B4-0296, 0299, 0300, 0303, 0305 ja 0311/98

Päätöslauselma ASEM-prosessista (Euroopan ja Aasian suhteet)

Euroopan parlamentti, joka

- ottaa huomioon Bangkokissa maaliskuussa 1996 pidetyn ensimmäisen ASEM-huippukokouksen loppujulkilausuman,

- ottaa huomioon ASEM-ulkoministereiden (Singapore, helmikuu 1997), valtiovarainministereiden (Bangkok, syyskuu 1997) ja talousministereiden (Tokio, syyskuu 1997) kokousten julkilausumat,

- ottaa huomioon komission tiedonannon neuvostolle «Kohti uutta Aasian strategiaa» (KOM(94)0314 - C4-0092/94),

- ottaa huomioon Aasiaa sekä EU:n ja Aasian välisiä suhteita koskevat päätöslauselmansa, metsäpaloja ja ilmansaasteita koskevat päätöslauselmat mukaan lukien,

A. ottaa huomioon, että ASEM-valtioiden päämiesten toinen huippukokous pidetään Lontoossa 3 ja 4. huhtikuuta 1998,

B. ottaa huomioon, että ASEM-prosessi kokoaa yhteen 25 maan hallitusten edustajat, jotka edustavat yli puolta maailman BKT:sta,

C. ottaa huomioon, että ensimmäinen ASEM-huippukokous päätti tukea poliittista vuoropuhelua ja taloudellista yhteistyötä ja edistää yhteistyötä sosiaalisella ja kulttuurin alalla,

D. ottaa huomioon, että ASEM-prosessin taloudelliset elementit ovat kehittyneet nopeammin kuin poliittiset, sosiaaliset ja kulttuurielementit; ottaa huomioon, että osana prosessia on perustettu Aasian ja Euroopan yritysfoorumi ja että investointien edistämistä koskeva toimintasuunnitelma (IPAP) ja kaupan edistämisen toimintasuunnitelma (TFAP) on laadittu ja että valtionpäämiesten odotetaan allekirjoittavan ne huhtikuussa, ja ottaa huomioon ASEM-valtioiden parhaillaan WTO:n puitteissa käymät keskustelut,

E. ottaa huomioon, että ASEM-prosessin on määrä täydentää eikä korvata tai rajoittaa olemassaolevia kahdenvälisiä ja monenvälisiä suhteita, kuten ASEANin ja EU:n vuoropuhelua, ASEANin alueellista foorumia ja ASEANin ministerikonferensseja,

F. ottaa huomioon, että huippukokous järjestetään Aasian vakavan talous- ja rahoitus kriisin aikana; ottaa huomioon että OECD:n arvioiden mukaan Euroopalle voi aiheutua taloudellisia ongelmia tämän kriisin seurauksista, ellei Aasia toivu kriisistä nopeasti ja kestävällä tavalla,

G. ottaa huomioon, että Euroopan valtiot ovat useille kriisiin joutuneille Aasian maille myönnettyjen IMF:n ennenäkemättömän suurten lainojen tukijoita; ottaa huomioon, että näiden lainojen ehdoista on esitetty epäilyjä,

H. panee merkille, että rahoituskriisiä koskevat EU:n toimet eivät näy Aasiassa,

I. ottaa huomioon, että voimistunut siirtotyöläisten paluu alueelle ja konkursseista johtuva kasvava työttömyys ovat tämän kriisin seurauksia, jotka parhaillaan lisäävät köyhyyttä ja kurjuutta ja saattavat aiheuttaa lisää vakavia yhteiskunnallisia ja poliittisia levottomuuksia Aasiassa,

J. ottaa huomioon, että arvioitaessa Aasian kriisin aiheuttajia vastuu on jaettava yritysjohto- ja valtionjohtoeliitin, Aasian pankkien, kansainvälisten sijoittajien ja valuuttakeinottelijoiden kesken,

K. ottaa huomioon, että päämiesten huippukokoukseen vaikuttaa vakavia vaurioita alueen ympäristölle aiheuttanut trooppisten metsien palo;

1. Pitää myönteisenä ASEM-prosessin edistymistä ja toivoo, että Lontoon huippukokous vahvistaa yhteistyötä, syventää poliittista vuoropuhelua ja jatkaa prosessin moniulottuvuuden kehittämistä päättämällä tärkeimmistä tavoitteista ja niihin liittyvästä ASEMin toiminnan puiteohjelmasta, joka ulottuu Soulissa vuonna 2000 pidettävään kolmanteen huippukokoukseen saakka;

2. Toteaa, että ASEM-prosessin menestys on saanut osakseen merkittävää huomiota sekä Aasian että Euroopan jäsenmaissa; katsoo, että vaikka ASEMin laajentaminen vaatiikin yksimielistä päätöstä, ja vaikka uusien Aasian maiden sisällyttämisen on lähdettävä Aasian maiden aloitteesta, Etelä-Aasian ja Oseanian valtioiden osallistumista Soulissa järjestettävään kolmanteen huippukokoukseen on harkittava vakavasti;

3. Tukee EU:n kantaa, jonka mukaan ASEANin jäsenyys ja ASEMiin osallistuminen eivät automaattisesti kuulu samoille maille; toivoo Burman tapauksessa, että ASEM-huippukokous edistää ja vaatii maan vallanpitäjien ja demokraattisen opposition välistä vuoropuhelua;

Taloudellinen yhteistyö

4. Tunnustaa Euroopan ja Aasian välisen kaupan ja investointien kasvun merkityksen ja antaa täyden tukensa toimille, joilla ASEM-prosessi edistää kauppaa ja investointeja avoimen alueellisuuden puitteissa;

5. Katsoo kuitenkin, että kestävää taloudellista kehitystä, investointeja ja taloudellista kehitystä ei voida saavuttaa ilman demokratian, lainsäädännön, kansalaisyhteiskunnan ja ihmisoikeuksien kehittämistä ja katsoo, että demokraattisessa kehityksessä vallitsevat puutteet ja niitä seurannut läpinäkyvyyden puuttuminen ovat Aasian talous- ja rahoituskriisin puhkeamisen pääsyitä;

6. Katsoo sen vuoksi, että tämä kriisi antaa mahdollisuuden Euroopan ja Aasian suhteiden uudelleenarviointiin ja sen entistä lujempaan perustamiseen yhteisten periaatteiden varaan, joista voidaan mainita köyhyyden vastainen taistelu, hyvä hallintomenettely, perusoikeuksien ja ympäristön kunnioittaminen sekä vapaakauppa ja maailman kauppajärjestyksen kunnioittaminen; kehottaa Lontoossa perustettavaa ASEMin visioryhmää käyttämään hyväkseen tätä tilaisuutta;

7. Pitää valitettavana sitä, että TFAP- ja IPAP-toimintasuunnitelmia ei lainkaan mainita investointien kannustamiseen ja alueiden välisen kaupan edistämiseen tähtäävissä toimintasuunnitelmaluonnoksissa ja kehottaa ASEM-maita sisällyttämään demokratian, perusoikeuksien, ympäristön sekä köyhyyden vastaisen taistelun periaatteet ja tavoitteet kumpaankin toimintasuunnitelmaan;

8. Kehottaa ASEM-maita käyttämään Lontoon huippukokouksen tarjoamaa tilaisuutta hyväkseen ja harkitsemaan Euroopan ja Aasian maiden ehdotuksia, jotka koskevat tapoja, joilla kansainvälistä talous- ja rahoitusjärjestelmää voidaan säännellä kansainvälisesti tarkoituksena ehkäistä Aasian parhaillaan kokeman kriisin toistumisen, erityisinä tavoitteina:

- kansainvälisten rahoituslaitosten uudistaminen, avoimuuden lisääminen niiden toiminnassa, analysoinnissa ja tehostetussa seurantaroolissa,

- pankkialan sääntelyn parantaminen ja lyhytaikaisen luotonannon valvonta,

- lyhyen tähtäimen valuuttakeinottelua rajoittavien kansainvälisten mekanismien harkinta;

9. Katsoo, että EMUn kolmannen vaiheen toteuttaminen lisää Euroopan ja Aasian taloudellisten suhteiden läpinäkyvyyttä ja edistää valuuttojen kansainvälistä vakautta;

Poliittinen dialogi

10. Pitää myönteisenä sitä, että ASEM-maiden valtionpäämiehet sitoutuivat Bangkokissa kunnioittamaan ihmisoikeuksien yleismaailmallista julistusta sekä Riossa, Wienissä, Kairossa, Kööpenhaminassa ja Beijingissä pidettyjen YK:n huippukokousten julistuksia;

11. Katsoo, että poliittisessa vuoropuhelussa ei voida sivuuttaa sitä, että näiden sitoumusten osalta teorian ja käytännön välillä on suuri kuilu, jos yhteistyötä on tarkoitus jatkaa terveellä pohjalla;

12. Kehottaa ASEM-maita, ottaen huomioon, että toukokuussa järjestetään WTO:n ministerikokous ja kesäkuussa ILOn konferenssi, ilmoittamaan että ne tukevat ILOn seurantamekanismien vahvistamista, jotta se voi esittää Singaporessa joulukuussa 1996 pidetyn WTO:n ministerikokouksen tarkoittamaa roolia; kehottaa niitä ASEM-maita, jotka eivät vielä ole ratifioineet tärkeimpiä ILOn yleissopimuksia, tekemään sen ensi tilassa;

13. Kehottaa niitä ASEM-maita, jotka sitä eivät ole tehneet, ratifioimaan kansalaisoikeuksia, poliittisia ja taloudellisia oikeuksia sekä kulttuurioikeuksia koskevat kansainväliset sopimukset;

14. Pitää myönteisenä sitä, että nk. «uudet» turvallisuuskysymykset (ympäristö ja kansainvälinen rikollisuus) on otettu Lontoon huippukokouksen asialistalle;

15. Panee tyytyväisenä merkille ASEANin aloitteen Kaakkois-Aasian ydinaseettomasta vyöhykkeestä;

16. Toistaa vaatimuksensa, jonka mukaan EU:n jäsenvaltioiden on sovittava tehokkaasta eurooppalaisesta aseiden myyntiä koskevasta ohjesäännöstä, ottaen huomioon että sillä saattaa olla myönteinen vaikutus hyvän hallintomenettelyn ja ihmisoikeuksien kunnioittamisen edistämiseksi Aasiassa;

17. Panee merkille, että Singaporessa helmikuussa 1997 pidetyssä ulkoministerikokouksessa päätettiin, että arkaluonteisia asioita ei pitäisi jättää poliittisen vuoropuhelun ulkopuolelle, ja pyytää osapuolia pitämään myös kahdenvälisiä kokouksia ja epävirallisia kokouksia keskustellakseen ihmisoikeuksista;

18. Uskoo, että EU:n taloudellisen aseman ja rahoitusaseman näkyvyyttä voitaisiin parantaa nimittämällä alueelle erityislähettiläs;

19. Katsoo, muistuttaen mieliin ensimmäisen Aasian ja Euroopan parlamentaarisen kokouksen (ASEP), että parlamentaarinen vuoropuhelu kuuluu oleellisena osana kaikkeen poliittiseen vuoropuheluun, ja vaatii tässä yhteydessä, että Euroopan parlamentin ja Aasian kansallisten parlamenttien selkeän roolin, joka mahdollistaa osallistumiseen tuleviin neuvotteluihin ja keskusteluihin sekä kuulemiseen niiden tuloksista, kehittämistä ASEM-prosessissa on jatkettava Lontoon huippukokouksessa;

Sosiaalinen ja kulttuuriyhteistyö

20. Pitää myönteisenä Asia-Europe Foundationin perustamista Singaporessa helmikuussa 1997 ja rohkaisee sitä tukemaan toimia, jotka edistävät sellaista Aasian ja Euroopan kansojen välistä vuorovaikutusta kansalaisyhteiskuntien tasolla, joka vahvistaa molempia osapuolia;

21. Kannattaa lisäksi tieteellisiä ja teknologisia näkökohtia koskevan Euroopan ja Aasian välisen vuoropuhelun vakiinnuttamista;

22. Pitää myönteisenä Thaimaan ehdotusta ympäristöteknologiaa käsittelevän aasialais-eurooppalaisen keskuksen luomisesta sekä ilmastonmuutosta koskevan Kioton konferenssin seurannan ottamista esityslistalle ja pitää näitä toimia tärkeinä vaiheina kestävän kehityksen parantamiseksi Euroopan ja Aasian välisissä suhteissa;

23. Kannattaa Lontoon huippukokouksessa käynnistettäviä uusia aloitteita, kuten aloite lasten seksuaalisen hyväksikäytön torjumiseksi ja aloite kulttuuriperinnön suojelemiseksi;

24. Pitää myönteisenä sitä, että Euroopan ja Aasian kansalaisjärjestöt järjestävät useita rinnakkaisia tilaisuuksia, mm. kauppaa ja investointeja käsittelevän konferenssin;

25. Vaatii, että Euroopan että Aasian kansalaisjärjestöille on annettava mahdollisuus osallistua virallisesti ASEM-prosessiin ja erityisesti ASEMin visioryhmään, joissa on otettava huomioon Aasian ja Euroopan yhteistyön vaikutus ammattiliittoihin, naisiin, siirtotyöläisiin, nuorisoon ja ympäristöön sekä Aasiassa että Euroopassa;

26. Katsoo Aasian talouskriisin, sen syiden ja yhteiskunnallisten seurausten perusteella, että tämä osallistuminen on tullut entistä tärkeämmäksi;

27. Pyytää, että äskettäisiin ja jatkuviin Indonesian metsäpaloihin on kiinnitettävä enemmän huomiota ja korostaa sen merkitystä, että International Tropical Timber Organization tunnustaa kestävän metsänhoidon vaatimukset; kehottaa näin ollen jälleen Aasian hallituksia ottamaan huomioon alueensa herkän ekologisen tasapainon, alkuperäiskansojen oikeudet ja metsäpalojen kansanterveydelle aiheuttaman vakavan uhkan;

28. Kehottaa puhemiestään välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä ASEM-maiden hallituksille ja parlamenteille.