(11)Komissio on täytäntöönpanopäätöstä koskevan ehdotuksen antamisen jälkeen analysoinut erityisesti Unkarin toimittamien asiaankuuluvien säädösten yksityiskohtia ja täytäntöönpanon avainvaiheiden toteutumista. Tämän perusteella se on arvioinut niiden 17 korjaavan toimenpiteen riittävyyttä, joita Unkari ehdotti 22. elokuuta 2022 päivätyssä kirjeessä komission ilmoituksessa esitettyjen havaintojen ratkaisemiseksi, sellaisena kuin näitä toimenpiteitä on täydennetty 13. syyskuuta 2022 päivätyssä kirjeessä, jäljempänä ’syyskuun kirje’, annetuilla lisäsitoumuksilla, ja ottanut huomioon toimenpiteiden täytäntöönpanossa 19. marraskuuta 2022 mennessä saavutettu edistyminen. Komissio otti lisäksi huomioon Unkarin oikeusministerin Judit Vargan komissaari Johannes Hahnille 19. marraskuuta 2022 lähettämän kirjeen korjaavien toimenpiteiden täytäntöönpanosta, jäljempänä ’marraskuun kirje’.

(10)Tässä tiedonannossa tarkastellaan korjaavia toimenpiteitä sen perusteella, kuinka tarkasti Unkari on pannut ne täytäntöön, ja näin ollen se tarjoaa neuvostolle tarvittavat tiedot päätöksen tekemiseksi täytäntöönpanopäätöstä koskevasta ehdotuksesta. Tässä tiedonannossa esitetty arviointi perustuu asiakirjoihin, jotka on saatu Unkarin viranomaisilta arvioinnin osalta vahvistettuun koontipäivään eli 19. marraskuuta 2022 mennessä.

(9)Unkarin viranomaisten ja komission yksiköiden välisten keskustelujen jälkeen komissio sai Unkarilta 19. marraskuuta 2022 tietoja toimista, joita on toteutettu Unkarin hallituksen antamien sitoumusten panemiseksi täytäntöön.

(7)Tämän perusteella komissio ehdotti, että keskeytetään 65 prosenttia vuosia 2021–2027 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen puitteissa toteutettavien seuraavien kolmen koheesiopolitiikan ohjelman sitoumuksista: i) Ympäristöä ja energiatehokkuutta koskeva toimenpideohjelma plus, ii) Yhdennetty liikenteen toimenpideohjelma plus sekä iii) Alueellisen ja asutuksen kehittämisen toimenpideohjelma plus. Siltä varalta, että näitä ohjelmia ei hyväksyttäisi ennen kuin neuvosto tekee päätöksensä, komissio ehdotti yhden tai useamman ohjelman hyväksynnän keskeyttämistä. Lisäksi komissio ehdotti, että uusien oikeudellisten sitoumusten tekeminen kielletään yleishyödyllisten säätiöiden ja niiden ylläpitämien yhteisöjen kanssa kaikkien suoraan tai välillisesti hallinnoitavien unionin ohjelmien puitteissa.

(6)Johdanto-osan 39 kappaleen mukaan ehdotettujen korjaavien toimenpiteiden osalta oli kuitenkin vielä vahvistettava yksityiskohtaiset täytäntöönpanosäännöt erityisesti siltä osin, miten toimenpiteiden keskeiset osatekijät otettaisiin huomioon varsinaisissa säädösteksteissä, jotka on tarkoitus hyväksyä korjaavien toimenpiteiden täytäntöön panemiseksi. Lisäksi johdanto-osan 39 kappaleessa todettiin, että koska monet Unkarissa havaituista ongelmista eivät liity ainoastaan oikeudellisen kehyksen muutoksiin vaan näkyvämmin käytännön muutosten konkreettiseen täytäntöönpanoon, joka edellyttää pidempiä määräaikoja konkreettisten tulosten aikaansaamiseksi, odotettaessa ainakin joidenkin Unkarin 22. elokuuta toimittamassa korjaavien toimenpiteiden aikataulussa esitettyjen korjaavien toimenpiteiden keskeisten osien täytäntöönpanoa, unionin talousarvioon kohdistui täytäntöönpanopäätöstä koskevan ehdotuksen laatimishetkellä edelleen uhka. Ennen sellaisten keskeisten säädöstekstien voimaantuloa, joilla monet ehdotetuista korjaavista toimenpiteistä on tarkoitus panna täytäntöön, ja ottaen huomioon perusteluissa esitetty arviointi sekä se mahdollisuus, että toimenpiteitä ei välttämättä pantaisi asianmukaisesti täytäntöön tai että toimenpiteiden yksityiskohdat heikentäisivät niiden tuloksellisuutta, komissio arvioi unionin talousarvioon kohdistuvaa uhkaa ja ehdotti neuvostolle ehdollisuusasetuksen 6 artiklan 9 kohdan mukaisia toimenpiteitä.

(4)Täytäntöönpanopäätöstä koskevan ehdotuksen johdanto-osan 11 ja 12 kappaleessa esitetään yhteenveto komission ilmoituksessa esittämistä havainnoista, jotka koskevat tilanteita, joissa oikeusvaltion periaatteita on rikottu, sekä tilanteita tai tapauksia, joissa on kyse tällaisesta rikkomisesta Unkarissa ja jotka ovat haitallisia tai voivat muodostaa uhan unionin talousarvion moitteettomalle varainhoidolle tai unionin taloudellisille eduille. Havainnot koskevat julkisissa hankintamenettelyissä esiintyviä vakavia systeemisiä sääntöjenvastaisuuksia, puutteita ja heikkouksia, jotka johtavat hankintasopimusten yhä suurempaan keskittymiseen, vakavia puutteita puitesopimusten tekemisessä sekä sitä, että julkisia hankintoja ja eturistiriitoja koskevia sääntöjä ei sovelleta yleishyödyllisiin säätiöihin ja niiden hallinnoimiin yhteisöihin ja että tällaisten säätiöiden varainhoito ei ole läpinäkyvää. Lisäksi havainnot käsittelivät väitettyä rikollista toimintaa koskevan tehokkaan tutkinnan ja syytteeseenpanon rajoituksia, syyttäjälaitoksen organisoinnissa esiintyviä ongelmia sekä toimivan ja tehokkaan korruptiontorjuntakehyksen puuttumista. Komission mukaan nämä ongelmat ja niiden toistuminen osoittavat, että Unkarin viranomaiset ovat järjestelmällisesti kyvyttömiä tai haluttomia taikka epäonnistuneet estämään päätökset, jotka julkisten hankintojen ja eturistiriitojen osalta ovat sovellettavan lainsäädännön vastaisia, ja torjumaan näin riittävästi korruptioriskejä. Ne rikkovat oikeusvaltioperiaatetta, erityisesti oikeusvarmuuden ja toimeenpanovallan käyttäjien mielivaltaisuuden kiellon periaatteita, ja herättävät huolta vallanjaon suhteen.

(3)Komissio esitti täytäntöönpanopäätöstä koskevassa ehdotuksessa arvionsa korjaavista toimenpiteistä sellaisina kuin Unkarin hallitus oli niitä ehdottanut komission havaintojen pohjalta. Erityisesti täytäntöönpanopäätöstä koskevan ehdotuksen johdanto-osan 28 kappaleessa todetaan, että koska ”Unkarissa havaitut ongelmat koskevat kuitenkin sekä oikeudellista kehystä että suurelta osin hallinnollisia käytäntöjä, sen arvioiminen, ovatko Unkarin ehdottamat korjaavat toimenpiteet riittäviä rikkomusten ja/tai unionin taloudellisille eduille aiheutuvan uhkan lopettamista koskevan tavoitteen saavuttamiseksi, riippuu Unkarin 22 päivänä elokuuta toimittamassa aikataulussa esitettyjen toimenpiteiden yksityiskohtien ja täytäntöönpanon kaikkien avainvaiheiden asianmukaisen, kattavan ja tuloksellisen täytäntöönpanon analysoinnista. Unkarin on tältä osin vielä toteutettava avainvaiheita monien ehdotettujen korjaavien toimenpiteiden osalta.” Täytäntöönpanon avainvaiheet esitetään myös täytäntöönpanopäätöstä koskevan ehdotuksen perustelujen liitteessä (”Korjaavien toimenpiteiden täytäntöönpanon avainvaiheet”).

(1)Tämä tiedonanto on jatkoa Euroopan komission 18. syyskuuta 2022 antamalle ehdotukselle neuvoston täytäntöönpanopäätökseksi toimenpiteistä unionin talousarvion suojaamiseksi oikeusvaltion periaatteiden rikkomiselta Unkarissa, jäljempänä ’täytäntöönpanopäätöstä koskeva ehdotus’. Siinä annetaan neuvostolle tarvittavat tiedot, jotta se voi tehdä ennen joulukuun 19. päivää 2022 päätöksen yleisestä ehdollisuusjärjestelmästä unionin talousarvion suojaamiseksi 16 päivänä joulukuuta 2020 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2020/2092, jäljempänä ’ehdollisuusasetus’, 6 artiklan 10 kohdan nojalla.

(19)Täysin uuden elimen, integriteettiviranomaisen, perustaminen Unkarissa on horisontaalinen toimenpide, jonka tarkoituksena on korjata unionin taloudellisiin etuihin vaikuttavat, julkisia hankintoja koskevat oikeusvaltioperiaatteen järjestelmälliset rikkomiset. Se on yksi Unkarin ehdottamista keskeisistä korjaavista toimenpiteistä.

(18)Unkarin hallitus sitoutui perustamaan integriteettiviranomaisen, jonka tavoitteena on tehostaa unionin rahoitustuen täytäntöönpanoon liittyvien petosten, eturistiriitojen ja korruption sekä muiden laittomuuksien ja sääntöjenvastaisuuksien ehkäisemistä, havaitsemista ja korjaamista. Tätä varten Unkari sitoutui antamaan integriteettiviranomaiselle laaja-alaiset valtuudet. Lisäksi se sitoutui noudattamaan täsmällisiä sääntöjä, jotka koskevat integriteettiviranomaisen johtokunnan nimittämistä ja ns. ”valintakelpoisuuskomitean” osallistumista prosessiin. Näiden sääntöjen tavoitteena on varmistaa, että integriteettiviranomainen ja sen johtokunnan jäsenet ovat täysin riippumattomia.

(17)Unkarin hallitus sitoutui marraskuun kirjeessä raportoimaan komissiolle kaikkien korjaavien toimenpiteiden täytäntöönpanosta neljännesvuosittain ja ehdoitta 31. joulukuuta 2028 saakka eli sen vuoden loppuun asti, jona integriteettiviranomaisen johtokunnan ensimmäinen kuusivuotinen toimikausi päättyisi. Komissio seuraa edelleen kaikkien korjaavien toimenpiteiden asianmukaista, kattavaa ja tuloksellista täytäntöönpanoa, mukaan lukien kaikkien niiden vaiheiden täytäntöönpano, joihin Unkari on sitoutunut korjaavissa toimenpiteissä, myös pidempää täytäntöönpanoaikaa (eli 19. marraskuuta 2022 jälkeen) edellyttävät vaiheet, sekä Unkarin korjaavien toimenpiteiden yhteydessä mahdollisesti antamien lisäsitoumusten täytäntöönpanoa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta unionin talousarvion suojaamiseksi ehdotettujen toimenpiteiden soveltamista.

(15)Ehdollisuusasetuksen mukaisesti ja kun otetaan huomioon sen 4 ja 6 artikla, korjaavien toimenpiteiden riittävyyden arviointi edellyttää sen määrittämistä, voidaanko kyseisillä toimenpiteillä, sellaisina kuin ne on hyväksytty ja ottaen huomioon niiden yksityiskohdat, lopettaa asianomaiset oikeusvaltion periaatteiden rikkomiset ja/tai poistaa unionin talousarvion moitteettomaan varainhoitoon ja unionin taloudellisiin etuihin kohdistuvat vaikutukset tai uhkat ja voidaanko näin ollen katsoa, että ehdollisuusasetuksen soveltamisen edellytykset eivät enää täyty.

(14)Noudattaakseen täytäntöönpanon avainvaiheissa vahvistettuja määräaikoja Unkari hyväksyi syyskuun lopun ja lokakuun 2022 alun välisenä aikana useita säädöksiä. Unkarin viranomaisten ja komission yksiköiden oli kuitenkin käytävä tiiviitä keskusteluja, joiden tarkoituksena oli varmistaa, että nämä säädökset vastaisivat kaikilta osin korjaavia toimenpiteitä ja olisivat vaikuttavia. Jos korjaavien toimenpiteiden sanamuotoa ja henkeä olisi noudatettu jo aiemmin niiden vaikuttavuuden varmistamiseksi, menettely olisi ollut sujuvampi ja tämä päivitetty arviointi olisi voitu esittää aikaisemmin. Unkarin hallitus toimitti 15. marraskuuta 2022 maan parlamentille niin kutsutun ”palvelupaketin”, joka sisälsi useita muutosehdotuksia syyskuun lopussa ja lokakuun 2022 alussa hyväksyttyihin lakiteksteihin. Palvelupaketti koostuu kahdesta lakiehdotuksesta, joista toinen (T/2033) hyväksytään tavallisessa menettelyssä, jonka osalta järjestettiin lopullinen äänestys 22. marraskuuta 2022. Toinen lakiehdotus (T/2032) hyväksytään perustuslain tasoisiin lakeihin sovellettavassa menettelyssä (edellyttää kahden kolmasosan enemmistöä), jonka osalta on määrä järjestää lopullinen äänestys 6. joulukuuta 2022. Näin ollen muutokset, jotka koskevat yksittäisen korjaavan toimenpiteen täytäntöönpanoa, saattavat sisältyä näihin kahteen lakiehdotukseen, joilla on eri hyväksymispäivät. Tämän palvelupaketin englanninkielinen työversio toimitettiin komission yksiköille vasta myöhään 18. marraskuuta 2022.

(21)Unkari toteutti seuraavat toimet täytäntöönpanon avainvaiheiden panemiseksi täytäntöön.

(22)Unkarin hallitus hyväksyi 5. syyskuuta 2022 hallituksen päätöksen 1424/2022, joka koskee EU:n varojen käyttöä koskevien laittomuuksien ja sääntöjenvastaisuuksien ehkäisemisestä, havaitsemisesta ja korjaamisesta vastuussa olevan riippumattoman viranomaisen perustamiseen liittyviä tehtäviä. Kyseinen päätös tuli voimaan 6. syyskuuta 2022.

(23)Unkarin hallitus toimitti 23. syyskuuta 2022 parlamentille integriteettiviranomaisen perustamista koskevan lakiluonnoksen. Parlamentti hyväksyi 4. lokakuuta 2022 integriteettiviranomaisen perustamista koskevan lain (vuoden 2022 laki XXVII Euroopan unionin talousarviovarojen käytön valvonnasta, jäljempänä ’integriteettiviranomaista koskeva laki’). Laki julkaistiin 10. lokakuuta 2022, ja se tuli voimaan 11. lokakuuta 2022. Unkarin viranomaiset keskustelivat komission kanssa useista muutoksista integriteettiviranomaista koskevaan lakiin, ja suurin osa muutoksista sisällytettiin palvelupaketin osaan, josta parlamentti äänesti 22. marraskuuta 2022. Integriteettiviranomaisen valtuuksia koskevat muutokset, joissa oli kyse varallisuusilmoituksista, sisällytettiin kuitenkin palvelupaketin osaan, josta on tarkoitus järjestää lopullinen äänestys 6. joulukuuta 2022. Sen jälkeen kun palvelupaketti oli toimitettu parlamentille, Unkarin viranomaiset lähettivät komission yksiköille 16. marraskuuta 2022 luonnoksen integriteettiviranomaista koskevan lain tarkistamiseksi. Useimpia muutoksia koskeva muutossäädös hyväksyttiin 22. marraskuuta 2022, ja siinä otetaan huomioon komissiolle 16. marraskuuta 2022 toimitettuun lakitekstiin sisältyvät muutokset. Komissio ei kykene arvioimaan, tulevatko varallisuusilmoituksia koskevat muutokset, joista on määrä äänestää parlamentissa 6. joulukuuta 2022, voimaan ehdotetulla tavalla tai tehdäänkö ennen hyväksymispäivää lisää muutosehdotuksia.

(24)Unkarin hallitus oli sitoutunut integriteettiviranomaista koskevan lakiluonnoksen valmistelun yhteydessä kuulemaan laajasti kansallisia ja kansainvälisiä sidosryhmiä, pyytämään Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestöltä (OECD) toimintapoliittisia neuvoja ja ottamaan asiaan liittyvät suositukset huomioon. Komission ohella Unkarin hallitus kuuli OECD:tä, joka esitti valmistelua koskevia ehdotuksia 27. syyskuuta 2022. Unkarin hallitus ilmoitti 4. marraskuuta OECD:lle, miten se oli ottanut OECD:n näkemykset huomioon 10. lokakuuta 2022 julkaistussa integriteettiviranomaista koskevassa laissa. Lisäksi Unkarin hallitus kuuli Euroopan neuvostoa integriteettiviranomaista koskevasta lakiehdotuksesta 15. syyskuuta 2022. Euroopan neuvosto esitti huomautuksia 13. lokakuuta 2022, kun integriteettiviranomaista koskeva laki oli julkaistu 10. lokakuuta 2022. Unkarin hallitus vastasi 16. marraskuuta 2022 eli sen jälkeen kun integriteettiviranomaista koskevaan lakiin tehtävät muutokset oli toimitettu parlamentille osana palvelupakettia 15. marraskuuta 2022. Unkarin hallitus otti huomioon tietyt näkemykset tai valmistelua koskevat ehdotukset, mukaan lukien sellaiset komission suositukset, jotka vastasivat OECD:n ja Euroopan neuvoston näkemyksiä. Unkarin viranomaiset selittivät, miksi eräitä näkemyksiä tai ehdotuksia ei voitu ottaa huomioon. Tämän perusteella komissio katsoo, että Unkarin hallitus noudatti korjaavan toimenpiteen asiaankuuluvia sitoumuksia kuulemismenettelyn osalta. Komissio toteaa, että jotkin suositukset hyväksyttiin ja otettiin huomioon lakitekstissä ja joitakin ei. Siltä osin kuin jotkin suositukset on otettu huomioon, komissio katsoo, että OECD:n ja Euroopan neuvoston kuuleminen paransi osaltaan integriteettiviranomaista koskevan lain laatimisprosessia.

(25)Integriteettiviranomaisen johtokunnan valinnan ja nimittämisen osalta asianomaiset Unkarin viranomaiset noudattivat aikataulua ja keskeisiä vaatimuksia, jotka vahvistetaan integriteettiviranomaisen ja sen johtokunnan jäsenten täyden riippumattomuuden varmistamista koskevassa korjaavassa toimenpiteessä. EU-varojen hallinnoinnista vastaavan Unkarin pääosaston, jäljempänä ’EUTAF’, pääjohtaja julkaisi 23. syyskuuta 2022 avoimen kansainvälisen kiinnostuksenilmaisupyynnön kolmen jäsenen valitsemiseksi valintakelpoisuuskomiteaan korjaavassa toimenpiteessä vahvistettujen kriteerien pohjalta. EUTAF:n pääjohtaja nimitti 11. lokakuuta 2022 valintakelpoisuuskomitean kolme jäsentä. Valintakelpoisuuskomitea julkisti 14. lokakuuta 2022 korjaavassa toimenpiteessä vahvistettujen kriteerien pohjalta integriteettiviranomaisen johtokuntaa koskevan hakumenettelyn, jonka määräaika oli 25. lokakuuta 2022. Valintakelpoisuuskomitea julkaisi 28. lokakuuta 2022 luettelon osallistumiskelpoisista hakijoista integriteettiviranomaisen johtokunnan puheenjohtajan ja varapuheenjohtajien tehtäviin. Samana päivänä valtion tilintarkastusviraston pääjohtaja julkaisi arviointitaulukon, jota oli tarkoitus käyttää johtokunnan jäsenten valinnassa. Valtion tilintarkastusviraston pääjohtaja asetti valitut jäsenet ehdolle 3. marraskuuta 2022, ja tasavallan presidentti nimitti heidät virallisesti 4. marraskuuta 2022.

(26)Integriteettiviranomaisen johtokunnan jäsenten valintamenettelyssä noudatettiin muodollisesti korjaavan toimenpiteen mukaisia sitoumuksia. Komissio toteaa kuitenkin, että valtion tilintarkastusviraston julkaisemien tietojen perusteella johtokunnan toinen varapuheenjohtaja nimitettiin siitä huolimatta, että eräät muut hakijat olivat saaneet enemmän pisteitä valintamenettelyssä. Unkarin viranomaisten komission yksiköille toimittamien tietojen mukaan tämä oli seurausta siitä, että johtokunnan puheenjohtajaksi nimetylle henkilölle oli annettu mahdollisuus haastatella kahta ehdokasta toisen varapuheenjohtajan tehtävään. Sen jälkeen valinta tehtiin puheenjohtajaehdokkaan palautteen pohjalta perustuen tarpeeseen valita hakija, jolla oli kokemusta suurten organisaatioiden johtamisesta. Vaikka tämä periaatteessa helpottaa sellaisen johtokunnan asettamista, joka voi tehdä tehokkaasti yhteistyötä, menettely ei sellaisenaan vastaa korjaavaa toimenpidettä, jonka mukaan johtokunta olisi nimitettävä valintakelpoisuuskomitean tekemän osallistumiskelpoisuuden tarkastuksen ja valtion tilintarkastusviraston suorittaman valinnan jälkeen. Näin ollen menettely ei ole ollut täysin avoin tämän valinnan osalta. On myös huomattava, että komissio ei voi käytettävissä olevien tietojen perusteella katsoa, että nimitetty ehdokas täyttää kaikilta osin korruptiontorjunnan ja julkisten hankintojen alalla hankittua riittävää kansainvälistä kokemusta koskevan kriteerin, vaikka hän täyttäisi kaikki muut korjaavassa toimenpiteessä asetetut kriteerit. Johtokunnan kaksi muuta jäsentä täyttävät kaikki korjaavassa toimenpiteessä asetetut kriteerit.

(27)Integriteettiviranomaisen puheenjohtaja on ilmoittanut komissiolle suunnittelevansa suurempaa organisaatiota (vähintään 120 työntekijää) kuin korjaavassa toimenpiteessä esitetty vähintään 50 työntekijän kokoonpano sekä vastaavan suuruista talousarviota. Lisäksi hän suunnittelee sellaisia henkilöstön jäsenten palkkaratkaisuja, jotka auttavat saamaan palvelukseen yksityisen sektorin asiantuntijoita, vaikka tämä ylittäisi integriteettiviranomaisen johtokunnan jäsenten palkkatason. Hän ilmoitti myös, että Unkarin hallitus ei ollut vastustanut tätä pyyntöä, vaikkakin keskustelut talousarvion viimeistelystä olivat edelleen kesken. Työntekijöiden rekrytointi on käynnissä, ja puheenjohtaja on vahvistanut olevansa ainoa nimittävä viranomainen, eikä hallitus osallistu tähän prosessiin. Näiden henkilöstö- ja resurssisuunnitelmien toteutuminen edellyttää niitä koskevien talousarviopäätösten hyväksymistä. Jos suunnitelmat toteutuvat, komissio katsoo niiden edistävän kyseisen elimen toiminnan tehokkuutta.

(28)Integriteettiviranomaisen johtokunta piti 18. marraskuuta 2022 ensimmäisen virallisen kokouksensa, jonka pöytäkirja toimitettiin komission yksiköille.

(29)Integriteettiviranomaista koskevan lain asianomaisissa pykälissä annetaan integriteettiviranomaiselle suurin osa korjaavan toimenpiteen edellyttämistä valtuuksista, mukaan lukien seuraavat: i) pääsy kaikkiin tietoihin meneillään olevista ja tulevista tai suunnitteilla olevista julkisista hankintamenettelyistä sekä pääsy eturistiriitoja koskeviin ilmoituksiin (5 §:n 5 momentin a kohta; 8 §:n 1 ja 2 momentti; 18 §:n 8 momentti); ii) valtuudet ohjeistaa muita viranomaisia suorittamaan hallinnollisia tutkintatoimia sen puolesta (5 §:n 2 momentin a kohta ja III luvun 7 alaotsikko); iii) valtuudet ohjeistaa asianomaisia viranomaisia käynnistämään menettelyjä eturistiriitoja koskevien ilmoitusten tarkistamiseksi silloin kun on esitetty unionin varojen hoitoon liittyviä valituksia tai epäilyksiä (18 §:n 2 momentti; 24 §:n 1 momentti; 25 §:n 1 momentti); iv) valtuudet käynnistää menettely tiettyjen varallisuusilmoitusten tarkistamiseksi (5 §:n 6 momentti, 6 momentin a kohta ja 7 momentti); v) valtuudet suosittaa hankintaviranomaisille tietyn julkisen hankintamenettelyn käyttöä tietyssä menettelyssä tai menettelyluokassa (15 §:n 1 momentin a–e kohta); vi) valtuudet ohjeistaa asianomaista hankintaviranomaista keskeyttämään tarjouksen tekeminen, jos epäillään petosta, korruptiota tai eturistiriitaa tai jos menettelyssä on havaittu muita vakavia laittomuuksia tai sääntöjenvastaisuuksia (21 §); vii) antaa hankintaviranomaisille suosituksia perusteista talouden toimijoiden sulkemiseksi julkisten hankintojen ulkopuolelle (15 §:n 1 momentin e kohta ja 16 §); viii) valtuudet käynnistää menettely julkisten hankintojen välityslautakunnassa julkisia hankintoja koskevien sääntöjen rikkomisen tai puutteellisen noudattamisen vuoksi julkisia hankintoja koskevan vuoden 2015 lain CXLIII nojalla (15 §:n 4 momentti); ix) valtuudet pyytää kaikkien sellaisten julkisia hankintamenettelyjä koskevien viranomaispäätösten oikeudellista valvontaa, joihin liittyy unionin tukea ja joihin voidaan kohdistaa oikeudellista valvontaa (15 §:n 4 momentti); x) valtuudet laatia vuosittain integriteettiä koskeva analyyttinen kertomus, joka sisältää suosituksia ja havaintoja ja jonka pohjalta Unkarin hallitus on velvollinen vastaamaan integriteettiviranomaiselle ja selittämään, miten se aikoo käsitellä kertomuksen havaintoja (I luku, 5 ja 6 alaotsikko; 74 §).

(30)Komissio toteaa, että integriteettiviranomaista koskevan lain 3 §:n viimeisessä virkkeessä, joka koskee integriteettiviranomaisen tehtävien hoitamista, todetaan, että ”jos hankkeelta poistetaan Euroopan unionin rahoitus, tämä ei saa johtaa siihen, että viranomainen menettäisi valtuutensa, jos petos, eturistiriita, korruptio ja muut laittomuudet tai sääntöjenvastaisuudet vaikuttavat tai uhkaavat vakavasti vaikuttaa Euroopan unionin talousarvion moitteettomaan varainhoitoon tai Euroopan unionin taloudellisten etujen suojaamiseen”. Tulkinnasta riippuen tämä säännös ei sinänsä välttämättä vie integriteettiviranomaiselta valtuuksia siinä tapauksessa, että hankkeelta poistetaan unionin rahoitus. Siltä osin kuin integriteettiviranomainen pitäytyy edelleen arviossaan asian perustana olevista kysymyksistä, jotka liittyvät petoksiin, eturistiriitoihin, korruptioon ja muihin laittomuuksiin tai sääntöjenvastaisuuksiin sekä niiden ja unionin talousarvion välisiin yhteyksiin, säännöksen voitaisiin katsoa tarkoittavan, että myös kyseiset hankkeet kuuluvat edelleen integriteettiviranomaisen valvonnan piiriin. Tämän säännöksen tulkinta ja soveltaminen riippuvat kuitenkin Unkarin viranomaisten päätöksistä, ja on myös mahdollista, että sitä tulkitaan siten, että integriteettiviranomaiselta voidaan sen nojalla evätä valtuudet heti, kun se aloittaa tiettyjen julkisten hankintamenettelyjen tutkimisen. Tällä säännöksellä voitaisiin näin ollen tehdä integriteettiviranomainen tehottomaksi ja kyvyttömäksi ratkaisemaan ne rakenteelliset ongelmat, joiden vuoksi komissio on käynnistänyt ehdollisuusasetuksen mukaisen menettelyn. Oikeusvarmuuden ja integriteettiviranomaisen toiminnan tehokkuuden kannalta olisi ollut tarpeen todeta asiaa koskevien säännösten sanamuodossa nimenomaisesti, että integriteettiviranomaisen valtuudet säilyvät ilman poikkeuksia ja rajoituksia myös sen jälkeen, kun hankkeelta on peruutettu unionin rahoitus.

(31)Komissio suhtautuu myönteisesti integriteettiviranomaista koskevan lain 27/A §:ään. Sen mukaan integriteettiviranomainen voi esittää sellaisten syyttäjälaitoksen tai tutkintaviranomaisten päätösten uudelleentarkastelua tai toistuvaa uudelleentarkastelua koskevan pyynnön, joissa on kyse rikosilmoituksen tutkimatta jättämisestä tai menettelyn lopettamisesta, noudattaen korjaavan toimenpiteen v perusteella käyttöön otettua uutta menettelyä. Tämä säännös auttaisi tehostamaan sekä korjaavaa toimenpidettä v että integriteettiviranomaista koskevaa korjaavaa toimenpidettä. Integriteettiviranomainen saisi ensi käden tietoa ja näyttöä tilanteista, joilla voi olla merkitystä rikosoikeudellisten menettelyjen kannalta. Se voisi tarjota tarvittavat tiedot sen varmistamiseksi, että korjaavan toimenpiteen v mukaisen uuden menettelyn piiriin kuuluvien rikosten tutkintaa tai niihin liittyviä syytetoimia jatketaan asianmukaisesti. Kuten jäljempänä selitetään, korjaava toimenpide, joka koskee erityisen menettelyn käyttöönottoa julkisen vallan käyttöön tai julkisen omaisuuden hoitoon liittyviä erityisiä rikoksia varten, on kuitenkin eräiltä yksityiskohdiltaan puutteellinen.

(32)Komissio toteaa myös, että koska integriteettiviranomaisella on useimmissa tapauksissa valtuudet antaa suosituksia hankintaviranomaisille, on olennaisen tärkeää, että jos näitä suosituksia ei noudateta ja tästä seuraa lainvastainen tilanne, integriteettiviranomainen voi panna nopeasti tai tehokkaasti vireille oikeudellisia menettelyjä, jotta varmistetaan laillisuus ja estetään vahingon aiheutuminen unionin taloudellisille eduille. Tämä on ratkaisevan tärkeää sen varmistamiseksi, että integriteettiviranomainen pystyy korjaamaan ne rakenteelliset rikkomukset, joiden vuoksi komissio on käynnistänyt ehdollisuusasetuksen mukaisen menettelyn. Lain 15 §:n 4 momentissa mainitaan integriteettiviranomaisen mahdollisuus ”käynnistää menettely toimivaltaisessa elimessä tai tuomioistuimessa sekä panna vireille erityisesti julkisia hankintoja koskevan laittomuuden osalta menettely julkisten hankintojen välityslautakunnassa”, samoin kuin mahdollisuus pyytää välitoimien määräämistä. Lain 27 §:n 1 momentin mukaan integriteettiviranomainen voi hallinto-oikeudellisessa menettelyssä riitauttaa julkisten hankintojen välityslautakunnan tai muun viranomaisen päätökset, jotka koskevat unionin varoihin liittyviä julkisia hankintoja, ja se voi myös hakea välitoimia.

(33)Komissio toteaa, että integriteettiviranomainen voi aloittaa julkisten hankintojen välityslautakunnassa menettelyn ja että sovellettavien sääntöjen mukaan tällaisen menettelyn kesto on enintään 25 päivää yhtä erityistä ja rajoitettua poikkeusta lukuun ottamatta. Integriteettiviranomainen voi pyytää toimivaltaista tuomioistuinta tarkastelemaan julkisten hankintojen välityslautakunnan päätöstä heti sen jälkeen, kun sen oma uudelleentarkastelumenettely on päättynyt. Joitakin tärkeitä näkökohtia ei kuitenkaan ole selkeästi ilmaistu integriteettiviranomaista koskevassa laissa: julkisen hankintamenettelyn välttämätön keskeyttäminen julkisten hankintojen välityslautakunnan menettelyn ajaksi sekä oikeudellisen valvonnan mahdollisuus siinä tapauksessa, että julkisten hankintojen välityslautakunnan päätökselle vahvistettu määräaika päättyy ilman, että päätöstä on tehty. Komissio toteaa myös, että integriteettiviranomainen ei voi viedä asiaa suoraan tuomioistuimeen, vaikka tällainen menettely voisi joissakin tapauksissa olla tehokkaampi. Näin ollen on syytä epäillä oikeudellisen valvonnan tehokkuutta sellaisissa tapauksissa, joissa hankintaviranomainen ei noudata integriteettiviranomaisen suositusta.

(34)Kun on kyse varallisuusilmoitusten tarkistamista koskevista integriteettiviranomaisen valtuuksista, jotka sisältyivät 6. joulukuuta 2022 hyväksyttäviin muutoksiin, on tärkeää huomata, että 5 §:n 6 momentissa, 6 momentin a kohdassa ja 7 momentissa säädetään järjestelmästä, jossa

i) integriteettiviranomaisella olisi tiettyjen henkilöiden julkisten varallisuusilmoitusten osalta oikeus toteuttaa määrittelemätön ”varallisuusilmoitusten tarkastelumenettely”. Integriteettiviranomainen voisi sen tulosten perusteella käynnistää varallisuusilmoitukseen liittyvän menettelyn asiaankuuluvassa elimessä, jonka olisi ilmoitettava integriteettiviranomaiselle menettelyn tuloksista;

ii) integriteettiviranomaisella olisi muiden henkilöiden julkisten varallisuusilmoitusten osalta ainoastaan oikeus käynnistää varallisuusilmoituksiin liittyvä tarkistusmenettely siinä elimessä, jonka tehtävänä on ilmoitusten tarkistaminen, ja kyseisen elimen olisi ilmoitettava integriteettiviranomaiselle tällaisen menettelyn tuloksista;

iii) integriteettiviranomainen voisi käynnistää tarkistusmenettelyn sellaisten henkilöiden (ei-julkisten) varallisuusilmoitusten osalta, jotka ovat velvollisia tekemään varallisuusilmoituksen unionin varoihin liittyvien neuvonta-, päätöksenteko- tai valvontavaltuuksiensa perusteella, asiaankuuluvassa elimessä ja saada tiedon menettelyn tuloksesta sekä rikastumista koskevan tutkimuksen vireillepanosta.

(35)Kuten komission yksiköt selittivät Unkarin viranomaisille 18. marraskuuta 2022 antamissaan huomautuksissa, tällainen järjestelmä ei vastaa kaikilta osin korjaavaa toimenpidettä, jolla Unkarin hallitus sitoutui siirtämään integriteettiviranomaiselle vuoden 2018 lain CXXV 183 §:n nojalla annettujen varallisuusilmoitusten tarkistamiseen liittyvän toimivallan (henkilöt, jotka on valittu johtavaan poliittiseen tehtävään mutta jotka eivät ole parlamentin jäseniä: pääministeri, ministerit, pääministerin poliittinen neuvonantaja, valtiosihteerit). Tämän sitoumuksen mukaan integriteettiviranomaisen olisi oltava ainoa elin, jolla on valtuudet tarkistaa tällaiset varallisuusilmoitukset suoraan. Järjestelmä ei myöskään näytä vastaavan syyskuun kirjeessä annettua lisäsitoumusta, jonka mukaan integriteettiviranomaisella on oltava valtuudet tarkistaa kaikkien suuririskisten virkamiesten julkiset varallisuusilmoitukset sekä pääsy asiaankuuluviin tietokantoihin ja rekistereihin ilmoitusten sisältämien tietojen todenperäisyyden todentamiseksi. Siinä rajataan integriteettiviranomaisen valtuudet oikeuteen pyytää muita elimiä tarkistamaan varallisuusilmoitukset ja saada tietoja tällaisten tarkistusten tuloksista. Integriteettiviranomaisen toimivaltaan kuuluvien henkilöiden henkilöllinen soveltamisala ei myöskään kata kaikkia virkamiehiä, joiden olisi kuuluttava ”suuririskisten” virkamiesten käsitteen piiriin. Ei-julkisia varallisuusilmoituksia koskeva tarkistusmenettely rajoittuu henkilöihin, jotka vastaavat unionin varoja koskevasta neuvonnasta, hoidosta tai valvonnasta, kun taas Unkarin hallituksen antamissa sitoumuksissa ei mainita tällaisesta rajaamisesta.

(36)Integriteettiviranomaisen johtokunnan jäsenten irtosanomismenettelyn osalta komissio panee tyytyväisenä merkille, että Unkari on suostunut peruuttamaan alun perin ehdotetun irtisanomismenettelyn antaakseen tuomioistuimelle toimivallan tehdä irtisanomista koskeva päätös. Komissio toteaa kuitenkin, että menettely on lyhyt, sillä kanteen nostamisen ja ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen ratkaisun välillä on vain 30 päivää. Tällainen määräaika vaikeuttaisi irtisanomismenettelyn kohteena olevan johtokunnan jäsenen mahdollisuutta järjestää puolustuksensa tehokkaasti sekä toimivaltaisen tuomioistuimen mahdollisuutta varmistaa kirjelmien vaihto, järjestää käsittelyt ja suojata puolustautumisoikeuksia ja menettelyllisiä oikeuksia. Lisäksi integriteettiviranomaista koskevassa laissa ei säädetä selvästi muutoksenhaun vaikutuksista asianomaisen jäsenen asemaan ja erityisesti siitä, olisiko muutoksenhaulla lykkäävä vaikutus. Koska ensimmäisen oikeusasteen tuomio näyttää johtavan irtosanomiseen heti lyhyen menettelyn jälkeen, muutoksenhaku ei vaikuta kovin tehokkaalta. Irtisanomismenettelyn järjestämistapa kokonaisuudessaan ei suojaa riittävällä tavalla integriteettiviranomaisen jäseniä sopimattomalta vaikuttamiselta ja uhkaa heikentää integriteettiviranomaisen riippumattomuutta.

(37)Näin ollen komissio katsoo, että integriteettiviranomaista koskeva sääntelykehys, sellaisena kuin siitä säädetään integriteettiviranomaista koskevassa laissa, ei kaikilta osin täytä korjaavan toimenpiteen nojalla annettuja sitoumuksia, minkä vuoksi korjaavaa toimenpidettä ei voida ehdollisuusasetuksen mukaisesti pitää täysin vaikuttavana ja riittävänä. Korjaavan toimenpiteen heikkoudet, riskit ja puutteet, jotka heikentävät integriteettiviranomaisen toiminnan tehokkuutta ja riippumattomuutta ja sen kykyä ottaa huomioon komission esittämät havainnot, ovat seuraavat: i) sellaisen selkeän säännön puuttuminen, jonka perusteella integriteettiviranomainen säilyttäisi toimivaltansa myös sen jälkeen, kun hankkeelta on poistettu unionin rahoitus; ii) puutteet järjestelmässä, joka koskee integriteettiviranomaisten suositusten kanssa ristiriidassa olevien hankintaviranomaisten päätösten oikeudellista valvontaa; iii) irtisanomismenettelyn heikkoudet; iv) integriteettiviranomaisen joko suorat valtuudet tai valvontavaltuudet eri ilmoittajaryhmien osalta ja se, että integriteettiviranomaiselle ei ole siirretty toimivaltaa tarkistaa hallituksen jäsenten varallisuusilmoitukset; v) rajallinen soveltamisala, joka liittyy siihen, että kaikkia ”suuririskisiä virkamiehiä” ei sisällytetty integriteettiviranomaisen tarkistusvaltuuksien soveltamisalaan varallisuusilmoitusten osalta; vi) integriteettiviranomaisen johtokuntaan nimetyn ehdokkaan vähäinen kansainvälinen kokemus, joka saattaa vaarantaa elimen tehokkaan toiminnan.