EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 8.2.2022 COM(2022) 46 final 2022/0032(COD) Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS Euroopan puolijohde-ekosysteemiä vahvistavasta toimenpidekehyksestä (sirusäädös) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)



PERUSTELUT 1.EHDOTUKSEN TAUSTA •Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet Puolijohdesirut ovat keskeisiä digitaalitalouden kannalta. Niitä tarvitaan digitaalisissa tuotteissa, kuten älypuhelimissa ja autoissa, terveydenhuollon, energia-alan, tietoliikenteen ja automaation kriittisissä sovelluksissa ja infrastruktuureissa ja useimmilla muilla teollisuuden aloilla. Ne ovat keskeisessä asemassa myös tekoälyn ja 5G/6G-viestinnän kaltaisten tulevaisuuden keskeisten digitaaliteknologioiden kannalta. Ilman siruja ei ole mitään digitaalistakaan. Viimeksi kuluneen vuoden aikana Euroopassa on ilmennyt sirujen toimitushäiriöitä, mikä on aiheuttanut sirupulaa useilla talouden aloilla. Tällä voi olla vakavia yhteiskunnallisia seurauksia. Nämä toimitushäiriöt uhkaavat Euroopassa monia aloja, kuten autoteollisuutta, energiasektoria, viestintäalaa ja terveyhdenhuoltoa, sekä puolustus-, turvallisuus- ja avaruusalan kaltaisia strategisia aloja. Samalla markkinoille on alkanut ilmaantua väärennettyjä siruja, mikä vaarantaa elektronisten laitteiden ja järjestelmien turvallisuuden. Nykyinen kriisi on tuonut esiin rakenteellisia haavoittuvuuksia Euroopan arvoketjuissa. Maailmanlaajuinen puolijohdepula on paljastanut Euroopan riippuvuuden tarjonnasta rajoitetulta määrältä yrityksiä tietyiltä maantieteellisiltä alueilta sekä sen haavoittuvuuden siltä osin kuin on kyse kolmansien maiden vientirajoituksista ja muista häiriöistä nykyisessä geopoliittisessa tilanteessa. Lisäksi tätä riippuvuutta pahentavat erittäin suuret esteet tämän alan markkinoille pääsyssä sekä alan pääomaintensiteetti. Laskennallisesti tehokkaimmat sirut edellyttävät esimerkiksi valmistusta muutaman nanometrin (nm) tarkkuudella. Tällaisten laitosten rakentaminen edellyttää vähintään 15 miljardin euron ennakkoinvestointeja. Lisäksi kestää kolme vuotta ennen kuin saavutetaan riittävän tuoton varmistava tuotantovalmius. Tällaisten sirujen suunnittelukustannukset voivat vaihdella 0,5 miljardista eurosta reilusti yli 1,0 miljardiin euroon. Alan tutkimus- ja kehitysintensiteetti (t&k) on korkea, yli 15 prosenttia. Eurooppalaiset toimijat investoivat nykyisin pääasiassa t&k-toimintaan, mutta eivät riittävästi saadakseen siitä teollisia hyötyjä. Tällainen t&k on keskeisessä asemassa seuraavan sukupolven laskentatehokkaiden sirujen tuotannossa tarvittavien puolijohdeteknologioiden miniatyrisoinnin mahdollistajana. Euroopassa on maailman johtavia tutkimus- ja teknologiaorganisaatioita. Monia eurooppalaisia t&k-tuloksia hyödynnetään kuitenkin teollisesti unionin ulkopuolella. Unioni on vahvassa asemassa puolijohdekomponenttien suunnittelussa tehoelektroniikassa, radiotaajuuslaitteissa, analogisissa laitteissa sekä autoteollisuudessa ja valmistusteollisuudessa laajalti käytetyissä antureissa ja mikro-ohjaimissa. Sillä ei ole yhtä vahvaa asemaa digitaalilogiikan (prosessorit ja muisti) suunnittelussa, mistä on tulossa välttämätöntä datan, tekoälyn ja yhteenliitettävyyden yleistyessä entistä enemmän. Unioni on myös erittäin hyvässä asemassa suurissa sirutehtaissa tarvittavien materiaalien ja laitteiston suhteen, ja monilla yrityksillä on keskeinen rooli toimitusketjun tietyissä osissa. Teollisuuden käyttösektorit ovat vahvoja ja monipuolisia, esimerkkeinä autoteollisuus, teollisuusautomaatio, terveydenhuolto, energiasektori ja viestintä. Yhteistyö arvoketjussa on kuitenkin heikkoa. Unionin kokonaismarkkinaosuus puolijohteiden maailmanmarkkinoista on arvoltaan 10 prosenttia eli selvästi alle sen taloudellisen painoarvon. Vaikka unionilla on maailmanlaajuisesti vahva asema materiaalien ja laitteiden valmistuksessa, se on erittäin riippuvainen EU:n ulkopuolisista toimittajista sirujen suunnittelussa, valmistuksessa, pakkaamisessa, testauksessa ja kokoonpanossa. Tällä hetkellä puolijohteet ovat merkittävien geostrategisten intressien ja maailmanlaajuisen teknologisen kilpailun keskiössä. Useat maat haluavat turvata edistyneimpien sirujen toimitusvarmuuden, mikä on edellytys niiden kyvylle toimia (taloudellisesti, teollisesti ja sotilaallisesti) ja edistää digitalisaatiota. Kaikilla maailman tärkeimmillä alueilla investoidaan voimakkaasti ja otetaan käyttöön tukitoimenpiteitä, joiden avulla tuotantokapasiteettia pystytään innovoimaan ja vahvistamaan. Unionilla on hyvät mahdollisuudet saavuttaa johtoasema tulevaisuuden sirumarkkinoilla. Sen tavoitteena on kaksinkertaistaa osuutensa maailman tuotannosta 20 prosenttiin arvossa laskettuna vuoteen 2030 mennessä. Tavoitteena ei ole ainoastaan vähentää riippuvuutta vaan myös tarttua taloudellisiin mahdollisuuksiin, sillä puolijohteiden maailmanmarkkinoiden odotetaan kaksinkertaistuvan ennen vuosikymmenen loppua, mikä lisää puolijohde-ekosysteemin ja koko teollisuuden kilpailukykyä Euroopan kansalaisille tarkoitettujen innovatiivisten tuotteiden avulla. Uusia markkinasuuntauksia ja mahdollisuuksia on syntymässä. Puolijohdeyritykset suunnittelevat yhä useammin räätälöityjä siruja loppukäyttäjäyritysten kanssa optimoimalla laitteistoa ja ohjelmistoa järjestelmän suorituskyvyn parantamiseksi. Tekoäly, reunalaskenta ja teollisuudenalojen digitalisaatio tarjoavat uusia mahdollisuuksia Euroopan teknologian tulevalle kilpailukyvylle ja johtoasemalle teollisuudessa. Samaan aikaan teknologia kehittyy jatkuvasti. Miniatyrisointi jatkuu kohti yhä pienempiä solmuja valtavirran prosessiteknologioissa (FinFET ja FDSOI) Mooren lain mukaisesti ja energiatehokkaammilla ratkaisuilla on suuri kysyntä, jotta jatkuvasti kasvava jalostusjalanjälki pystytään pitämään kestävällä tasolla. Kehittyvät laskentamallit, kuten neuromorfiset laskenta- ja kvanttiteknologiat, ovat lupaavia teknologioita uusille sovellusalueille. Uudet materiaalit, kuten piikarbidi (SiC) ja galliumnitridi (GaN), ovat olennaisen tärkeitä virranhallinnassa, esimerkiksi akkuvoiman optimaalisen käytön kannalta, erityisesti kaikenlaisissa sähköajoneuvoissa ja uusiutuvan energian tuotannossa. Nämä perustelut liittyvät ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan puolijohde-ekosysteemiä vahvistavasta toimenpidekehyksestä (sirusäädös). Tällä ehdotuksella täytetään puheenjohtaja Ursula von der Leyenin poliittinen sitoumus. Hän ilmoitti unionin tilaa vuonna 2021 käsitelleessä puheessaan, että tavoitteena on luoda yhdessä huippuluokan eurooppalainen siruekosysteemi, jossa on mukana myös tuotanto. Ehdotuksen taustalla olevaa strategista visiota Euroopan puolijohde-ekosysteemin vahvistamisesta selitetään tämän ehdotuksen ohella annettavassa tiedonannossa. Vision toteuttamiseen tähtäävä EU:n sirustrategia tiivistyy viiteen strategiseen tavoitteeseen: ·Euroopan olisi vahvistettava tutkimus- ja teknologiajohtajuuttaan; ·Euroopan olisi kehitettävä ja vahvistettava innovointivalmiuksiaan edistyneiden sirujen suunnittelussa, valmistuksessa ja pakkaamisessa ja muunnettava innovaatiot kaupallisiksi tuotteiksi;

·Euroopan olisi otettava käyttöön asianmukaiset puitteet tuotantokapasiteetin lisäämiseksi merkittävästi vuoteen 2030 mennessä; ·Euroopan olisi puututtava akuuttiin osaamisvajeeseen, houkutella uusia kykyjä ja tukea ammattitaitoisen työvoiman syntymistä; ·Euroopan olisi luotava syvällinen käsitys puolijohteiden maailmanlaajuisista toimitusketjuista. Ehdotuksella pyritään saavuttamaan strateginen tavoite, joka on Euroopan puolijohde-ekosysteemin häiriönsietokyvyn parantaminen ja sen maailmanlaajuisen markkinaosuuden kasvattaminen. Sillä pyritään myös helpottamaan uusien sirujen varhaista käyttöönottoa Euroopan teollisuudessa ja parantamaan teollisuuden kilpailukykyä. Tätä varten Euroopan teollisuuden on houkuteltava investointeja innovatiivisiin tuotantolaitoksiin ja saatava ammattitaitoista työvoimaa, mutta sen on myös kyettävä suunnittelemaan ja tuottamaan kaikkein edistyneimpiä siruja, jotka määrittävät huomisen markkinat, kehitettävä valmiuksia ja pystyttävä testaamaan innovatiivisia ratkaisuja ja niiden prototyyppejä pilottituotantolinjojen avulla tiiviissä yhteistyössä vertikaalisten teollisuudenalojen kanssa. Nämä ovat tarvittavia toimenpiteitä, mutta ne eivät riitä, ellei unionilla ole analyyttisia valmiuksia lisätä poliittisten päättäjien tietämystä arvoketjusta ja se pystyy hyötymään lisääntyneistä valmiuksista palvella sisämarkkinoiden yhteistä etua kriisitilanteessa. Tavoitteena ei ole tulla omavaraiseksi, mikä ei ole saavutettavissa oleva tavoite. Meidän on parannettava vahvuuksiamme, kehitettävä uusia ja tehtävä yhteistyötä kolmansien maiden kanssa toimitusketjussa, jossa keskinäinen riippuvuus säilyy vahvana. Näiden tavoitteiden saavuttamiseksi ehdotuksen tarkoitus on: ·Perustaa Siruja Euroopalle -aloite, jolla tuetaan laajamittaista teknologisten valmiuksien kehittämistä ja innovointia kaikkialla unionissa, jotta voidaan kehittää ja ottaa käyttöön huipputason ja seuraavan sukupolven puolijohde- ja kvanttiteknologioita, jotka vahvistavat unionin kehittyneitä suunnittelu-, järjestelmäintegrointi- ja sirujen tuotantovalmiuksia ja -taitoja, myös painottaen startup- ja scale-up-yrityksiä (pilari 1, Siruja Euroopalle -aloite). Aloitteella luodaan erityisesti innovatiivinen virtuaalinen suunnittelualusta, jolla vahvistetaan Euroopan suunnitteluvalmiuksia ja jonka käyttöehdot ovat avoimet, syrjimättömät ja läpinäkyvät. Foorumilla edistetään käyttäjäyhteisöjen laajaa yhteistyötä suunnittelu-, startup- ja pk-yritysten, teollis- ja henkisen omaisuuden ja työkalujen toimittajien, suunnittelijoiden ja tutkimus- ja teknologiaorganisaatioiden kanssa sekä yhdistää olemassa olevat ja uudet suunnitteluvalmiudet laajennettuihin kirjastoihin ja elektronisen suunnittelun automaatioon (EDA). Aloitteella tuetaan pilottituotantolinjoja, jotka tarjoavat kolmansille osapuolille keinot testata, validoida ja kehittää suunnittelemiaan tuotteita avoimin, läpinäkyvin ja syrjimättömin ehdoin. Uusien kehittyneiden pilottituotantolinjojen kehittämisellä valmistaudutaan seuraavan sukupolven tuotantovalmiuksiin ja niiden validointiin. Lisäksi aloitteella edistetään kehittyneiden teknologioiden ja teknisten valmiuksien kehittämistä, jotta voidaan nopeuttaa kvanttisirujen innovatiivista kehittämistä esimerkiksi kvanttisirujen suunnittelukirjastojen, pilottituotantolinjojen sekä testaus- ja kokeilulaitosten muodossa. Aloitteella tuetaan eri puolilla unionia sijaitsevien osaamiskeskusten verkostoa, joka tarjoaa asiantuntemusta sidosryhmille, kuten loppukäyttäjinä toimiville pienille ja keskisuurille yrityksille (pk-yritykset), startup-yrityksille ja vertikaalisille sektoreille, ja parantaa niiden osaamista. Osaamiskeskukset helpottavat suunnitteluinfrastruktuurin ja pilottituotantolinjojen avointa ja syrjimätöntä saatavuutta ja tehokasta käyttöä. Niistä tulee innovointia ja uusia huippulahjakkuuksia houkuttelevia keskuksia. Aloitteen lisäksi toimilla, joilla helpotetaan velkarahoituksen ja oman pääoman ehtoisen rahoituksen saantia puolijohteiden arvoketjussa ja joita kutsutaan yhteisesti sirurahastoksi, olisi tuettava dynaamisen ja häiriönsietokykyisen puolijohde-ekosysteemin kehittämistä tarjoamalla mahdollisuuksia lisätä varojen saatavuutta, jotta voidaan tukea startup-, scale-up- ja pk-yritysten kasvua sekä investointeja koko arvoketjussa, myös puolijohteiden arvoketjuihin kuuluville yrityksille, jotka voivat käyttää aloitteen tarjoamaa rahoituksen yhdistämistä. ·Luoda kehys toimitusvarmuuden varmistamiseksi houkuttelemalla investointeja ja lisäämällä tuotantokapasiteettia puolijohteiden valmistuksessa sekä pitkälle kehitetyssä pakkaamisessa, testauksessa ja kokoonpanossa laatuaan ensimmäisten integroitujen tuotantolaitosten ja EU:n avointen tilausvalmistajien avulla (pilari 2, Toimitusvarmuus). Ehdotuksessa määritellään erityisesti kriteerit, joilla helpotetaan sellaisten erityishankkeiden toteuttamista, joilla edistetään puolijohteiden toimitusvarmuutta unionissa. Tämän vuoksi siinä eritellään kahdenlaiset laatuaan ensimmäiset laitokset: integroidut tuotantolaitokset ja EU:n avoimet tilausvalmistajat. Jos hakemus tunnustaa laitos yhdeksi kahdenlaisista laatuaan ensimmäisistä laitoksista hyväksytään, ehdotuksessa edellytetään, että jäsenvaltiot varmistavat tunnustetun laatuaan ensimmäisen laitoksen suunnitteluun, rakentamiseen ja toimintaan liittyvien hallinnollisten hakemusten tehokkaan käsittelyn. Komissio vastaa kyberuhkille sietokykyisten toimitusketjujen kasvavaan tarpeeseen tekemällä yhteistyötä jäsenvaltioiden ja yksityisten toimijoiden kanssa. Tavoitteena on määrittää luotettuja siruja koskevat alakohtaiset vaatimukset ja laatia yhteiset standardit, sertifiointi ja hankintavaatimukset, joita kehitetään tarvittaessa eurooppalaisten standardointiorganisaatioiden tuella ja ottaen huomioon vaatimustenmukaisuuden arviointia ja markkinoiden valvontaa koskevan uuden lainsäädäntökehyksen periaatteet. ·Perustaa jäsenvaltioiden ja komission välinen koordinointimekanismi yhteistyön vahvistamiseksi jäsenvaltioiden kanssa ja niiden välillä, puolijohteiden tarjonnan seuraamiseksi, kysynnän arvioimiseksi, sirupulan ennakoimiseksi, kriisivaiheen käynnistämiseksi ja toimien toteuttamiseksi erityisen välineistön avulla (pilari 3, Seuranta ja kriisinhallinta). •Yhdenmukaisuus muiden alaa koskevien politiikkojen säännösten kanssa Tämä ehdotus on johdonmukainen Euroopan unionin menestyksekkääseen digitalisaatioon vuoteen 2030 mennessä tähtäävän komission yleisen digitaalisen vision, tavoitteiden ja etenemistapojen kanssa, jotka esitettiin komission tiedonannossa ”2030 digitaalinen kompassi: eurooppalainen lähestymistapa digitaalista vuosikymmentä varten”, jäljempänä ’digitaalista kompassia koskeva tiedonanto’, ja sen jälkeen annetussa, erityisesti puolijohteisiin keskittyvässä komission ehdotuksessa ”Polku digitaaliselle vuosikymmenelle”-ohjelmaksi. Tämän ehdotuksen tarkoituksena on antaa unionille valmiudet, joita se tarvitsee vuoden 2030 tavoitteensa saavuttamiseksi. Ehdotus on johdonmukainen suhteessa komission tiedonantoon, jolla päivitetään vuoden 2020 uutta teollisuusstrategiaa toukokuussa 2021 ja jossa yksilöidään aloja, joilla strategiset riippuvuudet voivat johtaa haavoittuvuuksiin, kuten toimitusvaikeuksiin. Ehdotuksessa käsitellään tiedonannossa ja siihen liittyvässä komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa yksilöityjä suunnitteluun, valmistukseen, pakkaamiseen, testaamiseen ja kokoonpanoon liittyviä haasteita. Tiedonannossa ilmoitetaan prosessori- ja puolijohdeteknologian teollisesta allianssista, jäljempänä ’allianssi’, jonka tarkoituksena on tunnistaa puutteita mikrosirujen tuotannossa sekä yritysten ja organisaatioiden kilpailukykyä parantavien teknologioiden kehittämisessä, lisätä Euroopan digitaalista riippumattomuutta ja vastata seuraavan sukupolven turvallisten, energiatehokkaiden ja tehokkaiden sirujen ja prosessorien kysyntään. Tämän asetuksen suhteen allianssilla on neuvoa-antava rooli. Tämä ehdotus on myös johdonmukainen 2. helmikuuta 2022 hyväksyttyjen komission standardointistrategian ja eurooppalaista standardointia koskevan unionin vuotuisen työohjelman 2022 kanssa. Niissä käsitellään sirujen turvallisuuden, aitouden ja luotettavuuden sertifiointia koskevien standardien kehittämistä. Ehdotuksessa otetaan huomioon myös kriittisten teknologioiden seurantakeskuksen tavoitteet. Keskus auttaa tunnistamaan unionin nykyisiä ja mahdollisia tulevia digitaalialan strategisia riippuvuuksia ja vahvistamaan unionin digitaalialan itsenäisyyttä.

Ehdotuksessa käsitellään puolijohteiden toimitusketjun alakohtaisia ja ainutlaatuisia haasteita, ja se on erillinen aloite suunnitellusta sisämarkkinoiden hätävälineestä, josta komissio ilmoitti päivitetyssä teollisuusstrategiassaan. Ehdotuksella edistetään 22 jäsenvaltion 7. joulukuuta 2020 allekirjoittaman prosessoreita ja puolijohdeteknologioita koskevasta eurooppalaisesta aloitteesta annetun julkilausuman täytäntöönpanoa. Siinä 22 jäsenvaltiota sopi ryhtyvänsä ”erityisiin toimiin puolijohde-ekosysteemin vahvistamiseksi ja teollisen toiminnan laajentamiseksi koko toimitusketjussa”. Jäsenvaltiot sopivat myös pyrkivänsä luomaan yhteiset standardit ja tarvittaessa sertifioinnin luotettavalle elektroniikalle sekä yhteiset vaatimukset turvallisten sirujen ja sulautettujen järjestelmien hankinnalle sovelluksissa, jotka perustuvat siruteknologiaan tai käyttävät sitä laajalti. Tämä ehdotus on johdonmukainen näiden tavoitteiden kanssa. Lisäksi ehdotus on linjassa äskettäin annetun tiedonannon ”Kilpailupolitiikka valmiina uusiin haasteisiin” kanssa, jossa komissio toteaa, että se voi SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan nojalla ”harkita hyväksyvänsä julkisen tuen, jolla paikataan mahdolliset rahoituspuutteet puolijohde-ekosysteemissä erityisesti sellaisten eurooppalaisten laitosten perustamiseksi, jotka ovat ensimmäisiä laatuaan unionissa. Tällaiseen tukeen olisi sovellettava tiukkoja suojatoimenpiteitä sen varmistamiseksi, että tuki on välttämätöntä, asianmukaista ja oikeasuhteista, että kilpailun vääristymät minimoidaan ja että hyödyt jaetaan laajasti ja syrjimättömästi kaikkialle Euroopan talouteen”. Siruja Euroopalle -aloitteella kerätään resursseja unionilta, jäsenvaltioilta ja nykyisiin unionin ohjelmiin assosioituneilta kolmansilta mailta sekä yksityiseltä sektorilta. Siruja Euroopalle -aloitteeseen kuuluvat toimet toteutetaan pääasiassa siruyhteisyrityksen eli muutetun ja uudelleen nimetyn nykyisen Keskeiset digitaaliteknologiat -yhteisyrityksen kautta. Yhteisyritys tukee tällä hetkellä laajasti teollisuusvetoista tutkimusta, teknologian kehittämistä ja innovointia elektronisten komponenttien ja järjestelmien sekä niihin liittyvien ohjelmisto- ja järjestelmäteknologioiden alalla. Nämä toimet otetaan osaksi Siruja Euroopalle -aloitetta. Siruja Euroopalle -aloite perustuu Digitaalinen Eurooppa -ohjelman viiteen erityistavoitteeseen ja täydentää niitä. Ohjelmalla tuetaan digitaalisten valmiuksien kehittämistä keskeisillä digitaalialoilla, joilla puolijohdeteknologian avulla parannetaan suorituskykyhyötyjä esimerkiksi suurteholaskennan, tekoälyn ja kyberturvallisuuden aloilla, sekä kehitetään osaamista ja perustetaan digitaali-innovointikeskittymiä. Siruja Euroopalle -aloitteella ja uudella kuudennella erityistavoitteella, jonka temaattinen painopiste on puolijohdeteknologioissa, investoidaan valmiuksien kehittämiseen, jotta käyttöön saataisiin tehostettuja pitkälle vietyjä valmiuksia tutkimuksen, suunnittelun, tuotannon ja järjestelmäintegraation aloilla nykyisen huipputason ja seuraavan sukupolven puolijohdetekniikoissa. Siruja Euroopalle -aloite rakentuu myös Horisontti Eurooppa -puiteohjelman varaan ja täydentää sitä. Horisontti Eurooppa -ohjelma tarjoaa tukea puolijohteiden tutkimukseen, teknologian kehittämiseen ja innovointiin. Aloitteessa keskitytään tukemaan investointeja rajat ylittäviin ja avoimiin tutkimuksen, kehittämisen ja innovoinnin infrastruktuureihin unionissa, jotta voidaan huolehtia edellytyksistä puolijohdeteknologioiden kehittämiseksi kaikkialla Euroopassa. Uusia puolijohdeteknologioita, joita on kehitetty Horisontti Eurooppa -ohjelmasta tuettavissa tutkimus- ja innovointitoimissa, voidaan ottaa asteittain käyttöön Siruja Euroopalle -aloitteen valmiuksien kehittämistä koskevilla osilla. Vastaavasti aloitteen teknologiavalmiudet asetetaan tutkimus- ja innovointiyhteisön saataville, myös Horisontti Eurooppa -ohjelmasta tuettuja toimia varten. Tämä ehdotus pohjautuu InvestEU-ohjelman tarjoamiin mahdollisuuksiin ja elpymis- ja palautumistukivälineen merkittävään digitalisaation edistämiseen, sillä välineestä myönnetyistä varoista vähintään 20 prosenttia on käytettävä digitaalisiin tavoitteisiin. Tämä ehdotus on myös turvallisuusunionistrategian mukainen. Toimien täytäntöönpanon nopeuttamiseksi Siruja Euroopalle -aloitteessa säädetään uudesta oikeudellisesta välineestä, eurooppalaisesta siruinfrastruktuurikonsortiosta (European Chips Infrastructure Consortium, ECIC), joka on kehitetty erityisesti yksinkertaistamaan ja jäsentämään yksityisten ja julkisten konsortion jäsenten, erityisesti tutkimus- ja teknologiaorganisaatioiden, välisiä oikeussuhteita ja käymään rakenteellista vuoropuhelua komission kanssa aloitteen mukaisten toimien toteuttamiseksi. Tämä uusi oikeudellinen väline on vapaaehtoinen ja täydentää unionin muita oikeudellisia välineitä (kuten eurooppalaista digitaali-infrastruktuurikonsortiota15) joiden avulla voidaan yhdistää jäsenvaltioilta, unionin talousarviosta ja yksityisistä investoinneista saatavaa rahoitusta. Kun oikeussubjektit muodostavat julkisen ja yksityisen sektorin konsortion aloitteen mukaisten toimien täytäntöönpanoa varten, ne voivat valita soveltuvista unionin oikeudellisista välineistä sen, joka sopii parhaiten tietyn konsortion tarkoitukseen, rakenteeseen ja kokoonpanoon. Siruyhteisyritykselle on annettu tehtäväksi tiettyjen tämän aloitteen mukaisten toimien yleinen täytäntöönpano, ja se voi komission ehdotuksen neuvoston asetukseksi Horisontti Eurooppa -ohjelman yhteisyritysten perustamisesta annetun asetuksen (EU) 2021/2085 muuttamisesta siruyhteisyrityksen osalta 134 artiklassa säädetyin edellytyksin päättää, että tiettyjä toimia voivat toteuttaa ainoastaan oikeussubjektit, jotka tekevät yhteistyötä sellaisessa konsortiossa, joka voi olla muodoltaan eurooppalainen siruinfrastruktuurikonsortio tai jokin muu käytettävissä oleva unionin oikeudellinen väline konsortion perustamiseksi. •Yhdenmukaisuus unionin muiden politiikkojen kanssa Ehdotetuilla toimenpiteillä voidaan tukea eräitä unionin tärkeimpiä toimintalinjoja, kuten vihreän kehityksen ohjelmaa. Puolijohdeteknologioiden ja yleensäkin digitaaliteknologioiden käyttöönotto mahdollistaa tehokkaasti siirtymisen kestävään kehitykseen ja voi johtaa uusiin tuotteisiin sekä tehokkaampiin työskentelytapoihin, jotka edistävät vihreän kehityksen ohjelman tavoitteiden saavuttamista. Puolijohteiden toimitushäiriöt ja riippuvuus maailman muista alueista voivat hidastaa siirtymistä kestävään kehitykseen eurooppalaisilla toimialoilla, jotka hyötyvät digitaalisista ratkaisuista. Ehdotuksella puututaan häiriöihin ja riippuvuussuhteisiin vahvistamalla Euroopan puolijohteiden tuotantokapasiteettia. Sikäli kuin mahdollista, laitosten olisi noudatettava kaikilta osin unionin lainsäädännöstä johtuvia vaatimuksia, jotka liittyvät muun muassa ympäristövaikutusten arviointiin sekä ilmaan, veteen ja maaperään kohdistuviin päästöihin, mukaan lukien teollisuusonnettomuuksien riski ja ehkäisy, ja niiden olisi pyrittävä varmistamaan korkea energia-, resurssi- ja vesitehokkuus. Tuotantokapasiteetin lisääminen edellyttää puolijohteiden tuotantolaitosten nopeaa perustamista, mitä voidaan poikkeuksellisesti pitää erittäin tärkeän yleisen edun mukaisena, jos lupamenettelyjä koskevissa poikkeuksissa sitä edellytetään, mukaan lukien tietyt ympäristöarvioinnit, jos muut asiaa koskevissa säännöksissä säädetyt edellytykset täyttyvät. Samoin ”laatuaan ensimmäisen” käsitteeseen sisältyy mahdollisesti edellytysten täyttyminen, johon vaikuttaa myös laitoksen suunniteltu energia- tai ympäristötehokkuus. Digitaaliteknologioilla on sekä valmistus- että käyttövaiheessa oma ympäristöjalanjälkensä, johon sisältyy valmistuksen aikainen fluorattujen kasvihuonekaasujen levittäminen sekä tuotantoon ja käyttöön tarvittava energiankulutus. Tieto- ja viestintätekniikan alan osuus on 5–9 prosenttia maailman kokonaissähkönkulutuksesta ja yli 2 prosenttia kaikista päästöistä. Pelkästään datakeskusten osuus sähkön kysynnästä oli 2,7 prosenttia vuonna 2018, ja se nousee 3,21 prosenttiin vuoteen 2030 mennessä, jos kehitys jatkuu nykyisellään. Tätä energiankulutusta on vähennettävä. Ehdotus ja erityisesti sen pilarin 1 mukaisten suunnittelulaitosten ja pilottituotantolinjojen perustaminen johtavat uusien, pienitehoisten prosessorien suunnitteluun, testaukseen ja validointiin. Prosessorit ovat keskeisiä komponentteja palvelimissa, jotka vastaavat datakeskusten laskentatyöstä. Suurimmissa datakeskuksissa on miljoonia palvelimia, ja parannukset prosessorien tehonkulutuksessa voivat vaikuttaa merkittävästi datakeskuksen kokonaistehonkulutukseen. Tällaiset sirut, joiden energiajalanjälki on pieni, myös osaltaan luovat unionille johtoasemaa kestävien digitaaliteknologioiden alalla. Ehdotuksella edistetään 55-valmiuspaketin niiden osien tavoitteiden saavuttamista, joissa keskitytään edistämään puhtaampien ajoneuvojen ja polttoaineiden käyttöä teknologianeutraalilla tavalla. Uusien henkilö- ja pakettiautojen hiilidioksidipäästöstandardien tarkistamisella pyritään edelleen vähentämään näiden ajoneuvojen kasvihuonekaasupäästöjä ja tarjoamaan selkeä ja realistinen etenemissuunnitelma kohti päästötöntä liikkumista. Päästöttömien ajoneuvojen kuten sähköajoneuvojen kuluttajakysyntä on jo kasvussa. Sähkökäyttöisissä ajoneuvoissa puolijohdesisällön määrä on yleensä yli kaksi kertaa suurempi kuin polttomoottoriautoissa. Kehittyneillä pakkausteknologioilla on yhä tärkeämpi merkitys vastattaessa sähköajoneuvojen lisääntyviin teho- ja energiatehokkuusvaatimuksiin. Näistä syistä tämä on 55-valmiuspaketin tavoitteiden mukaista. Ehdotus on yhdenmukainen kiertotalouden toimintasuunnitelman kanssa. Siinä elektroniikka ja tieto- ja viestintätekniikka määritellään keskeiseksi arvoketjuksi ja ilmoitetaan kiertoelektroniikka-aloitteesta, joka kattaa ”ekosuunnitteludirektiiviin perustuvat elektroniikkaa ja tieto- ja viestintätekniikkaa kuten matkapuhelimia, tabletteja ja kannettavia tietokoneita koskevat sääntelytoimenpiteet, joilla pyritään vaikuttamaan siihen, että tuotteiden suunnittelussa otetaan huomioon energiatehokkuus ja kestävyys, korjattavuus, päivitettävyys, huollettavuus, uudelleenkäyttö ja kierrätys”. Elektroniikkatuotteiden käyttöiän pidentäminen suunnittelemalla ne kestäviksi ja tarjoamalla päivityspalveluja vähentää niiden vaihtotiheyttä ja uusien tuotteiden tarvetta. Mikrosirumateriaalit voidaan ottaa talteen elektroniikkajätteestä. Esimerkiksi yhdistepuolijohdemateriaalien kierrättäminen on teknisesti mahdollista, tosin tällä hetkellä hyvin pienissä määrin. Ekosuunnitteludirektiivin soveltamisalan laajennuksen pohjalta laadittu kestäviä tuotteita koskeva aloite tarjoaa mahdollisen välineen tähän liittyville vaatimuksille. Komissio selvittää myös erilaisia kulutuselektroniikan takaisinotto- ja takaisinmyyntijärjestelyihin liittyviä mahdollisuuksia toimivien käytettyjen laitteiden tarjonnan lisäämiseksi. Digitalisaation ja sähköistämisen lisääntyessä energiatehokkailla siruilla edistetään myös muuta politiikkaa muun muassa teollisuustuotannon, liikenteen ja energian aloilla, esimerkiksi tulevalla energia-alan digitalisointia koskevalla toimintasuunnitelmalla. Puolijohdeteknologioiden kysynnän odotetaan kaksinkertaistuvan kymmenessä vuodessa. Teollisuudessa ja maataloudessa sulautetaan yhä enemmän siruja robotteihin ja valmistuskoneisiin, samoin myös kuljetusajoneuvoihin ja muihin laitteisiin. Koska ehdotuksen tavoitteena on sirujen ja muiden digitaaliteknologioiden älykäs käyttö ja energiatehokkaampien sirujen tuottaminen, ehdotus vastaa poliittisia linjauksia useilla aloilla ja edistää niiden toteuttamista. 2.OIKEUSPERUSTA, TOISSIJAISUUSPERIAATE JA SUHTEELLISUUSPERIAATE •Oikeusperusta Tällä asetuksella on kaksi erillistä erityistavoitetta, jotka muodostavat olennaiset osat sen yleisestä tavoitteesta luoda yhdenmukainen kehys unionin puolijohde-ekosysteemin vahvistamiseksi. Pilarin 1 mukaisesti asetuksen ensimmäisenä erityistavoitteena on luoda puolijohdeteollisuudelle runsaasti innovointivalmiuksia sekä riittävät teknologiset valmiudet innovointien nopeuttamiseksi ja niihin mukautumiseksi. Lisäksi pilarien 2 ja 3 mukaisesti asetuksen tavoitteena on parantaa unionin häiriönsietokykyä ja toimitusvarmuutta puolijohdeteknologioiden alalla tukemalla ja koordinoimalla investointeja edistyneiden puolijohteiden valmistusteollisuuteen (pilari 2) ja ottamalla käyttöön koordinoitu seuranta ja kriisinhallinta (pilari 3).

Ensimmäisen tavoitteen asianmukaisen oikeusperusta on Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 173 artiklan 3 kohta, 182 artiklan 1 kohta ja 183 artikla. SEUT-sopimuksen 173 artiklan 3 kohdassa määrätään, että Euroopan parlamentti ja neuvosto voivat tavallista lainsäätämisjärjestystä noudattaen ja Euroopan talous- ja sosiaalikomiteaa kuultuaan päättää erityistoimenpiteistä, joilla tuetaan jäsenvaltioiden toimia sen varmistamiseksi, että unionin teollisuuden kilpailukyvyn ja innovointikapasiteetin kannalta tarpeelliset edellytykset täyttyvät ja että teollisuus pystyy mukautumaan nopeista innovaatiosykleistä johtuviin rakenteellisiin muutoksiin. Tämä oikeusperusta on asianmukainen useimpien aloitteeseen kuuluvien toimien osalta, kun otetaan huomioon, että tämän asetuksen pilarin 1 tavoitteena on nopeuttaa puolijohteiden tuotantoa unionin teollisuudessa, kehittää riippumattomuutta puolijohteiden toimitusketjussa, lisätä teollisia valmiuksia, helpottaa innovatiivisten startup-yritysten ja pk-yritysten kehitystä sekä kannustaa uusia investointeja innovointiin ja teknologian kehittämiseen. Aloitteen laajan luonteen vuoksi sen perustana on myös SEUT-sopimuksen osasto ”Tutkimus ja teknologinen kehittäminen sekä avaruuspolitiikka” (182 artiklan 1 kohta ja 183 artikla). Asianmukainen oikeusperusta pilarien 2 ja 3 mukaiselle toiselle tavoitteelle on SEUT-sopimuksen 114 artikla. Tämän ehdotuksen pilarien 2 ja 3 tavoitteena on luoda yhdenmukaistettu oikeudellinen kehys unionin häiriönsietokyvyn ja toimitusvarmuuden parantamiseksi. Puolijohteiden käytöllä on ratkaiseva merkitys monilla talouden aloilla ja monissa yhteiskunnallisissa toiminnoissa, minkä vuoksi häiriönsietokykyiset toimitukset ovat olennaisen tärkeitä sisämarkkinoiden toiminnan kannalta. Näin ollen mahdollisia toimitushäiriöitä on pystyttävä ennakoimaan ja niihin on puututtava viipymättä, jotta voidaan säilyttää tuotantoketjun loppupään strategisten alojen vakaa toiminta. Kun otetaan huomioon nykyisen puolijohdepulan merkittävät taloudelliset vaikutukset, jäsenvaltiot todennäköisesti käynnistävät sääntelytoimenpiteitä vastatakseen alan rakenteellisiin haavoittuvuuksiin, jotka ovat johtaneet nykyiseen pulaan, tai reagoidakseen mahdolliseen tulevaan pulaan ja lieventääkseen sitä kriisitilanteissa. Vaikka tällaiset sääntelytoimenpiteet olisivat asianmukaisia kansallisen tason puutteiden korjaamiseksi, ne voivat sisältää epäjohdonmukaisia ratkaisuja tarpeeseen vahvistaa häiriönsietokykyä ja puuttua sisämarkkinoiden mahdollisiin kriiseihin, mikä voisi johtaa alan sirpaloitumiseen. Jotta voidaan toteuttaa koordinoituja toimenpiteitä häiriönsietokyvyn parantamiseksi, tarvitaan yhdenmukaistettuja sääntöjä helpottamaan sellaisten erityishankkeiden toteuttamista, joilla edistetään puolijohteiden toimitusvarmuutta unionissa (pilari 2). Ehdotetun seuranta- ja kriisinhallintamekanismin (pilari 3) olisi oltava yhtenäinen, jotta rajat ylittävää puolijohteiden arvoketjua koskevaan kriisivalmiuteen voidaan soveltaa koordinoitua lähestymistapaa. Ehdotuksessa säädetään asianmukaisesta hallintorakenteesta ja jäsenvaltioiden välisestä unionin tason yhteistyöstä, joka tukee luottamusta, innovointia ja kasvua sisämarkkinoilla. SEUT-sopimuksen 114 artikla on näin ollen asianmukainen oikeusperusta pilareille 2 ja 3 sisämarkkinoiden moitteettoman toiminnan varmistamiseksi. SEUT-sopimuksen muilla artikloilla tai kullakin artiklalla erikseen ei voida perustella kumpaakaan edellä mainittua tavoitetta. SEUT-sopimuksen 122 artikla ei ole merkityksellinen, sillä se ei muodosta perustaa molemmille tavoitteille, eikä se ole yhteensopiva SEUT-sopimuksen 114 ja 173 artiklan kanssa. Ehdotetut osatekijät sisältyvät yhteen säädökseen, koska kaikki toimenpiteet muodostavat yhdessä johdonmukaisen lähestymistavan vastata erilaisilla keinoilla tarpeeseen vahvistaa unionin puolijohde-ekosysteemiä. ••Toissijaisuusperiaate (jaetun toimivallan osalta) Ehdotuksen tavoitteita ei voida saavuttaa pelkästään jäsenvaltioiden toimin, koska ongelmat ovat luonteeltaan rajat ylittäviä eivätkä rajoitu vain yhteen jäsenvaltioon tai joihinkin jäsenvaltioihin. Ehdotetuissa toimissa keskitytään aloihin, joilla unionin tason toiminnalla on todistettavasti lisäarvoa, joka syntyy tarvittavien toimien laajuudesta, nopeudesta ja kattavuudesta. Jotta puolijohdekriisiin voidaan reagoida kokonaisvaltaisella tavalla, eri sidosryhmien on toteutettava nopeita ja koordinoituja yhteisiä toimia yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa. Mikään yksittäinen jäsenvaltio ei pysty saavuttamaan tätä tavoitetta yksin. Puolijohde-ekosysteemi on niin monimutkainen ja unionin rakenteellisten riippuvuuksien ja toimitusvaikeuksien seuraukset ovat niin kauaskantoisia, että tällaisiin ongelmiin voidaan puuttua parhaiten unionin tason toiminnalla. Unionin tason toiminta on selvästi paras keino kannustaa eurooppalaisia toimijoita toteuttamaan yhteistä visioita ja täytäntöönpanostrategiaa. Tämä on keskeistä mittakaavaetujen ja tuotevarioinnin etujen sekä huipputason valmiuksiin tarvittavan kriittisen massan luomiseksi, mikä vähentää, ellei peräti poista, hajanaisen toiminnan, tukikilpailun ja epäoptimaalisten kansallisten ratkaisujen mahdollisuutta. Aloja, joilla unionin toimintaa tarvitaan, käsitellään tässä ehdotuksessa jaottelemalla ne kolmeen pilariin. ·Ensimmäisen pilari (”Siruja Euroopalle” -aloite): Aloitteella tuetaan laajamittaista teknologisten valmiuksien kehittämistä ja innovointia koko unionissa, jotta voidaan kehittää ja ottaa käyttöön huipputason ja seuraavan sukupolven puolijohde- ja kvanttiteknologioita ja korjata Euroopan kroonisia rakenteellisia heikkouksia suunnittelussa ja tuotannossa. Jäsenvaltiot käynnistivät vuonna 2018 ensimmäisen ”Euroopan yhteistä etua koskevan tärkeän hankkeen” (IPCEI-hankkeen), jolla tuetaan rajat ylittäviä innovatiivisia hankkeita mikroelektroniikan arvoketjussa, ja suunnitteilla on myös toinen tätä alaa koskeva IPCEI-hanke. Vaikka tällaisilla aloitteilla on strategista merkitystä alalle, ne eivät todennäköisesti ole tässä vaiheessa riittäviä, kun tavoitteena on luoda valmiuksia kehittämällä pilottituotantolinjoja ja suunnitteluinfrastruktuureja, jotka annetaan laajasti kaikkien kiinnostuneiden kolmansien osapuolten käyttöön koko Euroopassa ja jotka vahvistavat unionin roolia globaalissa ja keskinäiseen riippuvuuteen tukeutuvassa ekosysteemissä. Tällaisia suuren mittakaavan laitoksia voidaan rakentaa ainoastaan unionin tasolla, koska ne vaativat suuria investointeja ja osaamista. ·Toinen pilari (”Toimitusvarmuus”): Toimet, joiden tavoitteena on vauhdittaa investoimista puolijohteiden valmistukseen, voidaan suunnitella ja toteuttaa asianmukaisesti ainoastaan unionin tasolla, koska niihin tarvitaan suuria investointeja ja koska tällaiset tuotantolaitokset palvelevat lähtökohtaisesti koko sisämarkkinoita, vahvistavat koko ekosysteemiä ja takaavat toimitusvarmuuden kriisitilanteissa. ·Kolmas pilari (”Seuranta ja kriisitoiminta”): Unionin tehostetulla yhteistyöllä varmistetaan tarvittavien ja vertailukelpoisen tietojen keruu. Jäsenvaltiot ja komissio voivat yhdessä ennakoida pulaa, käynnistää kriisivaiheen, kun pula on vakava, ja toteuttaa tarvittavat toimenpiteet kriisin ratkaisemiseksi tehokkaammin kuin olisi mahdollista erilaisten kansallisten toimenpiteiden avulla. •Suhteellisuusperiaate Ehdotuksen tarkoituksena on vahvistaa Euroopan puolijohde-ekosysteemiä lyhyen aikavälin varautumis- ja seurantatoimilla. Tavoitteena on lisätä puolijohteiden toimitusketjujen avoimuutta, toteuttaa toimitusvarmuutta parantavia keskipitkän aikavälin toimia, joilla lisätään puolijohteiden tuotantokapasiteettia Euroopassa, sekä toteuttaa pidemmän aikavälin toimia, joilla perustetaan suunnittelu- ja tuotantolaitoksia kehittyneitä ja kehitteillä olevia puolijohdeteknologioita varten ja tähdätään johtoasemaan teknologioiden ja innovoinnin alalla. Ehdotuksessa keskitytään niihin puolijohde-ekosysteemin osiin, jotka parantavat eniten unionin toimitusketjun häiriönsietokykyä. Tarkoitus on, että keskittymällä itse puolijohde-ekosysteemiin, eikä elektroniikkakomponenttien ja ‑järjestelmien muodostamiin laajempiin aloihin, tai sovellusaloihin, joilla puolijohteita ja/tai elektroniikkakomponentteja ja ‑järjestelmiä käytetään, toimet voidaan rajata yhteen tämän hetken keskeisimmistä kipupisteistä Euroopan taloudessa ja koko yhteiskunnassa. Siruja Euroopalle ‑aloitteen pilarin 1 toimilla otetaan käyttöön mekanismit, joilla varmistetaan Euroopan teollisuuden pidemmän aikavälin kilpailukyky ja innovointivalmiudet. Keinoina ovat tutkimus- ja suunnitteluvalmiudet, testaukseen ja kokeiluun tarkoitetut pilottituotantolinjat, valmiudet kvanttisiruja varten, osaamiskeskukset sekä startup-, scaleup- ja pk-yrityksiä tukeva rahasto. Toimitusvarmuutta koskevissa pilarin 2 toimissa, joilla parannetaan puolijohteiden tuotantokapasiteettia unionissa, tietty laitos voidaan hyväksyä integroiduksi tuotantolaitokseksi tai EU:n avoimeksi tilausvalmistajaksi. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että laitoksille, jotka katsotaan tällaisiksi tuotantolaitoksiksi tai tilausvalmistajaksi, myönnetään luvat nopeilla menettelyillä. Varautumista koskevat pilarin 3 toimet perustuvat jäsenvaltioiden ja unionin harjoittamaan seurantaan ja tietojenvaihtoon, joilla ennakoidaan toimitusketjun häiriöitä. Jos häiriöitä odotetaan esiintyvän tai niitä esiintyy, voidaan toteuttaa koordinoituja toimenpiteitä, joilla ehkäistään tai lievennetään puolijohdepulaa ja muita häiriöitä. •Toimintatavan valinta Kyseessä on ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi. Asetus on sopivin oikeudellinen väline säätää ehdotuksen pilarin 1 toimista, joilla perustetaan Siruja Euroopalle ‑aloite, koska ainoastaan asetus, jonka säännökset ovat suoraan sovellettavissa, voi taata riittävän yhdenmukaisuuden, kun perustetaan ja toteutetaan unionin aloite, jonka tavoitteena on tukea tiettyä teollisuudenalaa koko sisämarkkinoilla. Asetus on tarkoituksenmukainen oikeudellinen väline myös pilaria 2 varten, koska uusia sääntöjä on sovellettava yhdenmukaisesti. Erityisesti tämä koskee integroitujen tuotantolaitosten ja EU:n avointen tilausvalmistajien määritelmää sekä yhdenmukaista menettelyä näiden hyväksymiseksi ja tukemiseksi. Asetus on sopivin väline myös pilaria 3 varten, koska kyseinen osa koskee mekanismia, jolla ennakoidaan ja käsitellään puolijohdetarjonnan vakavia häiriöitä unionissa. Mekanismi ei edellytä, että säännökset saatetaan kansallisilla toimenpiteillä osaksi jäsenvaltioiden lainsäädäntöä, vaan sitä sovelletaan sellaisenaan. 3.JÄLKIARVIOINTIEN, SIDOSRYHMIEN KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET

•Sidosryhmien kuuleminen Puheenjohtaja Ursula von der Leyen totesi maailman talousfoorumissa tammikuussa 2022 pitämässään puheessa, että komissio aikoo ehdottaa helmikuun alussa EU:n sirusäädöstä ja ettei aikaa ole hukattavissa. Johtavat taloudet haluavat turvata edistyneimpien sirujen toimitusvarmuuden, koska se on yhä tärkeämpää niiden (taloudelliselle, teolliselle ja sotilaalliselle) toimintakyvylle ja koska se edistää digitalisaatiota. Ne ovat jo aloittaneet voimakkaan investoinnin ja ovat ottamassa käyttöön tukitoimenpiteitä, joiden avulla niiden tuotantokapasiteettia voidaan innovoida ja vahvistaa, tai niiden odotetaan ryhtyvän piakkoin tällaisiin toimiin. On viitteitä siitä, että unionin yrityksiä ja tutkimus- ja teknologiaorganisaatioita saatetaan houkutella siirtymään muille alueille. Kansainväliset toimijat eivät ole todennäköisesti kovin halukkaita laajentamaan olemassa olevia laitoksia tai perustamaan uusia tuotantolaitoksia unionissa, jollei niillä ole täyttä selvyyttä muun muassa investointiedellytyksistä, julkisen tuen mahdollisuuksista ja julkisista investoinneista osaamiseen, infrastruktuuriin ja edistyneeseen T&K-toimintaan. Koska toimia tarvitaan kiireellisesti, ehdotuksesta ei ole tehty vaikutustenarviointia eikä julkista verkkokuulemista ole ollut suunnitteilla. Analyysi ja kaikki asiaa tukeva näyttö esitetään komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa, joka julkaistaan viimeistään kolmen kuukauden kuluttua tämän ehdotuksen julkaisemisesta. Toimialan sidosryhmien kanssa järjestetyissä erityisissä työpajoissa, joissa käsiteltiin pilariin 1 liittyviä erityisaiheita, todettiin kuitenkin olevan tarpeellista harkita laitosten perustamista tulevaisuuden teknologioita, kuten fotoniikkaa, neuromorfista laskentaa ja kvanttiteknologioita, varten sekä uusia materiaaleja. Näissä työpajoissa painotettiin myös tarvetta harkita RISC-V-arkkitehtuurin kaltaisia vaihtoehtoisia käskykanta-arkkitehtuureja. Lisäksi keskeiset digitaaliteknologiat ‑yhteisyrityksen edeltäjän ECSEL-yhteisyrityksen puitteissa pidettiin kesällä 2021 kokouksia teollisuuden edustajien ja viranomaisten kanssa. Kokouksissa keskusteltiin digitaalisen kompassin tavoitteista, teollisuusstrategian päivittämisestä, teollisuusallianssista ja EU:n sirusäädöksestä. Jäsenvaltioiden kanssa järjestettiin vuonna 2021 säännöllisiä kuukausittaisia kokouksia, joissa valmisteltiin suunniteltua toista mikroelektroniikkaa koskevaa IPCEI-hanketta. Jäsenvaltiot antoivat oman panoksensa integroitujen tuotantolaitosten ja EU:n avointen tilausvalmistajien määrittelyyn ja arviointiin pilarin 2 yhteydessä sekä pilariin 1 kuuluvien erityisten laitosten määrittelyyn. Euroopan puolijohdealan keskeisiä sidosryhmiä edustavien toimitusjohtajien kanssa pidettiin kokous 10. tammikuuta 2022. Kokouksen tärkeintä antia olivat seuraavat asiat: tarve hyödyntää Euroopan vahvuuksia, kuten T&K:ta ja laitevalmistusta, selkeä tuki pilottituotantolinjoille ja suunnitteluinfrastruktuureille, startup- ja scaleup-yritysten tukeminen, tarve lisätä Euroopan tuotantokapasiteettia sekä kypsiä että kehittyneitä teknologioita varten ja maailmanlaajuisesti tasapuolisten toimintaedellytysten tarve. Kun komission jäsen Breton oli pitänyt kokouksia puolijohdealan tärkeimpien toimijoiden ja tutkimus- ja teknologiaorganisaatioiden toimitusjohtajien kanssa, useita kokouksia pidettiin myös toimitusjohtajien edustajien kanssa. Niissä keskusteltiin tarpeesta vahvistaa Euroopan puolijohdealaa, ja ne auttoivat erityisesti pilarin 1 suunnittelussa. Marraskuussa 2021 järjestetty elektronisia komponentteja ja järjestelmiä käsittelevä eurooppalainen foorumi, jossa oli yli 500 osallistujaa, tarjosi laajan areenan teollisuuden tarpeita koskevalle keskustelulle. Kannanottoja esitettiin myös toimialajärjestöjen ja niiden jäsenten, kuten SEMIn ja ESIAn, sekä Digitaalinen Eurooppa -ohjelman edustajien kanssa pidetyissä kokouksissa. Lisäksi pitkäaikaiset ja säännölliset yhteydet toimialan sidosryhmiin, jäsenvaltioihin, toimialajärjestöihin ja käyttäjäjärjestöihin ovat antaneet mahdollisuuden kerätä kohtuullisen määrän ehdotuksen kannalta merkityksellisiä tietoja ja palautetta. Ehdotuksessa on hyödynnetty myös useita raportteja, joita on julkaistu vuoden 2019 lopussa ja sen jälkeen ja joissa on kuvattu puolijohdealan suuntauksia ja esitetty faktoja ja lukuja. • Vaikutustenarviointi Tähän ehdotukseen ei liity virallista vaikutustenarviointia. Koska asia on kiireellinen, kuten edellä on kuvattu, vaikutustenarviointia ei olisi voitu tehdä siinä ajassa, joka oli käytettävissä ennen ehdotuksen hyväksymistä. Analyysi ja kaikki asiaa tukeva näyttö esitetään komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa, joka julkaistaan viimeistään kolmen kuukauden kuluttua tämän ehdotuksen julkaisemisesta. •Perusoikeudet Euroopan unionin perusoikeuskirjan, jäljempänä ’perusoikeuskirja’, 16 artiklassa määrätään elinkeinovapaudesta. Tämän ehdotuksen pilarin 1 ja 2 toimenpiteillä luodaan innovointivalmiuksia ja edistetään puolijohteiden toimitusvarmuutta, mikä voi vahvistaa elinkeinovapautta unionin oikeuden sekä kansallisten lakien ja käytäntöjen mukaisesti. Eräät pilarin 3 toimenpiteet, joita tarvitaan puolijohteiden tarjonnan vakavien häiriöiden torjumiseksi unionissa, voivat kuitenkin rajoittaa väliaikaisesti perusoikeuskirjan 16 artiklalla suojattuja elinkeinovapautta ja sopimusvapautta sekä 17 artiklalla suojattua omistusoikeutta. Näitä oikeuksia voidaan perusoikeuskirjan 52 artiklan 1 kohdan mukaisesti rajoittaa tässä ehdotuksessa ainoastaan lailla sekä kyseisten oikeuksien ja vapauksien keskeistä sisältöä kunnioittaen ja suhteellisuusperiaatetta noudattaen. Velvoitteessa, jonka mukaan komissiolle on annettava erityisiä tietoja tiettyjen edellytysten täyttyessä, kunnioitetaan elinkeinovapauden (perusoikeuskirjan 16 artikla) keskeistä sisältöä eikä vaikuteta siihen suhteettomasti. Kaikki tietopyynnöt palvelevat unionin yleisen edun mukaista tavoitetta eli pyrkimystä määrittää toimenpiteet, joilla voidaan lieventää puolijohdepulasta johtuvaa kriisiä. Nämä tietopyynnöt ovat tarkoituksenmukaisia ja tehokkaita tämän tavoitteen saavuttamiseksi, koska niiden avulla saadaan tietoja, joita tarvitaan käsillä olevan kriisin arvioimiseksi. Periaatteessa komissio pyytää tietoja ainoastaan asiaankuuluvilta organisaatioilta ja esittää yksittäisille yrityksille pyyntöjä vain tarvittaessa. Koska tarjontatilannetta koskevia tietoja ei ole muutoin saatavilla, ei ole muuta tehokasta tapaa saada tietoja, joita eurooppalaiset päätöksentekijät tarvitsevat toteuttaakseen lieventämistoimia. Kun otetaan huomioon puolijohdepulan vakavat taloudelliset ja yhteiskunnalliset seuraukset sekä lieventävien toimenpiteiden merkitys, tietopyynnöt ovat oikeassa suhteessa haluttuun tavoitteeseen nähden. Lisäksi elinkeinovapauden ja omistusoikeuden rajoittamisen vastapainona ovat asianmukaiset suojatoimet. Tietopyyntö voidaan esittää ainoastaan kriisitilanteessa, jossa komissio on aktivoinut kriisivaiheen täytäntöönpanosäädöksellä. Ensisijaisiksi luokiteltujen tilausten hyväksymistä ja priorisointia koskevassa velvoitteessa kunnioitetaan perusoikeuskirjan 16 artiklassa vahvistettujen elinkeinovapauden ja sopimusvapauden sekä perusoikeuskirjan 17 artiklassa vahvistetun omistusoikeuden keskeistä sisältöä eikä vaikuteta niihin suhteettomasti. Tämä velvoite palvelee unionin yleisen edun mukaista tavoitetta eli pyrkimystä varmistaa toiminnan jatkuminen kriittisillä sektoreilla, jotka kärsivät puolijohdepulasta johtuvista tarjontahäiriöistä. Velvoite on tarkoituksenmukainen ja tehokas keino saavuttaa tämä tavoite, koska sillä varmistetaan, että saatavilla olevat resurssit käytetään ensisijaisesti näille aloille toimitettaviin tuotteisiin. Muut toimenpiteet eivät olisi yhtä tehokkaita. On oikeasuhteista, että kriisitilanteessa puolijohteiden tuotantolaitokset, jotka ovat hakeneet hyväksymistä ”integroiduiksi tuotantolaitoksiksi” ja ”EU:n avoimiksi tilausvalmistajiksi”, sekä muut puolijohteiden tuotantolaitokset, jotka ovat hyväksyneet tällaisen mahdollisuuden julkisen tuen saamisen yhteydessä, tai puolijohteiden toimitusketjuun kuuluvat yritykset, joille kolmas maa on antanut ensisijaiseksi luokitellun tilauksen, joka vaikuttaa merkittävästi toimitusvarmuuteen kriittisillä aloilla, velvoitetaan hyväksymään ja priorisoimaan tiettyjä tilauksia. Asianmukaisilla suojatoimilla varmistetaan, että priorisointivelvoitteen mahdolliset kielteiset vaikutukset elinkeinovapauteen, sopimusvapauteen ja omistusoikeuteen eivät merkitse näiden oikeuksien rikkomista. Tiettyjen tilausten priorisointivelvoite voidaan asettaa ainoastaan kriisitilanteessa, jossa komissio on aktivoinut kriisivaiheen täytäntöönpanosäädöksellä. Asianomainen yritys voi pyytää komissiota tarkastelemaan uudelleen ensisijaiseksi luokiteltua tilausta, jos yritys ei pysty toteuttamaan tilausta tai jos tilauksen toteuttaminen aiheuttaisi sille kohtuutonta taloudellista rasitusta ja erityisiä vaikeuksia. Lisäksi yritys, jolle velvoite asetetaan, vapautetaan kaikesta vahingonkorvausvastuusta, joka johtuu velvoitteen noudattamisesta aiheutuvasta sopimusvelvoitteiden rikkomisesta. 4.TALOUSARVIOVAIKUTUKSET Ehdotuksella perustetaan Siruja Euroopalle ‑aloite, jolla ei ole erillisiä rahoituspuitteita, vaan sitä tuetaan Horisontti Eurooppa ‑puiteohjelmasta ja Digitaalinen Eurooppa ‑ohjelmasta saatavalla rahoituksella, Jälkimmäistä ohjelmaa on tarkoitus laajentaa uudella erityistavoitteella 6. Horisontti Eurooppa ‑ohjelman yhteisyritysten perustamisesta annettua asetusta (EU) 2021/2085 muutetaan ja laajennetaan, jotta keskeiset digitaaliteknologiat ‑yhteisyritys, joka nimetään uudelleen siruyhteisyritykseksi, voi käyttää Horisontti Eurooppa ‑ohjelmasta saatavaa lisäosuutta ja Digitaalinen Eurooppa ‑ohjelman erityistavoitteen 6 mukaisia rahoitusosuuksia. Ehdotuksen rahoitusvaikutukset unionin talousarvioon esitetään ehdotuksen liitteenä olevassa rahoitusselvityksessä, ja ne katetaan monivuotisen rahoituskehyksen 2021–2027 käytettävissä olevilla varoilla. EU:n talousarviosta tuetaan Siruja Euroopalle ‑aloitetta yhteensä enintään 3,3 miljardilla eurolla, joista 1,65 miljardia euroa myönnetään Horisontti Eurooppa ‑ohjelmasta ja 1,65 miljardia euroa Digitaalinen Eurooppa ‑ohjelmasta. Tästä kokonaismäärästä 2,875 miljardia euroa käytetään siruyhteisyrityksen kautta, 125 miljoonaa euroa InvestEU-ohjelman kautta (tätä määrää täydennetään vielä samalla määrällä eli 125 miljoonalla itse InvestEU-ohjelmasta) ja 300 miljoonaa euroa Euroopan innovaationeuvoston (EIC) kautta. Näillä varoilla täydennetään määrärahoja, jotka on jo osoitettu mikroelektroniikkaan liittyvään toimintaan nykyisessä monivuotisessa rahoituskehyksessä, jolloin kokonaismääräksi saadaan lähes 5 miljardia euroa.

Enintään 1,65 miljardia euroa käytetään Horisontti Eurooppa ‑puiteohjelman mukaisesti Siruja Euroopalle ‑aloitteen hyväksi: 900 miljoonaa euroa klusterissa 4, 150 miljoonaa euroa klusterissa 3, 300 miljoonaa euroa klusterissa 5 ja 300 miljoonaa euroa Euroopan innovaationeuvoston puitteissa. Lisäksi komissio ehdottaa, että Horisontti Eurooppa ‑puiteohjelman määrärahoja vähennetään 400 miljoonalla eurolla, jotta voidaan lisätä Digitaalinen Eurooppa ‑ohjelmaan käytettävissä olevia määriä. Tämän 400 miljoonan euron vähennyksen kompensoimiseksi komissio ehdottaa, että Horisontti Eurooppa ‑puiteohjelman hyväksi annetaan käyttöön vuosiksi 2023–2027 vielä 400 miljoonaa euroa (käypinä hintoina) maksusitoumusmäärärahoja, jotka on vapautettu mainittuun ohjelmaan tai sen edeltäjään kuuluneiden kokonaan tai osittain toteutumatta jääneiden hankkeiden vuoksi. Tällä määrällä täydennetään 0,5 miljardin euron suuruista määrää (vuoden 2018 hintoina), joka on jo mainittu Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission yhteisessä julistuksessa tutkimusohjelmaan liittyvien vapautettujen varojen uudelleenkäytöstä. Sen vuoksi komissio pyytää Euroopan parlamenttia ja neuvostoa täydentämään tätä yhteistä julistusta maininnalla, joka koskee tätä uudelleen käyttöön annettavaa lisäsummaa. Digitaalinen Eurooppa ‑ohjelmaan ehdotetaan uutta erityistavoitetta 6 Siruja Euroopalle ‑aloitetta varten. Siruyhteisyrityksen on määrä toteuttaa tämä erityistavoite, joka käsittää 5 artiklan a–d alakohdassa luetellut aloitteen osat. Ohjelman uuteen erityistavoitteeseen 6 osoitetaan yhteensä enintään 1,65 miljardia euroa: 600 miljoonaa euroa kohdennetaan uudelleen Digitaalinen Eurooppa ‑ohjelman nykyisistä tavoitteista, 400 miljoonaa euroa otetaan Verkkojen Eurooppa ‑välineen määrärahoista (CEF), joista 150 miljoonaa euroa Verkkojen Eurooppa -välineen digitaaliosiosta ja 250 miljoonaa euroa Verkkojen Eurooppa -välineen liikenneosiosta, 400 miljoonaa euroa otetaan Horisontti Eurooppa ‑puiteohjelman klusterista 4 (kuten edellisessä kappaleessa mainittiin, tätä kompensoidaan ottamalla vapautettuja sitoumuksia uudelleen käyttöön), ja 250 miljoonaa euroa saadaan käyttämällä otsakkeen 1 kohdentamatonta liikkumavaraa aloitteen rahoittamiseksi Digitaalinen Eurooppa ‑ohjelmasta. Komissio ehdottaa, että Verkkojen Eurooppa ‑välineen ja Horisontti Eurooppa ‑puiteohjelman rahoituspuitteista tehtävät vähennykset käsitellään noudattamalla enintään 15 prosentin poikkeamaa, josta säädetään talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta sekä uusista omista varoista, mukaan lukien etenemissuunnitelma uusien omien varojen käyttöönottamiseksi, 16 päivänä joulukuuta 2020 tehdyn Euroopan parlamentin, Euroopan unionin neuvoston ja Euroopan komission välisen toimielinten sopimuksen 18 kohdassa. Komissio pyytää Euroopan parlamenttia ja neuvostoa viittaamaan edellisessä kappaleessa tarkoitetussa yhteisessä julistuksessa tällaisiin poikkeamiin, joita Siruja Euroopalle ‑aloitteen tehokas täytäntöönpano edellyttää. Rahoitusta tarkastellaan lähemmin ehdotuksen liitteenä olevassa rahoitusselvityksessä. 5.LISÄTIEDOT •Toteuttamissuunnitelmat, seuranta, arviointi ja raportointijärjestelyt Komissio arvioi tämän ehdotuksen tuotoksia, tuloksia ja vaikutuksia kolmen vuoden kuluttua asetuksen soveltamisen alkamispäivästä ja sen jälkeen neljän vuoden välein. Arvioinnin tärkeimmät tulokset esitetään Euroopan parlamentille ja neuvostolle annettavassa kertomuksessa, joka myös julkaistaan. Arviointia varten Euroopan puolijohdeneuvosto, jäsenvaltiot ja kansalliset toimivaltaiset viranomaiset toimittavat komissiolle tietoja sen pyynnöstä. Ehdotukseen sisältyvien säännösten yksityiskohtaiset selitykset 1.1.I luku – Yleiset määräykset I luvussa määritellään asetuksen kohde. Siinä esitetään myös säädöksessä käytetyt määritelmät. Asetuksella luodaan kolmesta ”pilarista” muodostuva kehys Euroopan puolijohde-ekosysteemin vahvistamiseksi. Erityisesti asetuksella perustetaan Siruja Euroopalle ‑aloite, jolla luodaan tarvittavat edellytykset unionin teollisten innovointivalmiuksien vahvistamiselle (pilari 1) ja joka sisältää laatuaan ensimmäisten integroitujen tuotantolaitosten ja EU:n avointen tilausvalmistajien määritelmät (pilari 2) sekä koordinointimekanismin seurantaa ja kriisitoimintaa varten (pilari 3). 1.2.II luku – Siruja Euroopalle ‑aloite II luvussa perustetaan Siruja Euroopalle ‑aloite, jolla vahvistetaan unionin kilpailukykyä, häiriönsietokykyä ja innovointivalmiuksia. Siruja Euroopalle ‑aloitteeseen tehtävien investointien avulla unionissa harjoitettava tutkimus ja teknologian kehittäminen olisi muutettava tehokkaammin kysyntä- ja sovelluslähtöisiksi, turvallisiksi, energiatehokkaiksi ja erittäin korkealaatuisiksi puolijohdeteknologioiksi. Samalla unionin olisi annettava tarjontapuolen teollisuudelle mahdollisuus hyödyntää tällaisten investointien vipuvaikutusta. Tätä varten II luku sisältää Siruja Euroopalle ‑aloitteen yleiset säännökset ja tavoitteet. Aloitteella pyritään tukemaan valmiuksien kehittämistä koko unionissa nykyisten sekä huipputasoa ja seuraavaa sukupolvea edustavien puolijohdeteknologioiden alalla. Aloitteessa on viisi osaa: suunnitteluvalmiudet integroituja puolijohdeteknologioita varten, pilottituotantolinjat innovatiivisten tuotanto-, testaus- ja kokeilulaitosten valmistelemiseksi, kehittyneet teknologiset ja tekniset valmiudet kvanttisirujen kehittämisen nopeuttamiseksi, osaamiskeskusten verkosto ja osaamisen kehittäminen sekä sirurahaston toimet, joilla helpotetaan startup-, scaleup- ja pk-yritysten mahdollisuuksia saada pääomaa. Aloitetta tuetaan Horisontti Eurooppa ‑puiteohjelmasta ja Digitaalinen Eurooppa -ohjelmasta ja erityisesti sen uudesta erityistavoitteesta 6 myönnettävällä rahoituksella, ja se pannaan täytäntöön näiden ohjelmien perustamisasetusten mukaisesti. Asetuksessa säädetyllä menettelykehyksellä helpotetaan yhdistettyä rahoitusta, jota saadaan jäsenvaltioilta, investoinneista, joissa kunnioitetaan valtiontukisääntöjä, sekä EU:n talousarviosta ja yksityisistä investoinneista. Kyseessä on uusi väline, eurooppalainen siruinfrastruktuurikonsortio (ECIC), joka on oikeushenkilö ja jota oikeussubjektit voivat käyttää organisoidakseen yhteistyönsä vapaaehtoisesti konsortion puitteissa. Lisäksi tämän luvun 1 jaksossa perustetaan mekanismi, jolla luodaan osaamiskeskusten eurooppalainen verkosto, jotta Siruja Euroopalle ‑aloitteessa voidaan toteuttaa osaamiskeskuksiin ja osaamiseen liittyviä toimia. Lukuun sisältyy myös täytäntöönpanoa koskevia säännöksiä. Aloitteen ensisijainen täytäntöönpano annetaan siruyhteisyrityksen tehtäväksi, kuten esitetään komission ehdotuksessa neuvoston asetukseksi asetuksen (EU) 2021/2085 muuttamisesta. Liitteessä I esitetään toimien tekninen kuvaus. Liite II sisältää mitattavissa olevia indikaattoreita, joiden avulla seurataan aloitteen toteuttamista ja raportoidaan edistymisestä sen tavoitteiden saavuttamisessa. Komissio valtuutetaan antamaan delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan mitattavissa olevien indikaattoreiden luetteloa. Aloite perustuu vahvuuksiin, joita Euroopalla on puolijohteiden maailmanlaajuisessa arvoketjussa, ja se parantaa synergioita unionin ja jäsenvaltioiden nykyään tukemien toimien kanssa. Sen vuoksi aloitteen olisi mahdollistettava synergiat liitteessä III kuvattujen unionin ohjelmien kanssa, jotta voidaan maksimoida sen myönteiset vaikutukset. 1.3.III luku – Toimitusvarmuus III luvussa vahvistetaan puitteet integroiduille tuotantolaitoksille ja EU:n avoimille tilausvalmistajille. Integroidut tuotantolaitokset ja EU:n avoimet tilausvalmistajat ovat tuotantolaitoksia, jotka tarjoavat puolijohteiden valmistusvalmiuksia ja ovat ”laatuaan ensimmäisiä” unionissa sekä edistävät toimitusvarmuutta ja häiriönsietokykyistä ekosysteemiä sisämarkkinoilla. Jotta laitos voitaisiin luokitella integroiduksi tuotantolaitokseksi ja EU:n avoimeksi tilausvalmistajaksi, sillä tulisi olla selkeä myönteinen vaikutus puolijohteiden arvoketjuun unionissa. Integroidut tuotantolaitokset ovat vertikaalisesti integroituja tuotantolaitoksia, kun taas EU:n avoimet tilausvalmistajat tarjoavat merkittävän osan tuotantokapasiteetistaan muille teollisuuden toimijoille, kuten puolijohdeyrityksille, joilla ei ole omia tuotantolaitoksia (eli yrityksille, jotka suunnittelevat siruja mutta eivät valmista niitä). Investoinnit näihin laitoksiin helpottavat puolijohteiden valmistuksen kehittämistä unionissa. Jos laitos hyväksytään integroiduksi tuotantolaitokseksi ja EU:n avoimeksi tilausvalmistajaksi, sen katsotaan edistävän puolijohteiden toimitusvarmuutta unionissa ja olevan näin ollen yleisen edun mukainen. Toimitusvarmuuden saavuttamiseksi jäsenvaltiot voivat valtiontukisääntöjen puitteissa soveltaa tukijärjestelmiä ja antaa hallinnollista tukea, kuten nopeuttaa tällaisten laitosten suunnitteluun, rakentamiseen ja toimintaan liittyviä hallinnollisia hakumenettelyjä. Komissio hyväksyy laitoksen integroiduksi tuotantolaitoksiksi tai EU:n avoimeksi tilausvalmistajaksi, jos se täyttää tässä luvussa asetetut vaatimukset. Komissio voi kumota päätöksensä, jos hyväksyntä on perustunut virheellisiin tietoihin tai jos laitos ei enää täytä kriteerejä. 1.4.IV luku – Seuranta ja kriisitoiminta

IV luku sisältää säännökset mekanismista, jolla seurataan koordinoidusti puolijohteiden arvoketjua ja reagoidaan puolijohteiden tarjontahäiriöihin, jotka vaikuttavat sisämarkkinoiden moitteettomaan toimintaan. Tämän luvun 1 jaksossa (Seuranta) kuvataan puolijohteiden arvoketjun seuranta- ja varoitusjärjestelmä. Järjestelmä perustuu jäsenvaltioiden harjoittamaan säännölliseen seurantaan, jossa tarkkaillaan erityisesti varhaisvaroitusindikaattoreita ja keskeisten markkinatoimijoiden tarjoamien palvelujen ja tavaroiden saatavuutta ja koskemattomuutta. Komissio tarjoaa perustan seurantatoimille unionin tason riskinarvioinnin avulla, jossa se yksilöi varhaisvaroitusindikaattorit. Toimialan osallistumisen varmistamiseksi jäsenvaltiot kehottavat asianomaisia sidosryhmiä ja toimialajärjestöjä ilmoittamaan kysynnän merkittävistä vaihteluista ja niiden toimitusketjun häiriöistä. Jäsenvaltioiden olisi toimitettava säännöllisesti päivityksiä ja vaihdettava havaintojaan Euroopan puolijohdeneuvostossa. Jos jäsenvaltiot saavat tiedon mahdollisesta puolijohdekriisistä tai merkityksellisen riskitekijän esiintymisestä seurantatoimiensa yhteydessä tai sidosryhmiltä saamiensa päivitysten välityksellä, niiden on varoitettava komissiota. Saatuaan varoituksen tällä tavoin tai muista lähteistä, kuten kansainvälisten kumppanien antamien tietojen välityksellä, komissio kutsuu Euroopan puolijohdeneuvoston koolle ylimääräiseen kokoukseen. Kokouksessa arvioidaan tarvetta aktivoida kriisivaihe ja keskustellaan mahdollisista koordinoiduista hankinnoista ennen pulan syntymistä. Lisäksi komissio aloittaa unionin puolesta koordinoidut kuulemiset tai yhteistyön asianomaisten kolmansien maiden kanssa yhteistyöhön pohjautuvien ratkaisujen löytämiseksi toimitusketjun häiriöihin. Tämän luvun 2 jaksossa (Kriisivaihe) annetaan puolijohdekriisivaiheen aktivoimista koskevat säännöt ja esitetään yksityiskohtaisesti hätätoimenpiteet, joita voidaan käyttää kriisiin vastaamiseksi. Komissio voi aktivoida kriisivaiheen täytäntöönpanosäädöksellä, jos puolijohdekriisistä on konkreettista, vakavaa ja luotettavaa näyttöä. Tällainen puolijohdekriisi syntyy, kun puolijohteiden tarjonnassa ilmenee vakavia häiriöitä, jotka johtavat merkittävään pulaan, jolla on merkittäviä kielteisiä vaikutuksia yhteen tai useampaan unionin tärkeään alaan tai joka estää kriittisten alojen käyttämien keskeisten tuotteiden toimituksen, korjaamisen ja huollon. Täytäntöönpanosäädöksessä määritellään kriisivaiheen kesto tai sen jatkaminen. Ennen kriisivaiheen päättymistä komissio arvioi ottaen huomioon Euroopan puolijohdeneuvoston lausunnon, olisiko kriisivaiheen aktivointia jatkettava. Kriisivaiheen aikana Euroopan puolijohdeneuvosto pitää ylimääräisiä kokouksia, joissa jäsenvaltiot voivat tehdä tiivistä yhteistyötä komission kanssa ja koordinoida puolijohteiden toimitusketjuun liittyviä kansallisia toimenpiteitä. Kun kriisivaihe aktivoidaan, komissio voi toteuttaa tiettyjä tässä asetuksessa säädettyjä hätätoimenpiteitä. Komissio voi pyytää yrityksiä edustavilta organisaatioilta tai tarvittaessa puolijohteiden toimitusketjussa toimivilta yksittäisiltä yrityksiltä tietoja, joita tarvitaan puolijohdekriisin arvioimiseksi ja mahdollisten lieventävien toimenpiteiden yksilöimiseksi. Nämä yhteisöt ovat velvollisia toimittamaan pyydetyt tiedot komissiolle. Pyydetyt tiedot voivat koostua tiedoista, jotka koskevat yritysten tuotantovalmiuksia, tuotantokapasiteettia tai nykyisiä ensisijaisia häiriöitä. tai muista olemassa olevista tiedoista, joita tarvitaan puolijohdekriisin luonteen arvioimiseksi tai mahdollisten lieventävien tai hätätoimenpiteiden määrittämiseksi ja arvioimiseksi kansallisella tai unionin tasolla. Tarvittaessa komissio voi vaatia, että integroidut tuotantolaitokset, EU:n avoimet tilausvalmistajat, puolijohteiden tuotantolaitokset, jotka ovat aiemmin hyväksyneet tämän mahdollisuuden julkisen tuen saamisen yhteydessä, tai puolijohteiden toimitusketjuun kuuluvat yritykset, joille kolmas maa on antanut ensisijaiseksi luokitellun tilauksen, joka vaikuttaa merkittävästi toimitusvarmuuteen kriittisillä aloilla, hyväksyvät ja asettavat etusijalle kriisin kannalta merkityksellisten tuotteiden valmistuksen kriittisiä aloja varten. Lisäksi tai vaihtoehtoisesti komissio voi kahden tai useamman jäsenvaltion pyynnöstä toimia niiden puolesta yhteishankintayksikkönä kriisin kannalta merkityksellisten tuotteiden hankkimiseksi kriittisille aloille. Komissio arvioi Euroopan puolijohdeneuvostoa kuullen pyynnön hyödyllisyyden, tarpeellisuuden ja oikeasuhteisuuden. Kriittisten alojen määritelmän osalta tässä asetuksessa viitataan aloihin, jotka luetellaan kriittisten toimijoiden häiriönsietokykyä koskevaksi Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi annetun komission ehdotuksen liitteessä, sekä puolustusalaan ja muihin yleisen turvallisuuden kannalta merkityksellisiin toimintoihin. Asetuksen mukaan komissio voi rajata hätätoimenpiteet koskemaan vain tiettyjä kyseisessä luettelossa mainittuja aloja. 1.5.V luku – Hallinnointi V luvussa vahvistetaan unionin tason ja kansallisen tason hallintojärjestelmät. Ehdotetulla asetuksella perustetaan unionin tasolla toimiva Euroopan puolijohdeneuvosto, joka koostuu jäsenvaltioiden edustajista ja jonka puheenjohtajana toimii komissio. Euroopan puolijohdeneuvosto antaa aloitetta koskevaa neuvontaa siruyhteisyrityksen julkisten tahojen neuvostolle (pilari 1), tarjoaa komissiolle neuvoja ja apua integroitujen tuotantolaitosten ja EU:n avointen tilausvalmistajien toimintaa koskevien tietojen vaihtamiseksi (pilari 2), käsittelee ja valmistelee tiettyjen kriittisten alojen ja teknologioiden määrittämistä, käsittelee seurantaan ja kriisintoimintaan liittyviä kysymyksiä (pilari 3) sekä tukee ehdotetun asetuksen johdonmukaista soveltamista ja helpottaa jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä. Euroopan puolijohdeneuvosto tukee komissiota kansainvälisessä yhteistyössä. Se myös koordinoi unionin oikeuden nojalla perustettuja asiaankuuluvia kriisirakenteita ja vaihtaa tietoja niiden kanssa. Euroopan puolijohdeneuvosto kokoontuu eri kokoonpanoissa ja käsittelee pilarin 1 mukaisia tehtäviään eri kokouksissa kuin pilarin 2 ja 3 mukaisia tehtäviään. Komissio voi perustaa Euroopan puolijohdeneuvostoon pysyviä tai tilapäisiä alaryhmiä ja kutsua puolijohdeteollisuuden etuja edustavia järjestöjä ja muita sidosryhmiä osallistumaan tarkkailijoina näihin alaryhmiin. Kansallisella tasolla jäsenvaltiot nimeävät yhden tai useamman kansallisen toimivaltaisen viranomaisen ja niiden joukosta kansallisen keskitetyn yhteyspisteen tämän asetuksen täytäntöönpanoa varten. 1.6.VI, VII ja VIII luku – Loppusäännökset VI luvussa tähdennetään kaikkien osapuolten velvollisuutta kunnioittaa arkaluonteisten liiketoimintatietojen ja liikesalaisuuksien luottamuksellisuutta. Tämä velvollisuus koskee komissiota, kansallisia toimivaltaisia viranomaisia ja muita jäsenvaltioiden viranomaisia sekä kaikkia edustajia ja asiantuntijoita, jotka osallistuvat Euroopan puolijohdeneuvoston kokouksiin. Luvussa vahvistetaan myös säännöt tehokkaista, oikeasuhteisista ja varoittavista seuraamuksista ja sakoista, joita määrätään tämän asetuksen mukaisten velvoitteiden noudattamatta jättämisestä, edellyttäen, että sovelletaan asianmukaisia suojatoimia. Komissio voi määrätä uhkasakkoja, jos asianomaiset yritykset eivät hyväksy ja priorisoi tiettyjä tilauksia puolijohdekriisin yhteydessä. Lisäksi komissio voi määrätä sakkoja yritykselle, joka antaa virheellisiä, puutteellisia tai harhaanjohtavia tietoja tai ei toimita tietoja asetetussa määräajassa. VII luvussa vahvistetaan säädösvallan ja täytäntöönpanovallan käyttöä koskevat säännöt ja edellytykset. Ehdotuksessa komissiolle siirretään valta antaa tarvittaessa täytäntöönpanosäädöksiä, joilla täsmennetään menettelyjä ja varmistetaan, että asetusta ja delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan liitettä I (siinä esitettyjen toimien osalta johdonmukaisesti aloitteen tavoitteiden kanssa) ja liitettä II (mitattavissa olevat indikaattorit sekä säännökset seuranta- ja arviointikehyksen perustamisesta tämän asetuksen täydentämiseksi), sovelletaan yhdenmukaisesti. VIII luku sisältää muutoksia muihin säädöksiin, kuten Digitaalinen Eurooppa ‑ohjelmaan, sekä komission velvollisuuden laatia säännöllisesti kertomuksia Euroopan parlamentille ja neuvostolle asetuksen arviointia ja uudelleentarkastelua varten. 2022/0032 (COD) Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS Euroopan puolijohde-ekosysteemiä vahvistavasta toimenpidekehyksestä (sirusäädös) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 173 artiklan 3 kohdan, 182 artiklan 1 kohdan sekä 183 ja 114 artiklan,

ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen, sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille, ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon, ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon, noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä, sekä katsovat seuraavaa: (1)Puolijohteet ovat kaikkien digitaalisten laitteiden keskeisiä rakenneosia, olipa sitten kyse älypuhelimista ja autoista, terveydenhuollon, energia-alan, tietoliikenteen ja automaation kriittisistä sovelluksista ja infrastruktuureista tai muista teollisuuden aloista. Puolijohteet ovat olennaisen tärkeitä nykyajan talouden ja yhteiskunnan toiminnan kannalta, mutta unionissa on ilmennyt ennennäkemättömiä häiriöitä niiden tarjonnassa. Nykyinen tarjontapula on merkki siitä, että unionissa on pysyviä ja vakavia rakenteellisia puutteita puolijohteiden arvo- ja toimitusketjussa. Häiriöt ovat tältä osin paljastaneet pitkäaikaisia haavoittuvuuksia, erityisesti vahvan riippuvuuden kolmansista maista sirujen valmistuksessa ja suunnittelussa. (2)Olisi luotava kehys, jolla parannetaan unionin häiriönsietokykyä puolijohdeteknologioiden alalla, edistetään investointeja, vahvistetaan unionin valmiuksia puolijohteiden toimitusketjun osalta ja lisätään jäsenvaltioiden ja komission välistä yhteistyötä. (3)Tällä kehyksellä on kaksi tavoitetta. Ensimmäinen tavoite on varmistaa unionin kilpailukyvyn ja innovointivalmiuksien kannalta tarpeelliset edellytykset sekä teollisuuden mukautuminen rakenteellisiin muutoksiin, jotka johtuvat nopeista innovointisykleistä ja kestävyyden tarpeesta. Ensimmäisestä tavoitteesta erillinen mutta sitä täydentävä toinen tavoite on parantaa sisämarkkinoiden toimintaa vahvistamalla yhtenäinen unionin oikeudellinen kehys, jolla lisätään unionin häiriönsietokykyä ja toimitusvarmuutta puolijohdeteknologioiden alalla. (4)On tarpeen toteuttaa toimenpiteitä unionin puolijohdealan valmiuksien kehittämiseksi ja puolijohdealan vahvistamiseksi perussopimuksen 173 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Nämä toimenpiteet eivät edellytä kansallisten lakien ja asetusten yhdenmukaistamista. Unionin olisi tältä osin lujitettava puolijohteiden teknologisen ja teollisen perustan kilpailukykyä ja häiriönsietokykyä ja samalla vahvistettava unionin puolijohdealan innovointivalmiuksia, vähennettävä riippuvuutta rajallisesta määrästä kolmansien maiden yrityksiä ja maantieteellisiä alueita sekä vahvistettava unionin valmiuksia suunnitella ja tuottaa kehittyneitä komponentteja. Näitä tavoitteita olisi tuettava Siruja Euroopalle ‑aloitteella, jäljempänä ’aloite’, kuromalla umpeen Euroopan kehittyneiden tutkimus- ja innovointivalmiuksien ja niiden kestävän teollisen hyödyntämisen välinen kuilu. Aloitteella olisi edistettävä valmiuksien kehittämistä, jotta voidaan integroida suunnittelu, tuotanto ja järjestelmät seuraavan sukupolven puolijohdeteknologioissa, tehostaa keskeisten toimijoiden välistä yhteistyötä kaikkialla unionissa, vahvistaa puolijohteiden toimitus- ja arvoketjuja Euroopassa, palvella keskeisiä teollisuudenaloja ja luoda uusia markkinoita. (5)Puolijohteiden käytöllä on ratkaiseva merkitys monilla talouden aloilla ja monissa yhteiskunnallisissa toiminnoissa, minkä vuoksi häiriönsietokykyiset toimitukset ovat olennaisen tärkeitä sisämarkkinoiden toiminnan kannalta. Ottaen huomioon, että puolijohdetuotteet liikkuvat laajalti yli rajojen, puolijohdetoimitusten häiriönsietokykyä ja varmuutta voidaan lisätä parhaiten perussopimuksen 114 artiklaan perustuvalla unionin yhdenmukaistamislainsäädännöllä. Jotta voidaan toteuttaa koordinoituja toimenpiteitä häiriönsietokyvyn parantamiseksi, tarvitaan yhdenmukaistettuja sääntöjä helpottamaan sellaisten erityishankkeiden toteuttamista, joilla edistetään puolijohteiden toimitusvarmuutta unionissa. Ehdotetun seuranta- ja kriisitoimintamekanismin olisi oltava yhtenäinen, jotta valtioiden rajat ylittävää puolijohteiden arvoketjua koskevaan kriisivalmiuteen voidaan soveltaa koordinoitua lähestymistapaa. (6)Näiden tavoitteiden saavuttamista tuetaan hallintomekanismilla. Tällä asetuksella perustetaan unionin tasolla toimiva Euroopan puolijohdeneuvosto, joka koostuu jäsenvaltioiden edustajista ja jonka puheenjohtajana toimii komissio. Euroopan puolijohdeneuvosto neuvoo ja avustaa komissiota erityiskysymyksissä, kuten tämän asetuksen johdonmukaisessa soveltamisessa, sekä helpottaa jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä ja vaihtaa tietoja tähän asetukseen liittyvistä kysymyksistä. Euroopan puolijohdeneuvoston olisi käsiteltävä eri kokouksissa eri tehtäviä, jotka kuuluvat sille tämän asetuksen eri lukujen nojalla. Korkean tason edustajat voivat osallistua eri kokouksiin eri kokoonpanoissa, ja komissio voi perustaa alaryhmiä. (7)Koska puolijohteiden toimitusketju on luonteeltaan globaali, on tärkeää tehdä kansainvälistä yhteistyötä kolmansien maiden kanssa, jotta unionin puolijohde-ekosysteemistä tulisi häiriönsietokykyinen. Tämän asetuksen nojalla toteutettavien toimien olisi myös vahvistettava unionin roolia osaamiskeskuksena paremmin toimivassa globaalissa puolijohde-ekosysteemissä, jolle on ominaista keskinäinen riippuvuus. Komission olisi Euroopan puolijohdeneuvoston avustuksella tehtävä yhteistyötä ja luotava kumppanuuksia kolmansien maiden kanssa, jotta voidaan mahdollisuuksien mukaan löytää ratkaisuja puolijohteiden toimitusketjun häiriöihin. (8)Puolijohdealalle on ominaista erittäin suuret kehitys- ja innovointikustannukset ja erittäin suuret kustannukset, joita aiheutuu teollisuustuotantoa tukevien huipputason testaus- ja kokeilulaitosten rakentamisesta. Tällä on suora vaikutus unionin teollisuuden kilpailukykyyn ja innovointivalmiuksiin sekä toimitusvarmuuteen ja toimitusten häiriönsietokykyyn. Ottaen huomioon viime aikoina unionissa ja koko maailmassa vallinneesta pulasta saadut kokemukset sekä puolijohteiden arvoketjuun vaikuttavien teknologisten haasteiden ja innovointisyklien nopea kehitys on tarpeen käynnistää aloite unionin kilpailukyvyn, häiriönsietokyvyn ja innovointivalmiuksien vahvistamiseksi. (9)On ensi sijassa jäsenvaltioiden tehtävä ylläpitää unionissa vankkaa perustaa, jolle teollisuus, kilpailukyky, kestävyys ja innovointi rakentuvat. Puolijohdealan innovointihaaste on kuitenkin luonteeltaan ja laajuudeltaan sellainen, että se vaatii unionin tasolla yhteistyössä toteutettavia toimia. (10)Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/695 perustetun tutkimuksen ja innovoinnin Horisontti Eurooppa ‑puiteohjelman, jäljempänä ’Horisontti Eurooppa ‑puiteohjelma’, tavoitteena on vahvistaa eurooppalaista tutkimusaluetta (ERA), parantaa sen kilpailukykyä, myös teollisuuden osalta, sekä edistää kaikkea tutkimus- ja innovointitoimintaa (T&I-toimintaa) unionin strategisten prioriteettien saavuttamiseksi ja sitoumusten täyttämiseksi. Viime kädessä pyrkimyksenä on edistää rauhaa, unionin arvoja ja sen kansojen hyvinvointia. Puiteohjelma on yksi unionin ensisijaisista tavoitteista, joten siihen osoitettuja kokonaismäärärahoja ei saisi vähentää. Koska puiteohjelman taloudellisia resursseja kuitenkin vähennetään, jotta voidaan vahvistaa Digitaalinen Eurooppa ‑ohjelman rahoituspuitteita sirualoitteen rahoittamiseksi, niiden vähentäminen olisi kompensoitava käyttämällä toista rahoituslähdettä. Näin ollen Horisontti Eurooppa ‑puiteohjelmaa varten olisi vuosiksi 2023–2027 otettava Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046, jäljempänä ’varainhoitoasetus’, 15 artiklan 3 kohdan mukaisesti käyttöön vähennystä vastaava määrä maksusitoumusmäärärahoja, jotka on vapautettu mainittuun puiteohjelmaan tai sen edeltäjään kuuluneiden kokonaan tai osittain toteutumatta jääneiden hankkeiden vuoksi, sanotun kuitenkaan rajoittamatta Euroopan parlamentin ja neuvoston toimielinvaltuuksia. Tällä määrällä täydennetään 0,5 miljardin euron suuruista määrää (vuoden 2018 hintoina), joka on jo mainittu Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission yhteisessä julistuksessa tutkimusohjelmaan liittyvien vapautettujen varojen uudelleenkäytöstä. (11)Jotta unionilla olisi puolijohdeteknologioita varten tutkimus- ja innovointivalmiudet, joita se tarvitsee pitääkseen tutkimus- ja teollisuusinvestointinsa korkealla tasolla ja kuroakseen umpeen nykyisen kuilun tutkimus- ja kehittämistoiminnan ja valmistuksen välillä, unionin ja sen jäsenvaltioiden olisi koordinoitava toimiaan paremmin ja tehtävä yhteisiä investointeja. Tämän saavuttamiseksi unionin ja jäsenvaltioiden olisi otettava huomioon sekä digitaalisen että vihreän siirtymän tavoitteet. Aloitteessa olisi mahdollisuuksien mukaan valtavirtaistettava ja maksimoitava puolijohdeteknologioiden soveltamisesta saatavat hyödyt kaikkien osatekijöiden ja toimien osalta, koska nämä teknologiat ovat kestävän siirtymän tehokkaita mahdollistajia, jotka voivat johtaa uusiin tuotteisiin sekä resurssien tehokkaampaan, tuloksellisempaan, puhtaampaan ja kestävämpään käyttöön, mukaan lukien energia ja materiaalit, joita tarvitaan puolijohteiden tuotannossa ja koko elinkaaren aikana. (12)Jotta voitaisiin saavuttaa aloitteen yleinen tavoite ja ratkaista nykyisen puolijohde-ekosysteemin sekä tarjonta- että kysyntäpuolen haasteet, aloitteessa olisi oltava viisi pääasiallista osaa. Ensinnäkin aloitteella olisi Euroopan suunnitteluvalmiuksien vahvistamiseksi tuettava toimia, joilla tuetaan sellaisen virtuaalisen alustan kehittämistä, joka on saatavilla koko unionissa. Alustan olisi yhdistettävä suunnittelu-, pk- ja startup-yritysten, henkisen omaisuuden tarjoajien ja välineiden toimittajien yhteisöt tutkimus- ja teknologiaorganisaatioihin, jotta ne voisivat tarjota teknologian yhteiseen kehittämiseen perustuvia virtuaalisia prototyyppiratkaisuja. Toiseksi aloitteella olisi tuettava pilottituotantolinjojen kehittämistä ja käyttömahdollisuuksia, jotta voidaan vahvistaa toimitusvarmuutta ja toimitusten häiriönsietokykyä ja vähentää unionin riippuvuutta kolmansien maiden tuotannosta. Pilottituotantolinjojen olisi annettava teollisuudelle mahdollisuus testata, kokeilla ja validoida puolijohdeteknologioita ja järjestelmäsuunnittelun konsepteja korkeammilla teknologisen valmiuden tasoilla, jotka ylittävät tason 3 mutta alittavat tason 8, ja samalla vähentää ympäristövaikutuksia mahdollisimman paljon. Unionin on tarpeen investoida pilottituotantolinjoihin yhdessä jäsenvaltioiden ja yksityisen sektorin kanssa, jotta voidaan vastata nykyiseen rakenteelliseen haasteeseen ja markkinoiden toimintapuutteeseen, kun tällaisia laitoksia ei ole käytettävissä unionissa, mikä haittaa unionin innovointipotentiaalia ja maailmanlaajuista kilpailukykyä. Kolmanneksi, jotta voidaan tehdä investointeja vaihtoehtoisiin teknologioihin, kuten kvanttiteknologioihin, jotka edistävät puolijohdealan kehitystä, aloitteella olisi tuettava muun muassa sellaisia toimia, jotka koskevat kvanttisirujen suunnittelukirjastoja, kvanttisirujen valmistukseen tarkoitettuja pilottituotantolinjoja sekä kvanttikomponenttien testaus- ja kokeilulaitoksia. Neljänneksi aloitteella olisi tuettava puolijohteiden osaamiskeskusten perustamista kuhunkin jäsenvaltioon, jotta voidaan edistää puolijohdeteknologioiden käyttöä, antaa mahdollisuus käyttää suunnittelu- ja pilottituotantolinjalaitoksia sekä korjata osaamisvajeita kaikkialla unionissa. Julkisin varoin rahoitetun infrastruktuurin, kuten pilotti- ja testauslaitosten, sekä osaamisverkoston käyttömahdollisuutta olisi tarjottava laajalle käyttäjäjoukolle, ja niiden käyttöoikeus olisi myönnettävä suurille yrityksille avoimin ja syrjimättömin perustein ja markkinaehdoin (tai kohtuullisella katteella), kun taas pk-yrityksille tarjottaisiin etuuskohtelua tai alennettuja hintoja. Tällaiset käyttömahdollisuudet, joita tarjotaan myös kansainvälisille tutkimuskumppaneille ja kaupallisille kumppaneille, voivat johtaa laajempaan hedelmälliseen vuorovaikutukseen, taitotietoon ja huippuosaamiseen sekä helpottaa kustannusten kattamista. Viidenneksi komission olisi tiiviissä yhteistyössä Euroopan investointipankkiryhmän ja muiden toteutuskumppaneiden, kuten kansallisten kehityspankkien ja -laitosten kanssa perustettava erityinen puolijohdeinvestointien tukijärjestelmä (osana investointeja helpottavia toimia, joita kutsutaan yhteisesti ”sirurahastoksi”), joka tarjoaa sekä oman pääoman ehtoisia että velkaratkaisuja, mukaan lukien Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/523 perustettuun InvestEU-rahastoon kuuluva rahoitusta yhdistävä väline. Sirurahaston toimilla olisi tuettava dynaamisen ja häiriönsietokykyisen puolijohde-ekosysteemin kehittämistä tarjoamalla mahdollisuuksia lisätä saatavilla olevia varoja, jotta voidaan tukea startup- ja pk-yritysten kasvua sekä investointeja koko arvoketjussa, myös muiden puolijohdearvoketjuun kuuluvien yritysten hyväksi. Tässä yhteydessä Euroopan innovaationeuvosto antaa lisää kohdennettua tukea avustusten ja pääomasijoitusten muodossa markkinoita luoville innovoijille, jotka ovat hyvin alttiita riskeille. (13)Jotta voidaan poistaa nykyisten hajanaisten julkisten ja yksityisten investointien rajoitukset, helpottaa integraatiota, hedelmällistä vuorovaikutusta ja investointien tuottoa käynnissä olevissa ohjelmissa sekä toteuttaa puolijohteisiin liittyvää unionin yhteistä strategista visiota keinona, jolla unioni ja sen jäsenvaltiot voivat kunnianhimoisen tavoitteensa mukaisesti varmistaa johtoaseman digitaalitaloudessa, Siruja Euroopalle ‑aloitteella olisi helpotettava parempaa koordinointia ja tiiviimpää synergiaa nykyisten rahoitusohjelmien välillä unionin tasolla ja kansallisella tasolla, parempaa koordinointia ja yhteistyötä teollisuuden ja keskeisten yksityisen sektorin sidosryhmien kanssa sekä yhteisiä lisäinvestointeja jäsenvaltioiden kanssa. Aloite on suunniteltu siten, että sen toteuttamiseen kerätään resursseja unionilta, jäsenvaltioilta ja nykyisiin unionin ohjelmiin assosioituneilta kolmansilta mailta sekä yksityiseltä sektorilta. Aloitteen onnistuminen voi näin ollen perustua ainoastaan jäsenvaltioiden ja unionin yhteisiin toimiin, joilla tuetaan sekä huomattavia pääomakustannuksia että virtuaalisten suunnittelu-, testaus- ja pilotointiresurssien laajaa saatavuutta ja tietojen, taitojen ja osaamisen levittämistä. Ottaen huomioon kyseisten toimien erityispiirteet aloitteen tavoitteita, erityisesti sirurahaston toimia, olisi tarvittaessa tuettava myös InvestEU-rahastoon kuuluvasta rahoitusta yhdistävästä välineestä. (14)Aloitteesta annettavalla tuella olisi puututtava markkinoiden toimintapuutteisiin tai optimaalista heikompiin investointitilanteisiin oikeasuhteisella tavalla, eivätkä toimet saisi olla päällekkäisiä yksityisen rahoituksen kanssa tai syrjäyttää sitä tai vääristää kilpailua sisämarkkinoilla. Toimilla olisi tuotettava selvää lisäarvoa unionille.

(15)Aloitteen olisi perustuttava vahvaan tietopohjaan ja lisättävä synergioita sellaisten toimien kanssa, joita unioni ja jäsenvaltiot tukevat tällä hetkellä ohjelmilla ja toimilla, jotka koskevat puolijohteiden tutkimusta ja innovointia sekä toimitusketjun osien kehittämistä. Näitä ohjelmia ovat erityisesti Horisontti Eurooppa ‑puiteohjelma ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/694 perustettu Digitaalinen Eurooppa ‑ohjelma. Tavoitteena on vahvistaa unionin asemaa globaalina toimijana puolijohdeteknologian ja sen sovellusten alalla ja kasvattaa osuutta valmistuksesta maailmanlaajuisesti. Aloite täydentäisi näitä toimia ja toimisi tiiviissä yhteistyössä prosessori- ja puolijohdeteknologian teollisen allianssin kanssa. (16)Jotta voidaan nopeuttaa aloitteen toimien toteuttamista, on tarpeen antaa mahdollisuus toteuttaa joitakin sen toimista, erityisesti pilottituotantolinjoja, uudella oikeudellisella välineellä, joka on nimeltään eurooppalainen siruinfrastruktuurikonsortio (European Chips Infrastructure Consortium, ECIC). ECICin olisi oltava oikeushenkilö. Tämä tarkoittaa sitä, että kun aloitteesta haetaan rahoitusta toimiin, hakijan on oltava ECIC itse eivätkä yksittäiset yhteisöt, joista se koostuu. ECICin päätavoitteena olisi oltava tehokkaan ja rakenteellisen yhteistyön edistäminen oikeussubjektien välillä, tutkimus- ja teknologiaorganisaatiot mukaan lukien. Tästä syystä ECICiin on osallistuttava vähintään kolme oikeussubjektia kolmesta jäsenvaltiosta, ja sen on toimittava julkisen ja yksityisen sektorin konsortiona, kun on kyse yksittäisestä toimesta. ECICin perustaminen ei saisi merkitä uuden unionin elimen perustamista, eikä sitä saisi kohdentaa yhteen erityiseen aloitteen toimeen. Sillä olisi paikattava unionin välineistössä oleva aukko, jotta voidaan yhdistää jäsenvaltioilta, unionin talousarviosta ja yksityisistä investoinneista saatavaa rahoitusta aloitteen toimien toteuttamiseksi. Vahvoja synergioita voidaan saavuttaa erityisesti kehittämällä eri pilottituotantolinjoja ECICin puitteissa ja yhdistämällä unionin rahoitusosuus jäsenvaltioiden ja muiden osallistujien yhteisiin resursseihin. ECICin talousarviossa, jonka jäsenvaltiot ja yksityisen sektorin osallistujat antaisivat käyttöön sen suunnitellun toimintakauden aikana, olisi noudatettava tämän aloitteen puitteissa toteutettavien toimien aikatauluja. Komission ei tulisi olla suoraan konsortion osapuolena. (17)Aloitteen ensisijainen täytäntöönpano olisi annettava tehtäväksi siruyhteisyritykselle, sellaisena kuin se on perustettuna Horisontti Eurooppa ‑ohjelman yhteisyritysten perustamisesta annetun neuvoston asetuksen (EU) 2021/2085 muuttamisesta siruyhteisyrityksen osalta annetulla neuvoston asetuksella XX/XX. (18)Julkinen tuki voi olla tarpeen, jotta voidaan edistää tarvittavien valmistusvalmiuksien ja niihin liittyvien suunnitteluvalmiuksien luomista ja siten turvata toimitusvarmuus unionissa. Tältä osin on tarpeen vahvistaa kriteerit, joilla helpotetaan sellaisten erityishankkeiden toteuttamista, jotka edistävät tämän asetuksen tavoitteiden saavuttamista, sekä erottaa toisistaan kaksi laitostyyppiä: integroidut tuotantolaitokset ja EU:n avoimet tilausvalmistajat. (19)Integroitujen tuotantolaitosten ja EU:n avointen tilausvalmistajien olisi tarjottava puolijohteiden valmistusvalmiuksia, jotka ovat ”laatuaan ensimmäisiä” unionissa, ja edistettävä toimitusvarmuutta ja häiriönsietokykyistä ekosysteemiä sisämarkkinoilla. Tekijänä, joka vaikuttaa ratkaisevasti laatuaan ensimmäisen laitoksen perustamiseen, voi olla teknologiasolmu, alustamateriaali, kuten piikarbidi ja galliumnitridi, sekä muut tuoteinnovaatiot, jotka voivat tarjota paremman suorituskyvyn, prosessiteknologian tai energia- ja ympäristötehokkuuden. Unionissa ei saisi vielä olla olemassa sellaista laitosta, jolla on vastaavat valmiudet teollisessa mittakaavassa, eikä sellaisen rakentamisesta saisi olla sitoumusta, lukuun ottamatta tutkimukseen ja kehitykseen tarkoitettuja laitoksia tai pieniä tuotantolaitoksia. (20)Jos EU:n avoin tilausvalmistaja tarjoaa tuotantokapasiteettia yrityksille, jotka eivät ole kytköksissä laitoksen toiminnanharjoittajaan, EU:n avoimen tilausvalmistajan on otettava käyttöön riittävä ja tehokas toiminnallinen eriyttäminen, pantava se täytäntöön ja ylläpidettävä sitä, jotta voidaan estää luottamuksellisten tietojen vaihto sisäisen ja ulkoisen tuotannon välillä. Tätä olisi sovellettava kaikkiin tietoihin, jotka saadaan suunnitteluprosessissa sekä alku- tai loppuvaiheen valmistusprosesseissa. (21)Jotta laitos voitaisiin hyväksyä integroiduksi tuotantolaitokseksi tai EU:n avoimeksi tilausvalmistajaksi, sen perustamisella ja toiminnalla olisi oltava selkeä myönteinen vaikutus puolijohteiden arvoketjuun unionissa, mikä koskee erityisesti puolijohteiden häiriönsietokykyistä tarjontaa käyttäjille sisämarkkinoilla. Useisiin jäsenvaltioihin kohdistuvaa vaikutusta, mukaan lukien koheesiotavoitteisiin kohdistuva vaikutus, olisi pidettävä yhtenä indikaattorina siitä, että integroidulla tuotantolaitoksella ja EU:n avoimella tilausvalmistajalla on selkeä myönteinen vaikutus puolijohteiden arvoketjuun unionissa. (22)On tärkeää, ettei integroituihin tuotantolaitoksiin ja EU:n avoimiin tilausvalmistajiin sovelleta ekstraterritoriaalisesti kolmansien maiden asettamia julkisen palvelun velvoitteita, jotka voisivat heikentää niiden kykyä käyttää infrastruktuuriaan, ohjelmistojaan, palvelujaan, laitteistojaan, omaisuuttaan, resurssejaan, henkistä omaisuuttaan tai taitotietoaan, joita tarvitaan niiden tämän asetuksen mukaisen ensisijaisiksi luokiteltuja tilauksia koskevan velvoitteen täyttämiseen, joka niiden olisi taattava. (23)Ottaen huomioon puolijohdeteknologioiden nopea kehitys sekä tarve vahvistaa unionin tulevaa teollista kilpailukykyä integroitujen tuotantolaitosten ja EU:n avointen tilausvalmistajien olisi sitouduttava jatkamaan tehokkaita investointeja seuraavien sukupolvien puolijohteisiin muun muassa testaamalla ja kokeilemalla uutta kehitystä siten, että ne saavat ensisijaisen pääsyn Siruja Euroopalle ‑aloitteella perustetuille pilottituotantolinjoille, sanotun kuitenkaan rajoittamatta muiden tosiasiallista pääsyä. (24)Jotta hyväksyminen integroiduksi tuotantolaitokseksi ja EU:n avoimeksi tilausvalmistajaksi tapahtuisi yhtenäisellä ja avoimella menettelyllä, komission olisi tehtävä hyväksymispäätös sen jälkeen, kun yksittäinen yritys tai useiden yritysten konsortio on tehnyt hakemuksen. Koska suunniteltu laitos on tärkeä toteuttaa koordinoidusti ja yhteistyön pohjalta, komission olisi otettava arvioinnissaan huomioon sen jäsenvaltion tai niiden jäsenvaltioiden valmius tukea laitosten perustamista, johon tai joihin hakija aikoo ne perustaa. Lisäksi komissio voisi liiketoimintasuunnitelman elinkelpoisuutta arvioidessaan ottaa huomioon hakijan aiemman toiminnan tuloksellisuuden. Ottaen huomioon etuoikeudet, jotka liittyvät integroiduksi tuotantolaitokseksi tai EU:n avoimeksi tilausvalmistajaksi hyväksymiseen, komission olisi valvottava, täyttävätkö laitokset, joille on myönnetty tämä asema, edelleen tässä asetuksessa säädetyt kriteerit. (25)Koska integroidut tuotantolaitokset ja EU:n avoimet tilausvalmistajat ovat merkittävä tekijä toimitusvarmuuden turvaamisessa ja häiriönsietokykyisen puolijohde-ekosysteemin mahdollistamisessa, niitä olisi pidettävä yleisen edun mukaisina. Puolijohteiden toimitusvarmuuden turvaaminen on tärkeää myös digitalisaation kannalta, joka mahdollistaa vihreän siirtymän monilla muilla aloilla. Edistääkseen puolijohteiden toimitusvarmuutta unionissa jäsenvaltiot voivat kansallisissa lupamenettelyissä antaa hallinnollista tukea ja ne saavat soveltaa tukijärjestelmiä. Tämä ei vaikuta soveltuvissa tapauksissa perussopimuksen 107 ja 108 artiklan mukaiseen komission toimivaltaan valtiontukien alalla. Jäsenvaltioiden olisi tuettava integroitujen tuotantolaitosten ja EU:n avointen tilausvalmistajien perustamista unionin oikeuden mukaisesti. (26)Integroituja tuotantolaitoksia ja EU:n avoimia tilausvalmistajia on perustettava mahdollisimman nopeasti, ja samalla hallinnollinen rasitus on pidettävä mahdollisimman pienenä. Sen vuoksi jäsenvaltioiden olisi käsiteltävä integroitujen tuotantolaitosten ja EU:n avointen tilausvalmistajien suunnitteluun, rakentamiseen ja toimintaan liittyvät hakemukset mahdollisimman nopeasti. Niiden olisi nimettävä viranomainen, joka helpottaa ja koordinoi lupamenettelyjä ja nimeää koordinaattorin, joka toimii hankkeen keskitettynä yhteyspisteenä. Lisäksi, jos se on tarpeen poikkeuksen myöntämiseksi neuvoston direktiivin 92/43/ETY ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2000/60/EY nojalla, näiden laitosten perustamista ja toimintaa voidaan pitää edellä mainituissa säädöksissä tarkoitettuna erittäin tärkeänä yleisenä etuna, mikäli muut näissä säännöksissä asetetut edellytykset täyttyvät. (27)Sisämarkkinat hyötyisivät suuresti vihreitä, luotettavia ja turvallisia siruja koskevista yhteisistä standardeista. Tulevien älykkäiden laitteiden, järjestelmien ja yhteysalustojen on rakennuttava kehittyneille puolijohdekomponenteille, ja niiden on täytettävä ekologisuutta, luottamusta ja kyberturvallisuutta koskevat vaatimukset, jotka riippuvat pitkälti taustalla olevan teknologian ominaisuuksista. Tätä varten unionin olisi kehitettävä sertifioinnin vertailumenettelyjä ja vaadittava teollisuutta kehittämään yhdessä tällaisia menettelyjä tiettyjä aloja ja teknologioita varten, joilla voi olla suuri sosiaalinen vaikutus. (28)Tämän perusteella komission olisi Euroopan puolijohdeneuvostoa kuullen valmisteltava maaperää sellaisten vihreiden, luotettavien ja turvallisten sirujen ja sulautettujen järjestelmien sertifioinnille, jotka perustuvat puolijohdeteknologioihin tai joissa näitä teknologioita hyödynnetään laajasti. Niiden olisi erityisesti keskusteltava aloista ja tuotteista, jotka tarvitsevat tällaista sertifiointia, ja yksilöitävä ne. (29)Koska puolijohteiden toimitusketjussa on rakenteellisia puutteita, jotka aiheuttavat riskin pulan syntymisestä tulevaisuudessa, tässä asetuksessa säädetään välineistä, joiden avulla voidaan soveltaa koordinoitua lähestymistapaa mahdollisten markkinahäiriöiden seurantaan ja tehokkaaseen torjuntaan. (30)Koska puolijohteiden arvoketjut ovat monimutkaisia, nopeasti kehittyviä ja toisiinsa liittyviä ja niissä on mukana eri toimijoita, säännölliseen seurantaan on tarpeen soveltaa koordinoitua lähestymistapaa, jotta olisi paremmat mahdollisuudet vähentää riskejä, jotka voivat vaikuttaa kielteisesti puolijohteiden tarjontaan. Seuratessaan puolijohteiden arvoketjua jäsenvaltioiden olisi keskityttävä varhaisvaroitusindikaattoreihin sekä keskeisten markkinatoimijoiden tarjoamien palvelujen ja tavaroiden saatavuuteen ja koskemattomuuteen, ja seurantaa olisi harjoitettava siten, ettei siitä aiheudu liiallista hallinnollista rasitusta yrityksille. (31)Kaikki merkitykselliset havainnot, mukaan lukien asiaankuuluvien sidosryhmien ja toimialajärjestöjen toimittamat tiedot, olisi toimitettava Euroopan puolijohdeneuvostolle, jotta jäsenvaltioiden korkean tason edustajat voisivat käydä keskenään säännöllistä tietojenvaihtoa ja jotta tiedot voitaisiin integroida puolijohteiden arvoketjujen seurantakatsaukseen. (32)On tärkeää ottaa huomioon erityiset tiedot puolijohteiden käyttäjien tarjontatilanteesta. Sen vuoksi jäsenvaltioiden olisi yksilöitävä tärkeimmät käyttäjäryhmät kansallisilla markkinoillaan ja vaihdettava säännöllisesti tietoja niiden kanssa. Lisäksi jäsenvaltioiden olisi annettava asiaankuuluville sidosryhmäorganisaatioille, mukaan lukien toimialajärjestöt ja tärkeimpien käyttäjäryhmien edustajat, mahdollisuus toimittaa tietoja kysynnän ja tarjonnan merkittävistä muutoksista sekä niiden toimitusketjun tunnetuista häiriöistä. Näihin tietoihin voisi sisältyä tietoja kriittisten puolijohteiden tai raaka-aineiden puutteesta, keskimääräistä pidemmästä toimitusajasta, jakeluviiveistä ja poikkeuksellisista hinnankorotuksista. (33)Näiden seurantatoimien suorittamiseksi jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset voivat tarvita tiettyjä tietoja, joita ei ole välttämättä julkisesti saatavilla, kuten tietoja yksittäisen yrityksen roolista puolijohteiden arvoketjussa. Jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten olisi voitava pyytää tällaisia tietoja asianomaiselta yritykseltä niissä rajatuissa tilanteissa, joissa se on tarpeen ja oikeasuhteista seurantatoimien suorittamiseksi. (34)Jäsenvaltioiden olisi varoitettava komissiota, jos merkitykselliset tekijät viittaavat mahdolliseen puolijohdekriisiin. Sen varmistamiseksi, että tällaisiin kriiseihin reagoidaan koordinoidusti, komission olisi saatuaan varoituksen jäsenvaltiolta tai muista lähteistä, mukaan lukien kansainvälisiltä kumppaneilta saadut tiedot, kutsuttava Euroopan puolijohdeneuvosto koolle ylimääräiseen kokoukseen, jossa arvioidaan tarvetta aktivoida kriisivaihe ja keskustellaan siitä, onko jäsenvaltioiden asianmukaista, tarpeellista ja oikeasuhteista toteuttaa koordinoituja yhteisiä hankintoja. Komission olisi käytävä neuvotteluja ja tehtävä yhteistyötä asianomaisten kolmansien maiden kanssa, jotta voidaan puuttua kansainvälisessä toimitusketjussa esiintyviin häiriöihin kansainvälisten velvoitteiden mukaisesti ja rajoittamatta kansainvälisiä sopimuksia koskevien perussopimuksen mukaisten menettelyvaatimusten soveltamista.

(35)Kansallisten toimivaltaisten viranomaisten olisi seurannan osana lisäksi kartoitettava alueelleen sijoittautuneita yrityksiä, jotka toimivat unionissa puolijohteiden toimitusketjussa, ja ilmoitettava nämä tiedot komissiolle. (36)Tehokkaan seurannan helpottamiseksi on tarpeen arvioida perusteellisesti puolijohteiden arvoketjun eri vaiheisiin liittyviä riskejä, mukaan lukien unionin ulkopuolelta saapuvien toimitusten alkuperään ja lähteisiin liittyvät riskit. Tällaiset riskit voivat liittyä teollisuuden kriittisiin tuotantopanoksiin ja laitteisiin, mukaan lukien mahdollisesti herkästi vahingoittuvat digitaaliset tuotteet, sekä väärennettyjen puolijohteiden mahdolliseen vaikutukseen, valmistuskapasiteettiin ja muihin riskeihin, jotka voivat aiheuttaa häiriöitä tuotantoketjussa, vaarantaa sen tai vaikuttaa siihen kielteisesti. Näihin riskeihin voivat kuulua toimitusketjut, joissa on yksittäinen heikko kohta tai jotka ovat muutoin erittäin keskittyneitä. Muita merkityksellisiä tekijöitä voivat olla kriittisiä tuotantopanoksia korvaavien tuotantopanosten tai kriittisten tuotantopanosten vaihtoehtoisten lähteiden saatavuus sekä häiriönsietokykyiset ja kestävät kuljetukset. Komission olisi Euroopan puolijohdeneuvoston avustuksella laadittava unionin tason riskinarviointi ottaen huomioon myös tärkeimmiltä käyttäjäryhmiltä saadut tiedot. (37)Jotta voidaan ennustaa puolijohteiden arvoketjun eri vaiheiden tulevia häiriöitä unionissa ja varautua niihin, komission olisi Euroopan puolijohdeneuvoston avustuksella määritettävä unionin riskinarvioinnissa käytettävät varhaisvaroitusindikaattorit. Tällaisia indikaattoreita voisivat olla puolijohteiden valmistukseen tarvittavien raaka-aineiden, välituotteiden ja inhimillisen pääoman tai asianmukaisten valmistuslaitteiden saatavuus, puolijohteiden ennustettu kysyntä unionin markkinoilla ja maailmanmarkkinoilla, normaalin hintavaihtelun ylittävät hinnankorotukset, onnettomuuksien, hyökkäysten, luonnonkatastrofien tai muiden vakavien tapahtumien vaikutukset, kauppapolitiikan, tullien, vientirajoitusten, kaupan esteiden ja muiden kauppaan liittyvien toimenpiteiden vaikutukset sekä keskeisten markkinatoimijoiden liiketoiminnan lopettamisen ja toimintojen siirtämisen tai niihin kohdistuvien yritysostojen vaikutukset. Jäsenvaltioiden olisi seurattava näitä varhaisvaroitusindikaattoreita. (38)On olemassa joukko puolijohdepalveluja tai ‑tavaroita tarjoavia yrityksiä, joiden katsotaan olevan olennaisen tärkeitä unionin puolijohde-ekosysteemissä puolijohteiden tehokkaan toimitusketjun kannalta sen perusteella, kuinka monet yritykset ovat riippuvaisia niiden tuotteista, mikä on niiden osuus unionin markkinoista tai maailmanmarkkinoista, mikä on niiden merkitys riittävän tarjonnan varmistamisessa tai mitä vaikutuksia niiden tuotteiden tai palvelujen tarjonnan häiriintymisellä saattaa olla. Jäsenvaltioiden olisi yksilöitävä nämä keskeiset markkinatoimijat alueellaan. (39)Unioniin tulevien ulkomaisten suorien sijoitusten seurantaan tarkoitettujen puitteiden perustamisesta annetun asetuksen (EU) 2019/452 4 artiklassa säädetään, että määrittäessään sitä, vaikuttaako ulkomainen suora sijoitus todennäköisesti turvallisuuteen tai yleiseen järjestykseen, jäsenvaltiot ja komissio voivat ottaa huomioon sen mahdolliset vaikutukset kriittisiin teknologioihin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 428/2009 2 artiklan 1 kohdassa määriteltyihin kaksikäyttötuotteisiin, puolijohteet mukaan lukien. (40)Jäsenvaltiot voisivat seurannan yhteydessä erityisesti tarkastella keskeisten markkinatoimijoiden palvelujen ja tavaroiden saatavuutta ja koskemattomuutta. Asianomainen jäsenvaltio voisi antaa tällaiset kysymykset Euroopan puolijohdeneuvostolle tiedoksi. (41)Jotta unioni voisi reagoida puolijohdekriisiin nopeasti, tehokkaasti ja koordinoidusti, on tarpeen antaa päätöksentekijöille oikea-aikaisia ja ajantasaisia tietoja kehittymässä olevasta operatiivisesta tilanteesta sekä varmistaa, että on mahdollista toteuttaa tehokkaita toimenpiteitä puolijohdetoimitusten turvaamiseksi kriisistä kärsiville kriittisille aloille. (42)Puolijohdekriisivaihe olisi käynnistettävä, jos tällaisesta kriisistä on konkreettista, vakavaa ja luotettavaa näyttöä. Puolijohdekriisi syntyy, kun puolijohteiden tarjonnassa ilmenee vakavia häiriöitä, jotka johtavat merkittävään pulaan, ja kun pula aiheuttaa huomattavia viivästyks