”Yhdenkään jäsenmaan ei myöskään pitäisi joutua tekemään valintaa kriisiin reagoimisen ja ihmisiin investoimisen välillä. Next Generation EU kasvattaakin […] nuoriso-ohjelmia. Näin varmistetaan, että ihmiset saavat tarvittavat taidot ja koulutuksen, joita he tarvitsevat mukautuakseen tähän nopeasti muuttuvaan maailmaan.”

Puheenjohtaja Ursula von der Leyen

1.Johdanto: Investoiminen seuraavaan sukupolveen

Komissio esitteli toimikautensa alussa sosiaalista Eurooppaa koskevan ohjelman, joka perustuu Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilariin ja jonka keskiössä ovat ihmiset. Siitä lähtien komissio on asettanut etusijalle nuorten auttamisen, ja tämä työ tuottaa nyt tulosta. Tarkoituksena on panostaa koulutukseen, edistää nuorisotyöllisyyttä, varmistaa oikeudenmukaiset työolot ja saattaa sosiaalisen suojelun järjestelmät kaikkien saataville. Nuoriso – seuraava sukupolvi – ansaitsee kaikki mahdollisuudet kehittää koko potentiaaliaan maanosamme tulevaisuuden muovaamiseksi.

Covid-19-pandemia on korostanut tarvetta pysyä tällä tiellä ja edetä vauhdilla. Vaikka covid-19-pandemia on ennen kaikkea terveyskriisi, sen vaikutukset ovat syösseet EU:n syvään taantumaan. Työttömyyskorvaushakemusten määrän kasvu ennakoi uusia haasteita. Työttömyys lisääntyy kaikissa ikäryhmissä, mutta nuoriin kriisi on iskenyt suhteettoman kovasti. Useampi kuin joka kuudes nuori on ollut vailla työtä kriisin puhkeamisesta saakka. Monet nuoret työskentelivät ennen kriisiä juuri niillä aloilla, jotka kärsivät kriisistä pahiten. Näitä ovat majoitus-, ravitsemus-, taide- ja viihdeala sekä tukku- ja vähittäiskauppa. Toiset taas yrittävät saada jalansijaa työmarkkinoilla nyt, kun nämä alat eivät enää rekrytoi.

Nyt on sekä jäsenvaltioiden että EU:n toimielinten aika suunnata huomio seuraavaan sukupolveen. Maailmanlaajuisesta finanssi- ja talouskriisistä on opittu, ettei viivyttelyyn ole varaa. Jos varhaiset varoitusmerkit jätetään nyt vaille huomiota, ne voivat aiheuttaa korjaamattomia vahinkoja jo muutaman vuoden kuluessa. Koronaviruksen vaikutusten lieventämistä koskevien komission investointialoitteiden tarjoaman joustavuuden ansiosta monet jäsenvaltiot ovat ottaneet nopeasti käyttöön väliaikaisia kriisintorjuntatoimenpiteitä. Euroopan sosiaalirahaston (ESR) avulla voidaan säilyttää työpaikkoja ja kompensoida pandemian aikana ilmenneitä häiriöitä koulutuksen alalla. Lisäksi hätätilasta aiheutuvien työttömyysriskien lieventämisen tilapäisestä tukivälineestä (SURE) , joka on uusi väline, voidaan myöntää jopa 100 miljardia euroa lainoina, joilla tuetaan lyhennetyn työajan järjestelyitä ja samankaltaisia itsenäisille ammatinharjoittajille suunnattuja toimenpiteitä jäsenvaltioissa. Komission Next Generation EU -ehdotuksen pohjalta seuraava looginen vaihe on se, että autetaan nuoria muokkaamaan Eurooppaa uuteen nousuun.

Näiden yhteisten toimien odotetaan tarjoavan useampia mahdollisuuksia kaikille nuorille. Monille nuorille eri puolilla Eurooppaa tämä taloudellinen taantuma on lajissaan jo toinen. Ne, jotka edellisen nuorisotyöllisyyskriisin huipulla olivat 18-vuotiaita, ovat nyt juuri ja juuri 25-vuotiaita. Kriisin tuomat haasteet ovat todennäköisesti vieläkin suuremmat syrjintää kokevissa ja muita heikommassa asemassa olevissa ryhmissä, sillä talouden laskusuhdanteet yleensä lisäävät eriarvoisuutta. Haavoittuviin ryhmiin kuuluvien nuorten, kuten rodullisiin ja etnisiin vähemmistöihin kuuluvien nuorten, vammaisten nuorten tai tietyillä maaseutualueilla, syrjäisillä alueilla taikka kaupunkien epäsuotuisilla alueilla asuvien nuorten on muita vaikeampi päästä työmarkkinoille. Esimerkiksi vammaisten nuorten työllisyysaste on muita nuoria huomattavasti alhaisempi . Nuoret maahanmuuttajat ja pakolaiset, joiden osuus nuorisostamme on kasvussa, kohtaavat erityisiä esteitä ja syrjintää. Kriisi vaikuttaa voimakkaasti myös nuoriin naisiin. Tarvitaan aktiivisia ja kohdennettuja toimenpiteitä, joilla tavoitetaan kaikki kohderyhmät.

Tässä tiedonannossa esitetyillä aloitteilla edistetään komission strategiaa covid-19-pandemiasta elpymiseksi. Niillä varmistetaan, että EU:n digitaalinen ja vihreä siirtymä nivotaan kiinteäksi osaksi nuorisotyöllisyystoimenpiteitä. Niillä myös pannaan täytäntöön Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilari ja tuetaan uutta teollisuusstrategiaa. Muilla komission ehdotuksilla, esimerkiksi Euroopan osaamisohjelma kestävän kilpailukyvyn, sosiaalisen oikeudenmukaisuuden ja selviytymis- ja palautumiskyvyn tueksi, joka hyväksyttiin samana päivänä, edistetään nuorisotyöllisyyttä.

Tässä tiedonannossa kuvataan, miten ehdotuksella neuvoston suositukseksi ”Silta työelämään – entistä vahvempi nuorisotakuu” (kohta 2) ja ehdotuksella neuvoston suositukseksi kestävää kilpailukykyä, sosiaalista oikeudenmukaisuutta ja selviytymiskykyä tukevasta ammatillisesta koulutuksesta (kohta 3) sekä oppisopimuskoulutukseen annettavalla uudella ponnella (kohta 4) edistetään nuorisotyöllisyyttä. Tiedonannossa esitetään myös joitakin lisätoimenpiteitä tämän tavoitteen saavuttamiseksi (kohta 5). Komission ehdotuksissa, jotka koskevat Next Generation EU -välinettä ja EU:n tulevaa talousarviota, esitetään huomattavaa EU:n rahoitusta nuorisotyöllisyyden tukemiseksi (kohta 6). Nuorisotyöllisyys kuuluu kuitenkin ensisijaisesti jäsenvaltioiden vastuulle, joten niiden olisi nyt priorisoitava investoinnit.

2.Silta työelämään – entistä vahvempi nuorisotakuu

Komissio on viime vuosina tukenut jäsenvaltioita näiden ponnisteluissa tarjota nuorille mahdollisuuksia päästä työmarkkinoille. Nuorisotakuu käynnistettiin edellisen nuorisotyöttömyyskriisin huipulla vuonna 2013. Nuorisotakuu on saanut aikaan huomattavia muutoksia monissa jäsenvaltioissa. Se on luonut mahdollisuuksia nuorille, edistänyt rakenneuudistuksia ja innovointia sekä vahvistanut julkisia työvoimapalveluja. Se on käynnistymisensä jälkeen auttanut yli 24:ää miljoonaa nuorta eri puolilla EU:ta pääsemään työmarkkinoille.

Ehdotus neuvoston suositukseksi ”Silta työelämään – entistä vahvempi nuorisotakuu” perustuu tähän tärkeään työhön. Koska siirtyminen koulusta työelämään ja pitkäaikainen integroituminen työmarkkinoille kestävät nykyään pidempään työn luonteen ja kysytyn osaamisen muuttumisen myötä, kaikkien työttömien ja työelämän ulkopuolella olevien nuorten kohderyhmää on laajennettava alle 25-vuotiaista alle 30-vuotiaisiin. Ehdotuksella tuetaan uusien työpaikkojen luomiseen tähtääviä toimia sekä erilaisia aktivointitoimia, kuten neuvontaa, uraohjausta ja edunvalvontaa. Tämänpäiväisellä ehdotuksella myös ehkäistään tehokkaammin nuorten työttömyyttä ja työelämän ulkopuolelle jäämistä ottamalla käyttöön parempia seuranta- ja varhaisvaroitusjärjestelmiä sekä parannetaan tarjousten laatua kytkemällä ne hiljattain luotuihin laatupuitteisiin.

Ehdotuksella puututaan aktiivisesti stereotypioihin, jotka liittyvät sukupuoleen, rodulliseen ja etniseen alkuperään, sekä tuetaan monimuotoisuutta ja osallisuutta, myös vammaisten nuorten osalta. Onneksi monet nuoret ovat työelämän ja koulutuksen ulkopuolella vain lyhyen aikaa. He saattavat selviytyä sulkutoimiin ja suhdannevaihteluun liittyvistä haasteista suhteellisen nopeastikin, jos heillä ei ole lisäksi henkilökohtaisen tason ongelmia. Kriisin myötä emme kuitenkaan saa kadottaa näköpiiristä niitä, jotka ovat vaikeimmin tavoitettavissa ja tarvitsevat intensiivistä ja usein yksilöllistä tukea. Jotkin nuoret ovat vaarassa jäädä työelämän ja koulutuksen ulkopuolelle pidemmäksi ajaksi. Näitä ovat erityisesti ne, jotka kuuluvat yhteiskuntiemme heikommassa asemassa oleviin ryhmiin ja joilla on suuria vaikeuksia päästä työmarkkinoille parempinakin aikoina. Tämänpäiväinen ehdotus kattaa kaikki kohderyhmät ja varmistaa, ettei kukaan jää työelämän ja koulutuksen ulkopuolelle yli neljäksi kuukaudeksi. Siksi ehdotuksessa esitetään yksilöllisempiä ja kohdennetumpia lähestymistapoja. Ehdotuksessa myös korostetaan kumppanuuksien merkitystä. Esimerkiksi työnantajien tulisi antaa neuvontaa työn muuttuvasta luonteesta ja sosiaalipalvelujen tulisi auttaa epäedullisessa asemassa olevia nuoria ”pääsemään jaloilleen” eri tavoilla.

Lisäksi tämänpäiväinen ehdotus auttaa vauhdittamaan kipeästi kaivattua digitaalista ja vihreää siirtymää, ja siinä tunnustetaan näihin liittyvät mahdollisuudet ja epävarmuustekijät. Ehdotuksen mukaan olisi arvioitava ja parannettava osaamista, jota tarvitaan työpaikan löytämiseksi jatkuvasti muuttuvilla työmarkkinoilla. Kaikilla työmarkkinoille tulevilla nuorilla olisi oltava vähintään digitaaliset perustaidot. Ehdotuksessa kaavaillaan lyhytkestoista käytännön valmennusta, jonka keskiössä ovat nuorten erityiset osaamistarpeet. Intensiivikurssit ja avoimet verkkokurssit voivat parantaa erityisesti nuorten digitaalisia taitoja sekä vihreän siirtymän edellyttämää osaamista. Ne voivat parantaa myös nuorten yrittäjä- ja urakehitystaitoja. Tämä saa tukea myös Euroopan osaamisohjelmassa kestävän kilpailukyvyn, sosiaalisen oikeudenmukaisuuden ja selviytymis- ja palautumiskyvyn tueksi.

Prioriteettitoimia, joihin EU:n talousarviota voidaan käyttää, ovat lyhytkestoinen koulutus, tehostetut kartoitusjärjestelmät, varhaisvaroitusjärjestelmät ja seurantavalmiudet (ks. kohta 6).

Ehdotuksessa esitetään toimintapuitteet. Parhaita käytäntöjä löytyy kaikkialta Euroopasta. Nuorisotyöllisyydestä on tullut yksi EU:n talousarvion keskeisistä prioriteeteista. Jäsenvaltioiden on aika tehostaa toimiaan, hyödyntää saamiaan kokemuksia ja ottaa käyttöön EU:n rahoitusta (kohta 6).