[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO |

Bryssel 16.2.2005

SEK(2005) 226 lopullinen

Suositus

NEUVOSTON SUOSITUS UNKARILLE

julkisen talouden liiallisen alijäämän tilanteen lopettamiseksi

(komission esittämä)

PERUSTELUT

Liiallisia alijäämiä koskevaan menettelyyn sovelletaan EY:n perustamissopimuksen 104 artiklaa ja liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn täytäntöönpanon nopeuttamisesta ja selkeyttämisestä 7. heinäkuuta 1997 annettua neuvoston asetusta (EY) N:o 1467/97, joka on osa vakaus- ja kasvusopimusta. Näitä säännöksiä täydennetään lisäksi poliittisilla sitoumuksilla, jotka Amsterdamissa 17. kesäkuuta 1997 kokoontunut Eurooppa-neuvosto antoi vakaus- ja kasvusopimusta koskevassa päätöslauselmassaan.

Komissio aloitti kevään 2004 talousennusteiden perusteella liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn Unkarin osalta 12. toukokuuta 2004 hyväksymällä perustamissopimuksen 104 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun kertomuksen. Talousennusteissa, joissa oli huomioitu Unkarin maaliskuussa 2004 toimittamat tiedot, Unkarin julkisen talouden alijäämän arvioitiin olleen 5,9 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2003[1]. Komission suosituksesta neuvosto päätti 5. heinäkuuta 2004 perustamissopimuksen 104 artiklan 6 kohdan mukaisesti, että Unkarilla oli liiallinen alijäämä. Tämän vuoksi neuvosto antoi Unkarin viranomaisille 104 artiklan 7 kohdan nojalla suosituksen liiallisen alijäämän tilanteen korjaamiseksi[2]. Suosituksessaan neuvosto kehotti Unkarin viranomaisia toteuttamaan toukokuun 2004 lähentymisohjelmassa suunnitellut toimenpiteet, joiden tavoitteena on liiallisen alijäämän korjaaminen vuoteen 2008 mennessä. Unkarin olisi erityisesti oltava valmis toteuttamaan tarvittaessa lisätoimenpiteitä vuoden 2004 julkisen talouden alijäämän tavoitteen saavuttamiseksi sekä toteutettava tehokkaita toimia 5. marraskuuta 2004 mennessä vuoden 2005 alijäämätavoitteen saavuttamiseen tähtäävien toimenpiteiden osalta.[3] Neuvosto teki komission 22. joulukuuta 2004 antaman suosituksen pohjalta 18. tammikuuta 2005 perustamissopimuksen 104 artiklan 8 kohdan mukaisen päätöksen, että Unkari ei ollut toteuttanut neuvoston 5. heinäkuuta 2004 antamissa suosituksissa edellytettyjä tehokkaita toimia. Neuvosto myönsi, että Unkarin viranomaiset olivat toteuttaneet useita toimia alijäämän supistamiseksi vuosina 2004 ja 2005, mutta kyseiset toimet eivät riittäneet estämään huomattavaa poikkeamista kummallekin vuodelle asetetuista alijäämätavoitteista ja toukokuun lähentymisohjelmassa esitetystä sopeutussuunnitelmasta. Neuvosto korosti tässä yhteydessä, että vaikka Unkarin hallitus on sitoutunut korjaamaan liiallisen alijäämän vuoteen 2008 mennessä, sen on lisäksi pyrittävä päättäväisesti vakauttamaan julkista taloutta ja jatkettava rakenneuudistusten täytäntöönpanoa aiempaa määrätietoisemmin.

Koska Unkari ei vielä kuulu euroalueeseen eikä siihen näin ollen sovelleta liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn kahta viimeistä vaihetta, joista määrätään perustamissopimuksen 104 artiklan 9 ja 11 kohdassa, neuvosto voi antaa vielä toisen 104 artiklan 7 kohdassa tarkoitetun suosituksen. Suosituksessa olisi otettava huomioon tiedot, jotka koskevat 1. joulukuuta 2004 esitettyyn Unkarin tarkistettuun lähentymisohjelmaan sisältyvää julkisen talouden strategiaa.

Aiempaan ohjelmaan verrattuna tarkistetussa lähentymisohjelmassa arvioidaan julkisen talouden alijäämän kehittyvän vuosittain seuraavasti: 4,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2004, 3,8 prosenttia vuonna 2005, 3,1 prosenttia vuonna 2006, 2,4 prosenttia vuonna 2007 ja 1,8 prosenttia vuonna 2008. Nämä luvut perustuvat Eurostatin 23. syyskuuta 2004 tekemään päätökseen, jonka mukaan maaliskuussa 2007 tehtävään julkista taloutta koskevaan ilmoitukseen päättyvällä siirtymäkaudella toisen pilarin eläkerahastot voidaan luokitella osaksi julkista taloutta. Unkarin viranomaiset päättivät hyödyntää tätä mahdollisuutta ja esittivät alijäämää koskevat luvut vähentämällä julkisen talouden alijäämästä vuoden 1998 eläkeuudistuksessa luodusta toisesta pilarista aiheutuvat menot. Toukokuussa 2004 esitettyyn lähentymisohjelmaan verrattuna vuosia 2004–2008 koskevat alijäämäluut ovat nyt 0,8–1 prosenttiyksikköä alhaisemmat. Jos vuoden 1998 eläkeuudistuksesta aiheutuvat menot otetaan huomioon, kuten Eurostatin myöntämän siirtymäkauden päätyttyä on tehtävä, julkisen talouden alijäämän ennustetaan kehittyvän seuraavasti: 5,3 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2004, 4,7 prosenttia vuonna 2005, 4,1 prosenttia vuonna 2006, 3,4 prosenttia vuonna 2007 ja 2,8 prosenttia vuonna 2008. Vaikka tarkistettu lähentymisohjelma ei ole yhtä etupainotteinen kuin edeltäjänsä, liiallisen alijäämän korjaamiselle asetettu määräpäivä on pysynyt samana. Jotta lukuja voitaisiin verrata komission syksyn 2004 talousennusteisiin, edelliseen lähentymisohjelmaan ja 104 artiklan 7 kohtaan perustuvaan neuvoston suositukseen ja ottaen huomioon, että vuoden 2008 tavoite jää mainitun siirtymäkauden ulkopuolelle, laskelmat on tehty sekä eläkerahastorasitteen kanssa että ilman sitä.

Komission yksiköt ovat suorittaneet tarkistetun ohjelman teknisen arvioinnin. Komission 16. helmikuuta 2005 antamassa suositusluonnoksessa neuvoston lausunnoksi tarkistetusta lähentymisohjelmasta[4] todetaan, että lähentymisohjelmassa kuvattu sopeutusstrategia riittänee korjaamaan liiallisen alijäämän vuoteen 2008 mennessä edellyttäen, että strategian tueksi toteutetaan riittäviä toimenpiteitä täytäntöönpanoon liittyvien riskien minimoimiseksi. Tämä koskee myös vuoden 2005 uutta alijäämätavoitetta (3,8 prosenttia suhteessa BKT:hen; 4,7 prosenttia, jos eläkeuudistuksesta aiheutuvat menot otetaan huomioon). Tavoite on erityisen merkittävä siksi, että siitä lipsuminen vaikuttaisi tuleviin vuosiin ja voisi siten vaikeuttaa vuodeksi 2008 asetetun alijäämätavoitteen saavuttamista eli alijäämän supistamista alle 3 prosentin suhteessa BKT:hen.

Komissio huomautti, että julkisen talouden toteutuma voi myös jäädä ennakoitua huonommaksi, jolloin ohjelmassa esitetty finanssipolitiikan viritys ei riittäisi varmistamaan alijäämätavoitteen saavuttamista. Komission yksiköt arvioivat syksyn 2004 talousennusteissa, että vuonna 2005 alijäämä on 5,2 prosenttia suhteessa BKT:hen (4,3 prosenttia, jos eläkeuudistuksesta aiheutuvia menoja ei oteta huomioon). Talousennusteiden mukaan suurimmat riskit ovat, että (1) korkomenot voivat kasvaa ennustettua enemmän ja (2) äskettäin käyttöön otetut säännöt menojen rajoittamiseksi voivat osoittautua riittämättömiksi. Lisäksi julkishallinnon sekä terveydenhoito- ja koulutusjärjestelmien uudistamiseen tähtäävien lisätoimenpiteiden täytäntöönpano suunnitellussa aikataulussa on epävarmaa. Nämä toukokuun 2004 lähentymisohjelmassa ja (3) tarkistetussa lähentymisohjelmassa kuvatut toimenpiteet ovat keskeinen edellytys suunnitellun sopeutuksen onnistumiselle. Kolmas riski liittyy eräisiin tuloennusteisiin (lähinnä alv ja sosiaaliturvamaksut), jotka vaikuttavat turhan optimistisilta. Lisäksi aiemmin näytti uhkaavasti siltä, että vuotta 2004 koskevat alv-palautukset siirrettäisiin vuodelle 2005. Viranomaiset päättivät kuitenkin nopeuttaa maksattamista, jotta vuoden 2005 talousarvio ei kuormittuisi liikaa. Talousarvio sisältää ”hätäapuvarauksena” käytettävän toimenpidepaketin, joka on yhteensä 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen. Sillä varaudutaan vuoden 2005 tavoitteen mahdolliseen ylittymiseen. Sillä pyritään kattamaan yllättävät talouden sopeutustarpeet tilanteissa, joihin hallitus ei pysty vaikuttamaan. Vaikka varaus on sinänsä hyvä asia, siihen osoitetut varat tuskin riittävät kattamaan vuoden 2005 talousarvioon liittyviä riskejä. Lisäksi kyseisten varojen vapauttaminen liian aikaisessa vaiheessa vuotta saattaa vähentää halukkuutta pysytellä talousarvion rajoissa. Riskejä liittyy myös käynnissä oleviin investointeihin, jotka on tarkoitus siirtää julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuusjärjestelyihin. Jos siirtoja ei toteuteta ajallaan, ne on rahoitettava talousarviosta. Mahdolliset käynnissä olevan verouudistuksen yhteydessä toteutettavat arvonlisäverokannan leikkaukset saattavat vaarantaa ennakoidut tulot, vaikka tätä kompensoitaisiin muita verokantoja korottamalla. Ellei kyseistä toimenpidettä ajoiteta tarkasti, se saattaa vaarantaa vuoden 2005 tarkistetun tavoitteen saavuttamisen ja näin ollen koko alijäämän supistamisstrategian.[5] Näin ollen vaikuttaa siltä, että vuoden 2005 alijäämätavoitteen (3,8 prosenttia suhteessa BKT:hen; 4,7 prosenttia eläkeuudistuksen vaikutus mukaan luettuna) saavuttaminen edellyttää lisätoimenpiteitä, jotka vastaavat puolta prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen.

Tämän arvioinnin perusteella näyttää välttämättömältä, että Unkarin viranomaiset (i) toteuttavat ylimääräisiä, mielellään rakenteellisia toimia uuden alijäämätavoitteen (3,8 prosenttia suhteessa BKT:hen; 4,7 prosenttia, jos vuoden 1998 eläkeuudistuksesta aiheutuvat menot otetaan huomioon, kuten Eurostatin kyseisten menojen kirjanpitoon myöntämän siirtymäkauden päätyttyä on tehtävä) saavuttamiseksi vuonna 2005; erityisesti hätäapuvarauksena käytettävää toimenpidepakettia olisi kasvatettava huomattavasti, sen käytön olisi oltava mahdollisimman rajoitettua ja käytön ehdoksi olisi asetettava selkeiden todisteiden esittäminen vuoden 2005 alijäämätavoitteen saavuttamisesta; (ii) asettavat mahdollisten veronalennusten täytäntöönpanon ja ajoittamisen ehdoksi joulukuussa 2004 komissiolle toimitetun tarkistetun lähentymisohjelman alijäämätavoitteiden saavuttamisen; ja (iii) jatkavat julkishallinnon ja terveydenhoito- ja koulutusjärjestelmien suunniteltuja uudistuksia julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyden parantamiseksi.

Komissio antaa täten neuvostolle perustamissopimuksen 104 artiklan 7 mukaisen suosituksen Unkarille osoitettavasta uudesta neuvoston suosituksesta julkisen talouden liiallisen alijäämän tilanteen lopettamiseksi.

Suositus

NEUVOSTON SUOSITUS UNKARILLE

julkisen talouden liiallisen alijäämän tilanteen lopettamiseksi

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 104 artiklan 7 kohdan,

ottaa huomioon komission suosituksen,

sekä katsoo seuraavaa:

(1) EY:n perustamissopimuksen 104 artiklan mukaan jäsenvaltioiden on vältettävä liiallisia julkistalouden alijäämiä.

(2) Vakaus- ja kasvusopimus perustuu terveen julkisen talouden tavoitteeseen, jolla pyritään vahvistamaan hintavakauden edellytyksiä ja saavuttamaan uusien työpaikkojen syntyä edistävä vahva ja kestävä kasvu.

(3) Neuvosto päätti 5 päivänä heinäkuuta 2004 perustamissopimuksen 104 artiklan 6 kohdan mukaisesti, että Unkarilla on liiallinen alijäämä.

