EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 19 07 1995 
KOM(9S) 370 lopull. 
VIHREÄ KIRJA 
Hyödyllisyysmallien suojeleminen sisämarkkinoilla 
(Komission esittämä) 

./C 
Sisällysluettelo 
YHTEENVETO JA KYSYMYKSET 1 
I. JOHDANTO I 
II. TOIMENPITEIDEN TARVE YHTEISÖN TAHOLLA 
HYÖDYLLISYYSMALLIEN ALALLA 4 
A. Sisämarkkinoiden toteuttaminen ja toiminta 4 
B. Nykyinen tilanne jäsenvaltioissa 5 
C. Hyödyllisyysmallisuojan taloudellinen merkitys 7 
1. Hyödyllisyysmallisuojan Käyttö Euroopan Unionissa 8 
(a) Kansalliset hakemustilastot 8 
(b) Hakemukset rajojen ylitse 9 
(c) Muutos hakijoiden käyttäytymisessä Euroopan 
unionissa 10 
2. . Hyödyllisyysmallien merkitys verrattuna patentteihin 11 
3. Hyödyllisyysmallisuojan merkitys yrityksen koosta riippuen 12 
4. Merkitys yksittäisille elinkeinoelämän aloille 13 
5. Hyödyllisyysmallisuojan käytön syyt 14 
a) Nopea ja yksinkertainen rekisteröinti 15 
b) Alhaiset suojavaatimukset 16 
c) Alhaiset kustannukset 17 
d) Väliaikainen suoja 19 
6. Käyttäjien taloudellinen arviointi 19 
7. Ennusteet hyödyllisyysmallien taloudellisen merkityksen 
kehityksestä 20 
a) Muutokset tutkimus- ja kehitystoimintaan käytettävissä 
varoissa 20 
b) Muutokset tuotteiden elinkaaressa, markkinointiin 
mennessä kuluvassa ajassa sekä keksintöjen elinajassa 21 
c) Muutokset innovaatioiden laajuudessa ja 
innovaatioiden hyödyntämisajassa Euroopan unionissa 26 
d) Yhteisön hyödyllisyysmallisuojan käyttökelpoisuus 
teollisuusyrityksille ja itsenäisille keksijöille 27 
D. Suojaerojen vaikutus yhteismarkkinoilla 30 
1. Tavaroiden vapaan liikkuvuuden estyminen 30 
2. Kilpailun vääristyminen yhteismarkkinoilla 32 
3. Vaikutukset teollisuusyrityksiin ja itsenäisiin keksijöihin 33 
E. Euroopan unionin tavoitteenasettelun ja taloudellisten tarpeiden välinen 
suhde 38 
III. AIHEELLISET TOIMENPITEET HYÖDYLLISYYSMALLISUOJAN 
YHDENMUKAISTAMISEKSI YHTEISÖN TASOLLA 39 
A. Yhdenmukaistamisen aiheellinen välineistö 40 
1. Järjestelmien yhdensuuntaistaminen 40 
a) Kansallisten suojaoikeuksien käyttöönotto 41 
b) Kansallisen hyödyllisyysmallilainsäädännön aineellisen 
sisällön yhdensuuntaistaminen 43 
- '1 R 
2. Pitemmälle menevä yhdensuuntaistaminen 44 
3. Yhteisön suojaoikeuden käyttöönottaminen 45 
4. Lakien yhdensuuntaistamisen ja yhteisön suojaoikeuden 
yhdistelmä 46 
5. Teollisuusyritysten ja itsenäisten keksijöiden mielipiteet 46 
6. Patenttiasiamiesten mielipiteet 49 
B. Yhteisön tasolla toimivalta hyödyllisyysmallisuojalta vaadittavat 
sisällölliset periaatteet 50 
1. Perusmalli 51 
a) Muodon vai keksinnön suojeleminen 51 
b) Rekisteröinnistä luopuminen 52 
c) Suojeluedellytysten tutkiminen 53 
d) Periaatteet 55 
2. Yksityiskohtaisemmat säännöt 57 
a) Keksinnöllisyys 57 
b) Vaatimus kolmiulotteisesta muodosta 59 
c) Poissuljetut keksinnöt 60 
( I ) Suojauskelvottomal keksinnöt 60 
(2) Aineet ja aineyhdistelmät 61 
(3) Menetelmäkeksinnöt 62 
d) Uutuus 63 
e) Teollinen soveltaminen 64 
f) Menettely 65 
g) Suojaoikeuden vaikutukset ja siirtäminen 68 
h) Suojan kesto 70 
i) Loukkaukset 70 
j) Kaksoissuoja 71 
k) Suhde patenttioikeuteen 72 
KIRJALLISUUSLUETTELO I 
A 
Yhteenveto ia kysymykset 
Teollisoikeuksien (patenttien, tavaramerkkien, mallioikeuksien ja hyödyllisyysmallien) 
oikeudellisella suojalla on sisämarkkinoilla täytettävänään tärkeä tehtävä: sen on 
edistettävä innovatiivista toimintaa helpottaakseen tietä alkuperäisestä ajatuksesta sen 
menestykselliseen siirtämiseen käytäntöön. Mitä yksinkertaisempaa ja selvempää tällainen 
sääntely on käyttäjälle, sitä enemmän se helpottaa innovaatiota luomalla keksinnöille 
tehokkaan suojan. Samanaikaisesti suojellun keksinnön julkistamisen kautta kilpailijoille 
annetaan tietoa uudesta kehityksestä. Tämä voi lisätä eurooppalaisten yritysten 
kilpailukykyä ja edistää tavaroiden vapaan liikkuvuuden ja vääristymättömän kilpailun 
tavoitteita. 
Hyödyllisyysmallit ovat rekisteröityjä oikeuksia, jotka suovat yksinoikeussuojan teknisille 
keksinnöille. Samoin kuin patenttisuojan ollessa kyseessä vaaditaan, että suojattavat 
tekniset keksinnöt ovat uusia (uutuus) ja että ne edustavat tietynsuuruista keksinnöllistä 
toimintaa (keksinnöllisyyttä, joka usein on alhaisempi kuin patenttien ollessa kyseessä). 
Toisin kuin patentit hyödyllisyysmallit myönnetään tutkimatta etukäteen uutuutta ja 
keksinnöllisyyttä. Tämän vuoksi tämä suojaoikeus voidaan saada nopeammin ja 
edullisemmin, mutta se suo myös alhaisemman oikeusvarmuuden. Hyödyllisyysmallisuojaa 
on tällä hetkellä vain kansallisella tasolla. 
Sisämarkkinoiden toteutumisen ja toiminnan tavoitteita lähtökohtana käyttäen komissio on 
tutkinut, onko hyödyllisyysmallien alalla tarpeellista ryhtyä toimenpiteisiin yhteisön tasolla, 
ja jos on, niin mitä toimenpiteitä vaadittaisiin, jotta yllä mainitut tavoitteet voitaisiin 
saavuttaa hyödyllisyysmallioikeuden yhdenmukaistamisella. 
-2-
Toinienpiteiden tarve 
Hyödyllisyysmallisuojan alalla on olemassa olevia suojakäsitteitä Ranskassa, Belgiassa, 
Portugalissa, Italiassa, Espanjassa, Saksassa, Irlannissa, Tanskassa, Kreikassa, 
Suomessa, Itävallassa ja Alankomaissa. Yhdistyneessä kuningaskunnassa, Ruotsissa ja 
Luxemburgissa ei ole vastaavia suojaoikeuksia. Kansallisten järjestelmien vertailu osoittaa, 
että suojaedellytysten välillä on huomattavia eroja, joiden vuoksi suojan rajojen ylitse 
tapahtuva käyttäminen ei tällä hetkellä vaikuta käytännölliseltä. 
Yhteisön tasolla ei tähän mennessä ole ryhdytty mihinkään aloitteisiin, joten alhaisempaa 
keksinnöllisyyttä omaaville keksinnöille ei ole käytettävissä yhteisönlaajuista eikä niissä 
maissa, joissa tätä suojamuotoa ei ole, yleensä mitään riittävää suojaa. Tämän tilanteen 
vuoksi komissio on tutkinut hyödyllisyysmallisuojan taloudellista merkitystä voidakseen 
päätellä, vaikuttavatko olemassa olevat erot kielteisesti tavaroiden vapaan liikkuvuuden ja 
vääristymättömän kilpailun tavoitteiden toteutumiseen. 
Hyödyllisyysmallisuojan nykyinen ja tuleva taloudellinen merkitys 
Hyödyllisyysmallisuojan taloudellisen merkityksen arvioimiseksi tutkittiin olemassa olevien 
suojajärjestelmien käyttötiheyttä (käyttötiheyden, yrityskoon ja hakemukseen 
vaikuttaneiden syiden perusteella) ja innovatiivisen toiminnan kehitystä. 
Lähtökohtaisesti voidaan todeta, että hyödyllisyysmallisuoja on hyvin suosittu. 
Hyödyllisyysmallisuojahakemuksia on suurin piirtein yhtä paljon kuin patenttihakemuksia. 
Jos verrataan eri kansallisia järjestelmiä, ilmenee, että rajoitettumpaa keksinnöllisyyttä 
edellyttäviä suojajärjestelmiä käytetään useammin kuin niitä järjestelmiä, joissa 
suojaedellytykset ovat samat kuin patenttien kohdalla. Yhteismarkkinoiden lujittuessa 
voidaan odottaa, että erityisesti rajojen yli tapahtuvat hakemukset sisämarkkinoilla 
lisääntyvät. 
Teollisuusaloittain tutkittujen Euroopan unionissa tehtyjen hyödyllisyysmallihakemusten 
arvioinnin mukaan tärkein käyttöala on koneenrakennuksen, sähköteollisuuden sekä 
hienomekaniikan/optiikan alalla. Pienen ja keskisuuren teollisuuden samoin kuin 
itsenäisten keksijöiden piirissä mielenkiinto on vieläkin suurempi kuin suurteollisuudessa. 
Hyödyllisyysmallihakemuksten tutkimus osoitti seuraavat perussyyt tämän suojaoikeuden 
käytölle: 
• nopea ja yksinkertainen rekisteröinti 
• alhaisemmat vaatimukset kuin patenteissa 
• alhaiset kustannukset 
3-
• väliaikainen suoja patentin myöntämiseen asti. 
Hakemusperusteiden kirjo on täten hyvin laaja. Tätä suojamuotoa suositaan toisaalta 
sellaisten keksintöjen kohdalla, joiden osalta hakijat eivät ole lainkaan varmoja, pystyvätkö 
he menestyksellisesti markkinoimaan keksinnöt, joten he haluavat pitää suojasta 
aiheutuvat kustannukset mahdollisimman alhaisina. Toisaalta tätä suojaoikeutta käytetään 
kuitenkin myös silloin, kun jäljittelyvaara on erityisen suuri ja keksinnöt ovat tämän vuoksi 
hakijana toimivan teollisuusyrityksen toiminnan ja kilpailukyvyn kannalta erityisen tärkeitä. 
Lisäksi tätä suojaoikeutta voidaan käyttää, jos patenttisuoja ei tarjoa riittävää tai ylipäänsä 
mitään suojaa (esimerkiksi koska sen saaminen kestäisi liian kauan tai koska 
keksinnöllisyys on alhainen). Tämä tarkoittaa sitä, että yrityksen koosta riippumatta tämän 
suojakäsitteen vaikutuksia pidetään hyvin myönteisinä ja että se ensisijassa parantaa 
markkina-asemaa ja toissijaisesti vaikuttaa suoraan tuoton kasvuun. 
Keksintöjen merkityksestä suoritettu analyysi osoittaa, että erityisesti pienet ja keskisuuret 
yritykset ovat sitä mieltä, että niiden on tehostettava innovaatiotoimintaansa koventuneen 
kilpailun vuoksi. Niiden mielestä alhaista keksinnöllisyyttä tai lyhyttä hyödyntämisaikaa 
edustavat keksinnöt ovat tulevaisuudessa entistä tärkeämpiä, joten myös vastaava suojan 
tarve lisääntyy, mikä voidaan parhaiten kattaa hyödyllisyysmallisuojalla. Toisaalta vain 
hyvin vähäinen osa (korkeintaan 10 prosenttia) kaikista kyselyyn osallistuneista yrityksistä 
suuruudesta ja alasta riippumatta odotti tällaisten "pienten" keksintöjen osuuden 
vähenemistä tulevaisuudessa. 
Tähänastisten tulosten valossa ei ole ihmeteltävää, että teollisuusyritykset, itsenäiset 
keksijät ja patenttiasiamiehet olivat kyselyssä sitä mieltä, että Euroopan unionissa on suuri 
yhtenäisen hyödyllisyysmallisuojan taloudellinen tarve. Tutkittaessa tuloksia yrityskoon 
mukaan osoittautui, että kiinnostus on erityisen suuri ennen kaikkea pienemmissä 
yrityksissä, joissa on korkeintaan 500 työntekijää. 
Vaikutukset yhteismarkkinoihin 
Jäsenvaltiot ovat periaatteessa vapaat päättämään hyödyllisyysmallisuojan muodosta, 
kunhan sääntely ei muodosta mielivaltaisen syrjinnän keinoa eikä peiteltyä jäsenvaltioiden 
välisen kaupan estettä. Tämän vuoksi on tällä hetkellä mahdollista päättää erilaisista 
kansallisista sääntelyistä tai kokonaan pidättäytyä tällaisesta suojaoikeudesta. 
Henkisen omaisuuden kansallisten suojaoikeuksien suojan ulottuvuus rajoittuu sen 
jäsenvaltion alueelle, joka on siitä säätänyt. Tämän vuoksi lain yhtenäistämisen puuttuessa 
tällaisen oikeuden haltija voi estää kolmatta osapuolta tuomasta maahan suojeltuja 
tuotteita, jotka on tuotettu ja joita markkinoidaan ilman hänen suostumustaan. 
Jäsenvaltioiden henkiselle omaisuudelle myöntämien suojaoikeuksien luonteeseen kuuluu 
4-
näin ollen se, että niitä voidaan käyttää estämään tavaroiden vapaan liikkuvuuden 
toteutumista. 
Nämä olemassa olevien suojajärjestelmien väliset erot, joihin suojaoikeuden haltijat eivät 
voi vaikuttaa, pakottavat heidät välttämään markkinoita, joilla he eivät voi saada 
vastaavaa suojaa keksinnölleen. Kun otetaan huomioon hyödyllisyysmallien taloudellinen 
merkitys, tämä luo esteitä Euroopan unionin sisällä olevien markkinoiden välille. Olemassa 
olevat suojaerot vaikuttavat täten välittömästi ja haitallisesti yhteisön sisäiseen kauppaan 
ja yritysten kykyyn suhtautua yhteismarkkinoihin yhtenä ainoana kaupankäyntialueena 
Tämä johtaa tavaroiden vapaan liikkuvuuden estymiseen ja tämän myötä konkreettisiin 
haittoihin niille, joita asia koskee. 
Yhtäläisten kilpailuolosuhteiden luominen yritysmaailman edustajien välille 
teollisoikeuksien alalla on kuitenkin ehdoton edellytys sille, että ne ylipäätään voivat 
käyttää EY n perustamissopimukseen sisältyviä perusvapauksia. Tällä hetkellä vallitsevien 
oikeussuojaerojen vuoksi yrityksillä ja itsenäisillä keksijöillä, jotka haluavat käyttää 
keksintöään kaupallisesti useammissa valtioissa, on edessään se ongelma, että heidän on 
perehdyttävä useisiin erilaisiin järjestelmiin tai hankittava kalliita neuvoja kussakin 
kyseisessä jäsenvaltiossa. 
Tilanne saattaa vielä olla siedettävä suuryrityksille, jotka voivat sijoittaa suuria summia 
keksintöjensä edistämiseen ja suojelemiseen. Itsenäisille keksijöille samoin kuin pienille ja 
keskisuurille yrityksille olemassa olevat erot ja niihin liittyvä tarve hankkia oikeudellisia 
neuvoja muodostavat hallinnollisen ongelman ja usein voittamattoman kustannustekijän. 
Tämä rajoittaa näiden yritysten innovaatiotoimintaa ja vääristää sen johdosta kilpailua. 
Näin ollen ei ole yllättävää, että teollisuusyritykset ja itsenäiset keksijät valittavat sitä, että 
heillä on edessään huomattavia ongelmia heidän pyrkiessään hankkimaan hyödyllisyysmal­
lisuojaa rajojen ylitse. Ongelmat kasvavat lisäksi viennin kasvun myötä. 
Yhteisön tavoitteiden ja taloudellisten tarpeiden välinen suhde 
Suuren taloudellisen tarpeen vuoksi olemassa olevan tilanteen säilyttäminen ei ole 
suotavaa; se ei vastaa käsitystä yhdentyvästä Euroopasta. Se ei salli tavaroiden vapaan 
liikkuvuuden ja vääristymättömän kilpailun toteutumista. 
Jotta huolehdittaisiin sisämarkkinoiden toteutumisesta ja toiminnasta, komission on 
vastattava nykyisiin ja tuleviin taloudellisiin tarpeisiin1. Euroopan unionissa tapahtuvan 
innovatiivisen toiminnan kehittyminen, jolle on ominaista suuntaus kohti pienempää 
keksinnöllisyyttä, suurempaa kustannustietoisuutta, lyhyempiä tuote- ja markkinointiaikoja 
ja lyhyempiä keksintöjen elinaikoja, luo lisääntynyttä sellaisen suojaoikeuden tarvetta, joka 
tarjoaa Euroopan unionissa teknisille keksinnöille nopean, yksinkertaisen ja edullisen 
suojan. 
Esiintulleiden puutteiden poistamiseksi näyttää tämän vuoksi välttämättömältä ryhtyä 
yhteisön tasolla toimenpiteisiin, joiden tulee täyttää erityisesti seuraavat tavoitteet: 
suoja lyhytikäisille teknisille keksinnöille, 
suoja teknisille keksinnöille, joiden keksinnöllisyys on alhainen, 
nopeasti saatava suoja, 
yksinkertaisesti saatava suoja, 
edullinen suoja, 
nopea julkaiseminen ja täten nopea tiedottaminen yleisölle. 
Tämä asenne johti toimenpiteisiin uuden teknologian (esimerkiksi bioteknologian) suojelemiseksi 
samoin kuin olemassa olevien järjestelmien (esimerkiksi lääkeaineet) soveltamiseksi muuttuneisiin 
tarpeisiin. 
-6-
Tarvittavat toimenpiteet 
Euroopan komission tehtävänä on ehdottaa niitä toimia lakien lähentämiseksi, joita 
tarvitaan yhteismarkkinoiden toteuttamiseksi. Komissio on tämän vuoksi tutkinut 
soveltuvan sääntelyn lisäksi myös yhteisön tasolla hyödyllisyysmallioikeuden alalla 
suoritettavan tulevan sääntelyn sisältöä. 
Aiheellinen lainsäädäntö hyödyllisyysmallisuojan yhdenmukaistamiseksi 
Hyödyllisyysmallisuojan alalla on käytettävissä erilaisia vaihtoehtoja. 
Ensimmäinen mahdollisuus on kansallisten suojajärjestelmien yhdensuuntaistaminen 
direktiivillä. Lainsäädännön yhdensuuntaistaminen ei rajoittuisi ainoastaan olemassa 
olevien säännösten välisten erojen poistamiseen, vaan myös tämän suojaoikeuden 
käyttöönottamiseen niissä maissa, joissa ei tällä hetkellä ole tällaista suojaoikeutta. Näin 
syntyisi joukko kansallisia suojaoikeuksia. Yksittäisten oikeuksien suojan laajuus 
rajoittuisi kuitenkin yksittäisten jäsenvaltioiden alueelle. 
Toisaalta neuvonantajina toimiville patenttiasiamiehille ja toisaalta teollisuusyrityksille 
sekä itsenäisille keksijöille osoitettujen kyselyiden tähänastisten tulosten mukaisesti enem­
mistö kannattaa käyttäjäystävällistä järjestelmää, jonka avulla yhdellä ainoalla 
hakemusmenettelyllä voisi saada suojaa 3-5 jäsenvaltiossa. Tätä ei voida saavuttaa vain 
kansallisten lakien yhdensuuntaistamisella. 
Kansallisten suojajärjestelmien yhdenmukaistaminen parantaisi tämän vuoksi komission 
mielestä tosin jossakin määrin nykyistä tilannetta, mutta se ei poistaisi kaikkia vallitsevia 
haittoja. 
Komission mielestä on tämän vuoksi erittäin suotavaa tutkia, olisiko ryhdyttävä 
toimenpiteisiin, jotka menevät yhdensuuntaistamista pitemmälle. 
Voitaisiin ajatella kansallisen lain yhdenmukaistamisen laajentamista jäsenvaltioiden 
myöntämän kansallisen suojan vastavuoroisella tunnustamisella. Näin voitaisiin säilyttää 
kansalliset suojaoikeudet ja kansalliset viranomaiset ja saavuttaa yhdellä hakumenettelyllä 
rajat ylittävä suoja Euroopan unionissa. 
Toinen vaihtoehto olisi yhteisön suojaoikeuden käyttöönottaminen asetuksella, joka, 
yhteisön oikeutena olisi kansallisten suojajärjestelmien yläpuolella, mutta ei korvaisi niitä. 
Tällainen yhteisön suojaoikeus pätisi välittömästi jokaisessa jäsenvaltiossa. Tällä tavoin 
•7-
olisi mahdollista yhdellä hakemuksella saman viranomaisen luona ja samalla 
menettelyllä saada suojaoikeus, joka kattaisi kaikkien jäsenvaltioiden alueen. 
Samalla on todettava, että yhteismarkkinoiden yhdentyminen on prosessi, joka ei vielä ole 
päättynyt, erityisesti kun otetaan huomioon, että Euroopan unioni on vasta äskettäin 
laajentunut Itävaltaan, Ruotsiin ja Suomeen. Tämän vuoksi olisi ajateltava vielä myös eri 
mahdollisuuksien yhdistelmää, jotta tuleva järjestelmä vieläkin paremmin soveltuisi 
sisämarkkinoiden tarpeisiin. Kuten tavaramerkkien ja mallioikeuksien kohdalla kansallisten 
suojaoikeuksien yhdenmukaistaminen direktiivillä ja yhtenäisen suojaoikeuden 
käyttöönotto asetuksen muodossa voitaisiin yhdistää. 
Hyödyllisyysmallisuojalta yhteisön tasolla vaadittava sisältö 
Kahdessatoissa viidestätoista jäsenvaltiosta on hyödyllisyysmallisuoja. Kaikissa olemassa 
olevissa järjestelmissä säädetään teknisten keksintöjen rekisteröidystä oikeusta ilman 
uutuuden ja keksinnöllisyyden etukäteistutkimusta. Komission mielestä näiden yhteisten 
piirteiden tulisi muodostaa tulevan sääntelyn perusta yhteisön tasolla. 
Muissa suhteissa olemassa oleva sääntely eroaa huomattavasti niin, että komissio pitää 
tarpeellisena tarkastella kaikkia mahdollisuuksia. Kyseeseen tulevat keksinnöllisyys, 
kolmiulotteisen muodon vaatimus (keksinnön on oltava kolmiulotteisessa muodossa), 
keksintöjen poissulkeminen, uutuus, teollinen soveltuvuus, menettely, suojaoikeuksien 
vaikutus, siirto, suojaoikeuden jatkaminen, loukkaustapaukset samoin kuin mahdollisuus 
kaksoissuojaan (saman keksinnön samanaikaiseen suojaamiseen patentilla ja 
hyödyllisyysmallilla). 
Tähänastisten tutkimusten perusteella näyttää komission mielestä järkevältä, 
• vaatia alhaisempaa keksinnöllisyyttä kuin patenttien ollessa kyseessä, koska vain 
näin voidaan ottaa huomioon keksinnöllisen toiminnan muuttuvat vaatimukset, 
• luopua kolmiulotteisesta muodosta, koska se liittyy historiaan eikä enää vastaa 
tämän hetkisiä vaatimuksia, 
• sallia hyödyllisyysmallisuoja aineyhdistelmille, ja aineiden samoin kuin 
menetelmäkeksintöjen osalta odottaa asiasta kiinnostuneiden piirien suhtautumista, 
• määritellä uutuuden käsite tekniikan tason mukaan rajoittamatta sitä 
jäsenvaltioiden alueelle, koska tämä ei vastaa sisämarkkinoiden toteuttamisen 
tavoitetta, 
• yhteisön mallisuojaehdotuksen 8 artiklan mukaisesti sallia 12 kuukauden pituinen 
uutuutta koskeva suoja-aika, 
• säännellä teollinen soveltuvuus Euroopan patenttisopimuksen 57 artiklan 
mukaisesti, 
• perustaa myöntämismenettely Euroopan patenttisopimuksen 78 - 85 artiklaan, 
jolloin suojaedellytyksiä ei tutkittaisi etukäteen, mutta hakemus tutkittaisiin pääl­
lisin puolin sen selvittämiseksi, että se on suojelukelpoinen, 
• ottaa käyttöön vapaaehtoinen tutkimus, jonka avulla voidaan lisätä 
oikeusvarmuutta, 
• säännellä käyttö- ja kielto-oikeutta sekä niiden raukeamista 
hyödyllisyysmallisuojan alalla samalla tavoin kuin jäsenvaltioiden patenttilaeissa, 
jolloin voitaisiin ajatella vaatimusten lukumäärän rajoittamista, 
• säätää rekisteröidyn suojaoikeuden rajoittamattomasta siirrosta, 
• säännellä lakkaamis- ja mitättömyysperusteista jäsenvaltioiden patenttioikeuden 
mukaisesti, 
• säätää lyhyestä korkeintaan 10 vuotta kestävästä (useampien vuosien jaksoina 
pidennettävästä) suoja-ajasta, joka voisi olla tehokas tapa korvata vähemmän 
tiukat suojan myöntämisedellytykset, 
• loukkaustapauksissa säätää mahdollisuudesta, jonka mukaan tuomioistuimen 
harkinnan mukaan voidaan vaatia tutkimuskertomus kiistanalaisen keksinnön 
suojelukelpoisuuden selvittämiseksi, mikä auttaisi täyttämään puuttuvan 
esitutkimuksen jättämän aukon ja 
• välttää oikeudenhaltijan asettamista liian vahvaan asemaan joko kieltämällä 
kaksoissuoja (patentti/hyödyllisyysmallisuoja) tai kieltämällä peräkkäinen 
vetoaminen patenttiin ja hyödyllisyysmallisuojaan. 
Tässä esitelty malli koskee keksintöjä, joiden keksinnöllisyysaste on rajoitettu. Nämä ovat 
keksintöjä, joiden keksinnöllisyys on alhaisempi, suoja-aika lyhyempi tai joiden teollisen 
sovelluksen mahdollisuudet ovat rajoitetummat. 
Komission mielestä tällainen järjestelmä olisi patenttisuojan järkevää laajentamista, joka 
voisi edistää innovaatiotoiminnan lisääntymistä ja sen kautta eurooppalaisten yritysten 
kilpailukyvyn lisäämistä sisämarkkinoilla. Tämä parantaisi osaltaan sisämarkkinoiden 
toimintaa. 
Komissiolla ei tällä hetkellä ole vielä lopullista kantaa. Tähän mennessä saaduista 
tuloksista o1i°i keskusteltava asiasta kiinnostuneiden tahojen kanssa, ennen kuin komissio 
ryhtyy lisätoimenpiteisiin yhteisön tasolla. 
Tähän yhteenvetoon liittyy kysymyksiä, jotka on suunnattu asiasta kiinnostuneille tahoille 
ja joihin saatujen täydellisten vastausten avulla voidaan paremmin arvioida, olisiko 
yhteisön taholla ryhdyttävä toimenpiteisiin hyödyllisyysmallisuojan alalla ja millaisia näiden 
toimien pitäisi olla. 
Komissio pyytää tämän vuoksi asiasta kiinnostuneita tahoja osallistumaan aktiivisesti 
kysymyksiin vastaamiseen. 
10 
KYSYMYS J: Tähän mennessä suoritettujen tutkimusten perusteella komissio on 
päätynyt seuraavaan arviointiin hyödyllisyysmallisuojan taloudellisesta merkityksestä: 
a. Suojajärjestelmä: Olemassa olevista suojajärjestelmistä hyväksytään parhaiten 
järjestelmä, joka edellyttää alhaisempaa keksinnöllisyyttä kuin patenteissa ja josta 
suureksi osaksi suojaedellytyksenä puuttuu vaatimus keksinnön kolmiulotteisesta 
muodosta. 
b. Taloudellinen ala: Koneenrakennuksessa, sähköteollisuudessa ja 
hienomekaniikkateollisuudessa tehdään erityisen usein 
hyödyllisyysmallisuojahakemuksia. 
c. Yrityskoko: P'ienen ja keskisuuren teollisuuden samoin kuin itsenäisten keksijöiden 
keskuudessa kiinnostus hyödyllisyysmallisuojaa kohtaan on jossain määrin suurempi 
kuin suurteollisuudessa. 
d Hakemusten syyt: Tutkimusten perusteella seuraavat osoittautuivat hakemusten 
pääsyiksi hyödyllisyysmallisuojan alalla: 
* nopea ja yksinkertainen rekisteröinti 
* alhaisemmat suojaedellylykset kuin patenteissa 
* alhaiset kustannukset 
* väliaikainen suoja patentin saamiseen asti 
e. Tuleva kehitys: Niillä elinkeinoelämän aloilla, joilla hakemuksia tehdään eniten, 
vähäistä keksinnöllisyyttä ja lyhyttä käyttöaikaa edustavien keksintöjen suoja kasvaa 
tulevaisuudessa erityisesti pienissä ja keskisuurissa yrityksissä, multa myös 
suuryrityksissä. 
Komissio pyytää asiasta kiinnostuneita tahoja ottamaan kantaa näihin arviointeihin. 
KYSYMYS 2: Komissio pyytää asiasta kiinnostuneita tahoja ilmoittamaan, haittaavatko 
eri jäsenvaltioissa vallitsevien hyödyllisyysmallien taloudellisten merkitysten suuret erot 
ja niitä koskevat erilaiset sääntelyt tavaroiden vapaata liikkuvuutta ja vääristävätkö ne 
kilpailua tavalla, joka aiheuttaa heille konkreettisia haittoja. 
11 
KYSYMYS 3: Komission mielestä innovatiivisen toiminnan kehittyminen Euroopan 
unionissa luo kasvavaa tarvetta sellaista suojamuotoa kohtaan, joka täydentäisi 
patenttioikeutta tarjoamalla nopean, yksinkertaisen ja edullisen tavan rekisteröidä 
teknisiä keksintöjä. 
Komissio pyytää asiasta kiinnostuneiden tahojen kannanottoa. 
KYSYMYS4: Jos toimenpiteitä tarvitaan, komissiolla on käytössään erilaisia 
toimintamahdollisuuksia tässä esitetyssä järjestyksessä. 
a) Ensimmäinen mahdollisuus olisi suojajärjestelmien yhdensuuntaistaminen 
direktiivillä, mikä tarkoittaisi samanaikaisesti tämän suojamuodon käyttöönottamista 
maissa, joissa ei ole hyödyllisyysmallisuojaa, ja joka johtaisi joukkoon samantapaisia 
kansallisia hyödyllisyysmallisuojajärjestelmiä. 
b) Tällaisen direktiivin puitteissa voitaisiin myös ajatella, että jäsenvaltiot 
vastavuoroisesti tunnustaisivat kansalliset suojat. Näin voitaisiin säilyttää kansalliset 
suojaoikeudet ja kansalliset viranomaiset samalla, kun saavutettaisiin Euroopan 
unionissa rajojen ylitse ulottuva suoja yhden ainoan hakemusmenettelyn avulla. 
c) Pitemmälle menevä vaihtoehto olisi yhteisen suojaoikeuden luominen asetuksella, joka 
yhteisön oikeutena olisi kansallisten suojajärjestelmien yläpuolella, mutia ei korvaisi 
niitä. Näin olisi mahdollista saada suoja koko Euroopan unionissa yhdellä hakemuksella 
samalle viranomaiselle ja samassa menettelyssä. 
d) Lopuksi samoin kuin tavaramerkkien ja mallisuojaoikeuden alalla voitaisiin ajatella 
kansallisten suojaoikeuksien yhdensuuntaistamista ja yhtenäisen suojaoikeuden luomisen 
yhdistämistä, jotta tuleva järjestelmä vastaisi vieläkin paremmin sisämarkkinoiden 
tarpeita. 
Komissio pyytää asiasta kiinnostuneita tahoja ilmoittamaan, mikä mainituista 
järjestelmistä palvelisi parhaiten sisämarkkinoiden toimintaa. 
-12 
KYSYMYS 5: Jos yhteisön tasolla tarvitaan toimenpiteitä ja jos niitä tarvitaan 
Euroopan yhteisön lainsäädännön muodossa, esiin nousee kysymys 
hyödyllisyysmallisuojan sisällöstä. Kaikissa olemassa olevissa järjestelmissä suojataan 
teknisiä keksintöjä rekisteröidyllä oikeudella, joka ei edellytä uutuuden ja 
keksinnöllisyyden tutkimista. 
Komissio pyytää asiasta kiinnostuneita lahoja ilmoittamaan, voisivatko nämä yhteiset 
piirteet muodostaa hyödyllisyysmallisuojan tulevan sääntelyn perustan yhteisön tasolla. 
