Makarowin työryhmän keskeinen päätelmä oli seuraava: ”Eurostars-yhteistyöohjelma on onnistunut nopeuttamaan t&k-työtä tekevien pk-yritysten kasvua ja lisäämään innovaatiotuotoksia. Useita hallintoon ja johtamiseen liittyviä näkökohtia on kuitenkin vielä parannettava.”

Eurostars-ohjelman tarkoituksena on taloudellisesti tukea ylikansallisia markkinasuuntautuneita tutkimushankkeita, joita ovat käynnistäneet t&k-työtä tekevät pienet ja keskisuuret yritykset, jäljempänä ’pk-yritykset’. Yritysten olisi kyettävä toteuttamaan suurin osa hankkeen t&k-toiminnasta sekä hyödyntämään sen tuloksia kaupallisesti ja siten parantamaan omaa kilpailuasemaansa. Eurostars-hankkeet ovat yhteistyöhankkeita, eli jokaisessa hankkeessa olisi oltava vähintään kaksi kumppania (itsenäistä hallinnollista yksikköä) kahdesta osallistuvasta maasta, ja vähintään yhden yrityksen on oltava t&k-työtä tekevä pk-yritys. Hankkeiden enimmäiskesto on kolme vuotta, ja tutkimuksen tuotoksen olisi oltava valmiina markkinoille kahden vuoden kuluessa hankkeen päättymisestä.

Keskimääräinen sopimuksentekoaika on lyhentynyt verrattuna tilanteeseen väliarvioinnin tekohetkellä. Esimerkiksi kolmannen määräajan osalta (2009) keskimääräinen sopimuksentekoaika oli 435 päivää, kun se oli kahdeksannen määräajan kohdalla (2012) lyhentynyt 282 päivään. Sopimuksentekoaika on edelleen kuitenkin melko pitkä useissa maissa. Makarowin työryhmä katsoo, että sopimuksentekoaikaa on lyhennettävä kiireesti, sillä osallistuvien maiden väliset merkittävät eroavuudet kyseenalaistavat koko järjestelmän.

Neuvosto esitti näkemyksensä väliarvioinnista 31. toukokuuta 2011 antamissaan päätelmissä. Se ”SUHTAUTUU MYÖNTEISESTI työryhmän näkemykseen siitä, että Eurostars on Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden mukainen, täydentää seitsemännessä puiteohjelmassa pk-yrityksille tarjottuja mahdollisuuksia kansainväliseen yhteistyöhön ja on osoittautunut kohderyhmää kiinnostavaksi tavoittamalla menestyksellisesti T&K-toimintaa harjoittavat eurooppalaiset pk-yritykset;” ”PANEE TYYTYVÄISENÄ MERKILLE, että työryhmä suosittelee Eurostars-ohjelman jatkamista vuoden 2013 jälkeen, AIKOO TARKASTELLA ohjelman jatkamista, kun tutkimuksen ja innovoinnin yhteisen strategiakehyksen tulevaa rahoitusta pohditaan yleisesti.”

Vaikka teknisten asiantuntijoiden ja markkina-asiantuntijoiden lukumäärä on kasvanut huomattavasti vuodesta 2012, maantieteellistä ja sukupuolten välistä tasapainoa voidaan vielä parantaa. Kansalliset projektikoordinaattorit haluaisivat myös osallistua asiantuntijatietokannan kehittämiseen. Pk-yritykset ovat tyytyväisiä tietoihin, joita niille toimitetaan niiden hankkeita koskevasta arvioinnista. Ne pitävät raportoinnin aiheuttamaa työtaakkaa ja seurantamenettelyä asianmukaisina. Lisäksi niiden mukaan arviointiprosessi on selkeä, läpinäkyvä ja oikea-aikainen.

Eurostars-ohjelman keskitetty arviointimenettely on toiminut hyvin. Makarowin työryhmä katsoo kuitenkin, että on tarpeen lisätä läpinäkyvyyttä ja parantaa avoimuusmekanismia sekä yksinkertaistaa menettelyä, jotta voidaan lyhentää alkuperäisestä hakemuksesta arviointiraportin valmistumiseen kuluvaa aikaa. Sopimuksentekoaika oli melko pitkä Eurostars-ohjelman käynnistyessä, mutta se lyheni huomattavasti ensimmäisen vaiheen aikana.

Toinen keskeinen Eurostars-ohjelman haaste on rahoitussääntöjen yhdenmukaistaminen. Korkean tason ryhmä katsoo, että tämä haaste olisi ratkaistava soveltamalla ylhäältä alaspäin suuntautuvaa menettelyä kansallisten ministeriöiden ja EU:n aloitteesta. Kansallisten projektikoordinaattorien mukaan täysimääräinen yhdenmukaistaminen on mahdotonta: koordinaattorit eivät esimerkiksi voi muuttaa rahoituksen prosenttiosuutta tai ylärajaa kunkin pk-yrityksen osalta erikseen. Lisäksi on tarpeen yhdenmukaistaa korkeakouluja ja julkisia tutkimusorganisaatioita koskevia alihankintasääntöjä.

Työryhmä toteaa, että rahoituksen synkronointi on edelleen Eurostars-ohjelman suurin haaste, vaikka joitakin parannuksia on jo saatu aikaan. Joissakin tapauksissa osallistuvilla pk-yrityksillä on suuria vaikeuksia pitkän sopimuksentekoajan takia. Lisäksi eräät kansalliset rahoituselimet soveltavat rinnakkaisia haku- ja arviointivaatimuksia ja kaksinkertaisia raportointivelvollisuuksia.

Makarowin työryhmä katsoo, että virtuaalinen yhteisrahoitus on toiminut hyvin ja on suositeltavin rahoitusmekanismi, koska se houkuttelee maita osoittamaan varoja Eurostars-ohjelmaan. Ohjelman suosion johdosta useat maat ovat kasvattaneet merkittävästi rahoitusosuuksiaan alun perin sovitusta. Eurostars-ohjelmassa ei kuitenkaan ole vielä täysin hyödynnetty kaikkia virtuaalisen yhteisrahoituksen hyötyjä, koska eräät maat, erityisesti Saksa ja Espanja, eivät vielä osoita riittävästi varoja ohjelmaan. Sen takia osa laadukkaista hankkeista, joille on jo päätetty antaa rahoitusta, jää ilman rahoitusta. Tämä aiheuttaa turhautumista rahoitusta hakeneiden pk-yritysten keskuudessa.

Eurostars-ohjelma on lisännyt pk-yritysten mukanaoloa Eurekassa ja edistänyt niiden näkyvämpää roolia Euroopan kilpailukyvyn ja innovoinnin parantamisessa. Tällä tavalla Eurostars-ohjelmalla on ollut merkittävä ja kestävä myönteinen vaikutus Eureka-verkostoon.

Eurekan korkean tason ryhmässä keskustellaan säännöllisesti useista Eurostars-ohjelman onnistumisen kannalta keskeisistä kysymyksistä. Korkean tason ryhmässä ei kuitenkaan välttämättä päästä yksimielisyyteen toteutettavista toimista eikä sovita kaikkia maita sitovista säännöistä. Rahoituksen synkronoinnista ja yhdenmukaistamisesta, kelpoisuussäännöistä ja kansallisten budjettien riittävyydestä on laadittu perusteellisia analyyseja ja käyty keskustelua. Makarowin työryhmä katsoo, että on tarpeen lisätä korkean tason työryhmän vastuuta Eurostars-ohjelmasta ja osallistumista siihen. Tämä on keskeistä synkronoinnin ja yhdenmukaistamisen edistämiseksi. Vastaavasti kansalliset rahoituselimet osallistuvat hallintorakenteeseen vain rajallisessa määrin. Ne olisi otettava tiiviimmin mukaan, jotta voitaisiin lisätä synkronointia ja yhdenmukaistamista.

