FI    FI FI 
FI    FI  EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel 24.6.2009 
SEK(2009) 836 
  
KOMISSION YKSIKÖIDEN VALMISTELUASIAKIRJA 
Oheisasiakirja 
 
ehdotukseen  
 
EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUKSEKSI 
vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueeseen liittyvien laaja-alaisten 
tietojärjestelmien operatiiv isesta hallinnoinnista vastaavan viraston perustamisesta 
 
ja  
 
ehdotukseen  
 
NEUVOSTON PÄÄTÖKSEKSI 
 
SIS II- ja VIS-järjestelmien operatiiviseen  hallinnointiin liittyvien tehtävien 
osoittamisesta asetuksella XX perustetulle  virastolle Euroopan unionista tehdyn 
sopimuksen VI osaston nojalla 
 
TIIVISTELMÄ VAIKUTUSTEN ARVIOINNISTA  
 
 
{KOM(2009) 292 lopullinen} 
{KOM(2009) 293 lopullinen} {KOM(2009) 294 lopullinen} 
{SEC (2009) 837} 
FI    FI 1. JOHDANTO  
SIS II1- ja VIS2-säädöksiin liitetyissä yhteisissä julistuksissaan neuvosto ja Euroopan 
parlamentti kehottivat komissiota esittäm ään tarvittavat säädösehdotukset, joilla 
virastolle osoitetaan SIS II:n keskustietojärjestelmän ja viestintäinfrastruktuurin osien sekä viisumitietojärjestelmän pitkän aikavälin operatiivinen hallinnointi. Ensin 
on kuitenkin laadittava vaikutustenarvio inti, jossa eri vaihtoehtoja punnitaan 
perusteellisesti taloudelliselta , toiminnalliselta ja orga nisatoriselta kannalta. VIS-
asetukseen liitetyssä julistuksessa säädetään, että viisumitietojärjestelmän operatiivista hallinnointia koskeva vaikutus tenarviointi voidaan sisällyttää SIS II:n 
operatiivista hallinnointia koskevaan vaikutustenarviointiin. Julistuksissa komissio sitoutui antamaan kahden vuoden kuluessa SI S II- ja VIS-säädösten voimaantulosta
3 
tarvittavat lainsäädäntöe hdotukset kyseisten järjestelmien pitkän aikavälin 
operatiivisen hallinnoinnin osoittam iseksi erityiselle virastolle.  
2. ONGELMAN MÄÄRITTELY  
SIS II:n ja viisumitietojärjestelmän operatiiv inen hallinnointi on os oitettu komissiolle 
siirtymäkauden ajaksi. Komissio voi delegoida osan operatiivisista 
hallinnointitehtävistä kahden er i jäsenvaltion kansallisille julkisen sektorin elimille. 
Säädösten mukaan järjestelmät sija itsevat Strasbourgissa, Ranskassa 
(keskusjärjestelmät), ja Itävallassa lähellä Salzburgia (varajärjestelmät). 
Siirtymäkauden tulisi kestää enintään viisi vuotta sen jä lkeen kun SIS II -säädösten 
soveltaminen on alkanut ja VIS-asetus on tullut voimaan. 
Eurodacin4 hallinnoinnista vastaa tällä he tkellä komissio, eikä sen 
hallinnointirakenne sinänsä edellytä m uuttamista. Vuonna 2005 toteutetun teknisen 
arvioinnin yhteydessä kävi kuitenkin ilmi, että  Eurodacin kapasiteettia olisi lisättävä 
EU:hun vuosina 2004 ja 2007  liittyneiden uusien jäsenvaltioiden vuoksi. 
Biometrinen tunnistusjärjestelmä (Biometr ic Matching System, BMS) on tarkoitus 
ottaa käyttöön ensiksi viisumitietojär jestelmän yhteydessä. Myöhemmin se 
liitettäisiin myös SI S II:een ja Eurodaciin. Tämän vuoksi tässä 
vaikutustenarvioinnissa tarkastellaan uudelleen myös Euroda cin operatiivisen 
hallinnoinnin ratkaisukeinoja. Yhdistämä llä eri tietojärjestelmät yhden viraston 
alaisuuteen voitaisiin saavuttaa synergia etuja käyttämällä yhteisiä laitteistoja, 
yhteistä teknistä alus taa ja henkilöstöä. 
                                                 
