EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 30.5.2018 COM(2018) 382 final 2018/0206(COD) Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS Euroopan sosiaalirahasto plussasta (ESR+) {SEC(2018) 273 final}

{SWD(2018) 289 final}



PERUSTELUT 1.EHDOTUKSEN TAUSTA •Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet Eurooppa elää ratkaisevan tärkeää vaihetta, jossa sen merkitys ja menestyminen tulevina vuosikymmeninä riippuu sen kyvystä säilyttää kilpailukykynsä globaalissa taloudessa ja varmistaa korkea työllisyys, korkeatasoinen koulutus ja terveydenhuolto sekä sosiaalisen osallisuuden ja aktiiviseen yhteiskuntaan osallistumisen korkea taso. Jotta Eurooppa olisi kilpailukykyinen, yhtenäinen ja sopeutumiskykyinen tulevaisuudessa, sen pitää investoida kansalaistensa koulutukseen, osaamiseen, luovuuteen, mahdollisuuksiin perustaa yritys, innovointikykyyn ja terveyteen nyt. Monet merkittävät haasteet pitävät pintansa. Saavutetusta edistyksestä huolimatta työttömyyden ja köyhyyden torjunta ovat edelleen ensisijaisia parannuskohteita koko EU:ssa. Sosiaali- ja työllisyysasiat ovat Euroopan kansalaisten päällimmäisiä huolenaiheita, ja unionin odotetaan tekevän enemmän niiden edistämiseksi. Lisäksi unionissa esiintyy seuraavia ongelmia: ·osaamistason puutteet; ·alisuoriutuminen aktiivisen työmarkkinapolitiikan ja koulutusjärjestelmien toteuttamisessa; ·uuden teknologian, kuten automaation, ja siihen liittyvien työn uusien muotojen asettamat haasteet; ·marginalisoituneiden ryhmien, kuten romanien, sosiaalinen syrjäytyminen; ·ja työvoiman vähäinen liikkuvuus. Näihin haasteisiin vastaaminen edellyttää poliittisia aloitteita ja kohdennettuja tukitoimia. Vastauksena kansalaisten vaatimukseen sosiaalisen ulottuvuuden tehostamisesta Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio antoivat 17. marraskuuta 2017 yhteisen julistuksen Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarista. On tärkeää, että EU:n toimielimet ja jäsenvaltiot työskentelevät yhdessä pilarin periaatteiden ja oikeuksien toteuttamiseksi. Komissio teki 2. päivänä toukokuuta 2018 ehdotuksen seuraavasta monivuotisesta rahoituskehyksestä vuosiksi 2021–2027. Ehdotuksessa otetaan huomioon nykyinen sosiaalinen ja taloudellinen tilanne ja esitetään konkreettisia vastauksia eurooppalaisten vaatimuksiin sosiaalisemmasta Euroopasta ja ihmisiin tehtävien investointien lisäämisestä Euroopan unionissa. Ehdotukseen sisältyy Euroopan sosiaalirahasto plus (ESR+), joka on EU:n tärkein väline ihmisiin tehtävien investointien tekemiseksi ja Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin toteuttamiseksi. ESR+:ssa yhdistetään seuraavat rahastot ja ohjelmat: –Euroopan sosiaalirahasto (ESR) ja nuorisotyöllisyysaloite; –vähävaraisimmille suunnatun eurooppalaisen avun rahasto (FEAD); –työllisyyttä ja sosiaalista innovointia koskeva ohjelma (EaSI) ja –unionin terveysalan toimintaohjelma. Edellä mainittujen rahastojen yhdistämisellä on kolme tavoitetta:

–Taataan niiden toisiaan täydentävien EU:n välineiden johdonmukaisuus ja synergia, joilla tarjotaan merkittävää tukea ihmisille ja joilla pyritään parantamaan heidän elintasoaan lisäämällä ohjelmasuunnittelun ja toteutuksen yhtenäisyyttä. –Lisätään joustoa, jotta rahastoilla voidaan reagoida nopeammin talouden ohjausprosessin yhteydessä havaittuihin haasteisiin ja EU-tason prioriteetteihin. –Yksinkertaistetaan rahastojen ohjelmasuunnittelua ja hallinnointia ja vähennetään siten viranomaisten ja edunsaajien hallinnollista rasitetta. Näin ESR+:lla rakennetaan vaikutusvaltaisempaa sosiaalista Eurooppaa ja lujitetaan taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta SEUT-sopimuksen 174 artiklan mukaisesti, mikä on välttämätön edellytys EU:n moitteettomalle toiminnalle elinvoimaisena taloudellisena ja poliittisena unionina. Tässä ehdotuskokonaisuudessa esitetään soveltamisen alkavan 1. tammikuuta 2021. Ehdotus koskee 27 jäsenvaltion unionia, sillä Yhdistynyt kuningaskunta ilmoitti 29. maaliskuuta 2017 Eurooppa-neuvostolle aikomuksestaan erota Euroopan unionista ja Euratomista Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 50 artiklan mukaisesti. •Yhdenmukaisuus muiden alaa koskevien politiikkojen säännösten kanssa ESR+:lla edistetään toimintatapoja ja toimintalinjoja, joilla pyritään tukemaan täystyöllisyyttä, parantamaan työn laatua ja tuottavuutta, lisäämään työvoiman maantieteellistä ja ammatillista liikkuvuutta unionissa, parantamaan koulutusjärjestelmiä ja edistämään sosiaalista osallisuutta ja terveyttä. ESR+:n tärkein toimintapoliittinen tavoite on auttaa luomaan suorituskykyisempi ja sopeutumiskykyisempi ”sosiaalinen Eurooppa” ja toteuttaa Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilari ja Euroopan talouden ohjausprosessissa hyväksytyt sosiaali- ja työllisyyspolitiikan prioriteetit. ESR+:lla myötävaikutetaan Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 121 artiklan mukaisesti hyväksyttyjen yhdennettyjen suuntaviivojen ja 148 artiklan 4 kohdan mukaisesti talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson puitteissa hyväksyttyjen asiaa koskevien maakohtaisten suositusten täytäntöönpanoon sekä tuetaan älykästä, kestävää ja osallistavaa kasvua vuoden 2030 jälkeen (YK:n kestävän kehityksen tavoitteet) koskevan yleisen tavoitteen saavuttamista ja ylöspäin tapahtuvaa lähentymistä. Lisäksi ESR+:lla autetaan lisäämään työllisyysmahdollisuuksia ja työvoiman liikkuvuutta, nostamaan elintasoa, parantamaan terveyttä ja lujittamaan taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta SEUT-sopimuksen ja EU:n perusoikeuskirjan mukaisesti. ESR+:lla pyritään myös tukemaan Euroopan uutta osaamisohjelmaa ja kolmansien maiden kansalaisten kotouttamista. Yhtenä rakennerahastona yhteistyössä hallinnoitavalle ESR+:lle asetettavilla vähimmäisosuuksilla ja -määrillä taataan, että edellä kuvatut EU:n prioriteetit voidaan riittävällä tavalla ottaa huomioon suoraan Euroopan kansalaisiin kohdistuvien investointien määrässä. •Yhdenmukaisuus unionin muiden politiikkojen kanssa ESR+:lla pyritään parantamaan synergioita ja johdonmukaisuutta muiden sellaisten rahastojen kanssa, joista investoidaan inhimillisen pääoman kehittämiseen. ESR+:lla olisi etenkin varmistettava täydentävyys ja synergiat suhteessa Euroopan aluekehitysrahastoon, koheesiorahastoon, Euroopan meri- ja kalatalousrahastoon, Euroopan globalisaatiorahastoon (EGR), Erasmus-ohjelmaan, Euroopan solidaarisuusjoukkoihin, turvapaikka- ja maahanmuuttorahastoon (AMIF-rahasto), Euroopan horisontti -ohjelmaan, Digitaalinen Eurooppa -ohjelmaan ja rakenneuudistusten tukiohjelmaan, mukaan lukien uudistusten toteuttamisen tukiväline. ESR+ ja EGF täydentävät toisiaan jatkossakin, sillä ESR+:sta tuetaan ehkäiseviä ja ennakoivia toimenpiteitä kun taas EGR pysyy monivuotisen rahoituskehyksen ulkopuolisena reaktiivisena hätäapurahastona. ESR+ ja Erasmus toimivat samantapaisilla aloilla, joilla autetaan ihmisiä hankkimaan uusia taitoja ja parantamaan osaamista, jotta voidaan vastata elinkeinoelämän tarpeisiin ja parantaa digitaalisia taitoja ja koulutuksen laatua. Sen vuoksi ESR+:n ja Erasmuksen yhteistyötä tehostetaan. Yhteistyön tarkempi luonne määritellään ESR+:n ja Erasmuksen työohjelmissa ja ohjelmaoppaissa, jotta voidaan varmistaa tehokkaat ja tulokselliset synergiaedut. ESR+:sta jatketaan myös kolmansien maiden kansalaisten keskipitkän ja pitkän aikavälin kotouttamisen tukemista ja täydennetään siten AMIF-rahaston toimia, joilla vastataan lyhyen aikavälin tarpeisiin. ESR+:n yhteistyössä hallinnoitava toimintalohko on jatkossakin osa koheesiopolitiikkaa, ja sitä säännellään pääasiassa yhteisiä säännöksiä koskevalla asetuksella. Sen hallinnointiin, ohjelmasuunnitteluun, seurantaan, tarkastuksiin ja muihin vastaaviin toimintoihin sovelletaan samoja sääntöjä kuin useimpiin muihin yhteistyössä hallinnoitaviin rahastoihin. Jäsenvaltiot voivat yhdistää Euroopan aluekehitysrahaston ja ESR+:n rahoitusta useista rahastoista rahoitettavilla ohjelmilla. Terveysalan toimintalohkon asianmukainen hallintorakenne tarjoaa strategiset suuntaviivat ja teknisiä lausuntoja toimenpiteistä, joilla toimintalohkon toimia tuetaan ja toteutetaan. Se myös helpottaa koordinointia esimerkiksi tutkimusta, digitaalisia markkinoita, alueellisia rahastoja ja koheesiorahastoja koskevista budjettikohdista myönnettävän täydentävän tuen kanssa. Komission ehdotuksessa vuosia 2021–2027 koskevaksi monivuotiseksi rahoituskehykseksi asetetaan aiempaa kunnianhimoisempi ilmastotoimien valtavirtaistamisen tavoitetaso. Tavoitteena on, että kaikissa EU:n ohjelmissa vähintään 25 prosenttia EU:n menoista edistää ilmastotavoitteiden saavuttamista. Tämän ohjelman vaikutusta mainitun kokonaistavoitteen saavuttamiseen seurataan EU:n ilmastotunnusmerkkijärjestelmän avulla asianmukaisella jaottelutasolla ja käyttämällä myös tarkempia menetelmiä, jos sellaisia on tarjolla. Komissio ilmoittaa jatkossakin asiaa koskevat tiedot vuosittain maksusitoumusmäärärahoina vuosittaisen talousarvioesityksen yhteydessä. Tukeakseen ohjelman koko potentiaalin hyödyntämistä ilmastotavoitteiden täyttämisessä komissio pyrkii määrittelemään tämän kannalta olennaisia toimia ohjelman valmistelu-, toteutus-, uudelleentarkastelu- ja arviointivaiheissa. 2.OIKEUSPERUSTA, TOISSIJAISUUSPERIAATE JA SUHTEELLISUUSPERIAATE •Oikeusperusta

Tämän ehdotuksen soveltamisalaan kuuluvien toimenpiteiden oikeusperustana ovat Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, IX (Työllisyys), X (Sosiaalipolitiikka) ja XIV (Kansanterveys) osasto ja erityisesti sen 46, 149, 153, 162–166, 168, 174, 175 ja 349 artikla. ESR+:ssa on kolme toimintalohkoa. Ensimmäinen toimintalohko, joka toteutetaan yhteistyöhän perustuvalla hallinnoinnilla, kattaa (aiemman) ESR:n, joka perustuu SEUT-sopimuksen 162 ja 164 artiklaan, ja vähävaraisimmille perushyödykkeinä annettavan avun SEUT-sopimuksen 175 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Toinen toimintalohko, joka toteutetaan suoraan ja välillisesti hallinnoimalla, kattaa työllisyyden ja sosiaalisen innovoinnin (EaSI) edistämistoimet SEUT-sopimuksen 175 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Kolmas toimintalohko, joka toteutetaan suoraan hallinnoimalla, käsittää kannustavia toimia, jotka on suunniteltu suojelemaan ja parantamaan kansanterveyttä SEUT-sopimuksen 168 artiklan mukaisesti. Tässä ehdotuksessa määritellään ESR+:n yleiset tavoitteet ja tuen soveltamisala, joka ilmaistaan erityistavoitteina. Siinä vahvistetaan kaikkiin kolmeen toimintalohkoon sovellettavat yhteiset säännökset ja kutakin toimintalohkoa koskevat erityissäännökset. Komissio hyväksyi 29. toukokuuta 2018 ehdotuksen yhteisiä säännöksiä koskevasta asetuksesta yhteistyössä hallinnoitavan tuen toteutuksen yhdenmukaistamiseksi ja sen koordinoinnin parantamiseksi ja siten politiikkojen toteuttamisen yksinkertaistamiseksi. Kyseisiä yhteisiä säännöksiä sovelletaan ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavaan toimintalohkoon. Yhteistyössä hallinnoitavilla eri rahastoilla on toisiaan täydentäviä tavoitteita, ja niitä hallinnoidaan samaa hallinnointitapaa käyttäen, ja siksi asetuksessa (EU) [yhteisiä säännöksiä koskeva asetus] vahvistetaan joukko yleisiä tavoitteita ja yleisiä periaatteita, kuten kumppanuus ja monitasoinen hallinto. Kyseiseen asetukseen sisältyy myös yleisiä strategisen suunnittelun ja ohjelmasuunnittelun elementtejä, mukaan lukien kunkin jäsenvaltion kanssa tehtävien kumppanuussopimusten määräykset, ja siinä vahvistetaan yhteinen lähestymistapa rahastojen tulossuuntautuneisuuteen. Näin ollen siinä säädetään mahdollistavista ehdoista, tulosten tarkastelusta ja seuranta-, raportointi- ja arviointijärjestelyistä. Siinä vahvistetaan yhteisiä säännöksiä myös tukikelpoisuussääntöjen osalta ja määritetään rahoitusvälineitä, InvestEU-rahaston käyttöä, yhteisölähtöistä paikallista kehittämistä ja varainhoitoa koskevia erityisjärjestelyjä. Myös jotkin hallinto- ja valvontajärjestelyt ovat yhteisiä kaikille rahastoille. •Toissijaisuusperiaate (jaetun toimivallan osalta) Sosiaali- ja työllisyyspolitiikan ja kansanterveyden alalla EU joko jakaa toimivallan jäsenvaltioiden kanssa (SEUT-sopimuksen 4 artikla) tai sillä on toimivaltaa toteuttaa järjestelyjä, joissa jäsenvaltioiden on sovitettava toimensa yhteen (SEUT-sopimuksen 5 artikla), tai toimivaltaa toteuttaa toimia jäsenvaltioiden toimien tukemiseksi, yhteensovittamiseksi tai täydentämiseksi (SEUT-sopimuksen 6 artikla). ESR+:n yhteistyössä hallinnoitava toimintalohko perustuu toissijaisuusperiaatteeseen. Yhteistyöhön perustuvalla hallinnoinnilla komissio siirtää strategiseen ohjelmasuunnitteluun ja toteutukseen liittyviä tehtäviä EU:n jäsenvaltioille ja alueille. EU:n toimet eivät myöskään ylitä sitä, mikä on tarpeen sen perussopimuksissa vahvistettujen tavoitteiden saavuttamiseksi. Yhteistyöhön perustuvalla hallinnoinnilla pyritään varmistamaan, että päätökset tehdään mahdollisimman lähellä kansalaisia ja että EU:n tason toiminta on perusteltua kansallisen, alueellisen tai paikallisen tason mahdollisuuksien ja erityispiirteiden pohjalta. Yhteistyöhön perustuva hallinnointi tuo unionia lähemmäs kansalaisiaan ja kytkee paikalliset tarpeet EU-tavoitteisiin. Lisäksi se lisää EU:n tavoitteiden omaksumista jäsenvaltioiden ja komission jakaessa päätösvallan ja vastuun. Suhteellisuusperiaate muodostaa perustan myös rahaston kahdelle suoraan ja välillisesti hallinnoitavalle toimintalohkolle. EaSI-toimintalohkossa painotetaan innovatiivisia hankkeita, joista saadaan selkeää unionin tason lisäarvoa, jolloin EU:n toimet ovat tehokkaampia kuin kansalliset, alueelliset tai paikalliset toimet kriittisen massan saavuttamiseksi ja hallinnollisen rasitteen vähentämiseksi. Terveysalan toimintalohkossa otetaan huomioon terveyden EU-ulottuvuus, ja sillä täydennetään ja tuetaan jäsenvaltioiden terveyspolitiikkaa kunnioittaen samalla niiden toimivaltaa kyseisellä alalla SEUT-sopimuksen 168 artiklan mukaisesti. •Suhteellisuusperiaate Suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä ehdotuksessa ei ylitetä sitä, mikä on sen tavoitteen saavuttamiseksi tarpeen. Komission ehdotuksessa on otettu huomioon suhteellisuusperiaate. ERI-rahastojen yksinkertaistamista edunsaajien kannalta seuraavan korkean tason asiantuntijaryhmän suositusten mukaisesti siinä ehdotetaan yksinkertaistamisen lisäämistä. Ehdotus on oikeasuhteinen, sillä siinä yhtenäistetään ja yhdistetään sääntöjä ja sulautetaan rahastoja toisiinsa ja vähennetään täten sidosryhmille aiheutuvaa rasitetta. Unionin ja kansallisten viranomaisten hallinnollinen rasite rajoittuu siihen, mitä komission vastuu unionin talousarvion toteuttamisesta edellyttää. •Toimintatavan valinta Toteutusvälineeksi on valittu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus Euroopan sosiaalirahasto plussan perustamisesta. 3.JÄLKIARVIOINTIEN, SIDOSRYHMIEN KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET •Jälkiarvioinnit/toimivuustarkastukset –Euroopan sosiaalirahasto (ESR) Vahvuudet: ESR-ohjelmia 2000–2006 ja 2007–2013 koskevissa jälkiarvioinneissa katsottiin, että ESR:stä tehdyt investoinnit ovat aiheellisia, tehokkaita ja vaikuttavia. Rahasto saavutti tehokkaasti suuren määrän EU:n kansalaisia, etenkin apua eniten tarvitsevat. Tämä johtui siitä, että ESR:sta myönnettiin merkittävä määrä tukea jäsenvaltioiden työllisyyden tukemiseen ja sosiaalisiin haasteisiin vastaamiseen, ja sillä laajennettiin olemassa olevia toimia tukemalla politiikan aloja ja kohderyhmiä, jotka eivät muuten olisi saaneet tukea. Lisäksi ESR:sta on tuettu paikallisia/alueellisia innovaatioita, joita on sitten sovellettu kansallisella tasolla. Vuosina 2014–2020 ohjelman toimintalogiikkaa on vakiinnutettu, tavoitteita selkeytetty ja indikaattoreiden määritelmiä sekä lähtötasoja ja tavoitearvoja standardisoitu. Heikkoudet: –Yhteensovittaminen politiikkojen kanssa: Vaikka rahaston yhteydet talouspolitiikan eurooppalaiseen ohjausjaksoon paranivat merkittävästi ohjelmakaudella 2014–2020, tilanne ei ole vielä paras mahdollinen.

–Ohjelmasuunnittelu: Näytön perusteella tulossuuntautuneisuus lisääntyi kaudella 2014–2020, mutta tuloskehys ei ole osoittautunut riittävän houkuttelevaksi jäsenvaltioille. Ohjelmasuunnittelun vaatimuksia pidetään hallinnollisesti liian raskaina. –Ohjelman toteutus: Selvityksistä käy ilmi, että vaikka edistymistä on tapahtunut, ESR:n hallinnointi ja toteutus on edelleen liian monimutkaista. Parannuksista huolimatta siirtyminen tuotospohjaisesta ajattelutavasta tulossuuntautuneeseen ajattelutapaan ei ole täysin toteutunut kaudella 2014–2020. –Nuorisotyöllisyysaloite Vahvuudet: Nuorisotyöllisyysaloite on lisännyt nuorten työllisyyttä edistävien toimien näkyvyyttä, ja monissa jäsenvaltioissa on toteutettu poliittisia uudistuksia nuorisotakuujärjestelmien perustamisen ja toteutuksen yhteydessä. Jäsenvaltioiden mukaan nuorisotyöllisyysaloite on niille erittäin tärkeä väline työllisyyspolitiikan suunnittelussa ja kohdentamisessa. Heikkoudet: Merkittävimmät haasteet liittyvät varainhoitoon (rahoitus kahdesta eri lähteestä, jotka ovat nuorisotyöllisyysaloitteen erityinen määräraha ja ESR) ja raportoinnin lisävaatimuksiin. Edunsaajat ja täytäntöönpanoviranomaiset katsovat näiden tekijöiden lisäävän hallinnollista rasitetta –Vähävaraisimmille suunnatun eurooppalaisen avun rahasto (FEAD) Vahvuudet: Vähävaraisimmille suunnatun eurooppalaisen avun rahastoa koskevan väliarvioinnin ja sidosryhmien kuulemisten alustavat tulokset osoittavat, että rahastosta tuettavilla elintarvikkeisiin, aineelliseen apuun ja sosiaaliseen osallisuuteen liittyvillä toimenpiteillä autetaan tehokkaasti yhteiskunnan vähävaraisimpia, mukaan lukien ne, jotka saattaisivat muuten jäädä tavanomaisten sosiaaliavustusten ulkopuolelle ja jotka tarvitsevat välitöntä apua. Heikkoudet: EU:n sääntelykehys ja sen tulkinta tai kansalliset vaatimukset voivat aiheuttaa ongelmia rahaston toteutuksessa. Tällaisia vaikeuksia ovat esimerkiksi viivästykset ohjelmien käynnistysvaiheessa ja etupäässä kansallisiin hankintapolitiikkoihin ja lisävaatimuksiin liittyvät hallinnolliset esteet, kuten toimia ja loppukäyttäjiä koskevien tietojen kirjaaminen seurantaa varten ja ylimitoitetut ja aikaavievät menettelyt. –Työllisyyttä ja sosiaalista innovointia koskeva ohjelma (EaSI) Vahvuudet: Väliarvioinnista käy ilmi, että EaSI-ohjelma oli vuosina 2014–2016 tehokas ja vaikuttava tapa lisätä tietoisuutta EU:n toimista sosiaalisen osallisuuden edistämisen ja köyhyyden vähentämisen aloilla. Arvioinnissa todettiin myös, että EaSI-ohjelma lisäsi tietoisuutta työllisyyteen liittyvistä rajat ylittävistä mahdollisuuksista ja nopeutti innovatiivisten toimien testausta ja toteuttamista sekä paransi mikroluottojen ja yrittäjille myönnettävän tuen saantia. Sillä myös helpotettiin poliittista muutosta levittämällä vertailevaa analyyttista tietoa, kehittämällä valmiuksia, edistämällä keskinäistä oppimista ja vuoropuhelua ja lisäämällä sidosryhmien mahdollisuuksia vaikuttaa sosioekonomisten politiikkojen laatimiseen ja toteuttamiseen. Heikkoudet: EaSI-ohjelman merkitystä ja vaikutusta voitaisiin vielä parantaa. Progress-lohkossa olisi tehostettava sosiaalipoliittisia kokeiluja tarkistamalla hankkeiden arviointi- ja valintamenettelyt ja luomalla edellytykset niiden soveltamisen laajentamiseksi. Eures-lohkossa voitaisiin pidentää täytäntöönpanoaikoja ja vähentää hallinnollista rasitetta, jotta sidosryhmät voivat laatia ja toteuttaa hankkeet asianmukaisesti, mitata niiden tehokkuutta ja varmistaa niiden kestävyyden.

–EU:n terveysalan toimintaohjelma Vahvuudet: EU:n tason toimista saatava lisäarvo tuli selvästi esiin väliarvioinnissa, etenkin jäsenvaltioiden paremmissa valmiuksissa puuttua rajat ylittäviin terveysuhkiin, syöpää, hiviä/aidsia ja tuberkuloosia koskevissa teknisissä ohjeissa ja suosituksissa, lääkkeitä ja lääkinnällisiä laitteita koskevan EU:n terveyslainsäädännön lisätuissa ja sähköisten terveyspalvelujen verkoston toimissa ja terveysteknologian arvioinnissa. Arvioinnissa tunnustettiin myös lisäarvo, joka saadaan välineistä, joilla voidaan valvoa hoitoon liittyviä infektioita ja lisätä koordinoituja toimia mikrobilääkeresistenssin torjumiseksi, ja yhteisillä toimilla toteutetusta laajamittaisesta perustyöstä sairauksien ehkäisyä ja hallintaa koskevien parhaiden käytäntöjen määrittämiseksi ja vaihtamiseksi. Siinä tunnustetaan myös toimien myönteinen vaikutus yhteentoimivien ja standardoitujen terveystietojen vaihtamiseen rajojen yli ja pyrkimyksiin perustaa tätä varten EU:n laajuinen digitaalinen infrastruktuuri. Heikkoudet: On olemassa vaara, että muita kuin lainsäädäntötoimia koskevilla aloilla toteutettavat toimet, jotka voidaan määritellä vapaammin ja laaja-alaisemmin, eivät ole riittävän kohdennettuja. Lisäarvoon liittyvät kriteerit voidaan ottaa huomioon keskittymällä kolmeen avainalueeseen: puututaan rajat ylittäviin terveysuhkiin, lisätään mittakaavaetuja ja edistetään parhaiden käytäntöjen vaihtamista ja toteuttamista. Myös toteutusta koskevien tietojen seurannassa todettiin tehottomuutta ja puutteita, mikä voi johtaa siihen, että ohjelmien johtajien on vaikeampi pysyä ajan tasalla ohjelman saavutuksista. •Sidosryhmien kuuleminen Sidosryhmien kuulemiset perustuivat sidosryhmien kartoittamiseen ja kattavat EU:n tärkeimmät sosiaali- ja työllisyyspolitiikan alalla työskentelevät organisaatiot ja laitokset ja asiaan liittyvät investoinnit – kaikkien hallinnon tasojen julkiset viranomaiset, työmarkkinaosapuolet, kansalaisyhteiskunnan järjestöt, rahoituksen saajat ja loppukäyttäjät sekä EU:n kansalaiset. Sidosryhmien kuulemisessa käytettiin eri menetelmiä ja välineitä, jotta mukaan saatiin riittävä määrä erilaisia sidosryhmiä ja jotta näkemykset voitiin ristiintarkistaa. Kuuleminen sisälsi useita julkisia kuulemisia, jotka järjestettiin osana monivuotista rahoituskehystä, ESR:n jälkiarviointia, FEAD:n väliarviointia ja EaSI:n väliarviointia. Kuulemiseen liittyi myös sidosryhmien konferensseja ja tapaamisia, kohderyhmiä, haastatteluja, kohdennettuja verkkokuulemisia ja kannanottojen analyysejä. Lisätietoa sidosryhmien kuulemisista on saatavilla vaikutustenarvioinnista. Sidosryhmien kuulemisten tärkeimmät päätelmät olivat: –Rahastojen lisäarvo liittyy tehokkaiden ja vaikuttavien julkisten investointien edistämiseen, tehokkaaseen tietämyksen vaihtoon maiden ja alueiden kesken, yhteiskuntaan integroitumisen edistämiseen, osallistavamman Euroopan luomiseen, sosiaalipoliittisten kokeilujen ja innovoinnin tukemiseen, alueellisten erojen vähentämiseen ja lähentymisen tukemiseen. Rahastot tuottavat lisäarvoa myös koheesiopolitiikan vipuvaikutuksella julkisiin ja yksityisiin investointeihin. –Monimutkaisten menettelyjen katsotaan olevan merkittävin este rahastojen tavoitteiden menestyksekkäälle saavuttamiselle. –Edunsaajien hallinnollista rasitetta on vähennettävä ja yksinkertaistettava, mukaan lukien osallistujilta kerättäviä tietoja koskevien vaatimusten keventäminen.

–Sosiaalista ulottuvuutta on vahvistettava. –Eri EU:n rahastojen säännöt olisi sovitettava yhteen. –EU:n välineiden välisiä synergioita olisi lisättävä ja päällekkäisyyksiä vältettävä. Rahastojen yhdistäminen katsottiin parhaaksi tavaksi saavuttaa tämä tavoite, jos sillä myös yksinkertaistetaan EU:n välineitä. –Kannanotoissa ollaan kiinnostuneita parantamaan rahastojen ja talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson yhteyttä. –Tämänhetkisiä kansanterveyteen liittyviä kysymyksiä voidaan käsitellä tehokkaasti ainoastaan tekemällä yhteistyötä EU:n tasolla. Yhteisiin haasteisiin liittyvistä EU:n toimista saadaan lisäarvoa esimerkiksi terveyseroihin, muuttoliikkeeseen, ikääntyvään väestöön, potilasturvallisuuteen, laadukkaaseen terveydenhuoltoon, terveysuhkien torjumiseen (myös ei-tarttuvat taudit), tartuntatauteihin ja mikrobilääkeresistenssiin liittyvissä kysymyksissä. Tärkeimmät ehdotukset, joilla vastataan sidosryhmien palautteeseen, ovat seuraavat: –Synergioiden tehostamiseksi ja päällekkäisyyksien välttämiseksi sellaisten rahoitusvälineiden välillä, joilla investoidaan ihmisiin ja heidän tarpeisiinsa, ESR, nuorisotyöllisyysaloite, FEAD, EaSI ja terveysalan toimintaohjelma yhdistetään yhdeksi rahastoksi (ESR+). Tämä parantaa edunsaajien rahoituksen saantia, helpottaa erityyppisten toimenpiteiden yhdistämistä ja yksinkertaistaa varainhoitoa. –Tarpeeseen vahvistaa sosiaalista ulottuvuutta vastataan seuraavasti: ·ESR+:sta myönnettävän tuen soveltamisala sovitetaan yhteen Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin kanssa. ESR+:n eri välineiden yhdistäminen mahdollistaa varojen yhdistämisen pilarin periaatteiden toteuttamiseksi. ·ESR+:n sosiaalisen osallisuuden ulottuvuutta vahvistetaan FEAD:n ja ESR:n yhdistämisellä. Tämä mahdollistaa elintarvikkeiden jakelun / aineellisen avun antamisen yhdistämisen sosiaalista osallisuutta ja aktiivisia toimia koskevaan tukeen. ·Vähintään 25 prosenttia kansallisista ESR+-määrärahoista on osoitettava sosiaalisen osallisuuden edistämiseen ja köyhyyden torjumiseen. Lisäksi jäsenvaltioiden on osoitettava vähintään 2 prosenttia ESR+-määrärahoistaan vähävaraisimpiin kohdistettuihin toimenpiteisiin. Tällä varmistetaan, että tietty vähimmäisosuus määrärahoista kohdennetaan apua eniten tarvitseville. –ESR+:n toteutuksen yksinkertaistamiseksi, edunsaajien hallinnollisen rasitteen vähentämiseksi ja painotuksen siirtämiseksi tulosten saavuttamiseen yhteisiä säännöksiä koskevalla asetuksella otetaan käyttöön useita säännöksiä. Kuitenkin myös ESR+-asetuksessa säädetään toimenpiteistä aineellisen puutteen torjumiseksi, jotta voidaan vastata sidosryhmien pyyntöön soveltaa tämäntyyppiseen apuun kevyempiä vaatimuksia ja yksinkertaistaa tietojen keräämistä, seurantaa ja raportointia koskevia vaatimuksia. –Toimien sovittamiseksi paremmin yhteen talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson kanssa kansallisista ESR+-määrärahoista kohdennetaan tietty määrä talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä havaittujen haasteiden käsittelemiseen. •Asiantuntijatiedon keruu ja käyttö Komissio on tehnyt päätöksensä lukuisilla tutkimuksilla kerätyn asiantuntemuksen ja ESR:n toteutuksesta tehtyjen jäsenvaltioiden raporttien perusteella. Tutkimuksissa käytettiin monenlaisia menetelmiä, mukaan lukien kirjallisuuskatsaukset, kohdennetut selvitykset, haastattelut, kohderyhmät ja taloudellinen mallintaminen. Raportit ja tutkimukset luetellaan vaikutustenarvioinnissa. ESR+:aa koskevassa ehdotuksessa on otettu huomioon tutkimuksissa annetut suositukset. Ehdotuksella parannetaan rahastojen synergioita ja täydentävyyksiä, lujitetaan yhteyttä EU:n poliittisiin prioriteetteihin ja lisätään joustoa, ja siihen sisältyy joukko toimenpiteitä hallinnollisen rasitteen vähentämiseksi, kuten tehostetut yksinkertaistetut kustannusvaihtoehdot ja yksinkertaistetut seuranta- ja raportointivaatimukset. •Vaikutustenarviointi Tähän ehdotukseen liittyy vaikutustenarviointi. Sääntelyntarkastelulautakunta antoi vaikutustenarvioinnista myönteisen lausunnon tietyin varauksin 25. huhtikuuta 2018 pidetyssä kuulemisessa. Jäljempänä olevassa taulukossa esitetään tärkeimmät saadut huomautukset ja se, miten vaikutustenarviointia muutettiin niiden huomioon ottamiseksi. Sääntelyntarkastelulautakunnan tärkeimmät huomautukset Vaikutustenarviointiraportin muutokset 1) Toimien poliittiset prioriteetit eivät ole selkeitä, etenkään Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin tai rahoituksen potentiaalisen vähenemisen osalta. Selvennetään, että rahoituksen potentiaaliseen vähenemiseen reagoitaisiin supistamalla ESR+:n soveltamisalaa hallinnollisten uudistusten alalla ja lisäämällä jäsenvaltioiden yhteisrahoitusosuuksia. 3) Raportista ei käy riittävän selkeästi ilmi, onko seuranta- ja arviointijärjestelmä luotettava ja tuottaako se tarvittavat tiedot oikea-aikaisesti. Lisätietoja seuranta- ja arviointijärjestelmästä on sisällytetty 5 jaksoon. Muita huomautuksia ja sopeuttamisvaatimuksia 1) Kokemusten olisi pohjauduttava kattavammin julkaistuissa arvioinneissa ja alustavissa arviointituloksissa esiin tuotuihin tärkeimpiin yleisiin ja rahastokohtaisiin haasteisiin. Julkaistuissa arvioinneissa, alustavissa arviointituloksissa ja sidosryhmien kuulemisissa on määritelty kutakin rahastoa koskevia erityisiä haasteita. Analysoinnin perusteella ne voidaan ryhmitellä neljäksi monivuotisen rahoituskehyksen haasteeksi, jotka ovat rahastojen välinen vuorovaikutus ja synergiat, yhteensovittaminen politiikkojen kanssa ja jousto, yksinkertaistaminen sekä suoritukset ja tulossuuntautuneisuus. Näitä monialaisia monivuotisen rahoituskehyksen haasteita on käsitelty kunkin rahaston osalta (2.1.2.2 jakso). 2) Rahastojen yhdistämisen tärkein peruste ja yhdistämiseen liittyviä riskejä on selvennettävä. Raporttiin on sisällytetty lisäselvitys tiettyjen rahastojen yhdistämisen syistä ja siitä, miksi EGF on jätetty uuden rahaston ulkopuolelle. Lisäksi sidosryhmien esille tuoma suurin riski (että rahastojen yhdistäminen lisää hallinnollista rasitetta) pienenee, koska entisen FEAD:n ja EaSI:n toimenpiteiden tyyppisiin toimenpiteisiin sovelletaan jatkossakin yksinkertaistettuja sääntöjä (4.1.1 jakso). 3) ESR+-ohjelman lähtötasossa on otettava huomioon Brexitin vaikutukset. Brexitin jälkeinen lähtötaso on lisätty 2.1.1 jaksoon. 4) ESR+:n prioriteettien on oltava läpinäkyvämpiä. ESR+:n poliittisten prioriteettien keskeisiä muutoksia on selvennettävä, mukaan lukien yhteys Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilariin. On selitettävä, kattaako ESR+ kaikki vai jotkin pilarin alat, ja jos kattaa, niin miten. On selitettävä paremmin rakenneuudistusten ja talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson välinen yhteys. Raportissa on selitetty, että yhdistetty rahasto ei sinänsä muuta rahoitusvälineen prioriteetteja, vaan yhdistää eri rahastojen aiemmin osittain päällekkäiset poliittiset prioriteetit. ESR+:sta tuetaan Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin niitä poliittisia prioriteetteja, jotka kuuluvat sen soveltamisalaan. Raportissa selvennetään lisäksi, mitkä pilarin oikeudet ja periaatteet kuuluvat ESR+:n soveltamisalaan. Priorisointiin liittyvää kysymystä selvennetään sivuilla 30–31. 5) On selvennettävä tuetaanko ESR+:lla julkishallinnon uudistamista, ja jos tuetaan, niin missä määrin. On viitattava mahdolliseen muista rahoitusohjelmista tulevaisuudessa saatavaan tukeen (esim. rakenneuudistusten tukiohjelma). Raportissa selvennetään ESR+:n soveltamisala julkishallinnon uudistamisen osalta siinä määrin kuin se on mahdollista ottaen huomioon, että tämän vaikutustenarvioinnin laatimisen ajankohtana tulevan rakenneuudistusten tukiohjelman soveltamisala ei ole vielä tiedossa. 6) On määritettävä ESR+:n toteutusmekanismien keskeiset muutokset. Toteutusmekanismeihin ehdotetuilla muutoksilla puututaan eri kysymyksiin ja ne ovat siksi luonteeltaan erilaisia. Ohjelmasuunnittelun keskeinen muutos on esimerkiksi sovittaa rahoitus ja poliittinen prosessi yhteen ohjelma-asiakirjoja yhtenäistämällä. Toteutuksen osalta keskeinen muutos on soveltaa ESR:n alueellisia sääntöjä joustavammin ja ottaa käyttöön jatkuvia ehdollisuuksia (4 jakso). 8) On selvennettävä ESR+:n ja EAKR:n sekä Erasmus+-ohjelman välistä johdonmukaisuutta. ESR+:n ja EAKR:n sekä Erasmus+-ohjelman johdonmukaisuuteen liittyvät seikat on sisällytetty raportin pääosioon. Lisätietoja annetaan liitteessä 4. 9) On selitettävä, miten seurantajärjestelmällä puututaan ohjelmakaudella 2007–2013 esitettyyn kritiikkiin. Arviointeihin olisi kuuluttava kaikkien rahastojen väliarviointi. On selitettävä, miten sidosryhmien näkökannat on otettu huomioon. Seurannan ja arvioinnin osalta viitataan edellä olevan kohdan ”Tärkeimmät huomautukset” alakohtaan 3. Sidosryhmien näkemykset on esitetty tiivistetysti raportin pääosiossa (1.2.2 jakso) ja tarkemmin liitteessä 2; ks. etenkin 6.2 jakso, jossa selitetään, miten sidosryhmien näkemykset on otettu huomioon. Vaikutustenarvioinnissa arvioitiin parasta tapaa maksimoida EU:n tasolla myönnettävä tuki ja sitä, miten eri välineiden välisiä synergioita voidaan parantaa, jotta Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin tavoitteet voidaan toteuttaa paremmin. Arvioidut vaihtoehdot olivat seuraavat:

Vaihtoehto 1: ESR:n, nuorisotyöllisyysaloitteen, FEAD:n, EaSI:n ja EU:n terveysalan toimintaohjelman yhdistäminen –Tämä oli parhaaksi arvioitu vaihtoehto niin arviointien kuin sidosryhmien kuulemisten tulosten perusteella. Hallintoviranomaisten mukaan rahastojen laaja integroiminen helpottaisi niiden strategisten toimien yhtenäistämistä koko sosiaalipolitiikan alalla. Näin ne voisivat suunnitella toimia joustavammin, ja myös Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin periaatteiden toteuttaminen helpottuisi. Edunsaajat vahvistivat, että rahoitettujen ohjelmien ja hankkeiden välisten synergiaetujen edistämisessä on edelleen hyödyntämätöntä potentiaalia. Vaihtoehto 2: ESR:n, nuorisotyöllisyysaloitteen, FEAD:n, EaSI:n, EU:n terveysalan toimintaohjelman ja EGR:n yhdistäminen –Tästä seuraisi vain rahastojen lukumäärän keinotekoinen vähentyminen. EGR:n hyvin erityiset tavoitteet, sen suuri poliittinen näkyvyys ja talousarvion joustavuus menetettäisiin, jos se yhdistettäisiin ESR+:aan. Sidosryhmät vahvistivat tämän kuulemisprosessin yhteydessä. Vaihtoehto 3: Rahastojen yhdistäminen yhteistyöhön perustuvan hallinnoinnin puitteissa (EaSI ja EU:n terveysalan toimintaohjelma jätetään ulkopuolelle mutta EGR sisällytetään mukaan) –Tällöin uhrattaisiin EGR:n suuri näkyvyys EU:n tason hätäapuvälineenä, jolla lievennetään globalisaation haitallisia sivuvaikutuksia. EaSI:n yhdistämisestä ESR+:aan saatava mahdollinen jousto ja synergia menetettäisiin. Vaihtoehto 4: Säilytetään FEAD erillisenä rahastona mutta yhdistetään aineellista apua ja sosiaalista osallisuutta koskevat ohjelmat FEAD:n ohjelmiin –Näin voitaisiin luoda enemmän synergiaetuja perushyödykkeinä annettavan avun ja sosiaalista osallisuutta edistävän tuen muotojen välille ja säilyttää samalla nykyiset täytäntöönpanosäännöt. Tällä vaihtoehdolla ei kuitenkaan varmistettaisi toimien riittävää rajaamista ESR:n tyyppisiin sosiaalista osallisuutta edistäviin toimiin nähden. Vaihtoehto 5: Kaikkien ERI-rahastojen yhdistäminen –Tämä vaarantaisi politiikan toteuttamisen, koska täytäntöönpanosääntöjä ei olisi mahdollista mukauttaa tuettujen politiikkojen erityisvaatimuksiin. Se ei myöskään lisäisi synergiaa ja johdonmukaisuutta muiden inhimillisen pääoman tukemiseen liittyvien rahastojen kanssa. •Sääntelyn toimivuus ja yksinkertaistaminen Yhteisiä säännöksiä koskevalla asetuksella (jota sovelletaan useisiin yhteistyöllä hallinnoitaviin politiikan aloihin) varmistetaan rahaston yhteistyössä hallinnoitavan toimintalohkon yksinkertaistaminen soveltamalla yhteisiä ja yksinkertaistettuja sääntöjä ohjelmasuunnitteluun, seuranta- ja arviointijärjestelyihin, hallinnointiin ja valvontaan, tiedotukseen ja viestintään sekä varainhoitoon. Siinä on säännöksiä, joilla helpotetaan yksinkertaistettujen kustannusvaihtoehtojen ja uuden rahoituksen, joka ei perustu toimien kustannuksiin, käyttöä. Tarkastusmenettelyjä sujuvoitetaan niin, että niissä keskitytään riskiperusteiseen tarkastusotantaan ja yhden tarkastuksen periaatteeseen. Eri elinten tehtäviä hallinto- ja valvontajärjestelmässä selkiytetään. Myös joustoa lisätään, sillä aluksi suunnitellaan vain ohjelmakauden viisi ensimmäistä vuotta. Kahden viimeisen vuoden määrärahojen jako perustuu kattavaan ja perusteelliseen väliarviointiin, jonka perusteella ohjelmaan tehdään muutoksia vuonna 2025. Ohjelmien sisältö on aiempaa virtaviivaisempi ja strategisempi. •Perusoikeudet ESR+-asetuksessa kunnioitetaan perusoikeuksia ja otetaan huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjassa tunnustetut periaatteet. Jäsenvaltioiden on sovellettava tätä asetusta näitä oikeuksia ja periaatteita kunnioittaen. 4.TALOUSARVIOVAIKUTUKSET ESR+:n kokonaistalousarvio ohjelmakaudella 2021–2027 on 101 miljardia euroa (käypinä hintoina), josta 100 miljardia euroa on varattu ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavalle toimintalohkolle. Suoraan hallinnoitavien ESR+-toimintalohkojen rahoituskehys on 1 174 miljoonaa euroa käypinä hintoina. Siitä 761 miljoonaa euroa on varattu työllisyyttä ja sosiaalista osallisuutta koskeviin toimiin ja 413 miljoonaa euroa terveysalaa varten. Tarkemmat tiedot rahoitus- ja henkilöstötarpeista esitetään ESR+:n rahoitusselvityksessä. Ehdotuksessa vahvistetaan ESR:n määrärahoille vähimmäismäärä, jotta varmistetaan, että unionissa investoidaan riittävästi ihmisiin.

5.LISÄTIEDOT •Toteuttamissuunnitelmat, seuranta, arviointi ja raportointijärjestelyt Yhteiset tuotos- ja tulosindikaattorit ja tarvittaessa ohjelmakohtaiset tuotos- ja tulosindikaattorit määritellään yhteistyössä toteutettavan hallinnoinnin osalta ohjelmien tasolla. Jäsenvaltioiden viranomaisten on toimitettava tuotos- ja tulosindikaattoreita koskevat tiedot komissiolle sähköisesti kuusi kertaa vuodessa. Niiden johdonmukaisuus tarkistetaan. Myös seurantaan, arviointiin, varainhoitoon ja todentamiseen liittyvien tietojen keräämistä, tallentamista ja varastoimista koskevien järjestelmien luotettavuus tarkastetaan. Tietojen keräämisen yksinkertaistamiseksi ja osallistujille ja edunsaajille aiheutuvan rasitteen minimoimiseksi viranomaisille annetaan lupa kerätä seurantaan liittyvät tiedot niin paljolti kuin mahdollista olemassa olevista hallinnollisista rekistereistä. Arkaluonteisia tietoja ei kerätä suoraan osallistujilta vaan niiden osalta käytetään rekistereitä tai tietoihin perustuvia arvioita. Jäsenvaltiot ja komissio vastaavat edelleen yhdessä arvioinnista. Jäsenvaltioiden tekemien arvioiden lisäksi komissio suorittaa jäsenvaltioiden tuella ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavaa toimintalohkoa koskevan väliarvioinnin ja jälkiarvioinnin. Suoran ja välillisen hallinnoinnin osalta tuloskehykset laaditaan aiempien EaSI:n ja terveysalan kehysten asiaankuuluvien käytäntöjen pohjalta sen varmistamiseksi, että tiedot kerätään tehokkaasti, vaikuttavasti ja oikea-aikaisesti. Komissio suorittaa suoraan ja välillisesti hallinnoitavien toimintalohkojen arvioinnit siten, että arviointien tulokset voidaan ottaa huomioon päätöksenteossa. •Ehdotukseen sisältyvien säännösten yksityiskohtaiset selitykset ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavan toimintalohkon toteutukseen ja täytäntöönpanoon sovelletaan suurelta osin yhteisiä säännöksiä koskevaa asetusta. Tämän asetuksen keskeisiä osia olisi sen vuoksi tulkittava yhdessä yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen kanssa. ESR+-asetuksen rakenne on seuraavanlainen: I osa – Yleiset säännökset (sovelletaan kaikkiin toimintalohkoihin) Tähän osaan kuuluvat kohde, määritelmät, yleiset tavoitteet ja toteutus sekä erityistavoitteet. Se sisältää myös säännöksiä sukupuolten tasa-arvoa, yhtäläisiä mahdollisuuksia ja syrjimättömyyttä koskevista periaatteista, joita komission ja jäsenvaltioiden on noudatettava ESR+:aa toteuttaessaan. Tätä osaa sovelletaan kaikkiin ESR+:n toimintalohkoihin. ESR+:sta tuettavat erityistavoitteet perustuvat Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarissa vahvistettuihin periaatteisiin. II osa – ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavan toimintalohkon toteutus Tässä osassa vahvistetaan säännökset, joita sovelletaan yhteistyössä hallinnoitavaan toimintalohkoon, joka sisältää aiemman ESR:n, aiemman nuorisotyöllisyysaloitteen ja aiemman FEAD:n. Näillä säännöksillä täydennetään yhteisiä säännöksiä koskevassa asetuksessa vahvistettuja sääntöjä. I luku: Ohjelmasuunnittelua koskevat yhteiset säännökset (yhteistyöhön perustuva hallinnointi) Tässä luvussa esitetään yksityiskohtaisesti ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavan toimintalohkon johdonmukaisuus ja temaattinen keskittäminen. Siinä säädetään muun muassa seuraavista: –Yhteensovittaminen talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson kanssa – vahvistetaan yhteyttä eurooppalaiseen ohjausjaksoon. Ehdotus sisältää uuden säännöksen, jonka mukaan jäsenvaltion on kohdennettava ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavan toimintalohkon määrärahoistaan asianmukainen määrä maakohtaisten suositusten täytäntöönpanoon, jos niille on tällainen suositus annettu. –Temaattista keskittämistä koskevat vaatimukset:

Köyhyyden torjunta ja sosiaalisen osallisuuden edistäminen: Sosiaalinen eriarvoisuus on edelleen huolestuttavaa. Sen vuoksi vähintään 25 prosenttia ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavan toimintalohkon määrärahoista on kohdennettava sosiaalisen osallisuuden edistämiseen sen varmistamiseksi, että Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarissa vahvistettua Euroopan sosiaalista ulottuvuutta viedään asianmukaisesti eteenpäin ja että tietty määrärahojen vähimmäismäärä kohdennetaan apua eniten tarvitseville. Lisäksi on aiheellista, että jäsenvaltiot kohdentavat tietyn vähimmäismäärän aineellisen puutteen torjumiseen. Nuorten työllistymismahdollisuuksien parantaminen: Vaikka nuorisotyöttömyys on laskenut EU:ssa – tammikuun 2013 huipputasolta (24 %) 15,6 prosenttiin maaliskuussa 2018 – se on edelleen korkealla tasolla, yli kaksinkertainen kokonaistyöttömyysasteeseen verrattuna (15,9 % verrattuna 7,1 prosenttiin helmikuussa 2018). Syrjäisimmillä alueilla 40 prosenttia nuorista on työttömiä. Myös niiden nuorten osuus, jotka eivät ole työelämässä tai koulutuksessa (NEET) on erittäin suuri, 13,4 prosenttia vuonna 2017. Sen vuoksi niiden jäsenvaltioiden, joissa työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevien 15–29-vuotiaiden osuus on kynnysosuutta suurempi, olisi kohdennettava ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavan toimintalohkon määrärahoistaan 10 prosenttia sellaisiin kohdennettuihin toimiin ja rakenteellisiin uudistuksiin, joilla tuetaan nuoria. Syrjäisimmillä alueilla, joissa työelämän tai koulutuksen ulkopuolella olevien nuorten osuus ylittää kynnysosuuden, osuus korotetaan 15 prosenttiin. II luku: ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavasta toimintalohkosta myönnettävä yleinen tuki Tätä lukua sovelletaan kaikkeen ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavasta toimintalohkosta myönnettävään tukeen aineellisen puutteen torjuntaa koskevaa tukea lukuun ottamatta. Siinä vahvistetaan tukikelpoisuus- ja seurantasäännöt, joilla täydennetään yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen sääntöjä. Luku sisältää myös innovatiivisia toimia koskevan säännöksen, jolla rohkaistaan jäsenvaltioita tukemaan sosiaalista innovointia ja sosiaalipoliittisia kokeiluja, joilla vahvistetaan kumppanuuteen perustuvaa alhaalta ylöspäin suuntautuvaa lähestymistapaa. III luku: ESR+:sta aineellisen puutteen torjumiseen myönnettävä tuki III luvussa käsitellään pelkästään aiemmin FEAD:sta myönnettävää perushyödykkeinä annettavaa apua. Tätä voidaan perustella sillä, että tämän tyyppisissä toimissa osallistumiskynnys on alhaisempi, ja niiden aiheuttama hallinnollinen rasite on vähäisempi. Sidosryhmät ovat vaatineet tämän lähestymistavan säilyttämistä ja vastustaneet tiukempien ESR-sääntöjen käyttöönottoa (esim. indikaattoreihin liittyvä raportointi tai tarkastusten jäljitysketjua koskevat säännöt). Tässä luvussa esitetään tuen periaatteet, raportointisäännöt, tukikelpoisuus, indikaattorit ja tarkastukset. III osa – Toteutus suoralla tai välillisellä hallinnoinnilla I luku: Työllisyyden ja sosiaalisen innovoinnin toimintalohkoa koskevat erityissäännöt Tässä luvussa käsitellään suoraan ja välillisesti hallinnoitavaa työllisyyden ja sosiaalisen innovoinnin toimintalohkoa. Se sisältää säännöksiä toiminnallisista tavoitteista, tukikelpoisista toimista ja tukikelpoisista yhteisöistä. II luku: Terveysalan toimintalohkoa koskevat erityissäännökset Tässä luvussa käsitellään suoraan hallinnoitavaa terveysalan toimintalohkoa. Se sisältää säännöksiä toiminnallisista tavoitteista, tukikelpoisista toimista ja yhteisöistä sekä hallintotavasta. III luku: Työllisyyden ja sosiaalisen innovoinnin toimintalohkoon ja terveysalan toimintalohkoon sovellettavat yhteiset säännöt Tässä luvussa käsitellään yhteisiä sääntöjä, joita sovelletaan molempiin suoraan hallinnoitaviin toimintalohkoihin, ja siinä on säännöksiä assosioituneista kolmansista maista, EU:n rahoitusmuodoista ja toteutuksesta, työohjelmista, seurannasta ja raportoinnista, arvioinnista, unionin taloudellisten etujen suojelusta ja tarkastuksista sekä tiedotuksesta, viestinnästä ja julkisuudesta. IV osa – Loppusäännökset IV osassa esitetään säännökset, joita sovelletaan säädösvallan siirtoon, ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavan toimintalohkon komiteamenettelyyn, SEUT-sopimuksen 163 artiklan mukaiseen komiteaan, siirtymäsäännöksiin ja asetuksen voimaantuloon. Liitteet –Liite I – ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavasta toimintalohkosta myönnettävää yleistä tukea koskevat yhteiset indikaattorit

–Liite II – ESR+:sta aineellisen puutteen torjumiseen myönnettävää tukea koskevat yhteiset indikaattorit –Liite III – Terveysalan toimintalohkoa koskevat indikaattorit 2018/0206 (COD) Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS Euroopan sosiaalirahasto plussasta (ESR+) EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 46 artiklan d alakohdan, 149 artiklan, 153 artiklan 2 kohdan a alakohdan, 164 artiklan, 168 artiklan 5 kohdan, 175 artiklan 3 kohdan ja 349 artiklan, ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen, sen jälkeen, kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille, ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon, ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon, noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä, sekä katsovat seuraavaa: (1)Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio antoivat 17 päivänä marraskuuta 2017 yhteisen julistuksen Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarista vastauksena Euroopan sosiaalisiin haasteisiin. Pilarin 20 keskeistä periaatetta on jaettu kolmeen ryhmään, jotka ovat yhtäläiset mahdollisuudet ja pääsy työmarkkinoille, oikeudenmukaiset työolot sekä sosiaalinen suojelu ja osallisuus. Kyseiset Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin 20 periaatetta olisi otettava huomioon Euroopan sosiaalirahasto plussan (ESR+) mukaisissa toimissa. Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin toteuttamisen edistämiseksi ESR+:sta olisi tuettava investointeja ihmisiin sekä työllisyyden, koulutuksen ja sosiaalisen osallisuuden aloilla käytössä oleviin järjestelmiin; näin lujitettaisiin taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta SEUT-sopimuksen 174 artiklan mukaisesti. (2)Unionin tasolla kansallisten uudistusten prioriteetit määritellään ja niiden toteutusta seurataan talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson puitteissa. Jäsenvaltiot laativat omat monivuotiset kansalliset investointistrategiansa tukemaan näitä uudistusten painopisteitä. Kyseiset strategiat olisi esitettävä vuotuisten kansallisten uudistusohjelmien yhteydessä keinona sellaisten ensisijaisten investointihankkeiden suunnittelemiseksi ja koordinoimiseksi, joille myönnetään kansallista ja/tai unionin rahoitusta. Niiden avulla unionin rahoitusta olisi käytettävä johdonmukaisella tavalla ja tarvittaessa maksimoitava etenkin Euroopan aluekehitysrahastosta, koheesiorahastosta, Euroopan sosiaalirahasto plussasta, Euroopan meri- ja kalatalousrahastosta, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston, Euroopan investointivakautusjärjestelystä ja InvestEU-rahastosta tuetuista ohjelmista saatavan rahoitustuen lisäarvo. (3)Neuvosto hyväksyi [...] jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan tarkistetut suuntaviivat, joita on muutettu niiden yhdenmukaistamiseksi Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin periaatteiden kanssa. Tarkoituksena on parantaa Euroopan kilpailukykyä ja tehdä siitä houkuttelevampi kohde investoinneille, työpaikkojen luomiselle ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden edistämiselle. Jotta varmistetaan, että ESR+ on täysin yhdenmukainen näiden suuntaviivojen kanssa, etenkin työllisyyden, koulutuksen sekä sosiaalisen syrjäytymisen, köyhyyden ja syrjinnän torjunnan osalta, ESR:lla olisi tuettava jäsenvaltioita ottaen huomioon SEUT-sopimuksen 121 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut asiaa koskevat yhdennetyt suuntaviivat ja SEUT-sopimuksen 148 artiklan 4 kohdassa tarkoitetut maakohtaiset suositukset ja tarvittaessa niiden strategioissa kansallisella tasolla sovitut kansalliset uudistusohjelmat. ESR+:lla olisi edistettävä myös unionin keskeisten aloitteiden ja toimien asiaan liittyvien osa-alueiden täytäntöönpanoa, etenkin Euroopan uutta osaamisohjelmaa ja eurooppalaista koulutusaluetta, asiaan liittyviä neuvoston suosituksia ja muita aloitteita, kuten nuorisotakuuta, taitojen parantamista ja pitkäaikaistyöttömien integroimista työmarkkinoille (4)Neuvosto hyväksyi 20 päivänä kesäkuuta 2017 päätelmät ”Euroopan kestävän tulevaisuuden varmistaminen: EU:n vastaus kestävän kehityksen toimintaohjelmaan Agenda 2030:een”. Neuvosto painotti, että on tärkeää saada kestävä kehitys toteutumaan tasapainoisella ja yhdennetyllä tavalla kaikissa kolmessa ulottuvuudessaan eli taloudessa, sosiaalisissa kysymyksissä ja ympäristön alalla. On äärimmäisen tärkeää sisällyttää kestävä kehitys EU:n poliittiseen toimintakehykseen, ja unionin on oltava politiikkatoimissaan kunnianhimoinen, kun se vastaa globaaleihin haasteisiin. Neuvosto suhtautuu myönteisesti 22 päivänä marraskuuta 2016 annettuun komission tiedonantoon ”Seuraavat toimet Euroopan kestävän tulevaisuuden varmistamiseksi” ensimmäisenä toimena kestävän kehityksen tavoitteiden sisällyttämiseksi unionin politiikkoihin ja kestävän kehityksen soveltamiseksi kaikkea EU:n toimintapolitiikkaa ohjaavana keskeisenä periaatteena myös rahoitusvälineiden kautta. (5)Unionilla on vastassaan rakenteellisia haasteita, jotka johtuvat talouden globalisaatiosta, muuttoliikkeen hallinnasta, turvallisuusuhkien kasvusta, siirtymisestä puhtaaseen energiaan, teknologian muutoksista ja työvoiman yhä nopeammasta ikääntymisestä sekä kasvavasta ammattitaitovajeesta ja työvoimapulasta joillakin sektoreilla ja alueilla ja etenkin pk-yrityksissä. Työelämän realiteettien muuttuessa unionin olisi oltava valmistautunut kohtaamaan nykyiset ja tulevat haasteet ja investoitava relevanttiin osaamiseen, tehtävä kasvusta entistä osallistavampaa ja parannettava työllisyys- ja sosiaalipolitiikkaa, myös työvoiman liikkuvuuden osalta. (6)Asetuksella (EU) [...] luodaan puitteet Euroopan aluekehitysrahaston (EAKR), Euroopan sosiaalirahasto plussan (ESR+), koheesiorahaston, Euroopan meri- ja kalatalousrahaston (EMKR), turvapaikka- ja maahanmuuttorahaston (AMIF-rahasto), sisäisen turvallisuuden rahaston (ISF) ja ulkorajojen ja viisumipolitiikan rahoitusvälineen (osana yhdennettyä rajaturvallisuuden rahastoa) toiminnalle ja vahvistetaan yhteistyössä hallinnoitavien unionin rahastojen ohjelmasuunnittelua, seurantaa, arviointia, hallintaa ja valvontaa koskevat toimintapoliittiset tavoitteet ja säännöt. Sen vuoksi on aiheellista täsmentää ESR+:n yleiset tavoitteet ja antaa erityissäännöksiä siitä, minkä tyyppisiä toimia ESR+:sta voidaan rahoittaa.

(7)Asetuksessa (EU, Euratom) [uusi varainhoitoasetus], jäljempänä ’varainhoitoasetus’, vahvistetaan säännöt, jotka koskevat unionin talousarvion toteuttamista, mukaan lukien avustuksia, palkintoja, hankintoja, välillistä toteutusta, rahoitusapua, rahoitusvälineitä ja talousarviotakuita koskevat säännöt. ESR+:sta suoraan tai välillisesti hallinnoitaviin toimiin sovelletaan varainhoitoasetusta, jotta varmistetaan unionin rahoitusohjelmien toteutuksen johdonmukaisuus. (8)Tässä asetuksessa tarkoitetut rahoitustyypit ja toteutustavat olisi valittava sen perusteella, miten niillä voidaan saavuttaa toimien erityistavoitteet ja tuottaa tuloksia ottaen huomioon etenkin tarkastusten kustannukset, hallinnollinen rasite ja odotettavissa oleva noudattamatta jättämisen riski. Avustusten osalta olisi siksi harkittava kertakorvausten, kiinteiden prosenttimäärien ja yksikkökustannusten sekä varainhoitoasetuksen 125 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun sellaisen rahoituksen käyttöä, joka ei perustu toimien kustannuksiin. Kolmansien maiden kansalaisten sosioekonomiseen integroimiseen liittyvien toimenpiteiden toteuttamiseksi ja yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 88 artiklan perusteella komissio voi korvata jäsenvaltioiden menoja käyttäen yksinkertaistettuja kustannusvaihtoehtoja, mukaan lukien kertakorvaukset. (9)Jotta voidaan sujuvoittaa ja yksinkertaistaa rahoitusympäristöä ja lisätä synergiamahdollisuuksia yhdennettyjen rahoitusmallien avulla, vähävaraisimmille suunnatun eurooppalaisen avun rahastosta (FEAD), työllisyyttä ja sosiaalista innovointia koskevasta Euroopan unionin ohjelmasta ja unionin terveysalan toimintaohjelmasta tuetut toimet olisi sisällytettävä yhteen rahastoon, ESR+:aan. ESR+ olisi sen vuoksi jaettava kolmeen toimintalohkoon, jotka ovat ESR+:n yhteistyössä hallinnoitava toimintalohko, työllisyyden ja sosiaalisen innovoinnin toimintalohko ja terveysalan toimintalohko. Näin voitaisiin vähentää eri rahastojen hallinnointiin liittyvää hallinnollista rasitetta etenkin jäsenvaltioissa ja pitää voimassa yksinkertaisempia sääntöjä yksinkertaisempien toimien osalta, kuten esimerkiksi elintarvikkeiden ja/tai perushyödykkeiden jakelussa. (10)Koska ESR+:n soveltamisala tämän myötä laajenee, on aiheellista säätää, että pyrkimyksiä parantaa työmarkkinoiden toimivuutta ja edistää pääsyä laadukkaisiin työpaikkoihin, parantaa koulutuksen saatavuutta ja laatua, edistää sosiaalista osallisuutta ja terveyttä sekä vähentää köyhyyttä ei toteuteta ainoastaan yhteistyöhän perustuvalla hallinnoinnilla, vaan että työllisyyden ja sosiaalisen innovoinnin toimintalohkon ja terveysalan toimintalohkon osalta unionin tasolla edellytettyjen toimien toteutuksessa käytetään myös suoraa tai välillistä hallinnointia. (11)Unionin terveysalan toimintaohjelman sisällyttäminen ESR+:aan luo lisää synergioita sellaisten aloitteiden ja politiikkojen laatimiseen ja testaamiseen, joilla parannetaan ESR+-ohjelman terveysalan toimintolohkossa kehitettyjen terveydenhuoltojärjestelmien tehokkuutta, sopeutumiskykyä ja kestävyyttä, ja edistetään niiden toteutusta jäsenvaltioissa ESR+-asetuksen muiden toimintolohkojen tarjoamilla välineillä. (12)Tässä asetuksessa vahvistetaan ESR+:aa koskevat rahoituspuitteet. Joitakin rahoituspuitteiden osia olisi suunnattava toimiin, jotka toteutetaan työllisyyden ja sosiaalisen innovoinnin toimintalohkon ja terveysalan toimintalohkon puitteissa käyttäen suoraa tai välillistä hallinnointia. (13)ESR+:lla olisi pyrittävä edistämään työllisyyttä aktiivisilla toimilla, joiden ansiosta erityisesti nuoret, pitkäaikaistyöttömät ja työelämän ulkopuolella olevat pääsevät (palaamaan) työmarkkinoille, ja tukemalla itsenäistä ammatinharjoittamista ja yhteisötaloutta. ESR+:lla olisi pyrittävä tehostamaan työmarkkinoiden toimintaa tukemalla työmarkkinalaitosten, kuten julkisten työvoimapalvelujen, nykyaikaistamista, jotta parannetaan niiden valmiuksia tarjota tehostetusti kohdennettua neuvontaa ja ohjausta työnhaussa ja työelämään siirtymisessä ja helpotetaan työntekijöiden liikkuvuutta. ESR+:lla olisi edistettävä naisten osallistumista työmarkkinoille toimenpiteillä, joilla varmistetaan muun muassa työ- ja yksityiselämän tasapaino ja lastenhoidon saatavuus. ESR+:lla olisi myös pyrittävä tarjoamaan terveellinen ja asianmukainen työympäristö, jotta voidaan vastata muuttuviin työn muotoihin liittyviin terveysriskeihin ja ikääntyvän työvoiman tarpeisiin. (14)ESR+:sta olisi annettava tukea, jotta voidaan parantaa koulutuksen laatua ja toimivuutta ja sen tarkoituksenmukaisuutta työmarkkinoiden kannalta ja siten helpottaa erityisesti sellaisten digitaalisten taitojen hankkimista, joita kukin tarvitsee itsensä toteuttamista ja kehittämistä, työllistymistä, sosiaalista osallisuutta ja aktiivista kansalaisuutta varten. ESR+:sta olisi tuettava onnistumista koulutuksessa ja työelämään siirtymisessä, elinikäistä oppimista ja työllistyvyyttä, lisättävä kilpailukykyä ja edistettävä yhteiskunnallista ja taloudellista innovointia tukemalla näihin aloihin liittyviä laajennuskelpoisia ja kestäviä aloitteita. Tämä voitaisiin saavuttaa esimerkiksi työpaikalla tapahtuvalla oppimisella ja oppisopimuskoulutuksella, elinikäisellä ohjauksella, ennakoimalla osaamistarvetta yhdessä elinkeinoelämän kanssa, ajantasaisilla koulutusmateriaaleilla, työmarkkinaennusteilla ja tutkinnon suorittaneiden jatkosijoittumisen seurannalla, opettajien kouluttamisella, oppimistulosten validoinnilla ja pätevyyden tunnustamisella. (15)ESR+:sta annettavalla tuella olisi edistettävä kaikkien, erityisesti heikoimmassa asemassa olevien, yhdenvertaista pääsyä laadukkaaseen, erottelemattomaan ja osallistavaan koulutukseen varhaiskasvatuksesta yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen kautta korkea-asteen koulutukseen sekä aikuiskoulutukseen; samalla edistetään siirtymistä koulutusalalta toiselle, ehkäistään koulunkäynnin keskeyttämistä, lisätään terveysosaamista, lujitetaan epävirallisen ja virallisen oppimisen yhteyttä ja helpotetaan oppimiseen liittyvää liikkuvuutta kaikkien osalta. Tässä yhteydessä olisi pyrittävä hyödyntämään Erasmus-ohjelmasta saatavia synergiaetuja, jotta voidaan helpottaa etenkin heikoimmassa asemassa olevien oppijoiden osallistumista oppimiseen liittyvään liikkuvuuteen. (16)ESR+:lla olisi edistettävä joustavia jatko- ja uudelleenkoulutusmahdollisuuksia, erityisesti digitaalisten taitojen ja keskeisten mahdollistavien teknologioiden osaamisen osalta, jotta voidaan tarjota kaikille digitalisaatioon, tekniseen muutokseen, innovointiin sekä sosiaalisiin kysymyksiin ja talouteen liittyviin muutoksiin mukautettua osaamista, jolla helpotetaan uranvaihdoksia ja liikkuvuutta ja tuetaan erityisesti vähäisen ammattitaidon omaavia ja/tai vähän koulutettuja aikuisia Euroopan uuden osaamisohjelman mukaisesti. (17)Euroopan horisontti -ohjelmasta saatavilla synergiaeduilla olisi varmistettava, että ESR+:lla voidaan hyödyntää ja kehittää edelleen Euroopan horisontti -ohjelmasta tuettuja innovatiivisia opetussuunnitelmia, jotta ihmisille voidaan tarjota tulevaisuuden työpaikoissa tarvittavaa osaamista ja pätevyyttä. (18)ESR+:sta olisi tuettava jäsenvaltioiden pyrkimyksiä torjua köyhyyttä ja katkaista huono-osaisuuden siirtyminen sukupolvelta toiselle sekä edistettävä sosiaalista osallisuutta varmistamalla yhtäläiset mahdollisuudet kaikille, torjumalla syrjintää ja puuttumalla terveyseroihin. Tämä edellyttää, että otetaan käyttöön erilaisia strategioita, jotka kohdistetaan heikoimmassa asemassa oleviin heidän iästään riippumatta, mukaan lukien lapset, marginalisoituneet yhteisöt kuten romanit ja työssäkäyvät köyhät. ESR+:lla olisi edistettävä kaukana työmarkkinoista olevien aktiivista osallistamista heidän sosioekonomisen integroitumisensa varmistamiseksi. ESR+:lla olisi parannettava kohtuuhintaisten, kestävien ja korkealaatuisten yleishyödyllisten palvelujen, kuten terveydenhuollon ja pitkäaikaishoidon sekä perhepalvelujen ja yhteisöperustaisten hoitopalvelujen, nopeaa ja tasapuolista saatavuutta. ESR+:sta olisi tuettava sosiaalisen suojelun järjestelmien nykyaikaistamista ja parannettava erityisesti niiden saatavuutta. (19)ESR+:sta olisi tuettava köyhyyden torjumista tukemalla kansallisia ohjelmia, joilla pyritään lievittämään ruoan puutetta ja vakavaa aineellista puutetta, ja edistettävä köyhyyden tai sosiaalisen syrjäytymisen vaarassa olevien ihmisten ja vähävaraisimpien yhteiskuntaan integroitumista. EU:n tasolla vähintään 4 prosentilla ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavan toimintalohkon määrärahoista tuetaan vähävaraisimpia, ja jäsenvaltioiden olisi varattava vähintään 2 prosenttia kansallisista ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavan toimintalohkon määrärahoistaan siihen, että puututaan äärimmäisen köyhyyden muotoihin, joiden vaikutus sosiaaliseen syrjäytymiseen on suurin, kuten asunnottomuuteen, lasten köyhyyteen ja ruoan puutteeseen. Toimien luonteen ja loppukäyttäjien tyypin vuoksi on tarpeen, että tukeen, jolla puututaan vähävaraisimpien aineelliseen puutteeseen, sovelletaan yksinkertaisempia sääntöjä. (20)Koska tarve tehostaa toimia unioniin tulevien muuttovirtojen hallitsemiseksi ei ole poistunut ja jotta varmistetaan, että solidaarisuutta ja vastuunjakoa tuetaan yhtenäisesti, jämäkästi ja johdonmukaisesti, ESR+:sta olisi tuettava kolmansien maiden kansalaisten sosioekonomista integroitumista ja näin täydennettävä turvapaikka- ja maahanmuuttorahastosta rahoitettavia toimia. (21)ESR+:sta olisi tuettava työllisyyden, sosiaalisen osallisuuden, terveydenhuollon ja pitkäaikaishoidon sekä koulutuksen alojen toimintaan ja järjestelmiin liittyviä uudistuksia. Yhdenmukaisuuden vahvistamiseksi suhteessa talouspolitiikan eurooppalaiseen ohjausjaksoon jäsenvaltioiden olisi kohdennettava asianmukainen osuus ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavan toimintalohkon määrärahoistaan sellaisten rakenteellisiin haasteisiin liittyvien maakohtaisten suositusten täytäntöönpanoon, joihin on asianmukaista puuttua ESR+:n soveltamisalaan kuuluvilla monivuotisilla investoinneilla. Komission ja jäsenvaltioiden olisi varmistettava ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavan toimintalohkon ja terveysalan toimintalohkon johdonmukaisuus, koordinointi ja täydentävyys rakenneuudistusten tukiohjelman kanssa, mukaan lukien uudistusten toteuttamisen tukiväline ja teknisen tuen väline. Komission ja jäsenvaltioiden olisi varmistettava prosessin kaikissa vaiheissa etenkin tehokas koordinointi, jotta turvataan rahoituslähteiden ja niiden teknisen avun välinen johdonmukaisuus, yhtenäisyys, täydentävyys ja synergiaedut. (22)Sen varmistamiseksi, että Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarissa vahvistettua EU:n sosiaalista ulottuvuutta viedään eteenpäin ja että määrärahoista tietty vähimmäismäärä kohdennetaan apua eniten tarvitseville, jäsenvaltioiden olisi kohdennettava vähintään 25 prosenttia kansallisista ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavan toimintalohkon määrärahoistaan sosiaalisen osallisuuden edistämiseen. (23)Koska työttömien ja työelämän ulkopuolella olevien nuorten osuus on edelleen suuri monissa jäsenvaltioissa ja monilla alueilla, mikä vaikuttaa etenkin sellaisiin nuoriin, jotka eivät ole työelämässä eivätkä koulutuksessa, kyseisten jäsenvaltioiden on jatkossakin investoitava riittävästi ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavan toimintalohkon määrärahoja toimiin, joilla edistetään nuorten työllisyyttä muun muassa panemalla täytäntöön nuorisotakuujärjestelmä. Nuorisotyöllisyysaloitteesta ohjelmakaudella 2014–2020 tuettujen, yksittäisiin henkilöihin kohdistuvien toimien pohjalta jäsenvaltioiden olisi jatkettava nuorten työllisyyden ja koulutus- ja uudelleentyöllistymissuunnitelmien sekä tiedotuksen edistämistä keskittymällä tarvittaessa ensisijaisesti pitkäaikaistyöttömiin ja työelämän ulkopuolella oleviin heikommassa asemassa oleviin nuoriin myös nuorisotyön avulla. Jäsenvaltioiden olisi myös investoitava toimenpiteisiin, joilla pyritään helpottamaan siirtymistä koulusta työelämään ja uudistamaan ja sopeuttamaan työvoimapalveluja, jotta nuorille voidaan tarjota räätälöityä tukea. Asianomaisten jäsenvaltioiden olisi tämän vuoksi kohdennettava kansallisista ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavan toimintalohkon määrärahoistaan vähintään 10 prosenttia nuorten työllisyyden tukemiseen. (24)Jäsenvaltioiden olisi varmistettava koordinointi ja täydentävyys näistä rahastoista tuettavien toimien välillä. (25)SEUT-sopimuksen 349 artiklan ja vuoden 1994 liittymisasiakirjan pöytäkirjassa N:o 6 olevan 2 artiklan mukaisesti harvaan asuttujen syrjäisimpien ja pohjoisten alueiden osalta voidaan hyväksyä yhteisiä politiikkoja ja EU:n ohjelmia koskevia erityistoimenpiteitä. Nämä alueet tarvitsevat erityistukea pysyvien rajoitteidensa vuoksi. (26)ESR+:sta tuettavien toimien tehokas ja tuloksellinen toteutus edellyttää hyvää hallintotapaa ja kumppanuutta kaikilta asianomaisilta eri aluetasojen ja sosioekonomisilta toimijoilta, erityisesti työmarkkinaosapuolilta ja kansalaisjärjestöiltä. Sen vuoksi on välttämätöntä, että jäsenvaltiot kannustavat työmarkkinaosapuolia ja kansalaisjärjestöjä osallistumaan yhteistyössä hallinnoitavien ESR+:n toimien toteutukseen.

(27)Sosiaalisen innovoinnin tukeminen on ratkaisevan tärkeää, jotta poliittisilla toimilla pystytään vastaamaan paremmin sosiaalisiin haasteisiin ja jotta rohkaistaan ja tuetaan innovatiivisia ratkaisuja. Varsinkin innovatiivisten ratkaisujen testaaminen ja arvioiminen ennen niiden soveltamisen laajentamista on olennaisen tärkeää, jotta voidaan parantaa poliittisten toimien tehokkuutta, mikä siten oikeuttaa erityistukeen ESR+:sta. (28)Jäsenvaltioiden ja komission olisi varmistettava, että ESR+:sta edistetään naisten ja miesten tasa-arvoa SEUT-sopimuksen 8 artiklan mukaisesti, jotta tuetaan miesten ja naisten yhtäläisiä mahdollisuuksia kaikilla aloilla, mukaan lukien osallistuminen työmarkkinoille, työehdot ja -olot sekä uralla eteneminen. Niiden olisi varmistettava myös, että ESR+:sta edistetään kaikkien yhtäläisiä mahdollisuuksia ilman syrjintää SEUT-sopimuksen 10 artiklan mukaisesti ja vammaisten tasavertaista yhteiskunnallista osallisuutta sekä myötävaikutetaan vammaisten oikeuksista tehdyn Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksen täytäntöönpanoon. Nämä periaatteet olisi otettava huomioon ohjelmien valmistelun, seurannan, toteutuksen ja arvioinnin kaikilla osa-alueilla ja kaikissa vaiheissa oikea-aikaisesti ja johdonmukaisesti varmistaen samalla, että sukupuolten tasa-arvon ja yhtäläisten mahdollisuuksien edistämiseksi toteutetaan erityistoimia. ESR+:sta olisi tuettava myös siirtymistä laitoshoidosta perhe- ja yhteisöperustaiseen hoitoon erityisesti niiden osalta, joihin kohdistuu moninkertaista syrjintää. ESR:sta ei pitäisi tukea toimenpiteitä, jotka edistävät eriytymistä tai sosiaalista syrjäytymistä. Asetuksessa (EU) [yhteisiä säännöksiä koskeva asetus] säädetään, että menojen tukikelpoisuutta koskevat säännöt määritetään kansallisella tasolla lukuun ottamatta joitakin poikkeuksia, joista on tarpeen antaa erityissäännöksiä ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavan toimintalohkon osalta. (29)Jos tarvittavat tiedot ovat saatavilla rekistereistä, tiedonkeruuta koskevan hallinnollisen rasitteen vähentämiseksi jäsenvaltioiden olisi sallittava, että hallintoviranomaiset keräävät tiedot tällaisista rekistereistä. (30)Hoitaessaan tämän asetuksen mukaisia tehtäviään kansallisten rekisterinpitäjien on noudatettava henkilötietojen käsittelyssä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EU) 2016/679. (31)Sosiaalipoliittiset kokeilut ovat pienimuotoisia hankkeita, joilla voidaan kerätä näyttöä sosiaalisten innovaatioiden toteutettavuudesta. Toimivat ideat olisi voitava toteuttaa laajemmassa mittakaavassa ja muissa yhteyksissä ESR+:sta ja muista rahoituslähteistä saatavalla tuella. (32)ESR+:aa koskevilla säännöksillä on tarkoitus saavuttaa työntekijöiden vapaa liikkuvuus syrjimättömältä pohjalta takaamalla tiivis yhteistyö jäsenvaltioiden keskushallinnon työvoimaviranomaisten välillä ja komission kanssa. Euroopan työnvälitysverkoston olisi parannettava työmarkkinoiden toimintaa helpottamalla työntekijöiden rajat ylittävää liikkuvuutta ja lisäämällä työmarkkinoita koskevien tietojen avoimuutta. ESR+:n soveltamisalaan kuuluu myös kohdennettujen liikkuvuusjärjestelyjen kehittäminen ja tukeminen, jotta voitaisiin täyttää avoimia työpaikkoja alueilla, joiden työmarkkinoilla on havaittu vajetta. (33)Mikroyritysten, yhteisötalouden ja yhteiskunnallisten yritysten rahoituksen saannin puute on yksi suurimmista esteistä yrityksen perustamiselle etenkin niiden parissa, jotka ovat kauimpana työmarkkinoista. ESR+-asetuksessa vahvistetaan säännökset markkinoiden ekosysteemin luomiseksi, jotta voidaan lisätä yhteiskunnallisten yritysten mikrorahoituksen tarjontaa ja hyödyntämismahdollisuuksia ja vastata kysyntään sitä eniten tarvitsevien parissa; tällaisia ovat etenkin työttömät, naiset ja heikossa asemassa olevat, jotka haluavat käynnistää mikroyrityksen tai kehittää sellaisen toimintaa. Tämän tavoitteen saavuttamisessa hyödynnetään myös InvestEU-rahaston sosiaalisten investointien ja osaamisen ikkunan rahoitusvälineitä ja talousarviotakauksia. (34)Yhteiskunnallisten investointien markkinoiden toimijat, myös hyväntekeväisyysjärjestöt, tarjoavat rahoitusta ja innovatiivisia ja täydentäviä ratkaisuja köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjumiseen, työttömyyden vähentämiseen ja YK:n kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamiseen, ja siksi niillä voi olla merkittävä asema useiden ESR+:n tavoitteiden saavuttamisessa. Sen vuoksi hyväntekeväisyysjärjestöt, kuten säätiöt ja lahjoittajat, olisi soveltuvin osin otettava mukaan ESR+:n toimiin, erityisesti niihin, joilla pyritään kehittämään yhteiskunnallisten investointien markkinoiden ekosysteemiä. (35)SEUT-sopimuksen 168 artiklan mukaisesti kaikkien unionin politiikkojen ja toimintojen määrittelyssä ja toteutuksessa on varmistettava ihmisten terveyden suojelun korkea taso. Unionin on täydennettävä ja tuettava kansallista terveyspolitiikkaa sekä edistettävä jäsenvaltioiden yhteistyötä ja niiden ohjelmien välistä koordinointia ottaen täysin huomioon jäsenvaltioiden velvollisuudet, jotka liittyvät niiden terveyspolitiikan määrittelyyn sekä terveyspalvelujen ja sairaanhoidon järjestämiseen ja tarjoamiseen. (36)Ihmisten pysyminen pitempään terveinä ja aktiivisina ja heidän kykynsä pitää aktiivisesti huolta terveydestään vaikuttavat positiivisesti terveyteen, terveyden eriarvoisuuden vähentämiseen, elämänlaatuun, tuottavuuteen, kilpailukykyyn ja osallisuuteen, mikä puolestaan vähentää kansallisiin talousarvioihin kohdistuvia paineita. Komissio on sitoutunut auttamaan jäsenvaltioita niiden kestävän kehityksen tavoitteiden ja erityisesti tavoitteen 3 ”Taata terveellinen elämä ja hyvinvointi kaiken ikäisille” saavuttamisessa. (37)Saadulla näytöllä ja 2 päivänä kesäkuuta 2006 annetuissa neuvoston päätelmissä esitetyillä Euroopan unionin terveydenhuoltojärjestelmien yhteisillä arvoilla ja periaatteilla olisi tuettava innovatiivisten, tehokkaiden ja sopeutumiskykyisten terveydenhuoltojärjestelmien suunnitteluun ja hallinnointiin liittyvää päätöksentekoa, edistettävä laadukkaan terveydenhuollon yleistä saatavuutta sekä rohkaistava soveltamaan parhaita käytäntöjä laajasti vapaaehtoiselta pohjalta. (38)ESR+:n terveysalan toimintalohkolla olisi myötävaikutettava sairauksien ehkäisemiseen unionin kansalaisten koko elinaikana ja terveyden edistämiseen puuttumalla terveysriskeihin, kuten tupakointiin ja passiiviseen tupakointiin, alkoholin haitalliseen käyttöön, laittomien huumausaineiden käyttöön vähentäen niihin liittyviä terveyshaittoja, epäterveellisiin ravitsemustottumuksiin ja liikunnan puutteeseen, ja tuettava terveellisiä elämäntapoja tukevia ympäristöjä, jotta täydennetään jäsenvaltioiden vastaaviin strategioihin liittyviä toimia. ESR+:n terveysalan toimintalohkon olisi valtavirtaistettava tehokkaita ehkäisyä koskevia malleja, innovatiivisia teknologioita ja uusia liiketoimintamalleja ja ratkaisuja, jotta voidaan parantaa jäsenvaltioiden terveydenhuoltojärjestelmien innovatiivisuutta, tehokkuutta ja kestävyyttä ja lisätä eurooppalaisten mahdollisuuksia saada parempaa ja turvallisempaa terveydenhuoltoa. (39)Yli 80 prosenttia unionin ennenaikaisesta kuolleisuudesta johtuu ei-tarttuvista taudeista, ja niiden tehokas ennaltaehkäisy edellyttää rajat ylittävää ulottuvuutta. Euroopan parlamentti ja neuvosto korostavat samanaikaisesti tarvetta minimoida rajat ylittävien vakavien terveysuhkien, kuten tartuntatautien ja muiden biologisten, kemiallisten, ympäristöön liittyvien ja tuntemattomien uhkien, seuraukset kansanterveydelle tukemalla valmistautumista ja uhkiin vastaamiseen liittyvien valmiuksien kehittämistä. (40)Terveydenhuoltojärjestelmien tehokkuuden ja kansalaisten terveyden kannalta on oleellista vähentää resistenttien infektioiden ja terveydenhuoltoon liittyvien infektioiden aiheuttamaa rasitusta ja huolehtia tehokkaiden mikrobilääkkeiden saatavuudesta. (41)Komissio on äskettäin tehnyt ehdotuksen terveysteknologian arvioinnista, jotta voidaan tukea terveysteknologian arviointiin liittyvää yhteistyötä unionin tasolla ja parantaa innovatiivisten terveysteknologioiden saantia potilaiden käyttöön koko unionissa, hyödyntää paremmin käytettävissä olevia resursseja ja parantaa liiketoiminnan ennakoitavuutta. (42)ESR+:n terveysalan toimintalohkon joidenkin tavoitteiden erityisen luonteen ja siihen kuuluvien toimien tyypin vuoksi jäsenvaltioiden toimivaltaisilla viranomaisilla on parhaat edellytykset toteuttaa toimintalohkoon liittyvät toimet. Kyseiset jäsenvaltioiden nimeämät viranomaiset olisi siksi katsottava [uuden varainhoitoasetuksen] 195 artiklassa tarkoitetuiksi edunsaajiksi, ja tällaisille viranomaisille annettavat avustukset olisi myönnettävä niille julkaisematta etukäteen ehdotuspyyntöjä. (43)Eurooppalaiset osaamisverkostot ovat verkostoja, jotka kokoavat yhteen terveydenhuoltopalvelujen tarjoajia eri puolilta Eurooppaa käsittelemään harvinaisia, esiintyvyydeltään alhaisia ja monitekijäisiä sairauksia, jotka edellyttävät pitkälle erikoistunutta hoitoa sekä osaamisen ja resurssien keskittämistä. Eurooppalaisia osaamisverkostoja käsittelevä jäsenvaltioiden johtoryhmä on hyväksynyt eurooppalaiset osaamisverkostot verkostoksi 10 päivänä maaliskuuta 2014 annetun komission täytäntöönpanopäätöksen 2014/287/EU mukaisen hyväksymismenettelyn nojalla. Kyseiset verkostot olisi siksi katsottava [uuden varainhoitoasetuksen] 195 artiklassa tarkoitetuiksi edunsaajiksi, ja tällaisille verkostoille annettavat avustukset olisi myönnettävä niille julkaisematta etukäteen ehdotuspyyntöjä. (44)EU:n terveyslainsäädännöllä on välitön vaikutus kansalaisten elämään, terveydenhuoltojärjestelmien tehokkuuteen ja sopeutumiskykyyn sekä sisämarkkinoiden moitteettomaan toimintaan. Lääkinnällisiä tuotteita ja teknologioita koskeva sääntelykehys (lääkkeet, lääkinnälliset laitteet ja ihmisestä peräisin olevat aineet) sekä tupakkalainsäädäntö, potilaiden oikeudet rajat ylittävässä terveydenhuollossa ja vakavat rajat ylittävät terveysuhkat ovat olennaisia terveyden suojelemiseksi EU:ssa. Samalla kun pyritään saavuttamaan terveystavoitteet, asetuksen ja sen täytäntöönpanon ja noudattamisen valvonnan on pysyttävä mukana innovaatioiden ja tutkimuksen kehityksessä sekä tällä alalla tapahtuvissa yhteiskunnallisissa muutoksissa. Sen vuoksi on aiheellista jatkuvasti rakentaa tällaisen tieteellisen lainsäädännön täytäntöönpanemisen edellyttämää tietopohjaa. (45)Jotta unionin ja kansainvälisellä tasolla toteutettavat toimet olisivat mahdollisimman tehokkaita ja vaikuttavia, terveysalan toimintalohkon toteuttamiseksi olisi tehtävä yhteistyötä asiaankuuluvien kansainvälisten järjestöjen kuten Yhdistyneiden kansakuntien ja sen erityisjärjestöjen, erityisesti Maailman terveysjärjestön (WHO), samoin kuin Euroopan neuvoston ja Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön (OECD) kanssa. (46)Kun otetaan huomioon ilmastonmuutoksen torjumisen merkitys ja unionin sitoutuminen Pariisin sopimuksen ja Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen tavoitteiden täytäntöönpanoon, tällä asetuksella on myötävaikutettava ilmastotoimien sisällyttämiseen unionin politiikkoihin ja siihen, että saavutetaan yleinen tavoite, jonka mukaan vähintään 25 prosenttia EU:n talousarviomenoista edistää ilmastotavoitteiden saavuttamista. Toteutettavat toimet määritetään valmistelun ja toteutuksen aikana, ja niitä arvioidaan uudelleen väliarvioinnin yhteydessä.

(47)Merentakaisiin maihin ja merentakaisille alueille (MMA:t) sijoittautuneet henkilöt ja yhteisöt voivat [neuvoston päätöksen 2013/755/EU 94] artiklan nojalla saada rahoitusta työllisyyden ja sosiaalisen innovoinnin toimintalohkon ja terveysalan toimintalohkon sääntöjen ja tavoitteiden sekä sellaisten mahdollisten järjestelyjen mukaisesti, joita sovelletaan siihen jäsenvaltioon, johon kyseinen merentakainen maa tai alue on sidoksissa. (48)Kolmannet maat, jotka kuuluvat Euroopan talousalueeseen (ETA), voivat osallistua unionin ohjelmiin ETA-sopimuksessa vahvistetun yhteistyön puitteissa; siinä määrätään ohjelmien toteutuksesta mainitun sopimuksen mukaisen päätöksen nojalla. Tähän asetukseen olisi sisällytettävä erityissäännös, jolla vastuullisille tulojen ja menojen hyväksyjille, Euroopan petostentorjuntavirastolle ja Euroopan tilintarkastustuomioistuimelle myönnetään tarvittavat valtuudet, jotta ne voivat käyttää toimivaltaansa kattavasti. (49)Varainhoitoasetuksen, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 883/2013, neuvoston asetuksen (Euratom, EY) N:o 2988/95, neuvoston asetuksen (Euratom, EY) N:o 2185/96 ja neuvoston asetuksen (EU) 2017/1939 mukaan unionin taloudellisia etuja on suojattava varainhoitoasetuksen ja muiden sovellettavien sääntöjen mukaisesti oikeasuhteisin toimenpitein, joita ovat sääntöjenvastaisuuksien ja petosten ehkäiseminen, havaitseminen, korjaaminen ja tutkiminen sekä hukattujen, aiheettomasti maksettujen tai virheellisesti käytettyjen varojen takaisinperintä ja soveltuvin osin hallinnollisten seuraamusten määrääminen. Erityisesti asetuksen (EU, Euratom) N:o 883/2013 ja asetuksen (Euratom, EY) N:o 2185/96 nojalla Euroopan petostentorjuntavirasto (OLAF) voi tehdä hallinnollisia tutkimuksia, joihin sisältyvät myös paikalla tehtävät todentamiset ja tarkastukset, selvittääkseen, onko kyse petoksesta, lahjonnasta tai muista rikoksista, jotka vahingoittavat unionin taloudellisia etuja. Asetuksen (EU) 2017/1939 nojalla Euroopan syyttäjänvirasto (EPPO) voi tutkia petoksia ja muita rikoksia, jotka vahingoittavat unionin taloudellisia etuja, sekä nostaa niistä syytteen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2017/1371 mukaisesti. Varainhoitoasetuksen mukaan unionin rahoitusta saavien henkilöiden ja yhteisöjen on toimittava täydessä yhteistyössä unionin taloudellisten etujen suojaamiseksi, myönnettävä komissiolle, OLAFille, Euroopan syyttäjänvirastolle ja Euroopan tilintarkastustuomioistuimelle tarvittavat valtuudet ja varmistettava, että unionin varojen hoitamiseen osallistuvat kolmannet osapuolet myöntävät vastaavat oikeudet. (50) Euroopan parlamentin ja neuvoston SEUT-sopimuksen 322 artiklan nojalla hyväksymiä horisontaalisia varainhoitosääntöjä sovelletaan tähän asetukseen. Nämä säännöt annetaan varainhoitoasetuksessa, ja niissä vahvistetaan etenkin menettely, jota käytetään vahvistettaessa talousarviota ja toteutettaessa sitä käyttämällä avustuksia, hankintoja, palkintoja sekä välillistä toteutusta, ja järjestetään taloushallinnon henkilöstön toiminnan valvonta. SEUT-sopimuksen 322 artiklan nojalla annetut säännöt koskevat myös unionin talousarvion suojaamista tilanteissa, joissa oikeusvaltioperiaatteen noudattamiseen jäsenvaltioissa kohdistuu yleisiä puutteita, sillä oikeusvaltioperiaatteen noudattaminen on välttämätön ennakkoedellytys moitteettomalle varainhoidolle ja EU:n rahoituksen tuloksellisuudelle. (51)Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen yleisiä tavoitteita eli parantaa työmarkkinoiden toimivuutta, edistää pääsyä laadukkaisiin työpaikkoihin, parantaa koulutuksen saatavuutta ja laatua, edistää sosiaalista osallisuutta ja terveyttä ja vähentää köyhyyttä sekä toteuttaa työllisyyden ja sosiaalisen innovoinnin toimintalohkosta ja terveysalan toimintalohkosta tuettavat toimet, vaan ne voidaan tämän asetuksen laajuuden ja vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen tämän tavoitteen saavuttamiseksi. (52)Tiettyjen tämän asetuksen muiden kuin olennaisten osien muuttamiseksi komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä SEUT-sopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä indikaattoreita koskevien liitteiden muuttamiseksi ja täydentämiseksi. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla, ja että nämä kuulemiset toteutetaan paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Jotta voitaisiin erityisesti varmistaa tasavertainen osallistuminen delegoitujen säädösten valmisteluun, Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitetaan kaikki asiakirjat samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijoille, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asiantuntijoilla on järjestelmällisesti oikeus osallistua komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä. (53)Jotta voidaan varmistaa yhdenmukaiset edellytykset tämän asetuksen täytäntöönpanolle, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa. Loppukäyttäjiä koskevan jäsennellyn selvityksen mallin luonteen vuoksi siihen liittyvää täytäntöönpanovaltaa olisi käytettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 4 artiklassa tarkoitetun neuvoa-antavan menettelyn mukaisesti, OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN: I osa Yleiset säännökset 1 artikla Kohde Tällä asetuksella perustetaan Euroopan sosiaalirahasto plus, jäljempänä ’ESR+’. Siinä vahvistetaan ESR+:n tavoitteet, talousarvio vuosiksi 2021–2027, toteutustapa, unionin rahoituksen muodot ja rahoitusta koskevat säännöt. 2 artikla Määritelmät 1. Tässä asetuksessa tarkoitetaan: 1) ’liitännäistoimenpiteillä’ toimenpiteitä, joita tarjotaan elintarvikkeiden ja/tai perushyödykkeiden jakamisen lisäksi ja joiden tavoitteena on torjua sosiaalista syrjäytymistä esimerkiksi käyttämällä ja tarjoamalla sosiaalipalveluja tai antamalla kotitalouden raha-asioiden hoitoa koskevaa neuvontaa;

2) ’assosioituneella maalla’ kolmatta maata, joka on sellaisen unionin kanssa tehdyn sopimuksen osapuoli, joka mahdollistaa sen osallistumisen ESR+:n työllisyyden ja sosiaalisen innovoinnin toimintalohkoon ja terveysalan toimintalohkoon 30 artiklan mukaisesti; 3) ’perushyödykkeellä’ tavaroita, jotka täyttävät henkilön ihmisarvoisen elämän perustarpeet, kuten vaatteet, hygieniatuotteet ja koulutarvikkeet; 4) ’rahoitusta yhdistävällä toimella’ unionin talousarviosta tuettavia toimia, muun muassa varainhoitoasetuksen 2 artiklan 6 alakohdassa tarkoitettuja rahoitusta yhdistäviä välineitä, joiden tarkoituksena on yhdistää sekä unionin talousarviosta rahoitettavia tukimuotoja, joita ei makseta takaisin, ja/tai rahoitusvälineitä että kehitysrahoituslaitosten tai muiden julkisten rahoituslaitosten sekä kaupallisten rahoituslaitosten ja sijoittajien rahoittamia, takaisin maksettavia tukimuotoja; 5) ’yhteisillä välittömien tulosten indikaattoreilla’ yhteisiä tulosindikaattoreita, joilla voidaan mitata vaikutuksia neljän viikon sisällä siitä, kun osallistuja jätti toimen (eroamispäivä); 6) ’yhteisillä pitkän aikavälin tulosindikaattoreilla’ yhteisiä tulosindikaattoreita, joilla voidaan mitata vaikutuksia kuuden kuukauden kuluttua siitä, kun osallistuja jätti toimen; 7) ’elintarvikkeiden ja/tai perushyödykkeiden ostokustannuksilla’ edunsaajalle elintarvikkeiden ja/tai perushyödykkeiden ostosta aiheutuvia todellisia kustannuksia, jotka eivät rajoitu elintarvikkeiden ja/tai perushyödykkeiden hintoihin; 8) ’loppukäyttäjillä’ vähävaraisimpia, jotka saavat 4 artiklan 1 kohdan xi alakohdassa tarkoitettua tukea; 9) ’terveyskriisillä’ mitä tahansa kriisiä, joka yleisesti koetaan uhkana, jossa on terveysulottuvuus ja joka edellyttää viranomaisilta kiireellisiä toimia epävarmoissa olosuhteissa; 10) ’oikeussubjektilla’ mitä tahansa luonnollista henkilöä tai kansallisen oikeuden, unionin oikeuden tai kansainvälisen oikeuden perusteella muodostettua ja tunnustettua oikeushenkilöä, jolla on oikeushenkilöllisyys ja joka voi omissa nimissään käyttää oikeuksia ja jolle voidaan asettaa velvoitteita; 11) ’mikrorahoituksella’ takauksia, mikroluottoja, omaa ja oman pääoman luonteista pääomaa yhdistettynä liiketoiminnan kehittämispalveluihin, esimerkiksi yksilölliseen neuvontaan, koulutukseen ja mentorointiin, joka on ulotettu henkilöihin ja mikroyrityksiin, joilla on vaikeuksia saada luottoa ammatilliseen ja/tai tuloja tuottavaan toimintaan; 12) ’mikroyrityksellä’ yritystä, joka työllistää alle 10 henkilöä ja jonka vuotuinen liikevaihto tai vuotuinen tase yhteensä on enintään 2 000 000 euroa; 13) ’vähävaraisimmilla’ luonnollisia henkilöitä, jotka ovat yksittäisiä henkilöitä tai tällaisten henkilöiden muodostamia perheitä, kotitalouksia tai ryhmiä, joiden avuntarve on todettu sellaisin objektiivisin perustein, jotka kansalliset toimivaltaiset viranomaiset ovat vahvistaneet asianomaisia sidosryhmiä kuultuaan eturistiriitoja välttäen ja jotka kyseiset kansalliset toimivaltaiset viranomaiset ovat hyväksyneet ja joihin voi sisältyä elementtejä, jotka mahdollistavat kohdentamisen tietyillä maantieteellisillä alueilla eläville vähävaraisimmille; 14) ’viitearvolla’ yleisten ja ohjelmakohtaisten tulosindikaattorien tavoitearvoa, joka perustuu käynnissä oleviin tai aiempiin vastaavanlaisiin tukitoimiin; 15) ’yhteiskunnallisella yrityksellä’ oikeudellisesta muodostaan riippumatta yritystä tai luonnollista henkilöä, a)joka yhtiöjärjestyksensä, sääntöjensä tai muun oikeudellisen asiakirjan, joka voi aiheuttaa vastuun syntymisen sen jäsenvaltion sääntöjen nojalla, johon se on sijoittautunut, pyrkii ensisijaisesti saavuttamaan mitattavissa olevia myönteisiä sosiaalisia vaikutuksia ennemminkin kuin tuottamaan voittoa muihin tarkoituksiin ja joka tuottaa palveluja tai tavaroita, jotka saavat aikaan sosiaalista hyötyä, ja/tai joka käyttää sellaista tuotteiden tai palveluiden tuotantomenetelmää, joka on sosiaalisiin tavoitteisiin soveltuva; b)joka käyttää voittonsa pääasiallisesti ensisijaiseen yhteiskunnalliseen tavoitteeseensa pyrkimiseen ja jolla on ennalta määriteltyjä menettelyjä ja sääntöjä, joita sovelletaan voittojen jakamiseen ja joilla varmistetaan, että voittojen jakaminen ei vaaranna päätavoitetta; c)jota johdetaan yrittäjähenkisesti, vastuullisesti ja avoimesti ja erityisesti siten, että työntekijät, asiakkaat ja muut sidosryhmät, joihin yrityksen liiketoiminta vaikuttaa, osallistuvat johtamiseen; 16) ’sosiaalisilla innovaatioilla’ toimia, joiden tavoitteet ja keinot ovat sosiaalisia, ja erityisesti toimia, jotka liittyvät sellaisten (tuotteita, palveluja ja malleja koskevien) uusien ideoiden kehittämiseen ja toteutukseen, jotka samanaikaisesti täyttävät sosiaaliset tarpeet ja luovat uusia sosiaalisia suhteita tai sosiaalista yhteistyötä, mikä on hyväksi yhteiskunnalle ja vahvistaa yhteiskunnan toimintavalmiuksia; 17) ’sosiaalipoliittisilla kokeiluilla’ toimintatapoja, joilla tuotetaan innovatiivisia vastauksia sosiaalisiin tarpeisiin ja jotka toteutetaan pienimuotoisesti olosuhteissa, joilla varmistetaan mahdollisuus mitata niiden vaikutusta, ennen niiden soveltamista laajemmalti, mikäli tulokset osoittautuvat vakuuttaviksi; 18) ’avaintaidoilla’ niitä tietoja, osaamista ja pätevyyksiä, joita kukin tarvitsee jossakin elämänsä vaiheessa itsensä toteuttamista ja kehittämistä, työllistymistä, sosiaalista osallisuutta ja aktiivista kansalaisuutta varten. Avaintietoja ovat lukutaito, kielitaito, matematiikan, luonnontieteiden, teknologian ja insinööritieteiden alan taidot, digitaalitaidot, henkilökohtaiset, sosiaaliset ja oppimistaidot, kansalaistaidot, yrittäjyystaidot ja tietoisuus kulttuurista ja kulttuurin ilmaisumuodot;

19) ’kolmannella maalla’ maata, joka ei ole Euroopan unionin jäsenvaltio. 2. [Tulevan yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen] [2] artiklan määritelmiä sovelletaan myös ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavaan toimintalohkoon. 3 artikla Yleiset tavoitteet ja toteutus ESR+:lla pyritään tukemaan jäsenvaltioita korkeamman työllisyystason, oikeudenmukaisen sosiaalisen suojelun ja tulevaisuuden työelämään valmiin osaavan ja sopeutumiskykyisen työvoiman varmistamisessa Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 17 päivänä marraskuuta 2017 vahvistaman Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin periaatteiden mukaisesti. ESR+:sta tuetaan ja täydennetään jäsenvaltioiden politiikkoja ja tuotetaan niille lisäarvoa, jotta varmistetaan yhtäläiset mahdollisuudet, pääsy työmarkkinoille, oikeudenmukaiset työolot, sosiaalinen suojelu ja osallisuus sekä ihmisten terveyden suojelun korkea taso. Se toteutetaan a) yhteistyöhön perustuvalla hallinnoinnilla siltä osin kuin on kyse 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuihin erityistavoitteisiin liittyvästä tuesta (ESR+:n yhteistyössä hallinnoitava toimintalohko) ja b) suoralla tai välillisellä hallinnoinnilla siltä osin kuin on kyse 4 artiklan 1 kohdassa ja 23 artiklassa tarkoitettuihin tavoitteisiin liittyvästä tuesta (työllisyyden ja sosiaalisen innovoinnin toimintalohko) ja 4 artiklan 1 ja 3 kohdassa ja 26 artiklassa tarkoitettuihin tavoitteisiin liittyvästä tuesta (terveysalan toimintalohko). 4 artikla Erityistavoitteet 1. ESR+:sta tuetaan seuraavia erityistavoitteita työllisyyden, koulutuksen ja sosiaalisen osallisuuden ja terveyden aloilla ja myötävaikutetaan siten myös [tulevan yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen] [4] artiklassa tarkoitettuun toimintapoliittiseen tavoitteeseen ”sosiaalisempi Eurooppa – Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin toteuttaminen”: i) parannetaan kaikkien työnhakijoiden, erityisesti nuorten ja pitkäaikaistyöttömien, ja työelämän ulkopuolella olevien työelämään pääsyä edistämällä itsenäistä ammatinharjoittamista ja yhteisötaloutta; ii) nykyaikaistetaan työmarkkinalaitoksia ja työvoimapalveluja, jotta voidaan arvioida ja ennakoida osaamistarpeita ja varmistaa, että työvoiman kysynnän ja tarjonnan kohtaamista työmarkkinoilla ja työvoiman siirtymistä ja liikkuvuutta helpotetaan ja tuetaan oikea-aikaisesti ja tapauskohtaisesti; iii) edistetään naisten osallistumista työmarkkinoille, työ- ja yksityiselämän tasapainoa, mukaan lukien lastenhoitopalvelut, ja tervettä ja asianmukaista työympäristöä ottaen huomioon terveysriskit, työntekijöiden, yritysten ja yrittäjien sopeutuminen muutoksiin ja terveenä ikääntyminen; iv) parannetaan koulutuksen laatua, toimivuutta ja tarkoituksenmukaisuutta työmarkkinoiden kannalta, jotta tuetaan avaintaitojen hankkimista, mukaan lukien digitaaliset taidot; v) edistetään kaikkien, erityisesti heikoimmassa asemassa olevien, yhdenvertaista pääsyä laadukkaaseen ja osallistavaan koulutukseen varhaiskasvatuksesta yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen kautta korkea-asteen koulutukseen ja aikuiskoulutukseen, mukaan lukien oppimiseen liittyvän liikkuvuuden helpottaminen; vi) edistetään elinikäistä oppimista, etenkin joustavia jatko- ja uudelleenkoulutusmahdollisuuksia kaikille, ottaen huomioon digitaaliset taidot, ennakoidaan muutoksia ja uusia osaamistarpeita työmarkkinoiden tarpeiden pohjalta, helpotetaan uranvaihdoksia ja edistetään ammatillista liikkuvuutta; vii) tuetaan aktiivista osallistamista yhtäläisten mahdollisuuksien ja aktiivisen osallistumisen edistämiseksi ja parannetaan työllistettävyyttä; viii) edistetään kolmansien maiden kansalaisten ja marginalisoituneiden yhteisöjen, kuten romanien, sosioekonomista integroitumista;

ix) parannetaan korkealaatuisten, kestävien ja kohtuuhintaisten palvelujen yhdenvertaista ja oikea-aikaista saatavuutta; nykyaikaistetaan sosiaalisen suojelun järjestelmiä, mukaan lukien mahdollisuus sosiaaliseen suojeluun; parannetaan terveydenhuoltojärjestelmien ja pitkäaikaishoidon palvelujen saatavuutta, tehokkuutta ja sopeutumiskykyä; x) edistetään köyhyyden tai sosiaalisen syrjäytymisen vaarassa olevien yhteiskuntaan integroitumista, mukaan lukien vähävaraisimmat ja lapset; xi) puututaan aineelliseen puutteeseen jakamalla elintarvikkeita ja/tai perushyödykkeitä vähävaraisimmille, mukaan lukien liitännäistoimenpiteet. 2. ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavasta toimintalohkosta 1 kohdassa tarkoitettujen erityistavoitteiden saavuttamiseksi toteutettavien toimien kautta ESR+:lla myötävaikutetaan myös muiden, [tulevan yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen] [4] artiklassa lueteltujen toimintapoliittisten tavoitteiden saavuttamiseen, erityisesti seuraaviin liittyvien: 1. älykkäämpi Eurooppa – kehitetään älykkään erikoistumisen edellyttämää osaamista, keskeisten mahdollistavien teknologioiden osaamista, teollisuuden muutosprosessiin liittyvää alakohtaista yhteistyötä osaamisen ja yrittäjyyden osalta, tutkijoiden koulutusta ja verkottumis- ja kumppanuustoimia korkea-asteen oppilaitosten, ammatillisen ja yleissivistävän koulutuksen laitosten, tutkimus- ja teknologiakeskusten ja yritysten sekä klustereiden välille sekä tuetaan mikroyrityksiä, pieniä ja keskisuuria yrityksiä ja yhteisötaloutta; 2. vihreämpi, vähähiilinen Eurooppa – parannetaan koulutusjärjestelmiä taitojen ja pätevyyksien mukauttamisen edellyttämällä tavalla, parannetaan kaikkien, myös työvoiman, osaamista ja luodaan uusia työpaikkoja ympäristöön, ilmastoon, energiaan ja biotalouteen liittyville sektoreille. 3. ESR+:n terveysalan toimintalohkosta tuetaan terveyden edistämistä ja sairauksien ennaltaehkäisyä, parannetaan terveydenhuoltojärjestelmien tehokkuutta, saatavuutta ja sopeutumiskykyä ja tehdään terveydenhuollosta turvallisempaa, vähennetään terveyseroja, suojellaan kansalaisia rajat ylittäviltä terveysuhkilta ja edistetään EU:n terveyslainsäädäntöä. 5 artikla Talousarvio 1.ESR+:n toteuttamiseen varatut kokonaisrahoituspuitteet ohjelmakaudella 2021–2027 ovat 101 174 000 000 euroa käypinä hintoina. 2.ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavan toimintalohkon osuus rahoituspuitteista Investoinnit työpaikkoihin ja kasvuun -tavoitteessa on 100 000 000 000 euroa käypinä hintoina tai 88 646 194 590 euroa vuoden 2018 hintoina, josta 200 000 000 euroa käypinä hintoina tai 175 000 000 vuoden 2018 hintoina kohdennetaan 23 artiklan i alakohdassa tarkoitettuun innovatiivisia ratkaisuja tukevaan valtioiden väliseen yhteistyöhön ja 400 000 000 euroa käypinä hintoina tai 376 928 934 euroa vuoden 2018 hintoina lisärahoituksena SEUT-sopimuksen 349 artiklassa yksilöidyille syrjäisimmille alueille ja vuoden 1994 liittymisasiakirjan pöytäkirjassa N:o 6 olevan 2 artiklan kriteerit täyttäville NUTS 2 -tason alueille. 3.Työllisyyden ja sosiaalisen innovoinnin toimintalohkon ja terveysalan toimintalohkon rahoituspuitteet ohjelmakaudella 2021–2027 ovat 1 174 000 000 euroa käypinä hintoina. 4.Edellä 3 kohdassa tarkoitetun määrän ohjeellinen jakautuminen on: a)761 000 000 euroa työllisyyden ja sosiaalisen innovoinnin toimintalohkon toteutukseen; b)413 000 000 euroa terveysalan toimintalohkon toteutukseen. 5.Edellä 3 ja 4 kohdassa tarkoitettuja määriä voidaan käyttää myös ohjelmien toteutukseen liittyvään tekniseen ja hallinnolliseen apuun, kuten valmistelu-, seuranta-, valvonta-, tarkastus- ja arviointitoimintaan, mukaan lukien tietotekniikkajärjestelmät. 6 artikla Naisten ja miesten välinen tasa-arvo ja yhtäläiset mahdollisuudet ja syrjimättömyys 1. Kaikissa ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavan toimintalohkon puitteissa toteutetuissa ohjelmissa sekä kaikissa toimissa, joita tuetaan työllisyyden ja sosiaalisen innovoinnin toimintalohkosta ja terveysalan toimintalohkosta, on varmistettava miesten ja naisten välisen tasa-arvon toteutuminen kaikissa niiden valmistelu-, toteutus-, seuranta- ja arviointivaiheissa. Niillä on edistettävä kaikkien yhtäläisiä mahdollisuuksia ilman sukupuoleen, rotuun, etniseen alkuperään, uskontoon tai vakaumukseen, vammaisuuteen, ikään tai sukupuoliseen suuntautumiseen perustuvaa syrjintää kaikissa niiden valmistelu-, seuranta-, valvonta- ja arviointivaiheissa.

2. Jäsenvaltioiden ja komission on kaikissa ESR+:n tavoitteissa tuettava myös kohdennettuja erityistoimenpiteitä, joilla edistetään 1 kohdassa tarkoitettuja periaatteita, mukaan lukien siirtyminen laitoshoidosta perhe- ja yhteisöperustaiseen hoitoon. II osa – ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavan toimintalohkon toteutus I luku Ohjelmasuunnittelua koskevat yhteiset säännökset 7 artikla Johdonmukaisuus ja temaattinen keskittäminen 1. Jäsenvaltioiden on keskitettävä ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavan toimintalohkon määrärahat toimiin, joilla puututaan niiden kansallisissa uudistusohjelmissa, talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson puitteissa ja SEUT-sopimuksen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan mukaisesti hyväksytyissä maakohtaisissa suosituksissa havaittuihin haasteisiin, ja otettava huomioon Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarissa vahvistetut periaatteet ja oikeudet. Jäsenvaltioiden ja tarvittaessa komission on edistettävä synergioita ja varmistettava ESR+:n koordinointi, täydentävyys ja johdonmukaisuus muiden unionin rahastojen, ohjelmien ja välineiden kanssa, kuten Erasmuksen, turvapaikka- ja maahanmuuttorahaston ja rakenneuudistusten tukiohjelman, mukaan lukien uudistusten toteuttamisen tukiväline ja teknisen tuen väline, kanssa sekä valmistelu- että toteutusvaiheessa. Jäsenvaltioiden ja tarvittaessa komission on optimoitava koordinointimekanismit, jotta vältetään päällekkäinen työ ja varmistetaan toteutuksesta vastaavien tahojen tiivis yhteistyö johdonmukaisten ja yhtenäisten tukitoimien tarjoamiseksi. 2. Jäsenvaltioiden on kohdennettava ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavan toimintalohkon määrärahoista asianmukainen määrä toimiin, joilla puututaan niihin SEUT-sopimuksen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan mukaisesti hyväksytyissä maakohtaisissa suosituksissa ja talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson puitteissa havaittuihin haasteisiin, jotka kuuluvat 4 artiklassa vahvistettuun ESR+:n soveltamisalaan. 3. Jäsenvaltioiden on kohdennettava ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavan toimintalohkon määrärahoista vähintään 25 prosenttia 4 artiklan 1 kohdan vii–xi alakohdassa vahvistettuihin sosiaalisen osallisuuden alan erityistavoitteisiin, mukaan lukien kolmansien maiden kansalaisten sosioekonomisen integroitumisen edistäminen. 4. Jäsenvaltioiden on kohdennettava ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavan toimintalohkon määrärahoistaan vähintään 2 prosenttia 4 artiklan 1 kohdan xi alakohdassa vahvistettuun, aineellista puutetta koskevaan erityistavoitteiseen. Asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa 4 artiklan 1 kohdan x alakohdassa tarkoitettuun erityistavoitteeseen vähävaraisimmille kohdennetut määrärahat voidaan ottaa huomioon todennettaessa tämän kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetun vähintään 2 prosentin vähimmäisosuuden noudattamista. 5. Jäsenvaltioiden, joissa työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevien 15–29-vuotiaiden osuus määrä on Eurostatin tietojen perusteella vuonna 2019 unionin keskitasoa suurempi, on kohdennettava ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavan toimintalohkon vuosien 2021–2025 määrärahoista vähintään 10 prosenttia kohdennettuihin toimiin ja rakenteellisiin uudistuksiin, joilla tuetaan nuorisotyöllisyyttä ja siirtymistä koulusta työelämään, mahdollisuuksia palata koulutukseen tai uuden mahdollisuuden tarjoavaa koulutusta etenkin nuorisotakuujärjestelmien täytäntöönpanon yhteydessä. Ohjelmoitaessa ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavan toimintalohkon määrärahoja vuosiksi 2026–2027 kauden puolivälissä [tulevan yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 14] artiklan mukaisesti jäsenvaltioiden, joissa työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevien 15–29-vuotiaiden osuus on Eurostatin tietojen perusteella vuonna 2024 unionin keskitasoa suurempi, on kohdennettava vuosien 2026–2027 määrärahoista vähintään 10 prosenttia edellä tarkoitettuihin toimiin. Ensimmäisessä ja toisessa alakohdassa esitetyt edellytykset täyttävien syrjäisimpien alueiden ohjelmissa vähintään 15 prosenttia ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavan toimintalohkon määrärahoista on kohdennettava ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettuihin toimiin. Näin kohdennetut määrärahat otetaan huomioon todennettaessa ensimmäisessä ja toisessa alakohdassa tarkoitetun vähimmäisosuuden noudattamista. Toimia toteuttaessaan jäsenvaltioiden on asetettava etusijalle työelämän ulkopuolella olevat nuoret ja nuoret pitkäaikaistyöttömät ja toteutettava kohdennettuja tiedotustoimia. 6. Edellä olevaa 2–5 kohtaa ei sovelleta erityiseen lisämäärärahaan, joka myönnetään syrjäisimmille alueille ja vuoden 1994 liittymisasiakirjan pöytäkirjassa N:o 6 olevan 2 artiklan kriteerit täyttäville NUTS 2 -tason alueille.

7. Edellä olevaa 1–5 kohtaa ei sovelleta tekniseen apuun. 8 artikla Kumppanuus 1. Jäsenvaltion on varmistettava työmarkkinaosapuolten ja kansalaisjärjestöjen riittävä osallistuminen ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavan toimintalohkon työllisyyttä, koulutusta ja sosiaalista osallisuutta koskevien politiikkojen toteutukseen. 2. Jäsenvaltioiden on kohdennettava kussakin ohjelmassa asianmukainen määrä ESR