FI Euroopan unionin virallinen lehti C 232/7

Alueiden komitean lausunto aiheesta ”EU:n väestön ikääntymisen vaikutusten käsittely (väestön ikääntymistä koskeva kertomus 2009)”

(2010/C 232/02)

I. JOHDANTO

ALUEIDEN KOMITEA

1. arvostaa komission tiedonantoa EU:n väestön ikääntymisen vaikutusten käsittelystä, jossa todetaan, että väestön ikääntymisellä on merkittäviä vaikutuksia eläkkeiden, terveydenhuollon ja vanhusten pitkäaikaishoidon alalla. Komission tiedonannossa korostetaan, että julkisella vallalla on nyt vajaa kymmenen vuotta aikaa toimia ennen suurten ikäluokkien siirtymistä eläkkeelle. Toiminnan tarve on hyvin kiireellinen, ja tilanne tarjoaa suuria haasteita ja mahdollisuuksia. Kysytään siis kohdennettuja poliittisia toimia. Puututtaessa tämän sukupolven ikääntymiseen toimien on oltava läheisessä yhteydessä tasa-arvopolitiikkaan, jotta saadaan korjatuksi nykytilanne, jossa ikääntyneet naiset kärsivät miehiä useammin köyhyydestä tai huonommista yhteiskunnallis-taloudellisista oloista; lisäksi heidän elämänlaatunsa on miehiä heikompi, koska he sairastavat enemmän ja ovat useammin hoidon tarpeessa, mikä on erittäin sukupuolisidonnaista.

2. kiittää paikallis- ja alueviranomaisia, kansalaisjärjestöjä ja komitean muita kumppaneita aktiivisesta osallistumisesta käsillä olevan lausunnon valmisteluun ECOS-valiokunnan 4. syyskuuta 2009 pidetyssä kokouksessa, 18. marraskuuta 2009 järjestetyssä pyöreän pöydän keskustelussa sekä 14. joulukuuta 2009 järjestetyssä työryhmätapaamisessa.

3. korostaa, ettei väestön ikääntyminen ole erillinen kehityskulku, vaan se on osa laajaa väestörakenteen muutosta. Kyseisen muutoksen tuloksena väestön määrä ja koostumus muuttuvat merkittävästi paikallisella ja alueellisella tasolla. Tämän väestörakenteenmuutoksen tosiasialliseen kehittymiseen ja sen tuloksiin vaikuttavat useat eri tekijät (syntyvyys, kuolleisuus, muuttovalmius ja maahanmuutto). Väestön ikääntyminen on autonominen prosessi. Kyseisen autonomisen prosessin tiedostaminen ja tunnustaminen ovat edellytyksenä ikääntymisen vaikutusten onnistuneelle hallinnalle.

4. toteaa, että tulevaisuudessa yhtä yli 65-vuotiasta kohden on enää kaksi työiässä olevaa henkilöä nykyisten neljän sijasta. Kyse on pitkän aikavälin ennusteesta. Vaikka pitkän aikavälin ennusteita onkin hyödyllistä tarkastella, ei väestön ikääntyminen kuitenkaan ole huomisen tai ylihuomisen ongelma. Se on tämän päivän ongelma. Jo yli 60 alueella vanhusten huoltosuhde ylittää 29 prosenttia, ja jopa yli 70 alueella väestömäärä on laskussa (osassa niistä runsaan prosentin vuosivauhdilla).

5. toteaa, että iäkkäät naiset, vammaiset ja maahanmuuttajat saattavat kohdata terveenä ikääntymiseen liittyviä erityisiä haasteita ja että näihin haasteisiin on vastattava.

6. pitää väestön ikääntymistä aiheena, jota tulee käsitellä Eurooppa 2020 -strategian puitteissa. Komitea tarkastelee asiaa niiden mahdollisuuksien hyödyntämisen näkökulmasta, joita väestön ikääntymiseen liittyy sosiaalisen, taloudellisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden lujittamista ajatellen. Eurooppa 2020 -strategiassa on lähtökohtana, että jokainen kansalainen ja kukin alue vahvistavat unionia erityisten ominaisuuksiensa ja peruspiirteidensä pohjalta. Aktiiviset ja terveinä ikääntyvät Euroopan kansalaiset muodostavat suurelta osin hyödyntämättömän voimavaran. Tämä vaatii paitsi ikääntyneille ihmisille myös kaikille muille – eri elämänvaiheissa oleville – unionin kansalaisille suunnattua politiikkaa.

