Työturvallisuuden, työhygienian ja työterveyshuollon neuvoa-antava Komitean 26. toimintakertomus 2001 /* KOM/2003/0346 lopull. */





TYÖTURVALLISUUDEN, TYÖHYGIENIAN JA TYÖTERVEYSHUOLLON NEUVOA-ANTAVA KOMITEAN 26. TOIMINTAKERTOMUS 2001 SISÄLTÖ TIIVISTELMÄ 1. YLEISTÄ KOMITEASTA 1.1 Perustaminen, toimivalta ja toimeksianto 1.2 Rakenne ja toiminta 2. TOIMINTA VUONNA 2001 2.1 CCSHS:n 25. toimintakertomus 2.2 Annetut lausunnot 2.2.1 Työturvallisuuden, työhygienian ja työterveyshuollon neuvoa-antavan komitean lausunto (asiak. 0966/1/01) standardointia koskevista toimeksiantoluonnoksista, jotka on osoitettu eurooppalaisille standardointielimille ja jotka sisältyvät asiakirjoihin 3/2001, 4/2001 ja 5/2001 2.2.2 Työturvallisuuden, työhygienian ja työterveyshuollon neuvoa-antavan komitean lausunto (asiak. 0860/2/00) monialaisista suojaavista ja ennalta ehkäisevistä palveluista ja terveyden seurannasta 2.2.3 Komitean lausunto (asiak. 0702/1/01) ehdotusluonnoksesta komission direktiiviksi, joka koskee direktiivin 98/24/EY mukaista toista työperäisen altistumisen viiteraja-arvojen luetteloa 2.2.4 Komitean lausunto (asiakirja 0983/1/01) tuki- ja liikuntaelinten sairauksista 2.2.5 Komitean lausunto (asiakirja 2505/1/01) yhteisön uudesta työterveyttä ja työturvallisuutta koskevasta strategiasta 2002-2006 2.2.6 Komitean lausunto (asiak. 1947/2/01) tulevaan kemikaalipolitiikkaan liittyvää strategiaa käsittelevästä valkoisesta kirjasta 2.2.7 Komitean lausunto (asiak. 1564/2/01) työpaikkaväkivallasta 2.2.8 Neuvoa-antavan komitean alustava lausunto (asiak. 2107/1/01) Euroopan työturvallisuus- ja työterveysvirastoa (Bilbaon virastoa) koskevasta kertomuksesta 2.2.9 Komitean lausunto Bilbaon viraston työohjelmaluonnoksesta vuodeksi 2002 2.3 Toiminnalliset menettelyt 2.3.1 Vuoden 2002 työohjelma 3. RYHMIEN TOIMINTA JA NIIDEN RAKENNE VUODEN LOPUSSA 3.1 Vuonna 2001 toimineet ryhmät, jotka jatkavat toimintaa vuonna 2002 3.1.1 Suunnittelu 3.1.2 Standardointi 3.1.3 Euroopan työturvallisuus- ja työterveysvirastoa koskeva kertomus 3.1.4 Etätyö 3.1.5 Ammattitaudit 3.1.6 ATEX 3.2 Vuonna 2001 perustetut työryhmät 3.2.1 Yhteisön strategia vuosiksi 2000-2006 (asiakirja 0994/01) 3.2.2 Työterveys ja työturvallisuus sairaala-alalla (asiakirja 2103/1/01) 3.2.3 Kalastus (asiakirja 2504/01) 3.2.4 Kemikaalien käyttö työssä (asiakirja 2502/1/01) 3.3 Työryhmien lakkauttaminen 3.3.1 Monialaiset suojaavat ja ennaltaehkäisevät palvelut sekä työpaikan terveystilanteen seuranta 3.3.2 Tuki- ja liikuntaelinten sairaudet 3.3.3 Altistuksen raja-arvojen määrittäminen 3.3.4 Kemiallisia tekijöitä koskevat suuntaviivat 3.3.5 Työpaikoilla esiintyvän väkivallan torjunta 4. YHTEISTYÖ MUIDEN ORGANISAATIOIDEN KANSSA 4.1 Pysyvä neuvottelukunta 4.2 Johtavien työsuojelutarkastajien komitea 4.3 Kemiallisten aineiden työperäisen altistuksen raja-arvoja käsittelevä tiedekomitea 4.4 Työmarkkinaosapuolet 4.5 Ammattiyhdistysten tekninen toimisto 4.6 Kansainvälinen työtoimisto (BIT) 4.7 Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiö 4.8 Euroopan työturvallisuus- ja työterveysvirasto LIITE A.................................................................................................................................... LIITE B.................................................................................................................................... LIITE C.................................................................................................................................... LIITE D.................................................................................................................................... TIIVISTELMÄ TYÖTURVALLISUUDEN, TYÖHYGIENIAN JA TYÖTERVEYSHUOLLON NEUVOA-ANTAVA KOMITEAN (CCSHS:N) 26. TOIMINTAKERTOMUS Euroopan yhteisöjen neuvosto perusti 27. kesäkuuta 1974 tehdyllä päätöksellään (74/325/ETY) työturvallisuuden, työhygienian ja työterveyshuollon neuvoa-antavan komitean, koska oli tarpeen säätää pysyvästä elimestä, jonka tehtävänä on avustaa komissiota työturvallisuuteen, työhygieniaan ja työterveydenhuoltoon liittyvien toimien valmistelussa ja täytäntöönpanossa sekä helpottaa kansallisten viranomaisten ja työntekijä- ja työnantajajärjestöjen välistä yhteistyötä. Komitea on kolmikantaelin, johon kuuluu varsinaisina jäseninä kustakin jäsenvaltiosta kaksi hallituksen, kaksi työntekijäjärjestöjen ja kaksi työnantajajärjestöjen edustajaa. Jokaiselle varsinaiselle jäsenelle nimetään varajäsen. Neuvosto nimittää komitean varsinaiset jäsenet ja varajäsenet, ja se julkaisee niistä tiedoksi luettelon Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Komitean puheenjohtajana toimii komission jäsen tai hänen ollessaan estynyt hänen nimeämänsä komission virkamies. Komitea laatii vuosittain toimintakertomuksen, jonka komissio toimittaa Euroopan parlamentille, neuvostolle ja talous- ja sosiaalikomitealle. [1] [1] Euroopan hiili- ja teräsyhteisön neuvoa-antava komitea, jolle toimintakertomus on myös toimitettu päätöksen 74/325/ETY 3 artiklan 2 kohdan mukaisesti, lakkasi toimimasta vuonna 2002 EHTY-sopimuksen päättymisen vuoksi. Vuonna 2001 komitea kokoontui kaksi kertaa Luxemburgissa. Molemmissa kokouksissa komissio ilmoitti komitealle kaikkien työterveyteen, työturvallisuuteen ja työhygieniaan liittyvien asioiden etenemisestä. Komitea hyväksyi vuoden 2000 toimintaa kuvaavan vuosikertomuksen, antoi yhdeksän lausuntoa (ks. tiivistelmä tämän kertomuksen kohdassa 2.2) sekä tutki aiheita, joista sen vuoden 2002 työohjelma voisi koostua. 1. YLEISTÄ KOMITEASTA 1.1 Perustaminen, toimivalta ja toimeksianto Euroopan yhteisöjen neuvosto perusti 27. kesäkuuta 1974 tehdyllä päätöksellään (74/325/ETY) työturvallisuuden, työhygienian ja työterveyshuollon neuvoa-antavan komitean, koska oli tarpeen säätää pysyvästä elimestä, jonka tehtävänä on avustaa komissiota työturvallisuuteen, työhygieniaan ja työterveydenhuoltoon liittyvien toimien valmistelussa ja täytäntöönpanossa sekä helpottaa kansallisten viranomaisten ja työntekijä- ja työnantajajärjestöjen välistä yhteistyötä. Komitean tehtävänä on erityisesti (päätöksen 2 artiklan 2 kohta) a) suorittaa saatavilla olevien tietojen perusteella näkemysten ja kokemusten vaihtoa voimassa olevista tai suunnitelluista säännöksistä b) edistää yhteisen lähestymistavan muodostamista työturvallisuuden, työhygienian, ja työterveyshuollon alojen kysymyksissä sekä edistää asioiden tärkeysjärjestyksen valintoja yhteisön kannalta ja niiden toteuttamiseksi tarvittavia toimenpiteitä c) kiinnittää komission huomiota sellaisiin aloihin, joilla uuden tiedon hankkiminen ja asianmukainen koulutus- ja tutkimustoiminta vaikuttavat tarpeellisilta d) määritellä yhteisön toimintaohjelmien puitteissa ja yhteistyössä kaivosteollisuuden ja muun kaivannaistoiminnan turvallisuuden ja terveellisyyden pysyvän neuvottelukunnan kanssa -perusteet ja tavoitteet yrityksissä aiheutuvien työtapaturmien ja terveysriskien torjumista varten -menetelmät, joiden avulla yritykset ja niiden työntekijät voivat arvioida ja parantaa suojelun tasoa e) edistää kansallisille hallintoviranomaisille ja työntekijä- ja työnantajajärjestöille suunnattua yhteisön toimenpiteistä tiedottamista, jotta niiden välinen yhteistyö helpottuisi ja jotta voitaisiin edistää niiden aloitteita kokemusten vaihdon parantamiseksi ja menettelyohjeiden määrittelemiseksi. Rakenne ja toiminta Komitea on kolmikantaelin, johon kuuluu varsinaisina jäseninä kustakin jäsenvaltiosta kaksi hallituksen, kaksi työntekijäjärjestöjen ja kaksi työnantajajärjestöjen edustajaa. Jokaiselle varsinaiselle jäsenelle nimetään varajäsen. Neuvosto nimittää komitean varsinaiset jäsenet ja varajäsenet, ja se julkaisee niistä tiedoksi luettelon Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Komitean puheenjohtajana toimii komission jäsen tai hänen ollessaan estynyt hänen nimeämänsä komission virkamies. Komitea voi muodostaa työryhmiä, joiden puheenjohtajana toimii komitean jäsen. Työryhmät laativat toimintansa tuloksista kertomuksen, joka esitetään komitean kokouksessa. Komitea laatii vuosittain toimintakertomuksen, jonka komissio toimittaa Euroopan parlamentille, neuvostolle ja talous- ja sosiaalikomitealle. [2] [2] Euroopan hiili- ja teräsyhteisön neuvoa-antava komitea, jolle toimintakertomus on myös toimitettu päätöksen 74/325/ETY 3 artiklan 2 kohdan mukaisesti, lakkasi toimimasta vuonna 2002 EHTY-sopimuksen päättymisen vuoksi. Komitean lausunnot hyväksytään asianmukaisesti annettujen äänten ehdottomalla enemmistöllä. Komitea on päätösvaltainen, kun kaksi kolmasosaa jäsenistä on paikalla. Komitea on laatinut työjärjestyksensä, joka tuli voimaan sen jälkeen, kun neuvosto hyväksyi sen 30. huhtikuuta 1976 komission lausunnon perusteella. Hallitusten, työntekijäjärjestöjen ja työnantajajärjestöjen edustajat järjestäytyvät kolmeen erilliseen eturyhmään, joista kukin nimeää edustajansa. Jokainen edustaja osallistuu oman eturyhmänsä kokouksiin sekä komitean kokouksiin, joissa hän esittää eturyhmän kannan. Hallitusten edustajien eturyhmän jäsenten välisestä yhteydestä huolehtii neuvoston puheenjohtajamaan hallitusta edustava komitean jäsen, työnantajia edustavien komitean jäsenten välisen yhteyden varmistaa EY:n teollisuuden ja työnantajien keskusjärjestö (UNICE), ja työntekijöiden edustajien kantojen koordinoinnissa avustaa se yhteisön tason työntekijäorganisaatio, jonka edustajat ovat valinneet, eli Euroopan ammatillinen yhteisjärjestö (EAY). Komitean ja työryhmien sihteeristön työt kuuluvat komissiolle. Sihteeristö tulee työllisyyden ja sosiaaliasioiden pääosastosta (linjan D yksiköstä 5). TOIMINTA VUONNA 2001 Jäsenvaltioiden ehdotuksesta neuvosto aloitti 18. joulukuuta 2000 komitean varsinaisten ja varajäsenten nimeämisen kaudeksi 18.12.2000-17.12.2003 edellisen toimikauden (7.7.1997-6.7.2000) päätyttyä. Vuoden 2001 jäsenluettelo on esitetty liitteessä B. Vuonna 2001 komitea kokoontui kaksi kertaa Luxemburgissa. Kokoukset pidettiin touko- ja marraskuussa. Molemmissa kokouksissa komissio ilmoitti komitealle kaikkien työterveyteen, työturvallisuuteen ja työhygieniaan liittyvien asioiden etenemisestä. Hallituksia, työnantajia ja työntekijöitä edustavat eturyhmät kokoontuivat komitean kokouksia edeltävänä päivänä. Eturyhmät pitivät vuoden aikana kaksi ylimääräistä kokousta. Komitean toiminta vuoden 2001 aikana on seuraillut komission toimintaa. Koska vuonna 2002 on määrä antaa komission tiedonanto yhteisön uudesta työterveys- ja työturvallisuusstrategiasta, komitean nelivuotisohjelmaa 1996-2000 on jatkettu yhdellä vuodella. Neljä kertaa kokoontunut suunnittelutyöryhmä ehdotti komitealle tehtäviä ja painopistealueita. Yhdentoista työryhmän toiminta edellytti seitsemäntoista kokouksen pitämistä. Työryhmät perustettiin tutkimaan sellaisia erityisaloja, joilta komitea halusi antaa lausunnon. Komitea lakkautti seuraavia aiheita käsittelevät viisi työryhmää, jotka olivat saanet työnsä päätökseen: -Monialapalvelut -Tuki- ja liikuntaelinten sairaudet -Altistusrajojen määrittäminen -Kemiallisia tekijöitä koskevat suuntaviivat -Työpaikoilla esiintyvän väkivallan torjunta Komitea perusti seuraavia aiheita käsittelevät neljä työryhmää ja hyväksyi niiden toimeksiannot: -Yhteisön strategia vuosiksi 2002-2006 (asiakirja 0994/01) -Sairaala-alan työterveys ja työturvallisuus (asiakirja 2103/1/01) -Kalastus (asiakirja 2504/01) -Kemikaalien käyttö työssä (asiakirja 2502/1/01) Lisäksi komitea tarkisti räjähdyskelpoisia ilmaseoksia käsittelevän ATEX-ryhmän toimeksiantoa (asiakirja 3453/1/00). Tiivistelmä näiden ryhmien työskentelystä on tämän kertomuksen kohdassa 3. Komitea hyväksyi vuoden 2000 toimintaa kuvaavan vuosikertomuksen, antoi yhdeksän lausuntoa (ks. tiivistelmä tämän kertomuksen kohdassa 2.2) sekä tutki aiheita, joista sen vuoden 2002 työohjelma voisi koostua. 2.1 CCSHS:n 25. toimintakertomus Asiakirja 1943/01 Komitea hyväksyi 29. marraskuuta 2001 pidetyssä 63. kokouksessaan 25. toimintakertomuksensa, joka käsitteli komitean toimintaa vuonna 2000. 2.2 Annetut lausunnot 2.2.1 Työturvallisuuden, työhygienian ja työterveyshuollon neuvoa-antavan komitean lausunto (asiak. 0966/1/01) standardointia koskevista toimeksiantoluonnoksista, jotka on osoitettu eurooppalaisille standardointielimille ja jotka sisältyvät asiakirjoihin 3/2001, 4/2001 ja 5/2001 -Asiak. 3/2001 - Yhdenmukaistetun standardin "Lelujen turvallisuus - Osa 1: Mekaaniset ja fysikaaliset ominaisuudet" viitetietojen julkaiseminen EYVL:ssä Vaikka tämän toimeksiannon aihe liittyy ensisijaisesti sisämarkkinoihin, sillä on liittymäkohtia työturvallisuuden, työhygienian ja työterveyshuollon neuvoa-antavan komitean (CCSHS) alaan, silloin kun leluja käytetään esimerkiksi vapaa-ajan keskuksissa, kaupoissa ja testien aikana. Lapset ovat erityisen herkkiä melulle, eikä heidän voida olettaa käyttävän henkilösuojaimia. Siksi on syytä vähentää lelujen aiheuttamaa melua mahdollisimman paljon. Joka tapauksessa melutason olisi oltava alhaisempi kuin hyväksytyt melutasot, jotka eivät edellytä henkilösuojainten käyttöä. -Asiak. 4/2001 - Luonnos komission päätökseksi standardien EN 13428:2000 - EN 13432:2000 viitetietojen julkaisemisesta EYVL:ssä pakkauksista ja pakkausjätteistä annetun direktiivin 94/62/EY soveltamiseksi Päätösluonnos ei liity CCSHS:n toimivaltaan mutta antaa aiheen joihinkin periaatteellisiin huomautuksiin. Osa standardeista, joiden viitetiedot on määrä julkaista, ovat puutteellisia direktiiviin 94/62/EY verrattuna. CCSHS katsoo, että tämä tilanne ei ole tyydyttävä, ja toivoo, että tulevaisuudessa tällaisilta tilanteilta vältytään. -Toimeksianto asiak. 5/2001 - CENille annettu, koneita koskevaan direktiiviin 98/37/EY liittyvä standardointitoimeksianto, jonka aiheena on puuntyöstökoneiden turvallisuutta koskevan standardin EN 848-3:1999 tarkistaminen CCSHS yhtyy Ruotsin hallituksen esittämään arvosteluun, sillä siinä esitetyt seikat ovat luonteeltaan erittäin vakavia. Alun perin sovittuja määräaikoja on jatkettu vuodella, minkä vuoksi CCSHS on huolestunut jäljellä olevasta ajasta turvallisten koneiden puuttuessa. CCSHS toteaa, että nykyinen standardi antaa tällä välin olettamuksen vaatimustenmukaisuudesta, mutta pyytää kuitenkin, että CEN nopeuttaisi mahdollisuuksien mukaan tällä alalla suorittamiaan töitä. CCSHS pyytää komissiota toteuttamaan tarvittavat toimenpiteet, jotta käyttäjiä varoitettaisiin nykyisen konekannan puutteiden aiheuttamista riskeistä, mutta lisäksi se painottaa, että toimittajat ovat edelleen vastuussa turvallisten koneiden toimittamisesta ja että toimittajien vastuuta ei voida vähentää tällaisin varotoimenpitein. Näiden suositusten yhteydessä on huolehdittava asianmukaisesta tiedottamisesta ottaen huomioon siirtymäkausi, jonka aikana vielä käytetään suuria riskejä aiheuttavia koneita. Komitea hyväksyi lausuntoluonnoksen yksimielisesti 15. toukokuuta 2001. 2.2.2 Työturvallisuuden, työhygienian ja työterveyshuollon neuvoa-antavan komitean lausunto (asiak. 0860/2/00) monialaisista suojaavista ja ennalta ehkäisevistä palveluista ja terveyden seurannasta Puitedirektiivin 89/391/ETY 7 ja 14 artiklassa säädetään toimenpiteistä, joilla edistetään työntekijöiden turvallisuutta ja terveyttä työpaikoilla, ja etenkin suojelun ja ennaltaehkäisevän toiminnan järjestämisestä (7 artikla) ja terveystarkastuksista (14 artikla). Työturvallisuuden, työhygienian ja työterveyshuollon neuvoa-antava komitea perusti vuonna 1996 tilapäisen työryhmän, joka käsittelee monialaisia suojaavia ja ennalta ehkäiseviä palveluja sekä työpaikan terveystilanteen seurantaa ja jonka tavoitteena on tarkastella havaittuja ongelmia sekä kaikkien alojen, ammattialojen ja yritysten - sekä julkisten että yksityisten - työntekijöitä koskevien monialaisten suojaavien ja ennalta ehkäisevien palvelujen perustamisesta saatuja kokemuksia ja analysoida työntekijöiden terveyden seurantaa eri jäsenvaltioissa. Komitealle toimitettiin ensimmäinen lausuntoluonnos sen 27. lokakuuta 1999 pidetyssä 59. täysistunnossa. Komitea halusi tarkistuksia lausuntoluonnokseen, ja suppean toimitustyöryhmän tarkistamasta tekstistä keskusteltiin 18. toukokuuta 2000 pidetyssä komitean 60. täysistunnossa. Koska kaikki eturyhmät esittivät varauksia, asiakirja palautettiin työryhmälle. Viime kokouksessaan 20. helmikuuta 2001 toimitusryhmä laati uuden lausuntoluonnoksen, jonka komitea lopulta hyväksyi 62. täysistunnossaan; lausunnon liitteessä on työnantajaryhmän kommentit. Eri julkaisujen ja ehdotusten tarkastelun jälkeen ryhmä päätti käsitellä näitä kahta aihealuetta - monialaisia suojaavia ja ennalta ehkäiseviä palveluita sekä terveyden seurantaa - erikseen mutta yhdistää ne samaan loppuasiakirjaan. Suojaavien ja ennalta ehkäisevien palveluiden osalta kartoitettiin hyviä toimintatapoja, joita voidaan soveltaa yleisesti millä tahansa toiminta-alalla. Jäsenvaltioilta vaaditaan laadunvalvontaa, ja työnantajilta, jotka vastaavat turvallisuustoimien täytäntöönpanosta, vaaditaan kykyä taata työntekijöiden osallistuminen ja kykyä hankkia ammattitaitoista apua tehtävien hoitamiseksi. Terveyden seuranta tarkoittaa, että otetaan käyttöön järjestelmälliset, säännölliset ja asianmukaiset menettelyt, jotta havaitaan terveysvaaroille altistuvien työntekijöiden työperäisten terveysongelmien ensioireet ja toimitaan niiden perusteella. Se on osa ohjelmaa, jolla pyritään ehkäisemään työhön liittyviä riskejä. Vastuu terveyteen liittyvien riskien hallinnasta ja terveyden seurannasta on työnantajalla, jonka on noudatettava kansallista työterveys- ja työturvallisuuslainsäädäntöä. Terveyden seurannalle ei ole olemassa yhtä ainoaa mallia, sillä eri tilanteet edellyttävät erilaisia lähestymistapoja, ja komitea korostaakin, että käytettävien menetelmien olisi aina täytettävä selvästi osoitettavasti viisi kriteeriä: tarve, asiaankuuluvuus, tieteellinen pätevyys, tehokkuus ja eettiset vaatimukset. Komitea hyväksyi lausuntoluonnoksen yksimielisesti 15. toukokuuta 2001. 2.2.3 Komitean lausunto (asiak. 0702/1/01) ehdotusluonnoksesta komission direktiiviksi, joka koskee direktiivin 98/24/EY mukaista toista työperäisen altistumisen viiteraja-arvojen luetteloa Komitea päätti perustaa 27. lokakuuta 1999 työperäisen altistuksen raja-arvoja käsittelevän tilapäistyöryhmän. Sen tehtävänä on antaa CCSHS:lle lausunto menettelyistä, joita on noudatettava kerättäessä ja arvioitaessa tietoja, joita tarvitaan altistumisen raja-arvojen määrittämiseen työpaikalla. Lisäksi se valmistelee CCSHS:n kommentit tuloksista, joita komissio on saanut tehdessään arvioita tieteellisten asiantuntijoiden ryhmän analyysien perusteella, ja valmistelee CCSHS:n lausuntoluonnoksen alaa koskevista komission direktiiviehdotuksista. Ryhmä kokoontui neljä kertaa (14. joulukuuta 1999, 5. huhtikuuta ja 25. lokakuuta 2000 sekä 5. huhtikuuta 2001) ja käsitteli ehdotusluonnosta komission direktiiviksi, joka koskee neuvoston direktiivin 98/24/EY mukaisen toisen työperäisen altistumisen viiteraja-arvojen luettelon laatimista (asiak. 531/3/99). Työryhmän laatima ja komitean hyväksymä lausuntoluonnos jakautuu kolmeen osaan: osassa A ovat ehdotettua direktiiviluonnosta koskevat huomautukset, osassa B käsitellään mittausmenetelmiä ja osassa C menettelyä sellaisia työperäisen altistumisen viiteraja-arvoja varten, joista ei ole saatavilla riittävästi tai lainkaan tieteellistä tietoa. Lausuntoluonnoksen osaan A sisältyvät tärkeimmät kommentit ovat saaneet aikaan tarkistuksia ja muutoksia alunperin esitettyyn ainesosien ja raja-arvojen luetteloon. Työnantajien edustajat eivät voi hyväksyä raja-arvoja, joita on ehdotettu seuraaville aineille: tolueeni, n-heksaani, typpihappo ja kloori. Tähän liittyvät perustelut ja huomautukset sisältyvät hyväksytyn lausunnon liitteeseen. Osassa B neuvoa-antava komitea suhtautui myönteisesti komission uuteen lähestymistapaan, jonka mukaan laaditaan luettelo soveltuvista määritysmenetelmistä kemikaaleille, jotka on jo julkaistu direktiivin 2000/39/EY liitteessä. Osassa C komitea kiinnittää huomiota ongelmaan, joka aiheutuu käytettäessä kemikaaleja, joista ei ole saatavilla riittäviä tai tieteellisiä tietoja työperäisen altistumisen viiteraja-arvon määrittämistä varten. Komitea hyväksyi lausuntoluonnoksen yksimielisesti 15. toukokuuta 2001. 2.2.4 Komitean lausunto (asiakirja 0983/1/01) tuki- ja liikuntaelinten sairauksista Komitea perusti 6. toukokuuta 1999 tuki- ja liikuntaelinten sairauksia käsittelevän työryhmän, jolle annettiin tehtäväksi valmistella neuvoa-antavan komitean lausunto mahdollisista yhteisön toimista työhön liittyvien tuki- ja liikuntaelinten sairauksien ehkäisemiseksi. Ryhmän viimeinen kokous pidettiin 13. helmikuuta 2001, ja sen jälkeen laadittiin lausuntoluonnos, jonka neuvoa-antava komitea hyväksyi 62. täysistunnossaan; lausunnon liitteessä on esitetty työnantajaryhmän kommentit. Tuki- ja liikuntaelinsairauksien osuus kaikista työperäisistä sairauksista on 40-50 prosenttia, ja niistä kärsii yli 40 miljoonaa työntekijää EU:ssa. Työturvallisuuden, työhygienian ja työterveydenhuollon neuvoa-antava komitea kehottaakin komissiota edistämään voimassa olevien säännösten nojalla ennaltaehkäisyyn perustuvaa lähestymistapaa, jonka avulla olisi mahdollista parantaa ehkäisyn ja suojelun tasoa kaikissa yrityksissä koosta riippumatta ja erityisesti aloilla, joita ongelma eniten koskee. Komitea suosittelee, että komissio ottaa politiikkansa määrittelyssä ensisijaisesti huomioon seuraavat seikat: i) puitedirektiivissä 89/391/ETY selvitettyjen ennaltaehkäisyn periaatteiden noudattaminen, ii) fysikaalisten, työn organisointiin liittyvien ja muiden riskien arviointi työpaikoilla, iii) toimialajärjestöjen ja yritysten rohkaiseminen kehittämään yhdennettyjä lähestymistapoja, joita voidaan mukauttaa tapauskohtaisesti, iv) ennaltaehkäisevien monitieteellisten ja osallistumiseen kannustavien lähestymistapojen omaksuminen yritystasolla, v) tiedotuksen ja koulutuksen tarjoaminen koko henkilöstölle, vi) tuki- ja liikuntaelinsairauksien ennaltaehkäisyyn liittyvien tekijöiden ottaminen huomioon uusien laitteistojen suunnittelussa ja valinnassa, vii) diagnosointiperusteiden parantaminen, viii) korjaus- ja ehkäisysuunnitelmien täytäntöönpanon ja saavutettua edistystä kuvaavien indikaattoreiden käytön edistäminen sekä ix) tuki- ja liikuntaelinsairauksien riskin huomioon ottaminen etenkin silloin, kun työjärjestelyihin tehdään muutoksia. Olisi harkittava uutta säädösaloitetta, jolla pyrittäisiin erityisesti yläraajojen toimintahäiriöiden ehkäisyyn. Kaikkien osapuolten valistamiseksi tuki- ja liikuntaelinsairauksien ehkäisyn tarpeellisuudesta ja siitä, kuinka ehkäisy voidaan toteuttaa, olisi kehitettävä ja tuettava yleisiä ja mahdollisuuksien mukaan myös alakohtaisia suuntaviivoja. Komitea hyväksyi lausuntoluonnoksen yksimielisesti 15. toukokuuta 2001. 2.2.5 Komitean lausunto (asiakirja 2505/1/01) yhteisön uudesta työterveyttä ja työturvallisuutta koskevasta strategiasta 2002-2006 Komissio esitti Sosiaalipoliittista ohjelmaa koskevassa tiedonannossaan, että on tarpeen laatia tiedonanto uudesta yhteisön työterveys- ja työturvallisuusstrategiasta. Ohjelman täytäntöönpanoon liittyen kaikkia alalla liittyviä tahoja on kehotettu olemaan aktiivisia ja toimittamaan asiasta kannanottoja, ennen kuin komissio antaa tiedonantonsa vuonna 2002. Komitea päätti 15. toukokuuta 2001 nimetä työryhmän laatimaan komitean lausunnon yhteisön uudesta työterveyttä ja työturvallisuutta koskevasta strategiasta 2002-2006. Komitea antoi tehtävän suunnittelutyöryhmälle. Ryhmä kokoontui kaksi kertaa (3. heinäkuuta ja 2. lokakuuta 2001) ja käsitteli komission toimittamia asiakirjoja määritelläkseen vaihtoehdot, joita se piti riittävän hyvinä. Suppea toimitusryhmä laati lausuntoluonnoksen, johon oli liitetty eturyhmien kommentit, ja toimitti sen komitealle sen 63. täysistuntoon. Lausunto laadittiin komitean välikannanotoksi komissiolle sen laatiessa uutta yhteisön työterveys- ja työturvallisuusstrategiaa, ja siinä analysoidaan kohtia, joita komitea pitää välttämättöminä strategian onnistumiselle. Yleisesti ottaen uudessa strategiassa olisi turvauduttava sosiaalipoliittisessa ohjelmassa esitettyyn periaatteeseen politiikasta, jolla pyritään varmistamaan työpaikkojen laatu. On pyrittävä kansallisen, yhteisön ja kansainvälisen tason synergiaan ja täydentävyyteen aktivoimalla kaikki asiaan liittyvät tahot ja sisällyttämällä työterveys- ja työturvallisuusnäkökohdat kaikkeen yhteisön politiikkaan. On kuitenkin otettava huomioon myös työterveyteen ja työturvallisuuteen liittyvien ongelmien erityisluonne, jotta voitaisiin pitää yllä ja vahvistaa asiaan liittyvää kokemusta, ammattitaitoa ja yhteistä viitekehystä. Uuden strategian suunnittelun ja täytäntöönpanon on perustuttava sen soveltamisalaa ja siihen liittyviä ongelmia koskeviin perinpohjaisiin tietoihin, jotka saadaan vahvistamalla tietojen seurantaa, valvontaa, keruuta ja jakelua. Lisäksi on määriteltävä tarkasti kohderyhmät ja painopistealat käsiteltävien tilanteiden erityispiirteiden mukaisesti (yrityksen koko, eri ammattialat ja/tai eri työntekijäryhmät). Moitteettoman täytäntöönpanon varmistamiseksi olisi laadittava aikataulu, johon sisältyy suunnitelma hankkeiden edistyksen säännöllisistä arvioinneista. Suunniteltuihin lainsäädäntötoimiin liittyen olisi tehtävä konkreettinen arviointi voimassa olevien direktiivien täytäntöönpanosta. Tässä ei pidä kuitenkaan laiminlyödä uusien lainsäädäntötoimien hyväksymistä ottaen huomioon, että tällaisen täytäntöönpanoa koskevan arvioinnin perusteella on helpompi kartoittaa ne ammattialat, työntekijäryhmät tai riskit, joihin ei kohdistu riittävää suojelua. Toisaalta ehkäisykulttuurin vahvistamisen on oltava keskeisellä sijalla uudessa strategiassa. Kohdennettujen ehkäisytoimien ja teknisten suojatoimien käyttöönottoon työpaikalla on liitettävä riskeihin ja terveyden edistämiseen tähtäävä laaja valistusstrategia koulutus- ja valistustoimin, jotka on suunnattu työntekijöille, koulussa oleville nuorille ja ammatillisessa koulutuksessa oleville. Tässä yhteydessä on tärkeää edistää kokemusten vaihtoa ja yhteisten standardien tutkimista. Laajentumisen osalta komitea korostaa, että ehdokasmaille ja työmarkkinaosapuolille on suunnattava merkittävät resurssit, jotta voidaan taata kokemusten vaihto ja parantaa ennaltaehkäisyn organisointia. Komitea hyväksyi lausuntoluonnoksen yksimielisesti 29. marraskuuta 2001. 2.2.6 Komitean lausunto (asiak. 1947/2/01) tulevaan kemikaalipolitiikkaan liittyvää strategiaa käsittelevästä valkoisesta kirjasta Komitea päätti 15. toukokuuta 2001 pitämässään 62. täysistunnossa laatia lausunnon komission valkoisesta kirjasta Tulevaa kemikaalipolitiikkaa koskeva strategia [KOM(2001) 88 lopullinen] ja antoi lausunnon laatimisen altistuksen raja-arvoja käsittelevän työryhmän tehtäväksi. Ryhmä kokoontui 25. kesäkuuta, 11. syyskuuta ja 10. lokakuuta 2001 ja laati lausuntoluonnoksen, joka toimitettiin komitealle sen 63. täysistuntoon. Neuvoa-antava komitea pahoittelee, että sitä ei kuultu ennen valkoisen kirjan antamista. Eräillä valkoisessa kirjassa käsitellyillä näkökohdilla tulee olemaan tai niillä on jo suuri merkitys työterveyteen ja -turvallisuuteen. Siksi neuvoa-antava komitea pyytää komissiota takaamaan, että sitä kuullaan valkoiseen kirjaan tehtävistä muutoksista, jos niillä voi olla vaikutusta työterveyteen ja työturvallisuuteen. Neuvoa-antava komitea pitää itseään merkittävänä asianosaisena tulevaa kemikaalipolitiikkaa kehitettäessä. Neuvoa-antava komitea vaatii työllisyyden ja sosiaaliasioiden pääosastoa osallistumaan valmisteleviin työryhmiin ja uuden lainsäädännön laatimisesta vastaavaan komission ohjausryhmään. Se kehottaa komissiota ottamaan huomioon valkoista kirjaa koskevat kommentit, jotka liittyvät työterveys- ja työturvallisuusnäkökohtiin ja etenkin kemikaalien luokitteluperusteisiin sekä tuotetietoihin (käyttöturvallisuustiedotteet). Komitea hyväksyi lausuntoluonnoksen yksimielisesti 29. marraskuuta 2001. 2.2.7 Komitean lausunto (asiak. 1564/2/01) työpaikkaväkivallasta Työpaikkaväkivaltaan liittyvien ongelmien lisääntymisen vuoksi komitea perusti 29. lokakuuta 1997 työpaikkaväkivallan ehkäisyä käsittelevän työryhmän, jolle annettiin tehtäväksi kerätä aiheeseen liittyvää tutkimustietoa ja hyviä toimintatapoja lausuntoluonnoksen laatimista varten. Ryhmä kokoontui kerran vuonna 2000 ja kaksi kertaa vuonna 2001 (8. toukokuuta ja 18. syyskuuta) ja laati lausuntoluonnoksen, joka toimitettiin komitealle sen 63. täysistuntoon. Lausunnossa otetaan huomioon, että sekä fyysinen että psyykkinen työpaikkaväkivalta on kaikissa muodoissaan riskitekijä, joka työnantajan on arvioitava ja jota työnantajan on ennaltaehkäistävä tai vähennettävä erityistoimin, kuten kaikkia muitakin puitedirektiivin 89/391/ETY 6 artiklassa tarkoitettuja vaaratekijöitä. Komitea huomauttaa, että tässä suhteessa jäsenvaltioiden välillä on suuria eroja, ja se kehottaa komissiota laatimaan ennaltaehkäisyyn perustuvat suuntaviivat, joiden lähtökohtana on työpaikkaväkivallan määritteleminen kaikissa sen eri muodoissa ja riskitekijät, jotka työnantajan on arvioitava puitedirektiivin säännösten mukaisesti. Tällaisen aloitteen lisäksi olisi järjestettävä koulutusohjelma sekä valistus- ja tiedotuskampanja, jotta työpaikkaväkivalta ja sen ehkäisyn välttämättömyys tiedostettaisiin paremmin. Olisi suotavaa, että työn laatua kuvaavien indikaattoreiden määrittämisessä otettaisiin huomioon työympäristöön liittyvät psykologiset ja psykososiaaliset tekijät. Hyväksytyn lausunnon liitteessä I on kolmen eturyhmän esittämä yhteinen julistus, jossa komitean suunnitteluryhmälle annetaan tehtäväksi määritellä tarkemmin käsiteltyjen kysymysten soveltamisala ja käytännön toimet. Työntekijöiden ryhmä on hyväksynyt lausunnon tietyin varauksin, jotka koskevat tekstin muotoa ja sisältöä ja jotka on esitetty liitteessä II. Komitea hyväksyi lausuntoluonnoksen yksimielisesti 29. marraskuuta 2001. 2.2.8 Neuvoa-antavan komitean alustava lausunto (asiak. 2107/1/01) Euroopan työturvallisuus- ja työterveysvirastoa (Bilbaon virastoa) koskevasta kertomuksesta Euroopan työturvallisuus- ja työterveysjärjestön perustamisesta 18. heinäkuuta 1994 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 2062/94, sellaisena kuin se on muutettuna 29. kesäkuuta 1995 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 1643/95, on uudelleentarkastelua koskeva säännös, jonka mukaisesti neuvosto tarkastelee tätä asetusta sekä mahdollisesti tarpeellisiksi osoittautuvia viraston uusia tehtäviä uudelleen komission kertomuksen ja siihen tarvittaessa liitettävän ehdotuksen perusteella ja Euroopan parlamenttia kuultuaan viimeistään viiden vuoden kuluttua tämän asetuksen voimaantulosta (9. syyskuuta 1994). Komitea perusti 6. toukokuuta 1999 Euroopan työturvallisuus- ja työterveysvirastoa koskevaa kertomusta käsittelevän tilapäistyöryhmän. Tilapäistyöryhmän tehtävänä on laatia neuvoa-antavan komitean lausunto kertomuksesta, jonka Euroopan komissio laatii ja johon tarvittaessa liittyy ehdotus Euroopan työturvallisuus- ja työterveysvirastosta annetun asetuksen tarkistamisesta. Ryhmä kokoontui kerran vuonna 2000 komission pyynnöstä, koska se halusi avoimuuden säilyttämiseksi kuulla ryhmää viraston tehtävien ulkoista arviointia koskevasta tarjouseritelmästä, ja kaksi kertaa vuonna 2001 (21. kesäkuuta ja 26. syyskuuta), kun virasto oli toimittanut sille sopimuspuolen laatiman ulkoisen arviointiraportin. Koska komissio ei ollut vielä laatinut kertomustaan eikä ehdotustaan, päätettiin välivaiheessa laatia alustava lausuntoluonnos, joka toimitettiin komitean 63. täysistuntoon. Komitea ehdottaa kolmea asetuksen kohtaa muutettavaksi: viraston tavoitteet ja tehtävät, toimijoiden rooli sekä viraston toiminnot ja toiminta. Viraston tehtävän ja tavoitteen osalta komitea kehottaa virastoa ottamaan tiedon keruussa, käsittelyssä ja jakelussa huomioon käyttäjien tarpeet. Kohderyhmät pitäisi määritellä viraston työjärjestyksessä. Eri toimijoiden asema ja tehtävät viraston toiminnassa olisi tarkennettava viraston hallintoneuvoston määrittelemässä työjärjestyksessä, jota se päivittää säännöllisesti. Huomioon on otettava erityisesti kansallisten tietokeskusten velvollisuudet ja hallintoneuvoston aseman vahvistaminen viraston strategisena päätöksentekijänä. Viraston toimeenpanevan elimen tehtäviä, toimintoja ja toimintaa pitäisi selkeyttää ja tehostaa, ja hallintoneuvostolle pitäisi antaa suurempi harkintavalta johtajan nimittämiseen liittyvässä sopimusmenettelyssä. Hallintoneuvoston äänestysmenettelyistä on myös tarpeen keskustella. Komitea hyväksyi lausuntoluonnoksen yksimielisesti 29. marraskuuta 2001. 2.2.9 Komitean lausunto Bilbaon viraston työohjelmaluonnoksesta vuodeksi 2002 Viraston perustamista koskevan asetuksen 10 artiklan mukaisesti hallintoneuvosto hyväksyy viraston vuosittaisen työohjelman johtajan laatiman luonnoksen perusteella kuultuaan komissiota ja neuvoa-antavaa komiteaa. Viraston hallintoneuvosto piti kokouksen 6.- 7. marraskuuta 2001, vaikka komitea ei ollut voinut pitää täysistuntoaan lokakuussa, koska sen työryhmät eivät olleet saaneet töitään valmiiksi. Edellä mainitussa kokouksessa viraston hallintoneuvosto hyväksyi työohjelman vuodeksi 2002 sillä edellytyksellä, että komitea antaa siitä puoltavan lausunnon. Ohjelma toimitettiin komitealle sen 29. marraskuuta 2001 pidettyyn 63. täysistuntoon, ja eturyhmät esittivät siitä kommenttejaan, jotka voidaan tiivistää seuraavasti: Eturyhmät katsovat, että viraston perustamisasetuksessa vahvistettua menettelyä on noudatettava, jotta komitea voi keskustella viraston työohjelmasta ennen sen hyväksymistä. Eturyhmät ilmoittivat hyväksyvänsä työohjelman. Työntekijöiden ryhmä pyysi komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan oikeusperustan pk-yrityksiä koskevalle ohjelmalle ja korosti, että teemaviikkoa on pohdittava yhdessä viraston kanssa. 2.3 Toiminnalliset menettelyt 2.3.1 Vuoden 2002 työohjelma Asiakirja 2480/01 Komitea hyväksyi 29. marraskuuta 2001 pidetyssä kokouksessa vuoden 2002 työohjelmansa, jolla komitean nelivuotisohjelmaa jatketaan yhdellä vuodella. 3. RYHMIEN TOIMINTA JA NIIDEN RAKENNE VUODEN LOPUSSA 3.1 Vuonna 2001 toimineet ryhmät, jotka jatkavat toimintaa vuonna 2002 3.1.1 Suunnittelu Suunnitteluryhmä piti vuonna 2001 neljä kokousta, joissa se valmisteli uusia toimeksiantoja sekä organisoi ja seurasi työryhmien toimintaa. 3.1.2 Standardointi Tämän työryhmän tehtävät ovat luonteeltaan jatkuvia. Komitea antoi tälle ryhmälle toimeksiannon tutkia standardointia koskevia toimeksiantoja sitä mukaa, kun komissio niitä antaa. Työryhmä käsittelee myös yleisiä ongelmia, jotka liittyvät standardointiin työterveys- ja työturvallisuusasioissa. Ryhmä kokoontui kaksi kertaa vuonna 2001 ja keskusteli kahdeksasta eri elimille (CEN, CENELEC ja ETSI) osoitetusta toimeksiantoluonnoksesta. Neuvoa-antavalle komitealle esitettiin yksi lausuntoluonnos, joka koski kolmea keskustelun kohteena ollutta toimeksiantoluonnosta (ks. kohta 2.2.1), ja se hyväksyttiin 15. toukokuuta 2001. 3.1.3 Euroopan työturvallisuus- ja työterveysvirastoa koskeva kertomus Tämä toukokuussa 1999 perustettu ryhmä kokoontui kaksi kertaa vuonna 2001. Neuvoa-antavalle komitealle esitettiin Bilbaon virastoa koskevaa kertomusta käsittelevä alustava lausuntoluonnos (ks. kohta 2.2.8), ja se hyväksyttiin 29. marraskuuta 2001. Ryhmä jatkaa toimintaansa vuonna 2002. 3.1.4 Etätyö Tämän 18. toukokuuta 2000 perustetun ryhmän tehtävänä on valmistella neuvoa-antavan komitean lausunto mahdollisesti toteutettavasta etätyöhön liittyviä terveys- ja turvallisuuskysymyksiä koskevasta yhteisön toiminnasta. Työryhmä ei kokoontunut vuonna 2001. 3.1.5 Ammattitaudit Tämän 18. toukokuuta 2000 perustetun ryhmän tehtävänä on valmistella neuvoa-antavan komitean lausunto eurooppalaisen ammattitautiluettelon (komission suosituksen 90/326/ETY suosituksen liite I) ajantasaistamista koskevista komission ehdotuksista. Työryhmä ei kokoontunut vuonna 2001. 3.1.6 ATEX Tämän 19. joulukuuta 2000 perustetun ryhmän tehtävänä on avustaa komissiota laadittaessa hyviä käytäntöjä esittelevää opaskirjaa, jonka avulla työnantaja voi laatia direktiivin 1999/92/EY 8 artiklan mukaisen "räjähdyssuojausasiakirjan". Valmistelutöistä järjestetään tarjouskilpailu. Tätä tarkoitusta varten työryhmä kokoontuu komission edustajien ja sopimuspuolen kanssa töiden alussa sekä väliraportin ja loppuraportin antamisen yhteydessä ja raportoi sen jälkeen neuvoa-antavalle komitealle. Työryhmä ei kokoontunut vuonna 2001. 3.2 Vuonna 2001 perustetut työryhmät Komitea perusti neljä työryhmää ja hyväksyi niiden toimeksiannot. 3.2.1 Yhteisön strategia vuosiksi 2000-2006 (asiakirja 0994/01) Ryhmä perustettiin 15. toukokuuta 2001, ja sen tehtävänä on valmistella neuvoa-antavan komitean lausunto yhteisön työterveyden ja työturvallisuuden strategiasta vuosiksi 2002-2006. Komitea antoi tehtävän suunnittelutyöryhmälle. Ryhmä kokoontui kaksi kertaa vuonna 2001 ja laati lausuntoluonnoksen (ks. kohta 2.2.5), joka hyväksyttiin 29. marraskuuta 2001 komitean alustavana osuutena Euroopan komission laatimaan tiedonantoon uudesta strategiasta. Ryhmä jatkaa toimintaansa vuonna 2002. 3.2.2 Työterveys ja työturvallisuus sairaala-alalla (asiakirja 2103/1/01) Ryhmä perustettiin 29. marraskuuta 2001, ja sen tehtävänä on laatia ehdotettuja yhteisön toimia esittelevän komission asiakirjan perusteella neuvoa-antavan komitean lausunto mahdollisista toimista, joilla pyritään parantamaan sairaala-alan työntekijöiden terveyden ja turvallisuuden suojelua. Työryhmä ei kokoontunut vuonna 2001. 3.2.3 Kalastus (asiakirja 2504/01) Neuvoa-antava komitea hyväksyi 29. marraskuuta 2001 toimeksiannon, jossa ryhmälle annettiin tehtäväksi seurata kalastusalan työntekijöiden turvallisuuteen ja terveyteen liittyviä toimia valmisteltaessa uutta yhteistä kalastuspolitiikkaa Euroopan tasolla. Ryhmän tehtävänä on erityisesti valmistella komitean lausunto kalastusalan työterveyteen, -turvallisuuteen ja -hygieniaan liittyvistä näkökohdista ja avustaa komissiota alaa koskevan uuden yhteisen politiikan valmistelussa. Työryhmä ei kokoontunut vuonna 2001. 3.2.4 Kemikaalien käyttö työssä (asiakirja 2502/1/01) Suunnitteluryhmä ehdotti uuden tilapäistyöryhmän perustamista työperäisen altistuksen raja-arvoja käsittelevän tilapäistyöryhmän antaman suosituksen (asiak. 2105/01) perusteella. Komitea hyväksyi sen toimeksiannon 29. marraskuuta 2001 pitämässään 63. täysistunnossa. Tilapäistyöryhmän tehtävänä on 1) ottaa vastaan työperäisen altistuksen raja-arvoja käsittelevän tilapäistyöryhmän tehtävät 2) ottaa vastaan kemiallisia tekijöitä koskevia suuntaviivoja käsittelevän tilapäistyöryhmän tehtävät 3) varmistaa tulevaa kemikaalipolitiikkaa koskevasta strategiasta annettuun valkoiseen kirjaan (KOM(2001) 88 lopullinen) perustuvien toimien seuranta 4) tarkastella toimia, joilla voitaisiin tulevaisuudessa ratkaista orgaanisten liuottimien aiheuttamia ongelmia (asiak. 1941/01 - EU-konferenssi orgaanisista liuottimista ja elimellisestä aivo-oireyhtymästä, Delft, Alankomaat, 10. joulukuuta 1999). Työryhmä ei kokoontunut vuonna 2001. 3.3 Työryhmien lakkauttaminen Komitea päätti lakkauttaa viisi työryhmää, jotka olivat saaneet työnsä päätökseen. 3.3.1 Monialaiset suojaavat ja ennaltaehkäisevät palvelut sekä työpaikan terveystilanteen seuranta Ryhmä perustettiin marraskuussa 1996, ja se kokoontui useita kertoja vuosina 1999 ja 2000. Viimeisessä kokouksessaan 20. helmikuuta 2001 suppea toimitusryhmä sai päätökseen lausuntoluonnoksen, jonka komitea hyväksyi 62. täysistunnossaan. Ryhmä lakkautettiin virallisesti 15. toukokuuta 2001. 3.3.2 Tuki- ja liikuntaelinten sairaudet Ryhmä perustettiin 6. toukokuuta 1999, ja se piti 13. maaliskuuta 2001 viimeisen kokouksensa, jonka tuloksena laadittiin lausuntoluonnos. Komitea hyväksyi lausunnon, ja ryhmä lakkautettiin 15. toukokuuta 2001. 3.3.3 Altistuksen raja-arvojen määrittäminen Ryhmä perustettiin 27. lokakuuta 1999, ja se kokoontui neljä kertaa vuonna 2001 ja toimitti neuvoa-antavalle komitealle kaksi lausuntoluonnosta, jotka hyväksyttiin 15. toukokuuta ja 29. marraskuuta 2002 (ks. kohdat 2.2.3 ja 2.2.6). Yhteisön kemikaalipolitiikkaa käsittelevien ryhmien (altistuksen raja-arvojen määrittäminen ja kemiallisia tekijöitä koskevat suuntaviivat) työn arvioinnin yhteydessä neuvoa-antava komitea päätti 29. marraskuuta 2001 pidetyssä 63. täysistunnossa luoda uuden kemikaalien käyttöä työssä käsittelevän ryhmän, jonka tehtävänä on muun muassa jatkaa alalla toimivien nykyisten kahden työryhmän työtä. Uuden toimeksiannon hyväksymisen myötä (ks. kohta 3.2.4) altistuksen raja-arvojen määrittämistä käsittelevä ryhmä lakkautettiin virallisesti 29. marraskuuta 2001. 3.3.4 Kemiallisia tekijöitä koskevat suuntaviivat Tämän 6. toukokuuta 1999 perustetun työryhmän tehtävänä oli laatia neuvoa-antavalle komitealle työntekijöiden terveyden ja turvallisuuden suojelemisesta työpaikalla esiintyviin kemiallisiin tekijöihin liittyviltä riskeiltä annetun neuvoston direktiivin 98/24/EY 3, 4, 5 ja 6 artiklassa ja liitteessä II olevassa 1 kohdassa tarkoitettuihin aiheisiin liittyvää suuntaviiva-asiakirjaa koskeva lausunto. Työryhmä ei kokoontunut vuonna 2001. Ryhmä lakkautettiin virallisesti 29. marraskuuta 2001, kun uusi kemikaalien käyttöä työssä käsittelevä työryhmä oli ottanut vastaan sen toimeksiannon. 3.3.5 Työpaikoilla esiintyvän väkivallan torjunta Tämä 29. lokakuuta 1997 perustettu ryhmä kokoontui kaksi kertaa vuonna 2001. Se toimitti lausuntoluonnoksen neuvoa-antavan komitean 63. täysistuntoon. Komitea hyväksyi lausunnon, ja ryhmä lakkautettiin 29. marraskuuta 2001. 4. YHTEISTYÖ MUIDEN ORGANISAATIOIDEN KANSSA 4.1 Pysyvä neuvottelukunta Kaivosteollisuuden ja muun kaivannaistoiminnan turvallisuuden ja terveellisyyden pysyvän neuvottelukunnan pääasiallisena tehtävänä on seurata työturvallisuuden ja työterveyden kehittymistä kaivannaistoiminnassa, tehdä jäsenvaltioiden hallituksille käytännöllisiä parannusehdotuksia ja edistää hyödyllisten tietojen vaihtoa. Pysyvän neuvottelukunnan jäseniä on osallistunut komitean kokouksiin tarkkailijoina vuodesta 1994 lähtien, ja komitean edustajia on vastaavasti kutsuttu pysyvän neuvottelukunnan täysistuntoihin, kaksi tarkkailijaa kustakin eturyhmästä. Näin taataan parempi tiedonkulku näiden kahden elimen välillä. Saatujen kokemusten perusteella niiden toiminnassa on havaittu yhtymäkohtia, mutta niillä on kuitenkin selkeästi eri tehtävä. Pysyvä neuvottelukunta on pääasiallisesti tekninen elin, joka käsittelee kaivannaistoiminnan erityisiä turvallisuusongelmia. Tekniset näkökohdat ovat etusijalla sen työohjelmassa, kun taas neuvoa-antava komitea voi keskustella myös työturvallisuuteen ja työterveyteen liittyvistä peruskysymyksistä. 4.2 Johtavien työsuojelutarkastajien komitea Heinäkuun 12. päivänä 1995 tehdyllä komission päätöksellä 95/319/EY perustetussa johtavien työsuojelutarkastajien komiteassa on kaksi työsuojelutarkastajien edustajaa kustakin jäsenvaltiosta, ja komitean puheenjohtajana toimii komission edustaja. Komitea antaa komissiolle vuosikertomuksen toiminnastaan ja erityisesti ongelmista, jotka liittyvät työturvallisuuden ja työterveyden alaa koskevan yhteisön johdetun oikeuden soveltamiseen tai soveltamisen valvontaan. Komissio toimittaa kertomuksen neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle sekä työturvallisuuden, työhygienian ja työterveyshuollon neuvoa-antavalle komitealle. 4.3 Kemiallisten aineiden työperäisen altistuksen raja-arvoja käsittelevä tiedekomitea Neuvoston kehotuksesta 12. heinäkuuta 1995 tehdyllä komission päätöksellä 95/320/EY perustetun tiedekomitean tehtävänä on tutkia kemiallisten aineiden vaikutusta työntekijöiden terveyteen. Neuvoa-antava komitea ja erityisesti altistusrajojen määrittämistä käsittelevä työryhmä seuraavat tiedekomitean työskentelyä valmistellessaan lausuntojaan luonnoksista direktiiviehdotuksiksi, joilla neuvoston direktiivin 98/24/ETY mukaisesti vahvistetaan työperäisen altistuksen raja-arvoja. 4.4 Työmarkkinaosapuolet Euroopan ammatillisen yhteisjärjestön (EAY) edustaja ja EY:n teollisuuden ja työnantajien keskusjärjestön (UNICE) jäsen kutsutaan osallistumaan komitean kokouksiin. 4.5 Ammattiyhdistysten tekninen toimisto EAY perusti Euroopan ammattiyhdistysten työterveys- ja työturvallisuusasioiden teknisen toimiston (BTS) vuonna 1989 seuraamaan tiiviisti standardoinnin järjestämistä koskevien teknisten töiden sujumista. BTS perustettiin Euroopan parlamentin tuella, ja sille kirjattiin budjettikohta vuonna 1989. Samana vuonna BTS allekirjoitti monivuotisen sopimuksen komission kanssa. BTS tekee tutkimuksia ja toimittaa yhteistyössä komitean alaisen standardointia käsittelevän työryhmän kanssa tietoja Euroopan yhdenmukaistamis- ja standardointitöistä työterveys- ja työturvallisuusalalla. BTS:n edustaja kutsutaan osallistumaan komitean kokouksiin. 4.6 Kansainvälinen työtoimisto (BIT) BIT:n edustaja kutsutaan osallistumaan komitean kokouksiin. 4.7 Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiö Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiöstä kutsutaan yksi edustaja komitean kokouksiin, joissa hän esittelee muun muassa säätiön työohjelman. 4.8 Euroopan työturvallisuus- ja työterveysvirasto Komitea hyväksyy Euroopan työturvallisuus- ja työterveysviraston työohjelman ja vuosikertomuksen viraston perustamisesta tehdyn päätöksen mukaisesti. LIITE A NEUVOSTON PÄÄTÖS OIKEUSPERUSTA (ote) Neuvoston päätös, tehty 27 päivänä kesäkuuta 1974, työturvallisuuden, työhygienian ja työterveyshuollon neuvoa-antavan komitean perustamisesta (otteita): "Euroopan yhteisöjen neuvosto [...] katsoo, että on suotavaa määrätä pysyvästä toimielimestä, jonka tehtävänä on avustaa komissiota työturvallisuutta, työhygieniaa ja työterveyshuoltoa koskevan toiminnan valmistelemisessa ja täytäntöönpanossa sekä helpottaa yhteistyötä kansallisten hallintoviranomaisten ja työntekijä- ja työnantajajärjestöjen välillä, [...] ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA: 1 artikla Perustetaan työturvallisuuden, työhygienian, ja työterveyshuollon neuvoa-antava komitea, jäljempänä 'komitea'. 2 artikla Komitean tehtävänä on avustaa komissiota työturvallisuutta, työhygieniaa ja työterveyshuoltoa koskevan toiminnan valmistelemisessa ja täytäntöönpanossa. 3 artikla 1. Komitea laatii vuosittain toiminnastaan kertomuksen. 2. Komissio toimittaa tämän kertomuksen Euroopan parlamentille, neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle sekä Euroopan hiili- ja teräsyhteisön neuvoa-antavalle komitealle. 4 artikla 1. Komiteassa on [...] varsinaista jäsentä siten, että jokaisella jäsenvaltiolla on kaksi hallituksen edustajaa, kaksi työntekijäjärjestöjen edustajaa ja kaksi työnantajajärjestöjen edustajaa. 2. Jokaiselle varsinaiselle jäsenelle nimetään varajäsen. (....) 3. Komissio nimeää komitean varsinaiset jäsenet ja varajäsenet ja komissio pyrkii saavuttamaan työntekijä- ja työnantajajärjestöjen osalta komitean kokoonpanossa tasapuolisen edustuksen eri taloudenalojen välillä. 4. Varsinaisten jäsenten ja varajäsenten luettelo julkaistaan tiedoksi Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. 5 artikla 1. Varsinaisten jäsenten ja varajäsenten toimikausi on kolme vuotta. Sama jäsen voidaan nimittää uudeksi toimikaudeksi. 6 artikla 1. Komitean puheenjohtajana on komission jäsen, tai tämän ollessa estynyt ja poikkeustapauksissa, komitean puheenjohtajan määräämä komission virkamies. Puheenjohtaja ei osallistu äänestyksiin. 2. Puheenjohtaja kutsuu komitean koolle omasta aloitteestaan tai vähintään kolmasosan jäsenistä sitä pyytäessä. 4. Komitea voi perustaa työryhmiä, joiden puheenjohtajana on komitean jäsen. Nämä ryhmät esittävät työnsä tulokset komitean kokouksessa kertomuksen muodossa. 5. Komission yksiköiden edustajat, joiden alaan asia kuuluu, osallistuvat komitean ja työryhmien kokouksiin. Komission yksiköt huolehtivat komitean ja työryhmien sihteeristötehtävistä. 7 artikla 1. Komitea on päätösvaltainen, kun kaksi kolmasosaa sen jäsenistä on läsnä. 8 artikla Komitea vahvistaa työjärjestyksensä, joka tulee voimaan, kun neuvosto komission lausunnon saatuaan on hyväksynyt sen. LIITE B KOMITEAN KOKOONPANO VUONNA 2001 I HALLITUSTEN EDUSTAJAT a) Varsinaiset jäsenet >TAULUKON PAIKKA> b) Varajäsenet >TAULUKON PAIKKA> II TYÖNTEKIJÄJÄRJESTÖJEN EDUSTAJAT a) Varsinaiset jäsenet >TAULUKON PAIKKA> b) Varajäsenet >TAULUKON PAIKKA> III TYÖNANTAJAJÄRJESTÖJEN EDUSTAJAT a) Varsinaiset jäsenet >TAULUKON PAIKKA> b) Varajäsenet >TAULUKON PAIKKA> LIITE C TYÖRYHMÄT VUONNA 2001 SUUNNITTELU Puheenjohtaja: M. Felipe MANZANO (työnantajat) Varapuheenjohtaja: Marc BOISNEL (hallitukset) Esittelijä: Marcel WILDERS (työntekijät) >TAULUKON PAIKKA> Vastaava virkamies: CAMMAROTA - puh. 34515 ALTISTUMISEN RAJA-ARVOJEN MÄÄRITTÄMINEN Puheenjohtaja: Marcel WILDERS (työntekijät) Varapuheenjohtaja: Carole SULLIVAN (hallitukset) Esittelijä: Jos BORMANS (työnantajat) >TAULUKON PAIKKA> Vastaava virkamies: ANGELIDIS - puh. 33747 - ARESINI - puh. 32260 STANDARDOINTI Puheenjohtaja: Paul WEBER (hallitukset) Varapuheenjohtaja: Tom MELLISH (työntekijät) Esittelijä: Franco GIUSTI (työnantajat) >TAULUKON PAIKKA> Muut asiantuntijat: M. MERTENS / CENELEC M. André PLISSART / CEN Vastaava virkamies: André LOMMEL puh. 33871 TYÖPAIKKAVÄKIVALTA Puheenjohtaja: Raili PERIMÄKI (työntekijät) Varapuheenjohtjaa: Natascha WALTKE (työnantajat) Esittelijä: Giovanna ROCCA-ERCOLI (hallitukset) >TAULUKON PAIKKA> Vastaava virkamies: ALVAREZ HIDALGO - puh. 34547 EUROOPAN työturvallisuus- ja työterveysvirastoa koskeva KERTOMUS Puheenjohtaja: Marc BOISNEL (hallitukset) Varapuheenjohtaja: Tony BRISCOE (työnantajat) Esittelijä: Jan Toft RASMUSSEN (työntekijät) >TAULUKON PAIKKA> Vastaava virkamies: LOMMEL puh. 33871 KEMIALLISIIN TEKIJÖIHIN LIITTYVÄT SUUNTAVIIVAT Puheenjohtaja: Sven BERGSTRÖM (työntekijät) Varapuheenjohtaja: Bent Horn ANDERSEN (hallitukset) Esittelijä: Patrick LEVY (työnantajat) >TAULUKON PAIKKA> Vastaava virkamies: ANGELIDIS - puh. 33747 Etätyö Puheenjohtaja: Alexander HEIDER (työntekijät) Varapuheenjohtaja: Alvaro DURAO (hallitukset) Esittelijä: J.J.H. KONING (työnantajat) >TAULUKON PAIKKA> Vastaava virkamies: AMMATTITAUDIT Puheenjohtaja: Eric JANNERFELDT (työnantajat) Varapuheenjohtaja: Maud VALAT-TADDEI (hallitukset) Esittelijä: Owen TUDOR / UK (työntekijät) >TAULUKON PAIKKA> Vastaava virkamies: ALVAREZ HIDALGO - puh. 34547. ATEX Puheenjohtaja: Mario ALVINO (hallitukset) Varapuheenjohtaja: Torben JEPSEN (työnantajat) Esittelijä: Maurice SEDES (työntekijät) >TAULUKON PAIKKA> Vastaava virkamies: FUENTE MARTIN - puh. 32739 MONIALAISET PALVELUT JA TERVEYSTILANTEEN SEURANTA TOIMITUSRYHMÄ >TAULUKON PAIKKA> Vastaavat virkamiehet: ALVAREZ HIDALGO - puh. 34547 ja ARESINI - puh. 32260 Tuki- ja liikuntaelinten sairaudet Puheenjohtaja: Patrick LEVY (työnantajat) Varapuheenjohtaja: Fiona MURIE (työntekijät) Esittelijä: Malcolm DARVILL (hallitukset) >TAULUKON PAIKKA> Vastaavat virkamiehet: ALVAREZ HIDALGO - puh. 34547 ja ARESINI - puh. 32260 LIITE D VUODEN 2001 AIKATAULU >TAULUKON PAIKKA>