4.Rahoitussopimuksen mukaisten erien saataville vapauttamisen ehtona on, että rahoitusta on käytettävissä ja että komissio on tehnyt asetuksen (EU) 2021/241 24 artiklan mukaisesti päätöksen siitä, että Latvia on tyydyttävästi saavuttanut elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöönpanoon liittyvät yksilöidyt asiaankuuluvat välitavoitteet ja tavoitteet. Edellyttäen, että 1 kohdassa tarkoitetut oikeudelliset sitoumukset tulevat voimaan, tuen maksamisen edellytyksenä on, että välitavoitteet ja tavoitteet saavutetaan viimeistään 31 päivänä elokuuta 2026.

(47)Latvia on pyytänyt ennakkomaksua, joka on 13 prosenttia rahoitusosuudesta. Kyseinen määrä olisi asetettava Latvian saataville asetuksen (EU) 2021/241 23 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun rahoitussopimuksen mukaisesti sillä edellytyksellä, että kyseinen rahoitussopimus tulee voimaan.

(42)Sidosryhmien osallistuminen täytäntöönpanoon on tarkoitus toteuttaa koheesiopolitiikan tuen täytäntöönpanoon käytettävällä hallinto- ja valvontajärjestelmällä, jossa sidosryhmien edustajat kuuluvat olennaisena osana EU:n varojen seurantakomiteaan. Asianomaisten toimijoiden sitoutumisen varmistamiseksi on olennaisen tärkeää, että kaikki asianomaiset paikallisviranomaiset ja sidosryhmät, työmarkkinaosapuolet mukaan lukien, osallistuvat suunnitelmaan sisältyvien investointien ja uudistusten täytäntöönpanoon niiden koko toteutuksen ajan.

(39)Suunnitelma sisältää turvallisuuden yleisen itsearvioinnin kunkin komponentin osalta, ja siinä luetellaan toimenpiteet, joilla on turvallisuusulottuvuus. Latvian turvallisuutta koskeva itsearviointi on yleinen, mutta suunnitelmassa käsitellään kyberturvallisuutta ja muita digitaalisia turvallisuusnäkökohtia. Itsearvioinnissa todetaan, että suunniteltujen investointien myötä kyseisten toimenpiteiden turvallisuus paranee.

(38)Sukupuolten tasa-arvon ja yhtäläisten mahdollisuuksien osalta suunnitelmassa kuvataan haasteita, jotka liittyvät sukupuolten tasa-arvoon ja vammaisten henkilöiden tarpeisiin. Suunnitelmassa myös selitetään, mitkä investoinnit edistävät määritettyjen haasteiden ratkaisemista. Latvian elpymis- ja palautumissuunnitelman mukaan toteutetaan erilaisia toimenpiteitä sukupuolten tasa-arvon ja yhtäläisten mahdollisuuksien edistämiseksi. Vammaisten erityistarpeiden huomioon ottamiseksi suunnitelmaan sisältyy toimenpide, jolla varmistetaan julkisten ja yksityisten rakennusten esteettömyys. Lisäksi kaikki uudet julkisen liikenteen ajoneuvot varustetaan niin, että liikuntarajoitteisten on helppo päästä niihin. Muita haavoittuvammassa asemassa olevien ryhmien tilannetta käsitellään yleisesti, erityisesti terveydenhuollon alalla. Suunnitelmaan sisältyy myös toimenpiteitä, joilla parannetaan kaikkien koululaisten koulutusmahdollisuuksia. Sukupuolten tasa-arvon osalta suunnitelma sisältää toimenpiteitä, joilla pyritään erityisesti edistämään naisten osuutta tieto- ja viestintätekniikan alan uramahdollisuuksissa, jotta voidaan parantaa sukupuolten tasapuolista edustusta tieto- ja viestintätekniikan asiantuntijatehtävissä. Naispuolisten työnhakijoiden työmarkkinatilanteen odotetaan paranevan kohdennetuilla toimenpiteillä, joilla pyritään edistämään työ- ja perhe-elämän yhteensovittamista luomalla etä- ja osa-aikatyömahdollisuuksia niille kotitalouksille, joissa on lapsia. Hankkeiden hallinnoinnilla ja täytäntöönpanolla varmistetaan sama palkka samanarvoisesta työstä sekä moninaisuus hallinnoinnissa. Hankkeiden valintaprosessiin sovelletaan lisäksi syrjimättömyyden periaatetta ja velvollisuutta torjua sukupuoleen perustuvan syrjinnän lisäksi myös rotuun tai etniseen alkuperään, uskontoon tai vakaumukseen, vammaisuuteen, ikään tai sukupuoliseen suuntautumiseen perustuvaa syrjintää.

(37)Latvian elpymis- ja palautumissuunnitelma on johdonmukainen, ja siihen sisältyy johdonmukaisia, toisiaan vahvistavia uudistuksia ja investointeja sekä eri komponenttien välisiä synergioita. Elpymis- ja palautumissuunnitelmaan sisältyy toimenpiteitä, joilla toteutetaan uudistuksia ja julkisia investointihankkeita johdonmukaisina toimina. Nämä kuusi komponenttia jäsentävät investoinnit ja uudistukset sekä osoittavat niiden väliset temaattiset suhteet ja kytkökset hyvin. Komponenttien sisäinen johdonmukaisuus varmistetaan asiaankuuluvien uudistusten liitännäisinvestoinneilla, samoin kuin johdonmukaisuus suunnitelman eri komponenttien välillä. Suunnitelmaan sisältyvät komponentit muodostavat yhtenäisen kehyksen uudistuksille ja investoinneille, joiden keskeisenä tehtävänä on edistää tuottavuutta, vähentää eriarvoisuutta sekä edistää vihreää siirtymää ja digitalista muutosta. Nämä kuusi komponenttia vahvistavat toisiaan ja ovat johdonmukaisia tavoitteissaan.

(35)Latvia on ilmoittanut, että tällä hetkellä käytössä olevia tietoteknisiä välineitä, kuten koheesiopolitiikan rahastojen hallinnoinnin tietojärjestelmään (KPVIS) sisältyvää elpymis- ja palautumistukivälinettä koskevaa moduulia, saattaa olla tarpeen muuttaa tai uudistaa, jotta suunnitelmassa kuvatut erityiset hallinnointi- ja raportointivaatimukset voidaan täyttää. Asetuksen (EU) 2021/241 20 artiklan 5 kohdan e alakohtaa noudattaen Latvian olisi toteutettava tämä käytössä olevien tietoteknisten välineiden muutos mainitun asetuksen 22 artiklan noudattamiseksi vahvistamalla toimenpiteen toteuttamistilanne ensimmäisen maksupyynnön yhteydessä. Jos tällainen maksupyyntö ei kaikilta osin perustu suunnitelmassa kuvattujen muutettujen tietoteknisten välineiden toimintoihin, järjestelmästä olisi laadittava erityinen tarkastuskertomus. Kertomuksessa on analysoitava havaitut puutteet ja toteutetut tai suunnitellut korjaavat toimet.

(34)Latvian valtioneuvosto hyväksyi yleiset järjestelyt 18. elokuuta 2020. On odotettavissa, että täytäntöönpanosäädöksiä annetaan lisää ennen kuin suunnitelman täytäntöönpano on alkanut. Tämä ei kuitenkaan estänyt kuvatun prosessin ja rakenteiden arviointia. Latvian viranomaisten olisi toimitettava ajantasaiset tiedot kyseisten säädösten antamisesta, ja asiaa koskevat vaatimukset olisi vahvistettava rahoitussopimuksessa, joka tehdään asetuksen (EU) 2021/241 23 artiklan 1 kohdan mukaisesti.

(31)Latvia on toimittanut erilliset kustannusarviot kaikista elpymis- ja palautumissuunnitelmaan sisältyvistä investoinneista. Kustannuserittely on yleisesti ottaen yksityiskohtainen ja hyvin perusteltu. Arviot perustuvat vertailuihin aiempien samanluonteisten investointien kanssa sekä markkina- ja hinta-analyyseihin. Kustannusarvioiden ja niiden perustana olevien keskeisten asiakirjojen arviointi osoittaa, että suurin osa kustannuksista on hyvin perusteltuja ja kohtuullisia. Rahoitettaviksi ehdotetut määrät katsottiin asianmukaisiksi, ja niiden katsottiin osoittavan kustannusarvioiden uskottavuuden keskipitkällä aikavälillä. Vaikka useimpien toimenpiteiden kustannuksia pidetään erittäin uskottavina (eli arvioidut kustannukset ovat alhaisia tai keskisuuria verrattuina samankaltaisten uudistusten tai investointien kustannuksiin), muutamien toimenpiteiden osalta kustannuslaskentaa pidetään vähäisessä määrin uskottavana. Elpymis- ja palautumissuunnitelman arvioitujen kokonaiskustannusten määrä on kustannustehokkuusperiaatteen mukainen ja oikeassa suhteessa odotettuihin kansallisiin taloudellisiin ja sosiaalisiin vaikutuksiin.

(28)Latvian elpymis- ja palautumissuunnitelmassa esitetään hallinnollinen organisaatio sen täytäntöönpanoprosessia varten Latviassa, ja tämä olisi varmistettava yhteistyössä hallinnoitujen varojen täytäntöönpanoa koskevan nykyisen kansallisen kehyksen yhteydessä. Suunnitelmassa annetaan yleiskatsaus kaavailtuihin seuranta- ja raportointiprosesseihin ja yksilöidään selkeästi toimijat ja niiden roolit ja vastuut sisäisen valvonnan tehtävien hoitamisessa. Valtiovarainministeriön tehtävänä on koordinoida suunnitelman täytäntöönpanoa, kun taas valtioneuvoston kanslian, vastuuministeriöiden sekä varainhoidosta ja sopimuksista vastaavan keskusviraston tehtäväksi olisi annettava täytäntöönpanon varmistaminen ja seuranta. Välitavoitteet ja tavoitteet ovat realistiset, ja ehdotetut indikaattorit ovat merkityksellisiä ja luotettavia. Nämä suunnitelmaan sisältyvät toimenpiteet ovat jossain määrin hajanaisia, mikä johtaa suureen määrään välitavoitteita ja tavoitteita. Ne ovat usein takapainotettuja kohti vuotta 2026, varsinkin kun on kyse infrastruktuuri-investoinneista ja horisontaalisista järjestelmistä yritysten investointeja varten.

(22)Latvian elpymis- ja palautumissuunnitelmassa keskitytään erityisesti kestävään liikkuvuuteen. On odotettavissa, että Riian suurkaupunkialueella toteutettavat uudistukset ja niihin liittyvä investointiohjelma, joka koskee kaupunkiliikenteen ja -infrastruktuurin viherryttämistä, edistävät voimakkaasti hiilen käytöstä luopumista Latvian liikennealalla. Elpymis- ja palautumissuunnitelma kattaa myös toimenpiteitä, joissa keskitytään moniasuntoisten ja julkisten rakennusten sekä yritysten energiatehokkuuden ja sähköverkon parantamiseen. Näin voidaan parantaa energiatehokkuutta ja vähentää kasvihuonekaasupäästöjä rakennusalalla. Elpymis- ja palautumissuunnitelmassa keskitytään myös ilmastonmuutokseen sopeutumiseen investoimalla tulvien ja metsäpalojen ehkäisyyn, mikä edistää suoraan tavoitetta sopeutua ilmastonmuutoksen seurauksiin. Suunnitelmaan ei sisälly toimenpiteitä, joiden tavoitteena on biologinen monimuotoisuus. Jotkin ilmastonmuutoksen hillitsemiseen tähtäävistä toimenpiteistä voivat kuitenkin olla hyödyllisiä myös biologisen monimuotoisuuden säilyttämisen kannalta, koska ilmastonmuutos on yksi suurimmista biologisen monimuotoisuuden uhista.

(21)Elpymis- ja palautumissuunnitelma sisältää asetuksen (EU) 2021/241 19 artiklan 3 kohdan e alakohdan ja liitteessä V olevan 2.5 jakson mukaisesti toimenpiteitä, joilla suuressa määrin (luokitus A) edistetään vihreää siirtymää, mukaan lukien luonnon monimuotoisuus, tai siitä johtuviin haasteisiin vastaamista. Ilmastotavoitteita tukevat toimenpiteet ovat määrältään 37,6 prosenttia suunnitelman kokonaismäärärahoista asetuksen (EU) 2021/241 liitteessä VI esitetyn menetelmän mukaisesti laskettuna. Kuten asetuksen (EU) 2021/241 17 artiklassa edellytetään, elpymis- ja palautumissuunnitelma on johdonmukainen niiden tietojen kanssa, jotka on sisällytetty vuosien 2021–2030 kansalliseen energia- ja ilmastosuunnitelmaan.

(20)Arviointi, jonka Latvia on toimittanut ”ei merkittävää haittaa” -periaatteen noudattamisesta elpymis- ja palautumissuunnitelmassaan, on tehty Euroopan komission ”ei merkittävää haittaa” -periaatteesta antamien teknisten ohjeiden (2021/C 58/01) mukaisesti. Se kattaa kuusi asetuksen (EU) 2020/852 17 artiklassa määriteltyä ympäristötavoitetta, jotka ovat ilmastonmuutoksen hillitseminen, ilmastonmuutokseen sopeutuminen, vesivarojen ja merten luonnonvarojen kestävä käyttö ja suojelu, kiertotalous, saastumisen ehkäisy ja torjunta sekä biologisen monimuotoisuuden ja ekosysteemien suojelu ja ennallistaminen. Ympäristövaikutukset arvioidaan toimenpidetasolla eli yksi erillinen arviointi kutakin uudistusta tai investointia kohden. Latvia on ehdottanut toteuttavansa tarvittaessa lieventäviä toimenpiteitä merkittävän haitan välttämiseksi. Tämä koskee erityisesti tulvantorjuntatoimenpiteitä, joiden osalta ”ei merkittävää haittaa” -periaatteen noudattaminen on varmistettu ottamalla huomioon erityinen välitavoite. Vastaavasti tulvantorjuntaan tehtävillä investoinneilla on varmistettava, että unionin ympäristölainsäädäntöä noudatetaan tiukasti ja ettei vesimuodostumien tilaan kohdistu haittaa. Teiden kunnostamiseen liittyy investointi, joka koskee hiilen käytöstä luopumista liikenteessä, jottei ilmastonmuutoksen hillitsemistä koskevaan tavoitteeseen kohdistu haittaa.

(18)Sosiaali- ja terveydenhuoltoon sosiaalisen osallisuuden ja terveydenhuollon parantamiseksi tehtävien investointien ja uudistusten odotetaan vahvistavan sosiaalista yhteenkuuluvuutta ja sosiaalista suojaa. Vähimmäistuloetuuksien indeksoinnin käyttöönotolla on tarkoitus varmistaa, että etuudet mukautetaan vuosittain palkkojen nousuun, jolloin ne ovat riittävämpiä. On odotettavissa, että kun vähimmäistulorajaa nostetaan siten, että se on vähintään 20 prosenttia mediaanitulosta, näillä toimenpiteillä voidaan vähentää tuloeroja ja parantaa sosiaalisten tulonsiirtojen vaikuttavuutta. Nämä seikat ovat olleet Latvian suurimpia sosiaalisia haasteita. Lisäksi terveydenhuollon infrastruktuuriin tehtävien investointien ja terveydenhuoltoalan lisähenkilöstön houkuttelemiseen tähtäävän uudistuksen odotetaan parantavan terveydenhuollon saatavuutta, minkä heikkous on vaikuttanut pääasiassa pienituloisiin ja syrjäseuduilla asuviin ihmisiin.

(16)Komission yksiköiden tekemät simulaatiot osoittavat, että suunnitelmalla on mahdollista nostaa Latvian BKT:tä 2 prosenttia vuoteen 2026 mennessä. Latvian vuoden 2021 vakausohjelma viittaa siihen, että suunnitelmalla on selvästi täydentävä vaikutus, sillä julkisten investointien tason odotetaan olevan merkittävästi korkeampi kuin ennen pandemiaa eli keskimäärin 5,9 prosenttia suhteessa BKT:hen vuosina 2021–2024, kun se vuosina 2017–2019 oli keskimäärin 5,1 prosenttia suhteessa BKT:hen.

(15)On odotettavissa, että elpymis- ja palautumissuunnitelmalla on asetuksen (EU) 2021/241 19 artiklan 3 kohdan c alakohdan ja liitteessä V olevan 2.3 jakson mukaisesti suuria vaikutuksia (luokitus A) jäsenvaltion kasvupotentiaalin, työpaikkojen syntymisen sekä taloudellisen, sosiaalisen ja institutionaalisen palautumiskyvyn lujittumiseen ja Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanoon muun muassa siten, että se edistää lapsia ja nuoria koskevia toimintapolitiikkoja sekä lieventää covid-19-kriisin taloudellisia ja sosiaalisia vaikutuksia, jotta voidaan lisätä taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta ja lähentymistä unionissa.

(14)Suunnitelmalla lisätään merkittävästi investointeja tutkimukseen ja innovointiin ja tuetaan erilaisia julkishallinnon uudistuksia. Sillä myös kevennetään vihreän siirtymän ja digitaalisen muutoksen sosioekonomisia kustannuksia ottaen samalla huomioon alueelliset erot. Suunnitelman tavoitteena on muuttaa merkittävästi hajanaista innovointijärjestelmän hallinnointia sekä luoda kestäviä innovaatioekosysteemejä ja siten lisätä kokonaisinvestointeja. Vihreään siirtymään ja digitaaliseen muutokseen on suunniteltu merkittäviä investointeja, mukaan lukien investoinnit energiatehokkuuteen, sähköverkon nykyaikaistamiseen, julkisen sektorin tietotekniikkajärjestelmiin sekä perus- ja edistyneeseen digiosaamiseen sekä julkisella että yksityisellä sektorilla. Työvoiman liikkuvuutta pyritään helpottamaan ja henkilöautojen kasvavaa energiankulutusta ja kasvihuonekaasupäästöjä hillitsemään parantamalla intermodaalista liikenneinfrastruktuuria Riiassa ja sen ympäristössä. Alueellisten erojen kaventamiseksi suunnitelmassa tukeudutaan hallinnon alueuudistukseen, ja siihen sisältyy merkittäviä investointeja teollisuusalueisiin, kunnalliseen liikenteeseen, teiden kunnostukseen, kouluihin ja kohtuuhintaisiin asuntoihin. Julkishallinnon vastuuvelvollisuutta ja tehokkuutta on määrä vahvistaa uudistuksilla ja investoinneilla, joilla torjutaan harmaata taloutta ja talousrikollisuutta sekä parannetaan hankintajärjestelmää ja innovointia julkisella sektorilla. Suunnitelman odotetaan jatkavan rahanpesun vastaisen strategian täytäntöönpanemiseksi tehtyä työtä uudistamalla sellaisten lainvalvontaviranomaisten välisiä yhteistyö-, tietojenvaihto- ja koulutusjärjestelmiä, jotka osallistuvat talousrikosten tunnistamiseen ja tutkintaan ja talousrikoksia käsitteleviin oikeudenkäynteihin, samalla kun vahvistetaan tällaisten viranomaisten teknisiä valmiuksia.

(13)Lähentymisen jatkuminen on Latviassa edelleen keskeinen haaste väestön elintason kohentamiseksi. Uudistuksilla ja investoinneilla osaamiseen, koulutukseen, terveydenhuoltoon ja sosiaaliseen osallisuuteen on tarkoitus edistää tuottavuuden parantamista ja pitkän aikavälin osallistavaa kasvua Latviassa. Merkittäviä investointeja on suunnitteilla täydennys- ja uudelleenkoulutustoimenpiteisiin, joilla pyritään antamaan työvoimalle tarvittava osaaminen ja uusia kohtuuhintaisia asuntoja työvoiman alueellisen liikkuvuuden parantamiseksi. Suunnitelmaan sisältyy uudistuksia ja investointeja, joilla parannetaan terveydenhuoltojärjestelmän selviytymiskykyä ja saavutettavuutta, tuetaan integroitujen hoitopalvelujen tarjontaa ja parannetaan terveydenhuoltolaitosten valmiuksia sopeutua kriisitilanteisiin. Suunnitelma tukee sosiaalisiin haasteisiin vastaamista parantamalla edelleen vähimmäistulotukijärjestelmää mediaanitulon kehitykseen linkitettävän vuotuisen indeksointimekanismin avulla. Myös muiden liikuntarajoitteisten ja vammaisten henkilöiden esteettömyyttä ja kuntoutusta koskevaan infrastruktuuriin tehtävien investointien sekä vanhusten pitkäaikaishoitoon liittyvien investointien on tarkoitus auttaa saavuttamaan edistystä nykyisiin haasteisiin vastaamisessa.

(11)Pandemian johdosta toteutettavia välittömiä finanssipoliittisia toimia koskevien suositusten voidaan katsoa jäävän Latvian suunnitelman soveltamisalan ulkopuolelle huolimatta siitä, että Latvia on yleisesti ottaen vastannut asianmukaisesti ja riittävästi välittömään tarpeeseen tukea taloutta julkisen talouden keinoin vuosina 2020 ja 2021 yleisen poikkeuslausekkeen säännösten mukaisesti. Suositus saavuttaa julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoite vuonna 2020 ei myöskään ole enää merkityksellinen, koska kyseinen budjettikausi on päättynyt ja aktivoitiin vakaus- ja kasvusopimuksen yleinen poikkeuslauseke maaliskuussa 2020 pandemian yhteydessä.

EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 22.6.2021 COM(2021) 340 final LIITE

asiakirjaan Ehdotus NEUVOSTON TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖKSEKSI Latvian elpymis- ja palautumissuunnitelmasta tehdyn arvion hyväksymisestä

{SWD(2021) 162 final}



LIITE OSIO 1: ELPYMIS- JA PALAUTUMISSUUNNITELMAN MUKAISET UUDISTUKSET JA INVESTOINNIT 1.Uudistusten ja investointien kuvaus A. KOMPONENTTI 1: ILMASTONMUUTOS JA YMPÄRISTÖN KESTÄVYYS Latvian elpymis- ja palautumissuunnitelman tämän komponentin yleisenä tavoitteena on edistää vihreää siirtymää ja erityisesti edistää ilmastonmuutoksen hillinnän ja ilmastonmuutokseen sopeutumisen ympäristötavoitteita. Kussakin alakomponentissa keskitytään joihinkin vihreän siirtymän haasteisiin. Alakomponentissa 1.1 keskitytään kestävään liikkuvuuteen, jonka tavoitteena on vähentää liikenteen päästöjä erityisesti Riiassa ja sen reuna-alueilla investoimalla puhtaaseen julkiseen liikenteeseen (erityisesti rautateiden) infrastruktuuriin. Alakomponentissa 1.2 pyritään pääasiassa parantamaan energiatehokkuutta tukemalla erilaisia energiaperuskorjausohjelmia julkisissa ja yksityisissä rakennuksissa ja tukemalla kestäviä energiaverkkoja. Alakomponentilla 1.3 edistetään ilmastonmuutokseen sopeutumista ehkäisemällä ilmastonmuutokseen liittyviä riskejä, kuten tulipaloja ja tulvia. Komponentissa käsitellään liikennettä koskevia maakohtaisia suosituksia, jotka koskevat erityisesti sen kestävyyttä, energiatehokkuutta sekä energiaverkkojen yhteenliitäntöjä (CSR3 2019). Se edistää myös kypsien julkisten investointihankkeiden etupainottamista ja keskittyy vihreään siirtymään ja digitaaliseen muutokseen, erityisesti puhtaaseen ja tehokkaaseen energian tuotantoon ja käyttöön sekä kestävään liikenneinfrastruktuuriin (CSR3 2020). On odotettavissa, että mistään tähän komponenttiin sisältyvien uudistusten ja investointihankkeiden täytäntöönpanotoimenpiteistä ei aiheudu asetuksen (EU) 2020/852 17 artiklassa tarkoitettua merkittävää haittaa ympäristötavoitteille, kun otetaan huomioon toimenpiteiden ja hillintävaiheiden kuvaus elpymis- ja palautumissuunnitelmassa ”ei merkittävää haittaa” -periaatteesta annetuissa teknisissä ohjeissa (2021/C 58/01). A.1. Kuvaus uudistuksista ja investoinneista, joita rahoitetaan rahoitustuella, jota ei makseta takaisin Uudistus: 1.1.1 Riian suurkaupunkiliikennejärjestelmän viherryttäminen Toimenpiteen yleisenä tavoitteena on edistää Latvian kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä keskittyen liikenteeseen, joka on suurin kasvihuonekaasupäästöjen lähde (28,5 prosenttia kaikista kasvihuonekaasupäästöistä (lukuun ottamatta maankäyttöä, maankäytön muutosta ja metsätaloutta) vuonna 2018 ja 36,7 prosenttia päästökauppajärjestelmään kuulumattomista kasvihuonekaasupäästöistä). Tämä toimenpide koskee erityisesti Riian suurkaupunkialuetta, joka kattaa noin 65 prosenttia Latvian väestöstä. Erityistavoitteena on lujittaa ja järkeistää nykyistä hajanaista liikennejärjestelmää julkisen liikenteen käytön kannustamiseksi. Toimenpide koostuu Riian suurkaupunkiliikennejärjestelmän yleisestä uudistamisesta. On luotava multimodaalinen joukkoliikenneverkko, jossa on yhtenäinen aikataulu, yhtenäinen hinta- ja alennuspolitiikka sekä yhteinen lippujärjestelmä. Toimenpiteeseen on sisällyttävä myös merkittävä investointiohjelma, joka koskee puhdasta liikkuvuutta ja infrastruktuuria ja jossa keskitytään rautatieratkaisuihin (81 km:n rautatieliikenteen sähköistäminen) ja päästöttömään julkiseen liikenteeseen (neljän matalalattiaraitiovaunun, 17 sähkölinja-auton ja 7 sähkölinja-auton latausaseman hankinta, pyöräkaistojen rakentaminen). Tätä täydennetään rakentamalla ympäristöystävällisiä liikkuvuuden solmukohtia (6 alueellista ja kaksi paikallista liikkuvuuspistettä), julkiseen liikenteeseen tarkoitettu riippumaton suurnopeusrata ja pidentämällä raitiovaunulinjaa 3,5 km multimodaalisen liikenteen käytön tukemiseksi. Toimenpide on pantava täytäntöön viimeistään 31 päivänä elokuuta 2026. Investoinnit: 1.2.1.1.i.I. Moniasuntoisten rakennusten energiatehokkuuden parantaminen ja siirtyminen uusiutuvaan energiaan Toimenpiteen yleisenä tavoitteena on parantaa rakennusten energiatehokkuutta. Koska rakennusalalla kulutetun energian osuus lopullisesta energiankulutuksesta on jopa 40 prosenttia, toimenpiteen odotetaan vähentävän ympäristövaikutuksia ja edistävään ilmastonmuutoksen hillintää. Toisena tavoitteena on alentaa asukkaiden energialaskuja ja parantaa energian toimitusvarmuutta. Muita erityistavoitteita ovat energiaköyhyyden vähentäminen ja työllisyyden tukeminen. Tässä toimenpiteessä keskitytään erityisesti moniasuntoisiin rakennuksiin. Toimenpide koostuu moniasuntoisten rakennusten energiaperuskorjausten tukiohjelmasta. Sen on oltava muodoltaan rahoitusväline (laina), jonka pääomavähennys on enintään 49 prosenttia lainan määrästä. Tukea voidaan myöntää ainoastaan rakennuksiin, joissa hankkeella odotetaan saavutettavan vähintään 30 prosentin energiansäästöt.

Toimenpide pannaan täytäntöön 1 päivästä syyskuuta 2021 31 päivään elokuuta 2026. Investoinnit: 1.2.1.2.i. Yritysten energiatehokkuuden parantaminen yhdistetyn rahoitusvälineen muodossa Toimenpiteen yleisenä tavoitteena on parantaa latvialaisten yritysten energiatehokkuutta. Yritysten energiatehokkuuteen tehtävillä investoinneilla pyritään edistämään energiavarojen järkiperäistä käyttöä, vähentämään ympäristöön ja ilmastoon kohdistuvia kielteisiä vaikutuksia sekä parantamaan yritysten tuottavuutta, kilpailukykyä ja vientikapasiteettia. Tässä toimenpiteessä keskitytään erityisesti yrityksiin. Toimenpiteen ensimmäinen pilari muodostuu tukiohjelmasta, joka muodostuu yhdistetystä rahoitusvälineestä (laina, johon liittyy pääoma-alennuksena myönnettävä avustus). Investointiohjelmasta rahoitetaan yritysten investointeja energiatehokkuuden parantamiseen, uusiutuvan energian teknologioiden ja niihin liittyvien tutkimus- ja kehittämistoimien käyttöönottoon, energiakatselmusten tekemiseen sekä kestävään liikenteeseen ja uusien energiatehokkaiden teknologioiden käyttöönottoon tuotannossa. Toimenpiteen toisen pilarin muodostavat avustukset vähähiiliseen talouteen, ilmastonmuutokseen sopeutumiseen ja ilmastonmuutokseen sopeutumiseen liittyvien uusien tuotteiden ja teknologioiden kehittämiseen (teollisen tutkimuksen, kokeellisen kehittämisen ja toteutettavuustutkimusten avulla). Toimenpide pannaan täytäntöön 1 päivästä tammikuuta 2022 31 päivään elokuuta 2026. Sen varmistamiseksi, että toimenpiteet noudattelevat ”ei merkittävää haittaa” -periaatteesta annettuja teknisiä ohjeita (2021/C58/01), tulevien hankepyyntöjen tehtävänmääritykseen sisältyvistä tukikelpoisuuskriteereistä jätetään pois seuraavat toimet: i) toimet, jotka liittyvät fossiilisiin polttoaineisiin, mukaan lukien loppupään käyttö ; ii) toimet, jotka kuuluvat EU:n päästökauppajärjestelmän piiriin ja joilla saavutetaan ennustetut kasvihuonekaasupäästöt, jotka eivät ole alemmat kuin merkitykselliset vertailuarvot ; iii) toimet, jotka liittyvät kaatopaikkoihin, polttolaitoksiin ja mekaanisen biologisen käsittelyn laitoksiin ; sekä iv) toimet, joissa jätteen pitkäaikainen loppusijoitus voi aiheuttaa haittaa ympäristölle. Tehtävänmäärityksessä edellytetään lisäksi, että ainoastaan sellaiset toimet, jotka ovat asiaankuuluvan EU:n ja kansallisen ympäristölainsäädännön mukaisia, voivat tulla valituiksi. Investoinnit: 1.2.1.3.i.I. Kuntarakennusten ja -infrastruktuurin parantaminen edistämällä siirtymistä uusiutuvaan energiaan ja parantamalla energiatehokkuutta Toimenpiteen yleisenä tavoitteena on parantaa Latvian kunnallisten rakennusten energiatehokkuutta. Suuri osa olemassa olevista kunnallisista rakennuksista oli rakennettu ennen kuin rakennusten lämpövaatimuksia lisättiin, minkä vuoksi niiden energiatehokkuus oli alhainen. Toimenpiteen tavoitteena on erityisesti parantaa paikallishallinnon rakennusten ja infrastruktuurin energiatehokkuutta, jotta voidaan vähentää vuotuista primäärienergian kulutusta ja kasvihuonekaasupäästöjä. Täydentävänä tavoitteena tämän toimenpiteen odotetaan myös alentavan kunnallisten rakennusten ylläpitokustannuksia. Toimenpide koostuu investoinneista energiatehokkuutta parantaviin peruskorjauksiin paikallishallinnon omistamissa rakennuksissa (ja sekakiinteistöissä, joissa kunnat ovat enemmistöosakkaita), mukaan lukien rakennukset, jotka on tarkoitettu sosiaaliseen asuntotuotantoon, terveydenhuoltoon, koulutukseen ja sosiaalipalveluihin. Toimenpide pannaan täytäntöön 1 päivänä tammikuuta 2022 ja 31 päivänä joulukuuta 2025 välisenä aikana. Investoinnit: 1.2.1.4.i.I. Julkisen sektorin rakennusten, myös historiallisten rakennusten, energiatehokkuuden parantaminen Toimenpiteen yleisenä tavoitteena on parantaa Latvian julkisen rakennuskannan energiatehokkuutta. Sitä sovelletaan valtion omistamiin rakennuksiin, mukaan lukien historialliset ja oikeudelliset rakennukset. Toimenpiteellä pyritään parantamaan energiatehokkuutta, edistämään siirtymistä uusiutuvaan energiaan energiantuotannossa ja vähentämään kasvihuonekaasupäästöjä. Toimenpide koostuu investoinneista julkisten rakennusten energiatehokkuuden parantamiseen. Tuella on varmistettava, että kaikkien hankkeiden täytäntöönpano johtaa ohjelman mukaisiin energiansäästöihin keskimäärin vähintään 30 prosenttia. Toimenpide pannaan täytäntöön 1 päivästä tammikuuta 2022 31 päivään elokuuta 2026. Investoinnit: 1.2.1.5.i. Sähkön siirto- ja jakeluverkkojen nykyaikaistaminen Tämän toimenpiteen yleisenä tavoitteena on edistää ilmastoneutraaliustavoitteiden saavuttamista luomalla kestävä verkkoinfrastruktuuri, jossa voidaan ottaa helpommin käyttöön vihreää teknologiaa, erityisesti tuulienergiaa. Sähköverkkojen vihreään muutokseen ja digitaaliseen infrastruktuuriin tehtävät investoinnit ovat tarpeen, jotta voidaan tarjota riittävä sähköntoimitusinfrastruktuuri sähköistä liikkuvuutta sekä verkon kestävää ja tehokasta toimintaa varten. Toimenpiteen odotetaan myös edistävän Baltian sähköjärjestelmien synkronointia Manner-Euroopan verkkojen kanssa sekä Baltian sähkömarkkinoiden yhdentymissuunnitelman tavoitteita ja toimia. Toimenpide koostuu suorista investoinneista sähköverkon uudistamiseen, tietoteknisten ratkaisujen kehittämiseen siirto- ja jakeluverkon joustavuuden ja turvallisuuden lisäämiseksi sekä muun muassa kansallisen sähkömarkkinoita koskevan tiedonvaihto- ja varastointialustan ja automatisoidun älykkään mittausjärjestelmän luomiseen. Toimenpiteellä myös parannetaan sääntelykehystä ja mahdollistavia olosuhteita, jotta voidaan helpottaa maatuulivoimaloiden käyttöä valtion metsämailla ja vähentää oikeudellista epävarmuutta tuulivoimaninvestointien osalta. Toimenpide pannaan täytäntöön 1 päivästä tammikuuta 2022 31 päivään elokuuta 2026. Uudistus: 1.3.1.r. Katastrofien hallintajärjestelmän sopeutuminen ilmastonmuutokseen, pelastus- ja nopean toiminnan palvelut Toimenpiteen yleisenä tavoitteena on edistää ilmastotavoitteiden saavuttamista vahvistamalla katastrofi- ja palopelastuspalvelujen avustusvalmiuksia. Toimenpiteellä edistetään ilmastonmuutokseen sopeutumista lyhentämällä palopelastuspalvelujen toiminta-aikaa (yleisemmän uudistuksen yhteydessä sisäasiainministeriön eri yksiköt yhden katon alle). Toimenpiteen odotetaan myös edistävän ilmastonmuutoksen hillitsemistä siirtämällä nämä palvelut uusiin energiatehokkaisiin rakennuksiin. Toimenpide koostuu kahdeksan uuden energiatehokkaan katastrofinhallintakeskuksen rakentamisesta.

Toimenpide pannaan täytäntöön 1 päivänä tammikuuta 2022 ja 31 päivänä maaliskuuta 2026 välisenä aikana. Investoinnit: 1.3.1.2.i. Investoinnit tulvariskien vähentämiseen liittyvään infrastruktuuriin Tämän toimenpiteen yleisenä tavoitteena on edistää ilmastonmuutokseen sopeutumista ehkäisemällä tulvia. Sen on johdettava rakenteisiin, jotka suojaavat yli 59 000 hehtaaria tulvariskeiltä. Toimenpide koostuu investoinneista tulvariskien vähentämiseen liittyvään infrastruktuuriin, mukaan lukien polderin pumppausasemien kunnostaminen, suojapatojen kunnostaminen ja jokien säännellyn osan ennallistaminen. Toimenpide pannaan täytäntöön 1 päivästä lokakuuta 2022 31 päivään. A.2. Seurantaa ja täytäntöönpanoa koskevat välitavoitteet, tavoitteet, indikaattorit ja aikataulu – rahoitustuki, jota ei makseta takaisin Numero Toimenpide (uudistus tai investointi) Välitavoite/tavoite Nimi Laadulliset indikaattorit

(välitavoitteiden osalta) Määrälliset indikaattorit

(tavoitteiden osalta) Alustava toteutusaikataulu Kunkin välitavoitteen ja tavoitteen kuvaus Mittayksikkö Perustaso Päämäärä Vuosineljännes Vuosi 1 1.1.1 Riian suurkaupunkialueen liikennejärjestelmän viherryttäminen Välitavoite: Riian suurkaupunkialueen matkustajaliikenteen suunnitteluun, tilaamiseen ja organisointiin on sovellettu koordinoitua lähestymistapaa. Riian suurkaupunkialueen matkustajaliikenteen suunnitteluun, tilaamiseen ja organisointiin on sovellettu koordinoitua lähestymistapaa. ei tietoja ei tietoja ei tietoja Q4. 2023 Saatetaan päätökseen tarvittavat vaiheet koordinoidun lähestymistavan toteuttamiseksi. Tämä kattaa muun muassa seuraavaa:

– perustetaan työryhmä, jonka tehtävänä on koordinoida Riian suurkaupunkialueen julkisen liikenteen suunnittelua;

– Riian suurkaupunkialueen julkista liikennettä koskeva suunnitelma on pantu täytäntöön Latvian rautateiden henkilöliikenteen kehityksen mukaisesti. 2 1.1.1 Riian suurkaupunkialueen liikennejärjestelmän viherryttäminen Välitavoite: Riian suurkaupunkialueen julkisen liikenteen uudistus Yhtenäisen multimodaalisen joukkoliikenneverkon käyttöönotto Riian suurkaupunkialueella ei tietoja ei tietoja ei tietoja Q4. 2025 Multimodaalisen julkisen liikenteen reittiverkon käyttöönotto Riian suurkaupunkialueella, jolla on yhtenäinen ja yhdenmukaistettu aikataulu, yhtenäinen hinta- ja alennuspolitiikka sekä yhtenäinen lippu integroitua joukkoliikennejärjestelmää varten Riian suurkaupunkialueella. 3 1.1.1.1i. Kilpailukykyinen rautatiehenkilöliikenne Riian kaupungin julkisen liikennejärjestelmän yhteydessä Tavoite Henkilöliikennettä varten luotujen sähköistettyjen ratojen ja uudistettujen olemassa olevien ratojen pituus Km 0 81 Q1. 2026 Sähköistäminen (johdinverkon muuntaminen 25 kV:n järjestelmäksi, sähköistettyjen linjojen kokonaispituuden kasvattaminen) ja asiaankuuluvat toimet (sähköisten kaksiraideosuuksien rakentaminen, asemien raidesuunnitelmien parantaminen, asemien peruskorjaaminen (mukaan lukien raidesuunnitelman parantaminen, matkustajalaitureiden peruskorjaaminen ja turvallisten kaksinkertaisten kaksitasoristeyksien ja laiturikäyntien rakentaminen), merkinantojärjestelmien mukauttaminen. 4 1.1.1.1i. Kilpailukykyinen rautatiehenkilöliikenne Riian kaupungin julkisen liikennejärjestelmän yhteydessä Tavoite Kaupunkialueiden ja esikaupunkien sähköjunien lukumäärä (akkukäyttöiset sähköjunat) Lukumäärä 0 7 Q3. 2026 Päästöttömän kaluston toimitus (akkukäyttöiset sähköjunat (BEMU)). 5 1.1.1.2i. Ympäristöä säästävät parannukset Riian kaupungin julkiseen liikennejärjestelmään Tavoite Riian kaupungin käyttämien sähkökuljetusyksiköiden lukumäärä (sähkölinja-autot, raitiovaunut) Lukumäärä 0 21 Q3. 2026 Päästöttömien, kaupunkien julkisen liikenteen yksiköiden, kuten sähköbussien ja -raitiovaunujen toimitus. 6 1.1.1.3.i. Käyttöönotettu pyöräilyinfrastruktuuri Tavoite Uuden tai parannetun pyöräilyinfrastruktuurin pituus Riian kaupungissa, mukaan lukien Pieriga (Riian suurkaupunkialueeseen kuuluva osa) Km 0 60 Q3. 2026 Uuden tai kunnostetun pyöräinfrastruktuurin käyttöönotto. 7 1.2.1.1.i.I. Moniasuntoisten rakennusten energiatehokkuuden parantaminen ja siirtyminen uusiutuvaan energiaan Välitavoite: Asuinrakennusten energiatehokkuuden parantamista koskevan tukiohjelman voimaantulo Asuinrakennusten energiatehokkuuden parantamista koskevan tukiohjelman voimaantulo ei tietoja ei tietoja ei tietoja Q1. 2022 Elpymis- ja palautumistukivälinettä koskevan asetuksen liitteessä VI olevan toiminta-alan ”025 a – olemassa olevien asuntojen energiatehokkuutta parantavat peruskorjaukset, esittelyhankkeet ja energiatehokkuuskriteerit täyttävien tukitoimien” vaatimusten huomioon ottamiseksi tarkoitetun asuinrakennusten energiatehokkuuden parantamista koskevan tukiohjelman voimaantulo. 8 1.2.1.1.i.I. Moniasuntoisten rakennusten energiatehokkuuden parantaminen ja siirtyminen uusiutuvaan energiaan Tavoite Hyväksytyt hankkeet, vähintään 40 097 400 euroa. euroa 0 40 097 400 Q3. 2024 Altumin hyväksytyt hankkeet, vähintään 40 097 400 euroa. Kehitysrahoituslaitos Altumin sitoumus. 9 1.2.1.1.i.I. Moniasuntoisten rakennusten energiatehokkuuden parantaminen ja siirtyminen uusiutuvaan energiaan Tavoite Primäärienergian kulutuksen vähentäminen moniasuntoisissa rakennuksissa, joiden energiatehokkuus on parantunut MWh/vuosi 0 14423 Q3. 2026 Primäärienergian kulutuksen vähentäminen moniasuntoisissa rakennuksissa, joiden energiatehokkuus on parantunut toimenpiteen puitteissa tehtyjen kunnostustöiden myötä. 10 1.2.1.2.i. Yritysten energiatehokkuuden parantaminen, joka on tarkoitus toteuttaa kansallisesti, yhdistetyn rahoitusvälineen muodossa Välitavoite: Yritysten energiatehokkuuden tukiohjelman voimaantulo. Asetuksen voimaantulo ei tietoja ei tietoja ei tietoja Q1. 2022 Ministerikabinetin hyväksymä asetus, jolla tuetaan yritysten energiatehokkuuden parantamiseen tähtäävien ohjelmien täytäntöönpanoa, tulee voimaan.

Tukiohjelmat pannaan täytäntöön yhdistetyllä rahoitusvälineellä, joka on takaisinmaksettava laina ja pääomanalennus.

Tukikelpoisuuskriteereinä, joilla otetaan huomioon elpymis- ja palautumistukivälinettä koskevan asetuksen liitteessä VI olevan toiminta-alan ”024.b – Energiatehokkuus- ja demonstrointihankkeet pk-yrityksissä tai suurissa yrityksissä sekä energiatehokkuuskriteerit [3]” vaatimukset, tukiehdoissa on asetettava rakennusten ja laitteiden energiatehokkuushankkeille vähintään 30 prosentin primäärienergian säästö, joka on vähintään 30 prosenttia keskimääräisestä primäärienergian säästöstä elpymis- ja palautumistukivälineen hankevalikoimassa (vähintään 25 prosenttia energiatehokkuuslaitteiden osalta). Tulosten saavuttamisen varmistamiseksi ehtoihin on sisällyttävä energiansäästöjen vähimmäiskynnys kutakin investoitua julkista rahoitusta kohti hankkeen tukikelpoisuusperusteena. Ehtoihin on sisällyttävä tukikelpoisuusperusteet sen varmistamiseksi, että DNSH-periaatteita noudatetaan DNSH-suuntaviivojen (2021/C58/01) ja asiaa koskevan EU:n ja kansallisen lainsäädännön mukaisesti.

