EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 15.7.2020 COM(2020) 318 final KOMISSION TIEDONANTO EUROOPAN PARLAMENTILLE, NEUVOSTOLLE, EUROOPAN TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE JA ALUEIDEN KOMITEALLE EU:n lyhyen aikavälin terveydenhuoltovalmiudesta koronavirusepidemioiden varalta



KOMISSION TIEDONANTO EUROOPAN PARLAMENTILLE, NEUVOSTOLLE, EUROOPAN TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE JA ALUEIDEN KOMITEALLE EU:n lyhyen aikavälin terveydenhuoltovalmiudesta koronavirusepidemioiden varalta I.JOHDANTO Koronaviruspandemia (covid-19), joka on aiheuttanut yhden lähihistorian pahimmista kriiseistä, vaatii jatkuvaa valppautta ja koordinoituja toimia. Itse taudista sekä sen leviämisestä, ehkäisemisestä ja hoitamisesta saadaan jatkuvasti merkittävää uutta tietoa, mutta edelleen on paljon sellaista, jota ei tiedetä. Jäsenvaltiot ovat komission ja EU-virastojen tukemana lisänneet testauskapasiteettiaan, parantaneet seurantaa ja vahvistaneet terveydenhuoltojärjestelmien valmiuksia esimerkiksi lisäämällä tehohoitoyksikköjen vuodepaikkoja tai vahvistamalla lääketieteellisiä vastatoimia. EU ja sen jäsenvaltiot ovat ottaneet käyttöön toimenpiteitä sosiaalisten ja taloudellisen vaikutusten lieventämiseksi. Tällaisia ovat esimerkiksi sisämarkkinoiden toiminnan ylläpitäminen, liikenne- ja matkailualan tukeminen, työllisyyden turvaaminen ja riskialttiiden ryhmien hoitopalvelujen tukeminen. Jäsenvaltiot ovat koordinoimassa toimiaan yhä laajemmin. Kansanterveyttä koskevat toimenpiteet ovat auttaneet vakauttamaan tilannetta, ja niillä on saatu uudet tartunnat sellaiselle tasolle, että terveydenhuoltojärjestelmät pystyvät selviytymään tehtävistään. Tämän ansiosta viime kuukausina käyttöön otettuja rajoituksia on pystytty poistamaan vähitellen ja toiminta useilla aloilla on käynnistynyt uudelleen. Virus leviää kuitenkin edelleen joka puolella maailmaa. Eri puolilla EU:ta on alueellisia epidemioita, ja päivittäisten uusien tapausten määrä on kasvussa globaalisti. Tämä osoittaa, että pandemia päättyy vasta, kun se on hallinnassa kaikkialla. Koronavirustaudin kaltaiset tartuntataudit esiintyvät usein aalloissa, ja uusia paikallisia epidemioita ilmeneekin jo Euroopassa ja muilla mantereilla. Euroopassa on otettava opiksi pandemian alkuvaiheista saaduista kokemuksista ja hyödynnettävä tätä alempien tartuntalukujen kautta valmiussuunnitelmien ja koordinoitujen toimintavalmiuksien vahvistamiseksi, jotta voidaan torjua uusia koronavirusepidemioita. On ratkaisevan tärkeää toimia ajoissa, jotta käyttöön saadaan tieteelliseen tietoon perustuvat toimenpiteet, joille on tehty stressitesti asianmukaisen käyttöönoton takaamiseksi. Tällä tiedonannolla on tarkoitus varmistaa EU:n lyhyen aikavälin terveydenhuoltovalmius Euroopassa esiintyvien uusien koronavirusepidemioiden tapauksessa. Siinä kiinnitetään erityistä huomiota tarpeeseen keventää kausi-influenssan (2020/2021) aiheuttamaa kuormitusta, jottei terveydenhuoltojärjestelmiin kohdistuisi niin suurta painetta, jos kausi-influenssaa esiintyy samanaikaisesti uuden koronavirusepidemian kanssa. Tässä tiedonannossa hyödynnetään kunkin aihealueen osalta saatuja sekä positiivisia että negatiivisia kokemuksia, ja luonnostellaan keskeiset toimenpiteet, jotka on toteutettava tulevina kuukausina. Tämä edellyttää vahvaa koordinointia ja tietojen vaihtoa jäsenvaltioiden ja yhteisöjen sisällä ja niiden välillä samoin kuin sitoutumista näiden kansalliseen toimivaltaan kuuluvien toimenpiteiden täytäntöönpanoon. Terveystoimenpiteitä koskevista yhteisistä lähestymistavoista pyritään yhteisymmärrykseen jatkossakin EU:n terveysturvakomiteassa ja muilla foorumeilla, kuten poliittisen kriisitoiminnan integroitujen järjestelyjen puitteissa. Kokemukset ovat osoittaneet, että toimien koordinointi naapurimaiden kanssa ja EU:n tasolla on keskeisen tärkeää. Mahdollisten uusien tautitapausten eristäminen ja hallinta edellyttää myös jatkuvaa yhteistyötä ja tukea myös EU:n välittömässä läheisyydessä ja kauempanakin. Näin ollen komissio ottaa Länsi-Balkanin maat, naapuruuspolitiikan piiriin kuuluvat maat ja muut kumppanimaat tarvittaessa, ja jos se on mahdollista, mukaan tässä asiakirjassa ehdotettujen toimien toteuttamiseen. II.Valmiuden vahvistaminen – saadut kokemukset ja lyhyen aikavälin toimet 1.Testaus, kontaktien jäljittäminen ja kansanterveyden seuranta Riittävä testauskapasiteetti on olennainen osa koronavirukseen liittyviä valmius- ja toimintasuunnitelmia. Mahdollisesti tartuttavia henkilöitä ei ilman riittävää testausta havaita ajoissa eikä tartuntaluvuista ja leviämisestä yhteisöissä saada tietoa. Testaus on ennakkoedellytys asianmukaiselle kontaktien jäljittämiselle. Viime kuukausina Euroopassa on kuitenkin ollut pulaa testeistä ja testausmateriaaleista, koulutetusta laboratoriohenkilöstöstä ja joistakin laboratoriolaitteista, vaikka EU on joidenkin näiden laitteiden yksi suurimmista valmistajista. Lisäksi testauspolitiikka ja -menetelmät ovat vaihdelleet suuresti maiden välillä, ja kansallinen kontaktien jäljityskapasiteetti on usein ylikuormittunut, kun jonkin yhteisön sisällä on ilmaantunut laajamittaisia tartuntoja. Paikalliset epidemiat – paikalliset ja kansalliset toimet Erittäin rajoittavia toimenpiteitä on poistettu useiden viikkojen aikana, ja nyt on havaittu ilmoitettujen tapausten olevan uudessa kasvussa useissa jäsenvaltioissa. Useimmissa