Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheista:

- "Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle merenkulun turvatoimien parantamisesta", ja

- "Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi alusten ja satamien turvatoimien parantamisesta"

(KOM(2003) 229 lopullinen - 2003/0089 (COD))

(2004/C 32/04)

Euroopan komissio päätti 2. toukokuuta 2003 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 262 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta tiedonannosta.

Neuvosto päätti 26. toukokuuta 2003 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 80 artiklan 2 kohdan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta ehdotuksesta.

Asian valmistelusta vastannut "liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta" -jaosto antoi lausuntonsa 10. lokakuuta 2003. Esittelijä oli Anna Bredima-Savopoulou.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 29. ja 30. lokakuuta 2003 pitämässään 403. täysistunnossa (lokakuun 29. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 122 ääntä puolesta ja 1 vastaan.

1. Johdanto

1.1. 11. syyskuuta 2001 tehtyjen terrori-iskujen jälkeen turvallisuuskysymyksiin on kiinnitetty enemmän huomiota kuin koskaan aikaisemmin, ja päätöksentekijät pitävät niiden ratkaisemista ensisijaisen tärkeänä. Terrori-iskuja seuranneet tapahtumat ja toimenpiteet ovat osoittaneet, että terrorismin vastainen taistelu tulee jatkumaan pitkän aikaa.

1.2. Merenkulun turvatoimet ovat olleet Euroopan yhteisön huolenaiheena jo kauan ennen vuoden 2001 syyskuun 11. päivän tapahtumia. Tämän osoittaa liikennettä koskeva valkoinen kirja(1), jossa kiinnitettiin huomiota tarpeeseen tehostaa risteilyalusten matkustajien turvaa Euroopassa.

1.3. Komission jäsen Loyola de Palacio pyysi 23. huhtikuuta 2002 päivätyssä kirjeessään Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 262 artiklan nojalla Euroopan talous- ja sosiaalikomiteaa laatimaan liikenteen turvatoimia koskevan valmistelevan lausunnon.

1.4. ETSK hyväksyi 24. lokakuuta 2002 pitämässään täysistunnossa kyseisen lausunnon(2), jossa se tuki komission analyysiä sekä aihesisällön että ehdotettujen ratkaisujen osalta. Lausunnossaan ETSK ehdotti useiden kriteereiden soveltamista liikenteen turvatoimia koskevien EU:n tulevien toimenpiteiden yhteydessä.

1.5. Merenkulun turvatoimia alettiin käsitellä Kansainvälisessä merenkulkujärjestössä IMO:ssa helmikuussa 2002. Komissio on pitänyt parempana odottaa neuvottelujen päättymistä IMO:ssa sen sijaan, että olisi kehittänyt omia alueellisia aloitteita. IMO hyväksyi diplomaattikonferenssin jälkeen 12. joulukuuta 2002 muutoksia ihmishengen turvallisuudesta merellä vuonna 1974 tehtyyn kansainväliseen yleissopimukseen (SOLAS-yleissopimukseen - Safety of life at sea) - erityisesti uuden luvun (merenkulun turvatoimia tehostavat erityismääräykset) - sekä alusten ja satamien kansainvälisen turvasäännöstön (ISPS-säännöstön - International Ship and Port Facility Security). SOLAS-yleissopimuksen muutokset ja ISPS-säännöstön A-osa muodostuvat kokonaan pakollisista määräyksistä. ISPS-säännöstön B-osa koostuu suosituksista, jotka sopimusvaltioita pyydetään panemaan täytäntöön.

1.6. Merenkulun turvamääräysten tehokas täytäntöönpano edellyttää asianosaisilta intensiivistä valmistelutyötä ja ripeää toimintaa. IMO:n hyväksymien toimenpiteiden täytäntöönpano on valtava haaste etenkin pienille satamille ja kehitysmaille. Valtioiden on kesäkuuhun 2004 mennessä saatettava päätökseen useita toimia. Myös alusten ja merenkulkuyhtiöiden on alettava noudattaa IMO:n uusia turvamääräyksiä.

2. Merenkulun turvatoimien parantamista koskeva tiedonanto

2.1. Komissio katsoo, että koska kuljetusketju on turvallisuudeltaan yhtä vahva kuin sen heikoin lenkki, koko kuljetusketjun turvatoimia voidaan parantaa omaksumalla lähestymistapa, jossa otetaan huomioon liikenteen multimodaalinen ulottuvuus. Käsillä olevassa tiedonannossa käsitellään ensi vaiheen toimenpiteenä pelkästään merenkulkua.

2.2. Euroopan unionin merenkulun logistiikkajärjestelmä, joka käsittää tavaroiden merikuljetuksen, satamat ja lastinkäsittelypalvelut satamissa, on mukana yli kahdessa kolmasosassa yhteisön ja muun maailman välisestä kokonaiskaupasta. Näin ollen on tärkeää parantaa merenkulun turvaoloja ja samalla ylläpitää sen kilpailuedellytyksiä ja helpottaa kaupankäyntiä.

2.3. Tiedonannossa mainitaan lukuisia aloja, joilla on jo ryhdytty toimenpiteisiin, kuten yhteisön satamien turvatoimet, turvatoimien parantaminen koko logistiikkaketjun pituudelta, merenkulun turvatoimien valvonta ja hallinnointi, merenkulkuun liittyvien riskien vakuutusehdot sekä kansainvälinen vastavuoroinen tunnustaminen. Komissio korostaa tiedonannossa erityisesti seuraavaa:

- Ensisijaista huomiota on kiinnitettävä matkustajaliikenteeseen, johon kohdistuvalla terroriteolla on vakavimmat seuraukset ihmishenkien kannalta.

