Kansainvälisessä merenkulkujärjestössä meriturvallisuuskomitean 105. kokouksessa ja meriliikenteen helpottamiskomitean 46. kokouksessa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta siltä osin kuin on kyse pelastusveneiden ja -lauttojen kannettavia kaksisuuntaisia VHF-radiopuhelimia koskevista suorituskykynormeista ja päätöslauselman MSC.149(77) tarkistamisesta annettavan päätöslauselman ja kansainvälisen meriliikenteen helpottamista koskevaan yleissopimukseen (FAL-yleissopimus) tehtävien muutoksien hyväksymisestä

PERUSTELUT

1.Ehdotuksen kohde

Tämä ehdotus koskee päätöksen antamista kannasta, joka otetaan unionin puolesta Kansainvälisen merenkulkujärjestön meriturvallisuuskomitean 105. kokouksessa (MSC 105), joka pidetään 20.–29. huhtikuuta 2022, ja Kansainvälisen merenkulkujärjestön meriliikenteen helpottamiskomitean 46. kokouksessa (FAL 46), joka pidetään 9.–13. toukokuuta 2022.

Meriturvallisuuskomitean 104. kokouksessa suunniteltiin, että meriturvallisuuskomitean 105. kokouksessa hyväksytään meriturvallisuuskomitean päätöslauselma pelastusveneiden tai -lauttojen kannettavia kaksisuuntaisia VHF-radiopuhelimia koskevista suorituskykynormeista ja päätöslauselman MSC.149(77) tarkistamisesta.

Meriliikenteen helpottamiskomitean 45. kokouksessa suunniteltiin, että meriliikenteen helpottamiskomitean 46. kokouksessa hyväksytään muutoksia kansainvälisen meriliikenteen helpottamista koskevaan yleissopimukseen (FAL-yleissopimus).

2.Ehdotuksen tausta

2.1.Kansainvälistä merenkulkujärjestöä (IMO) koskeva yleissopimus

Kansainvälinen merenkulkujärjestö, jäljempänä ’IMO’, on perustettu Kansainvälistä merenkulkujärjestöä koskevalla yleissopimuksella. IMOn tarkoituksena on toimia yhteistyöfoorumina kaikenlaisia kansainvälisen kauppamerenkulun teknisiä kysymyksiä koskevien säännösten ja menettelytapojen alalla. Sen pyrkimyksenä on myös tukea tiukimpien mahdollisten määräysten yleistä hyväksymistä meriturvallisuuden, navigoinnin tehokkuuden sekä alusten aiheuttaman meren pilaantumisen ehkäisemisen ja torjunnan alalla yhtäläisten toimintaedellytysten edistämiseksi. Se pyrkii myös käsittelemään asiaan liittyviä hallinnollisia ja oikeudellisia seikkoja.

Yleissopimus tuli voimaan 17. maaliskuuta 1958.

Kaikki jäsenvaltiot ovat yleissopimuksen osapuolia. Unioni ei ole yleissopimuksen osapuoli.

Kaikki jäsenvaltiot ovat kansainvälisen meriliikenteen helpottamisesta 9. huhtikuuta 1965 tehdyn ja 5. maaliskuuta 1967 voimaan tulleen yleissopimuksen, jäljempänä ’FAL‑yleissopimus’, osapuolia. Unioni ei ole FAL-yleissopimuksen osapuoli.

2.2.Kansainvälinen merenkulkujärjestö (IMO)

IMO on Yhdistyneiden kansakuntien erityisjärjestö, joka vastaa merenkulun turvallisuudesta ja turvatoimista sekä alusten aiheuttaman meren pilaantumisen ehkäisemisestä. IMO on yleinen standardeja laativa viranomainen kansainvälisen merenkulun turvallisuuden, turvatoimien ja ympäristönsuojelun alalla. Sen tärkein tehtävä on luoda oikeudenmukainen ja tehokas merenkulkualan sääntelykehys, joka hyväksytään ja pannaan täytäntöön yleisesti.

IMOn jäsenyys on avoin kaikille valtioille, ja kaikki EU:n jäsenvaltiot ovat IMOn jäseniä. EU:n ja IMOn väliset suhteet perustuvat erityisesti valtioiden välisen neuvoa-antavan merenkulkujärjestön (IMCO) ja Euroopan yhteisöjen komission vuonna 1974 tekemään yhteistyöjärjestelyyn.

IMOn meriturvallisuuskomitea koostuu kaikista IMOn jäsenistä ja kokoontuu vähintään kerran vuodessa. Sen tehtävänä on käsitellä kaikkia kysymyksiä, jotka kuuluvat IMOn toimialaan ja koskevat merenkulun apuneuvoja, alusten rakentamista ja varustamista, turvallisuuden vaatimaa alusten miehitystä, sääntöjä yhteentörmäysten ehkäisemiseksi, vaarallisten lastien käsittelyä, meriturvallisuutta koskevia menettelyjä ja vaatimuksia, hydrografisia tiedonantoja, laivapäiväkirjoja ja merenkulkutietoja, merionnettomuuksien tutkimista, meripelastusta sekä muita merenkulun turvallisuutta suoranaisesti koskevia asioita.

IMOn meriliikenteen helpottamiskomitea koostuu kaikista IMOn jäsenistä ja kokoontuu vähintään kerran vuodessa. Se käsittelee kansainvälisen meriliikenteen helpottamiseen liittyviä asioita, kuten alusten, henkilöiden ja rahdin satamiin saapumista, satamissa viipymistä ja satamista lähtemistä. Komitea käsittelee myös sähköistä liiketoimintaa, mukaan lukien keskitetyn palvelupisteen malli, ja pyrkii varmistamaan, että sääntelyn ja kansainvälisen kauppamerenkulun helpottamisen välille luodaan oikeanlainen tasapaino.

IMOn meriturvallisuuskomitea ja meriliikenteen helpottamiskomitea huolehtivat molemmat IMOn yleissopimuksen, yleiskokouksen tai neuvoston niille määräämien tehtävien suorittamisesta sekä kaikkien sellaisten edellä mainittuun soveltamisalaan kuuluvien tehtävien suorittamisesta, jotka niille mahdollisesti annetaan jonkin muun kansainvälisen välineen perusteella tai puitteissa ja jotka ovat IMOn hyväksymiä. Meriturvallisuuskomitea, meriliikenteen helpottamiskomitea ja niitä avustavat elimet tekevät päätöksensä jäsentensä enemmistöllä.