Virallinen lehti nro C 175 , 21/06/1999 s. 0048



A4-0100/99 Päätöslauselma Euroopan nuorisopolitiikasta Euroopan parlamentti, joka - ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien 20. marraskuuta 1989 päivätyn yleissopimuksen lapsen oikeuksista, - ottaa huomioon eurooppalaisen yleissopimuksen vuodelta 1996 edellä mainitun Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksen soveltamisesta Euroopassa, - ottaa huomioon Euroopan neuvoston ministerikomitean 16. huhtikuuta 1998 antaman päätöslauselman, - ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen ja etenkin sen 126 ja 127 artiklan, - ottaa huomioon Amsterdamin sopimuksen 13 artiklan, jossa kielletään ikään perustuva syrjintä, - ottaa huomioon 11. ja 12. joulukuuta 1998 kokoontuneen Wienin Eurooppa-neuvoston päätelmät, - ottaa huomioon 15. ja 16. kesäkuuta 1998 kokoontuneen Cardiffin Eurooppa-neuvoston päätelmät, - ottaa huomioon 28. lokakuuta 1997 kokoontuneen nuorisoasiainministerien neuvoston päätelmät, - ottaa huomioon 23. marraskuuta 1988 ja 27. marraskuuta 1992 kokoontuneiden opetusministerien neuvoston ja neuvoston päätöslauselmat ja päätelmät terveyskasvatuksesta kouluissa sekä 13. marraskuuta 1992 kokoontuneiden jäsenvaltioiden terveysministerien neuvoston ja neuvoston päätelmät terveyskasvatuksesta ((EYVL C 3, 5.1.1989, s. 1, EYVL C 336, 19.12.1992, s. 8 ja EYVL C 326, 11.12.1992, s. 2.)), - ottaa huomioon ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi yhteisön Nuoriso-toimintaohjelmasta ((EYVL C 311, 10.10.1998, s. 6.)), - ottaa huomioon ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi yhteisön koulutusalan Sokrates-toimintaohjelman toisesta vaiheesta ((EYVL C 314, 13.10.1998, s. 5.)), - ottaa huomioon ehdotuksen neuvoston päätökseksi yhteisön ammatillista koulutusta koskevan Leonardo da Vinci -toimintaohjelman toisesta vaiheesta ((EYVL C 309, 9.10.1998, s. 9.)), - ottaa huomioon 17. helmikuuta 1989 antamansa päätöslauselman tarpeesta luoda eurooppalainen «nuorisokortti» ((EYVL C 69, 20.3.1989, s. 213.)), - ottaa huomioon 16. helmikuuta 1990 antamansa päätöslauselman yhteisön koulutusta ja ammattikoulutusta koskevista ohjelmista ((EYVL C 68, 19.3.1990, s. 175.)), - ottaa huomioon 25. tammikuuta 1991 antamansa päätöslauselman eurooppalaisesta ulottuvuudesta korkeakouluissa ja etenkin opiskelijoiden ja opettajien liikkuvuudesta ((EYVL C 48, 25.2.1991, s. 216.)), - ottaa huomioon 14. kesäkuuta 1991 antamansa päätöslauselman yhteisön politiikoista ja niiden vaikutuksesta nuorisoon ((EYVL C 183, 15.7.1991, s. 469.)), - ottaa huomioon 13. joulukuuta 1991 antamansa päätöslauselman lasten ongelmista Euroopan yhteisössä ((EYVL C 13, 20.1.1992, S. 534.)), - ottaa huomioon 8. heinäkuuta 1992 antamansa päätöslauselman lapsen oikeuksien eurooppalaisesta peruskirjasta ((EYVL C 241, 21.9.1992, s. 67.)), - ottaa huomioon 20. syyskuuta 1995 antamansa lausunnon ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi hyväksyä yhteisön toimintaohjelma huumeriippuvuuden ehkäisemiseksi osana kansanterveystyön toimintakehystä (1995 - 2000) (KOM(94)0223 - C4-0091/94 - 94/0135(COD)) ((EYVL C 269, 16.10.1995, s. 65.)), - ottaa huomioon 12. maaliskuuta 1997 antamansa päätöslauselman komission valkoisesta kirjasta koulutuksesta: Opettaminen ja oppiminen: kohti kognitiivista yhteiskuntaa (KOM(95)0590 - C4-0597/95) ((EYVL C 115, 14.4.1997, 85.)), - ottaa huomioon 