EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 29.10.1997 
KOM(97) 454 lopull. 
KOMISSION TIEDONANTO 
NEUVOSTOLLE, EUROOPAN PARLAMENTILLE, 
TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE 
JA ALUEIDEN KOMITEALLE 
Toimintasuunnitelma Euroopan tekstiili- ja vaatetusteollisuuden 
kilpailukyvyn edistämiseksi 

SISÄLLYSLUETTELO 
1. JOHDANTO 2 
2. TEKSTIILI- JA VAATETUSALAN VIIMEAIKAINEN KEHITYS 4 
3. TEKSTIIU-JAVAATETUSAI^ASEMAYOT 5 
3.1 Rakennemuutos ja kilpailukyky 5 
a) Innovaatio, tutkimus ja teknologinen kehittäminen 5 
b) Uudet pätevyydet ja ammattikoulutus 7 
c) Yhdennetyt rakennepoliittisett aloitteet H 
3.2 Yhteisön sääntely 9 
a) Yhtenäismarkkinat 9 
b) Kurinalaisuus ja avoimuus valtiontukia koskevissa asioissa 10 
c) Työllisyys 10 
d) Palkkakustannukset ja sosiaaliturvamaksut 11 
3.3 Ulkosuhteet 11 
a) Markkinoille pääsyn edistäminen 11 
b) Säännöt ja käytännöt 12 
c) Ympäristökysymykset 13 
d) Sosiaaliset kysymykset 13 
e) Yritysten kansainvälistyminen ja teollisuusyhteistyö 14 
4. PÄÄTELMÄT 15 
Liite: 18 
EUROOPAN TOIMINTAOHJELMA TEKSTIILI- JA 
VAATETUSTEOLLISUUDEN KILPAILUKYVYN EDISTÄMISEKSI 
(1997 - 2000) 
-d 
1. JOHDANTO 
1.1 Tämä tiedonanto osoitetaan neuvostolle, Euroopan parlamentille, 
talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle teollisuusministerien 
neuvoston 28. maaliskuuta ja 14. marraskuuta 1996 tekemien 
päätelmien jälkeen. Tiedonanto kuuluu komission aloitteesta 
kehitettyyn vuoropuheluun, johon osallistuvat tekstiili- ja vaatetusalalla 
toimivat osapuolet, erityisesti kansalliset ja yhteisön viranomaiset, sekä 
työmarkkinaosapuolet. 
Vuoropuhelussa on pyritty tekemään kokonaisarvio Euroopan unionin ja 
jäsenvaltioiden toteuttamista toimista sekä vielä tarvittavista toimista 
kilpailukyvyn parantamiseksi ja yksityissektorin rakenneuudistus- ja 
nykyaikaistamisstrategioiden täytäntöön panemiseksi. 
Työmarkkinaosapuolet ovat laatineet yhteisen kertomuksen, jossa 
selostetaan saavutetut tulokset ja luetellaan sarja täydentäviä toimenpiteitä, 
joita voitaisiin toteuttaa yhteisön tasolla. Tätä kertomusta on tarkasteltu 
pitäen tärkeimpänä tavoitteena alan rakennemuutoksen onnistumista ja 
ottaen samalla huomioon työllisyysongelma. 
Ehdotetut oheistoimenpiteet ovat komission toteuttaman teollisuuspolitiikan 
ja taloudellisen ja sosiaalisen koheesiopolitiikan yleisten suuntaviivojen 
mukaisia. 
1.2 Tekstiili- ja vaatetusalan kehityksessä on tullut viime vuosina esiin runsaasti 
vahvoja puolia samoin kuin joitakin heikkouksia. 
Alan osallistuminen uuteen teknologiseen vallankumoukseen on antanut sille 
nykyaikaisen imagon. Innovaatioihin, uuteen designiin, laatuun ja 
taitotietoon liittyvien kilpailuetujen ansiosta ala on voinut olla edelläkävijänä 
avoimilla kansainvälisillä markkinoilla. 
Nykyaikaistaminen on kuitenkin kiristyneen kansainvälisen kilpailun 
ilmapiirissä aiheuttanut työpaikkojen määrän huomattavaa vähentymistä. 
Tämä on erityisen huolestuttavaa, kun otetaan huomioon tekstiili- ja 
vaatetusteollisuuden alueellinen keskittyminen ja alan työllisyyden 
sosiaaliset vaikutukset. 
1.3 Tekstiili- ja vaatetusalalla toteutetut syvälliset uudistukset osoittavat selvästi, 
ettei ole olemassa "perinteistä" teollisuutta ja "muotiteollisuutta", vaan 
kilpailussa menestyviä ja häviäviä yrityksiä. 
Tekstiili- ja vaatetusteollisuus on viime vuosina parantanut merkittävästi 
tuottavuuttaan ja kilpailukykyään ja osoittanut, että se on tulevaisuuden 
teollisuudenala siinä missä muutkin talouselämän alat. 
-2-
1.4 Euroopan komission toteuttaman teollisuuspolitiikan yleiset suuntaviivat on 
esitetty vastikään annetuissa tiedonannoissa1. 
Näissä yleisohjeissa vahvistetaan tekstiili- ja vaatetusalan 
teollisuuspoliittisen strategian horisontaaliset puitteet. Tässä 
strategiassa otetaan erityisesti huomioon toimialakohtaiset 
erityisominaisuudet. Yhteisön toimien eri aloilla tehdyt aloitteet 
muodostavat yhdenmukaisen ja Euroopan unionin tekstiili- ja 
vaatetusteollisuudelle ominaisten kilpailuetujen kehittämistä koskevien 
tavoitteiden mukaisen kokonaisuuden. Näiden aloitteiden perusteella on 
laadittu yleissuunnitelma toimien yhdenmukaisuuden ja tehokkuuden 
varmistamiseksi. 
1.5 Tekstiili- ja vaatetusalan työryhmien neuvottelujen tuloksena vahvistettiin 
joitakin keskeisiä aloja, joita alan yritysten, työnantaja- ja 
työntekijäjärjestöjen sekä kansallisten ja yhteisön virkamiesten pitäisi 
kehittää. 
Näitä keskeisiä aloja ovat erityisesti seuraavat: 
- Työllisyys ja koulutus. Näillä aloilla on osa ratkaisuista löydettävä 
toimialan omasta toiminnasta, mutta ne edellyttävät myös yleisempiä 
ratkaisuja, joiden mukaan Euroopan unionin kokonaistaloudessa on 
luotava lisää työpaikkoja. On myös kehitettävä koulutusohjelmia, joissa 
otetaan huomioon vaadittavat uudet pätevyydet ja uudelleen 
kouluttaminen. 
- Uusien tuotteiden, prosessien ja laitteiden, viestintä- ja 
tietotekniikoiden kehittäminen ja levittäminen koko toimialalla, jakelu 
mukaan lukien. Tämä kaikki on osoittautunut olennaiseksi 
kilpailuvaltiksi. 
- Sisämarkkinoiden tehokas toiminta takaamalla kuluttajien ja 
ympäristön suojelun korkea taso. Tämä ei saisi kuitenkaan johtaa uusiin 
esteisiin tavaroiden vapaalle liikkuvuudelle. Julkisia hankintoja ja 
kilpailua koskevilla laeilla on varmistettava, että toimiala voi 
kokonaisuudessaan hyötyä yhtenäismarkkinoista. 
- Pääsy kolmansien maiden markkinoille sekä kansainvälisissä 
sopimuksissa vapaaehtoisesti hyväksyttyjen sääntöjen ja käytäntöjen 
tiukka noudattaminen. Ne ovat markkinoiden globalisoitumisen ja 
yhteisöön tuonnin vapautumisen välttämätön vastine, 
KOM (90) 556 (lopullinen) Teollisuuspolitiikka avoimessa kilpailuympäristössä - yhteisön 
lähestymistavan suuntaviivat; KOM (94) 319 (lopullinen) Euroopan unionin teollisuuden 
kilpailukykyä koskeva politiikka, KOM (96) 463 (lopullinen) Euroopan teollisuuden kilpailukyvyn 
esikuva-analyysi, KOM (97) 153 (lopullinen) Esikuva-analyysi: väline taloudellisten toimijoiden ja 
viranomaisten käyttöön 
- Alueellinen kehittäminen. Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä 
toimialan elinkelpoisiin ja Euroopan unionin epäsuotuisimmilla alueilla 
sijaitseviin yrityksiin, jotta luotaisiin sellaiset olosuhteet, että yritykset 
voisivat vastata kilpailumarkkinoiden haasteeseen samoilla edellytyksillä 
kuin kehittyneemmillä alueilla sijaitsevat yritykset. 
2. TEKSTIILI- JA VAATETUSALAN VIIMEAIKAINEN KEHITYS 
Tekstiili- ja vaatetusteollisuudella on Euroopan unionissa tärkeä asema niin 
taloudessa kuin sosiaali- ja aluepolitiikassa. 
Euroopan tekstiili- ja vaatetusalan seurantakeskuksen (OETH)2 tilastojen mukaan 
toimiala työllistää noin 2,2 miljoonaa työntekijää lähes 120 000 yrityksessä. Tämä 
edustaa 7,6 prosenttia teollisuuden työpaikoista ja 4,2 prosenttia jalostusarvosta. 
Huomattava osa työntekijöistä on naisia, ja ala on voimakkaasti keskittynyt 
alueellisesti. 
Alaan vaikuttivat 1990-luvulla monet merkittävät tapahtumat, erityisesti 
Euroopan taloustaantuma, jota seurasi osittainen elpyminen, lisääntynyt 
kilpailu ja teknologinen kehitys. 
Yleisesti ottaen Euroopan unionin talouden vaatimaton elpyminen ei aiheuttanut 
sisäisen kysynnän kasvua, ja tulojen pienuus sekä työttömyyden lisääntyminen ovat 
vaikuttaneet vaatetusteollisuuden tuotteiden ja kodin tekstiilien kulutukseen. 
Kilpailu on kasvanut samalla voimakkaasti yhteisön markkinoiden avaamisen 
johdosta, mikä on seurausta useiden suosituimmuussopimusten tekemisestä ja 
Uruguayn kierroksen neuvottelujen päätelmien täytäntöönpanosta, sekä uusien 
merkittävien kumppaneiden tulosta kansainvälisille markkinoille. Erityisesti 
kilpailun lisääntyminen halvan työvoiman maiden kanssa on johtanut tietyillä 
tuotantoaloilla tuotannon huomattavaan siirtymiseen ulkomaille. 
Lisäksi teknologinen kehitys ja tietotekniikoiden yhä laajempi leviäminen on 
johtanut pääomavaltaisuuden voimakkaaseen lisääntymiseen ja automaatioon, mikä 
on erityisen näkyvää tekstiilialalla. Ne ovat erityisesti aiheuttaneet 
rakennemuutoksia niin yritysten sisäisessä organisaatiossa kuin koko toimialan 
toiminnassa. 
Tekstiili- ja vaatetusala on vastannut viime vuosina näihin suuriin haasteisiin 
syvällisellä rakennemuutoksella ja nykyaikaistamisella, minkä lisäksi 
erityisesti työvoimavaltainen ja jalostusarvoltaan vähäinen osa tuotantoa on 
siirretty muualle. Tätä ilmiötä kuvaa hyvin ulkoisen jalostusliikenteen 
kehittyminen. Tällainen tekstiilialan tuonti onkin lisääntynyt jatkuvasti. Se edusti 
vuonna 1996 noin 20 prosenttia Euroopan unionin vaatetustuonnin arvosta. 
Kokonaisuutena ottaen tuottavuutta ja kilpailuetuja on vahvistettu erityisesti 
nopean toiminnan ja tekniikoiden, laadun ja designin, taitotiedon ja innovaation 
2 EU.n tekstiili- ja vaatetusala - OETH, Bryssel 1997 
4-
aloilla. Ala on edelleenkin maailman suurin tekstiilituotteiden ja kolmanneksi suurin 
vaatetustuotteiden viejä. 
Kuitenkin kaikki nämä tapahtumat, jotka ovat johtaneet alan rakennemuutokseen, 
ovat aiheuttaneet tuotannon ja ennen kaikkea työllisyyden huomattavan 
heikkenemisen. Siten vuonna 1996 tekstiiliteollisuuden tuotannon taso tämän 
hetken hintoina oli 5,4 prosenttia ja vaatetusteollisuuden taso 4,4 prosenttia 
alhaisempi kuin vuonna 1990. Vuosina 1990-1996 menetettiin yli 600 000 
työpaikkaa, joista noin 100 000 vuonna 1996. 
3. TEKSTIILI- JA VAATETUSALAN ASEMA YHTEISÖN POLITIIKASSA 
Euroopan unionin perustamissopimuksen mukaan viranomaiset huolehtivat siitä, 
että yhteisön teollisuuden kilpailukyvyn kannalta tarpeelliset edellytykset turvataan. 
Vaikka julkisen vallan tehtävä on huolehtia siitä, että yritysten kilpailukyvyn 
kehittämiselle taataan asianmukaiset edellytykset, yritykset itse vastaavat 
pääasiassa tarpeellisista muutoksista. 
Euroopan komission aloitteesta perustetut tekstiili- ja vaatetusalan työryhmät ovat 
tutkineet kahdeksan kuukauden ajan viranomaisten ja yksityissektorin täytäntöön 
panemia toimenpiteitä ottaen huomioon seuraavat periaatteet: 
- yritysten kehittymiselle suotuisan ilmapiirin luominen rakennemuutoksen 
helpottamiseksi 
- yhtenäismarkkinoiden toteuttamisen ja kilpailusääntöjen noudattamisen 
valvominen 
- avoimen lähestymistavan ylläpitäminen markkinoilla ja kansainvälisessä 
kaupassa. 
3.1 Rakennemuutos ja kilpailukyky 
a) Innovaatio, tutkimus ja teknologinen kehittäminen 
Työmarkkinaosapuolet tunnustavat, että innovaatioon, tutkimukseen ja 
teknologiseen kehittämiseen liittyvien kilpailutekijöiden jatkuva 
kehittäminen on ratkaisevan tärkeää, jotta Euroopan unionin jäsenvaltioissa 
voidaan ylläpitää merkittävää tekstiili- ja vaatetustuotantoa. 
Yhteisön tasolla on korostettava sitä, että tekstiili- ja vaatetusalan yritysten 
olisi kehitettävä ja ennen kaikkea käytettävä uusia menetelmiä ja laitteita 
(kuten uudenlaisia kutomakoneita, uusia saastuttamattomia 
värjäysmenetelmiä ja käsittelyjä, joista ei tule jätevesiä) ja uusia korkean 
lisäarvon omaavia kankaita (tekniset tekstiilit, 3-ulotteisen rakenteen 
omaavat sekä toiminnalliset tekstiilit jne.) Näillä on merkittävää vaikutusta 
työllisyyteen sekä uusien työpaikkojen luomisen että nykyisten rakenteiden 
vahvistamisen kautta, mikä vaikuttaa osaltaan eurooppalaisen tekstiili- ja 
vaatetusteollisuuden kilpailukyvyn viimeaikaiseen paranemiseen. 
Yhteisön TTK-ohjelmien ansiosta onkin voitu saada aikaan toimien 
yhteisvaikutuksia ja yhteistyössä teollisuuden kanssa järjestää koordinointi 
ja osallistuminen alan tärkeimmiksi arvioituja kysymyksiä varten. 
Neljännessä TTK-puiteohjclmassa ja erityisohjelmassa "Teolliset 
teknologiat ja materiaalitekniikka" kohdennettu tutkimustoimi 
Laatutekstiilit on osoittautunut tehokkaaksi välineeksi tämän rakenteellisesti 
pirstoutuneen teollisuudenalan teknologisten taitojen vahvistamiseksi ja pk-
yritysten osallistumisen lisäämiseksi. Tämän erityisohjelman tutkimuksiin 
on osallistunut noin 350 järjestöä, joista 300 pk-yritystä. Ne ovat saaneet 
yhteisrahoitusta 40 miljoonaa ecua, kun kokonaiskustannukset ovat noin 80 
miljoonaa ecua. Lukuisissa yhteisön tutkimushankkeissa on kehitetty uusia 
koneita ("mustesuihku"-, "plasma"-, "ylikriittistä C02"- ym. menetelmiä 
käyttäviä) ja uusia tekstiilituotteita, joita käytetään esim. liikenteessä ja 
kuljetuksissa, rakennus- ja terveydenhoitoalalla sekä vapaa-ajan vaatteina 
perinteisten vaatetus-ja sisustustekstiilikäytön lisäksi. 
Pk-yrityksille suunnattujen "teknologian edistämistoimenpiteiden" 
(kartoitusapurahat ehdotusten valmistelua varten ja CRAFT-hankkeet pk-
yritysten yhteistyön vahvistamiseksi ja teknologisten ongelmien selvittelyjen 
uskomiseksi ulkopuolisille) avulla lukuisat pk-yritykset ovat voineet kehittää 
yhteistyössä uusia tekstiilituotteita sekä uusia menetelmiä tuotannon ja työn 
järjestämiseksi. Tämä on ohjelmassa "Kohdistettu sosioekonominen 
tutkimus" toteutettavien toimien yleissuuntaus. 
ESPRIT-ohjelma on myös edistänyt tekstiili-ja vaatetusalalla muun muassa 
kuvapankkeja, päätöksentekojärjestelmiä ja elektronista kaupankäyntiä 
koskevien innovaatioiden kehittämistä. Teollisuudessa on jo aloitettu 
tietotekniikan sovellus- ja levity shankkeen suunnitteleminen. Tässä 
hankkeessa, jossa on tarkoitus yhdentää useita aiempia saman alan aloitteita, 
pyritään kehittämään eurooppalainen järjestelmä tuotteiden ja palvelujen 
tunnistamista ja tietojenvaihtoa varten. Järjestelmä perustuisi alan 
teollisuudessa validoituihin vapaaehtoisiin standardeihin. Järjestelmä 
mahdollistaisi esimerkiksi yhteisen "kielen" käyttämisen elektronisessa 
kaupankäynnissä Euroopan unionissa. 
Neljännen puiteohjelman "Innovaation-ohjelmasta tuetaan 
teollisuushankkeita, joiden tarkoitus on mukauttaa ja siirtää tietyillä alueilla 
tai teollisuudenaloilla sovellettavia teknologioita uusien alojen käyttöön 
Euroopan unionissa. Näihin hankkeisiin osallistuvat teknologioiden tuottajat 
(jotka ovat usein pk-yrityksiä tai niiden ammattiyhdistyksiä) ja käyttäjät ja 
tutkimuslaitokset. Jotkut hankkeet koskevat tekstiili- ja vaatetusteollisuutta 
kuten esim. "keskipakoiskehräystekniikka" ja "kangas- ja tekstiilinäytteiden 
valmistus joustavasti ja edullisella hinnalla". 
Innovaatio-ohjelma tarjoaa myös erilaisia tekstiili- ja vaatetusalaa 
kiinnostavia välineitä, kuten tarpeiden sekä vahvojen ja heikkojen kohtien 
analysointitutkimuksia tai ajateltavissa olevien teknologisten vaihtoehtojen 
tarkastelua eurooppalaisessa innovaatio-observatoriossa, pk-yrityksille 
suunnattuja uusia tekniikoita koskevia tiedotustoimia, alakohtaisia yhteisön 
-6-
myöntämiä apurahoja teknologian siirtoa varten, uuden taitotiedon sekä 
innovaationhallinnassa hyviksi koettujen käytänteiden 
käyttömahdollisuuksia sekä yhteyksiä innovaationvälityskeskuksiin. 
Viidennen puiteohjelman valmisteluissa tutkimukset suuntautuvat nykyisin 
tekstiili- ja vaatetusalan pyrkimyksiin parantaa yritysten kilpailukykyä sekä 
säilyttää ja luoda erityisesti kestävään kehitykseen mukautettuja työpaikkoja. 
Näitä kysymyksiä käsitellään kilpailukykyisen ja kestävän kasvun 
edistämistä koskevan temaattisen ohjelman tuotteita, prosesseja ja 
organisaatiota koskevassa avaintoimessa sekä käyttäjäystävällisen 
tietoyhteiskunnan kehittämistä koskevan temaattisen ohjelman uusia 
työmenetelmiä ja elektronista kaupankäyntiä koskevassa avaintoimessa. 
Etusija olisi annettava toimille, joiden katsotaan olevan tärkeimpiä koko 
teollisuudenalan kilpailukyvyn kehittämiselle. Tämä koskee esim. toimia, 
jotka edistävät Quick response -tekniikoiden käyttöönottoa; näiden avulla 
voidaan valmistusmenetelmiä mukauttaa reaaliajassa markkinoiden 
kehitykseen sekä vähentää varastoja. Sen lisäksi, että voidaan mukautua 
paremmin kysyntään, nämä tekniikat saattavat vaikuttaa merkittävästi 
työllisyyden negatiivisen kehityssuunnan kääntämiseksi parempaan siksi, 
että niiden ansiosta tuotannon sijoittaminen Eurooppaan olisi taas verrattain 
edullista. 
b) Uudet pätevyydet ja ammattikoulutus 
Tekstiili- ja vaatetusalan rakennemuutos ja erityisesti tieto- ja 
viestintätekniikoiden leviäminen ovat tuoneet uusia haasteita työntekijöiden 
taitojen suhteen. 
Nämä uudet taidot liittyvät erityisesti teknologian kehittymiseen ja 
niihin seurauksiin, joita sillä on yritysten organisaatioon. Yritykset 
tarvitsevat monitaitoisempia työntekijöitä kuin aikaisemmalle teolliselle 
vallankumoukselle tyypilliset "liukuhihnatyöntekijät". 
Kansalliset ohjelmat ja välineet sekä yhteisön ohjelmat ADAPT, EMPLOI ja 
Leonardo da Vinci tarjoavat edelleen tällä alalla mahdollisuuksia, joiden 
avulla voidaan löytää sopivia ratkaisuja yksilöityihin tarpeisiin. 
Komission tarkoitus on myös edistää näiden ohjelmien avulla valtioiden 
rajat ylittävien aloitteiden kehittämistä parhaiden käytäntöjen ja taitotiedon 
levittämiseksi Euroopan eri alueille. Koska näillä aloilla tehdyt aloitteet 
mahdollistavat saavutettujen myönteisten tulosten levittämisen, niillä on 
merkittävä tiedostamista lisäävä vaikutus, joka näyttää olevan tarpeellinen ja 
jopa keskeinen tekijä niin pirstoutuneella toimialalla kuin tekstiili- ja 
vaatetusala. 
Vuonna 1995 saatettiin päätökseen laaja tutkimus vaatetusalalla tarvittavista 
uusista taidoista. Samanlaista tutkimusta suunnitellaan tekstiilialalla. Lisäksi 
työmarkkinaosapuolet kehittävät toimialakohtaisen sosiaalisen vuoropuhelun 
sekä Leonardo da Vinci -ohjelman puitteissa monipuolisuutta ja teknisiä 
tekstiilejä koskevia hankkeita. 
Koulutuksessa on toisaalta otettava huomioon myös tuotannon 
globalisoitumiseen ja kansainvälistymiseen liittyvät lisääntyvät tarpeet, jotka 
edellyttävät yritysten kansainvälisten suhteiden hoitamiseen tarvittavia 
taitoja. Ekologisten näkökohtien huomioon ottamisen on myös oltava 
keskeisessä asemassa ammattikoulutuksessa. 
Lisäksi koulutustoimia on käytettävä entistä nykyaikaisemman kuvan 
antamiseksi tekstiili- ja vaatetusalan taidoista ja teknologioista, mikä 
muutenkin vastaa tämän hetken todellisuutta. 
c) Yhdennetyt rakennepoliittiset aloitteet 
Uusiin haasteisiin vastaaminen on johtanut toimialan rakenteellisiin 
muutoksiin, joissa keskeisiä tekijöitä ovat erityisten kilpailuetujen 
vahvistaminen varsinkin aineettomien sijoitusten osalta sekä tuottavuuden 
parantaminen, joka puolestaan liittyy sekä aineellisiin että aineettomiin 
sijoituksiin. 
Alalla on kehitetty vertikaalinen toimintajärjestelmä, jotta 
markkinoiden vaatimuksiin voidaan vastata paremmin. Verkkokäsite 
on siinä olennainen erityisesti pk-yrityksille. 
Toimialan vertikaalinen yhdentyminen on luonut uusia vaatimuksia 
joustavuuden lisäämisestä tuotantoprosessissa, uusien tekniikoiden 
levittämisestä, nopeista reaktioista markkinoiden heilahteluihin, korkeiden 
laatustandardien omaksumisesta ja ekologisten seikkojen huomioon 
ottamisesta. 
Toimialan yhdentäminen lisää myös toteutettavuutta ja 
mahdollisuuksia alan toisiaan täydentävien valmiuksien sekä 
yhteisvaikutusten hyödyntämiseen teollisuuden yhteistyötoimien kautta 
erityisesti alihankinnassa. Komissio on antanut neuvostolle, Euroopan 
parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle 
tiedonannon tekstiili- ja vaatetusalan alihankinnasta3. Tämän tiedonannon ja 
neuvoston päätelmien perusteella laadittiin tiiviissä yhteistyössä 
työmarkkinaosapuolten kanssa strategia alihankintatoimen kilpailukyvyn 
vahvistamiseksi, ja esihankkeita on jo käynnissä (SCAN - Subcontracting 
Assistance Network - Alihankinnan avustusverkko, IBEX - International 
Buyers' Exhibitions - Kansainväliset ostajien messut, 
Alihankintanimikkeistön tarkastus, Käytännön opas Euroopan yhteisön 
teollisuuden alihankinnan oikeudellisista näkökohdista, Opas teollisuuden 
alihankinnan kumppanuussuhteita varten). 
Rakennemuutosten oheis- ja tukitoimiksi on olemassa useita välineitä. 
Euroopan unionin tasolla rakennerahastoilla ja koheesiorahastolla on tällä 
alalla kannustava merkitys erityisesti alueilla, joilla maantieteelliseen 
Euroopan unionin tekstiili- ja vaatetusteollisuuden alihankinnan kilpailukykyisyys, KOM (96) 210 
lopullinen, 15.5.1996 
sijaintiin ja infrastruktuureihin liittyvien sijoitusten kustannukset ovat 
korkeat. Erityisesti toimista, joiden tavoitteena on pk-yritysten kilpailukyvyn 
parantaminen yhteisön tukikehyksessä ja/tai yhtenäisessä ohjelma-
asiakirjassa, mutta myös yhteisön aloitteita PME (pk-yritykset) ja RHTEX 
koskevista ohjelmista myönnetään merkittävää tukea. 
Kun rakennerahastoista tuetut ohjelmat on arvioitu, minkä komissio on 
suunnitellut tapahtuvan ensi vuoden alussa, voidaan tarkastella tarpeellisiksi 
osoittautuvia muutoksia ja erityisesti niiden vaikutuksen tehoa kyseisellä 
alalla. Tämä vastaa teollisuuden vaatimusta taulukon laatimisesta 
menestyksekkäistä hankkeista, jotta voitaisiin levittää parhaita käytäntöjä. 
3.2 Yhteisön sääntely 
a) Yhtenäismarkkinat 
Suurin osa Euroopan unionin tekstiili- ja vaatetusteollisuuden 
tuotteiden kaupasta tapahtuu yhteisön alueella. Vuonna 1996 toimitukset 
yhteisössä olivat arvoltaan 53,4 miljardia ecua ja kolmansiin maihin 
suuntautuneen viennin arvo oli 30,3 miljardia ecua. 
Useiden yhtenäismarkkinoiden toteutumiseen liittyvien hallintomenettelyjen 
(viivästymiset rajoilla, alkuperätarkastukset ym.) poistamisella on ollut suuri 
merkitys, koska se on helpottanut joustavaa mukautumista markkinoiden 
vaatimuksiin ja vähentänyt tiettyjä kustannuksia, erityisesti hallinto- ja 
kulj etuskustannuksia. 
Viime aikoina tekstiili- ja vaatetusalalla on kehitetty uusia kansallisia 
lainsäädäntöaloitteita, jotka tähtäävät kuluttajien terveyden ja ympäristön 
suojelemiseen. Nämä aloitteet koskevat erityisesti tiettyjen kemikaalien 
käyttämistä tekstiili- ja vaatetustuotteiden käsittelyssä (atsoväriaineet, 
pentakloorifenoli, formaldehydi, raskasmetallit). 
Kansallisen lainsäädännön lisääntyminen uhkaa luoda uusia teknisiä 
esteitä sisämarkkinoiden toiminnalle, sillä ne ovat toisinaan monilta 
osin erilaisia. Komission yksiköt tutkivat toimenpiteitä, jotka saattavat 
osoittautua tarpeellisiksi sellaisten puitteiden luomiselle, joiden avulla tällä 
alalla turvattaisiin kuluttajat ja ympäristö samalla kun turvataan 
sisämarkkinoiden tehokas toiminta. Joissakin tapauksissa (atsoväriaineet ja 
pentakloorifenoli) yhdenmukaistaminen yhteisön tasolla saattaa osoittautua 
riittäväksi, kun taas joissakin tapauksissa (formaldehydi ja raskasmetallit) 
riskianalyysien tekeminen näyttää tarpeelliselta. 
Eurooppalaisen ympäristömerkin käyttöönotto vuodeliinavaatteille ja T-
paidoille sekä lähitulevaisuudessa tekstiileille on yhdessä kansallisten 
aloitteiden kanssa tehokas väline ympäristön suojelemiseksi, ja se edistää 
samalla tähän järjestelmään osallistuvien yritysten kilpailukykyä. 
-9 
Komission 4. kesäkuuta 1997 esittämässä yhtenäismarkkinoiden 
toimintasuunnitelmassa4, jolle Amsterdamin Eurooppa-neuvosto antoi 
tukensa, esitetään toiminnallisia ratkaisuja. 
Marraskuussa 1996 julkaistiin vihreä kirja keskustelun 
käynnistämiseksi alan asianosaisten kanssa sellaisten keinojen 
etsimiseksi, joilla parannetaan sisämarkkinoiden toimintaa julkisten 
hankintojen alalla. Vihreässä kirjassa yksilöidään erityisesti sääntöjen 
vähäinen vaikutus julkisiin hankintoihin ja jäsenvaltioiden riittämätön 
toiminta direktiivien saattamiseksi osaksi kansallisia lainsäädäntöä. Lisäksi 
on kehitteillä julkisten hankintojen tietojärjestelmä SI MAP. 
b) Kurinalaisuus ja avoimuus valtiontukia koskevissa asioissa 
Kilpailupolitiikan vahvistaminen on vaatimus, joka aiheutuu 
sisämarkkinoiden toteuttamisesta. 
Komission on tämän vuoksi huolehdittava siitä, että valtiontukien suhteen 
taataan tiukka kuri ja todellinen avoimuus kaikilla taloudellisen toiminnan 
aloilla. Tässä asiassa suurille investointihankkeille myönnettyjä aluetukia 
koskeva monialainen säännöstö on vastaanotettu kokonaisuutena 
myönteisesti jäsenvaltioiden kanssa käydyissä neuvotteluissa. Tätä 
säännöstöä tullaan soveltamaan tekstiili- ja vaatetusalaan. Kyseisellä 
alalla myönnettävien tukien tiukka valvonta tulee täten täytetyksi 
alakohtaisilla tai yleisillä säännöillä, joihon kuuluu erityisaloihin 
asianmukaisesti mukautetut ilmoittamisrajat ja joita teollisuus ja 
työmarkkinaosapuolet ovat moneen otteeseen korostaneet. 
Tällaisessa tilanteessa TTK-toiminnalle, koulutukseen ja pk-yrityksille 
myönnettäviä tukia koskevia yhteisön sääntöjä sekä työllisyystukia koskevia 
toimintalinjoja on tarkasteltava huolella tämän teollisuudenalan 
kilpailukykyä tukevien toimien osalta. 
c) Työllisyys 
Työpaikoista on menetetty neljännes vuosina 1990-1996, ja niitä poistuu 
edelleen samaan tahtiin. Tämä on yksi yhteisön tärkeimpiä huolia, ja 
sitä voimistaa vielä työpaikkojen poistumisen keskittyminen tietyille 
alueille. Työpaikkojen vähenemisen määrä ja sen yhteiskunnalliset 
vaikutukset ovat selvästi niin suuria, ettei eurooppalainen teollisuus pysty 
ratkaisemaan tätä ongelmaa, johon on siitä syystä kiinnitettävä aivan 
erityistä huomiota Euroopan unionin työllisyyspolitiikassa. 
Amsterdamin Eurooppa-neuvoston evästysten perusteella ja erityisesti 
lähiaikoina Luxemburgissa pidettävässä työllisyysneuvostossa 
suunniteltavissa erityisesti innovatiivisten yritysten tukemiseen tarkoitetuissa 
Yhtenäismarkkinoiden toimintasuunnitelma, komission tiedonanto neuvostolle, CSE (97) 1 lopullinen, 
4.6.1997 
toimenpiteissä ja suuntaviivoissa samoin kuin kaikissa jäsenvaltioiden 
yhteensovitetuissa työllisyyttä edistävissä politiikoissa olisi tämän vuoksi 
huolehdittava siitä, että tekstiili- ja vaatetusalan erityiskysymykset otetaan 
huomioon. 
Komissio toteaa tässä yhteydessä tyytyväisenä, että on neuvoteltu "tekstiili-
ja vaatetusalan työllisyyttä koskeva luottamussopimus", jossa korostetaan 
koulutuksen sekä työajan lyhentämisen tai uudelleenjärjestelyn merkitystä ja 
jonka avulla voitaisiin edistää yhteensovitettujen toimenpiteiden 
toteuttamista voimassaolevien kilpailusääntöjen mukaisesti. 
d) Palkkakustannukset ja sosiaaliturvamaksut 
Tietyillä hyvin työvoimavaltaisilla tekstiili- ja vaatetusalan osa-aloilla on 
epäsuorilla työvoimakustannuksilla (sosiaaliturvamaksuilla ja palkkatulojen 
suoralla verotuksella) huomattava vaikutus. 
Ero tärkeimpiin kilpailijoihin on merkittävä ja kasvaa edelleen. Komissio on 
talousarvioon liittyvistä hyvin tunnetuista ongelmista huolimatta useaan 
otteeseen puolustanut epäsuorien työvoimakustannusten vähentämistä5, ja eri 
Eurooppa-neuvostot ovat vahvistaneet tällaisen suunnan. 
Vahvistettaessa erityistoimenpiteitä epäsuorien työvoimakustannusten 
keventämiseksi tällä alalla, kun niitä käytetään työllisyyden ja kilpailukyvyn 
edistämiseksi, on otettava huomioon, ettei niillä saa aiheuttaa kilpailun 
vääristymistä6. 
Perustamissopimuksen asiaa koskevien määräysten mukaisesti ja 
toissijaisuusperiaate huomioon ottaen komissio katsoo, että käynnissä 
olevaa pohdintaa olisi syvennettävä yhdessä jäsenvaltioiden ja 
työmarkkinaosapuolten kanssa. Komissio tutkii huolellisesti kaikki 
tekstiili- ja vaatetusalan toimialakohtaisen sosiaalisen vuoropuhelun 
puitteissa esitetyt työajan järjestelyä ja joustavuutta koskevat ehdotukset. 
3.3 Ulkosuhteet 
a) Markkinoille pääsyn edistäminen 
Euroopan unioni pitää hyvin tärkeänä, että tekstiili- ja vaatetusalan 
sisällyttämisellä WTO:n sääntöihin on yhteys sopimuspuolien tekemien 
sitoumusten noudattamiseen. 
5 Valkoinen kirja Kasvu, kilpailukykyjä työllisyys, Bryssel 1993 
6 Näitä kysymyksiä tarkastellaan veropolitiikan erityisryhmässä (Monli-ryhmä) joulukuussa 1996 
Dublinissa pidetyn Eurooppa-neuvoston ja II. marraskuuta 1996 pidetyn KCOHN-neuvoston 
antamien ohjeiden mukaan. 
- 11 -
Tällainen lähestymistapa näkyy myös Euroopan unionin strategiassa 
markkinoille pääsystä, joka esitettiin komission tiedonannossa 14. 
helmikuuta 19967: siinä halutaan olla entistä hyökkäävämpiä. 
Viime vuosina havaitun tekstiili- ja vaatetusteollisuuden kotimaisen 
kysynnän taantumisen ja tuonnista aiheutuneen kilpailun lisääntymisen 
vuoksi on viennin kehittäminen ratkaisevan tärkeää erityisesti sellaisiin 
maihin, joiden markkinoilla on kasvumahdollisuuksia. Yhteisön maiden 
viennin lisääntyminen avoimemmille markkinoille, joilla ala joutuu 
kilpailemaan koko maailman tuotannon kanssa, on osoitus yhteisön 
teollisuuden kilpailukyvystä. Tässä suhteessa EXPROM-aloitteesta saadut 
kokemukset ovat osoittautuneet myönteisiksi. Komissio tulee edelleenkin 
kiinnittämään huomiota siihen, että se saa entistä paremmin tietoa 
kansallisista lyhyen aikavälin aloitteista, ja koordinoi niitä tarvittaessa. 
Lisäksi se analysoi kaikki teollisuuden tekemät ehdotukset, jotka koskevat 
pitkän aikavälin edistämisaloitteita. Tällöin komissio voisi tutkia tekstiili-
ja vaatetusteollisuuden edustustoimistojen sijoittautumisen 
tehokkuuden yhdessä tai useammassa maassa, joka on erityisen 
kiintoisa viennin kannalta. 
Tietyt kolmannet maat ylläpitävät tai ovat luomassa perusteetonta suojaa 
markkinoilleen tariffimääräyksillä ja muilla toimenpiteillä. Näkyvimpinä 
esimerkkeinä voidaan mainita Kiina, Intia, Argentiina, Etelä-Afrikka ja 
myös Yhdysvallat. Tällainen suojelu ei edistä kauppavaihtoa. Se on 
useissa tapauksissa Uruguayn kierroksella allekirjoitetuissa eri 
sopimuksissa ja erityisesti tekstiili- ja vaatetusalan sopimuksissa 
määrättyjen velvoitteiden vastaista. 
Tehostaakseen yhteisön kauppapolitiikkaa komissio on perustanut kaupan 
esteitä koskevan tietopankin. Siitä on tullut operationaalinen väline, joka on 
taloudellisten toimijoiden käytettävissä. Kaikkien alan toimijoiden yhteistyö 
on olennaista tämän välineen tehokkaan ja pysyvän toiminnan 
varmistamiseksi. 
b) Säännöt ja käytännöt 
Komissio odottaa Euroopan unionin kauppakumppaneilta teollis- ja 
tekijänoikeuksien suojelemista sekä valtiontukia, polkumyyntiä ja 
alkuperäsääntöjä koskevien sopimusten tiukkaa soveltamista. 
Markkinoiden globalisoituminen ja yhteisön markkinoiden asteittainen ja 
lisääntyvä vapautuminen edellyttävät kaikilta toimijoilta yhtäläisten 
kilpailusääntöjen vastavuoroista noudattamista. 
Komissio jatkaa käytettävissään olevien välineiden soveltamista noudattaen 
kansainvälisiä sitoumuksiaan taatakseen terveen kilpailuympäristön. 
Kansainvälisen kaupan maailmanlaajuinen haaste: markkinoille pääsyä koskeva strategia Euroopan 
unionin osalta, KOM (96) 53 lopullinen, 14.2.1996 
- 12-
Jäsenvaltioiden ja taloudellisten toimijoiden tiivis yhteistyö on tässä 
välttämätöntä, kuten kaupan esteitä koskevan asetuksen8 mukaisesti 
käynnistetty Yhdysvaltojen alkuperäsääntöjä koskeva menettely on 
osoittanut. 
c) Ympäristökysymykset 
Ympäristönsuojelulla on erityinen yhteiskunnallinen ja poliittinen arvo, 
minkä lisäksi se luo taloudellisia ja työllisyyttä koskevia mahdollisuuksia. 
Yksityiset yritykset kokevat usein, että ympäristönsuojeluun liittyvät 
kustannukset saattavat aiheuttaa vaikeuksia kansainvälisessä kilpailussa. 
Sellaisilla yrityksillä, jotka suhtautuvat tähän kysymykseen dynaamisesti ja 
yhdentävät ympäristönäkökohdat yleisstrategiaansa, on kuitenkin 
mahdollisuuksia. 
Ympäristömerkki on tällaisille yrityksille tehokas myynninedistämisväline. 
Tämän suhteen yhteisön tavoite WTO:n kauppa- ja ympäristökomitean 
keskusteluissa on säilyttää elinkaariarviointiin perustuvat 
ympäristömerkkijärjestelmät (yhteisön järjestelmä) ja edistää avoimuutta 
niiden toiminnassa sekä merkin myöntämisperusteiden vahvistamisessa. 
Tässä komiteassa, johon komissio tulee liittymään, on aloitettu kaupan 
vapautumiseen liittyvien ympäristövaikutusten ja tekstiili- ja 
vaatetusalan ympäristölainsäädäntöjen kaupallisten vaikutusten 
analysointi. Euroopan unionissa tai kansainvälisesti tunnustettujen 
merkintöjen käyttö, joka koskisi sekä materiaaleja että käytettyjä prosesseja, 
voisi lisätä näiden tuotteiden kilpailukykyä samalla kun niillä olisi 
positiivinen vaikutus ympäristöön. 
Lisäksi yrityksiä on rohkaistava - erityisesti TTK-ohjelmien kautta -
tarttumaan ympäristökysymyksiin käyttämällä entistä enemmän "puhtaita" 
tekniikoita ja kierrätystä, jotta ne voisivat paremmin hyödyntää 
tulevaisuudessa saatavat taloudelliset mahdollisuudet. 
Tiedotusta olisi suotavaa lisätä sekä tuottajille että kuluttajille, jotta tämän 
alan toimista odotettuja hyötyjä voitaisiin lisätä. 
d) Sosiaaliset kysymykset 
Komissio on tunnustanut sosiaalisten perusoikeuksien kunnioittamisen 
merkityksen kansainvälisissä suhteissa. Se on jo ilmaissut kantansa 
kansainvälisesti tunnustettujen työelämää koskevien standardien9 ja 
8 Neuvoston asetus (EY) N:o 3286/94, 22.12.1994 
9 Kansainvälisellä tasolla on päästy sopimukseen kyseisten standardien vastaavuuden selvittämisestä 
Kansainvälisen työjärjestön (ILO) kaikkien yleissopimusten kanssa. 
13 
kauppasopimusten välisestä yhteydestä äskettäin annetussa tiedonannossa10 
sekä tämän alan monenkeskisillä foorumeilla, erityisesti ILO:ssa ja 
WTO:ssa. 
Tämän asian suhteen komissio on korostanut työelämän perusnormien 
kunnioittamisen edistämistä, samalla kun hylätään niiden 
protektionistinen käyttö. Näihin sitoumuksiin ovat sittemmin liittyneet 
multilateraalisella tasolla kaikki WTO:n jäsenet11. Komissio on myös 
todennut, että jotkut taloudellisten toimijoiden edistämistä sosiaalisten 
oikeuksien kunnioittamiseen liittyvistä aloitteista, kuten "puhtaat vaatteet" 
-kampanja, saivat myönteisen vastaanoton kuluttajilta. 
Komissio tutkii parhaillaan avoimuuteen, luotettavuuteen ja kansainvälisen 
kaupan sääntöjen noudattamiseen liittyviä sosiaalisin perustein tehtävän 
"merkinnän" näkökohtia. Tämän analyysin avulla komissio voi muodostaa 
puolueettoman yleiskuvan "sosiaalimerkin" eduista ja haitoista. 
e) Yritysten kansainvälistyminen ja teollisuusyhteistyö 
Yhä useammat eurooppalaiset yritykset ovat kehittäneet muutamien vuosien 
ajan tuotannon kansainvälistymisstrategioita vahvistaakseen kilpailukykyään 
kaikilla kansainvälisillä markkinoilla. Tämä strategia täydentää unionin 
sisällä tapahtuvien toimintojen mukautumista korkeaa jalostusarvoa, nopeaa 
reagointia ja lyhyttä kiertoa koskeviin tuotantoprosessin vaatimuksiin. 
Komissio jatkaa teollisuusyhteistyötä koskevassa politiikassaan pysyvän 
ja yhdenmukaisen yhteiseen etuun tähtäävän yhteistyökehyksen 
kehittämistä ja pyrkii tukemaan joitakin kokeiluhankkeita nykyisten 
välineiden avulla. 
Yhteistyöpolitiikkojen vahvistaminen standardien, hallintomenettelyjen ja 
kaupallisten kysymysten alalla voi olla asianmukainen tehtävä tämän alan 
kansainvälisen kilpailukyvyn kehittämiseksi markkinoiden kasvaessa 
maailmanlaajuisiksi. 
Historiallisista, taloudellisista ja maantieteellisistä syistä Euroopan unioni 
kiinnittää erityistä huomiota naapurimaihinsa eli KIE-maihin liittymistä 
edeltävän strategian yhteydessä sekä Välimeren alueen maihin. 
Yleisemmin voidaan korostaa erityisesti yhteisön ohjelmien (PHARE, 
TACIS, MEDA, ECIP, JOPP, EURO-MED -kumppanuus, PARTENARIAT, 
BRE, BC-NET jne.) tarjoamia todellisia mahdollisuuksia. Ammattijärjestöt 
voivat toimia välittäjinä yhteisön teollisuusyhteistyötä koskevan politiikan 
täytäntöön panossa. 
10 Kauppajärjestelmän ja kansainvälisesti tunnustettujen työnormien välinen suhde, KOM (96) 402 
lopullinen, 24.7. 1996 
11 Singaporen ministerikokouksen lausuma (18.12.1996) 
14-
4. PÄÄTELMÄT 
4.1 Komission edistämä vuoropuhelu tekstiili- ja vaatetusalan työryhmien välillä 
on osoittanut hyödyn, joka voidaan saada työmarkkinaosapuolten, 
jäsenvaltioiden ja yhteisön toimielinten toisiaan täydentävistä ja 
yhdenmukaisista aloitteista. 
Työmarkkinaosapuolet esittivät kertomuksessaan joukon suosituksia. 
Käsiteltyjen aihepiirien joukosta on komission mielestä kiinnitettävä 
erityistä huomiota työllisyyteen ja ammattikoulutukseen, teknologioiden 
levittämiseen ja siirtoon, tietotekniikan käyttöön, yhteisön ja 
kansallisten ohjelmien yhteisvaikutusten edistämiseen tulosten 
maksimoimiseksi, sekä sisämarkkinoiden toimivuuteen ja markkinoille 
pääsyyn. 
Työmarkkinaosapuolten olisi otettava aloitteidensa määrittelyssä huomioon 
jäsenvaltioissa ja yhteisön tasolla käytettävissä olevat välineet. 
Jäsenvaltioiden ja komission olisi tehostettava yhteistyötään 
toissijaisuusperiaatteen mukaisesti varmistaakseen toimiensa 
yhteisvaikutuksen ja voidakseen siten avustaa taloudellisia toimijoita näiden 
hankkeissa. 
4.2 Toimialan työllisyyttä voidaan parhaiten yrittää säilyttää elinkelpoisten 
yritysten dynaamisella toiminnalla. Alalta hävinneitä työpaikkoja on 
korvattava perustamalla yleisesti uusia työpaikkoja. Tämän tärkeän 
kysymyksen kehitystä on kuitenkin seurattava kiinteästi 
teollisuudenalan voimakkaan alueellisen keskittymisen ja 
naisvaltaisuuden vuoksi. 
Amsterdamin Eurooppa-neuvoston päätelmät, perustamissopimuksen uuden 
sosiaaliasioita käsittelevän luvun määräykset ja komission tällä alalla useaan 
otteeseen lausumat kannat huomioon ottaen on erityisesti 
työllisyysongelmia käsittelevää sosiaalista vuoropuhelua jatkettava ja 
syvennettävä. 
Asianmukaisia vastauksia ammattikoulutuskysymykseen on etsittävä niin 
kansallisella tasolla kuin yhteisön välineistä. Jatkuva koulutus, jonka avulla 
huolehditaan uusien pätevyyksien opettamisesta ja ammatillisesta 
uudelleenkouluttamisesta, on edelleen ensisijainen tavoite. On kuitenkin 
tiedostettava, että tällä alalla tehtävä työ kuuluu kaikille osapuolille ja 
ensisijaisesti yrityksille. 
Käynnissä olevien kokeiluhankkeiden pitäisi johtaa yhteisön tasolla hyvien 
käytänteiden tehokkaaseen levittämiseen. Myös jäsenvaltioiden 
menestyneitä hankkeita voidaan esimerkkeinä levittää koko unionin alueella, 
jotta koko toimiala voisi hyötyä niistä. 
4.3 Tekstiili- ja vaatetusalalla on ollut joitakin menestyksekkäitä esimerkkejä 
uusien tuotteiden, prosessien ja laitteiden käytön lisäämisestä sekä 
tietotekniikan sovelluksista. Tämä kaikki ei ole kuitenkaan vielä 
- 15-
hyödyttänyt alaa kokonaisuudessaan riittävästi. Saavutetut kilpailuedut on 
tiedostettava, erityisesti yritysorganisaatioissa ja kysynnän vaatimuksiin 
vastattaessa. 
Toimialan verkottaminen, mukaan lukien jakelu, on osoittautunut 
merkittäväksi kilpailueduksi. Se vahvistaa pk-yrityksiä, joissa luodaan 
olennainen osa työpaikoista. 
Yksityissektorin sekä kansallisten ja yhteisön virkamiesten yhteistyö on 
välttämätöntä käytettävissä olevien välineiden käytön järjestämiseksi näitä 
aloitteita varten ja sen varmistamiseksi, että tällä alalla toteutetaan 
merkittäviä hankkeita 
4.4 Sisämarkkinoita on toteutettu sen aiheuttamatta suuria ongelmia tekstiili- ja 
vaatetusalalla. Työmarkkinaosapuolten yhteistyö on välttämätöntä kaupan 
esteiden poistamiseksi, jotka ovat aiheutuneet vastavuoroisen tunnustamisen 
periaatteen noudattamatta jättämisen tapauksista. On kuitenkin taattava 
yhteensovitettu ja yhdennetty lähestymistapa toisaalta erityisesti 
ympäristöä ja kuluttajansuojaa ja toisaalta sisämarkkinoiden hyvää 
toimintaa koskevien kysymysten käsittelyssä. Jäsenvaltioille ja 
työmarkkinaosapuolille jätetään mahdollisimman pian komission yksiköissä 
meneillään olevan pohdinnan tulokset. 
Julkisten hankintojen osalta komissio pyrkii löytämään yhdessä 
jäsenvaltioiden kanssa asianmukaisen ratkaisun yhteisön politiikan tämän 
alan tavoitteiden toteuttamisessa ilmenneisiin ongelmiin. 
4.5 Euroopan unionin kauppapolitiikan on pystyttävä varmistamaan 
tekstiili- ja vaatetusalan yrityksille samoin kuin muiden alojen yrityksille 
kolmansien maiden markkinoiden avautuminen käytännössä. 
Komissio ei voi hyväksyä sitä, että tuonnin vapauttamiseksi tehtyjen unionin 
sitoumusten täytäntöönpanosta seuraa entistä suurempi ero verrattuna 
pääsyyn tiettyjen kolmansien maiden markkinoille. 
Taloudellisen toiminnan ja varsinkin kaupan globalisoituessa komission on 
lisäksi vaadittava kansainvälisissä sopimuksissa hyväksyttyjen 
sääntöjen ja käytäntöjen tiukkaa noudattamista ja edistettävä 
kaupalliseen suojautumiseen käytettävissä olevien välineiden tehokasta 
käyttöä tilanteen niin vaatiessa. 
Lisäksi on edelleen tehtävä työtä, jotta ympäristöä koskevia 
vähimmäisnormit ja sosiaaliasioita koskevat perusoikeudet sisällytetään 
kansainvälisiin suhteisiin. 
4.6 Suunnitelluilla toimilla ja asianomaisien osapuolien pyrkimysten 
lähentämisellä varmistetaan tälle toimialalle hyvin tärkeä asema Euroopan 
unionin talouselämässä. Ala tulee säilyttämään taloudellisen ja sosiaalisen 
merkityksensä huolimatta työpaikkojen vähenemisestä. Käynnissä olevat 
syvälliset muutokset vahvistavat korkean jalostusarvon työpaikkoja, jotka 
luovat enemmän vaurautta. 
Tässä yhteydessä komissio edistää toimivaltansa rajoissa edellytyksien 
luomista yleisen taloudellisen toimintaympäristön parantamiseksi, 
keinojen muokkaamiseksi tarpeen mukaan ja strategioiden yleisen 
yhdenmukaisuuden varmistamiseksi. 
Liitteenä olevaa toimintasuunnitelmaa on seurattava jatkuvasti. 
Komissio ja jäsenvaltiot jatkavat vuoropuhelua työmarkkinaosapuolten 
kanssa varmistaakseen edistymisen jatkuvan seurannan ja mukauttaakseen 
toiminnan rakenne-ja suhdannekehitykseen. 
17 
EUROOPAN TOIMINTASUUNNITELMA TEKSTIILI- JA 
VAATETUSTEOLLISUUDEN KILPAILUKYVYN EDISTÄMISEKSI 
1997-2000 
Työmarkkinaosapuolten suositukset Toimet 
INNOVAATIOT SEKA TEOLLISUUS-
JA TIETOTEKNIIKKA 
• TTK -toiminnan, innovaation ja uusien 
teknologioiden välisten yhteyksien vuoksi 
olisi hyödynnettävä tämän alan 
mahdollisesti toisiaan täydentäviä 
aloitteita. 
• Tutkimustyön tulosten levittämisen 
yhteensovittaminen ja sen varmistaminen 
sekä tulosten soveltaminen ovat 
ensisijainen tavoite. Toimia on käynnistetty uusien tuotteiden, prosessien 
ja laitteiden kehittämiseksi sekä tietotekniikan ja 
sähköisen kaupankäynnin soveltamiseksi kyseisellä 
alalla. 
• Aihepiirikohtaisen verkon 
tutkimustyötä varten suunnitellaan. perustamista 
TYÖLLISYYS, 
SOSIAALIKUSTANNUKSET JA 
VEROTUS 
• Kolmen osapuolen vahvistettu 
neuvottelujärjestelmä (komissio, 
jäsenvaltiot, työmarkkinaosapuolet). 
• Vuoropuhelun syventäminen työpaikkojen 
luomista tai ylläpitämistä, työajan 
lyhentämistä tai uudelleen järjestämistä, 
koulutusta ja yritysten sisäistä 
joustavuutta koskevista kysymyksistä. 
• Aloitteiden suosiminen perheyritysten 
siirtoon sovellettavan verolainsäädännön 
alalla. • Euroopan unionin verotusjärjestelmien kehityksestä 
annetun kertomuksen1 perusteella on perustettu 
erityistyöryhmä. 
Näitä kysymyksiä tullaan käsittelemään 
alakohtaisessa sosiaalisessa vuoropuhelussa. 
• Komissio on edistänyt veronkiertoa ja harmaata 
taloutta koskevaa tutkimusta. 
Valmisteilla on vihreä kirja luvattomasta työstä. 
Perheyritysten siirtoon sovellettavaa 
verolainsäädäntöä koskevaa suositusta (EYVL L N:o 
385/94) on käsitelty erillisellä foorumilla. Tuloksista 
laaditaan kertomus. Komissio esittää 
lähitulevaisuudessa tiedonannon asian seurannasta. 
Verotus Euroopan unionissa - Kertomus verotusjärjestelmien kehityksestä, KOM (96) 546 lopullinen 
Työmarkkinaosapuolten suositukset Toimet 
KOULUTUS 
• Uusien pätevyyksien koulutuksen tarve, 
koulutus yrityksen sisällä ja 
uudelleenkoulutus. 
Pk-yrityksiä on opastettava hyödyntämään 
olemassa olevia välineitä. • Sosiaalisen vuoropuhelun puitteissa on jo analysoitu 
vaatetusalan koulutustarpeet, ja tekstiilialalle 
suunnitellaan samanlaista aloitetta. Useita 
työmarkkinaosapuolten esittämiä hankkeita 
tarkastellaan paraikaa. 
• ADAPT-ohjelman toinen vaihe aloiteltiin 
tammikuussa 1997. Syksyllä 1997 aletaan toteuttaa 
jäsenvaltioiden valitsemia uusia hankkeita. 
EUROOPAN UNIONIN YRITYSTEN 
TEOLLISUUSYHTEISTYÖ 
• Alihankintaohjelman seuranta (komission 
tiedonanto KOM (96) 210 lopullinen, 
15.5.1996 ja teollisuusneuvosten 
päätelmät 14.11.1996). • Toimia on meneillään tilaajien ja valmistajien 
välisten teknisten suhteiden, 
myynninedistämistoimien (IBEX-messut 
International Buyers ' Exhibitions, kansainvälisten 
ostajien näyttelyt), tiedotuksen (SCAN 
Subcontracting Assistance Network, alihankkijoiden 
avustusverkko) ja tilastojen alalla. 
• Käytännön opas Euroopan yhteisön teollisuuden 
alihankinnan oikeudellisista näkökohdista ja opas 
teollisuuden alihankinnan kumppanuussuhteita 
varten valmistuvat syyskuussa 1997. 
YMPÄRISTÖ 
ATSOVÄRIAINEET -
PENTAKLOORIFENOLI 
• Ekologisten tekijöiden huomioon 
ottamisen varmistaminen yritysten 
kilpailukyvyn parantamisen yhteydessä 
• Jäsenvaltioiden lainsäädännön 
yhdenmukaistamisen korostaminen 
atso väriaineiden ja pentakloorifenolin 
alalla, jotta voidaan ehkäistä 
sisämarkkinoiden moitteettoman toiminnan 
estyminen • Komissio osallistuu WTO:n kauppa- ja 
ympäristökomitean alulle panemaan toimintaan, 
jonka tarkoituksena on analysoida kaupan 
vapauttamisen ympäristövaikutuksia ja 
ympäristölainsäädännön kaupallisia vaikutuksia tällä 
alalla. 
• Alan yhdenmukaistamisen toivottavuutta ja 
toteutettavuutta koskevia tutkimuksia tehdään 
parhaillaan. Arvioinnissa keskitytään kahteen 
aiheeseen, jotka ovat mainittujen aineiden käytöstä 
aiheutuvat terveysvaarat ja niiden kieltämisen 
vaikutukset sisämarkkinoihin ja kolmansiin maihin. 
Direktiivi 76/769 on määrä tarkistaa. 
- 19-
Työmarkkinaosapuolten suositukset Toimet 
JULKISET HANKINNAT 
• Lakien tehokkuutta käytännössä on • Vihreä kirja Julkiset hankinnat Euroopan unionissa: 
tehostettava. Tulevaisuuden kysymyksiä julkaistiin marraskuussa 
1996. 
• On huolehdittava siitä, että julkisia • Vuodeksi 1998 on suunnitteilla tiedonanto, jossa on 
hankintoja koskevat direktiivit saatetaan toimintasuunnitelma sääntelyn tehokkuuden 
osaksi kansallista lainsäädäntöä. parantamiseksi tarvittavia toimenpiteitä varten sekä 
tämän alan yhteisöpolitiikan tavoitteiden 
toteuttamiseksi paremmin. Julkisten hankintojen 
tietojärjestelmästä (SIMAP, Système Informatisé des 
Marchés Publics) on käynnistetty kokeiluhanke. 
TEOLLIS- JA KAUPPAOIKEUDET * 
• Teollisten piirustusten ja mallien • Yhteinen kanta direktiiviin KOM (93) 344 
jäljentämisen estämistä on edistettävä. lopullinen hyväksyttiin 13. marraskuuta 1997. 
Yhteispäätösmenettelyn saattaminen päätökseen 
vaatii 9-21 kuukautta. 
VALTIONTUET 
• On otettava käyttöön useita toimialoja • Tätä useita toimialoja kattavaa järjestelmää 
kattava järjestelmä, jossa otetaan käyttöön tarkastellaan yhdessä jäsenvaltioiden kanssa, 
tekstiili- ja vaatetusalalle sopiva 
ilmoitusmenettelykynnys. 
KAUPPAPOLITIIKKA 
• Pääsyä kolmansien maiden markkinoille • Komissio jatkaa toimintaansa kansainvälisissä 
on parannettava. yhteyksissä edistääkseen markkinoille pääsyä. 
• Sääntöjen ja kurin noudattaminen ja • Komissio soveltaa yhteistyössä jäsenvaltioiden ja 
petostentorjunta. työmarkkinaosapuolten kanssa käytettävissään 
olevia kauppapoliittisia keinoja aina kun tilanne niin 
vaatii. 
20-
Työmarkkinaosapuolten suositukset Toimet 
Viennin edistäminen. 
'Sosiaalimerkkiin" liittyvien kysymysten 
pohdinta. 
Eurooppalaisten yritysten 
menettelytapasääntöjen käyttöönotto. • Komissio pyrkii parantamaan tiedonvaihtoa 
jäsenvaltioiden kanssa ja koordinoi sitä tarvittaessa. 
Pitkän aikavälin kysymykset analysoidaan yhdessä 
taloudellisten toimijoiden kanssa. Ajatusta tekstiili-
ja vaatetusteollisuuden edustustojen perustamisesta 
kolmansiin maihin voitaisiin tutkia. 
• Komissio tarkastelee parhaillaan avoimuuteen, 
luotettavuuteen ja kansainvälisen kaupan sääntöjen 
noudattamiseen liittyviä 'sosiaalimerkin' 
näkökohtia. 
• Komissio tutkii mahdollisuuksia levittää 
menettelytapasääntöjä yrityksille ja kuluttajille. 
-21 -
ISSN 1024-4492 
KOM(97) 454 lopullinen 
ASIAKIRJAT 
FI 10 08 04 13 
Luettelonumero : CB-CO-97-467-FI-C 
ISBN 92-78-24604-2 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxemburg 
M 9