Virallinen lehti nro C 362 , 02/12/1996 s. 0267



A4-0361/96 Päätöslauselma perustamissopimuksen 189 b artiklan 8 kohdan mukaisesta komission kertomuksesta: Yhteispäätösmenettelyn soveltamisala (SEK(96)1225 - C4-0464/96) Euroopan parlamentti, joka - ottaa huomioon perustamissopimuksen 189 b artiklan 8 kohdan mukaisen komission kertomuksen: Yhteispäätösmenettelyn soveltamisala (SEK(96)1225 - C4-0464/96), - ottaa huomioon 18. huhtikuuta 1991 ((EYVL C 129, 20.5.1991, s. 136)) antamansa päätöslauselman yhteisön säädösten luonteesta, - ottaa huomioon 17. toukokuuta 1995 ((EYVL C 151, 19.6.1995, s. 56)) ja 13. maaliskuuta 1996 ((EYVL C 96, 1.4.1996, S. 77)) antamansa päätöslauselmat HVK:sta, - ottaa huomioon institutionaalisten asioiden valiokunnan mietinnön ja talous- ja raha-asioita sekä teollisuuspolitiikkaa käsittelevän valiokunnan lausunnon (A4-0361/96); A. vahvistaa tarpeen laajentaa yhteispäätösmenettelyn soveltaminen kaikkiin säädöksiin - Euroopan tason lainsäädäntöprosessin kansanvaltaistumisen varmistamiseksi - lainsäädäntömenettelyjen yksinkertaistamiseksi Euroopan tasolla poistamalla yhteistoimintamenettely ja vähentämällä turhia oikeudellisia perustoja koskevia konflikteja, B. katsoo, että yhteispäätösmenettelyn soveltamisen laajentamisessa kaikkiin säädöksiin on ongelmana niiden määrittely, C. toteaa, että yhteisön oikeuden säädöshierarkian laatiminen voisi ratkaista tämän ongelman ja että Euroopan unionista tehdyn sopimuksen liitteenä olevan julistuksen N:o 16 mukaan hallitusten välinen konferenssi tutkii, onko mahdollista tarkistaa yhteisön säädösten luokittelua erilaisten säädösryhmien tarkoituksenmukaisen hierarkian aikaansaamiseksi, D. vahvistaa, että määräenemmistöpäätösten laajentamisen koskemaan kaikkia säädöksiä on oltava yksi HVK:n tavoitteista laajentuneen EU:n toimintakyvyn varmistamiseksi; korostaa silti, että yhteispäätösmenettelyn soveltamisen laajentaminen määräenemmistöllä hyväksyttyihin säädöksiin ei mahdollistaisi säädöksen määrittelyn ongelman ratkaisua, E. katsoo, että yhteispäätösmenettelyn soveltamisen laajentaminen kaikkiin tällä hetkellä yhteistoimintamenettelyn piiriin kuuluviin säädöksiin on edistystä, mutta jättää yhteispäätösmenettelyn ulkopuolelle poliittisesti erittäin tärkeitä alueita, kuten kansalaisuuden, verotuksen, maatalouspolitiikan tai tietyt ympäristönäkökohdat, F. katsoo, että yhteispäätösmenettelyn soveltamisen laajentaminen tapaus kerrallaan ilman minkäänlaisia arviointiperusteita johtaisi pienimpään mahdolliseen kompromissiin jäsenvaltioiden välillä eikä siinä olisi lainkaan johdonmukaisuutta, G. katsoo, että millään lähestymistavoilla, jotka perustuvat tapauskohtaiseen logiikkaan ja jotka jäävät siten empiirisiksi, ei pystytä korjaamaan sekaannuksen ja epävarmuuden vakavaa ongelmaa, josta yhteisön oikeusjärjestelmä kärsii, 1. Tekee seuraavat huomiot komission asiakirjasta: 2. Yleisarviointi 2. 1 Komission asiakirjassa, jossa ehdotetaan yhteispäätösmenettelyn soveltamisalan laajentamista koko lainsäädännön alaan ja pyritään laatimaan tarkat arviointiperusteet tämän alan määrittelylle, on erittäin myönteistä se, että siinä ehdotetaan Euroopan parlamentin näkökantojen lisäksi tähän mennessä ainoaa poliittisesti johdonmukaista lähestymistapaa esitettyyn ongelmaan. 2. 