I.Johdanto − Uutta vauhtia huumausainetilanteen kokonaisvaltaiseen käsittelyyn

Komissio aikoo uuden turvallisuusunionistrategian 2020−2024 mukaisesti tehostaa huomattavasti EU:n toimia laittomien huumausaineiden torjumiseksi jykevällä uudella EU:n huumeidenvastaisella ohjelmalla. Yksittäisten ihmisten tasolla huumausaineet vaikuttavat kuolemantapauksina, terveyden heikentymisenä ja toteutumattomina mahdollisuuksina. Sen lisäksi ne aiheuttavat vahinkoa myös elämänlaadun huononemisena yhteisöissä, joihin huumeongelmat vaikuttavat. Laittomien huumausaineiden vähittäismarkkinoiden arvon arvioidaan olevan vähintään 30 miljardia euroa vuodessa. Tämä on merkittävä tulonlähde rikollisjärjestöille EU:ssa. On tärkeää tiedostaa huomattavat taloudelliset vahingot, joita huumeidenkäytöstä aiheutuu. Yleisemmällä tasolla on otettava huomioon myös huumausainemarkkinoiden huomattava välillinen kielteinen vaikutus, joka johtuu siitä, että niihin liittyy laajempaa rikollisuutta, laillinen talous häiriintyy, yhteisöissä esiintyy väkivaltaa ja ympäristölle aiheutuu vahinkoa. Ne myös edistävät merkittävästi korruptiota, joka voi heikentää hyvää hallintotapaa.

Kaikki saatavilla olevat tiedot osoittavat, että Euroopassa on yleisesti ottaen saatavilla paljon sekä luonnollisia että synteettisiä huumausaineita. Euroopan huumausainemarkkinoiden ominaispiirteenä on yhä enenevässä määrin se, että ihmisten saatavilla on laaja valikoima erittäin puhtaita ja erittäin voimakkaita huumausaineita, joiden hinta on reaaliarvoltaan tavallisesti sama tai pienempi kuin vuosikymmen sitten. Heroiinin ja muiden opioidien käytön osuus huumausaineisiin liittyvistä haitoista on edelleen suurin. Balkanin reitti on yhä keskeinen väylä tuoda heroiinia EU:hun. Länsi-Balkan näyttää pysyvän myös takavarikoidun marihuanan merkittävänä alkulähteenä. Kokaiinimarkkinat ovat kannabiksen jälkeen laittomien huumausaineiden toiseksi suurimmat markkinat. Konttien käyttö kokaiinin salakuljetukseen tarkoittaa, että satamissa takavarikoidaan usein suuria huumausainemääriä. Euroopassa tukkukauppatasolla takavarikoitu kokaiini on myös erittäin puhdasta, usein yli 85-prosenttista. Pohjois-Afrikan merkitys sekä ilma- että merikuljetusten kauttakulkupisteenä näyttää kasvavan Euroopan ja mahdollisesti muille markkinoille tarkoitetun kokaiinin ja hasiksen kuljetuksissa.

Myös EU:ssa on huomattavaa kannabiksen ja synteettisten huumausaineiden tuotantoa. Vaikka uusien psykoaktiivisten aineiden ensihavaintojen määrä Euroopassa on ollut vähenemässä, niitä kuljetetaan edelleen, pääasiassa Kiinasta ja Intiasta. Nämä maat ovat myös päälähde laittomien synteettisten huumausaineiden tuotannossa EU:ssa pääasiallisesti käytettäville huumausaineen lähtöaineille. Myös EU:n käyttö joidenkin muille markkinoille tarkoitettujen huumausaineiden, kuten kokaiinin, kauttakulkualueena näyttää lisääntyvän. Erittäin voimakkaiden synteettisten opioidien kaltaisia huumausaineita myös kaupataan entistä enemmän verkossa ja lähetetään postitse. Tämän päivän verkottuneessa maailmassa huumeongelmakin on entistä globaalimpi. Tämä on saanut kansainvälisen yhteisön sopimaan toiminnan tehostamisesta, yhteistyön vahvistamisesta sekä niiden yhteisten sitoumusten täytäntöönpanon nopeuttamisesta, joilla puututaan globaaliin huumausainetilanteeseen osana YK:n huumausainetoimikunnan vuoden 2019 ministerikokouksen antamaa julistusta.

Rikollisjärjestöistä yli kolmasosa on suoraan mukana huumausainemarkkinoilla. Nämä järjestöt ovat hyvin sopeutuvia. Covid-19-pandemia ei vaikuttanut paljoakaan suurten huumemäärien liikkumiseen jäsenvaltioiden välillä liikkumisrajoituksista huolimatta. Covid-19-pandemiaan liittyvät sulkutoimenpiteet häiritsivät kuitenkin väliaikaisesti globaaleja huumausainemarkkinoita ja aiheuttivat joidenkin huumeiden osalta puutteita ja hintojen nousua. Myös lähikontaktien välttäminen aiheutti häiriöitä jakelutasolla Euroopassa, ja epävakaa tilanne lisäsi väkivaltaa keskitason toimittajien ja jakelijoiden keskuudessa. Huumausaineiden terveysnäkökohtien kannalta huumehoidon ja haittoja vähentävien palvelujen kysyntä voisi edelleen kasvaa. Huumeidenkäyttäjien hoidon jatkuvuus on kuitenkin osoittautunut joissakin jäsenvaltioissa haasteelliseksi henkilöstöpulan, palvelujen keskeytymisen ja sulkemisten vuoksi. Koska tilanne muuttuu nopeasti, on yhtä tärkeää määrittää varhaisessa vaiheessa, miten nykyinen pandemia voi vaikuttaa keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä huumeidenkäyttäjien palveluihin, huumeidenkäyttöön ja huumausainemarkkinoiden toimintaan, sekä laatia asianmukaisia ratkaisuja.

EU:n huumausainestrategian (2013–2020) ja siihen liittyvien kahden toimintasuunnitelman arviointi vahvisti, että huumeongelmaan ja sen haasteisiin on puututtava edelleen kansallisella, EU:n ja kansainvälisellä tasolla. Havainnoissa on merkille pantavaa muun muassa se, että laittomista huumausainemarkkinoista johtuvat turvallisuus- ja terveysnäkökohdat ovat edelleen keskeisiä käsiteltäessä huumeongelman laajempia ja monialaisia tekijöitä. Tulevan työn pohjaksi on otettava EU:n erikoistuneissa oikeus- ja sisäasioiden virastoissa suunniteltu ja EU:n huumausainestrategian nojalla aiemmin tehty työ. Tämä koskee erityisesti yhteistyötä ja koordinointia, aktiivista keskustelua ja analyysia, vuoropuhelun ja yhteistyön vahvistamista kansainvälisellä tasolla sekä ymmärryksen lisäämistä kaikista huumeongelman näkökohdista ja toimien vaikutuksesta. EU:n huumepolitiikassa tarvitaan nyt ajattelutavan muutosta. Sen vuoksi tällä ohjelmalla vahvistetaan EU:n huumausaineita koskevaa toimintamallia. Se muodostaa rohkean huumepoliittisen ohjelman, jonka avulla saadaan aikaan konkreettinen ja määrätietoinen muutos. Sillä tehostetaan toimia huumausainepolitiikan kaikilla osa-alueilla, erityisesti turvallisuuspuolella, jossa se on erityisen vahva ja tarjoaa konkreettisia toimia aiempien puutteiden korjaamiseksi.

EU:n huumeidenvastainen ohjelma on laadittu jäsenvaltioita ja asiaankuuluvia sidosryhmiä kuullen. Siinä on hyödynnetty EU:n huumausainestrategian (2013–2020) ja siihen liittyneiden kahden toimintasuunnitelman väliarviointia ja loppuarviointia. Siinä käsitellään huumausainetilannetta sellaisena kuin se on kuvattu vuoden 2019 tärkeimmissä EU:n huumausaineita käsittelevissä raporteissa. Niitä ovat Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskuksen (EMCDDA) laatima vuotuinen Euroopan huumeraportti, EMCDDA:n ja Europolin laatima raportti EU:n huumausainemarkkinoista sekä YK:n huumeiden ja rikollisuuden torjunnasta vastaavan järjestön (UNODC) laatima Maailman huumeraportti. Tiedot, joihin EU:n huumeidenvastaisessa ohjelmassa viitataan, ovat peräisin näistä raporteista. Ohjelmassa otetaan huomioon myös huumeongelmien käsittelyä terveyden ja yhteiskunnan kannalta koskeva eurooppalainen opas. Siinä tarkastellaan teknistä näyttöä siitä, miten huumeidenkäyttöön voidaan reagoida tuloksellisesti.

II.EU:n huumepolitiikan tavoitteet ja ohjaavat periaatteet

Koska huumekauppaa ja laittomien huumausaineiden käyttöä Euroopassa koskeva tilanne on vakava, EU:n huumeidenvastaisessa ohjelmassa on päätetty omaksua näyttöön perustuva yhdennetty, tasapainoinen ja monialainen toimintamalli, jolla huumeongelmaan puututaan kansallisella, EU:n ja kansainvälisellä tasolla.

EU:n huumeidenvastaisen ohjelman tavoitteena on suojella kansalaisia aiempaa paremmin koordinoiduilla toimilla, joilla i) on todellinen ja mitattavissa oleva vaikutus huumeidenkäytöstä johtuviin turvallisuus- ja terveysongelmiin sekä huumausainemarkkinoiden toimintaan ja ii) joilla puututaan tästä ongelmasta johtuviin suoriin ja välillisiin seurauksiin, kuten sen yhteyksiin väkivaltaan ja muihin vakavan rikollisuuden muotoihin, siihen liittyviin terveysongelmiin ja yhteiskunnalle aiheutuviin ongelmiin sekä ympäristövaurioihin, ja lisätään kansalaisten ja päätöksentekijöiden tietoisuutta näistä ongelmista.

EU:n huumeidenvastainen ohjelma perustuu seuraaviin ohjaaviin periaatteisiin:

a. Euroopan unionin perustana olevat arvot ja EU:n oikeuden perusperiaatteet: ihmisarvon kunnioittaminen, vapaus, demokratia, yhdenvertaisuus, solidaarisuus, oikeusvaltioperiaate ja ihmisoikeudet.

b. Monialainen toimintamalli: EU:n huumeidenvastaisen ohjelman täytäntöönpano edellyttää, että kaikki kumppanit kansallisella tasolla, EU:n toimielimet, elimet ja virastot (erityisesti EMCDDA ja Europol, joiden asema pysyy keskeisenä) sekä teollisuus ja kansalaisjärjestöt tekevät entistä enemmän ja parempaa yhteistyötä.

c. Yhdistäminen EU:n ulkoisiin toimiin: EU:n huumeidenvastaisen ohjelman toimintamallia ja tavoitteita olisi noudatettava koordinoidusti osana EU:n ulkoisia toimia. Uhkien ja turvallisuushaasteiden muuttuessa sisäinen ja ulkoinen turvallisuus kytkeytyvät yhä enemmän toisiinsa. EU:n kansalaisten suojeleminen huumeisiin liittyviltä ongelmilta edellyttää siksi johdonmukaisuutta ja tarvittaessa tiivistä yhteistyötä, jossa yhdistyvät EU:n huumeidenvastaisen ohjelman tavoitteet ja EU:n ulkoinen toiminta. EU:n ulkoisen toiminnan huumausaineiden alalla olisi perustuttava toisiaan täydentäviin ja vahvistaviin periaatteisiin, joita ovat vastuun jakaminen, monenvälisyys ja koordinoidut maailmanlaajuiset ratkaisut.

d. Tiedevetoiset näyttöön perustuvat toimet ja innovoinnin edistäminen: Tutkimukseen on panostettava, jotta voidaan määrittää ensisijaiset tavoitteet, saada aikaan yhteisvaikutusta sekä koordinoida ja levittää tuloksia tehokkaasti. Toimenpiteitä pitäisi tehostaa, jotta voidaan kehittää, omaksua ja käyttää uusia teknologioita, joilla voidaan parantaa laittomien huumausaineiden markkinoita koskevien suuntausten ja uhkien seurantaa ja analysointia ja niihin reagointia sekä lisätä valmiutta reagoida nopeisiin muutoksiin.

EU:n huumeidenvastaisesta ohjelmasta saadaan poliittinen ja strateginen perusta huumausaineisiin liittyvien turvallisuus- ja kansanterveysongelmien tuloksellista ja kokonaisvaltaista käsittelyä varten. Se tehdään ottamalla käyttöön kaikki asiaankuuluvat välineet paikallisella, kansallisella, EU:n ja kansainvälisellä tasolla. Ohjelman ansiosta EU:n pitäisi pystyä myös puhumaan yhdellä äänellä, kun se edistää EU:n huumeidenvastaisen ohjelman näyttöön perustuvaa, yhdennettyä, tasapainoista ja monialaista toimintamallia. Tämä on erityisen tärkeää, kun pyritään vahvistamaan vuoropuhelua ja yhteistyötä kolmansien maiden, alueiden ja kansainvälisten järjestöjen kanssa sekä monenvälisillä foorumeilla.

EU:n huumeidenvastaisessa ohjelmassa esitetään EU:n huumepolitiikan kahdeksan strategista painopistettä viideksi seuraavaksi vuodeksi. Ne on jaettu kolmeen päälinjaan. Ensinnäkin EU:n huumeidenvastainen ohjelma on kokonaisvaltainen paketti parannettuja turvallisuustoimenpiteitä, joissa keskitytään kaikkiin laittomien huumausaineiden kaupan näkökohtiin rikollisjärjestöistä ulkorajojen valvontaan sekä laittomaan jakeluun ja tuotantoon EU:ssa. Toiseksi sillä pyritään ehkäisemään muita huumausaineiden haitallisia vaikutuksia ja valistamaan niistä. Tämä koskee myös niiden yhteyttä väkivaltarikollisuuteen ja muihin rikollisuuden muotoihin. Kolmanneksi ja yhtä tärkeänä käsitellään huumausaineisiin liittyviä haittoja. On varmistettava, että apua tarvitsevien saatavilla on tehokkaita hoitoja ja että käytössä on vankka riskejä ja haittoja vähentävä järjestelmä, jolla voidaan vähentää huumeidenkäytön kielteisiä vaikutuksia sekä huumeidenkäyttäjien että heidän perheidensä ja yhteisöjensä kannalta. Uudessa EU:n huumeidenvastaisessa ohjelmassa annetaan erityisesti tukea tasapainoiselle ja kokonaisvaltaiselle toimintamallille, jolla huumeidenkäyttöä koskevaa ongelmaa käsitellään vankiloissa. Tämä erityisalue edellyttää strategista, jäsenneltyä ja koordinoitua toimintamallia.