Suositus

NEUVOSTON SUOSITUS

Espanjan julkisen talouden liiallisen alijäämän tilanteen lopettamiseksi

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) ja erityisesti sen 126 artiklan 7 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,

sekä katsoo seuraavaa:

(1) SEUT-sopimuksen 126 artiklan mukaan jäsenvaltioiden on vältettävä liiallisia julkisen talouden alijäämiä.

(2) Vakaus- ja kasvusopimuksen tavoitteena on terve julkinen talous, jolla pyritään vahvistamaan hintavakauden edellytyksiä ja saavuttamaan uusien työpaikkojen syntyä edistävä vahva ja kestävä kasvu.

(3) Neuvosto teki 27 päivänä huhtikuuta 2009 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, jäljempänä ’EY:n perustamissopimus’, 104 artiklan 6 kohdan mukaisen päätöksen, jonka mukaan Espanjassa oli liiallinen alijäämä, ja antoi EY:n perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan ja liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn täytäntöönpanon nopeuttamisesta ja selkeyttämisestä 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1467/97 3 artiklan mukaisesti suosituksen, jonka mukaan liiallinen alijäämä olisi korjattava viimeistään vuonna 2012.

(4) Neuvosto katsoi 2 päivänä joulukuuta 2009 neuvoston asetuksen (EY) N:o 1467/97 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti, että tuloksellisia toimia oli toteutettu mutta odottamattomat taloudelliset tapahtumat olivat vaikuttaneet erityisen epäsuotuisasti julkiseen talouteen suosituksen antamisen jälkeen. Tämän vuoksi neuvosto päätti hyväksyä SEUT-sopimuksen 126 artiklan 7 kohdan mukaisen tarkistetun suosituksen, jonka mukaan liiallinen alijäämä oli korjattava viimeistään vuonna 2013. Jotta julkisen sektorin alijäämä saataisiin alle 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen viimeistään vuonna 2013, suositettiin, että julkisen talouden toimet olisivat vuosittain keskimäärin yli 1,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuosina 2010–2013. Keskimääräisiä vuotuisia julkisen talouden toimia määriteltäessä lähtökohdaksi otettiin komission yksiköiden syksyn 2009 talousennusteessa ennakoitu vuoden 2011 alijäämäluku. Julkisen talouden kokonaistoimet, joita tarvitaan tavoitteena olevan 3 prosentin nimellisen alijäämän saavuttamiseksi määräaikaan mennessä, määriteltiin sen jälkeen olettamalla, että tuotantokuilu sulkeutuu vähitellen vuoteen 2015 mennessä.

(5) Kesäkuun 15 päivänä 2010 komissio totesi, että Espanja oli toteuttanut tuloksellisia toimia neuvoston 2 päivänä joulukuuta 2009 antaman suosituksen mukaisesti saadakseen julkisen talouden alijäämänsä alle 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen, ja katsoi, ettei ylimääräistä toimia liiallista alijäämää koskevassa menettelyssä näin ollen tarvittu.

(6) Neuvosto voi asetuksen (EY) N:o 1467/97 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti päättää komission suosituksesta hyväksyä SEUT-sopimuksen 126 artiklan 7 kohdan mukaisen tarkistetun suosituksen, jos tuloksellisia toimia on toteutettu mutta odottamattomat taloudelliset tapahtumat ovat vaikuttaneet erityisen epäsuotuisasti julkiseen talouteen suosituksen antamisen jälkeen. Sitä, onko ollut odottamattomia taloudellisia tapahtumia, jotka vaikuttavat erityisen epäsuotuisasti julkiseen talouteen, on arvioitava neuvoston suosituksen perustana olevan talousennusteen valossa.

(7) SEUT-sopimuksen 126 artiklan 7 kohdan ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1467/97 3 artiklan mukaisesti neuvoston on annettava kyseiselle jäsenvaltiolle suosituksia, joiden tavoitteena on liiallisen alijäämän tilanteen lopettaminen tietyn ajan kuluessa. Suosituksessa on vahvistettava enintään kuuden kuukauden määräaika, jonka kuluessa kyseisen jäsenvaltion on toteutettava tuloksellisia toimia liiallisen alijäämän korjaamiseksi. Alijäämän korjaamista koskevassa suosituksessa neuvoston olisi kehotettava saavuttamaan vuotuiset julkisen talouden tavoitteet, jotka suosituksen perustana olevan ennusteen mukaan johtavat rakenteellisen rahoitusaseman (eli suhdannekorjatun rahoitusaseman, jossa ei ole otettu huomioon kertaluonteisia eikä muita väliaikaisia toimenpiteitä) vuotuiseen vähimmäisparannukseen määrällä, jonka ohjearvona on vähintään 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen.

(8) Espanjan talous supistui merkittävästi vuonna 2009, jolloin reaalinen BKT supistui 3,7 prosenttia. Supistuminen jatkui vuonna 2010, tosin vain -0,1 prosenttia. Positiiviseen talouskasvuun palattiin vuonna 2011 (0,7 %). Kasvua tukivat Espanjan viennin dynamiikka Espanjan talouden kilpailukyvyn paranemisen siivittämänä ja tuonnin supistuminen kotimaisen kysynnän heikkoutta myötäillen. Komission yksiköt ovat tarkistaneet Espanjan vuosien 2012–2013 talousnäkymiä eli kevään 2012 talousennustetta. Ne ovat tässä tuoreimmassa tarkistuksessa ottaneet huomioon vuoden 2012 toukokuun lopulla alueellisella tasolla toteutetut julkisen talouden toimet sekä talouden ja julkisen talouden viimeaikaisimman kehityksen. Tämän tarkistuksen mukaan Espanjan talous todennäköisesti joutuu uudelleen taantumaan ja talouskasvu kääntyy negatiiviseksi sekä vuonna 2012 että vuonna 2013. Luotonannon väheneminen sekä yksityisellä että julkisella sektorilla ja korkea työttömyys vaimentavat kotimaista kysyntää tuntuvasti. Kansainvälisen ympäristön heikkeneminen estää lisäksi ulkoista kysyntää korvaamasta kotimaisen kysynnän heikkoutta, mikä saa Espanjan talouden supistumaan.

(9) Julkisen talouden alijäämä oli 9,3 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2010, eli se supistui hieman vuoden 2009 11,2 prosentista. Julkisen talouden rahoitusaseman paraneminen johtui sekä kokonaismenojen leikkauksista että kokonaistulojen kasvusta. Tämän taustalla olivat lähinnä harkinnanvaraiset toimet. Vuoden 2011 alijäämätoteutuma oli huomattavasti odotettua heikompi eli 8,5 prosenttia suhteessa BKT:hen verrattuna tavoitteena olleeseen 6 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Espanja ilmoitti 17 päivänä toukokuuta 2012 Eurostatille, että vuoden 2011 julkisen talouden alijäämää saatetaan tarkistaa, jolloin alijäämä kasvaisi noin 0,4 prosenttia suhteessa BKT:hen. Syynä tähän olivat uudet tiedot joistakin autonomisten alueiden menoeristä, joita ei ollut sisällytetty maaliskuussa 2012 liiallista alijäämää koskevassa menettelyssä annettuun ilmoitukseen. Noin kaksi kolmasosaa vuoden 2011 talousarviopoikkeamasta tapahtui aluetasolla. Keskushallinto ja sosiaaliturva poikkesivat tavoitteistaan paljon vähemmän. Talousarviopoikkeama selittyi lähinnä sillä, että tulot jäivät odotettua huomattavasti heikommiksi, sillä talousympäristö osoittautui vähemmän suotuisaksi kuin vuoden 2011 vakausohjelmassa oli ennakoitu ja kasvurakenne toi arvioitua vähemmän veroja. Menoylitykset jäivät kuitenkin vähäisiksi.

(10) Komission yksiköiden kevään 2012 tarkistetussa talousennusteessa julkisen talouden alijäämän ennakoidaan olevan 6,3 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2012. Vuoden 2012 vakausohjelmassa ja vuoden 2012 talousarviolakiesityksessä alijäämän oli arvioitu olevan 5,3 prosenttia suhteessa BKT:hen. Viimeksi mainittu perustuu tuloja lisääviin toimenpiteisiin, joilla lähinnä kiristetään välitöntä verotusta, esimerkiksi muutetaan tulo- ja yhtiöverotusta, sekä verovapautukseen. Osan näistä toimenpiteistä on ilmoitettu olevan väliaikaista, kuten tuloveron kiristys (koskee vain vuosia 2012 ja 2013), tai niillä on kertaluonteinen vaikutus, kuten yhtiöveron maksujärjestelmän muutos vuonna 2012 sekä verovapautus. Talousarviolakiesityksessä ja vakausohjelmassa ennakoidaan kokonaismenojen pienenevän, sillä pääomamenoihin ja juokseviin menoihin tehdään suuria leikkauksia. Säästöjä on tarkoitus syntyä muun muassa terveydenhuollossa ja koulutuksessa alueellisella tasolla. Ennakoitu poikkeaminen asetetusta tavoitteesta vuonna 2012 liittyy pääasiassa erityisesti sosiaaliturvatulojen odotettuun vajeeseen ja sosiaalimenojen kasvuun, mikä johtuu heikommista makrotalouden näkymistä, vähemmän veroja tuovasta kasvurakenteesta ja työmarkkinoiden voimakkaammasta heikkenemisestä. Julkista taloutta koskeviin ennusteisiin liittyy edelleen huomattavia riskejä. Poikkeaminen voi osoittautua vieläkin suuremmaksi, jos talouskriisi syvenee ja koska alueellisella tasolla on täytäntöönpanoriskejä sen vuoksi, että monia julkisen talouden toimenpiteitä ei sovelleta koko vuotta. Se, että Espanjan taloutta on tällä hetkellä tarpeen tasapainottaa suljetulta sektorilta avoimelle sektorille, saattaa myös tehdä kasvusta vähemmän veroja tuottavaa. Julkisen talouden vuoden 2012 ensimmäisten kuukausien toteutumasta aivan äskettäin saadut luvut osoittavat, että tulojen alentamiseen kohdistuu edelleen paineita ja että on tarpeen toteuttaa uusia rakenteellisia toimenpiteitä viipymättä.

(11) Komission yksiköiden kevään 2012 tarkistetussa talousennusteessa – olettaen, että politiikka pysyy muuttumattomana ja että reaalinen BKT supistuu 0,3 prosenttia edellisvuoteen verrattuna – julkisen talouden alijäämän ennustetaan olevan 6,1 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2013 verrattuna alkuperäiseen tavoitteeseen, joka oli 3 prosenttia suhteessa BKT:hen. Vuoden 2012 vakausohjelmassa ennakoidaan tuotannon ja tuonnin verojen huomattavaa kasvua, jota ei kuitenkaan vielä tueta konkreettisin toimenpitein. Toisaalta kasvun odotetaan osittain kompensoituvan työtulosta saatavien verojen laskun vuoksi. Vakausohjelmaan sisältyy myös menopuolen leikkauksia – joita ei ole vielä täysin tarkennettu – etenkin koulutuksen ja terveydenhuollon alueellisella tasolla. Vuosiksi 2014 ja 2015 suunnitellun julkisen talouden lisävakautuksen tukena ei vielä ole riittäviä toimenpiteitä, joilla pystyttäisiin tukemaan ehdotettua alijäämätavoitetta. Vakausohjelma sisältää lisäksi vain vähän konkreettisia toimenpiteitä.

(12) Komission yksiköiden kevään 2012 tarkistetun talousennusteen mukaan rakenteellinen alijäämä oli BKT:hen suhteutettuna 8,7 prosenttia vuonna 2009, 7,3 prosenttia vuonna 2010 ja 7,0 prosenttia vuonna 2011. Sen odotetaan olevan 4,3 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2012. Tämä merkitsee keskimäärin 1,5 prosentin julkisen talouden toimia suhteessa BKT:hen vuosina 2010–2012, mikä vastaa neuvoston vuosiksi 2010–2013 tarkentamaa keskimääräisten vuotuisten julkisen talouden toimien vaadittua vähimmäistasoa eli yli 1,5 prosenttia suhteessa BKT:hen. Kun tehdään korjaus, jossa otetaan huomioon, miten makrotalouden skenaario on muuttunut siitä, kun neuvosto antoi suosituksena 2 päivänä joulukuuta 2009, nykyisen ennusteen antamishetkeen, julkisen talouden arvioituja keskimääräisiä vuotuisia toimia toteutettaisiin vuosina 2010–2012 BKT:hen suhteutettuna 0,5 prosenttiyksikköä enemmän. Espanja on näin ollen tähän mennessä toteuttanut tuloksellisia toimia rakenteellisen alijäämän suhteen vuoteen 2012 asti.

(13) Komission yksiköiden syksyn 2009 talousennusteessa, joka oli neuvoston SEUT-sopimuksen 126 artiklan 7 kohdan mukaisesti 2 päivänä joulukuuta 2009 antaman suosituksen perustana, Espanjan talouden odotettiin supistuvan 0,8 prosenttia vuonna 2010 ja kasvavan 1 prosentin vuonna 2011. Vuodet 2012 ja 2013 eivät sisältyneet ennustejaksoon, mutta olettaen, että huomattava negatiivinen tuotantokuilu sulkeutuisi vähitellen vuoteen 2015 mennessä, vuosiksi 2012 ja 2013 ennakoitiin vuotta 2011 nopeampaa kasvua. Reaalisen BKT:n vuosien 2010 ja 2011 toteutuma oli hieman positiivisempi kuin syksyn 2009 talousennusteessa odotettiin. Talouskasvun rakenne toi kuitenkin odotettua vähemmän veroja, sillä suljetun sektorin odotettua nopeamman supistumisen vuoksi kotimaisen kysynnän kumuloitunut osuus oli vuosina 2010 ja 2011 -2,7 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen verrattuna ennakoituun -1,1 prosenttiyksikköön. Komission yksiköiden kevään 2012 tarkistettu talousennuste osoittaa vuosien 2012 ja 2013 osalta, että Espanjan talous joutuu todennäköisesti huomattavaan vastatuuleen, jota ei odotettu syksyn 2009 talousennusteessa. Syksyn 2009 talousennusteessa oletettiin vuotuisen kasvun olevan selvästi yli 1 prosenttia vuosina 2012 ja 2013, mutta viimeisimpien ennusteiden mukaan kasvu on -1,9 prosenttia vuonna 2012 ja -0,3 prosenttia vuonna 2013, olettaen, että politiikka säilyy ennallaan. Lisäksi ulkomaisella nettokysynnällä on todennäköisesti jatkossakin huomattava paino kasvurakenteessa, mikä vaikuttaa jatkossakin verotuloihin.

(14) Julkinen bruttovelka kasvoi 68,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2011, ja komission yksiköiden kevään 2012 tarkistetun talousennusteen mukaan sen odotetaan nousevan 80,9 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2012 ja 86,8 prosenttiin vuonna 2013 olettaen, että politiikka säilyy ennallaan. Julkinen bruttovelka ylittää näin ollen perussopimuksen viitearvon kaikkina vuosina. Velkasuhteen kasvu johtuu lähinnä suuremmista korkomenoista ja vähäisemmässä määrin perusalijäämän dynamiikasta. Virta-varanto-korjauserä on tuntuva vuonna 2012 ja vaikuttaa lisäykseen 5,4 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen. Sen taustalla ovat suunnitelmat maksaa julkisten elinten hankintalaskut ja muut vielä maksamatta olevat toimet. Makrotalouden skenaarioon ja julkisen talouden tavoitteisiin liittyvät riskit sekä rahoitusalan uudet pelastustoimenpiteet saattavat edelleen kasvattaa julkista velkaa.

(15) Julkisen talouden rahoitusasema on heikentynyt huomattavasti siitä, kun neuvosto antoi edellisen suosituksensa, mikä johtuu odotettua heikommista ja samalla vähemmän veroja tuottavista talousnäkymistä. Lisäksi talouden huomattava supistuminen vaikuttaa työllisyyteen ja työttömyyteen hyvin kielteisellä tavalla. Tällä on kielteisiä vaikutuksia sekä tulo- että menopuolella sosiaaliturvamaksuista saatavien tulojen vähentyessä ja sosiaalisten tulonsiirtojen kasvaessa. Kun otetaan huomioon kaikki nämä tekijät ja erityisesti julkisen talouden näkymien merkittävä heikentyminen neuvoston annettua SEUT-sopimuksen 126 artiklan 7 kohdan mukaisen alkuperäisen suosituksensa, ylimääräinen vuosi liiallisen alijäämän korjaamiselle olisi tästä syystä perusteltua.

(16) Ylimääräisen vuoden salliminen liiallisen alijäämän korjaamiselle edellyttää sitä, että julkisen sektorin alijäämässä olisi saavutettava välitavoitteet, jotka ovat BKT:hen suhteutettuna 6,3 prosenttia vuonna 2012, 4,5 prosenttia vuonna 2013 ja 2,8 prosenttia vuonna 2014. Komission yksiköiden kevään 2012 tarkistetun talousennusteen perusteella nämä julkisen sektorin tavoitteet edellyttävät rakenteellisen rahoitusaseman paranemista BKT:hen suhteutettuna 2,7 prosenttia vuonna 2012, 2,5 prosenttia vuonna 2013 ja 1,9 prosenttia vuonna 2014. Ottaen huomioon julkisen talouden vuoden 2012 ensimmäisten kuukausien toteutumasta aivan äskettäin saadut tiedot tarvitaan lisätoimia alijäämätavoitteen saavuttamiseksi vuonna 2012. Tilannetta on seurattava tiiviisti ja uusia korjaavia toimia olisi toteutettava varhaisessa vaiheessa, jos näyttää siltä, että tavoitteista vielä poiketaan.

(17) Koska Espanjan valtionvelkaan kohdistuu tuntuvia markkinapaineita, vakauttamispyrkimysten uskottavuutta on tuettava hyväksymällä viimeistään heinäkuun 2012 lopussa ilmoitettu monivuotinen julkisen talouden suunnitelma vuosiksi 2013–2014. Tämä edellyttäisi, että tarkennetaan yksityiskohtaisesti kaikki rakenteelliset toimenpiteet, jotka ovat tarpeen julkisen talouden tavoitteiden saavuttamiseksi vuosina 2013 ja 2014, ja nopeutetaan alijäämän supistamista, jos taloudelliset tai finanssipoliittiset edellytykset osoittautuvat tällä hetkellä odotettua paremmiksi. Koska on tärkeää toteuttaa ajoissa toimia, jotta vältetään tavoitteista lipsumista tulevaisuudessa, on lyhyempi kolmen kuukauden määräaika tuloksellisten toimien toteuttamiseksi perusteltu.

(18) Neuvosto antoi Espanjalle 10 päivänä heinäkuuta maakohtaisia suosituksia, joista ensimmäinen perustui muun muassa Espanjan kansallisen uudistusohjelman ja Espanjan vuosien 2012–2015 vakausohjelman arviointiin. Tässä suosituksessa edellytetään julkisen talouden vakautta koskevan lain tinkimätöntä täytäntöönpanoa ja vahvojen finanssipoliittisten toimenpiteiden toteuttamista aluetasolla. Tämä lieventäisi riskejä kurin lipsumisesta aluetasolla. Koska julkisen talouden hoito on Espanjassa hajautettu, luja finanssipoliittinen ja institutionaalinen kehys on keskeisen tärkeä. Tätä kehystä voitaisiin myös vahvistaa perustamalla riippumaton finanssipoliittinen laitos, joka esittäisi analyyseja, antaisi neuvoja ja valvoisi finanssipolitiikkaa. Alueviranomaisten viime aikoina heikoksi osoittautunut budjettikuri, tulojen herkistynyt reagointi meneillään olevaan rakenteelliseen sopeutukseen, verovapautuksen epävarmat tulovaikutukset ja rahoitusalan mahdolliset tulevat pelastustoimet aiheuttavat riskejä julkisen talouden strategialle.

(19) Kesäkuun 29 päivänä 2012 annetussa euroalueen huippukokouksen julkilausumassa tarkoitettua Espanjan rahoitusalan pääomitusohjelmaa seurataan säännöllisesti ja samaan aikaan seurataan kolmen kuukauden välein, miten Espanja edistyy liiallista alijäämää koskevassa menettelyssä antamiensa sitoumusten täyttämisessä.

(20) Espanja täyttää liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn täytäntöönpanon nopeuttamisesta ja selkeyttämisestä 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1467/97 3 artiklan 5 kohdan mukaiset edellytykset liiallisen julkisen talouden alijäämän korjaamiselle asetetun määräajan pidentämiseksi,

ON ANTANUT TÄMÄN SUOSITUKSEN:

(1) Espanjan viranomaisten olisi lopetettava nykyinen julkisen talouden liiallisen alijäämän tilanne viimeistään vuonna 2014.

(2) Jotta julkisen sektorin alijäämä saataisiin alle 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen viimeistään vuonna 2014, Espanjan viranomaisten on komission yksiköiden kevään 2012 tarkistetun talousennusteen perusteella parannettava rakenteellista rahoitusasemaa BKT:hen suhteutettuna 2,7 prosenttia vuonna 2012, 2,5 prosenttia vuonna 2013 ja 1,9 prosenttia vuonna 2014. Julkisen sektorin alijäämätavoitteiksi olisi asetettava BKT:hen suhteutettuna 6,3 prosenttia vuonna 2012, 4,5 prosenttia vuonna 2013 ja 2,8 prosenttia vuonna 2014.

(3) Espanjan viranomaisten olisi toteutettava vuoden 2012 talousarviossa ja itsehallintoalueiden tasapainotussuunnitelmissa esitetyt toimenpiteet ja hyväksyttävä viimeistään heinäkuun 2012 lopussa vuosien 2013–2014 monivuotinen julkisen talouden suunnitelma, johon sisältyy keskipitkän aikavälin julkisen talouden strategia, jossa tarkennetaan kaikki rakenteelliset toimenpiteet, jotka ovat tarpeen liiallisen alijäämän korjaamiseksi viimeistään vuonna 2014. Ottaen huomioon julkisen talouden vuoden 2012 ensimmäisten kuukausien toteutumasta äskettäin saadut tiedot Espanjan viranomaisten olisi viipymättä hyväksyttävä vuonna 2012 toteutettavat lisätoimet, joilla varmistetaan pitäytyminen vuoden 2012 julkista taloutta koskevissa suunnitelmissa. Espanjan viranomaisten olisi oltava valmiita hyväksymään uusia toimenpiteitä, jos julkisen talouden suunnitelmiin liittyvät riskit toteutuvat. Espanjan viranomaisten olisi tehostettava alijäämän supistamista vuosina 2013 ja 2014, jos taloudelliset tai finanssipoliittiset edellytykset osoittautuvat nykyisin oletettua paremmiksi.

(4) Neuvosto vahvistaa 3 kuukautta määräajaksi, johon mennessä Espanjan olisi toteutettava tuloksellisia toimia ja esitettävä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1467/97 3 artiklan 4 a kohdan mukaisesti yksityiskohtainen selvitys tavoitteiden saavuttamiseksi suunnitellusta vakauttamisstrategiasta.

Suosituksen neljännessä kohdassa tarkoitetun selvityksen lisäksi ja samaan aikaan 29 päivänä kesäkuuta 2012 annetussa euroalueen huippukokouksen julkilausumassa tarkoitetun rahoitusalan pääomitusohjelman kanssa Espanjan viranomaisten olisi raportoitava ensinnäkin kolmen kuukauden välein ja toiseksi vakausohjelman tarkistuksissa vuoteen 2015 asti erillisenä kohtana näiden suositusten täytäntöönpanossa saavutetusta edistymisestä.

Lisäksi Espanjan viranomaisten olisi sovellettava tinkimättä julkisen talouden vakautta koskevan lain uusia säännöksiä, jotka koskevat talousarvion toteuttamisen läpinäkyvyyttä ja valvontaa. Talouspolitiikan EU-ohjausjakson yhteydessä annettujen maakohtaisten suositusten mukaisesti neuvosto myös pyytää Espanjaa perustamaan riippumattoman finanssipoliittisen laitoksen, joka esittäisi analyyseja, antaisi neuvoja ja valvoisi finanssipolitiikkaa, pitämään kiinni keskipitkän aikavälin julkisen talouden kehyksensä täytäntöönpanokelpoisuudesta sekä seuraamaan tarkasti julkisen talouden tavoitteiden noudattamista julkisyhteisöjen kaikilla eri tasoilla koko vuoden ajan. Tämä suositus on osoitettu Espanjan kuningaskunnalle.

Tehty Brysselissä

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja