(4)Koska taloudellinen ja geopoliittinen tilanne on muuttumassa nopeasti, vuonna 2022 aloitetaan uudelleen talouspolitiikan eurooppalaiseen ohjausjaksoon kuuluva laaja talous- ja työllisyyspolitiikan koordinointi, ja ohjausjaksoa kehitetään elpymis- ja palautumistukivälineen toteuttamisvaatimusten mukaisesti siten kuin vuotta 2022 koskevassa vuotuisessa selvityksessä kestävästä kasvusta selostetaan. Hyväksyttyjen elpymis- ja palautumissuunnitelmien täytäntöönpano on olennaisen tärkeää eurooppalaisen ohjausjakson ensisijaisten tavoitteiden saavuttamisen kannalta, koska suunnitelmat kohdistuvat kaikkiin tai merkittävään osaan vuosien 2019 ja 2020 ohjausjaksoilla annetuista maakohtaisista suosituksista. Vuosien 2019 ja 2020 maakohtaiset suositukset ovat yhtä lailla tärkeitä, kun elpymis- ja palautumissuunnitelmia tarkistetaan, päivitetään tai muutetaan asetuksen (EU) 2021/241 14, 18 ja 21 artiklan mukaisesti, niiden maakohtaisten suositusten lisäksi, joita on mahdollisesti annettu muokatun suunnitelman toimittamispäivään mennessä.

(3)Geopoliittinen ja taloudellinen tilanne on muuttunut merkittävästi Venäjän hyökättyä Ukrainaan maailmanlaajuisen pandemian jälkimainingeissa. Hyökkäyksen vaikutus jäsenvaltioiden talouksiin on näkynyt esimerkiksi energian ja elintarvikkeiden hintojen nousuna ja kasvunäkymien heikentymisenä. Energian hintojen nousu vaikuttaa erityisesti kaikkein haavoittuvimpiin kotitalouksiin, jotka ovat energiaköyhiä tai vaarassa joutua energiaköyhyyteen. EU:hun on myös virrannut ennennäkemätön määrä Ukrainasta pakenevia. Tilapäistä suojelua koskeva direktiivi otettiin tässä tilanteessa 4 päivänä maaliskuuta 2022 ensimmäistä kertaa käyttöön. Ukrainasta pakeneville myönnetään direktiivin perusteella oikeus oleskella laillisesti EU:ssa sekä oikeus hakeutua koulutukseen, työmarkkinoille ja terveydenhuoltoon, saada asunto ja käyttää sosiaalipalveluita.

(5)Yleinen poikkeuslauseke on ollut aktivoituna maaliskuusta 2020. Komissio katsoi 3 päivänä maaliskuuta 2021 antamassaan tiedonannossa, että päätös yleisen poikkeuslausekkeen deaktivoinnista tai sen soveltamisen jatkamisesta olisi tehtävä laatimalla talouden tilasta kokonaisarvio, jossa keskeisenä määrällisenä kriteerinä on talouden toimeliaisuuden taso EU:ssa tai euroalueella verrattuna kriisiä edeltäneeseen (vuoden 2019 lopun) tasoon. Talousnäkymien lisääntynyt epävarmuus ja suuret heikkenemisriskit sodan jatkuessa Euroopassa, ennennäkemätön energian hintojen nousu ja jatkuvat toimitusketjujen häiriöt edellyttävät vakaus- ja kasvusopimuksen yleisen poikkeuslausekkeen soveltamisen jatkamista vuonna 2023.

(6)Vuoden 2021 lähentymisohjelmasta 18 päivänä kesäkuuta 2021 annetun neuvoston lausunnon mukaisesti finanssipolitiikan viritystä mitataan tällä hetkellä parhaiten muutoksella perusmenoissa (ilman päätösperäisiä tulopuolen toimenpiteitä), joissa ei ole mukana covid-19-kriisiin liittyviä väliaikaisia hätätoimenpiteitä mutta joissa ovat mukana elpymis- ja palautumistukivälineen tuella, jota ei makseta takaisin, (avustuksilla) ja muilla EU:n varoilla rahoitettavat menot, suhteessa keskipitkän aikavälin potentiaaliseen kasvuun. Sen arvioimiseksi, onko kansallinen finanssipolitiikka maltillista ja voidaanko sen koostumuksella edistää kestävää elpymistä, joka on sopusoinnussa vihreän ja digitaalisen siirtymän kanssa, huomiota kiinnitetään finanssipolitiikan kokonaisviritystä laajemmin myös kansallisesti rahoitettujen juoksevien perusmenojen (ilman päätösperäisiä tulopuolen toimenpiteitä ja covid-19-kriisiin liittyviä väliaikaisia hätätoimenpiteitä) ja investointien kehitykseen.

(7)Komissio hyväksyi 2 päivänä maaliskuuta 2022 tiedonannon, jossa annetaan laajaa finanssipoliittista ohjausta vuodeksi 2023 ja jolla pyritään tukemaan jäsenvaltioiden vakaus- ja lähentymisohjelmien valmistelua ja siten vahvistamaan politiikan koordinointia. Komission mielestä vaikuttaa asianmukaiselta, että vuonna 2023 siirrytään talven 2022 talousennusteen makrotalouden näkymien perusteella kasvua tukevasta vuosien 2020–2022 finanssipolitiikan kokonaisvirityksestä pitkälti neutraaliin finanssipolitiikan kokonaisviritykseen, mutta samalla on oltava valmiina reagoimaan muuttuvaan taloustilanteeseen. Komissio ilmoitti, että vuotta 2023 koskevia finanssipoliittisia suosituksia olisi edelleen eriytettävä jäsenvaltiokohtaisesti, ja niissä olisi otettava huomioon mahdolliset maiden väliset heijastusvaikutukset. Komissio kehotti jäsenvaltioita ottamaan tämän ohjauksen huomioon vakaus- ja lähentymisohjelmissaan. Komissio sitoutui seuraamaan tiiviisti talouden kehitystä ja mukauttamaan ohjaustaan tarvittaessa ja viimeistään talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson kevätpaketissa, jonka se esittää toukokuun 2022 lopussa.

(8)Vuotta 2023 koskevissa finanssipoliittisissa suosituksissa otetaan 2 päivänä maaliskuuta 2022 hyväksytyn finanssipoliittisen ohjauksen perusteella huomioon heikentyneet talousnäkymät, lisääntynyt epävarmuus ja muut heikkenemisriskit sekä talven talousennusteeseen verrattuna nopeampi inflaatio. Näiden seikkojen perusteella finanssipoliittisilla toimilla on lisättävä julkisia investointeja vihreään ja digitaaliseen siirtymään sekä energiaturvallisuuteen ja ylläpidettävä heikoimmassa asemassa olevien kotitalouksien ostovoimaa, jotta voidaan lievittää energian hintojen nousun vaikutuksia ja hillitä kerrannaisvaikutuksista johtuvia inflaatiopaineita kohdennettujen ja väliaikaisten toimenpiteiden avulla. Finanssipolitiikan on pysyttävä ketteränä, jotta sitä voidaan mukauttaa nopeasti muuttuviin olosuhteisiin, ja sitä on eriytettävä maittain finanssipoliittisen ja taloudellisen tilanteen mukaan ottaen huomioon muun muassa altistuminen kriisille ja Ukrainasta pakenevien maahantulo.

