ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
13.

kummeksuu, että Euroopan komissio kiinnittää vain vähäistä huomiota Euroopan unionin kiintoisimman kulttuurihankkeen — Euroopan kulttuuripääkaupunkiohjelman — uusiin kehityskulkuihin eikä ilmeisesti pidä sitä strategisesti merkittävänä. Kulttuuripääkaupunkien ohjelma on kaikkein suosituin EU:n kulttuurihanke. Nimityksestä kilpaillaan enenevässä määrin kansallisella tasolla (vuodeksi 2008 Yhdistyneessä kuningaskunnassa on 8 hakijaa, vuodeksi 2010 Saksassa on 18 ja Unkarissa 11 hakijaa, vuodeksi 2011 on Suomessa 8 hakijaa ja vuodeksi 2016 on jo nyt Espanjassa 7 hakijaa), ja sen merkitys kaupunkien ja alueiden kulttuurin kehitykselle kasvaa yhä nopeammin. Erityistä pontta antaa se, että vuosien 2007–2011 kulttuuripääkaupunkiprosesseissa kulttuuri ymmärretään yhteiskunnallisen kehityksen moottoriksi ja voimavaraksi ja sitä kohdellaan sellaisena, mikä kasvattaa eurooppalaista lisäarvoa huomattavasti.
1.2

Alueiden komitea on myös saanut 20. heinäkuuta 2006 päivätyn kirjeen Euroopan parlamentin puhemieheltä Josep Borrellilta. Hän on pyytänyt AK:ta laatimaan lausunnon Euroopan parlamentin aluekehitysvaliokunnan jäsenen Francisca Pleguezuelos Aguilarin (PSE, ES) mietinnöstä, jonka aiheena on rakennepolitiikan vaikutukset EU:n yhteenkuuluvuuteen. COTER-valiokunta päätti, että käsillä oleva suuntaa-antava lausunto on samalla vastaus parlamentin pyyntöön.
1 artiklan 2 kohta Tätä direktiiviä sovelletaan perustamissopimuksen määräysten soveltamisalaan kuuluvilla alueilla sijaitseviin lentoasemiin, joilla voidaan harjoittaa kaupallista liikennettä ja joiden vuotuinen liikennemäärä on enemmän kuin miljoona matkustajaa tai 25 000 tonnia rahtia.

1 artiklan 2 kohta Tätä direktiiviä sovelletaan perustamissopimuksen määräysten soveltamisalaan kuuluvilla alueilla sijaitseviin lentoasemiin, joilla voidaan harjoittaa kaupallista liikennettä ja joiden vuotuinen liikennemäärä on enemmän kuin miljoona matkustajaa tai 25 000 tonnia rahtia osuus EU:n matkustajalentoliikenteestä on yli prosentti. Riippumattomalla kansallisella sääntelyviranomaisella on valta myöntää vapautuksia markkinatestin ( market contestability test ) pohjalta tai silloin, kun lentoaseman osuus kansallisista markkinoista on alle 20 prosenttia. Se voi myös ottaa mukaan kynnysarvon alapuolelle jääviä lentoasemia, jos niillä katsotaan olevan merkittävää markkinavoimaa. Euroopan komissio valvoo kaikkia ilmailualan kansallisten sääntelyviranomaisten tekemiä markkinatestejä varmistaakseen yhdenvertaisen kohtelun kaikkialla Euroopassa.
30 artikla Sisältö 1. Luvassa on määritettävä ne viljelykasvit ja tarkoitukset, joihin kasvinsuojeluainetta saa käyttää. 2. Luvassa on vahvistettava kasvinsuojeluaineen markkinoille saattamista ja käyttöä koskevat vaatimukset. Vaatimuksiin on sisällyttävä tehoaineiden, suoja-aineiden ja tehosteaineiden hyväksymistä koskevassa asetuksessa säädettyjen edellytysten ja vaatimusten noudattamiseksi edellytetyt käyttöolosuhteet. Luvan on sisällettävä kasvinsuojeluaineen luokitus direktiivin 1999/45/EY tarkoituksia varten. 3. Edellä olevassa 2 kohdassa tarkoitettuihin vaatimuksiin voivat kuulua: a) aineen rajoittaminen kasvinsuojeluaineen jakelun ja käytön osalta asianomaisten jakelijoiden, käyttäjien ja työntekijöiden terveyden suojelemiseksi; b) velvoite, jonka mukaan ennen aineen käytön aloittamista asiasta on tiedotettava kaikille naapureille, jotka saattavat altistua kulkeumalle ja jotka ovat pyytäneet saada tiedon.

30 artikla Sisältö 1. Luvassa on määritettävä ne viljelykasvit ja tarkoitukset, joihin kasvinsuojeluainetta saa käyttää. 2. Luvassa on vahvistettava kasvinsuojeluaineen markkinoille saattamista ja käyttöä koskevat vaatimukset. Vaatimuksiin on sisällyttävä tehoaineiden, suoja-aineiden ja tehosteaineiden hyväksymistä koskevassa asetuksessa säädettyjen edellytysten ja vaatimusten noudattamiseksi edellytetyt käyttöolosuhteet. Luvan on sisällettävä kasvinsuojeluaineen luokitus direktiivin 1999/45/EY tarkoituksia varten. 3. Edellä olevassa 2 kohdassa tarkoitettuihin vaatimuksiin voivat kuulua: a) aineen rajoittaminen kasvinsuojeluaineen jakelun ja käytön osalta asianomaisten jakelijoiden, käyttäjien ja työntekijöiden terveyden suojelemiseksi sekä ympäristön suojelemiseksi; b) velvoite, jonka mukaan ennen aineen käytön aloittamista asiasta on tiedotettava kaikille naapureille, jotka saattavat altistua kulkeumalle ja jotka ovat pyytäneet saada tiedon.
8

Euroopan vahvuutena on moninaisuus eikä säännöstely. Myös mittatilausratkaisut ovat tarpeen, kun kilpailukykyä pyritään edistämään innovoinnin avulla. Hallintokäytäntönsä vuoksi alue- ja paikallisviranomaisilla on parhaat edellytykset edistää alueellaan kilpailukykyä innovoinnin avulla. Yhdennetty lähestymistapa voidaan saavuttaa parhaiten ruohonjuuritasolla, jossa myös synergia on suurimmillaan ja yhteistyötä voidaan järjestää nopeasti.
2.3

vastustaa tehokkuuden lisäämistä koskevien absoluuttisten tavoitteiden määrittelyä. On nimittäin vältettävä kilpailuedun tarjoaminen niille jäsenvaltioille, joissa energiaa on tähän asti käytetty muita huolettomammin. Jäsenvaltioissa, joissa on jo aiemmin ryhdytty säästötoimiin tai joissa sovelletaan erityisen tehokkaita teknologioita, on tehokkuutta vaikeampi lisätä entisestään. Nämä jäsenvaltiot olisivat absoluuttisten tavoitteiden täytäntöönpanossa selkeästi muita huonommassa asemassa.
1.2.1

arvostaa sitä, että komissio on jo kauan (9) suosittanut vahvan vuorovaikutuksen kehittämistä alue- ja paikallisviranomaisten sekä kansalaisyhteiskunnan kanssa jo lainsäädännön varhaisessa valmisteluvaiheessa sekä käynnistänyt pysyvän ja järjestelmällisen vuoropuhelun (10), johon liittyvät alueyhteisöjen laajat kuulemiset asioissa, joissa niillä on vastuuta yhteisön lainsäädännön siirtämisessä osaksi kansallista lainsäädäntöä tai sen täytäntöönpanossa. Niiden lisäksi mukaan on otettu asianomaiset järjestöt.
1. Yhteisön strategiset suuntaviivat, kansallinen strateginen viitekehys ja toimenpideohjelmat on arvioitava. Arviointien tavoitteena on parantaa rahastotuen laatua, tehokkuutta ja yhdenmukaisuutta sekä toimenpideohjelmien täytäntöönpanoa. Arvioinneissa on myös tarkasteltava vaikutusta yhteisön strategisiin tavoitteisiin sekä perustamissopimuksen 158 artiklaan ja kyseisten jäsenvaltioiden ja alueiden erityisiin rakenteellisiin ongelmiin nähden ottaen huomioon kestävään kehitykseen sekä ympäristövaikutuksia ja strategista ympäristöarviointia koskevaan yhteisön lainsäädäntöön liittyvät näkökohdat.

1. Yhteisön strategiset suuntaviivat, kansallinen strateginen viitekehys ja toimenpideohjelmat on arvioitava. Arviointien tavoitteena on parantaa rahastotuen laatua, tehokkuutta ja yhdenmukaisuutta sekä toimenpideohjelmien täytäntöönpanoa. Arvioinneissa on myös tarkasteltava vaikutusta yhteisön strategisiin tavoitteisiin sekä perustamissopimuksen 158 artiklaan ja kyseisten jäsenvaltioiden ja alueiden erityisiin rakenteellisiin ongelmiin nähden ottaen huomioon kestävään kehitykseen sekä ympäristövaikutuksia ja strategista ympäristöarviointia koskevaan yhteisön lainsäädäntöön liittyvät näkökohdat, naisten ja miesten tasa-arvo, EY:n perustamissopimuksen 13 artiklaan pohjautuva syrjimättömyyden periaate, sosiaalinen osallisuus sekä vammaisten mahdollisuudet liikkua ja käyttää palveluita.
3)

tiedonannossa ehdotetut toimet eivät ole varsinaisia koheesiovälineitä, mutta niillä on väistämättä joko positiivinen tai negatiivinen vaikutus koheesioon. Osaamiselle rakentuvat teollisuudenhaarat ovat koko Euroopan kehityksen kantava voima. Jos nämä voimat saadaan edistämään koheesion päämääriä, se on aluepoliittisesti huomattavasti tehokkaampaa kuin sellainen tutkimuspolitiikka, joka aiheuttaa keskittymistä, sillä sitä on tasattava lisäämällä aluepoliittisia tukia ja avustuksia.
29

pitää oikeana Euroopan työllisyysstrategian ja Euroopan sosiaalirahaston tukitoimien välisen yhteyden luomista. Komitea katsoo, että alueille tulisi toissijaisuusperiaatteen mukaisesti antaa keskeisempi rooli Euroopan sosiaalirahaston tukitoimien ohjelmoinnissa ja toimeenpanossa. Kyseisten toimien on oltava Euroopan työllisyysstrategian ja sen maakohtaisten elementtien eli työllisyyttä koskevien kansallisten toimintasuunnitelmien mukaisia. Lisäksi niissä on otettava huomioon muut alueelliset suunnitelmat, joilla on vaikutusta alueellisiin työmarkkinoihin. Niihin tulee myös sisällyttää nykyisin Equal-ohjelman puitteissa toteutettavat toimet.
1.20.

ei ole sitä mieltä, että vain harvat matkailijat olisivat kiinnostuneita kestävästä matkailusta. Päinvastoin komitea uskoo, että eurooppalaiset matkailijat ovat pohjimmiltaan kestävää kehitystä kannattavia kansalaisia ja vaativat kestäviä tuotteita, vaikkakin heillä on niistä hyvin erilaisia käsityksiä. Näin ollen matkailukohteiden ja niissä toimivien yritysten haasteena on tarjota kestävän matkailun mukaisia tuotteita. On lisättävä matkailukohteiden valmiuksia kehittää kestävän matkailun mukaisia tuotteita. Matkailukohteiden on edistettävä kestävään matkailuun liittyviä ominaisuuksiaan ja sitoumuksiaan sekä lisättävä kestävää matkailua harrastavien matkailijoiden valintamahdollisuuksia.
2)

katsoo, että eurooppalaista hallintotapaa käsittelevässä komission valkoisessa kirjassa todetaan, että EU on siirtynyt monitasoisen hallinnon järjestelmään ja että näin ollen hallinnon paikallis- ja aluetasojen roolia on vahvistettava ja niiden toimivaltaa on kunnioitettava entistä enemmän,
23.

toteaa, että sodalla ja kaikilla siihen liittyvillä toimilla, erityisesti pakotteilla, on sosioekonomisia vaikutuksia jäsenmaihin ja naapurimaihin, ja EU:n on oltava valmis kantamaan ne. Kriisi osoittaa, että sisämarkkinoita ja niiden toimintaa on vahvistettava. Komitea painottaa, että on tärkeää kompensoida eurooppalaisille yrityksille pakotteista koituvat tappiot ja että pakotteista on tehtävä perusteellinen vaikutustenarviointi, jotta voidaan valmistautua lieventämään niiden taloudellisia ja sosiaalisia seurauksia.
1.

ETSK — pahoittelee, että Euroopan unionin jäsenvaltioiden keskuudessa esiintyy vitkastelua ja eripuraa juuri hetkellä, jolloin unionin tulisi olla päättäväinen, yhtenäinen ja solidaarinen — on kuitenkin tyytyväinen euroryhmässä maanantaina 20. helmikuuta saavutettuun sopimukseen toisesta suunnitelmasta Kreikan auttamiseksi, mutta pahoittelee lopullisen ratkaisun löytämisessä tapahtuneita viivästyksiä ja hidastelua — on silti huolissaan suunnitelman sosiaalisista ja taloudellisista seurauksista ja kehottaa Eurooppa-neuvostoa tukemaan toimenpiteitä talouden elvyttämiseksi erityisesti kriisin pahiten koettelemissa maissa — muistuttaa, että tarvitaan välttämättä investointeja reaalitalouteen erityisesti oikean teollisuuspolitiikan keinoin, jotta nykyinen taantumakierre kyetään katkaisemaan — on tyytyväinen aloitteeseen, jonka kahdentoista jäsenvaltion hallitukset ovat osoittaneet neuvostolle ja komissiolle.
Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus: neuvoston asetus maito- ja maitotuotealan yhteisestä markkinajärjestelystä annetun asetuksen (EY) N:o 1255/1999 muuttamisesta"



Virallinen lehti nro C 075 , 15/03/2000 s. 0014 - 0014



Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus: neuvoston asetus maito- ja maitotuotealan yhteisestä markkinajärjestelystä annetun asetuksen (EY) N:o 1255/1999 muuttamisesta" (2000/C 75/05) Neuvosto päätti 20. joulukuuta 1999 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 36 ja 37 artiklan nojalla pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta ehdotuksesta. Asian valmistelusta vastannut "maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö" -jaosto hyväksyi 12. tammikuuta 2000 lausunnon, jonka esittelijä on José Bento Gonçalves. Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 26. ja 27. tammikuuta 2000 pitämässään 369. täysistunnossa (tammikuun 26. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon äänin 113 puolesta 7:n pidättyessä äänestämästä. 1. Johdanto: komission ehdotuksen pääsisältö 1.1. Asiakirjan KOM(1999) 631 lopullinen sisältämän komission ehdotuksen tarkoituksena on muuttaa asetuksen (EY) N:o 1255/1999 31 artiklan 14 kohtaa. Kyseisessä kohdassa käsitellään toimivaltaa muuttaa asetuksen liitteenä II olevaa luetteloa maitotuotteista, jotka voivat saada vientitukia. 1.2. Ehdotukseen sovellettava oikeusperusta on perustamissopimuksen 36 ja 37 artikla. 2. Yleistä 2.1. Ehdotuksen tarkoituksena on antaa komissiolle toimivalta muuttaa liitteessä II mainittujen tavaroiden luetteloa sisällyttämällä siihen vientitukia saavat maitotuotteet. 2.2. Kyseessä on siis ainoastaan menettelytapamuutos, jonka mukaisesti komissio voi käyttää käytettävissä olevia varoja nykyistä tehokkaammin. Nyt luodaan täydentävä hallintotapa, jotta varat voidaan nykyistä paremmin kohdistaa vientitukia saaviin tavaroihin. 2.3. Muutos mahdollistaa luettelon muuttamista koskevien ehdotusten hyväksymisen komitologiamenettelyn mukaisesti. 2.4. Muutosten ansiosta maitotuotteiden vientitukiin sovelletaan samanlaista menettelyä kuin vilja-alan, sokerialan, riisialan ja muna-alan YMJ:stä annettuihin asetuksiin sisältyviin tuotteisiin. 2.5. Muutokset eivät vaikuta YMJ:n rahoitukseen. 3. Päätelmät 3.1. TSK:n käsityksen mukaan tarkastelun kohteena oleva ehdotus tulisi hyväksyä. Bryssel 26. tammikuuta 2000. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Beatrice Rangoni Machiavelli
Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus neuvoston asetukseksi kalavarojen säilyttämisestä suojelemalla nuoria meren eliöitä teknisin toimenpitein 30 päivänä maaliskuuta 1998 annetun asetuksen (EY) N:o 850/98 muuttamisesta kolmannen kerran"



Virallinen lehti nro C 209 , 22/07/1999 s. 0027 - 0027



Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus neuvoston asetukseksi kalavarojen säilyttämisestä suojelemalla nuoria meren eliöitä teknisin toimenpitein 30 päivänä maaliskuuta 1998 annetun asetuksen (EY) N:o 850/98 muuttamisesta kolmannen kerran" (1999/C 209/08) Neuvosto päätti 28. huhtikuuta 1999 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 43 ja 198 artiklan nojalla pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta ehdotuksesta. Talous- ja sosiaalikomitea päätti antaa lausunnon valmistelun yleisesittelijä Eduardo Chagasin tehtäväksi. Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 26. ja 27. toukokuuta 1999 pitämässään 364. täysistunnossa (toukokuun 26. päivän kokouksessa) yksimielisesti seuraavan lausunnon. 1. Johdanto 1.1. Neuvosto hyväksyi asetuksella (EY) N:o 850/98(1) tekniset toimenpiteet nuorten meren eliöiden suojelemiseksi. 1.2. Asetuksen antamisen ja julkaisemisen jälkeen todettiin, ettei kyseisessä lainsäädäntötekstissä ole otettu huomioon tiettyjä seikkoja, joista komissiolle oli huomautettu. 1.3. Käsiteltävänä olevalla asetusehdotuksella muutetaan nimenomaan asetuksen N:o 850/98 näitä näkökohtia. 2. Yleistä 2.1. TSK kannattaa asetusehdotusta. 2.2. Asetusehdotuksen tarkoituksena on korjata puutteet ja ottaa huomioon tietyt kehityssuunnat, jotka jäivät pois asetuksen 850/98 edellisestä versiosta. 2.3. Kyseessä on tavallinen välttämättömäksi käynyt muutos, joka koskee teknisiä toimenpiteitä. Tarkoituksena on löytää paras mahdollinen kompromissi optimaalisten teknisten toimenpiteiden ja kalastusalan todellisuuden välillä. Bryssel 26. toukokuuta 1999. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Beatrice RANGONI MACHIAVELLI (1) EYVL L 125, 27.4.1998.
Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) sokerialan yhteisestä markkinajärjestelystä (kodifioitu versio)"



Virallinen lehti nro C 138 , 18/05/1999 s. 0018



Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) sokerialan yhteisestä markkinajärjestelystä (kodifioitu versio)" (1999/C 138/06) Neuvosto päätti 22. maaliskuuta 1999 EY:n perustamissopimuksen 43 ja 198 artiklan mukaisesti pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta ehdotuksesta. Asian valmistelusta vastannut "maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö" -jaosto antoi lausuntonsa 2. maaliskuuta 1999. Esittelijä oli Rudolf Strasser. Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 24.-25. maaliskuuta 1999 pitämässään 362. täysistunnossa (maaliskuun 24. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 96 ääntä puolesta, ja 6 pidättyi äänestämästä. 1. Komission ehdotus sokerialan yhteisen markkinajärjestelyn kodifioinnista laadittiin asetuksen (ETY) 1785/81 ja sen muutosasetusten aiemman koontamisen perusteella. Siten uusi asetus korvaa kodifioinnin kohteena olevat eri asetukset. 2. Talous- ja sosiaalikomitea ilmaisee tyytyväisyytensä komission ehdotukseen, koska kodifioinnilla vastataan yhteisön oikeuden selvyyttä ja avoimuutta koskevaan vaatimukseen. Tekstin tarkastelussa ilmeni, ettei komission ehdotus sisällä sisällöllisiä, vaan ainoastaan kodifioinnin edellyttämiä muodollisia muutoksia. 3. Paino- ja käännösvirheiden lisäksi komission ehdotuksessa on merkitystä hämärtäviä virheitä. Komitea kehottaa komissiota tarkastamaan tekstin ja korjaamaan kyseiset virheet. Bryssel 24. maaliskuuta 1999. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Beatrice RANGONI MACHIAVELLI
Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) yhteisön kalastus- ja vesiviljelyalaa sekä niiden tuotteiden jalostusta ja kaupan pitämistä koskevien rakenteellisten tukitoimenpiteiden perusteista ja edellytyksistä (kodifioitu toisinto)"



Virallinen lehti nro C 129 , 27/04/1998 s. 0074



Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) yhteisön kalastus- ja vesiviljelyalaa sekä niiden tuotteiden jalostusta ja kaupan pitämistä koskevien rakenteellisten tukitoimenpiteiden perusteista ja edellytyksistä (kodifioitu toisinto)" (98/C 129/18) Neuvosto päätti 24. helmikuuta 1998 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 43 ja 198 artiklan mukaisesti pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta ehdotuksesta. Talous- ja sosiaalikomitea päätti antaa asian valmistelun yleisesittelijä Leif Nielsenin tehtäväksi. Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 25. 26. helmikuuta 1998 pitämässään 352. täysistunnossa (helmikuun 26. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 53 ääntä puolesta ja 1 vastaan 1:n pidättyessä äänestämästä. 1. Komitea hyväksyy komission ehdotuksen kodifioida yhteisön kalastus- ja vesiviljelyalaa sekä niiden tuotteiden jalostusta ja kaupan pitämistä koskevien rakenteellisten tukitoimien perusteista ja edellytyksistä annetut säädökset.2. Ehdotuksella komissio koontaa perusasetuksen (EY) N:o 3699/93 ja siihen tehdyt muutossäädökset yhdeksi tekstiksi. Ehdotus ei sisällä asiamuutoksia, vaan ainoastaan itse kodifioinnin edellyttämät muotoseikkoihin liittyvät muutokset. 3. Komitea muistuttaa, että se on monesti esittänyt yhteisön lainsäädännön kodifiointia. Komitean mielestä koonti on tärkeää, sillä se tekisi yhteisön kalastuspolitiikan selkeäksi ja ymmärrettäväksi alalla toimiville. Bryssel, 26. helmikuuta 1998. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Tom JENKINS
Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen rekisteröinnistä vastaavan jäsenvaltion tunnusmerkin tunnustamisesta yhteisön sisäisessä liikenteessä"



Virallinen lehti nro C 095 , 30/03/1998 s. 0032



Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen rekisteröinnistä vastaavan jäsenvaltion tunnusmerkin tunnustamisesta yhteisön sisäisessä liikenteessä" (98/C 95/08) Neuvosto päätti 5. elokuuta 1997 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 75 artiklan nojalla pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta edellä mainitusta ehdotuksesta. Asian valmistelusta vastannut liikenne- ja tietoliikennejaosto antoi lausuntonsa 16. joulukuuta 1997. Esittelijä oli Gabriel García Alonso. Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 351. täysistunnossaan (tammikuun 28. päivän 1998 kokouksessa) seuraavan lausunnon äänin 111 puolesta, 1 vastaan 3:n pidättyessä äänestämästä. 1. Johdanto 1.1. Henkilöiden ja tavaroiden vapaa liikkuvuus ovat Euroopan unionin perussopimuksiin kirjattuja perusoikeuksia. 2. Komission ehdotus 2.1. Yhteisön lainsäädännössä on joukko säännöksiä, joiden nojalla moottoriajoneuvoilla voi liikennöidä vapaasti yhteisön alueella. 2.2. Eräissä jäsenvaltioissa sovelletaan kuitenkin yhä tieliikennettä koskevaan Wienin yleissopimukseen perustuvia säännöksiä (). 2.3. Käsillä olevan ehdotuksen tarkoituksena on varmistaa, että jäsenvaltiot, joissa Wienin yleissopimuksen 37 artiklan määräysten perusteella vaaditaan niiden alueella liikkuvilta, toisessa jäsenvaltiossa rekisteröidyiltä ajoneuvoilta rekisteröinnin tunnusmerkkiä, tunnustavat ehdotetun asetuksen liitteen mukaisen tunnusmerkin. 3. Päätelmät 3.1. Komitea kannattaa varauksetta tätä komission ehdotusta, sikäli kuin se edistää tieliikennettä ja henkilöiden vapaata liikkumista yhteisön sisällä ja siten sisämarkkinoiden toteutumista. Bryssel, 28. tammikuuta 1998. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Tom JENKINS () Wienissä marraskuun 8. päivänä 1968 tehty tieliikennettä koskeva yleissopimus, johon sisältyvät 3. päivänä syyskuuta 1993 voimaan tulleet muutokset. Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomissio.
Oikaistaan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) tietyntyyppisten jätteiden toimittamiseen tiettyihin OECD:n ulkopuolisiin maihin sovellettavien yhteisten sääntöjen ja menettelyjen käyttöönotosta" (Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 214, 10. heinäkuuta 1998)



Virallinen lehti nro 361 , 24/11/1998 s. 0020 - 0020



Oikaistaan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) tietyntyyppisten jätteiden toimittamiseen tiettyihin OECD:n ulkopuolisiin maihin sovellettavien yhteisten sääntöjen ja menettelyjen käyttöönotosta" (Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 214, 10. heinäkuuta 1998) (98/C 361/09) Sivulla 75, korvataan 2.4 kohta: korvataan ilmaus: "Komitea yhtyy lisäksi Euroopan parlamentin esitykseen, jonka mukaan tietyt jätteet ja erityisesti tekstiilijätteet, joita on jalostettu tai käsitelty asianmukaisesti, eivät enää olisikaan jätteitä, vaan kuuluisivat tuotteiden vapaan liikkuvuuden tavanomaisten säännösten piiriin." seuraavasti: "Komitea esittää toiveen, että tietyt jätteet ja erityisesti tekstiilijätteet, joita on jalostettu tai käsitelty asianmukaisesti, eivät enää olisikaan jätteitä, vaan kuuluisivat tuotteiden vapaan liikkuvuuden tavanomaisten säännösten