92. kehottaa neuvostoa ja komissiota vaihtoehtona koko väestöä mahdollisesti vahingoittaville pakot-
teille kehittämään nopeasti ”älykkäitä pakotteita”, joita kohdistetaan väärinkäytöksiin syyllistyneiden halli-
tusten johtajien laittomasti hankkimiin varoihin, ja kehottaa tukemaan koordinoituja kansainvälisiä toimiatällaisten varojen palauttamiseksi alkuperämaahan heti todellisen demokratisoitumisprosessin käynnistyttyä;
*
**
93. kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, jäsenvaltioiden
hallituksille ja parlamenteille, Euroopan neuvostolle, Yhdistyneille Kansakunnille, ehdokasvaltioiden halli-
tuksille sekä muiden tässä asiakirjassa mainittujen maiden hallituksille.
8. Ihmisoikeudet
A5-0050/2000
Euroopan parlamentin päätöslauselma ihmisoikeuksien toteutumisesta Euroopan unionissa (1998
/dash 1999)(11350/1999 /dash C5-0265/1999 /dash 1999/2001(INI) )
Euroopan parlamentti, joka
4dash ottaa huomioon Euroopan unionin vuosikertomuksen ihmisoikeuksien toteutumisesta Euroopan unio-
nissa (1998 4dash 1999) (11350/1999 4dash C5-0265/1999),
4dash ottaa huomioon YK:n yleismaailmallisen ihmisoikeuksien julistuksen sekä sen jälkeen ihmisoikeuksien
alalla tehdyt yleissopimukset,
4dash ottaa huomioon perusoikeudet sellaisina kuin ne on tunnustettu jäsenvaltioiden perustuslaeissa ja
vuonna 1950 tehdyssä Euroopan neuvoston yleissopimuksessa ihmisoikeuksien ja perusvapauksien
suojaamiseksi ja siihen liitetyissä pöytäkirjoissa sekä sen jälkeen ihmisoikeuksien alalla hyväksytyissä
yleissopimuksissa ja peruskirjoissa,
4dash ottaa huomioon Amsterdamin sopimuksen ja siinä erityisesti Euroopan unionista tehdyn sopimuksen
6, 7, 11, 29 ja 49 artiklan sekä EY:n perustamissopimuksen 13, 136 ja 177 artiklan,
4dash ottaa huomioon Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen antamat tuomiot vuosina 1998 4dash 1999, erityi-
sesti sen tärkeimmät tuomiot kansalais- ja poliittisista oikeuksista,
4dash ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen antamat tuomiot samalta ajalta,4dash ottaa huomioon 12. huhtikuuta 1989 antamansa päätöslauselman perusoikeuksien ja -vapauksien
julistuksen hyväksymisestä sekä tämän jälkeen ihmisoikeuksien alalla annetut päätöslauselmat(
1),
4dash ottaa huomioon 16. syyskuuta 1999 antamansa päätöslauselman perusoikeuskirjan laatimisesta(2),
4dash ottaa huomioon 3. syyskuuta 1999 järjestetyn komission jäsenen Vitorinon julkisen kuulemistilaisuu-
den tulokset,
4dash ottaa huomioon 27. lokakuuta 1999 antamansa päätöslauselman Tampereella pidetyn Eurooppa-neu-
voston kokouksen tuloksista(3),
4dash ottaa huomioon 30. marraskuuta ja 1. joulukuuta 1999 järjestetyn ihmisoikeusfoorumin johtopäätök-
set,
(1) EYVL C 120, 16.5.1989, s. 51; EYVL C 240, 16.9.1991, s. 45; EYVL C 94, 13.4.1992, s. 277; EYVL C 241,
21.9.1992, s. 67; EYVL C 115, 26.4.1993, s. 178; EYVL C 44, 14.2.1994, s. 103; EYVL C 61, 28.2.1994, s. 40;
EYVL C 126, 22.5.1995, s. 75; EYVL C 32, 5.2.1996, s. 88; EYVL C 32, 5.2.1996, s. 102; EYVL C 78, 18.3.1996, s.
31; EYVL C 152, 27.5.1996, s. 57; EYVL C 152, 27.5.1996, s. 62; EYVL C 320, 28.10.1996, s. 36; EYVL C 320,28.10.1996, s. 268; EYVL C 20, 20.1.1997, s. 170; EYVL C 132, 28.4.1997, s. 31; EYVL C 115, 14.4.1997, s. 92;EYVL C 304, 6.10.1997, s. 55; EYVL C 358, 24.11.1997, s. 37.
(
2) EYVL C 54, 25.2.2000, s. 93.
(3) Hyväksytyt tekstit, kohta 15.C 377/344 FI29.12.2000 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti
Torstai 16. maaliskuuta 2000
4dash ottaa huomioon Euroopan rasismin ja muukalaisvihan seurantakeskuksen ensimmäisen vuosikerto-
muksen (1998),
4dash ottaa huomioon Euroopan oikeusasiamiehen vuosikertomuksen 1998, erityisesti päätöksen omasta
aloitteesta suoritetusta tutkimuksesta 626/97/BB palvelukseen ottamiseen liittyvien ikärajojen käytöstä
yhteisön toimielimissä ihmisoikeuksien suojan kannalta(1),
4dash ottaa huomioon vuosina 1998 4dash 1999 vastaanottamansa vetoomukset,
4dash ottaa huomioon Euroopan neuvoston työn sekä kansalaisjärjestöjen panoksen ihmisoikeuksien alalla,
4dash ottaa huomioon 16. maaliskuuta 2000 antamansa päätöslauselmat komission tiedonannosta rasismin,
muukalaisvihan ja antisemitismin vastustamisesta jäsenyyttä hakeneissa maissa(2), kansainvälisestä
ihmisoikeustilanteesta ja Euroopan unionin ihmisoikeuspolitiikasta 1999(3), rasismin ja muukalaisvi-
han torjunnasta Euroopan unionissa(4) sekä Euroopan unionin perusoikeuskirjasta(5),
4dash ottaa huomioon työjärjestyksen 163 artiklan,
4dash ottaa huomioon kansalaisvapauksien ja -oikeuksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan mietinnön
sekä vetoomusvaliokunnan lausunnon (A5-0050/2000),
I. Uusi oikeudellinen ja poliittinen tausta
1. muistuttaa siitä, että ihmisoikeudet ovat toisistaan riippuvaisten yleismaailmallisten oikeuksien joukko
ja kuuluvat jokaiselle;
2. panee merkille, että arvioitaessa ihmisoikeustilannetta Euroopan unionissa vuosina 1998 ja 1999
uutena oikeudellisena taustana on Amsterdamin sopimus, joka tuli voimaan 1. toukokuuta 1999;
3. huomauttaa, että uudessa sopimuksessa vahvistetaan virallisesti, että Euroopan unioni rakentuu
ihmisoikeuksien ja perusvapauksien sekä oikeusvaltion kunnioittamisen periaatteelle (Euroopan unionista
tehdyn sopimuksen 6 artikla), joka on sekä Euroopan unioniin kuulumisen (Euroopan unionista tehdyn
sopimuksen 7 artikla) että siihen liittymisen edellytys (Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 49 artikla);
4. huomauttaa, että tämän johdosta ihmisoikeuksien, perusvapauksien ja oikeusvaltioperiaatteen kunni-
oittamisen on oltava lähtökohtana unionin politiikoissa kuten vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen
perustuvan alueen luomisessa sekä Euroopan unionin sosiaali-, ulko- ja kehitysyhteistyöpolitiikassa (Euroo-pan unionista tehdyn sopimuksen 11 artikla, EY:n perustamissopimuksen 136 ja 177 artikla) samoin kuin
unionin toimielinten toiminnassa;
5. huomauttaa lisäksi, että uudessa sopimuksessa tunnustetaan nimenomaisesti, että ihmisoikeuksiin
sisältyvät myös taloudelliset ja sosiaaliset oikeudet sellaisina kuin ne on tunnustettu vuonna 1961 allekir-
joitetussa Euroopan sosiaalisessa peruskirjassa
6. huomauttaa myös, että uudessa sopimuksessa tunnustetaan kansalaisten tasavertaisuus ja kielletään
”sukupuoleen, rotuun, etniseen alkuperään, uskontoon tai vakaumukseen, vammaisuuteen, ikään tai suku-puoliseen suuntautumiseen” perustuva syrjintä (EY:n perustamissopimuksen 13 artikla);
7. huomauttaa lopuksi, että uudessa sopimuksessa kansalaisille tunnustetaan oikeus tutustua yhteisön
asiakirjoihin sekä oikeus henkilökohtaisten tietojen suojaan (EY:n perustamissopimuksen 255 ja 286
artikla);
8. toteaa jälleen, että kaikki nämä oikeudet, jotka vastaavat myös kansallisissa perustuslaeissa ja Euroo-
pan neuvoston yleissopimuksessa ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi esitettyjä näkemyksiä
ja joille Euroopan unioni itse rakentuu, olisi sisällytettävä Euroopan perusoikeuskirjaan;
9. pitää välttämättömänä näiden perusoikeuksien yhdenmukaista soveltamista ja selkeyttämistä Euroo-
pan unionissa erityisesti valmisteltavana olevan Euroopan perusoikeuskirjan valossa;
(1) Euroopan oikeusasiamiehen vuosikertomus 1998, s. 248 ja sitä seuraavat.
(2) Hyväksytyt tekstit, kohta 18.
(3) Hyväksytyt tekstit, kohta 7.
(4) Hyväksytyt tekstit, kohta 17.
(5) Hyväksytyt tekstit, kohta 4.29.12.2000 FI C 377/345 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti
Torstai 16. maaliskuuta 2000
10. hyväksyy neuvoston ensimmäisen vuosittaisen Euroopan unionin ihmisoikeusraportin ensimmäisenä
askeleena mutta pahoittelee sen vaatimatonta sisältöä, jossa tyydytään pelkkään asioiden toteamiseen;
11. vetoaa sen puolesta, että neuvoston seuraavassa raportissa pyrittäisiin analysoimaan maittain ja yksi-
tyiskohtaisesti Euroopan unionin ihmisoikeustilanteen kehitystä ja laatimaan jatkossa ehdotuksia valvonta-
järjestelmistä ja strategioista ihmisoikeuksien toteutumisen tehostamiseksi Euroopan unionista tehdyn sopi-
muksen 6 ja 7 artiklan mukaisesti;
12. pitää niin ikään myönteisenä, että 30. marraskuuta ja 1. joulukuuta 1999 pidettiin ensimmäinen
ihmisoikeusfoorumi, ja toivoo, että vuonna 2000 neuvosto, komissio ja Euroopan parlamentti toimivat
seuraavassa foorumissa läheisessä yhteistyössä ja että Euroopan parlamentin johtava rooli ihmisoikeuksien
alalla tunnustetaan;
13. panee tyytyväisenä merkille, että 1. marraskuuta 1998 perustettu pysyvä ihmisoikeustuomioistuin,
jossa kantaja voi suoraan nostaa kanteen, on vahvistanut institutionaalisesti Euroopan neuvoston harjoitta-
maa ihmisoikeuksien suojelua;
14. toivoo kuitenkin, että uusi ihmisoikeustuomioistuin, jolle osoitettujen kanteiden määrä on kasvanut
huomattavasti vuosina 1998 ja 1999 ja jolla on tällä hetkellä käsiteltävänään yli 6 000 valitusta, kykenee
selviämään tästä haasteesta ja nopeuttamaan menettelyään;
15. pitää tervetulleena sitä, että Euroopan neuvostoon on perustettu ihmisoikeusasiamiehen virka, ei-
oikeudellinen elin, jonka tehtävä on edistää koulutusta ja tietoisuutta ihmisoikeuksien alalla Euroopan
ihmisoikeussopimuksen osalta, ja sitä, että Alvaro Gil-Robles on nimitetty tähän virkaan;
16. pahoittelee, että yksitoista viidestätoista Euroopan unionin jäsenvaltiosta mainitaan jälleen Amnesty
Internationalin vuosikertomuksessa 1999 sekä vakavien että vähemmän vakavien ihmisoikeusrikkomusten
vuoksi;
II. Ihmisoikeustilanteen kehitys Euroopan unionissa
Kansalaisoikeuksien ja poliittisten oikeuksien harjoittaminen
17. muistuttaa, että ihmisoikeuksien kunnioituksen ensimmäinen välitön seuraus on niiden toteutumi-
sen takaaminen; pyytää näin ollen jäsenvaltioita toteuttamaan tarvittavat toimet, jotta kaikille voidaan taata
kansalaisoikeuksien ja poliittisten oikeuksien käyttö ja jotta voidaan torjua tehokkaasti järjestäytyneiden
joukkojen tai ryhmien harjoittamaa kaikenlaista painostusta tai pelottelua, jonka tarkoituksena on rauhan-
omaisen mielipiteiden ilmaisun estäminen;
18. pyytää jäsenvaltioita poistamaan rangaistustoimet, joilla voidaan rajoittaa tai kieltää rauhanomainen
mielipiteenvapaus, järjestäytymisvapaus ja vapaus poliittiseen toimintaan;
ÄÄNIOIKEUDEN JA VAALIKELPOISUUDEN LAAJENTAMINEN
19. toivoo, että Euroopan unionin perustana olevia demokratian periaatteita noudattaen jäsenvaltiot
muuttavat lainsäädäntöään mahdollisimman pikaisesti laajentaakseen äänioikeutta ja vaalikelpoisuutta kun-
nallisissa ja Euroopan parlamentin vaaleissa muiden kuin jäsenvaltioiden kansalaisiin, jotka ovat asuneet
jäsenvaltion alueella vähintään viiden vuoden ajan;
KANSALLISTEN VÄHEMMISTÖJEN SUOJELU
20. vetoaa Belgiaan ja Ranskaan, jotta ne allekirjoittaisivat, ja Kreikkaan, Alankomaihin, Luxemburgiin,
Portugaliin ja Ruotsiin, jotta ne ratifioisivat pikaisesti vuonna 1995 tehdyn kansallisten vähemmistöjen
suojelua koskevan eurooppalaisen puiteyleissopimuksen;
21. vetoaa Belgiaan, Kreikkaan, Irlantiin, Italiaan, Portugaliin, Ruotsiin ja Yhdistyneeseen kuningaskun-
taan, jotta ne allekirjoittaisivat, ja Itävaltaan, Tanskaan, Ranskaan, Luxemburgiin ja Espanjaan, jotta ne
ratifioisivat viipymättä vuonna 1998 tehdyn alueellisia kieliä tai vähemmistökieliä koskevan eurooppalaisen
peruskirjan;C 377/346 FI29.12.2000 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti
Torstai 16. maaliskuuta 2000
22. muistuttaa yleisesti jäsenvaltioiden ja Euroopan unionin velvollisuudesta edistää kansallisten vähem-
mistöjen taloudellista, sosiaalista ja kulttuurillista kehitystä;
YKSITYISELÄMÄN KUNNIOITUS
23. muistuttaa, että oikeuden yksityiselämän, kodin ja henkilötietojen suojan kunnioittamiseen on oltava
juridisesti suojattu; on siksi huolissaan tietokantojen leviämisestä;
USKONNON JA MIELIPITEENVAPAUS
24. toteaa, että unionin uusiin vähemmistöihin kuuluvien henkilöiden, jotka nykyisin siirtolaisuuden
myötä muodostavat merkittävän väestöryhmän Euroopan yhteiskunnissa, ei kaikissa jäsenvaltioissa ole
mahdollista harjoittaa uskontoaan, ja pyytää jäsenvaltioita takaamaan samat yhteiskunnalliset ja institutio-
naaliset oikeudet kaikille unionin uusille uskontokunnille;
25. kehottaa suojelemaan omantunnonvapautta ja oikeutta kieltäytyä asepalveluksesta;26. kehottaa Kreikkaa panemaan täysimittaisesti ja pikaisesti täytäntöön lainsäädäntönsä, jossa tunnus-
tetaan oikeus aseistakieltäytymiseen,
Julkisten viranomaisten rikkomukset
POLIISIN JA VANKEINHOITOHENKILÖKUNNAN HARJOITTAMA VÄKIVALTA
27. tuomitsee jälleen kerran järjestys- tai vankeinhoitoviranomaisten harjoittaman pidätettyjen tai van-
gittujen henkilöiden kidutuksen sekä epäinhimillisen, julman tai halventavan kohtelun tai rangaistukset;
28. huomauttaa, että YK:n kidutuksen vastainen komitea, Euroopan neuvoston kidutuksen vastainen
komitea ja monet kansalaisjärjestöt ovat vuosien 1998 4dash 1999 raporteissaan maininneet, että järjestysvi-ranomaiset syyllistyvät edelleen epäinhimilliseen tai halventavaan kohteluun tietyissä EU:n jäsenvaltioissa;
29. kehottaa Irlantia ratifioimaan YK:n kidutuksen vastaisen yleissopimuksen sekä Belgiaa, Irlantia ja
Yhdistynyttä kuningaskuntaa antamaan yleissopimuksen 22 artiklan mukaisen julistuksen, jossa ne tunnus-
tavat YK:n kidutuksen vastaisen komitean toimivallan ottaa vastaan ja käsitellä ilmoituksia yksityishenki-
löiltä;
PAKOLAISTEN JA MAAHANMUUTTAJIEN KOHTELU
30. on huolissaan turvapaikanhakijoiden tilanteeseen aivan liian usein liittyvistä ongelmista, joita ei
voida hyväksyä, kuten oikeudenmukaisen turvapaikkamenettelyn epäämisestä sattumanvaraisesti, turvapai-kanhakijoiden lähes järjestelmällisestä vangitsemisesta usein sietämättömiin oloihin joissakin jäsenvaltioissa
sekä heidän raa’asta kohtelustaan maastakarkottamisen yhteydessä, mikä on aiheuttanut kuolemantapauk-
sia;
31. pyytää, että jäsenvaltiot soveltavat tiukasti vuoden 1951 Geneven yleissopimusta pakolaisten oikeus-
asemasta, sen pöytäkirjaa vuodelta 1967 sekä YK:n pakolaisasiain päävaltuutetun toimeenpanevan komi-
tean laatimia periaatteita;
32. pyytää jäsenvaltioita tunnustamaan sukupuoleen perustuvan vainon; muistuttaa, että pakolaisten
oikeusasemasta tehty Geneven yleissopimus ei erottele vainon kohteeksi joutuneita sen mukaan, onko vai-
noaja valtion elin vai jokin muu;
33. pahoittelee sitä, että Tampereen Eurooppa-neuvosto tyytyi eurooppalaisten turvapaikkamenettelyjen
osalta vain päätökseen yhteisestä lähestymistavasta eikä päätynyt yhdenmukaiseen turvapaikkamenettelyyn,
ja odottaa tästä syystä komission ehdotusta yhdenmukaisesta turvapaikkamenettelystä ja Euroopan unio-
nissa turvapaikan saaneiden yhtäläisestä asemasta;29.12.2000 FI C 377/347 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti
Torstai 16. maaliskuuta 2000
34. kehottaa jäsenvaltioita yhteisen turvapaikkajärjestelmän kehittämisen yhteydessä ylittämään yhden-
mukaistamisen minimitasot ottamalla käyttöön tiukkoja turvanormeja turvapaikkaa tulevaisuudessa koske-
vien välineiden pohjaksi;
35. painottaa sitä, että koska lähiaikoina ei ole näköpiirissä yhdenmukaistamista, EU:n turvapaikkame-
nettelyjä koskevan yhteisen lähestymistavan olisi taattava seuraavien periaatteiden kunnioittaminen:
4dash jokaiselle turvapaikanhakijalle on taattava oikeus käynnistää turvapaikanhakumenettely,4dash häntä on kuultava asianmukaisesti ja valituksen on oltava päätöksen täytäntöönpanoa lykkäävä, paitsi
tapauksissa, joissa tämä on selvästi perusteetonta,
4dash ennen turvapaikanhakijan karkottamista kolmanteen, ”turvalliseen” maahan jäsenvaltioiden on varmis-
tettava, että hänet otetaan vastaan eikä häntä karkoteta;
36. pitää tärkeänä oikeusperustan luomista ja riittävien määrärahojen antamista Euroopan parlamentin
aloitteesta luodulle Euroopan pakolaisrahastolle, jotta taataan kulujen tosiasiallinen jakaminen Euroopan
unionin jäsenvaltioiden välillä; kehottaa jäsenvaltioita takaamaan, että varoja käytetään tasapainoisella
tavalla vastaanotto-, integrointi- ja palauttamistoimiin niin, että niistä hyötyvät pakolaiset, turvapaikanha-
kijat sekä henkilöt, jotka nauttivat täydentävää tai väliaikaista suojaa;
OIKEUSLAITOKSEEN LIITTYVÄT PUUTTEET
37. on järkyttynyt usein toistuvista ihmisoikeuksien ja perusvapauksien rikkomuksista jäsenvaltioissa
rikosoikeuden alalla, kuten Euroopan ihmisoikeustuomioistuin on todennut; vaatii siksi, että jäsenvaltiot
ja erityisesti Italia ryhtyvät tarpeellisiin toimenpiteisiin rajoittaakseen vangitsemisajat mahdollisimman
lyhyiksi nopeuttamalla rikosasioiden tutkintaa ja tuomitsemista ja takaamalla jokaiselle kansalaiselle nopeanja oikeudenmukaisen oikeuskäsittelyn; kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota ponnistelemaan näitä asioita
koskevien yksittäisten eurooppalaisten vähimmäisnormien asettamiseksi oikeudellisen yhteistyön puitteissa;
38. katsoo, että jäsenvaltioiden on taattava vangituille tai pidätetyille henkilöille, joita syytetään oman
maansa ulkopuolella tehdyistä rikkomuksista, oikeus valmistella oma puolustuksensa, esittää todisteita ja
pyytää todistajia sekä valtuuttaa kääntäjät ja tulkit helpottamaan heidän puolustustaan;
39. pyytää jäsenvaltioita sopimaan toimenpiteistä siviili- ja rikosprosessioikeuden alalla, oikeuslaitoksen
hallinnon alalla ja sen tarvitsemien teknisten välineiden suhteen sekä huolehtimaan siitä, että oikeushallin-
non eri aloilla on riittävästi työntekijöitä, jotta voidaan lyhentää oikeudenkäyntien kestoa Euroopan ihmis-
oikeustuomioistuimen edellyttämiin kohtuullisiin aikoihin kansalaisten perusoikeuksia kunnioittaen;
40. kehottaa jäsenvaltioita takaamaan tuomarien ja tuomioistuinten riippumattomuuden toimeenpano-
vallasta ja huolehtimaan siitä, että tuomioistuinnimityksiä ei tehdä poliittisiin perustein;
TERRORISMIN TORJUNTA
41. toistaa, että terrorismi on loukkaus ihmisoikeuksia vastaan ja korostaa jäsenvaltioiden välisen yhteis-
työn merkitystä terrorismin vastustamisessa;
42. pyytää komissiota kehittämään tarpeelliset lainsäädännölliset toimet mahdollisimman suuren koor-
dinaation saavuttamiseksi terrorismin torjunnassa sekä kansalaisten suojelun tehokkaan tason saavuttami-
seksi; vaatii myös neuvostoa hyväksymään mahdollisimman nopeasti toimia asianmukaisten korvausten
maksamiseksi rikosten ja etenkin terrorismin uhreille niiden suuntaviivojen mukaisesti, jotka sisältyvät
komission tiedonantoon rikosten uhreista Euroopan unionissa sekä asiaa koskeviin parlamentin kantoihin;C 377/348 FI29.12.2000 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti
Torstai 16. maaliskuuta 2000
Sosiaalisen väkivallan torjunta
LASTEN OIKEUDET
43. toteaa, että samaan aikaan, kun juhlitaan lasten oikeuksia koskevan yleissopimuksen kymmenettä
vuosipäivää, Pelastakaa lapset −järjestön raportin mukaan 20% Euroopan unionin lapsista kärsii sosiaali-
sesta syrjäytymisestä; toteaa lisäksi, että lasten oikeuksia ei ole riittävässä määrin sisällytetty jäsenvaltioiden
lakeihin tai yhteisön lainsäädäntöön ja toimintaohjelmiin;
44. kehottaa jäsenvaltioita tekemään lasten oikeuksien parantamista eteenpäin vievän voiman niistä nel-
jästä periaatteesta, joihin yleissopimus perustuu (lapsen edun huomioon ottaminen, lapsen kehitys, syrji-
mättömyys ja lapsen osallistuminen yhteiskuntaelämään);
45. kehottaa jäsenvaltioita vahvistamaan lainsäädännössään lasten suojaa seksuaalista hyväksikäyttöä,
ruumiillista ja henkistä väkivaltaa ja kaikenlaista syrjintää vastaan;
46. kehottaa jäsenvaltioita olemaan vangitsematta rikoksen tehneitä lapsia muuta kuin viimeisenä kei-
nona;
47. kehottaa jäsenvaltioita sisällyttämään eksterritoriaalista lainkäyttövaltaa rikoslakeihinsa, jotka suoje-
levat lapsia seksuaaliselta hyväksikäytöltä;
48. kehottaa hallitustenvälistä konferenssia lisäämään nimenomaisesti lasten erityisoikeudet tulevaan
perusoikeuskirjaan;
49. katsoo, että oikeus perhe-elämään merkitsee oikeutta perheen yhteensaattamiseen;
NAISTEN JA MIESTEN TASA-ARVO
50. toteaa, että vaikka Euroopan tasolla on vuosia tehty työtä asian hyväksi, miesten ja naisten työehdot
ovat edelleen perustavalla tavalla erilaiset viimeksi mainittujen vahingoksi ja erityisesti, mitä epäsuoraan
syrjintään tulee; kehottaa komissiota laatimaan päättäväisesti eurooppalaisen strategian yhä vallitsevan
eriarvoisuuden poistamiseksi EY:n perustamissopimuksen 141 artiklan mukaisesti; pyytää Euroopan komis-
siota keskittymään nimenomaisesti niiden voimassaolevien direktiivien täytäntöönpanoon, jotka liittyvät
yhtäläiseen kohteluun ja tasa-arvoperiaatetta koskeviin poikkeuksiin suhtautumiseen;
51. kehottaa komissiota valvomaan tarkemmin yhtäläistä kohtelua koskevien direktiivien kansallista toi-
meenpanoa ja aloittamaan tarvittaessa EY:n perustamissopimuksen 226 artiklan mukaisen rikkomismenet-
telyn;
52. painottaa yleisesti sitä, että naisten ja miesten välisen tasa-arvon toteuttamisen on näyttävä kaikissa
suunnitelmissa EY:n perustamissopimuksen 3 artiklan 2 kohdan mainitun läpäisyperiaatteen mukaisesti;
53. pyytää jäsenvaltioita tällä välin lisäämään toimia pakon edessä harjoitetun prostituution ja seksuaa-
lisen hyväksikäytön tarkoituksessa tehdyn ihmiskaupan torjumiseksi;
54. muistuttaa jäsenvaltioita siitä, että naisten ja miesten tasa-arvo perustuu siihen, että jokainen määrää
omasta seksuaalisuuteen ja lisääntymiseen liittyvästä terveydestään ja oikeuksistaan ilman pakkoa, syrjintää
ja väkivaltaa ja että hänellä on samanaikaisesti mahdollisuus saada tietoja ja palveluita, joita se edellyttää;
VAMMAISTEN YHTÄLÄISET OIKEUDET
55. toteaa, että eri asteisesti vammautuneisiin ihmisiin kohdistuu monilla aloilla edelleen syrjintää kaik-
kialla Euroopan unionissa: työllisyys, tavaroiden ja palvelujen saanti, rakennuksiin pääsy ja yleisen hyväk-
synnän saanti joiltakin ihmisiltä;29.12.2000 FI C 377/349 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti
Torstai 16. maaliskuuta 2000
ELÄMÄNTYYLIT JA IHMISSUHTEIDEN MUODOT
56. pyytää jäsenvaltioita takaamaan yksinhuoltajaperheille, naimattomille pariskunnille ja samaa suku-
puolta oleville pariskunnille yhtäläiset oikeudet kuin perinteisille pariskunnille ja perheille, etenkin mitä
tulee verotukseen, omaisuuden hallintaan ja sosiaaliturvaan;
57. toteaa tyytyväisenä, että avoliitolle on monissa jäsenvaltioissa yhä enenevässä määrin annettu oikeu-
dellinen asema avoliitossa asujien sukupuolesta riippumatta; kehottaa jäsenvaltioita 4dash jos ne eivät vielä ole
tehneet niin 4dash mukauttamaan lainsäädäntöään niin, että siinä tunnustetaan samaa sukupuolta olevien hen-
kilöiden kumppanuussuhteen rekisteröiminen niin, että niihin sovelletaan samoja oikeuksia ja velvoitteita
kuin miehen ja naisen välisiin rekisteröityihin kumppanuussuhteisiin; kehottaa niitä jäsenvaltioita, jotka
eivät vielä ole antaneet oikeudellista asemaa avoliitolle, muuttamaan lainsäädäntöään oikeudellisen aseman
antamiseksi avoliitolle siinä asuvien sukupuolesta riippumatta; katsoo, että on pyrittävä nopeasti siihen,
että jäsenvaltiot tunnustavat keskinäisesti avoliiton eri oikeudelliset muodot sekä samaa sukupuolta olevienlainmukaiset avioliitot;
58. toteaa kuitenkin, että Euroopan kansalaiset kärsivät edelleen syrjinnästä ja haitoista sekä yksityis-
että työelämässä seksuaalisen suuntautumisensa vuoksi; kehottaa tämän vuoksi jäsenvaltioita ja kyseeseen
tulevia Euroopan unionin toimielimiä korjaamaan tämän tilanteen nopeasti;
59. pahoittelee, että joidenkin jäsenvaltioiden rikoslaeissa on vielä syrjivä homoseksuaalisten suhteiden
aloittamisen ikärajaa koskeva määräys sekä muita syrjiviä määräyksiä, erityisesti armeijaa koskevia, vaikka
erilaiset toimivaltaiset ihmisoikeuselimet ja Euroopan parlamentti ovat tuominneet nämä määräykset, jatoistaa vaatimuksensa tällaisten lausekkeiden kumoamisesta;
60. panee tyytyväisenä merkille, että Yhdistynyt kuningaskunta on muuttamassa asiaa koskevaa lainsää-
däntöään, mutta on hyvin huolissaan siitä, että Itävalta soveltaa edelleen homoseksuaaleja syrjivää rikos-
lakinsa 209 pykälää; kehottaa jälleen Itävaltaa kumoamaan tämän syrjivän määräyksen ja armahtamaan ja
vapauttamaan välittömästi kaikki sen nojalla tuomitut henkilöt;
BIOETIIKKA JA IHMISARVOJEN SUOJELU
61. pitää välttämättömänä vahvistaa biologisia ja lääketieteellisiä sovelluksia koskevat eettiset standardit,
jotka perustuvat jokaisen henkilön ihmisarvon kunnioittamiseen;
62. palauttaa mieleen, että Euroopan neuvoston ihmisoikeuksia ja biolääketiedettä koskevan yleissopi-
muksen ja sen lisäpöytäkirjan mukaan jokaisella yksilöllä on oikeus geneettiseen identiteettiinsä ja ettäihmisten kloonaaminen on kiellettyä ja sen on oltava sitä vastedeskin; toistaa jälleen pyyntönsä, että perus-
tettaisiin Euroopan unionin eettinen komitea, jonka tehtävänä olisi taata ihmisarvon kunnioittaminen gee-
nitekniikan sovellusten yhteydessä;
63. kehottaa jäsenvaltioita ratifioimaan yleissopimuksen ja lisäpöytäkirjan mahdollisimman pian;64. katsoo, että oikeus syrjimättömyyteen (terveydenhoidossa, vakuutuksissa, työssä tai muuten) yksilön
geneettisestä perimästä tai alttiudesta huolimatta on olennaisen tärkeä ja että yksilön geneettisiä tietoja saisi
välittää kolmannelle osapuolelle vain, kun yksilöltä on etukäteen saatu riittäviin asiaa koskeviin tietoihin
pohjautuva kirjallinen lupa;
Taloudellisten, sosiaalisten ja sivistyksellisten oikeuksien suoja
65. vaatii, että sosiaaliset ja taloudelliset oikeudet, mukaan lukien ammattiyhdistysoikeudet ja yksilöiden
oikeudet ammattiyhdistyksiin nähden, sisällytetään nimenomaisesti tulevaan perusoikeuskirjaan; pyytää,
että lukutaidottomuuden torjunta asetetaan ensisijaiseen asemaan, sillä se on tärkeä tekijä syrjäytyneisyyden
torjunnassa; katsoo, että lukutaidottomuuden torjunnan on koskettava yhtä lailla sekä lapsia että aikuisia,
sillä oikeus koulutukseen on yksi perusoikeuksista;
66. on huolissaan laajalle levinneestä työpaikoilla esiintyvästä väkivallasta, joka ulottuu ahdistelusta ja
ei-toivotuista läheisyydenosoituksista vakavaan fyysiseen väkivaltaan;C 377/350 FI29.12.2000 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti
Torstai 16. maaliskuuta 2000
67. toteaa, että vielä vuonna 1999 Euroopan unionissa on 15,5 miljoonaa työtöntä, mikä on 9% aktii-
visesta väestöstä, ja 40 miljoonaa ihmistä elää köyhyysrajan alapuolella, ja että köyhyys ja siitä johtuva
syrjäytyminen eivät kuulu demokraattiseen ja kehittyneeseen yhteiskuntaan; pyytää, että tunnustetaan kaik-
kein köyhimpien oikeus keskinäiseen avunantoon ja yhdistymiseen; katsoo, että hyväntekeväisyystoimin-taan osallistuvia ei pitäisi rangaista taloudellisesti, kuten tapahtuu joissakin jäsenvaltioissa, joissa yhdistys-
aktiivisuudelle vaaditaan lupa tai siitä rangaistaan;
68. vaatii näin ollen, että oikeus kohtalaiseen elintasoon (eli riittävään sosiaaliturvaan 4dash ja samalla suo-
jeluun todelliselta taloudelliselta köyhyydeltä 4dash asuntoon, riittävään terveydenhuoltoon ja kunnolliseen
koulutukseen) sisällytetään nimenomaisesti perusoikeuskirjaan;
69. vaatii, että jäsenvaltiot laativat strategian äärimmäistä köyhyyttä vastaan, joka kohdistuu erityisesti
työttömiin, naisiin, asunnottomiin ja laittomiin siirtolaisiin, ja joka on häpeäksi yhteiskunnallemme; katsoo,
että tämän strategian on perustuttava siihen, että kaikilla on kaikki perusoikeudet, ja että se on laadittava,
toteutettava ja sitä on arvioitava niiden väestöryhmien kanssa, joita se koskee;
Ihmisoikeustilanne Euroopan unionin jäsenyyttä hakeneissa maissa
70. muistuttaa, että Kööpenhaminan Eurooppa-neuvosto ilmaisi selkeästi, että Euroopan unioniin liitty-
minen edellyttää ehdokasmailta instituutioita, jotka takaavat demokratian, oikeusvaltion ja ihmisoikeuksien
kunnioittamisen sekä vähemmistöjen kunnioittamisen ja suojelemisen;
71. pitää myönteisenä sitä, että komission viimeisen, lokakuussa 1999 laaditun kertomuksen mukaan
ehdokasmaiden toteuttamat toimenpiteet ihmisoikeuksien alalla ovat pääosin myönteisiä, että erityisesti
Slovakia on parantanut ihmisoikeustilannettaan ja etenkin unkarilaisvähemmistön asemaa ja että kuole-
manrangaistus on poistettu monissa maissa;
72. pitää kuitenkin valitettavana sitä, että saman kertomuksen mukaan
4dash pienestä edistyksestä huolimatta ihmisoikeuksien ja vähemmistöjen oikeuksien kunnioittaminen on
edelleen erittäin huonolla tolalla Turkissa
4dash Romaniassa hallitus ei ole vieläkään kyennyt takaamaan riittävää huolenpitoa lastenkoteihin sijoite-
tuille yli 100 000 orpolapselle
4dash useissa ehdokasmaissa jopa 80% romaneista, joita syrjitään edelleen sosiaalisesti ja taloudellisesti, on
työttömänä ja heidän lapsensa eristetään heille varattuihin kouluihin, elleivät nämä sitten ole kadulla;
73. katsoo, että komission tulee seuraavissa kertomuksissa ehdokasmaiden edistymisestä ihmisoikeusky-
symyksissä kiinnittää entistä enemmän huomiota seuraaviin kysymyksiin:
4dash naisten oikeudet, koska monet seikat viittaavat siihen, että asianmukaisen kompensoivan politiikan
puuttuessa nykyiset uudistukset asettavat naiset suhteettomasti epäsuotuisaan asemaan,
4dash se, että monissa ehdokasmaissa ei ole lakeja tai poliittista ohjelmaa moniin lapsiin kohdistuvan seksu-
aalisen hyväksikäytön ja väkivallan estämiseksi,
4dash aseistakieltäytyjien oikeudet ehdokasmaissa;
74. vaatii, että ihmisoikeuksien ja vähemmistöjen kunnioittaminen ehdokasmaissa ei ole jatkossa pelkän
seurannan kohteena, vaan että nämä kysymykset ovat tosiasiallisesti ensi sijalla ehdokasmaiden kanssa käy-
tävissä neuvotteluissa ja tarvittaessa näitä maita koskevien avustusohjelmien jatkumisen edellytys;
75. huomauttaa, että Turkki on saanut ehdokasmaan aseman, mutta korostaa, että liittymisneuvotteluja
ei voida aloittaa ennen kuin ihmisoikeuksia koskevat Kööpenhaminassa sovitut kriteerit on täytetty;29.12.2000 FI C 377/351 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti
Torstai 16. maaliskuuta 2000
76. kehottaa ehdokasmaita ratifioimaan kaikki ihmisoikeuksia koskevat Euroopan neuvoston yleissopi-
mukset ja vaatii Bulgariaa, Kyprosta, Viroa, Unkaria, Liettuaa ja Romaniaa poistamaan rikoslaista kaikki
kohdat, jotka johtavat lesbojen ja homoseksuaalien syrjintään;
77. vahvistaa, että se tulee kieltämään kaikkien sellaisten ehdokasmaiden unioniin liittymisen, jotka eivät
lainsäädännössään tai sen soveltamisessa takaa ihmisoikeuksien kunnioittamista;
III. Ihmisoikeuksien suojan vahvistamisen keinot Euroopan unionissa
1. Eurooppalainen ihmisoikeuspolitiikka
78. painottaa, että huomioon ottaen edeltävät havainnot ja Euroopan unionin ihmisoikeustilanteen
parantamiseksi tarvittavat toimenpiteet, Euroopan unionin uskottavuus kansainvälisen yhteisön silmissäihmisoikeuksien alalla riippuu siitä, kuinka esimerkillisesti ihmisoikeudet ja oikeusvaltion periaatteet toteu-
tuvat Euroopan unionin ja sen toimielimissä;
79. toivoo, että 10. joulukuuta 1998 annetun Wienin julistuksen, jolla pyritään parantamaan jäsenvalti-
oiden ihmisoikeuspolitiikkaan liittyvää yhteistyötä, IV osassa mainittuja konkreettisia toimia sovellettaisiinmyös unionissa;
80. toistaa olevansa sitoutunut sellaisen Euroopan perusoikeuskirjan laatimiseen, joka perustuu jäsenval-
tioiden perustuslaillisiin traditioihin ja vuonna 1950 tehdyn Euroopan ihmisoikeusyleissopimuksen ja myö-
hempien yleissopimusten sekä Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen oikeuskäytännön takaamiin perusoi-keuksiin sekä erilaisiin muihin lähteisiin;
81. pitää välttämättömänä sitä, että tuleva perusoikeuskirja on oikeudellisesti sitova ja velvoittava, jotta
sitä voidaan soveltaa tehokkaasti; katsoo, että peruskirja täyttää tehtävänsä hyvin, jos siinä vahvistetaan
korkeampitasoinen ihmisoikeuksien suojelu kuin YK:n ihmisoikeuksien yleismaailmallisessa julistuksessa ja
Euroopan neuvoston yleissopimuksessa ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi;
82. katsoo, että Amsterdamin sopimuksen jälkeisessä oikeudellisessa tilanteessa, Euroopan perusoikeus-
kirjan hyväksymisen sekä vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvan alueen toteuttamisen lähes-
tyessä Euroopan unionin ihmisoikeusulottuvuus ei voi enää rajoittua pelkkään asioiden toteamiseen ja
yksittäisiin seuraamuksiin vaan siitä on luotava todellinen eurooppalainen ihmisoikeuspolitiikka, jota sovel-
letaan kaikissa jäsenvaltioissa;
83. panee tässä yhteydessä tyytyväisenä merkille syrjinnän vastaista lainsäädäntöä koskevat EY:n perus-
tamissopimuksen 13 artiklan mukaiset komission ehdotukset syrjinnän eri muotojen torjumiseksi arkielä-
mässä ja työpaikoilla sekä ehdotukset rotuun tai etniseen alkuperään liittyvän syrjinnän vastustamiseksi;
84. pyytää, että perustetaan riippumaton eurooppalainen valvontaelin, joka seuraa henkilötietojen suo-
jaamista sekä oikeutta yksityiselämään EY:n perustamissopimuksen 286 artiklan mukaisesti;
85. pitää näin ollen välttämättömänä, että komissiolla on käytettävissään tarvittavat määrärahat voidak-
seen toteuttaa eurooppalaisen vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvan alueen seuraavan viiden
vuoden kuluessa;
86. pitää tärkeänä, että kansalaisjärjestöt otetaan mukaan ihmisoikeuksien suojeluun, mikä edellyttää
asianmukaista rahoitusta ja toimivaa yhteistyötä komission kanssa ja ehdokasmaiden osalta Euroopan neu-voston, YK:n ja ETYJ:n kanssa;
2. Ihmisoikeuksien tosiasiallinen sovellettavuus tuomioistuimissa
87. korostaa, että on tarpeen luoda selkeä oikeudellisten sääntöjen hierarkia ja määritellä sekä rajata
asianmukaisesti Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen, ihmisoikeustuomioistuimen ja kansallisten tuomiois-
tuinten valta, jotta vältetään erilaisten oikeusnormien soveltaminen;C 377/352 FI29.12.2000 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti
Torstai 16. maaliskuuta 2000
88. kehottaa jäsenvaltioita antamaan EU:lle oikeuden hankkia itselleen asema oikeushenkilönä, jotta se
voisi liittyä Euroopan neuvoston yleissopimukseen ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi;
89. painottaa myös oikeudellisen yhteistyön vahvistamisen merkitystä sekä kehottaa jäsenvaltioita
hyväksymään mahdollisimman pian tarkoituksenmukaiset asetukset, joilla saatetaan vanhat, oikeudellista
yhteistyötä ja erityisesti oikeudellisten ja ei-oikeudellisten asiakirjojen ilmoittamista ja tunnustamista koske-
vat yleissopimukset yhteisön päätöksenteon piiriin, jotta Euroopan kansalaiset voivat luottaa siihen, ettäoikeuslaitos toimii hyvin;
90. kehottaa jäsenvaltioita, jotka eivät vielä osallistu tähän täysimittaisesti, osallistumaan siihen vastai-
suudessa taatakseen samat oikeudet omille kansalaisilleen;
91. korostaa vetoomusvaliokunnan työn suurta merkitystä kansalaisten oikeuksien puolustamisessa ja
jäsenvaltioiden saamisessa toimeenpanemaan yhteisön lainsäädäntöä monen vuoden aikana, ja pyytää neu-
vostoa osallistumaan täysipainoisesti kaikkiin valiokunnan kokouksiin, joissa käsitellään kansalaisten vetoo-muksia, ja erityisesti silloin, kun jäsenvaltiot ovat rikkoneet vakavasti yhteisön oikeutta;
92. katsoo, että neuvoston vuosittaisen ihmisoikeusraportin roolia olisi tarkennettava ja siinä pitäisi
esittää eurooppalainen analyysi ihmisoikeuksien kehityksestä, mukaan lukien kansallisten vähemmistöjen
oikeuksien kehitys eri jäsenvaltioissa ja määrittää strategiat, joilla voidaan edistää johdonmukaisesti kansal-
lista ja eurooppalaista ihmisoikeuspolitiikkaa;
93. vaatii jäsenvaltioilta, että ne ratifioivat niin pian kuin mahdollista yleissopimuksen kansainvälisen
rikostuomioistuimen perustamisesta ja ryhtyvät tarvittaviin toimiin sen varmistamiseksi, että rikoksiin
ihmiskuntaa vastaan syyllistyvät henkilöt eivät lähitulevaisuudessa jää unionin alueella tuomitsematta;
94. katsoo, että Euroopan unionin olisi harkittava itsenäisen Euroopan ihmisoikeusviraston perusta-
mista, jota ehdotettiin Eurooppa-neuvoston kokouksessa Kölnissä; kehottaa komissiota kuitenkin tarkaste-
lemaan, kannattaisiko tällainen virasto perustaa vai olisiko parempi laajentaa nykyisen Euroopan rasisminja muukalaisvihan seurantakeskuksen toimialaa;
95. ehdottaa, että tällainen virasto valvoisi järjestelmällisesti unionin ihmisoikeustilannetta ja arvioisi
ihmisoikeuskysymysten sisällyttämistä EU:n kaikkeen politiikkaan;
3. Koulutus ja tiedonsaanti
96. painottaa koulutuksen keskeistä roolia suvaitsevaisuuden ilmapiirin luomisessa ja kehottaa jäsenval-
tioita ja Euroopan unionia edistämään hankkeita, joilla tähdätään kansalaistaitojen parantamiseen;
97. pitää myönteisenä kansalaisjärjestöjen merkittävää panosta suvaitsevaisuuden ja kansainvälisen
ymmärtämyksen lisäämisessä kulttuurivaihtotoiminnan, opiskelijavaihto-ohjelmien jne. kautta;
98. kehottaa jäsenvaltioita parantamaan järjestys- ja vankeinhoitoviranomaisten koulutusta ihmisoikeuk-
sien kunnioittamisen ja konfliktinhallinnan osalta ja ehdottaa, että tuleva Euroopan poliisiakatemia, jonkaperustamisesta päätettiin Tampereen Eurooppa-neuvostossa, vastaa tästä tärkeästä koulutuksen osa-alueesta;
4. Laajempi näkökulma
99. painottaa sitä, että ihmisoikeustilanteen parantamisen, vähemmistöjen oikeuksien takaamisen, syrjin-
nän poistamisen ja väkivallan, syrjäytymisen sekä köyhyyden torjunnan on oltava osa laajempaa pyrki-
mystä Euroopan taloudelliseen ja sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen sekä kestävään kasvuun, kuten EY:n
perustamissopimuksen 2 artiklassa määrätään;
100. korostaa vaaroja, joille ääripuolueiden ja -yhdistysten sekä niiden levittämän ideologian olemas-
saolo altistaa ihmisoikeuksien kunnioittamisen, rasismin ja muukalaisvihan torjunnan sekä demokratian
yleisesti ottaen, ja kehottaa Euroopan unionin toimielimiä mahdollisimman suureen valppauteen;29.12.2000 FI C 377/353 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti
Torstai 16. maaliskuuta 2000
101. toivoo, että Euroopan parlamentin seuraava mietintö perustuisi kiistämättömiin ja objektiivisesti
todennettavissa oleviin kriteereihin, joita ovat esimerkiksi kunkin maan kansallisen lainsäädännön tunnus-
tamien oikeuksien täytäntöönpanon täsmällinen tilanne ja sitä koskevat yksityiskohtaiset säännöt, kunkin
maan tuomioistuinten antamat päätökset näiden oikeuksien kunnioittamatta jättämisestä ja tiedot Stras-bourgissa toimivan Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen vastakkaisista tuomioista maakohtaisesti; katsoo,
että kyseisen kertomuksen olisi perustuttava myös kansainvälisten ihmisoikeussopimusten valvonnasta vas-
taavien YK:n elinten selvityksiin;
*
**
102. kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle ja jäsenvaltioiden
sekä ehdokasmaiden hallituksille ja parlamenteille.
9. Länsi-Sahara
B5-0246, 0253, 0262, 0272 ja 0278/2000
Euroopan parlamentin päätöslauselma Länsi-Saharasta
Euroopan parlamentti, joka
4dash ottaa huomioon aiemmat Länsi-Saharan tilanteesta antamansa päätöslauselmat ja erityisesti 14. tammi-
kuuta 1999 antamansa päätöslauselman(1) sekä neuvostolle 10. maaliskuuta 1998 antamansa suosi-
tuksen(2),
4dash ottaa huomioon viimeisimmät tapahtumat Länsi-Saharan itsemääräämisoikeuteen johtavassa kehityk-
sessä,
4dash ottaa huomioon puheenjohtajavaltion Euroopan unionin nimissä 21. kesäkuuta 1999 antaman julki-
lausuman,
4dash ottaa huomioon Yhdistyneiden Kansakuntien turvallisuusneuvoston antamat päätöslauselmat 1204
(30. lokakuuta 1998), 1215 (17. joulukuuta 1998), 1282 (14. joulukuuta 1999) ja 1292 (29. helmi-
kuuta 2000),
A. katsoo, että Maghreb-maiden rauha, vakaus ja taloudellisen yhdentymisen ja kehityksen näkymät riip-
puvat suureksi osaksi Länsi-Saharan konfliktin nopeasta ja oikeudenmukaisesta ratkaisemisesta kan-
sainvälisiin päätöslauselmiin perustuen,
B. arvioi tässä mielessä, että YK:n rauhansuunnitelman, johon kuuluu kansanäänestyksen järjestäminen
alueen itsemääräämisoikeudesta, täysimittainen toteuttaminen on edelleen tarkoituksenmukainen tie
rauhan saamiseksi alueelle,
C. pitää ilahduttavina YK:n ja erityisesti MINURSO:n (YK:n kansanäänestyksen valvontaoperaatio Länsi-
Saharassa) ponnisteluja tämän päämäärän saavuttamiseksi kansanäänestyksessä äänioikeutettujen mää-
rittämiseksi siitä huolimatta, että kysymykseen liittyy edelleen suuria ongelmia,
D. on huolissaan alueen itsemääräämisoikeudesta järjestettävän kansanäänestyksen jatkuvasta lykkäämi-
sestä, joka uhkaa Maghreb-maiden vakautta, turvallisuutta ja rauhaa,
E. korostaa Houstonissa 1997 tehtyjen sopimusten merkitystä tehokkaana keinona YK:n rauhansuunni-
telman toteuttamiseksi,
F. korostaa, että EU:n on tuettava YK:ta sen tehtävässä järjestää kansanäänestys Länsi-Saharan itsemäärää-
misoikeudesta,
G. katsoo, että EU:n on tuettava YK:ta ja James Bakerin välittäjän roolia pääsihteeri Kofi Annanin erityis-
lähettiläänä Länsi-Saharassa ja jatkettava humanitaarisen avun toimittamista saharalaiselle pakolais-
väestölle,
(1) EYVL C 104, 14.4.1999, s. 112.
(2) EYVL C 104, 6.4.1998, s. 29.C 377/354 FI29.12.2000 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti
Torstai 16. maaliskuuta 2000