(9)Kreikka toimitti 27 päivänä huhtikuuta 2021 komissiolle asetuksen (EU) 2021/241 18 artiklan 1 kohtaa noudattaen kansallisen elpymis- ja palautumissuunnitelmansa. Komissio on arvioinut asetuksen (EU) 2021/241 19 artiklan mukaisesti elpymis- ja palautumissuunnitelman merkityksellisyyttä, vaikuttavuutta, tehokkuutta ja johdonmukaisuutta asetuksen liitteessä V esitettyjä arviointia koskevia suuntaviivoja noudattaen. Neuvosto hyväksyi 6 päivänä heinäkuuta 2021 päätöksen Kreikan elpymis- ja palautumissuunnitelmasta tehdyn arvion hyväksymisestä. Rahoituserien maksamisen ehtona on asetuksen (EU) 2021/241 24 artiklan 5 kohdan mukaisesti tehty komission päätös siitä, että Kreikka on tyydyttävästi saavuttanut neuvoston täytäntöönpanopäätöksessä asetetut asiaankuuluvat välitavoitteet ja tavoitteet. Tyydyttävä saavuttaminen edellyttää, että edeltävien välitavoitteiden ja tavoitteiden saavuttaminen ei ole peruuntunut.

(10)Kreikka toimitti vuoden 2022 kansallisen uudistusohjelmansa 30 päivänä huhtikuuta 2022 ja vuoden 2022 vakausohjelmansa 29 päivänä huhtikuuta 2022 asetuksen (EY) N:o 1466/97 4 artiklan mukaisesti. Ohjelmat on arvioitu yhdessä, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon. Asetuksen (EU) 2021/241 27 artiklan mukaisesti vuoden 2022 kansallisessa uudistusohjelmassa otetaan huomioon myös Kreikan puolivuosittainen raportointi edistymisestä elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöönpanossa.

(11)Komissio julkaisi 23 päivänä toukokuuta 2022 Kreikkaa koskevan vuoden 2022 maaraportin. Siinä arvioitiin Kreikan edistymistä neuvoston vuosina 2019, 2020 ja 2021 hyväksymien asiaankuuluvien maakohtaisten suositusten noudattamisessa ja arvioitiin elpymisen ja palautumisen tulostaulun pohjalta, miten Kreikka on pannut elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöön. Tämän analyysin perusteella maaraportissa määritettiin puutteita eli haasteita, joihin elpymis- ja palautumissuunnitelmalla ei vastata lainkaan tai joihin vastataan vain osittain, sekä uusia ja kehittymässä olevia haasteita, kuten haasteet, jotka johtuvat Venäjän hyökkäyksestä Ukrainaan. Maaraportissa arvioitiin myös Kreikan edistymistä Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanossa, työllisyyttä, osaamista ja köyhyyden vähentämistä koskevien EU:n yleistavoitteiden saavuttamisessa sekä YK:n kestävän kehityksen tavoitteisiin pääsemisessä.

(12)Komissio on tehnyt asetuksen (EU) N:o 1176/2011 5 artiklan nojalla Kreikasta perusteellisen tarkastelun, jonka tulokset se julkaisi 23 päivänä toukokuuta 2022. Komissio päätteli, että Kreikan makrotaloudessa on epätasapainoja. Haavoittuvuudet liittyvät suureen julkiseen velkaan, puutteelliseen ulkoiseen tasapainottamiseen ja järjestämättömien lainojen suureen määrään tilanteessa, jossa potentiaalinen kasvu on vähäistä ja työttömyys korkea.

(13)Komissio antoi 23 päivänä toukokuuta 2022 SEUT-sopimuksen 126 artiklan 3 kohdan nojalla laaditun kertomuksen. Kertomuksessa käsiteltiin Kreikan julkisen talouden tilannetta, sillä vuonna 2021 sen julkisen talouden alijäämä ylitti perussopimuksessa asetetun 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen. Kertomuksessa todettiin, että alijäämäkriteeriä ei ole noudatettu. Maaliskuun 2 päivänä 2022 annetun tiedonannon mukaisesti komissio ei ehdottanut uusien liiallisia alijäämiä koskevien menettelyjen aloittamista keväällä 2022, ja se arvioi syksyllä 2022 uudelleen, onko aiheellista ehdottaa liiallista alijäämää koskevien menettelyjen aloittamista.

(14)Neuvosto suositti 20 päivänä heinäkuuta 2020, että Kreikka toteuttaisi vuosina 2020 ja 2021 yleisen poikkeuslausekkeen huomioon ottaen kaikki tarvittavat toimenpiteet pandemian torjumiseksi, talouden ylläpitämiseksi ja alkavan elpymisen tukemiseksi. Se suositti myös, että Kreikka harjoittaisi taloustilanteen salliessa finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä ja varmistaa velkakestävyys samalla kun lisätään investointeja. Vuonna 2021 Kreikan julkisen talouden alijäämä supistui Eurostatin vahvistamien tietojen mukaan 7,4 prosenttiin suhteessa BKT:hen, kun se vuonna 2020 oli ollut 10,2 prosenttia. Kreikan finanssipoliittiset toimet tukivat talouden elpymistä vuonna 2021, ja väliaikaiset hätätoimenpiteet vähenivät vuosien 2020 ja 2021 välillä 7,6 prosentista 7,2 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Kreikan vuonna 2021 toteuttamat toimenpiteet ovat 20 päivänä heinäkuuta 2020 annetun neuvoston suosituksen mukaisia. Hallituksen vuosina 2020 ja 2021 hyväksymät päätösperäiset julkisen talouden toimenpiteet ovat väliaikaisia tai niiden vaikutus kompensoidaan tasapainottavilla toimenpiteillä. Eurostatin vahvistamien tietojen mukaan julkinen velka oli 193,3 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2021.

(15)Vuoden 2022 vakausohjelmassa julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on vuonna 2022 realistinen ja vuonna 2023 suotuisa. Vuoden 2022 vakausohjelmassa reaalisen BKT:n ennustetaan kasvavan 3,1 prosenttia vuonna 2022 ja 4,8 prosenttia vuonna 2023. Komission kevään 2022 talousennusteessa reaalisen BKT:n kasvu on vuonna 2022 voimakkaampaa, 3,5 prosenttia, ja vuonna 2023 heikompaa, 3,1 prosenttia. Ennusteiden välinen ero johtuu pääasiassa siitä, että oletukset EU:n varojen käyttöasteesta sekä sotilaallisen hyökkäyksen vaikutuksesta erityisesti yksityiseen kulutukseen ovat niissä erilaiset. Hallitus ennakoi vuoden 2022 vakausohjelmassaan julkisen talouden nimellisen alijäämän supistuvan 4,4 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2022 ja 1,4 prosenttiin vuonna 2023. Vuonna 2022 supistuminen johtuu pääasiassa talouden toimeliaisuuden elpymisen jatkumisesta ja useimpien hätätoimenpiteiden lakkaamisesta. Julkisen talouden velan odotetaan ohjelman mukaan supistuvan voimakkaasti, 180,2 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2022 ja 168,6 prosenttiin vuonna 2023. Julkisen talouden alijäämä suhteessa BKT:hen on ennusteen koontipäivänä tiedossa olevien politiikkatoimien perusteella komission kevään 2022 talousennusteen mukaan 4,3 prosenttia vuonna 2022 ja 1,0 prosenttia vuonna 2023. Tämä vastaa pitkälti vuoden 2022 vakausohjelmassa ennakoitua alijäämää. Reaalisen BKT:n kasvuennusteiden eroista huolimatta komission kevään 2022 talousennusteessa oletetaan hintojen ja palkkojen kasvavan dynaamisemmin sekä vuonna 2022 että vuonna 2023, mikä näkyy tuloverokertymän kasvuna. Komission kevään 2022 talousennusteessa julkisen talouden velka suhteessa BKT:hen on suurempi, 185,7 prosenttia vuonna 2022 ja 180,4 prosenttia vuonna 2023. Tämä johtuu julkisen talouden kassaperusteisen ja suoriteperusteisen rahoitusaseman eroja koskevista erilaisista arvioista sekä rahoitusvarojen nettokertymää koskevasta erilaisesta oletuksesta.

Komission kevään 2022 talousennusteen perusteella keskipitkän aikavälin potentiaalisen tuotannon kasvun (10 vuoden keskiarvon) arvioidaan olevan –0,3 prosenttia. Arviossa ei kuitenkaan ole otettu huomioon elpymis- ja palautumissuunnitelmaan sisältyviä uudistuksia, jotka voivat vauhdittaa Kreikan talouden potentiaalista kasvua.

(16)Hallitus on vuonna 2022 asteittain luopunut suurimmasta osasta covid-19-kriisin takia toteutetuista toimenpiteistä, joten väliaikaisten hätätilanteeseen liittyvien tukitoimenpiteiden ennakoidaan supistuvan 1,8 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2022, kun ne vuonna 2021 olivat 7,2 prosenttia. Energian hintojen nousun taloudellisten ja sosiaalisten vaikutusten torjumiseksi hyväksytyt toimenpiteet vaikuttavat julkisen talouden alijäämään. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan kyseiset toimenpiteet ovat suhteessa BKT:hen 1,1 prosenttia vuonna 2022 ja vuonna 2023 niillä ei ole finanssipoliittista vaikutusta, koska toimenpiteistä luovutaan. Vaikutusta alijäämään kompensoi osittain päästöoikeuksista saatavat suuremmat tulot. Nämä toimenpiteet koostuvat pääasiassa energian käyttäjille annettavista tuista, sosiaalisista tulonsiirroista köyhemmille kotitalouksille ja liikennepalvelujen välillisten verojen kevennyksistä. Toimenpiteet on alustavasti ilmoitettu väliaikaisiksi. Kreikan vakausohjelman toimittamisen ja komission kevään 2022 talousennusteen koontipäivän jälkeen hallitus ilmoitti vuonna 2022 toteutettavasta uudesta toimenpidepaketista, jolla pyritään puuttumaan energian hintojen nousun seurauksiin. Jos energian hinnat pysyvät korkeina myös vuonna 2023, joitakin näistä toimenpiteistä voitaisiin jatkaa. Julkisen talouden alijäämään vaikuttavat myös kustannukset, joita aiheutuu tilapäisen suojelun tarjoamisesta Ukrainasta paenneille. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan kyseiset kustannukset ovat suhteessa BKT:hen 0,1 prosenttia vuonna 2022 ja 0,1 prosenttia vuonna 2023.

(17)Neuvosto suositti 18 päivänä kesäkuuta 2021, että Kreikka rahoittaisi vuonna 2022 elpymis- ja palautumistukivälineen avulla lisäinvestointeja, joilla tuetaan elpymistä, ja noudattaisi samalla maltillista finanssipolitiikkaa. Lisäksi sen olisi jatkettava kansallisesti rahoitettuja investointeja. Se suositti myös, että Kreikka harjoittaisi taloustilanteen salliessa finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä ja varmistaa julkisen talouden kestävyys keskipitkällä aikavälillä, ja samalla lisäisi investointeja kasvupotentiaalin parantamiseksi.

(18)Komission kevään 2022 talousennusteen ja Kreikan vuoden 2022 vakausohjelmaan sisältyvien tietojen perusteella finanssipolitiikan virityksen ennakoidaan vuonna 2022 olevan elvyttävä –3,3 prosenttia suhteessa BKT:hen. Kreikka aikoo jatkaa elpymisen tukemista hyödyntämällä elpymis- ja palautumistukivälinettä lisäinvestointien rahoittamiseen neuvoston suosituksen mukaisesti. Elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksilla ja muilla EU:n varoilla rahoitettavien menojen positiivisen vaikutuksen talouden toimeliaisuuteen arvioidaan kasvavan 0,2 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuoteen 2021 verrattuna. Kansallisesti rahoitettavilla investoinneilla ennakoidaan olevan finanssipolitiikan viritykseen elvyttävä vaikutus, joka on 0,8 prosenttiyksikköä vuonna 2022. Sen vuoksi Kreikka suunnittelee jatkavansa kansallisesti rahoitettuja investointeja neuvoston suosituksen mukaisesti. Kansallisesti rahoitettujen juoksevien perusmenojen kasvulla (ilman uusia tulopuolen toimenpiteitä) taas ennakoidaan vuonna 2022 olevan finanssipolitiikan kokonaisviritykseen elvyttävä vaikutus, joka on 2,2 prosenttiyksikköä. Tähän merkittävään elvyttävään vaikutukseen sisältyy nykyisten toimenpiteiden lisäksi niiden toimenpiteiden lisävaikutus, joilla puututaan energian hintojen nousun taloudellisiin ja sosiaalisiin vaikutuksiin (0,6 % suhteessa BKT:hen), ja se sisältää myös kustannukset, joita aiheutuu tilapäisen suojelun tarjoamisesta Ukrainasta paenneille (0,1 % suhteessa BKT:hen), kun taas suurempien eläkemenojen ja sosiaalisten etuuksien (0,6 % suhteessa BKT:hen) odotetaan lisäävän myös nettomääräisten juoksevien menojen kasvua. Komission ennusteen mukaan näitä toimenpiteitä ei täysin kompensoida tasapainottavilla toimenpiteillä.

(19)Vuonna 2023 finanssipolitiikan viritys on komission kevään 2022 talousennusteen mukaan +1,5 prosenttia suhteessa BKT:hen olettaen, että politiikka säilyy muuttumattomana. Kreikan ennakoidaan jatkavan elpymis- ja palautumistukivälineen avustusten käyttöä vuonna 2023 elpymistä tukevien lisäinvestointien rahoittamiseen. Elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksilla ja muilla EU:n varoilla rahoitettavien menojen positiivisen vaikutuksen talouden toimeliaisuuteen arvioidaan pienenevän 0,3 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuodesta 2022, mikä johtuu muiden EU:n varojen uuden ohjelmakauden aloituksesta. Kansallisesti rahoitettavilla investoinneilla ennakoidaan olevan finanssipolitiikan viritykseen elvyttävä vaikutus, joka on 0,6 prosenttiyksikköä vuonna 2023. Kansallisesti rahoitettujen juoksevien perusmenojen kasvulla (ilman uusia tulopuolen toimenpiteitä) taas ennakoidaan olevan finanssipolitiikan kokonaisviritykseen vuonna 2023 kiristävä vaikutus, joka on 1,7 prosenttiyksikköä. Tähän sisältyy energian hintojen nousuun liittyvien toimenpiteiden asteittaisen lakkauttamisen vaikutus (1,1 % suhteessa BKT:hen).

(20)Vuoden 2022 vakausohjelmassa julkisen talouden alijäämän odotetaan supistuvan asteittain 0,4 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2024 ja 0,1 prosenttiin vuoteen 2025 mennessä. Julkisen talouden alijäämän ennakoidaan siten pysyvän alle 3 prosentissa suhteessa BKT:hen ohjelmakauden aikana. Näissä kehitysarvioissa oletetaan, että talouden elpyminen jatkuu, ja otetaan huomioon, että henkilötuloveron lisäksi kannettavaa solidaarisuuslisää ja sosiaalisia solidaarisuusmaksuja koskevia kasvua edistäviä kevennyksiä jatketaan. Julkisen talouden velan suhteessa BKT:hen odotetaan ohjelman mukaan supistuvan edelleen, nimittäin 155,2 prosenttiin vuonna 2024 ja edelleen 146,5 prosenttiin vuonna 2025. Komission analyysin perusteella velkakestävyysriskit vaikuttavat keskipitkällä aikavälillä suurilta.

