(3)Ruotsi toimitti vuoden 2017 kansallisen uudistusohjelmansa ja vuoden 2017 lähentymisohjelmansa 28 päivänä huhtikuuta 2017. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon.

(2)Ruotsia koskeva vuoden 2017 maaraportti julkaistiin 22 päivänä helmikuuta 2017. Siinä arvioitiin Ruotsin edistymistä neuvoston 12 päivänä heinäkuuta 2016 hyväksymän maakohtaisen suosituksen noudattamisessa, aiempina vuosina annettujen suositusten noudattamisessa ja kansallisten Eurooppa 2020 -tavoitteidensa saavuttamisessa. Lisäksi siihen sisältyi asetuksen (EU) N:o 1176/2011 5 artiklan nojalla laadittu perusteellinen tarkastelu, jonka tulokset julkaistiin samaten 22 päivänä helmikuuta 2017. Komissio päättelee analyysinsa perusteella, että Ruotsin makrotaloudessa on epätasapainoja. Erityisesti asuntojen hintojen yhtäjaksoinen nousu jo ennestään yliarvostetulta tasolta yhdistettynä kotitalouksien velan jatkuvaan kasvuun aiheuttaa hallitsemattomien korjausliikkeiden riskin. Vaikka pankeilla vaikuttaa olevan riittävästi pääomaa, hallitsemattomat korjausliikkeet voisivat vaikuttaa myös rahoitussektoriin, kun kotitalouksien asuntolainoja koskevat pankkien riskit kasvavat. Korjausliikkeiden heijastusvaikutukset voivat ulottua naapurimaihin, koska Ruotsin pankkikonsernit ovat Pohjoismaissa ja Baltian maissa järjestelmän kannalta merkittäviä. Ruotsin viranomaiset ovat hyvin tietoisia kasvavista riskeistä, ja viime vuosina on toteutettu toimenpiteitä, joilla hillitään asuntovelan kasvua ja lisätään asuntorakentamista. Tähän mennessä toteutetut toimenpiteet eivät kuitenkaan ole olleet riittäviä ratkaisemaan asuntomarkkinoiden ylikuumenemista. Kaiken kaikkiaan tarvitaan edelleen toimia, jotka kohdistuvat asumiseen liittyvään verotukseen, makrotason vakauden valvonnan välineistöön ja uusien asuntojen tarjonnan pullonkauloihin sekä nykyisen asuntokannan tehokkaan käytön esteisiin.

(4)Kauden 2014–2020 Euroopan rakenne- ja investointirahastojen (ERI-rahastot) kansallisissa ohjelmissa on otettu huomioon asiaankuuluvat maakohtaiset suositukset. Kuten ERI-rahastoja koskevassa lainsäädännössä säädetään, komissio voi pyytää jäsenvaltiota tarkastelemaan uudelleen asiaankuuluvia ERI-rahastoja koskevia ohjelmiaan ja esittämään niihin muutoksia, kun tämä on tarpeen asiaankuuluvien maakohtaisten suositusten täytäntöönpanon tukemiseksi. Komissio on antanut tarkempia ohjeita kyseisten sääntöjen soveltamisesta.

(5)Ruotsiin sovelletaan vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevää osiota. Hallitus suunnittelee vuoden 2017 lähentymisohjelmassaan, että se saavuttaa vuonna 2017 ylijäämän, joka on 0,3 prosenttia suhteessa BKT:hen, ja pysyy edelleen koko ohjelmakauden ajan keskipitkän aikavälin julkisen talouden tavoitteessaan, joka on 1 prosentin rakenteellinen alijäämä suhteessa BKT:hen. Lähentymisohjelman mukaan on odotettavissa, että julkisen talouden velka suhteessa BKT:hen supistuu 39,5 prosenttiin vuonna 2017 ja edelleen 31,4 prosenttiin vuonna 2020. Julkisen velan on määrä supistua suhteessa BKT:hen lähinnä vahvan talouskasvun ja terveen julkisen talouden ansiosta. Julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on uskottava. Komission kevään 2017 talousennusteen mukaan rakenteellisen rahoitusaseman odotetaan olevan BKT:hen suhteutettuna 0,4 prosenttia ylijäämäinen vuonna 2017 ja 0,8 prosenttia ylijäämäinen vuonna 2018, mikä ylittää julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteen. Neuvosto katsoo lähentymisohjelmasta tekemänsä arvioinnin ja komission kevään 2017 talousennusteen perusteella, että Ruotsin odotetaan vuosina 2017 ja 2018 noudattavan vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia.

(6)Kotitalouksien velka on jatkanut kasvuaan jo ennestään korkealta tasolta. Kotitalouksien velka kasvoi 7,1 prosenttia vuonna 2016, ja sen määrä on lähes 86 prosenttia suhteessa BKT:hen ja noin 180 prosenttia suhteessa käytettävissä oleviin tuloihin. Tämä johtuu lähinnä asuntojen hintojen jatkuvan nousun aiheuttamasta asuntolainakannan kasvusta. Velkaantuneisuus jakautuu yhä epätasaisemmin, sillä uutta asuntovelkaa ottaneista kotitalouksista entistä suurempi osuus (16,4 % vuonna 2016) ottaa lainaa jopa 600 prosenttia käytettävissään olevista tuloista. Hallitus on toteuttanut joitakin makrovakaustoimia, kuten asuntolainojen lyhentämisen muuttaminen pakolliseksi vuonna 2016, mutta on epäselvää, onko toimilla riittävää vaikutusta keskipitkällä aikavälillä. Hallitus käynnisti helmikuussa 2017 lainsäädäntöprosessin makrovakausvalvonnasta vastaavan viranomaisen oikeudellisten valtuuksien laajentamiseksi, jotta voidaan varmistaa, että viranomainen voi jatkossa ottaa käyttöön mahdollisia makrovakaustoimia oikea-aikaisesti ja käyttää useammanlaisia välineitä. Lainsäädännön muutosten odotetaan tulevan voimaan helmikuuhun 2018 mennessä. Kotitalouksien velan kasvua voitaisiin hillitä mukauttamalla verokannustimia, esimerkiksi rajoittamalla asteittain asuntolainakorkojen verovähennysoikeutta tai korottamalla juoksevia kiinteistöveroja, mutta hallitus ei ole edistynyt tässä asiassa.

(7)Asuntojen hinnat ovat Ruotsissa nousseet nopeasti ja yhtäjaksoisesti 1990-luvun puolivälistä lähtien. Nopea hinnannousu on jatkunut erityisesti tärkeimmissä kaupunkikeskuksissa. Keskeisiä taustatekijöitä ovat omistusasumisen ja asuntovelan edullinen verokohtelu sekä edulliset luottoehdot yhdistettyinä asuntolainojen suhteellisen alhaiseen lyhennysasteeseen ja asuntojen tarjonnan jatkuvaan puutteeseen. Tämä puute liittyy asuntomarkkinoiden rakenteellisiin tehottomuustekijöihin. Asuntorakentaminen on jatkanut kasvuaan mutta on silti selvästi uuden rakennustuotannon tarvetta vähäisempää. Hallituksen 22-kohtaisessa asuntomarkkinasuunnitelmassa esitetään ratkaisuja joihinkin asuntopulan taustalla oleviin tekijöihin. Se sisältää muun muassa toimenpiteitä rakentamiseen käytettävissä olevan tonttimaan lisäämiseksi, rakentamiskustannusten supistamiseksi ja kaavoitusprosessin lyhentämiseksi. Siinä ei kuitenkaan kiinnitetä riittävästi huomiota eräisiin muihin rakenteellisiin tehottomuustekijöihin, kuten rakennusalan heikkoon kilpailutilanteeseen. Asuntopulaa pahentavat esteet, jotka haittaavat nykyisen asuntokannan tehokasta käyttöä. Ruotsin tiukasti säännellyt vuokra-asuntomarkkinat aiheuttavat lukkiutumisvaikutuksia ja sisäpiiri–ulkopiiri-vaikutuksia, mutta mitään merkittäviä politiikkatoimia joustavuuden lisäämiseksi vuokrien määrittämisessä ei ole toteutettu. Omistusasuntojen markkinoilla suhteellisen korkea myyntivoittovero vähentää asunnonomistajien liikkuvuutta. Kiinteistökauppojen myyntivoittoverojen lykkäämissääntöjä on uudistettu väliaikaisesti, mutta tämän toimen vaikutus jäänee vähäiseksi. Kohtuuhintaisten asuntojen puute voi rajoittaa myös työvoiman liikkuvuutta ja haitata maahanmuuttajien integrointia työmarkkinoille sekä edistää sukupolvien välistä eriarvoisuutta.

(8)Ruotsin työllisyysaste oli vuonna 2016 EU:n korkeimpia (81,2 %) ja pitkäaikaistyöttömyys kaikkien alhaisimpia. Haasteita riittää kuitenkin edelleen, kuten matalan osaamistason työntekijöiden ja EU:n ulkopuolelta tulleiden maahanmuuttajien integroiminen työmarkkinoille ja EU:n ulkopuolella syntyneiden naisten huomattavan työllisyyseron kaventaminen. Ruotsi on toteuttanut mittavia toimenpiteitä turvapaikanhakijoiden vastaanottamisessa ja pakolaisten ja muiden maahanmuuttajien kotouttamisessa. Tilannetta näyttää olevan kuitenkin mahdollista parantaa edelleen, sillä vuonna 2016 vain kolmannes tutustumisohjelmaan osallistujista oli työssä tai koulutuksessa 90 päivän kuluttua ohjelman suoritettuaan. Lisäksi edelleenkään ei ole luotu ammattipätevyyksien tunnustamisen kokonaisvaltaista toimintamallia eikä hallinnointijärjestelmää.

(9)OECD:n vuoden 2015 PISA-tutkimuksen mukaan 15-vuotiaiden perustaitojen hallinta on nyt kohentunut vuosia jatkuneen heikkenemisen jälkeen. Heikosti suoriutuneiden osuus on kuitenkin edelleen EU:n keskitason tuntumassa, ja oppilaiden sosioekonomiseen taustaan liittyvät erot suoriutumisessa ovat kasvaneet. Hallituksen käynnistämät toimet koulujen tulosten ja koulutuksen tasapuolisuuden parantamiseksi sekä aloitteet, joilla äskettäin saapuneet maahanmuuttajat pyritään saamaan koulujärjestelmän piiriin, edellyttävät tiivistä seurantaa.

(10)Komissio on eurooppalaisen ohjausjakson osana tehnyt kattavan analyysin Ruotsin talouspolitiikasta ja julkaissut sen vuoden 2017 maaraportissa. Se on arvioinut myös lähentymisohjelman ja kansallisen uudistusohjelman sekä jatkotoimenpiteet, joita on toteutettu Ruotsille viime vuosina annettujen suositusten noudattamiseksi. Se on ottanut huomioon niiden merkityksen Ruotsin finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta mutta myös sen, ovatko ne EU:n sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen vahvistaa antamalla EU:n tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin.

(11)Neuvosto on tutkinut lähentymisohjelman tämän arvioinnin perusteella ja katsoo, että Ruotsin odotetaan noudattavan vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia.

(12)Neuvosto on tutkinut kansallisen uudistusohjelman ja lähentymisohjelman komission perusteellisen tarkastelun ja tämän arvioinnin perusteella. Asetuksen (EU) N:o 1176/2011 6 artiklan nojalla annetut neuvoston suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävästä suosituksesta 1,

SUOSITTAA, että Ruotsi toteuttaa vuosina 2017 ja 2018 toimia, joilla se

1.ryhtyy toimiin kotitalouksien velkaan liittyvien riskien suhteen, etenkin rajoittamalla asteittain asuntolainakorkojen verovähennyskelpoisuutta tai korottamalla juoksevia kiinteistöveroja, samalla kun rajoitetaan luotonantoa, jos velanhoitokulut ovat liian suuret suhteessa tuloihin; edistää asuntoinvestointeja ja parantaa asuntomarkkinoiden tehokkuutta muun muassa muuttamalla vuokrista sopimista joustavammaksi ja tarkistamalla myyntivoittoveron määräytymismallia.

Tehty Brysselissä