Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettu tuote-eritelmän muun kuin vähäisen muutoksen hyväksymistä koskevan hakemuksen julkaiseminen

(2022/C 459/07)

Tämä julkaiseminen antaa oikeuden vastustaa muutoshakemusta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 (1) 51 artiklassa tarkoitetulla tavalla kolmen kuukauden kuluessa tästä julkaisemisesta.

SUOJATUN ALKUPERÄNIMITYKSEN TAI SUOJATUN MAANTIETEELLISEN MERKINNÄN TUOTE-ERITELMÄN MUUN KUIN VÄHÄISEN MUUTOKSEN HYVÄKSYMISTÄ KOSKEVA HAKEMUS

Asetuksen (EU) N:o 1151/2012 53 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan mukainen muutoksen hyväksymistä koskeva hakemus

”Bovški sir”

EU-nro: PDO-SI-0423-AM01— 2.9.2020

SAN (X) SMM ( )

1. Hakijaryhmä ja oikeutettu etu

Društvo rejcev drobnice Bovške (Bovec-rotuun kuuluvien lampaiden ja vuohien kasvattajien yhdistys)

Hakijana on sama ryhmä, joka esitti Bovški sir -juuston rekisteröintihakemuksen, ja siksi sillä on oikeutettu etu muutoksen hakemiseen.

Osoite: Trenta 34

SI - 5232 Soča

Maa: Slovenia.

Puhelin: + 386 31 409 012

2. Jäsenvaltio tai kolmas maa

Slovenia

3. Eritelmän kohta, jota / kohdat, joita muutos koskee

☐ Tuotteen nimi

☒ Tuotteen kuvaus

☐ Maantieteellinen alue

☐ Alkuperätodisteet

☒ Tuotantomenetelmä

☒ Yhteys maantieteelliseen alkuperään

☒ Merkinnät

☒ Muu

4. Muutoksen/muutosten tyyppi

☒ Rekisteröidyn SAN:n tai SMM:n tuote-eritelmän muutos, jota ei voida pitää vähäisenä asetuksen (EU) N:o 1151/2012 53 artiklan 2 kohdan kolmannen alakohdan mukaisesti.

☐ Rekisteröidyn SAN:n tai SMM:n, jonka yhtenäistä asiakirjaa (tai vastaavaa) ei ole julkaistu, tuote-eritelmän muutos, jota ei voida pitää vähäisenä asetuksen (EU) N:o 1151/2012 53 artiklan 2 kohdan kolmannen alakohdan mukaisesti.

5. muutokset

5.1. Tuotteen kuvaus

1. Muutos

Kaikki tässä kohdassa mainitut muutokset liittyvät eritelmän 1.2.1 kohtaan (Tuotteen esittely) tehtäviin muutoksiin.

Virke ”Lampaanmaidon on oltava kotoperäiseen Bovec-rotuun kuuluvien lampaiden tuottamaa” korvataan seuraavalla virkkeellä: ”Vähintään 80 prosentin lampaanmaidosta on oltava kotoperäiseen Bovec-rotuun kuuluvien lampaiden ja sen risteytysten (kuten parannettuun Bovec-rotuun kuuluvien lampaiden) tuottamaa, kun taas loppuosa maidosta voi olla muiden rotujen lampaiden tuottamaa.”

Syynä tähän muutokseen on se, että Bovec-rotuun kuuluvien lampaiden geenipooli on hiljalleen vähenemässä. Ne nimittäin kuolivat lähes sukupuuttoon toisen maailmansodan jälkeen, mikä rajoitti niiden geneettistä potentiaalia huomattavasti. Tästä syystä kasvattajat ovat toisinaan käyttäneet muiden rotujen, pääasiassa friisiläisen lampaan, pässejä. Parannettu Bovec-rotu on jalostettu risteyttämällä kotoperäinen Bovec-rotu ja itä-friisiläinen lammas, joka on poikkeuksellisen hedelmällinen ja tuottaa erittäin paljon maitoa. Kotoperäistä Bovec-rotua parannettiin, jotta saadaan kookkaampia eläimiä, jotka pystyvät tuottamaan enemmän maitoa laadukkaan perusrehun avulla. Parannettu Bovec-rotu rekisteröitiin uutena rotuna vuonna 2020. Sen maitotuotos on verrattavissa Bovec-rodun maitotuotokseen, ja molempien rotujen maito sisältää samanlaisen osuuden proteiinia ja rasvaa. Näin ollen tämä muutos ei vaikuta Bovški sir -juuston lopullisiin ominaispiirteisiin eikä aistinvaraisiin ominaisuuksiin.

2. Muutos

Virke ”Bovški sir -juusto on muodoltaan pyöreä kiekko, jonka halkaisija on 20–26 cm, korkeus 8–12 cm ja paino 2,5–4,5 kg” korvataan seuraavalla virkkeellä: ”Bovški sir -juusto on muodoltaan pyöreä kiekko, jonka halkaisija on 17–26 cm, korkeus 8–12 cm ja paino 1,8–4,5 kg.”

Muutos koskee juustokiekon halkaisijan alarajan pienentämistä 20 cm:stä 17 cm:iin ja painon alarajan pienentämistä 2,5 kg:sta 1,8 kg:aan.

Matkailusta on viime vuosina tullut yksi Soča-joen laakson nopeimmin kasvavista toimialoista, mikä on lisännyt tuntuvasti Bovški sir -juuston kysyntää ja muuttanut myynnin rakennetta. Asiakkaat haluavat enimmäkseen ostaa Bovški sir -juustoa suoraan tuottajilta kokonaisina juustoina, mikä on syynä entistä kevyempien juustojen suureen kysyntään. Bovški sir -juustokiekkojen kokoon ja painoon tehdyn muutoksen ansiosta tuottajat voivat siis joustavoittaa tuotantoaan, koska muutoksella sallitaan pienempien/kevyempien juustokiekkojen tuottaminen, jolla voidaan vastata asiakkaiden taholta tulevaan kysyntään.

3. Muutos

Virke ”Normaali kypsyysaste kulutukseen saatettaessa: kypsytetty vähintään 60 päivää” korvataan virkkeellä ”Normaali kypsyysaste kulutukseen saatettaessa: kypsytetty vähintään 45 päivää”.

Muutos koskee sen ajan lyhentämistä 60 päivästä vähintään 45 päivään, joka tarvitaan kulutukseen saatettaessa edellytetyn normaalin kypsyysasteen saavuttamiseen.

Bovški sir -juuston painon ja koon pienentäminen on lyhentänyt myös juuston kypsytysaikaa, koska pienemmät juustot kypsyvät nopeammin ja ovat kypsiä kulutukseen saattamista varten 45 päivän kypsytysajan jälkeen.

Ajan lyhentäminen ei vaikuta luonnolliseen kypsymisprosessiin eikä tuotteen lopullisiin ominaispiirteisiin.

5.2. Tuotantomenetelmä

1. Muutos

Eritelmän 3.2.1 kohdan (Juustonvalmistukseen käytettävän maidon valmistaminen) ensimmäinen virke, jossa todetaan ”Vähintään 80 prosentin lampaanmaidosta on oltava kotoperäiseen Bovec-rotuun kuuluvien lampaiden tuottamaa”, korvataan seuraavalla virkkeellä: ”Vähintään 80 prosentin lampaanmaidosta on oltava kotoperäiseen Bovec-rotuun kuuluvien lampaiden ja sen risteytysten (kuten parannettuun Bovec-rotuun kuuluvien lampaiden) tuottamaa.”

Muutos liittyy 5.1 kohdassa (Tuotteen kuvaus) esitettyyn muutokseen 1.

2. Muutos

Eritelmän 2 luvun (Bovški sir -juuston teknisen tuotantoprosessin pääpiirteet) 11 kohtaa (Kypsytys) muutetaan seuraavasti: ”Juusto soveltuu nautittavaksi vähintään 45 päivän kypsytyksen jälkeen.”

Eritelmän 3.2.8 kohdassa (Juuston kypsytys) ja 3.2.9.1 kohdassa (Juuston arviointi) juuston kypsytysaika korjataan 60 päivästä 45 päivään.

Muutos liittyy 5.1 kohdassa (Tuotteen kuvaus) esitettyyn muutokseen 3.

5.3. Yhteys maantieteelliseen alkuperään

Muutos

Eritelmän 5.1.3.2 kohdassa (Maidon tuotanto) oleva nykyinen teksti ”Bovški sir -juustoksi jalostettava maito saadaan kotoperäiseen Bovec-rotuun (jota kuvataan tarkemmin jäljempänä) kuuluvista lypsylampaista” korvataan seuraavalla tekstillä: ”Bovški sir -juustoksi jalostettava maito saadaan kotoperäiseen Bovec-rotuun (jota kuvataan tarkemmin jäljempänä) kuuluvista ja sen risteytysten lypsylampaista, kuten parannettuun Bovec-rotuun kuuluvista lampaista. Parannettu Bovec-rotu on jalostettu risteyttämällä kotoperäinen Bovec-rotu ja itä-friisiläinen lammas, joka on poikkeuksellisen hedelmällinen ja tuottaa erittäin paljon maitoa. Bovec-rotu risteytettiin sen maitotuotoksen parantamiseksi.”

Muutos liittyy 5.1 kohdassa (Tuotteen kuvaus) esitettyyn muutokseen 1.

5.4. Merkinnät

Muutos

Eritelmästä poistetaan 5.3 kohta (Bovški sir -juuston tunnus).

Tämä aiheuttaa muutoksen myös 3.2.9.2 kohtaan (Merkinnät), jonka ensimmäisessä virkkeessä todetaan seuraavaa: ”Juustoihin, jotka täyttävät kaikki eritelmän vaatimukset, merkitään tuottajan ja juuston nimi, jäljempänä esitetty Bovški sir -juuston tunnus, yhteisön tunnus sekä kansallinen laatumerkki.” Tämä virke korvataan seuraavalla virkkeellä: ”Juustoihin, jotka täyttävät kaikki eritelmän vaatimukset, on merkittävä tuottajan nimi, Bovški sir -juuston nimi ja yhteisön tunnus.”

Bovški sir -juuston tunnus kuuluu Društvo rejcev drobnice Bovške -yhdistykselle (Bovec-rotuun kuuluvien lampaiden ja vuohien kasvattajien yhdistys). Koska Bovški sir -juuston tuottajat eivät ole velvollisia olemaan yhdistyksen jäseniä, ei ole asianmukaista edellyttää yhdistykseen kuulumattomia tuottajia käyttämään tunnusta. Jos yhdistykseen kuulumattomat tuottajat haluavat käyttää yhdistyksen tunnusta, se on saatavissa yhdistykseltä.

5.5. Muu

Muutos

Muu – Arviointilomake

Eritelmän 5.2 kohdassa (Kypsytetyn Bovški sir -juuston arviointilomake) olevassa taulukossa ”Kunkin ominaisuuden vähimmäispistemäärät” esitetään pisteiden vähimmäismäärä, joka juuston on saatava ulkonäön, värin, sisuksen, poikkileikkauspinnan, aromin ja maun osalta. Taulukossa esitettyä juuston ulkonäöstä, poikkileikkauspinnasta ja aromista annettavien pisteiden vähimmäismäärää on muutettu. Ulkonäön vähimmäispistemäärä on nostettu 1,5:stä 1,75:een, poikkileikkauspinnan vähimmäispistemäärä on laskettu 2,5:stä 2,0:aan, ja juuston aromin vähimmäispistemäärä on nostettu 1,5:stä 1,75:een.

Ehdotetut muutokset perustuvat Bovški sir -juuston monivuotisten aistinvaraisten arviointien tuloksiin. Arvioinnissa merkittävimmät esiin nousseet ongelmat ovat koskeneet juuston poikkileikkauspintaa, koska raakamaidosta valmistetuilla juustoilla on harvoin ihanteellinen poikkileikkauspinta. On ollut tilanteita, joissa tiettyjä juustoja ei ole voitu myydä poikkileikkauspinnasta saadun pistemäärän vuoksi, jopa tapauksissa, joissa kaikista muista ominaisuuksista olisi saatu suuri pistemäärä.

Ulkonäön vähimmäispistemäärää on nostettu, koska myös ulkonäkö on tärkeä ja antaa merkkejä juuston koostumuksesta ja puhtaudesta ja osoittaa, että tuottaja on huolehtinut juustosta asianmukaisesti. Myös aromin vähimmäispistemäärää on nostettu, koska aromista saatu pieni pistemäärä antaa ensimmäisen viitteen siitä, että juusto ei täytä vaatimuksia.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

”Bovški sir”

EU-nro: PDO-SI-0423-AM01 - 2.9.2020

SAN (X) SMM ( )

1. San:n nimi tai nimet

”Bovški sir”

2. Jäsenvaltio tai kolmas maa

Slovenia

3. Maataloustuotteen tai elintarvikkeen kuvaus

3.1. Tuotelaji

Luokka 1.3 – Juustot

3.2. Kuvaus 1 kohdassa nimetystä tuotteesta

”Bovški sir” luokitellaan kovaksi, täysrasvaiseksi juustoksi. Sen valmistukseen käytetään vähintään 80 % lampaan raaka-maitoa, joka saadaan kotoperäiseen Bovec-rotuun kuuluvista lampaista ja sen risteytyksistä (kuten parannettuun Bovec-rotuun kuuluvista lampaista). Maito voi sisältää myös enintään 20 % lehmän- tai vuohenmaitoa. Pyöreän kokonaisen juuston halkaisija on 17–26 cm, korkeus 8–12 cm ja paino 1,8–4,5 kg. Juuston kuori on kiinteä, sileä ja tasainen, ja sen väri vaihtelee harmahtavanruskeasta vaaleanruskeaan. Kyljet ovat hieman kuperat ja reunoiltaan pyöreähköt. Rakenne on kiinteä, joustava, tiivis, helposti leikattavissa mutta ei mureneva. Väri on tasaisen harmahtavan vaaleanruskea, ja juustossa on harvassa tasaisesti jakautuneita linssin tai pienen herneen kokoisia koloja ja toisinaan siellä täällä myös pieniä reikiä ja halkeamia. Pidempään kypsytetyn juuston rakenne on kiinteämpi ja helpommin halkeava. Juustolla on tunnusomainen täyteläisen aromaattinen voimakas ja hieman pistävä tuoksu ja maku. Juustoja kypsytetään 45 päivästä kahteen vuoteen. Jos valmistukseen on lisätty lehmän- tai vuohenmaitoa, maku ja tuoksu ovat hieman miedompia. Bovški sir -juuston kuiva-ainepitoisuus on vähintään 60 % ja rasvapitoisuus kuiva-aineesta vähintään 45 %.

3.3. Rehu (vain eläinperäiset tuotteet) ja raaka-aineet (vain jalostetut tuotteet)

”Bovški sir” valmistetaan kotoperäiseen Bovec-rotuun kuuluvien lampaiden ja sen risteytysten (parannettuun Bovec-rotuun kuuluvien lampaiden) raakamaidosta tai sekoitetusta lampaan-, lehmän- ja vuohenmaidosta. Lehmän- tai vuohenmaidon osuus maidon kokonaismäärästä saa olla enintään 20 %. Bovški sir -juuston valmistus tapahtuu yksinomaan eläinten ollessa maidoneritysvaiheessa, joka ajoittuu lammaskarjan laiduntamiseen käytettyjen laidunten kasvukauteen. Pääosa maidoneritysvaiheessa olevien eläinten perusrehuannoksesta on peräisin laiduntamisesta, mutta sitä voidaan täydentää myös heinällä tai säilörehulla. Perusannos on vähintään 75 % päivittäisen annoksen kuiva-aineesta.

3.4. Erityiset tuotantovaiheet, joiden on tapahduttava yksilöidyllä maantieteellisellä alueella

Kaikkien Bovški sir -juuston tuotantovaiheiden maidon tuotannosta juuston kypsytykseen on tapahduttava yksilöidyllä maantieteellisellä alueella.

3.5. Tuotteen, johon rekisteröity nimi viittaa, viipalointia, raastamista ja pakkaamista koskevat erityiset säännöt

—

3.6. Tuotteen, johon rekisteröity nimi viittaa, merkitsemistä koskevat erityiset säännöt

Juustoihin, jotka täyttävät kaikki eritelmän vaatimukset, merkitään tuottajan nimi, suojattu nimi ja Euroopan unionin tunnus. Jos käytetään lehmän- tai vuohenmaitoa, sen prosentuaalinen osuus on myös ilmoitettava. Tuottajat voivat lisäksi ilmoittaa, jos juustoa on kypsytetty enemmän kuin yksi vuosi, jos se tuotettu luonnonmukaisesti tai jos se on valmistettu vuoristojuustolassa.

4. Maantieteellisen alueen tarkka rajaus

Alue, jolla Bovški sir -juuston valmistukseen käytettävä maito tuotetaan ja jolla itse juusto valmistetaan, määritellään seuraavasti: Italian rajan pohjois- ja länsipuolella Mali Mangartista ja Veliki Mangartista Učjen rajanylityspaikkaan. Rajalta alue jatkuu Mali Muzecin ja Veliki Muzecin kautta kattaen koko alueen Božcasta Na vrhu’uun kohti Hribiä, Pirovecin, Krasji vrh’n, Zaprikraj’n ja Zaplečin kautta Lopatnikiin ja Krniin, Mali Šmohoriin, Bogatiniin ja Vratcaan, Lanževicaan, Mala Vrataan, Velika Vrataan, Travnikiin, Malo Špičjeen ja Kanjeveciin, Triglavin ja Luknjan ohi Križiin, Prisojnikiin, Mala Mojstrovkaan Travnikin ohi Jaloveciin, Kotovo Sedloon, Mali Mangartiin ja takaisin Italian rajalle. Kaikki edellä mainitut raja-alueet sijaitsevat maantieteellisellä alueella.

5. Yhteys maantieteelliseen alueeseen

”Bovški sir” on tuote, jonka merkitys tunnetaan vuosisatojen ajan. Myös arkeologisten löytöjen mukaan Bovecin alueella on ollut asutusta jo tuhansien vuosien ajan. Oletetaankin, että juustonvalmistus alkoi tällä vuoristoalueella jo kolme vuosituhatta sitten, samaan aikaan teräksentuotannon kanssa. Ensimmäiset viittaukset Bovecin alueeseen ovat peräisin ajalta ennen vuotta 1174 ja ensimmäiset viittaukset juustoon 1300-luvulta. Kyseiseltä ajalta peräisin olevien maarekisterien ja muiden kirjanpitotietojen mukaan juustolla oli suuri merkitys, koska maatiloista, kalastusoikeuksista jne. kannettavat maksut laskettiin juustona (Rutar, 1882). Nimi ”Bovški sir” (italiaksi ”Formaggio di Plezo vero”) mainittiin ensimmäisen kerran vuodelta 1756 peräisin olevassa Udinen kaupungin hintaluettelossa, josta ilmenee myös, että Bovški sir -juuston hinta oli korkeampi kuin monilla muilla juustoilla. Laiduntamista, juustonvalmistusta ja vuoristolaidunten hoitoa käsiteltiin laidunten hoitoa koskevissa kirjoituksissa (Pašni red). Tri Henrik Tuma kirjoitti Planinski Vestnik -lehdessä julkaistun kuvauksen työpäivästä Zapotokissa Zadnja Trentan yläpuolella sijaitsevalla vuoristolaitumella ennen ensimmäistä maailmansotaa. Siitä ilmenee, että Bovški sir -juuston valmistustapa on – teknologian kehittymisestä huolimatta – lähes sama kuin vuosisatoja sitten. Korkealla sijaitsevien vuoristolaidunten ja jyrkkien rinteiden vuoksi maantieteellisellä alueella ei ole juurikaan mahdollisuuksia tehomaatalouden harjoittamiseen. Maantieteellinen alue kokonaisuudessaan on Natura 2000 -aluetta, ja suuri osa siitä kuuluu lisäksi Triglavin kansallispuistoon. Maantieteelliselle alueelle on tyypillistä Alppien mannerilmasto, jossa osittain tuntuu myös Välimeren ilmaston vaikutus, joka työntyy sisämaahan Soča-jokea pitkin. Sademäärä on korkea läpi vuoden (Bovecissa keskimäärin 2 735 mm/vuodessa vuosina 1961–1990). Eräät laaksot ovat ympäröivien korkeiden vuorenhuippujen vuoksi ilman auringonpaistetta jopa kaksi kuukautta vuodessa. Runsaista sateista huolimatta kuivuus ja voimakkaat tuulet heikentävät usein ohuen maaperän nurmisatoa, minkä vuoksi alue soveltuu parhaiten lampaan- ja vuohenkasvatukseen.

”Bovški sir” valmistetaan kotoperäiseen Bovec-rotuun kuuluvien lampaiden ja sen risteytysten (parannettuun Bovec-rotuun kuuluvien lampaiden) maidosta. Bovec-rotu on kehittynyt vuosisatojen kuluessa Soča-joen yläjuoksun laaksoissa, ja se on saanut nimensä Bovecin kaupungin mukaan. Bovec-rotu on tyypillisesti maidon tuotantoon tarkoitettu siropäinen ja lyhytkorvainen rotu. Jalostuksen tähänastisena perustavoitteena on ollut kehittää ankariin kasvatusolosuhteisiin ja korkeiden vuoristolaidunten niukkoihin laiduntamisoloihin sopeutunut lauhkealuonteinen, pitkäikäinen ja vastustuskykyinen rotu. Bovec-rodun lampaan maidon rasvapitoisuus kuiva-aineesta on korkeampi kuin muilla Sloveniassa kasvatetuilla maidontuotantoon tarkoitetuilla lammasroduilla, mikä vaikuttaa sekä saantoon että juuston makuun. Parannettu Bovec-rotu on jalostettu risteyttämällä kotoperäinen Bovec-rotu ja itä-friisiläinen lammas, joka on poikkeuksellisen hedelmällinen ja tuottaa erittäin paljon maitoa. Kotoperäistä Bovec-rotua parannettiin, jotta saadaan kookkaampia eläimiä, jotka pystyvät tuottamaan enemmän maitoa.

Maidoneritysvaiheessa Bovški sir -juuston valmistukseen käytettävää maitoa tuottavat lampaat laiduntavat ympäri aluetta. Laiduntaminen tapahtuu perinteisesti, mikä on myös ainoa taloudellisesti kannattava vaihtoehto. Tämä merkitsee sitä, että ravinto, jota lampaat nauttivat sinä aikana, kun ne tuottavat Bovški sir -juuston valmistukseen käytettävää maitoa, perustuu tuoreeseen laidunrehuun, mikä vaikuttaa suuresti juuston tyypilliseen makuun ja aromiin. Korkeusvyöhykkeestä, ilmastosta ja maaperän geologisesta koostumuksesta johtuen laitumilla esiintyy poikkeuksellisen monipuolinen valikoima kasveja. Maantieteellisellä alueella tavataan kasveja, jotka ovat tyypillisiä niin Alppien, Manner-Euroopan kuin Välimerenkin alueelle.

Tuote-eritelmän julkaisutiedot

https://www.gov.si/assets/ministrstva/MKGP/PODROCJA/HRANA/SHEME-KAKOVOSTI/SPECIFIKACIJE-EVROPSKA-KOMISIJA/Bovski_sir_specifikacija.pdf

(1) EUVL L 343, 14.12.2012, s. 1.