1 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1987/2006, annettu 20 päivänä joulukuuta 2006, 
toisen sukupolven Schengenin tietojärjestelmän (SIS II) perustamisesta, toiminnasta ja käytöstä, ja neuvoston päätös 2007/533/YOS, tehty 12 päivänä kesäkuuta 2007, toisen sukupolven Schengenin 
tietojärjestelmän (SIS II) perustamisesta, toiminnasta ja käytöstä. 
2 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 767/2008, annettu 9 päivänä heinäkuuta 2008, 
viisumitietojärjestelmästä (VIS) ja lyhytaikaista oleskelua varten myönnettäviä viisumeja koskevasta 
jäsenvaltioiden välisestä tietojenvaihdosta (VIS-asetus). 
3 SIS II -asetus tuli voimaan tammikuussa 2007.  
4 Neuvoston asetus (EY) N:o 2725/2000, annettu 11 päivänä joulukuuta 2000, Eurodac-järjestelmän 
perustamisesta sormenjälkien vertailua varten Dub linin yleissopimuksen tehokkaaksi soveltamiseksi.  
FI    FI Järjestelmien toiminta edellyttää pitkän aikavälin operatiivista 
keskushallinnointiviranomaista, joka huolehtii toiminnan jatkuvuudesta ja operatiivisesta hallinno innista sekä tietovirran keskeytymättömyydestä.  
3. A
RVIOINTIPERUSTEET  
Vaikutustenarvioinnin yleistavoitteena on löyt ää soveltuva ratkaisu SIS II-, VIS- ja 
Eurodac-järjestelmien pitkän ai kavälin hallinnointia varten.5  
Operatiivista hallinnointia koskevassa ra tkaisussa on otettava huomioon seuraavat 
näkökohdat:  
• On huolehdittava siitä, että järjeste lmien operatiivinen hallinnointi turvaa 
toiminnan jatkuvuuden ja keskeytymättömä n palvelun (24/7), datan eheyden ja 
turvallisuuden ja että siit ä vastaa julkisen sektorin el in, joka kykenee tarjoamaan 
kunkin järjestelmän käyttäjien vaatimia laadukkaita palveluja. 
• On luotava SIS II-, VIS- ja Eurodac-järj estelmiä ja mahdollisesti myös muita 
vapauden, turvallisuuden ja oikeude n alueeseen liittyviä laaja-alaisia 
tietojärjestelmiä varten läpinäkyvä operatiivinen hallintorakenne, joka on vastuussa toiminnastaan valvontae limille (Euroopan parlamentti, 
tilintarkastustuomioistuin) ja suurelle yleisölle.  
• On huolehdittava siitä, että järjestelmie n toimintaan osallistuvien eri valtioiden 
(eriytetty yhdentyminen
6) ja komission toimia valvotaan asianmukaisella tavalla. 
• On varmistettava, että SIS II-, VIS- ja Eurodac-järjestelmillä ja mahdollisesti 
myös muilla vapauden, turvallisuuden ja  oikeuden alueeseen liittyvillä laaja-
alaisilla tietojärjestelmillä on moitt eeton, jatkuva, tehokas ja vastuullinen 
rahoitushallinto, jonka avulla void aan optimoida kustannussäästöt ja 
mittakaavaedut synergiaetuja hyödyntäen. 
• On varmistettava, että operatiiviset hallintorakenteet ja -menettelyt tarjoavat 
asianmukaisen tietosuojan ja /tai vastuumekanism it ja että niissä  otetaan huomioon 
ennakoitavissa olevat Lissabonin sopi muksen voimaantulosta aiheutuvat 
muutokset. 
4. TOIMINTAVAIHTOEHDOT  
Arviointi suoritettiin  kahdessa vaiheessa: eri vaihtoehtoja arvioitiin ensin niiden 
lainmukaisuuden ja keskeisten sidosr yhmien hyväksynnän kannalta sekä sen 
perusteella, miten tehokkaasti ja vastuullisesti SIS II-, VIS- ja Eurodac-järjestelmien operatiivinen hallinnointi voitaisiin niiden av ulla hoitaa. Näiden kriteerien nojalla eri 
                                                
 
5 Vaikutustenarviointilautakunta on käsitellyt vaikutustenarvioinnin maaliskuussa 2008. Siksi siinä ei 
käsitellä sen jälkeen tapahtunutta lainsäädännön kehitystä. 
6 SIS II-, VIS- ja Eurodac-järjestelmien toimintaan  osallistuu sekä EU:n jäsenvaltioita että Schengenin 
säännöstöön osallistuvia EU:n ulkopuolisia valtioita (Is lanti ja Norja sekä jatkossa myös Sveitsi ja 
Liechtenstein). Toisaalta eräät jäsenvaltiot (Y hdistynyt kuningaskunta ja Irlanti) osallistuvat 
järjestelmien toimintaan vain osittain tai eri oikeusperustan nojalla (Tanska). 
FI    FI vaihtoehtoja voitiin joko hylätä tai mukauttaa. Tämä n alkukarsinnan jälkeen toisessa 
vaiheessa analysoitiin viittä vaihtoehto a, joita pidettiin toteuttamiskelpoisena 
ratkaisuna SIS II-, VIS- ja Eurodac-järj estelmien pitkän aika välin hallinnointiin. 
Huomioon otettiin myös mahdollisuus lisätä viraston alaisuuteen myöhemmin muita 
vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueeseen liittyviä tietojärjestelmiä.  
4.1. Eri vaihtoehdot 
• Vaihtoehto 1 – Lähtötilanne: SIS II- ja VIS-järjestelmien siirtymäkauden 
operatiivinen hallinnointirat kaisu säilytettäisiin pysyvästi: komissio huolehtisi 
operatiivisista halli nnointitehtävistä ja jakaisi niit ä kahdelle jäsenvaltiolle. Myös 
Eurodacin päivittäinen ope ratiivinen hallin to säilytettäisiin  nykyisellään eli 
komission vastuulla. Komissio olisi edelleen  vastuussa ja tilivelvollinen laaja-
alaisten tietojärjestelmien operatiivisesta  hallinnoinnista, kun taas jäsenvaltiot 
olisivat vastuussa päivittäiseen to imintaan liittyvistä operatiivisista 
hallinnointitehtävistä. 
• Vaihtoehto 2 – Lähtötilanne+: Komissio jakaisi SIS II-, VIS- ja Eurodac-
järjestelmien operatiiviset hallinnointite htävät jäsenvaltioiden viranomaisille. 
Tämä vaihtoehto on hyvin samantapainen kuin lähtötilanne ja poikkeaa siitä vain 
yhdessä suhteessa: komissio osoittaisi  myös Eurodaci n operatiiviseen 
hallinnointiin liittyvät teht ävät asianomaisille ka hdelle jäsenvaltiolle.  
• Vaihtoehto 3 – Uusi sääntelyvirasto: Vi rasto ottaisi vastuun SIS II-, VIS- ja 
Eurodac-järjestelmien pitkän aikavälin operatiivisesta hal linnoinnista. Virasto 
perustettaisiin ensimmäisen pilarin nojalla, ja lisäksi annettaisiin muita säädöksiä 
kolmanteen pilariin liittyvien kysymysten kattamiseksi. Virasto olisi osaamiskeskus, jonka palveluksessa o lisi alaan perehtyny ttä operatiivista 
henkilöstöä. Jäsenvaltioilla olisi merki ttävä tehtävä järjes telmien valvonnassa, 
koska ne olisivat edustettuina vi raston hallintoneuvostossa. Päivittäisestä 
hallinnoinnista vastaisivat pääjohtaja ja  hallintoneuvosto. Jotta voidaan ottaa 
huomioon kaikkien kolmen järjestelmän käyttäjien eri kokoonpanot, olisi harkittava jonkinlaisen neuvoa-antavan  ryhmän tai ryhmien perustamista 
tukemaan hallintoneuvostoa järjestelm äkohtaisten kysymysten käsittelyssä. 
Toimeksiannostaan riippuen sääntelyvirasto voisi olla  vastuussa sekä nykyisten 
järjestelmien operatiivisesta hallinnoinnista että muiden laaja-alaisten tietojärjestelmien kehittämisest ä ja operatiivisesta hallinnoinnista ja myös eräistä 
teknisemmistä kysymyksistä, joista säädetään järjestelmien perustamissäädösten täytäntöönpanotoimenpiteissä. 
• Vaihtoehto 4 – Frontex hallinnoisi SIS II-,  VIS- ja Eurodac-järjestelmiä: Tämä 
edellyttäisi sekä Frontex-asetuksen että sen hallintorakenteen muuttamista. Tehokas operatiivinen hallinnointi tämän vaihtoehdon pohjalta edellyttäisi, että 
ainakin harkittaisiin järjestelmien siirtämistä Frontexin sijaintipaikkaan tai sen lähettyville.  
• Vaihtoehto 5 – Europol, joka on (tällä  hetkellä) kolmannen pilarin virasto, 
hallinnoisi SIS II:ta ja komissio halli nnoisi VIS- ja Eur odac-järjestelmiä. 
Voimassa oleva Europol-yleissopimus ei sovellu ensimmäisen pilarin järjestelmien operatiiv iseen hallinnointiin (ensimmäisee n pilariin liittyvät SIS II:n 
elementit), koska yhteisön sidosryhmie n (Euroopan parlamentti, komissio, 
FI    FI Euroopan tietosuojavaltuutettu, Euroopan yhteisöjen tuomioistuin) osallistuminen 
jäisi varsin rajoitetuksi.  
5. VAIHTOEHTOJEN VERTAILU  
Tässä vaikutustenarvioinnissa  arvioitiin keskeisiä oikeudellisia ja poliittisia 
kysymyksiä sekä operatiivisia ja organisatorisia haasteita.7 Tietojärjestelmien 
olemassaolo itsessään voi aiheuttaa taloud ellisia ja ympäristövaikutuksia ja ennen 
muuta sosiaalisia vaikutuksia. Kaikki tie tojärjestelmät vaikuttavat muun muassa 
rikollisuuteen, terrorismiin, turvallisuuteen ja perusoikeuksiin. Järjestelmien 
operatiivinen hallinnointimalli ei kuitenkaan ole ratkaiseva tekijä näiden vaikutusten 
laajuutta tarkasteltaessa.  
Arvioinnissa käytettiin seuraavia kriteerejä: 
Operatiiviset kriteerit – operatiivisen ha llinnon kyky käsitellä hankintoja, teknisiä 
vaatimuksia, hätätilanteita ja tarjota palveluja jäsenvaltioiden käyttäjille; 
Hallintoa koskevat kriteerit – operatiivisen hallinnon tilivelvollisuus sekä EU:n ja 
jäsenvaltioiden elinten mahdollis uus valvoa hallintopäätöksiä; 
Rahoitusta koskevat kriteerit – toimintojen tehokkuus ja kyky hankkia riittävä 
rahoitus; 
Oikeudelliset kriteerit – eri vaihtoehtoje n lainmukaisuus ja rekisteröidyille ja 
käyttäjille tarjolla olevat tietosuojatakeet.  
Eri ryhmiin kuuluvien kriteer ien avulla määriteltiin kunkin vaihtoehdon odotettu 
suoritustaso, jonka perusteella vaihto ehtoja voitiin vertailla keskenään. 
5.1. Laadullinen arviointi 
Kullekin vaihtoehdolle on anne ttu jokaisen kriteerin pe rusteella yhdestä kolmeen 
tähteä. Yksi tähti (*) tarkoittaa heikkoa, ka ksi tähteä (**) kesk inkertaista ja kolme 
tähteä (***) hyvää suoritustasoa. Lisäksi kus takin ryhmästä on valittu tärkein kriteeri 
tietokantaa hallinnoivan viranomaisen tehtävie n perusteella. Nämä keskeiset kriteerit 
on lihavoitu  taulukossa, jossa esitetään yhteenveto  arvioinnin tuloksista. Seuraavaan 
taulukkoon on koottu eri vaihtoehto jen arvioinnin tulokset.  
                                                 
7 Nämä arviointiperusteet vastaavat komission, neuvoston ja Euroopan parlamentin SIS II- ja VIS-
säädösten yhteydessä antamia yhteisiä julistuksia, joissa edellytetään, että vaikutustenarvioinnin 
yhteydessä eri vaihtoehtoja  punnitaan perusteellisesti taloudelliselta , toiminnalliselta ja organisatoriselta 
kannalta. 
FI    FI  Vaihtoehto 1 
Lähtötilanne: 
Komissio 
osoittaa SIS II:n ja VIS:n 
hallinto-
tehtävät jäsenvaltioille Vaihtoehto 2 
Lähtötilanne+: 
Komissio 
osoittaa kaikkien 
järjestelmien 
hallinto-tehtävät jäsen-
valtioille 
 Vaihtoehto 3 
Uusi 
sääntely-
virasto Vaihtoehto 4 
Frontex 
hallinnoi 
kaikkia järjestelmiä Vaihtoehto 5 
Europol 
hallinnoi 
SIS II:ta; komissio 
hallinnoi 
VIS- ja Eurodac-
järjestelmiä 
TOIMINTA   
Luotettavuus 
ja palvelun 
laatu  ** ** *** ** ** 
Asianmukais-
ten hallinto-
palvelujen 
tarjoaminen jäsenvaltioiden 
viranomaisille, 
käyttäjien (jäsenvaltioi-
den) erityis-
tarpeet huo-mioon ottaen  * * 
*** ** * 
Joustavuus: 
mahdollisuus 
lisätä olemassa olevia ja mahd. 
uusia 
järjestelmiä  ** ** *** ** * 
Kyky taata 
vaadittu 
turvallisuustaso  ** ** *** ** *** 
Kyky toimia hätätilanteissa  * * 
*** ** * 
Kapasiteetti / 
joustavuus 
alkaa soveltaa uutta teknolo-
giaa ja reagoida 
muuttuviin tarpeisiin ** ** *** *** * 
Kyky rekry-
toida osaavaa 
henkilöstöä ** ** *** *** *** 
Vaihtoehdon *** *** * ** ** 
FI    FI  Vaihtoehto 1 
Lähtötilanne: 
Komissio 
osoittaa SIS II:n ja VIS:n 
hallinto-
tehtävät jäsenvaltioille Vaihtoehto 2 
Lähtötilanne+: 
Komissio 
osoittaa kaikkien 
järjestelmien 
hallinto-tehtävät jäsen-
valtioille 
 Vaihtoehto 3 
Uusi 
sääntely-
virasto Vaihtoehto 4 
Frontex 
hallinnoi 
kaikkia järjestelmiä Vaihtoehto 5 
Europol 
hallinnoi 
SIS II:ta; komissio 
hallinnoi 
VIS- ja Eurodac-
järjestelmiä 
kehittämiseen ja käyttöönottoon 
tarvittava aika  
HALLINTO   
Kyky ottaa 
huomioon 
jäsenvaltioi-
den, komission ja EP:n vaati-
mukset ja 
näkemykset  * * 
*** *** * 
Läpinäkyvyys 
(rahoitus, tili-
velvollisuus, 
päätöksenteko) suhteessa 
kansalaisiin 
sekä järjestel-mien käyttäjiin 
ja valvojiin  ** ** *** ** * 
Kyky ottaa 
vastaan uusia 
jäsenvaltioita *** *** ** * * 
Kyky ottaa 
huomioon muiden sidos-
ryhmien vaati-
mukset ja näkemykset  * * 
*** ** ** 
Kyky noudattaa 
YOS-politiik-
kaa ja muita EU:n politiik-
koja  *** *** *** ** * 
Eriytetyn 
yhdentymisen huomioiminen *** *** *** ** * 
FI    FI  Vaihtoehto 1 
Lähtötilanne: 
Komissio 
osoittaa SIS II:n ja VIS:n 
hallinto-
tehtävät jäsenvaltioille Vaihtoehto 2 
Lähtötilanne+: 
Komissio 
osoittaa kaikkien 
järjestelmien 
hallinto-tehtävät jäsen-
valtioille 
 Vaihtoehto 3 
Uusi 
sääntely-
virasto Vaihtoehto 4 
Frontex 
hallinnoi 
kaikkia järjestelmiä Vaihtoehto 5 
Europol 
hallinnoi 
SIS II:ta; komissio 
hallinnoi 
VIS- ja Eurodac-
järjestelmiä 
RAHOITUS   
Kriittinen 
massa: 
synergiaetujen hyödyntä-
minen  ** *** *** *** * 
Kyky hankkia 
riittävä rahoitus ja 
resurssit 
(juoksevat menot)  ** ** *** *** ** 
Siirtymäkauden 
menot *** *** * ** ** 
Mahdollisuus 
saada lisä-rahoitusta 
satunnaisiin 
lisämenoihin  *** *** ** ** ** 
Kyky tehdä tarvittavia 
investointeja 
(OPEX ja 
CAPEX) ** ** *** ** * 
OIKEUDEL-
LISET SEIKAT   
Kyky taata 
perusoikeudet 
ja -vapaudet, erityisesti 
henkilötietojen 
suoja ja oikeus tehokkaisiin 
suojakeinoihin  ** ** *** *** * 
Vahingon-
korvausvastuu * * *** *** * 
FI    FI  Vaihtoehto 1 
Lähtötilanne: 
Komissio 
osoittaa SIS II:n ja VIS:n 
hallinto-
tehtävät jäsenvaltioille Vaihtoehto 2 
Lähtötilanne+: 
Komissio 
osoittaa kaikkien 
järjestelmien 
hallinto-tehtävät jäsen-
valtioille 
 Vaihtoehto 3 
Uusi 
sääntely-
virasto Vaihtoehto 4 
Frontex 
hallinnoi 
kaikkia järjestelmiä Vaihtoehto 5 
Europol 
hallinnoi 
SIS II:ta; komissio 
hallinnoi 
VIS- ja Eurodac-
järjestelmiä 
ja muutoksen-hakukeinot  
Oikeudellisten 
vaatimusten merkitys 
hallinnoinnin 
tehokkuuden kannalta *** ** * * * 
Sen estäminen, 
että tietoja 
käytetään muihin kuin 
alkuperäisiin 
tarkoituksiin (oikeudellisesti 
ja käytännössä) ** ** *** ** * 
 
Tämän arvioinnin perustee lla parhaiksi vaihtoehdo iksi arvioidaan uuden 
sääntelyviraston perustaminen tai tehtävien siirtäminen Frontexille. 
5.2. Määrällinen arviointi 
Määrällinen arviointi osoittaa, että jos tie tokantaa hallinnoivan vi ranomaisen tehtävät 
järjestetään lähtötilanteen mukaisesti, nykyistä tietokeskusta o lisi päivitettävä (ja 
mahdollisesti laajennettava), mistä aihe utuisi noin 4 miljoonan euron kulut. Jos 
sääntelyvirasto sijoite ttaisiin toiseen jä senvaltioon, tarvittaisiin uudet tilat. Jos tilat ja 
järjestelmät ostettaisiin viraston vastaan ottavasta jäsenvalti osta, kustannuksiksi 
arvioitaisiin noin 12,6 miljoonaa euroa. Jos vastaanottava jäsenvaltio virastoa 
houkutellakseen tarjoaisi t ilat ilmaiseksi, rakennuksia olisi todennäköisesti 
mukautettava, mistä aiheutuisi  noin 4 miljoonan euron kulut. 
Juoksevien kulujen osalta sääntelyvirasto on edullisin vaihtoehto (36,1 miljoonaa 
euroa vuodessa), jos uuden viraston vast aanottava jäsenvaltio tarjoaa 1 800 
neliömetrin tilat käyttöön ilmaiseksi.  Toiseksi paras vaihtoehto on uusi 
sääntelyvirasto (36,6 miljoonaa euroa vuodessa), jos 1 800 neliömetrin uudet tilat on ostettava toisesta jäsenvaltiosta. Lähtöt ilanteen ja Frontex-vaihtoehdon mukaiset 
juoksevat kustannukset ovat 37,5 miljoonaa euroa vuodessa.  
FI    FI SIS II- ja VIS-järjestelmien operatiiv iset kustannukset ovat 3,4 miljoonaa euroa 
vuodessa. Operatiivista hallinnoi ntia varten vali ttu vaihtoehto ei vaikuta näihin 
kustannuksiin.  
6. PARHAAKSI ARVIOITU VAIHTOEHTO  
Laadullisen arvioinnin pe rusteella parhaiksi vaihtoehdoiksi arvioitiin uuden 
sääntelyviraston perustaminen tai tehtäv ien siirtäminen Frontexille. Määrällisen 
arvioinnin perusteella näyttää siltä, että jos uusi sääntelyvirasto sijoitettaisiin uuteen 
vastaanottavaan jäsenvaltioon,  viimeksi mainittu voisi  olla kustannustehokkain 
vaihtoehto, jos se sisällyttää viraston vastaanottamista koskevaan tarjoukseensa 
tarvittavan sija intipaikan tai jopa rakennuksen korvauksetta.  
Pitkällä aikavälillä sääntelyvirasto pystyisi  todennäköisesti tarjoamaan SIS II-, VIS- 
ja Eurodac-järjestelmien käyttäjille laa dukkainta palvelua ja mahdollisesti ottamaan 
vastaan myös muita vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueeseen liittyviä järjestelmiä. Operatiivisen perustan laajen tamiseksi ja paremman katteen saamiseksi 
hallintoon liittyville yleiskustannuksille virast olle olisi annettava vastuu myös uusien 
järjestelmien kehittämisestä ja operat iivisesta hallinnoinni sta sen jälkeen kun 
lainsäätäjä on tehnyt päätöksen niiden perustamisesta.  
6.1. Parhaaksi arvioidun vaihtoe hdon edut ja haitat 
Operatiiviselta kannalta sääntelyvirasto olisi tarpeiden mukaan räätälöity ratkaisu 
näiden tietojärjestelmien ha llinnointiin. Viraston ensisijais ena tavoitteena olisi tarjota 
käyttäjille mahdollisimman laadukasta jatkuvaa palvelua. Alkuvaiheessa 
hallintoneuvostorakenne saattaa vaikeuttaa nopeaa päätöksentekoa, mutta uusi virasto voisi kehittää hätätila nteiden varalle tehokkaita me kanismeja. Vaikka viraston 
on noudatettava EU:n henkilöstösääntöjä, se vo isi rekrytoida enemmän väliaikaista ja 
sopimussuhteista henkilöstöä kuin komission sisäiset yksiköt. Viraston perustaminen 
saattaa osoittautua aikaavieväksi ja m onimutkaiseksi prosessiksi. Viraston 
vastuualueeseen voisi kuulua eräitä järjes telmien perustamissäädöksissä mainittuja 
teknisiä täytäntöönpanotoimenpiteitä, jotk a liittyvät suoraan SIS II- ja VIS-
järjestelmien operatiiviseen hallinnointii n. EY:n perustamissopimus ja Euroopan 
yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytäntö
8 saattavat estää eräiden nykyään 
komitologiamenettelyn avulla hallinnoitavi en tehtävien siirtämisen virastolle.  
Sääntelyvirasto helpottaisi käyttäjien edus tusta päätöksentekorakenteissa. Komission 
asema virastossa hallintoneuvoston jäsene nä sekä sen vaikut usvalta erityisesti 
talousarvioon ja työohjelmaan nähden mahdollistaisi sen, että laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivin en hallinnointi voitaisiin toteuttaa yhdenmukaisesti 
laajempien poliittisten tavoitteiden kanssa. Lisäksi Euroopan parlamentin 
demokraattinen valvonta voitaisiin taata in stitutionaalisin mekanismein, niin että 
voitaisiin täyttää EU:n virastoille asetet ut rahoitusta ja hallinnointia koskevat 
raportointivelvollisuudet. Virasto olisi näkyvä erikoisalan ra kenne, josta voisi 
muodostua osaamiskeskus, jossa operatiiviset  tahot, käyttäjät ja muut sidosryhmät 
voisivat käydä aktiivista vuoropuhelua. Yhteinen ha llintorakenne olisi myös 
kansalaisyhteiskunnan kannalta näkyvämpi ja helpommin lähestyttävissä oleva 
                                                
 
8 Meroni & Co. v. Euroopan hiili- ja teräsyhteisön korkea viranomainen: asiat 9/56 ja 10/56. 
FI    FI ratkaisu. Se, että eri valtiot osallistuvat kyseisiin kolmeen järjestelmään eri 
laajuudella ja että niihin liittyy myös uus ia käyttäjiä, voitaisiin ottaa huomioon siten, 
että hallintoneuvostossa otetaan käyt töön erilaisia äänestysmenettelyjä.  
Rahoitusta koskevien kriteerien perusteell a sääntelyviraston perustamiseen liittyy 
huomattavat aloituskustannukset, mutta si llä olisi myös parhaat mahdollisuudet 
hyödyntää operatiivisia synergiaetuja ja  pitkällä aikavälillä se olisi 
kustannustehokkain ratkaisu. Säästö jä muodostuisi sekä alkuvaiheen 
pääomamenoista että vuotuisista (juoks evista) kuluista, jos järjestelmiä 
hallinnoitaisiin yhteisesti. Yh teistä hallintorakennetta va rten tarvittais iin vähemmän 
henkilöstöä kuin jos järjestelmät pidettäisii n erillään toisistaa n. Verkkolaitteistojen 
sijainti samassa paikassa toisi niin ikään synergiaetuja sekä laitteiden, operatiivisen 
hallinnoinnin että seurannan osalta. Lisäks i monet järjestelmien toimintaan liittyvät 
tehtävät, hankinnat ja hankesuunnittelu, ol isivat osittain päällekkäisiä usean 
järjestelmän osalta. Osaamiskeskusta tuskin  syntyisi pelkästään yhden järjestelmän 
pohjalta. Järjestelmien pitäminen erillään tois istaan johtaisi siihe n, että menetettäisiin 
tilaisuus saavuttaa synergiaetuja laaj a-alaisia tietojärjestelmiä koskevan 
asiantuntemuksen ja tietotaidon alalla. Sään telyviraston talousarvio olisi omistettu 
erityisesti tietojärjestelmien operatiivisiin hallinnointitehtäviin.  
Eriytetyn yhdentymisen vuoksi sääntelyvirast on perustaminen edellyttäisi useista 
säädöksistä muodostuvan la insäädäntöpaketin hyväksym istä. Tämän vaihtoehdon 
avulla voidaan varmistaa että perusoik euksien ja -vapauksien noudattaminen on 
taattu, kun huolehditaan siitä, että virast o on asianmukaisella tavalla tilivelvollinen 
Euroopan parlamentille, Euroopan tietosuojavaltuutetulle, tilintarkastustuomioistuimelle, Euroopan yhtei söjen tuomioistuimelle ja komissiolle. 
Viraston perustaminen on vaihtoehto, joka tarjoaa mahdollisuuden erottaa tekninen ja operatiivinen henkilöstö selkeästi pol itiikan muotoilusta ja järjestelmien 
käyttäjistä, mikä edistää osaltaan tavo itetta, jonka mukaan on vältettävä tietojen 
käyttämistä muuhun kuin alkupe räiseen tarkoitukseen ( function creep )
9. Euroopan 
yhteisöjen tuomioistuimella ja ensimmäisen  oikeusasteen tuom ioistuimella olisi 
sääntelyviraston toimintaan nähden täysi toimivalta. 
                                                 
9 Tiettyyn tarkoitukseen perustetun järjestelmän käyttäminen muihin tarkoituksiin.