2 Komission asiakirjassa on kuitenkin kolmenlaisia heikkouksia: - jotkin mainituista arviointiperusteista kaipaavat tarkennusta - lain määrittelyssä on tiettyjä puutteita ja sitä on välttämättä täydennettävä - arviointiperusteiden soveltamisesta seuraava lainsäädännön alan määrittely on sekä sattumanvaraista että rajoittavaa. 3. Epätarkkuudet Komission ehdottamista arviointiperusteista löytyy tiettyjä suuria epätarkkuuksia: 3. 1 Arviointiperuste «yhteisön toiminnan perusosatekijät tietyllä alalla» tuntuu äärimmäisen subjektiiviselta tämänhetkisen muotonsa ja soveltamistapansa suhteen, mutta jos se olisi paremmin määritelty, siitä voisi olla hyötyä lainsäädännön alan määrittelyssä niissä nimenomaisissa tapauksissa, jotka koskevat lainsäädännön vaikutusta ja laatua. 3. 2 Sama koskee «teknisen alan» käsitettä, jota komissio ei ole nimenomaisesti esittänyt arviointiperusteeksi mutta jota se tosiasiallisesti on käyttänyt «negatiivisena» perusteena laatiessaan liitteen 4 yhteispäätösmenettelyn piiriin kuulumattomia alueita. 3. 3 «Yleispätevyyden» käsitettä kannattaisi tarkentaa lukuisten ilmenneiden toimielinten välisten konfliktien vuoksi; käsite on määriteltävä vastakohtana sekä «yksittäisen toimenpiteen» että «hallinnollisen toimen» käsitteelle. 4. Tarvittavat täydennykset 4. 1 On tarkennettava, että säädökset ovat joko normatiivisia tai koskevat ohjelmia tai talousarviota ((Tässä viimeisessä kategoriassa, varainhoitoa koskevissa laeissa, yhteispäätösmenettelyn käyttöönotto edellyttää erityisiä menettelyjä.)). Kaikki muut kuin talousarvioon liittyvät säädökset, jotka käsittävät «tarpeellisiksi katsottujen määrien» ottamisen talousarvioon ja joilla siten on vaikutusta vuosittaisen talousarviomenettelyn kulkuun, on tunnustettava lainsäädännöllisiksi. 4. 2 Komission asiakirjaan olisi sisällytettävä säädökset, jotka omien perusteidensa mukaan ovat luonteeltaan lainsäädännöllisiä ja kuuluvat nykytilanteessa kolmanteen pilariin. Täten hallitukset eivät voisi enää välttää tosiasiallista - kansallista tai Euroopan tason - parlamentaarista valvontaa ihmisoikeuksien ja kansalaisvapauksien kannalta erityisen herkillä alueilla. 5. Aiheettomat rajoitukset täytäntöönpanossa Jos komission määrittelemiä arviointiperusteita sovelletaan, muiden alojen ja säädösten olisi kuuluttava yhteispäätösmenettelyn piiriin, erityisesti: 5.1 Kansalaisuus 8 b artiklan 2 kohta: jokaiselle unionin kansalaiselle kuuluva äänioikeus ja vaalikelpoisuus Euroopan parlamentin vaaleissa jäsenvaltiossa, jossa hän asuu: kunnallisvaalit on mainittu komission asiakirjassa ja on vaikea nähdä syytä sille, että Euroopan parlamentin vaalit on jätetty ulkopuolelle. 8 e artikla: vastaa komission arviointiperusteita. 5.2 Kilpailu 87 artikla: perustamissopimuksen periaatteiden soveltamista koskevat yleiset säännöt. 92 artiklan 3 kohdan e alakohta: jossa Euroopan parlamentilla ei tällä hetkellä ole minkäänlaista osuutta mutta jossa määritellään uudet valtion tuen muodot, joita pidetään sisämarkkinoille soveltuvina. 94 artikla: perustamissopimuksen periaatteiden soveltamista koskevat yleiset säännöt valtion tukien alalla. 5.3 Viisumiasiat 100 c artikla: on erotettava toisistaan yleiset säännöt, jotka ovat säädöksiä, koskevat henkilöiden oikeuksia ja joihin sovelletaan yhteispäätösmenettelyä, ja täytäntöönpanotoimet, kuten asianomaisia maita koskevien luettelojen laatiminen tai muuttaminen, joihin ei sovelleta yhteispäätösmenettelyä. 5.4 Talous- ja rahaliitto 103 artiklan 5 kohta, 104 a artiklan 2 kohta ja 104 b artiklan 2 kohta: yhteispäätösmenettelyä on sovellettava, koska monenvälisen valvontamenettelyn täytäntöönpanoa, erityisoikeuksien kieltämistä ja valtion antamia sitoumuksia koskevat yksityiskohtaiset säännöt ovat yleisiä sääntöjä eivätkä kuulu «tekniseen» alaan. Sitä vastoin 105 a artiklan 2 kohta voidaan siirtää tässä uudelleenryhmittelyssä kuulemismenettelyn piiriin. 5.5 Euroopan laajuiset verkot Kaikki 129 c artiklassa tarkoitetut toimenpiteet (nykyisin tehtävä jako yhteispäätösmenettelyyn kuuluvien ja kuulumattomien toimenpiteiden välillä ei perustu minkäänlaiseen logiikkaan). 5.6 Teollisuus 130 artiklan 3 kohta: nämä toimenpiteet ovat «yleispäteviä» ja ne kattavat alan, jonka merkitys saattaa tulevaisuudessa lisääntyä huomattavasti. 5.7 Tutkimus 130 i artiklan 3 kohta: käytäntö on osoittanut, että tämä ohjelma ulottuu puhtaasti täytäntöönpanotoimia laajemmalle. Yhteispäätösmenettely on siis tarpeen, vaikka vaikuttaisikin suositeltavammalta poistaa tämä kohta ja sisällyttää kaikki keskeiset päätökset kyseisen artiklan 1 ja 2 kohtaan. 130 j artikla: yleiset säännöt puiteohjelman täytäntöönpanemiseksi. 130 n artikla. 5.8 Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin 168 a artiklan 2 kohta: yleinen päätös uusien toimivaltuuksien myöntämisestä tuomioistuimelle tai sen kokoonpanon muuttamisesta. 5.9 Petollisten menettelyjen torjunta 209 a artikla: jos nykyistä oikeudellista perustaa vahvistetaan, kuten EP toivoo. 5.10 Euratomin perustamissopimus Useat tämän sopimuksen oikeudelliset perustat mahdollistavat poliittisesti merkittävien säädösten vahvistamisen. Ks. 7, 31, 47, 85, 96 artikla jne. Useimmat näistä oikeudellisista perustoista edellyttävät neuvoston määräenemmistöpäätöstä. Muut asiat 5. 11 Lainsäädäntö- ja täytäntötoimien erottamiseksi toisistaan on tietyillä aloilla muutettava perustamissopimusta, erityisesti sen maatalouspolitiikkaa koskevaa 43 artiklaa ja kauppapolitiikkaa koskevaa 113 artiklaa, jonka yhteyteen voisi lisätä kansainvälisiä sopimuksia koskevan 113 a artiklan ja lainsäädäntötoimia koskevan 113 b artiklan. 5. 12 Myös kansanvaltaista valvontaa Euroopan tasolla on vahvistettava tiettyjen säädösten ja alojen osalta, jotka eivät suoranaisesti kuulu yhteispäätösmenettelyyn. Esimerkiksi EMUsta käytävät strategiset keskustelut (talouspolitiikan pääsuuntaviivat jne.) on saatava kansanvaltaisen valvonnan piiriin Euroopan tasolla ilman, että Euroopan parlamentti kuitenkaan osallistuu täytäntöönpanopäätöksiin. 5. 13 Tulevasta perustamissopimuksesta johtuva lainsäädännön alan laajentuminen on otettava huomioon, ja sen on johdettava yhteispäätösmenettelyn soveltamisalan laajentamiseen. 6. Johtopäätös Vaikka komission myötävaikutusta Euroopan unionin lainsäädäntömenettelyjen kansanvaltaistamiseen onkin pidettävä pelkästään myönteisenä, on puututtava myös komission asiakirjan puutteisiin ja epätarkkuuksiin, erityisesti arviointiperusteiden määrittelyn ja niiden aivan liian rajoittavan soveltamisen väliseen eroon. 7. Kehottaa puhemiestään välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle ja jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille.