Bryssel 06.12.2004

KOM(2004) 772 lopullinen

2004/0269 (CNS)

.

KOMISSION KERTOMUS NEUVOSTOLLE

perunatärkkelystuotannon kiintiöjärjestelmästä

Ehdotus

NEUVOSTON ASETUS

perunatärkkelystuotannon kiintiöjärjestelmästä annetun asetuksen (EY) N:o 1868/94 muuttamisesta

.

(komission esittämä)

KOMISSION KERTOMUS NEUVOSTOLLE

perunatärkkelystuotannon kiintiöjärjestelmästä

1. Johdanto: Kertomuksen tarpeellisuus

Perunatärkkelystuotannon kiintiöjärjestelmästä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1868/94[1] 3 artiklan 1 kohdassa edellytetään, että komissio esittää neuvostolle viimeistään 30. syyskuuta 2004 kiintiöiden jakamista yhteisössä koskevan kertomuksen, johon on liitetty aiheelliset ehdotukset. Kertomuksessa on otettava huomioon perunantuottajille maksettavien korvausten mahdolliset muutokset sekä peruna- ja viljatärkkelysmarkkinoiden kehitys.

Asetuksen (EY) N:o 1868/94 3 artiklan 2 kohdassa säädetään, että neuvosto päättää perustamissopimuksen 37 artiklan nojalla kolmivuotiskiintiöiden jakamisesta jäsenvaltioille viimeistään 31. joulukuuta 2004 edellisessä kohdassa tarkoitetun kertomuksen perusteella.

Nykyiset kiintiöt on vahvistettu neuvoston asetuksella (EY) N:o 1868/94 markkinointivuoden 2004/2005 loppuun saakka (30. kesäkuuta 2005 saakka).

2. YMP:n uudistus

Neuvosto hyväksyi 26. kesäkuuta 2003 yhteisen maatalouspolitiikan (YMP) perusteellisen uudistuksen, jonka myötä yhteisön maatalousalan tuki muuttuu merkittävästi. Tulevaisuudessa suurin osa tuista ei enää riipu tuotantomääristä. Tämän uuden "tilatuen" saannin edellytyksenä on erityisesti ympäristöön liittyvien vaatimusten noudattaminen. Kun tuet ja tuotanto irrotetaan toisistaan, EU:n maanviljelijöiden kilpailukyky ja markkinasuuntautuneisuus paranevat, ja viljelijöiden tulot säilyvät vakaina.

Tärkkelystuotannon säilyttämiseksi perinteisillä tuotantoalueilla ja perunantuotannon aseman tunnustamiseksi osana viljelykiertoa alaan on päätetty soveltaa tuen osittaista irrottamista tuotannosta. Osa (40 prosenttia) nykyisestä tuesta[2] irrotetaan tuotannosta ja sisällytetään tilatukijärjestelmään (SPS) tiettynä kautena tärkkelyksenvalmistajille toimitettujen määrien perusteella. Loput 60 prosenttia säilytetään tukena perunatärkkelyksen valmistukseen tarkoitettujen perunoiden tuottajille neuvoston asetuksen (EY) N:o 1782/2003[3] 93 ja 94 artiklan mukaisesti. Jos jäsenvaltio soveltaa vapaaehtoista siirtymäkautta[4] lykätäkseen tilatukijärjestelmän soveltamista, sovelletaan nykyistä tuen määrää.

Tuki maksetaan ainoastaan niistä perunamääristä, joita perunantuottajan ja tärkkelyksenvalmistajan välinen viljelysopimus koskee tällaiselle yritykselle myönnetyn kiintiön rajoissa, sellaisena kuin siihen viitataan asetuksessa (EY) N:o 1868/94.

Tärkkelystä tuottavissa uusissa jäsenvaltioissa sovelletaan yhtenäisen pinta-alatuen järjestelmää (SAPS), johon liitetään tarvittaessa kansallisia suoria tukia (lisäosat).

3. Laajentuminen

Markkinointivuodesta 2004/2005 perunatärkkelyksen kiintiöjärjestelmään osallistuu kuusi uutta maata, joiden yhteinen kokonaiskiintiö on 186 613 tonnia vuonna 2004/2005. Tästä 78 prosenttia käyttää Puola, 18 prosenttia Tšekki, ja 4 prosenttia on jaettu Viron, Latvian, Liettuan ja Slovakian kesken.

Tämän vuoksi EU:n kiintiö kasvaa 11 prosentilla eli 1 762 000 tonnista (EU-15) 1 949 000 tonniin (EU-25).

4. Kiintiöjärjestelmä

Perunatärkkelys kilpailee viljatärkkelyksen kanssa. Vilja-alalla sovelletut tuotantorajoitukset, erityisesti kesannointivelvoite, sekä perunatärkkelyksen tuotannon kasvu 1990-luvun alussa saivat neuvoston rajoittamaan perunatärkkelyksen tuotantoa markkinointivuodesta 1995/1996 alkaen. Tällöin käyttöön otettiin kiintiöjärjestelmä (asetus (EY) N:o 1868/94), johon sisältyvät seuraavat osat:

- Kiintiöt vahvistetaan jäsenvaltioittain ja jaetaan sitten alakiintiöihin kullekin tärkkelyksenvalmistajalle.

- Perunantuottajille maksetaan kohdassa 2 kuvattua tukea kustakin tärkkelyksenvalmistajalle toimitettuihin perunoihin sisältyvästä tärkkelystonnista alakiintiöiden rajoissa.

- Tärkkelyksentuotantoyritykset saavat alakiintiönsä rajoissa palkkion , jonka tarkoituksena on korvata tietyt, viljatärkkelyksen tuottajiin nähden esiintyvät rakenteelliset haitat (vähemmän hyödynnettäviä sivutuotteita, valmistuskausi rajallisempi, ympäristöhaittojen ehkäisystä johtuvat korkeat kustannukset). Palkkion maksun edellytyksenä on, että valmistaja on maksanut tärkkelyksen tuotantoon tarkoitettujen perunoiden tuottajille vähimmäishinnan .

Perunantuottajan ja tärkkelystä tuottavan yrityksen on tehtävä vuosittain viljelysopimus, jotta alakiintiö ei ylittyisi. Sopimuksessa vahvistetaan erityisesti tärkkelysperunoiden alustava toimitusmäärä ja tärkkelyksenvalmistajan maksama vähimmäishinta. Tärkkelyksenvalmistaja ei voi ottaa vastaan viljelysopimukseen kuulumattomia perunoita. Viiden prosentin joustovaraa lukuun ottamatta alakiintiön ylittävä perunatärkkelys on vietävä sellaisenaan yhteisöstä ennen asianomaista markkinointivuotta seuraavan tammikuun 1. päivää ilman vientitukea. Vähimmäishinnan on oltava maksettu kyseisestä määrästä, koska siitä ei makseta palkkiota tärkkelyksenvalmistajille eikä tukea tuottajille.

Kiintiöjärjestelmän yksityiskohtaiset soveltamissäännöt annetaan komission asetuksissa (EY) N:o 2235/2003[5] ja (EY) N:o 2236/2003[6], joissa selvennetään useita seikkoja, kuten viljelysopimusten tekeminen, perunoiden vähimmäistärkkelyspitoisuus, perunoiden painon ja tärkkelyspitoisuuden määrittely niiden saapuessa tehtaalle, ilman tukea tapahtuvaa vientiä koskevat säännökset, valvonnan yksityiskohtaiset säännöt ja mahdollisista puutteista johtuvat seuraamukset, yhteenliittymiin, omistajan vaihdoksiin ja tärkkelyksentuotantoyrityksen toiminnan aloittamiseen tai lopettamiseen sovellettavat säännöt.

Asetuksen (EY) N:o 2237/2003[7] 6 luvussa säädetään tärkkelysperunan tukea koskevista yksityiskohtaisista säännöistä markkinointivuonna 2004/2005. Markkinointivuoden 2004/2005 jälkeen sovellettava uusi asetus julkaistaan lähiaikoina.

5. PERUNATÄRKKELYSTUOTANNON JA -KIINTIÖIDEN KEHITYS

Liitteessä olevissa taulukoissa A ja B esitetään perunatärkkelystuotannon kehitys kiintiöjärjestelmässä sekä jäsenvaltioittain vahvistetut eri kiintiöt.

Sen jälkeen kun perunatärkkelystuotannon kiintiöjärjestelmä otettiin käyttöön vuonna 1995, neuvostolle ja parlamentille on annettu kaksi kertomusta[8], joihin kumpaankin liittyi ehdotus kiintiöjärjestelmän jatkamiseksi. Agenda 2000 -uudistuksen yhteydessä neuvosto päätti pienentää markkinointivuosien 2000/2001 ja 2001/2002 kiintiöitä ja vastaavasti nostaa tärkkelysperunoiden tukitasoa viljojen tukitasoon verrattuna (75 prosenttia hinnanalennuksista, kun viljojen osalta vastaava tuki on 48,4 prosenttia) ilman, että toimenpiteellä on talousarviovaikutuksia.

Seuraavasta taulukosta 1 käy ilmi perunatärkkelystuotannon kehitys kiintiöihin verrattuna 15 jäsenvaltion EU:ssa yhteensä. Markkinointivuosia 1998/1999 ja 2003/2004 lukuun ottamatta (huonot sääolot) EU:n tuotanto noudattelee vahvistettua kiintiötä.

Markkinointivuonna 2003/2004 sääolot olivat vaikeat (kesän hellejakson vaikutus tietyillä alueilla). Jotkut tärkkelyksenvalmistajat käyttivät tästä huolimatta viiden prosentin joustovaraa (asetuksen (EY) N:o 1868/94 6 artiklan 2 kohdan mukaisesti).

Markkinointivuoden 2004/2005 ensimmäiset ennusteet osoittavat tärkkelysperunasadon kasvavan edellisvuodesta parempien sääolojen vuoksi.

Taulukko 1 Perunatärkkelyksen tuotannon ja EU:n peruskiintiön kehitys

tuhatta tonnia

1998/1999 | 1999/2000 | 2000/2001 | 2001/2002 | 2002/2003 | 2003/2004 |

TUOTANTO | 1 660,5 | 1 804,8 | 1 849,7 | 1 601,1 | 1 684,8 | 1 461,9 |

KIINTIÖ | 1 864,3 | 1 864,3 | 1 814,2 | 1 762,1 | 1 762,1 | 1 762,1 |

Tuotannon osuus kiintiöstä | 89 % | 97 % | 102 % | 91 % | 96 % | 83 % |

6. Tärkkelysalan kehitys

6.1. Tärkkelyksen vienti

Maailmanmarkkinat ovat tärkeä tärkkelyksen ja siitä johdettujen tuotteiden markkina-alue. Noin 50 prosenttia perunatärkkelystuotannosta viedään kolmansiin maihin. Seuraavassa taulukossa esitetään alan päätuotteiden viennin kehitys.

Taulukko 2 perustuu tietoihin, joita jäsenvaltiot ovat antaneet maatalouden pääosastolle (perustamissopimuksen liitteeseen I kuuluvien tuotteiden vientitodistukset riippumatta siitä, saavatko ne vientitukea) ja toisaalta yritystoiminnan pääosastolle (liitteeseen I kuulumattomien tuotteiden vientituki).

Taulukko 2 Vilja- ja perunatärkkelyksen viennin kehitys

tuhatta tonnia tärkkelysekvivalentteina

Kuvaus | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 |

Vehnätärkkelys sellaisenaan | 42 | 58 | 36 | 57 | 48 | 57 |

Maissitärkkelys sellaisenaan | 136 | 84 | 154 | 144 | 138 | 120 |

Perunatärkkelys sellaisenaan | 431 | 322 | 400 | 335 | 460 | 409 |

Vilja- ja perunatärkkelys sellaisenaan yhteensä | 609 | 464 | 590 | 536 | 646 | 586 |

Glukoosit | 212 | 222 | 279 | 265 | 269 | 252 |

Muunnettu tärkkelys | 360 | 359 | 535 | 453 | 491 | 410 |

YHTEENSÄ | 1 181 | 1 045 | 1 404 | 1 254 | 1 405 | 1 248 |

Lähteet: – Vilja- ja perunatärkkelys sellaisenaan ja glukoosit: maatalouden PO / jäsenvaltiot, vientitodistushakemukset, – muunnettu tärkkelys: yritystoiminnan PO / jäsenvaltiot – kuukausittaiset maksuilmoitukset. |

Taulukon 2 mukaan kaudella 1998–2003 tarkasteltu kokonaisvienti on ollut keskimäärin 1 250 000 tonnia, ja vuosina 2000 ja 2002 se on noussut noin 1 400 000 tonniin. Kaksi pääasiallista tuoteluokkaa ovat tärkkelykset sellaisenaan, joiden vienti vaihtelee 0,5 ja 0,6 miljoonan tonnin välillä, ja muunnetut tärkkelykset, jotka valmistetaan pääasiassa peruna- ja maissitärkkelyksestä ja joiden vienti samalla kaudella on 0,4 ja 0,5 miljoonan tonnin välillä; pääasiassa maissi- ja vehnätärkkelyksestä valmistettujen glukoosien vienti on kohonnut 0,2 ja 0,3 miljoonan tonnin välille.

Lisäksi tietty määrä vilja- ja perunatärkkelystä viedään muina liitteeseen I kuulumattomina tuotteina kuin muunnettuina tärkkelyksinä; koska tuotteiden kirjo on huomattava, niitä ei ole huomioitu taulukossa 2.

6.2 Tärkkelystuotanto

Taulukko 3 Tärkkelystuotannon kehitys (arvio EU-15)

miljoonaa tonnia

Tärkkelystuotanto | 1998/1999 | 1999/2000 | 2000/2001 | 2001/2002 | 2002/2003 | 2003/2004 |

Tärk-kelys: | maissi | 3,7 | 3,7 | 3,9 | 4,0 | 4,0 | 4,0 |

% | 48 % | 46 % | 45 % | 46 % | 45 % | 46 % |

vehnä | 2,2 | 2,4 | 2,8 | 3,0 | 3,0 | 3,1 |

% | 29 % | 30 % | 32 % | 34 % | 34 % | 36 % |

peruna | 1,8 | 1,9 | 2,0 | 1,8 | 1,9 | 1,6 |

% | 23 % | 24 % | 23 % | 20 % | 21 % | 18 % |

YHTEENSÄ | 7,7 | 8,0 | 8,7 | 8,8 | 8,9 | 8,7 |

% | 100 % | 100 % | 100 % | 100 % | 100 % | 100 % |

Vuosittainen vaihteluväli (vv) | 1,3 % | 3,9 % | 8,7 % | 0,6 % | 1,1 % | –1,7 % |

Lähteet: – viljatärkkelyksen osalta AAC (Euroopan unionin viljatärkkelyksen tuottajien yhdistys), – perunatärkkelyksen osalta: jäsenvaltioiden asetuksen (EY) N:o 97/95 20 artiklan mukaiset tiedonannot, joihin sisältyy kiintiöiden ulkopuolinen tuotanto, erityisesti jotkin alle asetuksessa (EY) N:o 97/95 säädetyn tason jäävät valmistustappiot. |

Markkinointivuoden 1998/1999 jälkeen vilja- ja perunatärkkelystuotanto on kasvanut yhteisössä keskimäärin noin kahden prosentin vuosivauhtia. Erityisesti tästä on hyötynyt vehnätärkkelys. Koska perunatärkkelyksen tuotantoa rajoittaa kiintiöjärjestelmä, perunatärkkelyksen osuus tärkkelystuotannosta on laskemassa noin 20 prosenttiin.

7. Ehdotus

Edellisen, vuonna 2001 annetun kertomuksen laatimisen jälkeen on tapahtunut merkittäviä muutoksia, joiden eri vaikutuksia on arvioitava, erityisesti:

- yhteisen maatalouspolitiikan (YMP) uudistus ja tuen tuotannosta irrottamisen vaikutukset eri aloihin soveltamistapojen mukaan,

- Euroopan unionin (EU) laajentuminen ja sen vaikutukset tuotantoon voimassa olevien järjestelyjen yhteydessä.

Ensimmäisiä vaikutuksia voidaan mitata vasta vuoden tai kahden kuluttua.

Näitä tuloksia odotettaessa ja ottaen huomioon tämä kertomus erityisesti tarkasteltaessa peruna- ja viljatärkkelyksen keskinäistä markkinatasapainoa, komissio ehdottaa, että markkinointivuodeksi 2004/2005 vahvistettujen kiintiöiden voimassaoloa jatkettaisiin kahdeksi vuodeksi (markkinointivuosiksi 2005/2006 ja 2006/2007),

* *

*

Tärkeimmät EU:n asetukset

(viittaus julkaisuun Euroopan unionin virallisessa lehdessä)

Suora tuki ja tuen irrottaminen tuotannosta |

Neuvoston asetus (EY) N:o 1782/2003 | (EUVL L 270, 21.10.2003, s. 1) |

Komission asetus (EY) N:o 2237/2003 | (EUVL L 339, 24.12.2003, s. 52) |

30 päivään kesäkuuta 2004: |

Neuvoston asetus (ETY) N:o 1766/92 | (EYVL L 181, 1.7.1992, s. 21) |

Perunatärkkelys |

Neuvoston asetus (EY) N:o 1868/94 | (EYVL L 197, 30.7.1994, s. 4) |

Komission asetus (EY) N:o 2235/2003 | (EUVL L 339, 24.12.2003, s. 36) |

Komission asetus (EY) N:o 2236/2003 | (EUVL L 339, 24.12.2003, s. 45) |

30 päivään kesäkuuta 2004: |

Komission asetus (ETY) N:o 97/95 | (EYVL L 16, 24.1.1995, s. 3). |

LIITE

Taulukko A Perunatärkkelystuotannon kehitys kiintiöjärjestelmässä (1)

tuhatta tonnia

TUOTANTO | 1998/1999 | 1999/2000 | 2000/2001 | 2001/2002 | 2002/2003 | 2003/2004 |

Tanska | 173,6 | 177,0 | 180,2 | 168,8 | 166,8 | 161,4 |

Saksa | 627,6 | 663,2 | 698,2 | 619,9 | 630,2 | 515,6 |

Espanja | – | – | – | – | – | – |

Ranska | 271,7 | 305,6 | 274,2 | 217,4 | 271,6 | 253,8 |

Alankomaat | 431,8 | 505,2 | 528,4 | 443,7 | 458,6 | 401,3 |

Itävalta | 45,5 | 44,0 | 48,1 | 43,6 | 40,1 | 31,9 |

Suomi | 44,5 | 50,6 | 54,5 | 51,9 | 55,8 | 39,0 |

Ruotsi | 65,8 | 59,2 | 66,1 | 55,7 | 61,5 | 58,9 |

(1) Kuten asetuksissa (EY) N:o 1868/94 ja (EY) N:o 97/95 määritellään, mukaan luettuna enintään viiden prosentin joustovara mutta pois luettuna määrät, jotka on viety ilman vientitukea. Lähde: asetuksen (EY) N:o 97/95 20 artiklan mukaiset jäsenvaltioiden tiedonannot. |

Taulukko B Perunatärkkelystuotannolle vahvistettujen kiintiöiden kehitys

tuhatta tonnia

Asetuksen (EY) N:o 1868/94 muutokset | Asetus (EY) N:o 1284/98 | Agenda 2000 – asetus (EY) N:o 1252/1999 | Asetus (EY) N:o 962/2002 | Liittymis-asiakirja |

KIINTIÖT | 1998/1999, 1999/2000, (ja 2000/2001) | 2000/2001 | 2001/2002 | 2002/2003, 2003/2004, (ja 2004/2005) | 2004/2005 |

Tanska | 178,5 | 173,4 | 168,2 | 168,2 |

Saksa | 696,3 | 676,7 | 656,3 | 656,3 |

Espanja | 2,0 | 2,0 | 1,9 | 1,9 |

Ranska | 281,5 | 273,6 | 265,4 | 265,4 |

Alankomaat | 538,3 | 523,2 | 507,4 | 507,4 |

Itävalta | 49,1 | 48,4 | 47,7 | 47,7 |

Suomi | 54,8 | 54,0 | 53,2 | 53,2 |

Ruotsi | 63,9 | 63,0 | 62,1 | 62,1 |

Yhteensä EU-15 | 1 864,304 | 1 814,237 | 1 762,148 | 1 762,148 |

Tšekki | 33,7 |

Viro | 0,3 |

Latvia | 5,8 |

Liettua | 1,2 |

Puola | 145,0 |

Slovakia | 0,7 |

Yhteensä EU-10 | 186,613 |

Kiintiöt yhteensä (EU-25) markkinointivuonna 2004/2005: 1 948 761 tonnia. Viite: neuvoston asetus (EY) N:o 1868/94, sellaisena kuin se on muutettuna liittymisasiakirjalla. |

2004/0269 (CNS)

Ehdotus

NEUVOSTON ASETUS

perunatärkkelystuotannon kiintiöjärjestelmästä annetun asetuksen (EY) N:o 1868/94 muuttamisesta

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 36 ja 37 artiklan,

ottaa huomioon komission ehdotuksen[9],

ottaa huomioon Euroopan parlamentin[10] lausunnon,

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean[11] lausunnon,

sekä katsoo seuraavaa:

(1) Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1868/94[12] 2 artiklassa vahvistetaan tuottajajäsenvaltioiden perunatärkkelyskiintiöt markkinointivuosiksi 2002/2003, 2003/2004 ja 2004/2005.

(2) Asetuksen (EY) N:o 1868/94 3 artiklan 2 kohdan mukaan kolmivuotiskiintiöt jaetaan jäsenvaltioille komission neuvostolle esittämän kertomuksen perusteella. Tämän osalta on syytä ottaa huomioon yhteisen maatalouspolitiikan viimeaikainen kehitys ja tuotannon kehitys jäsenvaltioissa, jotka liittyivät yhteisöön 1 päivänä toukokuuta 2004. Ennen ensimmäisten vaikutusten näkymistä alalla on syytä jatkaa markkinointivuodeksi 2004/2005 vahvistettujen kiintiöiden voimassaoloa kahden vuoden rajoitetuksi ajaksi.

(3) Tuottajajäsenvaltioiden on jaettava kiintiönsä kahdeksi vuodeksi kaikille tärkkelyksentuotantoyrityksille markkinointivuoden 2004/2005 kiintiöiden perusteella.

(4) Tärkkelyksentuotantoyritysten käyttämät määrät, jotka ylittävät markkinointivuonna 2004/2005 käytettävissä olevat alakiintiöt, on vähennettävä markkinointivuoden 2005/2006 osalta asetuksen (EY) N:o 1868/94 6 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

(5) Sen vuoksi asetus (EY) N:o 1868/94 on syytä muuttaa,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Korvataan asetuksen (EY) N:o 1868/94 2 ja 3 artikla seuraavasti:

”2 artikla

1. Perunatärkkelyksen tuottajajäsenvaltioille jaetaan kiintiöt markkinointivuosiksi 2005/2006 ja 2006/2007 liitteen mukaisesti.

2. Kunkin liitteessä mainitun tuottajajäsenvaltion on jaettava sille osoitettu kiintiö tärkkelyksentuotantoyritysten kesken käytettäväksi markkinointivuosina 2005/2006 ja 2006/2007 sen mukaan, kuinka suuri alakiintiö kunkin yrityksen käytettävissä oli ennen toisen alakohdan mukaista mahdollista oikaisua markkinointivuonna 2004/2005.

Markkinointivuonna 2005/2006 yritysten käytettävissä olevat alakiintiöt oikaistaan markkinointivuonna 2004/2005 tapahtuneiden kiintiöiden ylitysten huomioon ottamiseksi 6 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

3 artikla

1. Komissio esittää neuvostolle viimeistään 30 päivänä syyskuuta 2006 kiintiöiden jakamista yhteisössä koskevan kertomuksen, johon on liitetty aiheelliset ehdotukset. Tässä kertomuksessa on otettava huomioon perunantuottajille maksettavien korvausten mahdolliset muutokset sekä peruna- ja viljatärkkelysmarkkinoiden kehitys.

2. Neuvosto päättää perustamissopimuksen 37 artiklan nojalla kolmivuotiskiintiöiden jakamisesta jäsenvaltioille 1 kohdassa tarkoitetun kertomuksen perusteella viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2006.

3. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava asianomaisille viimeistään 31 päivänä tammikuuta 2007 alalla hyväksytyistä yksityiskohtaisista säännöistä.”

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan seitsemäntenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä .

Sitä sovelletaan 1 päivästä heinäkuuta 2005.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä […] päivänä […]kuuta […].

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

LIITE

Kiintiöt markkinointivuosina 2005/2006 ja 2006/2007

(tonnia) |

Tšekki | 33 660 |

Tanska | 168 215 |

Saksa | 656 298 |

Viro | 250 |

Espanja | 1 943 |

Ranska | 265 354 |

Latvia | 5 778 |

Liettua | 1 211 |

Alankomaat | 507 403 |

Itävalta | 47 691 |

Puola | 144 985 |

Slovakia | 729 |

Suomi | 53 178 |

Ruotsi | 62 066 |

Yhteensä | 1 948 761 |

FICHE FINANCIÈRE |

1. | LIGNES BUDGÉTAIRES: 05 02 01 03 05 02 03 15 05 02 12 02 | CRÉDITS APB 2005: 47 Mio EUR 195 Mio EUR 1 394 Mio EUR |

2. | INTITULÉ DE LA MESURE: Règlement du Conseil modifiant le règlement (CE) n° 1868/94 instituant un régime de contingentement pour la production de fécule de pomme de terre. |

3. | BASE JURIDIQUE: Articles 36 et 37 du traité |

4. | OBJECTIFS DE LA MESURE: Répartir le contingent entre les Etats membres producteurs de fécule de pomme de terre pour les campagnes 2005/06 et 2006/07. |

5. | INCIDENCES FINANCIÈRES | PÉRIODE DE 12 MOIS (Mio EUR) | EXERCICE EN COURS 2004 (Mio EUR) | EXERCICE SUIVANT 2005 (Mio EUR) |

5.0 | DÉPENSES A LA CHARGE – DU BUDGET DES CE (RESTITUTIONS/INTERVENTIONS) – DES BUDGETS NATIONAUX – D'AUTRES SECTEURS | – | – |

5.1 | RECETTES – RESSOURCES PROPRES DES CE (PRÉLÈVEMENTS / DROITS DE DOUANE) – SUR LE PLAN NATIONAL |

2006 | 2007 | 2008 | 2009 |

5.0.1 | PRÉVISIONS DES DÉPENSES | 203,1 | 167,5 | – | – |

5.1.1 | PRÉVISIONS DES RECETTES |

5.2 | MODE DE CALCUL: |

en Mio € | 2006 | 2007 | explications |

Prime féculière | 43,4 | 43,4 |

UE 25 | 43,4 | 43,4 | =1 948 761 t x 22,25 €/t |

Aide aux pommes de terre | 159,7 | 124,1 |

UE 15 | 153,5 | 116,9 | voir observations |

UE 10 | 6,2 | 7,2 | = taux de phasing-in x 186 613 t x 110,54 €/t |

TOTAL | 203,1 | 167,5 |

6.0 | FINANCEMENT POSSIBLE PAR CRÉDITS INSCRITS AU CHAPITRE CONCERNÉ DU BUDGET EN COURS D'EXÉCUTION | OUI / NON |

6.1 | FINANCEMENT POSSIBLE PAR VIREMENT ENTRE CHAPITRES DU BUDGET EN COURS D'EXÉCUTION | OUI / NON |

6.2 | NÉCESSITÉ D'UN BUDGET SUPPLÉMENTAIRE | OUI / NON |

6.3 | CRÉDITS A INSCRIRE DANS LES BUDGETS FUTURS | OUI / NON |

OBSERVATIONS: Dès qu’un Etat membre appliquera le paiement unique (cf. déclaration des Etats), 40 % de l’aide aux pommes de terre féculières sera découplée, seuls les 60 % restants couplés ont un impact financier. Pour l’UE 10, il est fait l’hypothèse que le régime de paiement unique à la surface, calculé une fois par an, est maintenu jusqu’en 2008. |

[1] EYVL L 197, 30.7.1994, s. 4. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1782/2003 (EYVL L 270, 21.10.2003, s. 1).

[2] Ks. asetuksen (EY) N:o 1782/2003 43 artikla ja liite VII.

[3] Yhteisen maatalouspolitiikan suoria tukijärjestelmiä koskevista yhteisistä säännöistä jatietyistä viljelijöiden tukijärjestelmistä annettu neuvoston asetus (EY) N:o 1782/2003(EYVL L 270, 21.10.2003, s. 1).

[4] Asetuksen (EY) N:o 1782/2003 71 artiklan mukaisesti.

[5] Neuvoston asetusten (EY) N:o 1782/2003 ja (EY) N:o 1868/94 soveltamista koskevista yhteisistä säännöistä perunatärkkelyksen osalta annettu komission asetus (EY) N:o 2235/2003,EYVL L 339, 24.12.2003, s. 36.

[6] Perunatärkkelystuotannon kiintiöjärjestelmästä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1868/94 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annettu komission asetus (EY) N:o 2236/2003, EYVL L 339, 24.12.2003, s. 45.

[7] Yhteisen maatalouspolitiikan suoria tukijärjestelmiä koskevista yhteisistä säännöistä ja tietyistä viljelijöiden tukijärjestelmistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1782/2003 IV osastossa säädettyjen tiettyjen tukijärjestelmien soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annettu komission asetus (EY) N:o 2237/2003, EUVL L 339, 24.12.2003, s. 52.

[8] – KOM(1997) 576 lopullinen, 11.11.1997, kiintiöt 1998/1999, 1999/2000 ja 2000/2001,– KOM(2001) 677 lopullinen, 16.11.2001, kiintiöt 2002/2003, 2003/2004 ja 2004/2005.

[9] EYVL C […], […], s. […].

[10] EYVL C […], […], s. […].

[11] EYVL C […], […], s. […].

[12] EYVL L 197, 30.7.1994, s. 4. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna vuoden 2003 liittymisasiakirjalla.