EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 31.10.2017 COM(2017) 636 final KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE Euroopan globalisaatiorahaston toiminnasta vuosina 2015 ja 2016



·jätetyt hakemukset; ·tehdyt päätökset; ·rahoitetut toimet sekä niiden täydentävyys muista unionin välineistä, etenkin Euroopan sosiaalirahastosta (ESR), rahoitettavien toimien suhteen; ·myönnetyn rahoitustuen tilien päättäminen. Kertomuksissa olisi myös oltava tiedot hakemuksista, jotka on hylätty määrärahojen riittämättömyyden tai tukikelvottomuuden vuoksi. Kertomuksen kussakin kohdassa tarkastellaan näin ollen eri tapauksia. 2. Yleiskatsaus EGR:n toimintaan vuosina 2015 ja 2016 Vuosina 2015 ja 2016 komissio vastaanotti 20 EGR-tukihakemusta (12 vuonna 2015 ja 8 vuonna 2016). Budjettivallan käyttäjä päätti EGR:n varojen käyttöönotosta 17 tapauksessa, ja jäsenvaltiot peruuttivat kolme hakemusta . Jäsenvaltiot hakivat näissä 17 hakemuksessa EGR:n tukea yhteensä 51 171 249 euroa (35 400 623 euroa vuonna 2015 ja 15 770 626 euroa vuonna 2016). Yksityiskohtaiset tiedot vastaanotetuista hakemuksista esitetään kohdassa 3.1 sekä taulukoissa 1 ja 2. Budjettivallan käyttäjä teki 25 päätöstä EGR:n varojen käyttöönotosta (mukana oli kymmenen ennen 1. tammikuuta 2015 vastaanotettua hakemusta), ja ne kattoivat yhteensä 70 392 546 euroa EGR:n vuosien 2015 ja 2016 talousarviosta. Vuosina 2015 ja 2016 myönnetty rahoitustuki kuvataan yksityiskohtaisesti kohdassa 3.2 sekä taulukoissa 3 ja 4. Komissio vastaanotti 26 loppukertomusta EGR:n tuen käytöstä vuosina 2015 ja 2016. Tulokset käyvät ilmi kohdasta 3.4 ja taulukosta 5. Vuosina 2015 ja 2016 päätettiin 34 EGR-tapauksen tilit. Yksityiskohtaiset tiedot näistä tapauksista esitetään liitteessä olevassa taulukossa 3. Komission aloitteesta annettavaa teknistä tukea (asetuksen (EU) N:o 1309/2013 11 artikla) kuvataan kohdissa 3.6.2 ja 3.7 sekä taulukoissa 6 ja 6.1. EGR:n (2014–2020) väliarvioinnin tulokset julkaistaan todennäköisesti vuoden 2017 puolivälissä (ks. kohta 3.7.4). Komission ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä sekä asetuksen (EY) N:o 2012/2002, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EU) N:o 1296/2013, (EU) N:o 1301/2013, (EU) N:o 1303/2013, (EU) N:o 1304/2013, (EU) N:o 1305/2013, (EU) N:o 1306/2013, (EU) N:o 1307/2013, (EU) N:o 1308/2013, (EU) N:o 1309/2013, (EU) N:o 1316/2013, (EU) N:o 223/2014, (EU) N:o 283/2014 ja (EU) N:o 652/2014 ja Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 541/2014/EU muuttamisesta sisältyy muutoksia asetukseen (EU) N:o 1309/2013. Muutokset koskevat NEET-nuoriin sovellettavan poikkeuksen jatkamista (voimassa nyt 31. joulukuuta 2017 saakka) ja sisäisten menettelyjen tarkistamista päätöksentekoprosessin nopeuttamiseksi. Näistä muutoksista keskustellaan parhaillaan monivuotisen rahoituskehyksen arvioinnin yhteydessä. 3. EGR:n toiminnan analyysi vuosina 2015 ja 2016 3.1. Vastaanotetut hakemukset Vuosina 2015 ja 2016 komissio vastaanotti 20 hakemusta seuraavista 11 jäsenvaltiosta: Alankomaat, Belgia, Espanja, Irlanti, Italia, Kreikka, Ranska, Ruotsi, Saksa, , Suomi ja Viro. Viro haki EGR:n rahoitusta ensimmäistä kertaa, kun taas muut kymmenen jäsenvaltiota olivat hakeneet sitä jo aiemmin. Yksityiskohtaiset tiedot näistä hakemuksista esitetään taulukossa 1. Kohtien 3.1.1–3.1.6 tiedoissa ei oteta huomioon peruutettuja hakemuksia. 3.1.1. Vastaanotetut hakemukset tukitoimen perusteen mukaan Vuosien 2015 ja 2016 hakemuksiin sovellettiin asetusta (EU) N:o 1309/2013, jossa säädetään kahdesta toimintakriteeristä: 1.Globalisaatiosta johtuvat maailmankaupan huomattavat rakenteelliset muutokset Kauppaa koskevan kriteerin perusteella jätettiin 13 hakemusta, joista kolmen perusteluna olivat poikkeukselliset olosuhteet.

2.Rahoitus- ja talouskriisi Maailmanlaajuisen rahoitus- ja talouskriisin vaikutusten johdosta jätettiin neljä hakemusta. 3.1.2. Vastaanotetut hakemukset aloittain Vastaanotetut ja hyväksytyt 17 hakemusta liittyivät irtisanomisiin 12:lla eri alalla. Hakemuksia vastaanotettiin eniten autoteollisuudesta (neljä hakemusta), ja seuraavina tulivat ohjelmistoala, vähittäiskauppa ja tietokoneiden sekä elektronisten ja optisten tuotteiden valmistus (kaksi hakemusta kultakin alalta). Koksin ja jalostettujen öljytuotteiden valmistukseen liittyvien irtisanomisten vuoksi haettiin tukea ensimmäistä kertaa. Kaavio 1. Hakemusten määrä aloittain (NACE Rev. 2) vuosina 2015–2016* *EGF/2016/003 EE/raakaöljy ja kemikaalit -tapaus liittyy kahteen eri alaan (19 ja 20), minkä vuoksi se on laskettu kahdesti edellä olevassa kaaviossa. Taulukko 1. Vuosina 2015 ja 2016 vastaanotetut hakemukset jäsenvaltioittain 3.1.3. Vastaanotetut hakemukset haetun tukimäärän mukaan Yksitoista jäsenvaltiota haki EGR:n tukea yhteensä 51 171 249 euroa vuosina 2015 ja 2016. Eniten tukea haki Suomi (11 994 000 euroa, neljä hakemusta), ja seuraavina tulivat Belgia (9 188 149 euroa, kolme hakemusta) ja Saksa (6 958 623 euroa, yksi hakemus). EGR:stä haetun rahoituksen määrä vaihteli 442 293 eurosta 6 958 623 euroon ja oli keskimäärin 3 010 073 euroa hakemusta kohti ja 4 651 932 euroa jäsenvaltiota kohti. Jokaisen EGR:n tukea hakevan jäsenvaltion on suunniteltava koordinoitu toimenpidepaketti, joka soveltuu parhaiten tuen kohteena olevien edunsaajien profiileihin, ja päätettävä haettavan tuen määrä. Asetuksessa (EU) N:o 1309/2013 vahvistetaan komission enimmäisrahoitusosuudeksi 60 prosenttia. Kaavio 2. Haetun EGR-tuen kokonaismäärä jäsenvaltioittain vuosina 2015–2016 11 jäsenvaltion hakema EGR-tuki yhteensä vuosina 2015–2016: 51 171 249 euroa

Keskimääräinen haettu EGR-tuki jäsenvaltiota kohti vuosina 2015–2016: 4 651 932 euroa 3.1.4. Vastaanotetut hakemukset tuen kohteena olevien työntekijöiden määrän mukaan EGR:n tuen kohteena olevien edunsaajien kokonaismäärä oli 19 354. Kohteena olevien edunsaajien määrä hakemusta kohti vaihteli 184:stä 4 500:aan. Kuusi hakemusta koski yli 1 000:ta ja kolme hakemusta alle 500:aa edunsaajaa. Jokainen vuosina 2015 ja 2016 vastaanotetuista 17 hakemuksesta koski keskimäärin 1 138:aa edunsaajaa. Kohteena olevista 19 354 edunsaajasta 18 303 oli irtisanottuja työntekijöitä ja 1 051 oli työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevia nuoria (NEET-nuoria). Belgia haki EGR:n tukea suurimmalle työntekijämäärälle (5 400), ja seuraavina tulivat Suomi (3 962) ja Saksa (2 692). Kohteena olevia työntekijöitä oli keskimäärin 1 664 jäsenvaltiota kohti. Neljässä hakemuksessa tuen kohteena oli myös NEET-nuoria, ja nämä hakemukset olivat Belgian (kaksi hakemusta, yhteensä 400 NEET-nuorta), Kreikan (543 NEET-nuorta) ja Irlannin (108 NEET-nuorta) jättämiä. Kaaviosta 3 ilmenee tuen kohteena olevien työntekijöiden jakautuminen jäsenvaltioittain. Kaavio 3. Tuen kohteena olevien työntekijöiden määrä jäsenvaltioittain vuosina 2015–2016 Kohteena olevien työntekijöiden kokonaismäärä jäsenvaltioissa vuosina 2015 – 2016: 18 303 Keskimääräinen kohteena olevien työntekijöiden määrä jäsenvaltiota kohti vuosina 2015–2016: 1 664 EGR:stä yhteisrahoitettaviksi ehdotettujen toimenpiteiden kohteena oli useimmissa hakemuksissa keskimäärin 78 prosenttia irtisanottujen kokonaismäärästä. Tämä johtuu siitä, että jäsenvaltio voi päättää keskittää EGR:n tuen vain tiettyihin henkilöryhmiin, esimerkiksi kaikkein heikoimmassa oleviin työntekijöihin tai niihin, joilla on erityisiä vaikeuksia pysyä työmarkkinoilla ja/tai jotka tarvitsevat eniten tukea. Jäsenvaltioissa saatavilla oleva irtisanottujen työntekijöiden tavanomainen tuki voi joissain tapauksissa riittää pikaiseen paluuseen työelämään, tai työntekijät voivat päättää jäädä varhaiseläkkeelle. 3.1.5. Vastaanotetut hakemukset työntekijöiden määrän mukaan aloittain Tarkasteluajanjaksona hyväksytyt 17 hakemusta koskivat 12:ta eri alaa. Kohteena olevia työntekijöitä oli eniten moottoriajoneuvojen, perävaunujen ja puoliperävaunujen alalla (7 942), ja seuraavaksi eniten heitä oli ohjelmistojen, konsultoinnin ja siihen liittyvän toiminnan (2 641) sekä maaliikenteen ja putkijohtokuljetuksen alalla (2 132). Kaavio 4. Tuen kohteena olevien työntekijöiden määrä aloittain (NACE Rev. 2) vuosina 2015–2016* *EGF/2016/003 EE/raakaöljy ja kemikaalit -tapaus liittyy kahteen eri alaan (19 ja 20), minkä vuoksi tässä tapauksessa kohteena olevat 800 työntekijää on kirjattu kahdesti. 3.1.6. Vastaanotetut hakemukset haetun työntekijäkohtaisen tukimäärän mukaan Jokaisen EGR:n tukea hakevan jäsenvaltion on suunniteltava koordinoitu toimenpidepaketti, joka soveltuu parhaiten tuen kohteena olevien työntekijöiden profiiliin, ja päätettävä haettavan tuen määrä. EGR-asetuksessa ei rajoiteta haettavan tuen kokonaismäärää. Haettavan tuen edunsaajakohtainen määrä voi sen vuoksi vaihdella irtisanomisten laajuuden, asianomaisilla työmarkkinoilla vallitsevan tilanteen, tuen kohteena olevien edunsaajien yksilöllisten olosuhteiden, jäsenvaltion jo toteuttamien toimien sekä sen mukaan, kuinka paljon palvelujen tarjoaminen kyseisessä jäsenvaltiossa tai kyseisellä alueella maksaa.

Tämä selittää, miksi edunsaajakohtaiset EGR-tukimäärät vaihtelivat 1 393 eurosta 7 689 euroon vuosina 2015 ja 2016 (ks. taulukko 1). Jokainen EGR:n tukea vuosina 2015 ja 2016 hakenut jäsenvaltio haki tukea keskimäärin 2 644 euroa kohteena olevaa edunsaajaa kohti. Eniten tukea edunsaajaa kohti haki Italia (7 689 euroa), ja seuraavina tulivat Kreikka (5 880 euroa) ja Ruotsi (4 311 euroa). Kaavio 5: Suurin haettu edunsaajakohtainen tukimäärä jäsenvaltioittain vuosina 2015–2016 11 jäsenvaltion keskimäärin hakema EGR-tuki edunsaajaa kohti vuosina 2015–2016: 2 644 euroa 3.2. Myönnetyt tuet Vuosina 2015 ja 2016 budjettivallan käyttäjä teki 25 päätöstä EGR:n varojen käyttöönotosta (mukana oli kymmenen ennen 1. tammikuuta 2015 vastaanotettua hakemusta). Ks. taulukot 3 ja 4, joissa on yhteenveto myönnetyistä tuista ja asianomaisten työntekijöiden profiili. Vuonna 2015 budjettivallan käyttäjä teki 16 päätöstä ja vuonna 2016 yhdeksän päätöstä. Suurimmassa osassa myönnetyistä tuista (22) yhteisrahoitusosuus oli 60 prosenttia. Kolmessa tapauksessa, joihin sovellettiin asetusta (EY) N:o 1927/2006, yhteisrahoitusosuus oli 50 prosenttia. Myönnettyjen 25 tuen kohteena oli 25 353 edunsaajaa (joista 1 251 oli NEET-nuoria) 11 jäsenvaltiossa. Myönnetyn EGR:n rahoituksen määrä oli yhteensä 70 392 546 euroa (keskimäärin 2 776 euroa kohteena olevaa edunsaajaa kohti). 3.2.1. EGR:n tuella rahoitetut toimet Asetuksen (EU) N:o 1309/2013 7 artiklan mukaan EGR:n rahoitustukea voidaan myöntää aktiivisiin työmarkkinatoimenpiteisiin, jotka ovat osa koordinoitua yksilöllisten palvelujen pakettia, jonka tarkoituksena on helpottaa kohteena olevien edunsaajien ja erityisesti heikossa työmarkkina-asemassa olevien, ikääntyneiden ja nuorten työttömien henkilöiden integroitumista uudelleen palkkatyöhön tai itsenäiseen ammatinharjoittamiseen. Toimenpiteillä, jotka hyväksyttiin vuosina 2015 ja 2016 myönnettyjen 25 EGR-tuen puitteissa, pyrittiin saamaan 25 353 edunsaajaa takaisin työmarkkinoille. Toimenpiteet olivat pääasiassa seuraavanlaisia: ·intensiivinen yksilöllinen työnhakuneuvonta ja tapausten hallinnointi; ·erilainen ammatillinen koulutus, korkeakoulutusohjelmat, kielikoulutus sekä täydennys- ja uudelleenkoulutustoimet; ·erilaiset väliaikaiset taloudelliset kannustimet/avustukset aktiivisten työmarkkinatoimenpiteiden ajan; ·tukitoimet työntekijöiden tosiasialliseen työelämään paluuseen saakka; ·aloitusvaiheen mentorointi uudessa työpaikassa; ·muunlaiset toimet, kuten yrittäjyyden edistäminen / tuki yrityksen perustamiseen; ·kertaluonteiset työllistymis-/työhönottokannustimet. Suunnitellessaan tukipakettejaan jäsenvaltiot ottivat huomioon yksittäisten edunsaajien taustan, kokemuksen ja koulutustason, heidän mahdollisuutensa liikkuvuuteen sekä kyseisten alueiden nykyiset tai odotettavissa olevat työllistymismahdollisuudet. 3.2.2. Täydentävyys Euroopan sosiaalirahastosta (ESR) rahoitettavien toimien kanssa

EGR:n tarkoituksena on parantaa työllistettävyyttä ja varmistaa kohteena olevien edunsaajien nopea työllistyminen aktiivisten työmarkkinatoimenpiteiden avulla. Näin se täydentää ESR:ää, joka on EU:n tärkein väline työllisyyden edistämisessä. Se täydentää näin ESR:ää, joka on EU:n tärkein väline työllisyyden tukemisessa. Näiden kahden rahaston täydentävyys perustuu tukitoimien erilaisiin aikajänteisiin: EGR tukee yleisesti työntekijöitä tai itsenäisiä ammatinharjoittajia, jotka ovat jääneet työttömiksi tietyn lyhyen ajan kuluessa tapahtuneen joukkoirtisanomisen yhteydessä, kun taas ESR tukee strategisia pitkän aikavälin tavoitteita (esimerkiksi osaamispääoman lisäämistä, muutoksen hallintaa) monivuotisilla ohjelmilla, joiden varoja ei tavallisesti voida osoittaa joukkoirtisanomisten aiheuttamien kriisitilanteiden selvittämiseen. EGR:n ja ESR:n toimia käytetään joskus toisiaan täydentävästi tarjoamaan sekä lyhyen että pidemmän aikavälin ratkaisuja. Ratkaisevana perusteena on se, miten hyvin käytettävissä olevilla välineillä pystytään auttamaan kohteena olevia edunsaajia. Jäsenvaltioiden tehtävänä on valita välineet ja toimet, jotka parhaiten sopivat tavoiteltavien päämäärien saavuttamiseen, sekä huolehtia niihin liittyvästä ohjelmasuunnittelusta. EGR tarjoaa mahdollisuuden varmistaa intensiiviset henkilökohtaiset toimenpiteet, jotka räätälöidään yksittäisten työttömiksi jääneiden henkilöiden tarpeisiin, kun ESR:n tuki on puolestaan yleensä yleisempää ja kohdennetaan laajemmalle (sekä työssä käyvälle että työttömälle) väestölle. Lisäksi ESR:ssä keskitytään tukemaan sekä työvoiman tarjontaa että kysyntää (edunsaajien taitoja, tarpeita ja toiveita) yhdennetyllä tavalla, kun EGR:n tuki on perinteisesti kohdennettu enemmän tarjontapuoleen. EGR:stä yhteisrahoitettavaksi esitettävän ”yksilöllisten palvelujen koordinoidun paketin” sisällön olisi oltava tasapainossa muiden toimien kanssa ja täydennettävä niitä. Pakettiin kuuluu kussakin tapauksessa erityisiä yksilöllisiä palveluja ja räätälöityä tukea. EGR:stä yhteisrahoitettavat toimenpiteet voivat olla paljon muutakin kuin tavanomaisia kursseja ja toimia. Käytäntö on osoittanut, että EGR antaa jäsenvaltioille mahdollisuuden tarjota kohteena oleville edunsaajille räätälöidympää ja perusteellisempaa tukea kuin ilman sitä olisi mahdollista, myös sellaisin toimenpitein, joita edunsaajat eivät tavallisesti voisi hyödyntää (esimerkiksi toisen tai kolmannen asteen koulutus). EGR:n turvin jäsenvaltiot voivat keskittyä erityisesti heikossa asemassa oleviin, esimerkiksi heikosti koulutettuihin tai siirtolaistaustaisiin henkilöihin, ja lisätä neuvojien määrää edunsaajiin nähden ja/tai tarjota tukea pidemmän ajan kuin mihin ne pystyisivät ilman EGR:ää. Tämä kaikki lisää edunsaajien mahdollisuuksia parantaa omaa tilannettaan. EGR-asetuksessa (EU) N:o 1309/2013 säädetyn, vuoden 2017 loppuun saakka voimassa olevan poikkeuksen nojalla jäsenvaltiot voivat ulottaa tuen koskemaan NEET-nuoria korkean nuorisotyöttömyyden alueilla. Tavoitteena on tukea neuvoston huhtikuussa 2013 hyväksymän nuorisotakuun täytäntöönpanoa. Kuten asetuksen (EU) N:o 1309/2013 9 artiklan 5 kohdassa säädetään, kaikkien jäsenvaltioiden on otettava käyttöön tarvittavat järjestelmät, joilla vältetään riski kaksinkertaisen tuen myöntämisestä EU:n rahoitusvälineistä. Useimmissa jäsenvaltioissa ESR-hallintoviranomainen vastaa myös EGR-tapausten täytäntöönpanosta, minkä ansiosta siirtymävaikutukset voidaan välttää. Lisäksi näin voidaan pyrkiä siihen, että eri toimet täydentäisivät toisiaan. Jäsenvaltioille on annettu erityinen vastuu varmistaa, että mikään, mitä rahoitetaan ESR:n toimenpideohjelmien ja EGR-tapauksiin sisältyvien toimenpiteiden kautta, ei johda siirtymään. Sen enempää jäsenvaltioiden loppuraporteissaan antamista tiedoista (synergioista eri rahastojen käytössä) kuin (pieneen määrään päätökseen saatuja tapauksia perustuvan) väliarvioinnin tuloksistakaan ei ole saatu näyttöä siitä, että EGR:n ja ESR:n välisessä täydentävyydessä olisi ongelmia. Tapaustasolla EGR:n toiminta perustuu yleensä jo sovellettaviin kansallisiin tai ESR:n toimiin, joita täydennetään tai joiden lisäksi tarjotaan erilaisia toimia. Toissijaisuusperiaatteen mukaisesti jäsenvaltioiden tasolla suunniteltu EGR:n toimenpidevalikoima täydentää suurelta osin ESR:n pääasiallisia sääntöjä, joilla tuetaan paluuta työllisyyteen. Päätös siitä, käytetäänkö ESR:n vai EGR:n rahoitusta, tehdään jäsenvaltion tasolla edellyttäen, että kulloinkin kyseessä oleva ESR:n tuki on komission hyväksymän ESR:n toimenpideohjelman mukainen. On jäsenvaltioiden tehtävä hallita ESR:n ja EGR:n välistä täydentävyyttä parhaalla mahdollisella tavalla ottaen samalla huomioon kulloisenakin ajankohtana vallitsevat paikalliset olosuhteet. Näyttää kuitenkin siltä, ettei EU:n varojen käyttöön sovelleta yhdennettyä lähestymistapaa tapaustasolla. Syynä tähän näyttää olevan Euroopan rakenne- ja investointirahastojen (ERI-rahastojen) pitkän aikavälin ohjelmasuunnittelu. Se, että EGR toimii monivuotisen kehyksen ulkopuolella, vaikuttaa väistämättä menettelyjen aikatauluihin, ja joissakin tapauksissa jo suunnitellut ESR:n toimet toteutetaan ensin rakenneuudistustapauksissa. Väliarvioinnin päätelmät osoittavat, että ESR on tuottanut merkittävää eurooppalaista lisäarvoa, koska siitä on voitu joustavien sääntöjen ja henkilöön kokonaisuutena keskittyvän neuvonnan ansiosta tukea työttömäksi jääneitä henkilöitä henkilökohtaisesti räätälöidyllä tavalla. 3.3. Hylätyt tai peruutetut hakemukset Vuosina 2015 ja 2016 vastaanotetuista 20 hakemuksesta komissio ei hylännyt yhtään, mutta jäsenvaltiot peruuttivat kolme hakemusta. Hakemus EGF/2015/008 EL/Supermarket Larissa peruutettiin teknisistä syistä, ja marraskuussa 2015 se uusittiin tarkistettuna (EGF/2015/011 EL/Supermarket Larissa). Hakemukset EGF/2016/006 FI/Helsinki-Uusimaa, koulutus sekä EGF/2016/007 NL/Gelderland-Overijssel, sosiaalityö peruutettiin, koska irtisanomisilla ei ollut yhteyttä globalisaatioon tai maailmanlaajuiseen rahoitus- ja talouskriisiin. Hakemuksia ei ole uusittu. Taulukko 2. Peruutetut hakemukset vuosina 2015 ja 2016 Taulukko 3. Tiedot vuosina 2015 ja 2016 myönnetyistä tuista (budjettivallan käyttäjän hyväksynnän päivämäärä vuosina 2015 ja 2016)

Taulukko 4. Vuosina 2015 ja 2016 myönnetyt EGR-tuet: kohteena olevien työntekijöiden profiili (NEET-nuoret pois luettuina)

3.4. EGR:n avulla saavutetut tulokset Tietoa EGR:n avulla saavutetuista tuloksista saadaan pääasiallisesti jäsenvaltioiden toimittamista loppukertomuksista. Kertomusten lisäksi tietoja saadaan jäsenvaltioiden ja komission välisessä suorassa yhteydenpidossa vuoden kuluessa pidetyissä kokouksissa ja konferensseissa sekä tarkastustoimien myötä. Vuosina 2015 ja 2016 komissio vastaanotti loppukertomukset 26:sta EGR:n yhteisrahoitusta saaneesta tapauksesta , jotka 12 jäsenvaltiota pani täytäntöön vuoden 2016 puoliväliin mennessä . Jäsenvaltioiden ilmoittamat tärkeimmät tulokset ja tiedot vuosilta 2015 ja 2016 esitetään tiivistetysti tässä kohdassa ja taulukossa 5. Komissio on vastaanottanut loppukertomukset kaiken kaikkiaan 121:stä EGR:n tukea saaneesta tapauksesta (vuodesta 2008 lähtien, jolloin ensimmäisen EGR-tapauksen tulokset tulivat saataville, joulukuuhun 2016 mennessä). Niiden osuus on 82 prosenttia kaikista vuoden 2016 loppuun mennessä vastaanotetuista hakemuksista (147). Komissio päättelee jäsenvaltioiden loppukertomuksissa esitettyjen tietojen perusteella, että EGR tuo lisäarvoa siihen nähden, mitä jäsenvaltiot voisivat muuten tehdä auttaakseen kohteena olevia edunsaajia uuden työpaikan löytämisessä. EGR:n ansiosta jäsenvaltiot voivat tarjota laadukkaampia toimenpiteitä useammalle edunsaajalle ja pidempään kuin ilman EGR:n rahoitusta olisi mahdollista. 3.4.1. Yhteenveto vuosina 2015 ja 2016 ilmoitetuista tuloksista Vuosina 2015 ja 2016 vastaanotetuista 12 jäsenvaltion toimittamasta 26 loppukertomuksesta ilmenee, että täytäntöönpanokauden lopussa 9 072 työntekijää eli 47 prosenttia EGR:n tukea saaneista 19 434 edunsaajasta oli löytänyt uutta työtä EGR-täytäntöönpanokauden loppuun mennessä (7 601 työsuhteessa, 1 471 itsenäisinä ammatinharjoittajina). Noin kolme prosenttia oli yhä koulutuksessa, ja 48 prosenttia oli työttömänä tai työelämän ulkopuolella erilaisista syistä. Edunsaajista kahden prosentin työmarkkina-asemasta ei ollut tietoa. On tärkeää huomata, että EGR:stä yhteisrahoitetuilla toimenpiteillä tuetut edunsaajat ovat yleensä niitä, joilla on suurimpia vaikeuksia työmarkkinoilla. Uudelleentyöllistyneiden määrään vaikuttaa paikallisten ja alueellisten työmarkkinoiden vastaanottokyky maailmanlaajuisen rahoitus- ja talouskriisin jälkeisessä tilanteessa. Kunkin täytäntöönpanokauden lopussa saavutettu uudelleentyöllistymisaste antaa ainoastaan tilannekuvan edunsaajien työllisyystilanteesta tietojen keräämisajankohtana. Se ei kerro mitään löydettyjen työpaikkojen tyypistä tai laadusta, ja tilanne voi muuttua merkittävästi lyhyessäkin ajassa. Useilta jäsenvaltioilta saatujen tietojen mukaan uudelleentyöllistymisaste kohoaa yleensä toimenpiteiden päättymisen jälkeisinä kuukausina ja kohoaa vielä entisestään keskipitkällä aikavälillä. EGR:stä yhteisrahoitetulla tuella on useimmiten myönteisiä vaikutuksia myös pitkällä aikavälillä. 3.4.2. Vuosina 2015 ja 2016 toimitettujen loppukertomusten laadullinen arviointi Tukipaketteihin, joita 12 jäsenvaltiota laativat kohteena oleville edunsaajille, sisältyy monia erilaisia yksilöllisiä työnhaku-, uudelleensijoittumis- ja (uudelleen)pätevöitymistoimenpiteitä. Eniten varoja käytettiin kolmentyyppisiin toimenpiteisiin: ·Työnhakuavustukset : 48,8 miljoonaa euroa (41 prosenttia kertomuksissa käsiteltyjen 26 tapauksen yksilöllisten palvelujen kokonaismäärästä). ·Yksittäisten tapausten hallinnointi: 24,2 miljoonaa euroa (20 prosenttia kertomuksissa käsiteltyjen 26 tapauksen yksilöllisten palvelujen kokonaismäärästä). ·Koulutus ja uudelleenkoulutus: 23,3 miljoonaa euroa (19 prosenttia kertomuksissa käsiteltyjen 26 tapauksen yksilöllisten palvelujen kokonaismäärästä). Pätevöitymis- ja koulutusohjelmat räätälöitiin kohteena olevien edunsaajien tarpeiden ja toiveiden mukaan ottaen huomioon paikallisten tai alueellisten työmarkkinoiden vaatimukset ja lupaavien alojen tarjoamat tulevaisuuden mahdollisuudet. Komissio teki vuosien 2015–2017 aikana EGR:ää koskevan väliarvioinnin, jossa se arvioi, miten ja missä laajuudessa EGR:n tavoitteet täyttyvät. Arviointikertomusta ei ole vielä julkaistu, minkä vuoksi tuloksia on pidettävä alustavina.

Arviointi kattaa kaikki 29 EGR-tapausta, joihin liittyvät hakemukset vastaanotettiin vuosina 2014 ja 2015. Arviointi ei koske edellisellä ohjelmakaudella toimitettuja tapauksia. EGR:n arviointituloksista (sekä jälkiarviointi 2007–2013 että väliarviointi 2014–2020) ilmenee, että EGR:n tuki auttaa edunsaajia (irtisanottuja työntekijöitä tai NEET-nuoria) vahvistamaan itsetuntoaan niin intensiivisen ohjauksen ja neuvonnan kuin etenkin räätälöityjen koulutustoimien ansiosta. Lisäksi EGR mahdollistaa usein edunsaajien osallistumisen näihin toimenpiteisiin tarjoamalla esimerkiksi liikkuvuusavustuksia tai tukemalla lastenhoidon järjestämistä. Vaikka arvioinnissa on saatu näyttöä EGR:n edunsaajien uudelleentyöllistymisasteen paranemisesta edelliseen rahoituskauteen verrattuna (49 prosentista 56 prosenttiin), näihin tuloksiin on suhtauduttava varovasti, sillä täytäntöönpanokausi on nyt kaksi kertaa pidempi kuin aiemmin. Lisäksi voidaan päätellä, että uudelleentyöllistymisasteet ovat hyvin tapauskohtaisia ja riippuvat esimerkiksi kyseisen alueen taloustilanteesta. Tämän vuoksi on paitsi vaikeaa vertailla uudelleentyöllistymisastetta eri tapauksissa myös vaikeaa löytää muita sopivia tekijöitä, joiden perusteella samankaltaisia toimenpiteitä voitaisiin verrata. NEET-nuoria koskevaa poikkeusta käytettiin kahdessa tapauksessa (EGF/2014/001 EL/Nutriart ja EGF/2014/006 IE/Andersen Ireland), joiden loppukertomukset vastaanotettiin vuosien 2015 ja 2016 aikana. On ilmeistä, että kohteena olevat nuoret ovat hyödyntäneet tarjottua apua laajasti ja etteivät he olisi muuten saaneet tällaista tukea. EGR:n täytäntöönpanosta vastaavat ovat kuitenkin usein epäilleet, onko EGR oikea mekanismi tällaisen avun antamiseen. Tästä voidaan päätellä, että NEET-nuoret voisivat hyötyä enemmän, jos myönnetty tuki ei olisi sidoksissa EGR:ään liittyviin irtisanomisiin kyseisellä alueella vaan mihin tahansa merkittävään rakenneuudistukseen. Jäsenvaltioiden institutionaalisilla valmiuksilla ja kokemuksella tuen tarjoamisesta rakenneuudistusten yhteydessä on olennainen merkitys EGR:n menestymisen kannalta. Jäsenvaltiot voisivat kuitenkin hyötyä suuresti EGR:stä tapauksissa, joissa niillä on vain vähän tai ei ollenkaan kokemusta, jos sen täytäntöönpanoon liittyviä mekanismeja testattaisiin ja otettaisiin käyttöön. Toinen keskeinen menestystekijä on se, kuinka laajasti edunsaajat tai heidän edustajansa osallistuvat heti alusta alkaen EGR:n tuen suunnitteluun ja täytäntöönpanoon. 3.5. Monivuotisen rahoituskehyksen arviointi – asetus (EU) N:o 1309/2013 Asetuksella (EU) N:o 1309/2013 otetaan uudelleen käyttöön kriisiä koskeva kriteeri, joten EGR-rahoitushakemuksen perusteena voi olla nykyinen tai tuleva rahoitus- ja talouskriisi. Lisäksi EGR:n soveltamisalaa laajennetaan niin, että tukea voidaan myöntää määräaikaisille työntekijöille ja itsenäisille ammatinharjoittajille. Nuorisotakuun täytäntöönpanon tukemiseksi asetus (EU) N:o 1309/2013 sisältää vuoden 2017 loppuun asti voimassa olevan poikkeuksen, jolla mahdollistetaan NEET-nuorten mukaantulo nuorisotyöllisyysaloitteen perusteella tukikelpoisilla alueilla. Vaikka EGR ei ole osa monivuotista rahoituskehystä, sitä koskee ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä sekä asetuksen (EY) N:o 2012/2002, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EU) N:o 1296/2013, (EU) N:o 1301/2013, (EU) N:o 1303/2013, (EU) N:o 1304/2013, (EU) N:o 1305/2013, (EU) N:o 1306/2013, (EU) N:o 1307/2013, (EU) N:o 1308/2013, (EU) N:o 1309/2013, (EU) N:o 1316/2013, (EU) N:o 223/2014, (EU) N:o 283/2014 ja (EU) N:o 652/2014 ja Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 541/2014/EU muuttamisesta . Komissio on ehdottanut EGR-asetuksen NEET-nuoria koskevan poikkeuksen jatkamista sekä eräitä muutoksia, jotka helpottaisivat talousarviomenettelyä EGR:n varojen käyttöönoton osalta. Taulukko 5. Vuosina 2015 ja 2016 vastaanotetut loppukertomukset (*) Tässä taulukossa esitetty työntekijöiden työmarkkina-asema vastaa tilannetta täytäntöönpanokauden lopussa. Joissain tapauksissa tiedot kuvaavat kuitenkin tilannetta muutama kuukausi myöhemmin. (**) Työmarkkinoiden ulkopuolella oleminen voi tarkoittaa, että henkilöt eivät enää ole työmarkkinoiden käytettävissä erilaisista henkilökohtaisista syistä, esimerkiksi eläkkeelle jäämisen vuoksi. (*) Tässä taulukossa esitetty työntekijöiden työmarkkina-asema vastaa tilannetta täytäntöönpanokauden lopussa. Joissain tapauksissa tiedot kuvaavat kuitenkin tilannetta muutama kuukausi myöhemmin. (**) Työmarkkinoiden ulkopuolella oleminen voi tarkoittaa, että henkilöt eivät enää ole työmarkkinoiden käytettävissä erilaisista henkilökohtaisista syistä, esimerkiksi eläkkeelle jäämisen vuoksi. 3.6. Rahoituksen toteutuminen

3.6.1. EGR:n tukena myönnetyt varat Budjettivallan käyttäjä päätti vuosina 2015 ja 2016 EGR:n rahoitustuen myöntämisestä 25 tapauksessa. Tuen kokonaismäärä oli 70 392 546 euroa (ks. taulukko 2), josta 42 754 375 euroa otettiin käyttöön vuonna 2015 ja 27 638 171 euroa vuonna 2016. Vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta 2. joulukuuta 2013 annetun neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 1311/2013 12 artiklassa vahvistetaan vuotuinen rahoituksen enimmäismäärä vuodesta 2014 vuoteen 2020, ja sen mukaan EGR:n sallittu vuotuinen enimmäismäärä on 150 miljoonaa euroa (vuoden 2011 hintoina). Tämä merkitsee sitä, että EGR-varauksesta oli saatavilla maksusitoumusmäärärahoina 162 365 000 euroa vuonna 2015 ja 165 612 000 euroa vuonna 2016. Molempina vuosina myönnettyihin tukiin tarvittavat maksusitoumusmäärärahat siirrettiin EGR-varauksesta EGR:n budjettikohtaan aina sen jälkeen, kun budjettivallan käyttäjä oli hyväksynyt varojen käyttöönoton. EGR:n budjettikohtaan osoitettiin maksumäärärahoja yhteensä 105 923 969 euroa vuosina 2015 ja 2016. Ennakkomaksut olivat vuonna 2015 yhteensä 78 285 798 euroa, ja vuonna 2016 maksettiin yhteensä 27 638 171 euroa sen jälkeen, kun EGR:n varojen käyttöönotosta oli päätetty. Osa tästä oli peräisin takaisin perityistä määristä, joiden jäsenvaltiot ilmoittivat päättämisvaiheessa jääneen käyttämättä. 3.6.2. Tekniseen apuun käytetyt varat Asetuksen (EU) N:o 1309/2013 11 artiklan 1 kohdan mukaan enintään 0,5 prosenttia rahoitukseen varatusta vuotuisesta määrästä (811 825 euroa vuonna 2015 ja 828 060 vuonna 2016) voidaan komission aloitteesta käyttää teknisenä tukena EGR-asetuksen täytäntöönpanoon tarvittavan tietopohjan valmistelun, seurannan ja luomisen, tiedotuksen, hallinnollisen ja teknisen tuen sekä tilintarkastuksen, valvonnan ja arvioinnin rahoitukseen. Budjettivallan käyttäjä asetti komission ehdotusten pohjalta käytettäväksi teknistä tukea varten 630 000 euroa vuonna 2015 ja 380 000 euroa vuonna 2016. Taulukko 6. Tekniseen tukeen käytetyt varat vuonna 2015 Taulukko 6.1: Tekniseen tukeen käytetyt varat vuonna 2016 3.6.3. Ilmoitetut sääntöjenvastaisuudet Vuosina 2015 ja 2016 komissiolle ei ilmoitettu sääntöjenvastaisuuksia asetuksen (EY) N:o 1927/2006 tai asetuksen (EU) N:o 1309/2013 perusteella. 3.6.4. EGR:stä saatujen rahoitustukien tilien päättäminen EGR:n rahoitustuen tilien päättämistä koskevista menettelyistä säädetään asetuksen (EU) N:o 1309/2013 18 artiklassa. Vuosina 2015 ja 2016 päätettiin 34:n vuosina 2009–2015 toteutetun tapauksen tilit. Yksityiskohtaiset tiedot näistä tapauksista esitetään liitteessä olevassa taulukossa 3.

EGR-tapauksen tilit päätetään, kun kaikki vaaditut tiedot sisältävä loppukertomus on lähetetty komissiolle, kaikki takaisinmaksut on suoritettu eikä jäsenvaltiolta tai komissiolta edellytetä enää mitään jatkotoimenpiteitä, lukuun ottamatta velvollisuutta säilyttää kaikki tositteet komission ja tilintarkastustuomioistuimen saatavilla kolmen vuoden ajan (asetuksen (EU) N:o 1309/2013 21 artiklan 5 kohta). Keskimääräinen talousarvion toteutumisaste tapauksissa, joiden tilit päätettiin, oli 57,6 prosenttia, ja varojen käyttö vaihteli yhdeksästä prosentista sataan prosenttiin. Komissiolle palautettiin näissä 34 tapauksessa käyttämättömiä varoja yhteensä 60 573 926 euroa (42,4 prosenttia näiden tapausten EGR-rahoituksesta). Komissio tarjoaa edelleen jäsenvaltioille ohjeistusta toteutumisasteen parantamiseksi. On useita syitä siihen, miksi jäsenvaltiot eivät käyttäneet kaikkea niille myönnettyä tukea. Vaikka jäsenvaltioita toistuvasti rohkaistaan tekemään realistisia talousarviolaskelmia yksilöllisten palvelujen koordinoidun paketin osalta, suunnittelu ei välttämättä ole riittävän täsmällistä ja oikeaan tietoon perustuvaa. Alkuperäisiin laskelmiin on sisällytetty liian paljon liikkumavaraa, joka osoittautuu tarpeettomaksi. Ehdotettuihin toimenpiteisiin osallistumaan halukkaiden työntekijöiden määrä on yliarvioitu suunnitteluvaiheessa. Jotkut työntekijät ovat valinneet halvempia toimenpiteitä kalliimpien sijaan tai lyhytaikaisia toimenpiteitä pidempiaikaisten sijaan tai he ovat löytäneet uuden työpaikan arvioitua nopeammin. Muita syitä varojen vähäiseen käyttöön ovat olleet viivästykset toimenpiteiden käynnistämisessä ja kyvyttömyys hyödyntää täysimääräisesti joustoa, joka saadaan siirtämällä varoja eri budjettikohtien välillä yksilöllisten palvelujen paketin täytäntöönpanon yhteydessä. Odotettavissa on, että toimenpiteiden budjetointi ja työntekijöiden osallistumisen ennakointi 24 kuukauden jakson aikana paranee kokemuksen kartuttua. Komission on havainnut parannusta myös EGR:n rahoituksen kohdealueille saapumisen ajoittamisessa, eri koordinointi- ja täytäntöönpanorakenteiden valmiuksissa sekä kansallisen ja alueellisen/paikallisen tason välisen viestinnän laadussa. Jäsenvaltiot hyödyntävät paremmin mahdollisuutta tarkistaa budjetteja ja osoittaa uudelleen menoja eri toimenpiteiden ja/tai täytäntöönpanomenojen välillä. Komissio myös kehottaa jäsenvaltioita tarkistamaan budjettia hakemusvaiheessa. Lisäksi EU:n toimielimet tekevät parhaansa nopeuttaakseen päätöksentekomenettelyjä ja EGR:n varojen maksamista, jotta käytettävissä oleva aika ja varat voidaan hyödyntää parhaalla mahdollisella tavalla. Asetuksessa (EU) N:o 1309/2013 asetetaan tiukat määräajat EGR-hakemusten arvioinnille ja talousarviomenettelylle, jotta varat saadaan käyttöön aikaisemmin. Jäsenvaltiot voivat myös tehdä uudelleenbudjetointia rahoitustuen rajoissa sekä ottaa komission suostumuksella käyttöön uusia tukikelpoisia toimenpiteitä täytäntöönpanon aikana. 3.7. Komission toteuttamat teknisen avun toimet 3.7.1. Tiedottaminen ja julkisuus Internetsivusto Asetuksen (EU) N:o 1309/2013 12 artiklan 2 kohdan mukaan komission on luotava kaikilla EU-kielillä saatavilla oleva internetsivusto, jossa annetaan tietoa EGR:stä ja ohjeita hakemusten jättämiseen sekä ajantasaista tietoa hyväksytyistä ja hylätyistä hakemuksista ja tietoa budjettivallan käyttäjän roolista. Komission on myös ylläpidettävä tätä sivustoa. EGR:ää koskevaa komission internetsivustoa päivitettiin säännöllisesti asiaankuuluvilla tiedoilla vuosina 2015 ja 2016. 3.7.2. Tapaamiset kansallisten viranomaisten ja EGR:n sidosryhmien kanssa Jäsenvaltioiden EGR-yhteyshenkilöistä koostuvan Euroopan globalisaatiorahaston yhteyshenkilöiden asiantuntijaryhmän 15., 16., 17. ja 18. kokous pidettiin maalis- ja lokakuussa 2015 sekä maalis- ja lokakuussa 2016. Kussakin kokouksessa keskusteltiin meneillään olevista ja suunnitelluista EGR-hakemuksista, Euroopan unionin rahastojen yhteishallinnointijärjestelmästä (SFC2014), EGR:n väliarvioinnista 2014–2020, oikeudellisista ja tilintarkastukseen liittyvistä kysymyksistä sekä monista muista esityslistalla olleista asioista. Vuosina 2015 ja 2016 järjestettiin kolme verkostoitumisseminaaria, joiden aiheita olivat EGR:n teknisen tuen käyttö, EGR:n väliarviointiprosessi 2014–2020 ja kansallisten viranomaisten rooli siinä sekä irtisanottuja työntekijöitä koskevat motivointistrategiat. Seminaareja täydensivät hankevierailut, jotka tarjosivat tilaisuuden vertaisperiaatteella tapahtuvaan kokemusten vaihtoon ja edunsaajien tapaamiseen. Kaikkiin kolmeen seminaariin osallistui runsaasti jäsenvaltioiden, sidosryhmien ja EGR:n täytäntöönpanoelinten edustajia. 3.7.3. Tietopohjan luominen Vuonna 2014 komissio pyrki edelleen yksinkertaistamaan menettelyjä liittämällä EGR:n komission ja jäsenvaltioiden tietokonejärjestelmään eli rahastojen yhteishallinnointijärjestelmään (SFC2014). Jäsenvaltiot ovat käyttäneet tätä järjestelmää huhtikuusta 2015 lähtien hakemusten jättämiseen sähköisesti, ohjattua hakumenettelyä noudattaen. Tämän pitäisi vähentää jätettyjen hakemusten virheitä ja puutteita, sillä jäsenvaltiot voivat nyt antaa komissiolle tietoja järjestelmän kautta jo ennen kuin hakemus jätetään virallisesti. Näin tietojen keruu ja käsittely helpottuu ja EGR:n tuloksista raportointi nopeutuu. Parannettu menettely on lyhentänyt aikaa, joka kuluu siitä, kun jäsenvaltio toimittaa hakemuksensa, siihen, kun Euroopan parlamentti ja neuvosto hyväksyvät komission esittämän ehdotuksen. Elokuussa 2016 SFC2014-järjestelmässä otettiin käyttöön EGR:n loppukertomusmoduuli, ja jäsenvaltiot ovat jo alkaneet toimittaa ohjelmakauden 2014–2020 loppukertomuksia SFC2014-järjestelmän kautta. Muita SFC2014-järjestelmän ominaisuuksia ovat muun muassa raportointimoduulin kehittämismahdollisuus (Infoview), hakemuksen peruuttamismahdollisuus sekä komission mahdollisuus luoda ehdotusluonnos Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi sekä komission täytäntöönpanopäätökseksi (siinä olevien tietojen osalta) suoraan SFC2014-järjestelmässä. 3.7.4. EGR:n väliarviointi 2014–2020 Asetuksen (EU) N:o 1309/2013 20 artiklan mukaan komission on toteuttava oma-aloitteisesti EGR:n väliarviointi viimeistään 30. kesäkuuta 2017. Vuonna 2015 komissio valitsi ulkopuolisen palveluntarjoajan tarjouspyyntömenettelyssä puitesopimuksen pohjalta. Toimeksisaajan tehtävänä oli suorittaa arviointitutkimus vuoden 2016 aikana ja laatia raportti, joka antoi havaintojen, päätelmien ja suositusten avulla vastauksia arviointikysymyksiin. Raportissa tuli olla myös liitteitä, joissa oli tietoa yksittäisistä tapauksista (tapauskertomukset). Raportissa hyödynnetään sekä laadullisia että määrällisiä tietoja ja tehdään päätelmiä useiden erilaisten tietolähteiden perusteella. Komissio hyväksyi raportin lopullisen version joulukuussa 2016. Arvioinnin lopulliset tulokset julkaistaan komission yksiköiden valmisteluasiakirjana (SWD), joka perustuu ulkopuolisten konsulttien laatimaan raporttiin.

Asetuksessa (EU) N:o 1309/2013 säädetään EGR:n vaikuttavuuden ja kestävyyden arvioinnista. Vuonna 2015 hyväksyttyjen paremman sääntelyn suuntaviivojen mukaan lisäksi on arvioitava kunkin toimen tehokkuutta, johdonmukaisuutta, merkityksellisyyttä ja eurooppalaista lisäarvoa. Suoritettu EGR:n väliarviointi oli suunniteltu alusta alkaen niin, että se kattaa kaikki edellä mainitut näkökohdat ja täyttää näin kaikki paremman sääntelyn suuntaviivojen vaatimukset. Sidosryhmiä kuultiin prosessin aikana laajasti internetpohjaisen avoimen julkisen kuulemisen, kohdennettujen kuulemisten ja verkostoitumisseminaarin välityksellä. 4. 4. Kumulatiiviset tiedot vuodesta 2007 vuoteen 2016 Joka vuosi saadaan käyttöön enemmän tietoa hakemuksissa ilmenevien suuntausten selvittämiseksi ja kokonaiskuvan saamiseksi rahaston toiminnan suunnasta. Jäljempänä olevissa kaavioissa sekä liitteessä olevissa taulukoissa 1 ja 2 esitetyt tiedot liittyvät jäsenvaltioiden vuosien 2007 ja 2016 välillä toimittamiin 147 hakemukseen . Tukea on tähän mennessä haettu yhteensä 592 894 194 euroa 140 545:lle kohteena olevalle edunsaajalle tarkoitettuja toimenpiteitä varten . Kaavio 6. Vastaanotettujen hakemusten määrä vuosina 2007–2016 Asetuksella (EY) No 546/2009, johon oli sisällytetty kriisiä koskeva kriteeri, oli huomattava vaikutus komission vastaanottamien hakemusten määrään: vuoden 2009 toukokuun (jolloin kyseistä muutosta alettiin soveltaa) ja 31. joulukuuta 2011 välisenä aikana hakemusten määrä kasvoi huomattavasti. Vuosina 2007–2016 komissio vastaanotti 77 kriisiin liittyvää hakemusta ja 70 kauppaan liittyvää hakemusta. Kunakin vuonna vastaanotettujen hakemusten kokonaismäärä vaihtelee, ja keskimäärin hakemuksia saapuu vuosittain noin 15. Kuten liitteessä olevasta taulukosta 2 ilmenee, eniten hakemuksia on toimittanut Espanja (21) ja seuraavina tulevat Alankomaat (17), Italia (13) ja Belgia (12). Seuraavat seitsemän jäsenvaltiota eivät olleet hakeneet EGR-tukea vuoden 2016 loppuun mennessä: Kroatia, Kypros, Latvia, Luxemburg, Slovakia, Unkari ja Yhdistynyt kuningaskunta.

Kaavio 7. Haetun EGR-tuen määrä jäsenvaltioittain vuosina 2007–2016 Jäsenvaltioiden hakema EGR-tuki yhteensä : 592 894 194 euroa Keskimääräinen haettu EGR-tuki jäsenvaltiota kohti: 29 644 710 euroa Vuosina 2007–2016 EGR:n tukea haki 20 jäsenvaltiota yhteensä 592 894 194 euroa. Eniten EGR:n yhteisrahoitusta haki Ranska (89 760 859 euroa, 8 hakemusta), seuraavaksi eniten Irlanti (67 720 204 euroa, 10 hakemusta), Tanska (63 680 782 euroa, 10 hakemusta) ja Italia (60 537 811 euroa, 13 hakemusta). Yksityiskohtaiset tiedot hakemuksista vuosittain ja jäsenvaltioittain esitetään liitteessä olevassa taulukossa 2. Kaavio 8. Tuen kohteena olevien työntekijöiden määrä jäsenvaltioittain vuosina 2007–2016 Kohteena olevien työntekijöiden kokonaismäärä jäsenvaltioissa: 137 601 Keskimääräinen kohteena olevien työntekijöiden määrä jäsenvaltiota kohti: 6 880 Vuosina 2007–2016 vastaanotettujen 20 jäsenvaltion hakemuksen (peruutetut ja hylätyt hakemukset pois luettuina) kohteena oli 137 601 työntekijää. Kymmenen viime vuoden aikana Ranska on hakenut tukea suurimmalle määrälle työntekijöitä (17 586), ja seuraavina tulevat Saksa (14 517), Espanja (14 468) ja Belgia (14 162).

Kolmen jäsenvaltion vuosina 2014–2016 jättämien yhdeksän hakemuksen kohteena oli 2 944 NEET-nuorta. Tukea NEET-nuorille hakivat Belgia (kaksi hakemusta, 400 NEET-nuorta), Kreikka (neljä hakemusta, 2 098 NEET-nuorta) ja Irlanti (kolme hakemusta, 446 NEET-nuorta). Yksityiskohtaiset tiedot hakemuksista vuosittain ja jäsenvaltioittain esitetään liitteessä olevassa taulukossa 2.



Kaavio 9. Hakemusten määrä aloittain (NACE Rev. 2) vuosina 2007–2016* * EGF/2016/003 EE/raakaöljy ja kemikaalit -tapaus liittyy kahteen eri alaan (19 ja 20), minkä vuoksi se on laskettu kahdesti. Alojen kokonaismäärä: 34 Vuosina 2007–2016 komissio vastaanotti 147 EGR-hakemusta, jotka liittyivät useisiin eri aloihin (34). Eniten hakemuksia saatiin moottoriajoneuvojen, perävaunujen ja puoliperävaunujen alalta (23 hakemusta) ja seuraavaksi eniten tietokoneiden sekä elektronisten ja optisten tuotteiden alalta (16 hakemusta) ja muiden koneiden ja laitteiden alalta (14 hakemusta). Yksityiskohtaiset tiedot vastaanotetuista hakemuksista aloittain esitetään liitteessä olevassa taulukossa 1.



Kaavio 10. Tuen kohteena olevien työntekijöiden määrä aloittain (NACE Rev. 2) vuosina 2007–2016* * EGF/2016/003 EE/raakaöljy ja kemikaalit -tapaus liittyy kahteen eri alaan (19 ja 20). Tästä syystä tämän tapauksen 800 kohteena olevaa työntekijää on laskettu kahdesti. Kohteena olevien työntekijöiden kokonaismäärä 34 alalla: 137 601 Vuosina 2007–2016 komissio vastaanotti irtisanottuja työntekijöitä koskevia EGR-hakemuksia 20 jäsenvaltiosta. Irtisanottuja oli yhteensä 137 601, ja irtisanomiset olivat tapahtuneet 34 alalla. Kohteena olevia työntekijöitä oli eniten moottoriajoneuvojen, perävaunujen ja puoliperävaunujen alalla (33 202) ja seuraavaksi eniten tietokoneiden sekä elektronisten ja optisten tuotteiden alalla (19 488) ja tekstiilialalla (12 008).