EUROOPAN KOMISSIO 
Bryssel 30.11.2011 
SEK(2011) 1434 lopullinen 
  
KOMISSION YKSIKÖIDEN VALMISTELUASIAKIRJA 
TIIVISTELMÄ VAIKUTUSTEN ARVIOINNISTA 
Ennakkoarviointivaatimukset kattava vaikutuste n arviointi 
Oheisasiakirja 
ehdotukseen Euroopan innovaat io- ja teknologiainstituutin  perustamisesta annetun 
Euroopan parlamentin as etuksen muuttamisesta 
{KOM(2011) 817 lopullinen} 
{SEK(2011) 1433 lopullinen}  
 
FI 2   FI 1. Tausta 
EIT perustettiin täyttämään EU:ssa havaittu ta rve, ja sille asetettiin selvä tavoite: edistää 
innovointia niin sanotun osaamiskolmion (tutkimu s, innovaatio ja koulutus) täysimääräisen 
integroinnin avulla. EIT on uude nlainen EU:n aloite, jossa luodaan koko innovaatioketjun 
kattavat yhteydet koulutuksesta ja tietämyksen luomisesta uusiin markkinamahdollisuuksiin ja 
uusien yritysten perustamiseen. EIT:n toimintaa leimaa kaksi pääperiaatetta: EIT:n 
riippumaton organisaatio (EIT:n hallintoneuvoston jäse ninä ei ole komission eikä 
jäsenvaltioiden edustajia), joka  huolehtii osaamis- ja innovaati oyhteisöjen valinnasta, koordinoi 
joustavasti osaamis- ja innovaatioyhte isöjä ja levittää niissä kehitetty jä parhaita hallintotapoja ja 
rahoitusmalleja, ja autonomiset osaamis- ja innovaatioyhteisöt , jotka määrittelevät sisäisen 
organisaationsa, kokoonpanonsa, toimintasuunnite lmansa ja omat työmenetelmänsä.  
EU:n virastona EIT:llä ei ole omia toimia, vaan se toteuttaa toimintaansa  ennen kaikkea osaamis- 
ja innovaatioyhteisöjen kautta, mikä  poikkeaa ohjelmissa sovelletuis ta käytänteistä. Osaamis- ja 
innovaatioyhteisöt ovat integroituja pitkäkestois ia yhteistyöryhmiä, joiden toimintajänne (7–15 
vuotta) kattaa useampia rahoituskehyksiä. Osaami s- ja innovaatioyhteis öillä on oikeudellinen 
asema. Kolme ensimmäistä osaamis- ja innovaati oyhteisöä on jo valittu. Niiden toiminta-alat 
ovat ilmastonmuutoksen hillitseminen ja siihen  sopeutuminen (Climate KIC), tulevaisuuden 
tieto- ja viestin täyhteiskunta (ICT Labs) ja  kestävä energia (InnoE nergy). Osaamis- ja 
innovaatioyhteisöt esitellään tarkemmin liitteissä.  
EIT saa EU:n talousarviosta rahoitusta 309 miljoonaa euroa vuosiksi 2008–2013. EIT on 
käyttänyt kokonaan määrät, jotka on myönnetty  vuosina 2009 (5,6 miljoonaa euroa) ja 2010 (26 
miljoonaa euroa), ja vuonna 2011 myönnetty 55 miljoonan euron määrä sidottaneen 
kokonaisuudessaan. Tämä on tärkeä vä litavoite, kun otetaan huomioon isot 
toimintamäärärahojen siirrot ja peruuttamise t EU:n virastoissa, et enkin alkuvuosina (vrt. 
tilintarkastustuomioistuimen kertomus).  
EIT mainitaan Eurooppa 2020 -strategiassa ja  muun muassa seuraavissa keskeisissä 
lippulaivahankkeissa ja aloitteissa:  
• Innovaatiounionia koskeva tiedonanto,  
• Nuoret liikkeellä -tiedonanto,  
• Euroopan korkeakoulujärjestelmien nykyaikaistamissuunnitelma,  
• Komission tiedonanto aluepolitiikan panoksesta älykkäässä kasvussa.  
2. Ongelman määrittely 
Innovointi on sijoitettu EU :n poliittisen asialistan kärkeen hyvä llä syyllä. EU:ssa on yhä useita 
haasteita ja esteitä, jotka rajoittavat innovaa tiokapasiteettia ja hanka loittavat monitahoisten 
yhteiskunnallisten haasteiden ke stävää ratkaisemista. Niiden vaikutukset näkyvät yritysten, 
korkea-asteen oppilaitosten ja tutkimuslaitosten p itkän ajan kilpailukyvyssä kaikkialla EU:ssa ja 
viime kädessä myös EU:n kansalaisten työllis yydessä sekä sosiaalisessa, taloudellisessa ja 
ympäristöön liittyvässä hyvinvoinnissa. EIT peru stettiin tukemaan toim ia, joilla näihin 
haasteisiin vastataan. Kun läht ökohtana käytettiin Horisontti 2020 -ohjelman haasteita, EIT:tä 
koskevaa ensimmäistä vaikutustenarviointia sekä EIT:n aseman määrittelyä eurooppalaisessa innovaatiotoiminnassa, todettiin se uraavat ongelmien taustatekijät:  
 
FI 3   FI • lahjakkuuksien kehittämiseen, houkuttele miseen ja pysyvyyden varmistamiseen 
tähtäävien toimien heikot tulokset,  
• pirstoutunut innovaatiojärjestelmä, 
• olemassa olevien tutkimusvahvuuksien liia n vähäinen käyttö taloudellisen tai 
yhteiskunnallisen arvon tuottamiseen,  
• yritystoiminnan vähäisyys, varsinkin kun kyse on potentiaalisten kasvuyritysten 
perustamisesta ja tutkimus- ja innov aatiotoiminnan tuotosten hyödyntämisestä.  
Lahjakkuuteen kytkeytyvä haaste  on ilmeinen, sillä osaavien henki löresurssien kehittäminen, 
houkutteleminen ja pysyvyyden varmistaminen on Euroopassa ongelmallista. Tilannetta pahentaa se, että maailmanlaajuine n kilpailu jatko-opisk elijoista ja tutkijois ta on kiihtynyt sitä 
mukaa kun voimakkaasti kasvavien talouksien maiden asema on vahvistunut.  
Innovaatiounionia koskevassa Euroopan komission aloitteessa korostetaan, että rahalle on 
saatava enemmän vastinetta ja että pirstaleisuutta  on vähennettävä. EU:n ja jäsenvaltioiden 
tutkimus- ja innovaatiojärjestelm ät on kytkettävä toisiinsa paremm in, ja niiden suorituskykyä on 
parannettava.  
Monien uusien huippuosaamiskeskusten an siosta eurooppalaisen tutkimus- ja 
innovaatiorakenteen potentiaali on erinomainen. Tämän huippuosaamisen käyttöä  on kuitenkin 
varaa parantaa .  
Euroopasta puuttuu  sellainen yrittäjähenkinen kulttuuri , joka on vallalla Yhdysvalloissa ja 
Aasian nousevissa talouksissa. Ta ustalla lienee erilainen suhtau tuminen riskiin, jota pidetään 
yhtenä määräävänä tekijänä yrittäjyydessä. Vaikutusta on silläkin, että ajattelu- ja käsitemallina yrittäjyyttä tuodaan Euroopassa esiin lähinnä vain kauppakorkeakoul uissa ja liiketaloudellisissa 
opinto-ohjelmissa.  
EIT:tä koskevassa riippumattomassa arvioinnissa todetaan, että EIT:n toimintamalli ja yleiset 
tavoitteet ovat asianmukaiset. Siinä tuodaan ku itenkin esille eräitä EIT:n käynnistämisen 
jälkeisiä täytäntöönpanokysymyksiä. Arvioinni ssa tarkastellaan, mi ssä määrin EIT on 
saavuttanut sille asetetun yleise n tavoitteen eli lisänny t jäsenvaltioiden innov aatiokapasiteettia. 
Tarkastelutulosten mukaan EIT:n vaikutukset innovaatiorakenteiden kehittämiseen kaikkialla 
Euroopassa ovat vähäiset. Tä mä johtuu muun muassa krii ttisen massan puutteesta, 
hallinnollisista heikkouksista sekä  siitä, että mittakaavaedut jääv ät suppean toiminta-alan vuoksi 
vähäisiksi. On tärkeää huomata, että kaikki nämä kysymykset liittyvät EIT:n täytäntöönpanoon.  
3. Synergia, täydentävyys ja EU:n tason lisäarvo  
Tutkimus- ja innovointirahoituksen yhteisessä st rategiakehyksessä (Horisontti 2020) komissio on 
määritellyt kolme keskenään yhteydessä olevaa pai nopistealuetta, jotka täyde ntävät toisiaan. Ne 
ovat tieteellinen huippuosaaminen, yhteiskunnallisii n haasteisiin vastaaminen ja teollisuuden 
johtoaseman ja kilpailukyvyn puitteiden luom inen. Koulutus- ja yrittäjyysmyönteisen 
innovatiivisen ajattelutavan edistäminen on uraauurta va osa-alue ja EIT:n tärkein tuki kaikille 
kolmelle Horisontti 2020 -ohjelman painopistealueel le. EIT sijoittuu innov aatiotoimintansa sekä 
osaamiskolmion integroinnin myötä Horisontti 2020 -ohjelmassa ”yhteiskunnallisiin haasteisiin 
vastaaminen” -painopistealueeseen. EIT:n integr oidun, monialaisen luonteen vuoksi synergiaa 
 
FI 4   FI olisi toisaalta etsittävä myös suhteessa mu ihin painopistealueisiin, eritoten ”kilpailukyky”-
alueeseen. Osaamis- ja innovaatioyh teisöissä luodaan yhteyksiä mu ihin aloitteisiin. Yhteyksien 
toteutustavat vaihtelevat yhteisön ja haasteen mukaan.  
Horisontti 2020 -ohjelman ainoana  koulutusosiona EIT tukee vahva sti Horisontti 2020 -ohjelman 
tavoitteiden saavuttamista uudenl aisen yrittäjäkoulutuksen avulla . Se toimii tä rkeänä siteenä 
tutkimuksen ja innovoinnin puiteohj elman ja koulutuspolitiikkojen ja  -ohjelmien välillä. Samalla 
EIT edistää myös eurooppalaisen korkeakoulu tusalueen tuloksellis uutta. Etenkin uudet, 
tieteenalojen rajat ylittävät ja/tai monitieteiset EIT:n tutkinnot ovat osoitus siitä, että EIT on 
edelläkävijä innovointisuuntautuneen koulutukse n yhteisessä kehittämisessä; sen toiminnan 
heijastusvaikutukset ulot tuvat laajalle Euroopan korkeakoulujärjestelmien 
nykyaikaistamissuunnitelmaan. 
EIT voi tukea myös koheesiopolitiikan puitt eita, kun otetaan huomioon innovoinnin paikallisten 
ja maailmanlaajuisten näkökohtien väliset yht eydet. Yhteistoiminta keskittymät antavat 
mahdollisuudet rajat ylittävään yhteistyöhön osaamis- ja innovaatioyhteisöjen verkostoissa ja 
niiden ulkopuolella. Ne pystyvät hyödyntämään ja  käyttämään useita omien alueidensa 
rahoitusjärjestelmiä. Yhteistoimin takeskittymien ansiosta EIT ja  osaamis- ja innovaatioyhteisöt 
saavat aikaan tuntuvia alueellisia vaikutuksia ja tarjoavat älykkään erikoistumisen ja  klustereiden 
kehittämisen lisäksi tärkeää eurooppalaista lisäarvoa. 
Eurooppalaisena toimijana EIT tarjoaa tuntuvasti EU:n tason lisäarvoa. EIT on tätä nykyä ainoa 
EU:n aloite, jossa luodaan koko innovaatioketjun kattavat yhteydet koulutuksesta ja tietämyksen 
luomisesta uusiin markkinamahdollisuuksiin ja uus ien yritysten perustamiseen. Potentiaalisia 
tehokkuusetuja on jo alkanut ilmet ä, kuten EIT:tä koskevassa  ulkopuolisessa arvioinnissa1 
todetaan. Muilla EU:n aloittei lla ei myöskään ole EIT:hen verrattavaa institutionaalista 
ulottuvuutta.  
EIT:n nimenomaisena tavoitteena on tuoda EU :n tason lisäarvoa se uraavin keinoin:  
• uusien innovaatiomallien kehittäminen m aailmanluokkaa edustavien pitkäkestoisten 
integroitujen kumppanuuksien avulla,  
• pirstoutuneisuuden vähentäminen ja hui ppuosaajien välisten yh teyksien luominen 
kaikkialla EU:ssa,  
• yrittäjyyden edistäminen osaam iskolmion integroinnin avulla,  
• lahjakkuuksien tukeminen yli valtionrajojen,  
• tulossuuntautuneen lähestymistavan mukainen toiminta,  
• kokeellinen luonne,  
• vipuvaikutus yksityisii n investointeihin.  
4. Tavoitteet 
                                                 
1 http://ec.europa.eu/dgs/education_culture/evalreports/index_en.htm#educationHeader 
 
FI 5   FI EIT:tä koskevassa ulkoisessa arvioinnissa t odetaan, että EIT:n toimintamalli on hyvä. 
Arvioinnissa todetaan asianmukaisiksi myös EIT:n tavoitteet, joiden mukaan se pyrkii 
edesauttamaan EU:n innovaatiokapasiteetin parantamista ottamalla mukaan kumppaniorganisaatioita toteu ttamaan integroitua erittäin  korkealuokkaista innovaatio-, 
tutkimus- ja koulutustoimintaa. EIT haluaa tull a Euroopan integroidun innovaatio-, tutkimus- ja 
koulutusalueen malliksi, joka viritt ää innovaatiotoimintaa aloilla, jo illa on keskeistä taloudellista 
tai yhteiskunnallis ta merkitystä. Tämä ta voite puoltaa edelleen paikkaansa. EU:n tuki 
yhteiskunnallisiin haasteisiin vastaamiseksi on EIT:n perustamisen jälkeen tullut entistä 
tärkeämmäksi. Julkisille toimille on va hvat perusteet, kun otetaan huomioon nykyinen 
markkinahäiriöiden määrä ja se, että yrity ksillä ei ole kannusteita ryhtyä kehittämään 
innovaatioita, joilla vastataan yhteiskunnallisiin haasteisiin. 
EIT:n yleiset tavoitteet ovat täysin sopusoinnu ssa EU:n muiden aloitteiden kanssa. Yleiset 
tavoitteet ovat seuraavat:  
• Tuetaan jäsenvaltioiden ja Euroopan uni onin innovaatiokapasiteetin tehostamista 
edistämällä integroitujen ja keskitetys ti toimivien kumppanuuksien muodostamista; 
kumppanuudet nivovat yhteen inno vaatio-, tutkimus- ja koulutustoimintaa ja toimivat 
maailmanlaajuisesti tunnettuina edel läkävijöinä uusien innovaatiomallien 
kehittämisessä.  
• Kehitetään toimia, joilla vastataan keskeisi in yhteiskunnallisiin h aasteisiin luomalla 
uusia maailman huippuluokan tuotteita , prosesseja ja palveluja. 
Seuraavat erityistavoitteet tukevat edellä mainittuja yleisiä tavoitteita: 
• Integroidaan osaamiskolmio (tutkimus, in novaatio ja koulutus), jotta syntyisi 
taloudellista ja yhteiskunnallis ta arvoa ja jotta saataisiin parempia tuloksia tiiviimmän 
yhteistoiminnan ja yhteistyön avulla. 
• Parannetaan tutkinnonjälkeis en jatkokoulutuksen vetovoimaa ja kaupallista merkitystä 
sekä mahdollisuuksia houkutella osaajia ja kehittää ja pitää yllä asianmukaista 
osaamista.  
• Hyödynnetään EU:n tutkimusvahvuuksien käyttä mätöntä potentiaalia, jotta tavara- ja 
työmarkkinoilla saataisiin enemmän tuloksia.  
• Kehitetään todellisia yhteis työsuhteita huippuosaamiskeskusten välille, jotta saataisiin 
aikaan kriittinen massa huipputas on innovointia ja koul utusta varten. 
• Tuetaan innovatiivisten tuotteiden ja proses sien kehittämistä sellaisilla osa-alueilla, 
joilla markkinoiden toimimattomuuden  vuoksi ei ole tarpeeksi tarjontaa.  
• Edistetään yrittäjävalmiuksia kaikkialla EU :ssa, jotta syntyisi uut ta yritystoimintaa ja 
jotta tutkimus- ja koulutustoiminnan tuot osten potentiaalinen  arvo saataisiin 
tehokkaammin käyttöön. 
• Tuetaan EU:n nykyisiä ja potentiaalisia tu tkimuksen, innovoinnin ja  koulutuksen alan 
huippuosaamiskeskuksia, jotta niistä tulisi maailmanlaajuisesti kilpailukykyisiä ja 
huipuiksi tunnustettuja. 
 
FI 6   FI • Korjataan innovaatiokapasiteetissa olevia er oja EU:ssa kehittämällä ja jakamalla tietoa 
innovaatiokäytänteissä ja -hallinnossa käyttöön otettujen uusien mallien tuloksista.  
Erityistavoitteisiin pyrittäessä EIT:n toiminnallisia tavoitteita ohjaavat seuraavat tarpeet: tarve 
saavuttaa osaamis- ja innovaatioyhteisöjen kriit tinen massa toimintaa vakiinnuttamalla ja 
laajentamalla, tarve parantaa hallinnollista teho kkuutta ja kapasiteettia tarjoamalla osaamis- ja 
innovaatioyhteisöille tukitoimintoja, yksinkertai stamalla toimintaa, tarjoamalla kohdennettuja 
palveluja ja toteuttamalla julkisuustoimia, kansainvälistyminen mukaan  luettuna, ja tarve 
parantaa ja laajentaa EIT:n toimintaa, tulosten levittäminen mukaan luettuna, jotta saataisiin 
aikaan mittakaavaetuja.  
5. Toimintavaihtoehdot 
Ennen kuin EIT aloitti toiminnan vuonna 2009, tarkas teltiin useita kehittämisvaihtoehtoja ja 
tehtiin niitä koskeva vaikutustenarviointi2. Tilanne ei ole muuttunut siinä määrin, että olisi 
aiheellista palata hylättyihin toimintavaihtoehtoihin, ja siksi niitä ei käsitellä lähemmin tässä vaikutustenarvioinnissa
3. Esitetyt vaihtoehdot perustuv at EIT:n kahden ensimmäisen 
toimintavuoden aikana kertyneisiin kokemuksiin. Va ihtoehdot määräytyvät edellä selostettujen 
tavoitteiden mukaisesti.  
Tarkastelun kohteina olivat se uraavat kolme vaihtoehtoa: 
Vaihtoehto 1: Toiminnan päättäminen  
Yhtenä vaihtoehtona olisi EIT:n toiminnan päättä minen. Tämä lopetusvaihtoehto tarkoittaa, että 
EIT:n toiminta loppuisi kokonaan. Osaamis- ja  innovaatioyhteisöjen toiminnan mahdollinen 
jatkaminen riippuisi siitä, pystyvätkö ne hankkimaan korvaavaa rahoitusta EIT:n toiminnan 
päättämisen jälkeen. On epätodennäköistä, että kyseiset kolme osaamis- ja innovaatioyhteisöä 
pystyisivät jatkamaan toimintaa, sillä EIT:tä koskevassa arvioinnissa todetaan, että ne eivät ole vielä omavaraisia. Vaikutusten arvi oinnissa on oletettu, että jossain määrin saatettaisiin pitää yllä 
jäljelle jäävää toimintaa. Millään  muulla EU:n olemassa oleval la aloitteella ei voida tukea 
huipputason tutkimus-, koulutus - ja innovaatiotoiminnan p itkäjänteistä integrointia 
yhteiskunnallisten haasteiden ratk aisemiseksi. Lisäksi EIT:n lope ttaminen jättäisi tyhjän aukon 
hyvien innovaatiokäytän töjen levittämiseen. 
Vaihtoehto 2: Perusskenaario  
                                                
 
2 http://eit.europa.eu/ fileadmin/Content/Downloads/PDF /Official_documents/impact_en.pdf 
3 Tarkastelun kohteena oli viisi toimintavaihtoehtoa: 1)  keskitetty EIT eli keskitetysti hallinnoitu instituutti, 
joka toteuttaa suoraan tutkimus-, koulutus- ja innovaatiotoimintaa ja on suoraan vastuussa osaamis- ja 
innovaatioyhteisöjen hallinnoinnista; 2) jakautunut EIT, jossa EIT on rahoituselin ja osaamis- ja innovaatioyhteisöt ovat puolestaan autonomisia ja  toteuttavat suoraan tutkimus-, koulutus- ja 
innovaatiotoimintaa; 3) integroitu EIT eli vaihtoehto jen 1) ja 2) yhdistelmä, jossa EIT:n hallintoneuvosto 
määrittää yleisstrategian ja suorittaa osaamis- ja innovaat ioyhteisöjen valinnan, arvioinnin ja seurannan ja 
osaamis- ja innovaatioyhteisöillä on valtuudet ja pää ttää toimintansa järjestämisestä; 4) rahoitukseen ja 
laatuleimaan perustuva EIT, jossa EIT toimii rahoituselimenä ja antaa laatuleimoja huippuosaamisen 
perusteella; 5) silloisen tilanteen säilyttäminen (eli ”ei EIT:tä” -vaihtoehto). Ensimmäisessä arviointivaiheessa suljettiin ulkopuolelle seuraavat kaks i vaihtoehtoa: a) niin kutsuttu greenfield-vaihtoehto 
ja b) organisaatioiden verkosto. Toimintavaihtoehto 3 sai eniten kannatusta. Vaikutusten arvioinnissa 
todetaan (s. 32), että kyseisessä toimintavaihtoehdossa pyritään saavuttamaan tasapaino vaihtoehtojen 1 ja 2 välillä siten, että saadaan molempien edut ja vältetään molempien puutteet. 
 
FI 7   FI Jos toiminta jatkuisi nykyisten kolmen os aamis- ja innovaatioyhteisön voimin, EIT voisi 
vakiinnuttaa toimintaansa ja keskittyä raja lliseen määrään prioriteettialoja. Tämän 
perusskenaarion mukaan EIT:n ja osaamis- ja innovaatioyhteisöjen nykyinen toimintamalli jatkuisi samanlaisena ja samassa mittakaavassa. EI T:n rahoitus ei lisääntyisi tässä vaihtoehdossa, 
vaan EIT:n talousarvio pysyi si nykyisen suuruisena. Osaam is- ja innovaatioyhteisöjen 
mahdollinen laajentuminen riippuisi siitä, pys tyvätkö ne hankkimaan lisärahoitusta.  
EIT:n toiminta jatkuisi nykyisellään (voimassa  olevien suunnitelmien mukaisesti). Siihen 
kuuluisi yrittäjyyteen lii ttyvä toiminta sekä työpajat, joihin kokoontuisi osaamis- ja 
innovaatioyhteisöjen jäseniä. Tämä vaihtoeh to tarkoittaisi, että  uusia osaamis- ja 
innovaatioyhteisöjä voitaisiin perustaa vasta siin ä vaiheessa, kun jokin nykyisistä yhteisöistä ei 
enää saisi rahoitusta EIT:ltä. Talousarvio pysyisi  siis muuttumattomana, ja toiminnassa olisi 
edelleen kolme EU:n tukemaa osaamis- ja innovaatioyhteisöä. EIT: n ja osaamis- ja 
innovaatioyhteisöjen työn vaikutuk set eurooppalaisella in novaatiorintamalla o lisivat kriittisen 
massan puuttumisen vuoksi vähäisiä (huom.: kriitt isestä massasta ei ole yhteistä määritelmää, 
mutta useimpien vastaajien mielestä 6–10 osaamis-  ja innovaatioyhteisöä olisi sopiva mittapuu 
tulevaisuutta varten).  
Vaihtoehto 3: Asteittainen kasvu ja toiminnan laajentaminen  
Tässä vaihtoehdossa EIT käynnistäisi useampia uus ia osaamis- ja innovaatioyhteisöjä, jolloin 
katettaisiin useampia prioritee ttialoja. Jokaisen uuden osaamis- ja innovaatioyhteisön talousarvio 
olisi samaa suuruusluokkaa kuin nykyisten yhteisö jen talousarvio. Tämän vaikutusten arvioinnin 
yhteydessä tehtiin myös selvitys mittakaavaeduista ja EIT:n tulevaisuutta koskevista ehdotuksista. Tulokset osoittavat, että vuoteen  2020 mennessä osaamis- ja innovaatioyhteisöjen 
kokonaismäärä voisi kasvaa yhdeksään. Tämän vaih toehdon ansiosta EIT pystyy tuottamaan 
odotetut vaikutukset innovointiin, tutkimuksen  ja koulutukseen. Oletuksena on, että kukin 
osaamis- ja innovaatioyhteisö kä sittää 5–6 huippuosaamiskeskusta (yhteistoimintakeskittymää) 
ja että samat yhteistoimintakeskittymät voiva t osallistua useampaan kuin yhteen osaamis- ja 
innovaatioyhteisöön. Tulokseksi saadaan noin 50 huippuosaamiskeskuksen muodostama 
kriittinen massa EU:n tasolla. Maailman luokan huippuosaaminen on EIT:n mallin kulmakivi. 
Tämä periaate voisi vesittyä, jos osaamis- ja innovaatioyhteisöjen m äärä nousee yli yhdeksän.  
EIT:n nykyinen ja suunniteltu toiminta jatkuisi ja laajenisi, jotta EI T:n asema itsenäisenä 
oppivana organisaationa vakiintu isi. Tähän kuuluisi tulosten le vittämistä ja julkisuustoimia 
koskevan strategian kehittäminen sekä EIT: n suhteita kolmansiin maihin käsittelevä 
kansainvälistymissuunnitelma. Lisäksi tämä vaih toehto tarkoittaa, e ttä EIT aloittaa uusia 
toimintoja, jotta osaamis- ja innovaatioyhteis öjen tuottamat edut voidaan ulottaa niihin 
osapuoliin, jotka eivät ole suor aan mukana yhteisöjen toimi nnassa. EIT toteuttaisi uusia 
toimintoja, joilla luotaisiin yhte yksiä yritysten, tutkim uslaitosten, korkea-asteen oppilaitosten ja 
viranomaisten välille sellaisill a maantieteellisillä alueilla, joilla innovaatiokapasiteetti on 
vähäistä. EIT pyrkisi tukemaan innovaatiokapasiteetin kehittämis tä näillä alueilla. Tämä ei 
vesittäisi osaamis- ja innovaati oyhteisöjen valinnassa sovellettu ja huippuosaamiskriteerejä vaan 
lujittaisi EIT:n roolia. 
6. Vaikutustenarviointi 
EIT:n tarkoituksena on tehostaa EU:n ja sen jäse nvaltioiden innovaatiokapa siteettia, jotta EU:n 
talouden kilpailukyky parani si ja jotta kehitettäisiin innovaa tioita ratkaisuiksi  yhteiskunnallisiin 
haasteisiin. EIT:llä on pot entiaalia saada aikaan va hvoja institutionaalisia ja 
 
FI 8   FI levittämisvaikutuksia määrittämällä ja levittämä llä osaamis- ja innovaati oyhteisöissä kehitettyjä 
parhaita hallintotapoja ja raho itusmalleja ja varmistamalla osaamis- ja innovaatioyhteisöissä 
kehitetyn tietämyksen perillemenon, hyödyntämisen ja  käyttämisen EU:ssa ja sen ulkopuolella.  
6.1. Tärkeimmät taloudelliset, yhteiskunna lliset ja ympäristövaikutukset  
Taloudelliset vaikutukset: Suurimmat vaikutukset näkyvät tutk imus- ja innovaatiotoiminnassa 
sekä investointivirroissa. EIT:n maantieteellisesti  hajautetun rakenteen an siosta syntyy enemmän 
valtionrajat ylittäviä i nvestointivirtoja, ja tarj outuu Euroopan laajuisia 
yhtenäistämismahdollisuuksia koulutus-, tutkimus- ja innovaatiotoiminnan saralla.  
Yhteiskunnalliset vaikutukset:  Ihmisten hyvinvointi lisääntyy, kun kehitetään innovaatioita, joilla 
vastataan yhteiskunnallisiin haasteisiin. Vaihto ehdot tukevat myös korkeakoulujärjestelmien 
nykyaikaistamista, josta koituu li sää yhteiskunnallisia hyötyjä. 
Ympäristövaikutukset:  Huonoimmassa tapauksessa ympäristövai kutukset olisivat neutraaleja, ja 
parhaimmassa tapauksessa innova atioiden kehittämistä tukeva t alat tuottavat positiivisia 
ympäristövaikutuksia.  
6.2. Merkittävien vaikutusten laadullinen arviointi 
Innovointi ja tutkimus:  Jokainen vaihtoehto li sää tutkimus- ja innovaatiotoimintaa ja parantaa 
innovaatiotoimien tehokkuutta. Nämä vaikutukset syntyvät innovaatiotoimintaan tehtyjen 
investointien myötä. Lisäksi vaihtoehto 3 tuott aa myös välillisiä myönteisiä vaikutuksia, sillä 
siinä tuetaan hyvien toimintatapojen kehittämistä ja levittämistä innovoinnin edistämisen ja innovaatiohallinnon alalla.  
Koulutusjärjestelmät: 
Vaihtoehdot 2 ja 3 parantavat koulutus tarjonnan laatua – etenkin yritysten 
osallistumisen kannalta – ja yrittä jäkoulutuksen järjestämistä. Vaih toehto 3 tuottaa myös joitakin 
positiivisia vaikutuksia, sillä siinä tehdään hyviä toimintatapoja tunnetuksi niissä EU:n osissa, 
jotka eivät ole suoraan mukana osaa mis- ja innovaatioyhteisöissä.  
Sisämarkkinat ja kilpailu:  EIT:n ja osaamis- ja innovaatioyhte isöjen kautta syntyy mahdollisesti 
positiivisia vaikutuksia  työntekijöiden liikkuvuuteen ja pääomavirtoihin sekä parannuksia 
kuluttajien valinnanvaraan. Vaihtoehdossa 3 synt yy laajemman toiminta-alan ansiosta enemmän 
vaikutuksia kuin vaihtoehdossa 2. Vaihto ehto 1 johtaa joihinkin positiivisiin 
jäännösvaikutuksiin, mutta ne ei vät todennäköisesti muuta merki ttävästi markkinaolosuhteita. 
Kilpailukyky, kauppa ja investoinnit:  EIT:n ja osaamis- ja innova atioyhteisöjen vaikutukset 
tuottavuuteen ovat todennäköisesti positiivisia kaikissa vaihtoehdoissa. Vaikutuksia syntyy eniten vaihtoehdossa 3 ja vähiten vaihtoehdossa 1. On myös todennäköist ä, että osallistuvien 
yritysten ja laitosten maailmanlaajuinen ki lpailukyky kohenee vaihtoehdoissa 2 ja 3. EIT:n 
toiminnan ansiosta syntyy myös valtionrajat yl ittäviä investointivir toja, kun taloudellista 
toimintaa siirretään uuteen kohteeseen.  
Kuluttajat ja kotitaloudet:
 Uusien tavaroiden ja palvelujen tarjoamisen myötä vaihtoehdot 2 ja 3 
johtavat todennäköisesti positiivisiin, joskin vähä isiin, vaikutuksiin kulutt ajien ja kotitalouksien 
keskuudessa.  
Erityiset sektorit ja m aantieteelliset alueet:  Osaamis- ja innovaatioyhte isöissä sovelletaan moni- 
ja poikkitieteellistä lähestymistapaa, ja näin  ollen useiden sektorien toimijat solmivat 
 
