Erityiskertomus  Hallinnoidaanko 
etuuskohtelukauppaa 
koskevia menettelyjä 
asianmukaisesti?FI 2014  NRO  02
EUROOPAN 
TILINTARKASTUS/uniF6BA
TUOMIOISTUIN

EUROOPAN TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIN  
12, rue Alcide  De Gasperi  
1615  Luxemburg  
LUXEMBURG
P.  +352  4398-1
Sähköposti : eca-info@eca.europa.eu  
Internet : http://eca.europa.eu
Twitter:  @EUAuditorsECA  
YouTube:  EUAuditorsECA
Suuri määrä muuta tietoa Euroopan unionista on käytettävissä internetissä Europa-palvelimen kautta ( http://europa.eu ).
Luxemburg: Euroopan unionin julkaisutoimisto, 2014
ISBN  978-92-9241-845-8
doi:10.2865/63316
© Euroopan unioni , 2014
Tekstin jäljentäminen on sallittua, kunhan lähde mainitaan .
Printed  in Luxembourg
FI 2014  NR0  02
Erityiskertomus Hallinnoidaanko 
etuuskohtelukauppaa 
koskevia menettelyjä 
asianmukaisesti?
(annettu Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 
287 artiklan 4 kohdan toisen alakohdan nojalla)
02
 Sisällys
Kohta
 Lyhenteet 
 Sanasto
I–V Tiivistelmä
1–19  Johdanto
1–6 Etuuskohtelukauppaa koskevat menettelyt
7–14  Komission arviot etuuskohtelukauppaa koskevien menettelyjen vaikutuksista
15–19  Etuuskohtelukauppaa koskevien menettelyjen valvontajärjestelyt ja -toimet
20–25  Tarkastuksen laajuus ja tarkastustapa
21–22  Etuuskohtelukauppaa koskevien menettelyjen taloudellisten vaikutusten arvioiminen
23–25  Etuuskohtelukauppaa koskevien menettelyjen valvonta ja valvontatoimet
26–106  Huomautukset
26–53  Ajan mittaan tehdyistä parannuksista huolimatta komissio ei ole arvioinut etuuskohtelukauppaa 
koskevien menettelyjen kaikkia taloudellisia vaikutuksia asianmukaisesti
27–31  Komissio ei aina arvioinut etuuskohtelukauppaa koskevien menettelyjen kaikkia taloudellisia vaikutuksia
32–53  Arvioinnit olivat useimmiten puutteellisia taikka ne eivät olleet kaikilta osin hyödyllisiä tai kattavia, mutta 
parannuksia oli havaittavissa
54–55  Yleisen tullietuusjärjestelmän väliarviointi osoittaa, että tältä toimintatavalta odotetut hyödyt eivät 
vielä ole kaikilta osin toteutuneet
56–80  Tarkastukseen valittujen jäsenvaltioiden viranomaisten soveltamat tullivalvontatoimet olivat 
heikkolaatuisia
58–67  Valvontastrategiassa ja riskienhallinnassa esiintyi puutteita
68–73  Tarkastukseen valittujen jäsenvaltioiden viranomaiset toteuttivat hallinnollista yhteistyötä puutteellisella 
tavalla
03  
74–75  Keskinäiseen avunantoon liittyviä ilmoituksia ei aina viedä jäsenvaltioiden riskienhallintajärjestelmiin
76–80  Tullivelan perintämenettelyissä ilmeni virheitä kolmessa tarkastukseen valitussa jäsenvaltiossa
81–99  Komissio valvoo jäsenvaltioita ja edunsaajamaita/kumppanimaita puutteellisesti 
etuuskohtelukauppaa koskevien menettelyjen osalta
82–86  Komissio ei ole suorittanut montaakaan ennakkoarviointia eikä tehnyt seurantakäyntejä maihin, joihin 
sovelletaan etuuskohtelua
87–89  Komissio on pyrkinyt sujuvoittamaan hallinnollista yhteistyötä koskevia järjestelyjä, mutta ongelmia ilmenee 
edelleen 
90–92  OLAFin suorittamat alkuperätutkimukset ovat olennaisen tärkeitä, mutta niihin perustuvissa taloudellisissa 
jatkotoimissa on puutteita
93–99  Ehkäiseviä ja reaktiivisia toimenpiteitä on hyödynnetty riittämättömästi EU:n taloudellisten etujen 
suojaamiseksi
100–106  Etuuskohtelukauppaa koskevista menettelyistä annetut säännökset eivät sisällä riittäviä takeita 
EU:n taloudellisten etujen turvaamiseksi
100–103  Monimutkaiset kumulaatiosäännöt
104–105  Alkuperätodistusten ja tavaratodistusten korvaaminen omalla varmennuksella
106 Rajalliset oikeudelliset valtuudet petostentorjunnassa
107–120  Johtopäätökset ja suositukset
 Liite I – Etuuskohtelukauppaa koskevia tilastotietoja vuodelta 2011
 Liite II – Yleiskatsaus etuuskohtelukauppaa koskeviin komission ennakkoarviointeihin
 Liite III –  Yleiskatsaus etuuskohtelukauppaa koskeviin komission väli- ja/tai jälkiarviointeihin
 Liite IV – Tarkastustapa valituissa jäsenvaltiossa
 Liite V – YTP-mallille ominaiset rajoitteet
 Komission vastaus
04
 Lyhenteet
AKT : Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren maiden muodostama ryhmä
EU: Euroopan unioni
FAO : Yhdistyneiden kansakuntien elintarvike- ja maatalousjärjestö 
GTAP-hanke : Maailmankauppaa analysoiva verkosto
ILO: Kansainvälinen työjärjestö
OLAF : Euroopan petostentorjuntavirasto
TRIPS-sopimus : Sopimus teollis- ja tekijänoikeuksien kauppaan liittyvistä näkökohdista 
YTP-malli : Numeerisen yleisen tasapainon malli
05
 Sanasto
Cariforum : Karibian AKT -valtioiden muodostama elin, jonka tarkoituksena on edistää ja yhteensovittaa toimintapoliittista 
vuoropuhelua, yhteistyötä ja alueellista yhdentymistä lähinnä AKT -maiden ja Euroopan unionin välisen Cotonoun 
sopimuksen sekä CARIFORUM -valtioiden ja Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden talouskumppanuussopimuksen 
puitteissa.
Comext -tietokanta : Tavaroiden kauppaa koskeva tilastotietokanta, joka liittyy Euroopan unionin jäsenvaltioiden keskenään 
ja EU:n ulkopuolisten maiden kanssa käymään kauppaan (EU:n sisäinen ja EU:n ulkopuolinen kauppa). Tilastot kattavat 
tapahtumat, jotka koskevat yli 11 000:tta yhdistetyssä tullitariffi- ja tilastonimikkeistössä luokiteltua tavaranimikettä.
EU:n yleinen tullietuusjärjestelmä : Ei-vastavuoroinen kauppavaihtoa koskeva järjestely, jossa EU myöntää kehitysmaille 
ja -alueille etuuskohteluun perustuvan pääsyn markkinoilleen perimällä niiden tavaroista alennetun tullin tavaroiden 
saapuessa EU:n markkinoille. Yleisessä tullietuusjärjestelmässä kehitysmaille ja -alueille myönnetään tullietuuksia yli 
6 200 tullinimikkeen osalta. Erityisessä tullietuusjärjestelmässä (GSP+), jolla edistetään kestävää kehitystä ja hyvää hallintoa, 
annetaan ylimääräisiä tullialennuksia, joiden tarkoituksena on auttaa muita heikommassa asemassa olevia kehitysmaita 
vahvistamaan ja soveltamaan alan kansainvälisiä sopimuksia. Kaikki paitsi aseet -järjestelmä (EBA) on vähiten kehittyneitä 
maita koskeva tulliton kiintiö.
GTAP -hanke (Global Trade Analysis Project) : Tutkijoiden ja päätöksentekijöiden muodostama maailmanlaajuinen verkosto, 
joka laatii kvantitatiivisia analyysejä kansainvälisistä toimintapoliittisista aiheista. Maailmankauppaa analysoiva keskus 
Purduen yliopistossa koordinoi GTAP -verkoston toimintaa. Australian Industry Commissionin kehittämä yksittäistä maata 
koskeva alueellinen YTP -malli oli esimerkkinä GTAP -hankkeen kehittämiselle vuosina 1990–1991. GTAP -hankkeen keskeinen 
osatekijä on maailmanlaajuinen tietokanta, jossa on tietoja kahdenvälisen kaupan malleista, tuotannosta, kulutuksesta sekä 
hyödykkeiden ja palvelujen käytöstä välituotteina.
Hallinnollinen yhteistyö : Edunsaajamaiden/kumppanimaiden, komission ja jäsenvaltioiden välinen tietojenvaihto, 
jossa edunsaajamaat/kumppanimaat ilmoittavat komissiolle, mitkä viranomaiset ovat toimivaltaisia myöntämään 
alkuperätodistuksia ja tavaratodistuksia, sekä toimittavat sille leimanäytteet, ja komissio välittää nämä tiedot jäsenvaltioille. 
Jäsenvaltiot pyytävät näitä viranomaisia vahvistamaan etuuskohteluun oikeuttavien alkuperäselvitysten ja tavaratodistusten 
voimassaolon ja/tai aitouden.
Keskinäiseen avunantoon liittyvä tietojenvaihto : Komissio toimittaa jäsenvaltioille tiedot toimista, jotka ovat tai näyttävät 
olevan tulli- tai maatalouslainsäädännön vastaisia ja jotka ovat EU:n tasolla erityisen merkityksellisiä.
Kestävään kehitykseen kohdistuvien vaikutusten arviointi : Ulkoisten konsulttien tekemä riippumaton tutkimus, 
jonka tarkoituksena on antaa neuvottelijoiden käyttöön näyttöön perustuva analyysi kauppasopimuksen mahdollisista 
taloudellisista, yhteiskunnallisista ja ympäristövaikutuksista EU:ssa ja kumppanimaissa. Ulkoisten konsulttien on noudatettava 
komission käsikirjassa ( Handbook on Trade SIA ) esitettyjä ohjeita ja tehtävänkuvausta.
06 Sanasto
Kotitullausmenettely : Yksinkertaistettu menettely, jossa toimija vastaanottaa tavarat suoraan tiloihinsa (tai osoitettuun 
paikkaan) ja jossa tulli -ilmoitus tavallisesti jätetään ja tavarat luovutetaan merkitsemällä tapahtuma toimijan omaan 
kirjanpitoon.
Kumulaatio : Järjestelmä, joka mahdollistaa maasta A peräisin olevien tuotteiden jatkojalostuksen tai lisäämisen maasta B 
peräisin oleviin tuotteisiin ikään kuin ne olisivat peräisin maasta B. Tuloksena syntyvä tuote on tällöin peräisin maasta B. 
Alkuperätuotteen valmistuksen tai käsittelyn kussakin edunsaajamaassa/kumppanimaassa ei tarvitse olla nimikekohtaisissa 
säännöissä määrätyllä tavalla ”riittävää”.
Menetetty tulo : Tulot, jotka EU menettää, kun edunsaajamaille/kumppanimaille myönnetään tullietuuksia 
etuuskohtelukauppaa koskevien menettelyjen puitteissa.
”Mode 4” : Rajat ylittävä palvelujen tarjoaminen kauppakumppanin alueella, kun EU:n palveluntoimittaja on paikan päällä 
oleva luonnollinen henkilö.
Numeerisen yleisen tasapainon malli (YTP) : Kvantitatiivinen taloudellinen malli, jota käytetään simuloitaessa, kuinka 
talous reagoi esimerkiksi verotusta, muuttoliikkeitä ja kauppaa koskeviin toimintapolitiikan muutoksiin. Mallissa oletetaan, 
että markkinoilla on taipumus pyrkiä tasapainoon, jos niihin ei kohdistu häiriöitä, ja periaatteessa päätyä tilanteeseen, jossa 
resurssit jakautuvat tehokkaasti. Ensimmäisen YTP -mallin kehitti Leif Johansen vuonna 1960.
REM -REC -hakemus : Tullivelan peruutusta/palautusta taikka jälkikäteen tapahtuvan kirjaamisen tekemättä jättämistä 
koskeva hakemus, jonka jäsenvaltion tulliviranomaiset esittävät komissiolle tullikoodeksin soveltamissäännösten 871 ja 
905 artiklan mukaisesti.
Riskienhallinta/riskianalyysi : Automatisoitu riskienhallinta/riskianalyysi: riskin järjestelmällinen tunnistaminen ja 
kaikkien riskille altistumisen rajoittamiseksi tarvittavien toimenpiteiden täytäntöönpano (mieluiten automatisoitujen 
tietojenkäsittelymenetelmien avulla). Tämä pitää sisällään tietojen keräämisen, riskin analysoinnin ja arvioinnin, toimien 
säätämisen ja toteuttamisen sekä prosessin ja sen tulosten säännöllisen seurannan ja tarkistamisen kansainvälisten, EU:n 
laajuisten ja kansallisten lähteiden ja strategioiden perusteella.
Riskiprofiili : Riskikriteerien ja valvonta -alojen (esim. tavaratyyppi tai alkuperämaa) yhdistelmä, joka osoittaa riskin 
olemassaolon ja jonka perusteella ehdotetaan valvontatoimenpidettä. Kun kriteerit on kehitetty EU:n tasolla yhteisen 
riskinhallintajärjestelmän mukaisesti, niistä käytetään nimitystä ”EU:n riskiprofiili”.
Tulli -ilmoitus : Henkilö ilmoittaa haluavansa asettaa tavaran tiettyyn tullimenettelyyn.
07 Sanasto
Tullivalvontatoimet : Erityistoimet, joita tulliviranomaiset toteuttavat varmistaakseen, että tullisäännöksiä sovelletaan 
oikein. Tällaisiin toimiin voivat kuulua tavaroiden tarkastaminen, ilmoitukseen sisältyvien tietojen tarkistaminen, sähköisten 
tai kirjallisten asiakirjojen olemassaolon ja oikeellisuuden varmistaminen, yritysten kirjanpidon ja muiden asiakirjojen 
tarkastaminen, kuljetusvälineen tarkastaminen ja matkatavaroiden tarkastaminen sekä muut vastaavat toimet.
Tullivelan vanhentumisaika : Tullivelkaa koskevaa tiedoksiantoa ei voida toimittaa velalliselle enää, kun kolmen vuoden 
määräaika on kulunut siitä päivästä, jona tullivelka on syntynyt.
Tulonmenetys : Tullit, joita ei voida enää kantaa.
Vaikutustenarviointi : Komission laatima  ennakkoarviointi, jonka tarkoituksena on antaa päätöksentekijöille näyttöä eri 
toimintavaihtoehtojen eduista ja haitoista kartoittamalla niiden mahdollisia vaikutuksia.
Vapaakauppa -alueet ja tulliliitot : Etuuskohtelukauppaa koskevia menettelyjä, joissa poiketaan GATT- ja GATS -sopimusten 
suosituimmuuskohtelua koskevasta säännöstä ja jonka yhteydessä kauppakumppanit voivat keskinäisen kauppansa 
helpottamiseksi myöntää toistensa tuotteille ja palveluille etuuskohteluun perustuvan pääsyn markkinoilleen. 
Sekä vapaakauppa -alueet että tulliliitot merkitsevät tullien ja kiintiöiden poistamista kyseisten alueiden väliltä ja 
vapaakauppa -alueeseen kuulumattomien alueiden kaupan syrjintää. Tulliliittoon kuuluu yhteisen tullitariffin vahvistaminen 
siihen kuuluvien jäsenten kesken.
Yksinkertaistetun ilmoituksen menettely : Toimija esittää tavarat tullille ja toimittaa yksityiskohtaisen vakioilmoituksen 
sijasta joko yksinkertaistetun tulli -ilmoituksen tai kaupallisen asiakirjan (esim. laskun).
08
I
Etuuskohtelukauppaa koskevat menettelyt antavat kaup -
pakumppaneille mahdollisuuden myöntää toisilleen etuus -
kohtelun keskinäisessä kaupassaan. Menettelyt voivat olla 
joko vastavuoroisia tai ei -vastavuoroisia. Vastavuoroisilla 
menettelyillä alennetaan tulliesteitä, jotta kauppa, talou -
dellinen kasvu, työllisyys ja edut kuluttajille lisääntyisivät 
kummankin osapuolen näkökulmasta. Ei -vastavuoroisissa 
menettelyissä EU myöntää etuuskohtelun ilman vastavuo -
roisuutta, jotta kehitysmailla olisi tulliton pääsy EU:n mark -
kinoille, mikä puolestaan edistää köyhyyden vähentämistä 
ja kestävää kehitystä.
II
Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksen tavoitteena oli 
selvittää, onko komissio arvioinut etuuskohtelukauppaa 
koskevien menettelyjen taloudelliset vaikutukset asian -
mukaisesti. Lisäksi tarkastuksessa selvitettiin, kyetäänkö 
menettelyjä koskevilla valvontatoimilla varmistamaan 
vaikuttavasti, että tuontiin ei voida soveltaa etuuskohtelua 
virheellisesti ja aiheuttaa siten tulonmenetyksiä EU:lle.
III
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että
a) komissio ei ole arvioinut etuuskohtelukauppaa kos -
kevien menettelyjen kaikkia taloudellisia vaikutuksia 
asianmukaisesti; vaikutustenarviointivälineen käyttö 
on kuitenkin lisääntynyt ja suoritettujen analyysien 
laatu on parantunut
b) yleisen tullietuusjärjestelmän väliarviointi osoittaa, 
että järjestelmältä odotetut hyödyt eivät vielä ole 
kaikilta osin toteutuneet
c) tarkastukseen valittujen jäsenvaltioiden viranomaisten 
soveltamissa tullivalvontatoimissa on puutteitad) komission suorittamassa jäsenvaltioiden ja edunsaa -
jamaiden/kumppanimaiden valvonnassa on puutteita 
etuuskohtelukaupan kohdalla
e) etuuskohtelukauppaa koskevista menettelyistä 
annetut säännökset eivät sisällä riittäviä takeita EU:n 
taloudellisten etujen turvaamiseksi.
IV
Jotta etuuskohtelukauppaa koskevien menettelyjen talou -
delliset vaikutukset voitaisiin arvioida nykyistä paremmin, 
komission pitäisi
a) laatia kaikkien etuuskohtelukauppaa koskevien 
menettelyjen osalta vaikutustenarviointi ja kestä -
vään kehitykseen kohdistuvien vaikutusten arviointi, 
joissa analysoidaan odotetut taloudelliset vaikutukset 
perusteellisesti, kattavasti ja kvantitatiivisesti sekä 
arvioidaan menetetty tulo (paitsi milloin arvioimatta 
jättämiseen on perusteltu syy)
b) ottaa Eurostat rutiiniluonteisesti mukaan arvioimaan 
kestävään kehitykseen kohdistuvien vaikutusten 
arvioinneissa käytettävien tilastotietolähteiden laatua 
ja varmistaa, että analyysit laaditaan neuvottelijoiden 
käyttöön oikea -aikaisesti
c) laatia väli- ja jälkiarviointi, joissa analysoidaan, missä 
määrin vaikutuksiltaan merkittävillä etuuskohtelu -
kauppaa koskevilla menettelyillä saavutetaan niille 
asetetut toimintapoliittiset tavoitteet ja miten me -
nettelyjen toimivuutta voidaan parantaa keskeisillä 
talouden aloilla; näissä väli- ja jälkiarvioinneissa olisi 
myös arvioitava menetetty tulo.Tiivistelmä
09
 Tiivistelmä
V
Jotta EU:n taloudellisia etuja voitaisiin suojata nykyistä 
paremmin, komission pitäisi
a) luoda etuuskohtelukauppaa koskeviin menettelyihin 
liittyvät EU:n riskiprofiilit niin, että jäsenvaltioilla on 
yhteinen lähestymistapa riskianalyysiin ja EU:n talous -
arviotulojen menetykset näin vähenevät
b) tarkistaa, että jäsenvaltiot parantavat riskienhallinta -
järjestelmiensä ja tarkastusstrategiansa vaikuttavuutta 
niin, että EU:n talousarviolle koituvia menetyksiä 
voidaan vähentää
c) kannustaa jäsenvaltioita asianmukaisiin varotoimenpi -
teisiin, kun ne saavat keskinäiseen avunantoon liittyviä 
ilmoituksia
d) kohdistaa arviointeja ja tehdä riskiperusteisia seuran -
takäyntejä tullietuuskohtelua nauttiviin maihin alku-
perä- ja kumulaatiosääntöjen osalta
e) vaatia, että jäsenvaltiot parantavat hallinnollisen yh -
teistyön yhteydessä antamiensa tietojen laatua
f) kehittää OLAFin tutkimuksiin perustuvia taloudellisia 
jatkotoimia niin, että EU:n talousarviota suojataan 
velan vanhentumisesta johtuvilta menetyksiltä
g) lujittaa EU:n asemaa vastavuoroisissa etuuskohtelu -
kauppaa koskevissa menettelyissä sekä hyödyntää use -
ammin varo- ja suojatoimenpiteitä ja sisällyttää nämä 
tulevaisuudessa kaikkiin kauppasopimuksiin
h) edistää alkuperätodistusten ja tavaratodistusten kor -
vaamista viejän omalla varmennuksella.
10
Johdanto
Etuuskohtelukauppaa 
koskevat menettelyt
01 
Etuuskohtelukauppaa koskevat menette -
lyt antavat kauppakumppaneille mahdol -
lisuuden myöntää toisilleen etuuskohte -
lun keskinäisessä kaupassaan. Menettelyt 
voivat olla joko vastavuoroisia tai 
ei-vastavuoroisia. Vastavuoroiset menet -
telyt alentavat tulliesteitä, jotta kauppa, 
taloudellinen kasvu, työllisyys ja edut 
kuluttajille lisääntyisivät kummankin osa -
puolen näkökulmasta. Ei -vastavuoroisissa 
menettelyissä EU myöntää etuuskohtelun 
ilman vastavuoroisuutta, jotta kehitys -
mailla olisi tulliton pääsy EU:n markkinoil -
le, mikä puolestaan edistää köyhyyden 
vähentämistä ja kestävää kehitystä.
02 
Vuoden 2013 lopussa oli voimassa 
39 etuuskohtelukauppaa koskevaa me -
nettelyä, jotka liittyivät EU:n kauppaan 
180 maan ja alueen kanssa. EU:hun tuotiin 
vuonna 2011 etuuskohtelukauppaa koske -
vien menettelyjen mukaisesti tavaraa yli 
242 miljardin euron arvosta, mikä vastaa 
14:ä prosenttia EU:n tuonnista. Liitteessä I  
esitetään yleiskatsaus kymmenen suurim -
man tuojajäsenvaltion ja kymmenen suu -
rimman viejäedunsaajamaan/viejäkump -
panimaan tiedoista etuuskohtelukauppaa 
koskevien menettelyjen osalta.03 
Yhteinen kauppapolitiikka kuuluu Euroo -
pan unionin toiminnasta tehdyn sopimuk -
sen1 nojalla unionin yksinomaiseen toimi -
valtaan. Etuuskohtelukauppaa koskevien 
menettelyjen vahvistamisesta määrätään 
sopimuksen 206 ja 207 artiklassa.
04 
Komissio vastaa etuuskohtelukauppaa 
koskeviin menettelyihin liittyvistä neuvot -
teluista, arvioi menettelyjen taloudelliset, 
yhteiskunnalliset ja ympäristövaikutukset 
sekä valvoo menettelyjen toteuttamis -
ta jäsenvaltioissa ja edunsaajamaissa/
kumppanimaissa.
05 
Jäsenvaltioiden tulliviranomaisilla on 
pääasiallinen vastuu EU:n kansainvälisen 
kaupan valvonnasta. Tulliviranomaiset 
huolehtivat etenkin toimenpiteistä, 
joilla suojataan EU:n taloudellisia etuja ja 
suojellaan sitä epäterveiltä tai laittomilta 
kaupan käytännöiltä ja samalla myötävai -
kutetaan lailliseen kaupankäyntiin.1 SEUT, 3 artiklan 1 kohdan 
e alakohta ja 3 artiklan 2 kohta.
11 Johdanto
06 
Edunsaajamaiden/kumppanimaiden 
viranomaisten vastuulla on tarkistaa, että 
menettelyjä noudatetaan. Näiden viran -
omaisten rooli tuotteiden alkuperäase -
man määrittämisessä on siis olennainen.
Komission arviot 
etuuskohtelukauppaa 
koskevien menettelyjen 
vaikutuksista
07 
Kauppavaihtoa koskevan päätöksenteon 
tukena käytetään kahdenlaisia  ennakkoar -
vioita: vaikutustenarviointeja ja kestävään 
kehitykseen kohdistuvien vaikutusten 
arviointeja. Vaikutustenarviointeja käyte -
tään kaikkialla komissiossa päätöksenteon 
tukena sellaisten aloitteiden yhteydes -
sä, joilla odotetaan olevan merkittäviä 
vaikutuksia. Kestävään kehitykseen 
kohdistuvien vaikutusten arvioinnit ovat 
kaupankäynnin yhteydessä hyödynnettä -
vä väline, jonka avulla voidaan suorittaa 
yksityiskohtaisempi analyysi neuvotelta -
vana olevista kauppasopimuksista.
08 
Komissio otti vaikutustenarvioinnit käyt -
töön vuonna 20022 yksilöidäkseen hel -
pommin pääasialliset vaihtoehdot, joiden 
avulla voidaan saavuttaa toimintapoliitti -
set tavoitteet, ja analysoidakseen eri vaih -
toehtojen todennäköiset taloudelliset, 
yhteiskunnalliset ja ympäristövaikutukset. 
Vaikutustenarvioinneissa määritetään 
myös seuranta- ja arviointikehys. Komissio 
laatii vaikutustenarvioinnit ennen kuin 
neuvotteluvaltuuksia ehdotetaan neuvos -
tolle hyväksyttäväksi.09 
Vuodesta 2003 lähtien eri oikeudellisissa 
velvoitteissa3 ja komission säännöissä4 on 
edellytetty, että komissio laatii  ennakko -
arvioinnin tai vaikutustenarvioinnin. Tä -
hän on syynä se, että etuuskohtelukauppa 
vähentää EU:n talousarviotuloja (mene -
tetty tulo). Lisäksi on kyse merkittävistä 
toimintapoliittisista ehdotuksista, joilla on 
taloudellisia vaikutuksia niin EU:n sisällä 
kuin ulkopuolellakin (tarkemmat tiedot 
liitteessä II ).
10 
Komissio  päätti vuonna 1999 ottaa kes -
tävän kehityksen huomioon kauppaneu -
votteluissa ja kehittää sitä varten uuden 
Trade SIA -arviointivälineen5.
11 
Komissio ulkoistaa kestävään kehitykseen 
kohdistuvien vaikutusten arvioinnin, 
kun kauppaneuvottelut ovat virallisesti 
alkaneet, mutta ennen kuin sopimus 
etuuskohtelukauppaa koskevista menet -
telyistä allekirjoitetaan. Kyse on ulkoisten 
konsulttien tekemistä tutkimuksista, joita 
hyödynnetään toimintapolitiikan välinee -
nä arvioitaessa  ennakolta kauppaneuvot -
telujen taloudellisia, yhteiskunnallisia ja 
ympäristövaikutuksia.
12 
Väli- ja jälkiarvioinneissa analysoidaan 
etuuskohtelukaupasta aiheutuvia tosiasi -
allisia vaikutuksia. Tilintarkastustuomio-
istuin katsoo, että arviointi olisi parasta 
laatia kolmen vuoden kuluttua etuus -
kohtelukauppaa koskevien menettelyjen 
voimaantulosta aina, jos menettelyillä on 
merkittäviä taloudellisia, yhteiskunnallisia 
ja ympäristövaikutuksia. Arviointien avulla 
päätöksentekijät, sidosryhmät ja EU:n 
veronmaksajat voivat analysoida, saavu -
tetaanko etuuskohtelukaupalle asetetut 
toimintapoliittiset tavoitteet.2 KOM(2002) 276 lopullinen, 
5. kesäkuuta 2002.
3 Komission asetus (EY, Euratom) 
N:o 2342/2002, annettu 
23 päivänä joulukuuta 2002, 
Euroopan yhteisöjen yleiseen 
talousarvioon sovellettavasta 
varainhoitoasetuksesta 
annetun neuvoston asetuksen 
(EY, Euratom) N:o 1605/2002 
soveltamissäännöistä, 
otsakkeen ”Moitteettoman 
varainhoidon periaate” alla 
oleva 21 artikla. Asetus tuli 
voimaan 1.1.2003 (EYVL L 357, 
31.12.2002, s. 1). Kyseisessä 
artiklassa on kuitenkin 
22. elokuuta 2006 lähtien 
vaadittu ainoastaan, että 
”ohjelmia ja toimintaa 
koskevista ehdotuksista, 
jotka aiheuttavat menoja 
talousarviossa” tehdään 
ennakkoarviointi.
4 KOM(2002) 276 lopullinen, jota 
on sovellettu vuodesta 2003, 
ja KOM(2005) 12 lopullinen, 
26. tammikuuta 2005, 
strategisista tavoitteista 
vuosiksi 2005–2009.
5 Kauppapolitiikasta 
vastanneen Euroopan 
komission aiemman jäsenen 
P . Mandelsonin esipuhe 
käsikirjassa ” Handbook on 
Trade SIA ”.
12 Johdanto
13 
Tiedonannossaan ”Kauppa, kasvu ja 
maailmanpolitiikka, Kauppapolitiikka 
Eurooppa 2020 -strategian kulmakive -
nä”6 komissio totesi, että voimassa olevia 
etuuskohtelukauppaa koskevia menette -
lyjä seurataan jatkossa aiempaa järjestel -
mällisemmin suorittamalla jälkiarviointeja 
(ks. tarkemmin liite III ).
14 
Menetetyllä tulolla tarkoitetaan tuloja, 
jotka EU menettää etuuskohtelukauppaa 
koskevien menettelyjen puitteissa edun -
saajamaille/kumppanimaille myönnetty -
jen tullietuuksien seurauksena. Menete -
tyn tulon ennakko- ja jälkiarviointi antaa 
komissiolle mahdollisuuden parantaa EU:n 
talousarvioon liittyvää varainhoitoa. Ar-
viointien ansiosta budjettivallan käyttäjäl -
lä on käytettävissään tarkka vuosittainen 
ennuste siitä, kuinka paljon tullimaksuja 
kerätään, ja laskelma etuuskohtelukaup -
paa koskevien menettelyjen aiheuttamis -
ta talousarviokustannuksista.
Etuuskohtelukauppaa 
koskevien menettelyjen 
valvontajärjestelyt 
ja -toimet
15 
Jäsenvaltioiden tulliviranomaisten, 
edunsaajamaiden/kumppanimaiden 
viranomaisten ja komission olisi hallin -
noitava etuuskohtelukauppaa koskevia 
menettelyjä yhdessä ja tehtävä yhteis -
työtä, jotta varmistetaan, että etuuskoh -
telun myöntämisehdot täyttyvät. Näiden 
kolmen ryhmän vastuulla on suojata EU:n 
taloudellisia etuja estämällä EU:n talous -
arvioon kohdistuvat menetykset, jotka 
johtuvat siitä, että etuuskohtelukauppaa 
koskevien menettelyjen alaisuudessa 
tuodaan tavaraa, joka ei ole oikeutettua 
etuuskohteluun.16 
Tuotteiden tullietuuskohteluun oikeutta -
van aseman todentaminen ja tarkistami -
nen on ratkaisevan tärkeää ja edellyttää 
tavaroiden alkuperän yksityiskohtaista 
tarkastamista ja vaikuttavaa hallinnollista 
yhteistyötä viejämaiden kanssa.
17 
Alkuperäsääntöjen avulla varmistetaan, 
että tuotteet ovat peräisin tietystä maas -
ta, joka on oikeutettu etuuskohteluun, ja 
ne täyttävät näin kauppaetuuskriteerit7. 
Säännöt perustuvat kolmeen osatekijään:
a) alkuperä8 (tuotteet luokitellaan tuo -
tantopaikan mukaan),
b) lähetystä koskeva vaatimus (varmis -
tetaan alkuperämaan ja EU:n välisen 
suoran kuljetuksen avulla tai ottamal -
la käyttöön niin sanottu muuttamisen 
vastainen periaate, että tuotteita ei 
ole muutettu)
c) asiakirjoja koskeva vaatimus  (tuotteen 
alkuperä on osoitettava asianmukai -
sin asiankirjoin).6 KOM(2010) 612 lopullinen, 
9. marraskuuta 2010.
7 Jokaiseen järjestelyyn 
liittyy luettelo valmistus- 
tai käsittelymenettelyistä, 
jotka ei -alkuperäaineksille 
on suoritettava, jotta 
valmistetulle tuotteelle 
voidaan myöntää 
alkuperäasema.
8 EU:n alkuperäsäännöt 
perustuvat käsittelyä 
koskeviin kriteereihin: jotta 
tavaroille voidaan myöntää 
tiettyä maata koskeva 
etuuskohtelualkuperä, niiden 
tuottamisen (esimerkiksi 
kasvattamisen tai louhimisen) 
on täytynyt tapahtua 
kokonaan kyseisessä maassa 
tai niiden käsittelyn siellä 
täytyy olla riittävää.
13 Johdanto
18 
Kaaviossa 1  on esimerkki menettelystä, 
jolla määritetään, ovatko tuotteet oikeu -
tettuja etuuskohteluun.19 
Jäsenvaltioiden viranomaisten, edunsaa -
jamaiden/kumppanimaiden ja komission 
välisen hallinnollisen yhteistyön avulla 
varmistetaan alkuperäselvityksen aitous ja 
vientituotteiden asema. Tuojan hakeman 
tullietuuden myöntäminen tai kieltämi -
nen riippuu useimmiten tämän prosessin 
tuloksista. Kaaviossa 2  kuvataan etuus -
kauppaan kohdistuvia valvontatoimia.
Menettely, jolla määritetään, ovatko tuotteet oikeutettuja yleisen tullietuusjärjestel -
män mukaiseen etuuskohteluun
1) Onko tuote riittävästi valmistettu
 (luettelo käsittelytavoista)?2) Voidaanko soveltaa alkuperää  koskevia kumulaatiosääntöjä?Onko kyseessä yhdessä
 maassa kokonaan
 tuotettu tuote?A-alkuperätodistus
tai
kauppalaskuilmoitus
Kyllä
Mitä luettelon sääntöä olisi 
sovellettava? 
Vastaako tuote sääntöä?
Ei etuuskohteluaEi
ja tuote ei vastaa sääntöä.Voidaanko yleistä 
poikkeusta koskevaa sääntöä 
soveltaa? (Tuote voi 
sisältää ei-alkuperäaineksia.)Kyllä
ja tuote vastaa sääntöä.KylläKylläEi
EiEiKaavio 1
Lähde:  Euroopan tilintarkastustuomioistuin.
14 Johdanto Kaavio 2Etuuskauppaa koskeviin menettelyihin kohdistuvat valvontatoimet
Tuojamaa (jäsenvaltio X)
Tuoja esittää 
tuonti-ilmoituksen, jossa 
SAD-lomakkeen kentässä 
36 etuuskoodi 2XX, 
3XX tai 4XX
Tavarat saapuvat 
joko tuojan tai 
hänen asiakkaansa 
tiloihinTuoja säilyttää 
etuuskohteluun 
oikeuttavaa alkuperää 
koskevat todisteet ja 
kirjanpidon kolmen 
vuoden ajan sen vuoden 
päättymisestä laskien, 
jonka aikana 
tuonti tapahtui
Tulliviranomaiset toimittavat 
satunnaisia ja riskiperusteisia 
fyysisiä ja 
asiakirjatarkastuksia 
tarkistaakseen, 
täyttyvätkö etuuskohtelua 
koskevat ehdotViejä hakee 
etuuskohteluun 
oikeuttavaa 
alkuperätodistusta tai 
laatii 
kauppalaskuilmoituksen
Tavarat kuljetetaan 
suoraan 
jäsen-valtioon XTodisteet etuuskohteluun 
oikeuttavasta alkuperästä 
lähetetään tuojalle
Vienti
 
---------------------------------------------- 
Tulliviranomaiset toimittavat 
satunnaisia ja riskiperusteisia 
jälki- ja muita tarkastuksia,
 tekevät käyntejä toimijan 
tiloihin ja käyvät 
läpi toimijan kirjanpidon
Tarvittaessa
tulliviranomaiset lähettävät 
hallinnolliseen yhteistyöhön 
liittyvän pyynnön 
edunsaajamaahanViranomaiset tarkastavat 
tavaroiden etuuskohteluun 
oikeuttavan alkuperän 
ja antavat soveltuvissa 
tapauksissa todistuksen
Viranomaisten täytyy vastata 
hallinnolliseen yhteistyöhön 
liittyvään pyyntöön 
6 kuukauden kuluessa 
pyynnön saapumisesta tai 
viimeistään 4 kuukauden 
kuluessa muistutuksen 
saapumisestaHallinnollinen yhteistyö 
Tavarat luovutetaan 
vapaaseen liikkeeseenTuontiViejäedunsaajamaa (EU:n ulkopuolinen maa)
Lähde:  Euroopan tilintarkastustuomioistuin.
15
20 
Tilintarkastustuomioistuimen tarkas -
tuksen tavoitteena oli selvittää, onko 
komissio arvioinut etuuskohtelukauppaa 
koskevien menettelyjen taloudelliset 
vaikutukset asianmukaisesti9. Lisäksi 
tarkastuksessa selvitettiin, kyetäänkö 
menettelyjä koskevilla valvontatoimilla 
varmistamaan, että tuontiin ei voida 
aiheettomasti soveltaa etuuskohtelua ja 
aiheuttaa siten tulonmenetyksiä EU:lle.
Etuuskohtelukauppaa 
koskevien menettelyjen 
taloudellisten vaikutusten 
arvioiminen
21 
Tilintarkastustuomioistuin tutki komission 
tekemät tai toimeksiantamat ennakko- ja 
jälkiarvioinnit, jotka koskivat etuuskoh -
telukaupan ennakoituja tai toteutuneita 
taloudellisia vaikutuksia. Tätä varten 
tilintarkastustuomioistuin analysoi komis -
siossa saatavilla olevan asiakirja -aineiston 
44:n etuuskohtelukauppaa koskevan 
menettelyn10 osalta (muun muassa vaiku -
tustenarviointeja, kestävään kehitykseen 
kohdistuvien vaikutusten arviointeja ja 
jälkiarviointeja). Lisäksi tilintarkastus -
tuomioistuin arvioi tulevaan seurantaan 
liittyvät järjestelyt. Liitteissä II ja III  
esitetään yleiskatsaus näistä etuuskohte -
lukauppaa koskevista menettelyistä.
22 
Arviointien laatua analysoitaessa otettiin 
huomioon vaikutustenarviointeja ja kes -
tävään kehitykseen kohdistuvien vaiku -
tusten arviointeja varten annetut ohjeet, 
vaikutustenarviointilautakunnan raportit 
sekä komission toimintoselvitykset ja vuo -
tuiset toimintakertomukset sekä kauppa -
vaihtoon liittyvät komission tiedonannot. 
Erityistä huomiota kiinnitettiin siihen, 
miten komissio varmisti arvioinneissa käy -
tettyjen tietolähteiden luotettavuuden.Lisäksi analysoitiin etenkin sitä, mitä jat -
kotoimia komissio on toteuttanut niiden 
havaintojen ja suositusten pohjalta, joita 
tilintarkastustuomioistuin on aiemmin 
esittänyt vaikutustenarvioinneista11 ja 
joita Euroopan talous- ja sosiaalikomi -
tea on esittänyt kestävään kehitykseen 
kohdistuvien vaikutusten arvioinneista12. 
Tilintarkastustuomioistuin tarkasti myös, 
osoittavatko jälkiarvioinnit, että etuus -
kohtelukauppaa koskevilla menettelyillä 
tavoitellut hyödyt on saavutettu.
Etuuskohtelukauppaa 
koskevien menettelyjen 
valvonta ja valvontatoimet
23 
Tilintarkastustuomioistuin tutki, ovatko 
viiden jäsenvaltion13 viranomaisten etuus -
kohtelukauppaan kohdistamat valvonta -
järjestelyt ja -toimet vaikuttavia. Etuus -
kohtelukauppaa koskevien menettelyjen 
mukainen tuonti näihin jäsenvaltioihin 
vastasi kahta kolmasosaa etuusmenette -
lyjen mukaisen tuonnin kokonaisarvosta 
vuonna 2011. Tilintarkastustuomioistui -
men suorittama testaus on kuvattu liit-
teessä IV . Tarkastus kattoi tarkastusstra -
tegian ja riskienhallinnan, hallinnollisen 
yhteistyön toimivuuden ja perinteisten 
omien varojen perimismenettelyt.9 Tarkastuksessa kiinnitettiin 
huomiota ei -vastavuoroisten 
etuuskohtelukauppaa 
koskevien menettelyjen sekä 
Euroopan unionin ja sen 
jäsenvaltioiden talouskump -
panuussopimuksen yhteis -
kunnallisten ja ympäristövai -
kutusten analyysiin; kyseisissä 
menettelyissä ja sopimuksessa 
painotetaan kestävää kehitys -
tä voimakkaasti.
10 Tarkastetuista 
etuuskohtelukauppaa 
koskevista menettelyistä 
39 oli voimassa 
tarkastusajankohtana. Viisi 
menettelyistä ei ollut vielä 
voimassa.
11 Euroopan  
tilintarkastustuomioistuimen 
erityiskertomus 
nro 3/2010 – Tukevatko 
vaikutustenarvioinnit 
päätöksentekoa EU:n 
toimielimissä? ( http://eca.
europa.eu )
12 Euroopan talous- ja 
sosiaalikomitean lausunto 
818/2011 ”Kestävän kehityksen 
arvioinnit ja Euroopan 
unionin kauppapolitiikka” 
sekä lausunto 1612/2011 
”Kansalaisyhteiskunnan rooli 
Euroopan unionin ja Intian 
vapaakauppasopimuksessa” 
(http://www.eesc.europa.eu ).
13 Saksa, Espanja, Ranska, Italia 
ja Yhdistynyt kuningaskunta. 
Nämä viisi jäsenvaltiota 
toivat eniten tuotteita 
etuuskohtelukauppaa 
koskevien menettelyjen 
mukaisesti vuonna 2010.Tarkastuksen laajuus ja 
tarkastustapa
16 Tarkastuksen laajuus ja tarkastustapa
24 
Tilintarkastustuomioistuin analysoi ko -
mission aiempaa arviointi- ja jälkiseuran -
tatoimintoa edunsaajamaissa/kumppani -
maissa, komission roolia hallinnollisessa 
yhteistyössä ja komission jäsenvaltioiden 
tulliviranomaisiin kohdistamia tarkastuk -
sia. Tilintarkastustuomioistuin arvioi myös 
alkuperätutkimuksiin liittyviä OLAFin sel -
vityksiä ja tullin kantamisesta luopumista 
koskevia hakemuksia. Lisäksi tilintarkas -
tustuomioistuin analysoi, onko nykyinen 
lainsäädäntökehys riittävä niin, että sillä 
voidaan varmistaa, että tulot kerätään 
kokonaisuudessaan.
25 
Komission etuuskohtelukauppaa koske -
viin menettelyihin kohdistamia valvonta- 
ja tarkastustoimia verrattiin säännöksiin, 
tehtävänkuvauksiin, toimintoselvityksiin 
sekä komission tiedonantoihin alkupe -
räsäännöistä ja etuuskohtelukaupasta. 
Huomiota kiinnitettiin myös siihen, mitä 
jatkotoimia komissio on toteuttanut tilin -
tarkastustuomioistuimen etuuskohtelu -
kauppaa koskevien menettelyjen14 osalta 
esittämien havaintojen ja suositusten 
pohjalta.14 Euroopan 
tilintarkastustuomioistuimen 
vuosikertomus 
varainhoitovuodelta 2003, 
kolmas luku, kohta 3.30 
(EUVL C 293, 30.11.2004. s. 1).
17
 Huomautukset
Ajan mittaan tehdyistä 
parannuksista huolimatta 
komissio ei ole arvioinut 
etuuskohtelukauppaa 
koskevien menettelyjen 
kaikkia taloudellisia 
vaikutuksia 
asianmukaisesti
26 
Komission olisi arvioitava etuuskohtelu -
kauppaa koskevien menettelyjen talou -
delliset vaikutukset asianmukaisesti sekä 
ennalta että jälkikäteen (ks. kohdat 7–14).
Komissio ei aina arvioinut 
etuuskohtelukauppaa 
koskevien menettelyjen 
kaikkia taloudellisia 
vaikutuksia
Vaikutustenarvioinnit ja 
ennakkoarvioinnit
27 
 Etuuskohtelukauppaa koskevista menet -
telyistä ei laadittu vaikutustenarviointia 
eikä ennakkoarviointia seitsemässä 
niistä 13:sta tapauksessa, joissa arviointi 
olisi joko oikeudellisen vaatimuksen tai 
virallisen sitoumuksen perusteella pitänyt 
tehdä. Tarkemmat yksityiskohdat esite -
tään liitteessä II .
28 
Tilintarkastustuomioistuimen tarkastamis -
ta kuudesta vaikutustenarvioinnista vain 
yleisen tullietuusjärjestelmän15 kohdalla 
oli arvioitu eri toimintapoliittisten ehdo -
tusten vaikutus EU:n tuloihin16.Kestävään kehitykseen 
kohdistuvien vaikutusten 
arviointi
29 
 Etuuskohtelukauppaa koskevista menet -
telyistä ei laadittu kestävään kehitykseen 
kohdistuvien vaikutusten arviointia 
viidessä niistä 28 tapauksesta, joissa arvi -
oinnin tekemiseen oli sitouduttu (ks. tar -
kemmat tiedot liitteessä II ). Yhdessäkään 
tilintarkastustuomioistuimen tarkastamas -
sa kestävään kehitykseen kohdistuvien 
vaikutusten arvioinnissa ei ollut arvioitu 
menetettyä tuloa.
Väli- ja/tai jälkiarvioinnit
30 
Komission sitoumuksen sekä moitteetto -
man varainhoidon ja julkisen tilivelvolli -
suuden periaatteiden mukaan väli- ja/tai 
jälkiarviointi olisi pitänyt laatia 27 voimas -
saolevasta etuuskohtelukauppaa koske -
vasta menettelystä. Menettelyistä 16:n17 
kohdalla arviointia ei kuitenkaan ole tehty 
(ks. tarkemmat tiedot liitteessä III ).
31 
Niissä tilintarkastustuomioistuimen 
tarkastamissa 27:ssä etuuskohtelukaup -
paa koskevassa menettelyssä, joiden 
yhteydessä tilintarkastustuomioistuimen 
mukaan olisi pitänyt suorittaa jälkiarvioin -
ti, menetetty tulo oli arvioitu ainoastaan 
yleisen tullietuusjärjestelmän osalta. 
Komission GSP -tilastokertomuksesta18 
ilmenee, että vuosina 2006–2009 EU:n 
talousarvioon aiheutui 8,6 miljardin eu -
ron vaikutukset, mikä vastaa lähes 14:ää 
prosenttia kyseisellä ajanjaksolla kanne -
tuista tulleista. Komissio ei selitä, kuinka 
laskelma on tehty.15 Euroopan parlamentin 
ja neuvoston asetus 
(EU) N:o 978/2012, annettu 
25 päivänä lokakuuta 2012, 
yleisen tullietuusjärjestelmän 
soveltamisesta ja neuvoston 
asetuksen (EY) N:o 732/2008 
kumoamisesta (EUVL L 303, 
31.10.2012, s. 1).
16 Tammikuun 1. päivänä 
vuonna 2014 voimaan tullutta 
yleistä tullietuusjärjestelmää 
koskevassa 
vaikutustenarvioinnissa 
(SEC (2011) 536 lopullinen) 
todetaan, että ensisijaisessa 
vaihtoehdossa – 
perusskenaarioon verrattuna – 
sellaisen aiempien 
edunsaajien harjoittaman 
viennin vaikutukset, 
johon on alettu soveltaa 
suurempia tulleja, yhdessä 
jo tullinalaisten kolmansien 
maiden lisääntyneen viennin 
aiheuttamien vaikutusten 
kanssa merkitsevät sitä, 
että tullitulot lisääntyisivät 
lyhyellä aikavälillä noin 
2 miljardia  euroa (ks. 
liitteessä 6.4 oleva 
taulukko 6-4); tämä määrä 
olisi lisäystä nykyisiin noin 
19 miljardin  euron tullituloihin.
17 Turkin, Euroopan 
talousalueen, Sveitsin, entisen 
Jugoslavian tasavallan 
Makedonian, Kroatian, 
Albanian, Montenegron, 
Bosnian ja Hertsegovinan, 
Serbian, Libanonin, miehitetyn 
palestiinalaisalueen, Syyrian, 
CARIFORUM -valtioiden 
(Karibian maat), Tyynenmeren 
valtioiden, merentakaisten 
maiden ja alueiden sekä 
Moldovan kanssa sovitut 
etuuskohtelukauppaa 
koskevat menettelyt.
18 KOM(2011) 272 lopullinen, 
17. toukokuuta 2011.
18 Huomautukset
Arvioinnit olivat useimmiten 
puutteellisia taikka ne 
eivät olleet kaikilta osin 
hyödyllisiä tai kattavia, mutta 
parannuksia oli havaittavissa
Vaikutustenarvioinnit ja 
ennakkoarvioinnit
32 
Komission vaikutustenarvioinnista anta -
mien ohjeiden19 mukaan vaikutukset olisi, 
mikäli mahdollista, ilmaistava määrällises -
ti ja rahallisesti ja luotettavia menetelmiä 
ja tietoja käyttäen.
33 
Komissio perusti vuoden 2006 lopussa 
vaikutustenarviointilautakunnan paran -
taakseen vaikutustenarviointien laatua. 
Lisäksi komission kauppapolitiikan 
pääosaston sisäisen tarkastuksen yksikkö 
toimitti vaikutustenarviointeja ja kestä -
vään kehitykseen kohdistuvien vaikutus -
ten arviointeja koskevan tarkastuksen 
vuonna 2007.
34 
Tilintarkastustuomioistuin analysoi kuusi 
vaikutustenarviointia20, jotka oli laadittu 
niiden 13:n etuuskohtelukauppaa koske -
van menettelyn osalta, joiden kohdalla 
tilintarkastustuomioistuin piti vaikutus -
tenarviointia tarpeellisena (ks. tarkemmat 
tiedot liitteessä II ). Se havaitsi kysei -
sissä arvioinneissa seuraavassa kuvatut 
puutteet.Vaikutusten kvantifioinnin luo -
tettavuutta koskevat puutteet 
vaikutustenarvioinneissa
35 
Kuudesta tarkastetusta vaikutustenar-
vioinnista ainoastaan yksi arviointi (jossa 
käsiteltiin yleisestä tullietuusjärjestelmäs -
tä annettua asetusta (EU) N:o 978/2012) 
sisälsi luotettaviin tietolähteisiin perustu -
van kattavan analyysin menettelyn talou -
dellisista vaikutuksista edunsaajamaissa.
36 
Etuuskohtelukauppaa koskevan menet -
telyn taloudelliset vaikutukset Korean 
tasavaltaa koskevassa vaikutustenarvioin -
nissa21 perustuvat ulkoisten konsulttien 
tekemään tutkimukseen22. Tutkimukseen 
on otettu tietoja, jotka pohjautuvat nu -
meerisen yleisen tasapainon malliin (YTP) 
ja GTAP -hankkeen tietokantaan. Näille 
lähdetiedoille ominaisia rajoitteita ja 
puutteita on käsitelty kohdissa 44–46.
37 
Tilintarkastustuomioistuimen tarkasta -
masta kuudesta vaikutustenarvioinnista 
kaksi yleistä tullietuusjärjestelmää käsitte -
levää vaikutustenarviointikertomusta oli 
laadittu sen jälkeen, kun vaikutustenar-
viointilautakunta oli aloittanut toimintan -
sa vuonna 2007. Kertomukset toimitettiin 
asiaankuuluvasti lautakunnalle laaduntar -
kistusta varten. Komissio otti huomioon 
suurimman osan suosituksista, jotka 
lautakunta esitti kertomusluonnosten 
laadun parantamista varten, eikä kerto -
musta ollut tarpeen esittää niiden vuoksi 
uudelleen.19 Euroopan komission 
vaikutustenarviointiohjeet 
(Impact Assessment Guidelines , 
15.1.2009 (SEC(2009) 92) ja 
sitä aiemmat ohjeet 15.6.2005 
(SEC(2005) 791).
20 Vaikutustenarvioinnit 
koskivat seuraavia aiheita: 
Keski -Amerikka; Andien 
yhteisö; Korean tasavalta; 
Intia; neuvoston asetus 
(EY) N:o 732/2008, annettu 
22 päivänä heinäkuuta 2008, 
yleisen tullietuusjärjestelmän 
soveltamisesta 1 päivästä 
tammikuuta 2009 alkaen 
31 päivään joulukuuta 2011 
sekä asetusten (EY) N:o 552/97 
ja (EY) N:o 1933/2006 
ja komission asetusten 
(EY) N:o 1100/2006 
ja (EY) N:o 964/2007 
muuttamisesta (EUVL L 211, 
6.8.2008, s. 1); Euroopan 
parlamentin ja neuvoston 
asetus (EU) N:o 978/2012, 
annettu 25 päivänä 
lokakuuta 2012, yleisen 
tullietuusjärjestelmän 
soveltamisesta ja neuvoston 
asetuksen (EY) N:o 732/2008 
kumoamisesta (EUVL L 303, 
31.10.2012, s. 1).
21 Komission yksiköiden 
valmisteluasiakirja, 
oheisasiakirja: Commission 
Staff Working Document, 
accompanying document 
to the Recommendation for 
a Council decision authorising 
the Commission to negotiate 
a Free Trade Agreement with the 
Republic of Korea on behalf of 
the EC and its Member States, 
Impact Assessment of 27.1 1.2006  
((SEC(2006) 1562).
22 Copenhagen Economics & 
Prof. J. F. Francois, Economic 
Impact of a Potential FTA 
between the EU and South 
Korea , maaliskuu 2007.
19 Huomautukset
Esimerkki siitä, kuinka tärkeää on vahvistaa ja panna tosiasiallisesti täytäntöön ihmis -
oikeuksia ja työntekijöiden oikeuksia sekä ympäristöä ja hyvää hallintoa koskevat 
kansainväliset sopimukset
Bangladeshissa sortui 24. huhtikuuta 2013 kahdeksankerroksinen rakennus (Rana Plaza), jossa toimi useita vaatetehtai -
ta. Yhteensä 1 129 työntekijää menehtyi. Onnettomuus lisäsi yleisesti huolta siitä, että EU:n ja kehitysmaiden välisen 
kaupan pyrkimyksenä ei pitäisi olla ainoastaan sen varmistaminen, että yritykset ja kuluttajat EU:ssa voivat hankkia 
halpoja vaatteita. Vaatteiden valmistuksen olisi myös tapahduttava olosuhteissa, jotka vastaavat kansainvälisiä normeja 
(esimerkiksi Kansainvälisen työjärjestön määrittämiä työelämän perusnormeja). Komissio käynnisti 8. heinäkuuta 2013 
yhdessä Bangladeshin valtion sekä Kansainvälinen työjärjestön kanssa yhteisen aloitteen (”Compact”) Bangladeshin 
vaatetehtaissa työskentelevien henkilöiden työ-, terveys- ja turvallisuusolojen parantamiseksi.Laatikko 1 23 KOM(2004) 461 lopullinen, 
7. heinäkuuta 2004. Ks. 
myös etenemissuunnitelma 
Roadmap  (http://ec.europa.
eu/governance/impact/
planned_ia/docs/88_trade_
gsp_regulation_en.pdf ) sekä 
SEC(2011) 536 lopullinen, 
10. toukokuuta 2011 (liittyy 
yleisestä tullietuusjärjestelmästä 
annettuun asetukseen 
(EY) N:o 978/2012).
24 SEC(2011) 536 lopullinen.
25 SEC(2011) 536 lopullinen, 
liite 6.
26 KOM(2002) 276 lopullinen 
sekä vaikutustenarvioinneista 
annetut ohjeet.
27 Keski -Amerikkaa, 
Andien yhteisöä, Korean 
tasavaltaa ja Intiaa koskevat 
vaikutustenarvioinnit.Vaikutustenarviointien 
hyödyllisyyteen ja kattavuuteen 
liittyvät puutteet
38 
Yleisen tullietuusjärjestelmän tavoitteena 
on edistää köyhyyden maailmanlaajuista 
torjumista ja kestävää kehitystä sekä var -
mistaa EU:n taloudellisten etujen parempi 
turvaaminen23. Vaikutustenarviointi, jossa 
käsitellään 1. tammikuuta 2014 alkaen 
sovellettavaa yleistä tullietuusjärjestel -
mää24, kattaa vain kestävään kehitykseen 
ja hyvään hallintoon liittyvän yleisen 
tullietuusjärjestelmän yleistavoitteen 10 
mahdollisen edunsaajamaan osalta (mah -
dollisia edunsaajamaita on 85)25. Tarvetta 
vahvistaa ja panna tosiasiallisesti täytän -
töön ihmisoikeuksia ja työntekijöiden oi -
keuksia sekä ympäristöä ja hyvää hallintoa 
koskevat kansainväliset sopimukset on 
käsitelty ainoastaan näiden kymmenen 
maan osalta, mutta ei muiden edunsaaja -
maiden osalta (ks. laatikko 1 ).39 
Vaikutustenarvioinnin keskeisiin osa -alu-
eisiin kuuluu olennaisten seurantaindi -
kaattoreiden määrittäminen. Tällä tavalla 
valmistaudutaan arvioimaan jälkikäteen, 
mitä toimilla on saavutettu26.
40 
Kaikkiin kuuteen tilintarkastustuomiois -
tuimen tarkastamaan vaikutustenarvioin -
tiin sisältyi seurantajärjestelyjä. Neljässä 
arvioinneista27 komissio ei kuitenkaan täs -
mentänyt seurannan ajankohtaa, laajuut -
ta, ensisijaisen vaihtoehdon vaikuttavuus -
indikaattoreita tai seurannan toteuttajaa.
20 Huomautukset
41 
Euroopan talous- ja sosiaalikomitea 
korosti seurannan tarpeellisuutta EU:n 
ja Intian välistä etuuskohtelukauppaa 
koskevan menettelyn kohdalla. Euroo -
pan talous- ja sosiaalikomitea28 suositti 
”tekemään välittömästi uusia tutkimuksia, 
joissa otetaan nimenomaisesti huomioon 
se, miten vapaakauppasopimus todellisuu ‑
dessa vaikuttaa EU:n ja Intian kansalaisyh ‑
teiskuntaan (erityisesti työvoiman tilapäistä 
siirtymistä koskevaan osaan [mode 4], 
pk‑yrityksiin, työntekijöiden oikeuksiin, 
naisiin, kuluttajansuojaan, harmaaseen 
talouteen, maatalouteen, köyhyyteen sekä 
perushyödykkeiden, kuten elintärkeiden 
lääkkeiden, saatavuuteen) ”.
42 
Vaikutustenarvioinnissa, jossa käsitellään 
1. tammikuuta 2014 alkaen sovellettavaa 
yleistä tullietuusjärjestelmää, tuodaan 
esiin, että tullietuusjärjestelmän tavoit -
teena29 on varmistaa EU:n taloudellisten 
etujen parempi turvaaminen. Suurin osa 
petostutkimuksista, joita OLAF tekee 
etuuskohtelukaupan osalta, liittyy yleisen 
tullietuusjärjestelmän edunsaajamaihin. 
Komission soveltamien vaikuttavuuden 
seurantaindikaattoreiden avulla ei tästä 
huolimatta ole mahdollista havaita, onko 
petosten ja tullien kiertämisen välillä 
yhteys. Sidosryhmillä ei siten ole mahdol -
lisuutta tarkistaa, onko yleinen tulli-
etuusjärjestelmä altis petoksille ja onko 
petosten ja tullien kierron torjunnassa 
saatu aikaan parannuksia.Kestävään kehitykseen 
kohdistuvien vaikutusten 
arviointi
43 
Tilintarkastustuomioistuin analysoi kym -
menen kestävään kehitykseen kohdistu -
vien vaikutusten arviointia30 ja havaitsi 
niissä seuraavassa kuvatut puutteet.
Vaikutusten kvantifioinnin 
luotettavuutta koskevat 
puutteet kestävään kehitykseen 
kohdistuvien vaikutusten 
arvioinneissa
44 
Ulkoiset konsultit, jotka laativat kestävään 
kehitykseen kohdistuvien vaikutusten 
arviointeja, soveltavat numeerisen yleisen 
tasapainon mallia (YTP), joka perustuu 
GTAP -hankkeen tietokantaan. Kyseistä 
mallia käytetään yleisesti kansainvälisissä 
järjestöissä. Mallissa on kuitenkin eräitä 
rajoitteita (ks. liite V ).
45 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että 
GTAP -tietokanta sisältää vanhentunei -
ta tietoja31, joiden johdonmukaisuutta 
ja luotettavuutta ei riittävässä määrin 
tarkisteta. Tietokannan käyttö voi siis 
johtaa virheellisiin päätelmiin kestävään 
kehitykseen kohdistuvien vaikutusten 
arvioinneissa. Komissiolla on vain rajalli -
nen varmuus siitä, että eri alueilla ja EU:n 
eri jäsenvaltioissa ja edunsaajamaissa/
kumppanimaissa käytetään yhdenmukais -
ta tilastokehystä.28 Euroopan talous- ja 
sosiaalikomitean lausunto 
1612 /2011.
29 Asiakirja SEC(2011) 536 
lopullinen.
30 Nämä kestävään kehitykseen 
kohdistuvien vaikutusten 
arvioinnit liittyivät seuraaviin 
etuuskohtelukauppaa 
koskeviin menettelyihin: 
Chile, kuusi 
talouskumppanuussopimusta 
AKT -maiden kanssa, 
Keski -Amerikka, 
Andien yhteisö, Euro–
Välimeri -vapaakauppa -aluetta 
koskeva sopimus yhdeksän 
maan kanssa, Korean tasavalta, 
Mercosur, Intia, Kanada ja 
DCFTA- vapaakauppasopimus 
Marokon kanssa.
31 YTP-mallia varten laaditaan 
kaikkien alueiden osalta 
sosiaalitilinpitomatriiseja, 
mutta GTAP -tietokannan 
viimeisimmissä versioissa 
käytetyt tekniset kertoimet 
ja väli- ja lopputuotteiden 
ryhmittely perustuvat 
käypähintaisiin tarjonta- 
ja käyttötaulukoihin 
viitevuodelta 2000. 
Eurostatilta (komission 
tilastoyksikkö) on kuitenkin 
saatavissa tiedot vuosilta 2007, 
2008  ja 2009.
21 Huomautukset
46 
Eurostatilla ja kansallisilla tilastolaitoksilla 
on parhaat edellytykset esittää näkemys 
tietojen laadusta jäsenvaltioiden osalta, 
mutta kauppapolitiikan pääosasto ei ole 
pyytänyt Eurostatilta ja kansallisilta tilas -
tolaitoksilta lausuntoa GTAP -tietokantaan 
sisältyvien tietojen laadusta. Tilintarkas -
tustuomioistuin totesi erityiskertomuk -
sessaan nro 3/201032, että sisäisiä tiedon -
lähteitä, kuten Eurostatia, ei hyödynnetä 
aktiivisesti sen määrittämiseen, onko 
vaikutustenarviointia varten saatavilla 
jäsenvaltiokohtaisia tietoja, eikä myöskään 
kyseisten tietojen toimittamiseen (esimer -
kiksi yhteistyössä kansallisten tilastokes -
kusten kanssa).
Kestävään kehitykseen 
kohdistuvien vaikutusten 
arviointien hyödyllisyyteen ja 
kattavuuteen liittyvät puutteet
47 
Kestävään kehitykseen kohdistuvien 
vaikutusten arviointien oikea -aikaisuus 
on erittäin tärkeää, jotta arvioinneista on 
hyötyä neuvotteluissa. Yhdessä tapauk -
sessa etuuskohtelukauppaa koskeva sopi -
mus Chilen kanssa tehtiin kuitenkin ennen 
kuin asianomainen kestävään kehitykseen 
kohdistuvien vaikutusten arviointi saatiin 
valmiiksi.
48 
Vaikutustenarvioinneissa ja kestävään kehi -
tykseen kohdistuvien vaikutusten arvioin -
neissa analysoidaan etuuskohtelukauppaa 
koskevien menettelyjen vaikutuksia maata -
louden alalla. Yhteisen maatalouspolitiikan 
vaikutuksia kumppanimaiden paikallisiin 
talouksiin on kuitenkin arvioitu ainoas -
taan Karibian maiden kanssa käytävästä 
alueellisesta kaupasta laaditussa kestävään 
kehitykseen kohdistuvien vaikutusten 
arvioinnissa. Kielteisiä vaikutuksia etenkin 
talouskumppanuussopimusten33 osalta 
on puolestaan tuotu esiin kansainvälisten 
järjestöjen (Kansainvälinen työjärjestö34, 
Yhdistyneiden kansakuntien elintarvike- ja 
maatalousjärjestö35) raporteissa.49 
Lisäksi vuoden 2007 talouskumppanuus -
sopimuksista laadituissa kestävään kehi -
tykseen kohdistuvien vaikutusten arvioin -
nissa ei käsitellä aiheita, jotka on otettu 
esiin muissa vastaavissa arvioinneissa. 
Siinä ei esimerkiksi käsitellä teollis- ja te -
kijänoikeuksista laaditun luvun vaikutusta 
kansanterveyteen. Geneeristen valmistei -
den saatavuuden rajoittaminen saat -
taisi nimittäin heikentää viranomaisten 
mahdollisuuksia kehittää kansanterveyttä 
koskevia vaatimuksia. Tämä kyseenalais -
taa analyysin kattavuuden, koska komissio 
on kuitenkin sisällyttänyt asiaa koskevat 
suojatoimenpiteet sopimukseen36.
Väli- ja/tai jälkiarvioinnit
50 
Tilintarkastustuomioistuin analysoi kaikki 
etuuskohtelukauppaa koskevien menet -
telyjen osalta vuoden 2012 loppuun men -
nessä37 laaditut jälkiarvioinnit ja havaitsi 
niissä seuraavassa kuvatut seikat.
Vaikutusten kvantifiointi 
joissakin väli- ja/tai 
jälkiarvioinneissa
51 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että 
Chilen etuuskohtelukauppaa koskevasta 
menettelystä laadittuun jälkiarviointiin ja 
EU:n yleisestä tullietuusjärjestelmästä teh -
tyyn väliarviointiin sisältyi taloudellisten 
tulosten kattava, määrällinen ja näyttöön 
perustuva analyysi. Kummassakin arvioin-
nissa hyödynnetään YTP -simulointeja 
ekonometristen arvioiden lisäksi (ks. 
kohdat 44–46 ja liite III ).32 Ks. erityiskertomus nro 3/2010, 
kohta 70.
33 Etuuskohtelukauppaa 
koskevat menettelyt, 
joiden ansiosta syntyi EU:n 
ja AKT -maiden välinen 
vapaakauppasopimus.
34 ILO, Trade and employment 
from Myths to facts , 2011.
35 FAO, The agricultural dimension 
of the ACP‑EU Economic 
Partnership Agreements , 2006.
36 Yhtäältä CARIFORUM -valtioi -
den sekä toisaalta Euroopan 
yhteisön ja sen jäsenvaltioiden 
välisen talouskumppanuus -
sopimuksen 139 artiklan 
2 kohdan mukaan ” EY‑osapuoli 
ja allekirjoittaneet CARIFO ‑
RUM‑valtiot sopivat, että 
TRIPS‑sopimuksen 8 artiklan 
periaatteita sovelletaan tähän 
jaksoon . Osapuolet sopivat 
lisäksi siitä, että teollis ‑ ja 
tekijänoikeuksien riittävässä 
ja tehokkaassa täytäntöönpa ‑
nossa olisi otettava huomi ‑
oon CARIFORUM‑valtioiden 
kehitystarpeet, tarjottava 
tasapainoiset oikeudet ja vel ‑
voitteet oikeudenhaltijoiden ja 
käyttäjien kesken sekä sallittava 
kansanterveyden ja ravitse ‑
muksen suojelu EY‑osapuolelle 
ja allekirjoittaneille CARIFO ‑
RUM‑valtioille. Minkään tässä 
sopimuksessa ei saa tulkita 
rajoittavan osapuolten ja alle ‑
kirjoittaneiden CARIFORUM‑val ‑
tioiden mahdollisuuksia tukea 
lääkkeiden saatavuutta ”.
37 EU:n yleisestä tullietuusjärjes -
telmästä laadittu väliarvi -
ointi, Euro–Välimeri -alueen 
taloudellista yhdentymistä 
koskeva kertomus, EU:n ja 
Chilen assosiaatiosopimuksen 
kauppaa koskevan osa -alueen 
taloudellisia vaikutuksia kä -
sittelevä arviointi sekä kuutta 
EU:n vapaakauppasopimusta 
koskeva jälkiarviointi.
22 Huomautukset
Väli- ja/tai jälkiarviointien 
kattavuutta koskevat puutteet
52 
Kuuden38 etuuskohtelukauppaa koskevan 
menettelyn osalta laaditussa arvioin -
nissa analyysi rajoittuu kauppavirtojen 
taloudellisiin vaikutuksiin, ja arvioinnissa 
painotetaan menettelyjen vaikutuksia 
kumppanimaihin. Komissio ei ole vielä 
laatinut alakohtaista analyysiä, ja kaup -
pavirrat on eritelty vain maatalous- ja 
teollisuustuotteiden tasolle asti.
53 
Euro–Välimeri -alueen maiden osalta 
laadittuun jälkiarviointikertomukseen39 
sisältyy kaupan vapauttamisen talou -
dellisia vaikutuksia koskeva perusteelli -
nen analyysi. Arviointikertomuksessa ei 
kuitenkaan pohdittu etuuskohtelukaupan 
lisäarvoa EU:n lähtötilanteeseen verrattu -
na. Kustannus -hyötyanalyysiä ei ole tehty 
eikä jälkiarviointien tekemisestä jatkossa 
ole määrätty.
Yleisen 
tullietuusjärjestelmän 
väliarviointi osoittaa, että 
tältä toimintatavalta 
odotetut hyödyt eivät 
vielä ole kaikilta osin 
toteutuneet
54 
Yleisen tullietuusjärjestelmän kokonais-
tavoitteena on edistää köyhyyden maa -
ilmanlaajuista torjumista ja kestävää ke -
hitystä, mutta väliarviointi osoittaa, että 
tulokset vaihtelevat. Toisaalta arvioinnissa 
on näyttöä myönteisestä kehityksestä.
a) EU myöntää suotuisamman etuuskoh -
telun alaisen pääsyn markkinoilleen 
niille maille, joiden kehitystarve on 
suurin.b) Ekonometrinen näyttö viittaa siihen, 
että etuuskohtelu vaikuttaa koko -
naisuutena tarkastellen myönteisesti 
kauppaan ja investointeihin.
c) Näyttöä on saatu siitä, että ainakin 
kehittyneissä maissa viejät hyötyvät 
etuusmarginaalista ja että voittoa 
eivät saa vain tuojat.
55 
Toisaalta komissio katsoo, että yleisen 
tullietuusjärjestelmän pitäisi auttaa 
kehittyviä talouksia lisäämään teollisuus -
tuotteiden vientiä40 ja että etuuskohtelun 
myöntäminen teollisuustuotteille auttaisi 
kasvattamaan niiden vientiä ja edistäisi 
tuotannon monipuolistumista laajemman 
teollisen perustan kehittymisen kautta. 
Yleisen tullietuusjärjestelmän väliarvioin -
nista ilmenee kuitenkin, että järjestelmän 
avulla ei ole kyetty vaikuttavasti edistä -
mään monipuolisuutta41 ja että taloudel -
lisen kasvun42 tai kestävän kehityksen43 
lisääntymisestä kehitysmaissa ei ole 
selkeää näyttöä.38 Etelä -Afrikka, Meksiko, 
Marokko, Tunisia, Chile ja 
Jordania.
39 Arviointi ei kattanut 
Libanonia, miehitettyä 
palestiinalaisaluetta ja Syyriaa.
40 SEC(2011) 536 lopullinen.
41 EU:n yleisen 
tullietuusjärjestelmän 
väliarvioinnin 7 kohdan 
1 alakohdan mukaan 
näyttöä ei ole saatu siitä, että 
järjestelmällä olisi saatu aikaan 
viennin monipuolistumista tai 
että edunsaajamaat olisivat 
järjestelmän ansiosta alkaneet 
viedä uudenlaisia tuotteita.
42 EU:n yleisen 
tullietuusjärjestelmän 
väliarvioinnin 7 kohdan 
1 alakohdassa todetaan, 
että näyttö siitä, missä 
määrin etuusmarginaalit 
ovat yhteydessä 
kehitysindikaattoreihin, on 
erittäin vaihtelevaa. Arvioinnin 
mukaan havaittavissa ei ole 
selvää kuvaa, joka viittaisi 
siihen, että etuuskohtelu on 
erityisen hyvin kohdennettu 
köyhimpiin ja heikoimmassa 
asemassa oleviin maihin. 
Arvioinnissa katsotaan, 
että on varsin mahdollista, 
että järjestelmä on ollut 
joidenkin maiden kannalta 
tärkeä kehityksen osatekijä.  
Merkillepantavaa kuitenkin 
on, että kokonaisuutena 
katsoen tällaisesta ei ole 
vakaata näyttöä.
43 EU:n yleisen 
tullietuusjärjestelmän 
väliarvioinnin 7 kohdan 
1 alakohdassa mainitaan, että 
jonkin verran näyttöä on saatu 
erityisen tullietuusjärjestelmän 
(GSP+) mahdollisesta 
myönteisestä vaikutuksesta 
eräiden yleissopimusten 
ratifiointiin. Sen sijaan 
näyttö yleissopimusten 
tosiasiallisesta konkreettisesta 
täytäntöönpanosta 
(etenkin työnormien osalta) 
on arvioinnin mukaan 
huomattavasti heikompaa.
23 Huomautukset
44 Rahayksikköön perustuva 
otanta (MUS), joka perustui 
tavaroiden tulliarvoon. 
Olennaisuusrajaksi 
asetettiin 5 prosenttia 
ja luottamustasoksi 
95 prosenttia.
45 Tullikoodeksin 221 artiklan 
3 kohdan mukaisesti 
tiedoksiantoa ei voida 
toimittaa velalliselle enää, kun 
kolmen vuoden määräaika 
on kulunut siitä päivästä, 
jona tullivelka on syntynyt. 
Näin ollen velka vanhentuu 
kyseisen määräajan täytyttyä.Tarkastukseen valittujen 
jäsenvaltioiden 
viranomaisten soveltamat 
tullivalvontatoimet olivat 
heikkolaatuisia
56 
Toimivaltaisten viranomaisten (jäsenval -
tiot, edunsaajamaat/kumppanimaat ja 
komissio) suorittamilla valvontatoimilla 
sekä hallinnollisen yhteistyön avulla 
pitäisi pystyä varmistamaan, että etuus -
kohtelukauppaa koskevia menettelyjä 
toteutetaan oikein. Valvontamenettelyillä 
ja hallinnollisella yhteistyöllä suojataan 
oikeutettuja taloudellisia ja rahoitukselli -
sia etuja.
57 
Tilintarkastustuomioistuin tarkasti valvon -
nan kokonaisstrategian, jota tulliviran-
omaiset soveltavat etuuskohtelukaup -
paan viidessä jäsenvaltiossa (ks. kohta 23). 
Asianmukainen valvontastrategia perus -
tuu vaikuttavaan riskianalyysiin ja sisältää 
muun muassa satunnaisotantaa tietyn-
asteisen epävarmuuden ylläpitämiseksi.Valvontastrategiassa ja 
riskienhallinnassa esiintyi 
puutteita
58 
Valvontajärjestelyjen vaikuttavuus testat -
tiin kahden satunnaisotannalla poimitun 
otoksen avulla. Tarkastukseen valituista 
jäsenvaltioista poimittiin tilastollinen 
otos44, joka koostui 60:stä etuuskohtelu -
kauppaa koskevien menettelyjen alaisesta 
vuoden 2009 tuontitapahtumasta, joiden 
kohdalla tullivelka oli vanhentunut 45. 
Otannalla oli kaksiosainen tavoite:
a) tarkistaa, olivatko kaikki tullietuuk -
sien soveltamisen ehdot täyttyneet 
tuonnin yhteydessä ja oliko tullival -
vontatoimilla pystytty havaitsemaan 
tapaukset, joissa ehdot eivät täytty -
neet, ja perimään syntynyt tullivelka 
ennen velan vanhentumista
b) ekstrapoloida EU:n talousarvioon 
aiheutuvien lopullisten menetysten 
määrä tapauksissa, joissa tullivelkaa 
ei ole peritty ajoissa ennen velan 
vanhentumista.
59 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi 
Saksassa, Ranskassa ja Yhdistyneessä 
kuningaskunnassa valvontastrategiassa ja 
riskienhallinnassa puutteita, joista mah -
dollisesti aiheutuu tulonmenetyksiä EU:n 
talousarvioon.
24 Huomautukset
60 
Saksassa havaittiin etuuskohtelukaupan 
riskienhallintajärjestelmään liittyviä 
puutteita: järjestelmä edellyttää manuaa -
lista toimenpidettä riskiprofiilien tuloksia 
arvioitaessa, mikä on aikaavievää, moni -
mutkaista ja hankalaa; järjestelmään on 
lisätty vuosina 2011 ja 2012 vain yksi uusi 
paikallinen riskiprofiili46; etuuskohtelu -
kauppaa koskevien menettelyjen kohdalla 
ei oteta riittävällä tavalla huomioon velan 
vanhentumisen riskiä valittaessa tuojia 
tulliselvityksen jälkeisiin tarkastuksiin47.
61 
Ranskassa otetaan huomioon etuuskoh -
telualkuperä yhdessä muiden kritee -
reiden kanssa. Etuuskohtelualkuperää 
ei kuitenkaan pidetä prioriteettina 
riskienhallintajärjestelmässä.
62 
Yhdistyneessä kuningaskunnassa tulli-
viranomaiset hyväksyvät tavara- ja alku -
perätodistuksista kopiot suorittaessaan 
asiakirjatarkastuksia, jotka koskevat etuus -
kohtelukauppaa koskevien menettelyjen 
mukaista tuontia. Todistusten aitoudesta 
voidaan saada varmuus ainoastaan alku -
peräisten kappaleiden avulla. Yksinker -
taistetun ilmoituksen menettelyn48 alaista 
tuontia koskevia asiakirjatarkastuksia ja 
kotitullausmenettelyn49alaista tuontia 
koskevia asiakirjatarkastuksia toimitettiin 
lisäksi hyvin harvoin50. Etuuskohtelukaup -
pa ei ole tarkastuskohteena tulliselvityk -
sen jälkeisissä tarkastuksissa.63 
Mainituissa kolmessa jäsenvaltiossa 
mahdollisesti menetettyjen tulojen määrä 
osoitti todeksi kyseisten puutteiden 
olemassaolon. Tilintarkastustuomioistuin 
arvioi vuotta 2009 koskevassa otoksessa 
havaitsemansa virheet ekstrapoloituaan, 
että velan vanhentumisen vuoksi me -
netettyjen tullimaksujen määrä saattaisi 
näissä jäsenvaltioissa olla 655 miljoo -
naa euroa51. Määrä vastaa noin kuutta 
prosenttia viidessä tarkastetussa jäsen -
valtiossa kyseisenä vuonna kannettujen 
tuontitullien bruttomäärästä.
64 
Tavarat eivät ole oikeutettuja tulli-
etuuskohteluun, jos tarvittava todentava 
aineisto puuttuu. Tarkastuksessa ha -
vaittiin seuraavia virheitä: alkuperä- tai 
tavaratodistus puuttui; suoraa kuljetusta 
koskeva evidenssi puuttui; todistuksia 
ei ollut allekirjoitettu tai niistä puuttui 
edunsaajamaan/kumppanimaan toimi -
valtaisten viranomaisten leima tai leima 
ei vastannut alkuperäistä leimaa, josta 
edunsaajamaan/kumppanimaan toimi -
valtaiset viranomaiset olivat tiedottaneet 
komissiolle; todistukset eivät vastanneet 
tuontia koskevaa todentavaa aineistoa. 
Näitä virheitä esiintyi 10 prosentissa tapa -
uksia Saksassa, 11 prosentissa tapauksia 
Ranskassa ja 38 prosentissa tapauksia 
Yhdistyneessä kuningaskunnassa.
65 
Lisäksi tilintarkastustuomioistuin poimi ja 
tarkasti kyseisistä viidestä jäsenvaltiosta 
toisen tilastollisen otoksen, joka koostui 
30:stä etuuskohtelukauppaa koskevien 
menettelyjen alaisesta tuontitapahtu -
masta vuodelta 2011. Tarkoituksena oli 
selvittää
a) oliko tuonnin yhteydessä oikeutettua 
soveltaa tullietuuksia, ja jos näin ei 
ollut
b) oliko tulli aloittanut hallinnollisen 
yhteistyön avulla jälkitarkastukset 
tapauksissa, joissa tullietuuksien edel -
lytykset eivät täyttyneet.46 Riskiprofiili: riskikriteerien 
ja valvonta -alojen (esim. 
tavaratyyppi tai alkuperämaa) 
yhdistelmä, joka osoittaa 
riskin olemassaolon ja 
jonka vuoksi ehdotetaan 
valvontatoimenpidettä.
47 Jotta velan vanhentuminen 
voidaan välttää, olisi otettava 
huomioon aika, jonka 
kuluessa edunsaajamaiden/
kumppanimaiden on 
vastattava hallinnollista 
yhteistyötä koskeviin 
pyyntöihin (jopa kymmenen 
kuukautta).
48 Yksinkertaistettu 
menettely, jossa toimija 
esittää tavarat tullille ja 
toimittaa yksityiskohtaisen 
vakioilmoituksen sijasta joko 
yksinkertaistettua ilmoitusta 
koskevan kaavakkeen tai 
kaupallisen asiakirjan (esim. 
laskun).
49 Yksinkertaistettu menettely, 
jossa toimija vastaanottaa 
tavarat suoraan tiloihinsa 
(tai osoitettuun paikkaan) ja 
jossa tulli -ilmoitus tavallisesti 
jätetään ja tavarat luovutetaan 
merkitsemällä tapahtuma 
toimijan omaan kirjanpitoon.
50 Riskienhallintajärjestelmä 
ei valinnut kyseisenlaisia 
etuuskohtelukaupan alaiseen 
tuontiin liittyviä ilmoituksia 
jälkikäteen suoritettaviin 
asiakirjatarkastuksiin vuosina 
2009 ja 2010. Vuonna 2011 
kyseisten asiakirjatarkastuksiin 
valittujen ilmoitusten 
osuus oli 0,0209 prosenttia 
ja vuonna 2012 osuus oli 
0,0289 prosenttia.
51 Saksan osalta 
167 miljoonaa  euroa, Ranskan 
osalta 176  miljoonaa  euroa ja 
Yhdistyneen kuningaskunnan 
osalta 312  miljoonaa  euroa.
25 Huomautukset
52 Edellyttäen että kaikki asiaa 
koskevien säännösten ja 
oikeuskäytännön mukaiset 
edellytykset täyttyvät 
(erityisesti on otettava 
huomioon tuomioistuimen 
9. maaliskuuta 2006 antama 
tuomio asiassa C-293/04, 
Beemsterboer [2006] Kok., 
s. I-2284).66 
Otoksen tarkastuksessa saadut tulok -
set osoittivat, että valvontatoimissa oli 
puutteita Saksassa, Espanjassa ja Yhdis -
tyneessä kuningaskunnassa. Tarkastuk -
sessa havaittiin samanlaisia virheitä kuin 
vuotta 2009 koskevan otoksen yhteydes -
sä: alkuperä- tai tavaratodistus puuttui; 
todistuksessa oleva leima ei vastannut 
edunsaajamaan/kumppanimaan viran -
omaisten komissiolle ilmoittamaa leimaa 
tai todistuksen oli antanut eri tullitoimi -
paikka kuin edunsaajamaan/kumppani -
maan viranomaisten komissiolle ilmoit -
tama tullitoimipaikka; todistukset eivät 
vastanneet tuontia koskevaa todentavaa 
aineistoa. Näitä virheitä esiintyi seitse -
mässä prosentissa tapauksia Saksassa, 
seitsemässä prosentissa tapauksia Espan -
jassa ja 23 prosentissa tapauksia Yhdisty -
neessä kuningaskunnassa.
67 
Vuotta 2011 koskevassa otoksessa ilmen -
neet virheet eivät kuitenkaan vanhene 
ennen vuotta 2014, joten jäsenvaltioiden 
tulliviranomaiset voivat siihen saakka 
lähettää tavara- ja alkuperätodistukset 
edunsaajamaille/kumppanimaille tar -
kistettavaksi hallinnollisen yhteistyön 
puitteissa. Mahdolliset jäljellä olevat velat 
voidaan vielä periä, joten tilintarkastus -
tuomioistuin ei ekstrapoloinut havaittuja 
virheitä.
Tarkastukseen valittujen 
jäsenvaltioiden viranomaiset 
toteuttivat hallinnollista 
yhteistyötä puutteellisella 
tavalla
68 
Jäsenvaltioiden viranomaiset lähettävät 
edunsaajamaille/kumppanimaille hal -
linnollista yhteistyötä koskevia pyyntöjä 
joko satunnaisperusteisesti tai mikäli niillä 
on perusteltua syytä epäillä etuuskohte -
lun soveltamisen perusteita. Jälkimmäi -
sessä tapauksessa etuuskohtelu pitäisi 
lopettaa ja tullivelan perintä käynnistää, 
jos pyyntöön ei vastata tai siihen ei muutoin reagoida tyydyttävällä tavalla 
kymmenen kuukauden kuluessa52. Satun -
naisperusteisesti esitettyjen pyyntöjen 
tapauksessa etuuskohtelua jatketaan, jos 
edunsaajamailta/kumppanimailta ei saada 
vastausta.
69 
Hallinnollisen yhteistyön järjestelyt tes -
tattiin lisäotoksen avulla. Otos koostui 30 
pyynnöstä, joita valitut jäsenvaltiot olivat 
lähettäneet vuonna 2011 edunsaajamail -
le/kumppanimaille. Tilintarkastustuo -
mioistuin testasi seuraavat seikat:
a) lähetettiinkö edunsaajamaalle/kump -
panimaalle muistutus, jos alkupe -
räinen vastausaika (tavallisesti kuusi 
kuukautta) oli kulunut umpeen
b) oliko aloitettu tullivelan perintä, jos 
pyyntöön ei saatu vastausta tai pyyn -
töön ei reagoitu tyydyttävällä tavalla 
neljän kuukauden lisämääräajan 
kuluessa.
70 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi Es -
panjassa, Ranskassa ja Italiassa puutteita 
hallinnollisen yhteistyön toteuttamisessa.
71 
Espanjan tulli lähetti 11 pyyntöä Filippii -
neille, mutta kirjeet palautuivat, koska 
niitä ei ollut voitu toimittaa vastaanotta -
jalle. Espanjan tulli ei toteuttanut mitään 
toimenpiteitä ottaakseen muulla tavalla 
yhteyttä edunsaajamaan toimivaltaisiin 
viranomaisiin tai periäkseen tullivelan 
jälkitullauksin.
26 Huomautukset
72 
Italiassa tulliviranomaiset eivät olleet hel -
mikuuhun 2013 mennessä käynnistäneet 
tullien kantamista jälkitullauksin, vaikka 
edunsaajamaa oli ilmoittanut vastauk -
sessaan neljään hallinnollista yhteistyötä 
koskevaan pyyntöön, että etuuskohtelun 
ehdot eivät täyty. Kymmenessä muus -
sa tapauksessa jälkitullausmenettelyt 
viivästyivät.
73 
Ranskan tulliviranomaiset eivät aloita 
tullien kantamista jälkitullauksin, vaikka 
edunsaajamaat/kumppanimaat lähettävät 
myöhässä vastauksen satunnaisperustei -
siin hallinnollista yhteistyötä koskeviin 
pyyntöihin. Ranskan tulliviranomaiset 
eivät käynnistä tullien kantamista edes sil -
loin, kun myöhään annetuissa vastauksis -
sa vahvistetaan, että tavaratodistukset tai 
alkuperätodistukset todellakin ovat joko 
puutteellisia tai epäaitoja (ks. kohta 68).
