C 39/72

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta ”Pariisin ilmastosopimuksen täytäntöönpano toteuttamalla innovatiivinen ja kestäväpohjainen energiakäänne alue- ja paikallistasolla”

(2020/C 39/16)

Esittelijä : Witold STĘPIEŃ (PL, EPP), Łódźin voivodikunnan aluevaltuuston jäsen Viiteasiakirja : Oma-aloitteinen lausunto

POLIITTISET SUOSITUKSET

EUROOPAN ALUEIDEN KOMITEA

Pariisin ilmastosopimuksen täytäntöönpano ripeän, tehokkaan ja monitasoisen energiakäänteen avulla

1. toteaa, että innovatiivinen ja kestäväpohjainen energiakäänne edellyttää koko energiajärjestelmän – tuotannon, siirron ja kulutuksen – perinpohjaista muuttamista, millä on suora vaikutus infrastruktuuriin, markkinoihin, ympäristöön ja yhteiskuntaan. Se tarjoaa tilaisuuden kehittää nykyistä turvallisemmat, oikeudenmukaisemmat ja avoimemmat energiamarkkinat, luoda rajatylittäviä verkkoja, parantaa uusiutuvan energian saatavuutta ja jakelua, kitkeä energiaköyhyys sekä turvata kuluttajien ja tuottajakuluttajien oikeudet energiajärjestelmässä.

2. panee merkille hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin (IPCC) erityisraportissa esitetyt havainnot ja on vahvasti samaa mieltä siitä, että ilmaston lämpenemisen rajoittaminen 1,5 celsiusasteeseen esiteollisella kaudella vallinneeseen tasoon verrattuna edellyttää välittömiä toimia ja laaja-alaista siirtymistä kestäväpohjaiseen ja vähäpäästöiseen energiajärjestelmään eri aloilla ( 1 ) . Siirtymän laajuuden vuoksi tarvitaan yhdennettyjä ratkaisuja ja kaikkien hallintotasojen ja koko kansalaisyhteiskunnan tiivistä yhteistyötä kestävän kehityksen tavoitteiden sekä Pariisin sopimuksen tavoitteiden saavuttamiseksi.

3. pitää myönteisenä Euroopan parlamentin ( 2 ) toteamusta, että ennakoiva toimintatapa on tarpeen, jotta voidaan varmistaa oikeudenmukainen siirtymä EU:n kansalaisille ja tukea hiilestä irtautumisesta eniten kärsiviä alueita. Siirtyminen kohti ilmastoneutraalia Eurooppaa nimittäin tekee taloudesta kilpailukykyisemmän, suojelee maapalloa ja parantaa kansalaisten terveyttä ja hyvinvointia.

4. suhtautuu myönteisesti komission puheenjohtajaksi valitun Ursula von der Leyenin ehdotukseen Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta ja ensimmäisestä eurooppalaisesta ilmastolaista, jonka myötä vuoden 2050 ilmastoneutraaliustavoite voidaan kirjata lainsäädäntöön, ja pitää tervetulleena erityisesti oikeudenmukaisen siirtymän rahaston perustamista. Rahaston on tarkoitus auttaa hiilialueita siirtymään puhtaaseen energiaan ja edistää samalla Euroopan kilpailukykyä.

5. kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tukemaan vahvaa, energiaunionin tavoitteiden mukaista keskipitkän aikavälin tavoitetta, sillä se olisi ratkaiseva ponnahduslauta neutraaliuden saavuttamiseen kasvihuonekaasupäästöjen osalta vuoteen 2050 mennessä ( 3 ) , ja nostamaan unionin kansallisesti määriteltyjen panosten ( 4 ) tavoitetasoa siten, että koko taloutta koskevana tavoitteena on vähentää EU:n kasvihuonekaasupäästöjä ainakin 50 prosenttia vuoden 1990 tasosta vuoteen 2030 mennessä. Tässä yhteydessä olisi painotettava erityisesti niitä aloja, joiden päästöjä ei vielä rajoiteta EU:n päästökauppajärjestelmän puitteissa. Komitea myös toistaa kehotuksensa asettaa EU:n tasolla kunnianhimoisia mutta realistisia energiatehokkuutta ja uusiutuvien energiamuotojen osuutta koskevia tavoitteita: ne tulisi molemmat nostaa 40 prosenttiin vuoteen 2030 mennessä. Lisäksi tulisi tukea mittavasti sellaisten innovatiivisten teknologioiden kehittämistä, jotka mahdollistavat edistyksen jatkumisen.