Tukea tarjotaan kilpailuttamalla hankkeet, joissa saavutetaan suurimmat odotetut energiansäästöt yhtä investoitua euroa kohden. 11 1.2.1.2.i. Yritysten energiatehokkuuden parantaminen, joka on tarkoitus toteuttaa kansallisesti, yhdistetyn rahoitusvälineen muodossa Tavoite Suunnitellut kasvihuonekaasupäästöjen vähennykset CO2-ekvivalentteina t/vuosi 0 11498 Q3. 2026 Kasvihuonekaasupäästöjen vähennykset CO2-ekvivalentteina t/vuosi odotettujen päästövähennysten perusteella toimenpiteen tuloksena. 12 1.2.1.2.i. Yritysten energiatehokkuuden parantaminen, joka on tarkoitus toteuttaa kansallisesti, yhdistetyn rahoitusvälineen muodossa Tavoite Hyväksytyt hankkeet, vähintään 72 351 600 euroa. euroa 0 72 351 600 Q4. 2024 Hyväksytyt hankkeet, vähintään 72 351 600 euroa. 13 1.2.1.3.i.I. Kuntarakennusten ja -infrastruktuurin parantaminen edistämällä siirtymistä uusiutuvaan energiaan ja parantamalla energiatehokkuutta Välitavoite: Kunnallisten infrastruktuurien energiatehokkuuden parantamista koskevan tukiohjelman oikeudellisen kehyksen voimaantulo. Ohjelmalla tuetaan hankkeita, joilla pyritään vähentämään primäärienergiaa tai hiilidioksidia vähintään 30 prosenttia. Valtioneuvoston asetuksen voimaantulo Q4. 2022 Sellaisten valtioneuvoston asetusten voimaantulo, joissa vahvistetaan täytäntöönpanoedellytykset paikallishallinnon rakennusten ja infrastruktuurin parantamiselle, uusiutuvan energian teknologioiden käyttöön siirtymisen edistämiselle ja energiatehokkuuden parantamiselle, sekä tukikelpoisuuskriteerit, joilla otetaan huomioon elpymis- ja palautumistukivälinettä koskevan asetuksen liitteessä VI olevan toiminta-alan 026 a – Energian talteenotto tai energiatehokkuustoimenpiteet julkisessa infrastruktuurissa, esittelyhankkeet ja energiatehokkuuskriteerit täyttävät tukitoimenpiteet 14 1.2.1.3.i.I. Kuntarakennusten ja -infrastruktuurin parantaminen edistämällä siirtymistä uusiutuvaan energiaan ja parantamalla energiatehokkuutta Tavoite Paikallishallinnon rakennusten ja infrastruktuurin energiatehokkuutta parantavien hankkeiden toteuttamista koskevien sopimusten tekeminen, vähintään 27 838 800 euroa. euroa 0 27 838 800 Q4. 2024 Ilmoitukset sopimusten tekemisestä, vähintään 27 838 800 euroa. 15 1.2.1.3.i.I. Kuntarakennusten ja -infrastruktuurin parantaminen edistämällä siirtymistä uusiutuvaan energiaan ja parantamalla energiatehokkuutta Tavoite Kunnallisten rakennusten ja infrastruktuurin primäärienergian kulutuksen vähentäminen kWh/vuosi 0 4 544 563 Q4. 2025 Kunnallisten rakennusten ja infrastruktuurin primäärienergian kulutuksen vähentäminen, joka on tulosta energiatehokkuutta parantavista toimenpiteistä kunnallisissa rakennuksissa ja infrastruktuureissa, joita toimenpiteestä tuetaan. Energiatodistuksia voidaan käyttää primäärienergian kulutuksen vähentämisen osoittamiseksi. Toimenpiteillä pyritään vähentämään primäärienergian kulutusta vähintään 30 prosentilla. 16 1.2.1.4.i.I. Julkisen sektorin rakennusten, myös historiallisten rakennusten, energiatehokkuuden parantaminen Välitavoite: Kansallisten ja historiallisten rakennusten energiatehokkuuden parantamista koskevan tukiohjelman voimaantulo. Kansallisten ja historiallisten rakennusten energiatehokkuuden parantamista koskevan tukiohjelman voimaantulo, jonka ministerikabinetti on hyväksynyt ei tietoja ei tietoja ei tietoja Q1. 2022 Sellaisen kansallisten ja historiallisten rakennusten energiatehokkuuden parantamista koskevan tukiohjelman voimaantulo, joka sisältää tukikelpoisuusperusteet sovellettavan toiminta-alan 026 a – Julkisen infrastruktuurin energian talteenottoa tai energiatehokkuutta koskevat toimenpiteet, demonstrointihankkeet ja elpymis- ja palautumistukivälinettä koskevan asetuksen liitteessä VI vahvistetut energiatehokkuuskriteerit täyttävät tukitoimenpiteet huomioon ottaen. 17 1.2.1.4.i.I. Julkisen sektorin rakennusten, myös historiallisten rakennusten, energiatehokkuuden parantaminen Tavoite Ilmoitukset sopimusten tekemisestä, vähintään 16 769 200 euroa. euroa 0 16 769 200 Q3. 2024 Ilmoitukset tuensaajille, jotka saavat sopimuksen, vähintään 16 769 200 euroa. 18 1.2.1.4.i.I. Julkisen sektorin rakennusten, myös historiallisten rakennusten, energiatehokkuuden parantaminen Tavoite Primäärienergian kulutuksen vähentäminen julkisissa rakennuksissa energiatehokkuuden parantuessa. MWh/vuosi 0 4456 Q3. 2026

Primäärienergian kulutuksen vähentäminen julkisissa rakennuksissa energiatehokkuuden parantuessa niiden investointien johdosta, joita toimenpiteestä tuetaan. Energiatodistuksia voidaan käyttää primäärienergian kulutuksen vähentämisen osoittamiseksi. 19 1.2.1.5.i. Sähkön siirto- ja jakeluverkkojen nykyaikaistaminen Tavoite Ilmoitukset sopimusten tekemisestä hyväksyttyjen hankkeiden yhteydessä, 80 000 000 euroa. euroa 0 80 000 000 Q1. 2023 Ilmoitukset tuensaajille sopimusten tekemisestä hyväksyttyjen hankkeiden yhteydessä, 80 000 000 euroa. 20 1.2.1.5.i. Sähkön siirto- ja jakeluverkkojen nykyaikaistaminen Tavoite Sähköajoneuvojen lataus- ja/tai mikrotuotantolaitteiden liitäntäpisteet Lukumäärä 0 2060 Q3. 2026 Sähköajoneuvojen lataus- ja/tai mikrotuotantolaitteiden liitäntäpisteiden lukumäärä yhteensä. 21 1.2.1.5.i. Sähkön siirto- ja jakeluverkkojen nykyaikaistaminen Välitavoite: Sellaisen sääntelykehyksen voimaantulo, jolla varmistetaan uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön siirto verkkoihin (mukaan lukien metsien ja muiden julkisten maa-alueiden käyttö tuulivoiman tuotannossa) ja edistetään tuulienergiainfrastruktuurin kehittämistä. Voimaantulo: a) lainsäädäntö/asetus, jolla asetetaan valtion metsiä saataville tuulivoiman käyttöönottoa varten, nimetään tarkoituksenmukaiset kehitysalueet ja asetetaan ne yksityisten sijoittajien saataville tarjouskilpailua varten. b) lainsäädäntö/asetus, jolla vähennetään tuulivoimainvestointeihin liittyvää oikeudellista epävarmuutta määrittämällä tapaukset, joissa investoinnit voidaan hylätä vaikutustenarvioinnin jälkeen, ja ottamalla tällaisissa tapauksissa käyttöön nopeutettu ratkaisumekanismi. ei tietoja ei tietoja ei tietoja Q2. 2024 Voimaantulo: a) lainsäädäntö/asetus, jolla asetetaan valtion metsiä saataville tuulivoiman käyttöönottoa varten, nimetään tarkoituksenmukaiset kehitysalueet ja asetetaan ne yksityisten sijoittajien saataville tarjouskilpailua varten; b) lainsäädäntö/asetus, jolla vähennetään tuulivoimainvestointeihin liittyvää oikeudellista epävarmuutta määrittämällä tapaukset, joissa investoinnit voidaan hylätä vaikutustenarvioinnin jälkeen, ja ottamalla tällaisissa tapauksissa käyttöön nopeutettu ratkaisumekanismi. Toimenpiteellä varmistetaan DNSH-periaatteen noudattaminen DNSH-suuntaviivojen (2021/C58/01) mukaisesti erityisesti sen osalta, mikä on toimenpiteen vaikutus metsiin maankäytön muutoksen vuoksi, ja EU:n ympäristölainsäädännön mukaisesti. 22 1.3.1.r. Katastrofien hallintajärjestelmän sopeutuminen ilmastonmuutokseen, pelastus- ja nopean toiminnan palvelut Välitavoite: Katastrofiriskien hallintajärjestelmän täytäntöönpanoa koskevan kertomuksen julkaiseminen Ministerikabinetin hyväksymän katastrofiriskien hallintajärjestelmän täytäntöönpanoa koskevan tiedonannon julkaiseminen ei tietoja ei tietoja ei tietoja Q1. 2022 Sisäasiainministeriö laatii yhteisymmärryksessä katastrofinhallintajärjestelmään osallistuvien instituutioiden kanssa ministerikabinetille tiedotusraportin katastrofikeskusten rakennustyömaista, rakennusalueista ja kustannuksista kullakin rakennustyömaalla sekä ohjeellisen aikataulun katastrofinhallintasuunnitelmien täytäntöönpanolle käytettäväksi kullakin työmaalla, mukaan lukien rakennussopimusten tekeminen. Raporttiin sisältyy myös yleiskatsaus uudistusten edistymisestä ja täytäntöönpanosuunnitelma seuraavista uudistuksen komponenteista: i) teknisten valmiuksien vahvistaminen (erityisesti erikoistuneiden avustus- ja pelastusajoneuvojen nykyaikaistaminen), ii) aikataulu katastrofinhallinnan IT-ratkaisujen toteuttamiselle ja iii) edistys koulutus- ja ennaltaehkäisytoimenpiteiden täytäntöönpanossa. 23 1.3.1.1.i. Katastrofien hallintajärjestelmän sopeutuminen ilmastonmuutokseen, pelastus- ja nopean toiminnan palvelut Tavoite Lähes 0-energiankulutuksen hallinta- ja hätäapukeskusten rakentaminen Lukumäärä 0 8 Q1. 2026 Käyttöön otettujen uusien keskusten lukumäärä Investointi on käytettävä lähes 0-energiankulutuksen katastrofeja hallinnoivien keskusten rakentamiseen. 24 1.3.1.r. Katastrofien hallintajärjestelmän sopeutuminen ilmastonmuutokseen, pelastus- ja nopean toiminnan palvelut Tavoite Maastopalojen kokonaispinta-ala viiden vuoden aikana (2020-2024) Pinta-ala (ha) 3923,1 2635,3 Q1. 2025 Metsäpaloalueet yhteensä keskiarvona edeltävien neljän peräkkäisen vuoden ajalta. Valtion pelastuslaitoksen metsäpalotilastojen mukaan metsäpaloissa turmeltuu turvetta, kuivaa nurmea, edellisvuoden nurmea, pensaita, puita, odelmia, heinää, kaislaa ja koripajuja, metsämaata ja yksittäisiä puita. 25 1.3.1.2.i. Investoinnit tulvariskien vähentämiseen liittyvään infrastruktuuriin Välitavoite: Rakennussopimukset, joita on tehty puolelle kaikista peruskorjauksista. Rakennussopimukset, joita on tehty puolelle kaikista peruskorjauksista. % 0 50 Q4. 2024 Rakennussopimukset, joita on tehty vähintään 50 prosentille kaikista peruskorjauksista 31 joulukuuta 2024 mennessä. 26 1.3.1.2.i. Investoinnit tulvariskien vähentämiseen liittyvään infrastruktuuriin Tavoite Tulvariskiltä suojeltu alue Pinta-ala (ha) 0 59000 Q3. 2026 Tulvariskiltä suojeltu alue investointien tuloksena, hehtaaria. Alueen määrittämistä koskevat periaatteet ja laskelmat on vahvistettu Latvian rakennusstandardista LBN 224-15 ”Meliorisation Systems and hydrotechnical buildings” 30 päivänä kesäkuuta 2015 annetussa hallituksen asetuksessa N:o 329. DNSH-suuntaviivojen (2021/C58/01) mukaisten DNSH-periaatteiden noudattamisen varmistamiseksi toimenpiteellä on I)sisällytetään tarvittaessa luontotyyppidirektiivin 6 artiklan 3 kohdassa tarkoitetut ”asianmukaiset arvioinnit”, jotta voidaan arvioida ehdotettujen toimenpiteiden vaikutuksia suojeltuihin lajeihin ja luontotyyppeihin (sellaisina kuin ne on määritelty lintudirektiivissä 2009/147/EY ja luontotyyppidirektiiveissä (neuvoston direktiivi 92/43/ETY). Nämä asianmukaiset arvioinnit olisi tehtävä kaikista hankkeista, jotka toteutetaan biologisen monimuotoisuuden kannalta herkillä alueilla tai niiden läheisyydessä. II)varmistettava, että alueilla, joista asianmukainen arviointi suoritetaan, on aluekohtaiset suojelutavoitteet ja että tarvittavat suojelutoimenpiteet toteutetaan luontotyyppidirektiivin mukaisesti; III)varmistaa vesipolitiikan puitedirektiivin (2000/60/EY) täysimääräinen noudattaminen eikä aiheuttaa nettoheikentymistä vesimuodostumien tilassa tämän direktiivin 4 artiklan 7 kohdan mukaisesti. B. KOMPONENTTI 2: DIGITALISAATIO Osa-alueella vastataan tärkeimpiin digitaalisiin haasteisiin, perustaitojen ja edistyneiden digitaalisten taitojen puutteeseen ja yritysten heikkoon digitaaliseen integroitumiseen. Lisäksi osiossa käsitellään kaikkia digitalisaation näkökohtia – julkista ja yksityistä sektoria, osaamista ja liitettävyyttä. Investointien keskiössä ovat infrastruktuurit ja palvelut. Komponentin tavoitteena on edistää yhteiskunnan ja talouden digitalisaatiota, covid-19-kriisistä toipuminen mukaan luettuna, kehittämällä tarvittavaa infrastruktuuria, valmiuksia ja taitoja; parantaa julkishallinnon tehokkuutta, digitaalisia prosesseja ja tiedonhallintaa; tukea yritysten digitalisaatiota ja parannetaan yhteyksiä. Komponentissa käsitellään taitoja ja aikuiskoulutusta koskevia maakohtaisia suosituksia (maakohtainen suositus 2 2019, maakohtaiset suositukset 2, 2020). Se edistää erityisesti koulutuksen laadun ja tehokkuuden parantamista keskittyen digitaalisiin taitoihin. Se koskee työntekijöiden ja työttömien uudelleenkoulutus- ja täydennyskoulutustoimenpiteitä, jotka eivät kuitenkaan kohdistu matalan osaamistason työntekijöihin (maakohtainen suositus 2, 2019). Digitaaliseen siirtymään tehtävät investoinnit koskevat investointeja, jotka liittyvät maakohtaisiin suosituksiin (CSR3 3, 2019 ja CSR3, 2020) – investointeja suunnitellaan julkisen sektorin tietojärjestelmiin, perus- ja edistyneeseen digitaaliseen osaamiseen, yritysten digitaaliseen mukautumiseen ja liitettävyyteen. On odotettavissa, että mistään tähän komponenttiin sisältyvien uudistusten ja investointihankkeiden täytäntöönpanotoimenpiteistä ei aiheudu asetuksen (EU) 2020/852 17 artiklassa tarkoitettua merkittävää haittaa ympäristötavoitteille, kun otetaan huomioon toimenpiteiden ja hillintävaiheiden kuvaus elpymis- ja palautumissuunnitelmassa ”ei merkittävää haittaa” -periaatteesta annetuissa teknisissä ohjeissa (2021/C 58/01). B.1. Kuvaus uudistuksista ja investoinneista, joita rahoitetaan rahoitustuella, jota ei makseta takaisin Uudistus: 2.1.1r Kansallisten prosessien ja palvelujen nykyaikaistaminen ja digitalisaatio Toimenpiteen tavoitteena on nykyaikaistaa julkishallintoa ja sen palveluja digitalisaation avulla keskittyen julkishallinnon tärkeisiin toimintoihin, prosesseihin ja palveluihin, joita ei ole vielä muutettu digitaalisesti, joita ollaan parhaillaan kehittämässä tai joita vahvistetaan merkittävästi. Toinen pilari koostuu nykyaikaistamistoimista, jotka liittyvät julkishallinnon keskeisten tietoaineistojen käsittelyyn ja jotka näin ollen tasoittavat tietä tiedonhallintauudistuksen toteuttamiselle. Uudistukseen kuuluu yhteisen tieto- ja viestintätekniikan käsitteellisen rakenteen rakentaminen julkishallinnon palveluille ja niiden hallinnointituki sekä palvelujen laadullisten ja määrällisten parametrien määrittely. Uudistuksen täytäntöönpanoa koordinoi ja hallinnoi kansallinen tieto- ja viestintätekniikan hallinto-organisaatio, ja uudistuksen täytäntöönpanoon liittyvien erityistehtävien toteuttamisesta vastaa kustakin tehtävästä vastaava viranomainen. Uudistus on pantava täytäntöön viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2022. Investoinnit: 2.1.1.1i. Hallinnon nykyaikaistaminen ja palvelujen digitalisaatio, mukaan lukien liiketoimintaympäristö

Toimenpiteen tavoitteena on muuttaa julkishallinnon palveluja ja niiden toimitusprosesseja talouden digitalisaatiokehityksen tehokkaaksi toteuttamiseksi. Se toteutetaan käyttämällä innovatiivisia teknologioita ja lähestymistapoja, mukaan lukien tekoäly ja koneoppimisratkaisut, sekä ottamalla käyttöön tietojen ennakointi ja päätöksentekoon perustuva lähestymistapa palvelujen ja prosessien hallintaan ja varmistamalla yhden kerran periaatteen täysimääräinen täytäntöönpano. Toimenpide koostuu investoinneista 11 yksittäiseen järjestelmään tai ratkaisuun: 1) vaaliprosessien digitaaliset elementit; 2) pelastuspalvelu- ja paloturvallisuusvalvontaprosessit; 3) yleisen turvallisuuden seurantaprosessit; 4) kirjastojen, museoiden ja kulttuurimuistomerkkien suojeluprosessit; 5) tietotilan seurantaprosessit; 6) julkisten tiedotusvälineiden kestävyysprosessit; 7) eläinlääkkeiden rekisteröintiprosessit; 8) kuljetus- ja logistiikkatietojen käsittely satamissa; 9) kaupparekisteritietojen käsittely; 10) verotustietojen käsittely; ja 11) julkisten hankintojen tietojenkäsittely. Investointi on toteutettava 31 päivään elokuuta 2026 mennessä. Uudistus: 2.1.2.r Kansallisten tieto- ja viestintäteknisten voimavarojen käytön tehokkuuden ja yhteentoimivuuden lisääminen Uudistuksen tavoitteena on muuttaa tieto- ja viestintätekniikan tarjontaa julkishallinnossa keskittämällä yhdenmukaisten tieto- ja viestintätekniikan yhteiskäyttöpalvelujen tarjonta useita laitoksia tukeviin osaamiskeskuksiin. Uudistuksessa kehitetään julkishallinnon keskusjärjestelmiä ja alustoja ja vahvistetaan laskentainfrastruktuuripalveluja, mikä mahdollistaa toimitusprosessien automatisoinnin ja tehokkuuden, varmistaa julkishallinnon palvelujen rajatylittävän saatavuuden ja vakiinnuttaa julkishallinnon tietojenkäsittely- ja tiedontallennusinfrastruktuuripalvelut. Uudistus on pantava täytäntöön viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2022. Investoinnit: 2.1.2.1.i. Keskitetyt hallintoalustat ja -järjestelmät Investoinnin tavoitteena on varmistaa hallinnon toiminta yhtenä organisaationa, mihin sisältyisi standardoitujen tukitoimintojen, kuten kirjanpidon, henkilöstöhallinnon, resurssikirjanpidon ja hallinnon, käyttöönotto. Investointi koostuu neljästä julkisten palvelujen jakelufoorumista, viidestä departementti- ja tukipalvelualustasta; ja 6 kunnille tarkoitettua alustaa ja järjestelmää. Investointi toteutetaan 1 päivänä huhtikuuta 2022 ja 31 päivänä elokuuta 2026 välisenä aikana. Investoinnit: 2.1.2.2i. Latvian kansalliset pilvipalvelut Investoinnin tavoitteena on tarjota yhteistä laskenta- ja tiedonhallintainfrastruktuuria ja sen palveluja julkishallinnolle ja kehittää tieto- ja viestintätekniikan tieto- ja viestintätekniikan osaamiskeskuksia tallennusta ja tietojenkäsittelyä varten (Latvian liittovaltion pilvipalvelukeskukset). Investointi muodostuu Latvian liittovaltion pilvipalvelun perustamisesta, joka mahdollistaa julkisen sektorin tiedontallennus- ja tietojenkäsittelyvalmiuksien yhdistämisen koordinoidussa hankkeessa. Aluksi siihen kuuluu neljän jaetun palvelun tarjoajan – Latvian radio- ja televisiokeskuksen, Latvian kansallisen kirjaston ja sisäasiainministeriön tiedotuskeskuksen sekä maatalousministeriön – integrointi kansallisiin pilvipalveluihin. Yhteensä kolme julkisten palvelujen jakelualustaa ja -palvelua sekä seitsemän osastoa ja tukitoimintoa, jotka on integroitu kansallisiin yhteenliitettyihin pilvipalveluihin. Investointi on toteutettava 31 päivään elokuuta 2026 mennessä. Uudistus: 2.1.3 Kansallisen talouden data- ja digitaalipalvelutalouden kehittäminen Uudistuksen tavoitteena on varmistaa julkisen ja yksityisen datan ja palvelujen saatavuus ja jakaminen luomalla perusta data- ja alustatalouden kehittämiselle ja yhteentoimivuudelle eurooppalaisten data-avaruuksien kanssa ja varmistamalla datan jakaminen EU:ssa. Uudistuksessa kehitetään julkisen sektorin valmiuksia kerätä ja käsitellä tietoja ja vahvistetaan asianmukaiset hallintoperiaatteet, joilla varmistetaan keskitetty lähestymistapa alojen ja eurooppalaisten data-avaruuksien väliseen tiedonvaihtoon. Uudistus on pantava täytäntöön viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2023. Investoinnit: 2.1.3.1.i. Tietojen saatavuus, jakaminen ja analysointi

Investoinnin tavoitteena on edistää tietojen jakamista julkisella sektorilla sekä julkisen ja yksityisen sektorin välillä, kertaluonteisen periaatteen käyttöönottoa sekä tietojen jakamista kansallisella ja Euroopan tasolla. Investointi koostuu korkeasta saatavilla olevien tietojen lataus- ja elvytysratkaisuista sekä koulutus-, yritys-, kansalaisuus- ja henkilöllisyysasiakirjojen alan dataobjekteista (vuoteen 2023 mennessä) sekä sosiaaliturvasta ja turvallisuudesta; maa-alueet ja kiinteistöt; ja veroalat (vuoteen 2026 mennessä). Investointi on toteutettava 31 päivään elokuuta 2026 mennessä. Uudistus: 2.2.1.r Yritysten digitalisaation tuen koko syklin luominen ja alueellinen kattavuus Uudistuksen tavoitteena on perustaa Euroopan digitaali-innovointikeskittymä (EDIH), varmistaa sen alueellinen läsnäolo alueellisten yhteyspisteiden kautta ja luoda yhtenäinen ja koordinoitu tukiekosysteemi helpottamaan kaupallisen toiminnan digitalisaatiota. Uudistuksessa perustetaan EDIH, yksi foorumi/ekosysteemi, joka tukee digitalisaatiota keskitettynä asiointipisteenä, ja perustetaan digitaalisen kypsyyden testausjärjestelmä. varmistetaan, että alueelliset yhteyspisteet tarjoavat seuraavat uudet digitaalisen muutoksen tukitoiminnot: digitaalinen kypsyystesti alueilla; mahdollisuus testata ja pilotoida; mentorointi ja digitaalisten taitojen koulutus. Uudistus on pantava täytäntöön viimeistään 30 päivänä syyskuuta 2022. Investoinnit: 2.2.1.1i. Tuki digitaali-innovointikeskittymien ja alueellisten yhteyspisteiden perustamiselle Investoinnin tavoitteena on edistää yritysten digitalisaatiota tarjoamalla räätälöityjä tukitoimenpiteitä, jotka perustuvat yritysten tunnistettuihin digitalisointitarpeisiin. Investointi muodostuu siitä, että yrityksille tarjotaan digitaalinen kypsyystesti; yritysten edustajien kouluttaminen, investointi- ja infrastruktuuritarpeiden tunnistaminen ja kansainvälisen näkyvyyden edistäminen. Investointi on toteutettava viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2026. Sen varmistamiseksi, että toimenpiteet noudattelevat ”ei merkittävää haittaa” -periaatteesta annettuja teknisiä ohjeita (2021/C58/01), tulevien hankepyyntöjen tehtävänmääritykseen sisältyvistä tukikelpoisuuskriteereistä jätetään pois seuraavat toimet: i) toimet, jotka liittyvät fossiilisiin polttoaineisiin, mukaan lukien loppupään käyttö ; ii) toimet, jotka kuuluvat EU:n päästökauppajärjestelmän piiriin ja joilla saavutetaan ennustetut kasvihuonekaasupäästöt, jotka eivät ole alemmat kuin merkitykselliset viitetasot ; iii) toimet, jotka liittyvät kaatopaikkoihin, polttolaitoksiin ja mekaanisen biologisen käsittelyn laitoksiin ; sekä iv) toimet, joissa jätteen pitkäaikainen loppusijoitus voi aiheuttaa haittaa ympäristölle. Tehtävänmäärityksessä edellytetään lisäksi, että ainoastaan sellaiset toimet, jotka ovat asiaankuuluvan EU:n ja kansallisen ympäristölainsäädännön mukaisia, voivat tulla valituiksi. Investoinnit: 2.2.1.2.i. Kaupallisessa toiminnassa tapahtuvan prosessien digitalisoinnin tukeminen Investoinnin tavoitteena on lisätä tuottavuutta kohdentamalla resursseja ja lisätä liiketoimintaprosessien lisäarvoa. Investointi koostuu avustusjärjestelmästä, joka koskee yritysten prosessien ja toimintojen digitalisointia. Tukea voidaan myöntää tietotekniikkaratkaisujen, ohjelmistojen ja laitteistojen hankintaan, sensorien hankintaan, tietoteknisten laitteiden hankintaan, tietotekniikkainfrastruktuuriin ja digitaalisten integrointiprosessien toteuttamiseen. Investointi on toteutettava viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2026. Investoinnit: 2.2.1.3.i. Tuki uusien tuotteiden ja palvelujen käyttöönotolle liiketoiminnassa Investoinnin tavoitteena on edistää uusien huipputeknologian digitaalisten tuotteiden ja palvelujen luomista.

Investointi koostuu avustusjärjestelmästä, jolla otetaan käyttöön nykyaikaisia automaatio-, robotisaatio- ja työvoiman valvontavälineitä valmistus- ja palvelukehityksessä sekä tuetaan yksilöllisten sähköisen kaupankäynnin ratkaisujen käyttöönottoa. Uusia digitaalisia tuotteita ja palveluja koskeviin tukitoimiin sisältyy toteutettavuustutkimuksia; teollinen tutkimus; kokeellinen kehittäminen, mukaan lukien prototyypitys; ja Digitaalinen Eurooppa -ohjelman hankkeiden tukeminen. Investointi on toteutettava viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2026. Sen varmistamiseksi, että toimenpiteet noudattelevat ”ei merkittävää haittaa” -periaatteesta annettuja teknisiä ohjeita (2021/C58/01), tulevien hankepyyntöjen tehtävänmääritykseen sisältyvistä tukikelpoisuuskriteereistä jätetään pois seuraavat toimet: i) toimet, jotka liittyvät fossiilisiin polttoaineisiin, mukaan lukien loppupään käyttö ; ii) toimet, jotka kuuluvat EU:n päästökauppajärjestelmän piiriin ja joilla saavutetaan ennustetut kasvihuonekaasupäästöt, jotka eivät ole alemmat kuin merkitykselliset viitetasot ; iii) toimet, jotka liittyvät kaatopaikkoihin, polttolaitoksiin ja mekaanisen biologisen käsittelyn laitoksiin ; sekä iv) toimet, joissa jätteen pitkäaikainen loppusijoitus voi aiheuttaa haittaa ympäristölle. Tehtävänmäärityksessä edellytetään lisäksi, että ainoastaan sellaiset toimet, jotka ovat asiaankuuluvan EU:n ja kansallisen ympäristölainsäädännön mukaisia, voivat tulla valituiksi. Investoinnit: 2.2.1.4i. Talouden toimijoiden digitalisaatiota helpottavat rahoitusvälineet Investoinnin tavoitteena on lisätä tuottavuutta ja tuotantoprosessien tehokkuutta maksimaalisen tuoton saavuttamiseksi tukemalla laajamittaisia ja tuottavuuteen suuntautuneita investointeja digitalisaation välineisiin. Investoinneilla helpotetaan teollisuuden ”ratkaisujen 4.0” käyttöönottoa tuotantoprosesseissa. Investointi koostuu rahoitusvälineestä, josta myönnetään lainoja, joiden avulla voidaan tehdä merkittäviä muutoksia yleiseen tuotanto- tai palvelukehitykseen, digitalisoida yritysten perinteisiä prosesseja, ottaa käyttöön teollisuuden ”ratkaisuja 4.0” (esineiden internet, tekoäly, koneoppiminen, lohkoketju, massadata, pilvipalvelut, suurteholaskenta) yritysten ydinliiketoimintaa varten. Investointi on toteutettava viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2026. Sen varmistamiseksi, että toimenpiteet noudattelevat ”ei merkittävää haittaa” -periaatteesta annettuja teknisiä ohjeita (2021/C58/01), tulevien hankepyyntöjen tehtävänmääritykseen sisältyvistä tukikelpoisuuskriteereistä jätetään pois seuraavat toimet: i) toimet, jotka liittyvät fossiilisiin polttoaineisiin, mukaan lukien loppupään käyttö ; ii) toimet, jotka kuuluvat EU:n päästökauppajärjestelmän piiriin ja joilla saavutetaan ennustetut kasvihuonekaasupäästöt, jotka eivät ole alemmat kuin merkitykselliset viitetasot ; iii) toimet, jotka liittyvät kaatopaikkoihin, polttolaitoksiin ja mekaanisen biologisen käsittelyn laitoksiin ; sekä iv) toimet, joissa jätteen pitkäaikainen loppusijoitus voi aiheuttaa haittaa ympäristölle. Tehtävänmäärityksessä edellytetään lisäksi, että ainoastaan sellaiset toimet, jotka ovat asiaankuuluvan EU:n ja kansallisen ympäristölainsäädännön mukaisia, voivat tulla valituiksi. Investoinnit: 2.2.1.5i. Mediayritysten digitalisaatiokehityksen edistäminen Investoinnin tavoitteena on helpottaa media-alan digitalisaatiota ja helpottaa mediayritysten sopeutumista nykyaikaisiin tiedotusvälineiden kulutussuuntauksiin digitaalisessa ympäristössä. Investointi koostuu tukijärjestelmästä, jolla tuetaan investointeja teknologisten ratkaisujen kehittämiseen ja media-alan digitaalisten taitojen ja liiketoimintamallien parantamiseen. Investointi on toteutettava viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2026. Uudistus: 2.3.1.r. Kestävän ja sosiaalisesti vastuullisen aikuiskoulutuksen tukikehyksen kehittäminen Uudistuksen tavoitteena on nostaa aikuiskoulutukseen osallistuvien osuus 8 prosenttiin (25-64-vuotiaat) 31. joulukuuta 2025 mennessä ja saavuttaa muut koulutuksen kehittämisen suuntaviivoissa 2021-2027 asetetut tavoitteet. Uudistuksella luodaan ja vahvistetaan kestävää ja sosiaalisesti vastuullista aikuiskoulutuksen tukijärjestelmää koskeva oikeudellinen kehys; kannustetaan yrityksiä (erityisesti pk-yrityksiä) tarjoamaan työntekijöilleen mahdollisuuksia parantaa osaamistaan ja lisätä pätevyyttään; ja luodaan työntekijöille enemmän mahdollisuuksia ja oikeuksia osallistua koulutukseen. Uudistus koostuu toimenpiteiden kehittämisen välitavoitteista, jotka on vahvistettu voimaan tulevissa koulutuksen kehittämisen suuntaviivoissa 2021-2027; vahvistetaan yritysten velvollisuudet työntekijöidensä kouluttamiseksi; yksilöllisten oppimistilien perustaminen ja pilotointi; ja kokeilemalla kolmea osaamisrahastoa. Uudistus on pantava täytäntöön 30 päivään kesäkuuta 2026 mennessä. Investoinnit: 2.3.1.1.i. Pitkälle edenneiden digitaalisten taitojen hankkimisen varmistaminen

Investoinnin tavoitteena on lisätä merkittävästi sellaisten korkean tason digitaalisten taitojen (DESI-tasot 3-5) asiantuntijoiden määrää, jotka pystyvät soveltamaan korkean teknologian osaamista ja uusia teknologiaintensiivisiä tuotteita ja palveluja uusien tuotteiden ja palvelujen kehittämiseen eri aloilla seuraavien kuuden vuoden aikana. Investointi koostuu noin 20 pitkälle edistyneen digitaalisen osaamisen koulutusmoduulista, jotka koskevat kvanttiteknologiaa, suurteholaskentaa ja kieliteknologiaa ja jotka sisällytetään virallisiin ja aikuiskoulutusohjelmiin. Investointi on toteutettava 31 päivään elokuuta 2026 mennessä. Investoinnit: 2.3.1.2.i. Yritysten digitaalisten taitojen kehittäminen Investoinnin tavoitteena on lisätä yritysten digitaalisia taitoja. Investointi koostuu siitä, että eurooppalaiset digitaali-innovointikeskittymät tarjoavat perustason, keskitason ja korkean tason digitaalitaitokoulutusta yhteistyössä alakohtaisten järjestöjen ja oppilaitosten kanssa ja osallistuvat olemassa oleviin alueellisiin yrityskeskuksiin. Investointi on toteutettava viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2024 digitaalisten taitojen mentorien kouluttamiseksi ja viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2026 digitaalisten taitojen koulutuksen tarjoamiseksi 3000 yrityksen työntekijöille. Sen varmistamiseksi, että toimenpiteet noudattelevat ”ei merkittävää haittaa” -periaatteesta annettuja teknisiä ohjeita (2021/C58/01), tulevien hankepyyntöjen tehtävänmääritykseen sisältyvistä tukikelpoisuuskriteereistä jätetään pois seuraavat toimet: i) toimet, jotka liittyvät fossiilisiin polttoaineisiin, mukaan lukien loppupään käyttö ; ii) toimet, jotka kuuluvat EU:n päästökauppajärjestelmän piiriin ja joilla saavutetaan ennustetut kasvihuonekaasupäästöt, jotka eivät ole alemmat kuin merkitykselliset viitetasot ; iii) toimet, jotka liittyvät kaatopaikkoihin, polttolaitoksiin ja mekaanisen biologisen käsittelyn laitoksiin ; sekä iv) toimet, joissa jätteen pitkäaikainen loppusijoitus voi aiheuttaa haittaa ympäristölle. Tehtävänmäärityksessä edellytetään lisäksi, että ainoastaan sellaiset toimet, jotka ovat asiaankuuluvan EU:n ja kansallisen ympäristölainsäädännön mukaisia, voivat tulla valituiksi. Investoinnit: 2.3.1.3.i Tieto- ja viestintätekniikan asiantuntijoiden itsehallitun koulutusmallin kehittäminen Investoinnin tavoitteena on kehittää uusi lähestymistapa tieto- ja viestintätekniikan asiantuntijoiden valmentamiseksi ja luoda oppimisympäristö itsehallituille tieto- ja viestintätekniikan opettajille, jotta voidaan lisätä tieto- ja viestintätekniikan asiantuntijoiden, myös naisten, osuutta työllisistä. Investointi koostuu oppimisympäristön kehittämisestä itsehallitulle tieto- ja viestintätekniikan koulutukselle ja koulutuksen tarjoamisesta vähintään 1000:lle ammattilaiselle itsehallitun tieto- ja viestintätekniikan koulutuksen alalla. Investointi on toteutettava 31 päivään elokuuta 2026 mennessä. Investoinnit: 2.3.1.4.Henkilökohtaisen oppimistilin kehittäminen Investoinnin tavoitteena on kehittää ja hyväksyä yksilöllisen oppimistilin käsite (ILA), jotta voidaan edistää aikuisten osallistumista koulutukseen ja erityisesti parantaa digitaalisia taitoja. Investointi koostuu siitä, että 3500 aikuista tuetaan digitaalisten taitojen hankkimisessa yksilöllisten oppimistilien avulla. Tämä toteutetaan asettamalla saataville parhaat digitaaliset oppimisvälineet; käytetään erikoisratkaisuja korkealaatuiseen konekääntämiseen ja muuhun tekoälyteknologiaan ja otetaan koulutusasiantuntijat mukaan paikallisen sisällön validointiin ja mukauttamiseen. Investointi on toteutettava 31 päivään elokuuta 2026 mennessä. Uudistus: 2.3.r Digitaaliset taidot yhteiskunnan ja hallinnon digitalisaatiota varten Uudistuksen tavoitteena on saavuttaa vähintään digitaaliset perustaidot 54 prosentille 16-74-vuotiaista. Uudistus koostuu yhteisten puitteiden kehittämisestä digitaalisten perustaitojen arvioinnille, koulutustarpeiden tunnistamiselle ja suunnittelulle sekä arvioinnille. Uudistus on pantava täytäntöön viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2022 puitteiden perustamisen osalta, 31 päivänä joulukuuta 2022 korkea-asteen koulutuksen vaatimusten muuttamiseksi ja 31 päivänä elokuuta 2026 digitaalisten taitojen parantamista koskevien tavoitteiden saavuttamiseksi.

Investoinnit: 2.3.2.1.i Digitaaliset taidot kansalaisille, myös nuorille Investoinnin tavoitteena on tarjota tukitoimenpiteitä kaikkiin yhteiskuntaryhmiin kuuluville kansalaisille, erityisesti nuorille, digitaalisten taitojen hankkimiseksi. järjestelmällisen lähestymistavan käyttöönotto kunnissa digitaalisten taitojen kehittämiseksi virallisen koulutuksen ulkopuolella olevien nuorten digitaalisen ja teknologisen lukutaidon kehittäminen. Investointi käsittää digitaalisten itsepalvelutaitojen verkko-opiskelukurssin kehittämisen; itseopiskelun ja muun digitaalisen koulutuksen tarjoaminen paikallistasolla; teknologisen innovoinnin toimet yhteisten teknologian luovuutta koskevien suuntaviivojen mukaisesti nuorisoteknologian ja innovointivalmiuksien kehittämiseksi; kuntia koskevat nuoriso-ohjelmat. Investoinnilla pyritään tarjoamaan perusdigiosaaminen vähintään 50 000 henkilölle ja saattamaan päätökseen nuorille suunnatut digitaito-ohjelmat kaikissa 42 kunnassa. Investointi verkkokurssien kehittämiseen on toteutettava viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2024; koulutus, teknologisen innovoinnin toimet ja kuntaohjelmat toteutetaan 31 päivään elokuuta 2026 mennessä. Investoinnit: 2.3.2.2.i. Valtion ja paikallishallinnon digitalisaatiota koskevien taitojen ja valmiuksien kehittäminen Investoinnin tavoitteena on parantaa julkishallinnon työntekijöiden osaamista digitalisaatiossa ja teknologian käyttöä, jotta voidaan kehittää digiaikaan soveltuvia toimintapolitiikkoja. Investointi koostuu kansallisen hallinnon ja paikallishallinnon työntekijöiden digitaalisten taitojen ja valmiuksien parantamisesta, mukaan lukien digitalisaation suunnittelu ja muutoksenhallinta, data-analytiikan, tekoälyn ja muiden nykyaikaisten teknologioiden käytöstä toimintojen ja palvelujen nykyaikaistamiseksi, tieto- ja viestintätekniikan hankkeiden joustavasta hallinnoinnista, nykyaikaisten digitaalisten infrastruktuurien käytöstä ja hallinnoinnista. Investoinnit on toteutettava viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2023 digitaalisten taitojen ja osaamisen kehyksen osalta ja 31 päivään elokuuta 2026 mennessä julkishallinnon työntekijöiden digitaalisten taitojen parantamiseksi. Investoinnit: 2.3.2.3i. Digitaalisen kuilun kaventaminen sosiaalisesti haavoittuvassa asemassa olevien oppijoiden ja oppilaitosten kannalta Investoinnin tavoitteena on tarjota pääsy oppimissisältöön ja mahdollistaa haavoittuvassa asemassa oleviin ryhmiin kuuluvien oppilaiden osallistuminen etäopiskeluun. Kehys, joka koskee etäopiskelun organisointia ja toteuttamista koulutuslaitoksissa, hyväksytään vuoden 2021 loppuun mennessä. Investointi koostuu tieto- ja viestintätekniikkalaitteiden hankinnasta yleisille oppilaitoksille, kohdennetusta tuesta sosiaalisesti heikommassa asemassa oleviin ryhmiin kuuluville oppilaille, opettajille ja ”tietokonekirjaston” perustamisesta oppilaitoksiin. Investointi on toteutettava 31 päivään joulukuuta 2023 mennessä. Uudistus 2.4.1r. Laajakaistainfrastruktuurin kehittäminen Uudistuksen tavoitteena on edistää verkotettua automatisoitua ajamista ja tukea kestävää liikkuvuutta muun muassa parantamalla liikenneturvallisuutta innovoinnin avulla. Uudistuksessa hyväksytään verkkoon liitettyä ja automatisoitua ajamista koskevat tekniset vaatimukset ja hyväksytään yhteinen malli viimeisen mailin kehittämistä varten. Uudistus on pantava täytäntöön 31 päivään joulukuuta 2021 mennessä. Investoinnit: 2.4.1.1.i. Via Baltica -käytävän passiivisen infrastruktuurin rakentaminen 5G-kattavuutta varten Investoinnin tavoitteena on 5G-käytävän käyttöönotto Euroopan 5G-toimintasuunnitelman mukaisesti. Aluksi keskitytään Via Balticaan pilottihankkeena muiden tieosuuksien kehittämiseksi tulevaisuudessa. Investointi koostuu passiivisen infrastruktuurin rakentamisesta Via Baltica -käytävälle 5G-kattavuutta varten ottaen huomioon havaittu investointivaje ja sähköisen viestinnän yritysten tarpeet. Myöhemmässä kehitysvaiheessa yksityisten investointien odotetaan ottavan käyttöön aktiivista infrastruktuuria ja tarjoavan ”viimeisen kilometrin” palveluja, myös synergiassa Verkkojen Eurooppa -välineen kanssa.

Investointi on toteutettava 31 päivään joulukuuta 2025 mennessä. Investoinnit: 2.4.1.2i. Laajakaistan tai erittäin suuren kapasiteetin verkon ”viimeisen kilometrin” infrastruktuurin kehittäminen Investoinnin tavoitteena on luoda mahdollisuuksia aluekehitykseen ja lisätä uusien digitaalisten palvelujen kysyntää. Investointi koostuu siitä, että 1500 kotitaloudelle, yritykselle ja sosioekonomiselle vaikuttajalle tarjotaan mahdollisuus käyttää erittäin suuren kapasiteetin laajakaistaverkkoa. Investointi on toteutettava 31 päivään joulukuuta 2025 mennessä. B.2. Seurantaa ja täytäntöönpanoa koskevat välitavoitteet, tavoitteet, indikaattorit ja aikataulu – rahoitustuki, jota ei makseta takaisin Numero Toimenpide (uudistus tai investointi) Välitavoite/tavoite Nimi Laadulliset indikaattorit

(välitavoitteiden osalta) Määrälliset indikaattorit

(tavoitteiden osalta) Alustava toteutusaikataulu Kunkin välitavoitteen ja tavoitteen kuvaus Mittayksikkö Perustaso Päämäärä Vuosineljännes Vuosi 27 2.1.1 Kansallisten prosessien ja palvelujen nykyaikaistaminen ja digitalisaatio Välitavoite: Kehyksen luominen tieto- ja viestintätekniikan kehittämistoimien yhtenäiselle hallinnalle julkishallinnossa Oikeudellisen kehyksen voimaantulo ei tietoja ei tietoja ei tietoja Q1. 2022 Ministerikabinetin asetukset, joissa vahvistetaan yhteiset menettelyt tieto- ja viestintätekniikan kehittämistoimien seurantaa varten, tulivat voimaan. Jotta uusia asetuksia voitaisiin soveltaa kaikkiin Latvian elpymis- ja palautumistukivälineen toimenpiteisiin liittyviin tieto- ja viestintätekniikan kehittämistoimiin (kunnat mukaan luettuina), valtion tietojärjestelmiä koskevan lain soveltamisalaa laajennetaan. Jos lakimuutosten hyväksyminen lykkääntyy, annetaan väliaikaisia säännöksiä, joilla täydennetään erityistä sääntelykehystä niiden erityissäännösten osalta, jotka koskevat asiaankuuluvia ICT-hanketoimia. 28 2.1.1 Kansallisten prosessien ja palvelujen nykyaikaistaminen ja digitalisaatio Välitavoite: Sääntelykehyksen luominen tuen saamiselle julkishallinnon prosessien ja palvelujen digitalisaation alalla Oikeudellisen kehyksen voimaantulo ei tietoja ei tietoja ei tietoja Q2. 2022 Ministerikabinetin asetus julkishallinnon prosessien ja palvelujen digitalisaatiota koskevan tuen myöntämisestä tuli voimaan 29 2.1.1.1i. Hallinnon nykyaikaistaminen ja palvelujen digitalisaatio, mukaan lukien liiketoimintaympäristö Tavoite Kuvaukset tieto- ja viestintäteknisten ratkaisujen kehittämistoimista, jotka on kehitetty ja yhdenmukaistettu Lukumäärä 0 11 Q3. 2023 Tieto- ja viestintätekniikan ratkaisuja (järjestelmiä) koskevat konseptimallit kehitetään tieto- ja viestintätekniikan hallintoa koskevan hyväksytyn oikeudellisen kehyksen mukaisesti. Kuvauksissa määritellään tieto- ja viestintätekniikan kehittämistoimet, joilla kehitetään tai nykyaikaistetaan tieto- ja viestintäteknisiä ratkaisuja seuraavilla aloilla: 1) vaaliprosessien digitaalisesti muutetut osat; 2) pelastuspalvelu- ja paloturvallisuusvalvontaprosessit; 3) yleisen turvallisuuden seurantaprosessit; 4) kirjastojen, museoiden ja kulttuurimuistomerkkien suojeluprosessit; 5) tietotilan seurantaprosessit; 6) julkisten tiedotusvälineiden kestävyysprosessit; 7) eläinlääkkeiden rekisteröintiprosessit; 8) kuljetus- ja logistiikkatietojen käsittely satamissa; 9) kaupparekisteritietojen käsittely; 10) verotustietojen käsittely; 11) julkisten hankintojen tietojenkäsittely ja analysointi. 30 2.1.1.1i. Hallinnon nykyaikaistaminen ja palvelujen digitalisaatio, mukaan lukien liiketoimintaympäristö Tavoite Tieto- ja viestintäteknisten ratkaisujen toteuttaminen nykyaikaistettuja julkishallinnon toimintoja varten (mukaan lukien järjestelmät) Lukumäärä 0 11 Q3. 2026 Julkishallinnon toimintaa on nykyaikaistettava seuraavilla tieto- ja viestintäteknisillä ratkaisuilla ja järjestelmillä, jotka ovat täysin toimintakykyisiä: 1) vaaliprosessien digitaalisesti muutetut osat; 2) pelastuspalvelu- ja paloturvallisuusvalvontaprosessit; 3) yleisen turvallisuuden seurantaprosessit; 4) kirjastojen, museoiden ja kulttuurimuistomerkkien suojeluprosessit; 5) tietotilan seurantaprosessit; 6) julkisten tiedotusvälineiden kestävyysprosessit; 7) eläinlääkkeiden rekisteröintiprosessit; 8) kuljetus- ja logistiikkatietojen käsittely satamissa; 9) kaupparekisteritietojen käsittely; 10) verotustietojen käsittely; 11) julkisten hankintojen tietojenkäsittely ja analysointi. 31 2.1.r. Kansallisten tieto- ja viestintäteknisten voimavarojen käytön tehokkuuden ja yhteentoimivuuden lisääminen Välitavoite: Oikeudellisen kehyksen luominen tuen saamiselle julkishallinnon keskusjärjestelmien ja -alustojen kehittämisen ja atk-infrastruktuuripalvelujen vahvistamisen alalla Oikeudellisen kehyksen voimaantulo ei tietoja ei tietoja ei tietoja Q2. 2022 Julkishallinnon keskusjärjestelmien ja -alustojen kehittämiseen ja atk-infrastruktuuripalvelujen lujittamiseen liittyvän tuen myöntämistä koskevan oikeudellisen kehyksen voimaantulo. 32 2.1.2.1i. Keskitetyt hallintoalustat ja -järjestelmät Tavoite Koordinoitujen suunnitelmien hyväksyminen keskitettyjen toimintojen tai palvelujen luomiseksi, muuttamiseksi tai käyttöönottamiseksi. Lukumäärä 0 15 Q1. 2023 Ennen tieto- ja viestintäteknisten ratkaisujen kehittämistoiminnan aloittamista asiasta vastaava toimielin valmistelee ja koordinoi keskitetyn tehtävän- tai palvelunkehittämissuunnitelman hyväksymisen (myös palvelujen rahoituksen osalta). 33 2.1.2.1i. Keskitetyt hallintoalustat ja -järjestelmät Tavoite Yhdenmukaistettujen kuvausten hyväksyminen keskitettyjen tieto- ja viestintäteknisten ratkaisujen kehittämistoimista. Lukumäärä 0 15 Q3. 2023 Keskusjärjestelmän tai järjestelmän kehittäjän on laadittava ja yhdenmukaistettava kuvaukset tieto- ja viestintätekniikan ratkaisujen kehittämistoimista, joita kehitetään tieto- ja viestintätekniikan hallintoa koskevan oikeudellisen kehyksen mukaisesti. 34 2.1.2.1i. Keskitetyt hallintoalustat ja -järjestelmät Tavoite Perustettujen ja käytössä olevien keskitettyjen tieto- ja viestintäalustojen ja -järjestelmien lukumäärä. Lukumäärä 0 15 Q3. 2026 Seuraavat keskitetyt tieto- ja viestintäalustat ja -järjestelmät ovat käytössä: 1) julkisten palvelujen jakelualustat – 4; 2) osastojen ja tukitoimintojen alustat – 5; 3 ) kunnille tarkoitetut alustat ja järjestelmät – 6. 35 2.1.2.2i. Latvian kansalliset pilvipalvelut Tavoite Kansallisiin yhteenliitettyihin pilvipalveluihin integroitujen yhteisten palveluntarjoajien lukumäärä – pilvipalveluratkaisut Lukumäärä 0 4 Q4. 2024 Suorituskykyindikaattori katsotaan täytetyksi, kun neljä jaetun palvelun tarjoajaa (Latvian radio- ja televisiokeskus, Latvian kansallinen kirjasto, sisäasiainministeriön tiedotuskeskus, maatalousministeriö) on integroitu kansalliseen yhteenliitettyyn pilveen, millä varmistetaan yhteentoimivuus vähintään keskinäisen varajärjestelmän palautumisen ja lisälaskentakapasiteetin tarjoamisen tasolla. 36 2.1.2.2i. Latvian kansalliset pilvipalvelut Tavoite Julkishallinnon tietojärjestelmät, jotka on muunnettu nykyaikaisiksi tietoteknisiksi tietojärjestelmiksi ja joita ylläpidetään valtakunnallisissa yhdistetyissä pilvipalveluissa. Lukumäärä 0 10 Q3. 2026 Tavoite täytetään, kun kymmenen julkishallinnon järjestelmää tai alustaa rakennetaan tai muutetaan modulaarisen ja yhteentoimivan tieto- ja viestintätekniikan arkkitehtuurin vaatimusten mukaisiksi ja niissä käytetään tehokkaasti kansallisten yhteenliitettyjen pilvipalvelujen palveluja. Järjestelmät ja alustat, jotka käyttävät kansallista pilveä:

1) julkisten palvelujen jakelualustat ja -palvelut – 3 (ohjeellinen luettelo: digitaalinen jakelualusta Latvija.lv, tietojen kokoaminen, tukien hallinnointialusta)

2) osastojen ja tukitoimintojen alustat – 7 (ohjeellinen luettelo: Resurssienhallintafoorumi VIRSIS, projektinhallintafoorumi MAP, ympäristötietojen hallintafoorumi, viejien foorumi, hallinnollisen prosessin alusta, terveyden ja hyvinvoinnin alan järjestelmät). 37 2.1.3 Kansantalouden tieto- ja digitaalipalvelutalouden kehittäminen Välitavoite: Tuen saamista taloudellisen tiedon hallinnan muuttamisen alalla koskevan sääntelykehyksen voimaantulo. Oikeudellisen kehyksen voimaantulo ei tietoja ei tietoja ei tietoja Q2. 2022 Ministerikabinetin yhdenmukaistama oikeudellinen kehys, joka koskee tuen myöntämistä taloudellisen tiedon hallinnan muuttamisen alalla, tulee voimaan. 38 2.1.3 Kansantalouden tieto- ja digitaalipalvelutalouden kehittäminen Välitavoite: Tietojen levittämiseen tarkoitetun kansallisen alustan toimintaa koskeva oikeudellinen kehys Oikeudellisen kehyksen voimaantulo ei tietoja ei tietoja ei tietoja Q4. 2023 Uudistuksen onnistunut toteuttaminen varmistetaan siten, että voimaan tulee oikeudellinen kehys, jossa määritellään seuraavat kansallisen foorumin näkökohdat: 1.tiedonhallinta yhteiskäyttöä varten, mukaan lukien tietojenvaihtoprosessi keskitetyllä alustalla; 2.osallistuvien laitosten oikeudet ja velvollisuudet tietojen jakamisessa ja levittämisessä keskitetyllä tietojenvaihtoalustalla, 3.yhdenmukaistetaan ja helpotetaan henkilötietojen käsittelyä keskitetyllä tietojenvaihtoalustalla. 39 2.1.3.1.i. Tietojen saatavuus, jakaminen ja analysointi Tavoite Alat, joiden osalta asiaankuuluvat tietoaineistot ovat saatavilla kansallisella tiedonjakelualustalla (tietojen yhdistäminen ympäristössä) Lukumäärä 0 6 Q3. 2026 Tietojen yhdistämisympäristö tarjoaa korkean saatavuusratkaisun tietojen lataamiseen/hyödyntämiseen ja tarjoaa joukon dataobjekteja seuraavilta sektoreilta: 1) koulutus; liiketoiminta; kansalaisuus- ja henkilöllisyysasiakirjat vuoteen 2023 mennessä; 2) sosiaalivakuutus ja turvallisuus; maa-alueet ja kiinteistöt; verot vuoteen 2026 mennessä. 40 2.2.r. Liiketoiminnan digitalisaatiota koskevan tuen koko syklin luominen ja alueellinen kattavuus Välitavoite: Euroopan digitaali-innovointikeskittymä (EDIH) on perustettu. Euroopan digitaali-innovointikeskittymä (EDIH) on perustettu. ei tietoja ei tietoja ei tietoja Q2. 2022 EDIH:n toiminta on kaikilta osin Digitaalinen Eurooppa -ohjelman painopisteiden mukaista, ja se on osa yhteisen eurooppalaisen digitaali-innovointikeskittymän verkostoa. Se toimii keskitettynä asiointipisteenä yritysten digitaalisen muutoksen koordinoinnin alalla. (Sisältää yhteisen lähestymistavan ja tietojenvaihdon alueellisten yrityskeskusten välillä, digitaalisen kypsyystestin). 41 2.2.r. Liiketoiminnan digitalisaatiota koskevan tuen koko syklin luominen ja alueellinen kattavuus Välitavoite: Alueelliset yritystukikeskukset tarjoavat uusia digitalisaation tukitoimintoja Alueelliset yritystukikeskukset tarjoavat digitalisaation tukitoimintoja ei tietoja ei tietoja ei tietoja Q3. 2022 Alueelliset yritystukikeskukset ovat alkaneet tarjota seuraavia uusia digitaalisen muutoksen tukitoimintoja: 1.Digitaalinen kypsyystesti alueilla; 2.Mahdollisuus testata ja pilotoida; 3. Mentorointi ja digitaalisten taitojen koulutus. 42 2.2.r. Liiketoiminnan digitalisaatiota koskevan tuen koko syklin luominen ja alueellinen kattavuus Välitavoite: Digitaalisen kypsyyden testausjärjestelmän perustaminen yrityksiä varten, jotta voidaan tunnistaa yritysten tarvitsemat toimet ja valtiontuki. Digitaalisen kypsyyden testausjärjestelmä käytössä ei tietoja ei tietoja ei tietoja Q2. 2022 Digitaalinen kypsyystesti on digitaalinen työkalu, joka on saatavilla EDIH:n verkkosivustolla, jossa arvioidaan yrityksen digitaalista kypsyyttä eri näkökulmista ja jonka yritys voi täyttää itsenäisesti tai konsultin avulla. 43 2.2.1.1i. Tuki digitaali-innovointikeskittymien ja alueellisten yhteyspisteiden perustamiselle Tavoite Niiden yritysten lukumäärä, jotka saavat tukea Euroopan digitaali-innovointikeskuksesta ei tietoja Tuetut talouden toimijat 0 3500 Q2. 2024 Niiden yritysten lukumäärä, jotka ovat saaneet muuta kuin rahoitustukea (digitaalisen kypsyyden testi ja mentorointi digitaalisen muutoksen tiekartan luomiseksi) EDIH:stä. Tukikelpoisuusperusteilla varmistetaan, että valitut hankkeet ovat ”ei merkittävää haittaa” -periaatteesta annettujen teknisten ohjeiden (2021/C58/01) mukaisia, käyttämällä poissulkemisluetteloa sekä vaatimusta asiaankuuluvan EU:n ja kansallisen ympäristölainsäädännön noudattamisesta. 44 2.2.1.1i. Tuki digitaali-innovointikeskittymien ja alueellisten yhteyspisteiden perustamiselle Tavoite Niiden yritysten lukumäärä, jotka saavat tukea Euroopan digitaali-innovointikeskuksesta (EDIH) ei tietoja Tuetut talouden toimijat 0 7000 Q2. 2026 Niiden yritysten lukumäärä, jotka ovat saaneet muuta kuin rahoitustukea (digitaalisen kypsyyden testi ja mentorointi digitaalisen muutoksen tiekartan luomiseksi). Tukikelpoisuusperusteilla varmistetaan, että valitut hankkeet ovat ”ei merkittävää haittaa” -periaatteesta annettujen teknisten ohjeiden (2021/C58/01) mukaisia, käyttämällä poissulkemisluetteloa sekä vaatimusta asiaankuuluvan EU:n ja kansallisen ympäristölainsäädännön noudattamisesta. 45 2.2.1.2i. Kaupallisen toiminnan prosessien digitalisoinnin tukeminen Tavoite Niiden yritysten lukumäärä, joita tuetaan kaupallisen toiminnan prosessien digitalisoinnissa ja joiden osalta digitaalisen kypsyyden testin tulos on parantunut edellisestä tuloksesta sen jälkeen, kun avustus on saatu ja hanke toteutettu. Tuetut talouden toimijat/hankkeet 0 80 Q2. 2024 Tavoite saavutetaan, kun sopimus on tehty yrityksen ja EDIH:n välillä avustuksen saamiseksi ja kun testituloksen havaitaan parantuneen toistetussa digitaalisen kypsyyden testissä. 46 2.2.1.2i. Kaupallisessa toiminnassa tapahtuvan prosessien digitalisoinnin tukeminen Tavoite Niiden yritysten lukumäärä, joita tuetaan kaupallisen toiminnan prosessien digitalisoinnissa ja joiden osalta digitaalisen kypsyyden testin tulos on parantunut edellisestä tuloksesta sen jälkeen, kun avustus on saatu ja hanke toteutettu. Tuetut talouden toimijat/hankkeet 0 200 Q2. 2026 Tavoite saavutetaan, kun sopimus on tehty yrityksen ja EDIH:n välillä avustuksen saamiseksi ja kun testituloksen havaitaan parantuneen toistetussa digitaalisen kypsyyden testissä. 47 2.2.1.3i. Tuki uusien tuotteiden ja palvelujen liiketoimintakäyttöönottoon Tavoite Tuettujen hankkeiden lukumäärä Ei ole. Tuetut talouden toimijat/hankkeet 0 14 talouden toimijaa Q2. 2024 Niiden sopimusten lukumäärä, jotka koskevat CFCA:n myöntämiä avustuksia päätökseen saatettuihin investointeihin, kun yhden avustuksen määräksi arvioidaan enintään 1 000 000 euroa. Tukikelpoisuusperusteilla varmistetaan, että valitut hankkeet ovat ”ei merkittävää haittaa” -periaatteesta annettujen teknisten ohjeiden (2021/C58/01) mukaisia, käyttämällä poissulkemisluetteloa sekä vaatimusta asiaankuuluvan EU:n ja kansallisen ympäristölainsäädännön noudattamisesta. 48 2.2.1.3i. Tuki uusien tuotteiden ja palvelujen liiketoimintakäyttöönottoon Tavoite Tuettujen hankkeiden lukumäärä ei tietoja Tuetut talouden toimijat/hankkeet 0 43 Q2. 2026 Niiden sopimusten lukumäärä, jotka koskevat CFCA:n myöntämiä avustuksia päätökseen saatettuihin investointeihin, kun yhden avustuksen määräksi arvioidaan enintään 1 000 000 euroa. Tukikelpoisuusperusteilla varmistetaan, että valitut hankkeet ovat ”ei merkittävää haittaa” -periaatteesta annettujen teknisten ohjeiden (2021/C58/01) mukaisia, käyttämällä poissulkemisluetteloa sekä vaatimusta asiaankuuluvan EU:n ja kansallisen ympäristölainsäädännön noudattamisesta. 49 2.2.1.3i. Tuki uusien tuotteiden ja palvelujen liiketoimintakäyttöönottoon Tavoite Houkuteltu yksityinen rahoitus ei tietoja euroa 4860000 Q2. 2026 Houkuteltu yksityinen rahoitus yrityksistä uusien tuotteiden ja palvelujen käyttöön ottamiseksi. 50 2.2.1.4i. Talouden toimijoiden digitalisaatiota helpottavat rahoitusvälineet Tavoite Myönnettyjen lainojen lukumäärä. ei tietoja Tuetut talouden toimijat/hankkeet 0 51 Q2. 2024 Niiden lainojen lukumäärä, jotka Altum on myöntänyt talouden toimijoiden digitalisaatiota koskevassa ohjelmassa tai joihin liittyy avustusosuus (lainan tai avustuksen maksaminen).

Tulosindikaattori katsotaan täytetyksi, kun talouden toimijan ja Altumin välillä on tehty sopimus hankkeen toteuttamisesta. Tukikelpoisuusperusteilla varmistetaan, että valitut hankkeet ovat ”ei merkittävää haittaa” -periaatteesta annettujen teknisten ohjeiden (2021/C58/01) mukaisia, käyttämällä poissulkemisluetteloa sekä vaatimusta asiaankuuluvan EU:n ja kansallisen ympäristölainsäädännön noudattamisesta. 51 2.2.1.4i. Talouden toimijoiden digitalisaatiota helpottavat rahoitusvälineet Tavoite Myönnettyjen lainojen lukumäärä. ei tietoja Tuetut talouden toimijat/hankkeet 0 133 Q2. 2026 Niiden lainojen lukumäärä, jotka Altum on myöntänyt talouden toimijoiden digitalisaatiota koskevassa ohjelmassa tai joihin liittyy avustusosuus (lainan tai avustuksen maksaminen).

Tulosindikaattori katsotaan täytetyksi, kun talouden toimijan ja Altumin välillä on tehty sopimus hankkeen toteuttamisesta. Tukikelpoisuusperusteilla varmistetaan, että valitut hankkeet ovat ”ei merkittävää haittaa” -periaatteesta annettujen teknisten ohjeiden (2021/C58/01) mukaisia, käyttämällä poissulkemisluetteloa sekä vaatimusta asiaankuuluvan EU:n ja kansallisen ympäristölainsäädännön noudattamisesta. 52 2.2.1.4i. Talouden toimijoiden digitalisaatiota helpottavat rahoitusvälineet Tavoite Houkuteltu yksityinen rahoitus euroa 0 37000000 Q2. 2026 Yksityinen rahoitus yrityksiltä, jotka houkuteltiin investointien yhteydessä talouden toimijoiden digitalisaation helpottamiseksi.

On suunniteltu, että kuhunkin hankkeeseen houkutellaan yksityisiä investointeja, joiden osuus on vähintään 25 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista, joihin laina myönnetään. 53 2.2.1.5i. Mediayritysten digitalisaatiokehityksen edistäminen Tavoite Luotujen alustojen ja digitaalisten ratkaisujen määrä ei tietoja Lukumäärä 0 3 Q2. 2025 Kolme alustaa tai tietoteknistä ratkaisua on luotu, testattu ja käyttäjien saatavilla. 54 2.2.1.5i. Mediayritysten digitalisaatiokehityksen edistäminen Tavoite Tuettujen hankkeiden lukumäärä ei tietoja Tuetut talouden toimijat/hankkeet 0 10 Q2. 2026 Indikaattori katsotaan täytetyksi, kun toiminnanharjoittajan ja CFCA:n välinen sopimus avustuksen saamisesta hankkeen toteuttamista varten on tehty. 55 2.3.r. Kestävän ja sosiaalisesti vastuullisen aikuiskoulutuksen tukikehyksen kehittäminen Välitavoite: Perusteet ja järjestelyt yritysten kannustimille ja velvollisuuksille, jotta ne voivat kouluttaa työntekijöitään ja luoda työntekijöille enemmän mahdollisuuksia ja oikeuksia osallistua koulutukseen Valtioneuvoston asetus tuli voimaan ei tietoja ei tietoja ei tietoja Q4. 2022 Valtioneuvoston asetukset, joiden tavoitteena on vahvistaa kriteerit ja menettelyt yritysten kannustimille ja velvollisuuksille työntekijöidensä koulutuksessa sekä laajempien mahdollisuuksien ja oikeuksien luominen työntekijöille osallistua koulutukseen, ovat tulleet voimaan. 56 2.3.r. Kestävän ja sosiaalisesti vastuullisen aikuiskoulutuksen tukikehyksen kehittäminen Tavoite Aikuisopiskeluun osallistuneiden aikuisten (25-64-vuotiaiden) osuus tutkimusta edeltäneiden neljän viikon aikana (%) % 6,6 8 Q4. 2025 Suunnitelman puitteissa saavutettava tavoite perustuu Latvian keskipitkän aikavälin poliittisen suunnitteluasiakirjan keskipitkän aikavälin tavoitteeseen – Koulutuksen kehittämisen suuntaviivat 2021-2027, jonka ministerikabinetti aikoo hyväksyä vuoden 2021 puoliväliin mennessä – lisätä aikuisten osallistumista koulutukseen 6,6 prosentista (2020) 12 prosenttiin (2027) eli lisätä aikuisten osallistumista koulutukseen 8 prosenttiin vuoteen 2025 mennessä. Tavoitteen saavuttaminen liittyy suoraan aikuiskoulutuksen kehittämiseksi suunniteltuihin uudistustoimenpiteisiin, sillä nykyisellä lähestymistavalla varmistetaan, että aikuisten osallistuminen koulutukseen vaihtelee 6-8 prosentin välillä, ei ylitä sitä eikä ole vakaa. 57 2.3.r. Kestävän ja sosiaalisesti vastuullisen aikuiskoulutuksen tukikehyksen kehittäminen Välitavoite: Yritysten (erityisesti pk-yritysten) kannustimiin ja velvollisuuksiin sovellettavien perusteiden, yksityiskohtaisten sääntöjen ja tukitoimenpiteiden hyväksyminen työntekijöidensä valistamiseksi Valtioneuvoston asetus tuli voimaan ei tietoja ei tietoja ei tietoja Q4. 2023 Valtioneuvoston asetukset tukitoimenpiteistä (taloudelliset/muut kuin taloudelliset toimenpiteet), joilla yrityksiä (erityisesti pk-yrityksiä) kannustetaan kehittämään työntekijöidensä taitoja, ovat tulleet voimaan. Tämä kattaa tuen myöntämisperusteet ja tukitoimenpiteiden täytäntöönpanomenettelyn, johon osallistuu useita eri sidosryhmiä (hanke 21LV06). TSI-hankkeen yhteydessä on kehitettävä myös tukitoimenpiteiden toteuttamisen seurantajärjestelmä. 58 2.3.r. Kestävän ja sosiaalisesti vastuullisen aikuiskoulutuksen tukikehyksen kehittäminen Välitavoite: Osaamisrahastojen käsitteen kehittäminen Ministerikabinetin asetukset tulivat voimaan ei tietoja ei tietoja Q4. 2023 Osaamisrahastojen täytäntöönpanoa koskevat valtioneuvoston asetukset ovat tulleet voimaan osaamisrahastojen rakenteen sekä asianomaisten osapuolten oikeuksien ja velvollisuuksien määrittelemiseksi.



59 2.3.r. Kestävän ja sosiaalisesti vastuullisen aikuiskoulutuksen tukikehyksen kehittäminen Tavoite Osaamisrahastojen pilotointi Osaamisrahastojen perustaminen Lukumäärä 0 3 Q2. 2026 Kolme pilottihanketta, jotka koskevat osaamisrahastoja valituilla aloilla (kolmella alalla, joilla on paremmat valmiudet tällaiseen työmarkkinaosapuolten vuoropuheluun perustuvaan lähestymistapaan (esim. asiasta on päästy yhteisymmärrykseen). Pilottihankkeen tavoitteena on arvioida tällaisen lähestymistavan tehokkuutta Latvian yhteydessä muun muassa testaamalla a) julkisten ja yksityisten yhteisinvestointien suhteellisuutta ja dynaamisuutta pitkällä aikavälillä, b) yritysten ja työntekijäjärjestöjen välistä yhteistyömallia aloilla ja niihin liittyvillä aloilla yhteisen koulutusjärjestyksen valmistelemiseksi, mukaan lukien ”tulevien taitojen” täysimääräinen integrointi, c) toimenpiteen tuloksellisuutta sen tavoitteiden saavuttamisessa. 60 2.3.r. Kestävän ja sosiaalisesti vastuullisen aikuiskoulutuksen tukikehyksen kehittäminen Välitavoite: Henkilökohtaisten oppimistilien (Individual Learning Accounts, ICA) kehittäminen Ministerikabinetin asetukset tulivat voimaan ei tietoja ei tietoja Q4. 2023 Henkilökohtaisen oppimistilin kehittämiseen sovellettavaa lähestymistapaa koskevien asetusten voimaantulo, mukaan lukien seuraavat:

a) kelpoisuusperusteiden vahvistaminen,

b) koulutuksen tarjoajien valintaperusteiden vahvistaminen. 61 2.3.r. Kestävän ja sosiaalisesti vastuullisen aikuiskoulutuksen tukikehyksen kehittäminen Tavoite Yksilölliseen oppimistiliin perustuvan lähestymistavan pilotointi 0 1 Q3. 2026 Yksi sellainen pilottihanke on saatettu päätökseen, jonka tarkoituksena oli arvioida Latvian tilanteeseen parhaiten soveltuvan yksilöllisen oppimistilin perustamista. Pilottihankkeessa on tarkoitus ottaa mukaan 3 500 henkilöä, jotka ovat perustamassa yksilöllisiä oppimistilejä ja hallinnoimassa näitä yksilöllisiä oppimistilejä sekä tallentamassa tietoja osallistumisesta ja tulosten luojista hankkeen aikana. 62 2.3.1.1.i. Korkeatasoisten digitaalisten taitojen tuottaminen Tavoite Niiden ammattilaisten (liiketoiminta, akateeminen sektori ja julkinen sektori) ja opiskelijoiden lukumäärä, joilla on pitkälle viety digitaalinen osaaminen kvanttiteknologian, suurteholaskennan ja kieliteknologian alalla Lukumäärä 0 3000 Q3. 2026 Niiden liike-elämän asiantuntijoiden, akateemisten ja tutkimusalan ammattilaisten sekä julkisen sektorin ammattilaisten, korkeakouluopiskelijoiden ja muiden sidosryhmien edustajien lukumäärä, jotka ovat saaneet tukea osallistuakseen digitaalisen osaamisen kehittyneisiin koulutusmoduuleihin kvanttiteknologian, suurteholaskennan ja kieliteknologian aloilla.

On suunniteltu, että kehitetään noin 20 opintomoduulia, jotka sisällytetään kandidaatin-, maisterin-, tohtorin- ja tohtorinkoulutusohjelmiin kaikissa aihepiirikohtaisissa koulutusryhmissä, sekä yrityksissä työskenteleville ammattilaisille ja muille sidosryhmille tarkoitettuja aikuiskoulutusohjelmia, joilla on asianmukainen tietopohja. Tutkimusmoduulien sisältö koostuu suurteholaskennan, kvanttiteknologian ja kieliteknologian alalla tähän mennessä kerätystä tietämyksestä sekä ANM:n puitteissa tehdyn tutkimuksen tuloksista. 63 2.3.1.2.i. Yritysten keskeisten digitaalisten taitojen kehittäminen Tavoite Niiden yritysten lukumäärä, joille digitaalisten perustaitojen hankkiminen on varmistettu ei tietoja Lukumäärä 0 1286 Q2. 2024 Niiden yritysten lukumäärä, joille digitaalisten perustaitojen hankkiminen on varmistettu. Tukivälineestä tarjotaan koulutusta 3 000 yritykselle (1 286 yritystä vuoden 2024 toiseen vuosineljännekseen mennessä) muun muassa käyttämällä MOOC-verkkokursseja ja keskittymällä digitaalisten taitojen parantamiseen. Tukikelpoisuusperusteilla varmistetaan, että valitut hankkeet ovat ”ei merkittävää haittaa” -periaatteesta annettujen teknisten ohjeiden (2021/C58/01) mukaisia, käyttämällä poissulkemisluetteloa sekä vaatimusta asiaankuuluvan EU:n ja kansallisen ympäristölainsäädännön noudattamisesta. 64 2.3.1.2.i. Yritysten keskeisten digitaalisten taitojen kehittäminen Tavoite Niiden yritysten lukumäärä, joille digitaalisten perustaitojen hankkiminen on varmistettu (perustason DNSH:n teknisten ohjeiden (2021/C58/01) mukaisesti). ei tietoja Lukumäärä 0 3000 Q2. 2026 Niiden yritysten lukumäärä, joille digitaalisten perustaitojen hankkiminen on varmistettu. Tukivälineestä tarjotaan koulutusta 3 000 yritykselle (1 286 yritystä vuoden 2024 toiseen vuosineljännekseen mennessä) muun muassa käyttämällä MOOC-verkkokursseja ja keskittymällä digitaalisten taitojen parantamiseen. Tukikelpoisuusperusteilla varmistetaan, että valitut hankkeet ovat ”ei merkittävää haittaa” -periaatteesta annettujen teknisten ohjeiden (2021/C58/01) mukaisia, käyttämällä poissulkemisluetteloa sekä vaatimusta asiaankuuluvan EU:n ja kansallisen ympäristölainsäädännön noudattamisesta. 65 2.3.1.3.i. Tieto- ja viestintätekniikan asiantuntijoiden omaehtoisen koulutuksen kehittäminen Tavoite Epäviralliseen koulutukseen koulutettujen tieto- ja viestintätekniikan asiantuntijoiden määrä ei tietoja Lukumäärä 0 1000 Q3. 2026 Tieto- ja viestintätekniikan itseohjautuvaan koulutukseen osallistuvat ammattilaiset, jotka ovat suorittaneet vähintään yhden koulutusjakson 66 2.3.1.4.i. Henkilökohtaisia oppimistilejä koskevan lähestymistavan kehittäminen Tavoite Aikuiset, jotka saavat tukea digitaalisten taitojen hankkimiseen yksilöllisten oppimistilien resurssien avulla ei tietoja Lukumäärä 0 1500 Q4. 2024 Aikuiset, jotka saavat tukea digitaalisten taitojen hankkimiseen yksilöllisten oppimistilien resurssien avulla 67 2.3.1.4.i. Henkilökohtaisia oppimistilejä koskevan lähestymistavan kehittäminen Tavoite Aikuiset, jotka saavat tukea digitaalisten taitojen hankkimiseen yksilöllisten oppimistilien resurssien avulla ei tietoja Lukumäärä 1500 3500 Q3. 2026 Aikuiset, jotka saavat tukea digitaalisten taitojen hankkimiseen yksilöllisten oppimistilien resurssien avulla 68 2.3.r. Digitaaliset taidot yhteiskunnan ja hallinnon digitalisaatiota varten Tavoite Digitaalisten taitojen parantaminen 16-74: kansalaiset, joilla on vähintään digitaaliset perustaidot. Ei ole. % 43 (v. 2020: 54 Q3. 2026 Latviassa asuvat, joilla on vähintään digitaaliset perustaidot. Tavoitteen saavuttaminen liittyy suoraan suunniteltuihin uudistustoimenpiteisiin, joihin sisältyy sekä digitaalisten taitojen rakenteen vahvistaminen siten, että niitä voidaan arvioida yhteisen lähestymistavan pohjalta, että asianmukaisten koulutustoimenpiteiden suunnittelu niiden parantamiseksi, sekä arvioida näillä koulutustoimilla saavutettuja tuloksia ja niiden merkitystä asetettujen tavoitteiden kannalta. 69 2.3.r. Digitaaliset taidot yhteiskunnan ja hallinnon digitalisaatiota varten Välitavoite: Sääntelykehyksellä vahvistetaan ja pannaan täytäntöön yhteiset puitteet digitaalisten perustaitojen arvioinnille, koulutustarpeiden tunnistamiselle ja suunnittelulle sekä arvioinnille. Sääntelykehys tuli voimaan ei tietoja ei tietoja ei tietoja Q4. 2022 Säädökset, joissa vahvistetaan yhteiset puitteet digitaalisten perustaitojen arvioinnille, koulutustarpeiden kartoittamiselle ja suunnittelulle sekä DigiComp 2.1:een perustuvalle arvioinnille, ovat tulleet voimaan. 70 2.3.r. Digitaaliset taidot yhteiskunnan ja hallinnon digitalisaatiota varten Välitavoite: Kansallisia korkea-asteen koulutuksen standardeja koskeviin normatiivisiin säädöksiin tehdyt muutokset, joiden tarkoituksena on digitaalisten taitojen tutkimuksen tulosten saavuttaminen Latvian tutkintojen viitekehyksen vastaavilla tasoilla, ovat tulleet voimaan. Muutettu sääntelykehys tuli voimaan ei tietoja ei tietoja ei tietoja Q4. 2022 Kansallisten korkea-asteen koulutuksen standardien muutokset (korkea-asteen koulutusta koskeva valtion standardi ja korkea-asteen ammatillista koulutusta koskeva kansallinen standardi)