EU-/ETA-maissa on raportoitu useita paikallisia epidemioita tietyissä ympäristöissä. Nämä hiljattaiset tapaukset osoittavat, että paikalliset epidemiat on eristettävä välittömästi, jotta vältetään laajemmat tartunnat yhteisössä. Tätä varten kyseisellä alueella on otettava välittömästi käyttöön laajennettu testaus ja jäljitys. Tämän jälkeen on otettava käyttöön epidemian lieventämiseen tähtääviä paikallisia toimenpiteitä, kuten eristäminen. Tarvittava kapasiteetti olisi otettava käyttöön välittömästi, ja hankinnat voidaan suorittaa sekä paikallisella että valtakunnallisella tasolla. Paikallisen kapasiteetin ja tietämyksen merkitys on tunnustettava, jotta varmistetaan räätälöidyt ja täsmälliset toimet. Tällaisiin epidemioihin reagoimisessa keskeistä on erottaa toisistaan toimet, jotka edellyttävät paikallista tietämystä ollakseen mahdollisimman tehokkaita, kuten kontaktien jäljittäminen, ja toimet, joita voidaan kehittää ilman erityistä paikallistuntemusta, kuten siirrettävien laboratorioiden hankinta tai RT-PCR-testien tekeminen. Tällainen lähestymistapa edellyttää koordinointia ja tietojen jakamista paikallisen ja valtakunnallisen tason viranomaisten välillä . Kun eristämistoimia ollaan vähitellen poistamassa, vaaditaan testausta, kontaktien jäljittämistä ja kansanterveyden seurantaa, koska niiden avulla on mahdollista valvoa paikallisia epidemioita. Niiden nopea skaalattavuus on ratkaisevan tärkeää, jotta voidaan pysyä pandemian etenemisen vauhdissa ja välttää tiukkojen eristämistoimien ottaminen uudelleen käyttöön. Nämä toimet on myös räätälöitävä ottaen huomioon erityisesti riskialtteimmat ryhmät ja sellaiset ympäristöt, joissa henkilötiheys on suuri ja lähikontaktin välttäminen on vaikeaa. Valmiuden kannalta keskeinen vaihe on näin ollen riskialttiiden paikkojen ja väestönosien järjestelmällinen tunnistaminen kaikissa jäsenvaltioissa. a)Testaus

Koronavirustartunnan testaamiseen tarkoitettu laboratoriokapasiteetti on kasvanut, ja siihen liittyy vieritestauksen, testauslaitteiden 3D-printtauksen ja uusien testausmenetelmien kehittyminen. Komissio on myös käynnistänyt jäsenvaltioiden kanssa yhteishankinnan, jossa laboratoriotarvikkeisiin on käytettävissä enimmillään yli 350 000 000 euron suuruinen talousarvio. Kaikissa jäsenvaltioissa on lisättävä laboratoriokapasiteettia, koulutettua henkilöstöä ja innovointia, jotta taataan järjestelmä, joka mahdollistaa nopean laajennettavuuden, luotettavat tulokset ja paikallisen toteutuksen. Nyt kun jäsenvaltiot ovat lisänneet testauskapasiteettiaan Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskuksen (ECDC) ohjeiden mukaisesti, niiden on varmistettava, että ne voivat nopeasti ottaa testauksen piiriin myös lieväoireiset potilaat ja ihmiset, jotka ovat olleet kontaktissa todettuihin tapauksiin. On myös tärkeää, että jäsenvaltiot seuraavat edelleen suoritettujen testien lukumäärää ja testien tuloksia. Testaus on myös voitava ottaa nopeasti käyttöön hajautetuilla strategioilla, jotta voidaan pitää paikalliset tautiklusterit kurissa. Jäsenvaltioiden olisi lisäksi varmistettava, että koronaviruksen testauskapasiteetin laajentaminen ei tapahdu muiden seurantaohjelmien (esim. influenssaseurannan) kustannuksella. b)Kontaktien jäljitys Yhteentoimivilla mobiilisovelluksilla, joissa yhdistetään kontaktien jäljitykseen käytettäviä lähestymistapoja, voidaan parantaa kykyä pysäyttää uudet tartuntaketjut ja estää taudin leviäminen yhteisössä. Tässä on noudatettava asiaa koskevassa lainsäädännössä vahvistettuja tietosuojaperiaatteita. Kymmenessä jäsenvaltiossa on jo otettu käyttöön mobiilisovelluksia kontaktien jäljittämisessä ja varoitusten antamisessa. Yhdessätoista muussa aiotaan ottaa sovellus käyttöön lähitulevaisuudessa. Covid-19-kriisin torjumiseen ja siitä irtautumiseen tarkoitetun teknologian ja datan käyttöä koskevan suosituksen antamisen jälkeen EU:ssa kehitettiin ratkaisuja ja yhteinen välineistö, joilla helpotetaan kansallisten sovellusten yhteentoimivuutta ja turvataan samalla yksityisyyden suoja ja tietosuoja. Kaikkien kansallisten sovellusten olisi oltava yhteentoimivia, jotta matkustajat ja työntekijät voivat edelleen liikkua luottavaisesti EU:n rajojen yli. Komissio on tänään muuttanut eHealth-verkostoa koskevaa täytäntöönpanopäätöstä 2019/1765/EU, jotta voidaan tarjota keinot sellaisen turvallisen tietoteknisen infrastruktuurin toiminnalle, joka tukee kontaktien jäljitys- ja varoitussovellusten yhteentoimivuutta kaikkialla EU:ssa. EU:n varhaisvaroitus- ja reagointijärjestelmällä (EWRS) varmistetaan tietojen turvallinen ja tehokas jakaminen jäsenvaltioiden terveysviranomaisten välillä. Lisäksi rajanylityspaikoissa, joissa siirrytään EU:n alueelle, kuten kansainvälisillä lentoasemilla, satamissa, kansainvälisillä rautatieasemilla tai maarajojen ylityspaikoilla, on toteutettava valmiustoimenpiteitä, joilla voidaan tukea kontaktien jäljitystä. Näin autetaan varmistamaan vapaa liikkuvuus kaikkialla EU:ssa. c)Seuranta Kansanterveyttä olisi seurattava seuraavien parametrien perusteella: voimakkuus ja maantieteellinen levinneisyys, viruskannan muutokset molekyylityypityksen avulla, sairaalaperäiset epidemiat, muutokset riskiryhmissä, mukaan lukien yhteydet ympäristöaltistukseen, hengitystieoireyhtymät, ikäryhmittäinen väestön immuniteetti, tilanne hoitolaitoksissa ja vaikutus terveydenhuoltojärjestelmiin. Näin on voitava tunnistaa tartuntapesäkkeet varhaisessa vaiheessa. Sen vuoksi jäsenvaltioiden on jaettava standardoituja ja ajantasaisia epidemiologisia tietoja alueellisella tasolla, myös tietoja sairaalahoidossa olevista ja tehohoitopaikkojen käyttöasteesta. Tällaisten tietojen keruulla, myös digitaalisella epidemiologialla käyttämällä perustana sosiaalisen median analysointia, autetaan jäljittämään pandemiaa ja mahdollistetaan taudin leviämisen täsmällinen mallintaminen. Toiminta-alue: Testaus, kontaktien jäljittäminen ja kansanterveyden seuranta Aikataulu ØTehdään skenaarioon perustuvia kansallisia stressitestejä kontaktien jäljitysjärjestelmille, testauskapasiteetille ja testauksen käyttöönotolle (jäsenvaltiot) Kun paikallisia epidemioita tunnistetaan ja ne todennäköisesti etenevät, näitä stressitestejä olisi tehtävä paikallistasolla tiettyjen skenaarioiden pohjalta, kuten ”superlevittäjinä” toimivat tapahtumat ja epidemiat kohdennetuilla aloilla, kuten teurastamoissa, oppilaitoksissa ja hoivakodeissa, ja niitä voidaan myöhemmin laajentaa muille toiminta-aloille. Tämän jälkeen on jaettava saatuja kokemuksia ja hyviä käytäntöjä. Heinäkuu–syyskuu Testaus ØVarmistetaan tarvittava testauskapasiteetti kysynnän suunnittelun ja t&k-toimien avulla (jäsenvaltiot ja Euroopan komissio) Näin helpotetaan kapasiteetin lisäämiskykyä tarvittaessa. Käynnissä ØTehdään terveysturvakomitean kautta EU:n tason sopimus yhteisistä testausstrategioista ja -menetelmistä (Euroopan komissio ja jäsenvaltiot) Terveysturvakomiteassa pyritään sopimukseen kirjallisen vahvistuksen kautta. Heinäkuu–syyskuu Kontaktien jäljitys ØOtetaan käyttöön yhteentoimivat kontaktien jäljityssovellukset (jäsenvaltiot, Euroopan komissio ja ECDC) Seurataan jäsenvaltioille annettuja ohjeita yhteentoimivuudesta ja asianmukaisten ratkaisujen kehittämisestä sovellusten rajatylittävää yhteentoimivuutta varten; kehitetään jatkuvasti varhaisvaroitus- ja reagointijärjestelmää tietojen vaihtamisen helpottamiseksi Heinäkuu–syyskuu ØKehitetään EU:n mekanismeja yhteistä digitalisoitua matkustajalomaketta varten kaikilla liikennesektoreilla (esim. EU Healthy Gateways -yhteistoimi EU:n lentoturvallisuusviraston EASAn tuella) Käynnissä Kansanterveyden valvonta ØAnnetaan ohjeita erityisiä epidemiatutkimuksia varten, esim. sairaalaympäristössä, mahdollisissa ”superlevittäjätapahtumissa” (esim. massakokoontumiset) ja muissa erityisissä ammattiympäristöissä (ECDC) Näin voidaan ymmärtää ja seurata paremmin epidemiologisen tilanteen kehittymistä. Elokuu ØToteutetaan jäteveden näytteenottokampanja, arvioidaan tulokset ja liitetään ne epidemiologisiin tietoihin (Euroopan komissio ja jäsenvaltiot) Tarkoituksena on jäljittää viruksen esiintymistä yhdyskuntajätevesissä. Käynnissä ØVahvistetaan väestöpohjaista perusterveydenhuollon ja sairaalahoidon sentinelliseurantajärjestelmää (ECDC ja jäsenvaltiot) ECDC tekee yhteistyötä jäsenvaltioiden kanssa ja antaa ohjeita hyvistä käytännöistä, joilla voidaan vahvistaa nykyisiä järjestelmiä seurannan tukemiseksi kansallisella tasolla. Heinäkuu–syyskuu ØAnnetaan teknistä tukea seroprevalenssitutkimusten suunnitteluun ja tekemiseen ja niiden tulosten analysoimiseen, jotta parannetaan vertailukelpoisuutta EU:n tasolla (ECDC, Euroopan komissio ja jäsenvaltiot) Heinäkuu–syyskuu ØVarmistetaan kliinisten, epidemiologisten ja virologisten tietojen jakaminen EU:n laajuisesti EU:n covid-19-dataportaalin kautta (Euroopan komissio, ECDC ja jäsenvaltiot) Käynnissä ØLuodaan EU:n laajuinen rekisteri epidemiologisten riskien estämiseksi ja vähentämiseksi, mukaan lukien terveyteen vaikuttavat ympäristötekijät (Euroopan komissio) Tällä täydennetään muita portaaleja ja varmistetaan covid-19-tietoja sisältävien dataportaalien avoimet käyttömahdollisuudet ja yhteentoimivuus. Lokakuu 2.Lääketieteelliset vastatoimet: sisämarkkinoiden moitteeton toiminta ja henkilönsuojainten, lääkkeiden ja lääkinnällisten laitteiden saatavuus Koronaviruskriisi on vaikuttanut kielteisesti kolmansien maiden kanssa käytävään kauppaan, tavaroiden vapaaseen liikkuvuuteen EU:ssa ja sisämarkkinoiden moitteettomaan toimintaan. Etenkin henkilönsuojainten, lääkkeiden ja lääkinnällisten laitteiden saatavuudesta oli suuri puute kaikkialla EU:ssa pandemian alkuaikoina. Kriisin syventyessä globaalit toimitusketjut eivät kyenneet selviytymään kasvavasta kysynnästä. Epidemiasta tuolloin pahiten kärsineillä alueilla esiintyi tuotantohäiriöitä. Pulaa pahensivat vielä viranomaisten asettamat vientikiellot niin jäsenvaltioissa kuin kolmansissa maissa sekä tavaroiden kansainväliseen kuljetukseen liittyvät ongelmat, vaatimustenmukaisuuden arvioinnissa esiintyneet pullonkaulat sekä vaatimustenvastaisten, vaarallisten ja väärennettyjen tuotteiden yleisyys. Kävi selvästi ilmi, että maailmanlaajuinen kilpailu tarvikkeista kävi kalliiksi, ja joidenkin tuotteiden laatu oli heikko. Myös EU:n tasolla koordinoitu solidaarisuus EU:n pelastuspalvelumekanismin kautta vaikeutui tai viivästyi, koska kaikki maat kärsivät samojen tuotteiden pulasta samaan aikaan. Lisäksi kaupalliset rahtimarkkinat häiriintyivät ja kuljetusvaihtoehdot muuttuivat epävarmoiksi. Haasteiden ratkaisemiseksi otettiin käyttöön erilaisia toimenpiteitä. Näihin kuuluvat esimerkiksi teollisuustuotannon muuntaminen, puutteiden seuranta Euroopan lääkeviraston kanssa, teollisuuden aloitteiden tukeminen välttämättömien lääkkeiden tuotannon ja toimitusten optimoimiseksi, vientiluvat, toiminta kolmansien maiden kanssa ja vapaasti saatavilla olevat standardit. Lisäksi komissio käynnisti yhteisiä hankintoja, muodosti varmuusvarastoja (rescEU), tiivisti markkinavalvonta- ja turvallisuusviranomaisten yhteistyötä ja valvontaa, jotta sisämarkkinoilla tarjotaan vain turvallisia suojaimia, ja Euroopan standardointikomitealta (CEN) pyydettiin uusia ohjeita muista kuin lääketieteellisistä kasvomaskeista. Lisäksi komissio hyväksyi ohjeet vientirajoituksista ja lääkkeiden optimaalisesta ja järkevästä tarjonnasta lääkepulan välttämiseksi covid-19-epidemian aikana ja pyrki aktiivisesti poistamaan kansallisia vientirajoituksia ja muita lääkinnällisten laitteiden ja lääkkeiden vapaan liikkuvuuden esteitä. Komissio hyväksyi myös päätöksen, jolla annetaan koronaviruspandemiasta kärsiville jäsenvaltioille lupa suspendoida väliaikaisesti suojalaitteiden, testaussarjojen ja lääkinnällisten laitteiden, kuten hengityslaitteiden, tullit ja arvonlisävero. Tämä on parantanut lääkäreiden, hoitajien ja potilaiden kipeästi tarvitsemien lääketieteellisten laitteiden saatavuutta. Varmistaakseen tavaroiden vapaan liikkuvuuden EU:ssa komissio on pyrkinyt aktiivisesti poistamaan kansallisia vientirajoituksia. Sisämarkkinasääntöjen täytäntöönpanon valvontaa käsittelevä työryhmä alkoi kokoontua, ja sen välittömänä tavoitteena oli puuttua tavaroiden, myös lääketieteellisten tarvikkeiden, vapaata liikkuvuutta koskeviin rajoituksiin. Sisämarkkinoiden eheyden suojeleminen yhtenä elpymisen kannalta keskeisenä vahvuutena on yksi komission prioriteeteista. Komissio kyseenalaistaa jatkossakin tavaroiden, etenkin lääketieteellisten laitteiden ja lääkkeiden, vapaan liikkuvuuden perusteettomat esteet. Tässä se hyödyntää kaikkia käytettävissä olevia välineitä, myös rikkomismenettelyä. Komissio muistuttaa, että jäsenvaltioilla on velvollisuus ilmoittaa kansallisten teknisten määräysten ehdotuksista ennen niiden hyväksymistä, jotta komissio ja muut jäsenvaltiot voisivat reagoida niihin. Tarpeen vaatiessa – jos esimerkiksi esteet lisääntyvät äkillisesti, kuten koronaviruskriisin aikana tapahtui – sisämarkkinasääntöjen täytäntöönpanon valvontaa käsittelevää työryhmää olisi hyödynnettävä kiireellisenä mekanismina, joka koordinoi asianmukaisia toimia. Hätätilanteen tukivälineen (ESI) ”liikkuvuuspaketin” täytäntöönpanosta saadut kokemukset voivat toimia perustana kehitettäessä koordinoituja EU:n ratkaisuja globaalin ja alueellisen rahtikuljetuskapasiteetin mahdollisiin tuleviin vähennyksiin. Komissio perusti myös terveydenhuollon laitteiden ja tarvikkeiden selvityskeskuksen, joka toimii foorumina covid-19-epidemiaan liittyvien keskeisten terveydenhuollon laitteiden ja tarvikkeiden kysyntään ja tarjontaan liittyvälle jäsenvaltioiden tiedonvaihdolle ja arvioinnille. Sillä myös seurataan ja autetaan parantamaan EU:n teollisuuden kapasiteettia. Kysyntää ja tarjontaa koskevien tietojen keruuta varten perustettiin verkkoalusta, jolla helpotetaan kysynnän ja tarjonnan kohtaamista terveydenhuollon laitteita tarvitsevien jäsenvaltioiden ja niitä tarjoavien yritysten välillä. Parannuksista huolimatta ei ole merkkejä siitä, että terveydenhuollon laitepula olisi täysin ratkaistu. EDCD ja Yhteinen tutkimuskeskus tukevat ennusteiden tekemistä ja mallintamista.

Lisätoimia kuitenkin tarvitaan, jotta voidaan valmistautua tapausten mahdolliseen kasvuun tulevaisuudessa. Jäsenvaltioita pyydetään laatimaan pikaisesti selkeä yleiskatsaus tarvitsemistaan terveydenhuollon tarvikkeista, kansallisesta tuotantokapasiteetista sekä välttämättömien laitteiden varastoista. EU:n tasolla on käynnissä hankintatoimia sen varmistamiseksi, että saatavilla on henkilönsuojaimia, hengityslaitteita, laboratoriolaitteita sekä kriittisiä tehohoidossa tarvittavia lääkkeitä (ks. liite) samoin kuin hoitokeinoja, kun ne saavat myyntiluvan Euroopan lääkevirastolta. Myös mahdollisesti toimivien rokotteiden tuotantoa ja käyttöönottoa tuetaan. Mittavilla EU:n hankintapuitesopimuksilla tuetaan jäsenvaltioiden valmiustoimia. Jäsenvaltioita kannustetaan hyödyntämään mahdollisuutta ostaa terveydenhuollon laitteita nykyisten sopimusten mukaisesti. On myös tärkeää varmistaa, että käytössä on toimenpiteitä, joilla varmistetaan, että kriittisellä sosiaalisen tuen hoitosektorilla, joka tarjoaa välttämättömiä palveluja vanhuksille ja vammaisille, on riittävästi henkilönsuojaimia. Jäsenvaltioita kehotetaan myös kartoittamaan mahdollisuuksia joustavaan tuotantokapasiteettiin ja tuotannon muuntamiseen alueellaan. Komissio on valmiina tukemaan jäsenvaltioita teollisen muuntamisen toteuttamisessa ja joustavaa tuotantokapasiteettia koskevien suunnitelmien laatimisessa. Lisäksi tutkimusta ja innovointia suunnataan lääketieteellisten vastatoimien kehittämiseen sekä sellaisen näyttöpohjan tarjoamiseen, jonka ansiosta voidaan kehittää ja laatia tarvittavia yhteisiä standardeja välttämättömille tuotteille (esim. diagnostiset testit, terveysdata, tuotteiden hyväksyntä, innovatiivisten ratkaisujen yhteiset hankinnat ja kliinisten ohjeiden kehittäminen). Tätä toimintaa on pidettävä yllä ja koordinoitava, ja sitä voidaan myös tukea varmistamalla, että asianomaiset eurooppalaiset tutkimusorganisaatiot pysyvät toiminnassa, jos uusia epidemioita ilmenee. Pysyvä ratkaisu kriisiin saadaan todennäköisesti aikaan kehittämällä ja ottamalla käyttöön tehokas ja turvallinen rokote virusta vastaan, kuten tuotiin esiin 17. kesäkuuta 2020 annetussa tiedonannossa EU:n strategiasta covid-19-rokotteiden kehittämiseksi. Euroopan komissio käy asiasta parhaillaan neuvotteluja jäsenvaltioiden puolesta rokotevalmistajien kanssa, jotta voitaisiin tehdä ennakkohankintasopimuksia. Tämä on ratkaisevan tärkeää, jotta talous- ja yhteiskuntaelämä voivat palautua normaaliksi kaikkialla Euroopassa ja maailmassa. Toiminta-alue: henkilönsuojainten, lääkkeiden ja lääkinnällisten laitteiden tarjonta Aikataulu ØSäilytetään tavaroiden ja etenkin terveydenhuollon välttämättömien tarvikkeiden vapaa liikkuvuus EU:ssa (jäsenvaltiot ja Euroopan komissio) Käynnissä ØEU:n rokotestrategian täytäntöönpano (hätätilanteen tukiväline ESI, Euroopan komissio ja jäsenvaltiot) Komissio tekee jäsenvaltioiden puolesta yksittäisten rokotevalmistajien kanssa sopimuksia, joihin sisältyy oikeus ostaa ennakkohankintasopimuksilla taattuja rokotteita. Käynnissä ØLaaditaan yleiskatsaus terveydenhuollon tarvikkeita koskevista tarpeista, kansallisesta tuotantokapasiteetista sekä välttämättömien laitteiden varastoista, kartoitetaan joustava tuotantokapasiteetti / muuntamismahdollisuudet (jäsenvaltiot) Heinäkuu–syyskuu ØJärjestetään hyvien toimintatapojen vaihto jäsenvaltioiden välillä tuotantolinjojen käyttötarkoituksen muuttamisesta, mukauttamisesta ja laajentamisesta terveydenhuollon tarvikkeiden tuotantoa varten (Euroopan komissio) Syyskuu–lokakuu ØVarmistetaan tällä hetkellä kliinisissä tutkimuksissa olevien covid-19-hoitomenetelmien saatavuus lääkeyritysten kanssa tehtävillä hankintasopimuksilla (Euroopan komissio) Heinäkuu–syyskuu ØTuetaan EU:n tasolla koordinoitua lähestymistapaa laajamittaisten koronavirukseen liittyvien kliinisten tutkimusten suunnitteluun ja toteutukseen Euroopassa (Euroopan komissio ja jäsenvaltiot) Käynnissä ØVaihdetaan tietoja komission ja jäsenvaltioiden välillä kansallisista hankintamenettelyistä ja pullonkauloista (jäsenvaltiot ja Euroopan komissio) Käynnissä ØTuetaan tarvittavien terveydenhuollon laitteiden ja tarvikkeiden tasapuolista saatavuutta ja käyttöönottoa: -yhteisiä hankintoja koskevat voimassa olevat sopimukset (henkilönsuojaimet, hengityslaitteet, laboratoriolaitteet, tehohoitoyksiköissä käytettävät lääkkeet) (jäsenvaltiot) -uudet yhteishankinnat (Euroopan komissio) -Hätätilaan liittyvät komission hankinnat jäsenvaltioita varten (hätätilanteen tukiväline ESI) -EU:n varmuusvarastot (rescEU) ja unionin kattavat käyttöönottosuunnitelmat -Terveydenhuollon tarvikkeiden toimittaminen EU:hun (ESI-väline) Käynnissä ØSeurataan terveydenhuollon laitteiden ja tarvikkeiden sekä niiden keskeisten ainesosien ja komponenttien saatavuutta ja varaudutaan niiden pulaan (Euroopan komissio, Euroopan lääkevirasto ja jäsenvaltiot) ØLisätään markkinoille saatettavia tuotteita koskevaan sertifiointiin ja vaatimustenmukaisuuden arviointiin liittyviä valmiuksia ja nopeutetaan niitä siten, että samalla varmistetaan kuitenkin turvallisuus, tarkkuus ja EU-vaatimusten noudattaminen (jäsenvaltiot) Käynnissä ØHyödynnetään täysimääräisesti jäsenvaltioissa olemassa olevia välineitä, kuten yhteishankintasopimusta, välttämättömien lääkinnällisten laitteiden hankintaan ja varastointiin ja varmistetaan koordinoidut kansalliset varastointialoitteet (jäsenvaltiot) Heinäkuu–syyskuu ØTulli- ja markkinavalvontaviranomaiset varmistavat, että EU:n markkinoille pääsee vain vaatimustenmukaisia lääketieteellisiä laitteita ja henkilönsuojaimia (yhteiset toimet jäsenvaltioiden kanssa) Käynnissä ØOhjeet uudelleen käytettävistä lääketieteellisistä laitteista ja henkilönsuojaimista (ECDC) Heinäkuu 3.Terveydenhuollon puskurikapasiteetti Koronaviruspandemia on vaikuttanut voimakkaasti terveydenhuollon työntekijöihin, jotka ovat hoitaneet koronaviruspotilaita, usein erittäin stressaavissa olosuhteissa pitkiäkin aikoja. Heillä on suurempi riski saada tartunta, koska he altistuvat enemmän virukselle mutta myös siksi, että heidän on usein työskenneltävä ympäristössä, jossa ei ole riittävästi asianmukaisia henkilönsuojaimia. Koronaviruspotilaiden hoidossa oli yleisesti pulaa tehohoitoyksikköjen kapasiteetista ja erikoistuneista terveydenhuollon työntekijöistä. Suurimmassa osassa EU:ta kansalliset ratkaisut tehohoitopaikkojen pulaan osoittautuivat toimiviksi. Yksi keskeisistä opetuksista oli kuitenkin se, että vaikka fyysistä infrastruktuuria voitiin laajentaa, eniten tarvetta oli terveydenhuollon työntekijöistä, joilla on valmiudet toimia tehohoitoyksiköissä. Joissakin tapauksissa töihin kutsuttiin terveydenhuollon varahenkilöitä ja lääketieteen opiskelijoita, joille annettiin tarvittaessa pikakoulutusta. Komissio tuki myös lääkäreiden eurooppalaista verkostoa, jonka kautta terveydenhuollon ammattihenkilöt voivat vaihtaa tietoja ja parantaa koronaviruspotilaiden hoitoa. Tämä resurssien uudelleenkohdentaminen tapahtui kuitenkin joissakin tapauksissa muista sairauksista kärsivien potilaiden hoidon kustannuksella. Valtioiden rajat ylittävä tuki: terveydenhuoltohenkilöstö ja potilaiden siirto Epidemia vaikutti aluksi joihinkin alueisiin Euroopassa merkittävästi enemmän kuin joihinkin toisiin. Joissakin tapauksissa paikallinen kapasiteetti oli ylikuormittunut, ja tätä autettiin valtioiden rajat ylittävällä tuella lähettämällä erikoistunutta terveydenhuoltohenkilöstöä sekä siirtämällä koronaviruspotilaita. Esimerkiksi EU:n pelastuspalvelumekanismin yhteisrahoituksen avulla Romania ja Norja lähettivät lääkäreitä ja sairaanhoitajia Pohjois-Italiaan ja kuusi jäsenvaltiota osallistui koronaviruspotilaiden siirtämiseen toiseen maahan. Alustavien kokemusten perusteella olisi laadittava kansallisia strategioita, joilla voidaan maksimoida terveydenhuoltojärjestelmien toimintakyky. Joissakin tapauksissa naapurimailta ja EU:n jäsenvaltioilta saatava tuki on kuitenkin välttämätöntä. Komissio on voimistanut solidaarisuusmekanismia myöntämällä ESI-rahoitusta ja panemalla täytäntöön erityismekanismeja potilaiden ja hoitotiimien rajatylittävien siirtojen tukemiseksi. Terveydenhuollon puskurikapasiteetin nopean käyttöönoton ylläpitäminen – terveydenhuollon muita aloja laiminlyömättä – on olennaisen tärkeää. On myös tärkeää varmistaa, että tilanteissa, joissa pula on kriittinen, hoidon priorisointi (tai potilasluokittelu) tehdään tiukasti lääketieteellisiin kriteereihin perustuvan ohjeistuksen pohjalta. Niiden kokemusten perusteella, joita on saatu potilaiden siirtämisestä valtioiden rajojen yli ja terveydenhuollon henkilöstön lisätarpeesta kansallisissa ylikuormitustapauksissa, komissio on jo ottanut käyttöön hätätilanteen tukivälineestä rahoitustukea, jota voidaan myöntää hoitohenkilöstön ja potilaiden siirtämiseen jäsenvaltioiden välillä. Lisäksi EU:n pelastuspalvelumekanismista koordinoidaan hoitotiimien ja laitteiden kiireellisiä toimituksia apua pyytäneisiin maihin. Toiminta-alue: Terveydenhuollon puskurikapasiteetti Aikataulu ØRahoitetaan ja organisoidaan hoitohenkilöstön ja -tiimien siirtoja EU:hun ja jäsenvaltioiden välillä ja potilaiden siirtoja jäsenvaltioiden välillä ja kolmansiin maihin (ESI – Euroopan komissio) Käynnissä ØOhjeet sairaalatilan optimoimiseksi, mukaan lukien kliinisesti parantuneiden mutta edelleen covid-19-positiivisten potilaiden eristämisen purkamiseksi ja kotiuttamiseksi (ECDC) Heinäkuu ØPerustetaan lääkäreiden eurooppalainen internetverkosto ja kehitetään koronavirusta koskevia koulutusmoduuleja terveydenhuollon ammattihenkilöille (myös virtuaaliakatemian kautta) yhteistyössä eurooppalaisten liittojen, kuten tehohoitolääketieteen eurooppalaisen järjestön, kanssa (jäsenvaltiot, ECDC, Euroopan komissio) Tähän sisältyy käytännön koulutusta ja tiedotusta, esimerkiksi henkilönsuojainten pukemisesta ja riisumisesta, ja sitä voidaan laajentaa tehohoidon koulutusmoduuleihin. Käynnissä 4.Muut kuin lääkinnälliset vastatoimet Jäsenvaltioissa ja kolmansissa maissa on otettu käyttöön joukko muita kuin lääkinnällisiä vastatoimia, jollaisia ovat esimerkiksi liikkumisrajoitukset, lähikontaktien välttäminen, kasvosuojusten käyttö julkisilla paikoilla sekä rajatarkastukset. Nämä toimet ovat usein olleet tarpeen viruksen leviämisen hidastamiseksi, ja niillä on säästetty kymmeniä tuhansia ihmishenkiä, mutta niistä on aiheutunut suuria sosiaalisia ja taloudellisia kustannuksia. Liikkumisen rajoittaminen ja esimerkiksi julkisten tilojen sulkeminen ovat aiheuttaneet häiriöitä ja ennennäkemättömiä kielteisiä sosiaalisia ja taloudellisia vaikutuksia EU:n yhteiskunnille (esim. rajatyöntekijöiden pääsy työpaikalle, perheenjäsenten erottaminen, koulutuksen ja lastenhoidon saanti, toiminnan pysähtyminen ja häiriöt useilla talouden aloilla ja eristäytyneisyyden kaltaiset sosiaaliset vaikutukset) ja talouksille häiritsemällä sisämarkkinoiden toimintaa. Ne ovat myös vaikuttaneet kielteisesti tavaroiden sisämarkkinoihin rajoittamalla vapaata liikkuvuutta ja aiheuttamalla häiriöitä tuotantoketjuihin kaikkialla EU:ssa ja sen ulkopuolella. Niillä on ollut vakavia seurauksia myös EU:n sisäiselle vapaalle liikkuvuudelle ja Schengen-alueen toiminnalle ja yhtenäisyydelle. Lisäksi teknologian käytön räjähdysmäinen lisääntyminen päivittäisessä toiminnassa esimerkiksi viestinnässä, tiedon hankinnassa, ostosten tekemisessä, työskentelyssä ja oppimisessa aiheutti haasteita niille, joilla on vähäiset mahdollisuudet tai ei lainkaan mahdollisuuksia käyttää tieto- ja viestintätekniikkaa. Näiden taloudellisten ja sosiaalisten vaikutusten vuoksi on yleisen edun mukaista välttää laajamittaisia sulkutoimia uusien epidemioiden tapauksessa ja käsitellä vaikutuksia eri sektoreilla, esimerkiksi liikenne- ja matkailualalla. Tilanne olisi ratkaistava pikemminkin kohdennetuilla ja paikallisilla ei-lääkinnällisillä vastatoimilla, joiden tukena on tutkimustietoa ja näyttöä. Yhdistettyjen ja anonymisoitujen liikkuvuustietojen avulla voidaan arvioida tällaisten toimenpiteiden vaikuttavuutta. Näin kerättyjen tietojen perusteella voidaan laatia skenaario mahdollisten uusien epidemioiden kehittymisestä ja käyttöön otettavista muista kuin lääkinnällisistä vastatoimista. Työpaikkojen turvallisuuden varmistaminen on olennaisen tärkeää työskentelyn ja taloudellisen toiminnan jatkuvuuden kannalta samoin kuin lastenhoitopalvelujen ja opetuksen tarjoaminen lapsille, jotta vanhemmilla on mahdollisuus työ- ja yksityiselämän tasapainottamiseen. Käyttöön olisi otettava työterveyttä ja -turvallisuutta koskeviin EU:n sääntöihin perustuvia ehkäisy- ja suojatoimenpiteitä ja erityisohjeita, jotta suojataan työntekijöiden terveyttä ja estetään viruksen leviäminen työpaikoilla. Keskeisen tärkeää on myös, että työnantaja tekee lainsäädäntöön perustuvan velvoitteensa mukaisesti päivitetyn riskinarvioinnin ja toteuttaa ennaltaehkäisevät toimenpiteet, jotka on mukautettu muuttuvaan tilanteeseen.

Jatkossa on vältettävä tehottomien rajoitusten ja EU:n sisärajatarkastusten käyttöön ottamista uudelleen. Toimenpiteitä, jotka rajoittavat henkilöiden tai tavaroiden liikkumista EU:ssa, olisi käytettävä vain tilanteissa, joissa se on ehdottoman välttämätöntä. Tällaisten rajoittavien toimenpiteiden olisi oltava koordinoituja sekä oikeasuhteisia ja syrjimättömiä suhteessa kansanterveyteen kohdistuviin riskeihin. Tilapäistä rajavalvontaa voidaan käyttää ainoastaan poikkeuksellisissa olosuhteissa tilanteissa, jotka vaikuttavat vakavasti yleiseen järjestykseen tai sisäiseen turvallisuuteen, ja viimeisenä mahdollisena keinona. Tilapäinen rajavalvonta saisi kestää vain niin kauan kuin poikkeukselliset olosuhteet kestävät. Jäsenvaltioiden alueiden sisäisiin rajoituksiin ei välttämättä tarvitse liittyä matkustusrajoituksia ja sisärajatarkastuksia. Jos rajatarkastuksia kuitenkin otetaan käyttöön, ensin olisi kuultava muita jäsenvaltioita käyttämällä olemassa olevia kanavia ja noudattamalla voimassa olevia sääntöjä, ja tavaroiden, kriittisissä ammateissa työskentelevien ja olennaisten kuljetusalan työntekijöiden vapaa liikkuvuus olisi turvattava kaikkina aikoina. Vihreät rajanylityskaistat sekä rajaturvallisuustoimenpiteitä, ilmarahtia, työntekijöiden vapaata liikkuvuutta ja miehistön vaihtoa koskevat suuntaviivat olisi pantava viipymättä täytäntöön. Sisämarkkinasääntöjen täytäntöönpanon valvontaa käsittelevä työryhmä seuraa edelleen tavaroiden vapaan liikkuvuuden perusteettomia esteitä ja puuttuu niihin. Matkustajaliikenteen jatkuvuuden kannalta liikennepalveluja ja matkustajien oikeuksia koskevat suuntaviivat ovat edelleen merkityksellisiä, ja niitä olisi sovellettava epidemiologisen tilanteen mukaan. EU:hun suuntautuvaa muuta kuin välttämätöntä matkustamista koskevia rajoituksia arvioidaan koko ajan. On olennaisen tärkeää, että EU:hun suuntautuvan matkustuksen rajoitusten asteittainen poistaminen tehdään koordinoidusti EU:n jäsenvaltioiden välillä. Toiminta-alue: Muut kuin lääkinnälliset vastatoimet Aikataulu ØNopea tiedonvaihto jäsenvaltioiden välillä toimenpiteiden vaikuttavuudesta ja niiden mahdollisesta käyttöönotosta uudelleen epidemian uusiessa Yhteinen tutkimuskeskus JRC pitää yllä verkkosivustoa ja tietokantaa, johon dataa voidaan syöttää, ja JRC ja ECDC täydentävät sitä jäsenvaltioilta saatavilla tiedoilla ja sitä voidaan käyttää mallintamiseen, riskinarviointiin ja jäsenvaltioiden tilanteen seuraamiseen. Heinäkuu–syyskuu ØEU:n käsikirja koronavirusepidemiaan liittyvistä muista kuin lääkinnällisistä vastatoimista (ECDC ja JRC) Kootaan yhteen hyviä toimintatapoja ja tieteellisiä ohjeita, joiden perustana on käytetty mallintamisen tuloksia, avustamaan jäsenvaltioita kansanterveyttä koskevien toimenpiteiden (myös massakokoontumiset) kalibroinnissa eri parametrien, kriteerien ja laukaisevien tekijöiden perusteella. Elokuu ØJaetaan tietoja ja hyviä toimintatapoja, jotka liittyvät sisä- ja ulkorajojen ylityksiin, jotta voitaisiin rajoittaa henkilöiden ja tavaroiden vapaaseen liikkuvuuteen kohdistuvia negatiivisia vaikutuksia (Euroopan komissio ja jäsenvaltiot) Käynnissä 5.Riskialtteimpien ryhmien tukeminen Jotkin ryhmät ovat alttiimpia virukselle kuin toiset. Tämä koskee kolmea ryhmää: 1) lääketieteellisesti riskialttiit, kuten iäkkäät ja sellaiset, joilla on muita terveysongelmia (esim. korkea verenpaine, diabetes, ylipaino), 2) sosiaalisesti marginalisoituneet, kuten ne, jotka asuvat tai työskentelevät tietynlaisissa fyysisissä ympäristöissä, joissa henkilötiheys on suuri ja lähikontaktin välttäminen on vaikeaa, tai joilla on käytettävissä vain vähän varoja suojatoimenpiteitä varten (kuten köyhyydessä elävät), ja 3) sellaisissa ammateissa työskentelevät, joissa ollaan lähikontaktissa vahvistettuihin tai epäiltyihin covid-19-tautitapauksiin. Noin puolet kaikista kuolleista joissakin jäsenvaltioissa oli vanhuksia, etenkin vanhusten hoivakodeissa. Lisäksi koronaviruskriisi on tuonut esiin ja pahentanut olemassa olevaa eriarvoisuutta, koska se on iskenyt yhteiskunnan marginalisoituneisiin yhteisöihin kohtuuttomasti. Esimerkiksi perheväkivalta on lisääntynyt. Uudet epidemiat eivät saisi johtaa sosioekonomisten erojen lisääntymiseen yhteiskunnassa. Näiden eri ryhmien moninaisuus huomioon ottaen terveyden suojelemiseen tarkoitetut toimenpiteet on räätälöitävä kunkin ryhmän mukaan, koska niillä kaikilla on eri tarpeet ja vaatimukset. Huomioon on otettava myös mielenterveyden tukemiseen liittyvät tarpeet ja esimerkiksi eristäytymiseen ja yksinäisyyteen puuttuminen. Erityisolot vaativat erityistoimenpiteitä. Terveydenhuollon työntekijöiden, pitkäaikaishoidon työntekijöiden ja muiden etulinjan työntekijöiden sekä riskialtteimpien ryhmien ja ympäristöjen, kuten hoitolaitosten, tilannetta on seurattava jatkuvasti ja asianmukaisesti säännöllisillä testeillä, jotta vältetään viruksen leviäminen näissä ympäristöissä. Lisäksi epidemiat teurastamojen, kaivosten ja tiettyjen ilmastoitujen tilojen kaltaisissa ympäristöissä edellyttävät välitöntä epidemian valvontavalmiuksien käyttöönottoa, jotta ne pysyvät paikallisina. Erityishuomiota on kiinnitettävä myös siirto- ja kausityöntekijöiden yhteisöihin. Toiminta-alue: Tuki riskialtteimmille ryhmille Aikataulu ØSuunnitellaan ja toteutetaan erityisiä suureen tiheyteen ja matalaan kynnykseen perustuvia testausstrategioita riskialtteimpia ryhmiä ja ympäristöjä varten (jäsenvaltiot ja ECDC) Heinäkuu–elokuu ØJaetaan hyviä toimintatapoja, joilla tuetaan koronavirustartuntojen estämistä sekä testausta ja hoitoa sosiaalisesti marginalisoituneissa ja lääketieteellisesti riskialtteimmissa ryhmissä ja ympäristöissä (Euroopan komissio ja ECDC) Heinäkuu–syyskuu ØJaetaan hyviä toimintatapoja ja tarjotaan mielenterveys- ja psykososiaalista tukea koronavirustartunnoille alttiille ryhmille (Euroopan komissio ja jäsenvaltiot) Heinäkuu–syyskuu ØTarjotaan erityistä verkkokoulutusta etulinjan työntekijöille, jotka työskentelevät riskialtteimpien ryhmien kanssa (ECDC) Heinäkuu–syyskuu 6.Pienennetään kausi-influenssan aiheuttamaa kuormitusta Kausi-influenssa kuormittaa terveydenhuoltojärjestelmiä joka vuosi. Samanaikainen kausi-influenssa- ja koronavirusepidemia kuormittaisi terveydenhuoltojärjestelmiä merkittävästi. Sen vuoksi on ryhdyttävä välittömästi pohtimaan toimia, joilla vähennettäisiin kausi-influenssasta aiheutuvaa kuormitusta, esimerkiksi lisäämällä seurantaa, testausta, rokotteiden saatavuutta ja erotusdiagnoosien tekemistä. Toiminta-alue: Kausi-influenssan lieventäminen Aikataulu ØLaajennetaan influenssarokotteen kattavuutta: rokotuskampanjoiden aikaistettu käynnistäminen ja kohderyhmien laajentaminen (jäsenvaltiot) Jäsenvaltioiden olisi harkittava rokotuskampanjoiden aikaistettua käynnistämistä ja kohderyhmien laajentamista. Heinäkuu–syyskuu ØVarmistetaan influenssarokotteiden kansalliset lisähankinnat (esim. ylimääräinen tuotanto) (jäsenvaltiot) Heinäkuu–syyskuu ØAnnetaan rokotusinfrastruktuuria koskevia tieteellisiä ohjeita kausi-influenssaa varten koronavirusepidemia huomioon ottaen (ECDC) Heinäkuu ØValmistellaan mukautettuja rokoteinfrastruktuureja kausi-influenssaa varten koronavirusepidemia huomioon ottaen (esim. katetaan mahdollisesti suurempi kausi-influenssarokotteen tarve) (jäsenvaltiot) Heinäkuu–syyskuu ØJaetaan hyviä toimintatapoja kansallisissa influenssarokotusohjelmissa (Euroopan komissio ja ECDC) Tähän voi sisältyä mukautettuja suunnitelmia, jotka koskevat kausi-influenssarokotuksia koskevien suunnitelmien mukauttamista koronavirusepidemian tapauksessa, kysynnän ennakointia väestön parissa ja rokotusten varmistamista eristystilanteessa. Heinäkuu–syyskuu ØLisätään rokotusten kattavuutta työpaikoilla toteutettavilla kohdennetuilla tiedotuskampanjoilla (EU-OSHA) Syyskuu–lokakuu ØOhjeet influenssan ja covid-19:n erotusdiagnoosin ja hallinnan kliinistä hoitoa ja hoito-ohjelmaa varten (ECDC) Heinäkuu III.PÄÄTELMÄ EU:n on varmistettava, että se on valmiina mahdollisiin uusiin koronavirustapauksiin. Tämä edellyttää lyhyellä aikavälillä tiiviisti koordinoituja toimia, jotta voidaan vahvistaa keskeisiä valmius- ja vastatoimia. Tapausten varhainen havaitseminen ja nopea reagointi leviämisen estämiseksi yhdistettynä erityistoimenpiteisiin riskialtteimpien ryhmien suojaamiseksi ovat tällä hetkellä paras tapa välttää laajamittaisten rajoitusten, kuten sulkutoimien, käyttöönotto uudelleen. Tässä tiedonannossa esitetään tarvittavat toimet, jotka perustuvat jäsenvaltioiden, komission ja EU-virastojen käynnissä oleviin toimiin. Näitä toimia olisi tuettava vankalla näytöllä ja laajoilla viestintätoimilla. Uusien tapausten estäminen riippuu suurelta osin yksittäisten ihmisten käyttäytymisestä ja kansanterveyssuositusten noudattamisesta. On pysyteltävä valppaana, jotta voidaan varmistaa yksilöllisten perusvarotoimien pitäminen voimassa koko ajan. Tämä puolestaan riippuu siitä, miten hyvin ihmiset hyväksyvät ja ymmärtävät näiden toimenpiteiden perustelut ja merkityksen. Yhteiskunnallisen hyväksynnän seuraaminen ja varhainen huolenaiheisiin puuttuminen on ratkaisevaa tulevan kehityksen määrittelemisessä. Näissä viestintätoimissa on myös reagoitava järjestelmällisesti ja välittömästi virheellisiin tietoihin koronaviruspandemiasta, ja olisi toteutettava lisätoimia, joilla parannetaan keskeisten terveysinfrastruktuurien sietokykyä kyberuhkia kohtaan. Jos jäsenvaltiot ottavat uudelleen käyttöön hätätoimenpiteitä, ne olisi suunniteltava maltillisesti ja rajoitetusti niin, että ne eivät heikennä oikeusvaltiota ja parlamentaarista demokratiaa. Virus ei pysähdy EU:n rajoille, minkä vuoksi EU ja sen jäsenvaltiot antavat yli 36 miljardia euroa hätäapua, humanitaarista apua ja pitkäaikaista tukea sitä tarvitseville kolmansille maille. EU on myös perustanut humanitaarisen ilmasillan, jonka avulla pidetään yllä humanitaaristen ja hätäaputyöntekijöiden ja tarvikkeiden keskeisiä kuljetusyhteyksiä. Toimien koordinointia muiden maailmanlaajuisten toimijoiden, muun muassa YK:n ja WHO:n, kanssa olisi jatkettava, jotta varmistetaan vaadittava kansainvälinen reagointi tähän globaaliin terveysuhkaan, myös koronavirusrokotteen tasapuolinen saatavuus. Samalla olisi toteutettava toimia, joilla puututaan kriisin sosioekonomisiin vaikutuksiin, jotka uhkaavat tehdä tyhjäksi kestävän kehityksen tavoitteissa saavutetun edistyksen. Olisi myös investoitava kumppanimaiden selviytymiskykyyn, etenkin vahvistamalla terveydenhuoltojärjestelmiä, ja tuettava näin globaalia elpymistä. Tämä on ainoa tapa saada pandemiakriisi pysäytettyä EU:ssa ja koko maailmassa. Nyt on kiinnitettävä huomiota enemmän kuin koskaan aiemmin kausi-influenssan 2020/2021 vaikutusten vähentämiseen, ja on otettava käyttöön siihen liittyviä toimia. Koronavirusepidemian ja samanaikaisen influenssakauden yhteisvaikutukset voisivat koetella terveydenhuoltojärjestelmien rajoja.