Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus Neuvoston asetus tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityistoimenpiteistä Egeanmeren pienten saarten hyväksi annetun asetuksen (ETY) N:o 2019/93 muuttamisesta"



Virallinen lehti nro C 080 , 03/04/2002 s. 0047 - 0051



Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus Neuvoston asetus tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityistoimenpiteistä Egeanmeren pienten saarten hyväksi annetun asetuksen (ETY) N:o 2019/93 muuttamisesta" (2002/C 80/12) Neuvosto päätti 26. marraskuuta 2001 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 36 ja 37 artiklan nojalla pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta ehdotuksesta. Talous- ja sosiaalikomitean työvaliokunta päätti 27. marraskuuta 2001 antaa lausunnon valmistelun "maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö" -jaoston tehtäväksi. Asian kiireellisyyden vuoksi talous- ja sosiaalikomitean täysistunto nimitti 16. ja 17. tammikuuta 2002 pitämässään 387. täysistunnossa (tammikuun 16. päivän kokouksessa) yleisesittelijäksi Yiannis Papamichaïlin ja hyväksyi seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 68 ääntä puolesta ja 3 pidättyi äänestämästä. 1. Johdanto - taustaa 1.1. Rodoksella 2. ja 3. joulukuuta 1988 kokoontunut Eurooppa-neuvosto totesi, että eräät yhteisön saarialueet kärsivät vaikeuksista, jotka haittaavat niiden taloudellista ja yhteiskunnallista kehitystä. Näitä haittatekijöitä ovat esimerkiksi saaristoluonne, etäisyys, pieni pinta-ala, pinnanmuodostus, maatilojen pienmuotoisuus, suurtuotannon puuttuminen, riippuvaisuus, korkeat tuotanto- ja kuljetuskustannukset sekä ilmasto-olosuhteet. 1.2. Komissio laati laajan tutkimuksen(1) Egeanmeren pienten (väestömäärältään alle 100000 asukkaan) saarten erityisongelmista ja teki säädösehdotuksia, joilla luodaan puitteet maatalouspoliittisille toimille. Toimet rahoitetaan EMOTR:n ohjaus- ja tukiosastoista. Näissä ehdotuksissa määritellään kokonaisstrategia ja käytännön toimet ongelmien ratkaisemiseksi. 1.3. Neuvosto pyysi 12. helmikuuta 1993 talous- ja sosiaalikomitealta lausunnon komission laatimasta asetusehdotuksesta. TSK:n täysistunto hyväksyi 26. toukokuuta 1993 yksimielisesti aihetta koskevan lausunnon(2), jonka esittelijä oli Apostolos Spyroudis. 1.3.1. Ottaen huomioon komission ehdotuksen sekä Euroopan parlamentin ja TSK:n lausunnot neuvosto antoi 19. heinäkuuta 1993 asetuksen (ETY) N:o 2019/93(3). 1.3.1.1. Asetuksen (ETY) N:o 2019/93 sisältämän 15 artiklan 1 kohdan mukaisesti komissio antoi vuonna 1996 neuvostolle ja Euroopan parlamentille ensimmäisen kertomuksen(4). Egeanmeren pienten saarten hyväksi toteutettujen erityistoimenpiteiden täytäntöönpanossa saavutetuista tuloksista. 1.3.1.2. Asetukseen (ETY) N:o 2019/93 kuuluvan 15 artiklan 1 kohdan mukaisesti komissio antoi vuonna 1998 neuvostolle ja Euroopan parlamentille toisen kertomuksen ohjelman täytäntöönpanosta vuonna 1995(5). 1.3.1.3. Asetuksen (ETY) N:o 2019/93 15 artiklan 1 kohdan mukaisesti komissio laati vaaditun vuosikertomuksen ohjelman täytäntöönpanosta vuosien 1996 ja 1997 aikana. 1.3.1.4. Komissio pyysi myös ulkopuolista konsulttiyritystä (Speed Ltd) laatimaan arviointitutkimuksen Egeanmeren pienten saarten taloudellisesta tilanteesta. Tutkimuksessa arvioidaan myös asetuksen nojalla käyttöönotettujen toimien vaikutusta. 