Ehdotus: neuvoston asetus Clean Sky -yhteisyrityksen perustamisesta {SEK(2007) 773} {SEK(2007) 774} /* KOM/2007/0315 lopull. - CNS 2007/0118 */





[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO | Bryssel 13.6.2007 KOM(2007) 315 lopullinen 2007/0118 (CNS) Ehdotus: NEUVOSTON ASETUS CLEAN SKY -YHTEISYRITYKSEN PERUSTAMISESTA (komission esittämä) {SEK(2007) 773}{SEK(2007) 774} PERUSTELUT 1. Ehdotuksen tausta Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet Yhteiset teknologia-aloitteet on otettu käyttöön seitsemännessä puiteohjelmassa tapana luoda julkisen ja yksityisen sektorin tutkimuskumppanuuksia Euroopan tasolla. Yhteiset teknologia-aloitteet kuvastavat EU:n vahvaa sitoutumista toiminnan koordinointiin ja vaikuttavat näin eurooppalaista tutkimusaluetta ja Euroopan kilpailukykyä koskevien tavoitteiden asettamiseen. Yhteiset teknologia-aloitteet pohjautuvat pääasiassa eurooppalaisten teknologiayhteisöjen työhön. Muutamissa tapauksissa teknologiayhteisöt ovat kasvaneet sellaiseen laajuuteen, että ne edellyttävät mittavia julkisia ja yksityisiä investointeja sekä huomattavia tutkimusresursseja voidakseen toteuttaa keskeisiä osia strategisista tutkimuslinjauksistaan. Yhteisistä teknologia-aloitteista ehdotetaan tehokasta tapaa vastata näiden teknologiayhteisöjen tarpeisiin. Yhteistyö-erityisohjelmassa yksilöidään kuusi alaa, joilla voisi olla tarvetta yhteiselle teknologia-aloitteelle: vety ja polttokennot, ilmailu ja lentoliikenne, innovatiiviset lääkkeet, sulautetut tietotekniikkajärjestelmät, nanoelektroniikka ja GMES (ympäristön ja turvallisuuden maailmanlaajuinen seurantajärjestelmä). Ehdotuksen tarkoitus on perustaa Clean Sky -yhteisyritys julkis-yksityisenä kumppanuutena, jolla edistettäisiin eri organisaatioiden välisiä yhteyksiä ja eurooppalaisten t&k-valmiuksien rakentamista ilmailun ja lentoliikenteen alalla. Lentoliikenteen kehittymistä Euroopassa koskevien ennusteiden mukaan lentoliikenne yli kaksinkertaistuu seuraavien 20 vuoden aikana globaalin talouden vaatimusten myötä. Samalla kasvaa huolestuneisuus ympäristön tilasta ja paine rajoittaa epäterveellisiä kaasupäästöjä ja meluhaittoja. Ympäristöystävällisen lentoliikennejärjestelmän kehittäminen on keskeinen tekijä Euroopan kasvulle, joka perustuu ilmailualan teollisuuden verkostoon ja käyttää sitä hyväkseen. Tässä verkostossa tarjontaketju on suunnattu toimimaan mittavassa korkean teknologian teollisuuden ohjelmassa, linjassa EU:n aloitteiden, kuten JET ja ITER (ydinfuusio) ja Galileo (satelliittinavigointi) kanssa. Clean Sky -yhteisyrityksessä tullaan kehittämään innovatiivisia teknologioita, joiden ympäristövaikutukset ovat nykyistä pienempiä, ja se tulee asettamaan yhteiskunnallisia ja markkinoihin perustuvia teknologisia tavoitteita, jotka vaikuttavat koko lentoliikennejärjestelmään. Euroopan yhteisö osallistuu aloitteeseen ja antaa siihen rahoitusta näiden tavoitteiden saavuttamiseksi. Yleinen tausta Ilmailun aika-asteikko muodostuu vuosikymmenistä. Lentoliikenne on kasvanut markkinoiden kysyntään vastaavien alakohtaisten innovaatioiden pohjalta, mutta liikenteen ympäristövaikutukset ovat jääneet vähälle huomiolle. Suuret, pikaisesti toteutettavissa olevat läpimurrot puhtaassa lentoliikenneteknologiassa ovat kriittinen tekijä ilmastonmuutoksen torjunnassa samalla kun ne edistävät talouskasvua ja yhteiskunnallista kehitystä. Markkinoiden puutteet kuitenkin aiheuttavat sen, että turvautuminen markkinamekanismiin estää t&k-toimintaa pääsemästä parhaisiin mahdollisiin sosioekonomisiin tuloksiin. Tämän johdosta ilmailualalla onkin edessään huomattavia haasteita: - ympäristövaikutuksista on tulossa merkittävä liikkuvuuden kehittymistä rajoittava tekijä; - ilmailuteollisuudella on mittavat taloudelliset ja yhteiskunnalliset vaikutukset ja keskeinen rooli liikkumisen mahdollistajana, alalle on tyypillistä laajamittainen t&k-toiminta, laaja kauppatase ja erittäin ammattitaitoinen henkilöstö; - kaluston uudistamissyklissä avautuu mahdollisuus hyödyntää puhdasta teknologiaa t&k-tulosten myötä ennen vuotta 2015; - on ensisijaisen tärkeää vähentää ilmailun vaikutuksia ilmastonmuutokseen, päästöihin ja meluun. Tämä edellyttää merkittäviä muutoksia teknologiaan, jotta voitaisiin yltää asetettuihin päästövähennystavoitteisiin ja alentaa tuotteen elinkaaren ympäristövaikutuksia; - EU:n ilmailuteollisuudella on vastassaan kova kilpailu, ja julkisen t&k-tuen merkitys on elintärkeä. Yhdysvalloissa julkiset investoinnit ovat Eurooppaan verrattuna kolminkertaiset. Hiljattain annetussa presidentin täytäntöönpanomääräyksessä vahvistettiin ensimmäinen Yhdysvaltain ilmailualan t&k-politiikka, ja muitakin kilpailijoita on tulossa markkinoille; - julkisen sektorin toimet ovat oikeutettuja keinoja ratkaista markkinapuutteita, jotka hillitsevät ilmailualan t&k-investointeja: pitkiä aikatauluja, positiivisia ulkoisvaikutuksia, joissa yhteiskunnallisen ja yksityisen tuottoasteen välillä on suuri ero, ja negatiivisia ulkoisvaikutuksia, jotka liittyvät yhteiskunnan ympäristökustannuksiin. Voimassa olevat aiemmat säännökset Ei ole. Johdonmukaisuus suhteessa unionin muuhun politiikkaan ja muihin tavoitteisiin Politiikka, jolla pyritään stimuloimaan ilmailualan t&k-toimintaa ympäristöä säästävien ilma-alusten tuottamiseksi, on osa laajempaa strategiaa ilmailun ympäristövaikutusten pienentämiseksi. Ilmailualan t&k-toimien tehostaminen täydentää muita toimia, kuten komission EU:n päästökauppajärjestelmää. Euroopan yhteisö on nostanut ilmailun yhdeksi sen t&k-toiminnan painopisteistä, jossa tavoitteena on minimoida ilma-alusten ympäristövaikutukset, parantaa paikallista ilmanlaatua ja vähentää melua lentoasemien lähellä sekä parantaa terveyttä ja elämänlaatua. Ilmailualan t&k-toiminta edistää EU:n uuden Lissabonin strategian tavoitteiden saavuttamista. Ympäristömyötäisemmät ilmailuteknologiat ovat sopusoinnussa ja edistävät liikkumisen lisäämiseen tähtäävää EU:n politiikkaa laajentuneessa EU:ssa. Tämä on erityisen tärkeää liittymisneuvotteluja käyville valtioille, joissa liikenne kasvaa nopeasti. Politiikka, jolla pyritään vauhdittamaan puhtaan lentoliikenneteknologian kehittämistä siten, että sitä voitaisiin ottaa käyttöön mahdollisimman pian, lisää osaltaan hyvinvointia ja parantaa elinoloja kestävän kehityksen mukaisella tavalla EU:n nykyiselle väestölle ja tuleville sukupolville. Ehdotettu aloite on osa laajaa ja kunnianhimoista yhteisön strategiaa, jolla pyritään korjaamaan innovaatiovajetta. Strategiaan kuuluu muun muassa ehdotus perustaa uusi Euroopan teknologiainstituutti. Euroopan teknologiainstituutissa pyritään yhdistämään koulutusta, tutkimusta ja liiketoimintaa sekä tarjoamaan olemassa oleville verkostoille uusia hallintomalleja niiden toiminnan integroimiseksi. 2. Kuulemiset ja vaikutusten arviointi Intressitahojen kuuleminen Kuulemismenettely, tärkeimmät kohderyhmät ja yleiskuvaus vastaajista Clean Sky -hankkeen teknisestä sisällöstä ja hallintorakenteesta järjestettiin säännöllisiä kuulemisia komission ja sidosryhmien välillä ja niitä esiteltiin jäsenvaltioille ja puiteohjelmaan assosioituneille valtioille. Tiivistelmä vastauksista ja siitä, miten ne on otettu huomioon Komission yksiköiden, sidosryhmien, valtioiden sekä sosioekonomisen ja ympäristöasioita käsittelevän paneelin (S-E&E) osallistuminen tuotti säännöllisesti kommentteja ja ehdotuksia Clean Sky -yhteisyrityksen teknisestä sisällöstä, hallinnosta ja oikeudellisista näkökohdista. Komissio otti huomioon S-E&E-paneelin loppuraportissa esitetyt kommentit. Hallintorakennetta koskevassa ehdotuksessa otettiin huomioon raportin tulokset. Asiantuntijatiedon käyttö Lähteenä olleet tieteenalat ja asiantuntemuksen alat Sosioekonomisten ja ympäristöä koskevien vaikutusten arvioinnissa ja Clean Sky -hallintorakenteen alustavassa analyysissä käytettiin ulkopuolisia asiantuntijoita. Käytetyt menetelmät Sosioekonomisia ja ympäristöasioita käsittelevä paneeli (S-E&E) kokoontui kaksi kertaa komission tiloissa, joissa järjestetty kuulemistilaisuus teollisuuden sidosryhmien kanssa mahdollisti erityiskysymysten syvällisemmän analyysin. Paneelin esittelijät laativat paneelin raportin, ja työhön osallistuivat kaikki paneelin jäsenet. Hallintoa arvioiva paneeli sai teollisuudelta luonnosehdotuksen sekä komission toimeksiannon. Tärkeimmät organisaatiot ja asiantuntijat, joita on kuultu S-E&E-paneelin edustajien nimittämisestä vastasivat valtiot. Clean Sky -yhteisyrityksen hallintorakenteen analyysin tekeminen annettiin kahdelle asiantuntijalle, jotka ovat ylemmän tason johtotehtävissä JET-yhteisyrityksessä. Tiivistelmä saaduista ja huomioon otetuista asiantuntijalausunnoista Esiin ei ole tuotu sellaisia mahdollisesti vakavia riskejä, jotka voisivat johtaa peruuttamattomiin seurauksiin. S-E&E-paneeli kehotti aluksi lisäämään teknisten alueiden välistä koheesiota ja yhteydenpitoa, kehittämään edelleen Clean Sky -yhteisyrityksen makroekonomista analyysiä ja lujittamaan hallintorakennetta. Paneeli vahvisti toisessa arviossaan, että suosituksia oli noudatettu. Hallintoa koskevassa selvityksessä yksilöitiin tärkeitä kysymyksiä, jotka on otettava huomioon Clean Sky -yhteisyrityksen hallintorakenteessa. Nämä otettiin huomioon lopullisessa ehdotuksessa. Asiantuntijalausuntojen julkistaminen Paneelin raportit toimitettiin sidosryhmille ja ne esiteltiin ja niistä keskusteltiin valtioiden kanssa järjestetyissä kokouksissa. Vaikutusten arviointi Toimintavaihtoehtojen arvioinnissa otettiin huomioon eri tekijöitä: - investointien mittakaava ja aikataulu - jatkuvuus ja koheesio - yksityisen ja julkisen rahoituksen lisääminen - kriittinen massa osallistujia ja monitieteellinen lähestymistapa - osallistujien koordinointi ja integrointi - hallintorakenteen tehokkuus - korkea teknologian valmiustaso. Ensimmäisenä tarkasteltiin vaihtoehtoa, jossa ei toteuteta EU:n toimia kansallisella eikä EU:n tasolla. Tämä vaihtoehto on hylättävä, sillä turvautuminen markkinamekanismeihin ei monenlaisten markkinapuutteiden vuoksi riitä synnyttämään sellaisia merkittäviä innovaatioita, joita ilma-alusten ympäristövaikutusten vähentäminen edellyttää. Ilman EU:n osallistumista t&k-tuki rajoittuisi kansalliselle tasolle, joka ei riitä, sillä ilma-alusten ympäristövaikutusten vähentämiseen vaadittava tutkimusohjelma on niin laaja, että yksittäisillä jäsenvaltioilla ei ole siihen riittäviä varoja eikä tutkimuskapasiteettia. Kansallisilla t&k-politiikoilla on tärkeä rooli puhtaan lentoliikenneteknologian kehittämistä koskevan EU:n ohjelman täydentäjinä, mutta niillä ei voi korvata yhteisön tason toimia. Toinen vaihtoehto on turvautua valtioiden väliseen ohjelmaan, kuten ”EUREKA”. Tämä ei kuitenkaan mahdollista suurten teknologisten ja kaupallisten riskien ehkäisemisen edellyttämää budjettia eikä aikataulua, ja juuri nämä riskit jarruttavat yksityisiä investointeja puhtaan lentoliikenneteknologian kehittämiseen. Tällainen