[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO |

Bryssel 8.10.2007

SEK(2007) 907

KOMISSION YKSIKÖIDEN VALMISTELUASIAKIRJA Oheisasiakirja

KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE, EUROOPAN PARLAMENTILLE, EUROOPAN TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE JA ALUEIDEN KOMITEALLE Pieni, puhdas ja kilpailukykyinen Ympäristölainsäädännön noudattamista pienissä ja keskisuurissa yrityksissä tukeva ohjelma Tiivistelmä vaikutusten arvioinnista {KOM(2007) 379 lopullinen}{SEC(2007) 906}{SEC(2007) 908}

Pienet ja keskisuuret yritykset eli pk-yritykset, joiksi määritellään yritykset, joissa on alle 250 työntekijää, muodostavat erittäin suuren osan Euroopan taloudesta. Pk-yrityksillä on suurten yritysten tavoin merkittäviä ympäristövaikutuksia. Ympäristöpaine ei niinkään johdu yksittäisistä yrityksistä vaan eri alojen yritysten yhteisvaikutuksesta (joissakin tapauksissa pk-yrityksellä voi toki olla merkittäviä paikallisia tai alueellisia ympäristövaikutuksia). Vaikka pk-yritysten täsmällisistä ympäristövaikutuksista on vain vähän näyttöä, tutkijat ovat yleisesti sitä mieltä, että pk-yritykset ovat ympäristölainsäädännön noudattamisen kannalta erityisen ongelmallinen ryhmä.

Lähdekirjallisuudessa tunnustetaan yleisesti, että yritysten ja viranomaisten olisi liian monimutkaista ja työlästä määrittää tarkasti, kuinka suuri osuus erityyppisiin epäpuhtauksiin (esimerkiksi CO2, SOx, NOx) liittyvästä ympäristökuormituksesta ja siitä johtuvasta saastumisesta (kuten ilman pilaantumisesta) kussakin jäsenvaltiossa on pk-yritysten aiheuttamaa. Tällaisia tietoja ei useinkaan ole olemassa. Usein mainittu karkea arvio, jonka mukaan 70 prosenttia teollisuuden aiheuttamista epäpuhtauksista EU:ssa johtuisi pk-yrityksistä, vaikuttaa kuitenkin luotettavalta, ja useissa tutkimuksissa yritetään selvittää tarkemmin pk-yritysten osuutta tiettyjen maiden ympäristöongelmiin. Eräässä brittiraportissa arvioitiin, että pk-yritysten osuus liiketoiminnan aiheuttamista hiilidioksidin kokonaispäästöistä Yhdistyneessä kuningaskunnassa olisi 60 prosenttia. Raportissa todettiin, että pk-yrityksissä olisi mahdollista huomattavasti parantaa energiatehokkuutta ja vähentää päästöjä. Myös muiden Alankomaissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa tehtyjen arvioiden mukaan pk-yritykset tuottavat noin 50 prosenttia yritysten ja teollisuuden jätteiden kokonaismäärästä. Kyseiset tutkimukset antavat lisätukea väitteelle, jonka mukaan pk-yritykset voivat aiheuttaa huomattavaa ympäristöpainetta.

Lukuisat alueelliset ja kansalliset tutkimukset ovat osoittaneet, että suurimmassa osassa pk-yrityksiä ollaan huonosti perillä yrityksen ympäristövaikutuksista ja niiden hallintamahdollisuuksista. NetRegsin äskettäin tekemän, Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevan ja tarkoin dokumentoidun tutkimuksen mukaan vain 7 prosentissa maan yrityksistä oltiin sitä mieltä, että niiden harjoittama toiminta voisi vahingoittaa ympäristöä. Kun niille esitettiin lista vahingollisista toiminnoista, luku nousikin 41 prosenttiin.

Useimmat pk-yritykset ovat ”heikolla pohjalla”, koska niissä ei aina tunneta lainsäädäntöä riittävän hyvin säännöstenmukaisuudesta huolehtimiseksi. Institute of Directorsin (IoD, UK) teettämässä tutkimuksessa kävi ilmi, että toimijoiden tietoisuus oli suhteellisen huono ympäristölainsäädännön osalta ”raskaasti säännellyillä aloilla”, joita ovat muun muassa rakennus- ja kaivosala, liikenne sekä teollinen tuotanto. Teollisen tuotannon alalla 59 prosenttia toimijoista ilmoitti tietojensa olevan ”vähäiset” tai sitäkin kehnommat. Rakennus-, kaivos- ja liikennealalla vastaava luku oli 52 prosenttia. Kyseinen tutkimus osoitti, että vain 26 prosentissa teollista tuotantoa harjoittavista yrityksistä tiedettiin ”paljon” tai ”melko paljon” REACH-asetuksesta.

Tutkimusten perusteella voidaan todeta, että pk-yritysten ympäristölainsäädännön noudattamisen huono taso johtuu yrityksen ympäristövaikutusten puutteellisesta ymmärtämisestä, ympäristölainsäädännön huonosta tuntemuksesta, ympäristövaikutusten käsittelemiseen tarvittavien resurssien puutteesta ja joskus vaatimusten noudattamiseen liittyvästä hallinnollisesta taakasta. Vaatimusten noudattamisen esteenä on myös käsitys, jonka mukaan ympäristönsuojelu tulee kalliiksi eikä juurikaan hyödytä yritystoimintaa.

Euroopan komission ympäristöasioiden pääosasto on laatinut vaikutusten arvioinnin, jonka pohjalta on kehitetty ympäristölainsäädännön noudattamista pk-yrityksissä tukeva ohjelma (KOM(2007) 379 lopullinen). Ohjelman keskeisistä näkökohdista on keskusteltu myös sidosryhmien kanssa vuonna 2005 pidetyssä kuulemistilaisuudessa sekä vuonna 2006 järjestetyissä erityiskokouksissa.

Vaikutusten arviointi osoittaa, että nykytilanne on hankala ja että sen tärkeimmät kolme syytä ovat seuraavat:

1. Koska pk-yrityksissä ei olla tietoisia niiden toiminnan ympäristövaikutuksista eikä niihin sovellettavasta ympäristölainsäädännöstä, yritysten toiminta voi olla merkittävä uhkatekijä ympäristölle ja vaarantaa monien yhteisön ympäristönsuojelutoimenpiteiden tehokkuuden.

2. Ympäristösääntöjen laiminlyöminen saattaa suoraan altistaa pk-yritysten kaikki työntekijät merkittäville riskeille.

3. Ympäristöasioiden hallinnan tehostaminen hyödyttäisi pk-yrityksiä taloudellisesti ja/tai rahallisesti (ekotehokkuuden paranemisen ja ympäristöinnovoinnin myötä), mutta monissa pk-yrityksissä tätä mahdollisuutta ei tunneta.

On ryhdyttävä toimiin, sillä muussa tapauksessa jäädään yhä vaille johdonmukaista pk-yritys- ja ympäristöpolitiikkaa eikä nykyinen tilanne pysty parantumaan.

Komissio on tehnyt viime vuosina useita aloitteita, joilla pk-yrityksiä on autettu käsittelemään ympäristöongelmia etenkin ympäristöasioiden hallinnan, ympäristömerkkijärjestelmien, puhtaan teknologian ja rahoitustuen avulla. Myös kansallisella tasolla on jo käynnistetty lukuisia aloitteita, joilla pk-yrityksiä autetaan noudattamaan lainsäädännöllisiä vaatimuksia ja parantamaan ympäristötoimiensa tehokkuutta. Komission toimeksiannosta vaikutusten arviointia varten tehdyn tutkimuksen mukaan 15:ssä EU:n jäsenvaltiossa oli käynnissä 92 tällaista kansallisen tai aluetason aloitetta.

Komissiolla on kuitenkin edelleen paikallisia ja kansallisia aloitteita täydentävä tehtävä, sillä monesta jäsenvaltiosta puuttuvat vielä sekä alueelliset että kansalliset pk-yrityksille suunnatut aloitteet. Pk-yritysten käytettävissä oleva apu ei useinkaan ole välttämättä tarkoitettu ympäristölainsäädännön noudattamista varten eikä kohdistettu erityisesti pk-yrityksille. Lisäksi näyttää siltä, että jäsenvaltiot eivät aktiivisesti pyri ottamaan oppia muiden jäsenvaltioiden kokemuksista tai tekemään niiden kanssa yhteistyötä, joten eri puolilla EU:ta toteutettavilta hajanaisilta aloitteilta puuttuu yhtenäinen rakenne. Tässä ympäristölainsäädännön noudattamista pk-yrityksissä tukevassa ohjelmassa luodaan sekä puitteet että rahoitusmahdollisuudet tällaisen tehtävän hoitamiselle. Ohjelmalla on tarkoitus parantaa ympäristönsuojelun tasoa kaikissa jäsenvaltioissa ja tuoda yhteisölle yleistä ympäristöön liittyvää yhteiskunnallista ja taloudellista hyötyä. Sillä parannetaan sisämarkkinoiden toimintaa tasapuolistamalla toimintaedellytykset, kun ympäristönormit ja niiden täytäntöönpano yhdenmukaistetaan kaikkialla EU:ssa. Lisähyötynä voisi olla pk-yritysten markkinoille pääsyn helpottuminen ja parempi kilpailukyky. Siihen päästään levittämällä hyviä käytäntöjä, parantamalla ympäristövaatimusten tuntemusta ja ottamalla käyttöön kustannustehokkaita ympäristöasioiden hallintajärjestelmiä.

Suurin osa kansallisesta ympäristölainsäädännöstä perustuu EU:n lainsäädäntöön, mikä lisää tämän aloitteen tarpeellisuutta Euroopan tasolla.

Vaikutusten arvioinnissa tarkasteltiin 16:ta vaihtoehtoista toimintalinjaa, jotka jakautuvat neljään pääryhmään:

- vaatimustenmukaisuutta koskevien jäsenvaltioiden aloitteiden koordinointi,

- pk-yrityksiä koskevien nykyisten poliittisten toimenpiteiden tehostaminen,

- tiedotus- ja valistustoiminnan lisääminen,

- pk-yritysten kestävään tuotantoon tarkoitetun rahoitustuen lisääminen.

Kuudestatoista vaihtoehtoisesta toimintalinjasta kaikki eivät soveltuneet jatkossa tarkasteltaviksi. Toimeenpanoviranomaisten säännölliset tarkastukset ovat tarpeellinen työkalu, mutta sen lisäksi tarvitaan muutakin. Jäsenvaltioiden toiminnan edistäminen asettamalla vaatimusten noudattamista koskevia tavoitteita tai vaatimus pk-yritysten tarkastusten lisäämisestä ei täytä tavoitteita yhtä hyvin kuin eräät toiset vaikutusten arvioinnin yhteydessä tarkastellut vaihtoehdot, ja sen vuoksi niitä ei ole sisällytetty ohjelmaan.

Alan lähdekirjallisuuden mukaan asiaa on parasta lähestyä useista eri näkökulmista, koska pk-yritykset poikkeavat ominaispiirteiltään huomattavasti isoista yrityksistä. Parannuksia saadaan aikaan vain joukolla toisiaan täydentäviä toimenpiteitä, joilla voidaan puuttua kaikkiin vaatimusten noudattamista estäviin tekijöihin. Näitä toimenpiteitä ovat koulutus ja tietoisuuden lisääminen, paikan päällä tapahtuvat arvioinnit ja ongelmien määrittäminen, kohdennetut konsultointipalvelut, tietojen ja parhaiden käytäntöjen vaihtaminen sekä hallinnollisen taakan keventäminen.

Ympäristölainsäädännön noudattamista pienissä ja keskisuurissa yrityksissä helpottavan ohjelman tavoitteena on kannustaa nykyisen ympäristölainsäädännön noudattamiseen ja asianmukaiseen soveltamiseen, eikä suinkaan myöntää poikkeuksia tai erioikeuksia pk-yrityksille. Ohjelmalla täydennetään nykyisiä säännöksiä ja yleisluontoisia poliittisia aloitteita, eikä siitä pitäisi koitua ylimääräistä hallinnollista taakkaa. Tästä syystä ohjelma on parempaa sääntelyä koskevien periaatteiden mukainen. Ohjelmassa noudatetaan paremman sääntelyn lähestymistapaa, jotta vaatimusten noudattaminen aiheuttaisi mahdollisimman vähän hallinnollista taakkaa pk-yrityksille. Komissio on sitoutunut tekemään jäsenvaltioiden kanssa yhteistyötä, jotta EU-lainsäädännöstä voidaan löytää ja muuttaa sellaiset osat, jotka tekevät tietyn toimintalinjan ymmärtämisestä tai soveltamisesta tarpeettoman hankalaa. Näin helpotetaan vaatimusten noudattamista pk-yrityksissä. Lähestymistapa on kustannuksia säästävä, koska siinä käytetään parhaiten soveltuvia politiikan välineitä ja parannellaan niitä tarvittaessa sekä edistetään pk-yritysten uusia rahoitusmahdollisuuksia ja toimitaan yhteistyössä sellaisten yritystukiverkostojen ja organisaatioiden kanssa, jotka jo ennestään käsittelevät näitä kysymyksiä.

Ohjelmassa on keskeisellä sijalla jäsenvaltiotason tietojen ja hyvien käytäntöjen vaihto sekä toimenpiteiden vaikutuksia koskevan tiedon kerääminen säännöllisen seurannan avulla, jotta pk-yritysten toiminnasta johtuvista ympäristövaikutuksista saadaan enemmän ja paremmin saatavilla olevaa tietoa. Jo pelkästään tästä syystä komissio arvioi ohjelmalla olevan merkittävää myönteistä vaikutusta ympäristöön, talouteen ja yhteiskuntaan.

Sen lisäksi ohjelmalla tehostetaan pk-yritysten ympäristötoimia keskipitkällä aikavälillä lisäämällä tietoisuutta ja ymmärrystä erityisesti taloudellisista eduista ja kustannussäästöistä, joita ekotehokkaammalla toiminnalla voidaan saavuttaa. Odotettavissa olevia ympäristöhyötyjä ovat muun muassa sivutuotteiden ja jätteiden tehokkaampi kierrätys, energian ja luonnonvarojen käytön vähentäminen ja jätteen syntymisen minimoiminen.

Vaikutusten arvioinnissa todettiin, että ympäristölainsäädännön noudattamisella sekä ympäristöriskien ja -vaikutusten paremmalla hallinnalla saavutetaan monenlaista taloudellista hyötyä. Kaikkein ilmeisimpiä niistä ovat kustannussäästöt (energian- ja materiaalienkäytön väheneminen), joita saavutetaan soveltamalla ympäristöasioiden hallintajärjestelmiä – joilla myös havaitaan parannusta vaativat menetelmät – sekä uusien liiketoimintamahdollisuuksien syntyminen ympäristöä säästävien julkisten hankintojen ja innovointiajattelun virittämisen kautta. Yrityskuvan kehittäminen voi tuoda paljon hyötyä: suhde asiakkaisiin paranee ympäristömerkkijärjestelmien avulla ja rahoitusmahdollisuudet kohentuvat ympäristötietoisten investoijien tarjoaman pääoman turvin. Merkittävä taloudellinen etu on myös pääoman helpompi saatavuus sen ansiosta, että rahoituslaitokset myöntävät paremman luottoluokituksen yrityksille, jotka voivat osoittaa hallinnoivansa ympäristöriskejä ja -vaikutuksia asianmukaisella tavalla.

Kaikki ohjelmaan sisältyvät toimenpiteet tukevat pk-yrityksiä, ja koska osallistuminen on vapaaehtoista, uusista oikeudellisista vaatimuksista johtuvaa hallinnollista taakkaa ei ole. Ohjelmassa pyritään nimenomaan pitämään hallintokustannukset pieninä, jotta vaatimusten noudattaminen olisi helpompaa.

Yritykset voivat lisäksi odottaa saavansa sosiaalista hyötyä. Ympäristöasioihin liittyvän tiedon parempi saatavuus ja ympäristöriskien ja -vaikutusten ymmärtäminen auttavat kehittämään yritysorganisaatiota. Henkilöstö on motivoituneempaa ja sitoutuu paremmin yhteisiin tavoitteisiin, jos yrityksessä noudatetaan sertifioitua ympäristöasioiden hallintajärjestelmää kuten EU:n ympäristöasioiden hallinta- ja auditointijärjestelmää (EMAS-järjestelmä). Mitä paremmin johtajat ja työntekijät tiedostavat ja ymmärtävät ympäristökysymyksiä, sitä suurempi on pk-yritysten ja niiden sääntelijöiden (viranomaisten) keskinäinen luottamus ja ymmärrys, mikä on myös merkittävä lisäetu. Tämän pitäisi helpottaa rakentavaa paikallistason vuoropuhelua siitä, miten ympäristöasioista koituvaa pk-yritysten hallinnollista taakkaa voitaisiin keventää.

Ympäristölainsäädännön noudattamista pk-yrityksissä tukevassa ohjelmassa esitetään toimia, joilla vahvistetaan nykyisen politiikan ja nykyisten aloitteiden pk-yritysulottuvuutta. Koulutus ja valmiuksien kehittäminen liitetään osaksi ohjelmaa, jotta siitä saadaan kattava ja johdonmukainen. Vaikka ohjelman päätavoite on ympäristösääntöjen noudattaminen, sillä voidaan myös nostaa pk-yritysten ympäristötoimien tehokkuutta pelkkää vaatimustenmukaisuutta korkeammalle tasolle.

Vaikutusten arvioinnilla valikoidut toimintalinjavaihtoehdot ovat pohjana ohjelmassa esitetyille konkreettisille toimenpiteille, jotka on ryhmitelty seuraaviin aihealueisiin:

- Toimintalinjojen suunnittelu ja toteuttaminen paremman sääntelyn periaatteiden mukaisesti, jotta vaatimusten noudattaminen olisi pk-yrityksille helpompaa ja aiheuttaisi mahdollisimman vähän hallinnollista taakkaa, niin että yrityksiltä liikenee resursseja vaatimustenmukaisuuden parantamiseen.

- Helppokäyttöisemmät räätälöidyt ympäristöasioiden hallintajärjestelmät , jotta ympäristöstä huolehtiminen voidaan sisällyttää pk-yritysten keskeiseen toimintaan johdonmukaisesti ja kustannustehokkaasti.

- Kohdennettu rahoitustuki ja monivuotinen rahoitusohjelma, joilla edistetään ja tuetaan ympäristövaatimusten noudattamiseen ja kestävään tuotantoon tähtääviä toimenpiteitä pk-yrityksissä.

- Kehitetään paikallista ympäristöasiantuntemusta korjaamaan tiedon ja kokemuksen puutetta.

- Tiedotuksen kehittäminen ja parempi kohdentaminen ympäristöä koskevissa tiedoissa olevien aukkojen paikkaamiseksi ja ympäristötietoisuuden lisäämiseksi.