroopan tilastojärjestelmään kuuluvat kumppaneina Eurostat, kansalliset tilastolaitokset ja muut kansalliset tilastoelimet, jotka vastaavat kussakin jäsenvaltiossa eurooppalaisten tilastojen tuottamisesta ja jakamisesta, Euroopan tilastoja koskevien käytännesääntöjen periaatteiden mukaisesti. Eurostat vastaa tämän rakenteen tarpeellisesta hallinnoinnista ja koordinoinnista, jotta varmistetaan, että EU:n politiikan tueksi tarvittavat tilastot toimitetaan oikea-aikaisesti.

Kokemusten, parhaiden toimintatapojen, tietotaidon ja keskeisten menetelmätekniikoiden vaihtaminen Euroopan tilastojärjestelmän jäsenten välillä on myös keskeinen tekijä järjestelmän moitteettoman toiminnan kannalta. Sitä edistetään laatimalla tilastoalan eurooppalainen koulutusohjelma.

Ohjelmakauden tavoitteet ovat seuraavat:Komissio ja jäsenvaltiot tekevät tarpeelliset aloitteet Euroopan tilastoja koskevien käytännesääntöjen noudattamiseksi.Erilaisia menettelyjä ja rakenteita käytetään valvomaan ja ohjaamaan Eurostatia ja kansallisia tilastoviranomaisia käytännesääntöjen noudattamisessa. Korkean tason neuvoa-antava elin täydentää hallintorakennetta.Eurooppalaisia virallisia tilastoja varten otetaan käyttöön laatumerkintämenettely.Tilastoalan eurooppalaisen koulutusohjelman tavoitteena on parantaa yleisesti Euroopan tilastojen laatua kohottamalla tilastotieteilijöiden pätevyyttä, edistämällä heidän riippumattomuuttaan, kannustamalla niin teoreettista kuin käytännön koulutusta ja vaihtamalla parhaita toimintatapoja ja kokemuksia. |

2.2. Yhteistyö käyttäjien kanssa

Tiivis ja jatkuva vuoropuhelu yhteisön tilastojen käyttäjien kanssa heidän tarpeistaan, tilastojen tosiasiallisesta käytöstä ja prioriteeteista on ehdottoman välttämätöntä. Nykyinen yhteistyö käyttäjien kanssa on hyödyllistä, ja siihen kuuluvat muun muassa Euroopan talous- ja sosiaalitilastoja käsittelevän neuvoa-antava komitean (CEIES) toimet, yhteistyö eurooppalaisten liike-elämän keskusjärjestöjen kanssa ja viralliset keskustelut tilastoalan työohjelmasta komission yksiköiden kanssa. Koska kuitenkin yhteisön tilastojen käyttäjämäärä kasvaa ja käyttäjien tarpeet eriytyvät, Eurostatin on tarpeen vahvistaa entisestään vuoropuhelua Euroopan tilastojärjestelmän ja sen käyttäjien välillä.

Ohjelmakauden tavoitteet ovat seuraavat:Etäisyyttä käyttäjien ja tuottajien välillä lyhennetään parantamalla viestintää eri käyttäjäryhmien ja -verkostojen kanssa.Käyttäjien tarpeita aletaan tutkia ennakoivasti. Näin toimien Euroopan tilastojärjestelmä voi vastata tehokkaammin esiin nouseviin uusiin tarpeisiin.CEIES:ää vahvistetaan. Näin yhteisön tilastoista voidaan kehittää paremmin käyttäjille suunnattuja. |

2.3. Tekninen yhteistyö EU:n ulkopuolisten maiden kanssa

EU:n vuorovaikutus naapurimaiden ja muiden alueiden ja maiden kanssa ympäri maailmaa edellyttää luotettavia virallisia tilastoja taloudellisista ja yhteiskunnallisista olosuhteista kyseisissä maissa. Tällä alalla tehdään kattavaa teknistä yhteistyötä, jotta kyseisten maiden tilastollisia valmiuksia voidaan lisätä ja saada aikaan EU:n politiikkojen hallinnoinnissa tarvittavia tilastoja. Tämä koskee erityisesti EU:n ehdokasmaita. Yhteistyöhön kuuluu monien Euroopan tilastojärjestelmään kuuluvien kumppaneiden asiantuntemuksen hyödyntäminen.

Ohjelmakauden tavoite on seuraava:Valmistellaan ja pannaan täytäntöön alueellisia kehittämisohjelmia ja varmistetaan läheinen yhteys tilastoalan toimien ja EU:n ohjelmien laajempien tavoitteiden välillä. |

2.4. Yhteistyö kansainvälisten järjestöjen kanssa

Tilastojen on oltava vertailukelpoisia paitsi EU:n jäsenvaltioiden välillä, myös laajemmin kansainvälisellä tasolla, ja monet Euroopan tilastojärjestelmän osa-alueista perustuvat kansainvälisesti sovittuihin menetelmiin. Monissa tapauksissa Euroopan tilastojärjestelmä on johtava toimija ja kehittää standardeja etuajassa maailmanlaajuisiin standardeihin nähden. Tällöin on välttämätöntä, että maailmanlaajuisesti sovituissa menetelmissä otetaan huomioon Euroopassa tapahtunut kehitys. Kansainväliseen yhteistyöhön kuuluu myös tärkeiden hankkeiden yhteinen hallinnointi ja työohjelmien ja tiedonkeruutoimien koordinointi, jotta päällekkäistä työtä voidaan välttää.

Kokemus on osoittanut, että koordinoitu, yhteinen kanta on tärkeä, jotta EU:n prioriteetit saadaan asialistalle ja jotta kansainvälisiä tilastojärjestelmiä voidaan kehittää ja yhdenmukaistaa. Sen vuoksi on aloitettu EU:n kantojen tehostettu valmistelu ja koordinointi ennen korkean tason kansainvälisiä kokouksia.

Ohjelmakauden tavoitteet ovat seuraavat:Varmistetaan, että EU:lla on jatkuvasti edustus ja että tarvittaessa se koordinoi kantansa tärkeimmillä tilastoalan foorumeilla ja EU:n politiikan prioriteetteja koskevissa asioissa.Edistetään kansainvälistä yhteistyötä ja työohjelmien koordinointia päällekkäisen työn välttämiseksi ja kansainvälisten tilastojen vertailukelpoisuuden parantamiseksi. |

3. Välineet

3.1. Parempi sääntely

Asetuksen (EY) N:o 322/97 3 artiklan 2 kohdassa luetellaan kolmentyyppisiä ”yksittäisiä tilastotoimenpiteitä”, joita voidaan käyttää yhteisön tilasto-ohjelman täytäntöönpanoon. Ensinnäkin yhteispäätösmenettelyssä hyväksytty lainsäädäntö, jolla voidaan delegoida täytäntöönpanovaltuuksia komissiolle; toiseksi komission suoraan toteuttamat toimet, joita voidaan toteuttaa hyvin rajallisissa olosuhteissa: toimi ei saa kestää yli vuotta, kerättävien tietojen on oltava jo saatavilla tai saatavissa asiasta vastaavilta kansallisilta viranomaisilta, ja komission on maksettava mahdolliset kansallisella tasolla aiheutuvat lisäkustannukset; kolmanneksi sopimukset Eurostatin ja jäsenvaltioiden viranomaisten välillä.

Lainsäädännön hyväksymisen perustamissopimuksen määräysten mukaisesti tulisi olla ensisijainen vaihtoehto useimmissa tilanteissa, joissa tilastotietojen keruu on tarpeen. Tämä perustuu realistiseen lainsäädäntöpolitiikkaan ja on johdonmukaista komission yksinkertaisempaan ja paremmin kohdennettuun lainsäädäntöön tähtäävän politiikan kanssa. Uusia lainsäädäntöaloitteita valmistellaan perusteellisesti sidosryhmien kanssa, ja niissä olisi huomioitava käyttäjien tarpeet, vältettävä kohtuutonta vastaustaakkaa ja otettava asianmukaisesti huomioon prioriteetit, kustannukset ja toteutettavuus.

Ohjelmakauden tavoitteet ovat seuraavat:Tietyillä säännöllisesti tuotettavien yhteisön tilastojen aloilla, jotka ovat saavuttaneet riittävän maturiteetin, tehdään aloitteita sopimusten korvaamiseksi yhteisön lainsäädännöllä.Niillä tilastoaloilla, joilla yhteisön lainsäädäntö on monimutkaista, tehdään aloitteita lainsäädännön uudelleenlaatimiseksi ja yksinkertaistamiseksi.Sellaisilla tilastoaloilla, joilla yhteisön lainsäädäntö ei vastaa tehokkaasti käyttäjien tarpeita, prioriteetteja ja sosioekonomista tai teknologista ympäristöä, tehdään aloitteita lainsäädännön kumoamiseksi tai tarkistamiseksi. |

3.2. Lainsäädännön noudattamisen valvonta

Yhteisön tilastotoiminnan laatuun kuuluu – tieteellisten vaatimusten lisäksi – perusvaatimuksena se, että perustamissopimuksen ja johdetun oikeuden periaatteita noudatetaan. Sen vuoksi tehokas ja systemaattinen lainsäädännön soveltamisen valvonta on ensisijaista. Valvonnassa toteutetaan kattavaa ja johdonmukaista vaatimusten noudattamisen strategiaa, joka pohjautuu realistisen lainsäädäntöpolitiikan periaatteisiin, jäsenvaltioiden velvollisuuteen soveltaa tilastolainsäädäntöä systemaattisesti sekä johdonmukaiseen ja systemaattiseen noudattamisen valvontaan. Läheiset yhteydet toimivaltaisiin kansallisiin viranomaisiin kaikissa vaiheissa kuuluvat osana noudattamisen valvontaan.

Ohjelmakauden tavoite on seuraava:Varmistetaan yhteisön lainsäädännön noudattamisen systemaattinen valvonta. |

3.3. Paremmat valmiudet vastata käyttäjien tarpeisiin

Jotta voitaisiin parantaa käyttäjille tarjottavaa tilastopalvelua ja Euroopan tilastojärjestelmän tehokkuutta kokonaisuudessaan, on syytä kohdistaa toiminta selkeämmin EU:n politiikan keskeisiin tarpeisiin. Tämä perustuu ”First for Europe” -lähestymistapaan. Se on pragmaattinen strategia, jolla helpotetaan sellaisten eurooppalaisten aggregaattien kokoamista, jotka ovat erityisen tärkeitä yhteisön politiikan kannalta. Lisäksi on vahvistettava Euroopan tilastojärjestelmän joustavuutta ja sen valmiuksia vastata ripeästi käyttäjien muuttuviin tarpeisiin.

Ohjelmakauden tavoitteet ovat seuraavat:Johdonmukaisuutta tilastojärjestelmien välillä parannetaan. Siten vahvistetaan valmiuksia vastata käyttäjien tarpeisiin eri tilastolähteitä yhdistämällä.Tilapäisten moduulien käyttöä yhteisön tutkimuksissa laajennetaan erityistapauksissa. Tämä parantaa kykyä vastata uusiin tarpeisiin.Vaatimuksien eriyttämistä eurooppalaisiin aggregaatteihin sisältyvien maiden painon mukaan käytetään aiempaa enemmän. Siten alennetaan huomattavasti joillekin kansallisille viranomaisille aiheutuvia kustannuksia ja vastaajille aiheutuvaa taakkaa. Lisäksi tämä parantaa EU-aggregaattien oikea-aikaisuutta.Eurooppalaisia otoksia, joiden tarkoituksena on tuottaa laadukasta tietoa eurooppalaisten aggregaattien tasolla, voidaan käyttää erityistapauksissa. Siten parannetaan johdonmukaisuutta ja vertailukelpoisuutta ja virtaviivaistetaan tuotantoprosesseja. |

3.4. Rahoitustuki toimille, jotka edistävät yhteisön tavoitteiden saavuttamista

Jotta käyttäjien tarpeiden täyttäminen oikea-aikaisesti voidaan varmistaa, komissio voi tukea tilastojen kehittämistä ja valmiuksien rakentamista Euroopan tilastojärjestelmässä myöntämällä palvelusopimuksia tai tekemällä avustussopimuksia.

Ohjelmakauden tavoite on seuraava:Palvelusopimuksia ja avustussopimuksia myönnetään pyrkimyksenä varmistaa tilastojen optimaalinen kehittäminen ja valmiuksien rakentaminen Euroopan tilastojärjestelmässä siten, että käytettävissä olevia resursseja käytetään parhaalla mahdollisella tavalla. |

3.5. Kumppaneiden asiantuntemuksen hyödyntäminen yhteisön tarkoituksia varten

Euroopan tilastojärjestelmän tavoitteiden saavuttaminen ja ohjelmien, prosessien ja tuotteiden tarpeellisten parannusten toteuttaminen siten, että voidaan vastata käyttäjien lisääntyviin tarpeisiin, edellyttää paitsi riittäviä resursseja myös luovuutta ja kyvykkyyttä koko Euroopan tilastojärjestelmältä. Sen vuoksi otetaan käyttöön uusia tapoja järjestää tiettyjen toimien organisointi käytännössä – käyttäen hyväksi saatavilla olevaa asiantuntemusta ja hyviä toimintatapoja – jotta voidaan toteuttaa synergioita ja parantaa kaiken kaikkiaan tehokkuutta ja laatua.

Ohjelmakauden tavoite on seuraava:Luodaan yhteisiä rakenteita, välineitä ja prosesseja, joissa ovat mukana kansalliset viranomaiset ja asiaankuuluvat EY:n yksiköt ja joilla helpotetaan tiettyjen jäsenvaltioiden erikoistumista tiettyihin tilastotoimiin, mistä Euroopan tilastojärjestelmä kokonaisuudessaan hyötyy. |

3.6. Jakelu

Tilastojen jakamisen tavoitteita ja välineitä muutetaan huomattavasti ohjelmakaudella, jolloin ei pelkästään muuteta merkittävästi itse jakelutoiminnan luonnetta vaan myös muita tilastotuotantoprosessin vaiheita.

Internetin kapasiteetin ja saatavuuden nopea kehittyminen tekee siitä ensisijaisen välineen tilastotietojen jakamiseen tulevaisuudessa. Se lisää huomattavasti potentiaalista käyttäjäkuntaa ja luo siten uusia mahdollisuuksia jakelulle. Lisäksi se luo mahdollisuuden tehostettuun yhteistyöhön Eurostatin ja kansallisten tilastolaitosten välillä. Internet tuo kuitenkin mukanaan myös merkittäviä uusia haasteita tietojen käyttäjäystävälliselle esittämiselle siten, että käyttäjiä autetaan löytämään, tarkastelemaan ja ymmärtämään tilastoja. Nykyistä paperijulkaisujen ja erillisten (offline) sähköisten välineiden jakelua on kehitettävä täydentävänä jakelukeinona. Riittävät tukirakenteet käyttäjiä varten ja viestintä käyttäjäryhmien kanssa ovat tehokkaan jakelun tärkeitä osatekijöitä.

Ohjelmakauden tavoitteet ovat seuraavat:Eurostatin Internet-sivustoa kehitetään sisällön, helppokäyttöisyyden ja toiminnallisuuden osalta siten, että siitä tulee parhaiden käytänteiden mukainen.Yhteistyötä Euroopan tilastojärjestelmän ja muiden EY:n yksiköiden muiden jakelutahojen kanssa lisätään Internet-sivustojen käytön helpottamiseksi ja tilastotiedon käyttöarvon vahvistamiseksi käyttäjien kannalta. |

3.7. Kustannusten ja hyötyjen tasapaino

Euroopan tilastojärjestelmässä on valvottava tarkkaan tasapainon säilymistä yhteisön politiikan edellyttämien tietotarpeiden sekä niiden resurssien välillä, joita tarvitaan näiden tietojen tuottamiseksi EU:n, jäsenvaltioiden ja alueiden tasolla. Riittävien resurssien saatavuus kansallisella tasolla on erityisen tärkeää pyrittäessä tuottamaan tilastotietoja yhteisön politiikkaa koskevan päätöksenteon tarpeisiin. Toisaalta on myös tärkeää säilyttää riittävä joustavuus, jotta kansalliset viranomaiset voivat tuottaa yhteisön tarvitsemat tilastotiedot mahdollisimman kustannustehokkaalla tavalla.

Prioriteettien asettaminen perustuu kolmeen merkittävään suuntaviivaan:

– käyttäjien tarpeiden arviointi, mukaan luettuna merkitys yhteisön tason toiminnalle;

– tietoja antaville tahoille, jäsenvaltioille ja komissiolle aiheutuvien kustannusvaikutusten arviointi;

– tilastojen kustannustehokkuuden kannalta merkityksellisten erityisten tilastokysymysten arviointi, mukaan luettuna kompromissien tekeminen tilastojen laadun eri osatekijöiden välillä (esim. tarkkuus ja oikea-aikaisuus) ja mahdollisuudet käyttää joustavia raportointivaatimuksia, joissa keskitytään EU:n keskeisiin tarpeisiin.

Jotta voidaan maksimoida yleinen kustannustehokkuus ja noudattaa vuotuisten tilastoalan työohjelmien toimien tasapainoista priorisointia, näitä periaatteita sovelletaan läpinäkyvällä tavalla ja niiden käytännön suuntaviivojen mukaisesti, joita Eurostatin on määrä kehittää ja pitää yllä yhteistyössä kansallisten tilastoviranomaisten kanssa.

Ohjelmakauden tavoitteet ovat seuraavat:Otetaan käyttöön menetelmät yhteisön tilastoalan nykyisten kohdealojen perusteellista uudelleentarkastelua sekä käyttäjien uusien tai huomattavasti muuttuneiden vaatimusten arviointia varten. Tämä on tärkeää yhteisön tilastojen jatkuvan kehittämisen kannalta ja jotta voidaan tunnistaa vähennettäviksi tai poistettaviksi soveltuvat vaatimukset ja tehdä tarkistettuja tai uusia aloitteita tilastoalan toimiksi.Yrityksille raskaan vastaustaakan aiheuttavilla tilastoaloilla ryhdytään toimenpiteisiin tämän taakan seuraamiseksi ja sen minimoimiseen tähtäävien keinojen tutkimiseksi. Hallinnollisten tietojen entistä suurempi käyttö tilastotarkoituksiin on yksi tärkeä keino tämän saavuttamiseksi. Vähentämistavoitteita asetetaan aloilla, joilla vastaustaakka on suurin. |

LIITE II

VIISIVUOTINEN TILASTO-OHJELMA: TAVOITTEET JA TOIMET

Tässä liitteessä esitetään tiivistelmä tilastotarpeista ja -vaatimuksista Euroopan unionin politiikan tarpeiden kannalta tarkasteltuna. Ensimmäisessä jaksossa käsitellään monialaisia tilastotoimia, jotka tukevat yleisiä politiikan prioriteetteja, ja nämä tarpeet on luokiteltu Euroopan yhteisön perustamissopimuksen osastojen mukaisesti. Tämä voi aiheuttaa jonkin verran toistoa, koska osa tilastotoimista liittyy useampaan osastoon. Tässä liitteessä esitetään kunkin politiikanalan osalta oikeudellinen kehys, nykytilanne ja tärkeimmät aloitteet, jotka on määrä toteuttaa tämän viisivuotiskauden aikana.

Komission määrittelemistä prioriteeteista keskustellaan vuosittain jäsenvaltioiden kanssa, jotta saataisiin ehdotuksia niiden tilastovaatimusten yksinkertaistamiseksi, jotka on määrä ottaa huomioon hyväksyttäessä uusia oikeusperustoja ja niiden täytäntöönpanotoimenpiteitä. Tiedonkeruun parhaita käytänteitä käsitellään ja vaihdetaan jäsenvaltioiden kesken säännöllisesti, jotta edistettäisiin tiedonkeruumenetelmien yksinkertaistamista ja uudistamista, mikä voisi helpottaa tietoja toimittavien tahojen vastaustaakkaa.

Monialaiset tilastotoimet yhteisön politiikan yleisten prioriteettien tukena

Rakenteelliset indikaattorit ja kestävän kehityksen indikaattorit

Oikeudellinen kehys

Rakenteelliset indikaattorit pohjautuvat maaliskuussa 2000 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston vahvistamaan Lissabonin strategiaan, joka painottuu talouskasvuun ja työllisyyteen vuonna 2005 annettujen kasvun ja työllisyyden yhdennettyjen suuntaviivojen mukaisesti (EY:n perustamissopimuksen 99 artikla). Kestävän kehityksen indikaattorit saivat uuden perustan, kun kesäkuussa 2006 kokoontunut Eurooppa-neuvosto hyväksyi kestävän kehityksen strategian.

Nykytilanne

Tilastoja ja indikaattoreita tarvitaan täytäntöönpanon ja vaikutusten seurantaan sekä Lissabonin strategiassa että kestävän kehityksen strategiassa, jotka molemmat ovat luonteeltaan monialaisia. Kehitystyötä tehdään jatkuvasti indikaattoreiden mukauttamiseksi tosiasiallisiin tarpeisiin ja yleisölle tarjottavien tietojen laadun parantamiseksi.

Indikaattorit eivät vielä kata riittävästi joitakin aloja. Tällaisia aloja ovat muun muassa elintarviketurvallisuus ja elintarvikkeiden laatu, kemikaalit ja torjunta-aineet, terveys ja ympäristö, yritysten yhteiskuntavastuu, biologinen monimuotoisuus, luonnonvarat, liikenne, meren ekosysteemit, hyvä hallinto ja rahoituspalvelut.

Tärkeimmät aloitteet vuosiksi 2008–2012

· rakenteellisia ja kestävän kehityksen indikaattoreita mukautetaan käyttäjien uusiin tarpeisiin ja erityisiin kansallisiin ohjelmiin;

· uusia kestävän kehityksen indikaattoreita kehitetään yhteistyössä komission muiden yksiköiden ja Euroopan ympäristökeskuksen kanssa, jotta nykyisiin ja tuleviin tarpeisiin voidaan vastata paremmin; tämä koskee erityisesti seuraavia aloja: elintarviketurvallisuus ja elintarvikkeiden laatu, kemikaalit ja torjunta-aineet, terveys ja ympäristö, yritysten yhteiskuntavastuu, biologinen monimuotoisuus, luonnonvarat, liikenne, meren ekosysteemit, maankäyttö ja hyvä hallinto; alueellisia jaotteluja kehitetään edelleen tarpeen mukaan;

· nykyisten indikaattorien laatua parannetaan ja julkaistujen indikaattorien laatua koskevat tiedot saatetaan valmiiksi;

· rakenteellisia ja kestävän kehityksen indikaattoreita koskevaa tiedotusta vahvistetaan niiden perustana olevien strategioiden painoarvon mukaisesti.

Laajentuminen

Oikeudellinen kehys

Liittymisneuvotteluja varten komissiolla on oltava käytettävissä kattava joukko luotettavia tilastoja, jotka ovat laadintamenetelmiltään vertailukelpoisia Euroopan unionin jäsenvaltioiden tilastojen kanssa. Uusille jäsenvaltioille, ehdokasmaille ja ehdokkuuteen valmistautuville maille annettavaa tilasto-alan apua sääntelee vahva oikeudellinen kehys, johon kuuluvat liittymissopimus ja liittymistä valmistelevasta tukivälineestä 17 päivänä heinäkuuta 2006 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 1085/2006.

Nykytilanne

EU:lla on vastassaan kolme jossain määrin erilaista haastetta, kun se täyttää tilasto-alan avulle asettamiaan tavoitteita:

– integroidaan mahdolliset uudet jäsenvaltiot kaikkiin yhteisön toiminnan osa-alueisiin, kuten yhteisön omien varojen järjestelmään, rakennerahastoihin sekä kaikkiin ohjelmiin ja muuhun toimintaan,

– varmistetaan ehdokasmaiden asianmukainen valmistautuminen ennen niiden liittymistä ottamalla osaa neuvotteluprosessiin ja seuraamalla näiden maiden sitoumuksia neuvotteluvaiheesta aina liittymiseen asti,

– jatketaan osallistumista jäljellä olevien ehdokasmaiden liittymisvalmisteluihin ja tuetaan näitä maita niiden pyrkiessä tilanteeseen, jossa ne pystyvät noudattamaan yhteisön nykyistä lainsäädäntöä kaikilta osin.

Ehdokasmaiden tilastotuotantoon kohdistuu näin ollen tiukkoja vaatimuksia. Perustavanlaatuiset taloustilastot ovat välttämättömiä, mukaan luettuna bruttokansantuotteen alakohtaista ja alueellista jakautumista, väestöä, työllisyyttä jne. koskevat tilastot. Keskeisiä ovat myös ne tilastot, joissa mitataan yhtenäismarkkinoiden toteutumista ja joiden kohteina ovat tavarakauppa, palvelukauppa ja sijoittautumisvapaus, maksutase, pääomavirrat, henkilöiden liikkuvuus, teollisuustuotanto ja tuotannon rakenne jne. Lisäksi on vaatimuksia sellaisten alojen tilastoille, jotka ovat erityisen tärkeitä liittymisneuvotteluille ja joilla tuetaan EU:n keskeisiä politiikkoja kuten maatalous-, liikenne-, alue- ja ympäristöpolitiikkaa.

Tärkeimmät aloitteet vuosiksi 2008–2012

· vertailukelpoisten tietojen keruuta keskeisten politiikanalojen tarpeisiin vahvistetaan neuvotteluja ja EU:n sisäisiä tarkoituksia varten;

· uusille jäsenvaltioille, ehdokasmaille ja ehdokkuuteen valmistautuville maille annettavaa apua jatketaan tavoitteena saada niiden tilastojärjestelmät vastaamaan yhteisön vaatimuksia.

I OSASTO

Tavaroiden vapaa liikkuvuus

Oikeudellinen kehys

Perustamissopimuksen määräykset: 133 artikla (yhteinen kauppapolitiikka). Asiaankuuluvia tilastoaloja koskevat säädökset: jäsenvaltioiden välistä tavarakauppaa koskevista yhteisön tilastoista ja neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3330/91 kumoamisesta annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 638/2004; maksutasetta, kansainvälistä palvelukauppaa ja suoria ulkomaisia sijoituksia koskevista yhteisön tilastoista annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 184/2005.

Nykytilanne

Viime ohjelmakauden merkittäviä saavutuksia olivat mukautukset kauppatilastoja koskevaan lainsäädäntöön (erityisesti Intrastat-asetukseen), Intrastat-raportointijärjestelmän täytäntöönpano uusissa jäsenvaltioissa sekä yhdistettyyn nimikkeistöön kuuluvien nimikkeiden vähentäminen. Nämä toteutettiin, jotta tilastotietojen käyttäjien tarpeisiin voitaisiin vastata paremmin sekä yhteisön tasolla että jäsenvaltioiden tasolla siten, että asianmukainen makrotaloudellisten suuntausten tulkitseminen ja EU:n ja jäsenvaltioiden kilpailukyvyn arvioiminen on mahdollista. Samanaikaisesti optimoitiin tilastotietojen keruu ja käsittely, minkä tuloksena tilastotietojen toimittajille aiheutuva hallinnollinen taakka väheni. Nämä tulokset ovat laajalti Lissabonin toimintasuunnitelman tavoitteiden mukaisia.

Ohjelmakaudella 2008–2012 tavoitteena on jatkaa edelleen yksinkertaistamispyrkimyksiä ja erityyppisten tavarakaupan kansainvälisiä liikkeitä koskevien tilastojen ja maksutasetilastojen yhdenmukaistamista ja samalla tutkia mahdollisuuksia yhteyksien luomiseen kauppatilastojen tietojen ja nimikkeistöjen sekä muuntyyppisten tilastojen eli pääasiassa yritystoimintatilastojen ja toimialanimikkeistöjen välillä. Tuloksena on tällöin uusi askel kohti yksinkertaisempia, läpinäkyvämpiä ja selkeämpiä puitteita kauppatilastojen kokoamista ja käyttöä varten, mikä myös vähentää yritysten hallinnollista taakkaa ja edistää siten Euroopan talouden kilpailuasemaa. Kun samalla luodaan yhteydet erityyppisten tilastojen välille, voidaan käyttää uusia tapoja taloudellisten ja rakenteellisten kehityssuuntausten sekä kestävän resurssien käytön analysoimiseksi EU:ssa.

Tärkeimmät aloitteet vuosiksi 2008–2012

· komissio ehdottaa, että Intrastat-järjestelmässä otetaan käyttöön yksisuuntainen järjestelmä vuonna 2010;

· kehitetään sellaisia menetelmiä ja välineitä, joiden tavoitteena on erityyppisten yrityksiltä vaadittavien tilastotietojen parempi integroiminen;

· johdonmukaisuutta tavarakaupan tilastojen ja maksutasetilastojen välillä parannetaan entisestään sovittamalla nämä kaksi tavaroita koskevaa tilastoa yhteen.

II OSASTO

Maatalous

Oikeudellinen kehys

Maataloustilastot heijastavat EU:n pitkälle vietyä yhdentymistä maatalouden alalla, yhteisen maatalouspolitiikan (YMP) merkitystä EU:n talousarviossa ja maataloustilastojen keskeistä merkitystä YMP:tä koskevassa päätöksenteossa.

Nykytilanne

Perinteiset maataloustilastot ovat edelleen keskeisiä YMP:lle (markkinoiden hallinta), ja ne on yhdistettävä ja rationalisoitava. Toisaalta uudet politiikan kohdealueet (maaseudun kehittäminen, ympäristövaatimusten noudattaminen ja ympäristövaikutukset, elintarviketurvallisuus) edellyttävät rakennetilastoja, joita voidaan tuottaa harvemmin mutta joiden olisi vastattava tarvetta saada käyttöön yksityiskohtaisia ja joissain tapauksissa erityistä maantieteellistä jaottelua noudattavia tilastoja, joissa tiedot yhdistetään esimerkiksi maaperää, vesistöjä ja biologista monimuotoisuutta koskeviin paikkatietoihin. Vuoden 2010 maatalouslaskenta tulee olemaan tässä suhteessa erittäin arvokas lähde.

Yksi pääasiallisista ehdotuksista luonnonmukaista maataloutta koskevassa Euroopan komission toimintasuunnitelmassa käsittelee luonnonmukaisten elintarvikkeiden markkinoiden tietopohjaista kehittämistä. Tätä varten suunnitellaan tilastotietojen keruuta sekä luonnonmukaisten tuotteiden tuotannosta että markkinoinnista. EU:n maataloustilastojärjestelmän oikeudellisia puitteita on tarkoitus yksinkertaistaa piakkoin, ja ne on määrä panna täytäntöön EU:ssa ja ehdokasmaissa.

Erityistä huomiota kiinnitetään erityisten indikaattoreiden kehittämiseen ympäristökysymykset huomioon ottavan ja kestävän metsätalouden ja puunjalostusteollisuuden alalla. Metsänhoitoa koskeva EU:n toimintasuunnitelma edellyttää seurantaa käynnistysvaiheen jälkeen, jonka on tarkoitus tapahtua vuosina 2006–2007.

Kalataloustilastoja koskevaan ohjelmaan kuuluu voimassa olevan lainsäädännön täytäntöönpanon jatkaminen, vesiviljelyä koskevat tilastot mukaan luettuina, sosioekonomisten ja kestävää kehitystä koskevien indikaattorien laatiminen sekä kalatuotteita koskevien hankintataseiden laatiminen. Eurostat seuraa ehdotetun meripolitiikan kehityssuuntauksia ja mukauttaa työohjelmansa vastaavasti.

Tärkeimmät aloitteet vuosiksi 2008–2012

· maatalouslaskenta toteutetaan periaatteessa vuonna 2010 (tulokset tulevat saataville viimeistään vuonna 2011) säädösten mukaisesti samoin kuin viinitiloja koskeva kymmenvuotistutkimus. Vuoden 2007 maatilojen rakennetutkimuksen tulokset tulevat saataville vuonna 2008 (samoin kuin tulokset vuoden 2007 hedelmäpuututkimuksesta);

· maatalouden tuotantomenetelmiä, maankäyttöä, tuotantopanosten käyttöä ja luonnonmukaista viljelyä koskevat tutkimukset toteutetaan säädösten mukaisesti;

· nykyiset viljelyä ja eläintuotantoa koskevat tutkimukset toteutetaan tarkistettujen säädösten mukaisesti. Ehdotettujen säädösten tavoitteena on yhdentää ja yksinkertaistaa voimassa olevaa lainsäädäntöä;

· meneillään olevan toteutettavuustutkimuksen tuloksista riippuen voidaan joutua kokoamaan tiedot maatalouskotitalouksien tuloista;

· maaseudun kehittämisindikaattoreita ja maatalouden ympäristöindikaattoreita kehitetään edelleen ja asetetaan saataville;

· erityisesti pyritään kehittämään tehokkaampi järjestelmä maataloustilastojen keruuta ja validointia varten;

· uusia tilastotietoja on koottava ja esitettävä komissiossa valmisteltavana olevan ehdotetun meripolitiikan ohjaamiseksi.

III OSASTO

Henkilöiden, palvelujen ja pääomien vapaa liikkuvuus [11]

Oikeudellinen kehys

Henkilöiden, palvelujen ja pääomien vapaa liikkuvuus on tärkeää EU:n sisämarkkinoiden kannalta. Kyse on niin kutsutuista ”perusvapauksista”, jotka ovat keskeisiä yhtenäismarkkinoilla. Euroopan komission tehtävänä on seurata, että pääoman ja palvelujen vapaata liikkuvuutta koskevia perussopimuksen määräyksiä sovelletaan asianmukaisesti ja oikea-aikaisesti, ja siksi se tarvitsee luotettavia ja vertailukelpoisia tilastotietoja.

Pääomien vapaata liikkuvuutta sääntelevät määräykset sisältyvät EY:n perustamissopimuksen 56–60 artiklaan. EY:n perustamissopimuksen 49 artikla sisältää määräykset rajatylittävien palvelujen tarjoamisen vapaudesta. Asiaankuuluvia tilastoaloja koskevat säädökset: maksutasetta, kansainvälistä palvelukauppaa ja suoria ulkomaisia sijoituksia koskevista yhteisön tilastoista annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 184/2005; yhteisön tiede- ja teknologiatilastojen tuotannosta ja kehittämisestä tehty Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1608/2003/EY; komission ehdotus ulkomaisten osakkuus- ja tytäryhtiöiden rakennetta ja toimintaa koskevista yhteisön tilastoista annettavaksi Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi (KOM(2005) 88 lopullinen).

Nykytilanne

Palvelujen ja pääoman vapaan liikkuvuuden merkitys kasvaa, minkä vuoksi tarvitaan yhä enemmän laadukkaita tilastoja. Haasteena on julkaista relevantteja tietoja oikeaan aikaan ja muuttaa järjestelmä vastaamaan päätöksentekijöiden muuttuvia vaatimuksia siten, että vastaustaakka pysyy vähäisenä.

Palvelukauppaa ja suoria sijoituksia käsittelevät tiedot paranevat vuodesta 2006 lähtien, kun maksutasetta koskeva asetus pannaan täytäntöön. Lisäksi ulkomaisia osakkuus- ja tytäryhtiöitä koskevien tilastojen ansiosta pystytään mittaamaan tuotantojärjestelmien globalisaatiota. Tuotettavat tilastot kattavat jatkossakin sekä EU:n sisäisen että EU:n ulkopuolisen kaupan ja täyttävät siten yhtenäismarkkinoiden tarpeet.

Monikansallisten yritysten kasvava merkitys edellyttää uusia tiedonkeruun muotoja. Uuteen yritysrekistereitä käsittelevään asetukseen kuuluu monikansallisia konserneja koskevien yksikkötietojen toimittaminen Eurostatille ja yhdenmukaistettujen tietojen muodossa annettava palaute jäsenvaltioille, ja sen tuloksena on monikansallisia konserneja koskeva yhteisön rekisteri (EuroGroups), joka pannaan kokonaisuudessaan täytäntöön vuodesta 2008 alkaen.

Eurooppalaisista toimintalinjoista päättävien tahojen samoin kuin kansallisten sääntelijöiden ja postialan toimijoiden kannalta on tärkeää, että tuotetaan säännöllisesti postipalveluja koskevia laadukkaita tilastoja tukemaan postisektorin kehittymistä kohti avoimia postimarkkinoita ja tämän kehitysvaiheen jälkeenkin. Tiedonkeruun yksityiskohdat päätetään vuonna 2006 toteutettavan pilottihankkeen arvioinnin perusteella tietojen korkean laadun varmistamiseksi.

Tutkimus- ja kehitystoiminnan ja siihen liittyvien henkilöresurssien kansainvälistyminen on elintärkeää Euroopan talouden suorituskyvylle. Siksi on tärkeää kerätä tutkimus- ja kehitystoimintaa koskevia tietoja, kun on kyse maksutaseesta, ulkomaisista osakkuus- ja tytäryhtiöistä ja monikansallisiin yrityksiin kohdistuvista toimenpiteistä.

Tärkeimmät aloitteet vuosiksi 2008–2012

· NACE Rev. 2 -toimialaluokitusta, jossa palvelujen jaottelu on yksityiskohtaisempi, sovelletaan kaikilla asiaankuuluvilla aloilla;

· keskeisen lainsäädännön (maksutase, kansainvälinen palvelukauppa, suorat ulkomaiset sijoitukset ja ulkomaiset osakkuus- ja tytäryritykset) täytäntöönpano ja ajantasaistaminen varmistetaan;

· tutkimus- ja kehitystoiminnan kansainvälistymistä mitataan paremmin;

· oleskelulupatilastoja koskevaa työtä – mukaan luettuina sekä EU:n että kolmansien maiden kansalaiset – jatketaan niin kauan kuin yhteisön politiikan tarpeet edellyttävät tämäntyyppisiä tietoja.

IV OSASTO

Viisumi-, turvapaikka- ja maahanmuuttopolitiikka sekä muu henkilöiden vapaaseen liikkuvuuteen liittyvä politiikka [12]

Oikeudellinen kehys

Muuttoliikettä, turvapaikka-asioita, rikollisuutta, ja rikoslainkäyttöä koskevia tilastoja kehitetään, jotta ne täyttäisivät ne tilastotarpeet, joita tulee esiin tuettaessa vapauden, turvallisuuden ja oikeuden lujittamiseen Euroopan unionissa tähtäävän Haagin ohjelman toteuttamiseksi vahvistettua komission toimintasuunnitelmaa. Toimintasuunnitelma sisältää ehdotuksia, jotka koskevat muuttovirtojen hallintaa, muuttajien sosiaalista ja taloudellista kotouttamista, rajatarkastuksia, turvapaikka-asioita ja turvallisuuden parantamista yhteisillä toimilla, joilla torjutaan rikollisuutta ja erityisesti järjestäytynyttä rikollisuutta. Näiden toimenpiteiden tukeminen edellyttää huomattavaa parannusta tilastojen saatavuuteen ja laatuun. Tämä koskee erityisesti niiden neljän uuden rahaston täytäntöönpanoa, joita on ehdotettu yhteisvastuuta ja maahanmuuttovirtojen hallintaa koskevan puiteohjelman perustamista vuosiksi 2007–2013 koskevan tiedonannon yhteydessä [13]. Tämä kehitystyö aloitetaan ennen vuotta 2008, ja sitä jatketaan koko tämän tilasto-ohjelmakauden ajan ja sen jälkeenkin.

Nykytilanne

Yhteisön maahanmuutto- ja turvapaikkatilastot kärsivät nykyisin vakavista ongelmista, jotka liittyvät tietojen puuttumiseen ja heikkoon yhdenmukaistamiseen. Näiden puutteiden korjaamiseksi on meneillään toimenpiteitä, joita jatketaan koko ohjelmakauden ajan. Yhteisön maahanmuutto- ja turvapaikkatilastoihin liittyvän uuden lainsäädännön täytäntöönpano ohjaa näitä parannuksia ohjelman ensimmäisinä vuosina. Rikostilastot laaditaan noudattaen EU:n toimintasuunnitelmaa (2006–2010), jonka aiheena on johdonmukaisen ja kattavan kehyksen kehittäminen rikollisuuden ja rikoslainkäytön mittaamista varten. Näitä tilastoja varten tarkoitetun oikeusperustan käyttöönoton toteutettavuutta ja aiheellisuutta tutkitaan.

Ottaen huomioon laajat eroavaisuudet muuttoliikettä ja turvapaikkakysymyksiä sekä rikollisuutta ja rikoslainkäyttöä koskevien kansallisten hallinto- ja tilastojärjestelmien välillä tilastojen vertailukelpoisuuden parantamiseen liittyvissä toimenpiteissä keskitytään pikemminkin tuotettujen tilastojen yhdenmukaistamiseen kuin yhteisten tietolähteiden ja menettelyjen käyttöönottoon. Joissakin tapauksissa (esimerkiksi järjestäytynyttä rikollisuutta koskevien tilastojen kohdalla) saattaa kuitenkin olla tarpeen kehittää uusia tietolähteitä.

Tärkeimmät aloitteet vuosiksi 2008–2012

· yhteisön maahanmuutto- ja turvapaikkatilastoihin liittyvän lainsäädännön täytäntöönpano saatetaan päätökseen. Näin saadaan kehys meneillään oleville toimenpiteille, joiden avulla halutaan kohentaa näiden tilastojen saatavuutta, vertailukelpoisuutta, oikea-aikaisuutta ja merkityksellisyyttä politiikan määrittelylle;

· tilastoja maahanmuuttajia koskevista sosioekonomisista tiedoista kehitetään, mukaan luettuina työvoimatutkimuksen lisäkysymysten toteuttaminen ja maahanmuuttotietojen keruu osana vuoden 2011 yhteisön väestönlaskentaohjelmaa;

· otetaan käyttöön yhteisön tilastoja rikollisuudesta (järjestäytynyt rikollisuus mukaan luettuna), uhriksi joutumisesta ja rikoslainkäytöstä, ja parannetaan näiden tietojen vertailukelpoisuutta esimerkiksi laatimalla ja mahdollisesti toteuttamalla uhriksi joutumista koskeva yhteinen EU:n moduuli.

V OSASTO

Liikenne

Oikeudellinen kehys

EU:n liikennepolitiikka on kehittynyt nopeasti viimeisten 15 vuoden aikana. Politiikan tavoite on määritelty vuosina 1992 ja 2001 julkaistuissa liikennepolitiikan valkoisissa kirjoissa sekä kesäkuussa 2006 esitetyssä komission tiedonannossa neuvostolle ja Euroopan parlamentille ”Kestävää liikkuvuutta Eurooppaan – Euroopan komission vuoden 2001 liikennepolitiikan valkoisen kirjan väliarviointi” (KOM(2006) 314 lopullinen). Liikennepolitiikan tavoitteena on liikennejärjestelmän optimointi, jonka avulla yksittäiset kuljetusmuodot ja niiden yhdistelmät monivälinekuljetusketjuissa voivat toimia tehokkaasti, kilpailukykyisesti, turvallisesti, varmasti ja ympäristöystävällisesti. Puhtaampi ja tehokkaampi liikenne on välttämätöntä, jotta lisääntyvä liikkuminen ei aiheuta kielteisiä sivuvaikutuksia. Unionin liikennepolitiikka on keskeinen osatekijä EU:n kestävän kehityksen strategiassa sekä kasvuun ja työllisyyteen tähtäävässä Lissabonin toimintasuunnitelmassa.

Nykytilanne

Yhteisön liikennetilastojen on määrä tarjota kattava liikennetietojärjestelmä, joka sisältää tiedot rahti- ja matkustajaliikenteestä, liikennevirroista, infrastruktuurista, kuljetusmuodoista, liikennevälineistä, henkilöiden liikkumisesta, liikenneturvallisuudesta, turvatoimista, energiankulutuksesta, ympäristövaikutuksista, kuljetuskustannuksista, investoinneista infrastruktuureihin ja kuljetusyrityksistä, sekä rakenteelliset ja kestävän kehityksen indikaattorit.

Rahti- ja matkustajaliikennettä ja liikennevirtoja koskevien tilastojen kattavuus on hyvä kaikkien kuljetusmuotojen osalta lukuun ottamatta maanteiden matkustajaliikennettä ja moottorittomia liikennemuotoja. Kaikkien kuljetusmuotojen liikennetilastoista puuttuu nykyisin joitakin tärkeitä tietoja, joita tarvitaan liikenneruuhkien, pakokaasupäästöjen ja muiden kielteisten ympäristövaikutusten seurannassa. Rahtiliikennettä koskevat tilastot ovat yhä lähinnä kuljetusmuotokohtaisia, ja ne eivät sisällä tarpeeksi tietoja monivälinekuljetusketjuista.

Nykyisessä liikennetietojärjestelmässä ei ole tietoja liikenneinfrastruktuuri-investoinneista ja -kustannuksista eikä alueellisesti jaoteltuja tietoja, jotka koskevat liikenneverkkoja ja -virtoja, ja nykyisestä järjestelmästä puuttuvat myös yhteydet liikenneverkon maantieteellisen esitystavan ja verkosta kerättyjen tietojen välillä; näitä tietoja tarvitaan, jotta voidaan tukea Euroopan liikenneinfrastruktuuriin tehtäviä investointeja ja yhteisön aluepolitiikkaa.

Tärkeimmät aloitteet vuosiksi 2008–2012

· yhteisön liikennetilastojen oikeusperustan kattavuutta vahvistetaan ja täydennetään kaikkien eri kuljetusmuotojen osalta. Jatketaan meneillään olevaa työtä kulkumuotojakaumaa koskevien indikaattorien tuottamiseksi sekä matkustajaliikennettä että rahtiliikennettä varten. Erityistä huomiota kiinnitetään maanteiden matkustajaliikenteeseen;

· edistetään monivälinekuljetusketjuja ja kaupunkiliikennettä koskevien lisätietojen keruuta sekä sellaisten indikaattorien tuottamista, joita tarvitaan seurattaessa ympäristö- ja turvallisuusnäkökohtien sisällyttämistä liikennepolitiikkaan. Infrastruktuuri-investointikuluja ja -kustannuksia koskevien tietojen keruuta tarkistetaan. Logistista toimivuutta koskevien indikaattorien tarve on myös otettava huomioon. Erityistä huomiota kiinnitetään ajoneuvokilometreinä ilmoitettujen liikennetietojen keräämiseen.

VI OSASTO

Kilpailua, verotusta ja lainsäädännön lähentämistä koskevat yhteiset säännöt

Tällä osa-alueella ei tarvita omaa tilasto-ohjelmaa. Tätä osastoa varten tarvittavat tilastotiedot johdetaan tarvittaessa niistä tiedoista ja indikaattoreista, jotka on tuotettu muiden ohjelmaan sisältyvien osastojen tarpeisiin.

VII OSASTO

Talous- ja rahapolitiikka

Oikeudellinen kehys

Perustamissopimuksen määräykset: 99 artikla (talouspolitiikan yhteensovittaminen ja valvonta); 104 artikla (julkistalouden valvonta); 105 artikla (rahapolitiikka ja hintatason vakaus); 133 artikla (yhteinen kauppapolitiikka); 269 artikla (omat varat); Tärkeimmät säädökset: Euroopan kansantalouden tilinpito- ja aluetilinpitojärjestelmää (EKT-95) koskeva neuvoston asetus (EY) N:o 2223/96; markkinahintaisen bruttokansantulon yhdenmukaistamisesta annettu neuvoston asetus (EY, Euratom) N:o 1287/2003 (”BKTL-asetus”); Euroopan yhteisöjen omien varojen järjestelmästä tehty neuvoston päätös 2000/597/EY; perustamissopimukseen liitetyn liiallisia alijäämiä koskevasta menettelystä tehdyn pöytäkirjan soveltamisesta annettu neuvoston asetus (EY) N:o 3605/93 yhdenmukaistetuista kuluttajahintaindekseistä annettu neuvoston asetus (EY) N:o 2494/95; lyhyen aikavälin tilastoista annettu neuvoston asetus (EY) N:o 1165/98; maksutasetta, kansainvälistä palvelukauppaa ja suoria ulkomaisia sijoituksia koskevista yhteisön tilastoista annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 184/2005; EU:n henkilöstösäännöt.

Nykytilanne

Makrotalouspolitiikan valvonta ja koordinointi Euroopan unionissa, rahapolitiikan toiminta talous- ja rahaliitossa ja yhteisön rakennepolitiikka edellyttävät tuekseen hyvää tilastotietoa. Lisäksi tilastojen tuottaminen EU:n hallinnollisia tarkoituksia varten on äärimmäisen tärkeää.

Eurostatin ja jäsenvaltioiden on varmistettava Euroopan kansantalouden tilinpitojärjestelmän tiedonsiirto-ohjelman onnistunut täytäntöönpano. Kyseiset tiedot ovat keskeisiä suhdanneanalyyseissä ja rakennepolitiikan alan analyyseissä. Tuottavuuden mittaamista pyritään parantamaan merkittävin toimin, joita tuetaan EU KLEMS -projektissa.

Tilastojen tuottaminen EU:n hallinnollisia tarkoituksia varten on edelleen äärimmäisen tärkeää. Tuotettaviin tilastoihin kuuluvat omien varojen laskentaan tarkoitetut BKTL- ja arvonlisäverotiedot, rakennepolitiikan tueksi tarvittavat makrotaloudelliset tiedot (varsinkin ostovoimapariteetit) sekä EU:n virkamiesten palkan- ja eläkkeiden maksuun vaadittavat tiedot.

Talousarviotilanteen ja julkistalouden valvontaan käytettyjen tietojen yhdenmukaisuutta ja vertailukelpoisuutta seurataan, jotta päätöksentekijöille voitaisiin toimittaa laadukkaita ja vertailukelpoisia tilastoja, joiden avulla voidaan välttää virheelliset arviot kunkin jäsenvaltion talousarviotilanteesta.

Yhdenmukaistetun kuluttajahintaindeksin (YKHI) kehittäminen on hidastunut viime vuosina, ja YKHIn laadun parantamista on jatkettava tarmokkaammin (varsinkin omistusasumisen, laadullisten mukautusten ja otannan alalla).

Euroopan talouden pääindikaattoreiden oikea-aikaisuutta, kattavuutta ja levittämistä on parannettava jatkuvasti. Lyhyen aikavälin tilastoissa on parannettava kattavuutta palvelujen, varsinkin palvelutuotannon hintojen, osalta sekä aikasarjojen pituutta ja tietojen oikea-aikaisuutta.

Maksutasetilastoihin kohdistuvina nykyisinä haasteina ovat soveltuvien panostietojen tarjoaminen kansantalouden tilinpitoon ja lähtötietojen laadun ylläpidon varmistaminen jäsenvaltioissa, kun pankkeihin sovellettavia ilmoittamisen kynnysarvoja nostetaan.

Tärkeimmät aloitteet vuosiksi 2008–2012

· osallistutaan aktiivisesti kansantalouden tilinpitojärjestelmää (SNA-93) ja maksutasetilastoja koskevien kansainvälisten standardien tarkistukseen;

· tarkistetaan Euroopan kansantalouden tilinpitojärjestelmä (EKT-95);

· NACE Rev. 2 -luokitus pannaan täytäntöön kansantalouden tilinpidossa, maksutasetilastoissa ja lyhyen aikavälin tilastoissa; keskeinen lainsäädäntö pannaan täytäntöön;

· perustetaan yhdenmukaistettuun kuluttajahintaindeksiin painottuva kuluttajahintoja koskeva EU:n tilastojärjestelmä, yksinkertaistetaan ja vahvistetaan yhdenmukaistettuja kuluttajahintaindeksejä koskeva lainsäädäntökehys ja taataan yhdenmukaisten kuluttajahintaindeksien uskottavuus tehostamalla viestintäpolitiikkaa ja vaatimusten noudattamisen strategiaa.

VIII OSASTO

Työllisyys

Oikeudellinen kehys

EU:n työvoimatilastojen kehittämistä ohjaavat Lissabonin strategia, joka on nyt kohdennettu uudelleen kasvuun ja työllisyyteen Euroopassa, Euroopan työllisyysstrategian yhteydessä asetetut tavoitteet ja vertailukohdat sekä talous- ja rahaliitto, joka edellyttää kattavaa joukkoa osavuositilastoja kuvaamaan työmarkkinoiden kehityssuuntia euroalueella ja Euroopan unionissa.

Nykytilanne

Työmarkkinatilastoja sääntelee vankka lainsäädäntökehys, jonka tarkoituksena on varmistaa säännöllinen tietojen ilmoittaminen työllisyyden, työttömyyden, ansioiden ja työvoimakustannusten estimointia varten. Uudet politiikan toiminta-alueet edellyttävät kuitenkin tilastolainsäädännön laajentamista muille alueille, joita ovat muun muassa (i) avoimia työpaikkoja koskevat tilastot, joilla arvioidaan työmarkkinoiden kysyntäpuolta ja täydennetään työllisyys- ja työttömyystilastoja, (ii) maahanmuuttajien työmarkkinatilanne ja tämän väestönosan kotouttamisen edistäminen sekä (iii) siirtyminen koulusta työhön, eli tuki toimintalinjoille, joilla edistetään nuorten sujuvaa siirtymistä työmarkkinoille. Työpaikkojen laatu ja työllisyys sekä ikääntyvä työvoima samoin kuin työntekijöiden ja yritysten sopeutumiskyky ja tietoyhteiskunnan työmarkkinoille asettamat vaatimukset edellyttävät edelleen huomion keskittämistä tilastojen kehittämiseen.

Yhteisön työvoimatutkimuksen (LFS) parantaminen viime vuosina on tehnyt tästä tutkimuksesta ja sen vuosittaisista lisäkysymyksistä pääasiallisen lähteen, kun tuotetaan vertailukelpoisia työmarkkinatietoja. Työvoimatutkimus on kotitaloustiedustelu, jonka tuloksia on täydennettävä yritystiedusteluista saatavilla tiedoilla, kuten rakennetilastoilla ja lyhyen aikavälin tilastoilla ansioista ja työvoimakustannuksista. Työmarkkinatilastojen laadun parantamisen saralla tarvitaan vielä kuitenkin jatkotoimia: on esimerkiksi parannettava tilastojen johdonmukaisuutta verrattuna kansantalouden tilinpidosta ja muista yritys- ja maataloustutkimuksista saatuihin tietoihin ja otettava käyttöön eurooppalaisia otantajärjestelyjä ja ennakkoestimaatteja indikaattorien levittämisen oikea-aikaisuuden kohentamiseksi. Nykyisiä tietolähteitä olisi myös analysoitava tarkemmin, jotta on mahdollista jouhevoittaa menettelyjä, joita käytetään jaettaessa tunnistetiedoista puhdistettuja yksikkötietoja tiedeyhteisölle, ja jotta vuonna 2011 voidaan ottaa käyttöön tarkistettu ammattiluokitus (ISCO), joka heijastaa paremmin työpaikkojen rakennetta ja antaa mahdollisuudet parempiin kansainvälisiin vertailuihin.

Tärkeimmät aloitteet vuosiksi 2008–2012

· vuoden 2008 työvoimatutkimuksen lisäkysymykset maahanmuuttajien ja heidän jälkeläistensä työmarkkinatilanteesta, vuoden 2009 työvoimatutkimuksen lisäkysymykset siirtymisestä koulusta työhön sekä työvoimatutkimuksen lisäkysymyksiä koskeva vuosien 2010–2012 ohjelma määritellään ja pannaan täytäntöön;

· ansioita ja työvoimakustannuksia koskevia rakenteellisia tutkimuksia laajennetaan siten, että ne kattavat koko talouden, ja työvoimakustannuksia koskevat vuoden 2008 tutkimukset ja ansiorakennetta koskeva vuoden 2010 tutkimus toteutetaan;

· olemassa olevien tietojen laajempaan käyttöön perustuvat eurooppalaiset otantajärjestelyt olisi otettava käyttöön lyhyen aikavälin työmarkkinatilastoissa, jolloin voidaan tuottaa oikea-aikaisia neljännesvuosittaisia ja kuukausittaisia aggregaatteja työllisyydestä ja työttömyydestä euroalueella;

· työvoimatilastojen avulla on voitava seurata tietoyhteiskunnan työvoima- ja taitotarpeita;

· avoimia työpaikkoja käsitteleviä tilastoja koskeva neuvoston asetus pannaan kokonaisuudessaan täytäntöön.

IX OSASTO

Yhteinen kauppapolitiikka

Oikeudellinen kehys

Perustamissopimuksen 133 artiklassa määrätään Euroopan komissiolle kuuluvasta tehtävästä käydä kolmansien maiden kanssa neuvotteluja kauppasopimuksista, palvelukauppasopimukset mukaan luettuina. Asiaankuuluvia tilastoaloja koskevat säädökset: yhteisön ja sen jäsenmaiden tavarakauppaa kolmansien maiden kanssa koskevista tilastoista annettu neuvoston asetus (EY) N:o 1172/95; maksutasetta, kansainvälistä palvelukauppaa ja suoria ulkomaisia sijoituksia koskevista yhteisön tilastoista annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 184/2005; komission ehdotus ulkomaisten osakkuus- ja tytäryhtiöiden rakennetta ja toimintaa koskevista yhteisön tilastoista annettavaksi Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi (KOM(2005) 88 lopullinen).

Nykytilanne

Tietovaatimukset kasvavat, kun maailmanmarkkinoille tulee uusia kauppakumppaneita ja kilpailijoita (esim. Kiina, Intia, Brasilia ja Latinalainen Amerikka) ja kun tavara- ja palvelukaupan alalla tapahtuu rakenteellisia muutoksia. Lisäksi ehdokasmaista ja EU:n tärkeimmistä kumppanimaista saatavien tietojen laadukas keruu, analysointi ja yhdenmukaistaminen pysyvät ensisijaisina tavoitteina.

Samanaikaisesti pyritään ylläpitämään laatustandardeja rajaylittävän palvelukaupan, suorien ulkomaisten sijoitusten ja ulkomaisten osakkuus- ja tytäryhtiöiden osalta. Siksi on äärimmäisen tärkeää, että maksutasetilastoja koskeva asetus pannaan täytäntöön ja että annetaan ulkomaisia osakkuus- ja tytäryhtiöitä koskeva asetus.

Tärkeimmät aloitteet vuosiksi 2008–2012

· uusi Extrastat-lainsäädäntö pannaan täytäntöön, ja pääasiallisena tavoitteena on saada käyttöön tullia koskevia relevantteja lisätietoja ja täydentäviä tilastoja käyttämällä kaupan alan toimijoita koskevia rekistereitä;

· keskeisen lainsäädännön (maksutase, kansainvälinen palvelukauppa, suorat ulkomaiset sijoitukset ja ulkomaiset osakkuus- ja tytäryritykset) täytäntöönpano ja ajantasaistaminen varmistetaan;

· Kansainvälisen valuuttarahaston (IMF) uudet kansainväliset menetelmästandardit pannaan täytäntöön EU:n maksutasetilastojen kokoamisen yhteydessä;

· kansainvälisen palvelukaupan tilastoja koskeva käsikirja (Manual on Statistics of International Trade in Services) ja sen tarkistettu versio pannaan täytäntöön EU:ssa.

X OSASTO

Tulliyhteistyö

Tällä osa-alueella ei tarvita omaa tilasto-ohjelmaa. Tätä osastoa varten tarvittavat tilastotiedot johdetaan tarvittaessa niistä tiedoista ja indikaattoreista, jotka on tuotettu muiden ohjelmaan sisältyvien osastojen tarpeisiin.

XI OSASTO

Sosiaalipolitiikka, koulutus, ammatillinen koulutus ja nuoriso

Oikeudellinen kehys

Tämän osa-alueen tilastoja ohjaavat avoin koordinointimenetelmä sosiaalisen syrjäytymisen, eläkkeiden, terveydenhuollon ja pitkäaikaishoidon alalla; kestävän kehityksen strategia; EY:n perustamissopimuksen 143 artikla (sosiaalisesta tilanteesta laadittava kertomus) ja 13 artikla (syrjinnän torjuminen); työterveys- ja työturvallisuusstrategia; vuoden 2003 neuvoston päätöslauselma vammaisten työllisyyden ja sosiaalisen osallisuuden edistämisestä sekä vammaisten yhtäläisiä mahdollisuuksia koskeva komission tiedonanto. YK:n Euroopan talouskomission laatima koulutusta ja kestävää kehitystä koskeva strategia edellyttää myös tietojen kehittämistä.

Nykytilanne

Elinoloja ja sosiaalista suojelua koskevien tilastojen järjestelmällä on kaksi pääasiallista perustaa: ESSPROS (eurooppalainen sosiaaliturvan tilastointijärjestelmä) ja EU-SILC (ansioita ja elinoloja koskevat tilastot). Nämä kaksi perustaa tukevat Laekenissa hyväksyttyjä indikaattoreita ja eläkeindikaattoreita avoimessa koordinointimenetelmässä. Alueellista köyhyyttä ja lasten köyhyyttä mittaavien indikaattoreiden kehittämistyössä on vielä saatava aikaan edistymistä.

Elinikäisen oppimisen alalla tiedot koskevat virallista, epävirallista ja arkioppimista koulutusjärjestelmissä tai omatoimisena opiskeluna. Laadittujen koulutustilastojen perusteella on koottu uusia tietoja yrityksissä annettavasta ammatillisesta koulutuksesta (mittauskohteina yritysten sitoutuminen ja tuki työntekijöiden ammatilliseen koulutukseen) ja aikuiskoulutuksesta. Nuoria koskevia tietoja on saatavilla nykyisistä tutkimuksista, ja niitä hyödynnetään kaikilta osin, ennen kuin nuorisoa koskevia näkökohtia pyritään lisäämään paremmin nykyisiin tutkimuksiin.

Työterveyttä ja -turvallisuutta koskevassa tietojen keruussa ja analysoinnissa painotetaan työtapaturmien syitä, olosuhteita ja kustannuksia samoin kuin ammattitauteja ja työperäisiä terveyshaittoja sekä työntekijöiden terveyteen mahdollisesti haitallisesti vaikuttavia tekijöitä. Toiminnassa kehitetään ja sovelletaan säännöllistä tiedonkeruuta, erityisesti vammaisuutta koskevia yhdenmukaistettuja moduuleja. Tilastoja parannetaan, jotta voidaan tukea kansallisia strategioita laadukkaan, yleisesti saatavilla olevan ja kestävän terveydenhuollon ja pitkäaikaishoidon kehittämiseksi.

On käynnistetty valmistelut tavoitteena kehittää yhteisiä menetelmiä syrjinnän määrää ja vaikutuksia mittaavia tilastoja varten.

Väestötilastojen alalla tärkeimpänä tavoitteena on tuottaa kattava joukko tietoja ja analyyseja, joita tarvitaan Euroopassa tapahtuvien väestörakenteen muutosten vaikutusten arviointiin. Väestötietokokoelmissa sovellettavien menetelmien ja kokoelmien sisällön parantaminen, vuoden 2011 väestö- ja asuntolaskentaa koskevan lainsäädännön täytäntöönpano ja pitkän aikavälin väestöennusteiden säännöllinen laatiminen ovat keinoja tämän tavoitteen saavuttamiseksi.

Tärkeimmät aloitteet vuosiksi 2008–2012

· Kehitetään tietty määrä perusmuuttujia sekä uusi E4SM-väline (European System of Social Statistical Survey Modules, Euroopan sosiaalitilastokyselyjen moduulijärjestelmä);

· vahvistetaan EU-SILC-hanketta, kehitetään pitkittäisaineiston käyttöönsaattamista ja otetaan bruttotulokäsite kaikilta osin käyttöön;

· laaditaan alueellista köyhyyttä koskevia indikaattoreita (käyttämällä pienalue-estimointimenetelmiä) ja lasten köyhyyttä koskevia indikaattoreita;

· laaditaan asetukset eurooppalaisen sosiaaliturvan tilastointijärjestelmän (ESSPROS) täytäntöön panemiseksi tavoitteena parantaa tietojen kattavuutta, vertailukelpoisuutta ja oikea-aikaisuutta;

· parannetaan elinikäistä oppimista koskevien tilastojen nykyistä sääntelykehystä laadullisesti (kattavuus, oikea-aikaisuus, vertailukelpoisuus ja relevanssi mukaan luettuina) ja suorituskyvyn osalta ottaen huomioon myös tietoaukkojen täyttäminen (esimerkiksi sijoituksen tehokkuuden, liikkuvuuden, opettajien ja kouluttajien laadun, koulutuksen laadun, ammatillisen koulutuksen ja korkea-asteen opiskelijoiden sosiaalisen taustan osalta) sekä oppilaitosten tasolla laadittujen tietojen saanti;

· nuoria koskevat tilastot on laadittava vaihe vaiheelta käyttämällä olemassa olevia lähteitä, jotka on tarvittaessa otettava paremmin huomioon nykyisissä tutkimuksissa;

· kaikki sosiaalitiedot, jotka on kerätty yksityishenkilöistä EU:n tasolla, eritellään sukupuolen mukaan, ja miesten ja naisten tasa-arvoa kuvaavat keskeiset indikaattorit määritellään;

· kehitetään ja otetaan käyttöön yhteiset menetelmät, joiden avulla on mahdollista hankkia tilastotietoja tai parantaa olemassa olevia tietoja syrjinnän määrästä ja vaikutuksista.

XII OSASTO

Kulttuuri

Kulttuurialan tilastoja tuotetaan nykyisin vähän. Siksi kulttuurialan tilastoja varten ei ole olemassa kattavaa ja johdonmukaista kehystä eikä erillistä lainsäädäntöä.

Jos tällä politiikanalalla ilmaantuu uusia tarpeita, kulttuurialan tilastoja olisi vahvistettava, jotta saataisiin aikaan kestävä ja säännöllinen tilastotuotanto (eri tietolähteiden pohjalta). On myös tehtävä varsin laaja-alaista menetelmien kehittämistyötä, jotta pystytään mittaamaan paremmin kulttuurin sosiaalisia vaikutuksia ja kulttuurisektorin merkitystä osaamistaloudessa.

XIII OSASTO

Kansanterveys

Oikeudellinen kehys

Toimenpiteistä työntekijöiden turvallisuuden ja terveyden parantamisen edistämiseksi työssä annettu neuvoston direktiivi 89/391/ETY; yhteisön kansanterveysalan toimintaohjelman (2003–2008) hyväksymisestä tehty Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1786/2002/EY; komission ehdotus kansanterveyttä sekä työterveyttä ja työturvallisuutta koskevista yhteisön tilastoista annettavaksi Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi.

Nykytilanne

Aiemmissa yhteisön kansanterveysohjelmissa perustettua terveystietojärjestelmää kehitetään toteuttamalla terveysaiheiseen tiedotukseen ja tietämykseen liittyviä toimia tulevassa yhteisön kansanterveysalan toimintaohjelmassa (2007–2013). Eurostat kehittää edelleen terveystietojärjestelmän tilasto-osuutta ja erityisesti Euroopan yhteisön terveysindikaattoreita (European Community Health Indicators, ECHI) läheisessä yhteistyössä jäsenvaltioiden, ehdokasmaiden ja ETA/EFTA-maiden kanssa Euroopan tilastojärjestelmän kautta.

Kansanterveyttä koskevia tilastotietoja edellyttävät myös kestävän kehityksen indikaattorit, rakenteelliset indikaattorit, vammaisuuteen liittyvät indikaattorit ja avoimen koordinointimenetelmän yhteydessä laaditut indikaattorit, joilla tuetaan kansallisia strategioita laadukkaan, yleisesti saatavilla olevan ja kestävän terveydenhuollon ja pitkäaikaishoidon kehittämiseksi.

Yhteisön kansanterveysohjelmaan kuuluvien toimien, asianomaisten EU:n laitosten sekä kansanterveystilastojen alalla toimivaltaisten kansainvälisten organisaatioiden (WHO:n, OECD:n ja YK:n Euroopan talouskomission) kanssa tehtävässä yhteistyössä keskitytään kehittämään edelleen ja ottamaan käyttöön menettelyjä varsinkin terveystilanteen (vammaisuus ja kuolleisuus mukaan luettuina), terveyteen vaikuttavien tekijöiden (kuten elämäntapa- ja ympäristötekijöiden), terveydenhuollon (terveysmenot mukaan luettuina) ja kuolinsyiden osalta.

Tärkeimmät aloitteet vuosiksi 2008–2012

· mahdollisuuksien mukaan annetaan komission asetuksia kansanterveyttä sekä työterveyttä ja työturvallisuutta koskevista yhteisön tilastoista annettavan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen täytäntöönpanoa varten;

· kansanterveysalan perustilastojärjestelmän infrastruktuuria lujitetaan ja tuolloin kiinnitetään erityistä huomiota asiaankuuluvien menetelmien, kuten terveyttä koskevan eurooppalaisen haastattelututkimuksen ja terveystilinpitojärjestelmän, tarkasteluun, vahvistamiseen ja täytäntöönpanoon;

· parannetaan kansanterveystilastojen – myös vammaisuutta ja terveydenhuoltoa koskevien tilastojen – saatavuutta, vertailukelpoisuutta, oikea-aikaisuutta ja merkityksellisyyttä politiikan määrittelylle; erityistä huomiota kiinnitetään menettelyjen edelleen kehittämiseen ja otetaan huomioon eri maiden erilaiset lähtökohdat.

XIV OSASTO

Kuluttajansuoja

Oikeudellinen kehys

Kuluttajapolitiikan merkitys on viime vuosina lisääntynyt (perustamissopimuksen 153 artikla). Eurostatin työn lähtökohtina ovat terveys- ja kuluttajansuojastrategia sekä komission huhtikuussa 2005 antama ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi yhteisön toimintaohjelmasta terveyden ja kuluttajansuojan alalla (2007–2013).

”Kuluttajansuojan” laaja käsite jaetaan kahteen osa-alueeseen: ”kuluttaja-asiat” ja ”elintarviketurvallisuus”.

Nykytilanne

Kuluttaja-asioiden osa-alueella Eurostat julkaisee vuosittain katsauksen ’Consumers in Europe: facts and figures’ ja on perustanut yksityiskohtaisia hintatilastoja käsittelevän yksiköiden välisen työryhmän.

Elintarviketurvallisuus on tärkeä kuluttajansuojapolitiikkaan kuuluva aihe, ja Euroopan unioni on kehittänyt monia erilaisia lainsäädäntö- ja muita toimia, joiden tarkoituksena on taata koko ketjun kattavat toimivat valvontajärjestelmät: näitä ovat esimerkiksi ympäristöä ja eläinten hyvinvointia koskevat lakisääteiset määräykset.

Elintarviketurvallisuutta koskevien tilastojen alalla Eurostat pyrkii tarjoamaan menetelmiin liittyvää neuvontaa sekä tilastotietoja, jotka ovat hyödyllisiä päätöksentekijöille, mutta myös yksityisille sidosryhmille ja suurelle yleisölle.

Tärkeimmät aloitteet vuosiksi 2008–2012 (kuluttaja-asiat)

· kehitetään ’kovia’ virallisia tilastoja (esimerkiksi yksityiskohtaisista hinnoista, rajatylittävän kulutuksen menoista, kuluttajakaupasta jne.) ja annetaan menetelmiin liittyvää neuvontaa muiden julkisten tai yksityisten tahojen laatimia ’pehmeitä’ tilastoja varten;

· laaditaan toimintasuunnitelma yksityiskohtaisia hintatilastoja käsittelevän yksiköiden välisen työryhmän päätelmien pohjalta;

· aloitetaan yksityiskohtainen selvitys, jossa tarkastellaan kuluttajansuojelua koskevan moduulin mahdollista sisällyttämistä uuteen välineeseen (E4SM), jota parhaillaan kehitetään Eurostatissa.

Tärkeimmät aloitteet vuosiksi 2008–2012 (elintarviketurvallisuus)

· jatketaan elintarviketurvallisuuden seurantaan tarvittavien tilastojen kehittämistä;

· parannetaan merkintävaatimusten alaisista tuotteista (luonnonmukaisista tuotteista, muuntogeenisiin organismeihin perustuvista tuotteista) laadittujen tilastojen saatavuutta ja laatua.

XV OSASTO

Euroopan laajuiset verkot

Tällä osa-alueella ei tarvita omaa tilasto-ohjelmaa. Tätä osastoa varten tarvittavat tilastotiedot johdetaan tarvittaessa niistä tiedoista ja indikaattoreista, jotka on tuotettu muiden ohjelmaan sisältyvien osastojen tarpeisiin.

XVI OSASTO

Teollisuus

Yritystoimintatilastot

Oikeudellinen kehys

Eurooppalaisten yritysten toimintaa koskevia tilastoja tarvitaan kilpailukyvyn, tuottavuuden ja kasvun analysointia varten, ja ne ovat keskeisiä tietoja, kun seurataan edistymistä uudistetuissa Lissabonin tavoitteissa.

Yritystoiminnan rakennetilastoista annettu neuvoston asetus (EY, Euratom) N:o 58/97 (sellaisena kuin se on muutettuna); viitevuosia 2003–2009 koskevien yhteisön vuosittaisten terästeollisuustilastojen tuottamisesta annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 48/2004; teollista tuotantoa koskevan yhteisön tietojen keruun aikaansaamisesta annettu neuvoston asetus (ETY) N:o 3924/91. Komission ehdotus yritysrekistereitä koskevaksi Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi. Komission ehdotus ulkomaisten osakkuus- ja tytäryhtiöiden rakennetta ja toimintaa koskevista yhteisön tilastoista annettavaksi Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi. Innovaatiotilastojen tuotantoa ja kehittämistä koskeva komission asetus (EY) N:o 1450/2004.

Nykytilanne

Yritystoiminnan rakennetilastoja käytetään Euroopan yrityssektorin yksityiskohtaiseen analysointiin. Käyttäjät ovat esittäneet arvostelua lähinnä tietojen oikea-aikaisuudessa havaituista puutteista ja hitaasta mukautumisesta uusiin ja esiin nouseviin politiikan tarpeisiin; arvostelun kohteena on ollut esimerkiksi palvelusektoria, yrittäjyyttä ja globalisaatiota sekä kestäviin tuotantotapoihin siirtymistä koskevien tietojen riittämättömyys. Tietyillä tehdasteollisuuden aloilla tuotantotilastot ovat tärkeitä lisätietoja, kun halutaan saada kuva alan suorituskyvystä.

Yhteisön innovaatiotilastot ovat Euroopan innovaatiotoiminnan tärkein mittausväline. Tilastot tuotetaan vuodesta 2004 alkaen kahden vuoden välein. Yhteisön innovaatiotutkimuksen mikrotason tietojen käyttömahdollisuuksia laajennetaan.

Ulkomaisia osakkuus- ja tytäryhtiöitä koskevia tilastoja kehitetään parhaillaan, ja uudessa asetuksessa vahvistetaan globalisaation mittaamiseen käytettävä perusmuuttujasarja. Yritysrekisterejä koskevan uuden asetuksen mukanaan tuoma monikansallisia konserneja koskeva yhteisön rekisteri (EuroGroups) on pilottivaiheessa.

Tärkeimmät aloitteet vuosiksi 2008–2012

· keskeinen lainsäädäntö pannaan kokonaisuudessaan täytäntöön (yritystoiminnan rakennetilastoista annetun asetuksen uudelleenlaadinta, ulkomaisia osakkuus- ja tytäryhtiöitä käsitteleviä tilastoja koskeva asetus, EuroGroups-rekisteri). Lainsäädännössä vahvistetut pilottitutkimukset suoritetaan ja arvioidaan kaikilta osin;

· Oslon käsikirjan vuoden 2005 laitos on määrä ottaa kaikilta osin käyttöön vuoden 2008 yhteisön innovaatiotilastoissa. Vuoden 2010 yhteisön innovaatiotutkimuksessa ja sitä seuraavissa yhteisön innovaatiotutkimuksissa parannetaan myös tietojen laatua ja saatavuutta;

· kehitetään uusia tilastoja, jotta talouden globalisaatiosta saataisiin kattavampi kuva;

· vastauksena käyttäjien esittämään arvosteluun, joka koskee oikea-aikaisuutta ja hidasta reagoimista uusiin tarpeisiin, testataan uusia ja joustavia tiedonkeruutapoja käyttämällä erilliskyselyjä ja eurooppalaiseen otokseen perustuvia toimintatapoja;

· kehitetään tapoja, joilla eurooppalaiset aggregaatit voidaan toimittaa yksityiskohtaisimman jaottelun tasolla, ottaen huomioon yritysten oikeus tietojensa salassapitoon;

· tarkistettu toimialaluokitus (NACE Rev. 2) otetaan käyttöön kaikissa yritystoimintatilastoissa viitevuodesta 2008 alkaen;

· yrityksille aiheutuvan taakan vähentämiseksi kehitetään ratkaisuja, kuten hallinnollisten tietojen entistä suurempi käyttö, pienimuotoisiin kohdennettuihin tutkimuksiin tarkoitetut menetelmät, julkisesti saatavilla olevien yritystietojen sekä XBRL-tekniikan käyttö.

Tietoyhteiskuntaa koskevat tilastot

Oikeudellinen kehys

Tieto- ja viestintätekniikan käyttö kuuluu tärkeimpiin liikkeellepaneviin tekijöihin, jotka edistävät osallisuutta yhteiskunnassa sekä parantavat työpaikkojen laatua ja eurooppalaisten yritysten kilpailukykyä. Tietoyhteiskuntaa koskevat Eurostatin tilastot tarjoavat eurooppalaisille päätöksentekijöille tärkeän perustan, jonka avulla nämä voivat arvioida osaamistalouteen johtavia rakenteellisia muutoksia ja seurata edistymistä uudistetuissa Lissabonin tavoitteissa.

Tietoyhteiskuntaa koskevista yhteisön tilastoista annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 808/2004.

Nykytilanne

Eurostat on jo useiden vuosien ajan osallistunut tietoyhteiskunnan vertailuanalyysiin toimittamalla indikaattoreita tieto- ja viestintätekniikan käytöstä sekä yrityksissä että kotitalouksissa/yksityisten henkilöiden keskuudessa. Tätä toimintaa jatketaan ja parannetaan, jotta se vastaisi politiikan vaatimuksia, joihin kuuluvat esimerkiksi tarkistettuun Lissabonin strategiaan perustuva i2010-aloite sekä muut poliittiset aloitteet. Tämän vuoksi voidaan joutua laajentamaan nykyistä oikeusperustaa verrattuna sen nykyisiin rajauksiin.

Jotta saatavuuden ja käytön lisäksi otettaisiin huomioon myös muita näkökohtia, meneillään olevia yhteisön tutkimuksia täydennetään keräämällä tietoja tieto- ja viestintätekniikkaan suunnatuista investoinneista sekä tieto- ja viestintätekniikan vaikutuksista yritysten tulokseen ja käyttäytymiseen sekä yhteiskuntaan. On tarkoitus arvioida, miltä osin tietoyhteiskuntaa koskevien tilastojen oikeusperustaa on mukautettava, jotta tieto- ja viestintätekniikan aloja ja sähköistä viestintää koskevat tiedot olisivat kattavat, oikea-aikaiset ja kansantalouden tilinpitojärjestelmän kanssa yhteensopivat. Tämän arvioinnin pohjalta toteutetaan käytännön toimia.

Tärkeimmät aloitteet vuosiksi 2008–2012

· tietoyhteiskuntaindikaattoreita, myös tieto- ja viestintätekniikan alaa ja sen kilpailukykyä mittaavia indikaattoreita, mukautetaan muuttuviin politiikan tarpeisiin jatkuvasti ja ottaen huomioon tieto- ja viestintätekniikan mittaamisen alalla tehtävä laajempi kansainvälinen yhteistyö;

· tieto- ja viestintätekniikkaan suuntautuvia investointeja ja kyseisen tekniikan käyttöönottoa koskevia tilastoja kehitetään, jotta ne vastaisivat tavoitteeksi asetettua kestävän kehityksen sekä tietoyhteiskunnan vaikutusten mittaamista.

Matkailutilastot

Oikeudellinen kehys

Matkailu on Euroopan unionissa tärkeää taloudellista toimintaa, joka tarjoaa suuret mahdollisuudet parantaa työllisyyttä ja talouskasvua sekä edistää kehitystä ja yhteiskunnallis-taloudellista yhdentymistä myös maaseudulla sekä syrjäisillä tai alikehittyneillä alueilla.

Matkailualaa koskevien tilastotietojen keräämisestä annettu neuvoston direktiivi 95/57/EY.

Nykytilanne

Nykyisin kerätään tilastotietoja matkailumajoituksen tarjonnasta ja kysynnästä sekä matkailukäyttäytymiseen liittyvistä taloudellisista näkökohdista. Nykyisten tilastojen vertailukelpoisuuden parantaminen sekä yhdenmukaistettujen matkailualan satelliittitilien perustaminen ovat kuitenkin keskeisiä ratkaistavia kysymyksiä, jotka liittyvät laajempaan kestävän matkailun osa-alueeseen, jota varten on määriteltävä ja mitattava tarkoituksenmukaisia indikaattoreita. Terroristi-iskujen ja tartuntatautien leviämisen kaltaiset tapahtumat vaikuttavat matkailuelinkeinoon välittömästi, minkä vuoksi tietojen oikea-aikaisuuden parantaminen on erittäin tärkeä tavoite.

Tärkeimmät aloitteet vuosiksi 2008–2012

· uudistetaan nykyisiä matkailutilastoja ja niiden oikeusperustaa;

· otetaan käyttöön yhdenmukaistetut matkailualan satelliittitilit sekä kehitetään ja mitataan kestävän matkailun indikaattoreita.

Energiatilastot

Oikeudellinen kehys

Kohtuuhintaisten energiahyödykkeiden varma ja ympäristöystävällinen toimittaminen on olennainen näkökohta EU:n energiapolitiikassa. Energiatilastojärjestelmä on kehitetty tämän politiikan tarpeiden perusteella.

Järjestelmä on suurelta osin sopimuspohjainen. Kaasusta ja sähköstä teollisilta käyttäjiltä perittävien hintojen avoimuuden takaamista koskevan 29 päivänä kesäkuuta 1990 annetun direktiivin 90/377/ETY lisäksi on tiettyjä oikeudellisia velvoitteita, jotka koskevat määrättyjä järjestelmän osa-alueita.

Nykytilanne

Öljymarkkinat ovat viime vuosina muuttuneet vaihteleviksi ja heikosti ennakoitaviksi, ja samaan aikaan hinnat ovat nousseet. EU:n energiariippuvuus kasvaa jatkuvasti; energian kysyntä lisääntyy ja tämä saa epäilemään, pystytäänkö kasvihuonekaasupäästöjä vähentämään, kun otetaan huomioon, että EU:n sähkö- ja kaasumarkkinat eivät ole vielä kehittyneet yhtenäismarkkinoiksi, joilla on todellista kilpailua. Tässä poliittisessa lähtötilanteessa komissio reagoi – valtion- ja hallitusten päämiesten vuonna 2005 esittämän kehotuksen perusteella – esittämällä ehdotuksia (vihreä kirja: Euroopan strategia kestävän, kilpailukykyisen ja varman energiahuollon turvaamiseksi), joiden aiheina ovat muun muassa Euroopan energiahuollon seurantaelimen perustaminen seuraamaan EU:n energiamarkkinoiden kysynnän ja tarjonnan kehitystä, uusi lämmitystä ja jäähdytystä koskeva yhteisön direktiivi, tavoitteiden seuranta ja tavoitteiden määrittely vuoden 2010 jälkeiseksi ajaksi uusiutuvien energialähteiden osalta (sähkö ja nestemäiset biopolttoaineet mukaan luettuina) ja energian loppukäytön tehokkuudessa aikaan saatujen parannusten seuranta.

Tärkeimmät aloitteet vuosiksi 2008–2012

· energiatilastoja koskeva asetus, joka kattaa nykyiset vaatimukset ja johtaa näin ollen laadun paranemiseen;

· oikeudellinen velvoite kerätä tilastotietoja kotitalouksien maksamista sähkön ja kaasun hinnoista;

· menetelmät ja lähestymistapa, joiden avulla asetetaan käyttöön tiedot tosiasiallisista toimittajamaista (määrämaista) kaasun tuonnin (viennin) osalta;

· menetelmä- ja nimikeparannukset nestemäisiä biopolttoaineita koskevien tilastotietojen keruuta varten;

· indikaattorien määrittely ja tiedonkeruu energiatehokkuuden arviointia varten direktiivin 2006/32/EY mukaisesti;

· kilpailun tehokkuutta ja kaasu- tai sähkömarkkinoiden yhdentymistä mittaavien kilpailuindikaattoreiden laajentaminen tarpeen mukaan.

XVII OSASTO

Taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus

Oikeudellinen kehys

Yhteisestä tilastollisten alueyksiköiden nimikkeistöstä (NUTS) annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1059/2003; komission ehdotus yhteisön paikkatietoinfrastruktuurin (INSPIRE) perustamisesta annettavaksi Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi.

Nykytilanne

Aluekohtaisia tilastotietoja kerätään noin kahdeltatoista laajalta tilastoalalta, osin säädösperusteisesti ja osin sopimusperusteisesti. Yleensä tietoja lähetetään jatkuvasti Eurostatiin. Urban Audit -kaupunkitutkimuksen tietoja on kerätty kolmen vuoden välein vuodesta 2003 lähtien.

Paikkatietoja kerätään ja tallennetaan GISCO-tietokantaan Eurostatin ja kaikkien komission pääosastojen käyttöä varten. Tiedonkeruuta koskevien standardien ja yhdenmukaisten sääntöjen puuttumisen vuoksi tarvitaan huomattava määrä resursseja asianmukaista ylläpitoa ja päivittämistä varten. Toisaalta paikkatietojen sekä tilastotietojen ja temaattisen tiedon yhdistämisen mukanaan tuomat mahdollisuudet tiedostetaan entistä laajemmin, mikä lisää kartoituksen, analyysien ja sovellutusten kysyntää.

Tärkeimmät aloitteet vuosiksi 2008–2012

Vuosien 2008–2012 tilasto-ohjelmassa tehtävä työ määräytyy sen mukaan, millaiseksi yhteisön uusi aluepolitiikka muotoutuu rakennerahastojen uudella ohjelmakaudella. Nykyisten tietojen vahvistamista jatketaan, etenkin Urban Audit -kaupunkitutkimuksessa sekä liikenteen, ympäristön ja tutkimuksen ja kehityksen alalla. Alueellisia väestötietoja koskevan lainsäädäntökehyksen täytäntöönpano ja aluetilinpitojärjestelmän tietoja koskevan EKT-95-asetuksen odotettavissa oleva tarkistaminen ovat olennaisen tärkeitä rakenteellisten indikaattoreiden kehittämisen kannalta. Aluetilastoissa käytettyjen menetelmien johdonmukaisuutta parannetaan ottamalla käyttöön tiukempia menetelmiä asiaankuuluvassa tarkistetussa lainsäädäntökehyksessä ja laajentamalla jo aluetili