(21)Kreikan veropoliittisen kehyksen muutokset voisivat elpymis- ja palautumissuunnitelman osana toteutettujen uudistusten pohjalta auttaa korjaamaan investointivajetta. Erityisesti verotusta koskevan ennakkopäätösjärjestelmän käyttöönotto voisi lisätä oikeusvarmuutta sijoittajien kannalta ja tehostaa meneillään olevia toimia verojärjestelmän yksinkertaistamiseksi. Lisäksi itsenäisiltä ammatinharjoittajilta (henkilötuloveron ja arvonlisäveron lisäksi) nykyisin kannettavan vuotuisen kiinteämääräisen veron tarkistaminen muiden jäsenvaltioiden parhaiden käytäntöjen pohjalta voisi parantaa itsenäisten ammatinharjoittajien verorasituksen rakennetta, edistää vapaaehtoista verosäännösten noudattamista ja tukea investointeja. Kreikka jatkaa toimia julkishallintonsa nykyaikaistamiseksi, mutta sen yleinen suorituskyky on edelleen heikko, mikä osittain johtuu korkeatasoisen henkilöstön houkuttelemiseen ja töissä pitämiseen liittyvistä haasteista. Elpymis- ja palautumissuunnitelma sisältää toimenpiteitä, joilla julkishallinnon vaikuttavuutta pyritään parantamaan keskittyen erityisesti digitaalisten palvelujen parantamiseen. Suunnitelmaansa sisältyvien toimenpiteiden lisäksi Kreikka on perustamassa integroitua henkilöstöhallintojärjestelmää, joka sisältää digitaaliset organisaatiokaaviot julkisen sektorin yksiköille ja toimenkuvat kaikille nykyisille viroille. Tämän odotetaan helpottavan resurssien kohdentamista tunnistettujen ja tärkeysjärjestykseen asetettujen tarpeiden mukaisesti. Vaikka vakituisten virkamiesten määrä on palkkaamisessa edelleen voimassa olevan ”yksi sisään, yksi ulos” -säännön ansiosta pysynyt jokseenkin vakaana, väliaikaisten toimihenkilöiden määrä on kasvanut jyrkästi eli lähes 25 prosenttia vuodesta 2018. Julkishallinnon koon kasvattaminen voisi vesittää toimet Kreikan (BKT:hen suhteutettujen) palkkamenojen saamiseksi kohti EU:n keskiarvoa. Koska valintamenettely väliaikaisiin toimiin ei ole yhtä perusteellinen kuin vakituisiin virkoihin, tämä saattaa julkiseen talouteen kohdistuvan riskin lisäksi heikentää vakituisten virkamiesten uuden valintamenettelyn integriteettiä. Vakinaisen henkilöstön palkkaamista koskevaa ”yksi sisään, yksi ulos” -sääntöä on täydennetty asettamalla väliaikaiselle henkilöstölle enimmäismäärä, jota sovelletaan vuodesta 2022 alkaen. Näillä säännöillä luodaan yleiset puitteet työhönoton keskitetyn valvonnan vahvistamiselle ja henkilöstömäärän saamiselle pandemiaa edeltäneille tasoille. Jos henkilöstön kokonaismäärän odotettu vähennys toteutuu, palkkatasoja voitaisiin mukauttaa tiettyjen kriittisiksi katsottujen virkojen ja yksiköiden osalta ja silloin, kun julkishallinnolla on vaikeuksia houkutella pätevää henkilöstöä ja saada se pysymään. Tämä saattaa edellyttää toimenkuvauksen kytkemistä lisäpalkkataulukkoon tai erityisen palkkataulukon perustamista tietyille julkisen sektorin elimille (esim. markkinaviranomaisille), koska tällaiset järjestelmälliset lähestymistavat eivät vaarantaisi yhtenäistä palkkataulukkoa ja ovat sopusoinnussa maltillisen finanssipolitiikan kanssa. Vaikka elpymis- ja palautumissuunnitelmaan sisältyy aktiivista työvoimapolitiikkaa vahvistavia toimenpiteitä, nuorten ja naisten työllistettävyyden parantamiseksi on vielä mahdollista toteuttaa lisätoimia, joilla tuetaan uusia ja parempia työpaikkoja tarjoavia osallistavia työmarkkinoita.

(22)Elpymis- ja palautumissuunnitelma sisältää asetuksen (EU) 2021/241 19 artiklan 3 kohdan b alakohdan ja liitteessä V olevan 2.2 kriteerin mukaisesti laajan joukon toisiaan vahvistavia uudistuksia ja investointeja, jotka on määrä toteuttaa vuoteen 2026 mennessä. Ne auttavat vastaamaan kaikkiin tai merkittävään osaan niistä taloudellisista ja sosiaalisista haasteista, jotka tuodaan esiin neuvoston Kreikalle talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä vuosina 2019 ja 2020 antamissa maakohtaisissa suosituksissa sekä niissä maakohtaisissa suosituksissa, joita on mahdollisesti annettu suunnitelman hyväksymispäivään mennessä. Nämä suositukset koskevat erityisesti julkisen talouden laatua ja kestävyyttä; terveydenhuoltojärjestelmän saavutettavuutta ja häiriönsietokykyä; aktiivista työvoimapolitiikkaa; toimenpiteitä, joilla tuetaan julkisia investointeja koulutukseen, osaamiseen ja työllistyvyyteen; tutkimus- ja kehittämistoimintaa; turvallista, älykästä, kestävää ja häiriönsietokykyistä liikennettä ja logistiikkaa; puhdasta ja tehokasta energian tuotantoa ja käyttöä, mukaan lukien uusiutuvaa energiaa ja yhteenliitäntöjä koskevat hankkeet; ympäristöinfrastruktuuria; kaupunkialueiden uudistamista sekä julkishallinnon ja yritysten digitalisaatiota. Suunnitelma sisältää myös huomattavan määrän toimenpiteitä julkisen talouden rakenteeseen, sosiaaliturvaan, rahoitusvakauteen, työ- ja tuotemarkkinoihin sekä julkishallinnon nykyaikaistamiseen liittyviin haasteisiin vastaamiseksi. Kaikki nämä toimenpiteet ovat seurausta ohjelman jälkeisistä sitoumuksista tai laajentavat ja täydentävät niitä. Lisäksi suunnitelmaan kuuluu toimenpiteitä, joilla parannetaan kilpailukykyä ja edistetään yksityisiä investointeja parantamalla liiketoimintaympäristöä ja yksinkertaistamalla sääntelykehystä. Näitä uudistuksia täydennetään lainajärjestelyllä, jonka tarkoituksena on kannustaa yksityisiä investointeja talouden muutosaloille sekä vihreään siirtymään ja digitaaliseen muutokseen.

(23)Kreikan elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöönpanon odotetaan myötävaikuttavan siihen, että vihreän ja digitaalisen siirtymän eteneminen jatkuu. Ilmastotavoitteita tukevien toimenpiteiden osuus Kreikan suunnitelman kokonaismäärärahoista on 37,5 prosenttia, ja digitaalisia tavoitteita tukevien toimenpiteiden osuus on 23,3 prosenttia. Elpymis- ja palautumissuunnitelman täysimittainen täytäntöönpano siihen kuuluvien välitavoitteiden ja tavoitteiden mukaisesti auttaa Kreikkaa toipumaan nopeasti covid-19-kriisin seurauksista ja vahvistaa samalla sen palautumiskykyä. Työmarkkinaosapuolten ja muiden asiaankuuluvien sidosryhmien järjestelmällinen osallistuminen on edelleen tärkeää, jotta elpymis- ja palautumissuunnitelman ja sitä laajemmin muun talous- ja työllisyyspolitiikan täytäntöönpano onnistuu ja jotta voidaan varmistaa laaja sitoutuminen politiikan yleiseen linjaan.