C 226/30 FI 8.8.2000 Euroopan yhteiso ¨jen virallinen lehti
Alueiden komitean lausunto aiheesta ”Kuudes kausikertomus Euroopan unionin alueiden
sosiaalisesta ja taloudellisesta tilanteesta”
(2000/C 226/10)
ALUEIDEN KOMITEA, joka
ottaa huomioon kuudennen kausikertomuksen Euroopan unionin alueiden sosiaalisesta ja taloudellisesta
tilanteesta (SEK(1999) 66 lopull.),
ottaa huomioon komission 1. syyskuuta 1999 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 265 artiklan
nojalla tekemän päätöksen pyytää aiheesta alueiden komitean lausunto,
ottaa huomioon työvaliokuntansa 2. kesäkuuta 1999 tekemän päätöksen antaa lausunnon valmistelu
valiokunta 1:n ”Aluepolitiikka – Rakennerahastot – Taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus –Rajanylittävä ja alueidenvälinen yhteistyö” tehtäväksi,
ottaa huomioon valiokunta 1:n joulukuun 1. päivänä 1999 hyväksymän lausuntoluonnoksen CdR 388/99
rev. 2, jonka esittelijä oli Bourgognen aluevaltuutettu Jean-François Bazin, F, PPE,
hyväksyi 12. ja 13. huhtikuuta 2000 pitämässään 33. täysistunnossa (huhtikuun 12. päivän kokouksessa)
seuraavan lausunnon.
1.Johdanto 1.4. Näin on mahdollista arvioida mahdollisimman objek-
tiivisesti alueiden talouden, työmarkkinoiden ja väestömuutos-ten pääsuuntauksia 1900-luvun lopulla, analysoida alueiden
kilpailukykykapasiteettia, tarkastella rakennerahastosta tukea
saaneiden ja tuen ulkopuolelle jääneiden alueiden kehitystä 1.1. Kuudennessa kausikertomuksessa Euroopan unionin
sekä tutustua Keski- ja Itä-Euroopan kymmenen valtion ja alueiden sosiaalisesta ja taloudellisesta tilanteesta eritellään ja
Kyproksen tilanteisiin ja vertailla niitä. kommentoidaan Euroopan unionin aluepolitiikan vaikutuksia
sekä koheesioprosessin tuloksia. Siinä käsitellään myös kehi-
tystä kymmenessä Keski- ja Itä-Euroopan maassa sekä Kyprok-
sessa.
1.5. Alueiden komitea suhtautuu siis kokonaisuudessaan
myönteisesti kuudennen kausikertomuksen selvitykseen Eu-
roopan unionin alueiden sosiaalisesta ja taloudellisesta tilan-1.2. Komissio julkaisi 28. heinäkuuta 1999 kertomuksen,teesta. Kertomus merkitsee edistysaskelta alueellisten tietojenjoka on viimeinen tässä komission kolmen vuoden väleinanalysoinnissa ja osoittaa alalla saavutetun edistyksen vuonnajulkaisemien asiakirjojen sarjassa. Komissio antaa tästedes1995 ilmestyneen viidennen kausikertomuksen jälkeen. VieläMaastrichtin sopimuksen 130 b artiklan (
1) mukaisesti jokaon paljon selvitettävää, mutta nyt ollaan jo oikeilla jäljilläkolmas vuosi kertomuksen taloudellisesta ja sosiaalisesta yh-varsinkin, jos jatketaan tilastollisten välineiden yhtenäistämistäteenkuuluvuudesta. Kertomukseen liitetään analyysit, jotkaEuroopassa ja jos ESDP:hen liittyvät tutkimustyöt täyttävätesitettiin aiemmin kausikertomuksessa. Ensimmäinen kohee-lupauksensa. Erityisesti yksi tärkeä tekijä antaa aihetta tyytyväi-sioraportti esitettiin ja hyväksyttiin vuonna 1996.syyteen: kilpailukykyyn perustuvan lähestymistavan merkitys
(kertomuksen toinen osa), joka avaa uusia näkymiä Euroopanalueellisten kehityserojen ymmärtämiseen ja ratkaisemiseen.
1.3. Euroopan unionia koskevien taloudellisten ja sosiaalis-
ten tietojen tarkka ja yksityiskohtainen tuntemus ja niiden
säännöllinen ajantasaistaminen on välttämättömyys. Lausun-non kohteena oleva kertomus on selvä edistysaskel edeltäjäänsä
nähden, sillä siinä ajantasaistetaan tiedot asianmukaisesti ja
lisäksi se avaa uusia ja mielenkiintoisia näkymiä taloudenmaailmanlaajuistumiseen, tietoyhteiskunnan kehitykseen,
euron käyttöönottoon, unionin itälaajentumiseen, alueiden2.Analyysikehyksen asianmukaisuustalouteen ja työmarkkinoihin.
2.1. Kertomuksen lähtökohtana ovat alueet. Vaikka valittu
analyysikehys lienee ainoa, joka mahdollistaa tietojen keruun (1) Amsterdamin sopimuksen 159 artiklan 2 kohta.
8.8.2000 FI C 226/31 Euroopan yhteiso ¨jen virallinen lehti
ja vertailun, on selvä, että alueiden välillä vallitsee merkittäviä ja mitattaessa. Kertomuksessa niitä arvioidaan pääasiassa alueen
bkt:llä henkeä kohden suhteessa alueiden yhteenlaskettuun monentyyppisiä eroja. Osa johtuu historiasta, osa pienempien
kokonaisuuksien hiljattaisesta järjestäytymisestä huomattavasti keskimääräiseen bkt:hen asukasta kohden. Menetelmä on
summittainen, kun sitä verrataan taloustieteen nykyisiin tehok- toisistaan poikkeavin maantieteellisin perustein ja eri aikoina
ja huolimatta erilaisesta suuntautumisestaan ja painostaan – kaisiin mittausvälineisiin. Voidaankin miettiä pääasiassa talou-
dellisiin tekijöihin perustuvien kriteerien mielekkyyttä, kun erityisesti talousasioissa. On usein vaikeaa verrata kokonai-
suuksia, jotka eivät ole historiallisesti, kulttuurisesti, hallinnolli- yhteiskunta voi kehittyä toisin ja asettaa etusijalle muita
arvoja: 2000-luvulla saattaa kehittyä yksilöllinen tai sosiaalinen sesti, poliittisesti ja taloudellisesti vertailukelpoisia.
”kysyntä”, joka suuntautuu enemmän henkisiin pyrkimyksiin,
solidaarisuusihanteisiin, ekologisiin tavoitteisiin, elintarvikkei-
den laadun korostamiseen, fyysiseen terveyteen ja elämänlaa-tuun liittyviin tarpeisiin jne.
2.2. Analyysin rajoittuneisuus paljastuu erityisesti, kun
käyttöön otetaan talousteoria, jossa erotetaan toisistaan polari-
soituneet alueet (joilla on ympäristöstä toimintaa imevä aktiivi-
nen keskus) ja homogeeniset alueet (jotka muodostuvat kes-2.6. Alueiden komitea ehdottaa, että tulevaisuudessa elimi-kenään hyvin samankaltaisista alueyksiköistä). Esimerkiksinoidaan alueiden väestömäärän vaihtelun vaikutukset. Henkeätietyt NUTS2-alueet ovat luonteeltaan polarisoituneita, toisetkohden lasketun bkt:n etuna on, että se mahdollistaa alueidentaas homogeenisia. Käsillä olevassa kertomuksessa tämä erotte-tilanteen vertailun luonnollisten henkilöiden kannalta. Senlu tehdään ainoastaan epäsuorasti, kun alueet jaotellaan palve-puutteena on, että alueen asukasmäärän kasvu tasaa kokonais-lutaajamiin, keskikokoisista kaupungeista muodostuviin teolli-tilanteen kehitystä. Niinpä alue, joka on vaurastunut ja samallasuusalueisiin ja maaseutualueisiin. Polarisoituneiden ja homo-vetänyt puoleensa työtä etsivää väestöä, näyttää kehittyneengeenisten alueiden keskinäinen vertailu on kuitenkin hankalaa.henkeä kohden lasketulta bkt:ltään vähemmän kuin alueellisel-Alueiksi paisuneet kaupungit muodostavat sitä paitsi omanta bkt:ltään. Kun bkt suhteutetaan väestömäärään, erot saate-epätyypillisen tapauksensa.taan aliarvioida. Tämän bkt:hen henkilöä kohtaan perustuvan
analyysin heikkoutta kompensoi kuitenkin kertomuksen toi-
sessa osassa esitetty bkt:n muodostumiseen ja alueiden kilpailu-kykyyn vaikuttavien tekijöiden tarkka arviointi.
2.3. Eräs väistämätön mutta harmillinen tilastollinen ilmiö
vääristää joskus alueiden eriarvoisuutta koskevat analyysit.
Mitä laajempi ja asutumpi alue on kyseessä, sitä enemmänindikaattoreilla on taipumus lähentyä keskiarvoa, jonka taakse
saattaa todellisuudessa kätkeytyä merkittäviä sisäisiä eroja.
Niin sanotuilla rikkailla alueilla on usein köyhiä osia. Ontietenkin Euroopan unionin jokaisen jäsenvaltion oma asia 3.Korkea työttömyys ja keinot sen torjumiseksi
määrittää tasapuolisuussääntönsä, mutta myöskään itse unioni
ei voi sivuuttaa näitä tilanteita, jotka saavat paikallistasonyleisen mielipiteen usein epäilemään koko Eurooppa-hanketta
ja pitämään unionia vastuullisena tilanteesta. Tulee myös3.1. Alueiden komitean vakavimpia huolenaiheita ovatmuistaa, että NUTS2-alueiden jaottelu tehdään kunkin jäsen-työttömyys ja alityöllistyminen. Tätä kertomuksen näkökohtaavaltion omien päätösten pohjalta, eikä sen voida olettaatulee mielestämme tarkastella ensimmäisenä. Vaikka tilanne onpystyvän kaikissa tilanteissa mukautumaan yhteisön viran-parantunut paikoittain, työttömyysaste on Euroopan unionissaomaisten määräämiin optimikriteereihin. Alueiden komiteaedelleenkin korkea. Työttömiä on noin 16,5 miljoonaa; työttö-toivoo, että tarpeellisia keinoja käyttämällä päästäisiin asteit-myys saattaa ihmiset vakaviin vaikeuksiin sekä aiheuttaatain korkealaatuisiin tilastotietoihin, joiden avulla Euroopansosiaalisia ongelmia ja taloudellista epätasapainoa hyödykkei-alueiden sisäiset erot tulevat entistä paremmin ilmi. Alueidenden ja palvelujen tuotantotoiminnan maantieteellisessä jakau-komitea on valmis osallistumaan tiiviisti tähän tehtävään.tumisessa.
2.4. Kymmentä Keski- ja Itä-Euroopan maata sekä Kyprosta 3.2. Kertomuksessa painotetaan, että työttömyys jatkuu
koskevat tiedot ovat viime kauden aikana saavutetusta tilastol- siellä, mihin se on juurtunut. Työttömyysasteen mahdollinen
lisesta kehityksestä huolimatta usein summittaisia eivätkä lasku ei kompensoi sen kasvua. Alueellisiin työttömyyspesäk-
täysin luotettavia. Tietoja tulisi täsmentää mahdollisesti kump- keisiin tulee edelleenkin kiinnittää ensisijaista huomiota. Työt-
panuuden avulla, sillä ne ovat välttämättömiä unionin laajentu- tömyys jakaantuu äärimmäisen epätasaisesti Euroopan unio-
misen ja tulevaisuuden aluepolitiikan uskottavuuden kannalta. nissa. Työllisyyden kannalta parhaimmassa asemassa olevat 25
aluetta ovat samat kuin kymmenen vuotta sitten. Samaan
aikaan alueilla, joilla työnsaanti on vaikeampaa, työttömyysas-te on noussut 20 prosentista 24 prosenttiin, kun se on edellä
mainituilla alueilla 4 prosenttia. Pitkäaikaistyöttömyys on kas-
vanut samoin kuin ensimmäistä työpaikkaansa etsivien nuor- 2.5. Alueiden komitea suosittaa entistä tarkempien ja luo-
tettavampien indikaattoreiden käyttöä alueiden välisiä eroja ten työttömyys.
C 226/32 FI 8.8.2000 Euroopan yhteiso ¨jen virallinen lehti
3.3. Kertomuksen mukaan työttömyys johtuu ainakin puo- 3.7. Kertomuksessa huomautetaan useaan otteeseen, että
maatalouden ja sen oheiselinkeinojen työpaikkojen suuri suh- leksi työn tarjonnan ja kysynnän välisen epätasapainon syn-
nyttämästä rakenteellisesta tilanteesta. Alueiden komitea on teellinen osuus ja työttömyys kulkevat rinnakkain, ja suosite-
taan kyseisten alueiden monipuolistamista teollisuuden ja asiasta samaa mieltä, mutta katsoo, että kertomuksessa voitai-
siin tehdä asiasta seuraavat selkeät johtopäätökset: palvelujen suuntaan. Tämä arvio on osittain virheellinen, sillä
ei ole mitään syytä vähätellä maatalouselinkeinoja tai niiden
taloudellista ja sosiaalista merkitystä eikä suosia yksipuolisesti
produktivistista mallia. Maatalouden kehittäminen vähemmänintensiiviseen ja ekologiset periaatteet paremmin huomioon – On tarpeen kehittää perus- ja jatkokoulutusta, joka on
ottavaan suuntaan luonnonmukaisten tuotteiden kysynnän avain ihmisten sopeuttamiseen työmarkkinoille ja työ-
edellyttämällä tavalla olisi omiaan säilyttämään ja luomaan markkinoiden nykykehitykseen.
työpaikkoja Euroopassa. Kaikilla alueilla ei haluta tuottaa
nimenomaan elintarvikkeita, ja jos tuotantotapojen välttämät-
tömät muutokset pystytään toteuttamaan järkevästi ja siten
valmistautumaan tulevaisuuteen, tietyt alueet voivat myös – Työmarkkinoita koskevaa tietoa on levitettävä sekä yrityk-
erikoistua ja saada siitä taloudellista ja sosiaalista hyötyä. sille että työnhakijoille erityisesti Euroopan unionin puit-
teissa.
3.8. Kertomuksessa huomautetaan aiheellisesti, että huo-
– On toteutettava toimia työmarkkinoiden sujuvuuden ta- noimmassa asemassa olevien alueiden talouspohjaa tulee vah-
kaamiseksi. vistaa eli kehittää alueiden ulkopuolelle suuntautuvia toiminto-
ja. Tämä näkemys pätee alueen mikrotaloustasolla edellyttäen,
että talouspohjan rajoitukset otetaan huomioon, mutta Euroo-pan unionin kokonaisvoitot riippuvat ennen kaikkea yhteisön
markkinoiden ulkopuolelle suuntautuvasta viennistä.3.4. Kertomus ei ole erityisen tavoitteellinen, kun puhutaan
naisten työllisyydestä. Siinä todetaan, että koska naiset huoleh-tivat usein perheestä, heille tulee antaa mahdollisuus osa-
aikaiseen työhön ja joustaviin työaikoihin. Tämä haittaa per-
heellisten naisten pääsyä vastuullisille paikoille. Alueidenkomitean mielestä asiassa tulee edetä määrätietoisemmin, jotta
naisille ja miehille pystytään luomaan tasa-arvoiset olosuhteet
4.Väestörakenteen kehitys on hälyttävä työelämässä sekä taloudellisesti ja yhteiskunnallisesti vastuulli-
siin tehtäviin ylenemisessä. Lisäksi on pohdittava tiettyjen
maiden perhepolitiikassa käyttöön otetun naisia suosivan
positiivisen syrjinnän kielteisiä ja myönteisiä vaikutuksia.Kertomuksessa korostetaan niin ikään, että matalan työttö- 4.1. Väestörakenteen kehitys on itse asiassa erittäin huoles-
myysasteen ja naisten korkean työvoimaosuuden välillä on tuttava ja suorastaan hälyttävässä vaiheessa. Kertomuksen
yhteys. Yhtenä syynä tähän mainitaan naisten osa-aikatyö ja ennusteet ulottuvat 2020-luvun puoliväliin asti, ja ne noudatta-
muut työaikajärjestelyt. Kertomuksessa todetaan, että 80 % vat tällä hetkellä kestäväksi katsottua kehitystä. On luultavaa,
tällaisiin työaikajärjestelyihin osallistuvista naisista on päätynyt että
ratkaisuunsa, koska tehokas talous tarvitsee osa-aikatyötä sekä
mukautettuja ja joustavia työaikoja. Koska naiset osallistuvat
miehiä enemmän näihin järjestelyihin, heidän työvoimaosuu-– alhainen syntyvyys johtaa väestön vanhenemiseen kaikkinetensa on suurempi.taloudellisine ja sosiaalisine seurauksineen
– myös aktiiviväestö vanhenee, mikä aiheuttaa erityisen
3.5. Alueiden välisistä eroista kertomuksessa todetaan, että vakavia ongelmia kilpailukyvylle ja vaikeuttaa eurooppa-
tietyiltä alueilta puuttuu työvoimaa, kun taas toiset ovat laisten sopeutumista alati muuttuvaan maailmaan
päinvastaisessa tilanteessa. Eroa tulee lieventää liikkuvuutta
edistävillä toimilla (vieraiden kielten opiskelu, kiinteistömark-
kinoiden joustavoittaminen, etätyö jne.).– työvoiman tarjonta ja aktiiviväestön osuus vähenee vuosis-
ta 2005–2010 lähtien ilmeisesti kuitenkin epätasaisesti
jäsenvaltioiden ja unionin omaksumasta maahanmuutto-politiikasta riippuen.
3.6. Komission tulisi selventää kantaansa työnhakijoiden
sosiaalisen suojelun ja työttömyyttä aiheuttavien tekijöidenväliseen vuorovaikutukseen. Kertomuksessa käsitellään varsin
vähän minimipalkkaa, työttömyyskorvauksia sekä työntekijöi- Koheesiosta saattaa piankin kehittyä kysymys, joka vaatii
hyvin erilaisia painotuksia väestön ikärakenteen ja sukupolvien den tukia ja suojaa yleensä. Kysymykseen ei ole tällä hetkellä
selkeää teoreettista eikä käytännöllistä vastausta. välisen tasapainon kannalta.
8.8.2000 FI C 226/33 Euroopan yhteiso ¨jen virallinen lehti
4.2. Kertomuksessa mainitaan aktiiviväestön vanhenemisen 5.3. Alueiden komitea on tyytyväinen monien heikossa
asemassa olevien Euroopan alueiden edistymiseen viime vuosi- vaikutukset uuden teknologian puutteelliseen omaksumiseen.
Jotta työvoiman dynaamisuus voidaan säilyttää, etusijalle tulee na. Edistyminen on ollut huomattavaa ja nopeaa vuosina
1991–1996. Tämä johtuu kuitenkin suurelta osin kehityksestä asettaa sellaisten toimien tutkiminen, joilla voidaan edistää
elinikäistä koulutusta, teknologian käyttömahdollisuuksien li- Saksan uusissa osavaltioissa, jotka olivat syynä myös vuosina
1986–1991 havaittuun laskusuuntaiseen kehitykseen. Tilanne säämistä sekä aktiivielämässään pitkällä olevalle väestölle mu-
kautettujen työnjohtotekniikkojen käyttöönottoa. muualla kuin uusissa osavaltioissa on itse asiassa kehittynyt
lähes entiseen tapaan.
4.3. Kertomuksessa vanhenemista painotetaan perustellusti
ikääntyvien ihmisten riippuvuussuhteen näkökulmasta. Vaiku- 5.4. Kokonaisuudessaan voidaan erotella kolme mer-
tusten odotetaan tuntuvan Euroopan unionin jäsenvaltioiden kittävää ilmiötä: keskuksia vahvistavan voimakkaan kasvun
sosiaalikustannuksissa lähivuosina, ja niillä on vakavia seu- jatkuminen Euroopan unionin halki viistoon kulkevalla kau-
rauksia. punki- ja teollisuusakselilla; epätasainen kehityseron umpeen-
kuroutuminen tavoitteen 1 piiriin kuuluvilla alueilla; heikko
kasvu useilla tavoitteen 1 ulkopuolelle jääneillä syrjäalueilla.
4.4. Eurooppa tarvitsee nuoria, sukupolvien dynaamista
uusiutumista ja syntyvyyspolitiikkaa. Ilman näitä väestö vanhe-
nee ja Eurooppa menettää väistämättä kykynsä nuorentaa5.5. Keskimääräisten arvojen käyttö maakohtaisissa lähen-aktiiviväestöään.tymisanalyyseissä on kyseenalaista. Neljän koheesiomaan yh-
teenlasketun keskiarvon käyttämisessä lähentymisen osoitta-
miseksi ei oteta huomioon, kuten kuudennen kausikertomuk-
sen liitteen taulukosta 1 voidaan todeta, että kaudella1991–1996 Kreikan ja Espanjan kasvu oli alle eurooppalaisen
keskiarvon (Kreikassa +1 % ja Espanjassa +1,3 %, kun Euroo-
pan keskiarvo oli +1,5 %). On selvää, että Irlannin voimakaskehitys (keskimäärin +7,1 % vuodessa) nostaa huomattavasti5.Lähentymistä tapahtuu, mutta kehitys on edelleenkinneljän koheesiomaan keskimääräistä kasvuastetta (+1,7 % ver-jäljessärattuna +1,5 %:iin). Keskiarvon käyttö on tässä tapauksessa
erittäin kiistanalaista.
5.1. Kertomuksessa todetaan, että todellista lähentymistä
on tapahtunut: viimeisen vuosikymmenen aikana bkt:ltään
kymmenen alhaisimman alueen bkt kasvoi 41 prosentista
50 prosenttiin Euroopan unionin keskiarvosta. Samaan aikaan
25:n köyhimmän alueen bkt kasvoi 52 prosentista 59 prosent-
6.Kilpailukyky tiin keskiarvosta. Neljän ns. koheesiomaan bkt kasvoi 65 pro-
sentista 76,5 prosenttiin keskiarvosta (vuonna 1999 sen ar-
vioidaan nousevan 78 prosenttiin). Kertomuksessa huomaute-taan erityisesti, että näiden neljän maan ja unionin muiden
jäsenvaltioiden välinen kauppa on kaksinkertaistunut viimei-6.1. Kertomuksessa kannatetaan alueiden kilpailukyvynsen kymmenvuotiskauden aikana.mittaamista siten, että bkt suhteutetaan väestön määrään eli
tuotoksena asukasta kohden. Tätä mittaamistapaa käytetäänsiis myös alueiden kehitystason arvioimisessa. Se näyttää
kuitenkin jossain määrin poikkeavan kertomuksessa esitetyistä
kahdesta kilpailukyvyn määritelmästä, jotka ovat ”yritysten, 5.2. Kehitys laahaa kuitenkin jäljessä. Jopa koheesiomaissa,
joissa tulosten perusteella pitäisi jo näkyä jälkiä uudenlaisesta teollisuudenalojen, alueiden, kansakuntien ja ylikansallisten
alueiden kyky tuottaa – huolimatta altistumisesta kansainväli- politiikasta, bkt:n vetovoima kaupunkeihin ja pääkaupunkiseu-
tuun maaseutualueiden tappioksi on hallitseva ilmiö. Kun selle kilpailulle – suhteellisen korkeita ansiotuloja suhteellisen
korkealla työllisyystasolla” sekä ennen kaikkea ”kyky tuottaa otetaan huomioon sosiaaliset jännitteet, jotka syntyvät tästä
maantieteellisesti kaikkialla Euroopassa epätasaisesti jakautu- hyödykkeitä ja palveluja, jotka läpäisevät kansainvälisten mark-
kinoiden testin ja tuottavat korkeita ansiotuloja pitkällä aikavä- vasta vetovoimasta, jonka takia unioni joutuu nyt ja tulevaisuu-
dessakin kuluttamaan huomattavan määrän varoja, on todetta- lillä”. Asukaskohtaisen bkt:n valinta ei kuitenkaan tuo vastausta
esitettyyn kysymykseen. Kilpailukyky tarkoittaa itse asiassa va, ettei yrittämisvapaus – jota tietysti kaikki kannatamme – saa
johtaa liikakasvun aiheuttamaan Euroopan alueiden väliseen tuotantoa maailmankaupan hinnoilla tai halvemmalla. Työlli-
syys on sen luonnollinen tulos. Kertomuksessa ei käsitellä epätasapainoon. Euroopan unionin aluepolitiikassa ei tule
rajoittua mm. keskittymisen, maailmanlaajuistumisen ja ha- niinkään kilpailukykyä kuin tiettyä asukaskohtaiset erot se-
littävää hajoamista. Analyysi on mielenkiintoinen mutta edel- jauttamisen synnyttämän epätasapainon purkamiseen, vaan
päinvastoin pyrkiä välttämään sen syntymistä. lyttää eräitä huomioita.
C 226/34 FI 8.8.2000 Euroopan yhteiso ¨jen virallinen lehti
6.2. Kertomuksessa todetaan, että bkt/väestö = (bkt/työlli- 6.7. Kertomuksessa käsitellään suoria ulkomaisia investoin-
teja konkreettisesti ja puolueettomasti. On huomattava, että syys) x (työllisyys/työikäinen väestö) x (työikäinen väestö/koko
väestö). Viimeinen näistä tekijöistä eli työikäisen väestön suhde niillä voi olla tärkeä rooli kaikkien alueiden kehityksessä,
sillä ne lisäävät tuotantokapasiteettia ja tuottavuutta. Suorat kokonaisväestöön ei vaikuttane merkittävästi kokonaisvaihte-
luun eikä harjoitetulla politiikalla näytä olevan siihen suurta ulkomaiset investoinnit voivat lisäksi osaltaan parantaa sosiaa-
lista tilannetta työsuhteiden vakauden ja työntekijöille yrityk- vaikutusta. Mutta kuten edellä huomautettiin, tämä suhdeluku
pienenee ajan kuluessa. sissä tarjottavan hyvän koulutuksen välityksellä. Niiden eu-
rooppalaiselle talous- ja työkulttuurille aiheuttamat vahingottulee kuitenkin korjata, jos tällaisia vääristymiä ilmenee.
6.3. Kertomuksessa keskitytään kahteen muuhun kilpailu-
kykyä selittävään tekijään: bkt:n ja työllisyyden väliseen suhtee-
seen eli työn tuottavuuteen sekä työllisyyden ja työikäisen
väestön väliseen suhteeseen eli työllisyysasteeseen. Näyttää6.8. Liikenne- ja tietoliikenneperusrakenteet ovat välttämät-kuitenkin siltä, että kertomuksen osassa 3 esitetään vastakkai-tömiä, jotta Euroopan unioni voi levittäytyä koko mantereelle.nen kanta, jonka mukaan työllisyysaste ei riipu ulkoisistaOn kuitenkin määriteltävä niiden maantieteelliset ja modaalisettekijöistä, vaan tuottavuudesta. Siinä todetaan, että jos kilpailu-painopistealueet. Ihmisten väliset suhteet sekä hyödykkeidenkyky riippuu tuottavuudesta, yksi työllisyyden kasvunja palvelujen vaihto ovat osa Euroopan kulttuurihistoriaa. Niitävälttämättömistä ehdoista on tuottavuuden kasvu. Työn tuot-edistämällä rakennetaan konkreettisesti Eurooppaa.tavuus on kyllä kilpailukyvyn osatekijä, joka kehittää tuotantoa
ja siten työllisyyttä, mutta samalla tuottavuudessa saavutetut
edut johtavat siihen, että tuotantoon käytetään entistä
vähemmän työntekijöitä.
6.9. Unionin tulee edistää liikenne- ja tietoliikenneyhteyk-
sien luomista kaikkialla Euroopassa. Idän ja lännen välisistä
yhteyksistä tulee välttämättömiä unionin ja Keski- ja Itä- 6.4. Tuottavuutta ja työvoimaosuutta tarkasteltaessa vai-
kuttaa siltä, että ainoastaan työn tuottavuus on tyydyttävällä Euroopan jäsenehdokasmaiden välille luotavan koheesion kan-
nalta. Unionin on myös tuettava puuttuvien renkaiden rakenta- tasolla. Tämä on rohkaisevaa, mutta yhteiskunnan yleistavoite
eli täystyöllisyys on edelleenkin vaikeasti saavutettavissa. Ker- mista mantereen länsiosan pohjois–etelä-akselille unohtamatta
unionin kaikkein syrjäisimpiä alueita, etenkään saaria, jotka tomuksessa käsiteltyjen selittävien tekijöiden joukossa ovat
taloudellisen toiminnan rakenne, innovaatiotaso sekä työvoi- tarvitsevat asianmukaisia liikenne- ja viestintävälineitä.
man koulutusmahdollisuudet ja koulutustaso. Talouden raken-ne kehittyy hitaasti, mutta innovaatiotasoa voidaan parantaa
nopeammin sellaisilla Euroopan unionin toimilla kuin paran-
neltu patenttijärjestelmä tai muilla toimilla, jotka edistävätinnovaatioiden kehittämistä markkinoille laskettaviksi tuot-
teiksi ja palveluiksi.
6.10. Euroopan unionin tulee toteuttaa liikenne- ja tietolii-
kennevälineiden ja intermodaalisuuden alalla samanlainen val-lankumous kuin tapahtui 1800-luvulla. Sen tulee pohjautua
nykypäivän kehittyneeseen teknologiaan ja keskittyä yksityis-
kohtien sijasta Euroopan laajuiseen strategiaan, jolla tuetaan6.5. Kertomuksessa korostetaan innovaatioiden riittämä-kaikkia tämän strategian mukaisia hankkeita. Maantie-, rauta-töntä levittämistä Euroopassa erityisesti Yhdysvaltoihin verrat-tie-, meri- ja etenkin lyhyillä merikuljetuksilla, joki- ja lentolii-tuna. Alueiden komitean mielestä tutkimusta, innovaatiotakenteellä on siinä oma roolinsa, jota toteutetaan intermodaali-ja teknologista kehittämistä tulee parantaa, sillä ne ovatsuuden hengessä ja luontoa kunnioittaen, mutta kuitenkinvälttämättömiä kaikille Euroopan unionin alueille.niin, että liikenne ja tietoliikenne katsotaan osaksi elämänlaatua
ja sivistyskäsitystä. On selvä, että nyt on pyrittävä tekemäänentistä selkeämpi ero matkustaja- ja tavarankuljetusvirtojen
välille. Tämä on haaste Euroopan unionille. Alueiden komitea
vastaa siihen osaltaan.
6.6. Kertomuksessa osoitetaan, että vaikka pienillä ja keski-
suurilla yrityksillä on tunnetusti merkittävä rooli työpaikkojen
luomisessa, niiden osuuden tarkka mittaaminen on vaikeaa
etenkin siksi, että päätöksentekokeskusten ja tuotantoyksiköi-den välillä vallitsee tilastollinen sekamelska. Eurooppa on
kokonaisuutena katsoen edelleen jäljessä riskipääoman
käytössä sekä huipputeknologia-alan pk-yritysten taloudelli- 6.11. Energia on nykypäivän ongelmallisimpia aiheita,
mutta kertomuksessa siitä annetaan vain yleiskuva. Siinä sessa tukemisessa.
8.8.2000 FI C 226/35 Euroopan yhteiso ¨jen virallinen lehti
käsitellään energialähteitä vain niiden uusiutumisen kannalta. pan yhdentyminen on tässä keskeinen voima, koska se altistaa
alueita kaikkialta unionista tuleville institutionaalisille malleille Erityisen pulmallista ydinvoimakysymystä ei käsitellä lainkaan.
Mielenkiintoinen ajatus on epäedullisessa asemassa olevien ja kilpailulle”. Alueet ovat julkisten institutionaalisten rakentei-
den osalta riippuvaisia valtiosta ja niillä on usein varsin niukka alueiden muita korkeampi energiaintensiteetti (energiankulu-
tus bkt-yksikköä kohti). Se edellyttää, että energiansäästöön on liikkumavara. Yritykset ovat institutionaalisilta rakenteiltaan
sellaisia, että vain harvat päätökset tehdään paikallistasolla, liitettävä energiaperusrakenteiden kehittämiseen ja energiariip-
puvuuden poistamiseen tähtääviä toimia. Vaikka vähiten kehit- lukuun ottamatta alueellisesti johdettavia pk-yrityksiä. Ei ole
todistettu, että hajauttaminen olisi systemaattisesti tehokkain tyneet alueet kuluttavat vähemmän energiaa asukasta kohti ja
siten saastuttavat vähemmän, ne käyttävät enemmän fossiilisia prosessi. Siinä edellytetään joka tapauksessa kilpailuoloja (avoi-
muus, täydellinen tiedonsaanti, toimijoiden yksituumaisuus), polttoaineita. Kertomuksessa ehdotetaan, että kyseisillä alueilla
turvauduttaisiin uusiutuviin energialähteisiin. Tämä on realis- joita ei aina saavuteta. Julkisen sektorin tulosvastuullinen
johtaminen ei ole enää suuri uutuus, ja kuten kertomuksessa tista vain erittäin aurinkoisilla eteläisillä, tuulisilla tai yleensä
sellaisilla seuduilla, missä on paljon maatalouskäytöstä vapaata todetaan, se ei eroa paljoakaan ”keskusjohtoisuudesta” eikä sen
tehokkuus siten ole itsestäänselvää. Kertomuksen sävy on tilaa, sillä aurinko- ja tuulivoimalat vaativat paljon tilaa etenkin
silloin, kun pyritään mittasuhteiltaan merkittävään tuotantoon. optimistinen myös puhuttaessa kumppanuustoiminnasta yksi-
tyissektorin kanssa julkishallinnon tehokkaimpana muotona.Kyseisellä toiminnalla on usein sivuvaikutuksia kuten painos-
tusryhmät, taipumus korruptioon sekä suuryritysten vaikutus-
valta pk-yritysten kustannuksella kaikkine monopolistisineongelmineen puhumattakaan pankki- ja rahoitusjärjestelmien
paineista. Kuten kertomuksessa todetaan, horisontaalisen ver-6.12. Kertomuksessa annetaan mielenkiintoista tietoa tele-koston hallintamalli puolestaan voi kehittyä joustamattomaksi:viestinnästä, varusteluasteesta (puhelinlinjojen määrä asukastatämäntyyppisen järjestelmän on usein todettu suosivan komp-kohti) ja palvelujen laadusta (digitalisointiaste). Siinä ei kuiten-romisseja, toisin sanoen ikuistavan olemassaolevaa.kaan mainita matkapuhelimia – GSM:ää tai satelliittipuhelimia
– jotka ovat uusi ilmiö ja tarjoavat mahdollisuuden elinkeino-
elämän edellyttämään varustukseen kehityksestä jälkeenjääneillä alueilla. Näillä alueilla on erittäin vähän erikoistuneita 6.16. Kausikertomuksen toinen osa on laadukas. Siinä
yrityksiä, sillä niiltä puuttuu nykyajan vaatimaa uutta viestintä- esitetään mielenkiintoisia näkymiä todellisen ja tasapainoisen
teknologiaa ja ne jäävät siten syrjään markkinoista ja vapaasta kehityshankkeen luomiseksi Euroopan alueella. Kappaleessa
yrittämisestä. ”Johdatus kilpailukykyyn” on kohta ”Kilpailukykyisiä alueita
yhdistävät piirteet”, joka vaatii ilman muuta tulevina kuukausi-
na lisätutkimuksia. Bruttokansantuotteen kasvuun neljä enitenvaikuttavaa tekijää on esitelty vakuuttavasti:
a) Taloudellisen toiminnan rakenne on tärkeä tekijä, ja se 6.13. Vesihuolto on yksi Euroopan suurista tulevaisuuden-
edellyttää poliittisia toimia, jotka kohdistuvat erityisesti haasteista, kun muistetaan, että alueelliset olosuhteet ohjailevat
eurooppalaisen tuotantokoneiston jakautumiseen sekä kei- suuresti vesivaroja. Kertomuksessa annetaan tietoja vesivaran-
noihin entistä paremman tasapainon saavuttamiseksi. nosta asukasta kohti kaikissa jäsenvaltioissa. Nämä tiedot
osoittavat, että kehittyneimmät maat ovat huonoimmassa
asemassa, ja niiden tulee panostaa vesihuoltoon jatkuvasti
b) Myös innovatiivisen toiminnan laajuudella on määräävä enemmän. Kertomuksessa todetaan aiheellisesti, että yhdys-
asema. Poliittisesti se edellyttää tutkimuspolitiikan sekä kuntajätteen kierrätys on ympäristönsuojelun kannalta paras
taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden jätteidenkäsittelytapa, vaikka se on kallista.
nivoutumisen edistämistä. Tätä korostetaan erityisesti koh-
dassa ”Tutkimus ja teknologinen kehitys”.
c) Alueiden komitea on tyytyväinen siihen, että indikaatto-
reissa on otettu huomioon liikenneyhteydet. Liikenneyh-6.14. Kertomuksessa painotetaan maiden välisiä eroja inhi-teyksien voimakas vastaavuus bruttokansantuotteeseen eimillisen pääoman kannalta. Kehitys on tällä alalla ilman muutayllätä, mutta se kannattaa mainita erikseen. On toivottavaa,hidasta. Kertomuksessa ei viitata inhimillisen pääoman jaettä tulevat tutkimukset vaikuttavat siten, että tämä tärkeätalouden suorituskyvyn väliseen suhteeseen, vaikka on tie-tekijä otetaan välittömästi huomioon aluepolitiikan, euroo-dossa, että inhimillinen pääoma saattaa kasvattaa tuottoa, mikäpanlaajuisten liikenneverkkojen (RTE-T tarkistukset) japuolestaan voi haitata lähentymisprosessia, jos kannatetaankoko liikennepolitiikan toteuttamisessa.”sisäsyntyisen kasvun” teoriaa.
d) Myös työvoiman osaamisella on merkitystä. Tässä yhtey-
dessä tarvittaisiin EAKR:n ja ESR:n toimintalinjojen nivout-tamista. Komissio on puhunut jo aiemmin tämän puolesta,
mutta asiaa ei ole kuitenkaan otettu riittävästi huomioon
yhtenäisessä ohjelma-asiakirjassa ja yhteisön tukikehyk- 6.15. Kertomuksessa suhtaudutaan optimistisesti instituu-
tioihin ja sosiaaliseen pääomaan. Siinä todetaan, että ”Euroo- sessä. Alalla tarvitaan ilman muuta uudistuksia.
C 226/36 FI 8.8.2000 Euroopan yhteiso ¨jen virallinen lehti
On myös aihetta olla tyytyväinen kertomuksen kartassa 29 7.5. Tutkimukset osoittavat, että rakennerahastoilla on ollut
myönteisiä vaikutuksia tukialueisiin. Alueelliset erot ovat su- esitettyihin tuloksiin. Siinä esitetään tiivistetysti Euroopan
keskus- ja äärialueiden tilanne. Tämä on vakuuttavin osoitus pistuneet. Alueiden komitea pitää tätä osoituksena rahastojen
tehokkuudesta. siitä, että tällainen indikaattori on syytä ottaa huomioon
rakennepolitiikassa. Neljän avainmuuttujan kehitys yhdessäbkt:n kehityksen kanssa olisi lisäksi hyvä pohja Euroopan
keskus- ja äärialueiden välisen suhteen kehittymisen arvioimi-7.6. Eräs lähentymistä koskeva tärkeä talouskysymys liittyyseksi.keskusteluun seuraavista tekijöistä:
– pyrkimys maksimaaliseen kokonaiskasvuun– alueiden kasvun ja kehityksen tasapuolisuus.
7.Koheesiopolitiikan tehokkuus
Pyrkimys tasapuolisuuteen johtaa siihen, että heikoimmassa
asemassa olevalle alueelle annetaan mahdollisimman paljon
7.1. Tässä lausunnossa ei voida käsitellä Euroopan unionin samalla kun tehokkuus säilytetään eli taataan maksimaalinen
jokaisen alueen tilannetta. Voidaan vain todeta, että kaikilla kokonaiskasvu. Tasapuolisuus ei kuitenkaan aina ole tehokasta
niillä olisi esitettävänään omat huomionsa, toivomuksensa ja eikä maksimaaliseen kokonaiskasvuun välttämättä päästä ke-
vaatimuksensa. Tämä ei kuulu alueiden komitean saamaan hittämällä alueita tasapuolisesti. Tämä ei tarkoita, että alueiden
toimeksiantoon, joka edellyttää kokonaisvaltaista lausuntoa. välinen tasapuolisuus olisi väheksyttävää, vaan on ennemmin-
kin muistutus siitä, että alueiden samantasoisuus vaikuttaa
suorituskykyyn kokonaisuudessaan.
7.2. Kertomuksessa todetaan, että viime aikoina saavutetus-
ta edistyksestä huolimatta alueellisen koheesiopolitiikan vaiku-7.7. Arvio rakennerahastojen kustannuksien vaikutuksestatukset ovat edelleenkin riittämättömät. Saman valtioin erikokonaiskasvuun on tervetullut tulosindikaattoriksi, eialueiden sekä kaikkien alueiden väliset erot ovat usein huomat-niinkään rakennerahastojen kyseenalaistamiseksi vaan siksi,tavat. Tulee muistaa, että asetettu tavoite on erittäin kunnianhi-että tämäntyyppistä tietoa tulisi luonnollisesti olla saatavilla,moinen ja ennennäkemätön Euroopan historiassa. Todellistensikäli kun rahastojen avulla pyritään tasapuolistamaan kehi-tulosten arviointi on mahdotonta näin lyhyellä aikavälillä.tystä.Rakennerahastot näyttävät auttaneen supistamaan eroja Eu-
roopan unionissa erityisesti Kreikassa, Irlannissa, Portugalissa
ja Espanjassa, kun näitä maita tarkastellaan kokonaisuutena.
7.8. Samoin olisi mielenkiintoista arvioida sijoitettujen Kertomuksessa huomautetaan oikeutetusti rakennerahastojen
summien kerrannaisvaikutuksia (eli rakennerahastojen toimin- tuottamien tulosten arvioinnin sattumanvaraisuudesta, kun
nan tuottaman alueellisen bkt:n kasvun suhdetta rakennerahas- otetaan huomioon muita, arvioihin hankalasti liitettäviä te-
toista myönnetyn tuen määrään kyseisellä alueella). Tämä kijöitä.
indikaattori olisi kertomuksessa esitettyjen bkt:n kasvua ja
työttömyyden supistumista kuvaavien tietojen lisäksi pinta-puolisestikin katsottuna tärkeä kriteeri rakennerahastojen tuki-
toiminnan suuntaamiseksi.7.3. Tavoitteiden 1 ja 6 alueilla työttömyysaste on toteute-
tuista toimista huolimatta pysynyt valitettavan korkealla tasol-
la, mutta bkt henkeä kohti on kehittynyt kohti keskiarvoa.
Kertomuksessa korostetaan erityisesti alhaista työvoimaosuut- 7.9. Alueidenvälisen tasapuolisen kasvun tavoite on velvoit-
ta työttömyyden liitännäisenä, mutta tyydytään ennemminkin tavampi kuin kasvuasteen tasapuolisuuden tavoite, sillä se
vain toteamaan tilanne kuin etsimään ilmiön todellisia syitä. edellyttää lähentymistä, jolloin jälkeen jääneiden alueiden on
Tietyt alueet ovat hyötyneet suuresti kehitystuesta. Kuten kasvettava nopeammin kuin kehittyneempien.
kertomuksessa ehdotetaan, rahallisen tuen tehokkuutta tulee
arvioida objektiivisesti, jotta kaikki epäedullisessa asemassa
olevat alueet saavat samat kehitysmahdollisuudet.
8.Laajentuminen
7.4. Tavoitteen 2 alueilla tilanne näyttää kokonaisuutena
parantuneen, mutta kyseiset alueet ovat edelleen vaaravyöhyk-
keessä (tuotantoyksikköjen lakkauttaminen ja pois muuttami- 8.1. Kertomuksessa arvioidaan ylipäätään, että Keski- ja Itä-
Euroopan maat sekä Kypros ovat oikeutettuja jäsenehdokkaita nen). Tavoitteen 5b alueilla aktiiviväestön kokonaiskasvu on
estänyt työttömyysasteen alenemisen, vaikka työpaikat ovat viime vuosikymmenen aikana tekemiensä poliittisten linjaus-
ten, markkinataloussuuntauksensa ja saavuttamansa kehityk- lisääntyneet. Syynä tähän on pääasiassa maatalouteen perustu-
van talousrakenteen monipuolistuminen. sen ansiosta.
8.8.2000 FI C 226/37 Euroopan yhteiso ¨jen virallinen lehti
8.2. Asiasta päättäminen ei kuulu alueiden komitean toimi- merkittäviä. Euroopan unioniin liittyminen ei riipu yksin-
omaan taloudellisista kriteereistä eikä etenkään näiden maiden valtaan, mutta se huomauttaa, että
alueellisen kehityksen yhdenmukaisuuden kriteereistä. Ehdo-
kasmailla on paljon kiinni otettavaa. Alueelliset näkökohdat– mainittujen maiden lisäksi eräät toisetkin saattavat hakeajäävät valtakunnallisten näkökohtien varjoon kun kysymysEuroopan unionin jäsenyyttäon Euroopan unioniin liittymisestä, vaikka näihin valtioihin
kuuluvien alueiden yhdenmukainen kehitys on ilman muutatoivottavaa. – ei voida jättää huomiotta näiden maiden menneisyyteen,
nykyisyyteen ja tulevaisuuteen liittyviä lukuisia poliittisia,8.4. Tässäkin yhteydessä törmätään väistämättä keskuste-taloudellisia, sosiaalisia, kulttuurisia ja ideologisia tekijöitä,luun kasvusta ja alueiden tasa-arvoisesta kehityksestä. Tuleekojotka eivät käy ilmi alueellisesta bkt:stä, vaan kuuluvatkyseisten maiden kehittyä mahdollisimman nopeasti saavut-vaikeasti määriteltävien kansallisten pyrkimysten piiriintaakseen unionin jäsenyyden edellyttämän tason? Vai tuleeko
niiden pyrkiä alueellisesti tasaiseen mutta verraten hitaaseenkasvuun (ottaen huomioon, kuten kertomuksessa todetaan, – Euroopan unionin tulee pystyä hallitsemaan herättämänsä
että siirtymäkauden aiheuttamasta sokista ei ole vielä läheskään toiveet, jotta se voi lunastaa ne tulevaisuudessa, sekä
toivuttu kansantuotteen ja henkeä kohden lasketun bkt:n arvioimaan liittymisten sisä- ja ulkopoliittiset vaikutukset
romahdettua)? ottaen samalla huomioon unionin ja kyseisten maiden
todellinen kyky rakentaa tulevaisuuden Eurooppaa yhteis-8.5. Kertomuksessa huomautetaan, että KIE-maihin virtaavastuullisestihuomattava määrä suoria ulkomaisia investointeja, mutta
investointivirrat keskittyvät vain muutamiin maihin ja ovatperäisin vain muutamasta unionin jäsenvaltiosta. Kysymys on – Euroopan unionin tulee pystyä kehittämään omaa asennoi-
ja tulee olemaan pulmallinen, sillä Euroopan historia on tumistaan ja kantamaan vastuunsa suhteessa kyseisiin
vuosisatojen ajan opettanut olemaan varovainen tässä suh- maihin unohtamatta, että perustavoite – Euroopan ykseys
teessa. – on poliittinen ja moraalinen ja että se nojautuu vapaiden
ja yhteisvastuullisten yhteiskuntien järjestelmään: Euroo-8.6. Kertomuksessa pidetään saavutettuna tosiasiana kyseis-pan tulee olla ennen kaikkea ihanne tulevaisuuden kohta-ten maiden kehittymistä kohti Euroopan unionin mallistalonyhteydestä, jonka kestävä saavuttaminen edellyttääyhteiskuntaa, kun ne todellisuudessa etenevät kohti yhteiskun-vankkaa todellisuuspohjaatamuotoa, joka on vielä suurilta osin toteuttamatta. Alueiden
komitea on sitä mieltä, että sillä on tässä prosessissa tärkeätehtävä, sillä komitean tavoittelema yhteiskunnallisiin arvoihin – laajentumiseen ei suhtauduta epäilevästi, mutta sen on
perustuva Eurooppa syntyy samalla kertaa sekä hajauttamisesta ehdottomasti onnistuttava silläkin uhalla, että se aiheuttaa
että yhteisvastuullisuudesta. suuria ongelmia Euroopan unionissa ja jäsenehdokas-
maissa. Valmisteluvaiheessa kannattaisi lisätä alueiden8.7. Alueiden komitea toivoo, että kyseiset maat luovatkomitean osallistumista, sillä komitea edustaa alueyhteisöjäitselleen sellaiset poliittiset ja hallinnolliset aluerakenteet, ettäja pystyy siten luomaan ja kehittämään onnistumisenne voivat käsitellä samoja aiheita samoissa institutionaalisissakannalta välttämätöntä perusyhteistyötä kentällä. Se, ettäpuitteissa. Alueiden komitea voi toimia kumppanina alueellis-valtio jättää jäsenyyshakemuksen, ei saa aiheuttaa väestölleten strategioiden toteuttamisessa näissä maissa.liian suuria paineita talouden ja elintapojen mukauttami-
8.8. Kyproksen tilanne on ilmiselvästi poikkeava. Taloudel- sessa, sillä muutoin voisi syntyä hylkimisreaktioita.
liset kriteerit täyttävät unioniin liittymisen ehdot. Bkt on 75 %
Euroopan unionin keskiarvosta. Työttömyys on vähäistä,
8.3. Muutamaa poikkeusta lukuunottamatta Euroopan työllisyys korkealla, mutta tuottavuus on alhainen, ja siihen
onkin suunnattava ensisijaiset ponnistukset. unionin ja kyseisten alueiden väliset erot ovat edelleenkin
Bryssel 12. huhtikuuta 2000.
Alueiden komitean
puheenjohtaja
Jos CHABERT