7. on jo aiemmin todennut, että väestön ikääntymisen seuraukset koskevat ensisijaisesti alue- ja paikallistasoa. Alue- ja paikallisviranomaisilla on merkittäviä tehtäviä terveyden, hyvinvoinnin, maksullisen ja maksuttoman hoidon ja työmarkkinoiden alalla sekä esimerkiksi asumispalveluiden, (julkisten) liikennepalveluiden ja koulutuksen tarjoamisessa. Paikallis- ja alueviranomaisten vastuulla on kohdata alueellaan luovalla ja innovoivalla tavalla väestön ikääntymisen vaikutukset Eurooppa 2020 -strategian puitteissa. Siihen tarvitaan solidaarisuutta vanhusten ja nuorten, väestömäärältään kasvavien ja supistuvien alueiden sekä alueiden ja jäsenvaltioiden välillä.

II POLIITTISET SUOSITUKSET

ALUEIDEN KOMITEA

8. kannattaa kolmea sisällöllistä painopistettä ja pitää niitä uutena lähestymistapana väestön ikääntymisen vaikutusten käsittelyyn EU:ssa. Nämä painopisteet on konkretisoitava yksityiskohtaisemmin toiminnaksi alueiden välisissä pilottihankkeissa. Painopisteet nivoutuvat komission asettamiin tavoitteisiin. Keskipisteessä on terveydenhoitoon ja hoivapalveluihin, työmarkkinoihin ja julkiseen palvelutarjontaan liittyvä ensisijainen paikallinen ja alueellinen vastuu.

— Terveenä ikääntyminen. Tavoitteena on edistää unionin väestön mahdollisimman pitkäkestoista terveyttä ja aktiivisuutta.

— Työllistyminen ja tuottavuus. Tavoitteena on edistää eurooppalaista yhteiskuntaa, jossa jokaisella on mahdollisuus elinikäiseen oppimiseen, osallistumiseen ja yhteiskunnan kehitykseen vaikuttamiseen, myös palkattoman ja palkkatyön muodossa.

— Palveluiden saatavuus. Tavoitteena on arvioida ikääntyvälle väestölle suunnattua palvelutarjontaa uudelleen.

9. katsoo, että nämä kolme painopistettä ovat suoraan yhteydessä keskenään, ja toivoo siksi horisontaalista lähestymistapaa. Terveenä ikääntyvät ihmiset voivat hyödyntää paremmin palveluita, ja heillä on paremmat mahdollisuudet työmarkkinoilla. Työn tuottavuuden lisääminen edellyttää tervettä työvoimaa ja hyvää palvelutarjontaa. Palveluilla voidaan lisäksi edistää kansalaisten terveenä ikääntymistä sekä työllistymisen ja tuottavuuden kasvua. Komitea kehottaa niin ikään omaksumaan sukupuolinäkökulman, jolla tuetaan terveenä ikääntymistä siten, että naisilla ja miehillä on yhdenvertaiset olot.

10. tunnistaa näiden painopisteiden perusteella erityisesti sosiaalisiin kysymyksiin keskittyvän ohjelman. Eurooppalainen yhteiskunta osoittaa yhteisvastuullisuutensa ikääntyneiden ihmisten kohtelussa. Kyse on mm. kaikenmuotoisen syrjinnän (erityisesti ikäsyrjinnän) torjumisesta, ikääntyneiden yhteiskunnalliselle osallistumiselle asetettujen esteiden poistamisesta sekä asianmukaisen sosiaalisen turvaverkon tarjoamisesta. Kyseisen turvaverkon käyttäjien on lisäksi voitava luottaa ihmisarvoiseen kohteluun. Tämä sosiaaliohjelma on sekä julkisen vallan että sen (sosiaali- ja työmarkkina-alan) kumppaneiden yhteinen vastuu.

11. kannattaa”terveenä ja aktiivisena ikääntymisen ja sukupolvien välisen solidaarisuuden teemavuoden” julistamista komission seuraavalla toimikaudella sekä lasten täyttä osallistumista teemavuoteen. Komitea pitää esitettyjä painopisteitä ja hankkeita kyseisen teemavuoden oleellisena sisältönä.

12. toteaa, että innoitusta voidaan löytää niiden paikallisten toimijoiden parista, jotka pyrkivät lisäämään kansalaisten (ja käsillä olevan lausunnon näkökulmasta erityisesti ikääntyneiden) aktiivista osallistumista yhteiskuntaelämään. Väestön ikääntymisen vaikutusten käsittely edellyttää yhteistyötä koko kansalaisyhteiskunnan kanssa. Tarvitaan siis kansalaisten, kansalaisjärjestöjen, osaamiskeskusten ja yksityissektorin organisaatioiden aktiivista osallistumista. Näiden osapuolten yhteiskunnallinen aloitteellisuus on ratkaisevassa asemassa ja välttämätöntä esiteltyjen pilottihankkeiden suunnittelussa ja toteuttamisessa.

