Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: ”Osallistavamman ja kestäväpohjaisemman pankkiunionin edistäminen parantamalla yhteisöllisten pankkien panosta paikalliseen kehitykseen ja luomalla sosiaalisesti vastuullinen kansainvälinen ja eurooppalainen rahoitusjärjestelmä”

(oma-aloitteinen lausunto)

(2020/C 364/02)

Esittelijä: Giuseppe GUERINI

Komitean täysistunnon päätös 20.2.2020 Oikeusperusta työjärjestyksen 32 artiklan 2 kohta oma-aloitteinen lausunto Vastaava jaosto talous- ja rahaliitto, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus Hyväksyminen jaostossa 24.6.2020 Hyväksyminen täysistunnossa 16.7.2020 Täysistunnon nro 553 Äänestystulos (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) 205/6/6

1. Päätelmät ja suositukset

1.1 Viime vuosina kansainvälisellä ja unionin tasolla hyväksytyissä säännöissä ei ole aina täysin otettu täysin huomioon eri malleja, jotka vaikuttavat osaltaan Euroopan pankkien monimuotoisuuteen. Tällä on ollut merkittävä vaikutus pienempiin ja alueellisiin pankkeihin, jotka ovat usein osuuskuntamuotoisia, erityisesti Italian ja Espanjan kaltaisissa jäsenvaltioissa.

1.2 Finanssikriisin jälkeen toteutetut sääntelytoimet eivät ole vaikuttaneet yhtäläisesti unionin pankkijärjestelmän eri malleihin, jotka tekevät siitä moniarvoisen ja monimuotoisen. Eräissä tapauksissa pankit, jotka myötävaikuttivat vuoden 2008 kriisin syntyyn muita vähemmän, ovat joutuneet kärsimään eniten kriisin seurauksena hyväksytyistä säännöistä.

1.3 ETSK tunnustaa komission edistyneen ottaessaan viimeisimmissä sääntelytoimissaan huomioon pienemmät ja rakenteeltaan yksinkertaisemmat pankit, mutta katsoo kuitenkin tarpeelliseksi parantaa pankkisääntöjen oikeasuhteisuutta niiden soveltamisen kohteena olevien toimijoiden ominaisuuksiin nähden luopumatta kuitenkaan vakavaraisuussäännöistä. Samaan aikaan tulisi pitää huolta siitä, ettei finanssikriisin jälkeen toteutettujen toimenpiteiden taustalla olevia yleisiä periaatteita ja tavoitteita vaaranneta tai heikennetä, sillä ne ovat osoittautuneet sekä tarpeellisiksi että tehokkaiksi. Rahoitusjärjestelmän turvallisuus, vakaus ja häiriönsietokyky ovat ensiarvoisen tärkeitä.

1.4 ETSK suhtautuu myönteisesti hiljattain tehtyyn päätökseen lykätä Basel III -sopimuksen täytäntöönpanoa ja katsoo, että aikanaan olisi pantava täytäntöön pääomavaatimuksia koskevat uudet säännökset, joissa otetaan asianmukaisesti huomioon Euroopassa toimivien pankkien liiketoimintamallien moninaisuus ja niiden merkitys pankkiunionin monipuolistamisen ja häiriönsietokyvyn kannalta.

1.5 ETSK toivoo parempaa tunnustusta eräissä jäsenvaltioissa, kuten Italiassa ja Espanjassa, usein osuuskuntamuotoisten alueellisten ja yhteisöllisten pankkien ainutlaatuiselle merkitykselle pk-yritysten ja kotitalouksien tukena paikallistasolla. Ne ovat pääasiallinen, ellei peräti ainoa luotonsaannin lähde tuhansille EU:n kansalaisille ja yrityksille.

1.6 ETSK kehottaa myös antamaan asianmukaisen tunnustuksen panokselle, jonka muun muassa Saksan, Itävallan, Alankomaiden ja Ranskan suuremmat osuuspankit antavat Euroopan pankkijärjestelmään. Jos ne lisäävät osaltaan järjestelmäriskiä, tämä on otettava asianmukaisesti huomioon sääntelyssä ja valvonnassa.

1.7 On myös syytä tuoda esiin niiden keskeinen rooli taloudellisen demokratian edistämisessä niiden osallistaessa sidosryhmiään, jotka eivät ole pelkkiä osakkeenomistajia tai asiakkaita, vaan osakkaita, jotka voivat osallistua yhdellä äänellä määriteltäessä hallintoa koskevia suuntaviivoja, joilla tähdätään itse asiassa ennemmin sidosryhmäarvoon kuin omistaja-arvoon.

1.8 ETSK katsoo, että eurooppalaisilla pankeilla, myös alueellisilla ja yhteisöllisillä pankeilla, on keskeinen merkitys talouden elpymiselle covid-19-kriisin jälkeen talouden ja työllisyyden tukijana.

1.9 Monipuolinen pankkijärjestelmä, johon osallistuu monenlaisia sidosryhmiä ja joka on juurtunut alueille ja paikallisyhteisöihin, on myös vahva tae sille, että kyetään säilyttämään sosiaalinen vastuu, jonka kansalaiset, pk-yritykset ja reaalitaloudessa vahvasti mukana olevat yksittäiset talouden toimijat jakavat ja jonka kantamiseen ne osallistuvat.

2. Yleistä

2.1 Tämän oma-aloitteisen lausunnon tarkoituksena on antaa ETSK:n panos pankkiunionihankkeeseen, jotta voitaisiin saavuttaa kestävän kehityksen ja sosiaalisen osallisuuden tavoitteet, jotka ovat edellytyksenä Euroopan unionin kilpailukyvyn varmistamiselle tulevaisuudessa maailmanlaajuiset haasteet huomioon ottaen. ETSK haluaa tuoda esiin kansalaisyhteiskunnan intressit osallistavan, monipuolisen ja kestäväpohjaisen pankkiunionin saavuttamisessa.

2.2 Lausunto on jatkoa ETSK:n aiemmille lausunnoille paikallisten pankkien ja osuuspankkien roolista ( 1 ) , ja se on entistä tärkeämpi nyt, kun covid-19-pandemia on johtanut maailmanlaajuiseen terveys-, talous- ja työllisyyskriisiin sekä humanitaariseen ja yhteiskunnalliseen kriisiin.

2.3 Kun pankkisääntelyä on jatkuvasti lisätty Euroopan tasolla, ja sitä on vuosien kuluessa asteittain tiukennettu, ei ole aina kyetty ottamaan huomioon eri malleja, jotka vaikuttavat pankkitoiminnan monimuotoisuuteen Euroopassa, eikä laatimaan oikeasuhteisia sääntöjä, jotka soveltuvat myös pienemmille, alueellisille pankeille.

2.4 Jäljempänä esitettävissä huomioissa viitataan ensisijaisesti yhteisöllisiin pankkeihin, jotka ovat usein kooltaan pieniä ja hallintorakenteeltaan yksinkertaisia. Ne koskevat myös eurooppalaisia erikokoisia ja -tyyppisiä osuuspankkeja. Nämä pankit ovat pieniä, niitä on paljon, ja ne toimivat vain paikallisesti esimerkiksi Italiassa ja Espanjassa. Eräissä muissa jäsenvaltioissa, kuten Saksassa, Itävallassa ja Alankomaissa, ne ovat sen sijaan merkittäviä toimijoita, mutta osuuskuntamuotoisina niillä on silti muiden osuuspankkien kanssa yhteinen erityispiirre: ne tavoittelevat ennemminkin sidosryhmäarvoa kuin (pääasiassa) omistaja-arvoa. Kun osuuspankit ovat mukana pörssiin listautuneessa pankkiryhmässä, niiltä edellytetään useita samoja ominaisuuksia muiden pörssiyhtiöiden kanssa.

2.5 Pankkisääntelyä käsiteltäessä on tarkasteltava kriittisesti unionin sääntelykehystä vuosien varrella muovanneita tapahtumia ja samalla suunnattava selkeästi katse tulevaisuuteen ja päätettävä, mihin suuntaan halutaan mennä.

2.6 Menneisyydestä on huomattava, että nykyinen kehys on pitkälti perua vuoden 2008 kriisistä. EU:n lainsäätäjän tarkoituksena on ollut uudistaa sääntöjä, jotta voitaisiin korjata kriisin esiin tuomia puutteita ja ennen kaikkea varmistaa, että pankit olisivat paremmin varautuneita ja vakaampia mahdollisten tulevien kriisien varalta.

2.7 Vaikka toteutettujen uudistusten tavoitteet olivat ja ovat edelleen kannatettavia, ei ole kuitenkaan epäilystäkään siitä, että pankkisääntelyviranomaisen tähän mennessä omaksuma lähestymistapa on vaikuttanut pankkijärjestelmän eri osiin epäsymmetrisesti.

2.8 Toteutetut uudistukset eivät ole vaikuttaneet yhtäläisesti unionin pankkijärjestelmän eri malleihin, jotka tekevät siitä moniarvoisen ja monimuotoisen. Eräissä tapauksissa liiketoimintamallit, jotka myötävaikuttivat vuoden 2008 kriisin syntyyn muita vähemmän, esimerkiksi paikalliset pankit, jotka ovat usein pieniä ja eräissä jäsenvaltioissa osuuskuntamuotoisia, ovat joutuneet kärsimään eniten näistä säännöistä.

2.9 Säännöt johtivat monin eri tavoin aina vain kestämättömämpään taakkaan, ja osittain tästä syystä pienille ja keskisuurille paikallisille pankeille aiheutui yhä suurempi sääntelyllinen paine muodostaa suurempia ryhmiä, fuusioitua tai poistua markkinoilta, mikä köyhdytti Euroopan pankkijärjestelmän monimuotoisuutta.

3. Alueelliset pankit ja pankkialan sääntely: yleisiä huomioita

3.1 Viime vuosina kansainvälisten sopimusten ja unionin lainsäädännön täytäntöönpanemiseksi käyttöön otetut erilaiset säännökset ovat vaikuttaneet kielteisesti pieniin ja keskisuuriin pankkeihin, erityisesti osuuspankkeihin, alueellisiin pankkeihin ja keskinäisiin pankkeihin. Tähän on kolme syytä: a. Säännösten noudattamisesta aiheutuu kustannuksia, jotka johtuvat huomattavasta, monitahoisesta, hyvin yksityiskohtaisesta ja jatkuvasti muuttuvasta sääntelystä. b. Ei huomioida riittävästi sitä, että paikallisten pankkien merkitys järjestelmän kannalta on erilainen riskien suhteen. c. Suuret, järjestelmän kannalta merkittävät pankit ovat edullisemmassa asemassa rahoituskustannusten suhteen.

3.2 ETSK pitääkin tarpeellisena, että lainsäätäjä varmistaa pikaisesti, että pankkisäännöt ovat rakenteellisesti oikeasuhteisempia ja tarkoituksenmukaisempia sääntelyn kohteena oleville toimijoille. Lainsäätäjän olisi pyrittävä saavuttamaan kolme tavoitetta: a. Vähennetään keinotekoisia kilpailun vääristymiä, jotka johtuvat säännöistä, jotka eivät ole oikeasuhteisia eivätkä tarkoituksenmukaisia niiden kohteena olevien toimijoiden ominaisuuksien, muun muassa liiketoiminnan tavoitteiden, kannalta. b. Varmistetaan, että Euroopan pankkiala pysyy monimuotoisena ja pystyy siten selviytymään paremmin tulevista finanssi- ja talouskriiseistä. c. Edistetään (eikä vähennetä) luottotukea pienille ja keskisuurille yrityksille, jotka ovat keskeisessä asemassa Euroopan taloudessa.

3.3 ETSK suhtautuu myönteisesti hiljattain tehtyyn päätökseen lykätä Basel III -sopimuksen täytäntöönpanoa ja on vakaasti sitä mieltä, että se olisi aikanaan saatettava osaksi EU:n lainsäädäntöä niin, että otetaan asianmukaisesti huomioon Euroopassa toimivien pankkien liiketoimintamallien monimuotoisuus.

3.4 Pyrittäessä saattamaan Baselin sopimukseen sisältyviä uudistuksia osaksi lainsäädäntöä ETSK pitää tarpeellisena muistuttaa niistä seitsemästä periaatteesta, jotka Euroopan järjestelmäriskikomitean (EJRK) tieteellinen komitea esitti kesäkuussa 2019 ( 2 ) ennen kuin EJRK käynnisti neuvoa-antavan arvioinnin, ja tukea niitä. a. Sopeutumiskyky : Rahoitusalan sääntelyn on kyettävä kehittymään yhdessä rahoitusjärjestelmän kanssa, eikä siitä pidä muodostua estettä innovoinnille. Tämä tarkoittaa, ettei luoda käytännön esteitä uusien pankkien alalle tulon tielle eikä estetä uusien liiketoimintamallien syntymistä tai ajan kuluessa vakiintuneiden vaihtoehtoisen pankkimallien, kuten osuuskuntamallin, säilyttämistä. b. Monimuotoisuus : Rahoituslaitosten ja kaupallisten käytäntöjen monimuotoisuus olisi säilytettävä, sillä se suojaa tehokkaasti systeemiseltä epävakaudelta. On tärkeää välttää sääntelyn kohteena olevien yritysten ja toimintojen liiallista yhdenmukaistamista: valmiudet kehittää vastatoimia ja monipuolisia toiminta- ja selviytymisvälineitä esimerkiksi negatiivisten taloussuhdanteiden varalta lisäävät rahoitusalan ja yleisemmin talouden yleistä vakautta. c. Oikeasuhteisuus : Sääntelyn aiheuttama rasite olisi suhteutettava sen mukaan, miten merkittävä markkinoiden epäkohta on ja mikä on sääntelyn kohteena olevien toimijoiden merkitys järjestelmän kannalta. d. Purkamismahdollisuus : Sääntelyn olisi mahdollistettava se, että kannattamattomat laitokset voivat poistua järjestelmästä ilman että järjestelmän vakaus vaarantuu. On kuitenkin otettava käyttöön toimia, joissa otetaan huomioon asianomaisten laitosten sisäinen rakenne ja monitahoisuus. e. Järjestelmään liittyvä näkökulma : Rahoitusalan sääntelyssä olisi pyrittävä varmistamaan keskeisten rahoituspalvelujen tarjoaminen yhteiskunnalle keskeytyksettä. Sääntelyjärjestelmä, joka edistää eri toimintojen keskittymistä rajalliseen määrään rahoituslaitoksia, saattaa olla haavoittuvampi, koska se on riippuvainen näiden harvalukuisten laitosten selviytymisestä. f. Tietojen saatavuus : Alan sääntelyn mukaisen tiedonvälityksen pankeilta sääntelyviranomaisille pitäisi mahdollistaa se, että voidaan nopeasti tunnistaa häiriöiden leviämiskanavat ja haavoittuvat osa-alueet. g. Sääntelyn ulkopuoliset järjestelyt : Lainsäädännön ei pitäisi sulkea pois vakiintuneita, hyviksi havaittuja ratkaisuja tiukasti lainsäädännöllisten järjestelmien ulkopuolelta.

4. Ehdotuksia uusien sääntöjen saattamiseksi osaksi pankkiunionin sääntelykehystä

4.1 Unionin lainsäädäntökaudella 2019–2024 on oletettavissa, että Euroopan komissio tarkistaa omaa lainsäädäntöohjelmaansa covid-19-kriisin seurauksena. Uutta ohjelmaa odotettaessa ETSK katsoo, että seuraavien keskeisten periaatteiden tulisi ohjata Euroopan pankkijärjestelmän sääntelyn mukauttamista.

4.2 Baselin sopimus (joka saatiin päätökseen vuonna 2017) on pantava täytäntöön hyödyntäen EU:n käytössä olevaa tulkinta- ja harkintavaltaa paremmin kuin Basel II- ja Basel III-järjestelmien yhteydessä tehtiin. Yleisesti ottaen on aiheellista myöntää, että Euroopan komissio on ottanut askelia oikeaan suuntaan yksinkertaistaakseen pienempiin ja rakenteeltaan yksinkertaisiin pankkilaitoksiin sovellettavia sääntöjä eri yhteyksissä, kuten raportointivaatimusten, valvonnan ja pääomavaatimusten (pk-yritysten tukikerroin) alalla. On kuitenkin tarpeen jatkaa etenemistä samaan suuntaan mukauttaen mahdollisuuksien rajoissa sääntöjä eri liiketoimintamalleihin mutta luopumatta kuitenkaan vakavaraisuussääntelystä.

4.3 ETSK tunnustaa erityisesti eräissä jäsenvaltioissa, kuten Italiassa ja Espanjassa, usein osuuskuntamuotoisten alueellisten ja yhteisöllisten pankkien ainutlaatuisen merkityksen pk-yritysten ja kotitalouksien tukena. ETSK antaa myös tunnustuksen panokselle, jonka muun muassa Saksan, Itävallan ja Alankomaiden suuremmat osuuspankit antavat Euroopan pankkijärjestelmään. Jos ne lisäävät osaltaan järjestelmäriskiä, tämä on otettava asianmukaisesti huomioon sääntelyssä ja valvonnassa.

4.4 Euroopan talous- ja pankkijärjestelmän kannalta olisi hyvä ratkaista yhtälö (Euroopan keskuspankin asetuksen (EU) N:o 468/2014 ( 3 ) 40 artikla), jonka mukaan pankeista, jotka kuuluvat merkittävään pankkikonserniin, tulee itsessään merkittäviä, vaikka ne ovat kooltaan ja merkitykseltään suhteellisen pieniä ja niiden altistuminen järjestelmäriskeille on vaatimatonta, jotta voidaan tunnustaa toukokuussa 2019 CRD5-direktiivin ja CRR2-asetuksen (niin kutsuttu pankkipaketti) myötä mahdollistettu suhteellisuus. CRD5-direktiivin 84 artiklan 4 kohdassa ja CRR2-asetuksen 4 artiklan 1 kohdan 145 alakohdassa esitetään käsite ”pieni ja rakenteeltaan yksinkertainen laitos”, joita koskevia eräitä vaatimuksia, etenkin julkistamisvaatimuksia, tulisi keventää.

4.5 ETSK katsoo, että määritelmä ”pieni ja rakenteeltaan yksinkertainen laitos” luo perustan järjestelmällisen lähestymistavan soveltamiselle suhteellisuuteen. Pientä ja rakenteeltaan yksinkertaista laitosta koskevien vaatimusten yksinkertaistamista ei pitäisi rajoittaa julkistamisvaatimuksiin. Yksinkertaistamista pitäisi voida laajentaa koskemaan myös muita vakavaraisuus- ja valvontavaatimuksia. Pientä ja rakenteeltaan yksinkertaista laitosta ei olisi esimerkiksi valvottava merkittävänä laitoksena, vaikka se on jäsenenä merkittävässä ryhmässä, johon tällaista valvontaa on sovellettava kansallisen lainsäädännön nojalla. Tällainen tilanne voisi todellisuudessa johtaa siihen, että pieniä pankkeja valvottaisiin kahteen kertaan eri tasoilla, millä olisi merkittävä kielteinen vaikutus sekä pankeille sääntöjen noudattamisesta aiheutuvien kustannusten että pankkiviranomaisille aiheutuvien sääntelykustannusten kannalta.

4.7 Uudet ensisijaiset säännökset ja kestävän rahoituksen valvontaa koskevat säännöt eivät saa lisätä entisestään säännösten noudattamisesta aiheutuvia kustannuksia ja johtaa siten pienten ja osuustoiminnallisten pankkien kannalta kestämättömiin valvontamalleihin.

4.8 ETSK kannattaa Euroopan parlamentin talous- ja raha-asioiden valiokunnan vuonna 2019 tekemiä ehdotuksia mahdollisuudesta ottaa käyttöön vihreä ja sosiaalinen tukikerroin, jotta voitaisiin vähentää pääoman käyttöastetta rahoituksessa, jota pankit myöntävät yhteisötalouden yrityksille ja yrityksille, jotka ovat aidosti sitoutuneet kestävän ja osallistavan kehityksen ohjelmiin. Kun pidetään mielessä rahoitusalan häiriönsietokyvyn ja vakauden tarve, olisi aiheellista pohtia ja arvioida mahdollisuutta kehittää vihreä ja sosiaalinen tukikerroin.

4.9 ETSK katsoo, että pankkiunionia koskevassa uudessa sääntelyssä on otettava käyttöön välineitä, jotta voidaan tunnustaa, että pankkien investointeja myönteisiä sosiaalisia ja ympäristövaikutuksia tuottaviin toimiin on edistettävä myös etuuskohtelulla Euroopan pankkiviranomaisen vaatimien vakavaraisuutta turvaavien varautumisjärjestelyjen suhteen.

4.10 Tätä sääntelyn tarvetta näyttäisivät puoltavan myös tiedot, joiden mukaan yhteisötalouden yritysten tekemiin investointeihin liittyy vähemmän riskejä ja että näiden yritysten vaikutus Euroopan pankkijärjestelmään on järjestämättömien lainojen osalta lähes merkityksetön.

4.11 Lainsäätäjät pääsivät keväällä 2019 yhteisymmärrykseen ja antoivat Euroopan pankkiviranomaisen (Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen 573/2013 ( 7 ) , CRR-asetus, 501 artikla) tehtäväksi arvioida, Euroopan järjestelmäriskikomiteaa kuultuaan ja käytössä olevien tietojen ja komission perustaman kestävää rahoitusta käsittelevän korkean tason asiantuntijatyöryhmän päätelmien pohjalta, olisiko perusteltua soveltaa erityistä vakavaraisuuskohtelua vastuisiin, jotka liittyvät pääosin ympäristö- ja/tai sosiaalisiin tavoitteisiin keskittyvään toimintaan. ETSK toivoo, että arvio tehdään huolellisesti ja että se on myönteinen.

5. Pankkiryhmät ja valvonta

5.1 Kun perustetaan unionin säännösten mukaisesti osuuspankkiryhmiä, jotka kokoavat yhteen yhteisöllisiä ja alueellisia pankkeja, erityisesti Italian ja Espanjan kaltaisissa maissa, suuremman kriittisen massan saamiseksi toiminnalle, alueellisten pankkien pitäisi voida varmistaa, että niiden emopankkien pääomaosuuksien käyttöä hallinnoidaan asianmukaisesti, jotta voidaan välttää lainanantoon tarkoitetun pääoman liiallinen supistuminen.

5.2 Pankkiryhmiä koskevassa unionin oikeudellisessa kehyksessä noudatetaan tällä hetkellä CRR-asetuksen kolmea artiklaa: a. 10 artikla: pysyvästi keskuslaitokseen liittyneiden pankkien ryhmittymät, joilla on vastatakausjärjestelmät ja ohjaus- ja koordinointivalta (Italia, Alankomaat, Suomi, Portugali, Luxemburg) b. 113 artiklan 6 kohta: ryhmittymät, joilla on emoyhtiön alaisuudessa ohjaus- ja koordinointivalta eli pitkälle yhdentyneet järjestelmät (Ranska) c. 113 artiklan 7 kohta: laitosten suojajärjestelmät: Saksa, Itävalta, Espanja ja Bolzanon maakunta Italiassa.

5.3 Näissä kolmessa järjestelyssä ei kyetä käytännössä tunnustamaan tiettyjä erityispiirteitä, jotka ovat ominaisia niiden osuuspankkien toiminnalle, jotka ovat joutuneet liittymään osuuspankkiryhmiin tai laitosten suojajärjestelmiin pankkiunionin syntymisen seurauksena.

5.4 Osuuspankkien velvoite noudattaa keskinäisiä vaatimuksia, kehittää toimintaa alueilla, joille ne ovat sijoittautuneet, niiden demokraattinen hallinto, erillisten voiton tuottamisen tavoitteiden puuttuminen, voiton jakamiselle asetetut rajat sekä pääoman jakamattomuus eivät ole yhteensopivia nykyisen sääntelykehyksen kanssa.

5.5 Tämä saattaa heikentää niiden perinteistä ja tehokasta roolia alueellista kehitystä edistävinä pankkeina, joilla on todistetusti suhdanteita tasoittava tehtävä.

6. Covid-19:n jälkeinen kehys

6.1 Covid-19-pandemian dramaattiset vaikutukset ovat nyt ilmeisiä. Meidän on totuttava elämään paljon aikaisempaa korkeamman julkisen velan kanssa, ja koko rahoitusjärjestelmä on valjastettava käyttöön osana viranomaisten ja yksityisten toimijoiden yleisiä yhteisiä ponnisteluja, jotta voidaan varmistaa, että varat ohjataan ajoissa sinne, missä niitä tarvitaan.

6.2 Vaikutusvaltaiselta taholta on todettu, että covid-19:n jälkimainingeissa eurooppalaisista pankeista on tultava julkisten toimien veturi talouden ja työllisyyden tukemiseksi tämän terveyskriisin jälkeen. Sääntelyn tai vakuuksia koskevien sääntöjen ei pidä estää raivaamasta pankkien taseisiin tarvittavaa tilaa tätä varten ( 8 )

6.3 On liian aikaista arvioida, miten covid-19-kriisi vaikuttaa talouteen ja mikä on sen lopullinen vaikutus pankkeihin, mutta on aiheellista tarkastella asiaa nykyisten ja tulevien puitteiden valossa. a. Sääntelyn kannalta tärkein tavoite vuoden 2008 finanssikriisin jälkeen oli vähentää pankkien taseisiin kohdistuvaa riskiä. Covid-19-pandemian jälkeen ja toistaiseksi määrittelemättömän ajan pankkitaseet kuitenkin paisuvat valtioiden ja reaalitalouden ottamien riskien johdosta. b. Yhteinen valvontamekanismi, Euroopan pankkiviranomainen ja Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen ovat hyväksyneet joukon toimia käyttäen nykyisen lainsäädäntökehyksen niille antamaa joustonvaran tiettyjen menettelyjen keskeyttämiseksi ja tiettyjen vakavaraisuusvaatimusten keventämiseksi. c. Jos kriisin taloudelliset ja finanssipoliittiset vaikutukset näkyvät edelleen voimakkaasti pankkitaseissa tulevaisuudessa, tämä vaikutus on otettava huomioon, kun joulukuussa 2017 tehty Baselin sopimus pannaan täytäntöön. d. Baselin komitean päätös lykätä joulukuussa 2017 tehdyn sopimuksen täytäntöönpanoa on epäilemättä aiheellinen ja tarpeellinen, jotta pankit pystyvät selviytymään pandemian seurauksista ja jotta voidaan ottaa huomioon covid-19-kriisin vaikutukset pankkien rahoitustilanteeseen ja ottaa myös entistä paremmin huomioon pankkien monimuotoisuus Euroopassa.

Bryssel 16. heinäkuuta 2020. Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Luca JAHIER

(1) ETSK on jo antanut useita lausuntoja pankkiunionista (”Osuus- ja säästöpankkien merkitys alueellisen yhteenkuuluvuuden kannalta”), mutta niissä esitettyjä suosituksia ei ole vieläkään otettu huomioon. Vuonna 2014 ETSK esitti lausunnossaan EU:n luottolaitosten häiriönsietokykyä parantavista rakennetoimenpiteistä annetusta asetusehdotuksesta (COM(2014) 43 final – 2014/0020 (COD)) suosituksia paikallisen talouden tukemisesta ja suhteellisuusperiaatetta noudattavan pankkisääntelyn tarpeesta. Vuonna 2018 ETSK julkaisi tutkimuksen Europe's cooperative banking models (ISBN: 978-92-830-4024-8, luettelonumero: QE-01-18-233-EN-N), jossa luodaan katsaus osuuspankkijärjestelmän tilanteeseen ja näkymiin Euroopassa.

(2) Reports of the Advisory Scientific Committee – Regulatory Complexity and the Quest for Robust Regulation, nro 8, kesäkuu 2019.

(3) EUVL L 141, 14.5.2014, s. 1.

(4) Omia varoja ja hyväksyttäviä velkoja koskeva vähimmäisvaatimus (Minimum Requirement for own funds and Eligible Liabilities) on pankkien elvytys- ja kriisinratkaisudirektiivissä (BRRD) säädetty vaatimus, jonka tavoitteena on varmistaa velkakirjojen arvon alakirjausmekanismin moitteeton toiminta lisäämällä pankin tappionkattamiskykyä.

(5) Yhtenä esimerkkinä on Italian osuuspankkiryhmän Banche Cooperative Italiane consorziate (BCC-CR) toteuttama talletuksia suojaava rahasto. Se on hyvä esimerkki talletusten suojaamiseksi luodusta mekanismista, joka on rahoitettu täysin pankkien omilla varoilla, keskinäisellä ja osuustoiminnallisella mekanismilla. Rahasto otetaan käyttöön, kun ryhmään kuuluvat pankit joutuvat pakkoselvitystilaan, ja ryhmään kuuluvien, Italiassa toimivien yhteisön luotto-osuuspankkien sivukonttorien tapauksessa, kun niiden valtion vakuusjärjestelmä on otettu käyttöön; kun ryhmään kuuluvat pankit ovat kriisinratkaisutilassa; kun on kyse omaisuuserien, talletuksista johtuvien sitoumusten, yritysten, yritysten osien, varojen ja ryhmän oikeustoimien luovutuksesta; kun ryhmään kuuluva jäsenpankki on lähellä kaatumista tai todennäköisesti kaatuva.

(6) Tuomio kumoaa komission päätöksen, jonka mukaan yksityisoikeuden alaisen konsortion yhden jäsenensä hyväksi toteuttama tukitoimenpide katsotaan valtiontueksi.

(7) EUVL L 176, 27.6.2013, s. 1

(8) Ks. esimerkiksi EKP:n entisen pääjohtajan Mario Draghin artikkeli Financial Timesissa, 26. maaliskuuta 2020.