EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 15.07.1997 
KOM(97)2009 lopull. 
Komission lausunto 
Tsekin tasavallan hakemuksesta 
Euroopan unionin jäseneksi 

Sisältö 
A. JOHDANTO 
a) Esipuhe 
Jäsenyyshakemus 
Lausunnon taustaa 
Lausunnon sisältö 
b) Euroopan unionin ja Tsekin tasavallan suhteet 
Historialliset ja geopoliittiset yhteydet 
Tsekin tasavallan kanta Euroopan unioniin 
Sopimussuhteet 
Liittymistä valmisteleva strategia 
Kauppasuhteet 
Yleisarvio 
B. JÄSENYYDEN ARVIOINTIPERUSTEET 
1. 1. Poliittiset arviointiperusteet 
1.1 Demokratia ja laillisuusperiaate 
Parlamentin ja lainsäädäntövallan rakenne 
Parlamentin toiminta 
2 
Toimeenpanovallan rakenne 
Toimeenpanovallan toiminta 
Tuomiovallan rakenne 
Tuomiovallan toiminta 
1.2 Ihmisoikeudet ja vähemmistöjen suojelu 
Poliittiset oikeudet ja kansalaisoikeudet 
Taloudelliset, sosiaaliset ja sivistykselliset oikeudet 
Vähemmistöjen oikeudet ja suojelu 
1.3 Yleisarvio 
2. Taloudelliset arviointiperusteet 
2.1 Taloudellinen tilanne 
Tausta 
Vapauttaminen 
Vakauttaminen 
Rakennemuutos 
Rahoitusala 
Taloudellinen j a sosiaalinen kehitys 
2.2 Talous jäsenyyden näkökulmasta 
Johdanto 
Toimiva markkinatalous 
Edellytykset selviytyä kilpailun ja markkinavoimien paineista 
Näkymät ja tärkeimmät tavoitteet 
2.3 Yleisarvio 
3. Edellytykset täyttää jäsenyyteen liittyvät velvoitteet 
3.1 Rajattomat sisämarkkinat 
Neljä vapautta 
Yleinen toimintaympäristö 
Tavaroiden vapaa liikkuvuus 
Pääomien vapaa liikkuvuus 
Palveluiden vapaa liikkuvuus 
Henkilöiden vapaa liikkuvuus 
Yleisarvio 
Kilpailu 
3.2 Innovaatiot 
Tietoyhteiskunta 
Yleissivistävä ja ammatillinen koulutus sekä nuoriso 
Tutkimus ja teknologinen kehittäminen 
Televiestintä 
Audiovisuaalinen ala 
3.3 Taloutta ja verotusta koskevat kysymykset 
Talous- ja rahaliitto 
Verotus 
Tilastot 
3.4 Politiikat eri aloilla 
Teollisuus 
Maatalous 
Kalastus 
Energia 
Liikenne 
Pienet ja keskisuuret yritykset 
3.5 Taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus 
Työllisyys ja sosiaaliset kysymykset 
Aluepolitiikka ja koheesio 
3.6 Elämänlaatu ja ympäristö 
Ympäristö 
Kuluttajansuoja 
3.7 Oikeus- ja sisäasiat 
3.8 Ulkosuhteisiin liittyvä politiikka 
Kauppa j a kansainväliset taloussuhteet 
Kehitysyhteistyö 
Tulli 
Yhteinen uiko-ja turvallisuuspolitiikka 
3.9 Varainhoitoa koskevat kysymykset 
Varainhoidon valvonta 
Vaikutukset yhteisön talousarvioon 
4. Hallintojärjestelmän kyky soveltaa yhteisön säännöstöä 
4.1 Hallinnon rakenteet 
4.2 Hallinnon ja oikeuslaitoksen toimintakyky 
4.3 Yleisarvio 
C. TIIVISTELMÄ JA PÄÄTELMÄT 
Liitteet 
Parlamentin kokoonpano 
Yhtenäismarkkinat: Valkoisessa kirjassa vahvistetut toimenpiteet 
Tilastotiedot 



A. JOHDANTO 
a) Esipuhe 
Jäsenyyshakemus 
Tsekin tasavalta jätti hakemuksensa Euroopan unionin jäsenyydestä 17 päivänä 
tammikuuta 1996, ja ministerineuvosto päätti vastaavasti 29 päivänä tammikuuta 1996 
Euroopan unionista tehdyn sopimuksen O artiklan, jossa määrätään komission 
kuulemisesta, mukaisen menettelyn täytäntöönpanemisesta. 
Edellä sanottu huomioon ottaen komissio antaa tämän lausunnon vastauksena Madridissa 
vuoden 1995 joulukuussa kokoontuneen Eurooppa-neuvoston esittämään pyyntöön antaa 
lausunto mahdollisimman nopeasti vuoden 1996 maaliskuussa alkaneen hallitusten 
välisen konferenssin päätyttyä vuoden 1997 kesäkuussa. 
Lausunnon taustaa 
Tsekin tasavallan jättämää jäsenyyshakemusta käsitellään samanaikaisesti yhdeksän 
muun assosioituneen maan hakemuksen kanssa. Tsekin tasavallan liittyminen Euroopan 
unioniin on nähtävä osana historiallista kehitystä, jossa Keski- ja Itä-Euroopan maat 
pääsevät yli 40 vuotta kestäneestä maanosan kahtia jakautumisesta ja liittyvät unionin 
luomaan rauhan, vakauden ja hyvinvoinnin alueeseen. 
Kööpenhaminassa vuoden 1993 kesäkuussa kokoontunut Eurooppa-neuvosto teki 
seuraavat päätelmät: 
"Jäseniksi haluavista Keski-ja Itä-Euroopan assosioituneista maista tulee unionin jäseniä. 
Liittyminen tapahtuu heti, kun maa kykenee täyttämään jäsenyydestä koituvat velvoitteet 
täyttämällä taloudelliset ja poliittiset edellytykset. Jäsenyys edellyttää seuraavaa: 
- hakijamaassa on vakaat toimielimet, jotka takaavat kansanvallan, oikeusvaltion, 
ihmisoikeudet sekä vähemmistöjen kunnioittamisen ja suojelun, 
- toimivan markkinatalouden olemassaolo ja kyky selviytyä kilpailupaineesta ja 
markkinavoimista unionissa, 
- kyky vastata jäsenyyden mukanaan tuomiin velvoitteisiin, mukaan lukien poliittisen, 
talous- ja rahaliiton tavoitteiden noudattaminen. 
Unionin kyky ottaa vastaan uusia jäseniä Euroopan yhdentymisen vauhdin pysyessä 
ennallaan on myös tärkeä seikka sekä unionin että hakijamaiden yhteisen edun kannalta." 
Tässä julistuksessa esitettiin poliittiset ja taloudelliset arviointiperusteet Keski- ja Itä-
Euroopan assosioituneiden maiden unioniin liittymistä koskevien hakemusten 
käsittelemiseksi. 
Madridissa vuoden 1995 joulukuussa kokoontunut Eurooppa-neuvosto viittasi liittymistä 
valmistelevan strategian yhteydessä tarpeeseen "luoda sellaiset edellytykset, jotka 
mahdollistavat hakijamaiden asteittaisen ja sopusointuisen integroitumisen erityisesti 
- markkinatalouden kehittämisen, 

- hakijamaiden hallinnollisten rakenteiden mukauttamisen, ja 
- vakaan taloudellisen ja valuuttapoliittisen ympäristön luomisen avulla." 
Lausunnossaan komissio käsittelee Tsekin tasavallan jättämää hakemusta erikseen, mutta 
samojen arviointiperusteiden mukaisesti kuin muitakin hakemuksia, joista se antaa 
lausunnon samanaikaisesti. Kyseinen menettelytapa noudattaa Madridissa kokoontuneen 
Eurooppa-neuvoston ilmaisemaa toivomusta hakijamaiden tasa-arvoisesta kohtelusta. 
Yksittäisten lausuntojen lisäksi komissio antaa neuvostolle erikseen "Agenda 2000" -
tiedonantonsa yhteydessä yleisarvioinnin liittymistä koskevista hakemuksista ja 
suositukset unionin onnistunutta laajentumista koskevaksi strategiaksi. Samanaikaisesti 
komissio antaa arvioinnin laajentumisen vaikutuksista unionin politiikkaan. 
Lausunnon sisältö 
Lausunnon rakenteessa otetaan huomioon Kööpenhaminassa kokoontuneen Eurooppa-
neuvoston tekemät päätelmät. Siinä: 
- kuvataan Tsekin tasavallan ja unionin tähänastisia suhteita erityisesti 
assosiaatiosopimuksen puitteissa, 
- eritellään tilanne Eurooppa-neuvoston esittämien poliittisten edellytysten osalta 
(kansanvalta, oikeusvaltio, ihmisoikeudet, vähemmistöjen suojelu), 
- arvioidaan Tsekin tasavallan tilannetta ja tulevaisuuden näkymiä Eurooppa-neuvoston 
esittämien taloudellisten edellytysten osalta (markkinatalous, kyky selviytyä 
kilpailupaineesta), 
- käsitellään kysymystä Tsekin tasavallan kyvystä omaksua jäsenyyden mukanaan 
tuomat velvoitteet, toisin sanoen unionin säännöstö sellaisena kuin se on ilmaistu 
Euroopan unionista tehdyssä sopimuksessa sekä johdettu oikeus ja unionin politiikat, 
ja 
- arvioidaan lopuksi yleisesti Tsekin tasavallan tilannetta ja tulevaisuuden näkymiä 
unionin jäsenyyttä koskevien edellytysten osalta ja annetaan liittymisneuvotteluja 
koskeva suositus. 
Arvioidessaan Tsekin tasavaltaa taloudellisilla perusteilla ja sen kykyä omaksua 
säännöstö komissio teki myös tulevaisuutta koskevan arvioinnin; komissio on pyrkinyt 
arvioimaan Tsekin tasavallan kohtuudella odotettavissa olevan kehityksen tulevien 
vuosien aikana ennen sen liittymistä unioniin ottaen huomioon sen, että myös säännöstö 
kehittyy jatkuvasti. Tämän vuoksi ja ennakoimatta liittymisen varsinaista ajankohtaa 
lausunto käsittää noin viiden vuoden keskipitkän aikavälin. 
Lausuntoa valmistellessaan komissio on saanut runsaasti tietoa Tsekin tasavallan 
tilanteesta Tsekin tasavallan viranomaisilta sekä hyödyntänyt monia muita tietolähteitä, 
mukaan lukien jäsenvaltiot ja useat kansainväliset järjestöt. 
b) Euroopan unionin ja Tsekin tasavallan suhteet 
Historialliset ja geopoliittiset yhteydet 
Tsekin tasavalta on meriyhteyttä vailla oleva valtio keskellä Eurooppaa; maan keskiosat 
ovat tasankoa ja reuna-alueet vuoristoa. Sen naapurimaat ovat Itävalta, Saksa, Puola ja 
Slovakia. Maan pinta-ala on 79 000 km2 ja väkiluku 10,3 miljoonaa. 
Vuodesta 1527, jolloin Hapsburgin Ferdinand I kruunattiin Böömin kuninkaaksi, Tsekin 
alueet olivat lähes neljän vuosisadan ajan osa Itävalta-Unkaria. Tsekin halu suurempaan 
itsehallintoon valtakunnassa kasvoi 1800-luvulla. Tsekkoslovakian tasavalta perustettiin 
vuoden 1918 lokakuussa. Se koostui monista eri kansallisuuksista: vuonna 1921 tehdyn 
väestönlaskennan mukaan maassa oli 51 prosenttia tsekkejä, 23 prosenttia saksalaisia, 14 
prosenttia slovakkeja ja 5,5 prosenttia unkarilaisia. Maa sai perintönä 60—70 prosenttia 
Itävalta-Unkarin teollisesta perustasta. 
Sudeettialueen saksalaisten itsehallintovaatimukset lisäsivät 1930-luvulla jännitettä. 
Vuonna 1938 tehdyn Munchenin sopimuksen sekä ns. Wienin välityksen rajatarkastusten 
mukaisesti Saksan rajan läheiset alueet, jotka olivat lähinnä saksalaisten asuttamia, 
luovutettiin Saksalle ja neljännes Slovakian alueesta luovutettiin Unkarille. Vuoden 1939 
maaliskuussa Saksan joukot valtasivat loput Tsekin alueesta. Sodan jälkeen 
Tsekkoslovakian tasavallan rajat palautettiin entiselleen lukuun ottamatta Rutenian 
aluetta, joka liitettiin Neuvostoliittoon. Sodan lopulla hallitus antoi asetuksen, jolla 
sudeettisaksalaisten omaisuus takavarikoitiin ja lähes kaikki heistä pakotettiin lähtemään 
Tsekkoslovakian alueelta. 
Tsekkoslovakia oli yksi sodanjälkeisten kansainvälisten taloudellisten järjestöjen 
perustajajäsenistä (Kansainvälinen valuuttarahasto IMF ja Kansainvälinen 
jälleenrakennus- ja kehityspankki IBRD vuonna 1945; tullitariffeja ja kauppaa koskeva 
GATT-yleissopimus vuonna 1948). Vuonna 1948 muodostettiin kuitenkin hallitus, joka 
koostui ainoastaan kommunisteista liittolaisineen, ja kommunistinen puolue kiristi 
otettaan vallasta. SEV:ssä sovitun työnjaon mukaisesti Tsekkoslovakia keskittyi raskaan 
teollisuutensa kehittämiseen. Keskusjohtoisuus höllentyi osittain 1960-luvulla. 
Kommunistipuolueen sisäisten uudistuspaineiden tuloksena puolueen ensimmäiseksi 
sihteeriksi valittiin Alexander Dubsek vuoden 1968 tammikuussa. Politiikan ja kulttuuri­
elämän demokratisointi eli niin kutsuttu Prahan kevät sai raa'an lopun, kun Varsovan 
liiton jäsenet miehittivät maan 21. elokuuta 1968 ja Neuvostoliiton opit palautettiin 
Gustav Husakin johdolla. Samana vuonna maa otti käyttöön liittovaltiorakenteen, jossa 
TSekin ja Slovakian tasavallat olivat erillisiä kokonaisuuksia. 
Pieni toisinajattelijoiden liike, joka myöhemmin yhdistyi Charta 77 -ryhmään, jatkoi 
toimintaansa koko 1970- ja 80-lukujen ajan. Monien Keski- ja Itä-Euroopan maiden 
poliittiset levottomuudet vuonna 1989 johtivat protesteihin myös Tsekkoslovakiassa. 
Poliisi tukahdutti väkivaltaisesti opiskelijoiden mielenosoituksen Prahassa 17. marras­
kuuta; kansan reaktio tähän sekä Bratislavassa pidetyt mielenosoitukset johtivat Husakin 
eroon, ja joulukuussa presidentiksi valittiin Charta 77 -ryhmän johtohahmoihin kuulunut 
Vaclav Havel. Vuoden 1992 vaaleissa muodostettiin keskustaoikeistolainen kokoomus­
hallitus, joka sitoutui nopeaan talouden rakenneuudistukseen. Vuonna 1996 kokoomus­
hallitus hävisi niukasti ääntenenemmistön. Se onnistui muodostamaan uuden hallituksen, 
mutta on joutunut hidastamaan talouden rakenneuudistusta. 
Vuoden 1989 jälkeen maan nimi muutettiin virallisesti Tsekin ja Slovakian liitto­
tasavallaksi. Tsekin ja Slovakian poliitikkojen erimielisyyksistä liittovaltion rakenteesta 
ja talouspolitiikasta tuli ylitsepääsemättömän suuria. Vuoden 1992 lokakuussa 
tasavaltojen parlamentit tekivät yhteisen päätöksen liittovaltion hajottamisesta ja kahden 
itsenäisen valtion luomisesta 1. päivästä tammikuuta 1993. 
Tsekin kanta Euroopan unioniin 
"Paluu Eurooppaan" oli yksi vuoden 1989 marraskuun poliittisten mielenosoitusten 
keskeisiä iskulauseita. Ensimmäinen kommunismin jälkeinen Tsekkoslovakian hallitus 
ilmaisi kiinnostuneensa Euroopan yhteisöjen jäsenyydestä väliaikaisessa ohjelmassaan 
vuoden 1990 maaliskuussa. Tsekin tasavallan ensimmäinen hallitus, joka astui virkaansa 
vuoden 1992 heinäkuussa, totesi Euroopan unionin jäsenyyden olevan itsenäisen Tsekin 
tasavallan ensisijainen tavoite. Tsekki jätti jäsenyyshakemuksensa 23. tammikuuta 1996. 
Pääministeri Vaclav Klausin toinen hallitus, joka astui virkaansa vuoden 1996 
heinäkuussa, ilmaisi sitoumuksensa jäsenyyteen seuraavasti: "Tsekin ulkopolitiikan 
peruslähtökohdat ja tavoitteet eivät muutu, ja hallitus jatkaa johdonmukaisesti edeltäjänsä 
ulkopolitiikkaa. Ensisijaisina tavoitteinaan hallitus pitää sitä, että Tsekin tasavalta pääsisi 
mahdollisimman pian EU:n ja Naton täysjäseneksi; kun nämä tavoitteet saavutetaan, 
maamme muutos on ulkopoliittiselta kannalta loppuun saatettu." 
Sopimussuhteet 
Euroopan yhteisön ja Tsekkoslovakian diplomaattisuhteet luotiin vuoden 1988 
syyskuussa. Ensimmäinen niiden välinen sopimus oli nelivuotinen teollisuustuotteiden 
kauppaa koskeva sopimus, joka tuli voimaan vuoden 1989 huhtikuussa. Vuonna 1990 
tehtiin kauppaa ja yhteistyötä koskeva sopimus. Euroopan yhteisöjen ja Tsekkoslovakian 
assosiaatiosopimus eli niin kutsuttu Eurooppa-sopimus allekirjoitettiin 16. joulukuuta 
1991. Sen kauppaa koskevat määräykset tulivat voimaan vuoden 1992 maaliskuussa 
väliaikaisella sopimuksella, joka korvasi vuoden 1989 sopimuksen. Väliaikaisessa 
sopimuksessa määrättiin aiempien kauppaa koskevien myönnytysten vakiinnuttamisesta 
sekä vapaakauppa-alueen asteittaisesta ja epäsymmetrisestä luomisesta kymmenen 
vuoden aikana. 
Kun Tsekkoslovakia jakautui TSekin ja Slovakian tasavalloiksi, oli neuvoteltava kaksi 
erillistä Eurooppa-sopimusta uusien valtioiden kanssa. Sopimus TSekin tasavallan kanssa 
allekirjoitettiin vuoden 1993 lokakuussa, ja se tuli voimaan 1. helmikuuta 1995. 
Eurooppa-sopimus on nyt Tsekin ja Euroopan unionin suhteiden oikeusperusta. Sen 
tavoitteena on luoda puitteet poliittiselle vuoropuhelulle, kehittää kauppaa ja sopimus­
puolten taloudellisia suhteita, luoda perusta yhteisön tekniselle avulle ja rahoitusavulle 
sekä luoda asianmukaiset puitteet TSekin asteittaiselle yhdentymiselle unioniin. 
Sopimuksella luotu institutionaalinen rakenne tarjoaa mekanismin täytäntöönpanolle, 
hallinnoinnille ja valvonnalle suhteiden kaikilla osa-alueilla. Alakomiteat tarkastelevat 
teknisen tason kysymyksiä. Ylemmistä virkamiehistä koostuvassa assosiaatiokomiteassa 
keskustellaan perusteellisesti sopimukseen liittyvistä ongelmista, jotka pystytään usein 
ratkaisemaan. Assosiaationeuvostossa tarkastellaan suhteiden yleistä tilaa, ja siinä on 
mahdollisuus tarkastella TSekin edistymistä liittymisvalmisteluissa. 
Vuoden 1994 marraskuussa annetulla hallituksen asetuksella perustettiin Euroopan 
yhdentymistä käsittelevä hallituksen komitea, joka on ylin päätöksentekoelin 
10 
yhdentymiskysymyksissä. Sitä johtaa pääministeri ja vakituisiin jäseniin kuuluvat 
valtiovarain-, kauppa- ja teollisuus-, maatalous- ja ulkoasiainministerit. Hallituksen 
komiteaa tukee virkamiehistä koostuva komitea, jonka puheenjohtajana on 
varaulkoministeri, sekä 23 erikoistyöryhmää, muiden muassa lainsäädännön lähentymistä 
käsittelevä työryhmä. 
Liittymistä valmisteleva strategia 
Eurooppa-sopimuksen ja valkoisen kirjan täytäntöönpano 
Eurooppa-sopimuksella luotu institutionaalinen rakenne on täysin toimintakykyinen. 
Assosiaationeuvosto ja assosiaatiokomitea ovat kumpikin kokoontuneet kolme kertaa, ja 
parlamentaarinen assosiaatiokomitea on kokoontunut kahdesti vuodessa. Monialaisten 
alakomiteoiden järjestelmä, josta sovittiin vuoden 1996 lopussa, on osoittautumassa 
hyödylliseksi. Yhteistyö Euroopan komission kanssa muun muassa valtion tukia, 
teolliseen ja kaupalliseen omaisuuteen liittyviä oikeuksia, makrotalouspolitiikkaa ja 
tullien alentamista koskevissa asioissa on ollut läheistä ja tehokasta. Kauppaa koskevissa 
asioissa ilmenneet erimielisyydet on yleensä pystytty ratkaisemaan sopimuksessa 
määrättyjen menettelyiden mukaisesti. 
Vuoden 1997 alusta on kuitenkin saatu ilmoituksia siitä, että muutamia EY:n standardien 
mukaisia yhteisön alkuperätuotteita ei ole päästetty Tsekin markkinoille. Lisäksi TSekin 
hallitus otti vuoden 1997 huhtikuussa käyttöön tuontivakuusjärjestelmän, joka ei ole 
Eurooppa-sopimuksen mukainen. Yhteydenpito kysymysten ratkaisemiseksi jatkuu 
sopimuksessa määrättyjen menettelyiden mukaisesti. 
Komission vuonna 1995 julkaisemassa sisämarkkinoita koskevassa valkoisessa kirjassa 
esitetään säädökset, jotka unionin jäsenyyttä hakeneiden maiden on saatettava osaksi 
kansallista lainsäädäntöään ja pantava täytäntöön voidakseen soveltaa yhteisön 
säännöstöä, sekä yksilöidään sisämarkkinoiden toteuttamiseksi välttämättömät 
edellytykset (I vaiheen toimenpiteet), joihin on kiinnitettävä erityistä huomiota. TSekki 
ryhtyi järjestelmällisesti lähentämään lainsäädäntöään jo vuonna 1991. Vuoden 1995 
alussa hallitus hyväksyi lähentämistä koskevan aikataulun. Paljon on kuitenkin vielä 
tehtävänä. Vastauksena valkoiseen kirjaan hallitus julkaisi vuoden 1996 keväällä oman 
asiakirjansa valkoisen kirjan täytäntöönpanon tärkeimmistä kysymyksistä TSekin 
tasavallassa. Siinä yksilöidään valkoisen kirjan toimet, joiden olisi oltava ensi sijalla 
ennen vuotta 2000. Asiakirjassa tunnustetaan myös tarve muuttaa ja parantaa hallinnon 
rakenteita. Uusia rakenteita ehdotetaan ympäristöalan, välittömän ja välillisen 
verotuksen, henkilötietojen suojan ja sosiaalipolitiikan hallinnolle. Toistaiseksi aikeet 
ovat vielä toteuttamatta. 
Eurooppa-sopimuksen täytäntöönpano edistyy suurimmaksi osaksi siinä määrättyjen 
menettelyiden ja aikataulujen mukaisesti. Kaupan alalla ei juuri ole ollut ongelmia. 
Äskettäin tosin on ilmennyt eräitä kauppaan liittyviä keskeisiä ongelmia etenkin 
tuontivakuusjärjestelmän yhteydessä. Vuoropuhelua ja yhteistyötä pitäisi parantaa, jotta 
tällaisia ongelmia ei syntyisi. 
Suunnitelmallinen vuoropuhelu 
Tsekki osallistuu suunnitelmalliseen vuoropuheluun sen kaikilla tasoilla, mutta katsoo, 
että kokouksista olisi tehtävä hedelmällisempiä valmistelemalla asioita paremmin ja 
11 
tarkentamalla esityslistoja niin, että mahdollisuudet laajempaan vuoropuheluun 
komission kanssa paranisivat. Vuoden 1996 helmikuussa kokoontuneen yleisten asiain 
neuvoston päätös valmistelujen parantamisesta on askel tähän suuntaan. TSekki pitää 
keskeisenä alana oikeus- ja sisäasioita, joissa sen mielestä ei ole edistytty riittävästi. 
TSekki toivoisi syvempää kahdenvälistä poliittista vuoropuhelua unionin kanssa 
assosiaationeuvostossa. 
Phare 
Vuosina 1990—1996 TSekin tasavallalle myönnettiin Phare-määrärahoista 443 miljoonaa 
ecua. Vuoden 1996 osuus oli 54 miljoonaa ecua. Keskeisiä aloja ovat olleet yksityisen 
sektorin kehittäminen, infrastuktuurit, ympäristö ja henkilöstövoimavarojen 
kehittäminen. TSekin ja Saksan sekä TSekin ja Itävallan raja-alueiden yhteistyötä koskeva 
ohjelma on ollut toiminnassa vuodesta 1994. Alkuvaiheen epäilyjen jälkeen Tsekin 
viranomaiset ovat havainneet Phare-ohjelman tärkeäksi välineeksi maan talouden 
rakennemuutoksessa ja maan valmistelemisessa unioniin liittymiseen. On kuitenkin 
ilmennyt ongelmia, jotka liittyvät viivästyksiin ohjelman toteuttamisessa sekä 
vaikeuksiin varojen kohdentamisessa ensisijaisille alueille. 
Osallistuminen yhteisön ohjelmiin 
Eurooppa-sopimuksen mukaisesti on tehty päätöksiä, joiden ansiosta Tsekin tasavalta voi 
osallistua Leonardo-, Sokrates- ja Nuorten Eurooppa -ohjelmiin sekä muihin koulutusta, 
kulttuuria, audiovisuaalista alaa, sosiaali- ja terveyspolitiikkaa, tutkimusta ja 
kehittämistä, energiansäästöä ja pk-yrityksiä koskeviin ohjelmiin. 
Kauppasuhteet 
Vuosina 1989—1992 EY:n tuonti Tsekkoslovakiasta kasvoi 2,6 miljardista 5,5 miljardiin 
ecuun (112 prosentin lisäys), ja EY:n vienti TSekkoslovakiaan kasvoi 2,4 miljardista 6,3 
miljardiin ecuun (163 prosentin lisäys). Vuosina 1992—1996 TSekki laajensi edelleen 
kauppaansa unionin kanssa. EU:n vienti kasvoi 4,9 miljardista 9,4 miljardiin ecuun (92 
prosentin lisäys) ja EU:n vienti kasvoi 6,1 miljardista 13,3 miljardiin (118 prosentin 
lisäys). Vuonna 1996 unionin osuus TSekin ulkomaankaupasta oli vähän yli 60 
prosenttia. EU:n vienti TSekkiin vastasi 2,25 prosenttia viennin kokonaismäärästä ja 
tuonti 1,66 prosenttia tuonnin kokonaismäärästä. 
Tämä kaupan uusi suunta ja TSekin vientituotteiden kyky päästä uusille markkinoille 
viittaa siihen, että tuotteiden laatu on parantunut. Osa kilpailuedusta on kuitenkin 
johtunut palkkatasosta, joka on ollut alhainen, joskin noussut huomattavasti. TSekin 
vienti on erittäin keskittynyttä; koneet ja kuljetuskalusto olivat 33 prosenttia 
kokonaisviennistä ja teollisuustuotteet 29 prosenttia. Nämä kaksi tuoteryhmää kattavat 
myös valtaosan tuonnista, yhteensä 57 prosenttia. Vuonna 1996 teollisuustuotteiden 
vienti, joka aiemmin oli ollut kasvussa, väheni. 
TSekin tasavalta on tulliliitossa Slovakian kanssa ja se oli yksi Keski-Euroopan 
vapaakauppasopimuksen (CEFTA) aloitteentekijöistä. Kauppa CEFTA-kumppaneiden 
kanssa on lisääntynyt viime vuosina. 
Yleisarvio 
12 
TSekin tasavalta on perustamisestaan alkaen pyrkinyt vahvistamaan yhteyksiään 
Euroopan unioniin kaikilla aloilla. Eurooppa-sopimuksen täytäntöönpano on ollut 
tehokasta useimmilla aloilla. Kaupan alalla ei juuri ole ollut ongelmia; poikkeuksena 
tosin on kysymys tuontivakuusjärjestelmästä, joka on vielä ratkaisematta. TSekki uskoo 
edistyvänsä kohti unionin jäsenyyteen liittyvien velvoitteiden täyttämistä, mutta on 
toisinaan osoittanut merkkejä haluttomuudesta tunnustaa vaikeudet ja pyrkiä niiden 
ratkaisemiseen yhteistyössä. 
13 
B. JÄSENYYDEN ARVIOINTIPERUSTEET 
1. Poliittiset arviointiperusteet 
Kööpenhaminassa kokoontunut Eurooppa-neuvosto antoi joukon Keski- ja Itä-Euroopan 
hakijamaiden liittymistä koskevia ns. poliittisia arviointiperusteita. Näiden mukaan 
hakijamaissa olisi oltava "vakaat toimielimet, joilla turvataan demokratia, 
laillisuusperiaate, ihmisoikeudet ja vähemmistöjen kunnioittaminen ja niiden suojelu". 
Euroopan yhteisöjen komissio on käyttänyt useita tietolähteitä tehdäkseen siltä pyydetyn 
poliittisia oloja koskevan arvioinnin. Näitä tietolähteitä ovat muun muassa TSekin 
viranomaisten vastaukset komission yksiköiden niille vuoden 1996 huhtikuussa 
lähettämään kyselyyn, kahdenvälisten kokousten seuranta, jäsenvaltioiden 
suurlähetystöjen ja komission edustuston laatimat kertomukset, kansainvälisten 
järjestöjen (erityisesti Euroopan neuvoston ja ETYJ:n) tekemät arvioinnit ja valtiosta 
riippumattomien järjestöjen kertomukset. 
Tässä analyysissä paneudutaan julkisen vallan rakenteen ja toiminnan pääasiallisiin 
piirteisiin sekä perusoikeuksien suojan järjestämiseen. Siinä ei tyydytä viralliseen 
kuvaukseen, vaan pyritään demokratian ja oikeusvaltion todellisen toiminnan 
kuvaamiseen. 
Tämä arviointi koskee tilannetta vuoden 1997 kesäkuussa. Siinä ei tarkastella 
yksityiskohtaisesti muutoksia, jotka ovat voineet tapahtua kommunistihallinnon 
sortumisen jälkeen tai joita suunnitellaan tulevaisuutta varten, vaikka aikomus uudistaa 
jokin ala on useimmiten otettu huomioon. Hallinnon tilanteeseen, jota käsitellään 
tarkemmin 4 osastossa, ainoastaan viitataan lyhyesti. 
1.1 Demokratia ja laillisuusperiaate 
TSekin tasavallan kansallisneuvoston vuoden 1992 joulukuussa antamalla perustuslailla 
sekä siihen erottamattomasti kuuluvalla perusoikeuksia koskevalla peruskirjalla 
perustettiin parlamentaarinen demokratia. TSekin toimielimet toimivat 
säännönmukaisesti. Lainsäädäntövallan, toimeenpanovallan ja tuomiovallan käyttäjät 
varovat toimivaltansa ylittämistä ja toimivat yhteistyössä. 
Parlamentin ja lainsäädäntövallan rakenne 
Parlamentti muodostuu kahdesta kamarista. Edustajainhuoneeseen kuuluu 200 ja vuoden 
1996 marraskuussa perustettuun senaattiin 81 jäsentä. Edustajat valitaan neljäksi 
vuodeksi yleisillä suorilla vaaleilla (paikkojen saamiseksi edellytetään viiden prosentin 
äänikynnystä); senaattorit valitaan kuudeksi vuodeksi kaksivaiheisella enemmistövaalilla 
ja kolmasosa heistä voidaan vaalita uudeksi kaudeksi joka toinen vuosi. Vähemmistöjen 
edustusta parlamentissa ei varmisteta erityisillä säännöillä. Edustajainhuone on 
hierarkiassa ylemmässä asemassa kuin senaatti: edustajainhuoneella on viime kädessä 
päätösvalta lainsäädäntömenettelyssä (perustuslain 47 artikla), ja hallitus on vastuussa 
toimistaan ainoastaan edustajainhuoneelle. 
14 
Tasavallan presidentti voi hajottaa edustajainhuoneen, jos hallitus ei voi saada 
luottamuslausetta tai jos edustajainhuone ei pysty enää toimimaan säännönmukaisesti 
(perustuslain 35 artikla). Hajottaminen ei voi tapahtua edustajanhuoneen vaaleja 
edeltävien kolmen kuukauden aikana. 
Parlamentin jäsenet nauttivat perinteistä koskemattomuutta perustuslain 27 artiklan 
nojalla. 
Opposition asema ja sen osallistuminen toimielinten toimintaan tunnustetaan Tsekin 
tasavallassa. Tämä ilmenee erityisesti edustajainhuoneen tutkintavaliokuntien 
perustamisessa (perustuslain 30 artikla). Niissä eri ryhmät ovat suhteellisesti edustettuina 
niiden kyseisen kamarin paikkamäärän mukaan. Oppositio voi saada kyseisten 
valiokuntien puheenjohtajuuden. 
TSekin tasavallassa on vallalla monipuoluejärjestelmä (54 rekisteröityä poliittista 
puoluetta, joista 20 osallistui edustajainhuoneen viimeisimpiin vaaleihin). Parlamentissa 
edustettuina olevat poliittiset puolueet saavat rahoitusta valtion talousarviosta. Kyseinen 
rahoitus on suhteellista valittujen parlamentin jäsenten määrään nähden. 
Parlamentti harjoittaa lainsäädäntövaltaa. Parlamentilla ja hallituksella on aloiteoikeus. 
Hallituksella on myös säädösvalta parlamentin antaman valtuutuksen nojalla, mutta 
ainoastaan lakien täytäntöönpanon osalta. 
TSekin tasavallassa ei järjestetä kansanäänestyksiä. 
Parlamentin toiminta 
Vaalit ovat vapaat ja rehelliset. Vuoden 1996 kesäkuussa pidetyt edustajainhuoneen 
vaalit voitti vallassa ollut keskustaoikeistolainen liitto (katso liite). 
Parlamentti toimii tyydyttävästi. Sen toimivaltaa kunnioitetaan ja oppositio osallistuu sen 
toimintaan tavanomaiseen tapaan. 
ToifneeppanQvallan rakenne 
Parlamentti valitsee tasavallan presidentin viiden vuoden toimikaudeksi. Hänet voidaan 
valita kerran uudelleen. Hän voi pyytää parlamenttia ottamaan uudelleen käsiteltäväksi 
lain, josta on juuri äänestetty, mutta kamarit voivat jättää vaikutuksitta kyseisen veto-
oikeuden yksinkertaisella enemmistöllä. Presidentillä on valtionpäämiehen perinteiset 
virkatehtävät. 
Presidentti nimittää pääministerin ja tämän esityksestä ministerit. Hallitus ja yksittäiset 
ministerit ovat vastuussa toimistaan edustajainhuoneelle. He voivat joutua 
rikosoikeudelliseen vastuuseen tehtäviään hoitaessaan tekemistään rikoksista ja 
rikkomuksista, ei kuitenkaan parlamentissa antamistaan julistuksista. 
Aluehallinto perustuu 75 maakuntaan, joita johtavat sisäministerille vastuussa olevat 
hallituksen nimeämät edustajat. Jokaisella ministeriöllä on maakuntien tasolla 
keskustasolle vastuussa olevia hajasijoitettuja yksiköitä. Maakunnan johtajaa avustaa 
kuntien edustajista koostuva neuvosto. Hän voi lykätä kyseisen neuvoston päätösten 
soveltamista ja pyytää keskushallintoa sovittelemaan asiassa. 
15 
TSekin perustuslaissa säädetään kaksitasoisesta paikallishallinnosta: ns. seuduista eli 
alueista ja kunnista. Ensiksi mainittuja ei ole vielä perustettu, mutta hallitus on sitoutunut 
perustamaan ne ennen vuotta 2000. Niiden määrästä käydään vielä keskustelua (8 - 13). 
Kunnissa, joita on 6 233, on yleisillä vaaleilla neljäksi vuodeksi valitut kunnanvaltuustot, 
jotka valitsevat itse kunnanjohtajat. 
Julkishallinnossa esiintyy joitakin vaikeuksia, jotka johtuvat julkishallinnon henkilöstöä 
koskevien perussääntöjen puuttumisesta ja suhteellisen alhaisista palkoista, jotka 
selittävät pätevimmän henkilöstön siirtymisen yksityiselle sektorille. Nämä seikat eivät 
helpota korruption tehokasta torjumista. 
Vuonna 1991 annetussa ja vuonna 1996 voimassaololtaan vuoteen 2000 jatketussa 
(tasavallan presidentin palautettua kyseisen tekstin parlamentille uudelleen 
käsiteltäväksi) ns. puhdistautumislaissa kielletään entisten turvallisuuspalveluiden 
jäsenten ja avustajien sekä entisessä kommunistihallinnossa aktiivisesti toimineiden 
henkilöiden toimiminen julkisissa viroissa (hallinto, armeija, turvallisuuspalvelu, 
poliisilaitos, oikeuslaitos, radio ja televisio, valtionyhtiöt). 
Kyseisessä järjestelmässä hallinto antaa ns. todistuksia kaikille asiasta hakemuksen 
tehneille entisten turvallisuuspalveluiden arkistojen perusteella. Vuodesta 1996 jokainen 
asianomainen on voinut pyytää saada tutustua kyseisiin asiakirjoihin. Tämä oikeus ei 
kuulu enää ainoastaan tuomioistuimille oikeudenkäynnin aikana. 
Siviilihallinto valvoo armeijaa, salaista palvelua ja poliisivoimia. Ne kuuluvat 
siviilituomioistuinten tuomiovaltaan. Salaisen palvelun on annettava kertomus 
toiminnastaan parlamentille. 
Toimeenpanovallan toiminta 
Valtion keskeiset toimielimet toimivat säännönmukaisesti. 
Paikallisyhteisöillä on vielä vaikeuksia itsehallinto-oikeutensa vakiinnuttamisessa 
erityisesti rahoituksen osalta. Ne ovat riippuvaisia valtiosta, joka rahoittaa kaksi 
kolmasosaa niiden budjettivaroista. 
Ns. puhdistautumislain soveltaminen on johtanut seuraaviin tuloksiin: 300 000 
pyydetystä todistuksesta ainoastaan 9 000:ssa (eli 3 prosentissa) päädyttiin virasta 
syrjäyttämistä koskevaan päätökseen. Niistä 580 riitautettiin oikeudessa, joka mitätöi 
niistä puolet. Hallitus on osoittanut aikomuksensa olla jatkamatta kyseistä järjestelmää 
vuoden 2000 jälkeen. 
Poliisivoimia, jonka uudelleenjärjestely on käynnissä, arvostellaan usein tutkimusten 
hitaudesta sekä tehottomuudesta huumekaupan ja järjestäytyneen rikollisuuden 
lisääntymisen torjunnassa. 
Salainen palvelu toimii olosuhteissa, joissa vaikutetaan noudatettavan demokratian 
perussääntöjä. Parlamentaarinen tutkintavaliokunta, joka sai vuonna 1996 tehtäväkseen 
tutkia mahdollista johtajien, poliittisten puolueiden ja ulkomaisten suurlähetystöjen 
laitonta valvontaa koskevia toimia, päätyi vuoden 1997 alussa siihen tulokseen, ettei 
kyseisiä käytäntöjä ole olemassa. 
16 
Tuomiovallan rakenne. 
TSekin oikeuslaitoksen riippumattomuus toisista toimielimistä on turvattu. Tasavallan 
presidentti nimittää tuomarit elinikäiseksi toimikaudeksi oikeusministerin esityksestä ja 
tuomioistuinten puheenjohtajien pyynnöstä. Heitä ei voida erottaa eikä siirtää toisiin 
tehtäviin ilman heidän suostumustaan. Heidät voidaan panna viralta tai pidättää 
virantoimituksesta ainoastaan laissa nimenomaisesti säädetyistä syistä. 
Hallitus nimittää ylimmän syyttäjäviranomaisen oikeusministerin esityksestä. 
Oikeusministeri nimittää syyttäjälaitoksen muut jäsenet. He toimivat oikeusministerin 
suorassa alaisuudessa. 
Hallinnollisten toimien valvonta kuuluu siviilituomioistuinten toimivaltaan. Viimeksi 
mainitut kuuluvat perustuslain 91 artiklan nojalla vielä perustamattoman korkeimman 
hallinto-oikeuden tuomiovaltaan. 
TSekin tasavallassa ei ole oikeusasiamiestä. 
Perustuslakituomioistuin koostuu 15 tuomarista, jotka tasavallan presidentti on 
nimittänyt senaatin suostumuksella kymmenen vuoden toimikaudeksi. Se valvoo lakien 
ja säädösten yhdenmukaisuutta perustuslain ja kansainvälisten sopimusten kanssa. Se voi 
myös mitätöidä ne valtion viranomaisten määräykset, joilla loukattaisiin 
paikallisyhteisöiden itsehallintovaltaa. 
Perustuslakituomioistuin suorittaa lakien (tasavallan presidentin, 41 edustajan tai 17 
senaattorin saatettua asian käsiteltäväksi) ja asetusten (hallituksen, 25 edustajan tai 10 
senaattorin saatettua asian käsiteltäväksi) ennakkotarkastuksen. Se voi toimia myös 
jälkikäteen joko tuomioistuimen tehtyä asiasta hakemuksen käynnissä olevan 
oikeudenkäynnin johdosta tai yksityishenkilön, joka ennakkoon toimivat 
muutoksenhakukeinot käytettyään arvioi perusoikeuksiaan rikotun, aloitteesta. 
Perustuslakituomioistuin voi ottaa asioita käsiteltäväkseen myös omasta aloitteestaan. 
Tuomiovallan toiminta 
TSekin tasavallan tuomioistuinten asema muodostaa merkittävän haasteen maan 
yhdentymiselle Euroopan unioniin. Tuomioistuimet ovat ylityöllistettyjä, monessa 
asiassa ei saada tuomiota ja esimerkiksi kaupallisia asioita käsittelevissä 
tuomioistuimissa oikeudenkäynnit kestävät keskimäärin yli kolme vuotta. 
Kyseiset ongelmat eivät johdu niinkään henkilöstön tai oikeuslaitoksen voimavarojen 
puutteesta kuin tuomareiden kokemattomuudesta ja riittämättömästä ammattitaidosta. 
Heidän on sovellettava usein täysin uutta lainsäädäntöä, josta ei useimmiten ole 
vakiintunutta oikeuskäytäntöä. 
Perustuslakituomioistuin on merkittävässä ja aktiivisessa asemassa TSekin toimielinten 
toiminnassa. Sen käsiteltäväksi on saatettu lähes 4 900 asiaa. Määrä on kasvanut 
merkittävästi vuodesta 1995 lähtien. Se on ottanut käsiteltäväkseen noin 200 asiaa. Sen 
kansalaisuusasioita ja omistusoikeutta koskevat päätökset kuvastavat sen asemaa 
oikeusvaltion kunnioittamisessa. 
17 
1.2 Ihmisoikeudet ja vähemmistöjen suojelu 
TSekin tasavallassa on otettu käyttöön kansallisia säännöksiä ihmisoikeuksien ja 
vähemmistöjen oikeuksien kunnioittamisen varmistamiseksi. Samassa tarkoituksessa 
sovelletaan tiettyjä kansainvälisiä yleissopimuksia, joista tärkeimpiä ovat Euroopan 
ihmisoikeusyleissopimus ja sen tärkeimmät lisäpöytäkirjat. Kyseinen kokonaisuus 
muodostaa Euroopan unionista tehdyn sopimuksen F artiklan mukaisesti osan yhteisön 
säännöstöä: kaikkien Euroopan unioniin liittymistä haluavien valtioiden on ratifioitava 
kyseiset tekstit ennen liittymistä. 
TSekin tasavalta on ollut Euroopan neuvoston jäsen vuodesta 1993. Se on ollut 
sopimuspuolena Euroopan ihmisoikeusyleissopimuksessa ja sen lisäpöytäkirjoissa 
vuoden 1992 maaliskuusta, jolloin Tsekkoslovakia ratifioi kyseiset asiakirjat. TSekki 
myöntää yksityishenkilöille mahdollisuuden saattaa asiansa Euroopan 
ihmisoikeustuomioistuimen käsiteltäväksi, jos he katsovat, että heidän kyseisen 
yleissopimuksen mukaisia oikeuksiaan on loukattu. 
Muista ihmisoikeuksien ja vähemmistöjen suojelua koskevista kansainvälisistä 
yleissopimuksista Tsekin tasavalta on ratifioinut kidutuksen vastaisen yleissopimuksen, 
allekirjoittanut vähemmistöjä koskevan puiteyleissopimuksen ja Euroopan sosiaalisen 
peruskirjan, mutta ei vielä ratifioinut niitä. Se on ratifioinut myös YK:n tärkeimmät 
ihmisoikeuksia koskevat yleissopimukset. 
Ihmisoikeuksia koskevien kansainvälisten yleissopimusten määräykset ovat TSekin 
tasavallan perustuslain 10 artiklan nojalla ensisijaisia suhteessa maan sisäisen 
oikeusjärjestelmän säännöksiin ja suoraan sovellettavissa. 
Poliittiset oikeudet ja kansalaisoikeudet 
Oikeussuojan saaminen on TSekin tasavallassa asianmukaisesti turvattu. 
Oikeusapujärjestelmä on olemassa rikosasioissa ja myös joissakin tapauksissa riita-
asioissa. 
Kuolemanrangaistus poistettiin kaikkien rikosten osalta vuonna 1990, ja se on myös 
kielletty perustuslaissa. 
Oikeus olla joutumatta pidätetyksi mielivaltaisesti on turvattu: ketään ei voi pidättää 
ilman syyttäjän antamaa määräystä ja pidätetty on vietävä tuomarin eteen 24 tunnin 
määräajassa. Seuraavien 24 tunnin aikana tuomari päättää, onko hänen vapautettava 
pidätetty vai nostettava syyte tätä vastaan. Tutkintavankeuden keskimääräinen kesto on 
pidentynyt viime vuosina (keskimäärin 89 päivää vuonna 1989, mutta 200 päivää vuonna 
1995). 
Vaalioikeudet on turvattu kaikille 18 vuotta täyttäneille kansalaisille. 
TSekin tasavallassa on turvattu yhdistymisvapaus ja se ilmenee yhdistysalan vireytenä 
(33 000 yhdistystä ja 4 700 säätiötä). Yhdistyksiin ja säätiöihin sovelletaan edullista 
verotusjärj estelyä (30 prosentin verovähennys), mutta ei täyttä verovapautta niiden 
toiminnan osalta. 
18 
Kokoontumisvapautta voidaan rajoittaa ainoastaan toisten ihmisten oikeuksien ja 
vapauksien suojeluun liittyvistä syistä taikka yleistä järjestystä, moraalia, terveyttä tai 
valtion turvallisuutta koskevista syistä. Perustuslaissa sallitaan niiden mielenosoitusten 
kieltäminen, jotka voisivat vahingoittaa "maan hyvinvointia". Toistaiseksi ei ole kirjattu 
yhtään tapausta, jossa kyseistä säännöstä olisi sovellettu. 
Sananvapaus ilmenee tiedotusvälineiden suurena määränä sekä lehdistön että 
audiovisuaalisen alan osalta (11 koko maahan leviävää sanomalehteä; neljä 
televisiokanavaa, joista kaksi julkistaja kaksi yksityistä; lähes 60 radioasemaa; lukuisten 
ulkomaisten kanavien lähettäminen kaapeliverkon kautta). Sananvapautta rajoitetaan 
kuitenkin niillä rikoslain säännöksillä, joissa säädetään jopa kahden vuoden 
vankeusrangaistus tasavallan herjaamisesta tai sen presidentin kunnian loukkaamisesta. 
Kyseisillä säännöksillä ei ole ollut liian vahingollisia vaikutuksia, sillä tasavallan 
presidentti on yleensä armahtanut henkilöt, joihin niitä on sovellettu. 
Perustuslakituomioistuinkin arvioi vuonna 1994, että kyseistä järjestelmää ei sovelleta 
parlamentin, hallituksen tai perustuslakituomioistuimen herjaamiseen. 
Toinen havaittu vaikeus liittyy tiettyjen kyseistä alaa säätelevien lakien asiaan 
soveltumattomaan luonteeseen. Lehdistöön sovelletaan vuoden 1966 lakia, johon vuosina 
1990 - 1992 tehdyillä muutoksilla on parannettu toimittajien lähdesuojaa, mutta joilla ei 
ole asianmukaisesti hoidettu kysymystä heidän mahdollisuudestaan tutustua 
hallinnollisiin asiakirjoihin. Audiovisuaaliseen alaan sovelletaan edelleen vuonna 1991 
ennen ensimmäisten yksityisten kanavien perustamista annettuja lakeja. 
Omistusoikeus on turvattu. Pakkolunastusta voidaan käyttää ainoastaan yleisen edun 
nimissä ja silloinkin siitä on suoritettava asianmukainen korvaus. Pakkolunastetun 
omaisuuden palauttamisen osalta olisi palautettava mieleen, että sitä sovelletaan 
ainoastaan henkilöihin, joilta takavarikoitiin omaisuutta 25 päivän helmikuuta 1948 
jälkeen, ja että siitä voivat hyötyä ainoastaan TSekin kansalaiset. Asianosainen voi valita 
joko omaisuuden palauttamisen tai lailla vahvistettujen arviointiperusteiden mukaan 
lasketun rahallisen korvauksen välillä. Perustuslakituomioistuin poisti vuonna 1996 
antamallaan tuomiolla asuinpaikkaa TSekin tasavallassa koskevan edellytyksen 
palauttamisesta annetusta laista hyötymiseksi. Katoliselle kirkolle kuuluneen omaisuuden 
osalta on vireillä riita-asia sille korvattavien rakennusten ja metsähehtaarien määrän 
arvioinnista. TSekin viranomaiset tietokoneistavat ja päivittävät parhaillaan 
kiinteistörekisteriä. 
Yksityiselämän kunnioittaminen turvataan siten, että kotietsintää tai puhelinkuuntelua ei 
voida suorittaa ennen kuin tuomari on antanut siihen valtuutuksen. 
TSekin kansalaisuuden saamista koskeva kysymys on aiheuttanut aikaisemmin ongelmia, 
sillä TSekin tasavalta vaati TSekkoslovakian jakautuessa, että sen alueella asuvilla 
slovakeilla on oltava tyhjä rikosrekisteri viideltä edelliseltä vuodelta TSekin 
kansalaisuuden saamiseksi. Kyseinen säännös, joka johti TSekin kansalaisuuden 
myöntämättä jättämiseen joidenkin romanien kohdalla, oli ristiriidassa sen käytännön 
kanssa, jota yleensä noudatetaan valtioseuraannoissa ja jossa kyseisellä toimella ei voida 
muuttaa kansalaisuudettomiksi tai ulkomaalaisiksi henkilöitä, jotka asuvat pysyvästi 
asianomaisella alueella. Sitä lievennettiin vuoden 1996 huhtikuussa annetulla lailla, jonka 
nojalla 31 päivänä joulukuuta 1992 TSekin maaperällä asuneiden henkilöiden kohdalla 
poiketaan tyhjää rikosrekisteriä viideltä edelliseltä vuodelta koskevasta edellytyksestä. 
19 
TSekin tasavalta on ratifioinut pakolaisia ja turvapaikanhakijoita koskevan Geneven 
yleissopimuksen, jossa määrätään kansainvälisesti turvatuista oikeuksista ja suojelusta. 
Epäinhimillistä ja halventavaa kohtelua koskevista tapauksista ei ole ilmoitettu. 
Taloudelliset, sosiaaliset ja sivistykselliset oikeudet 
Oikeus vähimmäistoimeentuloon ja sosiaaliturvaan sisältyvät perusoikeuksia koskevaan 
peruskirjaan, joka on sisällytetty perustuslakiin. 
TSekin tasavallassa on turvattu ammatillinen järjestäytymisvapaus. Maassa on 57 
ammattijärjestöä, joista suurin osa kuuluu kahteen suureen keskusliittoon. Ammatillinen 
järjestäytymisaste on noin 60 prosenttia. 
Lakko-oikeus on tunnustettu muille paitsi tuomareille sekä armeijan ja 
turvallisuuspalveluiden henkilöstölle. 
Opetuksen ja uskonnon vapaus on turvattu; 21 uskontokuntaa on rekisteröity. Ne saavat 
valtiontukea, jos niihin kuuluu vähintään 10 000 jäsentä. Juutalaisyhteisö on saanut 
kyseistä tukea vuodesta 1989 lähtien, jo ennen kuin 10 000 jäsenen kynnys vahvistettiin. 
Vuonna 1992 annetussa laissa on säännöksiä rasismin, antisemitismin ja rotuvihan 
lietsomisen torjumisesta. Kyseisiä säännöksiä vahvistettiin vuonna 1995 ankarammilla 
rangaistuksilla tällaisen toiminnan estämiseksi. 
Vähemmistöjen oikeudet ja suojelu 
TSekin väestöstä noin 7 prosenttia kuuluu vähemmistöihin, joista suurimmat ovat 
slovakit (4 prosenttia) ja romanit (2-3 prosenttia arvioiden mukaan). 
Vähemmistöjen suojelu turvataan ensinnäkin kansainvälisillä yleissopimuksilla. TSekin 
tasavalta ei ole ratifioinut kansallisia vähemmistöjä koskevaa Euroopan neuvoston 
puiteyleissopimusta. Euroopan neuvoston parlamentaarisen edustajakokouksen suositus 
n:o 1201, jossa määrätään vähemmistöjen kollektiivisten oikeuksien tunnustamisesta, ei 
ole oikeudellisesti sitova. 
Perusoikeuksia koskevassa peruskirjassa tunnustetaan vähemmistöjen oikeus oman 
identiteettinsä ylläpitämiseen sekä opetukseen omalla kielellä ja sen käyttämiseen 
yhteydenpidossa viranomaisten kanssa. Vähemmistöihin ei sovelleta erityisiä sääntöjä, 
joilla turvattaisiin niiden edustus parlamentissa. Ne ovat kaikki edustettuina vuonna 1992 
perustetussa vähemmistöjen neuvostossa. Hallitus kuulee sitä kaikissa vähemmistöjä 
koskevissa asioissa. Kummallakin parlamentin kamarilla on pysyvä ihmisoikeuksia ja 
vähemmistöjen oikeuksia käsittelevä valiokunta. 
Ne slovakit, jota päättivät jäädä TSekin tasavaltaan TSekkoslovakian jakautumisen 
jälkeen, ovat eläneet maassa ilman erityisiä vaikeuksia. 
Romanien tilanne vaikuttaa sitä vastoin paljon vaikeammalta. He kärsivät jokapäiväisessä 
elämässä usein syrjinnästä. Erityisesti ns. skinheadit kohdistavat heihin väkivaltaa 
eivätkä viranomaiset ja poliisi suojele heitä riittävästi. Heidän sosiaalinen tilanteensa on 
usein vaikea erityisesti työn- ja asunnonsaannin osalta, vaikka sosiologisillakin tekijöillä 
on asiassa merkitystä muun väestön heitä kohtaan harjoittaman syrjinnän lisäksi. Eräät 
20 
humanitaariset järjestöt arvostelivat joidenkin romanien maastakarkotusta koskevia 
edellytyksiä TSekkoslovakian jakautumisen aikana. Romanien sosiaalisen tilanteen 
parempi tunteminen (muun muassa työttömyysaste, terveys ja hygienia, koulutustaso) 
helpottaisi kyseistä väestöä koskevien päätösten tekemistä. 
TSekin viranomaisten ponnisteluja, jotka ovat jo huomattavia kulttuurin alalla 
(romaniväestölle tarkoitettuja tSekin kielen kursseja valtion omistamilla radio- ja 
televisiokanavilla, julkaisusarjan rahoittaminen), on tehostettava tulevaisuudessa. 
1.3 Yleisarvio 
TSekin tasavallan poliittiset toimielimet toimivat asianmukaisesti ja vakaissa 
olosuhteissa. Ne kunnioittavat toimivaltansa rajoja ja toimivat yhteistyössä. Vuosina 
1992 ja 1996 pidetyt parlamenttivaalit olivat vapaat ja rehelliset. Oppositio osallistuu 
tavanomaiseen tapaan toimielinten toimintaan. Ponnisteluja oikeusjärjestelmän toiminnan 
parantamiseksi ja korruption torjumiseksi on tehostettava. 
Perusoikeuksien kunnioittamisessa ei esiinny suuria ongelmia. Painovapautta säätelevissä 
laeissa on kuitenkin joitakin heikkouksia. Erityistä huomiota on kiinnitettävä niihin 
edellytyksiin, joilla säädellään entisen salaisen palvelun jäsenet ja kommunistihallinnon 
aktiivijäsenet julkisesta virasta poissulkevan lain voimassaolon jatkamista. Romaneja 
syrjitään erityisesti kansalaisuuslain täytäntöönpanossa. 
TSekin tasavalta on ominaisuuksiltaan demokraattinen valtio, jolla on 
laillisuusperiaatteen, ihmisoikeudet ja vähemmistöjen kunnioittamisen ja niiden suojelun 
turvaavat vakaat toimielimet. 
21 
2. Taloudelliset arviointiperusteet 
TSekin tasavallan taloudellisia oloja ja näkymiä tarkastellessaan komissio on pitänyt 
lähtökohtanaan erityisesti Kööpenhaminassa vuoden 1993 kesäkuussa kokoontuneen 
Eurooppa-neuvoston päätelmiä, joissa todettiin, että Euroopan unionin jäsenyys 
edellyttää toimivaa markkinataloutta ja kykyä selviytyä unionissa vallitsevista 
kilpailutekijöistä ja markkinavoimista. 
Tässä lausunnon osastossa esitetään ensin tiivis katsaus talouden tilanteesta ja taustasta ja 
tarkastellaan tämän jälkeen toisaalta TSekin tasavallan edistymistä talouden 
rakennemuutoksen keskeisillä aloilla (hinta- ja kauppajärjestelmän vapauttaminen, 
talouden vakauttaminen, rakennemuutos, rahoitusalan uudistukset) ja toisaalta maan 
taloudellista ja sosiaalista kehitystä. Lopuksi annetaan yleisarvio TSekin tasavallan 
tilanteesta suhteessa Eurooppa-neuvoston esittämiin arviointiperusteisiin ja selvitys 
jatkouudistusten mahdollisuuksista ja painopisteistä. 
2.1 Taloudellinen tilanne 
Tausta 
Tsekin tasavallan väkiluku on 10,3 miljoonaa ja bruttokansatuote (BKT) 94 miljardia 
ecua (ostovoimapariteetilla ilmaistuna). Sen asukasmäärä on noin 3 prosenttia Euroopan 
unionin asukasmäärästä, mutta sen talous on ainoastaan 1,4 prosenttia. TSekin tasavallan 
asukasta kohti laskettu BKT on noin 55 prosenttia unionin keskiarvosta. 
Keskikuukausipalkka on 290 ecua (lokakuussa 1996). Keskimääräinen palkka on 290 
ecua kuukaudessa. 
TSekin tasavalta on WTO:n ja CEFTA.n perustajajäsen ja se liittyi OECD.hen vuonna 
1996. 
Edistyminen talouden rakenneuudistuksessa 
Tsekkoslovakia oli vuonna 1938 vauraimpia maita Euroopassa. Suurin osa vauraudesta 
keskittyi alueelle, joka on nykyisin TSekin tasavalta. Kommunistien otettua vallan 
vuonna 1948 maassa otettiin käyttöön keskusjohtoinen suunnitelmatalous. Järkevää 
kokonaistaloudellista politiikkaa kuitenkin jatkettiin, joten vältyttiin muualla Itä-
Euroopassa esiintyneeltä huomattavalta epätasapainolta. Velan määrä jäi vähäiseksi ja 
inflaatiopaineet saatiin melko hyvin pysymään kurissa. Kuitenkin vuoteen 1989 
mennessä 50 vuotta kestäneen keskusjohtoisen suunnitelmatalouden jälkeen maan talous 
oli romahtanut alle vähiten kehittyneimmänkin unionin jäsenvaltion tason. 
Uudistukset alkoivat pian kommunistivallan kukistumisen jälkeen marraskuun 1989 
sametti vallankumouksen aikana. Perustekijöitä olivat hinta- ja kauppajärjestelmän 
vapauttaminen, yritystukien karsiminen, sisäinen valuutan vaihdettavuus, rajoittava raha-
ja finanssipolitiikka, institutionaaliset muutokset sekä nopea ja laaja-alainen 
yksityistämisohjelma. Vaikka jako TSekin ja Slovakian tasavaltoihin vuonna 1993 
aiheutti jonkin verran hajaannusta, markkinatalouden nopea vakiinnuttaminen kuitenkin 
jatkui. 
Toisin kuin monissa muissa siirtymätalouksissa, valtion yritysten yksityistäminen 
tapahtui suhteellisen varhain siirtymävaiheessa. Suuria osia valtion omaisuudesta myytiin 
nopeasti tai jaettiin väestölle vuonna 1992 alkaneen ja vuonna 1994 päätetyn 
22 
suurimittaisen yksityistämissuunnitelman mukaisesti yksityistämiskupongeilla. 
Saneerauksen oli määrä alkaa heti, kun yritykset olivat yksityisomistuksessa. Tämä 
perinpohjainen yksityistäminen johti dramaattiseen lisäykseen yksityissektorilla, joka 
oltuaan melkein olematon uudistuksen kynnyksellä kasvoi nopeasti niin, että sen osuus 
on nykyään noin kolme neljäsosaa tuotannosta. Kuitenkin valtiolla on yhä suurin tai 
huomattava osuus monissa suurissa yrityksissä, ja mikä tärkeintä, neljässä tärkeimmässä 
pankissa. 
Talouden rakenteen tärkeimmät tunnusluvut 
(kaikki tiedot koskevat vuotta 1996, ellei muuta ilmoiteta) 
Väestö miljoonaa 
BKT asukasta kohti PPS-ecua(l 995) 
% EU-15:n keskiarvosta % (1995) 
Maatalouden osuus: 
bruttoarvonlisästä % (1995) 
työllisyydestä % (1995) 
Ulkomainen bruttovelka/BKT % 
Tavaroiden ja palveluiden vienti/BKT % (1995) 
Ulkomaiset suorat sijoitukset (kanta) * miljardia ecua 
ecua/asukas 10,3 
9410 
55 
5,2 
6,3 
39 
57 
5,3 
520 
Lähteet: Komissio, kansalliset lähteet, EBRD 
Ostovoimastandardi 
* Ulkomaisten suorien sijoitusten kanta on muunnettu käyttämällä vuoden 1996 lopun 
valuuttakurssia (1 ecu = 1,25299 USD) 
Ulkomaiset suorat sijoitukset 
Ulkomainen suora sijoitustoiminta Tsekin tasavaltaan on ollut voimakasta, 
kumulatiivinen kokonaismäärä on arvioitu 5,3 miljardia ecuksi vuosina 1989-1996 (lähde 
EBRD). Suurin osa ulkomaisista suorista sijoituksista tuli Saksasta, seuraavina 
Alankomaat ja Yhdysvallat. Vuonna 1995 se oli erityisen korkea johtuen hollantilais-
sveitsiläisen konsortion sijoituksesta tietoliikenneteollisuuteen. Vuonna 1996 maahan 
tulleiden ulkomaisten suorien investointien kokonaismäärä oli 0,96 miljardia ecua eli 94 
ecua asukasta kohden. 
Talouden rakenne 
Talouden rakenne on sama kuin teollistuneiden kansakuntien. Maatalouden osuus 
bruttoarvonlisästä on 5,2 prosenttia (1995) ja noin 6,3 prosenttia työvoimasta. 
Yksityistämiskehitys on viety melkein loppuun. Tuotannon alkuaikojen väheneminen 
kääntyi nousuun vuonna 1995. Hintatuki on rajoitettu, mutta vientituki on käytössä 
joidenkin hyödykkeiden osalta. 
Teollisuuden merkitys on pitkään ollut huomattava TSekin tasavallassa. Maa on 
menestyksellä tuottanut erilaisia teollisuustuotteita, jotka vaihtelevat laajamittaisen 
terästeollisuuden tuotteista suhteellisen kehittyneeseen konetekniikkaan ja 
korkeatasoiseen lasiin. Suunnitelmatalouden aikana teollisuudessa oli liikaa työvoimaa. 
23 
Tämä pätee yhä jossain määrin, koska teollisuus työllistää 43 prosenttia työvoimasta, 
mutta sen osuus bruttoarvonlisästä on vain 34 prosenttia. Työvoiman 
joukko vähentämisten määrä on ollut suhteellisen alhainen, mutta on lisääntymään päin 
tietyillä aloilla, esimerkiksi terästeollisuudessa. Talouden energiankulutus on hyvin 
korkea, mikä vahvistaa hintamukautuksen vaikutusta. Venäjä toimittaa jatkossakin 
suurimman osan öljystä ja kaasusta lähivuosina, vaikka Tsekin hallitus monipuolistaa 
menestyksekkäästi energian lähteitä. 
Palveluala on kasvanut muutaman vuoden aikana erityisesti uuden 
yksityisyritteliäisyyden kehittyessä. Tämän seurauksena palvelujen osuus tuotannosta ja 
työllisyydestä on melko tärkeä, sen määrä oli vuonna 1995 53 prosenttia 
bruttoarvonlisästä ja 50 prosenttia työllisyydestä. Matkailu ala on kasvanut eniten. 
Vapauttaminen 
Hintajärjestelmä: 
Suurin osa kuluttajahinnoista vapautettiin vuonna 1991. Vuoteen 1995 mennessä vain 
energian (kaasu, sähkö ja lämmitys), joidenkin julkisten palvelujen (terveydenhuolto, 
liikenne, viestintä, vesi) ja asuntojen hinnat olivat säänneltyjä. Niistä muodostuu 
suhteellisen korkea osuus kotitalouksien kulutuksesta, joten säänneltyjen hintojen 
merkitys hintaindeksikorissa on varsin huomattava. Nykyisen tasoiset hallinnolliset 
hinnat eivät täysin vastaa tuotantokustannuksia. Hallitus on tietoinen tarpeesta tarkistaa 
hintasääntelyä. Vuonna 1997 on suunnitteilla huomattavia korotuksia asuntojen vuokriin 
ja energian hintaan (seurauksena arvonlisäveron noususta 22 prosenttiin). 
Vuoden 1989 jälkeen tukia on huomattavasti supistettu ja ne ovat nykyään melko 
alhaisia, noin 2,5 prosenttia BKT:stä. Tukia on lisäksi myönnetty tasapuolisin ehdoin, ja 
tarkoituksena on, ettei niillä vaikuteta markkinavoimiin ja kilpailuympäristöön. Tämä 
pätee erityisesti maatalouteen. 
Kauppajärjestelmä 
Tsekin tasavalta siirtyi nopeasti vapaaseen kauppajärjestelmään alusta alkaen sen vuoksi, 
että se edistää rakenteellista mukautumista, kilpailua ja tehokasta varojen jakoa. Useita 
vanhoja kaupan esteitä purettiin ja jäljelle jääneet tehtiin avoimemmiksi muuttamalla ne 
tariffeiksi. Painotetut keskimääräiset tuontitariffit ovat nykyään 5 prosenttia - ne 
vaihtelevat alkutuotannon tuotteiden 4 prosentista jalostettujen tuotteiden 10 prosenttiin. 
Tariffit ovat yleensä kauttaaltaan käytössä. 
Huiitikuussa 1997 Tsekin hallitus kuitenkin otti käyttöön tuontitalletusjärjestelmän osana 
kasvavan kauppavajeen, suuren budjettivajeen ja kasvun hidastumisen 
vastustamistoimenpiteitä. Kulutustavaroiden ja elintarvikkeiden tuojia vaaditaan 
tallettamaan pankkiin 180 päiväksi tuotavan tavaran arvosta 20 prosenttia. Vaikka tämän 
toimenpiteen kustannuksia lisäävä vaikutus on rajallinen, sillä voidaan tehokkaasti estää 
sellaisten pienten maahantuojien kaikki tuonti, joiden pääsy rahoitusmarkkinoille ei ole 
riittävää talletuksen rahoittamiseksi. Sen vuoksi tämän toimenpiteen tarkkaa vaikutusta 
kauppavajeeseen on vaikea ennustaa. On kuitenkin selvää, että tämä liike on askel 
taaksepäin. 
Vientiä tukevat ja edistävät toimet perustuvat lakiin vuodelta 1955. Valtion tukea 
myönnetään pääasiassa vientitakuuna. Kaksi valtion laitosta, Tsekin vientipankki ja 
vientitakuu- ja vakuutusyhtiö, hallinnoivat tukea. Lisäksi valtio myöntää tukea 
24 
tiedotuskeskuksille, tavaramessuille ja näyttelyille. Vientilisenssit ovat yhä käytössä, 
vaikkakin enemmän valvonta- kuin rajoittavana toimenpiteenä. 
Valuuttakurssijärjestelmä 
Valuutasta tuli vaihdettava kaikkien vaihtotaseen erien osalta lokakuussa 1995, jolloin 
Kansainvälisen valuuttarahaston (IMF) perustamissopimuksen VIII artiklan mukaiset 
velvoitteet muodollisesti hyväksyttiin, vaikka ne olivat itse asiassa jo olleet käytössä 
useita vuosia. Samanaikaisesti pääomanliikkeet, erityisesti suorat sijoitukset Tsekin 
tasavaltaan, vapautettiin laajamittaisesti. Tärkeimmät jäljellä olevat rajoitukset koskevat 
ulkomaille suuntautuvia pääoman liikkeitä. 
Vuonna 1991 valuutta devalvoitiin 75 prosentilla useiden kurssimuutosten seurauksena. 
3e kiinnitettiin silloin valuuttakoriin. Kori vaihtui useissa yhteyksissä, mutta 
valuuttakurssi kiinnitettiin pysyvästi hyvin kapeaan vaihteluväliin (+/-0,5 prosenttia) 
viideksi vuodeksi. Valuutan vakaus tänä aikana on sitäkin merkittävämpää, kun otetaan 
huomioon alkuaikojen valuuttavarannon vähäisyys ja se, että inflaatio söi vuoden 1991 
devalvaation kilpailuedut. 
Valuutan vakautta edisti suuresti se, että valuuttakurssin valvonta on täysin ja kokonaan 
Tsekin keskuspankilla. Viime vuosina on kehittynyt jokseenkin paradoksaalinen tilanne. 
Myönteinen talouskehitys toisaalta houkutteli hyvin huomattavaan pääomantuontiin -
korkean korkotason ja hyvin vakaan valuuttakurssin yhdistelmän houkuttelemina suorina 
sijoituksina ja lyhytaikaisen pääoman tuontina. Tällä oli valuuttaa vahvistava vaikutus. 
Toisaalta suunnaton kauppavaje antoi viitteitä valuutan devalvointitarpeesta viennin 
kilpailukyvyn säilyttämiseksi. Silloin pankki päätyi laajentamaan korunan vaihteluväliä 
+/-7,5 prosenttiin helmikuusta 1996 lähtien ja loi näin epävarmuustekijän, jonka tarkoitus 
oli estää spekulatiivinen pääomantuonti ja antaa rahapolitiikalle enemmän liikkumavaraa. 
Toimenpide onnistui, koska lyhytaikaiset pääomanvirrat vähenivät nopeasti. 
Vuonna 1996 ja vuoden 1997 alussa valuutta pysyi vakaana huolimatta huimasti 
nousseesta vaihtotaseen vajeesta, jota ei enää täysin rahoitettu pääomantuonnilla. 
Huhtikuussa 1997 alkoi ilmetä voimakasta valuutan devalvointipainetta, joka kehittyi 
valuuttakriisiksi toukokuun puolivälissä vuonna 1997. Yleinen hermostuneisuus 
valuuttamarkkinoilla kehittyviä markkinoita kohtaan yhdessä suuren vaihtotaseen vajeen 
kanssa, johon liittyi sisäinen poliittinen epävakaus, johti valuuttaan kohdistuneisiin 
hyökkäyksiin. Aluksi Tsekin keskuspankki yritti tukea valuuttaa, mutta toukokuun 27 
päivänä sen oli pakko luopua vaihteluvälistä ja päästää valuutta kellumaan. Luopuminen 
valuuttakurssijärjestelmästä laski valuutan arvoa huomattavasti. Koruna devalvoitui yli 
20 prosenttia suhteessa dollariin ja yli 7 prosenttia suhteessa Saksan markkaan vuoden 
1996 lopun tasolta. 
On odotettava ja katsottava, mihin kurssiin valuutta vakautuu ennen kuin voidaan nähdä, 
miten talous reagoi suureen devalvaatioon. Devalvaatio todennäköisesti kuitenkin 
kiihdyttää inflaatiota joksikin aikaa siirtäen lähentymistä EU:n inflaatiolukuihin 
tuonnemmaksi. Sen pitäisi lisätä myös vientiä edellyttäen, että ylimääräinen kapasiteetti 
saadaan liikkeelle vastaamaan kysynnän kasvuun. 
Vakauttaminen 
Sisäiset tekijät 
Tsekin tasavalta on onnistunut vakauttamaan kokonaistalouden luoden näin lujan pohjan 
voimakkaalle ja vakaalle kasvulle. Alusta alkaen Tsekin ja Slovakian liittotasavalta oli 
25 
valinnut tiukan raha- ja finanssipolitiikan. Näihin liittyi jyrkkä kilpaileva devalvaatio. 
Tämä antoi taloudelle ja erityisesti viennille pontta tehden tavarat kansainvälisesti hyvin 
kilpailukykyisiksi. Viejiä ei rangaistu kotimaisella inflaatiolla, mikä väistämättä pysyi 
jonkin aikaa suhteellisen korkeana, kun hinnat vapautettiin ja tuet poistettiin. 
Alkudevalvaation jälkeen valuuttakurssi vakautettiin inflaation hillitsemiseksi. Tätä 
politiikkaa noudatettiin tiukasti ja sitä jatkettiin liittovaltion jakauduttua. Se alkoi tuottaa 
voittoa vuonna 1994 talouden kasvun palautuessa vahvan viennin ja hyvin nopeasti 
kasvavien investointien seurauksena, ja inflaatio hidastui 10 prosenttiin. 
Vuoden 1995 loppuun mennessä taloudellinen tilanne oli vahva: alle 10 prosentin 
inflaatio, alhainen työttömyys, talousarvion ylijäämä, kotitalouksien lisääntyneet tulot ja 
nopea investointi. Taloudellinen toiminta vilkastui tasaisesti, maatalous elpyi ja 
teollisuus oli hyvin dynaamista. Vuonna 1996 yhä vakaa kasvu kuitenkin hidastui, 
työttömyys lisääntyi, inflaatiopaine jatkui, ilmeni budjetti vajausta ja vaihtotaseen vaje 
nousi huimasti 8 prosenttiin BKT:stä. Heikentynyt kasvu johtui rakenteiden uudistamisen 
puutteesta, ammattitaitoisen työvoiman vähyydestä ja yritysjohdon tehottomuudesta. 
Huhtikuussa 1997 TSekin hallitus julkisti toimenpideohjelman talouden kasvun 
kiihdyttämiseksi ja kasvavan budjetti- ja kauppavajeen torjumiseksi. Niihin kuuluivat 
talousarvioleikkaukset, rajojen asettaminen julkisen alan palkkojen kasvulle, 
yritysverotuksen alentaminen, joidenkin valmisteverojen korottaminen ja 
tuontitalletusjärjestelmän käyttöönotto. Toukokuun 28 päivänä 1997, sen jälkeen kun 
Tsekin keskuspankin oli pakko luopua valuuttakurssin vaihteluvälistä, hallitus julkaisi 
lisätoimenpideohjelman. Siinä vahvistettiin hallituksen sitoutuminen huhtikuussa 
ilmoitettuihin toimenpiteisiin ja se sisälsi myös lisää leikkauksia valtion menoihin ja 
kiellon valtion talousarvion kautta rahoitetulle tuonnille. On liian varhaista arvioida 
näiden kahden toimenpideohjelman vaikutusta. Hallitus on varoittanut siitä, että jos 
ulkoinen tilanne ei huomattavasti parane vuoden 1997 kolmanteen neljännekseen 
mennessä, se saattaa harkita uusia kauppaa rajoittavia toimenpiteitä kuten tuonnin 
lisämaksuja. 
Ulkoiset tekijät 
Tsekin tasavalta on avoin talous, jonka tavaravienti on 37 prosenttia BKT.stä. Kauppa on 
pysynyt hyvin dynaamisena usean vuoden ajan. Vaikka yleistilanne on yhä vahva, 
epätasapainoisuus on ilmeistä. 
Kauppavaje on kasvanut: se ylsi 4,6 miljardiin ecuun (11 prosenttia BKT:stä) vuonna 
1996 ja oli 1,3 miljardia ecua vuoden 1997 ensimmäisen neljänneksen aikana. Vaikka 
vaj 2 on odotettavissa nopeasti kasvavassa taloudessa, nykyinen taso on erityisen korkea 
ja talouden kyky sen rahoittamiseen on rajallinen huolimatta suurista matkailutuloista. 
Seurauksena on vaihtotaseen vaje, joka nousi 3,5 miljardiin ecuun vuonna 1996. Vuonna 
1995, jolloin suuri vaihtotaseen vaje ilmaantui, se rahoitettiin täysin hyvin suurilla 
pääomantuonneilla. Vuonna 1996 näin ei kuitenkaan enää ollut. Seurauksena 
valuuttavaranto laski yli 1,2 miljardilla eculla sen vuoden aikana. Varanto pysyi 
kohtuullisen vahvana vuoden 1997 ensimmäisellä puoliskolla, maaliskuun lopussa se oli 
10,2 miljardia ecua, mutta on arvioitu, että TSekin keskuspankki käytti siitä jopa 2,6 
miljardia ecua valuutan vahvistamiseen, kun se oli uhanalaisena toukokuussa 1997. 
Tsekin tasavallan ulkomaanvelka on kohtuullinen ja vähemmän kuin 40 prosenttia 
BKT:stä. Suurin osa siitä on keskipitkän ja pitkän aikavälin lainaa ja 
velanhoitokustannukset vastaavat alle 15 prosenttia tavaroiden ja palvelujen viennistä. 
26 
Talouden kehitys 
Reaalinen BKT:n kasvuprosentti % 
Inflaatio 
vuosikeskiarvo % 
joulukuusta joulukuuhun % 
Työttömyys vuoden lopussa % 
ILO: n määritelmä 
Julkisen talouden rahoitusasema %/BKT 
Vaihtotase %/BKT 
Velka/vienti % 
Ulkomaiset suorat sijoitukset maahan %/BKT 1994 
2,6 
10,0 
9,7 
3,8 
1,0 
-0,1 
51,3 
2,1 1995 
4,8 
9,1 
7,9 
3,6 
0,6 
-2,9 
59,1 
5,5 1996 
4,0 
8,8 
8,6 
3,4 
0,0 
-8,6 
69,3 
2,4 
Lähteet: Komissio, kansalliset lähteet, EBRD 
Rakennemuutos 
Ulkomaankauppa 
Kuten muillakin tämän alueen maissa, kauppa on kääntynyt pois Itä-Euroopasta EU:n 
suuntaan. Sen jälkeen kun Tsekin tasavalta itsenäistyi vuoden 1993 alussa, sen kaupan 
arvo Euroopan unionin kanssa on huomattavasti kasvanut, ja EU on nykyisin maan 
tärkein kauppakumppani. Vuonna 1996 59 prosenttia Tsekin viennistä suuntautui 
unioniin ja 63 prosenttia tuonnista tuli unionista. 
Tavarakauppa on myös hyvin keskittynyttä. Yli puolet kaikesta viennistä kuuluu kahteen 
luokkaan: koneet ja kuljetusvälineet 33 prosenttia ja teollisuustuotteet 29 prosenttia. 
Vuonna 1996 teollisuustuotteiden vienti tosiasiassa supistui, vaikka se oli ollut 
aikaisemmin tärkeimpiä kasvualoja. Paitsi väliaikaisesta kysynnän heikkenemisestä 
EU:ssa, tämä saattaa heijastaa joko kilpailukyvyn laskua tai tuotantokapasiteetin puutetta. 
Samat kaksi tavaraluokkaa, koneet ja teollisuustuotteet, ovat myös tuonnin puolella 
tärkeimmät, koneet 38 prosenttia ja teollisuustuotteet 19 prosenttia. Pääasiallinen kasvun 
ala olivat juomat, hyvänä kakkosena olivat polttoaineet. 
Kaupan uudelleen suuntautuminen ja Tsekin tuotteiden kyky tunkeutua uusille 
markkinoille viittaavat siihen, että tavaroiden laatu on parantunut. Länteen vietyjen 
tavaroiden jalostusarvo on kuitenkin suhteellisen alhainen. Tsekin tasavallan kilpailuetu 
johtuu varmasti alhaisista palkoista ja erittäin ammattitaitoisesta työvoimasta. Sitä oli 
ennen äskeistä valuutan arvon alennusta heikentänyt suuri palkkojen nousu. 
27 
Tuottavuuden kasvu ja laadun paraneminen ovat yhä tärkeämpiä, jos TSekin tasavalta 
aikoo säilyttää markkinansa keskipitkällä aikavälillä. 
Talous on avoin: tavaroiden ja palvelujen viennin ja luonnin osuus BKT:stä on 107 
prosenttia. Vienti on kasvanut vakaasti valuutan reaaliarvosta ja kasvavista 
yksikkötyökustannuksista huolimatta. Kaupan rakenne, koostumus ja laajuus tekevät 
kuitenkin Tsekin tasavallan hyvin haavoittuvaksi ulkoisille häiriöille. Se on esimerkiksi 
riippuvainen tuontienergiasta, erityisesti öljystä. 
Työmarkkinat 
Tsekin tasavallan siirtymävaiheen merkittävimpiä ja sen kaikista muista alueen maista 
erottavia piirteitä on se, että maa ei ole käytännöllisesti katsoen kärsinyt ollenkaan 
työttömyydestä. Työttömyys kasvoi alussa siirtymävaiheen seurauksena, mutta se nousi 
korkeimmillaan vain 5 prosenttiin ja pysyi noin 3 prosentissa vuoden 1995 alkupuolelta 
vuoden 1996 loppuun asti. Tärkeimmät syyt tähän olivat monien työssäkäyvien 
eläkeläisten vetäytyminen työelämästä ja työmahdollisuuksien nopea kehitys 
yksityissektorilla. Työntekijöitä on yhä liikaa erityisesti vanhan valtionteollisuuden 
rippeissä ja julkisella sektorilla, myös rautateillä, mikä on osaltaan auttanut pitämään 
työttömyyden alhaisena. Vuoden 1997 alussa työttömyys kasvoi yli 4 prosenttiin ja 
näyttää olevan yhä nousussa, kun lomauttamiset ovat lisääntyneet tietyillä tuotantoaloilla, 
esimerkiksi terästeollisuudessa. Työttömyys on kuitenkin yhä alhainen suhteessa 
useimpiin muihin Euroopan maihin. 
Työmarkkinat ovat hyvin joustamattomat, ja ammattitaitoisesta työvoimasta sanotaan 
olevan puutetta, seurauksena palkankorotuspaineet ovat kovat. Heinäkuuhun 1995 asti 
toteutettiin ammattiliittojen suostumuksella selkeää tulopolitiikkaa - lisätulojen verotusta 
- jolla pyrittiin rajoittamaan reaalipalkkojen kasvu korkeintaan 5 prosenttiin yli tuotannon 
kasvun. Sillä näytti kuitenkin olleen päinvastaisia vaikutuksia - enimmäismäärästä tuli 
sääntö - ja näin ollen se poistettiin. Palkankorotusvaatimukset eivät lisääntyneet sen 
jälkeen, mikä viittaa siihen, ettei se sisältänyt keinotekoisia lisäyksiä. Se, että palkkojen 
reaalikasvu ylittää tuotannon kasvun on suurimpia huolenaiheita kokonaistaloudelliselle 
politiikalle, koska se kasvattaa inflaatiopainetta lisäämällä tuotantokustannuksia ja lisäten 
kulutuskysyntää. Vuonna 1996 palkkojen reaalinousu oli 8,5 prosenttia verrattuna 4 
prosentin tuotannon kokonaiskasvuun. 
Vähimmäispalkka on käytössä. Tammikuussa 1996 sen suuruudeksi määrättiin 2 500 
koronaa kuukaudessa (perustuu 42,5 tunnin työviikkoon), mikä oli silloin 27 prosenttia 
keskipalkasta. Nimellisarvolle on tarkoituksella asetettu katto niin, että inflaation 
jatkuessa sen reaaliarvo alenee. Palkkajakauma on edelleenkin paljon kapeampi kuin 
nykyisissä jäsenvaltioissa. 
Ennakonpidätys, jolla keskusjohtoisessa suunnitelmataloudessa rahoitettiin 
työttömyyskorvaus- ja eläkemaksut, poistettiin vuonna 1993 ja korvattiin 
sosiaaliturvamaksuilla. Näillä katetaan lisäksi valtion työllistämispolitiikka, sosiaaliset 
tuet ja sairausvakuutus, ja ne on konsolidoitu valtion talousarvioon. Terveydenhuolto on 
erillään valtion talousarviosta ja se toimii vakuutusrahastojärjestelmänä, eikä niinkään 
maksa silloin kun käytät periaatteella. 
Työnantajien liittoja ja järjestöjä on olemassa, mutta ne eivät näytä olevan erityisen 
määräävissä asemissa kokonaistalouden tärkeillä aloilla kuten palkkojen määrittelyssä. 
28 
Julkinen talous 
Valtion roolin oli muututtava merkittävästi luovuttaessa keskusjohtoisesta 
suunnitelmataloudesta. Hallituksen uuden roolin tukemiseksi tarvittiin perusteellinen 
julkisen talouden uudistus. Menopuolella tämä alkoi vuonna 1990 yrityksille ja 
kotitalouksille maksettujen tulonsiirtojen vähentämisellä. Tulopuolella se tapahtui 
pääasiassa tammikuussa 1993, jolloin arvonlisävero, henkilökohtainen tuloverotus ja 
yritysten liikevoittojen verotus otettiin käyttöön/tai nykyaikaistettiin. 
Näiden uudistusten seurauksena sekä talousarvion koko ja rakenne muuttuivat. 
Epäsuoran verotuksen merkitys on lisääntynyt, ja valtion menot prosentteina BKT:stä 
ovat vähentyneet useimmissa EU:n jäsenmaissa vallitsevan tason alapuolelle. 
Finanssipolitiikan johtavia periaatteita on ollut talousarvion tasapainottaminen ja 
menojen osuuden vähentäminen BKT:ssä. Tämä tarkoittaa sitä, että finanssipolitiikkaa ei 
käytetä aktiivisesti kokonaistaloudelliseen tilanteeseen vaikuttamiseen. Vuoteen 1996 
Tsekin tasavallan talousarvio oli ylijäämäinen, mutta vuonna 1996 vajaus tulopuolella 
aiheutti hyvin pienen alijäämän huolimatta vuoden aikana tehdyistä investointien 
pakkoleikkauksista. 
Valtiolla, kunnilla ja erilaisilla sosiaaliturvarahastoilla on erilliset talousarvionsa. 
Menojen hillitsemiseksi taloudellisesti aktiiviselle väestölle maksettu yleinen tulotuki 
poistettiin vuonna 1993 ja työttömyyskorvauksia karsittiin. Sosiaaliturva rahoitetaan 
työnantajilta ja työntekijöiltä kerättävillä maksuilla (26 prosenttia ja 8 prosenttia 
vastaavasti bruttopalkasta). 
Yritykset: yksityistäminen ja rakennemuutos 
Siirtyminen markkinatalouteen liittyy läheisesti valtion omaisuuden yksityistämiseen ja 
tuotannon rakenteiden uudistamiseen. Yksityistämiskehitys on Tsekin tasavallassa ollut 
nopeaa ja kokonaisvaltaista. Valtion omistamien pienyritysten yksityistäminen tapahtui 
vuosina 1991-92. Suuret yritykset myytiin kahdessa vaiheessa tapahtuneen suurimittaisen 
yksityistämisohjelman aikana, vuosina 1992-93 ja 1994-95. Suurin osa 
yksityishenkilöille jaetuista yksityistämiskupongeista sijoitettiin investointirahastoihin, 
jotka sitten ostivat osakkeita. Tämän seurauksena investointirahastoilla on tärkeä osa 
yritysten hallinnossa. Omistussuhteet eivät useissa investointirahastojen omistamissa 
yksityistetyissä yrityksissä ole selviä ja tällä on rakenteiden uudistamiseen kielteinen 
vaikutus. Koska investointirahastot ovat suurelta osin pankkien omistuksessa, on 
kyseenalaista, voivatko rahastot johtaa yrityksiä objektiivisesti - on olemassa 
eturistiriitojen uhka, koska pankit ovat sekä omistajia että velkojia. Lisäksi näillä 
yhteyksillä on taipumus nopeuttaa konkursseja. Vuonna 1996 ja vuoden 1997 
alkupuolella olikin häiriöitä pankeissa ja investointirahastoissa. Merkittävin vielä 
yksityistettävä omaisuus ovat tärkeimmät valtion omistuksessa olevat pankit ja julkiset 
laitokset. 
Teollisuustuotanto on monipuolistunut vuoden 1990 jälkeen, mutta metallituotanto on 
yhä vallitseva. Vaikka pienyritysten osuus markkinoista on lisääntynyt, suuret yritykset 
ovat hallitsevassa asemassa. Vuonna 1995 suurten yritysten (yli 100 työntekijää) osuus 
oli 81 prosenttia, ja hyvin suurten yritysten (yli 5000 työntekijää) 20 prosenttia 
tuotannosta. Toimivimpia yrityksiä ovat hyvin pienet ja hyvin suuret, keskikokoiset 
yritykset, joilla on 100-5000 työntekijää, ovat keskitason alapuolella. Yritysten 
tuottavuudesta ei ole todisteita, mutta jossain määrin huolestuttavaa on se, että vain 
29 
osittain ulkomaalaisomistuksessa olevat yritykset ovat tehneet investointeja. Vuonna 
1995 suurin osa investoinneista kohdistui televiestintään ja pankkialalle, eikä niinkään 
teolliseen tuotantoon. 
Tuottavuuden kasvu ja rakenneuudistus ovat ratkaisevia tuotannon tehostamiselle ja 
kilpailukyvylle. Rakenteiden uudistamisen nopeus riippuu osittain uusien investointien 
saatavuudesta. Investointien rahoitus saadaan joko uudelleen sijoitetuista voittovaroista 
tai kotimaisesta velkarahoituksesta, osakkeiden myynnistä tai ulkomaisista lähteistä. 
Investointi on yleensä ollut voimakasta, mutta se on tullut enimmäkseen hallitukselta ja 
suuntautunut infrastruktuurin hankkeisiin, kuten myös suuri osa ulkomaisista suorista 
sijoituksista. Yritysrakenteiden uudistamista on jatkettava. Tuottavuuden kasvu on ollut 
suhteellisen hidasta ottaen huomioon investoinnin osuus BKT:stä ja alhainen 
työttömyysaste. Yritysten johtaminen ei myöskään vielä ole tarpeeksi vahvaa, mikä 
johtuu osittain käytetystä yksityistämistavasta. Siitä ovat lisäksi osoituksena vuoden 1996 
työläisten, myös rautateiden ja muiden julkisen sektorin työntekijöiden 
saneeraussuunnitelmia vastustaneet lakot ja mielenosoitukset. 
Rahoitusala 
Rahapolitiikasta vastaa Tsekin keskuspankki (CNB). Se perustettiin 1 päivänä 
tammikuuta vuonna 1993 korvaamaan edeltäjänsä, liittovaltion pankin. Sen tärkein 
tavoite oli kansallisen valuutan vakauden turvaaminen. Siitä tehtiin hallituksesta 
riippumaton, mutta tilivelvollinen parlamentille. Sen itsenäisyyden takaa Tsekin 
keskuspankista annettu laki ja TSekin perustuslaki. Keskuspankilla ei ole 
inflaatiotavoitteita, mutta sillä on tavoiterajat rahavarannon kasvulle. Vaikka inflaatio on 
hidastunut ja valuutta pysynyt vakaana, rahamäärätavoitteet ovat yleensä jääneet 
saavuttamatta. 
Kaksitasoinen pankkijärjestelmä, jossa keskuspankki on erillään liikepankeista, oli saatu 
hyvin toimimaan vuoteen 1993 mennessä. Aluksi rahapolitiikan tärkein väline oli 
määrällisten rajojen asettaminen pankkien anto- ja ottolainaukselle. Sellaisten epäsuorien 
välineiden käyttö kuten avomarkkinaoperaatiot (valtion ja pankkien velkasitoumukset) ja 
sääntely (esim. vähimmäisvarantovelvoitteet, diskontto- ja lombardkorot) rahavarannon 
ja valuuttakurssin hallitsemiseksi yleistyivät vasta asteittain vuoden 1993 jälkeen. 
Pankkialan ulkoinen uudistus on pääasiallisesti suoritettu, mutta rakenneuudistusta on 
jatkettava ja se on odotettavissa. Valtion osuus oli 31,5 prosenttia pankkien pääomasta 
vuoden 1995 loppuun mennessä, sellaisten pankkien, joissa valtio oli osallisena, osuus 
koko pankkivarannosta oli noin 70 prosenttia. Vuoden 1995 lopussa 91,5 prosenttia 
talletuksista oli kotimaisissa pankeissa. Pankit täyttävät tehtävänsä rahoituksen 
välittäjänä vain rajoitetusti, ja siinä ovatkin alaa tällä hetkellä uhkaavat ongelmat. 
Ensiksi, pieniä tehottomia pankkeja on liikaa, eivätkä ne pysty sellaisina toimimaan. 
Vuoden 1996 aikana pankit joutuivat vaikeuksiin kasvavalla vauhdilla. Toiseksi, 
pankkien yhteisomistus ja investointirahastojen ja pankkien välinen ristiinomistus on 
huomattavaa. Lopuksi, pankeilla on edelleen ongelmia järjestämättömien luottojen 
vuoksi, vaikka parannusta on tapahtunutkin. Otto- ja antolainauksen välinen korkoero on 
edelleen suuri. Sen vuoksi pankkijärjestelmää ei voida pitää riittävän tehokkaana tai 
kilpailukykyisenä, mutta järjestelmä on vakaa. 80 prosenttia pankkitoiminnoista on 
keskittynyt neljään tärkeimpään valtion omistamaan pankkiin, jotka ovat tällä hetkellä 
suhteellisen terveitä. Alan levottomuuden vuoksi hallitus keskittyy yksityistämään yksi 
kerrallaan nämä tärkeimmät neljä pankkia. 
30 
Pääomamarkkinat, erityisesti Prahan arvopaperipörssi, ovat kehittyneet osittain 
suurimittaisen yksityistämisen ansiosta. Oikeudelliset ja institutionaaliset perusrakenteet 
on saatu aikaan. Se on osakkeiden määrän ja markkina-arvon perusteella alueen suurin 
arvopaperipörssi, mutta kaupankäynti ei ole kasvanut nopeasti, todennäköisesti sen 
vuoksi, että markkinat eivät ole avoimet. Pörssiin noteerautuminen ei vielä ole yrityksille 
merkittävä rahoituksen hankintatapa. Havainnoitsijat ja investoijat ovat arvostelleet 
pääomamarkkinoita huonosti säännellyiksi ja hämmentävän monimutkaisiksi. Laitonta 
toimintaa havaittiin joissakin investointirahastoissa. Osakkeilla ja arvopapereilla käydään 
tällä hetkellä lisäksi kauppaa monilla markkinoilla niin, että samoilla osakkeilla voi olla 
yhtä aikaa useita hintoja. Vastauksena tähän arvosteluun arvopaperipörssisääntöjä 
muutettiin huomattavasti heinäkuussa 1996, tarkoituksena edistää sijoittajien suojaa ja 
markkinoiden avoimuutta. Lisäksi valtiovarainministeriö aikoo asettaa riippumattoman 
arvopaperilautakunnan tehostamaan rahoitusmarkkinoiden valvontaa ja sääntelyä sekä 
selvitysyhtiön keskittämään päällekkäisiä markkinoita. Arvopaperipörssin johtoelin on 
lisäksi ehdottanut avoimuusongelman ratkaisemista lisäämällä raportointia 
rahoitustuloksista ja rajoittamalla niiden markkinoiden määrää, joilla osakkeita voi 
samanaikaisesti noteerata. 
Vakuutusmarkkinat ovat vielä kehittymättömät, mutta kilpailu on lisääntymässä. 
Taloudellinen ja sosiaalinen kehitys 
Sosiaaliset tunnusluvut 
Tsekin tasavallan asukasluku on 10,3 miljoonaa. Kuten monessa maassa, väestö on 
ikääntyvää, vastasyntyneiden lukumäärä on alhainen ja eliniänodote kasvaa. Noin 60 
prosenttia väestöstä on työikäistä. Tämän odotetaan lisääntyvän jonkin verran lyhyellä tai 
keskipitkällä aikavälillä, kun eläkeikää nostetaan. 
Uudistuksista on yleensä vallinnut laaja yksimielisyys, eikä yhteiskunnallista 
levottomuutta juurikaan esiinny. Vuonna 1996 ja vuoden 1997 alussa julkisella alalla oli 
joitakin lakkoja. 
Työvoima on ammattitaitoista ja koulutettua. Vuonna 1995 32 prosenttia työllistetyistä 
oli saanut ylemmän keskiasteen koulutuksen, johon kuuluu ammatillinen koulutus. 
Lisäksi 40 prosentilla oli oppisopimuskoulutuksella hankittu pätevyys ja 11 prosentilla 
korkeakoulututkinto. Koulutusjärjestelmä tuottaa huomattavan määrän luonnontieteiden 
ja teknologian loppututkinnon suorittaneita. 
Alueelliset ja alakohtaiset erot 
Tsekin tasavallan eri alueet olivat ennen melko homogeenisia, mutta 
"samettivallankumouksen" jälkeen ne ovat muuttuneet heterogeenisemmiksi 
työttömyyslukujen, palkkojen ja inflaation osalta. 
Praha on kehittynyt nopeammin kuin mikään muu alue ja sen talous osoittaa 
ylikuumenemisen merkkejä. Työttömyys on hyvin alhainen ja palkat ja vuokrat ovat 
korkeita ja nousevat edelleen. Samanaikaisesti muiden alueiden vauraus on suurelta osin 
ollut riippuvainen olemassa olevasta teollisuuskannasta ja siitä, ovatko ne voineet lisätä 
matkailutoimintaa ja /tai käyttää hyödykseen Saksan ja Itävallan ja pääkaupungin 
läheisyyttä. 
31 
Edellisen hallinnon aikana keskityttiin liikaa teollisuuteen niin, että yritykset eivät 
ainoastaan olleet hyvin suuria vaan erikoistumisensa vuoksi myös herkkiä oman 
teollisuudenalansa muutoksille. Pohjois-Böömi ja ovat teollisuuden sydänmaita. 
Työllisyys on muuttunut ainoastaan vähän, mikä viittaa siihen, että huomattava määrä 
uudistuksia on vielä tehtävä. Näiden alueiden työttömyysluvut olivat kuitenkin 
marraskuussa 1996 korkeimmat, 7,2 prosenttia Pohjois-Böömissä ja 6 prosenttia Pohjois-
Määrissä (verrattuna Prahan 0,4 prosenttiin ja koko maan 3,3 prosentin keskiarvoon). 
Eteläiset alueet, vaikka ne ovat maatalousvaltaisia, ovat kehittäneet 
matkailuteollisuuttaan merkittävästi ja näin pitäneet työttömyyslukunsa 2-3 prosentissa. 
Nyt kehitteillä olevan aluepolitiikan tavoite on tasapainon palauttaminen ja kehityksen 
helpottaminen huono-osaisemmilla alueilla. Se myös tähtää kasvun edistämiseen 
ehkäisemällä toimintojen liiallista keskittymistä ja siten rajoittamalla ruuhkautumista ja 
saastumista. 
2.2 Talous jäsenyyden näkökulmasta 
Johdanto 
Kööpenhaminassa vuonna 1993 kokoontunut Eurooppa-neuvosto määritteli liittymistä 
koskevat edellytykset, jotka Keski- ja Itä-Euroopan assosioituneiden maiden on 
täytettävä. Taloudelliset edellytykset ovat: 
• toimiva markkinatalous; 
• kyky selviytyä kilpailupaineesta ja markkinavoimista unionissa. 
Nämä edellytykset ovat toisiinsa sidoksissa. Ensiksi, toimiva markkinatalous selviytyy 
paremmin kilpailupaineesta. Toiseksi, unionin jäsenyyttä ajatellen toimivat markkinat 
ovat sisämarkkinat. Ilman yhdentymistä sisämarkkinoihin jäsenyys Euroopan unionissa 
menettäisi taloudellisen merkityksensä sekä Tsekin tasavallan että sen kumppaneiden 
kannalta. 
Yhteisön säännöstön ja erityisesti sisämarkkinoita koskevan säännöstön käyttöönotto on 
tämän vuoksi erittäin tärkeää jäsenyyttä hakeneelle maalle, jonka on sitouduttava 
pysyvästi jäsenyyteen liittyviin taloudellisiin velvoitteisiin. Tätä peruuttamatonta 
sitoutumista tarvitaan sen varmistamiseksi, että Euroopan unionin laajentuneet markkinat 
toimivat edelleen kaikin puolin yhteisten sääntöjen mukaisesti. 
Valmiudella ottaa käyttöön yhteisön säännöstö on useita ulottuvuuksia. Toisaalta Tsekin 
tasavallan on pystyttävä vastaamaan jäsenyyteen liittyvistä taloudellisista velvoitteista 
siten, että yhtenäismarkkinat toimivat sulavasti ja oikeudenmukaisesti. Toisaalta Tsekin 
tasavallan kyky hyötyä täysimääräisesti sisämarkkinoiden kilpailupaineesta edellyttää, 
että taloudellinen ympäristö on pohjimmiltaan suosiollinen ja että Tsekin talous on 
joustava ja sillä on riittävästi inhimillistä ja fyysistä pääomaa, erityisesti riittävä 
infrastruktuuri. Niiden puuttuessa kilpailupainetta saatetaan pitää liian suurena joillakin 
yhteiskunnan aloilla, ja vaaditaan suojatoimenpiteitä, jotka heikentäisivät 
yhtenäismarkkinoita toteutuessaan. 
Hakijamaan valmius ja vakaa päätös ottaa yhteisön säännöstö käyttöön ja panna se 
täytäntöön on erittäin tärkeää, koska siitä aiheutuvat kustannukset ja hyödyt saattavat 
32 
jakaantua epätasaisesti ajallisesti sekä eri toimialojen ja sosiaaliryhmien kesken. Unionin 
jäsenyyden edellyttämien talouspolitiikan muutosten laatua koskeva laaja-Mainen 
konsensus ja talousuudistusten jatkuva täytäntöönpano eturyhmien painostuksesta 
huolimatta vähentävät riskiä, että maa ei pysty noudattamaan sitoumustaan, täyttää 
jäsenyyteen liittyvät taloudelliset velvoitteet. 
Julkishallinnon tasolla unionin jäsenyys edellyttää hallinnollista ja oikeudellista 
valmiutta saattaa useita aloja koskeva tekninen lainsäädäntö osaksi kansallista 
oikeusjärjestelmää ja panna se täytäntöön, koska sitä tarvitaan vapaan liikkuvuuden 
esteiden poistamiseksi unionissa ja koska sillä varmistetaan tällä tavoin 
yhtenäismarkkinoiden toimivuus. Näitä asioita tarkastellaan jäljempänä olevissa luvuissa. 
Yksittäisten yritysten tasolla yhteisön säännöstön käyttöönoton vaikutus niiden 
kilpailukykyyn riippuu niiden kyvystä sopeutua uuteen talouden ympäristöön. 
Toimiva markkinatalous 
Markkinatalous edellyttää, että tarjonnan ja kysynnän välinen tasapaino saavutetaan 
markkinavoimien vapaan vuorovaikutuksen avulla. Markkinatalous on toimiva, kun 
oikeusjärjestelmä, mukaan lukien omistusoikeutta koskevat säännökset, on olemassa ja se 
voidaan panna täytäntöön. Vakaalla kokonaistaloudella ja talouspolitiikan olennaisia osia 
koskevalla tietyntasoisella konsensuksella helpotetaan ja parannetaan markkinatalouden 
toimivuutta. Hyvin kehittynyt rahoitusala ja huomattavien markkinoille pääsyn ja niiltä 
poistumisen esteiden puuttuminen auttavat parantamaan talouden tehokkuutta. 
Toimivan markkinatalouden edellyttämä kehys on Tsekin tasavallassa suurelta osin 
valmis. Markkinamekanismit ovat hallitsevia, vain pientä osaa säännellyistä hinnoista on 
vielä tarkistettava ja kauppa sekä valuuttakurssijärjestelmä ovat suurelta osin vapautetut. 
Yksityisomistus on yleistynyt ja yksityistämiskehitys on viety melkein loppuun, koska 
vain tärkeimmät pankit ja noin 60 strategista yritystä ovat enää valtion käsissä. 
Markkinajärjestelmän oikeudelliset ja institutionaaliset piirteet on myös laajalti 
toteutettu, omistusoikeudet on hyvin määritelty, kauppaa koskeva lainsäädäntö on otettu 
käyttöön samoin kuin sopimus- ja kuluttajalait. Merkittäviä hallinnollisia 
valvontajärjestelmiä ei ole estämässä markkinoillepääsyä ja pankkialaa on jossakin 
määrin uudistettu. 
Ei kuitenkaan ole selvää, ovatko kaikki markkinalaitokset vielä tarpeeksi vahvoja tai 
täysin toimintakykyisiä. Kaksi tärkeintä esimerkkiä ovat rahoitus- ja pääomamarkkinat, 
jotka ovat nykyaikaisen markkinatalouden olennainen piirre, ja julkishallinto. Nämä ovat 
selvästi kehityksen tarpeessa. Tähän mennessä riittämättömäksi osoittautunut 
rahoitusmarkkinoiden sääntely on tällä hetkellä uudelleen tarkasteltava. Tarkemmin 
sanoen pankkiala ei ole vahva ja se käy läpi sille välttämätöntä rakennemuutosta, jotta se 
täyttäisi tehokkaasti tehtävänsä rahoituksen välittäjänä. Verotuksen hoito on ollut 
suhteellisen heikkoa. 
Huomattavaa edistystä on tapahtunut talouden vakautuksessa. Inflaatio on alle 10 
prosenttia, työttömyys poikkeuksellisen alhainen ja julkinen talous on terve. Tämä on 
nopeuttanut markkinajärjestelmän kehitystä luoden vakaan kokonaistalouden ympäristön, 
joka on tarpeen toimijoille heidän suunnitellessaan toimintaansa kohtuullisella 
varmuudella. Kasvun pohja ja kestävyys vaikuttavat terveiltä. Vuonna 1996 talouden 
33 
kasvu kuitenkin hidastui, työttömyys ja inflaatio kiihtyivät ja paineet kasvoivat julkista 
taloutta kohtaan, vaihtotaseen vaje kasvoi huimasti ja toukokuussa 1997 oli luovuttava 
valuuttakurssin vaihteluvälistä. Hidastumisen takana oli kaksi tekijää, viennin 
väheneminen EU:hun ja tiukempi rahapolitiikka. Nykytilanne viittaa kahteen seikkaan. 
Ensiksi, kokonaistalouden vakautta ei voi pitää varmana ja erityisesti on löydettävä 
tapoja rajoittaa kulutusta kauppavajeen suuruuden rajoittamiseksi. Toiseksi, pitkän 
aikavälin vakaa kasvu edellyttää yhä huomattavaa rakenteiden uudistusta yritystasolla. 
Osoitin Tsekin tasavallan menestyksestä talouskehityksensä mukauttamisessa ja 
hallinnassa heti siirtymäkauden ensimmäisinä vuosina on se, että se oli ensimmäinen 
Keski-Euroopan maa, josta tuli Taloudellisen yhteistyön ja kehitysjärjeston jäsen 
(OECD) vuonna 1996. Tulevina kuukausina on luotava jatkuva ja pysyvä sitoutuminen 
vakauttamiseen ja uudistuksiin, jotta voitaisiin rakentaa sen huomattavan edistymisen 
varaan, johon Tsekin tasavalta on yltänyt viime vuosina. Lisäksi huomattavan 
edistymisen Eurooppa-sopimuksen täytäntöönpanossa pitäisi auttaa varmistamaan 
suhteellisen joustava liittyminen unionin jäseneksi. 
Edellytykset selviytyä kilpailun ja markkinavoimien paineista 
Koska mahdolliseen jäsenyyteen on vielä muutama vuosi aikaa ja ennen kuin Tsekin 
tasavalta on pannut täytäntöön ja ottanut käyttöön suurimman osan yhteisön 
lainsäädäntöä, on vaikeaa antaa lopullista arviota maan kyvystä täyttää edellytys 
selviytyä kilpailupaineesta. On kuitenkin mahdollista yksilöidä tiettyjä piirteitä Tsekin 
tasavallan kehityksessä, joista ilmenee jossain määrin sen todennäköinen kyky selviytyä 
kilpailupaineesta ja markkinavoimista unionissa. 
Selviytyminen edellyttää vakaata kokonaistalouden kehystä, jossa yksittäiset taloudelliset 
toimijat voivat tehdä päätöksiä olosuhteissa, joissa voidaan kohtuullisesti ennakoida 
tulevaa. On oltava riittävästi inhimillistä ja fyysistä pääomaa, mukaan lukien 
infrastruktuuri, sellaisen perustan luomiseksi, että yksittäiset yritykset pystyvät 
mukautumaan kasvavaan kilpailupaineeseen yhtenäismarkkinoilla. Yritysten on tehtävä 
investointeja tehokkuutensa parantamiseksi, jotta ne voivat sekä kilpailla 
kotimarkkinoilla että hyötyä suurtuotannon eduista, jotka saavutetaan pääsyllä 
yhtenäismarkkinoille. Tämä mukautumiskyky on sitä suurempi, mitä enemmän 
yrityksillä on käytettävissä investointirahoitusta, mitä parempi on niiden työvoiman laatu 
ja mitä enemmän niillä on menestystä innovaatioiden alalla. 
Lisäksi talous pystyy paremmin vastaamaan jäsenyyteen liittyvistä velvoitteista, mitä 
korkeamman taloudellisen yhdentymisen tason se saavuttaa unioniin nähden ennen siihen 
liittymistä. Mitä yhdentyneempi maa jo on unioniin nähden, sitä vähemmän jäsenyys 
edellyttää ylimääräisiä rakennemuutoksia. Taloudellisen yhdentymisen taso liittyy sekä 
niiden tavaroiden valikoimaan että määrään, joilla käydään kauppaa jäsenvaltioiden 
kanssa. Yhtenäismarkkinoille pääsystä saatavat suorat edut voivat myös olla suurempia 
sektoreilla, joilla on huomattava osuus pieniä yrityksiä, koska kaupan esteet vaikuttavat 
niihin suhteellisesti enemmän. 
Osoitin TSekin tasavallan kilpailukyvystä on sen kaupan yhdentymisen aste EU:n kanssa. 
Tsekin talous on todellakin suunnannut kauppansa uudelleen länteen päin ja lisännyt 
valtavasti kaupan liikevaihtoa. Tämän seurauksena talous on melko yhdentynyt suhteessa 
34 
unioniin, jonka osuus viennistä ja tuonnista Tsekin tasavaltaan on noin 60 prosenttia. 
Maa ei kuitenkaan tuo ja vie tällä hetkellä samaa tuotevalikoimaa, mikä olisi vieläkin 
selvempi osoitin kilpailukyvystä EU:n markkinoilla. Kaupan rakenne (käyttäen kapeita 
tavaraluokituksia) Tsekin tasavallan ja sen tärkeimmän kauppakumppanin Saksan välillä 
osoittaa tämän ja viittaa sen vuoksi siihen, että yhdentymistä on vielä lisättävä. Ottaen 
huomioon kasvavat työvoimakustannukset, rakenteelliset lisäuudistukset, tuotannon 
kasvu ja laadun parantaminen ovat vielä tarpeen, jotta Tsekin yritykset kykenisivät 
kilpailemaan eurooppalaisten toimittajien kanssa. 
Toinen kilpailukyvyn osoitin on yritysten kyky sopeutua muuttuneisiin olosuhteisiin ja 
johdon kyky saneerata yrityksiä ja ottaa käyttöön kansainvälisesti hyväksytyt normit ja 
käytännöt. Esimerkiksi yhteisön säännöstön edellyttämien teknisten standardien tason 
saavuttamiseksi yritysten on todennäköisesti otettava käyttöön nykyaikaista tekniikkaa. 
Tähän saakka rakenneuudistuksen epäsuorat näytöt ovat olleet monenkirjavia. 
Teollisuuden heikolla johtamiskyvyllä on huomattavan kielteinen vaikutus teollisuuden 
kilpailukykyyn. Työvoiman joukko vähentämiset ovat aikaisemmin olleet suhteellisen 
rajallisia, mikä viittaa siihen, että työtapoja ei ehkä ole muutettu ja työvoimaa voi vielä 
olla liian paljon. Esimerkiksi terästeollisuudessa on merkkejä siitä, että tämä alkaa 
muuttua, mutta muilla aloilla kuten rautateillä muutosvastustus on voimakasta. Lisäksi, 
koska yritysten omistussuhteet eivät useinkaan ole avoimia, ei ole yhtä selvää 
kokonaisuutta, mistä johtajat olisivat vastuussa tai tilivelvollisia, joten he eivät aina 
välttämättä ole valmiita saneeraamaan yrityksiä. Sellaisissa pankeissa ja 
investointirahastoissa on huomattava määrä yhteisomistusta, joilla on osakkeita 
yrityksissä, joille pankit antolainaavat. Pankeille on tämän seurauksena kertynyt 
järjestämättömiä lainoja, joita ei ole peruttu investointirahastoihin liittyvien yhteyksien 
vuoksi. 
Yritysten saneeraus riippuu myös investoinnin tasosta ja niiden mahdollisuuksista saada 
pääomaa. Investoinnin osuus BKT:stä on hyvin korkea, ulkomainen suora 
sijoitustoiminta on ollut suhteellisen voimakasta, ja T&K -menot prosentteina BKT:stä 
ilmaistuna on lisääntynyt vuoden 1993 jälkeen, vuonna 1995 se oli 1,14 prosenttia. Tähän 
mennessä suurin osa investoinnista on suuntautunut infrastruktuuriin ja pankkialalle, kun 
taas investointi teollisuustuotantoon on ollut suhteellisesti heikkoa. On olemassa 
epäsuoraa näyttöä siitä, että tämä on muuttumassa. Pankkien antolainaus yrityksille on 
kasvanut ja teollisuuden tuottavuuden kasvu on kiihtynyt. Pääoman saatavuuden 
lisääntymisen voi odottaa auttavan Tsekin teollisuutta mukautumaan yhteisön säännöstön 
vaatimuksiin. 
Suurempaan kilpailuun sopeutumisen kustannukset riippuvat osittain teollisuuden ja 
yritysten keskittymisasteesta ja työvoiman liikkuvuudesta. Tsekin tasavallan 
teollisuustuotanto on melko keskittynyt metallituotantoon, mutta monipuolisuus on 
lisääntynyt ja yrityskeskittyminen alentunut. Asuntopula kuitenkin rajoittaa työvoiman 
liikkuvuutta. 
Maatalousala on suhteellisen pieni suhteessa sen osuuteen BKT:stä. Huomattavaa 
nykyaikaistamista kuitenkin vaaditaan unioniin liittymisen yhteydessä. Enemmän tai 
vähemmän merkittävät hintojen tarkistukset saattavat olla tarpeen riippuen hintojen 
kehityksestä sekä Tsekin tasavallassa että unionissa ja reaalisen valuuttakurssin liikkeistä. 
Tällä hetkellä pankkiala ei ole kilpailukykyinen eikä vahva. Alaa on uudistettu, mutta sitä 
hallitsevat neljä tärkeintä pankkia, jotka ovat edelleen osittain valtion omistuksessa ja 
35 
monia pieniä elinkelvottomia pankkeja on yhä. Vuoden 1996 aikana pankkialan 
heikkoudet tulivat esiin joidenkin pankkien ajauduttua vararikkoon. Alan suurimmat 
ongelmat ovat järjestämättömät lainat, kilpailukyvyn ja avoimuuden puute, pankkien 
sekä sijoitusrahastojen yhteisomistus, ja lopuksi pääoman riittämättömyys. Valtion on 
ehkä puututtava tilanteeseen joidenkin pankkien järjestämättömien lainojen ongelman 
ratkaisemiseksi. Alan on vahvistuttava kehittyäkseen ja pankkien antolainaustapojen on 
kehityttävä. Edistyminen tällä alalla on elintärkeää, jotta Tsekin talous saavuttaisi 
Euroopan markkinoiden vaatiman kilpailukyvyn. 
Näkymät ja tärkeimmät tavoitteet 
Poliittiset keskustelut keskittyvät tällä hetkellä pääasiassa kauppavajeeseen, inflaatioon, 
valuuttakurssiin sekä yritysten ja pankkialan uudistamiseen. Näiden taustalla on 
muutamia perustavaa laatua olevia ongelmia, jotka on otettava esiin keskipitkällä 
aikavälillä. 
Kauppavaje on yleinen piirre nopeasti kehittyvässä taloudessa. Syytä huoleen ei ole niin 
kauan kuin vajeet aiheutuvat tuottavista investoinneista ja ne rahoitetaan pitkän aikavälin 
pääomantuonneilla. Suuret ja pysyvät useita maksutaseen eriä koskevat 
tasapainottomuudet kuitenkin viittaavat siihen, että perustavaa laatua olevia ongelmia on 
enemmänkin. Tuonti koostuu yhä suurelta osin investointihyödykkeistä, mutta 
kulutustavaroiden tuonti on vahvassa kasvussa. Ongelma liittyy todennäköisesti sen 
vuoksi hyvin alhaiseen kotimaiseen säästämisasteeseen huolimatta korkeasta palkkojen ja 
palkan luonteisten tulojen kasvusta - toisin sanoen, erittäin suureen taipumukseen 
kuluttaa säästämisen sijasta. 
Inflaatio on saatu alle 10 prosenttiin, mutta 1996 sen hidastuminen tyrehtyi. 
Inflaatiopaineiden kaksi syytä ovat nopea palkkojen kasvuja kova kotimainen kysyntä, ja 
äskeinen Tsekin korunan devalvointi todennäköisesti pahentaa tilannetta. Koska hintojen 
ja sääntelyn vapautuminen jatkuu, mikä kiihdyttää inflaatioita lähitulevaisuudessa, hyvin 
vahvoja toimenpiteitä tarvitaan olemassa olevien paineiden hillitsemiseksi. Työmarkkinat 
ovat selvästi hyvin kireät. Tämä voi johtua osittain piilotyöttömyydestä ja työnsaannin 
vaikeudesta työpaikasta tiedottavien palvelujen ollessa edelleen rajallisia. Toisaalta 
tuottavuuden kasvu ei ole ollut odotetun suuruista ottaen huomioon työttömyyden 
alhainen taso. Kaikki liika työvoima on karsittava ja investointi työvoimaa säästävään 
tekniikkaan on tarpeen. Tätä investointia helpottaa, jos reaalikorot ovat matalampia ja 
pankkien antolainaus vähemmän rajoitettua. Jälkimmäinen edellyttää parempaa 
vakuuksien ja riskien arviointia. Tämä vastavuoroisesti vaatii vahvempia ja avoimempia 
pääomamarkkinoita, ne eivät ole tällä hetkellä rahoituslähde yrityksille, joiden on 
käännyttävä pankkialan puoleen lainaa saadakseen. 
Pankkien yksityistäminen ja uudistaminen ovat tällä hetkellä työlistan alkupäässä. 
Viimeaikaiset vaikeudet johtuvat suurelta osin puutteellisesta lainsäädännöstä ja 
valvonnasta, huonoista toimintatavoista ja investointirahastojen ja pankkien 
ristiinomistuksesta. Pankkiala on puhdistettava. 
Raha- ja finanssipolitiikan välineitä on muutettu markkinajärjestelmään sopivammiksi. 
Viime aikoihin saakka niillä saavutettiin tavoitteet: vakaa valuutta, tasapainoinen 
talousarvio ja valtion menojen vähentäminen osuutena BKT:stä. Julkista taloutta on 
uudistettu läntisen tapaan, esimerkiksi arvonlisä- ja tuloverotus on otettu käyttöön. Veron 
36 
kantoa voitaisiin kuitenkin vahvistaa, ja eläke- ja sosiaaliturvarahastojen vaje kasvaa, 
mikä aiheuttaa ongelmia keskipitkällä aikavälillä. 
Tsekin tasavallan talouspolitiikkaa ei ole tähän päivään mennessä ohjattu huolellisesti 
laaditun keskipitkän aikavälin strategian avulla. Muutamia politiikan suuntaviivoja on 
asetettu. Ensiksi, valuutan vakauttamiseksi keskuspankilla on vastuu matalan inflaation ja 
vakaan valuuttakurssin säilyttämisestä. Toiseksi, hallinnon supistaminen ja talousarvion 
tasapainottaminen. Kolmanneksi, markkinatalouden luominen yksityistämällä valtion 
omaisuus ja vapauttamalla talous. 
Hallituksen kyky toteuttaa strategia ja säilyttää uskottava politiikan linja on vähemmän 
varmaa kuin kesäkuussa 1996 pidettyjen vaalien edellä. Sen vuoksi lainsäädäntöä ja 
täytäntöönpanoa koskeva toiminta saattaa olla hitaampaa. 
Talouspolitiikassa pitäisi korostaa enemmän mikrotaloudellisia toimenpiteitä. 
Niiden vaikutukset saattavat näkyä pitkän ajan kuluttua, mutta ne ovat ensiarvoisen 
tärkeitä vakauden säilyttämiseksi ja kilpailukyvyn vahvistamiseksi. 
2.3 Yleisarvio 
Tsekin tasavaltaa voidaan pitää toimivana markkinataloutena. Markkinamekanismit 
toimivat laaja-alaisesti ja valtion osa taloudessa on täysin muuttunut. Merkittävää 
edistystä on tapahtunut talouden vakauttamisessa. Työttömyys on Euroopan alhaisimpia. 
Kuten viime aikoina ilmaantunut kokonaistalouden epätasapaino osoittaa, erityisesti 
yrityshallintoa ja rahoitusjärjestelmää on kuitenkin kehitettävä lähivuosina. 
TSekin tasavallan pitäisi selviytyä unionissa vallitsevista kilpailutekijöistä ja 
markkinavoimista keskipitkällä aikavälillä edellyttäen, että muutosta nopeutetaan 
yritystasolla. Koulutettu ja ammattitaitoinen työvoima on eduksi maalle, ja 
infrastruktuuri on suhteellisen hyvä. Investointi talouteen on viime vuosina ollut korkeaa 
ja ulkomaiset suorat sijoitukset myös vahvoja. Maa on menestyksekkäästi suunnannut 
kauppaansa länteen. Vaikka vientitavaroiden laatu on paranemaan päin, niiden 
jalostusarvo on yhä alhainen. Pankkialaa hallitsee muutama, osittain valtion omistama 
pankki, ja sen kilpailuasema on heikko. Suurin haaste Tsekin tasavallalle on jatkaa 
peräänantamattomasti yritysten rakenteiden muuttamista talouden keskipitkän aikavälin 
toimintakyvyn parantamiseksi ja keinona palauttaa ulkoinen tasapaino. 
3. Kyky täyttää jäsenyyteen liittyvät velvoitteet 
Kööpenhaminassa kokoontunut Eurooppa-neuvosto sisällytti liittymisehtoihin "kyvyn 
ottaa vastuulleen jäsenyyden tuomat velvollisuudet, mukaan lukien liittymisen poliittisen 
ja talous- ja rahaliiton tavoitteisiin". 
Hakiessaan jäsenyyttä perustamissopimuksen perusteella Tsekki on hyväksynyt 
varauksetta unionin perustavoitteet, mukaan lukien sen politiikat ja niiden 
toteuttamis välineet. Tässä luvussa tarkastellaan Tsekin kykyä omaksua jäsenyyden 
velvoitteet eli oikeudellisen ja institutionaalisen kehyksen, joka tunnetaan yhteisön 
säännöstönä, jonka avulla unioni panee tavoitteensa täytäntöön. 
37 
Unionin kehityksen myötä yhteisön säännöstö on kehittynyt asteittain sellaiseksi, että 
siihen liittyy yhä enemmän velvollisuuksiapa on näin ollen yhä suurempi haaste tuleville 
jäsenille kuin aikaisemmin. TSekin kyky panna yhteisön säännöstö täytäntöön on 
keskeistä, jotta se pystyy toimimaan menestyksellisesti unionissa. 
Jäljempänä tarkastellaan jokaisen pääasiallisen unionin toiminta-alueen osalta Tsekin 
nykyistä tilannetta ja tulevaisuuden näkymiä. Tilanteen kuvauksen ja analyysin aluksi 
esitetään lyhyt yhteenveto yhteisön säännöstöstä, ja siinä yhteydessä mainitaan oleelliset 
Eurooppa-sopimuksen ja valkoisen kirjan määräykset. Lisäksi jokaisen toiminta-alueen 
osalta on lyhyt arvio Tsekin kyvystä omaksua jäsenyyden tuomat velvollisuudet 
keskipitkällä aikavälillä. 
3.1 Rajattomat sisämarkkinat 
Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 7 a artiklassa unionin sisämarkkinat 
määritellään alueeksi, jolla ei ole sisäisiä rajoja ja jolla tavaroiden, henkilöiden, 
palvelujen ja pääomien vapaa liikkuvuus taataan. Yhteisön yhdentymiskehityksessä 
keskeiset yhtenäismarkkinat perustuvat avoimeen markkinatalouteen, jossa kilpailulla 
sekä taloudellisella ja sosiaalisella koheesiolla on oltava täysimääräinen rooli. 
Euroopan yhteisön perustamissopimukseen kirjattujen vapauksien tosiasiallinen 
täytäntöönpano edellyttää sellaisten tärkeiden periaatteiden kuten Euroopan yhteisöjen 
tuomioistuimen oikeuskäytännössä määriteltyjen syrjimättömyyden tai kansallisten 
sääntöjen vastavuoroista tunnustamista koskevien periaatteiden kunnioittamista ja 
yhteisön kutakin alaa koskevien erityissäännösten samanaikaista ja tehokasta 
soveltamista. Näillä erityissäännöksillä pyritään varmistamaan erityisesti turvallisuus ja 
kansanterveys, ympäristönsuojelu ja kuluttajansuoja, ihmisten luottamuksen 
säilyttäminen palvelualaan sekä tiettyjä erikoistuneita ammatteja harjoittavien 
henkilöiden tarkoituksenmukaisen kelpoisuuden varmistaminen. Lisäksi ne koskevat 
tarvittaessa sääntely- ja valvontamekanismien käyttöönottoa tai koordinointia, sillä kaikki 
sääntöjen hyvän soveltamisen varmistamiseksi tarvittavat järjestelmälliset tarkastukset 
tehdään sisämarkkinoilla eikä ulkorajoilla. 
Yhteisön lainsäädännön tehokas saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä on tärkeää. 
Yhtä tärkeää on se, että jäsenvaltioiden hallinnollinen ja oikeudellinen koneisto panee 
lainsäädännön oikein täytäntöön ja että yritykset noudattavat sitä. Tämä on välttämätöntä 
sisämarkkinoiden toiminnan kannalta oleellisen keskinäisen luottamuksen syntymiseksi. 
Tämä luku olisi luettava yhdessä sosiaalipolitiikkaa, ympäristöä ja kuluttajansuojaa sekä 
alakohtaisia politiikkoja käsittelevien lukujen kanssa. 
Neljä vapautta 
Hakijamaiden yhteisön säännöstön käyttöönotto tapahtuu asteittain: 
- Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Tsekin tasavallan assosiaatiosopimus tuli 
voimaan 1. helmikuuta 1995. Neljän vapauden ja lainsäädäntöjen lähentämisen osalta 
sopimuksessa määrätään erityisesti tiettyjen vastavuoroisten tai yksipuolisten 
velvollisuuksien välittömästä tai asteittaisesta soveltamisesta. Velvollisuudet koskevat 
38 
erityisesti sijoittautumisoikeutta, kansallisuuteen perustuvaa kohtelua ja vapaakauppaa 
sekä tekijänoikeuden ja julkisten hankintojen alaa. 
- komission vuonna 1995 esittämässä valkoisessa kirjassa KOM (95) 163 lopullinen 
annetuissa suuntaviivoissa, joiden tarkoituksena oli auttaa hakijamaita valmistautumaan 
yhtenäismarkkinoille yhdentymiseen, kyseisiä lainsäädäntöjä käsitellään rajoitetummin. 
Valkoisessa kirjassa esitetään aiheet ja keskeiset toimenpiteet, jotka suoraan vaikuttavat 
tavaroiden, palvelujen, pääomien ja ihmisten vapaaseen liikkuvuuteen sekä niiden 
soveltamiseksi tarvittavat edellytykset, kuten oikeudellinen rakenne ja organisaatio. Siinä 
käsitellään 23 :a yhteisön toiminta-alaa ja jaetaan kyseiset toimenpiteet kahteen 
vaiheeseen niiden tärkeyden mukaan, eli vahvistetaan toimintaohjelma liittymistä 
edeltävälle ajalle. Teknisen avun tiedonvaihtotoimisto TAIEX perustettiin antamaan 
täydentävää ja keskitettyä teknistä apua valkoisessa kirjassa käsitellyillä lainsäädännön 
aloilla. Toimisto on hiljattain perustanut lainsäädäntötietokannan. 
- Euroopan unioniin liittyminen edellyttää hakijamailta koko yhteisön säännöstön 
saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä sekä sen täytäntöönpanoa. Tältä osin on 
korostettava, että Amsterdamissa kokoontuneelle Eurooppa-neuvostolle jätetyssä 
toimintasuunnitelmassa sisämarkkinoita varten esitetään tärkeimmät toimet, jotka on 
toteutettava 15 jäsenen unionin yhtenäismarkkinoiden toiminnan parantamiseksi 
yhtenäisvaluutan käyttöönoton huomioon ottamiseksi. Tämä tapahtuu yhteisön 
säännöstön kehittämisen avulla. 
Yleinen toimintaympäristö 
Toimialasta riippumatta yritysten on voitava toimia yhteisten sääntöjen perusteella. 
Yhteiset säännöt ovat tärkeitä, koska niillä määritellään talouden yleinen 
toimintaympäristö ja yleiset kilpailuedellytykset. Tähän alaan kuuluvat lausunnon muissa 
jaksoissa käsiteltyjen kilpailusääntöjen (yritykset ja valtiontuet) ja verosäännösten lisäksi 
julkisten töiden, hankintojen ja palvelujen markkinoiden avaaminen, tekijänoikeutta 
(myös eurooppalaista patenttia) koskevien sääntöjen yhdenmukaistaminen, yhtiöoikeutta 
ja kirjanpito-oikeutta koskevien sääntöjen yhdenmukaistaminen, henkilötietojen suoja 
sekä tuomioistuinten päätösten noudattaminen ja tunnustaminen (Euroopan yhteisön 
perustamissopimuksen 220 artiklan määräykset). 
Yleiskuvaus 
Julkisia hankintoja säädellään vuonna 1994 annetulla lailla, joka tuli voimaan vuonna 
1996. Julkisia hankintoja koskevaa politiikkaa valvoo riippumaton kilpailun suojelusta 
vastaava toimisto. 
Teollis- ja tek^änoikeuksien suojan alalla Tsekin tasavalta hyväksyi uuden patenttilain 
vuonna 1991 ja lain tavaramerkeistä vuonna 1995, tekijänoikeuslakia muutettiin hieman 
vuonna 1996. Tsekin tasavalta on sopimuspuolena kaikissa Eurooppa-sopimuksen 67 
artiklassa tarkoitetuissa yleissopimuksissa ja se on jättänyt hakemuksen liittymisestä 
sopimuspuoleksi vuoden 1973 Munchenin yleissopimukseen. Tsekin tasavalta on teollis-
ja tekijänoikeuksien kauppaan liittyvistä näkökohdista tehdyn sopimuksen (TRIPS) 
sopimuspuolena. 
39 
Yhtiöoikeudesta säädetään pääasiassa kauppaa koskevassa lainsäädännössä, jota 
muutettiin viimeksi 1. heinäkuuta 1996; kyseinen muutos lähensi lainsäädäntöä 
vastaamaan ensimmäistä ja toista direktiiviä. Tsekin tasavallan lainsäädännössä säädetään 
useista eri yritysmuodoista, mukaan lukien julkiset ja yksityiset osakeyhtiöt. Tällä 
hetkellä rekisteröityjä yrityksiä on noin 115 000. Ne voivat laskea liikkeeseen osakkeita 
ja äskettäin hyväksytyllä lainsäädännöllä parannettiin osakkeenomistajien suojaa. Laissa 
säädetään pääoman vähimmäismäärästä. Velkojille annetaan vähimmäissuoja. 
Tuomioistuimilla on kaikkien nähtävillä oleva yhtiörekisteri, joka sisältää kaiken 
yrityksiä koskevan olennaisen tiedon. 
Vuoden 1991 kirjanpidosta annetussa laissa saatetaan Tsekin tasavallan kirjanpitoa 
koskevat säädökset vastaamaan neljättä direktiiviä. Tsekin tasavallassa ei ole kirjanpitoa 
koskevia standardeja, valtionvarainministeriö määrää kirjanpitoa koskevista 
menettelyistä. Menettelytapoja koskevat suositukset antaa kirjanpitäjien liitto. 
Konsernitilinpäätöksiä koskevat säännöt annetaan ministeriön julistuksissa. 
Oikeus henkilötietojen suojaan sisältyy perusoikeuksien ja -vapauksien julistukseen ja se 
on taattu henkilötietojen suojasta annetulla lailla 256/1992 sekä useilla alakohtaisilla 
säädöksillä. Tsekin tasavallassa ei ole riippumatonta lainsäädännön noudattamista 
valvovaa elintä. 
Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi 
Tsekin tasavallan julkisia hankintoja koskeva lainsäädäntö on lähentynyt huomattavasti 
vastaamaan yhteisön säännöstöä. Useimmat valkoisen kirjan direktiivit on otettu osaksi 
Tsekin tasavallan lainsäädäntöä. Viranomaiset myöntävät kuitenkin, että se ei vielä ole 
täysin yhdenmukainen yhteisön säännöstön kanssa. Tämä pätee 
tarjouskilpailumenettelyihin julkisten palvelujen alalla, johon lainsäädäntöä ei vielä 
sovelleta, ja olemassa oleviin etuuksiin sekä muita kuin maassa asuvia koskeviin muihin 
syrjiviin toimenpiteisiin. 
Julkisia hankintoja koskevan lainsäädännön yhdenmukaistamiseksi yhteisön säännöstön 
kanssa on tehty huomattavia ponnisteluja. Vaikka Tsekin tasavallan lainsäädäntö on 
yleisesti ottaen kelvollinen, siinä on vielä useita puutteita. Erityisesti lainsäädännön 
soveltamisalaa olisi laajennettava koskemaan kaikkia julkisia palveluita (vedenjakelu, 
julkinen liikenne ja televiestintä). Tällä hetkellä Tsekin tasavalta ylläpitää Eurooppa-
sopimuksessa sallittua kotimaisia yrityksiä hyödyttävää etuusjärjestelmää. Euroopan 
unioniin sijoittautuneet yritykset saavat samat etuudet ainoastaan Eurooppa-
sopimuksessa määrätyn siirtymävaiheen päätyttyä. Taloudellisen kilpailun suojelusta 
vastaava toimisto näyttää olevan riittävästi infrastruktuuria koskevien vaatimusten 
mukainen, jotta se kykenee panemaan lainsäädännön täytäntöön oikealla tavalla. Vaikka 
on liian aikaista arvioida riittävällä tavalla julkisia hankintoja koskevien menettelyjen 
tehokkuutta käytännössä, lainsäädännölliset toimenpiteet näyttävät olevan nopeita ja 
tehokkaita ja direktiivien useimpien vaatimusten mukaisia. 
Julkisia hankintoja koskevaan lainsäädäntöön tehtävien muutosten odotetaan tulevan 
voimaan vuosiin 1998 - 2000 mennessä, jotta julkisten hankintojen alalla saavutettaisiin 
täysi yhdenmukaisuus unioniin liittymisajankohtaan mennessä. 
Teollisoikeuksia (patentit, tavaramerkit, mallit) koskevan lainsäädännön ottamisessa 
osaksi kansallista lainsäädäntöä on edistytty hyvin. 
40 
Teollis- ja tekijänoikeuksia (tekijänoikeus ja sitä lähellä olevat oikeudet) koskevat 
puutteet (tietokoneohjelmiin, vuokraus- ja jakeluoikeuksiin ja tekijänoikeuksien kestoon 
ja suojaan liittyvät puitteet) on korjattava. Olemassa olevaa patenttilakia on tarkoitus 
tarkistaa, jotta se vastaisi täysin Miinchenin yleissopimusta. Samanaikaisesti Tsekin 
tasavalta aikoo ottaa käyttöön lääkeaineiden lisäsuojatodistuksen. Lainsäädännön rajojen 
tasolla tapahtuva täytäntöönpano aloitetaan 1. tammikuuta 1998. Luvaton kopiointi on 
edelleen suuri ongelma. Huomattavia ponnisteluja on tehty teollisoikeuksia koskevan 
lainsäädännön tarkoituksenmukaiseksi täytäntöönpanoksi. 
Yhtiöoikeuden osalta Tsekin tasavallan viranomaiset ovat ilmoittaneet kauppaa koskevan 
lainsäädännön muuttamisesta 1. heinäkuuta 1996 sen yhdenmukaistamiseksi 
ensimmäisen ja toisen direktiivin kanssa, vaikka tiettyjä puutteita esimerkiksi velkojien 
suojassa on vielä korjattava. Kahdestoista direktiivi on otettu osaksi Tsekin tasavallan 
kansallista lainsäädäntöä, mutta se ei ole vielä yhdenmukainen kolmannen ja 
yhdennentoista direktiivin kanssa. 
Kirjanpidon osalta lainsäädäntöä yhdenmukaistettiin merkittävästi neljännen direktiivin 
mukaiseksi vuonna 1991 annetulla lailla ja sen 1. tammikuuta 1999 voimaan tulevien 
muutosten odotetaan johtavan täydelliseen vastaavuuteen. Muutokset tilintarkastajista 
annettuun lakiin, jolla pannaan täytäntöön kahdeksas direktiivi, tulevat voimaan 1. 
tammikuuta 1998. Uusien sääntöjen täytäntöönpanossa ilmenee todennäköisesti tiettyjä 
siirtymävaiheen ongelmia, esimerkiksi pula pätevistä kirjanpitäjistä ja tilintarkastajista; 
nämä ongelmat voidaan ratkaista keskipitkällä aikavälillä. 
Tsekin tasavallan viranomaiset myöntävät, että maan lainsäädäntö ei vielä riittävästi 
vastaa eurooppalaisia tietosuojasta annettuja säädöksiä. Tsekin tasavalta ei ole vielä 
liittynyt sopimuspuoleksi Euroopan neuvoston yleissopimukseen n:o 108. On 
välttämätöntä perustaa lainsäädännön soveltamista valvova riippumaton elin ja rangaista 
henkilöitä, jotka käyttävät tietoja laittomiin tarkoituksiin. 
Siviilioikeuden osalta on huomattava, että tuomioistuimen toimivallasta ja tuomioiden 
täytäntöönpanosta yksityis- ja kauppaoikeuden alalla tehdyn Luganon yleissopimuksen 
sopimuspuolina olevat valtiot ovat kutsuneet Tsekin tasavallan liittymään 
sopimuspuoleksi kyseiseen sopimukseen. Tämä osoittaa luottamuksen Tsekin tasavallan 
oikeusjärjestelmään. 
Päätelmät 
Tsekin tasavalta on jo ottanut edellä mainittuja aloja koskevat tärkeimmät direktiivit 
osaksi kansallista oikeusjärjestystään. Edellä tarkasteltuja aloja koskevien Eurooppa-
sopimuksen määräysten ja valkoisen kirjan ohjeiden täytäntöönpano on ollut yleisesti 
ottaen hyvä. 
Julkisten hankintojen ja teollis- ja tekijänoikeuksien suojan aloilla ja henkilötietojen 
suojaa koskevien rakenteiden täytäntöönpanossa on tapahduttava edistystä. Vähempiä 
ponnisteluja vaaditaan Tsekin tasavallan lainsäädännön saattamiseksi vastaamaan 
Euroopan yhteisön lainsäädäntöä yhtiöoikeuden ja kirjanpidon alalla. Jos tämänhetkinen 
lainsäädäntöjen yhdenmukaistaminen jatkuu kaikilla näillä aloilla, niiden vastaavuuden 
saavuttamisessa keskipitkällä aikavälillä ei pitäisi olla suuria ongelmia. 
Tavaroiden vapaa liikkuvuus 
41 
Tavaroiden vapaa liikkuvuus edellyttää kauppaa rajoittavien toimenpiteiden poistamista. 
Kauppaan sovellettavien tullien ja määrällisten rajoitusten lisäksi tämä koskee myös 
kaikkia muita vaikutukseltaan vastaavia toimenpiteitä. Nämä ovat toimenpiteitä, joita 
sovelletaan joko koti- tai ulkomaisiin tuotteisiin tai molempiin ja joilla on 
protektionistisia vaikutuksia. Jos tekniset vaatimukset eivät ole yhdenmukaistettuja, 
tavaroiden vapaan liikkuvuuden varmistamiseksi on Cassis de Dijon -tuomioon 
perustuvan oikeuskäytännön mukaisesti välttämätöntä soveltaa kansallisten säännöstöjen 
vastavuoroisen tunnustamisen periaatetta ja hyväksyä periaate, että kansallisten 
vaatimusten on rajoituttava tavoitteisiin suhteutettuihin vaatimuksiin. 
Yhdenmukaistamista varten Euroopan yhteisö on kehittänyt "uuden lähestymistavan". 
Tässä lähestymistavassa uutta on julkishallinnon ja yksityisten riippumattomien elinten 
tarkka tasapainottaminen sekä Euroopan yhteisön lainsäädännön ja eurooppalaisten 
standardien selvästi täydentävä tehtävä. Teknisistä ratkaisuista määräämisen sijaan 
Euroopan yhteisön lainsäädännössä säädetään ainoastaan yleisistä vaatimuksista, jotka 
tuotteiden on täytettävä. Eurooppalaisten standardien mukaisesti valmistettujen 
tuotteiden oletetaan täyttävän tällaiset oleelliset vaatimukset, mutta eurooppalaiset 
standardit eivät ole ainoa tapa osoittaa vaatimusten mukaisuus. "Uusi lähestymistapa" 
liittyy tuotteiden varmentamisen "kokonaislähestymistapaan", joka koskee CE-merkin 
myöntämistä tuotteille. Muiden tuotteiden kuten lääkkeiden, kemikaalien, 
moottoriajoneuvojen ja elintarvikkeiden osalta Euroopan yhteisön direktiiveissä 
noudatetaan perinteistä sääntely käytäntöä, jonka mukaisesti niissä annetaan 
yksityiskohtaisia sääntöjä. 
Tavaroiden vapaa liikkuvuus edellyttää myös joidenkin yhteisön yhdenmukaistamista 
koskevien toimenpiteiden saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä. Tältä osin erityistä 
huomiota on kiinnitettävä terveyttä ja turvallisuutta koskevien 
yhdenmukaistamissääntöjen soveltamiseen. Näissä säännöissä määrätään sekä yrityksiä 
että viranomaisia koskevien tarkoituksenmukaisten mekanismien ja organisaatioiden 
käyttöönotosta. 
Rajattomien markkinoiden hyvälle toiminnalle välttämättömiä horisontaalisia direktiivejä 
ovat erityisesti yleistä tuoteturvallisuutta ja tuotevastuuta koskevat direktiivit. Yleiseen 
tuoteturvallisuuteen liittyviä säännöksiä käsitellään kuluttajansuojaa koskevassa jaksossa. 
Maataloustuotteita koskevat erityissäännökset (eläinten ja kasvien terveyttä koskevien 
standardien noudattaminen) esitetään yksityiskohtaisesti maataloutta käsittelevässä 
jaksossa. 
Yleiskuvaus 
Tullisuojan taso on alhainen ja voimassa on enää suhteellisen vähän syrjiviä 
toimenpiteitä. Kaikki hinnat on vapautettu, lukuun ottamatta julkisten palvelujen, 
kotitalouksien kaasun, veden ja sähkön hintoja ja vuokria. 21. huhtikuuta 1997 käyttöön 
otettu tuontitalletusjärjestelmä ja maataloustuotteiden tuontia koskevien rajoitusten 
suunnittelu poikkeavat hallituksen tähänastisesta vapaakauppa suosivasta linjasta. Näitä 
asioita käsitellään lausunnon muissa osissa. 
Teknisen lainsäädännön lähentäminen Euroopan unionin säännöstöön on edennyt hyvin. 
Tuotteiden teknisiä vaatimuksia koskevan lain, jonka ennakoidaan tulevan voimaan 1. 
syyskuuta 1997, pitäisi helpottaa Euroopan unionin teknistä yhdenmukaistamista 
42 
koskevan uuden lähestymistavan mukaisten teknisten sääntöjen ja standardien ja 
vaatimustenmukaisuuden arviointia koskevan kokonaislähestymistavan mukaisten 
-vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyjen ottamista osaksi kansallista 
lainsäädäntöä. Tärkeimmillä aloilla lainsäädäntöjen yhdenmukaistaminen edistyy melko 
tyydyttävästi; uusi elintarvikkeita koskeva lainsäädäntö on juuri annettu, luonnos 
kemikaalialan lainsäädännöksi on kaikilta osiltaan Euroopan unionin säännöstöä 
vastaava, moottoriajoneuvoalan osalta Tsekin tasavalta on allekirjoittanut Yhdistyneiden 
kansakuntien Euroopan talouskomission (UNECE) sopimuksen vuodelta 1958 ja se 
soveltaa yli kah'.T. kolmannesta UNECE:n säännöistä. Lääkeaineiden alan 
lainsäädäntöluonnos kuvastaa alan lainsäädännön yhdenmukaistamisessa Euroopan 
unionin lainsäädäntöön tapahtunutta kehitystä. Lääkeaineista annetun uuden lain ja sen 
soveltamista koskevien toimenpiteiden odotetaan vastaavan alan yhteisön säännöstöä. On 
pidettävä joka tapauksessa mielessä, että yleisen kehyslainsäädännön täytäntöönpanossa 
tarvitaan usein johdettua lainsäädäntöä. 
Standardeista ja varmentamisesta vastaa kauppa- ja teollisuusministeriön alainen Tsekin 
tasavallan standardointi- metrologia-ja testausvirasto (COSMT). 
Eräs piirre siirryttäessä uuteen lähestymistapaan perustuvaan uuteen järjestelmään on, 
että sama elin vastaa eri toiminnoista. Uusi lähestymistapa edellyttää kuitenkin 
riippumattomia vaatimustenmukaisuuden arviointielimiä, yhdenmukaista 
akkreditointijärjestelmää ja vapaaehtoista standardisointia. 
Yli 80 prosenttia Euroopan unionin standardeista on otettu osaksi Tsekin tasavallan 
standardijärjestelmää ja vuoden 1997 loppuun mennessä kaikki loputkin. Uuden 
järjestelmän valvovana viranomaisena pysyy edelleen COSMT, joka liittyi aiemmin tänä 
vuonna jäseneksi Euroopan standardointikomiteaan (CEN) ja on liitännäisjäsenenä 
Euroopan sähkötekniikan standardointikomiteassa (CENELEC). 
Teknisiä kaupan esteitä on ilmennyt vasta äskettäin. Aikaisemmin tänä vuonna on saatu 
kuitenkin tietoja yhteisöstä peräisin olevista tuotteista, jotka ovat Euroopan unionin 
standardien mukaisia, ja joiden ei ole sallittu päästä Tsekin tasavallan markkinoille. 
Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi 
Tsekin tasavalta on edistynyt hyvin Euroopan yhteisön sääntöjen soveltamisessa 
tavaroiden vapaan liikkuvuuden osalta. Euroopan unionista peräisin olevien Euroopan 
unionin standardien mukaisten tuotteiden pääsy markkinoille on kuitenkin taattava. 
Teollisuustuotteiden turvallisuuden osalta on edistytty hyvin. Edistystä on tapahtunut 
tuotteiden teknisiä vaatimuksia koskevan lain täytäntöönpanossa ja osaksi kansallista 
oikeusjärjestystä otettujen uuden lähestymistavan direktiivien myöhemmän 
täytäntöönpanon suunnittelussa. 
Tsekin tasavallan standardointi- metrologia- ja testausviraston (COSMT) henkilöstö 
näyttää riittävältä ja tekninen pätevyys on taattu. 
Tuotteiden teknisiä vaatimuksia koskevassa lakiluonnoksessa säädetään valtion 
testauslaitosten yksityistämisestä vuoden kuluessa. Standardien ja teknisten määräysten 
alan tarkastuslaitokset ovat tällä hetkellä useiden eri ministeriöiden alaisia. Sama pätee 
yksityistettäviksi aiottuihin varmentamislaitoksiin. 
43 
Tsekin tasavallan standardointi- ja varmentamisjärjestelmä on melko hyvin 
valmistautunut vastaamaan yhteisön säännöstöä keskipitkällä aikavälillä sillä 
edellytyksellä, että nykyisiä ponnisteluja jatketaan. Ratkaistavia kysymyksiä on kuitenkin 
edelleen markkinoiden valvonnan täytäntöönpano (lainsäädäntö ja hallintorakenne), 
sääntelyä, standardisointia ja varmentamista koskevan toiminnan erottaminen, 
päättäminen testauslaboratorioita koskevasta ammattisalaisuudesta ja 
varmentamislaitosten yksityistämisestä vastaavien ministeriöiden todelliset 
tarkoitusperät. Kehityksen tarkkailu näyttää sen vuoksi välttämättömältä. Tämä pätee 
myös asianmukaisen lainsäädännön täytäntöönpanossa toimivaltaisia elimiä ja laitoksia 
koskeviin laadullisiin seikkoihin kuin myös niiden henkilöstöpolitiikkaan, vaikkakin 
myös tältä osin kehitys on rohkaisevaa. 
Tuotevastuun osalta parlamentille esitellään lähiaikoina lakiluonnos, jonka tarkoituksena 
on tulla voimaan tammikuussa 1998. 
Yhteisön yhdenmukaistamiseen kuulumattomilla kansallisella tasolla säännellyillä aloilla 
ei ole tarpeeksi tietoa siitä, kuinka tavaroiden vapaata liikkumista koskevia yhteisön 
oikeuden periaatteita sovelletaan Tsekin tasavallassa. 
Tämä tilanne johtuu erityisesti siitä, että sisämarkkinoiden toimintaan liittyvät 
avoimuusmekanismit puuttuvat, eikä niitä siis voida sellaisinaan käyttää unioniin 
liittymistä edeltävissä yhteyksissä. Kyseeseen tulevat erityisesti direktiivi N:o 83/189, 
jossa säädetään kansallisia teknisiä standardeja ja määräyksiä koskevien tietojen 
toimittamisessa noudatettavasta menettelystä, tavaroiden vapaan liikkuvuuden 
periaatteesta yhteisössä poikkeavia toimenpiteitä koskevan tietojenvaihtomenettelyn 
luomisesta tehty päätös N:o 3052/95/EY, komissiolle tehtävä menettelyä koskeva valitus 
tai Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 177 artiklassa määrätty mahdollisuus 
pyytää tuomioistuimelta ennakkoratkaisua. Samoin arvioinnin tekeminen siitä, 
soveltaako TSekin tasavalta vastavuoroisen tunnustamisen periaatetta, edellyttäisi 
perusteellisempia tietoja kansallisesta lainsäädännöstä sekä kansallisista 
hallintomenettelyistä, joiden voidaan olettaa vaikuttavan tavaroiden markkinoille 
saattamiseen. 
Päätelmät 
Huomattavaa edistystä on tapahtunut. TSekin tasavalta on edistynyt erittäin hyvin 
tavaroiden vapaaseen liikkuvuuteen liittyvän yhteisön säännöstön ottamisessa osaksi sen 
kansallista oikeusjärjestystä, ja se on jo tehnyt niin tärkeimpien direktiivien kohdalla. 
Eurooppa-sopimuksen ja valkoisen kirjan määräysten täytäntöönpano on ollut yleisesti 
ottaen hyvä. On kuitenkin oltava varmuus siitä, että Euroopan yhteisön standardien 
mukaisten tuotteiden pääsy Tsekin tasavallan markkinoille sallitaan. Teollisuustuotteiden 
turvallisuuteen liittyvää kehitystä on tarkkailtava sekä lainsäädännön että 
täytäntöönpanorakenteiden osalta. Edellyttäen, että nykyisiä ponnisteluja jatketaan, 
tuotteiden vapaa liikkuvuus on mahdollista keskipitkällä aikavälillä. 
TSekin tasavallan viranomaisten on myös taattava, että yhteisön yhdenmukaistamiseen 
kuulumattomien alojen lainsäädäntö ei ole esteenä kaupalle, erityisesti tarkastamalla 
toteutettavien toimenpiteiden laajuuden suhteessa niillä saavutettaviksi aiottuihin 
tavoitteisiin. 
Pääomien vapaa liikkuvuus 
44 
Eurooppa-sopimuksessa vahvistetaan periaate pääomien vapaasta liikkuvuudesta Tsekin 
tasavallan ja Euroopan unionin välillä. Tsekin tasavallan velvoitteiden osalta tätä 
periaatetta sovelletaan Eurooppa-sopimuksen voimaantulosta Tsekin tasavaltaan jo 
sijoittautuneiden yritysten suoriin sijoituksiin ja yhteisön yritysten sivuliikkeiden ja 
agentuurien (sekä itsenäisten ammatinharjoittajien) osalta asteittain siirtymävaiheen 
aikana. Sopimuspuolet neuvottelevat pääomanliikkeiden helpottamisesta yhteisön ja 
Tsekin tasavallan välillä Eurooppa-sopimuksen tavoitteiden edistämiseksi (Eurooppa-
sopimuksen 61 artikla). 
Valkoisessa kirjassa korostetaan pääomien ja rahoituspalvelujen vapaan liikkuvuuden 
välistä yhteyttä. Siinä ehdotetaan pääomanliikkeiden vapauttamista vaiheittain alkaen 
pi+käaikaisen pääoman liikkeistä ja kaupallisiin liiketapahtumiin liittyvistä 
pääomanliikkeistä lyhytaikaisiin pääomiin. 
Yleiskuvaus 
TSekin tasavaltaan on suuntautunut huomattavasti ulkomaisia suoria sijoituksia vuodesta 
1990. Kokonaismäärä ajanjaksolta 1990 - 1996 on 5,300 miljoonaa ecua. Ulkomaiset 
suorat sijoitukset ovat olleet myönteisesti vaikuttamassa Tsekin tasavallan teollisuuden 
rakennemuutokseen, yksityistämiseen ja nykyaikaistamiseen. Ulkomaista pääomaa 
sijoitettiin merkittävästi myös pankkitalletusten ja portfoliosijoitusten muodossa. 
Kyseiset kehityssuunnat johtuvat osittain maan liberaalista pääomanliikkeitä koskevasta 
politiikasta. 
Valuuttakursseja koskevalla lailla, joka tuli voimaan 1. lokakuuta 1995, otettiin käyttöön 
valuutan vaihdettavuus vaihtotaseen erien osalta. Samalla lailla pääomanliikkeitä 
vapautettiin myös laajasti. 
Näiden toimenpiteiden johdosta suurin osa pääomantuonnista on vapautettu. Tärkeimmät 
pääomantuontia koskevat rajoitukset liittyvät muiden kuin maassa asuvien kiinteistöjen 
ostoon (muita kuin suoria sijoituksia varten) ja ulkomaisten arvopapereiden pääsyyn 
kotimaisille pääoma- ja rahamarkkinoille. 
Päinvastoin kuin pääomantuontiin pääomanvientiin liittyy paljon enemmän rajoituksia. 
Vapautettuihin pääomanliikkeisiin ulkomaille kuuluu suorat sijoitukset, maassa asuvien 
hankkimat kiinteistöt ulkomailta, kauppaluotot ja yksityishenkilöiden pääomanliikkeet. 
TSekin tasavallan jo vapauttamat pääomanliikkeet ylittävät TSekin tasavallan Eurooppa-
sopimuksen mukaiset velvoitteet. 
Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi 
TSekin tasavallan viranomaisten mukaan jäljellä olevien rajoitusten poistaminen tapahtuu 
asteittain ja rajoitusten odotetaan poistuvan kokonaan 3-5 vuoden kuluessa. 
Jo voimassa oleva valuuttakurssilaki mahdollistaa vapauttamistoimenpiteiden 
toteuttamisen edelleen hallituksen antamien asetusten ja valtionvarainministeriön ja 
keskuspankin määräysten kautta ilman, että lakia olisi muutettava. Lakia on kuitenkin 
muutettava muiden kuin maassa asuvien kotimaisten kiinteistöjen hankinnan osalta. 
Päätelmät 
45 
Pääomanliikkeitä on jo vapautettu erittäin merkittävässä määrin, ja TSekin tasavaltaan 
suuntautuvien pääomanliikkeiden vapauttaminen on edennyt nopeammin kuin ulkomaille 
suuntautuvien pääomanliikkeiden vapauttaminen. TSekin tasavallan odotetaan kykenevän 
poistamaan ilman suurempia vaikeuksia jäljellä olevat pääomanliikkeiden rajoitukset 
keskipitkällä aikavälillä ja ottamaan yhteisön säännöstön täysin osaksi kansallista 
lainsäädäntöään tällä alueella. 
Palvelujen vapaa liikkuvuus 
Palvelujen vapaa liikkuvuus perustuu syrjinnän ja erityisesti kansallisuuteen perustuvan 
syrjinnän kieltoon sekä erilaisten kansallisten säännösten yhdenmukaistamista koskeviin 
sääntöihin. Nämä säännöt koskevat yhtä paljon sekä henkilöiden vapaaseen liikkuvuuteen 
kuuluvaa sijoittautumisoikeutta että palvelujen vapaata tarjoamista. Niiden 
täytäntöönpano edellyttää hallintorakenteiden luomista (pankkivalvontakomiteat, 
audiovisuaalisen toiminnan valvontaviranomaiset, sääntelyviranomaiset) sekä 
jäsenvaltioiden välisen valvontayhteistyön lujittamista (vastavuoroisen tunnustamisen 
järjestelyt). 
Tärkeä osa palveluiden vapaan liikkuvuuden alalla sovellettavaa lainsäädäntöä liittyy 
rahoituspalveluihin. Kyseeseen tulevat myös ongelmat, jotka liittyvät kansallisten 
markkinoiden avaamiseen aloilla, joita monopolit ovat perinteisesti hallinneet. Tällaisia 
aloja ovat muun muassa televiestintä ja osittain myös energia ja liikenne. Viimeksi 
mainittuja aiheita käsitellään lausunnon niitä koskevissa jaksoissa. 
Yleiskuvaus 
TSekin tasavallan pankkialalla , joka perustui yhden pankin järjestelmään vuoteen 1989, 
ilmeni huomattavan paljon rahoituspalvelujen kysyntää entisen TSekkoslovakian 
tasavallan vuonna 1993 tapahtuneen jakaantumisen jälkeisen siirtymävaiheen aikana. 
Tämän seurauksena perustettiin yli 50 pankkia. Pankkialaa vahvistettiin seuraavien 3 
vuoden aikana. Tässä vaiheessa vaadittiin erityisesti syntyneen kaksitasoisen pankkialan 
vakauden vahvistamista sekä toiminnan vakautta koskevien sääntöjen ja pankkien 
valvontajärjestelmän täytäntöönpanoa. Tämänhetkistä vaihetta voidaan kuvata 
sopeutumisvaiheena Euroopan unionin vaatimuksiin, jolloin pankkialan tehokkuutta ja 
kilpailukykyä on tarkoitus parantaa. 
Valtio omistaa osittain seitsemän pankkia; viisi niistä on valtion hallinnassa ja niiden 
osuus pankkimarkkinoista on noin 70 prosenttia. Parhaillaan valmistellaan joidenkin 
valtion osittain omistamien pankkien yksityistämistä. 
Ulkomaisten pankkien toimintaedellytykset Tsekin tasavallan pankkimarkkinoilla ovat 
yleisesti ottaen ensimmäisen ja toisen pankkidirektiivin mukaiset. Vakavaraisuutta ja 
riskikeskittymiä koskevat vaatimukset ovat myös yhteisön säännöstön mukaisia. Erot 
TSekin tasavallan ja yhteisön lainsäädännön välillä liittyvät talletusten 
vakuusjärjestelmään, omien varojen riittävyyteen ja konsolidoituun valvontaan. 
Pankkialan vaikeudet viime vuosina johtivat hallituksen tekemään uusia alan 
vahvistamista koskevia aloitteita, joihin kuului neljän suurimman valtion omistaman 
pankin tiukempi sääntelyjä yksityistäminen ja ulkomaiset sijoitukset. 
Pankkialan valvonnasta vastaa Tsekin tasavallan valtionpankin erikoisosasto. Uuden 
lainsäädännön myötä rahanpesua koskeva politiikka on lähentynyt Euroopan unionin 
46 
vaatimuksia, mutta vielä on olemassa merkittäviä puutteita. Politiikasta vastaava 
viranomainen on valtionvarainministeriö. 
Arvopapereita ja arvopaperipörssiä koskeva laki ja laki 248/1992 sijoitusyhtiöistä ja -
rahastoista ovat merkittäviä pyrkimyksiä TSekin tasavallan lainsäädännön saattamisessa I 
vaiheen toimenpiteiden mukaiseksi. II vaiheen toimenpiteiden ottamisen osaksi 
kansallista oikeusjärjestystä odotetaan tapahtuvan 3-4 vuoden kuluessa. Yhtiöt, joille 
valtionvarainministeriö ja luottolaitokset ovat myöntäneet toimiluvan, voivat harjoittaa 
sijoitustoimintaa. Ulkomaisilla sijoituspalveluja tarjoavilla yhtiöillä on samat oikeudet 
kuin kotimaisilla yhtiöillä. Ulkomailla liikkeeseen lasketuilla arvopapereilla voidaan 
käydä kauppaa TSekin tasavallan markkinoilla edellyttäen, että valtionvarainministeriö 
hyväksyy ulkomaiset markkinat, joilla ne on noteerattu pörssissä. Rahoitusalalla on ollut 
keskeinen merkitys yksityistämisessä. Institutionaalisten sijoittajien laajasta 
osallistumisesta tällä alalla sekä markkinoiden ulkopuolisista liiketoimista johtuen on 
otettava käyttöön tiukat markkinoiden manipulaatiota koskevat säännökset. Lisäksi laaja 
pankkien ja institutionaalisten sijoittajien välinen ristiinomistus (suuria yksityistettyjen ja 
yksityistettävien yritysten riskikertymiä) aiheuttaa eturistiriitoja, jotka olisi ratkaistava 
vahvistamalla vähemmistöosakkaiden oikeuksia ja vaatimuksia tilinpäätöstä koskevasta 
tiedonantovelvollisuudesta. 
Ensimmäinen askel tähän suuntaan oli arvopapereita ja arvopaperipörssiä koskevan lain 
muuttaminen huhtikuussa 1996 ja vuoden 1997 alussa tehty päätös uuden 
valvontaviranomaisen perustamisesta. Kyse ei ole kuitenkaan vielä riippumattomasta 
komiteasta, sillä se on yhä valtionvarainministeriön alainen; keskuspankin asema ei 
edelleenkään ole merkittävä. 
Useisiin sijoitusrahastoihin vuoden 1997 alussa liittyneet vakavat ongelmat näyttävät 
saaneen viranomaiset tietoisemmaksi tiukan säätelyn tarpeesta. Vielä ei ole selvää, mitä 
käytännön tuloksia tästä on seurauksena. 
Vakuutusalaa säädellään vuonna 1991 annetulla lailla, jolla TSekin tasavallan 
lainsäädäntö saatettiin melko hyvin vastaamaan I vaiheen toimenpiteitä. Tärkeimmät 
ratkaistavaksi jäävät erot TSekin tasavallan lainsäädännön ja yhteisön säännöstön välillä 
koskevat talletusvaatimuksia, jotka ovat paljon tiukemmat kuin Euroopan unionissa, ja 
entisen valtion omistaman vakuutusmonopolin jatkuvaa valta-asemaa ja sen 
moottoriajoneuvojen vakuutusalan monopolia. 
Valvontaviranomainen toimii valtionvarainministeriön alaisuudessa. Sillä on 
erikoisosasto. 
Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi 
Yhteisön säännöstön ottamisessa osaksi kansallista oikeusjärjestystä on pankkialalla 
edistytty tyydyttävästi. Vielä ratkaistavaksi jäävät erot koskevat talletusten 
vakuusjärjestelmää, omien varojen riittävyyttä ja konsolidoitua valvontaa. Nämä jäljellä 
olevat rajoitukset on tarkoitus poistaa ja ehdottaa I ja II vaiheen direktiivien 
täytäntöönpanemista vuosina 1997 - 1998. 
Hallituksen lainsäädäntöä koskevan ohjelman mukaan Euroopan unionin pankkialaa ja 
pankkialan valvontaa koskevan lainsäädännön ottaminen osaksi kansallista 
oikeusjärjestystä saatetaan loppuun vuoteen 2000 mennessä, mukaan lukien säädökset 
47 
komission ja Euroopan unionin jäsenvaltioiden yhteistyöstä ja tiedonvaihdosta sekä 
pankkialan valvonnan vastavuoroisesta tunnustamisesta. Viime vuosien kehityksen 
johdosta välttämätöntä uuden tiukemman säätelypolitiikan täytäntöönpanoa on valvottava 
huolellisesti. 
Arvopapereiden osalta julkisen tarjouksen tarjousesitettä, sisäpiirin kauppoja, 
yhteissijoituksia, sijoituspalvelulta ja omien varojen riittävyyttä markkinariskien 
huomioon ottamiseksi (muiden sijoitusyhtiöiden kuin pankkien osalta) koskevat 
direktiivit on tarkoitus ottaa osaksi kansallista oikeusjärjestystä kahden seuraavan vuoden 
aikana. 
Arvopapereita ja sijoitusrahastoja koskeva lainsäädäntö näyttää vastaavan I vaiheen 
toimenpiteitä arvopaperialalla. Lainsäädännön yhdenmukaistamisen II vaiheen 
toimenpiteiden kanssa odotetaan tapahtuvan keskipitkällä aikavälillä. Tämä merkitsee 
Euroopan unionin vaatimusten käyttöönottoa sijoitusyhtiöiden toimilupien edellytysten ja 
toiminnan vakauden valvonnan osalta, mikä on perustana eurooppalaisen toimiluvan 
myöntämiselle. Se merkitsee myös turvallisempia toimintaolosuhteita TSekin tasavallassa 
toimiville Euroopan unionin sijoitusyhtiöille. Toinen voimassaolevaa lainsäädäntöä 
koskeva muutos liittyy sijoitusyhtiöiden johtajille ja osakkaille sekä arvopapereiden 
liikkeeseenlaskejille asetettuihin vaatimuksiin. 
Äskettäin valtionvarainministeriön alaisuuteen perustetun arvopapereiden 
valvontakomitean on saatava kokemusta toiminnasta valvovana viranomaisena. 
Vakuutusalalla I ja II vaiheen direktiivejä ei vielä ole pantu täytäntöön. Hallituksen 
julkistamien suunnitelmien mukaan seuraavien direktiivien tärkeimmät osat otetaan 
osaksi olemassaolevan vakuutuslainsäädännön muutosta ja ne tulevat voimaan 31. 
joulukuuta 1998: muista kuin henkivakuutuksista annettu ensimmäinen direktiivi, 
vakuutusasiamiehistä ja vakuutuksenvälittäjistä annettu direktiivi ja matkailijoille 
annetusta avusta annettu direktiivi. Seuraavat direktiivit otetaan osaksi uutta 
vakuutuslainsäädäntöä: oikeusturvavakuutuksesta annettu direktiivi, muista kuin 
henkivakuutuksista annettu toinen direktiivi, henkivakuutuksista annettu toinen direktiivi 
ja kolmannen sukupolven direktiivit; nämä tulevat voimaan vuonna 2002. 
Moottoriajoneuvojen käyttöön liittyvän vastuun varalta otettavasta pakollisesta 
vakuutuksesta annetut eri direktiivit otetaan osaksi uutta erityistä lainsäädäntöä, joka 
tulee voimaan vuonna 2000. 
Päätelmät 
TSekin tasavalta on edistynyt merkittävästi talouden muilla aloilla, mutta tilanne 
rahoitusalalla ei ole tyydyttävä. 
Pankkialalla valtion hallinnassa olevien pankkien huomattava markkinaosuus herättää 
epäilyjä avoimuudesta ja vapaasta kilpailusta markkinoilla. Suurimpien yksityistettyjen 
pankkien kriisi antaa vaikutelman, että pankkialan valvontaa on vahvistettava. 
Arvopaperialalla äskettäiset skandaalit ja vaikeudet riippumattoman arvopaperikomitean 
perustamisessa osoittavat, että vielä ei ole olemassa edellytyksiä vapaille 
kilpailukykyisille markkinoille, joita valvotaan riittävällä tavalla. 
48 
Vakuutusalalla I vaiheen direktiivien täytäntöönpanoa koskevat viivytykset eivät ole 
vaikuttaneet myönteisesti kilpailukykyisten ja tehokkaiden vakuutusmarkkinoiden 
kehitykseen. 
Henkilöiden vapaa liikkuvuus 
Henkilöiden vapaaseen liikkuvuuteen kuuluu kaksi osa-aluetta, jotka liittyvät eri 
aihepiireihin Euroopan yhteisön perustamissopimuksessa. Periaatteet esittelevässä 
sopimuksen ensimmäisessä osassa oleva 7 a artikla kuuluu sisämarkkinoiden 
toteuttamisen alaan ja koskee liikkumista ilman jäsenvaltioiden sisärajoilla tehtäviä 
tarkastuksia. Unionin kansalaisuutta koskevassa toisessa osassa olevassa 8 a artiklassa 
jokaiselle unionin kansalaiselle myönnetään henkilökohtainen oikeus liikkua ja oleskella 
vapaasti jäsenvaltioiden alueella tietyin edellytyksin. Rajatarkastusten poistaminen 
koskee kaikkia henkilöitä kansalaisuudesta riippumatta; muuten 7 a artiklalla ei olisi 
mitään tosiasiallista vaikutusta. Kaikissa jäsenvaltioissa sovelletaan 8 a artiklasta 
johtuvia oikeuksia, mutta 7 a artiklasta johtuvia oikeuksia ei ole vielä pantu 
täysimääräisesti täytäntöön unionin tasolla. 
a) Unionin kansalaisten vapaa liikkuvuus, sijoittautumisvapaus sekä tutkintotodistusten 
ja kelpoisuutta osoittavien asiakirjojen vastavuoroinen tunnustaminen 
Eurooppa-sopimuksessa määrätään laillisten työntekijöiden (ja heidän perheenjäsentensä) 
syrjimättömästä kohtelusta. Sopimuksessa määrätään myös mahdollisuudesta yhdistää tai 
siirtää sosiaaliturvaetuuksia ja rohkaistaan jäsenvaltioita tekemään TSekin tasavallan 
kanssa työmarkkinoille pääsyä koskevia kahdenvälisiä sopimuksia. Siirtymävaiheen 
toisessa vaiheessa assosiointineuvosto tutkii muita keinoja parantaa työntekijöiden 
liikkuvuutta. 
Valkoisessa kirjassa käsitellään lainsäädännöllisiä vaatimuksia, jotta voidaan toteuttaa 
työmarkkinoiden sopusointuinen kehittäminen ja samanaikaisesti ehkäistä kilpailun 
vääristyminen. 
Työntekijöiden vapaa liikkuvuus on yksi Euroopan yhteisön perustamissopimuksessa 
tunnustetuista perusvapauksista. Oikeus saada harjoittaa joitakin ammatteja (esimerkiksi 
oikeuden tai terveydenhuollon alalla) voi kuitenkin riippua joidenkin erityisesti 
kelpoisuutta koskevien edellytysten täyttämisestä. Kelpoisuusedellytyksiä joko 
yhteensovitetaan tai niihin sovelletaan vastavuoroisen tunnustamisen periaatetta. 
Sopimuksella taataan myös sijoittautumisvapaus, joka koskee sekä itsenäistä ammattia 
harjoittavia henkilöitä että yrityksiä. 
Asuinpaikan vapaaseen valintaan voidaan siten soveltaa vähimmäisvaatimuksia, jotka 
koskevat varallisuutta ja sosiaaliturvajärjestelmään kuulumista silloin, kun kyseessä ei 
ole ammatillinen toiminta kyseisessä maassa. 
Yleiskuvaus 
Yleisesti ottaen ulkomaalaiset työntekijät voivat työskennellä TSekin tasavallassa, jos 
heillä on oleskelulupa ja työlupa, jotka myönnetään tietyin edellytyksin. Slovakian 
kansalaisilta ei vaadita työlupaa vastavuoroisesta työmarkkinoille pääsystä tehdyn 
sopimuksen perusteella. Ulkomaalaiselle ei myönnetä työlupaa, jos työpaikka voidaan 
antaa TSekin tasavallan kansalaiselle. 
49 
Ulkomaalaisten työntekijöiden perheenjäsenet saavat oleskeluluvan sillä edellytyksellä, 
että työntekijä vastaa heidän elatuksestaan ja asumisestaan. 
Ulkomaalaisen jätettyä työpaikkansa tai jäätyä työttömäksi työluvan voimassaolo lakkaa. 
Työluvan voimassaoloaikaa ei pidennetä sairauden, onnettomuuden tai muiden esteiden 
vuoksi. Työluvan saaneet työntekijät eivät voi ilmoittautua työnhakijoiksi eivätkä he saa 
työttömyyskorvausta. 
Ulkomaalaisten työntekijöiden perheenjäsenillä on oikeus koulutukseen, mutta koulutus 
maksaa heille usein huomattavasti enemmän kuin TSekin tasavallan kansalaisille. 
Tutkintotodistusten ja kelpoisuutta osoittavien asiakirjojen vastavuoroista tunnustamista 
koskevan yhteisön säännöstön ottamisessa osaksi kansallista oikeusjärjestystä on 
edistytty. Täysi vastaavuus saavutettaneen keskipitkällä aikavälillä. 
Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi 
Tasa-arvoisen kohtelun periaatteen soveltamisessa TSekin tasavallassa jo laillisesti 
asuviin Euroopan unionin kansalaisiin ei pitäisi ilmetä ongelmia. 
Edistystä TSekin tasavallassa on jo tapahtunut tutkintotodistusten ja kelpoisuutta 
osoittavien asiakirjojen vastavuoroisen tunnustamisen alalla. Joitakin mukautuksia on 
kuitenkin vielä tehtävä. TSekin tasavalta kykenee todennäköisesti ottamaan yhteisön 
säännöstön osaksi kansallista oikeusjärjestystään keskipitkällä aikavälillä. Olemassa 
olevat rakenteet näyttävät riittäviltä lainsäädännön täytäntöönpanemiseksi. 
Koulutusala, jota koordinoivat seitsemää ammattiryhmää koskevat direktiivit, on suurin 
piirtein yhteisön säännöstön mukainen, vaikka useita mukautuksia tarvitaan vielä. 
Rakenteiden osalta on olemassa ministeriöitä ja julkisia elimiä (ammattijärjestöt, julkiset 
virastot ja toimistot) useita ammattiryhmiä varten, mutta niitä on ehkä vahvistettava. 
Integroituminen Euroopan unionin ammattijärjestöihin edistyy hyvin tiettyjen 
ammattiryhmien osalta, esimerkiksi insinööritutkinnot vastaavat jo eurooppalaisia 
vähimmäisvaatimuksia. 
Päätelmät 
Tämän alan tarvittavat rakenteet näyttävät jo olevan olemassa, mutta niiden todellista 
vaikutusta ja täytäntöönpanoa ei ole aina helppo arvioida. TSekin tasavalta on tietoinen 
huomattavista henkilöiden vapaaseen liikkuvuuteen liittyvistä kysymyksistä, jotka on 
ratkaistava. Tekniseltä näkökannalta katsoen säädöksiin tarvitaan mukautuksia 
keskipitkällä aikavälillä. 
h) Henkilötarkastusten poistaminen sisärqioilta 
Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 7 a artiklan mukainen vapaa liikkuvuus, eli 
kansalaisuudesta riippumaton sisärajoilla tehtävien henkilötarkastusten poistaminen, ei 
ole vielä täysin toteutunut Euroopan unionin tasolla. Rajoilla tehtävien 
henkilötarkastusten poistaminen edellyttää useiden liitännäistoimenpiteiden 
täytäntöönpanoa, joista joitakin jäsenvaltiot eivät ole vielä hyväksyneet ja panneet 
täytäntöön (katso oikeus- ja sisäasioita koskeva erillinen jakso). Tietyt jäsenvaltiot ovat 
kuitenkin toteuttaneet tämän tavoitteen Schengenin yleissopimuksella (seitsemän 
jäsenvaltiota jo soveltaa yleissopimusta ja kuusi valmistelee sen täytäntöönpanoa). 
50 
Tämän tavoitteen toteutumista Euroopan unionissa pyritään helpottamaan luonnoksessa 
uudeksi perussopimukseksi, jossa esitellään uusi luku "Vapauden, turvallisuuden ja 
oikeuden alue" ja jolla Schengenin säännöstö otetaan käyttöön Euroopan unionissa. 
TSekin tasavalta on ilmaissut tahtonsa liittyä sopimuspuoleksi Schengenin sopimukseen. 
TSekin tasavalta on tehnyt pyynnön institutionaalisesta ja teknisestä yhteistyöstä 
rajatarkastusten alalla, joiden parantamiseen ja nykyaikaistamiseen suunnataan varoja 
merkittävässä määrin. 
Yleisarvio 
1. Yhteenveto TSekin tasavallan edistymisestä valkoiseen kirjaan liittyvän lainsäädännön 
täytäntöönpanossa esitetään liitteessä. Taulukosta ilmenee, että 30. kesäkuuta 1997 
mennessä TSekin tasavalta arvioi saattaneensa osaksi kansallista lainsäädäntöään 417 
valkoisen kirjan 899:stä direktiivistä ja asetuksesta. Nämä tiedot koskevat lainsäädäntöä, 
jonka TSekin tasavalta katsoo saattaneensa osaksi kansallista lainsäädäntöään tai jonka 
osalta se katsoo tarkistaneensa sen yhteisön sääntöjen mukaisuuden. Tämän tiedon 
perusteella ei voida kuitenkaan vahvistaa tekstien vastaavuutta, sillä komissio ei tässä 
vaiheessa pysty antamaan siitä lausuntoaan. 
2. Useimmilla sisämarkkinoihin liittyvillä aloilla, erityisesti yhtiöoikeuden, kirjanpito-
oikeuden, teknisten määräysten ja standardien aloilla yhteisön peruslainsäädäntö on 
pääosiltaan pantu täytäntöön. Kyseisillä aloilla suurin osa toimenpiteistä on Tsekin 
tasavallan viranomaisten arvioinnin mukaan joko kokonaan tai osittain otettu osaksi 
kansallista oikeusjärjestystä, mutta komissio ei voi vielä antaa lausuntoaan lainsäädännön 
täydestä vastaavuudesta yhteisön lainsäädännön kanssa. Tietyillä muilla aloilla, erityisesti 
rahoituspalvelujen alalla, on vielä huomattavia puutteita korjattavana. TSekin tasavallan 
on vielä toteutettava lainsäädännöllisiä toimenpiteitä yhteisön säännöstön ottamiseksi 
kokonaan osaksi TSekin tasavallan kansallista oikeusjärjestystä. 
3. Tehdyistä ponnisteluista huolimatta ja vaikka äskettäin hyväksytyn lainsäädännön 
ottamisessa osaksi kansallista oikeusjärjestelmää on tapahtunut todellista edistystä, on 
otettava käyttöön konkreettisia täytäntöönpanoa koskevia toimenpiteitä sekä tehokas 
hallinnon infrastruktuuri. TSekin tasavallan tietyt infrastruktuurit toimivat melko 
tyydyttävällä tavalla (esimerkiksi huolimatta julkisia hankintoja koskevan lainsäädännön 
ainoastaan osittaisesta vastaavuudesta yhteisön säännöstön kanssa, on huomattava, että 
kyseisen alan lainsäädäntö näyttää toimivan tyydyttävällä tavalla). Teknisten määräysten 
ja standardien alalla "uuden lähestymistavan" täytäntöönpanossa tarvittavat tekniset 
rakenteet kehittyvät oikeaan suuntaan. Useilla aloilla, kuten rahoituspalvelujen, 
arvopapereiden, teollis- ja tekijänoikeuksien suojan ja henkilötietojen suojan aloilla, on 
kuitenkin vielä tehtävä merkittäviä ponnisteluja. 
Komissio ei voi vielä antaa lausuntoaan yritysten ja erityisesti pienten ja keskisuurten 
yritysten kyvystä soveltaa yhteisön säännöstöä. 
4. Maatalouteen liittyviä erityisnäkökohtia huomioon ottamatta unionin sisärajoilla 
tehtävien tarkastusten poistaminen on mahdollista vasta lainsäädäntöjen riittävän 
yhdenmukaistamisen jälkeen. Tämä edellyttää erityisesti hyvään hallintoon perustuvaa 
molemminpuolista luottamusta (esimerkiksi tiettyjä tuotteita koskevat lähtöpaikassa 
tehtävät turvallisuustarkastukset). 
51 
Tavaroiden liikkuvuuden osalta sisärajattoman alueen toteuttaminen 1. tammikuuta 1993 
mennessä oli mahdollista ainoastaan poistamalla kaikki unionin jäsenvaltioiden 
jäsenvaltiosta toiseen liikkumisen osalta noudattamat muodollisuudet ja tekemät 
tarkastukset. Tämä koski erityisesti teknisiä tarkastuksia (erityisesti 
tuoteturvallisuustarkastukset), ihmisten, eläinten ja kasvien terveyttä koskevia 
tarkastuksia, taloudellisia ja kaupallisia tarkastuksia (esimerkiksi väärennösten torjunta), 
turvallisuustarkastuksia (aseet jne.) sekä ympäristötarkastuksia (jätteet jne.). 
Suurimmassa osassa tapauksia muodollisuuksien ja tarkastusten poistaminen voitiin 
toteuttaa ainoastaan hyväksymällä ja toteuttamalla yhteisön toimenpiteitä. Näillä 
toimenpiteillä voitiin yhdenmukaistaa liikkumista tai markkinoilje saattamista koskevat 
säännöt (erityisesti tuoteturvallisuuden osalta) ja tarvittaessa siirtää jäsenvaltioiden 
alueella tai markkinoilla tehtävät tarkastukset tai noudatettavat muodollisuudet 
ulkorajoilla tehtäviksi (erityisesti arvonlisä- ja valmisteveron kantamisen, eläinten ja 
kasvien terveystarkastusten sekä tilastotietojen keruun osalta). Siinä tapauksessa, että 
osasta TSekin tasavallan nykyisiä rajoja tulee unionin ulkoraja, rajatarkastuksia on 
vahvistettava (katso tullia koskeva erillinen jakso). 
Kyseisillä aloilla tehdyn työn edistymistä ja tahtia koskevan kokonaisarvioinnin 
perusteella voidaan uskoa, että TSekin tasavalta kykenee keskipitkällä aikavälillä 
hyväksymään ja panemaan täytäntöön kaikki ne säädökset, jotka ovat välttämättömiä 
sisärajoilla tehtävien tarkastusten poistamiseksi ja näiden tarkastusten teon siirtämiseksi 
unionin ulkorajoilla tehtäviksi. 
5. TSekin tasavalta on jo antanut suuren osa yhtenäismarkkinoita koskevaa yhteisön 
säännöstöä. Komissio ei kuitenkaan vielä voi muodostaa kantaansa kaikista säädöksistä, 
jotka TSekin tasavalta on ilmoittanut ottaneensa osaksi kansallista lainsäädäntöään. 
Monilla aloilla lainsäädännön täytäntöönpanoa on vahvistettava. Edellyttäen, että 
nykyiset ponnistukset jatkuvat TSekin tasavallan pitäisi pystyä keskipitkällä aikavälillä 
antamaan suurin osa yhtenäismarkkinoiden lainsäädännöstä ja panemaan se täytäntöön 
sekä edistymään tarvittavissa määrin täytäntöönpanomekanismien toiminnassa, mikä on 
täysimääräisen sisämarkkinoille osallistumisen edellytys. 
Kilpailu 
Euroopan yhteisön kilpailupolitiikan perusta on perustamissopimuksen 3 artiklan g 
kohta, jossa määrätään, että yhteisössä on oltava järjestelmä, jolla taataan, ettei kilpailu 
sisämarkkinoilla vääristy. Pääasialliset soveltamisalat ovat kilpailulainsäädäntö ja valtion 
tuet. 
Eurooppa-sopimuksessa määrätään yhteisön ja TSekin tasavallan kauppasuhteisiin 
sovellettavasta kilpailujärjestelystä, että se perustuu perustamissopimuksen 85 ja 86 
artiklassa (yritysten väliset sopimukset/määräävän aseman väärinkäyttö) ja 92 artiklassa 
(valtion tuki) määrättyihin arviointiperusteisiin ja että kyseisten alojen soveltamista 
koskevat yksityiskohtaiset säännöt on hyväksyttävä kolmen vuoden kuluessa Eurooppa-
sopimuksen voimaantulosta. Lisäksi siinä määrätään, että TSekin tasavalta" saattaa 
kilpailulainsäädäntönsä yhdenmukaiseksi yhteisön kilpailulainsäädännön kanssa. 
Valkoisessa kirjassa viitataan kyseisten määräysten, sulautumisasetuksen säännösten 
(4064/89) ja perustamissopimuksen 37 ja 90 artiklan (monopolit ja erityis- ja 
yksinoikeudet) määräysten asteittaiseen soveltamiseen. 
52 
Yleiskuvaus 
Kilpailusäännöstö perustuu lakiin 63/1991 taloudellisen kilpailun suojelemisesta ja se 
laadittiin käyttäen mallina yhteisön kilpailulakeja. Tsekin kilpailulaki käsittää talouden 
kaikki eri alat sekä yksityiset ja julkiset yritykset. 
Kilpailupolitiikasta vastaa taloudellisen kilpailun suojelemisesta vastaava virasto 
(Office For The Protection Of Economic Competition). Sen virkamiehet ymmärtävät 
hyvin kilpailulain periaatteet ja he ovat saaneet kokemusta kilpailulainsäädännöstä. 
Perinteisillä monopolialoilla TSekin tasavalta on aloittanut vapauttamispolitiikkansa 
toteuttamisen ja avannut kilpailulle tiettyjä arkoja aloja, kuten televiestinnän ja 
postipalvelut. 
Valtionvarainministeriö on nimitetty valtiontukien valvontaviranomaiseksi. Toistaiseksi 
valtiontukien valvontajärjestelmä ei kuitenkaan mahdollisia sitä, että 
valvontaviranomainen voisi arvioida kaikkien julkisten viranomaisten tai valtion tukia 
hallinnoimaan nimitettyjen elinten myöntämien kaikkien tukitoimenpiteiden 
soveltuvuutta yhteisön valtiontukisääntöihin. Erityisesti huomattakoon, että 
valvontaviranomainen ei nykyisin valvo paikallisviranomaisten myöntämiä tukia. 
Viimeisin tuki-inventaario vuodelta 1997 edustaa huomattavaa edistystä teollisuudelle 
myönnettävien valtiontukien avoimuusvaatimusten täyttämiseksi. Siinä osoitetaan, että 
useimmat tavoitteet ovat yhteisön sääntöjen tavoitteiden kanssa yhdensuuntaisia. Siinä 
kuitenkin käsitellään ainoastaan valtion budjetista rahoitettua tukea, eikä siinä anneta 
tietoja alueellisten tai paikallisviranomaisten myöntämästä tuesta. 
Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi 
TSekin laki taloudellisen kilpailun suojelemisesta on merkittävä askel maan 
kilpailusäännöstön yhtenäistämiseksi yhteisön kilpailulainsäädännön kanssa, ja jäljellä 
olevista kysymyksistä keskustellaan nykyisin komission ja taloudellisen kilpailun 
suojelemisesta vastaavan viraston kanssa. 
Taloudellisen kilpailun suojelemisesta vastaavalla virastolla tuntuu olevan riittävästi 
pätevää henkilöstöä lain toimeenpanemiseksi, ja lakia myös sovelletaan konkreettisiin 
tapauksiin. 
Tarvitaan lisätietoja televiestintäpalvelujen vapauttamistoimista ennen kuin alan tilanne 
voidaan tarkoin arvioida. Edistystä odotetaan yhä tapahtuvan televiestinnän 
infrastruktuurien vapauttamisessa. Lisätietoja tarvittaisiin myös palvelujen ja 
infrastruktuurien toimilupamenettelyistä. 
TSekin tasavalta on saavuttanut huomattavaa edistystä valtiontukien tehokkaan 
valvonnan kannalta vaadittavan avoimuuden toteuttamisessa. Vuonna 1995 myönnettyjä 
valtiontukia käsittelevässä vuoden 1997 tuki-inventaariossa sovelletaan menetelmää, joka 
on riittävän lähellä yhteisössä sovellettavaa menetelmää, ja siinä on melkein kaikki 
olennaiset tiedot hyvän yleiskäsityksen saamiseksi. Tulevien inventaarioiden pitäisi 
kuitenkin käsittää kaikki valtion, alueellisten tai paikallisviranomaisten myöntämät tai 
julkisista määrärahoista myönnetyt tukitoimenpiteet. 
53 
Ei ole vielä täysin selvää, onko valtiontukia valvovalla viranomaisella riittävät resurssit ja 
toimivalta sen valvomiseksi, että kaikkien julkisten viranomaisten tai valtion tukia 
hallinnoimaan nimittämien elinten myöntämä kaikki tuki on säännösten mukaista. 
Lisäselvityksiä tarvitaan. 
Sen lisäksi, että hyväksytään Euroopan yhteisön lainsäädäntöä riittävän lähellä oleva 
lainsäädäntö, kilpailulain uskottavaan täytäntöönpanoon tarvitaan hyvintoimivat 
kilpailuolosuhteita ja valtiontukia valvovat viranomaiset. Lisäksi vaaditaan, että 
tuomioistuinlaitos, julkishallinto ja taloudelliset toimijat ymmärtävät riittävästi 
kilpailulakia ja kilpailupolitiikkaa. 
Päätelmät 
Kilpailulainsäädännön lähentämisessä on saatu aikaan huomattavaa edistystä. 
Taloudellisen kilpailun suojelemisesta vastaavalla virastolla näyttää olevan riittävästi 
osaamista lain täytäntöönpanon varmistamiseksi, ja viraston tähänastinen työ edustaa 
merkittävää edistystä kilpailulain uskottavan täytäntöönpanon kannalta. 
Valtiontuissa on saavutettu merkittävää edistystä valtiontukien myöntämistä koskevan 
avoimuuden suhteen. On lisäksi todettava tyytyväisenä, että TSekin hallitus aikoo 
rajoittaa valtiontukien myöntämistä ja käyttää horisontaalista eikä niinkään alakohtaista 
tukipolitiikkaa. Valvontaviranomaisen valtuuksia tutkia kaikkien tukitoimenpiteiden 
soveltuvuutta valtiontukisääntöihin on kuitenkin jonkin verran selvennettävä ja 
parannettava. 
3.2 Innovaatiot 
Tietoyhteiskunta 
Nykytilanne 
Tietotekniikka ja televiestintä tarjoavat yhdessä valtavia taloudellisia ja yhteiskunnallisia 
mahdollisuuksia. Ennen vuotta 1989 näitä mahdollisuuksia ei TSekin tasavallassa 
hyödynnetty, vaikka koulutusta yleensä ei lyötykään laimin. Tämän seurauksena 
tietotekniikkamarkkinat ovat viime aikoina kasvaneet paljon odotettua enemmän, kun 
otetaan huomioon maan BKT/asukas. Jos tietoyhteiskuntaan tähtäävää kehitystä mitataan 
suhteellisesti Internet-palvelimien määrällä (4,0 palvelinta/1000 asukasta tammikuussa 
1997), TSekki on ohittanut EU-maiden keskimäärin kaksi vuotta sitten saavuttaman 
tason. Nykyinen tietoliikenneinfrastruktuuri voi jarruttaa tietoyhteiskunnan kehittymistä, 
mutta televiestinnän nopea nykyaikaistamisen pitäisi pian ratkaista tämä ongelma. 
Päätelmät 
Koska TSekissä on suhtauduttu myönteisesti telealan vapauttamiseen ja maan 
koulutusjärjestelmä on erittäin korkeatasoinen, TSekin voidaan odottaa toteuttavan 
tietoyhteiskunnan mahdollisuudet aikaisemmin kuin KIE-maat keskimäärin. 
Yleissivistävä ja ammatillinen koulutus sekä nuoriso 
EY:n perustamissopimuksen 126 ja 127 artiklassa määrätään, että yhteisö myötävaikuttaa 
korkealaatuisen koulutuksen kehittämiseen ja toteuttaa ammatillista koulutusta koskevaa 
politiikkaa, millä toimilla pyritään edistämään eurooppalaista ulottuvuutta koulutuksessa 
54 
sekä parantamaan teollisiin muutoksiin mukautumista ja työmarkkinoiden joustavuutta 
ammattikoulutuspolitiikkojen kautta. 
Eurooppa-sopimuksessa määrätään yhteistyöstä koulutuksen ja ammatillisen pätevyyden 
tason kohottamiseksi. Valkoiseen kirjaan ei sisälly tämän alan toimenpiteitä. 
Yleiskuvaus 
TSekin tasavalta käyttää koulutukseen 5,9 prosenttia BKT:sta, joka vastaa 14,6 prosenttia 
valtion talousarviosta. 
TSekin tasavallassa on 1 900 000 koululaista, 190 000 opiskelijaa ja 155 000 opettajaa. 
Maassa on 23 opetusministeriön alaista virallisesti tunnustettua yliopistoa sekä kolme 
puolustusministeriön alaista sotilasakatemiaa. 
TSekin tasavallan koulutusjärjestelmä on vastannut nopeasti yhteiskunnan 
demokraattisiin muutoksiin ja talouden rakennemuutokseen. Koulutus on muuttunut 
epäpoliittiseksi, koululaisten ja aikuisten oikeus valita haluamansa koulutus on 
tunnustettu, valtion monopoliasema on murtunut, hallinto on hajautettu sekä 
rahoitusjärjestelmä uudistettu. 
Vuonna 1990 annetussa korkea-asteen oppilaitoksia koskevassa liittovaltion laissa 
tiedekunnille annettiin huomattava itsenäisyys ja itsemääräämisoikeus. Yliopistojen 
talousarviot katetaan kuitenkin edelleen yksinomaan valtion talousarviosta. Laissa ei 
anneta mahdollisuutta yksityisen korkea-asteen koulutuksen kehittämiseen. 
Ammattikoulutuspolitiikassa on tapahtunut monia muutoksia vuoden 1990 jälkeen. 
Tulevien vuosien yleisiä tavoitteita ovat muun muassa joustavan järjestelmän luominen, 
uusien taitojen kehittäminen (kielet, viestintä, tietotekniikka), opetussuunnitelmien 
jatkuva mukauttaminen työmarkkinoiden tarpeisiin sekä unionin jäsenvaltioiden kanssa 
vertailukelpoisen vaatimustason kehittäminen. 
Tempus-ohjelma on osaltaan edistänyt korkea-asteen koulutuksen uudistamista 
koskevien tavoitteiden saavuttamista ja luonut perustan yhteistyölle EU:n korkea-asteen 
oppilaitosten kanssa. 
Opetus-, nuoriso- ja urheiluministeriö toteuttaa yhteistyössä muiden ministeriöiden 
kanssa lasten ja nuorten tuki- ja suojeluohjelmaa. Tämä on tärkein väline lasten ja 
nuorten ja heidän yhteiskunnallisen asemansa tukemiseksi. 
Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi 
Koulutuksen muuttaminen epäpoliittiseksi on toteutettu. Nyt olisi syytä vahvistaa ja 
parantaa oikeudellista kehystä. Korkea-asteen koulutuksessa painopistealueita ovat 
korkea-asteen oppilaitosten rahoituksen monipuolistaminen, yliopistojen strategisen 
hallinnon parantaminen, korkea-asteen koulutusmahdollisuuksien monipuolistaminen 
(yksityinen koulutus, elinikäinen koulutus jne.), yliopistojen ulkopuolisen sektorin 
kehittäminenj tutkimuksen ja koulutuksen yhdentäminen, uusien opetussuunnitelmien 
kehittäminen avainaloilla tietoisuuden kasvattamiseksi EU:ta koskevista asioista 
(Euroopan tutkimus), opetussuunnitelmien mukauttaminen niillä ammattialoilla, jotka 
ovat EU:ssa säänneltyjä, sekä oppilaitosten hyväksymismenettelyjä laadun arviointi. 
55 
Vaikka kehitys onkin ollut oikeansuuntaista, on ammattikoulutusjärjestelmä kehittynyt 
kohti demokratisoitumista ja EU:n koulutusvaatimuksia melko sääntelemättömällä 
tavalla. On vielä luotava laaja-alaisempi lähestymistapa, joka toteutetaan käytännössä 
oikeudellisina uudistuksina. 
TSekin korkea-asteen ja ammatillisen koulutuksen järjestelmän odotetaan olevan EU:n 
vaatimusten mukainen keskipitkällä aikavälillä. TSekin tasavallan osallistumisella 
yhteisön ohjelmiin on myönteinen vaikutus ja se on hyvä tapa valmistautua unioniin 
liittymistä varten. 
Päätelmät 
Unioniin liittymistä ajatellen näillä aloilla ei ole odotettavissa suuria ongelmia. 
Tutkimus ja teknologinen kehittäminen 
Perustamissopimuksessa ja puiteohjelmassa määrättyjen tutkimuksen ja teknologisen 
kehittämisen yhteisön tason toimien tavoitteena on Euroopan teollisuuden kilpailukyvyn 
ja yleisen elämänlaadun parantaminen sekä kestävän kehityksen, ympäristönsuojelun ja 
muiden yhteisten politiikkojen tukeminen. 
Eurooppa-sopimuksessa ja sen lisäpöytäkirjassa määrätään näiden alojen erityisesti 
puiteohjelmassa tehtävästä yhteistyöstä. Valkoiseen kirjaan ei sisälly alaa koskevia 
välittömiä toimenpiteitä. 
Yleiskuvaus 
Tiede- ja kehitysneuvosto perustettiin vuonna 1992 hallituksen neuvoa-antavaksi 
elimeksi valtion tuesta tieteelliselle toiminnalle ja teknologian kehittämiselle annetun lain 
(muutettu vuonna 1995) mukaisesti. Eri laitoksista tulevat budjettiehdotukset kulkevat 
neuvoston kautta hallitukselle ja parlamentille. Laissa säädetään tämän alan ohjelmien 
valtion rahoituksesta ja määritellään yksityisten tutkimuslaitosten ja valtion elinten 
tehtävistä. TSekin tasavallan apurahakeskus (the Grant Agency of the Czech Republic) on 
ollut toiminnassa vuodesta 1993. Se valitsee apurahaa saavat hankkeet järjestämällä 
kilpailuja, joihin lähetetyt ehdotukset asiantuntijat arvioivat. TSekin tiedeakatemiassa on 
tehty merkittäviä uudelleenjärjestelyjä. Henkilöstöä on vähennetty 14 000:sta 5 000:een 
ja laitosten määrää yli sadasta 59:ään sekä kuuteen palvelulaitokseen. 
TTK-menot olivat 1,14 prosenttia BKT:stä vuonna 1995 ja 1,21 prosenttia vuonna 1996 
(vit. 2,12 prosenttia vuonna 1991). Korkeakoulujen osuus valtion talousarvion 
tutkimusmenoista on noussut huomattavasti, 26 prosentista vuonna 1993 35 prosenttiin 
vuonna 1996. Tämä on nyt yhtä suuri kuin TSekin tiedeakatemian menot. Arviolta 0,75 
prosenttia BKT:stä kuluu yksityisten yritysten TTK:hon. Tutkimuksen ja teollisuuden 
suhteet ovat vielä heikot. 
Hallituksen yleiset painopisteet tällä alalla ovat korkeakoulujen tutkimustoiminnan 
tehostaminen, kansainvälinen yhteistyö ja infrastruktuurin parantaminen. Tärkeimmät 
kohteet ovat tuotantoteknologian siirto pk-yrityksille, ympäristönsuojelu, ydinvoima ja 
liikenteen infrastruktuuri. Parhaillaan ponnistellaan infrastruktuurin parantamiseksi (7,5 
% osoitetusta valtion talousarviosta on käytettävä infrastruktuurin tukemiseen). 
56 
Säännöllinen yhteistyö Euroopan yhteisön kanssa alkoi vuonna 1992 tutkimuksen ja 
teknologisen kehittämisen kolmannessa puiteohjelmassa. Tähän mennessä yhteistyö on 
keskittynyt pääasiassa COPERNlCUS-ohjclmaan (KIE-maidcn ja IVY-maiden kanssa 
harjoitettavan yhteistyön erityisohjelma), ja se on varsin vähäistä neljännessä 
puiteohjelmassa. TSekin tasavalta on COSTn (tieteellisen ja teknisen tutkimuksen 
eurooppalainen yhteistyö) ja EUREKAn (Euroopan tutkimustoiminnan 
koordinointivirasto) jäsen. 
Alaa koskevat tilastot ovat OECD:n standardien mukaiset vuodesta 1995 alkaen. 
Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi 
Varhain teollistuneena maana TSekin tasavallalla on pitkäaikaiset perinteet tutkimuksessa 
ja teknologisessa kehittämisessä, erityisesti tekniikassa (koneenrakennus). Se on nähnyt 
paljon vaivaa tieteellisten ja teknologisten laitostensa ja niiden kustannusten rakenteen 
uudistamiseksi. Nyt TSekin tasavallan on vakautettava tämä alue niin, että se kykenee 
palvelemaan teollista innovaatiota. Valtavaan korkeakouluopintojen 
keskeyttämisongelmaan on puututtava (ainoastaan 15 prosenttia kirjoittautuneista 
opiskelijoista suorittaa akateemisen tutkinnon) samoin kuin laboratoriovälineistön laadun 
parantamiseen. 
Runsaampi yhteisön ohjelmiin osallistuminen auttanee tämän alan vakauttamisessa ja 
palvelee paremmin teollista innovaatiota. 
Päätelmät 
Unioniin liittymisen kannalta tällä alalla ei ole odotettavissa erityisiä ongelmia. 
Liittymisen hyödyt olisivat molemminpuoliset. 
Televiestintä 
Euroopan yhteisön televiestintäpolitiikan tavoitteena on poistaa esteet telelaitteiden, 
-palvelujen ja -verkkojen yhtenäismarkkinoiden tehokkaan toiminnan tieltä, avata 
ulkomaiset markkinat EU:n yrityksille ja tarjota yleisesti saatavia nykyaikaisia palveluja 
kaikille EU:n asukkaille ja yrityksille. Nämä tavoitteet saavutetaan yhdenmukaistamalla 
tarjottavien palvelujen standardit ja edellytykset, vapauttamalla päätelaitteiden, 
palvelujen ja verkkojen markkinat ja antamalla tarpeellinen lainsäädäntö. Vaikka 
tavoitteiden saavuttamiseksi tarvittavat direktiivit on nyt annettu ja tarvittavat 
toimintaperiaatteet vahvistettu, julkisen puhelintoiminnan ja siihen liittyvän 
infrastruktuurin käytön vapauttamista lykätään joissakin jäsenvaltioissa vuodella tai 
kahdella vuodesta 1998. 
Eurooppa-sopimuksessa määrätään yhteistyöstä, jolla pyritään saamaan standardit ja 
käytännöt kohti Euroopan yhteisön tasoa televiestintä- ja postipolitiikassa, 
standardoinnissa, lainsäädäntöperiaatteissa ja infrastruktuurin uudistamisessa. 
Valkoisessa kirjassa keskitytään tarkastelemaan sääntelyn, verkkojen ja palvelujen 
lähentämistä, jota täydennetään muilla toimilla, jotka vähitellen vapauttavat telealan. 
57 
Yleiskuvaus 
Vuoden 1995 loppuun mennessä TSekin tasavallan puhelintiheys oli lisääntynyt yli 
25:een liittymään sataa asukasta kohti. TSekin hallituksen tavoitteena on lisätä 
puhelintiheys 45:een liittymään sataa asukasta kohti vuoden 2000 loppuun mennessä. 
TSekin hallitus vahvisti vuoden 1994 elokuussa pitkän keskustelun jälkeen laaja-alaisen 
telealan politiikan. Politiikkaan kuuluu (i) yksityistää osittain nykyinen (valtion 
omistama) operaattoriyritys SPT, jolla on yksi strateginen kumppani ja puhelintoiminnan 
monopoli vuoteen 2000 asti, (ii) myöntää toimilupa kahdelle yleiseurooppalaista GSM-
digitaalistandardia käyttävälle matkapuhelinverkolle ja (iii) myöntää toimiluvat uusille 
paikallisille operaattoreille kuudellatoista paikkakunnalla. Yksityistäminen oli 
suunniteltu siten, että tuotot käytettiin kokonaan SPT:n osakepääoman kasvattamiseen. 
Näin yritys pystyi uudistamaan hallintorakenteensa ja -käytäntönsä ja toteuttamaan laajan 
sijoitusohjelman. Toinen GSM-toimilupa myönnettiin siten, että voitiin tehostaa 
kilpailua, joka syntyi alan aikaisemmin jo toteutetusta uudelleenorganisoinnista erillisiksi 
kaapeli- ja radio-operaattoreiksi. 
Vuoden 1964 telelakia muutettiin vuonna 1992 niin, että hallituksen sääntelytehtävät 
erotettiin selkeämmin SPT:n operaattorin tehtävistä. Sääntelyviranomaisella (TSekin 
televirasto) on riittävä henkilöstö ja se toimii hyvin, mutta televiestinnästä vastaava 
ministeri käyttää omistusvaltaa tärkeimmässä operaattoriyrityksessä. 
Vuoden 1946 postilaissa kirjallisten lähetysten ja (määräaikaisesti) pakettien jakelu 
määritellään yleispalveluvelvoitteeksi. Kansainväliset yksityiset yritykset tarjoavat 
TSekin tasavallassa nykyisin uusia palveluja, kuten kansainvälisiä lähettipalveluja. 
Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi 
Telealan vapautuminen 
Maailman kauppajärjestön WTO:n vuoden 1997 neuvotteluissa tehtyjen sitoumusten 
mukaan hallitus vapauttaa kiinteän verkon ja puhelintoiminnan markkinat 1. tammikuuta 
2000 mennessä. Hallitus julkaisi laajan kilpailua suosivan telealan politiikan elokuussa 
1994. Politiikkaan kuuluu (i) yksityistää osittain nykyinen valtion omistama 
operaattoriyritys SPT, jolla on kauko- ja ulkomaanpuhelujen monopoli yhden strategisen 
kumppanin kanssa, (ii) myöntää toimilupa kahdelle yleiseurooppalaista GSM-
digitaalistandardia käyttävälle matkapuhelinverkolle ja (iii) myöntää toimiluvat uusille 
paikallisille operaattoreille kuudellatoista paikkakunnalla. Kaksi ensimmäistä tavoitetta 
on toteutettu hyvällä menestyksellä. Toinen GSM-toimilupa myönnettiin, jotta voitiin 
tehostaa nykyistä kilpailua, joka syntyi alan jakamisesta jo kauan sitten erillisille kaapeli-
ja radio-operaattoreille. 
Lainsäädännön lähentäminen Euroopan yhteisön lainsäädäntöön 
Vuonna 1992 entinen liittohallitus muutti vuoden 1964 telelakia sääntelytehtävien 
erottamiseksi operaattorin tehtävistä. Lisäksi muutoksilla purettiin lakisääteiset 
monopolit, sallittiin yksityistäminen, asetettiin jo toimiville operaattoreille toimiluvan 
saantivaatimuksia ja annettiin näin hallitukselle mahdollisuus päättää 
vapauttamispolitiikasta. Hallituksen toimintaperiaatteena on saattaa EU:n direktiivit 
suunnitelmien mukaan järjestelmällisesti osaksi kansallista lainsäädäntöä vuoden 2000 
58 
loppuun mennessä. Sääntelyviranomainen toimii hyvin, ja hallintorakenteet ovat riittävät 
työn loppuun saattamiseksi. 
Sääntelystä ja politiikasta vastaavan elimen selkeämpi erottaminen operaattoriyrityksistä 
on välttämätöntä, jotta hallitus voi toteuttaa kilpailua suosivaa politiikkaa tehokkaasti. 
Hintojen tasapainottaminen on päässyt hyvään alkuun, mutta hinnoitteluperiaatteet ovat 
mutkikkaita kahteen eri ministeriöön jaetun toimivallan vuoksi. Hallitus on tunnustanut 
palvelun tarjoamisen vaikeuden muita kehittymättömämmillä alueilla, ja joitakin toimia 
on toteutettu. Yleispalvelun toteuttaminen vaatii kuitenkin tehokkaampia toimia. 
Infrastruktuuri 
Hallituksen politiikan päätavoitteena on yleisten televerkkojen laajentaminen ja 
nykyaikaistaminen sekä tarjolla olevien palvelujen parantaminen. SPT:n yksityistäminen 
suunniteltiin siten, että ulkomainen pääoma käytettiin kokonaan yrityksen osakepääoman 
kasvattamiseen. Yrityksen hallintorakenteita ja -käytäntöjä on alettu uusia. Laaja 
investointiohjelma, johon kuuluu uusi kansallinen digitaalinen runkoverkko, on 
meneillään. Kun verkko saadaan valmiiksi, kehittyneiden palvelujen käyttöönotto 
helpottuu erityisesti kaupungeissa. Vuodesta 1991 vuoden 1997 alkuun kiinteä verkko 
laajeni 16,6 liittymästä 29 liittymään sataa asukasta kohti, kun puhelintiheys Kreikassa, 
Portugalissa ja Irlannissa on keskimäärin 43,9 liittymää sataa asukasta kohti. Hallituksen 
tavoitteena on saada puhelintiheys nousemaan 45 liittymään sataa asukasta kohti vuoden 
2000 loppuun mennessä. Hallitus päätti jo varhaisessa vaiheessa, että kaikki uusi 
verkkoon lisättävä laitteisto on digitaalista. Vuoden 1997 tammikuussa noin 38 prosenttia 
verkosta oli digitalisoitu, ja suunnitelmissa on saada digitalisointi 60 prosenttiin vuoteen 
2000 mennessä (Kreikassa, Portugalissa ja Irlannissa digitaalisuusaste on keskimäärin 
62,4 prosenttia) ja koko verkko digitalisoitua vuoteen 2003 mennessä. Uusia GSM-
palveluja alettiin tarjota vuonna 1996, ja matkapuhelinten määrä kasvoi samana vuonna 
yli 200 prosenttia niin, että matkapuhelimia oli 183 000 eli 1,78 sataa asukasta kohti. 
Sekä data- että satelliittipalvelujen alalla on kilpailua. Vuonna 1995 TSekissä oli 15,7 
kaapelitelevisioliittymää ja 7,4 PC:tä sataa kotitaloutta kohti. 
Alan kilpailukyky 
Vuoden 1997 alussa TSekin telealalla oli 8,6 työntekijää tuhatta liittymää kohti, kun 
vastaava luku Kreikassa, Portugalissa ja Irlannissa oli 6,2. Vaikka verkko laajenisi 
nykyistä nopeaa vauhtia, vie vielä joitakin vuosia, ennen kuin peruspuhelinpalvelut ovat 
kaikkien saatavilla. Yhden liittymän tuottamat tulot (noin 260 ecua vuonna 1996) ovat 
alueen korkeimpia, mutta ne on saatava myös pysymään korkeina, jos verkon 
laajentamista aiotaan jatkaa ja jos uusi operaattori aikoo säilyttää kannattavuutensa. Jos 
hintojen tasapainottamista jatketaan, telepalveluala pystynee selviytymään alan 
täydellisestä vapauttamisesta. SPT on jo saanut pitkäaikaisia lainoja EU:n kaupallisilta 
pankeilta Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin EBRD:n lainoja alhaisemmalla 
korolla. Hollantilaiset ja sveitsiläiset operaattoriyritykset maksoivat yhdessä 1,24 
miljardia ecua 27 prosentin omistusoikeudesta Tsekin tärkeimmässä 
operaattoriyrityksessä SPT:ssä. SPT omistaa ensimmäisestä matkapuhelinoperaattorista 
51 prosenttia ja yhdysvaltalainen yhteenliittymä 49 prosenttia. Toisesta 
matkapuhelinoperaattorista Ceske Radiokomunikace omistaa 51 prosenttia ja STET sekä 
eräs saksalainen yritys 49 prosenttia. 
59 
Päätelmät 
TSekin tasavallalla ei pitäisi olla vaikeuksia yhteisön säännöstön käyttöönotossa 
keskipitkällä aikavälillä, jos jatketaan nykyisin tehtävää työtä yhteisön sääntöjen 
saattamiseksi osaksi kansallista lainsäädäntöä ja niiden täytäntöönpanemiseksi. Hintoja 
on edelleen tasapainotettava, jotta yleisten televerkkojen operaattori voi ryhtyä 
kilpailuun. 
Audiovisuaalinen ala 
Audiovisuaalista alaa koskevan yhteisön säännöstön tavoitteena on sisämarkkinoiden 
yhteydessä toteutettava audiovisuaalisten palvelujen tukeminen ja vapaa liikkuvuus 
Euroopan unionissa sekä eurooppalaisen ohjelmateollisuuden edistäminen. Televisio 
ilman rajoja -direktiiviin, jonka soveltamisala koskee kaikkia yleisradiopalvelun 
harjoittajia lähetystavasta (maanpäällinen, satelliitti-, kaapelilähetystoiminta) tai niiden 
yksityis- tai julkisoikeudellisesta luonteesta riippumatta, sisältyy yhteisön säännöstö, 
jossa määritellään rajat ylittävän yleisradioinnin perussäännöt. Säännöstön pääkohtia 
ovat: varmistaa televisiolähetysten vapaa liikkuvuus jäsenvaltioiden välillä, edistää 
eurooppalaisten audiovisuaalisten teosten tuotantoa ja levitystä (säätämällä 
eurooppalaisiin teoksiin ja itsenäisten tuottajien teoksiin sovellettavista lähetysaikojen 
vähimmäisosuuksista), määrittää televisiomainontaa koskevat perusstandardit, luoda 
alaikäisten suojelua koskevat säännökset ja mahdollistaa vastineoikeus. 
Eurooppa-sopimuksessa määrätään yhteistyöstä audiovisuaalisen teollisuuden 
edistämiseksi ja nykyaikaistamiseksi sekä audiovisuaalisen alan politiikan 
lainsäädännölliseksi yhdenmukaistamiseksi. 
Televisio ilman rajoja -direktiivi sisältyy valkoiseen kirjaan ensimmäisen vaiheen 
toimenpiteenä. 
Yleiskuvaus 
Audiovisuaalisen alan oikeusperusta määritellään laissa N:o 468/1991, jossa on säädetty 
demokraattisille periaatteille perustuvasta yleisradioinnin kaksoisjärjestelmästä. 
Kaksi tärkeintä maanpäällisen televisiolähetystoiminnan harjoittajaa ovat kansallinen 
julkisen palvelun yleisradioyhtiö 'TSekin televisio' sekä kaupallinen tSekkiläinen 
yleisradiopalvelun harjoittaja 'TV Nova'. 
TSekkiläinen elokuvateollisuus yksityistettiin 1990-luvun alkupuolella, jolloin kaikkea 
valtion suoraa tukea elokuvien tuotannolle leikattiin. Elokuvien levityssektori käyttää 
pääasiassa amerikkalaista ohjelmistoa. 
Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi 
TSekin tasavallan audiovisuaalinen ala pyrkii uudelleen vakiinnuttamaan asemansa viime 
vuosien huomattavien muutosten jälkeen. Nopea kasvu ja jatkuvat muutokset ovat sille 
ominaisia. Sen kyky sopeutua kunnolla yhteisön säännöstön noudattamiseen edellyttää, 
että parannetaan ohjelmantuotantoteollisuuden mahdollisuuksia vastata mukautetun 
sääntelykehyksen sille asettamiin huomattaviin haasteisiin. 
60 
TSekin audiovisuaalisen alan lainsäädäntö ei ole yhteisön vaatimusten mukainen. Se on 
edelleen puutteellinen lähetysten vastaanottoa koskevan vapauden, eurooppalaisen ja 
uuden tuotannon edistämisen sekä itsenäisiä tuottajia ja erillisiä mainoksia koskevien 
sääntöjen osalta. 
TSekin tasavalta ei ole edistynyt viime vuosina audiovisuaalista alaa koskevien yhteisön 
vaatimusten noudattamisessa. 
Päätelmät 
Tarvitaan huomattavia yhteisiä ponnistuksia sekä sääntelykehyksen että teollisuuden 
rakenteiden mukauttamiseksi, jotta TSekin tasavalta kykenisi keskipitkällä aikavälillä 
täyttämään audiovisuaalista alaa koskevat yhteisön vaatimukset. 
61 
3.3 Taloutta ja verotusta koskevat kysymykset 
TSekin tasavallan liittyessä Euroopan unioniin EMUn kolmas vaihe on jo alkanut. EMUn 
kolmas vaihe merkitsee suuria muutoksia kaikille jäsenvaltioille, myös niille, jotka eivät 
osallistu euro-alueeseen. Kaikki jäsenvaltiot, uudet mukaan lukien, osallistuvat täysin 
talous- ja rahaliittoon ja jokaisen jäsenvaltion talouspolitiikka koskee muita 
jäsenvaltioita. Jäsenvaltiot osallistuvat talouspolitiikan koordinointiin (kansalliset 
lähentymisohjelmat, laajat talouden suuntaviivat, monenvälinen valvonta, liiallista 
alijäämää koskeva menettely). Jäsenvaltioita vaaditaan noudattamaan kasvua ja vakautta 
koskevaa sopimusta, luopumaan kaikesta suorasta keskuspankkirahoituksesta julkisen 
sektorin alijäämän poistamiseksi ja julkisten viranomaisten rahoituslaitoksilta saamista 
suosituimmuusluotoista sekä saattamaan päätökseen pääomaliikkeiden vapauttaminen. 
Liittyminen unionin jäseneksi merkitsee läheisempää raha- ja valuuttapoliittista 
yhteistyötä Euroopan unionin kanssa. Tämä vaatii raha- ja valuuttapolitiikan alueella 
rakenteellisten uudistusten vahvistamista. Jäsenvaltiot, jotka eivät osallistu euro­
alueeseen, voivat harjoittaa itsenäistä rahapolitiikkaa ja osallistua rajoitetusti 
keskuspankkien eurooppalaiseen järjestelmään. Kyseisten valtioiden keskuspankkien on 
oltava riippumattomia ja hintojen vakauden on oltava niiden ensisijainen tavoite. 
Rahapolitiikkaa täytyy harjoittaa markkinoihin perustuvin välinein ja sen on 
"tehokkaasti" välitettävä suuntaukset reaalitalouteen. Tämän vuoksi uudistuksia on 
jatkettava rahapolitiikan tehokkuutta estävien tekijöiden poistamiseksi. Näitä esteitä ovat 
muun muassa kilpailun puute pankkialalla, rahoitusmarkkinoiden heikko kehitys ja 
pankkialan järjestämättömät luotot. Jokaisen jäsenvaltion valuuttapolitiikka koskee 
kaikkia jäsenvaltioita ja jokaisen jäsenvaltion on kyettävä vakauttamaan valuuttansa 
myöhemmin päätettävässä mekanismissa. 
Koska Euroopan unionin jäsenyys merkitsee EMUn tavoitteiden hyväksymistä, TSekin 
on täytettävä lähentymisperusteet, vaikka sen ei tarvitse välttämättä tapahtua 
liittymisajankohtana. Vaikka lähentymisperusteiden täyttäminen ei olekaan Euroopan 
unionin jäsenyyden ehtona, perusteet ovat tärkeä vertailukohta vakauteen pyrkiville 
makrotalouspolitiikoille, ja uusien jäsenvaltioiden on aikanaan täytettävä ne pysyvästi. 
Tämän vuoksi järjestelmällisen talouden siirtymän ja markkinatalouteen suuntautuneiden 
rakenneuudistusten menestyksellinen päätökseen saattaminen on olennaisen tärkeää. 
TSekin taloudellista tilannetta ja sen edistymistä on jo analysoitu tämän maalausunnon 
aikaisemmissa luvuissa. 
Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi 
TSekin keskuspankki on pääosin hallituksesta riippumaton rahapolitiikan harjoittamisen 
ja pääjohtajan nimittämismenettelyn suhteen. Keskuspankin sääntöjen mukainen tavoite 
on varmistaa TSekin valuutan vakaus, joka on kuitenkin aina tulkittu hintojen vakaudeksi. 
Säännökset, jotka koskevat keskuspankin mahdollisuutta rahoittaa budjetti vajetta,, eivät 
ole vielä yhteensopivia Euroopan yhteisön perustamissopimuksen kanssa, jossa 
rahoittaminen nimenomaisesti ja ehdottomasti kielletään. TSekin viranomaisten odotetaan 
uudistavan keskuspankkia koskevaa lakia perustamissopimuksessa määrättyjen 
vaatimusten mukaiseksi. Käytännössä keskuspankki ei ole koskaan rahoittanut 
budjettivajetta, koska TSekin hallituksen finanssipolitiikka on toistaiseksi ollut vakaata. 
62 
TSekin harjoittamalla rahapolitiikalla onkin onnistuttu hidastamaan inflaatiota 
huomattavasti. Kun siirtymäkehityksen uskottavuus kansainvälisillä markkinoilla 
vähitellen lisääntyi, tiukka rahapolitiikka ja kiinteästi sidottu valuuttakurssi saivat aikaan 
sen, että pääomantuonti lisääntyi valtavasti vuosina 1994—1995. Tuontia sidottiin vain 
osittain, ja vuonna 1995 rahan tarjonnan kasvu oli huomattavasti tavoiteltua suurempaa ja 
inflaatio pysyi edellisen vuoden tasolla. Laajentamalla vuoden 1996 helmikuussa 
vaihteluväliä keskuskurssiin nähden hillittiin spekulatiivista päaomantuontia, ja vuoden 
1996 marraskuusta alkaen inflaatio on jälleen kääntynyt laskuun. Vuoden 1997 
toukokuun puolivälissä syntyneen valuuttakriisin tuloksena valuuttakurssijärjestelmässä 
siirryttiin sidotusta valuutasta hallittuun kellutukseen. Rahapolitiikan tehokkuutta 
haittaavat edelleen eräät ratkaisemattomat kysymykset. Pankkialan yksityistämistä ja 
rakenneuudistusta on jatkettava ja konkurssimenettelyt on pantava asianmukaisesti 
täytäntöön. 
Vuoden 1993 toukokuusta vuoden 1997 toukokuuhun valuuttakurssi oli sidottu 
Yhdysvaltain dollarista ja Saksan markasta muodostuvaan koriin. Vuoden 1997 
toukokuun jälkeen keskuspankki on antanut valuuttakurssin kellua niin, että tavoiteltu 
vaihteluväli on 17—19,5 korunaa/Saksan markka. Siirtymäkauden ensi vaiheessa 
valuuttakurssijärjestelmä on onnistut tuomaan järjestelmään nimellisen ankkurin ja 
laskemaan inflaatio-odotuksia. Kun siirtymäkehitys johti spekulatiivisen pääomantuonnin 
kasvuun vuosina 1994—1995, viranomaiset reagoivat tilanteeseen laajentamalla valuutan 
vaihteluväliä keskuskurssiin nähden vuoden 1996 helmikuussa. Näin onnistuttiin 
pysäyttämään pääomantuonti. Vaikka kasvava vaihtotaseen vaje ei ole välitön uhka 
valuuttakurssin vakaudelle, se on kuitenkin aiheuttanut valuuttakriisin, jonka vaikutukset 
TSekin talouteen ovat yhä epäselvät. Nykyisessä tilanteessa finanssipolitiikasta 
vastaavien viranomaisten olisi päättäväisesti alettava tukea inflaation vastaista kehitystä 
vähentämällä julkisia menoja, ja rakenneuudistusten tahtia olisi nopeutettava. 
Päätelmät 
On ennenaikaista arvioida, pystyykö TSekki osallistumaan euro-alueeseen liittymis­
ajankohtana. Se riippuu rakenneuudistuksessa saavutetusta menestyksestä, joka 
mahdollistaa lähentymisperusteiden täyttämisen ja niiden jatkuvan noudattamisen. 
Lähentymisperusteet eivät kuitenkaan ole ehto liittymiselle. 
TSekin osallistumisen EMUn kolmanteen vaiheeseen euro-alueeseen kuulumattomana 
jäsenvaltiona ei pitäisi aiheuttaa ongelmia keskipitkällä aikavälillä. Keskuspankkia 
koskeva lainsäädäntö olisi kuitenkin mukautettava täysin EY:n sääntöihin. Pankkialan 
yksityistämistä ja kilpailua sekä rahoitusmarkkinoiden valvontaa on kuitenkin lisättävä. 
Verotus 
Välittömän verotuksen alalla yhteisön säännöstö koskee pääasiassa yritys- ja 
pääomaverojen tiettyjä näkökohtia. EY:n perustamissopimuksen neljällä vapaudella on 
laajempi vaikutus kansallisiin verojärjestelmiin. 
Välillistä verotusta koskeva säännöstö koostuu ensisijaisesti yhdenmukaistetusta 
lainsäädännöstä arvonlisäveron ja valmisteverojen alalla. Siihen sisältyy kasautumaton 
yleinen kulutusvero (ALV), jota kannetaan kaikissa tavaroiden ja palveluiden tuottamisen 
ja jakelun vaiheissa. Tämä merkitsee kotimaisten ja ei-kotimaisten (tuonnin) 
liiketapahtumien yhtäläistä verotuskohtelua. ALV-säannöstöön sisältyy myös Euroopan 
63 
unionin sisällä verovelvollisten välillä toteutettavien liiketapahtumien verotusta koskevia 
siirtymäsääntöjä. Valmisteverojen osalta säännöstö sisältää yhdenmukaista 
verotusrakennetta ja verojen vähimmäiskantaa koskevat säännöt sekä yhteiset säännöt 
valmisteveron alaisten tuotteiden hallussapidosta ja liikkumisesta (mukaan lukien 
verottomia varastoja koskevat säännöt). Yhtenäismarkkinoiden toteuttamisen johdosta 
yhteisön sisärajoilta poistettiin kaikki verotarkastukset tammikuussa 1993. 
Jäsenvaltioiden veroviranomaisten keskinäinen avunanto on tärkeä sisämarkkinoiden 
hallinnollisen yhteistyön piirre. Asiasta annettu direktiivi koskee sekä välitöntä että 
välillistä verotusta. 
Eurooppa-sopimuksessa on määräykset lainsäädännön lähentämisestä välillisen 
verotuksen alalla. 
Valkoisessa kirjassa esitetään ensimmäisenä vaiheena toimenpiteitä, jotka ovat välillistä 
verotusta koskevan yhteisön säännöstön päävaatimusten mukaisia (lähinnä yhteisössä 
vuoteen 1993 sovellettuja toimenpiteitä), ja toisena vaiheena toimenpiteitä, jotka edellä 
mainittujen lisäksi ovat välttämättömiä koko välillistä verotusta koskevan säännöstön 
täytäntöönpanemiseksi. 
Yleiskuvaus 
Välitön verotus 
Kahdessa yhtiöverotusta koskevassa direktiivissä sekä välimiesmenettelyä koskevassa 
direktiivissä säädetään vastavuoroisuuden periaatteella toimivasta mekanismista. 
Vastaavia kansallisia säännöksiä ei siis voida olettaa olevan olemassa ennen jäseneksi 
liittymistä. 
Välillinen verotus 
Arvonlisäveron osuus TSekin valtion tuloista oli noin 22 prosenttia ja valmisteveron 
osuus noin 13 prosenttia vuonna 1995. Tällä hetkellä ei ole saatavilla tuoreempia 
tilastoj a, j oista näkyi si näiden lukuj en kehitys. 
Arvonlisävero 
Unkarin nykyinen ALV-järjesteimä otettiin käyttöön 1. tammikuuta 1993, ja se korvasi 
entisen yksivaiheisen liikevaihtoveron. TSekin tasavallassa sovelletaan kaksijakoista 
ALV-järjestelmää: standardiverokanta on 22 prosenttia ja alennettu verokanta 5 
prosenttia. Standardiverokantaa sovelletaan periaatteessa kaikkiin tavaroihin ja tiettyihin 
palveluihin. Alennettua verokantaa sovelletaan useimpiin palveluihin ja tiettyihin 
tavaroihin. Tiettyjä poikkeuksia lukuun ottamatta tuontitavaroista maksetaan sama 
arvonlisävero kuin TSekin tasavallassa tuotetuista. "Tuontipalveluista" ei sen sijaan peritä 
arvonlisäveroa. 
Tietyt toiminnan lajit ovat vapautettuja ALV:stä, eikä niiden johdosta voida pyytää 
palautusta. Nämä verovapautukset koskevat pääasiassa yleisen edun mukaista toimintaa, 
rahoitus- ja vakuutuspalveluja, kiinteistöjä sekä arpajaisia ja muita vastaavia pelejä. 
Verovelvollisilla on periaatteessa oikeus vähentää liiketoiminnan yhteydessä 
suorittamiensa tavaroiden ja palvelujen ostojen arvonlisävero. TSekin tasavallan ALV-
laissa ei tällä hetkellä ole säännöksiä, jotka mahdollistaisivat veronpalautukset 
64 
verovelvollisille, joiden kotipaikka ei ole TSekin tasavalta. Tällainen palautusjärjestelmä 
on kuitenkin tarkoitus ottaa käyttöön 1. tammikuuta 1998 kansainvälisten kuljetusten, 
näyttelyjen ja kaupallisten messujen osalta. 
Valmistevero 
TSekin tasavallan nykyinen valmisteverolainsäädäntö tuli samanaikaisesti ALV-
järjestelmän kanssa. Valmisteveroa kannetaan kivennäisöljyistä, alkoholista ja 
alkoholijuomista sekä valmistetusta tupakasta. Kunkin tuoteryhmän valmistevero on 
määrään perustuva. 
Keskinäinen avunanto 
Verohallinnon ei vielä ole tarvinnut kehittää valmiuksiaan harjoittaa jäsenvaltioiden 
veroviranomaisten välistä keskinäistä avunantoa, sillä se tulisi ajankohtaiseksi vasta 
jäseneksi liittymisen yhteydessä. 
Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi 
Arvonlisävero 
TSekin tasavallan nykyinen ALV-järjestelmä perustuu yhteisön ALV-säännöstön 
perusperiaatteille. Se on vankka lähtökohta maan mukautuessa tulevaisuudessa yhteisön 
ALV-säännöstöön. Se on kuitenkin melko yleisluontoinen, ja sen soveltaminen on 
suurpiirteistä. 
Ulkomaiset kaupan harjoittajat, joilla ei ole pysyvää kotipaikkaa TSekin tasavallassa ja 
jotka eivät kuulu maan kaupparekisteriin, eivät voi rekisteröityä ALV-velvollisiksi. 
Koska TSekin tasavallassa ei ole mitään järjestelmää ALV:n palauttamiseksi 
rekisteröimättömille ulkomaisille kaupan harjoittajille, ALV merkitsee näille 
lisäkustannuksia. Alennettua ALV-kantaa sovelletaan huomattavasti laajemmin kuin 
yhteisön lainsäädännössä. 
TSekin tasavallan jäsenyys Euroopan unionissa vaatisi sopeuttamista, jotta maan ALV-
lainsäädäntö saataisiin yhteisön säännöstön asettamien vaatimusten mukaiseksi. Tämä 
koskee erityisesti verojärjestelmää, joka on välttämätön yhteisön sisärajoilla tapahtuvien 
tarkastusten loputtua. 
TSekin tasavallan kansallisessa strategiasuunnitelmassa valkoisen kirjan arvonlisäveroa 
koskevien suositusten toteuttamiseksi esitetään ensisijaisena asiana ALV:n 
soveltamisalan erojen poistaminen, mukaan lukien alennetun ALV-kannan 
soveltamisalan supistaminen, rekisteröitymiskynnyksen alentaminen, järjestelyt ALV-
palautusten toteuttamiseksi ulkomaisille verovelvollisille, joiden kotipaikka ei ole TSekin 
tasavalta, sekä turisteja koskeva palautusjärjestelmä. Nämä muutokset on tarkoitus 
toteuttaa vähitellen vuosina 1998 - 2000. 
Valmistevero 
TSekin valmisteverojärjestelmä poikkeaa huomattavasti EU:n vaatimuksista. 
Ensiksikään TSekin tasavallassa ei ole väliaikaisen valmisteverottomuuden järjestelmää, 
jonka mukaan tavarat voivat liikkua verottomasta varastosta toiseen ilman veroa. 
65 
Toiseksi samanlaisista tuotteista TSekin tasavallassa kannettavien valmisteverojen väliset 
erot voivat johtaa kilpailun vääristymiseen jossakin määrin näiden tuotteiden osalta. 
Yhteisön valmisteverolainsäädännön oikean soveltamisen varmistamiseksi on tärkeää, 
että TSekin tasavalta luo mahdollisimman pian yhteisön mallin mukaisen 
varastojärjestelmän sekä sopeuttaa valmisteverokantansa rakenteen ja tason yhteisön sen 
periaatteen mukaiseksi, jonka nojalla kansallisten ja muista jäsenvaltioista peräisin 
olevien tuotteiden välillä ei harjoiteta syrjintää. 
TSekin kansallinen strategiasuunnitelma valkoisen kirjan suositusten 
täytäntöönpanemiseksi ei sisällä selkeää aikataulua TSekin tasavallan 
valmisteverolainsäädännön tulevalle tarkistamiselle. Lyhyen aikavälin tavoitteena on 
TSekin valmisteverolainsäädännön asteittainen lähentäminen yhteisön lainsäädäntöön. 
Täydellistä lainsäädännön ja verokantojen yhdenmukaistamista ei kuitenkaan suunnitella 
tapahtuvaksi lähimpien 3-5 vuoden aikana. 
Keskinäinen avunanto 
Jäseneksi liittymisen yhteydessä olisi myös tarpeen toteuttaa jäsenvaltioiden välisen 
hallinnollisen yhteistyön ja keskinäisen avunannon mahdollistavat järjestelyt. Ne ovat 
oleellisia sisämarkkinoiden toiminnan kannalta. 
Päätelmät 
Välitöntä verotusta koskeva säännöstö ei tuottane merkittäviä vaikeuksia. 
Välillisen verotuksen osalta TSekin tasavalta kyennee mukautumaan arvonlisäveroa ja 
valmisteveroja koskevaan yhteisön säännöstöön keskipitkällä aikavälillä, jos se pyrkii 
siihen sitkeästi. 
Keskinäiseen avunantoon osallistuminen lienee mahdollista aloittaa verohallinnon 
kehittäessä tämän alan asiantuntemustaan. 
Tilastot 
Yhteisön säännöstön keskeiset periaatteet liittyvät virallisten tilastojen 
puolueettomuuteen, luotettavuuteen, avoimuuteen, (yksittäisten tietojen) 
luottamuksellisuuteen ja tilastotietojen levittämiseen. Lisäksi on olemassa joukko 
periaatteita ja käytäntöjä, jotka koskevat eurooppalaisten ja kansainvälisten 
luokitteluiden, kansantalouden tilinpitojärjestelmien, yritysrekistereiden ja erilaisten 
tilastoluokkien käyttöä. 
Eurooppa-sopimuksessa määrätään yhteistyöstä tehokkaan ja luotettavan tilastoinnin 
kehittämiseksi kansainvälisten standardien ja luokitteluiden mukaisesti. 
Valkoinen kirja ei sisällä kyseistä alaa koskevia määräyksiä. 
Yleiskuvaus 
TSekin tilastolaitos (CESKY STATISTICKY ÛRAD) on TSekin tasavallan virallisten 
tilastotietojen yhteensovittamisesta vastaava keskuselin. 
66 
TSekin virallisen tilastoinnin oikeusperustana on laki valtion tilastopalvelusta vuodelta 
1995. 
Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi 
TSekin lainsäädäntö on muutamaa poikkeusta lukuun ottamatta yhteensopiva Euroopan 
unionissa nykyisin sovellettavien standardien kanssa. 
Huomiota on kiinnitettävä eräisiin avoimuutta ja luottamuksellisuutta koskeviin 
kysymyksiin, ja puutteita esiintyy muun muassa yritysrekisterin sekä alueellisen, 
rahoitus- ja maataloustilastoinnin aloilla. 
Päätelmät 
TSekin tasavalta pystynee noudattamaan Euroopan unionin virallista tilastointia koskevia 
vaatimuksia lähivuosina edellyttäen, että kehitys on jatkuvaa. 
3.4 Politiikat eri aloilla 
Teollisuus 
Euroopan unionin teollisuuspolitiikalla pyritään parantamaan EY:n teollisuuden 
kilpailukykyä ja näin parantamaan elintasoa ja työllisyyttä. Sen tavoitteena on vauhdittaa 
teollisuuden mukautumista rakennemuutoksiin ja luoda aloitteellisuutta, yritysten 
kehittämistä ja teollista yhteistyötä suosiva ilmapiiri kaikkialla yhteisössä. Lisäksi 
pyritään paremmin hyödyntämään innovaatioita, tutkimusta ja teknologista kehittämistä 
koskevien politiikan alojen mahdollisuudet teollisuudessa. EU:n teollisuuspolitiikka on 
luonteeltaan horisontaalista. Alakohtaisten tiedonantojen avulla pyritään saamaan 
horisontaaliset toimintamallit käyttöön yksittäisillä aloilla. EU:n teollisuuspolitiikassa 
nivelletään yhteen useiden yhteisön politiikkojen tarjoamia välineitä, ja se käsittää sekä 
markkinoiden toimintaan liittyviä välineitä (tuotemäärittelyt, markkinoille pääsy, 
kauppapolitiikka, valtiontuet ja kilpailupolitiikka) että toimia, jotka liittyvät teollisuuden 
kykyyn mukautua muutoksiin (muun muassa vakaa makrotaloudellinen ympäristö, 
teknologia ja koulutus). 
Jotta hakijamaiden teollisuus selviytyisi kilpailun ja markkinavoimien paineesta 
unionissa, sen kilpailukyvyn on oltava tietyllä tasolla liittymiseen mennessä. On voitava 
todeta hakijamaiden hallitusten noudattavan avoimiin markkinoihin ja 
kilpailumarkkinoihin tähtäävää politiikkaa perustamissopimuksen 130 artiklan 
(Teollisuus) määräysten mukaisesti. Eurooppa-sopimusten mukaiset EY:n ja 
hakijamaiden yhteiset toimet teollisuudenalojen välisen yhteistyön, investointien, 
teollisuuden standardoinnin ja vaatimustenmukaisuuden arvioinnin alalla ovat tärkeä 
osoitus oikeanlaisesta kehityksestä. 
Yleiskuvaus 
67 
TSekin tasavalta on perinteikäs teollisuusmaa. Sen teollisuuden rakenne oli ennen sotia 
Euroopan kehittyneimpiä. Ennen vuonna 1990 alkanutta siirtymäkautta TSekistä oli tullut 
maa, jonka talouselämä oli yksi keskusjohtoisimmista. Taloutta hallitsi teollisuus 
(erityisesti koneenrakennus), ja se oli erittäin jäykkärakenteinen. 
Siirtymäkaudella vuoden 1990 jälkeen teollisuustuotanto laski jyrkästi. Vuoteen 1995 
mennessä teollisuustuotannon osuus BKT:sta oli pudonnut 58 prosentista, mikä oli 
erittäin korkea luku, 41 prosenttiin, ja tuotannon arvo oli noin 15 miljardia ecua eli samaa 
luokkaa kuin Kreikan tuotanto. Teollisuuden työpaikkojen kokonaismäärä on laskussa ja 
on nyt noin 2 miljoonaa. Pienet yritykset muodostavat yli 98 % kaikista 
teollisuusyrityksistä, mutta niissä on vain 2,5 % teollisuuden työpaikoista. Ylivoimaisesti 
suurin osa työpaikoista on keskisuurissa ja suurissa yrityksissä. 
Tsekin teollisuus: Tärkeimmät tuotannonalat vuonna 19951 
Tuotannonala Osuus 
teollisuustuotan­
nosta (jalostusarvo) 
(%) Osuus teollisuuden 
työpaikoista (%) 
Raaka-aineiden jalostus 21 
(mukaan lukien metalli, sementti, lasi ja 
keramiikka, paperi ja puu) 
Metallituotteet, koneet ja sähkötekniset 15 
tuotteet 
Maatalous- ja elintarviketeollisuus 12 
Rakennusteollisuus 12 
Kemianteollisuus 12 
Autoteollisuus 6 
Tietotekniikka 4,5 
Tekstiili, vaatetus- ja nahkateollisuus 3,5 
Painelaitteet, lääkinnälliset ja 2,5 
mittalaitteet 
Lääketeollisuus 2 
Yhteensä 90,5 
Muut teollisuudenalat 9,5 
Teollisuus yhteensä 100 
Teollisuustuotannon (lukuun ottamatta 
rakennusalaa) osuus BKT.sta (%) 34 22 
20 
16 
5 
6,5 
2 
10 
2,5 
0,5 
92,5 
7,5 
100 
Koneiden ja laitteiden valmistuksella on pitkät perinteet tavanomaisten keskitason ja 
yksinkertaisten koneiden valmistamisessa. Ala on pitkälle erikoistunut ja sen asema 
teollisuudessa on tärkeä. Sillä on lisäksi läheiset yhteydet saksalaisiin ja itävaltalaisiin 
tuottajiin. Alhaisesta tuottavuudesta huolimatta ala pystyy viemään yli puolet 
tuotannostaan ulkomaille, erityisesti EU-maihin (pääasiassa Saksaan), paljolti alhaisten 
työvoimakustannusten ansiosta. 
Maatalous- ja elintarviketeollisuus: Joitakin suuryrityksiä lukuun ottamatta tämä ala on 
yksityistetty kokonaan, ja sille on saatu suoria ulkomaisia sijoituksia pääasiassa EU-
maista. Terästeollisuuden muodostaa pääasiassa kolme suuryritystä. Lupaavista ensi 
vaiheista huolimatta alan yksityistäminen pysähtyi, ja suuri osa osakkeista on edelleen 
valtion omistuksessa. Koska hallitus päätti olla jatkamatta rakenneuudistusta ennen kuin 
68 
yksityistäminen on saatu päätökseen, tarvittava perusteellinen rakenneuudistus on 
myöhässä. Tämä teollisuudenala on aivan liian suuri kotimaiseen kulutukseen nähden, ja 
vastaisuudessa saatetaan tarvita valtiontukia tai kapasiteetin vähentämistä. 
Muiden kuin rautametallien ala on paljon pienempi, ja suurin osa kotimaisesta 
kysynnästä tyydytetään tuonnilla. Kemianteollisuus on suhteellisen suuri 
teollisuudenala. Sen rakenneuudistus on täydessä vauhdissa: yksityissektorin osuus 
tuotannosta on tätä nykyä jo 80 %. 
TSekin autoteollisuuden tuotanto on KlE-maiden suurin Puolan jälkeen. 
Henkilöautomarkkinoita hallitsee yksi ainoa autotehdas, jonka osake-enemmistön 
omistaa saksalainen valmistaja. Tuotteiden laatu on parantunut suorien ulkomaisten 
sijoitusten ansiosta, ja EU:n valmistajat ovat siirtämässä tuotantoa TSekkiin hyötyäkseen 
alhaisista palkka-ja työvoimakustannuksista. Vuonna 1995 valmistettiin 200 000 autoa, 
joista lähes puolet meni vientiin, pääasiassa EU-maihin. Tuotannon odotetaan 
kaksinkertaistuvan vuoden 1997 jälkeen, ja se suunnataan osittain EU-maihin. 
Metallituoteteollisuus on erikoistunut korkeasti jalostettuihin tuotteisiin, ja alalla on 
käytettävissä ammattitaitoista työvoimaa. Suurtuotannon etujen saavuttaminen vaatii 
useimmilta yrityksiltä vientiä ulkomaille, jotta yritykset pysyisivät hengissä, ja 
huolimatta alhaisesta tuottavuustasosta teollisuudenala pystyy alhaisten 
työvoimakustannusten ansiosta viemään yli puolet hinnaltaan edullisista tuotteistaan EU-
maihin. Myös tuonti on pääasiassa peräisin EU-maista, mikä korostaa TSekin ja EU-
maiden metallituoteteollisuuden läheisiä yhteyksiä. 
Tekstiili-, vaatetus- ja nahkatuote -alat ovat kärsineet pahasti uudistuksista, ja tuotanto 
on laskenut jyrkästi. Tekstiili- ja vaatetusalan suuryritysten yksityistäminen on saatettu 
päätökseen, ja ulkomaiset sijoitukset suunnataan nykyaikaistamiseen. Suhteellisten 
alhaiset työvoimakustannukset mahdollistavat kaupankäynnin EU-maiden kanssa, ja noin 
puolet tekstiili- ja vaatetusalan kaupasta ja tuotannosta liittyy suoraan EU-maiden 
yritysten toimeksiannosta tehtävään jatkojalostukseen (ulkoinen jalostus). 
Rakenneuudistusta on kuitenkin jatkettava, jos työvoimakustannukset nousevat. 
Kaivosteollisuus on nettoviejä, ja sitä pidetään kilpailukykyisenä. Yksityistäminen on 
saatettu melkein loppuun, ja sen ansiosta useat EU-maissa toimivat yritykset ovat 
lisänneet merkittävästi erityisesti osallistumistaan sementtisektorilla. 
Lääketeollisuus on kooltaan pieni, mutta suhteellisen vahva ja uudenaikainen 
teollisuudenala, eikä se ole taantunut siirtymäkauden aikana huolimatta alan 
vapautumisen ja tuonnin aiheuttamasta paineesta. Yksityistäminen etenee hyvin, ja alalle 
on onnistuttu saamaan ulkomaista pääomaa. Lukuisat läntisten valmistajien kanssa tehdyt 
lisenssisopimukset ja onnistuneet t&k-ohjelmat ovat osoituksena normien ja teknisen 
osaamisen korkeasta tasosta. Investoinnit perustutkimukseen ja -kehittämiseen ovat 
kuitenkin olleet suhteellisen vähäisiä eivätkä todennäköisesti tuota merkittäviä tuloksia. 
Lääketeollisuus tukeutuukin geneeristen (merkki)lääkkeiden tuotantoon. 
Paperi- ja puusektori on kooltaan vaatimaton ja tukeutuu vähäisiin mutta sijainniltaan 
edullisiin metsävaroihin. Alan veturina on graafinen ja kirjapainoteollisuus, jonka 
tuotteille on kysyntää ulkomailla, ja alalle on saatu ulkomaisia sijoituksia. 
69 
Kooltaan pienelle tietotekniikkasektorille on tullut mukaan monikansallisia yhtiöitä, ja 
tuotannossa keskitytään suppeaan tuotteiden ja elektronisten osien valikoimaan. TSekkiä 
pidetään yhtenä dynaamisimmista tietotekniikkamarkkinoista KIE-maissa. Tuotannon 
kasvu laahaa kaukana kotimaisen kysynnän kasvun perässä, mutta tuotannon odotetaan 
kasvavan jatkossa huomattavasti. 
Näyttää siltä, että suurin osa TSekin teollisuudesta, jolla on hyvin koulutettua työvoimaa 
ja edullinen sijainti Euroopan keskellä, on verrattain hyvässä asemassa. Puutteellista 
tuottavuustasoa tasoittaa alhainen palkkataso, mikä takaa nykyisen hintakilpailukyvyn. 
Ulkomaiset suorat sijoitukset ovat auttaneet rakenneuudistuksen toteuttamisessa, joka on 
vaihdellut aloittain. Tyypilliseen tapaan kilpailukyky näyttää bvan turvattu niin kauan 
kuin palkat ja muut tuotantokustannukset pysyvät nykyisellä alhaisella tasolla kooltaan 
suuren, yksinkertaista ja keskitason teknologiaa käyttävän teollisuuden 
työvoimavaltaisilla aloilla. Näitä teollisuudenaloja ovat koneiden ja laitteiden valmistus, 
muiden kuin rautametallien valmistus, metallituotteiden valmistus, rakennusmateriaalit, 
kaivosteollisuus, kemianteollisuus, lääketeollisuus, henkilöautojen valmistus, 
rautatielaitteiden valmistus, tekstiili- ja vaatetusteollisuus, painelaitteiden valmistus, 
paperi-, puu- ja painoalan teollisuus. Korkean teknologian teollisuudenaloja, kuten 
tietotekniikkaa ja lääkinnällisiä laitteita, hallitsevat selvästi tuontituotteet. Raskas 
teollisuus, kuten terästeollisuus, on edelleen valtion omistuksessa, suurimmaksi osaksi 
uudistamatonta ja selvässä kriisissä. Alalla on ylikapasiteettia, johon liittyvä 
rakenneuudistus olisi pitänyt aloittaa jo ajat sitten. 
Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi 
Useimpien osoittimien mukaan TSekin tasavalta ei ole enää siirtymävaiheessa. 
TSekin teollisuudessa on useita myönteisiä tekijöitä. Kaupan esteitä on vähän. Vienti 
muodostaa suuren osan taloudesta (yli 50 %), ja suuri osa teollisuustuotannosta menee 
vientiin. Lisäksi investointien osuus BKT:sta (30 %) on yhtä suuri kuin joillakin Aasian 
johtavista talousmaista. Maan infrastruktuuri kohentunee näin ollen nopeasti. Yhteisön 
säännöstöä ollaan saattamassa tyydyttävällä vauhdilla osaksi kansallista lainsäädäntöä, ja 
tosiasiallisen täytäntöönpanon odotetaan sujuvan suhteellisen hyvin. Edellyttäen, että 
kasvavat palkka- ja muut tuotantokustannukset eivät tee tyhjäksi näitä etuja, TSekin 
teollisuuden tilanne on niin lupaava, että sen pitäisi kasvaa nopeasti ja sen kilpailukyvyn 
pitäisi parantua. Viiden vuoden kuluessa se saattaa saavuttaa Portugaliin verrattavan 
tason. 
Suurimmat ongelmat on yrityshallinnossa. Pankeille saattaa tulla eturistiriitoja, koska ne 
ovat suuria teollisuuden osia omistavien sijoitusrahastojen omistajia ja samalla näiden 
samojen yritysten, joita ne myös usein hallitsevat, luotonantajia. Tämä yhdistelmä on 
hidastanut rakennemuutosta, ja se saattaa selittää työttömyyden ja konkurssien määrän 
nykyisen alhaisen tason. Lisäksi pankit, joista monien taseet ovat heikot, eivät 
todennäköisesti anna mukauttamiseen tarvittavaa rahoitusta. Kaikki tämä heikentää 
TSekin teollisuuden kykyä muuttua ja vastata sen kahteen tärkeimpään haasteeseen: 
yhteisön säännöstön saattamiseen osaksi kansallista lainsäädäntöä sekä kilpailuun 
matalapalkkaista työvoimaa käyttävien valmistajien kanssa, kun TSekin palkat nousevat. 
Toinen teollisuuden ongelma on suuryritysten hallitseva asema ja niiden suuri 
energiankulutus. Seuraavan vuosikymmenen aikana monien suurten energiavaltaisten 
raskaan teollisuuden alojen on ryhdyttävä rajuihin mukautuksiin. 
70 
Teollisuuden kilpailukykyä koskevat päätelmät 
Edellyttäen, että aiemmin ja nykyisin toteutettua rakenneuudistusta ja nykyaikaistamista 
jatketaan - ja tehostetaan raskaassa teollisuudessa - useimmilla TSekin teollisuuden aloilla 
ei pitäisi olla suuria ongelmia laajentuneisiin EU-markkinoihin yhdentymisessä 
keskipitkällä aikavälillä. Ennen pitkää TSekin teollisuudessa on kuitenkin ryhdyttävä 
toimiin, joilla parannetaan tuottavuutta ja luodaan myös muihin tekijöihin kuin hintoihin 
perustuvaa kilpailukykyä, jotta kilpailukyky säilyisi palkkojen ja tuotantokustannusten 
todennäköisesti noustessa. 
Teollisuustuotteiden vapaata liikkuvuutta koskevaa säännöstöä arvioidaan erikseen 
sisämarkkinoita käsittelevässä jaksossa. 
Maatalous 
Yhteisen maatalouspolitiikan tavoitteena on ylläpitää ja kehittää nykyaikaista 
maatalousjärjestelmää, jolla varmistetaan maatalousväestön kohtuullinen elintaso sekä 
kuluttajien kohtuuhintaisten elintarvikkeiden saanti ja taataan tavaroiden vapaa 
liikkuvuus Euroopan yhteisössä. Erityistä huomiota kiinnitetään ympäristöön ja 
maaseudun kehittämiseen. Yhteistä maatalouspolitiikkaa (YMP) hallinnoidaan yhteisillä 
markkinajärjestelyillä, joita täydennetään eläinlääkintää, kasvien terveyttä ja eläinten 
ruokintaa koskevilla säädöksillä sekä elintarvikehygieniaa koskevilla säädöksillä. Myös 
rakennepolitiikan alalla on lainsäädäntöä, joka kehitettiin alunperin ensisijaisesti 
maatalouden nykyaikaistamiseksi ja monipuolistamiseksi, mutta jossa on viime aikoina 
korostunut yhä enemmän ympäristö ja rakennepolitiikan alueellinen eriyttäminen. 
Vuoden 1992 uudistusten jälkeen maatilojen tukeen tarkoitettu rahoitus on tullut yhä 
enemmän suorista tukimaksuista, joilla korvataan pienentyneitä maatalouden tukihintoja. 
Eurooppa-sopimuksessa määrätään TSekin tasavallan ja Euroopan yhteisön välisen 
maatalouskaupan perustasta, ja sillä pyritään TSekin tasavallan maatalousalan sekä 
maataloustuotteita jalostavan teollisuuden ja kasvinsuojeluvaatimusten 
nykyaikaistamista, rakenteellista uudistamista ja yksityistämistä koskevan yhteistyön 
edistämiseen. Valkoinen kirja kattaa eläinlääkinnän, kasvinsuojelun ja eläinten ruokinnan 
tarkastukset sekä yksittäisten hyödykkeiden kaupan pitämisen vaatimukset. Tällaisen 
lainsäädännön tarkoituksena on suojella kuluttajia, kansanterveyttä sekä eläinten ja 
kasvien terveyttä. 
Yleiskuvaus 
Maatalouden tilanne 
TSekin tasavallan maataloustuotannon arvo oli vuonna 1995 noin 1,79 prosenttia unionin 
tuotannosta. 
Vuonna 1995 maatalouden osuus työvoimasta oli 6,3 prosenttia ja 5,2 prosenttia 
BKT:sta. Maatalouskäytössä on 7,9 miljoonan hehtaarin kokonaispinta-alasta 4,3 
miljoonaa hehtaaria; 3,1 miljoonaa hehtaaria on peltoviljelmiä ja 2,6 miljoonaa hehtaaria 
metsää. Puoleen peltoviljelmistä on kylvetty viljaa (noin 1,6 miljoonaa hehtaaria vuonna 
1995), pääasiassa vehnää ja ohraa. Viime vuosina on siirrytty kuitenkin enemmän viljan 
viljelyyn, ja öljykasvien osuus on kaksinkertaistunut tänä aikana. 
71 
Maatalouden kokonaistuotanto on vähentynyt 28 prosenttia vuodesta 1989. 
Siirtymäkauden aikana eniten on pienentynyt karjatalousala, jossa tuotanto on laskenut 
yli 30 prosenttia (nautakarja 40 prosenttia ja lampaat 50 prosenttia). Viljely tuotanto on 
laskenut noin 20 prosenttia. 
Vuonna 1995 maataloudessa tapahtui kuitenkin käänne. Bruttotuotanto kasvoi 4,2 
prosenttia, kun se oli sitä ennen jatkuvasti vähentynyt vuodesta 1989. Vuoden 1995 
tuotanto oli noin 85 prosenttia vuoden 1989 tasosta. Maanomistuksen osalta vuosien 
1991-1994 uudistuspolitiikan päätavoitteena oli ottaa uudelleen käyttöön yksityiset 
omistusoikeudet maatalousalalla maan palauttamien, maatalousosuuskuntien 
uudistamisen ja maalain avulla. Vuoden 1995 loppuun mennessä 98,8 prosenttia 
maanomistusvaatimuksista oli käsitelty. 
Yksityisten maatilojen omistuksessa on noin kolmasosa maatalousmaasta. Vuonna 1994 
useimmat yksittäiset yksityiset maatilat (40 000 maatilaa 50 000:sta) olivat kooltaan alle 
10 hehtaaria, ja niiden tuotanto meni pääasiassa omaan kulutukseen tai 
paikallismarkkinoille. Jäljelle jäävää osaa yksittäisistä maatiloista (10 000 maatilaa) 
voidaan pitää ammattimaisina maatiloina, joista suurimmat (yli 100 hehtaaria) toimivat 
pääasiassa vuokramaalla ja valtiolta vuosisopimuksin vuokratuilla laitteilla. Uudistettujen 
osuuskuntien (yli 1 300) käytössä oli yhä puolet maatalousmaasta, ja niiden 
keskimääräinen pinta-ala oli 1 600 hehtaaria. Monet syyt ovat vaikuttaneet siihen, että 
useat vanhoista kollektiivitiloista ovat jatkaneet osuuskuntina (maanomistuksen 
hajautuminen pieniin maapalstoihin, siirtymävuosina vallinnut yleinen epävarmuus sekä 
yrittäjätaitojen ja taloudellisten voimavarojen puuttuminen). Muiden maatalousyritysten 
(lähes 1 300 tilaa; keskimääräinen koko 600 hehtaaria) käytössä oli yli 15 prosenttia 
maatalousmaasta. 
Vuonna 1995 TSekin tasavalta tuotti 6,6 miljoonaa tonnia viljaa, 1,3 miljoonaa tonnia 
perunoita, 662 000 tonnia öljykasveja ja 550 000 tonnia vihanneksia. Vuonna 1994 se 
tuotti 3,2 miljoonaa tonnia maitoa, 184 000 tonnia naudanlihaa, 465 000 tonnia sianlihaa 
ja 121 000 tonnia siipikarjanlihaa. 
Maataloustuotteita jalostavassa elintarviketeollisuudessa on tapahtunut 
omistajamuutoksia, mutta uudelleenjärjestelyt ylikapasiteetin purkamiseksi ovat vielä 
kesken. 
TSekin tasavalta on elintarvikkeiden ja maataloustuotteiden nettotuoja. Vuonna 1995 
vienti oli 1 213 miljoonaa ecua (264 miljoonan ecun arvosta Euroopan yhteisöön) ja 
tuonti 1 690 miljoonaa ecua (753 miljoonan ecun arvosta Euroopan yhteisöstä). 
Maataloustuotteiden tärkeimmät vientimarkkinat olivat (vuonna 1996) EU (36,4 
prosenttia) ja Slovakian tasavalta (27,3 prosenttia). Viennin osuus uusiin itsenäisiin 
valtioihin (NIS) oli 14,9 prosenttia, EFTA-maihin 0,8 prosenttia ja muihin KIE-maihin 
9,7 prosenttia. Tärkeimmät vientituotteet ovat maitotuotteet, juomat, olut, karja, humalat, 
maltaat sekä liha ja lihatuotteet. 
Maatalouselintarvikkeita tuodaan eniten Euroopan yhteisöstä (54,3 prosenttia 
maatalousalan kokonaiselintarviketuonnista vuonna 1996) ja Slovakian tasavallasta (8,9 
prosenttia). Tuonti EFTA-maista oli 1,3 prosenttia, muista KIE-maista 6,9 prosenttia ja 
0,3 prosenttia uusista itsenäisitä valtioista. Tuonti koostuu hedelmistä, kahvista, teestä, 
kaakaosta, vihanneksista, soijakakuista ja viljasta. 
72 
Maatalouspolitiikka 
OECD:n laskema TSekin tasavallan tuottajatukiekvivalentti (PSE) oli 14 prosenttia 
vuonna 1995, kun se EU:ssa oli 49 prosenttia. 
TSekin tasavallan maatalouspolitiikalla on neljä päätavoitetta: (i) hintojen vakaus, (ii) 
elintarviketurva, (iii) ympäristön laatu ja (iv) pääsy ulkomaan markkinoille. Vuonna 1996 
maatalouden kokonaismenot kasvoivat 12 prosenttia verrattuna edelliseen talousarvioon 
(valtion maataloustuen nettomenot olivat 8,9 miljardia kruunua vuonna 1995). 
TSekin tasavallan maatalouspolitiikka on melko vapaata, ja vain muutamien tärkeimpien 
tuotteiden (vehnä ja maitotuotteet) markkinoita säännellään. Toimenpiteisiin kuuluvat 
interventio-ostot ja erityisesti vientituki. 
Hintataso on yleisesti merkittävästi alhaisempi kuin Euroopan yhteisössä. Tärkeimpien 
viljelykasvien hintaero tuottajatasolla on nykyään 15-20 prosenttia, ja se on hieman 
pienempi kuin tärkeimpien kalatalousalan tuotteiden, maidon ja naudanlihan, hintaero, 
jonka voidaan arvioida olevan noin 30 prosenttia (mikä johtuu osittain laatueroista). 
Viljalla tuotetun lihan, sian-ja siipikarjanlihan, hintaero on olematon tai paljon pienempi 
kuin voisi olettaa viljan hintaeron perusteella. 
Maaseudun kehittämiseen ja ympäristöpolitiikkaan kiinnitetään yhä enemmän huomiota. 
Epäsuotuisten alueiden maanviljelijöiden tukemiseen, muualla kuin maatiloilla olevien 
työpaikkojen luomiseen ja ympäristöystävällisen maatalouden edistämiseen tähtäävien 
maaseudun ja rakenteiden kehittämisohjelmien rahoittaminen on lisääntynyt 
huomattavasti viime vuosina. 
TSekin tasavalta on sitoutunut GATT-sopimuksessa kotimaiseen tukeen, markkinoille 
pääsyyn ja vientitukeen. Sitoumukset on tehty kansallisena valuuttana. Vuonna 1995 
otettiin käyttöön markkinoille pääsyn vähimmäiskiintiöt 27:lie tuoteryhmälle, kuten 
naudan-, sian- ja siipikarjanlihalle sekä maitotuotteille. Vuonna 2000 vientituki, jota 
myönnetään erityisesti liha- ja maitotuotteille, on rajattu 4, 34 miljoonaan kruunuun (105 
miljoonaa ecua). 
Eurooppa-sopimukseen, jossa määrätään keskinäisestä tuontitullien etuuskohtelusta 
maataloudessa, kuuluvat kauppajärjestelyt ovat olleet voimassa vuodesta 1994. 
TSekin tasavalta on tehnyt myös useita kahdenvälisiä tai alueellisia sopimuksia, joiden 
tarkoituksena on kaupan kehittäminen. TSekin ja Slovakian tulliliitto on ollut voimassa 1. 
tammikuuta 1993 alkaen, ja Keski-Euroopan vapaakauppa-alueella (CEFTA) Slovakian 
tasavallan, Puolan, Unkarin ja Slovenian kanssa tähdätään maatalouskaupan asteittaiseen 
vapauttamiseen. EFTA-maiden, Romanian, Bulgarian, Viron, Latvian ja 1. tammikuuta 
1997 alkaen Liettuan ja Israelin kanssa on myös tehty vapaakauppasopimukset. 
Neuvottelut ovat käynnissä Turkin kanssa, ja vapaakauppasopimus tullaan 
neuvottelemaan Kroatian, Marokon, Tunisian, Maltan ja Kyproksen kanssa. 
TSekin tasavalta yhdenmukaistaa parhaillaan lainsäädäntöään Valkoisen kirjan 
suositusten mukaisesti. 
TSekin tasavallan institutionaaliseen rakenteeseen kuuluu tietty määrä virastoja, jotka 
hallinnoivat maatalousministeriön alaisina TSekin maatalouspolitiikan eri osia. 
73 
Useimmat elintarviketuotannon jalostus- ja jakelualan maatalousjärjestöt ja liitot 
kuuluvat kansalliseen maatalouskamariin, joka perustettiin lailla vuonna 1993 ja joka saa 
valtion taloudellista tukea. 
Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi 
Kun otetaan huomioon maatalouden melko rajallinen merkitys TSekin tasavallan 
kokonaistaloudelle, maatalousala ei ole ensisijaisen tärkeä hallituksen politiikassa. 
Maataloustuotannon odotetaan kasvavan pitkällä aikavälillä (5-10 vuotta), ja saavuttavan 
siirtymäkautta edeltävän tason sekä ylittävän kulutuksen avainaloilla, kuten vilja, 
öljykasvit, maito- ja lihatuotteet. Merkittävimmät ongelmat liittyvät yhä pieniin satoihin, 
tuotteiden laatuun, alhaiseen kannattavuustasoon, edelleen rakennemuutoksen kourissa 
olevaan tehottomaan elintarviketeollisuuteen, jota haittaavat vaikeat rahoitusongelmat ja 
ylikapasiteetti, riittämättömään ympäristönsuojeluun ja riittävän markkinatiedon 
puuttumiseen markkinointiketjun tietyillä osilla. 
TSekin tasavallassa ei yleensä sovelleta EU:ssa sovellettavia tärkeimpiä 
markkinapolitiikan välineitä. Näihin tärkeisiin välineisiin kuuluvat kiintiöt (maitotuotteet 
ja sokeriala) sekä peltoviljelmäjärjestelmä (perusala, maan viljelykäytöstä poistamisen 
tasaustukijärjestelmä), karjatalousalan palkkiot (karjan tunnistus- ja 
rekisteröintijärjestelmät), hedelmä- ja vihannesalan tuottajajärjestöt sekä maaseudun ja 
rakenteiden kehittämisohjelmat. 
Näiden toimenpiteiden hallinnointi ja valvonta edellyttäisivät suhteellisen kehittyneitä 
hallintojärjestelmiä, mukaan lukien asianmukainen maarekisteri sekä karjan tunnistus- ja 
rekisteröintijärjestelmät. Yleisenä huomiona voidaan todeta, että näiden alojen hallinnon 
kapasiteettia olisi selvästi kehitettävä edelleen, jos tällaisia toimenpiteitä haluttaisiin 
soveltaa TSekin tasavallassa. Myös markkinahintojen noteerausjärjestelmiä tarvittaisiin 
markkinoiden hallinnoimiseksi. 
Tässä vaiheessa on vaikea ennustaa, miten maatalouden tukihinnat kehittyvät TSekin 
tasavallassa ennen jäseneksi liittymistä. Tämä riippuu monista tekijöistä, kuten 
kansantaloudesta, vientimarkkinoiden tilanteesta ja hintatukitason kehittymisestä 
unionissa. 
Vaikka maaseutu- ja rakennepolitiikan mukauttamisessa onkin edistytty, monet 
toimenpiteet eivät näytä olevan olevan yhteisön politiikan mukaisia. 
Neuvotteluja käydään Eurooppa-sopimuksen kauppaa koskevien määräysten 
soveltamisessa ilmenneiden ongelmien ratkaisemiseksi. 
TSekin tasavalta edistyy Valkoisessa kirjassa eritellyn lainsäädännön 
käyttöönottamisessa. 
Eläinlääkintä- ja kasvinsuojelualalla on kuitenkin edelleen eroja yhteisön säännöstöön 
nähden. TSekin tasavallan kanssa ollaan viimeistelemässä sopimusta eläinlääkintä- ja 
kasvinsuojelualan vastaavuudesta. Sopimuksen liitteissä määritellään kohdat, joiden 
vastaavuudesta voidaan sopia ja joista tarvitaan vielä lisäneuvotteluja. 
Eläinlääkintäalalla edistyminen yhteisön säännöstöön lähentämisessä ja sen 
käyttöönottamisessa riippuu uuden eläinlääkintälain hyväksymisestä ja 
74 
käyttöönottamisesta. Lain on tarkoitus tulla voimaan joulukuuhun 1997 mennessä. 
Johdetun oikeuden valmistelu on aloitettu. 
TSekin tasavallalla on kehittynyt eläinlääkintävalvonnan ja -tarkastusten rakenne sekä 
rajoilla että niiden sisäpuolella. Rajatarkastusasemien ja testilaboratorioiden laitteet ja 
tilat näyttävät olevan riittäviä testausten valvonnan asiamukaiseksi toteuttamiseksi 
sisämarkkinoiden vaatimusten mukaisesti. Rajoilla tapahtuvien eläinlääkintätarkastusten 
menetelmät, tiheys ja tulokset ovat samanlaisia kuin yhteisön jäsenvaltioissa 
sovellettavat. Testauksiin ja tarkastuksiin käytettäviä laitteita ja tiloja on kuitenkin 
uusittava. 
Vaikka valmisteilla oleva lainsäädäntö näyttää suurelta osin vastaavan yhteisön 
säännöstöä, tarvittaisiin lisämukautuksia erityisesti eläinten tunnistuksen ja 
rekisteröinnin, lupajärjestelmän, HACCP:n käyttöönoton (riskien analysointi ja niiden 
hallitsemisen kriittiset kohdat), sisäisten tarkastusten ja eläinlääkintätarkastusten osalta. 
1 Lisäksi näyttää siltä, että joitakin sisämarkkinoiden perusperiaatteista, kuten 
varotoimenpiteet ja tuontisäännöt, ei ole täysin otettu huomioon nykyisessä 
( primäärilainsäädännössä. 
i 
\ Tiettyjen laitosten toimintaedellytyksiä on vahvistettava kansallisia markkinoita varten, 
kokeiden ja diagnoosien tekemiseen tarvittavia tiloja ja laitteita on parannettava, 
eläinlääkärintarkastusten ja -todistusten osalta on kehitettävä hyväksyttävissä olevat 
menettelyt, ja eläinlääkintäalan rakenteiden, resurssien, henkilöstön ja koulutuksen on 
oltava riittäviä. 
Yhteisön säännöstön täydellisen täytäntöönpanon pitäisi olla mahdollista jäsenyyttä 
edeltävällä ajanjaksolla, jos valtion talousarviosta myönnetään riittävästi varoja. 
Kasviensuojelun alalla tilanne on seuraava: siementen ja kasvullisen lisäysaineiston 
osalta todetaan, että lainsäädäntö ja tarvittavat hallinnolliset järjestelyt vastaavat EU:n 
järjestelyjä. Suuria ongelmia ei ole odotettavissa, erityisesti koska maa on jo OECD:n 
jäsen ja sen siemenlainsäädäntö vastaa yhteisön lainsäädäntöä useimpien EU:n lajien 
osalta. Puitelainsäädäntö kasvien terveyttä koskevien säännösten lähentämiseksi yhteisön 
lainsäädäntöön tuli voimaan 1. tammikuuta 1997. Kasvinsuojelutuotteiden lainsäädännön 
yhdenmukaistamisen yhteisön lainsäädännön kanssa on suunniteltu alkavan vuonna 
1997. Eläinten ruokintaa, torjunta-ainejäämiä ja luonnonmukaista viljelyä koskevan 
lainsäädännön vastaavuutta yhteisön sääntöjen kanssa on vaikea määritellä. TSekin 
tasavallan on varmistettava, että tämä yhteisön lainsäädäntö pannaan täytäntöön 
kansallisella lainsäädännöllä. 
Päätelmät 
Yhteisön säännöstöön mukautuminen edellyttää vielä ponnisteluja, vaikka Valkoisessa 
kirjassa mainittujen toimenpiteiden toteuttamisessa onkin edistytty huomattavasti. 
Erityisesti seuraaviin seikkoihin on kiinnitettävä huomiota: 
- eläinlääkintä- ja kasvinsuojeiuvaatimusten täytäntöönpano ja voimaan saattaminen 
sekä laitosten kunnostus yhteisön vaatimusten noudattamiseksi, 
- hallintorakenteiden vahvistaminen, jotta taataan YMP:n välineiden täytäntöönpanoa ja 
voimaan saattamista varten tarvittava kapasiteetti, 
75 
- maataloustuotteita jalostavan elintarviketeollisuuden rakenteiden muutokset 
kilpailukyvyn lisäämiseksi. 
Jos tällainen kehitys saadaan aikaan, liittyminen keskipitkällä aikavälillä ei aiheuttane 
merkittäviä ongelmia yhteisen maatalouspolitiikan soveltamisessa asianmukaisesti. 
Kalastus 
Yhteinen kalastuspolitiikka käsittää yhteiset markkinajärjestelyt, rakennepolitiikan, 
sopimukset kolmansien maiden kanssa, kalavarojen hoidon ja säilyttämisen sekä 
tutkimuksen tämän toiminnan tueksi. 
Eurooppa-sopimuksessa on määräyksiä yhteisön kanssa käytävästä kalastustuotteiden 
kaupasta. Valkoiseen kirjaan ei kuulu alan toimenpiteitä. 
Yleiskuvaus 
TSekin tasavallassa on ainoastaan sisävesikalastusta. Vuonna 1994 kokonaissaalis oli 22 
600 tonnia ja pääasiassa karppia. Jalostuksesta ei annettu tietoja. 
TSekin tasavalta on yhteisön kauppakumppani, ja sieltä tuodaan 0,17 prosenttia EU:n 
kalastustuotteiden kokonaistuonnista (alkuperästä riippumatta) ja 6,8 prosenttia 
hakijamaiden kalastustuotteiden tuonnista unioniin (arvon mukaan laskettuna). TSekin 
tasavaltaan viedään 1,31 prosenttia EU:n kalastustuotteiden kokonaisviennistä ja 15,8 
prosenttia EU:n näiden tuotteiden viennistä hakijamaihin (arvon mukaan laskettuna). 
Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi 
TSekin tasavallan tuotanto- ja ulkomaankauppaluvut ovat varsin pieniä verrattuna EU:n 
vastaaviin lukuihin, eikä niillä pitäisi olla suurta vaikutusta koko yhteisöön. 
TSekin tasavallan olisi varmistettava EU:n terveys-, hygienia- ja ympäristövaatimusten 
noudattaminen. 
Päätelmät 
Tämä ala ei aiheuttane ongelmia liittymiselle. 
Enexgia 
Euroopan unionin energiapolitiikan tärkeimpiä tavoitteita ovat komission valkoisen 
kirjan Euroopan unionin energiapolitiikka mukaisesti kilpailukyvyn vahvistaminen, 
energian saannin varmuus ja ympäristönsuojelu. Yhteisön energiasäännöstön tärkeimpiä 
osia ovat perustamissopimusten määräykset sekä johdettu oikeus, joka koskee erityisesti 
kilpailua ja valtion tukea, energian sisämarkkinoita (esim. direktiivit sähköstä, hintojen 
avoimuudesta, kaasun- ja sähkönsiirrosta, hiilivedyistä, luvista ja suunnitelmista 
hätätilanteiden varalle, kuten varmuusvarastointivelvoitteista), ydinenergiaa sekä 
energiatehokkuus- ja ympäristömääräyksiä. Muita tärkeitä energiapolitiikan osa-alueita 
ovat Euroopan laajuisten energiaverkkojen kehittäminen ja energia-alan tutkimuksen ja 
kehittämisen tukeminen. Parhaillaan ollaan vapauttamassa kaasualaa, kehittämässä 
energiatehokkuuteen liittyvää yhteisön säännöstöä ja toteuttamassa Auto Oil -ohjelmaa. 
76 
Yhteisön ydinenergiasäännöstö on kehittynyt alkuperäisestä Euroopan 
atomienergiayhteisön perustamissopimuksesta laajaksi oikeudellisten ja poliittisten 
keinojen järjestelmäksi, johon kuuluvat myös kansainväliset sopimukset. Nykyään 
säännöstö koskee terveys- ja turvallisuuskysymyksiä (esim. säteilysuojelua), 
ydinlaitosten turvallisuutta, radioaktiivisen jätteen käsittelyä, investointeja (esim. 
Euratomin rahoitusinstrumentteja), tutkimuksen edistämistä, ydinenergian 
yhteismarkkinoita, toimituksia, turvavalvontaa ja kansainvälisiä yhteyksiä. 
Eurooppa-sopimuksessa määrätään yhteistyöstä Euroopan energiamarkkinoiden 
yhtenäistämiseksi asteittain, ja se sisältää määräyksiä avunannosta asiaan liittyvillä 
politiikan aloilla. Valkoisessa kirjassa, jolla valmistellaan KIE-maiden liittymistä 
energian sisämarkkinoihin, painotetaan, että tärkeimpiä sisämarkkinadirektiivejä on 
sovellettava kaikilta osin yhdessä Euroopan yhteisön kilpailulainsäädännön kanssa. 
Ydinalan osalta valkoisessa kirjassa käsitellään ydinenergiatoimituksia, turvavalvontaa ja 
ydinj ätekulj etuksia. 
Yleiskuvaus 
TSekin energiahuollossa ovat nyt ja tulevaisuudessa hallitsevassa asemassa kotimaiset 
kiinteät polttoaineet (kivihiili ja ligniitti), joiden osuus energiataseesta on 60 % ja jotka 
aiheuttavat vakavia ympäristövahinkoja erityisesti maan pohjoisosassa (nk. mustan 
kolmion alueella). Öljyn ja kaasun osalta (joiden osuudet energiantarpeesta ovat 17,5 % 
ja 14%) TSekki on riippuvainen ulkopuolisista (erityisesti Venäjän) energiavaroista. 
Uraanin louhintaa (600 tU vuodessa) jatketaan vuoteen 2001. 
Kaivosten sulkemisen vuoksi kivihiilen tuotanto on laskenut vuonna 1990 louhitusta 22 
miljoonasta tonnista 16 miljoonaan tonniin vuonna 1995. Ligniitin tuotanto puolestaan 
laski 90 miljoonasta 56 miljoonaan tonniin vuosina 1989-1995. Vuosina 1989-1994 alan 
työvoima väheni alle puolen ja on nykyisin 82 000. 
TSekin tasavalta on yhä enenevässä määrin liittämässä energiatoimintojaan yhteen 
Euroopan unionin energiatoimintojen kanssa alan monipuolistamiseksi. On myös pantava 
merkille TSekin synkroninen yhteys Länsi-Euroopan UCPTE-sähköverkkoon, jota on 
kokeiltu vuodesta 1995, ja TSekin jalostamoiden yhteydet Saksaan. 
TSekin energia-ala on kahdesta kolmeen kertaa Euroopan unionin keskiarvoa 
tehottomampi, mikä johtuu esimerkiksi aikaisemmasta tarjontalähtöisestä 
toimintaperiaatteesta ja alhaisista hinnoista. 
TSekin tasavallalla on neljä (parhaillaan uudistettavaa) neuvostovalmisteista VVER 213 
-ydinreaktoria Dukovanyssa. Reaktoreiden turvallisuuden arvioidaan olevan 
uudenaikaistamisohjelman toteuttamisen jälkeen lähes niiden standardien tasoa, jotka on 
yleisesti hyväksytty Euroopan unionissa. Temelinissä on rakenteilla kaksi VVER 1000 
-reaktoria (joita täydennetään yhdysvaltalaisella teknologialla). Ydinenergian osuus 
energiantuotannosta voi vuoden 2000 vaiheilla nousta 22:sta 40 prosenttiin. Käytössä on 
myös kolme tutkimusreaktoria, joissa käytetään venäläisvalmisteista polttoainetta. 
Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi 
TSekin energiapolitiikka vastaa Euroopan yhteisön tavoitteita, joita ovat muun muassa 
energian saannin varmistaminen (mm. hankintoja monipuolistamalla), 
77 
markkinaperiaatteiden käyttöönotto, ympäristönsuojelu ja energiatehokkuuden 
lisääminen. 
Energia-alan kilpailulainsäädäntö lähenee asteittain energian sisämarkkinoista annettuja 
direktiivejä, joita sovelletaan yhdessä Euroopan unionin kilpailulainsäädännön kanssa. 
Energia-alalla voidaan soveltaa peruskilpailulainsäädäntöä, ja vuonna 1994 annetussa 
energialaissa säädetään valtion tehtävistä eri energiasektoreilla sekä sektoreiden 
sääntelystä. 
Yksityistäminen on käynnissä eri sektoreilla, mutta valtiolla on edelleen monopoli tai 
määräävä asema sähkön tuotannossa ja kaupassa, uraanituotannossa sekä öljyn ja 
kaasun putkitoimituksissa. Itsenäiset energiantuottajat ja itse oman energiansa tuottavat 
teollisuusyritykset lisäävät vähitellen osuuttaan sähköntuotannosta. 
Vaikka kotitalouksien kaasun, sähkön ja lämmön hintoja on nostettu huomattavasti, 
teollisuus tukee niitä muiden toiminta-alueiden voitoilla eivätkä myynnistä saatavat tulot 
kata tältä osin kustannuksia. Hallituksen on määrä päättää kesällä 1997 periaatteista 
kustannuksia vastaavan hintatason saavuttamiseksi vuoteen 2000 mennessä. 
Nykyisten öljyn varmuusvarastojen arvioidaan riittävän 40 päivän kulutukseen, mikä on 
huomattavasti alle Euroopan unionin tavoitteen, joka on 90 päivää. Jos tarvittava 
lainsäädäntö annetaan nopeasti (kesällä 1997), kyseistä osaa yhteisön säännöstöstä 
voitaneen noudattaa kaikilta osin 6-8 vuoden kuluessa. 
Kaivosalan (joka tuottaa kiinteitä polttoaineita ja uraania) rakenneuudistus jatkuu vuoden 
2000 yli. Uudistusten sosiaaliset ja alueelliset vaikutukset vaativat toimia; toisaalta 
valtion tuki on arvioitava Euroopan yhteisön ja Euroopan hiili- ja teräsyhteisön 
valtiontukisääntöjen perusteella. 
TSekin tasavalta on alkanut kehittää yhteisön säännöstöä vastaavaa energiatehokkuutta 
koskevaa lainsäädäntöä (esim. laitemerkintöjä ja vähimmäistehokkuusvaatimuksia) sekä 
ympäristömääräyksiä (mm. polttoaineen laatustandardeja), mutta tämä ei vielä riitä. 
Energiansäästölaki, joka on määrä antaa kesällä 1997, tukee tulevaisuudessa yhteisön 
energiasäännöstön noudattamista. On syytä mainita, että jalostamoiden uudistaminen 
Euroopan yhteisön standardien mukaisiksi vaatii huomattavia investointeja. Lisäksi 
jalostamoiden on kilpailtava Euroopan markkinoilla, joilla on jo saavutettu 
kyllästymisaste. 
Uraanikaivostoiminnan osalta kansallisella sähköyhtiöllä on velvoite ostaa 
ydinpolttoainetta tuotuaan vastaava määrä kotimaista uraania. Periaatteessa valvoite 
rikkoo ydinenergian yhteismarkkinoiden sääntöjä, mutta se on määrä poistaa vähitellen 
vuoteen 2000 mennessä. Muun kuin kotimaisen uraanin toimituksista sekä 
rikastuspalveluista ja polttoaineen valmistuspalveluista on tehty sopimukset useiden 
ulkomaisten yhtiöiden kanssa. Unioniin liittymisen jälkeen tehtävissä 
toimitussopimuksissa sovellettaisiin yhteistä ydinmateriaalien hankintapolitiikkaa, jonka 
mukaan saannin varmuus saavutetaan monipuolistamalla lähteitä. Onkin suotavaa, että 
TSekin tasavalta jatkaa suunnitelmiensa mukaisesti hankintalähteiden lisäämistä. 
Käytetty ydinpolttoaine varastoidaan nykyään voimala-alueella. Sekä Dukovanyn että 
Temelinin reaktoreiden käytetyn polttoaineen pitkän aikavälin välivarastointi on tarkoitus 
78 
aloittaa noin vuonna 2005. Siitä, jälleenkäsitelläänkö käytetty polttoaine vai 
huolehditaanko siitä lopullisesti, ei tehtäne päätöstä ennen vuotta 2015. 
Unioniin liittyessään TSekin tasavallan olisi noudatettava erityisesti niitä Euratomin 
perustamissopimuksen määräyksiä, jotka koskevat ydinmateriaalien hankintaa, 
ydinenergian yhteismarkkinoita, turvavalvontaa, terveyttä ja turvallisuutta sekä 
kansainvälisiä sopimuksia. Se on jo kaikkien kansainvälisten ydinenergiasopimusten 
sopimuspuoli ja sillä on voimassa oleva täysimittainen turvavalvontasopimus 
Kansainvälisen atomienergiajärjestön (IAEA) kanssa, joten yhteisön lainsäädännön 
soveltaminen ei tuottane suuria vaikeuksia tällä eikä muilla edellä mainituilla alueilla. On 
kiinnitettävä erityistä huomiota ydinturvallisuusohjelmien toteuttamiseen riittävän 
ajoissa. Riippumattoman turvallisuusviranomaisen kehittämistä olisi tuettava. 
Päätelmät 
Jos nykyistä työtä jatketaan, TSekin tasavalta pystynee noudattamaan suurinta osaa 
Euroopan yhteisön energialainsäädännöstä muutaman vuoden kuluttua. On kuitenkin 
seurattava tarkasti monopolien (mm. tuonti- ja vientimonopolien) uudelleenjärjestelyä, 
pääsyä verkkoihin, energian hinnoittelua, hätätilanteisiin varautumista (mm. pakollisten 
öljyvarastojen kokoamista), valtion tukea kiinteiden polttoaineiden ja uraanin osalta sekä 
energiatehokkuusvaatimusten ja polttoaineiden laatustandardien kehittämistä. 
Euratomin perustamissopimuksen määräysten noudattamisessa ei liene suuria vaikeuksia. 
Ydinturvallisuusstandardeja olisi kehitettävä asianmukaisella tavalla, jotta kaikkien 
ydinlaitosten turvallisuus olisi vaaditulla tasolla; lisäksi ydinjätekysymykseen olisi 
löydettävä pitkäaikaisempia ratkaisuja. 
Liikenne 
Yhteisön liikennepolitiikka koostuu seuraavien kolmen pääalueen politiikoista ja 
aloitteista: 
- laadun parantaminen kehittämällä kilpailukykyisiä liikennejärjestelmiä ja 
liikennejärjestelmäkokonaisuuksia, jotka perustuvat kehittyneisiin tekniikoihin ja 
jotka vaikuttavat osaltaan myös ympäristöä ja turvallisuutta koskeviin tavoitteisiin; 
- yhtenäismarkkinoiden toiminnan parantaminen tehokkaiden, vaihtoehtoisten ja 
helppokäyttöisten liikennepalvelujen tarjonnan edistämiseksi alentamatta työehtoja 
alalla; 
- yhteisön ulkopuolisten suhteiden laajentaminen parantamalla liikenneyhteyksiä 
kolmansiin maihin ja edistämällä Euroopan unionin liikenteenharjoittajien pääsyä 
muille liikenteen markkinoille (Yhteinen liikennepolitiikka - Toimintaohjelma 1995-
2000). 
Eurooppa-sopimuksessa määrätään lainsäädännön lähentämisestä yhteisön 
lainsäädäntöön ja liikenteen rakenteen muuttamiseen ja sen uudenaikaistamiseen 
tähtäävästä yhteistyöstä, liikennemarkkinoille pääsyn parantamisesta, 
kauttakulkuliikenteen helpottamisesta ja yhteisön liikenteen standardeja vastaavan tason 
saavuttamisesta. Valkoisessa kirjassa tarkastellaan toimia, joilla toteutetaan 
sisämarkkinoiden edellytykset liikenteen alalla, ja näihin kuuluu muun muassa kilpailu, 
lainsäädännön yhdenmukaistaminen ja standardit. 
79 
Yleiskuvaus 
TSekin tasavallan sijainti unionin nykyisten rajojen reunalla pohjois-etelä- ja itä-länsi-
akselien leikkauspisteessä tekee siitä unionin jäsenvaltioiden ja jäsenyyttä hakevien 
maiden välisen kauttakulkumaan. Maan halki kulkee kaksi yleiseurooppalaista 
liikennekäytävää. 1990-luvun alun poliittisen kehityksen seurauksena liikennevirrat ja 
myös kauttakulkuliikenne ovat jatkuvasti lisääntyneet. Yleensä ottaen tieverkko on 
suhteellisen hyvin kehittynyt, mutta se ei vielä pysty täyttämään vuosina 1990-1995 
lähes kaksinkertaistuneen tieliikenteen kysynnän tarpeita. Eri liikennemuodoista rautatie-
ja sisävesiliikenteen osuus on selvästi vähentynyt. Maanteiden joukkoliikenne on 
vähentynyt selvästi henkilöautojen omistuksen ja käytön lisäännyttyä nopeasti. 
Lentoliikenne puolestaan kasvaa jatkuvasti (vuosittain 20 prosenttia Prahan 
lentokentällä). 
Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi 
Sisämarkkinoiden toteuttamista ajatellen TSekin tasavalta on edistynyt suhteellisen hyvin 
yhteisön säännöstön mukaisen lainsäädännön antamisessa. Kansainvälisen liikenteen 
alalla TSekin tasavallassa jo suurimmaksi osaksi sovelletaan yhteisön sääntöjen kaltaisia 
sääntöjä erityisesti lento-, meri- ja sisävesiliikenteessä, yhdistetyissä kuljetuksissa ja 
maanteiden joukkoliikenteessä. Rautatieliikenteessä on seuraavina vuosina seurattava 
yhteisön säännöstön soveltamista käytännössä julkisen palvelun alalla ja kirjanpidon 
muuttamista normien mukaiseksi. Maanteiden tavaraliikenteessä on otettu käyttöön 
useimmat kansainvälistä liikennettä koskevat yhteisön säännökset, mutta 
kotimaanliikenteessä niiden käyttöönotto on epävarmempaa. Käyttöönottoa on 
seurattava, ja se on erityisen tärkeää tulevan sisärajattoman unionin kannalta, kun 
maanteiden tavaraliikenteen kabotaasi vapautuu kokonaan. Lisäksi TSekin tasavallan on 
yhdenmukaistettava ajoneuvojen katsastusta ja tieverotusta koskeva lainsäädäntönsä 
yhteisön säännöstön mukaiseksi. 
TSekin tasavallan viranomaiset pitävät yhtenä tavoitteenaan yhtenäisen ja 
kilpailukykyisen liikennejärjestelmän kehittämistä. Tämän tavoitteen saavuttamisessa 
suurimmat haasteet ovat todennäköisesti liikenneturvallisuuden saaminen oikealle tasolle 
ja liikennejärjestelmän optimaalinen käyttö. TSekin tasavallassa on edistytty 
liikenneturvallisuuden alalla tyydyttävästi. Liikennejärjestelmän yhtenäisyyden tavoite 
näyttää kuitenkin olevan vaikeampi saavuttaa. Maantieliikenne kasvaa luultavasti 
jatkuvasti, ja TSekin tasavallan on panostettava rautatieliikenteen ja vesiväylien käyttöön. 
TSekin tasavalta aikoo sijoittaa omasta talousarviostaan 2,7 miljardia ecua vuosina 1995— 
1999 kansainvälisen liikenteen käyttämään infrastruktuuriin ja lähinnä 
yleiseurooppalaisiin liikennekäytäviin parantaakseen yhteyksiään unionin jäsenvaltioiden 
ja naapurimaidensa kanssa. Määrä on lähes 1,2 prosenttia bruttokansantulosta, mikä voi 
vaikuttaa jo melko hyvältä, mutta tämäkään ei välttämättä riitä. Jos määrää leikataan 
talousarvion rajoitusten vuoksi, suhteellisen huono tilanne voisi heikentyä entisestään. 
Päätelmät 
TSekin tasavalta on edistynyt huomattavasti yhteisön säännöstön mukaisen 
liikennelainsäädännön antamisessa. Jos maanteiden tavarakuljetusten kotimarkkinoiden 
toimintaa (erityisesti markkinoillepääsyä ja turvallisuus- ja verotussääntöjä) pyritään 
parantamaan ja jos rautatieliikenteen taloutta saadaan avoimemmaksi, liikenteen ala ei 
80 
todennäköisesti aiheuta suuria ongelmia yhteisön sisämarkkinasäännöstön mukaisen 
lainsäädännön antamisessa. Mainitut edellytykset ovat saavutettavissa. 
On myös valvottava, että käytettävissä on tarvittavat keinot tulevan, unionin jäsenyyttä 
hakeviin maihin ulottuvan Euroopan laajuisen liikenneverkon perustan toteuttamiseksi. 
Lisäksi TSekin tasavallan hallintorakenteita, joihin kuuluvat valvonnasta ja esimerkiksi 
turvallisuudesta vastaavat viranomaiset, kannattaisi lujittaa pian. 
Pienet ja keskisuuret vritvkset 
Euroopan unionin yrityspolitiikan tavoitteena on edistää pk-yritysten kehitykselle 
suotuisan toimintaympäristön syntymistä kaikkialla unionissa, parantaa yritysten 
kilpailukykyä ja rohkaista niitä toimimaan myös Euroopan ja koko maailman tasolla. 
Politiikalle on luonteenomaista toissijaisuusperiaatteen vahva noudattaminen. Yhteisön 
täydentävät tehtävät määritellään ja toteutetaan Euroopan unionin monivuotisen pk-
yritysohjelman avulla. Ohjelma muodostaa oikeus- ja rahoitusperustan yhteisön pk-
yrityspolitiikan yksittäisille toimille. Yhteisön säännöstö sisältää toistaiseksi vain 
alakohtaisia suosituksia, mutta myös muiden alojen lainsäädäntö (esim. kilpailu-, 
ympäristö- ja yhtiölainsäädäntö) vaikuttaa pk-yrityksiin. 
Eurooppa-sopimuksessa määrätään yhteistyöstä pk-yritysten kehittämiseksi ja 
vahvistamiseksi erityisesti yksityisellä sektorilla. Yhteistyö koskee muun muassa 
tiedonsaantia sekä avunantoa oikeudellisissa, hallinnollisissa ja verotukseen liittyvissä 
kysymyksissä. Valkoinen kirja ei sisällä erityisesti pk-yrityksiä koskevia toimenpiteitä. 
Yleiskuvaus 
Pk-yritykset määritellään TSekissä tällä hetkellä enintään 500 työntekijän yrityksiksi. 
Valtaenemmistö TSekin yrityksistä on pk-yrityksiä, ja 87 % niistä on hyvin pieniä. Peräti 
98,5 prosentissa teollisuusyrityksistä on alle 50 työntekijää. Yritysmäärän perusteella 
suurimpia aloja ovat vähittäis- ja tukkukauppa (n. 30 %) sekä palveluala (30 %), joiden 
jälkeen tulevat tuotantoteollisuus (n. 15 %) ja rakennusala (n. 15 %). 
Työvoiman rakenteessa on tapahtunut merkittäviä muutoksia, koska varsinkin 
palvelualan pk-yritykset ovat työllistäneet osan maatalouden ja suurten valtionyhtiöiden 
ylimääräisestä työvoimasta. 
Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi 
Vuodesta 1991 lähtien pk-yrityksille on myönnetty tukea yksityissektorin 
kehittämistoimien yhteydessä. Tämä tuki on ollut TSekin tasavallan talouden ja 
työllisyyden kasvun avaintekijöitä. 
Kaikkia yrityksen perustamista ja toimintaa koskevia yleissääntöjä sovelletaan 
täysimääräisesti myös pk-yrityksiin, joten yritysten välillä ei tehdä eroa koon mukaan. 
Pk-yritysten kehityksen tueksi on äskettäin perustettu laaja alueellisten neuvonta- ja 
tiedotuskeskusten verkko, joka kattaa suurimman osan TSekin tasavallan alueesta. Lisäksi 
on käynnistetty kaksi lainoihin ja takauksiin liittyvää pk-yritysten rahoitusohjelmaa. 
Oikeudelliset ja tukeen liittyvät perusjärjestelyt on toteutettu, mutta pk-yrityspolitiikkaa 
olisi vielä kehitettävä ja johdonmukaistettava. 
81 
Tästä syystä olisi edelleen jatkettava nykyistä työtä, joka tähtää pk-yritysten 
vahvistamiseen liittymistä edeltävänä aikana. 
Päätelmät 
TSekin tasavallan liittymisessä unioniin ei ole pk-yrityssektorin kannalta erityisiä 
ongelmia. 
3.5 Taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus 
Työllisyys ja sosiaaliset kysymykset 
Yhteisön sosiaalipolitiikkaa on kehitetty eri tavoilla, esimerkiksi lakisäännöksillä, 
Euroopan sosiaalirahaston avulla ja erityisaloihin, mm. kansanterveyteen, köyhyyden 
vastustamiseen ja vammaisiin kohdistetuilla toimilla. Yhteisön säännöstö kattaa 
työterveyden ja työturvallisuuden, työoikeuden ja työolot, naisten ja miesten tasa-arvoiset 
mahdollisuudet, siirtotyöläisten sosiaaliturvan yhteensovittamisen, ja tupakkatuotteet. 
Unionin sosiaalilainsäädännössä asetetaan vähimmäisvaatimukset. Lisäksi 
työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu eurooppalaisella tasolla on sisällytetty sopimukseen 
Euroopan unionista (118 b artikla), ja pöytäkirjassa sosiaalipolitiikasta viitataan 
työmarkkinaosapuolten kuulemiseen ja yhteiskunnallista vuoropuhelua helpottaviin 
toimenpiteisiin. 
Eurooppa-sopimuksessa edellytetään kansallisen lainsäädännön lähentämistä yhteisön 
oikeuteen ja yhteistyötä työterveyden ja työturvallisuuden tason parantamisessa, 
työmarkkinapolitiikassa ja sosiaaliturvajärjestelmän uudenaikaistamisessa. Siinä 
edellytetään myös TSekin tasavallassa laillisesti työllistettyjen yhteisön työntekijöiden 
kohtelua ilman kansallisuuteen perustuvaa syrjintää suhteessa heidän työoloihinsa. 
Valkoisessa kirjassa edellytetään lainsäädäntöä lähentäviä toimenpiteitä yhteisön 
säännöstön kaikilla aloilla. 
Yleiskuvaus 
Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun alalla on useita työntekijäjärjestöjä. Edustavin on 
ammattiliittojen TSekin ja Määrin osasto, joka on Euroopan ammatillisen 
yhteistyöjärjestön (EAY) jäsen. Työnantajapuolella tärkein järjestö on Työnantajien 
yhteisjärjestö, joka on liittynyt Euroopan teollisuuden ja työnantajajärjestöjen liittoon 
(UNICE). Hallituksen politiikka ei yleensä ole rohkaissut työnantajia neuvotteluihin 
työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun puitteissa. Ammattiliittoja huolestuttaa se, että 
hallitus ei ota huomioon työmarkkinaosapuolten mielipiteitä paitsi kysymyksissä, jotka 
liittyvät jonkin yrityksen palkkoihin ja työolosuhteisiin. Työmarkkinaosapuolten 
vuoropuhelu ei ole vielä hyvin vakiintunutta. 
Vuodesta 1993 TSekin tasavallan työttömyysaste on ollut alhainen. ILO:n mukaan se oli 
3,4 prosenttia vuonna 1996. Työttömyys on korkeampi yhden sektorin aloilla. On 
kyseenalaista, kuvaavatko tilastot todellista työllisyystilannetta. Kireät työmarkkinat ovat 
olleet poikkeava piirre TSekin tähänastisessa siirtymäkauden kehityksessä. 
Välttämättömien taloudellisten rakennemuutosten odotetaan kuitenkin johtavan 
korkeampaan työttömyyteen. 
82 
Alueellisia ja paikallisia työnvälitystoimistoja on perustettu työmarkkinapolitiikan 
toteuttamiseksi. TSekin tasavalta on menestyksekkäästi aloittanut toiminnan 
työmarkkinoiden jouston lisäämiseksi ja toimiville työmarkkinoille soveltuvien 
mekanismien kehittämiseksi. Kun tätä jatkossakin täydennetään sopivilla 
työmarkkinapoliittisilla toimenpiteillä, sen pitäisi varmistaa tehokas työn jako ja kyky 
sopeutua jatkuvasti rakenteellisiin muutoksiin. 
Työllisyyspolitiikkaa lukuun ottamatta (osuus koko tuotannosta: 0,2 prosenttia BKT:stä) 
menojen rakenne on samanlainen kuin EU:n jäsenvaltioissa. Suurin osa sosiaaliturvan 
kokonaismenoista kuluu eläkkeisiin (8,8 prosenttia BKT:stä), seuraavana 
terveydenhuoltomenot (8,1 prosenttia BKT:stä - luvut vuodelta 1995). 
Terveydenhuoltoalan nopea kasvu BKT:siä (osuus on noussut vuoden 1991 5,4 
prosentista 8,1 prosenttiin vuonna 1995) tuo TSekin tasavallan lähelle OECD:n 
keskiarvoa. Tätä kasvua on seurannut väestön lisääntynyt hyvinvointi. Jatkuvat 
ponnistelut ovat tarpeen sen varmistamiseksi, että sosiaaliturvan toimenpiteitä kehitetään 
edelleen. 
TSekin terveydenhuoltojärjestelmää on parannettava. 
Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi 
TSekin tasavalta on sopinut joukosta yleisperiaatteita, jotka koskevat työterveyttä ja -
turvallisuutta, mutta parannukset ovat tarpeen tiettyjen alojen työntekijöiden terveyden ja 
turvallisuuden suojelemiseksi tarkoitetun lainsäädännön lähentämiseksi. TSekin 
tasavallalla on riippumattomat tarkastusjärjestelmät, jotka ovat ILO:n yleissopimuksen 
N:o 81 mukaiset. Työsuojelupiirien käytössä olevat varat todennäköisesti riittävät 
työterveys-ja työturvallisuusolojen tehokkaaseen valvontaan. 
Euroopan työlainsäädännön pääperiaatteet on jo toteutettu TSekin oikeusjärjestelmässä. 
Mukautuksia tarvitaan kuitenkin vielä. Valmisteilla on uusi työlaki, jolla pyritään 
saamaan TSekin lainsäädäntö täysin yhdenmukaiseksi yhteisön säännöstön kanssa 
työntekijöiden suojelemiseksi työnantajan maksukyvyttömyydestä aiheutuvan 
työntekijöiden joukkovähentämisen ollessa kyseessä. Pieniä mukautuksia tarvitaan 
työsuhteeseen sovellettavista ehdoista työntekijöille tiedottamiseen ja työaikaan yritysten 
luovuttamisen yhteydessä. Tiedottamista työntekijöille ja heidän kuulemistaan joidenkin 
EY-direktiivien vaatimusten mukaisesti on kehitettävä edelleen. 
Naisten ja miesten tasa-arvoisten mahdollisuuksien osalta naisten ja miesten välisen 
syrjinnän kieltävän EY:n lainsäädännön perussäännöksien vaatimukset täyttyvät. 
TSekin tasavallalla ei näytä olevan mitään esteitä työvoiman vapaata liikkumisoikeutta 
koskevan yhteisön säännöstön täytäntöönpanolle. Oikeus työvoiman vapaaseen 
liikkuvuuteen edellyttää kuitenkin muutoksia kansalliseen lainsäädäntöön, erityisesti 
työnsaannin ja kansallisuuteen perustuvan syrjivän kohtelun poistamisen osalta. 
Siirtotyöläisten sosiaaliturvan osalta unioniin liittyminen ei periaatteessa aiheuta 
suurempia ongelmia, vaikkakin tietyt tekniset mukautukset ovat tarpeen. Tärkeämpää on 
hallinnon kyky soveltaa yksityiskohtaisia yhteensovittamissääntöjä yhteistyössä muiden 
maiden kanssa. TSekin tasavallalla näyttää olevan monia näiden tehtävien suorittamiseen 
vaadittavia hallinnollisia rakenteita, mutta lisävalmistelut ja -koulutus ovat tarpeen ennen 
unioniin liittymistä. 
83 
Kahta tupakkapakkausten varoitusmerkinnöistä ja enimmäistervapitoisuudesta annettua 
EY-direktiiviä ei vielä ole sisällytetty kansalliseen lainsäädäntöön. TSekin kansallisen 
neuvoston lakiin on valmisteilla muutos, joka on EY:n vaatimusten mukainen. 
Päätelmät 
Edellyttäen, että TSekin tasavalta jatkaa Euroopan unionin säännöstön sisällyttämistä ja 
soveltamista kansalliseen lainsäädäntöön, TSekin tasavalta todennäköisesti kykenee 
keskipitkällä aikavälillä ottamaan vastaan EY-jäsenyyden velvoitteet sosiaalialalla. 
Aluepolitiikka ja koheesio 
Perustamissopimuksen XIV osaston määräysten mukaisesti yhteisö tukee koheesion 
lujittamista pääasiassa rakennerahastojen välityksellä. TSekin tasavallan edellytetään 
käyttävän näitä välineitä tehokkaasti, ja noudattavan samalla sen liittymisen aikaan 
voimassa olevia periaatteita, tavoitteita ja menettelyjä. 
Eurooppa-sopimuksessa edellytetään yhteistyön harjoittamista aluekehityksen ja alueiden 
käytön suunnittelun aloilla erityisesti paikallisten, alueellisten ja kansallisten 
viranomaisten välisen tiedonvaihdon sekä virkamies- ja asiantuntijavaihdon avulla. 
Valkoisessa kirjassa ei ole erityisedellytyksiä. 
Yleiskuvaus 
TSekin BKT henkeä kohti oli vuonna 1995 noin 55 prosenttia EU:n keskiarvosta. 
Kansallinen työttömyysaste oli 3-4 prosenttia. Työttömyysasteen odotetaan kasvavan 
jonkin verran lähivuosina yksityistettyjen suuryritysten edellyttämän rakennemuutoksen 
seurauksena. Alueellisten tilastojen tarkastelu paljastaa, että työttömyysaste vaihtelee 
huomattavasti ongelmallisimpien alueiden (Böömin pohjoisimmassa osassa 7,2 %) ja 
ongelmattomimpien alueiden (Prahassa 0,4 %) välillä, vaikka työttömyysaste onkin 
suhteellisen alhainen kaikkialla TSekin tasavallassa. 
TSekin tasavallassa ei tällä hetkellä ole aluepolitiikkaa. Aluekehitysaloitteet pannaankin 
täytäntöön kansallisen tason alakohtaisen politiikan osana. Taloudellisesti heikot alueet 
määritellään vuosittain pääasiassa työttömyysasteen perusteella. Esimerkiksi vuonna 
1996 18,4 prosenttia TSekin tasavallan väestöstä asui tällaisilla alueilla. 
Aluekehitysministeriö on perustettu jokin aika sitten. Valtion ja kuntien välillä ei ole 
valittua toimielintä, vaikka perustuslaissa mainitaankin niin sanottujen alueellisten 
itsehallintoyksiköitten perustaminen. Piiritason viranomaisina toimivat valtionhallinnon 
elimet (77 yksikköä), joilla on yleisvaltuudet (ei itsehallintoa). 
Alueellisesta ja paikallisesta kehityksestä (paremminkin kaupunkien ja maaseudun 
suunnittelua kuin paikallistason talouspolitiikkaa) vastaa 6 233 itsehallinnollista kuntaa. 
Aluekehitysaloitteiden käytössä olevat rahoitusvälineet TSekin tasavallassa ovat rajallisia. 
Euroopan yhteisön rakennepolitiikan rahoitukseen käytettäviä mahdollisia kansallisia 
rahoitusosuuksia kehitykseen liittyvistä kokonaismenoista ei ole kuitenkaan vielä 
mahdollista määrittää. Tämän vuoksi TSekin tasavallan osarahoituskykyä ei voida vielä 
arvioida riittävän luotettavasti. 
Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi 
84 
TSekin tasavallassa ei ole riippumatonta aluekehityspolitiikkaa. Kuten edellä mainittiin, 
aluekehitysaloitteet pannaan täytäntöön TSekin yleisen kehityspolitiikan osana. 
Aluekehitystä on lähestytty aktiivisemmin vuoden 1996 puolivälistä alkaen. 
Aluekehitysministeriön perustaminen auttaa selkeyttämään vastuualueita hallitustasolla ja 
parantaa mahdollisesti ministeriöiden välistä koordinointia. 
TSekin viranomaisten on kuitenkin toteutettava vielä merkittäviä uudistuksia Euroopan 
yhteisön rakennepolitiikan noudattamiseksi. Aluekehitysministeriön onkin varmistettava 
asianmukaiset koordinointijärjestelyt kansallisella tasolla. Aluepolitiikan käytössä olevia 
varoja olisi lisättävä ja luotava tehokkaita välineitä. TSekin viranomaisten on lisäksi 
määritettävä maansa aluepolitiikan tuleva oikeusperusta alueellisten erojen 
tasaamistoimiin ja rakennepoliittisten menojen rahoitukseen tarvittavan asianmukaisen 
oikeudellisen rakenteen luomiseksi. 
Päätelmät 
TSekin tasavallan on liittymistä ajatellen luotava vielä integroidun aluepolitiikan 
edellyttämä oikeudellinen, hallinnollinen ja rahoituksellinen viitekehys ja varmistettava 
EU-sääntöjen noudattaminen. TSekin tasavallan hallinnollisen kyvyn huomioon ottaen 
tämän pitäisi tarvittavan poliittisen tietoisuuden avulla olla mahdollista piakkoin. 
Tarvittavat uudistukset toteutettuaan TSekin tasavalta lienee keskipitkällä aikavälillä 
valmis soveltamaan yhteisön sääntöjä ja kanavoimaan EU:n rakennepoliittista tukea 
tehokkaasti. 
3.6 Elämän laatu ja ympäristö 
Ympäristö 
Euroopan yhteisön perustamissopimuksien mukaisen ympäristöpolitiikan tavoitteena on 
kestävä kehitys, joka perustuu EU:n politiikan eri aloihin sisällytettyyn ympäristön 
suojeluun, ennaltaehkäisyyn, aiheuttamisperiaatteeseen, ympäristövahinkojen 
torjumiseen niiden syntypaikassa ja vastuun jakamiseen. Yhteisön säännöstössä on noin 
200 säädöstä, jotka koskevat muun muassa veden ja ilman pilaantumista, jätteiden ja 
kemikaalien käsittelyä, bioteknologiaa, säteily suojausta ja luonnonsuojelua. 
Jäsenvaltioiden on valvottava, että ympäristövaikutukset arvioidaan ennen kuin 
tietynlaisille valtion tai yksityisille hankkeille annetaan toteuttamislupa. 
Eurooppa-sopimuksessa määrätään, että TSekin maankäyttöpolitiikan on oltava kestävän 
kehityksen periaatteen mukaista, ja siinä on otettava aina huomioon 
ympäristönäkökohdat. Sopimuksessa määrätään myös, että ympäristö kuuluu 
kahdenvälisen yhteistyön alaan, ja sitä koskeva lainsäädäntö on lähennettävä yhteisön 
vastaavaan lainsäädäntöön. 
85 
Valkoisessa kirjassa käsitellään vain pientä osaa yhteisön ympäristöalan säännöstöstä, 
nimittäin ruotelainsäädäntöä, joka liittyy suoraan tavaroiden vapaaseen liikkuvuuteen. 
Yleiskuvaus 
Vuonna 1989 nykyinen TSekin tasavalta oli Keski-Euroopan saastuneimpia alueita. 
Tilanne on kuitenkin parantunut huomattavasti sen jälkeen suurten 
ympäristöinvestointien sekä myös teollisuuden rakennemuutoksen ansiosta. 
TSekin tasavallan merkittävin ympäristöongelma on ilman pilaantuminen. Vaikka 
huomattavaa edistystä on tapahtunut (vuosina 1989 -1994 rikkidioksidipäästöt vähenivät 
36 prosenttia, typen oksidien päästöt 60 prosenttia ja hiukkaspäästöt 49 prosenttia), 
rikkidioksidin ja typen oksidien päästöt ovat edelleen korkeat ja edellyttävät 
lisätoimenpiteitä teollisuudessa, liikenteessä ja energiantuotannossa. Vaarallisten ja 
kiinteiden jätteiden valvomaton sijoitus on toinen merkittävä menneisyyden perintönä 
saatu ongelma. Veden laadun ongelmat ovat vähemmän vakavia, mutta niiden 
ratkaiseminen on siitä huolimatta kallista. TSekissä on useita taantuvia teollisuusalueita, 
jotka ovat erityisen saastuneita, erityisesti ns. "Musta kolmio" sekä Ostrava. 
TSekin ympäristölainsäädäntöön kuuluu ympäristönsuojelua koskeva puitelaki vuodelta 
1992 ja useita alakohtaisia asetuksia, joista jotkut ovat peräisin kommunistikaudelta. 
Tärkeimmät poliittiset linjaukset vahvistettiin vuonna 1995 hyväksytyssä valtion 
ympäristöpolitiikassa, johon kuuluvat sekä lyhyen, keskipitkän että pitkän aikavälin 
suunnitelmat. TSekin tasavalta käyttää ympäristöpolitiikassa laajasti taloudellisia 
välineitä. Julkinen osuus ympäristöalan rahoituksesta prosentteina BKT:sta on korkeampi 
kuin useimmissa EU:n jäsenvaltioissa. 
Vaikka TSekissä on annettu säädöksiä useilla tärkeimmillä ympäristöpolitiikan aloilla, 
heikkoja kohtia on vielä. Niitä ovat riittämätön täytäntöönpano ja taloudellisten 
välineiden tehottomuus (mitä osoittaa vähäinen sakkojen määrä), täytäntöönpanoa 
koskevassa alakohtaisessa ja kansallisessa lainsäädännössä olevat puutteet sekä yleisön 
vähäinen tietoisuus ympäristöasioista ja alhainen osallistuminen. 
Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi 
EY:n säännösten mukaisen lainsäädännön muodollisessa säätämisessä on edistytty viime 
vuosina. Tärkeimmät puitelait on annettu, mutta alakohtaisessa lainsäädännössä ja 
taloudellisia välineitä sekä täytäntöönpanoa koskevassa johdetussa oikeudessa on 
puutteita. Erityistä huomiota pitäisi kiinnittää ilmaa, jätteitä ja vettä koskevien 
puitedirektiivien nopeaan saattamiseen osaksi kansallista lainsäädäntöä sekä 
rahoitusstrategioiden vahvistamiseen suuria investointia vaativien vesi-, jäte- ja ilma-alan 
lainsäädäntöä varten. Jos valmisteilla olevat esim. jätteitä, kemikaaleja ja geneettisesti 
muunnettuja organismeja koskevat lait hyväksytään lainsäädäntösuunnitelmien 
mukaisesti, EY:n säännösten mukaisten lakien antaminen edistyy merkittävästi 
lähivuosina. 
TSekin tasavalta on antanut tai on valmistelemassa lakeja useimmilla valkoisessa kirjassa 
mainituilla tärkeillä aloilla. Jätehuolto on nykyisellään hieman laiminlyöty ala, mutta 
ehdotetussa lainsäädännössä keskitytään tämän puutteen korjaamiseen. 
86 
EY:n säännösten mukaista lainsäädäntöä on tietyillä aloilla edelleen vähän, ja Tsekin on 
keskityttävä tehokkaaseen täytäntöönpanoon, johon kuuluu taloudellisten välineiden 
tehokkuus. Huomattavia julkisia ja yksityisten yritysten sijoituksia tarvitaan. Muita 
mekanismeja kuten toimilupajärjestelmiä on otettava käyttöön tai kehitettävä ja yleisön 
osallistumista on kannustettava. Täytäntöönpanoon osallistuvia laitoksia on 
vahvistettava. Unioniin liittymistä koskevaan Tsekin ympäristöalan strategiaan pitäisi 
kuulua täytäntöönpanoaikataulut EY:n ympäristöalan säännösten voimaan saattamiseksi. 
Se aloitettaisiin muun muassa edellä mainittujen puitedirektiivien ja IPPC-direktiivin 
täytäntöönpanolla. 
Päätelmät 
Jos nykyistä sitoutumista ja investointien tasoa ylläpidetään ja jos suunnitellut lait ja 
unioniin liittymistä koskeva laaja ympäristöstrategia hyväksytään ja toteutetaan, pitäisi 
olla mahdollista saattaa EU:n koko ympäristösäännöstö osaksi kansallista lainsäädäntöä 
ja myös panna tosiasiallisesti täytäntöön sen tärkeimmät osat (esim. ilman laatua 
koskevan lainsäädännön tietyt näkökohdat, ympäristövaikutusten arviointi, teollisuuden 
riskit ja kemikaalilainsäädäntö) keskipitkällä aikavälillä. Kuitenkin monien pitkäkestoisia 
ja määrältään huomattavia investointeja sekä huomattavaa hallinnollista työtä vaativien 
säännösten (esim. kaupunkien jätevedenkäsittely, juomavesi, jotkut jätehuoltoa ja ilman 
pilaantumista koskevan lainsäädännön näkökohdat) tosialliseen voimaansaattamiseen 
päästään vasta pitkällä aikavälillä. 
Kuluttajansuoja 
Yhteisön säännöstö kattaa kuluttajien taloudellisten etujen suojaamisen (johon sisältyy 
harhaanjohtavan mainonnan, hintojen ilmoittamisen, kulutusluottojen, kohtuuttomien 
sopimusehtojen, etämyynnin, matkapakettien, muualla kuin elinkeinonharjoittajan 
toimititiloissa tapahtuvan myynnin ja kiinteistöjen osa-aikaisen käyttöoikeuden valvonta) 
ja tavaroiden yleisen turvallisuuden sekä kosmetiikka-alan, tekstiilien nimitysten ja 
lelujen erityisalat. 
Eurooppa-sopimuksessa määrätään lainsäädännön lähentämisen yhteisön oikeuden 
kanssa sekä yhteistyöstä, jonka päämääränä on TSekin tasavallan ja Euroopan yhteisön 
kuluttajansuojajärjestelmien täydellinen vastaavuus. Valkoisen kirjan ensimmäisen 
vaiheen toimenpiteissä keskitytään tuoteturvallisuuden parantamiseen, mukaan lukien 
kosmetiikka, tekstiilien nimitykset ja lelut, sekä kuluttajan taloudellisten etujen 
suojaamiseen, erityisesti harhaanjohtavaa mainontaa, kulutusluottoja, kohtuuttomia 
sopimusehtoja ja hintojen ilmoittamista koskevilla toimenpiteillä. Toisen vaiheen 
toimenpiteet liittyvät matkapaketteihin, muualla kuin elinkeinonharjoittajan toimitiloissa 
tapahtuvaan myyntiin ja kiinteistöjen osa-aikaiseen käyttöoikeuteen. Euroopan yhteisön 
uusi lainsäädäntö, joka on otettu käyttöön äskettäin (etämyynti) tai otetaan pian käyttöön 
(vertaileva mainonta, hintojen ilmoittaminen), on myös otettava huomioon. 
Yleiskuvaus 
Kuluttajansuojalaki hyväksyttiin vuonna 1992 ja sitä muutettiin vuosina 1993 ja 1995. 
Mikään yksittäinen elin ei ole vastuussa kuluttajansuojasta eikä sellaista näytä olevan 
suunnitteilla. Kuluttaja-asioiden kokonaisvastuu on kauppa- ja teollisuusministeriöllä, 
mutta muillakin ministeriöillä tai elimillä on merkittävä, joskin välillinen asema 
kuluttajansuojaa koskevissa kysymyksissä. 
87 
Yleinen kuluttajatietoisuus on vähäistä. Kuluttajaliike on kehittynyt hitaasti, ja kaikkia 
tSekkiläisiä kuluttajia edustavaa kansallista järjestöä ei ole. TSekin tasavallassa on kolme 
aktiivista alueellista ja paikallista kuluttajaryhmää. 
Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi 
Kuluttajien taloudellisten etujen suojelemisen osalta hintojen ilmoittamista koskeva 
TSekin tasavallan lainsäädäntö on lähellä EY:n lainsäädäntöä, ja kulutusluotoista on 
valmisteilla lakiluonnos. Harhaanjohtavaa mainontaa koskevan lainsäädännön 
lähentäminen EU:n vaatimuksiin on hyvin keskeneräistä. 
Kohtuuttomia sopimusehtoja koskevaa voimassa olevaa lainsäädäntöä on muutettava 
huomattavasti tämän alan EY-direktiivin pääkohtien kattamiseksi. Useilla kuluttajan 
kannalta tärkeillä aloilla, kuten muualla kuin elinkeinonharjoittajan toimitiloissa 
tapahtuvan myynnin, etämyynnin, matkapakettien ja kiinteistöjen osa-aikaisen 
käyttöoikeuden alalla ei ole lainsäädäntöä. 
Useimmat EY:n tärkeimmät tuoteturvallisuutta ja vaarallisia jäljitelmiä koskevat käsitteet 
ja velvollisuudet on sisällytetty TSekin tasavallan lainsäädäntöön. Joissakin tapauksissa 
TSekin tasavallan lait takaavat paremman suojan kuin EU:n standardit, mutta joitakin 
tärkeitä tekijöitä puuttuu. Erityisalojen osalta lainsäädäntöä on voimassa tekstiilien 
nimityksistä, ja lelujen turvallisdirektiivin täytäntöönpanoa koskeva hallituksen 
asetuksen ensimmäinen valmisteluehdotus on tekeillä. Kosmetiikka-alan lainsäädäntö ei 
vastaa vielä EY:n vaatimuksia, mutta uusi asetusluonnos on tulossa. 
Yhteisön säännöstön käyttöönottamiseen on liityttävä tehokkaan ja riippumattoman, 
viranomaisten tukeman kuluttajaliikkeen kehittäminen. 
Päätelmät 
Tarvitaan huomattavasti lisää toimia, jotta TSekin tasavallan kuluttajansuojatoimenpiteet 
saadaan vastaamaan Euroopan yhteisön säännöstöä keskipitkällä aikavälillä. Vaikka 
TSekin tasavallan kannalta tärkeillä aloilla, kuten lelujen turvallisuus, hintojen 
ilmoittaminen ja tekstiilien nimitykset, on melko paljon yhdenmukaisuutta yhteisön 
standardien kanssa, muilla aloilla ei ole ollenkaan lainsäädäntöä. Kuluttajansuojaan 
osallistuvien eri elinten vastuualueet on koordinoitava ja järjestettävä ja lainsäädännön 
täytäntöönpano varmistettava. 
3.7 Oikeus- ja sisäasiat 
Nykyiset säännökset 
Oikeus- ja sisäasioita (YOS) koskeva yhteisön säännöstö perustuu pääasiassa Euroopan 
unionista tehdyn sopimuksen (SEU) VI osastossa (sen K artiklassa) määrättyyn 
yhteistyöhön, ns. "kolmanteen pilariin", mutta siihen liittyvät läheisesti myös eräät 
"ensimmäisen pilarin" (Euroopan yhteisön perustamissopimuksen) määräykset ja 
lainsäädäntötoimenpiteet. 
Yhteisön säännöstön soveltamisalaan kuuluvat oikeus- ja sisäasioiden alalla ensisijaisesti 
turvapaikkakysymykset, yhteisön ulkorajojen valvonta, maahanmuuttoasiat, tulli- ja 
88 
poliisiyhteistyö vakavien rikosten, mm. huumekaupan, torjumiseksi sekä oikeudellinen 
yhteistyö rikos- ja yksityisoikeuden alalla. Sopimuksessa Euroopan unionista 
määritellään tällaisessa yhteistyössä noudatettavat pääperiaatteet, joita ovat erityisesti 
Euroopan yleissopimus ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi sekä vuonna 
1951 tehty pakolaisten oikeusasemaa koskeva Geneven yleissopimus. Lisäksi yhteistyön 
perustana käytetään tähän alaan liittyviä kansainvälisiä sopimuksia, joita on tehty mm. 
Euroopan neuvoston, Yhdistyneiden kansakuntien ja Haagin konferenssin piirissä. 
Kolmanteen pilariin liittyvän yhteisön säännöstön lainsäädännöllinen sisältö on erilainen 
kuin ensimmäisessä pilarissa, sillä sen muodostavat sopimukset, yhteiset toiminnat, 
yhteiset kannat ja päätöslauselmat (mukaan lukien vielä neuvoteltavina olevien 
luonnosten hyväksytyt osat). Neuvosto on hyväksynyt useita yhteisön sopimuksia (mm. 
vuonna 1990 tehdyn Dublinin sopimuksen sekä rikoksen johdosta tapahtuvaa 
luovuttamista, petoksia ja Europolia koskevat sopimukset), ja ne ovat parhaillaan 
kansallisten kansanedustuslaitosten ratifioitavina; eräät muut sopimukset, mm. ulkorajoja 
koskeva sopimus, ovat edelleen neuvoston käsiteltävinä eri vaiheissa. Oikeus- ja 
sisäasioita koskeva yhteisön säännöstö sisältää itse lainsäädännön ja sen 
täytäntöönpanotoimenpiteet ja edellyttää runsaasti käytännön yhteistyötä. 
Uusi sopimus 
Kun Amsterdamissa hallitusten välisen konferenssin työn tuloksena laadittu uusi sopimus 
tulee voimaan, yhteistyökehys useilla edellä mainituilla aloilla muuttuu kokonaan. 
Uudessa sopimuksessa vahvistetaan pyrkimys tehdä unionista "vapauden, turvallisuuden 
ja oikeuden alue", ja siksi kyseiset alat ja erityisesti henkilöiden vapaa liikkumisoikeus 
sekä turvapaikka-ja maahanmuuttokysymykset sisällytetään yhteisön toimialaan. 
Erityisesti henkilöiden vapaan liikkumisoikeuden osalta uudessa sopimuksessa 
määrätään, että Schengenin säännöstö sisällytetään Euroopan unioniin, ja edellytetään, 
että kukin yhteisön jäsenyyttä hakeva maa hyväksyy kyseisen säännöstön 
kokonaisuudessaan. 
Rikosoikeudelliset ja poliisiasiat jäävät edelleen hallitusten välisen yhteistyön piiriin, 
mutta uudessa sopimuksessa vahvistetaan niihin liittyviä yhteistyömenettelyjä. 
Eurooppa-sopimus ja Valkoinen kirja 
Eurooppa-sopimus sisältää määräyksiä yhteistyöstä huumeiden väärinkäytön ja 
rahanpesun torjumiseksi. 
Valkoisessa kirjassa ei suoranaisesti käsitellä kolmanteen pilariin liittyviä asioita, mutta 
siinä viitataan sellaisiin ensimmäiseen pilariin kuuluviin asioihin kuin rahanpesu ja 
henkilöiden vapaa liikkumisoikeus, jotka liittyvät läheisesti oikeus- ja sisäasioihin. 
Lisäksi viitataan Brysselin ja Rooman sopimuksiin. 
Yleiskuvaus 
Yleiset edellytykset yhteistyölle oikeus-ja sisäasioissa 
TSekin tasavalta liittyi Euroopan neuvostoon vuonna 1993, ja se on ratifioinut 
tärkeimmät ihmisoikeussopimukset. Maan perustuslaissa säädetään tuomiovallan 
riippumattomuudesta oikeusvaltion periaatteiden mukaisesti. 
89 
Oikeus- ja sisäasioista vastaavien hallintoelinten uudistus etenee tyydyttävästi. 
Perustuslaki takaa tietosuojan, mutta kansallista lainsäädäntöä on tarkistettava, jotta se 
täyttäisi kaikki yhteisön vaatimukset. (Ks. myös erillinen jakso sisämarkkinoista). 
Turvapaikkakysymykset 
TSekin tasavalta on ratifioinut Geneven yleissopimuksen ja siihen liittyvän New Yorkissa 
vuonna 1967 tehdyn pöytäkirjan. Perusoikeuksista ja -vapauksista tehdyssä pöytäkirjassa 
taataan oikeus turvapaikkaan. TSekin tasavallan lainsäädäntöä ja politiikkaa (jotka ovat 
peräisin TSekkoslovakian tasavallan ajalta, vuodelta 1990) tarkistetaan parhaillaan tältä 
osin, jotta ne olisivat yhdenmukaiset yhteisön normien kanssa, myös "turvallisen 
lähtömaan" ja "turvallisen kolmannen maan" käsitteiden suhteen. 
Turvapaikkahakemuksia käsittelevät ulkomaalaisasioiden osasto ja poliisivoimiin 
kuuluva rajapoliisiyksikkö. Vuonna 1996 tehtiin 2 100 turvapaikkahakemusta, ja 
entisestä Jugoslaviasta tuli noin 1 200 väliaikaista pakolaista. Parhaillaan valmisteltava 
uusi ulkomaalaislainsäädäntö kattaa väliaikaisen turvapaikan myöntämistä koskevat 
säännökset. 
Maahanmuuttokysvmykset/Rajavalvonta 
TSekin tasavallassa oleskelevien ulkomaalaisten määrä on vuodesta 1989 lähtien noussut 
huomattavasti (nykyään noin 200 000 henkeä). Hallituksen ensisijaisena tavoitteena on 
tällä hetkellä saada nämä muuttovirrat hallintaan. Työntekoa varten tarvitaan oleskelu- ja 
työlupa, mutta slovakkeihin sovelletaan erityisiä sääntöjä, koska heillä on TSekin 
tasavaltaan erityisen läheiset sukulaisuuteen ja asuinpaikkaan liittyvät siteet. 
Viranomaiset valmistelevat uutta ulkomaalaislainsäädäntöä, jossa säädetään mm., että 
viisumia on haettava ulkomailta ja joka kattaa ulkomaalaisten rekisteröinnin maan sisällä. 
TSekin tasavalta pyrkii hoitamaan laittomien maahanmuuttajien karkottamisen hallitusti, 
ja on hakeutunut tältä osin yhteistyöhön Kansainvälisen siirtolaisjärjestön (IOM) kanssa. 
Takaisinottoa koskeva sopimus on tehty rajanaapurien sekä Unkarin, Romanian, Kanadan 
ja Ranskan kanssa. Rajahallintojärjestelmiä pyritään uudistamaan yhteisön normien 
tasolle, mutta työtä vaikeuttaa koneellisesti luettavia asiakirjoja varten tarvittavien 
lukulaitteiden puute ja se, ettei maan sisäinen tietojärjestelmä ole yhteensopiva 
kansainvälisten normien kanssa. 
Poliisiyhteistyö 
TSekin tasavallassa esiintyy järjestäytynyttä rikollisuutta aseiden, räjähteiden ja 
ydinaineiden kaupan, naiskaupan, prostituution, rahanpesun, veropetosten ja varastettujen 
autojen salakuljetuksen alalla; väkivaltaa ja kiristystä käytetään. Poliisivoimiin on 
perustettu erityisiä yksiköitä, joiden tehtävänä on torjua huumeiden väärinkäyttöä ja 
järjestäytynyttä rikollisuutta. Järjestäytynyttä rikollisuutta koskevaa lainsäädäntöä on 
tarkistettu ja vahvistettu. TSekin tasavalta on ratifioinut rahanpesua koskevan 
yleissopimuksen, ja myös kansallinen lainsäädäntö on kunnossa. (Ks. myös erillinen 
jakso sisämarkkinoista). Maassa ei ole erityistä terrorismin uhkaa, mutta hallitus on 
ryhtynyt toimiin, joiden avulla se voi estää kansainvälisestä terrorismista epäiltyjen 
henkilöiden maahanpääsyn tai pidättää heidät. 
Huumeel 
90 
TSekin tasavalta on huumekaupan kauttakulkumaa. Kulutus maan sisällä on huomattavaa. 
Viime vuosina on takavarikoitu suuria määriä heroiinia, kokaiinia ja amfetamiineja. Maa 
on ratifioinut keskeiset huumeita koskevat kansainväliset sopimukset. Kansallinen 
huumeidenvastainen lainsäädäntö on pääosin kunnossa, ja valmisteilla on huumeiden 
esiasteita koskeva uusi laki (huumeiden valmistaminen, maahantuonti ja myyminen ovat 
kansallisen lainsäädännön mukaan rangaistavia tekoja). Sekä poliisivoimiin että tulliin on 
perustettu huumeidentorjuntayksiköitä, ja ne ovat saavuttaneet hyviä tuloksia. Vuonna 
1993 otettiin käyttöön kansallinen huumeidenvastainen ohjelma, joka yhdistää kaikki 
asiaan liittyvät julkiset ja yksityiset tahot huumeiden väärinkäytön ja huumekaupan 
torjumiseksi maan sisällä. Työtä koordinoi kansallinen huumevaliokunta. 
Oikeudellinen yhteistyö 
Oikeuslaitosta valmistellaan yhteisöön liittymistä varten. Oikeusjärjestelmän kokemus-ja 
tehokkuustaso on yleensä melko alhainen. Toimiin näiden ominaisuuksien 
parantamiseksi on ryhdytty, mutta lisäponnistelut ovat tarpeen. TSekin tasavalta on 
allekirjoittanut tai ratifioinut tärkeimmät oikeudellista yhteistyötä koskevat kansainväliset 
rikosoikeudelliset sopimukset ja laatii nyt kansallisia toimenpiteitä sopimusten 
voimaansaattamiseksi. Yksityisoikeudellisten asioiden osalta maa on ratifioinut vain 
muutamia sopimuksia (elatusapu ja todisteiden vastaanottaminen ulkomailla). TSekin 
tasavalta aikoo liittyä Luganon sopimukseen. 
Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi 
TSekin tasavallan lainsäädännössä on edelleen suuria aukkoja, mutta se on kuitenkin 
pääosin kunnossa tai valmisteilla. Lähitulevaisuudessa tärkeänä tavoitteena on 
rajahallinnon tiedonvaihtojärjestelmien parantaminen ja maahanmuuttovirtojen saaminen 
hallintaan. Tärkeää on myös pitää yliaja kehittää tehokkaita järjestelmiä järjestäytyneen 
rikollisuuden torjumiseksi. 
Valtionhallinnon keskeiset ongelmat liittyvät voimavarojen niukkuuteen, 
kokemattomuuteen oikeus- ja sisäasioita koskevan uuden lainsäädännön suhteen ja 
hallintoelimissä esiintyvään korruptioon. Hallitus pyrkii aktiivisesti valmistelemaan 
valtionhallinnon elimiä oikeus- ja sisäasioiden alalla tapahtuvaan lähentymiseen. TSekin 
tasavallassa on pieni joukko virkamiehiä, joille kertyy kokemusta yhteisön 
jäsenvaltioiden kanssa tehtävästä käytännön yhteistyöstä oikeus- ja sisäasioiden alalla, ja 
näiden valmiuksien voidaan odottaa kehittyvän lähivuosina. 
Päätelmät 
TSekin tasavalta saa todennäköisesti toteutetuksi oikeus- ja sisäasioita koskevan yhteisön 
säännöstön (sekä nykyisen että tulevan) jo lähivuosina, edellyttäen että kehitys jatkuu 
nykyistä vauhtia. Oikeuslaitos ja poliisivoimat vaativat erityistä huomiota, samoin kuin 
kehitys huumeiden väärinkäytön ja järjestäytyneen rikollisuuden torjunnassa. 
3.8 Ulkosuhteisiin liittyvä politiikka 
Kauppa ja kansainväliset taloussuhteet 
91 
Yhteisön monenväliset ja kahdenväliset kauppapoliittiset sitoumukset ja niiden 
autonomiset kauppapoliittiset puoiustusvälineet muodostavat pääosin tällä alalla yhteisön 
säännöstön. 
Eurooppa-sopimuksessa on monilla aloilla määräyksiä, jotka vaativat sopimuspuolia 
toimimaan Maailman kauppajärjestön/GATTin periaatteiden mukaisesti tai muiden asian 
kannalta oleellisten kansainvälisten velvoitteiden mukaisesti. 
Valkoisessa kirjassa ei ole tätä alaa koskevia määräyksiä. 
Yleiskuvaus 
TSekin tasavalta on kehittänyt avoimen kauppatalouden ja se on Maailman 
kauppajärjestön jäsen. Liityttyään unioniin sen olisi noudatettava WTO:n sellaisten 
useammankeskisten sopimusten määräyksiä, joissa yhteisö on sopimuspuolena. 
TSekin tasavallalla ei ole nykyisin käytössä määrällisiä rajoituksia tekstiili- ja 
vaatetuotteille. Kun TSekin tasavalta liittyy unioniin, yhteisön tekstiilituotteita koskeva 
politiikka ulotettaisiin koskemaan sitä. Kaikkia yhteisön rajoituksia, jotka ovat yhä 
voimassa sinä päivänä kun TSekin tasavalta liittyy unioniin, olisi mukautettava sopivin 
määrin TSekin tasavallan unioniin liittymisen huomioon ottamiseksi. 
Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi 
Liityttyään unioniin TSekin tasavallan pitäisi soveltaa yhteisön yhteistä tullitariffia ja 
yhteisön maatalouspolitiikan määräyksiä ulkoisesta kaupasta. Uruguayn kierroksen 
jälkeinen painotettu keskimääräinen suosituimmuustulli teollisuustuotteille on TSekin 
tasavallan osalta 3,8 prosenttia ja yhteisön osalta 3,6 prosenttia. 
Suhteissaan kansainvälisten järjestöjen kanssa TSekin tasavallan pitäisi varmistaa se, että 
sen toimet ja sitoumukset noudattavat Eurooppa-sopimusta ja varmistaa tulevien 
velvollisuuksiensa yhdenmukainen täytäntöönpano yhteisön jäsenenä. 
Liityttyään unioniin TSekin tasavallasta tulisi yhteisön useiden suosituimmuuskohtelua 
koskevien sopimusten sopimuspuoli. TSekin tasavallan ja kolmansien maiden väliset 
sopimukset suosituimmuuskohtelusta olisi yleensä lakkautettava liittymisajankohtana. 
Palvelujen kaupan ja sijoittautumisen alalla TSekin tasavalta on jo edistynyt hyvin, ja 
mahdolliset jäljellä olevat eroavaisuudet TSekin tasavallan ja yhteisön sitoumuksissa 
pitäisi olla mahdollista ratkaista. 
Huhtikuussa 1997 TSekin tasavalta otti käyttöön monia kulutustavaroita koskevan 
tuontitalletusjärjestelmän, joka ei ole Eurooppa-sopimuksen mukainen. Tämä järjestelmä 
pitäisi poistaa. 
Liityttyään unioniin TSekin tasavallan pitäsi kumota kansallinen kauppapolitiikan 
puolustusvälineitä koskeva lainsäädäntönsä, ja yhteisön vastaavaa lainsäädäntöä 
sovellettaisiin sen sijaan. 
92 
Kokemus aikaisemmista unioniin liittymisistä on osoittanut, että olemassaolevien 
polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden automaattinen ulottaminen koskemaan uusia 
jäsenvaltioita aiheuttaa sen, että kolmannet maat aiheuttavat ongelmia asettamalla 
kyseenalaiseksi tällaisen lähestymistavan asian kannalta oleellisten VVTO-määräysten 
kanssa. On myös nähty, että unioniin liittyminen mahdollistaa sellaisten toimenpiteiden 
kiertämisen, jotka komissio on ottanut käyttöön kauppapolitiikan puolustusvälineinä. 
Näin tapahtuu kun ennen liittymistä huomattavat määrät toimenpiteen alaisia tuotteita 
viedään tulevan jäsenvaltion alueelle ja liittymisen tapahduttua ne lasketaan 
automaattisesti vapaaseen liikkeeseen laajentuneella tullialueella. Nämä kaksi ongelmaa 
pitäisi käsitellä TSekin tasavallan unioniin liittymistä valmistelevan vaiheen aikana. 
TSekin tasavalta on jäsen kolmessa neljästä voimassaolevasta joukkotuhoaseita 
koskevassa ydinsulkujärjestelyssä, se on hakenut jäsenyyttä neljänteen. TSekin tasavallan 
luetteloa siviili- ja sotilaskäyttöön tarkoitetuista tavaroista ja tekniikoista päivitetään 
parhaillaan ja sen odotetaan olevan verrattavissa yhteisön vastaavaan luetteloon, lisättynä 
kemiallisia aseita koskevan yleissopimuksen järjestelyyn kuuluvilla kemikaaleilla. 
Aseiden vienti on myös valvottua. TSekin tasavallalla ei pitäisi olla ongelmia soveltaa 
tällä alueella yhteisön lainsäädäntöä. 
Päätelmät 
TSekin tilanne on hyvä sen suhteen, että se voi vastata yhteisön vaatimuksiin tällä alalla 
keskipitkällä aikavälillä, edellyttäen, että se pyrkii painokkaammin poistamaan voimassa 
olevat kaupan esteet, jotta sen kauppajärjestelmä olisi lähempänä yhteisön 
kauppaj ärj estelmää. 
Kehitysyhteistyö 
Yhteisön säännöstö kehitysyhteistyön alalla koostuu pääasiallisesti Lomén 
yleissopimuksesta, joka on voimassa vuoden 2000 alkuun. 
Eurooppa-sopimus ja valkoinen kirja eivät sisällä kyseistä alaa koskevia määräyksiä. 
Yleiskuvaus 
TSekin tasavallalla ei ole etuuskohteluun perustuvia kauppasopimuksia AKT-valtioiden 
kanssa. TSekin tasavalta myöntää kuitenkin yleisessä tullietuusjärjestelmässään 
etuuskohtelun alennettuina tulleina tietyille AKT-valtioille sekä tuontitullittomuuden 
vähiten kehittyneinä maina pidetyille AKT-valtioille. 
TSekin tasavallalla on vaatimaton, mutta vakiintunut kehitysyhteistyöjärjestelmä, johon 
sisältyy kaksi perusluokkaa: kehitysapu ja humanitaarinen apu. Kehitysapua annetaan 
sekä kahdenvälisesti (20,25 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria vuonna 1996) että 
monenvälisesti (vapaaehtoisina avustuksina Yhdistyneiden Kansakuntien elinten sekä 
Maailmanpankin, mukaan lukien Kansainvälinen kehitysj ärj esto IDA, ja Kansainvälisen 
valuuttarahaston IMF:n kautta). 
Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi 
Unioniin liittymisen jälkeen TSekin tasavallan olisi sovellettava etuuskohteluun 
perustuvaa kauppajärjestelmäänsä AKT-valtioihin ja rahoitettava muiden jäsenvaltioiden 
93 
kanssa Euroopan kehitysrahastoa (EKR), joka antaa rahoitusapua Lomén 
yleissopimuksen mukaisesti. 
TSekin tasavallalla ei yleisesti pitäisi olla vaikeuksia soveltaa Lomén kauppajärjestelmää. 
Tavanomaisesti uudet jäsenvaltiot liittyvät Lomén yleissopimuksen sopimuspuoliksi 
unioniin liittymispäivänä erillisellä pöytäkirjalla. 
Päätelmät 
TSekin tasavallalla on hyvät edellytykset täyttää Euroopan unionin vaatimukset tällä 
alalla lähivuosina. 
löJli 
Tullialan säännöstö on yhteisön tullikoodeksi ja sen soveltamista koskevat säännökset, 
EY:n yhdistetty nimikkeistö, yhteinen tullitariffi mukaan luettuna kauppaa koskevat 
etuudet, tariffikiintiöt ja tarifïlsuspensiot, sekä muu tullia koskeva lainsäädäntö, johon ei 
sovelleta tullikoodeksia. 
Eurooppa-sopimus koskee vapaakauppa-alueen perustamista yhteisön kanssa ja tullien 
asteittaista poistamista monilta tuotteilta sopimuksen voimaantulopäivästä aikataulun 
mukaisesti. 
Valkoiseen kirjaan sisältyvät ensimmäinen vaihe, toimenpiteet Eurooppa-sopimuksen 
perusteella vahvistetetun vapaakaupan lujittamiseksi ja yhdenmukaistamiseksi, mukaan 
luettuna muun muassa tullikoodeksin ja yhdistetyn nimikkeistön mukainen lainsäädäntö. 
Toinen vaihe koskee koko yhteisön lainsäädännön käyttöönottoa maan liittämiseksi 
tulliliittoon jäsenyyden toteutuessa. 
Yleiskuvaus 
Euroopan unioniin liittyessään TSekin tasavallan tulliviranomaisia vaaditaan ottamaan 
kaikki vastuu unionin ulkorajan suojelemisesta ja valvomisesta. Välillistä verotusta 
koskevien säädösten soveltamisen lisäksi tulliviranomaiset vastaavat muun muassa 
yhteisön yhteisen kauppapolitiikan, yhteisen maatalouspolitiikan ja yhteisen 
kalastuspolitiikan täytäntöönpanosta ja toteuttamisesta yhteisön ulkorajalla. 
TSekin tasavallan kyky soveltaa täysin yhteisön säännöstöä edellyttää mahdollisuutta 
hyväksyä ja panna täytäntöön yhteisön lainsäädäntö sekä riittävää perusrakenteiden sekä 
välineiden ja laitteiden tasoa, erityisesti kun on kyse tietokoneistamisesta ja 
tutkimusvälineistä ja sellaisen tehokkaan tulliorganisaation perustamista, jossa on riittävä 
määrä pätevää ja motivoitunutta henkilökuntaa, jolla on korkea moraali viranhoidossaan. 
Tulliohjelmissa annetun teknisen avun turvin TSekin tasavalta on muuttanut 
lainsäädäntönsä lähes kokonaan yhteisön tulllikoodeksin ja sen täytäntöönpanosta 
annettujen säännösten mukaiseksi. 
TSekin tasavalta on parhaillaan yhdenmukaistamassa kansallista tavaranimikkeistöän 
yhteisön yhdistetyn nimikkeistön kanssa. TSekin tasavallan tullihallinnossa valmistellaan 
parhaillaan yhdennettyä tariffia, mikä helpottaa suuresti TSekin tasavallan tullitariffin 
94 
tullien vertaamista yhteisen tullitariffin tulleihin. TSekin tasavallan viranomaiset 
käyttävät lisäksi yhteisössä sovellettavan ennakkotietojärjestelmän kaltaista järjestelmää.. 
TSekin tasavalta otti käyttöön 1 tammikuuta 1997 Euroopan maiden välisen 
alkuperäkumulaatiota koskevan uuden järjestelmän. 
TSekin tasavallasta tuli EY:n ja EFTA:n yhteistä passitusmenettelyä koskevan 
yleissopimuksen sekä yhtenäisestä hallinnollisesta asiakirjasta tehdyn yleissopimuksen 
sopimuspuoli 1 heinäkuuta 1996. 
Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi 
TSekin tasavallan on tarpeellista mukauttaa kansalliset menettelynsä vastaamaan yhteisön 
lainsäädäntöä suspensioj ärj estelyistä ja taloudellisesti vaikuttavista tullimenettelyistä. 
TSekin tasavallan liittyessä unioniin eräitä teknisiä siirtymäjärjestelyjä olisi toteutettava 
erityisesti sellaisten toimintojen osalta, jotka alkavat ennen liittymispäivää, mutta 
saatetaan päätökseen sen jälkeen. 
TSekin tasavallan tuontitalletusjärjestelmä on vaikutukseltaan määrällisiä rajoituksia 
vastaava toimenpide. Tämän vuoksi järjestelmä olisi poistettava pikaisesti. 
TSekin tasavallan kansallinen lainsäädäntö on sallinut verovapaat myymälät maarajoilla 
vuodesta 1991. Tällä hetkellä verovapaita myymälöitä on kuusi Saksan rajalla ja 
kymmenen Itävallan rajalla. Koska tällaiset myymälät eivät ole sallittuja EY:n sisällä 
olevilla maarajoilla, tämän järjestelyn kumoaminen on liittymisen ehto. TSekin tasavallan 
viranomaisten tulisi nopeuttaa järjestelyn purkamista. 
On tärkeätä, että TSekin tasavallan tulliviranomaiset voivat osallistua asianmukaisesti 
erilaisiin tietokoneistettuihin järjestelmiin, jotka ovat välttämättömiä järjestelmien 
hoitamiseksi tulliliitossa ja sisämarkkinoilla, sovellettaessa tullia ja välillistä verotusta 
koskevia säännöksiä sekä hoidettaessa tietokoneistettuja järjestelmiä keskinäisen 
hallinnollisen avun antamiseksi tullia, maataloutta ja välillistä verotusta koskevissa 
asioissa. 
Unioniin liittyessään TSekin tasavallan olisi poistettava tullivalvonta Euroopan unionin 
jäsenvaltioihin ja muihin unioniin liittyneihin maihin rajoittuvilta rajoiltaan. 
Rajanylityspaikkojen vahvistamiseksi tarvittavat varat TSekin tasavallan ja unioniin 
kuulumattomien maiden välisillä rajoilla olisi otettava huomioon strategisessa 
suunnittelussa. 
TSekin tasavallan ja Slovakian tasavallan välille saattaa syntyä ongelma tulliliitosta, 
mikäli molemmat maat eivät liity yhteisöön samanaikaisesti. 
Päätelmä 
TSekin tasavalta on aloittanut huomattavat ponnistelut yhdenmukaistaakseen 
lainsäädännön ja organisaation sekä kehittääkseen henkilöstöä siten, että se vastaa 
nykyaikaisen tullihallinnon asettamia vaatimuksia. 
Mikäli TSekin tasavalta tehostaa ponnistelujaan erityisesti tietokoneistamiseen liittyvässä 
projektien hallinnassa, se voisi täyttää Euroopan unionin tullihallinnon velvollisuudet 
lähivuosina. 
95 
Yhteinen wlko- ja twryaDiswuspQlitiikka 
TSekin tasavalta (Tsekkoslovakia vuoteen 1993) on vuodesta 1989 muuttanut uiko- ja 
turvallisuuspolitiikkansa suunnan eurooppalaista ja euroatlanttista yhdentymistä kohti. 
TSekin tasavalta on osallistunut aktiivisesti Euroopan unionin yhteisen uiko- ja 
turvallisuuspolitiikan mukaisiin vuoropuhelua koskeviin järjestelyihin ja on pyydettäessä 
tukenut Euroopan unionin toimintaa tässä yhteydessä. 
TSekin tasavalta on Yhdistyneiden Kansakuntien, Euroopan turvallisuus- ja 
yhteistyöjärjestön (ETYJ), Euroopan neuvoston ja monien muiden kansainvälisten 
järjestöjen jäsen. Se on Länsi-Euroopan unionin (WEU) liitännäiskumppani, se osallistuu 
Pohjois-Atlantin yhteistyöneuvoston (NACC) ja rauhankumppanuusohjelman toimintaan 
ja on selvästi ilmaissut haiunsa liittyä Länsi-Euroopan unionin ja NATOn jäseneksi 
mahdollisimman pian. Se on lähettänyt joukkoja osallistumaan IFOR/SFOR-
rauhanturvajoukkojen toimintaan. Se osallistuu myös useiden alueellisten järjestöjen 
toimintaan, mukaan lukien Keski-Euroopan vapaakauppasopimus (CEFTA) ja 
Keskieurooppalainen aloite (CEI), vaikka se ei kannata alueellisen yhteistyön 
pidemmälle menevää institutionaalistamista. 
TSekin tasavallalla ei ole aluekiistoja Euroopan unionin jäsenvaltioiden kanssa. Sillä ei 
ole myöskään alue- tai muita kiistoja unioniin assosioituneiden naapurimaiden kanssa. 
TSekin tasavalta on laajalti vakautussopimuksen puitteissa joko allekirjoittanut kaikkien 
naapurimaiden kanssa uudet sopimukset valtiollisten rajojen kunnioittamisesta tai 
neuvotellut voimassa olevien sopimusten jatkamisesta. Slovakian tasavallan kanssa sillä 
on vielä joitakin toissijaisia kysymyksiä ratkaisematta. 
TSekin tasavallalla on mittava ulkoasiainhallinto, jonka avulla se kykenee toimimaan 
merkittävästi Euroopan unionin jäsenenä toimimaan merkittävästi. Sillä on 89 
ulkomaanedustustoa ja sen diplomaattisen henkilöstön määrä on 785. 
TSekin tasavalta tukee ydinaseiden sekä biologisten ja kemiallisten aseiden leviämisen 
estämistä ja on allekirjoittanut kaikki asianomaiset kansainväliset sopimukset. 
Tärkeimpien viennin valvontajärjestelmien jäsenenä tai jäsenehdokkaana se valvoo 
tarkasti teknologian kaksikäyttötuotteita. TSekin tasavallan asevoimat ovat 
demokraattisessa valvonnassa ja niiden rakennetta ollaan uudistamassa NATO:n 
vaatimusten täyttämiseksi. Puolustusteollisuuden perusta on kärsinyt useista vakavista 
ongelmista ja myös sen rakennetta ollaan uudistamassa. 
TSekin tasavallan hallitus on vahvistanut komissiolle olevansa valmis ja kykenevä 
osallistumaan täysipainoisesti ja aktiivisesti yhteiseen uiko- ja turvallisuuspolitiikkaan. 
TSekin tasavallan tähänastista uiko- ja turvallisuuspolitiikkaa koskevan arvion perusteella 
on odotettavissa, että Euroopan unionin jäsenenä se pystyy tehokkaasti täyttämään 
velvollisuutensa tällä alalla. 
3.9 Varainhoitoa koskevat kysymykset 
Varainhoidon valyonta 
Yhteisön politiikkojen täytäntöönpano edellyttää erityisesti maatalouden ja 
rakennerahastojen alalla julkisten menojen tehokkaita hallinnointi- ja 
valvontajärjestelmiä, joihin sisältyvät petostentorjuntaa koskevat säännökset. 
96 
Lainsäädäntöjen lähentäminen on lisäksi tarpeen, jotta omien varojen järjestelmä ja 
siihen liittyvät riittävät kirjanpitoa koskevat säännökset voitaisiin ottaa käyttöön. 
Eurooppa-sopimuksessa määrätään yhteistyöstä tilintarkastuksen ja varainhoidon 
valvonnan alalla, mihin sisältyy yhteisön tarvittaessa antama tekninen apu. Valkoiseen 
kirjaan ei sisälly alaa koskevia toimenpiteitä. 
Yleiskuvaus 
Vuonna 1993 perustettu tilintarkastusvirasto (Supreme Audit Office, SAO) on 
riippumaton, ulkoinen valvontaviranomainen, joka vastaa toiminnastaan ainoastaan 
parlamentille (joka nimittää sen pääjohtajan ja varapääjohtajan). Viraston tehtävänä on 
valtion varainhoidon ja talousarvion hallinnoinnin valvonta Se antaa lausunnon 
valtiontalouden alustavasta tilinpäätöksestä, jonka hallitus antaa vuosittain parlamentille. 
Samoin lausunnot annetaan neljännesvuosittaisista talousarviokertomuksista. TSekin 
tasavallan käyttämä tarkastusmalli perustuu kansainvälisen tilintarkastusvirastojen 
järjestön (INTOSAI) hyväksymän Liman julistuksen periaatteille. 
Viraston suorittamien tilintarkastusten tulokset - tilintarkastuspöytäkirjat - julkaistaan 
sen tiedotteessa ja lähetetään parlamentille, hallitukselle (jonka on tarvittaessa 
toteutettava korjaavia toimenpiteitä) sekä pyynnöstä tilintarkastuksen kohteena olleille 
ministeriöille. Virastolla on oikeus pyytää, että tarkastuksen kohteena ollut toimielin 
toteuttaa korjaavia toimenpiteitä, mutta sillä ei ole valtuuksia asettaa pakotteita (lukuun 
ottamatta sakkoja silloin kun tilintarkastuksen kohde kieltäytyy yhteistyöstä). 
Yhteisön varojen tulevaisuudessa tapahtuvan valvonnan varalta on määrä toteuttaa 
tarvittavan henkilökunnan palkkaaminen ja koulutus, jotta voidaan varmistaa se, että 
viraston ulkoinen valvonta toteutuu tehokkaasti kaikkien yhteisön ohjelmien kohdalla. 
Lisäksi on säädetty siitä, että valvontaelinten lainkäyttövalta kattaa varainhoidon 
säännöllisyyden, laillisuuden ja moitteettomuuden. 
Valtiovarainministeriö on valtionhallinnossa keskuselin, joka vastaa valtion talousarvion 
sisäisestä tarkastuksesta, verotuksesta, maksuista ja tullimaksuista, varainhoidon 
valvonnasta sekä valuutta-asioista ja hinnoista. Ministeriö valmistelee varainkäytön 
valvontaa koskevien voimavarojensa vahvistamista. 
Valtionhallinnon suorittamaa varainhoidon valvontaa toteuttavat käytännössä 
valtiovarainministeriön alaiset alueelliset varainhoitoelimet (taloustoimistot ja -osastot), 
jotka suorittavat valtion talousarviosta myönnettyjen tukien tarkastuksia sekä erityisiä 
veronkantoon ja verotarkastukseen kuuluvia toimia. 
Ministerit ja kustakin budjettiluvusta vastaavat virkamiehet ovat vastuussa niiden tuloihin 
ja menoihin liittyvien toimien hallinnoinnista ja tarkastuksesta, jotka toteutuvat heidän 
toimivaltaansa kuuluvilla aloilla. Tähän kuuluu myös kaikkien toimien laillisuuden ja 
säännönmukaisuuden valvonta. 
TSekin tasavallalla ei ole viranomaista, joka vastaisi keskitetysti petostentorjunnasta. 
TSekkiläisten tulliviranomaisten toimivaltaan kuuluu kuitenkin petostentorjunta kaikilla 
tasoilla (rikosoikeudenkäynneissä heillä on poliisiviranomaisen asema). 
Lahjontaa ja vakavia talousrikoksia tutkiva poliisiyksikkö vastaa talouspetosten 
torjunnasta kansallisella ja kansainvälisellä tasolla - sen toiminta kattaa kolme olennaista 
97 
aluetta: 1) valtion- ja paikallishallinnossa esiintyvä lahjonta 2) rahanpesutoiminta ja 3) 
vakavat talousrikokset (erityisesti varojen väärinkäyttöä koskevat tapaukset). 
Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi 
Tsekkiläisen varainhoidon valvontajärjestelmän tärkeimmät osat on perustettu vasta 
äskettäin; esimerkiksi tilintarkastusvirasto luotiin vuonna 1993. Varainhoidon valvontaa 
on tarpeen kehittää edelleen. 
TSekin tasavallan nykyinen sisäinen varainhoidon valvontajärjestelmä ei vastaa Euroopan 
yhteisön jäsenvaltioille asettamia määräyksiä. Sen hallitus on kuitenkin ilmaissut 
aikomuksensa parantaa talousarvion tarkastusta. 
Ulkoinen valvonta - jota suorittaa ennen kaikkea tilintarkastusvirasto - näyttää olevan 
järjestetty asianmukaisesti. 
Eurooppa-sopimuksen 84 artiklaa, jossa määrätään sisäisen tarkastusyksikön 
perustamisesta kaikkiin hallintoelimiin, ei ole pantu riittävästi täytäntöön. TSekin 
tasavalta ei ole myöskään vielä säätänyt erityistä säädöstä, jolla perustettaisiin 
riippumaton ennakko valvontajärjestelmä. 
Asetuksen 2913/92 soveltaminen omien varojen osalta ei näytä aiheuttavan ongelmia 
TSekin tasavallalle. TSekkiläisten säädösten yhteensopivuus asetuksen 1552/89 kanssa 
edellyttää vielä lisää yhteistyötä komission kanssa. 
Petosten osalta on tarpeellista varmistaa asianmukainen henkilöstön määrä sekä 
yhtenäinen tietojärjestelmä tiedonvaihtoa varten. 
Päätelmät 
Varainhoidon valvontajärjestelmää ollaan vasta kehittämässä TSekin tasavallassa. 
Tärkeitä osatekijöitä julkisten varojen jaon ja käytön valvomiseksi ei ole vielä otettu 
käyttöön. Mikäli tarvittavat varat asetetaan käyttöön, TSekin tasavallan pitäisi kuitenkin 
pystyä täyttämään keskipitkällä aikavälillä Euroopan yhteisön asettamat edellytykset. 
Vaikutukset yhteisön talousarvioon 
Tiedonannossa "Agenda 2000" esitetään kokonaisrahoitusta koskeva kehys, johon sen 
mukaan pitäisi sisältyä tulevien laajentumisten vaikutus talousarvioon keskipitkällä 
aikavälillä siten, että varmistetaan sen yhdenmukaisuus yhteisön politiikkojen 
ehdotettujen suuntalinjojen kanssa järkevissä budjettirajoissa. 
Tässä vaiheessa olisi vaikeata, ja varmasti ennenaikaista, arvioida tarkasti ja 
maakohtaisesti niitä vaikutuksia, jotka ehdokasmaiden liittymisellä on talousarvioon. 
Vaikutus talousarvioon riippuu suurelta osin monesta eri tekijästä: 
- ajankohdasta, jolloin ehdokasmaan liittyminen toteutuu 
- yhteisön politiikkojen tulevasta kehityksestä, erityisesti yhteisen maatalouspolitiikan 
uudistamisen jatkamisen ja rakennetoimien alalla asetettavien uusien suuntaviivojen 
osalta tehtävistä päätöksistä 
98 
- ehdokasmaissa tapahtuvasta kehityksestä kasvun, niiden kilpailu- ja tuotantokyvyn 
lujittamisen sekä säännöstön omaksumiskyvyn osalta 
- siirtymätoimenpiteistä, joista neuvotteluissa voidaan päättää. 
Tässä voidaan ainoastaan esimerkinomaisesti esittää joihinkin talousarvion osa-alueisiin 
kohdistuvien vaikutusten suuruusluokkaa koskevia arvioita sekä kokonaisarvio. 
Menot 
Olettaen, että yhteistä maatalouspolitiikkaa uudistetaan komission esittämien 
suuntaviivojen mukaisesti, TSekin tasavallan liittyminen merkitsisi kyseistä uudistusta 
täysin sovellettaessa ja ainoastaan markkinoihin kohdistuvien interventiotoimenpiteiden 
osalta menojen lisääntymistä 1 - 2 prosentilla nykyisten 15 jäsenvaltion ennustettavissa 
olevista vastaavista menoista. 
Rakennetoimien yhteydessä TSekin tasavallan osalle tulevat määrärahat saattaisivat 
asteittaisen nousun jälkeen olla noin 4 prosenttia maan BKT.sta. 
Muiden yhteisön sisäisten politiikkojen soveltaminen unioniin vasta liittyneisiin maihin 
merkitsisi varmastikin suurempaa lisämenoa kuin mitä niiden suhteellinen painoarvo 
unionin BKT:ssa on, koska joidenkin politiikkojen toteuttamisesta aiheutuvat lisämenot 
riippuvat osittain asianomaisen väestön koosta, maantieteellisestä soveltamisalasta tai 
niiden jäsenvaltioiden lukumäärästä, joiden kanssa yhteensovittamista ja 
yhdenmukaistamista koskevia toimia toteutetaan. Mainittakoon esimerkinomaisesti, että 
TSekin tasavallan BKT on nykyisin 0,7 prosenttia unionin BKT:sta. 
TSekin tasavallan liittymisen ei sitä vastoin pitäisi aiheuttaa merkittäviä lisämenoja 
unionin ulkoisten toimien osalta. 
Toisaalta on otettava huomioon, että jokaisen ehdokasmaan liittyminen merkitsee niiden 
menojen päättymistä, jotka sille on saatettu osoittaa yhteisön talousarviosta liittymistä 
edeltävien ohjelmien mukaisesti esimerkiksi Phare-ohjelman kautta. 
TSekin tasavallan liittymisestä kolmella edellä mainitulla alalla aiheutuvien menojen 
voidaan edellä mainittujen seikkojen perusteella arvioida sijoittuvan vuosittain 2,6 ja 3,3 
miljardin ecun välille vuosina 2005 - 2006 (vuoden 1997 hintoina). 
Tulot 
Olettaen, että omien varojen järjestelmää sovelletaan täysin, unioniin vasta liittyneiden 
maiden yhteisön talousarviosta maksettavaksi tulevan osuuden olisi oltava BKT- ja ALV-
tulojen osalta - ottaen huomioon jälkimmäisten osalta tasoitussäännöt - likimain sama 
kuin niiden osuus unionin BKT:sta. TSekin tasavallan tapauksessa se on noin 0,7 
prosenttia. TSekin tasavallan osuus perinteisistä omista varoista riippuu sen 
kauppavirtojen rakenteesta liittymisajankohtana. 
TSekin tasavallan nykyistä tullijärjestelmää on tarpeen mukauttaa perinteisten omien 
varojen toteamisen, valvonnan ja käyttöönasettamisen varmistamiseksi yhteisön 
säännösten mukaisesti. BKT-tulon asianmukainen laskeminen merkitsee huomattavia 
parannuksia kansallisten tilien luotettavuuteen, yhdenmukaisuuteen ja kattavuuteen. 
Kyseiset tilastolliset parannukset ovat välttämättömiä ALV:a koskevan omien varojen 
99 
määräytymisperusteen vahvistamiseksi, joka edellyttää TSekin tasavallan ALV-
järjestelmän täydellistä mukauttamista yhteisön direktiiveihin. 
4. Hallintojärjestelmän kyky soveltaa yhteisön säännöstöä 
Madridin Eurooppa-neuvoston päätelmissä joulukuussa 1995 todettiin yhtenäisen 
integroitumisen Euroopan unioniin edellyttävän Keski- ja Itä-Euroopan mailta muun 
muassa hallinnon rakenteiden mukauttamista. Tässä osastossa tarkastellaan TSekin 
tasavallan julkista hallintoa oikeusjärjestelmän keskeisiä piirteitä sivuuttamatta ja 
arvioidaan maan tämänhetkisiä ja näköpiirissä olevia edellytyksiä suoriutua nykyaikaisen 
demokraattisen valtion sille asettamista tehtävistä, etenkin yhteisön säännöstön 
soveltamiseen liittyvien asioiden hallinnoinnista. 
4.1 Hallinnon rakenteet 
Osastossa 1 on esitetty TSekin tasavallan valtiosäännön mukaiset toimielimet, niiden 
valtaoikeudet ja tehtävät, myös paikallisen ja alueellisen tason elinten osalta. 
Keskushallintoon kuuluu 14 ministeriötä ja 8 keskusvirastoa (tilastokeskus, keskuspankki 
jne.). Pääministerin johtama hallituksen integraatiokomitea on keskeinen Euroopan 
unioniin liittymistä koskevia asioita yhteensovittava elin. 
Julkisen hallinnon palveluksessa toimimista koskeva lakiesitys laadittiin vuosina 1992-95 
ja käsiteltiin parlamentissa. Se jäi kuitenkin hyväksymättä pääpuolueiden 
erimielisyyksien takia. Palvelukseenottamisesta tai ylentämisestä ei ole vahvistettuja 
säännöksiä. 
Julkinen hallinto on yleisesti ottaen poliittisesti riippumaton. Valtiosihteeriksi, joka on 
käytännössä korkein virkamiestaso, nimitetään tavallisesti puolueisiin kuuluvia 
henkilöitä. 
Valtion palveluksessa on yhteensä noin 250 000 henkilöä, johon kuuluu 40 000 poliisia 
ja 30 000 sotilasta. Hallituksen talouspoliittiset linjaukset huhti- ja toukokuulta 1997 
merkitsevät huomattavia leikkauksia talousarvioon. Niiden uskotaan vaikuttavan valtion 
palveluksessa olevan henkilöstön määrään. Yksityisen sektorin palkkataso on 
keskimäärin kolminkertainen julkiseen sektoriin nähden. 
Vuoden 1990 jälkeen nimitetyt TSekkoslovakian ja sittemmin TSekin tasavallan eri 
hallitukset eivät ole pitäneet julkisen hallinnon uudistamista ja nykyaikaistamista 
ensisijaisena painopistealueenaan. Painotuksen muuttumisesta ei ole merkkejä. 
Hallituksen integraatiokomitea perustettiin vuonna 1994. Kukin ministeriö on lisäksi 
nimennyt EU-asioista vastaavan yksikkönsä. (Ks. myös johdannosta Euroopan unionin ja 
TSekin tasavallan suhteita käsittelevä jakso). 
4.2 Hallinnon ja oikeuslaitoksen toimintakyky 
Kommunistikaudella TSekkoslovakiaa hallittiin keskitetyn suunnitelmallisuuden avulla. 
Kommunistinen järjestelmä kumosi oikeusvaltion koskemattomuuden ja alisti sekä 
oikeuden että hallinnon puolueen politiikan välikappaleeksi. Tässä tilanteessa yleinen 
100 
mielipide alkoi pitää hallintoa ja lainkäyttöä yhä enenevässä määrin poliittisen valvonnan 
välineinä. 
Julkisen hallinnon rakenteet ovat kuitenkin suurelta osin samankaltaiset kuin monessa 
EU-maassa. Merkittäviä rakenteellisia heikkouksiakin on, etenkin julkista hallintoa 
johtavan keskusyksikön puuttuminen (Lainsäädännön ja julkisen hallinnon keskusvirasto 
lakkautettiin TSekin viimeisten vaalien jälkeen). Tämä voi johtaa tehottomuuteen sekä 
standardisoinnin tai pitkälle kehiteltyjen strategioiden puuttumiseen mm. koulutuksen 
alalla. 
Ratkaisua kaipaavista ongelmista huolimatta hallinto toimii yleensä riittävän hyvin. 
Korkeimpien virkamiesten valmiudet ovat suuresti parantuneet. Kuitenkin useimpien 
ministeriöiden oikeudellisten yksikköjen virkamieskunta on riittämätön. Kokenutta väkeä 
puuttuu sellaisilta aloilta kuin pankkitarkastus ja pääomamarkkinat, ja esimerkiksi 
ympäristöpolitiikan täytäntöönpano-organisaatiota on edelleen vahvistettava. 
Julkisen hallinnon poliittinen riippumattomuus, joka ei ole vielä niin vakiintunut kuin 
olisi suotavaa, on riittävällä pohjalla herättääkseen luottamusta siihen, että julkista 
hallintoa hoidetaan muilla kuin puoluepoliittisilla perusteilla. (Ks. ensimmäinen luku, ns. 
puhdistautumislaki). Kuitenkin riittävän oikeusperustan puuttuminen julkiselta 
hallinnolta on merkittävä ongelma, joka on ratkaistava pian, jotta julkisen hallinnon 
asema j a tehtävä voidaan turvata. 
Eräät avainministeriöt, kuten ulkoasiainministeriö, kärsivät henkilöstöpulasta. Monet 
pätevät virkamiehet ovat siirtyneet yksityiselle sektorille parempien palkkojen vuoksi. 
Näin ei ole kuitenkaan käynyt suuressa määrin julkisen hallinnon alemmilla tasoilla, 
joten koko virkamieskuntaa koskevat vaihtuvuusluvut eivät ole erityisen korkeat. Joka 
tapauksessa pätevän henkilöstön menettäminen heikentää julkisen hallinnon edellytyksiä 
suoriutua tehtävistään. 
Menneisyyden taakka murentaa yleistä luottamusta julkista hallintoa kohtaan, sillä 
huomattava osa virkamieskunnasta toimi tehtävissä jo kommunistihallinnon aikana. 
Toimivallan väärinkäyttö ei ole nykyisin keskeinen kansalaisten luottamusta hallintoon 
heikentävä seikka. Lahjontaa esiintyy ja se saattaa olla kasvamassa. 
Huolestuttavinta alalla on, ettei julkisen hallinnon nykyaikaistamisesta ole tehty yhtään 
merkittävää tai kattavaa suunnitelmaa. Suoritetut toimet ovat täysin riittämättömiä 
ratkaisua vaativien ongelmien laatuun nähden. Edellä sanotun lisäksi tarvitaan laajan 
uudistamisprosessin käynnistämistä ja toteuttamista ennen kuin TSekin tasavalta saa 
julkisen hallintonsa vaadittavaan kuntoon kokonaislaadun, koulutustason, motivaation ja 
joustavuuden osalta maan pyrkiessä eteenpäin taloudellisen ja sosiaalisen kehityksen 
tiellä ja EU-jäsenyyteen. 
Nimenomaan EU-asioiden osalta on yhteensovittavan keskusyksikön luominen ja 
vahvistaminen tällä alalla tärkeää TSekin tasavallalle, jotta se voi suoritua sille asetetuista 
vaatimuksista liittymisen valmisteluaikana ja sen jälkeen. 
Yhteisön säännöstön täytäntöönpanon avainalueet 
Yhteisön oikeuden yhtenäinen soveltaminen: Yhteisön säännöstön soveltaminen 
käytäntöön edellyttää sitä, että jäsenvaltioiden oikeusviranomaiset pystyvät soveltamaan 
perustamissopimuksen määräyksiä säännöstön yhtenäisyydestä ja sen soveltamisesta sekä 
101 
turvaamaan yleisesti yhtenäismarkkinoiden ja yhteisön eri politiikkojen toimivuuden. 
Tarvitaan korkeatasoisia ja hyvin koulutettuja oikeusviranomaisia, jotta tuomioistuimet 
noudattavat yhteisön oikeutta myös suoraan sovellettavan lainsäädännön osalta ja 
tapauksissa, joissa yhteisöjen tuomioistuimeen voidaan vedota EY:n 
perustamissopimuksen 177 artiklan nojalla. 
TSekin tasavallan oikeusjärjestelmässä on heikkouksia niin asiantuntemuksen kuin 
jossain määrin voimavarojenkin osalta. On kiireellisesti ryhdyttävä erityisiin lisätoimiin, 
jotta oikeusjärjestelmä kykenee soveltamaan yhteisön säännöstöä keskipitkällä 
aikavälillä. 
Yhtenäismarkkinat: TSekin tasavallan kyky toteuttaa moitteettomasti yhteisön 
vaatimukset yhtenäismarkkinoiden osalta, etenkin tavaroiden ja palveluiden vapaan 
liikkuvuuden osalta, edellyttää sellaisten korkeasti kehittyneiden ja toimivien sääntely-, 
standardointi-, sertifiointi- ja valvontaviranomaisten löytymistä, jotka osaavat toimia 
EY:n säännösten mukaisesti. Tätä on tarkasteltu luvussa 3.1 (jaksossa "Neljä vapautta"). 
Tavaroiden vapaan liikkuvuuden toteuttamisedellytysten tilanne TSekin tasavallassa on 
hallinnon osalta varsin tyydyttävä. TSekin standardointi-, mittaus- ja testausviraston 
palveluksessa on 60 henkilöä, mikä vaikuttaa riittävältä määrältä. Henkilöstön tekninen 
pätevyys vaikuttaa myös riittävältä. Ratkaisematta on vielä kysymys siitä, miten 
markkinoiden valvonnan toteuttaminen pidetään erillään sääntely-, standardointi- ja 
sertifiointitoimista. Palvelujen vapaan liikkuvuuden osalta tilanne ei ole vielä tyydyttävä. 
Keskuspankki vastaa pankkitarkastuksesta ja sillä on palveluksessaan 86 henkilöä. 
Pankkialan kehitys viime vuosina on osoittanut toimivan pankkitarkastuksen 
tarpeellisuuden. Puoli-itsenäisen arvopaperiliikenteestä vastaavan viraston teknistä 
osaamista on parannettava tuntuvasti. Sen 65:sta henkilöstöön kuuluvasta harvalla on 
tarvittava osaaminen. Teknisen välineistön laatu on kuitenkin hyvä. Vakuutustoiminnan 
valvontaelimessä työskentelee 16 henkilöä, jotka ovat lähes ylivoimaisen tehtävän edessä 
koettaessaan hoitaa tehtävänsä nykyisillä vakuutusmarkkinoilla. 
Euroopan unionin vaatimusten täyttämiseksi tältä osin tarvitaan vielä merkittäviä 
parannuksia. 
Kilpailu: Kuten luvussa 3.1 (jaksossa "Kilpailu") on todettu, kilpailulakien 
täytäntöönpano edellyttää yrityskeskittymiä ja valtiontukia valvovan elimen perustamista 
sekä oikeuslaitoksen, julkisen hallinnon ja taloudellisten toimijoiden riittävää kilpailulain 
ja kilpailupolitiikan ymmärtämystä. 
TSekin tasavallassa keskeinen viranomainen on taloudellisen kilpailun suojeluvirasto, 
jonka 90 henkilön vahvuus on riittävä. Asiantuntemuksen taso on hyvä. Kilpailua 
koskevien yhteisön säännösten täytäntöönpanoon on jo nyt olemassa riittävät hallinnon 
rakenteet. 
Televiestintä: Yhteisön säännöstön markkinoiden vapauttamista koskevien asetusten 
täytäntöönpanemiseksi tarvitaan televiestintäsääntelyä ja -politiikkaa toteuttava elin, 
jonka on oltava tosiasiallisesti riippumaton alalla toimivista yrityksistä. 
TSekin tasavallassa tämä elin on TSekin televiestintävirasto, jota ollaan erottamassa 
liikenneministeriöstä. Sillä on riittävästi henkilöstöä ja se toimii hyvin, joskin sen 
oikeudellista osastoa olisi vahvistettava. 
102 
Välillinen verotus: Välillistä verotusta koskevan yhteisön säännöstön käytännön 
hallinnointi edellyttää, että siitä vastaava elin kykenee panemaan EY:n lainsäädännön 
täytäntöön arvonlisäveron ja valmisteverojen yhtenäistämisen osalta sellaisessa 
toimintaympäristössä, jossa unionin sisärajat on kumottu ja jossa valmisteverot 
perustuvat verottomiin varastoihin ja sen jäsenvaltion tasoon, jossa tavara luovutetaan 
kulutukseen. Tästä suoriutumiseen tarvitaan korkeatasoista, hyvin koulutettua, hyvin 
varustettua ja ehdottoman rehellisesti toimivaa yksikköä. 
TSekin tasavallassa kyseinen viranomainen on valtiovarainministeriö, jonka 
palveluksessa on yhteensä 14 000 henkilöä (varainhoito- ja verohallinto, tulli mukaan 
lukien). Koulutetun henkilöstön yksityiselle sektorille siirtymisestä osittain johtuvan 
henkilöstön suuren vaihtuvuuden takia on vaikea arvioida nykyisen henkilöstön 
pätevyyttä. Alaa koskevan yhteisön säännöstön hallinnoinnin käytännön toteutumisen 
vuoksi on tarpeen vahvistaa henkilöstön ammatillista pätevyyttä eri toimien avulla, joihin 
sisältyvät mm. koulutus ja palkkatason korottaminen. 
Maatalous: Maatalouden osalta hallintoa koskevat vaatimukset liittyvät ennen kaikkea 
eläinlääkinnän ja kasvinsuojelun tarkastuksiin, kansanterveyden suojeluun ja 
maataloustuotteiden vapaaseen liikkuvuuteen sekä edellytyksiin hallinnoida YMP:n 
erilaisia mekanismeja ja vaatimuksia, joihin kuuluu mm. korkealaatuinen varainhoidon 
valvonta ja tilastointi. Näitä näkökohtia käsitellään luvussa 3.4 (jaksossa "Maatalous") ja 
tilastoinnin yleisiä normeja luvussa 3.3 ("Tilastointi"). 
Eläinlääkinnän ja kasvinsuojelun tarkastusten hallinnolliset edellytykset ovat TSekin 
tasavallassa yleensä tyydyttävät. Eläinlääkinnän valvonta- ja tarkastustoimia varten on 
olemassa toimivat infrastruktuurit. Tosin testaus- ja tarkastusvälineistöä on parannettava. 
Maatalouden ja elintarvikkeiden tarkastustoiminnassa on 412 henkilöä, mutta sen on 
vaikea saada lisää väkeä. Valtion eläinlääkinnän tarkastuksen palveluksessa on 1 700 
henkilöä. Hallinnon rakenteita on kehitettävä YMP:n yleisten vaatimusten täyttämiseksi. 
Euroopan yhteisön alalle asettamien vaatimusten täyttämiseksi tarvitaan vielä joitakin 
parannuksia, mutta paljon on jo saatu aikaan. 
Liikenne: Euroopan yhteisön sisämarkkinoiden ja kilpailua koskevien vaatimusten 
soveltaminen liikenteen alalla, tarvittavien infrastruktuuriin liittyvien säännösten 
kehittäminen sekä muut yhteisön säännöstön näkökohdat asettavat haasteita uusien 
jäsenvaltioiden hallinnolle. 
Vastaava viranomainen on TSekin tasavallan liikenneministeriö. Ministeriön 
henkilövahvuus ei ole komission tiedossa. Vaikka hallinto onkin pyrkinyt asteittain 
parantamaan toimintaansa, aiheuttaa pätevän henkilöstön puuttuminen ongelmia. Tämä 
vaatii kiinnittämään huomiota erityisesti turvatarkastuksiin. 
Työllisyys ja sosiaalipolitiikka: Keskeinen yhteisön säännöstön hallinnolle asettama 
vaatimus koskee riittävää tarkastuskapasiteettia, erityisesti työsuojelun osalta. 
TSekin tasavallassa on työsuojelutarkastuksia suorittavan henkilöstön määrää ja sen 
asiantuntemusta lisättävä. 
Aluepolitiikka ja koheesio: Keskeiset vaatimukset hallinnolle ovat asianmukaiset ja 
toimivat hallinnolliset yksiköt sekä henkilöstön pätevyys ja rehellisyys yhteisön varojen 
hallinnoinnissa. 
103 
TSekin tasavallassa vastaava viranomainen on aluekehityksen ministeriö. Ministeriön 
henkilövahvuus ei ole komission tiedossa. Ministeriön perustaminen on suuresti auttanut 
asioiden yhteensovittamista. Varainhoidon valvonnan tarkastus ei ole vielä tyydyttävää, 
mutta kohtuullista parantumista on tapahtumassa (ks. jakso "Varainhoidon valvonta"). 
Alaa koskevan yhteisön säännöstön käytännön hallinnointi edellyttää toimielin- ja 
hallintokehyksen kehittämistä edelleen. 
Ympäristö: Koska Euroopan yhteisön ympäristöpolitiikassa ympäristönsuojelu on 
sisällytetty yhteisön eri politiikkoihin, hallinnolle asetetaan laaja-alaisia vaatimuksia 
monen sellaisenkin elimen osalta, joka tavallisesti ei ole tekemisissä ympäristönsuojelun 
kanssa. Päävastuu kuitenkin kuuluu ympäristöministeriölle ja sen alaisille eri elimille. 
TSekin tasavallan ympäristöministeriön henkilöstövahvuus on 460. Valvontaa suorittavat 
viranomaiset, joiden työnjaon perusta on alakohtainen, kun taas täytäntöönpanosta 
vastaavat ministeriöt ja yhdeksän alueellista tarkastusyksikköä. Nämä järjestelyt eivät ole 
vielä riittäviä. Yhteisön säännöstön käytännön hallinnointi edellyttää näiden elinten 
vahvistamista. 
Kuluttajansuoja: Alaa koskevan yhteisön säännöstön käytännön hallinnointi edellyttää 
vastuun keskittämistä erityiselle valtion virastolle, joka laatii ja panee täytäntöön 
kuluttajapolitiikkaa ja kuluttajansuojaa koskevan lainsäädännön. 
TSekin tasavallan kauppa- ja teollisuusministeriö vastaa kuluttajansuojapolitiikan 
kehittämisestä ja toteuttamisesta. Valtiosta riippumattomat kuluttajaelimet ovat TSekin 
tasavallassa edelleen liian heikkoja. Kuluttajapolitiikan tarkasta alasta ja päämääristä on 
epäselvyyttä. Tämä selittää osaltaan kuluttajalakien täytäntöönpanossa kohdatut 
vaikeudet, ja muita mainittavia syitä ovat asiantuntevan henkilöstön puuttuminen, 
organisaatioiden puutteet ja oikeusviranomaisten riittämätön tietoisuus 
kuluttajakysymysten merkityksestä. 
Oikeus- ja sisäasiat: Oikeus- ja sisäasioiden hoito kuuluu oikeus- ja 
sisäasiainministeriöille. Hallintoelinten on hoidettava turvapaikka- ja 
maahanmuuttoasioita, rajahallintoa sekä poiiisialan ja oikeudellista yhteistyötä. Tarvitaan 
ensisijaisesti riittävän suurta ja riittävästi koulutettua henkilöstöä, joka on ehdottoman 
rehellistä. 
TSekin tasavallan oikeus- ja sisäasiainministeriöillä ei ole tarpeeksi henkilöstöä edellä 
mainituilla aloilla. Ulkomaalais- ja rajapoliisiosastolla ei ole vielä edellytyksiä hoitaa 
turvapaikka- ja maahanmuuttopolitiikkaa EU:n normien mukaisesti, joihin sitä kuitenkin 
ollaan mukauttamassa. Rajahallintoa ollaan myös kehittämässä EU:n normien 
mukaiseksi, mutta tätä vaikeuttavat menettelytapaongelmat ja puutteellinen välineistö. 
Järjestäytynyttä rikollisuutta torjuvat poliisin erikoisyksiköt on perustettu ja yhteistyö 
muiden maiden kanssa on parantunut. Oikeuslaitokselta puuttuu asiantuntemusta ja 
tehokkuutta, vaikka oikeudellinen yhteistyö toimii yleensä hyvin. Alaa koskevan 
yhteisön säännöstön käytännön hallinnointi edellyttää rajahallinnon osalta yhteyksien 
parantamista, lisättyjä voimavaroja, lisää etenkin erityiskoulutettua henkilöstöä ja 
lahjonnan torjuntatoimiin ryhtymistä. 
Tulli: Alaa koskevan yhteisön säännöstön soveltaminen edellyttää riittävää 
infrastruktuuria ja välineistöä, mukaan lukien tietokoneistaminen ja tutkimuspanostus, ja 
104 
tehokkaan tulliorganisaation luomista sekä riittävän suurta, riittävästi koulutettua ja 
motivoitunutta henkilöstöä, joka on ehdottoman rehellistä, 
TSekin tasavallan tullihallintoon kuuluu 8 400 henkilöä. Suuri vaihtuvuus vaikeuttaa 
henkilöstön tehokkuuden ja määrän riittävyyden arvioimista. Yhteisön säännöstön 
käytännön hallinnointi edellyttää teknisen välineistön parantamista sekä koulutetun ja 
kokeneen henkilöstön pysymistä tullihallinnon palveluksessa. 
Varainhoidon valvonta: Yhteisön taloudellisten etujen suojaaminen edellyttää 
petostentorjuntayksiköiden kehittämistä, erikoistuneen henkilöstön kouluttamista 
(tutkimuksista vastaavat virkamiehet, tuomarit) ja tiettyjen yhteistyöjärjestelmien 
vahvistamista. Yhteisöpolitiikkojen toteuttaminen edellyttää etenkin maatalouden ja 
rakennerahastojen osalta tehokkaita julkisten varojen käytön hallinnointi- ja 
valvontajärjestelmiä petostentorjuntasäännöksineen. On olennaista pitää sisäinen ja 
ulkoinen tarkastus hallinnollisesti selvästi erillisinä. Poliisi- ja oikeusviranomaisten on 
kyettävä käsittelemään tehokkaasti yhteisön taloudellisiin etuihin vaikuttavaa 
monimuotoista kansainvälistä talousrikollisuutta (petolliset menettelyt, lahjonta ja 
rahanpesutoiminta mukaan lukien). 
TSekin tasavallan pääasiallinen ulkoista tarkastusta suorittava virasto on 
tilintarkastusvirasto, jossa on 490 työntekijää. Alaa koskevan yhteisön säännöstön 
käytännön hallinnointi edellyttää nykyisten järjestelmien merkittävää kehittämistä, mutta 
tämä lienee tehtävissä asianmukaisella panostuksella. 
4.3 Yleisarvio 
TSekin tasavallan hallintorakenteiden osalta tarvitaan huomattavia ja pitkäaikaisia 
uudistusponnistuksia, jotta niiden kapasiteetti riittäisi yhteisön säännöstön tehokkaaseen 
hallinnointiin keskipitkällä aikavälillä. 
Tässä vaiheessa on vaikea arvioida lopullisesti TSekin tasavallan oikeuslaitoksen 
edellytyksiä soveltaa yhteisön oikeutta keskipitkällä aikavälillä, mutta on selvää, että 
uudistamistoimia tarvitaan. 
105 
C. TIIVISTELMÄ JA PÄÄTELMÄT 
TSekin tasavalta jätti Euroopan unioniin liittymistä koskevan hakemuksensa 17 päivänä 
tammikuuta 1996. Hakemuksen jättäminen on osa historiallista kehitysvaihetta, jossa 
Euroopan jakautuminen päättyy ja joka osoittaa demokratian juurtumisen TSekin 
tasavaltaan. 
Euroopan unionista tehdyn sopimuksen O artiklan mukaisesti komissio on Euroopan 
unionin neuvoston pyynnöstä laatinut TSekin tasavallan jäsenyyshakemusta koskevan 
lausunnon. 
TSekin tasavalta on valmistautunut liittymiseen pääasiassa 1 päivänä helmikuuta 1995 
voimaan tulleen Eurooppa-sopimuksen määräysten perusteella. Liittymistä 
valmistelevan strategian toisen oleellisen osan eli vuoden 1995 toukokuussa annetun 
sisämarkkinoita koskevan valkoisen kirjan täytäntöönpanossa on noudatettu TSekin 
tasavallan hallituksen vuoden 1996 keväällä esittämää ohjelmaa. Hallitus on myös 
perustanut Euroopan yhdentymispolitiikan täytäntöönpanossa tarvittavat kansalliset 
koordinaatiorakenteet. 
Jäsenyyshakemusta on arvioitu Kööpenhaminassa vuoden 1993 kesäkuussa 
kokoontuneen Eurooppa-neuvoston määrittelemien arviointiperusteiden mukaisesti. 
Päätelmien lopussa todetaan, että seuraavat edellytykset täyttävät Keski- ja Itä-Euroopan 
maat voivat liittyä Euroopan unioniin: 
demokratian, laillisuusperiaatteen noudattamisen, ihmisoikeudet sekä 
vähemmistöjen oikeuksien kunnioittamisen ja niiden suojan takaavat vakaat 
toimielimet, 
toimiva markkinatalous sekä edellytykset selviytyä kilpailun ja markkinavoimien 
paineista Euroopan unionissa, 
edellytykset täyttää jäsenyyteen liittyvät velvoitteet, joista tärkeimpiä ovat 
sitoutuminen poliittisen, taloudellisen ja rahaliiton tavoitteisiin. 
Näiden kolmen arviointiperusteen - poliittiset perusteet ja taloudelliset perusteet sekä 
edellytykset ottaa käyttöön yhteisön säännöstö - arviointi perustuu myös julkishallinnon 
ja oikeuslaitoksen edellytyksiin panna täytäntöön demokratian ja markkinatalouden 
periaatteet sekä soveltaa yhteisön säännöstöä ja varmistaa sen noudattaminen. 
Noudatetun menetelmän mukaisesti jokaisesta hakijamaasta on tehty keskipitkän 
aikavälin tulevaisuutta koskeva arviointi, jossa on otettu huomioon tähänastinen 
edistyminen ja jo aloitetut uudistukset. Poliittisten edellytysten osalta komissio on 
tarkastellut nykytilannetta toimielinrakenteen kuvaamisesta demokratian todelliseen 
toimintaan. 
106 
1) Poliittiset arviointiperusteet 
TSekin tasavallan toimielimet ovat vakaat ja ne toimivat säännönmukaisesti. 
Lainsäädäntövallan, toimeenpanovallan ja tuomiovallan käyttäjät varovat toimivaltansa 
ylittämistä ja toimivat yhteistyössä. Vuosien 1992 ja 1996 vaalit olivat vapaat ja 
rehelliset. Oppositio osallistuu tavanomaiseen tapaan toimielinten toimintaan. 
Oikeuslaitoksen toiminnan parantamiseksi ja korruption torjunnan tehostamiseksi 
tarvitaan lisätoimia. 
Maassa ei esiinny suuria perusoikeuksien kunnioittamiseen liittyviä ongelmia. Lehdistöä 
koskevassa lainsäädännössä on kuitenkin joitain heikkouksia. Erityistä huomioita on 
kiinnitettävä entisen turvallisuuspalvelun ja kommunistihallinnon aktiivisten jäsenten 
poissulkemista valtion viroista koskevan lain mahdollisen voimassaolon jatkamisen 
ehtoihin. Romaneja syrjitään jonkin verran erityisesti kansalaisuutta koskevan lain 
soveltamisen osalta. 
TSekin tasavalta täyttää näin ollen sellaisen demokratian tunnusmerkit, jolla on 
laillisuusperiaatteen noudattamisen, ihmisoikeudet sekä vähemmistöjen oikeuksien 
kunnioittamisen ja niiden suojan takaavat vakaat toimielimet. 
2) Taloudelliset arviointiperusteet 
TSekin ja Slovakian tasavaltojen vuonna 1993 tapahtuneen eriytymisen aiheuttaman 
keskeytyksen jälkeen talous alkoi kasvaa jälleen vuonna 1994 ja kasvu on jatkunut sen 
jälkeen vaikkakin kasvuvauhti on ollut vähäisempi vuonna 1996 (4,0 prosenttia). Tsekin 
tasavalta on noudattanut tiukkaa rahapolitiikkaa, mutta kauppataseen ja vaihtotaseen 
vajeet ovat kasvaneet vuonna 1996. Inflaatio on laskenut asteittain viime vuosina ja 
vuonna 1996 se oli 8,8 prosenttia. Asukasta kohti laskettu BKT on 55 prosenttia 
Euroopan unionin keskiarvosta maassa, jonka asukasluku on 10,3 miljoonaa. Maatalous 
työllisti vuonna 1995 kuusi prosenttia työssäkäyvästä väestöstä, ja sen osuus arvonlisästä 
on 5 prosenttia. Unionin osuus TSekin ulkomaankaupasta on kasvanut vuoden 1989 27 
prosentista (TSekkoslovakian yhtenäisyyden aikana) 55 prosenttiin tänä päivänä. 
Kööpenhaminassa kokoontuneen Eurooppa-neuvoston asettamien taloudellisten 
arviointiperusteiden osalta tilanne TSekin tasavallassa on seuraava: 
TSekin tasavaltaa voidaan pitää toimivana markkinataloutena. Markkinamekanismit 
toimivat suurelta osin ja valtion osa talouselämässä on muuttunut täysin. Merkittävää 
edistymistä on tapahtunut talouden vakauttamisessa. Työttömyys on Euroopan 
alhaisimpia. Kokonaistaloudessa viime aikoina ilmennyt epätasapaino kuitenkin osoittaa, 
että lähivuosina on kehitettävä erityisesti yrityshallintoa ja rahoitusjärjestelmää. 
TSekin tasavallan pitäisi selviytyä unionissa vallitsevista kilpailutekijöistä ja 
markkinavoimista keskipitkällä aikavälillä, jos muutosta nopeutetaan yritystasolla. 
Koulutettu ja ammattitaitoinen työvoima on eduksi maalle, ja infrastruktuuri on 
suhteellisen hyvä. Investointi talouteen on viime vuosina ollut korkeaa ja ulkomaisten 
suorien sijoituksien määrä on ollut suuri. Maa on menestyksekkäästi suunnannut 
kauppaansa länteen. Vaikka vientitavaroiden laatu on paranemaan päin, niiden 
jalostusarvo on yhä alhainen. Pankkialaa hallitsee muutama, osittain valtion omistama 
pankki, ja sen kilpailuasema on heikko. Suurin haaste Tsekin tasavallalle on jatkaa 
107 
peräänantamattomasti yritysten rakenteiden muuttamista talouden keskipitkän aikavälin 
toimintakyvyn parantamiseksi ja keinona palauttaa ulkoinen tasapaino. 
3) Edellytykset täyttää jäsenyyteen liittyvät velvoitteet 
Yhteisön säännöstön käyttöönottoa on arvioitu eri tekijöiden perusteella: 
Eurooppa-sopimus, jossa määrätään erityisesti sijoittautumisoikeuteen, 
kansalaisuuden perusteella tapahtuvaan kohteluun, vapaakauppaan, henkiseen 
omaisuuteen ja julkisiin hankintoihin liittyvistä velvoitteista, 
yhtenäismarkkinoiden luomiseksi tarvittavien valkoisessa kirjassa lueteltujen 
toimenpiteiden toteuttaminen, 
yhteisön muun säännöstön asteittainen saattaminen osaksi kansallista 
lainsäädäntöä. 
TSekin tasavalta on jo toteuttanut huomattavia osia Eurooppa-sopimuksesta ja 
noudattanut siinä määriteltyä aikataulua. Vain vähän kahdenvälisiä ongelmia on 
esiintynyt tSekkien huhtikuussa 1997 toteuttamasta maahantuontiin sovellettavasta 
talletusjärjestelmästä huolimatta. TSekin tasavalta on saavuttanut tyydyttävän tason 
valkoisessa kirjassa mainittujen asetusten ja direktiivien saattamisessa osaksi kansallista 
lainsäädäntöä, vaikka lainsäädäntöä on vielä paljon yhdenmukaistettava. 
Yhtenäismarkkinoiden tärkeimmillä osa-alueilla lainsäädännön perusta on 
käytännöllisesti katsoen olemassa. Toimenpiteitä tarvitaan vielä joillakin aloilla kuten 
rahoituspalveluissa ja verotuksessa. 
Toteutetuista toimenpiteistä huolimatta säädösten kansalliseen lainsäädäntöön 
saattamisessa saavutettua todellista edistystä on vielä täydennettävä käytännön 
täytäntöönpanolla sekä tehokkaiden hallinnollisten rakenteiden käyttöönotolla. 
Kokonaisuutena katsottuna kyseiset rakenteet on otettu käyttöön äskettäin ja ne toimivat 
tavanomaiseen tapaan. Merkittäviä toimia tarvitaan kuitenkin vielä. 
Jos TSekin tasavalta jatkaa aktiivisesti jäsenyyteen liittyviä valmisteluja, sillä ei pitäisi 
olla erityisiä vaikeuksia yhteisön muun säännöstön täytäntöönpanemisessa 
keskipitkällä aikavälillä varsinkaan seuraavilla aloilla: koulutus, nuoriso ja ammatillinen 
koulutus, tutkimus ja teknologinen kehittäminen, televiestintä, tilastointi, kuluttajansuoja, 
pienet ja keskisuuret yritykset, ulkomaankauppa ja kehitysyhteistyö. 
Sen sijaan TSekin tasavallan olisi edistyttävä huomattavasti audiovisuaalisella alalla ja 
tulliasioissa (vaikka tällä alalla onkin ryhdytty toimenpiteisiin). 
Jos raskaan teollisuuden rakenteiden uudistamisessa ja nykyaikaistamisessa tehtäviä 
toimenpiteitä jatketaan, suurimmalla osalla tsekkiläistä teollisuutta ei pitäisi olla 
erityisempiä ongelmia yhtenäismarkkinoille liittymisessä keskipitkällä aikavälillä. 
Ympäristön osalta on toteutettava erittäin merkittäviä toimenpiteitä, joihin kuuluu 
laajoja investointeja ja hallinnon vahvistaminen lainsäädännön tehokkaan 
täytäntöönpanon varmistamiseksi. Yhteisön säännöstö voidaan ottaa osittain käyttöön 
keskipitkällä aikavälillä. Koko säännöstön käyttöönotto voi tapahtua pitkällä aikavälillä. 
108 
Liikenteen alalla TSekin hallitus on jo saavuttanut huomattavaa edistystä yhteisön 
säännöstön soveltamisessa käytäntöön. Ponnistuksia on jatkettava tavaroiden 
maantiekuljetuksessa. Yhtenäismarkkinoita koskevan yhteisön säännöstön käyttöön oton 
ei pitäisi aiheuttaa todellisia ongelmia. Investoinnit ovat tarpeen Euroopan laajuisten 
verkkojen laajentamiseksi ja yhtenäismarkkinoiden toimivuuden varmistamiseksi. 
Terveydenhuoltoa ja työturvallisuutta koskevaa lainsäädäntöä on keskipitkällä aikavälillä 
mukautettava yhteisön säännöstön soveltamiseksi työllisyyteen ja sosiaalisiin 
kysymyksiin liittyvissä asioissa. 
Aluepolitiikan ja koheesion osalta TSekin tasavallan pitäisi keskipitkällä aikavälillä 
kyetä käyttämään hyväkseen Unionin aluerahastoja ja rakennerahastoja kehitystään 
edistävällä tavalla edellyttäen, että sen hallitus perustaa tarvittavat hallinnolliset rakenteet 
ja tekee perusteellisia muutoksia varainhoidon valvontaan. 
Maataloudessa ovat tarpeen erityiset toimenpiteet eläinten ja kasvien terveyttä 
koskevien sääntöjen soveltamiseksi ja yhteisen maatalouspolitiikan toimenpiteiden 
täytäntöönpanoa varten tarvittavien hallinnollisten rakenteiden vahvistamiseksi. Jos närnä 
tavoitteet saavutetaan, unioniin liittymiseen keskipitkällä aikavälillä ei pitäisi liittyä 
merkittäviä ongelmia yhteisen maatalouspolitiikan asianmukaisessa käyttöön otossa. 
Energia-alalla TSekin tasavallalla on huomattava ydinvoimaohjelma, jota on kehitettävä 
edelleen. Dukovnyn ja Temelinin ydinvoimaloiden nykyaikaistamisen niin, että ne 
vastaavat kansainvälisesti hyväksyttyjä turvallisuusvaatimuksia, pitäisi toteutua 7-10 
vuodessa. TSekin tasavallan pitäisi mukauttaa lainsäädäntönsä muuhun yhteisön 
säännöstöön keskipitkällä aikavälillä, jos se jatkaa pyrkimyksiään hintojen määrittelyn, 
valtion osallistumisen kiinteiden polttoaineiden alalla ja verkostoihin pääsyn osalta. 
Ottaen huomioon kyseisten alojen kokonaisarvio, vaikuttaa siltä, että TSekin tasavalta 
pystyisi keskipitkällä aikavälillä ottamaan käyttöön ja panemaan täytäntöön tarvittavat 
toimenpiteet sisärajoilla tehtävien tarkastusten poistamiseksi ja niiden siirtämiseksi 
unionin ulkorajoille. Jos osa sen nykyisistä rajoista tulee unionin ulkorajaksi, 
rajatarkastusten tehostaminen on välttämätöntä. 
Lisäksi TSekin tasavallan pitäisi myös kyetä aikanaan osallistumaan talous- ja rahaliiton 
kolmanteen vaiheeseen, joka edellyttää talouspolitiikkojen yhteensovittamista ja 
pääomanliikkeiden täydellistä vapauttamista. Sen sijaan on liian varhaista arvioida, 
pystyykö se osallistumaan liittymisajankohtana euroalueeseen: lähentymisedellytysten 
täyttyminen riippuu meneillään olevien rakenteellisten uudistusten onnistumisesta. Tämä 
ei ole kuitenkaan jäsenyyden edellytys. 
Sen pitäisi myös pystyä hyväksymään yhteisön säännöstö oikeus- ja sisäasioiden alalla 
lähivuosina, jos tämänhetkinen kehitys jatkuu erityisesti huumekaupan ja järjestäytyneen 
rikollisuuden vastaisessa toiminnassa. 
TSekin tasavallan pitäisi kyetä vaikeuksitta sopeutumaan yhteisen uiko- ja 
turvallisuuspolitiikan vaatimuksiin. 
TSekin tasavallalla ei ole mitään rajakiistoja unionin jäsenvaltioiden tai jäsenyyttä 
hakeneiden maiden kanssa. Kaikki sen rajat ovat sopimuksin vahvistettuja ja taattuja. 
Maan suhteissa Slovakiaan on soviteltava joitakin yksityiskohtia. 
109 
4^ Hallinnon ja oikeuslaitoksen toimintakyky 
TSekin tasavallan olisi saatava päätökseen huomattavat ja kestävät uudistustoimet 
yhteisön säännöstön soveltamiseen tehokkaalla tavalla tarvittavien rakenteiden käyttöön 
ottamiseksi keskipitkällä aikavälillä. 
Oikeuslaitoksen kyky varmistaa yhteisön oikeuden ynden/nukainen soveltaminen on 
tärkeä tekijä erityisesti yhtenäismarkkinoiden toteutumisen kannalta. Tässä vaiheessa on 
vaikea arvioida tätä alaa, vaikka sen uudistaminen näyttää olevan selvästi tarpeen. 
110 
PÄÄTELMÄT ^ 
Tekemänsä arvioinnin perusteella komissio esittää seuraavat päätelmät: 
- TSekin tasavalta täyttää sellaisen demokratian tunnusmerkit, jolla on 
laillisuusperiaatteen noudattamisen, ihmisoikeudet sekä vähemmistöjen oikeuksien 
kunnioittamisen ja niiden suojan takaavat vakaat toimielimet. 
- TSekin tasavaltaa voidaan pitää toimivana markkinataloutena ja sen pitäisi 
selviytyä unionissa vallitsevien kilpailutekijöiden ja markkinavoimien paineesta 
keskipitkällä aikavälillä; 
- jos TSekin tasavalta jatkaa toimenpiteitään yhteisön säännöstön saattamiseksi 
osaksi kansallista lainsäädäntöään ja vahvistaa toimiaan sen soveltamisessa käytäntöön, 
se kykenee erityisesti yhtenäismarkkinoiden osalta ottamaan käyttöön yhteisön 
säännöstön keskipitkällä aikavälillä. Maahantuontiin sovellettavaa, talletusjärjestelmää 
koskeva kysymys on ratkaistava Eurooppa-sopimuksen määräysten mukaisesti. Lisäksi 
erityiset toimenpiteet ovat tarpeen erityisesti investointien osalta yhteisön koko 
säännöstön käyttöön ottamiseksi sellaisilla aloilla kuten maatalous, ympäristö ja energia; 
yleisesti hallinnollisten uudistusten jatkaminen on välttämätöntä, jotta maa saa yhteisön 
säännöstön täydelliseen soveltamiseen ja noudattamisen valvontaan kykenevät rakenteet. 
Näiden päätelmien mukaisesti komissio suosittelee, että jäsenyysneuvottelut aloitetaan 
TSekin tasavallan kanssa. 
Vahvistetulla liittymistä valmistelevalla strategialla Tsekin tasavaltaa autetaan 
valmistautumaan mahdollisimman nopeasti liittymistä koskevien velvoitteiden 
täyttämiseen ja korjaamaan lausunnossa yksilöityjä puutteita. Komissio antaa 
kertomuksen TSekin tasavallan edistymisestä viimeistään vuoden 1998 lopussa. 
m 
LIITTEET 
T§EKIN TASAVALLAN PARLAMENTIN NYKYINEN KOKOONPANO 
Poliittinen puolue 
Kansalaisdemokraattinen puolue (ODS) 68 
Kansalaisdemokraattinen liitto (ODA) 13 
Kristillisdemokraattinen puolue (KDU-CSL)18 
Sosiaalidemokraattinen puolue (CSSD) 61 
Tasavaltalaispuolue (SPR-RSC) 18 Edustajainhuone Senaatti 
Paikkoja % Paikkoja 
33 32 
7 7 
9 13 
31 25 
11 % 
39,5 
8,6 
16,0 
30,8 
Böömin ja Määrin 
kommunistinen puolue (KSCM) 
Demokraattinen liitto (DEU) 
Riippumattomat 22 
200 81 2,5 
1,2 
1,2 
112 
(Y. 
This table is based on information provided by the Czech authorities and confirmed by them as correct as at the end of June 1997. It does not 
indicate the Commission's agreement with their analysis. The table includes directives and regulations cited in the White Paper which total 899. 
These have been listed in accordance with the categorization used in the White Paper and in relation to the policy areas covered. The table 
shows the number of measures for which the Czech Republic authorities have notified the existence of adopted legislation having some degree 
of compatibility with the corresponding White Paper measures. 
1 White Paper chapters 
l.Free Movement of Capital C/cch ReP 
Number of White Paper measures 
2.FM and Safety of Industrial Products ( /cch Ren 
Number of White Paper measures 
3.Competition ( /cch RCP 
Number of White Paper measures 
4.Social policy and action Czech ReP 
Number of White Paper measures Directives 
Stage I Stage 
i i/iai 
o 
1 Î 
1 
34 24 
56 !04 
3 0 
3 0 
Î1 
12 
5.AgricUÏture Czech Rep. j 28 
Number of White Paper measures J 93 
6.Transport Czech Rep. 13 
Number of V/hite Paper measures f i9 
7.Audiovisuaî Czech ReP 
Number of White Paper measures 
8.Environment Czech ReP 
Number of White Paper measures 
^Telecommunication Czcch ReP 
Number of White Paper measures 
lO.Direct Taxation Czech RCP 
Number of White Paper measures 
11 .Free movement of goods Czcch ReP 
Number of White Paper measures 
12.Public Procurement Czech ReP 
Number of White Paper measures 
13.Financial services Czcch ReP 
Number of White Paper measures 
H.Protection of personal data Czech ReP 
Number of White Paper measures 
15.Company Law Czech ReP 
Number of White Paper measures 
16. Accountancy Czech ReP 
Number of White Paper measures 
17.CivillaW Czech Rep. 
Number of White Paper measures 
18.Mutual rec. of prof. Quai. Czech Re? 
Number of White Paper measures 
19.Intellectual property Czech ReP 
Number of White Paper measures 
20.Energy Czech ReP 
Number of White Paper measures 
21 .Customs law Czech ReP 
Number of White Paper measures 
22.1ndirect Taxation Czcch RCP 
Number of White Paper measures 
23.Consumer Protection Czech RCP 
Number of White Paper measures 
Total Czech ReP 
Number of White Paper measures 10 
15 
24 
46 
6 
15 
1 ! 0 
I 0 
5 j 5 
31 i 7 
3 
9 
1 ii 
2 0 
o 
0 
5 
8 
13 
0 
0 
2 
2 
2 
3 
1 
2 
2 
5 
5 
Î 
10 
1 
2 
0 
15 
5 
8 0 
7 
î 
2 
0 
0 
5 
i 
3 
8 
1 
2 
2 
3 
1 
2 
0 
1 
0 
16 
2 
3 
i 
2 
î 
1 
4 
54 
1 
i 3 
126 | 92 
295 j 293 ReguSi 
Stage 8 
0 
0 
4 
0 
1 
0 
0 
5 
62 
4 
8 
0 
0 
2 
7 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 itions 
Stage 
0 
i 
0 
i) 
ï 
2 Total 
1 
4 
60 
!65 
3 
4 
22 
29 j 
0 [ 57] 
2 203 j 
4 
13 27] 
55 
e i 
0 1 
1 
0 
0 
0 13 
45 
3 
16 
0 2 
0 4 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
i 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
3 
0 0 
3 0 
23 
14 
0 
0 
0 
0 
36 
99 157 
184 
0 
6 
0 
0 
163 
212 0 
0 
5 
6 
11 
21 
1 
2 
4 
6 
3 
5 
î 
2 
2 
18 
7 
11 
2 
15 182 
201 
4 
.. 73 
6 
n 
417 
899 
AI} Source: TAIEX 
Tilastotiedot 
Jollei muuta ole mainittu, tämän liitteen tiedot on kerätty Tsekin tasavallan 
tilastolaitokselta Jonka kanssa Eurostat ja jäsenvaltioiden tilastolaitokset ovat jo useiden 
vuosien ajan tehneet yhteistyötä Phare-ohjelmassa. Yhteistyöhön kuuluu säännöllinen 
tietojen keruu ja levittäminen, jolla pyritään yhteisön säännösten ja toimintamallien 
soveltamiseen tilastoalalla. Jäljempänä olevien tietojen laadinnassa on mahdollisuuksien 
mukaan noudatettu EU:n määritelmiä ja normeja, jotka joissain tapauksissa poikkeavat 
kansallisesta käytännöstä. Nämä tiedot saattavat tämän vuoksi toisinaan poiketa muihin 
raportin osiin sisältyvistä tiedoista, jotka yleensä perustuvat hakijamaiden 
kyselylomakkeessa ilmoittamiin tarkistettuihin tietoihin. Kyselylomake toimitettiin 
hakijamaille huhtikuussa 1996. Tietojen yhdenmukaisuutta yhteisön tilastollisten 
normien kanssa ei kuitenkaan vielä voida taata, joten luvut eivät välttämättä ole 
vertailukelpoisia yhteisön tilastojen lukujen kanssa, erityisesti niiden tilastotietojen 
osalta, joita ei ole toimitettu Eurostatin kautta vaan jotka on saatu suoraan hakijamailta . 
Lukuja on täydennetty tilastotietojen sisältöä ja ominaisuuksia koskevilla metodologisilla 
selityksillä aina, kun se on ollut mahdollista. Tilastot perustuvat toukokuusta 1997 
lähtien saatavilla olleisiin tietoihin. 
A^{ ~JU$ 
PERUSTIEDOT 
116 
share of branch GVA in 1990 
• 0.0 
,34.2 
50.0 g -agriculture 
rj -industry 
rj -construction 
£j -services 
• -Others share of branch GVA in 1995 
• 0.0 
153.4 34.1 g -agriculture 
g -industry 
• -construction 
H -services 
• - Others 
share of branch GVA in 1990 = Toimialan osuus BAL:stä vuonna 1990 
- agriculture - maatalous 
- industry = teollisuus 
- construction = rakentaminen 
- services = palvelut 
- others = muut 
share of branch GVA in 1995 = Toimialan osuus BAL:stä vuonna 1995 
- agriculture = maatalous 
- industry = teollisuus 
- construction = rakentaminen 
- services = palvelut 
- others = muut 
117 
KANSANTALOUDEN TILINPITO 
1990 1991 1992 1993 1994 1995 
I 000 000, kansallisena valuuttana 
Bruttokansantuote (käypiin hintoihin) 
Bruttokansantuote (käypiin hintoihin) 
Bruttokansantuote 
Bruttokansantuote 
Kulutusmenot 
-kotitaloudet ja kotitalouksia palvelevat 
voittoa tavoittelemattomat yhteisöt 
-julkisyhteisöt 
Kiinteän pääoman bruttomuodostus 
Tavaroiden ja palveluiden vienti 
Tavaroiden ja palveluiden tuonti 
Kulutusmenot 
-kotitaloudet ja kotitalouksia palvelevat 
voittoa tavoittelemattomat yhteisöt 
-julkisyhteisöt 
Kiinteän pääoman bruttomuodostus 
Tavaroiden ja palveluiden vienti 
Tavaroiden ja palveluiden tuonti 567300 
-1.2 
4.9 
6.7 
0.9 
-2.1 
69.9 
50.6 
19.4 
28.6 716600 791000 1096807 
1 000 000 000 ecua 1139221 
32.1 
ostovoimakorjattu, asukasta kohti 
8749.0 
muutos edelliseen vuoteen verrattuna, % 
-14.2 
-22.8 
-28.5 
-9.0 
-17.7 -6.4 
8.9 
15.1 
-3.1 
8.9 
6.8 
22.0 -0.9 
2.0 
2.9 
-0.1 
-7.7 
7.5 
10.4 
osuus BKTsta, % 
63.3 
44.8 
18.5 
29.9 
57.5 
50.7 71.3 
50.9 
20.4 
28.2 
53.4 
54.1 69.8 
48.1 
21.7 
27.5 
51.5 
50.2 33.3 
9698.0 
2.6 
3.0 
5.4 
-2.6 
17.3 
0.2 
7.8 
67.6 
46.4 
21.2 
27.5 
51.4 
52.8 1252100 
36.1 
9410.0 
4.8 
3.4 
6.1 
-3.7 
16.1 
7.9 
19.2 
76.7 
57.3 
19.4 
31.0 
59.3 
63.8 
118 
BKT (muutos ed. vuoteen verrattuna, %) 
Kulutusmenot: Kotitalouksien ja kotitalouksia palvelevien voittoa tavoittelemattomien yhteisöjen vuosien 1990-1991 
kulutusmenoihin eivät sisälly kotitalouksia palvelevat voittoa tavoittelemattomat yhteisöt. Nämä yhteisöt sisältyvät 
kyseisellä jaksolla julkisyhteisöjen kulutusmenoihin. 
119 
TÄRKEIMMÄT 
INDIKAATTORIT TALOUDEN 
Inflaatioaste 
Teollisuustuotannon volyymi-indeksi 
Maatalouden kokonaistuotannon volyymi-indeksi 
Työttömyysaste (ILO:n menetelmän mukainen) 
- yhteensä 
- alle 25-vuotiaita 
-25-
Uikomaan bruttovelka 
Maksutase 
• tavaroiden vienti 
-tavaroiden tuonti 
-kauppatase 
-palvelut, netto 
-tulot, netto 
-vaihtotase 
-pääoma-ja rahoitustase (pl. valuuttavaranto) 
-valuuttavaranto 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 
muutos cdclliHccn vuolecn vei talliin», */• 
9.7 56.5 11.1 20.8 10 9.1 8.8 
edeltäv» vuosi - 100 
1 94.7 
97.7 102.1 
94.0 109.2 
105.0 106.8 
osuus työvoimasta. % 
3.9 3.8 
7.7 
3 3.6 
6.8 
2.9 3.4 
6.1 
2.9 
USD 1 000 000 000 
4.548 5.838 
USD i 000 000 
12997.2 
' -13308.9 
-311.8 
1010.7 
-117.4 
669.2 
2470.0 
-3029.3 14016.4 
-14905.3 
-888.8 
733.0 
-20.2 
-49.7 
3371.1 
-2371.6 21462.4 
-25140.3 
-3677.8 
1842.0 
-105.7 
-1369.1 
8232.6 
-7458.1 21702.5 
-27674.3 
-5971.8 
1785.1 
-679.9 
-4476.4 
4072.3 
8280 
Inflaatioaste: Vuosikeskiarvon prosentuaalinen muutos edelliseen vuoteen verrattuna - kokonaisindeksi (tiedot perustuvat 
kansallisiin KHI:hin, jotka eivät ole täysin vertailukelpoisia) 
Teollisuustuotannon volyymi-indeksi: Teollisuuden kokonaistuotantoa kuvaavat vuosien 1993-1994 indeksit perustuvat kattavaan 
yritystutkimukseen, jossa tutkittiin vähintään 25 työntekijän yrityksiä. Vuodesta 1995 tutkimuksen piiriin ovat kuuluneet 
yritykset, joiden palveluksessa on vähintään 100 työntekijää. Alle 25 (tai alle 100) työntekijän yritysten sekä luonnollisten 
henkilöiden, eli yritysrekisteriin rekisteröimättömien liikkeenharjoittajien osalta indeksien laadinnassa on käytetty 
neljännesvuosittaisten otantatutkimusten perusteella muodostettuja estimaatteja. Toimialakohtaiset indeksit kattavat 
kuitenkin vuoden 1994 loppuun asti vain ne yritykset, joiden palveluksessa on vähintään 25 työntekijää, ja vuodesta 1995 
vain ne yritykset, joiden palveluksessa on vallintaan 100 työntekijää. 
Maatalouden kokonaistuotannon volyymi-indeksi: Indeksit perustuvat kaikkien maatalouden kokonaistuotantoon kuuluvien 
yksittäisten tuotteiden tietoihin. Kiinteät hinnat ovat vuoden 1989 hintoja. 
Työttömyysaste (ILO:n menetelmän mukainen): työttömien prosentuaalinen osuus työvoimasta. Työttömyysaste on johdettu 
työvoimatutkimuksen tuloksista ja sitä määritettäessä on noudatettu seuraavia ILO:n määritelmiä ja suosituksia: 
Työvoima jäljempänä esitettyjen !LO:n määritelmien mukaiset työlliset ja työttömät henkilöt. 
Työlliset kaikki 15 vuotta täyttäneet henkilöt, jotka viitejakson aikana työskentelivät vähintään tunnin ajan palkkaa tai muuta 
korvausta vastaan työntekijöinä, yrittäjinä, osuuskuntien jäseninä tai yrittäjäperhcenjäseninä. Työllisiin kuuluvat myös 
asevoimien palveluksessa olevat henkilöt ja hoitovapaalla olevat naiset. 
Työttömät kaikki 15 vuotta täyttäneet henkilöt, jotka täyttävät samanaikaisesti kaikki kolme ILO:n käyttämään työttömän 
henkilön määritelmään sisältyvää ehtoa, eli henkilöt, (i) jotka ovat ilman työtä, (ii) hakevat työtä aktiivisesti ja (iii) voivat ottaa 
työpaikan vastaan kahden viikon kuluessa. 
Työllisiin ei kuulu asevelvollisuuttaan suorittavat henkilöt. Sen sijaan pidennetyllä hoitovapaalla olevat naiset katsotaan 
työllisiksi. 
Ulkomaan bruttovelka: luku perustuu OECD.n laatimiin ulkomaanvelkatilastoihin. 
Maksutase: Tiedot on saatu Kansainvälisen valuuttarahaston tietokannasta eikä niiden ja yhteisön tilastotietojen välistä 
vertailukelpoisuutta voida taata, koska maksutase perustuu pääosin valuuttarahaston laatimiskäytäntöön. Tavaroiden 
kauppatase on laadittu maksutaseen periaatteiden mukaisesti. Vienti ja tuonti ovat molemmat fob-hintaisia. Nettotulo 
sisältää tulot suorista sijoituksista, portfoliosijoituksista ja muista sijoituksista sekä työntekijöille maksetuista korvauksista. 
Vaihtotase on Kansainvälisen valuuttarahaston viidenteen käsikirjaan sisältyvän määritelmän mukainen, eikä se sisällä 
pääoman siirtoja. Valuuttavaranto: kohdassa on ilmoitettu valuuttavarannon muutos vuoden aikana, (+) merkitsee lisäystä 
ja (-) vähennystä. 
120 
ULKOMAANKAUPPA 
1992 1993 1994 1995 1996 
Tuonti ja vienti (käypiin hintoihin) 
- tuonti 
- vienti 
- kauppatase 
Ulkomaankaupan volyymi-indeksit 
- tuonti 
- vienti 
Tuonti SlTC:n mukaan (käypiin hintoihin) 
- (0+1) elintarvikkeet ja elävät eläimet, juomat ja tupakka 
- 2 raaka-aineet, ravinnoksi kelpaamattomat 
- 3 poltto-ja voiteluaineet 
- 4 eläin- ja kasviöljyt, jne. 
- 5 kemialliset aineet ja tuotteet 
-6 valmistetut tavarat pääasiassa valmistusmateriaalin mukaan 
luokiteltuina 
• 7 koneet, laitteet ja kuljetusvälineet 
- 8 erinäiset valmiit tavarat 
• 9 muualla luokittelemattomat tavarat 
Vienti SITC:n mukaan (käypiin hintoihin) 
- (0+1) elintarvikkeet ja elävät eläimet, juomat ja tupakka 
- 2 raaka-aineet, ravinnoksi kelpaamattomat 
- 3 poltto-ja voiteluaineet 
- 4 eläin- ja kasviöljyt, jne. 
• 5 kemialliset aineet ja tuotteet 
-6 valmistetut tavarat pääasiassa valmistusmateriaalin mukaan 
luokiteltuina 
- 7 koneet, laitteet ja kuljetusvälineet 
• 8 erinäiset valmiit tavarat 
- 9 muualla luokittelemattomat tavarat 
Ulkomaankaupan hintaindeksit 
- tuonti 
- vienti USD I 000 000 
7.5 
5.8 
15.5 
0.3 
9.8 
10.3 
41.5 
9.3 
0 
8.8 
6.5 
5.7 
0.1 
9.2 
32.3 
25.4 
12 12860 
13206 
346 14971 
14255 
-716 
edeltävä vuosi » 100 
106.7 
119.1 114.2 
102.6 
osuus koko tuonnista, % 
7.3 
5 
11.1 
0.4 
12.1 
15.9 
36.1 
11.7 
0.4 8.2 
4.9 
10 
0.4 
13.1 
16.5 
35 
11.9 
osuus koko viennistä, % 
7.8 
6.1 
6.2 
0.2 
9.5 
29.9 
27.6 
12.7 6.5 
6.8 
5.7 
0.3 
10 
30.5 
25.9 
14.3 
edeltävä vuosi - 100 
98.8 
102.3 100.6 
103.9 25265 
21657 
-3608 
123.7 
105.7 
6.3 
4.5 
7.8 
0.3 
11.8 
20.3 
37.1 
11.9 
5.6 
5.2 
4.3 
0.2 
9.3 
32.2 
30.4 
12.8 
104 
104.6 27824 
21918 
-5906 
109.6 
100 
6.5 
3.7 
8.7 
0.3 
11.8 
19.3 
38.2 
11.5 
5.1 
4.7 
4.5 
0.2 
9.1 
28.8 
32.7 
14.9 
102.8 
103.5 
Tuonti ja vienti (käypiin hintoihin), ulkomaankaupan volyymi-indeksit ja ulkomaankauppa SITC:n mukaan (käypiin 
hintoihin): Kauppaa koskeviin tietoihin ei sisälly suora jälleenvienti, palveluiden kauppa, kauppa tullivapaiden alueiden 
kanssa eikä lisenssien, taitotiedon ja patenttien kauppa. Tiedot perustuvat erityiseen kaupan järjestelmään, ja ne päivitetään 
säännöllisin väliajoin.Vuosi 1994: tiedot perustuvat vuoden 1995 loppuun asti käytössä olleeseen menetelmään. Vuodesta 
1995: tiedot perustuvat menetelmään, joka on ollut käytössä vasta 1.1.1996 lähtien. 
Kaupan luokitukset: TSekin tasavalta käyttää tavaroiden luokittelussa yhdistettyä nimikkeistöä (CN). Tuona kirjataan cif-
hintoinaja kirjausajankohtana käytetään päivämäärää, jona tavarat lasketaan kansallisille markkinoille. Vienti kirjataan fob. -
hintoina ja kirjauspäivänä käytetään päivämäärää, jona tavarat ylittävät tullirajan. Tullitilastoja käytetään 
ulkomaankaupan tietojen seurannassa. Eurostat on muuntanut kansalliset valuutat USA.n dollareiksi käyttämällä 
Kansainvälisen valuuttarahaston vuosikeskikursseja. 
Ulkomaankaupan hintaindeksit: Hintaindeksit on laskettu käyttämällä "yksikköarvojärjestelmää". 
121 
ULKOMAANKAUPPA 
1992 1993 1994 1995 1996 
Tuonti tärkeimpien tuontimaiden mukaan (käypiin hintoihin) 
1. 
2. 
3. 
4. 
5. 
muut maat 
Vienti tärkeimpien vientimaiden mukaan (käypiin hintoihin) 
1. 
2. 
3. 
4. 
5. 
muut maat osuus koko tuonnista, % 
DE 
RU 
AT 
US 
IT/FR 26.3 
20.2 
9.1 
5.4 
4.7 
29.6 DE 
SK 
RU 
AT 
IT 25.4 
17.4 
9.8 
7.8 
4.7 
34.9 DE 
SK 
RU 
AT 
IT 25.5 
14.2 
8.4 
8.1 
5.1 
38.7 DE 
SK 
RU 
AT 
IT 25.8 
13.1 
8.9 
6.9 
5.8 
39.5 
osuus koko viennistä, % 
DE 
RU 
AT 
IT 
PL 33.3 
8.5 
7.4 
5.7 
5 
40.1 DE 
SK 
AT 
IT 
RU 26 
21.5 
6 
5 
4.5 
37 DE 
SK 
AT 
IT 
RU 29.4 
16.4 
7.1 
4.4 
3.9 
38.8 DE 
SK 
AT 
PL 
IT 31.8 
16.2 
6.5 
5.4 
4 
36.1 DE 
SK 
RU 
IT 
AT 29.8 
9.6 
7.4 
5.9 
5.7 
41.6 
DE 
SK 
AT 
PL 
IT 35.9 
14.3 
6.5 
5.6 
3.3 
34.4 
122 
Tärkeimmät vientimaat vuonna 1996 Tärkeimmät tuontimaat vuonna 1996 
Structure of export by main partners 
in 1996 
34.4% A 35.9% 
6.5% 14.3% Structure of import by main partners 
in 1996 
41.6% 
5.9% 7.4% 
AT 
DE 
FR 
IT Itävalta 
Saksa 
Ranska 
Italia PL 
RU 
SK 
US Puola 
Venäjä 
Slovakia 
Yhdysvallat 
123 
SOSIAALISET INDIKAATTORIT 
1991 1992 1993 1994 1995 
Väkiluku 1. tammikuuta 
Väestön ikäjakauma (1.1.1995) 
0-14 
15-24 
25-44 
45-64 
65-
Elävänä syntyneet 
Kuolleet 
Vuotta nuorempana kuolleet 
- vuotta nuorempana kuolleet 
- kuolleena syntyneet 
Avioliitot 
Avioerot 
Yleinen avioituvuusluku 
Yleinen eronneisuusluku 
Luonnollinen väestönkasvu 
Nettomuuttoluku 
Väestönkasvu 
Kokonaishedelmällisyysluku 
Imeväiskuolleisuus 
Sikiökuolleisuus 
Elinajanodote 
- miehet 
- naiset 
Elinajanodote 
- miehet 
- naiset 1000 
10304.61 
129354 
124290 
1343 
496 
71973 
29366 
7 
2.9 
0.5 
0.3 
0.8 
1.86 
10.38 
3.82 10312.55 10325.7 10334 
osuus koko väestöstä, % 
kokonaismääri 
121705 
120337 
1204 
437 
74060 
28572 121025 
118185 
1020 
445 
66033 
30227 
I 000 henkeä kohti 
7.2 
2.8 
0.1 
1.2 
1.3 
1.70 
9.89 
3.58 6.4 
2.9 
0.3 
0.5 
0.8 
1.70 
8.40 
3.66 
syntymistä 
68.7 
76.6 69.3 
76.4 106618 
117497 
847 
336 
58440 
30939 
5.7 
3.0 
-1.1 
1 
-0.1 
1.40 
7.90 
3.14 
69.5 
76.6 10333 
18.9 
16.5 
27.9 
23.6 
13.1 
5.3 
3.0 
7.7 
70 
76.9 
12.7 
16.2 
Vuotta nuorempana kuolleet: Vuoden 1994 tiedot: vuosina 1993 ja 1994 syntyneet lapset, jotka kuolivat alle vuoden ikäisinä 
vuonna 1994. 
Imeväiskuolleisuus: Vuoden 1994 tiedot: vuosina 1993 ja 1994 syntyneet lapset, jotka kuolivat alle vuoden ikäisinä vuonna 1994. 
124 
TYÖMARKKINAT 
Työvoimaosuus (ILO:n menetelmän mukainen) 
Työllisten vuosikeskiarvo 
Työttömyysaste iän mukaan (ILO:n menetelmän mukainen): 
- yhteensä 
- alle 25-vuotiaita 
-25-
Työttömiksi ilmoittautuneet (viitejakson lopussa) 1993 | 1994 | 1995 | 1996 
osuus 15 vuotta ttyttineisti, % 
63.3 63.3 62.8 62.6 
1 000 
3420 3369 3123 3030 
osuus työvoimasta, % 
3.9 3.8 
7.7 
3 3.6 
6.8 
2.9 3.4 
6.1 
2.9 
osuus taloudellisesti aktiivisesta väestöstä, % 
3.5 3.2 2.9 3.5 
Keskimääräinen palkansaajia kuvaava indeksi toimialoittain (NACE) 
- maa-, riista-, metsä-ja kalatalous 
- kaivostoiminta ja louhinta 
- teollisuus 
- sähkö-, kaasu-ja vesihuolto 
- rakentaminen 
- kuljetus, varastointi ja tietoliikenne 
Nimellinen kuukausiansioindeksi toimialoittain (NACE) 
- maa-, riista-, metsä-ja kalatalous 
- kaivostoiminta ja louhinta 
- teollisuus 
- sähkö-, kaasu-ja vesihuolto 
- rakentaminen 
- kuljetus, varastointi ja tietoliikenne 
Kuukausiansioindeksit 
- nimellinen 
- reaalinen 1993 1994 1995 1996 
edeltävä vuosi = 100 
82.5 
91.1 
119.6 
117 
123.8 
121.5 
130 
123.3 
125.3 
103.7 87.4 
90.1 
95.3 
102.7 
104.5 
96.6 
115 
113.2 
117.3 
117.3 
116.7 
120 
118.5 
107.7 80.2 
89.5 
88.7 
97.5 
100.2 
98.7 
117.3 
114.8 
118.4 
118.8 
115.9 
121.1 
118.5 
108.6 95.3 
92.3 
96.4 
98.2 
98.7 
98.9 
113.9 
115.8 
117.5 
119.1 
114 
118.8 
118 
108.5 
Työvoimaosuus (ILO:n menetelmän mukainen): - työvoiman prosentuaalinen osuus 15 vuotta täyttäneistä. Työvoimaosuus on 
johdettu työvoimatutkimuksen tuloksista ja sitä määritettäessä on noudatettu seuraavia ILOn määritelmiä ja suosituksia: 
Työvoima jäljempänä esitettyjen lLO:n määritelmien mukaiset työlliset ja työttömät henkilöt. 
Työlliset kaikki 15 vuotta täyttäneet henkilöt, jotka viitejakson aikana työskentelivät vähintään tunnin ajan palkkaa tai muuta 
korvausta vastaan työntekijöinä, yrittäjinä, osuuskuntien jäseninä tai yriltäjäperheenjäseninä. Työllisiin kuuluvat myös 
asevoimien palveluksessa olevat henkilöt ja hoitovapaalla olevat naiset. 
Työttömät kaikki 15 vuotta täyttäneet henkilöt, jotka täyttävät samanaikaisesti kaikki kolme ILO:n käyttämään työttömän 
henkilön määritelmään sisältyvää ehtoa, eli henkilöt, (i) jotka ovat ilman työtä, (ii) hakevat työtä aktiivisesti ja (iii) voivat ottaa 
työpaikan vastaan kahden viikon kuluessa. 
Työttömyysaste (ILO:n menetelmän mukainen): työttömien prosentuaalinen osuus työvoimasta. Työttömyysaste on johdettu 
työvoimatutkimuksen tuloksista ja sitä määritettäessä on noudatettu seuraavia ILO:n määritelmiä ja suosituksia: 
Työllisiin eivät kuulu asevelvollisuuttaan suorittavat henkilöt. Sen sijaan pidennetyllä hoitovapaalla olevat naiset katsotaan 
työllisiksi. 
Työllisten vuosikeskiarvo ja keskimääräinen palkansaajia kuvaava indeksi toimialoittain (NACE):Yrityssektorin tiedot 
kattavat yritykset, joiden palveluksessa on vähintään 25 työntekijää ja vuoden 1995 ensimmäisestä vuosineljänneksestä 
lähtien teollisuuden, kaupan sekä ravitsemus- ja maijoitusalan osalta yritykset, joiden palveuksessa on vähintään 100 
työntekijää. Tietoihin sisältyvät kaikki valtion talousarviosta tukea saavat organisaatiot, sekä henkilöt, joilla on sivutyö. 
Lukuihin eivät sisälly asevoimien palveluksessa, oppisopimuskoulutuksessa, hoitovapaalla tai pidennetyllä hoitovapaalla olevat 
henkilöt. 
Työttömiksi ilmoittautuneet (jakson lopussa): Työttömiksi ilmoittautuneiden osuus prosentteina - työttömiksi ilmoittautuneiden 
prosenttuaalinen osuus taloudellisesti aktiivisesta siviiliväestöstä, jota koskevat tiedot otantaan perustuvasta 
työvoimatutkimuksesta. Vuoden 1994 ensimmäisen vuosineljänneksen loppuun asti taloudellisesti aktiivista väestöä koskevat 
tiedot perustuivat hallinnollisiin rekistereihin (paitsi asevoimat). Vuoden 1994 toisesta vuosineljänneksestä lahtien 
taloudellisesti aktiivinen väestö koostuu työllisistä, joita koskevat tiedot perustuvat työvoimatutkimukseen, ja työttömiksi 
ilmoittautuneista. 
Kuukausiansioindeksi: Reaaliset kuukausiansionindeksit on saatu jakamalla bruttomääräisten nimellisansioiden indeksit 
kuluttajahintaindeksillä. Yrityssektorin tiedot kattavat yritykset, joiden palveluksessa on vähintään 25 työntekijää ja 
vuoden 1995 ensimmäisestä vuosineljänneksestä lähtien teollisuuden, kaupan sekä ravitsemus- ja majoitusalan osalta 
yritykset, joiden palveluksessa on vähintään 100 työntekijää. Tietoihin sisältyvät kaikki valtion talousarviosta tukea saavat 
organisaatiot sekä henkilöt, joilla on sivutyö. Lukuihin eivät sisälly asevoimien palveluksessa, oppisopimuskoulutuksessa, 
hoitovapaalla tai pidennetyllä hoitovapaalla olevat henkilöt. 
125 
JULKINEN TALOUS 
Valtion talousarvio 
-Government revenue 
-avustukset 
- valtion sulautetut menot 
-julkisyhteisöjen sulautetut menot 
- valtion sulautettu ali/ylijäämä 
-julkisyhteisöjen ali/ylijäämä 
Valtion talousarvio 
- valtion sulautetut menot 
-julkisyhteisöjen sulautetut menot 
- valtion sulautettu ali/ylijäämä 
-julkisyhteisöjen ali/ylijäämä 1990 1991 1992 1993 1994 1995 
1 000 000 000, kans valuuttana 
385.03 
383.32 
445.12 
1.71 
3.97 425.63 
441.21 
521.27 
-15.58 
-14.38 486.50 
499.36 
596.35 
-12.86 
-15.77 
osuin HKTsta, % 
42.1 
4X9 
0.2 
0.4 42.5 
50.2 
-1.5 
-1.4 41.2 
49.2 
-1.1 
-1.3 
Valtion talousarvio: Valtion ja julkisyhteisöjen taloutta koskevat tiedot perustuvat Kansainvälisen valuuttarahaston julkaisemaan 
valtioiden taloutta käsittelevään tilastolliseen vuosikirjaan (Government Finance Statistics Yearbook 1996, GFSY). Mukaan 
on otettu myös vuosikirjaan sisältyvät TSekin tasavaltaa koskevat tiedot 
Koska tilastollinen vuosikirja ei sisällä julkisyhteisöjen tilastoja, vaan tilastot on laadittu erikseen kullekin hallinnon 
tasolle, tässä esitetyt sulautetut tiedot perustuvat valtion- ja paikallishallinnon tietoihin, jotka on mukautettu sulauttamalla 
julkisen sektorin sisäiset siirrot. 
Vaikka tilastot kattavat vuosikirjassa julkaistut valtion-ja paikallishallinnon tiedot, täydellistä kattavuutta ei välttämättä 
saavuteta, sillä tiettyjen valtion- tai paikallishallinnon yksiköiden tiedot voivat puuttua tilastoista. Kattavuutta voidaan 
arvioida vertaamalla tilastolliseen vuosikirjaan sisältyvää valtiokohtaista kattavuutta koskevaa huomautusta valtion- ja 
paikallishallinnon yksiköiden luetteloon. 
Tässä ilmoitettu ali/ylijäämä on saatu vähentämällä tuloista ja avustuksista menot. Laskennassa ci ole otettu huomioon 
antolainausta, josta on vähennetty takaisinmaksut (katso jäljempänä). 
Taulukkoja laadittaessa tehty julkisen sektorin sisäisten siirtojen ncttouttamincn koskee ainoastaan tulon- ja 
pääomansiirtoja, jotka koostuvat yksilöidyistä avustuksista sekä hallinnon eri tasojen välisistä tulon-ja pääomansiirtojen 
muotoisista tukipalkkioista. Muita hallinnon eri tasojen välisiä taloustoimia, kuten verojen ja työnantajan 
sosiaaliturvamaksujen maksua tai vastavuoroista tavaroiden ja palveluiden hankintaa, ei yleensä luokitella julkisen sektorin 
sisäisiksi siirroiksi, joten niitä ei ole sulautettu. Aina ei ole selvää, johtuuko tulon- tai pääomansiirtoja koskevien tietojen 
puuttuminen siitä, ettei siirtoja ole tehty, vai siitä, ettei tehdyistä siirroista ole saatu tietoa. Tietojen puuttuminen tulkitaan 
kuitenkin kaikissa tapauksissa osoitukseksi siitä, ettei siirtoa ole tapahtunut. 
a. Valtion menot koostuvat julkisyhteisöjen rahamääräisistä, tavaroiden ja palveluiden hankinnasta 
aiheutuneista kulutus-ja investointimenoista, korkomenoista sekä tulon-ja pääomansiirroista. Niihin eivät kuulu muut kuin 
rahamääräiset taloustoimet. 
b. Ali/ylijäämä on laskettu vähentämällä rahamääräisistä tuloista ja avustuksista rahamääräiset menot. Tämä 
ali/ylijäämän laskentamenetelmä eroaa edellä mainitussa tilastollisessa vuosikirjassa käytetystä menetelmästä, jossa 
ali/ylijäämä saadaan vähentämällä rahamääräisistä tuloista ja avustuksista rahamääräiset menot ja nettoluotonanto Kun 
yhtälöstä jätetään pois nettoluotonanto (joka koostuu tilastollisessa vuosikirjassa sovellettavan menetelmän mukaan 
rahoitusvaroja ja -velkoja koskevista toimista, jotka eivät liity vakavaraisuuteen vaan tietyn poliittisen tarkoituksen 
toteuttamiseen), saadaan ali/ylijäämä lähemmäs kansantalouden tilinpidon nettoluotonotto/nettoluotonanto -käsiteparia. 
Nettoluotonannon poisjättäminen aiheuttaa myös sen, etteivät yksityistämisestä saadut tulot (jotka tilastollisen vuosikirjan 
menetelmän mukaan luokitellaan takaisinmaksuiksi) vaikuta taulukossa ilmoitetun ali/ylijäämän määräytymiseen (eivätkä 
näin vähennä alijäämää). 
126 
RAHOITUSSEKTORI 
Raha-aggregaatit 
-Raha (Ml) 
• Quasi money 
Koko valuuttavaranto (lukuun ottamatta kultaa, jakson 
lopussa) 
Lyhytaikaiset keskikorot 
- talletus 
- antolainaus 
Virallinen diskonttokorko (jakson lopussa) 
USA:n dollarin kurssi 
viitejakson keskikurssi 
kurssi viitejakson lopussa 
ecun kurssi 
viitejakson keskikurssi 
kurssi viitejakson lopussa 1990 1991 1992 1993 | 1994 | 1995 | 1996 
USD 1000 000 000(10^) 
12.01 
12.03 15.04 
15.99 17.04 
22.04 17.39 
23.61 
USD 1000 000(10*6) 
3789 6145 13843 12297 
% vuodessa 
14.07 
7.03 13.12 
7.07 
8.5 12.8 
6.96 
9.5 12.54 
6.79 
10.5 
USD 1 = CZK 
29.153 
29.955 28.785 
28.049 26.541 
26.602 27.145 
27.332 
ECU 1 = CZK 
34.138 
33.420 34.240 
34.501 34.716 
34.961 34.715 
34.247 
Raha-aggregaatit Raha (Ml): sisältää avistatallettikset ja yleisön hallussa olevan rahan. Quasi money (QM) sisältää aikatalletukset, säästötalletukset ja ulkomaanvaluutan 
määräiset talletukset. Eurostat on muuntanut kansalliset valuutat USA:n dollareiksi käyttämällä Kansainvälisen valuuttarahaston vuosittaisia viitejakson lopun kursseja. 
Koko valuuttavaranto (lukuun ottamatta kultaa, jakson lopussa): Virallista valuuttavarantoa koskevat tiedot on otettu Kansainvälisen valuuttarahaston kuukausittaisista 
kansainvälisistä rahoitustilastoista (International Financial Statistics, IFS). Valuuttavaranto (lukuun ottamatta kultaa) muodostuu keskuspankin ulkomaanvaluutan 
määräiset varoista ja muista ulkomaisista saamisista (brutto). Valuuttavarantoon eivät tämän määritelmän mukaan kuulu kotimaiset saamiset. Virallinen valuuttavaranto 
arvostetaan kunkin viitejakson lopussa voimassa olevien markkinakurssien ja -hintojen mukaan. Koko valuuttavarantoa (lukuun ottamatta kultaa) koskevat 
kansainvälisissä rahoitustilastoissa julkaistut tiedot voivat poiketa kansallisten viranomaisten julkaisemista tiedoista. Eroja voivat aiheuttaa Kansainvälisen 
valuuttarahaston varannon arvostamisessa käyttämät menetelmät sekä sidotun valuutan määräisten saamisten käsittelyssä esiintyvät erot. 
USA:n dollarin kurssi: Kansainvälisen valuuttarahaston valuuttakurssit julkaisusta: "Statistiques Financières Internationales". 
Lyhytaikaiset keskikorot: Tiedot perustuvat Kansainvälisen valuuttarahaston kuukausittaisiin kansainvälisiin rahoitustilastoihin (International Financial Statistics, IFS). 
Lyhytaikaisten antolainaus- ja talletuskeskikorkojen arvot ovat viitejakson keskiarvoja. Antolainauskorko on yleensä ilmoittajapankkien myöntämistään lainoista 
perimä keskikorko. Talletuskorko on avista- ja aikatalletusten tai aikatalletusten keskikorko. Nämä korot eivät välttämättä ole täysin vertailukelpoisia eri maiden 
välillä, koska ilmoittajapankkien suhteellisessa edustavuudessa ja käytetyissä patorakenteissa on eroja. 
INFLAATION KEHITYS (12 
kk) 
Kuluttajahintaindeksin prosentuaalinen muutos edeltävän vuoden vastaavaan kuukauteen verrattuna (t/t-12) 
tammi helmi maalis huhti touko kesä heinä elo syys loka joulu 
1993 
1994 
1995 
1996 21.2 21.9 21.8 22.0 21.7 21.8 21.2 21.5 20.9 20.0 18.0 18.3 
11.0 9.7 9.4 9.1 9.3 9.6 9.7 10.2 10.5 10.7 10.6 10.1 
8.9 9.4 9.5 10.1 10.2 10.0 9.6 8.9 8.6 8.1 8.1 7.8 
8.9 8.6 8.9 8.6 8.7 8.4 9.4 9.6 8.8 8.6 8.6 8.6 
Inflation (% change of CPI) 
Inflaatio (KHI:n muutos, %) 
Jan = Tammikuu Mar = Maaliskuu May = Toukokuu Jul = Heinäkuu 
Nov = Marraskuu Sep = Syyskuu 
Inflaation kehitys (12 kk): Inflaatioaste (12 kk) ilmoittaa KHI:n prosentuaalisen muutoksen edeltävän vuoden vastaavaan 
kuukauteen verrattuna. Inflaatioaste perustuu kansallisiin KHLhin, eivätkä hakijamaiden indeksit ole keskenään täysin 
vertailukelpoisia. Ne eivät myöskään ole täysin vertailukelpoisia yhteisön YKHLen kanssa (indeksien laatimisessa 
käytetään erilaisia menetelmiä, käsitteitä ja menettelytapoja). 
TEOLLISUUS 
BKT:n jakautuminen toimialoittain (NACE, käypiin hintoihin) 
- kaivostoiminta ja louhinta 
- teollisuus 
- sähkö-, kaasu-ja vesihuolto 
Teollisuustuotannon volyymi-indeksit toimialoittain (NACE) 
- yhteensä 
- kaivostoiminta ja louhinta 
- teollisuus 
- sähkö-, kaasu-ja vesihuolto 1993 | 1994 | 1995 1996 
osuus HKI sta, */• 
3.7 
26.7 
6.6 2.8 
26.3 
5.7 2.4 
26.6 
5.1 2.2 
26.6 
5 
edeltävä vuosi = 100 
94.7 
92.9 
92.3 
95.2 102.1 
100.6 
100.1 
97.2 109.2 
98.6 
108.2 
103.4 106.8 
105 
105.5 
102.5 
Teollisuustuotannon volyymi-indeksit toimialoittain (NACE) 
- yhteensä 
- kaivostoiminta ja louhinta 
- teollisuus 
- sähkö-, kaasu-ja vesihuolto 1993/1 1993/11 1993/111 1993/1V 1994/1 1994/11 1994/111 1994/1V 
edeltävän vuoden vastaava vuosineljännes •- 100 
96 
92 
94 
95 93 
93 
90 
97 95 
96 
91 
99 99 
98 
98 
88 101.6 
97.6 
100.6 
96.3 106.2 
106.4 
102.9 
94.8 102.6 
101.3 
99.3 
110.6 
1995/1 1995/11 [199S/III j 1995/IV 1996/1 | 1996/11 11996/III| I996/IV 
edeltävin vuoden vastaava vuosineljännes = 100 
108.2 
97.1 
106.4 
102.9 107.4 
95.6 
105.8 
104.3 107.6 
100.5 
106.7 
101.8 113.2 
101.0 
113.7 
104.3 109.7 
110.1 
107.4 
109.8 106.6 
102.4 
105 
97.9 109.1 
114 
108.9 
105.9 102.6 
95.5 
101.3 
96.9 
BKT:n jakautuminen toimialoittain (NACE, käypiin hintoihin) on laskettu tuotannontekijähintaisena. 
Teollisuustuotannon volyymi-indeksit toimialoittain (NACE): Teollisuustuotantoon kuuluu kaivostoiminta ja louhinta, teollisuus 
sekä sähkö-, kaasu-ja vesihuolto (NACE:n pääluokat C.D ja E).Teollisuuden kokonaistuotantoa kuvaavat vuosien 1993-1994 
indeksit perustuvat kattavaan yritystutkimukseen, jossa tutkittiin vähintään 25 työntekijän yrityksiä. Vuodesta 1995 
tutkimuksen piiriin ovat kuuluneet yritykset, joiden palveluksessa on vähintään 100 työntekijää. Alle 25 (tai alle 100) 
työntekijän yritysten sekä luonnollisten henkilöiden, cli yritysrkisteriin rekisteröimättömien liikkeenharjoittajien osalta 
indeksien laadinnassa on käytetty neljännesvuosittaisten otantatutkimusten perusteella muodostettuja estimaatteja. 
Toimialakohtaiset indeksit kattavat kuitenkin vuoden 1994 loppuun asti vain ne yritykset, joiden palveluksessa on vähintään 25 
työntekijää, ja vuodesta 1995 vain ne yritykset, joiden palveluksessa on vähintään 100 työntekijää. 
129 
INFRASTRUKTUURI 
Rautateiden rataverkko 
Rautatieliikenne 
- tavaraliikenne 
- matkustajaliikenne 
Puhelinliittymien lukumääri 
Asukkaiden lukumäärä henkilöautoa kohti 1991 1992 1993 1994 1995 
km/l 000 km2 
119.9 119.7 1)9.8 119 120 
1 000 0001 tai matkustajakilometriä 
25579 
8548 24401 
8481 25459 
8023 
1 000 henkeä kohti 
303 314 324 342 360 
asukkaita 
4.2 4.1 3.5 3.5 3.3 
130 
MAATALOUS 
Maa-ala maanklyttölajeittain 
- yhteensä 
- maatalousmaata 
-metsää 
- peltoa 
- pysyvää luonnonniittyä ja laidunta 
Maatalousmaa oikeudellisen aseman mukaan 
- valtion yrityksiä 
- osuuskuntia 
•muita 1992 1993 j 1994 1995 1996 
1 000 ha 
7886 
4283 
2629 
3175 
872 7887 
4282 
2629 
3173 
873 7887 
4281 
2630 
3158 
886 7887 
4280 
2630 
3143 
902 7887 
osuus maatalousmaasta, */% 
14 
49.6 
36.4 4.5 
41.9 
53.6 
Osuus BKT:sta 
- maa-, riista-, metsä- ja kalatalous (NACE:n pääluokat 
A+B) 
Maatalouden kokonaistuotannon volyymi-indeksi 
Tärkeimpien viljelykasvien pinta-alat 
- viljakasveja 
-joista: vehnää 
-perunaa 
- sokerijuurikasta 
- rehujuurikasta 
Tärkeimpien viljelykasvien sadot 
- viljakasveja 
-joista: vehnää 
-perunaa 
- sokerijuurikasta 
- rehujuurikasta 1992 1993 1994 1995 1996 
osuus BKT sta, % 
6.5 5.8 5.2 5 
edeltävä vuosi - KM) 
97.7 94 105 99.8 
1000 ha 
1589 
759 
111 
125 
10 1607 
783 
105 
107 
12 1660 
812 
77 
91 
12 1580 
832 
78 
94 
12 1583.1 
799 
85 
104 
100 kg/ha 
41.3 
45.0 
177.4 
309.7 
339.0 40.3 
42.2 
228.2 
402.6 
445.8 40.8 
45.7 
159.9 
356.0 
353.5 41.8 
46.0 
170.5 
394.9 
374.9 42.0 
46.7 
211.8 
415 
377.3 
Teuraaksi myydyt tai hankitut eläimet 
- sikoja 
•karjaa 
- siipikarjaa 
Karjankasvatuksen osuus (jakson lopussa) 
-karjaa 
•josta: lehmiä 
- lampaita 
- sikoja 
-joista: emakoita 1992 1993 1994 1995 1996 
elopaino 1 000 t 
536.1 
402.8 
153.2 582.2 
390.3 
113.3 515 
313.3 
109.9 565.8 
322.9 
140 607 
310.4 
132.1 
kpl/l 000 ha maatalousmaata 
523 
200 
50 474 
179 
45 465 
178 
29 445 
168 
26 
kpl/l 000 ha peltoalaa 
1287 
93 1220 
92 1210 
97 1290 
Osuus BKT:sta on laskettu tuotannontekijähintaisena. 
Maatalouden kokonaistuotannon volyymi-indeksi: Indeksit perustuvat kaikkien maatalouden kokonaistuotantoon kuuluvien 
yksittäisten tuotteiden tietoihin. Kiinteät hinnat ovat vuoden 1989 hintoja. 
Teuraaksi myydyt tai hankitut eläimet: Tiedot koskevat pääasiallisten maataloustuotteiden myyntiä. 
131 

Czech Republic 
1993 
A/ Country boundary 
A/ Main railway line 
A/ Ferry connection 
A/ Motorway 
A/ National road, Double lane 
A/ National road 
A/ Principal road 
A/ Main navigable waterway 
Selected major settlements: 
(1 000 inhabitants) 
o 200-250 
• 250 - 500 
• 500-1000 
• >1000 
General information about the country: 
Age groups (in years): 
«\ , C~3 <15 
•J' WÊÊ 15- 65 
r ->* 
Living standard (in 1993): ECU 2 625 
(QDP par capita) 
Area: 78 864 km8 
Administrative regions: 8 
Population: 10 333 600 
8ouroa: Czaeh StatlatloaJ Offloa 
Cartography and gaograpMo Information managamant: QI800 
eûrosfet 

POLAND 
GERMANY 
SEVEROCE8KYKRAJ 
-PRAHA 
\PRAHA \> 
, STREDOCESKYKRAJ / VYCHODOCESKY KRAJ 
V. i VA 
ZAPADOCE8KY KRAJ - ''A. 
( 
1 -
\ ) 
) / /V~ 
JtHOCESKYKRAJ SEVEROMORAV3KY KRAJ 
\ f A 
9 BRNO 
JIHOMORAVSKY KRAJ 
SLOVAK REPUBUC 
AUSTRIA Czech Republic 
1993 
Legend: 
A/ Country boundary 
A/ Region boundary 
COUNTRY NAME 
REGION NAME 
CITYNAME 
Selected major settlements: 
(1 000 inhabitants) 
o 200-250 
• 250-500 
• 500-1000 
• >1000 
General information about the country: 
Age groups (in years): Ci <15 
15- 65 
>65 
Living standard (in 1993): ECU 2 625 
(QDPparoapfea) 
Area: 78 864 km2 
Administrative regions: 8 
Population: 10 333 800 
SouroK Ozaen Staaattoal Ofltoa 
OjatographyandaaogrepMoMoiiiiation managamant! QI8CO 
ëûfostËK 


ISSN 1024-4492 
KOM(97) 2009 lopullinen 
ASIAKIRJAT 
FI 11 01 06 
Luettelonumero : CB-CO-97-377-FI-C 
ISBN 92-78-22900-8 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxemburg