KOMISSION YKSIKÖIDEN VALMISTELUASIAKIRJA Tiivistelmä vaikutusten arvioinnista Oheisasiakirja Ehdotukseen EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖKSEKSI Euroopan unionin osallistumisesta useiden jäsenvaltioiden käynnistämään eurooppalaiseen metrologian innovointi- ja tutkimusohjelmaan (EMPIR) /* SWD/2013/0250 final */





KOMISSION YKSIKÖIDEN VALMISTELUASIAKIRJA Tiivistelmä vaikutusten arvioinnista Oheisasiakirja Ehdotukseen EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖKSEKSI Euroopan unionin osallistumisesta useiden jäsenvaltioiden käynnistämään eurooppalaiseen metrologian innovointi- ja tutkimusohjelmaan (EMPIR) Tässä tiivistelmässä esitetään tärkeimmät havainnot ja päätelmät vaikutustenarviointia koskevasta raportista, joka on liitetty komission ehdotukseen päätökseksi jatkotoimista useiden jäsenvaltioiden käynnistämään eurooppalaiseen metrologian tutkimusohjelmaan (EMRP). EMRP:hen osallistuvat EU:n jäsenvaltiot pyysivät jatkotoimia. Pyyntöön vastattiin julkaisemalla ohjelmaluonnos eurooppalaisesta metrologian tutkimus- ja innovointiohjelmasta (EMPIR), johon 28 valtiota teki kansallisia rahoitussitoumuksia. Metrologia merkitsee mittaustiedettä ja siihen sisältyvät mittauksen kaikki teoreettiset ja käytännön näkökohdat. Metrologian ytimessä ovat mittausyksiköiden määritteleminen toteuttaminen ja levittäminen käyttöön ja niiden yhteys perusyksikköihin (kilogramma, metri, sekunti, kelvin jne.). Kansalliset metrologialaitokset vastaavat tarvittavan tutkimuksen ja infrastruktuurin tarjoamisesta ja niiden toteuttamisesta keskushallinnon virastojen tai ministeriöiden institutionaalisen rahoituksen turvin. 1. Ongelman määrittely 1.1. Metrologian tutkimus- ja innovointihaasteeseen vastaaminen Metrologia, mittaustiede, on huipputeknologisen maailmamme keskeinen väline. Metrologia vaikuttaa päivittäisen elämämme jokaiseen puoleen. Yhä tarkemmat ja luotettavat mittaukset ovat välttämättömiä tietoon perustuvan taloutemme innovoinnin ja taloudellisen kasvun vauhdittamiseksi. Koko tiedeyhteisö voi luoda parempia välineitä ja saada aikaan parempia tutkimustuloksia luotettavien ja jäljitettävien mittauksien perusteella. Tällä avataan uusia aloja teollisuudelle sekä luodaan tilaa ja mahdollisuuksia innovoinnille. Tällä myös tuetaan ja kehitetään ratkaisevasti tietämystä ja yhteistä näkemystä terveydenhuollon ja ilmastonmuutoksen kaltaisista maailmanlaajuisista haasteista. Merkittävien yhteiskunnallisten haasteiden ratkaiseminen perustuu usein metrologian ratkaisuihin. Tämä koskee erityisesti terveydenhuoltoa, ympäristöä ja energiaa, mutta myös muita aloja, kuten liikennettä (automaattiohjatut ajoneuvot, päästövähennykset), maataloutta (elintarviketurvallisuus) tai turvallista yhteiskuntaa (kemialliset ja säteilymittaukset, tietoturvan parantaminen). Kaikkien teknisesti kehittyneiden valtioiden hallitukset tukevat metrologian infrastruktuuria sen tarjoamien etujen vuoksi. Sillä on myös vahva asema julkisena hyödykkeenä, joka oikeuttaa julkisen tuen käyttöön. Maailman merkittävät talousmahdit lisäävät investointejaan metrologian tutkimukseen ja siihen liittyvään infrastruktuuriin. Esimerkiksi Kiina lisäsi kansallisia investointeja metrologian tutkimukseen ja kehittämiseen vuoden 2001 ja 2007 välillä 25-kertaisesti, vaikkakin lähtötaso oli alhainen. Yhdysvallat on sitoutunut kaksinkertaistamaan kansallisen standardi- ja teknologiainstituutin (National Institute of Standards and Technology) määrärahat vuoteen 2017 mennessä. Kuvasta 1 voidaan panna merkille metrologian investointien voimakas kasvu tietyissä merkittävissä talouksissa viime vuosina. Kuva 1: Investoinnit metrologiaan: muutoksen vertailu (NPL:n sisäiset tiedot, Yhdistynyt kuningaskunta) Kun otetaan huomioon metrologiaan tehtävien investointien taso ja sen rooli tieteellisen huippuosaamisen ja teollisuuden kilpailukyvyn edistäjänä, yksi jäsenvaltio tai jopa yhdessä toimiva valtioryhmä ei pystyisi kilpailemaan maailmanlaajuisessa mittakaavassa. 1.2. Keskeiset ongelmat ja niiden syyt Asiasta järjestetyn julkisen kuulemisen tuloksista[1] saatiin selkeää palautetta ongelmista, jotka on ratkaistava yleisesti ja eri sidosryhmien osalta, ja niissä vahvistettiin EMRP:n väliarvioinnin tulokset. Metrologian tutkimuksen merkityksestä suurien haasteiden ratkaisemiselle, Euroopan talouden ja teollisuuden kilpailukyvylle ja Euroopan eri alojen politiikalle, standardoinnille ja sääntelytyölle oltiin lähes yksimielisesti samaa mieltä (97 prosenttia). Enemmistö oli samaa mieltä myös 15 keskeisestä ongelmasta (50−90 prosenttia katsoi, että nämä olivat ”tärkeitä” tai ”erittäin tärkeitä”). Kuva 2: Julkisen kuulemisen tulokset: eurooppalaisen metrologian tutkimusjärjestelmän ongelmat tärkeysjärjestyksessä Kaksi pääasiallista ongelmaa, johon tulevalla aloitteella on vastattava, voidaan tiivistää seuraavasti: (1) Potentiaalin alihyödyntämisen takia vaikutus liian vähäinen kasvuun ja sosioekonomisten haasteiden ratkaisemiseen · Metrologialla on oltava suurempi vaikutus talouskehitykseen. Tätä varten on tutkimuksen jälkeisillä toimilla pyrittävä vähentämään esteitä ja riskejä, jotka haittaavat metrologiatutkimuksen hyödyntämistä markkinoilla ja uusien tuotteiden markkinoilletuloa. · Metrologiayhteisön pitäisi tehdä mahdolliseksi paremmat ja nopeammin käyttöön otettavat säännökset ja standardit tarjoamalla riippumatonta tieteellistä tietoa mittausmenetelmistä ja niiden rajoituksista. Tätä ei ole usein saatavilla. · Metrologian tutkimuksen tieteidenvälistä yhteistyötä on lisättävä ja sen on oltava avoin laajemmalle tiedeyhteisölle. Ainoastaan siten, että metrologiajärjestelmää uudistetaan avaamalla sitä tieteidenväliseen yhteistyöhön ja laajempaan tiedeyhteisöön, voidaan varmistaa, että sillä saadaan aikaan parempaa mittausteknologiaa, jolla voidaan vastata terveys-, energia- ja ympäristökysymyksien kaltaisiin yhteiskunnallisiin haasteisiin. (2) Euroopan metrologisen tutkimuksen ja innovaatiojärjestelmän hajanaisuus ja rakenteelliset heikkoudet · Uuden mittausteknologian kehittämisen ja käytön Euroopassa on oltava koordinoidumpaa ja siihen on otettava kaikki mukaan. Näin vähennetään tarpeetonta päällekkäisyyttä ja tarjotaan vähemmän tutkimuspainotteisille kansallisille metrologialaitoksille mahdollisuus täyttää tietämyksessä olevat aukot. Niillä on siten paremmat mahdollisuudet tukea kansallisia sosioekonomisen kehityksen painopisteitä. · Euroopan on varmistettava kansainvälinen johtava asema ja laadittava koordinoitu strategia. Euroopan on laadittava koordinoitu strategia metrologian tutkimuksen yhteistyöstä ohjelmatasolla muun maailman kanssa siten, että yhteistyöstä saadaan laajempia taloudellisia etuja ja että Eurooppa voi puhua yhdellä äänellä ja toimia johtavassa asemassa maailmanlaajuisiin metrologian haasteisiin vastattaessa. 1.3. EU:n tason julkisten toimien toteuttaminen on täysin perusteltua EU:n tason julkisten toimien toteuttaminen on tarpeen, jotta lokeroituneet kansalliset ohjelmat kootaan yhteen, jotta yhteisten rajatylittävien tutkimus- ja rahoitusstrategioiden suunnittelua edistetään ja jotta saadaan aikaan toimijoiden ja investointien kriittinen massa, jota tarvitaan tärkeisiin metrologian haasteisiin vastaamiseksi ja jolla siten lisätään tämän alan eurooppalaisten toimien ja investointien kustannustehokkuutta ja vaikutusta. Aloite kuuluu perustamissopimuksen tavoitteisiin vahvistaa EU:n tiede- ja teknologiaperustaa (SEUT-sopimuksen 179 artiklan 1 kohta) ja kehittää eurooppalaista tutkimusaluetta, joka perustuu tutkijoiden rajatylittävään yhteistyöhön (SEUT-sopimuksen 179 artiklan 2 kohta) esimerkiksi siten, että EU osallistuu useiden jäsenvaltioiden toteuttamiin tutkimus- ja kehittämisohjelmiin (SEUT-sopimuksen 185 artikla). EU:n älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun strategiassa − Eurooppa 2020 − esitetään eurooppalaisen tutkimuksen ja innovoinnin toimintasuunnitelma tuleviksi vuosiksi. Metrologian tutkimus vaikuttaa moniin strategian lippulaivahankkeisiin, kuten ”Innovaatiounioniin”, ”Euroopan digitaalistrategiaan”, ”Resurssitehokkaaseen Eurooppaan” ja ”Globalisaation aikakauden teollisuuspolitiikkaan”. Nykyisessä aloitteessa EMRP:n jäsenvaltiot ja niiden kansalliset metrologialaitokset yhdessä EURAMETin täytäntöönpanorakenteen kanssa ovat osoittaneet, että ohjelman täytäntöönpano voidaan toteuttaa tehokkaasti kevyellä hallintorakenteella. Parannetussa jatko-ohjelmassa EMPIRissä noudatettaisiin myös toissijaisuusperiaatetta, koska jäsenvaltiot ovat vastuussa yhteisten strategisten työohjelmien laadinnasta ja kaikista operatiivisista näkökohdista. EU:n tehtävänä on varmistaa parempi koordinointi, edistää kriittisen massan aikaansaantia, kansallisten ja EU:n strategioiden lähentämistä, lisätä julkisen varojen käytön tehokkuutta ja varmistaa yhteisvaikutus EU:n eri alojen politiikan kanssa sekä edistää Horisontti 2020 ‑ohjelman painopisteitä. 1.4. EMRP: tärkeimmät saavutukset ja opetukset Tämänhetkinen EMRP-aloite on yhteinen eurooppalainen metrologian tutkimusohjelma, jota toteuttavat 22 kansallista metrologialaitosta. Se perustuu Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 185 artiklaan, joka tekee monivuotisen puiteohjelman täytäntöönpanon ansiosta mahdolliseksi kansallisten tutkimusohjelmien koordinoinnin. Nykyisen ohjelman julkinen kokonaistalousarvio on 400 miljoonaa euroa viiden vuoden ajaksi, ja osallistuvien valtioiden ja Euroopan unionin rahoitusosuudet ovat yhtä suuret. Ohjelman väliarvioinnissa on todettu aloitteen arvo: Asiantuntijaryhmällä on yhteinen näkemys siitä, että 185 artikla on lähes täydellinen väline metrologian yhteisön yhteiselle ohjelmasuunnittelulle pitkäaikaisten kansallisten rahoitussitoumusten, suhteellisten homogeenisten kansallisten rakenteiden ja jo aiemmin olemassa olleen verkoston vuoksi. EMRP:n pääasialliset puutteet ovat kansallisten metrologialaitosten rajallinen avaaminen metrologialaitosten ulkopuoliselle huipputieteelle ja riittämätön valmiuksien luominen. Myös innovoinnin tukivälineiden ja sääntelyä/standardointia koskevien etenemissuunnitelmien puute rajoittaa teollista hyödyntämistä ja siten laajempia taloudellisia vaikutuksia. 2. Tavoitteet 2.1. Yleiset tavoitteet Eurooppa 2020 -strategian, ”Innovaatiounioni”-lippulaivahankkeen, Horisontti 2020 ‑ohjelman ja eurooppalaisen tutkimusalueen (ERA) mukaisesti tulevan aloitteen päätavoitteena on vastata eurooppalaisen metrologian tutkimusjärjestelmän edessä oleviin haasteisiin ja hyödyntää täysipainoisesti pitkälle kehitettyjä mittausratkaisuja Euroopassa. Yleiset tavoitteet ovat: (1) Sellaisten asianmukaisten, yhdennettyjen ja tarkoituksenmukaisten metrologisten ratkaisujen tarjoaminen, joilla tuetaan innovointia ja teollisuuden kilpailukykyä sekä mittausteknologiaa, jolla vastataan yhteiskunnallisiin haasteisiin, kuten terveydenhuolto, ympäristö ja energia, mukaan lukien tuki politiikan kehittämiselle ja täytäntöönpanolle (YT1) (2) Sellaisen yhdennetyn eurooppalaisen metrologian tutkimusjärjestelmän luominen, jolla on tarvittava kriittinen massa ja johon osallistutaan aktiivisesti alueellisella, kansallisella, unionin ja kansainvälisellä tasolla (YT2) 2.2. Erityiset tavoitteet Jotta yleiset tavoitteet saavutetaan, jotta pitkälle viety tieteellinen, rahoituksellinen ja hallinnollinen yhdentyminen varmistetaan kaikessa asianmukaisessa toiminnassa ja jotta saadaan aikaan merkittävä vaikutus, on asetettu seuraavat erityistavoitteet ja niihin liittyvät arviointiperusteet · Teollisen hyödyntämisen tehostaminen ja standardoinnin parantaminen · Ainakin 400 miljoonaa euroa uusista tai huomattavasti parannetuista tuotteista ja palveluista saadusta Euroopan liikevaihdosta olisi voitava lukea EMPIR-ohjelman ja sitä edeltäneiden ohjelmien tutkimustoiminnan ansioksi; · Vähintään 60 prosentilla CENin, CENELECin, ISOn ja IECin teknisistä komiteoista ja vastaavista standardointielimistä on mahdollisuus hyötyä suoraan EMPIR-hankkeista ja osallistua ohjelmaan. · Johdonmukaisen, kestävän ja yhdennetyn Euroopan metrologia-alan tukeminen EU:n potentiaalin hyödyntämiseksi täysimääräisesti · Ainakin 50 prosenttia kansallisista metrologian tutkimusinvestoinneista Euroopassa olisi edelleen koordinoitava ohjelman kautta tai ohjelmalla olisi vaikutettava niihin; · Kaikki eurooppalaiset kansalliset metrologialaitokset (NMI) ja niiden nimetyt laitokset (DI) ovat vuorovaikutuksessa ohjelman kanssa; · Ainakin 20 prosenttia metrologian alan kansainvälisistä komiteoista on oltava eurooppalaisen johdon alaisia[2]. 2.3. Operatiiviset tavoitteet Edellä esitettyjen erityisten tavoitteiden perusteella on asetettu kuusi operatiivista tavoitetta: · Yhteisten tavoitteiden käyttöönottaminen ja perustutkimuksen sekä haasteisiin suuntautuneen metrologian tutkimuksen vahva integrointi yhteisten painopisteiden ja yhteisten ehdotuspyyntöjen avulla sekä huippuosaamiseen perustuva hankkeiden valinta (OT1); · Innovointiin liittyvien toimenpiteiden tukeminen uuden teknologian, yritysvetoisten yhteisten tutkimushankkeiden ja teollisen hyödyntämisen avulla. Tähän tarvitaan järjestelmällistä hankkeiden teknologiaan liittyvää seulontaa ja ainakin 20-prosenttisesti yritysjohtoista tutkimusta (tämänhetkisessä EMRP:ssä ei ole asiaan liittyvää osaa) (OT2); · Ohjelman välittömän merkityksen lisääminen päättäjien ja standardointielinten keskuudessa. Ainakin 10 prosenttia käytetään normatiiviseen tutkimukseen, johon käytettiin EMRP:ssä 0 prosenttia (OT3); · Ohjelman avaaminen asiaankuuluville tiedeyhteisöille sekä Euroopan teknologia- ja tutkimusjärjestöjen tietoisuuden ja osallistumisen lisääminen. Tämä merkitsee, että muiden kuin kansallisten metrologialaitosten/nimettyjen laitosten tutkijoiden osallistumista ohjelmiin on ainakin kaksinkertaistettava (OT4); · Valmiuksien kehittämisen tukeminen kehitysvaiheessa oleville kansallisille metrologialaitoksille erityisesti tukemalla kansallisia viranomaisia, jotta rakennerahastoja ja muita asiaankuuluvia ohjelmia hyödynnetään täysipainoisesti. Oletuksena on, että EU:n rakennerahastojen ja muiden ohjelmien vipuvaikutusta lisätään EMPIR-ohjelman yhteisrahoituksessa 0 prosentista kymmeneen prosenttiin (OT5); · Euroopan johtavan roolin vahvistaminen EURAMETin avulla ja kansainvälisen yhteistyön edistäminen. Tämän pitäisi johtaa ainakin kahteen rakenteelliseen yhteistyöhankkeeseen EU:n ulkopuolisten merkittävien metrologian alan toimijoiden kanssa (esim. Yhdysvallat ja Kanada) (OT6). 3. Toimintavaihtoehdot EMRP:n jatko-ohjelmaa varten on olemassa kolme pääasiallista toimintavaihtoehtoa: Toimintavaihtoehdon 1 (”ei EU:n lisätoimia”) perusteella EU:n osallistuminen EMRP:hen päättyisi tämänhetkisen rahoitusvaiheen päättyessä vuonna 2013. EMRP:n tavoitteiden tukemiseksi ei myönnettäisi mitään erityistä tukea EU:n tutkimuksen alan toimintalinjoista, ohjelmista tai rahoituksesta. Toimintavaihtoehdossa 2 (”toimenpiteiden jatkuminen ennallaan − EMRP 2”) toimia jatkettaisiin vastaavanlaisella aloitteella, jossa keskitytään täysipainoisesti perustutkimuksen ja haasteisiin perustuvan tutkimuksen koordinointiin ja integrointiin. Tähän sisältyisi joitain teollisuuden kannalta tärkeitä ehdotuspyyntöjä. Toimintavaihtoehto 3 (”parannettu 185 artiklan mukainen aloite − EMPIR”) perustuisi EMRP:n hyvin onnistuneisiin toimiin siten, että toteutetaan kunnianhimoisempi ja osallistavampi 185 artiklan mukainen aloite, joka on sovitettu yhteen Eurooppa 2020 ‑ohjelman tavoitteiden kanssa eurooppalaiseksi metrologian tutkimus- ja innovointiohjelmaksi (EMPIR). EMRP:n parantaminen EMPIR:iksi toteutetaan siten, että innovointiin ja teolliseen hyödyntämiseen keskitytään tiiviimmin, standardoinnille ja valmiuksien luomiselle tarjotaan täysin uutta tukea sekä lisätään kytköksiä muihin rahoituslähteisiin, kuten rakennerahastoihin. Tällä tuetaan osallistuvia valtioita, joilla on puutteelliset tai vasta kehitysvaiheessa olevat metrologian järjestelmät ja autetaan niitä kuromaan kiinni ero vakiintuneisiin metrologian järjestelmiin. 4. Toimintavaihtoehtojen vertailu Kuuden operatiivisen tavoitteen vaikutuksen arviointi sekä taloudellisten, yhteiskunnallisten ja ympäristöllisten ja muiden vaikutuksien arviointi tarjoaa perustan vertailulle. Taulukko 2: Vertailu toimintavaihtoehtojen vaikutuksesta kuuden operatiivisen tavoitteen (OT) saavuttamiseen sekä talous-, yhteiskunta-, ympäristö- ja muista vaikutuksista || Vaihtoehto 1: ei EU:n lisätoimia || Vaihtoehto 2: EMRP2 || Vaihtoehto 3: EMPIR OT1 Integrointi || vähäinen / keskitasoinen || hyvin suuri || suuri OT2 Innovointi || vähäinen / keskitasoinen || keskitasoinen || suuri OT3 Merkitys politiikan kannalta || vähäinen / keskitasoinen || keskitasoinen || hyvin suuri OT4 Ohjelman avaaminen || vähäinen || keskitasoinen || keskitasoinen / suuri OT5 Valmiuksien luominen || vähäinen || vähäinen / keskitasoinen || keskitasoinen OT6 Kansainvälinen yhteistyö || vähäinen / keskitasoinen || vähäinen / keskitasoinen || keskitasoinen / suuri Taloudelliset vaikutukset || vähäinen || keskitasoinen || keskitasoinen / suuri Yhteiskunnalliset vaikutukset || keskitasoinen || keskitasoinen / suuri || suuri Ympäristövaikutukset || vähäinen || keskitasoinen / suuri || keskitasoinen / suuri Vaikutukset EU:n tutkimus- ja innovaatiopolitiikkaan || vähäinen || keskitasoinen / suuri || suuri Tehokkuus || hyvin vähäinen || suuri || hyvin suuri Hallinnollinen taakka || suuri || keskitasoinen || keskitasoinen 5. Paras vaihtoehto Vaihtoehto 3 on selvästi paras vaihtoehto, kun tarkastellaan tavoitteiden saavuttamisen tehokkuutta, tuloksellisuutta sekä johdonmukaisuutta kaikkien kriteerien osalta. Vaihtoehtoa tukevat julkisen kuulemisen tulokset (93 prosenttia kaikista vastaajista pitää tätä ”erittäin sopivana” tai ”sopivana”). Tämä vaihtoehto perustuu EMRP:n aikaisempiin saavutuksiin, ja uudessa ohjelmassa jatketaan nykyistä toimintaa ja sen toteutusta. Täydentäviä toimia voidaan myös sisällyttää helposti alusta alkaen, jolloin voidaan puuttua ongelmiin, joita ei voitaisi ratkaista tämänhetkisellä aloitteella sen nykyisessä muodossa. Varsinaiset määrärahat ovat riippuvaisia Horisontti 2020 -ohjelmaa koskevasta lopullisesta päätöksestä. Osallistuvat valtiot ovat jo esittäneet yli 300 miljoonan euron taloudelliset sitoumukset. EU:n vastaavan osuuden ansiosta tämän tuloksena on 600 miljoonan euron määrärahat seitsemän vuoden aikana järjestettäville ehdotuspyynnöille, mikä merkitsee, että vuotuista talousarviota lisätään 7 prosentilla (85,7 miljoonaa euroa vuodessa) tämänhetkiseen EMRP-ohjelmaan verrattuna. 6. Seuranta ja arviointi Asianmukaisen seuranta- ja arviointijärjestelmän luominen ohjelma- ja hanketasolla tekee mahdolliseksi perusteellisen arvioinnin siitä, onko EMPIR-ohjelma oikealla tiellä ja pystytäänkö sen tavoitteet saavuttamaan. Arviointikehykseen sisältyvät seuraavat toimenpiteet: · Ohjelmien täytäntöönpanoa koskevat vuosikertomukset, joissa annetaan yksityiskohtaista tietoa ohjelman tuloksellisuudesta ja sen tavoitteiden toteutumisesta ennalta määriteltyjen indikaattoreiden perusteella. · Euroopan komission koolle kutsuman riippumattoman asiantuntijapaneelin suorittama väliarviointi, joka tehdään viimeistään vuonna 2018 ja jossa keskitytään erityisesti täytäntöönpanossa saavutettuun edistymiseen, tutkimuksen ja innovoinnin laatuun, toimien edistymiseen asetettujen tavoitteiden osalta. Väliarvioinnissa esitetään mahdollisia parannusehdotuksia. · Lisäksi kun unionin osallistuminen EMPIR-ohjelmaan päättyy, tehdään riippumaton loppuarviointi, jossa tarkastellaan tavoitteiden saavuttamista, tuloksia ja vaikutuksia. Erityisiä ja operatiivisia tavoitteita koskevat kattavat indikaattorit on laadittu, ja ne esitellään vaikutustenarviointia koskevassa raportissa. [1] Raportti kokonaisuudessaan löytyy osoitteesta: http://ec.europa.eu/research/consultations/pdf/empir-survey-final-report.pdf. [2] Esim. metrisopimuksen komiteoissa: www.bipm.org/en/committees .