1.3.1.5. Komissio antoi asetuksen (ETY) N:o 2019/93 sisältämän 15 artiklan 2 kohdan mukaisesti myös edellä mainitun aineiston, vuosikertomuksen ja arvioinnin, sisältävän yleiskertomuksen neuvostolle ja Euroopan parlamentille asiakirjassa KOM(2001) 64 lopullinen. 1.4. Edellä mainittuihin asiakirjoihin pohjautuen ja kyseisen asetuksen 15 artiklan 2 kohtaan sisältyvän tarkistuslausekkeen mukaisesti komissio on laatinut nyt käsiteltävänä olevan ehdotuksen asetuksen (ETY) N:o 2019/93 muuttamisesta. 2. Tiivistelmä asetuksen (ETY) N:o 2019/93 sisällöstä 2.1. Asetuksen (ETY) N:o 2019/93 tavoitteena on lieventää Egeanmeren pienten saaristoalueiden (väestömäärältään alle 100000 asukkaan saarten) ongelmia eräiden maataloustuotteiden ja maataloustuotannon välineiden osalta. Saarten haittojen tasapainottamiseksi säädettiin erityisiä tukitoimia hankintajärjestelmän sekä paikallisen tuotannon tukemiseksi. Toimien rahoittamiseksi yhteisön talousarvioon varattiin tätä varten erityismäärärahoja (EMOTR:n tukiosasto, johon varattu rahoitus on noin 25 miljoonaa EUR vuodessa). Samalla otettiin käyttöön joukko rakennetoimia koskevia poikkeuksia. Poikkeuksia varten yhteisön budjettiin ei varattu lisämäärärahoja, vaan niiden kustannukset rahoitetaan EMOTR:n ohjausosastosta rakennerahastomäärärajojen puitteissa. 2.2. Erityinen hankintajärjestelmä Järjestelmän tavoitteena on kompensoida lisäkustannuksia, jotka rasittavat tiettyjen tuotteiden hankintaa, jotta hinnat olisivat oikeudenmukaisia Manner-Kreikan hintoihin verrattuna. Määrät, joihin erityistä hankintajärjestelmää voidaan hyödyntää, vahvistetaan arvioidun taseen pohjalta, jota tarkistetaan kausittain, tarpeiden mukaan. Erityisen hankintajärjestelmän soveltamista varten saaret jaettiin kahteen ryhmään sen mukaan, kuinka kaukana Manner-Kreikan satamista ne sijaitsevat. Unioni rahoittaa kustannuksista 90 prosenttia ja jäsenvaltio loput 10 prosenttia. 2.3. Paikallisen maataloustuotannon tukitoimet Toimien tavoitteena on tukea perinteistä maataloustoimintaa, sekä kasvien tuotantoa että karjankasvatusta ja paikallista tuotantoa markkinoiden tarpeiden kattamiseksi ja tiettyjen sellaisten tuotantoalojen elvyttämiseksi, joiden harjoittamiseen Egeanmeren saarilla on luonnollisia edellytyksiä ja perinteitä. 2.4. Rakennetoimia koskevat poikkeukset Maatalouden rakenteiden tehokkuuden parantamiseksi määriteltiin 15. heinäkuuta 1991 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2328/91(6) mukaisesti poikkeusedellytykset investointitukien myöntämiseen Egeanmeren pienten saarten maatiloille. Säännöt mahdollistavat myös yhteisön rahoitusosuuden nostamisen yli ennalta määritellyn rajan (50 prosenttia) sellaisten maataloustuotteiden jalostuksen ja kaupan alan investointien osalta, joiden tavoitteena on parantaa asukkaiden elinoloja. 3. Tärkeimmät ehdotetut muutokset 3.1. Arvioivan yleiskertomuksen päätelmiin perustuen komissio aikoo - edellyttäen, että neuvosto hyväksyy muutoksen - tehdä asetukseen tiettyjä, tilanteen vaatimia muutoksia. Muutokset tapahtuvat kuitenkin rahoitusnäkymien mukaisten määrärahojen rajoissa (noin 26 miljoonaa EUR). 3.2. Erityiseen hankintajärjestelmään kuuluvien tuotteiden luetteloa tarkistetaan seuraavasti: 3.2.1. Jalostetuille tuotteille annetaan vapautus jälleenvientiä koskevasta kiellosta. 3.2.2. Tarkistetusta asetuksesta puuttuu hedelmä- ja vihannesala. Asetukseen (ETY) N:o 2019/93 sisältyvän 3 artiklan 2 kohdassa säädetään, että alalle annettava tuki vähenee asteittain ja lakkaa viiden vuoden kuluttua: vuodesta 1993 alkaen vuoteen 1997, jolloin ohjelman soveltaminen päättyi. Toimi osoittautui sitä paitsi tarpeettomaksi, sillä yritykset, jotka käsittelevät vähäisiä määriä saarilla kulutettavia tuotteita, ovat pieniä eikä niillä ole rakenteita, joita tuen saaminen edellyttäisi. 3.2.3. Samoin poistetaan tuotteet, joihin erityisellä hankintajärjestelmällä oli vähäiset vaikutukset (sokeri) tai ei lainkaan vaikutusta (jogurtti). 3.2.4. Ehdotuksen mukaan komissiolle annettaisiin toimivalta tarkistaa tuoteluetteloa ja hankintataseiden hallintoa tulisi yksinkertaistaa. 3.2.5. Tarpeiden analysoinnin perusteella ehdotetaan myös muutoksia paikallisen maataloustuotannon tukitoimiin. 3.2.5.1. Tarkoitustenmukaisten mukautusten myötä säilytetään järjestelmät, jotka koskevat nautakarjankasvatusta, tma-laatuviinien tuotantoon tarkoitettuja viiniköynnöksiä sekä oliivitarhoja, kulutus- ja siemenperunoita sekä erityislaatuisen hunajan tuotantoa. Seuraavassa tukimäärät on ilmaistu euroina, asetuksessa (ETY) N:o 2019/93 olleet summat ecuina. - Nautaeläinten osalta tuki on 48,3 EUR eläintä kohti (aiemmin 40 EUR). - Perunoiden osalta 603 EUR hehtaarilta (aiemmin 500 EUR). - Viiniköynnösten tuki on 476 EUR hehtaarilta (aiemmin 400 EUR). - Oliivitarhojen vuotuinen tuki on 145 EUR hehtaarilta (aiemmin 120 EUR). - Hunajan osalta tuki on 12 EUR pesältä (asetuksen (ETY) N:o 2019/93 mukaisesti kahdelle eri tuoteryhmälle maksettiin joko 10 tai 7 EUR pesältä). 3.2.6. Tuettavien määrien osalta säädetään seuraavaa: 3.2.6.1. Urospuolisten nautaeläinten lihotustukea myönnetään enintään 12000 eläimelle vuosittain ilman, että sovellettaisiin asetukseen (EY) N:o 1254/1999(7) sisältyvässä 4 artiklan 4 kohdassa tarkoitettua suhteellista vähennystä, joka koskee tapauksia, joissa jäsenvaltiokohtainen yläraja ylittyy. 3.2.6.2. Tukeen oikeutettujen mehiläispesien enimmäismääräksi säädetään 75000 pesää. 3.2.6.3. Jäsenvaltion tehtävänä on laatia komissiolle vuosikertomus asetuksessa säädettyjen toimenpiteiden täytäntöönpanosta. 3.2.6.4. Komissio laatii ja tarkistaa hankintataseet tarpeiden mukaan. 3.2.7. Tehottomat tuet (paikallisten juustojen varastointi ja väkevien viinien vanhentaminen) lakkautetaan. 3.2.8. Samoin lakkautetaan hyvin kalliit ja monimutkaiset hedelmien, vihannesten ja kukkien tuotannon tuet, joita ei juurikaan käytetty. 3.2.9. Vaikka rakennetoimia koskevat poikkeukset poistettiin maaseudun kehittämisasetuksessa (EY) N:o 1257/1999(8), mainitun asetuksen johdanto-osan 53. kappaleessa mainitaan selvästi joustavuus ja mahdollisuus mukautuksiin ja poikkeuksiin. 3.2.9.1. Edellä mainittujen perusteluiden mukaisesti säädetään, että tuen kokonaisarvoa voidaan korottaa enintään 15 prosenttia niiden investointien osalta, joilla tähdätään erityisesti tuotannon monipuolistamiseen, uudelleenjärjestelyihin tai kestävään maatalouteen suuntautumiseen. 3.2.9.2. Samoin tuen määrää voidaan korottaa enintään 65 prosenttia niiden investointien osalta, jotka suunnataan pääasiassa paikallisia maataloustuotteita jalostaviin ja kaupan pitäviin pieniin ja keskisuuriin yrityksiin. 3.2.10. Ehdotetun asetuksen mukaan komission on aina asetuksessa säädettyjen toimenpiteiden viidennen täytäntöönpanovuoden päätyttyä esitettävä neuvostolle ja Euroopan parlamentille yleiskertomus, josta ilmenevät myös tarvittavat mukautukset. Toisin sanoen annetaan mahdollisuus tarkistamiseen viiden vuoden välein. 4. Yleistä 4.1. On selvää, että komissiota ovat nyt käsiteltävänä olevien muutosehdotusten laadinnassa ohjanneet niiden kertomusten päätelmät, jotka laadittiin ohjelman seitsemän ensimmäisen soveltamisvuoden (vuosien 1993-1999) aikana. TSK pitää muutoksia yleisesti ottaen myönteisinä. 4.2. TSK korostaa, että Egeanmeren pienten saarten kehittäminen on tärkeä panos koko maan yleiseen kehittämiseen. TSK suosittelee maatalousala tukemista; ei kuitenkaan erillisenä osana, vaan yhtenä osana kattavassa, saarten taloudellista ja yhteiskunnallista kehittämistä koskevassa kokonaissuunnitelmassa, jonka strategisena tavoitteena on kestävä kehitys (elinvoimaisuus). Tällaisen suunnitelman tulee sisältää toimenpiteitä kaikkia tuotannonaloja varten; esimerkiksi - perinteisen käsiteollisuuden tukeminen ja kehittäminen - paikallisen kulttuurin säilyttäminen ja edistäminen - investointialoitteiden edistäminen - toimet kausityöttömyyden poistamiseksi; esimerkiksi maatilamatkailun kehittäminen vaihtoehtona massaturismille ja maataloudesta saatavien tulojen täydentämiseksi - määrätietoinen ympäristönsuojelupolitiikka - energian riittävyyden turvaaminen käyttämällä vaihtoehtoisia ja ympäristöystävällisiä energialähteitä (tuulivoima, aurinko) sekä vesivarojen hallinnointi jatkuvan vesipulaongelman ratkaisemiseksi - terveydenhuoltopalvelujen ajantasaistaminen - oppilaitosten infrastruktuurin parantaminen - työvoiman ammatillinen koulutus - laadukkaat viestintä- ja liikenneyhteydet. 4.3. TSK korostaa aiheesta aiemmin antamansa lausunnon(9) mukaisesti tarvetta kehittää kalastusta ja meren varantojen hyödyntämistä, kuten sientenpyyntiä ja kalanviljelyä. Komitea korostaa myös tarvetta varmistaa, että päätöksentekoon voivat osallistua - työmarkkinaosapuolet - maatalousalan järjestöt - ammatilliset organisaatiot - julkisviranomaiset jotta varmistetaan asetuksella käynnistetyn ohjelman asianmukainen hallinto, tehokas valvonta ja onnistunut toteutus. 4.4. TSK ihmettelee, miksi asetus on (maantieteellisesti) rajattu koskemaan ainoastaan Egeanmeren pieniä saaria, eikä kaikkia Kreikan pieniä saaria (esim. Gafdosin saari), joiden ongelmat, jolleivät ole aivan samoja, ovat ainakin samankaltaisia. 4.5. Koska Egeanmeren saaret ovat raja-alueita, TSK korostaa myös tarvetta vahvistaa tulli- ja satamalaitosta sekä merivartiostoa salakuljetuksen, laittoman kalastuksen ja laittoman maahanmuuton hallitsemiseksi. Varsinkin jälkimmäinen on suuri ongelma Afganistanin ja Lähi-idän sotien vuoksi. 4.6. Vastaavasti on kiinnitettävä huomiota kysymykseen alueen rauhasta ja turvallisuudesta. TSK katsoo, ettei missään tapauksessa ole yhteisön etujen mukaista kohdella Egeanmerta eri tavoin kuin muita Euroopan unionin alueita keskusteltaessa yhteisön omista asevoimista (Eurocorps). 5. Erityistä 5.1. 2 artikla 5.1.1. TSK katsoo, että liitteenä olevaan luetteloon erityisen hankintajärjestelmän piiriin kuuluvista tuotteista on lisättävä puuvillansiemen, joka on tärkeä täydentävä eläinten rehu. Sitä ei tuoteta saarilla, ja sen kuljetus nostaa huomattavasti sen hintaa. 5.1.2. TSK:n mielestä liitteessä olevaan luetteloon on lisättävä jauhonhankinnan lisäksi vilja, koska tuote auttaa säilyttämään perinteistä käsiteollista jauhonvalmistusta (vesimyllyt, tuulimyllyt). 5.2. 3 artikla 5.2.1. 1 alakohdan mukaan 90 prosenttia tuesta rahoittaa "komissio". Oikeampi termi olisi kuitenkin "yhteisö". 5.2.2. On myönteistä, että jälleenvientiä koskevaa kieltoa ei sovelleta jalostustuotteisiin, sillä näin kannustetaan pienten paikallisten jalostusyritysten toimintaa. 5.2.3. 5 kohdassa viitataan "5 kohdassa tarkoitettuun kieltoon", mikä on väärin, sillä oikea viittaus olisi 4 kohta. 5.3. 3a artikla 5.3.1. Erityisen hankintajärjestelmän soveltamista varten tarvittava saarten ryhmittelyn tarkistus on välttämätön ja siitä on mainittu jo aiemmin vuosikertomuksissa. 5.3.2. TSK kannattaa täysin sitä, että komission tehtävänä on tarkistaa hankintataseita ja liitteen tuoteluetteloa (2 alakohta). 5.4. 12 artikla TSK katsoo, että laatuhunajan tuotantoon tarkoitettujen, tukeen oikeutettujen pesien enimmäismäärää (75000) on nostettava. Komitea korostaa, että asetuksessa 2019/93 tukeen oikeutettujen pesien kokonaismäärä ensimmäisen soveltamiskauden aikana oli 150000. 5.5. 13 artikla TSK kannattaa rakennetoimia koskevia poikkeuksia, joiden tavoitteena on tukea siirtymistä kestävään maatalouteen. Samoin komitea kannattaa investointitukea pienille ja keskisuurille maataloustuotteita jalostaville ja kaupan pitäville yrityksille sekä maatiloille. 5.6. 15 artikla Se, että saarten julkisviranomaiset ovat viivytelleet toimittaessaan komissiolle sen tarvitsemia tietoja vuosikertomusten laatimiseksi, on jälleen yksi osoitus alueen ongelmallisuudesta. Komitean mielestä on oikein, että Kreikan viranomaiset velvoitetaan esittämään vuosikertomus. 5.7. TSK katsoo, että muutokseen tulee sisällyttää myös seuraavat paikallisten tuotteiden tukitoimet: 5.7.1. Epäsuora tuki paikallisten meijereiden tuoreelle maidolle, koska paikallinen tuotanto ei riitä ja jäljellä oleva vähäinen maidontuotanto kutistuu jatkuvasti. 5.7.2. Hehtaarituki aromaattisten ja lääkeyrttien tuotannon edistämiseksi ja niiden jalostuksen tukeminen, sillä ilmastolliset olosuhteet ja maaperä ovat tähän tarkoitukseen suotuisat. Tästä ei aiheutuisi ongelmia yhteisön markkinoille, karua maata voitaisiin näin hyödyntää ja paikallinen väestö voisi näin hankkia täydentäviä tuloja. 6. Päätelmät 6.1. TSK katsoo, että edellä mainittujen komission vuosikertomusten sekä arvioivan yleiskertomuksen perusteella voidaan päätellä asetuksen muuttamisen olevan oikeansuuntainen askel ja tukee siksi sen muuttamista. Mukautukset heijastavat edellä mainittujen kertomusten sisältämiä tuloksia ja ajanmukaistavat asetuksen sen seitsenvuotisen soveltamisjakson aikana saatuihin tuloksiin perustuen. 6.2. TSK katsoo, että komissio voi nyt entistä joustavammin tehdä korjauksia lisäämällä tai poistamalla tuotteita, jotka - saarten tarpeiden kehityksen mukaan - ovat oikeutettuja tukeen. Kun komissio tulevaisuudessa pyrkii parantamaan ohjelman tehokkuutta, TSK:n kommentit voisivat helpottaa tätä työtä. 6.3. TSK:n mielestä komission lähestymistapa Egeanmeren pienten saarten ongelmiin on oikean suuntainen. Tämä on osoitus politiikasta, joka komitean käsityksen mukaan tulee johtamaan tutkimuksiin ja toimiin, jotka koskevat kaikkia Euroopan unionin pieniä saaria, jotka kärsivät samankaltaisista ongelmista. Bryssel, 16. tammikuuta 2002. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Göke Frerichs (1) KOM(2001) 64 lopullinen, 7. helmikuuta 2001. (2) EYVL C 201, 26.7.1993, s. 22. (3) EYVL L 184, 27.7.1993, s. 1-7. (4) KOM(96) 387 lopullinen. (5) KOM(98) 292 lopullinen. (6) EYVL L 218, 6.8.1991, s. 1-21. (7) EYVL L 160, 26.6.1999, s. 21-47. (8) EYVL L 160, 26.6.1999, s. 80-102. (9) EYVL C 201, 26.7.1993, s. 22.