vaihtoehto ei ole sopiva väline nopeuttaa ympäristömyötäisen lentoliikenneteknologian kehittämistä ja käyttöönottoa, joka yhteisön yleinen etu. Kolmas vaihtoehto on, että käytetään alijärjestelmien tai järjestelmien tason perustutkimuksessa ja validoinnissa perinteisiä puiteohjelman välineitä, joiden tarkoituksena on stimuloida perustutkimusta sekä yksittäisillä soveltavan tutkimuksen aloilla tehtävää kohdennettua tutkimusta. Nämä välineet eivät kuitenkaan riitä nopeuttamaan puhtaan liikenneteknologian kehittämistä siten, että sitä voitaisiin ottaa käyttöön mahdollisimman pian, sillä tämä edellyttää koko järjestelmän teknologioiden demonstraatiota (eli järjestelmien järjestelmän integrointia ja demonstrointia). Tavanomaisen yksittäisen tutkimusyhteistyöhankkeen mittakaava tai koordinaatiotaso eivät riitä tällaisen tavoitteen saavuttamiseen seuraavista syistä: - t&k-toiminnan pirstaloituminen erillisiin hankkeisiin - osallistujien välisen tarpeellisen integroinnin ja koordinoinnin puuttuminen - validoinnin mahdottomuus oikealla teknologisen valmiuden tasolla - sellaisen oikeudellisen ja hallinnollisen rakenteen puuttuminen, jota tarvittava johtaminen edellyttää Yksittäisten demonstraatioiden kehittämisellä ei saavuteta samoja ympäristöhyötyjä kuin integroidulla lähestymistavalla. Ilman julkista tukea teollisuus kehittää uusia tuotteita strategianaan markkinapuutteiden rajoittaminen. Keskeisenä periaatteena olisi kustannustehokkuus, ja ympäristövaikutusten vähentäminen olisi lisähyöty, mutta ei prioriteetti. Ajoitus on keskeinen tekijä kilpailun ja kaluston uusimisen kannalta; epävarmuus yksittäisten hankkeiden tulosten sisällyttämisestä tuotekehitykseen olisi pirstaloituneessa toimintamallissa erittäin suuri; ympäristöhyödyt viivästyisivät, koska liikenteen kasvuvauhti on nopeampi kuin teknologian kehityksen vauhti. Tämä merkitsee sitä, että ilmailun tuottamat päästöt ja melu kasvaisivat vielä 3–4 vuoden ajan nopeammin kuin käytettäessä yhtä ohjelmaa. Sirpaloitunut toimintamalli viivästyttää tulosten toteuttamista ja yhteiskunnallisten hyötyjen aikaansaamista. Yhteiskunta kärsisi myös Euroopan ilmailualan kilpailukyvyn heikkenemisestä, joka vaikuttaa työllisyyteen ja elintasoon. Ehdotettu vaihtoehto on perustaa yhteisyritys johtamaan Clean Sky -toimintaa. Sillä on kunnianhimoinen tutkimus- ja teknologiaohjelma, joka edellyttää suuren luokan julkisia ja yksityisiä investointeja Euroopan tasolla. Clean Skyta pidetään sopivana keinona ottaa tärkeä askel kohti ACARE:n ympäristöaiheisten tutkimuslinjausten toteuttamista. Teollisuuden esittämässä ehdotuksessa korostetaan, että Clean Skyn ympäristötavoitteet ovat niin kunnianhimoisia, että ne edellyttävät teknologisia läpimurtoja validoitavaksi nopeammin kuin tavanomaisessa t&k-toiminnassa on mahdollista. Clean Sky perustuu innovatiivisen ja monitieteellisen lähestymistavan toteuttamiseen ja se kattaa ilmailuteknologian koko sen laajuudessa. Sillä varmistetaan uusien komponentti-, järjestelmä- ja ajoneuvoteknologioiden integrointi sekä niiden suuren mittakaavan validointi ja demonstrointi. Tämä luo pohjan, jonka turvin ympäristömyötäisiä tuotteita voidaan lähteä kehittämään hyväksyttävissä olevalla riskillä. Yhteisellä Clean Sky -teknologia-aloitteella tulee olemaan huomattavia positiivisia vaikutuksia monilla aloilla: - ilmailun ympäristövaikutusten väheneminen maailmanlaajuisesti - ilmailuyhteisön tehokkuuden parantuminen - matkustajien tyytyväisyyden ja liikkumisen lisääntyminen - Euroopan ilmailuteollisuuden kilpailukyvyn parantuminen kestävän kehityksen kautta. Teollisuuden investoinnit ovat erittäin mittavia, mikä varmistaa tulosten hyödyntämisen. Clean Sky myötävaikuttaa Euroopan taloudelliseen kasvuun makroekonomisella tasolla. Tämä vaikutus vahvistuu koko ajan, sillä kysyntä kasvaa lentoliikenteen alalla nopeammin kuin monilla muilla aloilla. Vaikutus näkyy selvästi myös työllisyydessä: alan palveluksessa on kolme miljoonaa Euroopan kansalaista. Tältä pohjalta Clean Sky -yhteisyrityksellä tulee olemaan myönteinen vaikutus koko Euroopan talouteen. Puhtaammat ja hiljaisemmat ilma-alukset lieventävät lentoliikenteen kasvun rajoituksia. Yhteenvetona: - Clean Sky -yhteisyrityksellä on tarvittava kriittinen massa ja monitieteellinen lähestymistapa, ja se kattaa koko teknologian, jota tarvitaan läpimurtojen kehittämisen ja käyttöönoton nopeuttamiseen ilmailun ympäristövaikutusten vähentämisessä. Tavanomaisella tutkimusyhteistyöllä ei sen pirstaloituneisuuden vuoksi saavuteta tavoitteiden edellyttämää kriittistä massaa ja monitieteellisyyttä. - Clean Sky -yhteisyrityksen hallintomallissa varmistetaan eri toiminta-alueiden välinen integrointi ja koordinointi ja ilmailualan t&k-toiminnassa hyödynnetään mittakaavaetuja ja tuotevarioinnin etuja, mikä mahdollistaa osallistujien väliset synergiaedut. Pelkkä puiteohjelmaan perustuva EU:n toiminta ei tarjoa samoja ominaisuuksia. - Clean Sky -yhteisyrityksessä kehitetään ja operoidaan useita demonstraatioita teknologioiden validoimiseen korkealla teknologian valmiustasolla, mikä nopeuttaa uuden tuotteen kehityksen aikataulua. 3. Ehdotukseen liittyvät oikeudelliset näkökohdat Ehdotetun toimen lyhyt kuvaus Ehdotus koostuu neuvoston asetuksesta Clean Sky -yhteisyrityksen perustamiseksi. Oikeusperusta Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 171 artikla. Toissijaisuusperiaate Toissijaisuusperiaatetta noudatetaan siltä osin kuin ehdotus ei kuulu yhteisön yksinomaiseen toimivaltaan. Ehdotuksen tavoitteita ei voida saavuttaa riittävällä tavalla pelkästään jäsenvaltioiden toimin seuraavista syistä: - Ilmailuteollisuus on maailmanlaajuista. Lentoliikenteen kansainvälinen luonne merkitsee maailmanlaajuisten sertifiointistandardien noudattamista; nämä standardit liittyvät turvallisuuteen ja jäljitettävyyteen, mutta ne juontavat juurensa innovaatioista. Uudet teknologiat eivät siten rajoitu kansalliselle tasolle. Eri jäsenvaltioiden erilaiset kapeat t&k-erikoistumisalueet johtavat eurooppalaiseen teknologiapohjaan, jossa innovaatioita voidaan kehittää järjestelmien järjestelmän mittakaavassa. - Lentoliikenteen ympäristövaikutukset ovat maailmanlaajuinen kysymys ja ne liittyvät lentoliikennejärjestelmän eri osa-alueisiin. Vaadittavat voimavarat ovat sitä luokkaa, että ne ovat yksittäisissä jäsenvaltioissa toimivien sidosryhmien ulottumattomissa. Tavoitteiden saavuttaminen ajoissa edellyttää hallinnoinnin ja koordinoinnin tasoa, joka voidaan saavuttaa ainoastaan kansainvälisessä hankkeessa Euroopan tasolla. - Eurooppalainen ilmailuteollisuus toimii globaaleilla mutta rajallisilla markkinoilla. Tämä vaikuttaa osaltaan korkeisiin tuotantokustannuksiin ja heikentää teollisuuden mahdollisuuksia investoida teknologisiin innovaatioihin. Siksi on tarpeen yhdistää t&k-toimintaa EU:n tasolla ja saavuttaa riittävä kriittinen massa innovaatioiden yhdistämiseen. Ehdotuksen tavoitteet saavutetaan paremmin yhteisön toimilla seuraavista syistä: 324 - T&k-työtä on toteutettava Euroopan tasolla. Teknologisten innovaatioiden toteuttamista ja täyden mittakaavan demonstraatioiden kehittämistä on koordinoitava EU:ssa, jotta voitaisiin varmistaa yhteiskunnallisten hyötyjen täysimittainen hyödyntäminen koko Euroopassa ja taloudelliset hyödyt koko tarjontaketjussa. Tämä koordinointi voidaan toteuttaa vain hyödyntämällä Clean Sky -yhteisyritykseen perustuvaa yhteisön lainsäädäntöä. - Ympäristövaikutusten vähentämisteknologian perusteellinen muutos edellyttää synergioiden maksimointia, mikä puolestaan edellyttää julkis-yksityistä kumppanuutta. Lisäksi tällaisella kumppanuudella on vipuvaikutus EU:n ohjelmiin ja kansallisiin ohjelmiin, ja se on saavutettavissa ainoastaan Euroopan tasolla. Yhteisön osallistuminen mahdollistaa t&k-ohjelmien rationalisoinnin. Teknisen osaamisen korkea täydentävyysaste tuottaa mittakaavaetuja ja parantaa mahdollisuuksia tuottaa teknologiademonstraatioita ajoissa. Sosioekonomisten ja ympäristöä koskevien vaikutusten arvioinnissa osoitetaan, että teollisuuden kilpailukykyä parantamalla Clean Sky -yhteisyritys auttaa merkittävästi vähentämään lentoliikenteen ympäristövaikutuksia, edistämään Euroopan kasvua ja tuottamaan uusia työpaikkoja. Valitussa Clean Sky -vaihtoehdossa yhdistyvät laajalle levinneen teknologia- ja osaamispohjan hyödyt ja riittävä kriittinen massa ja se tuottaa vaadittavan vipuvaikutuksen ja tehtävää vastaavan hallintorakenteen. Euroopan komission lisäksi 86 organisaatiota 16 valtiosta osallistuu Clean Sky -yhteisyrityksen hallinnollisiin ja teknisiin toimiin. Muita organisaatioita liittyy mukaan Clean Sky -yhteisyrityksen kehittyessä. Näin ollen ehdotus on toissijaisuusperiaatteen mukainen. Suhteellisuusperiaate Ehdotus on suhteellisuusperiaatteen mukainen seuraavista syistä: Clean Sky -yhteisyrityksen tehtävä on hoitaa lentoliikennejärjestelmän ympäristövaikutuksiin liittyvää t&k-toimintaa. Tavoitteiden saavuttaminen ajoissa edellyttää ohjelman asianmukaista hallintoa. Yhteisyritys on yksinkertaisin ratkaisu Clean Sky -hankkeen hallinnoimiseksi, sillä sen ansiosta Euroopan komissio voi yhdistää toimintaansa yksityisen sektorin kanssa. Clean Sky -yhteisyritykselle kaavailtu hallintomalli varmistaa tarvittavan joustavuuden ja reagointinopeuden, joita teknologisten tavoitteiden saavuttaminen edellyttää, sekä tarvittavan läpinäkyvyyden ja valvonnan, joka varmistaa yleisen edun noudattamisen. Clean Sky -yhteisyrityksen kokonaisbudjetiksi arvioidaan 1,6 miljardia euroa 7 vuoden ajaksi. Tätä määrää on tarkasteltava yhdessä Euroopan ilmailualan nykyisten t&k-kulujen kanssa ja ottaen huomioon ympäristöhyödyt, mahdolliset kerrannaishyödyt ja täydentävät hyödyt. Sääntelytavan valinta Ehdotettu sääntelytapa: asetus. Muut sääntelytavat eivät soveltuisi seuraavasta syystä: - Sellaisen yrityksen perustaminen, johon yhteisö osallistuu, edellyttää neuvoston päätöstä. 4. Talousarviovaikutukset Ennakoivaa talousarviota koskevan arvion mukaan yhteisön menot ovat ensimmäisenä vuonna 47 miljoonaa euroa ja nousevat sen jälkeen vuosittain yltäen viidentenä vuonna 140 miljoonaan euroon. Yhteisyrityksen purkamisbudjetti vuosina 6 ja 7 on 267 miljoonaa euroa. 5. Lisätietoja Simulaatio, kokeiluvaihe ja siirtymäaika Ehdotukseen on liittynyt tai liittyy siirtymäaika. Uudelleentarkastelu-, tarkistus- tai raukeamislauseke Ehdotus sisältää uudelleentarkastelulausekkeen. Ehdotus sisältää raukeamislausekkeen. Yhteinen Clean Sky -teknologia-aloite Teknologinen tiivistelmä Clean Sky -hankkeen tarkoitus on luoda perin pohjin innovatiivinen lentoliikennejärjestelmä, joka perustuu kehittyneiden teknologioiden integrointiin ja täyden mittakaavan demonstraatioihin, ja vähentää lentoliikenteen ympäristövaikutuksia vähentämällä melu- ja kaasupäästöjä ja parantamalla ilma-alusten polttoainetaloutta. Toiminta kattaa lentoliikennejärjestelmän kaikki keskeiset lentämisen osa-alueet sekä niihin liittyvät taustateknologiat, jotka on yksilöity ilmailualan teknologiayhteisön ACARE:n laatimissa strategisissa tutkimuslinjauksissa. Clean Sky rakentuu kuudesta teknisestä alueesta, joita kutsutaan integroitujen teknologioiden demonstraatioiksi (Integrated Technology Demonstrators, ITD). Niissä tehdään alustavia selvityksiä ja valitaan suoritettavia töitä. Seuraavana vuorossa ovat suuren mittakaavan demonstraatiot maan pinnalla tai ilmassa, jotta innovatiiviset teknologiat saataisiin sellaiselle kypsyysasteelle, jossa niitä voidaan hyödyntää uuden sukupolven ympäristömyötäisissä ilma-aluksissa. Eri integroitujen teknologioiden demonstraatioiden välinen johdonmukaisuus ja tiedonvaihto varmistetaan moninkertaisin linkein. Useat integroitujen teknologioiden demonstraatiot käyttävät useimpia testialustoja yhdessä. Integroitujen teknologioiden demonstraatiot ovat: 1. Älykkäät kiinteäsiipiset ilma-alukset: Siinä keskitytään aktiivisten siipien teknologioihin, jotka tunnistavat ilmavirtauksen ja muuttavat muotoaan tarpeen mukaan, sekä uusiin ilma-aluskokoonpanoihin, joihin nämä uudet siipirakenteet voidaan sisällyttää optimaalisella tavalla. 2. Ympäristömyötäiset syöttöliikenteen ilma-alukset: Siinä keskitytään kevyisiin kokoonpanoihin ja älykkäitä rakenteita käyttäviin teknologioihin, hiljaisiin kokoonpanoihin ja muissa integroitujen teknologioiden demonstraatioissa kehitettyjen teknologioiden, kuten moottoreiden, energianhallinnan ja uusien kokoonpanojen integrointiin. 3. Ympäristömyötäiset pyöriväsiipiset ilma-alukset: Siinä keskitytään innovatiivisiin roottorin lapoihin ja melua alentaviin moottoriasennuksiin, lentokoneen rungon vastuksen vähentämiseen, polttoainetta säästäviin diesel-moottoreihin ja sähköjärjestelmiin sekä ympäristöystävällisiin lentoreitteihin. 4. Ympäristömyötäiset ja ekologisesti kestävät moottorit: Siinä integroidaan teknologioita, jotka liittyvät hiljaisiin ja kevyisiin matalapainejärjestelmiin, tehokkaisiin, typen oksideja vähemmän tuottaviin ja kevyisiin perusmoottoreihin sekä uusiin kokoonpanoihin, kuten avoimiin roottoreihin tai välijäähdyttimiin. 5. Ympäristömyötäiset toimintajärjestelmät: Siinä keskitytään kokonaan sähköisiin ilma-alusten laitteistoihin ja järjestelmäarkkitehtuureihin, lämmönseurantaan, ”vihreiden” lentoreittien valmiuksiin ja maatoiminnan parantamiseen. 6. Ekologinen suunnittelu: Siinä tutkitaan materiaalien ja komponenttien täyttä elinkaarta ja painopisteinä ovat raaka-aineiden optimaalinen käyttö, uusiutumattomien materiaalien käytön vähentäminen, luonnonvarat, energia, haitalliset päästöt ja kierrätys. Teknologian arviointielimestä tulee puolestaan ensimmäinen eurooppalainen integroitu väline, joka muodostaa suoran yhteyden edistyneiden, vielä kehitteillä olevien teknologioiden ja suurten paikallisten tai maailmanlaajuisten ympäristövaikutusten välille. Se ottaa huomioon sekä Clean Sky -hankkeen sisä- että ulkopuolelta saatavan tiedon ja tuottaa siltä pohjalta ympäristövaikutusten mittaustapoja ilma-aluksille, lentoasemille ja lentokalustolle. Teknologian arviointielin toimii valvontaelimenä, jonka kautta riippumattomat ulkopuoliset asiantuntijat ja yleisö voivat arvioida olettamuksia, menetelmiä ja tuloksia koskevien arvioiden paikkansapitävyyttä. Koska ilma-alusten polttoainetalouteen vaikuttaa myös lentoreittien strateginen suunnittelu, Clean Sky -yhteisyritys tulee luomaan tiiviit yhteydet SESAR-yhteisyritykseen, joka tutkii ilmaliikenteen hallinnan (ATM) teknologioita yhtenäistä ilmatilaa koskevan komission aloitteen mukaisesti. Nämä yhteydet luodaan teknologian arviointielimen kautta sekä ilmaliikenteen hallintaa sivuavia avioniikkalaitteita kehittävän integroitujen teknologioiden demonstraation kanssa. Seuraavassa taulukossa on esitetty Clean Sky -yhteisyrityksen teknologiset tavoitteet: Teknologian arviointielin | 08 07 01 10 | Ei-pakoll. | JM[24] | EI | KYLLÄ | KYLLÄ | Nro 1A | 08 07 01 20 | Ei-pakoll. | EI-JM | KYLLÄ | KYLLÄ | KYLLÄ | Nro 1A | 4. YHTEENVETO RESURSSEISTA 4.1. Taloudelliset resurssit 4.1.1. Yhteenveto maksusitoumusmäärärahoista (MSM) ja maksumäärärahoista (MM) milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) Menolaji | Kohdan nro | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 ja myöh. | Yht. | Toimintamenot[25] | Maksusitoumusmäärärahat (MSM) | 8.1. | a | 45,000 | 86,375 | 119,375 | 129,375 | 136,375 | 259,500 | 776,000 | Maksumäärärahat (MM) | b | 38,250 | 80,169 | 114,425 | 127,875 | 135,325 | 279,956 | 776,000 | Viitemäärään sisältyvät hallintomenot[26] | Tekninen ja hallinnollinen apu (EI-JM) | 8.2.4. | c | 2,000 | 3,625 | 3,625 | 3,625 | 3,625 | 7,500 | 24,000 | VIITEMÄÄRÄ YHTEENSÄ | Maksusitoumusmäärärahat | a+c | 47,000 | 90,000 | 123,000 | 133,000 | 140,000 | 267,000 | 800,000 | Maksumäärärahat | b+c | 40,250 | 83,794 | 118,050 | 131,500 | 138,950 | 287,456 | 800,000 | Hallintomenot, jotka eivät sisälly viitemäärään[27] | Henkilöstömenot ja niihin liittyvät menot (EI-JM) | 8.2.5. | d | 0,351 | 0,351 | 0,351 | 0,351 | 0,351 | 0,702 | 2,457 | Viitemäärään sisältymättömät hallintomenot lukuun ottamatta henkilöstömenoja ja niihin liittyviä menoja (EI-JM) | 8.2.6. | e | 0,013 | 0,013 | 0,013 | 0,363 | 0,013 | 0,376 | 0,791 | Toimenpiteen alustavat rahoituskustannukset yhteensä | MSM YHTEENSÄ henkilöstökustannukset mukaan luettuina | a+c+d+e | 47,364 | 90,364 | 123,364 | 133,714 | 140,364 | 268,078 | 803,248 | MM YHTEENSÄ henkilöstökustannukset mukaan luettuina | b+c+d+e | 40,614 | 84,158 | 118,414 | 132,214 | 139,314 | 288,534 | 803,248 | Maksumäärärahoihin sovelletaan pidätysjärjestelmää, jonka mukaan 85 prosenttia nimellisosuudesta maksetaan etukäteen ja loput 15 prosenttia kertomusten (teknisten ja taloudellisten) hyväksymisen jälkeen. Tämä selittää erot maksusitoumusmäärärahoissa ja maksumäärärahoissa. Tiedot yhteisrahoituksesta Jos ehdotukseen liittyy jäsenvaltioilta tai muilta tahoilta (jotka on ilmoitettava) saatavaa osarahoitusta, seuraavassa taulukossa ilmoitetaan kyseisen osarahoituksen arvioitu määrä (rivejä voidaan lisätä, jos rahoitusta saadaan useilta tahoilta): milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) Rahoitukseen osallistuva taho | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 ja myöh. | Yht. | Yhteisyrityksen muut osakkaat | f | 2,000 | 3,625 | 3,625 | 3,625 | 3,625 | 7,500 | 24,000 | MSM YHTEENSÄ yhteisrahoitus mukaan luettuna | a+c+d+e+f | 49,481 | 94,106 | 127,106 | 137,456 | 144,106 | 275,812 | 828,067 | Yhteisrahoituksessa on otettu huomioon muiden osakkaiden osallistuminen yhteisyrityksen juokseviin kustannuksiin. Tämä osuus on yhtä suuri kuin 8.2.4 kohdassa ilmoitettu komission osuus. Loput muiden osakkaiden rahoitusosuudesta maksetaan luontaissuorituksina, jolloin rahoitusosuus on yhteensä 800 miljoonaa euroa. Kuten yhtiöjärjestyksessä on selitetty, yhteisyritys rakentuu kuuden teknologia-aiheen ympärille, joista käytetään nimitystä ”integroitujen teknologioiden demonstraatiot (ITD)”, ja sen osakkaina ovat: - Euroopan komissio - ITD-toimien vetäjät - ITD-toimien assosiaatiojäsenet. Komission rahoitusosuus yhteisyrityksen varoista on yhteensä 800 miljoonaa euroa, mikä jakautuu toimintamenojen ja juoksevien kustannusten kesken. Yhteisyrityksen muiden osakkaiden ja niiden intressiyhteisöjen rahoitusosuus on 776 miljoonaa euroa luontaissuorituksina sekä 24 miljoonaa euroa rahamääräisesti yhteisyrityksen juokseviin kustannuksiin. Yhteisyrityksen toiminnan käynnistyessä ITD-toimien vetäjät suorittavat noin 75 prosenttia eli 600 miljoonaa euroa luontaissuorituksista ja assosiaatiojäsenet suorittavat loput 25 prosenttia eli 200 miljoonaa euroa. Jotta yhteisen teknologia-aloitteen osallistujapohjaa voitaisiin laajentaa, ITD-toimien vetäjät siirtävät yhteisen teknologia-aloitteen toteuttamisaikana vähintään 200 miljoonan euron osuuden toiminnoistaan osallistuville intressiyhteisöille ehdotuspyyntöjen kautta (komission valvonnassa). Osallistuvat intressiyhteisöt osallistuvat määrättyjen toimien rahoittamiseen luontaissuorituksina ja rajoitetun ajan, eivätkä ne ole yhteisyrityksen osakkaita. On kuitenkin tärkeää huomata, että ITD-toimien vetäjät ovat sitoutuneet 200 miljoonaan euron lisäosuuteen (luontaissuorituksina): siinä (epätodennäköisessä) tapauksessa, ettei yhteenkään ehdotuspyyntöön vastata, ne suorittavat tehtävät itse. 4.1.2. Yhteensopivuus rahoitussuunnitelman kanssa ( Ehdotus on nykyisen rahoitussuunnitelman mukainen. ( Ehdotus edellyttää kyseeseen tulevan rahoitusnäkymien otsakkeen rahoitussuunnitelman muuttamista. ( Ehdotus voi edellyttää toimielinten sopimuksen[28] määräysten soveltamista (ts. joustovälineen käyttöä tai rahoitusnäkymien tarkistamista). 4.1.3. Vaikutukset tuloihin ( Ehdotuksella ei ole vaikutuksia tuloihin. ( Ehdotuksella on seuraavat vaikutukset tuloihin: milj. euroa (yhden desimaalin tarkkuudella) Ennen toteutusta [vuosi n-1] | Toteutuksen jälkeen | Henkilöstön määrä yhteensä | 3 | 3 | 3 | 3 | 3 | 3 / vuosi | 5. OMINAISPIIRTEET JA TAVOITTEET 5.1. Tarve, johon ehdotuksella vastataan lyhyellä tai pitkällä aikavälillä Yhteisyritys perustetaan julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuutena. Yhteisön rahamääräinen rahoitusosuus yhteisyrityksen varoihin käytetään ilmailusektorin tutkimustoimien osarahoitukseen. Tutkimustoimet kohdennetaan lentoliikennejärjestelmän ympäristövaikutusten vähentämiseen, mikä edistää ACARE:n strategisten tutkimuslinjausten (SRA-2) tavoitteiden saavuttamista (ks. yksityiskohtaisempi kuvaus perustelujen jaksossa 1). 5.2. Yhteisön osallistumisesta saatava lisäarvo, ehdotuksen johdonmukaisuus muiden rahoitusvälineiden kanssa sekä mahdolliset synergiaedut Tätä aihetta käsitellään perustelujen jaksossa 1. 5.3. Ehdotuksen tavoitteet ja odotetut tulokset sekä näihin liittyvät indikaattorit toimintoperusteisessa johtamismallissa Yleiset tavoitteet kuvataan perustelujen jaksossa 1. Määrälliset tavoitteet määritellään Clean Sky -yhteisyrityksen teknologiatiivistelmässä. Sopivat indikaattorit on määritelty riippumattomassa sosioekonomisten ja ympäristövaikutusten arvioinnissa, jonka toteuttivat jäsenvaltioiden nimeämät ulkopuoliset asiantuntijat. Asiantuntijoiden suosituksia kuvaillaan vaikutusten arvioinnin jaksossa 7.3. 5.4. Toteutustapa (alustava) ( Keskitetty hallinnointi ( komissio hallinnoi suoraan ( hallinnointivastuu siirretään ( toimeenpanovirastoille ( varainhoitoasetuksen 185 artiklassa tarkoitetuille yhteisöjen perustamille elimille ( kansallisille julkisoikeudellisille yhteisöille tai julkisen palvelun tehtäviä suorittaville yhteisöille ( Yhteistyössä toteutettava tai hajautettu hallinnointi ( jäsenvaltioiden kanssa ( kolmansien maiden kanssa ( Hallinnointi yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen kanssa (tarkennettava) Huomautukset: Clean Sky -yhteisyrityksen tärkein hallintoelin on johtokunta, jossa Euroopan komissio on keskeisessä asemassa. Johtokunta vastaa yhteisen teknologia-aloitteen toimien strategisesta suuntaamisesta. Johtokunta koostuu ITD-toimien vetäjistä (yhteensä 12), yhdestä assosioituneesta jäsenestä kustakin ITD-toimesta sekä komissiosta, jolla on veto-oikeus kaikissa yleistä etua koskevissa asioissa. Päivittäisestä johtamisesta vastaa yhteisyrityksen pääjohtaja (henkilöstön avustamana). Pääjohtaja toimii yhteisyrityksen laillisena edustajana ja on täysin riippumaton. Teknisestä hallinnosta vastaavat integroitujen teknologioiden demonstraatioiden ohjauskomiteat, joihin osallistuvat kaikki kyseiseen demonstraatioon osallistuvat osakkaat. Yleisessä foorumissa on yksi edustaja kustakin yhteisen teknologia-aloitteen osallistujasta. Yhteinen foorumi on neuvoa-antava elin, joka antaa suosituksia johtoelimille. Yhteisyrityksen ulkopuolella luodaan yhteyksiä useisiin elimiin. ACARE seuraa yhteisen teknologia-aloitteen teknistä kehitystä. Valtioiden edustusryhmä puolestaan koostuu asiantuntijoista, jotka seuraavat yhteisen teknologia-aloitteen edistymistä, mutta toimivat myös välittäjinä, jotka antavat yhteisyritykselle tietoja asiaan liittyvistä kansallisista aloitteista ja ohjelmista ja informoivat omaa kansallista teollisuuttaan ja tutkimusyhteisöään Clean Sky -yhteisyritykseen liittyvistä ehdotus- tai tarjouspyynnöistä. Yhteisyritys ja komissio voivat lisäksi käyttää neuvottelukunnan palveluja. Neuvottelukunta koostuu riippumattomista asiantuntijoista, ja se antaa suosituksia tieteellisistä ja teknisistä asioista sekä rahoitukseen ja hallintoon liittyvistä kysymyksistä. 6. SEURANTA JA ARVIOINTI 6.1. Seurantamenettely Yhteisyrityksen yhtiöjärjestyksen luonnoksessa asetetaan erityisiä sisäistä valvontaa koskevia säännöksiä. 6.2. Arviointimenettely 6.2.1. Ennakkoarviointi Tämän ehdotuksen liitteenä on vaikutusten arviointi, joka perustuu riippumattomien ulkopuolisten asiantuntijoiden paneelin laatimaan kaksivaiheiseen sosioekonomisten vaikutusten arviointiin. Siinä annetaan Clean Sky -yhteisyrityksen perustamisen ennakkoarvioinnissa tarvittavat tiedot. 6.2.2. Väli-/jälkiarviointien perusteella toteutetut toimenpiteet (aikaisemmat kokemukset vastaavasta toiminnasta) Ei sovelleta 6.2.3. Tulevaa arviointia koskevat määräykset ja arviointien suorittamisvälit Yhteisyrityksen sisäinen arviointi perustuu hankkeen edistymistä kuvaavaan vuosikertomukseen. Neuvottelukuntaa pyydetään suorittamaan väliarviointeja edistymisestä sekä antamaan suosituksia tieteellisistä ja teknisistä asioista sekä rahoitukseen ja hallintoon liittyvistä kysymyksistä. Lisäksi ulkopuolinen konsulttiyritys laatii hankkeen puolivälissä arvioinnin, jossa arvioidaan hankkeen suorituskykyä ja annetaan palautetta tarvittavista korjauksista. 7. PETOSTENTORJUNTA Clean Sky -yhteisyrityksen perustamisasetuksen 14 artiklassa säädetään petosten torjuntaa koskevista erityistoimenpiteistä. 8. YKSITYISKOHTAINEN ERITTELY TARVITTAVISTA RESURSSEISTA 8.1. Ehdotuksen tavoitteet ja niihin liittyvät rahoituskustannukset Maksusitoumusmäärärahoina, milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 ja myöh./vuosi | Virkamiehet tai väliaikaiset toimihenkilöt[30] (XX 01 01) | A*/AD | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | B*, C*/AST | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | Momentilta XX 01 02 rahoitettava henkilöstö[31] | Momenteilta XX 01 04/05 rahoitettava muu henkilöstö[32] | YHTEENSÄ | 3 | 3 | 3 | 3 | 3 | 3 | 8.2.2. Toimintaan liittyvien tehtävien kuvaus Seuraavien tehtävien suorittamiseen tarvitaan kaksi kokoaikaista AD-virkaa: - yhteisen teknologia-aloitteen edistymisen tekninen seuranta - yhteydet valtioiden edustusryhmään, ACARE:en ja liikenteen ohjelmakomiteaan - ehdotus- ja tarjouspyyntöjen seuranta ja uusien osakkaiden hyväksyntä - osallistuminen kokouksiin sekä komission edustaminen johtokunnassa ja integroitujen teknologioiden demonstraatioiden ohjauskomiteoissa - väli- ja loppuarvioinnin järjestäminen - satunnaistarkastusten/auditointien suorittaminen - raportointi yhteisen teknologia-aloitteen edistymisestä. Lisäksi tarvitaan yksi kokoaikainen AST-virka edellä mainittujen tehtävien tukemiseksi. Tehtävät kattavat yhteisen teknologia-aloitteen seurannan komission sisältä (eli tilannetta voidaan verrata kahteen hankkeesta vastaavaan virkamieheen ja tukihenkilöstöön). Virkamiehiä ei siis siirretä yhteisyrityksen palvelukseen. 8.2.3. Henkilöresurssien lähteet (henkilöstösääntöjen alainen henkilöstö) ( Korvattavan tai jatkettavan ohjelman hallinnointiin osoitetut tämänhetkiset virat ja/tai toimet ( Vuosistrategiaan ja alustavaan talousarvioesitykseen liittyvässä vuotta n koskevassa menettelyssä jo myönnetyt virat ja/tai toimet ( Vuosistrategiaan ja alustavaan talousarvioesitykseen liittyvässä seuraavassa menettelyssä pyydettävät virat ja/tai toimet ( Hallinnoinnista vastaavan henkilöstön nykyisten virkojen ja/tai toimien uudelleenjärjestely (henkilöstön sisäinen uudelleenjärjestely) ( Vuodeksi n tarvittavat virat ja/tai toimet, jotka eivät sisälly vuosistrategiaan ja alustavaan talousarvioesitykseen liittyvään, kyseistä vuotta koskevaan menettelyyn 8.2.4. Muut viitemäärään sisältyvät hallintomenot (XX 01 04/05 – hallintomenot) milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) Budjettikohta (numero ja nimi) | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 ja myöh. | YHTEENSÄ | Muu tekninen ja hallinnollinen apu | - sisäinen | - ulkoinen | 2,000 | 3,625 | 3,625 | 3,625 | 3,625 | 7,500 | 24,000 | Tekninen ja hallinnollinen apu yhteensä | 2,000 | 3,625 | 3,625 | 3,625 | 3,625 | 7,500 | 24,000 | Edellä lueteltuihin määriin sisältyy yhteisyrityksen toiminnan lopettaminen (arvioidaan kestävän vuoteen 2015). Ne vastaavat komission 50 prosentin osuutta yhteisyrityksen juoksevista menoista. Keskikustannuksina on käytetty 117 000 euroa/vuosi AD/AST-henkilöstön osalta ja 51 000 euroa/vuosi ulkopuolisen henkilöstön osalta. Yhteisön osuus on 11,4 miljoonaa euroa. Muihin juokseviin kustannuksiin sisältyvät muun muassa hankkeiden seuranta, viestintä, kokoukset, matka- ja oleskelukulut, juoksevat toimistokulut, tietotekniikka ja tilintarkastukset. Yhteisön osuus on 12,6 miljoonaa euroa. 8.2.5. Henkilöstömenot ja niihin liittyvät menot, jotka eivä t sisälly viitemäärään milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) Laji | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 ja myöh. | Virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt (08 07 01 01) | 0,351 | 0,351 | 0,351 | 0,351 | 0,351 | 0,702 | Momentilta XX 01 02 rahoitettava henkilöstö (ylim. toimihlöt, kans. asiantuntijat, sopimussuhteinen hlöstö jne.) (budjettikohta ilmoitettava) | Henkilöstömenot ja niihin liittyvät menot yhteensä (EIVÄT sisälly viitemäärään) | 0,351 | 0,351 | 0,351 | 0,351 | 0,351 | 0,702 | Laskelma – virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt | Vakiomenot 117 000 euroa/vuosi kokoaikaista virkamiestä kohti. | Laskelma – momentilta XX 01 02 rahoitettava henkilöstö | […] | 8.2.6. Muut hallintomenot, jotka eivät sisälly viitemäärään milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 ja myöh. | YHTEENSÄ | XX 01 02 11 01 – Virkamatkat[34] | 0,013 | 0,013 | 0,013 | 0,013 | 0,013 | 0,026 | 0,091 | XX 01 02 11 02 – Konferenssit ja kokoukset | XX 01 02 11 03 – Komiteoiden kokoukset[35] | XX 01 02 11 04 – Selvitykset ja kuulemiset[36] | 0,350 | 0,350 | 0,700 | XX 01 02 11 05 – Tietojärjestelmät | 2 Muut hallintomenot yhteensä (XX 01 02 11) | 0,013 | 0,013 | 0,013 | 0,363 | 0,013 | 0,376 | 0,791 | 3 Muut hallintomenojen kaltaiset menot (eritellään budjettikohdittain) | Hallintomenot yhteensä lukuun ottamatta henkilöstömenoja ja niihin liittyviä menoja (EIVÄT sisälly viitemäärään) | 0,013 | 0,013 | 0,013 | 0,363 | 0,013 | 0,376 | 0,791 | Laskelma – Muut hallintomenot, jotka eivät sisälly viitemäärään | […] | [1] EUVL L 412, 30.12.2006, s. 1. [2] EUVL L 400, 30.12.2006, s. 86–241. [3] 9039/03. [4] 12339/03. [5] 12487/04. [6] KOM(2003) 226. [7] 15717/06. [8] 6044/07. [9] 7224/07. [10] Katso KOM(2007) 2. [11] Euroopan parlamentti ja Eurooppa-neuvosto vahvistivat keväällä 2005 EU:n tavoitteen rajoittaa maapallon lämpötilan nousu enintään 2 asteeseen (2 asteen tavoite). [12] Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 päivänä kesäkuuta 2002 tehdyn neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 185 artikla (EYVL L 248, 16.9.2002 s. 1), oikaisu EYVL L 25, 30.1.2003, s. 43. [13] Komission asetus (EY, Euratom) N:o 2343/2002, annettu 23 päivänä joulukuuta 2002, Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 185 artiklassa tarkoitettuja elimiä koskevasta varainhoidon puiteasetuksesta (EYVL L 357, 31.12.2002, s. 72, oikaisu EYVL L 2, 7.1.2003, s. 39). [14] EYVL L 312, 23.12.1995, s. 1. [15] EYVL L 292,15, 15.11.1996, s. 2. [16] EYVL L 136, 31.5.1999, s. 1. [17] EYVL L 357, 31.12.2002, s. 72, oikaisu EYVL L 2, 7.1.2003, s. 39. [18] EYVL L 145, 31.5.2001, s. 43. [19] EUVL L 264, 25.9.2006, s. 13. [20] "Huomattava" muutos budjetissa on 10 prosentin luokkaa kyseisen integroitujen teknologioiden demonstraation budjetista. [21] Tämä jakamisperiaate noudattaa tavanomaista käytäntöä ilmailualan t&k-hankkeissa, joissa suurimmat integroijat tekevät suurimman osan työstä ja kantavat suurimmat investointiriskit. [22] Tämä jako on tehty noudattaen alhaalta ylöspäin -lähestymistapaa, jossa yksittäisten integroitujen teknologia-demonstraatioiden ja teknologian arviointielimen budjettivaatimuksia on suhteutettu niiden teknisiin tavoitteisiin. [23] EYVL L 357, 31.12.2002, s. 72, oikaisu EYVL L 2, 7.1.2003, s. 39. [24] Jaksotetut määrärahat. [25] 08 07 01 01 – Yhteistyö – Liikenne (mukaan luettuna ilmailu) ”Clean Sky -yhteisyrityksen tutkimustoimien toimintamenot”. [26] 08 01 04 60 – “Tukimenot Clean Sky -yhteisyrityksen juoksevien kustannusten kattamiseksi”. [27] Menot, jotka otetaan momenttiin 08 07 01 muille alamomenteille kuin 08 07 01 01 tai 08 01 04 60. [28] Katso toimielinten sopimuksen 19 ja 24 kohta. [29] Taulukkoon lisätään sarakkeita, jos toiminnan kesto ylittää kuusi vuotta. [30] Kyseisen henkilöstön kustannukset EIVÄT sisälly viitemäärään. [31] Kyseisen henkilöstön kustannukset EIVÄT sisälly viitemäärään. [32] Kyseisen henkilöstön kustannukset sisältyvät viitemäärään. [33] Tässä olisi viitattava asianomaisia toimeenpanovirastoja koskeviin rahoitusselvityksiin. [34] Hankkeeseen osoitetun komission henkilöstön virkamatkat riippuvat yhteisyrityksen päätoimipaikasta. Oletuksena on, että päätoimipaikka on Brysselissä ja johtokunnan kokoukset järjestetään päätoimipaikassa. Virkamatkojen kustannuksia laskettaessa keskikustannuksiksi on oletettu 1 300 euroa. Kokousten arvioitu lukumäärä: 2 virkamiestä osallistuu 4 kertaa vuodessa ITD-ohjauskomitean kokoukseen; 2 lisämatkaa. [35] Ilmoitetaan, millaisesta komiteasta on kysymys ja mihin ryhmään se kuuluu. [36] Suunnitelmien mukaan yksi väliarviointi ja loppuarviointi komission yksiköiden toimeksiannosta.