FI    FI FI 
 
FI 1   FI  EUROOPAN KOMISSIO 
Bryssel 21.12.2010 
SEK(2010) 1591 lopullinen 
  
KOMISSION YKSIKÖIDEN VALMISTELUASIAKIRJA 
TIIVISTELMÄ VAIKUTUSTEN ARVIOINNISTA 
Oheisasiakirja 
 
ehdotukseen 
 
EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON DIREKTIIVIKSI 
vaarallisista aineista aiheutuvien suuronnettomuusvaarojen torjunnasta 
   
COM(2010) 781 final 
SEC(2010) 1590 final 
 
FI 2   FI SISÄLLYSLUETTELO 
1. Ongelman määrittely.................................................................................................... 3 
2. Toissijaisuuskysymysten analyysi ............................................................................... 4 3. Tavoitteet .................................................................................................................. ... 4 
4. Toimintavaihtoehdot, vaikutusten anal ysointi ja vaihtoeh tojen vertailu ..................... 4 
5. Seuranta ja arviointi ................................................................................................... 10 
 
FI 3   FI 1. O NGELMAN MÄÄRITTELY  
Ongelma, johon Seveso-di rektiivillä tartutaan 
Kemikaalionnettomuuksilla on usein vakavia ta i jopa tuhoisia seurauksia. Jotkin 
hyvin tunnetut onnettomuudet, kuten Seveson, Bhopalin, Schweizerhallen, 
Enscheden, Toulousen ja Buncefieldin  onnettomuudet, ovat johtaneet monien 
ihmishenkien menetyksiin ja aiheuttaneet miljardien eurojen kustannukset. Seveso-lainsäädännössä käsitellään onnettomuuksien e hkäisyä ennakolta, niihin varautumista 
sekä niistä saatuja opetuksia. Nyt voima ssa oleva Seveso II –direktiivi 96/82/EY 
annettiin vuonna 1996 ja sitä muutettiin direktiivillä 2003/105/EY. Sen tärkeimpänä 
tavoitteena on estää suuronnettomuudet, joissa  on mukana suuria määriä direktiivin 
liitteessä I lueteltuja vaarallisia aineita (tai  niiden seoksia), ja rajoittaa tällaisten 
onnettomuuksien seurauksia ihmisten terv eydelle ja ympäristölle. Valvonnassa 
sovelletaan tasoihin perustuvaa lähestymista paa: mitä suurempi on aineiden määrä, 
sitä tiukempia säännöksiä sovelletaan. 
Suuronnettomuuksien määrä on vähent ynyt noin 20 prosentilla vuosina 2000–2008. 
Tämä näyttäisi osoittavan, että direktiivillä  on onnistuttu saavu ttamaan sen tavoitteet. 
Lisäksi Seveso-lähestymistapaa on kopioitu  maailmanlaajuisesti, mikä on myös 
osoitus sen toimivuudesta. 
Vaikutusten arvioinnissa käsitelty ongelma 
Direktiiviä on muutettava, koska EU:n järjestelmää vaarallisten aineiden 
luokittelemiseksi on muutettu ja näitä aine ita luetellaan direkt iivin liitte essä I. 
Kyseinen luokittelujärjestelmä on korva ttu aineiden ja se osten luokituksesta, 
merkinnöistä ja pakkaamisesta annetulla asetuksella (EY) N:o 1272/2008 (ns. CLP-
asetuksella), jota sovelletaan 1 päiv ästä kesäkuuta 2015. Yhdenmukaistaminen CLP-
asetuksen kanssa herättää kolmenlaisia kys ymyksiä. Keskeinen kysymys on se, miten 
liitteen I mukauttaminen CLP-asetukseen to teutetaan (toimintapoliittinen kysymys 
1). Tähän kysymykseen liittyy mahdollisesti mu ita liitteen I teknisiä muutoksia, jotka 
vaikuttavat soveltamisalaan (toimintapoliitt inen kysymys 2), sekä menettelyt liitteen 
I mukauttamiseksi tulevaisuudessa erityistapa uksissa, jotka edelly ttävät joustavampia 
ratkaisuja kuin kytkös CLP-asetukseen tarjoaa (toimintapoliittinen kysymys 3). 
Koska direktiiviä on muutettava, päät ettiin samalla arvioida direktiiviä 
laajemminkin. Direktiiviähän ei ole juuri muutettu sen antamisen jälkeen. Arviointi 
on vahvistanut sen, että direktiiv i on ratkaisevasti vähentänyt 
kemikaalionnettomuuksien todennäköisyyttä ja  seurauksia ja että voimassa olevat 
säännökset vastaavat tarkoitustaan. Toisaalta arvioinnissa määritettiin useita alueita, 
joilla on syytä tehdä rajallisia muutoksia tiettyjen säännösten selventämiseksi ja 
saattamiseksi ajan tasalle. Näistä merkitt ävimmät liittyvät tiedottamiseen väestölle ja 
tiedonhallintajärjestelmiin (toimintapoli ittinen kysymys 4)  sekä maankäytön 
suunnitteluun (toimintapoliittinen kysym ys 5), joihin liittyviä säännöksiä on 
mahdollista parantaa. Muut varsin pienet m uutokset liittyvät useisiin yksityiskohtiin, 
joita voi olla hyödyllistä selv entää tai saattaa ajan tasa lle (toimintapoliittinen 
kysymys 6). 
 
FI 4   FI 2. T OISSIJAISUUSKYSYMYSTEN ANALYYSI  
Direktiivin muuttamiseen tarvitaan EU:n tason toimia sen varmistamiseksi, että 
säilytetään tämänhetkinen ihmisten terv eyden ja ympäristön suojelun korkea taso 
kaikkialla EU:ssa ja edistetään täyt äntöönpanon yhdenmukaistamista. Näin voidaan 
välttää huomattavasti erilaiset suojelun tasot jäsenvaltioissa sekä mahdolliset 
kilpailun vääristymiset, joita muuten voisi syntyä.  Toissijaisuusperiaatetta 
noudatetaan, koska tavoitteena on jatkaa tä mänhetkistä lähestymistapaa, jossa 
asetetaan yhdenmukaiset tavoitteet mutta  jätetään yksityiskohtainen käytännön 
täytäntöönpano jäsenvaltio iden päätettäväksi.  
3. T AVOITTEET  
Yleisenä tavoitteena on edelleen suur onnettomuuksien ehkäiseminen ennalta ja 
niiden seurausten lieventäminen. Tähän pyritään ylläpitämällä ja parantamalla entisestään suojelun tämänhetkistä tasoa. Komission strategisten tavoitteiden ja paremman sääntelyn periaatteiden mukais esti tämä tulisi saavuttaa parantamalla 
säännöksien tehokkuutta ja toimivuutta sekä  vähentämällä mahdollisuuksien mukaan 
tarpeetonta hallinnollista taakkaa. Di rektiivin tulisi myös olla selkeä, 
johdonmukainen ja helppo ymmärtää, jo tta voidaan parantaa täytäntöönpanon 
johdonmukaisuutta. 
Keskeisenä erityisenä tavoitteena on yhdenm ukaistaa liite I CLP-järjestelmän kanssa 
ja säilyttää samalla suojelun tämänhetkinen taso. Muina erityistavoitteina on selventää tiettyjä säännöksiä , jotta voidaan parantaa täytäntöönpanoa ja sen 
valvontaa. Muita säännöksiä olisi saatetta va ajan tasalle, jotta voidaan ottaa 
huomioon tekninen ja lainsäädännöllinen kehitys tämänhetkisen direktiivin 
antamisen jälkeen. Lisäksi olisi mahdollisuuksien mukaan yhdenmukaistettava tai yksinkertaistettava vaatimuksia, jotta voi daan vähentää toiminnanharjoittajien ja 
toimivaltaisten viranomaisten hallinnollista taakkaa turvallisuutta vaarantamatta. 
4. T
OIMINTAVAIHTOEHDOT , VAIKUTUSTEN ANALYSOINTI JA VAIHTOEHTOJEN 
VERTAILU  
Toimintapoliittinen kysymys 1: Liitte en I mukauttaminen CLP-asetukseen  
Tämä on vaikutusten arvioi nnissa keskeisellä sijalla. 
Mukauttaminen koskee useita vaarallisten aineiden vaarakategorioita, mutta se on 
ongelmallinen ainoastaan myrkyllisyyden osalta. Tämä johtuu siitä, että CLP-asetuksessa otetaan käyttöön kolme uutta my rkyllisyyden kategoriaa. Ne eivät täysin 
vastaa aiempaa kahta kategoriaa, jotka ne korvaavat, koska niihin liittyvät 
kynnysarvot ja raja-arvot ovat erilaisia. Lisäksi uudet myrkyllisyyden kategoriat 
jaetaan kolmeen altistumistiehen (altistuminen suun tai ihon kautta taikka hengitysteitse). Tämän vuoksi ta rkastellut vaihtoehdot vaih televat sen mukaan, mitkä 
kategoriat ja altistumis tiet otetaan huomioon. 
Vaikka pitkän aikavälin vai kutuksista vallitsee jonkin verr an epävarmuutta, yleisesti 
arvioidaan, että kaikissa vaihtoehdoi ssa vaikutukset ovat vähäisiä, samoin 
vaikutusten välinen ero. 
 
FI 5   FI Mahdollisena vaikutuksena voi olla se, että direktiivin soveltamisala muuttuu jonkin 
verran. Vaihtoehdosta riippuen enin tään 405 soveltamisalaan kuuluvista 
tuotantolaitoksista voisi jäädä soveltamisalan ul kopuolelle (–4,2 %) ja enintään 342 
uutta tuotantolaitosta voisi tulla soveltamisalan piiriin (+3,4 %). Tällä voisi olla 
vastaavansuuruisia vaikutuksia sääntöjen noudattamisesta aiheutuviin hallinnollisiin 
kustannuksiin sekä suojelun tasoon. Kusta nnusten yleinen vaikutus on alhainen 
verrattuna direktiivin yleisiin halli nnollisiin kustannuksiin. CLP-järjestelmään 
mukauttamisesta aiheutuvat kertaluont eiset maksut (jotka kaikkien 
toiminnanharjoittajien on maksettava vali ttavasta vaihtoehdosta riippumatta) ovat 
arviolta 1,7 miljoonaa euroa. Lisäksi teolli suudelle aiheutuu vaih toehdosta riippuen 
kustannuksia tai säästöjä, jotka vaihte levat kustannusten lisääntymisestä 4,9 
miljoonalla eurolla vuodessa niiden vähe ntymiseen 1,1 miljoonalla eurolla vuodessa. 
Viranomaisiin kohdistuvien kustannusvai kutuksen arvioidaan olevan noin 10 
prosenttia teollisuudelle koituvista kustannuksista tai säästöistä. Voidaan arvioida, että direktiivistä teollisuudelle aiheutuva t hallinnolliset kustannukset ovat yhteensä 
52 miljoonaa euroa vuodessa ja teollisuudelle ja viranomaisille yhteensä vähintään 100 miljoonaa euroa. Lisäksi on otettava huomioon muut määrällisesti arvioidut 
seikat, jotka liittyvät käytännön täytäntöönpano on ja hallinnollisiin järjestelyihin ja 
ponnisteluihin ja ulottuvat alusta vaa yhdenmukaistamista pidemmälle. 
Arvioinnin perusteella parhaimmalta vai kuttaa yksi vaihtoehto, joka vaikuttaa 
rajallisesti soveltamisa laan ja yhdessä muiden vaihtoeh tojen kanssa säilyttää suojelun 
korkean tason, kun otetaan huomioon, mitkä ovat todennäköisimmät altistumistiet 
suuronnettomuuden sattuessa. 
Toimintapoliittinen kysymys 2: muut tekniset muutokset liitteeseen I  
Vaihtoehdot liittyvät siihe n, kattaako direktiivin soveltamisala asianmukaisesti 
erityiset tuotteet tai aineet, joihin CLP-järjestelmä vaikuttaa. Vaihtoehdot vaihtelevat siitä, että säilytetään tämänhetkinen tila nne, siihen, että määritetään korkeammat 
raja-arvot tietyille aineille tai myönn etään poikkeuksia pa katuille tuotteille. 
Näillä eri vaihtoehdoilla on todennäköi sesti vähäisiä vaikutuksia kokonaisuuden 
kannalta. Vaihtoehdoilla, jo ihin liittyy es imerkiksi raja-arvojen korottamista, 
voitaisiin jossakin määrin vähentää teolli suudelle aiheutuvia kustannuksia, mutta ne 
vähentäisivät samalla suojelun tasoa. Parhaimpina pidetään niitä vaihtoehtoja, joilla säilytetään suojelun taso tai 
parannetaan sitä. 
Toimintapoliittinen kysymys 3: liitteen I tuleva mukauttaminen  
Kuten toimintapoliittisen kysymyksen 1 yhtey dessä mainitaan, liitteen I alustavan 
mukauttamisen pitkän aika välin vaikutuksista ei ole varmuutta. Tämä koskee 
erityisesti sen automaattista mukauttamista aineiden ja seosten luokittelun tuleviin 
muutoksiin. Tämän vuoksi on asianmukaista, e ttä liitettä I voidaan tarvittaessa 
mukauttaa delegoiduilla säädöksillä. Tämä vaihtoehto koostuu keinoista, joihin 
kuuluvat EU:n laajuiset ainekohtaiset poikke ukset ja jäsenvaltion tasolla tehtävät 
laitoskohtaiset poikkeukset. Niiden vast apainona on suojalauseke, joka mahdollistaa 
soveltamisalan ulkopuolelle jääv ien vaarojen kattamisen.  
Nämä keinot sekä delegoitujen säädösten käyttö liitteen I muuttamiseksi antaisi 
tarvittavaa joustavuutta  tilanteissa, joita syntyy di rektiivin mukauttamisesta CLP-
järjestelmään, kun direktiivin soveltamisal aan lisätään aineita tai siitä poistetaan 
aineita, jotka aiheuttavat/eivät aihe uta suuronnettomuuden vaaraa. Tällä olisi 
 
