Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) kehitysyhteistyöstä Etelä-Afrikan kanssa /* KOM/99/0124 lopull. - SYN 99/0070 */



Virallinen lehti nro C 021 E , 25/01/2000 s. 0001 - 0004



Ehdotus: NEUVOSTON ASETUKSEKSI (EY) kehitysyhteistyöstä Etelä-Afrikan kanssa (komission esittämä) PERUSTELUT Vuosina 1986-1999 Euroopan yhteisö (EY) myönsi 1085,2 miljoona ecua Etelä-Afrikan avustusohjelmiin. Lähtökohta oli Euroopan parlamentin alunperin ehdottama ja yleisten asiain neuvoston syyskuussa 1998 hyväksymä eurooppalainen erityisohjelma rotuerottelun uhrien auttamiseksi, joka rahoitettiin vuosina 1986-1990 budjettikohdasta B9530 ja vuosina 1991-1995 budjettikohdasta B7-5070. Kun poliittinen tilanne Etelä-Afrikassa kehittyi demokraattisen hallituksen asettamisen jälkeen vuonna 1994, EY mukautti yhteistyönsä painopistealuetta ja yksityiskohtia. Komission edustusto avattiin, ohjelmalle annettiin vuonna 1995 uusi nimi Etelä-Afrikan jälleenrakentamisen ja kehittämisen Eurooppa-ohjelma (EPRD) Etelä-Afrikan oman uuden jälleenrakennus- ja kehitysohjelman (RDP) mukaisesti. Marraskuussa 1996 neuvosto hyväksyi asetuksen (EY) N:o 2259/96 kehitysyhteistyöstä Etelä-Afrikan kanssa (1) myöntäen 500 miljoonaa ecua Etelä-Afrikan jälleenrakentamisen ja kehittämisen Eurooppa-ohjelman rahoitukseen tammikuun 1996 ja joulukuun 1999 väliseksi ajanjaksoksi, ja vahvisti EY:n sitoutumisen Etelä-Afrikan kestävän taloudellisen ja sosiaalisen kehityksen edistämiseen ja demokraattisen yhteiskunnan perustuksien vahvistamiseen. Tämän yhteistyön toteuttamiseksi allekirjoitettiin toukokuussa 1997 monivuotinen alueohjelma, ja noin 50 erillistä ohjelmaa ja hanketta on aloitettu sen jälkeen opetuksen, terveydenhuollon, vesi- ja jätehuollon, asuntopolitiikan, yksityissektorin tukemisen, hyvän hallinnon, hallinnon vahvistamisen ja alueellisen integraation (SADC) aloilla. (1) EYVL L 306, 28.11.1996. Neuvoston asetuksen N:o 2259/96 voimassaoloaika päättyy 31. joulukuuta 1999. Tämän asetusluonnoksen tarkoitus on ilmaista Euroopan unionin solidaarisuutta Etelä-Afrikan pyrkimyksille onnistua vaikeassa ja pitkäaikaisessa muutosprosessissa avoimeen ja demokraattiseen yhteiskuntaan, ja unionin tuen jatkuvuutta toteuttamalla Etelä-Afrikan jälleenrakentamisen ja kehittämisen Eurooppa-ohjelmaa, jolle myönnetään yhtä suuri rahoitusosuus kuin edelliselle Etelä-Afrikan jälleenrakentamisen ja kehittämisen Eurooppa-ohjelmalle. Komissio on myös halukas mukauttamaan ja parantamaan tätä tukea, ja ehdottaa sen vuoksi joitakin muutoksia 1996/1999 asetukseen. Nämä muutokset ovat tarpeen useista syistä. Ensinnäkin EY:n ja Etelä-Afrikan suhteissa on tapahtunut huomattavaa kehitystä: - AKT-EY-ministerineuvoston huhtikuussa 1997 tekemän päätöksen jälkeen Etelä-Afrikasta tuli kesäkuussa 1998 Lomén Lomen yleissopimuksen kelpoisuusehdot täyttävä jäsen, ja se neuvottelee muiden AKT-maiden kanssa tulevasta EU-AKT -kehitysyhteistyösopimuksesta. Komissio on AKT-maiden kanssa tehtävän kehitysyhteistyökumppanuussopimuksen neuvotteluista neuvostolle antamassaan tiedonannossa (KOM/SEC 98/119) osoittanut, että Etelä-Afrikalle olisi myönnettävä täysjäsenyys. On otettava huomioon Etelä-Afrikan mahdollisuus päästä osalliseksi Euroopan kehitysrahaston varoista vuodesta 2003 lähtien, ja tämän yhteistyön yksityiskohdat on määriteltävä hyvissä ajoin. Tällä hetkellä EY:n ja Etelä-Afrikan kehitysyhteistyön rahoittamista on jatkettava yleisestä talousarviosta, ja sen olisi oltava mahdollisimman yhdenmukaista Lomén sopimuksen määräysten kanssa erityisesti yhteisrahoitettavien (Euroopan kehitysrahastosta ja Etelä-Afrikan jälleenrakentamisen ja kehittämisen Eurooppa-ohjelmasta) alueohjelmien osalta. - Kesäkuussa 1995 ja maaliskuussa 1996 hyväksyttyjen neuvoston direktiivien perusteella Etelä-Afrikka on juuri solminut EY:n kanssa kauppaa, kehitystä ja yhteistyötä koskevan kahdenvälisen sopimuksen. Tämän sopimuksen V osastossa on määräykset kehitysyhteistyön tavoitteista, tärkeimmistä aloista, keinoista ja toteuttamistavoista, jotka ovat vallitsevia EU:n sisäisessä lainsäädännössä ja vaativat näin ollen, että entisen asetuksen vastaavia artikloja tarvittaessa muutetaan tai mukautetaan. Toiseksi on otettava huomioon Etelä-Afrikan jälleenrakentamisen ja kehittämisen Eurooppa-ohjelmasta saadut kokemukset. Erityisesti - Kertomuksessaan N:o 7/98 Euroopan yhteisöjen tilintarkastustuomioistuin ja Euroopan parlamentti kyseisen kertomuksen johdosta tekemissään huomautuksissa esittivät joitakin suosituksia havaittujen vaikeuksien ja erityisesti toimeenpanon hitauden, menettelyjen raskauden ja ohjelman hallinnointia ja seurantaa vaikeuttavien ongelmien ratkaisemiseksi. Ne korostavat tarvetta yksinkertaistaa ja nopeuttaa menettelytapoja, päätösvallan, hyväksymisoikeuden ja maksatuksen hajauttamista Etelä-Afrikan viranomaisille, päätoimipaikalta edustustolle, vähemmän vaivalloisten menettelytapojen käyttöä erityisesti yhteistyössä valtiosta riippumattomien järjestöjen kanssa, jälleenrakentamisen ja kehittämisen Eurooppa-ohjelman kokonaisarviointien aloittamisen tarvetta sekä tarvetta osoittaa lisää varoja tämän ohjelman hallinnointiin, joka on Euroopan unionin tärkeimpiä kehitysyhteistyöohjelmia, - myös jäsenvaltioiden korostama tarve keskittyä enemmän jälleenrakentamisen ja kehittämisen Eurooppa-ohjelmaan EU:n avustustoiminnan yhdenmukaisuuden lisäämiseksi perustamissopimuksen 130 artiklan ja asiaankuuluvien neuvoston asetusten mukaisesti suuremman tunnettuuden ja vaikutuksen aikaansaamiseksi (erityisesti poliittisessa vuoropuhelussa Etelä-Afrikan viranomaisten kanssa) ja varojen hajottamisen välttämiseksi. Tämän vuoksi olisi suotavaa keskittyä rajoitettuun määrään monivuotisia alakohtaisia tukiohjelmia. Nämä ohjelmat toteutettaisiin yhdessä eri kumppanien kanssa (ministeriöiden, paikallisten viranomaisten, valtiosta riippumattomien järjestöjen kanssa jne.) ja erilaisia avustusmuotoja yhdistämällä (hankkeita sekä suoraa tukea Etelä-Afrikan valtion talousarvioon, jos asianmukaiset ehdot täyttyvät), - tarve tehdä jälleenrakentamisen ja kehittämisen Eurooppa-ohjelman ajoittaisia kokonaisarviointeja yhteisön kehitysyhteistyöstrategian mukauttamiseksi, - tarve ottaa huomioon varainhoidon valvonnan havainnot Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavien varainhoitoasetusten säännösten noudattamiseksi jälleenrakentamisen ja kehittämisen Eurooppa-ohjelman toteuttamisessa. Komissio on jo tehnyt joitakin toimenpiteitä näiden kysymysten ratkaisemiseksi erityisesti: - päättämällä vahvistaa edustuston henkilökuntaa ja tietotekniikan välineitä ohjelmien hallinnoimista ja seurantaa varten, - järjestämällä ja rationalisoimalla uudelleen päätoimipaikan tehtävät ulkomaansuhteiden yhteispalvelujen (RELEX) perustamisen yhteydessä, - valmistamalla ja jakamalla edunsaajille tarkoitettua menettelytapaopasta, - vähentämällä vuosittain aloitettujen ohjelmien lukumäärää toimia keskittämällä, - valmistelemalla Euroopan unionin vuoden 1994 jälkeen Etelä-Afrikassa noudattaman kehitysyhteistyöstrategian kokonaisarvioinnin. Tämä arviointi alkaa vuonna in 1999, - valmistamalla Etelä-Afrikan valtionvarainministeriön kanssa yhteisen tietokannan muiden rahoittajien, erityisesti jäsenvaltioiden kanssa tehdyistä kehitysyhteistyötoimista ja ohjelmista, - järjestämällä vuotuiset neuvottelut Etelä-Afrikan hallituksen kanssa ja valmistamalla puolivuotiskatsaukset Euroopan unionin ja Etelä-Afrikan yhteistyön toteutumisesta. Nämä toimet ovat alkaneet kantaa hedelmää, ja on nähtävissä, että erityisesti vuosina 1997 ja 1998 maksujen taso parani huomattavasti. On kuitenkin yhä edistettävä ja vahvistettava käynnissä olevaa prosessia edellä mainittuihin suuntiin mukauttamalla asetusta, joka on oikeudellinen perusta yhteistyölle Etelä-Afrikan kanssa: - tunnettuuden ja yhdenmukaisuuden lisäämiseksi ryhmittämällä uudelleen Euroopan unionin toimia ja rajoittamalla ne keskitetyille aloille (katso 2 artikla ja 6 artiklan 1 kohta), ja perustamalla kolmivuotisohjelma ja säännöllinen vuoropuhelu jäsenvaltioiden kanssa noudatettavasta strategiasta (katso 6 artiklan 1, 2 ja 3 kohta), - toimintojen tehokkuuden sekä menettelyjen yksinkertaistamisen ja yhdenmukaistamisen lisäämiseksi hyväksymällä ja selvästi määrittämällä ne toimet, joita voidaan rahoittaa talousarviosta (katso 4 artiklan 2 kohta), ottamalla käyttöön kumppanien tavanomaiset toimintatavat, jos se on mahdollista (katso 7 artiklan 2 kohta), ja yksinkertaistamalla päätöksentekoa (katso 8 artiklan 3 kohta), - hajauttamisen ja keskittämisen lisäämiseksi siirtämällä vastuu edustustolle ja edunsaajalle joistakin päätöksistä, jotka on tähän saakka tehty Brysselissä (katso 7 artiklan 8 kohta), - resurssien vahvistamisen lisäämiseksi varmistettava yhteistyön tehokkaampi hallinnointi ja seuranta lisäämällä edustuston paikallisten toimihenkilöiden määrää (katso rahoitusselvityksen 10 artikla) ja ohjelmoimalla teknisen avun vuotuinen määräraha (katso 10 artikla). Edellisen johdosta on muutettu seuraavia artikloja: - 1 artiklaa tärkeimmistä aloista - 2 artiklaa toiminnan aloista - 4 artiklan 2 kohtaa kustannuslajeista - 6 artiklaa ohjelmoinnista - 7 artiklaa menettelytavoista (2 ja 8 kohtaa) - 8 artiklaa komitologiasta - 11 artiklaa voimaantulosta Ehdotus: NEUVOSTON ASETUKSEKSI (EY) kehitysyhteistyöstä Etelä-Afrikan kanssa EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 130 w artiklan, ottaa huomioon komission ehdotuksen, noudattaa perustamissopimuksen 189 c artiklassa tarkoitettua menettelyä sekä katsoo, että yhteisö on huhtikuun 1994 vaalien ja demokraattisen hallituksen asettamisen jälkeen alkanut tukea Etelä-Afrikan viranomaisten johtamaa politiikkaa ja toteuttamia uudistuksia, neuvosto on 22 päivänä marraskuuta 1996 hyväksynyt asetuksen (EY) N:o 2259/96 kehitysyhteistyöstä Etelä-Afrikan kanssa (2), (2) EYVL L 306, 28.11.1996. edellä mainitun asetuksen voimassaoloaika päättyy 31 päivänä joulukuuta 1999, Euroopan yhteisön ja Etelä-Afrikan tasavallan välisen kauppaa, kehitystä ja yhteistyötä koskevan sopimuksen VII osastossa määrätään, että avustusten muodossa annettava rahoitustuki katetaan yhteisön talousarvioon perustetulla erityisellä rahoitusvälineellä, että yhteisö ilmoittaa olevansa halukas jatkamaan rahoitukseen liittyvää yhteistyötään Etelä-Afrikan kanssa huomattavalla tasolla, ja että se tekee tältä osin tarvittavat päätökset komission ehdotuksen pohjalta, muita asiaankuuluvia välineitä voidaan ottaa käyttöön sen jälkeen, kun tämä sopimus on tullut voimaan, erityisesti tulevan EY-AKT -yhteistyösopimuksen nojalla ja Etelä-Afrikan päästessä osalliseksi Euroopan kehitysrahaston varoista, edellä mainitun sopimuksen V osasto sisältää määräykset Etelä-Afrikan kanssa tehtävän kehitysyhteistyön tavoitteista, tärkeimmistä aloista, keinoista ja toteuttamisesta, edellä mainitun 22 päivänä marraskuuta 1996 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2259/96 toteuttamisen ja tilintarkastustuomioistuimen Euroopan yhteisön Etelä-Afrikkaa koskevasta kehitysyhteistyöavustusohjelmasta (1986-1996) antaman erityiskertomuksen N:o 7/98 valossa 22 päivänä marraskuuta 1996 annettua neuvoston asetusta (EY) N:o 2259/96 on muutettava erityisesti menettelytapojen yksinkertaistamisen, tärkeimpiin alueisiin keskittymisen ja hajautetun päätöksenteon osalta, tämän asetuksen nojalla annettu tuki on toteutettava yhdenmukaisesti muiden rahoittajien, myös monenvälisten toimielinten, toimien kanssa, neuvoston 13 päivänä heinäkuuta 1987 tekemä päätös N:o 87/373/ETA (3) asettaa menettelytavat komissiolle annetun toimeenpanovallan harjoittamista varten ja komissiota avustavan komitean toiminnalle, (3) EYVL L 197, 18.7.1987. kyseisen komitean toiminnassa olisi noudatettava hallintomenettelyä tai neuvoa-antavaa menettelyä, jos hallintomenettelyä ei pidetä asianmukaisena, Euroopan yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamisesta 18 joulukuuta 1995 annettu neuvoston asetus (EY, Euratom) N:o 2988/95 (4) muodostaa yhteisöjen omien varojen ja kustannusten kaikkien alojen yhteisen oikeudellisen kehyksen, ja (4) EYVL L 312, 23.12.1995. komission paikalla suorittamista tarkastuksista ja todentamisista Euroopan yhteisöjen taloudellisiin etuihin kohdistuvien petosten ja muiden väärinkäytösten estämiseksi 11 päivänä marraskuuta 1996 annettua neuvoston asetusta (EY, Euratom) N:o 2185/96 (5) sovelletaan yhteisöjen kaikkeen toimintaan, sanotun kuitenkaan rajoittamatta eri toiminta-aloja koskevien yhteisön sääntöjen soveltamista, (5) EYVL L 292, 15.11.1996. ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Tavoitteet Yhteisö harjoittaa raha-asioihin liittyvää ja teknistä yhteistyötä Etelä-Afrikan kanssa kyseisen maan kansallisten viranomaisten politiikan ja toteuttamien uudistusten tukemiseksi poliittisen vuoropuhelun ja kumppanuuden yhteydessä. Yhteisön yhteistyöohjelman, jonka nimi on 'Etelä-Afrikan jälleenrakentamisen ja kehittämisen Eurooppa-ohjelma', tavoite on auttaa osaltaan kestävää taloudellista ja sosiaalista kehitystä Etelä-Afrikassa ja sen saamista maailmantalouden yhteyteen sekä vahvistaa demokraattisen yhteiskunnan ja oikeusvaltion perustaa, jossa kunnioitetaan täysin ihmisoikeuksia ja perusvapauksia. Yhteisö antaa tässä yhteydessä antaa etusijan sellaisten toimien tukemiselle, jotka osaltaan edistävät köyhyyden vähentämistä). 2 artikla Yhteistyöalat Tämän asetuksen mukaisesti toteutettu kehitysyhteistyö keskittyy pääasiassa: - tukemaan politiikkoja, välineitä ja ohjelmia, joilla pyritään Etelä-Afrikan talouden asteittaiseen integrointiin maailmantalouteen ja kauppaan, työpaikkojen luomiseen, yksityissektorin kehittämiseen, alueelliseen yhteistyöhön ja yhdentymiseen. Viimeksi mainitussa yhteydessä kiinnitetään erityistä huomiota tuen antamiseen alueella aikaansaaduille mukauttamispyrkimyksille perustamalla vapaakauppa-alue kauppaa, kehitystä ja yhteistyötä koskevan sopimuksen mukaisesti, erityisesti Eteläisen Afrikan tulliliitossa (SACU). Euroopan unionin ja Etelä-Afrikan liike-elämän välisen molempia kiinnostavan yhteistyön edistämistä voidaan myös harkita, - parantamaan elinolosuhteita ja sosiaalisten peruspalvelujen tarjoamista, - tukemaan demokratisointia, ihmisoikeuksien puolustamista, tervettä julkishallintoa, paikallishallinnon vahvistamista ja kehittyvän kansalaisyhteiskunnan toimintaan osallistumista. Vuoropuhelua ja kumppanuutta julkisten viranomaisten ja valtioista riippumattomien kehitysyhteistyökumppanien ja toimijoiden välillä edistetään. Ohjelmissa keskitytään köyhyyden vähentämiseen, aikaisemmin huonoimmassa asemassa olleiden yhteisöjen tarpeiden huomioon ottamiseen ja kehitysyhteistyön sukupuolten tasa-arvoon liittyvien ja ympäristöllisten näkökohtien huomioimiseen. 3 artikla Yhteistyökumppanien kelpoisuus Tämän asetuksen mukaista rahoitustukea saavien kehitysyhteistyökumppanien on oltava kansallisia, alueellisia tai paikallisia viranomaisia tai julkisia toimielimiä, valtiosta riippumattomia järjestöjä tai paikallisia yhteisöjä, alueellisia tai kansainvälisiä järjestöjä, toimielimiä tai julkisia tai yksityisiä toimijoita. Molempien osapuolten päätöksellä myös muut elimet voivat saada rahoitustukea. 4 artikla Varat, kustannusten luonne, ohjelmasta tiedottaminen ja koordinaatio 1. Varoja 2 artiklan mukaisiin kehitysyhteistyötoimiin voidaan käyttää erityisesti tutkimuksiin, tekniseen apuun, koulutus- ja muihin palveluihin, hankintoihin ja työsuorituksiin sekä lisäksi tilintarkastuksiin ja arviointi- ja valvontatehtäviin. 2. Yhteisön rahoitus paikallisella tai ulkomaisella valuutalla riippuen toimen tarpeista ja luonteesta voi kattaa: - poliittisessa vuoropuhelussa määriteltyjen etusijalle asetetuilla aloilla tehtävien uudistusten ja toimenpiteiden toteuttamisen tukemiseen tarvittavat valtion talousarviosta myönnettävät varat suoran alakohtaisen talousarviotuen muodossa, - investoinnit ja välineet, - joissakin tapauksissa ja erityisesti, jos ohjelmaa toteuttaa valtiosta riippumaton kumppani ja ottaen huomioon sen, että ohjelman on pyrittävä niin pitkälle kuin mahdollista pitkän aikavälin kestävyyteen, toistuvat kustannukset (myös hallinnolliset, ylläpito- ja toimintakustannukset). Osa rahoituksesta voidaan kanavoida kohdistetusti (esim. aloittaville yrittäjille) riskipääoman tai Euroopan investointipankilta otettujen lainojen korkotuen muodossa. 3. Jokaista kehitysyhteistyötointa varten vaaditaan rahoitusosuutta 3 artiklassa mainituilta yhteistyökumppaneilta. Rahoitusosuutta pyydetään kyseisten kumppanien mahdollisuuksien rajoissa ja kunkin toimen luonteen mukaisesti. Se voidaan maksaa luontaissuorituksena. Erityistapauksissa, jos kumppani on joko valtiosta riippumaton järjestö tai paikallinen yhteisö, rahoitusosuutta ei vaadita. 4. Komissio tekee tarpeelliset toimenpiteet varmistaakseen sen, että tämän asetuksen mukaan annetun tuen yhteisöllinen luonne tunnetaan. 5. Yhteisrahoitusmahdollisuuksia etsitään muiden rahoittajien, erityisesti jäsenvaltioiden kanssa. 6. Perustamissopimuksessa mainittujen toimien yhdenmukaisuuden ja toistensa täydentävyyden tavoitteiden saavuttamiseksi ja tuen mahdollisimman suuren tehokkuuden takaamiseksi komissio tekee kaikki tarpeelliset koordinaatiotoimenpiteet, joista mainittakoon erityisesti: (a) järjestelmällisen tiedonvaihtojärjestelmän luominen yhteisön ja jäsenvaltioiden rahoittamista toimista, (b) toimien toteuttamisen koordinointi paikalla säännöllisten kokousten sekä komission edustajien ja jäsenvaltioiden edustajien välisen tiedonvaihdon kautta edunsaajamaassa. 7. Komissio voi tehdä kaikki tarpeellisiksi katsotut toimenpiteet yhdessä jäsenvaltioiden kanssa varmistaakseen riittävän koordinoinnin muiden asianomaisten rahoittajien kanssa. 5 artikla Rahoitusavun muoto Tämän asetuksen mukaista rahoituksellista tukea annetaan avustuksina. 6 artikla Ohjelmointi 1. Erityistavoitteisiin perustuva kolmeksi vuodeksi tehtävä alueohjelma toteutetaan läheisessä yhteistyössä Etelä-Afrikan hallituksen kanssa ja ottaen huomioon 4 artiklan 6 ja 7 kohdissa tarkoitetun koordinaation tulokset. Tämän ohjelmoinnin tuloksena tuen pitäisi keskittyä joka vuosi rajoitettuun määrään aloja, jotka on valittu 2 artiklassa mainituista aloista. 2. Valmistaakseen kutakin ohjelmaa suuremmassa yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa myös paikalla komission on laadittava yhteistyöstrategiasta yhteenvetoasiakirja (strategia-asiakirja), jonka 8 artiklassa mainittu komitea, jäljempänä 'komitea', tutkii. Tässä strategia-asiakirjassa on otettava huomioon asetuksen N:o 2259/96 mukaisesti rahoitettujen toimenpiteiden viimeisimpien kokonaisarviointien tulokset ja tämän asetuksen mukaiset muut toimenpiteiden säännölliset arvioinnit. Tästä asiakirjasta neuvotellaan komission tai yhden tai useamman komitean jäsenen pyynnöstä. Tapauksessa, jossa ei ole mahdollista saada aikaan toivottua yksimielisyyttä strategia-asiakirjasta, komitea antaa lausuntonsa 8 artiklassa mainitun menettelyn mukaisesti. 3. Komissio toimittaa kolmeksi vuodeksi tehdyn alueohjelman, jonka komissio ja Etelä-Afrikan hallitus allekirjoittavat ja joka on laadittu kyseisen tutkimuksen pohjalta, tiedotuskomitealle. Kerran vuodessa vaihdetaan mielipiteitä komission edustajan esityksen pohjalta seuraavan vuoden aikana toteutettavien toimien yleisistä suuntaviivoista. 7 artikla Menettelyt 1. Komissio vastaa tässä asetuksessa tarkoitettuihin toimiin liittyvästä arvioinnista, päätöksenteosta ja johtamisesta voimassa olevia talousarviota koskevia ja muita, erityisesti Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavassa varainhoitoasetuksessa säädettyjä menettelyjä noudattaen. 2. Erityistapauksessa, jolloin Euroopan kehitysrahastosta Eteläisen Afrikan kehitysyhteisön alueella rahoitettaviin alueellisiin ohjelmiin myönnetään rahoitusta jälleenrakentamisen ja kehittämisen Eurooppa-ohjelmasta, tätä rahoitusosuutta voidaan käyttää Lomén yleissopimuksen määräyksiä noudattaen edellyttäen, että Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen artikloja noudatetaan. 3. Komission on toimitettava hankesuunnitelmat jäsenvaltioille ja niiden paikallisille edustajille niin pian kuin niiden arviointia koskevat päätökset on tehty varmistaakseen 4 artiklan 6 kohdassa mainitun avoimuuden ja tavoitteiden saavuttamisen. Komission on sen jälkeen saatettava hankesuunnitelmat ajan tasalle ja toimitettava ne jäsenvaltioille. 4. Kaikissa tämän asetuksen mukaisesti tehdyissä rahoitussopimuksissa tai sopimuksissa on varmistettava, että komissio ja tilintarkastustuomioistuin voivat suorittaa paikalla tapahtuvia tarkastuksia komission määrittelemien tavanomaisten yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti voimassa olevien määräysten, erityisesti Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen säädösten mukaisesti. Komissio voi lisäksi suorittaa tarkastuksia paikalla asetuksen N:o 2185/96 mukaisesti. Komission 8 artiklassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti tekemät toimenpiteet varmistavat Euroopan yhteisön taloudellisten etujen riittävän suojelun asetuksen N:o 2988/95 mukaisesti. 5. Jos toimiin liittyy yhteisön ja Etelä-Afrikan välisiä rahoitussopimuksia, niissä määrätään, että yhteisö ei rahoita veroja, tulleja eikä maksuja. 6. Osallistuminen tarjouskilpailuihin ja hankintasopimuksiin on avoin yhtäläisesti kaikille jäsenvaltioiden, Etelä-Afrikan ja muiden AKT-valtioiden luonnollisille ja oikeushenkilöille. Osallistuminen voidaan laajentaa koskemaan kolmansia maita asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa ja parhaan kustannustehokkuussuhteen varmistamiseksi. 7. Hankinnat ovat peräisin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista, Etelä-Afrikasta ja muista AKT-valtioista. Asianmukaisesti perustelluissa poikkeustapauksissa ne voivat olla peräisin muista maista. 8. Jollei tässä asetuksessa toisin määrätä, sopimukset allekirjoittaa Etelä-Afrikan hallitus. Lisäksi jos sopimusta ei koske rahoitussopimus, sopimukset tekee komissio. Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen 111 artiklan mukaisesti maksatukset tapahtuvat paikallisen maksutoimiston kautta, joka perustetaan Etelä-Afrikan viranomaisten ja komission välisellä sopimuksella, ja joka avaa pankkitilit paikallisessa valuutassa ja euromääräisenä. Paikallisen maksutoimiston on pidettävä täydellistä kirjanpitoa näiden tilien tapahtumista ja annettava ne komission ja tilintarkastustuomioistuimen tarkastettaviksi. Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen 109 artiklan mukaisesti voidaan nimittää kansallinen valtuuttava viranomainen. 8 artikla Komitologia 1. Komissiota avustaa komitea, joka muodostuu jäsenvaltioiden edustajista ja sen puheenjohtajana on komission edustaja. 2. Komission edustaja tekee komitealle luonnoksen tarvittavista toimenpiteistä. Komitea antaa lausuntonsa luonnoksesta määräajassa, jonka puheenjohtaja voi asettaa asian kiireellisyyden mukaan. Lausunto annetaan perustamissopimuksen 148 artiklan 2 kohdassa niiden päätösten edellytykseksi määrätyllä enemmistöllä, jotka neuvosto tekee komission ehdotuksesta. Komiteaan kuuluvien jäsenvaltioiden edustajien äänet painotetaan mainitussa artiklassa määrätyllä tavalla. Puheenjohtaja ei osallistu äänestykseen. Komissio päättää toimenpiteistä, joita sovelletaan välittömästi. Jos toimenpiteet eivät kuitenkaan ole komitean lausunnon mukaisia, komissio ilmoittaa niistä viipymättä neuvostolle. Siinä tapauksessa komissio voi lykätä päättämiensä toimenpiteiden soveltamista enintään yhdellä kuukaudella ilmoituksen tekopäivästä. Neuvosto voi määräenemmistöllä päättää asiasta toisin edellisessä kohdassa tarkoitetussa määräajassa. 3. Poikkeuksena edellä olevaan 2 kohtaan komitea antaa lausuntonsa määräajassa, jonka puheenjohtaja voi asettaa asian kiireellisyyden mukaan, tarvittaessa äänestäen luonnoksista rahoituspäätöksiksi sellaisista toimista, joiden kustannukset ovat enemmän kuin 5 miljoonaa euroa mutta vähemmän kuin 25 miljoonaa euroa tai kaikkien sellaisten toimien muutoksista, jotka aiheuttavat enemmän kuin 20 prosentin lisäyksen alunperin sovittuun summaan ja ehdotuksista, jotka aiheuttavat huomattavia muutoksia sellaisen hankkeen toteuttamiseen, josta sitoumus on jo tehty. Lausunto merkitään pöytäkirjaan, lisäksi kaikilla jäsenvaltioilla on oikeus pyytää saada kantansa merkityksi pöytäkirjaan. Komissio ottaa mitä suurimmassa määrin huomioon komitean lausunnon ja ilmoittaa komitealle, miten sen lausunto on otettu huomioon. 4. Komissio ilmoittaa komitealle lyhyesti ja ytimekkäästi rahoituspäätöksistä, joita se aikoo tehdä alle 5 miljoonan euron arvoisista hankkeista ja ohjelmista. Ilmoitus annetaan vähintään viikkoa ennen kuin päätös tehdään. 5. Jos 3 kohdassa mainittu lisäys on enemmän kuin 5 miljoonaa euroa mutta vähemmän kuin 20 prosenttia alkuperäisestä sitoumuksesta, komitean lausunto tehdään yksinkertaistetulla ja nopeutetulla tavalla. 6. Jos kyseessä ovat komitean hyväksymät ohjelmat, joita rahoitetaan enemmän kuin yhtä varainhoitovuotta koskevissa erissä, komissio tekee vuosittain seuraavat rahoituspäätökset niin, että hyväksytyn ohjelman päätettyjä enimmäiskustannuksia ei ylitetä ja budjettivallan käyttäjän myöntämien rahoitusvarojen rajoissa ilmoittamatta asiasta edelleen komitealle. 9 artikla Valvonta ja arviointi Komissio antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle jokaisen varainhoitovuoden jälkeen vuosikertomuksen tämän asetuksen täytäntöönpanosta. Kertomus sisältää talousarvion tuotot sitoumusten ja maksujen osalta ja vuoden aikana rahoitetuista hankkeista ja ohjelmista. Siihen kuuluvat tilastot hankkeiden ja ohjelmien toteuttamiseksi tehdyistä sopimuksista. Komissio valvoo lisäksi kunkin toimijan tavoitteiden kehitystä tehokkuuden ja tulosten osalta käyttäen objektiivisesti varmistettavissa olevia osoittimia. Komissio arvioi säännöllisesti yhteisön rahoittamia toimia määritelläkseen, onko toimien tavoitteet saavutettu ja asettaakseen suuntaviivat tulevien toimien tehokkuuden parantamiseksi. Arviointikertomusten tiivistelmät lähetetään jäsenvaltioille. Täydelliset kertomukset ovat jäsenvaltioiden saatavissa pyynnöstä. Komissio antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle 31 päivään lokakuuta 2003 mennessä ja kahdeksantoista kuukautta ennen tämän asetuksen voimassaoloajan päättymistä kokonaisarvioinnin yhteisön rahoittamista toimista, jotka muodostavat tämän asetuksen mukaisen kolmivuotisohjelman vuosille 2000-2003. Siihen liittyy tarvittaessa parannusehdotuksia ja jälkimmäisessä tapauksessa ehdotuksia asetuksen tulevaisuudeksi. 10 artikla Vuotuiset avustukset Budjettivallan käyttäjä vahvistaa vuotuiset avustukset rahoitusnäkymien asettamien rajojen mukaisesti. Komission tekemiin teknisen avun sopimuksiin, jotka koskevat Euroopan yhteisöjen ja edunsaajan molemminpuoliseksi hyödyksi tehtäviä yhteistoimia, annettavan vuotuisen määrärahan katto asetetaan vuosittain budjetin perusteluosassa. 11 artikla Kesto Tämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä, ja sen voimassaolo päättyy 31 päivänä joulukuuta 2006. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä Neuvoston puolesta Puheenjohtaja RAHOITUSSELVITYS 1. TOIMENPITEEN NIMI Etelä-Afrikan jälleenrakentamisen ja kehittämisen Eurooppa-ohjelma 2. BUDJETTIKOHTA B7-3200 3. OIKEUSPERUSTA Neuvoston asetus (EY) N:o 2259/96, jonka voimassaolo päättyy 31.12.1999 - Ehdotus uudeksi valmisteilla olevaksi neuvoston asetukseksi (EY) 4. TOIMENPITEEN KUVAUS 4.1 Toimenpiteen yleistavoite Tästä budjettikohdasta rahoitetaan Etelä-Afrikan yhteiskunnan huonoimmassa asemassa olevien väestöryhmien tilanteen parantamista edistäviä ohjelmia, Etelä-Afrikan tasapainoista ja kestävää talouskehitystä, ja demokraattisen yhteiskunnan ja oikeusvaltion perusteiden vahvistamista. Tämä johtuu Euroopan unionin ja Etelä-Afrikan välillä solmitussa kauppaa, kehitystä ja yhteistyötä koskevassa kahdenvälisessä sopimuksessa määritellyistä tärkeimmistä aloista. Etelä-Afrikan jälleenrakentamisen ja kehittämisen Eurooppa-ohjelma on jatkoa Etelä-Afrikan erityisohjelmalle, jota Euroopan parlamentti ensiksi ehdotti vuonna 1985 ja jonka Eurooppa-neuvosto useissa yhteyksissä on vahvistanut. Heijastaen Etelä-Afrikan demokraattista kehitystä ja huhtikuussa 1994 pidettyjen vaalien seurauksena hallituksella on täysimääräinen osa sekä komission keskustelukumppanina poliittisessa vuoropuhelussa ja hankkeiden toteuttamisessa. Valtioista riippumattomat järjestöt säilyttävät entisen kumppaniroolinsa, koska vähintään 25 prosenttia vuotuisesta budjettimäärärahasta jaetaan ei-valtiollisten kanavien kautta. 4.2 Toimenpiteen kesto ja sen uusimista koskevat yksityiskohtaiset säännöt Budjettikohta B7-3200 on toistuva vuotuinen toiminto. Sen puitteissa toteutettujen hankkeiden kesto riippuu niiden luonteesta ja on tavallisesti kolmesta viiteen vuoteen. 5. MENOJEN JA TULOJEN LUOKITUS 5.1 Pakollinen/ei-pakollinen 5.2 Jaksotetut/jaksottamattomat määrärahat 6. MENO-/TULOLAJI Suurin osa tämän budjettikohdan kaikista menoista on sellaisten ohjelmien ja hankkeiden rahoittamista, jotka on suunniteltu edellä esitettyjen kehitysyhteistyöongelmien ratkaisemiseksi. Toiminnan rahoituksen taso vaihtelee riippuen toteuttavasta toimijasta: 100 prosentista valtioista riippumattoman järjestön toteuttaman hankkeen ollessa kyseessä rahoitusosuuteen kokonaiskustannuksista silloin kun se kanavoidaan hallituksen kautta. Ohjelmien ja hankkeiden toteuttamisen vaatimat hallinnolliset kustannukset - tekninen apu, tutkimukset, koulutus, välineiden ja työsuoritusten hankkiminen - katetaan myös kuten hankkeiden valmistelu-, arviointi- ja tilintarkastuskustannukset. Kaikki kustannukset ovat avustusten muodossa. 7. RAHOITUSVAIKUTUKSET 7.1 Toimenpiteen kokonaiskustannusten laskutapa (yksittäisten ja yhteenlaskettujen kustannusten välinen suhde) Määräraha vuosille 1996-1999 oli 500 miljoonaa ecua jaettuna tasan neljälle vuodelle vuotuisen määrärahan ollessa 125 miljoonaa ecua. Tätä määrää lisättiin vuonna 1999 ja vuonna 1998 127,5 miljoonaan ecuun ja vuonna 1997 127,8 miljoonaan ecuun. Kiinteinä ecuina/euroina on suunniteltu vastaavaa summaa vuosille 2000, 2001 ja 2002 budjettimenettelyihin liittyvin varauksin. >TAULUKON PAIKKA> Kysymyksestä Etelä-Afrikan asemasta Lomén yleissopimuksessa joko kelpoisuusehdot täyttävänä jäsenenä kuten nykyisin, jolla ei ole mahdollisuutta saada rahoitusta Euroopan kehitysrahastosta, tai täysjäsenenä keskustellaan ja neuvotellaan tulevan yleissopimuksen yhteydessä, joka voi tulla voimaan vuonna 2003. Jos Etelä-Afrikka hyväksytään täysjäseneksi, Etelä-Afrikan jälleenrakentamisen ja kehittämisen Eurooppa-ohjelmasta ei enää tarvitsisi myöntää budjettivaroja kehitysyhteisyöhön, kun on odotettavissa, että uuden EU-AKT -kehitysyhteistyösopimuksen ajaksi vastaava summa myönnetään Euroopan kehitysrahastosta. 7.2 Kustannusten jakautuminen eri tekijöiden kesken Jäljempänä oleva taulukko koskee maksatuksia vuosien 2000-2006 talousarvioista, eivätkä siihen kuulu saman ajanjakson aikana suoritettavat edeltäviä varainhoitovuosia koskevat maksatukset. >TAULUKON PAIKKA> Kaikki luvut ovat suuntaa-antavia ja perustuvat keskimääräiseen viisivuotiseen ohjelman toteuttamisajanjaksoon, ja niitä olisi tarkasteltava ottaen huomioon: - ehdotettu kolmivuotinen ohjelman kesto, josta on sovittava hallituksen kanssa, - tiettyihin rahoitettaviin hankkeisiin mahdollisesti liittyvät erilaiset toteuttamisajanjaksot, - kehitysyhteistyön täsmälliseen ennustamiseen yleensä liittyvät vaikeudet. 7.3 Talousarvion B-osaan kuuluvat käyttökustannukset opintoihin, asiantuntijoihin jne. Todennäköisesti seuraavien kolmen vuoden aikana sosiaaliset peruspalvelut, yksityissektorin tukeminen, talouskehitys ja hyvän hallinnon tukeminen ovat edelleen EU:n Etelä-Afrikalle antaman tuen tärkeimmät alat. Vuoden 1996-1999 ohjelman kustannukset jakautuivat seuraavasti: sosiaaliset peruspalvelut 60 prosenttia, tuki yksityissektorille 10 prosenttia, hyvä hallinto ja demokratisointi 25 prosenttia ja muut 5 prosenttia. On todennäköistä, että tuki yksityissektorille ja talouden kehittämiseen kasvaa uudessa ohjelmassa. 8. PETOSTENVASTAISET TOIMENPITEET Rahoituksen moitteettomuus taataan kaikista asiaan kuuluvista tileistä annetuilla vuotuisilla tilintarkastajien lausunnoilla. Kaikissa sopimuksissa on määräykset EU:n edun varmistamisesta Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavan 13 päivänä maaliskuuta 1990 annetun varainhoitoasetuksen säädösten mukaisesti, mukaan lukien komission ja tilintarkastustuomioistuimen paikalla tapahtuvat tarkastukset. Lisäksi komissio voi tehdä paikalla tarkastuksia ja todentamisia asetuksen N:o 2185/96 mukaisesti ja tehdä kaikki tarpeelliset toimenpiteet Euroopan yhteisön taloudellisten etujen suojaamiseksi annetun asetuksen N:o 2988/95 mukaisesti. 9. KUSTANNUSTEHOKKUUSANALYYSI 9.1 Määrälliset erityistavoitteet ja kohderyhmä Kolmivuotisohjelmat vuosien 2000-2003 ohjelmasta alkaen suunnitellaan läheisessä yhteistyössä hallituksen kanssa. On odotettavissa siirtyminen hankkeisiin ja ohjelmiin suuntautuneesta lähestymistavasta alakohtaisia tukiohjelmia suosivaan lähestymistapaan. Tämä taas vähentää vuosittaisten toimien määrää, helpottaa niiden hallintoa ja edistymisen valvontaa johtaen selkeämpään ja yhdenmukaisempaan strategiaan. Määrällisinä ilmaistavat tavoitteet kuten edunsaajien määrä tai elinolosuhteiden parantuminen asianmukaisilla osoittimilla määriteltyinä on määrätty erikseen kaikissa ohjelmissa. Komissio vaatii jatkossakin rahoitusosuutta kohderyhmältä tai toimielimeltä, milloin se on mahdollista ja asianmukaista. 9.2 Toimenpiteen perustelut Viiden vuoden jälkeen Etelä-Afrikan hallituksen haasteet apartheidin jälkeisestä siirtymäkaudesta kestävään ja kohtuulliseen sosiaaliseen ja talousjärjestelmään siirtymisessä ovat kaikkea muuta kuin ohitse. Euroopan unionin Etelä-Afrikalle antama rahoitustuki voi vahvistaa edelleen demokratiaa ja auttaa hallitusta kehittämään politiikkaa ja toteuttamaan toimia, joiden pitäisi johtaa kaikkein huonoimmassa asemassa olevien väestöryhmien elinolosuhteiden parantumiseen ja parempien palvelujen saatavuuteen sekä helpottaa Etelä-Afrikan talouden pääsemistä mukaan maailmantalouteen. Tämä toteutetaan budjettikohdan B7-3200 avulla komission ja jäsenvaltioiden läheisessä yhteistyössä ja niiden kahdenvälisillä kehitysyhteistyöohjelmilla. Rahoittajien koordinaatiokokouksia pidetään säännöllisesti Etelä-Afrikassa. 9.3 Toimenpiteen seuranta ja arviointi Neuvoston asetuksen 8 artiklalla perustetaan jäsenvaltioiden "Etelä-Afrikka -komitea" komission puheenjohtajuudessa. Tämä komitea toimii hallintokomiteana erityisesti joka kolmas vuosi käytäville strategiakeskusteluille ja 25 miljoonaa euroa suuremmille rahoituspäätöksille sekä neuvoa-antavana komiteana muita rahoituspäätöksiä tehtäessä. Neuvoston asetuksen 9 artiklassa on budjettikohdan B7-3200 toimeenpanon valvontaa, parlamentille ja neuvostolle annettavaa toteuttamista koskevaa vuosikertomusta ja toteutettujen yksittäisten toimien arviointia koskevat säädökset. Arviointien päätelmät otetaan huomioon uusia ehdotuksia valmistettaessa. 10. HALLINTOMENOT 10.1 Vaikutus henkilöstön määrään >TAULUKON PAIKKA> (*Henkilöstön määrä pysyy samana riippumatta siitä, tuleeko avustus Etelä-Afrikalle talousarviosta vai Euroopan kehitysrahastosta) (1) - PO IA-E jätti pyynnön joulukuussa 1998 koskien toista tietotekniikan/rahoituksen virkamiestoimista. (2) - autonkuljettajia 10.2 Henkilöstön taloudellinen kokonaisvaikutus >TAULUKON PAIKKA> 10.3 Toiminnasta aiheutuvien muiden hallintomenojen kasvu >TAULUKON PAIKKA>