Ehdotus koskee hyvin rajallista direktiivin (EU) 2016/798 muutosta, jolla puututtaisiin joihinkin siitä aiheutuviin seurauksiin, ettei direktiiviä enää sovelleta Yhdistyneeseen kuningaskuntaan. Ehdotetut edellytykset rajoittuvat tiukasti siihen, mikä on tässä suhteessa tarpeen turvallisen ja tehokkaan rajat ylittävän toiminnan varmistamiseksi, ja niillä täydennetään voimassa olevia säännöksiä. Ehdotus on näin ollen täysin yhdenmukainen voimassa olevan lainsäädännön kanssa.

Lisäksi ehdotuksessa säädetään, että asianomaisen jäsenvaltion olisi viipymättä käytettävä kyseisen kolmannen maan kanssa tehdyn sopimuksen mukaista oikeutta, jonka mukaan kansallisella turvallisuusviranomaisella on yksinomainen toimivalta kyseisessä jäsenvaltiossa sijaitsevan rautatieinfrastruktuurin osalta, jos se on rautateiden turvallisuuteen liittyvistä syistä tarpeen. Ehdotuksessa säädetään myös, että unionin tuomioistuimella olisi toimivalta antaa ratkaisu sellaisen välitystuomioistuimen pyynnöstä, joka on perustettu kansainvälisellä sopimuksella, kuten sopimuksella, jonka mukaan Ranskalle olisi annettava valtuudet neuvotella ja tehdä sopimus Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa.

Ehdotuksen tarkoituksena on komission ehdotus Ranskalle osoitettavasta valtuutuspäätöksestä huomioon ottaen muuttaa direktiivin (EU) 2016/798 3 artiklan 7 kohtaa, jossa määritellään ”kansallisen turvallisuusviranomaisen” käsite niin mainitun direktiivin mukaista rautateiden turvallisuutta kuin direktiivin (EU) 2016/797 mukaista rautateiden yhteentoimivuutta varten. Tarkoituksena on mahdollistaa se, että elintä, jolle jäsenvaltio ja kolmas maa uskovat EU:n tekemän tai hyväksymän kansainvälisen sopimuksen perusteella tehtäväksi rautateiden turvallisuuteen ja yhteentoimivuuteen liittyvät tehtävät, voitaisiin pitää unionin lainsäädännön mukaisena kansallisena turvallisuusviranomaisena.

Asiaan liittyvässä rinnakkaisessa aloitteessa komissio ehdottaa myös, että Euroopan parlamentti ja neuvosto hyväksyisivät päätöksen, jolla Ranskalle annettaisiin valtuudet neuvotella ja tehdä tietyin edellytyksin kansainvälinen sopimus, jolla hallitustenvälinen komissio säilytettäisiin kanaalin alittavan kiinteän yhteyden ainoana kansallisena turvallisuusviranomaisena. Tällaisella sopimuksella varmistettaisiin, että hallitustenvälinen komissio noudattaa kanaalin alittavan kiinteän yhteyden osalta kansallisiin turvallisuusviranomaisiin sovellettavaa unionin lainsäädäntöä ja erityisesti direktiiviä (EU) 2016/798, direktiiviä (EU) 2016/797 ja asetusta (EU) 2016/796. Sopimuksessa on tarkoitus määrätä, että kiireellisissä tapauksissa Ranskan kansallinen turvallisuusviranomainen voisi väliaikaisesti ottaa toimivaltaansa kanaalin alittavan kiinteän yhteyden Ranskan lainkäyttövaltaan kuuluvan osan. Siinä on myös tarkoitus säätää, että Canterburyn sopimuksella perustetun välimiesoikeuden on saatettava siellä vireillä olevat riita-asiat, joissa tulee esiin unionin oikeuden tulkintaa koskeva kysymys, Euroopan unionin tuomioistuimen käsiteltäviksi. Ehdotetun valtuutuspäätöksen mukaan komissio antaisi Ranskalle luvan tehdä sopimus tarkistettuaan, että se täyttää valtuutuspäätöksessä vahvistetut edellytykset.

Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan eroamisesta Euroopan unionista ja Euroopan atomienergiayhteisöstä tehdyllä sopimuksella käyttöön otetun siirtymäkauden päättymiseen asti hallitustenvälinen komissio on Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2016/798 3 artiklan 7 kohdassa tarkoitettu kansallinen turvallisuusviranomainen, joka on toimivaltainen kanaalin alittavan kiinteän yhteyden osalta.

Ehdotuksesta on tehty komission oma oikeudellinen ja tekninen analyysi sen varmistamiseksi, että ehdotettu toimenpide saavuttaa tavoitteensa mutta rajoittuu siihen, mikä on ehdottomasti tarpeen.

–mitä tahansa elintä, jolle jäsenvaltio ja kolmas maa ovat uskoneet nämä tehtävät yhtenäisen turvallisuusjärjestelmän varmistamiseksi, edellyttäen että unioni on tehnyt tätä koskevan sopimuksen kyseisen kolmannen maan kanssa tai että jokin jäsenvaltio on tehnyt tällaisen sopimuksen unionin tätä tarkoitusta varten myöntämän valtuutuksen mukaisesti.”

9) Tämä asetus olisi hyväksyttävä kiireellisesti sen varmistamiseksi, että tarvittavat säännökset ovat voimassa siirtymäkauden päättyessä. Sen vuoksi on aiheellista säätää poikkeuksesta Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen, Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen ja Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimukseen liitetyssä kansallisten parlamenttien asemaa koskevassa pöytäkirjassa N:o 1 olevassa 4 artiklassa tarkoitettuun kahdeksan viikon ajanjaksoon.

Asianomaisen jäsenvaltion on ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettujen kansainvälisten sopimusten yhteydessä toteutettava kaikki kyseisen sopimuksen nojalla käytettävissään olevat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että erityinen turvallisuusviranomainen noudattaa sovellettavia unionin oikeuden säännöksiä. Tätä varten asianomaisen jäsenvaltion on viipymättä käytettävä kyseisen kolmannen maan kanssa tehdyn sopimuksen mukaista oikeutta, jonka mukaan kansallisella turvallisuusviranomaisella on yksinomainen toimivalta asianomaisessa jäsenvaltiossa sijaitsevan rautatieinfrastruktuurin osalta, jos se on rautateiden turvallisuuteen liittyvistä syistä tarpeen.

Jos ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetun kansainvälisen sopimuksen mukaisesti välimiesmenettelyyn saatetun riidan yhteydessä herää kysymys unionin oikeuden säännöksen tai määräyksen tulkinnasta, Euroopan unionin tuomioistuimella on toimivalta ratkaista asia sen välimiesoikeuden pyynnöstä, joka on perustettu kyseiseen kansainväliseen sopimukseen liittyvien riitojen ratkaisemiseksi.

Kun Euroopan unionin tuomioistuimelta pyydetään ratkaisua kolmannen alakohdan nojalla, sovelletaan soveltuvin osin unionin oikeuden säännöksiä, jotka koskevat Euroopan unionin tuomioistuimessa SEUT-sopimuksen 267 artiklan mukaisesti vireille pantuja menettelyjä.

Kun asia on saatettu Euroopan unionin tuomioistuimen käsiteltäväksi kolmannen alakohdan mukaisesti,

(a)kolmas maa, joka on ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetun kansainvälisen sopimuksen osapuoli, voi osallistua oikeudenkäyntiin Euroopan unionin tuomioistuimessa samalla tavalla kuin jäsenvaltio;

(b)asianajajilla, joilla on lupa esiintyä kyseisen kolmannen maan tuomioistuimissa, on oikeus edustaa tai avustaa tällaisen oikeudenkäynnin asianosaisia Euroopan unionin tuomioistuimessa. Tällaisissa tapauksissa näitä asianajajia on kaikin tavoin kohdeltava asianajajina, joilla on lupa esiintyä jäsenvaltion tuomioistuimissa, tai asianajajina, jotka edustavat tai avustavat asianosaista Euroopan unionin tuomioistuimessa.

Jos erityinen turvallisuusviranomainen ei noudata Euroopan unionin tuomioistuimen kolmannen alakohdan mukaisesti antamaa tuomiota, asianomaisen jäsenvaltion on viipymättä käytettävä ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetun kolmannen maan kanssa tehdyn kansainvälisen sopimuksen mukaista oikeutta, jonka mukaan kansallisella turvallisuusviranomaisella on yksinomainen toimivalta asianomaisessa jäsenvaltiossa sijaitsevaan rautatieinfrastruktuurin osaan.”

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä