Komission kertomus neuvostolle, Euroopan parlamentille ja alueiden komitealle - Euroopan kulttuuripääkaupunki tapahtuman 2007 (Luxemburg ja Sibiu) ja 2008 (Liverpool ja Stavanger) jälkiarviointi /* KOM/2009/0689 lopull. */





[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO | Bryssel 22.12.2009 KOM(2009)689 lopullinen KOMISSION KERTOMUS NEUVOSTOLLE, EUROOPAN PARLAMENTILLE JA ALUEIDEN KOMITEALLE Euroopan kulttuuripääkaupunki -tapahtuman 2007 (Luxemburg ja Sibiu) ja 2008 (Liverpool ja Stavanger) jälkiarviointi KOMISSION KERTOMUS NEUVOSTOLLE, EUROOPAN PARLAMENTILLE JA ALUEIDEN KOMITEALLE Euroopan kulttuuripääkaupunki -tapahtuman 2007 (Luxemburg ja Sibiu) ja 2008 (Liverpool ja Stavanger) jälkiarviointi (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) JOHDANTO Tämä kertomus esitetään Euroopan kulttuuripääkaupunki -tapahtumaa koskevasta yhteisön toiminnasta vuosina 2007–2019 24. toukokuuta 2006 tehdyn päätöksen N:o 1622/2006/EY[1] 12 artiklan mukaisesti. Kyseisessä artiklassa säädetään seuraavaa: ”Vuosittain komissio varmistaa edellisen vuoden Euroopan kulttuuripääkaupunki -tapahtuman tulosten ulkoisen ja riippumattoman arvioinnin tässä päätöksessä säädettyjen toiminnan tavoitteiden ja perusteiden mukaisesti. Komissio toimittaa tätä arviointia koskevan kertomuksen Euroopan parlamentille, neuvostolle ja alueiden komitealle Euroopan kulttuuripääkaupunki -tapahtumaa seuraavan vuoden loppuun mennessä.” Vuosien 2007 ja 2008 arviointimenettelyt on yhdistetty; vuodesta 2009 lähtien arvioinnit tehdään kuitenkin vuosittain. Komissio esittää tässä kertomuksessa kantansa niihin keskeisiin päätelmiin ja suosituksiin, jotka vuosien 2007 ja 2008 Euroopan kulttuuripääkaupunkien ulkoisessa arvioinnissa tehdään. Arviointi on saatavissa seuraavassa osoitteessa: http://ec.europa.eu/dgs/education_culture/evalreports/index_en.htm Ulkoisessa arvioinnissa arvioitiin ensin erikseen kyseiset neljä Euroopan kulttuuripääkaupunkia, jäljempänä ’kulttuuripääkaupungit’: Luxemburg (Luxemburg) ja Sibiu (Romania) vuodelta 2007, Liverpool (Yhdistynyt kuningaskunta) ja Stavanger (Norja) vuodelta 2008. Sen jälkeen siinä verrattiin havaintoja ja laadittiin päätelmät, jotka koskevat kaikkia neljää kaupunkia. Havainnot perustuvat kyseisten neljän Euroopan kulttuuripääkaupungin toimittamiin tietoihin, sidosryhmiltä saatuun palautteeseen sekä Euroopan tason toimintalinjoihin ja akateemiseen kirjallisuuteen. YHTEISÖN TOIMINNAN TAUSTA Euroopan kulttuuripääkaupunki -tapahtumaa koskeva yhteisön toiminta Alkuperäinen ”Euroopan kulttuuripääkaupunki” -järjestely käynnistettiin hallitusten välisellä tasolla vuonna 1985[2], ja sitä täydennettiin myöhemmin ”Euroopan kulttuurikuukaudella”[3]. Näiden toimien pohjalta perustettiin päätöksellä N:o 1419/1999/EY[4] Euroopan kulttuuripääkaupunki -tapahtumaa koskeva yhteisön toiminta vuosiksi 2005–2019, jäljempänä ’yhteisön toiminta’. Jäsenvaltioille laadittiin aikajärjestys, jonka mukaisesti niillä oli oikeus isännöidä tapahtumaa kunakin vuonna. Euroopan maat, jotka eivät ole jäsenvaltioita, voivat nekin esittää hakemuksen ilman ennalta määrättyä aikajärjestystä. Päätös N:o 1419/1999/EY korvattiin myöhemmin päätöksellä N:o 1622/2006/EY[5], jolla on tarkennettu yhteisön toiminnan tavoitteita, muutettu nimeämis- ja seurantamenettelyä vuoden 2013 nimityksestä eteenpäin ja lopetettu muiden kuin jäsenvaltioiden kaupunkien mahdollisuus hakea nimitystä. Sillä otettiin käyttöön Euroopan tason perusteet sisältävä kaksivaiheinen kansallinen kilpailu ja seurantakokoukset nimeämisen jälkeen, kun taas edellisessä päätöksessä annettiin jäsenvaltioiden päättää menettelystä kaupunkien valitsemiseksi ilman jälkiseurantaa. Vuosien 2007 ja 2008 osalta ehdotetut kaupungit toimittivat hakemuksensa ja kulttuuriohjelmansa kyseiseksi vuodeksi eurooppalaiselle valintalautakunnalle, joka suositteli niiden nimeämistä komissiolle. Komissio antoi vuorostaan