Kertomus Eures-verkon toiminnasta vuosina 1998-1999 - "Eures-verkon merkitys yhtenäisten eurooppalaisten työmarkkinoiden luomisessa" /* KOM/2000/0607 lopull. */





Kertomus Eures-verkon toiminnasta vuosina 1998-1999 "Eures-verkon merkitys yhtenäisten eurooppalaisten työmarkkinoiden luomisessa" (komission esittämä) Kertomus Eures-verkon toiminnasta vuosina 1998-1999 "Eures-verkon merkitys yhtenäisten eurooppalaisten työmarkkinoiden luomisessa" SISÄLLYSLUETTELO Johdanto 1. Eures-verkon tärkeimmät tehtävät 1.1 Eures: konkreettinen palvelu Euroopan kansalaisille 1.2 Euroopan työllisyysstrategiaa palveleva väline 1.3 Hyvin määritellyt puitteet ensisijaisille tavoitteille 2. Eures-verkon vahvistaminen ja laajentaminen 2.1 Eures-verkon tiiviimpi integrointi julkisiin työnvälityspalveluihin 2.2 Valtioiden rajat ylittävän Eures-yhteistyön vahvistaminen 2.3 Euroneuvojat: verkon kantava voima 3. Eures-palvelun kehitys 3.1 Enemmän avoimia työpaikkoja helpommin saataville 3.2 Korkealaatuiset palvelut 3.3 Valtioiden rajat ylittävän Eures-yhteistyön lisäpalvelut 4. Rahoitus 5. Ensisijaiset tavoitteet ja haasteet 5.1 Poliittinen ja toiminnallinen integraatio 5.2 Palveluiden tarjonnan nykyaikaistaminen 5.3 Palvelutarjonnan parantaminen 5.4 Hallintomenetelmien tarkistaminen Johdanto Euroopan talousalueen työmarkkinoiden kehittymisen myötä työntekijöiden maantieteellisestä liikkuvuudesta on tullut viime vuosina yhä merkittävämpi taloudellinen tekijä. Työttömyysaste on toki edelleen korkea useissa jäsenvaltioissa ja monilla alueilla, ja pitkäaikaistyöttömyyden ehkäiseminen ja vähentäminen ovat suuria haasteita. Samalla kuitenkin yhä useammin on ongelmana sellaisen työvoiman puute, joka vastaa työnantajien tarpeita. Työmarkkinoiden jännitteillä on kielteisiä vaikutuksia talouden kasvuun ja hintojen vakauteen, ja ammattitaitoisen työvoiman puute haittaa yritysten kilpailukykyä. Maantieteellinen liikkuvuus - kunkin jäsenvaltion sisällä ja Euroopan talousalueen jäsenvaltioiden välillä - on yksi niistä tekijöistä, joilla voidaan vähentää näitä työmarkkinoiden jännitteitä. Nämä taloudellisen tilanteen muutokset näkyvät selvästi EU:n poliittisissa julistuksissa. Lissabonissa maaliskuussa 2000 kokoontuneelle Eurooppa-neuvostolle osoitetussa lausunnossaan työllisyys- ja työmarkkinakomitea korosti tarvetta kannustaa liikkuvuutta Euroopan työmarkkinoilla. Se toi esiin joukon konkreettisia toimenpiteitä, jotka voitaisiin toteuttaa erityisesti Eures-verkon puitteissa ja joilla voitaisiin lisätä liikkuvuutta. Lissabonin Eurooppa-neuvoston päätelmissä kehotetaan neuvostoa ja komissiota toimimaan niin, että "parannetaan työllistyvyyttä ja vähennetään osaamisen puutteita tarjoamalla työvoimapalveluja työpaikkoja ja oppimismahdollisuuksia koskevan Euroopan laajuisen tietokannan avulla". [1] Niitä pyydettiin myös toimimaan seuraavan tavoitteen saavuttamiseksi: "Ansioluetteloille olisi laadittava yhteinen eurooppalainen malli, jonka käyttö olisi vapaaehtoista ja joka helpottaisi liikkuvuutta auttamalla sekä koulutuslaitoksia että työnantajia arvioimaan hankittuja tietoja ja taitoja". [2] [1] Puheenjohtajan päätelmät, kohta 29. [2] Puheenjohtajan päätelmät, kohta 26. Euroopan parlamentti on ehdottanut huhtikuussa 2000 annetussa sisämarkkinoita koskevassa päätöslauselmassaan [3] Eures-verkon kehittämistä "kohti eurooppalaista työvoimapalvelua". [3] Euroopan parlamentin päätöslauselma komission tiedonannosta Euroopan parlamentille ja neuvostolle: Euroopan sisämarkkinoiden strategia (KOM(1999) 464), 13. huhtikuuta 2000. Eures-verkon kehittymistä tämän kertomuksen kattamina vuosina 1998-1999 on tarkasteltava näiden taloudellisten ja poliittisten kehityssuuntien perusteella. Erityisesti olisi selvitettävä, pystyykö Eures-verkko kyseisellä kaudella toteuttamiensa tehtävien perusteella vastaamaan Eurooppa-neuvoston odotuksiin. Eures-verkon kehittymiselle on ollut ominaista varsinkin se, että Eures-kumppanit ja erityisesti jäsenvaltioiden työnvälityspalvelut ovat tulleet tietoisiksi asemastaan Euroopan työllisyysstrategiassa ja Euroopan työmarkkinoilla. Tämän seurauksena Eures-verkon palvelut on integroitu paremmin niiden omiin palveluihin, joita ne tarjoavat työnhakijoille ja työnantajille. Verkon kautta vaihdettujen työpaikkatarjousten määrä on kasvanut huomattavasti: vuoden 1998 alussa tarjouksia tehtiin 43 000 ja vuoden 2000 alussa jo 166 000. Kaudelle on lisäksi ollut leimallista Internetin käyttö Eures-palveluiden tukena. Yhdistyneen kuningaskunnan pääministeri ja komission puheenjohtaja toivat Eures-sivuston julkisuuteen Cardiffissa kesäkuussa 1998 pidetyssä Eurooppa-neuvoston kokouksessa. Muutamassa kuukaudessa sivustosta tuli kävijämäärältään yksi komission suosituimmista sivustoista. Tässä kertomuksessa esitetystä selkeästä kehityksestä huolimatta komissiolla ja Eures-kumppaneilla on vielä vakavia haasteita, jotta tulevina kuukausina ja vuosina voitaisiin täyttää tyydyttävällä tavalla maantieteellisestä liikkuvuudesta kiinnostuneiden työnhakijoiden ja työnantajien odotukset sekä päästä Eurooppa-neuvoston ja Euroopan parlamentin esittämiin tavoitteisiin. 1. Eures-verkon tärkeimmät tehtävät 1.1. Eures: konkreettinen palvelu Euroopan kansalaisille Eures-verkon juuret ovat työntekijöiden vapaata liikkuvuutta koskevassa asetuksessa (ETY) N:o 1612/68, ja se perustettiin, jotta EU:n ja ETA:n kansalaisten olisi helpompi harjoittaa oikeuttaan työskennellä toisessa jäsenvaltiossa. Eures kehitettiin siis tarjoamaan suoraa palvelua kansalaisille, niin työnhakijoille kuin työnantajillekin, ja se on yksi komission näkyvimmistä ja tehokkaimmista pyrkimyksistä lähentyä kansalaisia. Eures-verkon peruspalvelu on työhönsijoittumista koskevien tietojen, neuvojen ja avun antaminen. Verkko perustuu asiantuntijaverkostoon (euroneuvojiin), lukuisiin yhteyspisteisiin yhteistyökumppaneina toimivissa organisaatioissa sekä palveluun, johon on vapaa pääsy Internetin kautta. Eures on yksi tärkeä tekijä Suora linja Eurooppaan -aloitteessa, jonka komissio käynnisti kesäkuussa 1998 Cardiffissa pidetyssä Eurooppa-neuvostossa ja jonka tarkoituksen on tuoda yhteisöä lähemmäs kansalaisiaan. 1.2. Euroopan työllisyysstrategiaa palveleva väline Kansalaisille tarjoamiensa yksittäisten palveluiden lisäksi Eures tukee Euroopan työllisyysstrategiaa usealta kannalta. Ensinnäkin se edistää avoimempia eurooppalaisia työmarkkinoita, koska se tarjoaa tietoa avoimista työpaikoista, alueellisista työmarkkinoista sekä elin- ja työoloista eri jäsenvaltioissa. Helpottamalla työntekijöiden liikkuvuutta Eures on lisännyt työmarkkinoiden joustavuutta. Yritysten sopeutumiskyvylle on hyötyä siitä, että ne saavat käyttöönsä tietenkin laajemmat mutta myös ammattipätevyydeltään, työskentelykulttuuriltaan ja kielitaidoltaan monipuolisemmat henkilöresurssit. Työntekijöiden työllistettävyyttä edistää suuresti ulkomailla hankittu lyhytkin työkokemus. Valtioiden rajat ylittävällä Eures-yhteistyöllä edistetään erityisesti paikallista kehittämistä tukemalla paikallisia kumppanuussopimuksia. Lisäksi rajat ylittävällä Eures-yhteistyöllä kannustetaan työllisyyspolitiikkaa koskevaa työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua. Eures-verkon tehtävänä on siis parantaa Euroopan työmarkkinoiden toimivuutta helpottamalla työtekijöiden vapaata liikkuvuutta 1.3. Hyvin määritellyt puitteet ensisijaisille tavoitteille Vuosina 1998 ja 1999 Eures-toimissa - niin yhteistyökumppaneiden kuin Euroopan komission tasollakin - seurattiin ensisijaisia tavoitteita, jotka kumppanit olivat määritelleet yhdessä komission kanssa. Tavoitteet olivat seuraavat: A. Eures-verkon suorituskyvyn parantaminen työpaikkojen tarjoamisessa. Tavoitteena oli lisätä työpaikkatarjousten määrä Eures-tietokannassa riittävän suureksi. Yhtä tärkeänä tavoitteena oli myös tarjousten laadun parantaminen. Lisäksi oli tarkoitus kehittää verkon kumppanuusorganisaatioiden vastaanottamien työtarjousten käsittelyä. B. Eures-palveluiden tarjonnan parantaminen. Tavoitteena oli vahvistaa käytettävissä olevia henkilöresursseja erityisesti hyödyntämällä paremmin julkisia työnvälityspalveluita mutta samalla myös parantaa maantieteelliseen liikkuvuuteen liittyvien tiettyjen peruspalveluiden vapaata saatavuutta varsinkin Internetin avulla. C. Eures-palveluiden laadun parantaminen. Tavoitteena oli panna täytäntöön Eures-laatustandardit ja kouluttaa euroneuvojia ja parantaa heidän palvelujaan Eures-verkossa. D. Eures-verkon sisäisen viestinnän parantaminen. Tarkoituksena oli saada tiiviimmin mukaan toimintaan kaikilla tasoilla toimivat työvoimapalvelut. Samalla toimenpiteiden tarkoituksena oli parantaa viestintää verkon pääasiallisten toimijoiden välillä tieto- ja viestintätekniikan avulla. Näiden yhteisten tavoitteiden perusteella kutakin yhteistyökumppania kehotettiin laatimaan Eures-verkon vuosittainen kehittämissuunnitelma, jonka täytäntöönpanoon oli mahdollista saada komission taloudellista tukea. Jäljempänä esitetyssä raportissa selvitetään, missä määrin asetetut tavoitteet saavutettiin. 2. Eures-verkon vahvistaminen ja laajentaminen 2.1. Eures-verkon tiiviimpi integrointi julkisiin työnvälityspalveluihin Eures-verkon peruskumppaneita ovat "jäsenvaltioiden työvoimapaluveluyksiköt ja niiden mahdolliset kansalliset yhteistyökumppanit". [4] [4] Komission päätös 93/569/EY, 1 artikla. Yhteistyökumppanit pysyivät viitekaudella samana, ja ne esitetään seuraavassa: A-Arbeitsmarktservice Österreich (AMS) // F-Office des migrations (OMI) B-FORmation EMploi (FOREM) // GR-Office de l'emploi et de la main-d'oeuvre (OEAD) B-Vlaamse Dienst voor Arbeidsvoorziening (VDAB) // IRL-Foras Aseanna Saothair (FAS) B-Office régional bruxellois de l'emploi/Brusselse Gewestelijke Dienst voor Arbeidsbemiddeling (ORBEM/BGDA) // ISL-Direction générale de l'emploi D-Bundesanstalt für Arbeit (BA) // I-Ministero del Lavoro D-Bundesverwaltungsamt (BVA) // L-Administration de l'emploi (ADEM) DK-Arbejdsmarkedsstyrelsen (AMS) // NL-Arbeidsvoorziening (ARBVO) E-Instituto Nacional de Empleo (INEM) // N-Arbeidsdirektoratet FIN-Työministeriö // P-Instituto do Emprego e Formaçao Profissional (IEFP) F-Agence nationale pour l'emploi (ANPE) // S-Arbetsmarknadsstyrelsen (AMS) F-Association pour l'emploi des cadres (APEC) // UK-Employment Service Merkittävin tapahtuma viitekaudella oli, että julkisten työnvälityspalveluiden johtajat hyväksyivät 16.11.1998 yhteisymmärryspöytäkirjan, joka koski Eures-palveluiden kehittämistä. Pöytäkirjalla työnvälityspalvelut tunnustivat, että Eures-verkko kuuluu olennaisena osana niiden tarjoamiin palveluihin. Ne sitoutuivat integroimaan Eures-palvelut tehokkaammin niiden omiin organisaatioihin suunnittelun, henkilöresurssien hallinnan ja työpaikkatarjousten käsittelyn osalta. Pöytäkirjan täytäntöönpanoa arvioitiin vuosi sen voimaantulon jälkeen, ja arvioinnista ilmeni, että sen ansiosta kansallisissa työnvälityspalveluissa Eures-verkko tunnettiin paremmin. On myös toteutettu monia hyödyllisiä aloitteita, kuten lukuisille muille työntekijöille kuin euroneuvojille suunnattu koulutus. Tällaista on esimerkiksi kansainvälinen koulutus, jota on annettu kaikkien Eures-kumppaneina olevien kansallisten työnvälityspalveluiden esimiehille. Eures-verkko on "eurooppalaistanut" tehokkaasti kansallisia työnvälityspalveluita, joita pidetään yhä enemmän koko Euroopan työmarkkinoilla kuin vain kansallisilla tai alueellisilla työmarkkinoilla toimivina palveluina. 2.2. Valtioiden rajat ylittävän Eures-yhteistyön vahvistaminen Valtioiden rajat ylittävään Eures-yhteistyöhön osallistuvien kumppaneiden määrä lisääntyi merkittävästi vuosina 1996-1997 (11:stä 18:aan), jonka jälkeen verkko on ollut suhteellisen vakiintunut; siihen on liittynyt vain yksi uusi - mutta kylläkin merkittävä - yhteistyökumppani Reinin yläjuoksun alueelta. Eures-yhteistyörakenne "Oberrhein/Rhin supérieur" on ollut toiminnassa heinäkuusta 1999. Tämä valtioiden rajat ylittävä alue kattaa yli 500 km Saksan (Baden-Würtemberg), Ranskan (Alsace) ja Sveitsin (Baselia ympäröivä alue) välisestä rajasta. Sveitsi on mukana tässä Eures-yhteistyörakenteessa tarkkailijana. Toisessa maassa työssä käyvien määrä on noin 73 000 (31 000 Ranskasta Saksaan, 1 000 Saksasta Ranskaan sekä 31 000 Ranskasta ja 10 000 Saksasta Sveitsiin). Vuoden 1997 lopulla perustettiin menestyksekäs valtioiden rajat ylittävä yhteistyörakenne myös Irlannin ja Pohjois-Irlannin välille. Yhteistyössä ovat mukana julkiset työnvälityspalvelut sekä työntekijöiden ja työnantajien edustajia. Yhteistyö ulottuu koko Pohjois-Irlantiin ja Irlannin kuuteen rajakuntaan. Yhteistyön kehittämistä on suuresti edesauttanut rauhanprosessi, ja sitä pidetään molemmilla puolilla rajaa konkreettisena esimerkkinä siitä, miten tehokkaalla yhteistyöllä voidaan toimia työnhakijoiden ja työnantajien hyväksi. Useilla muillakin raja-alueilla, esimerkiksi Pohjoismaissa, tarkastellaan mahdollisuutta perustaa Eures-yhteistyörakenne. Vuodesta 1999 raja-alueiden yhteistyökumppanuutta käsittelevien ohjauskomiteoiden puheenjohtajuus on vähitellen siirretty komissiolta paikallisille yhteistyökumppaneille (31.12.1999 mennessä siirto tehty 11 yhteistyörakenteen osalta). Muutoksella pyritään vastuullisempi asema paikallisille toimijoille rajatylittävän Eures-yhteistyön kehittämisessä. 2.3. Euroneuvojat: verkon kantava voima Euroneuvojat ovat Eures-verkon kantava voima. He ovat avainasemassa antaessaan työhönsijoittumista ja työhönottoa koskevia tietoja, opastusta ja apua sekä työnhakijoille että työnantajille. Euroneuvojia on kaikissa ETA-maissa, rajatylittävät alueet mukaan lukien, yhteensä noin 520. Jakautuminen Suurin osa euroneuvojista työskentelee julkisissa työnvälityspalveluissa (430). Ammattiliitoissa (77) ja työnantajajärjestöissä (13) heitä on ainoastaan raja-alueilla. Vuoden 1998 lopulla päätettiin lakkauttaa korkeakouluissa toimivien erityisten euroneuvojien kouluttaminen. Sen sijaan päätettiin kehittää muita yhteistyömuotoja Eures-verkon ja korkeakoulujen välille paikallisten perinteiden ja olosuhteiden mukaisesti. Euroneuvojien muuttuva asema Alunperin euroneuvojat olivat ainoita, jotka tarjosivat Eures-palveluita, pääasiassa suoraan työnhakijoille ja työnantajille. Vain euroneuvojilla oli silloin suora pääsy kahteen tietokantaan (avoimet työpaikat ja maakohtaiset yleiset tiedot), ja heidän tehtävänään oli lähinnä vastata käyttäjien pyyntöihin. Kun Eures-verkkoa on vähitellen integroitu julkisiin työnvälityspalveluihin, euroneuvojien asema on muuttunut: ensimmäisestä palvelupisteestä on päästy siihen, että neuvojat ovat resurssihenkilöitä, jotka koordinoivat ja edistävät paikallisen ja alueellisen tason Eures-palveluita. Useimmat julkiset työnvälityspalvelut ovat kouluttaneet euroneuvojien avustajia ja muuta asiaankuuluvaa henkilöstöä, jonka päätehtävänä on antaa asiakkaalle perustiedot, tehdä alustava valinta ja lopulta ohjata asiakas euroneuvojalle opastus- ja työhönsijoituspalveluita varten. Monet työnvälityspalvelut ovat lisäksi perustaneet käyttäjille itsepalvelupisteitä, joissa on usein käytettävissä Eures-verkon avoimia työpaikkoja sisältävä tietokanta. Käytettävissä on myös Eures-verkon Internet-sivusto. >VIITTAUS KAAVIOON> Ammatillinen koulutus Eures-henkilöverkon koulutustoiminta on lisääntynyt. Komissio vastaa uusien euroneuvojien peruskoulutuksesta (noin 80 vuodessa) koulutuksen suunnittelusta, järjestämisestä ja antamisesta vastaavan kouluttajan avulla. Komissio laatii vuosittain kansainvälisen koulutusohjelman, joka vastaa euroneuvojien tarpeisiin (esim. jonkin maan elin- ja työolot, sosiaaliturvakysymykset, avointen työpaikkojen käsittely, laajamittainen työhönotto). Esimiehet (eli julkisten työnvälityspalveluiden johtajat paikallis- ja aluetasolla) kutsutaan mukaan joihinkin koulutustilaisuuksiin, joissa heille tiedotetaan verkosta (esimiehille järjestettiin erityisseminaari ensimmäistä kertaa helmikuussa 1999 Torinossa). Kaikissa maissa laaditaan lisäksi euroneuvojille, avustajille ja muulle henkilöstölle kansallinen tai paikallinen koulutusohjelma, jossa käsitellään erityisiä aiheita, joita ei kateta kansainvälisessä ohjelmassa. 3. Eures-palvelun kehitys 3.1. Enemmän avoimia työpaikkoja helpommin saataville Tärkeä osa Eures-palvelua on antaa työnhakijoille mahdollisuus hakea heitä kiinnostavia avoimia työpaikkoja muista maista yhteismarkkinoilta. Näin edistetään Euroopan työmarkkinoiden avoimuutta. Tässä yhteydessä on hyödynnetty kahta rinnakkaista ja toisiaan täydentävää toimintatapaa: -ensinnäkin julkisilta työnvälityspalveluilta on saatu huomattavasti enemmän ilmoituksia kansainvälisistä ja raja-alueilla sijaitsevista avoimista työpaikoista Eures-työpaikkatietokantaan Brysseliin -toiseksi tieto- ja viestintätekniikan nopea kehittyminen ja varsinkin Internet on laajentanut avoimia työpaikkoja koskevien tietojen levittämistä ja saantia. Eures-työpaikkatietokanta Varsinainen tietokanta sijaitsee Euroopan komissiossa Brysselissä. Euroneuvojat saavat yhteyden tietokantaan nopean telekommunikaatioverkon kautta; verkkoa rahoitetaan yritystoiminnan pääosaston TESTA-ohjelmasta, joka on osa laajempaa kyseisen pääosaston IDA-ohjelmaa (Interchange of Data between Administrations - hallintojen välinen tiedonsiirto). Eures-verkkoa pidetään erinomaisena esimerkkinä siitä, miten viranomaiset voivat vaihtaa tietoja modernilla, nopealla ja tehokkaalla tavalla. Euroneuvojat voivat syöttää tiedot työpaikoista suoraan tietokantaan tai käyttää sitä muissa maissa olevien työpaikkojen etsimiseen. Suurin osa avoimia työpaikkoja koskevista tiedoista ei ole euroneuvojien tietokantaan syöttämiä, vaan ne on siirretty sinne suoraan kansallisten työnvälityspalveluiden tietokannoista. Tämä integroitu toimintatapa oli osa vuoden 1998 yhteisymmärryspöytäkirjaa, ja se on johtanut siihen, että työnhakijoiden saatavilla olevat tiedot avoimista työpaikoista ovat lisääntyneet huomattavasti. Maat, jotka ovat integroineet järjestelmänsä Eures-verkkoon, ovat Ranska, Itävalta, Saksa, Norja ja Belgia. Lisäksi Suomi ja Alankomaat saavat automaattisesti tiedot Eures-verkossa olevista avoimista työpaikoista. Tarkoituksena on liittää kaikki kansallisten työnvälityspalveluiden järjestelmät Eures-verkkoon vuoden 2002 loppuun mennessä. Ensimmäiseksi vuonna 2000 on vuorossa Irlannin, Pohjois-Irlannin, Ison-Britannian ja Portugalin työnvälityspalveluiden liittäminen. >VIITTAUS KAAVIOON> Tästä kuviosta näkyvät kansainväliset avoimet työpaikat 17 maassa. Avoimien työpaikkojen jakautuminen on tasoittunut vuosien mittaan, vaikka Itävalta onkin edelleen hallitsevana. Kun valtiot integroivat kansalliset järjestelmänsä Eures-järjestelmään, jakautumasta odotetaan entistä tasaisempaa. Suurimmat alat (ks. kuvio 2), jotka ilmoittavat avoimista työpaikoista, ovat edelleen hotelli-, ravintola- ja matkailuala sekä tieto- ja viestintätekniikka-ala. Tuotantosektorilla on ehkä yllättäenkin jatkuvasti puutetta ammattitaitoisesta työvoimasta. Maataloussektorin työpaikkojen suhteellisen korkea osuus johtuu suureksi osaksi kausityöpaikoista, jotka on ilmoitettu Eures-verkkoon ja jotka ovat osoittautuneet suosituiksi varsinkin nuorison parissa (esim. hedelmänpoiminta). Kansainvälisten avoimien työpaikkojen määrä on kasvanut tasaisesti vuonna 1997 ilmoitetusta alle 4 000:sta vuonna 1999 ilmoitettuun yli 26 000:een (ks. kuvio 3), mutta nimenomaan raja-alueiden vapaita työpaikkoja koskeva tiedonvaihto on johtanut valtavaan kasvuun Eures-verkon vapaiden työpaikkojen määrässä, joka ylitti 200 000 rajan vuoden 2000 alussa. Avoimuuden lisääminen Integroitumisen avulla on selvästikin helpompi saavuttaa yksi Eures-verkon tärkeimmistä tavoitteista eli avoin palvelu, jonka kautta kansalaiset pääsevät helposti Euroopan työmarkkinoille. Integroitu kansallinen työnvälityspalvelu voi tarjota Eures-työpaikkoja työnvälityskeskuksissa sijaitsevien itsepalvelupäätteidensä kautta, kuten tehdään esimerkiksi Saksassa, Itävallassa ja Alankomaissa. Ranskassa kansalaiset voivat katsoa avoimia työpaikkoja Minitelin kautta. >VIITTAUS KAAVIOON> Muissa maissa työnvälityskeskuksissa on Internet-yhteydet, joiden kautta pääsee Eures-sivustolle. Itsepalvelusuuntaus on yleistymässä nopeasti Euroopan työnvälityspalveluverkossa, ja se antaa kansallisille työnvälityspalveluille ja Eures-verkolle hyvän mahdollisuuden tarjota palveluitaan kuluttajalle siellä, missä on kysyntää. Eures-verkon kohdalla lisäetuna on, että näin vapautetaan arvokkaita henkilöresursseja, euroneuvojia antamaan lisäneuvoja ja -apua työnhakijoille, jotka tarvitsevat henkilökohtaista ohjausta. Internet-yhteyksien ja siihen liittyvän teknologian yleistyminen ovat myös tarjonneet uusia mahdollisuuksia tavoitteen saavuttamiseksi. Eures-sivusto, http://europa.eu.int/jobs/eures/, perustettiin vuonna 1998. Siellä on tietoa Eures-verkosta, elin- ja työoloista kaikissa 17 osallistuvassa maassa, kansainvälisistä avoimista työpaikoista sekä hyödyllisiä linkkejä muille sivustoille. Se myös toimii porttina kansallisten työnvälityspalveluiden sivustoille, joilla on valtavat määrät tietoa avoimista työpaikoista ja muuta lisätietoa. Kun työnhakijoilla on Internetin kautta yhteys Eures-työpaikkoihin ja kansallisten työnvälityspalveluiden tietokantoihin, he saavat nähtäväkseen noin miljoona työpaikkaa päivittäin. Uudet palvelut työnhakijoille Vuonna 2000 Eures-sivustolle lisätään uusi palvelu, jossa työnhakijat voivat ilmoittaa kiinnostuksestaan työskennellä toisessa maassa. He voivat jättää ansioluettelonsa - joko nimellä varustettuna tai nimettömänä - tietokantaan, josta rekisteröityneet työnantajat voivat tehdä hakuja. Toimintaa kokeillaan aluksi vuoden ajan, ja sen tulevaisuudesta tehdään arviointi vuonna 2001. >VIITTAUS KAAVIOON> Näin Eures-sivusto tarjoaa Euroopan tasolla joukon palveluita, jotka ovat jo saatavilla kansallisista työnvälityspalveluista valtiollisella ja alueellisella tasolla. Näin se myös pyrkii saavuttamaan yhden niistä tavoitteista, jotka on esitetty Lissabonin Eurooppa-neuvoston päätelmissä. 3.2. Korkealaatuiset palvelut Komissio pyrkii varmistamaan, että tiedonvaihtoon avoimista työpaikoista ja niiden mahdollisimman laajaan saatavuuteen liittyy sitoumus tarjota laadukasta palvelua sekä työnhakijoille että työnantajille. Vuonna 1999 sovittiinkin joukosta Eures-laatustandardeja, jotka koskevat avoimien työpaikkojen ja työpaikkahakemusten käsittelyä. Ennen sopimuksen tekemistä yhteistyökumppaneita kuultiin laajasti. Standardit pannaan täytäntöön kussakin organisaatiossa, ja ne ovat olennainen osa niiden kansallisia laatustandardeja. Standardeja vahvistetaan vielä antamalla koulutusta kansallisesti ja alueellisesti euroneuvojille ja muulle avoimia työpaikkoja ja työpaikkahakemuksia Euroopan tasolla käsittelevälle henkilöstölle. Euroneuvojien toimintaa vuosina 1996-1997 ja vuosina 1998-1999 koskevien tilastojen vertailu osoittaa, että Eures-verkon toimien kehitys on ollut rohkaisevaa, vaikka tilastoista näkyykin vain osa toiminnasta. >TAULUKON PAIKKA> Työhönsijoittuminen on myös tehostunut: vuonna 1998 luku oli 26 449 ja vuonna 1999 se oli 44 460. [5] [5] Luvut vastaavat niiden työnhakijoiden lukumäärää, jotka Eures-verkon kautta ovat saaneet työpaikan toisesta kumppanuusmaasta. Lisäksi vuoden 1999 alussa toteutettu tutkimus [6] osoitti, että Eures-verkon tiedotus- ja neuvontapalvelut saavat erittäin hyvän arvosanan käyttäjiltä. Suurin osa sekä työnhakijoista että työnantajista ilmoitti olevansa tyytyväisiä euroneuvojilta saatujen neuvojen laatuun ja euroneuvojien ammattitaitoon. Kyselyyn vastanneista useampi kuin seitsemän kymmenestä piti tyydyttävinä tai erittäin tyydyttävinä saatuja neuvoja, jotka saattoivat olla kirjallisia tai suullisia, suoria ratkaisuja ongelmaan tai ohjausta toimivaltaiseen palveluun. [6] "Eures Cross-border Partnerships - (net)work in progress", B&A Groep Beleidsonderzoek & -Advies b.v., Haag, 1999. Euroneuvojien käytettävissä olevien tiedotusvälineiden osalta Eures on täydentänyt kiitettävässä määrin tietokantansa sisältöä (tiedot saatavilla vain verkon kautta) tiedoilla, jotka koskevat elin- ja työoloja sekä alueellisia työmarkkinoita. Koska komissiossa on muitakin tietokantoja, joihin sisältyy tietoja työntekijöiden liikkuvuudesta Euroopassa, Eures on käynnistänyt prosessin, jolla yhdistetään kolme tietokantaa (Kansalaisena Euroopassa, Scadplus ja osa EuresInfoa) ja jonka tuloksena pitäisi keväällä 2000 syntyä yksi yhteisön tietokanta, jota tuodaan esiin "Vuoropuhelu kansalaisten kanssa" -kampanjan yhteydessä. Uusi tietokanta kattaa useampia aiheita ja kieliä kuin EuresInfo. Eures-tietokannan perustoiminnat tiedotus ja neuvonta, joista euroneuvojat ovat lähes kokonaan huolehtineet tähän saakka, ovat myös muutoksen kourissa sikäli, että täytettyään tehtävänsä eurooppalaisen ulottuvuuden tutuksi tekemisessä omissa organisaatioissaan euroneuvojien tilalle on yhä useammin tullut muita toimijoita, jotka vuorostaan varmistavat paikallisemmalla tasolla tiedottamisen kansalaisille (ks. tämän kertomuksen kohta 2.3). 3.3. Valtioiden rajat ylittävän Eures-yhteistyön lisäpalvelut Valtioiden rajat ylittävät Eures-yhteistyörakenteet osallistuvat yleisiin Eures-tehtäviin eli ne antavat tietoja, neuvoja ja tukea työnhakijoille, työntekijöille ja työnantajille työhön sijoittumisesta kyseisillä alueilla. Lisäksi Eures-verkkoa koskevassa oikeusperustassa säädetään rajat ylittäviä Eures-rakenteita koskevista erityistehtävistä rakenteiden erityislaadun vuoksi. Rajat ylittävä ammatillinen koulutus Yksi rajat ylittäville Eures-rakenteille annetuista tehtävistä on selvittää mahdollisuudet ammatilliseen koulutukseen raja-alueilla. Näitä selvityksiä on laadittu ja usein niin, että on luotu yhteydet yhteisyökumppaneiden Internet-sivustolta muihin raja-alueita käsitteleviin sivustoihin, joissa annetaan tietoa aiheesta ja joihin voi joissakin tapauksissa kirjautua reaaliaikaisesti. Jotkin yhteistyökumppanit ovat tutkineet kyseisillä alueilla ammattipätevyysvaatimuksia tai pätevyyden tunnustamista. Näiden tutkimusten perusteella jotkin kumppanit ovat suunnitelleet perustavansa rajatylittävää ammatillista koulutusta, johon voisi siis osallistua ihmisiä rajan molemmilta puolilta ja josta saatavan pätevyyden työnantajat tunnustaisivat rajan molemmilla puolilla. Interalp-yhteistyön (Itävalta/Saksa) puitteissa myönnetään apurahoja yrityksissä harjoittelua varten ja annetaan Internetissä tietoa harjoittelu mahdollisuuksista raja-alueella. Vieläkin on kuitenkin esteitä, jotka vaikeuttavat ammatillisen koulutuksen hankkimista valtion rajan toiselta puolelta. Tällainen on erityisesti joidenkin valtioiden vaatimus, jonka mukaan henkilön kotipaikan täytyy olla siinä valtiossa, jossa koulutus annetaan, tai ammatillisessa koulutuksessa olevien henkilöiden sosiaaliturvaoikeuksien, myös työttömyysetuuksien, menettäminen. Valtioiden rajat ylittävän liikkuvuuden esteet Rajat ylittävään Eures-yhteistyöhön osallistuvat kumppanit ovat hyödyntäneet erinomaista tarkkailuasemaansa paikallisilla työmarkkinoilla ja ovat pyrkineet selvittämään liikkuvuuden esteet omilla toiminta-alueillaan. Jotkin yhteistyökumppanit ovat tehneet erityisiä tutkimuksia, ja tämän lisäksi on sovellettu yhteistä lähestymistapaa näiden esteiden selvittämiseksi raja-alueiden euroneuvojien avustuksella. Kaikki kumppanit luettelivat viisi tärkeintä liikkuvuuden estettä, jotka esiintyvät niiden raja-alueilla. Kysymyslomakkeista tehtiin yhteisen luokittelun mukaan tiivistelmä, jonka perusteella laadittiin Eures-raportti raja-alueiden liikkuvuuden esteistä (kevät 2000). Raportti tarjoaa tietoa asiasta mutta myös aineksia ongelmien ratkaisemiseen, ja viranomaiset tai muut tahot voivat hyödyntää sitä pyrkiessään kohentamaan tilannetta. Raportissa myös mainittiin, että tietyissä kumppanuusrakenteissa euroneuvojien tai yhteistyökumppaneiden toteuttamilla toimilla on löydetty ratkaisuja joihinkin täsmäongelmiin, jotka koskevat esimerkiksi kaksinkertaista verotusta tai syrjintää sosiaaliturvaan liittyvissä seikoissa. Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu ja sopimusneuvottelut rajat ylittävillä työmarkkinoilla Valtioiden rajat ylittävät Eures-yhteistyörakenteet muodostavat yhä enenevässä määrin myös foorumin asioiden pohtimiselle, ajatustenvaihdolle ja yhteisille toimille, jotka liittyvät rajatylittäviin työmarkkinoihin. Rakenteiden puitteissa on tehty tutkimuksia raja-alueilla vaadittavia pätevyysvaatimuksia koskevista suuntauksista, maasta toiseen siirtyvistä työntekijävirroista ja yhtäläisistä mahdollisuuksista. On myös tehty vertailuja työehtosopimuksista ja työtehtävistä eri rajavaltioissa. Useimmat kumppanit ovat myös keränneet tilastotietoja rajatylittävistä työmarkkinoista ja levittäneet näitä painettuna tai Internetin kautta. Julkiset työnvälityspalvelut ovat toteuttaneet yhteisiä toimia rajatylittävillä työmarkkina-alueilla esimerkiksi rekrytoinnin tai merkittävien irtisanomisten yhteydessä. Ne ovat myös perustaneet rajatylittäviä työnhakuryhmiä ja vaihtaneet tietoja hyvistä toimintatavoista. Myös työmarkkinaosapuolet ovat olleet aktiivisesti mukana raja-alueiden työ- ja elinoloja käsittelevien asiakirjojen ja esitteiden laatimisessa ja toimittamisessa. Lisäksi ne ovat usein vastanneet tai olleet mukana kyselyissä tai tutkimuksissa, jotka koskevat niiden alueilla toimivia yrityksiä tai säännöllisesti toisessa maassa työssä käyviä henkilöitä. Raja-alueiden eri valtioiden työmarkkinaosapuolten tapaamiset edistävät valtioiden rajat ylittävää työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua, ja tähän liittyvistä aiheista on tehty joitakin tutkimuksia. Synergiaedut Interreg-aloitteen kanssa Uutta Interreg III -aloitetta koskevassa komission tiedonannossa [7] todetaan, että valtioiden rajat ylittävää Eures-yhtestyörakennetta on kuultava työmarkkinoita koskevissa rajatylittävissä yhteistyötoimissa. Eures järjesti syyskuussa 1999 Barcelonassa tähän liittyvän seminaarin, johon osallistui Eures-koordinoijia ja -yhteistyökumppaneita, LACE-verkon edustajia ja Interreg-aloitteen hallinnosta kansallisella ja yhteisön tasolla vastaavia henkilöitä. Tarkoituksena oli parantaa kaikkien osapuolien tietämystä aiheesta ja löytää täydentäviä toimia, joita voitaisiin toteuttaa Eures-rakenteen ja Interreg-aloitteen kesken. Tätä lähestymistapaa kehitetään vuoden 2000 aikana, ja tavoitteena on luoda Interreg III -hankkeita, joilla voidaan edistää avoimuutta ja liikkuvuutta rajatylittävillä työmarkkinoilla. [7] KOM (2000) 1101 Arviointi ja seuranta Vuoden 1998 aikana komissio teetti ulkoisen arvioinnin viidestä vanhimmasta kumppanuusjärjestelystä. Tutkimuksen mukaan käyttäjien arviot euroneuvojien antamista palveluista olivat erittäin myönteiset (noin 72 % kyselyyn vastanneista arvioi ne tyydyttäviksi tai erittäin tyydyttäviksi). Verkkoa ei sitä vastoin vielä tunneta kovin hyvin. Arviointiraportissa suositeltiin myös tiedotusverkon perustamista paikallistasolle. Verkon tehtävänä olisi kerätä ja käsitellä tietoja, joita kumppanit (erityisesti euroneuvojat) ja yleisesti kansalaiset tarvitsevat (resurssikeskus tai työmarkkinoiden seurantakeskus). Arvioinnin perusteella valtioiden rajat ylittävään Eures-yhteistyöhön osallistuvat kumppanit ovat voineet mukauttaa kehittämisstrategiaansa ja toimintatapaansa esimerkiksi parantamalla Internet-sivustojensa tarjontaa. 4. Rahoitus Budjettivallan käyttäjä päättää vuosittain Eures-verkon budjetista. Vuosina 1998 ja 1999 vuosittaiset määrärahat olivat 10 miljoonaa euroa eli 0,5 miljoonaa euroa vähemmän kuin kahtena edeltävänä vuonna. Vuonna 1999 vahvistettiin 450 000 euron katto tekniseen apuun ja hallintoon tarkoitetuille kokonaismäärärahoille. Näiden summien lisäksi Eures-verkko saa EFTA-määrärahoja (187 000 euroa vuonna 1998 ja 194 000 vuonna 1999) Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen perusteella (Norjan ja Islannin osallistuminen). Suurimmalla osalla budjetista rahoitetaan kansallisten ja rajatylittävien yhteistyökumppaneiden toimintaa Eures-palveluiden kehittämiseksi. Kyseessä ovat erityisesti tiedotus-, edistämis- ja esittelytoimet taikka tietotekniset välineet. Lisäksi budjetista rahoitetaan tietty määrä palveluita, joista kaikki yhteistyökumppanit hyötyvät. Tällaisia ovat esimerkiksi euroneuvojien perus- ja täydennyskoulutus sekä tietoja avoimista työpaikoista ja elin- ja työoloista sisältävien tietokantojen kehittäminen, hoitaminen ja päivittäminen. Seuraavassa kuvassa esitetään budjetin jakautuminen vuosina 1998 ja 1999 (keskimäärin). >VIITTAUS KAAVIOON> Verkon kumppanit ovat vaatineet voimakkaasti komission tuenmyöntämismenettelyiden yksinkertaistamista ja monivuotisten tukien myöntämistä. 5. Ensisijaiset tavoitteet ja haasteet Voidaan erottaa neljä laajaa linjaa, joiden perusteella Eures-verkon ensisijaiset tavoitteet ja haasteet määräytyvät tulevina vuosina: -poliittinen ja toiminnallinen integraatio -palveluiden tarjonnan nykyaikaistaminen -palvelutarjonnan parantaminen -hallintotapojen tarkistaminen. Eures-kumppanit ovat pohtineet näitä linjoja kolmea seuraavaa vuotta (2000-2002) koskevissa tavoitteissa ja prioriteeteissa, jotka on kehitetty niiden vahvuuksia ja heikkouksia, poliittisia ja sosioekonomisia muutoksia sekä Euroopan työmarkkinoiden tulevia tarpeita koskevan perusteellisen analyysin pohjalta. 5.1. Poliittinen ja toiminnallinen integraatio Eures-verkon osallistumista Euroopan yhteisön tasolla määriteltyihin tärkeisiin poliittisiin tavoitteisiin kannattaisi hyödyntää paremmin. Eures-verkko palvelee suoraan työnhakijoita ja työnantajia ja edistää näin "Kansalaisten Eurooppaa", joka on yksi tärkeimmistä tavoitteista komission asialistalla. Edistäessään Euroopan laajuisten työmarkkinoiden syntymistä Eures tukee paitsi sisämarkkinoiden loppuun saattamista myös Euroopan työllisyysstrategian toteuttamista ja Euroopan rahaliiton onnistumista. Lissabonissa maaliskuussa 2000 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmissä esitettiin tämän suuntaisia ajatuksia ja toivottiin, että maantieteellinen liikkuvuus ja työtarjousten Euroopan laajuinen vaihto otettaisiin paremmin huomioon EU:n taloudellisissa ja sosiaalisissa prioriteeteissa. Eures-verkkoa olisi myös hyödynnettävä järjestelmällisemmin yhteisön muissa aloitteissa. Interreg-aloitteen lisäksi (ks. kohta 3.3) voitaisiin osallistua esimerkiksi yhteisön ammatillista koulutusta (Leonardo da Vinci), yleissivistävää koulutusta (Sokrates) ja nuorisoa koskevin ohjelmiin tai toimenpiteisiin, joilla pyritään tukemaan paikallisia työllisyysaloitteita. Myös yhteistyökumppaneiden on integroiduttava. On erityisen tärkeää säilyttää tarmokas ote, joka ilmenee julkisten työnvälityspalvelujen johtajien vuonna 1998 hyväksymästä Eures-verkon kehittämistä koskevasta yhteisymmärryspöytäkirjasta, jotta varmistetaan Eures-palvelun sisällyttäminen julkisiin työnvälityspalveluihin. Euroopan unionin laajeneminen on suuri haaste, ja verkon on sitouduttava tukemaan uusien maiden vaivatonta integroitumista. 5.2. Palveluiden tarjonnan nykyaikaistaminen On välttämätöntä, että euroneuvojien erityistä taitoa ja pätevyyttä hyödynnetään täysimääräisesti vapauttamalla heidät perustehtävistä, jotka voidaan hoitaa tehokkaammin käyttämällä uutta tekniikkaa. Näin euroneuvojat voivat antaa ammattiin liittyvää neuvontaa ja välittää työpaikkoja. Lisäksi on kehitettävä yhteistyökumppaneiden laajempia henkilöstöverkkoja, jotta Eures-palveluja voidaan tarjota mahdollisimman kattavasti. Eures-verkko voi nykyaikaistaa palveluiden tarjontaansa tieto- ja viestintätekniikan nopean kehittymisen ansiosta niin, että verkko pystyy vastaamaan kansalaisten oikeutettuihin vaatimuksiin saada tietoja ja peruspalveluita itsenäisesti ja nopeasti. Yksi keskeisistä palvelupisteistä on Eures-verkkosivu http://europa.eu.int/jobs/eures, josta on linkit kansallisten työnvälityspalveluiden sivustoille, Eures-työpaikkahakuun ja aikanaan Eures-työnhakutiedostoon. On tärkeää, että kaikki Eures-palvelut ovat selvästi ja näkyvästi saatavilla myös kansallisten ja valtioiden rajat ylittävien verkkosivujen kautta. Lisäksi kansallisia verkkoja voidaan helposti käyttää Eures-tietojen välittämiseen kaikkien julkisten työnvälityspalvelujen henkilöstölle. Kasvava määrä yleiseurooppalaisia ja jäsenvaltioissa toimivia puhelinneuvontakeskuksia tarjoaa kustannuksiin nähden tehokkaasti Eures-verkoston peruspalveluja sekä työnhakijoille että työnantajille. Budjettivallan käyttäjä on pyytänyt erityisraporttia, joka toimitetaan sille vuonna 2000. Raportissa käsitellään Internetin lisääntyneestä käytöstä johtuvia resurssitarpeita. 5.3. Palvelutarjonnan parantaminen Komission ja yhteistyökumppaneiden on asetettava etusijalle se, että tietojen saaminen asumisesta ja työskentelystä on aukotonta, täsmällistä, monikielistä ja kaikkien mahdollisten käyttäjien saatavilla. Lisäksi on kehitettävä uusi työmarkkinoita koskeva tietokanta työkaluksi, joka antaa työnhakijoille tai työnantajille tietoja työmarkkinoiden olosuhteista ja toimii sen lisäksi seurantakeskuksena, joka voi auttaa Eures-yhteistyökumppaneita havaitsemaan työmarkkinoiden kysynnän ja tarjonnan suuntaukset sekä todelliset ja mahdolliset pullonkaulat. Avoimien työpaikkojen määrän ja laadun takaamiseksi yhteistyökumppaneiden on sitouduttava varmistamaan, että tiedot kaikista kysymykseen tulevista työpaikoista ovat todella saatavilla eri maissa. Tämä tapahtuu käyttämällä integroituja menetelmiä ja varmistamalla, että niitä sovelletaan korkeatasoisesti. Työnhakijat voivat asettaa ansioluettelonsa saataville Euroopan tasolla ja näin ottaa suoran yhteyden mahdollisiin työnantajiin. Kansainvälisellä tasolla on kaksi aluetta, joita ei ole vielä riittävästi kehitetty, ja niihin kohdistetaan ensisijainen huomio. Näitä ovat kansainvälisistä koulutusmahdollisuuksista tiedottaminen ja liikkuvuutta estävien tekijöiden tunnistaminen. Jotta voidaan parantaa palvelutarjontaa ja lisätä paikallista vaikutusta, kansainvälisissä Eures-yhteistyökumppanuuksissa on hyödynnettävä Interreg 3 -ohjelmassa tarjolla olevia uusia mahdollisuuksia eli täydentäviä toimia yhtenäisten työmarkkinoiden tukemiseksi. 5.4. Hallintomenetelmien tarkistaminen Alunperin Eures-verkon hallintoa varten määriteltyjä hallintotapoja on mukautettava uusien tulosten ja kehityssuuntien mukaisesti: -Eures-kumppanuusorganisaatiot ja eritoten julkiset työnvälityspalvelut ovat muuttuneet suuresti 1990-luvulla. -Kansainvälisten yhteistyökumppanuuksien moninkertaistuminen ja laajentumisnäkymät edellyttävät komission roolin uudelleenpohdintaa; varsinkin sen suhteita yhteistyökumppaneihin olisi yksinkertaistettava. -Tiettyjen komission toimien ulkoistamista koskevilla pohdinnoilla on vaikutusta myös Eures-verkon puitteissa komissiolle ja yhteistyökumppaneille kuuluviin tehtäviin. -Rahoitusmenettelyiden hoitaminen vaatii niin komissiossa kuin kumppanuus organisaatioissakin merkittäviä henkilöresursseja, jotka saattavat vaikuttaa suhteettoman suurilta. Vuosittainen budjetti ei kannusta pitkän aikavälin suunnitteluun. Edellä esitetyn perusteella komissio tarkastelee parhaillaan mahdollisuuksia tarkistaa vuonna 1993 tehtyä Eures-päätöstä.