Suositus

NEUVOSTON SUOSITUS

Slovenian julkisen talouden liiallisen alijäämän tilanteen lopettamiseksi

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 126 artiklan 7 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,

sekä katsoo seuraavaa:

(1) Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 126 artiklan mukaan jäsenvaltioiden on vältettävä liiallisia julkisen talouden alijäämiä.

(2) Vakaus- ja kasvusopimuksen tavoitteena on terve julkinen talous, jolla pyritään vahvistamaan hintavakauden edellytyksiä ja saavuttamaan uusien työpaikkojen syntyä edistävä vahva ja kestävä kasvu.

(3) Neuvosto teki 2 päivänä joulukuuta 2009 SEUT-sopimuksen 126 artiklan 6 kohdan mukaisesti päätöksen, jossa se katsoi, että Sloveniassa oli liiallinen alijäämä, ja antoi SEUT-sopimuksen 126 artiklan 7 kohdan ja liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn täytäntöönpanon nopeuttamisesta ja selkeyttämisestä 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1467/97[1] 3 artiklan mukaisesti suosituksen[2], jonka mukaan liiallinen alijäämä olisi korjattava viimeistään vuonna 2013. Jotta julkisen talouden alijäämä saataisiin alle 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen uskottavalla ja kestävällä tavalla, suositettiin, että Slovenian viranomaiset toteuttaisivat julkisen talouden vakauttamistoimet vuonna 2010 suunnitelmien mukaan, varmistaisivat, että keskimääräiset vuotuiset rakenteelliset sopeutustoimet ovat ¾ prosenttia suhteessa BKT:hen vuosina 2010–2013, määrittäisivät toimenpiteet, jotka ovat tarpeen liiallisen alijäämän korjaamiseksi viimeistään vuonna 2013 suhdannekehityksen salliessa ja tehostaisivat alijäämän supistamista, jos taloudelliset tai finanssipoliittiset edellytykset osoittautuvat tuolloin oletettua paremmiksi.

(4) Komissio totesi 15 päivänä kesäkuuta 2010 komission yksiköiden kevään 2010 talousennusteen perusteella, että Slovenia oli toteuttanut tuloksellisia toimia neuvoston 2 päivänä joulukuuta 2009 antaman suosituksen mukaisesti saadakseen julkisen talouden alijäämänsä alle 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen, ja katsoi, ettei lisätoimia liiallista alijäämää koskevassa menettelyssä siksi tarvittu.

(5) Neuvosto voi asetuksen (EY) N:o 1467/97 3 artiklan 5 kohdan mukaan komission suosituksesta hyväksyä SEUT-sopimuksen 126 artiklan 7 kohdan mukaisen tarkistetun suosituksen, jos tuloksellisia toimia on toteutettu, mutta odottamattomat taloudelliset tapahtumat ovat vaikuttaneet erityisen epäsuotuisasti julkiseen talouteen suosituksen antamisen jälkeen. Sitä, onko julkiseen talouteen erityisen epäsuotuisasti vaikuttavia odottamattomia taloudellisia tapahtumia ilmennyt, on arvioitava neuvoston suosituksen perustana oleva talousennuste huomioon ottaen.

(6) Neuvoston on annettava SEUT-sopimuksen 126 artiklan 7 kohdan ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1467/97 3 artiklan mukaisesti asianomaiselle jäsenvaltiolle suosituksia, joiden tavoitteena on liiallisen alijäämän tilanteen lopettaminen tietyn ajan kuluessa. Suosituksessa on vahvistettava enintään kuuden kuukauden määräaika, jonka kuluessa kyseisen jäsenvaltion on toteutettava tuloksellisia toimia liiallisen alijäämän korjaamiseksi. Lisäksi neuvoston olisi alijäämän korjaamista koskevassa suosituksessa kehotettava jäsenvaltiota saavuttamaan vuotuiset julkisen talouden tavoitteet, jotka suosituksen perustana oleva ennuste huomioon ottaen johtavat rakenteellisen rahoitusaseman (eli suhdannekorjatun rahoitusaseman, jossa ei ole otettu huomioon kertaluonteisia eikä muita väliaikaisia toimenpiteitä) vuotuiseen vähimmäisparannukseen määrällä, jonka ohjearvona on vähintään 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen.

(7) Komissio katsoo vuoden 2013 perusteellisen tarkastelun perusteella, että Slovenian makrotaloudessa on liiallisia epätasapainotiloja. Julkisen talouden, makrotalouden ja työmarkkinoiden tulosten kestävät parannukset edellyttävät samanaikaista edistymistä makrotalouden epätasapainotilojen vähentämisessä ja liiallisen alijäämän korjaamisessa.

(8) Komission yksiköiden syksyn 2009 talousennusteessa, joka oli neuvoston SEUT-sopimuksen 126 artiklan 7 kohdan nojalla 2 päivänä joulukuuta 2009 antaman suosituksen perustana, Slovenian talouden odotettiin kasvavan 1,3 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2010 ja 2,0 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2011. Vuodet 2012 ja 2013 eivät sisältyneet ennustejaksoon, mutta olettaen, että huomattava negatiivinen tuotantokuilu sulkeutuisi vähitellen vuoteen 2015 mennessä, vuosiksi 2012 ja 2013 ennakoitiin vuotta 2011 nopeampaa kasvua. BKT:n kasvu oli vuonna 2010 lähes se, mitä komission yksiköiden syksyn 2009 talousennusteessa oletettiin, ja vuonna 2011 se jäi alle odotetun tason, joka oli 2,0 prosenttia. Slovenian talous vajosi takaisin taantumaan vuonna 2012. Komission yksiköiden kevään 2013 tarkistetun talousennusteen[3] mukaan skenaario on myös vuoden 2013 osalta paljon negatiivisempi kuin arvioitiin silloin kun neuvosto antoi suosituksensa. Kaiken kaikkiaan BKT:n kasvu osoittautui selvästi pienemmäksi kuin komission yksiköiden syksyn 2009 talousennusteessa odotettiin. Tämä vaikuttaa sekä tulo- että menopuolella negatiivisesti verrattuna siihen, mitä odotettiin silloin kun neuvosto antoi suosituksensa.

(9) Slovenian reaalinen BKT on supistunut selvästi jyrkemmin kuin koko euroalueen BKT, mikä johtuu sekä maailmanlaajuisesta talous- ja finanssikriisistä että maan sisäisistä epätasapainotiloista. Reaalisen BKT:n kasvu supistui 7,8 prosenttia vuonna 2009, mikä johtui lähinnä pääoman bruttomuodostuksen kehityksestä. Slovenian vientivetoinen elpyminen vuosina 2010 (reaalisen BKT:n kasvu 1,2 prosenttia) ja 2011 (reaalisen BKT:n kasvu 0,6 prosenttia) jäi vaatimattomaksi heikon kotimaisen kysynnän vuoksi. Vuonna 2012 Slovenian talous luisui W- eli kaksoistaantumaan, kun reaalisen BKT:n kasvu oli –2,3 prosenttia. Ulkomaisen nettokysynnän positiivinen vaikutus kasvuun johtui EU:n ulkopuolisille markkinoille suuntautuvan viennin voimakkaasta kasvusta ja tuonnin jyrkästä supistumisesta heikon kotimaisen kysynnän seurauksena.

(10) Komission yksiköiden kevään 2013 tarkistetun talousennusteen mukaan reaalinen BKT supistuu vielä 2,0 prosenttia vuonna 2013 työllisten määrän vähenemisen, reaalipalkkojen negatiivisen kasvun ja investointien jatkuvan supistumisen seurauksena. Finanssialan ulkopuolisten yritysten velkavivun vähentämisen ja pankkisektorin tervehdyttämisen oletetaan edistyvän, mutta ei vielä riittävästi, jotta ne tukisivat uuden investointisyklin alkamista. Yksityisen kulutuksen ja yksityisten investointien ennustetaan olevan edelleen suurin kasvua jarruttava tekijä. Ulkomaisen nettokysynnän positiivisen vaikutuksen kasvuun odotetaan hieman heikkenevän. Ennusteen mukaan taantuma jatkuu ja BKT:n kasvu on –0,1 prosenttia vuonna 2014, mikä johtuu pankkikriisin ratkaisun viivästymisestä ja erittäin velkaantuneen yrityssektorin uudelleenjärjestelystä. Reaalisen BKT:n kasvuksi ennustetaan 1,3 prosenttia vuonna 2015 kotimaisen kysynnän vähitellen vahvistuessa lähinnä pankkisektorin tervehdyttämisen, yritysten velkavivun purkamisen ja kuluttajien luottamuksen paranemisen seurauksena.

(11) Julkisen talouden alijäämä syveni 6,2 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2009 lähinnä korkomenojen ja sosiaalisten tulonsiirtojen sisäänrakennetun vahvan menokehityksen seurauksena. Vuonna 2010 toteutettujen, pitkälti kertaluonteisten vakauttamistoimien tavoitteena oli hidastaa erityisesti julkisen sektorin palkkamenojen ja sosiaalisten tulonsiirtojen kasvua. Sosiaalietuuksien, muun muassa eläkkeiden, ja julkisen sektorin palkkojen indeksointi puolitettiin vuoden 2010 osalta, minkä lisäksi eräiden työperusteisten bonusten maksamista rajoitettiin. Tulopuolella korotettiin alkoholin, savukkeiden ja mineraaliöljyjen valmisteveroja. Nämä toimenpiteet, jotka hyväksyttiin ennen kuin neuvosto antoi liiallista alijäämää koskevan suosituksensa, edistivät hieman julkisen talouden alijäämän supistumista 5,9 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2010.

(12) Vuoden 2011 talousarviossa jatkettiin ja lujitettiin vuonna 2010 aloitettuja menopuolen vakauttamistoimia lähes toiseksi kokonaiseksi vuodeksi. Tulopuolella savukkeiden valmisteverokantoja korotettiin uudelleen. Julkisen talouden alijäämä oli enimmillään 6,4 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2011, kun tappiollisten valtion omistamien yritysten hyväksi toteutetut pääomatukitoimenpiteet ja kertaluonteiset erät kasvattivat alijäämää 1,4 prosenttia suhteessa BKT:hen.

(13) Maaliskuussa 2013 annetun ja komission (Eurostat) vahvistaman liiallista alijäämää koskevan ilmoituksen perusteella julkisen talouden alijäämä oli 4,0 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2012. Tämä toteutuma sisältää toisen, kesäkuussa 2012 suurimpien pankkien hyväksi toteutetun kertaluonteiseksi katsotun pääomitustoimenpiteen, jonka vaikutus on noin 0,2 prosenttia suhteessa BKT:hen. Hallitus toteutti mittavan toimenpiteen juoksevien menojen hillitsemiseksi leikkaamalla julkisen sektorin palkkoja ja sosiaalisia tulonsiirtoja. Useimmat vakauttamistoimenpiteet ovat kuitenkin voimassa vain väliaikaisesti. Lisäksi julkisia investointeja supistettiin jälleen, minkä seurauksena ne vähenivät reaalisesti 45 prosenttia vuodesta 2009. Myös julkisten yritysten pääomanlisäykset, kertaluonteiset mukaan lukien, supistuivat selvästi vuoteen 2011 verrattuna. Tulopuolella hallitus leikkasi yritysten tuloverokantaa ja otti käyttöön entistä suurempia investointi- ja T&K-vähennyksiä.

(14) Komission yksiköiden kevään 2013 tarkistetun talousennusteen mukaan julkisen talouden alijäämä on 5,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2013. Ilman kahta kertaluonteista toimenpidettä, joissa vieraan pääoman hybridit instrumentit muutettiin kahden suurimman pankin omaksi pääomaksi ja joiden vaikutus oli 1,2 prosenttia suhteessa BKT:hen, vuoden 2013 alijäämää koskeva ennuste olisi 4,3 prosenttia suhteessa BKT:hen. Ennustettu alijäämä, 5,5 prosenttia suhteessa BKT:hen, vastaa vuoden 2013 tarkistetun vakausohjelman mukaista kansallista alijäämätavoitetta, 7,9 prosenttia suhteessa BKT:hen, johon sisältyvän pankkien pääomittamisen vaikutus on 3,7 prosenttia suhteessa BKT:hen. Vuonna 2013 julkisen talouden odotetaan hyötyvän kesäkuussa 2012 voimaan tulleeseen, julkisen talouden vakauttamista koskevaan lakiin perustuvien säästötoimenpiteiden kokovuotisesta vaikutuksesta ja vuoden 2013 talousarviossa hyväksyttyjen tuloja kasvattavien toimenpiteiden vaikutuksesta. Työmarkkinatilanteen heikkenemisen ennustetaan johtavan sosiaaliturvamaksujen supistumiseen. Sen sijaan sosiaalisten tulonsiirtojen ennustetaan lisääntyvän jälleen, koska uusia eläkeläisiä tulee edelleen runsaasti sekä vuoden 2012 lopussa että vuoden 2013 alussa.

(15) Komission yksiköiden kevään 2013 tarkistetun talousennusteen mukaan alijäämä on 4,9 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2014 olettaen, että politiikkaa ei muuteta. Vuoden 2014 talousarvio ei sisällä uusia päätösperäisiä toimenpiteitä, lukuun ottamatta yritysten tuloverokannan alentamista 16 prosenttiin ja julkisen sektorin palkkamenojen laajaa jäädyttämistä vuoden 2013 tasolle. Menopuolella erityisesti korkomenojen ja sosiaalisten tulonsiirtojen ennustetaan lisääntyvän, koska velka lisääntyy, vanhuuseläkkeen saajien määrä kasvaa ja eläkkeet on indeksoitu. Olettaen, että politiikka säilyy ennallaan, ennustettu alijäämä on 5,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2015. Ennuste sisältää korkomenojen kasvun, julkisen sektorin palkkasumman kasvun sen jälkeen kun julkisen sektorin työntekijöiden palkkamenojen hillitsemiseen tähtäävien väliaikaisten toimenpiteiden voimassaolo päättyy, ja yritysten tuloverokannan asteittaisen alentamisen viimeisen vaiheen, jossa yritysten tuloverokanta alenee vielä 1 prosenttiyksikön 15 prosenttiin.

(16) Kun pankkien vahvistamiseen käytettävät verovarat jätetään huomiotta, alijäämäennusteeseen kohdistuvat riskit näyttäisivät olevan tasapainossa. Ennustetta saatetaan joutua korjaamaan positiivisemmaksi vuoden 2013 lisätalousarvioon sisältyvien uusien säästötoimenpiteiden vuoksi, kun taas heikkenemisriskit liittyvät talousarvion heikkoon toteutumiseen ja hallituksen riitauttamaan tuomioistuimen päätökseen, jonka mukaan julkisen sektorin virkamiehille on maksettava vuonna 2010 lykätyt palkankorotukset.

(17) Komission yksiköiden kevään 2013 talousennusteen mukaan julkisen talouden vuotuisten vakauttamistoimien nimellismääräksi arvioidaan 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuosina 2010–2013. Vakauttamistoimet painottuvat jakson loppuun, vuosiin 2012 ja 2013. Kun tehdään korjaus, jossa otetaan huomioon tämänhetkisen ennusteen ja neuvoston 2 päivänä joulukuuta 2009 antaman suosituksen taustalla olevan ennusteen välillä tehtyjen potentiaalisen tuotannon kasvun tarkistusten vaikutus sekä tavanomaisten joustojen perusteella oletetusta kehityksestä poikkeavan tulokehityksen vaikutus, keskimääräisten vuotuisten rakenteellisten sopeutustoimien määräksi arvioidaan vuosien 2010 ja 2013 välillä 1,1 prosenttia suhteessa BKT:hen. Tämä on enemmän kuin suositeltu keskimääräinen vuotuinen julkisen talouden sopeutus, ¾ prosenttia suhteessa BKT:hen.

(18) Niiden uusien julkisen talouden vakauttamistoimien kokonaisvaikutukseksi, jotka Slovenian viranomaiset ovat toteuttaneet vuosina 2010–2013 liiallista alijäämää koskevan neuvoston suosituksen perusteella, arvioidaan alhaalta ylös ‑arvioinnin perusteella noin 6 ¾ prosenttia suhteessa BKT:hen. Tämä arvio ei sisällä niitä vuoden 2010 talousarvioon sisältyviä vakauttamistoimia, joiden vaikutus on noin 0,8 prosenttia suhteessa BKT:hen ja jotka on jo otettu huomioon komission yksiköiden syksyn 2009 talousennusteessa. Toimenpiteet, joiden vaikutus on noin 5 prosenttia suhteessa BKT:hen, ovat sisältäneet muun muassa alennettuja indeksointimekanismeja, julkisen sektorin palkkojen ja sosiaalietuuksien leikkauksia sekä välillisten verojen korotuksia. Lisäksi viranomaiset leikkasivat julkisia investointeja huomattavasti, noin 1 ¾ prosenttia suhteessa BKT:hen vuosina 2010–2012.

(19) Slovenian julkinen velka kasvaa jyrkästi, mikä johtuu jatkuvasti suurena pysyttelevästä perusalijäämästä ja vähemmässä määrin virta-varanto-korjauseristä ja korkomenojen lisääntymisestä. Velka oli vuonna 2008 vain 22 prosenttia suhteessa BKT:hen mutta nousi vuoteen 2012 mennessä 54 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Komission yksiköiden kevään 2013 tarkistetun talousennusteen mukaan velan määrä nousee 61 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2013 ja ylittää siten perussopimuksessa määrätyn viitearvon. Olettaen, että politiikka säilyy ennallaan, velan ennustetaan kasvavan edelleen 69 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuoteen 2015 mennessä. Nämä ennusteet eivät sisällä valtion myöntämiä takauksia varojen siirrolle pankkien varainhoitoyhtiöön (vaikutus enimmillään 11 prosenttia suhteessa BKT:hen) eikä pankkien vakavaraisuutta koskevassa laissa määrättyihin pääomanlisäyksiin käytettäviä varoja (vaikutus enimmillään 3 prosenttia suhteessa BKT:hen).

(20) Sloveniaa on koetellut odottamattoman negatiivinen talouskehitys. Talous on luisunut W-taantumaan, jonka ennustetaan jatkuvan vuoteen 2014. Tämä on vaikuttanut työllisyyteen negatiivisesti, työttömyys on lisääntynyt jyrkästi ja reaalipalkkojen kasvu on kääntynyt negatiiviseksi. Slovenian makrotaloudessa on myös liiallisia epätasapainotiloja, jotka haittaavat vakavasti investointeja. Kotimainen kysyntä heikkenee edelleen. Tämä vaikuttaa sekä tulo- että menopuolella negatiivisesti verrattuna siihen, mitä odotettiin silloin kun neuvosto antoi suosituksensa. Tämä viittaa siihen, että olisi asianmukaista asettaa vakaus- ja kasvusopimuksen sääntöjen mukaisesti uusi määräaika, jonka mukaan Slovenian liiallinen alijäämä on korjattava viimeistään vuonna 2015.

(21) Kahden ylimääräisen vuoden myöntäminen liiallisen alijäämän korjaamiselle olisi oikeasuhteinen toimenpide, kun otetaan huomioon julkisen sektorin alijäämää koskevat välitavoitteet, jotka ovat BKT:hen suhteutettuina 4,9 prosenttia vuonna 2013 (3,7 % suhteessa BKT:hen ilman 1,2:ta prosenttia suhteessa BKT:hen kahden suurimman pankin pääomanlisäykseen käytettäviä kertaluonteisia menoja, joiden vaikutus on 1,2 %), 3,3 prosenttia vuonna 2014 ja 2,5 prosenttia vuonna 2015. Näiden tavoitteiden edellyttämä rakenteellisen rahoitusaseman paraneminen on 0,7 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2013, 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2014 ja 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2015. Kaksi viimeistä lukua vastaavat 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 1 kohdassa vaadittua vähimmäisparannusta. Jotta edellä mainitut rakenteelliset tavoitteet voitaisiin saavuttaa, Slovenian viranomaisten olisi toteutettava perusskenaarioon jo sisältyvien toimenpiteiden lisäksi uusia vakauttamistoimia, joiden vaikutus on BKT:hen suhteutettuna 1 prosentti vuonna 2013, 1½ prosenttia vuonna 2014 ja 1½ prosenttia vuonna 2015. Näissä tavoitteissa on otettu huomioon tarve tasapainottaa niitä negatiivisia kerrannaisvaikutuksia, joita vakauttamistoimien vaikutus BKT:n kasvuun aiheuttaa julkisessa taloudessa.

(22) Euroopan komission laatiman, julkisen talouden kestävyyttä koskevan vuoden 2012 kertomuksen mukaan Slovenian kestävyysriski on keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä suuri. Vuonna 2012 julkaistun ikääntymisraportin mukaan ikääntymiseen liittyvien kokonaismenojen ennustetaan lisääntyvän merkittävästi vuosina 2010–2060. Tämän vuoksi näyttäisi olevan tarpeen edelleen hillitä ikääntymiseen liittyvien menojen kasvua jatkamalla kaikkien eläke- ja sosiaaliturvajärjestelmien asiaankuuluvien parametrien mukauttamista, jotta voidaan lisätä julkisen talouden kestävyyttä pitkällä aikavälillä.

(23) Slovenia täyttää liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn täytäntöönpanon nopeuttamisesta ja selkeyttämisestä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1467/97 3 artiklan 5 kohdan mukaiset edellytykset liiallisen julkisen talouden alijäämän korjaamiselle asetetun määräajan pidentämiseksi,

ON ANTANUT TÄMÄN SUOSITUKSEN:

(1) Slovenian olisi lopetettava nykyinen julkisen talouden liiallisen alijäämän tilanne viimeistään vuonna 2015.

(2) Jotta julkisen sektorin alijäämä saataisiin alle 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen viimeistään vuonna 2015, Slovenian olisi saavutettava julkisen talouden alijäämätavoite, joka on BKT:hen suhteutettuna 4,9 prosenttia vuonna 2013 (3,7 % suhteessa BKT:hen ilman kahden suurimman pankin pääomanlisäykseen käytettäviä kertaluonteisia menoja, joiden vaikutus on 1,2 % suhteessa BKT:hen), 3,3 prosenttia vuonna 2014 ja 2,5 prosenttia vuonna 2015, mikä vastaa komission yksiköiden kevään 2013 tarkistetun talousennusteen mukaista rakenteellisen rahoitusaseman paranemista BKT:hen suhteutettuna 0,7 prosenttia vuonna 2013, 0,5 prosenttia vuonna 2014 ja 0,5 prosenttia vuonna 2015.

(3) Slovenian olisi tinkimättä toteutettava jo hyväksytyt toimenpiteet, joiden avulla lisätään lähinnä välillisiä verotuloja ja vähennetään julkisen sektorin palkkamenoja ja sosiaalisia tulonsiirtoja. Samalla maan olisi oltava valmis toteuttamaan lisätoimenpiteitä siltä varalta, että näiden toimenpiteiden vaikutus osoittautuu ennustettua heikommaksi tai että jokin toimenpide kumotaan tuomioistuimessa.

(4) Lisäksi Slovenian olisi määritettävä, hyväksyttävä ja toteutettava uusia rakenteellisia vakauttamistoimia niiden toimien lisäksi, jotka sisältyvät jo komission yksiköiden vuoden 2013 tarkistettuun talousennusteeseen, jotta liiallinen alijäämä saadaan korjattua viimeistään vuonna 2015.

(5) Neuvosto vahvistaa [1 päivän lokakuuta 2013] määräajaksi, johon mennessä Slovenian olisi toteutettava tuloksellisia toimia ja esitettävä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1467/97 3 artiklan 4 a kohdan mukaisesti yksityiskohtainen selvitys tavoitteiden saavuttamiseksi suunnitellusta vakauttamisstrategiasta.

Lisäksi Slovenian viranomaisten olisi i) vauhditettava alijäämän supistamista vuosina 2014 ja 2015, jos taloudelliset tai finanssipoliittiset edellytykset osoittautuvat tällä hetkellä odotettua paremmiksi; ii) määritettävä, hyväksyttävä ja toteutettava rakenteellisia vakauttamistoimenpiteitä, jotka asteittain supistavat juoksevia perusmenoja suhteessa BKT:hen, takaavat julkisen talouden rakenteellisen rahoitusaseman pysyvän paranemisen, tukevat talouden kasvupotentiaalia, myös siten että vältetään julkisten investointien lisäleikkaukset, ja asteittain johtavat velkasuhteen alenemiseen. Jotta julkisen talouden vakauttamisstrategian onnistuminen voitaisiin varmistaa, olisi lisäksi tärkeää tukea julkisen talouden vakauttamista kattavilla rakenteellisilla uudistuksilla niiden suositusten mukaisesti, jotka neuvosto on antanut Slovenialle EU-ohjausjakson ja makrotalouden epätasapainoa koskevan menettelyn yhteydessä.

Suosituksessa 5 mainitun raportoinnin lisäksi Slovenian viranomaisten olisi raportoitava näiden suositusten täytäntöönpanossa saavutetusta edistymisestä vähintään [kuuden kuukauden] välein sekä erillisenä kohtana vakausohjelmassa siihen asti, että liiallinen alijäämä on korjattu kokonaisuudessaan.

Tämä suositus on osoitettu Slovenian tasavallalle.

Tehty Brysselissä

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

[1] EYVL L 209, 2.8.1997, s. 6.

[2] Kaikki asiakirjat, jotka liittyvät Slovenian liiallista alijäämää koskevaan menettelyyn, ovat osoitteessa http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/deficit/countries/slovenia_en.htm.

[3] Tämä ennuste perustuu komission yksiköiden kevään 2013 talousennusteeseen, jonka tarkastelujaksoa on pidennetty vuoteen 2015. Lisäksi päivitykseen sisältyy kaksi joukkolainaa, jotka laskettiin liikkeeseen Yhdysvaltojen markkinoille 2 päivänä toukokuuta 2013 ja jotka vaikuttavat korkomenoihin, alijäämään ja velkaan.