KYSYMYS 6: Olemassa olevat hyödyllisyysmallisuojajärjestelmät eroavat sisällöltään 
loisistaan. 
Komissio pyytää asiasta kiinnostuneita tahoja ilmoittamaan, olisiko seuraavat seikat 
sisällytettävä hyödyllisyysmallisuojan tulevaan sääntelyyn. 
rajoitetumpi keksinnöllisyys kuin patenteissa 
ei vaatimusta kolmiulotteisuudesta 
menetelmäkeksintöjen ja aineiden poissulkeminen 
uutuuskäsite, joka määriteltäisiin Euroopan unionin alueelle rajoittuvan 
tekniikan tason mukaan 
12 kuukautta kestävä uutuussuoja-aika 
teollinen soveltuvuus, joka perustuisi Euroopan patenttiyleissopimuksen 57 
artiklaan 
hakemusmenettely, joka perustuisi Euroopan patenttiyleissopimuksen 78- 85 
artiklaan 
suojattavuuden yleinen tutkiminen ilman suojaedellytysten yleistä tutkimisia 
vapaaehtoinen tutkimus 
käyttö- ja kielto-oikeus samoin kuin raukeaminen olemassa olevien 
patenttioikeudellisten sääntöjen mukaisesti 
useamman vuoden mittaisina jaksoina kymmeneen vuoteen asti jatkettavissa 
oleva suojan kestoaika 
suojakertomus loukkausta koskevissa oikeudenkäynneissä 
liian oimakkaan suojan välttäminen sallimalla saman suojakohteen patentti- ja 
hyödyllisyysmallihakemus. 
/. Johdanto 
Sisämarkkinoiden toteuttaminen oli kauan Euroopan yhteisön päätavoite. 
Sisämarkkinoiden toimintaedellytykset toteutettiin 31 päivänä joulukuuta 1992 mennessä2. 
Sisämarkkinoita voidaan ja niitä täytyy kehittää edelleen, jotta voisimme olla varmoja siitä, 
että tavarat voivat liikkua vapaasti ja että kilpailu ei vääristy. Tammikuun 1 päivä 1993 ei 
ollut loppu; se oli pitkäaikaisen prosessin alku, jonka kuluessa tarvitaan lisää muutoksia 
niihin oikeudellisiin rakenteisiin ja hallinnollisiin menettelytapoihin, joihin olemme 
tottuneet omissa maissamme. 
Vuoden 1993 lopussa komissio päätti julkaista yhteismarkkinoiden strategisen ohjelman 
sisämarkkinoiden toiminnasta asettaakseen selkeät ensisijaiset tavoitteet tuleville vuosille3. 
Vain näin voitaisiin yhteismarkkinoiden tarjoamat mahdollisuudet käyttää asianmukaisesti 
hyödyksi taloudellisen kasvun, kilpailukyvyn ja työllisyyden parantamiseksi4. 
Ilman tavaroiden yhteismarkkinoita on mahdoton ajatella "sisämarkkinoita"5. Tavaroiden 
yhteismarkkinat edellyttävät tavaroiden vapaata liikkuvuutta ja vääristymätöntä kilpailua. 
Valitettavasti vielä nykyäänkin vapaata liikkuvuutta voivat kuitenkin estää ja kilpailua 
voivat vääristää yksittäisissä jäsenvaltioissa sovellettavat säännöt. Esimerkiksi 
teollisoikeuksia on usein anottava yhtä maata varten, ja ne antavat yksinomaisen suojan 
ainoastaan tuon maan alueella. Jäsenvaltiot ovat vapaat päättämään siitä, haluavatko ne 
tarjota alueellaan tällaista suojaa, ja jos haluavat, niin missä muodossa. Tämä voi johtaa 
vaihteleviin kilpailuehtoihin, ja kilpailun vääristymiseen. Saattaa myös käydä niin, että 
teollisoikeuksien haltijat välttävät tiettyjä markkinoita, joilla ei ole tarjolla riittävää suojaa. 
Tällä on kielteinen vaikutus kaupankäyntiin, ja se rajoittaa tavaroiden vapaata 
liikkuvuutta. 
Kun otetaan huomioon se läheinen rajojen ylitse tapahtuva yhteistyö, joka vallitsee 
Euroopan unionissa sijaitsevien yhtiöiden välillä, on erityisen tärkeätä yhdenmukaistaa 
teollisoikeudet. Tämä on ainoa tapa poistaa ne vaikeudet, joita eri taloudellisten 
suojajärjestelmien väliset suuret eroavuudet aiheuttavat liikeyrityksille. Lähes kaikilla 
teollisoikeuksien aloilla on tämän vuoksi ryhdytty tai ainakin aloitettu toimenpiteet 
EY:n perustamissopimuksen 7a artikla. 
Sisämarkkinoiden optimaalinen muotostrateginen ohjelma, KOM(93) 632 lopullinen, 22.12.1993. 
Euroopan komissio, "Sisämarkkinat vuonna 1993 - yhteenveto", Euroopan yhteisöjen virallinen 
julkaisutoimisto, Luxemburg, ISBN 92-826-7642-0. 
Tuomioistuimen tuomio asiassa 78/70 Deutsche Grammophon v. Metro, tuomio 28.7.1971, johdanto 
6 kohta, viimeinen virke. 
-2 
yhteisön tasolla6. Mitään ei ole tehty "hyödyllisyysmallin" osalta, sen teollisoikeuden 
osalta, joka muodostaa tämän vihreän kirjan aiheen. 
"Hyödyllisyysmallit" ovat rekisteröityjä oikeuksia, jotka antavat yksinoikeussuojan 
teknisille keksinnöille'. Ne muistuttavat patenttia sikäli, että keksintöjen on oltava uusia 
(uutuus) ja niiden tulee edustaa jonkinasteista keksinnöllistä saavutusta (keksinnöllisyys 
usein alhaisempi kuin patenttien ollessa kyseessä). Toisin kuin patentit hyödyllisyysmallit 
myönnetään ilman etukäteen tapahtuvaa uutuuden ja keksinnöllisyyden tutkimista. Näin 
nämä suojaoikeudet voidaan saada nopeammin ja edullisemmin, mutta niiden antama suoja 
on oikeudellisesti vähemmän varma. Hyödyllisyysmallisuoja on tällä hetkellä olemassa vain 
kansallisella tasolla. 
Eri jäsenvaltioilla on erilaisia kansallisia suojajärjestelmiä, jotka tunnetaan nimillä 
"hyödyllisyysmalli", "hyödyllisyystodistus", "kuuden vuoden patentti", "lyhytaikainen 
patentti", "pikkupatentti" ja "hyödyllisyysmallitodis/us". Kuten käytettyjen 
suojaoikeustermien valikoimasta voidaan päätellä, järjestelmät eroavat toisistaan suuresti, 
mutta ne tarjoavat kaikki suojaa teknillisille keksinnöille sen lisäksi, mitä on saatavissa 
patenttioikeuden nojalla Kaikkien olemassa olevien järjestelmien tarkoituksena on 
rohkaista yritysten innovatiivista kykyä. 
Lain kannalta ei ole mitään estettä sille, että jäsenvaltiot käyttävät erilaisia 
hyödyllisyysmallin suojajärjestelmiä edellyttäen, että niitä ei käytetä väärin8. Nykyinen 
tilanne ei kuitenkaan ole johdonmukainen tavaroiden vapaata liikkuvuutta ja kilpailun 
vääristymättömyyttä koskevien tavoitteiden kanssa. Se myös alentaa eurooppalaisten 
yritysten innovatiivista toimintaa. Korkea-asteinen innovatiivinen toiminta antaa yrityksille 
teknologisen, edun, joka on tärkeä tekijä yritysten kilpailukyvyn kannalta9. Juuri tällä 
hetkellä eurooppalaisten yritysten kilpailukyky on tärkeämpi kuin koskaan aikaisemmin. 
Tämän vuoksi on tärkeätä lyhtyä toimenpiteisiin innovatiivisen toiminnan edistämiseksi, 
jotta helpotettaisiin tietä alkuperäisestä ajatuksesta tuon ajatuksen onnistuneeksi 
Esimerkiksi yhteisön tavaramerkistä annettu neuvoston asetus (EY) N:o 40/94, 20.12.1993 (EYVL 
No L 11, 14.1.1994), muutettu chdolus neuvoston direktiiviksi bioteknisten keksintöjen 
oikeudellisesta suojasta (KOM(92) 589 lopullinen, EYVL No C 44, 16 2.1993); lääkkeiden 
lisäsuojatodistuksen aikaansaamisesta annettu neuvoston asetus (ETY) N:o 1768/92, 18.6.1992 
(EYVL N:o 182, 2.7.1992); ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi yhteisön 
mallista (KOM(93) 342 lopullinen; EYVL N:o C 29, 31.1.1994). 
Tämä erottaa hyödyllisyysmallit mallioikeuksista, jotka suojelevat esineen ulkonaista muotoa eivätkä 
sen pohjana olevaa teknistä keksintöä. 
Ks. ETY.n perustamissopimuksen 36 artiklan toista virkettä. 
Euroopan teollisuuspolitiikka 1990-lukua varten, täydennysosa 3/91 - Euroopan yhteisöjen tiedote, s. 
23. 
-3-
muuntamiseksi käytäntöön. Sisämarkkinoilla käytettävissä olevilla oikeudellisilla 
suojamahdollisuuksilla on tärkeä asema10. Mitä yksinkertaisempia ja selkeämpiä ne ovat 
käyttäjien kannalta, sitä enemmän ne edistävät innovaatioita tarjoten keksijöille tehokasta 
suojaa ja antamalla yleisölle tietoa uudesta kehityksestä. Tämä lisäisi eurooppalaisten 
yritysten kilpailukykyä ja auttaisi saavuttamaan tavaroiden vapaata liikkuvuutta ja 
vääristymätöntä kilpailua koskevat tavoitteet. 
Tämä tilanne ja se tosiasia, että viimeisen neljän vuoden aikana viisi uutta maata on 
ottanut käyttöön tällaisen suojajärjestelmän" ja että näin kahdessatoista viidestätoista 
EU:n jäsenvaltiosta on olemassa tällainen järjestelmä, ovat johtaneet siihen, että 
teollisuuden ja kaupan järjestöt ovat korottaneet äänensä vaatien hyödyllisyysmallisuojan 
yhdenmukaistamista12. Vuoden 1994 kuluessa Euroopan parlamentin mielenkiinto tätä 
asiaa kohtaan heijastui usein kirjallisissa kysymyksissä13, joissa komissiota pyydettiin 
laatimaan ehdotuksia hyödyllisyysmallialaa koskeviksi säännöksiksi. Tämän tilanteen 
perusteella komissio päätti strategisessa ohjelmassa sisämarkkinoiden mahdollisimman 
hyväksi luomiseksi14 esittää sisämarkkinoiden hyödyllisyysmallisuojan vihreää kirjaa. 
Komission tarkoituksena on tämän vihreän kirjan avulla arvioida Euroopan unionin 
toimenpiteiden tarvetta hyödyllisyysmallien alalla ja esitellä erilaisia vaihtoehtoja, 
joiden perusteella komissio voi tehdä päätöksen tutustuttuaan asiasta kiinnostuneiden 
tahojen kannanottoihin. 
Rakentuen tälle lähestymistavalle (I luku) vihreän kirjan II luvussa tarkastellaan 
toimenpiteiden tarvetta yhteisön tasolla. Pitäen mielessä Euroopan yhteisölle siirretyn 
toimivallan laajuus siinä tutkitaan hyödyllisyysmallien suojelun taloudellista merkitystä ja 
tällä hetkellä olemassa olevien erojen15 kielteistä vaikutusta yhteismarkkinoihin. Lopuksi 
käsitellään III luvussa mallioikeussuojaan yhteisön tasolla soveltuvia välineitä ja siltä 
vaadittavaa muotoa. 
Kaikissa luvuissa käsitellään kahden tutkimuksen tuloksia, jotta saataisiin käsitys 
tavaroiden vapaaseen liikkuvuuteen ja vääristymättömään kilpailuun kohdistuvista 
Yhdessä sellaisten seikkojen kuin Euroopan unionin ja jäsenvaltioiden teknologisten 
kehitysohjelmien kanssa. 
Irlanti, Tanska, Kreikka, Itävalta ja Suomi. 
Esimerkiksi AEI:n anomus Euroopan parlamentille N:o 1012/93; Fédération des Conseils en 
propriété industrielle (FICPI), päätöslauselma N:o 6, syyskuu 1994. 
Kirjalliset kysymykset N:ot 1552/94 ja 2536/94, kuuleminen AEl:n Euroopan parlamentille 
tekemästä pyynnöstä N:o 1012/93. 
Sisämarkkinoiden optimaalinen muotostrateginen ohjelma, KOM(93) 632 lopullinen, 22.12.1993. 
Liite 1, oikeusvertaileva tutkimus hyödyllisyysmallisuojasta Euroopan yhteisössä. 
4-
haittavaikutuksista ja kokemusperäinen perusta mahdolliselle yhteisön toiminnan muodol­
le. Alustavassa kokeilututkimuksessa kysyttiin yhteensä 905 patenttiasiamieheltä Saksassa, 
Ranskassa, Espanjassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa heidän mielipiteitään olemassa 
olevien järjestelmien ja mahdollisen kehityksen taloudellisesta merkityksestä16. 
Perusteellisessa seurantatutkimuksessa tiedustelu osoitettiin 3 793 teollisuusyritykselle ja 
itsenäiselle keksijälle sekä laadittiin ja arvioitiin tilastot17. 
Vihreän kirjan alussa on yhteenveto kaikista olennaisista tuloksista samoin kuin 
kyselykaavake yhteisön toimenpiteiden tarpeesta ja yhteisön mahdollisilta toimenpiteiltä 
hyödyllisyysmallien alalla vaadittavasta muodosta. 
Komissio pyytää kaikkia asiasta kiinnostuneita tahoja osallistumaan aktiivisesti tähän 
neu vottelu menettelyyn. 
IL Toimenpiteiden tarve yhteisön taholla hyödyllisyysmallien alalla 
Arvioidessaan toimenpiteiden tarpeellisuutta yhteisön tasolla komission lähtökohtana on 
sisämarkkinoiden luominen ja toiminta. Se on tämän vuoksi harkinnut, vaikuttavatko 
hyödyllisyysmallisuojan kansallisten järjestelmien väliset erot kielteisesti näiden tavoit­
teiden saavuttamiseen. 
Komissio on tässä yhteydessä tutkinut myös tämän suojakäsitteen taloudellista merkitystä. 
Olettamusta siitä, että eri tavoin muotoilluilla tai puuttuvilla suojajärjestelmillä on kielteisiä 
vaikutuksia yhteismarkkinoihin, tukee se toteamus, että tällä suojalla on huomattava 
taloudellinen vaikutus sisämarkkinoilla. Komission mielestä hyödyllisyysmallien 
taloudellinen merkitys ja haitallisten vaikutusten laajuus sisämarkkinoilla vaikuttaa siihen, 
tarvitaanko yhdenmukaistamista ja millä tavoin. 
A. Sisämarkkinoiden toteuttaminen ja toiminta 
Yhteisön tehtävänä on ryhtyä tarvittaviin toimenpiteisiin toteuttaakseen asteittain 
sisämarkkinat. Sisämarkkinat käsittävät alueen ilman sisäisiä rajoja, joilla taataan 
tavaroiden, henkilöiden, palveluiden ja pääoman vapaa liikkuvuus. Vaikka tässä 
10 Ifo-instituutti, G. Weitzel, "Pilotstudie - Die Wirtschaftliche Bedeutung des Gebrauchsmus-
terschutzes", 1 luku, s. 9. 
17 Ifo-instituutti, G. Weitzel, "Hyödyllisyysmallien oikeudellisen suojelun taloudellinen vaikutus 
Euroopan unionissa", 2.1 luku. 
-5 
määritelmässä ei mainita vääristymätöntä kilpailua tavoitteena18, käsite sisämarkkinat 
tarkoittaa jo sellaisenaan, että sen soveltamisala on kattava. 
Teollisoikeuksien oikeussuojan alalla yhteismarkkinoiden luomisen ja toiminnan 
tavoitteena on ensisijaisesti tavaroiden ja palveluiden vapaata liikkuvuutta vielä 
haittaavien esteiden poistaminen ja vääristymättömän kilpailujärjestelmän parantaminen 
edelleen. 
Hyödyllisyysmallisuojajärjestelmät, jotka vaihtelevat maasta toiseen, voivat vaikuttaa 
tavaroiden vapaaseen liikkuvuuteen ja vääristymättömään kilpailuun. Siinä tapauksessa 
yhteisön tehtävänä olisi ryhtyä tarvittaviin toimenpiteisiin jäsenvaltioiden laeilla, asetuksilla 
tai hallinnollisilla toimilla luotujen säännösten lähentämiseksi, jotta nämä haitat vältetään ja 
jotta yhteismarkkinoiden toiminta paranee edelleen. 
B. Nykyinen tilanne jäsenvaltioissa 
Hyödyllisyysmallisuojan alalla on olemassa suojakäsineitä Ranskassa, Belgiassa, 
Portugalissa, Italiassa, Espanjassa, Saksassa, Tanskassa, Irlannissa, Kreikassa, 
Itävallassa, Suomessa ja Hollannissa, ja nämä eroavat osittain toisistaan hyvinkin paljon. 
Yhdistyneessä kuningaskunnassa, Luxemburgissa ja Ruotsissa harkitaan samantapaisen 
järjestelmän käyttöönottamista. 
Kaikissa olemassa olevissa suojajärjestelmissä kohteena on tekninen keksintö, joten niitä 
voidaan kuvata myös "teknisten keksintöjen lisäsuojaksi". Uutuustutkimus ja keksinnöl­
lisyys ei missään olemassa olevassa järjestelmässä ole rekisteröinnin edellytys, joten nämä 
suojaoikeudet voidaan saada nopeasti ja edullisesti. 
Suojavaatimuksissa on huomattavia eroja, jotka voidaan jakaa kolmeen ryhmään. 
Ensimmäisessä ryhmässä on kyse suojaoikeuksista, jotka tosin täydentävät 
patenttioikeutta, mutta joiden suojavaatimukset vastaavat kuitenkin patenttisuojan 
vaatimuksia. Tämä tarkoittaa sitä, että vaaditun keksinnöllisyyden vuoksi vain sellaisille 
keksinnöille voidaan antaa suoja, joille saataisiin myös patenttisuoja eli joilla on täysi 
keksinnöllisyys. Uutuuden kannalta on ratkaiseva tekniikan kansainvälinen taso ja täten 
18 Ks. ETY:n perustamissopimuksen 7a artikla. 
ehdoton uutuus. Keksinnön saattamista kolmiulotteiseen muotoon ei yleensä ole 
perusvaatimus. 
Tähän ryhmään kuuluvat ranskalainen "certificat d'utilité", belgialainen "brevet de courte 
durée", hollantilainen "zesjarig octrooi" ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa aikanaan 
eh d otettu "second-tier patent ". 
Toisen ryhmän suojakäsineet vaativat patenttioikeudcllisesta sääntelystä poikkeavia 
suojaedellytyksiä Tälle suojaoikeudelle on tunnusomaista rajoitettu keksinnöllisyys, mikä 
tekee mahdolliseksi myös vähäisten keksintöjen suojaamisen. Tämän lisäksi vaaditaan 
keksinnön saattamista kolmiulotteiseen muotoon, mikä edelleen vähentää suojattavien 
keksintöjen piiriä. 
Tähän ryhmään kuuluvat kreikkalainen "mallitodistus", espanjalainen "modelo de 
utilidad", portugalilainen "modelo de utilidade", italialainen "brevetlo per modelli di 
u ti lila" ja suomalainen "hyödyllisyysmalli". Tässä ryhmässä voidaan edelleen uutuutta 
koskevien erilaisten vaatimusten perusteella suorittaa jako hyödyllisyysmalleihin, jotka 
vaativat ehdotonta un tuulla (Italia, Portugali, Kreikka, Suomi) ja hyödyllisyysmalleihin, 
joissa vaaditaan vain suhteellista uutuutta (Espanja). 
Kolmannessa ryhmässä keksinnöllisyys on myös rajoitettu. Vaatimus kolmiulotteiseen 
muotoon saattamisesta on kuitenkin vain toissijainen tai puuttuu kokonaan, joten tämä 
suoja on käytettävissä sekä kaikille patentoitaville keksinnöille että myös kaikille niille 
keksinnöille, joiden keksinnöllisyys on vain vähäinen. 
Tähän ryhmään kuuluu saksalainen "Gebrauchsmuster", johon ei viimeisen lainmuutoksen 
jälkeen enää sisälly viittausta kolmiulotteisuuteen, ja tämä suoja on käytettävissä kaikkiin 
"vähäisiin keksintöihin" mukaan lukien menetelmäkeksintöihin. Itävaltalainen 
"Gebrauchsmuster", tanskalainen "brugsmodel" ja irlantilainen "short-term patent" 
kuuluvat samaan ryhmään. Toisin kuin muissa pienissä patenteissa saksalaiseen 
"Gebrauchsmus/eriin" vaaditaan ainoastaan suhteellista uutuutta. 
Olemassa olevien järjestelmien vertailu osoittaa, että kaikissa tapauksissa on tosin kyse 
rekisteröidyistä teknisistä keksinnöistä ilman uutuustutkimusta, mutta myös 
huomattavista suojaoikeuseroista, joiden vuoksi niiden käyttö rajojen ylitse ei tällä hetkellä 
vaikuta käytännölliseltä. 
Tilanteen parantamiseksi ei tähän mennessä ole ryhdytty mihinkään toimenpiteisiin 
yhteisön tasolla. Euroopan unionissa ei ole suunniteltu mitään välittömiä toimenpiteitä 
-7 
henkisen omaisuuden yhdenmukaistamiseksi eikä muuta oikeutta, joka kattaisi tämän alan. 
Erityisesti vähäistä keksinnöllisyyttä vaativia keksintöjä varten ei ole käytettävissä mitään 
yhteisön laajuista suojaa eikä niissä maissa, jotka eivät tunne tätä suojamuotoa, ole 
ylipäätään käytettävissä mitään suojaa. 
Teollisten mallien suojaa koskevassa vihreässä kirjassa19 tätä kuvataan "aukkona [joka] 
merkitsee suurta ongelmaa yhteisön järjestelmän luomiseksi teollisoikeuksien 
suojelemiseksi". 
C. Hyödyllisyysmallisuojan taloudellinen merkitys 
Lähtökohdan hyödyllisyysmallisuojan taloudellisen merkityksen tutkimukselle muodostaa 
sisämarkkinoiden yritysten innovatiivinen toiminta. Korkeatasoinen innovatiivinen toiminta 
antaa yritykselle teknologisen edun, joka on tärkeä tekijä yrityksen kilpailukyvyn 
kannalta20. Eurooppalaisten yritysten kilpailukyky on nykyään tärkeämpi kuin koskaan 
aikaisemmin. Innovaatio kilpailukyvyn katalysaattorina otettiin tämän vuoksi 1990-luvun 
Euroopan teollisuuspolitiikan osaksi21. 
Innovaation tasoa yhteismarkkinoiden yritysten joukossa heijastaa se, missä määrin 
käytetään teknisten keksintöjen suojaoikeuksia, joiden tarkoituksena on edistää ja palkita 
innovaatiota22. Tutkimuksen lähtökohtana tarkastellaan hyödyllisyysmallisuojan käyttöä 
yksittäisissä jäsenvaltioissa ja niiden rajojen ylitse. Näitä lukuja verrataan patentteihin, 
jotta saataisiin parempi kuva tämän suojan merkityksestä kansallisella tasolla. 
Tämän jälkeen tutkitaan niitä yritysrakenteita ja teollisuudenhaaroja, jotka erityisen usein 
käyttävät hyödyllisyysmallisuojaa, ja tutkitaan tämän suojajärjestelmän käytön perusteita. 
Lopuksi seuraa yritysalakohtainen analyysi innovaatiotoiminnan kehityksestä. Tämä 
menettely antaa mahdollisuuden esittää ennusteen hyödyllisyysmallisuojan 
todennäköisestä tulevasta taloudellisesta merkityksestä. 
22 Vihreä kirja teollisten mallien oikeudellisesta suojasta, komission yksiköiden valmisteluasiakirja, 
11.5.2.3 kohta, s. 155. 
European Industrial Policy for the 1990s, Euroopan yhteisöjen tiedote, täydennysosa 3/91, s. 23. 
Industrial Policy in an Open and Competitive Environment: Guidelines for a Community Approach, 
KOM(90) 556. 
Promoting the Competitive Environment for the Industrial Activities based on Biotechnology within 
the Commynity, SEC(91) 629. 
1. Hyödyllisyysmallisuojan Käyttö Euroopan Unionissa 
Hyödyllisyysmallisuojan käytössä on tehtävä ero kotimaisten hakemusten ja rajojen yli 
tapahtuvien hakemusten välillä. Viimeksi mainittu osoittaa mielenkiintoa 
hyödyllisyysmallisuojaa kohtaan yleensä teollisuuden piirissä yhteismarkkinoilla yksit­
täisten jäsenvaltioiden rajojen ulkopuolella. 
(a) Kansalliset hakemustilastot 
Tärkeän osoituksen hyödyllisyysmallin taloudellisesta merkityksestä yksityisissä 
jäsenvaltioissa antavat kansalliset hakemustilastot. Ne osoittavat, mitkä kansalliset 
järjestelmät herättävät erityisesti elinkeinoelämän kiinnostusta. Useiden maiden osalta 
nämä luvut ovat löydettävissä WIPO:n23 vuosittain julkaisemista tilastoista ja Euroopan 
patenttitoimiston24 tiedostoista. Ainoastaan Ranskan ja Belgian osalta tällaisia lukuja ei ole 
käytettävissä25. Tämä voi johtua jo mainitusta26 Pariisin yleissopimuksen erilaisesta 
luokittelusta, jonka mukaisesti hyödyllisyysmallisuojaan Ranskassa ja Belgiassa 
sovelletaan patentteja koskevia sääntöjä, eikä niitä luokitella "hyödyllisyysmalleiksi" 
Pariisin yleissopimuksen tarkoittamassa merkityksessä. Belgian osalta oli kuitenkin 
mahdollista saada sikäläiseltä patenttiviranomaiselta luvut lyhytaikaisia patentteja 
koskevista hakemuksista. Ranskan osalta hakemusluvut ainakin vuosilta 1988, 1989 ja 
1990 koottiin tiedusteluilla Fédération des Conseils en Propriété Intellectuelles vuosiko­
kouksessa. Irlannin ja Tanskan osalta, jotka ottivat hyödyllisyysmallisuojan käyttöön vasta 
vuonna 1992, ei ole vielä käytettävissä virallisia lukuja. Tanskan patenttiviranomaiselta 
saatujen tietojen mukaan on hyödyllisyysmallisuojan käyttöönotosta heinäkuusta 1992 1 
päivään kesäkuuta 1993 saatu jo yli tuhat hakemusta. Näistä syntyy seuraava kuva:27 
23 
24 
25 
26 
27 World Intellectual Property Organization, joka sijaitsee Genevessä. 
Tiedostot: EPIDOS/INPADOC. 
Ludwig Baeumerin, WIPO:n teollisuusoikeusjaoston johtajan 4.8.1992 antamien tietojen mukaan 
WIPO:n luvut Belgian hakemuksista sisältävät patentit. Ranska ei ole toistaiseksi antanut tietoja. 
Ks. liite 1, vertaileva tutkimus, A.2(a) luku. 
Italian tilastot sisältävät ulkomailta tulleet hakemukset; Belgian luvut on ystävällisesti antanut käyt­
töön Belgian patenttiviranomainen, ja niiden mukaan hakemusten lukumäärä vuodelta 1990 osoittaa 
tilanteen 30.11.1990; ranskalainen INPI ei pystynyt toimittamaan lukuja 
hyödyllisyyspatenttihakemuksista; Kreikan tilastotiedot ovat peräisin Industrial Property Or­
ganization: in, OMI:n vuosikertomuksista. 
/iedoi hyödyllisyysmallihakemuksista Ell:nJäsenvaltioissa 
«t* 290 
,>^ 421 SS 296 ^ ^|^ 118 
- ^ 102* 528 - rfsrj» »-< 221 ^ " f^~ ^^mm^m$^mm 14000 
12000 
10000 
8000 
6000 
4000 
2000 
(Lähde: Euroopan patenttivirasto (EPIDOS/INPADOC), tilanne: 9.7.1993, ja Ifo:n patenttitilastot) 
Kuten taulukko osoittaa, Saksa, Espanja ja Italia ovat maat, joissa on suurimmat 
hakemusluvut. Näissä jäsenvaltioissa on suojajärjestelmä, jolle on ominaista rajoitettu 
keksinnöllisyys. Kreikan osalta, jossa on myös rajoitetun keksinnöllisyyden sisältävä 
suojajärjestelmä, luvut ovat vähemmän merkityksellisiä, koska tämä järjestelmä otettiin 
käyttöön vasta vuonna 1987. Jos otetaan huomioon, että kaikissa uudemmissa 
järjestelmissä vaaditaan vähäisempi keksinnöllisyys2", voidaan menemättä tässä vaiheessa 
tarkemmin asian syihin todeta, että alhaisemman keksinnöllisyysvaatimuksen omaavilla 
järjestelmillä on suurempi vetovoima kuin järjestelmillä, jotka vaativat samaa keksinnölli­
syyttä kuin patentti29. 
(b) Hakemukset rajojen ylitse 
Luvut, jotka osoittavat sitä, missä laajuudessa olemassa olevia suojajärjestelmiä käytetään 
maan sisällä, eivät vielä kerro meille, haetaanko näitä oikeuksia rajojen ylitse. Kuten edellä 
28 
Uusimmat on otettu käyttöön Irlannissa, Tanskassa, Itävallassa ja Suomessa. 
29 Syitä tarkastellaan 3 luvun B.2 kohdassa. 
- 10-
on jo esitetty30, Euroopan unionin hyödyllisyysmallijärjestelmien väliset erot huomioon 
ottaen ei ole oletettavissa, että rajan yli tapahtuvien hakemusten määrä olisi suuri. 
Seuraava taulukko osoittaa kansallisten hyödyllisyysmallihakemusten lukumäärän 
verrattuna muista EY-maista tehtyihin hakemuksiin vuodesta 1987 vuoteen 1991: 
Espanja £SwIIIIIIIll Ti TT 
Portugali j{§ 
{57 Kreikka ^269 
Saksa fgSlii^ 
Belgia ^77 v 
0 2000 4000 6000 8000 10000 12000 14000 
a kotimaiset hakemukset » ulkomaiset hakemukset 
(Lähde: Industrial Property Statistics, publications A and B, WIPO ja Belgian patenttiviranomainen) 
Nämä vähäiset rekisteröintiluvut ovat johdettavissa rajan yli tehtyjä hakemuksia koskeviin 
vaikeuksiin. 
(c) Muutos hakijoiden käyttäytymisessä Euroopan unionissa 
Kun nämä yritykset parantavat kilpailukykyään muun muassa innovatiivisella 
tuotekehittelyllä, niillä on tarve myös "rajat ylittävään suojaan" teknisille keksinnöilleen. 
Yritysten on kuitenkin osittain vaikeata arvioida realistisesti näitä tulevia pitkän aikavälin 
myyntimahdollisuuksia, mutta myös mahdollisesti samanaikaisesti lisääntyvää kilpailua. 
Tämän vuoksi yrityksille tässä yhteydessä esitetyt kysymykset ovat olleet luonteeltaan 
lähinnä olettamuksia. Patenttiasiamiehiin kohdistetussa tutkimuksessa esitettiin joka 
tapauksessa kysymyksiä hyödyllisyysmallihakemuksia koskevan menettelytavan 
mahdollisista vaikutuksista sisämarkkinoihin, jotta saataisiin ainakin jokin käsitys mahdol­
lisista tulevista kehityssuuntauksista31. 
Nykyisestä tilanteesta huolimatta kyselyn tulokset osoittavat, että ainakin Saksassa ja 
Espanjassa suurin osa patenttiasiamiehistä olettaa hyödyllisyysmallihakemusten 
lukumäärän muissa EU-maissa lisääntyvän sisämarkkinoiden seurauksena, mihin tällöin 
Ks. II luku, D.3 kohta, Vaikutukset teollisiin yhtiöihin ja itsenäisiin keksijöihin. 
Ifo-instituutti, G. Weitzel, "Pilotstudie - Die 
in der Europäischen Union", 2.6 luku, s. 26. 31 Ifo-instituutti, G. Weitzel, "Pilotstudie - Die wirtschaftliche Bedeutung des Gebrauchsmusterschutzes 
11 
osallistuisivat suuremmat ja pienemmät yritykset suurin piirtein samassa määrin. 
Yhdistyneen kuningaskunnan osalta tulokset eivät ole yhtä yksiselitteiset: 56 prosenttia 
kyselyyn vastanneista patenttiasiamiehistä vastasi tosin myönteisesti, mutta 44 prosenttia 
vastasi siihen kielteisesti. Ranskalaiset patenttiasiamiehet olivat sitä vastoin hyvin 
epäileviä; heistä nykytilanteessa 76 prosenttia ei odottanut mitään lisäystä hakemuksissa, 
ja tämän mukaisesti he eivät myöskään olettaneet, että heidän neuvomansa yritykset 
tarvitsisivat lisääntynyttä suojaa. 
Kyselyyn vastanneet ilmaisivat kuitenkin hyvin myönteisiä odotuksia siinä tapauksessa, 
että vastaava oikeudellinen kehys muuttuisi ratkaisevasti Niinpä selvä enemmistö 
(keskimäärin 82 prosenttia) kyselyyn osallistuneista saksalaisista, espanjalaisista ja 
ranskalaisista patenttiasiamiehistä oletti hakemusten lisääntyvän, jos yhdellä ainoalla 
hakemuksella voitaisiin saada suoja useammissa EY:n jäsenvaltioissa. Tämä ratkaiseva 
suojan hankkimisen yksinkertaistaminen johtaisi kyselytutkimuksen tulosten mukaan 
hyödyllisyysmallisuojan suurempaan käyttöön suuresti riippumatta yrityskoosta. 
Ainoastaan Yhdistyneessä kuningaskunnassa vain 56 prosenttia tiedusteluun 
osallistuneista patenttiasiamiehistä odotti samanlaista kehitystä. Nämä luvut ovat joka 
tapauksessa uskottavia, kun otetaan huomioon, että Yhdistyneessä .kuningaskunnassa ei 
tähän mennessä ole hyödyllisyysmalleja, joita voisi hakea, minkä vuoksi ne saattavat olla 
yrityksille tuntemattomia. 
2. Hyödyllisyysmallien merkitys verrattuna patentteihin 
Kansallisen hyödyllisyysmallijärjestelmän merkitys verrattuna patenttisuojaan johtuu 
suuresti järjestelmän muodosta. Vertailu kansallisista patentti- ja 
hyödyllisyysmallihakemusten lukumääristä Saksassa, Ranskassa, Italiassa ja Espanjassa 
antaa seuraavan kuvan:32 
32 Vastaavia lukuja ei ollut saatavissa muista maista. 
- 12 
\17654 
10000 15000 20000 
* Patentit * Hyödyllisyysmallit 
(liihde: Euroopan patenttivirasto - KPIDOS/INPADOC, tilanne 9.7.1993, Ifo:n patcnttitilaslot ja Kuroopan komission laskelmat) 
Esityksestä on nähtävissä, että maissa, joissa hyödyllisyysmalliin vaaditaan patenttiin 
verrattuna rajoitettu keksinnöllisyys (Saksa, Espanja, Italia), sillä on suurempi merkitys 
kuin Ranskassa, jossa hyödyllisyysmallisuojan keksinnöllisyysvaatimus on sama kuin 
patentin. 
Tämä johtuu siitä, että järjestelmissä, joissa keksinnöllisyys on rajoitetumpi kuin 
patentissa, vaatimukset suojan saamiseksi ovat vähäisemmät. Näin molemmilla 
suojaoikeuksilla on oma oikeutuksensa. 
Hyödyllisyysmallijärjestelmät, joilla on samat vaatimukset kuin patenteilla, ovat vähemmän 
houkuttelevia, koska ne kilpailevat patenttisuojan kanssa, jota monet hakijat suosivat sen 
antaman suuremman oikeusturvan vuoksi. 
3. Hyödyllisyysmallisuojan merkitys yrityksen koosta riippuen 
Hyödyllisyysmallisuojan merkitys ei ole sama kaikille yrityksille, vaan se riippuu yrityksen 
kiinnostuksen kohteista. Saksan liittotasavallassa on olemassa tutkimus nimeltään 
"Problème d*s deutschen Patentwesens im Hinblick auf die Innovationstätigkeiten der 
Wirtschaft33", jossa tutkittiin myös teollisoikeuksien merkitystä34 suhteessa yrityskokoon35. 
Tämän tutkimuksen mukaan hyödyllisyysmallisuoja on kokonaisarviossa kolmannella 
tilalla patenttien ja tavaramerkkien jälkeen. Jos hakijat lajitellaan liiketoiminnan lajin 
33 Tägcr, U.C. yhdessä Seylcr H.n kanssa "Problème des deutschen Palcnlvvescns im Hinblick auf die 
Innovationstätigketen der Wirtschaft", Ifo-instituutin Saksan liittotasavallan talousministeriölle 
suorittama tutkimus, toukokuu 1989. 
34 Patentit, hyödyllisyysmallit, mallit ja tavaramerkit. 
35 hoc. cit., s. 142, 7.3 kohta. 
- 13-
mukaan, hyödyllisyysmallisuoja on tärkeydeltään toisena patenttien jälkeen itsenäisten 
keksijöiden ja käsityö-ja palveluyritysten mielestä. Teollisten ja tuotantoteollisuusyritysten 
sekä tutkimuslaitosten joukossa se on vähintään kolmantena. Huomiota kiinnittää sen 
sijaan se, että kaikkien hakijaryhmien joukossa teollinen mallisuoja oli viimeisellä sijalla36. 
Kun hakijat lajitellaan yrityskoon mukaan, havaitaan, että hyödyllisyysmallien kysyntä on 
suurempi yrityksissä, joiden vuotuinen liikevaihto on 5 miljoonaa ecua tai sen alle, eli 
pienissä ja keskisuurissa yrityksissä?1. 
Näissä hyödyllisyysmallisuoja on patenttien jälkeen toisella tilalla. Jopa yrityksissä, joiden 
liikevaihto on jopa 1,25 miljardia ecua ja sen ylitse, hyödyllisyysmallit ovat kuitenkin 
kolmannella sijalla. Hyödyllisyysmallit ovat näin ollen Saksan liitotasavallassa hyvin 
tärkeitä erityisesti pienelle ja keskisuurelle teollisuudelle, jonka vuotuinen liikevaihto on 
korkeintaan 5 miljoonaa ecua. Tätä perustellaan eniten säästöillä kustannuksissa, ajassa ja 
hallinnossa. 
Nämä perusteet ovat kuitenkin yhteisiä kaikille olemassa oleville hyödyllisyysmallijär-
jestelmille, joten komission mielipiteen mukaan voidaan päätellä, että 
hyödyllisyysmallisuoja on suurteollisuuden ohella erityisen hyödyllinen pienelle ja 
keskisuurelle teollisuudelle 
4. Merkitys yksittäisille elinkeinoelämän aloille 
Käyttömäärän ja hyödyllisyysmalleilla eri kokoisille yrityksille olevan merkityksen ohella 
komissio on tutkinut, mitkä elinkeinoelämän alat käyttävät hyödyllisyysmallisuojaa 
erityisen usein. Saatujen tulosten perusteella voidaan tutkia yksittäisten elinkeinoelämän 
alojen kehitystä ja tehdä johtopäätöksiä tulevasta hakemuskäyttäytymisestä. 
Hyödyllisyysmallisuojahakemusten teollisuudenaloihin perustuva analyysi Euroopan 
unionissa antaa seuraavan kuvan vuosista 1987-1990, kun jätetään ottamatta huomioon 
järjestelmien väliset erot: 
Luc. cit., s. 144. 
37 Ks. Euroopan komission kertomus neuvostolle pienten ja keskisuurien yritysten määritelmästä 
yhteisön toimenpiteitä varten, (SEC(92) 351 lopullinen. 
- 14 
1987-1990 £ 5000 
4500 
4000 
3500 
3000 
2500 
2000 
1500 
1000 
500 
(Lähde: Euroopan patenttivirasto, Wienin sivutoimisto, tilanne 8.1.1993) 
Tärkein käyttöala on tämän mukaisesti koneteollisuus. Tämä vastaa myös Saksassa tehdyn 
kyselytutkimuksen tuloksia, joka suoritettiin tällaisen järjestelmän käyttöönottamista 
varten38. Siinä todettiin, että hyödyllisyysmallisuojaa käytettäisiin etupäässä 
koneteollisuudessa ja sähköteollisuudessa. Koneteollisuuden rinnalla sähköteollisuus, 
hienoteollisuus ja optiikka sekä autoteollisuus ovat tämän suojan tärkeimmät 
käyttäjäryhmät. 
5. Hyödyllisyysmallisuojan käytön syyt 
Hyödyllisyysmallisuojan taloudellisen merkityksen arvioimisessa ovat tärkeitä sen käytön 
syyt. Ne antavat konkreettisia todisteita siitä, mitkä tämän suojajärjestelmän ominaisuudet 
ovat erityisen tärkeitä sen käytölle. Teollisuusyrityksiä, itsenäisiä keksijöitä39 ja 
patenttiasiamiehiä40 Saksassa, Ranskassa, Italiassa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja 
Espanjassa koskeneessa kyselytutkimuksessa mainittiin seuraavat pääsyyt tämän 
suojamuodon käytölle: 
AIPPI:n vuosikirja 1986, 1-4, Q 83, "Legal and Economic Significance of Protection by Utility Mo­
dels", s. 45-47. 
Ifo-instituutti, G. Weitzel, "Hyödyllisyysmallien oikeudellisen suojan taloudellinen vaikutus yrityksiin 
Euroopan unionissa", 2.7 luku. 
15 
• nopea ja yksinkertainen rekisteröinti 
• vähäiset suojavaatimukset 
• alhaiset kustannukset 
• tilapäinen suoja patenttihakemuksen ollessa vireillä. 
a) Nopea ja yksinkertainen rekisteröinti 
Kun aika eurooppalaisen patentin saamiseen on keskimäärin neljä vuotta4' ja kansallisen 
patentin saamiseen keskimäärin kaksi ja puoli vuotta42, hyödyllisyysmallisuoja saadaan jo 
keskimäärin kuudessa kuukaudessa, koska uutuustutkimusta ja keksinnöllisyystutkimusta 
ei suoriteta. Tämä nopea ja yksinkertainen rekisteröinti ja sen myötä mahdollinen suoja 
jäljittelyä vastaan on kyselyyn osallistuneiden yritysten ja itsenäisten keksijöiden ja 
patenttiasiamiesten useimmin mainitsema syy hyödyllisyysmallisuojan hakemiseen. 
Useimmiten (67 prosenttia) tämän syyn ilmoittivat pienet ja keskisuuret yritykset, kun sen 
sitä vastoin ilmoittivat suuryritykset vain puoliksi yhtä usein (33 prosenttia). Tämä tulos 
on omiaan vahvistamaan sen, että nopea ja yksinkertainen rekisteröinti on yksi 
tärkeimmistä syistä, miksi patenttiasiamiehet ja yritykset vaativat toimintakykyistä 
hyödyllisyysmallijärjestelmää. Jos tämä vaatimus todella toteutuu myös käytännössä, se on 
samalla tärkein etu patenttiin verrattuna. 
Nopea suoja jäljitelmiä vastaan ei ole päämäärä sinänsä. Sen päätarkoitus on lujittaa 
kilpailuasemaa ja varmistaa mahdollinen kilpailuetu. Sen ansiosta sijoitushyödykkeiden ja 
kulutushyödykkeiden tuottajat voivat harjoittaa laatuun perustuvaa mark-
kinointipolitiikkaa. Suoja jäljitelmiä vastaan näyttelee erityisen tärkeää osaa Saksassa (58 
prosenttia pitää sitä "hyvin tärkeänä"). Seuraavina ovat Espanja ja Ranska. Italiassa ja 
Yhdistyneessä kuningaskunnassa kuitenkin vain hieman yli kolmasosa vastaajista ilmoittaa 
tämän syyn. Tähän arviointiin on voinut vaikuttaa se osittain rajoitettu suoja, joka on 
käytettävissä niiden hallintokäytännön tai lainsäädännön nojalla. Yritysten kokoon 
perustuva analyysi osoittaa, että suoja jäljitelmiä vastaan on erityisen tärkeä 
hyödyllisyysmallihakemusten syy erityisesti pienemmille yrityksille. 
Suuryritysten ollessa kyseessä tämä tekijä ei ole yhtä tärkeä. Tämä saattaa johtua siitä, että 
suuryritykset ovat useammin kuin pienyritykset sellaisessa asemassa, että ne voivat käyttää 
40 Ifo-instituutti, G. Weitzel, "Pilotstudie - Die wirtschaftliche Bedcutung des Gebrauchsmusterschutzes 
in der Europäischcn Union", luku D, 2.1, s. 12. 
Euroopan patenttitoimiston vuosikertomus 1991, III luku, 1, s. 28. 
" Jos etukätcistutkimus suoritetaan. 
- 16-
olemassa olevia oikeudellisia välineitä mahdollisimman tehokkaasti hyödykseen niin, että 
oikeudellinen asema voi suojella niitä myös kilpailijoita vastaan. 
Nopeaa rekisteröintiä, joka johtaa nopeaan taloudelliseen hyväksikäyttöön - joko 
käyttöoikeuden kautta tai keksinnön oman käytön kautta - pitää noin 40 prosenttia 
kyselyyn osallistuneista joko "hyvin tärkeänä" tai "tärkeänä". Niinpä tämä peruste on 
vastausten joukossa mainittu toiseksi useimmiten. Arviointi on suurin piirtein sama 
kaikenkokoisissa yrityksissä. 
Hyödyllisyysmalli edustaa näin ollen itsenäistä kilpailuvälinettä, jota kaikenkokoiset 
yritykset käyttävät ensisijaisesti epäsuorana tapana suojella tai lujittaa 
markkina-asemaa, mutta myös suorana tapana parantaa keksintöjen kaupallista hyväksi­
käyttöä. 
b) Alhaiset suojavaatimukset 
Patentoitavuuden tärkeimpiä edellytyksiä ovat keksinnöllisyys ja ehdoton uutuus. 
Useimmat hyödyilisyysmallijärjestelmät vaativat alhaisempaa keksinnöllisyyttä kuin 
patentoitavuuteen vaaditaan, ja ne rajoittavat myös uutuuskäsitettä niin, että vaatimukset 
on hyödyllisyysmallin osalta helpompi täyttää. Tämä on toinen tärkeä syy 
hyödyllisyysmallisuojan hakemiseen. 
Kyselytutkimus osoittaa muun muassa, että keksinnöt, joihin liittyy vain vähäinen 
keksinnöllisyys, ovat tärkeitä paitsi pienille myös suurille yrityksille. Tämän tuloksen 
vahvistivat kyselyyn osallistuneet patenttiasiamiehet, joiden suuri enemmistö piti vähäistä 
keksinnöllisyysvaatimusta tärkeänä syynä hyödyllisyysmallisuojan hakemiseen. Tulosten 
erot tässä suhteessa ovat kohtuulliset, kun otetaan huomioon, että patenttiasiamiehet 
joutuvat päivittäisessä hakemusten käsittelytyössään usein tekemisiin tämän tapaisten 
oikeudellisten ongelmien kanssa. 
Ranskassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa kysymys hyödyllisyysmallin hakemisen 
syistä oli väkisinkin hypoteettinen (mikäli tällainen suoja olisi olemassa). Siihen oli erittäin 
vaikea vastata, koska yrityksillä ja itsenäisillä keksijöillä oli vain hyvin harvoissa 
tapauksissa käytännön kokemusta hyödyllisyysmallien hakemisesta ulkomailla. Siitä 
huolimatta vastaukset heijastavat näiden kahden maan erilaista oikeudellista taustaa riittä­
västi nykyisiä tarkoituksia varten. 
Niinpä Yhdistyneessä kuningaskunnassa, jossa ainoa suoja teknisille keksinnöille on 
uutuustutkimusta edellyttävä patentti, kun sen sijaan toiminnalliset mallit voidaan suojata 
- 17-
vuonna 1988 käyttöönotetulla rekisteröimättömällä mallisuojalla, 50 prosenttia vastaajista 
piti vähemmän ankaria oikeudellisia vaatimuksia "hyvin tärkeinä" tai "tärkeinä" syinä 
hypoteettiselle hakemukselle. 
Tärkeänä välituloksena voimme täten todeta, että on selvästi olemassa taloudellinen 
sellaisen suojamuodon tarve, jonka vaatimukset ovat vähemmän ankarat kuin 
patentoitavuuden vaatimukset. 
fil Alhaiset kustannukset 
Toisin kuin patentit hyödyllisyysmallit myönnetään ilman etukäteen tapahtuvaa tutkimusta, 
jossa todettaisiin uutuus ja keksinnöllisyys. Tämän vuoksi hyödyllisyysmallit ovat 
edullisempia kuin patentit. Seuraava taulukko antaa yleiskuvan kustannuksista, joita 
aiheutuu eri kansallisten hyödyllisyysmallijärjestelmien nojalla. 
Kustannukset hakemisesta, myöntämisestä ja uudistamisesta (10 vuotta) 
Sakset 
Espanja 
Italia 
Portugali 
Kreikka 
Belgia 
Tanska 
Ranska Hakeminen 
(~ ecu) 
24,5 
52,21 
13,65 
19,6 
60 
48 
260 
37,5 Myöntäminen 
(-ecu) 
20,9 
319,8 
40 
97,5 Uudistaminen 
(~ecu) 
906,5 
586,04 
151,2 
162 
182,4 
650 
136,5 Yhteensä 
(-ecu lOJahre) 
931 
659,15 
333,45 
170,8 
262 
230,4 
910 
271,5 
(Perustuvat kansallisiin kustannusmääräyksiin , *\ ,4", , 4\. , , ecu: 1.5.1993) 
Saksa: Laki patenttiviranomaisen ja patenttioikeuden kustannuksista 18 päivältä elokuuta 1976, 
sellaisena kuin se on muutettuna 7.3.1990. 
Ranska: Penissäännöt maksuista löytyvät patenttilain eri säännöksistä, joista esimerkkinä on pykälä 
41 Näitä selventää kuitenkin asetus N:o 79-822 ja sen 94 artikla ja sitä seuraavat artiklat. Maksujen 
tarkan määrän määrittää 17 päivänä joulukuuta 1985 kansallisen tcollisoikeusinstituutin (INPI) 
maksuista annettu määräys. 
Espanja: Patenttilain pykälien 454 ja 160(1) mukaan maksut määräytyvät lain taulukon mukaisesti. 
18 
Alhaiset kustannukset ovat kolmanneksi useimmiten mainittu syy hyödyllisyysmallisuojan 
hakemiseen. Erityisesti ne yritykset, jotka yrittävät mahdollisimman kattavasti suojata 
itsensä jäljennösten vaaraa vastaan, voivat huomata, että hakemusten suuri määrä 
aiheuttaa kustannusongelmia. Patenttitilastojen tutkimisesta tiedetään hyvin, että 
"lukuisien hakemusten" politiikka on erityisen tärkeätä patenttialalla. Erityisesti suuryhtiöt 
saattavat vuoden aikana hakea yli sataa patenttia kotimaassa ja ulkomailla. Esimerkiksi 
Saksan osalta on osoitettavissa, että nämä aktiivisesti patentteja hakevat yritykset, joiden 
lukumäärä luonnollisesti on vähäinen (noin 30 saksalaista ja ulkomaista yritystä), vastaavat 
hieman yli 20 prosentista kaikista saksalaisista patenttihakemuksista. Mallisuoja eroaa 
hakemusten lukuisuudessa täydellisesti patenttisuojahakemuksista. Vähäisiä poikkeuksia 
lukuun ottamatta jopa suuryritykset hakevat korkeintaan 30 hyödyllisyysmallia vuodessa51. 
Keksintöjen kaupallisen arvon epävarmuus on kuitenkin omiaan lisäämään 
hyödyllisyysmallihakemuksia alhaisten hakemuskustannuslen vuoksi. Keksinnön käyttöön 
uusiin tuotteisiin tai uuteen menetelmään voi liittyä suuria taloudellisia riskejä, koska 
menestyksellinen markkinointi ei useinkaan onnistu. Tämän vuoksi, jos keksinnön 
menestys on hyvin epävarma, hyödyllisyysmallin hakemisen alhaiset kustannukset ovat 
ratkaiseva tekijä tämän suojamuodon valinnassa. 
Erityisesti pienillä ja keskisuurilla yrityksillä on vaikeuksia ennustaa uusien tuotteiden 
myyntimahdollisuuksia ja täten keksintöjen arvoa, koska niillä on käytettävissä 
riittämättömiä tietoja markkinatarkkailusta ja markkinatutkimuksesta. Suuryritykset sitä 
vastoin voivat käyttää koeteltuja ja testattuja suunnittelu- ja ennustusmenetelmiä, joiden 
avulla ne eivät tosin voi kokonaan estää uusien tuotteiden epäonnistumista, mutta ne 
voivat ainakin jossakin määrin rajoittaa riskiään 
46 Italia: Italialaisen mallioikeuslain 11 artiklan 1 kohdan nojalla hakemus- ja myönlämismaksut on 
maksettava hyödyllisyysmalleista. Näiden maksujen määrää sääntelevät lain taulukot A ja C. Laki 
N:o60 14 päivältä helmikuuta 1987 korotti näitä maksuja huomattavasti. Mallioikeuslain 12 artiklan 
nojalla myöntämismaksu voidaan maksaa yhdellä kertaa tai kahdessa erässä, joista ensimmäinen 
koskee suojan ensimmäistä viittä vuotta ja toinen seuraavaa viittä vuotta. Artiklassa 12 todetaan, että 
muissa suhteissa hyödyllisyysmallimaksuihin sovelletaan patenttilain 46 artiklaa. Sen mukaan on 
hakemusmaksu, ainakin ensimmäinen puolisko 'myöntämismaksusta ja painatusmaksu suoritettava 
ennen kuin hakemus jätetään. 
Portugali: Hyödyllisyysmallin rekisteröintimaksut määrätään uudelleen kunakin vuonna 
erityismääräyksellä (tcollisuusoikcuslain 255 pykälä). Lain 257 pykälässä säädetään, että 
hyödyllisyysmallin rekisteröinnin uusimisesta on maksettava kausittaiset maksut joka viides vuosi. 
Kreikka: Maksulaki DS/A/2/89, 26.1.1989. 
Belgia: Patenttilain 71 ja 72 pykälää täydentää kuninkaallinen päätös 18 päivältä joulukuuta 1986, 
muutettuna vuonna 1990. 
Tanska: 0stcrburg, "Endlich cin Gebrauchsmuster - modcllgcselz in Danemark", GRUR Int. 6/1993, 
s. 453. 
Ifo-insliluulti, G. Weitzel. "Hyödyllisyysmallien oikeudellisen suojan taloudellinen vaikutus yrityksiin 
Euroopan unionissa", 3.1 luku 
- 19-
Nämä erot heijastuvat selvästi kyselytutkimuksen tuloksissa. Suuryrityksissä vain 11 
prosenttia vastaajista mainitsi keksinnön epävarman taloudellisen arvon "hyvin tärkeäksi" 
syyksi hyödyllisyysmallin hakemiselle, kun sitä vastoin pienyrityksissä, joissa oli 
korkeintaan sata työntekijää, luku oli 26 prosenttia. 
Koska hyödyllisyysmallihakemukset ovat edullisia, tämä suojamuoto voi näin ollen 
alentaa keksinnön käyttöönoton riskiä ja täten johtaa innovatiivisen toiminnan 
lisääntymiseen. 
d) Väliaikainen suoja 
Hyödyllisyysmallin nopeaa rekisteröintiä voidaan käyttää siltana, joka kattaa sen melko 
pitkän jakson, joka kuluu patentin myöntämiseen, edellyttäen että keksintö voidaan 
suojata molemmilla järjestelmillä. Kyselytutkimustulosten perusteella tämä syy on 
hakemuksen perusteena suunnilleen yhtä tärkeä kuin hyödyllisyysmallihakemuksen alhaiset 
kustannukset, joilla voi olla merkitystä silloin, kun hakija on epävarma keksinnön kaupalli­
sesta arvosta. 
Väliaikainen suoja on hyödyllinen etupäässä maissa, joissa suoritetaan kattava tutkimus 
uutuuden ja keksinnöllisyyden toteamiseksi ennen patentin myöntämistä. Maissa, joissa 
tutkimusta ei suoriteta viran puolesta, väliaikainen suoja on suurelta osin tarpeeton, koska 
patenttien rekisteröinti ei yleensä vaadi patenttiviranomaisilta pitkää käsittelyaikaa, joten 
ne voidaan saada melkein yhtä nopeasti kuin hyödyllisyysmallit. 
6. Käyttäjien taloudellinen arviointi 
Valituissa EU-maissa Saksassa, Italiassa ja Espanjassa, joissa jo on käytössä 
hyödyllisyysmalli, teollisuusyrityksiä ja itsenäisiä keksijöitä pyydettiin arvioimaan tämä 
suojamuoto taloudelliselta kannalta.52 Kysymyksessä pyydetiin vastaajia hyödyn ohella 
erityisesti arvioimaan myös oikeussuojan kustannuksia. 
Sekä tiedusteluun osallistuneiden teollisuusyritysten että itsenäisten keksijöiden 
ylivoimainen enemmistö vahvistaa, että hyödyllisyysmallia pidetään myönteisenä kaikissa 
suuruusluokissa (87 prosentin ja 96 prosentin välillä) ja kaikissa kolmessa maassa lähes 
samassa määrin (73 prosentin ja 89 prosentin välillä). 
Ifo-instituutti, G. Weitzel, "Hyödyllisyysmallien oikeudellisen suojan taloudellinen vaikutus yrityksiin 
Euroopan unionissa", 2.7 luku. 
-20-
Myönteisistä vaikutuksista etusijalla on markkina-aseman parantaminen. Myöskään tässä 
suhteessa kyselyvastauksissa ei kyselyyn osallistuneiden yritysten suuruuden tai valtioiden 
välillä ollut suuria eroja. Keskimäärin 60 prosenttia kysytyistä merkitsi tämän väitteen 
"todeksi", 24 prosenttia "osittain todeksi" ja vain 2 prosenttia "vääräksi". 
Kyselytutkimuksen tulosten perusteella yritykset ja keksijät tietävät jo, että he voivat 
säilyttää kilpailuetunsa ainoastaan ryhtymällä oikeudellisiin toimenpiteisiin, jotta heidän 
kilpailijansa eivät matkisi heidän keksintöjään tietyn ajanjakson aikana - esimerkiksi 
hakemalla keksintönsä rekisteröintiä hyödyllisyysmallina. Olennaista on, että he tuotteita ja 
menetelmiä koskevilla keksinnöillään saavuttavat alkuperäisyyttä ja välimatkaa 
kilpailijoihin niin, että asiakkaille kehittyy myönteinen käsitys heidän teknologisista 
kyvyistään. Lisäksi 40 prosenttia vastaajista uskoi, että hyödyllisyysmallisuoja lisää 
suoraan tuloja, minkä johdosta innovaation kustannukset voidaan saada takaisin 
nopeammin ja minkä johdosta tutkimus-ja kehitystyö on kannattavampaa. 
7. Ennusteet hyödyllisyysmallien taloudellisen merkityksen kehityksestä 
Tämänhetkisen tilanteen analyysin perusteella komissio on harkinnut innovatiivisen 
toiminnan muutoksia ja kehitystä pystyäkseen laatimaan ennusteen hyödyllisyysmallien 
taloudellisesta tarpeesta tulevaisuudessa. 
Johtopäätöksiä innovatiivisen toiminnan alan jatkokehityksestä voidaan tehdä 
tutkimukseen ja kehitykseen käytettävien varojen muutoksesta, uusien keksintöjen 
luonteesta, tuotantokierroista, ajankohdasta, jolloin suojeltua tuotetta markkinoidaan, ja 
keksintöjen elinajasta. 
a) Muutokset tutkimus- ja kehitystoimintaan käytettävissä 
varoissa 
Tutkimus- ja kehitystyö ("R&D") on jo 1950-luvulla (ennen kaikkea USA:ssa) ollut 
taloudellisen tutkimuksen painopistealue sekä yksityisen yrityksen että koko talouselämän 
kannalta. Ratkaisevaa tälle oli, että havaittiin syy-ja seurausketju, joka alkoi tutkimus- ja 
kehitystoiminnasta, joka laajassa määrin määrittää innovaatioiden määrän ja laajuuden ja 
tätä kautta teknisen kehittymisen ja lopulta myös taloudellisen kasvun. Yksi osa tästä 
ketjusta alkaa R&D -toiminnasta yhdessä päässä ja päättyy innovaatioihin toisessa päässä. 
21 
Ylityksiin ja itsenäisiin keksijöihin kohdistetun kyselyn mukaans,,sl on nähtävissä, että 
tulevat tutkimus- ja kehitystoimintakulut pysyvät vakaina, mikä vastaa vastauksia 
kysymyksiin vähäisempien keksintöjen tulevasta merkityksestä, ja että näin on erityisen 
selvästi huipputeknologiateollisuudessa ja suuryhtiöissä Niinpä erityisesti 
konerakennuksessa, ajoneuvoteollisuudessa, sähkötekniikassa ja hienomekaniikassa, 
optiikassa sekä lääketeollisuudessa 50 - 58 prosenttia vastaajista oli sitä mieltä, että R&D 
-kulujen taso pysyisi tulevaisuudessa samana. Kun otetaan huomioon tämänhetkiset 
voimakkaat toimenpiteet kulujen vähentämiseksi kaikilla teollisuudenaloilla, tutkimus- ja 
kehitystyön vakaa taso on hyvin suotava. 
Kasvavalle R&D -kulutukselle on selvästi tilaa pakkaus- ja 
raaka-ainekäsittelyteollisuudessa, puu- ja huonekaluteollisuudessa samoin kuin 
kotitaloustuotteiden valmistajien keskuudessa. Näissä on - erityisesti molempien viimeksi 
mainittujen teollisuusalojen kohdalla - osittain kyse "alhaisen teknologian" 
teollisuusaloista, jotka vastaajien mukaan ovat tietyllä tavalla jääneet jälkeen tutkimus- ja 
kehitystyöstä ja joilla on aukko kurottavana kiinni Kun lukuja tarkastellaan yrityskoon 
mukaan, havaitaan samanlainen kuvio pienempien yritysten kohdalla Iässä ryhmässä noin 
kolmasosa vastaajista odottaa R&D -kulutuksen kasvua tulevaisuudessa (suuryrityksissä 
17 prosenttia). 
Myös tämä selkeä suuntaus osoittaa, että hyödyllisyysmallisuojasta tulee tärkeämpi 
tulevaisuudessa. 
b) Muutokset tuotteiden elinkaaressa, markkinointiin mennessä 
kuluvassa ajassa sekä keksintöjen elinajassa 
Eräässä japanilaisessa tutkimuksessa todettiin, että tuotteiden elinkaaret lyhenevät 
maailmanlaajuisesti. Käsittelemättä syitä tarkemmin tämä tarkoittaa, että keksintöjen, 
niiden markkinoinnin ja seuraavan tuotesukupolven väliset ajanjaksot lyhenevät. Vertailu 
tuotteiden elinkaarista vuosien 1981 ja 1991 välillä antaa seuraavan kuvan35: 
S3 Ifo-instituutti, G. Weitzel, "Hyödyllisyysmallien oikeudellisen suojan taloudellinen vaikutus yrityksiin 
Euroopan unionissa", 2.4 luku. 
Ifo-instituutin vuodesta 1979 suorittamissa innovaatiotutkimuksissa tämä suhde on pysynyt hyvin 
läheisesti 1980-luvun puolivälin jälkeen kaikissa tutkituissa teollisuudenaloissa "noin 5,5 prosentin 
tasolla". Muissa tässä tutkimuksessa tutkituissa EU-maissa keskiarvo on luultavasti hieman 
alhaisempi. Schmalholz, H., Penzkofer, H. (1993), s. 88. 
"Questionnaire relating to legal protection of the fruits of R&D", Japan Institute of Intellectual Pro­
perty, 1991. 
22 
Muutokset tuotteiden elinkaarissa vuosien 19H1ja 1991 välillä 
83.5% 
Lyhyempi 
elinkaari 15.8% 
0.7% 
Ei muutosta Pitempi elinkaari 
(Lähde: Japanin teollisoikeuksien instituutti, 1991) 
Tämä tuotteiden elinkaarten lyheneminen aiheuttaa lisääntyneen tarpeen saada suojaa 
mahdollisimman nopeasti, jolloin pitemmän suoja-ajan merkitys vähenee. Tämän 
kehityksen mukaisesti Japanissa hyödyllisyysmallisuojalla suojattujen keksintöjen mark­
kinointi alkaa suurelta osin jo hakemuksen ja keksinnön julkistamisen välisenä aikanaM\ 
Hyödyllisyysmallilla suojattujen tuotteiden markkinointi Japanissa prosentteina 
M yöntani iseen tarvittavan 
julkistamisen ja rekisteröinnin välillä 
H akem uksen julkistani isen ja 
myöntämisen julkistamisen välillä 
H akem eksen jattain isen ja 
j u 1 k istam isen välillä 
K n n e n hakemuksen ja II a m is tit 
(lähde: Questionnaire relating to legal protection of the fruits of R&l), lapan Institute of Intellectual Property, 1991) 57 
57 "Questionnaire relating to legal protection of the fniits of R&D", Japan Institute of Intellectual Pro­
perty, 1991. 
Kokonaisuus ylittää sata prosenttia, koska oli mahdollista vastata useampaan kuin yhteen 
kysymykseen. 
23 
Tämä kehitys johtaa Japanissa lyhyessä ajassa uutuustutkimuksen poistamiseen 
hyödyllisyysmallisuojasta. Tämä on ainoa tapa tarjota nopeaa suojaa lyhytikäisille 
keksinnöille38. 