FI 9   FI mahdollisesti yhteistyösuhteita EIT:n kanssa. EIT: n alueelliset vaikutukset ovat todennäköisesti 
merkittävämpiä. Yhteistoimintakeskittymien sijainti paikkoina oleville alueille ja jäsenvaltioille 
tarjoutuu mahdollisuuksia saada hyötyä toim innan keskittymisen ja myönteisten 
ulkoisvaikutusten ansiosta. Tämä koskee ainoast aan vaihtoehtoja 2 ja 3. Vaihtoehdossa 3 on 
lisäksi tavoitteena laajentaa EIT:n soveltamisalaa,  jotta tuotettaisiin uu sia innovaatiohallinnon 
malleja kaikkialla EU:ssa, ja näin ollen vaihtoehdolla on potentiaalia saada aikaan positiivisia vaikutuksia kaikilla EU:n alueilla.  
Kolmannet maat ja kansainväliset suhteet:
 Voidaan katsoa, että vaihtoehdoilla 2 ja 3 on 
potentiaalia vaikuttaa EU:n ja kolmansien maid en välisiin investointivirtoihin luomalla 
suotuisampi investointiympär istö. Molemmissa vaihtoehdoi ssa voidaan lisäksi houkutella 
opiskelija- ja tutkijavirtoja kolmansista maista.  
Makrotaloudellinen ympäristö:  Kaikki vaihtoehdot vaikuttava t myönteisesti talouskasvuun. 
Myönteisiä vaikutuksia syntyy se kä kysyntä- että tarjontapuolel la. Vaikutuksia syntyy eniten 
vaihtoehdossa 3 ja vähiten vaihtoehdossa 1.  
Työllisyys ja työmarkkinat:  Kaikki vaihtoehdot edistävät uusien työpai kkojen syntymistä ja 
tukevat yrittäjyyttä. Vaikutuksia  syntyy eniten vaihtoehdossa 3 ja vähiten vaihtoehdossa 1. 
Vaihtoehdot 2 ja 3 tukevat myös työmarkkinoiden toimintaa EU:ssa, sillä niissä kannustetaan 
työntekijöitä tilapäiseen lii kkuvuuteen ja osallistumaan siten tietämyksen vaihtoon.  
Ympäristövaikutukset:  Vaihtoehdoilla 2 ja 3 on positiivis ia vaikutuksia ilmas toon, liikenteeseen 
ja energian kulutukseen, ilman laatuun sekä uusiutuviin ja uusiutumattomiin luonnonvaroihin, 
minkä lisäksi ympäristövaikutuksia kohdistuu yrityksiin ja kuluttajiin.  
6.3. Talousarvioon liittyvät oletukset ja kustannustehokkuuden arviointi 
Jotta voidaan arvioida eri vaih toehtojen vaikutukset, tehdään ol etuksia EIT:n ja osaamis- ja 
innovaatioyhteisöjen mahdollisista tuloista ja menoista. Vaikutusten suuruusluokka vaihtelee 
käytettävissä olevien määrärahoj en sekä niiden tyypin mukaan. Talousarviota koskevat laskelmat 
perustuvat osaamis- ja innov aatioyhteisöjen elinkaareen4 sekä siihen periaatteeseen, että 
osaamis- ja innovaatioyhteisön rahoitus on kesk imäärin enintään 25 prosenttia sen koko 
elinkaaren ajan (15 vuotta) kokonais menoista. Oletukset ovat seuraavat:   
Vaihtoehto 1:  EIT:n päätoimipaikasta ja osaamis- ja  innovaatioyhteisöistä ei aiheudu EU:n 
menoja. Oletuksena on, että vuosina 2014–2020 osaamis- ja innovaatioyhteisöjen omat tulot ja menot ovat noin yksi kolmannes osaamis- ja innovaatioyhteisöjen vuoden 2013 
                                                
 
4 Osaamis- ja innovaatioyhteisön elinkaaren vaiheet ovat seuraavat: 
a) Kaksi vuotta kestävä perustamisvaihe: Tuolloin osaamis - ja innovaatioyhteisö järjestää toimintansa, muodostaa 
tarvittavat oikeudelliset ja rahoitukselliset rakenteet ja palkkaa ydinhenkilöstön. Osaamis- ja 
innovaatioyhteisön toimien täytäntöönpano alkaa varsinaisesti toisena täytäntöönpanovuotena. 
b) Kolme vuotta kestävä kehittymisvaihe: Osaamis- ja innov aatioyhteisö on jo perustettu, ja se on alkanut toteuttaa 
ydintoimintojaan. Toisaalta sen toiminta-ala on vielä laajenemassa ja jäsenmäärä kasvamassa. Tässä 
vaiheessa osaamis- ja innovaatioyhteis ön talousarvio kasvaa huomattavasti. 
c) Kuusi vuotta kestävä täyden toiminnan vaihe: Osaamis- ja innovaatioyhteisöllä on vakaa rakenne ja selvästi 
määritelty toiminta-ala. d) Neljän vuoden mittainen kestävän toiminnan saavuttamisen vaihe: Osaamis- ja 
innovaatioyhteisön toimet ovat samanlaisia kuin tä yden toiminnan vaiheessa, ja EIT:n rahoituksen 
asteittain pienentyessä kyseisen yhteisön on hankittava muita tulonlähteitä. 
 
FI 10   FI kokonaistoiminnasta. Menot ovat suurimmillaan alussa ja lähestyvät nollaa vuoteen 2020 
mennessä. EIT:n päätoimipaikalla ei  ole tulo- eikä menovaikutuksia. 
Vaihtoehto 2:  EU:n tulot ja menot kolmen osaamis- ja innovaatioyhteisön osalta ovat vuosina 
2014–2020 yhteensä 1,8 miljardia euroa. Luvun lä htökohtana ovat oletukset, jotka koskevat 
nykyisten osaamis- ja innovaatioyhteisöjen vakii nnuttamiseen tarvittavia määrärahoja, EIT:n 
julkisuustoimien ja tulosten levittämis en vaatimia määrärahoja, osaamis- ja 
innovaatioyhteisöihin kohdennettav aa horisontaalista tukea sekä EIT:n hallintomenoja. EIT:n 
rahoitusosuus kolmelle osaamis- ja innov aatioyhteisölle katta a vuosina 2014–2020 niiden 
kehittymisvaiheen viimeiset vuodet ja kestävän toiminnan saavuttamisen vaiheen. Osaamis- ja 
innovaatioyhteisöjen omista varoista katetut me not ovat yhteensä noin 4 miljardia euroa. EIT:n 
päätoimipaikan tulot ja menot ovat samalla  ajanjaksolla noin 55 miljoonaa euroa.  
Vaihtoehto 3:  EU:n tulot ja menot yhdeksän osaamis- ja innovaatioyhteisön osalta ovat vuosina 
2014–2020 yhteensä 2,8 miljardia euroa. Luvun lä htökohtana ovat oletukset, jotka koskevat 
olemassa olevien osaamis- ja innovaatioyhteisöjen vakiinnuttamiseen tarvittavia määrärahoja, uusien osaamis- ja innovaatioyhte isöjen asteittaiseen käyttöönottamiseen (kolme uutta yhteisöä 
vuoteen 2015 mennessä ja kolme vuoteen 2018 me nnessä) tarvittavia määrärahoja, EIT:n 
julkisuustoimien ja tulosten levittämis en vaatimia määrärahoja, osaamis- ja 
innovaatioyhteisöihin kohdennettavaa horisontaal ista tukea sekä EIT:n hallintomenoja. 
Talousarvio vastaa yhdeksän osaamis- ja innovaa tioyhteisön eri kehitysv aiheita. Eniten menoja 
aiheutuu myöhempinä vuosina, sillä osaamis-  ja innovaatioyhteisöjen toiminta alkaa 
porrastetusti. Osaamis- ja innovaa tioyhteisöjen omista varoista ka tetut menot ovat yhteensä noin 
6,1 miljardia euroa. EIT:n päätoimipaikan tulot ja menot ovat samalla ajanjaksolla noin 100 miljoonaa euroa. 
7. Vaihtoehtojen vertailu 
Vaikutustenarviointien (pääosaston suorittaman arvioinnin ja ulkopuolisen konsultin suorittaman 
arvioinnin) perusteella on tehty päätelmiä eri vaihtoehtojen vahvuuksista ja heikkouksista ja sekä 
vertailtu vaihtoehtoja edellä selostettujen tavoitteiden saavuttamisen kannalta. Lisäksi on 
vertailtu vaihtoehtojen vaikut tavuutta, tehokkuutta ja johdonm ukaisuutta. On myös tutkittu 
joitakin mahdollisia riskejä, jotka kytkeytyvät eri vaihtoehtoihin. Tulokset ovat seuraavat:  
Vaihtoehto 1  ei täytä EIT:n tavoitteita  verrattuna perusskenaarioon. Etuna on lähinnä se, että 
vaihtoehdosta ei aiheudu EU:lle menoja, mutta sen avulla voidaan kuitenkin hyödyntää osaamis- 
ja innovaatioyhteisöihin tehtyjen aiempien investointien tulokset. Uuden monivuotisen 
rahoituskehyksen aikana nämä hyödyt kuitenkin hilja lleen vähenevät. Vaihto ehto 1 toisi lisäetuja 
tapauksissa, joissa EIT:n suhteen ilmenee merkittäviä hallinnon heikkouksia, kuten hukkavaikutuksia, investointien sy rjäyttämistä tai väärin suunnattu ja investointeja. EIT:tä 
käsittelevässä ulkoisessa ar vioinnissa ei kuitenkaan tode ttu tällaisia puutteita.  
Tässä vaihtoehdossa hallinnolliset kustannukset vähenevät merkittävästi, koska oletuksena on 
EIT:n toiminnan päättyminen. Hallintomenojen os uus EIT:n talousarviosta on korkeintaan yksi 
prosentti. Ne kattavat tarvitta vasta henkilöstöstä se kä hallinnosta, infr astruktuurista ja 
toiminnasta aiheutuvat kulut EIT: n toiminnan päättämiseen asti. 
Vaihtoehdoissa 2 ja 3  päästään lähemmäksi EIT:lle asetettu ja tavoitteita. Vaihtoehto 3 tuottaa 
laajemman toiminta-alan ansios ta suuremmat vaikutukset kui n vaihtoehto 2. Vaihtoehdon 3 
etuna on myös se, että hei kkoutena pidetty olemassa olev ien verkostojen suosimisen 
mahdollisuus on siinä pienempi. Tällainen heikkous  on suhteellisesti suurempi vaihtoehdossa 2. 
 
FI 11   FI Vaihtoehto 2  on kustannustehokkuudeltaan parempi kuin vaih toehto 1, koska EIT:n toiminta-ala 
pysyy siinä ennallaan. Lisäksi täytäntöönpanokustannukset vähene vät suhteellises ti, sillä ne 
jakautuvat osaamis- ja innovaa tioyhteisöjen tosiasia llisen lukumäärän mukaan. Vaihtoehdon 
hallinnolliset kustannukset ei vät kasva merkittävästi. Hallintomenojen osuus EIT:n 
talousarviosta on korkeintaan ka ksi prosenttia. Ne kattavat tarvittavasta henkilöstöstä sekä 
hallinnosta, infrastruktuurista ja  toiminnasta aiheutuvat kulut. 
Vaihtoehdon 3  ansiosta voidaan nostaa EIT: n kansainvälistä prof iilia ja – mikä tärkeintä – jakaa 
EIT:ssä syntynyttä tietämystä  ulkopuolisten toimijoiden ka nssa. Vaihtoehdon 3 avulla on 
mahdollista tasoittaa joitakin vaihtoehdolle 2 om inaisia alueellisia eroja. Vaihtoehto 3 on 
kustannustehokkuudeltaan parempi kuin vaihtoehto 2, koska EIT:n toiminta-ala on siinä 
tehokkaampi. Lisäksi täytäntöönpanokustannukset vähe nevät suhteellisesti, sillä ne jakautuvat 
useampien osaamis- ja innovaatioyhteisöjen kesken. Hallintomenojen osuus EIT:n talousarviosta on korkeintaan 2,16 prosenttia. Ne kattavat tarv ittavasta henkilöstöstä sekä hallinnosta, 
infrastruktuurista ja toiminnasta aiheutuvat kulut. 
Vaihtoehdolla 3  on kaksi heikkoa kohtaa. Ensiksi on mahdollista, että sen toimintamittakaava 
aiheuttaa markkinavääristymiä. Vaihtoehdossa 1 tällainen mahdollisuus on poissuljettu, ja vaihtoehdossa 2 sen todennäköisy ys on pienempi. Toiseksi se lujittaa olemassa olevia 
huippuosaamiskeskuksia ja saattaa suurentaa EU:n alueiden välis iä suhteellisen innovaatiotason 
eroja entisestään. EIT:n uskotaan kuitenkin  pystyvän vähentämään näitä vaikutuksia 
asianmukaisin toimin. 
Saatavilla olevien tulosten perusteella parhaaksi vaihtoehdoksi on arvioitu vaihtoehto 3 . 
8. Seuranta ja arviointi 
EIT:tä koskevassa arvioinnissa
5 esitetään useita painavia  suosituksia, jotka koskevat 
EIT:n seurantaa ja arviointia . Komissio seuraa suositusten täytäntöönpanoa arviointiin 
perustuvan toimintasuunnitelmansa yhteydessä . Suosituksissa todetaan, että on tärkeää 
kehittää vankkoja seurantamenettelyjä osaamis - ja innovaatioyhteisöje n kanssa ja että 
EIT:n olisi oltava vaativa kumppani osaam is- ja innovaatioyhteisöille. Lisäksi 
suosituksissa korostetaan EIT:n avoim uuden merkitystä. EIT:n olisi pyrittävä 
kehittämään koko organisaatioonsa jatkuvan arvioinnin toimintata pa. Sen tavoitteena 
olisi arvioida osaamis- ja innovaatioyhteisöissä ja niiden välillä sovellettuja innovatiivisia toimintatapoja ja kartoittaa te hdyistä investoinneista  saatuja tuloksia. 
EIT:n olisi yhteistyössä osaamis- ja innovaa tioyhteisöjen kanssa pyrittävä parantamaan 
suorituskykyä jatkuvasti, ja sen olisi py rittävä asettamaan saamansa kokemukset 
muidenkin käyttöön, jotta suorituskykyä voitaisiin parantaa muuallakin EU:ssa.  
Vastuualueensa mukaisesti komissio sitoutuu täysin  tukemaan EIT:tä moitteettoman ja toimivan 
tuloshakuisen seurantajärjestelmän käyttöön ot tamisessa kunnioittaen täysimääräisesti EIT:n ja 
osaamis- ja innovaatioyhteisöjen välisiä sopimu ksia. Kun seurantajärjes telmää suunnitellaan ja 
pannaan täytäntöön EIT:n kanssa, on tärkeää ott aa huomioon ainakin seuraavat neljä olennaista 
tekijää: 
• EU:n politiikan taso: Tarvitaan sidos EIT:n, kokonaisvaltaisen  Horisontti 2020 
-puiteohjelman seurantajärjestelmän sekä I nnovaatiounionia koskevan seurannan välille.  
                                                
 
5 http://ec.europa.eu/dgs/education_culture/evalreports/index_en.htm#educationHeader 
 
FI 12   FI • EIT:n taso: Joukko indikaattoreita, joilla  mitataan edistymistä EIT:n omissa 
prosesseissa ja toiminnoissa, kuten levittämis essä, tiedottamisessa ja henkilöresurssien 
kehittämisessä. Indikaattorien olisi vasta ttava tehokkuus- ja vaikuttavuustavoitteita.  
• Osaamis- ja innovaatioyhteisöt käsittävä taso: Yh teiset SMART-indi kaattorit, joita 
sovelletaan kaikkiin osaamis- ja innovaati oyhteisöihin esimerkiksi EIT:n tulostaulun 
jatkokehittämisen avulla. Indikaattoreiden ha llinnoinnista ja sovelt amisesta vastaa EIT. 
SMART-indikaattoreiden olisi vastattava EIT:n tavoitteita. 
• Yksittäisen osaamis- ja innovaatioyhteisön taso: Osaamis- ja innovaatioyhteisöillä on 
erilaiset liiketoimintamallit ja markkinat,  ja näin ollen myös niiden keskeiset 
suoritusindikaattorit vaihtelevat. EIT:n olisi otettava huomioon osaamis- ja 
innovaatioyhteisön omat keskeiset suoritusind ikaattorit, kun se ar vioi tapahtunutta 
edistystä käyttämällä vertailukohtina vuotuisi ssa liiketoimintasuunnite lmissa asetettuja 
tavoitteita. Osaamis- ja innovaatioyhteisön ke skeisten suoritusindikaattoreiden olisi 
vastattava kyseisen yhteisön tavoitteita.