TERVEENÄ IKÄÄNTYMINEN

”Mahdollisimman pitkäkestoinen terveys ja aktiivisuus”

13. pitää terveenä ikääntymisenä kaikkia toimia, joilla voidaan torjua ruumiillisen, henkisen ja sosiaalisen ikääntymisprosessin kielteisiä vaikutuksia. Terveenä ikääntyminen edellyttää kokonaisvaltaista tarkastelutapaa ihmisen elämään (joka alkaa jo lapsuudessa). Tässä yhteydessä on kiinnitettävä huomiota ihmiselämän aikana kehittyvien terveysongelmien syihin. On pyrittävä myös löytämään tehokkaita keinoja terveysongelmien ehkäisemiseksi sekä tunnistamaan terveyteen vaikuttavat ympäristötekijät.

14. pitää Euroopan väestön ikääntymistä nimenomaan myönteisenä (autonomisena) kehityksenä ja hyvinvoinnin osoituksena. Terveenä ikääntymisessä kyse on siitä, millä tavoin väestö voi säilyttää mahdollisimman kauan terveytensä ja hyvinvointinsa ja osallistua aktiivisesti yhteiskuntaan ja varsinkin antaa yhteiskunnallisen ja taloudellisen panoksen. Keskipisteessä ei siis ole ihmisten (biologinen) elinikä vaan heidän elämäntilanteensa.

15. katsoo, että terveenä ikääntyminen tarjoaa mahdollisuuden vähentää ikääntymisen aiheuttamien kustannusten kasvua. Kun yhä enemmän ihmisiä ikääntyy terveenä, he voivat osallistua yhteiskunnalliseen ja taloudelliseen elämään pitempään. Terveenä ikääntymisen edistämiseksi tarvitaan uusia sosiaalipoliittisia lähestymistapoja, innovaatioita, (hoitomenetelmiä ja muita, esimerkiksi apuvälineitä koskevaa) tutkimusta sekä erityistä huomiota sen varmistamiseen, että kaupungit tai lähiympäristö ovat vanhuksille sopivia ja niiden tuotevalikoimaa on asianmukainen. On niin ikään tarpeen lisätä ammattitaitoista sosiaalitoimen ja terveydenhuollon henkilökuntaa ensi sijassa sisällyttämällä eri ura-alueiden yliopisto- ja muuntasoisiin koulutusohjelmiin nykyistä enemmän tietoa ikääntymisestä, jotta ammattilaiset ovat saaneet koulutusta ikääntymisen eri ilmenemismuodoista ja osaavat vastata niihin. On ennen kaikkea vahvistettava ammattiuria, jotka liittyvät terveydenhoitoon, hoivatyöhön ja terveyden edistämiseen. Terveenä ikääntyminen tarjoaa näin ollen merkittävän panoksen Eurooppa 2020 -strategiaan.

16. katsoo, että väestön ikääntymiseen liittyvien kustannusten pienentämiseksi toimivaltaisten viranomaisten olisi laadittava toimintalinjoja, jotka antavat ikääntyneille mahdollisuuden asua kotona mahdollisimman pitkään ja kannustavat heitä tähän.

TAVOITTEET

17. pyrkii siihen, että Euroopan alueet etsivät aktiivisesti terveenä ikääntymisen yhtymäkohtia omaan politiikkaansa. Yhdessä voidaan etsiä parhaita tapoja innovoinnin ja tutkimuksen edistämiseksi terveenä ikääntymisen alalla sekä saavutetun edistyksen seuraamiseksi. Kyseisen lähestymistavan onnistuminen edellyttää määrätietoista innovaatiopolitiikkaa. Kaikkien eri viranomaistahojen on yhdessä (tiedealan) kumppaneittensa kanssa otettava johtava rooli terveenä ikääntymisen edistämisessä.

18. toivoo sekä alueiden sisäistä että niiden välistä yhteistyötä ja määrittelee seuraavat terveenä ikääntymisen alan keskeiset tehtävät. (Tässä yhteydessä painotetaan terveyttä. Muut painopisteet liittyvät taloudelliseen toimintaan osallistumiseen sekä palveluiden tarjontaan.):

— Terveen perustan luominen nuorena. Terveenä ikääntyminen tarvitsee hyvän lähtökohdan. Ylipainon sekä huonojen ruokailutottumusten ja elämäntapojen kaltaisten terveysriskien torjuminen on menestyksellisempää, jos se aloitetaan jo nuoremmalla iällä.

