FI Euroopan unionin virallinen lehti C 12/81

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Komission yksiköiden valmisteluasiakirja: Towards a roadmap for delivering EU-wide multimodal travel information, planning and ticketing services”

SWD(2014) 194 final

(2015/C 012/13)

Esittelijä: Jan Simons

Euroopan komissio päätti 13. kesäkuuta 2014 Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta

Komission yksiköiden valmisteluasiakirja: Towards a roadmap for delivering EU-wide multimodal travel information, planning and ticketing services

SWD(2014) 194 final.

Asian valmistelusta vastannut ”liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 1. lokakuuta 2014.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 15.–16. lokakuuta 2014 pitämässään 502. täysistunnossa (lokakuun 15. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 147 ääntä puolesta 3:n pidättyessä äänestämästä.

1. Päätelmät ja suositukset

1.1 Komitea suhtautuu myönteisesti komission yksiköiden valmisteluasiakirjaan, joka on ensimmäinen askel kohti EU:n laajuisia multimodaalisia matkatieto-, matkansuunnitteluväline- ja lipunmyyntimarkkinoita. Selvyyden vuoksi otsikossa olisi mainittava, että kyse on henkilöliikenteestä.

1.2 Se kannattaa komission valitsemaa toimintamallia, jossa luodaan lainsäädäntöehdotusten esittämisen sijaan kehys, jonka avulla pyritään myötävaikuttamaan laajojen markkinoiden syntyyn.

1.3 Komitea ehdottaakin sellaisen, olemassa olevien neuvottelufoorumien tähän asti keräämiin kokemuksiin tukeutuvan ja niitä hyödyntävän yhteistyöfoorumin perustamista, jossa kaikki osapuolet ovat edustettuina. Tavoitteena on vaikuttaa kannustavasti siihen, että pystytään mahdollisimman nopeasti tarjoamaan oikea-aikaista tietoa matkan suunnitteluun, matkantekoon ja hinnoittelun kartoittamiseen. Komitea on valmis osallistumaan kyseisen foorumin toimintaan, etenkin valvoakseen kansalaisyhteiskunnan etuja.

1.4 Mikäli yhteistyö matkustajien edustajien, matkapalvelujen tarjoajien sekä kansallisten ja EU:n viranomaisten kesken ei tuota tulosta, komitean mielestä komission tulee harkita, olisiko mahdollisesti tietyillä lohkoilla sovellettava jotain nimenomaista lainsäädäntövälinettä.

1.5 Komitea toteaa, että matkustuspalvelujen kuluttajilla on mahdollisuudet saada reaaliaikaista tietoa esim. matkapuhelinsovellusten avulla, kun taas matkustuspalvelujen tuottajien tiedontarjonta laahaa yhä pahemmin perässä. Tämä kasvava epäsuhta huolestuttaa komiteaa. Komitean näkemyksen mukaan on kiinnitettävä erityistä huomiota muita heikommassa asemassa olevien matkustajaryhmien, kuten eri tavoin vammautuneiden, tilanteen parantamiseksi. Samoin huomiota on kiinnitettävä – liikennemuodoittain vaihteleviin – matkustajien oikeuksiin. Tämä koskee sekä matkustajien oikeuksia palveluntarjoajiin nähden että päinvastoin. Sen lisäksi tässä yhteydessä tulee ottaa lukuun viimeksi mainittujen keskinäiset oikeudelliset suhteet – myös matkustajien oikeuksiin nähden.

1.6 Tiedonkeruuseen ja etenkin tulonjakoon liikennepalvelujen tarjoajien kesken liittyvät ongelmat ovat erityisen pulmallisia kysymyksiä. Tässä yhteydessä komitea suosittelee pohdittavaksi esim. Japanissa käytössä olevan kaltaisen välitystahojärjestelmän (clearinghouse) perustamista, jotta matkustajan tarvitsee ostaa viime kädessä vain yksi matkalippu.

