Tämän vaihe on edistynyt paremmin. Jäsenvaltioista 15 on tarjonnut hakupalveluja 80–100 prosentille dokumentoiduista paikkatietoaineistoista määräaikaan mennessä (kuva 5).

Tunnistettujen paikkatietojen dokumentointi helpottaa niiden löytämistä verkosta. Vaikka dokumentoitujen paikkatietoaineistojen määrä on lisääntynyt tasaisesti, vuonna 2013 ainoastaan 12 jäsenvaltiolla 80 prosenttia dokumentoinnista oli sääntöjenmukaista. Tavoitteena on 100 prosenttia kaikkien jäsenvaltioiden osalta (kuva 4).

Vaikka direktiivin täytäntöönpanossa oli edistytty vuoteen 2014 mennessä, yhtäkään kuvassa 1 näkyvistä määräajoista ei ole saavutettu kaikissa jäsenvaltioissa. Eri vaiheiden väliset yhteydet tarkoittavat sitä, että tällä on kumulatiivinen vaikutus. Vaikka edistyminen myöhemmässä vaiheessa on positiivista, se vaikuttaa odotettua pienempään määrään paikkatietoaineistoista. Eri vaiheita käsitellään jäljempänä.

Vuoteen 2013 mennessä tuloksellisuus oli lisääntynyt kaikissa jäsenvaltioissa riippuen niiden täytäntöönpanoponnisteluista (ja investoinneista). Tästä ovat osoituksena yli 56 000 vuoden 2013 osalta raportoitua paikkatietoaineistoa. Direktiivin vaatimukset ja määräajat eivät aiheuttaneet perustavanlaatuisia ongelmia kahdeksalle jäsenvaltiolle, jotka tunnistivat 90 prosenttia kaikista paikkatietoaineistoista. Kuitenkin monien jäsenvaltioiden osalta edistyminen määritettyjen vaiheiden ja aikataulun mukaisesti ei ole vastannut odotuksia. Monimutkaiset ja heterogeeniset kansalliset tietopolitiikat sekä yleiseurooppalaisen tietopolitiikan puuttuminen estävät tietojen vapaata liikkumista. Tämä on havaittu myös laajempien digitaalisten sisämarkkinoiden yhteydessä. Täytäntöönpanoprosessin vähiten tuloksellinen osa liittyy tietopolitiikkaan. Monet paikkatietoaineistot ja palvelut eivät edelleenkään ole helposti saatavilla (esim. ilman oikeudellisia tai taloudellisia esteitä). Saatavuus on edellytys näistä tiedoista saatavalle lisäarvolle sisämarkkinoilla. Nämä monimutkaiset ja erilaiset tietopolitiikat aiheuttavat myös tarpeettoman hallinnollisen lisätaakan verrattuna laajempaan avoimempaan tietopolitiikkaan.

Paikkatietojen muuntaminen niin, että ne vastaavat yhteisiä tietomalleja, on kaikkein haastavin tehtävä. Jäsenvaltioiden on saatava tämä vaihe päätökseen vuoteen 2020 mennessä. Tässä varhaisessa täytäntöönpanovaiheessa paikkatietojen huono vastaavuus ei ole yllättävää (kuva 8).

Myös latauspalvelujen tilanne on odotuksia huonompi. Ainoastaan noin neljänneksellä jäsenvaltioista on käytettävissä 60–100 prosenttia raportoidusta paikkatiedoista latausta varten (kuva 7).

Paikkatietoaineistojen yleinen saatavuus katselu- ja latauspalvelujen kautta on jopa alhaisempi. Ainoastaan noin puolet jäsenvaltioista on julkaissut 60–100 prosenttia raportoiduista paikkatietoaineistoistaan katselupalvelujen kautta (kuva 6).

Muuhun ympäristölainsäädäntölainsäädäntöön nähden direktiivillä pyritään edistämään rajoja ylittävää sekä EU:n oikeudellista ja teknistä yhteentoimivuutta. Kuitenkin edistyminen tiedonhallinnan mukauttamisessa ympäristöalalla on ollut ainoastaan osittaista. Vaikka viittaamisesta INSPIRE-direktiiviin tuli yleistä vuoden 2007 jälkeen, sen käytännön soveltaminen on vasta alkamassa esim. raportoinnin alalla.

Seitsemännessä ympäristöalan toimintaohjelmassa on vahvistettu se, että on tarpeen parantaa ympäristöpolitiikan näyttöpohjaa. Lisäksi INSPIRE-direktiivin soveltamisella on mahdollisesti merkitystä sille, että saavutetaan käynnissä olevan, paremman sääntelyn agendan osana toteutettavan ympäristöalan seurannan ja raportoinnin toimivuustarkastuksen tavoitteet.

Julkinen kuuleminen toi esiin merkittävän tuen direktiivin tavoitteille. Niiden katsottiin edelleen olevan hyödyllisiä, koska niiden avulla tietojen yhteiskäytöltä voidaan poistaa esteitä, jotka hankaloittavat ympäristöpolitiikan tehokasta ja tuloksellista täytäntöönpanoa. Lisäksi EU:n poliittinen kehitys osoittaa, että INSPIRE-direktiivin tavoitteilla on yhä enemmän merkitystä ajan myötä ja ne sisältyvät komission prioriteetteihin, jotka liittyvät vuoden 2015 EU:n digitaalisten sisämarkkinoiden strategiaan. Kuulemisessa tuli esiin tarve lisätä alojen välistä yhteentoimivuutta julkisella sektorilla (eurooppalaisten yhteentoimivuusperiaatteiden tarkistaminen), ja tässä INSPIRE-direktiivillä on suurta merkitystä. INSPIRE-direktiivissä vahvistetaan sähköisen hallinnon edistäminen ja tarve noudattaa periaatteita "lähtökohtaisesti digitaalinen" ja "käytetään kerran".

Kuten vaiheen 5 yhteydessä mainittiin, tietojen yhdenmukaistaminen on kallein ja haastavin vaihe. Vaikka kaikkien jäsenvaltioiden on noudatettava näitä säännöksiä vasta vuoteen 2017 tai 2020 mennessä (kyseessä olevasta tiedosta riippuen), viimeaikaisissa asiantuntijaryhmien keskusteluissa ne katsoivat, että näin valtavan tietomäärän samanaikaisesta yhdenmukaistamisesta aiheutuisi huomattavia kustannuksia ja käytännön vaikeuksia. On ehdotettu, että yksi tapa selvitä tästä tulevasta haasteesta on asettaa selkeät prioriteetit eli tunnistaa tärkeimmät tietoaineistot loppukäyttäjien sovelluksia varten eri tietoryhmissä, erityisesti liitteen III tietoryhmissä.

Jotkin vähemmän edistyneet jäsenvaltiot raportoivat myös siitä, että niissä on havaittavissa kilpailua avointa dataa koskevien kansallisten politiikkojen ja sähköistä hallintoa koskevien kansallisten politiikkojen kanssa. Tämä johtuu hallinnollisista syistä (asioista vastaavat eri kansalliset viranomaiset) ja siitä, että ympäristökysymyksillä on vähän merkitystä laajemmassa poliittisessa yhteydessä. Muut (mukaan lukien jotkin edistyneemmät jäsenvaltiot) osoittivat, että kilpailu on tarpeetonta. On täysin mahdollista luoda kaikkia hyödyttäviä lähestymistapoja, joissa INSPIRE-järjestelmästä tulee osa sähköisen hallinnon toimia.

Laajemmin EU:n politiikkaan nähden INSPIRE-direktiivi on yleisesti johdonmukainen eurooppalaisten yhteentoimivuusperiaatteiden tavoitteiden sekä EU:n digitaalisten sisämarkkinoiden laajempien tavoitteiden kanssa. Lisäksi on luotu yhteydet uusiin aloitteisiin, jotka liittyvät eurooppalaisten avoimen tieteen pilvipalveluihin ja Euroopan datainfrastruktuuriin. Tämä on tehty eurooppalaisen pilvipalvelualoitteen ja sähköisen hallinnon toimintasuunnitelman yhteydessä. Erityisiin kysymyksiin, joihin on mahdollisesti kiinnitettävä huomiota, kuuluvat tietojen saatavuutta koskevien politiikkojen johdonmukaisuus, joka on mainittu myös julkisen sektorin hallussa olevien tietojen uudelleenkäytöstä annetussa direktiivissä. Tämä liittyy laajempiin kysymyksiin tietojen vapaasta liikkuvuudesta ja se on määritetty prioriteetiksi digitaalisten sisämarkkinoiden osalta.

EU:n lisäarvo

Kun otetaan huomioon tämän kertomuksen ajoitus INSPIRE-direktiivin täytäntöönpanoprosessissa, todellisen EU:n lisäarvoin analysointi ei ole mahdollista. Mahdolliset parannukset, joita INSPIRE-direktiivi tarjoaa EU:n ja rajat ylittävässä paikkatietojen hallinnassa, ovat edelleen merkittäviä. Tämä ei koske pelkästään ympäristöalaa. Onpa kysymys ilmanlaatua tai tulvariskien hallintaa koskevien tietojen yhteiskäytöstä, ympäristöratkaisuissa tarvitaan usein rajoja ylittävää yhteistyötä. Tämä ei vielä toteudu järjestelmällisesti, ja vaikuttaa siltä, että erilaisista (aiemmista ja tämänhetkisistä) kansallisista lähestymistavoista johtuvat tekijät ovat tämän esteenä. INSPIRE-direktiivin soveltamisalaan kuuluvia tietoja voidaan edelleen käyttää monilla tavoilla EU:n tasolla raportoinnissa, vaikutusten arvioinneissa, tutkimuksessa ja innovoinnissa. Erityisen tärkeää on mahdollisuus hyödyntää tietoja, jotka on saatu Copernicus-ohjelman kautta, koska nämä kaukokartoitustiedot on usein yhdistettävä paikkatietoihin lisäarvon ja kontekstin saamiseksi.

Tällä hetkellä saatavilla on vain vähän loppukäyttäjäsovelluksia, joiden avulla voidaan hyödyntää tietoja INSPIRE-lähestymistavan mukaisesti EU:n tasolla. Raportoinnin osalta on saatu päätökseen joitakin pilottihankkeita, jotka liittyvät muun muassa ilman laatua koskevaan raportointiin, mutta mitään näistä ei ole saatu täysin toiminnalliseksi. Kansalliset prioriteetit vaihtelevat suuresti, kun tunnistetaan niitä paikkatietoaineistoja, joita eniten tarvitaan rajat ylittävissä sovelluksissa tai raportointitoimissa EU:n tasolla (esim. joissakin maissa keskitytään ilmanlaatuun ja joissakin merialaan liittyviin tietoihin). Lisäksi komission ja jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä on yleensä pidetty positiivisena, mutta sitä voidaan vahvistaa esimerkiksi kehittämällä täytäntöönpanon välineitä ja osia yhdessä sen sijaan, että kukin jäsenvaltio "keksii pyörän uudelleen".

5.Päätelmät

INSPIRE-direktiivin arviointi vahvistaa sen, että direktiivi vaikuttaa edelleen merkittävästi poliittisten tarpeiden täyttämiseen tehokkaasti. Sen merkityksen odotetaan lisääntyvän ajan myötä, kun otetaan huomioon siirtyminen kohti digitaalista taloutta siten kuin se esitetään digitaalisten sisämarkkinoiden strategiassa. Merkittäviä osia direktiivistä liittyy strategiaan.

Täytäntöönpanossa on edistytty hyvin ainoastaan harvoissa jäsenvaltioissa, joissa tarvittavat investoinnit on tehty ja direktiivin täytäntöönpano on yhdenmukaistettu laajempien avoimen datan poliitikkojen ja parempien sähköisen hallinnon palvelujen kanssa. Havaitut täytäntöönpanon puutteet ovat merkittäviä ja johtuvat prosessissa kumuloituneista viiveistä, mikä korostaa eroja täytäntöönpanon nopeudessa ja laadussa.

Tämän seurauksena yleinen tehokkuus on kärsinyt. Erityisesti jäljellä olevat esteet, joita tietopolitiikat monissa maissa ovat luoneet, hidastavat tehokasta edistymistä ja pitävät yllä hallinnollista taakkaa, koska tietoja ei voida helposti jakaa eri hallintojen välillä. Jotkin jäsenvaltiot ovat kuitenkin osoittaneet, että prosessi on mahdollinen, ja ne raportoivat myönteisesti saamistaan hyödyistä, joskin ainoastaan laadullisesti.

Tämä on vahvistettu edistyneimpien jäsenvaltioiden tehokkuuden arvioinnissa. Kyseiset jäsenvaltiot ovat investoineet täytäntöönpanoon varhaisessa vaiheessa, kehittäneet avoimempia tietopolitiikkoja ja yhdenmukaistaneet INSPIRE-direktiivin kanssa avoimia tietoja koskevat kansalliset prioriteetit ja sähköisen hallinnon kehittämisen. Alkuvaiheessa kustannukset ovat kuitenkin korkeammat kuin hyödyt, koska tiedot on asetettava saataville tarvittavilla tavoilla ennen kuin niitä voidaan käyttää loppukäyttäjien sovelluksissa. Monet jäsenvaltiot ovat tehneet riittämättömiä investointeja. Tämä johtuu todennäköisesti talouskriisistä.

Johdonmukaisuuden arviointi on tuonut esiin aloja, joihin on kiinnitettävä huomiota. Näihin kuuluvat erityisesti tietopolitiikat, jotka luovat esteitä (digitaalisille) sisämarkkinoille. Tällä on merkitystä myös tietojen vapaata liikkuvuutta koskevalle aloitteelle.

EU:n lisäarvo voi tulevaisuudessa olla merkittävä. Puuttuminen edellä mainittuihin tekijöihin ja keskittyminen loppukäyttäjien tarpeisiin ja sovelluksiin rajat ylittävässä ja EU:n kontekstissa voi tukea täytäntöönpanoa ja auttaa priorisoimaan resursseja ja investointeja.

6. Suositukset ja jatkotoimet

Arviointitulosten perusteella on selvää, että tulevaisuudessa tarvitaan kaikkien toimijoiden lisäponnisteluja kaikilla tasoilla. Komissio ehdottaa tätä varten useita toimia sekä jäsenvaltioiden että EU:n tasolla.

Kaikkien jäsenvaltioiden on tehostettava toimiaan tietopolitiikkansa täytäntöönpanemiseksi (muun muassa koordinointitoimiaan) ja tarkasteltava kriittisesti tietopolitiikkansa tehokkuutta. Tämä koskee erityisesti niitä jäsenvaltioita, jotka ovat edistyneet hitaimmin, jos ne haluavat saavuttaa tulevat täytäntöönpanon määräajat. Lisäksi suositellaan, että jäsenvaltiot komissiota kuullen

1)asettavat etusijalle ympäristöä koskevat paikkatietoaineistot ja erityisesti ne, jotka liittyvät seurantaan ja raportointiin tai jotka on tunnistettu tähän liittyvissä globaaleissa prosesseissa.

2)parantavat koordinointia kansallisen INSPIRE-direktiivin täytäntöönpanon ja sähköistä hallintoa ja avointa dataa koskevien sekä muiden asiaan liittyvien prosessien kanssa kansallisella tasolla.

Kansallisten toimien täydentämiseksi komissio

A.arvioi tarkemmin kansallisten tietopolitiikkojen puutteita direktiivin 17 artiklan valossa ja tarkastelee synergiaa tietojen vapaata liikkuvuutta koskevan aloitteen kanssa digitaalisilla sisämarkkinoilla siten, että pyritään ratkaisemaan nämä ongelmat sen avulla;

B.tarkastelee uudelleen ja mahdollisesti tarkistaa INSPIRE-säännöt, erityisesti paikkatietojen yhdenmukaistamisen osalta, jotta otetaan huomioon täytäntöönpanoon liittyvät riskit ja ongelmat ja pyritään vähentämään niitä (vaatimusten yksinkertaistaminen);

C.auttaa jäsenvaltioita soveltamaan INSPIRE-direktiiviä ja panemaan sen täytäntöön (käytön yksinkertaistaminen) esimerkiksi käyttämällä yhteisiä välineitä, ja edistää prioriteettien asettamista yhdessä jäsenvaltioiden kanssa.