Konsensuksella edistetään johdonmukaista lähestymistapaa, joka kattaa ihmisiä, maapalloa, vaurautta, rauhaa ja kumppanuutta koskevat kysymykset (Agenda 2030:n viisi avainteemaa). Köyhyyden poistaminen on edelleen EU:n päätavoite, mutta toimissa huomioidaan myös kattavasti kestävän kehityksen sosiaalinen, taloudellinen ja ympäristöulottuvuus. Kehityspolitiikkaa koskevassa konsensuksessa vahvistetaan uudelleen EU:n sitoutuminen kehitystä tukevaan politiikkajohdonmukaisuuteen, joka edellyttää kehitysyhteistyön tavoitteiden huomioon ottamista niissä politiikoissa, jotka ovat omiaan vaikuttamaan kehitysmaihin. Tämä edistää merkittävästi kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamista kumppanimaissa.

Cotonoun sopimuksen jälkeen

Nykyinen EU:n sekä Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren alueen 79 valtion (AKT-valtiot) välinen Cotonoun sopimus on voimassa vuoteen 2020 asti. Sopimus on ollut maailman laajin, kattavin ja pitkäaikaisin alueellinen kumppanuus. Sen avulla on onnistuttu vähentämään köyhyyttä, lisäämään vakautta ja auttamaan AKT-valtioita yhdentymään maailmantalouteen.

Vuonna 2016 annettiin laajan kuulemiskierroksen jälkeen laadittu yhteinen tiedonanto ”Uudistettu kumppanuus Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren maiden kanssa”. Tiedonannossa esitetään AKT-valtioiden kanssa solmittavan uuden, aiempaa vahvemman kumppanuuden osatekijät. Kumppanuuden on tarkoitus olla yhdenvertaisten osapuolten aito kumppanuus, jossa etsitään yhteisiä ratkaisuja yhteisiin asioihin.

Sukupuolten tasa-arvo

EU on perustamisestaan lähtien sitoutunut sukupuolten tasa-arvoon sekä naisten ja tyttöjen oikeuksien ja vaikutusmahdollisuuksien edistämiseen. Sukupuolten tasa-arvon edistämistä koskevassa toimintasuunnitelmassa (2016–2020) esitetään kunnianhimoinen toimintakehys, jolla tuetaan sukupuolten tasa-arvoa koskevien näkökohtien huomioimista kaikkien EU:n ohjelmien suunnittelussa, politiikoissa, kumppanimaiden kanssa käytävissä poliittisissa vuoropuheluissa ja kansainvälisissä neuvotteluissa sekä lujitetaan kumppanuuksia kaikkien asiaankuuluvien sidosryhmien kanssa. Toimintasuunnitelmassa keskitytään neljään osa-alueeseen: tyttöjen ja naisten fyysisen ja psyykkisen koskemattomuuden varmistaminen mukaan lukien kaikenlaisen tyttöihin ja naisiin kohdistuvan väkivallan ja vahingollisten käytäntöjen torjunta; taloudellisten ja sosiaalisten vaikutusmahdollisuuksien lisääminen; naisten sananvallan ja osallistumisen vahvistaminen; ja institutionaalisen kulttuurin muuttaminen.

Toimintasuunnitelman täytäntöönpanoa valmisteltiin vuonna 2016 esimerkiksi tekemällä kansallisia analyysejä.

Sukupuolinäkökohtien valtavirtaistaminen Sambiassa Sambian kanssa erityisesti Euroopan kehitysrahaston (EKR) kautta tehtävä kehitysyhteistyö on esimerkki hyvistä käytännöistä sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamiseksi. Sukupuolten tasa-arvoon on jatkuvasti kiinnitetty huomiota eri ohjelmissa ja toimissa. Käytännössä tämä on tarkoittanut esimerkiksi naispuolisten elinkeinonharjoittajien huomioimista maataloudessa, sukupuolinäkökohtiin keskittymistä hallinnossa ja sukupuolinäkökohtien käsittelyä poliittisessa vuoropuhelussa.

Kestävä energia ja ilmastonmuutos

Maailmanlaajuinen ilmastonmuutosliittouma (GCCA+) on EU:n lippulaiva-aloite. Sen strategiaa päivitettiin, jotta se vastaisi Pariisin ilmastosopimusta ja Agenda 2030 -toimintasuunnitelmaa. Lisäksi liittouma järjesti Brysselissä syyskuussa maailmanlaajuisen oppimistapahtuman, johon osallistui yli 250 osallistujaa 45 maasta. Ilmastonmuutosliittouma hyväksyi vuonna 2016 seitsemän uutta maakohtaista toimea, joiden avulla se jatkaa tukeaan kaikkein haavoittuvimmille maille (pienet kehittyvät saarivaltiot ja vähiten kehittyneet maat). EU ja sen jäsenvaltiot antoivat vuonna 2016 yhteensä 20,2 miljardia euroa rahoitusta toimiin, joilla tuetaan kehitysmaita kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisessä ja ilmastonmuutoksen vaikutuksiin sopeutumisessa (kokonaissummasta 2,7 miljardia euroa oli peräisin EU:n talousarviosta ja Euroopan kehitysrahastosta sekä 1,9 miljardia euroa Euroopan investointipankista).

EU jatkoi kumppanuusvälineen puitteissa uusien ilmastotoimien hyväksymistä strategisten kumppanien, kuten Kiinan, Brasilian, Meksikon ja Etelä-Korean, kanssa. Toimet tukevat EU:n maailmanlaajuista johtoroolia ilmastonmuutoksen torjunnassa ja vähähiiliseen talouteen siirtymisessä.

Malawin viljelijäneuvonta Maailmanlaajuinen ilmastonmuutosliittouma on pyrkinyt torjumaan ilmastonmuutosta ja edistämään selviytymiskykyistä maataloutta Malawissa kehittämällä kestävää maataloutta edistävän Farmer Field Schools ‑konseptin. Tekemällä oppimiseen perustuvalla menetelmällä on opetettu viljelijöitä lisäämään ja monipuolistamaan tuotantoaan sekä estetty maaperän huonontumista. Toimintaan on sisällytetty myös sosiaalinen ulottuvuus yhteenkuuluvuuden varmistamiseksi. Hankkeesta on saanut apua 7 200 kotitaloutta eli 43 000 haavoittuvassa asemassa olevaa malawilaista neljällä eri alueella.

Euroopan komissio pyrkii parantamaan luotettavien ja kestävien energialähteiden käyttömahdollisuuksia, jotta kestävä energia toimisi ympäristöystävällisenä kasvun veturina. Vuonna 2016 tehtyjen sitoumusten avulla komissio pyrkii parantamaan 40 miljoonan ihmisen energiansaantia eri puolilla maailmaa (määrästä 30 miljoonaa asuu Afrikassa), lisäämään uusiutuvan energian tuotantoa 6,5 gigawatilla maailmanlaajuisesti ja 5 gigawatilla Afrikassa sekä pienentämään hiilidioksidipäästöjä koko maailmassa 15 miljoonalla tonnilla (Afrikassa 11 miljoonalla tonnilla) vuoteen 2020 mennessä.

Ihmisoikeudet ja hyvä hallintotapa