Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle Valkoinen kirja kaupasta"



Virallinen lehti nro C 258 , 10/09/1999 s. 0026 - 0034



Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle Valkoinen kirja kaupasta" (1999/C 258/08) Komissio päätti 4. maaliskuuta 1999 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 198 artiklan nojalla pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta tiedonannosta. Asian valmistelusta vastannut "yhtenäismarkkinat, tuotanto ja kulutus" -jaosto antoi lausuntonsa 10. kesäkuuta 1999. Esittelijät olivat Christos Folias ja Giacomo Regaldo(1). Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 7. ja 8. heinäkuuta 1999 pitämässään 365. täysistunnossa (heinäkuun 8. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 79 ääntä puolesta 3:n pidättyessä äänestämästä. 1. Johdanto 1.1. Tiedonannossaan "Valkoinen kirja kaupasta" komissio korostaa jälleen kaupan ja jakelualan tärkeää merkitystä Euroopan unionissa (erityisesti uusien työpaikkojen luomisessa) ja painottaa kaupallisten yritysten kilpailukyvyn tärkeyttä jatkuvasti muuttuvassa maailmanlaajuisessa ympäristössä. 1.1.1. TSK pitää tervetulleena valkoista kirjaa koskevaa neuvoston päätöstä ja pyytää neuvostoa jatkamaan toimiaan kaupan tukemiseksi. 1.2. Valkoinen kirja kaupasta on jatkoa sarjalle kauppaa koskevia virallisia asiakirjoja, kuten 1. komission vihreä kirja kaupasta KOM(96) 530 lopull. - C4-0646/96 2. kaupan alaan välittömästi liittyvä yhteisön lainsäädäntö 3. Euroopan parlamentin 19. syyskuuta 1996 hyväksymä päätöslauselma ehdotuksesta neuvoston päätökseksi kolmannesta monivuotisesta ohjelmasta pk-yritysten hyväksi Euroopan unionissa (1997-2000)(2) 4. komission tiedonanto kaupan ja jakelualan yhtenäismarkkinoista ("Towards a Single Market in Distribution") (COM (91) 41 final) 5. Euroopan parlamentin 24. huhtikuuta 1997 hyväksymä päätöslauselma komission kertomuksesta pk-yritysten ja käsityöläisammattien harjoittajien hyväksi toteutetun toiminnan yhteensovittamisesta (KOM(95) 362 lopull.)(3) 6. Euroopan parlamentin 15. heinäkuuta 1997 hyväksymä päätöslauselma komission vihreästä kirjasta "Kaupallinen viestintä sisämarkkinoilla" (KOM(96) 192 lopull.)(4) 7. Euroopan parlamentin 24. huhtikuuta 1997 hyväksymä päätöslauselma komission tiedonannosta "Käsityöläisalat ja pienyritykset, Euroopan kasvun ja työllisyyden avaimet" (KOM(95) 502 lopull.)(5) 8. talous- ja raha-asioita sekä teollisuuspolitiikkaa käsittelevän valiokunnan mietintö sekä aluepoliittisen valiokunnan lausunto (A4-0241/99) 9. kauppaa koskeva neuvoston päätös(6). 1.3. Komission tiedonannossa pyritään myös valottamaan kaupan ja yhteisön nykyisten politiikkojen välisiä yhteyksiä sekä kartoittamaan uusia politiikkoja kysymyksissä, joissa toimintalinjat ovat tarpeen. 1.4. TSK on ehdottomasti samaa mieltä Euroopan parlamentin kanssa valkoista kirjaa koskevan mietinnön(7) kohdassa 18 esitetystä näkemyksestä, jonka mukaan valkoisen kirjan johdannossa ei pitäisi puhua yritysten "selviytymisestä", vaan termi olisi korvattava ilmaisulla "yritysten mahdollisuus pysyä kilpailukykyisenä markkinoilla". 1.5. TSK pitää valkoista kirjaa ensimmäisenä asiakirjana, jossa analysoidaan ja tutkitaan yhteyksiä kaupan ja muiden tuotantosektoreiden (maatalouden, teollisuuden, käsiteollisuuden, matkailun, palvelujen) välillä. Tämä helpottaa mahdollisten ongelmien arviointia ja ratkaisemista. 2. Käsiteltävänä olevan asiakirjan tausta ja tavoite 2.1. Valkoinen kirja on jatkoa vihreälle kirjalle kaupasta(8), jonka Euroopan komissio hyväksyi 20. marraskuuta 1996. Valkoisessa kirjassa korostetaan jälleen tärkeimpiä Euroopan kaupan alaan vaikuttavia kysymyksiä ja esitetään aikataulu komission toimien käynnistämiselle. 2.2. Tärkeimmät päätelmät, jotka voidaan tehdä kaupan vihreää kirjaa koskevista laajoista euroopanlaajuisista keskusteluista, koskevat erityisesti ongelmia, jotka liittyvät kaupan roolin tunnustamiseen eurooppalaisissa talouksissa, uuden teknologian käyttöönottoon kaupan alalla, valtion intervention vähentämiseen, kaupalle tarjottavien julkisten palveluiden parantamiseen sekä kilpailuun ja pk-yritysten suojelemiseen tiettyjen suurten vähittäiskauppayritysten epäasianmukaisilta toimintatavoilta. 2.3. TSK:n mielestä ei ole tutkittu riittävästi Maastrichtin kriteerien noudattamisen vaikutusta kaupan alan yrityksiin, joihin taloudellinen yhdentyminen on suuresti vaikuttanut. TSK katsoo, että kaupan yrityksille on annettava erityisapua, jotta ne voivat selviytyä ja kasvaa uudessa maailmanlaajuisessa ympäristössä. 