FI    FI FI 
FI    FI  EUROOPAN KOMISSIO 
Bryssel 9.3.2010 
SEK(2010) 198 
  
KOMISSION YKSIKÖIDEN VALMISTELUASIAKIRJA 
TIIVISTELMÄ VAIKUTUSTEN ARVIOINNISTA 
  
Oheisasiakirja 
  
ehdotukseen Euroopan parlamentin ja  neuvoston päätökseksi Euroopan 
kulttuuriperintötunnusta koskevas ta Euroopan unionin toimesta 
  
{KOM(2010) 76 lopullinen} 
{SEK(2010) 197}  
FI 2   FI TIIVISTELMÄ  
Tämä vaikutustenarviointi liittyy ehdotuks een Euroopan parlamentin ja neuvoston 
päätökseksi Euroopan kulttuuriperintö tunnusta koskevasta Euroopan unionin 
toimesta. 
1. ONGELMAN MÄÄRITTELY  
Ajatus Euroopan kulttuuriperi ntötunnuksesta syntyi alun perin yhtenä ratkaisuna 
EU:n todellisuuden ja sen kansalaisten nä kemysten välisen kuilun kaventamiseksi. 
Kuilu johtuu suurelta osin Euroopan hist orian, EU:n roolin ja sen toimielinten 
toiminnan puutteellisesta tuntemuksesta. 
Hanke käynnistettiin huhtikuussa 2006 ha llitustenvälisenä aloitteena. Tähän 
mennessä tunnus on myönnetty yhteensä 64 kohteel le 17:ssä EU:n jäsenvaltiossa ja 
Sveitsissä. Euroopan kulttuuriperintötunnuksen alkuperäisenä tavoitteena oli kulttuuriperinnön mahdollisuuksia hyödyntämällä  vahvistaa Euroopan kansalaisten 
tunnetta Eurooppaan kuuluvuudesta ja luoda eur ooppalaista identiteettiä. On tärkeää 
huomata alusta asti olleen selvää, ette i Euroopan kulttuuriperintötunnus voinut yksin 
kuroa umpeen kansalaisten ja EU:n välistä kuilua. Sen oli määrä olla 
vaatimattomammin vain yksi aloite viestintään, koulutukseen, kulttuuriin ja kansalaisuuteen liittyvien muiden aloitt eiden joukossa, joilla pyrittiin puuttumaan 
samaan ongelmaan.  
Tämä johtaa ongelman toiselle tasolle el i siihen, että näke mys tai tulkinta 
eurooppalaisesta kulttuuriper innöstä, jopa eniten symbolia rvoa omaavista yhteisistä 
perintökohteista, on edelleen  suurelta osin kansallinen. Yhteisen perintömme 
eurooppalaista ulottuvuutta  ei korosteta tarpeeksi  eikä sen potentiaalia 
kulttuurienvälisen vuoropuhelun vilkastuttamiseksi hyödynnetä parhaalla mahdollisella tavalla. Kulttuuriministerit totesivat aikoinaan selkeästi tilanteen ja käynnistivät hallitustenvälisen Euroopan kultt uuriperintötunnus -alo itteen, jolla tämä 
ongelma pyrittiin ratkaisemaan etsimällä ja nimeämällä kohteita, joilla on ollut 
keskeinen rooli Europan rakentamisessa  ja yhdentymisessä, tuomalla esiin 
eurooppalaista näkemystä näistä kohteista,  kehittämällä niid en kasvatuksellisia 
mahdollisuuksia ja edistämällä kokemuksien ja parhaiden käytäntöjen jakamista.  
Hallitustenvälinen Euroopan kul ttuuriperintötunnus -aloitteessa ei kuitenkaan tähän 
mennessä ole saavutettu konkreettisia tuloks ia. Tämä johtuu osittain siitä, että 
Euroopan kulttuuriperintötunnus on viel ä kovin lyhytikäinen, mutta ratkaistava 
ongelma puolestaan on monimutkainen ja s yvään juurtunut. Osasyynä on myös se, 
että Euroopan kulttuuriperintötunnus ei  ole lähimainkaan saavuttanut täyttä 
potentiaaliaan, ja sen toteuttamisessa on m onia puutteita, jotka täytyy korjata. Nämä 
seikat ilmenivät aloitteen arvioinni ssa, jonka suoritti ulkopuolinen ECOTEC-
konsultti osana vaikutustenarv iointia varten tarjoamiaan tukipalveluja. Arviointi 
osoitti esimerkiksi,  että nykyisten valin tamenettelyjen myötä valittujen kohteiden 
luonne ja merkitys ja niihin  liittyvät toiminnot ovat me lko erilaisia ja joissakin 
tapauksissa jopa vaikeselkoi sia. Euroopan kulttuuriperin tötunnus ei myöskään ole 
tunnettu edes kulttuuriperintöalalla toim ivien tärkeimpien sidosryhmien joukossa, 
eikä tunnuksen saaneiden kohtei den kasvatuksellisessa käyt össä ja verkottumisessa 
FI 3   FI ole juurikaan edistytty. Konkreettisten tulo sten ja vaikuttavuuden aikaansaamiseksi 
Euroopan kulttuuriperintötunnus tarvitsee proaktiivisemman lähestymistavan ja sen laatua on nostettava. 
2. T
OISSIJAISUUSKYSYMYSTEN ANALYYSI  
Euroopan unionin ministerineuvosto hyvä ksyi 20. marraskuuta 2008 päätelmät, 
joissa se kehottaa Euroopan komissiota esittämään asianmukaisen ehdotuksen 
Euroopan kulttuuriperintötunnuksen käyttöönotosta Euroopan unionissa ja hankkeen toteuttamista koskevista käytännön järjestelyistä.  
Euroopan kulttuuriperintötunnuksen oikeusperusta on Euroopan unionin toiminnasta 
tehdyn sopimuksen 167 artikla, joka valtuut taa EU:n "myötävaikuttamaan siihen, että 
jäsenvaltioiden kulttuurit kehi ttyvät kukoistaviksi pitäen arvossa niid en kansallista ja 
alueellista monimuotoisuutta ja korostaen samalla niiden yhteistä kulttuuriperintöä". 
EU:n olisi myös pyrittävä "rohkaisemaan jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä" kulttuurin alalla sekä "tarvittaessa tuke maan ja täydentämään niiden toimintaa". 
Neuvoston päätelmien mukaisesti jäsenvaltio iden osallistuminen olisi vapaaehtoista. 
EU:n osallistumisen Euroopan kulttuuriperintötunnus -aloitteeseen odotetaan lisäävän jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä ja tätä myötä edistävän yhteisten, selkeiden ja avointen valintakriteerien ja  uusien valinta- ja seurantamenettelyjen 
kehittämistä ja soveltamista, millä taataan kohteiden merkityksellisyys tavoitteisiin nähden. Edellä mainitut Euroopan kulttuuriperintötunnuksen arvioinnin tulokset osoittivat, että tavoitteita ei saavutettu ha llitustenvälisin järjestelyin. EU:n toimella 
odotetaan lisäksi kasvatettavan aloitteeseen osallistuvien jäsenvaltioiden määrää ja 
ratkaistavan nykyiseen vaihtuvaan sihtee ristöön liittyvät ongelmat. Tämän odotetaan 
lisäävän aloitteen arvoa sen laadun, uskottavuuden ja pitkän aikavälin 
tuloksellisuuden takaamiseksi. 
3. EU:
N TOIMEN TAVOITTEET  
Kuten edellä todettiin, EU:n ja sen kans alaisten välinen et äisyys on laaja ja 
monimutkainen ongelma, jota ei pelkällä Euroopan kulttuuriperintötunnuksella voida 
ratkaista. Sitä käsitelläänkin erilaisilla al oitteilla toisiaan täydentävillä tavoilla. On 
tärkeää painottaa, ettei tunnuksen vaikutus varm astikaan ole yhtä suuri kuin 
esimerkiksi opiskelijavaihtojen tai kiel tenoppimisen. Siksi uudistetulle Euroopan 
kulttuuriperintötunnukselle on päätetty ehdot taa neljän tasoisia tavoitteita. Yleiset 
tavoitteet kuvastavat Euroopan kulttuuriperintötunnuksen yleistä pyrkimystä ja liittävät sen Euroopan unionin laajempaan  politiikkaan. Keskitason tavoitteet ovat 
korkein vaikutustaso, jolle tunnus voi yks inään yltää. Käytännön tasolla mukaan 
tulee erityisiä ja toiminnallisia tavoitteita. 
3.1. Yleiset tavoitteet 
Vahvistaa Euroopan kansalaisten tunnetta kuuluvuudesta Euroopan unioniin 
yhteisten historianvaiheiden ja ku lttuuriperinnön pohjalta sekä lisätä 
monimuotoisuuden arvostamista 
Syventää kulttuurienvälistä vuoropuhelua 
FI 4   FI 3.2. Keskitason tavoitteet 
Kasvattaa Euroopan unionin historiassa ja  rakentamisessa tärkeässä asemassa 
olleiden kohteiden arvostusta ja tunnettuutta  
Lisätä EU:n kansalaisten tietämystä Eur oopan rakentamisesta ja yhteisestä mutta 
monimuotoisesta kulttuuriperinnöstään er itoten Euroopan yhdentymisen perustana 
oleviin demokraattisiin arvoihin ja ihmisoikeuksiin liittyen 
3.3. Erityistavoitteet 
Kehittää kohteiden eurooppalaista merkitystä 
Lisätä nuorten tietoisuutta yhteisestä kulttuuriperinnöstään Helpottaa kokemusten ja parhaiden toimin tatapojen jakamista Euroopan laajuisesti 
Lisätä kaikkien kansalai sten ja erityisesti nuorte n mahdollisuuksia tutustua 
perintökohteisiin 
Vilkastuttaa kulttuurien välis tä vuoropuhelua erityisesti nuor ten keskuudessa taide-, 
kulttuuri- ja historiakasvatuksen keinoin 
Luoda yhteisvaikutusta kulttuuriperi nnön sekä nykypäivän teosten ja luovuuden 
välille 
Edistää alueiden vetovoim aa ja kestävää kehitystä 
3.4. Toiminnalliset tavoitteet 
a) Käytännön järjestelyt Varmistaa yhteisten, selkeiden ja avoi nten kriteerien soveltaminen kohteiden 
valinnassa 
Edistää tunnusten tasapuolista jakaan tumista eri puolille Euroopan unionia 
Ottaa käyttöön seurantamenettely sen va rmistamiseksi, että tunnuksen saaneet 
kohteet noudattavat sitoumuksiaan 
Parantaa täydentävyyttä muiden kulttuuriper intöalan aloitteiden kanssa erityisesti 
hyvällä viestinnällä asianosaisten kansainvälisten e linten kanssa 
Varmistaa käytännön järjestelyjen keveys ja  joustavuus EU:ssa ja jäsenvaltioissa 
Parantaa tunnuksen näkyvyyttä Euroopan ta solla eritoten luomalla verkkosivusto 
Luoda kohteille ylikansallisia  verkostoja niiden eur ooppalaisen painoarvon ja 
keskinäisen vuorovaikutuksen kehittämiseksi 
b) Tunnuksen saaneiden kohteiden toimet 
FI 5   FI Kehittää kohteiden eurooppalaista ulottuvuutta sopivilla tiedotustoimilla ja 
monikielisillä opaskylteillä 
Kehittää kasvatuksellista ohjelmaa Markkinoida ja mainostaa kohteita matkailukohteina paikallisesti, kansallisesti ja 
Euroopan tasolla 
Helpottaa kohteisiin tutustumista tekemällä niissä muutostöitä, kehittämällä välineitä 
vierailijoille, henkilökuntaa kouluttamalla , myöntämällä nuoril le pääsy kohteeseen 
edullisin ehdoin 
Kehittää kulttuuriohjelmaa: tapahtumia, festiv aaleja, taiteilijaresidenssiohjelmia jne. 
4. T
OIMINTAVAIHTOEHDOT  
Neuvoston päätelmissä todetaan, että uude lla Euroopan kulttuuriperintötunnuksella 
olisi oltava "joustavat ja kevyet hall innointijärjestelyt,  joissa noudatetaan 
toissijaisuusperiaate tta". Sama huoli kustannusten pitämisestä kurissa sekä 
jäsenvaltioissa että EU:ssa ilmaistiin useaan otteeseen myös kuulemisprosessissa. 
Asia on entisestään korostunut nykyisessä ra hoitus- ja talouskr iisissä, minkä vuoksi 
on erittäin epätodennäköistä, että Eu roopan kultuuriperintötunnuksen käyttöön 
asetettaisiin tulevina vuosina kovinkaan pa ljon rahoitusta jäsenvaltioissa tai EU:n 
tasolla. Näistä syistä jätettiin  pois vaihtoehto, jossa Euroopan 
kulttuuriperintötunnusta olisi jatkettu hal litustenvälisenä aloitteen a, jolle EU olisi 
tarjonnut huomattavaa taloudellista tuke a kohteiden kehittämistä ja niiden 
verkottumista varten. Samoin unohde ttiin vaihtoehto, jossa Euroopan 
kulttuuriperintötunnus olisi muutettu EU-a loitteeksi ja kohteille olisi myönnetty 
huomattavaa rahoitustukea.  
Tämän alustavan seulontaprosessin tuloksen a kehitettiin kolme pä ävaihtoehtoa, jotka 
vaikuttivat realistisilta ja toteuttamisk elpoisilta ja joista yksi sisältää kolme 
alavaihtoehtoa. Jokaisen vaihtoehdon vaik utus EU:n talousar vioon olisi hyvin 
rajallinen, ja ne ovat kaikki  toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden mukaisia. 
4.1. Vaihtoehto 1: Nykytilanne (viiteskenaario) 
Euroopan kulttuuriperintötunnusta jatketaan  hallitustenvälisenä aloitteena, ja 
osallistuvat maat huolehtivat vuorollaan sihteeristön tehtävis tä (joita EU ei rahoita). 
Ei EU:n tointa.  
4.2. Vaihtoehto 2: Nykytilanne ja rajallista EU:n rahoitustukea  
Euroopan kulttuuriperintötunnusta jatketaan hallitustenvälisenä al oitteena, ja EU:n 
talousarviosta myönnetään rajallista rahoi tustukea osaan sihteeristön toiminnasta ja 
viestintäkustannuksista, asia ntuntijoiden kokouksiin ja ve rkottumiseen. Rahoituksen 
olisi tultava joko nykyisestä tai tu levasta Kulttuuri-ohjelmasta.  
FI 6   FI 4.3. Vaihtoehto 3: Euroopan kulttuuriperint ötunnuksesta tulee EU-aloite neuvoston 
ja parlamentin päätöksellä  
Päätöksellä täsmennettäisiin uuden tunnuksen tavoitteet ja säännöt, määritettäisiin 
yhteiset valintakriteerit, laadittaisiin valinta - ja seurantamenettelyt ja osoitettaisiin 
selkeästi jäsenvaltioid en ja komission tehtävät ja vastuut. Komissio huolehtisi 
sihteeristön tehtävistä. Ra jallista taloudellista tu kea myönnettäisiin  kohteiden 
ylikansalliseen verkottumiseen joko tarj ouskilpailujen tai komission järjestämien 
asiantuntijakokousten muodossa. Komi ssio vastaisi myös Euroopan 
kulttuuriperintötunnusta koskevasta viestinnästä ja tunnuksen näkyvyydestä Euroopan tasolla. 
Kuulemisvaiheessa nousi esiin kolme mahdollis ta alavaihtoehtoa, joissa on erilaiset 
valinta- ja seurantamenettelyt: 
3a: Jäsenvaltiot valitsevat kohteet yhteisten, se lkeiden ja avointen kriteerien mukaan, 
ja ehdottavat vuosittain tie ttyä enimmäismäärää kohteit a maakohtaisen kiintiön 
rajoissa. Kohteet validoidaan EU:n tasolla, ja seuranta on jäse nvaltioiden vastuulla. 
Komission tehtävänä on varmistaa jäsenval tioiden välinen hyvä koordinaatio sekä 
menettelyjen ja käytänn ön järjestelyjen sujuvuus. 
3b: Euroopan tason asiantuntijakom itea valitsee kohteet avoimessa 
valintamenettelyssä, jossa ei  oteta huomioon ehdokaskohtei den kansallista alkuperää. 
Joka vuosi myönnetään rajallinen määrä tunnuksia. Seurannasta huolehditaan EU:n 
tasolla. 
3c: Jäsenvaltioissa suoritetaan kohteiden esivalinta, ja lopullisen valinnan tekee 
puolueeton raati EU:n tasolla. Seuranta on pääasiassa jäsenvaltioiden vastuulla, 
mutta puolueeton raati vastaa valvonnast a ja uudelleentarkastelusta. Tunnus on 
mahdollista peruuttaa.  
5. V
AIKUTUSTENARVIOINTI  
Vaikutustenarviointia varten määrit ettiin joukko potentiaalisia vaikutuksia 
yhteistyössä ulkopuolisen konsulti n kanssa. Niihin päädytt iin useiden eri lähteiden 
perusteella: tarkastelemalla kulttuurin ja perinnön vaikutusta kos kevaa kirjallisuutta, 
analysoimalla Euroopan kultuuriperintötunnuks en tavoitteita sekä kuulemisprosessiin 
osallistuneiden yksittäisten henkilöiden, organisaatioiden ja jäsenvaltioiden 
kommentteja ja näkemyksiä. 
Seuraavia vaikutuksia analysoitiin: 
5.1. Sosiaaliset ja yhteiskunnalliset vaikutukset: 
Enemmän mahdollisuuksia tutustua kulttuuriperintörikkauksiin 
Nuorten lisääntyneet mahdollisuu det tutustua perintökohteisiin 
Kasvanut kiinnostus yhteiseen eurooppalais een perintöön ja sen parempi tuntemus  
Parempi ymmärtämys Euroopan kulttuurin monimuotoisuudesta 
FI 7   FI Lisääntynyt kultuurie nvälinen vuoropuhelu 
Vahvempi tunne kuuluvuudesta Euroopan unioniin Vilkkaampi osallistuminen demokraattiseen prosessiin 
5.2. Taloudelliset vaikutukset: 
Myönteiset vaikutukset paikalliseen matk ailuun ja sen työllistämien ihmisten 
määrään 
Yhteyksien luominen kulttuuri- ja luovaan alaan Innovoinnin ja luovuuden lisääntyminen 
5.3. Ympäristövaikutukset: 
Matkailun ylikehittymiseen liit tyvät kielteiset vaikutukset 
Kulttuuriperinnön vaaliminen Erilaisten vaikutusten analyysi osoitti,  että Euroopan kulttuuriperintötunnuksen 
ensisijaiset suorat vaikutukset olisivat sosiaalisia. Taloudellisia vaikutuksia olisi pidettävä alkuvaiheessa lähinnä toissijaisina tai epäsuorina, mutta se ei estä jäsenvaltioita ja kohtei ta tavoittelemasta niit ä aktiivisesti. Euroopan 
kulttuuriperintötunnuksen vaikutus kohteen vier ailijamääriin voi ajan mittaan kasvaa, 
mutta tämä riippuu siitä, miten tunnuksen l aatu, uskottavuus ja arvostus kehittyvät. 
Ympäristövaikutukset eivät todennäköisesti ole yleensä ottaen merkittäviä. 
Analyysi osoitti myös, että Euroopan kul ttuuriperintötunnuksen muuttaminen EU-
aloitteeksi neuvoston ja parlamentin päätökse llä (vaihtoehto 3) to isi selkeää lisäarvoa 
ja etuja, joita jäsenvaltiot eivät yksinään toimimalla voisi saavuttaa, ei edes EU:n 
rahoitustuella. Alavaihtoehdossa 3a, jonka mukaan jäsenvaltio valitsee kohteet ja EU 
toimii sihteeristönä, parannukset olisivat  todennäköisesti pienempiä kaikkien 
vaikutusten osalta.  
Alavaihtoehdoista 3b (valinta vain EU:n taso lla) ja 3c (yhdistetty jäsenvaltioiden ja 
EU:n tason valinta) alavaihtoehto 3b l upailee suuremman parannuksen ainoastaan 
kulttuurin monimuotoisuuden ymmärtämisessä, kun taas alavaihtoehdossa 3c 
todennäköisesti tapahtuisi suurempaa edis tymistä useilla eri osa-alueilla, kuten 
lisääntyneitä mahdollisuuksia tutustua kulttu uriperintöresursseihin, nuorten parempia 
mahdollisuuksia tutustua perintökohteisiin ja pitkällä tähtäyksellä myönteisiä 
vaikutuksia matkailualaan ja sen työllistämien ihmisten määrään.  
6. V
AIHTOEHTOJEN VERTAILU  
Eri vaihtoehtojen todennäköisten vaikutus ten tarkastelun jälkeen arvioitiin kolmea 
pääkriteeriä: vaikuttavuutta, tehokkuutta  ja johdonmukaisuutta. Näihin 
yleiskriteereihin sisältyy kuitenkin joukko alakriteerejä,  joita oli ta rkasteltava. 
Kriteerit on johdettu nykyisen Euroopan kulttuuriperintötunnuksen tärkeimmistä 
ominaisuuksista, neuvoston päätelmistä, kuule misprosessista ja siitä, mitä muista 
FI 8   FI tunnus- ja palkintojärjestelyistä on opittu. Va litut kriteerit kuvastavat tarkoin kaikkia 
uudistettua Euroopan kulttuuriperintötunnus ta varten ehdotettuja tavoitteita. 
Vaihtoehtojen vaikuttavuuden osalta tarkas teltiin tunnusten tasapuolista jakautumista 
jäsenvaltioiden kesken, kohteiden eur ooppalaisen ulottuvuuden edistämistä, 
kohteiden välistä verkottumista, Euroopa n kulttuuriperintöt unnuksen näkyvyyttä ja 
tunnettuutta sekä valistus- ja kulttuuritoimien toteuttamista. 
Vaihtoehtojen tehokkuuden osalta analysoi tiin valintaprosesseja, tuloksia ja 
vaatimusten täyttymistä, tarv ittavia hallinnollisi a järjestelyjä, raho itusvaikutuksia ja 
viestintää muiden kansai nvälisten elinten kanssa. 
Vaihtoehtojen johdonmukaisuuden osalta otet tiin huomioon sosiaalis en, taloudellisen 
ja ympäristöllisen kentän välisten kompromissien asettamat rajoitukset, 
yhteisvaikutus ja täydentävyys muiden al oitteiden kanssa se kä EU:n ulkopuolisten 
maiden mahdollisuus osallistua aloitteesee n, vaikkakin se toteutuisi todennäköisesti 
vasta sitten, kun Euroopan kulttuuriperin tötunnus on vakiinnuttanut paikkansa. 
Vaihtoehtojen vertailu osoitti selkeästi, että myös tältä osin alavaihtoehdot 3b ja 3c 
tarjoavat merkittävimmät parannusnäkymät . Näistä kahdesta 3c (yhdistetty 
jäsenvaltioiden ja EU:n tason valinta) on parempi sillä perusteella, että se takaisi kohteiden tasapuolisemman jakautumisen Euroopan laajuisesti ja näin ollen 
varmistaisi todennäköisimmin kaikkien jäse nvaltioiden omistajuuden ja sitoumuksen. 
Se olisi myös todennäköisesti te hokkaampi tapa kasvattaa Euroopan 
kulttuuriperintötunnuksen näkyvyyttä ja arvostu sta, sillä sekä jä senvaltiot että EU 
voisivat olla mukana markkinoinnissa ja mainonnassa. Samoin valinnassa ja 
seurannassa voitaisiin hyödyntää sekä jäsenva ltioiden että EU:n resursesseja, ja 
samalla taattaisiin kriteerien yhdenmukainen soveltaminen. Vaihtoehto 3c osoittautui 
myös kustannustehokkaimmaksi. 
6.1. Parhaaksi arvioitu toimintavaihtoehto: 
Edellä esitetyn arvioinnin ja kuulemispr osessin perusteella paras vaihtoehto 
Euroopan kulttuuriperintötunnusta varten on 3c.  
7. S
EURANTA JA ARVIOINTI  
Euroopan kulttuuriperinnön seuranta- ja arvi ointipuitteisiin kuuluu kaksi osa-aluetta, 
jotka on erotettava toisistaan: 
Tunnuksen saaneiden kohteiden seuranta 
Tarkoituksena on varmistaa, että tunnuks en saaneet kohteet ovat täyttäneet 
sitoumukset, jotka ne tekivät hakemuksess aan ja tullessaan valituiksi. Seurannasta 
vastaavat jäsenvaltiot,  jotka raportoivat eu rooppalaiselle raadille.  Jos tietty kohde ei 
vuoropuhelun jälkeenkään enää täytä sitoumuks iaan, tunnus on voitava peruuttaa. 
Euroopan kulttuuriperintötunnus -ohjelman arviointi kokonaisuutena 
Arvioinnissa on tarkasteltava sekä ohjelman  toteuttamiseen kuuluvia prosesseja että 
Euroopan kulttuuriperintötunnuksen todellista kumulatiivista vaikutusta 
FI 9   FI ohjelmatasolla. Tavoitteena on määrittää,  miltä osin toimi sujuu hyvin, mitä osa-
alueita voitaisiin parantaa ja, mikä tärkei ntä, miten parannukset  voitaisiin parhaiten 
toteuttaa tulevaisuudessa. Tunnuksen saan eiden kohteiden seurantaa hyödynnetään 
tietenkin arvioinnissa. Arvioi nnista vastaa komissio, ja se toteutetaan ulkoisena 
arviointina joka kuudes vuosi.