suosituksen ministerineuvostolle, joka nimesi virallisesti Euroopan kulttuuripääkaupungit. Ottaen huomioon Euroopan kulttuuripääkaupunkien toteutuksen vaatima aika – valmistelu alkaa kuusi vuotta ennen varsinaista kulttuuripääkaupunkivuotta – vuoden 2006 päätöksessä on jatkettu vuoden 1999 päätöksen soveltamista vuosien 2007, 2008 ja 2009 Euroopan kulttuuripääkaupunkeihin, ja se sisältää siirtymäsäännöksiä vuosien 2010–2012 tapahtumia varten. EU:n rahoitustukea myönnetään EU:n Kulttuuri-ohjelmasta. Vuosina 2007–2013 rahoitusta myönnetään enintään 1,5 miljoonaa euroa vuosittain kutakin Euroopan kulttuuripääkaupunkia kohti[6]. Vuosien 2007 ja 2008 osalta rahoitustuen muotona oli avustuksena myönnetty osarahoitus hankkeisiin, jotka kattoivat osan Euroopan kulttuuripääkaupunkien kulttuuriohjelmista. Euroopan kulttuuripääkaupungit 2007–2008 Euroopan kulttuuripääkaupungit vuosiksi 2007 ja 2008 valittiin siis vuoden 1999 päätöksessä vahvistettujen valintamenettelyjen mukaisesti. Luxemburgilla oli oikeus isännöidä Euroopan kulttuuripääkaupunki -tapahtumaa vuonna 2007 ja Yhdistyneellä kuningaskunnalla vuonna 2008. Luxemburg ehdotti nimettäväksi Luxemburgin kaupungin ja sitä ympäröivän suuralueen (”Grande Région”), ja Yhdistynyt kuningaskunta ehdotti Liverpoolia kansallisen kilpailun jälkeen. Lisäksi Romania (ei vielä jäsenvaltio vuonna 2004) ehdotti Sibiun kaupunkia vuodeksi 2007 ja Norja Stavangeria vuodeksi 2008. Valintamenettely tapahtui vuosina 2003–2004. Eurooppalainen valintalautakunta antoi raportin, jossa suositeltiin Luxemburgin ja Sibiun nimeämistä vuodeksi 2007 ja Liverpoolin ja Stavangerin nimeämistä vuodeksi 2008 ja esitettiin samalla suosituksia ehdotettujen tavoitteiden saavuttamiseksi paremmin. Vuonna 2004 ministerineuvosto myönsi nimityksen virallisesti hakijakaupungeille komission suosituksesta. ULKOINEN ARVIOINTI Arvioinnin sisältö Ecotec Research and Consulting on saanut komissiolta tehtäväksi suorittaa vuosien 2007 ja 2008 Euroopan kulttuuripääkaupunki -tapahtumien ulkoisen arvioinnin[7]. Arvioinnin tarkoituksena oli tarkastella näiden neljän Euroopan kulttuuripääkaupungin merkityksellisyyttä, vaikuttavuutta, tehokkuutta ja kestävyyttä tämän yhteisön toiminnan tavoitteisiin nähden ja Euroopan kulttuuripääkaupunkien itse hakemuksissaan ja toteutusvaiheessa asettamiin tavoitteisiin nähden. Ulkoiseen arviointiin liitettiin kunkin Euroopan kulttuuripääkaupungin raportit, ja siinä esitettiin päätelmiä ja suosituksia siitä, miten tämän yhteisön toiminnan toteutusta voitaisiin parantaa. Ottaen huomioon, että kukin kaupunki on kulttuuripääkaupunki vain vuoden, näitä kaupunkeja koskevat päätelmät ja suositukset esitettiin saatujen kokemusten pohjalta, jotta autettaisiin tulevia Euroopan kulttuuripääkaupunkeja niiden toteutustyössä. Menetelmät Kyseiset neljä Euroopan kulttuuripääkaupunkia arvioitiin kukin erikseen, ja arvioinnissa hyödynnettiin osaksi näiden kulttuuripääkaupunkien itse tilaamia arviointeja. Tietoja kerättiin kahdella tasolla: pieni määrä tietoja kerättiin EU-tasolla ja laajempia tietoja kulttuuripääkaupungeilta itseltään. Keskeisiä lähteitä olivat seuraavat: Euroopan tason toimintalinjat ja akateeminen kirjallisuus; alkuperäiset Euroopan kulttuuripääkaupunkien hakemukset, Euroopan kulttuuripääkaupunkien tilaamat tutkimukset ja raportit, tapahtumaohjelmat, markkinointimateriaali ja verkkosivustot; Euroopan kulttuuripääkaupunkien toimittamat määrälliset tiedot toimista, tuotoksista ja tuloksista; kunkin Euroopan kulttuuripääkaupungin johtoryhmien haastattelut; kunkin Euroopan kulttuuripääkaupungin keskeisten sidosryhmien puhelinhaastattelu; vierailut kuhunkin kaupunkiin. Vertailevassa katsauksessa ja meta-arvioinnissa tarkasteltiin päätelmiä, jotka koskivat kaikkia neljää Euroopan kulttuuripääkaupunkia, vertailtiin eri toimintatapoja ja varmistettiin tutkimuksen laatu. Euroopan kulttuuripääkaupunki -toimintaa yleisemmin koskevat päätelmät tehtiin kaikista neljästä Euroopan kulttuuripääkaupungista saadun näytön ja päätelmien pohjalta. Arvioijan havainnot Yhteisön toiminnan merkitys Arvioinnissa katsottiin, että tämän yhteisön toiminnan toteutus oli ollut merkityksellinen EY:n perustamissopimuksen 151 artiklassa tarkoitetulla tavalla: kulttuuritoiminnan kehittämiseen ja eurooppalaisen ulottuvuuden edistämiseen kulttuurissa ja kulttuurin kautta liittyvät tavoitteet ovat näkyneet vahvasti tässä yhteisön toiminnassa. Lisäksi arvioinnin havainnoista ilmenee, että Euroopan kulttuuripääkaupunkeina olleet kaupungit ovat vuosien kuluessa omaksuneet kolmannenkin laajan tavoitteen, jonka arvioijat ovat määritelleet yhteiskunnallisen ja taloudellisen kehityksen tukemiseksi kulttuurin kautta, vaikkei tällaista tavoitetta nimenomaisesti mainitakaan perustamissopimuksen 151 artiklassa. Vuoden 1999 päätöksen johdanto-osassa otettiin ensimmäisen kerran käyttöön nimenomainen viittaus kulttuurin ja matkailun kehittymiseen ja väestön laajaan liikkeelle saamiseen. Näitä viittauksia vahvistettiin vuoden 2006 päätöksessä sisällyttämällä siihen nimenomaiset perusteet, jotka koskevat kansalaisten osallistumisen edistämistä sekä pitkäaikaista kehitystä. Monet Euroopan kulttuuripääkaupungit ovat menneet pidemmälle asettamalla nimenomaisia yhteiskunnallisia, taloudellisia tai matkailuun liittyviä tavoitteita. Tällaisten tavoitteiden sisällyttäminen Euroopan kulttuuripääkaupunki -toimintaan on sekä muokannut että heijastanut laajempia kulttuuripolitiikan suuntauksia. Kyseisten tavoitteiden merkityksen kasvuun on kuitenkin liittynyt myös keskustelu tasapainosta sen välillä, olisiko kulttuuria tuettava sen itseisarvon vuoksi vai keinona saavuttaa konkreettista ja mitattavissa olevaa tuottoa investoinneille. Vuosien 2007 ja 2008 Euroopan kulttuuripääkaupunkien merkityksellisyys Arvioinnissa tarkasteltiin kaupunkien motivaatiota tulla Euroopan kulttuuripääkaupungiksi ja niiden tavoitteiden merkityksellisyyttä tämän yhteisön toiminnan ja 151 artiklan tavoitteiden suhteen. Kaikki neljä Euroopan kulttuuripääkaupunkia tukivat toimillaan vahvasti vähintään yhtä kolmesta erityistavoitteesta, jotka olivat kulttuuritoiminnan kehittäminen, eurooppalaisen ulottuvuuden edistäminen kulttuurissa ja kulttuurin kautta sekä yhteiskunnallinen ja taloudellinen kehitys kulttuurin kautta, ja osoittivat tukevansa jossain määrin kaikkia niistä. Vaikka kaikki neljä Euroopan kulttuuripääkaupunkia tukivat toimillaan kulttuuritoiminnan kehittämistä koskevaa tavoitetta, tämä näkyi selvimmin Stavangerin kohdalla. Kolmessa muussa Euroopan kulttuuripääkaupungissa tämä nähtiin muiden kattavien tavoitteiden kautta, jotka olivat rajat ylittävän alueen rakentaminen (Luxemburg ja suuralue), kaupungin kansainvälisen profiilin kohottaminen (Sibiu) ja kaupunkialueen elvyttäminen ja osallisuuden edistäminen (Liverpool). Kaikilla neljällä Euroopan kulttuuripääkaupungilla oli merkitystä eurooppalaisen ulottuvuuden edistämiseen kulttuurissa ja kulttuurin kautta liittyvän tavoitteen kannalta pääasiassa niiden omien tavoitteiden kautta, joilla pyrittiin edistämään yhteistyötä muiden jäsenvaltioiden kulttuurialan toimijoiden, taiteilijoiden ja kaupunkien kanssa. Kaikki neljä Euroopan kulttuuripääkaupunkia liittyivät myös tavoitteeseen, jonka aiheena on taloudellinen kehitys kulttuurin kautta, pääasiassa siten, että ne käyttivät Euroopan kulttuuripääkaupunki -tapahtumaa kaupungin (Luxemburgin kohdalla suuralueen) imagon parantamiseen. Ne liittyivät myös tavoitteeseen, joka koskee yhteiskunnallista kehitystä kulttuurin kautta, koska ne laajensivat mahdollisuuksia päästä osalliseksi kulttuuritoiminnasta. Hallintotavan tehokkuus Euroopan kulttuuripääkaupunkien hallintotavan tehokkuutta tarkasteltiin sitäkin, mukaan luettuina niiden organisaatiomallit, kulttuuritoimien ja -tapahtumien valinta- ja toteutusmenettelyt, viestintä ja mainonta ja varainhankinta. Kaikilla neljällä Euroopan kulttuuripääkaupungilla oli vaikeuksia tehokkaiden hallintojärjestelyjen toteuttamisessa erityisesti kehitysvaiheessa. Vaikeudet liittyivät ensisijaisesti haastavaan tehtävään, joka oli organisaatiorakenteen perustaminen ja sellaisen tiimin rakentaminen, jolla oli soveltuvat taidot kulttuuriohjelman toteuttamiseksi. Kussakin tapauksessa tämä edellytti laajempaa taitovalikoimaa ja siten erilaista rakennetta tiimiltä, joka oli laatinut menestyksekkään hakemuksen, vaikkakin useimmat keskeiset henkilöt pidettiin tiimissä. Merkittäviä kysymyksiä olivat seuraavat: tarve tasapainottaa taiteelliset ja poliittiset etunäkökohdat ja varmistaa, että jo olemassa olevat sidosryhmät ottivat myönteisesti vastaan kaikki uudet toteutusjärjestelyt yhteistyökumppaneina; oikeanlaisen yhdistelmän löytäminen jo toimessa olevan ja tehtävään tilapäisesti siirrettävän henkilöstön sekä uusien osaajien välillä. Kukin Euroopan kulttuuripääkaupunki perusti lopulta tehokkaan hallintorakenteen, kuten valtaosa sidosryhmistä totesi. Vuosilta 2007 ja 2008 saadut kokemukset osoittavat, että uusi ja riippumaton rakenne on yleensä suositeltava; sellainen rakenne, joka on räätälöity huolellisesti heijastamaan kaupungin poliittista ja kulttuuritaustaa ja yleisemmin koko maata. Toinen tärkeä oppi vuosilta 2007 ja 2008 on ollut Euroopan kulttuuripääkaupunkien itse tilaamien arviointien merkitys. Euroopan kulttuuripääkaupunkien mekanismien tehokkuus EU-tasolla Keskeinen tarkastelun kohde oli Euroopan komission hoitamien valinta-, seuranta- ja rahoitusmenettelyjen tehokkuus. Vaikka kaikki neljä Euroopan kulttuuripääkaupunkia ilmaisivat laajaa tyytyväisyyttä eurooppalaisen valintalautakunnan toimintatapaan, on liian aikaista tehdä vahvoja päätelmiä kyseisen menettelyn tehokkuudesta, vaikuttavuudesta ja puolueettomuudesta, koska näiden kaupunkien tapauksessa paneelin edellytettiin ainoastaan esittävän näkemyksen kunkin tarjouksen absoluuttisista ansioista eikä ansioista suhteessa kilpaileviin nimityksiin, koska niitä ei ollut. Vuoden 1999 päätökseen ei sisältynyt seurantavaihetta. Kolme näistä neljästä kaupungista on kuitenkin pääasiassa sitä mieltä, että se olisi ollut hyödyllinen. Se olisi näet voinut auttaa tuomaan esiin mahdollisia ongelmia ja antanut mahdollisuuden korjaaviin toimiin aiemmassa vaiheessa. Komission toimet verkostoitumisen edistämiseksi aiempien, nykyisten ja tulevien Euroopan kulttuuripääkaupunkien välillä saivat kannatusta kaikilta neljältä Euroopan kulttuuripääkaupungilta. Yksittäiselle Euroopan kulttuuripääkaupungille myönnettävän 1,5 miljoonan euron EU-rahoituksen perusteet olivat selvät, eivätkä hallinnolliset menettelyt eronneet juurikaan muista EU-ohjelmista. Kukin Euroopan kulttuuripääkaupunki sai eri hankkeisiin tarkoitettua rahoitusta EU:n Kulttuuri-ohjelmasta. EU-rahoitus muodosti hyvin vaatimattoman osan kunkin Euroopan kulttuuripääkaupungin kulttuuriohjelmaan käytetyistä kokonaismenoista. Kun otetaan huomioon EU:n budjetista myönnetyn tuen määrä, Euroopan kulttuuripääkaupunki -nimityksellä on erittäin tehokas vipuvaikutus. Euroopan kulttuuripääkaupunki -tapahtuma saa aikaan suurta kiinnostusta ehdokaskaupungeilta ja huomattavia investointeja kulttuuriohjelmiin ja kaupunkeihin yleisemmin, ja se saa hyvin näkyvyyttä tiedotusvälineissä ja yleisön keskuudessa. Tuskinpa mikään muu toimintamekanismi olisi saavuttanut samaa vaikutusta samalla EU-rahoituksella ja panostuksella. On kuitenkin seurattava, alkavatko ”tuotot” pienentyä tulevina vuosina ja tarvitaanko muunlaisia toimintamekanismeja, vaikka ne perustettaisiinkin moniin Euroopan kulttuuripääkaupunki -tapahtuman taustalla oleviin konsepteihin ja tähän mennessä saatuihin kokemuksiin. Tehokkuus kulttuuritoimien kehittämisessä Arvioinnissa tarkasteltiin kunkin Euroopan kulttuuripääkaupungin tehokkuutta sen kulttuuriohjelman toteuttamisessa ja sen vaikutusta kaupungin pitempiaikaiseen kehitykseen kulttuurin alalla. Kullakin Euroopan kulttuuripääkaupunki -alueella on toteutettu laajempi kulttuuriohjelma kuin ilman Euroopan kulttuuripääkaupunki -nimitystä olisi tehty. Monia aidosti innovatiivisia hankkeita ja uusia toimeksiantoja on toteutettu laajalla kulttuurimuotojen rintamalla. Kulttuuritoimien yleisöt ovat olleet yleisesti paljon suurempia kuin Euroopan kulttuuripääkaupunki -tapahtumaa edeltävinä vuosina, ja siellä missä asiasta on näyttöä, yleisökin on ilmeisesti ollut hyvin tyytyväinen. Kunkin kaupungin kulttuuriympäristö on nyt elinvoimaisempi ja aiempaa paremmin tunnettu kansallisesti ja kansainvälisesti. Jokaisessa kulttuuriohjelmassa on esiintynyt monia tunnettuja ulko- ja kotimaisia taiteilijoita, mutta myös merkittävä määrä paikallisia kulttuurialan toimijoita on saanut tukea kussakin tapauksessa. Kohonneen profiilin ja lisääntyneiden kontaktien lisäksi yksi tärkeimmistä kaikkien neljän Euroopan kulttuuripääkaupungin mainitsemista hyödyistä on alan toimijoiden vahvempi ammattimaisuus ja toimintakyky. Monissa tapauksissa pelkästään tiiviimpi työskentely kulttuurilaitosten ja viranomaisten kanssa on antanut mahdollisuuden merkittävämmän tuen tarjontaan kuin muuten olisi tapahtunut. Esimerkiksi julkisen rahoituksen lisäämiseen on tyypillisesti liittynyt käytännön apu, jonka ansiosta pienemmät organisaatiot ovat voineet tehdä sopimuksia ja käyttää saamansa avustuksen tuloksellisemmin. Kaiken kaikkiaan kukin Euroopan kulttuuripääkaupunki ja siten myös tämä yhteisön toiminta yleisemmin saavuttivat tavoitteensa, jotka liittyivät kulttuuritoimien kehittämiseen kulttuuripääkaupunkivuoden aikana. Tietenkään kaikki kulttuuriohjelmien osiot eivät onnistuneet täysin, ja jotkin sidosryhmät olivat pettyneitä (kuten jotkin kulttuurilaitokset, joille Euroopan kulttuuripääkaupunki -titteli tarjosi vain vähän lisäarvoa), jotkin paikalliset taiteilijat katsoivat, että ulkomaisia taiteilijoita painotettiin kohtuuttomasti, eikä joidenkin paikallisten kulttuurialan toimijoiden odotuksia rahallisesta ja muusta tuesta voitu täyttää. Tämä yhteisön toiminta on kuitenkin tarjonnut mahdollisuuden toteuttaa laajoja kulttuuriohjelmia, jotka sisältävät monia kiintoisia ja innovatiivisia hankkeita. Tehokkuus eurooppalaisen ulottuvuuden edistämisessä kulttuurissa ja kulttuurin kautta Vuoden 1999 päätöksessä ei esitetä ”eurooppalaisen ulottuvuuden” täsmällistä määritelmää, ja vuoden 2006 päätöksessä esitetyt ”eurooppalaisen ulottuvuuden” perusteet jättävät paljon tulkinnanvaraa. Ehkä tästä syystä vuosien 2007 ja 2008 Euroopan kulttuuripääkaupungit tulkitsivat Euroopan kulttuuripääkaupunki -toiminnan eurooppalaista ulottuvuutta hyvin eri tavoin. Arvioinnissa otettiin sen vuoksi huomioon tällainen monimuotoisuus, kun tarkasteltiin kulttuuripääkaupungin tehokkuutta eurooppalaisen ulottuvuuden edistämisessä. Vaikka kaikki neljä Euroopan kulttuuripääkaupunkia toteuttivatkin tehokkaasti monenlaisia toimia, joilla oli eurooppalainen ulottuvuus, kyseisen ulottuvuuden luonne ja toteutuksen vaikuttavuus vaihtelivat: - Kulttuuripääkaupunkinimityksen tuoma näkyvyys auttoi kaikkia neljää kaupunkia lisäämään tehokkaasti matkailua, vaikka tämä olikin tärkeä tavoite vain kahdelle. - Kaikki toteuttivat tehokkaasti yhteistyömenettelyjä, yhteistuotantoja ja vaihtojärjestelyjä, vaikka tämä toiminta olikin laajaa vain Luxemburgissa ja sen suuralueella; muissa Euroopan kulttuuripääkaupungeissa yhteistyö oli sivuosassa pääasialliseen kulttuuriohjelmaan nähden ja tapahtui ensisijaisesti vain toisen samanaikaisen kulttuuripääkaupungin kanssa. - Samalla tavoin kaikki perustivat tehokkaasti kansalliset rajat ylittäviä kumppanuussuhteita muihin kaupunkeihin tai alueisiin, mutta tämä toiminta oli laajaa vain Luxemburgissa ja sen suuralueella. - Kolme kulttuuripääkaupungeista saavutti tehokkaasti tavoitteensa Euroopan tasolla merkittävien taiteilijoiden houkuttelemisesta. - Neljännessä (Luxemburg ja suuralue) tämä ei ollut niin tärkeä tavoite, vaikka monia eurooppalaisia taiteilijoita saatiinkin houkuteltua. - Kaupungissa jo olevaan eurooppalaiseen historiaan, identiteettiin ja perintöön liittyviä toimia toteutettiin laajasti vain Luxemburgissa ja sen suuralueella ja Sibiussa, mutta molemmat olivat toteutuksessaan suhteellisen tehokkaita. - Kaikki Euroopan kulttuuripääkaupungit kiinnittivät vain vähän huomiota eurooppalaisten teemojen ja kysymysten kehittämiseen. Tehokkuus talouteen, kaupunkikehitykseen ja matkailuun liittyvien vaikutusten saavuttamisessa Arvioinnissa todettiin, että kaikki neljä Euroopan kulttuuripääkaupunkia saavuttivat tehokkaasti vaikutuksia, jotka liittyvät taloutta, matkailua ja kaupunkikehitystä koskeviin tavoitteisiin. Matkailu lisääntyi kaikissa neljässä tapauksessa, ja vaikutuksesta paikallistalouteen on näyttöä. Kaikki neljä kulttuuripääkaupunkia joko rahoittivat suoraan kulttuurin perusrakenteita ja kaupunkikehitykseen tehtyjä investointeja tai antoivat niille lisäpontta. Ei kuitenkaan ole selvää, kuinka paljon Euroopan kulttuuripääkaupunki -konsepti voi jatkuvasti vauhdittaa kaupunkialueiden elvyttämistä. Voikin käydä niin, että pyritään palauttamaan Euroopan kulttuuripääkaupunki -toiminnan alkuvuosien puhtaasti kulttuuriin liittyvät tavoitteet tai että konseptia joudutaan tarkastelemaan uudelleen. Tehokkuus yhteiskunnallisen kehityksen tukemisessa kulttuurin kautta Arvioinnissa tarkasteltiin Euroopan kulttuuripääkaupunkien tehokkuutta tämän yhteisön toiminnan yhteiskunnallisen ulottuvuuden suhteen. On näyttöä siitä, että kukin kaupunki toteutti tehokkaasti toimia, joilla pyrittiin saavuttamaan yhteiskunnallisia tavoitteita, muun muassa laajentamaan mahdollisuuksia päästä osalliseksi kulttuuritoiminnasta ja osallistua vapaaehtoistoimintaan (erityisesti Sibiu ja Liverpool). On myös näyttöä kulttuuritapahtumiin ja kulttuuritoimintaan osallistumisen lisääntymisestä, myös kohderyhmien keskuudessa (Luxemburg). Lisäksi on kehitetty monia uusia tapoja näiden ryhmien saamiseksi mukaan, esimerkiksi perustamalla uusia tapahtumapaikkoja, järjestämällä kulttuuritapahtumia eri kaupunginosissa ja luomalla yhteisöllisiä taideprojekteja. Vuosien 2007 ja 2008 kulttuuripääkaupunkien yhteiskunnallinen ulottuvuus on kuitenkin koostunut ensisijaisesti siitä, että on laajennettu mahdollisuuksia päästä osallistumaan kulttuuritoimintaan, eikä niinkään kulttuurisesta osallisuudesta tai sosiaalisesta osallisuudesta itsessään. Jatkettavuus Lopuksi arvioinnissa tarkasteltiin kulttuuripääkaupunkien toimintojen kestävyyttä ja niiden vaikutusta kunkin kaupungin kulttuurialan hallintotapaan ja pitempiaikaiseen kehitykseen. Vaikka kulttuuritoiminta luonnollisesti väheni kulttuuripääkaupunkivuoden jälkeen, on näyttöä siitä, että kaikissa neljässä kulttuuripääkaupungissa on pidetty yllä monia kulttuuripääkaupunkivuoden aikana aloitettuja toimintoja ja joissain tapauksissa viranomaiset ovat jatkaneet rahoitusta. On myös lukuisia esimerkkejä kulttuuripääkaupunkivuoden aikana ensimmäisen kerran järjestetyistä festivaaleista, joiden järjestämistä jatketaan tulevina vuosina. Lisäksi on monia esimerkkejä kulttuurilaitoksista ja itsenäisistä toimijoista, joiden toiminta on vilkkaampaa kuin ennen kulttuuripääkaupunkivuotta, vaikka kaikkia mahdollisuuksia ei olekaan hyödynnetty. Vuosien 2007 ja 2008 kokemuksena oli, että kun kulttuuripääkaupunkivuosi päättyy, sen toteutukseen omistetut toimistot hajotetaan ja osa kerätystä kokemuksesta menetetään. On kuitenkin selvää, että Euroopan kulttuuripääkaupunki -tapahtuma on tuonut mukanaan merkittäviä muutoksia asianomaisten kaupunkien kulttuurialan hallintoon. Sen lisäksi, että suuri osa kokemuksesta säilyy (monet yksittäiset henkilöt jatkavat toimintaa kaupungin kulttuuritoimessa palattuaan aiempien työnantajiensa palvelukseen esimerkiksi kaupunginosahallinnossa tai siirryttyään uusiin tehtäviin esimerkiksi kulttuurilaitoksissa), Euroopan kulttuuripääkaupunki -tapahtuma on myös johtanut uusien työskentelytapojen, uusien kumppanuussuhteiden ja uusien strategioiden käyttöönottoon. Monissa tapauksissa Euroopan kulttuuripääkaupunki -tapahtuma on ollut alkuna uudenlaisille suhteille paikallishallinnon ja kulttuurialan toimijoiden välillä ja nostanut kulttuuria ylemmäs paikallispolitiikan asialistalla. Kaiken kaikkiaan Euroopan kulttuuripääkaupungeissa on tapahtunut merkittäviä muutoksia tavassa, jolla kulttuuritoimintoja tuotetaan, ja ne ovat perustaneet uusia toimintafoorumeja, joita todennäköisesti pidetään yllä myös tulevaisuudessa. Tässä vaiheessa on liian aikaista arvioida talouteen ja matkailuun liittyvien vaikutusten kestävyyttä. Vaikka vuosien 2007 ja 2008 kulttuuripääkaupungeissa matkailu lisääntyi ja kansainvälinen profiili kohosi kulttuuripääkaupunkivuoden aikana, vaarana on, että näiden hyötyjen säilyttäminen on vaikeaa nykyisissä taloudellisissa olosuhteissa – vaikka kulttuuripääkaupungit voivat tietysti houkutella enemmän vierailijoita kuin olisi tapahtunut, jos niitä ei olisi nimetty kulttuuripääkaupungeiksi, ja ne voivat olla paremmassa asemassa saavuttamaan hyötyjä tulevaisuudessa, kun maailmantalous elpyy. ULKOISEN ARVIOINNIN KESKEISET SUOSITUKSET JA KOMISSION KOMMENTIT Komissio on samaa mieltä arvioijan keskeisistä suosituksista, mutta katsoo kuitenkin, että niissä on jonkin verran päällekkäisyyttä, ja esittää sen vuoksi seuraavassa muotoilultaan hieman muutetut suositukset, joissa ei kuitenkaan muuteta suositusten pääsisältöä. Hallintotavan tehokkuus Komission olisi suositeltava, että kaikki Euroopan kulttuuripääkaupungit tilaisivat arvioinnit kulttuuriohjelmiensa ja niihin liittyvien toimintojen vaikutuksista. Euroopan kulttuuripääkaupunkien mekanismien tehokkuus EU-tasolla Tulevissa arvioinneissa olisi tarkasteltava - vuoden 2006 päätöksessä käyttöön otettujen valinta- ja seurantamenettelyjen tehokkuutta, vaikuttavuutta ja puolueettomuutta - Euroopan kulttuuripääkaupunki -brändin jatkuvaa arvoa niin kulttuuripääkaupunkien itsensä kuin laajemman maailman (media, kulttuurialan elimet ja suuri yleisö) näkökulmasta. Siinä tapauksessa, että brändin arvon nähdään kutistuvan, komission olisi selvitettävä vaihtoehtoisia toimintatapoja ja verrattava niiden suhteellisia ansioita Euroopan kulttuuripääkaupunki -tapahtumaan. Tehokkuus talouteen, kaupunkikehitykseen ja matkailuun liittyvien vaikutusten saavuttamisessa ja yhteiskunnallisen kehityksen tukemisessa kulttuurin kautta Euroopan komission olisi jatkossa tarkasteltava, missä määrin Euroopan kulttuuripääkaupunki -konsepti (ja kulttuuri yleisemmin) voi (edelleen) vauhdittaa ja missä määrin sitä olisi käytettävä vauhdittamaan - kaupunkialueiden elvyttämistä ja talouskehitystä, vai olisiko palattava toimintatapaan, jossa on enemmän kyse kulttuurista sinänsä - kaupunkien aitoa yhteiskunnallista uudistamista ja kaikkien kansalaisten tavoittamista sen sijaan, että pelkästään laajennetaan jo olemassa olevien yleisöjen kulttuurimahdollisuuksia - vai olisiko säilytettävä joustavuus kaupunkien kannalta, jotta ne voisivat painottaa toimintasuunnitelmansa itse. KOMISSION PÄÄTELMÄT Komissio on samaa mieltä arvioijan yleisestä arvioinnista ja hyväksyy sen suositukset siten kuin ne on muotoiltu edellä olevassa jaksossa. Komissio on tietoinen siitä, että kunkin Euroopan kulttuuripääkaupungin vahvuutena on sen monimuotoisuus ja kulttuurinen ainutlaatuisuus, ja aikoo varmistaa, että kaupungeilla on riittävästi liikkumavaraa tämän yhteisön toiminnan tavoitteiden toteuttamiseksi (suositus 1). Komissio panee merkille, että useimmilla Euroopan kulttuuripääkaupungeilla on jo arviointijärjestelyt, jotka kattavat kokonaan tai osittain niiden kulttuuriohjelman, ja aikoo suositella kattavia arviointeja paikallistasolla (suositus 2). Jotta edistettäisiin hyvien käytänteiden levittämistä, komissio on tukenut ryhmää, jossa Liverpoolin vuonna 2008 laatimaa kattavaa arviointimallia mukautetaan edelleen vastaamaan tulevien Euroopan kulttuuripääkaupunkien tarpeita.[8] Komissio tarkastelee tarkemmin myös sitä, miten Euroopan kulttuuripääkaupungit käyttävät ja voivat käyttää rakennerahastoja.[9] Komissio panee tyytyväisenä merkille, että vuoden 2006 päätöksessä käyttöön otetut uudet valinta-, seuranta- ja rahoitusmenettelyt johtavat jo arvioinnin tuloksissa suositeltuun suuntaan. Komissio varmistaa, että nämä uudet järjestelyt arvioidaan aikanaan asianmukaisesti[10]. Komissio on hyvin tietoinen Euroopan kulttuuripääkaupunki -brändistä: se tarjoaa opastusta sen käytöstä Euroopan kulttuuripääkaupungiksi haluaville ehdokaskaupungeille tarkoitettujen ohjeiden[11] avulla ja seuraa jatkossakin brändin käyttöä ja sen arvoa. Komissio edistää hyvien käytänteiden vaihtoa ja tuo esiin Euroopan kulttuuripääkaupunki -tapahtuman kokemuksia kulttuurin kautta tapahtuvan kaupunkikehityksen ”laboratoriona”. Mitä tulee siihen luontaiseen jännitteeseen, joka liittyy kulttuurin välineelliseen käyttöön yhteiskunnallisissa ja taloudellisissa tarkoituksissa ja kulttuurin itseisarvoon Euroopan kansalaisille, komissio on vakuuttunut siitä, että menestyksekkäät Euroopan kulttuuripääkaupungit tarjoavat hyviä esimerkkejä tavoista, joilla voidaan sovittaa yhteen taiteellinen laatu ja sosioekonominen kehitys (suositus 3). [1] EUVL L 304, 3.11.2006. [2] ”Euroopan kulttuuripääkaupunki” -nimike luotiin edistämään Euroopan kansalaisten lähentymistä. Ks. kulttuuriasioista vastaavien ministerien päätöslauselma ”Euroopan kulttuuripääkaupunki” -tapahtuman järjestämisestä vuosittain, 13.6.1985, http://eur-ex.europa.eu/Notice.do?mode=dbl&lang=en&lng1=en,en&lng2=da,de,el,en,es,fr,it,nl,&val=117538:cs&page=1&hwords= [3] Neuvostossa 18. toukokuuta 1992 kokoontuneiden kulttuuriministerien päätelmät Euroopan kulttuuripääkaupunkien valinnasta vuoden 1996 jälkeen sekä ”kulttuurikuukaudesta”, http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=CELEX:41992X0616:EN:HTML [4] Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1419/1999/EY, tehty 25 päivänä toukokuuta 1999, Euroopan kulttuuripääkaupunki -tapahtumaa koskevasta yhteisön toiminnasta vuosina 2005–2019 (EYVL L 166, 1.7.1999, s. 1). Päätöstä muutettu päätöksellä N:o 649/2005/EY (EUVL L 117, 4.5.2005, s. 20), http://www.europa.eu/eur-lex/pri/en/oj/dat/1999/l_166/l_16619990701en00010005.pdf http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/site/fi/oj/2005/l_117/l_11720050504fi00200021.pdf [5] Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1622/2006/EY, tehty 24 päivänä lokakuuta 2006, Euroopan kulttuuripääkaupunki -tapahtumaa koskevasta yhteisön toiminnasta vuosina 2007–2019 (EUVL L 304, 3.11.2006, s. 1), http://eur-lex.europa.eu/JOHtml.do?uri=OJ:L:2006:304:SOM:FI:HTML [6] Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1855/2006/EY, tehty 12 päivänä joulukuuta 2006, Kulttuuri-ohjelman perustamisesta (2007–2013) (EUVL L 372, 27.12.2006, s. 1), ks. toimintalohko 1.3. [7] Palveluhankintoja koskeva puitesopimus nro EAC/03/06 arvioinnista, arviointiin liittyvistä palveluista ja vaikutustenarvioinnin tukemisesta. [8] http://www.liv.ac.uk/impacts08/ [9] Study on the contribution of culture to local and regional economic development as part of European regional policy (tutkimus kulttuurin panoksesta paikalliseen ja alueelliseen talouskehitykseen osana Euroopan aluepolitiikkaa) http://ec.europa.eu/culture/key-documents/doc537_en.htm [10] Vuoden 2010 Euroopan kulttuuripääkaupunki -tapahtuman seurantamenettelyjen ja Melina Mercouri -palkinnon osalta sekä vuoden 2013 Euroopan kulttuuripääkaupunki -tapahtuma koko valintamenettelyn osalta, kuten vuoden 2006 päätöksessä säädetään. [11] http://ec.europa.eu/culture/our-programmes-and-actions/doc629_en.htm