Alueiden komitean lausunto aiheesta "Komission tiedonanto - Yleishyödylliset palvelut Euroopassa"

(2002/C 19/04)

ALUEIDEN KOMITEA, joka

ottaa huomioon Euroopan komission tiedonannon aiheesta "Yleishyödylliset palvelut Euroopassa" (KOM(2000) 580 lopullinen),

ottaa huomioon työvaliokuntansa 12. joulukuuta 2000 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 265 artiklan viidennen kohdan mukaisesti tekemän päätöksen antaa aiheesta lausunto ja antaa lausunnon valmistelu valiokunta 6:n "työllisyys, talouspolitiikka, yhteismarkkinat, teollisuus, pk-yritykset" tehtäväksi,

ottaa huomioon Euroopan komission aiemman tiedonannon aiheesta "Yleishyödylliset palvelut Euroopassa" (KOM(96) 443 lopull.),

ottaa huomioon Euroopan parlamentin 17. joulukuuta 1997 edellä mainitusta tiedonannosta antaman päätöslauselman (R4-0357/97),

ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean 22. syyskuuta 1997 antaman lausunnon (CES 605/97),

ottaa huomioon alueiden komitean 16. tammikuuta 1997 antaman lausunnon (CdR 148/96 fin)(1),

ottaa huomioon Lissabonissa järjestetyn Eurooppa-neuvoston kokouksen,

ottaa huomioon perusoikeuskirjan,

ottaa huomioon Nizzassa järjestetyn Eurooppa-neuvoston kokouksen,

ottaa huomioon Tukholman huippukokouksen päätelmät,

ottaa huomioon valiokunta 6:n 2. heinäkuuta 2001 enemmistön äänin hyväksymän lausuntoluonnoksen (CdR 470/2000 rev. 2), jonka esittelijä on Bastidonnen kaupunginjohtaja ja Provence-Alpes-Côte d'Azurin aluevaltuuston varapuheenjohtaja Jean-Louis Joseph (F, PSE),

katsoo, että yleishyödylliset palvelut ovat hyvin tärkeitä koko yhteiskunnalle,

katsoo, että nykyaikainen ja maailmanlaajuistunut yhteiskunta voi olla toiminta-kykyinen ainoastaan siten, että se perustuu sellaiseen eurooppalaiseen yhteiskuntajärjestykseen, joka mahdollistaa sen perustana olevien kolmen pilarin (demokratiaan, perusvapauksiin ja ihmisoikeuksiin perustuva politiikka, markkinatalouteen perustuva talous sekä yhteenkuuluvuusajatukseen perustuva yhteiskunta) välisen tasapainon,

katsoo, että yleishyödyllisten palvelujen käsite tunnetaan kaikissa valtioissa, vaikkakin hieman eri muodoissa, ja että sen taustalla ovat Euroopan integraation perustana olevat yhteiset arvot,

katsoo vuoden 2004 hvk:ta silmällä pitäen, että rakenteilla olevasta Euroopasta täytyy tulla todellinen kansalaisten Eurooppa,

hyväksyi 19. ja 20. syyskuuta 2001 pitämässään 40. täysistunnossa (20. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon.

Alueiden komitea

on tyytyväinen Euroopan komission julkaisemaan tiedonantoon aiheesta "Yleishyödylliset palvelut Euroopassa", jolla pyritään selventämään edelleen eri tasoilla toimivien julkisten viranomaisten asemaa sekä kilpailua ja sisämarkkinoita koskevia määräyksiä, joita sovelletaan yleishyödyllisiin palveluihin, sekä kehittämään edelleen eurooppalaista yleishyödyllisiin palveluihin liittyvää sääntelyä, johon sekä kansalliset, alueelliset ja paikalliset viranomaiset että yhteisö voivat osallistua EY:n perustamissopimuksen 16 artiklan mukaisesti.

on tyytyväinen myös siihen, että läheisyysperiaatetta noudatetaan jäsenvaltioille annetussa vapaudessa määrittää Euroopan komission tiedonannossa tarkennetut yleishyödylliset palvelut sekä päättää niiden toimeenpanosta.

katsoo kuitenkin, että Euroopan komission panos ei vastaa asianomaisten toimijoiden oikeutettuja odotuksia yleishyödyllisten palvelujen roolista ja tehtävistä sekä Euroopan komission tiedonannossa esitetyistä näkökohdista.

toteaa, että vaikka komission tiedonanto selkeyttää osaltaan yleishyödyllisiä palveluja koskevaa todellista haastetta Euroopan unionissa, sillä ei ole yhteisön sääntöhierarkiassa juridista arvoa. Tämän vuoksi asiakirjaa voidaan pitää pelkkänä aieasiakirjana, jonka sisältämät päätökset eivät sido Euroopan komissiota.

tekee Euroopan komission tiedonantoa koskevat seuraavat huomiot ja suositukset.

1. Yleishyödyllisten palvelujen tehtävät Euroopan unionissa

1.1. Alueiden komitea (AK) panee kiinnostuneena merkille, että Euroopan komissio tunnustaa yleishyödyllisten palvelujen tehtävää määrittäessään niiden erityispiirteet sekä niiden sosiaalisen ja taloudellisen roolin etenkin viitatessaan mahdollisimman laajaan käsitykseen kuluttajien tarpeista, jotka tulee täyttää yleishyödyllisillä palveluilla. Komitea on tyytyväinen selvään viittaukseen, joka koskee tiettyjen kansalaisryhmien, kuten vammaisten ja pienituloisten erikoistarpeiden huomioon ottamista sekä velvollisuutta turvata keskeisten palvelujen saatavuus myös syrjäisillä tai vaikeapääsyisillä alueilla ilman, että palvelujen saatavuutta määräisivät aina kannattavuuskriteerit. Siten kyseisten alueiden talouskehitys vahvistuu ja niiden sosiaalinen ja alueellinen yhteenkuuluvuus kohenee.

1.2. Komitea katsoo näin ollen, että yleishyödylliset palvelut ovat osa eurooppalaista yhteiskuntamallia ja että niillä on oma vaikutuksensa solidaarisuuden ja yhteenkuuluvuuden perusarvoihin. Niillä on siis myös tärkeä rooli Euroopan unionin keskeisten tavoitteiden toteuttamisessa.

1.3. Komitea toteaa, että komissio tukeutuu melko epäselvään yleishyödyllisten palvelujen määritelmään, mikä ylläpitää osaltaan sekaannusta kyseisten palvelujen yleishyödyllisyydestä sekä yleishyödyllisten palvelujen soveltamisalasta yhteisön oikeuden puitteissa.

1.4. Lisäksi komitea kiinnittää huomiota perustamissopimuksen 16 artiklan sisältämään yleistä taloudellista etua koskevien palvelujen määritelmään, jota komitea pitää liian yleisluonteisena sen nykymuodossa: "- - tällaiset palvelut toimivat sellaisin perustein ja edellytyksin, että ne voivat täyttää tehtävänsä - -". Tällaisessa muotoilussa tunnustetaan tietysti yleistä taloudellista etua koskevien palvelujen tehtävien erityispiirteet, mutta muotoilu antaa täyden tulkintavapauden, koska puuttuu sellainen yleiskehys, jonka avulla voitaisiin määritellä palvelujen tehtävien ja soveltamisehtojen arviointikriteerit. Komitea katsoo kuitenkin, että komission tulee yksittäisiä palveluja koskevien sääntelyjärjestelmien valmistelussa ottaa huomioon perustamissopimuksen 16 artiklan sisältö.

1.5. Komitea suosittaa, että perustamissopimukseen kirjataan määräykset yleishyödyllisten palveluiden soveltamista Euroopan unionissa ohjaavista yhteisistä arvoista ja periaatteista, jotta yhteisön tasolle saataisiin asiaan liittyvä yhteinen viitekehys.

2. Yleishyödyllisten palvelujen rooli Euroopan unionin taloudellisessa, sosiaalisessa ja alueellisessa yhteenkuuluvuudessa

2.1. Komitea kannattaa Euroopan komission suoraa viittausta yleishyödyllisten palvelujen tärkeään rooliin taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden lisäämisessä ja katsoo, että taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden vaatimuksille on annettava ensisijainen asema yleishyödyllisiä palveluja valittaessa ja alaa säänneltäessä. Komitea painottaa lisäksi alue- ja paikallisviranomaisten tärkeää roolia yleishyödyllisten palveluiden määrittelyssä ja muokkaamisessa.

2.2. Komitea muistuttaa, että taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus on perustamissopimuksen 2 artiklan mukaan kilpailupolitiikkaa tärkeämpi periaate, sillä välillisen hallintojärjestelmän käyttöönotolla yleishyödyllisten palvelujen hallinnossa tulee pyrkiä kansalaisten hyvinvoinnin lisäämiseen. Yleishyödyllisten palvelujen tehtävän toteuttamisen on oltava näin ollen oma yhteisöpolitiikan lohkonsa. Kyseisten palvelujen tehtävä tulisi taas määrittää selvästi perustamissopimuksen 3 artiklassa, koska molemmilla tavoitteilla (yleishyödyllisyys ja kilpailukyky) on sama päämäärä eli kansalaisten tarpeiden tyydyttäminen ja oikeus yleispalveluun.

2.3. Komitea kannattaa oikeutta pysyvästi taattuihin yleispalveluihin ja miettii tästä syystä Euroopan komission tiedonannon sisältämän muotoilun tarkoituksenmukaisuutta. Komission tiedonannossa yleispalvelu kuvaillaan väliaikaiseksi järjestelyksi "- - silloin, kun siirrytään monopolitilanteesta avoimille markkinoille, joilla on kilpailua".

2.4. Komitea pyrkii näin ollen vahvistamaan Euroopan komission tiedonannon sisältämää viittausta yleishyödyllisten palvelujen seuraaviin johtaviin periaatteisiin:

- Mikäli viranomaiset katsovat, että markkinavoimat eivät kykene tarjoamaan tyydyttävästi yleishyödyllisiä palveluja, ne voivat ryhtyä tarjoamaan niitä yleishyödyllisten palvelujen velvoitteen nojalla.

- Takuulla palveluiden yleisestä saatavuudesta tarkoitetaan velvollisuutta tarjota tiettyä palvelua koko maassa kohtuuhinnalla ja samoin laatuedellytyksin.

- Keskeisten palvelujen on oltava saatavilla kaikkialla, myös syrjäisillä tai vaikeapääsyisillä alueilla sekä kaupunkien ongelma-alueilla.

- Elintärkeät luonnonelementit ja niukat luonnonvarat (vesi, ilma) on luokiteltava "yhteiseksi omaisuudeksi", jota erityisesti yhteisöt ja julkiset laitokset tai yritykset voivat hallita.

2.5. Lisäksi komitea muistuttaa, että on tärkeää noudattaa oikeudenmukaisuusperiaatetta rahoitettaessa syrjäisten ja harvaan asuttujen sekä vuoristoalueiden alueiden yleishyödyllisiä palveluja taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden, kestävän (alueellisen ja paikallisen) kehityksen sekä työpaikkojen luomisen edistämiseksi. Tästä syystä yleishyödyllisten palvelujen rahoitusehdot on tarkistettava, jotta todella solidaarinen varojen tasaaminen olisi mahdollista siten, että tasaukset ovat sopusoinnussa yleishyödyllisten palvelujen tehtävien käytännön toteutuksen kanssa. Komitea ei ole Euroopan komission kanssa yhtä mieltä valtiontukia koskevasta keskeisestä kysymyksestä, etenkään yleishyödyllisiin palveluihin mahdollisesti sovellettavista vähämerkityksisistä tuista. Euroopan komissio toteaa kyllä tarpeen vastata yleishyödyllisten palvelujen tehtävästä aiheutuvista ylimääräisistä kustannuksista, mutta se rajoittaa valtiontuet ainoastaan mainittuihin kustannuksiin, mikä sulkee komission tiedonannon mukaan näin ollen pois mm. varojen tasaamiseen perustuvien rahoitustapojen käyttömahdollisuuden. Komission tulee selventää, etteivät ylimääräisiä kustannuksia koskevat rajoitukset saa estää eri jäsenvaltioita panemasta toimeen omiin tilanteisiinsa ja tarpeisiinsa soveltuvia tasausjärjestelmiä, joilla pyritään luomaan yhdenvertaiset mahdollisuudet yleishyödyllisten palvelujen tarjoamiseksi maan eri osissa.

2.6. Komitea huomauttaa, että alueellisen yhteenkuuluvuuden käsite sisältyy perustamissopimuksen 16 artiklaan, jonka aiheena ovat yleistä taloudellista etua koskevat palvelut, mutta että käsite ei sisälly perustamissopimuksen perusperiaatteisiin, vaikka alueellinen yhteenkuuluvuus on oleellista niin taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden kuin yleishyödyllisten palvelujen tehtävien kannalta. Komitean mielestä tämä viittaus on sisällytettävä taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta koskeviin perustamissopimuksen artikloihin.

2.7. Komitea toteaa Euroopan unionin laajentumista ajatellen, että yleishyödyllisillä palveluilla tulisi olla keskeinen rooli alueellisen yhteenkuuluvuuden kehittämisessä ja yhteisön säännöstön toimeenpanossa tulevissa jäsenvaltioissa, joiden kehitystaso on selvästi yhteisön nykyisen keskimääräisen kehitystason alapuolella.

3. Läheisyysperiaatteen noudattaminen yleishyödyllisten palvelujen kehittämisen ja toimivuuden kannalta

3.1. Komitea on yhtä mieltä Euroopan komission kanssa siitä, että läheisyysperiaatteen tulee ohjata yleishyödyllisten palvelujen valintaa ja toimivuutta, ja etenkin siitä, että "asianmukaisella (yhteisön, kansallisella, alueellisella tai paikallisella) tasolla on ryhdyttävä toimiin yleishyödyllisiä palveluja koskevien kriteerien laatimiseksi".

3.2. Komitea kannattaa Euroopan komission näkemystä, jonka mukaan päätöksenteko tietyn palvelun yleishyödyllisyydestä ja sen toimivuudesta kuuluu ensisijaisesti paikallis- tai aluetasolle kunkin jäsenvaltion perustuslain puitteissa.

3.3. Komitean mielestä paikallis- tai aluetasolla, joka on lähimpänä kansalaisia, voidaan parhaiten arvioida tarjottavien yleishyödyllisten palvelujen luonnetta, hallinnointitapaa ja laatua siten, että otetaan huomioon asianomaisen väestön erityispiirteet.

4. Kilpailun periaatteiden soveltaminen yleishyödyllisiin palveluihin

4.1. Komitean mielestä Euroopan komission pyrkimys selkiyttää yleishyödyllisten palvelujen ja yhtenäismarkkinoiden välisiä suhteita ei ole täysin tyydyttävä, etenkään koska EU:n kilpailupolitiikkaan liittyviä näkökohtia ja yleishyödyllisiä palveluja ei oteta tasavertaisesti huomioon.

4.2. Komitea panee merkille perustamissopimuksen kilpailua koskevan 86 artiklan taustalla olevat kolme periaatetta ja mainitsee seuraavat näkökohdat niiden soveltamisesta yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviin palveluihin:

- Puolueettomuus yritysten yksityistä tai julkista omistusta koskevissa asioissa tarkoittaa sitä, että kilpailupolitiikan nimissä tapahtuvan julkisyritysten yksityistämisen ja yleishyödyllisten palvelujen tehtävän toteuttamisen välillä ei ole välttämättä vastaavuutta, koska sekä yksityiset että julkisyritykset voivat tarjota yleishyödyllisiä palveluja ja koska kyseisten palvelujen välillisen hallinnon johtavina periaatteina tulee olla tehokkuus, hyödyllisyys ja kansalaisläheisyys.

- Jäsenvaltioille myönnetyllä määrittelyvapaudella tarkoitetaan sitä, että jäsenvaltiot ovat ensisijaisesti vastuussa siitä, mitkä niiden mielestä ovat yleishyödyllisiä palveluja toimintojen erityispiirteiden perusteella. Tätä määrittelyvapautta valvotaan ainoastaan ilmeisten virheiden havaitsemiseksi. Kyseistä periaatetta on noudatettava paikallis- tai aluetasolta lähtien läheisyysperiaatetta noudattaen ja siten, että asianomaisten alueiden yhteiskunnallis-taloudelliset erityispiirteet otetaan huomioon.

- Perustamissopimuksen 86 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu suhteellisuusperiaate tarkoittaa sitä, että yleishyödyllisen tehtävän täyttämiseen tarvittavat resurssit on otettava huomioon ja että ne saavat (toisin kuin Euroopan komissio väittää) tietyissä tapauksissa vääristää kauppaa (esim. syrjäisille tai eristyneille alueille tyypillisistä ongelmista, sosiaalisesta syrjäytymisestä tai kestävästä kehityksestä johtuen), jotta keskeiset palvelut olisivat tosiasiallisesti kaikkien saatavilla.

4.3. Jotta alueiden ja kuntien oikeusvarmuutta lisättäisiin yleishyödyllisten palvelujen tarjonnan suhteen, komitean mielestä on välttämätöntä, että ns. johdetun oikeuden (suuntaviivat, poikkeusasetukset, tiedonannot) avulla määritetään Euroopan komission seuraamat suuntalinjat yhteisön kilpailuoikeuden laajuuden ja soveltamisen alalla. Komitea on tästä syystä tyytyväinen komission toimiin selkeyttää esimerkkiluettelon ja tietopankkien avulla tämän alan käytäntöään. Komitea toivoo kuitenkin yleisiä säännöksiä yksittäistapauksia sisältävän päätöskokoelman lisäksi.

5. Tehokkuusperiaatteen soveltaminen yleishyödyllisten palvelujen toimivuuden ja hallinnoinnin kannalta

5.1. Komitean mielestä on välttämätöntä, että yleishyödyllisten palvelujen tehtävät vastaavat asianmukaisesti käyttäjien erittelemiin tarpeisiin ja käyttäjille tarjottavien palvelujen tehokkuudelle ja laadulle asetettuihin vaatimuksiin.

5.2. Komitea kannattaa, että kaikki asianomaiset viranomaiset EU:ssa keskittyvät yleishyödyllisiin palveluihin tarjottavien palvelujen laadun parantamiseksi ja toiminnan tehostamiseksi sekä kuluttajansuojan takaamiseksi. Komitea suosittaa suuntaa-antavien suositusten laatimista mm.

- tarjottavien palvelujen laadusta

- palvelutoimintojen rahoituksesta

- hallinnoinnin ja rahoituksen avoimuudesta

- palvelujen arvioinnista ja käytön valvonnasta.

Koska yleishyödyllisiin palveluihin liittyy oikeusvarmuuden puute ja mikäli julkiset tai yksityiset suuryhtiöt vastaavat tällaisista palveluista (yleishyödyllisistä tai yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvistä palveluista), komitean mielestä on tärkeää taata palveluiden käyttäjinä olevien kuluttajien tehokas suojelu, sillä he ovat puolustuskyvyttömiä silloin kun kyseiset suuryhtiöt eivät täytä laatua ja/tai hintaa koskevia velvoitteita ollessaan määräävässä asemassa.

5.3. Komitea kannattaa komission tiedonannossa lueteltuja perusperiaatteita, joiden tulee ohjata yleishyödyllisten palvelujen toimintaa. Periaatteet ovat seuraavat:

- Perusvelvoitteet on määritettävä selkeästi korkealaatuisten palvelujen tarjoamiseksi käyttäjille.

- Tariffien, sopimusehtojen sekä palveluntarjoajien valinnan ja rahoituksen on oltava täysin avoimia.

- Käyttäjille on taattava palvelujen saatavuus.

- Mahdollisuus valita palvelut ja tarvittaessa palvelujen suorittajat, joiden välillä on oltava tehokasta kilpailua.

- On luotava palvelun suorittajista riippumattomia tarjottujen palvelujen arviointi- ja valvontamenettelyjä.

6. Yleisen edun velvoitetta koskevan näkemyksen vahvistaminen

6.1. Komitea huomauttaa, että

- perustamissopimuksen 16 artiklaa ei sovelleta kaikkiin yleishyödyllisiin palveluihin, vaan ainoastaan yleistä taloudellista etua koskeviin palveluihin. Tämä vahvistetaan epäsuorasti Euroopan komission tiedonannossa, koska yleistä taloudellista etua koskevat palvelut mainitaan ainoastaan kilpailupolitiikan yhteydessä, mikä osaltaan ylläpitää epäselvyyttä yhteisön oikeuden soveltamisalasta yleishyödyllisten palvelujen tehtävien suhteen.

- yleishyödyllisillä palveluilla on paikkansa yhteisön nykyisessä lainsäädännössä ainoastaan yleispalvelujen, yleistä taloudellista etua koskevien palvelujen ja julkisten palvelujen käsitteiden välityksellä, etenkin yhteisön tuomioistuimen tuomioiden perusteella.

- vaikka tuomioistuimen oikeuskäytännössä tunnustetaankin yleishyödyllisten palvelujen tehtävät, tuomioistuimen ratkaisut ovat tapauskohtaisia, ja oikeuskäytäntö kehittyy jatkuvasti. Oikeuskäytännöllä ei siis voida taata yleishyödyllisten palvelujen tarjoajien oikeusvarmuutta.

6.2. Komitea toteaa, että perustamissopimus luo tiettyä oikeudellista epävarmuutta yleishyödyllisiin palveluihin, ja katsoo, että Euroopan komission tiedonannossa yleishyödyllisten palvelujen rooliin suhtaudutaan ikään kuin se olisi poikkeus vapaata kilpailua koskevassa yhteisön oikeusjärjestelmässä (mikä on vastoin EY:n "periaatteiden" joukkoon kirjatun 16 artiklan henkeä ja sisältöä), sen sijaan että omaksuttaisiin myönteinen lähestymistapa, jossa otetaan erityisesti huomioon yleishyödyllisten palvelujen rooli sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden edistämisessä.

6.3. Komitean mielestä yleishyödyllisen tehtävän tulee kuulua Euroopan unionin perustavoitteisiin yhtenäismarkkinoiden toteuttamisen tapaan ja läheisyysperiaatetta noudattaen. Täten yhtenäismarkkinoiden toteuttaminen ja yleisen edun tavoittelu olisivat toisiaan täydentäviä tavoitteita Eurooppa-hankkeessa, jolla pyritään lujittamaan Euroopan unionin taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta. Yleishyödyllisten palvelujen määrittely, muotoilu ja organisaatio on etupäässä alueiden ja kuntien tehtävä. Komitean mielestä unionin tasolla on ehdottomasti varmistettava tähänastista selkeämmin, että kilpailukyvyn tehostamisen lisäksi myös yhteishyvän vaatimukset täyttyvät. Palvelujen yhdenvertaisen saatavuuden, toimitusvarmuuden, jatkuvuuden, laadun sekä demokraattisen valvonnan ja julkisen vastuun takaaminen ovat yleisen taloudellisen edun mukaisten palvelujen perusehtoja.

6.4. Komitea suosittaa painokkaasti yleishyödyllisten palvelujen oikeudellista tunnustamista perustamissopimuksessa ja ehdottaa yleishyödyllisen tehtävän sisällyttämistä sopivassa muodossa perustamissopimuksen 3 artiklaan ja näin tukemaan jäsenvaltioiden toimivallan harjoittamista yleishyödyllisten palveluiden alalla.

7. Yleishyödyllisten palvelujen tehtäviä ja toimintaa koskeva yhteinen eurooppalainen viitekehys

7.1. Komitea panee kiinnostuneena merkille Euroopan komission ehdottamat suuntalinjat, jotka koskevat eurooppalaista lähestymistapaa yleishyödyllisiin palveluihin ja niiden roolia yhteisöpolitiikassa:

- Yleishyödyllisillä palveluilla on keskeinen rooli Euroopan talouden kilpailukyvyn sekä kuluttajille tarjottavien korkealaatuisten ja kuluttajansuojan mukaisten palvelujen tukemisessa.

- Yleishyödyllisillä palveluilla on tärkeä rooli taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden lisäämisessä; yleishyödyllisten palvelujen verkostojen olemassaolo on yhteenkuuluvuuden perustekijöitä, etenkin maaseutu- ja rappeutuvilla kaupunkialueilla.

- Läheisyysperiaatetta on noudatettava jäsenvaltioille annetussa vapaudessa määrittää yleishyödylliset palvelut.

- Sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden edistämiseen viitataan perustamissopimuksen 16 artiklassa.

- On tarvetta omaksua ennakoiva asenne yleishyödyllisiin palveluihin ja edistää yhdessä jäsenvaltio-, alue- ja paikallistason kanssa eurooppalaista näkemystä yleishyödyllisistä palveluista.

7.2. Komitea toteaa, että nämä periaatteet vastaavat komitean tiettyihin huolenaiheisiin yleishyödyllisten palvelujen alalla, mutta että ne ovat hyvin yleisiä eivätkä ne yllä komitean tavoitteisiin. Lisäksi Euroopan komission kannassa on ristiriita siinä, että julkisen sektorin kilpailulle avaamisen vauhdittamisen priorisointia pidetään välittömänä vastauksena näihin suuntaviivoihin.

7.3. Komitea suosittaa (sen lisäksi, että yleishyödyllisen tehtävän oikeudellinen asema tulisi tunnustaa perustamissopimuksessa) yhteisen viitekehyksen luomista, jonka avulla pystyttäisiin ohjaamaan yleishyödyllisten palvelujen toimivuutta Euroopan unionissa.

7.4. Komitea panee kiinnostuneena merkille Euroopan komission tiedonannon sisältämän viittauksen yhteisön muuhun toimintaan, jolla on sama tavoite eli kuluttajansuoja, taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen yhteenkuuluvuus sekä yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvien palvelujen tavoitteen saavuttamisessa avustaminen, ja etenkin viittauksen Euroopan aluekehityspolitiikkaan suoraan liittyvään kahteen aloitteeseen:

- Hyväksytään Euroopan aluekehityssuunnitelma, jossa määritetään Euroopan aluesuunnittelun poliittiset vaihtoehdot.

- Luodaan eurooppalainen tutkimusalue, joka sisältää tutkimusverkkojen ja sähköisten verkkojen "alueellistamisen" näkökohdat.

7.5. Komitea katsoo, että nämä yhteisön aloitteet ovat tärkeitä aluepolitiikan ja rakennerahastojen tulevaa lähestymistapaa ajatellen, etenkin luotaessa sellaista lähestymistapaa valtioiden sekä alueiden rajat ylittävään yhteistyöhön, joka perustuu monikeskuksisuuteen sekä yleishyödyllisten palvelujen Euroopan laajuisten ja alueiden välisten verkkojen perustamiseen.

7.6. Komitea aikoo tehdä tutkimuksen yleishyödyllisten palveluiden määrittelystä ja muokkaamisesta eri jäsenvaltiossa pohdintojensa täydentämiseksi ja uuden lausunnon laatimiseksi vuoden 2004 hvk:ta varten.

Bryssel 20. syyskuuta 2001.

Alueiden komitean

puheenjohtaja

Jos Chabert

(1) EYVL C 116, 14.4.1997, s. 52.