— Asianmukainen hoito ja nopea paluu aktiiviseen elämään. Mikäli terveysongelmia syntyy, ne on hoidettava nopeasti ja tehokkaasti eli kustannustehokkaalla tavalla. Näin ihmiset voivat palata nopeasti yhteiskunnan elämään ja jatkaa siihen osallistumista. Tämä lisää osaltaan merkittävästi mm. työelämään osallistumista ja yhteiskunnallista tukea.

— Vanhusten (pitkäaikais)hoito. Vanhustenhoito vaati erityistä lähestymistapaa; ensinnäkin siksi, että ikääntyneet ihmiset ovat enemmän tai vähemmän hauraita, mikä saattaa vaikuttaa oleellisesti hoidon onnistumiseen. Toiseksi heidän terveysongelmansa pohjautuvat yhä useammissa tapauksissa moneen vaivanaiheuttajaan. Asianmukaisen vanhusten (pitkäaikais)hoidon tarjoaminen edellyttää, että hoitohenkilökunta saa nykyaikaisia ja tehokkaita hoitotapoja sekä muita näkökohtia (kuten kuntoutusta) koskevaa lisäkoulutusta.

TYÖLLISTYMINEN JA TUOTTAVUUS

”Elinikäinen oppiminen, työnteko ja osallistuminen”

19. korostaa, että ikääntyneillä on oltava oikeus köyhyysrajan ylittäviin tuloihin ihmisarvoisen elämän varmistamiseksi. Useat ikääntyneet, etenkin naiset, ovat vaarassa joutua köyhyyteen.

20. toteaa, että (yhteiskunnallinen) osallistuminen lisää ikääntyneiden ihmisten hyvinvoinnin tunnetta merkittävästi. Tässä yhteydessä tärkein edellytys on työmarkkinoihin osallistuminen. Työllistymisen ja työn tuottavuuden lisääminen on lisäksi tärkeä edellytys sille, että talous yleisesti ja myös julkinen talous sekä sosiaaliturvajärjestelmät pysyvät kunnossa väestön ikääntymisestä huolimatta. Osallistuminen on kaikkien kansalaisten oikeus, mutta tulevaisuutta ajatellen myös heidän velvollisuutensa. Tämä edellyttää työnantajilta ja työntekijöiltä tarvittavaa joustavuutta. Tämä tarkoittaa tietysti myös selkeästi sitä, että työmarkkinaosapuolilla ja viranomaisilla on velvollisuus mahdollistaa työmarkkinoille osallistuminen ilman rajoituksia. Komitea kannattaa täten laajaa syrjinnän vastaista direktiiviä, jolla pyritään parantamaan eri tuotteiden ja palveluiden saatavuutta. (Tässä yhteydessä ikäsyrjinnän torjumisen on oltava tärkeä osatavoite.). Nykyisin alueiden ja kohderyhmien välillä vallitsee suuria eroja työelämään osallistumisessa. (Ikääntyvässä) nyky-yhteiskunnassa vanhempien ihmisten osaamista on hyödynnettävä ja käytettävä parhaalla mahdollisella tavalla. Ihmiset voivat työskennellä pitempään, kun heille tarjotaan laadukkaita ja heidän tilanteeseensa soveltuvia työpaikkoja. Kyse ei ole pelkästään työolosuhteista. Oleellista on esimerkiksi myös työn vaihtelevuus. Työmarkkinoille luodut elinikään tai esimerkiksi sukupuoleen ja (etnisiin) juuriin tai vammaisuuteen perustuvat työuralla etenemisen esteet ja sulkeminen pois työmarkkinoilta ei ole hyväksyttävissä.

21. korostaa, että koulutuksella on merkittävä rooli työllistymisen ja tuottavuuden lisäämisessä. Nyt on aika luoda elinikäisen osaamispohjaisen oppimisen, työnteon ja siten (yhteiskunnallisen) osallistumisen kulttuuri siten että tavoitteena on elinikäinen työllistettävyys. Tämä tarkoittaa, että erilaisten koulutuspalveluiden saatavuus on taattava. Kansalaisilla, viranomaisilla, työnantajilla, työntekijöillä ja oppilaitoksilla on yhteinen vastuu tämän tavoitteen toteuttamisessa.

22. katsoo, että elinikäisen osaamispohjaisen oppimisen ja työnteon periaatteesta voidaan kehitellä eläkemalli, josta ajan mittaan muodostuu ennemminkin ”mukautettu ja näin ollen osaamispohjainen työelämä”. Senioritalous (silver economy) tarjoaa lukuisia mahdollisuuksia Euroopan talouden vahvistamiseen. On korostettava, että myös vapaaehtoistyö ja hoitotyö ovat arvokkaita tapoja antaa sisältöä tähän sopeutettuun työelämän vaiheeseen. Tärkeintä on, että kansalaiset pysyvät aktiivisina koko elämänsä ajan.