14. toukokuuta 1997 antamansa päätöslauselman komission vihreästä kirjasta «Koulutus - ammattikoulutus - tutkimus: kansainvälisen liikkuvuuden esteet» (KOM(96)0462 - C4-0580/96) ((EYVL C 167, 2.6.1997, s. 94.)), - ottaa huomioon 26. kesäkuuta 1997 antamansa päätöslauselman komission tiedonannosta neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle: Oppiminen tietoyhteiskunnassa - Koulutusta koskevan eurooppalaisen aloitteen toimintasuunnitelma (1996 - 1998) (KOM(96)0471 - C4-0528/96) ((EYVL C 222, 21.7.1997, 48.)), - ottaa huomioon 12. maaliskuuta 1998 tekemänsä päätöksen neuvoston vahvistamasta yhteisestä kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen tekemiseksi yhteisön «Nuorten eurooppalainen vapaaehtoistyö» -toimintaohjelmasta (C4-0007/98 - 96/0318(COD)) ((EYVL C 104, 6.4.1998, s. 206.)), - ottaa huomioon 30. huhtikuuta 1998 antamansa lausunnon ehdotuksesta neuvoston päätökseksi vuorottelukoulutukseen, mukaan lukien oppisopimuskoulutus, liittyvien eurooppalaisten koulutusjaksojen kehittämisestä (KOM(97)0572 - C4-0064/98 - 97/0321(SYN)) ((EYVL C 152, 18.5.1998, s. 48.)), - ottaa huomioon 13. toukokuuta 1998 antamansa päätöslauselman komission tiedonannosta neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle - Tietojen ja taitojen Eurooppaan (KOM(97)0563 - C4-0649/97) ((EYVL C 167, 1.6.1998, s. 136.)), - ottaa huomioon työjärjestyksensä 148 artiklan, - ottaa huomioon kulttuuri-, nuoriso- ja koulutusasioita sekä tiedotusvälineitä käsittelevän valiokunnan mietinnön (A4-0100/99), A. katsoo, että eurooppalaisen integraatioprosessin onnistuminen riippuu pitkälti unionissa asuvien 140 miljoonan nuoren sitoumuksesta ja innostuksesta, B. katsoo, että nuorten sitoutuminen ja osallistumishalukkuus olisi huomioitava siten, että heidän kokemuksensa, taitonsa ja aktiivisesti antamansa kritiikki myötävaikuttavat yhteiskunnan kehittymiseen, C. ottaa huomioon ns. nuorisoulottuvuuden kasvavan merkityksen, joka johtuu talouteen ja kulttuuriin liittyvistä muutoksista eurooppalaisessa yhteiskunnassamme, D. katsoo, että heterogeenisyys on yksi nuorten sukupolveen liittyvä ominaispiirre, E. katsoo, että nuoret kehittävät kulttuuriaan omilla ehdoillaan, F. ottaa huomioon tiedotusvälineiden vaikutuksen nuorten kulttuurin kehittymiseen, G. katsoo, että nuorten käyttämät viestintävälineet perustuvat suurelta osin uuteen tekniikkaan, H. ottaa huomioon vaikeudet ja uudet haasteet, joita nuorten on kohdattava löytääkseen paikkansa yhteiskunnassamme sekä sosiaalisessa kontekstissa että työmarkkinoilla, I. painottaa, että perhe on nuorten arvoasteikolla edelleen yksi ensisijaisista arvoista, erityisesti kun on kyse ongelmista, J. ottaa huomioon, että alaikäisten suorittamat rikokset ovat lisääntymässä useimmissa jäsenvaltioissa, että siitä on tullut yhteiskunnallinen ilmiö ja poliittinen haaste ja että se on haaste kaikille laitoksille, joiden tehtävänä on huolehtia nuorista ja, joiden olisi varmistettava heidän integroitumisensa aikuisten maailmaan, K. ottaa huomioon, että uuden nuorisorikollisuuden (syrjäytymisestä johtuvan rikollisuuden), jonka syitä ovat henkilökohtaisen arvottomuuden tunne, arvojen välittämisen vaikeus ja sosiaalisten ongelmien kasautuminen, torjuminen on monimutkaista ja että koulutuspolitiikkaa, paikallistason politiikkaa ja rikosoikeudellisia seuraamuksia on siksi koordinoitava, L. katsoo, että nuorten mahdollisuus osallistua työelämään on keskeinen edellytys heidän integroitumiselleen yhteiskuntaan; tämä koskee myös kaikkien sekä virallisen koulutuksen piirissä että sen ulkopuolella saavutettavien taitojen ja pätevyyksien tunnustamista ja edistämistä, M. katsoo, että nykynuorten sosioekonominen tilanne ja sosioekonomiset tulevaisuudennäkymät antavat aihetta huoleen, jota ei aina oteta huomioon poliittisissa prioriteeteissa, N. katsoo, että Euroopassa on vallalla varsinainen sekä institutionaalisten että kansalaisyhteiskunnallisten asioiden suhteen osallistumista koskeva kriisi; katsoo, että Euroopan nuorilla on halua sitoutua ja osallistua, mutta he eivät aina halua tehdä sitä perinteisellä tavalla; katsoo, että nuorten välinpitämättömyys politiikkaa kohtaan johtuu muun muassa siitä, että he kokevat jäävänsä itseään koskevan poliittisen päätöksenteon ulkopuolelle, O. katsoo, että nuoret ja heidän edustajansa on otettava kiinteämmin mukaan Euroopan rakentamiseen, P. katsoo, että jäsenvaltiot ovat edelleen päävastuussa toimivasta nuorisopolitiikasta ja että EU:n on keskityttävä eurooppalaisuuden lisäarvoon, Q. ottaa huomioon, että Euroopan nuorisovaihtoon ja EU:n kulttuuriohjelmiin käytetään toisaalta jo nyt alle prosentti unionin koko talousarviosta ja että toisaalta Agenda 2000:n rahoitusnäkymissä on odotettavissa huomattavia EU:n nuorisopolitiikan määrärahojen vähennyksiä, R. katsoo, että vaikka unionin nuorten hyväksi toteuttamat toimet ja ohjelmat (ammatillinen koulutus, opetus, liikkuvuus, tuki Euroopan nuorten parlamentille ja Model European Parliament -säätiölle jne.) ovatkin yleisesti ottaen myönteisiä, niihin osoitetut varat ja niihin tosiasiassa osallistuvien nuorten määrä ovat kuitenkin edelleen laajalti riittämättömiä, S. katsoo, että nuorisopolitiikan tavoitteet eivät rajoitu pelkästään työelämään siirtymisen valmisteluun, vaikka se onkin keskeinen vaihe, vaan niiden on vastattava myös nuorten muihin toiveisiin eli itsenäisyyden ja vastuullisuuden, luovuuden sekä demokraattiseen ja sosiaaliseen elämään valmistautumisen edistämiseen ja lisäksi syrjäytymisen, rasismin, muukalaisvihan ja ideologisen nationalismin ehkäisyyn, T. katsoo, että eurooppalaiset nuorisovaihdot myötävaikuttavat erityisesti keskinäisen luottamuksen syntymiseen, demokratian lujittumiseen ja suvaitsevaisuuden kehittymiseen, U. ottaa huomioon tarpeen noudattaa tasa-arvoisuuden ja yhtäläisten mahdollisuuksien periaatetta, V. ottaa huomioon tarpeen noudattaa tasa-arvoisuutta koulutuksen alalla; katsoo, että kulttuurilla on oltava merkittävä asema yhtäläisten mahdollisuuksien kehittämisessä sekä vakiintuneissa koulutusrakenteissa annettavassa koulutuksessa että vapaamuotoisessa koulutuksessa, W. katsoo, että tehokasta terveyskasvatusta on pyrittävä antamaan kouluissa ja kotona, jotka ovat molemmat keskeisen tärkeitä paikkoja terveen elämän mallin antamiseksi nuorille, mutta myös nuorisokeskuksissa, yhdistyksissä, lasten urheilu- ja vapaa-aikakeskuksissa, X. tarvitaan tehokkaampaa tiedotusta ja ennalta ehkäiseviä toimia huumeiden ja alkoholin käytön vähentämiseksi; kaikkien aikuisten tärkeimpiin nuoriin kohdistuviin vastuualueisiin kuuluu etenkin ennalta ehkäisevä huumeiden ja alkoholin käytön torjuntatyö, Y. on työskenneltävä Kairossa vuonna 1994 pidetyn YK:n väestökonferenssin ja Pekingissä vuonna 1995 pidetyn naisten maailmankonferenssin mukaisesti seksuaalisten itsemääräämisoikeuksien ja lisääntymisterveyden puolesta; tämä voidaan toteuttaa antamalla laadukasta sukupuolivalistusta kouluissa sekä tarjoamalla tietoa muissa paikoissa, joihin nuoret kokoontuvat, Z. katsoo, että nuorten rahapulmat aiheuttavat erityisiä vaikeuksia asumisen, terveyden ja liikkuvuuden suhteen, AA. katsoo, että EU-maiden nuorison erityisongelmat ovat moninkertaisia Keski- ja Itä-Euroopan maissa, joissa on käynnissä kaksitahoinen siirtymäkausi, jonka aikana nuoret joutuvat sopeutumaan sekä aikuisuuteen että uuteen yhteiskuntaan, AB. ottaa huomioon tarpeen viitoittaa dynaamiset nuorisopolitiikan suuntaviivat, jotka vastaavat nykymaailman uusiin haasteisiin, AC. katsoo, että nuorisopolitiikkaa voidaan toteuttaa usealla eri tasolla, esimerkiksi Euroopan unionissa, jäsenvaltioissa sekä alueellisella ja paikallisella tasolla; katsoo että, toteutuskeinot vaihtelevat luonnollisesti huomattavasti, AD. ottaa huomioon tarpeen ryhmitellä nuoria koskevat dokumentaatio- ja tutkimusresurssit samaan paikkaan ja huolehtia interaktiivisesta lähestymistavasta; 1. Vahvistaa uudelleen, että nuorten suoremmalla, laajemmalla ja kestävällä osallistumisella yhteisön rakentamiseen voi olla keskeinen asema unionin poliittisen, kulttuurisen, sosiaalisen ja taloudellisen kehityksen kannalta; 2. Toteaa, että Wienissä hyväksymissään päätelmissä valtion- ja hallitusten päämiehet painottivat, että «jäsenvaltioiden ja Euroopan unionin on käsiteltävä eurooppalaisten nuorten huolenaiheita yleisemmällä tasolla ja annettava Euroopan kansalaisille myönteinen poliittinen viesti»; 3. Kehottaa jäsenvaltioita, jotka vastaavat ensisijassa tehokkaan nuorisopolitiikan täytäntöönpanosta, toteuttamaan tällä alalla yleistä ja paremmin rahoitettua politiikkaa ja liittämään nuorisopolitiikkansa yhteen johdonmukaisesti, koordinoidusti ja täydentävästi; 4. Korostaa tyytyväisenä yhteisön politiikan saavutuksia koulutuksen ja ammattikoulutuksen alalla sekä nuorisovaihdossa ja yleishyödyllisessä käytännön harjoittelussa ja hyväksyy yleisesti ottaen Sokrates ja Leonardo da Vinci -ohjelmien toisen vaiheen sekä yhteisön Nuoriso-toimintaohjelman linjaukset sekä halukkuuden parantaa niiden välistä yhteensovittamista; 5. Korostaa myös sitä, että nuorten sosioekonominen tilanne tuo valitettavasti esiin muitakin huolenaiheita kuin koulutus ja ammattikoulutus ja että näitä poliittisia prioriteetteja ei ole tarkasteltu Euroopassa riittävän johdonmukaisesti; 6. On huolestunut väkivallan lisääntymisestä nuorten keskuudessa ja pyytää komissiota teettämään vertailevan tutkimuksen nuorisorikollisuuden muodoista ja sen vastaisista toimista eri jäsenvaltioissa, jotta voidaan paremmin koordinoida ja yhdistää käytettävissä oleva taitotieto; pyytää komissiota tukemaan tehokkaammin asosiaaliseen käyttäytymiseen ja rikoksiin syyllistyvien kanssa tehtävään työhön koulutettavien kasvattajien ja kansalaisyhteiskunnan toimijoiden koulutusta; 7. Toivoo tästä syystä, että yhteisön Nuoriso-ohjelmalle, jossa yhdistetään Nuorten Eurooppa -ohjelma ja Nuorten eurooppalainen vapaaehtoistyö -ohjelma, voidaan antaa sen merkityksen edellyttämät varat ja että suurempi osa rahoituksesta osoitetaan nuorten omien aloitteiden tukemiseen; 8. Pahoittelee, ettei neuvosto tähän mennessä ole kyennyt pääsemään sopimukseen nuorisoa koskevasta puiteohjelmasta ja että se siten jälleen kerran antaa kielteisen kuvan Euroopan unionin suhtautumisesta pääasiallisesti nuoriin kohdistuviin politiikkoihin; 9. Kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita unionin työllisyyspolitiikkaa koskevien Wienin päätelmien mukaisesti tarkastelemaan muita ammatilliseen integraatioon liittyviä laajamittaisia toimia, jotka voivat muun muassa edistää kumppanuutta sellaisten unionin yritysten kanssa, jotka voivat tarjota eurooppalaisille nuorille työtä; 10. Arvioi näin ollen, että komission olisi pitänyt edistää merkittävämmin nuorten innovatiivisia ja luovia aloitteita, joiden tarkoituksena on nuorten osallistuminen talouselämään siten, että investoidaan nuorten yrittämiskapasiteettiin, ja kehottaa komissiota heti korjaamaan asian; 11. Kehottaa komissiota ottamaan käyttöön innovatiivisten aloitteiden tunnustamisen muotoja, kuten 9 - 12 kohdissa mainittuja yrittäjien tai nuorisoliittojen toteuttamia palkkioita tai eurooppalaisia «laatumerkkejä», näiden toimien profiilin kohottamiseksi ja niiden asettamiseksi esimerkeiksi; 12. Kehottaa jatkamaan innovatiivisten hankkeiden toteuttamista ja tukemaan niitä ja jakamaan arviointeja hankkeista sekä panemaan laajalti täytäntöön eurooppalaisen yhteistyömallin jäsenvaltioissa, kun on kyse vaikeuksissa olevien nuorten ottamisesta mukaan asuinseutunsa yhdistys-, musiikki- ja kulttuuritoimintaan sekä muuhun yhteiseen toimintaan, josta he saavat arvokkaita kokemuksia, minkä ansiosta he integroituvat paremmin yhteiskuntaan; huomauttaa, että urheilu on tärkeä osa nuorten vapaa-ajan toimintaa ja siksi sosiaalista integroitumista edistävä tekijä ja että se osaltaan auttaa taistelemaan rasismia vastaan; 13. Rohkaisee komissiota ja jäsenvaltioita harjoittamaan johdonmukaista politiikkaa ja toteuttamaan tarpeelliset toimet huonoa koulumenestystä ja ilman peruskoulutusta koulutusjärjestelmästä poistumista vastaan sekä tukemaan tehokkaammin nuorille toisen mahdollisuuden antavia kouluja; 14. Rohkaisee jäsenvaltioita ja komissiota vahvistamaan pikaisesti vapaamuotoisessa koulutuksessa hankittujen tietojen pätevyyden ja tunnustamaan kyseisen opetuksen työelämässä; 15. Kehottaa jäsenvaltioita ottamaan terveyskasvatuksen huomioon kouluissa ja edistämään terveysriskien ehkäisytoimia; haluaa erityisesti painottaa huumeiden ja alkoholin vastaista ennalta ehkäisevää työtä; 16. Kehottaa jäsenvaltioita työskentelemään kouluissa annettavan laadukkaan ja yleisen sukupuolivalistuksen puolesta sekä antamaan tietoa ehkäisyvälineistä, jotta voidaan parantaa sukupuoli- ja lisääntymisterveyttä sekä ehkäistä ei-toivottuja raskauksia ja sukupuolitauteja; 17. Vahvistaa jälleen tukensa ns. nuorisokorttien eurooppalaisen verkoston kehittämiselle, kehottaa komissiota ryhtymään toimenpiteisiin tätä varten ja pyytää niitä jäsenvaltioita, jotka eivät ole vielä toteuttaneet nuorisokorttijärjestelmää, tekemään sen mahdollisimman pian; 18. Katsoo, että nuorten oikeuksia, jotka unionin on taattava rajojensa sisällä, on sovellettava kaikkiin nuoriin, oli kyse sitten kotimaassaan tai toisessa jäsenvaltiossa asuvista yhteisön kansalaisista tai laillisista maahanmuuttajista; 19. Pitää myönteisenä unionin aloittamaa rasismin vastaista politiikkaa ja vaatii lisää tukitoimia nuorten ulkomaalaisten, erityisesti nuorten siirtolaisten, integroimiseksi yhteiskuntaan; 20. Arvioi, että toisesta jäsenvaltioista lähtöisin olevien nuorten tai nuorten kolmansista maista tulevien laillisten maahanmuuttajien on voitava äänestää kaikissa nuorisoa koskevissa erityisvaaleissa (oppilaitoksissa, yhdistyksissä, kerhoissa ja eturyhmissä); 21. Vaatii erityistä nuorille tarkoitettua tiedotuspolitiikkaa nuorten aktivoimiseksi Amsterdamin sopimuksen uuden 13 artiklan mukaisesti toimimaan «sukupuoleen, rotuun, etniseen alkuperään, uskontoon tai vakaumukseen, vammaisuuteen, ikään tai seksuaaliseen suuntautumiseen perustuvan syrjinnän» poistamiseksi; 22. Kehottaa jäsenvaltioiden nuorisoasioista vastaavia ministereitä tapaamaan säännöllisesti ja jatkuvuutta noudattaen; kehottaa Eurooppa-neuvostoa ottamaan nuorisopolitiikan asialistalleen tulevassa kokouksessaan; 23. Kehottaa komissiota ja neuvostoa laatimaan todellisen ja kokonaisvaltaisen eurooppalaisen nuorisopolitiikan, jossa yhdistetään useita sektoreita ja joka toteutetaan johdonmukaisesti, ja ottamaan siinä asiamukaisesti huomioon, miten tärkeää voimavaraa nuoret Euroopan yhteiskunnan tulevaisuudelle edustavat; 24. Kehottaa tästä syystä jäsenvaltioita ja komissiota hyväksymään yhteiset toimintaa koskevat suuntaviivat, joiden tarkoituksena on - varmistaa yleisen ja ammatillisen koulutuksen korkea taso - antaa unionin nuorille paremmat mahdollisuudet yhteiskunnalliseen osallistumiseen - valmistaa unionin nuoria paremmin sopeutumaan yhteiskuntaan sosioekonomisesti - suojella nuorten terveyttä laajemmassa mittakaavassa - antaa nuorille hyvät mahdollisuudet aktiivisesti hyödyntää unionin kansalaisuutta; 25. Kehottaa jäsenvaltioita ottamaan nuorisopolitiikan seuraavan hallitusten välisen kokouksen asialistalle, jotta tavoite nuorisopolitiikan koordinoinnista eurooppalaisella tasolla sekä nuorison työllisyyden edistämisestä tulisi kirjattua EU:n perussopimuksiin; 26. Kehottaa jäsenvaltioita yhdessä etsimään vastauksia niihin haasteisiin, joita nuorten, etenkin epäsuotuisissa asemassa olevien nuorten tilanne yhteiskunnalle asettaa, lujittamalla kunkin jäsenvaltion kansallisia työllisyyssuunnitelmia nuoria koskevien toimintasuunnitelmien kautta, joissa keskitytään useisiin eri aloihin, kuten koulutus, ammattikoulutus, työllisyys, terveys ja asuminen, sekä toimenpiteitä seuraavien asioiden parantamiseksi ja edistämiseksi: - nuorten osallistuminen heitä koskeviin päätöksiin - nuorten integroituminen työelämään - nuorten naisten ja miesten tasavertaiset mahdollisuudet - yhteisvastuullisuuden edistäminen - rasismin, muukalaisvihan ja ideologisen nationalismin vastainen toiminta; 27. Kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota kehittämään kansalaiskoulutusta koskevia toimia, kuten nuorten kunnallisvaltuustot ja parlamentit; kehottaa lisäksi jäsenvaltioita ja komissiota tämän ohella tukemaan uusia ja jo vakiintuneita nuorisojärjestöjä, koska niillä on paljon tietoa ja kokemusta nuorten kouluttamisesta demokratiaan ja aktiiviseen kansalaisuuteen; katsoo, että ollakseen tehokasta kansalaiskoulutuksen on alettava peruskoulussa ja sitä on annettava kaikille lapsille, mikä puolestaan edellyttää opettajien laajamittaista kouluttamista tämän aineen opettamiseen; 28. Toteaa tyytyväisenä, että Wienin Eurooppa-neuvosto suhtautui myönteisesti «aloitteisiin nuorten osallistumista koskevan kysymyksen ottamisesta Euroopan unionin käsiteltäväksi»; 29. Toivoo, että komissio ja jäsenvaltiot järjestävät järjestelmällisemmin nuorten kuulemisia heitä koskevista politiikoista, jotta nuoret voivat osallistua päätöksentekoprosessiin ja jotta heidän ehdotuksensa voidaan ottaa huomioon; 30. Kehottaa alueiden komiteaa kannustamaan alueellisten ja paikallisten viranomaisten edustajia perustamaan alueellisia nuorisoneuvostoja nuorten osallistumisen alueellisten ja paikallisten elinten päätöksentekoon mahdollistamiseksi sekä heidän kuulemisekseen yhteisön ehdotuksista, joista alueiden komitea antaa lausunnon, erityisesti kun on kyse yleisestä koulutuksesta ja kulttuurista ja, Amsterdamin sopimuksen voimaantulon jälkeen, sosiaalialaan liittyvistä kysymyksistä, työllisyydestä, ammatillisesta koulutuksesta jne.; 31. Kehottaa jäsenvaltioita sisällyttämään talous- ja sosiaalikomitean ehdokaslistaansa nuorisojärjestöjen edustajan; 32. Arvioi, että painopiste pitää asettaa nuorten kanssa toteutettavaan kumppanuuteen rohkaisemalla nuorten yhdistystoimintaa ja verkottumista; katsoo lisäksi, että olisi tarkasteltava menettelyä, jossa nuorisoparlamenttien antamat kertomukset käsiteltäisiin vähintään kerran vuodessa Euroopan parlamentin kulttuuri-, nuoriso- ja koulutusasioita sekä tiedotusvälineitä käsittelevässä valiokunnassa; 33. Kehottaa komissiota saattamaan EU:n toimielimiä ja unionin toimintaa koskevaa tietoa kaikkien nuorten ulottuville, jotta he oppivat ymmärtämään Eurooppaa ja jotta heillä on edellytykset osallistua eurooppalaiseen politiikkaan, erityisesti nuorisopolitiikkaan; 34. Pyytää komissiota, Dialogue Youth -pilottihankkeen esimerkin mukaisesti, jatkamaan ja laajentamaan nuorille tarkoitettujen tietoverkkojen yhdistämistä, niin että ne toimivat yhdessä ja täydentävät toisiaan nuorten tarvitseman tiedon välittämisessä; 35. Kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota kehittämään tietoa tai tukea tarvitsevien nuorten käyttöön apua keskitetysti tarjoavia tukipisteitä; 36. Pyytää luomaan erityisen «Eurooppa 15 - 25" -nuorisorakenteen, jonka tavoitteena olisi muun muassa edistää nuorten hankkeita, kerätä tietoja ja materiaalia nuorisosta, kerätä toimielinten ja jäsenvaltioiden laatimia nuoria koskevia julkaisuja ja erityistutkimuksia sekä mahdollistaa se, että nuorisosektorin toimijoilla ja nuorilla itsellään on mahdollisuus saada heitä koskevia tietoja; 37. Arvioi myös, että lisäksi olisi luotava nuoria koskeva Internet-sivusto, jota komissio ylläpitää Europa-palvelimesta käsin, joka mahdollistaisi nuoria koskevien toimien näkyvyyden lisääntymisen yhteisössä ja jäsenvaltioissa monilla aloilla, kuten opetus, ammatillinen koulutus, sosiaaliset ja poliittiset oikeudet, ennakkoluuloton sukupuolivalistus, terveys, urheilu, vapaa-aika, asuminen, kuluttaminen, audiovisuaaliset välineet, tiedotusvälineet, kulttuuri jne. ja joka mahdollistaa myös kaikkien nuorten kanssa toteutettavan vuoropuhelun helpottamisen; uskoo, että Internet-sivut voisivat saavuttaa sellaisia nuoria ihmisiä, jotka muuten syrjäytyisivät, ja erityisesti niitä, jotka ovat eristyneimpiä ja jotka eivät kuulu kerhoihin ja järjestöihin; katsoo siksi, että komission tulisi pyrkiä kaikin tavoin tekemään näistä sivuista interaktiivisia ja luoda foorumi, jolla nuoria voidaan kuunnella ja järjestää nuorille kuulemistilaisuuksia; 38. Kehottaa puhemiestään välittämään tämän päätöslauselman komissiolle, neuvostolle, alueiden komitealle, valtion ja hallitusten päämiehille, Euroopan neuvostolle sekä nuorisojärjestöille, erityisesti Euroopan unionin nuorisofoorumille.