Ohjelmaan osallistuvilla pk-yrityksillä on jo kokemusta kansallisista ja kansainvälisistä rahoitusohjelmista, ja suurin osa niistä on jo aiemmin luonut kansainvälisiä yhteyksiä. Makarowin työryhmä kuitenkin havaitsi, että hakemuksilla, joihin osallistuu korkeakouluja tai julkisia tutkimusorganisaatioita, on paremmat mahdollisuudet saada rahoitusta. Tämä saattaa johtua siitä, että korkeakoulun tai julkisen tutkimusorganisaation mukanaolo on merkki ehdotuksen korkeasta laadusta tai kyseisillä organisaatioilla on enemmän kokemusta hakemusasiakirjojen valmistelusta tai kyseisissä hakemuksissa on ollut paras tasapaino tieteellisen asiantuntemuksen ja markkina-asiantuntemuksen välillä.

Makarowin työryhmä huomauttaa, että Eurostars-ohjelmaan osallistuvien pk-yritysten sekä ohjelman hallintoelinten mukaan ohjelmalla on merkitystä kohderyhmän tarpeiden ja tavoitteiden kannalta. Pk-yritysten vahva kysyntä ohjelmaan osoittaa, että se on strategisesti asianmukainen. Lähes kaikki Eurostars-ohjelmaan osallistuneet pk-yritykset aikovat hakea uudelleen rahoitusta, sillä ohjelma vastaa heidän tarpeitaan ja tavoitteitaan. Suuri enemmistö Eurostars-ohjelman osallistujista on t&k-työtä tekeviä pk-yrityksiä, ja niiden osuus rahoituksesta oli noin 75 prosenttia. Ohjelmalla onnistuttiin myös tavoittamaan uudet yritykset, pienet yritykset ja mikroyritykset.

Makarowin työryhmä arvioi, oliko väliarviointiraportissa esitetyt suositukset otettu huomioon. Työryhmä katsoo, että viimeistään vuonna 2013 toteutettavista 21 suosituksesta seitsemän on pantu täytäntöön kokonaisuudessaan, 10 suosituksen täytäntöönpano on aloitettu tai ne on pantu osittain täytäntöön, ja neljää suositusta ei ole pantu täytäntöön lainkaan.

11)Sihteeristön, korkean tason ryhmän ja kansallisten rahoituselinten olisi varmistettava, että sopimuksentekoaika on enintään seitsemän kuukautta (210 päivää), kuten Budapestin asiakirjassa on sovittu Eurostars 2 -ohjelman osalta.

8)Sihteeristön olisi otettava käyttöön yksilöllinen tunniste kaikille organisaatioille. Vaatimus ei koske pelkästään pk-yrityksiä ja suuryrityksiä, vaan myös korkeakouluja, julkisia tutkimusorganisaatioita ja muita t&k-työtä tekevien pk-yritysten kumppaneita. Jos organisaatiolla on jo Horisontti 2020 -ohjelman mukainen osallistujan tunnistuskoodi (Participant Identification Code), se on ilmoitettava. Hakulomakkeessa olisi oltava tiedot siitä, onko hanke esitetty jo aiemmin jonkin toisen kansallisen tai EU:n ohjelman yhteydessä.

7)Sihteeristön olisi suunniteltava ja toteutettava institutionaalinen kehittämissuunnitelma, jolla vahvistetaan sen soveltamia hallinto- ja organisointimenettelyjä. Tarkoituksena on parantaa Eurostars-ohjelman toteutusta kansainvälisten parhaiden käytäntöjen mukaisesti sekä palkata ja pitää palveluksessa pätevää henkilöstöä, jolla on kokemusta t&k- ja innovaatio-ohjelmien hallinnoinnista, sekä tarjota henkilöstölle asianmukaisia kannustimia. Sihteeristön olisi saatava mentorointitukea verkoston kansallisilta rahoituselimiltä, joilla on asianmukaiset valmiudet.

6)Sihteeristön olisi laadittava erityinen hakulomake ja sitä koskevat ohjeet hakemuksen uudelleen toimittamista varten. Hakemuksen uudelleen toimittamisen yhteydessä on annettava selvitys siitä, mitä muutoksia hakemukseen on tehty erityisesti niiden aiemmissa arvioinneissa esitettyjen huomautusten perusteella, joita kansalliset projektikoordinaattorit ovat toimittaneet hakijoille.

14)Euroopan komission olisi harkittava sitä, että niille Eurostars-hankkeille, joiden osalta kaikkia avustussopimuksia ei ole allekirjoitettu vuoden kuluessa määräajasta, ei myönnetä rahoitusta, ellei allekirjoittamisen viivästyminen johdu rahoitettavan konsortion jäsenistä.

Rahoitus

1)Korkean tason ryhmää kehotetaan vakavasti sopimaan rahoitussääntöjen yhdenmukaistamisen vähimmäistasosta ja huolehtimaan siitä, että kukin osallistuva maa noudattaa sovittua tasoa. Enimmäisrahoitusosuuksien olisi oltava kaikissa maissa samat tietyntyyppisen kumppanin osalta. Korkean tason ryhmän olisi seurattava prosessia tarkasti, ja prosessi olisi saatava päätökseen vuoden 2016 ensimmäiseen määräaikaan mennessä.

2)Korkeakoulujen ja julkisten tutkimusorganisaatioiden rahoitusta olisi yhdenmukaistettava siten, että ne osallistuvat ohjelmaan ulkomaisten t&k-työtä tekevien pk-yritysten kumppaneina eivätkä pelkästään samassa maassa t&k-työtä tekevien pk-yritysten alihankkijoina.

4.Komission huomautukset

4.1.Johdanto

Komissio katsoo, että Makarowin työryhmän raportissa käsitellään niitä tärkeimpiä näkökohtia, jotka oli Eurostars-päätöksen, valtuutussopimuksen ja tehtävänkuvauksen mukaisesti tarkoitus kattaa arvioinnissa.

Koska jäsenvaltiot ja muut osallistuvat maat ovat kasvattaneet rahoitusosuuttaan Eurostars-ohjelmaan (arviolta 372 milj. euroa), EU:n osuus (100 milj. euroa) suhteessa siihen on nyt 26,9 prosenttia eli täyttää Eurostars-päätöksen vaatimuksen, jonka mukaan unionin rahoitus voi olla enintään kolmasosa jäsenvaltioiden ja muiden osallistuvien maiden rahoitusosuuksista.

Eurostars-päätöksessä mainitaan pk-yritysten merkitys Euroopan kasvun ja kilpailukyvyn kannalta. Hakemusten suuri ja jatkuvasti kasvava määrä sekä rahoitusta saaneiden pk-yritysten aikaansaamat tulokset osoittavat, että Eurostars-ohjelma on tärkeä t&k-työtä tekevien pk-yritysten kasvun kannalta.

Useat ohjelman osatekijöistä kehittyivät sen käynnistymisestä vuonna 2008 aina vuoden 2013 loppuun saakka. Esimerkiksi sopimuksentekoaika lyheni ja yhdenmukaistamista ja synkronointia lisättiin. Komissio pitää tätä kehitystä hyvänä ja arvostaa Eurekan sihteeristön ja kansallisten rahoituselinten ponnisteluja.

Makarowin työryhmän keskeinen johtopäätös on, että Eurostars-ohjelma on onnistunut nopeuttamaan t&k-työtä tekevien pk-yritysten kasvua ja lisäämään niiden innovaatiotuotoksia. Työryhmä kuitenkin katsoo myös, että useita hallintoon ja johtamiseen liittyviä näkökohtia on vielä parannettava.

Johtopäätöksen ensimmäistä osaa tukee myös perusteellinen ekonometrinen vaikutustenarviointi. Sen mukaan Eurostars-ohjelmasta rahoitusta saaneiden, t&k-työtä tekevien pk-yritysten työllisyys kasvoi lähes kaksi kertaa niin paljon kuin tukea hakeneiden mutta ilman rahoitusta jääneiden pk-yritysten työllisyys. Johtopäätöksen toisesta osasta työryhmä puolestaan totesi, että yhdenmukaisten rahoitussääntöjen ja synkronoitujen kansallisten menettelyjen puute aiheutti tehottomuutta. Työryhmä katsoo myös, että keskushallinnon ja muun hallinnon sekä toiminnan tuloksellisuutta on parannettava.

Komissio katsoo, että loppuarvioinnissa esitetyt havainnot, arviot ja suositukset on perusteltu vakuuttavasti. Komissio on samaa mieltä Makarowin työryhmän keskeisestä päätelmästä.

Useat väli- ja loppuarvioinnin suosituksista on jo otettu huomioon Eurostars 2 -päätöksessä (2014–2020).

Koska Makarowin työryhmän raportti on olennainen osa arviointiprosessia, komissio ei kommentoi raporttia yksityiskohtaisesti seuraavissa huomautuksissa. Komissio soveltaa ennakoivaa lähestymistapaa, minkä vuoksi nämä huomautukset koskevat lähinnä niitä Eurostars-ohjelman osa-alueita, joilla komissio katsoo olevan eniten parantamisen varaa, eli Makarowin työryhmän johtopäätöksen toista osaa.

4.2.Ohjelman kohderyhmä ja soveltamisala

Sekä väliarvioinnissa että Makarowin työryhmän raportissa todetaan, että Eurekan sihteeristön ja kansallisten projektikoordinaattoreiden olisi varmistettava, että Eurostars-ohjelma tavoittaa myös sellaiset pk-yritykset, jotka eivät ole vielä luoneet kansainvälisiä suhteita. Komissio hyväksyi tämän suosituksen vuonna 2011 ja on edelleen samaa mieltä vuonna 2015. Vaikka suositus on osoitettu sekä sihteeristölle että koordinaattoreille, useat muut suositukset, jotka koskevat Eurostars-ohjelman edistämistä tai siitä tiedottamista, on osoitettu pelkästään sihteeristölle (vrt. suositukset 3, 4, 5 ja 7 edellä). Komissio on samaa mieltä näistä suosituksista. Vaikka Eurekan sihteeristöllä on keskeinen rooli, myös osallistuvat Eurostars-maat ja kansalliset rahoituselimet ovat vastuussa siitä, että ohjelmalla saavutetaan yhä enemmän ja yhä laadukkaampia t&k-työtä tekeviä pk-yrityksiä, joilla on kasvupotentiaalia.

Makarowin työryhmä kehottaa komissiota ja sihteeristöä pohtimaan mahdollisuutta luoda yhteyksiä Eurostars-ohjelman ja uuden Horisontti 2020 -puiteohjelman pk-yrityksille kohdennetun välineen välille (vrt. suositus 6). Vaikka ei ole selvää, mitä ”yhteyksillä” tarkkaan ottaen tarkoitetaan, komissio analysoi eri välineiden strategista sijoittelua siinä yhteydessä, kun se esitti Eurostars 2 -ohjelmaa koskevan ehdotuksen. Komissio katsoo, että kyseisistä välineistä annettava tuki kohdistuu eri vaiheisiin pk-yritysten tutkimus- ja yritysideoiden kehittelyssä suhteessa markkinoihin. Eurostars-ohjelma on Horisontti 2020 -ohjelman pk-yrityksille tarkoitetusta välineestä erillinen väline ja täydentää, ei korvaa sitä. Valtuutussopimuksessa todetaan myös, että kansallisten rahoituselinten olisi toteutettava tehokkaita toimenpiteitä estääkseen lopullisia edunsaajia saamasta hankkeilleen kaksinkertaista rahoitusta muista EU:n rahoituslähteistä. Eurekan sihteeristön, Euroopan komission ja pienistä ja keskisuurista yrityksistä vastaavan toimeenpanoviraston (EASME) on ilmoitettava selvästi, että Eurostars-ohjelmalla ja pk-yrityksille tarkoitetulla välineellä on eri kohderyhmät.

4.3.Hallinto

Makarowin työryhmä toteaa, että Eurekan korkean tason ryhmässä keskustellaan säännöllisesti monenlaisista Eurostars-ohjelman onnistumisen kannalta keskeisistä kysymyksistä. Kaikkien kysymysten osalta ei välttämättä kuitenkaan päästä yksimielisyyteen toteutettavista toimista eikä kaikkia maita sitovista säännöistä. Työryhmä pitää välttämättömänä lisätä korkean tason työryhmän vastuuta Eurostars-ohjelmasta ja osallistumista siihen.