23. katsoo, että työvoimapulaa voidaan osittain korjata (selektiivisellä) työvoiman liikkuvuudella. Komissio toteaa, että hyvin järjestetyllä laillista maahanmuuttoa suosivalla politiikalla on merkitystä työvoimapulan paikkaamisessa. Tässä yhteydessä tulisi kiinnittää huomiota tutkintojen tunnustamiseen ja menettelytapojen yksinkertaistamiseen. (Samalla on otettava huomioon aivopako-ilmiön mahdollisten kielteisten seurausten riskit lähtömaassa.)

TAVOITTEET

24. toivoo koko työikäisen väestön työllistettävyyden parantamista. Kaikkien – ja nimenomaan myös ikääntyneiden – kansalaisten osaamista ja taitoja on hyödynnettävä parhaalla mahdollisella tavalla. Terveys ja terveelliset työolosuhteet ovat ratkaisevia tekijöitä ihmisten työllistettävyyden kannalta. Olemassa olevan osaamisen entistä parempi hyödyntäminen on ensisijassa työmarkkinaosapuolten vastuulla. Kansalaisilta tulisi tässä yhteydessä kannustaa elinikäiseen oppimiseen, jotta he voivat osallistua merkityksellisellä tavalla ja löytää paikkansa yhteiskunnan ja talouden jatkuvasti muuttuvien vaatimusten asettamissa puitteissa. Viranomaisten tehtävänä on poistaa esteitä ja luoda kannusteita. Kansalaisten ja yksityisten tahojen luovuutta ja yrittäjyyttä on hyödynnettävä maksimaalisesti. Perus- ja jatkokoulutuslaitosten tulee mukauttaa ohjelmiaan ikääntyvien ihmisten tarpeisiin, jotta he voivat kehittää tietojaan ja taitojaan tarkoituksenmukaisesti. Erityisen tärkeää on kannustaa ja tukea ikääntyneitä sen varmistamisessa, että heidän osaamisensa tunnustetaan ja hyväksytään.

25. toivoo työllistymisen ja tuottavuuden edistämistä kulloisellekin alueelle ja kohderyhmälle kohdennetun eri politiikkojen yhdistelmän ja täsmäratkaisujen avulla. Tämän tavoitteen saavuttaminen edellyttää, että

— investoidaan yleissivistävään ja ammatilliseen koulutukseen ja taitojen kehittämiseen, ja näin edistetään nuorten urakehitystä työmarkkinoilla.

— edistetään järjestelmiä, joilla työ ja yksityiselämä voidaan sovittaa paremmin yhteen; esimerkkejä ovat lastenhoitopalvelut, hoito- ja vanhempainvapaat sekä teknologiset innovaatiot (etätyö).

— edistetään työterveyttä. Vaikka keskimääräinen elinajanodote EU:ssa kasvaa, ihmiset eivät pysy enää terveinä. Työmarkkinoita on muutettava niin, että ihmiset pääsevät osallistumaan niille mahdollisista rajoituksistaan ja terveydellisistä ongelmistaan huolimatta. Edellytyksenä ovat tässä yhteydessä työolosuhteiden terveellisyys tai niiden terveellisyyden lisääminen sekä työolosuhteisiin liittyvät tukipalvelut.

— varmistetaan ikääntyneiden osaamisen ja kokemuksen tunnustaminen ja hyväksyminen.

— etsitään mahdollisuuksia parantaa menettelyitä työntekijöiden saamiseksi EU:n ulkopuolelta eurooppalaisille työmarkkinoille työvoimapulan vaivaamille aloille. (Näihin aloihin lukeutuu tällä hetkellä osa hoitoalasta ja tiettyjä osaamispohjaisia aloja, mutta tulevaisuudessa mahdollisesti myös muita aloja).

26. korostaa, että syynä siihen, etteivät ikääntyneet työntekijät jatka aktiivista työntekoa, on usein vaara, että he menettävät eläkeoikeutensa osittain tai kokonaan jos he hankkivat lisätuloja eläkeiän saavuttamisen jälkeen. Olisikin tutkittava mahdollisuuksia ottaa asianmukaisilla hallintotasoilla käyttöön nykyistä joustavampia sääntöjä.

27. korostaa, että on tärkeää lisätä yritysten, erityisesti henkilöstöjohtajien ja rekrytointitoimistojen, valveutuneisuutta ikääntyneen henkilöstön, etenkin naisten palkkaamisessa. Olisi tuettava yrityksiä, jotka kiinnittävät erityishuomiota ikääntyneiden työntekijöiden liikkuvuuden varmistamiseen ja joustavien työjärjestelyjen tarjoamiseen tai jotka keskittyvät koulutus- tai urakehitysstrategioissaan ikääntyneiden työntekijöiden erityistarpeisiin. Euroopan komission olisi kerättävä ja levitettävä asiaa koskevia parhaita käytänteitä. On myös erittäin tärkeää lisätä ikääntyneiden työntekijöiden omaa valveutuneisuutta asiasta jakamalla heille tietoa.

PALVELUIDEN SAATAVUUS

”Palvelutarjonnan uudelleenarviointi”

28. ymmärtää palveluiden tarjoamisella laajaa sosiaalista, taloudellista ja alueellista (fyysistä) infrastruktuuria, joka edistää paikallista ja alueellista yhteisöä. Tässä yhteydessä tulisi tehdä ero alueellisten ja paikallisten palveluiden (julkisen liikenteen, hoitopalveluiden, koulutuksen, tapahtumien järjestämisen ja tukipalveluiden) ja valtakunnallisten sosiaalijärjestelyiden (kuten eläkkeiden) välillä. Palveluiden tarjoaminen edellyttää kokonaisvaltaista ja yhtenäistä lähestymistapaa sosiaalisten, taloudellisten ja alueellisten mahdollisuuksien hyödyntämiseksi.

29. toteaa, että nykyistä palveluiden tarjontaa ei ole sopeutettu väestön ikääntymisestä johtuvaan kysynnän muutokseen. Politiikan tavoitteena tulee olla se, että ihmiset voivat hyödyntää mahdollisimman tehokkaasti palveluita, jotta he voivat osallistua aktiivisesti yhteiskuntaan. Kun kysyntä lisääntyy eikä julkisia resursseja ole riittävästi käytettävissä, tämä tarkoittaa sitä, että palveluiden tarjonta on arvioitava uudelleen. Innovointipotentiaalia pitää hyödyntää maksimaalisesti tai käyttää toisella tavalla. Väestön ikääntyminen tekee lisäksi erityisen haasteelliseksi löytää riittävästi ja riittävän päteviä työntekijöitä, jotka ovat toiminnan keskeinen voima, kun pyritään varmistamaan palvelujen saatavuus. Työn tuottavuuden parantaminen ja työllistymisen kasvu auttavat osaltaan ongelman ratkaisemisessa (mutta lisäksi tarvitaan muita toimia).

30. korostaa, että alueilla, joiden väestörakenne muuttuu voimakkaasti, palveluja ei enää voida tarjota aina perinteisellä tavalla. Toisenlaista, vakaata palveluiden tarjontaa pyritään edistämään mm. niin sanotun tietoyhteiskuntaan osallistamisen avulla. Tällöin voidaan ajatella mm. sellaisia palveluita kuin sähköiset terveyspalvelut, verkko-oppiminen, sähköiset hoitopalvelut sekä sähköiset tukipalvelut. Perinteinen, usein ikäsidonnainen jaottelu fyysisten palveluiden ja sähköisten palveluiden välillä heikkenee yhä selvemmin. Tulevaisuudessa tarvitaan uudenlaista, aluekohtaista lähestymistapaa, jonka pohjalta on luotava alueittain mukautettu fyysisten ja myös sähköisten palveluiden verkosto. Pieni askel tähän suuntaan ovat esim. puhelinketjut.

31. korostaa niin ikään, että toimiva ja kohdennettu julkisen liikenteen järjestelmä edesauttaa huomattavasti palveluiden saatavuuden varmistamista etenkin jos palvelurakenteet sijaitsevat keskeisillä paikoilla ja ne voidaan siten pitää helpommin saatavilla toimivan (julkisen) liikennejärjestelmän avulla. Tämä koskee sekä ikääntyneiden (hoito)palveluita että esimerkiksi nuorille ja aikuisille tarkoitettuja kouluja ja osaamiskeskuksia. Tällöin on tärkeää, että (julkinen) liikennejärjestelmä sovitetaan alueellisiin olosuhteisiin.

32. viittaa Maailman terveysjärjestön WHO:n aloitteeseen, jonka tavoitteena on edistää ”terveellisiä kaupunkeja” (Healthy Cities), joissa palveluiden fyysinen infrastruktuuri mukautetaan entistä paremmin ikääntyvän väestön tarpeisiin. Terveellisiä kaupunkeja koskevan politiikan valmistelussa (ikääntyneiden) aktiivinen osallistuminen on tärkeää. Tämä lähestymistapa liittyy läheisesti palveluiden saatavuutta koskeviin komitean tavoitteisiin.

TAVOITTEET

33. asettaa tavoitteeksi, että ihmiset voivat hyödyntää mahdollisimman paljon ja mahdollisimman tehokkaasti palveluita ja näin jatkaa aktiivista osallistumistaan yhteiskuntaan. Alueellisten ja paikallisten palveluiden tarjontaa on tulevina vuosina arvioitava uudestaan muuttuvan kysynnän mukaan. Kysyntää ei pidä tässä yhteydessä määritellä pelkästään iän vaan nimenomaan elämäntyylin perusteella. Terveitä elintapoja noudattavat henkilöt tarvitsevat useimmiten vähemmän ja toisenlaisia palveluita kuin epäterveellisiä elintapoja noudattavat.

34. toivoo palveluiden tarjoamista koskevan osaamisen kehittämistä ja vaihtoa sekä alueiden sisällä että niiden välillä. Keskeistä on

— vahvistaa yhteistyötä. Palveluiden tarjoaminen edellyttää hyvää yhteistyötä. Viranomaisten, osaamiskeskusten, kansalaisjärjestöjen (erityisesti valtiovallasta riippumattomien organisaatioiden) ja elinkeinoelämän alueellinen ja paikallinen yhteistyö vahvistaa palveluiden (laadullisia ja määrällisiä) perusteita.

— kannustaa luovaa yrittäjyyttä, innovointia ja tietoyhteiskuntaan osallistamista mieltämällä Euroopan väestön ikääntyminen oivalliseksi tilaisuudeksi lisätä taloudellisten toimijoiden kilpailukykyä. Alueellisia ja paikallisia julkisia ja yksityisiä tahoja kannustetaan soveltamaan uusia malleja ja teknologioita palveluiden tarjoamisen järjestelyiden ja rahoituksen parantamiseksi. Esimerkkejä tästä ovat laajakaistayhteydet ja tietoyhteiskuntaan osallistaminen (kodeissa käytettävät sovellukset, etähoito, teleostokset ja etäopetus), mutta myös uusien alueellisten liikennejärjestelmien kehittäminen ja olemassa olevien liikennejärjestelmien kehittäminen edelleen.

— mukauttaa tarjontaa. Palvelut mukautetaan kansalaisten muuttuviin tarpeisiin. Tämä koskee sekä sähköisiä palveluita että virallisen terveydenhuoltojärjestelmän ulkopuolisia hoitopalveluita.

— edistää tieto- ja viestintätekniikan käyttöä iäkkäiden ihmisen sosiaalisen ja alueellisen osallisuuden parantamiseksi.

PÄÄTELMÄT

35. toivoo, että väestön ikääntymisen vaikutuksia käsiteltäessä seuraaviin kysymyksiin sovelletaan aluekohtaista lähestymistapaa: 1. terveenä ikääntyminen, 2. työllistyminen ja työn tuottavuus sekä 3. palveluiden saatavuus. Alueiden komitea tarkastelee näin ollen väestön ikääntymistä kokonaisvaltaisesti osana laajaa väestörakenteen muutosta. Lähtökohtana on pidettävä elinkaariajattelua, mahdollisuuksien maksimaalista hyödyntämistä ja alueellista eriyttämistä. Näin syntyy uusi tapa, jolla lähestyä väestön ikääntymisen seurauksia EU:ssa ja jossa otetaan oikeudenmukaisesti huomioon alue- ja paikallisviranomaisten vastuu luovien ja innovatiivisten ratkaisujen tarjoamisesta alueellaan.

36. pyytää komissiota kiinnittämään tässä yhteydessä erityistä huomiota seuraaviin tavoitteisiin:

— edistetään kaikkien EU:n toimijoiden (kansalaisjärjestöjen, osaamiskeskusten, yksityisten tahojen ja viranomaisten) avulla haasteiden tiedostamista, tiedonvaihtoa, teknologista innovointia sekä parhaiden käytänteiden ja interventiostrategioiden kehittämistä.

— seurataan ja ennakoidaan alueellisella tasolla väestön ikääntymistä ja otetaan se tinkimättä huomioon politiikkojen valmisteluissa ja toimeenpanossa. On olemassa suuria alueellisia eroja, jotka eivät nouse esiin valtakunnallisissa katsauksissa mutta jotka ovat tärkeitä väestön ikääntymisen seurausten ennakoimisen kannalta.

— sisällytetään aihe ”Laajan väestörakenteen muutoksen osana tapahtuva väestön ikääntyminen” EU:n eri ohjelmiin, joissa se voi toimia välineenä alueellisten, aluekohtaisten, kokonaisvaltaisten ja innovoivien lähestymistapojen tukemiseksi. Tässä yhteydessä alueet toivovat tiivistä suoraa yhteistyötä komission kanssa.

37. ehdottaa, että komitea käynnistää Euroopan komission kanssa erilaisia alueidenvälisiä pilottihankkeita kolmen painopisteen tiimoilta. Pilottihankkeiden ensisijainen tavoite on tietojen ja parhaiden käytänteiden vaihtaminen. Kyse on selvästi enemmästä kuin pelkästä tietoisuuden lisäämisestä: kokeiluhankkeissa on sovellettava ja vaihdettava käytännön toimia. Kun otetaan huomioon väestön ikääntymiseen liittyvien kysymysten laaja-alaisuus, komitea pitää tärkeänä, että osaamista ei jaeta pelkästään painopistealojen sisällä vaan myös niiden välillä. Pilottihankkeiden tulee helpottaa osaamisen kehittämistä. Hankkeisiin osallistuvat osapuolet voivat hyödyntää ohjelmien toteuttamisessa itsenäisesti erilaisia EU-rahastoja. Esitteeseen How to promote Ageing well in Europe: Instruments and tools available to local and regional actors (Hyvän ikääntymisen edistäminen Euroopassa: paikallis- ja alueviranomaisten käytettävissä olevat välineet) komitea on koonnut yhdessä Euroopan ikäihmisten foorumin AGE:n kanssa tietoa tarjolla olevista rahoituslähteistä (AK, 2009). Se on arvokas väline pilottihankkeita käynnistettäessä. Komitean jäsenet tulevat laatimaan asiaa koskevia ehdotuksia.

38. ehdottaa pilottihankkeille seuraavanlaisia puitteita: Hankkeissa tulee keskittyä tuottamaan käytännön tietoa ja tieteellistä (sekä sovellettua että perustutkimus-) tietoa, joka auttaa käsittelemään EU:n väestön ikääntymisen vaikutuksia. Perustutkimuksen tulee auttaa vähentämään tulevia hoitotarpeita pitkällä aikavälillä. Kohorttitutkimukset ja biopankit ovat tässä yhteydessä tärkeitä tiedonlähteitä. Jotta voidaan selvittää, miten ihmiset voivat ikääntyessään pysyä terveinä ja siten lykätä hoidon tarvetta, on tiedettävä, mitä (solu)prosesseja ikääntymisen taustalla on. Osaamiskeskusten, (alue- ja paikallis)viranomaisten sekä yksityisten tahojen välillä muodostettavien alueidenvälisten kumppanuuksien puitteissa on kehitettävä innovatiivisia aluekohtaisia lähestymistapoja ja testattava niitä käytännössä. Myös työmarkkinaosapuolilla, hyvinvointi- ja hoitopalveluja tuottavilla laitoksilla sekä muilla, valtiovallasta riippumattomilla järjestöillä voi olla tässä toiminnassa tärkeä rooli. Alueelliset kumppanuudet voisivat rakentua jonkin erityisosaamisen tai tietyllä alueella toimivien yhteistyöliittymien ympärille tai yksittäisellä alueella esiintyvien, ikääntymiseen liittyvien erityisongelmien ympärille. Yhtenä vaihtoehtona on hankkeiden liittäminen jo olemassa oleviin Interreg-ohjelmiin. Edellä mainittujen painopistekohtaisten toimien lisäksi on korostettava seuraavia tavoitteita:

— Terveenä ikääntyminen: vahvistetaan hoitoverkostoja (kansalaisen elämän ja sen aikana esiintyvien hoitotarpeiden yhteydessä toimintaan osallistuvien eri hoitokumppanien yhteistyötä) muuntamalla tutkimustulokset uusiksi tuotteiksi, tekniikoiksi ja palveluiksi sekä hyödyntämällä käytännön kokemuksia tutkimusohjelmissa.

— Työllistyminen ja tuottavuus: edistetään sellaista eurooppalaista yhteiskuntaa, jossa jokaisella on mahdollisuus elinikäiseen oppimiseen, osallistumiseen ja yhteiskunnan kehitykseen vaikuttamiseen, myös palkattoman ja palkkatyön muodossa.

— Palveluiden saatavuus: kehitetään aluekohtaisia lähestymistapoja palvelutarjonnan uudelleenarvioimiseksi.

39. pyytää Euroopan parlamentilta, että se yhtyy alueiden komitean kehotukseen puuttua (laajan väestörakenteen muutoksen osana tapahtuvaan) väestön ikääntymiseen, joka on kiireellinen ja ajankohtainen ongelma, aluetasolla alueidenvälisten pilottihankkeiden avulla, ja että se osallistuu niiden käynnistämiseen.