Keskinäiseen avunantoon 
liittyviä ilmoituksia ei 
aina viedä jäsenvaltioiden 
riskienhallintajärjestelmiin
74 
Jos petostentorjuntavirasto OLAF saa 
tietoonsa toimia, joissa on tai näyttäisi 
olevan kyse etuuskohtelukauppaa koske -
vien säännösten rikkomisesta, se lähettää 
jäsenvaltioille keskinäiseen avunantoon 
liittyvän ilmoituksen. Jäsenvaltioiden on 
kirjattava kyseessä olevat tiedot riskien -
hallintajärjestelmiinsä, jotta EU:n talous -
arvioon aiheutuvat menetykset voidaan 
estää.75 
Tilintarkastustuomioistuin tarkasti vii -
destä valitusta jäsenvaltiosta poimitun 
otoksen, joka käsitti 30 tuontitapahtumaa. 
OLAF oli lähettänyt näiden tapahtumisen 
osalta keskinäiseen avunantoon liittyvän 
ilmoituksen. Tilintarkastustuomioistuin 
havaitsi, että Saksa, Espanja ja Ranska 
eivät syöttäneet relevantteja tietoja 
riskienhallintajärjestelmiinsä.
Tullivelan 
perintämenettelyissä 
ilmeni virheitä kolmessa 
tarkastukseen valitussa 
jäsenvaltiossa
76 
Tilintarkastustuomioistuin tarkasti, reagoi -
vatko tarkastukseen valitut jäsenvaltiot 
nopeasti OLAFin raportteihin. Raporteissa 
esitetään yhteenveto alkuperätutkimuk -
sista, ja jäsenvaltiot saattavat niiden 
perusteella todeta tapauksia, joissa tuonti 
ei kenties ole oikeutettu etuuskohteluun 
ja on näin ollen käynnistettävä tullivelan 
perintä. Jäsenvaltioiden tulliviranomais -
ten on aloitettava tullivelan perintä 
kolmen kuukauden kuluessa53. Jos perintä 
viivästyy, tullivelka saattaa vanheta.
77 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi kaksi 
yhteisarvoltaan yli kahden miljoonan 
euron tapausta (Espanjassa ja Yhdisty -
neessä kuningaskunnassa), jotka olivat 
vanhentuneet siksi, että jäsenvaltioiden 
tulliviranomaiset olivat reagoineet OLAFin 
raportteihin myöhässä. Eräässä toisessa 
tapauksessa Ranskan tulliviranomaiset 
eivät käynnistäneet tullivelan perintämen -
ettelyä, vaikka Espanjan tulliviranomaiset 
ilmoittivat niille erään tavaratodistuksen 
olevan pätemätön.53 Kolmen kuukauden 
kuluessa siitä, kun komissio 
on lähettänyt kirjeen 
ilmoittaakseen velalliselle 
lain mukaan kannettavat 
tuontitullit, ks. EU:n 
tuomioistuimen tuomio 
1. heinäkuuta 2010 asiassa 
C-442/08, Euroopan komissio 
vs. Saksan liittotasavalta, 
kohdat 47, 59 ja 81.
27 Huomautukset
54 Peruutusta/palautusta koskeva 
pyyntö ja jälkitullauksesta 
luopuminen tullikoodeksi 
täytäntöönpanosäännösten 
871 ja 905 artiklan mukaisesti.
55 KOM(2005) 100 lopullinen, 
16. maaliskuuta 2005, 
3 artiklan 2 kohta.78 
Jotta EU:n lainsäädäntöä sovellettaisiin 
yhdenmukaisesti, tullilainsäädännössä an -
netaan komissiolle päätösvalta tullivelan 
peruutusta/palautusta koskevien hake -
musten (REM -REC -hakemukset)54 osalta. 
Yhteisöjen tuomioistuimen tuomiossa 
20. marraskuuta 2008 asiassa C-375/07, 
Heuschen and Schrouff, todetaan seu -
raavaa: ” kun kansallinen tuomioistuin, 
jonka käsiteltävänä on kanne tuontitullien 
maksuunpanopäätöksestä, saa tietää siinä 
vireillä olevan oikeudenkäynnin aikana ko ‑
missiossa (...) käsiteltävänä olevasta asiasta, 
sen on täten vältettävä sellaisten päätösten 
tekemistä, jotka saattavat olla ristiriidassa 
sellaisen päätöksen kanssa, jonka komissio 
on aikonut tehdä (...). Tämä merkitsee, että 
ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin, 
joka ei voi asettaa omaa arviointiaan 
komission arvioinnin tilalle, voi lykätä 
asian ratkaisua odottaakseen komission 
päätöstä” .
79 
Kyseisen päätöksen mukaan kansallisen 
tuomioistuimen ei pitäisi tehdä ratkai -
sua asioissa, joista ei ole vielä komission 
päätöstä. Tilintarkastustuomioistuin 
havaitsi kuitenkin Espanjassa tapauksen, 
jossa kansallinen tuomioistuin ei ollut 
lykännyt oikeustoimia, vaikka kyseinen 
tapaus oli toimitettu komissiolle päätöstä 
varten. EU:n talousarvioon aiheutui tämän 
johdosta yli 600 000 euron menetys.
80 
On näin ollen olemassa riski, että tuojat 
saattavat asian samanaikaisesti käsitel -
täväksi molemmille tasoille ja valitsevat 
omalta kannaltaan edullisimman päätök -
sen. Tämä heikentää REM -REC -järjestel -
män hyödyllisyyttä ja vaikuttavuutta.Komissio valvoo 
jäsenvaltioita ja 
edunsaajamaita/
kumppanimaita 
puutteellisesti 
etuuskohtelukauppaa 
koskevien menettelyjen 
osalta
81 
Tilintarkastustuomioistuin tarkasti 
komission suorittamat seurantatoimet 
ja paikalla toimitetut tarkastukset, joilla 
varmistetaan, että etuuskohtelukauppa 
toteutuu jäsenvaltioissa ja edunsaaja -
maissa/kumppanimaissa luotettavalla 
ja yhdenmukaisella tavalla. Se havaitsi 
seuraavassa kuvatut puutteet.
Komissio ei ole 
suorittanut montaakaan 
ennakkoarviointia eikä 
tehnyt seurantakäyntejä 
maihin, joihin sovelletaan 
etuuskohtelua
82 
Komission olisi arvioitava, onko etuuskoh -
telun piiriin kuuluvalla maalla (tai maaryh -
mällä) pysyvästi edellytykset hallinnoida 
järjestelyä ja siihen liittyviä sääntöjä ja 
menettelyjä riskiperusteisesti55. Tilintar -
kastustuomioistuin havaitsi, että ennakko -
arviointi oli tehty ainoastaan muutaman 
kumppanimaan kohdalla.
28 Huomautukset
83 
Komission tiedonannossa56 edellytetään, 
että etuuskohtelua nauttiviin maihin on 
tehtävä seurantakäyntejä. Komissio ei ole 
tehnyt yhtään seurantakäyntiä tarkistaak -
seen, että järjestelmää toteutetaan oikein.
84 
Tästä saattaa aiheutua merkittäviä talou -
dellisia seurauksia, sillä seurantakäyn -
nin puuttuminen voi oikeuttaa tuojan 
vaatimaan, että tullivelka, joka oli peritty 
siksi, että tavarat eivät olleet oikeutet -
tuja etuuskohteluun, palautetaan tai 
peruutetaan57.
85 
Lisäksi komission tiedonannossa edelly -
tetään, että edunsaajamaat raportoivat 
säännöllisesti etuuskohtelualkuperän 
hallinnointiin ja valvontaan liittyvistä 
toimistaan. Tilintarkastustuomioistuin 
tarkasti, oliko tällaista järjestelmää 
perustettu yleistä tullietuusjärjestelmää 
soveltavissa maissa ja havaitsi, että näin ei 
ollut tapahtunut.
86 
Tilintarkastustuomioistuin tarkasti lisäksi 
komission paikalla toimittamat tarkastuk -
set, jotka koskivat etuuskohtelukauppaa. 
Se havaitsi, että komissio yleensä käsit -
telee etuuskohtelualkuperään liittyviä 
asioita – asianomainen valvontastrategia 
mukaan lukien – jäsenvaltioissa toimit -
tamiensa, perinteisiä omia varoja koske -
vien tarkastusten yhteydessä. Perinteisiä 
omia varoja koskevia tarkastuksia ei ole 
mahdollista toimittaa edunsaajamaissa/
kumppanimaissa.Komissio on pyrkinyt 
sujuvoittamaan hallinnollista 
yhteistyötä koskevia 
järjestelyjä, mutta ongelmia 
ilmenee edelleen
87 
Komissio on hallinnollisen yhteistyön 
alalla pyrkinyt varmistamaan, että tarpeel -
listen tietojen vaihto on saumatonta ja 
tehokasta jäsenvaltioiden, edunsaajamai -
den ja komission välisessä hallinnollisessa 
yhteistyössä.
88 
Tarkastukseen valitut jäsenvaltiot ilmoit -
tivat kuitenkin tilintarkastustuomiois -
tuimelle kohdanneensa vaikeuksia muun 
muassa seuraavien maiden kanssa: Filip -
piinit, Intia, Indonesia, Malesia, Vietnam, 
Dominikaaninen tasavalta ja Yhdistyneet 
arabiemiirikunnat. Vaikeuksissa oli kyse 
siitä, että hallinnollista yhteistyötä kos -
keviin pyyntöihin vastattiin myöhässä ja 
vastaukset olivat heikkolaatuisia.
89 
Komissio pyytää säännöllisesti jäsen -
valtioilta tilastoja, jotka koskevat edun -
saajamaille/kumppanimaille lähetettyjä 
hallinnollista yhteistyötä koskevia pyyntö -
jä. Tilastotietojen pohjalta suunnitellaan 
seurantaa ja kartoitetaan maita, jotka 
vaativat erityistä huomiota. Jäsenvaltioi -
den toimittamat tiedot olivat kuitenkin 
heikkolaatuisia, koska oli mahdotonta 
erottaa toisistaan satunnaisperusteisesti 
esitetyt pyynnöt ja pyynnöt, jotka oli 
lähetetty varteenotettavan epäilyksen 
perusteella (ks. kohta 68).56 Ks. alaviite 62.
57 Asiassa C-204/07 P 
antamassaan tuomiossa 
yhteisöjen tuomioistuin 
totesi, että kun komissio ei ole 
tietyssä tapauksessa käyttänyt 
koko laajuudessaan mainitun 
assosiaatiosopimuksen 
yhteydessä käytössään 
olevia valvontaa ja tarkkailua 
koskevia oikeuksiaan kyseisen 
sopimuksen asianmukaisen 
soveltamisen varmistamiseksi, 
sen laiminlyönti muodostaa 
yhteisön tullikoodeksin 
239 artiklassa tarkoitetun 
erityistilanteen, jonka 
perusteella on palautettava 
tai peruutettavat sellaisten 
todistusten perusteella 
kannetut tuontitullit, jotka 
joko eivät ole aitoja tai eivät 
ole sääntöjenmukaisia.
29 Huomautukset
58 Kyseessä oli tuontisurimi, 
jonka ilmoitettiin olevan 
peräisin Thaimaasta.
59 Espanja ja Yhdistynyt 
kuningaskunta, ks. kohta 77.
60 Yhdistynyt kuningaskunta.OLAFin suorittamat 
alkuperätutkimukset 
ovat olennaisen tärkeitä, 
mutta niihin perustuvissa 
taloudellisissa jatkotoimissa 
on puutteita
90 
OLAF ei pelkästään anna jäsenvaltioil -
le keskinäiseen avunantoon liittyviä 
ilmoituksia varoittaakseen näitä epäilyt -
tävistä tuontitapauksista ja mahdollisesta 
alkuperäehtojen kiertämisestä, vaan se 
suorittaa myös alkuperätutkimuksia edun -
saajamaissa/kumppanimaissa. Tarkoituk -
sena on varmistaa yhdessä toimivaltaisten 
viranomaisten kanssa, että Euroopan 
unioniin tuodut tavarat ovat todellakin 
oikeutettuja tullietuuksiin. Tilintarkastus -
tuomioistuin tarkasti, kuinka vaikuttavasti 
OLAF hoitaa tehtävänsä suojata EU:n 
taloudellisia etuja etuuskohtelukauppaa 
koskevien menettelyjen yhteydessä. Se 
tarkasti tätä varten otoksen, joka koos -
tui kymmenestä etuuskohtelualkuperää 
koskevasta tutkimuksesta. Tilintarkastus -
tuomioistuin havaitsi, että yhtä tutki -
musta lukuun ottamatta58 OLAF onnistui 
osoittamaan, että tuodut tavarat eivät 
olleet oikeutettuja tullietuuksiin.
91 
OLAFin nykyisin käyttämät tulosindi -
kaattorit, joilla se arvioi tutkimustensa 
vaikuttavuutta ja tehokkuutta (esim. tutki -
mukseen johtaneiden aloitettujen tapaus-
ten lukumäärä, suositukseen johtavien 
tutkimusten lukumäärä), eivät mahdollista 
yhteyden määrittämistä kyseessä olevan 
tapauksen, asianomaisten perinteisten 
omien varojen määrän ja tosiasiassa kan -
netun määrän välille.92 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi 
OLAF -tutkimuksiin perustuvien taloudel -
listen jatkotoimien yhteydessä tapauk -
sia, joissa velka oli vanhentunut, koska 
jäsenvaltiot eivät olleet perineet tullivel -
kaa ajoissa59. Lisäksi tilintarkastustuomio-
istuin totesi tapauksia, joissa ei pystytty 
määrittämään, kuinka suuri osa OLAFin 
kertomuksessaan arvioimista kierretyis -
tä tullimaksuista oli saatu tosiasiassa 
perittyä60.
Ehkäiseviä ja reaktiivisia 
toimenpiteitä on hyödynnetty 
riittämättömästi EU:n 
taloudellisten etujen 
suojaamiseksi
93 
Tilintarkastustuomioistuin tarkasti myös 
muut toimet, joilla komissio suojaa EU:n 
taloudellisia etuja estämällä tullietuus -
kohtelun soveltamisen sellaisten tavaroi -
den tuontiin, jotka eivät ole oikeutettuja 
tullietuuksiin, ja perimällä asianomaiset 
perinteiset omat varat, jos etuuskohtelua 
on sovellettu perusteettomasti.
94 
Jäsenvaltiot eivät aina ole toteuttaneet 
asianmukaisia toimenpiteitä keskinäiseen 
avunantoon liittyviä ilmoituksia saa -
dessaan (esimerkiksi antaneet vakuutta 
tutkimuksen kohteena olevien tuontita-
pausten osalta).
30 Huomautukset
95 
Tällaisten toimenpiteiden puuttuessa 
jäsenvaltiot ovat todenneet tullivelat 
mahdottomiksi periä, mikäli tuoja on 
tullut maksukyvyttömäksi ja lopettanut 
taloudellisen toiminnan (ks. laatikko 2) .
96 
Varotoimenpiteitä ja suojatoimenpiteitä 
olisi käytettävä tilanteissa, joissa valvonta 
on riittämätöntä tai yhteistyö, esimerkiksi 
avunanto petostentorjunnan tutkimuk -
sissa, puuttuu. Näihin toimenpiteisiin 
kuuluvat tuojille annettavat ilmoitukset61, 
etuuskohtelun keskeyttäminen62 – jos se 
on mahdollista järjestelyssä – ja asian -
omaisen maan asettaminen mahdollisesti 
taloudelliseen vastuuseen63.
97 
Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissi -
olle64 palautettu/peruutettu perinteisten 
omien varojen määrä tai tiedot jälkitul -
lauksista, joista on luovuttu edunsaaja -
maiden/kumppanimaiden viranomais -
ten tekemien hallinnollisten virheiden 
seurauksena. Vuosina 2007–2012 mene -
tettiin tällä tavoin yli viisi miljoonaa euroa 
perinteisiä omia varoja. Määrässä on kyse 
lopullisesta EU:n talousarvioon kohdistu -
neesta menetyksestä.98 
Komissio on tilanteen ratkaisemista silmäl -
lä pitäen ottanut käyttöön hallinnollisten 
virheiden käsittelyä koskevan lausekkeen. 
Lauseketta sovelletaan kaikkien niiden 
etuuskohtelukauppaa koskevien menet -
telyjen yhteydessä, jotka on neuvotel -
tu vuodesta 2006 alkaen. Kyseessä on 
edistysaskel EU:n taloudellisten etujen 
suojaamisessa.
99 
Laatikossa 3  esitetään lisää esimerkkejä 
ehkäisevien ja reaktiivisten toimenpitei -
den riittämättömästä hyödyntämisestä.
Etuuskohtelukauppaa 
koskevista menettelyistä 
annetut säännökset eivät 
sisällä riittäviä takeita 
EU:n taloudellisten etujen 
turvaamiseksi
Monimutkaiset 
kumulaatiosäännöt
100  
Kumulaatio on järjestelmä, joka mahdol -
listaa maasta A peräisin olevien tuot -
teiden jatkojalostuksen tai lisäämisen 
maasta B peräisin oleviin tuotteisiin ikään 
kuin ne olisivat peräisin maasta B. Tulok -
sena syntyvä tuote on siis tällöin peräisin 
maasta B. Alkuperätuotteen osalta kussa -
kin edunsaajamaassa/kumppanimaassa 
toteutetun valmistuksen tai käsittelyn ei 
tarvitse olla vakiomuotoisissa alkuperä -
säännöissä määrätyllä tavalla ”riittävää”65.61 Tullikoodeksin 220 artiklan 
2 kohdan b alakohdan mukai -
sesti tuojat eivät voi vedota 
vilpittömään mieleensä 
jälkikäteen tapahtuvaa tileihin 
kirjaamista koskevien poik -
keuslupahakemustensa osalta, 
jos komissio on julkaissut 
ilmoituksen EU:n virallisessa 
lehdessä todeten, että on pe -
rusteltua epäillä etuuskohtelun 
asianmukaista soveltamista 
edunsaajamaassa.
62 Niin sanottu petosten vastai -
nen lauseke.
63 Niin sanottu hallinnollisten 
virheiden käsittelyä koskeva 
lauseke. Tavallisesti lauseke 
kuuluu seuraavasti: ” Jos toimi ‑
valtaiset viranomaiset tekevät 
virheen viennissä sovellettavan 
etuuskohtelujärjestelmän 
hallinnoinnissa ja varsinkin 
alkuperätuotteiden määrittelyä 
ja hallinnollisen yhteistyön 
menetelmiä koskevan kyseessä 
olevan sopimuksen liitteenä ole ‑
van pöytäkirjan määräysten so ‑
veltamisessa, ja virhe aiheuttaa 
tulleihin kohdistuvia seurauksia, 
seurauksista kärsivä sopimus ‑
puoli voi pyytää (sopimuksessa 
mainittu elin) tarkastelemaan 
mahdollisuuksia toteuttaa tilan ‑
teen korjaamiseksi tarvittavat 
toimenpiteet ”.
64 Tullikoodeksin soveltamissään -
nösten 871 artikla ja 905 artikla 
(REM -REC-tapaukset), 870 ar -
tiklan 1 kohta ja 904 a artiklan 
1 kohta (luettelo budjetti -
pääosastolle ilmoitettavista 
tapauksista) ja 870 artiklan 
2 kohta ja 904 a artiklan 
2 kohta (luettelo verotuksen ja 
tulliliiton pääosastolle ilmoitet -
tavista tapauksista).
65 Tavallisesti tarkoituksena on 
vietyjen tavaroiden lopulli -
sen arvon lisääminen tietyn 
prosenttimäärän verran.
Esimerkki tulleista, joita ei kannettu, koska jäsenvaltiot eivät olleet toteuttaneet 
ehkäiseviä ja reaktiivisia toimenpiteitä
Puolan tulli käynnisti vuonna 2007 tullien keräämisen Turkista tuodusta valkosipulista, josta oli annettu väärennetyt 
tavaratodistukset. Tullien kerääminen ei onnistunut, koska tuoja oli maksukyvytön. EU:n vuoden 2012 talousarviosta 
menetettiin näin ollen 0,4 miljoonaa euroa, joiden perinnän todettiin olevan mahdotonta.
Vakuuden antaminen olisi estänyt tilanteen.Laatikko 2
31 Huomautukset
66 Esim. OLAFin tonnikalaa 
koskevat tutkimukset 
Seychelleillä, Kolumbiassa, 
El Salvadorissa, Ecuadorissa 
ja Thaimaassa. Curacaossa 
suoritettu tutkimus, joka koski 
raakaa tuontiruokosokeria, 
jonka alkuperäpaikaksi oli 
ilmoitettu Alankomaiden 
Antillit. Kambodžassa 
suoritettu tutkimus, joka 
koski polkupyörien vientiä 
Euroopan unioniin yleisen 
tullietuusjärjestelmän 
puitteissa.101  
Edunsaajamaat/kumppanimaat pyytävät 
kauppaneuvotteluissa kumulaation so -
veltamista, jotta niiden vienti voi hyötyä 
täysimääräisesti etuuskohtelukaupasta, 
erityisesti silloin kun niiltä puuttuu riittävä 
teollinen infrastruktuuri vakiomuotoisten 
alkuperäsääntöjen edellyttämän käsitte -
lyn suorittamiseksi.102  
Kumulaatiosäännöt ovat hyvin moni -
mutkaisia. Ne edellyttävät edunsaaja -
maiden/kumppanimaiden viranomaisilta 
huomattavaa asiantuntemusta ja moni -
mutkaisten sääntöjen hallintaa. Useissa 
OLAFin tutkimuksissa66 onkin ilmennyt, 
että tietyillä edunsaajamailla ei ole hal -
linnollisia valmiuksia ymmärtää moni -
mutkaisia yleisen tullietuusjärjestelmän 
kumulaatiosääntöjä.
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että komissio oli hyödyntänyt ehkäiseviä ja reak -
tiivisia toimenpiteitä petosten torjunnassa ja EU:n taloudellisten etujen suojaami -
sessa riittämättömästi:
a) Verotuksen ja tulliliiton pääosasto julkaisi tuojille osoitetun Thaimaasta tuotua tonnikalaa koskevan ilmoituksen 
kaksi vuotta sen jälkeen, kun OLAF oli sitä pyytänyt. Lisäksi OLAFin mukaan voitaisiin harkita sellaisten käsiteltyjen 
tonnikalatuotteiden etuuskohtelun keskeyttämistä (...), joiden on ilmoitettu olevan peräisin Thaimaasta. Komissio ei 
ole ehdottanut etuuskohtelun keskeyttämistä.
b) Komissio ei antanut tuojille slovakian tai unkarin kielellä ilmoitusta, joka olisi koskenut Kroatiasta67 tuotuja soke -
rituotteita. Jos ilmoitus olisi annettu kyseisillä kielillä, tuoja ei olisi pystynyt vetoamaan vilpittömään mieleen68; 
tällainen vetoaminen oli yksi syistä, joiden perusteella jätettiin perimättä miljoona euroa69.
c) Komissio ei ole tehnyt mitään tuojille annetun, El Salvadorista tuotua tonnikalaa koskevan ilmoituksen seurauk -
sena70. Näin on huolimatta tiedonannosta71, jossa komissiota vaadittiin kohdistamaan seurantaa tuontitonnikalan 
alkuperän jälkikäteen tapahtuvaan tarkastamiseen. Komission pitäisi kyseisen seurannan tuloksena päättää, ehdot -
taako se tullietuuksien peruuttamista.
d) Petosten vastaista lauseketta ei ole sisällytetty Korean tasavallan kanssa sovellettavaan etuuskohtelukauppaa 
koskevaan menettelyyn. OLAF on antanut keskinäisen avunannon puitteissa useita ilmoituksia72, jotka koskevat 
kyseisestä maasta tuotujen tavaroiden vääriä alkuperämerkintöjä.
67 Kroatia liittyi Euroopan unioniin 1. heinäkuuta 2013.
68 Tullikoodeksin 220 artiklan 2 kohdan b alakohdan viidennen kappaleen nojalla.
69 Komission 21. lokakuuta 2010 antaman päätöksen mukaan tietyissä erityistapauksissa on oikeutettua jättää tuontitullit kirjaamatta tileihin jälkikäteen 
(REC 03/2010).
70 EUVL C 132, 21.5.2010, s. 15.
71 EYVL C 348, 5.12.2000, s. 4.
72 Muun muassa keskinäiseen avunantoon liittyvät ilmoitukset 2007/002, 2007/022, 2007/047 ja 2010/027.Laatikko 3
32 Huomautukset
103  
Lisäksi tullien kiertämisen estämiseksi 
kumulaation pitäisi olla käytössä sellaisten 
maiden välillä, joilla on samanlaiset alku -
peräsäännöt. Nykyisessä yleisessä tulli-
etuusjärjestelmässä on kuitenkin edelleen 
mahdollisuus kumulaation soveltamiseen 
samaan alueelliseen ryhmään kuuluvien 
maiden välillä huolimatta siitä, että jois -
sakin tapauksissa alkuperäsäännöt ovat 
erilaiset vähiten kehittyneiden maiden ja 
muiden edunsaajamaiden välillä.
Alkuperätodistusten 
ja tavaratodistusten 
korvaaminen omalla 
varmennuksella
104  
Tilintarkastustuomioistuin totesi varain -
hoitovuotta 2003 koskevassa vuosikerto -
muksessaan, että kauppalaskuilmoituk -
sella tehtävän omavarmennuksen käytön 
yleistyminen toisi mukanaan etuja omien 
varojen näkökulmasta katsottuna. Tämä 
johtuu siitä, että nykyisten säännösten 
mukaan tuojat eivät voi tapauksissa, joissa 
edunsaajamaiden/kumppanimaiden 
viranomaiset ovat tehneet hallinnollisen 
virheen, hakea tullivelan palautusta/
peruutusta tai jälkikäteen tapahtuvan 
kirjaamisen tekemättä jättämistä73, jos 
käytetään kauppalaskuilmoitusta tai muu -
ta omavarmennuksen muotoa. Omavar -
mennuksen käytön lisääminen vähentäisi 
huomattavasti toimijoiden välisiä etuus -
kohtelukauppaan liittyviä riita -asioita.105  
Alkuperätodistusten ja tavaratodistusten 
käyttö on kuitenkin vielä yleistä.
Rajalliset oikeudelliset 
valtuudet 
petostentorjunnassa
106  
Vastavuoroisessa etuuskohtelukaupassa 
on vain rajallinen mahdollisuus petosten 
vastaisiin toimiin. Jotta OLAFin havain -
toihin liittyvät tullit voidaan kantaa, sen 
kumppanimaan viranomaisten, jossa 
sääntöjenvastaisuudet on havaittu, on 
tunnustettava sääntöjenvastaisuudet ja 
mitätöitävä perusteettomasti annetut 
todistukset (ks. laatikko 4 ).73 Tullikoodeksin 220 artiklan 
2 kohdan b alakohta ja 
236 artiklan 1 kohta.
”Meksikolainen” valkosipuli
Espanjaan maaliskuussa 2012 tuodun valkosipulilähetyksen alkuperämaaksi oli ilmoitettu Meksiko. Lähetyksen todet -
tiin kuitenkin olevan peräisin Kiinasta OLAFin vaatimassa testissä, jossa tutkittiin kyseisestä lähetyksestä otettu näyte 
laboratoriossa. Espanjan tulli ei kuitenkaan pystynyt jälkitullauksin kantamaan kierrettyjä tulleja, jotka koskivat Kiinasta 
tuotua valkosipulia. Tämä johtui siitä, että Meksikon viranomaiset vahvistivat elokuussa 2013 alkuperätodistusten 
aitouden Espanjan tullin lähettämään hallinnollista yhteistyötä koskevaan pyyntöön antamassaan vastuksessa.
Myös muissa jäsenvaltioissa (esim. Yhdistyneessä kuningaskunnassa) on hiljattain ilmennyt tapauksia, joissa on saatu 
näyttöä siitä, että meksikolaista alkuperää olevaksi ilmoitettu tuontivalkosipuli onkin peräisin Kiinasta. Komissio on kui -
tenkin ehdottanut, että jäsenvaltiot eivät keskeytä tai kiellä etuuskohtelua pyytämättä Meksikon viranomaisia tarkista -
maan asianomaisia alkuperäselvityksiä.Laatikko 4
33
 Johtopäätökset ja 
suositukset
107  
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että 
komissio ei ole arvioinut etuuskohtelu -
kauppaa koskevien menettelyjen kaikkia 
taloudellisia vaikutuksia asianmukaisesti 
eikä varmistanut, että tulot kerätään 
kokonaisuudessaan. Vaikutustenarviointi-
välineen käyttö on kuitenkin lisääntynyt 
ja suoritettujen analyysien laatu on 
parantunut.
Etuuskohtelukauppaa koskevien 
menettelyjen taloudellisten 
vaikutusten arvioiminen
108  
Komissio ei ole aina suorittanut ennakko- 
ja jälkiarviointeja etuuskohtelukauppaa 
koskevien menettelyjen taloudellisista 
vaikutuksista. Päätöksentekijät, sidos -
ryhmät ja eurooppalaiset veronmaksajat 
eivät siksi saa riittävästi tietoa kauppa -
politiikan eri vaihtoehtojen keskeisistä 
eduista ja haitoista tai siitä, onko kauppa -
politiikalla saatu aikaan halutut tulokset. 
Menetettyä tuloa koskeva arviointi on 
suoritettu ainoastaan yleisen tullietuusjär -
jestelmän osalta. Komissiolla ei ole tietoja 
siitä, kuinka paljon kunakin budjettivuon -
na on menetetty tuloja voimassa olevien 
etuuskohtelukauppaa koskevien me -
nettelyjen seurauksena. Se ei myöskään 
ole arvioinut ennakkoon, kuinka paljon 
tuloja tulevaisuudessa menetetään. (ks. 
kohdat 26–31).
109  
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi puut -
teita, jotka heikensivät vaikutusten mää -
rällisen arvioinnin ja sen lähdetietojen 
luotettavuutta sekä ennakko- että jälkiar -
vioinneissa. Lisäksi vaikutustenarvioinnin 
ja kestävään kehitykseen kohdistuvien 
vaikutusten arvioinnin yhteydessä suori -
tetut analyysit eivät ole olleet kovinkaan 
hyödyllisiä tai kattavia. Nämä puutteet 
saattavat heikentää neuvottelijoiden ja 
päätöksentekijöiden käytössä olevien 
tietojen laatua (ks. kohdat 32–53).Yleisen tullietuusjärjestelmän 
tavoitteiden saavuttaminen
110  
Yleisen tullietuusjärjestelmän väliarviointi 
osoittaa, että tältä toimintatavalta odote -
tut hyödyt eivät ole kaikilta osin toteutu -
neet (ks. kohdat 54 ja 55).
Suositukset 1–4
Jotta etuuskohtelukauppaa koskevien 
menettelyjen taloudelliset vaikutukset 
voitaisiin arvioida nykyistä paremmin ja 
etuuskohtelukauppaan liittyvä varainhoi -
to olisi asianmukaista, komission pitäisi
1. laatia kaikkien etuuskohtelukaup -
paa koskevien menettelyjen osalta 
vaikutustenarviointi ja kestävään 
kehitykseen kohdistuvien vaikutusten 
arviointi, joissa analysoidaan odotetut 
taloudelliset vaikutukset perusteel -
lisesti, kattavasti ja kvantitatiivisesti 
sekä arvioidaan menetetty tulo (paitsi 
milloin arvioimatta jättämiseen on 
perusteltu syy)
2. ottaa Eurostat rutiiniluonteisesti 
mukaan arvioimaan kestävään ke -
hitykseen kohdistuvien vaikutusten 
arvioinneissa käytettävien tilastotie -
tolähteiden laatua ja varmistaa, että 
analyysit laaditaan neuvottelijoiden 
käyttöön oikea -aikaisesti
3. laatia väli- ja jälkiarviointi, joissa 
analysoidaan, missä määrin vaiku -
tuksiltaan merkittävillä etuuskohte -
lukauppaa koskevilla menettelyillä 
saavutetaan niille asetetut toiminta -
poliittiset tavoitteet ja miten niiden 
toimivuutta voidaan parantaa keskei -
sillä talouden aloilla, sekä arvioidaan 
menetetty tulo
34 Johtopäätökset ja suositukset
4. kohdistaa seurantaa 
1. tammikuuta 2014 alkaen sovelletta -
vaan yleiseen tullietuusjärjestelmään 
sen varmistamiseksi, että yleinen tul -
lietuusjärjestelmä saavuttaa parem -
min toimintapoliittiset tavoitteensa 
edistää köyhyyden maailmanlaajuista 
torjumista ja kestävää kehitystä.
Tarkastukseen valittujen 
jäsenvaltioiden viranomaisten 
soveltamat tullivalvontatoimet
111 
Tulojen kerääminen vaarantuu, sillä etuus -
kohtelukauppaa koskeviin menettelyihin 
kohdistetuissa tullivalvontamenettelyissä 
on puutteita tarkastukseen valituissa 
jäsenvaltioissa. Tämän seurauksena EU:n 
talousarvioon mahdollisesti aiheutui 
vuonna 2009 arviolta 655 miljoonan eu -
ron menetykset. Määrä vastaa noin kuutta 
prosenttia viidessä valitussa jäsenvaltios -
sa kyseisenä vuonna kerättyjen tuontitul-
lien bruttomäärästä (ks. kohdat 56–73 ja 
kohdat 76 ja 77).
112  
Jäsenvaltioiden riskienhallintajärjestel -
miin ei aina viedä keskinäiseen avuantoon 
liittyviä ilmoituksia, ja näin ollen jäsenval -
tiot eivät voi varmistaa, että EU:n talou -
dellisten etujen suojaaminen on saman -
tasoista eri jäsenvaltioissa (ks. kohdat 74 
ja 75).
Jäsenvaltioita ja 
edunsaajamaita/kumppanimaita 
koskeva komission valvonta
113  
REM -REC -järjestelmässä esiintyy puut -
teita, koska kansalliset viranomaiset ja 
komissio voivat tehdä toisistaan poik -
keavia päätöksiä samasta asiasta (ks. 
kohdat 78–80).114  
Komissio on vain harvoin arvioinut 
etuuskohtelun piiriin kuuluvien maiden 
valmiuksia järjestelyjen hallinnointiin. 
Seurantakäyntejä ei myöskään ole tehty. 
Komissiolla ei näin ollen ole varmuutta 
siitä, että kyseiset maat pystyvät var -
mistamaan, että etuuskohtelukauppaa 
koskevia menettelyjä sovelletaan ainoas -
taan kohteluun oikeutettujen tavaroiden 
viennin yhteydessä (ks. kohdat 81–86).
115  
Komissio on pyrkinyt sujuvoittamaan 
hallinnollista yhteistyötä koskevia järjes -
telyjä edunsaajamaissa/kumppanimaissa, 
mutta ongelmia esiintyy edelleen (ks. 
kohdat 87–89).
116  
Joissakin tapauksissa OLAFin tutkimuksiin 
perustuvat taloudelliset jatkotoimet eivät 
ole olleet vaikuttavia, minkä seurauksena 
on menetetty varoja tullivelkojen vanhen -
tumisen vuoksi (ks. kohdat 90–92).
117 
Reaktiivisia toimenpiteitä on hyödynnetty 
riittämättömästi EU:n taloudellisten etu -
jen suojaamiseksi (ks. kohdat 93–99).
Lainsäädäntö
118  
Kumulaatiosäännöt ovat niin monimutkai -
sia, että niiden soveltaminen on hankalaa 
edunsaajamaissa/kumppanimaissa (ks. 
kohdat 100–103).
35 Johtopäätökset ja suositukset
119  
Vaikka alkuperätodistuksiin ja tavaratodis -
tuksiin liittyvät kysymykset johtavat hel -
posti oikeuskäsittelyihin, näitä todistuksia 
käytetään edelleen laajalti, mikä han -
kaloittaa tullien jälkikäteen tapahtuvaa 
keräämistä (ks. kohdat 104 ja 105).
120  
EU:n asema ei ole vastavuoroisen etuus -
kohtelukaupan yhteydessä sellainen, että 
se voisi suojata riittävästi taloudellisia 
etujaan (ks. kohta 106).
Suositukset 5–13
Jotta EU:n taloudellisia etuja voitaisiin 
suojata nykyistä paremmin, komission 
pitäisi
5. laatia etuuskohtelukauppaa koskeviin 
menettelyihin liittyvät EU:n riskipro -
fiilit niin, että jäsenvaltiot soveltavat 
riskianalyysiin yhteistä lähestymista -
paa ja EU:n talousarviotulojen mene -
tykset näin vähenevät
6. tarkistaa, että jäsenvaltiot parantavat 
riskienhallintajärjestelmiensä ja val -
vontastrategiansa vaikuttavuutta niin, 
että EU:n talousarvioon aiheutuvia 
menetyksiä voidaan vähentää
7. kannustaa jäsenvaltioita asianmukai -
siin varotoimenpiteisiin, kun ne saa -
vat keskinäiseen avunantoon liittyviä 
ilmoituksia
8. kohdistaa arviointeja ja tehdä riskipe -
rusteisia seurantakäyntejä tullietuus-
kohtelua nauttiviin maihin muun 
muassa alkuperä- ja kumulaatiosään -
töjen osalta9. vaatia, että jäsenvaltiot parantavat 
hallinnollisen yhteistyön yhteydessä 
antamiensa tietojen laatua
10. kohdistaa seurantaa niihin etuuskoh -
telun piiriin kuuluviin maihin, joissa 
esiintyy hallinnolliseen yhteistyöhön 
liittyviä ongelmia
11. kehittää OLAFin tutkimuksiin perus -
tuvia taloudellisia jatkotoimia niin, 
että EU:n talousarviota suojataan 
velan vanhentumisesta johtuvilta 
menetyksiltä
12. lujittaa EU:n asemaa vastavuoroisissa 
etuuskohtelukauppaa koskevissa me -
nettelyissä sekä toteuttaa useammin 
varo- ja suojatoimenpiteitä ja sisäl -
lyttää nämä tulevaisuudessa kaikkiin 
kauppasopimuksiin
13. edistää käytäntöä, jossa alkuperäto -
distukset ja tavaratodistukset korva -
taan viejien omalla varmennuksella.
36 Johtopäätökset ja suositukset
Tilintarkastustuomioistuimen IV jaosto on tilintarkastustuomioistuimen jäsenen Louis 
GALEAN johdolla hyväksynyt tämän kertomuksen Luxemburgissa 18. maaliskuuta 2014 
pitämässään kokouksessa.
Tilintarkastustuomioistuimen puolesta
Vítor  Manuel  da SILVA  CALDEIRA
presidentti

37
 Liitteet
Etuuskohtelukauppaa koskevia tilastotietoja vuodelta 2011
Jäsenvaltiot, joilla oli eniten tuontia etuuskohtelukaupan yhteydessä vuonna 2011
JäsenvaltioTuonnin arvo  
 (miljardia euroa)Prosenttiosuus
Saksa 55 23 %
Ranska 30 12 %
Italia 29 12 %
Yhdistynyt kuningaskunta 27 11 %
Alankomaat 22 9 %
Espanja 19 8 %
Belgia 12 5 %
Ruotsi 7 3 %
Itävalta 7 3 %
Puola 5 2 %
Muut 30 12 %
Yhteensä 243 100  %
Edunsaajamaat/kumppanimaat, joilla oli eniten vientiä etuuskohtelukaupan yhteydessä 
vuonna 2011
Edunsaajamaa/
kumppanimaaViennin arvo (miljardia euroa) Prosenttiosuus
Sveitsi 38 16 %
Turkki 37 15 %
Intia 18 8 %
Norja 13 6 %
Bangladesh 8 3 %
Venäjä 7 3 %
Tunisia 7 3 %
Etelä-Afrikka 6 3 %
Marokko 6 3 %
Thaimaa 6 2 %
Muut 97 38 %
Yhteensä 243 100  %
Lähde : Comext .Liite I
38 Liitteet
Yleiskatsaus etuuskohtelukauppaa koskeviin komission ennakkoarviointeihin
Standardit :
Ennakkoarvioinnit : Komission asetus (EY, Euratom) N:o 2342/2002, annettu 23 päivänä joulukuuta 2002, Euroopan 
yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) 
N:o 1605/2002 soveltamissäännöistä, otsakkeen ”Moitteettoman varainhoidon periaate”  alla oleva 21 artikla: ”kaikista oh ‑
jelmia tai toimintoja koskevista ehdotuksista, jotka aiheuttavat menoja tai vähentävät tuloja talousarviossa, tehdään ennak ‑
koarviointi ”. Asetus oli voimassa 1.1.2003 – 21.8.2006.
Vaikutustenarvioinnit : Komissio on vuodesta 2003 lähtien vaatinut vaikutustenarvioinnin suorittamista kaikkien 
tärkeimpien toimintapoliittisten aloitteidensa yhteydessä. ” Vaikutustenarviointi tehdään kaikille keskeisille aloitteille, joita 
komissio esittää vuotuisessa toimintastrategiassa tai työohjelmassaan, olivat ne sitten lainsäädäntöehdotuksia tai muita eh ‑
dotuksia, joilla on taloudellisia, yhteiskunnallisia tai ympäristövaikutuksia (...) esim. neuvotteluohjeet kansainvälisiä sopimuk ‑
sia varten, joilla on taloudellisia, yhteiskunnallisia tai ympäristövaikutuksia”1. ” Vuodesta 2005 alkaen on vaadittu, että ”ennen 
aloitteiden käynnistämistä tehtävistä ja koko lainsäädäntöprosessin kattavista vaikutusarvioinneista, kilpailukyvyn arviointi 
mukaan luettuna, on tultava yleinen käytäntö ”2. 
Komission antamissa suuntaviivoissa vaaditaan tärkeimpien komission aloitteiden ja vaikutuksiltaan kauaskantoisimpien 
aloitteiden vaikutusten ennakkoarviointia. Tämä koskee kaikkia komission lainsäädäntöohjelman lainsäädäntöehdotuksia 
sekä sellaisia komission lainsäädäntöohjelmaan kuulumattomia lainsäädäntöehdotuksia, joilla on selvästi yksilöitävissä 
olevia taloudellisia, yhteiskunnallisia ja ympäristövaikutuksia, ja vielä muita kuin lainsäädäntöaloitteita, joissa määrite -
tään tulevia toimintapoliitikkoja3. 
1 KOM(2002) 276 lopullinen.
2 KOM(2005) 12 lopullinen.
3 SEC(2009) 92 – vaikutustenarviointia koskevat suuntaviivat.Liite II
39 Liitteet
Tapaukset, joissa vaikutustenarviointia tai ennakkoarviointia vaadittiin
Maa, jonka kanssa etuuskohtelukauppaa käydään Vaikutustenarviointi/ 
ennakkoarviointikertomus Arviointi riittävä
Montenegro Ei ennakkoarviointia Ei sovelleta
Bosnia ja Hertsegovina Ei ennakkoarviointia Ei sovelleta
Serbia Ei ennakkoarviointia Ei sovelleta
Latinalainen Amerikka Vaikutustenarviointi X
Andien yhteisö Vaikutustenarviointi X
Korean tasavalta Vaikutustenarviointi X
Intia Vaikutustenarviointi X
Kanada Ei vaikutustenarviointia Ei sovelleta
Marokko (pitkälle menevä ja laaja-alainen 
vapaakauppasopimus)Ei vaikutustenarviointia Ei sovelleta
Yleistä tullietuusjärjestelmää koskeva asetus N:o 980/2005 Ei ennakkoarviointia Ei sovelleta
Yleistä tullietuusjärjestelmää koskeva asetus N:o 732/2008 Vaikutustenarviointi X
Yleistä tullietuusjärjestelmää koskeva asetus N:o 978/2012 Vaikutustenarviointi √
Moldova Ei vaikutustenarviointia Ei sovelleta
Selitys :
√ = Riittävä  X = Yleisesti ottaen riittämätön
Seuraavien etuuskohtelukauppaa koskevien menettelyjen yhteydessä ei vaadittu ennakkoarviointia:
Andorra, Turkki, San Marino, Färsaaret, Euroopan talousalue (Islanti, Norja ja Liechtenstein), Sveitsi, entinen Jugoslavian 
tasavalta Makedonia, Kroatia, Albania, Algeria, Egypti, Israel, Jordania, Libanon, Marokko, miehitetty palestiinalaisalue, 
Syyria, Tunisia, Chile, Meksiko, Etelä-Afrikka, Mercosur-alue, CARIFORUM-valtiot, Norsunluurannikko, Kamerun, itäinen 
ja eteläinen Afrikka (Komorit, Madagascar, Mauritius, Seychellit, Sambia ja Zimbabwe), SADC-valtiot (Botswana, Lesotho, 
Mosambik ja Swazimaa), Tyynenmeren valtiot, markkinoille pääsystä annettu asetus AKT-valtioiden sekä merentakaisten 
maiden ja alueiden kanssa, Ceuta ja Melilla. Liite II
40 Liitteet
Standardi :
Kestävään kehitykseen kohdistuvien vaikutusten arviointi : Euroopan komissio päätti vuonna 1999 ottaa kestävän 
kehityksen huomioon kauppaneuvotteluissa ja kehittää sitä varten uuden Trade SIA -arviointivälineen4. 
Tapaukset, joissa vaadittiin kestävään kehitykseen kohdistuvien vaikutusten arviointia:
Maa, jonka kanssa etuuskohtelukauppaa 
käydäänArviointi riittävä
KroatiaEi kestävään kehitykseen kohdistuvien vaikutusten 
arviointia Ei sovelleta
AlbaniaEi kestävään kehitykseen kohdistuvien vaikutusten 
arviointia Ei sovelleta
MontenegroEi kestävään kehitykseen kohdistuvien vaikutusten 
arviointia Ei sovelleta
Bosnia ja HertsegovinaEi kestävään kehitykseen kohdistuvien vaikutusten 
arviointia Ei sovelleta
SerbiaEi kestävään kehitykseen kohdistuvien vaikutusten 
arviointia Ei sovelleta
Algeria Kestävään kehitykseen kohdistuvien vaikutusten arviointi5X
Egypti Kestävään kehitykseen kohdistuvien vaikutusten arviointi X
Israel Kestävään kehitykseen kohdistuvien vaikutusten arviointi X
Jordania Kestävään kehitykseen kohdistuvien vaikutusten arviointi X
Libanon Kestävään kehitykseen kohdistuvien vaikutusten arviointi X
Marokko Kestävään kehitykseen kohdistuvien vaikutusten arviointi X
Miehitetty palestiinalaisalue Kestävään kehitykseen kohdistuvien vaikutusten arviointi X
Syyria Kestävään kehitykseen kohdistuvien vaikutusten arviointi X
Tunisia Kestävään kehitykseen kohdistuvien vaikutusten arviointi X
Keski-Amerikka Kestävään kehitykseen kohdistuvien vaikutusten arviointi √
Selitys :
√ = Riittävä  X = Yleisesti ottaen riittämätön
4 Kauppapolitiikasta vastanneen aiemman komission jäsenen P. Mandelsonin esipuhe komission käsikirjassa Handbook on Trade SIA .
5 Kestävään kehitykseen kohdistuvien vaikutusten arviointi Euro–Välimeri-vapaakauppa-alueen osalta käsitti etuuskohtelukauppaa koskevat 
menettelyt Algerian, Egyptin, Israelin, Jordanian, Libanonin, Marokon, miehitetyn palestiinalaisalueen, Syyrian ja Tunisian kanssa.Liite II
41 Liitteet
Tapaukset, joissa vaadittiin kestävään kehitykseen kohdistuvien vaikutusten arviointia:
Maa, jonka kanssa etuuskohtelukauppaa 
käydäänArviointi riittävä
Chile Kestävään kehitykseen kohdistuvien vaikutusten arviointi X
Andien yhteisö Kestävään kehitykseen kohdistuvien vaikutusten arviointi X
Korean tasavalta Kestävään kehitykseen kohdistuvien vaikutusten arviointi √
Intia Kestävään kehitykseen kohdistuvien vaikutusten arviointi X
Kanada Kestävään kehitykseen kohdistuvien vaikutusten arviointi √
Marokko, pitkälle menevä ja laaja-alainen 
vapaakauppasopimusKestävään kehitykseen kohdistuvien vaikutusten arviointi X
Mercosur Kestävään kehitykseen kohdistuvien vaikutusten arviointi X
CARIFORUM-valtiot Kestävään kehitykseen kohdistuvien vaikutusten arviointi6 X
Norsunluurannikko Kestävään kehitykseen kohdistuvien vaikutusten arviointi X
Kamerun Kestävään kehitykseen kohdistuvien vaikutusten arviointi X
Itäinen ja eteläinen Afrikka Komorit, Madagascar, 
Mauritius, Seychellit, Sambia, ZimbabweKestävään kehitykseen kohdistuvien vaikutusten arviointi X
SADC -valtiot Botswana, Lesotho, Mosambik, 
SwazimaaKestävään kehitykseen kohdistuvien vaikutusten arviointi X
Tyynenmeren valtiot Papua-Uusi-Guinea, Fidži Kestävään kehitykseen kohdistuvien vaikutusten arviointi X
Selitys :
√ = Riittävä X = Yleisesti ottaen riittämätön
Seuraavien etuuskohtelukauppaa koskevien menettelyjen yhteydessä ei vaadittu kestävään kehitykseen kohdistuvien 
vaikutusten arviointia:
Andorra, Turkki, San Marino, Färsaaret, Euroopan talousalue (Islanti, Norja ja Liechtenstein), Sveitsi, entinen Jugoslavian 
tasavalta Makedonia, Meksiko, Etelä-Afrikka, markkinoille pääsystä annettu asetus AKT-valtioiden sekä merentakaisten 
maiden ja alueiden kanssa, yleistä tullietuusjärjestelmää koskeva asetus (EY) N:o 980/2005, yleistä tullietuusjärjestelmää 
koskeva asetus (EY) N:o 732/2008, yleistä tullietuusjärjestelmää koskeva asetus (EY) N:o 978/2012, ei-vastavuoroinen 
etuuskohtelukauppa Moldovan sekä Ceutan ja Melillan kanssa.
6 Kestävään kehitykseen kohdistuvien vaikutusten arviointi AKT-maiden kanssa tehtyjen talouskumppanuussopimusten osalta koskee CARIFORUM-
valtioita, Norsunluurannikkoa, Kamerunia, ESA-maita (Komorit, Madagaskar, Mauritius, Seychellit, Sambia ja Zimbabwe), SADC-valtioita (Botswana, 
Lesotho, Mosambik ja Swazimaa) ja Tyynenmeren valtioita (Papua-Uusi-Guinea ja Fidži).Liite II
42 Liitteet
Yleiskatsaus etuuskohtelukauppaa koskeviin komission väli- ja/tai jälkiarviointeihin
Standardi :
Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että väli- ja jälkiarvioinnit olisi laadittava kolmen vuoden kuluttua etuuskohtelu -
kauppaa koskevien menettelyjen voimaantulosta aina, jos menettelyillä on merkittäviä taloudellisia, yhteiskunnallisia ja 
ympäristövaikutuksia. Niiden avulla päätöksentekijät, sidosryhmät ja EU:n veronmaksajat voisivat arvioida, saavutetaan -
ko etuuskohtelukauppaa koskeville menettelyille asetetut toimintapoliittiset tavoitteet moitteettoman varainhoidon ja 
julkisen tilivelvollisuuden periaatteita noudattaen.
Komissio totesi tiedonannossaan ”Kauppa, kasvu ja maailmanpolitiikka, Kauppapolitiikka Eurooppa 2020 -strategian 
kulmakivenä”1, että voimassa olevien etuuskohtelukauppaa koskevien menettelyjen osalta jälkiarviointeja suoritetaan 
jatkossa aiempaa järjestelmällisemmin.
Tapaukset, joissa väli- ja/tai jälkiarviointia vaaditaan
Maa, jonka kanssa etuus -
kohtelukauppaa käydään Väli- ja/tai jälkiarviointi Arviointi riittävä
Turkki Ei jälkiarviointia Ei sovelleta
Euroopan talousalue (Islanti, 
Norja, Liechtenstein)Ei jälkiarviointia Ei sovelleta
Sveitsi Ei jälkiarviointia Ei sovelleta
Entinen Jugoslavian tasavalta 
MakedoniaEi jälkiarviointia Ei sovelleta
Kroatia Ei jälkiarviointia Ei sovelleta
Albania Ei jälkiarviointia Ei sovelleta
1 KOM(2010) 612.Liite III
43 Liitteet
Tapaukset, joissa väli- ja/tai jälkiarviointia vaaditaan
Maa, jonka kanssa etuus -
kohtelukauppaa käydään Väli- ja/tai jälkiarviointi Arviointi riittävä
Montenegro Ei jälkiarviointia Ei sovelleta
Bosnia ja Hertsegovina Ei jälkiarviointia Ei sovelleta
Serbia Ei jälkiarviointia Ei sovelleta
Algeria Jälkiarviointi2 X
Egypti Jälkiarviointi X
Israel Jälkiarviointi X
Jordania Jälkiarviointi X
Libanon Ei jälkiarviointia Ei sovelleta
Marokko Jälkiarviointi X
Miehitetty palestiinalaisalue Ei jälkiarviointia Ei sovelleta
Syyria Ei jälkiarviointia Ei sovelleta
Tunisia Jälkiarviointi X
Chile Jälkiarviointi √
Meksiko Kuuden vapaakauppasopimuksen jälkiarviointi X
Etelä-Afrikka Kuuden vapaakauppasopimuksen jälkiarviointi X
CARIFORUM-valtiot Ei jälkiarviointia Ei sovelleta
Tyynenmeren valtiot Papua-
Uusi-Guinea, FidžiEi jälkiarviointia Ei sovelleta
Merentakaiset maat ja alueet Ei jälkiarviointia Ei sovelleta
Yleistä tullietuusjärjestelmää 
koskeva asetus N:o 980/2005Väliarviointi √
Yleistä tullietuusjärjestelmää 
koskeva asetus N:o 732/2008Väliarviointi √
Moldova Ei jälkiarviointia Ei sovelleta
Selitys :
√ = Riittävä  X = Yleisesti ottaen riittämätön
Seuraavien etuuskohtelukauppaa koskevien menettelyjen yhteydessä ei vaadittu jälkiarviointia:
Andorra, San Marino, Färsaaret, Keski-Amerikka, Andien yhteisö, Korean tasavalta, Intia, Kanada, Marokko (pitkälle me -
nevä ja laaja-alainen vapaakauppasopimus), Mercosur-alue, Norsunluurannikko, Kamerun, Itäinen ja eteläinen Afrikka (Ko -
morit, Madagascar, Mauritius, Seychellit, Sambia ja Zimbabwe), SADC-valtiot (Botswana, Lesotho, Mosambik ja Swazimaa), 
markkinoille pääsystä annettu asetus AKT-valtioiden kanssa, yleistä tullietuusjärjestelmää koskeva asetus N:o 978/2012 
sekä Ceuta ja Melilla.
2 Euro–Välimeri-vapaakauppa-aluetta koskeva jälkiarviointi kohdistui Algerian, Egyptin, Israelin, Jordanian, Marokon ja Tunisian kanssa sovellettaviin 
etuuskohtelukauppaa koskeviin menettelyihin.Liite III
44 Liitteet
Tarkastustapa valituissa jäsenvaltiossa
Tarkastajat tutkivat kansalliset ohjeet ja menettelyt, riskienhallinnan ja riskiprofiilit, ennakko- ja jälkitarkastukset sekä hal -
linnollisen yhteistyön. Tilintarkastustuomioistuin tarkasti valvonnan kokonaisstrategian, jota tulliviranomaiset soveltavat 
etuuskohtelukauppaa koskeviin menettelyihin viidessä jäsenvaltiossa. Kyseisten valtioiden etuuskohtelukaupan alainen 
tuonti vastaa yli kahta kolmasosaa kaikesta tullietuuskohtelua koskevien toimenpiteiden alaisesta tuonnista. 
Viidessä valitussa jäsenvaltiossa tarkastettiin tullivalvontamenettelyt testaamalla seuraavat satunnaisotannalla poimitut 
otokset:
a) 60 etuuskohtelukauppaa koskevien menettelyjen alaista vuoden 2009 tuontitapahtumaa, joiden kohdalla tullivelka 
oli vanhentunut; tarkoituksena oli tarkastaa, olivatko tavarat tosiasiassa oikeutettuja tullietuuksiin; lisäksi tarkas -
tettiin tulliviranomaisten soveltamat ehkäisevät, varoittavat ja korjaavat toimenpiteet, joilla varmistetaan kyseisen 
oikeutuksen olemassaolo ja oikeutuksen puuttuessa kannetaan tullit. Otoksessa havaittu kantamattomien tullimak -
sujen määrä ekstrapoloitiin, ja sen perusteella arvioitiin EU:n talousarviosta mahdollisesti menetetty perinteisten 
omien varojen määrä.
b) 30 etuuskohtelukauppaa koskevien menettelyjen alaista tuontitapahtumaa vuodelta 2011; tarkoituksena oli tarkas -
taa, olivatko tavarat tosiasiassa oikeutettuja tullietuuksiin; lisäksi tarkastettiin tulliviranomaisten soveltamat ehkäi -
sevät, varoittavat ja korjaavat toimenpiteet, joilla varmistetaan kyseisen oikeutuksen olemassaolo ja oikeutuksen 
puuttuessa kannetaan tullit.
c) 30 sellaista tuontitapahtumaa vuodelta 2009, joiden yhteydessä on käyty keskinäiseen avunantoon liittyvää tietojen -
vaihtoa; tavoitteena oli tarkistaa, ovatko jäsenvaltiot ottaneet riskienhallintajärjestelmissään yhdenmukaisella tavalla 
käyttöön automatisoidut riskiprofiilit.
d) 30 jäsenvaltioiden edunsaajamaille/kumppanimaille hallinnollisen yhteistyön puitteissa vuonna 2011 lähettämää 
pyyntöä; tarkoituksena oli testata, oliko tullit kannettu oikea-aikaisesti tapauksissa, joissa tavarat eivät olleet oikeu -
tettuja tullietuuksiin.Liite IV
45 Liitteet
YTP-mallille ominaiset rajoitteet
1 
Euroopan talous- ja sosiaalikomitea1  on todennut, että ”kestävän kehityksen arvioinneissa käytettyjen mallinnusten 
tulokset [...] eivät[kä] tuo kovin arvokasta lisätietoa neuvottelijoille tai asianomaisille osapuolille, koska niissä ei havaita 
merkittäviä tai riittävän yksityiskohtaisia vaikutuksia. Talouden epävirallista sektoria koskevien luotettavien tilastotieto -
jen puutteen vuoksi ei kestävän kehityksen arvioinneissa riittävästi oteta huomioon tähän sektoriin kohdistuvia mahdol -
lisia vaikutuksia”.
2 
Myös komissio ja ulkoiset konsultit ovat tuoneet esiin YTP-mallille luonteenomaiset rajoitteet: 
a) YTP-mallia voidaan käyttää vain simulointitarkoituksiin eikä ennustamiseen2  ja sen pitkän aikavälin vaikutusten 
simulointi on heikkoa3 
b) mallilla on jokseenkin tautologinen rakenne (kaikki tulokset ovat implisiittisesti yhteydessä tehtyihin oletuksiin ja 
säätöihin)4 
c) hyödykkeet on luokiteltu laajoihin ryhmiin, joten on mahdotonta määrittää hyödyllisellä tavalla, millaisia vaikutuksia 
kohdistuu tiettyyn tuotteeseen kyseisen laajan ryhmän sisällä (esimerkiksi keskilaatuiseen vehnään, kun arvioidaan 
vaikutuksia ryhmään ”vehnä”)5  
d) erilaisia maita, kuten Venäjä, Norja, Sveitsi ja Turkki, on koottu samaan ryhmään, mikä rajoittaa YTP-arvioihin perus -
tuvien tulkintojen hyödyllisyyttä tämän ryhmän osalta6 
e) muodollisessa mallintamisessa ei kyetä ottamaan huomioon investointien vapauttamisen ja ammattitaitoisen työvoi -
man liikkuvuutta helpottavien toimenpiteiden vaikutusta7  
f) YTP-mallin tulokset eivät ole kovinkaan käyttökelpoisia yhteiskunnallisten vaikutusten arvioimisen kannalta, sillä 
niiden avulla ei saada eriteltyjä tietoja kotitalouksien tasolla8. 
1 Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto 818/2011, kohta 2.6.
2 Vaikutustenarviointia koskevat komission ohjeet, liitteessä 8 olevan 11 kohdan 5 alakohta.
3  Kannanotossa, jonka komission yksiköt laativat maaliskuussa 2010 kestävään kehitykseen kohdistuvien vaikutusten arvioinnista EU:n ja Intian tasavallan 
välisen vapaakauppasopimuksen osalta, todetaan pitkän aikavälin vaikutusten kuuluvan YTP-mallintamisen heikoimpiin osatekijöihin. Pääoman 
kertymisprosessi perustuu mallissa väistämättä perusoletuksiin eikä sen osalta oteta huomioon lisääntyneen integraation ja kilpailun dynaamisia 
vaikutuksia.
4 Komission vaikutustenarvioinneista antamat ohjeet, liitteessä 8 oleva 11 kohdan 5 alakohta.
5 EU:ta ja Kanadaa koskeva kestävään kehitykseen kohdistuvien vaikutusten arviointi, loppuraporttiin liittyvä lyhyt selvitysasiakirja, kesäkuu 2011.
6 Kuten edellä.
7 Kuten edellä.
8 EU:n ja Andien yhteisön välisen kaupan osalta laadittu kestävään kehitykseen kohdistuvien vaikutusten arviointi, loppukertomus, lokakuu 2009.Liite V
46
Komissio on käyttänyt erilaisia mallinnustekniikoita, 
lähinnä (mutta ei yksinomaan) yleisen tasapainon mallia 
(YTP), ja hyödyntänyt GTAP -hankkeen (Global Trade 
Analysis Project) tietokannan tietoja3. Toistaiseksi nämä 
ovat parhaat käytettävissä olevat välineet, joiden avulla 
voimme parhaiten arvioida määrällisesti kauppapolitii -
kan muutosten taloudelliset vaikutukset.
III b)
Yleinen tullietuusjärjestelmä on ei -vastavuoroinen 
järjestelmä, jolla pyritään vastaamaan tullialennusten 
avulla kehitysmaiden pitkäaikaisiin taloudellisiin, sosiaa -
lisiin ja muihin rakenteellisiin tarpeisiin. Vaikka komissio 
hyväksyy huomautuksen, yleinen tullietuusjärjestelmä 
on vain yksi seikoista, jotka edistävät odotettujen hyöty -
jen toteutumista kaikilta osin.
Uudessa yleistä tullietuusjärjestelmää koskevassa ase -
tuksessa, joka tuli voimaan 1. tammikuuta 2014, on tehty 
huomattavia uudistuksia, jotta etuuskohtelu kohdenne -
taan paremmin köyhimpiin maihin.
III c)
Tilintarkastustuomioistuimen tärkeimmät havainnot 
liittyvät yksittäisiin virheisiin, jotka koostuivat puuttu -
vista asiakirjoista tai aineistosta, jotka maahantuojien 
olisi pitänyt säilyttää.
III d)
Seurantakäyntien osalta komissio toimii nykyisen 
oikeusperustan puitteissa ja neuvoston ja jäsenval-
tioiden sekä tapauksen mukaan Euroopan parlamentin 
hyväksymien vastavuoroisten kauppajärjestelyjen asiaa 
koskevien määräysten mukaisesti.
3  GTAP-tietokannan käyttö YTP-mallinnuksessa on laajalti hyväksytty 
kaikkialla maailmassa, ja sitä käyttävät lähes kaikki vastaavat 
kansainväliset organisaatiot, kuten WTO, Maailmanpankki, OECD, 
YK, IMF ja Yhdysvaltain hallitus.Tiivistelmä
I
Kaupan vapauttamiseen liittyvät taloudelliset hyödyt 
tunnetaan hyvin, ja ne on dokumentoitu perusteellisesti 
koko saatavilla olevassa taloudellisessa kirjallisuudessa. 
On esimerkiksi osoitettu, että kaikkien meneillään 
olevien neuvottelujen (Dohan kierros ja kahdenväliset 
sopimukset) loppuun saattaminen lisäisi EU:n BKT:tä 
yli 1 prosenttia enemmän kuin muutoin tapahtuisi. 
Kuluttajien odotetaan hyötyvän laajemmasta tavaroi -
den ja palvelujen valikoimasta. Euroopassa on lisäksi yli 
36 miljoonaa työpaikkaa, jotka ovat suoraan tai välil -
lisesti riippuvaisia kyvystämme käydä kauppaa muun 
maailman kanssa1.
Lisäksi yleinen tullietuusjärjestelmä on tosiasiallisesti 
EU:n kehitystä kaupan avulla tukeva väline; ensinnäkin 
se tarjoaa ”kaikki paitsi aseet” -järjestelmän (EBA) avulla 
50:n maailman köyhimmän maan kaikille tuotteille 
(aseita lukuun ottamatta) tullittoman ja kiintiöttömän 
pääsyn EU:n markkinoille; toiseksi se kannustaa GSP+-
alajärjestelmän lisäeduilla kehitysmaita pyrkimään 
kestävän kehityksen tavoitteisiin.
III a)
Vuodesta 1999 lähtien kaikkiin tärkeimpiin monin- ja 
kahdenvälisiin kauppaneuvotteluihin on liittynyt kes -
tävään kehitykseen kohdistuvien vaikutusten arviointi. 
Lisäksi vuodesta 2010 lähtien ennen kaikkia tärkeitä 
kauppaneuvotteluja on myös suoritettu vaikutusten 
arviointi yhtä poikkeusta lukuun ottamatta2.
Kaikissa kauppamenettelyissä on voitu hyödyntää 
korkealuokkaista taloudellisten ja muiden vaikutusten 
analyysiä. Näin toimiessaan komissio on aina pyrkinyt 
noudattamaan sovellettavia standardeja, jotka ovat 
kehittyneet ajan mittaan.
1 ”K auppa, kasvu ja maailmanpolitiikka – Kauppapolitiikka Eurooppa 
2020 -strategian kulmakivenä”.
2 Vuonna 2011 ulkoasiainneuvosto ja Eurooppa-neuvosto kehottivat 
vastauksena arabikevääseen käynnistämään neuvottelut Marokon, 
Tunisian, Egyptin ja Jordanian kanssa. Tämän poliittisen päätöksen 
vuoksi vaikutusten arvioinnin tekeminen olisi ollut turhaa ja 
viivyttänyt liikaa neuvotteluprosessin aloittamista.Komission  
vastaukset
Komission vastaukset 47
asianmukaisesti. Se aikoo tehdä näin nykyisten vai -
kutustenarviointeja koskevien ohjeiden ja kestävään 
kehitykseen kohdistuvien vaikutusten arvioinnin käsi -
kirjan mukaisesti, ja se on arvioinut tulonmenetykset 
viimeisimmässä Japania ja Yhdysvaltoja koskevassa 
vaikutustenarvioinnissaan.
Komissio tekee jo vaikutustenarviointeja ja kestävään 
kehitykseen kohdistuvien vaikutusten arviointeja molem -
pien sitoumusten ja parhaiden käytänteiden mukaisesti. 
Vuodesta 1999 lähtien kaikkien tärkeimpien monen- ja 
kahdenvälisten kauppaneuvottelujen yhteydessä on tehty 
kestävään kehitykseen kohdistuvien vaikutusten arviointi, 
ja vuodesta 2010 lähtien ennen kaikkia merkittäviä kaup -
paneuvotteluja on myös suoritettu vaikutustenarviointi 
(lukuun ottamatta yhtä poikkeusta, ks. komission vastaus 
kohdan III alakohtaan a) .
IV b)
Analyysin oikea -aikaisuuden suhteen komissio on sitoutu -
nut käynnistämään kestävään kehitykseen kohdistuvien 
vaikutusten arvioinnit viimeistään 6 kuukautta neuvotte -
lujen aloittamisen jälkeen varmistaakseen, että niistä on 
hyötyä neuvottelu- ja hyväksymisprosessissa.
Eurostat kutsutaan nykyisin järjestelmällisesti kestävään 
kehitykseen kohdistuvien vaikutusten arviointeja seuraa -
vien ohjausryhmien jäseneksi.
Komissio pyrkii tehostamaan tilastolähteiden laatua koske -
vaa yhteistyötä päivittämällä jatkuvasti kauppapolitiikan 
pääosaston ja Eurostatin välistä palvelutasosopimusta.
IV d)
Komissio hyväksyy tilintarkastustuomioistuimen suosituk -
sen sellaisten etuuskohtelukauppaa koskevien menettely -
jen osalta, joilla on huomattavia taloudellisia, sosiaalisia ja 
ympäristövaikutuksia.
Tämä vastaa komission jo tekemiä sitoumuksia suorittaa 
jälkiarviointeja etuuskohtelukauppaa koskevista menette -
lyistä, joilla on merkittäviä taloudellisia, sosiaalisia ja ympä -
ristövaikutuksia, nykyistä järjestelmällisemmin EU:n kaup -
pasopimusten vaikutusten seuraamisen helpottamiseksi5.
5 KO M(2010) 612, tiedonanto ”Kauppa, kasvu ja maailmanpolitiikka”.Vaikka oikeusperusta seurantakäyntien tekemiseksi 
edunsaajamaihin on ollut olemassa vasta 1. tam -
mikuuta 2011 lähtien, komissio suoritti ennen sitäkin 
joukon seurantatoimia ja antoi selityksiä edunsaaja -
maille osana hallinnollista yhteistyötä erityisesti yleisen 
tullietuusjärjestelmän yhteydessä.
Tästä huolimatta on laadittu etuuskohtelualkupe -
räsääntöjen seurantaa koskeva komission toiminta -
suunnitelma, jossa käynnit edunsaajamaassa ovat yksi 
ehdotetuista toimista. Toimintasuunnitelma kattaa sekä 
yleisen tullietuusjärjestelmän kaltaiset ei -vastavuoroiset 
järjestelmät että kahdenväliset sopimukset kumppani -
maiden kanssa.
III e)
Komissio panee tilintarkastustuomioistuimen havainnon 
merkille.
Vuodesta 2001 lähtien komissio on ehdottanut, että 
kaikkiin EU:n etuuskohtelukauppaa koskeviin menette -
lyihin, niin yksipuolisiin kuin sopimusperusteisiin, olisi 
sisällytettävä mahdollisuus peruuttaa etuudet väliai -
kaisesti, jos etuuksien hallinnoinnissa ilmenee erityisiä 
ongelmia ja/tai muita tullilainsäädännön merkittäviä 
rikkomisia tai yhteistyöstä kieltäytymistä. Komissio 
katsoo, että nämä takeet ovat osoittautuneet riittäviksi, 
ja ehdottaa jatkossakin niiden sisällyttämistä kaikkiin 
tuleviin etuuskohtelukauppaa koskeviin menettelyihin.
Komissio huomauttaa, että vain yhdessä Etelä -Korean 
kanssa sovellettavassa etuuskohtelukauppaa koskevassa 
menettelyssä lopulta sovitut suojasäännökset eivät 
sisällä mahdollisuutta peruuttaa etuudet väliaikaisesti, 
joskin kyseiset säännökset sisältävät pakollisen kuule -
mismekanismin. Komissio vahvisti Etelä -Korean kanssa 
sovittujen suojasäännösten kompromissimuotoilun 
poikkeuksellisen luonteen neuvoston tehdessä päätök -
sen sopimuksen allekirjoittamisesta4.
IV a)
Komissio hyväksyy tilintarkastustuomioistuimen suosituk -
sen siitä, että etuuskohtelukauppaa koskevien menette -
lyjen osalta laaditaan vaikutustenarviointi ja kestävään 
kehitykseen kohdistuvien vaikutusten arviointi ja että 
tilanteet, joissa tämä ei ole mahdollista, perustellaan 
4 EUVL L 127, 14.5.2011, s. 4.
Komission vastaukset 48
V f)
Komissio huomauttaa, että varojen takaisinperintä on 
jäsenvaltioiden vastuulla.
OLAF toimittaa jatkossakin jäsenvaltioiden toimival -
taisille viranomaisille kaikki tarvittavat tiedot niiden 
perintätoimien helpottamiseksi.
Asetuksella 883/2013 käyttöön otetuissa OLAFin tutki -
muksia koskevissa uusissa säännöksissä6 edellytetään, 
että jäsenvaltiot toimittavat OLAFille tietoja toimista, 
joita ne ovat toteuttaneet OLAFin suositusten perus -
teella, muun muassa varojen takaisinperinnästä. Tämä 
tehostaa jäsenvaltioiden takaisinperintätoimien seuran -
taa ja parantaa edelleen OLAFin tutkimuksiin perustuvia 
taloudellisia jatkotoimia.
Komissio seuraa järjestelmällisesti kaikkia havaittuja 
tapauksia, joissa jäsenvaltiot ovat korvausvastuussa 
perintämenettelyjen viivästysten vuoksi. Se aikoo toimia 
näin jatkossakin.
V g)
Vuodesta 2001 lähtien komissio on ehdottanut, että 
kaikkiin EU:n etuuskohtelukauppaa koskeviin menette -
lyihin, niin yksipuolisiin kuin sopimusperusteisiin, olisi 
sisällytettävä mahdollisuus peruuttaa etuudet väliai -
kaisesti, jos etuuksien hallinnoinnissa ilmenee erityisiä 
ongelmia ja/tai muita tullilainsäädännön merkittäviä 
rikkomisia tai yhteistyöstä kieltäytymistä. Komissio 
katsoo, että nämä takeet ovat osoittautuneet riittäviksi, 
ja ehdottaa jatkossakin niiden sisällyttämistä kaikkiin 
tuleviin etuuskohtelukauppaa koskeviin menettelyihin.
Vuoden 2013 lopussa etuuksien väliaikaisen peruutta -
misen mahdollisuus oli jo sisällytetty neljään yksipuoli -
seen järjestelyyn (yleinen tullietuusjärjestelmä mukaan 
lukien), jotka kattavat lähes 200 valtiota, ja yli 30 valtion 
kanssa tehtyihin etuuskohtelusopimuksiin.
6 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) 
N:o 883/2013, annettu 11 päivänä syyskuuta 2013, Euroopan 
petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista sekä Euroopan 
parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1073/1999 ja 
neuvoston asetuksen (Euratom) N:o 1074/1999 kumoamisesta, EUVL 
L 248, 18.9.2013.V a)
Komissio arvioi edelleen, missä nimenomaisissa tapauk-
sissa tällaiset riskiprofiilit ovat hyödyllisiä ja miten 
niitä olisi sovellettava etuuskohtelukauppaa koskevien 
menettelyjen alkuperäsääntöjen alalla.
V b)
Viime vuosina suorittamissaan tarkastuksissa komissio 
on painottanut erityisesti jäsenvaltioiden riskienhallin -
tajärjestelmien ja tarkastusstrategioiden vaikuttavuutta. 
Se on laatinut aihekohtaisia kertomuksia tullivalvon -
tastrategiaan (2009), kotitullausmenettelyyn (2011) ja 
passitusmenettelyyn (2012) kohdistuneista tarkastuk -
sistaan ja esittänyt nämä kertomukset jäsenvaltioille 
omien varojen neuvoa -antavassa komiteassa ja tulli-
poliittisessa ryhmässä. Se aikoo jatkossakin varmistaa, 
että jäsenvaltiot parantavat riskienhallintajärjestel-
miensä ja tarkastusstrategioidensa vaikuttavuutta.
V c)
Komissio aikoo edelleen kannustaa jäsenvaltioita 
toteuttamaan kaikki tarvittavat varotoimenpiteet niiden 
saatua keskinäiseen avunantoon liittyviä ilmoituksia.
V d)
Edunsaajamaan valmiuksien arviointi on kiinteä osa 
kunkin kumppanin kanssa suoritettavaa neuvottelupro -
sessia. Se ei kuitenkaan näy virallisessa arviointikerto -
muksessa. Komissio aikoo sisällyttää näiden valmiuk -
sien arvioinnin uusia neuvotteluja edeltäviin virallisiin 
selvitystoimiin.
Yleensä neuvottelut tarjoavat komissiolle asianmukai -
set puitteet arvioida kumppanimaiden viranomaisten 
edellytyksiä hallinnoida sopimusta oikein.
V e)
Komissio aikoo ottaa tämän kysymyksen esille jäsenval -
tioiden kanssa (seurannan yhteydessä) parantaakseen 
jäsenvaltioiden toimittamien, hallinnollista yhteistyötä 
koskevien tietojen laatua. Myös raportointimenettelyä 
yksinkertaistetaan.
Komission vastaukset 49
10
Kauppapolitiikasta vastaava komission jäsen antoi 
sitoumuksen laatia kestävään kehitykseen kohdistu -
vien vaikutusten arviointeja vuonna 1999, ja siitä tuli 
kauppaneuvotteluiden vakiintunut käytäntö seuraavien 
kauppapolitiikasta vastanneiden komission jäsenten 
toimikausilla.
12
Komissio on samaa mieltä siitä, että on tärkeää arvioida 
kaikki etuuskohtelukauppaa koskevat menettelyt, joilla 
on merkittäviä vaikutuksia.
Kauppasopimusta arvioitaessa on oltava kulunut riit -
tävän pitkä aika, jotta käytettävissä olevista tiedoista 
voidaan tehdä luotettavia päätelmiä.
Kauppasopimuksissa määrätään usein, että vastavuo -
roiset sitoumukset tulevat asteittain voimaan viidestä 
seitsemään vuoden kuluessa7. Arvioinnin ajoituksessa 
olisi otettava huomioon se, kuinka pitkän ajan kuluessa 
vaikutukset tuntuvat. Tästä syystä komissio katsoo, että 
arviointi vain kolme vuotta sopimuksen voimaantulon 
jälkeen, kuten tilintarkastustuomioistuin ehdottaa, on 
yleensä liian aikaista.
14
Komissio ei usko, että menetetyn tulon ennakko- ja 
jälkiarviointi antaisi budjettivallan käyttäjille riittä -
vän tarkkaa vuosittaista ennustetta kerätyistä tulli -
maksuista EU:n talousarvioon liittyvän varainhoidon 
parantamiseksi.
Etuuskohtelukauppaa koskevat menettelyt muodos -
tavat osan lainsäädäntörakenteesta, jonka perusteella 
tullimaksut kerätään ja asetetaan EU:n talousarvion 
käyttöön. Tästä syystä tuloja ei voida pitää menetet -
tyinä, kun etuuskohtelukauppaa koskeva menettely on 
perustettu, eikä talousarviokustannuksiakaan aiheudu. 
Perinteisiä omia varoja koskevien talousarvioennustei -
densa osalta komission on turvauduttava ensisijaisesti 
makrotaloudellisiin menetelmiin. Menetelmää kuiten -
kin tarkistetaan parhaillaan, ja komissio tutkii, missä 
määrin muut seikat, kuten uusien etuuskohtelukauppaa 
koskevien menettelyjen vaikutukset, voidaan ottaa 
huomioon.
7 Ks. myös COM(2013) 686, ”Järkevän sääntelyn perustan lujittaminen – 
Arvioinnin parantaminen”.Tällä hetkellä komissio neuvottelee etuuksien väliai -
kaista peruuttamista koskevien säännösten sisällyttä -
misestä etuuskohtelukauppaa koskeviin menettelyihin 
useiden kumppanien, muun muassa Japanin, Vietnamin, 
Marokon, Thaimaan ja Kanadan, kanssa.
Komissio aikoo edelleen ehdottaa hallinnollisten virhei -
den käsittelyä koskevan lausekkeen sisällyttämistä kaik -
kiin tuleviin kauppasopimuksiin, jos omasta varmennuk -
sesta ei ole sovittu.
V h)
Komissio aikoo edelleen edistää käytäntöä, jossa alku -
perätodistukset ja tavaratodistukset korvataan viejien 
omalla varmennuksella.
Johdanto
07
Tilintarkastustuomioistuin korostaa täysin perustel -
lusti vaikutustenarviointeja ja kestävään kehitykseen 
kohdistuvien vaikutusten arviointeja. Se ei kuitenkaan 
ota huomioon toteutettavuustutkimusten kaltaisia väli -
neitä ja muita taloudellisia analyysejä, jotka myös ovat 
aikaisemmin muodostaneet tärkeän elementin eräiden 
tilintarkastustuomioistuimen otokseen sisältyviä sopi -
muksia koskevassa päätöksenteossa.
08
Vaikka vaikutustenarviointijärjestelmä otettiin käyttöön 
jo vuonna 2002, sen soveltamisala on kehittynyt vähitel -
len, ja etuuskohtelukauppaa koskevat menettelyt, joilla 
on merkittäviä vaikutuksia, sisällytettiin sen soveltamis -
alaan vasta vuonna 2009.
09
Komission tulkinta oikeudellisesta velvoitteesta laatia 
ennakkoarvioinnit etuuskohtelukauppaa koskevista 
menettelyistä vuosina 2002–2006 on erilainen.
Vaatimus vaikutustenarviointien suorittamisesta on 
otettu käyttöön vähitellen vuodesta 2003 lähtien.
Vuodesta 2005 lähtien vaikutustenarvioinnin tekemistä 
on edellytetty kaikista komission lainsäädäntö- ja työoh -
jelmassa esitetyistä aloitteista ja vuodesta 2009 lähtien 
niitä on vaadittu komission tärkeimmistä ja vaikutuksil -
taan kauaskantoisimmista aloitteista.
Komission vastaukset 50
27
Komissio katsoo, että tilintarkastustuomioistuimen mai -
nitsemien seitsemän etuuskohtelukauppaa koskevan 
menettelyn osalta ei ollut tarpeen laatia vaikutusten -
arviointeja tai ennakkoarviointeja. Useimmissa tapa -
uksissa vaikutustenarviointi tai ennakkoarviointi olisi 
tuottanut vain vähän lisäarvoa ja vaatinut suhteettoman 
paljon resursseja esimerkiksi siksi, että korkeimmalla 
tasolla oli jo tehty poliittisia päätöksiä sopimuksen teke -
misestä tai että suunniteltujen toimenpiteiden vaikutuk -
set olivat rajallisia tai luonteeltaan ohimeneviä.
28
Komissio on arvioinut menetetyn tulon kaikissa vuo -
desta 2010 lähtien laadituissa kauppasopimuksiin liitty -
vissä vaikutustenarvioinneissa.
29
Komission näkemyksen mukaan tilintarkastustuo -
mioistuimen mainitsemien viiden sopimuksen osalta 
ei ollut sitoumusta suorittaa kestävään kehitykseen 
kohdistuvien vaikutusten arviointeja. Kauppapolitiikasta 
vastannut komission jäsen antoi sitoumuksen kestä -
vään kehitykseen kohdistuvien vaikutusten arviointien 
suorittamisesta kauppaneuvottelujen alun perin vuonna 
1999, ja se koski neuvotteluja, joita johtaa kauppapolitii -
kasta vastaava komission jäsen. Kestävään kehitykseen 
kohdistuvien vaikutusten arviointien yleisestä käyttä -
misestä muiden komission jäsenten komission puolesta 
johtamissa neuvotteluissa ei ole koskaan tehty kollegion 
päätöstä, ja tästä syystä näissä viidessä tapauksessa ei 
tehty kestävään kehitykseen kohdistuvien vaikutusten 
arviointeja.
30
Vuodesta 2010 lähtien komissio on tehostanut lainsää -
dännön ja toimintalinjojen arviointijärjestelmäänsä, ja 
se on sitoutunut tekemään arviointeja järjestelmälli -
semmältä pohjalta. Arviointiohjelman toteutuksessa on 
asetettava prioriteetteja, ja tärkeimmälle sijalle on ase -
tettu ”arviointi ensin” -periaate, jonka mukaan arviointi 
suoritetaan ennen aloitteen tarkistamista, ja sen jälkeen 
ne aloitteet, joiden vaikutukset ovat huomattavimmat. 
Loput aloitteet priorisoidaan käytettävissä olevien 
resurssien niukkuuden perusteella.Arvio menetetystä tulosta on sisällytetty vaikutusten -
arviointeihin vuodesta 2011 lähtien. Tällainen ennakko -
laskelma voi kuitenkin antaa vain arvion tullimaksujen 
aiheuttamasta omien varojen todennäköisestä vähe -
nemisestä lopullisen sopimuksen mukaisten todennä -
köisimpien skenaarioiden perusteella. Taloudellisten 
vaikutusten suhteen on syytä huomauttaa, että vaikka 
etuuskohtelukauppaa koskevat menettelyt alentavat 
tulleja, niihin liittyy myös hyötyjä, jotka johtuvat kaup -
pavirtojen kasvusta, joka saattaa jopa lisätä kerättyjen 
tullimaksujen määrää.
Tarkastuksen laajuus ja 
lähestymistapa
21
Tilintarkastustuomioistuimen päätelmä perustuu 
analyysiin ajalta, jona komission vaikutustenarviointijär -
jestelmä vähitellen vakiintui ja toimintalinjojen järjes -
telmällinen arviointi oli vielä kehittämättä. Tästä syystä 
monista otokseen sisältyvistä sopimuksista ei voitu 
tehdä vaikutustenarviointia eikä kestävään kehitykseen 
kohdistuvien vaikutusten arviointia niiden ehdottamis- 
ja/tai voimaantuloajankohdan vuoksi.
22
Vaikutustenarviointeja koskevat työskentelymenetelmät 
laadittiin komissiossa asteittain. Vaikutustenarviointeja 
koskevat ohjeet annettiin vuonna 2005, ja niitä tarkistet -
tiin vuonna 2009. Aikaisemmin, järjestelmien kehitysvai -
heessa tehtyjä vaikutustenarviointeja ei pitäisi arvioida 
nykyisten, tiukempien vaatimusten perusteella. Ensim -
mäisten viiden vuoden aikana saatujen kokemusten 
hyödyntämiseksi vaikutustenarviointeja koskevat ohjeet 
otettiin käyttöön komission yksiköiden vuonna 2006 
julkaisemalla ”Trade SIA Handbook” käsikirjalla.
Huomautukset
26
Komissio on samaa mieltä siitä, että on tärkeää arvioida 
etuuskohtelukauppaa koskevien menettelyjen taloudel -
liset ja muut vaikutukset asianmukaisesti sekä ennalta 
että jälkikäteen. Se katsoo, että näin on tehty vuodesta 
1999.
Komission vastaukset 51
35
Kuudesta tilintarkastustuomioistuimen tarkastamasta 
vaikutustenarvioinnista neljä suoritettiin kaudella 
2006/2007, jolloin menetelmät kauppasopimusten 
vaikutusten analysoimiseksi olivat yhä kehitteillä. Kaikki 
vuodesta 2010 lähtien suoritetut vaikutustenarvioinnit 
sisältävät kattavan analyysin taloudellisista vaikutuk -
sista edunsaajamaissa.
36
Komissio arvioi taloudellisia vaikutuksia käyttäen uusim -
pia taloudellisia mallinnusmenetelmiä ja tietueita, ja se 
pysyttelee vapaakauppasopimusten vaikutuksia koske -
van teoreettisen ja empiirisen kirjallisuuden viimeisim -
män kehityksen tasalla.
38
Yleinen tullijärjestelmä koostuu yleisestä menettelystä 
ja kahdesta erityisestä menettelystä. Yleinen menettely 
myönnetään kaikille kehitysmaille, joilla on samat kehi -
tystarpeet ja jotka ovat samanlaisessa talouskehityksen 
vaiheessa, niiden tarvitsematta ratifioida tai panna 
täytäntöön kansainvälisiä sopimuksia.
EU:n GSP+-alamenettelyn tarkoituksena on tarjota 
lisäkannusteita heikossa asemassa oleville maille, jotka 
ovat valmiita toteuttamaan ylimääräisiä toimia kestä -
vän kehityksen ja hyvän hallinnon saavuttamiseksi, ja 
menettelyssä kyseiset maat voivat itse päättää, hake -
vatko ne lisäetuuksia vai eivät. Tämä toimintatapa, jonka 
neuvosto ja parlamentti ovat hyväksyneet, on poliitti -
nen valinta. Tarvetta ratifioida ja panna tosiasiallisesti 
täytäntöön ihmisoikeuksia ja työntekijöiden oikeuksia 
sekä ympäristöä ja hyvää hallintoa koskevat kansainvä -
liset sopimukset on näin ollen käsitelty ainoastaan kym -
menen maan osalta, mutta ei muiden yleisen menette -
lyn alaisten edunsaajamaiden osalta.Järjestelmällisempiä jälkiarviointeja koskevan sitoumuk -
sensa mukaisesti komissio teki vuonna 2012 jälkiarvi -
oinnin EU:n ja Chilen assosiaatiosopimuksen kauppaa 
koskevasta osa -alueesta ja käynnisti vuonna 2013 
jälkiarvioinnin EU:n ja Meksikon vapaakauppasopimuk -
sen täytäntöönpanosta sekä CARIFORUM -valtioiden 
ja EU:n talouskumppanuussopimuksen perusteellisen 
uudelleentarkastelun. Vuodeksi 2014 on suunnitteilla 
kaksi muuta jälkiarviointia (Moldovan ja Länsi -Balkanin 
valtioiden ei -vastavuoroisista kauppaetuuksista).
31
GSP -tilastokertomuksessa olevassa arvioinnissa EU:n 
talousarvioon kohdistuneista vaikutuksista vuosina 
2006–2009 noudatettiin komission tavanomaista 
menettelytapaa8.
Koska laskelma tehtiin jälkikäteen, menetetty tulo 
laskettiin todellisten eli yleisen tullietuusjärjestelmän 
alaista etuuskohtelukauppaa kaudella 2006–2009 koske -
vien tilastojen perusteella.
34
Laadukkaiden vaikutustenarviointien tuottamiseksi 
parhaan käytettävissä olevan mallinnuksen avulla on 
nähty paljon vaivaa. Lisäksi komissio huomauttaa, että 
tilintarkastustuomioistuimen analyysi perustuu vaiku -
tustenarviointeihin, jotka tehtiin useita vuosia sitten, 
jolloin vaikutusten arvioinnin menetelmät vielä olivat 
kehitysvaiheessa. Vain yksi tilintarkastustuomioistuimen 
analysoimista kauppasopimusta tukevista vaikutus -
tenarvioinneista suoritettiin viimeisimpien vaikutus -
tenarviointeja koskevien ohjeiden mukaan. Näin ollen 
tilintarkastustuomioistuin ei ole ottanut huomioon 
etuuskohtelukauppaa koskevia menettelyjä tukevien 
vaikutustenarviointien huomattavaa kehitystä vuoden 
2010 jälkeen.
8 Menetetty tulo ilmaisee niiden suosituimmuustullien, jotka 
olisi maksettava kaikesta yleisen tullietuusjärjestelmän 
alaisesta kaupasta, jos yleistä tullietuusjärjestelmää ei olisi, 
ja tosiasiallisesti maksettujen tullien välisen erotuksen, eli (yleisen 
tullietuusjärjestelmän alaisesta etuuskohtelukaupasta laskettu 
suosituimmuustulli yhteensä) – (yleisen tullietuusjärjestelmän 
alaisesta etuuskohtelukaupasta laskettu etuustulli yhteensä).
Komission vastaukset 52
42
Vaikutustenarvioinnissa ei havaittu, että petokset tai tul -
lien kiertäminen olisi ollut aiemmin sovelletun yleisen 
tullietuusjärjestelmän huomattava puute. Tästä syystä 
uudistetussa järjestelmässä petoksentorjuntasäännöksiä 
ei mukautettu suuremmin.
Toisaalta vaikutustenarvioinnissa korostettiin, että 
yleisen tullietuusjärjestelmän (jossa tuonti voi aiheuttaa 
tai uhata aiheuttaa vakavia vaikeuksia EU:n tuottajille) 
suojamekanismit eivät toimineet kunnolla, ja tästä 
syystä etuuskohteluun oikeutettu tuonti saattoi haitata 
EU:n teollisuuden taloudellisia etuja. Suojamekanismien 
korjaamiseksi esitettiin vaihtoehtoja, ja niiden tuloksena 
1. tammikuuta 2014 voimaan tulleessa uudessa yleisessä 
tullietuusjärjestelmässä mekanismeja vahvistettiin.
Komission on marraskuuhun 2017 mennessä annettava 
Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomus yleistä 
tullietuusjärjestelmää koskevan asetuksen soveltami -
sesta. Tätä kertomusta varten komissio arvioi petoksia 
ja tullien kiertämistä koskevia kysymyksiä ja harkitsee 
tarvittaessa toimenpiteitä niihin puuttumiseksi.
44
Komitea myöntää, että YTP -mallissa, kuten kaikessa 
mallinnuksessa, on rajoitteita, mutta se pitää YTP -mallia 
parhaana käytettävissä olevana välineenä. Kaikissa 
mallinnuskehyksissä on puutteita, mutta YTP -malleilla 
pystytään parhaiten mittaamaan määrällisesti etuus -
kohtelukauppaa koskevien menettelyjen taloudelliset 
vaikutukset. Tavoitteena on mitata määrällisesti kaup -
papolitiikan muutosten vaikutukset, jos tilanne muutoin 
pysyy samanlaisena, kauppapolitiikan analysointiin ta-
loustutkimuksessa käytettävissä olevien vankimpien ja 
merkityksellisimpien menetelmien perusteella. Tällaiset 
taloudelliset analyysit eivät perustu yhteen YTP -malliin, 
vaan erilaisiin YTP -malleihin, joita mukautetaan niin, 
että ne soveltuvat mahdollisimman hyvin kussakin vai -
kutustenarvioinnissa ja kestävään kehitykseen kohdis -
tuvien vaikutusten arvioinnissa käsiteltäviin poliittisiin 
kysymyksiin.Laatikko 1
Bangladesh on hyvä esimerkki vähiten kehittyneisiin 
maihin kuuluvasta valtiosta, jossa yleisen tullietuusjär -
jestelmän etuudet ovat edistäneet merkittävästi kehi -
tystä ja saaneet aikaan kasvua, vähentäneet köyhyyttä 
ja lisänneet erityisesti naisten työllistymismahdollisuuk -
sia. Yleisen tullietuusjärjestelmän etujen saatavuus luo 
poliittisen tilan, jossa EU voi vaikuttaa ihmisoikeuksien 
ja työntekijöiden oikeuksien kehittymiseen, kuten Rana 
Plazan tapaus osoitti. Lisäksi komissio on seurannut 
tiiviisti Kansainvälisen työjärjestön (ILO) Bangladeshissa 
tekemää työtä työolojen parantamiseksi. On kyseen -
alaista, olisiko Bangladesh hyväksynyt Compact -aloit -
teen ehtoja, ellei se olisi ollut yleisen tullietuusjärjestel -
män edunsaajamaa.
40
Komissio myöntää, että kokemusten valossa se on 
tiukentanut vaatimusta siitä, että seurantaa ja arviointia 
on käsiteltävä vaikutustenarvioinneissa nykyistä tehok -
kaammin. Tämä vastaa vaikutustenarviointijärjestelmän 
asteittaisen kehitystä.
Kaikissa vuodesta 2010 lähtien toteutetuissa kaupan 
alan vaikutustenarvioinneissa on määritelty selvät ja 
mitattavissa olevat indikaattorit, jotka ovat vaikutus -
tenarvioinneista vuonna 2009 annettujen ohjeiden 
mukaisia. Vaikutustenarviointilautakunnan myönteiset 
lausunnot näistä vaikutustenarvioinneista vahvistavat 
tämän.
41
ETSK:n Intian osalta antamissa suosituksissa hahmo -
tellun kaltainen perusteellinen tutkimus ei todennä -
köisesti tuottaisi luotettavia tuloksia, koska suurin osa 
yhteiskunnan heikossa asemassa olevista sektoreista 
ovat harmaassa taloudessa, josta ei ole helppoa saada 
määrällisiä tietoja.
Intian kanssa tehdyn vapaakauppasopimuksen kestä -
vään kehitykseen kohdistuvien vaikutusten arvioinnin 
tulokset ovat kuitenkin merkityksellisiä ETSK:n suosi -
tusten yhteydessä. Kestävään kehitykseen kohdistuvien 
vaikutusten arvioinnin päätelmissä todettiin, että Intian 
kanssa tehtävä vapaakauppasopimus (kaikissa analy -
soiduissa skenaarioissa) johtanee sekä koulutettujen 
että kouluttamattomien työntekijöiden reaalipalkkojen 
huomattavaan nousuun ja kohtalaisiin köyhiä suosiviin 
vaikutuksiin. Lisäksi neuvottelijat kuulevat säännöllisesti 
kansalaisyhteiskuntaa, mikä mahdollistaa keskustelun 
ETSK:n suosituksissa mainituista kysymyksistä.
Komission vastaukset 53
48
Vaikutustenarvioinneissa ja kestävään kehitykseen koh -
distuvien vaikutusten arvioinneissa analysoidaan itse 
kauppasopimuksen todennäköisiä vaikutuksia asian -
omaisilla aloilla ottaen huomioon kaikki asiaan liittyvät 
EU:n toimintalinjat. Tässä yhteydessä niissä voidaan 
(kuten Karibian maiden osalta) mainita nimenomaisesti 
yhteinen maatalouspolitiikka (YMP), mutta se voidaan 
myös jättää mainitsematta.
49
Komissio myöntää, että talouskumppanuussopimuksista 
laadittu kestävään kehitykseen kohdistuvien vaiku -
tusten arviointi ei ole yhtä kattava ja perusteellinen 
kuin myöhemmät kestävään kehitykseen kohdistuvien 
vaikutusten arvioinnit. Tämä johtui osittain tämän 
nimenomaisen kestävään kehitykseen kohdistuvien 
vaikutusten arvioinnin hyvin laajasta maantieteellisestä 
ja temaattisesta kattavuudesta – se koski yli 75 maata. 
Missään kestävään kehitykseen kohdistuvien vaiku -
tusten arvioinnissa ei olisi voitu kattaa täysin kaikkien 
mahdollisten allekirjoittajavaltioiden kaikkia mahdollisia 
kysymyksiä.
52
Tutkimus oli ekonometrinen arviointi näiden kuuden 
etuuskohtelukauppaa koskevan menettelyn vaikutuk -
sista kauppaan. Sille asetettuna tavoitteena oli analy -
soida, oliko sopimuksilla mitattavissa oleva ja tilastolli -
sesti merkittävä vaikutus EU:n vientiin ja tuontiin. Sen 
soveltamisalan ei ollut tarkoituskaan olla laajempi, eikä 
sitä ollut tarkoitettu täysimittaiseksi jälkiarvioinniksi. 
Komissio on myöhemmin laatinut täysimittaiset jälki-
arvioinnit kahdesta arvioinnin kohteena olleesta maasta 
(Meksiko ja Chile).
53
Vaikka Euro–Välimeri -alueen maiden osalta laadittu 
jälkiarviointi ei sisältänyt mitään tulevaa arviointia 
koskevia järjestelyjä, komissio vahvistaa, että tällainen 
jälkiarviointi todennäköisesti tehdään, kun meneillään 
olevat neuvottelut on saatu päätökseen ja sopimukset 
on pantu kaikilta osin täytäntöön.
55
Yleisen tullietuusjärjestelmän väliarvioinnin jälkeen 
siihen tehtiin huomattavia muutoksia, jotka tulivat 
voimaan 1. tammikuuta 2014 ja joilla oli tarkoitus korjata 
järjestelmän väliarvioinnissa havaittuja puutteita.45
GTAP -tietokanta perustuu luotettavimpiin kansain -
välisiin tietolähteisiin (muun muassa Eurostatin tie -
toihin EU:n jäsenvaltioiden osalta), ja eri sidosryhmät 
(Maailmanpankki, OECD, IMF, WTO, Yhdistyneet kan -
sakunnat ja FAO) valvovat sitä jatkuvasti. Useimmat 
GTAP -tietokannassa käytetyistä taloudellisista tiedoista 
(kuten kauppavirrat, suojelumallit, BKT ja loppukulutus) 
päivitetään viimeisimpään vuoteen, jolta kyseiset tiedot 
ovat saatavissa. Tässä tapauksessa vanhentuneet tiedot 
koskevat vain EU:n tarjonta- ja käyttötaulukoiden tekni -
siä kertoimia. Eurostatin käsittelemättömät tiedot osoit -
tavat, että EU:n tarjonta- ja käyttötaulukoiden tekniset 
kertoimet muuttuivat hyvin vähän kaudella 2000–2009.
GTAP -hankkeen yhteistyökumppanina komissio pyrkii 
varmistamaan, että GTAP -tietokannassa käytetään ajan -
tasaisia EU:n tarjonta- ja käyttötaulukoita ja panos -tuo-
tostaulukoita ja että GTAP -tietokannan metatiedoissa 
ilmoitetaan valtioittain, mitkä ovat tietolähteet ja minkä 
vuoden tietoja käytetään.
Kuten Euroopan komission yhteisen tutkimuskeskuksen 
raportti tammikuulta 2014 osoittaa, EU:n teknisten ker -
toimien päivittäminen viimeisimpään saatavilla olevaan 
vuoteen muutti EU:n ja Korean vapaakauppasopimuk -
sen simuloituja vaikutuksia vain marginaalisesti.
46
Koska useimpien GTAP -tietokannan EU:ta koskevien 
tietojen lähteenä on jo lähtökohtaisesti Eurostat tai 
kansalliset tilastolaitokset, Eurostatin osallistuminen 
GTAP -tietojen toissijaiseen laadunarviointiin saattaisi 
olla turhaa.
47
Komissio on samaa mieltä siitä, että kestävään kehityk -
seen kohdistuvien vaikutusten arviointien oikea -aikai -
suus on erittäin tärkeää, jotta arvioinneista on hyötyä 
neuvotteluissa. Komission yksiköt ovat sitoutuneet 
käynnistämän kestävään kehitykseen kohdistuvien 
vaikutusten arvioinnit viimeistään kuusi kuukautta neu -
vottelujen aloittamisen jälkeen, jotta raportit voidaan 
ottaa neuvotteluissa huomioon. Vuodesta 1999 lähtein 
suoritetuista 18:sta kestävään kehitykseen kohdistu -
vien vaikutusten arvioinnista Chileä koskeva kestävään 
kehitykseen kohdistuvien vaikutusten arviointi oli ainoa, 
jonka loppuraportti toimitettiin assosiointisopimuksen 
tekemisen jälkeen.
Komission vastaukset 54
Komissio huomauttaa lisäksi, että tilintarkastustuomio-
istuimen näiden kolmen maan osalta ilmoittama ekstra -
poloimaton havaittuihin yksittäisiin virheisiin liittyvä 
mahdollinen menetetty tulo oli 1 miljoona euroa, josta 
91 prosenttia koskee yhtä jäsenvaltiota.
64
Jotkin puuttuvista asiakirjoista tai näytöstä voidaan 
vielä toimittaa komission tilintarkastustuomioistuimen 
havaintojen perusteella toteuttamien jatkotoimien 
tuloksena. Näin ollen lopullisessa tuloksessa voi hyvin -
kin olla selvästi vähemmän virheitä. Lisäksi komission 
21 jäsenvaltiossa suorittamissa yksinkertaistettujen 
menettelyjen tarkastuksissa ei löydetty korkeampia 
virhetasoja tarkastetuissa alkuperäilmoituksissa, ja vir -
heiden taloudellinen vaikutus oli vähäinen.
Komission Yhdistyneessä kuningaskunnassa toimitta -
mien tarkastusten yhteydessä suoritetun alkuperäisten 
alkuperäasiakirjojen tarkastelun tulokset eivät vastaa 
tilintarkastustuomioistuimen havaintoja.
66
Tilintarkastustuomioistuimen havaitsemat virheet 
koostuvat lähinnä puuttuvista asiakirjoista tai näy -
töstä. Jos alkuperätodistuksessa on leima, joka ei 
vastaa edunsaajamaan/kumppanimaan viranomaisten 
komissiolle ilmoittamaa leimaa, tai sen on antanut eri 
tullitoimipaikka kuin edunsaajamaan/kumppanimaan 
viranomaisten komissiolle ilmoittamaa tullitoimi -
paikka, se voidaan lähettää kyseisille viranomaisille 
todennettavaksi.
Myös edellä olevaan kohtaan 64 liittyen komissio huo -
mauttaa, että nykyisin lähes kaikki todentava aineisto 
on maahantuojien hallussa ja näiden olisi pidettävä 
se tulliviranomaisten saatavilla EU:n tullikoodeksin 
77 artiklan mukaisesti. Asiakirjoja ei voida tarkastaa 
sataprosenttisesti, ja tarkastukset on suoritettava 
riskianalyysin pohjalta, kuten EU:n tullikoodeksin 
13 artiklassa säädetään.Esimerkiksi yleisen tullietuusjärjestelmän edunsaajamai -
den määrää vähennettiin huomattavasti (yli 170 maasta 
noin 90 maahan), jotta etuudet voitiin keskittää köyhim -
piin maihin. Lisäksi köyhempien maiden vientimahdolli -
suuksia on lisätty poistamalla etuudet tiettyjen maiden 
hyvin kilpailukykyisiltä aloilta, kuten Kiinan ja Intian 
tekstiiliteollisuudelta.
61
Komissio katsoo, että alkuperän huomioon ottaminen 
yhdessä muiden riskitekijöiden kanssa on vielä tehok -
kaampaa, koska tämä on kohdennetumpaa.
62
Tilintarkastustuomioistuimen löytämien virheiden 
määrä tuonti -ilmoituksissa, joissa etuutta haettiin yksin -
kertaistetuilla menettelyillä, oli vähäinen (kolme). Yhdis -
tynyt kuningaskunta on tarkistanut etuuskohteluun 
oikeuttavaa alkuperää koskevaa valvontastrategiaansa. 
Vaikka etuuskohtelukauppaa koskevia menettelyjä ei ole 
valittu tarkastusaiheeksi Yhdistyneessä kuningaskun -
nassa, tämä ei merkitse sitä, että alkuperätarkastuksia ei 
ole suoritettu muiden tulliselvityksen jälkeisten tarkas -
tusten yhteydessä. Komissio seuraa tilintarkastustuo -
mioistuimen esiin tuomia seikkoja.
63
Tilintarkastustuomioistuimen ekstrapolointi perustuu 
yksittäisiin virheisiin, jotka koostuivat puuttuvista asia -
kirjoista tai näytöstä, jotka maahantuojien olisi pitänyt 
säilyttää tilintarkastustuomioistuimen tarkastukseen 
asti. Nämä virheet eivät kuitenkaan automaattisesti 
todista sitä, että tuoduilla tavaroilla ei ollut maahan -
tuontiajankohtana ilmoitettua etuuskohtelualkuperää. 
Tilintarkastustuomioistuimen havaitsemia virheitä 
koskevissa jatkotoimissaan komissio antaa kyseisille 
jäsenvaltioille mahdollisuuden todistaa, että asiakirjat 
ja alkuperätodistukset olivat saatavilla tarkastuksen 
ajankohtana ja että ne voidaan yhä toimittaa. Vain jos 
näyttöä ei toimiteta, on todennäköistä, että on ole -
massa jäsenvaltioilta perittäviä perinteisiä omia varoja, 
jos ne ovat peräisin hallinnollisista virheistä.
Komission vastaukset 55
75
Kaikissa mainituissa tapauksissa jäsenvaltiot olivat 
analysoineet tiedot ja ottaneet ne huomion riskinarvi -
oinneissaan. Jäsenvaltio voi päättää kauppavirtojaan 
koskevan analyysin perusteella syöttää keskinäiseen 
avunantoon liittyvien ilmoitusten tietoja riskiprofiilien 
muodossa riskinhallintajärjestelmiinsä, mutta sen ei ole 
pakko tehdä näin. Ranska on selittänyt, että riskiprofiilin 
luominen kyseisen keskinäisen avunantoon liittyvän 
ilmoituksen tapauksessa olisi tehotonta, koska tiedoilla 
ei ollut vaikutusta Ranskaan. Espanjan tapauksessa otos 
koski toimijoita, jotka oli suljettu ohjauspiirien ennak -
koversioiden ulkopuolelle. Komissio oli jo pyytänyt 
Espanjan viranomaisia oikaisemaan tämän käytännön. 
Komissio katsoo, että keskinäiseen avunantoon liittyviin 
ilmoituksiin sisältyviin tietoihin perustuva riskiprofiili on 
laadittava vain, jos tiedot vaikuttavat jäsenvaltioon.
77
Komissio seuraa yhdessä jäsenvaltioiden viranomaisten 
kanssa kaikkia näitä perintätapauksia, ja mikäli hallin -
nollisen virheen tuloksena on perittäviä perinteisiä 
omia varoja, jäsenvaltioita pyydetään asettamaan nämä 
määrät käyttöön tapauksen mukaan korkoineen.
Yhdistynyttä kuningaskuntaa on pyydetty asettamaan 
käyttöön asianomaisiin keskinäiseen avunantoon liit -
tyviin ilmoituksiin liittyvät perinteisten omien varojen 
määrät, joiden se on myöntänyt vanhentuneen sisäisen 
valvonnan tehottomuuden vuoksi. Ranska on kiistänyt 
tämän havainnon, ja komissio on pyytänyt lisätietoja.
78
Komissio korostaa, että tässä tapauksessa kyseinen 
jäsenvaltio on jo toteuttanut tarvittavat toimen -
piteet estääkseen vastaavan tilanteen syntymisen 
tulevaisuudessa.
Katso komission vastaus kohtaan 79.67
Komissio toteuttaa tilintarkastustuomioistuimen 
havaitsemien virheiden perusteella jatkotoimia, ja jos 
perittäviä perinteisiä omia varoja havaitaan, jäsenval -
tioita pyydetään toteuttamaan toimia niiden määrien 
perimiseksi ja maksamaan sovellettava korko.
71
Espanjan Filippiineille lähettämät 11 pyyntöä, jotka 
palautettiin, koska niitä ei ollut voitu toimittaa vastaan -
ottajalle, on myöhemmin lähetetty uudelleen Filippii -
neille oikeisiin osoitteisiin.
72
Komissio seuraa näitä jälkitullaustapauksia Italian viran -
omaisten kanssa. Korkoa peritään tarvittaessa.
73
Komissio seuraa Ranskan viranomaisten kanssa tapauk -
sia, joissa tullien kantamista jälkitullauksin ei ole aloi -
tettu, vaikka on saatu vahvistus siitä, että todistukset 
ovat puutteellisia tai epäaitoja, ja pyytää mahdollisten 
perimättä olevien perinteisten omien varojen perimistä 
ja tarvittaessa koron maksamista.
74
Komissio katsoo, että jäsenvaltioiden olisi otettava 
huomioon niiden tullitarkastuksia ja riskinhallintaa 
koskevaan yleisstrategiaan liittyvät tiedot ja, mikäli 
keskinäiseen avunantoon liittyvän ilmoituksen tiedot 
vaikuttavat jäsenvaltioon, sen olisi toteutettava toimen -
piteitä perimättä olevien perinteisten omien varojen 
perimiseksi ja tulevien menetysten estämiseksi.
Komission vastaukset 56
84
Tilintarkastustuomioistuimen mainitsemassa yhteisö -
jen tuomioistuimen tuomiossa se seikka, että komissio 
ei käyttänyt koko laajuudessaan Turkin kanssa tehdyn 
assosiaatiosopimuksen yhteydessä käytössään oikeuk -
siaan, koskee vain yhtä erityistapausta, eikä siitä siten 
voida tehdä yleisiä päätelmiä.
Tullikoodeksin 220 artiklan 2 kohdan b alakohdassa ja 
239 artiklassa säädetään tuontitullien takaisinperinnän 
yleisperiaatteen poikkeuksista. Näissä tapauksissa huoli -
matta tullivelasta ja siitä, että tavaroiden etuuskohtelun 
edellytykset eivät ole täyttyneet, hakija (jota sen kan -
salliset viranomaiset tukevat, kun aineisto toimitetaan 
komissiolle päätettäväksi) pyytää poikkeusta tuontitul -
lien takaisinperintää tai peruuttamatta/palauttamatta 
jättämistä koskevaan periaatteeseen.
Näitä poikkeuksia koskevia säännöksiä on tulkittava 
suppeasti ja niitä arvioidaan tapauskohtaisesti.
Perintäperiaatteen poikkeukset edellyttävät joko a) 
tulliviranomaisten virhettä, jota vilpittömässä mielessä 
toiminut ja kaikkia voimassa olevia tulli -ilmoitusta 
koskevia säännöksiä noudattanut velan maksamisesta 
vastuussa ollut ei ole voinut kohtuudella havaita, tai 
b) erityistilannetta, joka johtuu muista kuin velallisen 
vilpillistä menettelyä tai ilmeistä välinpitämättömyyttä 
osoittavista olosuhteista.
85
Komissio harkitsee huolellisesti tällaista säännöllistä 
raportointia uusissa ja tehostetuissa seurantatoimissaan.
89
Komissio tarkastelee tätä kysymystä sen uusien suun -
niteltujen seurantatoimien puitteissa parantaakseen 
jäsenvaltioiden toimittamien tietojen laatua ja varmis -
taakseen muun muassa, että jäsenvaltiot keskittyvät 
raportoinnissaan tehokkaammin korjaavia toimia edel -
lyttäviin poikkeavuuksiin.79
Kyseinen jäsenvaltio on jo ilmoittanut komissiolle, 
että sen tulliviranomaiset ovat käyneet korkean tason 
keskusteluja kansallisten oikeusviranomaisten kanssa 
ja että ne ovat muuttamassa kansallista verolainsää -
däntöä estääkseen vastaavan tilanteen syntymisen 
tulevaisuudessa.
Komissio seuraa tätä asiaa Espanjan viranomaisten 
kanssa.
80
Katso komission vastaus kohtaan 78.
82
Edunsaajamaan valmiuksien arviointi on kiinteä osa 
kunkin kumppanin kanssa suoritettavaa neuvottelupro -
sessia, selvitystoimet mukaan lukien. Se ei kuitenkaan 
näy virallisessa arviointikertomuksessa.
Yleensä neuvottelut tarjoavat komissiolle asianmukaiset 
puitteet arvioida kumppanimaiden viranomaisten edel -
lytyksiä hallinnoida sopimusta oikein ottaen huomioon 
esimerkiksi nykyiset tulliyhteistyösopimukset ja muut 
yhteistyömekanismit. Yksityiskohtaisempia ennakko -
arviointeja on tehty Balkanin maiden kanssa tehdyistä 
vakautus- ja assosiaatiosopimuksista.
83
On laadittu etuuskohtelualkuperäsääntöjen seurantaa 
koskeva komission toimintasuunnitelma, jossa käynnit 
etuuskohtelua nauttivassa maassa ovat yksi ehdote -
tuista toimista. Toimintasuunnitelma kattaa sekä yleisen 
tullietuusjärjestelmän kaltaiset ei -vastavuoroiset järjes -
telmät että kahdenväliset sopimukset kumppanimaiden 
kanssa.
Komission vastaukset 57
94
Keskinäiseen avunantoon liittyvien ilmoitusten ensisi -
jaisena tehtävänä on kiinnittää jäsenvaltioiden huomio 
havaittuun petosriskiin ja saada ne tekemään yhteis -
työtä riskin poistamiseksi tehokkaasti ja tuloksellisesti. 
OLAF soveltaa kaikilta osin nykyisen asetuksen (EY) 
N:o 515/97 vaatimuksia10 (sellaisena kuin se on muutet -
tuna asetuksella (EY) N:o 766/200811). On jäsenvaltioiden 
vastuulla analysoida toimitettujen tietojen perusteella 
niiden aluetta koskeva riski ja toteuttaa kaikki tarvitta -
vat toimenpiteet EU:n tullilainsäädännön säännösten 
mukaisesti.
95
Määrät, joiden perinnän jäsenvaltiot ovat todenneet 
olevan mahdotonta, eivät välttämättä ole lopullisia EU:n 
talousarvioon aiheutuvia menetyksiä, sillä komissio tut -
kii, kuinka huolellisesti jäsenvaltiot perivät näitä määriä 
asetuksen (EY, Euratom) N:o 1150/2000 17 artiklan 2 
kohdan mukaisesti, ja asettaa ne vastuuseen, jos perin -
tämenettelyissä ei ole noudatettu huolellisuutta.
Laatikko 2
Neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1150/2000 
17 artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesti komissio 
on jo tutkinut tätä tapausta vuonna 2013.
Puolaa pyydettiin tämän jälkeen asettamaan käyttöön 
nämä määrät, koska OLAFin esittämässä keskinäiseen 
avunantoon liittyvässä ilmoituksessa pyydettyjä varo -
toimenpiteitä ei ollut toteutettu tuontiajankohtana.
10 Neuvoston asetus (EY) N:o 515/97, annettu 13 päivänä maaliskuuta 
1997, jäsenvaltioiden hallintoviranomaisten keskinäisestä 
avunannosta sekä jäsenvaltioiden hallintoviranomaisten ja 
komission yhteistyöstä tulli- ja maatalousasioita koskevan 
lainsäädännön moitteettoman soveltamisen varmistamiseksi (EYVL 
L 82, 22.3.1997, s. 1).
11 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 766/2008, 
annettu 9 päivänä heinäkuuta 2008, jäsenvaltioiden 
hallintoviranomaisten keskinäisestä avunannosta sekä 
jäsenvaltioiden hallintoviranomaisten ja komission yhteistyöstä 
tulli- ja maatalousasioita koskevan lainsäädännön moitteettoman 
soveltamisen varmistamiseksi annetun neuvoston asetuksen (EY) 
N:o 515/97 muuttamisesta (EUVL L 218, 13.8.2008, s. 48).90
Komissio suhtautuu myönteisesti tilintarkastustuo -
mioistuimen havaintoon, jonka mukaan yhtä tutkimusta 
lukuun ottamatta OLAF onnistui osoittamaan, että tuo -
dut tavarat eivät olleet oikeutettuja tullietuuksiin.
91
OLAFin tutkimuksiin perustuvat perintätoimet ovat 
tullitapauksissa kansallisten viranomaisten tehtävä, eikä 
OLAF voi vaikuttaa niihin.
Näin ollen tosiasiallisesti peritty määrä heijastaa jäsen -
valtioiden eikä OLAFin suorituskykyä, eikä tätä määrää 
ole asianmukaista käyttää OLAFin tulosindikaattorina.
OLAF toimittaa jatkossakin jäsenvaltioiden toimival -
taisille viranomaisille kaikki tarvittavat tiedot niiden 
perintätoimien helpottamiseksi.
Asetuksella 883/2013 käyttöön otetuissa OLAFin tutki -
muksia koskevissa uusissa säännöksissä9 edellytetään, 
että jäsenvaltiot toimittavat OLAFille tietoja toimista, 
joita ne ovat toteuttaneet OLAFin suositusten perus -
teella, muun muassa varojen takaisinperinnästä. Tämä 
tehostaa jäsenvaltioiden takaisinperintätoimien seuran -
taa ja parantaa edelleen OLAFin tutkimuksiin perustuvia 
taloudellisia jatkotoimia.
92
Komissio seuraa järjestelmällisesti kaikkia havaittuja 
tapauksia, joissa jäsenvaltiot ovat korvausvastuussa 
perintämenettelyjen viivästysten vuoksi. Se toteuttaa 
jatkotoimia tilintarkastustuomioistuimen havaintojen 
perusteella ja pyytää perinteisten omien varojen perin -
tää tarvittaessa korkoineen. OLAFin raportissa esitetty 
tullimaksujen määrä on perittäväksi suositeltu määrä, ja 
todellinen määrä, joka voidaan periä, voidaan lopulli -
sesti määrittää vasta jatkotoimissa.
9 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) 
N:o 883/2013, annettu 11 päivänä syyskuuta 2013, Euroopan 
petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista sekä Euroopan 
parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1073/1999 ja 
neuvoston asetuksen (Euratom) N:o 1074/1999 kumoamisesta, EUVL 
L 248, 18.9.2013.
Komission vastaukset 58
Laatikko 3 c)
Tuojille annetun, El Salvadorista tuotua tonnikalaa kos -
kevan ilmoituksen osalta komissio on tällä välin reagoi -
nut tilintarkastustuomioistuimen tarkastushavaintoon 
ja lähettänyt yksityiskohtaisia kysymyksiä sisältävän 
kirjeen El Salvadorille.
Laatikko 3 d)
Katso vastaus kohdan III alakohtaan e.
102
Tilintarkastustuomioistuimen mainitsemat OLAFin tutki -
mukset, jotka osoittavat, että edunsaajamailla/kumppa -
nimailla ei ole näiden sääntöjen soveltamisen edellyt -
tämää asiantuntemusta, koskevat aikaa ennen yleisen 
tullietuusjärjestelmän alkuperäsääntöjen uudistusta. 
Uudistuksessa yleisen tullietuusjärjestelmän alueellisia 
kumulaatiosääntöjä yksinkertaistettiin siten, että kump -
panimaiden on helpompi hallinnoida niitä.
103
Tilintarkastustuomioistuin on havainnut erityisen kumu -
laatioon liittyvän haasteen, jossa saman alueen maihin 
sovelletaan eri sääntöjä. Yleisen tullietuusjärjestelmän 
sääntöjen joustavoittamisella oli tarkoitus helpottaa 
alkuperän kumuloitumista kehitysmaiden välillä myös 
tapauksissa, joissa sovelletaan erilaisia alkuperäsääntöjä. 
Tämä on erityisen tärkeää vähiten kehittyneille maille, 
joihin sovelletaan eri sääntöjä kuin yleisen tullietuus-
järjestelmän muihin edunsaajamaihin. Yleistä tullietuus -
järjestelmää koskevassa asetuksessa on mekanismeja 
sääntöjen kiertämisen estämiseksi.
Laatikko 4
EU:n ja Meksikon etuuskohtelukauppaa säännellään 
sopimusperusteisella etuuskohtelujärjestelmällä, jossa 
viejämaalta on pyydettävä etuuskohteluun oikeuttavan 
alkuperän varmennusta, ennen kuin harkitaan etuuden 
epäämistä. Komissio harkitsee lisätoimia, joita näissä 
tapauksissa on ehkä toteutettava.96
Vuodesta 2001 lähtien komissio on ehdottanut, että 
kaikkiin EU:n etuuskohtelukauppaa koskeviin menette -
lyihin, niin yksipuolisiin kuin sopimusperusteisiin, olisi 
sisällytettävä mahdollisuus peruuttaa etuudet väliai -
kaisesti, jos etuuksien hallinnoinnissa ilmenee erityisiä 
ongelmia ja/tai muita tullilainsäädännön merkittäviä 
rikkomisia tai yhteistyöstä kieltäytymistä. Ne sisältävät 
myös mahdollisuuden antaa tuojille ilmoituksia. Komis -
sio ehdottaa jatkossakin näiden suojalausekkeiden 
sisällyttämistä kaikkiin tuleviin etuuskohtelukauppaa 
koskeviin menettelyihin.
Komissio ehdottaa hallinnollisten virheiden käsittelyä 
koskevan lausekkeen sisällyttämistä kaikkiin kauppa -
sopimuksiin, jos omasta varmennuksesta ei ole sovittu, 
ja aikoo ehdottaa sitä kaikkien tulevaisuudessa tehtä -
vien ja uudelleen neuvoteltavien kauppasopimusten 
yhteydessä.
97
Katso vastaus kohtaan 84. Komissiolle ilmoitetut tapauk -
set koskevat poikkeuksia tuonti- tai vientitullien perin -
nän yleisperiaatteesta ja edellyttävät, että vilpittömässä 
mielessä toiminut ja kaikkia voimassa olevia tulli -ilmoi -
tusta koskevia säännöksiä noudattanut velallinen ei ole 
voinut kohtuudella havaita tulliviranomaisen virheitä, 
tai erityistilannetta, joka ei johdu velallisen välinpitä -
mättömyydestä. Päätöksen tekevän tulliviranomaisen 
tehtävänä on arvioida, täyttyvätkö nämä ehdot.
98
Komissio aikoo edelleen ehdottaa hallinnollisten virhei -
den käsittelyä koskevan lausekkeen sisällyttämistä kaik -
kiin kauppasopimuksiin, jos omasta varmennuksesta ei 
ole sovittu.
Laatikko 3 b)
Ilmoituksen antamatta jättäminen johtui käännösongel -
mista ennen maiden liittymistä EU:n jäseniksi.
Komission vastaukset 59
Suositukset 1–4
1. Komissio hyväksyy tilintarkastustuomioistuimen suo -
situksen siitä, että etuuskohtelukauppaa koskevien 
menettelyjen osalta laaditaan vaikutustenarviointi 
ja kestävään kehitykseen kohdistuvien vaikutusten 
arviointi ja että tilanteet, joissa tämä ei ole mahdollis -
ta, perustellaan asianmukaisesti. Se aikoo tehdä näin 
nykyisten vaikutustenarviointeja koskevien ohjeiden 
ja kestävään kehitykseen kohdistuvien vaikutusten 
arvioinnin käsikirjan mukaisesti, ja se on arvioinut 
tulonmenetykset viimeisimmässä Japania ja Yhdys -
valtoja koskevassa vaikutustenarvioinnissaan.
2. Analyysin oikea -aikaisuuden suhteen komissio on 
sitoutunut käynnistämään kestävään kehitykseen 
kohdistuvien vaikutusten arvioinnit viimeistään 
6 kuukautta neuvottelujen aloittamisen jälkeen var -
mistaakseen, että niistä on hyötyä neuvottelu- ja 
hyväksymisprosessissa.
Eurostat kutsutaan nykyisin järjestelmällisesti kestä -
vään kehitykseen kohdistuvien vaikutusten arvioin -
teja seuraavien ohjausryhmien jäseneksi.
Komissio pyrkii tehostamaan tilastolähteiden laa -
tua koskevaa yhteistyötä päivittämällä jatkuvasti 
kauppapolitiikan pääosaston ja Eurostatin välistä 
palvelutasosopimusta.
3. Komissio hyväksyy tilintarkastustuomioistuimen suo -
situksen sellaisten etuuskohtelukauppaa koskevien 
menettelyjen osalta, joilla on huomattavia taloudel -
lisia, sosiaalisia ja ympäristövaikutuksia.
Tämä vastaa komission jo tekemiä sitoumuksia suorit -
taa jälkiarviointeja etuuskohtelukauppaa koskevista 
menettelyistä, joilla on merkittäviä taloudellisia, so -
siaalisia ja ympäristövaikutuksia, nykyistä järjestel -
mällisemmin EU:n kauppasopimusten vaikutusten 
seuraamisen helpottamiseksi12.
12 KOM(2010) 612, tiedonanto ”Kauppa, kasvu ja maailmanpolitiikka”.Johtopäätökset ja suositukset
108
Vaikka komission ennakko- ja jälkiarvioinnit etuuskohtelu -
kauppaa koskevien menettelyjen taloudellisista ja muista 
vaikutuksista ovat ajan mittaan kehittyneet, komissio 
katsoo, että päätöksentekijät, sidosryhmät ja eurooppa -
laiset saavat täysin riittävästi tietoa kauppapolitiikan eri 
vaihtoehtojen keskeisistä eduista ja haitoista.
Vuodesta 1999 lähtien kaikkiin tärkeimpiin monen- ja kah -
denvälisiin kauppaneuvotteluihin on liittynyt kestävään 
kehitykseen kohdistuvien vaikutusten arviointi, jossa on 
analysoitu yksityiskohtaisesti etuuskohtelukauppaa koske -
van menettelyn odotettuja taloudellisia (mutta myös sosi -
aalisia ja ympäristöön liittyviä) vaikutuksia. Vuodesta 2010 
lähtien (yhtä poikkeusta lukuun ottamatta, ks. komission 
vastaus kohdan III alakohtaan a) on ennen kaikkia tärkeitä 
kauppaneuvotteluja myös suoritettu etuuskohtelukaup -
paa koskevan menettelyn todennäköisiä taloudellisia 
vaikutuksia koskeva vaikutustenarviointi, johon sisältyy 
arvio todennäköisesti menetettävästä tulosta.
109
Vaikka komissio myöntää, että asiassa on parantamisen 
varaa, se ei täysin yhdy tilintarkastustuomioistuimen 
arvioon. Laadukkaiden vaikutustenarviointien ja kestä -
vään kehitykseen kohdistuvien vaikutusten arviointien 
tuottamiseksi tulevaisuudessa nähdään edelleen paljon 
vaivaa. Komissio panee merkille, että tilintarkastustuo -
mioistuimen valitsema otos sisälsi vain yhden vuonna 
2009 annettujen uusien vaikutustenarviointeja koske -
vien ohjeiden mukaan suoritetun vaikutustenarvioinnin. 
Näin ollen tilintarkastustuomioistuin ei ole analyysissaan 
ottanut riittävästi huomioon, että etuuskohtelukauppaa 
koskevia menettelyjä tukevat vaikutustenarvioinnit ovat 
kehittyneet huomattavasti vuoden 2010 jälkeen.
Jälkiarviointeja on saatettu päätökseen suhteellisen 
vähän, mikä johtuu siitä, että etuuskohtelukauppaa koske -
vien menettelyjen täydellinen voimaantulo kestää kauan. 
Komissio on nyt kuitenkin tehostamassa toimiaan tässä 
suhteessa.
110
Yleisen tullietuusjärjestelmän kaltainen menettely on vain 
yksi väline kehitysmaiden tarpeisiin vastaamiseksi, eikä 
sen kykyä ratkaista kehitysmaiden ongelmia pidä yliar-
vioida. Menettelyä on juuri – WTO:n sääntöjen puitteissa – 
uudistettu väliarvioinnin havaintojen pohjalta.
Komission vastaukset 60
112
Keskinäiseen avunantoon liittyvistä ilmoituksista saata -
vat tiedot eivät aina johda riskiprofiilin luomiseen, koska 
tiedot eivät ehkä vaikuta jäsenvaltioon.
Kaikissa mainituissa tapauksissa jäsenvaltiot oli -
vat analysoineet tiedot ja ottaneet ne huomion 
riskinarvioinneissaan.
113
Tilintarkastustuomioistuin tekee REM -REC -järjestelmän 
puutteita koskevan johtopäätöksensä yhden Espan -
jassa havaitun erityistapauksen perusteella. Kyseinen 
jäsenvaltio on jo ilmoittanut komissiolle, että sen tulli -
viranomaiset ovat käyneet korkean tason keskusteluja 
kansallisten oikeusviranomaisten kanssa ja että ne ovat 
muuttamassa kansallista verolainsäädäntöä estääkseen 
vastaavan tilanteen syntymisen tulevaisuudessa.
Komissio seuraa tätä asiaa Espanjan viranomaisten 
kanssa.
114
Virallisten arviointien lisäksi on muita keinoja varmis -
tua, että kolmannella maalla on valmiudet hallinnoida 
etuuskohtelukauppaa koskevaa menettelyä asianmukai -
sesti. Arviointi tapahtuu kahdenvälisistä sopimuksista 
käytävien neuvottelujen aikana.
Seurannassa komissio käyttää erilaisia välineitä, kuten 
tuojille annettavia ilmoituksia ja edunsaajamaille 
annettavaa neuvontaa, erityisesti yleisen tullietuusjär -
jestelmän yhteydessä. Komissio on laatinut etuuskoh -
telualkuperäsääntöjen seurantaa koskevan toiminta -
suunnitelman, jossa käynnit edunsaajamaassa ovat yksi 
ehdotetuista toimista. Toimintasuunnitelma kattaa sekä 
yleisen tullietuusjärjestelmän kaltaiset ei -vastavuoroiset 
järjestelmät että kahdenväliset sopimukset kumppani -
maiden kanssa.
Komissio viittaa lisäksi kohtia 81–86 koskeviin 
vastauksiinsa.
115
Komissio seuraa tilintarkastustuomioistuimen havait -
semia tapauksia ja puuttuu jäsenvaltioiden ja etuuksia 
nauttivien maiden kanssa tehtävän yhteistyön ongel -
miin sekä ei -vastavuoroisten että kahdenvälisten sopi -
musten yhteydessä.4. Komissio hyväksyy tilintarkastustuomioistuimen 
suosituksen.
Katso komission vastaus edellä kohtaan 55. Yleisen 
tullietuusjärjestelmän väliarvioinnin jälkeen me -
nettelyyn tehtiin huomattavia muutoksia näiden 
puutteiden korjaamiseksi. Koska uuden yleistä tul -
lietuusjärjestelmää koskevan asetuksen (asetus (EU) 
N:o 978/2012) tullietuuksia sovelletaan vasta 1. tam -
mikuuta 2014 lähtien, komissio tarkastelee menet -
telyä uudelleen ja raportoi vuoteen 2016 mennessä 
sen vaikutuksista Euroopan parlamentille ja jäsenval -
tioille ja vuoteen 2017 mennessä uuden asetuksen 
yleisestä toiminnasta.
111
Tilintarkastustuomioistuimen ekstrapolointi perustuu 
yksittäisiin virheisiin, jotka koostuivat puuttuvista asia -
kirjoista tai näytöstä, jotka maahantuojien olisi pitänyt 
säilyttää tilintarkastustuomioistuimen tarkastukseen 
asti. Nämä virheet eivät kuitenkaan automaattisesti 
todista sitä, että tuoduilla tavaroilla ei ollut maahan -
tuontiajankohtana ilmoitettua etuuskohtelualkuperää. 
Tilintarkastustuomioistuimen havaitsemia virheitä 
koskevissa jatkotoimissaan komissio antaa kyseisille 
jäsenvaltioille mahdollisuuden todistaa, että asiakirjat 
ja alkuperätodistukset olivat saatavilla tarkastuksen 
ajankohtana ja että ne voidaan yhä toimittaa. Vain jos 
näyttöä ei toimiteta, on todennäköistä, että on ole -
massa jäsenvaltioilta perittäviä perinteisiä omia varoja, 
jos ne ovat peräisin hallinnollisista virheistä.
Komissio huomauttaa, että nykyisin lähes kaikki toden -
tava aineisto on maahantuojien hallussa ja että näiden 
olisi pidettävä se tulliviranomaisten saatavilla EU:n 
tullikoodeksin 77 artiklan mukaisesti. Asiakirjoja ei voida 
tarkastaa sataprosenttisesti, ja tarkastukset on suoritet -
tava riskianalyysin pohjalta, kuten EU:n tullikoodeksin 
13 artiklassa säädetään.
Komissio huomauttaa lisäksi, että tilintarkastustuo -
mioistuimen näiden kolmen maan osalta ilmoittama 
ekstrapoloimaton havaittuihin yksittäisiin virheisiin liit -
tyvä mahdollinen menetetty tulo oli 1 miljoona euroa, 
josta 91 prosenttia koskee yhtä jäsenvaltiota.
Komission vastaukset 61
7. Komissio aikoo edelleen kannustaa jäsenvaltioita 
toteuttamaan kaikki tarvittavat varotoimenpiteet 
niiden saatua keskinäiseen avunantoon liittyviä 
ilmoituksia.
8. Etuuskohtelua nauttivan maan valmiuksien arviointi 
on kiinteä osa kunkin kumppanin kanssa suoritetta -
vaa neuvotteluprosessia. Se ei kuitenkaan näy viralli -
sessa arviointikertomuksessa. Komissio aikoo sisällyt -
tää näiden valmiuksien arvioinnin uusia neuvotteluja 
edeltäviin virallisiin selvitystoimiin.
Yleensä neuvottelut tarjoavat komissiolle asianmu -
kaiset puitteet arvioida kumppanimaiden viran -
omaisten edellytyksiä hallinnoida sopimusta oikein.
9. Komissio aikoo ottaa tämän kysymyksen esille jä -
senvaltioiden kanssa (seurannan yhteydessä) paran -
taakseen jäsenvaltioiden toimittamien, hallinnollista 
yhteistyötä koskevien tietojen laatua. Myös rapor -
tointimenettelyä yksinkertaistetaan.
10. Komissio aikoo seurata etuuskohtelua nauttivia mai -
ta, joissa tilintarkastustuomioistuimen tarkastus pal -
jasti hallinnolliseen yhteistyöhön liittyviä ongelmia. 
Komissio on laatinut etuuskohtelualkuperäsääntöjen 
seurantaa koskevan toimintasuunnitelman, jossa eh -
dotetaan erilaisia korjaavia toimia.
11. Komissio huomauttaa, että varojen takaisinperintä 
on jäsenvaltioiden vastuulla.
OLAF toimittaa jatkossakin jäsenvaltioiden toimival -
taisille viranomaisille kaikki tarvittavat tiedot niiden 
perintätoimien helpottamiseksi.116
Vaikka komissio myöntää, että vanhentuminen vai -
keuttaa perintää, se muistuttaa, että on jäsenvaltioiden 
velvollisuus toteuttaa tarvittavat toimenpiteet, joilla 
varmistetaan tuontitullien oikea -aikainen perintä mah -
dollisimman kattavasti.
Komissio seuraa järjestelmällisesti kaikkia havaittuja 
tapauksia, joissa jäsenvaltiot ovat korvausvastuussa 
perintämenettelyjen viivästysten vuoksi. Se toteuttaa 
jatkotoimia tilintarkastustuomioistuimen havaintojen 
perusteella ja pyytää perinteisten omien varojen mak -
samista tarvittaessa korkoineen, jos perittävät määrät 
johtuvat hallinnollisista virheistä.
117
Katso vastaukset kohtiin 96 ja 99.
Komissio aikoo edelleen ehdottaa hallinnollisten virhei -
den käsittelyä koskevan lausekkeen sisällyttämistä kaik -
kiin kauppasopimuksiin, jos omasta varmennuksesta ei 
ole sovittu.
120
Katso vastaukset kohdan III alakohtiin d ja e, kohdan V ala ‑
kohtiin d ja g, kohtiin 82, 83, 96, kohdan 99 alakohtaan d, 
kohtiin 106 ja 1 14 sekä suositukseen 12.
Suositukset 5–13
5. Komissio arvioi edelleen, missä nimenomaisissa ta-
pauksissa tällaiset riskiprofiilit ovat hyödyllisiä ja 
miten niitä olisi sovellettava etuuskohtelukauppaa 
koskevien menettelyjen alkuperäsääntöjen alalla.
6. Viime vuosina suorittamissaan tarkastuksissa komis -
sio on painottanut erityisesti jäsenvaltioiden riskien -
hallintajärjestelmien ja tarkastusstrategioiden vaikut -
tavuutta. Se on laatinut aihekohtaisia kertomuksia 
tullivalvontastrategiaan (2009), kotitullausmenette -
lyyn (2011) ja passitusmenettelyyn (2012) kohdistu -
neista tarkastuksistaan ja esittänyt nämä kertomuk -
set jäsenvaltioille omien varojen neuvoa-antavassa 
komiteassa ja tullipoliittisessa ryhmässä. Se aikoo 
jatkossakin varmistaa, että jäsenvaltiot parantavat 
riskienhallintajärjestelmiensä ja tarkastusstrategioi -
densa vaikuttavuutta.
Komission vastaukset 62
Komissio aikoo edelleen ehdottaa hallinnollisten vir -
heiden käsittelyä koskevan lausekkeen sisällyttämistä 
kaikkiin tuleviin kauppasopimuksiin, jos omasta var -
mennuksesta ei ole sovittu.
13. Komissio aikoo edelleen edistää käytäntöä, jossa 
alkuperätodistukset ja tavaratodistukset korvataan 
viejien omalla varmennuksella.
Vastaukset liitteeseen V
1
YTP -mallit ovat viimeisimmän kehityksen mukaisia 
välineitä, ja toisin kuin muut käytettävissä olevat mallit, 
ne soveltuvat parhaiten kauppapolitiikan muutosten 
koko talouteen kohdistuvien vaikutusten mittaamiseen 
ja tuottavat useita erilaisia alakohtaisia sosioekonomisia 
indikaattoreita (tullitulot, tuonti, vienti, tuotantohinnat, 
palkat, hiilidioksidipäästöt jne.) koskevia tuloksia. Tämä 
on hyvin tärkeää neuvottelijoille ja asianomaisille osa -
puolille. Kestävään kehitykseen kohdistuvien vaikutus -
ten arvioinnit täydentävät YTP -malleilla saatuja tuloksia 
laadullisilla ja alakohtaisilla, myös talouden epävirallista 
sektoria koskevilla analyyseilla, mikäli tiedot mahdollis -
tavat tämän. Toistaiseksi talouden epävirallista sektoria 
koskevat tiedot eivät ole olleet riittävän luotettavia, 
jotta niitä olisi voitu käyttää.
2
a) Monet tutkijat ja kansainväliset organisaatiot ovat 
arvioineet kauppapolitiikan muutosten pitkän ai -
kavälin vaikutuksia, ja hallitukset ovat hyväksyneet 
nämä tulokset ja käyttävät niitä laajalti.
b) YTP -malleja käytetään simulointitarkoituksiin, ei 
ennusteisiin. Niillä on vahva teoreettinen perusta, 
ja samalla ne perustuvat todellisiin taloudellisiin 
tietoihin, jotka kuvaavat toimijoiden taloudellista 
käyttäytymistä.
c) Hyödykkeiden ja maiden kokoamisesta laajempiin 
ryhmiin päätetään tutkittavina olevien talouksien 
erityispiirteiden perusteella. YTP -mallien tuloksia 
täydennetään, mikäli tästä katsotaan olevan hyötyä, 
osittaisilla tasapainoanalyyseilla, joissa voidaan eri -
tellä esimerkiksi erilaiset vehnän ryhmät.Asetuksella 883/2013 käyttöön otetuissa OLAFin 
tutkimuksia koskevissa uusissa säännöksissä13 edel -
lytetään, että jäsenvaltiot toimittavat OLAFille tietoja 
toimista, joita ne ovat toteuttaneet OLAFin suositus -
ten perusteella, muun muassa varojen takaisinpe -
rinnästä. Tämä tehostaa jäsenvaltioiden takaisinpe -
rintätoimien seurantaa ja parantaa edelleen OLAFin 
tutkimuksiin perustuvia taloudellisia jatkotoimia.
Komissio seuraa järjestelmällisesti kaikkia havaittuja 
tapauksia, joissa jäsenvaltiot ovat korvausvastuussa 
perintämenettelyjen viivästysten vuoksi. Se aikoo 
toimia näin jatkossakin.
12. Vuodesta 2001 lähtien komissio on ehdottanut, että 
kaikkiin EU:n etuuskohtelukauppaa koskeviin menet -
telyihin, niin yksipuolisiin kuin sopimusperusteisiin, 
olisi sisällytettävä mahdollisuus peruuttaa etuudet 
väliaikaisesti, jos etuuksien hallinnoinnissa ilmenee 
erityisiä ongelmia ja/tai muita tullilainsäädännön 
merkittäviä rikkomisia tai yhteistyöstä kieltäytymis -
tä. Komissio katsoo, että nämä takeet ovat osoittau -
tuneet riittäviksi, ja ehdottaa jatkossakin niiden si -
sällyttämistä kaikkiin tuleviin etuuskohtelukauppaa 
koskeviin menettelyihin.
Vuoden 2013 lopussa etuuksien väliaikaisen peruut -
tamisen mahdollisuus oli jo sisällytetty neljään yksi -
puoliseen järjestelyyn (yleinen tullietuusjärjestelmä 
mukaan lukin), jotka kattavat lähes 200 valtiota, ja yli 
30 valtion kanssa tehtyihin etuuskohtelusopimuksiin.
Tällä hetkellä komissio neuvottelee etuuksien väliai -
kaista peruuttamista koskevien säännösten sisällyt -
tämisestä etuuskohtelukauppaa koskeviin menette -
lyihin useiden kumppanien, muun muassa Japanin, 
Vietnamin, Marokon, Thaimaan ja Kanadan, kanssa.
13 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) 
N:o 883/2013, annettu 11 päivänä syyskuuta 2013, Euroopan 
petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista sekä Euroopan 
parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1073/1999 ja 
neuvoston asetuksen (Euratom) N:o 1074/1999 kumoamisesta, EUVL 
L 248, 18.9.2013.
Komission vastaukset 63
d) Hyödykkeiden ryhmittelyn tavoin myös alueiden 
ryhmittely on mukautettu kunkin vaikutustenarvioin -
nin / kestävään kehitykseen kohdistuvien vaikutusten 
arvioinnin erityistilanteeseen, ja tämän avulla pyri -
tään keskittymään siihen, mitä pidetään arvioinnin 
tärkeimpänä seikkana.
e) Viime vuosina näillä aloilla on saavutettu merkittävää 
edistystä. Komissio rahoitti nyt YTP -mallinnuksessa 
käytettävän globaalien suorien ulkomaisten inves -
tointien tietokannan perustamista, ja GTAP -hankkeen 
hallintoneuvoston jäsenenä se tukee uutta globaalia 
muuttoliikettä koskevaa tietokantaa.
f) YTP -mallinnusta täydennetään myös muulla mää -
rällisellä mallinnuksella (erityisesti sosiaalisista ja 
ympäristövaikutuksista) ja yksityiskohtaisemmilla 
alakohtaisilla analyyseilla.

MISTÄ EU:N JULKAISUJA SAA?
Maksuttomat julkaisut:
•  yksi kappale:  
EU Bookshopista ( http://bookshop.europa.eu )
•  enemmän kuin yksi kappale tai julisteet/kartat:  
Euroopan unionin edustustoista ( http://ec.europa.eu/represent_fi.htm ), 
muissa kuin EU-maissa sijaitsevista lähetystöistä ( http://eeas.europa.eu/delegations/index_fi.htm ), 
ottamalla yhteyttä Europe Direct -palveluun ( http://europa.eu/europedirect/index_fi.htm ) 
tai soittamalla 00 800 6 7 8 9 10 11 (maksuton numero koko EU:n alueella) (*).
(*)  Saat pyytämäsi tiedot maksutta. Myös useimmat puhelut ovat maksuttomia, joskin jotkin operaattorit, puhelinkioskit  
tai hotellit voivat periä puheluista maksun.
Maksulliset julkaisut :
• EU Bookshopista ( http://bookshop.europa.eu ).
Maksulliset tilaukset:
•  Euroopan unionin julkaisutoimiston myyntiedustajalta  
(http://publications.europa.eu/others/agents/index_fi.htm ).
QJ-AB-14-002-FI-C  ISSN  1831-0958
Etuuskohtelukauppaa koskevat menettelyt 
kuuluvat EU:n kauppapolitiikan keskeisiin 
välineisiin. Kauppa hyödyttää sekä EU:n että 
kumppanimaiden taloutta ja edistää kestävää 
kehitystä ja köyhyyden vähentämistä 
kehitysmaissa. Erityiskertomuksessa arvioidaan, 
ovatko komissio ja jäsenvaltiot hallinnoineet 
etuuskohtelukauppaa koskevia menettelyjä 
asianmukaisesti. Tarkastuksessa todettiin, että 
komissio ei ole arvioinut etuuskohtelukauppaa 
koskevien menettelyjen kaikkia taloudellisia 
vaikutuksia asianmukaisesti. Ei ole myöskään 
varmaa, että tulot kerätään kokonaisuudessaan, 
sillä jäsenvaltioiden soveltamissa 
tullivalvontatoimissa ja komission suorittamassa 
valvonnassa on puutteita.
EUROOPAN 
TILINTARKASTUS/uniF6BATUOMIOISTUIN