Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Komission tiedonanto: Kokonaiskatsaus energiapolitiikkaan ja energia-alan toimiin"

(98/C 19/10)

Komissio päätti 30. huhtikuuta 1997 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 198 artiklan mukaisesti pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta edellä mainitusta tiedonannosta.

Asian valmistelusta vastannut energia-, ydinvoima- ja tutkimusjaosto antoi lausuntonsa 19. syyskuuta 1997. Esittelijänä oli Nikolaos Lerios.

Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 29. 30. lokakuuta 1997 pitämässään 349. täysistunnossa (lokakuun 29. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 113 ääntä puolesta kolmen pidättyessä äänestämästä.

1. Johdanto

1.1. Komitea on ilmaissut useaan otteeseen mielipiteensä yhteisön energia-alan lukuisista toimintaohjelmista ja toimista:

Yhteisön kannalta kiinnostavat öljy-, maakaasu- ja sähköalan sijoitushankkeet ().

Euroopan energiaperuskirja ().

Raakaöljyn ja öljytuotteiden toimitus ().

Sähkön ja maakaasun sisämarkkinat ().

Sähkön ja maakaasun sisämarkkinat ().

Euroopan laajuiset energiaverkot ().

Yhteisön energiapolitiikka ().

Energia ja taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus ().

Thermie II ().

Vihreä kirja Euroopan unionin energiapolitiikasta ().

Sopimus energiaperuskirjasta ().

SAVE II ().

Kaasutoimitukset ().

Julkisen palvelun velvoitteet energian sisämarkkinoilla ().

Esimerkillinen ydinohjelma ().

Yhteistyö yhteisön energiatavoitteissa ().

Vihreä kirja tulevaisuuden energiasta: uusiutuvat energialähteet ().

1.1.1. Tuoreimmassa energiatavoitteiden yhteistyötä käsittelevässä ehdotuksessaan () komissio asettaa yhteisön energiatavoitteet ja energiapolitiikan suuntaviivat etenkin toimitusten saatavuuden turvaamisen, kilpailukyvyn, ympäristönsuojelun, energia-alan ulkosuhteiden sekä energiatehokkuuden ja uusiutuvien energialähteiden osalta. Jäsenvaltiot ja TSK ovat ajoittain vahvistaneet esitetyt suuntaviivat.

1.1.2. Jotta yhteisiin energiatavoitteiden toteuttaminen helpottuisi, komissio katsoo, että jäsenvaltioiden on ennen kaikkea tehostettava yhteistyötään ja koordinoitava toimiaan järjestelmällisesti, jolloin varmistetaan, että kansalliset ja yhteisötason energiapolitiikat vastaavat mainittuja tavoitteita, kuten TSK:n aiemmin antamissa lausunnoissa todetaan.

1.2. Tarkasteltavana oleva tiedonanto on ensimmäinen vastaus neuvoston ja Euroopan parlamentin kehotukseen luoda puitteet yhteisön energia-alan nykyisille toimintaohjelmille ja toimille sekä järkiperäistää ja koordinoida toimia entisestään.

1.3. Komission esittämä lausuntopyyntö talous- ja sosiaalikomitealle on sopusoinnussa uuden ajattelutavan kanssa, jonka mukaisesti TSK osallistuu alusta alkaen komission uusien aloitteiden käsittelyyn.

2. Komission asiakirjan pääsisältö

2.1. Komission tiedonannon tarkoituksena on antaa enemmän tietoa yhteisön energiapolitiikasta ja sen rahoitusvälineistä. Tiedonannossa tarkastellaan yhtäältä jäsenvaltioiden ja asianomaisten tahojen kanssa tehtävää energia-alan yhteistyötä ja toisaalta yhteisön omia toimia, jotka keskittyvät neljään tavoitteeseen:

energiatoimitusten turvaaminen ja kansainvälinen yhteistyö;

energiamarkkinoiden yhdentäminen kilpailukyvyn parantamiseksi;

energia-alan kestävän kehityksen edistäminen;

energia-alan tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen edistäminen.

3. Yleistä

3.1. Komitea suhtautuu myönteisesti komission tiedonantoon, jossa kehitellään edelleen vihreässä ja valkoisessa kirjassa sekä yhteisön energiatavoitteiden yhteistyötä käsittelevässä tiedonannossa hahmoteltuja unionin energiapolitiikan suuntaviivoja.

3.2. Valkoista kirjaa lukuun ottamatta komitea on ollut tyytyväinen edellä mainittujen asiakirjojen sisältöön. EU:n energiapolitiikkaa käsittelevästä vihreästä kirjasta antamassaan lausunnossa komitea kehotti komissiota selvittämään, mitkä välineet vaikuttavat suoraan tai välillisesti yhteisön energiapolitiikkaan ja mitkä viranomaistahot ovat vastuussa politiikasta.

3.3. Komitea suhtautuu myönteisesti uuteen tiedonantoon, sillä se vastaa tietyllä tavoin esitettyyn pyyntöön. Komitea esittää kuitenkin varauksia tiettyihin jäljempänä selvitettyihin seikkoihin.

3.4. Useat jäsenvaltiot olivat ehdottaneet energialle omaa lukua Amsterdamin sopimukseen. Koska ehdotusta ei hyväksytty, komitean mielestä olisi sovittava johdonmukaisesta ja koordinoidusta energiapolitiikasta Euroopan unionin tasolla ja lähdettävä liikkeelle yhteisön nykyisistä säännöksistä. Komitea on kannattanut tämänsuuntaista ajatusta järjestelmällisesti siitä lähtien, kun se hyväksyi oma-aloitteisen lausunnon yhteisön energiapolitiikasta. Lausunnossa ehdotettiin yhteistä politiikkaa, joka perustuisi kansallisten energiapolitiikkojen yhdensuuntaistamiseen ja jäsenvaltioiden vapauteen valita ensisijaiset energialähteensä.

3.5. Koska perustamissopimuksessa ei ole energialle omistettua lukua, energiapolitiikkaa on kehitettävä lukuisten perustamissopimuksen artikloiden mukaisesti tasapainottamalla ja koordinoimalla tekstiä. Mikäli artikloita ei tulkita väljästi, on olemassa vaara, että yhteinen energiapolitiikka rakennetaan yksinkertaisesti lukuisten muiden yhteisöpolitiikkojen varaan. Tällainen energiapolitiikka ei painota riittävästi toimitusvarmuutta, ei paranna kilpailua, ei ota huomioon ympäristönsuojelua eikä vastaa unionin kansalaisten tarpeisiin palvelun turvallisuudesta ja laadusta.

3.6. Komitean mielestä komission tiedonannossaan osoittama halukkuus pyrkiä avoimuuteen on huomattava ensi askel kohti uutta ehdotusta, jonka ansiosta EU:n toimintaohjelmien sisältämiin energiapoliittisiin toimiin aletaan suhtautua uudella tavoin.

3.7. Useat ehdotetut aloitteet sisältyvät jo aiempiin tiedonantoihin eivätkä ne sisällä uusia tai täydentäviä aineksia. On kuitenkin myönnettävä, että komissio pyrkii luomaan kokonaiskatsauksen aikaisempiin ehdotuksiin, kuten tiedonannon otsikkokin osoittaa.

3.8. Tämän vuoksi komitea katsoo, että tiedonantoa voidaan pitää ainoastaan alkusysäyksenä ja että sitä tulisi täydentää myöhemmin laadittavalla tiedonannolla, jossa kutakin edellä mainittua alaa (toimitusvarmuus ja kansainvälinen energia-alan yhteistyö, energiamarkkinoiden yhdentäminen, alan kestävän kehityksen sekä energia-alan tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen edistäminen) tarkastellaan yksityiskohtaisemmin ja asiantuntevammin. Asiakirjassa tulisi eritellä, millä tavoin yhteisön suorat toimet tai kansallisten toimien yhteensovittaminen lisäävät energia-alan painoa, mitä oikeusperustaa sovelletaan, millaisia seuranta- ja valvontajärjestelmiä luodaan, millaisia rahoitusvaikutuksia toimilla on, mitkä toimet asetetaan etusijalle ja millainen aikataulu kullekin yksittäiselle aloitteelle asetetaan.

3.9. Edelleen on todettava, että Euroopan unionin kehitys on saamassa uuden suunnan. Yhtenäisvaluutan käyttöönotto, yhteismarkkinoiden lujittuminen, ponnistelut kansalaisten taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden säilyttämiseksi, sosiaalialalla tapahtunut edistys, mahdollisten uusien jäsenvaltioiden liittyminen unioniin sekä unionin kansalaisten kasvavat tarpeet eri aloilla ovat kaikki haasteita, joissa energia-alan on oltava jatkuvasti mukana. On korostettava, että lyhytkin energiakatkos, huomattava tuontienergian hinnannousu tai öljy-, sähkö- tai maakaasutoimitusten laadun heikkeneminen tai eurooppalaisten energiankuluttajien vuosikymmenien mittaan muotoutuneiden odotusten pettäminen saattaisivat vaarantaa edellä mainitun kaltaiset Euroopan unionin uudet arvot tai sitoumukset. Niinpä energia-alan ja siis energiapolitiikan on pystyttävä vastaamaan ennen kaikkea näihin haasteisiin ja Euroopan kansalaisten odotuksiin.

3.10. Tiedonanto voisikin luoda pohjan todelliselle energiaohjelmalle. Talous- ja sosiaalikomiteaa voitaisiin kuulla toistamiseen ja sille voitaisiin antaa jälleen tilaisuus vaikuttaa asiakirjan sisältöön myönteisesti. Ja lopulta energiapoliittista ohjelmaa voitaisiin käsitellä Agenda 2000:n yhteydessä, kun keskustellaan EU:n laajentumisen mukanaan tuomista haasteista ja mahdollisuuksista, yleisistä rahoitusnäkymistä sekä uudesta toimielinrakenteesta. Tämä merkitsisi myös, että Euroopan komission energia-asioista vastaavalla pääosastolla olisi yksityiskohtainen monivuotinen toimintaohjelma, joka vahvistaisi energia-alan asemaa maantieteellisesti laajentuneessa, taloudellisesti kilpailukykyisemmässä ja yhteiskunnallisesti yhtenäisemmässä Euroopan unionissa.

Bryssel, 29. lokakuuta 1997.

Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Tom JENKINS

() EYVL C 75, 26.3.1990, s. 26

() EYVL C 269, 14.10.1991, s. 79

() EYVL C 332, 16.12.1992, s. 74

() EYVL C 73, 15.3.1993, s. 31

() EYVL C 195, 18.7.1994, s. 82

() EYVL C 195, 18.7.1994, s. 33

() EYVL C 393, 31.12.1994, s. 95

() EYVL C 393, 31.12.1994, s. 164

() EYVL C 393, 31.12.1994, s. 77

() EYVL C 256, 2.10.1995, s. 34

() EYVL C 18, 22.1.1996, s. 146

() EYVL C 82, 19.3.1996, s. 13

() EYVL C 204, 15.7.1996, s. 84

() EYVL C 56, 24.2.1997, s. 83

() EYVL C 206, 7.7.1997, s. 83

() EYVL C 206, 7.7.1997, s. 123

() EYVL C 206, 7.7.1997, s. 41

() EYVL C 27, 28.1.1997, s. 9