(4) Päätettyään, että Unkarilla on liiallinen alijäämä, neuvosto suositteli perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan ja liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn täytäntöönpanon nopeuttamisesta ja selkeyttämisestä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1467/97[6] 3 artiklan mukaisesti, että Unkarin viranomaiset toteuttavat keskipitkällä aikavälillä toimenpiteitä saattaakseen maan julkisen talouden alijäämän vuoteen 2008 mennessä alle 3 prosentin suhteessa BKT:hen uskottavalla ja kestävällä tavalla sen mukaisesti, mitä neuvoston 5 päivänä heinäkuuta 2004 antamassa lausunnossa Unkarin toukokuussa 2004 toimittamasta lähentymisohjelmasta todetaan alijäämän supistamisesta. Neuvosto suositteli erityisesti, että Unkarin viranomaisten olisi oltava valmiita panemaan täytäntöön lisätoimenpiteitä vuoden 2004 julkisen talouden alijäämän tavoitteen saavuttamiseksi ja toteuttamaan 5 päivään marraskuuta 2004 mennessä tehokkaita toimia vuoden 2005 alijäämätavoitteen saavuttamiseen tähtäävien toimenpiteiden osalta.

(5) Neuvosto totesi 18 päivänä tammikuuta 2005, että Unkari oli toteuttanut 5 päivään marraskuuta 2004 mennessä useita toimenpiteitä julkisen talouden alijäämän supistamiseksi vuosina 2004 ja 2005. Se kuitenkin katsoi, että toimenpiteet eivät olleet riittävät tavoitteiden saavuttamiseksi ja toukokuussa 2004 esitettyyn lähentymisohjelmaan sisältyvän sopeutusstrategian noudattamiseksi. Neuvosto katsoi, että vaikka Unkarin hallitus on sitoutunut korjaamaan liiallisen alijäämän vuoteen 2008 mennessä, sen on lisäksi pyrittävä päättäväisesti vakauttamaan julkista taloutta ja jatkettava rakenneuudistusten täytäntöönpanoa aiempaa määrätietoisemmin. Tätä taustaa vasten neuvosto päätti perustamissopimuksen 104 artiklan 8 kohdan nojalla, että Unkari ei ollut toteuttanut 5 päivään marraskuuta 2004 mennessä sellaisia tehokkaita toimia, joita neuvoston 5 päivänä heinäkuuta 2004 antamassa suosituksessa[7] edellytettiin.

(6) Unkari liittyi Euroopan yhteisöön 1 päivänä toukokuuta 2004. Unkariin sovelletaan perustamissopimuksen 122 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua poikkeusta, jonka mukaan maan on vältettävä liiallisia alijäämiä, mutta siihen ei kuitenkaan sovelleta perustamissopimuksen 104 artiklan 9 ja 11 kohtaa. Sen tähden on asianmukaista antaa 104 artiklan 7 kohdan nojalla uusi suositus.

(7) Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1467/97 3 artiklan 4 kohdan mukaan perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan mukaisesti annetussa suosituksessa olisi vahvistettava, että kyseisen jäsenvaltion on toteutettava tehokkaita toimia neljän kuukauden kuluessa ja liiallisen alijäämän korjaaminen olisi saatettava päätökseen sen toteamista seuraavana vuonna, paitsi jos on olemassa asiaan vaikuttavia erityisiä seikkoja. Unkarin osalta on edelleen olemassa tällaisia erityisiä seikkoja, sillä maan liittyessä EU:hun julkisen talouden alijäämä oli huomattavasti yli 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen ja taloudessa on edelleen käynnissä rakennemuutos.

(8) Poikkeuksellisten olosuhteiden vallitessa jäsenvaltiolle voidaan antaa lupa korjata liiallinen alijäämä keskipitkällä aikavälillä. Unkarin joulukuussa 2004 toimittamassa tarkistetussa lähentymisohjelmassa esitetään tarkistetut puitteet ja seuraavat julkisen alijäämän vuotuiset tavoitteet: 4,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2004, 3,8 prosenttia vuonna 2005, 3,1 prosenttia vuonna 2006, 2,4 prosenttia vuonna 2007 ja 1,8 prosenttia vuonna 2008. Jos vuoden 1998 eläkeuudistuksesta aiheutuvat menot otetaan huomioon, kuten on tehtävä siinä vaiheessa, kun Eurostatin myöntämä siirtymäkausi päättyy maaliskuussa 2007 annettavaan julkista taloutta koskevaan ilmoitukseen, julkisen talouden alijäämä kehittyy seuraavasti: 5,3 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2004, 4,7 prosenttia vuonna 2005, 4,1 prosenttia vuonna 2006, 3,4 prosenttia vuonna 2007 ja 2,8 prosenttia vuonna 2008. Tarkistetun lähentymisohjelman tavoitteena on siis edelleen liiallisen alijäämän korjaaminen vuoteen 2008 mennessä. Neuvoston [8 päivänä maaliskuuta 2005] antaman lausunnon mukaan julkisen talouden sopeutusstrategia, jonka mukaan vuoden 2005 alijäämätavoite on 3,8 prosenttia suhteessa BKT:hen (4,7 prosenttia suhteessa BKT:hen eläkeuudistuksen vaikutus mukaan luettuna) ja vuoden 2008 tavoite 2,8 prosenttia, riittää korjaamaan liiallisen alijäämän vuoteen 2008 mennessä edellyttäen, että alijäämätavoitteiden saavuttamiseksi toteutetaan riittävät toimenpiteet.

(9) Vaikka julkisen talouden sopeutusstrategia ja erityisesti vuoden 2005 uusi alijäämätavoite (3,8 prosenttia suhteessa BKT:hen; 4,7 prosenttia, jos eläkeuudistuksesta aiheutuvat menot otetaan huomioon) vaikuttavat asianmukaisilta, Unkarin viranomaisten parhaillaan soveltama finanssipolitiikan viritys ei riitä tavoitteen saavuttamiseksi. Vuoden 2005 talousarvioesityksen ja vuodeksi 2005 ennakoidun 3,7 prosentin kasvuvauhdin perusteella komission yksiköt ennustivat syksyllä 2004, että Unkarin julkisen talouden alijäämä vuonna 2005 on 5,2 prosenttia suhteessa BKT:hen (eläkeuudistuksesta aiheutuvat menot mukaan luettuina). Talousennusteiden mukaan suurimmat riskit ovat, että (i) korkomenot voivat kasvaa ennustettua enemmän ja (ii) äskettäin käyttöön otetut säännöt menojen rajoittamiseksi voivat osoittautua riittämättömiksi. Lisäksi julkishallinnon sekä terveydenhoito- ja koulutusjärjestelmien uudistamiseen tähtäävien lisätoimenpiteiden täytäntöönpano suunnitellussa aikataulussa on epävarmaa. Nämä toukokuun 2004 lähentymisohjelmassa ja (iii) tarkistetussa lähentymisohjelmassa kuvatut toimenpiteet ovat ratkaisevan tärkeitä suunnitellun sopeutuksen onnistumiselle. Kolmas riski liittyy eräisiin tuloennusteisiin (lähinnä alv ja sosiaaliturvamaksut), jotka vaikuttavat turhan optimistisilta. Lisäksi aiemmin näytti uhkaavasti siltä, että vuotta 2005 koskevat alv-palautukset siirrettäisiin vuodelle 2005. Koska Unkarin viranomaiset ovat kuitenkin äskettäin päättäneet nopeuttaa maksattamista, siirrot eivät todennäköisesti kuormita vuoden 2005 talousarviota, eikä ylimääräisiä sopeutustoimia näin ollen tarvita. Riskejä liittyy myös käynnissä oleviin investointeihin, jotka on tarkoitus siirtää julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuusjärjestelyihin. Jos siirtoja ei toteuteta ajallaan, ne on rahoitettava talousarviosta. Talousarvio sisältää ”hätäapuvarauksena” käytettävän toimenpidepaketin, joka on yhteensä 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen. Sillä varaudutaan vuoden 2005 tavoitteen mahdolliseen ylittymiseen. Vaikka varaus on sinänsä hyvä asia, siihen osoitetut varat eivät näytä riittävän kattamaan vuoden 2005 talousarvioon liittyviä riskejä. Lisäksi on olemassa vaara, että kyseiset varat vapautetaan liian aikaisessa vaiheessa vuotta. Näin ollen vaikuttaa siltä, että vuoden 2005 alijäämätavoitteen (3,8 prosenttia suhteessa BKT:hen; 4,7 prosenttia eläkeuudistuksen vaikutus mukaan luettuna) saavuttaminen edellyttää lisätoimenpiteitä, jotka vastaavat puolta prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen.

(10) Julkista taloutta vakauttavien toimenpiteiden pitäisi varmistaa julkisen talouden rahoitusaseman kestävä vahvistuminen, minkä lisäksi niillä olisi pyrittävä parantamaan julkisen talouden laatua ja lisäämään talouden kasvupotentiaalia,

SUOSITTELEE, että:

- Unkarin viranomaiset lopettavat nykyisen julkisen talouden liiallisen alijäämän tilanteen mahdollisimman pian,

- Unkarin viranomaiset toteuttavat keskipitkällä aikavälillä toimenpiteitä saadakseen maan julkisen talouden alijäämän vuoteen 2008 mennessä alle 3 prosentin suhteessa BKT:hen uskottavalla ja kestävällä tavalla sen mukaisesti, mitä neuvoston [8 päivänä maaliskuuta 2005] antamassa lausunnossa Unkarin joulukuussa 2004 toimittamasta tarkistetusta lähentymisohjelmasta todetaan alijäämän supistamisesta,

- Unkarin viranomaiset toteuttavat [8 päivään heinäkuuta 2005 mennessä] tehokkaita, mielellään rakenteellisia toimia lähentymisohjelmassa esitetyn vuoden 2005 uuden alijäämätavoitteen (3,8 prosenttia suhteessa BKT:hen; 4,7 prosenttia, jos vuoden 1998 eläkeuudistuksesta aiheutuvat menot otetaan huomioon, kuten on tehtävä siinä vaiheessa, kun Eurostatin myöntämä siirtymäkausi päättyy maaliskuussa 2007 annettavaan julkista taloutta koskevaan ilmoitukseen) saavuttamiseksi. Erityisesti hätäapuvarauksena käytettävää vuoden 2005 talousarvioon sisältyvää toimenpidepakettia voitaisiin kasvattaa huomattavasti, sen käyttö voisi olla mahdollisimman rajoitettua ja käytön ehdoksi voitaisiin asettaa selkeiden todisteiden esittäminen vuoden 2005 alijäämätavoitteen saavuttamisesta,

- Unkarin viranomaiset asettavat mahdollisten veronalennusten täytäntöönpanon ja ajoittamisen ehdoksi joulukuussa 2004 komissiolle toimitetun tarkistetun lähentymisohjelman alijäämätavoitteiden saavuttamisen.

Lisäksi neuvosto kehottaa Unkarin viranomaisia:

- hyödyntämään kaikki tilaisuudet julkisen talouden sopeutuksen nopeuttamiseksi,

- jatkamaan julkishallinnon ja terveydenhoito- ja koulutusjärjestelmien suunniteltuja uudistuksia julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyden parantamiseksi.

Tämä suositus on osoitettu Unkarin tasavallalle.

Tehty Brysselissä [8 päivänä maaliskuuta 2005].

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

[1] Syyskuussa 2004 Unkari ilmoitti oikaistut tiedot, ja julkisen talouden alijäämäksi vuonna 2003 korjattiin 5,9 prosentin sijaan 6,2 prosenttia suhteessa BKT:hen.

[2] Ks. http://register.consilium.eu.int/pdf/fi/04/st11/st11218.fi04.pdf.

[3] Lisäksi neuvosto kehotti Unkarin viranomaisia hyödyntämään kaikki tilaisuudet julkisen talouden sopeutuksen nopeuttamiseksi, toteuttamaan julkishallinnon sekä terveydenhoito- ja koulutusjärjestelmien suunnitellut uudistukset sen varmistamiseksi, että menosuhde alenee suunnitelmien mukaisesti ja julkisen talouden kestävyys paranee pitkällä aikavälillä, ja varmistamaan, että suunnitelluilla veroleikkauksilla on riittävä rahoituspohja ja että niiden toteutuminen riippuu alijäämätavoitteiden saavuttamisesta.

[4] SEK(2005) 229.

[5] Vuoden 2004 lopullinen alijäämä saattaa vielä kasvaa, sillä kassa- ja suoriteperusteisten tietojen eroihin liittyy eräitä epävarmuustekijöitä. Erityisesti maataloustukien ja julkishallinnon työntekijöille maksettavan 13. kuukauden palkan maksun kirjaamiseen liittyy edelleen epäselvyyksiä, joiden takia vuoden 2004 suoriteperusteinen alijäämä saattaa edelleen kasvaa, ja niillä voi olla vaikutusta vuoden 2005 alijäämään.

[6] EYVL L 209, 2.8.1997, s. 6.

[7] Ks. http://register.consilium.eu.int.