EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 05.12.1997 
KOM(97) 665 lopull. 
KOMISSION NEUVOSTOLLE LAATIMA KERTOMUS 
MAATALOUDEN TIETOJENKERUUJARJESTELMAN 
UUDELLEENJÄRJESTELYN TÄYTÄNTÖÖNPANOSTA 
KREIKASSA 
VUOSI 1996 
(16 päivänä heinäkuuta 1985 tehdyn neuvoston päätöksen 85/360/ETY 5 artikla) 

I. JOHDANTO 
Kreikan maataloustilastojen uudelleenjärjestelystä päätettiin vuonna 1985 (16 päivänä 
heinäkuuta 1985 tehty neuvoston päätös N:o 85/360/ETY, sellaisena kuin se on viimeksi 
muutettuna 14 päivänä joulukuuta 1992 tehdyllä neuvoston päätöksellä N:o 92/582/ETY) 
seuraavasti: 
- luodaan keskusyksikön tasolla teknis-hallinnollinen järjestelmä, jossa alueet ja 
maakunnat pystyvät vastaamaan maatalouteen liittyvästä tilastoinnista myös 
tulevaisuudessa 
- parannetaan tilastoyksiköitä, erityisesti perustamalla maatilarekisteri 
- perustetaan tietotekninen tukijärjestelmä sekä keskusyksikön tasolle että alue- ja 
paikalliselle tasolle tietojen tallentamista, valvontaa ja muokkausta varten 
- toteutetaan asteittain edeten yhteisön maatalouden tietojenkeruu- ja 
tilastointijärjestelmä, jotta voitaisiin tarjota Euroopan yhteisölle sen tarvitsemaa 
tilastotietoa yhteisen maatalouspolitiikan toteuttamiseksi 
Kuten päätöksen 85/360/ETY 5 artiklassa määrätään, komissio esittää vuosittain 
neuvostolle kertomuksen ohjelman toteuttamisesta. Komissio kertoo, mihin toimiin 
toimivaltaiset viranomaiset (tilastokeskus ja maatalousministeriö) ovat ryhtyneet vuoden 
1996 aikana saavuttaakseen ohjelman tavoitteet. 
II. ETENEMISVAIHE 
1996 on ohjelman tuorein soveltamisvuosi, jonka aikana saavutettiin uusia tuloksia 
tietojen keruuta, käsittelyä ja esittämistä koskevissa kysymyksissä. 
Kyseisenä vuonna kehitettiin erityisesti tutkimuksen perusjoukkoja toteuttamalla 
erikoistutkimus (micro-recensement), jonka tarkoituksena oli päivittää rekisteri (katso 
liite 1). 
Vaikeinta viime vuosina on ollut päivittää rekisteri, joka perustuu vuoden 1991 
maatalousluettelointiin. 
Aluksi ongelma ratkaistiin päivittämällä keskusrekisteri maakunnissa työskentelevän 
henkilöstön avulla, joka oli puhelimitse yhteydessä keskusrekisteriin. Tätä ratkaisua ei 
pidetty tyydyttävänä, koska se ei takaa rekisterin luotettavuutta ja koska se saattaa kärsiä 
julkisen puhelinverkon häiriöistä. 
Näistä syistä tietotekniikkaosasto päätti vuonna 1996 perustaa maakuntakohtaisia 
rekistereitä, joita pitää yllä tilastokeskuksen paikallinen henkilökunta ja joiden avulla 
päivitetään Ateenan keskusrekisteri. 
Kreikan tilastokeskus (ESYE) vakuuttaa, että maatalouden tilastosovellukset toimivat 
maakuntatasolla ja pystyvät tuottamaan tuloksia, mikäli metodit ovat käyttövalmiina. 
Sovellukset rakentuvat asiakasperiaatteelle paikallistoimiston käyttämän tietoverkon 
varassa, joka koostuu 2-8 tietokonepäätteestä alueen tarpeiden ja voimavarojen mukaan. 
On vielä korostettava, että kaikki sovellukset on kehitetty maakuntakäyttöä varten, jotta 
niitä voitaisiin käyttää tiedonhankintaan heti, kun metodologia antaa myöten. 
Uuden järjestelmän käyttäminen nosti esiin koulutustarpeita, koska työtehtävät 
laajentuivat jatkuvasti varsinkin maakuntayksiköissä mutta myös keskusyksikön tasolla, 
jossa työntekijöiden rooli ja tavoitteet muuttuivat. Tästä syystä on kehitetty erityisiä 
koulutus- ja tiedotusohjelmia maataloustilastoja käsittelevälle henkilökunnalle. 