3. Analyysi kaupan alasta 3.1. Alan merkitys 3.1.1. On valitettavaa, etteivät Eurostatin julkaisemat tilastotiedot tälläkään kertaa anna tarkkaa kuvaa Euroopan kaupasta, sillä niiden perustana olevat tiedot ovat epätäydellisiä. Syynä tähän on se, että kaupallisen toiminnan luonteesta johtuen jäsenvaltioiden viranomaisten on erityisen hankala kerätä sitä koskevia tietoja. Selkeiden ja luotettavien sekä vertailukelpoisten tietojen puutteen vuoksi kaupan merkitystä Euroopan taloudelle aliarvioidaan. 3.1.2. Lausunnoissaan, jotka käsittelivät vihreää kirjaa kaupasta(9) sekä komission tiedonantoa eurooppalaisesta elektronisen kaupankäynnin aloitteesta(10) TSK korosti, että jäsenvaltioiden ja komission on erityisesti pyrittävä keräämään luotettavaa ja varmistettua tietoa. 3.1.3. TSK:n mielestä on kestänyt kauan aikaa ennen kuin EU:ssa on alettu ymmärtää kaupan merkitys Euroopan talouksille ja ottaa kaupan ala huomioon suunniteltaessa eurooppalaisia politiikkoja. 3.2. Suuntaukset ja rakennemuutokset 3.2.1. Uusi maailmanlaajuinen taloudellinen ympäristö muuttaa perusteellisesti kaupan perinteistä toimialaympäristöä. Paineita kaupalle aiheuttavat sekä suuret vähittäiskauppayritykset että kuluttajien alati muuttuvat vaatimukset ja tarpeet; kuluttajien mieltymykset ja toiveet muuttuvat ajan myötä riippuen siitä kulttuurista ja teknisestä ympäristöstä, jossa he elävät. 3.2.2. Viime vuosien rakennemuutokset ovat ajaneet ahtaalle etenkin kaupan alan pienet ja keskisuuret yritykset. Uuden teknologian nopea käyttöönotto, kilpailun kiristyminen, keskittymissuuntaukset sekä kuluttajien kasvavat vaatimukset asettavat haasteita, joihin voidaan vastata vain asianmukaisilla toimilla. 3.2.3. Näihin toimiin kuuluvat meneillään oleva keskittymissuuntausten ja kaikkien kaupan alan työntekijöitä koskevien tärkeiden tietojen tilastointi ("Eurooppalainen yrityskirja") sekä vastakeinoina ja -strategioina myyntiyhteenliittymät, tietoverkot, suorituskykyinen logistiikka ja pk-yritysten omistajien ja työntekijöiden koulutuksen kehittäminen. 3.2.4. Uudet markkinaolosuhteet edellyttävät sellaisten vahvojen, erikoistuneiden yritysten muodostamista, joilla on runsaasti pääomaa. Niitä syntyy useiden pk-yritysten yhdistyessä tai sellaisten ostokeskittymien perustamisesta, jotka ovat nykyaikaisempia ja kilpailukykyisempiä kuin viime vuosikymmenten vastaavat ja jotka takaavat kaupallisille yrityksille nykyisten kilpailuolosuhteiden edellyttämän dynaamisuuden ja joustavuuden. 3.2.5. Pk-yritysten on mahdollisimman nopeasti tutustuttava uuteen teknologiaan ja tietoyhteiskunnan tarjoamiin mahdollisuuksiin. Tätä tarkoitusta varten niille on tarjottava yritysten teknisen infrastruktuurin parantamiseen tarkoitettuja ohjelmia ja elinikäisen oppimisen ohjelmia, jotka muuttavat niiden organisatorista rakennetta ja filosofiaa. 3.2.6. Kaupan alalla toimivien olisi ymmärrettävä toimintaympäristön huomattavien muutosten merkitys ja otettava huomioon kuluttajien tietoyhteiskunnassa asettamat uudet vaatimukset, joihin toimijoiden on viipymättä sopeuduttava. 3.2.7. Kaupan alan tulisi muistaa roolinsa huomattavana työllistäjänä ja kehittää toimia ammattitaitoa vaativien työpaikkojen luomiseksi. Alan on otettava huomioon työllistävä tehtävänsä siten, että se kykenee vastaamaan muuttuneisiin kuluttajatottumuksiin ja elinkeinoalueiden entistä voimakkaampaan kilpailuun harkituilla strategioilla, kuten entistä paremmalla koulutuksella, ammattitaitoisten työntekijöiden palkkauksella sekä muilla henkilöresursseihin kohdistettavilla kestävillä investoinneilla. 4. Kaupan strategian muovaaminen: avainkysymykset 4.1. Johdannossa esitetyt avainkysymykset tarjoavat teoreettisen lähtökohdan keskustelulle ja pohdinnalle. Yhtenäismarkkinoiden ydintavoitteena on tunnistaa kilpailukykyyn liittyvät ongelmat sekä varmistaa, että pienet ja suuret yritykset voivat toimia markkinoilla rinnakkain tunnustettujen sääntöjen ansiosta. 5. Toiminnan tärkeimmät painopistealueet 5.1. Poliittisten välineiden käytön tehostaminen kaupan tukemiseksi 5.1.1. Alaa koskevan tietämyksen lisääminen 5.1.1.1. Kuten aiemmat kauppaa käsitelleet EU:n asiakirjat ovat osoittaneet, sekä kauppaa koskevat tilastotiedot että kuvaukset ovat olleet kaukana todellisuudesta. Tämä johtuu epäilemättä osittain kaupan erityisestä ja moninaisesta luonteesta, mutta osavastuussa ovat myös jäsenvaltioiden viranomaiset ja Euroopan komissio, jotka eivät ole pystyneet toteuttamaan tarvittavia järjestelmiä tiedon ja tilastotietojen keräämiseksi ja päivittämiseksi. 5.1.1.2. TSK:n mielestä kauppaa koskevien tietojen keruun ja päivittämisen menetelmiä on kaikin keinoin pyrittävä parantamaan sekä jäsenvaltioiden että EU:n tasolla. Tämän vuoksi TSK ehdottaa, että kauppaa koskevassa valkoisessa kirjassa mainittujen toimien lisäksi on annettava käyttöön tarvittavat resurssit jäsenvaltioiden tietojenkeruujärjestelmien nykyaikaistamiseksi. Lisäksi EU:n tasolla on luotava julkisten palvelujen keskinäinen tiedonvaihtojärjestelmä. 5.1.1.3. Eri valtioiden työllisyystilannetta koskevien lukujen tulee olla vertailukelpoisia ja eriteltyjä sukupuolen, iän, työsuhteen tyypin (kokopäivätyö, osa-aikatyö, kausiluonteinen työ) ja työntekijöiden ammatillisen aseman (päätoiminen työntekijä, eläkeläinen, opiskelija, sivutoiminen työntekijä jne.) mukaan. 5.1.1.4. Komitea esittää, että PO XXIII jatkaa kaupan alaa koskevien ongelmien tutkimista niin, että alan kehitystä seurataan jatkuvasti. 5.1.2. Kaupan rakenteen muutokset: uudet poliittiset haasteet 5.1.2.1. Kaupan alalla viime vuosina tapahtuneet merkittävät muutokset - erityisesti miljoonien rakenteeltaan, infrastruktuuriltaan, liikevaihdoltaan ja henkilöstömäärältään erilaisten yritysten olemassaolo - aiheuttavat mullistuksia ja epätasapainoa, joita komission odotetaan korjaavan politiikallaan vahvistamalla markkinamekanismeja ja edistämällä kilpailukykyä. 5.1.2.2. Muutosten dokumentointi on ensimmäinen vaihe ongelman ratkaisemisessa, mutta samaan aikaan on mahdollisuuksien mukaan ennustettava tulevaa kehitystä. Ennen kaikkea on edistettävä erityisiä käytännön toimenpiteitä, joilla tuetaan kaupallista toimintaa muutostilanteissa, jolloin sen olemassaolo usein on vaakalaudalla. 5.2. Hallinto-, lainsäädäntö- ja rahoitusympäristön parantaminen 5.2.1. Hallintomenettelyjen yksinkertaistaminen 5.2.1.1. Käytetystä menetelmästä riippumatta on hyvin vaikeaa arvioida Euroopan yrityksille vuosittain koituvien hallinnollisten rasitteiden kustannuksia. Esitettyihin arvioihin (150-250 miljardia ecua, toisin sanoen noin 3 % yhteisön BKT:stä) on siten suhtauduttava erityisen varoen. 5.2.1.2. BEST-ryhmän kertomusta tulee pitää hyödyllisenä välineenä, jonka avulla voidaan analysoida välttämättömiä toimenpiteitä erityisesti jäsenvaltiotasolla. 5.2.1.3. Kauppaa ja jakelualaa käsittelevän komitean (Committee on Commerce and Distribution, CCD) on tutkittava erityisen tarkasti sitä polttavaa ongelmaa, jonka hallinnolliset rasitteet aiheuttavat kaupallisten yritysten toiminnalle. Sen on myös avattava aiheesta euroopanlaajuinen keskustelu ja valistettava jäsenvaltioiden hallituksia välttämättömiksi katsotuista muutoksista. 5.2.2. Rahoituksen saatavuus 5.2.2.1. Kaupan ja pankkisektorin suhteet ovat edelleen heikot. Kaupan alan yrityksiä kohdellaan yhä eri tavoin luotto- ja rahoitusmarkkinoilla. 5.2.2.2. Pk-yritysten on hyvin vaikea saada rahoitusta kaupallisen toiminnan konservatiivisen luonteen ja useimpien kaupan yritysten rakenteen (pienyritykset, yksityisomistus, perheomistus) vuoksi, mutta ennen kaikkea siitä syystä, että niiltä puuttuu peruspääomaa, joka teoriassa antaisi pankeille tarvittavat vakuudet. Kaikkialla EU:ssa kaupan alan yritykset - tiettyjä huipputeknologian yrityksiä lukuun ottamatta - eivät siten pysty rahoittamaan välttämättömiä uusia toimiaan tai nykyaikaistumaan. Tämä merkitsee sitä, etteivät ne pysty täysin osallistumaan kehitykseen: tällainen tilanne vaarantaa suoraan niiden selviytymisen. 5.2.2.3. TSK myöntää, että on vaikeaa ryhtyä erityisiin toimenpiteisiin, joilla edistettäisiin pk-yritysten pankkilainojen saantia. TSK tukee kuitenkin vahvasti pyrkimyksiä jatkaa ja kehittää vuoropuhelua pankkien ja pienyritysten välillä. 5.2.2.4. TSK pitää erittäin tarpeellisena luoda innovatiivisille yrityksille erityisjärjestelmiä, joiden avulla ne voivat saada rahoitusta kaupan kehittämisessä käytettävän uuden teknologian soveltamiseen. 5.2.2.5. TSK:n mielestä jäsenvaltioiden ja yhteisön kilpailuviranomaisten tulee puuttua asiaan tapauksissa, joissa pankkisektori harjoittaa epäoikeutettua syrjintää, käyttäytyy monopolin tavoin tai asettaa kaupan alan yrityksille kohtuuttomia rasituksia. 5.2.2.6. Komitean mielestä on välttämätöntä ryhtyä erityistoimenpiteisiin ja myöntää erityisrahoitusta pienille perinteisille yrityksille, joiden infrastruktuuri ei ole kehittynyt(11). 5.2.3. Kaupan yritysten ja niiden kumppanien (työntekijöiden, kuluttajien, luottolaitosten) välisen vuoropuhelun tehostaminen 5.2.3.1. Työmarkkinaosapuolten välinen vuoropuhelu 5.2.3.1.1. Työnantajia ja työntekijöitä edustavien elinten välisen vuoropuhelun tehostaminen on ehdoton edellytys kaupan joustavalle toiminnalle ja asianmukaisen yhteistyöpohjan kehittämiselle. 5.2.3.1.2. TSK pitää erittäin tärkeinä komission ehdotusta pysyvän työllisyyskomitean uudistamisesta sekä ehdotusta laajentaa kaupan alaa edustavien elinten osallistumista Euroopan tason sosiaalidialogiin. 5.2.3.2. Kuluttajat 5.2.3.2.1. Kuluttajien ja kauppiaiden välinen vuoropuhelu on avain kaupan alan yritysten nykyaikaistamiseen ja on vallitsevia suuntauksia ja näkemyksiä koskevan tiedonkulun peruskanava. 5.2.3.2.2. Vain järjestelmällisen ja avoimen dialogin avulla hyvin nopeat muutokset kuluttajien käyttäytymisessä sekä uudet vaatimukset, joita kuluttajien odotetaan tietoyhteiskunnassa esittävän, johtavat tarpeellisiin muutoksiin alan säännöissä, rakenteissa ja infrastruktuureissa. 5.2.3.2.3. TSK katsoo kuluttajansuojelun ja kuluttajien tarpeisiin vastaamisen olevan nykyaikaisen kaupan perustekijä. 5.2.3.2.4. TSK tukee voimakkaasti kauppaa ja jakelualaa käsittelevän komitean (CCD) ja kuluttajakomitean välistä vuoropuhelua erityisesti sähköiseen kaupankäyntiin liittyvissä asioissa, sillä tällä alalla ilmaantuu päivittäin uusia sääntöjä, standardeja, sopimuksia ja käytäntöjä. 5.2.3.2.5. TSK esittää, että komissio ryhtyy viipymättä toimiin, joilla tehostetaan piraattituotteiden ja väärennettyjen tavaroiden tuottajien ja levittäjien valvontaa. Tällainen toiminta on petkuttamista ja aiheuttaa lisäksi kustannuksia kuluttajille ja rehellisille kaupan yrityksille. 5.2.3.2.6. TSK:n mielestä kaupan alan yritykset voisivat auttaa suojelemaan kuluttajien terveyttä tukemalla ekologisesti laadukkaita tuotteita ja välttämällä sellaisten aineiden tai kokeellisten tuotantomenetelmien käyttöä, jotka voivat suuresti vahingoittaa kansanterveyttä. 5.2.3.2.7. TSK on täysin samaa mieltä Euroopan parlamentin mietinnön kohdassa 18 esitetystä näkemyksestä, jonka mukaan kaupan alaa koskevissa jäsenvaltioiden suunnitelmissa on äärimmäisen tärkeää varmistaa, että kuluttajia varten on olemassa kaikenlaisia pieniä, keskisuuria ja suuria jakelupisteitä, jotka vastaavat heidän sosiaalisia ja taloudellisia tarpeitaan, ja että kuluttajalla on valinnan vapaus. 5.2.3.3. Luottolaitokset 5.2.3.3.1. Kaupan kehittymisen kannalta on välttämätöntä organisoida tehokas maksujärjestelmä, johon kuuluu erityisesti luottokorttien käyttö. - On pidettävä huolta siitä, että kortteja myöntävien laitosten ja kauppasektorin välille syntyvät suhteet ovat tasapainossa. Kaikkien osapuolien laillisia etuja on kunnioitettava ja sopusointuista keskinäistä yhteistyötä edistettävä. - Sopimuksissa tulee määrittää selkeästi kaikkien osapuolien velvoitteet. Epäselviä tai vaikeasti tulkittavia sopimuslausekkeita on vältettävä. - Kauppiaille luottokorttien käytöstä aiheutuvien kulujen ja provisiomaksujen tulee olla kohtuulliset kuitenkin niin, että korttien myöntäjät voivat kattaa niillä kulunsa ja saada riittävän voittomarginaalin. 5.2.3.3.2. TSK:n mielestä luottokorttikaupalle on luotava entistä avoimemmat ja selkeämmin määritellyt puitteet, jotta voidaan taata kuluttajien, luottolaitosten ja yritysten asianmukaiset edut. 5.2.3.3.3. Euron käyttöönoton vaikutukset luottokorttisektoriin on arvioitava mahdollisimman pian, jotta voidaan ryhtyä tarvittaviin toimenpiteisiin suoritteiden turvallisuuden takaamiseksi. 5.2.3.3.4. TSK:n mielestä on tarpeen laajentaa mahdollisuuksia maksaa luottokorteilla tai sähköisesti mahdollisimman paljon, jotta vähennetään yrityksiin ja kuluttajiin kohdistuvan rikollisuuden vaaraa. 5.2.3.3.5. Komitea pitää talousrikollisuutta ja petoksia erittäin huolestuttavana ilmiönä. Ne aiheuttavat epätervettä kilpailua ja epävarmuutta kaupanteossa. 5.3. Kilpailukyvyn vahvistaminen ja yrittäjyyden edistäminen 5.3.1. Sähköinen kaupankäynti 5.3.1.1. Sähköinen kaupankäynti on nykyaikaisin kaupallisen toiminnan muoto tietoyhteiskunnassa. Se voi olla pääasiallisena pontimena kaupan alan järjestelmien ja infrastruktuurien perinpohjaiselle tarkistamiselle. 5.3.1.2. Pahimmat esteet sähköisen kaupankäynnin kehittymiselle EU:ssa ovat riittämätön tiedotus ja koulutus, tarvittavan kaupallisen infrastruktuurin puute, televiestinnän kalleus ja sähköisen kaupankäynnin edellyttämän uuden ajattelutavan puute. 5.3.1.3. TSK esitti näkemyksensä sähköisestä kaupankäynnistä laajassa lausunnossaan(12), jossa kuvataan yksityiskohtaisesti nykyistä tilannetta, tulevaisuudennäkymiä ja sähköisen kaupankäynnin kehityksen esteitä. 5.3.1.4. TSK:n mielestä tarvitaan tiiviimpää yhteistyötä asianomaisten komission pääosastojen (III, XIII, XXIII ja XXIV) ja muiden sähköisen kaupankäynnin alalla toimivien institutionaalisten elinten välillä, jotta tarvittavat toimenpiteet voidaan toteuttaa mahdollisimman nopeasti. 5.3.1.5. Kaupan alan on osallistuttava aktiivisesti viidenteen tutkimuksen ja kehityksen puiteohjelmaan ja kaikkiin ohjelmiin, joiden tavoitteena on edistää uusia teknologioita, jotta se voi hyödyntää uuden teknologian etuja ja käyttää niitä tukemaan uusia toimintojaan. 5.3.1.6. Pystyäkseen sopeutumaan tietoyhteiskunnan ja sähköisen kaupankäynnin uuteen ympäristöön kauppasektori tarvitsee a. edullista televiestintää b. sähköisen kaupankäynnin koulutusohjelmia c. selkeisiin ja käytännöllisiin toimiin ja ohjeisiin perustuvaa tukea uuden teknologian kokeiluihin d. teknisen välineistön parantamisohjelmia e. edullisen hintaisia sähköisiä pankkitransaktioita kaupan alan yrityksille. 5.3.2. Yritysten yhteistyö 5.3.2.1. Nykypäivän armottoman kilpailun olosuhteissa pienten kaupan alan yritysten selviytymisen ehtona on niiden yhteistyö muiden, kooltaan samanlaisten tai niitä suurempien yritysten kanssa. 5.3.2.2. TSK pyytää komissiota tekemään terveen kilpailun sääntöjen rajoissa kaiken voitavansa helpottaakseen kaupan alan yrityksiä saavuttamaan tarvittavan kriittisen massan ja kasvamaan riittävästi menestyäkseen markkinoilla. 5.3.2.3. TSK:n mielestä pienten kaupan yritysten ja jakeluverkkojen yhteenliittymät, uudelleenorganisoinnit ja osuuskunnat eivät aiheuta erityisongelmaa terveen kilpailun sääntöjen noudattamiselle, sillä niistä ei kehkeydy yrityksiä, joilla olisi määräävä asema markkinoilla eikä yksikköjä, jotka olisivat tarpeeksi suuria muodostamaan vahingollisia monopoleja. 5.3.2.4. TSK on jo aiemmin tukenut komission "taloudellista" lähestymistapaa kaupan alan yhteistyömuotoihin ja erityisesti vertikaaliseen yhteistyöhön. Komitea tulee tutkimaan kysymystä perusteellisesti neuvoston (teollisuus) juuri hyväksymän päätöksen pohjalta. Siinä käsitellään uutta lähestymistapaa kaupan alan kilpailupolitiikkaan, jotta komissio voi laatia konkreettisia ehdotuksia korvaamaan tiettyjä nyt voimassa olevia säännöksiä (poikkeukset). Tälläkin kertaa TSK:n ehdotusten tavoitteena on kaupan alan ja erityisesti alan pk-yritysten välisen yhteistyön esteiden poistaminen. 5.3.3. Koulutus 5.3.3.1. Koulutus on ainoa väline, jota voidaan käyttää kaikkien niiden uusien tilanteiden käsittelemiseksi, joita tietoyhteiskunnassa käytettävien uusien teknologioiden käyttö aiheuttaa. Koulutuksen avulla hankitaan myös korvaamatonta tietoa ja taitoja, joita kauppa tietoyhteiskunnassa tarvitsee. Tämä merkitsee sitä, että kaikkien kaupan ja jakelualan toimijoiden, mikäli ne haluavat pysyä selvillä kehityksen kulusta, on tietotasostaan riippumatta aloitettava uusi koulutusjakso, jolle ei ole aikarajaa vaan joka kehittyy elinikäisen oppimisen prosessiksi. 5.3.3.2. Koulutusta tarvitsevat paitsi pienyritykset, myös Euroopan mittakaavassa keskisuurina tai suurina pidettävät yritykset. Uuden teknologian räjähdysmäinen kehitys ja yhä uusien informaatiovälineiden käyttöönotto luo tarpeen jatkuvaan koulutukseen. 5.3.3.3. TSK:n mielestä koulutuspolitiikka on järjestettävä pysyvälle pohjalle, jotta tuetaan jatkuvasti kasvavaa koulutustarvetta, mutta ennen kaikkea siksi, että pysytään ajan tasalla kehityskulkujen ja muutosten suhteen. 5.3.3.4. TSK katsoo, että suurin osa koulutusohjelmista tulee muuntaa elinikäiseksi oppimiseksi. 5.3.3.5. TSK:n mielestä on perustettava erikoistuneita kaupallisen alan ylemmän asteen oppilaitoksia ja uusia tutkimuslaitoksia, jotka edistävät tutkimusta ja dokumentointia ja helpottavat uuden teknologian käyttöönoton edistämistä kaupan alalla. 5.3.4. Kauppa maaseudulla ja epäsuotuisilla kaupunkialueilla 5.3.4.1. Pienten kaupan alan yritysten erityinen sosiaalinen rooli maaseudulla ja epäsuotuisilla kaupunkialueilla on kaikille eurooppalaisille instituutioille hyvä syy kantaa huolta niiden säilyttämisestä ja selviytymisestä. 5.3.4.2. TSK katsoo, että tarvitaan koordinoituja, erityisiä toimenpiteitä maaseudun ja epäsuotuisten kaupunkialueiden pienten kaupan alan yritysten nykyaikaistamiseksi ja niiden kehittämisen jatkamiseksi. 5.3.4.3. TSK pyytää jäsenvaltioiden hallituksia huomioimaan pienten kaupallisten yritysten - joilla on avainasema työpaikkojen luomisessa alueilla, joilla on sosiaalisia ongelmia - paikalliset hankaluudet ja tunnistamaan niiden tarpeet, jotka ovat erilaisia, monimuotoisia ja vaihtelevat suuresti yritysten sijaintipaikasta riippuen. 5.3.4.4. Komitea esittää, että komissio tekee yhteistyötä jäsenvaltioiden hallitusten kanssa paikallisten kaupan alan yritysten tukemiseksi ja tarjoaa erityisrahoitusta tätä tarkoitusta varten rakennerahastoista. 5.3.4.5. Komitea ehdottaa, että komissio ryhtyy erityistoimiin heikoimmassa asemassa olevien kaupunki- ja maaseutualueiden tukemiseksi. 5.3.5. Kauppa ja matkailu 5.3.5.1. Kaupan ja matkailualan rinnakkaiselo ja yhteistyö hyödyttävät Euroopan talouksia monilla tavoin. 5.3.5.2. TSK ehdottaa, että pääosasto XXIII, joka vastaa kummastakin alasta, sekä jäsenvaltioiden eri organisaatiot käynnistävät kyseisten alojen yhteistoimia, yhteistyötä ja tiedotusta koskevia ohjelmia erityisesti sellaisissa maissa, joissa matkailulla on tärkeä rooli kansantaloudessa. 5.3.5.3. Kaupan intressejä palveltaisiin paremmin, jos alalla olisi tiiviimmät suhteet matkailuun Euroopan tasolla. Siksi ehdotetaan, että komission PO XXIII:een perustetaan neuvoa-antava elin, joka koostuu kaupan ja matkailun alan edustajista. 5.3.6. Ympäristö 5.3.6.1. Ehdotetaan, että kaupan ala, asianomaiset työmarkkinaosapuolet mukaan lukien, osallistuu ympäristökysymysten ratkaisuun ja kansanterveyden suojeluun. 5.3.6.2. Kauppa voi mahdollisuuksiensa mukaan yhteistyössä paikallisyhteisöjen kanssa auttaa merkittävästi suojelemaan ympäristöä. 5.3.6.3. Pienet kaupan alan yritykset tarvitsevat erityisesti tietoa ja tukea ympäristöasioissa, ja matkailualalla niiden on tehtävä tiivistä ja tehokasta yhteistyötä matkailualan yritysten kanssa; viimeksi mainitut yleensä kantavat suurimman vastuun ympäristöongelmista ja niiden vaikutuksista. 5.4. Eurooppalaistumisen ja kansainvälistymisen kannustaminen 5.4.1. Euro 5.4.1.1. Euro ja sähköinen kaupankäynti ovat kaksi suurinta haastetta ja kaksi nykyaikaisinta välinettä Euroopan kaupan modernisoinnissa. 5.4.1.2. Kaupan yritysten saaminen hyväksymään euro, ensin pankkivälineenä ja sitten yhteisenä eurooppalaisena vaihdon välineenä, vaatii perinohjaista valmistelua ja laajaa tiedottamista, jotta esiin nousevat ongelmat voidaan ratkaista asianmukaisesti ja hyvissä ajoin. 5.4.1.3. Euroa koskevan ajantasaistettavan ja monipuolisen tiedon tarjoaminen sekä kaupan alalle että laajalle kuluttajayleisölle on onnistumisen avain siirryttäessä eurooppalaisen yhtenäisvaluutan käyttöön. 5.4.1.4. Osana näitä ponnistuksia ennen kaikkea kaupan alan yritysten on oltava tiennäyttäjinä euroon siirryttäessä sen vuoksi, että niiden päivittäinen kanssakäyminen kuluttajien kanssa valveuttaa kuluttajia tehokkaasti ja levittää heille tietoa sekä euron käytöstä että sen soveltamisesta liiketoimiin. 5.4.1.5. On välttämätöntä päättää seuraavista seikoista ennen lopullisen tiedotuspolitiikan muotoilemista: 1. vastuu koordinoinnista ja toteutuksesta 2. toteuttamisen taso; ts. kohdentaminen 3. tiedotuskampanjan pääsisältö 4. käytettävät tukikeinot. 5.4.1.6. Seuraavat käytännön toimenpiteet varmistavat, että tarjottu tieto on todella tehokasta. a. Perustetaan euroon siirtymisen valmistelua koordinoivien kansallisten komiteoiden yhteyteen erityinen valmisteleva komitea, joka koostuu pankkien, kaupan ja jäsenvaltioiden hallitusten edustajista sekä viestinnän ja mainonnan alan asiantuntijoista. b. Perustetaan tärkeisiin ministeriöihin, työntekijöiden ja työnantajien organisaatioihin sekä kauppakamareihin "eurotietokeskus". c. Kaikkiin jäsenvaltioihin perustetaan "valtakunnallinen eurotietokeskus", joka toimii tiedonlähteenä julkishallinnolle ja instituutioille. Tämän keskuksen on määrä tarjota palveluitaan myös kaikentyyppisille toimialajärjestöille. d. Nimetään kaikkiin suuriin kaupan, teollisuuden, matkailun ja vakuutusalan yrityksiin erityinen "eurovastaava", joka on perillä sekä euron käyttöönoton ongelmista että sen eduista. e. Sisällytetään euro kauppaopistojen, teknisten oppilaitosten, ammattikoulujen ja keskiasteen oppilaitosten talousoppimääriin. 5.4.1.7. Ollakseen tehokas "eurotietokampanja" on suunnattava asiaankuuluvalle yleisölle: - yritysten ja organisaatioiden johto - kaupan, matkailun ja teollisuuden yritysten johto ja keskijohto - kuluttajat ja erityisesti sosiaalisesti heikoimmassa asemassa olevat ryhmät. 5.4.1.8. Ennen kuin päätetään tiedotusstrategiasta yleisen mielipiteen muokkaamiseksi "euromyönteiseksi", tarvitaan TSK:n mielestä motivaatiotutkimus, jonka tulokset muodostavat pohjan informaatiokampanjalle. Tämän osoittaa myös suhteellisen tuore eurooppalainen tutkimus, josta käy ilmi, että noin 51 prosenttia eurooppalaisista on "kiintynyt" kansalliseen valuuttaansa pääasiassa psykologisista syistä ja suhtautuu epäilevästi uuden valuutan käyttöön. 5.4.1.9. TSK:n mielestä euron toteuttamiseen liittyvien pankkikulujen on oltava täysin julkista tietoa. 5.4.1.10. Hallitukset tulee velvoittaa alusta saakka määrittämään, millaista politiikkaa ne tulevat maassaan noudattamaan euron käyttöönotossa, sekä päättämään asianmukaisista oikeudellisista järjestelyistä niin, ettei kaupan yrityksille koidu tarpeettomia kustannuksia tai etteivät ne joudu tekemään turhia investointeja. 5.4.1.11. Hallitusten tulee tarjota taloudellisia ja verotuksellisia kannustimia, jotka auttavat yrityksiä euron käyttöönottoa varten tarvittavissa investoinneissa (kirjanpitojärjestelmien muuttaminen jne.). 5.4.2. Kansainvälinen kaupankäynti 5.4.2.1. Euroopan kaupan on kansainvälistyttävä kehittyäkseen ja ennen kaikkea siksi, että eurooppalaiset tuotteet voisivat selviytyä maailmantaloudessa. Komission on siksi pyrittävä kaikin tavoin arvioimaan ja ratkaisemaan niitä ongelmia, joita kansainväliset eurooppalaiset yritykset kohtaavat kehittäessään ja vakiinnuttaessaan asemaansa. 5.4.2.2. Euroopan unionilla on PO I:n ja PO XXIII:n välityksellä oltava johtava rooli kauppaa koskevissa asioissa WTO:ssa, ILO:ssa ja UNCTAD:issa, jotta se voi tehdä tunnetuksi Euroopan liike-elämän kantoja ja näkemyksiä maailmanlaajuisessa dialogissa. 5.4.2.3. TSK:n mielestä Euroopan kaupan alan kansainvälisen edustuksen varmistaminen on yksi tärkeimmistä tehtävistä. Komitea kannustaa asianomaisia komission pääosastoja (PO I ja XXIII) tekemään yhteistyötä tämän päämäärän puolesta. 5.4.2.4. Komitea ilmaisee erityisen kiinnostuksensa kaupan alan liberalisointia kohtaan. 5.4.3. Euroopan unionin laajentuminen 5.4.3.1. EU:n laajentumiseen ja siihen liittyviin ongelmiin on paneuduttava viipymättä, jotta vältetään Euroopan kauppaan vaikuttavat häiriöt ja esteet. 5.4.3.2. TSK:n mielestä hakijavaltioiden kanssa käytävää vuoropuhelua kaupan alalla on nopeutettava, jotta tunnistetaan rakenteelliset ja oikeudelliset ongelmat ja jotta näitä ongelmia voidaan ryhtyä ratkaisemaan eurooppalaisten järjestelmien ja eurooppalaisen lainsäädännön ja menettelytapojen avulla. 5.4.3.3. TSK:n mielestä CCD:n on jatkettava työtään hakijavaltioiden kaupan alan integroimiseksi Euroopan unionin kaupan alaan. 5.4.3.4. Hakijamaiden on ponnisteltava varmistaakseen, että kauppa näissä maissa selviytyy ja kasvaa eurooppalaisessa ympäristössä, joka on hyvin erilainen kuin se ympäristö, jossa ne ovat toimineet vuosikymmenien ajan. 5.4.3.5. Rajanaapureina olevia EU-maita pyydetään antamaan keskeinen panos autettaessa hakijamaiden kauppaa sopeutumaan yhteisössä vallitseviin olosuhteisiin. Rajatylittäviä aloitteita on siksi lisättävä. 5.4.3.6. Yksityissektoria edustavien elinten puuttuminen hakijamaista vaikeuttaa suuresti tarpeellisen dialogin vahvistamista ja syventämistä. TSK ehdottaa erityisen taloudellisen tuen antamista tällaisten elinten perustamiseksi ja niiden toiminnan tukemiseksi. 5.4.3.7. TSK esittää, että komissio ja hakijamaat nopeuttavat toimenpiteitään uusien, itsenäisten tuotantosektoria (teollisuus, kauppa, matkailu jne.) edustavien elinten organisoimiseksi ja tukemiseksi. 6. Toimintasuunnitelma 6.1. Komission valmistelemaa toimintasuunnitelmaa, jolla pyritään tukemaan Euroopan kaupan alan ongelmien ratkaisemista, voidaan pitää askeleena oikeaan suuntaan. Ohjelma kattaa viiden vuoden ajanjakson, ja sitä voidaan pitää hyvin kunnianhimoisena toimenpiteiden toteuttamiselle asetetun aikataulun suhteen. 6.2. Vaikka toimintasuunnitelma on kunnianhimoinen, siinä painotetaan erityisesti kampanjoita, kokouksia, tutkimuksia jne, kun taas kauppaa tukevat käytännön toimenpiteet ovat suppeat. TSK pitää tervetulleina seuraavia erityistoimia: 6.2.1. Toimi 3: hallintomenettelyjen yksinkertaistamiseen tähtäävien toimien laatiminen ja julkaiseminen. 6.2.2. Toimi 4: alkupääomaan liittyvän toisen toimen toteuttaminen. 6.2.3. Toimi 8: kokeiluhankkeet sähköisen kaupankäynnin ja laatumerkkien käytön edistämiseksi. 6.2.4. Toimet 10 ja 14: simulointiohjelmat euron tunnetuksi tekemiseksi. 6.2.5. Toimi 11: helpotetaan pk-yritysten pääsyä yhteisön ohjelmiin ja rakennerahastojen käyttäjiksi. 6.2.6. Toimi 16: KIE-maiden ja Kyproksen toimijoille esitetään, että ne osallistuisivat yhteisön toimiin, joiden tarkoituksena on kaupan alan kehittäminen. 6.2.7. Kaikkien muiden toimien suhteen TSK ehdottaa, että siirrettäisiin painopistettä teoriasta - joka toki on välttämätön perusta - käytäntöön. Tämä on olennaisen tärkeää kaupan tukemiseksi ja kehittämiseksi viisivuotisen ohjelmakauden aikana. 6.3. Olettaen, että toimintaohjelman rahoitus järjestyy, TSK pyytää komissiota mahdollisuuksien mukaan varmistamaan, että toimintaohjelman toteutuksesta vastaavilla komission yksiköillä on riittävästi henkilökuntaa käytössään. 6.4. TSK kehottaa sekä jäsenvaltioiden hallituksia että kaupan edustajia täyttämään keskeisen tehtävänsä, jota niiltä vaaditaan, jotta kunnianhimoisella toimintasuunnitelmalla olisi odotetut ja tarvittavat, valkoisessa kirjassa tavoitteeksi asetetut tulokset. 6.5. Toimintasuunnitelmaa on täydennettävä käytännön toimenpiteillä, jotka tuottavat tuloksia mahdollisimman pian. 7. Päätelmät 7.1. TSK tekee seuraavat päätelmät. 7.1.1. On valitettavaa, etteivät Eurostatin julkaisemat tilastotiedot tälläkään kertaa anna tarkkaa kuvaa Euroopan kaupasta, sillä niiden perustana olevat tiedot ovat epätäydellisiä. Syynä tähän on se, että kaupallisen toiminnan luonteesta johtuen jäsenvaltioiden viranomaisten on erityisen hankala kerätä sitä koskevia tietoja. Selkeiden ja luotettavien vertailukelpoisten tietojen puutteen vuoksi kaupan merkitystä Euroopan taloudelle aliarvioidaan. 7.1.2. Valkoinen kirja kaupasta on epäilemättä tärkeä kaupan alan ongelmia kuvaava asiakirja. 7.1.3. Kyseessä on ensimmäinen EU:n asiakirja, jossa selvitetään kaupan roolia paikallisella ja Euroopan tasolla. 7.1.4. Ehdotetut toimenpiteet kaupan pitkäaikaisten ongelmien ratkaisemiseksi sisältävät monia teoreettisia ratkaisuja, jotka eivät suoraan tai havaittavasti vaikuta erityisessä vaarassa oleviin pk-yrityksiin. 7.1.5. Tiettyjä toimenpiteitä varten on korvamerkittävä erityisrahoitusta. 7.1.6. Pääosasto XXIII:lle on annettava lisävaroja sekä sen henkilöstöä ja muita resursseja lisättävä, jotta se voi suoriutua sille annetuista tehtävistä. 7.1.7. BEST-ryhmän kertomuksessa on esitettävä käyttökelpoisia toimenpiteitä byrokratian vähentämiseksi. 7.1.8. Euron ja kansallisten valuuttojen rinnakkaiskäyttöjaksoa varten tarvitaan erityisesti hallitusten ja kaupan alan välisiä neuvotteluita. 7.1.9. Luottokorttimaksujen ja muiden pankkikulujen osalta on euroopanlaajuisen aloitteen avulla pyrittävä harmonisoimaan kaupan alan yrityksiltä perittävät pankkipalvelumaksut. 7.1.10. Kaupan alan tärkeää roolia työttömyyden torjunnassa ja uusien työpaikkojen luomisessa ei kuvata asianmukaisesti. 7.1.11. TSK:n mielestä valkoisessa kirjassa ei kaupan alan yrityksiin ja kuluttajiin vaikuttavan kaupan välillä tehdä riittävää eroa, jotta voitaisiin ryhtyä näitä kahta kaupan lohkoa varten tarvittaviin toimenpiteisiin. 7.1.12. Pääosasto XXIII:n on toimittava aktiivisesti kaikilla kauppaan liittyvillä tai vaikuttavilla EU-politiikan aloilla. 7.1.13. Kun Euroopan taloudet ovat lähentyneet Maastrichtin kriteerien mukaisesti, jäsenvaltioiden hallitusten tulisi ryhtyä erityistoimiin kaupan vahvistamiseksi ja kysynnän vilkastuttamiseksi. 7.1.14. Euroopan kaupan alan yritysten on toimittava päättäväisemmin ja otettava entistä enemmän riskejä nykyisessä maailmanlaajuisessa ympäristössä. 7.1.15. Kaupan alaan liittyviä määräyksiä ja käytäntöjä on joka tapauksessa harmonisoitava perusteellisesti Euroopan tasolla. Jäsenvaltioiden hallitusten on käynnistettävä vakava ja rehellinen vuoropuhelu tähän päämäärään pääsemiseksi. 7.1.16. Pieniä kaupan alan yrityksiä on autettava erityisin verotus- ja kehittämistoimenpitein. 7.1.17. Uusia kaupallisen toiminnan muotoja (esim. toimilupavuokraus [franchising], etämyynti) on kohdeltava samalla tavoin kuin perinteisiä kaupan muotoja sekä verotukselliselta että oikeudelliselta kannalta. 7.1.18. Jäsenvaltioiden hallitusten on kannettava päävastuu kaupan tukemisesta. Jäsenvaltioiden hallituksia kehotetaan käynnistämään euroopanlaajuinen vuoropuhelu, jolla tähdätään selkeisiin ja käytännöllisiin toimenpiteisiin. 7.1.19. Sen jälkeen kun valkoista kirjaa koskeva keskustelu on käyty, pääosasto XXIII:n on koottava kaikkien asianosaisten näkemykset ja jatkettava työtään sellaisten selkeiden ja käytännöllisten toimien muotoilemiseksi, jotka voidaan viipymättä panna täytäntöön. 7.1.20. Komission (PO XXIII:n) on seurattava tiiviisti nopeita muutoksia, joita tietoyhteiskunnassa tapahtuu kaupan alalla. Sen on ryhdyttävä tarvittaviin toimenpiteisiin tai ehdotettava niitä byrokraattisia menettelyjä välttäen ja ohjaten jäsenvaltioiden hallituksia oikeaan suuntaan. Bryssel 8. heinäkuuta 1999. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Beatrice RANGONI MACHIAVELLI (1) Komitean jäsen Giacomo Regaldo siirtyi esittelijäksi komitean jäsenen Christos Foliasin tilalle tämän toimikauden päätyttyä. (2) EYVL C 320, 28.10.1996, s. 153. (3) EYVL C 150, 19.5.1997, s. 50. (4) EYVL C 286, 22.9.1997, s. 43. (5) EYVL C 150, 19.5.1997, s. 44. (6) Neuvoston päätös 7166/99. (7) KOM(1999) 6 lopull. - C4-0060/99. (8) KOM(96) 530 lopull. (9) KOM(96) 530 lopull. (10) KOM(97) 157 lopull. (11) EYVL C 157, 25.5.1998, s. 65. (12) EYVL C 19, 21.1.1998, s. 72. LIITE talous- ja sosiaalikomitean lausuntoon Täysistunnossa päätettiin poistaa seuraava jaoston lausunnon kohta äänestettäessä sitä koskevasta muutosehdotuksesta, mutta kohta sai tuekseen yli neljänneksen annetuista äänistä. "Kohta 4.2: On syytä korostaa erityisesti, että tämä on ensimmäinen kerta, kun Euroopan yhteisön asiakirjassa tutkitaan ja kuvataan näin yksityiskohtaisesti kaupan vaikutuksia työllisyyteen sekä alan tulevaisuudennäkymiä." Äänestyksen tulos: Jaa-ääniä: 39, ei-ääniä: 30, tyhjiä: 4.