EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 15.10.1997 
KOM(97) 514 lopull. 
KOMISSION TIEDONANTO 
NEUVOSTOLLE, EUROOPAN PARLAMENTILLE, 
TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE 
JA ALUEIDEN KOMITEALLE 
Yhteisön strategia yhdistetyn lämmön ja sähkön tuotannon 
edistämiseksi ja sen kehittämisen esteiden poistamiseksi 

Sisällysluettelo 
1. Miksi yhteisö on laatinut strategian yhdistettyä lämmön ja sähkön tuotantoa varten 
2. Nykyiset yhteisön toimenpiteet yhdistetyn lämmön ja sähkön tukemiseksi 
3. Yhdistetyn lämmön ja sähkön sekä kaukolämmön ja -jäähdytyksen esteet 
4. Euroopan unionin strategia yhdistettyä lämmön ja sähköntuotantoa varten 
4.1 Strategian tavoitteet 
4.2 Yhdistetty lämpöjä sähkö sekä ympäristö 
4.3 Suurempi rahoitusosuus EU:n ohjelmista yhdistetylle lämmölle ja sähkölle 
4.4 Teollisuuden kanssa neuvoteltavat ohjelmat ja teknologian hankinta 
4.5 Jäsenvaltioiden välinen tietojenvaihto ja yhteistyö 
4.6 Euroopan unionin energiamarkkinoiden vapauttamisen vaikutus yhdistettyyn 
lämpöön ja sähköön sekä kaukolämpöön 
4.7 Ulkoisten kustannusten sisällyttäminen hintoihin 
4.8 Rahoitus 
5. Päätelmät 
6. Viitteet 
Liitteet 
1. Yhdistetyn lämmön ja sähköntuotannon yleiset periaatteet 
1.1. Yhdistetyn lämmön ja sähkön kuvaus 
1.1.1 Yhdistetty lämpö ja sähkö teollisuudessa 
1.1.2 Kaukolämpö ja yhdistetty lämpö ja sähkö 
1.1.3 Asuntokäyttöjä kaupallinen käyttö 
1.2. Yhdistettyyn lämpöön ja sähköön liittyvät taloudelliset näkökohdat 
2. Yhdistetty lämpöjä sähkö EU:n jäsenvaltioissa 
1. MIKSI YHTEISÖ ON LAATINUT STRATEGIAN YHDISTETTYÄ LÄMMÖN JA SÄHKÖN 
TUOTANTOA VARTEN l 
1. Valkoisessa kirjassa "Euroopan unionin energiapolitiikka"2 komissio sitoutui 
esittämään strategian, joka tarjoaisi johdonmukaisen lähestymistavan yhdistetyn 
lämmön ja sähkön edistämiseksi Euroopan unionissa. Tämän aloitteen 
tarkoituksena on varmistaa tarvittava yhteistyö yhteisön, sen jäsenvaltioiden sekä 
sähkön ja lämmön tuottajien ja kuluttajien välillä tämän ympäristöä ja energiaa 
säästävän teknologian kehittämisen esteiden poistamiseksi. 
2. Maailmanlaajuinen ilmastonmuutos on haaste meille kaikille. Valmistellakseen 
Yhdistyneiden Kansakuntien ilmastonmuutosta koskevan puiteyleissopimuksen 
puitteissa järjestettävää kolmatta sopimuspuolten kokousta Kiotossa vuoden 1997 
joulukuussa neuvosto vahvisti neuvottelukannaksi, että teollistuneet maat pyrkivät 
15 prosentin vähennykseen tärkeimpien kasvihuonekaasujen päästöjen osalta 
vuoteen 2010 mennessä ja ainakin 7,5 prosentin vähennykseen vuoteen 2005 
mennessä verrattuna vuoden 1990 tasoihin. Päästöjen nykysuuntaus, joka 
perustuu nykyisten politiikkojen ja toimenpiteiden soveltamiseen, merkitsisi C02-
päästöjen lisääntymistä noin kahdeksalla prosentilla vuoteen 2010 mennessä, mikä 
tarkoittaa, että tosiasiallisesti tarvittaisiin 23 prosentin vähennys. Useilla politiikan 
alueilla tarvitaan huomattavia ponnistuksia, erityisesti energian tuotannossa ja 
käytössä, kuten äskettäisessä ilmastonmuutosta koskevassa komission 
tiedonannossa "EU:n lähestymistapa Kioton kokousta varten"3 todettiin. 
3. Koska energian tehokas käyttö vähentää saasteiden (CO2, S02, N20, jne.) 
päästöjä ilmakehään, sitä pidetään tärkeimpänä yksittäisenä tämän alan tavoitteena 
EU:n C02-päästöjen tasapainottamista koskevan tavoitteen saavuttamiseksi. 
Yhdistetty lämmön ja sähkön tuotanto on yksi niitä harvoja tekniikoita, joiden 
avulla voidaan saavuttaa merkittäviä tuloksia energiatehokkuudessa lyhyellä tai 
keskipitkällä aikavälillä Euroopan unionissa,4 ja se voi vaikuttaa myönteisesti 
EU:n ympäristöpolitiikkaan. Arvioiden mukaan ja lämmön ja sähkön erilliseen 
tuotantoon verrattuna C02-päästöt vähenevät 132 kg:sta 909 kg:aan tuotettaessa 
yksi MWh sähköä sähkön ja lämmön yhteistuotannossa keskiarvon ollessa 500 
kiloa vähemmän C02:a MWh:a kohti. Tämä ei kuitenkaan tarkoita, että yhdistetyn 
lämmön ja sähkön kehittäminen ratkaisee kaikki energiahallintoa ja 
ympäristönsuojelua koskevat ongelmamme. 
1 Yhdistetty lämmön ja voiman tuotanto on käsite, joka tarkoittaa samaa kuin yhteistuotanto 
(cogeneration) 
2 Energiapolitiikkaa koskeva valkoinen kirja, KOM(95) 682 lopullinen, 13.12.95 
3 KOM (97) 481 lopull., 1.10.97 
4 Biomassan mahdollinen käyttö raakapolttoainelähteenä tekee yhdistetyistä lämpö ja 
sähkövoimaloista entistäkin ympäristöä säästävämpiä. Maakaasun käytöllä polttoaineena hiilen 
tai öljyn asemesta on myös myönteinen ympäristövaikutus. 
-3-
Eri tutkimuksissa5,6 arvioidaan yhdistetyn lämmön ja sähköntuotannon tekniseksi 
maksimituotantokyvyksi 15 jäsenvaltion EU.ssa 900 - 1 000 TWh vuodessa, joka 
on noin neljä kertaa yhdistetyissä lämpö- ja sähkövoimaloissa vuonna 1994 
tuotetun sähkön määrä ja edustaa 40 prosenttia yhteisön vuotuisesta sähkön 
kokonaistuotannosta vuonna 1994. Karkeiden arvioiden mukaan hyödyntämällä 
tämä potentiaali ja korvaamalla nykyiset sähkön ja lämmön tuotantolaitokset C02-
päästöjä voitaisiin vähentää 300 Mt:lla vuodessa eli yhdeksällä prosentilla 15 
jäsenvaltion EU:n 3 457 Mt:n kokonaismäärästä vuonna 2010 ("perinteisen 
viisauden skenaario")7. Tästä huolimatta yhdistetyn lämmön ja sähkön 
markkinaosuus EU:ssa (ilmaistuna yksityisten ja julkisten sähkön ja lämmön 
yhteistuotantolaitosten osuutena sähkön kokonaistuotannosta) laski vuosien 1974 
- 1990 aikana. Euroopan unionin yhdistettyjen lämpö- ja sähkövoimaloiden 
sähköntuotanto on huolestuttavan vähäistä ja vaihtelee huomattavasti eri 
jäsenvaltioissa eli yhdestä prosentista 40 prosenttiin. Tämä negatiivinen suuntaus 
on kääntynyt päinvastaiseksi vasta viime vuosina. 
% of total gross electricity generation by CHP in the EU. 
40% 
30% 
20% 
10% 
o% -B8L JBBB-
B DK GR IRL IT NL PO UK FIN SWE AUS EU 
5. EU:n uusilla aloitteilla muovataan nyt Euroopan energiateolhsuuden tulevia 
rakenteita ja tehtäviä. Muuttuva säännöskehys luo yhdistetylle lämmölle ja 
sähkölle uuden tilanteen, jossa hinnat ovat epävakaampia ja ympäristöön 
kohdistuvat huolet suurempia kuin ennen. Energiateolhsuuden muuttuvassa 
tilanteessa yhdistetyn lämmön ja sähkön osuuden pitäisi olla enemmän kuin 
marginaalinen, ja on hyvin tärkeätä, että pyrkimykset yhdistetyn lämmön ja sähkön 
edistämiseksi noudattaisivat teollisuuden uutta dynamiikkaa. Komissio on 
neuvoston kanssa täysin samaa mieltä8 siitä, että yhdistettyä lämmön ja sähkön 
tuotantoa olisi edistettävä toimenpiteenä, jolla "suojellaan ympäristöä ja 
vähennetään energiariippuvuutta tyydyttävillä taloudellisilla ehdoilla". Se on myös 
DEA Sigurd Lauge Petersen, 2.06.97 
Regulation and Energy Conservation; the case of Combined Heat and Power in the EU. Situation 
and Prospects [Sääntely ja energian säästö; yhdistettyä lämpöä ja sähköä koskeva kysymys 
EU:ssa. Tilanne ja tulevaisuudennäkymätl. Chris Hendriks & et ai., huhtikuu 1995 
Euroopan energia vuoteen 2020. Skenaario-lähestymistapa. EY, kevät 1996 
Neuvoston päätöslauselma Euroopan unionin energiapolitiikkaa koskevasta vihreästä kirjasta 
EYVLC 327, 7.12.95 
-4 
.samaa mieltä kuin parlamentti kannassaan9, jonka mukaan yhdistettyä lämmön ja 
sähkön tuotantoa koskeva tiedonanto on julkaistava mahdomsimman nopeasti ja 
jäsenvaltioita kannustettaisiin käyttämään sähkön ja lämmön yhteistuotantoa ja 
poistamaan jäljellä olevat esteet. 
6. Tämän tiedonannon tarkoituksena on ehdottaa EU:n energiapolitiikan yh­
teydessä strategiaa, jolla helpotetaan yhdistetyn lämmön ja sähkön 
kehittämistä Euroopassa ja sen osuuden kasvattamista Euroopan 
energiamarkkinoilla energiaa ja ympäristöä säästävänä lämmön ja sähkön 
tuotantojärjestelmänä. Komissio uskoo, että tämän strategian on 
perustuttava asianmukaiseen toisiaan vahvistavien toimenpiteiden 
yhdistelmään sekä yhteisön että jäsenvaltioiden tasolla. Sen on myös oltava 
yhdenmukainen yhteisön eri politiikkojen kanssa, joihin se mahdollisesti 
vaikuttaa, ja jotka on otettava huomioon tässä strategiassa. 
2. NYKYISET YHTEISÖN TOIMENPITEET YHDISTETYN LÄMMÖN JA SÄHKÖN 
TUKEMISEKSI 
2.1 Lainsäädännölliset toimenpiteet 
7. Yhteisö on edistänyt yhdistettyä lämpöä ja sähköä vuodesta 1974 lähtien, jolloin 
asetettiin teollisuuden asiantuntijaryhmä tutkimaan mahdollisuuksia parantaa 
lämpövoimalaitosten muuntotehoa. Ryhmän ehdotuksen perusteella annettiin 25 
päivänä lokakuuta 1977 neuvoston suositus (77/714/ETY), jolla jäsenvaltioita 
kehotettiin perustamaan neuvoa-antavia elimiä tai komiteoita, joiden tehtävänä 
olisi: 
a) esittää kantansa kaikista toimenpiteistä, jotka todennäköisesti johtaisivat sähkön 
ja lämmön tuotantotehon lisääntymiseen, 
h) selvittää yhdistetyn lämmön ja sähkön kehittämisen muut kuin tekniset esteet ja 
poistaa ne, 
c) edistää yhdistettyä lämmön- ja sähköntuotantoa ja lämmönsihtojärjestehniä. 
Lähes kaikki valtiot ovat perustaneet tällaiset neuvoa-antavat elimet. Ne ovat 
pyrkineet edistämään yhdistettyä sähkön- ja lämmöntuotantoa, vaikka tilanne on 
ollut vaikea, koska energiamarkkinat eivät ole vapaat, sähkönhinnat ovat alhaalla, 
eikä ympäristöongelmia oteta merkittävästi huomioon. 
8. Vuoden 1988 marraskuussa annetussa toisessa neuvoston suosituksessa 
(88/6Il/ETY) käsiteltiin yhteistyön edistämistä julkisten sähkölaitosten ja 
omavaraisten sähköntuottajien kanssa, jotka etupäässä käyttivät uusiutuvia 
polttoaineita, jätepolttoaineita ja yhdistettyä lämmön ja sähkön tuotantoa. 
Suosituksen päätarkoituksena oh poistaa oikeudelliset ja hallinnolliset esteet 
noudattamalla seuraavia periaatteita: 
9 Kertomus energiapolitiikkaa koskevasta komission valkoisesta kirjasta, EP 217.771 lopullinen 
• julkisten energialaitosten velvollisuus ostaa omavaraisten tuottajien 
ylijäämäenergia, 
• tasapuoliset lupamenettelyt yksityisten omistamille voimalaitoksille, 
• julkiset laitokset suorittavat maksut säästyneiden kustannusten periaatteen 
mukaisesti eli sekä polttoaine- että kapasiteettikustannusten perusteella, ja 
• julkiseen verkkoon energiaa tuottavien tasavertainen kohtelu. 
Vuoden 1992 heinäkuussa komissio esitti neuvostolle kertomuksen10 tämän 
suosituksen noudattamisesta. Yleispäätelmänä oli, että omavaraisten tuottajien ja 
julkisten energialaitosten välinen yhteistyö oh merkittävästi parantunut, mutta että 
yhä oh jäljellä rajoitteita, jotka ohsi poistettava, jotta yhdistetyn lämmön ja sähkön 
mahdollisuudet voitaisiin hyödyntää. Omavaraisten tuottajien ja muiden sähköä 
tuottavien laitosten välisiä suhteita ja sähkön sisämarkkinoiden toteuttamisen 
hitautta pidettiin suurimpina yhdistetyn lämmön ja sähkön kehittymisen esteinä. 
9. Energiaperuskirjasta tehdyllä sopimuksella sovitaan energia-alan yhteistyöstä ja 
kaupasta sopimuspuolien kesken. Sopimus koskee muun muassa energian siirtoa, 
energiatehokkuutta ja ulkomaisia sijoituksia energialaitoksiin. Energiatehokkuutta 
koskevan pöytäkirjan täytäntöön panolla luodaan osaltaan puitteet yhdistetylle 
lämmön ja sähkön tuotannolle aUekirjoittajamaissa. Pöytäkirjassa mainitaan 
nimenomaisesti tuki yhdistetyn lämmön ja sähkön edistämiselle ja toimenpiteille 
kaukolämmityksen tehokkuuden lisäämiseksi. 
10. Sähkön sisämarkkinoiden vapauttamista koskeva direktiivi11 tarjoaa jäsenvaltioille 
mahdollisuuden antaa etusija yhdistetylle lämmölle ja sähkölle verkko-operaattorin 
päättäessä sähköntuotantolaitoksista. Oletettavaa on, että maakaasun 
sisämarkkinoita koskevia yhteisiä sääntöjä koskeva uusi direktiivi, joka on 
neuvoston ja Euroopan parlamentin käsiteltävänä, lisää maakaasun saatavuutta 
kilpahukykyisemmillä hinnoilla ja näin edistää maakaasua käyttävien yhdistettyjen 
lämpö- ja sähkövoimaloiden taloudellista kannattavuutta. 
11. Komissio antoi 12 päivänä maahskuuta 1997 uuden ehdotuksen neuvoston 
direktiiviksi nimeltään "Energiatuotteiden verotusta koskevan yhteisön kehyksen 
uudistaminen"12, ja siinä tarjotaan jäsenvaltioille mahdollisuus antaa veroetuja 
uusiutuville energialähteille ja sähkön tuotannon yhteydessä tuotetulle lämmölle. 
2.2 Teknologiset toimenpiteet 
12. Energian säästö oh yksi tärkeimpiä aloja vuoden 1974 jälkeen aloitetuissa 
komission tutkimus- ja esittelyohjelmissa. JOULE- ja THERMIE-ohjelmissa, jotka 
ovat neljännen puiteohjelman muuta energiaa kuin ydinenergiaa käsittelevän osan 
tärkeimmät tutkimus- ja esittelyosat, tuettiin useita yhdistettyä lämpöä ja sähköä 
10 SEC (92) 1411 lopullinen, 22.7.1992 
11 Direktiivi 96/92/EY, EYVL L 27, 30.01.97 
12 KOM (97) 30 lopullinen 
-6-
koskevia toimia. Näistä ohjelmista ensisijaisesti tuettuja aloja ovat olleet 
kaupunkialueiden lämmitys ja jäähdytys, lämmönsiirto, lämmön varastointi ja 
kaukolämmitys. THERMIE-ohjehnasta on tuettu esimerkiksi teollisuudessa ja 
palvelualoilla 37 esittelyhanketta noin 27 miljoonalla eculla vuosina 1990 - 1995. 
THERMIE-ohjehnasta on tuettu myös tiedon levittämistoimia ja muita 
edistämistoimia. Tähän kuuluu Maxi-esitteiden ja -kertomusten julkaiseminen, 
tutkimukset NOx-päästöistä, yhteistyö kolmansien maiden kanssa ja ohjelman 
edistämistilaisuudet. 
2.3 Muut kuin teknologiset toimenpiteet 
13. SAVE-ohjelman tarkoituksena on edistää energiatehokkuutta energiapohittisilla 
toimenpiteillä, jäsenvaltioiden energiatehokkuuteen tähtääviä infrastruktuureja 
tukevilla koehankkeilla, sekä kattavalla tiedotusohjelmalla. SAVE I -ohjelmasta on 
tuettu 12 yhdistettyä lämmön- ja sähköntuotantoa koskevaa hanketta. Ne ovat 
käsittäneet pääasiassa tutkimuksia yhdistetyn lämmön- ja sähköntuotannon 
toteuttamisen esteistä. Niissä on ollut tarkoitus selvittää, miten markkinoiden 
tehokkaan toiminnan muut kuin tekniset esteet voitettaisiin, ja levittää tätä tietoa. 
SAVE on myös EUROSTATin välityksellä tukenut yhdenmukaisten tilastojen 
kokoamista 15 jäsenvaltion yhdistetyn lämmön ja sähkön kehityksestä. 
14. Energia ja ympäristö ovat olleet ensisijaisia aloja PHARE- ja TACIS-ohjelmissa, 
joista tuetaan myös energiatehokkuutta edistäviä toimenpiteitä ja yhdistettyä 
lämpöä ja sähköä Keski- ja Itä-Euroopan maissa ja Uusissa itsenäisissä valtioissa. 
PHARE-ohjelman osalta ensisijaisena tavoitteena on ollut nykyisten 
kaukolämpöjärjestelmien parantaminen Keski- ja Itä-Euroopan maiden 
kaupungeissa. 
TACIS-ohjelmassa toteutetaan useita energiahankkeita Uusissa itsenäisissä 
vakioissa, joita tuettiin 228 miljoonalla eculla vuosina 1991 - 1995. Tämän 
ohjelman ensisijaisia aloja ovat energiansäästömenetelmät ja yhteistyö kuntien 
kanssa kaukolärnpöjärjestelmien arvioimiseksi. 
15. SYNERGIA-ohjelmasta rahoitettiin yhdistettyä lämpöä ja sähköä tukevia toimia 
neljässä Latinalaisen Amerikan maassa. Aasian kanssa toteutettavan taloudellisen 
yhteistyön puitteissa käynnistettiin hanke teollisen lämmön ja sähkön tuottamiseksi 
biomassasta tai jätteistä. Lisäksi Euroopan investointipankki rahoitti useita 
yhdistettyä lämpöä ja sähköä tukevia hankkeita EU:ssa sekä Keski- ja Itä-
Euroopan maissa. Vuosina 1992 - 1996 pankki myönsi yksittäisille yhdistetyille 
lämpö- ja sähkövoimaloille lainoja yhteensä 1 195 miljoonaa ecua. 
16. Kaikki nämä toimenpiteet täydensivät yhdistettyä lämpöä ja sähköä edistäviä 
kansallisia politiikkoja. Oheisessa liitteessä on kuvaus yhdistetystä lämmön- ja 
sähköntuotannosta ja sen kehittämisestä Euroopassa. 
7-
3. YHDISTETYN LÄMMÖN JA SÄHKÖN SEKÄ KAUKOLÄMMÖN JA -JÄÄHDYTYKSEN 
ESTEET 
17. Cogen Europe laati katsauksen yhdistetyn lämmön ja sähkön kehittämisen esteistä 
EU:n jäsenvaltioissa vuonna 1995, ja SAVE-ohjelmassa laadittiin myös tällainen 
katsaus13. Tässä jaksossa esitetään yhteenveto kertomuksen tärkeimmistä kohdista 
sekä muusta tällä alalla tehdystä tutkimuksesta. Tarkasteltaessa seikkoja, jotka 
vaikuttavat yhdistetyn lämmön- ja sähköntuotannon kehitykseen kussakin 
jäsenvaltiossa, havaitaan tämän kehityksen olevan hyvin monivivahteinen. 
Erilaisissa talousjärjestelmissä esiintyy erilaisia esteitä. Nämä riippuvat 
energiajärjestelmän rakenteesta, lämmön ja sähkön kysynnän laadusta, jne. Tämän 
vuoksi jäsenvaltioiden hallitukset ovat luoneet hyvin erilaisia lähestymistapoja. 
18. Tärkein tekijä kaikissa tapauksissa on yhdistettyä lämpöä ja sähköä koskeva 
kansallinen politiikka. Tanskan, Suomen ja Alankomaiden tapaukset osoittavat, 
että kestävällä yhteensovitetulla politiikalla voidaan menestyksellisesti poistaa 
yhdistetyn lämmön- ja sähköntuotannon lisäämisen esteet ja luoda suotuisat 
puitteet sen kehittämiselle. 
19. Sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitosten suhde energjamarkkmoihin on vielä 
tärkeämpi tekijä. Riippumattomalla yhteistuotantoyrityksellä on kolmenlaiset 
suhteet energian kantaverkkoon. Ensiksi se ostaa sähköä kantaverkosta 
voidakseen toimittaa kuormituspiikkiensä energian tai myydäkseen ostamansa 
sähkön itse tuottamansa sähkön sijasta silloin kun se on taloudellisesti edullista 
tiettyinä aikoina. Toiseksi se myy ylituotantonsa kantaverkkoon. Kolmanneksi se 
ottaa varasähköä kantaverkosta, kun oma laitos on poissa käytöstä. Useimmissa 
maissa näitä toimia ei ole säädelty siten, että rnppumattomille tuottajille taattaisiin 
tasavertainen kantaverkon käyttömahdollisuus. Ensimmäiseen kohtaan liittyen 
monilla alueilla on käytössä tyydyttävä käytäntö, jossa sovelletaan yleistariffia 
yhteistuotantolaitosten piikkikulutukseen ja lisäsähkön kulutukseen. Kriittinen 
kohta on kantaverkolle myydystä sähköstä saatava hinta, vaikka 'Vältettyjen 
kustannusten" periaate onkin laajalta tunnustettu. Vaikein ongelma 
riippumattomille yhteistuotantolaitoksille on varasähkön saaminen kantaverkosta. 
Erityisesti varasähkön korkea hinta karkottaa teollisuuden ja kaupan investoijia 
yhdistetystä sähkön- ja lämmöntuotannosta. 
20. Erityyppisten esteiden luokittelu ja niiden vaikutuksen arvioiminen on 
luonnollisesti subjektiivista. Kolme laajaa esteiden ryhmää on määritelty. Nämä 
ovat: 
13 The Barriers to Combined Heat and Power in Europe. [Yhdistetyn lämmön- ja 
sähköntuotannon esteet Euroopassa]. Cogen Europe, toukokuu 1995. The European Cogeneration 
Review [Katsaus sähkön ja lämmön yhteistuotantoon Euroopassa], toukokuu 1997. 
Taloudelliset esteet. Näitä ovat esimerkiksi yhteistuotannolla tuotetun sähkön 
kohtuuttoman alhaiset \ientihinnat, kansallisen runkoverkon korkeat hinnat suloin, 
kun yhdistetty lämpö- ja sähkölaitos ei ole käytössä, maakaasun huono saatavuus 
kilpailukykyiseen hintaan ja käytettävien polttoaineiden (mm. maakaasu) korkeat 
hinnat, lyhytaikaiset sopimukset ja hinnan huono ennustettavuus, mistä aiheutuu 
vaikeuksia yhdistettyjen lämpö- ja sähkölaitosten ja kaukolämpöverkkojen 
rahoittamiselle, sopivien markkinointivälineiden puuttuminen ulkoisten 
ympäristökustannusten sisällyttämiseksi hintoihin, 
Sääntely esteet. Näitä ovat päästöjen ja suunnittelun sääntely, byrokraattiset, aikaa 
vievät tai kalliit menettelytavat toimilupien saamiseksi, jne. 
Institutionaaliset esteet. Näitä ovat laitosten asenne yhdistettyjen lämpö- ja 
sähkövoimaloiden verkkoon liittämiseen, viivästymiset ja avoimuuden puute 
lupien saannissa, jne. Vain hyvin harvoissa maissa on täysin vapaa pääsy 
sähköverkkoon; joissakin valtioissa pääsy tosin on mahdollista, mutta se on 
rajoitettua ja kahista. 
Päätelmänä vaikuttaa siltä, että yhdistetyn lämmön ja sähkön tuottajien sekä 
sähkön tuotantolaitosten välinen suhde on avaintekijöitä yhdistetyn lämmön ja 
sähkön kehittämisessä Euroopassa. Esteet vapaalle pääsylle kantaverkkoon, 
riittämättömät maksut ylimäärän myynnistä kantaverkkoon ja korkeat tariffit 
varasähkölle (seisokkeja ja muuta lisätarvetta varten) ovat tärkeimmät tekijät, 
jotka estävät yhdistetyn lämmön ja sähkön markkinaosuuden kasvua edes osittain 
vapautuneilla eurooppalaisilla energiamarkkinoilla. 
21. Tilannetta voidaan verrata jäsenvaltioiden välillä. Vaikuttaa siltä, että Ranskan ja 
Italian tilanteeseen vaikuttaa voimakkaasti nykyisten laitosten hallitseva asema 
markkinoilla. Tämä markkinavoima voitaisiin tietenkin valjastaa yhdistetyn 
lämmön ja sähkön eduksi, jos sääntelytilanne muuttuisi Nykytilanteessa se toimii 
uusien markkinoilletuUjoiden esteenä vääristämällä taloudellista tilannetta niin, että 
yhdistetty lämpö ja sähkö ei vaikuta taloudellisesti kiinnostavalta. Tämän tilanteen 
vastakohtana voidaan esittää Yhdistyneen kuningaskunnan tilanne, jossa 
markkinoiden vapauttaminen on saatettu lähes loppuun ja monet näistä 
keinotekoisista esteistä on voitettu tai mitä on vähennetty. Yhdistynyt 
kuningaskunta on yleisesti suoriutunut keskitasoa huonommin yhdistetyn lämmön 
ja sähkön kehittämisessä, joskin suuntaus on viime vuosina merkittävästi 
muuttunut ja markkinat ovat kasvaneet. Syynä tähän on ollut markkinoiden 
vapautuminen ja markkinaesteiden asteittainen poistaminen. Koska 
ympäristökustannukset eivät yleensä näy polttoaineveroissa, yhdistetty sähkön- ja 
lämmöntuotanto jää huonoon asemaan. Joskus verotus on rakenteellisesti 
epäedullinen. Esimerkiksi Suomessa ja Ruotsissa yhteistuotantolaitosten lämpöä 
verotetaan, mutta tavanomaisten sähkölaitosten hukkalämpöä ei veroteta. 
Muut erot sähkön ja lämmön yhteistuotannon markkinaosuudessa liittyvät 
polttoaineyhm^ehniin, mutta koska joissakin sähköntuotannon muodoissa ei 
synny CCMa, sähkön ja lämmön yhteistuotannon alhaisen markkinaosuuden 
vaikutus kasvihuonekaasupäästöihin vaihtelee jäsenvaltioittain. Esimerkiksi 
Ruotsissa ja Ranskassa ydinenergia ja vesivoima eivät jätä paljon tilaa sähkön ja 
lämmön yhteistuotannon kehittämiselle. Kreikassa ja Portugalissa maakaasun 
huono saatavuus - se on tällä hetkellä paras polttoaine sähkön ja lämmön 
yhteistuotantoon - vaikeuttaa yhteistuotannon markkinaosuuden lisäämistä, vaikka 
yhteistuotannossa voidaan käyttää myös öljyä tai kiinteitä polttoaineita. 
3.1 Kaukolämmön ja -jäähdytyksen erityisesteet 
22. Edellä tarkastellut esteet vaikuttavat yhdistetyn lämmön ja sähkön kehittämiseen. 
On kuitenkin myös joukko erityisesteitä, jotka vaikuttavat 
kaukolämpöjäijestehniin. Ensimmäinen niistä on taloudellinen. Koska lämpöä on 
siirrettävä pitkiä matkoja, kattavan kaukolämpöverkon asennuskustannukset ovat 
huomattavasti suuremmat kuin yhdistetyn lämpö- ja sähköjärjestelmän 
asennuskustannukset. Tämä tarkoittaa sitä, että kaukolämmön takaisinmaksuaika 
voi olla yh kymmenen vuotta. Toiminnallisen käyttöikänsä aikana 
kaukolämpöverkko tarvitsee vakaat markkinat tuottamalleen lämmölle, sen on 
varmistettava polttoaineen saanti kilpailukykyiseen hintaan, ja sen on oltava valmis 
tarjoamaan lämpöä suunnilleen samaan hintaan ja yhtä varmasti kuin kilpailevat 
lämmöntuottolaitokset. Voimakas kilpailu kaasun jakeluverkkojen kanssa voi 
myös vähentää halukkuutta investoida kaukolämpölaitoksiin. 
23. Energian kulutussuuntaukset osoittavat, että sähkön käyttö hsääntyy ja 
lämmöntuotannon markkinat taantuvat. Sähkönkulutus kasvaa kodinkoneiden ja 
tietotekniikan lisääntyneen käytön sekä teollisen automaation vuoksi, kun sitä 
vastoin parantuneet rakennus- ja eristysnormit pitävät lämmön kysynnän 
entisellään. Näissä olosuhteissa nykyisten kaukolämpöverkkojen kehittämisessä on 
yhä suurempia vaikeuksia. Uudet yhdistetyt lämpö- ja sähkövoimalaitokset, joissa 
lämmön suhde sähkövoimaan olisi alhainen, voisivat olla tarpeen. Vaikuttaa siltä, 
että kaukolämpö kehittyy tulevaisuudessa niin, että entisiä verkkoja laajennetaan 
kohtuullisesti ja että kehitetään pienempiä järjestelmiä, joissa lämmön siirtomatkat 
ovat rajalliset. On tietysti välttämätöntä saada nämä laitokset vastaamaan 
mahdohlsimman hyvin lämmön kysyntää. Toisena kehitysvaihtoehtona saattavat 
olla pienet laitokset, joiden teho ohsi vain muutama MWC ja joita voitaisiin 
asteittain yhdistää lämpökuorman kasvaessa. 
24. Toisiaan täydentävien kaukolämpö- ja -jäähdytyslaitosten kehittämisen 
avainkysymyksenä ovat paikalliset ilmasto-olot; pitemmät lämmitys- tai 
jäähdytysjaksot lyhentävät takaisinmaksuaika a. Kaukojäähdytyksen teknologia on 
melko uutta Euroopassa, eikä se ole vielä taloudellisesti riittävän edullista, jotta se 
voisi vallata suuren osan markkinoista. Suurten kaukojäähdytyslaitosten 
pääomakustannukset ovat korkeat energiansiirtoirifrastruktuurin osalta. Nykyisten 
tekniikoiden tehokkuus ja korkeat investointikustannukset rajoittavat tällä hetkellä 
kaukolämpö- ja -jäähdytyslaitosten kehittämistä. 
4. EUROOPAN UNIONIN STRATEGIA YHDISTETTYÄ LÄMMÖN JA 
SÄHKÖNTUOTANTOA VARTEN 
25. Energiaa koskevassa valkoisessa kirjassa vuodelta 1995 hahmoteUaan kolme 
keskeistä periaatetta yhteisön energiapolitiikalle, eurooppalaisten yritysten 
kilpailukyky markkinoiden globalisoituessa, ympäristönsuojelu ja energiansaannin 
10 
turvaaminen. Uudemmassa tiedonannossa "Yleiskatsaus energiapolitiikkaan ja 
-toimiin"14 nämä strategiset haasteet mainitaan uudelleen. 
26. Yhdistetyn lämmön ja sähkön mahdollisuus vaikuttaa merkittävästi ja 
kustannustehokkaasti kaikkiin kolmeen energiapoliittiseen haasteeseen on selvä. 
Energiaa säästävänä tuotantomuotona yhdistetty lämpö ja sähkö hsää yritysten 
kilpailukykyä, säästää ympäristöä ja edistää energiavarantojen turvaamista. Tämän 
vuoksi yhdistettyä lämpöä ja sähköä edistävä strategia lujittaa osaltaan yhteisön 
energiapolitiikkaa. Kansallisten energiapolitiikkojen vaikutus yhteisön energia-alan 
tavoitteisiin on hyvin tärkeä. Yhteisön ehdotuksessa yhdistetyn lämmön ja sähkön 
edistämisstrategiaksi esitetään suuntaviivat kansallisille politiikoille samalla kun 
varmistetaan, että yhteisön sisämarkkinoita koskeviin ehdotuksiin liittyvät 
markkinaolosuhteet sopivat uusien energiavaihtoehtojen käyttöönottoon. On myös 
huomattava, että yhdistetty lämpö ja sähkö vaikuttaa myönteisesti teollisuuden ja 
kaupan kilpailukykyyn, joissa samalla syntyy työpaikkoja.15,16 Tutkimuksessa, 
joka koski yhdistetyn lämmön ja sähkön markkinaosuuden hsääntymisen 
vaikutusta työllisyyteen Alankomaissa, analysoitiin kahta sähköntuotannon 
skenaariota ja osoitettiin, että jos yhdistetyn lämmön ja sähkön osuus nousee 44 
prosenttiin (verrattuna viitearvoon 12 prosenttia), nettotyöllisyys nousee 
rakennusalalla 19 prosenttia ja vuosityölhsyys käyttö- ja huoltoalalla nousee 22 
prosenttia. 
27. Yksi EU:n kestävän energiapohtiikan kehityksen piirteitä hsääntyvän kilpailun 
tilanteessa on hajautetun tai paikallisen sähköntuotannon lisääntyvä merkitys. 
Tämä johtaa uusiin teknisiin innovaatioihin ja muutoksiin sähköteollisuuden 
rakenteissa ja pienimuotoisempaan sähköntuotantoon usein siellä, missä sähköä 
käytetään. Johdonmukaisessa yhteisön energiapolitiikassa on otettava huomioon 
nämä suuntaukset varmistamalla, että sekä yhdistettyä lämpöä ja sähköä että 
uusiutuvia energialähteitä käytetään hyväksi täysimääräisesti, kuten komission 
vihreässä kirjassa 'Tulevaisuuden energia: uusiutuvat energialähteet"17 todetaan. 
28. Tämän strategian tarkoituksena on määritellä tärkeimmät EU:n tasolla tarvittavat 
toimet ja politiikat, jotta varmistettaisiin, että saavutetaan täysimääräisesti ne edut, 
jotka yhdistetty lämpö ja sähkö voivat tuoda energiansäästöjen, 
kustannustehokkaan ympäristön parantamisen ja kestävän kehityksen muodossa. 
Tämän tiedonannon ensimmäiseen osaan sisältyvän analyysin perusteella komissio 
14 KOM(97) 167 lopullinen, 23.04.97 
15 CHR The impact on employment. [Yhdistetty lämpöjä sähkö: työllisyysvaikutus]. CHPA. The 
New Economics Foundation, lokakuu 1995 
16 Employment and energy efficiency improvement. A case study for CHP in the NL [Työllisyys ja 
energiatehokkuuden parantaminen. Yhdistettyä lämpöä ja sähköä koskeva tapaustutkimus 
Alankomaissa] 
17 KOM(96) 576 lopullinen, 20.11.96 
-11 
on sitä mieltä, että yhteisön kokonaisstrategian yhdistetyn lämmön ja sähkön 
edistämiseksi olisi perustuttava seuraaviin tekijöihin: 
4.1 Strategian tavoitteet 
29. Vuonna 1994 yhdistettyjen lämpö- ja sähkövoimaloiden sähköntuotanto oli 
204 TWh:ta18 (9 prosenttia vuoden 1994 sähkön kokonaistuotannosta). Jos uusien 
yhdistettyjen lämpö- ja sähkövoimaloiden kokonaisteho olisi 29 GWc:tä 
(perinteisen viisauden skenaario) vuosina 1994 - 201019, yhteistuotanto 
muodostaisi 11 prosenttia sähkön kokonaistuotannosta vuonna 2010; jos teho olisi 
48 GWc:tä (Kiotoa edeltävä skenaario), yhteistuotannon osuus olisi 14 
prosenttia20. Komissio on sitä mieltä, että tämän suuruinen kasvu on saavutettava 
ja mahdollisuuksien mukaan ylitettävä. Merkittävien tulosten saavuttamiseksi 
vaaditaan merkittäviä ponnisteluja. Tehtyjen analyysien perusteella yhdistetyn 
lämmön ja sähkön osuuden lisääminen nykyisistä 9 prosentista yhteisön sähkön 
bruttotuotannosta 18 prosenttiin vuoteen 2010 mennessä on realistisesti 
saavutettavissa. Tämä edellyttäisi yhdistetyn lämmön ja sähköntuotannon nykyisen 
kokonaistehon kaksinkertaistamista ja vuotuisen kuormitusasteen nostamista 30 
prosentilla. Se edellyttäisi myös, että jäsenvaltiot poistavat yhdistetyn sähkön- ja 
lämmöntuotannon markkinaosuuden kasvun esteet energiamarkkinoillaan. 
Ympäristöedut olisivat merkittäviä. Karkeat arviot osoittavat, että jos sähkön ja 
lämmön yhteistuotanto voitaisiin kaksinkertaistaa ja tämä tehtäisiin korvaamalla 
nykyiset sähkö- ja lämpövoimalaitokset, C02-päästöt vähenisivät 150 Mt 
vuodessa eli noin neljä prosenttia EU:n C02:n kokonaispäästöistä vuonna 201021. 
Joissakin teollisuuspiireissä ollaan sitä mieltä, että sähkön ja lämmön 
yhteistuotannon potentiaalia olisi hyödynnettävä vielä enemmän, ja ne ovat 
esittäneet, että sähkön ja lämmön yhteistuotanto voisi olla jopa 30 prosenttia 
sähkön kokonaistuotannosta vuoteen 2010 mennessä22. Komission mielestä ohsi 
kuitenkin realistisempaa pyrkiä sähkön ja lämmön yhteistuotannon nykyisen 9 
prosentin osuuden kaksinkertaistamiseen vuoteen 2010 mennessä. 
30. Poliittiset tavoitteet ovat tärkeitä selvän merkin antamiseksi kaikille markkinoiden 
toimijoille siitä, kuinka tärkeänä yhteisö pitää tiettyä aloitetta. Yhteisön 
kokonaisstrategian ja tavoitteiden hsäksi on tärkeää, että jäsenvaltiot kehittävät 
omat kansalliset strategiansa ja tavoitteensa. Komissio on tietoinen siitä, että 
yhdistetyn lämmön ja sähkön kehittäminen on hyvin erilaista eri jäsenvaltioissa ja 
toteaa, että yhdistetyn lämmön ja sähkön kansalliset tavoitteet riippuvat 
kansallisista olosuhteista ja vaatimuksista. Useat jäsenvaltiot ovat jo asettaneet 
18 EUROST AT, katso liite 
19 Euroopan energia vuoteen 2020. Skenaariolähestymistapa. EY, kevät 1996 
20 Olettaen, että keskimääräinen kuormitustekijä on 3 500 tuntia. 
21 Sähköntuotannon päästöt: 3 457 Mt vuonna 2010 perinteisen viisauden skenaarion mukaan. 
22 Programmes and Prospects for the European Electricity Sector [Ohjelmia ja tulevaisuuden 
näkymiä Euroopan sähköalalle]. UNEPEDE, 1996 
-12 
erityistavoitteita yhdistetylle lämmölle ja sähkölle, ja komissio kehottaa muita 
tekemään samoin. Tällä tavoin voitaisiin yhteisön tasolla toteuttaa edellä mainittu 
sähkön ja lämmön yhteistuotannon hsääminen. Sähkön ja lämmön yhteistuotannon 
keittäminen Alankomaissa, Tanskassa ja Suomessa (katso lute) osoittaa, että 
johdonmukaiset strategiat ja tavoitteet voivat johtaa sähkön ja lämmön 
yhteistuotannon markkinaosuuden mittavaan kasvuun. 
31. Kansallisten tavoitteiden asettaminen edellyttää yhteistyön vahvistamista ja 
yhteistä metodologiaa, johon komissio antaa tarvittavaa ohjausta. Nämä tavoitteet 
olisi ilmaistava kansallisena sähköntuotantona, ja edistyksestä tavoitteiden 
saavuttamisessa olisi raportoitava komissiolle säännöllisesti. Sähkön ja lämmön 
yhteistuotannon markkinaosuuden kokonaiskasvua Euroopan tasolla olisi 
seurattava ja siitä on esitettävä kertomus vuosittain. Muiden hyötyjen lisäksi 
komissio voisi näiden tietojen avulla kvantifioida paremmin CC>2-päästöjen 
vähenemistä tai tasaantumista. 
4.2 Yhdistetty lämpö ja sähkö sekä ympäristö 
32. Kaikkialla maailmassa esiintyvästä lisääntyvästä energiankysynnästä johtuvia 
maailmanlaajuisia ympäristöongelmia on tarkasteltava yhä kansainväHsemmän 
taloudennäkökulmasta. Yhdistetty lämpö ja sähkö on ympäristöä säästävä 
energiamuoto, joka voi vaikuttaa merkittävästi ja kustannustehokkaasti 
energiansaannin varmuutta ja kilpailukykyä koskevien tavoitteiden 
saavuttamiseen. 
Yhdistetyn lämmön ja sähkön tuotannon sekä kaukolämpö- tai 
-jäähdytysverkkojen synergiaa olisi käytettävä parernmin hyväksi, ja biomassan 
käyttö yhdistetyn lämmön ja sähkön tuotannossa voisi, kuten Suomen ja Tanskan 
esimerkki osoittaa, auttaa tämän ympäristöä säästävän vaihtoehdon 
markkinaosuuden lisäämisessä. Yhdistetty lämpö ja sähkö on merkittävä osa 
C02:n vähentämiseen tähtäävässä yhteisön toiminnassa ja ensisijainen tavoite, 
kuten yhteisön yhteisessä kannassa23 Euroopan yhteisön ohjelmasta "Kohti 
kestävää kehitystä" mainitaan. Viidennen ympäristöohjelman toimissa olisi myös 
edelleen edistettävä yhdistettyä lämpöä ja sähköä C02:ta säästävänä teknologiana 
verokannustimien, ulkoisten kustannusten ja hyötyjen hmtoihin sisällyttämisen 
sekä polttolaitosten päästönormien asettamisen avulla. 
4.3 Suurempi rahoitusosuus £U:n ohjelmista yhdistetylle lämmölle ja 
sähkölle 
33. Vaikka yhteisesti myönnetään, että rahoituksesta huolehtiminen on pääasiassa 
jäsenvaltioiden tehtävä, EU:n ohjelmien suuntaaminen uudelleen yhdistetyn 
lämmön ja sähkön korostamiseksi on välttämätöntä, kun otetaan huomioon 
yhteisön käytössä olevat rajoitetut mahdollisuudet CCVpäästöjen vähentämiseksi 
nopeasti muulla tavoin. Yhdistetty lämpö ja sähkö on osoittanut etunsa tällä alalla 
23 Neuvoston 17 päivänä huhtikuuta 1977 hyväksymä yhteinen kanta (EY) N:o 20/97. EYVL N:o C 
157, 24.5.1997, s. 12 
-13 
erityisesti, kun polttoaineena käytetään biomassaa ja orgaanisia jätteitä. Yhdistetyn 
lämmön ja sähkön avulla voidaan myös säästää energiaa ja vähentää C02-päästöjä 
huomattavasti kolmansissa maissa. 
34. JOULE-THERMIE: Vaikka yhdistettyä lämpöä ja sähköä sekä kaukolämpöä ja 
-jäähdytystä varten kehitetyt teknologiat ovat yleensä melko valmiita ja mitä 
käytetään laajalti kehittyneissä markkinaoloissa, ne vaativat edelleen teknistä 
kehittämistä. Euroopan parlamentti on havainnut tämän ja pyytänyt komissiota 
edistämään yhdistettyä lämpöä ja sähköä koskevan teknologian laajempaa 
soveltamista.24 
Tähän kehitykseen sisältyy kustannustehokkuuden parantaminen, mukauttaminen 
uudenlaisiin sovelluksiin, muiden kuin perinteisten polttoaineprosessien 
(uusiutuvien energialähteiden, kaasuunnutetun hiilen, kaatopaikkakaasun, jätteiden 
jne.) käyttö ja polttojärjestelmien parannukset tiukkenevien päästönormien 
täyttämiseksi. Ilman tätä kehitystä yhdistettyä lämpöä ja sähköä ei voida laajentaa 
eikä sitä voida mukauttaa jatkuvasti muuttuviin energiamarkkinoihin. Biomassa 
ansaitsee erityistukea sähkön ja lämmön yhteistuotannon sekä 
kaukolämpöjärjestelmien polttoaineena. Tämä koskee myös uusien hiiliprosessien 
käyttöä sekä jäteteknologioiden avulla kehitettyä energiaa. Yhdistetyn lämmön ja 
sähkön tuotannon osalta lyhyen aikavälin kehitystavoitteissa keskitytään 
tuotantotehon parantamiseen ja laitekustannusten alentamiseen kehittämällä 
parempia raaka-aineita ja valmistusprosesseja samoin kuin parantamalla valvonta-
ja seurantajärjestelmiä. Vaikka parhaat käytännöt yhdistettyjen lämpö- ja 
sähkölaitosten suunnittelussa ja käytössä ovat hyvin kehittyneet, tiedot ja 
kokemukset eivät vielä ole niin laajasti käytettävissä kuin niiden pitäisi olla. 
35. Viidennen puiteohjelman yhteydessä suoritetussa valmistelutyössä yksilöitiin 
yhdistetyn lämmön ja sähkön teknologisen kehityksen avainalueiksi seuraavat25: 
• suuri muuntoteho, joka johtaa suurempaa energiansäästöön, 
kaukolämpöverkkojen seuranta, hallinta ja optimointi, 
parempi luotettavuus, joka johtaa alhaisempiin ylläpitokustannuksiin, 
teknologiat, jotka tähtäävät alhaisempiin päästöihin, erityisesti NOx-päästöjen 
vähentämiseksi kaasuturbiineista ja mäntämoottoreista, 
kustannustehokkaat pienet yhdistetyt lämpö- ja sähkövoimalat, alle 30 kWc; 
ja erittäin pienet yhdistetyt lämpö- ja sähkövoimalat aina 0,5 kWe:hen asti, 
yhdistettyä lämpöä ja sähköä tuottavien kattiloiden materiaalit ja 
rakennusmenetelmät samoin kuin hinnaltaan edulliset putkien raaka-aineet, 
edullisen hintaiset esivalmistetut osat matalia lämpötiloja varten kehitettyjä 
kaukolämpölaitoksia varten, 
yhdistetyn lämmön ja sähkön käyttö teollisuuden aloilla, joissa käytetään 
korkeita lämpötiloja, 
24 Kertomus komission energiapolitiikkaa koskevasta valkoisesta kirjasta, EP 217.771 lopullinen 
25 Uusien energiateknologioiden markkinaosuuden parantaminen: Kilpailua edeltävän tuen 
näkymät, PO XVII, lokakuu 1996. Henrik Lund, Tanskan teollisuusliitto 
14 
• yhdistetty lämpö ja sähkö, joka käyttää uusiutuvia polttoaineita, esimerkiksi 
biomassaa, alhaisen lämpöarvon omaavia polttoaineita ja sekapolttoaineita; 
• vaihtoehtoiset paikalhsmoottorit esimerkiksi Stirling-moottorit, polttokennot; 
• nk. 'pehmeän veden' (smooth water) teknologian aiheuttaman 
ympäristöongelman ratkaisut. 
Kaukojäähdytyksen alalla olisi tuettava sellaisten teknologioiden kehittämistä, 
joilla saataisiin aikaan suuria lämpötilaeroja ja entistä alhaisempia virtaamia 
energiantuotannon ja -siirron keskusjärjestelmissä samoin kuin 
lämpöenergiakäyttöisten absorptiojäähdyttimien kehittämistä. Nämä tekniikat 
parantaisivat merkittävästi kaukojäähdytysjärjestelmien taloudellisuutta ja 
vuosikuormitusastetta. Lisäksi olisi edistettävä sellaisten menetelmien ja välineiden 
tutkimusta, joiden avulla voidaan poistaa ekologisesti taloudellisten 
teknologioiden käyttöönoton ja yleisemmin kestävän kehityksen muita kuin 
teknisiä esteitä. 
Komission ehdotukseen viidenneksi puiteohjelmaksi sisältyy tavoitteita yhdistetyn 
lämmön- ja sähköntuotannon teknologisen kehittämisen edistämiseksi, ja komissio 
lisää tukeaan parhaita käytäntöjä koskevan asiantuntemuksen levittämiseksi 
sopivien kanavien ja ohjelmien kautta. 
36. SAVE n ia ALTENER: Nykyiset SAVE H ja ALTENER -ohjelmat on 
suunniteltu etsimään ratkaisuja muihin kuin teknisiin ongehniin, jotka rajoittavat 
energiatehokkaiden ja uusiutuvia energialähteitä käyttävien teknologioiden 
käyttöä. Ohjelmia voidaan käyttää välineinä yhdistetyn lämmön ja sähkön 
markkinaosuuden hsäämiseksi Euroopassa. SAVE n -ohjelmasta lisätään tukea 
toimille, joilla edistetään yhdistettyä lämpöä ja sähköä, ja erityisesti toimille, joilla: 
• lisätään tietoisuutta rahoitusratkaisuista ja energiapalveluyhtiöiden 
hyödyntämisestä26 (esimerkiksi kolmansien osapuolten tarjoamasta 
yhdistettyä lämpöä ja sähköä koskevien hankkeiden rahoituksesta), 
• kartoitetaan sellaisten energiaparvelujen kysyntä, joihin voitaisiin käyttää 
yhdistettyä lämpöä ja sähköä, 
• määritellään yhdistetyn lämmön ja sähkön mahdollisuudet taloudellisten, 
energiaan liittyvien ja ympäristöperusteiden nojalla, 
• tutkitaan edelleen yhdistetyn lämmön ja sähkön sekä kaukolämmön ja 
-jäähdytyksen esteitä uusilla vapailla energiamarkkinoilla ja etsitään keinoja 
niiden voittamiseksi ottaen huomioon sosiaaliset ja taloudelliset seikat, 
ympäristövaikutukset ja energiahuollon turvaaminen, 
• levitetään tietoa yhdistetystä lämmöstä ja sähköstä sekä kaukolämmöstä ja 
-jäähdytyksestä. Kansainvälisillä järjestöillä voisi olla merkittävä tehtävä 
tässä asiassa. 
• Kiinnitetään erityisesti huomiota kaukolämpölaitoskäyttöisten 
jäähdytyskoneiden avulla tapahtuvan jäähdytyksen markkinaosuuteen. 
26 idem 
15 
ALTENER-ohjelmasta edistetään edelleen biomassalla toimivien kattiloiden, 
mukaan lukien sähkön ja lämmön yhteistuotanto- sekä kaukolämpö- ja 
-jäähdytyslaitokset, markkinaosuuden lisäämistä. 
37. PHARE, TACIS. SYNERGIA ia MEDA: EU:n PHARE- ja TACIS-ohjelmat 
ovat eurooppalaisia aloitteita Keski- ja Itä-Euroopan maita, Uusia itsenäisiä 
valtioita ja Mongoliaa varten. Niistä myönnetään tukea näiden maiden 
siirtymiseksi markkinatalouteen ja niiden kansanvallan lujittamiseksi. Energia on 
TACIS-ohjelman keskeisiä aloja, ja sähkön ja lämmön yhteistuotantohankkeita 
tuetaan usein erityisesti yhdessä nykyisten yhdistettyä lämpöä ja sähköä käyttävien 
kaukolämpöverkkojen kanssa. 
SYNERGIA-ohjelma koskee kansainvälistä yhteistyötä energia-alalla, ja siitä 
rahoitetaan toimia, jotka edistävät yhdistettyä lämpöä ja sähköä Latinalaisessa 
Amerikassa ja Aasiassa. Tämä ohjelma voisi olla tärkeä keino sähkön ja lämmön 
yhteistuotannon sovellusten edistämiseksi useissa kolmansissa maissa. 
Kuten Euro-Vähmeri-kumppanuussopimuksen (MEDA) taloudellisia ja teknisiä 
toimenpiteitä koskevien alustavien ohjelmien suuntaviivoissa todetaan, energia ja 
ympäristö ovat aloja, joihin olisi kiinnitettävä erityistä huomiota. Yhdistetyn 
lämmön ja sähkön edistäminen kaukojäähdytykseen liittyvän teknisen avun ja 
alustavien tutkimusten avulla on ympäristöä koskeva ja taloudellinen haaste tämän 
alueen maille. 
ATK-EY-yhteistyössä kiinnitetään huomiota energiaohjehniin, toimenpiteisiin 
energian säästämiseksi ja sen tehokkaaksi käyttämiseksi, energiavarojen 
mahdollisuuksien tutkimiseen sekä uusien ja uusiutuvien energiavarojen 
taloudellisesti ja teknisesti asianmukaiseen edistämiseen (neljännen Lomén 
yleissopimuksen 105 artikla). Yhdistetyn lämmön ja sähkön edistäminen voisi olla 
yksi osa näiden maiden energia-alan kehittämisstrategiaa. 
Komissio edistää yhdistettyä lämpöä ja sähköä sekä kaukolämpöä ja -jäähdytystä 
koskevia toimia osana kokonaisstrategiaa markkinoiden avaamiselle sähkön ja 
lämmön yhteistuotannolle. 
38. Rakennerahastot: Heikommassa asemassa oleville Euroopan alueille (ja 
erityisesti tavoitteen 1 alueille) voidaan myöntää yhteisön tukea 
energiatehokkuutta lisäävien ohjelmien kehittämiseksi. Esimerkiksi Kreikassa 
yhdistetty lämpö ja sähkö on energia-alan toimintaohjelman keskeisiä osia. 
Komissio kehottaa jäsenvaltioita pitämään yhdistetyn lämmön ja sähkön 
kehittämistä rakennerahastoista rahoitettavien kansallisten energiaohjehnien 
ensisijaisena tavoitteena. 
4.4 Teollisuuden kanssa neuvoteltavat ohjelmat ja teknologian hankinta 
39. Komission 24. tammikuuta 1996 tekemässä ehdotuksessa ympäristöalan viidennen 
toirnintaohjelman (tämä on tärkeä toirrnhtasuunnitelma, jonka tavoitteena on 
nopeuttaa ympäristön parantamista Euroopan unionissa) tarkistamiseksi todetaan, 
että erityistä huomiota olisi kiinnitettävä teollisuuden kanssa tehtäviin sopimuksiin 
16 
käytettävissä olevien välineiden valikoiman laajentamiseksi, ja tätä korostetaan 
ympäristöalan sopimuksia koskevassa komission tiedonannossa27. 
40. Voitaisiin neuvotella erityisiä tehokkuustavoitteita sisältäviä sopimuksia sellaisilla 
teollisuuden aloilla, joilla on suuret energiansäästömahdolhsuudet yhdistetyn 
lämmön ja sähkön avulla. On tärkeätä, että julkiset energialaitokset ovat mukana 
näissä sopimuksissa, koska niillä voi olla merkittävä vaikutus yhdistettyyn 
lämpöön siksi, että ne määräävät sähkön vienti- ja kuljetushinnoista sekä sähkön ja 
lämmön yhteistuotannolle asetettavista vaatimuksista valtakunnan verkkoa 
koskevien teknisten vaatimusten täyttämiseksi. 
41. Yhdistetyn lämmön- ja sähköntuotannon edistämiseksi komissio kannustaa myös 
innovatiivisten ja taloudellisten sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitosten 
kehittämistä ns. teknologian hankintamenetelmien avulla. Siinä kootaan yhteen 
joukko ostajia, yksilöidään tuotteen tai valmistusmenetehnän mahdolliset 
parannukset ja laaditaan niitä koskeva eritelmä. Valmistajat voivat sen jälkeen 
lähettää tarjouksia; ne arvioidaan, ja valitulle voittajalle taataan tietty alkutilaus. 
Jäsenvaltiot ovat menestyksellä käyttäneet näitä menettelyjä ja auttaneet 
innovatiivisia teknologioita lisäämään markkinaosuuttaan. 
42. Laajoja sovellusmahdollisuuksia omaavia yhdistetyn lämmön- ja sähköntuotannon 
moduuleja määritellään, ja voitaisiin käynnistää tarjouskilpailu, jossa yrittäjät 
voisivat tarjota hinnaltaan edullisia ja innovatiivisia yhdistettyä lämpöä ja sähköä 
koskevia teknisiä ratkaisuja, jotka voisivat houkutella suurta joukkoa ostajia 
esimerkiksi teollisuutta, sairaaloita, suuria hallintorakennuksia jne. 
4.5 Jäsenvaltioiden välinen tietojenvaihto ja yhteistyö 
43. Heinäkuun 8 päivänä 1996 energiaa koskevasta valkoisesta kirjasta annetussa 
neuvoston päätöslauselmassa28 komissiota pyydettiin luomaan yhteisön ja 
jäsenvaltioiden välille yhteistyö, jonka avulla huolehdittaisiin yhteisön politiikkojen 
ja kansallisten politiikkojen yhteensopivuudesta sovittujen yhteisten 
energiapolitiikkojen kanssa. 
44. Edellä mainitun päätöslauselman mukaisesti komissio antoi 4 päivänä lokakuuta 
1996 ehdotuksen neuvoston päätökseksi sovittuja yhteisön energiatavoitteita 
koskevan yhteistyön järjestämisestä29. Päätöksessä yksilöidään yhtenä näistä 
tavoitteista energiavarojen järkiperäisen ja tehokkaan käytön edistäminen. 
45. Komission mielestä edellä ehdotetulla neuvoston päätöksellä luodaan puitteet 
yhdistettyä lämpöä ja sähköä koskevan jäsenvaltioiden yhteistyön helpottamiseksi 
ja sitä koskevien tietojen ja kokemusten vaihtamiseksi. Neuvoa-antavana 
27 KOM(96)561, 27.11.96 
28 EYVL N:oC 224, 1.8.96 
29 KOM (96) 431 lopullinen, EYVL C 27. 28.1.97 
17 
komiteana toimiva asiantuntijaryhmä voisi huolehtia kansallisten viranomaisten ja 
komission välisestä pysyvästä yhteistyöstä sekä tietojen vaihtamisesta yhdistettyä 
lämpöä ja sähköä sekä kaukolämpöä koskevista politiikoista ja toimenpiteistä 
Euroopassa. 
Nykyisten EU.n ohjelmien yhteydessä suoritetaan kohdennettuja tiedotustoimia 
tietyillä teollisuuden aloilla ja kolmannen sektorin aloilla (sairaalat, 
urheilukeskukset jne. ). 
4.6 Euroopan unionin energiamarkkinoiden vapauttamisen vaikutus 
yhdistettyyn lämpöön ja sähköön sekä kaukolämpöön. 
46. Yksi komission tärkeimpiä energiapohittisia tavoitteita on energiamarkkinoiden 
vapauttaminen. Tämä vapauttaminen tuo kilpailua energian tarjontaan, lisää 
hinnoittelun avoimuutta, parantaa pääsyä sähkö- ja kaasuverkkoihin sekä lisää 
energialaitosten ja energiapalveluyhtiöiden osalhstumista yhdistetyn lämmön ja 
sähkön tuotantoon ja jakeluun. Joskin vapauttamisen yleisvaikutus yhdistettyyn 
lämpöön ja sähköön on todennäköisesti myönteinen, sen vaikutus yhdistetyn 
lämmön ja sähkön eri sovelluksiin on erilainen30. Vapauttamisesta aiheutuvat 
hinnanalennukset merkitsevät todennäköisesti sekä mahdollisuutta että uhkaa 
yhdistetylle lämmöUe ja sähkölle. Syöttöpolttoaineita on mahdollisesti saatavilla 
alhaisempaan hintaan, mutta yhdistetyn lämmön ja sähkön avulla tuotetun sähkön 
on kilpailtava alennettujen sähkön hintojen kanssa. Yksi tärkeimpiä yhdistetyllä 
lämmöllä ja sähköllä vapautetuilla markkinohla edelleen olevia esteitä on se, että 
energian hinnat eivät heijasta ympäristöön liittyvien ulkoisten kustannusten hintaa. 
Tämän vuoksi on välttämätöntä seurata energiamarkkinoita koskevien uusien 
sääntöjen vaikutusta sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitoksiin sekä 
kaukolämpölaitoksiin sekä ehdottaa tarvittaessa asianmukaisia toimenpiteitä 
kielteisten vaikutusten torjumiseksi. Neuvoston suosituksen 77/714/ETY 
perusteella perustetut kansalliset yhdistetyn lämmön ja sähkön komiteat voivat 
tehdä hyödyllistä työtä tässä yhteydessä. 
47. Yhdistetyn lämmön ja sähkön markkinaosuuden hsäämistä koskevien yhteisön 
tavoitteiden toteutumisen seuranta, kuten tässä strategiassa suositellaan, edellyttää 
vuositilastojen kokoamista. Komissio haluaa jäsenvaltioiden jatkavan 
vuositilastojen toimittamista ja huolehth EUROSTATin välityksellä siitä, että tässä 
tarkastelussa käytetään yhteisesti sovittuja tilastomenetelmiä. 
30 An assessment of the impact of the liberalisation of the European energy markets on CHP, energy 
efficiency and the environment [Arvio Euroopan energiamarkkinoiden vapauttamisen 
vaikutuksista yhdistettyyn lämpöön ja sähköön, energiatehokkuuteen ja ympäristöön]. ILEX Ass. 
& Ramboll, joulukuu 1996 
18-
4.7 Ulkoisten kustannusten sisällyttäminen hintoihin 
48. Kuten jo todettiin, markkinamekamsmien hyödyntäminen ympäristötavoitteiden 
saavuttamiseksi edellyttää keinoja, joilla energiatoimitusten 
ympäristökustannukset sisällytetään hintoiliin. Ympäristöä koskevassa viidennessä 
toimintaohjelmassa31 energia-alan ulkoisten kustannusten ja hyötyjen sisällyttänen 
hintoihin verokannustimien avulla on keskeinen tekijä ympäristöasioiden 
mtegroimiseksi yhteisön politiikan muihin aloihin. Energiaverot voisivat toimia 
virikkeinä, jotka vahvistaisivat yhdistetyn lämmön ja sähkön nykyistä 
kilpailukykyä sähkön ja lämmön tuotannon alalla. Komissio kiinnitti 
ehdotuksissaan energiatuotteiden verotuksen uudelleen järjestelystä32 huomiota 
yhdistetyn lämmön ja sähkön mukanaan tuomiin energia- ja yrnpäristöetuihin ja 
esitti verohelpotuksia. 
Olisi myös harkittava biomassaa polttoaineena käyttävien yhdistettyjen lämpö- ja 
sähkövoimaloiden lisätukea. On esitetty, että ulkoisten kustannusten 
sisäUyttäminen hintoihin tarjoaa tehokkaan keinon ottaa ympäristöhaasteet 
huomioon sisämarkkinoilla sen rajoittamatta valtiontukia koskevien 
pemstamissopimuksen määräysten soveltamista. 
Sähkön ja lämmön yhteistuotanto on menetelmä, jolla voidaan parantaa 
energiatehokkuutta ja vähentää saastepäästöjä, ja näin ollen periaate kustannusten 
sisällyttämisestä hintoihin voisi toimia virikkeenä yhdistettyjen lämpö- ja 
sähköteknologioiden käytölle. Energian jakelijoille asetettava velvoite ostaa 
yhdistettyjen lämpö- ja sähkövoimaloiden tuottamaa sähköä on asia, jota voitaisiin 
tarkastella lisätoimenpiteiden yhteydessä, joilla pyritään C02-päästöjen 
vähentämiseen vuoteen 2010 mennessä. 
Komissio tarkastelee edelleen, miten se voisi parhaiten yhdentää sähkön ja 
lämmön yhteistuotannosta saatavat energiaan ja ympäristöön liittyvät edut 
verotuspolitiikkaansa. 
4.8 Rahoitus 
49. Kohnansien osapuohen tarjoama rahoitus kehitettiin, jotta yhtiöitä autettaisiin 
rahoittamaan investointeja ilman, että se vaikuttaa niiden taseisiin. Yrittäjä, joka 
käyttää tehokasta ja ympäristöä säästävää menetelmää kuten yhdistetty lämpö ja 
sähkö, ei rahoita alkuinvestointia. Sen sijaan hän suorittaa korvauksia teknologian 
toimittajalle asennetun teknologian suoritteiden mukaan. Muita kolmansien 
osapuolien tarjoamia rahoitusmuotoja ovat energiapalvelusopimukset 
energiapalveluyhtiöiden tai energialaitosten kanssa, jotka voivat tarjota yhdistetyn 
lämmön ja sähkön avulla uusia palveluja asiakkailleen. Mahdollisia järjestelyjä on 
lukuisia. Näissä sopimuksissa energiaparvelun tarjoaja, joka voi olla energialaitos, 
31 KOM (95) 647 lopullinen, EYVL N:o C 140, 14.5.96 
32 KOM (97) 30 lopullinen, EYVL N:o C 139, 6.5.1997 
19-
soph käyttäjän kanssa käyttöpaikan tarvitsemasta lämmöstä, valaistuksesta, 
voimavirrasta jne. Palvelun tarjoajan on etsittävä taloudellisin menetelmä kyseisten 
palvelujen toimittamiseksi, mikä usein merkitsee sähkön ja lämmön 
yhteistuotantolaitoksen rakentamista. Energiapalveluyhtiö suorittaa tämän 
investoinnin ja sisällyttää sen energiapalvelujen veloituksiin. Sähkön ja lämmön 
yhteistuotannon tehokkuuden ansiosta nämä veloitukset ovat alhaisemmat kuin 
aikaisemmat energiakustannukset. Tässä skenaariossa kaikki osapuolet hyötyvät 
taloudellisesti Tällaista rahoitusjärjestelmää voidaan edistää yhteisön eri 
ohjelmilla, joilla kannustetaan ja koordinoidaan alan toimia. 
Euroopan investointipankki tuki vuosina 1002 - 1996 yhdistettyä lämpöä ja 
sähköä lainoilla, joiden määrä oh 1 195 miljoonaa ecua. Tällä on suuri merkitys, ja 
EIP:n pitäisi lisätä tukeaan sähkön ja lämmön yhteistuotantohankkeihe 
teollisuudessa ja julkisten palvelujen alalla. 
5. PÄÄTELMÄT 
50. Komission mielestä yhdistetyn lämmön ja sähkön osuutta EU:n 
energiantuotannossa olisi lisättävä merkittävästi, jotta EU saavuttaisi 
energiapoliittisen tavoitteensa energiatehokkuuden parantamiseksi ja 
ympäristöpoliittisen tavoitteensa kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi. 
Tässä tiedonannossa esitetty strategia on olennainen tekijä, jos yhteisö aikoo lisätä 
merkittävästi sähkön bruttotuotantoaan yhdistetyn lämmön ja sähkön avulla 
nostamalla sen osuutta ainakin kaksinkertaiseksi vuoteen 2010 mennessä, ja jos se 
aikoo vakavissaan edistää sähkön ja lämmön yhteistuotantoa sekä kaukolämpöä ja 
-jäähdytystä. Vaikka toimia voidaan toteuttaa unionin tasolla, pääasiallinen vastuu 
on jäsenvaltioilla. Komissio kehoittaa siksi jäsenvaltioita arvioimaan sähkön ja 
lämmön yhteistuotannon markkinaosuuden lisäämisen esteiden poistamiseen 
tarvittavia toimia sekä näiden arvioiden pohjalta laatimaan kansalliset strategiansa 
ja asettamaan tavoitteensa sähkön ja lämmön yhteistuotannon edistämiseksi 
sovittaen ne yhteen yhteisön kokonaisstrategian kanssa. 
Tämä tiedonanto on vastaus neuvoston ja Euroopan parlamentin kehoituksiin 
yhteisön toimenpiteiden toteuttamiseksi sähkön ja lämmön yhteistuotannon 
edistämiseksi, joka, kuten neuvostoon todennut, suojelee ympäristöä ja vähentää 
energjariippuvuutta tyydyttävin taloudellisin ehdoin. Muiden Euroopan unionin 
toimielinten tämän strategian suhteen esittämän kannan pohjalta ja ottaen 
huomioon Kioton neuvottelujen lopputulokset komissio harkitsee, rnillaisia 
ehdotuksia se voisi parhaiten tehdä sähkön ja lämmön yhteistuotannon 
edistämiseksi ja miten ne pantaisiin parhaiten täytäntöön. 
51. Komissio pyytää neuvostoa, Euroopan parlamenttia, talous- ja sosiaalikomiteaa 
sekä alueiden komiteaa 
• harkitsemaan tähän tiedonantoon sisältyviä ehdotuksia ja esittämään uusia 
ehdotuksia sekä yhteisön että jäsenvaltioiden tasolla toteuttaviksi toirniksi, 
• vahvistamaan edellä 4 kohdassa esitetyn yleisstrategian ja edistämään 
strategioiden kehittämistä kansallisella tasolla ja 
• toimimaan yhteistyössä komission kanssa tulevien sähkön ja lämmön 
yhteistuotannon edistämistoimien toteuttamiseksi. 
20 
6. VIITTEET 
1. 1994, 1995, 1996 Cogen Europe -konferenssien julkaisut 
2. A strategy for the promotion of cogeneration and district heating [Strategia sähkön 
ja lämmön yhteistuotannon sekä kaukolämmön edistämiseksi] Raportti, Cogen 
Europe, marraskuu 1996 
3. Euroheat and Power position paper "Comments and proposals for an EU Strategy 
for CHP/DH" [Eurolämpöä ja sähkövoimaa koskeva asiakirja "Huomautuksia ja 
ehdotuksia EU:n strategiaksi yhdistettyä lämpöä ja sähköä sekä kaukolämpöä 
varten"]. Joulukuu 1996 
4. Seminaari Euroheat and Power, 2.10.96 Bryssel 
5. Saving Energy with CHP: Feasible, not self evident [Energiansäästö yhdistetyn 
lämmön ja sähkön avulla: kannattavaa mutta ei itsestään selvää]. A. Martens. 
VITO, syyskuu 1996 
6. EURELECTRIC. Sähkön ja lämmön tuotantoa koskeva yleinen kanta, huhtikuu 
1997 
7. CHP Programmes. Part of the future E.U. Climate strategy [Yhdistettyä lämpöä ja 
sähköä koskevat ohjelmat. EU:n tulevan ihnastostrategian osa]. Ture Hammar, 
DEA, helmikuu 1997 
8. Yhdistyneen kuningaskunnan yhdistettyä lämpöä ja sähköä koskeva strategia, 
kesäkuu 1996 
9. Production décentralisée d'électricité a partir des énergies renouvelables et de la 
cogeneration. Institut d'économie et de politique de l'énergie [Uusiutuviin 
energialähteisiin sekä sähkön ja lämmön yhteistuotantoon perustuva hajautettu 
sähköntuotanto. Energia-alan talouden ja politiikan laitos], heinäkuu 1995 
10. CHP in IEA Member Countries [Yhdistetty lämpö ja sähkö IEA:n jäsenvaltioissa]. 
IEA, lokakuu 1994 
11. THERMIE-ohjehnan esitteet ja kertomukset 
• Cogeneration for heating and cooling in hospitals [Sähkön ja lämmön 
yhteistuotannon avulla tapahtuva lämmittäminen ja jäähdytys sairaaloissa], 
heinäkuu 1995 
• Small-scale cogeneration in non-residential buildings [Pienimuotoinen sähkön 
ja lämmön yhteistuotanto muissa kuin asuinrakennuksissa], kesäkuu 1992 
• Cogeneration in the agrofood sector [Sähkön ja lämmön yhteistuotanto 
maatalouselintarvikealaha], joulukuu 1994 
22-
• A review of cogeneration equipment and selected installations in Europe 
[Katsaus sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitoksiin ja muutamiin 
esimerkkilahoksiin Euroopassa], joulukuu 1993 
• Industrial cogeneration in Europe [Sähkön ja lämmön yhteistuotanto Euroopan 
unionin teollisuudessa], toukokuu 1992. ESAP, CETA 
12. SAVE-ohjehna 
Institut Wallon, CENERG Guide de la cogeneration [VaUonian instituutti, 
CENERG-opas sähkön ja lämmön yhteistuotantoon], helmikuu 1997 
The barriers to CHP [Yhdistetyn sähkön ja lämmön esteet]. COGENEUROPE, 
toukokuu 1995. Katsaus toukokuu 1997 
-23-
LIITE 
1. YHDISTETYN LÄMMÖN JA SÄHKÖN YLEISET PERIAATTEET 
1.1 Yhdistetyn lämmön ja sähkön kuvaus 
Sähkön ja lämmön yhteistuotannossa tuotetaan samanaikaisesti lämpö- ja 
sähköenergiaa samasta raakapolttoainelähteestä. Kussakin sovelluksessa tämä 
saavutetaan käyttämällä jotakin useista sähköntuotantotekniikoista, joissa lämpö 
ohjataan muualle energiantuotantoprosessin aikana ja sitä käytetään lämpötarpeiden 
täyttämiseen. Termodynaamisesta näkökulmasta katsoen yhdistetty lämpö ja sähkö 
tarjoaa tehokkuusetuja verrattuna käytettävissä oleviin vaihtoehtoihin. 
Yhdistetyn lämmön ja sähkön tarjoama hsäteho saattaa olla merkittävää, mutta se 
vaihtelee riippuen käytetystä teknologiasta ja polttoainelähteestä sekä mistä 
menetelmistä, joita yhteistuotannolla on korvattu. Tehokas sähkön ja lämmön 
yhteistuotantolaitos voi muuntaa noin 85 - 90 prosenttia polttoaineen 
energiasisällöstä käyttökelpoiseksi energiaksi. Vaikka vähäinen määrä lämpöä 
meneekin hukkaan ennen kuin lämpö ehtii kuluttajalle asti, kokonaistehokkuus on 
noin 80 prosenttia tai sen yh. Perinteisillä sähköntuotantojaqestelmillä muunnetaan 
tavallisesti 30 - 40 prosenttia ja uusilla yhdistettyä kiertoprosessia käyttävillä 
kaasuturbiinijärjestehnillä jopa 55 prosenttia. Siinä tapauksessa, että lämmönkysyntä 
katetaan lämpövoimaloilla, joiden tehokkuus on 90 prosenttia, sähkön ja lämmön 
erillisen tuotannon kokonaistehokkuus voi olla 70 prosenttia. 
Yhdistetyn lämmön ja sähkön sekä kaukolämmön kehittämisellä saadaan aikaan 
korkeita energian muuntosuhteita ja alhaisia C02-päästöjä, joka on tärkein 
kasvihuonekaasu. Toinen yhdistetyn lämmön ja sähkön tarjoama mahdollisuus on 
hajautetut sähköntuotantomuodot, joilla saavutetaan suuri teho ja vältetään 
siirtohäviöitä. Yhteenvetona esitettynä optimoitu sähkön ja lämmön yhteistuotanto 
sekä kaukolämpö ovat ympäristöä säästävä energianruotantomenetelmä, joka 
vähentää polttoaineen tarvetta ja lisää kilpailua yleensä; tästä syystä sitä voitaisiin 
pitää keinona energiamarkkinoiden vapauttamisen edistämiseksi. 
1.1.1 Yhdistetty lämpöjä sähkö teollisuudessa 
Yhdistetty lämpö ja sähkö on tekniikka, jota teollisuus on käyttänyt yh 50 vuotta. 
Edellytys on, että käyttäjän lämpöenergian (höyryn, kuuman veden, kuumien 
kaasujen, jäähdytyksen jne.) tarve on keskisuuri tai suuri pitkiä aikoja (yh 5 000 
tuntia/vuosi). Sähköntuotantoteolhsuus, tuotantoteollisuus (kemianteollisuus, 
paperiteollisuus, rauta ja teräs, keraamit, moottorit, elintarvikkeet, tekstiilit, 
puutavara, tiilet ja raskaat savituotteet) sekä palvelut (sairaalat, urheilukeskukset, 
hotellit jne.) ovat esimerkkejä aloista, joilla sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitokset 
ovat yksi käyttökelpoisista vaihtoehdoista sijoittajille. 
Teolliset sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitokset voivat toimia 8 000 tuntia 
vuodessa tai enemmänkin. Tämän vuoksi teollistuneissa maissa teollisuuden 
lämpöpotentiaali on riittävän suuri, jotta yhdistetyn lämmön ja sähkön tuotannon 
avulla voidaan tuottaa merkittävä osuus sähkön perustarpeesta. 
24-
1. 1. 2 Kaukolämpö-ja -jäähdytys sekä yhdistetty lämpöjä sähkö 
Kaukolämpö tai -jäähdytys tarkoittaa lämpöenergian keskitettyä tuottamista ja 
jakelua. Lämpö tuotetaan lämpövoimaloissa, ja se jaetaan putkiverkon kautta 
käyttäjille höyrynä tai kuumana vetenä. Kaukolämpö- ja -jäähdytysjärjestelmää 
voidaan ajatella tuotantolaitosten sekä jakelu- ja paluuverkon yhdistelmänä. 
Kaukolämmön yleisin kilpailija ovat yksittäiset lämmitysjärjestelmät. Huomattavassa 
osassa kaukolämpöjärjestelmiä lämpöä tuotetaan edelleen vain kattiloiden avulla. 
Kaukolämmöstä on kuitenkin tullut yhdistetyn lämmön ja sähkön tärkeä sovellus, ja 
laajoja ja suuria järjestelmiä on kehitetty Skandinaviassa, Saksassa sekä Keski- ja Itä-
Euroopassa. Niitä omistavat ja käyttävät useimmiten kunnalliset viranomaiset, ja 
niihin voidaan syöttää energiaa jätteenpolttolaitoksista ja muhia keinoilla kuten 
maalämpökäyttöisten lämpöpumppujen avulla. Lisäksi kaukojäähdytys tarjoaa 
merkittäviä mahdollisuuksia Euroopassa. Moottori- ja kaasuturbiiniteknologian 
viimeaikaisen kehityksen ansiosta voidaan nykyisin kehittää paikaUisia 
kaukolämpölaitoksia sekä yhdistettyjä lämpö- ja sähkölaitoksia, jotka on kooltaan 
suunniteltu vastaamaan lämmön kysyntää ja jotka palvelevat pienempiä 
lämmönjakeluverkkoja. Yhdistetyn lämmön ja sähkön markkinaosuus kaukolämmöstä 
vaihtelee eri jäsenvaltioissa, Ranskan 22 prosentista Alankomaiden 92 prosenttiin.33 
(yhdistettyä lämpöä ja sähköä käyttävien kaukolämpöjärjestelmien prosentuaalinen 
osuus). 
Useissa jäsenvaltioissa kompressiolaitteilla tuotettuun jäähdytykseen käytetyn sähkön 
kulutus voi olla jopa 50 prosenttia sähkön kokonaiskulutuksesta kesällä. 
Yhdistämällä kaukojäähdytys- ja -lämmitysjärjestelmät voidaan saavuttaa 
huomattavia kustannussäästöjä siten, että osa sähkönkulutuksesta muunnetaan 
lämmönkulutukseksi ja lisätään sähkön ja lämmön yhteistuotannon sekä 
kaukolämpöjärjestelmien käyntiaikaa. 
1.1.3 Asuntokäyttö ja kaupallinen käyttö 
Tällaisia yhdistettyjä lämpö- ja sähkölaitoksia käytetään hotelleissa, urheilu- ja vapaa-
ajan keskuksissa, sairaaloissa ja suurissa asuntokomplekseissa. Ne ovat pienehköjä 
yksikköjä, joihin kuuluu dieselmoottori, joka on muunnettu käymään maakaasulla, 
sekä generaattori ja lämmön talteenottojärjestelmä, jotka on tavallisesti sijoitettu 
teollisuuskonttiin. Dieselmoottorit voivat käyttää myös kahta polttoainetta. Lämpö 
otetaan talteen moottorin jäähdytyspiirien ja pakoputken kautta. Jotta sähköä olisi 
runsaasti saatavilla, lämpöä on voitava käyttää samanaikaisesti tai on oltava 
mahdollisuudet lämmön varastointiin. Eräs menetelmä talteenotetun lämmön käytön 
lisäämiseksi on tuottaa jäähdytysenergiaa absorptiojäälidyttimien avulla. Tämän 
ansiosta yhdistetty lämpö- ja sähköjärjestelmä voi olla käynnissä kesäkuukausien 
aikana, jolloin muutoin alhainen lämmönkysyntä vähentäisi järjestelmän 
toimintamahdolhsuuksia. 
33 Yhdistetty lämpöjä sähkö IEA: n jäsenvaltioissa. Pariisi, lokakuu 1994 
-25 
Suurissa rakennuskomplekseissa käytetään kaasuturbiineja ja suuria 
mäntämoottoreita, kuten teollisuudessa. 
1.2 Yhdistettyyn lämpöön ja sähköön liittyvät taloudelliset näkökohdat 
Energiankäyttäjä haluaa halpaa energiaa. Yhdistettyä lämpöä ja sähköä edistetään 
tämän vuoksi vain, jos se tarjoaa kustannusetuja verrattuna lämmön ja sähkön 
erilliseen tuottamiseen. 
Yhdistettyjen lämpö- ja sähköhankkeiden talouteen vaikuttavia tekijöitä analysoidaan 
yleensä kolmena toisiinsa liittyvänä ryhmänä: kuormitustekijät, laitoksen 
ominaisuudet ja ulkoisilla energiamarkkinoilla käytävän kaupan ehdot. Yhdistetyn 
lämpö- ja sähkövoimalan edut ovat suurimmillaan, kun se on mitoitettu lämmön 
kysynnän mukaan. Sopivat ja saatavilla olevat lämmitys- ja jäähdytyskuormat ovat 
tämän vuoksi edellytys yhdistetyn lämmön ja sähkön kehittämiselle. 
Teknologisten valintojen tekniset ja taloudelliset rajat määräytyvät lämmön ja sähkön 
kysyntään liittyvien piirteiden ja vuotuisten käyttötuntien mukaan. Teknologian laji, 
laitoksen koko ja käytettävän polttoaineen laji riippuvat kaikki kyseeseen tulevasta 
kuormituksesta. Laitoksen ominaisuuksilla kuten pääomakustannuksilla, käyttö- ja 
ylläpitokustannuksilla ja tehokkuudella on tietysti vaikutuksensa yhdistettyjen lämpö­
jä sähköhankkeiden kannattavuuteen. Sähkön ja lämmön yhteistuotantohankkeihe on 
kuitenkin erityisesti ominaista niiden ja energiamarkkinoiden keskinäinen suhde. 
Toisaalta fossiilisten polttoaineiden markkinat määräävät käytetyn peruspolttoaineen 
(useimmissa yhdistetyissä lämpö- ja sähkövoimaloissa maakaasun, öljyn tai hiilen) 
hintaehdot, koska käytettävä energia muodostaa tärkeimmän kustannustekijän 
kaikissa yhdistetyissä lämpö- ja sähkövoimaloissa. Toisaalta yksi yhdistettyjen lämpö­
jä sähkövoimaloiden tuotteista eh lämpö tai höyry kilpailee myös fossiilista 
polttoainetta käyttävän yksinomaan lämpöä tai höyryä kehittävien laitosten kanssa. 
Vaikka yhdistetty lämpö ja sähkö merkitseekin epäilemättä kustannustehokasta 
energiavaihtoehtoa oikeissa olosuhteissa, yhdistettyjen lämpö- ja sähköjärjestelmien 
vaatima investointi voi muodostaa ongelmia. Rahoituksen saaminen yhdistetylle 
lämpö- ja sähkövoimalalle on ongelma monille mahdollisille käyttäjille. Jotkut ovat 
myös haluttomia sijoittamaan omia varojaan tai lamaamaan varoja sijoittaakseen niitä 
energiantuotantoon, koska se muodostaa harvoin niiden tavanomaisten toimintojen 
ydinosan. Rahoitusvälineitä kuten kolmansin osapuolien tarjoamaa rahoitusta voidaan 
käyttää yhdistettyyn lämpöön ja sähköön suoritettaviin investointeihin teollisuudessa 
ja julkisten palvelujen alalla. 
2. YHDISTETTY LÄMPÖ JA SÄHKÖ EU:N JÄSENVALTIOISSA 
Sähköteollisuuden maantieteellisesti ja vertikaalisesti hajautunut rakenne suosi 
aikaisemmin teollista omavaraistuotantoa, mutta se pääasiassa helpotti lämmön ja 
sähkön jakelua esimerkiksi Saksassa. Yhdistetyn lämmön ja sähkön kehittäminen 
Saksassa, jossa sillä on tärkeä merkitys, perustui paikallisten jakelijoiden olemassa 
oleviin lämpö- ja sähköverkkoihin, joita tuettiin 70-luvun öljykriisin jälkeen. 
Tanskassa, jossa myös oh kunnallisia lämpöverkkoja, yhdistettyä lämpöä ja sähköä 
kehittivät näiden verkkojen hoitajat paikallisten jakelijoiden ja suurissa kaupungeissa 
kuntien kanssa yhteistyössä toimivien paikallisten tuottaja-jakelijoiden tukemina. 
-26-
Alankomaissa, jossa lämpöverkot ovat vähemmän kehittyneitä, kaasun ja sähkön 
jakehjat kehittivät teollisia yhdistettyjä lämpö- ja sähköyksiköitä, jotka perustuivat 
kaasusta saatavien säästöjen tuomiin etuihin. Toisaalta monopolistisilla 
energiamarkkinoilla kuten Ranskassa, Belgiassa, Kreikassa ja Irlannissa 
omavaraistuotanto ja yhdistetty lämpö ja sähkö ovat kehittyneet heikommin. 
Sähköjärjestelmän jakaminen tuotanto-, siirto- ja jakelualoihin voi suosia yhdistetyn 
lämmön ja sähkön kehittymistä ja tarjota yrittäjille mahdolhsuuksia etsiä kannattavia 
mahdollisuuksia, kuten voidaan havaita Yhdistyneestä kuningaskunnasta. 
Olosuhteet yhdistetyn lämmön ja sähkön kehittämiseUe EU:n 15 jäsenvaltiossa ovat 
hyvin erilaiset. Sen lisäksi, että ilmasto ja asukastiheys vaihtelevat huomattavasti, 
myös sellaiset tekijät kuten polttoaineiden hinnat ja niiden saatavuus, 
valtakunnanverkosta toimitetun sähkön kilpailukyky, teolhsuuden rakenne ja 
ympäristönäkökohdat ovat hyvin erilaiset; erityistekijöillä kuten suurten 
maakaasuvarojen esiintymisehä Alankomaissa ja lämmönjakeluverkoilla Tanskassa on 
myös tärkeä merkitys. Seuraavassa taulukossa esitetään yhdistetyn lämmön ja sähkön 
kehitystilanne Euroopan unionin 15 jäsenvaltiossa: 
27-
Sähköntuotannon kokonaiskapasiteetti (MW) ja sähkön 
kokonaistuotanto (GWh) vuonna 1994 EU-15:ssa. 
Lähde: EUROSTAT 
Valtio 
Alankomaat 
Belgia 
Espanja 
Irlanti 
Italia 
Itävalta 
Kreikka 
Portugali 
Ranska 
Ruotsi 
Saksa 
Suomi 
Tanska 
Yhdistynyt 
kuningas­
kunta 
EU 15 Sähkön 
tuotannon 
kokonais­
kapasiteetti 
MW 
18 348 
14 899 
44 489 
4 039 
64 163 
16 032 
9 545 
8 833 
107 232 
35 914 
114811, 
14 143 
10 604 
69 019 
532 559 josta 
yhdistet­
tyä 
lämpöä 
ja 
sähköä 
6 148 
1805 
1533 
58 
6 328 
3 247 
182 
892 
3 222 
2 808 
26 184 
4 085 
7 496 
3 042 
67 030 % 
34 
12 
3 
1 
10 
20 
2 
10 
3 
8 
23 
29 
71 
4 
13 Sähkön 
kokonais­
tuotanto 
GWh 
79 677 
72 236 
161 775 
15 147 
231 498 
54 645 
38 936 
31380 
476 337 
142 850 
528 229 
65 546 
40 096 
325 379 
2 263 191 josta 
yhdistet­
tyä 
lämpöä ja 
sähköä 
31 543 
7 645 
8 537 
192 
26 477 
11722 
845 
3 112 
9 492 
9 257 
47 750 
20 312 
15 724 
11996 
204 604 % 
40 
11 
5 
1 
11 
21 
2 
10 
2 
6 
9 
31 
39 
4 
9 Kansalli­
set 
tavoitteet 
(MW, 
vuonna 
2000 
8 000 
1 00034 
2 222 
5 000 
TÄRKEITÄ HUOMAUTUKSIA 
1. Kreikkaa ja Irlantia koskevat tiedot ovat alustavia ja koskevat vuotta 1993 
2. Saksassa puhtaina yhdistetyn lämmön ja sähkön tuottajina osan vuodesta käytettyjen laitosten 
sähköntuotannon kokonaiskapasiteetti on kirjattu, mutta vuoden 1994 lukuun 47 750 GWh 
sisältyy vain sinä aikana tuotettu sähkö, jolloin voimalat toimivat sähkön ja lämmön 
yhteistuottajina. Tämä selittää sen suuren eron, joka vallitsee sähköntuotannon yhdeksän 
prosentin ja sähköntuotannon kokonaiskapasiteetin 23 prosentin välillä. 
3. Tanskassa yhdistetyt lämpö- ja sähköyksiköt, joita käytetään osa vuotta yhdistettyyn sähkön ja 
lämmön tuotantoon, on sisällytetty kokonaiskapasiteettiin. Kuitenkin vam osa tuona aikana 
tuotetusta sähköstä (eli sähkön ja lämmön yhteistuotannossa tuotettu osuus) sisältyy sähkön 
kokonaistuotantolukuun 15 724 GWh. Sähkön ja lämmön yhteistuotannossa tuotetun sähkön 
kokonaismäärä oli 32 734 GWh. 
34 Belgian sähköalan investointisuunnitelmaan sisältyi/ 1 000 MWe:n verran uusia sähkön ja lämmön 
yhteistuotantolaitoksia ennen vuotta 2005 

ISSN 1024-4492 
KOM(97) 514 lopullinen 
ASIAKIRJAT 
FI 02 10 12 15 
Luettelonumero : CB-CO-97-544-FI-C 
ISBN 92-78-26026-6 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxemburg 
Xr\