Avustavaa henkilöstöä koulutetaan keskusyksikön tasolla ja maakunnissa käyttämään 
maantieteellisiä sovelluksia, jotta he osaisivat toteuttaa tutkimuksen ja käsitellä sen 
tuloksia nykyaikaisin apuvälinein. 
Laajapohjaisia seminaareja järjestettiin vuonna 1996 valmistelemaan rekisterin päivitystä 
varten tehtävää erikoistutkimusta; maakuntien tarkastajat osallistuivat aluksi 
seminaareihin kahdessa koulutuskeskuksessa Ateenassa ja Salonikissa, ja sen jälkeen he 
järjestivät itse paikallisseminaareja apulaistarkastajille ja tutkimustiedon kerääjille. 
Näiden lisäksi pidettiin laajamittainen seminaari nimeltä "Maataloustilastot Kreikassa 
ja EU:ssa - kehitys ja tulevaisuudennäkymät" vuoden 1996 lopulla Ateenassa. 
Seminaarin järjestivät tilastokeskuksen pääsihteeristö, maatalousministeriö ja Eurostat 
yhdessä kansallisen ja alueellisen tilastohenkilöstön sekä tilastopalvelun ja 
maatalousministeriön virkailijoiden kanssa. Lisäksi mukana oli eri yliopistojen, 
tutkimuslaitosten ja maatalouspolitiikkaan liittyvien järjestöjen edustajia, jne. Seminaarin 
tarkoituksena oli tehdä Kreikan uusi maatalouden tilastojärjestelmä tunnetuksi ja tuoda 
yhteen henkilöitä, jotka osallistuvat tietojenkeruuketjuun, jotta he ymmärtäisivät 
tehtävänsä siinä ja toisivat julki mielipiteensä ja ehdotuksensa. Komissiosta sekä 
Kreikasta ja muista jäsenmaista tulleet puhujat käsittelivät seuraavia aiheita: 
• yhteinen maatalouspolitiikka ja tilastotiedon tarve 
• maataloustilastot EU:ssa 
• Kreikan maataloustilastot ja kansallisen strategian tarve 
• maatilarekisteri - käyttö ja tulevaisuudennäkymät 
Näissä puheissa valaistiin muiden jäsenmaiden vastaavia järjestelmiä ja yhteisen 
maatalouspolitiikan tuomia uusia tarpeita sekä maataloustilastojen tulevaisuutta. 
Seminaari antoi lisäksi tilaisuuden saada tietoa uuden järjestelmän tuloksista ja 
mahdollisuuksista sekä vaihtaa mielipiteitä ja ehdotuksia, joiden pohjalta jatketaan 
keskustelua järjestelmän parantamiseksi. 
III. PÄÄTELMÄT 
Voidaan todeta, että uusi järjestelmä toimii hyvin; se on nykyaikainen ja pystyy 
tuottamaan suhteellisen nopeasti ja luotettavasti tilastotietoa maataloudesta sekä yhteisön 
että oman maan tarpeisiin. Lamiassa tehty esittely osoitti, että järjestelmä on joustava ja 
kehityskelpoinen, jolloin se pystyy vastaamaan myös tulevaisuuden tarpeisiin. 
^ 
LIITE 1 
1. MAATILAREKISTERI 
Kyselyn perustan muodostaa maatilarekisteri, joka toteutettiin vuonna 1991 tehdyn 
maatalous-ja karjankasvatuslaskennan tulosten mukaisesti. Rekisteriin kuuluu noin 860 
000 tilaa, jotka keskittyvät joko maanviljelyyn tai karjankasvatukseen tai kumpaankin ja 
jotka ylittävät tietyn pinta-alan tai karjan pääluvun. 
Eurostat on viime vuosien aikana laatinut rekisterin luomis- ja hallintoperiaatteet, jotta 
voitaisiin yhtenäistää rekisteriin kuuluvat määritelmät, sisällöt ja hallintomenetelmät. 
Siten voidaan parantaa tietojen laatua ja verrattavuutta. 
Rekisterin perusperiaatteet ovat seuraavat: 
• maatilojen tarkka ja yksilöity tunnistaminen 
• maatilojen sijainti (tilan toimipaikka, jos omistaja on oikeushenkilö, tai omistajan 
pysyvä asuinosoite, mikäli omistaja on luonnollinen henkilö) 
• maatilojen ominaispiirteet 
• mahdollisuus rekisteröidä ja luokitella yksityiskohtaisesti maatiloja näiden 
ominaispiirteiden pohjalta 
Rekisterin muuttujien valinnassa on otettu huomioon toisaalta muun muassa 
vuosittaisissa tutkimuksissa tarvittavat ennalta määritellyt muuttujat, jotta saadaan 
ositettu otanta tutkimuksen kohteena olevista tiloista, ja toisaalta tarve päivittää 
seuraavina vuosina tutkimukseen osallistuvien tilojen luettelo. 
Rekisterin päivitys on varmistettu tarkistamalla näiden muuttujien arvoja sekä sisäisistä 
että ulkoisista lähteistä. 
Tärkein sisäinen tiedonlähde on vuosittainen tutkimus, joka tehdään tietylle 
prosenttiluvulle tilojen kokonaismäärästä. Tutkimuksella saadaan tietoa muutoksista 
maatiloilla (kuolleet ja syntyneet, kokoluokan muutos) sekä kunkin tutkimuksen 
erityisalasta. 
Ulkoisista lähteistä mainittakoon hallinnolliset lähteet, esimerkiksi maatalousministeriö, 
valtiovarainministeriö, jne. 
Tietojen päivitys hallinnollisista lähteistä osoittautui pulmalliseksi. Rekisterit eivät 
olleet tyydyttävästi yhteensovitettavissa, koska tiedot eivät olleet yhdenmukaisia. 
Kreikan tilastokeskus, joka pyrkii pitämään kvalitatiivista rekisteriä ja takaamaan 
saatujen tilastotietojen laadun, toteutti vuonna 1996 erikoistutkimuksen päivittääkseen 
koko rekisteriin kaikki edellä mainitut muuttujat sekä kerätäkseen tiettyjä avaintietoja 
.r 
(henkilökortti- ja verorekisterinumero), jotta niitä voitaisiin verrata hallinnollisiin 
tietoihin. 
2. REKISTERIN PÄIVITTÄMISEKSI TEHTY ERIKOISTUTKIMUS 
Rekisterin päivittämiseksi tehty erikoistutkimus koostui kyselystä, joka toteutettiin elo-
lokakuussa 1996 koko maassa. Tämä tutkimus perustui vuonna 1991 toteutetun 
maatalous- ja karjankasvatuskyselyn tuloksiin pohjautuvaan maatilarekisteriin. Tiedot 
kerättiin haastattelemalla tilan johtajaa tämän kotipaikkakunnalla. Uusien maatilojen 
paikallistamiseksi käytettiin maataloushallinnon, -osuuskuntien ja muiden ryhmien 
rekistereitä ja arkistoja. Näiden lähteiden käytön teki mahdolliseksi uusi laki 2392/96, 
joka koskee Kreikan tilastokeskuksen pääsihteeristön oikeutta käyttää hallinnollisia 
lähteitä ja rekistereitä, samoin kuin tilastosalaisuuskomiteaa ja tilastotutkimuksiin 
liittyviä säädöksiä jne. 
Tutkimus toteutettiin huolellisesti, jotta voitiin taata luotettavat tulokset ja saavuttaa 
asetetut tavoitteet päivittämällä maatilarekisteri ja luomalla tutkimuksille selkeät 
puitteet. 
Tavoitteiden saavuttamiseksi tehdyt toimet olivat seuraavat: 
- tehtiin vuonna 1995 pilottitutkimus, jonka tulokset auttoivat kohdentamaan vuoden 
1996 tutkimusta (micro-recensement) 
- laadittiin kyselylomakkeet 
- järjestettiin erityisiä tiedotustilaisuuksia tilastohenkilöstölle keskus- ja 
paikallisyksiköissä ja annettiin sekä suullisia että kirjallisia ohjeita, miten 
kyselykaavakkeita täytetään ja käsitellään 
- perustettiin tilastokeskukseen (ESYE) keskustyöryhmä ja paikallisia työryhmiä 
kaikille yli 1000 asukkaan paikkakunnille, joissa on runsaasti maatiloja 
- tutkimusta tehtiin tunnetuksi mainoskampanjan avulla koko sen kestoajan: levitettiin 
julisteita ja esitteitä sekä tiedotettiin päivittäin valtakunnallisilla TV- ja 
radiokanavilla 
- luotiin erikoisohjelmia kerättyjen tulosten käsittelyä ja laadunvalvontaa varten sekä 
kansallisella että alueellisella tasolla 
- tutkimus toteutettiin ja käsiteltiin hajautetusti. Kansallisella tasolla tarkistettiin 
tutkimuksen valmistuttua kaikissa maakunnissa saatujen tulosten laatu. Lopuksi 
rekisteri päivitettiin saatujen tietojen perusteella. 
£ 
LIITE 2 
AIKATAULU 
Suunnitelma oli aluksi tarkoitus toteuttaa viiden vuoden jaksolla (1986-1990), alkaen Traakian-
Makedonian alueesta vuonna 1986 ja päättyen Kreetan saarelle vuonna 1990. BCreikalle on 
kuitenkin kahdesti myönnetty jatkoaikaa neuvoston päätöksillä 90/386/ETY ja 92/582/ETY, ja 
suunnitelman loppuunsaattaminen on siirretty vuoteen 1996. Uusi toteutusaikataulu on seuraava: 
1986 - ensimmäinen vuosi 
1987 - toinen vuosi 
1988 - kolmas vuosi 
1989 - neljäs vuosi 
1990 - viides vuosi 
1991 - kuudes vuosi 
1992 - seitsemäs vuosi 
1993 - kahdeksas vuosi 
1994 - yhdeksäs vuosi 
1995 - kymmenes vuosi 
1996 - yhdestoista vuosi Makedonia 
Makedonia, Traakia, Thessalia, Epeiros 
Makedonia, Traakia, Thessalia, Epeiros, Keski-Kreikka ja 
Joonianmeren saaret 
Makedonia, Traakia, Thessalia, Epeiros, Keski-Kreikka, 
Joonianmeren saaret ja Peloponnesos 
Makedonia, Traakia, Thessalia, Epeiros, Keski-Kreikka, 
Joonianmeren saaret, Peloponnesos ja Kreeta 
Makedonia, Traakia, Thessalia, Epeiros, Keski-Kreikka, 
Joonianmeren saaret, Peloponnesos, Kreeta, Aigeianmeren 
saaret (pohjoinen ja etelä) 
Uuden järjestelmän ensimmäinen kokeilu koko Kreikassa 
Tutkimuksen perusjoukon luominen vuoden 1991 
maatalouskyselyn pohjalta 
Valvonnan ulottaminen koko Manner-Kreikkaan ja Kreetan 
saarelle 
Tilastokeskuksen ja maatalousministeriön kehittämän 
teknis-hallinnollisen infrastruktuurin käyttöönotto 
kansallisella ja maakuntatasolla tutkimusohjelman 
toteuttamisessa 
Uuden järjestelmän tehokas soveltaminen koko Kreikassa 
Ensimmäisen tehokkaan toimintavuoden tulosten seuranta 
ja analyysi 
Marraskuussa 1997 komissio esittää neuvostolle ohjelman toteuttamista koskevan kertomuksen, 
jossa ovat myös saavutetut tulokset. 
*> 
LIITE 3 
VUODEN 1996 KUSTANNUKSET 
Valtiovarainministeriö -
Tilastokeskuksen pääsihteeristö Maatalousministeriö 
Kustannusluokka Maksettu 
GRD ECU Vuonna 1997 
maksettavat 
vuoden 1996 
kustannukset 
GRD ECU 
1. INFRASTRUKTUURIIN 
KOHDISTUVAT KULUT 
1. Tietokonejärjestelmän kehittäminen 
i) Tilastokeskuksen pääsihteeristö 
ii) Maatalousministeriö 
2. Tekninen ja tieteellinen tuki 
i) Tilastokeskuksen pääsihteeristö 
ii) Maatalousministeriö 
3. Muut kulut 
i) Tilastokeskuksen pääsihteeristö 
ii) Maatalousministeriö 629 906 908 2 078 983 
430 448 413 
329 719 674 
100 728 739 
25 000 000 
25 000 000 
174 458 495 
91 740 400 
82 178 095 181 465 160 
181465 160 
181 465 160 598 918 
II. TILASTOSOVELLUKSIIN 
KOHDISTUVAT KULUT 
i) Tilastokeskuksen pääsihteeristö 
1. Karjatutkimuksct 
2. Viiniviljelmät 
3. Hedelmäpuut 
4. Vilja 
5. Erikoistutkimukset rekisterin 
päivittämiseksi 
6. Maataloustilastojen uudelleenjärjestely 
7. Vuosittainen maataloustutkimus 
ii) Maatalousministeriö 
1. Tilastosovellukset 
2. Valvonta 894 971235 2 953 817 
757 396 624 
42 100 000 
13 000 000 
27 466 419 
16 000 000 
541 054 502 
8 259 747 
109 524 956 
137 574 611 
72 094 331 
65 480 280 73 707 020 243 267 
51 574 391 
51 574 391 
22 132 629 
22 132 629 
YHTEENSÄ 1 524 878 143 5 032 800 255 172 180 842 185 
KOKONAISKUSTANNUKSET 1 780 050 323 5 874 986 
1 ECU = 302,988 GRD 

<r 
ISSN 1024-4492 
KOM(97) 665 lopullinen 
ASIAKIRJAT 
FI 03 01 13 
Luettelonumero : CB-CO-97-683-FI-C 
ISBN 92-78-28681-8 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxemburg