EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 06.09.1996 
KOM(96) 436 lopull. 
KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN PARLAMENTILLE 
YTK:N ASEMAA KOSKEVIEN 26 PÄIVÄNÄ HUHTIKUUTA 1994 ANNETTUJEN 
NEUVOSTON PÄÄTELMIEN TÄYTÄNTÖÖNPANON EDISTYMISESTÄ 

Sisällysluettelo 
A. JOHDANTO 
Kohti YTK: ta koskevan uuden lähestymistavan 
täytäntöönpanoa Sivu 1 cx 
B. YTK:N TOIMINTA 2 
Säännöllinen toiminta 3 
Säännöllinen tutkimustoiminta 4 
Säännöllinen tukitoiminta 5 
Kilpailutetut toimet 7 
C. YTK: N TOIMINTA VERKOSTOISSA 11 
D. TÄYTÄNTÖÖNPANOTOIMENTPITEET 12 
YTK:n neuvonta, vuorovaihto ja ohjaus 
Arvioinnit 14 
Suhteet ohjelmakomiteoihin 15 
Hallintoneuvosto . 16 
PÄÄTELMÄT 16 
LIITTEET 
I YTK:n säännöllinen tutkimustoiminta 1996 18 
II YTK:n tutkijoiden kirjoittamien julkaisujen määrä 19 
lll(a) Luettelo komissiolle annettua säännöllistä tukea 
koskevista pääosastojen välisistä sopimuksista 20 
lll(b) YTK:n säännöllinen tukitoiminta 21, 22 
IV YTK:n säännöllinen tieteellinen ja tekninen tuki 1996 23 
V Kustannustenjakoperiaateela toteutetut toimet TYK:n 
tutkimuslaitosten vastaukset neljännen puiteohjelman 
ensimmäisiin ehdotuspyyntöihin 24 
VI YTK:n kilpailutettujen toimien kehityksen 
tavoitteet 1995-1998 25 
VII YTK:n ja kansallisten tutkimuslaitosten ja 
yliopistojen välisen yhteistyön jakautuminen maittain 26 
VIII YTK:n maksusitoumusmäärärahat 1995-1998 27 
Jt CL 
A. JOHDANTO 
Kohti YTK:ta koskevan uuden lähestymistavan täytäntöönpanoa 
1. Yhteisön toimielimissä vuosina 1993 ja 1994 käytyihin keskusteluihin, jotka johtivat 
huhtikuussa 1994 tehtyihin päätöksiin Euroopan yhteisön puolelta yhteisön tutkimuksen, 
teknologisen kehittämisen ja esittelyn neljännestä puiteohjelmasta ja Euroopan 
atomienergiayhteisön osalta yhteisön tutkimusta ja koulutusta koskevasta 
puiteohjelmasta, sisältyi huomattava määrä mielipiteenvaihtoa yhteisön yhteisestä 
tutkimuskeskuksesta YTK:sta ja sen asemasta unionin politiikan toteuttamisessa. 
Yleisesti tunnustettiin, että YTK:n perinteiseen asemaan olisi lisättävä uusi 
lähestymistapa, jotta unioni saisi parhaan mahdollisen hyödyn keskuksen toiminnasta, ja 
että tätä tarkoitusta varten olisi laadittava selkeät suunnitelmat ja suuntaviivat. 
2. Yhteisen tutkimuskeskuksen asemasta 26 päivänä huhtikuuta 1994 tekemissään 
päätelmissä* neuvosto esitti kantansa YTK.n tulevaisuudesta ja esitti sitä koskevat 
suuntaviivat. 
Johdantona neuvosto vahvisti : 
YTK:n yhteisöllisen luonteen ja sen aseman unionin tavoitteiden 
saavuttamisessa; 
YTK:n tarkoituksen jatkaa ja vahvistaa siirtymistään kohti kilpailullisempaa 
lähestymistapaa aitojen asiakas-toimittaja-suhteiden perusteella. 
Se mainitsi YTK.n panoksen yhteisön tutkimuspolitiikassa ja korosti tarvetta lisätä 
YTK:hon uusi lähestymistapa, jonka kautta se asteittain siirtyisi kilpailutettuihin toimiin 
puiteohjelmien nojalla toteutettavien erityisohjelmien avulla ja antaisi yhteisön 
politiikalle tieteellistä ja teknistä tukea, joka sopisi tähän kilpailulliseen lähesty­
mistapaan. 
3. Lisäksi neuvosto "pyytää komissiota esittämään näiden päätelmien täytäntöönpanon 
edistymistä koskevan kertomuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle vuonna 1996 
saatuaan hallintoneuvoston lausunnon, jotta Euroopan parlamentti ja neuvosto voisivat 
arvioida tilanteen". 
EYVL N:o C126, 7.5.1994, s.l 
4. Tämän komission tiedonannon tavoitteena on vastata esitettyyn pyyntöön. Se rakentuu 
suurelta osin neuvoston päätelmille, ja siinä pyritään osoittamaan: 
• tähänastista edistymistä; 
• tarvittavat lisätoimenpiteet; 
ja esittelemään yleisesti 
• YTK:n tilanne sen vuosien 1995-1998 ohjelman keskivaiheilla. 
Olisi lisättävä, että YTK ja sen hallintoneuvosto ryhtyivät heti aiheellisiin toimiin, mutta 
kaikkien näiden päätösten ja toimenpiteiden laajempi käsitteleminen ja järjestely vei 
paljon enemmän aikaa, kuin neuvosto oli päätelmissään olettanut. Tämän vuoksi niiden 
täysimääräistä täytäntöönpanoa oli siirrettävä siihen asti, kunnes oikeudellinen menettely 
oli saatettu kokonaan loppuun, ja tämä kertomus voi kattaa vain yhden kokemusvuoden, 
joka edelleen jatkuu ja jota on tarkasteltava puiteohjelmien kokonaisyhteydessä 
(1994-1998). 
Tämän tiedonannon liitteenä on hallintoneuvoston lausunto. 
5. Vuosi 1995 oli YTK:n ensimmäinen uuden lähestymistavan mukainen toimintavuosi. 
Tätä tiedonantoa on sen vuoksi tarkasteltava yhdessä YTK:n vuoden 1995 
vuosikertomuksen1 kanssa, jonka komissio on antanut ja johon on myös liitetty YTK:n 
hallintoneuvoston lausunto. 
B. YTK.N TOIMINTA 
6. YTK.n toiminta on hahmoteltu neuvoston päätelmissä ja erityisesti sen suuntaviivoissa, 
jotka on määritelty yksityiskohtaisesti erityisesti tutkimuksen puiteohjelmissa. 
Seuraavien välillä tehdään ero: 
• säännöllinen toiminta; 
• puiteohjelmiin perustuva kilpailutettava toiminta; 
• puiteohjelmien ulkopuolinen kilpailutettava toiminta. 
Seuraava kuvaus edistymisestä, nykytilanteesta ja tulevista suunnitelmista noudattaa tätä 
jakoa. 
i; KOM(96) 158 lopullinen, 17.4.96 
Säännöllinen toiminta 
7. YTK:n yhteisöluonne muodostaa näiden eri toimien ytimen. Neuvoston päätelmissä 
edellytetyllä tavalla tämä toiminta rahoitetaan kokonaan puiteohjelmista. Niiden tulisi 
antaa YTK:lle mahdollisuus antaa panoksensa yhteisön tutkimuspolitiikkaan, erityisesti 
niillä aloilla, joilla sillä on erityisosaamista, ellei jopa ainutlaatuista osaamista, sekä 
alueilla, joilla sen puolueettomuus on välttämätöntä yhteisön politiikan tieteellisen ja 
teknisen tuen kannalta. 
8. YTK:n säännöllisellä toiminnalla tuetaan puiteohjelmien seuraavia aiheita: 
milj. ecua 
Tietotekniikka (S) 11,7 
Valmistus- ja materiaalitekniikka (RO) 89,5 
Standardit, normit ja mittaukset (R) 111,8 
Ympäristö ja ilmasto (R, S) 306,9 
Maatalous ja kalastus (S) 50,0 
Muu kuin ydinenergia (R) 17,1 
Kohdistettu sosiaalis-taloudellinen 
tutkimus (R, S) 35,0 
Ydinfission turvallisuus (R, S) 259,8 
Lämpöydinfuusio (R) 49.0 
930,8 
Tieteelliset ja tekniset tavoitteet sisältyvät neuvoston päätöksiin YTK:n erityisohjelmista 
vuosina 1995-1998. Niissä erotetaan selkeästi toisistaan säännöllisen tutkimustoiminnan 
(R) ja säännöllisten tieteellisten ja teknisten tukitoimien (S) tavoitteet yhteisön politiikan 
muotoilussa ja täytäntöönpanossa sekä komissiolle perustamissopimusten nojalla 
osoitetuissa tehtävissä. 
Edeltävässä luettelossa olevat luvut osoittavat, miten puiteohjelmista tehdyissä 
päätöksissä ja niiden ensimmäisessä mukauttamisessa kolmen uuden jäsenvaltion 
liittymisen jälkeen säännöllistä toimintaa varten vuosille 1995-1998 osoitetut 930,8 
miljoonaa ecua on jaettu. Tähän 930,8 miljoonan ecun määrään on lisättävä 17 miljoonaa 
ecua ja 10,7 miljoonaa ecua YTK:n osallistumisesta (50 prosentin rahoitusosuudella) 
EY:n ja Euratomin kustannustenjakoperiaatteella toteutettuihin toimiin, joiden jälkeen 
neljän vuoden toimintabudjetti on yhteensä 958,5 miljoonaa ecua. Neuvoston 
päätelmissä ennakoitiin 900 miljoonan ecun kokonaismäärä. Tähän lisätään 6,5 
prosenttia (58,5 miljoonaa ecua) edellä mainituista puiteohjelmien ensimmäistä 
mukauttamista koskevista päätöksistä. Neuvoston päätelmissä esitettiin mahdollista 
lisärahoitusta puiteohjelmien toista mukauttamista varten. Komissio on kuitenkin 
säilyttänyt toisenlaisen lähestymistavan tätä toista mukauttamista koskevassa 
ehdotuksessaan* 
KOM(96)12 lopullinen, EYVL N:o C 115, 19.4.1996 
9. Vuoden 1995 työn tulokset ilmenevät YTK:n vuoden 1995 vuosikertomuksesta ja YTK:n 
tutkimuslaitosten vuoden 1995 vuosikertomuksista, ja jatkosuunnitelmat käyvät ilmi 
hallintoneuvoston kanssa käsitellystä vuoden 1996 työohjelmasta. Vuoden 1996 varojen 
jakautumista säännöllisen tutkimustoiminnan eri aloille kuvataan liitteessä I. 
Säännöllinen tutkimustoiminta 
10. Neljä merkittävää esimerkkiä vuoden 1995 vuosikertomuksessa kuvatuista voivat kuvata 
YTK:n säännöllisen tutkimustoiminnan alaa. Ne on valittu osoittamaan YTK:n 
erityistaitojen käyttämistä, veikostokeskeistä lähestymistapaa YTK:n työhön ja teollisia 
suhteita sekä antamaan esimerkin keskuksessa käytettävissä olevan erityisen tutki-
muskapasiteetin käytöstä: 
* Komposiittimateriaalit: Uutta Euroopan teollisuutta tukevaa tutkimusta. 
Pitkään kestäneen korkean lämpötilan materiaalien ja komposiittimateriaalien 
tutkimusten perusteella YTK:n kehittyneiden materiaalien tutkimuslaitos 
(Petten ja Ispra) on yhdessä teollisuuden kanssa kehittänyt uusia erittäin lujia 
päällystettyjä kuituja rakennemateriaalien korkean lämpötilan sovelluksia 
kuten kaasuturbiineja ja lämmönvaihtimia varten. 
* Maaniärist\stutkimus\ Euroopan tutkimusverkosto keskittyi tärkeän YTK.n 
tutkimuslaitoksen ympärille. Yli 20 kansallista laboratoriota toimii 
yhteistyössä YTK:n tieto- ja järjestelmätekniikan sekä turvallisuusteknologian 
tutkimuskeskuksen (Ispra) kanssa tutkien Isprassa olevan ainutlaatuisen 
ELSA-reaktioseinän ja kansallisissa tutkimuslaitoksissa olevien tärypöytien 
käyttöä. Normien asettamista edeltävään tutkimustyöhön sisältyy 
eurooppalaisten standardien kehittämisen tukeminen tie- ja vesirakennusalan -
rakennelmien suunnittelemiseksi seismisillä alueilla. 
* Metsien tietojärjestelmä : Vuonna 1995 saatiin päätökseen kaukokartoituksen 
metsätietoja (FIRS) koskevien hankkeiden suunnitteluvaihe yhteistyössä 
Ranskasta, Saksasta, Ruotsista, T_ekin tasavallasta, Venäjältä, Puolasta, 
Espanjasta, Irlannista ja Suomesta olevien järjestöjen yhteenliittymän kanssa. 
Hankkeen päätavoitteena on edistää yhtenäisen Euroopan metsätietojärjestel-
män kehittämistä, joka tarjoaisi sekä tuotantoon että ympäristöön liittyviä 
metsätietoja. Vuonna 1995 hanke kehitti Euroopan metsien ekosysteemien 
alueellistamisen ja lopullisen kerrostamisen ja saattoi päätökseen 
yhdenmukaisen Euroopan metsien nimikkeistöjärjestelmän. 
* Reaktorien turvallisuuskoodi : Uuden reaktorien turvallisuuskoodin 
kehittäminen kansallisten laboratorioiden kanssa polttoaineen/jäähdytysaineen 
vuorovaikutusten laskemiseksi vakavien onnettomuuksien varalta sekä 
kokeelliset testit FARO.n laitoksella. 
11. Säännöllisen tutkimustoiminnan tuloksia annetaan seuraavilla tavoilla: 
• laajojen teollisuuden, kansallisten tutkimuskeskusten ja yliopistojen kanssa 
yhteistyössä toimivien verkostojen kautta, joihin sisältyy YTK:n osallistu­
minen valittuihin EUREKA-hankkeisiin erityisesti teollisuuden kanssa; 
• osallistuminen standardisoimislaitosten teknisiin komiteoihin kuten CEN. ISO 
ja Kansainvälinen sähkötekninen komitea; 
• komission toimet tutkimustulosten hyödyntämiseksi; 
ja kuten minkä tahansa muun tutkimuskeskuksen kohdalla: 
• YTK.n julkaisemien tutkimusten avulla, osallistumalla tieteellisiin kokouksiin, 
kongresseihin, seminaareihin ja symposiumeihin. (liitteessä II on YTK:n 
tutkijoiden vuonna 1994 ja 1995 kirjoittamien julkaisujen määrä). 
12. Komissio on kuitenkin YTK:n hallintoneuvoston ja riippumattomien arvioitsijoiden 
kannustamana sitä mieltä, että edelleen on varaa parantaa 
YTK:n tutkimustulosten käyttäjien yksilöintiä; 
keskittymistä tutkimustulosten saattamiseksi aineelliseen muotoon; 
ja laajemmassa merkityksessä säännöllisen tutkimustoiminnan ja sen tulosten käyttöä. 
Tätä tarkoitusta varten on suunnitteilla uusia toimenpiteitä konkreettisten tulosten 
saavuttamiseksi ennen nykyisen ohjelmakauden päättymistä. 
13. Tähän liittyy komission oma YTK.n tutkimustoimien kautta kehittyneen pätevyyden ja 
taitojen käyttö. Ne muodostavat selvästi alla kuvattujen säännöllistä tukea sisältävien 
konkreettisten hankkeiden perustan. Ne antavat keskukselle myös mahdollisuuden -
YTK:n ohjelmassa määriteltyjen tieteellis-teknisten tavoitteiden puitteissa - uusiin 
yhteisön tutkimustyölle mahdollisesti päätettyihin suuntauksiin. Komissio hyötyy täten 
YTK:n pätevyydestä, joka on käytettävissä työryhmissä, joita on asetettu teollisuu­
teen/tutkimukseen liittyvistä aiheista. Yhtä näistä työryhmistä - ympäristöä ja vettä 
koskevaa työryhmää - johtaa YTK:n ympäristön tutkimuslaitoksen johtaja. 
Säännöllinen tukitoiminta 
14. Neuvoston päätelmissä nämä on määritelty toimenpiteiksi, jotka ovat välttämättömiä 
yhteisön politiikkojen muotoilemiseksi ja täytäntöönpanemiseksi ja komissiolle 
perustamissopimuksilla annettujen tehtävien suorittamiseksi, mikä edellyttää YTK:n 
puolueettomuutta. Samalla kun taataan mahdollisimman suuri joustavuus, näihin toimiin 
osoitetut taloudelliset voimavarat lisätään tutkimustalousarvioon, ja niitä hoitaa komissio 
niin, että vastuu on niillä asiakkaana olevilla pääosastoilla, jotka käyttävät YTK:ta 
palvelun tuottajana. 
Kuten edellä on todettu, tieteellis-tekniset tavoitteet on määritelty neuvoston päätöksissä 
YTK:n erityisohjelmista vuosille 1995-1998 ja näihin sisältyvistä taloudellisista 
voimavaroista. Määrärahoista päättää vuosittain yhdessä YTK:n muun säännöllisen 
toiminnan kanssa budjettivallan käyttäjä (neuvosto ja Euroopan parlamentti) Euroopan 
unionin yleisessä talousarviossa, sen tutkimusta ja teknologista kehitystä koskevassa 
luokassa. Voimavarojen kannalta ne muodostavat noin kolmanneksen YTK:n säännöl­
lisestä toiminnasta. 
15. Tukitoimet vastaavat unionin eri politiikoista - erityisesti ympäristöstä, energiasta, 
maataloudesta ja teollisuudesta - vastaavien komission osastojen vaatimuksia tai perus­
tamissopimuksilla komissiolle annettuja tehtäviä (kuten ydinturvallisuutta). Pyydetty työ 
suunnitellaan yleensä keskipitkällä tai pitkällä aikavälillä. Sitä sääntelevät asianomaisten 
komission osastojen ja YTK:n väliset vakiosopimukset, joissa määrätään tavoitteista, 
voimavaroista, seurannasta sekä raportointi- ja tilitystoimenpiteistä. Tärkeistä 
tukitoimista on ilmoitettu neuvostolle ja Euroopan parlamentille komission 
tiedonannoilla. Liitteessä HI on luettelo sopimuksista ja tiedonannoista. 
16. Yksityiskohtainen vuotuinen suunnittelu sisältyy työohjelmaan, jonka vuoden 1996 
voimavarojen jakautuminen esitetään liitteessä IV. Työn tuloksia kuvataan vuoden 1995 
vuosikertomuksessa, ja tyypillisiä esimerkkejä ovat: 
• Euroopan ilmansaastetutkimuksen keskuslaboratorio: 
Ilman saastumista, laadunvarmistuksen organisointia ja uusien 
seurantatekniikoiden hyväksymistä koskevien EY:n direktiivien 
yhdenmukaistaminen. 
• Kaukokartoituksen soveltaminen maatalouspolitiikkaan: 
Maataloustilastot, satoalojen seuranta, seuranta ja valvonta yhteisen 
maatalouspolitiikan tukemiseksi. 
* Ydinturvallisuus: 
Tarkastajien koulutus, tarkastuskäytäntöjen yhdenmukaistaminen, laitteiden ja 
järjestelmien kehittäminen, jälleenkäsittelylaitoksilla sijaitsevien labo­
ratorioiden suunnittelu ja käyttö, ydinvoiman raaka-aineiden näytteiden 
analysointi. 
* Laittoman ydinmateriaalin paljastaminen: 
Jäsenvaltion vaatimuksesta esitetyn komission pyynnön johdosta YTK 
osallistuu taisteluun ydinpolttoaineen laitonta kauppaa vastaan käyttämällä 
ainutlaatuisia laboratorioitaan kansallisten viranomaisten löytämien näytteiden 
tunnistamiseksi. 
Jälkimmäiset esimerkit liittyvät Euratomin perustamissopimuksella komissiolle 
annettuihin tehtäviin, ja kaikki neljä esimerkkiä kuvaavat sitä, miten komissio käyttää 
hyväkseen YTK: n puolueettomuutta. 
17. Säännöllisen tuen tavoitteiden ennaltamäärittely ja hankkeiden yksityiskohtainen 
suunnittelu tapahtui neuvotellen läheisesti komission asianmukaisten osastojen kanssa 
YTK:n vuosien 1995-1998 erityisohjelmia koskevia suunnitelmia valmisteltaessa. Näistä 
päätettiin joulukuussa 1994. Uusia vaatimuksia on kuitenkin noussut esille, ja kun 
otetaan huomioon unionin valvontatoimille antama paino, vuoden 1996 työohjelmaan on 
voitu lisätä osoitettujen kokonaisvarojen puitteissa seuraavat hankkeet: 
komission petostentorjuntayksikön (UCLAF) järjestelmien kehittäminen; 
uudet menetelmät eläinten seuraamiseksi mikrosiruja käyttämällä komission 
maatalouden pääosastolle. Toiseen tarkoitukseen (turvatarkastajien käyttämiä 
sinettejä varten) kehitetyn tekniikan sovellus. 
Näiden uusien hankkeiden sisällyttäminen oli mahdollista käyttämällä YTK.n 
erikoisohjelmia koskevissa neuvoston päätöksissä (7 artiklan 3 kohta, viimeinen virke) 
esitetyn säännöllisen tuen mukauttamista. Nämä esimerkit osoittavat kuitenkin sitä, että 
tulevissa YTK:n ohjelmissa on toivottavaa määritellä tavoitteet joustavammin. 
Kilpailutetut toimet 
18. sisältyvien kilpailutettujen neuvoston päätelmien suuntaviivoihin toimien kokonaisuus 
on seuraava: 
Puiteohjelmien nojalla 
YTK:n osallistuminen kustannustenjakoperiaatteella toteutettuihin toimiin. 
YTK voi yhdessä jäsenvaltioissa olevien kumppaneiden kanssa esittää 
ehdotuksia komission esittämien ehdotuspyyntöjen yhteydessä. 
Kilpailutetut tukitoimet. 
Kilpailutettuun lähestymistapaan perustuvat tieteelliset ja tekniset tukitoimet, 
joissa YTK voi vastata komission pääosastojen esittämiin pyyntöihin. 
Puiteohjelmien ulkopuolella 
Kolmansille osapuolille tehty työ. 
Tutkimustyön suorittaminen ja palvelujen tarjoaminen kolmansien osapuolien 
kanssa tehtyjen sopimusten nojalla mukaan lukien sopimukset, jotka on saatu 
jäsenvaltioiden/TTK-ohjelmien yhteydessä. 
Muut yhteisön toimet. 
YTK:n osallistuminen yhteisön toimiin (esimerkiksi PHARE, TAC1S. 
kehitysmaat, jne.) niin, että se saa yhteisön rahoitusta kilpailun perusteella. 
YTK:lla on ollut mahdollisuus harjoittaa tutkimustoimintaa kolmansien osapuolien 
puolesta vuosista 1988-1989 lähtien, ja se on kertonut näistä niitä koskevissa 
vuosikertomuksissa. Kaikki muut kilpailutetut toimet olivat kuitenkin uusia ja YTK:n 
käytettävissä vasta vuodesta 1995 lähtien. 
19. Neuvosto päätti, että siirtymisen kilpailutettuihin toimiin olisi muodostettava 
keskimäärin 22 prosenttia EY:n puiteohjelmasta ja kymmenen prosenttia Euratomin 
puiteohjelmasta vuosille 1995-1998 ja että siirtymisen olisi tapahduttava asteittain neljän 
vuoden aikana. Jotta tämä olisi mahdollista, neuvosto pyysi päätelmissään komissiota 
muuttamaan sisäisiä sääntöjään tarvittavalla tavalla ja tekemään komissiolle ehdotuksen 
kaikista tarvittavista päätöksistä mahdollisimman aikaisin. 
20. Vastatakseen tähän YTK laati varhain suunnitelmat tarttuakseen uusiin kilpailutettuja 
toimia koskeviin tilaisuuksiin heti, kun näitä oli tarjolla, ja heti, kun tarvittavat 
selvennykset YTK:n asemaan sääntöjen ja määräysten nojalla voitiin saada. 
21. Puiteohjelmien nojalla toteutettavien kustannustenjakoperiaatteella toteutettavien 
ohjelmien osalta YTK oli täten valmis yhdessä kansallisten kumppaneiden kanssa 
vastaamaan komission esittämiin ensimmäisiin ehdotuspyyntöihin. Näitä julkaistiin 15 
päivästä joulukuuta 1994 lähtien, ja luodessaan kumppanuuksia YTK käytti suurelta 
osin, mutta ei yksinomaan, hyväkseen jo aikaisempina vuosina luotuja laajoja tieteellisiä 
verkostoja. Näihin sisältyi myös yhteistyötä uusien jäsenvaltioiden (Itävallan, Suomen ja 
Ruotsin) kanssa, mikä perustui niiden aikaisempaan osallistumiseen YTK:n toimintaan 
Euroopan talousaluetta koskevan sopimuksen nojalla. YTK:n tutkimuslaitokset ja niiden 
kumppanit vastasivat 15 erityisohjelman ensimmäisiin ehdotuspyyntöihin, ja näistä 
hyväksyttiin 100 ehdotusta, joten hyväksy mi saste oli kaikkiaan 29 prosenttia, joskin 
siinä oli huomattavaa vaihtelua ohjelmittain, kuten liitteestä V ilmenee. YTK.n 
kokonaisansiot näitä seuranneista sopimussuhteista ovat määrältään 11 miljoonaa ecua, 
ja YTK sijoittaa työn kuluessa niihin saman määrän YTK:n budjettikohdista. 
Osallistuminen kustannustenjakoperiaatteella toteutettaviin toimiin on jatkunut. Vastaten 
myöhempiin ehdotuspyyntöihin YTK ja sen kumppanit ovat esittäneet 126 ehdotusta ja 
odottavat niistä lopullista päätöstä. Vuotta 1996 suunnitellessaan YTK totesi, että 
ehdotuspyyntöjä on ollut vähemmän kuin vuonna 1995 tai vuoden 1994 lopulla. 
On huomattava, että YTK yhdessä kumppaneidensa kanssa on etsinyt mahdollisuuksia ja 
saanut osakseen hyväksymistä sekä YTK:n säännöllistä toimintaa vastaavien 
puiteohjelmien aiheiden piirissä olevien kustannustenjakoperiaatteella toteutettavien 
toimien osalta että joissakin muissa kustannustenjakoperiaatteella toteutettavissa 
toimissa, esimerkiksi telematiikassa, pitkälle kehittyneessä viestintäteknologiassa ja 
-palveluissa tai meritieteissä ja -teknologioissa. Tämä osoittaa, että YTK pystyy 
monitieteellisenä tutkimuskeskuksena kehittämään tiedettä puiteohjelmissa määrättyjen 
aiheiden ulkopuolelta tukeakseen säännöllistä toimintaansa, joka on menestyksellistä 
myös kilpailullisena. 
22. Komission ensimmäisen kerran vuonna 1995 aloittamat kilpailutetut tukitoimet olivat 
täysin uudenlainen toimintatapa EY:n puiteohjelman piirissä. YTK:n yhteensä 12 
miljoonaa ecua käsittävät hankkeet hyväksyttiin vuonna 1996. Työ oli vastaus komission 
palvelujen käynnistämiin avauksiin, ja se tapahtuu seuraavilla aloilla: 
tietoteknologian tuki; 
järjestelmätuki ympäristöongelmiin ja muuta kuin ydinvoimaa koskevaan 
energiaan; 
analyyttiset menetelmät maatalouden ja kalastuksen alalla; 
kaukokartoitussovellukset maatalouteen ja kalastukseen mukaan lukien 
maankäytön luokittelu ja maataloustuotteet. 
Lopuksi EY:n puiteohjelman kolmansien toimien nojalla: 
teknologian siirtoon ja EY.n tutkimustulosten hyväksikäyttöön liittyvät 
hankkeet. 
23. Puiteohjelmien ulkopuolella YTK on saanut sopimuksia muista yhteisön käynnistämistä 
toimista eli PHARE-ja TACIS-ohjelmista. Niiden yhteismäärä on noin 5 miljoonaa ecua 
(toukokuussa 1996), ja niihin sisältyvät: 
• Suuri maatalouden tietojärjestelmiä koskeva PHARE-hanke, johon sisältyy 
kaukokartoitussovelluksia kuutta PHARE-maata varten. Laajennuksia on 
näköpiirissä vielä viittä PHARE-maata varten, ja hanke saattaa jatkua 
seuraavina vuosina. 
• Toinen, tosin pienempi, PHARE-hanke koskee Bulgarian viranomaisten 
auttamista reaktorin polttoaineen turvallisuutta koskevassa asiassa, ja eräällä 
TACIS-hankkeella tuetaan T_emobylin onnettomuuden Ukrainassa 
aiheuttamien ympäristövaikutusten tutkintaa. 
• Useita komission neuvostolle ja Euroopan parlamentille laittomien 
ydinpolttoaineiden kaupasta laatiman kertomuksen2 liitteessä III 
yksityiskohtaisesti kuvattuja PHARE-ja TACIS-hankkeita. 
24. Näiden uusien toimintatapojen ohella YTK on jatkanut työtään kolmansille osapuolille. 
Uusien vuonna 1995 voitettujen sopimusten kokonaismäärä oli 24,8 miljoonaa ecua ja 
6,6 miljoonaa ecua vuoden 1996 kahdella ensimmäisellä neljänneksellä. Viime aikaisia 
suuria sopimuksia ovat: 
suurta kokeellista laitosta koskevan työn jatkaminen USA:n 
ydinsääntelykomissiolle Isprassa; 
2) KOM(96) 171 lopullinen, 19.4.1996 
10 
keskuksen luominen myrkyllisten aineiden käsittelystä ja kuljetuksesta erään 
jäsenvaltion alueella aiheutuvan saastumisen ja vaarojen torjumiseksi; 
ydinvoimavälineiden kehittäminen 
teollisuuslaitokselle jäsenvaltiossa; suurelle ydinvoima-alan 
numeeristen menetelmien kehittäminen betonirakenteiden käyttäytymisen 
simuloimiseksi kansalliselle sähkölaitokselle; 
ultraäänijärjestelmien kehittäminen nestemäisten virtapiirien seuraamiseksi 
jäsenvaltion teollisuusyritykselle. 
25. Kilpailutettujen toimien vuoden 1995 tulokset on koottu alla olevaan taulukkoon. 
Kilpailutetut toimet 
vuoden 1995 ansiot (milj. ecua) 
Kustannustenjakoper 
iaatteella toteutetut 
toimet (50 %) 
Kilpailun tuki 
Puiteohjelman 
ulkopuoliset 
kilpailutetut toimet 
Kolmansille 
osapuolille tehty työ 
YHTEENSÄ Vuoden 1995 ansiot 
10,7 
12,0 
2,3 
24,8'2) 
49,8 Vuoden 1995 
määrärahoiksi 
kirjatut(l) 
3,9 
4,9 
1,3 
24,5(2) 
34,6 Kirjattu 
1.1.-30.6.1996 
4,6 
6,9 
4,0(3) 
6,6(3) 
22,1 
(1) Ylijäämä siirretään vuoden 1996 määrärahoihin, kun menettelyt on saatettu päätökseen. 
(2) Sopimuksesta neuvoteltiin vuonna 1995 
(3) Sisältää 6,4 miljoonaa ecua suurvuoreaktorilla tehtävää työtä varten, joka aiheutuu 
teollisuuskumppanien kanssa tehdyistä sopimuksista. 
Liitteessä VI on yhteenveto YTK:n hallintoneuvostolle annetuista kilpailutettujen toimien 
kohteista sekä vuonna 1995 ja vuoden 1996 alkupuolella saavutetuista taloudellisista tuloksista. 
11 
C. YTK:N TOIMINTA VERKOSTOISSA 
26. Neuvoston päätelmissä korostettiin YTK:n tarvetta yhdentyä parörnmin kaikkien 
jäsenvaltioihin kuuluvien kumppaneiden kanssa. Samanlainen suositus sisältyi YTK:sta 
29 päivänä huhtikuuta 1992 tehtyyn neuvoston päätöslauselmaan. 
27. Julkaistussa kertomuksessa nimeltään "YTK:n yhteistyö kansallisten tutkimuslaitosten ja 
yliopistojen kanssa" kuvataan 87 kahdenvälistä ja 49 monenvälistä yhteistyösopimusta. 
Yhteistyösopimusten määrä on lisääntynyt edelleen 93 kahdenväliseen ja 63 
monenväliseen sopimukseen, ja liitteessä VD kuvataan kumppaneiden jakautumista eri 
jäsenvaltioiden kesken. 
28. Eräät säännöllistä tutkimustyötä kuvaavat edellä B jaksossa esitetyt esimerkit kuvaavat 
sitä, kuinka laajasti YTK:n toiminta on verkottunut. Kehittyneiden materiaalien tutki­
muslaitoksen jo hyvin vakiintuneiden verkostojen (ENIQ, NESC, AMES, EPERC) 
lisäksi muita tyypillisiä esimerkkejä ovat: 
REIMEP/IMEP: 
Säännöllinen Euroopan laboratorioiden välinen mittausten 
arviointiohjelma/kansainvälinen mittausten arviointiohjelma. YTK.n mittaus-
ja vertailumateriaalien tutkimuslaitos (Geel) on organisoinut jopa 70 
laboratoriota käsittäviä verkostoja ydinaineita ja muita kuin ydinaineita 
koskevien näytteiden vertailevia mittauksia varten ja tuottamaan vertailu­
tietoja. 
FARO: 
Polttoaineen sulaminen ja päästöuuni, jossa YTK Ranskan CEA.n ja USA:n 
NRC:n kanssa solmittujen kahdenvälisten sopimusten lisäksi hoitaa 
teollisuuslaitosten edustajien, kansallisten viranomaisten ja tutkimuslaitosten 
verkostoa, joka käsittelee polttoaineen sulamisen vaikutuksia 
reaktorionnettomuuksissa ja niiden vähentämistä ja joka keskittyy ainutlaatui­
sen Ispraan rakennetun koelaitoksen ympärille. 
Kahdenvälistä yhteistyötä kuvaavat 
Ilmakehän kemia maailmanlaajuisessa ilmastonmuutoksessa ja 
kaupunkien ilmansaastumisessa: 
YTK.n ympäristön tutkimuslaitos (Ispra) vaihtaa henkilökuntaa ja järjestää 
yhteisiä kenttäkampanjoita esimerkiksi kaupunki-ilman kemian tutkimiseksi 
yhdessä useiden jäsenvaltion (Tanskan) kansallisten laboratorioiden kanssa. 
3; EUR 16289 EN, 1994 kertomus 
12 
29. Uusi kilpailutettujen toimien ja erityisesti kustannustenjakoperiaatteella toteutettaviin 
toimiin osallistumisen määrä on lisännyt uuden ulottuvuuden YTK:n yhteistyöhön 
verkostoissa ja yhteenliittymissä teollisuuden ja kansallisten tutkimuslaitosten kanssa. 
YTK toteuttaa tällä hetkellä noin sataa hyväksyttyä kustannustenjakoperiaatteella 
toimivaa hanketta noin 250 eri kumppanin kanssa, joista noin kolmasosa edustaa 
teolUsuutta. Kumppaneita on kaikissa jäsenvaltioissa ja ETA-sopimuksen nojalla 
assosioituneissa maissa. 
D. TÄYTÄNTÖÖNPANOTOIMENPITEET 
30. Laatiessaan YTK:n asemaa koskevat päätelmänsä ja hyväksyessään YTK:n toiminnan 
määrittelyn suuntaviivat neuvosto katsoi, että tämä vaatisi: 
• YTK:n joustavaa ja dynaamista toimintaa, huolehtimista asteittaisesta 
siirtymästä ja sääntöjen ja määräysten mukauttamista; 
• toimintaohjelmaa, jossa määriteltäisiin kaikkein tärkeimmät tavoitteet, ja siten 
luotaisiin mahdollisuus arvioida edistystä. 
Neuvosto viittasi lisäksi seuraavaan: 
• puiteohjelmissa säännellyn keskuksen säännöllisen toiminnan tehokas 
yhteensovittaminen säännöllisellä mielipiteiden vaihdolla YTK:n mukaan 
lukien hallintoneuvoston ja erityisohjelmakomiteoiden välillä ottaen 
asianmukaisesti huomioon niiden kunkin toimeksiannot. 
Neuvosto korosti lopuksi: 
• tarvetta ottaa aiheellisella tavalla huomioon itsenäisten asiantuntijoiden 
arviointi vuoden 1994 tuloksista 
ja ennen kaikkea 
• hallintoneuvoston asemaa päätelmien ja suuntaviivojen täytäntöönpanossa. 
Näiden täytäntöönpanotoimien edistymistä käsitellään alla. 
31. Kun komissio vuoden 1994 alussa tarkasteli YTK:n muuttunutta asemaa, se tarkasteli 
kahta olennaista asiaa, jotka keskuksen on otettava huomioon toimiakseen uuden 
asemansa mukaisesti 1 päivästä tammikuuta 1995 lähtien. 
Neuvoston päätöksiä säännöllisen toiminnan tavoitteista ja voimavaroista, 
joita varten vuosien 1995-1998 erityisohjelmista päätettiin 15 päivänä 
joulukuuta 1994 erikseen YTK:n EY:tä ja Euratomia koskevien toimintojen 
osalta. 
13 
Joukkoa entisiä sääntöjä ja säännöksiä koskevia muutospäätöksiä tai uusia 
sääntöjä koskevia päätöksiä, jotka oli jo lueteltu neuvoston päätelmien 
liitteenä olleissa suuntaviivoissa. 
Jälkimmäiset koskivat oikeudellisia, varainhoidoUisia, taloudellisia ja hallinnollisia 
asioita. Toiset koskivat komission sisäisiä sääntöjä, kun sitä vastoin toiset vaativat 
neuvoston päätöksiä komission ehdotusten pohjalta. Kaikki tarvittavat päätökset tehtiin 
ennen vuoden 1995 loppua. Yhteenvedonomaisesti niitä voidaan kuvata seuraavasti: 
oikeusperusta, jonka nojalla voidaan osallistua kilpailuun perustuvalla 
pohjalla puiteohjelmiin ja josta määrättiin yritysten, tutkimuskeskusten ja 
yliopistojen osallistumista Euroopan yhteisön tutkimukseen, teknologiseen 
kehitykseen ja esittelytoimiin koskevia sääntöjä koskevassa neuvoston 
päätöksessä4 sekä yritysten, tutkimuskeskusten ja yliopistojen osallistumista 
Euroopan atomienergiayhteisön tutkimus- ja koulutustoimintaan koskevia 
sääntöjä koskevassa neuvoston päätöksessä5. Näillä päätöksillä vahvistettiin, 
että YTK voi osallistua yhteisön epäsuoraan TTK-toimintaan samoilla ehdoilla 
ja samoilla oikeuksilla kuin muut osallistujat. EY.n päätöksessä määrätään 
myös YTK:n osallistumisesta kilpailutettuihin puiteohjelmien tukitoimiin: 
varainhoitoasetuksen vastaavat muutokset, joista neuvosto paatti 18 päivänä 
syyskuuta 19956, YTK:n uusien kilpailutettujen toimintojen ennakoimiseksi, 
sen varmistamiseksi, että YTK saa varoja hankkimiaan toimintoja varten sekä 
puiteohjelmien että muiden yhteisön ohjelmien nojalla ja määrärahojen siirto­
mahdollisuuksien joustavuuden varmistamiseksi; 
Euroopan unionin yleisen talousarvion (tutkimusta koskevaan talousarvioon 
sisältyvän) YTK.ta koskevan osan uusi rakenne vuodesta 1995 lähtien 
säännöllisten toimien johdosta ja niin, että YTK.ile myönnetään määrärahana 
50 prosentin rahoitusosuus sen hankkimista kustannustenjakoperiaatteella 
suoritettavista toimista. Asianmukaiset tuloja ja menoja koskevat suuntaviivat 
kilpailutetuista toimista hankittujen määrärahojen osalta. Liitteessä VIII on 
taulukko Euroopan unionin talousarvioiden nojalla myönnettävistä 
maksusitoumusmäärärahoista vuosille 1995-1998; 
samanlaiset muutokset kirjanpitojärjestelmiin niin, että kilpailutettujen 
toimien kirjanpito erotetaan säännöllisen toiminnan kirjanpidosta; 
uusi komission 26 päivänä heinäkuuta 1995 hyväksymä yksinkertaistettu 
kustannusten korvaamisen mallisopimus yhteisön toimille TTK:n alalla7 ja 
4; 
s; 
i) Neuvoston päätös 94/763/EY, EYVL N:o L 306, 30.11.94 
Neuvoston päätös 94/1'61/Euratom, EYVL N:o L 306, 30.11.94 
Neuvoston asetus N:o 2335/95, EYVL N:o L 240, 7.10.95 
Komission päätös, kirjallinen menettely E-1412/95, 
26. 7.95 
14 
siitä johdetut sopimukset, joiden erityisehdoissa määrätään YTK:n 
osallistumisesta sopijapuolena. Varoja myöntävien pääosastojen ja YTK:n 
välisiä suhteita sääntelevät hallinnolliset erityisjärjestelyt. Samanlaiset 
hallinnolliset järjestelyt soveltuvat YTK:n osallistumiseen yhteisön muihin 
kilpailutettuihin toimiin puiteohjelmien nojalla tai niiden ulkopuolella. 
32. Henkilöstöhallinnon osalta uusi lähestymistapa aiheutti lukuisia sisäisiä toimenpiteitä, 
jotka koskivat henkilökunnan koulutusta, henkilökunnan sijoittamista uusiin tehtäviin ja 
huomattavaa tiedottamista henkilökunnalle kaikilla tasoilla. 
Uuden lähestymistavan alkuvaiheen toteuttaminen YTK:n toimien osalta osui samaan 
aikaan kuin komission vuonna 1995 tekemät päätökset komission koko 
tutkimushenkilökuntaa koskevasta uudesta politiikasta. Käsitteen, jonka mukaan 25 
prosentin osuus henkilökunnasta on hyvin liikkuvaa, pitäisi tuoda tarvittava lisäjousto 
YTK:n henkilöstöhallintoon samalla, kun uuteen politiikkaan sisältyy myös pysyvämpi 
henkilökunnan ydinjoukko keskuksen työn jatkuvuuden takaamiseksi. 
33. Lisäksi 16 päivänä tammikuuta 1996 komissio päätti YTK:n rakennemuutoksesta, ja 
YTK:sta tuli itsenäinen pääosasto, joka toimii erillään tieteen, tutkimuksen ja kehitystyön 
pääosastosta (PO XII). Luotiin uusi apulaispääjohtajan virka, jonka vastuualueeseen 
kuuluvat kaupallistaminen ja viestintä, Ispran rakennemuutoksen yhteydessä kaksi sen 
laitosta sulautettiin järjestelmä- ja tietotekniikan sekä turvallisuusteknologian laitokseen 
(ISIS), millä erityisesti lujitettiin YTK:n suorittamaa tutkimustyötä teknologian riskien 
arviointiin ja turvallisuuskysymyksiin liittyvissä asioissa. 
YTK:n neuvonta, vuorovaihto ja ohjaus 
Arvioinnit 
34. Kuten neuvoston päätelmissä määrättiin, itsenäisten asiantuntijoiden suorittaman YTK.n 
arvioinnin tulokset olisi otettava aiheellisella tavalla huomioon. 
Tässä viitataan tulosten seurantaan. Tulokset tästä arvioinnista, jonka suorittivat 
yhdeksän YTK:n tutkimuslaitoksissa vieraillutta ryhmää ja jonka yleisen arviointiosan 
suoritti sir Hermann Bondi, FRS, saatettiin neuvoston, Euroopan parlamentin ja 
hallintoneuvoston käytettäviksi heti, kun arvioitsijat antoivat yksittäiset kertomuksensa. 
Niistä saatiin alkuvaiheen suuntaviivoja ja neuvoja vuoden 1994 keskusteluihin YTK:n 
puiteohjelmiin kuuluvista erityisohjelmista vuosille 1995-1998. Komissio antoi täydelli­
set arviointikertomukset hallintoneuvoston huomautuksineen alkuvuonna 19958. 
Arviointikertomuksiin sisältyy 118 suositusta tutkimuksen suuntaamisesta, 
tutkimushallintoa koskevista kysymyksistä, asiakassuhteista, laadunvarmistuksesta sekä 
taloushallintoon ja henkilöstöhallintoon liittyvistä poliittisista kysymyksistä. Vuonna 
1995 hallintoneuvosto kävi YTK.n hallinnon kanssa järjestetyissä tätä seuranneissa 
kokouksissa yksityiskohtaisesti läpi suositusten seurannan. Syyskuussa 1995 todettiin, 
että yhteensä 84 suositusta oli täytetty tai että niiden täytäntöönpano oli meneillään. 
K) KOM(95) 60 lopullinen, 8.3.95 
15 
Muutamat suositukset eivät sisältyneet YTK:n toimialaan, ja 13 tapauksessa tarvittiin 
lisäharkintaa, mikä on nyt johtanut konkreettisiin täytäntöönpanosuunnitelmiin, mutta 
joissakin tapauksissa niitä ei voida tällä hetkellä panna täytäntöön, koska ne eivät ole 
voimassa olevan sääntelyn mukaiset. Noin 15 erityisesti hallintokysymyksiin liittyvää 
suositusta, jotka tosin katsottiin hyväksyttäviksi, ei myöskään voitu panna täytäntöön 
YTK:n toimintaa tällä hetkellä sääntelevien sääntöjen ja määräysten puitteissa. 
35. Myöhemmin vuoden 1995 puiteohjelman seurantapaneelin kertomuksessa maaliskuulta 
1996 todettiin, että "komission olisi harkittava muutoksia YTK:n toimintaa koskevaan 
raportointiin, joka heijastaa sen merkittävää asemaa puiteohjelmassa, sekä suoran että 
epäsuoran toiminnan kautta.". Komissio katsoo, että käytettävissä olisi oltava enemmän 
ja riittävästi jäsenneltyä tietoa. Yksi harkittavana oleva toimenpide ovat 
hallintoneuvoston kanssa käytävät keskustelut tavoista, joilla voidaan parantaa YTK:n 
toimintaa koskevaa raportointia vuodesta 1996 lähtien. 
36. Kuten puiteohjelmaa koskevissa päätöksissä määrätään, yhteisön tutkimustoiminnan 
viisivuotisen arvioinnin yhteydessä ulkopuoliset YTK.n tutkimuslaitoksissa vierailevat 
ryhmät suorittavat arvioinnin, samoin kuin tapahtui vuoden 1994 arviointien osalta. 
Suunnitellun aikataulun mukaan kertomusten olisi oltava käytettävissä lokakuun 
loppupuolella vuonna 1996. 
Suhteet ohjelmakomiteoihin 
37. Neuvoston päätelmissä samoin kuin YTK:n erityisohjelmia koskevissa neuvoston 
päätöksissä korostettiin hallintoneuvoston asemaa komiteana, jonka tehtävänä on avustaa 
komissiota ohjelman täytäntöönpanossa. Neuvoston päätelmissä määrättiin kuitenkin 
keskuksen säännöllisen tutkimustoiminnan ja muiden puiteohjelmien nojalla tapahtuvien 
toimintojen tehokkaasta yhteensovittamisesta järjestelmällisen mielipiteiden vaihdon 
avulla YTK:n, hallintoneuvoston ja erityisohjelmien komiteoiden välillä. Tämä koskee 
kuutta puiteohjelman aihetta (jotka koskevat läheisesti lämpöydinfuusiota, jolla alalla 
YTK:n osallisuus on täysin yhdennetty yhteisön erityisessä fuusio-ohjelmassa tehtyyn 
työhön pääosasto XII:n fuusio-ohjelmayksikön ja YTK:n välisen koordinointikomitean 
kautta). 
Samalla, kun YTK on osallistunut kaikkien aiheellisten ohjelmakomiteoiden työhön, 
mielipiteitä on vaihdettu hallintoneuvoston jäsenten avulla neljän ohjelmakomitean 
kanssa, jolloin komiteat ovat perehtyneet YTK:n työhön kyseisillä aloilla. 
Hallintoneuvosto on ilmaissut aikomuksensa tiivistää näitä kaikkien osapuolten kannalta 
hyödyllisiä kokouksia niin, että ne kattaisivat kaikki aiheelliset ohjelmakomiteat. Sekä 
YTK että hallintoneuvosto ovat sitä mieltä, että nämä ensimmäiset kokemukset 
osoittavat, että edistystä voi vielä tapahtua, mutta että tällöin on otettava huomioon 
hallintoneuvoston toimivalta. 
Tätä tarkoitusta varten eräs ohjelmakomitea (ydinfission turvallisuus) on tehnyt aloitteen 
yhdentääkseen YTK:n täydellisesti nykyisiin tehtäviinsä tällä alalla tehtävän yhteisön 
tutkimustyön ja kansallisen tutkimuksen yhteensovittamisessa. 
16 
Hallintoneuvosto 
38. Komissio päättää tämän jäsenvaltion korkean tason edustajista koostuvan toimielimen 
toimivallasta. Vuosien mittaan tämä toimivalta on kehittynyt siten, että hallintoneuvoston 
asema YTK:n pääjohtajan avustamisessa ja neuvonnassa on lisääntynyt kaikissa YTK:n 
suunnittelutoimia koskevissa seikoissa sekä toiminnassa komission neuvonantajana. 
Marraskuussa 1994 muutetussa toimivallan kuvauksessa9 otettiin täysimääräisesti 
huomioon toimintamuotoihin lisätyt uudet kilpailutetut toimet, ja komissio vahvisti sen 
uudelleen vuoden 1996 alkupuolella10. 
YTK:n erityisohjelmia koskevissa neuvoston päätöksissä määrätään lisäksi, että komissio 
on vastuussa niiden täytäntöönpanosta ja että sitä auttaa tässä tehtävässä hallintoneuvosto 
ja että hallintoneuvoston tehtävänä on kertoa toimista ja arvioida niitä. 
39. Tämän johdosta hallintoneuvosto - kuten neuvoston päätelmissä edellytettiin - on 
toteuttanut ja toteuttaa edelleen tehtäväänsä näiden päätelmien ja YTK:lle asetetun uuden 
lähestymistavan suuntaviivojen täytäntöönpanossa. Hallintoneuvoston oma kanta 
tähänastisiin saavutuksiin ja lisätoimet, joita se ehdottaa tehtäviksi, sisältyvät lausuntoon, 
joka on liitetty tähän tiedonantoon ja jonka komissio ottaa huomioon. 
PÄÄTELMÄT 
40. Tämä komission tiedonanto sisältää tilanteen tarkastelun vuoden 1996 puolivälissä -
kohta kohdalta - YTK:n asemaa koskeneiden vuoden 1994 neuvoston päätelmien 
täytäntöönpanon edistymisestä. Niissä vaadittiin uudenlaisia toimintatapoja, ja on 
nähtävissä, että YTK on poikkeuksetta alkanut toteuttaa niitä ja että sen ensimmäiset 
tulokset ovat olleet lupaavia. Erityistä huomiota on kiinnitetty keskukselle annettuihin 
uusiin kilpailutettuihin toimiin. 
Meneillään on myös monia muutoksia YTK:ta ja sen toimintaa koskevassa yleisessä 
lähestymistavassa ja, kuten tiedonannossa on kuvattu, uuden syntymässä olevan 
kehityksen osalta voi vielä tapahtua edistystä. Tämä koskee erityisesti tutkimustulosten 
pitemmälle menevää kaupallistamista ja uusien lisätapojen käyttöönottamista YTK:n 
käyttäjien kanssa tapahtuvan vuorovaikutuksen ja sen asiakassuhteiden osalta niin, että 
toiminta perustuu sääntöihin, jotka antavat täysimääräisen mahdollisuuden hyödyntää 
YTK:n mahdollisuuksia. 
41. Ehdotuksessaan puiteohjelmien toiseksi mukauttamiseksi komissio on lisäksi esittänyt 
uusia näkökantoja tutkimuksen ja teollisuuden liittämiseksi toisiinsa. Innovaatiota 
koskevassa vihreässä kirjassa tarjotaan myös uusia haasteita unionin yhteiselle 
tutkimuslaboratoriolle. Harkittavana on uutta luovia käsitteitä, jotka merkitsisivät 
tiiviimpää yhteistyötä teollisuuden kanssa ja joita on esittänyt IRDAC (teollista 
H); EYVL N:o L 330, s. 64, 21.12.94 
Komission päätös 96/283/Euratom, 4 artikla, EYVL N: o L 
107, 30.4.96, s. 12 
17 
tutkimusta ja kehitystyötä käsittelevä neuvoa-antava komitea). YTK.ile on esitetty myös 
lisätutkimuksia koskevia vaatimuksia yhteisön ulottuvuuden yhteiskuntaa koskevien 
tarpeiden täyttämiseksi. Komissio aikoo käyttää YTK:ta tässä kehityksessä, ja se 
harkitsee YTK.ile annettavaa asemaa. 
42. Vastatakseen nykyisiin ja tuleviin haasteisiin YTK on hallintoneuvoston hyväksymänä 
ehdottanut kunnianhimoista keskipitkän ja pitkän aikavälin strategiaa, jossa on jätetty 
tilaa yhteisön toimielinten ja jäsenvaltioiden keskukselle asettamien odotusten jatkuvalle 
täytäntöönpanomenettelylle. 
43. Komission tarkoituksena on tällä kertomuksella esitellä tietyn tarkistusajan tilanne erään 
Euroopan unionin tavoitteiden täyttämisen kannalta tärkeän välineen - Yhteisen 
tutkimuskeskuksen - jatkuvassa kehityksessä. 
LIITE I 
Toiminta % 
Tollisuus-ja 12.97 
materiaali-
tekniikka 
Mittaus ja 16.82 
testaus 
Ympäristö ja 28.91 
ilmasto 
Muu energia 2.66 
kuin ydinenergia 
Kohdistettu 3.11 
sosiaalis­
taloudellinen 
tutkimus 
Ydinturvallisuss 28.03 
ja turvatoimet 
Hallittu 7.50 
lämpöydinfuusio 
Yhttensä 100.00 YTK:n säännöllinen tutkimustoiminta 1996 
Hallittu 
lämpöydin 
fuusio 
Ydinturvallisuss 
ja turvatoimet 
Kohdistettu 
sosiaalis­
taloudellinen 
tutkimus Tollisuus-ja materiaali­
tekniikka 
Mittaus ja 
testaus 
Muu energia kuin 
ydinenergia 
Ympäristö ja 
ilmasto 
18 
YTK.n tutkijoiden kirjoittamien julkaisujen määrä LIITE II 
1994 
1995 EUR-
kertomukset 
103 
117 Konferenssi­
esitelmät 
646 
772 Artikkelit 
tieteellisissä 
julkaisuissa, joissa 
on tar­
kastusjärjestelmä 
195 
233 YHTTENSÄ 
944 
1122 
Lähteet: YTK:n vuosikertomukset 
19 
LIITE III (a) 
Luettelo komissiolle annettua säännöllistä tukea koskevista pääosastojen 
välisistä sopimuksista 
Pääosasto Aihoot Allekirjoitus 
- paivamaara 
S.G. - UCLAFO Petosten estamispolitukan tukitoimisto 22.12.1995 
F.S.U. (**) Kohdistettu sosiaalistaloudellinen tutkimus 21.6.1996 
I IAEA:n turvatoimien tuki 
III Tietoteknologiat 25.4.1996 
III Elintarvikeanalyysi 03.06.1996 
III Teollisuuden innovaatiojärjestelmät - teknologiset ennusteet 
ja esitutkimukset Vireillä 
VI Maatalouspolitiikat (MARS-STAT m, MARS-PACin, EMOTR:n 17.07.1995 
valvonta, eläinten tunnistaminen, BEVABS, elintarvikkeiden 
laadunvalvonta) 
XI ECVAM - ECB - ERLAP - REM 07.12.1995 
XI Suuronnettornuustoimislo 10.01.1994 or 
9.2.1996 
XI Bioteknologian turvallisuus 15.3.1996 
XI Ydinturvallisuus - komponenttien ikääntymistä, 19.01.1996 
tarkastustekniikoita ja rakenteelista integriteettiä koskevat 
eurooppalaiset verkot 
XI Ydinturvallisuus - turvallisuusperusteiden yhden- 15.3.1996 
mukaistaminen 
XVII Ydinturvallisuus-komponenttien ikääntymistä, 23.01.1996 
tarkastustekniikoita ja rakenteelista integriteettiä koskevat 
eurooppalaiset verkot 
XVII Sijaintipaikalla olevat laboratoriot, ECSAM, turvatoimenpiteet 20.02.1996 
XXIV Laadunvalvonta, kosmetiikka, tuoteturvallisuus, elintarvikkeet 23.10.1995 
EEA("**) Ympäristön mittaustekniikoiden yhdenmukaistaminen 02.02.1995 
EMEA(**") ETOMEP: Euroopan laäketuotteiden tekninen toimisto 16.03.1995 
n Petoksia ehkäisevän toiminnan yhteensovitusyksikkö 
Tulevaisuustutkimuksen yksikkö 
Euroopan ympäristötoimisto 
Euroopan lääkearviointivirasto 
20 
2 1 
LIITE III (b) 
SÄÄNNÖLLINEN TUKITOIMINTA 
Ympäristöjä ilmasto 
Euroopan ilmansaastctulkimukscn keskuslaboratorio (ERLAP) 
Euroopan kcmikaalitoimislo (ECB) 
Euroopan vaihtoehtoisten tutkimusmenetelmien keskus 
(ECVAM) 
Tuki Euroopan ympäristötoimistolle (EEA) 
Euroomn yhteisön farmaseuttisen alan tietoverkko (ECPHÎN) 
Kulutustuottciden laadunvalvonta (kuluttajansuojelu) 
Teollisuuden luotettavuus: suuret vaarat, bioteknologian turvallisuus YTK:n säännöllinen tukitoiminta 
YTK:N SÄÄNNÖLLISTÄ TUKITOIMINTAA KOSKEVAT NEUVOSTON PÄÄTÖKSET, 
DIREKTIIVIT, ASETUKSET JA KOMISSION TIEDONANNOT NEUVOSTOLLE JA 
EUROOPAN PARLAMENTILLE 
Työ direktiivien 80/779 ETY, 89/427 ETY, 82/884 ETY. 85/203 ETY ja 92/72 ETY tukemiseksi 
Euroopan kemikaalitoimistoa koskeva komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille 
(93/CI/02), EYVL N:o Cl/3, 5.01.1993. 
Työ direktiivien 67/548 ETY, 92/32 ETY tukemiseksi. 
Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille SEC(91) 1794 lopullinen, 
29.10.1991. Euroopan vaihtoehtoisten tutkimusmenetelmien keskuksen (ECVAM) perustaminen. 
Työ direktiivin 86/609 ETY tukemiseksi. 
Neuvoston asetus (ETY) N:o ! 210/90, annettu 7.5.1990, Euroopan ympäristötoimiston perustamisesta 
(EYVL N:o L 120/1, 11.5.1990) (katso erityisesti 15 artikla ja Liite A yhteistyöstä YTK.n kanssa) 
Työ direktiivien 93/:»9 ETY, 93/40 ETY ja neuvoston asetusten 93/2309 ETY ja ETY 2377/90 
lukemiseksi. 
Kosmetiikan alalla: asetuksen EY/76/768 kuudes muutos; luotcturvailisuudcn osalla: yleinen 
turvallisuusdirckliivi 92/59/ETY, 29.6.1994 
Komission suuronnettomuuskomistosla antama tiedonanto KOM(96) 7 lopullinen neuvostolle ja Euroo­
pan parlamentille. 
Työ direktiivin 82/501 ETY tukemiseksi. 
UCLAF:n menetelmät Komission päätös SEC(87) 1310/6 ja SEC(95) 249 
22 
Maatalous ja kalastus 
Maatalouden kaukokartoitus 
Eläinten tunnistaminen 
Euroopan viinin, alkoholin ja väkijuomien toimisto (BEVABS) 
Elintarvikkeiden laadunvalvonnan viitcmitlauksct ja -aineet 
Ydinturvallisuus ja turvatoimet 
Euratomin turvatoimien tuki: yleistä 
Euratomin turvatoimien tuki: laboralorit paikan päällä ja ECSAM 
IAEA:n turvatoimien tuki Kaukokartoituksen sovelluksista maatalouden tilastoihin kaudella 1994-1998 14.11.1994 annettu 
neuvoston päätös (94/753/ETY, EYVL N:o L 299/27,22.11.1994) 
Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille (KOM(93) 360/3). Työ neuvoston 
asetusten (ETY) N:o 2048/89,2348/91 ja 2347/91 sekä neuvoston asetuksen N:o 2676/90 lukemiseksi 
EY:n elintarvikkeita ja muita kululusluotlcila koskevat direktiivit 
Komission tiedonanto neuvostolle ja Eurm>pan parlamentille, 24.3.1992 (SEC(92) 515 lopullinen, joka 
koskee komission päätöstä paikan päällä olevista laboratorioista kaudella 1991-1996 (katso erityisesti 
16 artikla, yhteistyö YTK:n kanssa) 
Radioaktiivisen materiaalin laitonta kauppaa koskeva komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan 
parlamentille KOM(94) 383 lopullinen, 7.9.1994 
Komission tiedonanto neuvostolle KOM(80) 681 lopullinen, toisaalta kansainvälisen alomicncr 
giajärjeslön ja toisaalla komission Euux>pan atomienergiayhteisön puolesta vaihtamien kirjeiden 
muodossa tehdystä sopimuksesta yhteistyöstä tutkimuksen alalla ja turvatoimien kehittämisestä 
LIITE IV 
YTK:n säännöllinen tieteellinen ja tekninen tuki 1996 
SG/UCLAF 
^Toiminta^ °k^ 
SG/UCLAF 1.66 
POI 5.64 
PO III ~ 9.65 
POVI 17.16 
PO XI 38.55 
POXVn 24.49 
PO XXIV 2.85 
Yhteensä 100.00 PO XXIV 
PO III 
PO XVII 
POVI 
PO XI 
23 
LIITE V 
KUSTANNUSTENJAKOPERIAATTEELLA TOTEUTETUT TOIMET 
YTK:N TUTKIMUSLAITOSTEN VASTAUKSET NELJÄNNEN PUITEOHJELMAN 
ENSIMMÄISIIN EHDOTUSPYYNTÖIHIN (15/12/94 - 27/04/95) 
Yhteenveto tuloksista erityisohjelmittain 
ERITYISOHJELMA 
1. Telematiikka 
2. Pitkälle kehitetyt viestintätekniikat ja-
palvelut 
3. Tietotekniikka 
4. Valmistus- ja materiaalitekniikka 
5. Standardit, mittaus ja testaus 
6. Ympäristö ja ilmasto 
7. Meritiettet ja- teknologia 
8. Bioteknologia 
9. Biolääketiede ja kansanterveys 
10. Maatalous ja kalastus 
11. Muu energia kuin ydinenergia 
12. Ydinfission turvallisuus 
13. Hallittu lampöydinluusio 
14. Liikenne 
15. Kohdistettu sosiaalistaloudellinen 
tutkimus 
Toiminta 1: Tutkimusta, teknologian 
kehittämistä ja esittelyä koskevat 
ohjelmat (välisummat) 
16. Toiminta 2: Yhteistyö kolmansien maiden 
ja kansainvälisten järjestöjen kanssa 
17. Toiminta 3: Tutkimustuloksista 
tiedottaminen ja niiden hyväksikäyttö 
18. Toiminta 4: Koulutuksen ja tutkijoiden 
liikkuvuuden edistäminen (TMR) 
YHTEENSÄ YTK 
Jätetty 
13 
4 
8 
53 
27 
98 
12 
-
6 
4 
55 
45 
-
1 
-
326 
12 
5 
4 
347 Hyväksytty 
5 
2 
1 
6 
8 
32 
1 
-
1 
0 
14 
25 
-
0 
-
95 
1 
3 
1 
100 % 
38% 
50% 
13% 
11% 
30% 
33% 
8% 
-
17% 
0% 
25% 
56% 
-
0% 
-
29% 
8% 
60% 
25% 
29% 
24 
LIITE VI 
YTK:N KILPAILUTETTUJEN TOIMIEN KEHITTYMINEN 1995-1998 (mllj. ecua) 
Kustannustenjakoperiaat 
- teellä toteutetut toimet 
50% 
Kilpailun tuki 
Muu yhteisön toiminta 
Kiimansilie osapuolille 
tehty työ 
YHTEENSÄ I 
Päivitetyt 
tavoitteet 
1995-1998 
27,7 
80,0 
18.0 
60.0 
185,7 II 
Ansiot 
1995 
10,7 
12,0 
2.3 
18,40) 
43,4 III 
Tavoitteet 
1996 
(uudet 
sopimukset) 
7,5 
19,5 
4,5 
20,0 
51,5 IV 
Tavoitteet 
1997 
6,0 
22.0 
4,0 
21,0 
53,0 V 
Tavoitteet 
1998 
3,4 
26,6 
5,0 
22,0 
57,0 ll-V 
27,6 
80,1 
15,8 
81,4 
204,9 
(1) HFR-reaktorilla kolmansille osapuolille tehtyä työtä lukuun ottamatta 
25 
YTK:n ja kansallisten tutkimuslaitosten ja yliopistojen välisen 
yhteistyön jakautuminen, maittain 
Jakautuminen 
maittain 
prosentuaalisesti 
Maa % 
AT 4,9 
BE 4,7 
PK 2,0 
DE 17,6 
ES 5,8 
GR 2,3 
FI 2,3 
FR 13,1 
IRL 1,2 
IT 10,9 
LUX 0,4 
NL 5,8 
PT 2,3 
SE 2,8 
UK 10,9 
Muut 13,0 
Total 100,0 AT 
Muut 
26 
YTK:N MAKSUSITOUMUSMÄÄRÄRAHAT 1995-1998 (ecuina) LIITE VIII 
Budjettikohta 
B6-2113 
B6-2121 
B6-2122 
B6-2131 
B6-2143 
B6-2151 
B6-2171 
B6-291 Otsikko 
Tietotekniikka 
Valmistus ja 
materiaalitekniikka 
Mittaus ja testaus 
Ympäristö ja ilmasto 
Maatalous ja kalastus 
Muu energia kuin ydinenergia 
Kohdistettu sosiaalis­
taloudellinen tutkimus 
YTK:n osallistuminen 
kustannustenjako­
periaatteella toteutettuihin 
toimiin (EY)(50%) toteutunut 
1995 
1,924,124 
24,983,909 
28.258,930 
74,671,577 
10.228,685 
5.040,023 
5.133,323 
51,102 talousarvio 
1996 
3,346,831 
20,993,470 
27,171.331 
75,924,604 
11,604,084 
3.723,607 
9,178,246 
4,699,827 ehdotus 
1997 
3.219,103 
21,499,776 
27.821,772 
77,324,747 
13,883,237 
4,117,059 
10,206,430 
6,880,876 arvio 
1998 
3,209,942 
22,022,845 
28,547,967 
78,979,072 
14,283,994 
4,219,311 
10,482,001 
5,368,195 YHTEENSÄ 
1995-1998 
11,700,000 
89,500,000 
111,800,000 
306,900,000 
50,000,000 
17,100,000 
35,000,000 
17,000,000 
YHTEENSÄ EY:n ohjelma 150.291,672 156,642,000 164,953,000| 167,113,3281 639,000,000 
B6-3111 
B6-3121 
B6-391 Ydinfission turvallisuus ja 
turvatoimet 
Hallittu lämpöydinfuusio 
YTK:n osallistuminen 
kustannustenjako­
periaatteella toteutettuihin 
toimiin (Euratom)(50%) 63.813,825 
11.486,770 
0 64,193,094 
12,303,171 
2,799,735 65,184,585 
12,587,121 
2,375,294 66,608,496 
12,622,938 
5,524,971 259,800,000 
49,000,000 
10,700,000 
YHTEENSÄ EURATOMIN 
ohjelma 75,300,595 79,296,000 80,147,000 84,756,405 319,500,000 
YHTEENSÄ EY:N JA 
EURATOMIN ohjelmat 225,592,267 235,938,000 
27 245,100,000 251,869,733 958,500,00 
2 8 
YHTEISEN TUTKIMUSKESKUKSEN 
JOHTOKUNNAN LAUSUNTO 
KOMISSION TIEDONANNOSTA 
NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN PARLAMENTILLE 
YTK:N ASEMASTA 26 PÄIVÄNÄ HUHTIKUUTA 1994 
ANNETTUJEN NEUVOSTON PÄÄTELMIEN 
TÄYTÄNTÖÖNPANON EDISTYMISESTÄ 
JOHDANTO 
1. YTK:n asemasta 26 päivänä huhtikuuta 1994 annetuissa neuvoston 
päätelmissä kehotetaan komissiota antamaan kertomus Euroopan 
parlamentille ja neuvostolle mainittujen päätelmien täytäntöönpanosta 
vuonna 1996 YTK:n johtokunnan annettua lausuntonsa, jotta Euroopan 
parlamentti ja neuvosto voisivat tehdä arvion tilanteesta. 
2. Tarkasteltuaan komission kertomusta ja käytyään laajamittaisia 
keskusteluja YTK:n nykytilanteesta YTK:n johtokunta antaa seuraavan 
lausunnon. 
YTK.N KEHITYS VUODEN 1994 JÄLKEEN 
3. Neuvoston päätelmissä määritellään YTK:n asema ja annetaan sen 
toiminnan suuntaviivat. Niistä ilmenee uusi lähestymistapa YTK:hon, ja 
niissä vaaditaan muutosta, joka olisi toteutettava asteittain vuosina 1995-
1998. Tämä tarkoittaa tavoitteiden asettamista uusille kilpailutetuille 
toimille, tarvittavien muutosten tekemistä YTK:n sääntöihin ja 
määräyksiin ja yhteistyön lisäämistä kaikkien jäsenvaltioiden 
kumppaneiden kesken. 
4. YTK alkaa olla puolivälissä kehitysprosessia, jota koskevan suunnitelman 
johtokunta pani alulle vuonna 1994 vuosien 1994-1998 puiteohjelmaa 
koskevien päätösten ja YTK:n asemasta annettujen neuvoston 
päätelmien mukaisesti. 
Komission kertomus ja YTK:n vuoden 1995 toimintakertomus, joka 
kattaa ensimmäisen vuoden YTK.n muutetun aseman toteuttamisen 
jälkeen, osoittavat selvästi, että YTK on edistynyt huomattavasti 
neuvoston, Euroopan parlamentin ja komission tavoitteiden 
saavuttamisessa. 
Muuttunut asema tarkoitti muun muassa osallistumista entistä useampiin 
kilpailutettuihin toimiin. YTK:n on osallistuttava yhteisön ohjelmiin tasa-
arvoisesti muiden tutkimuksen ja teollisuuden aloja edustavien 
kumppaneiden kanssa, joihin yhteistyötä on laajennettava. Johtokunta on 
pannut merkille, että YTK on toiminut dynaamisesti tämän uuden 
haasteen edessä ja saavuttanut kilpailussa hyviä tuloksia, jotka ylittävät 
siihen kohdistuneet odotukset. Puiteohjelmaan kuuluvien, 
kustannustenjakoperiaatteella toteutettavien (erityis)ohjelmien osalta 
johtokunta haluaa korostaa sitä, että näihin luetaan hyväksytyt ohjelmat, 
jotka eivät kuulu YTK:n säännöllisen toiminnan aloihin, mikä antaa 
mahdollisuuden käyttää hyväksi YTK:n monien alojen asiantuntemusta. 
Hyviä tuloksia saatiin myös muilla kilpailutettujen toimien aloilla. 
Ylipäänsä tavoitteet ylitettiin. 
^2-3 
Samanaikaisesti YTK on edelleen osallistunut säännöllisen 
tutkimustoiminnan kautta yhteisön politiikkojen (myös tutkimuspolitiikan) 
laatimiseen ja täytäntöönpanoon. Yhteyksiä kansalliseen 
tutkimustoimintaan on lujitettu, ja niitä on edelleen ylläpidettävä. 
Johtokunta on saanut yleisesti erittäin myönteisen käsityksen 
tähänastisesta edistymisestä, mutta se korostaa kuitenkin tarvetta jatkaa 
jo aloitettujen hankkeiden toteuttamista. Johtokunta huomauttaa myös, 
että parantamiseen on edelleenkin varaa niin YTK:n toiminnoissa kuin 
sen toimintoihin sovellettavissa ehdoissakin ja että YTK:n toiminnassa on 
edelleen parannettavaa, ennen kuin neuvoston päätelmät on pantu 
kaikilta osin täytäntöön. 
TÄSTÄ ETEENPÄIN 
5. Johtokunta on tyytyväinen toimenpiteisiin, jotka komissio on toteuttanut 
johtokunnan suositusten mukaan. Nämä suositukset ovat 
kaupallistamisen lisääminen ja YTK:n toiminnasta ja sen tuloksista 
tiedottaminen. Apulaispääjohtajan lisääminen YTK:n organisaatioon on 
hyvä asia, ja sen pitäisi helpottaa edistymistä näiden suositusten 
noudattamisessa. Tähän liittyen johtokunta esittää uusia tapoja, joilla 
YTK.ile asetettujen tavoitteiden saavuttaminen voi edelleen lisätä sen 
yhteyksiä Euroopan teollisuuteen, ja useita lisätoimenpiteitä YTK.n ja sen 
tutkimuslaitosten suorituksen mittaamiseksi (suoritusindikaattorit) ja sen 
asiakkaiden tyytyväisyyden mittaamiseksi. 
Johtokunta huomauttaa, että sen suhteet YTK:n omien 
tutkimusohjelmien kanssa samoihin puitesopimuksen aloihin kuuluvien 
erityisohjelmien komiteoihin on aloitettu, mutta niitä on edelleen 
vahvistettava. Erityisesti tutkimuslaitosten johtajien olisi hyödyllistä käydä 
vuosittain keskusteluja aiheellisten ohjelmakomiteoiden kanssa. 
YTK.n johtoryhmän osalta johtokunta on ilmoittanut komissiolle vapaiden 
ylemmän johdon paikkojen täyttämisestä tutkimuslaitosten johtajien 
tasolla. Asiaa on käsitelty myös YTK:n vuoden 1995 
toimintakertomuksessa esitetyissä johtokunnan huomioissa. Erittäin 
pätevien hakijoiden runsas määrä vahvisti näiden paikkojen kiinnostavan 
ja haastavan luonteen ja YTK:n ansioiden entistä laajemman 
tunnustamisen Euroopan tiede- ja teollisuusyhteisössä. 
6. Kuten neuvoston päätelmissä ja komission kertomuksessa mainittiin, 
uudet YTK:n toimintamuodot ja erityisesti kilpailutetut toimet, edellyttävät 
useita muutoksia YTK:n sääntöihin ja määräyksiin ja työskentelytapoihin. 
Tällaiset muutokset on tehty ja uudet säännöt pantu täytäntöön. 
Johtokunta suhtautuu myönteisesti komission päätökseen antaa YTK:lle 
itsenäisen pääosaston asema. Kuten YTK:n vuoden 1995 
toimintakertomuksessa esitetyissä johtokunnan huomioissa jo mainittiin, 
johtokunta on vahvasti sitä mieltä, että VTK:n aseman kehittäminen 
edelleen komission sisällä on välttämätöntä, jotta YTK voisi täyttää kaikki 
puiteohjelmissa määritellyt ja neuvoston päätelmissä korostetut 
odotukset, jotka liittyvät sen työskentelytapoihin ja sen suhteisiin 
teollisuuden ja kansallisen tutkimuksen kanssa. Kun useat YTK:n 
asemaa parantavat muutokset on toteutettu, on tarpeen toteuttaa entistä 
perusteellisempi YTK:n uudelleenorganisointi. Johtokunta hyväksyy 
kaikki komission jäsenen ilmoitukset tähän tähtäävistä aikomuksista ja 
osallistuu mielellään antamalla oman mielipiteensä näistä tärkeistä 
asioista, jotka voivat YTK:n edun vuoksi tarkoittaa myös johtokunnan 
toiminnan ja vastuualueiden uudelleenmäärittämistä. 
3o 
Kuten monien muidenkin Euroopan tutkimuslaitosten henkilökunnan 
myös YT K: n henkilökunnan ikäjakauma johtaa uusien paikkojen 
jatkuvaan vapautumiseen tulevina vuosina. Tämä prosessi on jo alkanut, 
ja se vaatii uusien työntekijöiden palkkaamista kaikilla tasoilla. YTK-.lla on 
edessään suuria muutoksia: kilpailutettuihin toimiin on osallistuttava 
entistä enemmän ja asiakkaiden tarpeisiin on pystyttävä reagoimaan 
entistä tehokkaammin, joten YTK:n toiminnan joustavuutta on lisättävä. 
Komissio on laatinut koko tieteellistä henkilöstöä, myös YTK:n 
henkilöstöä, koskevan uuden politiikan. Tämän politiikan keskeisin piirre 
on kolme ura-aluetta: virkamiehet, väliaikaiseen henkilöstöön kuuluvat 
työntekijät ja uusi väliaikainen henkilöstö, jonka kolmevuotista sopimusta 
ei voi uusia. Näiden ryhmien osuudet koko henkilöstöstä olisivat 40, 35 
ja 25 prosenttia. Johtokunta on seurannut tätä suunnitelmaa aina sen 
laatimisesta saakka. Johtokunta ymmärtää komission käsityksen siitä, 
että liikkuvan henkilöstön osuuden on oltava suuri, mutta se on jatkuvasti 
ilmaissut varautuneisuutensa YTK:ssa työskentelevien virkamiehien 
osuuden suurentamisesta. Virkamiesten osuus YTK:n henkilökunnasta 
on tällä hetkeltä 33 %. Johtokunta katsoo, että sitä olisi kuultava tämän 
muutoksen osalta. 
KIITOKSET 
7. Johtokunta toteaa lopuksi, että neuvoston päätelmissä korostetaan 
johtokunnan asemaa päätelmien ja ohjeiden täytäntöönpanossa. Se 
arvostaa sitä, että komission jäsen ja pääjohtaja ovat ottaneet huomioon 
erityisesti sen mielipiteet ja neuvot, mutta haluaa mainita, että sen 
mielipiteitä mainitussa henkilöstöpolitiikkaan liittyvässä asiassa ei ole 
otettu riittävästi huomioon. Johtokunta on tyytyväinen runsaasta 
yhteydenpidosta tutkimuksesta vastaavan komission jäsenen Edith 
Cressonin kanssa ja odottaa kiinnostuneena lisäkeskusteluja YTK:n 
aseman ja strategian kehittämisestä. 
31 
ISSN 1024-4492 
KOM(96) 436 lopullinen 
r^Äxrx JVJL JV J rV X 
FI is 
Luettelonumero : CB-CO-96-438-FI-C 
ISBN 92-78-08597-9 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxemburg