EUROOPAN Komission kertomus Euroopan parlamentille ja neuvostolle vastavuoroisuuden toteutumattomuudesta viisumivapausjärjestelyissä eräiden kolmansien maiden kanssa luettelon vahvistamisesta kolmansista maista, joiden kansalaisilla on oltava viisumi ulkorajoja ylittäessään, ja niistä kolmansista maista, joiden kansalaisia tämä vaatimus ei koske, annetun asetuksen (EY) N:o 539/2001 1 artiklan 5 kohdan mukaisesti, sellaisena kuin artikla on muutettuna vastavuoroisuusmekanismin osalta neuvoston asetuksella (EY) N:o 851/2005 /* KOM/2006/0568 lopull. */





[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO | Bryssel 3.10.2006 KOM(2006) 568 lopullinen EUROOPAN KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE vastavuoroisuuden toteutumattomuudesta viisumivapausjärjestelyissä eräiden kolmansien maiden kanssa luettelon vahvistamisesta kolmansista maista, joiden kansalaisilla on oltava viisumi ulkorajoja ylittäessään, ja niistä kolmansista maista, joiden kansalaisia tämä vaatimus ei koske, annetun asetuksen (EY) N:o 539/2001 1 artiklan 5 kohdan mukaisesti, sellaisena kuin artikla on muutettuna vastavuoroisuusmekanismin osalta neuvoston asetuksella (EY) N:o 851/2005 SISÄLLYSLUETTELO I. Johdanto 3 II. Tulokset komission annettua ensimmäisen kertomuksensa vastavuoroisuudesta 3 1. Täydellinen vastavuoroisuus on sittemmin toteutunut 4 1.1. Uruguay 4 1.2. Costa Rica 4 2. Vastavuoroisuus on toteutumassa 4 2.1. Brasilia 4 2.2. Malesia 5 3. Vastavuoroisuuden toteuttamiseen on löytynyt ratkaisu, mutta sitä ei ole vielä käytännössä toteutettu 6 3.1. Paraguay 6 3.2. Singapore 7 3.3. Brunei 7 4. Vastavuoroisuuden toteutuminen on edistynyt 10. tammikuuta 2006 päivätyn kertomuksen jälkeen 8 4.1. Kanada 8 4.2. Australia 10 5. Vastavuoroisuuden toteutuminen ei ole edistynyt 10. tammikuuta 2006 päivätyn kertomuksen jälkeen 13 5.1. Yhdysvallat 13 III Päätelmät 15 I. JOHDANTO EU:n yhteisen viisumipolitiikan keskeinen väline on 15. maaliskuuta 2001 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 539/2001 luettelon vahvistamisesta kolmansista maista, joiden kansalaisilla on oltava viisumi ulkorajoja ylittäessään (asetuksen liite I, jäljempänä ’negatiivinen luettelo’), ja niistä kolmansista maista, joiden kansalaisia tämä vaatimus ei koske (asetuksen liite II, jäljempänä ’positiivinen luettelo’)[1]. Asetusta on muutettu merkittävästi 2. kesäkuuta 2005 annetulla asetuksella (EY) N:o 851/2005, jolla perustetaan uusi vastavuoroisuusmekanismi. Asetuksella on tarkoitus aiheellisin toimenpitein luoda vastavuoroinen viisumikohtelu sellaisten kolmansien maiden kanssa, jotka edelleen vaativat EU:n jäsenvaltioiden kansalaisilta viisumin alle 90 vuorokauden oleskelua varten, vaikka yhteisö ei sovella tällaista viisumipakkoa näiden kolmansien maiden kansalaisiin. Asetuksessa (EY) N:o 851/2005 säädetään mahdollisuudesta ottaa väliaikaisesti käyttöön näitä maita koskeva viisumipakko. Lisäksi neuvoston ja komission yhteisessä lausumassa[2], jonka ne allekirjoittivat asetuksen (EY) N:o 851/2005 antamisen yhteydessä, viitataan mahdollisuuteen soveltaa muita väliaikaisia toimenpiteitä erityisesti politiikan, talouden ja kaupan alalla. Saatuaan jäsenvaltioiden ilmoitukset vastavuoroisuuden puuttumisesta komissio toimitti asetuksen (EY) N:o 851/2005 mukaisesti neuvostolle 10. tammikuuta 2006 kertomuksen eräiden kolmansien maiden kanssa toteutettavista vastavuoroisista viisumijärjestelyistä[3]. Kertomuksessa selvitettiin etenemistä niiden positiiviseen luetteloon sisältyvien kolmansien maiden kanssa, jotka edelleen vaativat viisumia jäsenvaltioiden kansalaisilta, ja esitettiin yhteenveto saavutetuista tuloksista. Saavutetun edistymisen perusteella komissio arvioi, että tuolloin ei ollut syytä tehdä ehdotusta väliaikaisen viisumipakon käyttöönottamiseksi eikä ehdottaa neuvoston ja komission yhteisessä lausumassa tarkoitettuja toimenpiteitä. Komissio kuitenkin ilmoitti, että se tarkistaa toista kertomusta varten, ovatko tiettyjen kolmansien maiden ilmoittamat ratkaisut todella toteutuneet ja onko muiden kolmansien maiden kanssa käydyissä keskusteluissa päästy lähelle vastavuoroisen viisumivapauden toteutumista. Neuvosto yhtyi 21 päivänä helmikuuta 2006 päätelmissään komission analyysiin ja kehotti komissiota erityisesti tehostamaan työtään Yhdysvaltojen, Kanadan ja Australian kanssa ja seuraamaan muiden kyseisten kolmansien maiden tilanteen edistymistä. Tässä Euroopan parlamentille ja neuvostolle asetuksen (EY) N:o 539/2001 1 artiklan 5 kohdan (sellaisena kuin se on muutettuna asetuksen (EY) N:o 851/2005 1 artiklalla) mukaisesti esitetyssä kertomuksessa selostetaan, miten komission työ on edennyt neuvoston esitettyä päätelmänsä 21. helmikuuta niiden positiivisen luettelon kolmansien maiden suhteen, jotka edellyttävät jäsenvaltioiden kansalaisilta viisumia. II. TULOKSET KOMISSION ANNETTUA ENSIMMÄISEN KERTOMUKSENSA VASTAVUOROISUUDESTA Komission annettua 10 päivänä tammikuuta 2006 päivätyn kertomuksensa se toimitettiin kyseisten kolmansien maiden viranomaisille verbaalinoottina. Neuvosto antoi 21 päivänä helmikuuta 2006 tukensa komission kertomuksen päätelmissä esitetylle toimintatavalle. Tämän jälkeen komissio saattoi jatkaa aktiivisesti työtään vastavuoroisuuden toteuttamiseksi. Komissio on käynyt intensiivistä keskustelua kyseisten kolmansien maiden viranomaisten kanssa tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa. Komission yksiköt järjestivät 23 päivänä maaliskuuta 2006 Australiaa, Kanadaa ja Yhdysvaltoja koskevan teknisen kokouksen niiden jäsenvaltioiden kanssa, joita asia koskee, jotta näiden valtioiden kyseisten kolmansien maiden kanssa käymästä vuoropuhelusta ja sen tuloksista voitiin tehdä tilannearviointi. Kokous liittyi komission suunnitelmiin, jotka koskivat korkean tason kontakteja kyseisten kolmen maan viranomaisten kanssa kokousta seuraavien viikkojen aikana. 1. Täydellinen vastavuoroisuus on sittemmin toteutunut 1.1. Uruguay Tulokset yhteydenotoista Uruguayn viranomaisiin: Viron viranomaiset ilmoittivat komissiolle 16 päivänä tammikuuta 2006, että Uruguay on poistanut viisumipakon Viron kansalaisilta, jos oleskelu kestää enintään kolme kuukautta. Arviointi: Vastavuoroinen viisumivapaus on nyt täysin toteutunut kaikkien jäsenvaltioiden osalta. 1.2. Costa Rica Vastavuoroisuuden toteutumisen edistyminen: Komissio on ottanut Islannin kansalaisten viisumipakon esille Costa Rican viranomaisten kanssa ja saanut kuulla, että myös Islanti on tarkoitus lisätä luetteloon lähiaikoina. ”Yleisiä sääntöjä” on ilmoitettu tarkistettavan vastaavasti. Costa Rican viranomaiset vastasivat komission 15 päivänä heinäkuuta 2006 päivättyyn verbaalinoottiin 20 päivänä heinäkuuta 2006 päivätyllä nootilla, jossa vahvistettiin, että vastavuoroisuus on sittemmin varmistettu myös Islannin osalta. Arviointi: Vastavuoroinen viisumivapaus on nyt täysin toteutunut kaikkien jäsenvaltioiden sekä Schengen-maiden osalta. 2. Vastavuoroisuus on toteutumassa 2.1. Brasilia Tämänhetkinen tilanne: Viisumipakko koskee edelleen seuraavien valtioiden kansalaisia: Itävalta, Kypros, Viro, Latvia, Liettua ja Malta. Tšekki ilmoitti neuvostolle ja komissiolle, että sopimus, jonka se teki Brasilian kanssa viisumipakon poistamisesta 29. huhtikuuta 2004, on tullut voimaan 3. lokakuuta 2005. Vastavuoroisuuden toteutumisen edistyminen: Brasilian viranomaiset ovat ilmaisseet ja virallisesti vahvistaneet poliittisen tahtonsa poistaa viisumipakko niiden jäsenvaltioiden kansalaisilta, joita se vielä koskee. Viranomaiset toimittivat komissiolle vuonna 2005 luonnoksen sopimukseksi, joka tehtäisiin Euroopan yhteisön kanssa viisumipakon poistamiseksi edellä mainittujen jäsenvaltioiden kansalaisilta. Ensimmäisessä kertomuksessaan komissio korosti, että yhteisön yksinomainen toimivalta vaatia viisumia ja myöntää viisumivapaus ei koske sellaisen viisumivapaussopimuksen tekemistä Euroopan yhteisön ja Brasilian välillä, joka koskisi vain joitakin jäsenvaltioita. Komission kertomuksesta 21. helmikuuta 2006 annetuissa neuvoston päätelmissä iloittiin Brasilian poliittisesta sitoumuksesta ja pyydettiin komissiota toimittamaan neuvostolle viipymättä suositus neuvottelujen aloittamisesta Euroopan yhteisön ja Brasilian välisen viisumivapaussopimuksen tekemiseksi. Suositusta valmistellaan parhaillaan komission yksiköissä. Tämä on ensimmäinen kerta, kun yhteisön ja kolmannen maan välillä neuvotellaan kahdenvälisestä viisumivapaussopimuksesta. Arviointi: Brasilian viranomaiset ovat toistaneet sitoumuksensa varmistaa täydellinen vastavuoroinen viisumivapaus. Komissio esittää edellä mainitun suosituksen neuvottelujen aloittamisesta Brasilian kanssa heti, kun yhteisön oikeusjärjestyksestä johtuvaan monimutkaiseen tilanteeseen liittyvät ongelmat on ratkaistu. Ongelmat koskevat erityisesti viisumivapauden piiriin kuuluvan lyhyen oleskelun kestoa. 2.2. Malesia Tämänhetkinen tilanne: viisumivapaus koskee Kyproksen, Viron, Kreikan, Latvian, Liettuan, Portugalin ja Slovenian kansalaisten osalta vain alle 30 päivän oleskelua. Vastavuoroisuuden toteutumisen edistyminen: Malesian EU-edustusto vahvisti 6. helmikuuta 2006 päivätyllä, komissiolle osoitetulla kirjeellä Malesian viranomaisten aikovan ratkaista vastavuoroisuutta koskevat ongelmat. Koska komissio ei ole sittemmin saanut mitään virallista tietoa asiasta, se muistutti Malesian viranomaisille 1. kesäkuuta 2006 päivätyllä verbaalinootilla kyseisiä jäsenvaltioita koskevista vastavuoroisuusongelmista ja pyysi niiltä selvitystä tilanteesta heinäkuussa 2006 annettavaa toista kertomusta varten. Malesian viranomaiset ilmoittivat komissiolle 24. elokuuta 2006 päivätyllä kirjeellä, että ne sitoutuvat palauttamaan kaikkien näiden jäsenvaltioiden kansalaisille oikeuden oleskella maassa enintään kolme kuukautta ilman viisumia. Viisumivapaus toteutetaan kahdessa vaiheessa. Ensimmäisen vaiheen täytäntöönpano on jo käynnissä, sillä viranomaiset toteuttavat parhaillaan hallinnollisia järjestelyjä, joilla Kreikan, Portugalin, Kyproksen, Latvian ja Maltan kansalaisille myönnetään oikeus oleskella maassa kolme kuukautta ilman viisumia. Viron, Liettuan ja Slovenian kansalaisten viisumivapaan oleskelun pituus on kuitenkin edelleen enintään yksi kuukausi. Malesian viranomaiset väittävät kirjeessään, että kyseiset jäsenvaltiot eivät sovella viisumivapautta Malesian kansalaisiin tai ne rajoittavat viisumivapaan oleskelun enintään 14 vuorokauteen. Malesian viranomaiset ilmoittavat palauttavansa kolmen kuukauden viisumivapaan oleskeluoikeuden, kun kyseiset jäsenvaltiot ottavat käyttöön Malesian kansalaisiin sovellettavan kolmen kuukauden viisumivapaan oleskeluoikeuden. Arviointi: Komissio pitää myönteisenä, että Malesia on edistynyt vastavuoroisen viisumivapauden toteuttamisessa ja että se aikoo myöntää kaikille jäsenvaltioille oikeuden oleskella maassa kolme kuukautta ilman viisumia. Komissiota ilahduttaa erityisesti hallinnolliset järjestelyt, joilla palautetaan Kreikan, Portugalin, Kyproksen, Latvian ja Maltan kansalaisten vastavuoroinen viisumivapaus. Komissio tutkii Viroa, Liettuaa ja Sloveniaa koskevia väitteitä. Tätä kertomusta laadittaessa kaksi näistä kolmesta jäsenvaltiosta on vahvistanut komissiolle, että väitteet ovat perusteettomia, sillä ne myöntävät Malesian kansalaisille enintään kolmen kuukauden viisumivapaan oleskeluoikeuden. Komissio jatkaa Malesian väitteiden tutkimista ja toteuttaa kaikki tarvittavat toimet selittääkseen Malesian viranomaisille näiden kolmen jäsenvaltion todellisen tilanteen ja palauttaakseen kolmen kuukauden viisumivapaan oleskelun mahdollisimman pian myös näiden jäsenvaltioiden kansalaisille. 3. Vastavuoroisuuden toteuttamiseen on löytynyt ratkaisu, mutta sitä ei ole vielä käytännössä toteutettu 3.1. Paraguay Tämänhetkinen tilanne: Viisumipakko koskee edelleen seuraavien valtioiden kansalaisia: Islanti Vastavuoroisuuden toteutumisen edistyminen: Paraguayn viranomaiset ovat ilmoittaneet komissiolle, että ongelma hoidettaisiin hallituksen asetuksella. Koska komissio ei ole saanut virallista vahvistusta asetuksen allekirjoittamisesta, se muistutti 5. heinäkuuta 2006 päivätyllä verbaalinootilla Paraguayn viranomaisia siitä, että vastavuoroinen viisumivapaus ei edelleenkään koske Islannin kansalaisia. Arviointi: Ilmoitetun toimenpiteen toteutuminen on tarkistettava. On tutkittava, miten voitaisiin parhaiten varmistaa täysimääräinen vastavuoroisuus[4]. 3.2. Singapore Tämänhetkinen tilanne: viisumivapaus koskee ainoastaan enintään 30 päivän oleskelua; oleskelua on mahdollista pidentää paikalla kahdella 30 päivän jaksolla. Komissio esitti 10. tammikuuta 2006 päivätyssä kertomuksessaan, joka oli laadittu joulukuussa 2005 käytettävissä olleiden tietojen perusteella, myönteisen arvioinnin Singaporen soveltamasta järjestelystä (30 päivän viisumivapaus; mahdollisuus jatkaa kahdella 30 päivän jaksolla yksinkertaista menettelyä noudattaen) erityisesti ottaen huomioon kaikkien viisumivapauden piiriin kuuluvien kansalaisten yhdenvertaisen kohtelun, viisumivapaan oleskelun jatkamismenettelyn yksinkertaisuuden ja maan koon. Komission tietoon on kuitenkin sittemmin tullut kolme lisäseikkaa: Yhdysvaltojen ja Australian kansalaiset voivat oleskella Singaporessa ilman viisumia jopa 90 päivää; viisumivapauden kesto vaihtelee sen mukaan, millä kulkuvälineellä Singaporeen tullaan; viisumivapaan oleskelun jatkamiseen paikalla liittyy erilaisia käytännön ongelmia. Vastavuoroisuuden toteutumisen edistyminen: Komissio otti edellä mainitut uudet seikat esille Singaporen viranomaisille 2. kesäkuuta 2006 osoittamassaan verbaalinootissa ja pyysi niiltä selvitystä tilanteesta toista kertomusta varten. Arviointi: Myönteinen arviointi, jonka komissio teki 10. tammikuuta 2006 päivätyssä kertomuksessaan, on joutunut kyseenalaiseksi komission sittemmin saamien tietojen vuoksi. Erityisesti se, että kahden kolmannen maan kansalaisille myönnetään 90 päivän viisumivapaus, vaikuttaa merkittävästi arvioitaessa unionin kansalaisille myönnettävää viisumivapausjärjestelyä. Lopullinen arviointi voidaan tehdä vasta sitten, kun Singaporen viranomaisilta pyydetyt tiedot on analysoitu. 3.3. Brunei Tämänhetkinen tilanne: Viisumipakko koskee edelleen seuraavien valtioiden kansalaisia: Viro, Suomi, Islanti, Latvia, Liettua, Malta, Portugali ja Tšekki. Seuraavien valtioiden kansalaisten viisumivapaa oleskelu on rajoitettu 14 päivään: Belgia, Kypros, Tanska, Espanja, Ranska, Unkari, Italia, Luxemburg, Norja, Puola, Slovakia, Slovenia, Ruotsi. Seuraavien valtioiden kansalaisten viisumivapaa oleskelu on rajoitettu 30 päivään: Saksa, Itävalta, Kreikka ja Alankomaat. Komission ensimmäisessä kertomuksessa todettiin mm. seuraavaa: ”Alle 90 vuorokauden viisumivapaan oleskelun ei voida katsoa takaavan täydellistä viisumien vastavuoroisuutta (vaikka kaikkien jäsenvaltioiden kansalaisia koskee sama aikarajoitus), mutta Brunei on luvannut soveltaa kaikkiin EU:n kansalaisiin yhtä suotuisia edellytyksiä kuin lähimpien aasialaisten naapurivaltioiden kansalaisiin. Näin jäsenvaltioiden kansalaisille olisi taattu yhtäläinen kohtelu.” Vastavuoroisuuden toteutumisen edistyminen: Yhteyksiä on otettu teknisellä tasolla. Komissiolle on ilmoitettu, että ongelma on saatettu Brunein viranomaisten tietoon ministeritasolla ja että ongelman ratkaisemista pidetään mahdollisena. Koska komissio ei ole saanut virallista vahvistusta aikomuksesta toteuttaa toimenpiteitä vastavuoroisen viisumivapauden toteuttamiseksi, komissio muistutti Brunein viranomaisille 1. kesäkuuta 2006 päivätyllä verbaalinootillaan virallisesti, että vastavuoroisuus ei ole toteutunut edellä mainituissa tapauksissa. Brunein viranomaiset pyysivät 6. heinäkuuta 2006 päivätyllä verbaalinootilla kolmen viikon lisäaikaa kantansa esittämiselle asiasta. Uudessa 10. heinäkuuta 2006 päivätyssä verbaalinootissa Brunein viranomaiset täsmensivät hallituksensa olevan periaatteessa valmis myöntämään viisumivapauden kaikkien jäsenvaltioiden kansalaisten enintään 30 päivän oleskeluun ja pyysivät kolmen viikon lisäaikaa ilmoittaakseen komissiolle, milloin tämä viisumivapaus tulee voimaan. Arviointi: Brunein viranomaisten viimeisen verbaalinootin perusteella näyttää siltä, että lähiaikoina päästään ratkaisuun, joka takaa kaikkien jäsenvaltioiden kansalaisten yhdenvertaisen kohtelun. Lopullinen arviointi voidaan tehdä vasta sitten, kun Brunein viranomaiset ovat toteuttaneet aikomuksensa käytännössä. 4. Vastavuoroisuuden toteutuminen on edistynyt 10. tammikuuta 2006 päivätyn kertomuksen jälkeen 4.1. Kanada Tämänhetkinen tilanne: Viisumipakko koskee edelleen seuraavien valtioiden kansalaisia: Tšekki, Viro, Latvia, Liettua, Unkari, Puola ja Slovakia. Komission ensimmäisessä kertomuksessa todettiin, että Kanada on aloittanut vastavuoroista viisumivapaata matkustamista koskevan vuoropuhelun, jossa ei kuitenkaan ole toistaiseksi saavutettu konkreettisia tuloksia. Komissio korosti, että Kanadan kanssa aloitettua vuoropuhelua on jatkettava, mutta se on suunnattava selvemmin tulosten saavuttamiseen. Komissio toivoi, että käynnistettäisiin läpinäkyvä menettely, jossa määritellään selkeät arviointiperusteet, niin että kaikkien EU:n jäsenvaltioiden kansalaiset voidaan lopulta vapauttaa viisumipakosta. Vastavuoroisuuden toteutumisen edistyminen: Ensimmäisen kertomuksen esittämisen jälkeen on pidetty lukuisia kokouksia sekä Kanadan ja jäsenvaltioiden että Kanadan ja komission välillä. Kanadan viranomaiset ovat ilmoittaneet kyseisille jäsenvaltioille, että viisumivapauden perustana olevat kriteerit eivät toteudu. Viranomaiset ovat myös kertoneet olevansa valmiita selventämään edelleen kriteerejä ja ehtoja, jotka on täytettävä. Lukuisten kokousten jälkeen Kanadan viranomaiset ovat osoittaneet komissiolle 28. kesäkuuta 2006 päivätyn kirjeen, jossa todetaan mm. seuraavaa: ”…Haluan vahvistaa Kanadan sitoutuneen siihen, että uudet jäsenvaltiot saavuttavat viisumivapauden. Kansainvälistä siirtolaisuutta koskeva läheisempi yhteistyö on Kanadan ja Euroopan komission yhteinen strateginen etu. Tätä taustaa vasten suhtaudumme hyvin myönteisesti säännöllisen ja jatkuvan vuoropuhelun käynnistämiseen Euroopan komission kanssa. Jotta asiassa voitaisiin edetä, ehdotamme Kanadan kansalaisuus- ja maahanmuuttoministeriön (Citizenship and Immigration Canada) ja Euroopan komission oikeus-, vapaus- ja turvallisuusasioiden pääosaston välisiä yhteistyöpuitteita… Näiden uusien puitteiden sisällä avainasemassa olisi työryhmä, joka tiedottaisi viisumivaatimusten tarkastelusta… Kanada on sitoutunut tekemään viisumivaatimusten tarkastelumenettelystä läpinäkyvämmän ja antamaan Euroopan komissiolle ja uusille jäsenvaltioille enemmän tietoa viisumivapauteen ja viisumipakkoon liittyvistä kynnysarvoista. Kuten viime toukokuussa pidetyssä kokouksessa todettiin, tiedon jakaminen parantaa merkittävästi Kanadan kykyä arvioida Euroopan unionin jäsenvaltioiden tilannetta. Kuten tiedätte, tekijöitä, joihin viisumivapautta ja viisumipakon käyttöönottoa koskevat päätökset tällä hetkellä perustuvat, ovat muun muassa seuraavat: - tarkastelun kohteena olevan maan kansalaisten Kanadalle osoittamien viisumianomusten epäämisaste on ollut alhainen pidemmän aikaa; - tarkastelun kohteena oleva maa tekee yhteistyötä ja antaa tietoja siirtolaisuus- ja lainvalvontakysymyksistä, kuten muuttoasioista ja poliisitutkinnasta; - lähtömaahan liittyvä järjestäytynyt rikollisuus on Kanadassa vähäistä; - todisteet korruptiosta myönnettäessä kyseisen maan asiakirjoja ja passien väärinkäyttö ovat vähäisiä; ja - lähtömaasta tulevien tai lähtömaan asiakirjoilla matkustavien vilpillisten turvapaikanhakijoiden määrä ei ole suuri. Citizenship and Immigration Canada selventää parhaillaan näitä kynnysarvoja… Haluaisin lopuksi myös vahvistaa, että Kanada on aloittanut neuvottelut, jotka koskevat viisumipakon poistamista yhdeltä uudelta jäsenvaltiolta ja yhteistyön lisäämistä siirtolaisuuden sääntöjenmukaisuuden edistämistyössä. Kanada odottaa, että neuvottelut saadaan päätökseen nopeasti”. Arviointi: On selvää, että kaikkia Kanadaa koskevia vastavuoroisuusongelmia ei ole vielä ratkaistu. Komissio kuitenkin katsoo, että sitoumukset, joita Kanadan viranomaiset esittivät 28. kesäkuuta päivätyssä kirjeessään, ja niiden toteuttamisen aloittaminen merkitsevät konkreettista edistymistä: - Kanadan ja Viron välillä 29. kesäkuuta käynnistyneet keskustelut ovat johtaneet siihen, että Kanadan hallitus on päättänyt myöntää Viron kansalaisille viisumivapauden 27. syyskuuta 2006 lukien. Tämä osoittaa hyvin selvästi, että Kanadan hallituksella on tahtoa saavuttaa yhteinen tavoite eli päästä vastavuoroiseen viisumivapauteen kaikkien jäsenvaltioiden kanssa; - Kun luodaan uudet puitteet viisumivapautta käsittelevälle vuoropuhelulle ja saadaan lisäselvyyttä niistä kriteereistä ja ehdoista, jotka jäsenvaltioiden on täytettävä viisumivapauden saamiseksi, kyseisten jäsenvaltioiden on mahdollista edetä nopeammin kohti tavoitetta. Näistä syistä komissio katsoo tässä vaiheessa, että ei ole tarpeen toteuttaa Kanadaan kohdistuvia toimenpiteitä, varsinkaan koska ensimmäinen edellä mainittu Kanadan viranomaisten sitoumus on konkretisoitumassa. Toisen sitoumuksen osalta komissio pyrkii Kanadan kanssa varmistamaan, että jäsenvaltiolle, joka täyttää objektiiviset kriteerit, myönnetään viisumivapaus mahdollisimman nopeasti. 4.2. Australia Tämänhetkinen tilanne: Australia vaatii ETA-viisumin (Electronic Travel Authority) 14 jäsenvaltion kansalaisilta (Belgia, Tanska, Saksa, Kreikka, Espanja, Ranska, Italia, Luxemburg, Malta, Alankomaat, Itävalta, Portugali, Suomi, Ruotsi) sekä Islannin ja Norjan kansalaisilta. E-viisumi (e676) vaaditaan 9 jäsenvaltion kansalaisilta (Tšekki, Viro, Kypros, Latvia, Liettua, Unkari, Puola, Slovenia ja Slovakia). Viron, Liettuan ja Slovenian kansalaisiin sovelletaan helpotettua viisuminmyöntämismenettelyä ( autogrant facility ). Vastavuoroisuuden toteutumisen edistyminen: Keskusteluissa, joita komissio on käynyt jäsenvaltioiden ja Australian kanssa 10. tammikuuta 2006 päivätyssä kertomuksessaan esittämiensä havaintojen perusteella, komissio on pyrkinyt selvittämään tarkemmin syitä, joita Australian viranomaiset ovat esittäneet perusteluna nykyisen e-viisumijärjestelmän säilyttämiselle (ks. 10.1.2006 päivätyn kertomuksen 3.1 kohta): - Kolmen jäsenvaltion osalta mahdotonta tehdä eroa on-line-ympäristössä unionin kansalaisille myönnettyjen ja kolmansien maiden kansalaisille myönnettyjen matkustusasiakirjojen välillä (numerointijärjestelmä on sama asiakirjaryhmästä riippumatta). Komission yksikköjen yhteydenotoissa jäsenvaltioihin on selvinnyt, että ainoastaan Tšekin myöntämiä matkustusasiakirjoja ei voida erottaa kolmansien maiden myöntämistä. Komission on kuitenkin todettava erottamisongelmista, että DIMA:n (Department of Immigration and Multicultural Affairs) e-viisumihakemuslomakkeissa on erityinen otsake, joka koskee kansalaisuutta. Siinä viisumin hakijaa pyydetään ilmoittamaan, onko hän passin myöntäneen maan kansalainen, ja jos ei ole, ilmoittamaan kansalaisuutensa. - Sallitun oleskeluajan ylitystapausten määrän lisääntyminen, viisumien epäämisaste, väärien asiakirjojen käytön suuri määrä. DIMA toimitti komissiolle kesäkuun alussa edistymisestä raportin, jossa kerrotaan, että nämä määrät ja niiden suhde yleiseen keskiarvoon ovat kriteerejä, joiden perusteella arvioidaan, miten maahantulovaatimuksista selviydytään, ja päätetään, voidaanko jäsenvaltioon soveltaa helpotettua viisuminmyöntämismenettelyä. Edistymistä koskevan raportin liitteenä on näitä kolmea lukua koskeva tilastotaulukko vuosilta 2003–2004, 2004–2005 ja vuoden 2005 jälkipuoliskolta. Taulukko koskee vain niitä kuutta jäsenvaltiota, joiden kansalaisiin sovelletaan ”tavallista” e676-viisumia (ilman helpotettua menettelyä). Taulukosssa on esitetty seuraavat tiedot: - Luvallisen oleskelun keston ylitysten määrä: Määrät ovat 0,23:n ja 2,41 prosentin välillä ja kehityksestä on tehty vertailuja. Määrä on vähentynyt kahden jäsenvaltion osalta (Liettua, Kypros) ja lisääntynyt kaksi kertaa kahden muun jäsenvaltion osalta (Unkari, Slovakia). Tšekin kohdalla on havaittavissa ensin laskua ja sitten nousua, kun taas Puolan tilanne on päinvastainen. - Viisumien epäämisaste: Epäämisaste on alentunut kahdesti kaikkien kyseisten jäsenvaltioiden kansalaisten osalta, ja vuosina 2005–2006 taso oli kaikissa tapauksissa alhaisempi kuin yleinen epäämisaste. - Viisumien peruuttamisaste: Viisumeja peruutetaan erittäin vähän, jos lainkaan. Neljän jäsenvaltion osalta määrä oli kaikkien kolmen tarkastelujakson aikana 0,00 prosenttia. Yhden jäsenvaltion osalta määrä oli kahdella jaksolla 0,00 prosenttia ja yhdellä jaksolla 0,01 prosenttia. Vain yhden jäsenvaltion osalta määrä on kasvanut jatkuvasti 0,00 prosentista 0,02 prosenttiin ja viimeksi 0,03 prosenttiin. - Väärennettyjen todistusasiakirjojen käytön suuri määrä: Australian viranomaiset eivät ole toimittaneet tästä tarkempaa tietoa. Australian viranomaisten päätelmät: - Tšekin luvut suhteessa kolmen kriteerin yleiseen keskiarvoon antavat mahdollisuuden soveltaa helpotettua viisuminmyöntämismenettelyä myös sen kansalaisiin. DIMA toteaa kuitenkin, että soveltamisen ehtona on joidenkin vielä avoinna olevien kysymysten ratkaiseminen; - muut viisi jäsenvaltiota ovat edistyneet viimeisellä tarkastelujaksolla, mutta edistyminen ei vielä riitä siihen, että helpotettua viisuminmyöntämismenettelyä sovellettaisiin myös niihin; - helpotettuun viisuminmyöntämismenettelyyn tehdään seuraavien kuuden kuukauden aikana teknisiä parannuksia, joiden ansiosta esitettävien todistusasiakirjojen määrä vähenee. Australian maahanmuutto- ja monikulttuurisuusasioista vastaava ministeri on toimittanut 28. elokuuta 2006 päivätyllä kirjeellä lisätietoa: ”Australian hallitus on laatinut lähivuosiksi useista toimenpiteistä koostuvan strategian, jolla on tarkoitus yhdenmukaistaa kaikkien EU:n jäsenvaltioiden viisumijärjestelyt. Kyseisiä toimenpiteitä ovat: - Australian sähköiseen turistiviisumipalveluun (e676) tehdään alkuvuodesta 2007 useita parannuksia, joilla lyhennetään online-anomuslomakkeen pituutta ja vähennetään joiltakin hakijoilta vaadittavien lisäasiakirjojen määrää. - Viisumianomusmaksu poistetaan EU:n uusien jäsenvaltioiden osalta kolmen kuukauden e676-viisumilta ja lyhytaikaiselta liikematkaviisumilta heinäkuun 1. päivästä 2007. - Helpotettu e676-viisumin myöntämismenettely (autogrant facility) ulotetaan EU:n uusiin jäsenvaltioihin, kun ne saavuttavat Australian viisumivaatimusten noudattamisessa keskitason tai pääsevät sen alle… - Vuonna 2008 otetaan käyttöön uusi sähköinen viisumipalvelu turisteille ja liikematkailijoille (eVisitors). Tarkoituksena on yhdistää Electronic Travel Authority -järjestelmän (ETA) mukainen viisumi ja e676-palvelu samaan Internet-palveluun. Tämä uusi palvelu tulee olemaan samanlainen kaikkialla EU:ssa, eikä viisumin anomisesta veloiteta maksua… - Australian hallitus tutkii myös teknisiä mahdollisuuksia alkaa myöntää turisti- ja liikematkaviisumeja yhden ja saman, kaikkialla EU:ssa toimivan palvelun avulla. Tämä toteutetaan, kun tekninen ratkaisu löydetään.” Australian viranomaisten kanssa pidettiin 29. elokuuta 2006 kokous, jossa näitä asioita käsiteltiin. Arviointi: Näköpiirissä oleva helpotetun viisuminmyöntämismenettelyn soveltaminen Tšekin kansalaisiin on kiistaton edistysaskel, josta komissio iloitsee siitä huolimatta, että siihen liittyy ehtoja. Tekniset parannukset, joita e676-viisumien myöntämismenettelyyn on lähikuukausina tarkoitus tehdä, todennäköisesti helpottavat viisumien hakemista. Parannuksia ei ole kuitenkaan vielä täsmennetty. Maahanmuutto- ja monikulttuurisuusasioiden ministerin kirjeessään ilmoittama viisumimaksujen poistaminen e676-menettelyn yhteydessä heinäkuusta 2007 alkaen on joka tapauksessa konkreettinen edistysaskel kohti jäsenvaltioiden yhtäläisen kohtelun palauttamista. Australian viranomaisten toimittamissa tiedoissa mainitaan pääpiirteissään edellytykset, vaiheet ja aikataulu kaikkien jäsenvaltioiden kansalaisten yhtäläisen kohtelun palauttamiselle, joka on näköpiirissä vuonna 2008, kun otetaan käyttöön uusi eVisitors-palvelu, jossa ETA-viisumin ja e676-viisumin myöntämismekanismit yhdistyvät. Kaiken kaikkiaan komissio katsoo, että tässä vaiheessa ei ole syytä kohdistaa toimenpiteitä Australiaan. On kuitenkin syytä eVisitors-palvelun käynnistämiseen asti jatkaa viisuminmyöntämisehtojen arviointia, erityisesti sitä, toteutuvatko Australian viranomaisten ilmoittamat parannukset (e676-viisumin myöntämismekanismin yksinkertaistaminen, helpotettu viisuminmyöntämismenettely, kaikkien jäsenvaltioiden käytössä oleva yhteinen palvelu) ja otetaanko ne käyttöön kohtuullisen ajan kuluessa. 5. Vastavuoroisuuden toteutuminen ei ole edistynyt 10. tammikuuta 2006 päivätyn kertomuksen jälkeen 5.1. Yhdysvallat Tämänhetkinen tilanne: Viisumi vaaditaan edelleen seuraavien valtioiden kansalaisilta: Tšekki, Kreikka, Viro, Kypros, Latvia, Liettua, Unkari, Malta, Puola ja Slovakia. Ensimmäisessä kertomuksessaan komissio katsoi, että Yhdysvallat on sitoutunut viisumivapausohjelman etenemissuunnitelmien kehittämiseen korkeimmalla poliittisella tasolla. Kun otetaan huomioon jäsenvaltioiden reaktiot ja Yhdysvaltojen viisumipolitiikkaan liittyvät tosiseikat, komissio katsoo, että viisumivapausohjelmaan liittyvät etenemissuunnitelmat ovat sopiva keino varmistaa, että viisumivapaus laajenee keskipitkällä välillä koskemaan kaikkia EU:n kansalaisia, ja komissio on siksi valmis noudattamaan tätä toimintatapaa. Jotta menettely olisi mahdollisimman tehokas, tavoitteet on kuitenkin asetettava ja niiden toteutumista on seurattava täsmällisemmin ja johdonmukaisemmin. Yhdysvaltojen hallintoelimet ovat hyväksyneet tämän näkemyksen marraskuussa 2005 hyväksytyn EU:n ja Yhdysvaltojen yhteisen työohjelman puitteissa. Työohjelman tarkoituksena on kesäkuussa 2005 pidetyn EU:n ja Yhdysvaltojen huippukokouksen taloudellisen aloitteen täytäntöönpano. Yhtenä tavoitteena on ”laatia selkeät ja kattavat maakohtaiset etenemissuunnitelmat kaikille edelleen viisumivapausohjelman ulkopuolella oleville EU:n jäsenvaltioille, jotta ne voivat täyttää ohjelmaan liittymiselle asetetut edellytykset”. Vastavuoroisuuden toteutumisen edistyminen: Ensimmäisen kertomuksen esittämisen jälkeen on pidetty lukuisia kokouksia sekä Yhdysvaltojen ja kyseisten jäsenvaltioiden välillä että Yhdysvaltojen ja komission välillä erityisesti viime kesäkuun 21. Wienissä pidetyn EU:n ja Yhdysvaltojen välisen huippukokouksen yhteydessä. Mitään kouriintuntuvaa edistymistä ei kuitenkaan ole voitu havaita: - Etenemissuunnitelmia ei ole mukautettu niin, että ne olisivat yksittäisten maiden osalta täydellisemmät ja räätälöidymmät, eikä niissä ole esitetty asianmukaisia arviointiperusteita eikä aikataulua; - Yhdysvaltojen kannan perustana olevia tietoja koskevat epäilyt ovat edelleen voimassa, erityisesti luvallisen oleskelun ylittämisen määrien ja viisumien epäämistapausten määrien suhteen. Vaikka kongressin laatimat kriteerit olisivatkin hyväksyttäviä, tapa, jolla hallinto soveltaa niitä, ei sitä ole: viisumien epäämisaste riippuu väistämättä Yhdysvaltain konsuliviranomaisten tekemästä arvioinnista. Kyseiset jäsenvaltiot eivät kuitenkaan saa tietoa syistä, joiden perusteella viisumeja evätään. Koska Yhdysvalloilla ei ole järjestelmää, johon kirjattaisiin maahantulot ja maasta poistumiset, luvallisen oleskelun keston ylittämistapausten määrästä ei ole luotettavaa faktatietoa; - Yhdysvaltain viranomaiset eivät ole halukkaita harkitsemaan viisumien myöntämisen helpottamista (esim. suoritettavien maksujen määrän osalta väliaikaisena toimenpiteenä). Aivan äskettäin komission tietoon tulleiden epävirallisten tietojen mukaan Yhdysvaltojen viranomaiset näyttäisivät suunnittelevan antavansa yhden jäsenvaltion kansalaisille mahdollisuuden hakea viisumia Internetin kautta. Todettakoon, että kongressissa uudesta maahanmuuttolainsäädännöstä käydyn keskustelun yhteydessä lainsäädäntöön on esitetty muutosta, joka mahdollistaisi viisumivapausohjelman (Visa Waiver Program, VWP) soveltamisen tiettyihin jäsenvaltioihin, jos tietyt ehdot täyttyvät. Kyseisen muutoksen vaikutuksia ei ole mahdollista arvioida tässä vaiheessa. Tämä aloite ei kuitenkaan ratkaisisi VWP-ohjelman laajentamisongelmaa. Yhdysvaltojen viranomaiset totesivat 17. elokuuta 2006 päivätyssä komissiolle osoitetussa kirjeessään seuraavaa: ”…korostaa, että viisumivapausohjelmaan (VWP) osallistuminen edellyttää lukuisten laissa säädettyjen vaatimusten täyttämistä. Vaatimuksia voidaan selventää, mutta niitä ei voida poistaa kokonaan eikä tilapäisesti. Tällä hetkellä yksikään niistä EU:n jäsenvaltioista, joihin ei sovelleta VWP-ohjelmaa, ei täytä kaikkia ohjelman lakisääteisiä kriteerejä. Näitä kriteerejä ovat mm. seuraavat: vierailuviisumianomusten epäämisprosentti on alle 3, passeissa käytetään biometriikkaa ja kadonneista ja varastetuista passeista ilmoitetaan ajoissa Yhdysvaltojen viranomaisille. Uskomme, että viisumivapausohjelman eteneminen sujuu suunnitelmien mukaan, ja että ohjelma on tärkeä tiedonvaihdon ja rakentavan yhteistyön väline Yhdysvaltojen ja VWP-ohjelman jäsenyyteen pyrkivien EU:n jäsenvaltioiden välillä. VWP:n etenemissuunnitelmalla on jo saatu aikaan parannuksia, kun on voitu lisätä tietoisuutta indikaattoreista, jotka vaikuttavat maan VWP-kelpoisuuteen (esim. viisumin voimassaoloajan ylittävät oleskelut). Lisäksi kahdenväliset työryhmät, joiden tehtävänä on suunnitelmien toteuttaminen, ovat nyt vastaanottaneet keskustelua varten aihekohtaisia ohjeita esim. asiakirjojen aitoudesta ja turvallisuudesta sekä kansalaisuuden myöntämiseen, kansalaisuuteen ja asuinpaikkaan liittyvistä kysymyksistä, joita arvioidaan tulevissa katselmuksissa, joissa VWP:hen otetaan jäseniä. Lisäohjeita on tulossa Yhdysvaltojen sisäiseen turvallisuuteen vaikuttavista asioista, kuten rajatarkastuksista, kadonneista ja varastetuista passeista sekä yhteistyöstä lainvalvonta- ja turvallisuuskysymyksissä. Pyydämme kunnioittavasti komissiota ottamaan huomioon VWP:n etenemissuunnitelmalla tähän mennessä saavutetun edistymisen ja annamme VWP-asemaan pyrkiville jäsenvaltioille sisäisen turvallisuuden ministeriön sitoumuksen jatkaa ohjelman tavoitteita, vaatimuksia ja arviointikriteerejä koskevan neuvonnan ja teknisen avun antamista niistä kullekin”. Arviointi: Näyttää siltä, että vastavuoroisuuden puuttumiseen kyseisissä tilanteissa ei näy mitään ratkaisua. Ei ole käynnissä mitään vuoropuhelua, jonka tarkoituksena olisi päästä tuloksiin. Viesti, joka sisältyy 17. elokuuta päivättyyn kirjeeseen vain vahvistaa jo ennen ensimmäistä kertomusta annetun sitoumuksen. Yhden jäsenvaltion kansalaisille annettavaa mahdollisuutta tehdä viisumihakemus Internetin väityksellä voitaisiin pitää uutena elementtinä, josta Yhdysvaltojen viranomaiset eivät ole aikaisemmin maininneet komissiolle. On syytä selvittää, toteutuuko kyseinen toimenpide, joka ei sellaisenaan kuitenkaan muuta komission arviointia nykytilanteesta. Tässä tilanteessa komissio katsoo, että Yhdysvaltojen suhteen voidaan ryhtyä aiheellisiin toimenpiteisiin, joita voisivat olla esimerkiksi väliaikaisen viisumipakon käyttöönotto diplomaattipassien, virkapassien/virkamatkapassien haltijoiden osalta, jotta eteneminen kohti todellista vastavuoroisuutta olisi nopeampaa. III PÄÄTELMÄT Komissio katsoo, että kolmansien maiden kanssa käyty vuoropuhelu uudesta vastavuoroisuusmekanismista on osoittautunut tulokselliseksi. Tapaukset, joissa vastavuoroisuus ei ole toteutunut (eli tapaukset, joissa kolmas maa edellyttää jäsenvaltion kansalaisilta viisumia), ovat koko ajan vähentyneet merkittävästi, mikä on komission mielestä erinomainen tulos[5]. Yhdysvaltojen tilanne on kuitenkin edelleen muuttumaton, kun taas Australian, Kanadan ja Brunein kanssa on tapahtumassa kehitystä. Näitä maita koskeva tuleva kehitys ratkaisee, millä tavoin voidaan konkreettisesti edetä kohti vastavuoroisuuden toteutumista. Koska täyden vastavuoroisuuden toteutuminen on tärkeää, komissio ilmoittaa aikovansa laatia uuden kertomuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle viimeistään 31. maaliskuuta 2007 ja tekevänsä konkreettisia ehdotuksia, jos vastavuoroisuus ei ole vieläkään toteutunut kaikissa tapauksissa. Asetuksen (EY) 1 artiklan 5 kohdan nojalla kertomus olisi esitettävä vasta 30. kesäkuuta 2008. [1] EYVL L 81, 21.3.2001, s. 1. [2] EUVL C 172, 12.7.2005, s. 1. [3] KOM(2006) 3 lopullinen. [4] Komissio vastaanotti 27.9.2006 jäljennöksen 21.8.2006 annetusta presidentin asetuksesta nro 8065, jolla Islannin kansalaisille myönnetään viisumivapaus enintään 90 päivää kestävän oleskelun osalta. Koska tästä saatiin tieto näin myöhään, tätä kertomusta ei ollut teknisistä syistä mahdollista enää muuttaa. [5] Ks. 10.1.2006 vastavuoroisuudesta esitetyn kertomuksen liitteet 1A ja 1B.