Komission ehdottama teksti EKP:n ehdottamat muutokset (9)

Muutos 1

Asetusehdotuksen johdanto-osa (uusi johdanto-osan viite)

”ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 114 artiklan, ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen, sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille, ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon, noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä,” ”ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 114 artiklan, ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen, sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille, ottavat huomioon Euroopan keskuspankin lausunnon, ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon, noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä,”

Perustelu SEUT-sopimuksen 296 artiklan mukaan säädöksissä viitataan perustamissopimuksissa määrättyihin lausuntoihin; ehdotettu muutos on tarpeen, jotta tekstissä tuotaisiin esiin, että unionin säädös on annettu SEUT-sopimuksen 127 artiklan 4 kohdan ja 282 artiklan 5 kohdan mukaisesti, joissa määrätään velvollisuudesta kuulla EKP:tä ehdotuksista unionin säädöksiksi sen toimivaltaan kuuluvilla aloilla.

Muutos 2

Asetusehdotuksen 16a perustelukappale (uusi)

Ei tekstiä. ”(16a) Jacques de Larosièren johtaman rahoitusvalvontaa käsittelevän korkean tason työryhmän laatimassa raportissa todettiin, että mikrotason vakauden valvonnalla ei voida tehokkaasti taata rahoitusvakautta, ellei makrotason tapahtumia oteta asianmukaisella tavalla huomioon; makrotason vakauden valvonta ei puolestaan ole mielekästä, ellei sillä voidaan jollakin tavalla vaikuttaa mikrotason valvontaan. Läheinen yhteistyö EPV:n ja EJRK:n välillä on välttämätöntä, jotta EJRK:n toiminnassa sekä sen varoitusten ja suositusten seurannassa voidaan saavuttaa täysi vaikuttavuus. EPV:n tulisi erityisesti pystyä toimittamaan EJRK:lle kaikki tarpeelliset tiedot, jotka toimivaltaiset viranomaiset ovat keränneet tässä asetuksessa asetettujen raportointivelvoitteiden mukaisesti.”

Perustelu Ehdotetussa perustelukappaleessa korostetaan makrovakauden valvonnan tärkeyttä koko unionissa ja selvennetään, että raportointivelvoitteiden piiriin kuuluvilla tiedoilla on merkitystä sekä mikro- että makrovakauden valvonnassa. Sama perustelukappale voitaisiin sisällyttää direktiiviehdotukseen.

Muutos 3

Asetusehdotuksen 56a perustelukappale (uusi)

Ei tekstiä. ”(56a) Kriisistä on saatu se tärkeä opetus, että säädetyn vähimmäispääoman tappionsietokykyä on tarpeen parantaa merkittävästi. Tämän vuoksi Basel III sopimuksessa vaaditaan osakeyhtiömuotoisten yritysten osalta, että ”instrumentin on täytettävä kaikki tässä sopimuksessa määritetyt kriteerit, ja kriteerien tulee täyttyä yksinomaan kantaosakkeilla, jotta instrumentti voidaan lukea rajoituksettomiin ensisijaisiin omiin varoihin”. Asetuksessa pannaan täytäntöön nämä tiukat kriteerit, jotta ”katetaan kaikkein laadukkaimmat omien varojen instrumentit kansainvälistä toimintaa harjoittaville osakeyhtiömuotoisille pankeille.”

Perustelu Ehdotuksessa pyritään korostamaan niitä Basel III sopimuksen määräyksiä, jotka koskevat rajoituksettomiin ensisijaisiin omiin varoihin hyväksyttäville osakkeille asetettuja kelpoisuusvaatimuksia (ks. myös muutokset 6, 7, 8 ja 9).

Muutos 4

Asetusehdotuksen 68. perustelukappale

”(68) Vähimmäisomavaraisuusaste on uusi sääntely- ja valvontaväline unionille. Kansainvälisten sopimusten mukaisesti se olisi aluksi otettava käyttöön lisäkeinona, jota sovellettaisiin yksittäisiin laitoksiin valvontaviranomaisten harkinnan perusteella. Laitoksia koskevat raportointivelvoitteet mahdollistaisivat asianmukaisen tarkastelun ja kalibroinnin, jotta sitovaan toimenpiteeseen voitaisiin siirtyä vuonna 2018.” ”(68) Vähimmäisomavaraisuusaste on uusi sääntely- ja valvontaväline unionille. Basel III -sopimuksen mukaisesti. Se olisi aluksi otettava käyttöön lisäkeinona, jota sovellettaisiin yksittäisiin laitoksiin valvontaviranomaisten harkinnan perusteella. Laitoksia koskevat raportointivelvoitteet mahdollistaisivat asianmukaisen tarkastelun ja kalibroinnin, jotta voitaisiin varmistaa vähimmäisomavaraisuusasteen pakollinen soveltaminen vuodesta 2018.”

Perustelu Tällä muutoksella selvennetään, että vähimmäisomavaraisuusastetta sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2018.

Muutos 5

Asetusehdotuksen 4 artikla (uudet määritelmät)

Ei tekstiä. ” ”Luottoluokituslaitoksella” tarkoitetaan asetuksen (EY) N:o 1060/2009 mukaisesti rekisteröityä tai sertifioitua luottoluokituslaitosta tai sellaista luottoluokituksia antavaa keskuspankkia, joka on vapautettu asetuksen (EY) N:o 1060/2009 soveltamisesta.” ” ”Valitulla luottoluokituslaitoksella” tarkoitetaan laitoksen valitsemaa luottoluokituslaitosta.”

Perustelu Selvyyden vuoksi ehdotetussa muutoksessa määritellään ”luottoluokituslaitos” ja ”valittu luottoluokituslaitos” ja lisätään ne asetusehdotuksen ja direktiiviehdotuksen määritelmien luetteloon. Kun asetuksen (EY) N:o 1060/2009 (10) määritelmän mukaan luottoluokituslaitoksilla tarkoitetaan kaikkia asetuksen (EY) N:o 1060/2009 mukaisesti rekisteröityjä tai sertifioituja luottoluokituslaitoksia tai sellaisia luottoluokituksia antavia keskuspankkeja, jotka on vapautettu asetuksen (EY) N:o 1060/2009 soveltamisesta, ei ole tarpeen määritellä ”hyväksyttyjä” luottoluokituslaitoksia asetusehdotuksessa ja direktiiviehdotuksessa. Samasta syystä muita säännöksiä, joissa nämä termit mainitaan, olisi muutettava vastaavasti. Sektorien välisen johdonmukaisuuden vuoksi EKP suosittelee myös varmistamaan, että säännökset vastaavat säännöksiä ehdotuksessa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi direktiivien 2003/71/EY ja 2009/138/EY muuttamisesta Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen sekä Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaisen valtuuksien osalta (11) , joka on parhaillaan käsiteltävänä ja liittyy luottoluokituslaitoksiin. Tämä koskee myös luottoluokituslaitosten luottoluokitusten kuvaukseen (mapping) liittyviä sääntöjä ja mahdollisuutta Euroopan valvontaviranomaisten sekakomitean osallistumisesta (12) .

Muutos 6

Asetusehdotuksen 24 artiklan 4 kohta

”4. EPV laatii luettelon siitä, millaiset pääomainstrumentit katsotaan rajoituksettomien ensisijaisten omien varojen instrumenteiksi kussakin jäsenvaltiossa, sekä ylläpitää kyseistä luetteloa ja julkistaa sen. EPV laatii ja julkistaa luettelon viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2013.” ”4. Toimivaltaiset viranomaiset ilmoittavat EPV:lle millaiset osakkeet ne hyväksyvät rajoituksettomien ensisijaisten omien varojen instrumenteiksi kansallisten lakiensa mukaan. EPV tekee näitä osakkeita koskevaa jatkuvaa arviointia ja laatii luonnoksen luetteloksi osakkeista, jotka kussakin jäsenvaltiossa hyväksytään rajoituksettomien ensisijaisten omien varojen instrumenteiksi 5 artiklan mukaan. EPV voi jäsenvaltion pyynnöstä tai omasta aloitteestaan päättää pyytää oikeudellisia lausuntoja varmistuakseen siitä, voidaanko jäsenvaltioiden ilmoittamat osakkeet hyväksyä 26 artiklassa määriteltyjen ehtojen mukaan.”

Perustelu EPV:llä tulisi olla toimivalta arvioida toimivaltaisilta viranomaisilta saamiensa tietojen perusteella ja asetusehdotuksessa määritettyjen sääntöjen, erityisesti asetusehdotuksen 26 artiklan 1 kohdan, mukaisesti, millaiset osakkeet voidaan kelpuuttaa rajoituksettomien ensisijaisten omien varojen instrumenteiksi. Tätä varten EPV voi myös pyytää ulkopuolisilta tahoilta oikeudellisia lausuntoja arvioidessaan, voidaanko tietyt jäsenvaltioiden ilmoittamat osakkeet hyväksyä.

Muutos 7

Asetusehdotuksen 24 artiklan 5 ja 6 kohta (uusi)

Ei tekstiä. ”5. EPV laatii teknisten täytäntöönpanostandardien luonnoksia, joissa luetellaan 26 artiklassa määritetyt ehdot täyttävät osaketyypit. EPV toimittaa teknisten täytäntöönpanostandardien luonnokset komissiolle 1 päivään tammikuuta 2013 mennessä. Komissiolle siirretään valta hyväksyä edellä ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettuja teknisten täytäntöönpanostandardien luonnoksia asetuksen (EU) N:o 1093/2010 15 artiklan mukaisesti. 6. Vain osaketyypit, jotka on sisällytetty komission edellä 5 kohdan mukaisesti antamaan täytäntöönpanosäädökseen, hyväksytään rajoituksettomien ensisijaisten varojen instrumenteiksi. Toimivaltaiset viranomaiset valvovat jatkuvasti 2 luvussa määritettyjen rajoituksettomille ensisijaisille omille varoille asetettujen ehtojen täyttymistä.”

Perustelu EPV:llä tulisi olla toimivalta arvioida toimivaltaisilta viranomaisilta saamiensa tietojen perusteella ja asetusehdotuksessa määritettyjen sääntöjen, erityisesti asetusehdotuksen 26 artiklan 1 kohdan, mukaisesti, millaiset osakkeet voidaan hyväksyä rajoituksettomien ensisijaisten omien varojen instrumenteiksi. EKP ehdottaa, että EPV:n laatima luettelo muunnetaan komission täytäntöönpanosäädökseksi.

Muutos 8

Asetusehdotuksen 26 artiklan 1 kohta

”1. Pääomainstrumentit katsotaan rajoituksettomien ensisijaisten omien varojen instrumenteiksi vain, jos kaikki seuraavat edellytykset täyttyvät: […].” ”1. Muiden kuin 27 artiklassa mainittujen laitosten liikkeeseenlaskemienpääomainstrumenttien tulee koostua 24 artiklan 4 kohdan luettelossa mainituista yritysten osakkeista, ja ne katsotaan rajoituksettomien ensisijaisten omien varojen instrumenteiksi vain, jos kaikki seuraavat edellytykset täyttyvät: […].”

Perustelu Asetusehdotuksessa viitataan ”pääomainstrumentteihin” osana rajoituksettomien ensisijaisten omien varojen eriä. Basel III sopimuksessa viitataan ”kantaosakkeisiin” rajoituksettomien ensisijaisten omien varojen ensisijaisena muotona. EKP suosittelee selventämään, että rajoituksettomien ensisijaisten omien varojen instrumentit koostuvat ainoastaan osakkeista, jotka täyttävät asetusehdotuksen 26 artiklan 1 kohdassa olevat ehdot.

Muutos 9

Asetusehdotuksen 26 artiklan 3 kohta

”3. EPV laatii teknisten sääntelystandardien luonnokset, joissa määritetään a) pääomainstrumenttien epäsuoran rahoituksen luonne ja siinä sovellettavat rahoitusmuodot; b) ”jakokelpoisten erien” merkitys, jotta voidaan määrittää laitoksen omien varojen instrumenttien haltijoille jaettavissa oleva summa.” ”3. EPV laatii teknisten sääntelystandardien luonnokset, joissa määritetään a) pääomainstrumenttien epäsuoran rahoituksen luonne ja siinä sovellettavat rahoitusmuodot; b) ”jakokelpoisten erien” merkitys, jotta voidaan määrittää laitoksen omien varojen instrumenttien haltijoille jaettavissa oleva summa; c) etuoikeutetun voitonjaon merkitys; d) edellytyksen ”kattaa ensimmäisen ja suhteellisesti suurimman osan tappioista niiden syntyessä” määritelmä ja vaikutukset; e) jakokelpoisten erien enimmäistasolle asetetun katon tai muun rajoituksen luonne.”

Perustelu EKP katsoo, että EPV:n tulisi laatia teknisten sääntelystandardien luonnoksia edellä mainituilla alueilla, jotta edistettäisiin rajoituksettomiin ensisijaisiin omiin varoihin luettaville osakkeille asetettujen kelpoisuuskriteerien yhdenmukaista soveltamista jäsenvaltioissa.

Muutos 10

Asetusehdotuksen 46 artikla

”46 artikla Muut vähennyksiä koskevat poikkeukset ja vaihtoehdot konsolidiointia sovellettaessa 1. Vaihtoehtona sille, että laitos vähentää omistusosuudet, jotka sillä on niiden vakuutusyritysten, jälleenvakuutusyritysten ja vakuutusholdingyhtiöiden rajoituksettomien ensisijaisten omien varojen instrumenteista, joissa sillä on huomattava sijoitus, toimivaltaiset viranomaiset voivat antaa laitoksen soveltaa direktiivin 2002/87/EY liitteeseen I sisältyviä menetelmiä 1, 2 tai 3. Laitoksen on sovellettava valittua menetelmää johdonmukaisesti eri aikoina. Laitos voi soveltaa menetelmää 1 (tilinpäätösten konsolidointi) ainoastaan toimivaltaisen viranomaisen ennakkoluvalla. Toimivaltainen viranomainen voi myöntää ennakkoluvan vain, jos se on vakuuttunut konsolidoitavien yhteisöjen yhtenäisen johtamisen ja sisäisen valvonnan tasosta. […] 3. Toimivaltaiset viranomaiset voivat seuraavissa tapauksissa sallia, että laitokset eivät vähennä omistusosuutta 33 artiklan 1 kohdan h ja i tarkoitetusta erästä: a) omistusosuus on relevantissa yhteisössä, joka kuuluu laitoksen kanssa saman lisävalvonnan piiriin direktiivin 2002/87/EY mukaisesti; b) 25 artiklassa tarkoitetulla laitoksella on omistusosuus toisessa tällaisessa laitoksessa, sen keskusluottolaitoksessa tai alueellisessa luottolaitoksessa, ja seuraavat edellytykset täyttyvät: […].” ”46 artikla Muut vähennyksiä koskevat poikkeukset ja vaihtoehdot konsolidiointia sovellettaessa 1. Vaihtoehtona sille, että laitos vähentää omistusosuudet, jotka sillä on niiden vakuutusyritysten, jälleenvakuutusyritysten ja vakuutusholdingyhtiöiden rajoituksettomien ensisijaisten omien varojen instrumenteista, joissa sillä on huomattava sijoitus, toimivaltaiset viranomaiset voivat antaa laitoksen soveltaa direktiivin 2002/87/EY liitteeseen I sisältyviä menetelmiä 1, 2 tai 3, edellyttäen että näiden menetelmien soveltaminen ei johda 16 artiklassa tarkoitettujen laitosten ja finanssilaitosten tasolla korkeampaan omien varojen määrään vähentämismenetelmään verrattuna. Laitoksen on sovellettava valittua menetelmää johdonmukaisesti eri aikoina. Laitos voi soveltaa menetelmää 1 (tilinpäätösten konsolidointi) ainoastaan toimivaltaisen viranomaisen ennakkoluvalla. Toimivaltainen viranomainen voi myöntää ennakkoluvan vain, jos se on vakuuttunut konsolidoitavien yhteisöjen yhtenäisen johtamisen ja sisäisen valvonnan tasosta. […] 3. Toimivaltaiset viranomaiset voivat seuraavissa tapauksissa sallia, että laitokset eivät vähennä omistusosuutta 33 artiklan 1 kohdan h ja i tarkoitetusta erästä: a) omistusosuus on relevantissa yhteisössä, joka kuuluu laitoksen kanssa saman lisävalvonnan piiriin direktiivin 2002/87/EY mukaisesti; b) vähentämisen sijasta sovellettu menetelmä ei johda 16 artiklassa tarkoitettujen laitosten ja finanssilaitosten tasolla korkeampaan omien varojen määrään vähentämismenetelmään verrattuna; c) 25 artiklassa tarkoitetulla laitoksella on omistusosuus toisessa tällaisessa laitoksessa, sen keskusluottolaitoksessa tai alueellisessa luottolaitoksessa, ja seuraavat edellytykset täyttyvät: […].”

Perustelu EKP ymmärtää, että lakisääteisten omien varojen kaksinkertaisen käytön eliminointi sektoritasolla (vähentämällä merkittäviä sijoituksia vakuutusyrityksissä) ja lisävaroja koskevien vaatimusten määrittely finanssiryhmittymän tasolla (käyttäen yhtä direktiivin 2002/87/EY liitteessä 1 säädetyistä kolmesta menetelmästä) eivät ole toisiaan poissulkevia. Tämän johdosta keskuspankkien pääjohtajien ja valvontaviranomaisten johtajien ryhmän hyväksymän, vähentämiselle vaihtoehtoisen menetelmän ei tulisi johtaa korkeampaan lakisääteisen oman pääoman määrään asetusehdotuksen 16 artiklassa tarkoitetulla laitosten ja finanssilaitosten ryhmän tasolla.

Muutos 11

Asetusehdotuksen 95 artikla

”95 artikla Omien varojen vaatimuksista annettavat ilmoitukset 1. Laitosten, jotka laskevat positioriskin omien varojen vaatimukset, on annettava vähintään kolmen kuukauden välein ilmoitus näistä omien varojen vaatimuksista. Ilmoituksiin on sisällytettävä sen tilinpitosäännöstön mukaisesti laaditut rahoitustiedot, jota laitokseen sovelletaan asetuksen (EY) N:o 1606/2002 ja direktiivin 86/635/ETY nojalla, siltä osin kuin tämä on tarpeen, jotta laitoksen toiminnan riskiprofiilista saadaan kattava käsitys. Laitosten on annettava vähintään kahdesti vuodessa ilmoitus 87 artiklassa säädetyistä velvoitteista. kaikki toimivaltaisten viranomaisten vaatimat yksittäiset tiedot. 2. EPV laatii teknisten täytäntöönpanostandardien luonnokset ilmoitusten yhtenäisen muodon, jaksojen ja määräpäivien sekä unionissa annettavissa ilmoituksissa sovellettavien tietotekniikkaratkaisujen määrittämiseksi. Ilmoitusten muotojen on oltava oikeassa suhteessa laitosten toiminnan luonteeseen, laajuuteen ja monimuotoisuuteen. EPV toimittaa nämä teknisten täytäntöönpanostandardien luonnokset komissiolle viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2013. Komissiolle siirretään valta hyväksyä ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut täytäntöönpanostandardit asetuksen (EU) N:o 1093/2010 15 artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesti.” ”95 artikla Omien varojen vaatimuksista ja rahoitustiedoista annettavat ilmoitukset 1. Laitosten on annettava vähintään neljännesvuosittain ilmoitus 87 artiklassa säädetyistä velvoitteista 1a. Ilmoituksiin on myös sisällytettävä sen tilinpitosäännöstön mukaisesti laaditut rahoitustiedot, jota laitokseen sovelletaan asetuksen (EY) N:o 1606/2002 ja direktiivin 86/635/ETY nojalla, siltä osin kuin a) EPV katsoo näiden tietojen olevan tarpeen, jotta laitoksen toiminnan riskiprofiilista saadaan kattava käsitys; b) EPV yhteistyössä EJRK:n kanssa katsoo näiden tietojen olevan tarpeen makrovakauden valvontatehtävien suorittamiseksi asetuksen (EU) N:o 1092/2010 ja asetuksen (EU) N:o 1093/2010 mukaisesti. Laitosten on ilmoitettava laskelmien tulokset ja kaikki toimivaltaisten viranomaisten vaatimat yksittäiset tiedot hyvissä ajoin. 2. EPV laatii teknisten täytäntöönpanostandardien luonnokset määritelmien, luokittelukriteerien, ilmoitusten yhtenäisen muodon, jaksojen ja määräpäivien sekä unionissa annettavissa ilmoituksissa sovellettavien tietotekniikkaratkaisujen määrittämiseksi. Ilmoitusten muotojen ja raportointitiheyden on oltava oikeassa suhteessa laitosten toiminnan luonteeseen, laajuuteen ja monimuotoisuuteen. EPV kuulee EJRK:ta laatiessaan edellä 1a kohdan b alakohdassa tarkoitettuihin tietoihin liittyviä teknisten täytäntöönpanostandardien luonnoksia. EPV toimittaa nämä teknisten täytäntöönpanostandardien luonnokset komissiolle viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2013. Komissiolle siirretään valta hyväksyä ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut täytäntöönpanostandardit asetuksen (EU) N:o 1093/2010 15 artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesti.”

Perustelu Tällä muutoksella selvennetään COREP-raportointikehikon raportointimuotojen nykyistä oikeusperustaa ja osoitetaan oikeusperusta FINREP-raportointikehikon raportointimuodoille (13) . Lisäksi EKP suosittelee paremman tiedonkulun varmistamiseksi raportointia neljännesvuosittain, kahden kuukauden kuluessa viiteneljänneksestä. Olisi myös selvennettävä, etä makrovakauden valvontaa varten tarkoitettuja tietoja toimitettaessa olisi noudatettava yleisiä määritelmiä ja luokittelukriteerejä. EPV:n ja EJRK:n tulisi tehdä yhteistyötä makrovakauden valvontaa varten tarpeellisten rahoitustietojen laajuuden määrittämiseksi. On tärkeää varmistaa, että raportointimuotoja ja raportointitiheyttä sopeutetaan laitosten koon mukaan. Jotta voitaisiin kerätä tarpeellisia tietoja makrovakauden valvontatehtävien suorittamiseksi suuria asiakasriskejä, maksuvalmiusraportointia ja vähimmäisomavaraisuusastetta koskevien raportointivaatimusten osalta (14) , EKP suosittelee vähintään neljännesvuosittaisen raportoinnin käyttöönottoa ja EJRK:n ottamista mukaan teknisiä täytäntöönpanostandardeja koskevien luonnosten laadintaan. Lopuksi teknisiä täytäntöönpanostandardeja koskeviin luonnoksiin voitaisiin suhteellisuusperiaatteen mukaisesti sisällyttää erityiset raportoinnin tiheyttä koskevat vaatimukset riippuen laitosten toimintojen luonteesta, laajuudesta ja monimutkaisuudesta.

Muutos 12

Asetusehdotuksen 130 artikla

”3 jakso Luottoriskiluokituksen hyväksyminen ja kuvaus (mapping) 1 alajakso Luottoluokituslaitosten hyväksyminen 130 artikla Luottoluokituslaitokset 1. Ulkoista luottoluokitusta voidaan käyttää vastuun riskipainon määrittämiseen tämän luvun mukaisesti vain silloin, kun hyväksytty luottoluokituslaitos on antanut tai vahvistanut sen asetuksen (EY) N:o 1060/2009 mukaisesti. 2. Hyväksyttyjä luottoluokituslaitoksia ovat kaikki luottoluokituslaitokset, jotka on rekisteröity tai sertifioitu asetuksen (EY) N:o 1060/2009 mukaisesti, ja luottoluokituksia antavat keskuspankit, jotka on vapautettu asetuksen (EY) N:o 1060/2009 soveltamisesta. 3. EPV julkaisee luettelon hyväksytyistä luottoluokituslaitoksista.” ”3 jakso Luottoluokitusten käyttö ja luottoriskiluokituksen kuvaus (mapping) 1 alajakso Luottoluokituslaitokset 130 artikla Luottoluokituslaito kset antamien luottoluokitusten käyttö 1. Ulkoista luottoluokitusta voidaan käyttää vastuun riskipainon määrittämiseen tämän luvun mukaisesti vain silloin, kun luottoluokituslaitos on antanut tai vahvistanut sen asetuksen (EY) N:o 1060/2009 mukaisesti. 2. EPV julkaisee luettelon luottoluokituslaitoksista verkkosivuillaan asetuksen (EY) N:o 1060/2009 2 artiklan 4 kohdan ja 18 artiklan 3 kohdan mukaisesti.”

Perustelu Muutosehdotuksen tarkoituksena on saattaa asetusehdotus yhdenmukaiseksi asetuksessa (EY) N:o 1060/2009 nykyisin olevan menettelyn kanssa, jonka mukaan Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen ja komissio määrittävät luettelot luottoluokituslaitoksista ja keskuspankeista, jotka on vapautettu asetuksen (EY) N:o 1060/2009 soveltamisesta (ks. myös muutokset 5, 14 ja 15).

Muutos 13

Asetusehdotuksen 238 artiklan 6 kohta

”6. Toimivaltaisten viranomaisten on tiedotettava EPV:lle 2 kohdassa tarkoitetuista erityistapauksista, joissa riskipainotettujen vastuuerien yhteismäärän mahdollista vähentämistä ei voida perustella luottoriskin yhdenmukaisella siirrolla kolmansille osapuolille, ja miten laitokset soveltavat 4 kohtaa. EPV seuraa tällä alalla noudatettavia käytänteitä ja laatii asetuksen (EU) N:o 1093/2010 16 artiklan mukaisesti ohjeita.” ”6. Toimivaltaisten viranomaisten on tiedotettava EPV:lle 2 kohdassa tarkoitetuista erityistapauksista, joissa riskipainotettujen vastuuerien yhteismäärän mahdollista vähentämistä ei voida perustella luottoriskin yhdenmukaisella siirrolla kolmansille osapuolille, ja miten laitokset soveltavat 4 kohtaa. EPV seuraa tällä alalla noudatettavia käytänteitä ja laatii, parhaiksi havaittujen käytänteiden perusteella, asetuksen (EU) N:o 1093/2010 16 artiklan mukaisesti teknisten täytäntöönpanostandardien luonnoksia.”

Perustelu Jotta voidaan varmistaa yhtäläiset toimintaedellytykset arvopaperistamisen alalla ja lisätä sovellettavien sääntöjen avoimuutta ja selkeyttä, EKP katsoo, että EPV:n tulisi ohjeiden sijaan laatia teknisten täytäntöönpanostandardien luonnoksia merkittävän luottoriskinsiirron tunnustamisen osalta, kun sallitaan riskipainotettujen vastuuerien vähentäminen. Sen lisäksi, että sääntöjen avoimuuden ja selkeyden parantaminen tällä alalla edistäisi yhtäläisten toimintamahdollisuuksien varmistamista rajat ylittävissä tilanteissa ja markkinosapuolten välillä, se myös helpottaisi arvopaperistamismarkkinoita elvyttävien olosuhteiden luomista. Asetusehdotuksen 239 artiklan 6 kohtaan ehdotetaan samanlaista muutosta.

Muutos 14

Asetusehdotuksen 262 artikla

”262 artikla Luottoluokituslaitosten hyväksyminen 1. Laitokset voivat käyttää luottoluokituslaitoksen antamaa luokitusta arvopaperistamispositioiden riskipainon määrittämiseksi ainoastaan, jos luottoluokituksen on antanut hyväksytty luottoluokituslaitos tai sen on vahvistanut hyväksytty luottoluokituslaitos asetuksen (EY) N:o 1060/2009 mukaisesti. 2. Hyväksyttyjä luottoluokituslaitoksia ovat kaikki luottoluokituslaitokset, jotka on rekisteröity tai sertifioitu asetuksen (EY) N:o 1060/2009 mukaisesti, ja luottoluokituksia antavat keskuspankit, jotka on vapautettu asetuksen (EY) N:o 1060/2009 soveltamisesta. 3. EPV julkaisee luettelon hyväksytyistä luottoluokituslaitoksista.” ”262 artikla Luottoluokituslaitosten antamien luottoluokitusten käyttäminen Laitokset voivat käyttää luottoluokitusta arvopaperistamispositioiden riskipainon määrittämiseksi ainoastaan, jos luottoluokituksen on antanut tai vahvistanut luottoluokituslaitos asetuksen (EY) N:o 1060/2009 mukaisesti. ”

Perustelu Ks. muutokset 5,12 and 15.

Muutos 15

Asetusehdotuksen 263 artikla

”263 artikla Luottoluokituslaitosten luottoluokituksiin sovellettavat vaatimukset Laskettaessa riskipainotettujen vastuuerien yhteismäärää 3 jakson mukaisesti laitosten on käytettävä hyväksytyn luottoluokituslaitoksen antamaa luottoluokitusta vain, jos seuraavat edellytykset täyttyvät: […] b) luottoluokituslaitoksen on täytynyt julkaista luokitusten perustana olevat luotonarvioinnit, menettelyt, menetelmät, oletukset ja tärkeimmät osatekijät. Luottoluokituslaitoksen on myös pitänyt julkaista tappio- ja kassavirta-analyysi ja luokitusten herkkyys perustana olevienluokitusoletusten muutoksille, mukaan lukien omaisuuserien ryhmän kehitys. Tietoja, jotka ovat vain tiettyjen yhteisöjen saatavilla, ei katsota julkaistuiksi. Luottoluokitukset on sisällytettävä luottoluokituslaitoksen siirtymämatriisiin; […].” ”263 artikla Luottoluokituslaitosten luottoluokituksiin sovellettavat vaatimukset Laskettaessa riskipainotettujen vastuuerien yhteismäärää 3 jakson mukaisesti laitosten on käytettävä luottoluokituslaitoksen antamaa luottoluokitusta vain, jos seuraavat edellytykset täyttyvät: […] b) luottoluokituslaitoksen on pitänyt julkaista tappio- ja kassavirta-analyysi ja luokitusten herkkyys perustana olevienluokitusoletusten muutoksille, mukaan lukien omaisuuserien ryhmän kehitys, sekä luokitusten perustana olevat luotonarvioinnit, menettelyt, menetelmät, oletukset ja tärkeimmät osatekijät asetuksen (EY) N:o 1060/2009 mukaisesti. Tietoja, jotka ovat vain tiettyjen yhteisöjen saatavilla, ei katsota julkaistuiksi. Luottoluokitukset on sisällytettävä luottoluokituslaitoksen siirtymämatriisiin; […].”

Perustelu Muutoksella pyritään selventämään, että asetusehdotuksessa olevilla vaatimuksilla täydennetään asetuksessa (EY) N:o 1060/2009 jo säädettyjä vaatimuksia.

Muutos 16

Asetusehdotuksen 295 artiklan 2 kohdan b alakohta

”b) edellä a alakohdassa tarkoitetun keskusvastapuolen toimivaltainen viranomainen on julkaissut asiakirjan, jossa vahvistetaan, että kyseinen keskusvastapuoli täyttää kaikki keskusvastapuolia koskevat suositukset, jotka kansainvälisen arvopaperimarkkinavalvojien yhteisön (IOSCO) maksu- ja selvitysjärjestelmäkomitea ja tekninen komitea ovat julkaisseet;” ”b) edellä a alakohdassa tarkoitetun keskusvastapuolen valvonnasta ja yleisvalvonnasta huolehtivat toimivaltaiset viranomaiset ovat julkaisseet asiakirjan, jossa vahvistetaan, että kyseinen keskusvastapuoli täyttää soveltuvat keskusvastapuolia koskevat kansainväliset standardit, jotka kansainvälisen arvopaperimarkkinavalvojien yhteisön (IOSCO) maksu- ja selvitysjärjestelmäkomitea ja tekninen komitea ovat julkaisseet;”

Perustelu Tässä artiklassa asetetaan ehdot, joiden mukaan ”toimivaltainen viranomainen” vahvistaa, että keskusvastapuoli täyttää kaikki keskusvastapuolia koskevat suositukset, jotka kansainvälisen arvopaperimarkkinavalvojien yhteisön maksu- ja selvitysjärjestelmäkomitea (CPSS-IOSCO) on julkaissut. ”Toimivaltaisen viranomaisen” käsite yksistään ei välttämättä kata arvopaperimarkkinoiden sääntely- ja valvontaviranomaisten yhteisiä toimivaltuuksia. Näin ollen olisi pikemminkin viitattava ”keskusvastapuolen valvonnasta ja yleisvalvonnasta huolehtiviin toimivaltaisiin viranomaisiin”, kuten lausunnossa CON/2011/1 (15) esitetään. Tämä vastaisi myös CPSS-IOSCOn luonnosta rahoitusmarkkinainfrastruktuureja koskeviksi periaatteiksi, joissa todetaan, että asianomaisten viranomaisten odotetaan suorittavan rahoitusmarkkinainfrastruktuuria koskevat omat arvionsa niille kuuluvien sääntely- valvonta- ja yleisvalvontavastuiden mukaisesti (16) . Lisäksi viittaus CPSS-IOSCOn keskusvastapuolia koskeviin suosituksiin voi pian olla vanhentunut, koska suositukset korvataan rahoitusmarkkinainfrastruktuureja koskevilla periaatteilla. Yleisemmän käsitteen käyttäminen olisi näin ollen tarkoituksenmukaista, jotta vältettäisiin väärinkäsityksiä ja varauduttaisiin tulevaan kehitykseen.

Muutos 17

Asetusehdotuksen 296 artiklan 5 kohdan b alakohta

”b) kyseiseen laitokseen tai keskusvastapuoleen sovellettavilla tai niitä sitovilla lailla, asetuksilla, säännöillä ja sopimusjärjestelyillä varmistetaan, että jos selvitysosapuoli laiminlyö maksunsa tai tulee maksukyvyttömäksi, kyseisiin sopimuksiin ja transaktioihin liittyvät laitoksen positiot ja vastaavat vakuudet siirretään toiselle selvitysosapuolelle asianomaisen riskivakuusjakson aikana.” ”b) kyseiseen laitokseen tai keskusvastapuoleen sovellettavilla tai niitä sitovilla lailla, asetuksilla, säännöillä ja sopimusjärjestelyillä helpotetaan, mikäli selvitysosapuoli laiminlyö maksunsa tai tulee maksukyvyttömäksi, kyseisiin sopimuksiin ja transaktioihin liittyvien laitoksen positioiden ja vastaavien vakuuksien siirtämistä toiselle selvitysosapuolelle asianomaisen riskivakuusjakson aikana.”

Perustelu Asetusehdotuksessa säädetään, että suorien osallistujien matalampaa pääomavaatimusta sovellettaisiin asiakassalkkuihin vain silloin, kun ne ovat täysin eroteltuina asiakkaan selvitysosapuolen salkuista ja kun on varmistettu, että positiot voitaisiin siirtää toiselle selvitysosapuolelle, mikäli asiakkaan selvitysosapuoli laiminlyö maksunsa. Muussa tapauksessa asiakkaisiin kohdistuisi huomattavasti korkeampia pääomavaatimuksia yksinomaan kahdenvälisissä tapahtumissa. Käytännössä ensimmäinen ehto on saavutettavissa (ja siihen kannustetaan ehdotetuissa CPSS:n/IOSCO:n erottelua koskevissa periaatteissa (17) ), kun taas siirrettävyyden takaaminen oikeudellisesti kaikissa olosuhteissa voi osoittautua vaikeaksi ja ehkä mahdottomaksi saavuttaa. Keskusvastapuolet kuitenkin usein jo pyrkivät helpottamaan siirrettävyyttä, mitä niiltä tullaan vaatimaan ehdotettujen CPSS/IOSCO-periaatteiden mukaan. EKP ehdottaisi näin ollen, että sana ”varmistetaan” korvattaisiin sanalla ”helpotetaan”, mikä vähentäisi pääomavaatimusta, jos keskusvastapuolet ovat toteuttaneet siirrettävyyttä tukevia toimenpiteitä, jotka kuitenkaan eivät varsinaisesti ”varmista” sitä. Tässä yhteydessä olisi muistettava, että positioiden ja vakuuksien luotettavasta erottelusta on etua jo pelkästään rahoitusvakauden näkökulmasta, sillä se suojaa asiakasta luottoriskiltä suhteessa sen selvitysosapuolen laiminlyöntiin. Ottaen huomioon G20-maiden sitoumuksen keskitetyn selvityksen laajentamisesta kaikkiin standardoituihin OTC-johdannaisiin (18) ja sen, että käytännössä useilla pienemmillä osallistujilla tulee olemaan vain epäsuora pääsy tällaiseen selvitykseen, tämä muutos olisi hyödyllinen G20-maiden sitoumuksen tehokkaan täytäntöönpanon sekä rahoitusvakauden edistämisen kannalta.

Muutos 18

Asetusehdotuksen 299 artiklan 7 kohta

”7. EPV laatii tekniset täytäntöönpanostandardit, joissa määritetään seuraavat seikat: a) 1 kohdassa täsmennettyjen laskelmien esittämisväli ja päivämäärät; b) 4 kohdassa täsmennettyjen ilmoitusten esittämisväli, päivämäärät ja yhtenäinen muoto; c) tilanteet, joissa selvitysosapuolena toimivan laitoksen toimivaltainen viranomainen voi edellyttää, että laskenta esitetään ja raportointi tehdään useammin kuin a ja b alakohdan perusteella on vahvistettu. EPV toimittaa nämä teknisten täytäntöönpanostandardien luonnokset komissiolle viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2014.” ”7. EPV laatii, läheisessä yhteistyössä keskusvastapuolten valvonnasta ja yleisvalvonnasta huolehtivien toimivaltaisten viranomaisten kanssa, tekniset täytäntöönpanostandardit, joissa määritetään seuraavat seikat: a) 1 kohdassa täsmennettyjen laskelmien esittämisväli ja päivämäärät; b) 4 kohdassa täsmennettyjen ilmoitusten esittämisväli, päivämäärät ja yhtenäinen muoto; c) tilanteet, joissa selvitysosapuolena toimivan laitoksen toimivaltainen viranomainen voi edellyttää, että laskenta esitetään ja raportointi tehdään useammin kuin a ja b alakohdan perusteella on vahvistettu. EPV toimittaa, läheisessä yhteistyössä keskusvastapuolten valvonnasta ja yleisvalvonnasta huolehtivien toimivaltaisten viranomaisten kanssa, nämä teknisten täytäntöönpanostandardien luonnokset komissiolle viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2014.”

Perustelu Pääomavaatimusten asianmukainen taso on olennaisen tärkeä rahoitusvakauden kannalta. Arvopaperimarkkinoiden sääntelyviranomaisten, pankkivalvojien ja valvojien ominaisuudessa toimivien keskuspankkien välinen läheinen koordinointi on tarpeen sääntelyn päällekkäisyyksien ja aukkokohtien välttämiseksi. CPSS/IOSCO-suositusten mukaan sääntelyviranomaisilla, valvojilla ja yleisvalvojilla on sama lähtökohta. Tämän vuoksi unionin viranomaisen suorittama teknisten täytäntöönpanostandardien luonnosten laadinta ja vaatimusten asettaminen keskusvastapuolille olisi tehtävä yhteistyössä EKPJ:n jäsenten kanssa.

Muutos 19

Asetusehdotuksen 402 artikla

”402 artikla Maksuvalmiusvaatimusten noudattaminen Jos laitos ei täytä tai on odotettavissa, että se ei täytä, 401 artiklan 1 kohdassa asetettuja vaatimuksia, sen on välittömästi ilmoitettava asiasta toimivaltaisille viranomaisille ja toimitettava ilman aiheetonta viivytystä toimivaltaiselle viranomaiselle suunnitelma, miten se aikoo saavuttaa 401 artiklan vaatimukset pian uudelleen. Laitoksen on siihen asti, kunnes se taas täyttää vaatimukset, ilmoitettava erät päivittäin kunkin kaupankäyntipäivän loppuun mennessä, ellei toimivaltainen viranomainen anna lupaa harvempaan ilmoittamiseen ja pidempään viipeeseen. Toimivaltaiset viranomaiset voivat myöntää tällaisia lupia ainoastaan laitoksen yksilöllisen tilanteen perusteella. Niiden on seurattava maksuvalmiuden palauttamissuunnitelman toteuttamista ja tarvittaessa vaadittava nopeampaa vaatimusten noudattamista.” ”402 artikla Maksuvalmiusvaatimusten noudattaminen Jos laitos ei täytä tai on odotettavissa, että se ei täytä, 401 artiklan 1 kohdassa asetettuja vaatimuksia, sen on välittömästi ilmoitettava asiasta toimivaltaisille viranomaisille ja toimitettava ilman aiheetonta viivytystä toimivaltaiselle viranomaiselle suunnitelma, miten se aikoo saavuttaa 401 artiklan vaatimukset pian uudelleen. Laitoksen on siihen asti, kunnes se taas täyttää vaatimukset, ilmoitettava erät päivittäin kunkin kaupankäyntipäivän loppuun mennessä, ellei toimivaltainen viranomainen anna lupaa harvempaan ilmoittamiseen ja pidempään viipeeseen. Toimivaltaiset viranomaiset voivat myöntää tällaisia lupia ainoastaan laitoksen yksilöllisen tilanteen perusteella. Niiden on seurattava maksuvalmiuden palauttamissuunnitelman toteuttamista ja tarvittaessa vaadittava nopeampaa vaatimusten noudattamista. EPV antaa yhteistyössä EKPJ:n kanssa ohjeita maksuvalmiusvaatimusten noudattamisesta, mukaan luettuina periaatteet, jotka koskevat likvidien varojen mahdollista käyttöä stressitilanteessa ja reagointia vaatimusten noudattamisen laiminlyönnin johdosta.”

Perustelu Maksuvalmiusvaatimuksen noudattamista koskevassa tarkoituksenmukaisessa sääntelykehyksessä tulisi sallia se, että laitokset käyttävät loppuun likvidit varat stressitilanteessa. Tällainen sääntelykehys on erittäin tärkeä mikrotason vakauden valvonnan kannalta, mutta myös laajemmasta markkinoiden ja järjestelmän laajuisesta näkökulmasta. Jos maksuvalmiusvaatimuksesta tulee kaikkina aikoina sitova rajoite, vaatimus voi lisätä myötäsyklistä vaikutusta ja pahentaa likviditeettisokkien vaikutusta, sillä luottolaitoksilla ei ole mahdollisuutta käyttää likvidejä varojaan sokkiin vastaamiseksi. Tämä voisi johtaa erien myyntiin hinnalla millä hyvänsä, likviditeetin hamstraamiseen ja luotonannon rajoittumiseen. Asetusehdotuksen 402 artiklassa on maksuvalmiusvaatimusten noudattamista koskevat perussäännöt, joissa annetaan toimivaltaisille viranomaisille harkintavalta varmistaa likvidien varojen poolin asianmukainen käyttö ja palauttaminen. EKP:n näkemyksen mukaan EPV olisi, yhteistyössä EJRK:n kanssa, otettava mukaan muotoiltaessa ohjeistusta likvidien varojen poolin mahdollisesta käytöstä ja palauttamisesta stressiaikoina. Asetusehdotuksen johdanto-osan 74 ja 75 perustelukappaleen mukaisesti EKP ymmärtää, että tämän säännöksen tulisi soveltua myös sijoituspalveluyrityksiin, ja suosittelee sen vuoksi ”luottolaitoksia” koskevan viittauksen korvaamista ”laitoksilla” koko artiklan tekstissä.

Muutos 20

Asetusehdotuksen 404 artiklan 1 kohta

”1. Laitosten on ilmoitettava likvideiksi varoiksi seuraavat, jos niitä ei ole 2 kohdassa suljettu pois ja jos likvidit varat täyttävät 3 kohdan edellytykset: a) käteinen ja talletukset keskuspankeissa siinä määrin kuin kyseiset talletukset voidaan nostaa stressikausina; b) siirtokelpoiset varat, joiden likvidiys ja luottoluokka on erittäin korkea; c) siirtokelpoiset varat, jotka muodostuvat saamisista jäsenvaltion tai kolmannen maan keskushallinnolta tai jotka ovat jäsenvaltion tai kolmannen maan keskushallinnon takaamia, jos laitoksella on kyseisessä jäsenvaltiossa tai kolmannessa maassa maksuvalmiusriski, jonka se kattaa kyseisillä likvideillä varoilla; d) siirtokelpoiset varat, joiden likvidiys ja luottoluokka on korkea. […].” ”1. Laitosten on ilmoitettava likvideiksi varoiksi seuraavat, jos niitä ei ole 2 kohdassa suljettu pois ja jos likvidit varat täyttävät 3 kohdan edellytykset: a) käteinen; b) talletukset keskuspankeissa siinä määrin kuin kyseiset talletukset voidaan nostaa stressikausina; c) siirtokelpoiset varat, joiden likvidiys ja luottoluokka on erittäin korkea; d) siirtokelpoiset varat, jotka muodostuvat saamisista jäsenvaltion tai kolmannen maan keskushallinnolta tai jotka ovat jäsenvaltion tai kolmannen maan keskushallinnon takaamia, jos laitoksella on kyseisessä jäsenvaltiossa tai kolmannessa maassa maksuvalmiusriski, jonka se kattaa kyseisillä likvideillä varoilla; e) siirtokelpoiset varat, joiden likvidiys ja luottoluokka on korkea. Siltä osin kuin kyse on 404 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetuista talletuksista keskuspankeissa, toimivaltaisen viranomaisen ja keskuspankin tulisi pyrkiä yhteisymmärrykseen siitä, missä määrin näitä talletuksia voidaan nostaa stressikausina. […].”

Perustelu Muutosehdotuksella pyritään selventämään, että keskuspankit tulisi ottaa mukaan määritettäessä niitä keskuspankkeihin talletettujen varojen tyyppejä, jotka olisi katsottava likvideiksi varoiksi. Tämä vastaa Basel III sopimusta, jossa todetaan, että toimivaltaisten valvontaviranomaisten tulisi keskustella ja sopia asianomaisen keskuspankin kanssa siitä, missä laajuudessa keskuspankkivarannot tulisi laskea likvidien varojen kantaan. Toisin sanoen niiden tulisi määrittää, missä laajuudessa keskuspankkivarantoja voidaan nostaa stressikausina (19). Asetusehdotuksen 404 artiklassa viitataan ”talletuksiin keskuspankeissa siinä määrin kuin kyseiset talletukset voidaan nostaa stressikausina”, kun taas asetusehdotuksen liitteessä III viitataan ”keskuspankkivarantoihin siinä määrin kuin varannot voidaan nostaa stressikausien aikana”. Ottaen huomioon, että kysymys on vastaavista käsitteistä, terminologia voitaisiin yhtenäistää (ks. myös muutos 30). Eurojärjestelmässä olevien talletusten osalta EKP on sillä kannalla, että yön yli talletukset eli luottolaitosten varat, jotka on talletettu talletusmahdollisuutta käyttäen, sekä sekkitilivarat vähennettynä 30 päivän keskimääräisellä varantovaatimuksella olisi luettava likvideihin varoihin.

Muutos 21

Asetusehdotuksen 404 artiklan 5 kohta

”5. Yhteistä sijoitustoimintaa harjoittavan yrityksen osakkeita tai osuuksia voidaan käsitellä likvideinä varoina absoluuttiseen 250 miljoonan euron määrään edellyttäen, että 127 artiklan 3 kohdan vaatimukset täyttyvät ja että yhteistä sijoitustoimintaa harjoittava yritys sijoittaa korko- tai luottoriskiä vähentäviä johdannaisia lukuun ottamatta ainoastaan likvideihin varoihin.” ”5. Yhteistä sijoitustoimintaa harjoittavan yrityksen osakkeita tai osuuksia voidaan käsitellä likvideinä varoina absoluuttiseen 250 miljoonan euron määrään edellyttäen, että niiden osuus maksuvalmiusvaatimuksen kokonaismäärästä ei ylitä 5a kohdan mukaisesti määritettyä kynnysarvoa, että 127 artiklan 3 kohdan vaatimukset täyttyvät ja että yhteistä sijoitustoimintaa harjoittava yritys sijoittaa korko- tai luottoriskiä vähentäviä johdannaisia lukuun ottamatta ainoastaan likvideihin varoihin.”

Perustelu Siltä osin kuin kyse on yhteistä sijoitustoimintaa harjoittavien yritysten osakkeista tai osuuksista likvideinä varoina, EKP on huolissaan ainoastaan 250 miljoonan euron absoluuttisen rajoituksen tarkoituksenmukaisuudesta, sillä se voisi mahdollistaa sen, että pienemmät laitokset täyttävät maksuvalmiusvaatimuksensa ainoastaan näitä instrumentteja käyttäen. Keskittymäriskin rajoittamiseksi voitaisiin sen sijaan ottaa käyttöön esim. maksuvalmiusvaatimuksen kokonaismäärää koskeva 10 prosentin suuruinen rajoitus. EKP on sitä mieltä, että EPV:n tulisi edelleen arvioida ja kalibroida tämä rajoitus tarkoituksenmukaiselle tasolle osana likvidien varojen määritelmän kokonaisarviointia. Lisäksi yhteistä sijoitustoimintaa harjoittavien yritysten osakkeiden tai osuuksien kohtelu asetusehdotuksessa likvideinä varoina on epäjohdonmukainen ainakin eurojärjestelmän kannalta, sillä 404 artiklan 3 kohdan b alakohdassa asetetun vaatimuksen mukaan likvidit varat tulee voida hyväksyä jäsenvaltiossa normaaliaikoina keskuspankin päivänsisäisten likviditeettitarpeiden ja yön yli likviditeettisopimusten vakuudeksi. Itse asiassa yhteistä sijoitustoimintaa harjoittavien yritysten osakkeet tai osuudet eivät kelpaa vakuudeksi eurojärjestelmän rahapoliittisissa operaatioissa, riippumatta niiden taustalla olevien varojen tyypistä, joihin yhteistä sijoitustoimintaa harjoittavat yritykset sijoittavat. Lisäksi yhteistä sijoitustoimintaa harjoittavien yritysten osakkeita tai osuuksia ei ole sisällytetty Basel III sopimuksen likvidejä varoja koskevaan yksityiskohtaiseen luetteloon.

Muutos 22

Asetusehdotuksen 404 artiklan 5a kohta (uusi)

Ei tekstiä. ”5a. EPV laatii teknisten täytäntöönpanostandardien luonnoksia, joissa määritetään edellä 5 kohdassa tarkoitettu kynnysarvo. EPV toimittaa nämä teknisten täytäntöönpanostandardien luonnokset komissiolle 1 päivään tammikuuta 2014 mennessä. Komissiolle siirretään valta hyväksyä ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettuja teknisten täytäntöönpanostandardien luonnoksia asetuksen (EU) N:o 1093/2010 15 artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesti.”

Perustelu EKP ehdottaa, että EPV asettaa teknisten täytäntöönpanostandardien avulla asetusehdotuksen 404 artiklan 5 kohdassa tarkoitetun kynnysarvon, jolla määritetään yhteistä sijoitustoimintaa harjoittavien yritysten osakkeiden tai osuuksien enimmäisosuus maksuvalmiusvaatimuksen kokonaismäärästä.

Muutos 23

Asetusehdotuksen 443 artikla

”443 artikla Vakavaraisuusvaatimukset Jotta voidaan rajoitetuksi ajaksi asettaa kaikkia vastuita tai yhden tai useamman sektorin, alueen tai jäsenvaltion vastuita koskevat tiukemmat vakavaraisuusvaatimukset, jos se on välttämätöntä tämän asetuksen voimaantulon jälkeen tapahtuvasta markkinakehityksestä johtuviin mikro- ja makrotason vakavaraisuusriskien intensiteetin muutoksiin vastaamiseksi, siirretään komissiolle valta antaa 445 artiklan mukaisesti, ja erityisesti EJRK:n suosituksesta tai lausunnosta, delegoituja säädöksiä, jotka koskevat seuraavia: […].” ”443 artikla Vakavaraisuusvaatimukset 1. Jotta voidaan rajoitetuksi ajaksi asettaa kaikkia vastuita tai yhden tai useamman sektorin, alueen tai jäsenvaltion vastuita koskevat tiukemmat vakavaraisuusvaatimukset, jos se on välttämätöntä tämän asetuksen voimaantulon jälkeen tapahtuvasta markkinakehityksestä johtuviin mikro- ja makrotason vakavaraisuusriskien intensiteetin muutoksiin vastaamiseksi, siirretään komissiolle valta antaa 445 artiklan mukaisesti, ja erityisesti EJRK:n suosituksesta tai lausunnosta, delegoituja säädöksiä, jotka koskevat seuraavia: […] l) edellä 381 ja 384–392 artiklassa säädetyt suuria asiakasriskejä koskevat vaatimukset; m) edellä 419–420 ja 422–436 artiklassa säädetyt julkistamisvaatimukset; n) maksuvalmiusvaatimukset ja omavaraisuusaste [kunhan ne on lisätty unionin lainsäädäntökehykseen]. Tässä vallan siirtämisessä sovelletaan 446 artiklassa tarkoitettua menettelyä. 2. EJRK voi antaa suosituksia 1 kohdassa olevan vakavaraisuusvaatimusten luettelon laajentamisesta.”

Perustelu Niiden delegoitujen säädösten piiriä, joita komissio voi hyväksyä, olisi laajennettava kattamaan suuria asiakasriskejä koskevat vakavaraisuusvaatimukset ja julkistamisvaatimukset sekä omavaraisuus- ja maksuvalmiusvaatimukset, kunhan ne tulevat osaksi sovellettavaa unionin lainsäädäntökehystä. EKP ehdottaa myös, että EJRK voisi antaa komissiolle suosituksia vakavaraisuusvaatimuksia koskevan luettelon laajentamisesta.

Muutos 24

Asetusehdotuksen kahdeksas a osa (uusi)

Ei tekstiä. ”KAHDEKSAS a OSA KANSALLISTEN VIRANOMAISTEN SOVELTAMAT TIUKENNETUT VAKAVARAISUUSVAATIMUKSET 443a artikla Kansallisten viranomaisten soveltamat tiukennetut vakavaraisuusvaatimukset 1. Kansalliset viranomaiset voivat joko omasta aloitteestaan tai asetuksen (EU) N:o 1092/2010 nojalla annetun EJRK:n suosituksen perusteella asettaa laitoksille tiukennettuja vakavaraisuusvaatimuksia, jos kansallisella tasolla on havaittu rahoitusvakautta uhkaavia makrotason riskejä seuraavilla aloilla: a) 87 artiklan 1 kohdassa säädetty omien varojen taso; b) 381 ja 384–392 artiklassa säädetyt suuria asiakasriskejä koskevat vaatimukset; c) maksuvalmiusvaatimukset ja omavaraisuusaste [kunhan ne on lisätty unionin lainsäädäntökehykseen]. 2. Kansalliset viranomaiset ilmoittavat EJRK:lle ehdotuksestaan asettaa 1 kohdan a–c alakohdan mukaisia tiukennettuja vakavaraisuusvaatimuksia viimeistään kahden työpäivän kuluessa ehdotuksen antamispäivästä ottaen huomioon havaitut rahoitusvakautta uhkaavat makrotason riskit. Asetuksen (EU) N:o 1092/2010 mukaisesti ja ottaen huomioon salassapitoa koskevat vaatimukset, EJRK:lla on koordinoiva rooli arvioitaessa komission tai vähintään kolmen jäsenvaltion pyynnöstä rahoitusvakautta koskevia huolenaiheita sekä mahdollisia muihin jäsenvaltioihin kohdistuvia ei-toivottuja seurauksia ja heijastusvaikutuksia, joita tiukennettujen vaatimusten asettamisesta voi aiheutua. 3. Edellä 1 kohdassa tarkoitettuja tiukennettuja vakavaraisuusvaatimuksia sovelletaan ainoastaan kiristämällä kohdan 1 a, b ja c alakohdassa olevia kvantitatiivisia suhdelukuja ja rajoituksia ja noudattaen kaikkia muita tämän asetuksen säännöksistä johtuvia näkökohtia. 4. EJRK ja EPV julkaisevat verkkosivuillaan kansallisten viranomaisten antamat tiukennetut vakavaraisuusvaatimukset. 5. Jos EJRK toteaa, että havaittujen rahoitusvakautta uhkaavien makrotason riskien, joita arvioitiin 2 kohdan mukaisesti ja jotka johtivat tiukennettujen vakavaraisuusvaatimusten soveltamiseen, olemassaolo on lakannut, kansallisten viranomaisten tulee kumota tiukennetut vaatimukset, ja tämän asetuksen alkuperäisiä säännöksiä sovelletaan. Jos tämä ei toteudu, EJRK antaa komissiolle suosituksen ryhtyä toimenpiteisiin jäsenvaltiota vastaan, mikäli kyseinen jäsenvaltio ei toimi järjestelmäriskien näkökulmasta tarkoituksenmukaisella tavalla. 6. EJRK voi antaa suosituksen kohdassa 1 määritetyn vakavaraisuusvaatimusten luettelon laajentamisesta asetuksen (EU) N:o 1092/2010 mukaisesti.”

Perustelu Tämän muutoksen tarkoituksena on määrittää menettelyt ja ehdot, joiden mukaisesti kansalliset viranomaiset voivat soveltaa tiukennettuja vakavaraisuusehtoja kun jäsenvaltiossa ilmenee rahoitusvakautta uhkaavia järjestelmäriskejä, sekä täsmentää EJRK:n rooli tässä yhteydessä (ks. tämän säännöksen perusteista tarkemmin lausunnon 5.4–5.6 kohta). EKP ehdottaa myös, että EJRK voisi antaa komissiolle suosituksia vakavaraisuusvaatimuksia koskevan luettelon laajentamisesta.

Muutos 25

Asetusehdotuksen 444 artiklan 3 kohta

”3. Komissio antaa ensimmäisen 1 kohdassa tarkoitetun delegoidun säädöksen viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2015. Tämän artiklan mukaisesti annettua delegoitua säädöstä ei kuitenkaan sovelleta ennen 1 päivää tammikuuta 2015.” ”3. Komissio antaa ensimmäisen 1 kohdassa tarkoitetun delegoidun säädöksen viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2014. Tämän artiklan mukaisesti annettua delegoitua säädöstä ei kuitenkaan sovelleta ennen 1 päivää tammikuuta 2015.”

Perustelu Ollakseen yhdenmukainen komission sitoumuksen kanssa panna täytäntöön maksuvalmiusvaatimus 1 päivään tammikuuta 2015 mennessä, delegoitu säädös, jossa vaatimus määritetään yksityiskohtaisesti, olisi annettava viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2014.

Muutos 26

Asetusehdotuksen 473 artiklan 1 kohdan c alakohta (uusi)

Ei tekstiä. ”c) nämä etuoikeusasemaltaan parhaat osuudet kuuluvat luottoluokkaan 1.”

Perustelu Asetusehdotuksen 124 artiklassa säädetään, että tiettyihin katettujen joukkolainojen ryhmiin voidaan soveltaa etuuskohtelua, jos ne täyttävät tietyt vaatimukset. Yksi näistä ryhmistä on Fonds Communs de Créances -rahastojen tai vastaavien jäsenvaltioiden lainsäädännön alaisuuteen kuuluvien arvopaperistamisyhteisöjen, jotka arvopaperistavat asuinkiinteistöihin liittyviä saamisia, liikkeeseenlaskemat etuoikeusasemaltaan parhaimmat osuudet. Yksi 124 artiklassa säädetyistä, tätä katettujen joukkolainojen ryhmää koskevista vaatimuksista on, että Fonds Communs de Créances rahastojen tai vastaavien arvopaperistamisyhteisöjen liikkeeseenlaskemat etuoikeusasemaltaan parhaat osuudet eivät ylitä 10:tä prosenttia jäljellä olevan liikkeeseenlaskun kokonaismäärästä. Asetusehdotuksen 473 artiklan 1 kohdassa säädetään, että Fonds Communs de Créances rahastojen tai asetusehdotuksen 124 artiklan 1 kohdan d ja e alakohdassa tarkoitettujen vastaavien arvopaperistamisyhteisöjen liikkeeseen laskemiin etuoikeusasemaltaan parhaimpiin osuuksiin ei sovelleta 10 prosentin rajoitusta 31 päivään joulukuuta 2014 asti tietyin edellytyksin. Näin ollen Fonds Communs de Créances -rahastojen tai asetusehdotuksen 124 artiklan 1 kohdan d ja e alakohdassa tarkoitettujen vastaavien arvopaperistamisyhteisöjen etuoikeusasemaltaan parhaisiin osuuksiin ei sovelleta mitään rajoituksia 31 päivään joulukuuta 2014 saakka. Kuten lausunnossa CON/2010/65 (20) on huomautettu, EKP on sillä kannalla, että sääntelyviranomaisten tulisi lähitulevaisuudessa pyrkiä poistamaan Fonds Communs de Créances -rahastojen tai 124 artiklan 1 kohdan d ja e alakohdassa tarkoitettujen vastaavien arvopaperistamisyhteisöjen etuoikeusasemaltaan parhaita osuuksia koskeva 10 prosentin soveltamisalan rajaus ja kehitettävä täsmälliset kriteerit katettujen joukkolainojen katepooliin sisällytettäville omaisuuserille, jotka: a) eivät riipu ulkoisista luottoluokituksista, b) ovat riittävän vahvoja markkinoiden luottamuksen varmistamiseksi katettuihin joukkolainoihin ja antavat samalla finanssilaitoksille riittävästi aikaa liiketoimintamalliensa mukauttamiseen, c) mahdollistavat arvopaperistamisen vain ryhmittymän sisällä ja d) edellyttävät arvopaperistamisen taustalla olevien omaisuuserien osalta valvontaviranomaisten ”läpäisyperiaatteen” mukaista lähestymistapaa. EKP pitää myönteisinä sääntelyn askelia, joilla vähennetään lainsäädännön riippuvuutta ulkoisista luokituksista. EKP kuitenkin ehdottaa, että tekstissä säilytetään maininta vaatimuksesta, jonka mukaan näiden osuuksien on, niin kauan kuin 473 artiklan 1 kohdassa olevaa poikkeusta sovelletaan, kuuluttava luottoluokitukseltaan parhaimpaan luokkaan uskottavuuden ja avoimuuden parantamiseksi katettujen joukkolainojen markkinoilla.

Muutos 27

Asetusehdotuksen 473 artiklan 2 kohta

”2. Komissio tarkastelee 1 päivään tammikuuta 2013 mennessä uudelleen 1 kohdassa tarkoitetun poikkeuksen asianmukaisuutta ja tarvittaessa sitä, onko asianmukaista ulottaa samanlainen kohtelu koskemaan kaikkia muita katettujen joukkolainojen muotoja. Tarkastelun perusteella komissio voi tarvittaessa delegoiduilla säädöksillä 445 artiklan mukaisesti tehdä poikkeuksesta pysyvän tai tehdä säädösehdotuksia, joilla se ulotetaan koskemaan muita katettujen joukkolainojen muotoja.” ”2. Komissio tarkastelee 1 päivään tammikuuta 2013 mennessä uudelleen 1 kohdassa tarkoitetun poikkeuksen asianmukaisuutta . Tarkastelun perusteella komissio voi tarvittaessa delegoiduilla säädöksillä 445 artiklan mukaisesti tehdä poikkeuksesta pysyvän tai kumota sen.”

Perustelu Ks. muutoksen 26 perustelu.

Muutos 28

Asetusehdotuksen 481 artikla

”481 artikla Maksuvalmiusvaatimukset 1. […] EPV tarkastelee kertomuksessaan erityisesti, onko seuraavien erien kalibrointi asianmukainen: […] 2. EPV antaa komissiolle 31 päivään joulukuuta 2013 mennessä kertomuksen 404 artiklassa tarkoitetuista yhtenäisistä määritelmistä siirtokelpoisten varojen korkealle ja erittäin korkealle likvidiydelle ja luottoluokalle. […] 3. EPV antaa komissiolle 31 päivään joulukuuta 2015 mennessä kertomuksen siitä, olisiko asianmukaista varmistaa, että laitokset käyttävät vakaita rahoituslähteitä […] Komissio antaa näiden kertomusten perusteella Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen mahdollisine lainsäädäntöehdotuksineen 31 päivään joulukuuta 2016.” ”481 artikla Maksuvalmiusvaatimukset 1. […] EPV tarkastelee kertomuksessaan EKP:ta kuultuaan erityisesti, onko seuraavien erien kalibrointi asianmukainen: […] d) yhteistä sijoitustoimintaa harjoittavien yritysten osakkeita tai osuuksia koskeva tarkoituksenmukainen rajoitus prosenttiosuutena maksuvalmiusvaatimuksen kokonaismäärästä 404 artiklan 5 kohtaa sovellettaessa. 2. EPV antaa EKP:ta kuultuaan komissiolle 31 päivään joulukuuta 2013 mennessä kertomuksen 404 artiklassa tarkoitetuista yhtenäisistä määritelmistä siirtokelpoisten varojen korkealle ja erittäin korkealle likvidiydelle ja luottoluokalle […] 3. EPV antaa EKP:tä kuultuaan komissiolle 31 päivään joulukuuta 2015 mennessä kertomuksen siitä, miten olisi asianmukaista varmistaa, että laitokset käyttävät vakaita rahoituslähteitä […] Komissio antaa näiden kertomusten perusteella Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen lainsäädäntöehdotuksineen 31 päivään joulukuuta 2016.”

Perustelu EKP:n kuulemiseen liittyvän muutosehdotuksen tarkoituksena on selventää, että EKP:n tulisi myötävaikuttaa kertomusten laatimiseen tätä osa-aluetta koskevan toimivaltansa ja asiantuntemuksensa johdosta. Maksuvalmiussääntelyn ja rahapoliittisten operaatioiden välinen vuorovaikutus on oletettavasti merkittävää ja monimutkaista, ja sen vuoksi on tärkeää varmistaa, että asetus ei johda ei-toivottuihin seurauksiin turvauduttaessa keskuspankkirahoitukseen sekä liitännäisillä rahoitusmarkkinoilla. Kuten muutoksen 24 yhteydessä on huomautettu, EPV voisi valmistella teknisten täytäntöönpanostandardien luonnoksia yhteistä sijoitustoimintaa harjoittavien yritysten osakkeita tai osuuksia koskevan, prosenttiosuutena maksuvalmiusvaatimuksen kokonaismäärästä määritetyn rajoituksen kalibroimiseksi. Pysyvän varainhankinnan vaatimuksen toimeenpanoon liittyvien muutosehdotusten tavoitteena on välttää mahdolliset monitulkintaisuudet, siitäkin huolimatta, että pysyvän varainhankinnan vaatimuksen tarkkaa sisältöä ei ole vielä määritetty vaatimuksen toimeenpanon kannalta. Basel III sopimuksen mukaan pysyvän varainhankinnan vaatimuksesta tulee vähimmäisstandardi 1 päivään tammikuuta 2018 mennessä sellaisen tarkkailuajanjakson jälkeen, johon sisältyy uudelleenarviointi mahdollisiin ei-toivottuihin seurauksiin puuttumiseksi.

Muutos 29

Asetusehdotuksen 482 artiklan 1 kohta

”1. Komissio antaa 31 päivään joulukuuta 2016 mennessä Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen vähimmäisomavaraisuusasteen vaikutuksesta ja toimivuudesta. Kertomukseen sisällytetään tarvittaessa lainsäädäntöehdotus, jossa ehdotetaan yhden tai useamman, laitosten noudatettavaksi tarkoitetun vähimmäisomavaraisuusastetason käyttöönottoa, kyseisten tasojen asianmukaista kalibrointia ja mahdollisia mukautuksia 416 artiklassa määriteltyihin pääoman määrään ja vastuiden kokonaismäärään.” ”1. Komissio antaa 31 päivään joulukuuta 2016 mennessä Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen vähimmäisomavaraisuusasteen vaikutuksesta ja toimivuudesta. Kertomukseen sisällytetään lainsäädäntöehdotus, jossa ehdotetaan yhden tai useamman, laitoksilta vaadittavan vähimmäisomavaraisuusastetason käyttöönottoa, kyseisten tasojen asianmukaista kalibrointia ja mahdollisia mukautuksia 416 artiklassa määriteltyihin pääoman määrään ja vastuiden kokonaismäärään.”

Perustelu Ehdotetulla muutoksella pyritään poistamaan epäilykset, jotka liittyvät sitoumukseen vähimmäisomavaraisuusasteen käyttöönotosta ja tarkoituksenmukaisesta kalibroinnista tarkkailuajanjakson jälkeen.

Muutos 30

Asetusehdotuksen liite III

”LIITE III Lividien varojen erät, joihin sovelletaan lisäraportointia […].” ” ”