(1) Horisontti Eurooppa -puiteohjelman, InvestEU-rahaston, ReactEU-välineen, unionin pelastuspalvelumekanismin (RescEU), Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahasto) ja oikeudenmukaisen siirtymän rahaston käytettävissä olevat määrärahat. Tosiasialliset maksut lopullisille edunsaajille saattavat olla pienempiä ajoituserojen vuoksi.

(2) Kesäkuun 30. päivään 2022 mennessä 25 jäsenvaltion elpymis- ja palautumissuunnitelmat oli hyväksytty.

1.Johdanto

NextGenerationEU-välineen tarkoituksena on saada lainanoton avulla käyttöön jopa viittä prosenttia EU:n bruttokansantuotteesta vastaava rahamäärä EU:n yhteisten ja tehokkaiden covid-19-pandemiasta elpymiseen tähtäävien toimien rahoittamiseksi. NextGenerationEU on väliaikainen väline, jonka avulla komissio voi hankkia jopa 800 miljardia euroa varoja vuoden 2021 puolivälin ja vuoden 2026 välisenä aikana laskemalla liikkeeseen joukkolainoja. Samalla EU:sta tulee yksi suurimpia euromääräisen velan liikkeeseenlaskijoita tulevina vuosina. Enintään 250 miljardia euroa hankitaan laskemalla liikkeeseen vihreitä joukkolainoja. Joukkolainojen liikkeeseenlaskusta saatavien tuottojen avulla EU pystyy sekä selviämään elpymiseen liittyvistä välittömistä haasteista että vauhdittamaan vihreää siirtymää ja EU:n talouden digitalisaatiota. Tähän mennessä elpymis- ja palautumistukivälineestä on maksettu jäsenvaltioille jo noin 100 miljardia euroa varoja, ja elpymis- ja palautumissuunnitelmien täytäntöönpanosta on saatu konkreettisia tuloksia sekä investointien että uudistusten osalta.

Tässä kertomuksessa, joka on toinen komission täytäntöönpanopäätöksen C(2021) 2502 12 artiklan nojalla laadittu puolivuotiskertomus, tarkastellaan NextGenerationEU-varainhankintastrategian toteuttamista 1. tammikuuta 2022 ja 30. kesäkuuta 2022 välisenä aikana. Kertomuksessa keskitytään yksinomaan prosessiin, jolla NextGenerationEU-välineen varoja on kerätty ja maksuja suoritettu. Kertomuksessa ei arvioida, miten varoja on käytetty esimerkiksi vihreisiin menoihin. Siitä raportoidaan erikseen kutakin NextGenerationEU-välineestä rahoitettua välinettä koskevien asetusten mukaisesti. Tämä kertomus on osa säännöllistä tiedonkulkua Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ja sen avulla varmistetaan tämän laajamittaisen ja innovatiivisen varainhankintaohjelman toteuttamisen läpinäkyvyys ja sitä koskevan vastuuvelvollisuuden noudattaminen neuvoston päätöksen 2020/2053 5 artiklan 3 kohdan mukaisesti.

2.NextGenerationEU-välineen toteuttaminen vuoden 2022 ensimmäisellä puoliskolla

Joulukuussa 2021 komissio julkaisi vuoden 2022 tammikuun ja kesäkuun välistä ajanjaksoa koskevan varainhankintasuunnitelmansa, jonka mukaan pitkäaikaisia joukkolainoja laskettaisiin liikkeeseen 50 miljardin euron arvosta ja niitä täydennettäisiin lyhytaikaisilla EU:n velkasitoumuksilla. Tämän varainhankintasuunnitelman mukaisesti komissio on vuoden alusta lähtien kerännyt 50 miljardia euroa pitkäaikaista lisärahoitusta NextGenerationEU-välineeseen syndikoitujen transaktioiden (70 %) ja huutokauppojen (30 %) avulla. Näiden transaktioiden ansiosta NextGenerationEU-välineen joukkolainojen liikkeessä oleva kokonaismäärä on 121 miljardia euroa, ja tästä summasta 28 miljardia euroa on kerätty laskemalla liikkeeseen vihreitä joukkolainoja. Tällä ajanjaksolla komissio on laskenut liikkeeseen myös kolmen ja kuuden kuukauden pituisia EU:n velkasitoumuksia lyhytaikaisten varainhankintatarpeiden täyttämiseksi. Kesäkuun 2022 lopussa EU:n velkasitoumusten liikkeessä oleva kokonaismäärä oli 22,9 miljardia euroa.

NextGenerationEU-välineen liikkeeseenlaskut toteutettiin vuoden 2022 kuuden ensimmäisen kuukauden aikana koko ajan haastavammissa markkinaolosuhteissa. Inflaatio on kiihtynyt tuntuvasti EU:ssa ja muissa suurissa talouksissa. Lisäksi markkinoiden epävakaus on voimistunut Venäjän Ukrainaan kohdistamasta hyökkäyksestä johtuvien taloudellisten sokkivaikutusten vuoksi. Tämä on johtanut siihen, että sijoittajien vaatimat korot ovat nousseet ennätyksellisen nopeasti, kun markkinoilla on ennakoitu rahapolitiikan muuttuvan nykyistä vähemmän elvyttäväksi.

Haastavista markkinaolosuhteista huolimatta markkinat tukivat NextGenerationEU-välineen transaktioita edelleen voimakkaasti, ja vuoden 2022 ensimmäisellä puoliskolla transaktioita ylimerkittiin 6–16-kertaisesti. EU hyötyy tasapainoisesta ja monipuolisesta sijoittajapohjasta, jossa erityyppiset sijoittajat ovat hyvin edustettuina. Myös ostostrategiat ovat erilaisia, ja sijoittajia on kaikkialta maailmasta. Tämä jatkuva suuri kysyntä osoittaa, että komissio on vakiinnuttanut asemansa luotettavana ja arvostettuna liikkeeseenlaskijana euromääräisillä velkapääomamarkkinoilla.

Tämän markkina-asemansa turvin EU on pystynyt jatkamaan jäsenvaltioiden elpymissuunnitelmien rahoittamista tasaisesti maksamalla tuotoista kertyneitä varoja oikea-aikaisesti. Näiden varainhankintatoimien ansiosta komissio pystyi suorittamaan kaikki jäsenvaltioille elpymis- ja palautumistukivälineestä maksettavat ja EU:n talousarvioon suoritettavat maksut heti, kun ne erääntyivät. Kesän 2021 (NextGenerationEU-välineen käyttöönotto) ja 30. kesäkuuta 2022 välisenä aikana komissio on maksanut elpymis- ja palautumistukivälineestä jäsenvaltioille 100,4 miljardia euroa: 67,0 miljardia euroa on maksettu avustuksina ja 33,4 miljardia euroa lainoina. Lisäksi EU:n talousarvioon on siirretty yli 15,5 miljardia euroa, jotka osoitetaan NextGenerationEU-välineestä rahoitettaviin ohjelmiin (esim. Horisontti Eurooppa -puiteohjelma, InvestEU-rahasto, ReactEU-väline, unionin pelastuspalvelumekanismi (RescEU), Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto (maaseuturahasto) ja oikeudenmukaisen siirtymän rahasto).

Tämän suuren summan keräämisessä oli huomattavasti hyötyä nyttemmin jo vakiintuneen monipuolisen varainhankintastrategian joustavuudesta. Sen ansiosta komissio voi markkinoille päästäkseen mukauttaa toimintatapaansa vallitseviin olosuhteisiin ja käyttää erilaisia varainhankintatekniikoita (syndikaatteja ja huutokauppoja) ja varainhankintavälineitä (joukkolainoja ja velkasitoumuksia). Paremmat mahdollisuudet jatkaa liikkeessä olevien joukkolainojen liikkeeseenlaskua syndikoitujen transaktioiden ja huutokauppojen avulla ovat auttaneet lisäämään likviditeettiä. Näin on voitu tukea NextGenerationEU-välineen joukkolainojen jälkimarkkinoita ja tehdä niiden ostamisesta ja myymisestä aiempaa helpompaa sijoittajille. NextGenerationEU-välineen joukkolainojen likviditeetti on nyt verrattavissa eurooppalaisten valtion joukkolainojen markkinoiden likviditeettiin suhteutettuna liikkeessä oleviin määriin.

3.Varainhankintakustannukset

Vaikka markkinaolosuhteet muuttuvat koko ajan haastavammiksi, komissio on pystynyt yhä keräämään varoja melko suotuisin ehdoin. Komission täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2021/1095 määritetyn menetelmän mukaisesti laskettujen varainhankintakustannusten arvioidaan vuoden 2022 tammikuun ja kesäkuun lopun välisellä ajanjaksolla olevan noin 1,24 prosenttia. Tämä tarkoittaa yli yhden prosenttiyksikön nousua verrattuna vuoden 2021 kesäkuun ja joulukuun väliseltä ajanjaksolta ilmoitettuihin 0,14 prosentin varainhankintakustannuksiin. Näin jyrkkä nousu kuvastaa vaikeita markkinaolosuhteita, jotka vaikuttavat valtionlainojen, yrityssektorin ja rahoitusalan liikkeeseenlaskijoihin.

Yhtä jyrkkää nousua on rahoitusmarkkinoilla nähty viime vuosikymmeninä vain harvoin. EU:n 10 vuoden joukkolainojen korot ovat nousseet siten, että kun ensimmäisen 10 vuoden NextGenerationEU-joukkolainan korko oli kesäkuussa 2021 0,09 prosenttia, maaliskuun 2022 transaktioiden osalta se oli 1,02 prosenttia ja viimeisimmässä liikkeeseenlaskussa toukokuussa 2022 se oli 1,53 prosenttia. Kesäkuun 2022 lopussa EU:n 10 vuoden joukkolainoilla käytiin kauppaa noin 2,3 prosentin korolla. Vastaavia korotuksia on havaittu myös keskeisten euromääräisten valtionlainojen liikkeeseenlaskijoilla. Esimerkiksi Saksan 10 vuoden valtionlainojen korot nousivat siten, että kesäkuussa 2021 ne olivat –0,20 prosenttia, toukokuussa 2022 lähes 1,0 prosenttia ja kesäkuun 2022 lopussa yli 1,6 prosenttia.

EU on tällä ajanjaksolla ollut säännöllisesti ja ennakoitavasti toimiva liikkeeseenlaskija, minkä vuoksi se on voinut laskea joukkolainojaan liikkeeseen vakaalla hintahuojennuksella. Tämän ohella sijoittajien kysynnän jatkuminen vahvana on osoitus markkinoiden luottamuksesta, mikä puolestaan vahvistaa luottamusta siihen, että EU voi jatkaa joukkolainojensa menestyksellistä liikkeeseenlaskua.

Komissio on myös jatkanut lyhytaikaisten käteisvarojensa hallinnointia varmistaakseen, etteivät ne ylitä maksujen sujuvaa toteuttamista varten tarvittavia määriä. Vuoden 2022 ensimmäisellä puoliskolla likvidien varojen määrä oli vakaa, keskimäärin 19,7 miljardia euroa. Likvidejä varoja oli vähemmän kuin edellisillä vuosineljänneksillä, jolloin niitä tarvittiin enemmän, jotta jäsenvaltioiden elpymissuunnitelmiin liittyvän ennakkorahoituksen (13 %) ajanjaksolla voitiin suorittaa nopeasti suurempia maksuja. Likvidien varojen pienempi määrä sekä EU:n velkasitoumusten säännöllinen liikkeeseenlasku negatiivisilla koroilla on tuottanut NextGenerationEU-välineen käteisvaroihin vuoden 2022 tammikuun ja kesäkuun lopun välisenä aikana 56,1 miljoonan euron ylijäämän (myönteinen siirtovaikutus). Aiempaa suuremmat varainhankintakustannukset kuitataan osittain tällä ylijäämällä, joka jaetaan oikeasuhteisesti EU:n talousarvion ja NextGenerationEU-välineen lainoja saavien jäsenvaltioiden kesken.

Vuoden 2022 ensimmäisellä puoliskolla alettiin myös laskuttaa NextGenerationEU-välineeseen liittyviä korkomaksuja, likviditeetinhallintakustannuksia ja hallinnollisia kustannuksia EU:n talousarviosta ja lainaa saaneilta jäsenvaltioilta.

4.Vihreät joukkolainat