Huom. Tämän kertomuksen oheisasiakirjana on yksityiskohtainen komission yksiköiden valmisteluasiakirja. Täydellinen versio valmisteluasiakirjasta liitteineen on saatavilla englanninkielisenä maatalouden pääosaston Europa-sivustolla ( https://ec.europa.eu/info/food-farming-fisheries/key-policies/common-agricultural-policy/financing-cap/cap-funds/eagf-reports_fi ).

(1) Vuoden 2020 talousarvioon otetut määrärahat, kun niistä on vähennetty ennakoidut vuonna 2020 kerättävät käyttötarkoitukseensa sidotut tulot sekä asetuksen (EU, Euratom) N:o 2018/1046 12 artiklan mukaisesti vuodelta 2019 vuodelle 2020 siirretyt tulot.

Talousarviossa varattiin määrärahoja 71 miljoonaa euroa kaikkien tämän momentin tarpeiden kattamista varten. Jäsenvaltioille aiheutui menoja vain 50,0 miljoonaa euroa. Yhteensä 21 miljoonan euron erotus on siirretty talousarvion muihin momentteihin.

Mehiläishoidon erityistuesta aiheutuneet menot olivat 36,5 miljoonaa euroa, kun talousarviossa ennakoitu tarve oli 39 miljoonaa euroa.

”Muista toimenpiteistä” siirrettiin 18,5 miljoonaa euroa momentin ulkopuolelle, koska lintuinfluenssan taudinpurkauksiin liittyviä poikkeuksellisia toimenpiteitä käytettiin yhdessä jäsenvaltiossa vain vähän.

3.2.1.9.Momentti 05 02 18: Koulujakelujärjestelmät

Koulujakelujärjestelmistä aiheutuneet menot olivat 162,1 miljoonaa euroa verrattuna talousarvioon sisältyneeseen ennakoituun 215,0 miljoonan euron tarpeeseen. Erotus eli 52,9 miljoonaa euroa siirrettiin momentista kattamaan muita maataloustukirahaston menoja. Alhaisempi käyttöaste on osoitus covid-19-pandemian käytännön vaikutuksista näiden järjestelmien täytäntöönpanoon, erityisesti kouluvuoteen 2019–2020 liittyvän maitotuotteiden sekä hedelmien ja vihannesten jakelun osalta.

3.2.2.Luku 05 03: Suorat tuet

Varainhoitovuosi 2020 oli viides vuosi, jolloin käytettiin vuonna 2013 uudistetussa yhteisessä maatalouspolitiikassa päätettyä uutta suorien tukien järjestelmää. Talousarvion tämän luvun kokonaismaksut olivat 41 396,4 miljoonaa euroa. Kyseinen määrä sisältää 462,5 miljoonaa euroa, joilla viljelijöille korvattiin suoria tukia rahoituskuriin liittyen. Se rahoitettiin vuodelta 2019 siirretyillä 466,8 miljoonalla eurolla (katso yksityiskohtaisemmat tiedot kohdassa 3.2.2.4). Loput suoritetuista maksuista eli 40 934,0 miljoonaa euroa rahoitettiin hyväksytyillä 40 621 miljoonan euron määrärahoilla ja 1 312 miljoonan euron käyttötarkoitukseensa sidotuilla tuloilla. Jälkimmäisen avulla katettiin osa perustukijärjestelmästä aiheutuneista menoista.

Määrärahoja jäi yhteensä käyttämättä 537,7 miljoonaa euroa, joista 533,5 miljoonaa euroa siirrettiin varainhoitovuodelle 2021. Tähän sisältyvät 478 miljoonaa euroa käyttämättömän kriisivarauksen määrärahoja, joka vastaa vuonna 2020 tosiasiallisesti sovelletusta rahoituskurista johtuvaa määrää, joka siirrettiin momenttiin 05 03 09 ja sitten vuodelle 2021 jäsenvaltion viljelijöille suorittamia takaisinmaksuja varten. Vuonna 2020 kerättyjen käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen käyttämättä jäänyt määrä (55,5 miljoonaa euroa) siirrettiin vuoden 2021 talousarvioon. Niiden alamomenttien, joissa tarpeet ylittivät talousarvion hyväksytyt määrärahat, lisämenot katettiin talousarvion muista alamomenteista tehdyillä hyväksyttyjen määrärahojen siirroilla tai käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen siirroilla.

Komissio hyväksyi covid-19-kriisin vuoksi joukon säännöksiä, jotta suorista tuista voidaan maksaa enemmän ennakoita ja tarkastukset voidaan tehdä joustavammin.

3.2.2.1.Momentti 05 03 01: Tuotannosta irrotetut suorat tuet

Tästä momentista rahoitettiin pääasiassa yhtenäisen pinta-alatuen järjestelmää, perustukijärjestelmää, ilmaston ja ympäristön kannalta suotuisiin maatalouskäytäntöihin myönnettävää tukia, uudelleenjakotukea ja nuorten viljelijöiden tukea. Tämän momentin tukijärjestelmissä tuki ei ole tuotannosta riippuvaista vaan se riippuu tiettyjen vaatimusten, kuten täydentävien ehtojen, noudattamista. Varainhoitovuonna 2020 käytettävissä olleet määrärahat tuotannosta irrotettuihin suoriin tukiin olivat 35 459,3 miljoonaa euroa. Näistä 34 574,0 miljoonaa euroa oli budjettivallan käyttäjän myöntämiä. Lisäksi määrään sisältyivät momenttien ja lukujen väliset 40,1 miljoonan euron siirrot ja 845,2 miljoonan euron käyttötarkoitukseensa sidotut tulot. Jäsenvaltioille kaikista tämän momentin järjestelmistä aiheutuneet menot olivat 35 403,7 miljoonaa euroa, mikä on 99,8 prosenttia käytettävissä olevista määrärahoista.

3.2.2.2.Momentti 05 03 02: Muut suorat tuet

Tämän momentin määrärahoilla katettiin muiden suorien tukien menoja. Niihin kuuluvat järjestelmät, joissa voi edelleen olla yhteys tukien ja tuotannon välillä tarkasti määritellyissä olosuhteissa ja tarkkojen raja-arvojen puitteissa. Vuoden 2013 uudistuksessa tähän momenttiin lisättiin vapaaehtoinen tuotantosidonnainen tuki ja pieniviljelijäjärjestelmä, ja tietyistä alamomenteista rahoitettiin vain varsin vähäisiä jäljellä olevia määriä sellaisissa järjestelmissä, joiden voimassaolo oli päättynyt.

Vuoden 2020 talousarviossa tälle budjettikohdalle osoitettiin 5 569,0 miljoonaa euroa. Jäsenvaltioille aiheutui menoja 5 530,0 miljoonaa euroa eli hieman budjetoitua vähemmän.

3.2.2.3.Momentti 05 03 09: Rahoituskuriin liittyvä suorien tukien takaisinmaksu

Budjettivallan käyttäjä ei osoittanut määrärahoja tälle momentille. Momenttiin kerätään sitomatta olevia hyväksyttyjä käyttämättömän kriisivarauksen määrärahoja, joiden siirroilla rahoitetaan suoriin tukiin sovellettuun rahoituskuriin liittyviä takaisinmaksuja .

Varainhoitovuonna 2019 sovellettua rahoituskuria vastaavista 466,8 miljoonasta eurosta, jotka siirrettiin takaisinmaksua varten vuoden 2020 talousarvioon, jäsenvaltiot käyttivät takaisinmaksuun 462,5 miljoonaa euroa. Erotus eli 4,3 miljoonaa euroa palautui vuoden 2020 talousarvioon, josta se palautetaan jäsenvaltioille seuraavan varainhoitovuoden lisätalousarvion kautta.

3.2.2.4.Momentti 05 03 10: Maatalousalan kriisivaraus

Tämän momentin määrärahojen tarkoituksena on kattaa menot, jotka aiheutuvat toimenpiteistä, joihin on ryhdyttävä maataloustuotannon tai sen jakelun merkittävistä kriiseistä selviytymistä varten. Kriisivaraus luodaan soveltamalla kunkin vuoden alussa suoria tukia koskevaa vähennystä rahoituskurimekanismin avulla asetuksen (EU) N:o 1306/2013 25 ja 26 artiklan sekä asetuksen (EU) N:o 1307/2013 8 artiklan mukaisesti. Kriisivarausta (478,0 miljoonaa euroa) ei käytetty varainhoitovuonna 2020.

Varainhoitovuoden 2020 lopulla sitomatta olevat hyväksytyt määrärahat, jotka vastasivat hakuvuoteen 2019 tosiasiallisesti sovelletun rahoituskurin määrää, siirrettiin talousarviomomenttiin 05 03 09, jotta ne voitaisiin siirtää seuraavalle varainhoitovuodelle ja näin rahoittaa viljelijöille kalenterivuonna 2020 määrättyyn rahoituskuriin liittyvät takaisinmaksut.