10.Sotilaallisten vaatimusten hyväksymisen jälkeen tehtiin puuteanalyysi sotilas- ja siviililiikenneinfrastruktuuria koskevista vaatimuksista (ks. 17–21 kohta). Sen jälkeen kun puuteanalyysin tulokset oli esitelty poliittisten ja turvallisuusasioiden komitealle, se pyysi 8. toukokuuta 2019 Euroopan ulkosuhdehallintoa ja EU:n sotilasesikuntaa ajantasaistamaan sotilaallisten vaatimusten liikenneinfrastruktuuria koskevia parametreja ja maantieteellisiä tietoja puuteanalyysin pohjalta. EU:n sotilasesikunta on valmistellut muutosluonnoksia tiiviissä yhteistyössä EU:n jäsenvaltioiden, komission yksiköiden ja Euroopan puolustusviraston kanssa koordinoiden työtä tarvittaessa Naton kanssa henkilöstön tasolla, ja neuvoston on määrä hyväksyä ajantasaistetut sotilaalliset vaatimukset kesällä 2019. Jäsennellyn vuoropuhelun puitteissa Naton henkilöstön kanssa tehdyn yhteistyön tuloksena Nato toimitti ajantasaistetut yleiset infrastruktuuriparametrit EU:lle 22. maaliskuuta 2019.

9.Sotilaalliset vaatimukset muodostavat sotilaallisen liikkuvuuden edellyttämät periaatteet ja keskeiset näkökohdat, ja niissä otetaan kattavasti huomioon kaikki sotilaalliseen liikkuvuuteen vaikuttavat tekijät. Ne kattavat useita keskeisiä aloja, kuten suunnittelu- ja toteutustuki, liikenneinfrastruktuuri, oikeudelliset ja sääntelylliset näkökohdat, liikenneresurssien ja niihin liittyvän tuen saatavuus, koordinointi ja tiedonvaihto, turvallisuus, koulutus ja ympäristönäkökohdat. Keskeinen osa asiakirjaa on sellaisen EU:n liikenneinfrastruktuurin maantieteellisen laajuuden määrittely, jonka EU:n jäsenvaltiot katsoivat tarpeelliseksi sotilaallisen liikkuvuuden kannalta. Lisäksi sotilaallisissa vaatimuksissa on otettu huomioon Naton pääsihteerin toukokuussa 2018 toimittamat Naton yleiset infrastruktuuriparametrit, mikä osaltaan auttaa varmistamaan EU:n ja Naton sotilasalan toiminnan perustana olevien sotilaallisten vaatimusten johdonmukaisuuden.

1.Sotilaallisen liikkuvuuden parantaminen on EU:n kärkialoite, joka käynnistettiin 10. marraskuuta 2017. Se edistää Euroopan puolustusunionin perustamista. Komission puheenjohtaja Juncker edellytti unionin perustamista vuonna 2017 pitämässään unionin tilaa koskevassa puheessa. Sotilaallisen liikkuvuuden parantaminen edistää sen tavoitetason saavuttamista turvallisuus- ja puolustuspolitiikan alalla, jonka neuvosto asetti 14. marraskuuta 2016 EU:n ulko- ja turvallisuuspoliittisen globaalistrategian julkistamisen jälkeen. Sotilaallista liikkuvuutta toteutetaan johdonmukaisesti pysyvän rakenteellisen yhteistyön kanssa, myös hanketasolla, ja EU:n jäsenvaltioiden 25. kesäkuuta 2018 hyväksymien konkreettisten toimenpiteiden täytäntöönpanon kanssa. Lisäksi sotilaallinen liikkuvuus on keskeinen painopiste EU:n ja Naton yhteistyössä, joka koskee yhteisen julistuksen täytäntöönpanoa ja sotilaallista liikkuvuutta koskevaa henkilöstöjen välistä vakiintunutta jäsenneltyä vuoropuhelua.

20.Toiseksi, kuten edellä todetaan, poliittisten ja turvallisuusasioiden komitea on pyytänyt Euroopan ulkosuhdehallintoa ja EU:n sotilasesikuntaa ajantasaistamaan sotilaalliset vaatimukset puuteanalyysin tulosten pohjalta, niin että neuvosto voi hyväksyä ne kesällä 2019. Ajantasaistamisen odotetaan entisestään vähentävän sotilas- ja siviililiikenneinfrastruktuuria koskevien vaatimusten eroja sekä mahdollisia sotilaallisten ja kaksikäyttöisyyttä koskevien vaatimusten eroja (ks. jäljempänä). Kun sotilaalliset vaatimukset on ajantasaistettu, myös puuteanalyysia tarkistetaan.

19.Puuteanalyysin tuloksista on kaksi tärkeää seurausta. Ensinnäkin yksilöimällä sotilaallisen liikkuvuuden verkon ja Euroopan laajuisen liikenneverkon maantieteellisen laajuuden yhteiset osat määritetään se maantieteellinen laajuus, jossa Verkkojen Eurooppa ‑välineen kaksikäyttöhankkeita rahoitetaan sotilaallisen liikkuvuuden määrärahoista, koska tämän rahoituksen ehdot täyttävät vain hankkeet, jotka kuuluvat sekä sotilaallisen liikkuvuuden maantieteelliseen verkkoon että Euroopan laajuiseen liikenneverkkoon. Koska 94 prosenttia liikenneinfrastruktuurista, jonka EU:n jäsenvaltiot ovat katsoneet tarpeelliseksi sotilaallisen liikkuvuuden ja Euroopan laajuisen liikenneverkon kannalta, on päällekkäistä, siviili- ja sotilasliikenteen välillä on olemassa synergioita.

12.Tämän tavoitteen kohdalla on edistytty merkittävästi toimintasuunnitelman hyväksymisen jälkeen, ja kaikki tähän saakka suunnitellut toimet on toteutettu.

33.Toimintasuunnitelmassa myös yksilöitiin toimenpiteitä rajat ylittävään sotilaalliseen liikkumiseen liittyvien tullimuodollisuuksien selkeyttämiseksi ja yksinkertaistamiseksi sekä synergioiden varmistamiseksi Naton kanssa. Tämänhetkisessä EU:n tullilainsäädännössä, joka on ollut voimassa toukokuusta 2016 alkaen, säädetään mahdollisuudesta käyttää Naton laatimaa tullilomaketta, lomaketta 302, tulli-ilmoituksen tekemiseen vain passitusmenettelyissä. Tullilainsäädäntöä voitaisiin muuttaa siten, että lomakkeen 302 käyttö olisi passitusmenettelyn lisäksi mahdollista tietyissä muissa tullimenettelyissä, kuten maahantuonnissa ja viennissä (kun vienti on väliaikaista).

38.Ehdotus esitettiin neuvoston verotustyöryhmälle 16. toukokuuta 2019. Asian käsittely jatkuu Suomen EU-puheenjohtajakaudella. Komissio toivoo, että neuvosto hyväksyy ehdotuksen mahdollisimman pian.

VI.Lupa rajat ylittävään liikkumiseen

39.Tämän alan toimia kehitettiin edelleen Euroopan puolustusvirastossa erityisesti lupaa rajat ylittävään liikkumiseen koskevien eurooppalaisten menettelyjen optimointia koskevan ohjelman, EU:n multimodaalisen liikennekeskuksen ja lentoliikenteen diplomaattisten selvitysten teknisen järjestelyn puitteissa. Lupaa rajat ylittävään liikkumiseen koskevien eurooppalaisten menettelyjen optimointia koskevaan ohjelmajärjestelyyn liittyi 23 EU:n jäsenvaltiota, ja sopimukset allekirjoitettiin 14. toukokuuta 2019 pidetyn Euroopan puolustusviraston johtokunnan kokouksen yhteydessä. Ohjelmalla pyritään yhdenmukaistamaan ja yksinkertaistamaan rajojen ylittämistä koskevia menettelyjä keskittyen liikkumiseen maan pinnalla ja ilmassa ja diplomaattisiin selvityksiin liittyviin menettelyihin ja siten tehostamaan ja helpottamaan EU:n jäsenvaltioiden voimavarojen sotilaallista liikkumista operaatioita, harjoituksia ja päivittäistä toimintaa varten.

40.Vuonna 2013 käynnistetty EU:n multimodaalinen liikennekeskushanke täydensi edellä mainittuja toimia osallistumalla joukkojen liikkumista helpottavan maantieteellisen verkoston perustamiseen. Hankkeeseen osallistuu tällä hetkellä 14 EU:n jäsenvaltiota. Parhaillaan EU:n multimodaalisessa liikennekeskushankkeessa allekirjoitusta odottaa rajojen ylittämistä ja maanpäällistä liikkumista koskeva tekninen järjestely. Diplomaattisia selvityksiä koskevassa teknisessä järjestelyssä on määrä hyväksyä alustavasti lentoliikenteen diplomaattiset selvitykset. Vuonna 2012 käynnistetyn järjestelyn on tähän mennessä allekirjoittanut 20 EU:n jäsenvaltiota. EU:n multimodaalista liikennekeskusta ja diplomaattisia selvityksiä koskevien hankkeiden tulokset hyödyttävät lupaa rajat ylittävään liikkumiseen koskevan ohjelman yhteydessä toteutettavia toimia.

VII.Muut näkökohdat

41.Toimintasuunnitelmassa otettiin esille joitakin muita oikeudellisia näkökohtia, kuten EU:n joukkojen asemaa koskevan sopimuksen mahdolliset vaikutukset sotilaalliseen liikkuvuuteen. EU:n joukkojen asemaa koskeva sopimus hyväksyttiin vuonna 2003, ja se tuli voimaan 1. huhtikuuta 2019 sen jälkeen kun ratifiointimenettely oli saatettu loppuun Irlannissa. Sopimus koskee Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 42 artiklassa tarkoitettujen tehtävien, myös harjoitusten, valmistelemiseksi ja toteuttamiseksi EU:n toimielinten käyttöön mahdollisesti asetettujen esikuntien ja joukkojen palvelukseen siirrettyjen sotilas- ja siviilihenkilöiden sekä tätä varten EU:n käyttöön asettamien sotilas- ja siviilihenkilöiden asemaa.

42.Euroopan puolustusvirasto teki kyselytutkimuksen kansallisten lainsäädäntökehysten kartoittamiseksi. Kyselyssä keskityttiin liikkuvuuden varauksiin ja rajoituksiin sekä kansainvälisten välineiden ja menettelyjen kansalliseen tulkintaan. Kyselytutkimuksen tulokset ohjaavat komission yksiköiden ja Euroopan puolustusviraston tulevaa työtä.

43.Lisäksi toimintasuunnitelmassa todettiin, että sotilaallisen liikkuvuuden merkitys on tärkeää huomioida muiden monialaisten kysymysten käsittelyssä, kuten hybridiuhkien torjumisessa. Pantaessa täytäntöön hybridiuhkien torjumista koskevan yhteisen kehyksen 22:ta toimea kaksi toimea on katsottu olennaisiksi sotilaallisen liikkuvuuden kannalta. Nämä ovat toimi 3, strateginen viestintä, ja toimi 7, kriittisen liikenneinfrastruktuurin suojeleminen. Molempien toimien täytäntöönpano on käynnissä, ja yhteiseen kehykseen voitaisiin lisätä suora viittaus sotilaalliseen liikkuvuuteen kehyksen mahdollisen tulevan tarkistuksen yhteydessä, jotta voidaan käsitellä näiden kahden alan mahdollisia uhkia.

VIII.PÄÄTELMÄT JA TULEVAT TOIMET

44.Toimintasuunnitelman täytäntöönpanon alkamisen jälkeen on saavutettu merkittävää ja konkreettista edistymistä kaikilla osa-alueilla, ja keskeiset asiakirjat, eli sotilaalliset vaatimukset, puuteanalyysi ja arvonlisäveroa koskevat muutosehdotukset, on laadittu. Konkreettinen saavutus on myös, että 23 EU:n jäsenvaltiota on allekirjoittanut lupaa rajat ylittävään liikkumiseen koskevia menettelyjä koskevan Euroopan puolustusviraston ohjelmajärjestelyn. Merkittävää edistymistä on saavutettu myös esimerkiksi vaarallisten aineiden kuljetusten ja tullin alalla.

45.Edistyminen ei olisi ollut mahdollista ilman EU:n jäsenvaltioiden koko hallinnon kattavaa toimintatapaa, jossa kunnioitetaan kuitenkin niiden kansallista itsemääräämis- ja päätöksenteko-oikeutta, sekä tiivistä ja jatkuvaa yhteistyötä komission yksiköiden, Euroopan ulkosuhdehallinnon, mukaan luettuna EU:n sotilasesikunta, ja Euroopan puolustusviraston välillä. EU:n ja Naton jäsennelty vuoropuhelu tehostaa entisestään sotilaallista liikkuvuutta koskevaa yhteistyötä. Komissio ja korkea edustaja pitävät tätä toimintatapaa myönteisenä ja ovat sitoutuneet jatkamaan työskentelyä samalla tavalla ja samaan tahtiin.

46.Seuraava edistymisraportti esitetään kesän 2020 loppuun mennessä.