2. Johdanto

2.1 Kesäkuun 13. päivänä 2014 komissio pyysi komiteaa antamaan lausunnon komission yksiköiden valmisteluasiakirjasta (seuraavassa ”valmisteluasiakirja”), joka koskee etenemissuunnitelmaa EU:n laajuisten multimodaalisten matkatieto-, suunnittelu- ja lipunmyyntipalvelujen tarjoamisesta.

2.2 Komitea on tyytyväinen, että asiasta on julkaistu komission asiakirja, sillä sen aiheena oleva multimodaalisten matkansuunnittelu-, matkatieto-, ja tariffijärjestelmien parempi saatavuus on erittäin tärkeää EU:n kansalaisille.

2.3 Työasiakirjaa pohjustaneessa julkisessa kuulemismenettelyssä ilmeni, että on ratkaistava joukko suuria ongelmia, ennen kuin EU:ssa voidaan puhua matkustajille avoimista, multimodaalisista matkatietomarkkinoista: — Tietoa ei ole tarjolla riittävästi. — Yhteentoimivuudessa on merkittäviä ongelmia. — Tiedot ja tietovirrat eivät ole yhteensopivia. — Markkinoiden vahvat yritykset pyrkivät keskittymään omiin järjestelmiinsä.

2.4 Komissio haluaisi komitealta mielellään ideoita siitä, miten – kohdassa 2.3 mainitut ongelmat huomioon ottaen – saadaan aikaan avoimet, multimodaaliset henkilöliikennemarkkinat, missä matkustajalle on tarjolla matkan suunnittelua ja kulkua koskevaa reaaliaikaista tietoa ja missä tämä voi ostaa verkosta yhden ja ainoan lipun jokaista EU:n sisällä tehtävää matkaa varten.

2.5 Komitea oli todennut aiheen tärkeyden jo ennen kuin valkoinen kirja ”Yhtenäistä Euroopan liikennealuetta koskeva etenemissuunnitelma – Kohti kilpailukykyistä ja resurssitehokasta liikennejärjestelmää” (COM(2011)144 final) julkaistiin 28. maaliskuuta 2011.

2.5.1 Se antoi 13. toukokuuta 2009 lausunnon (1) komission ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi tieliikennealan älykkäiden liikennejärjestelmien käyttöönoton sekä tieliikenteen ja muiden liikennemuotojen rajapintojen puitteista.

2.5.2 Tuossa lausunnossa ETSK suosittaa, että otetaan nopeasti käyttöön älykkäitä liikennejärjestelmiä (ITS), jotka perustuvat suurten tietomäärien lisääntyvään hyödyntämiseen, jotka soveltuvat pitkän aikavälin visioon ja joissa otetaan huomioon järjestelmän tuleva kehitys sekä henkilökohtaisten tietojen asianmukainen suojelu.

2.6 Viisi vuotta myöhemmin komitean on valitettavasti todettava, ettei tilanne ole olennaisesti muuttunut. Reaaliaikaisten tietojen riittämätön saatavuus tai niiden puuttuminen kokonaan on edelleen ongelma, puhumattakaan siitä, että jo tiedot itsessään ovat puutteellisia tai yhteensopimattomia. Näin ollen mobiliteettifoorumien tekijät tai yksityiset matkustajat eivät saa välitöntä ja tarkoituksenmukaista kuvaa matkansuunnittelua, matkustustapaa, matka-aikaa tai -kustannuksia koskevista asioista haluttaessa matkustaa EU:n alueella eri liikennemuotoja optimaalisesti hyödyntäen.

3. Valmisteluasiakirjan sisältö

3.1 Valmisteluasiakirjassa esitetyt komission ehdotukset nivoutuvat vuonna 2011 julkaistussa liikenteen valkoisessa kirjassa esitettyyn näkemykseen, jossa korostuu, että eri liikennemuodot on välttämätöntä yhdistää toisiinsa paremmin, jotta liikkuvuus tehostuu ja muuttuu käyttäjäystävällisemmäksi.

3.2 Liikenteen valkoisessa kirjassa ilmaistuna komission poliittisena tavoitteena on, että multimodaalisille liikennetiedoille ja maksupalveluille on luotava kehys, jonka on määrä olla käytettävissä vuoden 2020 tienoilla. Siinä korostetaan, että tiedonsaanti on olennaisen tärkeää, jotta liikkuvuus toteutuu saumattomasti ovelta ovelle.

3.3 Sen lisäksi on luotava reunaehdot, joiden avulla voidaan edistää älykkäiden järjestelmien kehittämistä ja käyttöä yhteentoimivien, eri liikennemuodot yhdistävien matkansuunnittelu-, tieto- ja paikanvarausjärjestelmien sekä älykkäiden hinnoittelujärjestelmien luomiseksi.

3.4 Komission yksiköt toteavat valmisteluasiakirjassa, että EU:ssa on tällä hetkellä olemassa yli 100 multimodaalista matkansuunnitteluohjelmaa. Matkustajat eivät kuitenkaan saa käyttöönsä kaikkea tietoa, jolloin he eivät pysty tekemään valintaansa täysin kattavien tietojen perusteella. Sama seikka koskee matkalippuja. Yhden ainoan matkalipun ostaminen EU:n sisäisiä rajoja ylittävää multimodaalista matkaa varten on mahdotonta.

3.5 Nikosiassa 17. heinäkuuta 2012 pitämässään epävirallisessa kokouksessa ministerit korostivat, että on välttämätöntä varmistaa EU:n laajuisen multimodaalisen matkatiedon ja reaaliaikaisen liikennetiedon saatavuus ja hyödyntämismahdollisuus sekä määrittää standardit yhteentoimivuuden varmistamiseksi. Lisäksi komissiota kehotettiin tutkimaan mahdollisuudet tehostaa liikennetiedon hyödyntämistä.

3.6 Tuolloin toki esiteltiin ensimmäisen ”Älykkään liikkuvuuden haasteen” (engl. Smart Mobility Challenge) kaltaisia aloitteita, joiden avulla teollisuutta ja muita sidosryhmiä oli tarkoitus kannustaa kehittämään ideoita yleisen multimodaalisen eurooppalaisen matkansuunnitteluvälineen aikaansaamiseksi, älylippuallianssin (engl. Smart Ticket Alliance) luomiseksi julkisen liikenteen alueellisten ja valtakunnallisten sähköisten lippujärjestelmien yhteentoimivuuden parantamiseksi ja täyden palvelun mallin (engl. Full Service Model) perustamiseksi. Jälkimmäinen oli raideliikennealan sidosryhmien aloite raideliikennettä koskevan tiedon vaihtamiseen tarvittavan standardin kehittämiseksi, ovelta ovelle asti ulottuva liikkuvuus mukaan lukien.

3.7 Komissio pitää näitä aloitteita tervetulleina, mutta niissä käsitellään edelleen vain osaongelmia. Ne eivät ole EU:n laajuisia, ne eivät käsitä kaikkia henkilöliikennemuotoja, eivätkä ne perustu täysin reaaliaikaisuuteen.

3.8 Valmisteluasiakirjassa ilmaistu komission näkemys on, että ennen kuin voidaan puhua saumattomasta liikkuvuudesta ovelta ovelle, on poistettava seuraavat esteet: — riittämättömät mahdollisuudet hyödyntää multimodaalista matka- ja liikennetietoa — laadukkaiden multimodaalisten matka- ja liikennetietojen riittämätön saatavuus — keskenään yhteensopivien tiedontallennusmuotojen ja tiedonvaihtomenetelmien puute — sidosryhmien riittämätön keskinäinen yhteistyö.

3.9 Nämä esteet voidaan komission mukaan poistaa noudattamalla yhtenäistä lähestymistapaa, joka käsittää kuusi suuntaviivaa: a) multimodaalisten matka- ja liikennetietojen tasapuolinen ja vapaa hyödyntäminen b) luotettavien multimodaalisten matka- ja liikennetietojen optimaalinen saatavuus c) keskenään yhteensopivat tiedontallennusmuodot ja tiedonvaihtomenetelmät d) nykyisten palveluiden nivoutumisen edistäminen e) sidosryhmien tehokkaan yhteistyön helpottaminen f) multimodaalisten matkatieto-, suunnittelu- ja lipunmyyntipalveluiden eduista tiedottaminen.

3.10 Komissio on laatinut näitä toimia varten aikataululuonnoksen ja toteaa työstävänsä parhaillaan vaikutustenarviointia.

4. Yleistä

4.1 Komitea kannattaa lämpimästi sisämarkkinoiden tehokasta toimintaa haittaavien esteiden poistamista. Tämä koskee erityisesti kooltaan suunnattoman suuria henkilöliikennemarkkinoita. Selvyyden vuoksi olisi sana ”henkilöliikenne” mainittava myös asiakirjan otsikossa.

4.2 Merkille pantavaa on asiassa vallitseva ristiriita: yhtäältä matkustajan mahdollisuudet saada tietoa paranevat yhä nopeammin, toisaalta kuluttajaa palvelemaan tarkoitettu lainsäädännön kaltainen väline on täsmälleen samasta syystä alati kehityksestä jäljessä. Eikä tällöin ole edes otettu huomioon sitä, ettei lainsäädäntö välttämättä nauti tietojen toimittajien kannatusta.

4.3 Tämä ristiriita tulee komitean mielestä ratkaista matkustajien, eri liikennemuotojen tarjoajien sekä kansallisten että unionin viranomaisten edustajien tiiviillä yhteistyöllä. Siihen päästäneen pysyvässä neuvottelufoorumissa, jossa ongelmia käsitellään yhdessä. Tuolloin on myös otettava luonnollisesti huomioon erilaisista asiaan liittyvistä, Euroopan komission vaikutuspiiriin kuuluvista foorumeista saadut kokemukset. Komitea on valmis toimimaan kyseisessä neuvottelufoorumissa esimerkiksi välittäjän roolissa.

4.4 Tällaisen foorumin asianmukainen toiminta edellyttää, että kuljetuspalvelujen tarjoajat ovat valmiita antamaan hinnoitteluakin koskevat tietonsa avoimesti ja rehellisesti foorumin käsiteltäviksi. Pidättyvyys ja protektionistinen asenne eivät sovellu tähän yhteyteen.

4.5 Palveluntarjoajien pidättyvyyttä perustellaan mm. matkustajien oikeuksien eroavuuksilla liikennemuodoittain ja tiedonkeruussa sekä etenkin tuoton jaossa ilmenevillä vaikeuksilla. Ratkaisuna voi olla eräänlainen clearinghouse-järjestely, jossa kuljetuspalvelujen tarjoajat voivat hoitaa maksuliikennettä keskenään, vaikka vaatimus liikennemuotojen sisäisestä ja niiden välisestä kilpailusta edellyttää tässäkin tapauksessa pohdintaa. Sellainen ratkaisu toimii Japanissa tavalla, johon osapuolet ovat tyytyväisiä.

4.6 Kuten komitea jo totesi lausunnossaan liikenteen valkoisesta kirjasta, olisi sen mielestä harkittava lähitiedonsiirtoteknologian (Near Field Communication, NFC) ripeää standardointia Euroopassa (2), jotta eri liikennemuotojen vaihtaminen ja valtioiden rajojen ylittäminen matkan aikana sujuisi joustavasti hyödyntämällä matkapuhelimissa jotain tähän tehtävään tarkoitetuista teknologioista.

4.7 Tällä hetkellä on kehitteillä multimodaalisia, lähestulkoon unioninlaajuisia järjestelmiä, joissa yhdistetään matkatietoa, matkansuunnittelupalvelua ja hintatietoja. Niistä mainittakoon jo toiminnassa oleva Saksan rautateiden (Deutsche Bahn, DB) Qixxit (www.Qixxit.de) sekä unionin varoin tuettu kansainvälinen tieteellinen konsortio Enhanced WISETRIP. Tämä kehitys on rohkaisevaa, mutta se rajoittuu edelleen informatiivisiin matkansuunnitteluvälineisiin. Näiden palvelujen tarjoajien tulee saada suuri yleisö kiinnittämään huomionsa näihin mahdollisuuksiin.

4.8 Lisäksi komitea painottaa voivansa hyvin yhtyä komission yksiköiden lähestymistapaan, jonka mukaan komission tehtävänä on pikemmin innostaminen, sujuvoittaminen ja innovoiminen kuin uuden lainsäädännön luominen.

4.9 Komitea haluaa kuitenkin tuoda esiin, että mikäli asianomaiset osapuolet eivät saavuta foorumissa oleellisia ratkaisuja, komission on kaikesta huolimatta syytä harkita lisätoimia, vaikkapa puitelainsäädäntöä.

5. Erityistä

5.1 Komitea panee merkille nopeasti kasvavan epäsuhdan: yhtäältä matkustajat tarvitsevat yhä enemmän reaaliaikaista tietoa matkustusjärjestelyistä, matkan kulusta ja hinnoittelusta, ja toisaalta tarjontapuoli laahaa yhä enemmän jäljessä pyrittäessä tyydyttämään tätä tiedontarvetta.

5.2 Yritysmuodot ja markkinoillepääsyn strategiat huomioon ottaen tarvitaan teknologisten uudistusten avulla standardoituja rajapintoja, jotta erilaiset tietotekniset tiedonvälitys- ja paikanvarausjärjestelmät pystyvät kommunikoimaan keskenään. Toiminnan harjoittajat ja kolmannet osapuolet työskentelevät asian parissa.

5.3 Komitea viittaa siihen, että suurimmalla osalla eurooppalaisista rautatieyrityksistä on tarjota laadukkaat aikataulutiedot. Poikkeuksia saattaa olla, mutta henkilöliikenteen telemaattisia sovelluksia koskevan komission asetuksen N:o 454/2011 täytäntöönpano (henkilöliikenteen telemaattisia sovelluksia koskeva YTE) edellyttää, että kaikkien EU:ssa toimiluvan saaneiden rautatieyritysten on täytettävä velvoitteensa lähivuosina. Haasteena on pystyä jakamaan nämä tiedot muiden liikennemuotojen kanssa markkinalähtöisesti.

5.4 Vaarana on, että esimerkiksi avoimen datan lähestymistapaa erotuksetta sovellettaessa kuluttaja saa eri tietolähteistä epäyhtenäisiä tuloksia. Asiakas ei tarvitse dataa, vaan luotettavaa tietoa. Toiminnanharjoittajien on ehdottoman välttämätöntä tarjota tiedon tuottajina pääsy aikataulutietoihinsa. Näiden täytyy myös huolehtia siitä, että näiden palveluista annettu tieto on mahdollisimman korkealaatuista ja että vastuu virheistä lankeaa asiaankuuluvalle taholle.

5.5 Multimodaalisen matkansuunnitteluohjelman luominen yhdistämällä eri liikennemuodoissa käytettäviä tiedontallennusmuotoja toiminnanharjoittajien ja muiden tiedontuottajien järjestelmiin, on monimutkainen ja kalliiksi käyvä tehtävä. Sama koskee näiden erillisten järjestelmien liittämistä hyvin toisiinsa.

5.6 Toisaalta tiedon tallennusmuodot ovat vakiintuneet käyttöön niiden kunkin erityisellä sovellusalalla. Ne vastaavat suurelta osin nykyisiä vaatimuksia ja niitä parannetaan alati, kun asiakkaiden ja liike-elämän vaatimukset muuttuvat ja teknologia kehittyy. Tästä syystä tiettyjen tiedontallennusmuotojen käyttöön velvoittaminen ei sinällään auta ratkaisemaan liitettävyysongelmia.

5.7 Vaarana päinvastoin on, että tiedon sekä asiakkaiden saaman tietopalvelun laatu heikkenee, kun on pakko etsiä suurinta yhteistä nimittäjää. Velvoittaminen poikkeuksetta tiettyjen tiedontallennusmuotojen käyttöön saattaa viedä niiltä tarkoituksen ja johtaa siihen, ettei teknologisia uudistuksia pyritä hyödyntämään yhtä halukkaasti ja viipymättä kuin aikaisemmin on ollut asian laita.

5.8 Aloitteessaan täyden palvelun mallista raideliikenneala kehittelee parhaillaan yhdessä kolmansien osapuolten kanssa raideliikennemarkkinoiden multimodaalisiin yhteyksiin soveltuvia rajapintoja. Tärkeää on, että syrjimättömyyden periaate säilytetään ja että kullakin osapuolella on samat mahdollisuudet esittää omat ideansa. Aloite täyden palvelun mallista perustuu tähän periaatteeseen, sillä sen IT-arkkitehtuuri on hajautettu internetin tavoin. Sen ansiosta teknologiayritykset pystyvät luomaan tiettyjen eritelmien pohjalta omat uudet alustansa, sovelluksensa tai muut, vielä tulevaisuuden kätköissä olevat tekniset innovaationsa.

5.9 Sama tavoite mielessään IATA käynnisti uutta jakelukapasiteettia koskevan aloitteensa (New Distribution Capability, NDC). Julkisen liikenteen alalla julkisen liikenteen kansainvälinen liitto (International Association for Public Transport) muokkaa älylippuallianssiaan (Smart Ticketing Alliance) tavoitteenaan yhteentoimivien älykorttien avulla toteutettava tiedonvaihto. Tämä osoittaa, että markkinoille tulee toimialalähtöisiä ratkaisuja, joiden avulla tiedontallennusmuotojen yhdistämisvaikeudet voidaan voittaa.

5.10 Riittävän informaation saaminen matkansuunnitteluvälineen perustamiseksi ja saumattoman siirtymisen mahdollistamiseksi liikennevälineestä toiseen edellyttää tehokasta yhteistyötä eri liikennemuotojen, kuntien ja vastaavien tahojen kesken. Multimodaalisten matkansuunnitteluvälineiden markkinat ovat tosin vielä suhteellisen nuoret, mutta ne kehittyvät huimaa vauhtia: useat aloittelevat yritykset (kuten fromAtoB, GoEuro ja Waymate) ja vakiintuneet mobiliteettiyritykset (kuten Daimler yhdessä Moovelin ja DB Qixxitin kanssa) ovat jo tuottaneet mainitunlaisia matkansuunnitteluvälineitä.

5.11 Komitean näkemyksen mukaan eri liikennemuotojen palvelujentarjoajien ei tule pitäytyä pelkässä liiketoiminnallisessa markkina-ajattelussa, vaan niiden on ryhdyttävä toimeen yksissä tuumin, jotta ne pystyvät erottumaan jatkuvasti mukautetulla matka- ja hintatietotarjonnallaan edukseen ja tyydyttämään matkapalvelujen kuluttajien mitä erilaisimmat toiveet.

5.12 Komitea kannattaa lämpimästi komission tavoitetta saada aikaan niin sanottu yhtenäislippu, eli yksi ainoa matkalippu kaikkia liikennemuotoja varten. Vallitsevassa markkinatilanteessa se saattaa olla juuri vaikein ja erittäin todennäköisesti viimeisenä ylitettävä este.

5.13 Rohkaisevaa kehitystä on havaittavissa. Esimerkiksi raideliikennesektorilla avattiin kuluvan vuoden kesäkuussa multimodaalinen portaali, josta näkyy myös lentotietoja sekä muita liikennemuotoja, kuten linja-autoliikennettä ja polkupyöränvuokrausta, koskevia tietoja. Toistaiseksi se ei kuitenkaan valitettavasti sisällä matkalipputietoja.

5.14 Komitea on tullut siihen käsitykseen, että toistaiseksi kaikenlainen yhteydenpito on mahdollista verkon ulkopuolella (off-line), mutta ei kuitenkaan vielä verkossa (on-line). Ongelma onkin juuri siinä. Matkustuspalvelujen kuluttaja haluaa oikea-aikaista tietoa ja yhden ja saman matkalipun EU:n sisäiselle kansainväliselle matkalle, jolla käytetään useita eri liikennemuotoja.

Bryssel 15. lokakuuta 2014 Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Henri MALOSSE

(1) EUVL C 277, 17.11.2009, s. 85.

(2) EUVL C 24, 28.1.2012, s. 146.