FI    FI FI 
 
FI    FI  EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel 30.4.2009 
SEK(2009) 557  
  
KOMISSION YKSIKÖIDEN VALMISTELUASIAKIRJA 
Oheisasiakirja 
 
komission tiedonantoon vähittäismarkki noille tarkoitetuista paketoiduista 
sijoitustuotteista 
 
TIIVISTELMÄ VAIKUTUSTENARVIOINNISTA, JOKA KOSKEE 
VÄHITTÄISMARKKINOILLE TAR KOITETTUJA PAKETOITUJA 
SIJOITUSTUOTTEITA  
 
{KOM(2009) 204 lopullinen} 
{SEC(2009) 556} 
 
FI 2   FI KOMISSION YKSIKÖIDEN VALMISTELUASIAKIRJA 
Oheisasiakirja 
 
komission tiedonantoon vähittäismarkki noille tarkoitetuista paketoiduista 
sijoitustuotteista 
 
TIIVISTELMÄ VAIKUTUSTENARVIOINNISTA, JOKA KOSKEE 
VÄHITTÄISMARKKINOILLE TAR KOITETTUJA PAKETOITUJA 
SIJOITUSTUOTTEITA  
 
{KOM(2009) 204 lopullinen} 
{SEC(2009) 556} 
”Vähittäismarkkinoille tarkoitetut paketoidut s ijoitustuotteet” tarjoavat yksityissijoittajille 
helpon pääsyn rahoitusmarkkinoille. Näiden tuo tteiden sääntelykehyksen on muodostettava 
vankka ja yhtenäinen pohja toimivalle ja va stuulliselle vähittäissijoitustoiminnalle. 
Finanssikriisi on antanut ankaran muistutuksen siitä, mikä merkitys rahoitustuotteiden läpinäkyvyydellä ja vastuuttomasta myynnistä mahdollisesti aiheutuvilla kustannuksilla on. 
Sijoittajien luottamuksen romahdettua on viipymättä huolehdittava asianmukaisen 
sääntelykehyksen käyttöönotosta, jotta luotta muksen palauttaminen voi tapahtua vankalta 
pohjalta. 
Eri puolilla Euroopan unionia markkinoidaan yks ityissijoittajille eril aisia ”paketoituja” 
sijoitustuotteita, jotka muodos tuvat rahoitusmarkkinasijoitust en yhdistelmästä ja joiden 
tuotto-odotukset sijoittuvat keskipitkälle tai pitk älle aikavälille. Tällais ia tuotteita ovat muun 
muassa: 
• sijoitusrahastot; 
• strukturoidut arvopaperit; 
• sijoitussidonnaiset henkivakuutukset; ja  
• strukturoidut määräai kaistalletukset.  
Näiden tuotteiden kokonaismarkkinat ovat huom attavat. Sijoitusten arvo oli arviolta 
10 biljoonaa euroa vuoden 2007 lopussa, vaikka kin se on pienentynyt  finanssikriisin 
vaikutusten seurauksena.  
Vaikka näiden tuotteiden oike udellisissa muodoissa on eroja, ne tarjoavat yksityissijoittajille 
keskenään verrattavissa olevat taloudelliset toiminnot. Vähitt äismarkkinoille tarkoitettujen 
paketoitujen sijoitustuotteiden eri ryhmien keskinäinen kilpailu voi edistää toimivilla 
markkinoilla resurssien tehokasta kohdentamista kannustamalla tuotteiden kehittäjiä kehittämään ja myymään tuotteita, jotka sopi vat potentiaalisten sijoittajien profiileihin. 
Näiden tuotteiden markkinoille on kuitenkin om inaista se, että tuotteiden kehittäjien ja 
jakelijoiden ja yksityissijoittajien tiedoissa on suuri ero ja tuotteita yksityissijoittajille 
myyvillä tahoilla on eturistiriitoja. Nämä ma rkkinoiden epäkohdat aiheuttavat sijoittajille 
 
FI 3   FI vahinkoa mikrotasolla silloin, kun tuotteita myydään tai ostetaan väärin perustein. 
Makrotasolla on puolestaan mahdollista, että sijo ittajat siirtyvät pois sijoitusmarkkinoilta, 
mistä on vakavia seurauksia kyseisille markki noille ja yksityishenk ilöiden kyvylle huolehtia 
taloudellisesta tu levaisuudestaan. 
Näitä epäkohtia on pyritty korjaamaan sekä Eur oopan että kansallisen ta son sääntelyllä. Tämä 
sääntely tukeutuu kahteen keskei seen peruspilariin: varmistetaa n, että sijoittajille annetaan 
asianmukaiset tuotetiedot e nnen sijoituksen tekemistä  ja että myynti on rehellistä . Tällainen 
sääntely on toteutettu Eur oopan tasolla pääasiassa alakohtai silla säädöksillä.  Sovellettavat 
säännöt vaihtelevat tuotteen oikeudellisen m uodon ja tuotteen myyvän yhteisön oikeudellisen 
aseman mukaan. Tietyillä aloilla ja tietyillä tuotteilla ei ole vielä voimassa olevia sääntöjä 
Euroopan tasolla. 
Erilaisten vähittäismarkkinoille tarkoitettujen paketoitujen sijoitustuotteiden ja niiden 
jakelukanavien sääntely muodostuu Euroopan tasolla itse asiassa ”lainsäädännöllisestä tilkkutäkistä”. 
Tämä on jo herättänyt laajalti huolestune isuutta yhteisön oike uden yhdenmukaisuudesta. 
Toimialojen välillä on suuria eroja sijoittajansuojassa, ja kyseisten tuotteiden kehittäjien ja jakelijoiden toimintaedelly tykset eivät ole tasapuoliset . Tiettyjen jäsenvaltioiden 
valvontaviranomaiset ovat yhteisön oikeuden sa llimissa rajoissa toteuttaneet toimia 
sijoittajansuojan parantamiseksi ja yhtäläisten toimintaedellytysten varmistamiseksi tapauksissa, joissa ne ovat pitäneet Eur oopan tason vaatimuksia riittämättöminä.  
Näiden toimien maantieteellinen vaikutusalue on ollut väistämättä rajallinen ja niitä ei ole 
koordinoitu keskenään, mikä on lisä nnyt sääntöjen välisiä eroja ja  ainakin periaatteessa luonut 
uuden esteen näiden tuotteiden yhtenäismarkkinoiden kehittymiselle. 
Tässä vaikutustenarvioinnissa tarkastellaan  kahta asiaa: aihe utuuko pirstaleisesta 
sääntelykehyksestä todellinen  riski, että sijoittajille aiheutuu vahinkoa ja markkinat 
vääristyvät? Jos tämä riski on olemassa, tarv itaanko toimenpiteitä Euro opan tasolla ja missä 
muodossa toimenpiteet olisi toteutettava? 
Menettelytapakysymykset 
Komission vähittäismarkkinoille tarkoitettu ihin sijoitustuotteisiin liittyvän työn 
alkusysäyksenä oli Ecofin-neuvoston t oukokuussa 2007 esittämä pyyntö, että komissio 
tarkastelisi vähittäismarkkinoille tarkoitettuihin erilaisiin sijoitustuotteisiin liittyvää tiedonantovelvoitetta ja kyseisten  tuotteiden jakelua koskevi en EU-säännösten keskinäistä 
yhdenmukaisuutta.  
Komissio on kuullut kattavasti intressitaho ja muun muassa esit tämällä lokakuussa 2007 
kannanottopyynnön, josta julkiste ttiin maaliskuussa 2008 palauteyhteenveto. Lisäksi 
toukokuussa 2008 järjestettiin työpaja toimiala n edustajien kanssa ja heinäkuussa 2008 
toteutettiin korkean tason avoin kuulemistilais uus, jossa yli 300 ylemmän johdon osallistujaa, 
jotka edustivat toimialaa, kulut tajajärjestöjä, kansallisia sään telyviranomaisia ja Euroopan 
yhteisön toimielimiä, keskustelivat markkinoi den kehityksestä ja yksityissijoittajien 
mahdollisista riskeistä.  
 
FI 4   FI Jos päätetään, että toimenpiteitä on toteutettava Euroopan tasoll a, vaikutustenarviointia olisi 
jatkettava, jotta voidaan määrittää tarvittavat yksittäiset toimenpiteet ja niihin liittyvät kustannukset ja hyödyt. 
Yleisen ongelmat vaikutukset ja Euroopan tasolla toteutettavat toimenpiteet 
Kuinka edellä kuvattu yleinen ongelma ilme nee käytännössä? Mitä  kustannuksia siitä 
aiheutuu EU:n taloudelle ja yht eiskunnalle ja kenen kannett aviksi kustannukset jäävät? 
Siitä, että EU:n tasolta puut tuu yhdenmukainen lähestymistapa tiedonantovelvoitteen ja 
tuotteiden välittäjien sääntelemiseksi, aiheutuu kolmenlaisia ongelmia: 
• ensiksi EU:n sääntöihin sisältyvä sijo ittajansuoja ei ole riittävä kaikkien
 asianomaisten 
tuotteiden osalta; 
• toiseksi EU:n sääntöjen keskinäiset erot vääristävät kilpailua markkinoilla suosien 
”vähemmän säänneltyjä” tuotteita; EU:n s ääntöjen keskinäiset erot voivat kannustaa 
sääntelyn katvealueiden hyväksik äyttöön, mikä lisää edel lä kuvattua riskiä, että sijoittajille 
aiheutuu vahinkoa; 
• kolmanneksi tiedonantovelvoitetta ja tuotteiden jakelua koskevien kansallisten 
lähestymistapojen erot, jotka johtuvat siitä , että jäsenvaltiot eivät ole koordinoineet 
kansallisia toimiaan keskenään paikat essaan yhteisön oikeuden puutteita ja 
epäyhdenmukaisuuksia; kyseiset erot sy nnyttävät esteitä vähittäismarkkinoille 
tarkoitettujen paketoitujen sijoitustuotteiden rajatylittävälle kaupalle ja yhtenäismarkkinoiden kehitykselle, mistä aihe utuu myös markkinoiden toimivuuteen ja 
kokoon kohdistuvia seurannaisvaikutuksia. 
Sijoittajille aiheutuva vahinko voi syntyä sekä mikro- että  makrotasolla. Mikrotasolla 
sijoittajat voivat menettää varojaan tai tehdä sijoituksia odotuksin, jotka ovat ristiriidassa 
todennäköisen tuoton kanssa. Makr otasolla puolestaan luottamus 
vähittäissijoitusmarkkinoihin vo i heikentyä. Eri tuotetyyppien välillä tapahtuva sääntelyn 
katvealueiden hyväksikäyttö sa attaa vahvistaa näitä vaikutuk sia samalla, kun markkinoiden 
kilpailukyky heikkenee. Kun lis äksi otetaan huomioon rajatylittä välle kaupalle aiheutuneista 
esteistä johtuva lisävaikut us, yleisenä seurauksena o lisi resurssien kohdentamisen 
heikkeneminen. 
Asiantuntijoiden näkemykset ja intressita hojen esittämät käytännön esimerkit tukevat 
näkemystä, että nämä ongelmat aiheuttavat kä ytännössä sijoittajill e vahinkoa ja jossain 
määrin markkinahäiriöitä sekä vähentävät  jonkin verran rajatylittävää kauppaa. Eri 
oikeudenkäyttöalueilla jatkuva v äärin perustein tapahtuva myymin en ja ostaminen osoittavat, 
että riskit kulminoituvat sijoittajiin.  
Se, että tietyt jäsenvaltiot ovat kansallisin sä ännöksin puuttuneet näih in riskeihin, on vankka 
osoitus siitä, että nämä ongelmat ovat suuria ja  merkittäviä. Tietyt jäsenvaltiot ovat myös 
pyrkineet torjumaan mahdollisuuksia käyttää er i jakelukanaviin ja tuotetyyppeihin liittyviä 
sääntelyn katvealueita hyväksi.  Tällaisilla jäsenvaltioiden yksipuolisilla toimilla ei 
todennäköisesti pystytä paljoakaan parantamaan  rajatylittävän kaupan mahdollisuuksia tai 
yleistä sijoittajansuojaa, koska niiden m aantieteellinen vaikutus alue on rajallinen. 
Intressitahot ovat myös todenneet, että  koordinoinnin puute lisää sellaisten 
markkinatoimijoiden kustannuksia, jotka huoleh tivat tuotteiden jakelusta useammassa kuin 
 
FI 5   FI yhdessä jäsenvaltioissa. Toimien vaikutus raja tylittävään kauppaan sa attaa kuitenkin näkyä 
vasta viiveellä, koska muut tek ijät voivat rajoittaa tiettyjen tuot teiden rajatylittävää kauppaa. 
Vaikka tilannetta tarkasteltai siin pelkästään paikallisten markkinoiden kannalta, Euroopan 
tason sääntelyn pirstaleisuus ja sen täydentäm iseksi annetun kansallisen tason sääntelyn 
keskinäisen erilaisuus lisäävät todennäköisesti edelleen osaltaan sijoittajille aiheutuvia vahinkoja ja sääntelyn katvealueiden hyväksikäyttö ä. Tämä johtuu siitä, että yhteisön oikeus 
rajoittaa enemmän tai vähemmän jäsenvaltioiden toimia. Yhteisön oikeuteen sisältyvät lähestymistapojen erot johtavat väistämättä mo nimutkaiseen ja pirstaleiseen tuotesääntelyyn 
kansallisilla markkinoilla. Täst ä syystä sijoittajansuojan puutteet ja epätasapuolisten 
kilpailuedellytysten ilmeneminen ovat yhtä paljon tai jopa pikemminkin Euroopan tason 
ongelmia kuin paikallisten markkinoiden ongelmia. 
Toimenpiteiden toteuttamatta jättämisen todennäköiset vaikutukset 
Se, että Euroopan tasolla ei toteutettaisi toimenpiteitä ed ellä mainittujen ongelmien 
ratkaisemiseksi, tarkoittaisi ongelmien säilymist ä. Tämä ei kuitenkaan tarkoita sitä, että 
sääntely-ympäristö pysyisi muuttumattomana. On kohtuullista olettaa, että  tietyt jäsenvaltiot 
saattavat toteuttaa toimia eten kin finanssikriisin vuoksi. Tällä voi olla myönteinen vaikutus 
edellä mainituista ongelmista kahteen ensimmäiseen, jotka kyseiset jäsenvaltiot ovat 
yksilöineet, vaikka yhteisön oike uden asettamat rajat voivat he ikentää kokonaisvaikutusta.  
Tällaisilla toimilla jäsenvaltioiden toteuttaman sääntelyn erot kasvaisivat entisestään, mikä 
saattaisi haitata rajaty littävää kauppaa markkinoilla ja tehdä lainsäädäntöympäri stöstä entistä 
monimutkaisemman. On myös epätodennäköistä, että kaikki jäsenvaltiot toteuttaisivat 
kansallisia toimia, jolloin tietyt markkinat jäisivät ilman asianmukaista sääntelyä. 
On myös todennäköistä, että itsesääntelyaloi tteita toteutettaisiin jatkossakin ilman EU:n 
erityistä panosta. Myös EU:n tasolla toteutet aan parhaillaan rinnakkaisia toimia, joilla 
korjataan ongelmia tietyillä aloilla. (Tällaisia  ovat tarjousesitedirektiivin ja mahdollisesti 
myös muiden alakohtaisten direktiivien uudelleentarkastelut, yhteissijoitusyrityksistä sijoittajille annettavien avaintietojen kehittäm inen, sijoittamiseen liittyvän valistustoiminnan 
kehittäminen yhdessä jäsenvaltioiden kanssa  ja rahoituspalveluje n etämyynnistä annetun 
direktiivin ja vakuutusedustusdirektiivin uudelleentarkastelut. Näihin aloitteisiin voidaan lisätä finanssikriisin johdosta todennäköisesti toteutettavat l aaja-alaisemmat toimenpiteet, 
joilla parannetaan rahoituspal veluja koskevaa sääntelyä.) 
Jos näitä aloitteita ei koordinoi da keskenään, erot lisääntyisivät Euroopan tasolla ja sääntelyyn 
jäisi edelleen aukkoja. Edellä yksilöityjä onge lmia ei voitaisi ratkai sta tehokkaasti kaikkien 
jäsenvaltioiden ja markkinasegmenttien osalta. Vaikutustenarvioinnissa yksilöityihin haasteisiin on toisin sanoen puututtava yhde nmukaista yleistä lähe stymistapaa noudattaen. 
Tavoitteet 
Ongelmien analysoinnin perusteella hahmoteltuje n toimintavaihtoehtojen osalta on arvioitu 
niiden valmiudet luoda 
• korkea ja yhdenmukainen sijoittajansuoja kaikill e tuotteille ja jakelukanaville, myös 
sellaisille, joihin ei vielä sovelleta EU:n tiedonanto- ja jakelusään töjä; sijoittajien olisi 
voitava tehdä valistuneita sijoituspäätöksiä, tosiasiallisesti vertailla eri tuotteiden 
ominaisuuksia keskenää n ja luottaa saamaansa  sijoitusneuvontaan;  
 
FI 6   FI • tasapuoliset toimintaedellytykset vähittäismarkkinoille tarkoitettujen paketoitujen 
sijoitustuotteiden kaikille tyypeille , niiden jakelu mukaan lukien; ja 
• vähittäismarkkinoille tarkoite ttujen paketoitujen sijoitustuotteiden entistä vahvemmat 
yhtenäismarkkinat. 
Vaihtoehtojen arviointi 
EU:n tason toimenpiteitä koskevien yksilöityjen vaihtoehtojen vertailukohtana on tilanne, 
jossa uusia toimenpiteitä ei toteuteta laink aan. Analyysi on pakostakin korkeatasoinen ja 
erittäin kvalitatiivinen. Vai kutustenarviointia on jatkettava yksityiskohtaisempana ja 
kohdennetumpana, jotta sitä voidaan käyttää mahdollisesti sovittavan lainsäädäntötyön tukena. Tämä edellyttää lisätodisteiden keräämistä. 
Vaihtoehtoja arvioidaan erikseen yksilöityjen  kahden keskeisen sääntelyalueen eli pakollisia 
tuotetietoja ja myyntiä koskevien sääntöjen os alta. Näiden kahden osa- alueen välillä esiintyy 
synergioita; on todennäköistä, että sellaisen vaihtoehtokokonaisuuden ta rkastelusta, joka 
kattaa ennen ostopäätöksen tekoa annettavi a tietoja ja myyntikäytänteitä koskevat 
toimenpiteet, olisi enemmän hyötyä kuin jos yksittäistä toimenpidettä tarkasteltaisiin 
erillisenä.  
Molemmilla aloilla yksilöidyt ja analysoidut vaihtoehdot ovat seuraavat: 
• toiminnan säilyttäminen ennallaan; 
• itsesääntely komission tukemana; 
• komission suositus, jossa annetaan ohjeita yhtei sistä periaatteista ja lähestymistavoista; 
• Lamfalussy-komiteoiden valtuuttaminen ed istämään valvonnan lähentämistä; ja 
• EU:n tason lainsäädäntötoimenpiteet. 
Analyysissä korostetaan sitä, että  vaihtoehdoilla, joihin  ei sisälly edes j onkinasteista Euroopan 
tason lainsäädännön muutosta, ei  pystyttäisi täysip ainoisesti korjaamaan epäkohtia Euroopan 
tasolla, minkä vuoksi saatavat hyödyt olisivat vähäisemmät.  
Vaihtoehtojen vertailu osoittaa,  että itsesääntely aloitteilla odotetaan saavutettavan vain 
marginaalinen vaikutus, kun taas Lamfalussy-komiteoiden toimilla ja komission suosituksella voitaisiin odottaa olevan suurem pi myönteinen vaikutus. Lains äädäntötoimenpiteellä uskotaan 
olevan suurin myönteinen vaikutus osittain siksi, että se voisi olla jäsenvaltioita sitova, millä 
varmistettaisiin paremmin yhdenmukaisempi ja  tehokkaampi yleinen lähestymistapa. Ilman 
lainsäädäntötoimenpidettä jäsenvaltioiden ja toimialojen väliset erot todennäköisesti säilyisivät Euroopan tason epä yhdenmukaisuuden ja alan toimijo iden ja kansallisen tason 
toimien heikon keskinäisen koordinoinnin vuoksi. Va ikka toimenpide, joka  sisältää säädöksen 
antamisen, olisi analyysin perust eella tehokkain yksilöityjen tavoitteiden saavuttamiseksi, se 
ei suinkaan sulje pois muita kä ytettävissä olevia vaihtoehtoja. 
Absoluuttisten hyötyjen todennäköisen suuruu den arviointi on vaik eaa tässä vaiheessa. 
Vaikutustenarvioinnissa esitetään eri mekanismit, joilla hyötyjä voidaan saavuttaa, ja siinä esitetään kvalitat iivinen näkemys niiden suhteellisest a painosta. Saavutettavat lisähyödyt 
 
FI 7   FI riippuvat todennäköisesti huomattava sti toteutettavan toimenpiteen  tosiasiallisesta sisällöstä, 
joten vaikutusten arvioinnin jatkam inen on olennaisen tärkeää.  
Tiedonantovelvoitetta ja myyntikäytänteitä ko skevista muutoksista aiheutuu yrityksille 
todennäköisesti huomattavia hallinnollisia ja säännösten noudattamista aiheutuvia 
kustannuksia. Muille tahoille kuten kansallisille valvontaviranomaisille, niiden komiteoille ja 
itse komissiolle aihetuvat kustannukset tode nnäköisesti vaihtelevat sen mukaan, mikä 
vaihtoehto valitaan. Erillinen toteutettavia toimenpiteitä koskeva vaikutustenarviointi 
toteutetaan myöhemmin ja siinä määrite tään hallinnollinen rasitus tarkasti 
standardikustannusmallia käyttäen. 
On todennäköistä, että toimenpiteestä saatavat hyödyt olisivat suuremmat,  jos se sovitettaisiin 
yhteen muiden toimien kanssa, joita ovat sijoitt ajille annettava sijoitusvalistus, toimialan 
kanssa toteutettavat toimet to imenpiteiden tehokkaan täytän töönpanon varmistamiseksi, ja 
kansallisten sääntelyviranomaisten kanssa toteutettavat toimet tehokkaan ja koordinoidun 
valvonnan varmistamiseksi. 
Päätelmät 
Finanssikriisin vuoksi keskei senä haasteena on saad a kuluttajien luottamus 
sijoitusmarkkinoihin palautettu a. Tuotteiden pitkälle viety läpinäkyvyys ja rahoitusalan 
ammattitaitoisuus ovat keskeisellä sijalla, jotta tämä tavoite toteutuisi. On välttämätöntä, että 
vähittäismarkkinoille tarkoitettuja  paketoituja sijoitustuotteita  koskevassa eurooppalaisessa 
sääntelykehyksessä huomioid aan nykyaikaisten rahoitusmarkki noiden realiteetit ja että 
vanhentuneesta sääntelystä aiheutuva epäyhdenmukais uus ei estä kattavan sijoittajansuojan ja 
sijoitustuotteiden tasapuolisten toimintaedel lytysten toteutumista kaikkialla Euroopan 
unionissa. 
Tässä vaikutustenarvioinnissa on tarkasteltu vä hittäismarkkinoille tarkoitettujen paketoitujen 
sijoitustuotteiden sääntely-ympäristöä Euroopa n tasolla ja osoitettu selvät tuote- ja 
toimialakohtaiset erot ennen sijoituspäätöstä annettavia tietoja ja myyntikäytänteitä 
koskevissa säännöissä. Käytettävissä olevien todi steiden perusteella ei  ole ollut mahdollista 
määrittää tarkasti tästä pirstaleisesta sääntelykehyksestä aiheutuvien ongelmien laajuutta. On kuitenkin olemassa viitteitä sijo ittajille aiheutuneista vahingoi sta ja useilta intressitahoilta 
saatuja kvalitatiivisia todist eita yhteisön oikeuden aukkojen ja epäyhdenmukaisuuden 
vaikutuksista.  
Vaikka tietyt jäsenvaltiot ovat pyrkineet puuttumaan näihin ongelm iin kansallisin toimin, niitä 
ei ole toteutettu järjestelmällisesti ja koordinoidu sti kaikissa jäsenvaltioissa. Tämä on johtanut 
sääntelykehykseen pirstaloitumiseen entisestään, millä on saattanut olla vaikutusta rajatylittävää toimintaa harjoitt aviin palveluntarjoajiin ja si ten myös yhtenäismarkkinoihin. 
Lisäksi todettakoon, että yksittäis en jäsenvaltion tasolla toteutettavilla toimilla ei voida 
korjata kokonaan Euroopan tasolla vallitsevaa sään telyn epäyhdenmukaisuutta. 
Kuluttajille aihetuvat vahingot, sä äntelyn katvealueiden hyväksikä ytön vääristämä kilpailu eri 
tuoteryhmien välillä ja jossain määrin myös  esteet yhtenäismarkkinoiden kehittymiselle 
säilyvät huomattavina ongelmina, jos lainsäädäntö toimenpidettä ei toteuteta Euroopan tasolla. 
Vaihtoehtojen yksityiskohtaisessa arvioinnissa on ilmennyt, että tällais esta toimenpiteestä 
aiheutuu huomattavia kustannuksia, mutta siitä koituisi myös hyötyjä kaikille osa-alueille. 
 
FI 8   FI Tämän perusteella suositellaan lainsäädäntötoime npidettä, joka kattaa sekä ennen sijoituksen 
tekemistä tuotteesta annettavat tiedot että tuotteiden myyntikäytänteet.  
Vaikutustenarvioinnissa on ar vioitu, tarvitaanko lainsäädän tötoimenpidettä yksilöityjen 
puutteiden korjaamiseksi. Siinä ei arvioida asianomaisten toimenpiteiden tarkkaa muotoa tai sisältöä. Kustannusten ja  hyötyjen perusteellinen arviointi edellyttää yksityis kohtaisia tietoja 
tarkasteltavana olevas ta toimenpiteestä. Toimenpiteen muoto määräytyy tiedonannon johdosta 
toteutettavien toimien tuloksena. Lisää työtä on tehtävä, jotta annettav asta säädöksestä tulee 
tehokkaasti kohdennettu ja sen kustannusten ja hyötyjen suhde on paras mahdollinen.