Ehdotus: NEUVOSTON PÄÄTÖS makrotaloudellisen lisärahoitusavun myöntämisestä Bulgarialle (komission esittämä)

PERUSTELUT

1. Johdanto

Vuoden 1997 puolivälissä käynnistettiin laaja uudistusohjelma, ja sen jälkeen Bulgarian makrotalouden tila on parantunut huomattavasti. Tähän ohjelmaan, jota tuetaan Kansainvälisen valuuttarahaston (IMF) valmiusluottojärjestelyllä, sisältyi valuuttakomiteajärjestelmän perustaminen, finanssipolitiikan kiristäminen ja uusia ponnistuksia rakenneuudistusten toteuttamiseksi. Ohjelmalla saatiin aikaan huomattavaa vakautumista. Talouskasvu ja reaalipalkat elpyivät vuoden 1997 alun lamatasosta, inflaatio hidastui nopeasti valuuttakurssin vakautuessa, ja valuuttavaranto kasvoi huomattavasti. Rakenneuudistusten puolella toteutettiin suuria muutoksia, joilla edistettiin siirtymistä markkinatalouteen. Hallituksen ohjelman tukemiseksi IMF:n ja Maailmanpankin myöntämia varoja täydennettiin yhteisön myöntämällä 250 miljoonan ecun maksutaselainalla sekä 24 teollisuusmaan ryhmän lisätuella. Koska Bulgaria oli täyttänyt yhteisymmärryspöytäkirjassa määritellyt edellytykset, yhteisön lainan kaksi erää maksettiin kokonaan vuonna 1998.

Syksyllä 1998 Bulgarian hallitus pyysi yhteisöltä lisää makrotaloudellista rahoitusapua viranomaisten uuden talousohjelman tueksi. Ohjelmaa tuetaan jo IMF:n kanssa sovitulla kolmivuotisella rahoitusjärjestelyllä, joka on osa syyskuussa 1998 hyväksyttyä laajennettua rahoitusjärjestelyä (Extended Fund Facility, EFF). Euroopan komissio ja Maailmanpankki järjestivät yhdessä 21 päivänä huhtikuuta 1999 korkean tason G-24:n ja neuvoa-antavan ryhmän kokouksen, jossa tarkasteltiin Bulgariassa vakauttamisessa ja rakenneuudistuksessa saavutettua edistystä ja pyrittiin sopimaan lisätuesta julkisilta luotonantajilta, jotta autettaisiin kattamaan maan ulkoiset rahoitustarpeet vuonna 1999. Talous- ja rahoituskomitean myönteisen lausunnon perusteella komissio ilmoitti kokouksessa aikovansa ehdottaa Bulgarialle myönnettäväksi enintään 100 miljoonaa euroa makrotaloudellista rahoitusapua. Jotkut kahdenväliset rahoittajat ilmoittivat myös alustavasti aikovansa myöntää rahoitusapua Bulgarian uudistusohjelmaan.

Bulgarian suhteita Euroopan unioniin säännellään Eurooppa-sopimuksella, joka tuli voimaan 1 päivänä helmikuuta 1995. Bulgaria jätti 14 päivänä joulukuuta 1995 unionille jäsenyyshakemuksen. Joulukuussa 1997 Luxemburgin Eurooppa-neuvosto päätti komission lausuntojen perusteella aloittaa liittymisprosessin, joka koskisi Bulgariaa samoin kuin muita Keski- ja Itä-Euroopan hakijamaita ja Kyprosta. Neuvosto on tähän mennessä hyväksynyt kolme Bulgarialle myönnettävää makrotaloudellista lainaa IMF:n tukemien peräkkäisten ohjelmien yhteydessä.

2. talouden tila ja vakauttamisessa ja rakenneuudistuksessa tapahtunut edistys

Kahden vuoden kuluttua vuoden 1997 alun syvästä rahoituskriisistä Bulgarian talouden tila on parantunut tuntuvasti. Vuoden 1996 aikana kasaantuneet talousvaikeudet huipentuivat helmikuussa 1997 sosialistihallituksen kaatumiseen ja hyperinflaatioon. Yhdistyneen demokraattisen rintaman huhtikuussa 1997 saama mahtava vaalivoitto loi tilaisuuden kauan odotetulle talouspolitiikan uudistamiselle. Vasta valittu hallitus valitsi vakauttamisstrategian. Sen keskeinen osa on valuuttakomiteajärjestely, jota IMF suostui tukemaan valmiusluottojärjestelyllä. Uudistusohjelman rohkeus ja hallituksen vahva sitoutuminen sen toteuttamiseen toivat lisätukea Maailmanpankilta, EU:lta ja muilta julkisilta luotonantajilta.

Makrotalouden vakauttamisessa edistyttiin merkittävästi vuonna 1997. Puolentoista vuoden laman jälkeen talouden toimeliaisuus alkoi elpyä vuoden 1997 jälkipuoliskolla. Valuuttakomiteajärjestely johti rahan käytön lisääntymiseen taloudessa, mikä osaltaan edisti korkotason nopeaa laskua. Joulukuusta 1997 lähtien peruskorko on vaihdellut viiden ja kuuden prosentin välillä, kun se vuoden 1997 alussa oli noin kaksisataa prosenttia. Inflaatio hidastui odotettua nopeammin. Julkinen talous kehittyi suunniteltua voimakkaammin. Jyrkästi laskeneet nimelliskorot ja odotettua suuremmat tulot supistivat julkisen talouden alijäämän 2,6 prosenttiin bruttokansantuotteesta, kun tarkistettu tavoite oli 4 prosenttia. Suuri vaihtotaseen ylijäämä yhdessä huomattavien ulkomaisten suorien sijoitusten kanssa johti siihen, että keskuspankin valuuttavaranto kasvoi merkittävästi.

Vaikka ulkoinen ympäristö ei kehittynyt kovin suotuisasti, talouskehitys oli edelleen myönteistä vuonna 1998. Bruttokansantuotteen määrä supistui vuosina 1996-1997 kumulatiivisesti 17 prosenttia, mutta vuonna 1998 sen arvioidaan kasvaneen 4 prosenttia. Inflaation hidastuminen jatkui, mikä kuvastaa osittain kansainvälisten energia- ja hyödykehintojen laskua. Vuoden lopun inflaatio oli 1 prosentti, paljon talousarvion perustana olleen ennusteen 16 prosentin alapuolella.

Talousarvio toteutui suunniteltua paremmin vuonna 1998, samoin kuin vuonna 1997. Odottamattoman suurten tulojen ja menojen hillinnän tuloksena oli sulautetun budjetin ylijäämä 1 prosentti suhteessa bruttokansantuotteeseen, kun budjetin oli ennustettu olevan 1,7 prosenttia alijäämäinen. Satunnaistekijät aiheuttivat odotettua suuremmat tulot henkilöiden tuloverotuksesta ja yhtiöverosta. Verolainsäädännön muutokset vaikuttivat myönteisesti myös alv-tuloihin.

Ulkoisen tasapainon kehitys ei kuitenkaan ollut vuonna 1998 yhtä suotuisaa kuin edellisenä vuonna. Vuoden 1997 suurten ylijäämien jälkeen sekä kauppatase että maksutase kääntyivät alijäämäisiksi, mikä kuvastaa osittain Venäjän kriisin kielteistä vaikutusta Bulgarian talouteen.

Vuonna 1997 vakauttamisessa saavutetut tulokset ja niiden vakiintuminen vuonna 1998 johtuivat suurelta osin hallituksen sitoutumisesta valuuttakomiteajärjestelyyn. Tässä järjestelyssä keskuspankin tavoitteena on tukea valuutan vakautta. Euro korvasi Saksan markan 1 päivänä tammikuuta 1999 valuuttana, johon Bulgarian valuutta on sidottu.

Rakenneuudistukset elpyivät vuosina 1997 ja 1998. Talouden vapauttamiseksi toteutettiin useita toimenpiteitä. Näitä olivat useimpien hintojen valvonnan poistaminen, maataloustuotteiden vientikieltojen kumoaminen sekä tuontimaksun alentaminen. Lisäksi noin 80 prosenttia maatalousmaasta on palautettu aiemmille omistajilleen. Valtionyritysten yksityistäminen käynnistettiin uudelleen. Vaikka vuoden 1997 puolivälissä tapahtuikin merkittävää edistystä, yksityistäminen kuitenkin hidastui vuoden 1998 aikana. Viranomaiset saivat myös aikaan jonkin verran edistystä valtionyritysten tappioiden rajoittamisessa ja niiden rakenneuudistuksen edistämisessä eristämällä suurimpia tappioita tehneet yritykset pankkijärjestelmästä.

Rahoitusalalla käynnistettiin valuuttakomiteajärjestelyn ohessa suuria pankkialan uudistuksia sekä toteutettiin toimenpiteitä, joilla voidaan vahvistaa toiminnan vakauden valvonnasta annettuja säännöksiä ja ottaa käyttöön rajoitettu talletusvakuutusjärjestelmä. Pankkivalvonnassa edistyttiin ja heikoimmat pankit suljettiin. Tämän tuloksena pankkialan rahoitusasema on parantunut huomattavasti. Pankkien on kuitenkin edelleen vahvistettava taseitaan ja alennettava toimintakustannuksiaan, ja ne ovat edelleen heikkoja rahoituksen välittäjän tehtävässä. Pankkien yksityistäminen edistyy hitaasti. Seitsemästä valtion omistamasta pankista on kahden viime vuoden aikana yksityistetty kaksi.

3. Bulgarian keskipitkän aikavälin talousohjelma

Valmiusluottojärjestelyn päätyttyä kesäkuussa 1998 Bulgarian viranomaiset ovat aloittaneet kunnianhimoisen keskipitkän aikavälin talousohjelman toteuttamisen. Hallitus perustaa toimensa vuoden 1997 puolivälin jälkeen saavutettuihin myönteisiin tuloksiin ja tunnustaa, että Bulgarian muuttaminen kilpailukykyiseksi markkinataloudeksi vaatii vielä paljon työtä. Se onkin toistuvasti ilmaissut sitoutumisensa uudistukseen ja sopinut IMF:n kanssa laajasta talouden sopeutus- ja uudistusohjelmasta heinäkuun 1998 ja kesäkuun 2001 väliseksi ajaksi.

Viranomaisten ohjelman tavoitteena on vahvan talouskasvun saavuttaminen kestävällä pohjalla samalla kun edistetään tuntuvasti Bulgarian talouden muuttamista kilpailukykyiseksi markkinataloudeksi. Ohjelman keskeisiä osia ovat valuuttakomiteajärjestelyn jatkaminen, jota tuetaan varovaisella finanssipolitiikalla ja rakenneuudistuksilla. Viranomaiset pyrkivät pitämään julkisen talouden laajasti ottaen tasapainoisena sallien kuitenkin enintään 2 prosentin todellisen alijäämän, jotta rakenneuudistuksen siirtymävaiheen kustannukset ja suuret infrastruktuuriin tehtävät julkiset investoinnit voidaan kattaa. Keskipitkän aikavälin julkisen talouden kestävyyden lisäämiseksi ohjelmaan on sisällytetty toimenpiteitä, joilla parannetaan julkisen talouden avoimuutta, vahvistetaan verojärjestelmän tehokkuutta ja hallintoa sekä uudistetaan suurimpia menojärjestelmiä (sosiaaliapua, terveydenhoitoa ja eläkkeitä).

Keskipitkän aikavälin ohjelmassa keskitytään yksityistämiseen valtion omistamien yritysten ja pankkien rahoituskurin vahvistamisen tehokkaimpana keinona. Hallitus suunnittelee vievänsä päätökseen kaikkien kaupallisten yritysten sekä monien yleishyödyllisten laitosten yksityistämisen vuoden 1999 loppuun mennessä. Yksityistämisen toteuttamiseen asti rahoituskuria vahvistetaan valtion omistamissa yrityksissä tulopolitiikan paremmalla täytäntöönpanolla, jatkamalla tappiollisten yritysten eristämistä pankkijärjestelmästä ja säätämällä lisää konkurssilainsäädäntöä. Rahoitusalalla viranomaiset aikovat yksityistää jäljellä olevat suuret valtion omistamat pankit. Pankkien yksityistäminen yhdessä riittävän oikeudellisen ja sääntelypuitteiston kanssa auttaa lisäämään rahoituksenvälitystä, ja vahvempi pankkivalvonta puolestaan edistää pankkijärjestelmän rahoitusaseman vahvistamista edelleen. Muita rakenneuudistus- ja vapauttamistoimia ovat energia-alan uudistus, valuutta- ja kauppajärjestelmän vapauttaminen entisestään, maatalouspolitiikan vapauttaminen sekä toimivan markkinatalouden tarvitsemat oikeudelliset ja lainsäädännölliset uudistukset.

4. Maksutaseen kehitys ja rahoitustarpeet

Bulgarian kaupallisten luotonantajiensa kanssa heinäkuussa 1994 sopiman velan ja velanhoidon kustannusten vähentämistoimen (DDSR) jälkeen maa on hoitanut ulkoiset rahoitusvelvoitteensa säännöllisesti.

Aasian ja Venäjän kriisien luoma epäsuotuisa ulkoinen ympäristö on vaikuttanut kielteisesti maksutaseen kehitykseen vuonna 1998 ja sen odotetaan heikentävän Bulgarian ulkoista rahoitusasemaa myös vuonna 1999. Vaihtotase oli vuonna 1997 huomattavan ylijäämäinen, mutta vuonna 1998 sen alijäämä oli 2¼ prosenttia suhteessa bruttokansantuotteeseen, sillä kotimaisen kysynnän elpyminen lisäsi tuontia ja vienti väheni ulkomaisen kysynnän vähennyttyä ja viennin avaintuotteiden kansainvälisten hintojen laskettua. Pääomataseessa maahan tehdyt ulkomaiset sijoitukset, jotka vuonna 1997 olivat huomattavat, heikkenivät merkittävästi vuonna 1998, mikä kuvasti kansainvälisten rahoitusmarkkinoiden häiriöitä ja yksityistämisen hidasta edistymistä. Mutta yksityisten pääomavirtojen supistumista kompensoivat osittain julkisten luotonantajien merkittävät maksut, jotka osaltaan lisäsivät keskuspankin varantoja. Ne olivat vuoden 1998 lopulla 2,7 miljardia euroa, mikä vastaa yli kuuden kuukauden tavara- ja palvelutuontia.

Ulkoisen ympäristön odotettua heikomman kehityksen vuoksi IMF tarkisti Bulgarian maksutase-ennusteita maaliskuun lopussa. Ottamatta huomioon Kosovon kriisin vaikutuksia vaihtotaseen alijäämän arvioidaan nyt olevan 4,5 prosenttia suhteessa bruttokansantuotteeseen vuonna 1999, kun sen alun perin ennustettiin olevan 3 prosenttia. Tuonti kasvanee kohtuullisesti, mutta viennin määrä laskee todennäköisesti edelleen, mikä johtuu alhaisista maailmanmarkkinahinnoista ja käynnissä olevasta yritysten rakenneuudistuksesta. Kosovon kriisin vaikutus Bulgarian talouteen riippuu konfliktin kestosta. Konflikti vaikuttaa Bulgariaan talouteen pääasiassa siten, että kuljetuskustannukset kasvavat tuntuvasti kun Serbian raja on suljettu, kauppa- ja matkailutuloja menetetään ja sijoitusilmapiirin epävarmuus kasvaa, mikä vaikuttaa ulkomaisten sijoittajien luottamukseen ja tekee kansainvälisiltä pääomamarkkinoilta lainaamiseen entistä kalliimmaksi.

Bulgarian uudistusohjelman tukemiseksi IMF hyväksyi Bulgarian kanssa sovitun kolmivuotisen EFF-järjestelyn 28 päivänä syyskuuta 1998. IMF:n rahoitusta on järjestelyn mukaan käytettävissä 627,6 miljoonan erityisnosto-oikeuden verran (noin 860 milj. USD), mikä merkitsee 52,3 miljoonan erityisnosto-oikeuden ostoa 12 erässä koko ohjelmakauden aikana. Toistaiseksi ohjelmaa on toteutettu hyvin, mikä on mahdollistanut järjestelyn kolmen ensimmäisen erän vapauttamisen.

Lisäksi Maailmanpankki aikoo tukea Bulgarian uudistuspyrkimyksiä myöntämällä sille yhteensä 365 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria vuosina 1999-2001. Marraskuussa 1998 myönnettiin jo yhteensä 80 miljoonan dollarin sosiaaliturvan sopeutuslainaa (SPAL). Lisäksi Maailmanpankki on valmis myöntämään kaksi rahoitus- ja yritysalan sopeutuslainaa (FESAL) sekä sopeutuslainoja, joilla tuetaan maatalous- ja ympäristöalan uudistuksia.

Vaikka otetaan huomioon IMF:n ja Maailmanpankin rahoitus, ohjelmassa on kuitenkin huomattava rahoitusvaje vuosina 1999-2001. IMF:n G-24:n ja neuvoa-antavan ryhmän yhteiskokouksessa esittämien tarkistettujen ennusteiden mukaan ja ottamatta huomioon Kosovon kriisin vaikutusta vuoden 1999 jäljellä oleva rahoitusvaje arvioidaan 500 miljoonaksi Yhdysvaltain dollariksi. Jos kriisi ratkeaa nopeasti, konflikti kasvattaisi vuoden 1999 rahoitusvajetta noin 100 miljoonalla dollarilla. Jos taas kriisin oletetaan pitkittyvän, konfliktin aiheuttama lisärahoitusvaje lienee noin 300-400 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria.

Jos rahoitusvajetta ei voida kattaa, Bulgarian kyky toteuttaa sopeutus- ja uudistusohjelmansa ja täyttää ulkoiset rahoitusvelvoitteensa voi vaarantua. Bulgarian hallituksen ohjelman onnistuminen riippuu ensisijaisesti siitä, pystyvätkö kansalliset viranomaiset panemaan sen täytäntöön määrätietoisesti. Ottaen huomioon maan ulkoisen ympäristön jatkuvan heikkenemisen Bulgarian viranomaiset ovat sitoutuneet kaksinkertaistamaan rakenneuudistusponnistukset ja kiristämään finanssipolitiikkaa. Mutta myös kansainvälisen yhteisön ja erityisesti Euroopan unionin rahoitustuki on tarpeen, sillä Bulgaria on hakijavaltio, jonka edistyminen kohti liittymistä riippuu paljolti ohjelman toteuttamisen onnistumisesta.

5. Ehdotettu makrotaloudellinen lisärahoitusapu ja lainan pääpiirteet

Komissio ehdottaa, että yhteisö antaa Bulgarian käyttöön maksutaselainan, jonka määrä on enintään 100 miljoonaa euroa ja laina-aika enintään kymmenen vuotta. Ehdotettu laina-aika on sama kuin Bulgarian edellisessä lainassa ja se vastaa maan keskipitkän ja pitkän aikavälin maksutase-ennusteita, joissa odotetaan merkittäviä rahoitustarpeita tuleviksi vuosiksi.

Tuki myönnettäisiin nykyisen laajennetun järjestelyn yhteydessä ja sillä täydennettäisiin varoja, jotka kansainväliset rahoituslaitokset ja kahdenväliset rahoittajat ovat antaneet Bulgarian käyttöön.

Apu maksettaisiin kahdessa erässä, mikäli IMF:n kanssa sovitussa Bulgarian talousohjelmassa edistytään tyydyttävästi ja rakenneuudistuksissa tapahtuu edistystä (tässä seurataan useita kriteereitä). Talous- ja rahoituskomiteaa kuullaan ennen kunkin maksuerän suorittamista.

Samoin kuin muiden kumppanimaiden kanssa toteutettujen vastaavien toimenpiteiden kohdalla, yhteisö hankkisi varat lainaamalla ne markkinoilta yleisestä talousarviosta myönnettävän takauksen turvin. Bulgaria lainaisi sitten puolestaan varat yhteisöltä. Varainhankinta ja lainananto vastaisivat täysin toisiaan eikä niihin sisältyisi yhteisölle kaupallista riskiä.

Takuurahastomekanismin mukaisesti Bulgarialle varattavan enintään 100 miljoonan euron avun myöntämispäätöksen talousarviovaikutukset merkitsisivät 14 miljoonan euron varausta rahastosta.

Ehdotus: NEUVOSTON PÄÄTÖS makrotaloudellisen lisärahoitusavun myöntämisestä Bulgarialle

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 308 artiklan,

ottaa huomioon komission ehdotuksen [1],

[1] EYVL C

ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon [2],

[2] EYVL C

sekä katsoo, että

(1) komissio on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa ennen ehdotuksensa jättämistä,

(2) Bulgaria toteuttaa perustavanlaatuisia talousuudistuksia ja pyrkii merkittävästi luomaan toimivan markkinatalouden,

(3) Bulgaria ja Euroopan unioni ovat allekirjoittaneet Eurooppa-sopimuksen, jolla on luotu assosiaatiosuhde,

(4) Eurooppa-neuvosto päätti kokouksessaan Luxemburgissa joulukuussa 1997 käynnistää liittymisprosessin, johon Bulgaria osallistuu muiden Keski- ja Itä-Euroopan maiden ja Kyproksen kanssa,

(5) Bulgaria on sopinut Kansainvälisen valuuttarahaston (IMF) kanssa syyskuussa 1998 viranomaisten sopeuttamis- ja uudistusohjelman tukemisesta laajennetun rahoitusjärjestelyn (EFF) yhteydessä,

(6) Maailmanpankki on hyväksynyt Bulgariaa koskevan kolmivuotisen maakohtaisen avustusstrategian huhtikuussa 1998; sillä pyritään huomattavaan sopeutus- ja investointirahoitukseen, jolla tuetaan Bulgarian uudistuksia ensisijaisilla aloilla,

(7) Bulgarian viranomaiset ovat pyytäneet kansainvälisiltä rahoituslaitoksilta, yhteisöltä ja muilta kahdenvälisiltä rahoittajilta rahoitusapua; sen arvioidun rahoituksen lisäksi, jonka IMF ja Maailmanpankki voivat tarjota, on vielä katettava huomattava jäljellä oleva rahoitusvaje ohjelmakauden aikana, jotta vahvistettaisiin maan varantoasemaa ja tuettaisiin hallituksen uudistusohjelmaan liitettyjä politiikkatavoitteita,

(8) yhteisön pitkäaikainen laina Bulgarialle on aiheellinen toimenpide maan ulkoisten rahoitusrajoitteiden lievittämiseksi, koska sillä tuetaan maksutasetta ja vahvistetaan varantoja,

(9) yhteisön lainan hallinnoiminen on annettava komission tehtäväksi, ja

(10) perustamissopimuksessa ei ole muuta tämän päätöksen tekemiseen valtuuttavaa määräystä kuin 308 artikla,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

1. Yhteisö antaa Bulgarian käyttöön pitkäaikaisen lainan, jonka pääoma on enintään 100 miljoonaa euroa ja laina-aika enintään kymmenen vuotta ja jonka tarkoituksena on varmistaa kestävä maksutasetilanne ja vahvistaa tarpeellisten rakenneuudistusten toteuttamista.

2. Tätä tarkoitusta varten komissiolle annetaan valtuudet lainata Euroopan yhteisön puolesta tarvittavat varat, jotka annetaan Bulgarian käyttöön lainan muodossa.

3. Tätä lainaa hallinnoi komissio neuvotellen tiiviisti talous- ja rahoituskomitean kanssa ja tavalla, joka on kaikkien Kansainvälisen valuuttarahaston ja Bulgarian välillä tehtyjen sopimusten mukainen.

2 artikla

1. Komissiolla on valtuudet talous- ja rahoitusasiain komiteaa kuultuaan sopia Bulgarian viranomaisten kanssa lainaan liitettävistä talouspoliittisista ehdoista. Näiden ehtojen on oltava 1 artiklan 3 kohdassa mainittujen sopimusten mukaiset.

2. Komissio tarkistaa säännöllisin väliajoin yhteistyössä talous- ja rahoituskomitean kanssa ja sovittaen toimintansa yhteen Kansainvälisen valuuttarahaston kanssa, että Bulgarian talouspolitiikka on tämän lainan tavoitteiden mukaista ja että sen ehdot täytetään.

3 artikla

1. Laina annetaan Bulgarian käyttöön kahdessa erässä. Jollei 2 artiklan säännöksistä muuta johdu, ensimmäinen erä maksetaan, kun Kansainvälisen valuuttarahaston kanssa sovitun nykyiseen EFF-järjestelyyn liittyvän Bulgarian makrotalousohjelman toteuttamisen on todettu edistyvän tyydyttävästi.

2. Jollei 2 artiklan säännöksistä muuta johdu, toinen erä maksetaan Bulgarian sopeutus- ja uudistusohjelman tyydyttävän jatkumisen perusteella ja aikaisintaan neljännesvuoden kuluttua ensimmäisen erän maksamisesta.

3. Varat maksetaan Bulgarian keskuspankille.

4 artikla

1. Edellä 1 artiklassa tarkoitetuissa varainhankinta- ja luotonantotapahtumissa käytetään samaa arvopäivää, eivätkä ne saa aiheuttaa yhteisölle erääntymisaikojen muutoksia, valuuttakurssi- tai korkoriskejä tai muita kaupallisia riskejä.

2. Bulgarian pyynnöstä komissio toteuttaa tarpeelliset toimet varmistaakseen, että lainaehtoihin sisällytetään aikaista takaisinmaksua koskeva lauseke ja että sitä voidaan myös käyttää.

3. Bulgarian pyynnöstä, ja kun olosuhteet sallivat lainojen korkojen tarkistamisen, komissio voi jälleenrahoittaa kaikki alkuperäiset luottonsa tai osan niistä tai järjestellä uudelleen vastaavat rahoitusehdot. Jälleenrahoitus tai uudelleenjärjestelyt on toteutettava 1 kohdassa määriteltyjen ehtojen mukaisesti eivätkä ne saa pidentää kyseisen lainan keskimääräistä erääntymisaikaa tai lisätä jälleenrahoitus- tai rakenneuudistusajankohtana vielä maksamattoman lainapääoman määrää käypään kurssiin ilmoitettuna.

4. Bulgaria maksaa kaikki kulut, joita yhteisölle aiheutuu tämän päätöksen mukaisten toimenpiteiden toteuttamisesta ja loppuunsaattamisesta.

5. Talous- ja rahoituskomitealle tiedotetaan 2 ja 3 kohdassa mainituissa toimenpiteissä tapahtuneesta kehityksestä vähintään kerran vuodessa.

5 artikla

Komissio antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle vähintään kerran vuodessa kertomuksen, joka sisältää arvion tämän päätöksen täytäntöönpanosta.

Tehty Brysselissä

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

LIITE

TAKUURAHASTON VAROJEN HANKKIMISEKSI TARVITTAVAT TALOUSARVIOVARAT VUONNA 1999 JA LAINAVARAUKSEN MARGINAALI JA LAINATAKAUKSET YHTEISÖN ULKOPUOLISTEN MAIDEN HYVÄKSI

(miljoonaa euroa)

Toimenpiteet // Laskenta- perusteet [3] // Rahaston varojen hankkiminen [4] // Varauksen sisältämä marginaali

[3] Varojen hankkimisen perusta lasketaan käyttämällä asiaankuuluvaa takuun kateprosenttia, joka on 70 prosenttia (EIP:n lainojen uudet valtuutukset), 75 prosenttia (EIP:n lainojen vanhat pöytäkirjat) tai 100 prosenttia (makrotaloudellisen avun lainat).

[4] 31 päivänä lokakuuta 1994 annetulla neuvoston asetuksella (EY, EURATOM) N:o 2728/94 säädettyjen rahaston varojen hankkimista koskevien sääntöjen mukaisesti. Koska rahasto saavutti tavoitemääränsä 31 päivänä joulukuuta 1997, uusien toimenpiteiden varausaste on alennettu 14 prosenttiin.

// // // // 346,0 [5]

[5] Kolmansien maiden lainavarauksen ja lainatakuiden määrä vuonna 1999 rahoitusnäkymien mukaan.

Päätetyt toimenpiteet

// EIP/Uudet valtuutukset [6] // // //

[6] Vuonna 1999 allekirjoitettavaksi suunniteltujen lainojen vuosittaiset määrät ja rahastoon jo hankittujen määrien korjaukset varsinaisten allekirjoitusten huomioimiseksi vuoden 1998 lopussa: siirto 5/99 takuurahastoon.

// KIE // 872,9 // 122,2 // 223,8

// Aasian ja Lat. Amerikan kehitysmaat // 218,1 // 30,5 // 193,3

// Etelä-Afrikka // 143,5 // 20,1 // 173,2

// Välimeren maat // 351,4 // 49,2 // 124,0

// EJTM // 38,5 // 5,4 // 118,6

// Bosnia

// 42,0 // 5,9 // 112,7

// EIP/Aiemmat pöytäkirjat6 // // //

// Syyria

// -30 // -4,2 // 116,9

// Makrotaloudellinen rahoitusapu // // //

// Albania III // 20 // 2,8 // 114,1

// Bosnia I // 20 // 2,8 // 111,3

Ehdotetut toimenpiteet

// EIP/Turkki [7] // 105 // 14,7 // 96,6

[7] Ehdotus neuvoston asetukseksi rahoitusyhteistyötä koskevan erityistoimen täytäntöönpanosta Turkin hyväksi (KOM (95)389/3).

// EIP/Kroatia [8] // 35 // 4,9 // 91,7

[8] Euroopan yhteisön ja Kroatian välinen yhteistyösopimus (SEC(95) 180/lopullinen).

// Makrotaloudellinen rahoitusapu // // //

// Bulgaria IV [9] // 100 // 14,0 // 77,7

[9] Komission ehdotus.

// Romania IV9 // 200 // 28,0 // 49,7

RAHOITUSSELVITYS

1. Toimenpiteen nimi

Makrotaloudellinen lisärahoitusapu Bulgarialle.

2. Budjettikohdat

BO-211 Euroopan yhteisön takuu yhteisön sopimille lainaohjelmille rahoitustuen myöntämiseksi Keski- ja Itä-Euroopan kolmansille maille.

3. Oikeusperusta

Perustamissopimuksen 308 artikla.

4. Toimenpiteen kuvaus ja perustelu

a) Toimenpiteen kuvaus

Enintään 100 miljoonan euron suuruisen yhteisön lainan (joka rahoitetaan yhteisön varainhankinnalla kansainvälisiltä pääomamarkkinoilta) varaaminen Bulgarian uudistusten tukemiseen.

b) Toimenpiteen perustelu

Bulgarian ulkoisen rahoitusaseman kestävyys riippuu julkisista lähteistä saatavasta ulkopuolisesta rahoitustuesta.

5. Menoluokitus

Pakollinen.

6. Menolaji

Talousarviotakuun mahdollinen käyttöönotto yhteisön ottamalle lainalle, joka on tarkoitettu Bulgarialle myönnettävän lainan rahoittamiseen.

7. Rahoitusvaikutus

a) Laskentamenetelmä

Tarpeelliseksi katsotun avun määrän arviointi perustuu nykyisiin arvioihin Bulgarian jäljellä olevista ulkoisista rahoitustarpeista.

Ehdotetaan laskennallisen tilierän käyttämistä, koska tämän talousarvion kohdan todellisen tarpeen määrää ja ajoitusta ei voida laskea etukäteen ja koska on odotettavissa, että tätä talousarviotakuuta ei tarvita.

b) Toimenpiteen vaikutus interventioluottoihin

Otetaan käyttöön ainoastaan, jos takuun maksua todella vaaditaan.

c) Interventiomenojen rahoitus

Mikäli budjettitakuuta vaaditaan maksettavaksi:

- turvaudutaan takuurahastoon, joka perustettiin 31 päivänä lokakuuta 1994 annetulla neuvoston asetuksella (EY, EURATOM) N:o 2728;

- mikäli takuurahastossa ei ole riittävästi varoja, lisämaksut suoritetaan siirtämällä talousarviosta:

* takuuvarauksessa jäljellä olevia varoja;

* talousarvioon myöhään tulleita maksuja, joiden osalta budjettitakuu on aktivoitu (varainhoitoasetuksen 27 artiklan 3 kohdan nojalla);

* käytettävissä oleva marginaali rahoitusnäkymien neljännen otsakkeen enimmäismäärän tai siihen sisältyvän siirtomäärärahan puitteissa;

- täyttääkseen velvoitteensa komissio voi väliaikaisesti varmistaa velanhoidon sen omasta kassasta saatavilla varoilla. Siinä tapauksessa sovelletaan 29 päivänä toukokuuta 1989 annetun neuvoston asetuksen (ETY, EURATOM) N:o 1552/89 12 artiklaa.

8. petostenvastaiset toimenpiteet

Varat maksetaan suoraan edunsaajamaan keskuspankille vasta kun komissio on talous- ja rahoituskomiteaa kuultuaan ja oltuaan yhteydessä Kansainväliseen valuuttarahastoon (IMF) ja Maailmanpankkiin varmistanut, että kyseisessä maassa toteutetut makrotaloudelliset toimintaohjelmat ovat tyydyttäviä ja että avun myöntämiseen liittyvät erityisehdot täyttyvät.

9. Kustannustehokkuusanalyysi

a) Toimenpiteet perusteet ja erityistavoitteet

Tukemalla Bulgarian makrotaloudellisia uudistuspyrkimyksiä ja täydentämällä kansainvälisen yhteisön IMF:n kanssa sovitun ohjelman yhteydessä myöntämää rahoitusta tämä apu keventää maan ulkoisia rahoitusrajoitteita, tukee sen siirtymistä markkinatalouteen ja parantaa sen kasvunäkymiä.

b) Seuranta ja arviointi

Apu on luonteeltaan makrotaloudellista, ja sen valvonta ja arviointi tapahtuu Kansainvälisen valuuttarahaston tukeman sopeutus- ja uudistusohjelman yhteydessä, jota Bulgaria toteuttaa.

Komission yksiköt valvovat toimintaa edunsaajamaan viranomaisten kanssa sovittavan makrotalouden ja rakennepolitiikan tunnuslukuihin perustuvan menetelmän avulla. Ne ovat myös tiiviissä yhteydessä Kansainväliseen valuuttarahastoon ja Maailmanpankkiin ja käyttävät niiden tekemiä arvioita Bulgarian uudistuksissa saavutetusta edistyksestä.

Ehdotetussa neuvoston päätöksessä määrätään vuosittain Euroopan parlamentille ja neuvostolle annettavasta kertomuksesta, joka sisältää arvion tämän toimenpiteen täytäntöönpanosta.

10. Hallintomenot

Nämä toimenpiteet ovat luonteeltaan poikkeuksellisia eivätkä edellytä komission henkilöstön lisäämistä.