Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 97 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun, erään viinialan nimityksen eritelmään tehtävän unionin muutoksen hyväksymistä koskevan hakemuksen julkaiseminen

(2021/C 269/09)

Tämä julkaiseminen antaa oikeuden vastustaa hakemusta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 (1) 98 artiklassa tarkoitetulla tavalla kahden kuukauden kuluessa tästä julkaisemisesta.

HAKEMUS TUOTE-ERITELMÄÄN TEHTÄVÄÄ UNIONIN MUUTOSTA VARTEN

”MINIȘ”

PDO-RO-A0029-AM01

Hakemuksen jättöpäivä: 2.4.2019

1. Hakija ja oikeutettu etu

PROVITIS (ammatillinen yhdistys)

Ammatillinen yhdistys on perustettu yhdistyksistä ja säätiöistä annetun hallituksen määräyksen nro 26/2000, sellaisena kuin se on muutettuna lailla nro 246/2005, nojalla. Yhdistys muodostuu tuottajista, jotka ovat luonnollisia ja oikeushenkilöitä, ja se kattaa yli 60 prosenttia suojatun alkuperänimityksen (SAN) ”Miniș” alueesta. Yhdistys on rekisteröity kansalliseen yhdistysrekisteriin numerolla 17165/A/2007.

2. Tuote-eritelmän kohta, jota / kohdat, joita muutos koskee

☐ Tuotteen nimi

☒ Rypäletuotteiden luokat

☒ Yhteys

☐ Kaupan pitämisen rajoitukset

3. Muutoksen kuvaus ja perustelut

3.1. Uuden rypälelajikkeen lisääminen pääasiallisiin lajikkeisiin

Cabernet Franc -lajike on lisätty hyväksyttyjen lajikkeiden luetteloon pääasialliseksi lajikkeeksi.

Tämän vuoksi tuote-eritelmän kohtaa IV ja yhtenäisen asiakirjan kohtaa 1.7 on muutettu.

Cabernet Franc -lajikkeen käyttöönotto on osoittautunut hyväksi päätökseksi, sillä tämä lajike tuottaa punaviinimarkkinoilla merkittäviä tuottoja. Vaikka Cabernet Franc -lajikkeen ydinaluetta ovat Unkarin kaakkoisosat, se on menestynyt hyvin myös Romanian Zaranduluin vuoriston alarinteitä myötäilevällä Miniș (SAN) -merkinnän kattamalla alueella, missä sitä on perinteisesti nautittu jo niinä aikoina, kun alue liitettiin osaksi Itävalta-Unkarin kaksoismonarkiaa.

Lajiketta on viljelty Romaniassa vuodesta 2008 lähtien, ja vuonna 2011 saatu ensimmäinen sato käytettiin Cabernet Sauvignon -lajikkeen kanssa valmistettuun sekoitukseen. Tästä lajikkeesta valmistettujen lajikeviinien jäljitettävyys on varmistettu vuoden 2012 sadosta lähtien, sillä tarkoituksena on ollut lisätä lajike SAN-merkinnällä ”Miniș” varustettujen viinien sallittujen lajikkeiden joukkoon.

Vuonna 2012 Covăsânțin kylän viinitarhoissa – Minișin parhaita punaviinejä tuottavan alueen pohjoisrajalla – viljeltyjä Cabernet Franc -lajikkeen rypäleitä korjattiin erikseen ja viiniytettiin yhtä lajiketta sisältäväksi lajikeviiniksi.

Rypäleiden potentiaalinen alkoholipitoisuus sadonkorjuuvaiheessa käy ilmi viiniselosteeseen perustuvista, edellisten neljän peräkkäisen vuoden ajalta kerätyistä analyyttisista tiedoista ja aistinvaraisten analyysien tuloksista (viiniselostetta käytetään viinien jäljitettävyyden varmistamiseen ja niiden laatuparametrien johdonmukaisuuden seurantaan). Valmistettujen viinien alkoholipitoisuus on ollut tasaisesti yli 13,5 tilavuusprosenttia, happopitoisuus yleensä noin 5,60 g/l ja kuiva-ainepitoisuus yli 25 g/l. Kun vuoden 2015 sadosta valmistettuun viiniin sekoitettiin 16 prosenttia Fetească neagră -lajiketta, viini sai uusia ominaisuuksia, kuten mausteisia ja rosoisia vivahteita, mikä ei kuitenkaan vaikuttanut sen muihin ominaisuuksiin.

3.2. Uusien viinityyppien lisääminen: laatukuohuviini ja helmeilevä viini

Miniș (SAN) -viineille on lisätty uusia viiniluokkia (laatukuohuviini ja helmeilevä viini).

Tuote-eritelmän kohtaa I ja yhtenäisen asiakirjan kohtaa 1.3 on muutettu.

Uusien viinityyppien lisääminen johtuu uudelleenistutuksista, joiden myötä suurille alueille on istutettu kotoperäisiä lajikkeita (muun muassa Mustoasă de Măderat- ja Chardonnay-lajikkeita). Joihinkin näistä lajikkeista kehittyy hedelmäisiä ja raikkaan aromaattisia piirteitä, jotka tulevat parhaiten esille laatukuohuviinissä ja helmeilevässä viinissä.

Uusien viinityyppien myötä myös elvytetään näiden lajikkeiden perinteinen valmistustapa ja luodaan uusi maku, kun lajikkeet valmistetaan viiniksi nykyaikaisin menetelmin, mikä korostaa niiden erityistä raikkautta ja osalle näistä lajikkeista ominaista kohtalaista tai suurta happopitoisuutta (perinteisiä käytäntöjä ovat esimerkiksi varastointi valvotussa lämpötilassa viinien raikkauden ja hedelmäisyyden säilyttämiseksi, kypsyttäminen tammitynnyreissä sakan kanssa ja sakan sekoittaminen viiniin kuukausittain, kypsyttäminen tynnyrissä ja sen jälkeen pullossa sekä viinin valmistaminen rypäleistä, jotka ovat kasvaneet tietyllä korkeudella esiintyvässä, liusketta, graniittia ja metamorfikiveä sisältävässä hedelmällisessä maaperässä).

Valmistamalla uusiin viiniluokkiin kuuluvia Miniş (SAN) -viinejä vastataan kuluttajien monipuolistuneeseen kysyntään, joka kohdistuu yhä enemmän uudentyyppisiin viineihin.

Investointien ja valmistuksessa käytettävän infrastruktuurin ja teknologian nykyaikaistamisen kannalta on yhä järkevämpää tuottaa SAN-merkittyjä laatukuohuviinejä ja helmeileviä viinejä, mitä tukevat myös hiilihapottomiin Miniș (SAN) -viineihin liittyvät perinteet ja arvot sekä hiilihapollisten viinien kulutuksen merkittävä kasvu.

3.3. Laatukuohuviinien ja helmeilevien viinien valmistuksessa sallittujen lajikkeiden lisääminen

Tuote-eritelmää on täydennetty uusien viinityyppien eli laatukuohuviinien ja helmeilevien viinien sallituilla lajikkeilla. Joillakin näistä lajikkeista, kuten Cadarcă- ja Mustoasă de Măderat -lajikkeilla, on vakiintunut valmistusperinne Minișin alueella, erityisesti Șiria-Mâscan alueella, ja jotkin niistä (esimerkiksi Tămâioasă românească ja Pinot gris) antavat viinille hyvän rakenteen ja raikkaita hedelmäisiä aromeja laatukuohuviiniksi valmistettuina.

Tämän vuoksi tuote-eritelmän kohtaa IV ja yhtenäisen asiakirjan kohtaa 1.4 on muutettu.

Valkoviineihin käytetyistä lajikkeista erityisesti Mustoasa de Măderat -lajiketta on käytetty kuohuviinien valmistukseen vuodesta 1974 lähtien. Tuolloin koko Miniș-Măderatin viinialueen rypälesato vietiin Sălajin lääniin, jossa sijaitsevassa Șimleu Silvaniein kaupungissa siitä valmistettiin kuuluisaa Silvania-kuohuviiniä. Maantieteellisen alueen välimerellisen ilmaston ansiosta tämä lajike säilyttää raikkautensa ja hedelmäisyytensä erityisen hyvin Miniș (SAN) -laatukuohuviiniksi valmistettuna.

3.4. Uusien viinityyppien (laatukuohuviinin ja helmeilevän viinin) analyyttisten ominaisuuksien esittäminen

Laatukuohuviinin ja helmeilevän viinin lisäämisen myötä tuote-eritelmään on tarpeen täydentää näiden uusien viinityyppien analyyttiset ominaisuudet.

Tämän vuoksi tuote-eritelmän kohtaa XI.a ja yhtenäisen asiakirjan kohtaa 1.4 on muutettu.

Näiden uusien viiniluokkien on vastattava niille määriteltyä analyyttisten parametrien kuvausta.

3.5. Uusien viinityyppien (laatukuohuviinin ja helmeilevän viinin) aistinvaraisten ominaisuuksien esittäminen

Laatukuohuviinin ja helmeilevän viinin lisääminen Miniș (SAN) -nimityksen kattamiin viiniluokkiin edellyttää näiden uusien viinityyppien aistinvaraisten ominaisuuksien – ulkonäön, aromin ja maun – määrittämistä, jotta nämä uudet viinityypit voidaan luetella ja kuvailla yksityiskohtaisesti tuote-eritelmässä.

Tämän vuoksi tuote-eritelmän kohtaa XI.b ja yhtenäisen asiakirjan kohtaa 1.4 on muutettu.

3.6. Viinituotoksen kasvua koskeva muutos

Viinintuotantoa on lisätty, mutta vain niin, että rypäleiden osalta sallittu tuotos on enintään 15 000 kg hehtaarilta ja viinin osalta enintään 112,5 hl hehtaarilta.

Tämän vuoksi tuote-eritelmän kohtaa V ja VI sekä yhtenäisen asiakirjan kohtaa 1.5.2 on muutettu.

Vuosina 2007–2017 SAN:n ”Miniș” rajatulla alueella tehtiin laajoja uudelleenistutuksia, joiden myötä suurelle osalle viljelmistä istutettiin romanialaisia viiniköynnöslajikkeita, sekä perinteisiä lajikkeita että niiden klooneja. Alueella vallitsevien suotuisten välimerellisten maaperä- ja ilmasto-olosuhteiden ansiosta uudet vuonna 2011 tuotantonsa käynnistäneet viinitilat ovat kirjanneet kasvaneita satomääriä valkoisten ja punaisten lajikkeiden osalta. Satojen seuranta on osoittanut, että viinintuotantomääriä on tarpeen muuttaa, mutta määrien kasvu ei ole kuitenkaan vaikuttanut Miniș-viinien laatuun ja ominaisuuksiin.

3.7. Tiedot laatukuohuviinien ja helmeilevien viinien valmistukseen liittyvästä teknologiasta

Uusien viiniluokkien eli laatukuohuviinin ja helmeilevän viinin lisäämisen myötä tuote-eritelmään on ollut tarpeen lisätä esittely laatukuohuviinien ja helmeilevien viinien valmistusteknologiasta sekä kuvaus Miniș (SAN) -alueella käytettävistä valmistusmenetelmistä.

Tuote-eritelmän kohtaa X on muutettu, mutta yhtenäiseen asiakirjaan ei ole tehty muutoksia.

3.8. Tiedot uusien viiniluokkien (laatukuohuviinin ja helmeilevän viinin) yhteydestä maantieteelliseen alueeseen

Kuvausta, joka koskee yhteyttä maantieteelliseen alueeseen, on täydennetty parantamalla kuvausta kaikkien viinityyppien osalta, nyt kun tuote-eritelmään on lisätty uusia viinityyppejä (laatukuohuviini ja helmeilevä viini). Näin varmistetaan, että jokainen tuotettava viiniluokka on kuvailtu yksityiskohtaisesti.

Tuote-eritelmän kohtaa II ja yhtenäisen asiakirjan kohtaa 1.8 on muutettu.

Koska viinitarhat sijaitsevat kukkuloilla, ne saavat erinomaisesti valoa, ja lisäksi tällainen sijainti altistaa viiniköynnökset auringon säteilylle, joka edistää sokerien ja polyfenolien kertymistä hiilihapottomien valkoviinien valmistukseen tarkoitettuihin rypäleisiin sekä antosyaniinien kertymistä hiilihapottomien punaviinien valmistukseen tarkoitettuihin rypäleisiin.

Laaksot säilyttävät aamukasteen kesällä keskipäivään asti ja mahdollistavat näin oikean happopitoisuuden säilymisen valkoisissa rypäleissä, jotka on tarkoitettu laatukuohuviineissä ja helmeilevissä viineissä käytetyn perusviinin valmistukseen.

Viinitarhat, jotka sijaitsevat Zaranduluin vuoriston kivikkoisten alarinteiden juurella ja ulottuvat koko kukkulajonon alueelle, ovat vuodenajasta riippumatta usein sumun peitossa, ja kuivat syksyt edesauttavat sokerien hidasta kertymistä rypäleisiin, mikä on olennainen edellytys hiilihapollisten viinien valmistukselle Miniș-Măderatin viinialueella. Aurinko paistaa alueella keskimäärin 1 955 tuntia vuodessa (viiniköynnösten tulisi saada vuodessa vähintään 1 300 tuntia auringonvaloa), eli SAN:n ”Miniș” rajatulla alueella on erinomaiset valo-olosuhteet.

3.9. Laatukuohuviinin valmistukseen käytettyjä erityisiä menetelmiä koskevien vapaaehtoisten merkintöjen lisääminen etikettiin

Laatukuohuviinin pullotusta ja merkintöjä koskeviin säännöksiin on lisätty tiedot pullojen suurimmista sallituista vetoisuuksista sekä maininta satovuodesta sellaisia vuosia varten, jolloin sato on erityisen suotuisa kuohuviinin valmistukseen käytettävän perusviinin tuotoksen kannalta. Lisäksi tuote-eritelmään on lisätty tiedot laatukuohuviinien erityisistä valmistusmenetelmistä ja valmistuksessa nykyään käytettävästä teknologiasta. Satovuosi voidaan lisätä merkintöihin silloin, kun laatukuohuviiniin käytetty perusviini on valmistettu yksinomaan tietyn vuoden sadosta.

Tämän vuoksi tuote-eritelmän kohtaa XII ja yhtenäisen asiakirjan kohtaa 1.9 on muutettu.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

1. Tuotteen nimi

MINIȘ

2. Maantieteellisen merkinnän tyyppi

SAN – Suojattu alkuperänimitys

3. Rypäletuotteiden luokat

1. Viini

5. Laatukuohuviini

8. Helmeilevä viini

4. Viini(e)n kuvaus

Analyyttiset ja aistinvaraiset ominaisuudet – hiilihapottomat valko- ja roseeviinit

Hiilihapottomat valkoviinit ovat kirkkaita, ja niissä on oljenkeltaisesta vaalean- tai vihertävänkeltaiseen vaihtelevia värivivahteita. Ne ovat täyteläisiä, ja niissä on käytetylle lajikkeelle ominaisia aromeja. Nämä viinit ovat voimakkuudeltaan keskitasoa, niiden happopitoisuus on kohtalainen tai suuri, ja niissä on pitkäkestoinen jälkimaku. Viineissä on hedelmäinen maku, ja primaariaromien (eksoottiset hedelmät – litsi, greippi, mango tai karambola sekä ruusun terälehdet, viiniköynnöksen kukka, vasta niitetty heinä ja hunaja) yhdistelmä tulee voimakkaasti esille.

Hiilihapottomissa roseeviineissä on alueelle ominainen voimakas värisävy, jonka perusteella ne on helppo sijoittaa maantieteellisesti ja yhdistää juuri Minișin alueeseen. Ne ovat väriltään vadelman- tai mansikanpunaisia sekä hohtavia, niiden maussa erottuvat punaiset marjat (karhunvatukka, vadelma ja ahomansikka), ja niissä on pitkäkestoinen jälkimaku, joka on tunnusomainen näiden viinien parhaimmistolle.

Yleiset analyyttiset ominaisuudet Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) 15,00 Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) 11,00 Vähimmäishappopitoisuus 5,5 g/l viinihappona ilmaistuna Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) 18 Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra) 200

Analyyttiset ja aistinvaraiset ominaisuudet – punaviinit

Hiilihapottomat punaviinit ovat voimakkaan värisiä ja kirkkaita, ja niissä on kirkkaanpunaisesta tummanpunaiseen vaihtelevia vivahteita. Ne ovat täyteläisiä, ja niissä on runsaasti tanniineja ja antosyaniineja. Happopitoisuus on suuri, mikä edellyttää pitkää kypsytysaikaa sekä tynnyrissä että pullossa.

Hiilihapottomissa punaviineissä on monimutkaisia, alkuperäisiä makuja sekä kypsien marjojen, kuten punaherukan, karpalon, karhunvatukan ja mustikan, vivahteita. Viinien ikääntyessä niihin kehittyy selkeästi erottuva vaniljan, kahvin tai tupakan maku.

Yleiset analyyttiset ominaisuudet Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) 15,00 Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) 11,00 Vähimmäishappopitoisuus 4,5 g/l viinihappona ilmaistuna Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) 20 Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra) 150

Analyyttiset ja aistinvaraiset ominaisuudet – laatukuohuviinit

Laatukuohuviinit erottuvat hienoutensa, raikkautensa ja luonnollisuutensa ansiosta. Niille ovat myös ominaisia käymisaromit, hunajan, kesäkukkien ja hieman kuivuneen heinän vivahteet sekä entsyymien hajoamisesta peräisin olevat aromit, jotka tuovat mieleen lämpimän, rapea- ja maukaskuorisen leivän.

Ominaisuudet:

— ulkonäkö: kirkas ja läpinäkyvä; valkoisten laatukuohuviinien väri vaihtelee keltaisesta sitruunankeltaiseen ja roseenväristen laatukuohuviinien lohenpunaisesta voimakkaaseen tai haaleaan oranssiin

— tuoksu: raikas ja hienovarainen tai voimakas; hedelmäisiä (eksoottisten hedelmien tai kuivatun omenan) tai kukkaisia (seljankukan tai ruusun) vivahteita

— maku: miellyttävän hapokas – happopitoisuus on kohtalainen tai suuri; roseenväristen laatukuohuviinien tanniinipitoisuus on pieni ja valkoisten laatukuohuviinien lähes olematon; runko voi olla ohut, kevyt ja kukkainen (valkoiset sitrusheinän kukat, valkoiset liljat tai valkoiset ruusut), hedelmäinen (kesäomena, kypsyvät makeat päärynät, valkoherukka tai valkoinen persikka), kasvimainen (murskattu sitruunan lehti tai seljan- tai akasiankukka) tai mausteinen (tilli, raparperi tai basilika) riippuen kunkin käytetyn lajikkeen erityisistä aromeista.

Laatukuohuviinin ylipaine on vähintään 3,5 baria 20 celsiusasteen lämpötilassa.

Yleiset analyyttiset ominaisuudet Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) 15,00 Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) 11,00 Vähimmäishappopitoisuus 3,5 g/l viinihappona ilmaistuna Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) 10,5 Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra) 150

Analyyttiset ja aistinvaraiset ominaisuudet – helmeilevä viini

Ominaisuudet:

— ulkonäkö: valkoviinit ovat kirkkaita, läpinäkyviä, vihreänkeltaisia ja heleitä, roseenväristen helmeilevien viinien väri vaihtelee lohenpunaisesta vivahteikkaan vadelmanpunaiseen, ja kuohunta on hienoa

— tuoksu: raikas; käytetyistä lajikkeista peräisin olevien primaariaromien (valkoiset kukat, valkoiset luumarjat, kesäomena tai päärynä) on oltava havaittavissa ja sopusoinnussa käymisprosessista peräisin olevien sekundaariaromien (hiiva, keksit tai raaka taikina) kanssa

— maku: happoinen, kuohuva; kuplat ovat hienoja ja pitkäkestoisia, ja maussa on runsaasti kukkaisia primaariaromeja (valkoiset kukat: seljankukka, akasia ja ruusu); hedelmäinen (vihreä omena, valkoinen persikka, greippi, mango ja litsi) ja hyvärakenteinen; keskimääräistä pidempi tai erittäin pitkä jälkimaku.

Helmeilevän viinin ylipaine on 1–2,5 baria 20 celsiusasteen lämpötilassa.

Yleiset analyyttiset ominaisuudet Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) 11,00 Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) 7,00 Vähimmäishappopitoisuus 3,5 g/l viinihappona ilmaistuna Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) 10,5 Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra) 185

5. Viininvalmistusmenetelmät

a. Erityiset viininvalmistusmenetelmät

Viininvalmistusmenetelmät

Erityinen viininvalmistusmenetelmä

Tammenpalasten käyttö

Viinien valmistuksessa käytetään tammenpalasia, joista niihin siirtyy tiettyjä tammipuun aineksia. Puunpalasten on oltava peräisin yksinomaan Quercus-suvun lajeista.

Palasten on oltava kooltaan sellaisia, että vähintään 95 painoprosenttia pysähtyy seulaan, jonka silmäkoko on 2 mm (seulamitta 9).

Tiettyjen aineiden käytölle asetetut raja-arvot:

— Jos SAN-merkinnällä ”Miniș” varustettuun viiniin lisätään hiilidioksidia, määrä saa olla enintään 2 g/l.

— Jos SAN-merkinnällä ”Miniș” varustettuun viiniin lisätään sitruunahappoa, määrä saa olla enintään 1 g/l.

— SAN-merkinnällä ”Miniș” varustetussa viinissä käytetyn metaviinihapon sallittu enimmäismäärä on 100 mg/l.

b. Enimmäistuotokset

Chardonnay, Cabernet franc, Pinot gris, Pinot noir, Sauvignon, Riesling de Rhin, Novac, Traminer roz ja Tămâioasă românească

10 000 kilogrammaa rypäleitä hehtaaria kohden

Cabernet Sauvignon, Merlot ja Furmint

11 000 kilogrammaa rypäleitä hehtaaria kohden

Burgund mare, Fetească regală, Riesling italian, Muscat Ottonel, Fetească neagră, Mustoasă de Măderat, Cadarcă ja Syrah

15 000 kilogrammaa rypäleitä hehtaaria kohden

Chardonnay, Cabernet Franc, Novac, Pinot gris, Pinot noir, Riesling de Rhin, Sauvignon, Traminer roz ja Tămâioasă românească

75,00 hehtolitraa hehtaaria kohden

Cabernet Sauvignon, Furmint ja Merlot

82,50 hehtolitraa hehtaaria kohden

Burgund mare, Cadarcă, Fetească regală, Fetească neagră, Muscat Ottonel, Mustoasă de Măderat, Riesling Italian ja Syrah

112,50 hehtolitraa hehtaaria kohden

6. Rajattu maantieteellinen alue

Miniș (SAN) -viinien rajattu tuotantoalue käsittää seuraavat Aradin lääniin kuuluvat paikkakunnat:

— Lipovan kaupunki: Radnan kylä

— Păulișin kunta: Barațcan ja Păulișin kylät

— Ghiorocin kunta: Minișin, Ghiorocin ja Cuvinin kylät

— Covăsânțin kunta: Covăsânțin kylä

— Șirian kunta: Șirian, Galșan ja Mâscan kylät

— Târnovan kunta: Târnovan ja Drauțin kylät

— Ineun kaupunki: Mocrean kylä

— Pâncotan kaupunki: Pâncotan ja Măderatin kylät

— Șilindian kunta: Șilindian, Satu Micin ja Luguzăun kylät.

7. Rypälelajike/rypälelajikkeet

Burgund Mare N – Grosser burgunder, Grossburgunder, Blaufrankisch, Kekfrankos, Frankovka ja Limberger

Cabernet Franc N

Cabernet Sauvignon N – Petit Vidure ja Bourdeos tinto

Cadarcă N – Schwarzer Kadarka, Rubinroter Kadarka, Lugojană, Gâmză ja Fekete budai

Chardonnay B – Gentil blanc ja Pinot blanc Chardonnay

Fetească neagră N – Schwarze Mädchentraube, Poama fetei neagră, Păsărească neagră ja Coada rândunicii

Fetească regală B – Konigliche Madchentraube, Konigsast, Ktralyleanka, Dănăşană ja Galbenă de Ardeal

Furmint B – Furmin, Şom szalai ja Szegszolo

Merlot N – Bigney rouge

Muscat Ottonel B – Muscat Ottonel blanc

Mustoasă de Măderat B – Lampau, Lampor, Mustafer, Mustos Feher ja Straftraube

Novac N

Pinot Gris G – Affumé, Grau Burgunder, Grauburgunder, Grauer Mönch, Pinot cendré, Pinot Grigio ja Ruländer

Pinot noir N – Blauer Spätburgunder, Burgund mic, Burgunder roter ja Klävner Morillon Noir

Pinot noir N – Spätburgunder ja Pinot nero

Riesling de Rhin B – Weisser Riesling ja White Riesling

Riesling italian B – Olasz Riesling, Olaszriesling ja Welschriesling

Sauvignon B – Sauvignon verde

Syrah N – Shiraz ja Petit Syrah

Traminer Roz Rs – Rosetraminer, Savagnin roz ja Gewürztraminer

Tămâioasă românească B – Busuioacă de Moldova ja Muscat blanc à petit grains

Tămâioasă românească B – Rumanische Weihrauchtraube ja Tamianka

8. Yhteyden/yhteyksien kuvaus

Maantieteellisen alueen tiedot

Näitä viinejä määrittävä erityinen luontoon liittyvä tekijä ovat Zaranduluin vuoriston alarinteet, sillä tälle alueelle on ominaista lohkareinen, runsaasti rautaa ja hivenravinteita sisältävä maaperä.

Viiniviljelmät sijaitsevat yleensä etelään päin, joskus poikkeuksellisesti lounaaseen tai kaakkoon päin. Samalla leveys- ja pituusasteella sijaitsevat yksittäiset viinitarhat, joissa viljellään samaa rypälelajiketta, eroavat toisistaan useiden pinnanmuotoon ja ilmastoon liittyvien ominaisuuksien puolesta. Alueen mikroilmastossa on välimerellisiä vaikutteita, ja syksyt ovat pitkiä, lämpimiä ja kuivia. Ympäristölliset ja ilmastolliset olosuhteet: vuotuinen keskilämpötila: 11,2 °C, vuotuinen sademäärä: 644 mm, tehoisa lämpösumma: 3 291 °C, auringonpaisteen määrä: 1 490 tuntia, kokonaissadanta: 365 mm. Suhteellisen kosteuden kymmenvuotinen keskiarvo on noin 75 %.

Miniș-Măderatin viinialueella on yleensä lauhkea mannermainen ilmasto, jossa on välimerellisiä vaikutteita ja johon vaikuttavat Keski-Euroopan ilmaston erityispiirteet. Alueen ympäristön tyypillisiä piirteitä ovat muun muassa Munții Zăranduluin (Zaranduluin vuoriston) tarjoama luonnollinen suoja, lounaaseen avautuvat rinteet, joiden kaltevuus on 15–35 prosenttia, sekä maaperän erityispiirteet. Talvet ovat yleensä leutoja, ja kevät vaihtuu nopeasti kesäksi (näin on ollut erityisesti edellisten 10–15 vuoden aikana). Kuukauden keskilämpötila laskee alle 0 °C:n vain tammi- ja helmikuussa, eikä silloinkaan yleensä alle –2 °C:n. Laadun kehityksen kannalta tärkeimpänä ajanjaksona – rypäleiden kypsymisen aikaan eli heinä-syyskuussa – kuukauden keskilämpötila pysyy ihanteellisena, yli 21 °C:ssa heinä- ja elokuussa ja 15,5 °C:ssa syyskuussa. Yleisen lämpösumman eli positiivisten lämpötilojen summan monivuotinen keskiarvo on 4 125 °C ja tehoisan lämpösumman monivuotinen keskiarvo 3 667 °C. Viiniköynnöksen kasvun kannalta tehoisa lämpösumma on 1 558 °C (pienin on ollut vuonna 1979 kirjattu 1 102 °C ja suurin vuonna 1995 kirjattu 2 485 °C). Viiniköynnösten biologinen lämpösummaraja on 1 000 °C. Kasvukauden keskilämpötila on 17,3 °C.

Miniș-Măderatin viinialueen maaperästä 40 prosenttia kuuluu luokkaan ”eutric regosols”, 40 prosenttia luokkaan ”eutric lithosols” ja 20 prosenttia on vähän erodoitunutta eutric-luokkaan kuuluvaa maa-ainesta. Tällä alueella on myös eutric-luokkaan kuuluvaa ruskomaata ja ruskeaa, pinnaltaan tiivistä ja vettä huonosti läpäisevää podsolimaata sekä mustamaata. Miniș-Ghiorocin alueella on regosoli-, kallio- ja ruskomaata. Ruskeita argilic- tai regosol-tyyppisiä ja kolluviaalimaalajeja esiintyy alueella vähän. Tämäntyyppisten maalajien etuna on se, että ne luovuttavat viiniköynnöksille mineraaleja, joita köynnökset tarvitsevat vain pieniä määriä mutta joiden ansiosta rypäleisiin kehittyy niiden erityinen tuntuma ja laatu. Alueelle ominainen hivenravinteiden pieni määrä ja niiden jakauma näkyvät sokerittoman kuiva-ainepitoisuuden suurena määränä, joka on harvoin alle 25 g/l.

Inhimilliset tekijät

Inhimillinen tekijä ilmenee valikoidun sekä useaan kertaan toteutettavan sadonkorjuun perinteenä. Viljelyssä suositaan lajikkeita, jotka soveltuvat hyvin kerättäviksi myöhään tai jalohometartunnan saaneina. Laatukuohuviinien ja helmeilevien viinien valmistuksessa inhimillisen tekijän vaikutus liittyy lohkojen viljelyyn – kullakin niistä viljellään yhtä tiettyä lajiketta.

Viiniköynnösten leikkaus ja kasvatustapa vaikuttavat laatukuohuviinien ja helmeilevien viinien valmistukseen tarkoitettujen rypäleiden tuotantoon – näiden viinien valmistukseen tarkoitettujen rypäleiden viljelylohkoilla köynnökset leikataan kannusleikkausmenetelmän mukaisesti, sillä Guyot-leikkausjärjestelmä ei edistä korkean happopitoisuuden kehittymistä.

Viininviljelyn harjoittamisesta Aradin alueella todistaa piispa Gerardin teos ”Deliberatio”. Vuonna 1038 Unkarin kuningatar Gizella lahjoitti kuninkaan luvalla kahdeksan viinitarhaa, jotka sijaitsivat Macran kukkulalla (nykyisin Mocrea), ja saman määrän viininviljelijöitä. Vuonna 1562 sadosta maksettiin kymmenyksiä 141 000 viinilitraa ja viljelyalueita oli yli 700 hehtaaria. Miniș merkittiin viininviljelykartalle ensimmäistä kertaa vuonna 1212.

Lontoossa vuonna 1864 järjestettyyn kansainväliseen viinikilpailuun valittiin viinejä yhteensä 11:ltä alueen paikkakunnalta. Valitut viinit olivat pääasiassa Minișistä ja Măderatista, ja jotkin niistä olivat peräisin vuodelta 1785. Vuoden 1873 maailmannäyttelyssä Wienissä useat viininäytteet palkittiin kunniamitalilla. Seuraavana vuonna eräs Păulișissa valmistettu aromaattinen viini palkittiin Lontoossa ensimmäisellä palkinnolla.

Cadarcă-lajikkeesta valmistettiin viiniä ensimmäisen kerran vuonna 1744, ensin Minișissä ja sen jälkeen Ghiorocissa, Păulișissa ja Cuvinissa.

Ghiorocin kunnassa, Aradin läänissä, sijaitsee Minișin tutkimus- ja kehitysasema ja siihen kuuluva viiniköynnös- ja viinimuseo, joka on osa Aradin museokokonaisuutta. Vuonna 1988 perustetussa museossa vierailijat voivat tutustua Miniș-Măderatin viinialueen viininviljelyhistoriaan liittyviin työkaluihin, välineisiin, asiakirjoihin ja valokuviin.

Tuotetta koskevat yksityiskohtaiset tiedot

Tämän alueen hiilihapottomat valko- ja roseeviinit ovat erittäin ekstraktiivisia, niiden keskimääräinen sokeripitoisuus on lajikkeesta riippumatta yli 25 g/l ja happopitoisuus suurempi kuin Romanian muiden viinintuotantoalueiden viineissä. Aromit ovat greipin ja mangon hedelmäisiä aromeja.

Hiilihapottomat punaviinit ovat voimakkaan värisiä, mikä johtuu viljelmien rauta- ja kalkkipitoisesta kasvualustasta, ja niissä on runsaasti tanniineja ja antosyaniineja sekä vadelman, ahomansikan ja karhunvatukan aromeja. Viinit ovat täyteläisiä, ja niiden happopitoisuus on suuri, mikä edellyttää pitkää kypsytysaikaa sekä tynnyrissä että pullossa. Punaviineistä hapokkaimpia ovat Cadarcă- ja Burgund Mare -lajikkeista valmistetut viinit. Kokonaishappopitoisuus on kuitenkin tasapainossa, ja se tulee esiin omena-maitohappokäymisen aikana. Hiilihapottomat punaviinit ovat erittäin harvoin valmiita nautittaviksi, ennen kuin niitä on kypsytetty tammitynnyrissä vähintään kuuden kuukauden ajan, ja kypsymisen ja vanhentamisen vaatima aika on pidempi kuin muilla viininviljelyalueilla.

Laatukuohuviineillä (joiden aromit ovat hedelmäisiä kesäomenan, kypsän päärynän, valkoisen persikan ja seljankukan aromeja) ja helmeilevillä viineillä (joissa on kesäpäärynän, vihreän omenan, greipin ja ruusun aromeja) on sama happopitoisuus, joka takaa, että ne ovat raikkaita ja sopivat kypsytettäviksi.

Nuoret viinit ovat erittäin raikkaita, niissä on kukkaisia, hedelmäisiä, sitruksisia ja mineraalisia vivahteita, ja kuohunta on tasaista ja pitkäkestoista. Kypsissä viineissä on muun muassa keltaisten hedelmien pyöreitä aromeja sekä mausteisuutta.

Syy- ja seuraussuhde

Tarkistetun alkuperänimityksen ”Miniș” rajattu alue sijaitsee viininviljelyalueella, jonka enologisen ja ilmastollisen potentiaalin pistemäärä on 4 666 vesi-aurinko-termaalisella indeksillä (indeksin vaihteluväli on 4 600–5 100). Tämä tarkoittaa, että kyseinen alue soveltuu erityisesti hiilihapottomien puna- ja valkoviinien valmistukseen.

Koska viinitarhat sijaitsevat kukkuloilla, ne saavat erinomaisesti valoa, ja lisäksi tällainen sijainti altistaa viiniköynnökset auringon säteilylle, joka edistää sokerien ja antosyaniinien kertymistä hiilihapottomien punaviinien valmistukseen tarkoitettuihin rypäleisiin. Antosyaniinipigmenttien määrä on 60 prosenttia suurempi rinteillä kuin rinteen juurella kasvaneissa Cadarcă-rypäleissä.

Lohkareiselta ja rautapitoiselta maaperältä peräisin olevissa hiilihapottomissa punaviineissä on kirkkaanpunainen väri syvän rubiininpunaisin vivahtein, ja viinit ovat hyvin runsaita ja ilmeikkäitä. Myös kokonaishappopitoisuus vaihtelee – se on alhaisempi rinteillä kasvaneissa rypäleissä, sillä niissä omenahapon osuus on pienempi.

Păulișin, Covăsânțin, Ghiorocin ja Cuvinunden viinitarhoille ominainen luontainen tekijä, joka ilmenee monissa näissä tarhoissa kasvaneissa punaisissa rypälelajikkeissa, antaa näistä rypäleistä valmistetuille viineille voimakkaan värin, pehmeyttä ja punaisten marjojen tai akasiankukan vivahteita. Valmistaessaan viinejä kotoperäisistä lajikkeista (joita ovat esimerkiksi Fetească neagră, Cadarcă, Pinot Noir, Merlot, Cabernet Sauvignon ja Cabernet Franc) viininviljelijät käyttävät perinteistä viininvalmistusteknologiaa ja toteuttavat mahdollisimman vähän viinin kehitystä ohjaavia toimenpiteitä, eli he eivät myöskään käytä valikoituja hiivoja. Lämpötilaa kuitenkin valvotaan, ja viinejä kypsytetään ensin suurissa ja sen jälkeen pienissä tynnyreissä, joista useimpia käytetään vielä toisen tai kolmannen kerran.

Tällä tavalla laatukuohuviinit säilyttävät erityisten aromiensa elinvoimaisuuden ja happopitoisuutensa myös mahdollisen jälkikäymisen aikana (jälkikäymisessä aromit täydentyvät leivonnaisten, leivotun leivän tai hiivan sekundaariaromeilla).

Koska näiden viinien happopitoisuus on suurempi kuin Romanian muiden viinitarhojen viineissä, hiilihapottomat valkoviinit soveltuvat hyvin varastoitaviksi ja osa niistä (Furmint, Chardonnay ja Mustoasă de Măderat) jopa kypsytettäviksi ja vanhennettaviksi.

Viinialueen etelä- ja itäosissa esiintyy erityistä kalkkikivipitoista maalajia, ja näillä alueilla punaviineihin kehittyy voimakas väri ja moniin hiilihapottomiin punaviineihin (esimerkiksi Cadarcă- ja Burgund mare -lajikkeista valmistettuihin) kehittyy runsaasti tanniineja ja antosyaniineja. Tästä johtuen näitä viinejä kypsytetään keskimäärin vähintään kuusi kuukautta tynnyrissä ja tämän jälkeen vielä pullossa.

Valkoviinien valmistuksessa käytetään nykyaikaista teknologiaa ja lämpötilaa valvotaan niiden raikkauden ja hedelmäisyyden säilyttämiseksi. Chardonnay kypsytetään tammitynnyreissä sakan kanssa, ja sakka sekoitetaan viiniin kuukausittain, kun taas Furmint kypsyy pienissä tynnyreissä.

Alueen viini-ilmasto, jossa on välimerellisiä vaikutteita, luo valkoisista lajikkeista valmistettuihin hiilihapottomiin viineihin aromaattisia sävyjä, kasvattaa niiden flavonoidi- ja terpeenipitoisuutta sekä edistää sokerien kertymistä. Sokeripitoisuus on suurempi rinteillä ja tasangolla tai rinnepenkereillä kasvaneissa rypäleissä (11 prosenttia) kuin alangolla viljellyissä rypäleissä (8 prosenttia).

Alueen ilmasto antaa rypäleille ja puristemehulle ihanteellisen luonnollisen happopitoisuuden kuohuviinien ja helmeilevien viinien valmistukseen. Laaksot säilyttävät aamukasteen kesällä keskipäivään asti ja mahdollistavat näin happopitoisuuden säilymisen juuri oikealla tasolla laatukuohuviinien ja helmeilevien viinien valmistukseen. Laatukuohuviinien ja helmeilevien viinien valmistukseen käytettävät rypäleet valitaan lohkoilta, joille on viime vuosina istutettuja klooneja, joiden rypäleissä on suuri happopitoisuus (yli 6 g/l viinihappoa), jotka tuottavat huomattavasti suurempia tuotoksia (verrattuna viinitarhoihin, joilla ei ole siirrytty uusiin lajikkeisiin tai toteutettu rakenneuudistusta) ja joiden antosyaniini- ja tanniinipitoisuus on pienempi kuin niillä perinteisillä lajikkeilla, joista nämä kloonit on valittu.

Lohkotasolla viininviljelijät ovat jakaneet lajikkeet lohkoittain, jotta sadonkorjuu voidaan hoitaa oikeaoppisesti, kun rypäleet ovat saavuttaneet viiniteknikkojen edellyttämän kypsyystason, ja jotta köynnökset on helpompi leikata ja niitä voidaan hoitaa laatukuohuviinien ja helmeilevien viinien valmistuksen kannalta suotuisalla tavalla. Leikkaustapaa on päivitetty: kannusleikkauksesta ja yksin- ja kaksinkertaisesta Guyot-leikkauksesta on siirrytty Guyot-Poussard-leikkausmenetelmään, jonka myötä köynnökseen muodostuu enemmän kehittynyttä versoa, jonka kautta rypäletertut saavat kasvuun tarvitsemansa ravinteet. Uusissa viinitarhoissa käytetyssä Guyot-Poussard-leikkausmenetelmässä vältetään poistamasta kehittyneitä versoja, samalla kun viiniköynnöksiä uudistetaan jatkuvasti vuotuisella leikkauksella ja latvuksen muokkauksella (versot taivutetaan rungosta poispäin, ja kehittymättömät ja steriilit versot ja kärjet poistetaan).

9. Erityiset lisäedellytykset (pakkaaminen, merkinnät, muut vaatimukset)

Laatukuohuviinien kaupan pitämisen edellytykset

Oikeudellinen kehys:

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Merkintöjä koskevat lisämääräykset

Edellytyksen kuvaus:

Satovuosi voidaan lisätä Miniș (SAN) -laatukuohuviinin merkintöihin vain silloin, kun viinin valmistukseen käytetty perusviini on valmistettu yksinomaan kyseisenä vuonna ja SAN:n ”Miniș” rajatulla alueella korjatuista rypäleistä ja kun kyseessä on aivan erityisen hyvä sato, josta saadaan poikkeuksellisia viinejä.

SAN-nimitykseen ”Miniș” voidaan tuottajien niin halutessa lisätä jokin seuraavista viinitilojen nimityksistä: BARAŢCA, PĂULIŞ, DEALU DAICONI, DEALU CURŢII, DEALU LUNG, DEALU SOARELUI, MINIŞ, GHIOROC, CUVIN, FAŢA CRUCII, COVĂSÂNŢ, ŞIRIA, GALŞA, DEALUL CIREŞILOR, DEALUL ZĂNOAGA, DEALUL DOMNESC, MÂSCA, MĂDERAT, PÂNCOTA, DEALUL BOCRITA tai ŞILINDIA.

Laatukuohuviinien kaupan pitämisen edellytykset

Oikeudellinen kehys:

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Merkintöjä koskevat lisämääräykset

Edellytyksen kuvaus:

Ilmaisua ”pullossa käynyt” voidaan käyttää ainoastaan silloin, kun

— tuotteesta on tullut kuohuvaa pullossa tapahtuneen toisen alkoholikäymisen avulla

— tuotantoprosessi – tuotantoyrityksessä tapahtunut vanhentaminen mukaan luettuna – on kestänyt vähintään yhdeksän kuukautta käymisen eli sen vaiheen alkamisesta, jossa cuvéesta tehdään laatukuohuviiniä

— käymisvaihe, jossa cuvéesta tehdään laatukuohuviiniä, ja aika, jonka cuvée on sakan päällä, on ollut vähintään 90 päivää.

Laatukuohuviinien kaupan pitämisen edellytykset

Oikeudellinen kehys:

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Merkintöjä koskevat lisämääräykset

Edellytyksen kuvaus:

Ilmaisua ”käynyt pullossa perinteisen menetelmän mukaisesti”, ”perinteinen menetelmä” tai ”klassinen menetelmä” tai ”perinteinen klassinen menetelmä” voidaan käyttää ainoastaan silloin, kun

— tuotteesta on tullut kuohuvaa pullossa tapahtuneen toisen alkoholikäymisen avulla

— tuote on ollut samassa yrityksessä sakan päällä keskeytyksettä vähintään yhdeksän kuukautta cuvéen sekoittamisesta alkaen

— tuote on erotettu sakasta jäädyttämällä sakka ja poistamalla se.

Ilmaisua ”käynyt säiliössä” tai ”käynyt sammiossa / autoklaavissa” voidaan käyttää ainoastaan silloin, kun

— tuotteen jälkikäyminen on tapahtunut acrotofor-säiliössä, autoklaavissa, käymissäiliössä tai -sammiossa tai paineenkestävässä metallisäiliössä, minkä jälkeen tuote on suodatettu ja siirretty toiseen astiaan ja sen jälkeen pullotettu (ei-jatkuvasyöttöinen ns. Martinotti- tai Charmat-menetelmä)

— tuote on käynyt läpi käymisprosessin säiliöjärjestelmässä, joka muodostuu useista toisiinsa yhteydessä olevista ja ilmatiiviisti suljetuista säiliöistä; jatkuvasyöttöisessä menetelmässä eli ns. Asti-menetelmässä laatukuohuviinin valmistukseen tarkoitettua perusviiniä, josta happi on poistettu biologisesti ja joka on sekoitettu hyvin tirage-liuoksen ja hiivasakan kanssa, lisätään järjestelmään jatkuvasti.

Linkki eritelmään

http://onvpv.ro/sites/default/files/caiet_de_sarcini_doc_minis_modif_cf_notif_908_11.05.2020_la_cererea_nr._1391_21.06.2017_no_track_changes.pdf

(1) EUVL L 347, 20.12.2013, s. 671.