FI 6   FI positiivinen vaikutus suoj elun tasoon sekä posi tiivinen kokonaisvaikutus 
kustannuksiin. 
Tämän toimintapoliittisen kysymyksen yhte ydessä arvioidut vaihtoehdot ovat kaikki 
toisiaan täydentäviä ja parhaiksi katsottuja vaihtoehtoja. 
Toimintapoliittinen kysymys 4: väestö lle kohdistettu tiedottaminen ja 
tiedonhallintajärjestelmät  
Tavoitteena on parantaa yleisölle suunnattua  tiedottamista, mukaan luettuna 
toimivaltaisille viranomaisille ilmoitetut tiedot. Tämä lisäisi avoimuutta ja varmistaisi, että yleisö on tietoinen vaar oista sekä siitä, miten onnettomuustilanteissa 
toimitaan. Eri vaihtoehdot edustavat asteittaista lähestymistapaa, alkaen siitä, että toimintaa jatketaan nykyisellään, siih en, että annetaan huomattavasti 
yksityiskohtaisempia tietoja.  
On myös tärkeää, että tietoja kerätää n, hallitaan ja jaetaan tehokkaalla ja 
yhdenmukaisella tavalla, jotta voidaan he lpottaa raportointia ja täytäntöönpanon 
seurantaa. Vaihtoehdot vaihtelevat tietoka ntojen perustamisesta jäsenvaltioiden 
tasolla täysin integroituun ja  keskitettyyn EU:n tietokantaa n. Arviointi osoittaa, että 
mitä enemmän tietoja on saatettava s aataville, sitä korkeammat ovat kustannukset. 
Kuitenkin mitä enemmän parannetaan tiedotuksen tasoa, sitä suuremmat ovat 
mahdolliset hyödyt suojelun tasolle. Samalla lailla mitä enemmän tietojen hallintaa 
parannetaan, sitä suurempia ovat kustannukset ja edut. 
Kustannus-hyötynäkökohtien perusteella parh aimmiksi katsotut vaihtoehdot ovat ne, 
joilla parannetaan tiedotuksen tasoa ja tieto jen saatavuutta mutta joista aiheutuu vain 
kohtuullisia kustannuksia.  
Toimintapoliittinen kysymy s 5: maankäytön suunnittelu  
Tavoitteena on tarkastella sitä, miten s uuronnettomuuden vaarat voitaisiin ottaa 
paremmin huomioon maankäytön suunnittelussa. Direktiivi sisältää vaatimukset siitä, 
että jäsenvaltioiden olisi valvottava uusien tuotantolaitosten sijoittamista, olemassa 
olevien tuotantolaitosten muutoksia sekä t uotantolaitosten läheis yydessä toteutettavia 
uusia rakennushankkeita. Tällöin olisi varm istettava riittävät etäisyydet tai, kun 
kyseessä ovat olemassa olevat tuotan tolaitokset, toteutettava tekniset 
lisätoimenpiteet. On mahdollisesti harkit tava lisäselvityksiä tai -parannuksia. 
Vaihtoehtoina on säilyttää mutta selventää olemassa olevia säännöksiä siten, että 
painotetaan ympäristön suojelua ja v iitataan menettelyjen  yhdistämiseen muuhun 
lainsäädäntöön perustuvien menettelyjen kans sa, tai laajennetaan  säännöksiä uusien 
kohteiden uusiin tuotantolaitoksiin.  
Jälkimmäisellä vaihtoehdolla olisi merk ittäviä kustannusvaikutuksia mutta se myös 
merkittävästi parantaisi suojelun tasoa.  Tällaisen lähestymistavan käytännön 
täytäntöönpanosta on kuitenk in liian vähän kokemusta,  jotta tässä vaiheessa 
voitaisiin tukea konkreettista ehdotusta. 
Tämän vuoksi pidetään parempana ensimmäist ä vaihtoehtoa. Sillä ei odoteta olevan 
merkittäviä vaikutuksia kustannuksiin mutta  se voi parantaa suojelun tasoa. 
 
FI 7   FI Toimintapoliittinen kysymy s 6: muita selvennyksiä  
Tavoitteena on tiiviimpi koordinaatio eri viranomaisten välillä, tietojen parempi 
integrointi ja menettelyt, joilla hel potetaan johdonmukaisempaa täytäntöönpanoa 
sekä yhdenmukaistamista ja yksinkertaistamista hallinnollisen taakan vähentämiseksi. Tavoitteena on myös selv entää useita säännöksiä täytäntöönpanon 
valvonnan ja täytäntöönpanon tehokkuuden pa rantamiseksi. Tässä yhteydessä 
arvioidaan mahdollisia vaihtoehtoja. Niillä , jotka edistävät tiiviimpää koordinaatiota, 
on todennäköisesti positiivinen ko konaisvaikutus täytäntöönpanoon, 
yksinkertaistamiseen ja hallinnollisen taak an vähentämiseen (vaikka tätä on vaikea 
määrittää määrällisesti). Ne myös mahdollis esti parantavat suojelun tämänhetkistä 
tasoa. Samoin ne toimet, joilla pyritään selventämään ja parantamaan tiettyjä säännöksiä, selventävät ja parantavat s ääntelyä ja parantav at suojelun tasoa 
aiheuttamatta merkittäviä lisäkustannuksia. 
Tässä kokonaisuudessa säilytettyihin vaihtoeh toihin kuuluvat 1) vaihtoehdot, joista 
mahdollisesti saadaan säästöjä mutta joilla ei vähennetä suojelua, ja 2) vaihtoehdot, jotka lisäävät suojelua mahdolli simman alhaisilla kustannuksilla. 
Yleisiä huomioita vaikutuksista 
Kokonaisuutena ajatellen mahdo llisilla muutoksilla mukautetaan direktiiviä varsin 
vähän, eivätkä muutokset vaikuta merkittävästi suojelun tasoon tai direktiivistä aiheutuviin kustannuksiin. Eri vaihtoehdoist a koituvat kustannukset ovat vähäisiä 
verrattuna direktiivistä ai heutuviin kokonaiskustannuksiin. 
Seveso-direktiivin soveltamisala kattaa pääasiassa sellaiset  suuronnettomuuden 
vaarat, joihin liittyy suuria määriä ke mikaaleja. Niitä on pääasiassa suurissa 
yrityksissä. Tämä rajoittaa mahdollisia vaikutuksia pk-yrityksiin. Tämä näkyy 
tasoihin perustuvassa direktiivin lä hestymistavassa, jossa alemman tason 
tuotantolaitoksille as etetaan vain perusvaatimuksia ja otetaan huomioon pk-yritysten 
valmiudet.  
Käytettävissä olevat tie dot viittaavat siihen, että pk-yritysten osuus 
tuotantolaitoksista, jotka nyt tulevat direktiivin soveltamisalaan CLP-järjestelmään mukauttamisen seurauksena, ei eroa nyt  direktiivin soveltamisalaan kuuluvien pk-
yritysten osuudesta. Joitakin epävarmuuks ia esiintyy kuitenkin edelleen johtuen 
seoksia koskevista rajallisista tiedoista. S uurin osa muista direktiiviin ehdotetuista 
muutoksista aiheuttaa ainoastaan vähäisiä  kustannuksia ja niiden osuus nykyisistä 
kustannuksista on rajallinen. Tämä koskee se kä investointeja että hallinnollisia 
kustannuksia. Kuitenkin jos mukaan ote ttaisiin jotkin kunni anhimoisimmista 
vaihtoehdoista, jotka liittyvät alemman tason tuotantolaitoksia koskeviin vaatimuksiin, tästä aiheutuisi pk-yrityksille merkittävimpiä kustannuksia. Ylemmän tason pk-yritysten osalta kustannustaakka olisi kuitenkin korkeampi ja joillakin 
vaihtoehdoilla olisi vaikutuksia niiden  liiketoimintaan, koska pk-yritykset ovat 
luontaisesti herkempiä kustannusten lisääntym iselle kuin suuret yritykset. Kuitenkin 
toimintapoliittisen kysymyksen 3 yhteydessä tarkastellut vaihtoehdot voisivat johtaa suurempaan joustavuuteen pk-yritysten jätt ämisessä vaatimuste n ulkopuolelle, jos 
voidaan osoittaa, että niid en toimintaan ei liity me rkittäviä suuronnettomuuden 
vaaroja. 
 
FI 8   FI Varsinaisen kertomuksen osissa 5 ja 6 verrataan kaikkia eri toimintapoliittisten 
kysymysten keskeisiä vaihtoehtoja, myös n iiden kustannuksia, vaikutuksia ja etuja. 
Parhaimmaksi katsotut vaihtoehdot esitet ään tiivistettynä seuraavassa taulukossa:  
Vaihtoehto Taloudelliset 
vaikutukset  
kuten soveltamis-alan muutos 
toimintapoliittisen 
kysymyksen osalta
1 Suojelun taso2 Muut vaikutukset 
kuten 
yksinkertaistaminen, hallinnolliset 
ponnistelut jne.
 
Toimintapoliittinen kysymys 1: 
Liitteen I mukauttaminen     
E* 
Kustannukset enintään 2,4 
miljoonaa euroa 
vuodessa
 Alenee hieman (mukana ei 
altistumista suun 
kautta kategorialle ”välitön myrkyllisyys 
3”
 Hieman enemmän 
altistumistien 
jaottelun vuoksi  
Toimintapoliittinen kysymys 2: 
muut tekniset muutokset liitteeseen I
    
Vety: a) ei tehdä mitään  Neutraali  Ei muutoksia   
Raskas polttoöljy: b) vältetään mahdolliset vaikutukset luettelemalla muiden 
öljytuotteiden parissa
 Neutraali  Ei muutoksia  
 
Aerosolit: a) ehdotus CLP:hen 
lähentämisestä, 150/500  + noin 0,5 miljoonaa euroa vuodessa.
 Ei muutoksia/nousee hieman
 
 
Natriumhypokloriitti: a) 
hyväksytään CLP:n 
uudelleenluokitteluvaikutus seosten osalta
 + enintään 3,5–4 
miljoonaa euroa 
vuodessa  Nousee   
3 b)/d: Sallitaan jäsenvaltioiden 
myöntää poikkeuksia joistakin 
tai kaikista Sevesto-vaatimuksista yhdenmukaisten 
perusteiden perusteella 
 Mahdollisia säästöjä 
teollisuudelle ja toimivaltaisille 
viranomaisille
 Ei vaikutuksia tai vain vähän vaikutuksia 
(edellytys poikkeukselle)
 Mahdollinen 
markkinoiden 
vääristymisen riski  
                                                 
1 Taloudelliset vaikutukset johtuvat hallinnollis ista kustannuksista. Muita kuin hallinnollisia 
kustannuksia, jotka liittyvät esimerkiksi fyysisiin m uutoksiin, ei ole otettu huomioon, koska ne ovat 
hyvin laitoskohtaisia eikä niitä voida määrittää määrällisesti.  
2 Suojelun taso kattaa suojan ympäristön, ihmisen terveyden sekä julkisen ja yksityisen omaisuuden 
vahingoittumista vastaan. Tämän vuoksi ympäristövaikutukset ja osa sosiaalisista vaikutuksista ovat 
suoraan kytköksissä suojelun tasoon liittyviin tuloksiin. 
 
FI 9   FI Vaihtoehto Taloudelliset 
vaikutukset  
kuten soveltamis-alan muutos 
toimintapoliittisen 
kysymyksen osalta
1 Suojelun taso2 Muut vaikutukset 
kuten 
yksinkertaistaminen, hallinnolliset 
ponnistelut jne.
 
3 c): Sallitaan EU:n laajuiset 
poikkeukset joistakin tai kaikista Sevesto-vaatimuksista 
yhdenmukaisten perusteiden 
perusteella
 Mahdollisia merkittäviä säästöjä 
teollisuudelle ja 
toimivaltaisille viranomaisille
 Ei vaikutuksia (edellytys poikkeukselle)
 Mahdollistaa joustavuuden CLP:n yhteydessä 
 
3 e) Otetaan käyttöön 
suojalauseke  Mahdollinen soveltamisalan 
laajennus 
 Nousee mahdollisesti  Mahdollistaa 
joustavuuden CLP:n 
yhteydessä  
Toimintapoliittinen kysymys 4A – Yleisölle suunnatun 
tiedotuksen tyyppi
3    
c) Lisätietoja verkossa kaikkien 
kohteiden perustiedoista sekä ylemmän tason 
tuotantolaitosten osalta 
onnettomuusskenaarioista ja 
ulkoisen pelastussuunnitelman 
keskeisistä tiedoista (tarkistettu liite V) 
 Kertaluonteiset kustannukset noin 2–4 miljoonaa 
euroa 
Vuosittaiset 
kustannukset 
enintään 0,5 miljoonaa euroa
 Nousee. Käytettävissä parempia tietoja. 
 
 Parempi pääsy 
tietoihin. Vähemmän seurauksia 
onnettomuuden 
sattuessa. Tukee 
oppimista 
kokemuksista ja parhaiden 
käytäntöjen vaihtoa, 
todellisen täytäntöönpanon 
seurantaa jne. 
Avoimuus lisääntyy. 
Toimintapoliittinen kysymys 4B: Tietojen hallinta 
    
c) Yksinkertainen 
internetsivusto, josta on linkit 
asiakirjoihin EU:n tai jäsenvaltioiden sivustoilla.
 50 000-100 000 
euroa vuodessa 
ylläpitoon sekä joitakin 
kustannuksia 
jäsenvaltioille. 
1 miljoonan euron 
kertakustannukset 
yhteyksien 
luomisesta ja 
asiakirjojen asettamisesta 
saataville 
 Nousee. Tietoja käytettävissä 
huomattavasti paremmin.
 
 Kuten edellä. Lisäksi 
enemmän 
yhdenmukaistamista, vähemmän 
pirstoutumista, 
johdonmukaistamista ja 
yksinkertaistamista 
 
Toimintapoliittinen kysymys 5: 
maankäytön suunnittelu     
                                                 
3 Luottamuksellisuuskysymyksiä tarkastellaan. 
 
FI 10   FI Vaihtoehto Taloudelliset 
vaikutukset  
kuten soveltamis-alan muutos 
toimintapoliittisen 
kysymyksen osalta
1 Suojelun taso2 Muut vaikutukset 
kuten 
yksinkertaistaminen, hallinnolliset 
ponnistelut jne.
 
b) vähäisiä selvennyksiä  Ei kustannuksia tai 
mahdollisia säästöjä 
 Vähäisiä vaikutuksia   
Toimintapoliittinen kysymys 
6A: Tiiviimpi koordinaatio, 
tietojen ja menettelyjen koordinointi jne.
 Kustannussäästöt 
noin 0,5 miljoonaa 
euroa vuodessa (tarkastusten 
koordinaatio) Ei 
lisämaksuja
 Ei vaikutuksia tai 
vähäinen parannus  Yksinkertaistaminen. Tehokkuus. 
Yhdenmukaisempi täytäntöönpano.
 
Toimintapoliittinen kysymys 6B: Muut 
parannukset/selvennykset
    
Turvallisuuden indikaattorit     
b) Lisätään viittaus 
turvallisuuden indikaattoreihin 
sisäisessä turvallisuudessa  Ei merkittäviä 
lisämaksuja  Nousee mahdollisesti   
c) Ohjeet  Ei lisäkustannuksia  Nousee mahdollisesti   
Turvallisuusjohtajuuden vaatimukset alemman tason kohteita varten
    
a) Selvennetään voimassa 
olevia säännöksiä  Ei merkittävää muutosta / 
mahdollisesti pieniä säästöjä
 Ei muutosta   
Muita selvennyksiä (kuten 
maanalainen kaasuvarasto, 
leviämisvaikutukset, ympäristönäkökohdat, 
pelastussuunnitelmien 
määräajat sekä määräajat ja raja-arvot onnettomuuksista 
raportointia varten
 Rajalliset lisäkustannukset 
(1,5 miljoonan euron vuosittaiset 
kustannukset 
maanalaista kaasuvarastoa 
varten)
 Nousee   
5. S EURANTA JA ARVIOINTI  
Direktiivin seuranta ja arviointi EU:n tasolla perustuu jatkossakin erityisiin 
indikaattoreihin. Keskeis iin indikaattoreihin kuuluva t raportoitujen onnettomuuksien 
määrä, direktiivin soveltamisalaan kuuluvien tuotantolaitosten määrä sekä toimitetut 
suunnitelmat ja raportit. Olemassa olevia  seuranta- ja raportointivälineitä 
yksinkertaistetaan ja yhdenmukaistetaan kuten toimintapoliittisen kysymyksen 4 
yhteydessä esitetään. Indikaatto rien avulla seurataan sitä, mitä seurauksia on liitteen I 
mukauttamisesta CLP-järjestelmään  käytännössä, sekä suunniteltujen 
 
FI 11   FI korjausmekanismien tehokkuutta. Indikaatto rit perustuvat alemman ja ylemmän 
tason tuotantolaitosten määr ään, tietoon niiden toiminnast a ja keskeisistä kyseessä 
olevista vaarallisista aine ista sekä myönnettyjen poikkeus ten määrään sekä niiden 
perusteluihin.