FI Euroopan unionin virallinen lehti C 232/44

Alueiden komitean lausunto aiheista ”Taajuusylijäämä yhteiskunnallisiksi hyödyiksi ja talouskasvuksi” ja ”Julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuus tulevaisuuden internetiä varten”

(2010/C 232/08)

I. POLIITTISET SUOSITUKSET

ALUEIDEN KOMITEA

Molempia tiedonantoja koskevia huomioita

1. on tyytyväinen komission tiedonantoon ”Taajuusylijäämä yhteiskunnallisiksi hyödyiksi ja talouskasvuksi sekä komission tiedonantoon Julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuus tulevaisuuden internetiä varten”, sillä hyödyntämällä taajuusylimäärää ja kehittämällä tulevaisuuden internetiä voidaan digitaalista kahtiajakoa kuroa merkittävästi umpeen, myötävaikuttaa Lissabonin strategian ja sen seuraajan EU 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamiseen sekä tyydyttää Euroopan kansalaisten tärkeitä yhteiskunnallisia, kulttuurisia ja taloudellisia tarpeita.

2. muistuttaa, että komitea on jo useaan otteeseen painottanut, että yhä edelleen vallitseva digitaalinen eriarvoisuus aiheuttaa sosiaalista syrjäytymistä ja jälkeenjäämistä talouskehityksessä. Näin ollen taloudelliselta ja sosiaaliselta kannalta on välttämätöntä, että luodaan yhdenvertaiset mahdollisuudet hyödyntää tietoyhteiskuntaa ja omaksua tietoteknisiä taitoja.

3. muistuttaa myös, että tietoyhteiskuntaan osallistaminen on ensiarvoisen tärkeää aloitteen ”i2010 – Kasvua ja työllisyyttä edistävä eurooppalainen tietoyhteiskunta” (1) tavoitteiden ja sitä kautta myös Lissabonin strategian taloudellista ja sosiaalista kehitystä koskevien tavoitteiden saavuttamisen kannalta. (2)

4. korostaa, että mahdollisuus hyödyntää kohtuuhintaista internetin laajakaistaliittymää on oleellinen yhteiskunnallisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden, talouskasvun sekä tietoyhteiskuntaan osallistumisen kannalta EU:ssa, etenkin nykyisen syvän talous- ja sosiaalikriisin aikana.

5. toteaa, että laajakaistapalvelujen katsotaan nykyään yhä useammin olevan sähkön- ja vedenjakeluun verrattavissa oleva julkinen palvelu. (3) Näin ollen kaikilla Euroopan unionin kansalaisilla olisi oltava mahdollisuus hankkia kohtuuhintainen laajakaistayhteys.

6. korostaa eurooppalaista tietoyhteiskuntaa koskevan i2010-strategian mukaisesti paikallis- ja aluehallintojen merkitystä, sillä ne toimivat talouskasvun liikkeelle panevina voimina paikallistasolla ja tuottavat, käyttävät ja omistavat useita digitaalisia tietotuotteita ja -palveluita. Eräissä jäsenvaltioissa ne ovat myös toimivaltaisia viranomaisia tällä alalla. Tästä syystä paikallis- ja alueviranomaisille olisi annettava mahdollisuus osallistua täysipainoisesti ja tehokkaasti tietoyhteiskunnan hallintaan. (4)

7. korostaa tähän liittyen paikallis- ja alueviranomaisten keskeistä asemaa ja vastuuta pyrittäessä varmistamaan kohtuuhintaisten laajakaistayhteyksien yhdenvertainen saatavuus alueilla, joilla markkinat eivät toimi, pilottihankkeiden vetämisessä sähköisten palvelujen hyödyntämiseen liittyvän kuilun umpeen kuromiseksi sekä kehitettäessä uusia lähestymistapoja kansalaislähtöisiä julkisia sähköisiä palveluja varten. (2)

8. katsoo, että paikallis- ja alueviranomaisten tulisi osallistua laaja-alaiseen yhteistyöhön julkishallintojen yhteentoimivuuden parantamiseksi ja julkisten palvelujen tuottamisen tehostamiseksi. (5)

9. kehottaa hyödyntämään täysimääräisesti Euroopan mahdollisuuksia kehittää tieto- ja viestintäteknologian palveluita julkisella ja yksityisellä sektorilla ja parantamaan tieto- ja viestintäteknologian avulla alue- ja paikallisviranomaisten palveluita esimerkiksi terveydenhuollon, koulutuksen, yleisen järjestyksen, turvallisuuden ja sosiaalipalveluiden alalla. EU:n tukemat julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuudet alue- ja paikallisviranomaisten keskuudessa sekä tieto- ja viestintäteknologian kehitykseen julkisten tieto- ja viestintäteknologian palveluiden alalla keskittyvien pk-yritysten kanssa voivat olla erinomainen kulmakivi kasvatettaessa alueellista tietämystä ja osaamista EU:n laajuisesti. (6)

Komission tiedonantoa ”Taajuusylijäämä yhteiskunnallisiksi hyödyiksi ja talouskasvuksi” koskevia erityishuomioita

10. yhtyy komission toteamukseen siitä, että siirtyminen analogisista digitaalisiin maanpäällisiin televisiolähetyksiin Euroopassa tulee vapauttamaan erittäin arvokkaita lähetystaajuuksia, koska digitaalinen lähetystekniikka on analogista tehokkaampaa. Siirtymisen synnyttämä ”taajuusylijäämä” tarjoaa erinomaiset mahdollisuudet monenlaisten palvelujen tarjonnalle, koska signaalit tällä taajuusalueella kantavat kauas ja tällä taajuusalueella toimivia laitteita voidaan vaivatta käyttää sisätiloissa. Komitea on näin ollen vakuuttunut, että ylijäämä tarjoaa Euroopalle ainutlaatuisen tilaisuuden vastata taajuuksien kasvaneeseen kysyntään. Taajuuksilla pystyttäisiin ennen muuta ulottamaan langaton laajakaista maaseudulle ja kaventamaan näin digitaalista kuilua. Niin ikään pystyttäisiin vauhdittamaan uusien langattomien palvelujen kuten seuraavan sukupolven mobiililaajakaistan yleistymistä. Taajuuksilla voitaisiin myös tukea maanpäällisen lähetystoiminnan kehitystä.

Taajuusylijäämä talouskehityksen edistämisen keinona

11. panee merkille, että komission teettämän Exploiting the Digital Dividend – a European approach (taajuusylijäämän hyödyntäminen – eurooppalainen lähestymistapa) -tutkimuksen mukaan taajuusylijäämästä voidaan 15 vuoden kuluessa saada 150–700 miljardin euron kokonaishyöty koko unionin alueella. Komitea korostaakin, että sähköisten viestintäverkkojen ja -palvelujen sääntelyjärjestelmän äskettäin tarkistettujen säännösten (7) mukaan radiotaajuudet ovat julkinen voimavara, jolla on tärkeä yhteiskunnallinen, kulttuurinen ja taloudellinen arvo.

12. toteaa, että taajuusylijäämän hyödyntäminen helpottaa laajakaistapalvelujen tarjoamista unionin koko alueella ja edesauttaa näin sähköisten viestintäpalveluiden yhtenäismarkkinoiden toteutumista: se on näin ollen merkittävä osa Euroopan unionin talouden tuottavuutta ja kilpailukykyä.

Taajuusylijäämä keinona kuroa umpeen digitaalista kahtiajakoa

13. on vakuuttunut siitä, että yhä edelleen vallitseva digitaalinen eriarvoisuus heikentää sosiaalista yhteenkuuluvuutta ja hyvinvointia ja haittaa niiden kehittämistä sekä aiheuttaa sosiaalista ja taloudellista syrjäytymistä. Tässä suhteessa i2010-aloite auttaa parantamaan kansalaisten, ja laajemmassa mittakaavassa koko yhteiskunnan elämänlaatua. (2)

14. muistuttaa, että markkinoilla on vaikeuksia tarjota tietyille maantieteellisille alueille nopeita laajakaistaverkkoja kohtuuhintaan. Komitea kehottaa näin ollen komissiota edistämään vapautuvien radiotaajuuksien käyttöä kehittääkseen politiikkaa ja ohjausta, joissa otetaan huomioon tämä markkinoiden kyvyttömyys ja edistetään valtion ja julkisen sektorin aloitteita palveluista erillisten avointen verkkojen kehittämiseksi kyseisillä alueilla. (3)

Taajuusspektrin avaaminen ja julkisten palvelujen kehittämiselle siitä koituvat hyödyt

15. toistaa, että kohtuuhintainen ja laadukas langaton laajakaistayhteys voi lisätä paikallis- ja alueviranomaisten tarjoamien palvelujen saatavuutta ja laatua ja auttaa mikroyrityksiä sekä pk-yrityksiä tarjoamaan tuotteitaan markkinoilla. Syrjäisten alueiden ja yhteisöjen, erityisesti syrjäisimpien alueiden ja yhteisöjen, odotetaan hyötyvän merkittävästi laajakaistapalvelujen yleistymisestä ja niiden käyttöönsaannin nopeuttamisesta. (8)

16. katsoo, että taajuusylijäämää hyödyntämällä voitaisiin kehittää niin kutsuttuja sähköisen hallinnon palveluita, joihin kuuluvat muun muassa seuraavat alat: hallinnon ja sen kanssa asioivien suhteet; hallinnon osallistuminen julkisten keskustelujen virittämiseen (keskeisen julkisen tiedon levittäminen, julkiset keskustelufoorumit, sähköiset kuulemiset ja laajemmin uudet mekanismit kansalaisten kuulemiseksi), yritysten ja hallinnon suhteet (sosiaaliasioita koskevat ilmoitukset, henkilöstön palkkaamista koskevat ilmoitukset, verotus- ja kirjanpitotietojen toimittaminen), sähköisen kaupankäynnin tekniikkojen toteuttaminen markkinoilla ja julkiset hankinnat (sähköiset hankinnat) sekä uudet työmuodot ja työn organisointi hallinnossa (ammattien muuttuminen, yhteistyö, etätyö). Hyödyntämällä taajuusylijäämää voitaisiin näin ollen kompensoida maaseutualueiden syrjäisyydestä aiheutuvat haitat, sillä sen avulla voidaan parantaa hallinnon ja sen kanssa asioivien, niin yksityisten kuin yritystenkin, välistä viestintää.

17. korostaa, että yksi vuosia 2007–2013 koskevan unionin koheesiopolitiikan taloudellisen uudistamisen keskeisistä teemoista on keskittyminen parantamaan jäsenvaltioiden, alueiden ja kaupunkien houkuttelevuutta varmistamalla hyvät kulkuyhteydet sekä laadukkaat ja asianmukaista tasoa olevat palvelut. Komitea arvioi, että kyseinen lähestymistapa tukee julkisten verkkopalveluiden kehittämistä ja osaamiseen perustuvan talouden kasvua lisäämällä tutkimus- ja innovaatiokapasiteettia. (2)

Koordinoitu lähestymistapa EU:n tasolla

18. panee merkille, että Exploiting the digital dividend – a European approach -selvityksessä todettaan edelleen, että jos taajuusylijäämän taajuuksien toimiva Euroopan tason koordinointi saadaan toteutettua ennen vuotta 2015, taajuusylijäämän taloudellisten vaikutusten potentiaali kasvaa vielä 20–50 miljardia euroa 15 vuoden kuluessa. Tämä riippuu palvelujen, kuten kehittyneiden maanpäällisten lähetystaajuuksien ja langattoman laajakaistan, tosiasiallisesta kysynnän tasosta tulevaisuudessa.

19. panee niin ikään merkille, että sekä Euroopan radio-, tele- ja postihallintojen yhteistyökonferenssi (European Conference of Post and Telecommunications, CEPT) (9) että radiotaajuuspolitiikkaa käsittelevä ryhmä (Radio Spectrum Policy Group, RSPG) (10) ovat painottaneet, että yhtenäisen toimintamallin olisi perustuttava vapaaehtoisuuteen. Useat syyt puhuvat vapaaehtoisuuden puolesta: jäsenvaltioiden koosta ja pinnanmuodostuksesta johtuvat erot, kilpailu muiden palvelujen tarjoamiseen käytettävien kanavien kuten satelliittien tai kaapeliverkon kanssa sekä Euroopan unionin rajanaapurien käyttämät radiotaajuudet. Komitea katsoo lisäksi, että toissijaisuusperiaatteen mukaisesti on jäsenvaltioiden – tai paikallis- ja alueviranomaisten, jos kuuluu niiden toimivaltaan – asia päättää taajuusalueiden osoittamisesta tiettyyn tarkoitukseen. Se kuitenkin myöntää, että teknisiä käyttöehtoja on yhdenmukaistettava EU-tasolla mittakaavaetujen maksimoimiseksi investoinneissa ja taajuusspektrin tehokkaan käytön varmistamiseksi.

20. katsoo näin ollen, että yhteinen lähestymistapa taajuusylijäämään on perusteltua, kunhan se on vapaaehtoinen ja siinä otetaan huomioon jäsenvaltioiden erityispiirteet ja erilaiset politiikat, joita ne aikovat soveltaa. Komitea suhtautuu niin ikään myönteisesti komission aikomukseen päättää 800 megahertsin taajuuskaistan teknisten käyttöehtojen yhdenmukaistamisesta niin, että jäsenvaltioita ei velvoiteta avaamaan kyseistä kaistaa muille sovelluksille kuin maanpäällisille lähetyksille.

Taajuusylijäämä ja jäsenvaltioiden viestintäpolitiikat

21. toteaa, että taajuusylijäämää koskeva yhteisön politiikka vaikuttaa jäsenvaltioiden joukkoviestintäpolitiikkoihin, etenkin maanpäällisen digitaalisen televisiolähetystoiminnan kehittämiseen. Jokaisella Euroopan unionin jäsenvaltiolla on tätä nykyä käytettävissään yhtäläinen määrä kansallisia televisiotaajuuksia. Lähetystaajuuden osakaistan osoittaminen jollekin muulle palvelulle kuin lähetystoiminnalle vaikuttaa kuitenkin erilailla tv-taajuuksiin jäsenvaltiosta riippuen. Tämä vaarantaa periaatteen siitä, että jäsenvaltioilla olisi oltava tasapuoliset mahdollisuudet käyttää radiotaajuusspektriä. Komitea katsoo näin ollen, että taajuusylijäämän hyödyntämistä koskevassa yhteisön politiikassa on otettava huomioon tämä ongelma ja varmistettava, että kaikilla jäsenvaltiolla on yhtäläiset mahdollisuudet harjoittaa kansallista politiikkaa digitaalisten viestinten kehittämisessä.

22. korostaa mediapalveluiden olennaista asemaa kulttuurisen monimuotoisuuden, poliittisen pluralismin ja osallistavan demokratian edistämiseksi sekä Euroopan unionin paikallisten, alueellisten ja kansallisten yhteisöjen identiteetin luomisessa ja vahvistamisessa. Komitea toteaa, että digitaalitelevisio on edelleen tärkein väline näiden palvelujen tarjoamiseksi. Komitea tiedostaa kansalaisten odotukset ja tarpeet, jotka koskevat myös maanpäällisen jakelukanavan välityksellä lähetettävien ohjelmien monipuolisuutta, palvelujen laatua, lisäarvopalvelujen tarjoamista ja liikkuvuutta.

Taajuusylijäämä ja kaavoitus- ja ympäristöpolitiikat

23. toteaa, että taajuusylijäämän käyttäminen langattomaan viestintään vaatii enemmän antenneja kuin lähetystoiminta. Tällä voi olla vaikutusta kaupunkisuunnitteluun ja ympäristöön. Komitea toteaa niin ikään, että näillä aloilla yleensä paikallis- ja alueviranomaiset ovat toimivaltaisia. Näin ollen se kiinnittää huomion siihen, että on löydettävä oikea tasapaino uusien verkkojen käyttöönoton, joka on väistämätöntä, ja edellä mainittujen toimivaltuuksien harjoittamisen välillä.

Komission tiedonantoa ”Julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuus tulevaisuuden internetiä varten” koskevia erityishuomioita

Tutkimus- ja kehittämistoiminta

24. arvostaa komission sitoumusta jatkaa tulevaisuuden internetiin liittyvän tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen tukemista seitsemännessä puiteohjelmassa nyt, kun asiasta on saatu erinomaisia tuloksia, ja kehottaa hyödyntämään kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelmaa, sillä se on erinomainen tapa edistää internetin tulevien sovellutusten käyttöönottoa. Kuten komitea aiemmissa lausunnoissaan (11) toteaa, se kehottaa erityisesti käyttämään seitsemättä tutkimuksen puiteohjelmaa, rakennerahastoja sekä kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelmaa koordinoidusti, koska se on välttämätöntä, kun ajatellaan EU:n kilpailukykyä sekä koheesio-, tutkimus-, korkeakoulu- ja innovaatiopolitiikkojen yhteisvaikutusta valtakunnallisella ja alueellisella tasolla (6).

25. huomauttaa, että toimien koordinointi on yleisesti ottaen puutteellista monilla eri aloilla, kuten koulutuksen, innovoinnin, tutkimuksen, investoinnin ja innovatiivisten ICT-ratkaisujen markkinoinnin yhteydessä. Tässä suhteessa käyttäjälähtöinen innovointi voi olla keskeinen parannusväline, jota alueet ja kunnat käyttävät enenevässä määrin kaikkialla Euroopassa. Se on osoittautunut keskeiseksi T&K-investointien ja uusien innovaatioiden markkinoille pääsyn vauhdittajaksi. Näin ollen komitea toivoisi, että käsitteellä olisi tärkeämpi asema komission tiedonannossa. (6)

26. muistuttaa, että komitea on aiemmin korostanut, että T&K ja teollisuuden käytänteet on tärkeää nivoa kiinteästi toisiinsa, ja kehottaa siksi jäsenvaltioita ja komissiota edistämään kaikin tavoin tutkimuksen pikaista siirtämistä päivittäisiin käytänteisiin kaupan alalla ja yleisestikin. (6)

27. muistuttaa, että alue- ja paikallishallinto voi luoda tutkimustoimintaa suosivia innovatiivisia ympäristöjä sekä selvittää uusia tapoja tehdä julkisen ja yksityisen sektorin institutionaalista yhteistyötä tai alueellista yhteistyötä yli kansallisten rajojen. Alue- ja paikallishallinnon investointien lisäksi tähän tarvitaan myös jäsenvaltioiden ja unionin taloudellisia resursseja. (12)

Yhteentoimivuus

28. panee merkille, että nykyään on yhä hyödyllisempää kehittää Web 2.0:n tapaisia interaktiivisia foorumeita, koska niiden pitkälle kehitetyt toiminnot mahdollistavat tiedonvaihdon ja kehittyneen yhteentoimivuuden monien verkkojen kanssa ja niiden avulla voidaan tuottaa tai toimittaa sisältöä joko yksilötasolla tai kollektiivisten yhteisöhankkeiden muodossa. Massamuistiteknologioiden nopea kehittyminen luo perustan julkishallinnon tietokannoille, joihin tallennetaan kuvaukset internetosoitteensa avulla tunnistettavien tuotteiden ominaisuuksista. (13)

29. katsoo, että innovaatiomarkkinoiden syntymisen helpottamisessa sekä yhteentoimivuuden ja yhteisien standardien saavuttamisessa onnistuminen riippuu jäsenvaltioiden sekä alue- ja paikallisyhteisöjen jatkuvasta tuesta ja osallistumisesta. Pyrkimyksiä tulisi lisäksi täydentää alue- ja paikallistason toimin.

Tietosuoja ja yksityisyyden suoja

30. korostaa, että tulevaisuuden internetin infrastruktuuria ja siihen liittyviä palveluja toteutettaessa on kiinnitettävä runsaasti huomiota kaikkien tasojen turvallisuusvaatimusten täyttämiseen, jotta varmistetaan mahdollisimman hyvä yksityisyyden ja henkilötietojen suoja ja estetään kaikentyyppisten henkilökohtaisten tietojen luvaton jäljittäminen ja profilointi, ostomieltymykset, terveydentila, potilastietorekisterit jne. mukaan luettuina. (13)

31. katsoo, että yksityisyyden suojan kunnioittaminen riippuu tietyistä tekijöistä, joita ovat julkisen sektorin elinten rakenneseikat (niistä suurin osa sijoittuu paikallistasolle), lainsäädännön yhdenmukaisuus unionitasolla, innovatiivisen toimintatavan edistäminen julkishallinnon työntekijöiden keskuudessa sekä yhteisen eettisen ohjeiston käyttö ja tieto- ja viestintätekniikkaan liittyvien sovellutusten hallinnointi. (13)

32. kehottaa järjestämään koko henkilökunnalle laaja-alaista koulutusta, joka suunnattaisiin etenkin teknisille asiantuntijoille (esimerkiksi verkot, järjestelmät, turvallisuus, yksityisyyden suoja), erilaisia menetelmiä sisältävien turvaprosessien kanssa suoraan työskenteleville sekä innovointiin ja ajanmukaistamiseen yleisesti tai epäsuorasti osallistuvalle henkilökunnalle (esimerkiksi digitaalisen lukutaidon opettajille). (13)

33. muistuttaa, että komitea on jo aikaisemmin kehottanut tukemaan ja vahvistamaan verkko- ja tietoturvaongelmien oikea-aikaista ennaltaehkäisyä, käsittelyä ja ratkaisemista. Euroopan verkko- ja tietoturvaviraston (ENISA) toiminta helpottaa tätä tehtävää. (2)

Tulevaisuuden internetin kehittämisessä tarvitaan yhteistä EU-tason toimintaa

34. suhtautuu myönteisesti komission aikomukseen ottaa mukaan Future Internet -foorumin (FIF) tiedonannossa esitettyjen ehdotusten toteuttamiseen silloin, kun yhteisön tason koordinointia tarvitaan toiminnan hajanaisuuden vähentämiseksi ja yleisen edun mukaisten tavoitteiden määrittelemiseksi. Koska alue- ja paikallisviranomaiset ovat merkittävä taho tulevaisuuden internetin kehittämisessä, komitea katsoo, että niiden pitäisi voida osallistua FIF:iin, ja pyytää komissiota tekemään tätä koskevia aloitteita.

Bryssel 15. huhtikuuta 2010 Alueiden komitean ensimmäinen varapuheenjohtaja Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

(1) KOM(2005) 229 lopullinen.

(2) CdR 5/2008 fin.

(3) CdR 304/2008 fin.

(4) CdR 247/2009 fin.

(5) CdR 10/2009 fin.

(6) CdR 156/2009 fin

(7) Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/140/EY, annettu 25 päivänä marraskuuta 2009, EUVL L 337, 18.12.2009.

(8) CdR 252/2005 fin.

(9) Komission toimeksiantona CEPT:n laatima raportti taajuusylijäämän yhdenmukaistamista koskeviin vaihtoehtoihin liittyvistä teknisistä näkökohdista (technical considerations regarding harmonisation options for the digital dividend), 1.7.2008.

(10) Radiotaajuuspolitiikkaa käsittelevän ryhmän 14.2.2007 antama lausunto EU spectrum policy implications of the digital dividend (taajuusylijäämää koskevan EU:n taajuuspoliikan vaikutukset) sekä sen 18.9.2009 antama lausunto taajuusylijäämästä.

(11) CdR 263/2007 fin.

(12) CdR 84/2007 fin.

(13) CdR 247/2009 fin