- Merenkulun turvatoimiin liittyvä IMO:n työ rajoittuu aluksiin ja niihin satamalaitteisiin, jotka palvelevat aluksen ja sataman välistä kontaktia.

- Merenkulun turvatoimet riippuvat suurelta osin niiden muiden liikennemuotojen turvallisuudesta, jotka edeltävät sitä logistiikkaketjussa. Siksi on ensiarvoisen tärkeää, että voidaan yksilöidä tavarat, niiden käsittelyyn osallistuvat tahot (toimittajat ja kuljettajat) ja niiden vastuualueet.

- Komissio ei aseta kyseenalaisiksi merenkulkua ja satamia koskevia erilaisia hallinnollisia ja taloudellisia järjestelmiä, mutta katsoo tarpeelliseksi, että turvatoimia varten otetaan käyttöön selkeät ja ymmärrettävät menettelyt sekä jäsenvaltioissa että yhteisön tasolla.

- Komissio aikoo vuoden 2003 aikana analysoida mahdollisia vaikutuksia, joita merenkulun turvatoimien parantamisesta on vakuutusten kannalta. Tarkoituksena on edistää sitä, että merenkulun toimijoilla ja näiden asiakkailla olisi parempi vakuutussuoja.

2.4. Komissio tukee kumppanuutta, joka perustuu turva- ja valvontamääräysten vastavuoroiseen ja molemminpuoliseen tunnustamiseen. Tämä kumppanuus käsittäisi Euroopan unionin kaikki kansainväliset kumppanit, muun muassa Yhdysvallat, ja sen tarkoituksena on taata merenkulun kitkaton ja varma sujuminen maailmanlaajuisesti. Tällainen sopimus korvaisi kahdenväliset järjestelyt, joita on tehty joidenkin jäsenvaltioiden ja Yhdysvaltain tullihallinnon välillä. Sopimus perustuisi vastavuoroisuuden ja syrjimättömyyden periaatteisiin, joita sovelletaan kaikkeen kauppaan yhteisön ja Yhdysvaltojen välillä.

2.5. Komissio tekee tarvittaessa merenkulkijoiden henkilöllisyystodistusten luotettavuuden varmistamista koskevan lainsäädäntöaloitteen ja varaa itselleen oikeuden esittää vuoden 2003 kuluessa ehdotuksen direktiiviksi, jossa määritellään yhteisön satamissa täytäntöönpantavat lisäturvamääräykset. Lisäksi komissio aikoo laatia hätäsuunnitelmia sekä ryhtyä toimenpiteisiin, joilla varmistetaan tehokkaiden aputoimien toteuttaminen tarpeen tullen.

3. Ehdotus asetukseksi alusten ja satamien turvatoimien parantamisesta

3.1. Kyseisen asetuksen ensisijaisena tavoitteena on vahvistaa ja toteuttaa yhteisön toimenpiteet, joiden tarkoituksena on parantaa kansainvälisen kaupan palveluksessa ja kotimaan liikenteessä käytettyjen alusten ja niiden käyttämien satamalaitteiden turvatoimia laittomien tahallisten tekojen varalta. Asetuksen tarkoituksena on tarjota perusta, jonka pohjalta merenkulun turvatoimia tehostavat IMO:n erityismääräykset voidaan tulkita ja panna täytäntöön sekä valvoa täytäntöönpanoa yhteisössä. Edellä mainittujen tavoitteiden saavuttamiseksi asetuksessa

a) mennään IMO:n sopimia vaatimuksia pidemmälle tekemällä jotkin ISPS-säännöstön B-osan suosituksina annetut määräykset pakollisiksi. Toimenpiteet ulotetaan esimerkiksi koskemaan myös jäsenvaltioiden kotimaan reiteillä liikennöiviä matkustaja-aluksia; muihin kyseisillä reiteillä liikennöiviin aluksiin ulotetaan määräykset turvallisuusarviointien tekemisestä

b) kehotetaan jäsenvaltioita tekemään sopimuksia turvajärjestelyistä yhteisön sisäisten vakituisten reittien säännölliselle meriliikenteelle, jossa käytetään siihen tarkoitettuja erityisiä satamalaitteita

c) täsmennetään, miten jäsenvaltioiden on meneteltävä sellaisten satamien suhteen, jotka palvelevat kansainvälistä merenkulkua vain satunnaisesti

d) vahvistetaan järjestelmä, jossa yhteisön satamaan tuleville aluksille tehdään turvatarkastus etukäteen niiden alkuperästä riippumatta, sekä satamissa tehtävien turvatarkastusten järjestelmä

e) edellytetään, että nimetään maakohtainen keskusviranomainen, joka vastaa alusten ja satamien turvatoimista, ja että asetuksen jotkin säännökset pannaan täytäntöön nopeutetussa aikataulussa

f) säädetään tarkastuksista, joilla todennetaan asetuksen perusteella vahvistettujen kansallisten suunnitelmien täytäntöönpanon valvontamenetelmät

g) annetaan Euroopan meriturvallisuusvirastolle tehtäväksi avustaa komissiota sen tehtävissä.

3.2. Jotta merenkulun turvatoimiin liittyvä yleistavoite voitaisiin saavuttaa, komissio ehdottaa, että SOLAS-yleissopimuksen XI-2 luvun ja ISPS-säännöstön A-osan kaikki määräykset laajennetaan koskemaan myös kotimaan reiteillä liikennöiviä matkustaja-aluksia. Lisäksi asetuksessa säädetään mahdollisuudesta myöntää vapautus satamaan tuloa edeltävistä turvatarkastuksista aluksille, jotka liikennöivät säännöllisesti jäsenvaltion kotimaanreittejä taikka kahden tai useamman jäsenvaltion välisiä reittejä.

3.3. Asetuksessa edellytetään, että jäsenvaltiot ottavat käyttöön kansallisen suunnitelman asetuksen täytäntöönpanemiseksi. Aluksi niiden on nimettävä keskusviranomainen 1:een tammikuuta 2004 mennessä, minkä jälkeen niiden on aloitettava alusten kansainvälisten turvatodistusten myöntäminen 1:een päivään kesäkuuta 2004 mennessä.

3.4. Asetuksessa jäsenvaltioille annetaan mahdollisuus tehdä keskenään muita turvajärjestelyjä koskevia kahden- tai monenvälisiä sopimuksia ja erityisesti sopimuksia, joilla edistetään yhteisön sisäisten kiinteiden reittien säännöllistä lähimerenkulkua, jossa käytetään siihen tarkoitettuja erityisiä satamalaitteita.

3.5. Komissio ehdottaa, että kuuden kuukauden kuluttua asetuksen soveltamispäivästä se alkaa yhteistyössä kansallisten viranomaisten kanssa ja Euroopan meriturvallisuusviraston avustamana toteuttaa tarkastuksia todentaakseen asetuksen perusteella vahvistettujen kansallisten suunnitelmien täytäntöönpanon valvontamenetelmät. Asianomaisille jäsenvaltioille ilmoitetaan tarkastuksista hyvissä ajoin. Yksiköitä, jotka vastaavat satamalaitteiden, yhtiöiden ja alusten valvonnasta, voidaan kuitenkin tarkastaa ilman ennakkoilmoitusta.

4. Yleistä

4.1. Tiedonantoa koskevat huomiot

4.1.1. Merenkulkuala on luonnostaan altis hyökkäyksille. Alalle on tunnusomaista, että sillä työskentelee poikkeuksellisen useista eri maista kotoisin olevia työntekijöitä. Lisäksi alalla kuljetetaan valtavia määriä erilaisia tavaroita, joiden alkuperä, laatu ja omistaja eivät useinkaan ole täysin selvillä. Asia voidaan ilmaista parhaiten toteamalla, että "juuri samat asiat, jotka ovat tehneet merenkulusta tärkeän taloudelliselle hyvinvoinnille, tekevät siitä myös poikkeuksellisen haavoittuvan kohteen terroristiryhmien iskuille"(3).

4.1.2. ETSK toistaa näkemyksensä, jonka mukaan juuri turvallisuuskysymykset ovat sellaisia, joiden ratkaisemisessa on kaikkien kuljetusketjun osasten oltava mukana, jotta saataisiin kouraantuntuvia tuloksia(4). Lyhyellä aikavälillä kaikkien kuljetusketjuun osallistuvien tahojen tulisi kehittää turvallisuuskulttuuriaan. Terrorismin torjuntaan tähtääviin toimenpiteisiin tulisi yhdistää toimia perinteisten turvallisuusongelmien (kuten järjestäytynyt rikollisuus, kaappaukset, petokset, salakuljetus sekä laiton maahanmuutto) torjumiseksi. ETSK kehottaa komissiota ryhtymään pikaisesti toimenpiteisiin perinteisten turvallisuusongelmien ratkaisemiseksi. Päättäessään tulevista poliittisista toimistaan komission ei tule tarkastella etenkään kaappauksia tai aseellisia ryöstöjä pelkästään käsillä olevan asetuksen puitteissa. ETSK huomauttaa, että neuvosto on pyytänyt komissiota tekemään toteutettavuustutkimuksen merirajoilla tehtävistä tarkastuksista. Tarkoituksena on, että merirajojen tarkastuksia ja valvontaa voidaan parantaa. Lisäksi komitea huomauttaa, että merenkulun turvallisuus on yksi viidestä keskeisen tärkeästä alasta, joille G8-ryhmän äskettäin perustama toimintaryhmä aikoo kohdistaa tulevat terrorisminvastaiset toimensa.

4.1.2.1. EU:n laajentumisen myötä Välimeren rooli korostuu entisestään. Merenkulun turvatoimia koskevalle politiikalle on luotava Välimeri-ulottuvuus etenkin siksi, että Välimeri sijaitsee lähellä alueita, joilla saattaa esiintyä turvallisuusongelmia. Viiden Välimeren alueella sijaitsevan EU:n jäsenvaltion solmimassa nk. merten moottoritiet -sopimuksessa (Motorways of the Sea Agreement 5. ja 6. heinäkuuta 2003) painotetaan lähimerenkulun palveluiden sekä turvapalveluiden kehittämisen merkitystä Välimeren alueella.

4.1.2.2. Edellä mainittujen seikkojen valossa ETSK suhtautuu myönteisesti komission tiedonantoon Euro-Välimeri-liikenneverkon kehittämisestä(5) sekä siihen, että komissio on ottanut merenkulun turvallisuuden edistämisen yhdeksi yhteisen liikennepolitiikan tavoitteista. Komission tavoin komitea pitää oleellisen tärkeänä, että Välimeren alueen kumppanuusmaat parantavat sisäistä turvallisuuttaan ottamalla samankaltaiset säännöt osaksi kansallista lainsäädäntöään sekä varmistamalla niiden tehokkaan täytäntöönpanon. Komitea pitää Euroopan ja Välimeren alueen maiden yhteisen turvallisuuskysymyksiin keskittyvän instituutin perustamista ensimmäisenä askeleena kohti kyseisen tavoitteen toteutumista.

4.1.3. ETSK katsoo, että kauppa on tärkein hyvinvointia maailmanlaajuisesti edistävä tekijä ja että kaupankäyntiin kohdistuvilla häiriöillä on vakavia vaikutuksia kansantalouksien tilaan sekä kuluttajahintoihin. Siksi on kiinnitettävä huomiota terrorismin keskipitkän aikavälin vaikutuksiin. Mahdollisten tulevien iskujen riskin ja taloudellisten vaikutusten rajoittamiseen tähtäävien toimenpiteiden tulisi kyetä sekä lisäämään tehokkaasti turvallisuutta että edistämään talouskasvua. OECD:n äskettäin tekemästä tutkimuksesta(6) käy ilmi, että turvallisuuden parantamiseen tähtäävien toimenpiteiden täytäntöönpano on kallista, mutta vielä kalliimpana voidaan pitää sitä, että jätetään käyttämättä jokainen mahdollisuus rajoittaa mahdollisten terrori-iskujen riskiä ja vaikutuksia. Toiveena on, että terrorisminvastaisten toimien täytäntöönpano (kuten kohdassa 4.1.2 ehdotetaan) yhdessä niiden myönteisten vaikutusten kanssa, joita perinteisen rikollisuuden ja turvallisuusongelmien rajoittamiseen tai poistamiseen satama-alueilla tähtäävällä tehostetulla valvonnalla odotetaan olevan, korvaavat pitkällä aikavälillä suurelta osin turvatoimien täytäntöönpanosta aiheutuvat kustannukset. Samassa OECD:n tutkimuksessa osoitetaan myös, missä asioissa voi syntyä säästöjä, kuten viivästymisten vähentyminen, käsittelyaikojen lyhentyminen, omaisuuden valvonnan tehostuminen sekä varkauksista ja petoksista aiheutuvien tappioiden pienentyminen.

4.1.4. Komitea kannattaa komission päättäväistä kantaa suhtautua kielteisesti kaikkiin yksipuolisesti käynnistettyihin toimiin, joilla voi olla negatiivisia vaikutuksia kansainväliseen kauppaan ja jotka voivat lisäksi olla riittämättömiä tai turvatavoitteiden vastaisia - nämä tavoitteethan edellyttävät maailmanlaajuisia ratkaisuja. Tämän takia ETSK suhtautuu myönteisesti siihen, että komissio on saanut neuvostolta valtuudet neuvotella yhteisön toimivaltaan kuuluvissa asioissa, jotta Yhdysvaltain tulliviranomaisten kanssa saataisiin aikaan EY:n ja Yhdysvaltojen välinen sopimus viennin valvontajärjestelmän kehittämisestä. Sopimuksessa otettaisiin huomioon tarve turvata konttiliikenteenä tapahtuva kansainvälinen kauppa. Komitea suhtautuu lisäksi myönteisesti päätökseen kutsua asianomaiset eturyhmät EU:n ja Yhdysvaltojen yhteisen, merenkulun turvatoimia käsittelevän työryhmän valmisteleviin kokouksiin.

4.1.5. ETSK tukee komission pyrkimystä poistaa turvallisuusvaje esittämällä vuoden 2003 kuluessa direktiiviehdotus, jossa määritellään yhteisön satamissa täytäntöönpantavat lisäturvamääräykset, sekä komission aikomusta laatia hätäsuunnitelmia.

4.2. Asetusehdotusta koskevat huomiot

4.2.1. Aiheesta antamassaan valmistelevassa lausunnossa ETSK kehottaa EU:ta ryhtymään Yhdysvaltojen ja muiden maiden kanssa vuoropuheluun kaikkia osapuolia hyödyttävän maailmanlaajuisen järjestelmän aikaansaamiseksi. Johtavan aseman ottaminen turvakysymyksissä antaisi EU:lle tilaisuuden entistä näkyvämpään rooliin. Siksi on ilahduttavaa todeta, että vuoden kuluttua valmistelevan lausunnon antamisesta EU on todellakin noudattanut edellä mainittuja toimintalinjoja.

4.2.2. ETSK on pannut tyytyväisenä merkille EU:n pyrkimykset sovittaa yhteen kansainvälisillä areenoilla etenevät ja unionin omat päätöksentekoprosessit, jotta vältetään mahdolliset epäjohdonmukaisuudet kansainvälisten ja yhteisön tulevien säännöstöjen välillä. Komitea suhtautuu myönteisesti myös komission kattavaan tilanneanalyysiin sekä ehdotettuihin toimenpiteisiin, joiden tavoitteena on IMO:n sopimien kansainvälisten toimien oikein ajoitettu ja tasapainoinen täytäntöönpano.

4.2.3. Turvatoimien tiukentaminen maailmankaupan sujuvuuden kustannuksella johtaa todennäköisesti epäsymmetrisiin vaikutuksiin. Merenkulun tulee vastaisuudessakin kyetä palvelemaan maailmankauppaa tehokkaasti ja tuloksekkaasti, minkä vuoksi laivat, satamat ja niissä toimivat työntekijät tulee varustaa ja valmistaa asianmukaisesti kohtaamaan mahdolliset terroristihyökkäykset ja muut rikolliset toimet. Jos turvatoimista tehdään liian tiukkoja, uhkaa tavarankuljetustoiminnan tehokkuus vaarantua vakavasti. Tällöin terroristit olisivat päässeet päämääräänsä. Siksi on rohkaisevaa, että komissio on käynnistäneet selvityksen, jonka tavoitteena on määritellä merenkulun turvatoimien tehostamisen vaikutukset.

4.2.4. Toimien laajuutta ja intensiteettiä harkittaessa tulisi ottaa huomioon kaikki mahdolliset henkilökunnan toimintakykyä supistavat vaikutukset (mm. väsymys, stressi). Eurooppalaiseen filosofiaan ja kulttuuriin kuuluu keskeisesti ihmisoikeuksien kunnioitus. Näitä ikiaikaisia periaatteita ei tule milloinkaan sivuuttaa toimittaessa terrorismin uhkaa vastaan. Kaikkien henkilökuntaan kohdistettujen turvatarkastusten laajuus tulisi suhteuttaa sen mukaan, minkälaiset mahdollisuudet henkilökunnalla olisi osallistua terroristitoimintaan, eivätkä ne saa johtaa työntekijöiden perusteettomaan sulkemiseen pois työstä. Alati kasvaa epäsuotuisa mahdollisuus, että laivahenkilökunnalle ja satamaviranomaisille asetetaan suoria tai välillisiä valvontavelvoitteita, jotka kuuluvat tavallisesti valtiovallalle. Jollei yleistä turvallisuuskulttuuria kehitetä, on epärealistista olettaa, että laivahenkilökunta kykenisi suojelemaan aluksiaan kehittyneempiä terrorismin muotoja vastaan. Turvatoimiin liittyvät ylimääräiset tehtävät eivät myöskään saa vaarantaa laivahenkilökunnan turvallisuutta tai heikentää heidän työolojaan.

4.2.5. ETSK toistaa kantansa, jonka mukaan turvatoimien tulee olla luonteeltaan sellaiset, etteivät ne aiheuta liikenteen ohjautumista joistakin satamista tiettyihin muihin satamiin eivätkä "johda byrokratian suhteettoman lisääntymiseen tai aiheuta elinkeinoelämälle sellaisia kustannuksia tai rasitteita, joista valtion tulisi olla vastuussa"(7). ETSK:lla on itse asiassa hyvät perusteet olla huolissaan siitä, että valtiot saattavat olla haluttomia kantamaan omille virastoilleen ja satamilleen asiassa kuuluvan vastuun. Toisaalta on perusteltua kantaa huolta siitä, että kyseiset turvallisuusnäkökohdat jättävät varjoonsa tarpeen parantaa turvaoloja ja helpottaa kauppaa.

4.2.5.1. IMO:n sopimien ja komission ehdottamien vaatimusten noudattaminen aiheuttaa useimmille satamille huomattavat ja isoille satamille valtavat kustannukset(8). Turvallisuustilanteen kohentaminen vaatii väistämättä kalliita aineellisia (perusrakenteet ja varustus) ja älyllisiä (työvoima, koulutus) investointeja. Tietyt odotettavissa olevat kustannukset voidaan arvioida melko luotettavasti, kun taas toisten - erityisesti maalla toteutettaviin turvatoimiin liittyvien - kustannusten arviointi on vaikeampaa. On arvioitu, että turvatoimista aiheutuvat kustannukset lisäävät merenkulkuyhtiöiden toimintakustannuksia vuosittain kymmenellä prosentilla(9). Äskettäin julkaistun OECD:n selvityksen(10) mukaan "alustoiminnan operaattoreille aiheutuu alussa vähintään 1279 miljoonan Yhdysvaltain dollarin (1460 miljoonan euron) suuruiset kustannukset, minkä jälkeen vuosittaiset kulut ovat 730 miljoonaa dollaria (833 miljoonaa euroa). Satamien turvallisuuden ylläpitoon liittyvien kustannusten arvioiminen on erittäin vaikeaa, sillä vielä ei ole varmaa, minkälaisia vaikutuksia IMO:n sopimilla toimenpiteillä on turvatoimista vastaavan uuden henkilökunnan palkkaamiseen, ja jos vaikutuksia on, mikä on käypä hintataso". Vertailun vuoksi voidaan todeta, että merenkulun turvatoimista aiheutuvat kustannukset ovat EU:ssa suuremmat kuin Yhdysvalloissa. Tämä johtuu siitä, että EU:ssa on maantieteellisistä syistä runsaasti satamia. EU ei ole myöskään rakenteeltaan liittovaltio, joten asiasta vastaavat viranomaiset toimivat hajaantuneesti, mikä kärjistää turvatoimien täytäntöönpanoon liittyviä ongelmia EU:ssa.

4.2.5.2. Vaikka asiakkaat maksavat osan turvatoimien tehostamisesta johtuvista lisäkustannuksista, myös valtiovallan odotetaan osallistuvan tiettyihin terrorismin torjumisesta aiheutuviin kustannuksiin, sillä terrorismi on reaktio valtioiden harjoittamaa politiikkaa vastaan(11). Yhdysvaltojen hallitus on jo varannut yksityisten yritysten turvatoimien tehostamista varten 105 miljoonan dollarin (120 miljoonan euron) suuruiset määrärahat. Viime vuonna samaan tarkoitukseen käytettiin 93 miljoonaa dollaria (106 miljoonaa euroa). Elleivät EU:n jäsenvaltiot ryhdy vastaavanlaisiin toimenpiteisiin, eurooppalaiset satamat ja yritykset joutuvat epäedulliseen asemaan. Tätäkin merkittävämpää on, että satamat eivät ehkä kykene täyttämään niille asetettuja turvavaatimuksia, millä on kauaskantoisia vaikutuksia satamien kilpailukykyyn. Näin ollen ETSK kehottaa komissiota ottamaan huomioon ongelman perussyyt sekä terrorismin todelliset kohteet ja laatimaan EU:n rahoitussuunnitelman aluksia, laivahenkilökuntaa ja satamia koskevien turvatoimien täytäntöönpanosta aiheutuvien kustannusten korvaamista varten.

