FI Euroopan unionin virallinen lehti C 267/1

9. JA 10. KESÄKUUTA 2010 PIDETTY 85. TÄYSISTUNTO

Alueiden komitean päätöslauselma aiheesta ”Parempi välineistö Eurooppa 2020 -strategian toimeenpanoa varten: jäsenvaltioiden ja unionin talous- ja työllisyyspolitiikkojen yhdennetyt suuntaviivat”

(2010/C 267/01)

ALUEIDEN KOMITEA

1. kannattaa ehdotusta vähentää talous- ja työllisyyspolitiikan laajojen suuntaviivojen kokonaismäärää ja koota ne yhteen Eurooppa 2020 -strategian mukaiseen johdonmukaiseen asiakirjaan.

2. tiedostaa, että vaikka nämä suuntaviivat on osoitettu jäsenvaltioille, on Eurooppa 2020 -strategia toteutettava kumppaneina alue- ja paikallisviranomaisten kanssa. Alue- ja paikallisviranomaisilla on sekä toimivaltaa että valmiuksia suuntaviivojen kattamilla aloilla, ja toissijaisuusperiaatteen nojalla ne tarvitaan kansallisten uudistusohjelmien laatimiseen ja toteuttamiseen sekä strategiaa koskevaan yleiseen viestintään.

3. pyytää Euroopan komissiota ja Eurooppa-neuvostoa kunnioittamaan ja tukemaan alhaalta ylös suuntautuvaa lähestymistapaa alue- ja paikallisviranomaisten kannalta olennaisilla aloilla sekä Eurooppa 2020 -strategian hallinnointiin ja omaksi kokemiseen liittyvissä kysymyksissä suunnittelemalla strategian lippulaivahankkeet ja kansalliset uudistusohjelmat monitasoisiksi ja joustaviksi. Komitea suhtautuu tässä yhteydessä myönteisesti Euroopan parlamentin hiljattain esittämään toteamukseen siitä, että alue- ja paikallisviranomaiset on tärkeää saada mukaan strategiaan.

4. korostaa, että Eurooppa 2020 -strategian täytäntöönpanossa on otettava asianmukaisesti huomioon Lissabonin sopimuksessa tunnustettu alueellisen yhteenkuuluvuuden tavoite.

5. kehottaa selkeyttämään Eurooppa 2020 -strategiassa ehdotettujen toimien budjettivaikutuksia sen varmistamiseksi, että seuraava rahoituskehys heijastaa täysin strategiassa asetettuja tavoitteita. Selkeyttämishankkeen yhteydessä olisi laadittava myös vaikutustenarviointi EU:n uusista rahoitusvälineistä sekä uudesta EU:n varoja koskevasta järjestelmästä.

JÄSENVALTIOIDEN JA UNIONIN TALOUSPOLITIIKAN LAAJAT SUUNTAVIIVAT

ALUEIDEN KOMITEA

6. kannattaa talouden ja verotuksen asianmukaista koordinointia sekä EU:n tasolla että jäsenvaltioiden välillä niiden ongelmien lieventämiseksi, joiden kanssa julkinen talous painii nykyisen talous-, finanssi- ja sosiaalikriisin vuoksi.

7. suhtautuu myönteisesti EU:n aloitteeseen valvoa tiukemmin jäsenvaltioiden budjettikuria ja tarkistaa rahoitusmarkkinoiden sääntelyä perinpohjaisesti.

8. kannattaa Euroopan parlamentin 10. maaliskuuta 2010 antamassaan päätöslauselmassa komissiolle ja neuvostolle esittämää kehotusta arvioida, missä määrin erilaiset rahasiirtojen verotusvaihtoehdot voivat hyödyttää EU:n talousarviota.

9. kannattaa Mario Montin 9. toukokuuta 2010 puheenjohtaja Barrosolle jättämässä raportissa ”Uusi strategia yhtenäismarkkinoille” (A New Strategy for the Single Market) esittämiä suosituksia, joiden mukaan EU:n verotuksen koordinointia tulisi parantaa verotukseen liittyvien esteiden raivaamiseksi yhtenäismarkkinoilta ja EU:n sisäisen verokilpailun aiheuttaman työvoiman vastaisen vääristymän poistamiseksi.

10. korostaa, että pitkäjänteinen vakaa rahatalous edellyttää vakuuttavia julkisen talouden toimia ja vakaussopimuksen tiukentamista. Sitä voidaan tukea vahvistamalla EU:n kaikkien jäsenvaltioiden ja alueiden pitkän aikavälin kasvunäkymiä. Tähän tarvitaan kestävää kasvua edistävien rakennepolitiikkojen (Eurooppa 2020 -strategia) ja koheesiopolitiikan yhdistelmää, jolle olisi osoitettava riittävästi varoja.

11. kehottaa painottamaan enemmän julkisen talouden laatua ja kestävyyttä, johon tulisi pyrkiä suuntaamalla julkisia investointeja sosiaalisesti ja ympäristön kannalta innovatiivisille aloille.

12. vastustaa voimakkaasti Euroopan komission 12. toukokuuta 2010 antamassa taloushallinnon vahvistamista koskevassa tiedonannossa esitettyä ehdotusta siitä, että koheesiorahaston tukea lykättäisiin liiallisia alijäämiä koskevassa menettelyssä olevien jäsenvaltioiden kohdalla. Ehdotus on syrjivä kolmesta syystä: i) koheesiopolitiikasta tehtäisiin ainoa EU:n politiikka, jossa voidaan soveltaa seuraamuksia, ii) maksujen lykkääminen kohdistuisi epäoikeudenmukaisesti alueisiin ja kuntiin ja iii) se olisi kohtuuton, kun otetaan huomioon, miten epätasaisesti koheesiorahaston varat jakautuvat jäsenvaltioiden kesken.

13. toistaa painokkaasti, että on syytä vahvistaa koheesiopolitiikan roolia ainoana EU:n politiikkana, joka tarjoaa yhdennetyn paikkalähtöisen lähestymistavan kehitykseen, mahdollistaa EU:n painopisteiden ja alueellisten ja paikallisten erityispiirteiden yhdistämisen ja tähtää alueiden välisten ja sisäisten erojen vähentämiseen.

14. katsoo, että kasvun arvioinnin ei tulisi perustua ainoastaan bkt-lukuihin vaan myös kasvun jakaantumiseen sekä luonnonvarojen ehtymistä koskeviin mitattavissa oleviin tavoitteisiin.

15. suhtautuu myönteisesti sellaisten alueellisten tutkimus- ja kehitysstrategioiden kehittämiseen, jotka edistävät yhteistyötä julkisviranomaisten, korkeakoulujen ja yksityissektorin välillä ja luovat näin työpaikkoja sekä lisäävät alueiden ja kuntien kestävää kasvua.

16. palauttaa mieleen, että alue- ja paikallisviranomaisilla on osavastuu ilmastonmuutoksen torjunnasta ja ympäristönsuojelusta. Ne voivat hyötyä merkittävästi tarpeellisesta siirtymisestä vähähiiliseen talouteen, mikäli käyttöön otetaan asianmukainen eurooppalainen kehys, jonka avulla voidaan ennakoida teknologian muutoksia sekä mukauttaa perus- ja ammattikoulutusta ja kannustaa ympäristöä säästävien julkisten hankintojen tekemiseen. Komitea kannattaa tässä yhteydessä kaupunginjohtajien ilmastosopimus -aloitetta ja sen laajentamista koskemaan myös aluetasoa.

17. pitää yrittäjyyden tukemista ratkaisevan tärkeänä muutettaessa luovia ideoita innovatiivisiksi tuotteiksi, palveluiksi ja prosesseiksi, jotka voivat lisätä kasvua, laadukkaita työpaikkoja ja alueellista, taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta. Komitea kannustaa myös alue- ja paikallisviranomaisia parantamaan pk-yritysten toimintaedellytyksiä pk-yrityksiä tukevan aloitteen (Small Business Act) mukaisesti erityisesti hyödyntämällä mahdollisimman hyvin sähköisten viranomaispalveluiden tarjoamat mahdollisuudet. Komitea katsoo tässä yhteydessä lisäksi, että naisyrittäjien tukeminen saattaa olla tärkeää talouden järkevän kasvun aikaansaamiselle, ja kehottaa perustamaan eurooppalaiset puitteet naisten taloudellisen toiminnan kehittämiselle, jotta voidaan vaikuttaa jäsenvaltioissa vallitseviin eroihin, kamppailla lasten köyhyyttä vastaan, helpottaa työ- ja yksityiselämän yhteensovittamista sekä parantaa kasvupotentiaalia ja aluekehitystä pk-yritysten kasvun avulla.

JÄSENVALTIOIDEN TYÖLLISYYSPOLITIIKKOJEN SUUNTAVIIVAT

18. toistaa, että keskeinen asema joustoturvapolitiikkojen toteuttamisessa on työmarkkinaosapuolilla – mukaan lukien alue- ja paikallisviranomaiset –, sillä ne ovat huomattavia työllistäjiä EU:n jäsenvaltioissa ja niillä on usein tärkeä rooli koulutuksen tarjoajina ja työmarkkinoita tukevien toimien toteutuksessa. Alueiden ja kuntien tulisi näin ollen voida osallistua toimintalinjojen muotoiluun alusta alkaen, jotta ne voisivat edistää dynaamisten työmarkkinoiden syntymistä ja kansalaisten työllistymistä.

19. toteaa, että kestävien alueellisten työmarkkinoiden kehittämisen kannalta on ensiarvoisen tärkeää, että julkisia koulutusjärjestelmiä, liikenteen perusrakenteita, lastenhoitopalveluita ja oppilaitoksia suunnitellaan ja rahoitetaan yhdennetysti pitkällä aikavälillä.

20. muistuttaa, että alue- ja paikallisviranomaiset ovat keskeisiä toimijoita koulutuksen laatua ja tarkoituksenmukaisuutta sekä siihen osallistumista koskevien strategisten tavoitteiden saavuttamiseen tähtäävässä prosessissa sekä koulun keskeyttämisen ehkäisemisessä.

21. muistuttaa, että työttömyyden kasvaessa nuorilla on vaikeuksia päästä työmarkkinoille, joten he tarvitsevat selkeämmän kuvan heille tarjolla olevista vaihtoehdoista, jotta voidaan varmistaa sujuva siirtyminen joko koulutuksesta työmarkkinoille tai työpaikkoja luovaksi yrittäjäksi. Komitea odottaa näin ollen, että eurooppalainen nuorisosopimus sisällytetään suuntaviivoihin ja että yrittäjyyttä edistetään aktiivisemmin kouluissa.

22. kehottaa luomaan kohdennettuja toimia talouskriisin vuoksi työttömiksi jääneille ikääntyneille työntekijöille, jotta he saisivat uusia ja entistä paremmin työmahdollisuuksiin sopivia taitoja.

23. korostaa, että ehdotettu kansallisten köyhyysrajojen alapuolella elävien eurooppalaisten määrän vähentäminen 25 prosentilla edellyttää asianmukaisten varojen myöntämistä alue- ja paikallisviranomaisille, joilla on oikeudellinen vastuu aktiivista osallisuutta koskevien politiikkojen laatimisesta, rahoituksesta ja toteutuksesta, sekä ihmisarvoista työtä koskevan suunnitelman edistämisestä. Vuosi 2010 – köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnan teemavuosi – on sopiva ajankohta korostaa näitä tosiasioita ja tilannetta, joka uhkaa heikentyä entisestään nykyisen talous- ja finanssikriisin vuoksi.

24. korostaa, että alue- ja paikallisviranomaiset vastaavat ensisijaisesti kaikkien seuraavien politiikkojen täytäntöönpanosta: yleishyödyllisten ja erityisesti sosiaalipalveluiden tarjoaminen, työmarkkinoille integroiminen, rakennemuutoksiin sopeutuminen sekä sosiaaliseen, taloudelliseen ja kulttuuriseen integroimiseen tähtäävät politiikat. Näin ollen työllisyyspolitiikan suuntaviivojen tulee tarjota asianmukaiset puitteet ja rahoitusvälineet, joiden avulla alue- ja paikallisviranomaiset voivat kantaa tämän vastuunsa.