FI    FI FI 
 
FI    FI  EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel 12.3.2009 
SEK(2009) 270 
  
KOMISSION YKSIKÖIDEN VALMISTELUASIAKIRJA 
 
Oheisasiakirja 
komission tiedonantoon Eur oopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja 
sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle 
 
tieto- ja viestintätekniikan (TVT) hyödyntä misestä siirtymisessä en ergiatehokkaaseen ja 
vähähiiliseen talouteen  
  
TIIVISTELMÄ VAIKUTUSTEN ARVIOINNISTA
 
  
{KOM(2009) 111 lopullinen} 
{SEK(2009) 268} 
{SEK(2009) 269}
 
FI 2   FI TIIVISTELMÄ  VAIKUTUSTEN  ARVIOINNISTA 
Sen jälkeen kun komissio antoi ensimmäisen tiedonantonsa TVT:stä ja 
energiatehokkuudesta1, se on järjestänyt julkisen kuulemise n, teettänyt selvityksiä ja saanut 
runsaasti asiantuntijatietoa siitä, kuinka TVT:n avulla voidaan pa rantaa energiatehokkuutta ja 
ylipäänsä muuttaa Euroopan taloutta ja yht eiskuntaa energiatehokkaammiksi. Kun tätä 
potentiaalia on lähdetty ka rtoittamaan, on saatu vahvaa näyttöä siitä, että 
energiatehokkuushyötyjen toteutumisen suur impia ongelmia ovat j uuri kvantifiointi, 
mitattavuus ja vastuunotto. Tämä koskee lähes ka ikkia talouden ja yhteiskunnan osa-alueita. 
Toisaalta tämä tarjoaa TVT-alalle yhden me rkittävimmistä mahdollis uuksista auttaa EU:ta 
pääsemään energiatehokkuustavoittei siinsa. Kuuleminen osoitti myös, että jotkin sidosryhmät 
olivat valmiita tekemään aloitteita EU:n tason pol iittisissa puitteissa. Erilaisia yritysvetoisia ja 
kaupunkien ja alueiden välisiä kumppanuusaloitteita on jo vi reillä, ja niiden toimintaa 
voitaisiin tehostaa.  
Ongelman määrittely 
Vaikutusten arvioinnissa keskeiseksi ongelmaksi määriteltiin se, että vaikka lukuisia TVT-
välineitä ja -tekniikoita on jo saatavilla ja niillä on kaupallista  tulevaisuutta, niitä ei käytetä 
laajamittaisesti. Niinpä TVT:n potentiaali en ergiatehokkuuden parantamisessa jää osin 
hyödyntämättä. Useita esteitä TVT-välinei den ja TVT-pohjaisten innovaatioiden 
nopeammalle käyttöönotolle löytyy niin TVT- toimialalta itseltään, keskeisiltä energiaa 
kuluttavilta aloilta ja ylipää tään koko talouden alal ta (yrityksistä, kotitalouksista ja 
julkishallinnon kaikilta taso ilta): asia tunnet aan huonosti eikä tietoa  ole riittävän hyvin 
saatavilla, ei ole olemassa yhteisiä menetelmiä  ja välineitä mittaamiseen, kvantifiointiin ja 
hallinnointiin (erityisesti monimutkaisten järj estelmien osalta), investointi on ongelmallista, 
yhteentoimivuus- ja standardointiasioita on ratkaisematta, innovaatiot siirtyvät hitaasti 
markkinoille, toimialojen rajat ylittävää yhteist yötä ei ole ja vihreitä julkisia hankintoja 
käytetään liian vähän.  
Komissio on toteuttanut niin sääntely- kuin muit akin toimenpiteitä en ergiatehokkuuden alalla 
ja jatkaa näiden toime npiteiden edistämistä. Tarkistetussa energiatehokkuuden 
toimintasuunnitelmassa2 todetaan kuitenkin, että valtaosa jä senvaltioista ei ole saavuttamassa 
20 prosentin energiatehokkuustavoitetta, minkä vuoksi toimintaa on vauhditettava. TVT:tä ja 
energiatehokkuutta koskevalla erityisaloitteel la voi olla täydentävä, mahdollistava ja 
vahvistava rooli 2020-energiatehokk uustavoitteen saavuttamisessa.  
Toissijaisuusperiaate 
Käsillä olevat haasteet ovat toimialojen ja valtioiden rajat ylittäviä ja viime kädessä 
maailmanlaajuisia. Ongelmia on jokaisessa jäse nvaltiossa. Niissäkin jäsenvaltioissa, joissa on 
edistytty eniten ja tehty eniten yksittäisiä toimia  energiatehokkuustavoitteiden 
saavuttamiseksi, markkinat eivät selvästikään pysty poistamaan todettuja esteitä tarpeeksi 
nopeasti. Tällaisessa tilanteessa tarvitaan yhteisiä Euroopan tason toimia. Niiden avulla voidaan luoda olosuhteet, joissa taloudet voiv at integroida energiatehokkaita ratkaisuja 
tuotantoprosesseihin sekä yr itysten ja kuluttajien kulutus tottumuksiin. Euroopan tason 
                                                
 
1 KOM(2008) 241: ”Parempaan energiatehokkuuteen tieto- ja viestintäteknologian avulla”. 
2 KOM (2008) 772: ”Energiatehokkuus: 20 prosentin tavoitteen saavuttaminen”. 
 
FI 3   FI koordinointi voisi tuottaa synergioita jäsenvaltio iden ja alueellisen tason toimien välille. 
Yleisesti on tunnustettu, että kansainväliset instituutiot ovat sopivia tahoja tarjoamaan 
riippumattomia yhteistyökanavia sidosryhmien väli lle ja ottamaan kriitti sen tärkeän johtajan 
roolin. Tässä asiassa elinkeinoelämä onkin nime nomaan pyytänyt EU:ta toimimaan johtajana. 
Tavoitteet 
Keskeinen tavoite on vahvistaa TVT:n asemaa, jotta EU:n energia- ja 
ilmastonmuutostavoitteiden saavuttamista voita isiin edistää TVT-pohjai sten innovaatioiden 
laajemmalla ja nopeammalla käyttöönotolla niin  itse TVT-toimialan piirissä kuin muillakin 
tärkeillä energiaa kuluttavilla aloilla. Edelle en tarkoitus on ottaa ensimmäiset askeleet 
(mittaukset ja tunnettuus) rakennemuutoksessa  kohti energiatehokasta ja vähähiilistä 
tietoyhteiskuntaa. 
Yleiset toimintavaihtoehdot 
Seuraavia yleisiä toimintavaihtoehtoja on harkittu:  
– Vaihtoehto 1: ei muita EU-toimia 
– Vaihtoehto 2: tiiviimpi yhteistyö ja kum ppanuus olemassa olevissa puitteissa; 
tämä täsmennettäisiin myöhemmin a nnettavassa toisessa tiedonannossa 
– Vaihtoehto 3: komission suositus tieto-  ja viestintätekniikan hyödyntämisestä 
siirtymisessä energiatehokkaaseen ja vä hähiiliseen talouteen; asiaan liittyvä 
komission tiedonanto  
– Vaihtoehto 4: sääntely- tai lainsäädäntötoimet 
Vaihtoehto 4 hylättiin jo arvioinnin alkuvaih eessa. Sääntelyyn perustuva lähestymistapa 
lisäisi vääjäämättä kustannuksia ja hallinnollista taakkaa, mikä koskisi erityisesti pk-yrityksiä, 
ja voisi jarruttaa haitallisesti kehitystä tällä er ittäin innovatiivisella al alla. Ei olisi liioin 
tarkoituksenmukaista määrätä ti ukkoja sääntelytoimia TVT-alalle  tässä vaiheessa, kun otetaan 
huomioon, ettei muihinkaan toimialoihin ole toistaiseksi kohdistet tu sääntelytoimia 
energiankulutuksen vähentämiseksi. 
Vaihtoehdon 1 tarkastelu osoitti,  että nykyisillä aloitte illa – sekä poliittis illa toimilla että eri 
toimijoiden vapaaehtoisilla aloitteilla – kyl lä pystytään parantamaan energiatehokkuutta, 
mutta niillä ei riittävän hyvin pystytä ratk aisemaan vaikutusten arvioinnissa yksilöityjä 
keskeisiä ongelmia. Lisäksi on vaarana, että niid en käytännön toteutus on melko verkkaista ja 
vähittäistä suhteessa 20 prosentin yleisen en ergiatehokkuustavoitteen saavuttamiseen vuoteen 
2020 mennessä.  
Vaihtoehto 2 painottuu tutkimuksen tehostamis een tutkimuksen ja teknologian kehittämisen 
puiteohjelmassa sekä kilpa ilukyvyn ja innovoinnin puiteohjel massa. Lisäksi korostetaan 
esikaupallisten julkisten hankintojen pot entiaalia i2010-aloitt een puitteissa.  
Vaihtoehdossa 3 ei tyydyttäis i pelkästään nykyisten poliitt isten ja tutkimukseen ja 
innovointiin liittyvien viitekehysten koordinoint imahdollisuuksiin vaan muotoiltaisiin toimet 
suosituksiksi laajalle sidosryhmäjoukolle, johon kuuluvat muun muassa TVT-toimiala, 
jäsenvaltiot, alueelliset ja paikalliset vira nomaiset ja kaupungit. Suositukseen liittyisi joukko 
tukitoimia, joita komissio voi toteuttaa suos ituksen täytäntöönpanon helpottamiseksi.  
 
FI 4   FI Vaihtoehtoja 2 ja 3 arvioitiin ennalta määrätty jen kriteerien pohjalta ja suhteessa vaihtoehtoon 
1. Arviointi osoitti, että enemmän hyötyä ja  nopeampia tuloksia voidaan odottaa mallissa, 
joka perustuu laajempaan sidosryhmäjoukkoon, uusiin kumppanuuksiin ja keskittymiseen 
pikemminkin käyttöönottoon ja kysyntäpuolee n kuin tutkimukseen ja olemassa oleviin 
puitteisiin EU:n tasolla. Siksi vaihtoehto 3 katsottiin parhaaksi.  
Komission suositukseen sisällytettä vien vaihtoehtojen analyysi  
Parhaaksi todettua toimintava ihtoehtoa analysoitiin tark emmin konkreettisten suositusten 
tasolla. Eriasteisia suosituksia ehdotettiin ja  arvioitiin. Jotkin e hdotukset hylättiin niiden 
korkeiden kustannusten, hankalan toteutuksen tai suuren vaatim ustenvastaisuusriskin takia. 
Komission suositukseen valitut konkreettiset s uositukset kohdistuvat TVT-toimialaan, 
keskeisiin energiaa kuluttaviin toimialoihin (logistiikka, kiinteistöt ja rakentaminen sekä 
energian loppukäyttö) sekä paik allisiin ja alueellisiin vi ranomaisiin. Niillä pyritään 
vauhdittamaan muutosta, ja keinovalikoimaan  kuuluvat uudet kumppan uudet sekä yhteiset 
menetelmät ja välineet energiankulutuksen  valvontaan, mittaamiseen, ohjaamiseen ja 
raportointiin. TVT-toimialaa keho tetaan ottamaan vetovastuu ja sopimaan kunnianhimoisista 
energiatehokkuustavoitteista.  
Arviointi ja seuranta 
Parhaaksi katsottuun toimintava ihtoehtoon sisältyy riski toteut umatta jäämisestä siitäkin 
riippumatta, kuinka sitoutuneilta tietyt alat, kaup ungit ja yritykset vaikuttavat. Jotta voitaisiin 
arvioida täytäntöönpanon edisty mistä ja toimien lisäämis- tai tehostamistarvetta myöhemmin, 
seuranta alkaa välittömästi, ja vuonna 2012 ja laaditaan kattava kokonaisarviointi.