Komission tiedonanto Euroopan parlamentille EY:n perustamissopimuksen 251 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan mukaisesti neuvoston vahvistamasta yhteisestä kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen tekemiseksi Euroopan yhteisön seitsemännestä tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelmasta (2007–2013) /* KOM/2006/0548 lopull. - COD 2005/0043 */





[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO | Bryssel 26.9.2006 KOM(2006) 548 lopullinen 2005/0043 (COD) KOMISSION TIEDONANTO EUROOPAN PARLAMENTILLE EY:n perustamissopimuksen 251 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan mukaisesti neuvoston vahvistamasta yhteisestä kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen tekemiseksi Euroopan yhteisön seitsemännestä tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelmasta (2007–2013) 2005/0043 (COD) KOMISSION TIEDONANTO EUROOPAN PARLAMENTILLE EY:n perustamissopimuksen 251 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan mukaisesti neuvoston vahvistamasta yhteisestä kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen tekemiseksi Euroopan yhteisön seitsemännestä tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelmasta (2007–2013) 1. Tausta Ehdotus toimitettiin Euroopan parlamentille ja neuvostolle (asiakirja KOM(2005) 119 lopullinen – 2005/0043(COD ja 2005/0044(CNS)) | 13. huhtikuuta 2005 | Alueiden komitea antoi lausuntonsa | 16. marraskuuta 2005 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea antoi lausuntonsa | 14. joulukuuta 2005 | Euroopan parlamentti antoi lausuntonsa ensimmäisessä käsittelyssä | 15. kesäkuuta 2006 | Muutettu ehdotus toimitettiin Euroopan parlamentille ja neuvostolle | 28. kesäkuuta 2006 | Yhteinen kanta vahvistettiin | 25. syyskuuta 2006 | 2. Komission kanta neuvoston yhteiseen kantaan Tässä tiedonannossa esitetään EY:n perustamissopimuksen 251 artiklan mukaisesti komission kanta neuvoston 25. syyskuuta 2006 määräenemmistöllä vahvistamaan yhteiseen kantaan, joka koskee seitsemättä tutkimuksen ja teknologian kehittämisen puiteohjelmaa. Poliittinen yhteisymmärrys oli saavutettu 24. heinäkuuta 2006. Myös Euratomin puiteohjelmasta päästiin poliittiseen yhteisymmärrykseen 24. heinäkuuta 2006. Yleisesti ottaen yhteisessä kannassa säilytetään komission puiteohjelmaehdotuksen rakenne ja sisältö, ja se vastaa hyvin pitkälti Euroopan parlamentin näkemyksiä. Neuvosto on sisällyttänyt tekstiin suurimman osan Euroopan parlamentin ensimmäisessä käsittelyssään 15. kesäkuuta 2006 tekemistä ja komission omassa muutetussa ehdotuksessaan[1] hyväksymistä tarkistuksista. 3. Yhteistä kantaa koskevat huomautukset Komissio pitää yhteistä kantaa hyvänä perustana puiteohjelmasta käytäville jatkoneuvotteluille, joiden tavoitteena on päästä puiteohjelmasta sopimukseen toisessa käsittelyssä. Budjettiin liittyen neuvosto (ja Euroopan parlamentti) on hyväksynyt 50,521 miljoonan euron kokonaismäärän, jota komissio esitti muutetussa ehdotuksessaan[2] sen jälkeen, kun Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välinen toimielinten sopimus talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta [3] oli vahvistettu 17. toukokuuta 2006. Budjetin jakautumisessa yhteinen kanta noudattelee pääpiirteittäin komission muutettua ehdotusta ja parlamentin lausuntoa seuraavin muutoksin: - ”Yhteistyö”-erityisohjelmassa: - Määrärahoja on lisätty seuraavilla aihealueilla : ”Terveys”, ”Nanotieteet, nanoteknologia, materiaalit ja uudet tuotantoteknologiat”, ”Energia” ja ”Ympäristö”. Myös aihealueen ”Yhteiskunta- ja taloustieteet sekä humanistiset tieteet” määrärahoja on jonkin verran lisätty. - Aihealueen ”Turvallisuus ja avaruus” määrärahoja on vähennetty. - ”Valmiudet”-erityisohjelmassa: - Osa-alueen ”Tutkimusinfrastruktuurit” määrärahoihin on tehty merkittävä vähennys. Määrärahoja on vähennetty myös osa-alueella ”Tiede yhteiskunnassa”. - Määrärahoja on lisätty osa-alueilla ”Pk-yrityksiä hyödyttävä tutkimus” ja ”Tutkimuspotentiaali” sekä jonkin verran myös osa-alueella ”Kansainväliset yhteistyötoimet”. Vaikka ehdotettu budjetti pitkälti vastaa ehdotettuja toimia, määrärahojen supistaminen osa-alueella ”Tutkimusinfrastruktuurit” ja aihealueella ”Turvallisuus ja avaruus” voi merkitä sitä, ettei yhteisessä kannassa ehdotettuja toimia voida toteuttaa kaikilta osin. Ohjelman rakenteen osalta yhteisessä kannassa on säilytetty komission ehdotuksen eri osat, joihin sisältyvät toiminnan keskittäminen aihealueisiin sekä ohjelman joustava toteutustapa, jossa otetaan huomioon ohjelman seitsemän vuoden kesto. Komissio on samaa mieltä siitä, että tutkimuspolitiikkojen yhtenäiseen kehittämiseen liittyvistä osatekijöistä tulee muodostaa erillinen osio ”Valmiudet”-erityisohjelmaan. Neuvosto on kuitenkin parlamentin tavoin jakanut aihealueen ”Turvallisuus ja avaruus” kahdeksi erilliseksi aihealueeksi ja nostanut näin aihealueiden määrän kymmeneen. Komissio katsoo, että pitämällä nämä kaksi alaa yhdessä voitaisiin aikaansaada merkittävää joustoa ja synergiaa. Tutkimussisällön osalta suuri osa parlamentin ehdottamista ja komission muutetussa ehdotuksessaan hyväksymistä tarkistuksista on sisällytetty yhteiseen kantaan. Komissio on muutetussa ehdotuksessaan tehnyt selväksi, ettei se budjetin supistamisen vuoksi ole sisällyttänyt tekstiin tarkistuksia, joiden seurauksena aihealueet laajenisivat ja edellyttäisivät siksi lisää määrärahoja. Komissio katsoo yhteisen kannan noudattelevan olennaisilta osin tätä samaa ajattelutapaa. Pk-yrityksille suunnatun ”esiselvitystukijärjestelmän” sisällyttäminen ”Valmiudet”-erityisohjelmaan ei kuitenkaan vastaa tätä periaatetta. Komissio katsoo, että määrärahat tulisi keskittää yksinomaan hankkeiden rahoittamiseen. Komissio hyväksyy sen, että pk-yrityksiä koskevaa tekstiä on lujitettu ehdottamalla konkreettisia toimenpiteitä aihealueilla (mm. määrällinen ja laadullinen analyysi). Tämä on komission mielestä tehokkaampi tapa kuin keinotekoisten tavoitteiden asettaminen, jota komissio ei sisällyttänyt muutettuun ehdotukseen. Parlamentti on kiinnittänyt erityistä huomiota yhteisiin teknologia-aloitteisiin sekä ”Ideat”- ja ”Ihmiset”-erityisohjelmiin. - Yhteiset teknologia-aloitteet: yhteinen kanta sisältää muutokset kriteereihin, joita sovelletaan määritettäessä mahdollisia yhteisiä teknologia-aloitteita. - Ideat: yhteiseen kantaan on sisällytetty tärkeitä selvennyksiä, jotka koskevan tieteellisen neuvoston jäsenten toimikautta ja sen uusimista, tieteellisen neuvoston roolia, Euroopan tutkimusneuvoston hallintoa ja henkilöstöjärjestelyjä sekä parlamentille ja neuvostolle vuonna 2010 esitettävää tutkimusneuvoston rakenteiden ja mekanismien riippumatonta arviointia. - Ihmiset: tähän erityisohjelmaan tehtyjä muutoksia ovat muun muassa lisätyt maininnat ohjelman yhteyksistä muihin puiteohjelman osiin ja muihin yhteisön ohjelmiin, lisäykset, joilla täsmennetään tämän erityisohjelman kansainvälistä ulottuvuutta, tutkijoiden asianmukaisia työehtoja koskevat maininnat sekä yhteisrahoitukseen liittyvät ohjeet. Lisäksi uusille infrastruktuureille annettavan tuen kriteerejä on täsmennetty, ja uusien infrastruktuurien rakentamiseen liittyvien alueellisten näkökohtien tärkeys on otettu huomioon. Kantasoluihin liittyvän tutkimuksen osalta komissio oli hyväksynyt parlamentin tarkistuksen mukaisesti muutettuun ehdotukseensa artiklan, jossa mainitaan tutkimusalat, joita seitsemännessä puiteohjelmassa ei rahoiteta. Myös neuvosto on sisällyttänyt tämän artiklan yhteiseen kantaansa, ja komissio on antanut julistuksen, jossa vahvistetaan noudatettava käytäntö (ks. liite). 4. PÄÄTELMÄT Komissio katsoo neuvoston 25. syyskuuta 2006 määräenemmistöllä hyväksymän yhteisen kannan osoittavan, että neuvoston kanta on huomattavan lähellä Euroopan parlamentin ja komission näkemyksiä. Yhteisessä kannassa otetaan huomioon suuri osa Euroopan parlamentin ensimmäisessä käsittelyssä tekemistä ja komission muutettuun ehdotukseensa hyväksymistä tarkistuksista. Näin ollen komissio tukee neuvoston yhteistä kantaa. LIITE Euroopan komissio ehdottaa, että ihmisalkion kantasolujen tutkimukseen myönnettävästä EU:n rahoituksesta päätettäessä seitsemännessä puiteohjelmassa sovelletaan samoja eettisiä periaatteita kuin kuudennessa puiteohjelmassa. Euroopan komissio ehdottaa näiden eettisten periaatteiden käytön jatkamista, koska niiden avulla on kokemuksen pohjalta voitu kehittää vastuullinen lähestymistapa tätä hyvin lupaavaa tieteenalaa varten. Periaatteet ovat osoittautuneet toimiviksi tutkimusohjelmassa, johon osallistuu tutkijoita useista maista, joissa sovellettava sääntely vaihtelee paljon. 1. Seitsemättä puiteohjelmaa koskevassa päätöksessä seuraavat kolme tutkimusalaa suljetaan nimenomaisesti yhteisön rahoituksen ulkopuolelle: 2. lisääntymistarkoituksessa tehtävään ihmisen kloonaukseen liittyvä tutkimus, 3. tutkimus, jossa pyritään muuttamaan ihmisen geeniperimää siten, että muutoksesta saattaa tulla periytyvä, 4. tutkimus, jossa pyritään luomaan ihmisalkioita ainoastaan tutkimustarkoituksiin tai kantasolujen tuottamista varten, esimerkiksi somaattisten solujen tuman siirron avulla. 5. Tutkimustoimia, jotka ovat kiellettyjä kaikissa jäsenvaltioissa, ei rahoiteta. Tietyssä jäsenvaltiossa kiellettyjä tutkimustoimia ei rahoiteta kyseisessä jäsenvaltiossa. 6. Seitsemättä puiteohjelmaa koskevaan päätökseen ja säännöksiin eettisistä periaatteista, joiden mukaisesti ihmisalkion kantasolujen tutkimukseen myönnetään yhteisön rahoitusta, ei liity arvoarvostelmaa sääntelystä tai eettisistä periaatteista, joita tällaiseen tutkimukseen sovelletaan jäsenvaltioissa. 7. Euroopan komissio ei sisällytä ehdotuspyyntöihin nimenomaista pyyntöä ihmisalkion kantasolujen käytöstä. Ihmisalkion tai aikuisen kantasolujen mahdollisesta käytöstä päättävät tutkijat tutkimustavoitteidensa mukaan. Käytännössä selvästi suurin osa kantasolujen tutkimukseen osoitetusta yhteisön rahoituksesta on myönnetty tutkimukseen, jossa käytetään aikuisen kantasoluja. Ei ole syytä olettaa, että tämä muuttuisi merkittävästi seitsemännessä puiteohjelmassa. 8. Kaikki hankkeet, joissa ehdotetaan ihmisalkion kantasolujen käyttöä, on hyväksyttävä tieteellisessä arvioinnissa, jossa riippumattomat tieteelliset asiantuntijat arvioivat, onko kantasolujen käyttö tarpeen tieteellisten tavoitteiden saavuttamisen kannalta. 9. Tieteellisessä arvioinnissa hyväksytyistä ehdotuksista tehdään tämän jälkeen Euroopan komission järjestämä perusteellinen eettinen arviointi. Eettisessä arvioinnissa otetaan huomioon periaatteet, jotka sisältyvät EU:n perusoikeuskirjaan ja kansainvälisiin yleissopimuksiin. Viimeksi mainittuja ovat esimerkiksi Oviedossa 4. huhtikuuta 1997 allekirjoitettu Euroopan neuvoston yleissopimus ihmisoikeuksista ja biolääketieteestä ja sen lisäpöytäkirjat sekä Unescon yleismaailmallinen julistus ihmisen geeniperimästä ja ihmisoikeuksista. Eettisessä arvioinnissa myös tarkistetaan, että ehdotuksissa noudatetaan tutkimuksen suoritusmaassa voimassa olevia sääntöjä. 10. Erityisissä tapauksissa voidaan tehdä eettinen arviointi hankkeen toteutusaikana. 11. Hankkeille, joissa ehdotetaan ihmisalkion kantasolujen käyttöä, on pyydettävä asianomaisilta kansallisilta tai paikallisilta eettisiltä toimikunnilta hyväksyntä ennen hankkeen aloittamista. Kaikkia vanhempien suostumukseen, taloudellisten houkuttimien käytön kieltoon jne. liittyviä kansallisia sääntöjä ja menettelyjä on noudatettava. Tässä yhteydessä tarkistetaan, sisältääkö hanke viittauksia lupa- ja valvontatoimenpiteisiin, jotka tutkimuksen suoritusmaan toimivaltaiset viranomaiset suorittavat. 12. Tieteellisessä arvioinnissa, kansallisessa tai paikallisessa eettisessä arvioinnissa ja Euroopan komission järjestämässä eettisessä arvioinnissa hyväksytyt ehdotukset esitetään hyväksyttäväksi ehdotuskohtaisesti jäsenvaltioille, jotka kokoontuvat sääntelykomiteassa. Ihmisalkion kantasolujen käyttöön liittyvää ehdotusta ei rahoiteta, jos jäsenvaltiot eivät anna sille hyväksyntäänsä. 13. Euroopan komissio jatkaa toimia levittääkseen yhteisön rahoittamasta kantasolututkimuksesta saatuja tuloksia laajalti kaikkien tutkijoiden käyttöön, jotta ne hyödyttäisivät potilaita kaikissa maissa. 14. Euroopan komissio tukee toimia ja aloitteita, joilla edistetään ihmisalkion kantasoluihin liittyvän tutkimuksen koordinointia ja järkeistämistä vastuullisten eettisten periaatteiden puitteissa. Komissio tukee erityisesti eurooppalaista rekisteriä ihmisalkion kantasolulinjoista. Tällainen rekisteri mahdollistaa Euroopassa käytettävien ihmisalkion kantasolujen seurannan. Se myös edistää niiden käytön maksimointia tutkijoiden keskuudessa, jolloin voidaan välttää tarpeetonta uusien kantasolulinjojen tuottamista. 15. Euroopan komissio jatkaa nykyistä käytäntöä, jonka mukaan sääntelykomitean hyväksyttäväksi ei esitetä ehdotuksia, joihin sisältyvissä tutkimustoimissa ihmisalkioita tuhotaan esimerkiksi kantasolujen tuottamiseksi. Tämän tutkimusvaiheen sulkeminen pois rahoituksen piiristä ei estä yhteisöä rahoittamasta seuraavia vaiheita, joihin liittyy ihmisalkion kantasolujen käyttöä. [1] KOM(2006) 364 lopullinen, 28.6.2006. [2] KOM(2005) 119 lopullinen/2, 24.5.2006. [3] EUVL C 139, 14.6.2006, s. 1.