4.2.5.3. Vuoden 2001 syyskuun 11. päivän tapahtumilla on ollut valtavat vakuutuspoliittiset vaikutukset merenkulkuun. Terroritekojen varalta myytävät vakuutukset joko katosivat markkinoilta tai niiden ottaminen muuttui mahdottomaksi. Esimerkiksi Limburg-säiliöalusta vastaan tehdyn iskun (lokakuu 2002) jälkeen vakuutustenantajat kolminkertaistivat Jemenin satamia käyttävien alusten vakuutusmaksut. Maksut nousivat jopa 300000:een Yhdysvaltain dollariin (342390:een euroon) alusta ja 250 dollariin (285 euroon) konttia kohden. Onkin harkittava vakuutusten järjestämistä turvatoimien tehostamisesta väistämättä aiheutuvien viivästysten varalle, minkä lisäksi myös läpivalaisutarkoituksiin käytettävät huippuluokan skannauslaitteet on vakuutettava. Joidenkin arvioiden(12) mukaan alusten (säiliö- ja irtolastialusten) rungon ja koneiden vakuutusten odotetaan nousevan yhdeksän prosenttia ja P& I-vahinkovakuutusten (Protection & Indemnity) kymmenen prosenttia.

5. Erityistä

5.1. Ehdotettua asetusta koskevat huomiot

5.1.1. Aluksiin asennettavaksi vaadittavasta automaattisesta tunnistusjärjestelmästä (AIS) saadaan turvallisuushyötyä ainoastaan, jos lähetetyt signaalit kyetään vastaanottamaan rannikolla ja analysoimaan ja niiden perusteella pystytään myös ryhtymään asian vaatimiin toimenpiteisiin. Jäsenvaltiot tulisi velvoittaa noudattamaan alusliikennettä koskevan yhteisön seuranta- ja tietojärjestelmän perustamisesta 27. päivänä kesäkuuta 2002 annetun direktiivin 2002/59/EY 9 artiklaa viimeistään 1:stä heinäkuuta 2004 alkaen. ETSK suhtautuu lisäksi myönteisesti komission aikomukseen tukea teknistä tutkimusta ja satelliittinavigointisovelluksia (Galileo ja GPS), mikä mahdollistaa, että turvatoimien lisäksi voidaan parantaa myös alan teknistä turvallisuutta, navigointia ja hallinnointia. Komitean antamassa valmistelevassa lausunnossa ehdotettiin Galileo-järjestelmän ottamista ripeästi käyttöön, jotta turvallisuustilanne kohentuisi.

5.1.2. 3 artikla "Yhteiset toimenpiteet ja soveltamisala"

5.1.2.1. ETSK on komission kanssa samaa mieltä siitä, että radikaalit toimenpiteet ISPS-säännöstön vapaaehtoisista suosituksista koostuvan B-osan panemiseksi kaikilta osin täytäntöön ovat tarpeettomia. Samalla komitea tukee yleisesti ehdotusta tehdä tiettyjä B-osan määräyksiä pakollisiksi. IMO:n sopimien toimenpiteiden ulottamista koskemaan myös jäsenvaltioiden kotimaan meriliikennettä on edelleen selvitettävä. A-luokan matkustaja-alusten kokoa ei määritetä millään tavalla kuten ei määritetä myöskään muiden 2 kohdan toisessa alakohdassa mainittujen alustyyppien kokoa (artikla saattaa siis koskea mitä tahansa alusta millä tahansa reitillä, jopa lyhyitä lauttamatkoja).

5.1.2.2. Jotta kulunvalvonta olisi tehokasta, tulee jokainen satamassa olevaan alukseen pyrkivä voida velvoittaa esittämään valokuvalla varustettu henkilötodistus. ETSK suhtautuu myönteisesti siihen, että ISPS-säännöstön B-osan 4.18 kohta on otettu mukaan pakollisiksi tehtävien määräysten joukkoon. Jotta alusten turvallisuudesta ei tingittäisi, tulisi kuitenkin vaatia asianmukaisten henkilöllisyystodistusten antamista julkisviranomaisten edustajien lisäksi myös muille henkilöille, jotka osallistuvat alusten satamassa ollessa tapahtuvaan toimintaan.

5.1.2.3. ETSK panee tyytyväisenä merkille, että ehdotus ei riko vuonna 1958 solmitun Maailman työjärjestön (ILO) yleissopimuksen N:o 108 ehtoja. Näin ollen merenkulkijat voidaan edelleen vapauttaa tavanomaisista viisumivelvoitteista vapaa-aikana tapahtuvan maissakäynnin tai alukselle palaamiseen tai sieltä siirtymiseen tarvittavan matkan ajaksi. Tässä yhteydessä komitea haluaa ilmaista olevansa tyytyväinen siihen, että Maailman työjärjestön tekemä työ (3.-19.6.2003) merenkulkijoiden henkilöllisyystodistusten kehittämiseksi turvallisemmiksi on johtanut onnistuneeseen lopputulokseen. ETSK kehottaa komissiota ryhtymään tarvittaviin toimenpiteisiin sen varmistamiseksi, että jäsenvaltiota panevat ripeästi täytäntöön merenkulkijoiden henkilötodistuksia koskevan uuden yleissopimuksen. Lisäksi komission tulee kumota kaikki perusteettomat viisumivaatimukset ja järjestelyt, joiden perusteella merenkulkijat saattavat joutua maksamaan viisumimaksuja. On myös tutkittava, onko uusi yleissopimus Schengenin sopimuksesta johtuvien velvoitteiden mukainen.

5.1.3. 5 artikla "Yhteisön sisäinen ja kansallinen merenkulku"

5.1.3.1. ETSK tukee varauksetta komission ehdotusta, jonka mukaan jäsenvaltiot voivat tehdä keskenään ja siltä osin, kuin asia niitä koskee, IMO:n sopimien vaatimusten mukaisia kahden- tai monenvälisiä sopimuksia, joilla erityisesti edistetään yhteisön sisäistä lähimerenkulkua. ETSK on komission kanssa samaa mieltä siitä, että asianomaisten jäsenvaltioiden on annettava sopimusluonnokset tiedoksi komissiolle, ja kehottaa komissiota tarkistamaan ehdotettua menettelyä siten, että hyväksyntä kyseisten sopimusten täytäntöönpanoon annetaan ilman tarpeettomia viivästyksiä.

5.1.4. 7 artikla "Yhteisön satamaan saapumista edeltävät turvatarkastukset"

5.1.4.1. Jäsenvaltioita tulisi kannustaa suosimaan yhden saapumisselvityksen järjestelmää, jolloin aluksen päällikkö tai edustaja voisi toimittaa kaikki vaadittavat tiedot kyseisen järjestelmän kautta.

5.1.5. 10 artikla "Täytäntöönpano ja vaatimustenmukaisuuden valvonta"

5.1.5.1. IMO:n sopimien toimien täytäntöönpanon määräajaksi on asetettu 1. heinäkuuta 2004. ETSK katsoo, että aikataulu on jo nyt erittäin tiukka, ja sitä on vaikea noudattaa etenkin maatoimenpiteitä koskevien vaatimusten osalta. Kyseiseen päivämäärään mennessä on arvioitava lukuisten satamien ja vielä useampien alusten turvasuunnitelmat ja niille on myönnettävä turvatodistukset. Kun otetaan lisäksi huomioon, että on varmistettava tarvittavien valmisteluiden saattaminen päätökseen, "alusten, yhtiöiden ja satamarakenteiden turvapäälliköiden" nimeämistä (1. maaliskuuta 2004 mennessä), "alusten ja satamarakenteiden turvasuunnitelmien" hyväksymistä (1. toukokuuta 2004 mennessä) tai kansainvälisten turvatodistusten myöntämistä (1. kesäkuuta 2004 mennessä) ei ole ehkä järkevää aikaistaa. ETSK tukee kuitenkin voimakkaasti sitä, että alusten ja satamien turvatoimista nimenomaisesti vastaava maakohtainen keskusviranomainen nimetään hyvissä ajoin, 1:een tammikuuta 2004 mennessä.

6. Päätelmät

6.1. ETSK suhtautuu myönteisesti komission näkemykseen, jonka mukaan merenkulun turvatoimien parantamiseksi tarvitaan johdonmukaista koko yhteisön toimintaa. Komitea kannattaa myös komission aikomusta laatia hätäsuunnitelmia sekä ryhtyä toimenpiteisiin, joilla varmistetaan tehokkaiden aputoimien toteuttaminen tarpeen tullen.

6.2. Komitea suhtautuu myönteisesti komission päättäväiseen kantaan suhtautua kielteisesti kaikkiin yksipuolisesti käynnistettyihin toimiin, joilla voisi olla vaikutuksia kansainväliseen kauppaan sekä EU:n pyrkimykseen solmia sopimus Yhdysvaltain tullihallinnon kanssa. Sopimus perustuisi vastavuoroisuuden ja syrjimättömyyden periaatteisiin, joita sovelletaan kaikkeen kauppaan yhteisön ja Yhdysvaltojen välillä.

6.3. Komitea kannattaa varauksetta myös komission aikomusta esittää aikanaan direktiiviehdotus, jossa määritellään yhteisön satamissa täytäntöönpantavat lisäturvamääräykset. ETSK korostaa erityisesti, että merenkulun turvatoimia koskevalle politiikalle on luotava Välimeri-ulottuvuus, sillä EU:n laajentumisen myötä asia muuttuu elintärkeäksi.

6.4. Komitea kiittää komissiota kattavan tilanneanalyysin tekemisestä sekä sellaisten toimenpiteiden esittämisestä, joiden tavoitteena on IMO:n sopimien kansainvälisten toimien oikein ajoitettu ja tasapainoinen täytäntöönpano. IMO:n hyväksymien toimenpiteiden tehokas täytäntöönpano on valtava haaste etenkin pienille satamille ja edellyttää kaikkien asianosaisten tahojen huolellista valmistautumista ja oikeaan aikaan tapahtuvaa toimintaa. Kun otetaan huomioon niiden satamien ja alusten suuri määrä, joiden turvasuunnitelmat on arvioitava 1:een heinäkuuta 2004 mennessä, EU:n ei ole ehkä kuitenkaan järkevää aikaistaa IMO:n sopimien toimien voimaantulopäivää omalla alueellaan.

6.5. ETSK katsoo, että terrorismin keskipitkän aikavälin vaikutuksiin on syytä kiinnittää huomiota. Toimenpiteiden, joiden tarkoituksena on rajata mahdollisten tulevien iskujen riskiä ja taloudellisia vaikutuksia, tulisi sekä parantaa turvallisuutta tehokkaasti että edistää talouskasvua. Vuonna 2002 antamassaan valmistelevassa lausunnossa kehittämiensä kriteerien mukaisesti ETSK katsoo, että suunniteltujen toimenpiteiden tulee olla selkeitä, yhdenmukaisia, käytännöllisiä ja mahdolliseen uhkaan nähden oikein suhteutettuja.

6.5.1. ETSK on huolestunut suunniteltujen toimenpiteiden taloudellisista vaikutuksista sekä vakuutusmaksujen noususta kriisiaikoina. Komitea kannattaa ehdotettujen turva- ja valvontatoimien täytäntöönpanoa ja toivoo, että täytäntöönpanon myötä turvallisuustilanne paranee ja muut luvattomat menettelyt vähenevät satamissa, mikä pienentäisi toimenpiteiden aiheuttamien kustannusten ja niistä odotettavissa olevan hyödyn välistä epätasapainoa.

6.5.2. ETSK varoittaa, että IMO:n sopimien uusien turvatoimien täytäntöönpano saattaa aiheuttaa valtavia kustannuksia. Vaikka asiakkaat maksavat osan näistä kustannuksista, olisi reilua, että myös valtio vastaisi joistakin kustannuksista, sillä terrorismi on reaktio valtioiden harjoittamaa politiikkaa vastaan. Näin ollen komitea kehottaa komissiota ottamaan käyttöön EU:n rahoitusvälineen kyseisten kustannusten kattamiseksi tietyiltä osin. ETSK kehottaa komissiota tekemään tätä tarkoitusta varten yleisen arvion merenkulun turvatoimien tehostamisen taloudellisista vaikutuksista.

6.6. ETSK tukee yleisesti ehdotusta tehdä tietyt ISPS-säännöstön B-osan suosituksina annetut määräykset pakollisiksi. Lisäksi on edelleen selvitettävä IMO:n sopimien toimien ulottamista koskemaan myös jäsenvaltioiden kotimaan meriliikennettä, sillä toimenpiteet saattavat koskea mitä tahansa alusta millä tahansa reitillä, jopa lyhyitä lauttamatkoja.

6.7. Toimien laajuutta ja intensiteettiä harkittaessa tulisi ottaa huomioon kaikki mahdolliset henkilökunnan toimintakykyä supistavat vaikutukset (mm. väsymys ja stressi). Turvatoimien täytäntöönpanolla ei saa olla kohtuuttomia vaikutuksia laivahenkilökunnan tai satamatyöntekijöiden asemaan. Esimerkiksi henkilökuntaan kohdistetut turvatarkastukset eivät saa johtaa siihen, että työntekijöitä suljetaan perusteetta pois työstä. Lisäksi merenkulkijoille ei tule asettaa valvontavelvoitteita, jotka kuuluvat tavallisesti valtiovallalle.

6.8. Maailman työjärjestön toiminta merenkulkijoiden henkilöllisyystodistusten turvallisuuden kehittämiseksi on johtanut onnistuneeseen lopputulokseen. ETSK kehottaa komissiota ryhtymään tarvittaviin toimenpiteisiin sen varmistamiseksi, että tuloksena syntynyt uusi sopimus (ILO:n yleissopimus N:o 185, jolla muutetaan yleissopimusta N:o 108) pannaan ripeästi täytäntöön.

6.9. ETSK katsoo, että lyhyellä aikavälillä kaikkien kuljetusketjuun osallistuvien tahojen tulisi kehittää turvallisuuskulttuuria. Komitea on kuitenkin vakaasti sitä mieltä, että EU:n tulisi keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä astua kansainvälisen toiminnan johtoon, jotta voitaisiin kehittää entistä avarammat turvallisuuspuitteet, joiden avulla voidaan puuttua terrorismin syihin sen sijaan, että yritettäisiin pelkästään estää terroriteot tai eliminoida terrorismin vaikutukset.

Bryssel 29. lokakuuta 2003.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Roger Briesch

(1) KOM(2001) 370, 12.9.2001.

(2) EUVL C 61, 14.3.2003, s. 174.

(3) OECD, Security in Maritime Transport - Risk Factors and Economic Impact, heinäkuu 2003.

(4) EYVL C 61, 14.3.2003, s. 174.

(5) KOM(2003) 376 lopullinen.

(6) OECD, Security in Maritime Transport - Risk Factors and Economic Impact, heinäkuu 2003.

(7) OECD, The Economic Consequences of Terrorism, Economic Department Working Paper, No. 34 (julk. 17. helmikuuta 2002); OECD:n ministerineuvoston kokous, jonka aiheena oli liikenteen turvallisuus ja terrorismin uhka (2. toukokuuta 2002).

(8) Esim. Rotterdamin satamaan konttien kuvaustutkimusta varten hankittu skanneri maksoi 14 miljoonaa euroa.

(9) Drewry Report, 2003.

(10) OECD, Security in Maritime Transport - Risk Factors and Economic Impact, heinäkuu 2003.

(11) ETSK:n lausunto - EUVL C 61, 14.3.2003, s. 174.

(12) Drewry, Annual Review of Ship Operating Costs, 18.6.2003.