FI Euroopan unionin virallinen lehti C 403/5

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettu hakemuksen julkaiseminen

(2016/C 403/07)

Tämä julkaiseminen antaa oikeuden vastustaa hakemusta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 51 artiklassa tarkoitetulla tavalla (1).

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

”KOPI ARABIKA GAYO”

EU-nro: PGI-ID-02115-26.1.2016

SAN ( ) SMM ( X )

1. Nimi

”Kopi Arabika Gayo”

2. Jäsenvaltio tai kolmas maa

Indonesia

3. Maataloustuotteen tai elintarvikkeen kuvaus

3.1 Tuotelaji

Luokka 1.8 – Muut liitteeseen I kuuluvat tuotteet (mausteet jne.)

3.2 Kuvaus 1 kohdassa nimetystä tuotteesta

Kopi Arabika Gayo -kahvia viljellään 900–1 700 metrin korkeudessa merenpinnasta kolmella hallintoalueella (Aceh Tengah, Bener Meriah ja Gayo Lues), jotka sijaitsevat Gayon ylängöillä.

Kopi Arabika Gayo täyttää kansalliset standardit. Se käsitellään märkämenetelmällä, joka tunnetaan myös niin sanottuna märkäkuorintana ja jonka tuloksena saadaan niin sanottua sumatralaista puolipestyä kahvia. Kopi Arabika Gayo -kahvilla on seuraavat ominaispiirteet: yhtenäinen maku, kirkkaan hapokas (ei indikaattoreita – ainoastaan aistivaikutuksia kahvinmaistelun aikana), kevyen kitkerä ja vahvan aromaattinen. Lisäksi Kopi Arabika Gayo -kahvi on maultaan ja aromiltaan ainutlaatuisen moniulotteinen. Sitä voidaan kuvata seuraavasti: pähkinäinen, karamellimainen, suklainen, hedelmäinen, kevyen hapokas, ryhdikäs makurunko ja pitkä jälkimaku.

Gayon ylängöillä viljellään ainoastaan Arabica-lajeja. Kopi Arabika Gayo -kahvia varten viljellään seuraavia kahvilajikkeita tai -kasveja: Borbor, Timtim, Ateng Jaluk, S 795 ja P-88. Näitä lajikkeita voidaan käyttää sekoittamattomina tai sekoituksena.

Maantieteellinen merkintä ”Kopi Arabika Gayo” kattaa seuraavat tuotteet: märkämenetelmällä saadut kahvinpavut.

Ennen märkämenetelmää kahvinpapu on väriltään harmahtavan valkoinen, ja sen vesipitoisuus on 35–40 %.

Märkämenetelmän jälkeen kahvinpapu on väriltään sinertävän vihreä tai sininen, ja sen vesipitoisuus on 12–12,5 %.

Kansainvälisillä markkinoilla kaupattavat Kopi Arabika Gayo -pavut kuuluvat (kahvinpapujen ulkoisia vikoja mittaavan kansallisen standardin mukaan) laatuluokkaan 1, mikä tarkoittaa sitä, että 300 grammassa on alle 11 viallista papua. Puhdistuksen jälkeisen lopullisen lajittelun tuloksena saadaan kahvinpapuja, joiden vähimmäiskoko on 6,5 mm.

Vain sellaisella lopputuotteella, joka koostuu ainoastaan Kopi Arabika Gayo -pavuista – olipa kyse raakakahvista tai paahdetusta kahvista – on edellä mainitut ominaispiirteet.

3.3 Rehu (vain eläinperäiset tuotteet) ja raaka-aineet (vain jalostetut tuotteet)

—

3.4 Erityiset tuotantovaiheet, joiden on tapahduttava yksilöidyllä maantieteellisellä alueella

Seuraavien tuotantovaiheiden on tapahduttava Kopi Arabika Gayo -kahvin maantieteellisellä alueella:

— kahvinmarjojen viljely,

— jalostusmenetelmät kahvinpapujen lopulliseen käsittelyyn asti.

3.5 Tuotteen, johon rekisteröity nimi viittaa, viipalointia, raastamista ja pakkaamista koskevat erityiset säännöt

Kahvinpapujen säkittäminen on tehtävä Kopi Arabika Gayo -kahvin maantieteellisellä alueella, jotta voidaan varmistaa kahvinpapujen laatu ja jäljitettävyys.

3.6 Tuotteen, johon rekisteröity nimi viittaa, merkitsemistä koskevat erityiset säännöt

Kahvi, jolla on suojattu maantieteellinen merkintä ”Kopi Arabika Gayo”, pakataan asiakkaita tai loppukuluttajia varten pakkauksiin, joissa on selkeästi seuraavat merkinnät: ”Protected Geographical Indication” (suojattu maantieteellinen merkintä) tai ”PGI” (SMM), nimi ”Kopi Arabika Gayo” yksinään tai mahdollisesti myös käännettynä jollakin EU:n virallisista kielistä, EU-tavaramerkiksi rekisteröity Kopi Arabika Gayo -logo ja mahdollisesti myös EU:n SMM-tunnus.

4. Maantieteellisen alueen tarkka rajaus

Kopi Arabika Gayo -kahvia viljellään 900–1 700 metrin korkeudessa merenpinnasta kolmella hallintoalueella (Aceh Tengah, Bener Meriah ja Gayo Lues), jotka sijaitsevat Gayon ylängöillä.

Ylhäällä olevaan karttaan on merkitty maantieteellisen merkinnän kattamat kolme hallinnollista aluetta. Harmaat ja valkoiset vyöhykkeet vastaavat asianomaisia kahvinviljelyalueita (”Hutan Produksi” ja ”APL”).

5. Yhteys maantieteelliseen alueeseen

Kopi Arabika Gayo -kahvin ainutlaatuisen monimuotoinen maku ja aromi perustuvat maantieteellisen alueen luontoon ja ihmisen toimintaan liittyviin tekijöihin. Näistä laatuominaisuuksista muodostuu Kopi Arabika Gayo -kahvin maine markkinoilla.

Luontoon liittyvät tekijät:

Kopi Arabika Gayo -kahvi on peräisin erityiseltä alueelta, joka sijaitsee 900–1 700 metrin korkeudessa merenpinnasta. Gayon ylänköjä rajaavat laaksojen ja teiden kaltaiset luonnolliset rajat lännessä ja idässä. Kopi Arabika Gayo -kahvi kasvaa hernekasveihin kuuluvien varjopuiden (tieteellinen nimi: Leucaena sp., paikallinen nimi: pete) varjossa. Koska kahvia viljellään korkealla ja varjossa (noin 60 % täydestä auringonvalosta), kypsymisprosessi on hidas. Näissä olosuhteissa syntyy kemiallisia yhdisteitä, jotka antavat kahville sen ominaismaun ja -aromin, jota voidaan kuvata seuraavasti: pähkinäinen, karamellimainen, suklainen, hedelmäinen, kevyen hapokas, ryhdikäs makurunko ja pitkä jälkimaku.

Kyseisellä maantieteellisellä alueella on kuivia ja viileitä ilmavirtoja. Sademäärä on 1 834 mm ja sadepäiviä on 149 vuodessa (keskimäärin 60–347 mm kuukaudessa). Lämpötila on 16–24 °C ympäri vuoden ja ilman suhteellinen kosteus yli 80 %. Päivä- ja yölämpötilojen välinen ero on Gayon ylängöillä enintään 5 °C. Näin ollen Kopi Arabika Gayo-pensaat tuottavat kahvinmarjoja läpi vuoden. Sadonkorjuun huippusesongit ajoittuvat maalis-huhtikuulle ja loka-marraskuulle. Koska pensaat tuottavat marjoja läpi vuoden, liikatuotantoa ei ole ja kahvin erityisaromi (pähkinäinen, karamellimainen, suklainen, hedelmäinen, kevyen hapokas, ryhdikäs makurunko ja pitkä jälkimaku) säilyy.

Gayon ylängöt kuuluvat kosteaan trooppiseen vyöhykkeeseen. Niiden maaperä on hedelmällisen tuliperäinen (Andosol, Inseptisol, Ultisol ja Oxisol). Fysikaalisilta ominaisuuksiltaan alueen maaperä on pääosin hiekkaa, silttiä ja savea (kaikkia kolmea yhtä paljon). Tällaisessa maaperässä kahvipensaan juuret kasvavat hyvin. Gayon ylänköjen maaperä on myös kemiallisilta ominaisuuksiltaan enimmäkseen otollista kahvinviljelyn kannalta: orgaanista ainetta/materiaalia on paljon tai hyvin paljon, typpipitoisuus on vähintään keskimääräinen, näiden kahden välinen suhde on alhainen tai keskimääräinen ja pH-arvo on optimaalinen (5,5–7,0).

Edellä mainittujen maaperän fysikaalisten ja kemiallisten ominaisuuksien ansiosta Kopi Arabika Gayo -pensas kasvaa voimakkaasti. Terveellä pensaalla on yleensä tarpeeksi paljon terveitä lehtiä, jotka edistävät kahvinpapujen kasvua täysimääräiseen kypsymiseen saakka. Täysin kypsät kahvinpavut sisältävät parhaat mahdolliset aromin lähtöaineet.

Näin ollen kahvin erityinen aromi riippuu etupäässä seuraavien tekijöiden yhteisvaikutuksesta: maaperä (pääasiassa maaperän hedelmällisyys ja korkeus), pensaan kasvu (voimakkuus ja kunto) ja tuotantomenetelmät, kuten varjopuiden käyttö, tuholaisten ja tautien torjunta (mukaan lukien fysiologiset häiriöt), kahvinmarjojen poiminta (kypsyys ja tuoreus) sekä sadonkorjuun jälkeinen käsittely (märkämenetelmän tai -kuorinnan tuloksena saatava puolipesty kahvi).

Ihmisen toimintaan liittyvät tekijät:

Edellä mainittujen tekijöiden lisäksi Kopi Arabika Gayo -kahviin vaikuttavat ihmisen toimintaan liittyvät tekijät. Kopi Arabika Gayo -kahvilla on hyvä maine, koska sen viljelijät huolehtivat hyvin sen laadun säilymisestä.

Gayon alueen kahvinviljelijöillä on kahvin laatuun vaikuttavaa taitotietoa kahvinviljelykäytännöistä, kahvinmarjojen poiminnasta ja sadonkorjuun jälkeisestä käsittelystä märkämenetelmällä (puolipesty kahvi).

Gayon alueen kahvinviljelijät käyttävät kahvinviljelyssä varjopuita, kuten lyijypuuta (lamtorogung), avokadoa ja mandariinia (jeruk keprok), hoitavat maaperän viljavuutta ja karsivat kahvipensaita säännöllisesti.

Tuottajat myös viljelevät kahvia perinteisesti kastelemattomilla alueilla. Lisäksi kahvinviljelijöillä on tapana lannoittaa kahvipensaat ainoastaan orgaanisilla lannoitteilla, jotka koostuvat erityisesti kahvinmarjan kuorien ja erilaisten paikallisten materiaalien, kuten lyijypuun (lamtorogung) palojen ja lannan (Karim, et al., 2000), sekoituksesta. Useimpien viljelijöiden on lisättävä orgaanisten lannoitteiden käyttöä, sillä viljelymaiden fosforipitoisuus on monin paikoin alhainen.

Gayon alueen kahvinviljelijät poimivat ainoastaan punaiset kahvinmarjat, koska he tietävät, että poimintavaihe on tärkeä sadonkorjuun jälkeisen käsittelyn ja kahvin laadun (ulkonäkö, maku ja aromi) kannalta.

Gayon ylänköjen kahvinviljely-yhteisö käyttää korjuun jälkeiseen käsittelyyn märkämenetelmää, jossa kahvinpapujen pergamenttikalvo poistetaan (eli kahvinpavut kuoritaan) niiden ollessa vielä kosteita (kosteuspitoisuus 35–40 %). Kahvinpapujen käsittely märkämenetelmällä tuottaa tulokseksi seuraavat ominaisuudet: pähkinäinen, karamellimainen, suklainen, hedelmäinen, kevyen hapokas, ryhdikäs makurunko ja pitkä jälkimaku. Kosteuspitoisuus on 12–12,5 %. Näitä ominaisuuksia valvotaan kaupankäyntitarkoituksessa.

Kopi Arabika Gayo -kahvin maine:

Nimi ”Gayo” liittyy kahvinviljelyyn. Kahvinviljely tunnetaan alueen perinteisenä tuotannonalana, joka on osa alueen väestön kulttuuria.

Kopi Arabika Gayo -kahvilla on pitkä historia. Sen viljely aloitettiin Alankomaiden siirtomaakaudella kokeiluluonteisesti Berendalissa (kylä Aceh Tengahin alueella), mistä viljely levisi kaikkialle Gayon ylängöillä. Paikallisen viljelyperinteen ansiosta alueella tuotetaan korkealaatuista kahvia. Näin ollen Kopi Arabika Gayo -kahvilla on hyvä maine, ja se tunnetaan yhtenä alkuperä- ja ja erikoiskahveista Indonesiassa.

Kopi Arabika Gayo -kahvin maine vahvistetaan muun muassa seuraavissa tieteellisissä julkaisuissa:

Evaluation Criteria of Land Suitability to Arabica Gayo coffee in the Gayo Highlands/Evaluasi Kriteria Kesesuaian Lahan Kopi Arabika Gayo di Dataran Tinggi Gayo - R Salima, A Karim, S Sugianto - Jurnal Manajemen …, 2012 - jurnal.unsyiah.ac.id; Guide to raise and process Gayo Arabica Coffee/Panduan Budidaya dan Pengolahan Kopí Arabika – S Mawardi, R Hulupi, A Wibawa, S Wiryaputra – 2008

(1) EUVL L 343, 14.12.2012, s. 1.