Tiivistelmä

Vaikutustenarviointi muutetusta ehdotuksesta asetukseksi EU:n rajanylitystietojärjestelmästä ja Schengenin rajasäännöstön (asetus (EY) N:o 562/2006) muutosasetukseksi

A. Toimien tarve

Miksi? Mikä on ongelma?

Vaikutusten arvioinnin kohde: kolmansien maiden kansalaiset, joilla on maahantulo-oikeus enintään 90 päivän ajaksi minkä tahansa 180 päivän ajanjaksolla tai kiertomatkaviisumin perusteella. Ongelmat ja niiden käsittelyn tarpeen tärkeimmät syyt: 1) Schengenin alueelle tulevien ja sieltä lähtevien matkustajien rajanylitysten määrän kasvu (vuonna 2025 arviolta noin 300 miljoonaa kolmannen maan kansalaisen rajanylitystä) hidastuttaa rajatarkastuksia; 2) kolmansien maiden kansalaisten sallitun oleskeluajan nykyinen valvonta on virhealtista, hidasta ja epäjärjestelmällistä (matkustusasiakirjojen leimaamisvelvollisuuden hankaluuden ja hitauden vuoksi); 3) nykyinen rajavalvonta ei pysty löytämään sallitun oleskeluajan ylittäneitä henkilöitä tai raportoimaan näistä järjestelmällisesti, helposti ja luotettavasti, ja tästä aiheutuu laitonta maahanmuuttoa koskevan luotettavan tiedon puutetta ja palauttamiseen liittyviä ongelmia (modernin teknologian ja keinojen puuttuessa) ja 4) kansainvälisen rikollisuuden, terrorismin ja muiden turvallisuusuhkien torjuntaa on tarpeen tehostaa. Tahot, joita asia koskee: Pääasiassa kolmansien maiden kansalaiset, jotka ylittävät Schengen-rajoja, sekä rajavartijat, viisumi- ja maahanmuuttoviranomaiset ja liikenteenharjoittajat.

Mihin aloitteella pyritään?

Rajanylitystietojärjestelmällä (EES) on seuraavat yleiset tavoitteet: (1)parantaa ulkorajojen valvontaa; (2)vähentää sääntöjenvastaista maahanmuuttoa puuttumalla sallitun oleskeluajan ylittämiseen; (3)osallistua terrorismin ja vakavien rikosten torjuntaan ja varmistaa korkea sisäisen turvallisuuden taso. EES helpottaa laillisten matkustajien rajanylitystä ja lisää mahdollisuuksia tunnistaa sallitun oleskeluajan ylittäjät ja sääntöjenvastaiset maahanmuuttajat. Lisäksi se helpottaa palauttamispäätösten täytäntöönpanoa. EES edistää myös kolmansien maiden kansalaisten tunnistamista ja usean henkilöllisyyden käyttäjien havaitsemista.

Mikä on EU-tason toiminnasta saatava lisäarvo?

Koska Schengen-alueella ei ole sisäisiä rajoja, sen ulkorajoja on valvottava kunnolla, ja jokaisen maan on valvottava ulkorajaa muiden Schengen-maiden puolesta. Sen vuoksi yksikään jäsenvaltio ei voi yksinään selvitytä sääntöjenvastaisen maahanmuuton ongelmasta. Henkilö voi saapua Schengen-alueelle sellaisen jäsenvaltion rajanylityspaikan kautta, jossa käytetään kansallista rajanylitystietojen rekisteriä, mutta poistua sellaisen rajanylityspaikan kautta, jossa tällaista järjestelmää ei ole käytössä. Jäsenvaltiot eivät näin ollen voi yksinään valvoa sallittua oleskelua koskevien EU:n sääntöjen noudattamista. Sisärajattomalla alueella sääntöjenvastaisen maahanmuuton vastaiset toimenpiteet olisi toteutettava yhteisesti. Lisäksi parempi EU-tason tieto kolmansien maiden kansalaisten rajanylityksistä auttaisi luomaan tietopohjaa EU:n muuttoliikepolitiikan kehittämiselle ja mukauttamiselle. Kaikki edellä esitetty huomioon ottaen EU:lla on paremmat mahdollisuudet toteuttaa tarvittavat toimenpiteet kuin jäsenvaltioilla.

B. Ratkaisut

Mikä on parhaaksi arvioitu toimintavaihtoehto? Miksi?

Parhaina pidetyillä vaihtoehdoilla EES:n toteuttamiseksi on seuraavat ominaisuudet: (1)Yksi ainoa järjestelmä: EES. EES:n ja nykyisen viisumitietojärjestelmän (VIS) yhteentoimivuus toteutetaan keskustasolla. Viestintä jäsenvaltioiden kanssa tapahtuu yhdenmukaisen kansallisen rajapinnan välityksellä. Se on sama kaikille jäsenvaltioille. (2)Biometriset tunnisteet EES:ssä ovat neljä sormenjälkeä yhdessä kasvokuvan kanssa. Tämä vaihtoehto turvaa riittävän tarkan tunnistamisen ja helpottaa rajanylitystä. (3)Lähestymistapa helpottamiseen perustuu siihen, että kolmannen maan kansalainen käyttää itsepalvelujärjestelmää aloittaessaan rajanylitysselvityksen, jota täydennetään rajavartijan pyynnöstä lisätiedoilla. Kansallisia rekisteröityjen matkustajien ohjelmia voidaan perustaa vapaaehtoispohjalta. Tämä on parhaana pidetty vaihtoehto, sillä se yhdistää monia positiivisia vaikutuksia, kohdistuu laajempaan matkustajaryhmään ja tarjoaa parhaan kustannustehokkuuden. (4)Tallennettujen tietojen viiden vuoden säilytysaika vähentää uudelleenkirjaamisia ja hyödyttää kaikkia matkustajia sekä mahdollistaa rajavartijalle Schengenin rajasäännöstön mukaisesti vaadittavan riskinarvioinnin tekemisen. (5)Jäsenvaltioiden lainvalvontaviranomaisilla ja Europolilla on tarkoin määritellyin edellytyksin ja tietosuojasääntöjen mukaisesti pääsy EES:ään sen toiminnan alusta lähtien. Tietojen antaminen lainvalvontaviranomaisille alusta alkaen on yhdenmukaista VIS-asetuksen kanssa.

Kuka kannattaa mitäkin vaihtoehtoa?