Yhdysvalloissa USA:n patenttitoimisto suoritti tutkimuksen keksintöjen elinajan 
muutoksista. Tulokset osoittavat teollisuusaloittain prosentuaaliset muutokset siinä ajassa, 
jossa yritys korvaa keksintöjen sukupolven uusilla keksinnöillä. Mitä suurempi muutoksen 
arvo on, sitä enemmän teollisuus pyrkii lyhentämään keksintösukupolvien välistä aikaa59. 
Subcommittee report on Patent & Utility Models Laws and their practices leading to international 
harmonization, Industrial Property Council of MITI, 1991. 
Business Week, Science & Technology, 3.8.1992, McGraw-Hill, Inc. 
24 
Suuntaus keksintöjen lyhyempi in elinaikoihin vuodesta 1987 vuoteen 1991 prosentteina6 
(Lähde: Business Week, Science & Technology, 3.8.1992, CHI Research INC) 
Nämä luvut osoittavat, että kaikilla teollisuudenaloilla lukuun ottamatta polttoaineita, 
elintarvikkeita ja kemikaaleja on suuntaus kehittää uusia keksintöjä nopeammin. 
Tämän mukaisesti keksinnön keskimääräinen elinaika ei nykyään ylitä kuutta vuotta61. 
Maailman suurimpien yritysten keskuudessa suoritettu innovaatiotutkimus vahvistaa nämä 
luvut62: 
Keksinnön elinaika päättyy uuteen keksintöön, joka on teknisesti aikaisempaa parempi. Keksinnön 
elinaika on tämän vuoksi usein lyhyempi kuin patentin kestoaika, koska patentti voidaan pitää 
voimassa kauemmin. 
Business Week, Science & Technology, 3.8.1992, CHI Research INC. 
Business Week, Science & Technology, 3.8.1992, CHI Research INC. 
-25-
Keksintöjen elinaika vuosina 
12 
(I ahde: Business Week, Science & Technology, 3.8.1992, CHI Research INC) 
Jos yritetään suhteuttaa nämä lyhyemmät tuotteiden elinkaaret ja keksintöjen elinajat niihin 
teollisuudenaloihin, jotka käyttävät eniten hyödyllisyysmallisuojaa, havaitaan merkittävä 
vastaavuus. Koneenrakennuksen, sähköteollisuuden ja autoteollisuuden alalla ei ole vain 
eniten hyödyllisyysmallihakemuksia, vaan myös voimakkain suuntaus tuotteiden 
elinkaarien ja keksintöjen elinaikojen lyhentämiseen edelleen. 
Aika, joka kului patenttihakemuksen jättämisestä Euroopan patenttitoimistolle patentin 
myöntämiseen tai eväämiseen tutkimuksen jälkeen, oli vuonna 1991 44 kuukautta 
puolessa kaikista tapauksista63. Jos vertaamme tätä lukua keksintöjen keskimääräiseen 
elinaikaan, voimme tehdä sen päätelmän, että innovaatiokierrot lyhenevät edelleen 
tulevaisuudessa ja että tämä lisää sellaisen suojamuodon kysyntää, joka voidaan saada 
nopeasti lyhytikäisille keksinnöille patenttisuojasta riippumatta Hyödyllisyysmalli tarjoaa 
parhaan tavan vastata tähän kysyntään. 
Euroopan patenttitoimiston vuosikertomus, 1991, s. 28, vasen sarake. 
26 
c) Muutokset innovaatioiden laajuudessa ja innovaatioiden 
hyödyntämisajassa Euroopan unionissa 
Jotta voitaisiin paremmin arvioida teollisuusyritysten ja itsenäisten keksijöiden tarvitsemaa 
oikeudellista suojaa, teollisuusyrityksiltä ja itsenäisiltä keksijöiltä kysyttiin64, missä määrin 
heidän keksinnöilleen oli ominaista vähäinen, keskimäärinen tai suuri keksinnöllisyys tai 
lyhyt hyödyntämisaika. 
Tulevan kehityksen osalta erityisesti kaikki suuryritykset (yli tuhat työntekijää: 67 
prosenttia kyselyyn osallistuneista) olettavat vähäistä keksinnöllisyyttä tai lyhyttä 
hyödyntämisaikaa koskevien keksintöjen osuuden pysyvän samana. Niinpä kyselyyn 
osallistuneet suuryritykset eivät suurelta osin oleta innovaatiotoiminnan kasvavan edelleen 
olennaisesti - tuotevalikoimansa säännöllisen uudistamisen lisäksi - eivätkä oleta 
tuotteiden elinaikojen edelleen laskevan. 
Toista mieltä ovat sitä vastoin pienyritykset, jotka tunnustavat, että niiden on tehtävä 
enemmän tällä alalla, jos ne haluavat pysyä mukana kilpailussa. Tämän mukaisesti niistä 
suurin osa odottaa tulevaisuudessa "pienten" keksintöjen osuuden ja lyhyen 
hyödyntämisajan omaavien keksintöjen osuuden kasvua. 
Pienet ja keskisuuret yritykset tunnustavat laajalti, että tiukentuneen kilpailun vuoksi 
niiden on tehostettava innovaatiotoimintaansa. Ne ovat tämän vuoksi sitä mieltä, että 
alhaista keksinnöllisyyttä edellyttävät tai lyhyen hyödyntämisajan omaavilla keksinnöillä on 
suurempi merkitys tulevaisuudessa, joten myös vastaavan suojamuodon tarve lisääntyy, 
minkä voi parhaiten tarjota hyödyllisyysmallisuoja. 
Tulevan suojatarpeen arvioimiseksi vaikuttaa olennaiselta se, että vain pieni osuus kaikista 
vastaajista (korkeintaan 10 prosenttia) kaikenkokoisissa yrityksissä ja kaikilla aloilla oletti 
"pienten" keksintöjen osuuden laskevan tulevaisuudessa. 
64 Ifo-instituutti, G. Weitzel, "Hyödyllisyysmallien oikeudellisen suojan taloudellinen vaikutus yrityksiin 
Euroopan unionissa", 2.3 luku. 
27 
d) Yhteisön hyödyllisyysmallisuojan käyttökelpoisuus teol­
lisuusyrityksille ja itsenäisille keksijöille 
Innovatiivisen toiminnan kehityksen taustaa vasten kysyttiin Ranskassa, Espanjassa, 
Saksassa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Italiassa teollisuusyrityksiltä ja itsenäisiltä 
keksijöiltä, olisivatko he "kiinnostuneita "vähäisempien" keksintöjensä markkinoimiseksi 
EU-maissa erityisestä suojaoikeudesta, jossa patentteihin verrattuna olisi vähemmän 
ankarat suojavaatimukset (esimerkiksi alhaisempi keksinnöllisyys), jossa luovuttaisiin 
tutkimuksesta ja joka tämän vuoksi olisi edullisempi, mutta joka samalla tarjoaisi suojaa 
lyhyemmäksi ajaksi"65. 
Tutkimustulosten mukaan ei ole mitään epäilystä siitä, että tällaiselle suojamuodolle on 
melko voimakas tarve. Keskimäärin 39 prosenttia ilmoitti olevansa "hyvin" kiinnostunut, 
32 prosenttia sanoi olevansa "suhteellisen" kiinnostunut ja vain 20 prosenttia sanoi, että he 
olisivat "vain vähän" kiinnostuneita. Sitä vastaajaryhmää, joka ilmoitti, että heillä "ei ollut 
mielipidettä", määrältään yhdeksän prosenttia, voidaan pitää pienenä 
Tarkastelu yrityskoon mukaan osoittaa, että mielenkiinto on suurinta pienemmissä 
yrityksissä, joissa on korkeintaan 500 työntekijää. Tässä ryhmässä lähes joka toinen 
kyselyyn osallistunut yritys oli hyvin kiinnostunut. Kiinnostus, suuryrityksissä, joissa on yli 
tuhat työntekijää, oli jonkin verran vähäisempi. 
Ifo-instituutti, G. Weitzel, "Hyödyllisyysmallien oikeudellisen suojan taloudellinen vaikutus yrityksiin 
Euroopan unionissa", 2.10 luku. 
28 
Mielenkiinto hyödyllisyysmallisuojaa kohtaan Euroopan unionissa (prosenteissa) 
valittujen jäsenvaltioiden osalta: 
* keskimääräinen • vähäinen ei tiedä 
Yhdistynyt kuningaskunta 
Ranska 
0% 10% 20% 30% 40% 50% 60% 70% 80% 90% 100% 
yrityskoon mukaan : 
» keskimääräinen • vähäinen ei tiedä 
Kaikki* ryhmät 
Yli 1000 
501 -1000 
101 - 500 
korkeintaan 100 
0% 10% 20% 30% 40% 50% 60% 70% 80% 90% 100% 
viennin suhteen mukaan: 29 
keskimääräinen • vähäinen ei tiedä 
10% - 29% 
Viennin määrä < kuin 10% 
0% 10% 20% 30% 40% 50% 60% 70% 80% 90% 100% 
(Lähde: Ifo-instituutin tutkimus valituista KU-maista vuonna 1993; Kuroopan komission laskelmat, 1994) 
Jaottelu maittain osoittaa, että mielenkiinto patenttisuojaa täydentävään 
erityissuojaoikeuteen on erityisen voimakas Saksassa. Saksalaisista yrityksistä ja 
itsenäisistä keksijöistä 46 prosenttia kuvasi mielenkiintoaan "suureksi" ja toiset 30 pro­
senttia olisivat "kohtuullisen" kiinnostuneita. Espanjan tulokset ovat samankaltaiset. 
Tämän mukaan tällainen suojamuoto otettaisiin melko hyvin vastaan molemmissa maissa. 
Näihin tuloksiin vaikuttaa epäilemättä se, että näissä maissa hyödyllisyysmallijärjestelmällä 
on takanaan pitkät perinteet ja että sitä käytetään runsaasti. Vastanneilla yrityksillä on siis 
jo käytännön kokemusta, ja ne pystyvät paremmin kuvittelemaan suojan laajentamisen 
muihin EU-maihin ja arvioimaan sen hyödyllisyyttä markkinointitoiminnassaan ulkomailla. 
Muissa valituissa EU-maissa ne vastaajat, jotka ovat ilmoittaneet "suuren" mielenkiinnon 
EU:n hyödyllisyysmallisuojaa kohtaan, ovat hieman vähäisemmässä määrin edustettuina. 
Jos kuitenkin lasketaan "suuresti" ja "keskimääräisesti" kiinnostuneiden luvut yhteen, 
tulosten välillä ei juurikaan ole mainittavia eroja eri maiden osalta. 
Ainoastaan Yhdistyneessä kuningaskunnassa vastanneiden teollisuusyritysten ja itsenäisten 
keksijöiden arviointi osoittaa selvää kaksijakoisuutta. Toisaalta heidän mielenkiintonsa on 
"suurta" (noin kolmannes vastanneista); toisaalta lähes yhtä suuri ryhmä vastanneista 
osoittaa vain "vähäistä" kiinnostusta. Tämä voisi selittyä sillä, että Yhdistyneessä 
kuningaskunnassa ei tällä hetkellä ole hyödyllisyysmallisuojaa. Tämä osoittaa, että yri­
tykset näkevät tosin taloudelliset hyödyt, mutta suhtautuvat kuitenkin epäilevästi 
eurooppalaiseen sääntelyyn, koska heillä ei vielä ole kokemuksia tältä alalta. 
-30 
Jako sen mukaan, mikä on viennin osuus yrityksen kokonaismyynnistä, osoittaa, että 
yritykset, joissa tämä suhde on 10 - 50 prosenttia, ovat vain hyvin vähän 
todennäköisemmin "suuresti" kiinnostuneita hyödyllisyysmallisuojasta EU:ssa kuin 
yritykset, joiden vienti on vähäisempi ja joiden viennin suhde on alle kymmenen prosenttia. 
Näin ollen mielenkiinto EU:n hyödyllisyysmallisuojaa kohtaan on suurelta osin 
riippumaton viennin suhteesta. 
Yhdenmukaiset vastaukset osoittavat, että riippumatta siitä, mitä myyntiä 
teollisuusyrityksillä ja itsenäisillä keksijöillä on tällä hetkellä sisämarkkinoilla, ne haluavat 
ainakin pitää avoinna mahdollisuuden laajentaa markkinoitaan tulevaisuudessa ja ovat 
tästä syystä kiinnostuneita EU:n laajuisesta hyödyllisyysmallisuojasta. 
D. Suojaerojen vaikutus yhteismarkkinoilla 
Ottaen huomioon nykyiset erot olemassa olevien kansallisten sääntelyiden välillä, joilla on 
käytännön merkitystä hyödyllisyysmallisuojan taloudellisen merkityksen vuoksi, komissio 
on tutkinut, aiheutuuko tavaroiden vapaalle liikkuvuudelle esteitä ja kilpailun 
vääristymistä, jotka estävät EU:n perustamissopimuksen 7 a artiklassa tarkoitettujen 
sisämarkkinoiden toteutumisen. 
1. Tavaroiden vapaan liikkuvuuden estyminen 
Tavaroiden vapaa liikkuvuus ja tulliliitto ovat yhteisön perusta. Niiden tarkoituksena on 
helpottaa EY:n perustamissopimuksen 2 artiklassa määriteltyjen päämäärien saavuttamista 
luomalla yhteismarkkinat66, sisämarkkinat, joilla eri valtioiden markkinat sulatetaan yhteen 
ja jäsenvaltioiden talouspolitiikat saadaan vähitellen samansuuntaisiksi. Yhteismarkkinoita 
ei voida ajatella ilman tavaroiden yhteismarkkinoita. Tavaroiden vapaata liikkuvuutta 
koskevat määräykset palvelevat yhdentymistä vapauttamalla yksityiset henkilöt liikkumaan 
halunsa mukaan rajojen ylitse mahdollisimman vähin estein. ETY: n 
perustamissopimuksessa luettiin tavaroiden vapaa liikkuvuus tämän vuoksi "yhteisön 
perusteisiin". Tuomioistuin on puhunut "perustamissopimuksen olennaisesta 
tarkoituksesta, joka on yhdistää kansalliset markkinat yhtenäisiksi markkinoiksi"67. 
Ks. EY:n perustamissopimuksen 7 a artikla. 
67 Asia 78/70, Deutsche Grammophon v. Metro, [ 1971 ] Kok. 487, johdanto 6 kohta, viimeinen virke. 
31 
Kansallinen jäsenvaltion lain nojalla rekisteröity teollisoikeus antaa suojaa vain tuon 
jäsenvaltion alueella, jolla se on annettu. Siihen asti, kunnes lakien yhdenmukaistaminen 
on suoritettu, tällaisen oikeuden omistaja voi siten estää kolmansia osapuolia tuomasta 
maahan suojeltuja tavaroita, jotka on tuotu ja markkinoitu ilman hänen lupaansa. 
Jäsenvaltioiden myöntämiä teollisoikeuksia voidaan tämän vuoksi niiden luonteen vuoksi 
käyttää estämään tavaroiden vapaata liikkuvuutta. 
Tämän ristiriidan toisaalta teollisoikeuksien ja toisaalta tavaroiden vapaata liikkuvuutta 
koskevan periaatteen välillä on tuomioistuin ratkaissut tulkitessaan EY:n perustamis­
sopimuksen 30 ja 36 artiklaa. Tämän tulkinnan keskeinen toteamus on, että 
perustamissopimus ei vaikuta kansallisen lain suomien teollisten ja kaupallisten oikeuksien 
olemassaoloon, mutta että perustamissopimuksen määräämät kiellot voivat rajoittaa niiden 
käyttöä, jolloin tavaroiden vapaata liikkuvuutta voidaan rajoittaa ainoastaan silloin, jos se 
on oikeutettua teollisoikeuden nimenomaisena kohteena olevien oikeuksien 
suojelemiseksi68. 
Hyödyllisyysmallisuoja, joka antaa lisäsuojaa teknisille keksinnöille, voidaan analogisesti 
patenttisuojan kanssa69 sisällyttää perustamissopimuksen 36 artiklassa tarkoitettuihin 
teollisiin ja kaupallisiin oikeuksiin. Kun otetaan huomioon olemassa olevien eri 
kansallisten järjestelmien antaman suojan väliset erot, on kuitenkin joukko erityispiirteitä 
siinä, miten vapaan liikkuvuuden periaatteita sovelletaan. 
Jäsenvaltiot ovat periaatteessa vapaat laatimaan haluamansa hyödyllisyysmallijärjestelmät 
edellyttäen, että sääntely ei merkitse mielivaltaista syrjintää eikä jäsenvaltioiden välisen 
kaupan peiteltyä rajoittamista"' Jäsenvaltioiden vapaus sallii kuitenkin myös, kuten 
Yhdistyneessä kuningaskunnassa, Ruotsissa ja Luxemburgissa on tehty, luopua 
hyödyllisyysmallista kokonaan tai säännellä suojan edellytyksiä eri tavoin. Tämän 
mukaisesti voidaan vähäisen keksinnöllisyyden omaavia keksintöjä suojella ainoastaan 
niissä maissa, joissa on hyödyllisyysmallisuoja. Espanjassa riittävä suhteellinen uutuus 
tarkoittaa sitä, että muissa jäsenvaltioissa jo julkaistut keksinnöt ovat kelvollisia 
hyödyllisyysmallisuojaan Espanjassa. Jopa näissä olosuhteissa hankittu oikeus kuuluu 
niiden perustamissopimuksen 30 artiklan poikkeusten joukkoon, jotka 
perustamissopimuksen 36 artikla sallii71. Suojajärjestelmien väliset erot, joihin oikeuksien 
omistaja ei voi vaikuttaa, pakottavat hänet välttämään markkinoita, joilla hän ei voi saada 
Ks. esimerkiksi asia 192/73, Van Zuylcn Frères v. Hag AG., tuomio 3.7.1974; asia 15/74, 
Ccntrafarm v. Sterling Drug, tuomio 31.10.1974 
Esim. asia 15/74, Ccntrafarm v. Sterling Drug, luomio 3 I. K). 1974. 
Asia 53/87, Consorzio Italiano v. Renault, tuomio 5.10.1988, pcrusle 12. 
Asia 35/87, Thetford v. Fiamma, tuomio 30.6.1988. 
-32 
vastaavaa suojaa keksinnölleen. Sen jälkeen, kun uusi mallisuoja otettiin käyttöön 
Yhdistyneessä kuningaskunnassa72, ei ole enää ollut mahdollista rekisteröidä oikeutta 
tavaroihin, joiden muoto määräytyy pelkästään niiden teknisen toiminnan perusteella73. 
Tämä luo esteen Yhdistyneen kuningaskunnan ja muiden markkinoiden välille. 
Olemassa olevilla eroilla on tämän vuoksi suora kielteinen vaikutus yhteisön sisäiseen 
kauppaan ja yritysten kykyyn käsitellä yhteismarkkinoita yhtenä ainoana 
elinkeinotoimintansa alueena74. Tämä tilanne estää tavaroiden vapaata liikkuvuutta, ja 
kuten tuomioistuin on toistuvasti todennut75, se on lakien yhdenmukaistamisen puutteen 
väistämätön seuraus. 
2. Kilpailun vääristyminen yhteismarkkinoilla 
EY:n perustamissopimuksen 3 g artiklassa vaaditaan sellaisen järjestelmän luomista, jonka 
avulla huolehditaan siitä, että kilpailu yhteismarkkinoilla ei vääristy. Tämä tavoite liittyy 2 
artiklan määräykseen, jossa vaaditaan taloudellisen toiminnan sopusointuista ja 
tasapainoista kehittämistä koko yhteisössä76. Yhdenmukaisten kilpailuedellytysten 
luominen yrityksille teollisoikeuksia koskevien sääntöjen alalla on yksi ehdoton edellytys 
sille, että ne yleensä voivat käyttää hyödykseen EY:n perustamissopimuksessa määrättyjä 
perusoikeuksia77. 
Kun otetaan huomioon tällä hetkellä olemassa olevat erot, yritysten tai itsenäisten 
keksijöiden, jotka haluavat käyttää hyödykseen keksintöä useissa jäsenvaltioissa, on 
perehdyttävä useisiin eri järjestelmiin tai hankittava kalliita neuvoja kussakin kyseisessä 
jäsenvaltiossa Tilanne voi olla siedettävä suuryritysten kohdalla, jotka voivat investoida 
suuria summia keksintöjensä edistämiseen ja suojeluun. Itsenäisille keksijöille ja pienille ja 
keskisuurille yrityksille kyseiset erot ja niiden seurauksena oleva oikeudellisen neuvonnan 
tarve johtavat hallinnollisiin vaikeuksiin ja usein ylitsepääsemättömiin kustannuksiin. Tämä 
rajoittaa näiden yritysten innovaatiotoimintaa ja näin ollen vääristää kilpailua. 
Niissä maissa, joissa hyödyllisyysmalleilta vaaditaan samantasoista keksinnöllisyyttä kuin 
patenteilta, ei ole mitään asianmukaista suojaa keksinnöille, joiden keksinnöllisyys on 
Tekijänoikeus-, mallisuoja-ja patenttilaki 1988. 
Cornish, Intellectual Property, 1989, 14 luku, 14-106. 
Lainaus valkoisesta kirjasta 14.6.1985, 145 kohta: "Teollisuusoikeuksia koskevien lakien eroilla on 
suora ja kielteinen vaikutus yhteisön sisäiseen kauppaan ja yritysten kykyyn käsitellä 
yhteismarkkinoita taloudellisen toimintansa yhtenä ainoana ympäristönä." 
Esim. asia 53/87, Consor/.io Italiana v. Renault, tuomio annettu 5.10.1988, 10 kohta lisäviitteineen. 
Manfred Zulccg teoksessa Grocbcn, Kommcntar /uni EWG-Verlrag, 4. painos, 3 artiklan 9 kohta. 
Grabilz/Langhcinc, 100 a artikla, 20 kohta; von der Grocbcn, Pipkorn, 100 a artikla, 17 kohta. 
-33 -
alhainen. Yhdistyneessä kuningaskunnassa, Ruotsissa ja Luxemburgissa, joissa ei ole tätä 
suojamuotoa, ei ylipäätään ole mitään suojaa. Tämä voi johtaa siihen, että nimenomaan 
maissa, joissa ei ole luotu riittävää suojaa, tuotteita voidaan jäljitellä ilman, että siihen on 
mahdollista puuttua. 
Näitä kopioita, joita yleensä voidaan tuottaa edullisemmin kuin alkuperäisiä, koska 
keksintökulut jäävät pois, tuodaan markkinoille edullisempaan hintaan kuin alkuperäisiä 
tuotteita78. Tämän myötä syntyy vaara, että maissa, joissa on alhainen suojataso, 
jäljitelmien markkinaosuus voi ylittää alkuperäistuotteiden markkinaosuuden. On myös 
mahdollista, että sisämarkkinoiden yhä yhdentyessä voi tulla helpommaksi tuoda jäljitelmiä 
sellaisiin jäsenvaltioihin, joissa suojataso on korkea. Tämä voi tapahtua myös vahingossa 
erilaisten kansallisten suojelujärjestelmien tietämättömyyden vuoksi. Oikeuden haltijan 
ainoa suojakeino on tällöin aloittaa oikeustoimet usein hyvässä uskossa toimineita 
yrityksiä kohtaan. 
Tämä on Euroopan unionin politiikan päämäärien vastaista, joilla pyritään suojaamaan 
eurooppalaisten keksijöiden ja eurooppalaisten yritysten huomattavien investointien 
luovasta panoksesta seuraavien oikeuksien väärinkäyttö kolmansien toimesta79, ja se 
vääristää kilpailua. Tämän välttämiseksi on välttämätöntä, että kaikilla 
yhteismarkkinoilla toimivilla yrityksillä on samat kilpailuedellytykset kuin heidän 
kilpailijoillaan80. 
3. Vaikutukset teollisuusyrityksiin ja itsenäisiin keksijöihin 
Euroopan kansalliset patenttijärjestelmät on vähitellen saatettu samansuuntaisiksi 
Euroopan patenttilain mukaisesti. Vaikka Euroopan patenttiyleissopimuksen tarkoituksena 
oli erityisesti olla vaikuttamatta kansallisiin patenttijärjestelmiin, seurasi vapaaehtoinen 
yhdenmukaistaminen81, joka on huomattavasti helpottanut rajojen ylitse tapahtuvien 
hakemusten käyttöä käytännössä. 
Hyödyllisyysmallien osalta tilanne on hyvin erilainen. Euroopan unionissa on hyvin 
monenlaisia hyödyllisyysmallijärjestelmiä. Niitä käyttävät yleensä kotimaiset hakijat, 
harvemmin hakijat sisämarkkinoiden muista maistaja vielä harvemmin hakijat kolmansista 
maista. 
78 Vihreä kirja teollisuusmainen oikeudellisesta suojelusta, kesäkuu 1991, 3.3.4 kohta. 
79 Vihreä kirja teollisuusmainen oikeudellisesta suojelusta, kesäkuu 1991, 3.5 kohta, s. 36. 
80 Vihreä kirja teollisuusmainen oikeudellisesta suojelusta, kesäkuu 1991, 3.3.1 kohta, s. 33. 
81 Vt. Benthem, GRUR Int., 1993. 
-34-
Kun otetaan huomioon, että kansainvälinen tavarakauppa lisääntyy kansainvälisen 
työnjaon voimistuessa, voitaisiin odottaa toisenlaista kehitystä. Teknisten keksintöjen 
suojelutoiminnan pitäisi lisääntyä sekä patenttihakemusten että muunlaisten suojelumuoto­
jen muodossa ei vain hakijan omassa maassa, vaan myös ulkomaisilla markkinoilla. Tietoja 
vaihdetaan myös yhä nopeammin kansainvälisten messujen tarjotessa tärkeän foorumin 
innovaatioiden esittelylle, ja tämä luo yhä suuremman suojan tarpeen sellaisia kilpailijoita 
vastaan, jotka ovat valmiit jäljittelemään valmistajan tuottetta. 
Todellisuudessa Euroopan unionista olevat hakijat kuitenkin harvoin hakevat 
hyödyllisyysmallisuojaa unionin ulkopuolisilla markkinoilla ja kolmansista maista olevat 
hakijat Euroopan unionissa. Tutkimus hakemuksista Aasian maissa, joissa poikkeuksetta 
on käytössä hyödyllisyysmallisuoja, osoittaa, että eurooppalaiset yritykset eivät käytä sitä. 
Samoin aasialaiset yritykset käyttävät vain hyvin rajoitetusti hyväkseen olemassa olevia 
hyödyllisyysmallisuojamahdollisuuksia. Jopa markkinoilla, joista nämä maat ovat erityisen 
kiinnostuneita, kuten esimerkiksi Saksan markkinoilla, heidän osuutensa 
hyödyllisyysmallihakemuksista on hyvin pieni. 
Kotimaisten ia ulkomaisten hyödyllisyysmallihakemusten vertailu vuonna 1991 
Kotimaasta Ulkomailta 
Saksa 13920 1633 
Korea 25125 770 
Kiina 33157 125 
Japani 113340 | 1334 
(l-äbde: Industrial Property Statistics 1991, Publication A, WlPO-Oeneve) 
35 
Ulkomailla tehtyjen hyödyllisyysmallihakemusten jako maittain 
Saksalaisten yritysten Japanilaisten yritysten 
tekemät hakemukset tekemät hakemukset 
Saksa . 64 
Japani 145 -
Espanja 48 5 
Portugali __?0 ____: 
Brasilia 1 5 
Kiina __4 14 
Meksiko 2 -
Puola |_3 [_-
(Lähde: Industrial Property Statistics 1991, Publication A, WIPO-Geneve) 
Komission mielestä hyödyllisyysmallisuoja rajoittuu tämän vuoksi kotimaan 
markkinoihin. Nämä markkinat kehittyvät kuitenkin Euroopan unionin piirissä 
sisämarkkinoiksi, eikä niitä voi verrata kansallisiin markkinoihin. 
Mutta jopa yhteismarkkinoilla rajojen yli tapahtuvat hakemukset ovat melko 
poikkeuksellisia. Rajojen yli tapahtuvien hakemusten pienen lukumäärän syiden 
tutkimiseksi teollisuusyrityksiltä ja itsenäisiltä keksijöiltä valituissa EU-maissa kysyttiin82, 
aiheuttavatko kansallisten hyödyllisyysmallijärjestelmien väliset erot käytännön vaikeuksia 
Suojan hakemisessa. 
82 Ifo-instituutti, G. Weitzel, "Hyödyllisyysmallien oikeudellisen suojan taloudellinen vaikutus yrityksiin 
Euroopan unionissa", 2.7 luku. 
-36-
Erilaisten hyödyllisyysmalli lakien tällä hetkellä aiheuttamat vaikeudet innovaatioiden 
suojelemisessa Euroopan unionissa (prosentteina) 
valituissa EU-valtioissa: 
H Osittaisista suuriin «»Vähäiset • Ei osaa sanoa 
Kaikki maat 
Yhdistynyt kuningaskunta 
Ranska 
Espanja 
Italia 
Saksa IHPltl|t|tfj|||^^^ 60 
0% 20% 40% 24 UM 26 Bi^ 
60% 80% 100% 
yrityksen koon perusteella: 
» Osittaisista suuriin ** Vähäiset • Ei osaa sanoa 
Kaikki suuruusluokat 
Yli 1000 työntekijää 
501 - 1000 
101 -SOO 
Korkeintaan 100 11 i^^^B 36 
60% 80% 100% 
-37 
yrityksen viennin määrän perusteella: 
« Osittaisista suuriin «Vähäiset • Ei osaa sanoa 
Kaikki 
Yli 50 % 
30% -49% 
10% -29% 
Vientiane 10 % 29 pSgB 15 • 
100% 
(lähde: Ifo-instituutin tutkimus valituista El I-vallioista, 1993; Euroopan komission laskelmat, 1994) 
Keskimäärin 50 prosenttia kaikista kyselyyn osallistuneista yrityksistä kertoi osittaisista 
taikka suurista vaikeuksista rajojen yli tapahtuvissa hyödyllisyysmallihakemuksissa 
sisämarkkinoilla. 
Vastauksissa herättää huomiota se, että suhteellisen useilla ei ollut mitään mielipidettä 
tässä kysymyksessä. Tämä johtuu siitä, että erilaiset suojajärjestelmät vaihtelevat 
käytännön sovellutuksiltaan siinä määrin, että yritykset ja itsenäiset keksijät eivät pysty 
muodostamaan mielipidettä. Tämän johdosta tämän mielipiteen omaavien määrä on suurin 
Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Ranskassa. Koska Yhdistyneessä kuningaskunnassa 
ainoa käytettävissä oleva suojamuoto on patentti, joka edellyttää uutuustutkimusta, tai 
rekisteröimätön mallioikeus toiminnalliselle mallille ja koska Ranskassa certificat d'utilité 
on suurelta osin samanlainen kuin patentti, näissä maissa ei juurikaan ole mitään 
käytännön käsitystä suojajärjestelmästä, jota voidaan patentin ohella käyttää itsenäisesti tai 
teknisen keksinnön lisäsuojana, joka edellyttää vähäistä keksinnöllisyyttä tai lyhyttä 
hyödyntämisaikaa. 
Tästä tilanteesta huolimatta Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Ranskassa on silti 
huomattava osuus vastaajia, joiden mielestä nykyinen tilanne aiheuttaa vaikeuksia 
(Yhdistynyt kuningaskunta 35 prosenttia, Ranska 41 prosenttia). 
Jako yrityksen koon mukaan osoittaa, että innovaation suojelua pitää vaikeana hieman yli 
50 prosenttia yrityksistä, joissa on korkeintaan tuhat työntekijää, mutta vain 34 prosenttia 
hyvin suurista yrityksistä, joissa on yli tuhat työntekijää. Mitä pienempiä yritykset ovat, 
-38-
sitä useammin nykyinen hyödyllisyysmallitilanne aiheuttaa niille vaikeuksia. Tämä voi 
johtua siitä, että pienyrityksillä ei ole tarvittavaa asiantuntemusta yrityksen piirissä, ja ne 
voivat käyttää ulkopuolisia konsultteja kustannussyistä ainoastaan erityistapauksissa. 
Suuryritysten patenttiosastoilla on selvästi vähemmän vaikeuksia hakea hyödyl­
lisyysmalleja, onpa järjestelmä missä tahansa ja jos se vaikuttaa markkinatilanteen vuoksi 
välttämättömältä. 
Toisaalta pienyritykset ovat useammin vastanneet "ei osaa sanoa", kun sitä vastoin 
suuryritykset ovat jo muodostaneet mielipiteen tähän kysymykseen. Tämä tulos puhuu sen 
puolesta, että Euroopan sisämarkkinoiden pienyritysten tai itsenäisten keksijöiden piirissä 
ei vielä ole kehittynyt suurta suojan tarvetta, koska nämä yrittäjäryhmät keskittyvät 
edelleen etupäässä paikallisille "tutuille" markkinoille. 
Nämä yhteydet vahvistuvat, kun näiden kysymysten tuloksia arvioidaan tiedusteluun 
osallistuneiden yritysten vientitoiminnan kannalta. Vientitoiminnan lisääntyessä yritykset 
ilmoittavat yhä useammin vaikeuksista innovaatioiden suojelussa. Koska viennin määrän ja 
yrityskoon välillä on suuri riippuvuus, tämä koskee etupäässä suuryrityksiä. Tästä 
huolimatta valitti myös alhaisen vientitoiminnan omaavassa ryhmässä (viennin osuus 
liikevaihdosta alle 10 prosenttia) 41 prosenttia vastanneista vaikeuksista. 
Vastaajien mielestä hyödyllisyysmallijärjestelmien vaihtelut tekevät täten innovaatioiden 
suojelun vaikeammaksi Euroopan sisämarkkinoilla. Nämä vaikeudet selittävät 
suurimmaksi osaksi myös sen, että jo olemassa olevien järjestelmien käyttö yhä rajoittuu 
olennaisesti kansallisiin markkinoihin. 
E. Euroopan unionin tavoitteenasettelun ja taloudellisten tarpeiden välinen 
suhde 
Tähänastiset tulokset ovat osoittaneet, että hyödyllisyysmallisuojan alalla, jolla on 
huomattavaa taloudellista merkitystä nyt ja tulevaisuudessa, vallitsee huomattavia 
kansallisia suojajärjestelmien eroja. Näillä suojajärjestelmien eroilla on vaikutusta 
tavaroiden vapaaseen liikkuvuuteen ja vääristymättömään kilpailuun Näiden kielteisten 
vaikutusten säilyttäminen olisi epätoivottava tilanne, joka ei vastaisi käsitystä yhdistyvästä 
Euroopasta. 
Euroopan yhteisöllä on tämän vuoksi edessään tehtävä parantaa sisämarkkinoita 
haittaavaa tilannetta ja näin parantaa yhteismarkkinoiden toimintaa. 
-39-
Komission mielestä yhdenmukaistamisen, johon ryhdytään yhteismarkkinoiden luomiseksi 
ja sen varmistamiseksi, että ne toimivat asianmukaisesti, on vastattava nykyisiä ja tulevia 
taloudellisia tarpeita. Innovatiivisen toiminnan kehittyminen Euroopan unionissa, jolle on 
ollut ominaista suuntaus kohti alhaisempaa keksinnöllisyyttä, suurempaa 
kustannustietoisuutta, lyhyempiä tuote- ja markkinointijaksoja ja keksintöjen lyhyempää 
elinikää, luo yhteismarkkinoilla tarpeen suojaoikeudelle, joka tarjoaa nopean, 
yksinkertaisen ja edullisen suojan teknisille keksinnöille. 
Tätä ei saavuteta kahdellatoista erilaisella kansallisella hyödyllisyysmallijärjestelmällä. 
Tässä yhteydessä ei ole mitään syytä syyttää jäsenvaltioita, koska ne ovat ensiksikin 
vapaat luomaan omat haluamansa järjestelmät, ja toisaalta, koska tässä esiin tulleet 
vaikeudet eivät selvästi rajoittu jäsenvaltioiden alueille, vaan pikemminkin esiintyvät 
sisämarkkinoiden rajojen ylitse tapahtuvissa toimissa. 
Jotta huolehdittaisiin siitä, että sisämarkkinoista tulee totta ja että ne toimivat 
kitkattomasti, näyttää sen vuoksi tarpeelliselta näiden esiin tulleiden haittojen poistami­
seksi ryhtyä hyödyllisyysmallisuojan alueella yhteisön tasolla toimenpiteisiin, jotka 
täyttävät seuraavat tavoitteet: 
• suojan luominen teknisille keksinnöille, joihin liittyy alhainen keksinnöllisyys, 
• suojan luominen lyhytikäisille teknisille keksinnöille, 
• nopeasti saatava suoja, 
• yksinkertaisesti saatava suoja, 
• edullinen suoja, ja 
• nopea julkaiseminen ja täten nopeat tiedot yleisölle 
///. Aiheelliset toimenpiteet hyödyllisyysmallisuojan yhden­
mukaistamiseksi yhteisön tasolla 
Tässä tutkimuksessa on täten todettu, että hyödyllisyysmallisuojan erilaisilla muodoilla on 
kielteinen vaikutus sisämarkkinoiden toteutumiseen ja toimintaan. Johtopäätöksenä on 
ollut, että vain erilaisten suojajärjestelmien yhdenmukaistaminen täyttäisi riittävässä määrin 
talouselämän tarpeet ja tyydyttäisi yhteismarkkinoiden toteutumisen. Jos katsotaan, että 
yhteisön toimenpiteitä tarvitaan, on harkittava, mitä tulevan sääntelyn mahdollisuuksia on 
käytössä, mihin sisältyy kaksi tekijää: 
• aiheellisten välineiden valinta, ja 
• tulevalta sääntelyltä vaadittava sisältö. 
-40-
A. Yhdenmukaistamisen aiheellinen välineistö 
Yhdenmukaistamisen tavoitteena ei saa olla ainoastaan toteamiemme erilaisten 
suojajärjestelmien aiheuttamien haittojen poistaminen, vaan sillä on myös pyrittävä 
parantamaan teollisoikeussuojan yleistä tasoa. Tällöin on käytettävissä erilaisia mahdol­
lisuuksia. 
Euroopan komissiota vaaditaan ryhtymään niihin "toimenpiteisiin", jotka ovat tarpeellisia 
sisämarkkinoiden toteuttamiseksi. 
"Lakien lähentäminen" ei rajoitu olemassa olevien lakien välisten erojen poistamiseen, 
vaan se koskee yleensä sääntelyjärjestelmien välisten ristiriitojen poistamista83. Tämä voi 
tarkoittaa suojajärjestelmän käyttöönottamista jäsenvaltiossa, jossa sellaista ei aikaisemmin 
ole ollut, jos tämä auttaa sisämarkkinoiden toteuttamista. 
"Yhdenmukaistamistoimenpide" voi tapahtua missä tahansa EY:n perustamissopimuksessa 
luetellussa muodossa, erityisesti asetuksena ja direktiivinä. 
Hyödyllisyysmallisuojan kohdalla ensimmäinen vaihtoehto on suojajärjestelmien 
samansuuntaistaminen direktiivillä, joka samalla merkitsee tämän suojajärjestelmän 
käyttöönottamista niissä maissa, joissa ei ole hyödyllisyysmallisuojaa. Siinä tapauksessa, 
että yritykset ja itsenäiset keksijät olisivat kiinnostuneita hankkimaan suojaa useissa 
jäsenvaltioissa samanaikaisesti yhdellä ainoalla hakemuksella, olisi ryhdyttävä 
toimenpiteisiin, jotka menevät kansallisten suojajärjestelmien samansuuntaistamista 
pitemmälle. Mahdollisuuksia olisi samansuuntaistamisen alan laajentaminen säätämällä 
yhden jäsenvaltion myöntämän kansallisen suojan vastavuoroisesta tunnustamisesta. 
Toinen mahdollisuus on yhtenäisen eurooppalaisen suojaoikeuden luominen, joka 
yhteisön oikeutena olisi kansallisten suojajärjestelmien yläpuolella, mutta ei korvaisi niitä. 
Lopuksi voidaan myös ajatella eri mahdollisuuksien yhdistelmää, jos se loisi 
yhteismarkkinoiden tarpeisiin paremmin soveltuvan järjestelmän. 
1. Järjestelmien yhdensuuntaistaminen 
Euroopan sisämarkkinoilla useimmat teollisuudenalat toimivat nykyisin kansallisten rajojen 
ylitse ulottuvilla markkinoilla. Tässä yhteydessä ei ole tarvetta tarkastella 
yksityiskohtaisesti tähän vaikuttavia tekijöitä. Siitä lähtien, kun sisämarkkinat toteutettiin 
83 Von der Groeben/Pipkorn, 100 a artikla, Rdnr. 25,41. 
41 
ja tullirajat hävisivät vuonna 1993, useiden tuotteiden maantieteelliset markkinat ovat 
tulleet suuremmiksi kuin mitä ne ovat koskaan olleet. Tämä suuntaus voimistuu 
tulevaisuudessa. Vielä tällä hetkellä olemassa olevat rajat eivät enää muodosta 
markkinaestettä. Tällä hetkellä on kuitenkin vielä olemassa luonnottomia rajoja 
teollisuusoikeussaarekkeiden muodossa. Yhteismarkkinoiden tosiasiallinen toteuttaminen 
ei kuitenkaan riipu yksinomaan fyysisten rajojen poistumisesta, vaan ennen kaikkea siitä, 
että tulevat sisämarkkinat voidaan todeta sisämarkkinoiksi. Tämä vaikeutuu kuitenkin 
huomattavasti, jos yksittäisessä suojaoikeudessa on sellaisia eroja, että hakija ei ole 
kiinnostunut suojaoikeuden hakemisesta toisessa jäsenvaltiossa84. Toisistaan eroavat 
suojaoikeudet johtavat hallinnollisiin vaikeuksiin kaikkien hakijoiden, mutta erityisesti 
pienten ja keskisuurten yritysten samoin kuin yksittäisten keksijöiden kohdalla. Tämä estää 
paitsi teollisuuden innovatiivista toimintaa myös sisämarkkinoiden toteuttamista. 
Olemassa olevien suojajärjestelmien yhdenmukaistaminen direktiivin avulla niin, että 
tavoitteena on 15 samankaltaista mutta erilaista suojajärjestelmää, edellyttää 
hyödyllisyysmallisuojan käyttöönottamista maissa, joissa tällaista suojaoikeutta ei 
tunneta ja jo olemassa olevien sääntöjen aineellisen sisällön yhdensuuntaistamista. 
a) Kansallisten suojaoikeuksien käyttöönotto 
Tällä hetkellä hyödyllisyysmallisuojaa ei ole Yhdistyneessä kuningaskunnassa, Ruotsissa 
eikä Luxemburgissa. Yhdenmukaistaminen Euroopan unionissa vaatisi 
hyödyllisyysmallioikeuksien käyttöönottamista näissä maissa. Luxemburgissa tästä ei tähän 
mennessä ole mitään kokemuksia, mutta Yhdistyneessä kuningaskunnassa ehdotus 
"second-tier" -patentista hylättiin vuonna 198685. 
Äskettäisessä kyselytutkimuksessa Yhdistyneen kuningaskunnan teollisuusyritykset ja 
itsenäiset keksijät ilmaisivat kuitenkin selvän mielipiteen siitä, että tällaisen oikeuden 
ottaminen käyttöön Yhdistyneessä kuningaskunnassa olisi uutuustutkimuksen jälkeen 
myönnettävän patenttisuojan hyödyllinen lisä86. 
Lainaus valkoisesta kirjasta 14.6.1985, 145 kohta: "Teollisuusoikeuksia koskevien lakien eroilla on 
suora ja kielteinen vaikutus yhteisön sisäiseen kauppaan ja yritysten kykyyn käsitellä 
yhteismarkkinoita taloudellisen toimintansa yhtenä ainoana ympäristönä." 
Intellectual Property and Innovation, Presented to Parliament by the Secretary for Trade and Industry 
by Command of Her Majesty, huhtikuu 1986, N:o 3.6. 
Ifo-instituutti, G. Weitzel, "Hyödyllisyysmallisuojan taloudellinen merkitys Euroopan unionissa", 
2.9.3 luku - Innovaatiosuojasta Yhdistyneessä kuningaskunnassa -, helmikuu 1994. 
-42 
Kiinnostus hyödyllisyysmallisuojaa kohtaan Yhdistyneessä kuningaskunnassa 
Elinkeinoelämän kiinnostus yrityskoon mukaan (prosentteina): 
* Suuri 
Kaikki yrityskoot 
Yli 1000 
501-1000 
101-500 
0-100 * Merkityksellinen • Tällä hetkellä vähäinen Merkityksetön 
tulevaisuudessa 
uleva käyttö yrityskoon mukaan (prosentteina): 
« Kaikki tai lähes kaikki « Useimmat Vähäinen osa saatava kokemuksia 
24 m 
(Uihde: Ilo-instituutin tutkimus valituista Ell-vallioista I99.V Euroopan komission laskelmat I994) 
Keskimäärin 53 prosenttia kyselyyn osallistuneista Yhdistyneen kuningaskunnan 
teollisuusyrityksistä ja itsenäisistä keksijöistä kuvasi mielenkiintoaan "suureksi", missä 
ilmenee tyypillinen jako suuriin ja pieniin yrityksiin. Pienyrityksistä (korkeintaan sata 
työntekijää) huomattavasti suurempi osa (76 prosenttia vastanneista) on kiinnostuneita 
kuin hyvin suurista yrityksistä (yli tuhat työntekijää), joista joka tapauksessa 31 prosenttia 
kuvaa kiinnostustaan myös "suureksi". Sitä vastoin vain hyvin harvat (3 prosenttia) 
kyselyyn osallistuneista pienyrityksistä pitää hyödyllisyysmallia "merkityksettömänä", kun 
sitä vastoin suuryrityksistä jopa 34 prosenttia on tätä mieltä. 
43-
Vastaajat Yhdistyneessä kuningaskunnassa tekivät myös selväksi, että 
hyödyllisyysmallisuoja näyttelisi jo nyt huomattavaa merkitystä, jos sellainen olisi 
olemassa. Ryhmä, jonka mielestä sillä olisi merkitystä vasta tulevaisuudessa, käsitti 21 
prosenttia vastaajista eli oli suhteellisen pieni. 
Kyselyyn osallistuneilla Yhdistyneen kuningaskunnan teollisuusyrityksillä ja itsenäisillä 
keksijöillä ei ollut ainoastaan melko suuri taloudellinen mielenkiinto 
hyödyllisyysmallisuojaa kohtaan, vaan he hakisivat keksinnöilleen runsaasti myös tätä 
suojaa. Myös tässä on huomattavia eroja hakemusten määrässä yrityksen suuruuden 
perusteella. 
Pienyritysten kohdalla hakemusvalmius on huomattavasti voimakkaampi kuin 
suuryrityksissä. Niinpä 24 prosenttia pienyrityksistä hakisi suojaa "kaikille tai lähes 
kaikille" keksinnöille, kun sitä vastoin muissa suuruusluokissa tiedusteluun osallistuneista 
yrityksistä tällaista suojaa hakisi vain 3-9 prosenttia kyselyyn osallistuneista. Ryhmää, 
jossa "enemmistö" suojaisi keksintönsä uudella suojamuodolla, hallitsevat samoin pienet ja 
keskisuuret yritykset. 
On syytä havaita, että Yhdistyneessä kuningaskunnassa suuryritykset ovat mallisuojaan 
nähden odottavammalla kannalla kuin pienyritykset. Tämän mukaisesti 30 prosenttia 
suuryrityksistä ilmoitti, että ne haluavat ensin saada kokemuksia (pienyrityksistä 18 
prosenttia). 
Tätä Yhdistyneen kuningaskunnan teollisuusyritysten ja itsenäisten keksijöiden asennetta 
on vielä täydennettävä Luxemburgia ja Ruotsia koskevilla tiedoilla, ennen kuin voidaan 
muodostaa lopullinen kanta tällaisen uuden järjestelmän käyttöönottoa kohtaan tunnetusta 
mielenkiinnosta. 
b) Kansallisen hvödyllisyysmallilainsäädännön aineellisen 
sisällön yhdensuuntaistaminen 
Jos lähdetään siitä, että niissä jäsenvaltioissa, joissa ei ole hyödyllisyysmallisuojaa, otetaan 
käyttöön tämä suoja ja että muissa jäsenavaltioissa suoritetaan olemassa olevien suojajär­
jestelmien yhdensuuntaistaminen, tämä johtaa samanaikaisesti viidentoista samankaltaisen 
toistensa rinnalla olemassa olevan kansallisen suojaoikeuden olemassaoloon. 
Tällaisen suojaoikeuden hakija voi tällöin luottaa siihen, että hän saa kaikissa 
jäsenvaltioissa vastaavaa suojaa eikä hänen enää tarvitse käsitellä useita erilaisia 
suojaoikeuksia. Hakeepa hän suojaa toisessa jäsenvaltiossa tai koko Euroopassa, hän 
tuntee suojavaatimusten samoin kuin suojan laajuuden olennaiset piirteet. Tämä johtaa 
-44-
kustannusten alenemiseen ja tämän suojaoikeuden hakemisen yksinkertaistumiseen muissa 
jäsenvaltioissa. Kun suojajärjestelmät on yhdenmukaistettu direktiivillä, joukko 
samanlaisia kansallisia suojaoikeuksia lisää huomattavasti sitä hyötyä, joka on saatavissa 
rajat ylittävistä hakemuksista. Tämä voi johtaa innovaatiotoiminnan lisääntymiseen. 
Tällainen yhdensuuntaistaminen sisältää epäilemättä aineellista sääntelyä, joka koskee 
suojelukohdetta, suojelun edellytyksiä, suojan laajuutta ja kestoa, eväämisen ja 
mitättömyyden syitä sekä oikeuksien päättymistä. Tämän pitäisi vähentää ristiriitoja 
sisämarkkinoiden kannalta, mutta se ei poista niiden syitä. 
2. Pitemmälle menevä yhdensuuntaistaminen 
Kansallisen aineellisen hyödyllisyysmallioikeuden yhdensuuntaistaminen direktiivillä, jolla 
luotaisiin joukko rinnakkaisia kansallisia suojaoikeuksia, ei voi poistaa niitä valtioiden 
välisen kaupan ja kilpailun rajoituksia, jotka aiheutuvat oikeuksien kansallisesta 
itsenäisyydestä ja tästä johdetusta jäsenvaltioiden oikeutta koskevasta alueperiaatteesta. 
Tämäntapaisen yhdenmukaistamisen jälkeenkin sisärajat ja niistä aiheutuvat eri 
oikeusjärjestelmien välisten suojaoikeuksien mahdolliset ristiriidat jäävät jäljelle. 
Pitemmälle menevällä direktiivillä voitaisiin määrätä aineellisen 
hyödyllisyysmallisuojaoikeuden yhdensuuntaistamisen lisäksi, että jäsenvaltiot muuttavat 
hyödyllisyysmallioikeuttaan siten, että hakijan pyynnöstä kansallisen hyödyllisyysmallin 
vaikutukset ovat tulevaisuudessa voimassa yhteisön muissa jäsenvaltioissa - erityisesti mitä 
tulee suojan luomiseen, hakemiseen, rekisteröintiin, siirtoon ja suojaan - ja että nämä 
vaikutukset tunnustetaan toisissa jäsenvaltioissa. 
Kunkin kansallisen viranomaisen tekemille oikeustoimille täytyisi ja niille voitaisiin antaa 
vaikutus muissa jäsenvaltioissa voimassa olevan vastaavan yhdenmukaistetun hyödyl­
lisyysmalli suoj ai ai n perusteella. Ne tunnustettaisiin vastavuoroisesti. Haku- ja 
rekisteröintimenetelmät olisi yhdensuuntaistettava täydellisesti. 
Hyödyllisyysmalli ja siitä aiheutuvat oikeudet olisivat siis jatkossa oikeudellisesti (de jure) 
kansallista oikeutta. Niillä olisi kuitenkin rajojen ylitse ulottuvia vaikutuksia. 
Yksittäisillä jäsenvaltioilla ei tietenkään ole valtuuksia säätää lakeja, joilla on vaikutusta 
niiden alueen ulkopuolella muissa jäsenvaltioissa. Niillä on kuitenkin toimivalta säätää 
niiden omalla alueella voimassa olevassa lainsäädännössä, että sikäli kuin tuossa laissa on 
kyse myönnetyistä hyödyllisyysmalleista ja tuon lain nojalla suoritetuista toimenpiteistä, 
niillä on niiden alueen ulkopuolelle ulottuvia vaikutuksia muissa jäsenvaltioissa; tämä 
45-
tarkoittaisi sitä, että niiden omien viranomaisten myöntämät hyödyllisyysmallit ja 
oikeudelliset toimenpiteet olisi tunnustettava myös muissa jäsenvaltioissa. Jotta nämä 
jäsenvaltion alueen ulkopuoliset vaikutukset olisivat voimassa näiden muiden 
jäsenvaltioiden lain nojalla, eri jäsenvaltioiden olisi tunnustettava ne oman alueensa osalta 
Jotta jokainen jäsenvaltio ottaisi käyttöön saman järjestelmän, edellytyksenä olisi itse 
asiassa direktiivi. Siinä olisi säädettävä aineellisen ja muodollisen 
hyödyllisyysmallioikeuden pitkälle menevästä yhdensuuntaistamisesta. 
Tällaisen vastavuoroisen tunnustamisen täytäntöönpanemiseksi käytännössä vaadittaisiin 
kyseisten kansallisten viranomaisten toiminnan yhteensovittamista - kenties 
neuvoa-antavassa komiteassa87. Tämän jälkeen voitaisiin käyttää yksinkertaistettua 
hallinnollista menettelyä, jonka nojalla hakemus voitaisiin tehdä kansallisesti 
toimivaltaiselle viranomaiselle hyödyllisyysmallin rekisteröimiseksi myös muissa 
jäsenvaltioissa. 
3. Yhteisön suojaoikeuden käyttöönottaminen 
Tällaisesta hyvin kattavasta hyödyllisyysmallien aineellisen ja muodollisen oikeuden ja sen 
johdosta myös kussakin jäsenvaltiossa vastuussa olevien viranomaisten työn 
yhteensovittamisesta, joka vaadittaisiin, jotta huolehdittaisiin siitä, että näiden 
viranomaisten hyödyllisyysmalleilla ja oikeustoimilla olisi yhteisön laajuinen vaikutus, 
seuraisi joukko ongelmia, joita ei olisi helppo ratkaista. 
Virastot eivät ilman muuta pystyisi soveltamaan eurooppalaistettua 
hyödyllisyysmallilainsäädäntöä yhdenmukaisesti, tehokkaasti ja ilman lisähenkilöstöä ja 
lisää hallinnollisia voimavaroja. 
Sekä yksittäisille keksijöille että teollisuusyrityksille tällainen eurooppalaistettu mutta silti 
kansallisesti hallinnoitu järjestelmä olisi kenties paljon vähemmän houkutteleva kuin 
todellinen yhteisön oikeus. Käyttäjien kannalta tärkeimmät seikat ovat yksinkertaisuus, 
selkeys ja oikeusvarmuus. 
Tämän vuoksi voitaisiin myös ajatella yhteisön hyödyllisyysmallisuojaa antamalla asiasta 
asetus. Tällainen yhteisön suojaoikeus olisi välittömästi voimassa jokaisessa jäsenvaltiossa. 
87 Samalla kannalla on Ivo Schwartz, lakien lähentämisen erityisavustaja oikeudellisessa 
mielipiteessään aiheesta "Voidaanko neuvoston asetusluonnos yhteisön mallisia perustaa ETY:n 
perustamissopimuksen 100 a artiklaan?", 111/5327/91 -DE, elokuu 1991. 
-46-
Tällä tavoin olisi mahdollista 
• hakemuksella samalle viranomaiselle 
• yhdessä menettelyssä 
• yhden lain nojalla 
saada yksi suoja, joka käsittäisi kaikkien jäsenvaltioiden alueet. 
Tämän avulla voitaisiin saavuttaa se, että rajat ylittävä kauppa ja kilpailu yhteisössä myös 
keksintöjen seurauksena olevissa tuotteissa estyisi ja vääristyisi yhä vähemmän verrattuna 
kansalliseen kauppaan ja kilpailuun. 
4. Lakien yhdensuuntaistamisen ja yhteisön suojaoikeuden yhdistelmä 
Yhteismarkkinoiden yhdentyminen on menetelmä, joka ei ole vielä päättynyt. 
Lähitulevaisuudessa on vielä yrityksiä, jotka tarvitsevat hyödyllisyysmallia, mutta joiden 
toiminta kuitenkin rajoittuu alueellisille markkinoille Erityisesti pienet ja keskisuuret 
yritykset, joille yhdenmukaistamisella on erityistä merkitystä, tuntevat aluksi vain 
rajoitettua kiinnostusta koko yhteismarkkinoiden kattamiseen. 
Tämän vuoksi on vielä harkittava eri mahdollisuuksien yhdistelmiä, jotta tuleva järjestelmä 
soveltuisi vieläkin paremmin sisämarkkinoiden tarpeisiin. Kuten tavaramerkki- ja mal-
lisuojaoikeuden kohdalla kansalliset suojelujärjestelmät yhdenmukaistava direktiivi ja 
asetus yhdenmukaisen suojaoikeuden käyttöönottamisesta voitaisiin yhdistää. 
Näin olisi 15 yhdenmukaistettua kansallista hyödyllisyysmallijärjestelmää, joiden 
yläpuolella olisi yhteisön hyödyllisyysmallijärjestelmä. Hakijat voisivat tällöin valita yhden 
tai useamman puhtaasti kansallisen suojaoikeuden ja yhteisön suojaoikeuden välillä, joka 
kattaisi Euroopan unionin koko alueen. 
5. Teollisuusyritysten ja itsenäisten keksijöiden mielipiteet 
Se, että kyseisten teollisuusyritysten ja itsenäisten keksijöiden piirissä selvästi on 
taloudellista mielenkiintoa samanaikaiseen suojaan useammissa Euroopan unionin 
jäsenvaltioissa, ilmenee Ranskan, Espanjan, Saksan, Yhdistyneen kuningaskunnan ja 
47 
Italian kattaneessa kyselytutkimuksessa vastauksissa kysymykseen88, kuinka monissa 
EU-valtioissa ne hakisivat samanaikaisesti hyödyllisyysmallia, jos se olisi mahdollista. 
Ifo-instituutti, G. Weitzel, "Hyödyllisyysmallien oikeudellisen suojan taloudellinen vaikutus yrityksiin 
Euroopan unionissa", 2.10 luku. 
-48-
Nimettyjen maiden lukumäärä, jos ElT.ssa olisi yhteisön hyödyllisyysmalli 
valittujen EU-valtioiden mukaisesti (prosentteina): 
* Ei yhdessäkään EU- « 1 - 2 
valtiossa • 3-5 6 tai enemmän » Ensin saatava 
kokemuksia 
Yhdistynyt kuningaskunta fiffi 12 Wm 7 
Ranska || 9 H 2 
1 Espanja 3 
yrityskoon mukaan (prosentteina). 
* Ei yhdessäkään EU- * 1 - 2 
valtiossa m 3-5 6 tai enemmän » Ensin saatava 
kokemuksia 
Jaikki yhtyskoot 1 5 || 5 
Yli 1000 1111 
501 -1000 §7 13 
101 - 500 | 4 j| 5 
«SSs 
Työntekijöitä korkeintaan 100 3 i 7 jl^^^^^^^H 40 ^^^^^^^BiSS?-WM 25 ^^^^^ 26 ! 
0% 10% 20% 30% 40% 50% 60% 70% 80% 90% 100% 
(Lähde: Ifo-instituutin tutkimus valituista LU-valtioista 1993. huroopan komission laskelmat 1994) 
Vain hyvin vähäinen osa (5 prosenttia) ei tekisi hakemusta missään EU-valtiossa. 
Vastausten painopiste keskittyy 3 - 5:een maahan (42 prosenttia vastanneista); toiset 25 
prosenttia tekisivät hakemuksen jopa kuudessa tai useammassa valtiossa, ja 22 prosenttia 
on epävarmalla kannalla ja haluaa "ensin hankkia kokemuksia". 
49 
6. Patenttiasiamiesten mielipiteet 
Tiedusteltaessa patenttiasiamiehiltä Saksassa, Ranskassa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa 
ja Espanjassa Euroopan unionin tulevan hyödyllisyysmallisuojan muotoa89 saatiin seuraava 
kuva: 
Arviointi oikeudellisista valinnanmahdollisuuksista (valituissa EU-valtioissa*): 
Saksa 
JL) _M Espanja 
11 ÎLL Ranska 
*L J__ Yhdistynyt 
kuningaskunta 
a) b) 
Yhtenäinen 
eurooppalainen 
hyödyllisyys-
mallijärjestelmä Tärkeä 
Ei kovin tärkeä 
Vastaajien 
lukumäärä 77 
23 
17 69 
31 100 67 
33 50 
50 75 
25 50 
50 50 
50 
Kansallisten 
säännösten 
yhdenmukaista-Tärkeä 
Ei kovin tärkeä 
Vastaajien 
lukumäärä 78 
22 71 
29 100 100 50 
50 50 
50 100 100 
Yhdenmukaista^ 
minen ya yksi 
järjestelmä Tärkeä 
Ei kovin tärkeä 
Vastaajien 
lukumäärä 79 
21 
98 74 
26 
68 87 
13 
31 88 
12 
24 85 
15 
20 69 
31 
16 71 
29 
34 83 
17 
29 
Luopuminen Tärkeä 
suojaoikeuden Ei kovin tärkeä 
lähentämisestä 
Vastaajien 
lukumäärä 
*) Tässä sallittiin useampi kuin yksi vastaus 
a) Piniet ja keskisuuret yritykset (PK) 
h) Suuryritykset _____ 100 100 33 
67 25 
75 17 
83 25 
75 40 
60 14 
86 
(Lähde: Ifo-instituutin tutkimus atenttiasiamiehistä valituissa EY-valtioissa, 1992) 
Esillä olevan tutkimuksen osalta oli luonnollisesti erityisen mielenkiintoista kuulla neljän 
tutkitun jäsenvaltion patenttiasiamiehiltä, mikä oikeudellisista eri mahdollisuuksista pitäisi 
nopeimmin toteuttaa heidän neuvomiensa yritysten tarpeiden kannalta. Käyttämällä 
vastausvaihtoehtoja "tärkeä" tai "ei kovin tärkeä" (kyllä ja ei -vastausten asemesta) 
pyrittiin toteamaan eri vaihtoehtojen tärkeysjärjestys. Vastausten arviointi on joka 
tapauksessa osoittanut, että tiedustelluista asiamiehistä suuri enemmistö puolsi yhtenäisen 
eurooppalaisen mallisuojaoikeuden luomista ja samanaikaisesti kansallisten säännösten 
yhdenmukaistamista. 
89 Ifo-instituutti, G. Weitzel, "Pilotstudie-
Gebrauchsmusterschutzes", D luku, 2.7, s. 30. Die wirtschaftliche Bedeutung des 
-50 
Kyselytutkimuksen tulosten mukaan vain hyvin harvat patenttiasiamiehet neljässä 
tutkitussa EU-valtiossa ovat sitä mieltä, että joko yhdenmukainen eurooppalainen 
hyödyllisyysmallioikeus tai kansallisten säännösten yhdenmukaistaminen riittäisi. Nämä 
kyselytutkimustulokset ovat selvyydessään merkittäviä ja jopa yllättäviä. Selvästikään 
suuri joukko patenttiasiamiehistä ei halunnut tai voinut sitoutua yhteen ainoaan 
strategiaan, koska se saattaisi olla ainoastaan joidenkin hakijaryhmien etujen mukaista. 
Kysetutkimuksen tulosten perusteella ei ole todettavissa eroja valinnassa yrityskoon 
mukaan; esimerkiksi niin, että suuremmat yritykset pitäisivät parempana yhteisön 
hyödyllisyysmallia ja että pienemmät yritykset sitä vastoin pitäisivät parempana 
kansallisten säännösten yhdenmukaistamista Kyselyyn osallistuneiden patenttiasiamiesten 
vastausten perusteella olisi selkeästi oltava käytettävissä molemmat vaihtoehdot, joten 
tässä asiassa neljän tutkitun EU-valtion välillä vallitsee pitkälle menevä yksimielisyys. 
Toisaalta patenttiasiamiesten samoin kuin toisaalta teollisuusyritysten ja itsenäisten 
keksijöiden välillä vallitsee yhteisymmärrys Euroopan unionin hyödyllisyysmallisuojan 
tarpeen arvioinnista. On olemassa selvä kiinnostus yhdellä hakemuksella saada suojaa 
ainakin 3-5 valtiossa yhdenmukaistetun kansallisen hyödyllisyysmallisuojan ohella. 
Kansallisten suojajärjestelmien yhdensuuntaistaminen olisi tämän vuoksi komission 
mielestä tosin ensimmäinen järkevä askel nykyisen tilanteen parantamiseksi, mutta se ei 
poistaisi kaikki olemassa olevia haittoja. Komission tämänhetkisen käsityksen mukaan 
huomiota olisi ehdottomasti annettava myös sille, ovatko 
• yhdenmukaistettujen kansallisten suojaoikeuksien vastavuoroinen tunnustaminen 
tai 
• yhteisön oikeuden käyttöönotto tai 
• lakien yhdensuuntaistamisen ja yhteisön mallisuojan yhdistelmä 
keinoja, jotka voisivat osaltaan vaikuttaa siihen, että rajojen ylitse tapahtuva kauppa ja 
kilpailu yhteisössä myös keksintöjen seurauksena olevilla tuotteilla yhä vähemmän estyy 
ja vääristyy. 
B. Yhteisön tasolla toimivalta hyödyllisyysmallisuojalta vaadittavat sisällölliset 
periaatteet 
Siltä pohjalta, että tarvitaan hyödyllisyysmallisuojan yhdenmukaistamista sisämarkkinoiden 
toimimiseksi asianmukaisesti, voitaisiin täten luoda kaksikerrosjärjestelmä, joka koostuisi 
kansallisista hyödyllisyysmalleista ja yhteisön hyödyllisyysmallioikeudesta, mikä edustaisi 
käytettävissä olevien välineiden tehokasta yhdistelmää. 
-51 -
Kun otetaan huomioon olemassa olevien järjestelmien taloudellinen merkitys, 
innovatiivisen toiminnan vaihteleva luonne sisämarkkinoilla ja tällaisten järjestelmien 
taloudellinen tarve, todettiin lisäksi, että tulevalla suojajärjestelmällä, jonka tulisi palvella 
sisämarkkinoiden toteutumista ja toimintaa, pitäisi olla seuraavat piirteet. 
vähäistä keksinnöllisyyttä edustavien teknisten keksintöjen suoja 
lyhytaikaisten teknisten keksintöjen suoja 
nopeasti saatavissa oleva suoja 
yksinkertaisesti saatavissa oleva suoja 
edullinen suoja 
nopea julkistaminen ja siten nopeat tiedot yleisölle. 
Jotta sisämarkkinoiden toteutumistavoitteista tulisi totta, käyttöönotettavan 
hyödyllisyysmallisuojan aineellisen sisällön olisi täytettävä todelliset tarpeet menemättä 
niitä pitemmälle. Komissio on tämän vuoksi aloittanut tarkastelemalla olemassa olevia 
järjestelmiä todetakseen, missä määrin ne sopivat tulevaan yhteisön tasolla tapahtuvaan 
sääntelyyn. 
1. Perusmalli 
Kahdessatoista viidestätoista jäsenvaltiosta on hyödyllisyysmallisuoja, jossa suurten 
eroavuuksien lisäksi on myös samankaltaisuuksia, jotka mahdollisesti voisivat toimia 
yhteisön tasolla toimivan hyödyllisyysmallin perustana. 
Erilaisten hyödyllisyysmallisääntelyiden ytimenä on patenttisuojaa täydentävä teknisten 
keksintöjen suoja, joka rekisteröidään ilman etukäteen tapahtuvaa uutuuden ja 
keksinnöllisyyden tutkimista. Ennen kuin voidaan tarkastella yksittäisten kansallisten 
sääntelyiden eroavuuksia, komissio on tarkastellut, voidaanko näiden yhtäläisyyksien 
pohjalta muodostaa yhteisön tasolla toimiva hyödyllisyysmallisuojan sääntely vai onko 
luotava niistä poikkeavia uusia sääntelyitä. 
Tässä yhteydessä on tarkasteltu sitä, olisiko keksinnön suojaamisen asemesta otettava 
käyttöön teknisen muodon suojeleminen, luovuttava rekisteröinnistä tai olisiko ennen 
suojan rekisteröintiä suoritettava suojaedellytyslen tarkastus. 
a) Muodon vai keksinnön suojeleminen 
Pitäen mielessään tavoitteet komissio on tutkinut, olisiko tulevan yhteisön tasolla toimivan 
hyödyllisyysmallioikeuden suojattava teknistä muotoa vai teknistä keksintöä. Tässä ei ole 
52-
kyse ainoastaan suojattavan kohteen määrittelystä, vaan kyseessä on koko 
suojajärjestelmän perusratkaisu. 
Erilaisten kansallisten suojakäsitteiden vertailussa osoittautui useiden maiden kohdalla 
vaikeaksi määritellä tarkasti suojelun kohde90. Esimerkiksi Italiassa ja Portugalissa 
kolmiulotteisen muodon vaatimus on niin voimakas, että vaaditaan tarkkaa tulkintaa, 
ennen kuin voidaan päättää, että keksintö on se, mitä suojataan. Tämän vuoksi voidaan 
hyvällä syyllä kysyä, eikö toiminnallista tuotetta itsessään tulisi suojella tulevassa 
sääntelyssä. Hyödyllisyysmallisuojan kehityksen kuluessa on joissakin maissa itse asiassa 
ollut kausia, jolloin ei suojeltu keksintöä, vaan siitä syntynyttä esinettä91. 
Otetaanpa kolmiulotteiseen muotoon saattamisen tarpeeseen mikä kanta tahansa, tässä 
keskusteltujen järjestelmien nojalla suojellaan aina esineen toiminnallista luonnetta eikä sen 
ulkonäköä, joka voidaan suojata mallisuojaa tai tekijänoikeutta koskevan lainsäädännön 
nojalla. Tämä toiminnallinen luonne on aineetonta, kuten teknisen menetelmän ohjeet tai 
teknisen ongelman ratkaisu. Toiminnallisten esineiden tekijänoikeudellinen suojelu ei 
yleensä ole käytettävissä sen vaatiman omaperäisyyden tai luovuuden asteen vuoksi. 
Hyödyllisyysmallisuoja voidaan myöhemmin rajoittaa kolmiulotteisuutta koskevaan 
vaatimukseen, mutta tämä on suojelun edellytyksiä eikä suojelukohdetta koskeva 
kysymys. On vaikeata nähdä, kuinka tätä kohdetta voitaisiin suojella tekijänoikeuden 
nojalla tai kuinka se voitaisiin yhdistää teollisia malleja koskevaan lainsäädäntöön. 
Keksintökäsitteen käyttö vaikuttaa tämän vuoksi ainoalta asiallisesti oikealta ratkaisulta 
tähän toiminnalliseen luonteeseen. 
Tämän vuoksi näyttää tarpeelliselta suojata teknistä keksintöä yhteisön tasolla toimivalla 
hyödyllisyysmallisuojalla. 
b) Rekisteröinnistä luopuminen 
Kaikissa niissä jäsenvaltioissa, joissa on hyödyllisyysmallisuoja, on säädetty 
rekisteröinnistä. Yhdistyneessä kuningaskunnassa ehdotettiin samantapaisen järjestelmän 
käyttöönottoa, mutta se hylättiin, jolloin erityisesti teollisuus väitti, että tällainen 
suojaoikeus aiheuttaisi suuren määrän oikeudellista epävarmuutta, koska sen tuloksena 
syntyisi suuri määrä tutkimattomia, mutta rekisteröityjä suojaoikeuksia, jotka eivät olisi 
Ks. liite 1, oikeusvertaileva tutkimus, A luku, 2. 
Esimerkiksi Saksassa lainsäätäjä otti eräässä vaiheessa askeleen taaksepäin julistamalla, että suoja oli 
käytettävissä kolmiulotteisille käsitteille, jotka oli saatettu työkalujen ja tarvekalujen muotoon, B1.36, 
116; nykyisin myös Saksassa suojataan itse teknistä keksintöä. 
53 
antaneet sen paremmin haltijoilleen kuin kolmansille osapuolille mitään ehdottomia 
oikeuksia92. Hallitus otti sen kannan, että pelkästään enimmäiskeston rajoittaminen 
kymmeneen vuoteen ei riittäisi tämän oikeudellisen epävarmuuden poistamiseksi. 
Voitaisiin kysyä, eikö rekisteröinnistä voitaisi luopua näiden havaittujen vaikeuksien 
voittamiseksi. Näin jätettäisiin kuitenkin keksijät vieläkin suurempaan epävarmuuteen 
oikeudellisesta asemastaan kuin myöntämällä suojaoikeus rekisteröinnillä ilman 
tutkimusta. Silloin olisi vain hyvin vaikea määritellä, kuka on saanut suojaa mitäkin 
keksintöä varten ja milloin. Sen kautta oikeudellinen täytäntöönpanokelpoisuus kärsisi 
huomattavasti. 
Toisaalta rekisteröinnin käyttöönottamisella ei ole odotettavissa mitään suunnattonta 
määrää tutkimattomia suojaoikeuksia. Niissä jäsenvaltioissa, joissa on tällainen 
hyödyllisyysmallijärjestelmä, vallitsee tasapainoinen suhde hyödyllisyysmallien ja patenttien 
välillä, koska puuttuvan etukäteistutkimuksen vuoksi hyödyllisyysmallin oikeussuoja on 
rajoitettu niin, että useissa tapauksissa patentti tarjoaa tehokkaamman suojan. Useimmissa 
jäsenvaltioissa suoritetaan rekisteröintivaiheessa joka tapauksessa kursorinen tutkimus, 
jotta varmistetaan, että keksintö yleensä on suojattavissa, mikä toimii eräänlaisena karkea­
na suotimena ja jolla vältetään kaikkien keksintöjen suojaaminen. 
Rekisteröinti antaa patentinhaltijalle myös mahdollisuuden saattaa oikeutensa 
tehokkaammin voimaan. Toisin kuin esineet, jotka on suojattu niiden ulkoisen muodon 
perusteella, kolmas osapuoli ei usein yhtä helposti tunnista keksintöä suojan kohteeksi, 
joten juuri rekisteröinti ja mahdollisuus viitata rekisteröintiin lisää tämän suojamuodon 
houkuttelevuutta. Rekisteröintiin liittyvä julkistaminen palvelee lisäksi nopeata tiedot­
tamista yleisölle ja helpottaa täten innovaatiotoiminnan lisäämistä. 
Tämän vuoksi näyttäisi tarpeelliselta säätää yhteisön tasolla toimivassa 
hyödyllisyysmallijärjestelmässä rekisteröinnistä. 
c) Suojeluedellytvsten tutkiminen 
Uutuuden ja keksinnöllisyyden tutkimisen puute oli yksi pääsyistä, jotka johtivat tämän 
suojamuodon hylkäämiseen Yhdistyneessä kuningaskunnassa93. Ei voida myöskään kiistää, 
etteikö etukäteistutkimus selvennä oikeudellista asemaa huomattavasti. Tämä oli myös syy 
Valkea kirja aiheesta "Intellectual Property and Innovation", Presented to Parliament by the 
Secretary for Trade and Industry by Command of Her Majesty, huhtikuu 1986, N:o 3.6. 
Valkea kirja aiheesta "Intellectual Property and Innovation", Presented to Parliament by the 
Secretary for Trade and Industry by command of Her Majesty, huhtikuu 1986, N:o 3.6. 
54 
siihen, miksi Japani, jolla on hyvin ahkerasti käytetty hyödyllisyysmalli, poikkesi tässä 
suhteessa saksalaisesta mallista ottaessaan järjestelmän käyttöön ja sääti suojavaatimusten 
tutkimuksen rekisteröinnin edellytykseksi94. 
Tutkimus johtaa kuitenkin tutkimusmaksujen vuoksi kustannusten huomattavaan kasvuun 
samoin kuin suojaoikeuden rekisteröinnin vaatiman ajan huomattavaan pitenemiseen. 
Kuten hyödyllisyysmallisuojan taloudellista merkitystä koskeva tutkimus on osoittanut, 
Euroopan unionissa on huomattava tarve suojaoikeudelle, joka on nopeasti ja edullisesti 
saatavissa95. Nämä seikat olivat useimmin mainitut hyödyllisyysmallihakemusten syyt. 
Eräässä innovaatiotoimintaa koskeneessa Saksan liittotasavallassa suoritetussa 
tutkimuksessa96 todettiin, että patenttihakemukset ovat vähentyneet. Noin 55 prosenttia 
tiedusteluun osallistuneista yrityksistä oli sitä mieltä, että liian pitkä tutkimusaika oli 
olennainen syy hakemusten vähenemiseen. Erityisesti pienyritykset ovat taipuvaisia 
arvostelemaan pitkää aikaa, joka johtaa patentin lopulliseen myöntämiseen, ja tämän 
vuoksi ne eivät tee hakemuksia, vaikka kyseisille keksinnöille olisi suuri mahdollisuus 
saada patentti. 
Alhaiset kustannukset ovat kannustin turvautua hyödyllisyysmallihakemukseen erityisesti 
silloin, kun keksinnön taloudellista arvoa ei voida kunnolla arvioida. Keksintöjen 
käyttöön, uusiin tuotteisiin tai menetelmiin voi liittyä suuria taloudellisia riskejä, koska 
niitä seuraavien tuotteiden tuominen markkinoille ei usein onnistu. Tämän vuoksi 
sellaisten keksintöjen kohdalla, joiden markkinamenestykseen liittyy suuri epävarmuus, 
hyödyllisyysmallisuojan hakemuksen alhaiset kustannukset ovat ratkaiseva tämän 
suojakeinon valintaperuste. 
Erityisesti pienillä ja keskisuurilla yrityksillä on vaikeuksia määritellä uusien tuotteiden 
myyntiä ja täten keksintöjen arvoa, koska niillä on riittämättömässä määrin tietoa 
markkinahavainnoista ja markkinatutkimuksesta. Suuryritykset voivat helpommin käyttää 
kokeiltuja ja testattuja suunnittelu- ja ennustusmenetelmiä, joiden avulla ne eivät tosin 
täysin estä uusien tuotteiden epäonnistumista, mutta ne voivat ainakin osittain rajoittaa 
riskiä. 
Guide to Patents and Utility Models in Japan, Chapter I, P. 12, (4) (ii). 
Ks. edellä II luku, "Toimenpiteiden tarve yhteisön taholla hyödyllisyysmallien alalla". 
Ifo-instituutti, Träger ja Scylcr, "Problème des deutschen Patcntwesens im Hinblick auf die 
Innovationstätigkeiten der Wirtschaft (insbesondcre kleiner und mittlerer Unternehmen) und 
Vorschläge zu deren Lösung", Schluflbericht, toukokuu 1989. 
-55-
Jos hyödyllisyysmallihakemuksessa käytetään hyväksi patenttiasiamiestä, hänen 
neuvoistaan syntyy tosin samanlaisia kustannuksia kuin patenttihakemuksesta, mutta 
heidän palveluksiaan käytetään harvemmin kuin monimutkaisissa patenttihakemuksissa. 
Lisäksi hakemusmaksut ovat suojaedellytysten puuttuvan tutkinnan vuoksi huomattavasti 
alhaisemmat. 
Etukäteistutkimuksen käyttöönotto lisäisi oikeusvarmuutta, mutta se merkitsisi luopumista 
nopean ja edullisen suojan saavuttamisen tärkeistä päämääristä. Monivuotiset myönteiset 
kokemukset niissä maissa, joissa tämä suojaoikeus on olemassa, osoittavat lisäksi, että 
vähäisemmällä oikeusvarmuudella on vain vähän käytännön merkitystä97. 
Lisäksi hyödyllisyysmalli eroaisi patentista ainoastaan siinä tapauksessa, että vaadittava 
keksinnöllisyys olisi alhaisempi. Sen myötä hyödyllisyysmallisuoja menettäisi merkitystään 
patenttiin verrattuna, koska se edustaisi ainoastaan patentin laajennusta, joka suurelta osin 
kattaisi saman alan, ja se voitaisiin täydellisesti yhdentää patenttioikeuteen98. Siihen 
liittyviä kustannushaittoja ja sen myöntämiseen menevää pitkää kestoaikaa ei voitaisi 
välttää. 
Lopuksi oikeusvarmuuden tarve voidaan tyydyttää myös rajoittamalla hyödyllisyysmallin 
kestoikää patenttiin verrattuna99 ja säätämällä, jettä loukkaustapauksissa suoritettaisiin 
tutkimus sen varmistamiseksi, onko edellytykset täytetty vai ei. Etukäteistutkimus olisi 
vastoin hyödyllisyysmallisuojan nopeata ja edullista tavoitetta ja omiaan vähentämään 
innovatiivista toimintaa erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten piirissä. 
Tämän vuoksi ei vaikuta toivottavalta säätää suojaedellytysten tutkimisesta ennen 
rekisteröintiä. 
d) Periaatteet 
Tässä esiteltyjen hyödyllisyysmallisuojan periaatteiden, joiden kohdalla kyseessä on 
patenttisuojaa täydentävä suojaoikeus teknisille keksinnöille, joka rekisteröitäisiin 
tutkimatta uutuutta ja keksinnöllisyyttä, pitäisi muodostaa perusta toimille yhteisön 
tasolla. 
Euroopan tcollisoikcusasiamicslen liitto, tiedote N:o 21, maaliskuu 1992, s. 9. 
Tämä näkökanta sai Japanin hallituksen luopumaan etukäteistarkastuksesta. 
Näin on tehty kaikissa jäsenvaltioissa, joissa on hyödyllisyysmallijärjestelmä. 
56 
Viime vuosina käyttöön otetut uudet suojajärjestelmät noudattavat tätä mallia100 ja 
vahvistavat näin sen tehokkuuden. Yhdistyneessä kuningaskunnassa, jossa tällä hetkellä ei 
vielä tunneta tällaista suojajärjestelmää, patenttiasiamiehiltä kysyttiin101, mikä olisi heidän 
neuvomiensa yritysten asenne (kansallisesti) käyttöönotettavaan teknisten keksintöjen 
hyödyllisyysmallisuojaan, joka tosin edellyttäisi hakemusta (rekisteröintiä), mutta ej 
uutuuden ja keksinnöllisyyden tutkimista. 
Taloudellinen tarve rekisteröidyn hyödyllisyysmallisuojan käyttöönottamiseksi 
Yhdistyneessä kuningaskunnassa teknisille keksinnöille ilman uutuuden ja 
keksinnöllisyyden tutkimista 
yrityskoon mukaan (prosentteina): 
» Erittäin tärkeä * Vähemmän tärkeä • Ei tärkeä 
Suuryritykset 
Pienet ja keskisuuret yritykset 
(PK) 
0% 20% 40% 60% 80% 100% 
(I-alule: Ifo-iiistituutin palcnttiasiamichiin kohdistunut tutkimus valituissa KY-valtioissa 1992) 
Hieman alle 60 prosenttia niistä Yhdistyneen kuningaskunnan patenttiasiamiehistä, jotka 
osallistuivat kyselyyn, pitävät tällaisen suojaoikeuden käyttöönottamista pienille ja 
keskisuurille yrityksille "hyvin tärkeänä" (32 prosenttia suuryrityksille), ja vain 16 
prosenttia lähtee siitä, että tällainen "uusi" suojaoikeus olisi näiden yritysryhmien kohdalla 
"ei tärkeä" eli tarpeeton. Siten enemmistö vastaajista oli hyödyllisyysmallin kannalla, joka 
erityisesti olir otettava käyttöön pienyritysten eduksi. 
Irlanti, Tanska, Kreikka, Itävalta ja Alankomaat 
101 Ifo-instituutti, G. Weitzel, "Pilotsludic-
Gebrauchsmusterschutzcs", D luku, 2.7.1, s. 32. Die vvirtschaftlichc Bedeutung des 
-57 
2. Yksityiskohtaisemmat säännöt 
Olemassa olevien hyödyllisyysmallijärjestelmien välillä on huomattavia eroja, jotka 
koskevat keksinnöllisyyttä, kolmiulotteista muotoa, poissuljettuja keksintöjä, uutuutta, 
teollisia sovelluksia, menettelytapoja, vaikutuksia, siirtoa, kestoa, loukkausta ja 
kaksinkertaista suojaa. Komissio on tämän vuoksi tutkinut käyttöönotettuja eri 
järjestelmiä nähdäkseen, mikä niistä olisi soveliain yhteisön tasolla toimivaksi järjestelmäk­
si. 
a) Keksinnöllisyys 
Yksi suurimmista eroista olemassa olevien hyödyllisyysmallijärjestelmien välillä koskee 
niiden vaatimaa keksinnöllisyyttä. Joissakin tapauksissa vaaditaan samaa keksinnöllisyyttä 
kuin patentissa, kun sitä vastoin suurimmassa osassa olemassa olevia suojaoikeuksia riittää 
rajoitettu keksinnöllisyys. Tämän vuoksi on myös mahdollista suojata keksintöjä, joihin 
sisältyy alhaisempi keksinnöllisyys kuin se, joka patentteihin vaaditaan102. Tämä tarkoittaa 
sitä, että niiden keksintöjen vertikaalinen hajonta, joille suoja on käytettävissä, on 
suurempi kuin patenttien ollessa kyseessä103. Kokemukset niistä maista, joissa on tämä 
suojamuoto, osoittavat nimenomaan, että huomattava määrä teknisestä edistyksestä on 
laskettavissa pienten keksintöjen ansioksi. 
Saksassa ja Japanissa, jotka ovat maita, joissa on paljon patentti- ja 
hyödyllisyysmallirekisteröintejä, patenttihakemusten lasku johtuu osittain patentoitavien 
keksintöjen lukumäärän laskusta104. Kun kilpailu innovaatioissa tiivistyy, on enemmän 
lisäkehitystä niin kutsutun "continuous improvement" -käsitteen alalla105. 
Vähäisemmän keksinnöllisyyden omaavilla keksinnöillä on niiden hyödyllisyyden vuoksi 
usein myös huomattavaa merkitystä elinkeinoelämälle, joten "pienemmät" keksinnöt eivät 
välttämättä ole taloudellisesti vähemmän tärkeitä kuin keksinnöt, joilla on sama 
keksinnöllisyys kuin patentin ollessa kyseessä106. Näiden keksintöjen innovatiivisuus voi 
102 
103 
105 
106 Ks. liite I, vertaileva tutkimus, A luku, 3 b)- keksinnöllisyys. 
Toisaalta horisontaalinen hajonta, joka voi olla rajoitetumpi, on seurausta esimerkiksi 
kolmiulotteisuuden vaatimuksesta. 
Saksa: Ifo-instituutti, Trägcr ja Seylcr, "Problème des deutschen Patenlvvesens im Hinblick auf die 
Innovationstätigkeiten der Wirtschaft (insbcsondere klciner und mittlerer Unternehmen) und 
Vorschläge zu dercn Lösung", SchlulJbcricht, toukokuu 1989, s. 127, 
Japani: Keskustelut japanilaisen hyödyllisyysmallioikeuden asiantuntijoiden kanssa, Tokio, 
maaliskuu 1992. 
Ifo-instituutti, G. Weitzel, "Die wirtschaftlichc Bcdcutung des Gcbrauchsmusterschutzes in der 
Europäischcn Union", 2.3 luku. 
Ifo-instituutti, Träger ja Seyler, op. cit., s. 55,1. 
-58-
näin ollen olosuhteista riippuen olla yhtä suuri kuin patentoitavissa keksinnöissä, vaikka ne 
eivät olekaan suojattavissa. Kuten hyödyllisyysmallisuojan taloudellista merkitystä 
koskevassa tutkimuksessa todettiin, on oletettavissa, että tulevaisuudessa "tavallisen" 
teknisen edistyksen merkitys voi lisääntyä verrattuna "epätavalliseen" kehitykseen107. 
Suojajärjestelmissä, jotka suojelevat myös keksintöjä, joiden keksinnöllisyys on 
vähäisempi, julkaistaan keksintöjä, joista muutoin salassapitosyistä ei tiedotettaisi 
julkisuudessa. Tämä antaa toisille keksijöille mahdollisuuden kehittää alkuperäistä 
innovaatiota edelleen. Samalla he puolestaan saavat tehokkaan keinon suojata omia uusia 
keksintöjään. 
Alhaisempi keksinnöllisyys edistää täten "tavallista" teknistä kehitystä1™ lama vastaa 
keksintötoiminnan muuttuvien kuvioiden tarpeita. Tämän vuoksi ei ole yllättävää, että jo 
vuonna 1986 eturyhmät109 Ranskassa ja Belgiassa eli juuri maissa, joissa tähän mennessä ei 
hyväksytä alhaisempaa keksinnöllisyyttä, vaativat hyödyllisyysmallin käyttöönottoa, jossa 
keksinnöllisyysväatimus olisi alhaisempi kuin patentissa110. 
Lisäksi tämänhetkisten hakemusmäärien perusteella suojajärjestelmä, joka vaatii rajoitettua 
keksinnöllisyyttä, on huomattavasti pidetympi111 kuin sellainen, joka vaatii samaa 
keksinnöllisyyttä kuin patentti. Teollisuusyritysten, itsenäisten keksijöiden ja patent­
tiasiamiesten keskuudessa tehdyt kyselyt vahvistavat tämän kuvan112. 
Tämän vuoksi näyttää siltä, että yhteisön tason toimenpiteissä hyödyllisyysmallien osalta 
olisi sallittava alhaisempi keksinnöllisyys kuin patentteihin vaaditaan. Yksi tässä 
yhteydessä selvitettävä kysymys on löytää patenttien ja hyödyllisyysmallien välille raja, 
joka on muotoiltava tavalla, joka yhtäläisesti tyydyttää käyttäjien, kilpailijoiden ja 
tuomioistuinten tarpeet. 
108 
109 
110 
III 
112 A.I.P.P.I:n vuosikirja 1986, Importance juridique et économique de la protection des modèles 
d'utilité, kysymys 83, Saksa, s. 6,1.1. 
A.I.P.P.I., s.6,1.1. 
A.I.P.P.Ln Ranskan ja Belgian osastojen edustajat. 
A.I.P.P.I:n vuosikirja 1986, Importance juridique et économique de la protection des modèles 
d'utilité, kysymys 83, Ranska, s. 81: "Le modèle d'utilité n'a pas à être soumis au même degré 
d'activité inventive que le brevet, mais il doit remplir d'autres condition que celle d'activité 
inventive". 
Vt. II luku, C, 1, a, b, kansalliset ja rajojen ylitse tehdyt hakemukset. 
Ifo-instituutti, G. Weitzel, "Hyödyllisyysmallien oikeudellisen suojan taloudellinen vaikutus yrityksiin 
Euroopan unionissa", 2.6 luku; Ifo-insliluulli, G. Weitzel, "Pilotstudie- Die vvirlschaflliche Bedeutung 
des Gebrauchsmustcrscluitzcs", D luku, 2.7.2. 
-59-
b) Vaatimus kolmiulotteisesta muodosta 
Jäsenvaltioiden erilaisesta kansallisesta sääntelystä suoritetussa vertailussa ilmeni, että 
olemassa olevien hyödyllisyysmallijärjestelmien joukossa on yksi suojaryhmä, jossa 
vaaditaan, että keksinnön on oltava kolmiulotteisessa muodossa. Tähän ryhmään kuuluvat 
kreikkalainen "hyödyllisyysmallitodistus", espanjalainen "modelo de utilidad", 
portugalilainen "modelo de utilidade" ja italialainen "brevetto per mode lii di utilitä". 
Kolmiulotteisen muodon vaatimus selittyy hyödyllisyysmallilainsäädännön syntyhistoriasta 
ja syntyajasta113 ja hyödyllisyysmallisuojan historiallisesta rajoittumisesta työkaluihin ja 
käyttöesineisiin. Alunperin haluttiin antaa helposti saatava suojamuoto, joka olisi sovelias 
useiden itsenäisten keksijöiden, käsityöläisten ja pienyritysten kehittämille teknistä ja ta­
loudellista merkitystä omaaville lukuisille keksinnöille. Koska tätä aluetta ei kattanut sen 
paremmin mallisuoja kuin patentit, tämän suojaoikeuden käyttöönotto paitsi helpotti 
patenttiviranomaisen paineita, sulki aukon"4. Patenttiviranomaisen paineiden tehokkaaksi 
helpottamiseksi keskusteltiin jo tuolloin mahdollisuudesta laajentaa 
hyödyllisyysmallisuojaa kaikkiin keksintöihin115. Syy siihen, miksi lainsäätäjä kuitenkin 
päätti ottaa käyttöön kolmiulotteisen muodon, piili siinä, että tuon ajan pienet keksinnöt 
olivat ylivoimaisesti suurimmalta osalta esineitä, eli ne edustivat esineen muodossa olevia 
keksintöjä. Lisäksi ainoastaan yksinkertaisten keksintöjen oli määrä kelvata 
hyödyllisyysmallisuojaa varten116. Monimutkaiset tekniset keksinnöt, jotka eivät ilman 
muuta olleet ymmärrettäviä suurelle yleisölle ja tuomioistuimelle, oli määrä alistaa 
etukäteistutkimukseen ja täten suojata ainoastaan patentilla117. 
Tämä tilanne ei vallitse enää nykyään. Esineen muotoon saatettu keksintö ei nykyään ole 
välttämättä yksinkertainen keksintö. Niinpä oikeuskäytäntö Saksassa on jo 1930-luvun 
lopusta lähtien hyväksynyt myös monimutkaisia laitteita suojattaviksi hyödyllisyysmal­
lilla"". Toisaalta on kolmiulotteisuusvaatimuksen vuoksi tyypillisiin ulkopuolelle jääviin 
keksintöryhmiin, kuten 
• kemikaaleihin ja muihin aineisiin ilman kiinteää muotoa, 
113 
114 
115 
110 
117 Beier, Gebrauchsmusterreform auf halbcm Wege: Die uberholte Raumform, GRUR 1986 Heft 1, s. 1, 
s. 3 vasen palsta. 
Beier, toc. cit., s. 3. oikea sarake. 
Pikakirjoitetut kertomukset menettelystä patenttilain muutosta koskevassa tutkimuksessa 25.5.1887, 
alaviite 15, Beier, toc. cit., s. 4, vasen palsta. 
Beier, loc. cit., s. 4, oikea sarake. 
Ascndorf, loc. cit., s. 88, VI kohta. Ascndorf on sitä mieltä, että kolmiulotteisen muodon vaatimus 
johtuu Kohlerin esittämästä kritiikistä malli- ja hyödyllisyysmallilain jaoksi. Kohler oli sitä mieltä, 
että patenttilaissa oli kysymys liikkeellepanevan voiman käytöstä, kun taas malli- ja 
hyödyllisyysmallilaki koskivat fyysisiä muotoa. 
Beier, toc. cit., s. 5, vasen sarake, lisäviitteitä alaviitteessä 22. 
-60-
• elintarvikkeisiin, nautintoaineisiin ja lääkkeisiin, 
• sähköisiin piireihin, joissa keksintö on puhtaasti toiminnallinen ja 
• työ- ja käyttömenetelmiin mukaan lukien jo tunnettujen esineiden uusiin 
käyttötapoihin, 
kuulunut jo kauan aikaa monia pieniä ja lyhytikäisiä keksintöjä, joita varten 
hyödyllisyysmallisuoja luotiin patenttisuojan laajennukseksi"9. Tarpeet, joita varten 
kolmiulotteisuus aikoinaan otettiin käyttöön, eivät siten enää vastaa tämänhetkisiä tarpei­
ta120. 
Tämän vuoksi ei näytä suotavalta sisällyttää kolmiulotteisuuden vaatimusta tulevaan 
hyödyllisyysmallisuojaa koskevaan sääntelyyn. 
c) Poissuljetut keksinnöt 
Muuttunut tilanne oikeuttaa tosin luopumaan kolmiulotteisen muodon vaatimuksesta sillä 
perusteella, että se ei enää ole ajankohtainen121, mutta tästä ei automaattisesti seuraa, että 
kaikki keksinnöt kelpaisivat hyödyllisyysmallisuojan piiriin. Komissio on tämän vuoksi 
tutkinut hyödyllisyysmallisuojan tarpeen tämänhetkistä tilannetta selvittääkseen, pitäisikö 
jotkut keksinnöt edelleen sulkea hyödyllisyysmallisuojan ulkopuolelle. 
(1) Suojauskclvottomat keksinnöt 
Kaikissa olemassa olevissa hyödyllisyysmallijärjestelmissä on varauduttu poikkeuksiin, 
jotka perustuvat Euroopan patenttiyleissopimukseen ja jotka on lainattu patenttilaista. 
Esimerkiksi yleissopimuksen 52 artiklan 2 kohdan nojalla seuraavia ei pidetä suojattavina 
keksintöinä: 
• löytöjä, tieteellisiä teorioita ja matemaattisia menetelmiä, 
• esteettisiä luomuksia, 
• henkisten toimien, leikkien tai liiketoimien suorittamista tarkoittavia järjestelmiä, 
sääntöjä ja menetelmiä sekä tietokoneohjelmia, 
• tietojen esittämistä. 
119 
120 Beier, loc. cit., s. 6, vasen sarake. 
Bcicrin lisäksi myös Olbricht artikkelissa Raumformcrfordernis, GRUR 1986, s. 435, 3 kohta; 
Biihling kirjoituksessa Gebrauchsmusterrcform auf halbem Wege: Die uberholte Raumform, GRUR 
1986, s. 434; toista mieltä Fischer ja Pietzcker, Gebrauchsmusterreform auf halbem Weg - Eine 
Ervviderung-, GRUR 1986, Heft 3, s. 208, s. 210. oikea sarake. 
Fischer, 25 Jahre Patent - und Gebrauchsmusterrcform - Ein Ruckblick, GRUR Int. 1989, Heft 9, s. 
717, s. 722, vasen sarake. 
61 
Euroopan patenttiyleissopimuksen 53 artiklan nojalla myöskään seuraavia keksintöjä ei 
voida suojata: 
• keksinnöt, joiden julkaiseminen tai hyödyntäminen olisi vastoin yleistä järjestystä 
tai hyviä lapoja kuitenkin niin, että hyödyntämisiä ei saa pitää tällä tavoin edellä 
mainittujen vastaisena vain sen vuoksi, että se on kielletty lailla tai asetuksella 
jossakin tai kaikissa sopimusvaltioissa; 
• kasvi- tai eläinlajeja tai olennaisesti biologisia menetelmiä kasvien tai eläinten 
tuottamiseksi; tämä määräys ei sovellu mikrobiologisiin menetelmiin eikä niiden 
tuotteisiin. 
Nämä poissulkevat lausekkeet olisi omaksuttava yhteisön tasolla toimivaan 
hyödyllisyysmallisuojajärjestelmään. 
(2) Aineet ja aineyhdistelmät 
Näiden kansainvälisten poissulkulausekkeiden lisäksi on aikaisemmin usein keskusteltu 
aineiden ja menetelmäkeksintöjen poissulkemisesta. 
Esimerkkejä aineyhdistelmistä ovat tiivisteyhdisteet, liimat, polymerien sidonta-aineiden 
yhdistelmät, liistausaineet, emulsiot ja dispergoivat aineet, joita käytetään laajasti 
elintarviketeollisuudessa, farmasiateollisuudessa ja kosmeettisessa teollisuudessa122, sekä 
tekstiilien, nahan ja paperin kanssa käytettävät lisäaineet123. Tällaisia tuotteita voidaan 
valmistaa nopeasti ja markkinoida nopeasti. Ne tarvitsevat nopeasti saatavaa suojamuo­
toa124. 
Sama pätee aineisiin yleensä lukuun ottamatta aineita, jotka vaativat pitkää 
valmistusaikaa, ennen kuin niitä voidaan markkinoida. Esimerkkejä näistä ovat 
kasvinsuojeluaineet, lääkkeet ja aktiiviset farmaseuttiset ainesosat125. Hyödyllisyysmal­
lisuojan rajoittaminen näissä tapauksissa johtaisi kuitenkin tarpeettoman eron tekemiseen. 
Toimenpide, joka sallii aineiden suojelun, ei kenties palvele mitään tarkoitusta joissakin ta­
pauksissa, mutta tämän ei tarvitse merkitä, että suoja evättäisiin niissä tapauksissa, joissa 
se olisi tarpeellinen ja kohtuullinen126. Toinen seikka, joka puhuu aineiden ja aineyhdistel­
mien sisällyttämistä vastaan, liittyy oikeudelliseen todisteluun. Kun otetaan huomioon 
123 
124 
125 
126 Buhling, Zum Raumformerfordernis bei Gebrauchsmustern, GRUR 1988, Heft 1, s. 15, s. 16, oikea 
sarake. 
Dörries, Zum Raumformerfordernis bei Gebrauchsmustern, GRUR 1987, Heft 9, s. 584, s. 589, vasen 
sarake. 
Dörries, loc. cit., s. 589, 2.3 kohta. 
Dörries, toc. cit., s. 588, 2.2 kohta. 
Toista mieltä Dörries, loc. cit., s. 588, oikea sarake. 
-62-
näiden keksintöjen monimutkaisuus ja etukäteistutkimuksen puuttuminen, sanotaan, että 
tuomioistuimilta on liikaa vaadittu, jos niiden tulee tutkia ne asianmukaisesti 
arvioidakseen, onko vaatimukset täytetty 
Tämä ei kuitenkaan ole tämän tyyppisiin keksintöihin liittyvä erityisongelma, vaan 
tekniikan nopean kehityksen vuoksi sitä tavataan kaikessa innovatiivisessa toiminnassa. 
Niinpä nykyisin ei suinkaan voida tuomarilta vaatia, että hän pystyisi itse kaikissa 
keksintöluokissa arvioimaan uutuuden ja keksinnöllisyyden. Tämä tilanne ei kuitenkaan 
saisi johtaa suojan eväämiseen tietyiltä keksinnöiltä, vaan se on hoidettava parantamalla 
käytettävissä olevia todentamismenetelmiä oikeudenkäyntitapauksissa esimerkiksi 
vaatimalla, että tällaisissa tapauksissa suoritetaan tutkimus tai hankitaan asiantuntijoiden 
tai patenttiviranomaisten lausunto. 
Tämän vuoksi näyttäisi tarpeelliselta sisällyttää aineyhdistelmät hyödyllisyysmallisuojan 
piiriin. On vaikea arvioida, olisiko sen katettava kaikki aineet. Kaikkia aineita ylipäänsä 
ei kuitenkaan saisi sulkea suojan ulkopuolelle vain sillä perusteella, että 
hyödyllisyysmallisuoja ei tässä tapauksessa palvelisi hyödyllistä tarkoitusta. 
(3) Menetelmäkcksinnöt 
Kysymykseen menetelmäkeksinnöistä on vaikeampi vastata. "Suuret" 
menetelmäkeksinnöt, jotka ovat patentoitavissa, ovat jo osoittaneet arvonsa. Maissa, 
joissa vaaditaan täydellistä keksinnöllisyyttä niin, että hyödyllisyysmallisuoja on 
käytettävissä vain patentoitaviin keksintöihin127, menetelmäkeksintöjen suojasta ei 
keskustella. Saksassa ja äskettäin myös Tanskassa on kuitenkin vallinnut laaja keskustelu 
tästä seikasta hyödyllisyysmallisuojan muuttamisen tai sen käyttöönottamisen yhteydessä, 
koska alhaisempi keksinnöllisyysvaatimus tarkoittaa sitä, että myös "pienet" 
menetelmäkeksinnöt voidaan suojata Pienet menetelmäkcksinnöt kuuluvat siihen 
tekniseen tietämykseen, jota tavallisesti kutsutaan "osaamiseksi" Tuontantojaksojen 
tehokkuuden parantaminen siksi, kunnes paras mahdollinen menetelmä saavutetaan, on 
usein seurausta useista pienistä menetelmäkeksinnöistä128. 
Myöhemmin markkinoille tuotavasta tuotteesta ei usein voida nähdä, mitä nimenomaista 
menetelmäkeksintöä sen valmistuksessa on käytetty. Tämä voi johtaa siihen, että tällaisen 
menetelmän rekisteröidyt suojaoikeudet menettävät käytännön merkityksensä, koska 
patentinhaltijan on erittäin vaikea näyttää toteen suojaoikeuden loukkausta, ja tämän 
Ranska, Alankomaat, Belgia. 
Dörries, toc. cit., s. 586, oikea sarake. 
63 
vuoksi menetelmäkeksinnöt pidetään usein salassa129, jotta vältettäisiin se, että kilpailijat 
matkivat niitä suoraan. On kuitenkin ajateltavissa, että pienyrityksillä ja itsenäisillä 
keksijöillä voisi tästä huolimatta olla huomattava etu tällaisten keksintöjen suojelemisesta. 
Jopa suuryrityksissä mahdollisuus saada palkkio työntekijän keksinnöistä voi rohkaista 
suurempaan innovaatiovalmiuteen. Väite, jonka mukaan hakemuksia tehtäisiin luottaen 
sokeasti hyödyllisyysmallioikeuteen, ja että tämä johtaisi jäljitelmien lisääntymiseen, ei ole 
vakuuttava. Toistaiseksi Irlannin ohella ei ole toista maata, jossa olisi mahdollista suojata 
menetelmäkeksintöjä, joihin liittyy vain vähäinen keksinnöllisyys. 
Tämä mahdollisuus luotiin Irlannissa vasta elokuussa 1992, joten siitä ei vielä ole 
käytännön kokemuksia. Tällaista keksintöä koskevan mahdollisen hakemuksen tekijä on 
pikemminkin epäilevä ja epäselvissä tapauksissa käyttää mieluummin tähänastista ratkaisua 
eli salassapitoa. Tämän käytännön kokemuksen puuttumisen vuoksi on myös vaikea 
arvioida todellista käytännöllistä merkitystä. Irlannin hakemuskäytäntö tuo varmasti 
selvitystä tähän kysymykseen aikanaan. 
Näin ollen ei voida lopullisesti vielä arvioida kysymystä siitä, pitäisikö 
menetelmäkeksinnöt sulkea hyödyllisyysmallisuojan ulkopuolelle. 
d^ Uutuus 
Uutuus on suojaedellytys kaikissa jäsenvaltioissa, joissa on hyödyllisyysmallisuoja. 
Useimmissa sääntelyissä uutuus määritellään viittaamalla tekniikan tasoon, 
patenttioikeudesta lainattuun käsitteeseen130. On kuitenkin olemassa eroja siinä, mitä 
käsitteellä "tekniikan taso" ymmärretään. Euroopan patenttiyleissopimuksen 54 artiklan 2 
kohdan patenttioikeudellisen määritelmän mukaan tekniikan taso käsittää kaiken, mikä 
ennen eurooppalaisen patenttihakemuksen jättöpäivää on tullut yleiseen tietoon kirjallisen 
tai suullisen kuvauksen tai käytön välityksellä tai muutoin. Tähän tekniikan 
kansainväliseen tasoon viitataan yhdeksässä jäsenvaltiossa uutuuden määrittelyn kannalta 
ratkaisevana. Espanjassa julkistaminen131 estää uutuuden ainoastaan, jos se tapahtuu 
Espanjan alueella132. Ratkaisevaa on täten vain tekniikan kansallinen taso. Saksassa 
ainoastaan kirjalliset kuvaukset poistavat uutuuden133. Toisin kuin patenttioikeudessa, 
pelkkä suullinen julkistaminen ei muodosta estettä. Kirjalliset kuvaukset otetaan huomioon 
maailmanlaajuisesti, kun sitä vastoin käytön tulee tapahtua Saksan lain soveltamisalan 
129 A.I.P.P.Irn vuosikirja 1986, kysymys 83, Ranska, s. 82. 
Portugali on poikkeus, ks. liite I, oikeusvertaileva tutkimus, A luku, 3a, keksinnön uutuus. 
131 Jos keksintö saatetaan julkisuuteen, puhutaan julkistamisesta. 
132 Espanjan patenttilain 145 artiklan 1 kohta. 
133 Saksan hyödyllisyysmallilain 3 pykälän 1 kohta. 
64-
alueella. Portugalissa tekniikan taso on tosin maantieteellisesti kansainvälinen, mutta 
asiallisesti siten rajoitettu, että se koskee ainoastaan asiantuntijoiden tietoja ja käyttöä134. 
Portugalissa ja Saksassa on siten, vaikkakin eri tavoin rajoitettuna, kyseessä tekniikan 
rajoitettu kansainvälinen taso. 
Tulevassa eurooppalaisessa sääntelyssä, joka nimenomaan perustuu sisämarkkinoiden 
toteuttamiseen ja toimintaan ja sitä kautta erillisten markkinoiden yhdenmukaistamiseen, 
uutuuden alueellinen rajoittaminen yhden jäsenvaltion alueelle ei ole toivottavaa. Koska 
kyseessä on kuitenkin suojaoikeus, joka rekisteröidään ilman suojaedellytysten tutkimista, 
ehdoton tekniikan kansainväliseen tasoon perustuva uutuus135 voisi aiheuttaa vaikeuksia. 
Oikeuksien haltijat tai kolmannet osapuolet voisivat vain vaivoin todeta, kuuluuko 
perustana oleva keksintö jo tekniikan tasoon. 
Perinteisesti hyödyllisyysmallisuoja on rajoittunut kansallisille markkinoille ja näin 
yksittäisen jäsenvaltion alueelle. Sisämarkkinoiden yhdentyessä nämä markkinat ovat 
laajentuneet kansallisten rajojen ylitse. Näin ollen voitaisiin ajatella, että otettaisiin 
käyttöön uutuuskäsite, joka rajoittuisi tekniikan tasoon Euroopan unionin alueella. 
Pohjana olevan keksinnön julkistaminen ennen hakemuksen tekoa ei saisi kumota 
uutuutta, jos julkistamisen suorittaa keksijä tai hänen oikeudenomistajansa tai jos se on 
seurausta keksijää tai hänen oikeudenomistajaansa kohdistuvasta väärinkäytöstä. Tämän 
yhteisön mallisuoja-asetusehdotuksen 8 artiklasta lainatun suoja-ajan tulisi kestää 12 
kuukautta. 
Tämän vuoksi näyttäisi kohtuulliselta soveltaa uutuuskäsitettä, joka viittaa tekniikan 
tasoon ja joka ei rajoitu yhden ainoan jäsenvaltion alueelle. Tämän lisäksi pitäisi 
uutuuden osalta sallia kahdentoista kuukauden suoja-aika yhteisön 
mallisuoja-asetusehdotuksen 8 artiklan mukaisesti. 
e) Teollinen soveltaminen 
Teollinen soveltaminen on tällä hetkellä suojan edellytys kaikkialla paitsi Italiassa, 
Espanjassa ja Portugalissa136. Näissä maissa sen asemesta käytetään hyödyllisyyskäsitettä. 
Pääsyy tähän on se, että kolmiulotteisuuden vaatimus on hyvin tärkeä tässä 
suojakäsitteessä. Hyödyllisyyden vaatimus auttaa täten erottamaan suojelun kohteen 
Portugalin patenttilain 37 artikla verrattuna yhdessä 51 artiklan kanssa. 
Tämä vaatimus sai enemmistön tuen myös Euroopan unionin teollisoikeuden harjoittajien pyöreän 
. pöydän konferenssissa maaliskuussa 1992, tiedote N:o 21, maaliskuu 1992, 3 kohta. 
Ks. liite 1, oikeusvertaileva tutkimus, A luku, 3d, teollinen soveltaminen. 
-65-
pelkästä esineen muodon suojasta137. Teollinen soveltuvuus ei näissä tapauksissa ole 
suojan edellytyksenä tarpeellinen, koska se jo luonteensa puolesta kuuluu keksintöön, joka 
on kolmiulotteisessa muodossa138. Tilanne on toinen, jos hyödyllisyysmallisuoja on 
käytettävissä kaikille keksinnöille eikä kolmiulotteista muotoa vaadita. Tällöin ei ole 
tarpeellista erottaa hyödyllisyysmallia pelkkää muotoa suojelevasta oikeudesta. Tällaisella 
keksinnöllä ei kenties kuitenkaan saata olla välitöntä teollista soveltuvuutta, sillä voidaan 
ajatella, että ilman kolmiulotteista muotoa olevat keksinnöt, kuten esimerkiksi sähköiset 
piirit, on ensin muunnettava, ennen kuin ne voidaan markkinoida. Teollinen soveltuvuus 
on tämän vuoksi komission mielestä vaatimuksena välttämätön, jotta luotaisiin yhteys 
abstraktin keksintöjen suojan ja käyttökelpoisuuden välille. 
Yhteisön tason hyödyllisyysmalleja koskevissa toimissa olisi tämän mukaisesti luovuttava 
hyödylhsyysvaali muksesta ja sen sijaan vaadittava teollista soveltuvuutta Euroopan 
patenttiyleissopimuksen 57 artiklan mukaisesti. 
f) Menettely 
Menettely hyödyllisyysmallien myöntämiseksi voidaan jakaa hakemuksen jältämis-, 
tarkastamis- ja päätösmenettelyyn. Olemassa olevien suojajärjestelmien hakemuskäytäntö 
seurasi jo aikaisemmin kansallisia patenttioikeudellisia sääntelyitä, jotka puolestaan 
vastasivat Euroopan patenttiyleissopimuksen 78 - 85 artiklaa. Tämä käytäntö olisi otettava 
käyttöön myös tulevassa hyödyllisyysmallisuojaa koskevassa sääntelyssä. 
Tutkimus- ja päätösmenettelyn osalta on pidettävä mielessä, että missään olemassa 
olevista järjestelmistä ei säädetä suojan edellytysten tutkimuksesta. Tämän mukaisesti 
myöskään tällaisen suojaoikeuden uusi malli ei sisällä mitään uutuuden ja keksin­
nöllisyyden etukäteistutkimusta. Tosin olisi vähintään suoritettava muodollinen 
suojelukelpoisuuden tutkiminen^9. Tällaisen tutkimuksen avulla suojan ulkopuolelle 
jäisivät myös sellaiset keksinnöt, jotka jo lain sanamuodon perusteella140 eivät ole 
suojelukelpoisia141. Hyödyllisyysmallisuojan yhteydestä puuttuva tutkimus antaa 
137 
138 
139 
140 
141 Segade, GRUR Int. 1988, Heft 2, s. 99, s. 113. 
Tämän kannan tueksi voidaan viitata Saksan tapaukseen. Kun siellä luovuttiin kolmiulotteisen 
muodon vaatimuksesta, teollinen soveltuvuus otettiin samanaikaisesti vaatimukseksi. 
Tämä vastaa patentoitavuustutkimusta. 
Esimerkiksi poissuljetut keksinnöt tai sellaiset, jotka jo laki sulkee suojaedellytysten ulkopuolelle, ku­
ten esimerkiksi Euroopan patenttiyleissopimuksen 52 pykälän 4 kohta. 
Tällainen suojeltavuustutkimus suoritetaan tällä hetkellä kaikissa jäsenvaltioissa paitsi Belgiassa. 
-66-
alhaisemman oikeusvarmuuden verrattuna patentteihin, jotka myönnetään sen jälkeen, kun 
kattavassa virallisessa tutkimuksessa on todettu, että keksintö on patentoitavissa142. 
Tutkimuksen jälkeen myönnetyn oikeuden ja ilman tutkimusta myönnetyn oikeuden välillä 
voidaan komission mielestä saavuttaa oikeusvarmuuden osalta kompromissi sallimalla 
patenttiviranomaisen suorittaa tutkimuksia pyynnöstä. Tällöin hakijat - ja jos laissa niin 
säädetään, myös muut - voisivat suorituttaa tutkimuksen tekniikan tasosta ja muodostaa 
paremmin mielipiteen siitä, onko suojavaatimukset täytetty niin, että todella on saatu 
oikeusvoimainen suojaoikeus. 
Teollisuusyrityksille ja itsenäisille keksijöille Italiassa, Espanjassa, Saksassa, Ranskassa ja 
Yhdistyneessä kuningaskunnassa tehdyssä kyselytutkimuksessa ilmeni143, että punnittaessa 
suurempaa oikeusvarmuutta ja ylimääräisistä kustannuksista aiheutuvaa haittaa keskenään 
ainoastaan pieni osa vastanneista (keskimäärin 12 prosenttia) katsoi, että vapaaehtoiset 
tutkimukset eivät olisi hyödyllisiä. Sen sijaan yksi kolmasosa arvioi, että tällainen suoja 
olisi "periaatteessa tarkoituksenmukainen", ja vähän alle puolet katsoi sen olevan 
"yksittäistapauksissa tarkoituksenmukainen". Tämä pääpiirteissään myönteinen arviointi 
vapaaehtoisesta tutkimuksesta on suunnilleen samanlainen sekä pien- että suuryrityksissä. 
Virallisen tutkimuksen jälkeen myönnetty patentti voidaan kiistää tai se voidaan saada kumotuksi, 
joten tässäkään tapauksessa se, että oikeus on myönnetty, ei tarkoita, että siihen voidaan ehdottomasti 
luottaa. 
Ifo-instituutti, G. Weitzel, "Hyödyllisyysmallien oikeudellisen suojan taloudellinen vaikutus yrityksiin 
Euroopan unionissa", 2.8 luku. 
-67 
Arviointi vapaaehtoisesta tutkimuksesta edut ja haitat huomioiden 
valituissa EU-valtioissa (prosentteina): 
* Tarkoituksenmukainen « Usein a Ei tarkoituk- Ei mielipidettä 
tarkoituksenmukainen tarkoituksenmukainen 
Kaikki maat 
Yhdistynyt kuningaskunta 
Ranska §illllllll|| 39 ^HHIB^^S ** WÊWÊMÊÊÊÊÊÊ13 •' 4 
15 
Deutschland wmmmum *> wmmuKmm ™ m 3 
0% 10% 20% 30% 40% 50% 60% 70% 80% 90% 100% 
(Lähde: Ifo-instituutin tutkimus valituissa EU-valtioissa, 1993. Kuroopan komission laskelmat) 
yrityskoon mukaan (prosentteina): 
* Tarkoituksenmukainen * Usein B Ei tarkoituk- Ei mielipidettä 
tarkoituksenmukainen tarkoituksenmukainen 
0% 10% 20% 30% 40% 50% 60% 70% 80% 90% 100% 
(Lähde: lfo-instituutin tutkimus valituissa KU-valtioissa 1993. Kuroopan komission laskelmat) 
Maittain suoritettu analyysi vastaa suurimmaksi osaksi huomattavan hyvin 
patenttiasiamiesten keskuudessa suoritettua tiedustelua Espanjassa (patenttiasiamiehistä 
63 prosenttia "hyvin tärkeä" / yrityksistä 55 prosenttia "tarkoituksenmukainen"), Ranskas­
sa (45 prosenttia / 39 prosenttia) ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa (43 prosenttia / 38 
prosenttia). Vaikka näissä maissa ei vielä pyynnöstä voida suorittaa virallista tutkimusta144, 
144 Lukuun ottamatta Ranskaa, jossa tutkimus automaattisesti johtaa patenttiin. 
68 
eli ei ole vielä käytettävissä tätä koskevia kokemuksia, vastaajien mielestä myös niissä on 
mainittava tarve vapaaehtoisen tutkimuksen suorittamiseen. Suurimmat erot ilmenevät 
Saksassa. Kun 78 prosenttia patenttiasiamiehistä arvioi vapaaehtoisen tutkimuksen "hyvin 
tärkeäksi", sitä piti tarkoituksenmukaisena vain 34 prosenttia yrityksistä; 50 prosentin 
mielestä se on kuitenkin "usein tarkoituksenmukainen". Kyselyyn osallistuneiden teolli­
suusyritysten ja itsenäisten keksijöiden arviointi vastaa kuitenkin suuresti nykyistä 
suojakäytäntöä. Sen mukaisesti Saksan patenttiviranomainen on vuodesta 1987 lähtien 
suorittanut tutkimuksia sen jälkeen, kun hyödyllisyysmallilakia vastaavasti muutettiin. 
Toimeksiantojen lukumäärä nousi jatkuvasti 1 002:sta (= 6,4 prosenttia hakemuksista) 
ensimmäisenä vuonna 1 468:aan vuonna 1990 ja 2 288:aan vuonna 1992 (= 13,5 
prosenttia hakemuksista)145. Lainsäätäjän tarjoama mahdollisuus hyödyllisyysmallien 
oikeusvarmuuden suojaamiseksi virallisen tutkimuksen avulla on täten ainakin osittain 
otettu hyvin vastaan hyödyllisyysmallin hakijoiden keskuudessa. 
Etuoikeuskysymyksen osalta hyödyllisyysmallilaki voi noudattaa Pariisin yleissopimuksen 
määräyksiä. Pariisin yleissopimuksen 4 A artiklan ja 4 C artiklan nojalla se, joka on 
asianmukaisesti jättänyt hyödyllisyysmallin rekisteröintihakemuksen yhdessä 
sopimusvaltiossa, voi muissa valtioissa nauttia etuoikeutta hakemuksen jättämisen osalta 
12 kuukauden ajan146. Yleissopimuksen 4 E artiklan 2 kohdan nojalla on mahdollista hakea 
hyödyllisyysmallia patenttihakemuksen jättämiseen perustuvan etuoikeuden nojalla ja 
päinvastoin. Myös tältä osin 4 C artiklan 1 kohta määrittää etuoikeuden 12 kuukaudeksi. 
Tämän vuoksi näyttää tarpeelliselta säätää hakemusmenettelystä, joka perustuu 
Euroopan patenttiyleissopimuksen 78 - 85 artiklan patenttioikeudellisiin sääntöihin. 
Tarkastus- ja päätösmenettelyssä ei pitäisi säätää mistään yleisestä suojaedellytysten 
tutkimisesta. Samalla tulisi ottaa käyttöön ainakin suojottavuuden muodollinen 
tarkastaminen ja säätää vapaaehtoisesta tarkastuksesta. 
g) Suojaoikeuden vaikutukset ja siirtäminen 
Kaikki hyödyllisyysmallijärjestelmät ovat lainanneet käyttöoikeutta ja kieltoa sekä 
päättymistä koskevat säännöksensä patenttilaista147, ja ne vastaavat yhteisön 
patenttiyleissopimuksen 29, 30, 31 ja 32 artiklaa. 
145 
146 
147 Ks. BlattfUrPMZ, maaliskuu 1993. 
Yleissopimuksen 4 C artiklan 1 kohta. 
Saksa, hyödyllisyysmallilain 12 a pykälä; Belgia, patenttilain 26 pykälä; Kreikka: ei nimenomaista 
säännöstä, mutta hyväksytään; Italia: patenttilain säännösten soveltaminen; Ranska: patenttilain 28 
pykälän 1 kohta; Tanska: rouva Jocrgcnscnin Tanskan patenttitoimistosta antamat tiedot, Irlanti: 
-69-
Euroopan patenttiyleissopimuksen 69 artiklan 1 kohdan nojalla patentin tuoman suojan 
laajuus määräytyy patenttivaatimusten perusteella. Hyödyllisyysmallin osalta voitaisiin 
ajatella vaatimusten lukumäärän rajoittamista148 suojan laajuuden rajoittamiseksi. Tämä 
voisi olla tehokas tapa korvata edeltäkäsin tapahtuvan tutkimuksen puuttuminen. 
Siirron osalta kaikki kansalliset suojajärjestelmät sallivat kerran rekisteröidyn 
hyödyllisyysmallin rajoittamattoman siirron. Tästä periaatteesta ei ole syytä poiketa 
yhteisön järjestelmässä. 
Näyttäisi järkevältä suunnitella käyttö- ja kielto-oikeudet sekä päättymistä koskevat 
säännöt patenttilain olemassa olevien säännösten mukaisesti. Suojan laajuuden osalla 
voitaisiin ajatella vaatimusten lukumäärän rajoittamista. 
vuoden 1992 patenttilain III osa, 63 pykälän 6 kohta ja II osa; Espanja: patenttilain 60 pykälän 1 
kohta. 
148 Näin esimerkiksi australialaisessa hyödyllisyysmallisuojassa. 
70-
h) Suojan kesto 
Raukeamista ja mitätöintiä koskevien perusteiden lisäksi, jotka on lainattu 
patenttioikeudesta ja jotka ilmentävät pitkälle menevää yhdenmukaisuutta jäsenvaltioissa149 
ja joista tämän vuoksi olisi säänneltävä samoin, on hyödyllisyysmallisuojan kestolla erityis­
tä merkitystä, koska se voi toimia vähäisempien hyväksymisvaatimusten vastapainona. 
Suojan keston, joka on patenttien osalta 20 vuotta, olisi hyödyllisyysmallien osalta oltava 
selvästi lyhyempi. Jos, kuten tässä on ehdotettu tulevan eurooppalaisen sääntelyn osalta, 
suojattaisiin myös pieniä keksintöjä, suoja-ajan on heijastettava keksinnön lyhyttä elinaikaa 
ja vaadittua vähäistä keksinnöllisyyttä. Kohtuulliselta vaikuttaa 8-10 vuoden kestoaika, 
koska se ylläpitäisi riittävää välimatkaa patenttijärjestelmään ja pitäisi 
hyödyllisyysmallijärjestelmän kohtuullisissa rajoissa eikä toisaalta poistaisi suojaoikeuden 
merkitystä. 
Koska kuudessa jäsenvaltiossa on jo 10-vuotinen kestoaika150, voimme tämän mukaisesti 
sulkea pois lyhyemmän kestoajan mahdollisuuden, jotta tällä tavoin voidaan rajoittaa 
mahdollisimman vähiin nykyisissä kansallisissa järjestelmissä tapahtuvan muutoksen 
hakijoille aiheuttama oikeudellinen epävarmuus. Lyhyemmät suoja-ajat pitäisi voida 
uudistaa kymmenen vuoden enimmäisaikaan useamman vuoden jaksoissa. 
Tämän vuoksi vaikuttaisi kohtuulliselta, että tulevan hyödyllisyysmallijärjestelmän 
antaman oikeuden kesto voitaisiin uudistaa kestämään korkeintaan kymmenen vuotta. 
1) Loukkaukset 
Tässä hahmoteltu hyödyllisyysmallin eurooppalainen sääntely suojaa patentin tavoin 
teknisiä keksintöjä. Tämän yhteydessä esiintyvät loukkaustapaukset ja eturistiriidat 
voidaan tämän vuoksi suureksi osaksi käsitellä samalla tavoin. 
On kuitenkin pidettävä mielessä hyödyllisyysmallisuojan tärkeä erikoisuus. Tässä 
ehdotettu hyödyllisyysmallisuojan uusi sääntely ei sisällä suojaedellytysten tutkimista. Jotta 
tästä tilanteesta voitaisiin selvitä, loukkaustapauksessa voitaisiin ajatella tutkimuksen 
vaatimista loukkauskanteen edellytyksenä. Tällaisen sääntelyn avulla voitaisiin 
esikysymyksenä ensin selvittää kiistetyn keksinnön suojattavuus. Komission mielestä 
tällaisen tutkimuksen suorittamisesta tulisi päättää tuomioistuimessa, eikä se saisi olla 
Ks. liite 1, oikeusvertaileva tutkimus, A luku, 8b,c, raukeamisperusteet ja mitättömyysperusteet. 
Espanja, Saksa, Italia, Irlanti, Itävalta ja Tanska. 
71 
automaattisesti kantajan eikä vastaajan velvollisuutena Eräässä kyselyssä 
patenttiasiamiesten enemmistö kannatti tutkimusta kanteen edellytyksenä1 Sl 
Hyödyllisyysmallisuojan alalla yhteisön tasolla suoritettavissa toimissa olisi tämän 
vuoksi komission mielestä loukkaustapauksissa annettava tuomioistuimelle mahdollisuus 
harkintansa mukaan vaatia tutkimuskertomusta, jotta selvitettäisiin kiistetyn keksinnön 
suojelukelpoisuus. 
j) Kaksoissuoja 
Tässä ehdotettu suojajärjestelmä toimii patentin lisäksi eikä korvaa sitä. Kysymys on täten 
kahdesta rinnakkaisesta järjestelmästä, joiden nojalla on mahdollista suojata keksintö sekä 
patentilla että hyödyllisyysmallilla {kaksoissuoja) 
Kysymys molempien suojaoikeuksien käytöstä syntyy ainoastaan siinä tapauksessa, että 
hyödyllisyysmallisuojalla suojataan sellaisia keksintöjä, jotka ovat myös patentoitavissa ja 
jotka siten voidaan suojata patentilla ja hyödyllisyysmallisuojalla. 
Etua tällaisesta kaksoissuojasta syntyy silloin, kun hakija 
• haluaa saada väliaikaista suojaa patentin myöntämiseen asti tai 
• ei ole varma, riittääkö hänen keksintönsä patenttiin, tai 
• haluaa erityisen hyvän suojan suojaamalla saman keksinnön kahdella erilaisella 
suojaoikeudella. 
Kaikissa kolmessa tapauksessa voi syntyä tilanne, jossa patentti- ja hyödyllisyysmallisuojan 
yhtyminen asettaa oikeuksien haltijan suhteettoman vahvaan asemaan, kun hän hankkii 
samalle keksinnölle kaksi suojaoikeutta. 
Ne haitat, jotka aiheutuvat kolmannelle osapuolelle, jonka tällöin olisi käytävä oikeutta 
molempia oikeuksia vastaan, voitaisiin välttää sillä, että säädettäisiin, että samaa keksintöä 
ei voi samanaikaisesti suojata hyödyllisyysmallilla ja patentilla. Tällöin voitaisiin ajatella, 
että hakijalle annettaisiin mahdollisuus patentin myöntämiseen asti muuttaa hakemuksensa 
hyödyllisyysmallihakemukseksi ja päinvastoin. 
Jos kaksoissuoja kuitenkin sallitaan, olisi ajateltava sitä, että oikeuksien haltijaa 
kiellettäisiin vetoamasta näihin oikeuksiin peräkkäin. Muutoin olisi mahdollista, että 
151 Ifo-instituutti, G. Weitzel, "Pilotstudie- Die wirtschaflliche Bedeutung des 
Gebrauchsmusterschutzcs", D luku, 2.7.2, s. 41. 
-72 
oikeuksien haltija hävittyään patenttiin perustuvan oikeudenkäynnin aloittaa uuden 
menettelyn hyödyllisyysmallisuojan turvin tai päinvastoin. 
Sama kielto kahteen peräkkäiseen oikeuteen vetoamisesta voisi vallita myös kansallisen ja 
yhteisön hyödyllisyysmallin välillä, koska myös tällöin oikeudenhaltijan olisi mahdollista 
peräkkäin vedota molempiin suojaoikeuksiin. 
Hyödyllisyysmallisuojan alalla yhteisön tasolla suoritettavien toimien avulla tulisi 
välttää oikeuksien haltijan liian vahvaa asemaa siten, että säädettäisiin joko 
kaksoissuojakielto tai kielto vedota molempiin peräkkäin. 
k) Suhde patenttioikeuteen 
Hyödyllisyysmallioikeus suojaa patenttioikeuden tavoin teknisiä keksintöjä, joten näiden 
kahden järjestelmän välistä kitkaa ei voida välttää. Komissio on tämän vuoksi pyrkinyt 
määrittelemään tässä esitetyn eurooppalaisen hyödyllisyysmallisuojan periaatteet niin, että 
molempien suojajärjestelmien välillä saavutettaisiin asianmukainen tasapaino. 
Vertailu tulevan hyödyllisyysmallisuojan ja olemassa olevan patenttijärjestelmän välillä 
osoittaa, että hyödyllisyysmallisuoja on tarkoitettu vähäisen keksinnöllisyyden omaaville 
keksinnöille. Nämä ovat keksintöjä, joilla on alhaisempi keksinnöllisyys, lyhyempi 
suoja-aika tai rajoitetummat teolliset sovellusmahdollisuudet 
Patenttisuojan oikeudellinen järjestelmä ja sen soveltaminen käytännössä ei tällä hetkellä 
anna näille keksinnöille mitään vastaavaa suojaa yhteisön tasolla. Patenttisuoja edellyttää 
korkeampaa keksinnöllisyyttä, ja suojaedellytysten tutkimus aiheuttaa suurempia 
kustannuksia sekä pitemmän odotusajan suojan myöntämiseen. 
Toisaalta patenttisuoja hyödyllisyysmalliin verrattuna antaa paremman oikeusturvan 
samoin kuin pitemmän suoja-ajan. Nimenomaan erityisen tärkeiden keksintöjen osalta tai 
sellaisten osalta, joiden kehitysaika on pitkä, patenttisuoja säilyy tämän vuoksi tärkeänä 
suojaoikeutena. 
Tässä esitetty hyödyllisyysmallisuojan malli laajentaa olemassa olevaa patenttisuojaa, ja 
se voisi edistää yhteismarkkinoiden yhä parempaa toimintaa samoin kuin 
innovaatiotoiminnan kasvua sisämarkkinoilla. 
KIRJALLISUUSLUETTELO 
A. lakitekstit,- kokoelmat, - ehdotukset ja -perusteet 
1. Eurooppa 
Gcwcrblichcr Rcchtsschutz, Wcttbcvvcrbsrccht, Urheberrcchl, Textsammlung, Verlag C.H. Beck, 
painos 1993. 
Satorius II, Internationale Vcrträgc - Europarccht, Verlag C.H. Beck, painos 1993. 
Paris Convention for the Protection of Industrial Property, WIPO, Geneve 1991 
The Hague Agreement Concerning the International Deposit of Industrial Designs, WIPO, Geneve 1986 
EuropäischesPatcntubercinkommen, Europäisches Patentamt, Munchen 1985. (Euroopan 
patenttisopimus) 
Patent Cooperation Treaty (PCT) and Regulations under the PCT, WIPO, Geneve 1992 (Patentteja 
koskeva yhteistyösopimus ja sen alaiset säännöt). 
Strasbourg Agreement Concerning the International Patent Classification, WIPO, Geneve 1989 . 
Sopimukset Euroopan talousalueen perustamisesta, Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto, 
1987. 
Europäische Gebuhrenordnung: Gcbuhrenordnung der europäischen Patentorganisation, julkaistu 
teoksessa Beck'sche Textausgabcn, Gewcrblicher Rechtsschutz und Urheberrecht, nr. 522. 
Yhteisön patenttisopimus: "Sopimus eurooppalaisesta patentista yhteismarkkinoille", 1975, sopimusta 
muutettiin vuonna 1989, joten se voi mahdollisesti astua voimaan vuonna 1993. 
Straliburgin sopimus tiettyjen aineellisen patenttioikeuden käsitteiden yhdenmukaistamisesta, 27.11 1963. 
Patentteja koskevan yhteistyösopimuksen (PCT) täytäntöönpanosääntöjen tarilfiluctlclo. 
Euroopan patenttijärjestön tariffisopimus. 
Ehdotus neuvoston asetukseksi yhteisön tavaramerkeistä, KOM(80) 635/11 lopull. 
Ehdotus neuvoston asetukseksi yhteisön tavaramerkkien täytäntöönpanosäännöistä, KOM(85) 844 lopull. 
Neuvoston direktiivi jäsenvaltioiden tavaramerkkilainsäädännön lähentämisestä, KOM(80) 635 lopull., 
EYVLN:oL40, 11.2.1989. 
Ehdotus neuvoston asetukseksi maksuista yhteisön tavaramerkkiviranomaiselle, KOM(86) 742 lopull. 
Ehdotus neuvoston asetukseksi valitusvirastojen menettelyjärjestyksestä, KOM(86) 731 lopull. 
Neuvoston direktiivi puolijohdetuotteiden piirimallien oikeudellisesta suojasta, KOM(85) 775 lopull., 
EYVL N:o L 24, 27.1.1987, s. 36. 
Ehdotus neuvoston direktiiviksi bioteknologisten keksintöjen oikeudellisesta suojasta, KOM(88) 496 
lopull. 
Neuvoston direktiivi tietokoneohjelmien oikeudellisesta suojasta, KOM(88) 816 lopull., EYVL N:o L 122 
,17.5.1991. 
Ehdotus neuvoston direktiiviksi vuokraus-ja lainausoikeuksien sekä tiettyjen lähioikeuksien 
yhdenmukaistamisesta, KOM (90) 586 lopull. 
Ehdotus neuvoston direktiiviksi tiettyjen tekijän-ja csittäjänoikcuksia koskevien sääntöjen 
yhdenmukaistamisesta, KOM (91) 276 lopull. 
Ehdotus neuvoston asetukseksi yhteisön kasvinjalostusoikeudesta, KOM(90) 347 lopull. 
Neuvoston asetus maataaloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja 
alkuperänimitysten suojasta, SEK(90) 2415 lopull., 21.1.1991, EYVL N:o L 208, 24.7.1992, s. 1. 
Ehdotus neuvoston direktiiviksi tekijänoikeuksien suojan kestosta, KOM(92) 33 lopull. 
Ehdotus neuvoston direktiiviksi tietopankkien oikeudellisesta suojasta, KOM(92) 24 lopull. 
•?"> 
Neuvoston asclus lääkkeiden lisäsuojatodistuksen aikaasaamiscsta, KOM(90) 101 lopull., SYN 255, 
11.4.1990, EYVL N:oL 182,2.7.1992. 
Ehdotus neuvoston direktiiviksi henkilökohtaisesta tietosuojasta, KOM(90) 314 lopull. 
Ehdotus neuvoston direktiiviksi tietosuojasta digitaalisessa verkossa (ISDN), KOM(90) 314 lopull. 
Euroopan komission vihreä kirja mallien oikeudellisesta suojasta. 
Julkaisematon ennakkoluonnos neuvoston direktiiviksi yhteisön mallista, 12 päivänä heinäkuuta 1993 
tehty versio. 
2. Saksa 
Saksan patenttilaki, Gcwcrblicher Rcchtsschut/., Wcttbcwcrbsrcchl, Urhcbcrrcchl, Tcxtsammlung, Nr. 1 
Verlag C.H. Beck, painos 1993. 
Saksan hyödyllisyysmallilaki: uusi 28 päivänä elokuilla 1986 tehty versio astui voimaan 4 päivänä 
syyskuuta 1986 (BGB1 I 1455fT), ja sitä muutettiin 7 päivänä maaliskuuta 1990 annetulla lailla (Bl. f. 
PMZ 1990, 161). 
Saksan asetus hakemuksista: 1 päivänä tammikuuta 1986 astuivat voimaan tämän päivän jälkeen 
tehdyille hyödyllisyysmallihakemuksille uudet hakcmussäännöt (12.11.1986 anncti". asetus; BGB1 I 
173 9ff), joita muutettiin 4 päivänä toukokuuta 1990 annetulla asetuksella (Bl. f. PMZ 1990, 215). 
Saksan tariffilaki: Laki patenttiviraston ja patenttituomioistuimen tariffeista 18 päivältä lokuuta 1976 
sellaisena kuin se on viimeksi muutettu 7 päivänä maaliskuuta 1990. 
Zur Wahl des Begriffes "Gebrauchsmuster" in Deutschland, XI. komission kertomus, 
RT-Drucksache 1890/91, N:o 398, s. 2447. 
Kesäkuun 30 päivänä 1972 annettu asetus N:o 540 teollisiin keksintöihin, teollisiin malleihin ja 
tavaramerkkeihin liittyvän hallinnollisen menettelyn yksinkertaistamisesta. (EMWVO). 
3. Ranska 
Ranskan patenttilaki: 2 päivänä tammikuuta 1968 annettu laki N:o 68-1 keksintöpatcntcisla, muutettu 
lailla N:o 78-742 13 päivänä heinäkuuta 1978, viime aikoina iniiiitctlu kahdella uudella lailla 
(N:o 90-510, 25.6.1990 ja N:o 90-1052, 26.11.1990), (Journal officiel, 3. I. 1968). 
Ranskan asutus hakemuksista: 19 päivänä syyskuuta 1979 annettu asclus No 79-822 
hyödyllisyyslodisluslen hakemisesta, tämän suojaoikeuden myönläiniseslä ja säilyttämisestä seka laki 
hyödyllisyystodistushakemuksen jättämiseen liittyvistä yksityiskohdista, journal olTicicl. 23.09.1979. 
Ranskan tariffilaki: Laki patenteista ja hyödyllisyystodistuksista perittävistä maksuista, Arrête du 17. 
décembre 1985 relatif aux taxes perçues par l'Institut National de la Propriété Industrielle. 
Lakipemsteet: Aineisto hyödyllisyystodistuksen käyttöönotosta käydyistä neuvotteluista vuodelta 1968, ei 
julkaistu. 
4. Belgia 
Belgian patenttilaki: Uusi versio Belgian patenttilaista 28 päivältä maaliskuuta 1984. 
Belgian asetus hakemuksista: 2 päivänä joulukuuta 1986 tehty kuninkaallinen päätös keksintöpatenttien 
hakemisesta, myöntämisestä ja säilyttämisestä 
Projet de Loi sur les brevets d'invention exposé des motifs, Chambre des Représentants, af 4.9.1981. 
5. Espanja 
Espanjan patenttilaki: Jo 26 päivänä heinäkuuta 1929 icollisuusomaisuudcsta annetussa kuninkaallisessa 
lakiasclukscssa N:o 1789 täydennetään 171 artiklasta alkaen patenttioikeutta suojaamalla tekniset 
innovaatiot hyödyllisyysmallisuojalla. Tämän jälkeen astui 26 päivänä kesäkuuta 1986 voimaan 20 
päivänä maaliskuuta 1986 patenteista anneltu laki No 11/1986, jonka XIV jakson 143-154 artikloissa 
säädetään hyödyllisyysmallisuojasta, 1986, BOE N:o 73, 11188(T. 
Täytäntöönpanoasetus Espanjassa: Näitä uusia lakisäänlöjä täydennetään patenttilain 
täytäntöönpanoasetuksen II jakson 41-48 artikloissa. 
Espanjan tariffilaki: Espanjan patenttilain 154 artiklan ja 160 artiklan 1 kohdan mukaan maksut 
määräytyvät patenttilain liitteen mukaisesti. 
1-L. 
- Ill 
6. Portugali 
Portugalin patenttilaki: Codigo da Propriedade Industrial, Boletim da Propriedadc Industrial. 
Portugalin hyödyllisyysmallilaki: Codigo da Propriedade, Capitulo II, Modelos dc utilidade e modelos e 
desnhos industrials. Saksalainen käännös julkaisussa Blatt fur Patent-, Muster- under Zeichenwcscn, 47. 
Jahrgang, Heft 6, s. 56ff, Heft 7/8, s. 83ff ja Heft 9, s. 10Iff. 
Portugalin tariffilaki: Hyödyllisyysmalleista perittävät maksut säädetään vuosittain erityisellä lailla 
(Portugalin patenttilain 255 artikla). 
7. Italia 
Italian patenttilaki ja Italian hyödyllisyysmallilaki: Titel II, Modelli Industrial^ Gazetta Ufficiale della 
Republica Italiana, 1987, N:o. 53. 
Laki N.o 60: Gazetta Ufficiale della Republica Italiana, 1987, N:o 53. 
Italian tariffilaki: Gazetta Ufficiale della Republica Italiana, 1987, N:o 53. 
Italian parlamentin lakiehdotus, esitetty puhemiehistölle 16.4.1926, ministerin kannanotto. 
8. Kreikka 
Kreikan patenttilaki: laki "teknologian siirrosta, keksinnöistä ja teknologisesta innovaatiosta". 
Kreikan tariffilaki: Maksulaki DS/A/2/89, 26.1.1989. 
"Teknologian siirtoa, keksintöjä ja teknologista innovaatiota" koskevan lakiehdotuksen perusteet, esitetty 
kansalliskokoukselle. 
9. Alankomaat 
Alankomaidcnn patenttilaki: Ehdotus Alankomaiden uudeksi patenttilaiksi, versio 8.1.1991, Hoofstuk 1. 
Lakiehdotuksen perusteet: Rijksoctrooiwet 1992, Memorie van Toelichting. 
10. Yhdistynyt kuningaskunta 
Valkea kirja: Intellectual Property and Innovation, Presented to Parliament by the Secretary for Trade and 
Industry by Command of Her Majesty, April 1986. 
Valkea kirja: Intellectual Properly Rights and Innovation, Presented to Parliament by the Prime Minister 
by Command of Her Majesty, December 1983. 
Dcsign-oikcus: Registered Design Act 1949, s. 1(3) and unrcgistrcd Design. 
11. Irlanti 
Irlannin patenttilaki: Patent Act, 1992. 
Irlannin hyödyllisyysmallilaki: Short-Term Patents, Part III of the Palcnls Act. 
12. Tanska 
Tanskan hyödyllisyysmallilaki: Bekendtgorelse om brugsmodelansogningers og registrede brugmodellers 
behandling, Patentdirektoratcts bekendtgorelse nr. 517 af 18juni 1992. 
Lakiehdotuksen perusteet: Notât om baggrunden for og konsekvenscrne af visse amdringer i den tyske 
brugmodellov, 21.8.1990. 
PA-Consulting group:in 21.8.1990 laatima kertomus hyödyllisyysmallisuojan taloudellisesta tarpeesta 
Tanskassa. 
13. Luxemburg 
Luxemburgin patenttilaki: Projet de loi sur les brevets d'invention sousmis au parlement. 
B. Päätökset 
I. Euroopan yhteisön tuomioistuin 
Tuomio 28.6.1971, asia 78/70, Deutsche Grammophon v. Metro, Kok. 1971, s. 487. 
Tuomio 3.7.1974, asia 192/73, Van Zuylcn Frères v. HAG, Kok. 1974, s. 731. 
Tuomio 31.10.1974, asia 15/74, Centrarm v. Sterling Drug, Kok. 1974, s. 1147. 
Tuomio 14.9.1982, asia 144/81, Keurkoop v. Nancy Kean Gifts, Kok. 1982, s. 2853. 
7T 
IV -
Tuomio 20.1.1981, asia 55/80 og 57/80, Musik Vcrtricb Mcmbran v. GEM A, Kok. 1981, s. 147. 
Tuomio 20.2.1975, asia 12/74, Komissio v.Tyskland, Kok. 1975, s. 181. 
Tuomio 8.6.1982, asia 258/78, Nungcsser v. komissio, Kok. 1982, s. 2015. 
Tuomio 5.10.1988, asia 53/87, Concorzio Italiano v. Renault, Kok. 1988, s. 6039. 
Tuomio 22.6.1976, asia 119/75, Terrapin v. Ter ra nova, Kok. 1976, s. 1039. 
Tuomio 30.6.1988, asia 35/87, Thctford v. Fiamma, Kok. 1988, s. 3585. 
Tuomio 26.3.1987, asia 45/86, Toldpnefcrenccr, Kok. 1987, s. 1493ff. 
Tuomio 30.5.1989, asia 242/87, Erasmus, Kok. 1989, s. 142511'. 
Tuomio 5.5.1982, asia 15/81, Gaston Schul, Kok. 1982, s. 14()9ff. 
Tuomio 9.2.1982, asia 270/80, Polydorv. Harlequin, Kok. 1982, s. 329ff. 
Tuomio 19.3.1991, asia C-202/88,Frankrigv. komissio, Kok. 1991, s. I-1223ff. 
2. Kansalliset 
Saksa 
BGHZ 86, 264ff. (Analogie im Gebrauchsmusterrecht). 
RGZ 120, 224ff. (Analyscnvvaage). 
RGZ99, 211,2l2ff. 
Cass. voin 22.10.1979, Giur.Ann.Dir.Ind. 1979, 1009/1. 
BGHZ 92, 188ff. 
ROHG 24, 109ff. 
BGHZ 86, 264ff. 
C. Selitysteokset 
BENKARD, G.: Patentgesetz- Gebrauchsmustergesetz, 8. painos, Bruchhausen, Rogge/ 
Schäfers/Ullmann), Verlag C.H. Beck. 
MASCARENAS: voi. 2, Modelos e desenhos, Portugal 1986. 
BODENHAUSEN, G.H.C.: Pariser Verbandsiibenrcinkunft zum Schutz des gevverblichen Eigentums, 
1971. 
BEIER, HAERTEL ja SCHRICKER: Europäisches PatcnUibcrcinkommcn: Miinchncr 
Gcmcinschtskommcntar. Ilmestynyt vuodesta 1984. 
BODENHAUSEN, G.U.C.: Guide to the Application of the Paris Convention for the Protection of 
Industrial Properly, 1967, WIPO 1991. 
GRABITZ: Kommentar zum EWG-Vertrag, 4. painos, 1992. 
PCT, Guide du déposant, volume 1, Phase internationale, OMPI 1991. 
Guide to the International Deposit of Industrial Designs, WIPO, Geneve 1986. 
GROEBEN, BOECKH, THIESING ja EHLERMANN: Kommentar zum EWG-Vertrag, 4. painos, 
Baden-Baden 1989. 
MONYA: Guide to Patents and Utilily Models in Japan, Tokyo 1986. 
LADAS, S.P.: Modelos de utilidadc, Portugal 1986. 
GEIGER, Rudolf: EG-Vcrlrag, Kommentar zu dem Vertragder Europäischen Gemeinscht, Verlag C.H. 
Beck, 1993. 
7/-
- V -
D. Kirjat 
BERNHARDT ja KRABER: Lehrbuch des Patentrechts, 4. painos. 
BRUCHHAUSEN, K.: Patent-, Sortenschutz- und Gcbrauchsmustcrrccht (osa I, R. NIRK ja K 
BRUCHHAUSEN: Gcvvcrblichcr Rcchtsschutz und Urhcbcrrccht), 1985. 
TETZNER, V.: Leitfadcn des Patent-, Gebrauchsmuster,- und Arbcitnchmcrcrfindungsrccht der 
Bundesrcpublik Deutschland, 3. painos, 1983. 
CORNISH, W.R.: Intellectual Properly: Patents, Copyright, Trade Marks and Allied Rights, II. Edition, 
1989. 
FLINT, THORNE ja WILLIAMS: Intellectual Property - The New Law, A Guide to the Copyright, 
Designs and Patents Act 1988. 
BOUCOURECHLIEV ja MOUSSERON: Les brevets d'invention, Rédaction et interprétation, Paris 1973. 
GLAESNER: Cahier de droit européen, 1989. 
RICKETSON, S.: The Law of Intellectual Property, The Book Co. Ltd., 1984. 
HOOMANN: Dossier, La nouvelle loi sur les brevets d'invention. 
Euroopan komissio: Euroopan komission vihreä kirja teollisten mallien suojelemisesta, Bryssel, kesäkuu 
1991 III/F5131/91, alkuperäinen versio englanninkielinen 
Euroopan komissio: European Industrial Policy for the 1990s, Bulletin of the European communities, 
Supplement 3/91. 
Euroopan komissio: Industrial policy in an open and competitive environment: guidelines for a 
Community approach, COM(90) 556. 
Euroopan komissio: Promoting the competitive environment for the industrial activities based on 
biotechnology within the Community, SEC(9|) 629. 
Euroopan komissio: Euroopan komission valkea kirja sisämarkkinoiden toteuttamisesta, 14.6.1985 
Euroopan komissio: Nutzung der Ergebnissc aus öffcntlicher Forschung und Entwicklung, EUR 
11243 de. 
MIÈGE ja MAHIEUX: Training in Innovation Management, EUR 11868 en. 
Euroopan komissio: Transfer and Exploitation of Scientific and Technical Information, EUR 7716 en. 
KOKTVEDGAARD jaOSTERBURG: Patentloven, 2. painos, Kööpenhamina 1979. 
DELCORDE: La protection des inventions, Gent 1986. 
SENA, G.: 1 diritti sulle invenzioni e sui modelli industriali, 2. painos, Milano 1984. 
FERNANDEZ-NÔVOA ja GOMEZ SEGADE, La modernizaciôn del derecho espanol de patentes, 1984. 
STAUDER, D.: Patent- und Gebrauchsmusterverletzungsverfahren in der Bundesrepublik Deutschland, 
GroBbritannien, Frankreich und Italien, 1989. 
ECK, M.: Ncuc Wcgc zum Schulz der Formgcbung, 1993. 
TÄGER ja VON WITZLEBEN: Strategics for the Protection of Innovation, Deulschcr Wirlschtsdicnst, 
1990. 
HUMMEL, M.: Die volkswirtschllichc Bcdcutung des Urhcbcrrcchts, ifo-Instilut, 1989. 
E. Artikkelit 
SINANIOTI, K.: "Die Angleichung des gricchischen Patentrechts an das europäische 
Patentubereinkommen und das neue griechische Patentgcsetz Nr. 1733 1987", "Mitteilungen der 
deutschen Patentanwalte", 2/1988, s. 23ff. 
FROMME: "Schutzumfang und Erfindungshöhe im Gebrauchsmusterrecht", GRUR 1958, s. 26 Iff. 
77 
- VI -
0STERBURG, L.D.: Presseausschnitte des Europäischen Patentamts, Febmar 1992, "New Legislation on 
"mini-patents" / "Endlich ein dänischcs Gcbrauchsmodcllgcsetz", GRUR Int. 6/1993, s. 453ff. 
0STERBURG, L.D.: "Endlich ein dänischcs Gebrauchsmodellgesetz", GRUR Int. 6/1993, s. 453ff. 
HAERTEL, K.: "Gcbrauchsmustcrschutz und Straliburgcr Patcntubcrcinkommen von 1963", GRUR Int. 
6/ 1987. s. 373IT. 
PESCATORE, P.: EuR 1986, s. 153IT. 
SCHRICKER: "Die europäische Angleichung des Redits des unlautcrcn Wctlbcwcrbs - ein aussichtsloses 
Unlcrfangcn?", GRUR Int. 1990, s. 771 IT. 
BRUCHHAUSEN: "Melhodik der Auslcgung und Anwcndung des europäischen Patcntrcchls und dcr 
harmonisicrtcn nationalen Patcntrcchtc", GRUR Int. 1983, s. 205IT. 
PFANNER: "Vcrcinheitlichung des matcriellen Patenlrcchts iin Rahmcn des Europarates", GRUR Int. 
1962, s. 545ff. 
FORWOOD ja CLOUGH: European Law Review, 11, 1986, s. 385ff. 
BEIER, F-K.: "Gebrauchsmusterreform auf halbem Wege: Die iiberholte Raumform", GRUR. 1/1986, s. 
Iff. 
ASENDORF: "Hcrkunft und Entwicklung des Raumformerfordernisses im Gcbraiichsnnictcrrecht", 
GRUR 2/1988, s. 83 ff. 
ARMITAGE, E.: "Updating the European Patent Convention", GRUR Int. 9/1990, t. L.62ff. 
SCHWARTZ, I.: "Subsidiarität und EG-Kompentenzen - Der neue Titel 'Kultur' - Medienvielfalt und 
Binnenmarkt", AfP, 1/1993, s. 409(1 
E1CHMANN, H.: "Gcschmacksmustcrrecht und EWG-Vertrag", GRUR Int. 2/1990, s. 122ff. 
ULLRICH, H.: "Patcntschut/. im europäischen Binnenmarkt", GRUR In! 1/1991, s Iff 
ULLRICH, H.: "Patents and Know-How and Common Market Competition Policy", International Review 
of Industrial Properly and Copyright Law, N:o 5, 1992, s. 600ff. 
VAN BENTHEM, J.B.: "Europäischcs Palcntsystcni und Wcllpatcnlsystcm", GRUR Int. 9/1990, s. 685ff 
OLBRICHT: "Raumformerfordernis", GRUR 1986, s. 435ff. 
BUHLING: "Gebrauchsmusterreform auf halbem Wege: Die iiberholte Raumform", GRUR 1986; s. 434ff. 
FISCHER ja PIETZCKER: "Gcbrauchmusterreform auf halbem Weg - Eine Erwiderung", GRUR Int. 
3/1986, s. 208IT. 
FISCHER: "25 Jahre Patent- und Gebrauchsmusterreform - Ein Ruckblick", GRUR Int. 9/1989, s. 717ff. 
BUHLING: "Zum Raumformerfordernis beim Gebrauchsmuster - Braucht die Chemie ein 
Gebrauchszertifikat?", GRUR 1/1988, s. 15ff. 
BEIER: "Europäischcs Patentsystem und die Harmonisierung des griechischen Patentrechts", GRUR Int. 
11/1987. 
SCHERER, F.: "Research on Patents and the Economy: The State of the Art", ifo Digest, Volume 15, 
June 1992, s. 3ff. 
RIEIILE. G.: "I-Xi- (iesclimacksmusler und KrUähr/ciigcrsal/.leile", i'MUR Inl 1/1993. s 5011". 
SEGADE: "Grundziige und Hin/.clheilcn des spaiiischen Pateiilgeset/cs", (iRUR Int. 2/1988, s. 99IT. 
BEIER, F-K.: "DicZukunft desgeistigen Eigentums in Europa", GRUR Int. 9/1990, s. 675ff 
TRONSER, U.: "Auswirkungcn des Produktpiratericgesctzes vom 7. März 1990 auf das 
Gcbrauchsmustergesetz", GRUR 1 /1991, s. 1 Off. 
BRAENDLI, P.: "Die Dynamik des Europäischen Patcntsystcms", GRUR Int. 9/1990, s. 699ff. 
FISCHER, E.: "25 Jahre Patent- und Gebrauchsmusterreform - Ein Ruckblick", GRUR Int. 9/1990, s. 
7171T. 
STEUP, E.: "Unorthodoxe Gedanken zum Gebrauchsmustcrrecht", GRUR Int. 9/1990, s. 800ff. 
Vil 
SCHMIDHUBER og H1TZLER: "Binnenmarkt und Subsidiaritälsprinzip", EuZW 1993, s. 8ff. 
DÖRRIES, H.: Zum Raumformerfordernis beim Gebrauchsmuster - braucht die Chcmie ein 
Gebrauchszertifikat", GRUR 9/1987, s. 585JT. 
BEIER, F-K.: "Gewerblicher Rechtsschutz, Soziale Marktwirtscht und Europäischer Binnenmarkt", 
GRUR 4/1992, s. 228ff. 
F. Tutkimukset, selonteot ja tilastot 
MARGELLOU, C: "The New Greek Legislation on Technology Transfer, Inventions and Technical 
Innovations", 1987. 
SCHWARTZ, I.: "Kami dcr Enlwurf dcr Vcrordnung des Rates iibcr das Gcmciuschtmuslcr auf Artikcl 
100a EWG-Vertrag gestiitzt werden?", 111/5327/91 dc, elokuu 1991. 
PEDERSEN, TH. ja PETERSEN, B.: "Business and Economic Studies on European Integration - The 
Boundaries of the Firm and the European Market Integration", WP 2-93, Copenhagen Business School. 
PEDERSEN, TH. ja PETERSEN, B.: "Business and Economic Studies on European Integration - Patterns 
of Technological Specialization in an Integrated Europe", WP 1-93, Copenhagen Business School. 
PEDERSEN, TH. og PETERSEN, B.: "Business and Economic Studies on European Integration - The 
End of Special Interests? The Political Economy of EC Trade Policy - Changes in the 1990s", WP 1-93, 
Copenhagen Business School. 
BOOZ, ALLEN ja HAMILTON: The Competitiveness of Europe and its Enterprises, UPEFE, joulukuu 
1992. 
VOHLAND, L.: "Italien - Gebrauchsmustergesetz" (Max-Planck-instituutin julkaisematon asiakirja). 
0STERBURG: Julkaisematon huomautus saksalaiseen hyödyllisyysmalliin tehtyjen tiettyjen muutosten 
taustasta ja seurauksista, 89- 243-1, tanskan patenttiviraston asiakirja. 
TRÄGER, U.C. yhteistyössä H. SEYLERin kanssa: "Problème des deutschen Patentwesens im Hinblick 
auf die Innovationstätigkeitcn dcr Wirtschl", ifo-instituutin tutkimus Saksan talousministeriölle, tehty 
toukokuussa 1989. 
TRÄGER ja SEYLER: "Problème des deutschen Patentwesens im Hinblick auf die Innovationstätigkeitcn 
dcr Wirtscht (insbesondere klcincr und mittlercr Unlcrnehmcn) und Vorschläge zu deren Lösung", 
ifo-Institut, Schlulibericht, toukokuu 1989. 
GREFERMANN, OPPENLÄNDER, PEFFGEN, RÖTHLINGSHOFER ja SCHOLZ: "Patentwesen und 
technischer Fortschritt, Teil 1: Die Wirkung des Patentwesens im Innovationprozefi", ifo-Institut, 1974. 
GREFERMANN ja RÖTHLINGSHOFER: "Patentwesen und technischer Fortschritt, Teil 2: Patent- und 
Lizenzpolitik der Unternehmen", ifo-Institut, 1974. 
LEES, C: General Meeting, CIPA, toukokuu 1993, s. 150ff. 
SIWEK ja FURCHTGOTT-ROTH: "Copyright Industries in the U.S. Economy 1977-1990" (selonteko 
International Intellectual Property Alliance:lle), 1992. 
WOMACK, J.P.: "The MIT Japan Program", Competing with Japan in Intellectual Property, a Strategic 
Overview, 1992. 
PIEPER, S.: "Das Subsidiaritälsprinzip - Strukturprin/.ipdcs Gcmcinschlsrechls" (julkaisematon 
tutkielma). 
Euroopan komissio: "Zusländigkeil dcr Gcmcinschl zur Schaffung eines Europäischen Markcnsystems 
und der Notwcndigkcit ihrcs Tatigwcrdcns", Arbcitsdokumcnt dcr Dicnstslcllcn dcr Europäischen 
Kommission, Arbcitsgruppe "Gcmcinschaftsmarkc", III/l294/79- dc. 
ifo-Institut: "Entwicklungstendenzen im Patentverhalten deutscher Erfinder und Unternehmen", 
ifo-Schnelldienst 23/89. 
ifo-Institut: "Empirische Patentforschung: Mehr Information iiber ökonomische Wirkungen des Patents 
erforderlich", ifo-Schnelldienst 3/90. 
7? 
- vin 
WEITZEL, G.: "Die wirtschtlichc Bcdcutung des Gcbrauchsmusterschutzcs in der Europäischen Union", 
ifo-Institut, 1994. 
WEITZEL, G.: "Pilotstudie - Die wirtschliche Bcdcutung des Gcbrauchsmusterschutzcs", ifo-Institut, 
1993. 
International Trade and the Consumer: "Working Paper 6: Intellectual Property - the consumer view of 
patents, copyright, trade marks and allied rights", National Consumer Council, 1991. 
AIPPI. Annuaire 1993/1: "Q 117 - Introduction of New and Harmonization of the Existing Utility Model 
Protection Systems". 
AIPPI, Annuaire 1986 1-4: "Q 83 - Legal and Economic Significance of Protection by Utility Models". 
OMPI: "Traité, Situation au 1er janvier 1991", s. 6-8. 
IPC Union: "States Party to the Convention Establishing the Word Intellectual Property Organization 
(WIPO) and the Treaties Administred by WIPO and States Members of Governing Bodies and 
Committees", Status on January I, 1991. 
Business Week: Science & Technology, 3. elokuuta 1992, McGraw-Hill Inc. 
Business Week: Science & Technology, 3. elokuuta 1992, CHI Research Inc. 
Japan Institute of Intellectual Property: Questionnaire Relating to Legal Protection of the Fnjits of R & D, 
1991. 
Industrial Property Council of MITI: Subcommittee Report on Patent & Utility Mod~:s Laws and their 
Practices Leading to International Harmonization, 1991. 
Industrial Property and Copyright Department: Julkaisematon tutkimus ajoncuvonosien suojelemisesta, 
jonka "The Patent Office" antoi käyttöön 2.10.1990. 
Euroopan komissio: Panorama dcr EG-lndustric, Bryssel 1993. 
Euroopan komissio: "Läheisyysperiaate", tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille, 
SEK(92) 1990 lopull. 
Euroopan komissio: "Komission kertomus neuvostolle yhteisön toimenpiteissä käytettävästä PK-yritysten 
määritelmästä", SEK(92) 351 lopull. 
G. Lehdet 
Bulletin der Union dcr Europäischen Bcrater fiir den gcwcrblichcn Rcchtsschutz 
A.I.P.P.I, Annuaire (AIPPI) 
Gewcrblicher Rcchtsschutz und Urhebcrrecht (GRUR). 
Euroopan yhteisöjen virallinen lehti, L-ja C-sarja (EYVL). 
European Patent Bulletin, julkaisija Euroopan patcntlivirasto(EPV). 
Blatt fiir Patent-, Muster- und Zcichcnwcscn (Bl. f. PMZ). 
Enlschcidungcn des deutschen Bundcspatcntgcrichts (BPatGE). 
Kreikkalaisen "tcollisuusomaisuusjärjcstön" vuosikertomukset (OB1). 
Gewcrblicher Rcchtsschutz und Urhebcrrecht, Intcrnationaler Teil (GRUR Int.) 
International Review of Industrial Property and Copyright Law (IIC). 
Milteilungen der deutschen Patentanwalte (Mitt). 
Bulletin of the European Communities, Supplements (BECS) (Euroopan yhteisöjen tiedote, 
täydennysosin). 
Archiv fiir Prcsserccht (AfP). 
Business week. 
The Journal, Incorporating the Transactions of The Chartered Institute of Patent Agents (CIPA). 

ISSN 1024-4492 
KOM(95) 370 lopullinen 
ASIAKIRJAT 
FI 08 06 10 
Luettelonumero : CB-CO-95-431-FI-C 
ISBN 92-77-92695-3 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxemburg