KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE Vuosikertomus EU:n ja Korean vapaakauppasopimuksen täytäntöönpanosta /* COM/2013/0100 final */





KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE Vuosikertomus EU:n ja Korean vapaakauppasopimuksen täytäntöönpanosta 1. Johdanto EU:n ja Etelä-Korean välistä vapaakauppasopimusta on sovellettu väliaikaisesti heinäkuusta 2011 alkaen[1]. Ensimmäisenä uuden sukupolven vapaakauppasopimuksena sitä luonnehtivat kauaskantoisuus ja kokonaisvaltaisuus. Kyseessä on myös EU:n ensimmäinen Aasian maan kanssa tekemä kauppasopimus. Vapaakauppasopimuksen oltua voimassa vasta hieman yli vuoden on vielä liian varhaista esitellä sen täyttä vaikutusta, sillä tariffitoimenpiteitä ja muita toimenpiteitä koskevien määräysten vapauttaminen sekä palveluihin ja sijoituksiin vaikuttavat toimenpiteet tulevat voimaan vasta pitemmällä aikavälillä. Tulleja on kuitenkin jo poistettu kovalla kädellä, ja myönteiset vaikutukset EU:n vientituotteisiin ovat yltäneet ruohonjuuritasolle asti. Tämän kertomuksen tarkoituksena on täyttää Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden ja Korean tasavallan välisen vapaakauppasopimuksen kahdenvälisen suojalausekkeen täytäntöönpanosta 11 päivänä toukokuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 511/2011[2] mukaiset velvoitteet. Kyseisen asetuksen 13 artiklan 1 kohdan mukaan komission julkaisee vuosittain kertomuksen sopimuksen soveltamisesta ja täytäntöönpanosta. Lisäksi 3 artiklan 3 kohdassa määrätään, että komissio esittää vuosittain seurantakertomuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle ajan tasalle saatetuista tilastoista, jotka koskevat arkaluonteisten alojen tuotteiden tuontia Koreasta. 2. Yleisarvio: kaupan ja tullisäästöjen kehitys Sopimuksen ensimmäisen täytäntöönpanovuoden (heinäkuu 2011 – kesäkuu 2012) aikana kerättyjä tietoja on verrattu edellisten neljän kahdentoista kuukauden jakson (jäljempänä ”viitejakso”) aikana kerättyjen tietojen keskiarvoon. Alla on yhteenveto vertailuun perustuvista päätelmistä. Koska vertailussa käytetyt tiedot on kerätty pitemmältä ajanjaksolta, talouskriisi ei vaikuta tuloksiin. 2.1. Kaupan kehitys EU:n vienti Koreaan kasvoi kaiken kaikkiaan 37 prosentilla. Kokonaan tulleista vapautettujen tuotteiden vienti lisääntyi sopimuksen väliaikaisen soveltamisen aloituspäivämäärästä lähtien enemmän kuin muiden tuotteiden tuonti. Näiden tuotteiden, jotka edustavat 35 prosenttia EU:n tuonnista Koreaan, vienti kasvoi 54 prosentilla (4,4 miljardilla eurolla) heinäkuun 2011 ja kesäkuun 2012 välisenä aikana viitejaksoon nähden. Vertailun vuoksi todettakoon, että samojen kokonaan tulleista vapautettujen tuotteiden vienti muualle maailmaan kasvoi 27 prosentilla. Ero on selkeä verrattuna tuotteisiin, joita etuusjärjestelyt eivät koske. Niiden osuus EU:n viennistä on 18 prosenttia, ja se kasvoi jakson aikana 20 prosentilla. Osittain tulleista vapautettujen tuotteiden, jotka edustavat EU:n viennistä 43 prosenttia, vienti puolestaan kasvoi 35 prosentilla eli 3,9 miljardilla eurolla. Kun verrataan määrää, jolla täysin tulleista vapautettujen tuotteiden vienti Koreaan on kasvanut, samojen tuotteiden viennin niin sanottuun tavanomaiseen kasvuun, ero merkitsee yli kahden miljardin euron lisäystä viennissä. Samalla tuonti Koreasta EU:hun on kasvanut vain nimellisesti (1 prosentilla). EU:n nykyisellä taloustilanteella on selvästi ollut kielteinen vaikutus Korean EU:hun suuntautuvan viennin kasvuun. Toinen syy Koreasta EU:hun vietyjen tavaroiden määrän pienenemiseen on se, että korealaiset yritykset ovat jatkaneet tuotantonsa siirtämistä EU:hun ja muihin maihin korvaten näin suoran viennin Koreasta. Esimerkiksi korealaiset autonvalmistajat ovat perustaneet tehtaita Tšekkiin ja Slovakiaan, ja korealaisilla elektroniikkayrityksillä on tuotantolaitoksia useissa EU:n jäsenvaltioissa, mikä lisää työpaikkoja ja kasvua EU:ssa. 2.2. Tullisäästöt Tullisäästöt olivat mittavia jo ennen vapaakauppasopimuksen täysimittaista täytäntöönpanoa. Varovaisen oletuksen mukaan EU:n viennissä on tosiasiallisesti säästetty tullimaksuissa kaikkiaan noin 600 miljoonaa euroa vapaakauppasopimuksen ensimmäisten kahdentoista kuukauden aikana. Yllä mainittu luku perustuu arvioon siitä, että EU:n etuusjärjestelyjen käyttöaste on noin 50 prosenttia, kun taas Korean viennin etuusjärjestelyjen käyttöaste on 68 prosenttia. Vaikka EU:n etuusjärjestelyjen käyttöaste onkin asteittain kehittynyt vapaakauppasopimuksen täytäntöönpanon ensimmäisen vuoden toisen puoliskon aikana, Korean viennillä on silti korkeampi etuusjärjestelyjen käyttöaste kuin EU:n viennillä. Tämä voidaan selittää lukuisilla tekijöillä mukaan lukien uusien hallinnollisten tullimenettelyjen erilaiset soveltamisedellytykset sekä erot yritysten vientiprofiileissa, sillä Koreassa lähinnä suuret yritykset harjoittavat vientiä EU:hun, kun taas EU:sta viejien kirjo on moninaisempi. Lisäksi tilanteen voi osin selittää myös niin sanottua suoraa kuljetusta koskeva määräys, joka joissakin tapauksissa antaa ymmärtää, että Koreaan Singaporen ja Hong Kongin kaltaisten logististen keskusten kautta kuljetetut tavarat voivat menettää etunsa. 2.3. Autoteollisuusala ja muut alakohtaiset vaikutukset Autojen tuominen (HS-nimike 8703) Koreasta EU:hun on lisääntynyt arvoltaan 20 prosentilla (663 miljoonaa euroa) ja määrältään 12 prosentilla (yli 45 000 ajoneuvoa) vapaakauppasopimuksen ensimmäisen vuoden aikana viitejaksoon nähden. Huolimatta siitä, että autojen tuominen Koreasta on vapaakauppasopimuksen väliaikaisen soveltamisen alettua lisääntynyt, autojen tuonti on 37 prosenttia neljä vuotta aikaisemman, yhtä lailla kahdentoista kuukauden mittaisen jakson tason alapuolella. Autojen tuonti Koreasta on osin lisääntynyt muiden kauppakumppaneiden harjoittaman tuonnin kustannuksella. Vapaakauppasopimuksen väliaikaisen soveltamisen alettua EU:hun kaikkialta maailmasta tuotavien autojen määrä on vähentynyt 15 prosentilla ja arvo 1,5 miljardilla eurolla viitejaksoon nähden. On epätodennäköistä, että autojen tuonti Koreasta EU:hun olisi merkittävissä määrin vapaakauppasopimuksen aikaansaaman tullien poistamisen ansiota, sillä poistamista on EU:n taholla tehty vain vähän. EU:n tariffeja nimittäin laskettiin 10 prosentin lähtötasosta kolmella prosenttiyksiköllä keskikokoisten ja suurten autojen osalta sekä 1,7 prosenttiyksiköllä pienten autojen osalta vapaakauppasopimuksen väliaikaisen soveltamisen alkamispäivänä sekä uudelleen vuotta myöhemmin. Asiassa on otettava huomioon myös euron arvon heikkeneminen 7,2 prosentilla vapaakauppasopimuksen ensimmäisten kahdentoista kuukauden aikana, mikä kumosi tällä jaksolla tehdyn tariffien laskemisen. Eurostatin mukaan autojen vienti EU:sta Koreaan on lisääntynyt arvoltaan 69 prosentilla (840 miljoonaa euroa) ja määrältään 70 prosentilla (yli 33 000 ajoneuvoa) vapaakauppasopimuksen ensimmäisen vuoden aikana viitejaksoon nähden. Autot on osittain vapautettu tulleista: Korean tuontitullia on laskettu 1,4 prosenttiyksiköllä. Mitä taas muihin aloihin tulee, yli kolmanneksen EU:n Koreaan suuntaamasta viennistä kattava (täysin vapautettu) koneiden ja mekaanisten laitteiden vienti on vapaakauppasopimuksen väliaikaisen soveltamisen alettua kasvanut 25 prosentilla viitejaksoon nähden. Tämä saattaa olla osin sidoksissa siihen, että mainittujen alojen 5 ja 8 prosentin tulleista useimmat poistettiin välittömästi yhdessä eräiden muiden kuin tariffiesteiden kanssa. Sellaisiin kuului esimerkiksi Korean tapa hyväksyä itse annetut vaatimustenmukaisuusilmoitukset sähkömagneettisen yhteensopivuuden ja sähköturvallisuuden osalta. Myös muilla tärkeillä aloilla on havaittavissa EU:n viennin huomattavaa lisääntymistä täysin tai osittain tulleista vapautettujen tuotteiden osalta. Näitä ovat kuljetusvälineet (51 prosenttia), kemikaalit (23 prosenttia), muovit ja kumi (30 prosenttia) tekstiilit ja vaatteet (25 prosenttia) ja epäjalot metallit (20 prosenttia). Maataloustuotteista taas eläinten ja eläinperäisten tuotteiden vienti on kasvanut 84 prosentilla ja elintarvikejalosteiden 35 prosentilla. Sekä kivennäispolttoaineiden tuonnissa että niiden viennissä havaittiin huomattavaa kasvua. On kuitenkin merkkejä siitä, että kasvu on osin myös ulkoisten tekijöiden ja erityisesti Lähi-idän poliittisten jännitteiden aikaansaamaa. Kuukausittaisia tietoja palveluiden viennistä vapaakauppasopimuksen toiminta-aikana ei vielä ole saatavilla. Silti tiedetään, että jotkin alat, erityisesti televiestintä, rahoituspalvelut, ympäristöpalvelut ja asiantuntijapalvelut, tulevat hyötymään sopimuksesta Koreassa tehtävien lainsäädännön muutosten ansiosta. Monet vapaakauppasopimusta edeltäneistä rajoituksista poistetaan kuitenkin vasta Korean säännöstensä muuttamiseen tarvitsemien siirtymäkausien päätyttyä. Niinpä vapaakauppasopimuksen vaikutus ilmenee joillakin aloilla vasta ajan mittaan. Muilla aloilla, esimerkiksi meriliikenteessä ja rakennuspalveluissa, vapaakauppasopimus taas vahvisti nykyisen tulleista vapauttamisen asteen. Tämä tuo oikeudellista varmuutta näiden palveluiden tarjoajille siinä tapauksessa, että Korea päättäisi myöhemmin yksipuolisesti pyörtää päätöksiään. Taulukko 1: EU:n ja Korean välinen henkilöautokauppa ajanjaksolla heinäkuu 2011 – kesäkuu 2012 verrattuna neljän edellisen kahdentoista kuukauden jakson keskiarvoon (muutokset miljoonan euron ja 1 000 yksikön tarkkuudella) || Tuonti || Vienti HS6-koodi || Arvo (miljoonaa euroa) || Muutos (%) || Yksikköä (1000) || Muutos (%) || Arvo (miljoonaa euroa) || Muutos (%) || Yksikköä (1000) || Muutos (%) 870310 || 0 || -28,3 || 0 || 128,0 || 0 || -92,6 || 0 || -76,9 870321 || 132 || 41,3 || 11 || 15,2 || 0 || -61,2 || 0 || -56,9 870322 || 172 || 33,9 || 17 || 18,2 || 5 || 172,4 || 0 || 169,7 870323 || -47 || -7,3 || -17 || -21,8 || 37 || 7,7 || 0 || -2,2 870324 || -17 || -74,1 || -1 || -76,0 || 84 || 19,8 || 3 || 32,2 870331 || 172 || 357,9 || 22 || 313,1 || 2 || 1191,7 || 0 || 1118,2 870332 || 360 || 22,0 || 23 || 18,7 || 482 || 229,7 || 23 || 182,6 870333 || -108 || -69,2 || -10 || -75,8 || 231 || 225,1 || 7 || 228,3 870390 || 0 || 8,0 || 0 || -32,0 || 0 || -30,3 || 0 || -43,8 Yhteensä || 663 || 19,9 || 45 || 11,7 || 840 || 68,6 || 33 || 69,5 Lähde: COMEXT HS6-koodien selityksen liitteen taulukossa 1 870310 || || Autot ja muut, erityisesti lumella kulkemiseen tarkoitetut moottoriajoneuvot sekä golfvaunut ja niiden kaltaiset ajoneuvot 870321 || Bensiini || Autot ja muut moottoriajoneuvot, joiden iskutilavuus on enintään 1 000 cm3 870322 || Autot ja muut moottoriajoneuvot, joiden iskutilavuus on yli 1 000 cm3 mutta enintään 1 500 cm3 870323 || Autot ja muut moottoriajoneuvot, joiden iskutilavuus on yli 1 500 cm3 mutta enintään 3 000 cm3 870324 || Autot ja muut moottoriajoneuvot, joiden iskutilavuus on yli 3 000 cm3 870331 || Diesel || Autot ja muut moottoriajoneuvot, joiden iskutilavuus on enintään 1 500 cm3 870332 || Autot ja muut moottoriajoneuvot, joiden iskutilavuus on yli 1 500 cm3 mutta enintään 2 500 cm3 870333 || Autot ja muut moottoriajoneuvot, joiden iskutilavuus on yli 2 500 cm3 870390 || || Muut autot ja moottoriajoneuvot 3. Vapaakauppasopimuksessa perustettujen erilaisten täytäntöönpanoelinten toiminta Vapaakauppasopimuksen institutionaalisissa määräyksissä päätettiin perustaa seitsemän erityiskomiteaa ja seitsemän työryhmää sekä käynnistää teollis- ja tekijänoikeuksia koskeva vuoropuhelu. EU:n ja Korean vapaakauppasopimuksen kauppakomitea vastaa seurannasta, ja sen tarkoitus on huolehtia sopimuksen asianmukaisesta toiminnasta. Vapaakauppasopimuksen täytäntöönpanon ensimmäisen vuoden aikana suurin osa sopimuksessa perustetuista elimistä on kokoontunut. Kun mukaan luetaan myös vuoden 2012 toisen puoliskon aikana tavanneet komiteat ja työryhmät, vain kolme elintä on vielä kokoontumatta: EU:n ja Korean kulttuuriyhteistyökomitea, EU:n ja Korean vapaakauppasopimuksen julkisten hankintojen työryhmä ja EU:n ja Korean vapaakauppasopimuksen maantieteellisiä merkintöjä käsittelevä työryhmä. On syytä huomata, että kulttuuriyhteistyötä koskevan pöytäkirjan mukaisesti kauppakomitea ei ole toimivaltainen kyseistä pöytäkirjaa koskevissa kysymyksissä, ja kulttuuriyhteistyökomitea suorittaa tämän pöytäkirjan osalta kaikki kauppakomitean tehtävät. EU:n ja Korean vapaakauppasopimuksen kauppakomitea tapasi ensimmäistä kertaa 12. lokakuuta 2011 Soulissa puheenjohtajinaan komissaari Karel De Gucht ja Korean silloinen kauppaministeri Kim Jong-hoon. Kokouksen aikana molemmat osapuolet tukivat alustavia päätöksiä kauppakomitean työjärjestyksestä ja riitojenratkaisupaneelin jäsenluettelosta. Osapuolet tarkastelivat EU:n ja Korean vapaakauppasopimuksen täytäntöönpanoa tavarakaupan, palveluiden ja sääntöjen sekä kaupan ja kestävän kehityksen osalta. Lisäksi käytiin keskustelua talouden näkymistä sekä siitä, millä tavoin yhteistyötä kahdenvälisen kaupan edistämiseksi voitaisiin parantaa. EU:n ja Korean vapaakauppasopimuksen tullikomitea tapasi Soulissa 14.–15. joulukuuta 2011 ja keskusteli komitean työjärjestyksestä sekä tehokkaasta toiminnasta. Osapuolet sopivat vapaakauppasopimuksen soveltamiseen liittyvien tietojen vaihtamisesta. Keskustelua käytiin erilaisista sopimuksen täytäntöönpanoon ja alkuperän varmentamisen tehokkuuteen liittyvistä seikoista mukaan lukien suoraa kuljetusta koskevan määräyksen uudelleen muotoilu. Komitea käsitteli myös HS2012-järjestelmän alkuperäsääntöjen luettelon saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä sekä tullipoliittisiin asioihin ja keskinäiseen hallinnolliseen apuun liittyviä kansainvälisiä suhteita. EU:n ja Korean vapaakauppasopimuksen työryhmistä kolme – moottoriajoneuvoja ja niiden osia, lääkkeitä ja lääkinnällisiä laitteita sekä kemikaaleja käsittelevät työryhmät – kokoontuivat ensimmäistä kertaa 26.–27. huhtikuuta 2012 Brysselissä. Moottoriajoneuvoja ja niiden osia käsittelevä työryhmä keskusteli vapaakauppasopimuksen autoteollisuuteen liittyvien osa-alueiden täytäntöönpanosta, eritoten tuotteiden hyväksymiseen vaikuttavasta sääntelystä. Lisäksi ryhmän jäsenet vaihtoivat tietoja nykyisistä ja tulevista sääntelyaloitteista. Lääkkeitä ja lääkinnällisiä laitteita käsittelevä työryhmä keskusteli Korean lääkkeiden korvaushintaa koskevasta uudistuksesta, keinoista leikata lääkinnällisten laitteiden korvaushintoja, lääkkeiden korvaamista koskevien päätösten kuulemisajan muutoksesta, lääkkeiden ja lääkinnällisten laitteiden laadun tarkastamisesta sekä sääntely-yhteistyöstä. Kemikaalityöryhmä vaihtoi ajatuksia Korean kemikaaliasetuksen hyväksymisen ja täytäntöönpanon tiimoilta tehtävästä yhteistyöstä ja kemikaaleja koskevista teknisistä yhteistyöjärjestelyistä sekä mahdollisesta henkilövaihdosta Korean ympäristöministeriön ja Euroopan kemikaaliviraston (ECHA) välillä. EU:n ja Korean vapaakauppasopimuksen terveys- ja kasvinsuojelukomitea kokoontui 25. kesäkuuta 2012 Brysselissä. Komitea keskusteli molempia osapuolia kiinnostavista aiheista kuten komitean toimintasäännöistä, avoimuudesta ja tietojen vaihtamisesta, luottamusta lujittavista toimista, eläinten hyvinvoinnin lisäämiseksi tehtävän yhteistyön kehittämisestä ja terveys- ja kasvinsuojelutoimenpiteiden toteuttamisesta aiheutuvista ongelmista. EU:n ja Korean vapaakauppasopimuksen kauppaa ja kestävää kehitystä käsittelevä komitea tapasi ensimmäistä kertaa 26. kesäkuuta 2012 Brysselissä, ja seuraavana päivänä kokoontui kansalaisyhteiskunnan foorumi, eurooppalaisten ja korealaisten kansallisista neuvoa-antavista ryhmistä koostuva neuvoa-antava elin. Kauppaa ja kestävää kehitystä käsittelevän komitean kokous tarjosi hyödyllisen tilaisuuden vaihtaa tietoja kummankin osapuolen aloitteista kaupan ja kestävän kehityksen alalla, keskustella vapaakauppasopimuksen 13 luvun siihenastisesta täytäntöönpanosta sekä sopia jatkotoimista. Komitea päätti kansalaisyhteiskunnan foorumin toimintasäännöistä ja asiantuntijaluettelon laatimisesta vapaakauppasopimuksen 13.15 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Lopuksi komitea teki instituutioihin, työvoimaan ja ympäristöasioihin painottuvia, toimintaa koskevia päätelmiä. Kansalaisyhteiskunnan foorumin tavatessa 27. kesäkuuta 2012 sen jäsenille tehtiin selkoa kauppaa ja kestävää kehitystä käsittelevän komitean kokouksen tuloksista. Foorumin jäsenet vaihtoivat tietoja EU:n ja Korean vapaakauppasopimuksen 13 luvun täytäntöönpanosta sekä tiettyjen talous-, sosiaali- ja ympäristökysymysten tiimoilta tehtävästä yhteistyöstä. Tämän kertomuksen kohdassa 4 kuvataan yksityiskohtaisemmin sopimuksen 13 luvussa esitettyjen velvoitteiden täyttämistä sekä kansallisen neuvoa-antavan ryhmän ja kansalaisyhteiskunnan foorumin toimintaa. EU:n ja Korean vapaakauppasopimuksen tavarakauppakomitea tapasi ensimmäistä kertaa 25. syyskuuta 2012. Komitea käsitteli useita vapaakauppasopimuksen täytäntöönpanoon liittyviä kysymyksiä samoin kuin lainsäädännön kysymyksiä, jotka vaikuttavat kahdenvälisiin kauppavirtoihin ilma-alusten osien, sähkö- ja elektroniikkatuotteiden, elintarvikkeiden ja maataloustuotteiden, kosmetiikan ja ohutkalvoisten aurinkopaneelien osalta. Komiteassa myös keskusteltiin siitä, miten Kroatian liittyminen EU:hun heinäkuussa 2013 todennäköisesti vaikuttaa EU:n ja Korean vapaakauppasopimukseen. EU:n ja Korean vapaakauppasopimuksen Korean niemimaan ulkoisen jalostuksen vyöhykkeitä käsittelevä komitea kokoontui ensimmäisen kerran 26. syyskuuta 2012 Brysselissä. Komiteassa keskusteltiin tämän EU:lle oikeudellisesti ja poliittisesti hankalan asian tärkeydestä Korealle. Sovittiin, että molemmat osapuolet vaihtaisivat tietoja ja keskustelisivat asiasta edelleen. Lisäksi vapaakauppasopimuksen 10 luvussa määrätyn teollis- ja tekijänoikeuksia koskevan vuoropuhelun osanottajat kokoontuivat ensimmäisen kerran 26. syyskuuta 2012. Molemmat osapuolet vakuuttivat jälleen pitävänsä teollis- ja tekijänoikeuksia ensiarvoisen tärkeinä sijoituksia, luovuutta ja työllisyyttä edistävinä välineinä. Kokous antoi EU:lle ja Korealle mahdollisuuden vaihtaa hyödyllistä tietoa osapuolten lainsäädännön ja näkemysten hiljattaisista suuntauksista teollis- ja tekijänoikeuksien saralla. EU käytti tilaisuutta hyväkseen saattaakseen Korean tietoon muutaman eurooppalaisia yrityksiä edelleen huolettavan teollis- ja tekijänoikeuksien valvontaa koskevan seikan, joihin lukeutuvat tavaramerkkien valtaaminen, mitätöinnin määrä korealaisessa patenttijärjestelmässä ja tekijänoikeussäännösten täytäntöönpano, mitä tulee julkisen esittämisen oikeuksiin Koreassa. Lisäksi käytiin keskustelua tavoista parantaa tietojen vaihtamista ja yhteistyötä niiden pk-yritysten tukemiseksi, joita asia koskee. Osapuolet vaihtoivat pikaisesti ajatuksiaan myös nykyisistä kehityssuunnista monenvälisten yhteyksien (WTO ja WIPO) tasolla. Palvelukauppaa, sijoittautumista ja sähköistä kauppaa käsittelevä komitea sekä palvelujen vastavuoroista tunnustamista koskevaa sopimusta käsittelevä työryhmä tapasivat 27. syyskuuta 2012 Soulissa. Komitean ja työryhmän kokouksissa osapuolet pääsivät vaihtamaan hyödyllisiä tietoja vapaakauppasopimuksen liittyvien sitoumustensa täytäntöönpanosta esimerkiksi rahoituspalveluiden, asiantuntijapalveluiden, televiestinnän, ympäristöpalveluiden, posti- ja logistiikkapalveluiden sekä vähittäispalveluiden osalta. EU:n ja Korean vapaakauppasopimuksen kauppakomitea kokoontui toisen kerran 16. lokakuuta 2012 Brysselissä puheenjohtajinaan komissaari Karel De Gucht ja Korean kauppaministeri Bark Taeho. Komitean tapaamisessa tarkasteltiin EU:n ja Korean vapaakauppasopimuksen täytäntöönpanoa erityiskomiteoiden ja työryhmien tekemän työn valossa ja oltiin yhtä mieltä siitä, että näiden elinten tulisi edistää sopimuksen täytäntöönpanoa ja painottaa tulosten syntymistä. Komitea käsitteli täytäntöönpanon ongelmia, jotka liittyvät muuta kuin tariffeja koskevaan liitteeseen moottoriajoneuvoista ja niiden osista, muuta kuin tariffeja koskevaan liitteeseen lääkkeistä, suoran kuljetuksen lausekkeeseen, valtuutettujen taloudellisten toimijoiden vastavuoroiseen tunnustamiseen, Korean niemimaan ulkoisen jalostuksen vyöhykkeisiin, palveluihin – erityisesti rahoituspalveluihin – sekä posti- ja vähittäisaloihin. Lisäksi keskusteltiin muista EU:n ja Korean kahdenväliseen kauppaan vaikuttavista kysymyksistä. Ennen vuoden 2012 loppua kokoontui vielä kaksi elintä: EU:n ja Korean vapaakauppasopimuksen tullikomitea toista ja EU:n ja Korean vapaakauppasopimuksen yhteistyötä kauppapoliittisten suojakeinojen alalla käsittelevä työryhmä ensimmäistä kertaa. Mitä taas tulee kulttuuriyhteistyötä koskevassa pöytäkirjassa käsiteltyyn kulttuuriyhteistyökomiteaan, Korean taholla on jo otettu ensiaskelia sen muodostamiseksi, ja komission ehdotus komitean muodostamista ja työjärjestystä koskevasta neuvoston päätöksestä esiteltiin neuvoston istunnossa keskustelua varten 23. elokuuta. 4. Sopimuksen kauppaa ja kestävää kehitystä käsittelevässä 13 luvussa esitettyjen velvoitteiden täyttäminen EU:n ja Korean johtavat virkamiehet tapasivat 26. kesäkuuta 2012 vapaakauppasopimuksen kauppaa ja kestävää kehitystä käsittelevän komitean ensimmäisessä kokouksessa. Kokous osoittautui hyödylliseksi tilaisuudeksi vaihtaa tietoja kummankin osapuolen aloitteista kaupan ja kestävän kehityksen alalla, keskustella 13 luvun siihenastisesta täytäntöönpanosta sekä sopia jatkotoimista. Lisäksi komitea keskusteli muutamista menettelykysymyksistä. Molemmat osapuolet korostivat, että on tärkeää pitää kauppaa ja kestävää kehitystä käsittelevässä luvussa vahvistetut asianmukaiset yhteydet kansalaisyhteiskunnan toimijoihin avoinna. Tässä tarkoituksessa komitea päätti vaihtaa tietoja kansallisten neuvoa-antavien ryhmien tapaamisten tuloksista sekä tavata säännöllisesti kansalaisyhteiskunnan foorumin kanssa sen ensimmäisestä, 27. kesäkuuta 2012 pidetystä tapaamisesta alkaen. Komiteassa oltiin yhtä mieltä siitä, että ensimmäinen kokous oli sekä lupaava että hedelmällinen. Hallintomekanismien toiminnan määrittämistä koskevista tärkeistä yksityiskohdista on nyt kauppaa ja kestävää kehitystä käsittelevän luvun osalta sovittu. Yksityiskohtaista keskustelua käytiin myös kauppaan liittyvistä työ- ja ympäristökysymyksistä. Näin ollen lähtökohdat työn jatkamiselle ovat hyvät, ja komitea luottaa asianomaisten neuvoa-antavien ryhmien sekä kansalaisyhteiskunnan foorumin lisäävän siihen oman panoksensa. 5. Asetuksen (EU) N:o 511/2011 täytäntöönpano Asetus (EU) N:o 511/2011 on EU:n sisäinen säännös, jolla pannaan täytäntöön EU:n ja Korean vapaakauppasopimuksen kahdenvälinen suojalauseke. Asetuksessa mainitaan myös mahdollisuus ottaa käyttöön ennakkovalvontaa. Lisäksi siinä edellytetään 3 artiklan mukaisesti, että komissio tarkkailee tuonti- ja vientitilastojen kehitystä arkaluontoisilla aloilla, joihin tullinpalautus saattaa vaikuttaa. 5.1. Suoja- ja ennakkovalvontatoimenpiteet Vapaakauppasopimuksen täytäntöönpanon ensimmäisen vuoden aikana komissiota ei pyydetty tutkimaan suojatoimia, eikä sellaiseen siis ryhdyttykään. On kuitenkin syytä huomata, että 4. elokuuta 2012, eli pian vapaakauppasopimuksen täytäntöönpanon ensimmäisen vuoden päätyttyä, Ranska toimitti komissiolle pyynnön ennakkovalvonnan käyttöönotosta Koreasta peräisin olevien autojen tuonnissa. Ranskan pyyntö perustui säännökseen, jonka soveltaminen edellyttää tuonnin kasvun keskittymistä yhteen tai useampaan jäsenvaltioon (asetuksen (EU) N:o 511/2011 6 artiklan 2 kohta). Pyyntö kuitenkin perustui hyvin lyhyellä aikavälillä kerättyihin tilastoihin. Tätäkin tärkeämpää on, ettei tilastoissa esiintynyt merkkejä siitä, että tuonti olisi keskittynyt yhteen tai useampaan jäsenvaltioon kuten Ranskan esiin nostama säännös edellyttäisi. Kaikesta huolimatta komissio tutki tarkkaan, miten tuonti Koreasta EU:hun ja Ranskaan on viimeisten viiden vuoden aikana kehittynyt. Tutkimuksessaan se tuli siihen tulokseen, etteivät ennakkovalvontatoimien oikeusedellytykset ole täyttyneet, sillä tuonnin kasvun keskittymistä yhteen tai useampaan jäsenvaltioon ei mitenkään voitu osoittaa. Tämän perusteella päätettiin olla ryhtymättä ennakkovalvontatoimenpiteisiin. 5.2. Seuranta Kuten asetuksen (EU) N:o 511/2011 3 ja 11 artiklassa säädetään, komissio on seurannut korealaisten tuotteiden tuonnin ja viennin kehitystä arkaluonteisilla aloilla, kuten auto-, tekstiili- ja kulutuselektroniikka-alalla, joihin tullinpalautus saattaa vaikuttaa. Vapaakauppasopimuksen väliaikaisesta täytäntöönpanosta alkaen komissio on jakanut seurantansa tulokset jäsenvaltioiden, Euroopan parlamentin ja asianomaisten sidosryhmien kanssa joka toinen kuukausi. On syytä huomata, että seurantaa on laajennettu koskemaan myös autojen osia kyseiseltä teollisuudenalalta vastaanotetun perustellun pyynnön seurauksena. a) Koreasta EU:hun tulevan tuonnin kehitys seurannan kattamilla aloilla Seuraavassa on tiivistelmä seurannasta vapaakauppasopimuksen täytäntöönpanon ensimmäisen vuoden aikana. Vastaavat kaaviot ovat raportin liitteinä. On syytä huomata, että seurantatarkoitusta ajatellen kauppatietoja on vertailtu vuositasolla, minkä vuoksi jotkin luvut voivat poiketa kohdassa 2 esitetystä yleisluontoisesta kauppa-analyysistä, jota tehtäessä käytettiin toisenlaista vertailumenetelmää kriisin vaikutuksen poistamiseksi. (i) Autoala Autojen tuonti kasvoi 41 prosentilla sopimuksen väliaikaisen soveltamisen ensimmäisenä vuonna (heinäkuu 2011 – kesäkuu 2012) edelliseen vuoteen (heinäkuu 2010 – kesäkuu 2011) verrattuna. On kuitenkin syytä huomata, että tuonnin absoluuttinen taso oli vapaakauppasopimuksen täytäntöönpanon ensimmäisen vuoden aikana edelleen kaukana neljän vuoden takaisen tason alapuolella. Tuonti ajanjaksolla heinäkuu 2011 – kesäkuu 2012 jäikin vain 72 prosenttiin tuonnista ajanjaksolla heinäkuu 2007 – kesäkuu 2008. Tämä vahvistaa kohdassa 2.3 esitetyn analyysin tuonnin kehityksestä. Neljännesvuosittaisiin tietoihin perustuvien lukujen mukaan viime vuosien aikana havaittu kasvu alkoi jo ennen vapaakauppasopimuksen väliaikaista soveltamista. Autojen osien tuonti kasvoi 47 prosentilla sopimuksen väliaikaisen soveltamisen ensimmäisenä vuonna (heinäkuu 2011 – kesäkuu 2012) edelliseen vuoteen (heinäkuu 2010 – kesäkuu 2011) verrattuna. Kasvu jatkaa suuntausta, joka alkoi jo ajanjaksolla heinäkuu 2008 – kesäkuu 2009. Kasvu vaikuttaisi kuitenkin kiihtyneen vapaakauppasopimuksen väliaikaisen soveltamisen alettua. Neljännesvuosittaisista luvuista nähdään, että vuoden 2011 lopulla tapahtuneen lievän laskun jälkeen kasvu jatkui vuoden 2012 kahden ensimmäisen vuosineljänneksen aikana. (ii) Tekstiiliala Tekstiilien tuonti kasvoi 30 prosentilla sopimuksen väliaikaisen soveltamisen ensimmäisenä vuonna (heinäkuu 2011 – kesäkuu 2012) edelliseen vuoteen (heinäkuu 2010 – kesäkuu 2011) verrattuna. Tätä edelsi huomattava kasvu kahtena sopimuksen väliaikaista soveltamista edeltäneenä vuonna. Koska tuonti heilahteli merkittävästi, on vaikea määrittää yleistä suuntaa neljännesvuosittaisten lukujen perusteella. Tuonti kasvoi merkittävästi vuoden 2011 viimeisellä neljänneksellä, mutta putosi sitten alkuperäiselle tasolleen. (iii) Elektroniikka-ala Elektroniikan tuonti kasvoi 8 prosentilla sopimuksen väliaikaisen soveltamisen ensimmäisenä vuonna (heinäkuu 2011 – kesäkuu 2012) edelliseen vuoteen (heinäkuu 2010 – kesäkuu 2011) verrattuna. Tuonnin absoluuttinen taso on kuitenkin selvästi kriisiä edeltäneen tason alapuolella: tuonti ajanjaksolla heinäkuu 2011 – kesäkuu 2012 jäi vain 63 prosenttiin tuonnista ajanjaksolla heinäkuu 2007 – kesäkuu 2008. Neljännesvuosittaisiin lukuihin perustuva tuonnin analyysi näyttää, että tuonti kasvoi vuoden 2011 viimeisen neljänneksen aikana, mikä saattaa selittyä kausivaikutuksilla. b) Tullinpalautus Erillisen seurannan kohteena oli asetuksen (EU) N:o 511/2011 11 artiklan 1 kohdan säännösten mukaisesti myös tullinpalautus. Tarkoituksena oli arvioida Korean valmistusprosessin ja samalla maan EU:hun viemien lopputuotteiden ulkomaista sisältöä. Analyysi keskittyi siihen, kuinka suuria määriä seurannan kohteena olevia tuotteita vaihdettiin vuoden 2012 ensimmäisten kuuden kuukauden aikana verrattuna samaan ajanjaksoon vuonna 2011, jolloin sopimusta ei vielä ollut. Nämä ovat saatavilla olevista luvuista oleellisimpia. Elektroniikka-alan osalta EU:hun suuntautuvan tuonnin kasvu on koskettanut lähinnä seuraavia koodeja: 8519.81, 8526.92, 8527.12, 8527.21, 8527.92 ja 8528.73. Näiden tuotteiden osien tuonti Koreaan on supistunut tai kasvanut: 8522:n tuonti on supistunut sekä Kiinasta (-10 prosenttia) että Japanista (-23 prosenttia), kun taas 8529:n tuonti Kiinasta on kasvanut (+10 prosenttia), mutta tuonti Japanista supistunut (-28 prosenttia). Tuotantopanosten tuonnin kasvu ei missään tapauksessa ole merkittävä verrattuna lopputuotteiden tuonnin kasvuun. Tekstiilialalla tuonti Koreasta EU:hun kasvoi ainoastaan koodi 5509:n tapauksessa (+5 prosenttia). Tämän tuotteen osalta alkuperäsäännöt sallisivat keinotekoisten katkokuitujen 5503 ja 5504 tuonnin. Näiden tuotantopanosten tuominen Koreaan on kuitenkin supistunut merkittävästi vuonna 2012 (lukuun ottamatta muun muassa joistakin jäsenvaltioista Koreaan suuntautunutta vientiä, joka vaikuttaisi hyötyneen vapaakauppasopimuksesta). Koodin 8703 autojen osalta on nähty EU:hun suuntautuvan viennin yleistä kasvua (keskimäärin +24 prosenttia), joskaan tämä ei päde kaikentyyppisiin autoihin, vaan vaihtelee moottorityypin mukaan. Samaan aikaan tuotantopanosten tuonti Koreaan kasvoi joko lähes samassa suhteessa (autonosan 8708 tapauksessa +24 prosenttia Kiinasta, mutta -33 prosenttia Japanista) tai vähemmän (dieselmoottoreiden tapauksessa +8 prosenttia Kiinasta, mutta -2 prosenttia Japanista; autonkorien osalta +8 prosenttia Kiinasta, mutta -12 prosenttia Japanista; muiden moottorien tapauksessa -35 prosenttia Kiinasta ja -17 prosenttia Japanista). Edellä lueteltujen erilaisten tekijöiden perusteella näyttää siltä, että sallitut tullinpalautukset eivät ainakaan toistaiseksi ole merkittävästi vaikuttaneet Korean tuotantomalliin erityisen seurannan kohteena olevien tuotteiden osalta. 6. Päätelmät Vaikka yhden toimintavuoden jälkeen onkin vielä liian varhaista tehdä johtopäätöksiä EU:n ja Korean vapaakauppasopimuksen pitkän tähtäimen vaikutuksista, ensimmäiset merkit ovat lupaavia. On selviä todisteita siitä, että jopa vasta yhden sopimusvuoden jälkeen EU on hyötynyt merkittävästi ja sen vienti Koreaan on kasvussa. Täytäntöönpanon ensimmäisen vuoden aikana EU:n vienti Koreaan kasvoi kokonaisuudessaan 37 prosentilla viitejaksoon nähden, ja sopimuksen väliaikaisesta soveltamisesta alkaen tulleista kokonaan vapautettujen tuotteiden vienti kasvoi enemmän kuin muiden tuotteiden. Mitä taas tulee tuontiin EU:sta Koreaan, Euroopan nykyisellä taloustilanteella on selvästi ollut kielteinen vaikutus Korean viennin kasvuun. Molemmilla puolilla kokonaan tulleista vapautettujen tuotteiden vienti on kasvanut sopimuksen väliaikaisesta soveltamisesta alkaen. Nyt huomio kiinnittyy vapaakauppasopimuksen asianmukaisesta täytäntöönpanosta huolehtimiseen. Nykyisellä sopimuksella vakiinnutetaan kattava seuranta, jota toteuttaa joukko erilaisia komiteoita ja työryhmiä. Niistä useimmat ovat kokoontuneet täytäntöönpanon ensimmäisen vuoden aikana. Näkymät ovat lupaavia, ja huolimatta siitä, että muutamat euroalueen kriisin kaltaiset sopimuksesta riippumattomat tekijät saattavat synnyttää odottamattomia ongelmia, tilanne todennäköisesti vakautuu pitkällä aikavälillä, jolloin kahdenvälinen kauppa pääsee kasvamaan täyteen kukoistukseensa. [1] Vapaakauppasopimusta sovelletaan EU:ssa väliaikaisesti, kunnes kaikki jäsenvaltiot ovat ratifioineet sen. Ratifioinnin tilanne on tarkistettavissa neuvoston päätökset sisältävältä verkkosivulta: http://www.consilium.europa.eu/policies/agreements/search-the-agreements-database?command=details&id=&lang=en&aid=2010036&doclang=EN [2] EUVL L 145, 31.5.2011, s. 19.