[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO |

Bryssel 19.12.2007

KOM(2007) 821 lopullinen

Ehdotus:

NEUVOSTON PÄÄTÖS,

kansainvälisen valaanpyyntikomission (IWC) kokouksissa yhteisön puolesta omaksuttavasta kannasta

(komission esittämä)

PERUSTELUT

1. EY:n perustamissopimuksen 174 artiklan 1 kohdan mukaan yksi yhteisön ympäristöpolitiikan tavoitteista on sellaisten toimenpiteiden edistäminen kansainvälisellä tasolla, joilla puututaan alueellisiin tai maailmanlaajuisiin ympäristöongelmiin. Tämä tavoite kattaa myös tiettyjen lajien, esimerkiksi valaiden, suojelun maailmanlaajuisella tasolla. Euroopan yhteisö on sitoutunut suojelemaan valaita ja antanut ympäristölainsäädäntöä valaiden suojelun korkean tason varmistamiseksi.

2. Luontodirektiivin[1] liitteessä IV luetellaan kaikki valaslajit. Tämä tarkoittaa, että kaikki valaslajit on tiukasti suojeltu tahalliselta häiritsemiseltä, kiinniotoilta tai tappamiselta yhteisön vesillä. Luontodirektiivissä kielletään myös luonnosta otettujen yksilöiden pitäminen, kuljetus ja myynti tai vaihto. Tämä lainsäädäntö ei salli kaupallisen valaanpyynnin jatkamista minkään sellaisen kannan osalta, jota esiintyy Euroopan yhteisön vesillä kokonaisuudessaan tai osittain. Koska valaat ovat vaeltava laji, on selvää, että luontodirektiivin tavoitteet voidaan saavuttaa kokonaisuudessaan vain, jos käytössä on myös vastaava kansainvälinen sääntelykehys.

3. Villieläimistön ja -kasviston uhanalaisten lajien kansainvälistä kauppaa koskevan yleissopimuksen (CITES) määräykset pannaan yhteisössä täytäntöön luonnonvaraisten eläinten ja kasvien suojelusta niiden kauppaa sääntelemällä annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 338/97[2]. Asetuksessa kielletään valaiden tuominen yhteisöön pääasiassa kaupallisissa tarkoituksissa[3]. Suojelun korkeaa tasoa pyritään edelleen vahvistamaan EU:n meristrategialla[4] sekä ehdotetulla meriympäristödirektiivillä[5]. Niiden yleisenä tavoitteena on EU:n merien ympäristönsuojelun hyvä taso, joten niillä vahvistetaan myös valaiden suojelua yhteisössä.

4. Näin ollen valaita koskevan yhteisön ympäristöpolitiikan tärkeimpänä tavoitteena on valaiden mahdollisimman tiukka suojelu. Edellä mainittu ympäristölainsäädäntö varmistaa korkeimman mahdollisen suojelun tason yhdenmukaistamalla sääntöjä.

5. Yhteisen kalastuspolitiikan (CFP) nojalla yhteisöllä on yksinomainen toimivalta merien elollisten luonnonvarojen suojelun osalta[6]. Valaat kuuluvat myös Euroopan yhteisön perustamissopimuksen liitteen I soveltamisalaan ja niihin sovelletaan sen 33 ja 38 artiklaa[7]. Lisäksi elollisten vesiluonnonvarojen säilyttämisestä ja kestävästä hyödyntämisestä yhteisessä kalastuspolitiikassa annetussa neuvoston asetuksessa (EY) 2371/2002 [8] säädetään, että yhteisen kalastuspolitiikan soveltamisala kattaa elollisten vesiluonnonvarojen säilyttämisen, hoidon ja hyödyntämisen. Yhteisö on tehnyt tältä pohjalta kalastussopimuksia, joissa käsitellään osittain tai pelkästään merinisäkkäitä[9]. Valaita käsitellään myös yhteisen kalastuspolitiikan puitteissa hyväksytyssä sekundäärilainsäädännössä. Näillä säädöksillä pyritään toteuttamaan kalastussopimusten yhteydessä tehdyt kansainväliset sitoumukset ja varmistamaan valaiden suojelu avomerellä[10].

6. Valaita koskeva EU:n politiikka ei ole tehokasta yhteisön vesillä, jos sitä ei tueta yhdenmukaisilla maailmanlaajuisilla toimilla. Komissio pyrkii Euroopan unionin yhdennetyn meripolitiikan yhteydessä koordinoimaan Euroopan edut kansainvälisissä yhteyksissä.

7. Kansainvälinen valaanpyyntikomissio (IWC) on toimivaltainen kansainvälinen järjestö valaskantojen maailmanlaajuisen suojelun ja hallinnan osalta. Se perustettiin vuonna 1946 allekirjoitetun valaanpyyntiä sääntelevän kansainvälisen yleissopimuksen (jäljempänä ’yleissopimuksen’) nojalla. Yleissopimuksen tarkoituksena on (yleissopimuksen johdanto-osan mukaan) määrätä valaskantojen tehokkaasta suojelusta ja mahdollistaa näin ollen valaanpyyntiteollisuuden järjestynyt kehitys. Kansainväliseen valaanpyyntikomissioon voivat liittyä ainoastaan yleissopimukseen liittyneet valtiot. Yleissopimusta olisi muutettava, jotta Euroopan yhteisö voisi olla järjestön jäsen, ja tällainen muutos edellyttäisi, että kaikki järjestön jäsenet ratifioisivat muutospöytäkirjan. Komissio teki vuonna 1992 ehdotuksen[11] komission valtuuttamisesta neuvottelemaan yhteisön liittymisestä yleissopimukseen, mutta asian käsittely ei ole edennyt neuvostossa. Euroopan yhteisöllä on kuitenkin tarkkailijan asema.

8. Kaupallinen valaanpyynti keskeytettiin vuonna 1986 IWC:ssä edustettuina olleiden maiden enemmistön hyväksymällä moratoriolla. Tärkeimmät syyt kaupallisen valaanpyynnin keskeyttämiseen olivat epävarmuudet, joita esiintyi eri valaskantojen tilaa koskevissa tieteellisissä analyyseissa. Tästä lähtien IWC:n kokouksissa on jatkuvasti keskusteltu siitä, ovatko valaskannat elpyneet siinä määrin, että kaupallista valaanpyyntiä koskeva kielto voitaisiin poistaa valvotusti.

9. IWC:n kaksoisrooli sekä valaanpyynnin hallinnoijana että valaiden suojelijana on johtanut viime vuosina siihen, että valtiot joko selkeästi kannattavat valaanpyyntiä tai vastustavat sitä. Johtavat valaanpyyntiä kannattavat valtiot (esim. Japani, Islanti ja Norja) ovat johdonmukaisesti vastustaneet moratoriota ja jatkavat valaanpyyntiä edelleen niin sanottuja tieteellisiä tarkoituksia varten tai muiden poikkeusten turvin.

10. IWC:n päätös kaupallisen valaanpyynnin yleisestä kieltämisestä on edellä mainitussa EY:n lainsäädännössä vahvistetun politiikan mukaista. On tärkeää, että IWC varmistaa moratorion jatkumisen tällä hetkellä saatavilla olevan tieteellisen tiedon perusteella. Japani on kuitenkin käytännöllisesti katsoen kaikissa IWC:n kokouksissa kiellon voimaantulosta lähtien ehdottanut yleissopimuksen säännöstöön muutoksia, joilla sallittaisiin valaanpyynti tietyissä olosuhteissa ja tosiasiassa kumottaisiin kielto tiettyjen kantojen osalta. Tämän vuoksi niiden 20 EU:n jäsenvaltion[12], jotka ovat IWC:n jäseniä, on ilmaistava kussakin IWC:n kokouksessa kantansa tällaisista ehdotuksista, jotka kuuluvat yhteisön toimivaltaan. Odotettavissa on, että näin käy myös vuonna 2008 Santiagossa (Chilessä) järjestettävässä IWC:n kokouksessa sekä sitä seuraavissa kokouksissa.

11. EY:n perustamissopimuksen 10 artiklassa esitetyn lojaalin yhteistyön periaatteen sekä yhteisön ulkoisen edustuksen yhtenäisyyden periaatteen mukaisesti on tärkeää, että jäsenvaltiot valmistautuvat IWC:n seuraaviin kokouksiin hyväksymällä neuvostossa EU:n kannan. Yhteisön tarkkailija-asemaan liittyvien rajoitusten vuoksi jäsenvaltioiden olisi esitettävä IWC:ssä yhteinen kanta toimien yhdessä yhteisön etujen mukaisesti. On myös tärkeää, että ne 7 jäsenvaltiota, jotka eivät ole vielä yleissopimuksen osapuolia, nopeuttavat liittymismenettelyään. Vain jos EU:n jäsenvaltiot toimivat yhdessä ja muodostavat yhteisön kannan, niillä on mahdollisuus varmistaa riittävän ja tiukan valaiden suojelua koskevan kansainvälisen sääntelykehyksen kehittäminen ja täytäntöönpano.

12. Tätä varten komissio tekee ehdotuksen neuvoston päätökseksi, jolla on kolme oikeusperustaa: 37 artikla (kalastuspolitiikka), 175 artikla (ympäristöpolitiikka) sekä 300 artiklan 2 kohdan toinen alakohta, joka koskee yhteisön kantojen määrittelemistä sopimuksella perustetussa elimessä, kun kyseisen elimen on tehtävä päätöksiä, joilla on oikeusvaikutuksia.

13. Ehdotettavalla neuvoston päätöksellä on kaksitahoinen ulottuvuus , koska odotettavissa olevat ehdotukset yleissopimuksen muuttamiseksi kuuluisivat sekä ympäristö- että kalastuspolitiikan piiriin, ja näistä kumpaakaan ei voida määrittää pääasialliseksi tai hallitsevaksi alaksi siten, että vastaavasti toinen olisi satunnainen, toissijainen tai välillinen.

14. Lisäksi IWC:n päätöksillä, joilla muutetaan yleissopimuksen säännöstöä, on oikeusvaikutuksia , koska päätökset tulevat voimaan asetetussa määräajassa ilman, että ne olisi ratifioitava[13]. Mikäli yhteisö käynnistää sisäiset menettelynsä kantansa määrittämiseksi vasta siinä vaiheessa, kun muut IWC:n jäsenet esittävät muutosehdotuksia, menettelyjä ei voida saattaa päätökseen ajoissa, koska muutosehdotuksia voidaan tehdä jopa ainoastaan 60 päivää ennen IWC:n seuraavaa kokousta. Lisäksi koska yhteisön tavoitteeksi ehdotetaan sitä, että yhteisö vastustaa yrityksiä kumota kaupalliselle valaanpyynnille asetettu moratorio, neuvosto voi jo tässä vaiheessa määrittää yhteisön kannan.

15. Lisäksi yhteisön olisi kannatettava säännöstöön tehtäviä muutoksia, joilla pyritään luomaan valaiden suojelualueita, ja vastustettava IWC:n sääntöihin ehdotettavia muutoksia, joilla laajennettaisiin salaisten äänestysten käyttöä, koska tämä olisi ristiriidassa Århusin yleissopimuksen ja sen tavoitteiden, erityisesti 3 artiklan 7 kohdan kanssa, ja sekä yhteisö että sen jäsenvaltiot ovat Århusin yleissopimuksen osapuolia.

Ehdotus:

NEUVOSTON PÄÄTÖS,

kansainvälisen valaanpyyntikomission (IWC) kokouksissa yhteisön puolesta omaksuttavasta kannasta

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 37 artiklan ja 175 artiklan 1 kohdan yhdessä 300 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan kanssa,

ottaa huomioon komission ehdotuksen[14],

sekä katsoo seuraavaa:

(1) EY:n perustamissopimuksen 174 artiklan 1 kohdan mukaan yksi yhteisön ympäristöpolitiikan tavoitteista on sellaisten toimenpiteiden edistäminen kansainvälisellä tasolla, joilla puututaan alueellisiin tai maailmanlaajuisiin ympäristöongelmiin.

(2) Kaikki valalajit luetellaan luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta annetun direktiivin 92/43/ETY[15] (luontodirektiivin) liitteessä IV. Tämä tarkoittaa sitä, että kaikki valaslajit on tiukasti suojeltu tahalliselta häiritsemiseltä, kiinniotoilta tai tappamiselta yhteisön vesillä. Luontodirektiivissä kielletään myös luonnosta otettujen yksilöiden pitäminen, kuljetus ja myynti tai vaihto.

(3) Villieläimistön ja -kasviston uhanalaisten lajien kansainvälistä kauppaa koskevan yleissopimuksen (CITES) määräykset pannaan yhteisössä täytäntöön luonnonvaraisten eläinten ja kasvien suojelua niiden kauppaa sääntelemällä koskevalla neuvoston asetuksella (EY) N:o 338/97[16], jossa kielletään valaiden tuominen yhteisöön pääasiassa kaupallisissa tarkoituksissa[17].

(4) Yhteisen kalastuspolitiikan (CFP) nojalla yhteisöllä on yksinomainen toimivalta meren elollisten luonnonvarojen suojelun osalta[18].

(5) Valaita koskeva EU:n ympäristöpolitiikka ei ole tehokasta yhteisön vesillä, jos sitä ei tueta yhdenmukaisilla maailmanlaajuisilla toimilla.

(6) Kansainvälinen valaanpyyntikomissio (IWC) on toimivaltainen kansainvälinen järjestö valaskantojen maailmanlaajuisen suojelun ja hallinnan osalta. Se perustettiin vuonna 1946 allekirjoitetun valaanpyyntiä sääntelevän kansainvälisen yleissopimuksen (jäljempänä 'yleissopimuksen') nojalla. Yleissopimuksen tarkoituksena on määrätä valaskantojen tehokkaasta suojelusta ja hallinnasta ja mahdollistaa näin ollen valaanpyyntiteollisuuden järjestynyt kehitys. Kansainvälisen valaanpyyntikomission jäseniä voivat olla ainoastaan valtiot. Euroopan unionin jäsenvaltioista 20 on IWC:n osapuolia[19]. Euroopan yhteisöllä on IWC:ssä ainoastaan tarkkailijan asema, ja yhteisöä edustaa komissio.

(7) Kaupallinen valaanpyynti keskeytettiin vuonna 1986 IWC:ssä edustettuina olleiden maiden enemmistön hyväksymällä moratoriolla. Johtavat valaanpyyntiä kannattavat valtiot ovat johdonmukaisesti vastustaneet moratoriota ja jatkavat valaanpyyntiä edelleen niin sanottuja tieteellisiä tarkoituksia varten tai muiden poikkeusten turvin.

(8) IWC:n toiminnan perustana on säännöstö, jolla hallitaan valaanpyyntiä koko maailmassa. Säännöstö on yleissopimuksen liitteenä, ja se on erottamaton osa yleissopimusta. Se on osapuolia sitova ja sisältää valasvarojen suojelua ja käyttöä koskevat yksityiskohtaiset säännöt.

(9) Jos IWC:ssä hyväksytään ehdotuksia päätöksiksi, joilla muutetaan säännöstöä, niillä voi olla oikeusvaikutuksia ja ne voivat vaikuttaa siihen, miten valaisiin liittyvän yhteisön politiikan ja lainsäädännön tavoitteet saavutetaan. IWC:n kokouksissa esitetään jatkuvasti päätösehdotuksia, joista joidenkin tavoitteena on sallia valaanpyynti kiintiöiden asettamisen ja hoitotoimenpiteiden soveltamisen avulla tai määrittää valaiden suojelualueita, ja näitä ehdotuksia varten on muodostettava yhteisön kanta.

(10) Jäsenvaltioilla on Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 10 artiklan perusteella lojaalin yhteistyön velvoite eivätkä ne voi sitoutua yhteisön lainsäädännön ulkopuolisiin velvoitteisiin, jotka voisivat vaikuttaa yhteisön sääntöihin tai muuttaa niiden soveltamisalaa.

(11) Koska yhteisö on tarkkailijan asemassa, neuvoston olisi päätettävä yhteisön kannasta ja jäsenvaltioiden olisi esitettävä se yhdessä yhteisön etujen mukaisesti.

(12) Yhteisön ja jäsenvaltioiden olisi tulevissa IWC:n kokouksissa toimittava tiiviissä yhteistyössä sen varmistamiseksi, että yleissopimukseen ja sen säännöstöön mahdollisesti tehtävät muutokset ovat johdonmukaisia valaita koskevan yhteisön politiikan ja lainsäädännön tavoitteiden kanssa,

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

1 artikla

Yhteisön kanta IWC:n kokouksissa on tämän päätöksen liitteen mukainen ja jäsenvaltiot esittävät kannan yhdessä yhteisön etujen mukaisesti.

2 artikla

Jos ennen IWC:n kokousta tai sen aikana esitettävät uudet tieteelliset tai tekniset tiedot todennäköisesti vaikuttavat 1 artiklassa tarkoitettuun kantaan tai jos ehdotuksia tehdään paikan päällä sellaisista asioista, joista ei vielä ole yhteisön kantaa, kyseistä ehdotusta koskevasta kannasta sovitaan, myös paikan päällä, ennen kuin ehdotuksesta äänestetään.

Tehty

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

LIITE

16. Yhteisön tärkein pitkän aikavälin tavoite IWC:n osalta on sen varmistaminen, että valaita suojellaan kattavasti tehokkaalla kansainvälisellä lainsäädännöllä.

17. Jollei tulevista tarkistuksista, jotka liittyvät asiaa koskevaan kehitykseen, muuta johdu, jäsenvaltiot, jotka toimivat yhdessä yhteisön etujen mukaisesti, ottavat seuraavan kannan ehdotuksiin IWC:n päätöksiksi:

18. Vastustetaan ehdotuksia säännöstöön tehtäviksi muutoksiksi, joiden seurauksena kumotaan kokonaan tai osittain kaupalliselle valaanpyynnille asetettu moratorio;

19. Tuetaan ehdotuksia säännöstöön tehtäviksi muutoksiksi, joiden tarkoituksena on valaiden suojelualueiden perustaminen;

20. Tuetaan ehdotuksia alkuperäisväestön valaanpyynnin jatkamiseksi sillä edellytyksellä, että kyseessä olevien kantojen suojelu ei vaarannu, ottaen huomioon ennalta varautumisen periaate ja tieteellisen komitean neuvot;

21. Tuetaan ehdotuksia, joiden tavoitteena on käsitellä kattavasti kaikkia valaanpyyntitoimenpiteitä, joita toteutetaan yleissopimukseen sisältyvien erilaisten oikeudellisten nimikkeiden puitteissa, mukaan luettuna kaupallinen valaanpyynti;

22. Tuetaan ehdotuksia, jotka ovat johdonmukaisia sen kannan kanssa, jonka Euroopan yhteisö on omaksunut villieläimistön ja -kasviston uhanalaisten lajien kansainvälistä kauppaa koskevan yleissopimuksen (CITES) yhteydessä sekä muiden sellaisten kansainvälisten sopimusten yhteydessä, joiden osapuoli se on;

23. Tuetaan ehdotuksia, jotka koskevat suojelukomitean toiminnan jatkamista, ja ehdotuksia, jotka koskevat pienten valaiden suojelukysymyksiä;

24. Tuetaan ehdotuksia, joilla edistetään tieteellisten tietojen keräämistä ilman tuhoavia menetelmiä sekä valaspopulaatioiden suojelua koskevaa tutkimusta;

25. Vastustetaan ehdotuksia, joilla muutettaisiin IWC:n menettelyjä salaisten äänestysten käytön laajentamiseksi.[pic][pic][pic][pic][pic][pic]

[1] Direktiivi 92/43/ETY luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta, EYVL L 206, 22.7.1992, s. 7.

[2] EUVL 61, 3.3.1997, s. 1.

[3] Valastuotteiden tuontiin sovellettavasta yhteisestä järjestelmästä annetussa neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 348/81 sallitaan asetuksen liitteessä mainittujen tuotteiden tuonti ainoastaan, jos niitä ei käytetään kaupallisiin tarkoituksiin.

[4] Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille: Meriympäristön suojelua ja säilyttämistä koskeva teemakohtainen strategia KOM(2005) 504 lopullinen.

[5] Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi yhteisön meriympäristöpolitiikan puitteista KOM(2005) 505 lopullinen.

[6] Katso esimerkiksi asiat C-141/78 [1979] Kok. 2923, 6 kohta, ja C-804/79, [1981] Kok. 1045, 17 kohta.

[7] Katso Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 32 artiklan 3 kohta.

[8] EYVL 358, 31.12.2002, s. 59.

[9] Katso esim. neuvoston päätös 2005/938/EY kansainvälistä delfiinien suojeluohjelmaa koskevan sopimuksen hyväksymisestä Euroopan yhteisön puolesta, EUVL L 348, 30.12.2005, s. 26.

[10] Katso esim. neuvoston asetus (EY) N:o 973/2001 eräiden laajasti vaeltavien kalakantojen teknisistä säilyttämistoimenpiteistä, EYVL L 137, 10.5.2001, s. 1; neuvoston asetus (EY) N:o 1936/2001 eräiden laajasti vaeltavien kalakantojen pyyntiin sovellettavien valvontatoimien vahvistamisesta, EYVL L 263, 3.10.2001, s. 1; neuvoston asetus (EY) N:o 1967/2006 kalavarojen kestävää hyödyntämistä koskevista hoitotoimenpiteistä Välimerellä, EUVL L 36, 8.2.2007, s. 6.

[11] Draft Council Decision authorizing the Commission to negotiate, on behalf of the Community, a protocol amending the international Convention on the regulation of whaling, Washington, 2 December 1946 COM (92)316 (ei suomenkielistä toisintoa).

[12] Alankomaat, Belgia, Espanja, Irlanti, Italia, Itävalta, Kreikka, Kypros, Luxembourg, Portugali, Ranska, Ruotsi, Saksa, Slovenia, Slovakian tasavalta, Suomi, Tanska, T][pic]ekin tasavalta, Unkari, ja Yhdŝekin tasavalta, Unkari, ja Yhdistynyt kuningaskunta.

[13] Yleissopimuksen 5 artiklan 3 kohdan mukaan sopimukseen tehtävät muutokset tulevat voimaan sopimuspuolten osalta yhdeksänkymmenen päivän kuluttua, paitsi jos sopimuspuolet ilmoittavat vastustavansa muutosta.

[14] EUVL C […], […], s. […].

[15] EUVL 206, 22.7.1992, s. 7.

[16] EYVL L 61, 3.3.1997, s. 1.

[17] Valastuotteiden tuontiin sovellettavasta yhteisestä järjestelmästä annetussa neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 348/81 sallitaan asetuksen liitteessä mainittujen tuotteiden tuonti ainoastaan, jos niitä ei käytetä kaupallisiin tarkoituksiin.

[18] Katso esimerkiksi asiat C-141/78 [1979] Kok. 2923, 6 kohta, ja C-804/79, [1981] Kok. 1045, 17 kohta.

[19] Alankomaat, Belgia, Espanja, Irlanti, Italia, Itävalta, Kreikka, Kypros, Luxembourg, Portugali, Ranska, Ruotsi, Saksa, Slovenia, Slovakian tasavalta, Suomi, Tanska, Tŝekin tasavalta, Unkari, ja Yhdistynyt kuningaskunta.