6. peräänkuuluttaa kaikkien hallintotasojen asianmukaista osallistumista ja vaikutusmahdollisuuksien lisäämistä, kun on kyse tehokkaiden ja tavoitelähtöisten ilmasto- ja energiatoimien kehittämisestä, toteuttamisesta ja seurannasta. Komitea korostaa jäsenvaltioiden ja EU:n suurta vastuuta, sillä ne määrittelevät yleiset toimintapuitteet. Komitea katsoo, että paikallis- ja alueviranomaisilla on parhaat edellytykset saada edustamansa yhteisöt mukaan toimintaan, houkutella yksityisiä sijoittajia ja toteuttaa kunnianhimoisia toimia oikeaan aikaan, koska ne eivät hoida pelkästään hallinnollisia tehtäviä vaan toimivat myös energiapalvelujen tarjoajina ja ovat merkittäviä energiapalvelujen (esim. sähköverkot, lämmityspalvelut, julkinen liikenne ja valaistus) ostajia. Lisäksi komitea tähdentää, että paikallis- ja alueviranomaiset voivat näyttää esimerkkiä ja antaa edustamilleen yhteisöille virikkeitä.

Tietämyksen siirto ja yhteenkuuluvuuden edistäminen yhtä tahtia etenevän energiakäänteen mahdollistamiseksi Euroopassa: hiilialueiden ja hiili-intensiivisten alueiden sekä saarten tukeminen

7. toteaa, että ilmastonmuutos on maailmanlaajuinen haaste ja että EU:n edetessä pyrkimyksissään tehdä taloudestaan ilmastoneutraali vuoteen 2050 mennessä myös kolmansien maiden on tehtävä vastaavanlaisia sitoumuksia. Komitea korostaa tässä yhteydessä, että kolmannet maat, jotka eivät pyri yhtä kunnianhimoisiin ilmastotavoitteisiin, aiheuttavat vaaraa EU:n globaalille kilpailukyvylle. Komitea kehottaakin komissiota ja jäsenvaltioita säilyttämään ilmastonmuutoksen strategisena painopisteenä diplomaattisissa yhteyksissä, jotta saadaan aikaan maailmanlaajuisesti tasapuoliset toimintaedellytykset.

8. korostaa, että on tärkeää hallinnoida energiakäännettä kansalaisia lähimpänä olevilta tasoilta käsin ja ymmärtää paikalliset ja alueelliset erityispiirteet sekä taloudelliset, historialliset, maantieteelliset ja geopoliittiset rajoitteet ja tarpeet. Komitea kehottaa jäsenvaltioita osoittamaan EU:n toimielinten tuella entistä suurempaa solidaarisuutta ja tekemään töitä yhtä tahtia etenevän kestäväpohjaisen energiakäänteen toteuttamiseksi edistäen samalla taloudellista kehitystä ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta Euroopassa. Erityistä huomiota ja tukea tulee kohdistaa väestökadosta kärsiviin hiilisalueisiin, hiili-intensiivisiin alueisiin ja saariin, joihin energiakäänteen aiheuttama työpaikkojen katoaminen vaikuttaa vakavasti.

9. on tyytyväinen komission aloitteisiin, joiden tarkoituksena on tarjota tukea ja teknistä apua taloudellisesti ja sosiaalisesti muita heikommassa asemassa oleville alueille, joiden ominaispiirteet hankaloittavat energiakäännettä ja tekevät sen asianmukaisesta toteuttamisesta vieläkin vaikeampaa ja sitäkin kiireellisempää. Esimerkkeinä mainittakoon siirtymävaiheessa olevia hiilialueita ja hiili-intensiivisiä alueita koskeva aloite sekä Puhdasta energiaa EU:n saarille -aloite.

10. toteaa, että EU:ssa on tällä hetkellä 41 NUTS 2 -tason hiilialuetta 12 eri maassa (Yhdistynyt kuningaskunta mukaan lukien) ja että hiiliala tarjoaa suoraan noin 240 000 työpaikkaa hiilikaivoksissa ja voimaloissa sekä välillisesti noin 215 000 työpaikkaa. Lisäksi on alueita, jotka ovat erittäin riippuvaisia hiili-intensiivisestä tuotannosta rauta-, teräs- ja turveteollisuus mukaan lukien. Komitea kehottaakin EU:ta ja jäsenvaltioita huolehtimaan taloudellisesta ja teknisestä tuesta, jotta voidaan taata toimitusvarmuus alueilla, joihin systeemiset muutokset vaikuttavat, ja lieventää siirtymään liittyviä kielteisiä sosiaalisia ja taloudellisia näkökohtia.

11. huomauttaa, että energiakäänne vaikuttaa erityisesti yli 2 200:aan Euroopan saareen, joilla asuu 12 miljoonaa ihmistä, sillä ne kärsivät korkeista energiahinnoista ja ovat lisäksi erittäin riippuvaisia fossiilisista polttoaineista. Toisaalta saaret voivat olla arvokkaita koekenttiä, joilla voidaan testata laajennuskelpoisia kestäviä energiaratkaisuja fossiilisista polttoaineista riippumattomaan järjestelmään siirtymiseksi ja fossiilisten polttoaineiden tukemisen rajoittamiseksi.

12. kannattaa alueellisten innovointikeskusten kehittämistä tutkimus- ja tiedemaailman ja teollisuuden yhteen saattamiseksi. Näiden keskusten olisi luotava kaikupohjaa välittämällä tietoa ja lisäämällä tietoisuutta kansalaisten ja paikallisyhteisöjen keskuudessa ja tarjoamalla mahdollisuus alueellisten innovointistrategioiden vuorovaikutteiseen suunnitteluun ja toteuttamiseen.

13. toteaa, että siirtyminen puhtaaseen energiaan on jo luonut EU:hun 2 miljoonaa työpaikkaa, ja kehottaa siksi perustamaan energiakäänteen yhteydessä alueellisia ammattikoulutuskeskuksia, jotta voidaan huolehtia valmiuksien (myös digitaalisten taitojen) kehittämisestä ja koulutuksesta ja siten valjastaa työvoiman osaaminen ekologisesti kestävämmän teollisuuden käyttöön.

14. kehottaa myös kiinnittämään energiakäänteeseen nykyistä enemmän huomiota Erasmus- ja Erasmus+-ohjelmissa, jotta voidaan edistää tietoisuutta ja antaa niille, joihin käänne on vaikuttanut, lisää tilaisuuksia parantaa mahdollisuuksiaan vaihdon ja tiedon jakamisen avulla. Komitea toteaa jälleen kerran tukevansa hajautetusti hallinnoituja ”strategisia kumppanuuksia” ( 5 ) , jotka mahdollistavat parhaiden energia-alan innovointikäytänteiden vaihdon paikallis- ja alueviranomaisten kesken rajatylittävien ja valtioiden välisten hankkeiden kautta.

15. korostaa, että hiilialueet ja hiili-intensiiviset alueet ansaitsevat menneisyytensä ansiosta tunnustuksen, kun otetaan huomioon niiden taloudellinen kehitys ja energian merkitys sivilisaation kehityksen kannalta. Monet niistä ovat hankkineet erityistä tietämystä ja kulttuurista ymmärrystä siitä, mikä merkitys energiantuotannon muuttuvilla toimintamalleilla on, ja suhtautuvat avoimesti energia-alan innovointiin ja taloudelliseen ja sosiaaliseen kehitykseen. Näitä perinteitä (voimavaroja) ja mahdollisuuksia olisikin hyödynnettävä kehittämällä mm. tietämyksen siirtoon ja uudelleenkoulutukseen liittyviä alueellisia strategioita asiantuntemuksen ja työvoiman kanavoimiseksi vähäpäästöisten teknologioiden ja innovaatioiden suuntaan.

Investoinnit tulevaisuuden vaatimukset täyttävään energiakäänteeseen Euroopassa

16. toteaa, että energiakäänne tarjoaa erinomaisen tilaisuuden investoida tulevaisuuden vaatimukset täyttävään infrastruktuuriin ja edistää muutosta, joka parantaa kaikkien eurooppalaisten elämänlaatua. Komitea kehottaakin komissiota ja jäsenvaltioita antamaan paikallis- ja alueviranomaisille riittävät resurssit, toimivaltuudet ja asianmukaista tukea energiasiirtymän nopeuttamiseksi kaikkialla Euroopassa.

17. pitää tässä yhteydessä myönteisenä komission puheenjohtajaksi valitun Ursula von der Leyenin ilmoitusta oikeudenmukaisen siirtymän rahaston perustamisesta ja kehottaa nivomaan tällaisen rahoituksen tiiviisti vuosien 2021–2027 koheesiopolitiikkaan, jotta asianomaiset NUTS 2 -tason hiilialueet voivat vahvistaa toimintaohjelmiaan, sillä niillä on edessään suurimmat haasteet taloutensa viherryttämisessä ja oikeudenmukaisen energiakäänteen takaamisessa asukkailleen. Näitä varoja ei pitäisi laskea mukaan ehdotettuihin liitteen XXII rajoitusta koskeviin enimmäismääriin, vaan ne tulisi asettaa saataville lisärahoituksena. Tämä lisärahoitus voitaisiin käyttää EAKR:n ja ESR:n ohjelmien vahvistamiseen asianomaisilla NUTS 2 -tason alueilla seuraavien seitsemän vuoden aikana, ja näin voitaisiin tuoda aktiivisesti esiin eurooppalaista lisäarvoa.

18. kehottaa paitsi enentämään ilmastopoliittisten kysymysten valtavirtaistamista talousarvion näkökulmasta myös toteuttamaan tehokkaita toimenpiteitä, joilla tehdään loppu suorista ja epäsuorista tuista fossiilisille polttoaineille (esimerkkinä nykyiset ilma-alusten polttoainetta koskevat verovapautukset), jotta voidaan luoda tasapuoliset edellytykset uusiutuville energialähteille, edistää käyttäytymisen muutosta ja hankkia tarvittavat resurssit oikeudenmukaisen siirtymän tukemiseksi. Komitea suhtautuu tässä yhteydessä myönteisesti komission puheenjohtajaksi valitun Ursula von der Leyenin käynnistämään keskusteluun hiilen hinnoittelusta ja päästötulleista.

19. korostaa, että EU:n rahastojen yhteisrahoitusosuuksilla on tärkeä merkitys pyrittäessä helpottamaan pienten yhteisöjen ja saarten mahdollisuuksia hyödyntää rahastovaroja. Komitea kehottaa vahvistamaan näiden yhteisöjen ja saarten valmiuksia energiakäänteen ”koelaboratorioina” kehittämällä innovatiivisia ratkaisuja ja koordinoituja toimenpiteitä, joissa keskitytään toimintapoliittisiin puitteisiin, sääntelytoimiin, rahoitukseen, yhteistyöhön ja sidosryhmien osallistamiseen.

20. on tyytyväinen vuosien 2021–2027 monivuotista rahoituskehystä koskevaan ehdotukseen, jossa painotetaan kestävää kehitystä, ja toistaa kehotuksensa varata yli 30 prosenttia talousarviomäärärahoista ilmastopolitiikan valtavirtaistamiseen. Komitea kehottaa myös lisäämään älykkään erikoistumisen strategioiden kehittämiseen tarkoitettua tukea, jotta Euroopan markkinoille saadaan yhä enemmän innovatiivisia tuotteita ja prosesseja ( 6 ) . Kun ajatellaan tutkimuksen ja innovoinnin edistämistä kaikkialla EU:ssa, komitean mielestä on myönteistä, että ilmastoneutraaleja ja älykkäitä kaupunkeja on ehdotettu tutkimuksen painopistealueeksi Horisontti Eurooppa -puiteohjelmassa.

21. suosittaa, että Life-ohjelman Siirtyminen puhtaaseen energiaan -alaohjelman tukirahoitusosuus nostetaan ehdotetusta 60 prosentista 70 prosenttiin voittoa tavoittelevien organisaatioiden osalta ja 100 prosenttiin viranomaisten ja voittoa tavoittelemattomien organisaatioiden osalta ja että paikallis- ja alueviranomaisia sekä pienehköjä organisaatioita, kuten paikallisia energiatoimistoja, pyritään jatkossakin houkuttelemaan mukaan. Komitea suhtautuu myönteisesti InvestEU-rahaston perustamiseen ja ehdottaa, että tarjoutuvaa mahdollisuutta hyödynnetään energiakäänteen helpottamiseen eritoten muita heikommassa asemassa olevilla alueilla. Komitea ehdottaa, että näissä ohjelmissa myönnetään lisäpisteitä siirtymäalueilla toteutettaville hankkeille.

22. kehottaa vuoden 2020 jälkeistä valtiontukikehystä silmällä pitäen nostamaan hiilialueiden, hiili-intensiivisten alueiden ja saarten sekä paikallisyhteisöjen energiakäänteeseen liittyviin hankkeisiin myönnettävän valtiontuen sallittua tasoa ja huolehtimaan riittävästä joustavuudesta hankkeiden suhteen, jotta voidaan kannustaa yrityssektoria tekemään investointeja.

23. kehottaa kehittämään enenevästi tuki- ja rahoitusmekanismeja hiilialueiksi ja hiili-intensiivisiksi alueiksi luokitelluilla alueilla energiakäänteen alalla toteutettavia hankkeita varten. Tähän on useita eri syitä: 1) ei jäädä odottamaan, että siirtymän seurauksilla on peruuttamattomat vaikutukset näihin alueisiin, 2) voidaan nostaa kaikille yrityksille, erityisesti suurille yrityksille, myönnettävän tuen enimmäismääriä, sillä ne kykenevät investoimaan asianomaisella alueella ja toimimaan muutosten liikkeellepanevana voimana, 3) mahdollistetaan muunlaiset siirtymän vaikutuksia lieventävät toimenpiteet, kuten EAKR:sta myönnettävän tuen korottaminen, 4) hiilialueet tulisi määritellä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 107 artiklan 3 kohdan a ja c alakohdassa tarkoitetuiksi tukialueiksi ja niihin sovellettavia EU:n tukisääntöjä tulisi mukauttaa vastaavasti.

24. kehottaa jälleen kerran vähentämään byrokratiaa ja yksinkertaistamaan paikallis- ja alueviranomaisten hankkeiden valmisteluun ja valmiuksien kehittämiseen liittyviä mekanismeja sekä jatkamaan räätälöidyn teknisen tuen antamista kunnille ja alueille, jotta näitä voidaan auttaa osallistumaan Euroopan investointipankin JASPERS- ja ELENA-ohjelmiin ja kehittämään rahoituskelpoisia hankkeita, pienimuotoiset projektit mukaan lukien, ja siten turvaamaan investoinnit kunnianhimoisten hankkeiden toteuttamiseksi. Komitea odottaa tähän liittyen mielenkiinnolla komission puheenjohtajaksi valitun Ursula von der Leyenin lupaamia ehdotuksia Euroopan ilmastopankista.

25. kehottaa lisäämään EU-, jäsenvaltio- ja aluetason eri rahoituslähteiden välisiä synergioita sekä vahvistamaan julkisen ja yksityisen rahoituksen yhteisvaikutuksia, jotta puhtaaseen energiaan siirtymistä voidaan tehostaa.

26. kannattaa rahoitusvälineen kehittämistä hiilialueita ja hiili-intensiivisiä alueita varten, jotta taloudellista ja teknistä tukea voidaan antaa hankkeiden varhaisimmista kehitysvaiheista lähtien. Komitea suosittaa, että hiljattain laaditut alueelliset strategiat yhdistetään fossiilisista polttoaineista ja kestämättömistä käytänteistä luopumista koskeviin kattaviin suunnitelmiin. Samalla tulee luoda mahdollisuuksia laadukkaisiin työpaikkoihin.

Innovoinnin edistäminen ja teknologian strateginen soveltaminen

27. toteaa, että monet paikallis- ja alueviranomaiset helpottavat ja edistävät sosiaalista, hallinnollista ja teknologista innovointia jo nykyäänkin tarjoamalla sidosryhmille organisatorisia ja institutionaalisia foorumeita, joilla ne voivat osallistua toimintaan ja kehittää yhdessä strategioita oikeudenmukaisen, kestäväpohjaisen ja innovatiivisen energiakäänteen toteuttamiseksi.

28. huomauttaa, että markkinoilla on jo saatavilla monia erilaisia teknisiä ratkaisuja kustannustehokasta ja ilmastoneutraalia Eurooppaa ajatellen ja että nykytekniikalla hiilidioksidipäästöjä voidaan yhteenliitetyssä energiajärjestelmässä vähentää jopa 86 prosenttia ( 7 )

29. korostaa tarvetta kannustaa sellaisten uudenlaisten energian varastointiratkaisujen kehittämiseen, jotka eivät ole riippuvaisia niukoista tai maantieteellisesti hyvin keskittyneistä raaka-aineista, sekä saada aikaan edistymistä hiilidioksidin talteenottoa, käyttöä ja varastointia koskevissa tekniikoissa ja kaupallisissa prosesseissa sellaisten teollisten prosessien osalta, joita nykyisen tietämyksen pohjalta ei saada täysin irrotettua hiilestä (esim. terästeollisuus kokonaisuudessaan).

30. korostaa, että vähähiilisten teknologioiden nopean käyttöönoton suurimmat esteet liittyvät rahoitus- ja henkilöresurssien puutteeseen, nykyiseen politiikkaan ja sääntelyyn, organisaatiorakenteisiin, jotka ovat edelleen riippuvaisia fossiilisiin polttoaineisiin perustuvista arvoketjuista, sekä sosiokulttuurisiin tekijöihin, kuten yhteiskunnallisen hyväksynnän puutteeseen, sillä siirtymä saattaa johtaa työpaikkojen menetyksiin ja väestökatoon hiilialueilla. Komitea onkin yhtä mieltä siitä, että innovoinnin olisi saatava alkunsa nimenomaisista paikallisista olosuhteista ja sen avulla on puututtava välittömästi vaikutuksiin, jotka kohdistuvat koko järjestelmään ja yhteisöön, sekä torjuttava julkisen hyväksynnän puuttumista aiheuttavia prosesseja.

31. kehottaa jatkamaan hallinnollista yksinkertaistamista ja vähentämään sääntelystä aiheutuvia esteitä, kun on kyse uusien ja innovatiivisten teknologioiden ja liiketoimintamallien kehittämisestä ja käyttöönotosta.

32. kehottaa parantamaan EU:n päästökauppajärjestelmän toimivuutta ja toimintaa ja tukemaan samalla muita heikommassa asemassa olevia alueita ja ryhmiä huolehtimalla luotettavasta ja kohtuuhintaisesta kestäväpohjaisesta energiahuollosta.

Monimutkaiset haasteet edellyttävät yhteisiä ratkaisuja: kaikille tasoille mahdollisuus vaikuttaa Pariisin sopimuksen mukaisten tavoitteiden saavuttamiseen

33. tähdentää tarvetta ottaa kaikki toimijat – kansalaiset, teollisuus ja yksityissektori – mukaan ja saada eritoten vastahakoiset tahot osallistumaan tähän prosessiin tuomalla esiin kaikki energiakäänteen myötä saatavat hyödyt: parempi ilmanlaatu, terveys, ympäristö, viheralueet, luonnon monimuotoisuus, edullisempi energia jne.

34. suhtautuu myönteisesti ”Puhdasta energiaa kaikille” -säädöspaketin ( 8 ) hyväksymiseen ja korostaa kansalaisten tosiasiallisen osallistumisen ja alueellisen yhteistyön olevan tärkeää kansallisia energia- ja ilmastosuunnitelmia ( 9 ) kehitettäessä ja toteutettaessa. Komitea kehottaa jäsenvaltioita aloittamaan jatkuvan monitasoisen ilmasto- ja energiavuoropuhelun paikallis- ja alueviranomaisten ja muiden energiakäänteeseen liittyvien sidosryhmien kanssa ( 10 ) ja vahvistamaan poliittisen ja teknisen päätöksenteon järjestelmällistä horisontaalista ja vertikaalista koordinointia, sillä tällainen alue- ja paikallisviranomaisten ja energiatoimistojen kanssa käytävä vuoropuhelu on oleellisen tärkeää, jotta ne saavat syvällisen käsityksen paikallisista olosuhteista.

35. korostaa, että kansallisesti määriteltyjen panosten ja paikallisesti tai alueellisesti määriteltyjen panosten keskinäistä täydentävyyttä on ryhdyttävä kiireellisesti hyödyntämään kaikilta osin. Näin ollen on tuettava paikallis- ja aluetason omaehtoisia yhdennettyjä suunnitelmia ( 11 ) , yhtenäistettävä raportointivaatimuksia ja maksimoitava vaikutukset eri aloilla ( 12 ) ja hallintotasoilla.

36. painottaa, että yli 9 000 paikallis- ja alueviranomaista eri puolilla Eurooppaa on sitoutunut kunnianhimoisiin tavoitteisiin kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi ja ilmastonmuutoksen torjumiseksi osallistumalla Euroopan kaupunginjohtajien energia- ja ilmastosopimuksen kaltaisiin aloitteisiin ja kehittämällä strategioita ja toimintasuunnitelmia, joilla vastataan suoraan niiden edustamien yhteisöjen tarpeisiin ja visioon kestäväpohjaisesta tulevaisuudesta.

Kohti ihmiskeskeistä energiakäännettä

37. toteaa, että kansalaisilla ja energiayhteisöillä on nyt ennennäkemättömät mahdollisuudet ryhtyä tuottajakuluttajiksi (aktiivisiksi markkinatoimijoiksi), ja on tyytyväinen paikallisten energiayhteisöjen aseman virallistamiseen puhtaan energian säädöspaketissa. Komitea kehottaa määrittelemään selkeät oikeudet ja velvollisuudet ja kansallisen tason tukea koskevat vaatimukset, jotta tällaisten rakenteiden potentiaali voidaan hyödyntää täysimääräisesti.

38. toteaa jälleen, että jotta kuluttajien riippumattomuutta ja heidän vastuullisuuttaan omasta energiankulutuksestaan voitaisiin lisätä, on otettava käyttöön (mikäli se on loppukäyttäjän taloudellisten etujen mukaista) sellaisia älykkäitä verkkoja ja mittareita, jotka ovat kohtuuhintaisia, kustannustehokkaita, suorituskykyisiä, petoksia merkittävästi vähentäviä, helppokäyttöisiä ja turvallisia ja vastaavat kuluttajien tarpeita ja odotuksia, jotka koskevat tiedonsaantia, kulutuksenhallintaa ja laskujen pienentämistä.

39. kannustaa komissiota ja jäsenvaltioita hyödyntämään täysin tuottajakuluttajien hajautetun energiantuotannon tarjoamat mahdollisuudet edistämällä energiaverkkojen kehitystä ja takaamalla sääntelyvarmuuden pieniä ja suuria energiainvestointeja ajatellen sekä parantamalla kuluttajien mahdollisuuksia käyttää digitaalisia siirto- ja jakelujärjestelmiä, -palveluita ja -alustoja.

40. korostaa, että energiakäänteen vauhdittamiseksi tarvitaan selkeitä markkinasääntöjä, vakaata politiikkaa, yksinkertaistettuja ja joustavia hallinnollisia menettelyjä ja kohdennettuja rahoitustukijärjestelmiä.

Synergiavaikutusten vahvistaminen monialaisen systeemisen muutoksen toteuttamiseksi

41. toteaa, että lämmöntuotantoala on olennainen osatekijä alojen yhteenliittämisen kannalta ja kustannustehokkain ratkaisu, joka mahdollistaa vaihtelevan uusiutuvan energian integroinnin jopa vähintään 87 prosentin osalta, koska tarvittavat teknologiat ovat jo saatavilla, tarjoaa joustavuutta ja varmistaa samalla yleisen integroidun kestäväpohjaisen energiajärjestelmän vakauden ( 13 ) . Komitea panee merkille, että sähköntuotantoalalla syntyy nykyään erittäin paljon energiahävikkiä, kuten ylijäämälämpöä, ja sillä voitaisiin teoriassa huolehtia Euroopan koko rakennuskannan energiahuollosta ( 14 ) . Euroopan rakennuskannan suora osuus hiilidioksidipäästöistä on 36 prosenttia, ja lähes 75:tä prosenttia rakennuksista pidetään energiatehokkuudeltaan huonona ( 15 )

42. tähdentää, että kestäväpohjaisessa energiakäänteessä energiajärjestelmää on tarkasteltava kokonaisuutena, jossa tuotanto, toimitus, jakelu ja kulutus kytkeytyvät toisiinsa. Komitea tukee varauksetta tehokkuuden asettamista ensisijaiseksi vaatimukseksi ja sitoumusta nostaa vuoteen 2030 tähtäävä uusiutuvien energiamuotojen osuutta koskeva tavoite nykyisestä 32 prosentista 40:een, jotta kyettäisiin hidastamaan ihmisen toiminnan aiheuttamaa ilmaston lämpenemistä ja ilmastoneutraalius voitaisiin saavuttaa vuoteen 2050 mennessä. Komitea peräänkuuluttaa yhdennettyjä ja monialaisia energiamarkkinoita, joilla ehkäistään ja torjutaan energiahävikkiä ja joilla uusiutuvaa energiaa voidaan toimittaa tehokkaasti.

43. kiinnittää huomiota haasteisiin, joita syrjäisimmät alueet kohtaavat kestäväpohjaisen energiakäänteen toteuttamisessa. Komitea kehottaakin Euroopan komissiota tunnustamaan näille alueille ominaiset haittatekijät ja antamaan lainsäädäntöä, jossa ne asetetaan vähintään samanarvoiseen asemaan EU:n muiden alueiden kanssa.

44. korostaa, että energiakäänne tarjoaa mahdollisuuden luoda nykyistä turvallisempi ja tulevaisuuden vaatimukset paremmin huomioon ottava energiajärjestelmä parantamalla energiatehokkuutta ja vähentämällä kulutusta, kasvattamalla uusiutuvien energiamuotojen osuutta ja rakentamalla kaikkialle Eurooppaan infrastruktuuria ja yhteenliitäntäjärjestelmiä, jotta toimitushäiriöihin voidaan reagoida nopeasti. Komitea kannattaakin synergioiden luomista kaupunki- ja maaseutualueiden välillä, jotta näiden tarjoamat uusiutuvan energian tuotantoon ja energiahävikin ehkäisemiseen liittyvät mahdollisuudet voidaan yhdistää käyttämällä optimoituja, vähähävikkisiä ja nykyistä kestävämpiä energiainfrastruktuureja.

45. tähdentää kiertotalouden olevan tärkeä ja erottamaton osa kestäväpohjaista energiakäännettä, sillä siinä sovelletaan elinkaarimallia infrastruktuureiden, tuotteiden ja palvelujen kysyntään ja tarjontaan. Julkiset hankinnat tarjoavat merkittäviä mahdollisuuksia vähentää ilmastovaikutuksia. Näiden mahdollisuuksien hyödyntämistä on edistettävä ekologista suunnittelua koskevin vaatimuksin, standardein ja elinkaaridataa koskevin tietojärjestelmin sekä EU:n että jäsenvaltioiden taholta. Komitea korostaa, että innovatiivisten ratkaisujen julkiset hankinnat ovat strateginen väline, jolla voidaan tukea tällaista yhdennettyä lähestymistapaa, jossa paikallis- ja alueviranomaisilla voi olla ratkaiseva rooli monialaisen täytäntöönpanon ja mittakaavan laajentamisen varmistamisessa.

46. painottaa, että monitasoisen siirtymän toteuttamiseksi kunnissa ja alueilla paikallis- ja alueviranomaiset voisivat nimetä energiantuotannon vastuuhenkilöitä (energy managers) huolehtimaan ilmasto- ja energiapolitiikan tehokkaasta koordinoinnista eri tasoilla.

47. kannustaa jäseniään perustamaan alueidenvälisen ryhmän, jossa hiilialueiden ja hiili-intensiivisten alueiden edustajat, asiantuntijat ja asiaankuuluvien sidosryhmien edustajat kokoontuisivat laatimaan konkreettisia ehdotuksia innovatiivisen ja kestäväpohjaisen energiakäänteen toteuttamiseksi ja vaihtamaan tietoa parhaista käytänteistä eri puolilta EU:ta.

Bryssel 9. lokakuuta 2019. Euroopan alueiden komitean puheenjohtaja Karl-Heinz LAMBERTZ

(1) Pariisin sopimuksen tavoitteiden mukainen maailmanlaajuinen skenaario vaatisi, että vuoteen 2050 mennessä 70–85 prosenttia sähköstä tuotettaisiin uusiutuvista energialähteistä. Euroopan ympäristökeskuksen (EEA) julkaisemien vuoden 2017 tilastojen mukaan energiahuoltoala on EU:n suurin suorien kasvihuonekaasupäästöjen aiheuttaja (osuus 28 prosenttia).

(2) Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. maaliskuuta 2019 ilmastonmuutoksesta: eurooppalainen visio kukoistavasta, nykyaikaisesta, kilpailukykyisestä ja ilmastoneutraalista taloudesta Pariisin sopimuksen mukaisesti (2019/2582(RSP)).

(3) COM(2018) 773 final

(4) EU ja sen jäsenvaltiot ovat kansallisesti määriteltyjen panosten välityksellä sitoutuneet tavoitteeseen vähentää unionin kasvihuonekaasupäästöjä vuoteen 2030 mennessä vähintään 40 prosenttia vuoden 1990 tasoon verrattuna.

(5) CDR 3950/2018 (EUV L 168, 16.5.2019, 2. 49).

(6) COM(2018) 374 final.

(7) Heat Roadmap Europe -hankkeen vuoden 2050 skenaario vuoden 1990 tasoon verrattuna, Quantifying the Impact of Low-carbon Heating and Cooling Roadmaps (en).

(8) ”Puhdasta energiaa kaikille” -paketissa asetetaan seuraavat tavoitteet vuotta 2030 silmällä pitäen: uusiutuvien energiamuotojen osuuden 32 prosentin sitova vähimmäistavoite ja energiatehokkuutta koskeva 32,5 prosentin vähimmäistavoite. Tavoitteita saatetaan tarkistaa ylöspäin vuonna 2023.

(9) kEuroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/1999 (EUVL L 328, 21.12.2018, s. 1).

(10) CDR 830/2017 (EUVL C 342, 12.10.2017, s. 111).

(11) Esimerkiksi kaupunginjohtajien energia- ja ilmastosopimuksen mukaiset kestäväpohjaisia energia- ja ilmastotoimia koskevat toimintasuunnitelmat (SECAP).

(12) Muun muassa sähköala, lämmitys ja jäähdytys, liikenne, jätehuolto ja maatalous alasektoreineen.

(13) Heat Roadmap Europe -hankkeen vuoden 2050 skenaario vuoden 1990 tasoon verrattuna, Quantifying the Impact of Low-carbon Heating and Cooling Roadmaps (en).

(14) Guidelines for the Energy System Transition. The Energy Union Perspective (en).

(15) EASME, High energy performing buildings – Support for innovation and market uptake under Horizon 2020 energy efficiency.