[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO | Bryssel 20.5.2009 KOM(2009) 223 lopullinen 2009/0070 (COD) Ehdotus: EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS Euroopan maanhavainnointiohjelmasta (GMES) ja sen ensivaiheen toiminnasta (2011–2013) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) {SEC(2009) 639}{SEC(2009) 640} PERUSTELUT 1. Ehdotuksen tausta 1.1. Tausta GMES on EU:n vetämä Maan havainnointia koskeva hanke. EU:n vastuu Euroopan ja maailman asioista on lisääntynyt, ja sen johdosta on päätetty kehittää Euroopan omaa operatiivista maanhavainnointikapasiteettia. Oman järjestelmän luominen on strateginen valinta, jolla on kauaskantoisia ja pysyviä vaikutuksia EU:n poliittiseen, taloudelliseen, sosiaaliseen ja tieteelliseen kehitykseen.[1] Maan havainnoinnin avulla voidaan kerätä tietoja planeetan fysikaalisista, kemiallisista ja biologisista järjestelmistä eli yleisemmin sanottuna seurata luonnonympäristön tilaa. Siinä hyödynnetään sekä avaruudessa sijaitsevia laitteita (satelliitteja) että muualle – kuten ilmaan, mereen ja maan pinnalle – sijoitettuja välineitä (ns. in situ -laitteistoja). Satelliittien ja in situ -laitteistojen keräämien tietojen pohjalta tarjotaan tietopalveluja, jotka parantavat ympäristön hallintaa ja kansalaisten turvallisuutta. Näin pystytään esimerkiksi tehostamaan luonnonvarojen ja biodiversiteetin hallintaa, seuraamaan valtamerten tilaa ja ilmakehän kemiallista koostumusta (nämä ovat ilmastonmuutoksen kannalta olennaisia tekijöitä), reagoimaan luonnonmullistuksiin – kuten tsunameihin – ja ihmisen aiheuttamiin katastrofeihin sekä parantamaan rajavalvonnan tehokkuutta. EU ja Euroopan avaruusjärjestö ESA ovat jäsenvaltioineen toteuttaneet kolmenkymmenen viime vuoden aikana huomattavia Maan havainnointiin liittyviä t&k-toimia, joiden tarkoituksena on ollut kehittää infrastruktuuria ja valmisteluvaiheen maanhavainnointipalveluja.[2] Tilanne on kuitenkin muiden alojen kuin operatiivisen meteorologian kohdalla nyt sellainen, että nykyisten palvelujen tarjoamat tiedot joko eivät kata kaikkia poliittisten päättäjien tarvitsemia tekijöitä[3] tai niitä ei toimiteta jatkuvasti. Tämä johtuu etenkin siitä, että budjetti- tai tekniset seikat rajoittavat palvelun tai sen hyödyntämän havainnointi-infrastruktuurin käyttöaikaa. Monet Euroopassa käytössä olevista maanhavainnointipalveluista ovat toisin sanoen epäluotettavia siksi, että infrastruktuurissa on aukkoja ja ettei niitten saatavuudesta pitemmän päälle ole takeita. Se haittaa sekä loppukäyttäjiä, kuten viranomaisia, että myös ketjun myöhempään vaiheeseen sijoittuvia palveluntarjoajia, jotka eivät mielellään tee merkittäviä investointeja epäkypsille, riskialttiille markkinoille ja joiden on lisäksi hankala saada pääomaa sellaisia investointeja varten. GMES:n perustamisen taustalla oli halu varmistaa, että ympäristön ja turvallisuuden alalla voidaan harjoittaa muutakin kuin operatiiviseen meteorologiaan liittyvää operatiivista Maan havainnointia. GMES:n yleiset tavoitteet ovat siksi seuraavat: - Mahdollistetaan tarpeisiin mukautettujen, kestäväpohjaisten maanhavainnointipalvelujen tarjoaminen käyttäjille, poliittiset päättäjät ja yksityishenkilöt mukaan luettuina. GMES-palvelut auttavat poliittisia päättäjiä etenkin - laatimaan kansallista, EU:n tason ja kansainvälistä lainsäädäntöä ympäristökysymyksistä ilmastonmuutos mukaan luettuna - seuraamaan kyseisen lainsäädännön toteuttamista - saamaan käyttöönsä kattavia ja paikkansapitäviä tietoja turvallisuuskysymyksistä (esim. rajavalvontaa varten). - Turvataan GMES-palvelujen tarjoamiseen tarvittavan havainnointi-infrastruktuurin jatkuvuus. Siihen pyritään joko solmimalla yhteistyökumppanuuksia infrastruktuurin omistajien kanssa tai kehittämällä uutta infrastruktuuria, jos nykyinen ei riitä tarjoamaan GMES-palvelujen tarvitsemia tietoja. - Lisätään yksityissektorin mahdollisuuksia käyttää tietolähteitä ja helpotetaan siten lisäarvoa tuottavien palveluntarjoajien – joista monet ovat pk-yrityksiä – pääsyä markkinoille. 1.2. Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet GMES käsittää sekä kehittämis- että operatiivisen vaiheen. Seitsemännestä puiteohjelmasta[4] osoitetaan kehittämistoimintaan varoja, joilla rahoitetaan avaruusinfrastruktuurin kehittämistä osana ESAn GMES-avaruuskomponettiohjelmaa samoin kuin valmisteluvaiheen palveluja, jotka liittyvät maanpinnan, merten ja ilmakehän seurantaan, hätätilanteiden hallintaan, turvallisuuteen sekä ilmastonmuutosta koskeviin mukautuksiin ja ilmastonmuutoksen hillitsemiseen. Komission tiedonannon Ympäristön ja turvallisuuden maailmanlaajuinen seuranta (GMES): tavoitteena turvallisempi planeetta [5] ja avaruusneuvoston kolmannessa kokouksessa tehtyjen linjausten mukaisesti GMES-toimet toteutetaan vaiheittain selvästi määriteltyjen prioriteettien pohjalta. Aluksi kehitetään nopeasti käyttöön otettavia palveluja, jotka liittyvät hätätilanteiden hallintaan, maakartoitukseen ja meripalveluihin. Ensimmäisiä operatiivisia hätätilanteiden hallintaa ja maakartoitusta koskevia palveluja rahoitetaan valmistelutoimina.[6] Operatiivisia GMES-palveluja olisi vuosina 2011–2013 tarjottava laajamittaisemmin hyödyntämällä ja täydentämällä seitsemännen puiteohjelman avaruus-aihealueesta rahoitettuja kehittämistoimia sekä hallitustenvälisiä ja kansallisia toimia. Yhteisön toimet kohdistetaan koko palveluketjuun hätätilanteiden hallinnassa, maakartoituksessa, tietojen saannissa ja infrastruktuuritoimissa. Valinta perustuu seuraaviin tekijöihin: - riittävä tekninen kypsyys - jatkuvuus suhteessa valmistelutoimiin ja muihin tutkimuksen puiteohjelman ulkopuolisiin toimiin, joista mainittakoon Corine Land Cover - selkeä potentiaali palvelujen kehittämiseen ketjun myöhemmässä vaiheessa - palveluntarjoajat ovat yrityksiä, jotka ehkä lopettaisivat toimintansa ilman EU:n lisätoimia; meri- ja ilmakehäpalveluja puolestaan tarjoavat lähinnä julkiset laitokset, jotka pystyvät jatkamaan toimintaansa (vaikkakin todennäköisesti pienemmässä mittakaavassa) vuoteen 2013 saakka ilman yhteisön tukeakin - pelastuspalvelujen kohdalla olisi selvästi parasta, että väestönsuojeluviranomaisille tarjottaisiin kriisikarttoja operatiiviselta pohjalta jo vuonna 2011 eikä vasta 2014. Prioriteeteista on keskusteltu laajasti Ranskan puheenjohtajakaudella Lillessä järjestetyn GMES-foorumin jälkimainingeissa; myös GMES:n neuvoa-antavaa toimikuntaa on kuultu. Sidosryhmät ovat olleet yhtä mieltä siitä, että nykyistä tutkimusrahoitusta on vuosina 2011–2013 täydennettävä, jotta voidaan käynnistää operatiivisia palveluja aloilla, joilla palvelut ovat vaarassa keskeytyä. Samoin on tunnustettu, että merten ja ilmakehän seuranta etenee hyvin. Koska näiden alojen toimintojen eurooppalaiset toteuttajat ovat luonteeltaan institutionaalisia tai tieteellisiä, seitsemäs puiteohjelma vaikuttaa tässä vaiheessa riittävän sekä volyymiltaan että oikeudellisena välineenä siihen, että pystytään luomaan sellainen kapasiteetti, joka antaa meri- ja ilmakehäpalveluille likimain operatiiviset toimintaedellytykset. Täysimittainen GMES-ohjelma pystyttäneen käynnistämään seuraavien monivuotisten rahoituskehysten puitteissa (vuodesta 2014). Tämän ehdotuksen tarkoituksena on antaa oikeusperusta GMES-ohjelmalle ja sen ensivaiheen (2011–2013) toimintoja varten myönnettävälle yhteisön rahoitukselle, kuten neuvoston 2. joulukuuta 2008 myönteisesti vastaanottamassa vuoden 2008 tiedonannossa kaavailtiin. Ehdotuksella on seuraavat tavoitteet: - Huolehditaan siitä, että yhteisössä ja jäsenvaltioissa pelastuspalveluista vastaaville toimijoille ja keskeisille asiaan liittyville YK:n erityisjärjestöille mm. väestönsuojelun, humanitaarisen avun ja kriisinhallinnan aloilla voidaan vuosina 2011–2013 tarjota pelastustoimiin palveluja (mukaan luettuina kriisi- ja viitekartat) ympärivuorokautisesti, jotta toimijat voivat reagoida hätätilanteisiin ja humanitaarisiin katastrofeihin entistä tehokkaammin ja tuloksekkaammin. - Huolehditaan siitä, että Euroopan viranomaisille (ympäristövirastot mukaan luettuina) voidaan vuosina 2011–2013 tarjota maakartoitukseen liittyviä palveluita (etenkin esikäsiteltyjä tietoja, yleiseurooppalaisia maanpeitteeseen liittyviä tuotteita, tarkkoja karttoja kaupungeista, maaperäkarttoja ja erilaisia temaattisia karttoja), jotka auttavat niitä suoriutumaan paremmin poliittisesta päätöksenteosta sekä toteutus- ja seurantatehtävistä. Maakartoitukseen liittyvät palvelut voisivat tukea muiden muassa maaperänsuojelun teemakohtaisen strategian[7] toteuttamista ja ekosysteemien arviointia. - Tuetaan ympäristötietojen tuottamista ja antamista yleisön käyttöön etenkin Århusin yleissopimuksen,[8] paikkatietoinfrastruktuuridirektiivin (INSPIRE) ja yhteisen ympäristötietojärjestelmän (SEIS) periaatteiden mukaisesti.[9] - Vähennetään tietojen hankkimisen kustannuksia ja edistetään sillä tavoin maanhavainnointisektorin toimintaketjun myöhemmän vaiheen kasvua eli työpaikkojen luomista, innovointia ja kansainvälistä kilpailukykyä vuosina 2011–2013. 1.3. GMES:n rahoitus: tutkimuksesta ja kehittämisestä operatiiviseen toimintaan GMES:n tutkimus- ja kehittämistoimia rahoitetaan nyt ja jatkossa yhteisesti Euroopan, hallitustenvälisen ja kansallisen tason osoittamilla varoilla alan toimijoiden yhteistyökumppanuuksien pohjalta. Jäsenvaltiot ja hallitustenväliset organisaatiot kantavat osan kaikkien GMES-palveluille tietoja tuottavien avaruudessa sijaitsevien[10] ja in situ -laitteistojen kehittämis- ja toimintakustannuksista, sillä yhteisö ei voi rahoittaa kaiken tarvittavan infrastruktuurin kustannuksia kokonaisuudessaan, koska se voisi olla suhteellisuus- ja toissijaisuusperiaatteiden vastaista. Sen sijaan yhteisö keskittyy osa-alueille, joilla sen toimet tuovat selvästi lisäarvoa. EU koordinoi yhteistyökumppanuuksia ja hallinnoi omaa GMES-panostustaan. Lukuun ottamatta pienehköä rahoitusta valmistelutoimina toteutettaviin hätätilanteiden hallintaan ja maakartoitukseen liittyviin palveluihin rahoitus kohdistuu tällä hetkellä etenkin seuraaviin seitsemännen puiteohjelman avaruus-aihealueeseen kuuluviin tutkimustoimiin: - avaruusinfrastruktuurin kehittäminen,[11] jolla ESA haluaa täyttää nykyisen infrastruktuurin aukot - in situ- ja avaruuspohjaisten tietojen integrointia koskeva tutkimus - valmisteluvaiheen palvelujen kehittäminen. Valmisteluvaiheen palvelujen kohdalla tutkimuksella on tarkoitus kehittää palveluketjuja. Sitä varten testataan tapauksen mukaan valittavilla alueilla Euroopassa prototyyppejä tarkoituksena varmistaa, että ne toimivat asianmukaisesti. Rahoitus kohdistetaan pääasiassa prosessointiketjun kehittämiseen sekä toimiin, joilla validoidaan luotuja konsepteja, teknologioita ja palveluja. Seuraavana haasteena GMES:llä on saada palvelut operatiivisiksi kaudella 2011–2013. Tarkoituksena on saada käyttöön tuotteita, jotka perustuvat aiemmassa tutkimustoiminnassa kehitettyihin prototyyppeihin ja joilla pystytään tuottamaan tarvittava määrä tietoja käsiteltäväksi täyttä Euroopan tai maailmanlaajuista kattavuutta varten ja tarjoamaan ympärivuorokautinen palvelu pitäen vastausajat mahdollisimman lyhyinä. Siihen tarvitaan investointeja. Seitsemäs puiteohjelma on t&k-väline, joka ei sovellu GMES:n ensivaiheen toimintojen tukemiseen siinä määrin kuin tarvittaisiin, että toiminnoista voidaan tehdä pysyvämpiä, niin kuin on tarpeen. Myös tutkimus- ja kehittämistoimia jatketaan esimerkiksi tuotteitten validoinnin alalla. Siksi on jatkossa käytettävä yhtä aikaa sekä toiminta- että tutkimusrahoitusta. Rahoitustyypit vastaavat erilaisiin mutta toisiaan täydentäviin tarpeisiin. Kaudella 2011–2013 olisi siksi täydennettävä avaruus-aihealueeseen puiteohjelmasta jo osoitettua rahoitusta ei-tutkimusrahoituksella, jota myönnettäisiin nyt ehdotetun asetuksen nojalla GMES:n ensivaiheen toimintoihin. GMES:n hallintojärjestelyillä varmistetaan, että tutkimus- ja operatiiviset toiminnot ovat keskenään johdonmukaisia. Palvelujen suunnittelussa ja teknisessä toteutuksessa komissio hyödyntää yhteisten tutkimuskeskuksen YTK:n ja Eurostatin palveluja. 1.4. Johdonmukaisuus suhteessa unionin muuhun politiikkaan ja muihin tavoitteisiin Komissio huolehtii ehdotuksen täydentävyydestä ja johdonmukaisuudesta suhteessa yhteisön muuhun politiikkaan. Tämä koskee etenkin kilpailua, eurooppalaisia GNSS-ohjelmia, tietosuojaa, väestönsuojelua ja humanitaarista apua sekä koheesio- ja maatalouspolitiikkaa. GMES:ää voidaan lisäksi hyödyntää yhteistyössä, joka liittyy kehitysyhteistyöhön, humanitaariseen apuun ja hätätilanteisiin eri puolilla maailmaa. Erityisesti on mainittava Afrikka. GMES-palveluja pidetään olennaisina paitsi siksi, että keskeiset loppukäyttäjät ovat poliittisia päättäjiä, myös siksi, että ne edistävät innovointia ja kasvua ketjun loppupäässä. GMES on näin ollen täysin Lissabonin strategian mukainen aloite. GMES hyödyttää yhteistä ympäristötietojärjestelmää (SEIS) ja hyötyy siitä. Ensinnäkin GMES edistää järjestelmän palvelujen kautta tarjottavien tietojen ja tuotteitten saatavuutta. SEIS puolestaan voisi tehostaa in situ -tietojen kulkua GMES:ään mahdollistamalla tietojen lähes reaaliaikaisen saatavuuden (alkaen tiedoista, jotka kuuluvat SEIS:n alkuperäisen painopisteen eli ympäristölainsäädännön piiriin). Komissio huolehtii GMES:n johdonmukaisuudesta suhteessa eurooppalaisten datakeskusten suorittamaan ympäristöpolitiikassa tarvittavien tietojen keruuseen etenkin maakartoituksen osalta. Kuten vuoden 2008 tiedonannossa hahmoteltiin, GMES:n on sovittava yhteen eurooppalaisen paikkatietoinfrastruktuurin (INSPIRE) kanssa. INSPIREn perustana on direktiivi,[12] jonka piiriin kuuluvat jäsenvaltioiden viranomaisten hallussa olevat paikkatiedot. Direktiivissä ei velvoiteta jäsenvaltioita luomaan uusia paikkatietoaineistoja. GMES:n tavoitteena puolestaan on, että operatiivisia maanhavainnointipalveluja on käytettävissä keskeytyksettä. 2. Euroopan maanhavainnointiohjelmasta (GMES) ja sen ensivaiheen toiminnoista (2011–2013) tehtävän Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen sisältö Kuten kohdassa 1.2 selostettiin, tämän asetusehdotuksen erityisenä tarkoituksena on laatia oikeusperusta GMES-ohjelmalle ja sen ensivaiheen toimintoja varten myönnettävälle yhteisön rahoitukselle. Edellä kuvattujen kriteerien perusteella valittujen toimien tavoitteena on varmistaa GMES-järjestelmän komponenttien jatkuvuus vuoden 2011 jälkeen. Komissio hallinnoi GMES:n ensivaiheen toimia (2011–2013) osana EU:n yleistä GMES-toimintaa, johon kuuluvat myös EU:n tutkimustoimet ja GMES-kumppanien toimet. Johdonmukaisuus suhteessa seitsemänteen puiteohjelmaan on varmistettava sekä rahoituksen että organisatoristen järjestelyjen osalta. Ehdotuksen 1 artiklassa määritellään asetuksen aihe: sillä perustetaan yhteisön maanhavainnointiohjelma (GMES-ohjelma) ja vahvistetaan säännöt GMES:n ensivaiheen toimien (2011–2013) toteuttamiselle. 2 artiklassa määritellään GMES-ohjelman yleinen sisältö. Ohjelma sisältää palvelu-, avaruus- ja in situ -komponentin. 3 artiklassa määritellään GMES:n ensivaiheen toimintojen ala. Nämä toiminnot hyödyntävät ja täydentävät seitsemännen puiteohjelman avaruus-aihealueesta rahoitettuja ja kansallisia toimia. Kunkin toiminta-alan tavoitteet esitetään ehdotuksen liitteessä. 2 artiklassa luetellut toiminnot on määritelty GMES:n modulaarisen toteutusmallin mukaisesti. Edellä kohdassa 1.2 kuvattujen kriteerien perusteella GMES:n ensivaiheen toimintoihin (2011–2013) pitäisi kuulua toimia seuraavilla aloilla: 1. hätätilanteiden hallintaan liittyvät palvelut 2. maakartoituspalvelut 3. toimenpiteet, joilla tuetaan palvelujen käytön yleistymistä 4. tietojen saatavuus 5. GMES:n avaruuskomponentti. Vaikka ensivaiheen toiminnot käynnistetään hätätilanteiden hallinnan ja maakartoituksen osalta aikaisemmin kuin muiden GMES-palveluiden kohdalla, EU osallistuu silti muidenkin palvelujen toiminnan rahoittamiseen vuoden 2013 jälkeen (mm. meren ja ilmakehän seuranta). Tuolloin EU aikoo ylläpitää koko GMES-palvelupakettia operatiivisena. 4 artiklassa vahvistetaan GMES:n ensivaiheen toimintojen organisatoriset järjestelyt. Sen mukaan komissio paitsi hallinnoi omaa GMES-panostaan myös vastaa GMES-kumppanien toimintojen yleisestä koordinoinnista. Nämä kumppanit, siis jäsenvaltiot, huolehtivat siitä, että GMES-hanke pannaan tehokkaasti täytäntöön jäsenvaltiotasolla. Kuten vuoden 2008 tiedonannossa hahmoteltiin, yleiset hallintojärjestelyt on erotettava teknisestä toteutuksesta, joka olisi uskottava lähinnä Euroopan laajuisille elimille, jotka toimivat yhdessä julkisten ja yksityisten toimijoiden kanssa. Tällaisia elimiä ovat mm. Euroopan avaruusjärjestö ESA ja EU:n erillisvirastot.[13] Näin ollen GMES:n avaruuskomponentin tekninen toteutus annetaan ESAn tehtäväksi. 4 artiklan mukaan komission olisi lisäksi huolehdittava GMES-ohjelman johdonmukaisuudesta suhteessa yhteisön muuhun politiikkaan. 5 artiklassa määritellään yhteisön rahoituksen mahdolliset oikeudelliset muodot. 6 artiklassa vahvistetaan säännöt EU:n ulkopuolisten maiden osallistumiselle GMES-ohjelmaan. Koska GMES on luonteeltaan globaali, on olennaista, että siihen voivat osallistua myös EU:n ulkopuoliset maat erityisten sopimusten ja menettelyjen mukaisesti. 7 artiklassa vahvistetaan yleiset rahoituspuitteet GMES:n ensivaiheen toimintoihin annettavalle yhteisön rahoitukselle. Määrärahat myönnetään vuosittain varainhoitoasetuksen mukaisesti. Kuten on laita eurooppalaisten GNSS-ohjelmienkin kohdalla, EU:n ulkopuolisten maiden ja kansainvälisten järjestöjen olisi voitava antaa rahoitusta ohjelmiin tai osallistua niihin luontoissuorituksin asianmukaisten sopimusten mukaisesti. 8 artiklassa vahvistetaan GMES-ohjelmasta rahoitettaviin toimiin sovellettavan data- ja informaatiokonseptin tavoitteet. Päätavoitteena ovat täydet ja avoimet käyttöoikeudet,[14] joita kuitenkin voidaan rajoittaa etenkin tietojen riittäväksi suojaamiseksi turvallisuussyistä. 9 artiklassa säädetään asetuksen nojalla rahoitetun toiminnan säännöllisestä seurannasta soveltuvien EY-sääntöjen ja parhaiden toimintamallien mukaisesti. Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitetaan väli- ja jälkiarviointiraportti. 10 artiklassa vahvistetaan täytäntöönpanotoimenpiteet. Täytäntöönpanon yksityiskohdista ja vuotuisista työohjelmista päätetään komiteamenettelyllä. Vuotuisessa työohjelmassa esitetään erityisesti tarkempi kuvaus toimista GMES:n prioriteettien mukaisesti. Asetusehdotuksen 11 artiklan mukaisesti perustettava komitea avustaa komissiota GMES:n ensivaiheen toimintojen toteuttamisessa. Avaruuskokoonpanossaan kokoontuva seitsemännen puiteohjelman komitea puolestaan avustaa jatkossakin komissiota puiteohjelman varojen hallinnoinnissa. 11 artiklassa säädetään komiteamenettelyn mukaisen komitean perustamisesta menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28. kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY[15] mukaisesti. 12 artiklassa vahvistetaan säännöt yhteisön taloudellisten etujen suojaamiseksi. Näin varmistetaan, että sääntöjenvastaisuuksien ja petosten torjumiseksi ryhdytään asianmukaisiin toimiin. 3. Kuulemiset ja vaikutusten arviointi Ehdotus asetukseksi Euroopan maanhavainnointiohjelmasta (GMES) ja sen ensivaiheen toiminnasta perustuu laajoihin kuulemisiin, ja sen ohessa toimitetaan arvio sen vaikutuksista. Komissio tehosti vuonna 2006 sidosryhmien kuulemista mm. seuraavin keinoin: - järjestettiin temaattisia seminaareja tulevien palvelujen käyttäjien kanssa - perustettiin käyttäjien edustajista muodostuvat täytäntöönpanoryhmät, jotka laativat palvelujen alaan, rakenteeseen ja toteutukseen sekä infrastruktuurivaatimuksiin liittyviä suosituksia - kansallisia GMES-koordinaattoreita kuultiin GMES:n neuvoa-antavassa toimikunnassa - järjestettiin säännöllisiä kahdenvälisiä tapaamisia Euroopan komission GMES-toimiston ja alan teollisuutta, alueita ja muita edustavien sidosryhmien kanssa - EU:n puheenjohtajavaltiot järjestivät GMES-aiheisia konferensseja. Sidosryhmien kuulemisessa kävi selvästi ilmi, etteivät käyttäjät pysty toimimaan pelkästään tutkimusprojektien varassa. Käyttäjät tarvitsevat luotettavia ja paikkansapitäviä tietoja, jotka toimitetaan nopeasti ja pelastuspalvelujen osalta kiireellisesti. Sitä varten on sidosryhmien mukaan - ryhdyttävä tarvittaviin toimiin, joilla vuonna 2008 käyttöön otettu alustava operatiivinen budjettikohta voidaan ulottaa kattamaan GMES-palvelujen ensivaiheen toiminnat - määriteltävä toimintojen ala siten, että ne täydentävät olemassa olevia rahoitus- ja ohjelmointijärjestelyjä - muodostettava yhteistyökumppanuuksia, joilla varmistetaan operatiivisten palvelujen jatkuvuus - huolehdittava siitä, että tämän käyttäjälähtöisen hankkeen palvelueritelmät vastaavat käyttäjien tarpeita - otettava käyttöön avoin data- ja informaatiokonsepti, jolla helpotetaan lisäarvoa tuottavien palveluntarjoajien (pk-yritykset mukaan luettuina) pääsyä markkinoille. Perusskenaarion (”ei tehdä mitään”) lisäksi vaikutustenarvioinnissa analysoitiin seuraavia kolmea vaihtoehtoa GMES:n ensivaiheen toimintojen toteuttamiseksi: i) pelkkä avoin koordinointimenetelmä, ii) sääntely ja iii) yhteisön rahoitus. Vaikutustenarvioinnin mukaan yhteisön rahoitus on paras vaihtoehto, sillä se on todennäköisesti kustannuksiinsa nähden tehokkaampi kuin paraskaan muiden vaihtoehtojen mukainen skenaario. Yhteisön rahoituksen vaikutusten arvioinnissa osoittautui, että vaihtoehto antaisi hyvän vastineen rahoille ja tarjoaisi ketjun myöhemmän vaiheen toimijoille kestävän pohjan räätälöityjen palvelujen kehittämiseen. 4. TOISSIJAISUUS- JA SUHTEELLISUUSPERIAATE Toissijaisuusperiaatetta sovelletaan, koska asia, jota ehdotus koskee, ei kuulu yhteisön yksinomaiseen toimivaltaan. Kun kyse on koko Euroopan (tai jopa koko maailman) kattavista palveluista, kuten yleiseurooppalaisista maanpinnanseurantapalveluista, jäsenvaltiot eivät pysty saavuttamaan ehdotetun toiminnan tavoitteita riittävällä tavalla, sillä eri jäsenvaltioiden panostukset on koottava yhteen Euroopan tasolla. Muiden ehdotuksen piiriin kuuluvien maanhavainnointipalvelujen (kuten kriisikarttojen tai maantieteellisesti rajatumpien temaattisten maanpintakarttojen) tarjoaminen onnistuu paremmin yhteisön toimin kahdesta syystä. Ensinnäkin on mainittava mittakaavaedut, joita saadaan siitä, että avaruudessa sijaitsevien tai in situ -mittalaitteiden tuottamien tietojen hallinnointi on johdonmukaisempaa ja keskitetympää. Toinen syy on se, että jos maanhavainnointipalvelujen tarjontaa jäsenvaltio- tai aluetasolla ei koordinoida, syntyy päällekkäisyyksiä ja EY:n ympäristölainsäädännön täytäntöönpanoa on vaikeampaa tai jopa mahdotonta seurata avointen ja objektiivisten kriteerien perusteella. Elleivät jäsenvaltioiden tasolla tuotetut tiedot ole vertailukelpoisia, komissio ei pysty varmistamaan, onko ympäristölainsäädäntö pantu asianmukaisesti täytäntöön kaikissa jäsenvaltioissa. Ehdotus on täysin suhteellisuusperiaatteen mukainen seuraavista syistä: i) maakartoituksiin ja hätätilanteiden hallintaan liittyvät operatiiviset GMES-palvelut eivät korvaa nykyisiä palveluja vaan täydentävät niitä tai mahdollistavat niiden jatkuvuuden ja ii) palvelujen tarjoamista ei keskitetä yhteisön tasolle muulloin kuin välttämättömissä tapauksissa. 5. Sääntelytavan valinta Komissio ehdottaa, että Euroopan maanhavainnointiohjelma GMES perustetaan asetuksella, joka on yleisesti sovellettava väline, joka on kaikilta osiltaan velvoittava ja jota sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Perusteena on se, että ehdotetussa perussäädöksessä määritellään paitsi komission myös jäsenvaltioiden tehtävät ja velvollisuudet. Asetettu tavoite voidaan siksi saavuttaa parhaiten asetuksella. 6. Talousarviovaikutukset GMES:n ensivaiheen toimintaan tarvittavat määrärahat esitetään asetusehdotukseen liittyvässä rahoitusselvityksessä. Ehdotus on monivuotisen rahoituskehyksen 2007–2013 mukainen. 2009/0070 (COD) Ehdotus: EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS Euroopan maanhavainnointiohjelmasta (GMES) ja sen ensivaiheen toiminnasta (2011–2013) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 157 artiklan 3 kohdan, ottavat huomioon komission ehdotuksen,[16] ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon,[17] ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon,[18] noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä[19] sekä katsovat seuraavaa: (1) Göteborgissa 15 ja 16 päivänä kesäkuuta 2001 kokoontunut Eurooppa-neuvosto sopi kestävän kehityksen strategiasta, jolla pyritään toisiaan vahvistavaan talous-, sosiaali- ja ympäristöpolitiikkaan ja lisätään Lissabonin prosessiin ympäristöulottuvuus. (2) Euroopan avaruuspolitiikasta 25 päivänä toukokuuta 2007 annetussa päätöslauselmassa,[20] joka hyväksyttiin Euroopan unionin neuvoston ja Euroopan avaruusjärjestön neuvoston neljännessä yhteisessä kokouksessa (Euroopan yhteisön ja Euroopan avaruusjärjestön puitesopimuksen[21] 8 artiklan 1 kohdan mukaisesti perustettu ”avaruusneuvosto”), neuvosto tunnusti avaruustoiminnan nykyisen ja mahdollisen tulevan merkityksen Lissabonin kasvu- ja työllisyysstrategialle, koska se tuottaa hyödyllisiä teknologioita ja palveluja kehittyvän eurooppalaisen tietoperustaisen yhteiskunnan käyttöön ja edistää Euroopan yhteenkuuluvuutta. Samalla neuvosto korosti avaruuden merkitystä kestävän kehityksen strategialle. (3) Ympäristön ja turvallisuuden maailmanlaajuinen seuranta (GMES) on Maan havainnointiin liittyvä hanke, jota vetää Euroopan yhteisö ja joka toteutetaan yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa. Tarkoituksena on parantaa innovointiin sekä tutkimukseen ja teknologian kehittämiseen liittyvän politiikan teollisen potentiaalin hyödyntämistä Maan havainnoinnissa sekä tarjota informaatiopalveluja, jotka antavat pääsyn yhteisön valvonnassa oleviin täsmällisiin ympäristö- ja turvallisuustietoihin ja jotka on räätälöity laajan käyttäjäkunnan tarpeisiin. Käyttäjiin lukeutuvat Euroopan, kansallisen, alueellisen ja paikallisen tason päättäjät, jotka kehittävät ja toteuttavat ympäristöpolitiikkaa. (4) Jotta GMES:n tavoite voitaisiin saavuttaa kestävällä tavalla, on tarpeen koordinoida GMES-toimintaan osallistuvien eri kumppanien toimia sekä kehittää, perustaa ja tarjota palvelu- ja havainnointikapasiteettia, joka vastaa käyttäjien tarpeita. GMES:stä tulee keskeinen väline, jolla tuetaan biodiversiteettiä, ekosysteemien seurantaa sekä ilmastonmuutoksen hillitsemistä ja siihen sopeutumista. (5) GMES-palvelut ovat tarpeen, jotta voitaisiin edistää tietolähteiden jatkuvaa käyttöä yksityissektorilla ja helpottaa siten lisäarvoa tuottavien palveluntarjoajien – joista monet ovat pk-yrityksiä – innovaatiotoimintaa. (6) GMES käsittää sekä kehittämis- että operatiivisia toimintoja. Avaruusneuvoston 28 päivänä marraskuuta 2005 pidetyssä kokouksessa tehdyissä kolmansissa linjauksissa neuvosto asettui sille kannalle, että GMES-toimet olisi toteutettava vaiheittain selvästi määriteltyjen prioriteettien pohjalta siten, että aluksi kehitetään nopeasti käyttöön otettavia palveluja, joita ovat hätätilanteiden hallinta, maakartoitus ja meripalvelut. (7) Ensimmäiset operatiiviset hätätilanteiden hallintaan ja maakartoitukseen liittyvät palvelut rahoitettiin valmistelutoimina Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 päivänä kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002,[22] jäljempänä ’varainhoitoasetus’, 49 artiklan 6 kohdan mukaisesti. (8) Niiden kehittämistoimien lisäksi, joita rahoitetaan Euroopan yhteisön seitsemännen tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelmasta (2007–2013), jäljempänä ’seitsemäs puiteohjelma’, 18 päivänä joulukuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 1982/2006/EY[23] mukaisesti, on tarpeen toteuttaa vuosina 2011–2013 yhteisön toimia, joilla varmistetaan valmistelutoimien jatkuvuus ja perustetaan pysyvämpiä operatiivisia palveluja teknisesti riittävän kypsillä aloilla, joilla on selkeää potentiaalia ketjun myöhemmän vaiheen palvelujen kehittämiseen; aloihin kuuluvat hätätilanteiden hallinta ja maakartoitus. Hätätilanteiden hallintaan ja maakartoitukseen liittyvien palvelujen ohella jatketaan meri- ja ilmakehäpalvelujen kehittämistä seitsemännen puiteohjelman tutkimus- ja kehittämisrahoituksen tuella, ja tarkoituksena on muiden muassa päästä valmisteluvaiheen kapasiteettiin ennen vuotta 2013. (9) Tiedonannossaan Ympäristön ja turvallisuuden maailmanlaajuinen seuranta (GMES): tavoitteena turvallisempi planeetta [24] komissio hahmotteli GMES:n hallinto- ja rahoitusmallia ja ilmoitti aikovansa uskoa GMES:n teknisen toteutuksen erikoistuneille elimille, joista ESA ainutlaatuisen asemansa ja asiantuntemuksensa vuoksi huolehtisi GMES:n avaruuskomponentista. (10) Katastrofi- ja humanitaarisen avun alalla tarvitaan operatiivisia palveluja, jotta yhteisön ja sen jäsenvaltioiden nykyisen kapasiteetin koordinointia voidaan kohentaa, niin että pystytään paremmin varautumaan ja reagoimaan luonnonmullistuksiin ja ihmisen aiheuttamiin katastrofeihin sekä selviytymään niistä. Tällaisilla katastrofeilla on usein myös kielteisiä vaikutuksia ympäristöön. Ilmastonmuutos saattaa lisätä kriisejä, ja GMES onkin avainasemassa ilmastonmuutokseen sopeutumisessa. GMES-palvelujen olisi siksi tarjottava paikkatietoja katastrofi- ja humanitaarisen avun alalla toimivien tahojen tueksi. (11) Maakartoituspalvelut ovat tärkeitä biodiversiteetin ja ekosysteemien seurannassa, ilmastonmuutokseen hillinnässä ja siihen sopeutumisessa sekä lukuisten sellaisten resurssien ja toimintalinjojen hallinnoinnissa, joista useimmat liittyvät luonnonympäristöön: maaperä, vesi, maatalous, metsät, energia ja julkiset palvelut, taajamat, virkistyskohteet, infrastruktuuri ja liikenne. Sekä Euroopan tasolla että maailmanlaajuisesti tarvitaan operatiivisia maakartoituspalveluja, joita kehitetään yhteistyössä jäsenvaltioiden, eurooppalaisten kolmansien maiden, Euroopan ulkopuolisten kumppanien ja Yhdistyneiden Kansakuntien kanssa. (12) Tämän asetuksen mukaisesti rahoitettavien operatiivisten palvelujen tarjoaminen edellyttää mahdollisuuksia saada sellaisia tietoja, joita kerätään avaruudessa sijaitsevalla infrastruktuurilla sekä ilmaan, mereen ja maahan sijoitetuilla laitteilla, jäljempänä ’in situ -infrastruktuuri’, ja kartoitusohjelmilla. Siksi olisi huolehdittava, että tällaisia tietoja on saatavissa, ja tarvittaessa tuettava yhteisön ja kansallisia toimia täydentävää in situ -tiedonkeruuta. Se on erityisen tärkeää silloin, kun kyseisestä tiedonkeruusta ei säädetä yhteisön tai kansallisessa lainsäädännössä. Lisäksi on varmistettava, että in situ- ja avaruusinfrastruktuuri on käytettävissä keskeytyksettä; tämä sisältää myös ESAn GMES-avaruuskomponenttiohjelman puitteissa nimenomaan GMES:ää varten kehitetyn avaruusinfrastruktuurin (Sentinel-hankkeet). Ensimmäisten sentinelien operatiivinen vaihe alkaa vuonna 2011. (13) Komission olisi huolehdittava siitä, että seitsemännen puiteohjelman piiriin kuuluva GMES:ään liittyvä tutkimus- ja kehittämistoiminta, EY:n panostus GMES:n ensivaiheen toimintoihin ja GMES-kumppanien ja olemassa olevien rakenteiden, kuten eurooppalaisten datakeskusten, toimet täydentävät toisiaan. (14) GMES:n ensivaiheen toiminnot olisi toteutettava johdonmukaisesti suhteessa asiaan liittyvien yhteisön muihin politiikkoihin, välineisiin ja toimiin – eritoten kilpailukyky-, innovaatio-, koheesio-, tutkimus-, liikenne- ja kilpailupolitiikkaan, maailmanlaajuiseen satelliittinavigointijärjestelmään (GNSS) liittyvään eurooppalaiseen ohjelmaan sekä tietosuojaan. GMES:n olisi lisäksi tuettava toimia, joilla kehitetään yhteisön paikkatietoinfrastruktuuria, joka on perustettu Euroopan yhteisön paikkatietoinfrastruktuurin (INSPIRE) perustamisesta 14 päivänä maaliskuuta 2007 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2007/2/EY.[25] GMES:n olisi lisäksi täydennettävä yhteistä ympäristötietojärjestelmää (SEIS)[26] ja hätätilanteiden hallintaan liittyviä yhteisön toimia. (15) Euroopan talousalueesta tehdyssä sopimuksessa sekä ehdokasmaiden ja mahdollisten ehdokasmaiden kanssa tehdyissä puitesopimuksissa määrätään kyseisten maiden osallistumisesta yhteisön ohjelmaan. Muiden EU:n ulkopuolisten maiden ja kansainvälisten järjestöjen osallistuminen olisi mahdollistettava kansainvälisillä sopimuksilla. (16) GMES:n ensivaiheen toimintojen koko toteuttamiskaudeksi olisi vahvistettava 107 miljoonan euron rahoituspuitteet, joita budjettivallan käyttäjä pitää talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen[27] 37 kohdan mukaisesti ensisijaisena ohjeenaan vuosittaisessa talousarviomenettelyssä. Tarkoituksena on, että näitä rahoituspuitteita täydennetään 43 miljoonalla eurolla, jotka osoitetaan seitsemännen puiteohjelman avaruus-aihealueesta GMES:n ensivaiheen toimintoihin liittyviin tutkimustoimiin. (17) Varainhoitoasetuksen mukaisesti jäsenvaltioiden, EU:n ulkopuolisten maiden ja kansainvälisten järjestöjen olisi voitava osallistua ohjelmien rahoitukseen asianmukaisten sopimusten perusteella. (18) GMES-palvelujen olisi oltava täysin ja avoimesti käytettävissä. Se on tarpeen, jotta voidaan edistää Maan havainnointiin liittyvien tietojen käyttöä ja jakamista SEIS:n, INSPIREn ja maailmanlaajuisen maanhavainnointijärjestelmän (GEOSS) periaatteiden mukaisesti. (19) Tämän asetuksen nojalla rahoitettua toimintaa olisi seurattava ja arvioitava mahdollisia mukautuksia varten. (20) Tämän asetuksen täytäntöönpanemiseksi tarvittavista toimenpiteistä olisi päätettävä menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY[28] mukaisesti. (21) Komissiolle olisi erityisesti myönnettävä valtuudet mukauttaa tämän asetuksen liitettä tekniikan ja tieteen kehitykseen. Koska tällaiset toimenpiteet ovat laajakantoisia ja niiden tarkoituksena on muuttaa tämän asetuksen muita kuin keskeisiä osia, niistä olisi päätettävä päätöksen 1999/468/EY 5 a artiklan mukaista valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä noudattaen. (22) Olisi myös toteutettava asianmukaisia toimenpiteitä sääntöjenvastaisuuksien ja petosten estämiseksi sekä ryhdyttävä tarvittaessa toimiin menetettyjen, aiheettomasti maksettujen tai väärinkäytettyjen varojen takaisinperimiseksi seuraavien asetusten mukaisesti: Euroopan yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamisesta 18 päivänä joulukuuta 1995 annettu neuvoston asetus (EY, Euratom) N:o 2988/95,[29] komission paikan päällä suorittamista tarkastuksista ja todentamisista Euroopan yhteisöjen taloudellisiin etuihin kohdistuvien petosten ja muiden väärinkäytösten estämiseksi 11 päivänä marraskuuta 1996 annettu neuvoston asetus (Euratom, EY) N:o 2185/96[30] ja Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista 25 päivänä toukokuuta 1999 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1073/1999.[31] (23) Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla toteuttaa tämän asetuksen tavoitetta, joka on GMES-ohjelman perustaminen ja sen ensivaiheen toimintojen toteuttaminen, koska GMES:n ensivaiheen toimintoihin sisältyy myös yleiseurooppalainen kapasiteetti ja ne edellyttävät yhteisön tasolla koordinoitua palvelujen tarjontaa kaikissa jäsenvaltioissa, vaan tavoite voidaan toiminnan laajuuden vuoksi saavuttaa paremmin yhteisön tasolla, joten yhteisö voi toteuttaa toimenpiteitä perustamissopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen tuon tavoitteen saavuttamiseksi, OVAT ANTANEET TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Aihe Tällä asetuksella perustetaan Euroopan maanhavainnointiohjelma GMES, jäljempänä ’GMES-ohjelma’, ja vahvistetaan säännöt GMES:n ensivaiheen toimintojen toteuttamiselle 2 artikla GMES-ohjelma 1. GMES-ohjelmassa hyödynnetään päätöksen N:o 1982/2006/EY, jäljempänä ’seitsemäs puiteohjelma’, nojalla sekä Euroopan avaruusjärjestön GMES-avaruuskomponenttiohjelmassa toteutettuja tutkimustoimia. 2. GMES-ohjelma koostuu seuraavista: 6. palvelukomponentti, jolla huolehditaan seuraaviin aihealueisiin liittyvien tietojen saatavuudesta: 7. maakartoitus 8. hätätilanteiden hallinta 9. turvallisuus 10. meriympäristön seuranta 11. ilmakehän seuranta 12. ilmastonmuutokseen mukautuminen ja sen hillitseminen 13. avaruuskomponentti, jolla huolehditaan avaruudesta käsin tapahtuvasta kestäväpohjaisesta havainnoinnista a alakohdassa mainituilla aihealueilla 14. in situ -komponentti, jolla huolehditaan ilmaan, mereen ja maanpinnalle sijoitettujen laitteitten avulla tehtävästä havainnoinnista a alakohdassa mainituilla aihealueilla. 3 artikla GMES:n ensivaiheen toiminnot (2011–2013) 1. GMES:n ensivaiheen toiminnot käsittävät vuodet 2011–2013 ja toimintoja seuraavilla aloilla: 15. hätätilanteiden hallintaan liittyvät palvelut 16. maakartoituspalvelut 17. toimenpiteet, joilla tuetaan palvelujen käytön yleistymistä 18. tietojen saanti mukaan luettuna tuki in situ -tiedonkeruulle 19. GMES:n avaruuskomponentti. 2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen toimintojen erityiset tavoitteet määritellään liitteessä. Komissio voi mukauttaa liitettä tekniikan ja tieteen kehitykseen. Nämä toimenpiteet, joilla on tarkoitus muuttaa tämän asetuksen muita kuin keskeisiä osia täydentämällä sitä, on hyväksyttävä 11 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä noudattaen. 4 artikla Organisatoriset järjestelyt 1. Euroopan komissio huolehtii GMES-ohjelman ja kansallisen, yhteisön ja kansainvälisen tason toimien koordinoinnista. 2. Komissio hallinnoi tämän asetuksen nojalla käyttöön annettuja varoja asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002, jäljempänä ’varainhoitoasetus’, mukaisesti ja huolehtii GMES-ohjelman täydentävyydestä ja johdonmukaisuudesta suhteessa muihin asiaan liittyviin yhteisön politiikkoihin, välineisiin ja toimiin, jotka liittyvät etenkin kilpailukykyyn ja innovointiin, koheesioon, tutkimukseen, liikenteeseen ja kilpailuun, maailmanlaajuiseen satelliittinavigointijärjestelmään (GNSS) liittyviin eurooppalaisiin ohjelmiin, tietosuojaan, direktiiviin 2007/2/EY (INSPIRE), yhteiseen ympäristötietojärjestelmään (SEIS) sekä yhteisön toimiin hätätilanteiden hallinnan alalla. 3. Jäsenvaltioiden on tarvittavin toimin varmistettava, että GMES pannaan täytäntöön jäsenvaltioissa ja että mahdolliset GMES:n ja asiaan liittyvien kansallisen, yhteisön ja kansainvälisen tason hankkeiden tarjoamat synergiaedut voidaan hyödyntää. GMES:n avaruuskomponentin toteuttaminen annetaan tehtäväksi Euroopan avaruusjärjestölle, joka tarvittaessa hyödyntää Euroopan sääsatelliittijärjestön EUMETSATin asiantuntemusta. 5 artikla Yhteisön rahoituksen muodot 1. Yhteisön rahoitus voidaan toteuttaa etenkin seuraavissa oikeudellisissa muodoissa: 20. avustukset 21. julkisia hankintoja koskevat sopimukset. 2. Yhteisön avustuksia voidaan myöntää eri muodoissa, kuten kumppanuuspuitesopimusten mukaisesti, taikka yhteisrahoituksena, joka annetaan toiminta-avustuksina tai yksittäistoimiin myönnettävinä avustuksina. Toiminta-avustukseen, joka annetaan yhteisöille, joiden toiminta tähtää Euroopan yleiseen etuun, ei sovelleta tuen asteittaista alenemista koskevia varainhoitoasetuksen säännöksiä. Avustuksiin sovellettava yhteisrahoituksen enimmäisosuus vahvistetaan 11 artiklan 3 kohdan mukaisella menettelyllä. 6 artikla Kolmansien maiden osallistuminen Seuraavat maat voivat osallistua 2 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuihin toimintoihin: 22. Euroopan vapaakauppaliiton (EFTA) maat, jotka ovat ETA-sopimuksen sopimuspuolia, ETA-sopimuksen ehtojen mukaisesti 23. ehdokasmaat sekä vakautus- ja assosiaatioprosessiin osallistuvat mahdolliset ehdokasmaat näiden maiden kanssa yhteisön ohjelmiin osallistumista koskevista yleisperiaatteista tehtyjen puitesopimusten tai assosiaatiosopimusten lisäpöytäkirjojen mukaisesti 24. Sveitsin valaliitto, 1 tai 2 kohdassa mainitsemattomat muut kolmannet maat sekä kansainväliset järjestöt EY:n perustamissopimuksen 300 artiklan mukaisesti tehdyissä Euroopan yhteisön ja kyseisten kolmansien maiden tai kansainvälisten järjestöjen välisissä sopimuksissa vahvistettujen osallistumiseen sovellettavien ehtojen ja sääntöjen mukaisesti. 7 artikla Rahoitus 1. Tämän asetuksen täytäntöönpanoon varataan 107 miljoonaa euroa. 2. Budjettivallan käyttäjä myöntää vuosittain määrärahat monivuotisen rahoituskehyksen puitteissa. 3. Myös kolmannet maat ja kansainväliset järjestöt voivat myöntää GMES-ohjelmalle lisärahoitusta. Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettua lisärahoitusta on pidettävä käyttötarkoitukseensa sidottuna tulona varainhoitoasetuksen 18 artiklan mukaisesti. 8 artikla GMES:n data- ja informaatiokonsepti 1. GMES-ohjelmasta rahoitettaviin toimiin sovellettavalla data- ja informaatiokonseptilla on seuraavat tavoitteet: 25. Edistetään GMES-datan ja -informaation käyttöä ja jakamista. 26. Annetaan täydet ja avoimet oikeudet saada käyttöön GMES-palvelujen ja GMES-infrastruktuurin kautta kerättyjä tietoja ottaen kuitenkin huomioon asianmukaiset turvallisuuteen liittyvät rajoitukset. 27. Vahvistetaan Maan havainnointiin liittyviä markkinoita Euroopassa etenkin toimintaketjun myöhemmän vaiheen osalta kasvun ja työpaikkojen luomisen edistämiseksi. 28. Edistetään GMES-datan ja -informaation tarjonnan jatkuvuutta. 29. Tuetaan Euroopan tutkijayhteisöjä. 2. Komissio panee GMES:n data- ja informaatiokonseptin tavoitteet täytäntöön palvelu-, avaruus- ja in situ -komponentin osalta erityisesti huolehtimalla siitä, että avustus- ja hankintasopimukset ja GMES-palvelujen tarjoajien, GMES-infrastruktuurin toiminnasta vastaavien ja datantuottajien kanssa tehtävät delegointisopimukset ovat 1 kohdassa mainittujen tavoitteitten mukaisia. 9 artikla Seuranta ja arviointi 1. Komissio seuraa ja arvioi 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua toimintaa. 2. Komissio toimittaa Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle väliarviointiraportin vuoden 2012 loppuun mennessä ja aikanaan jälkiarviointiraportin. 10 artikla Täytäntöönpanotoimenpiteet 1. Komissio hyväksyy vuotuisen työohjelman varainhoitoasetuksen 110 artiklan ja asetuksen (EY, Euratom) N:o 2342/2002[32] 90 ja 166 artiklan mukaisesti noudattaen 11 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua menettelyä. 2. GMES-ohjelman määrärahoista voidaan kattaa myös ohjelman hallinnoinnin ja sen tavoitteiden saavuttamisen edellyttämistä valmistelu-, seuranta-, valvonta-, tarkastus- ja arviointitoimista aiheutuvat menot ja erityisesti selvityksistä ja kokouksista aiheutuvat menot, tiedotus- ja julkaisumenot sekä komissiolle ohjelman hallinnoinnissa mahdollisesti tarvittavasta hallinnollisesta tai teknisestä avusta aiheutuvat kaikki muut menot. 11 artikla Komitea 1. Komissiota avustaa komitea, jäljempänä ’GMES-komitea’. 2. Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 5 a artiklan 1–4 kohtaa ja 7 artiklaa ottaen huomioon mainitun päätöksen 8 artiklan säännökset. 3. Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 4 ja 7 artiklaa ottaen huomioon mainitun päätöksen 8 artiklan säännökset. Päätöksen 1999/468/EY 4 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu määräaika vahvistetaan kahdeksi kuukaudeksi. 12 artikla Yhteisön taloudellisten etujen suojelu 1. Komissio varmistaa tämän asetuksen nojalla rahoitettavien toimien täytäntöönpanon yhteydessä, että yhteisön taloudellisia etuja suojataan petoksia, korruptiota ja muuta laitonta toimintaa ehkäisevillä toimenpiteillä, tehokkailla tarkastuksilla ja perimällä aiheettomasti maksetut varat takaisin ja, jos väärinkäytöksiä havaitaan, tehokkailla, oikeasuhteisilla ja varoittavilla seuraamuksilla asetuksen (EY, Euratom) N:o 2988/95, asetuksen (Euratom, EY) N:o 2185/96 sekä asetuksen (EY) N:o 1073/1999 mukaisesti. 2. Tämän asetuksen mukaisia yhteisön toimia rahoitettaessa asetuksen (EY, Euratom) N:o 2988/95 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitetulla väärinkäytöksellä tarkoitetaan kaikkea yhteisön oikeuden säännösten tai määräysten taikka sopimusvelvoitteiden rikkomista, joka johtuu taloudellisen toimijan teosta tai laiminlyönnistä ja jonka tuloksena on tai voisi perusteettoman menon takia olla vahinko yhteisöjen yleiselle talousarviolle. 3. Tämän asetuksen johdosta tehdyissä sopimuksissa, osallistuvien kolmansien maiden kanssa tehdyt sopimukset mukaan luettuina, on sovittava komission tai komission valtuuttaman edustajan suorittamasta ohjauksesta ja rahoitusvalvonnasta sekä tilintarkastustuomioistuimen tarvittaessa paikan päällä suorittamista tarkastuksista. 13 artikla Voimaantulo Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä . Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä […] päivänä […]kuuta […]. Euroopan parlamentin puolesta Neuvoston puolesta Puhemies Puheenjohtaja LIITE GMES:n ensivaiheen toimintojen (2011–2013) tavoitteet Asetuksen 2 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuilla toiminnoilla on seuraavat tavoitteet: 30. Hätätilanteiden hallintaan liittyvät palvelut perustuvat olemassa olevaan toimintaan Euroopassa, ja niillä huolehditaan siitä, että alan toimijat kansainvälisellä, Euroopan, kansallisella ja aluetasolla saavat käyttöönsä maanhavainnointitietoja ja niistä johdettuja tuotteita, jotka auttavat toimijoita reagoimaan erityyppisiin katastrofeihin ja kriiseihin, jotka voivat olla luonteeltaan ilmastollisia (kuten myrskyt, tulipalot ja tulvat), geofysikaalisia (kuten maanjäristykset, tsunamit, tulivuorenpurkaukset ja maanvyöryt), ihmisen tahallaan tai tahattomasti aiheuttamia tai muita humanitaarisia kriisejä. Ilmastonmuutos saattaa lisätä kriisejä, ja sen vuoksi hätätilanteiden hallintaan liittyvillä GMES-palveluilla on olennainen tehtävä tukea ilmastonmuutokseen sopeutumiseen tähtääviä toimenpiteitä osana ennaltaehkäisy-, valmistautumis-, reagointi- ja jälkihoitotoimia Euroopassa. 31. Maakartoituspalveluilla huolehditaan siitä, että maanhavainnointitietoja ja niistä johdettuja tuotteita tarjotaan sellaisten eurooppalaisten, kansallisten ja alueviranomaisten käyttöön, jotka vastaavat biodiversiteetin, maaperän, vesien, metsien ja luonnonvarojen seurannasta, ympäristöpolitiikan yleisestä toteuttamisesta, paikkatietojen keräämisestä, maataloudesta, energiasta, kaupunkisuunnittelusta, infrastruktuurista tai liikenteestä. Maakartoituspalveluihin kuuluu myös ilmastonmuutokseen liittyvien eri muuttujien seuranta. 32. Palvelujen käytön yleistymistä tukevien toimenpiteiden yhteydessä otetaan käyttöön kulloisenkin käyttäjäympäristön tarpeisiin räätälöityjä teknisiä käyttöliittymiä, harjoitetaan koulutus- ja viestintätoimintaa sekä kehitetään palveluketjun myöhempää vaihetta. 33. Tietojen saatavuutta koskevilla palveluilla, joihin kuuluu myös in situ -tiedonkeruun tukeminen, huolehditaan siitä, että GMES:n tavoitteitten saavuttamiseksi ja etenkin hätätilanteen hallintaan ja maakartoitukseen liittyviä palveluja varten kerätään ja annetaan käytettäväksi maanhavainnointitietoja lukuisista eurooppalaisista avaruushankkeista ja muusta infrastruktuurista in situ -infrastruktuuri mukaan luettuna. 34. GMES:n ensivaiheen toiminnoilla huolehditaan GMES:n avaruuskomponentin eli avaruudessa sijaitsevan maanhavainnointi-infrastruktuurin toiminnasta sekä Maan osajärjestelmien (kuten maanpinnan, ilmakehän ja valtamerten) seurannasta. Toiminnot perustuvat olemassa olevaan tai suunniteltuun kansalliseen ja eurooppalaiseen sekä GMES-avaruuskomponenttiohjelman avaruusinfrastruktuuriin. SÄÄDÖKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS 1. EHDOTUKSEN NIMI: Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan maanhavainnointiohjelmasta (GMES) ja sen ensivaiheen toiminnasta (2011–2013) 2. LUOKITTELU TOIMINTOPERUSTEISESSA JOHTAMIS- JA BUDJETOINTIJÄRJESTELMÄSSÄ Toimintalohko(t): Yritystoiminta Toiminnan ala(t): Kilpailukyky, teollisuuspolitiikka, innovaatiotoiminta ja yrittäjyys. 3. BUDJETTIKOHTA/-KOHDAT 3.1. Budjettikohdat (toimintamäärärahat sekä niihin liittyvät teknisen ja hallinnollisen avun määrärahat (entiset BA-budjettikohdat)) ja budjettinimikkeet: Uusi budjettikohta 02.02.15 3.2. Toiminnan ja sen rahoitusvaikutusten kesto: Maksusitoumukset 2011–2013, maksut 2011–2016 3.3. Budjettitiedot (rivejä lisätään tarvittaessa): Budjettikohta | Menolaji | Uusi | EFTA osallistuu | Ehdokasmaat osallistuvat | Rahoituskehyksen otsake | 02.02.15.XX | Pakoll. | JM[33] | KYLLÄ | KYLLÄ | KYLLÄ | 1a | 02.01.04.05 | Pakoll./ Ei-pakoll. | JM | KYLLÄ | KYLLÄ | KYLLÄ | 1a | 4. YHTEENVETO RESURSSEISTA 4.1. Taloudelliset resurssit 4.1.1. Yhteenveto maksusitoumusmäärärahoista (MSM) ja maksumäärärahoista (MM) milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) Henkilöstön määrä yhteensä | 18 | 22 | 24 | 5. OMINAISPIIRTEET JA TAVOITTEET 5.1. Tarve, johon ehdotuksella vastataan lyhyellä tai pitkällä aikavälillä Kuten perustelujen kohdassa 1 todetaan, GMES on Maan havainnointiin liittyvä hanke. Siinä hyödynnetään sekä avaruudessa sijaitsevia laitteita (satelliitteja) että muualle – kuten ilmaan, mereen ja maan pinnalle – sijoitettuja välineitä (ns. in situ -laitteistoja). Satelliittien ja in situ -infrastruktuurin avulla kerättyä dataa käsitellään siten, että voidaan tarjota tietopalveluja, jotka liittyvät maanpinnan, merten ja ilmakehän seurantaan, hätätilanteiden hallintaan, turvallisuuteen sekä ilmastonmuutosta koskeviin mukautuksiin ja ilmastonmuutoksen hillitsemiseen. GMES:ää rahoitetaan nyt yhteisesti Euroopan, hallitustenvälisen ja kansallisen tason osoittamilla varoilla alan toimijoiden yhteistyökumppanuuksien pohjalta. Rahoitus kohdistetaan tällä hetkellä etenkin seitsemännen puiteohjelman tutkimus- ja kehittämistoimiin lukuun ottamatta pienehköä rahoitusta valmistelutoimina[38] toteutettaviin hätätilanteiden hallintaan ja maakartoitukseen liittyviin palveluihin. Seitsemännestä puiteohjelmasta käytettävissä olevia määrärahoja on vuodesta 2011 vuoteen 2013 täydennettävä, jotta voidaan vastata seuraaviin tarpeisiin: GMES:n ensivaiheen operatiivisia palveluja olisi tarjottava nykyistä laajamittaisemmin tien raivaamiseksi täysimittaiselle GMES-ohjelmalle, joka on tarkoitus perustaa seuraavien monivuotisten rahoituskehysten puitteissa (vuodesta 2014). Lisäksi osa puiteohjelmasta rahoitetuista valmisteluvaiheen palveluhankkeista (etenkin hätätilanne- ja maakartoituspalvelut) on edennyt niin pitkälle, että ne voidaan muuttaa operatiivisiksi palveluiksi (ei siis enää tutkimuspohjaisiksi) jo ennen seuraavia monivuotisia rahoituskehyksiä. Kriisikarttojen saatavuus olisi järjestettävä operatiivisesti mahdollisimman pian, jotta jäsenvaltioiden väestönsuojeluviranomaiset pystyisivät tehokkaammin reagoimaan ihmisen aiheuttamiin tai luonnonkatastrofeihin ja jotta edistettäisiin yhteistyön tiivistämistä tilanteissa, joissa katastrofi koskee useampaa maata. Väestönsuojelupalvelujen tehokkuudella on taloudellistakin merkitystä, koska niitä voidaan tarvita paitsi ihmisten suojelemiseen myös ensiarvoisen tärkeän taloudellisen infrastruktuurin säilyttämiseen. Maankartoituspalvelut tukevat poliittisia päättäjiä (myös ympäristövirastoja) heidän muotoillessaan ja toteuttaessaan maankäyttöön, maanpinnan muutoksiin ja kaupunkiasiainhoitoon liittyviä toimia ja seuratessaan niiden vaatimusten noudattamista. Hätätilanteen hallintaan ja maakartoitukseen liittyvät palvelut edellyttävät tuekseen mm. tietojen saatavuutta. Palveluja varten hankittuja tietoaineistoja olisi voitava muokata edelleen, ja sitä varten on hankittava monen käyttäjän lisenssejä budjetin sallimissa rajoissa. Sen lisäksi on huolehdittava tietojen keräämiseen tarvittavan infrastruktuurin toiminnasta. Tämän ehdotuksen kohderyhmänä ovat julkiset ja yksityiset organisaatiot ja yritykset, jotka tarjoavat Maan havainnointiin perustuvia palveluja. 5.2. Yhteisön osallistumisesta saatava lisäarvo, ehdotuksen johdonmukaisuus muiden rahoitusvälineiden kanssa sekä mahdolliset synergiaedut Kuten perusteluissa osoitetaan, yhteisön rahoitus on sopivin keino vastata kartoitettuihin tarpeisiin. Kun kyse on koko Euroopan kattavista palveluista, jäsenvaltiot eivät pysty saavuttamaan ehdotetun toiminnan tavoitteita riittävällä tavalla, sillä eri jäsenvaltioiden panostukset on koottava yhteen Euroopan tasolla. Muiden palvelujen (kuten kriisikarttojen tai maantieteellisesti rajatumpien temaattisten maanpintakarttojen) tarjoaminen onnistuu paremmin yhteisön toimin kahdesta syystä. Ensinnäkin on mainittava mittakaavaedut, joita saadaan siitä, että avaruudessa sijaitsevien tai in situ -mittalaitteiden tuottamien tietojen hallinnointi on johdonmukaisempaa ja keskitetympää. Toinen syy on se, että jos maanhavainnointipalvelujen tarjontaa jäsenvaltioiden tasolla ei koordinoida, syntyy päällekkäisyyksiä ja EY:n ympäristölainsäädännön täytäntöönpanoa on vaikeampaa tai jopa mahdotonta seurata avointen ja objektiivisten kriteerien perusteella. Laajentamalla näiden palvelujen käyttöä eri puolilla EU:ta niin, että mukaan saadaan laajempi potentiaalinen käyttäjäkunta, yhteisö voi edesauttaa palvelujen tuoman lisäarvon maksimointia ja vaikuttaa siihen, että saadaan hyödynnettyä ne kaikki taloudelliset ja sosiaaliset edut, joita on saatavissa ketjun myöhemmän vaiheen markkinoitten vahvasta kehittymisestä ja sen mukanaan tuomista uusista työpaikoista ja uusista innovatiivisista palveluista yksityissektorilla. Tätä nykyä ei ole käytettävissä muita rahoitusvälineitä, jotka nimenomaan vastaisivat tässä ehdotuksessa esitettyihin tarpeisiin. Ohjelman toteuttamistoimilla on kuitenkin kytköksiä ohjelman aloilla tehtävään tutkimukseen, jota rahoitetaan EY:n puiteohjelmista. Nämä kytkökset ovat erittäin hyödyllisiä, sillä ne osoittavat, että tutkimusvaihe on saatu onnistuneesti päätökseen ja että voidaan siirtyä operatiiviseen vaiheeseen, jota voidaan tukea tästä ohjelmasta. Komissio huolehtii ehdotuksen täydentävyydestä ja johdonmukaisuudesta suhteessa yhteisön muuhun politiikkaan. Tämä koskee etenkin kilpailua, liikennettä, eurooppalaista GNSS-ohjelmaa, tietosuojaa, koheesiopolitiikkaa[39] sekä INSPIRE-paikkatietoinfrastruktuuria ja SEIS-järjestelmää. GMES:ää pitäisi lisäksi hyödyntää yhteistyössä, joka liittyy kehitysyhteistyöhön, humanitaariseen apuun ja hätätilanteisiin eri puolilla maailmaa. Erityisesti on mainittava Afrikka. GMES-palveluja pidetään olennaisina paitsi siksi, että niiden välittömimmät käyttäjät ovat poliittisia päättäjiä, myös siksi, että ne edistävät innovointia ja kasvua toimintaketjun myöhemmässä vaiheessa. GMES on näin ollen täysin Lissabonin strategian mukainen aloite. 5.3. Ehdotuksen tavoitteet ja odotetut tulokset sekä näihin liittyvät indikaattorit toimintoperusteisessa johtamismallissa Tämä ehdotus liittyy yhteisön kilpailukyky-, teollisuus-, innovaatio- ja yrittäjyyspolitiikkaan, ja sillä on seuraavat tavoitteet: 35. Mahdollistetaan tarpeisiin mukautettujen ensivaiheen operatiivisten GMES-palvelujen tarjoaminen käyttäjille, poliittiset päättäjät ja yksityishenkilöt mukaan luettuina. 36. Turvataan GMES-palvelujen edellyttämän havainnointi-infrastruktuurin jatkuvuus. 37. Luodaan yksityissektorille mahdollisuuksia hyödyntää tietolähteitä ja helpotetaan siten lisäarvoa tuottavien palveluntarjoajien innovointitoimintaa. Maanhavainnointiin perustuvien palvelujen kehittäminen on erityisen tärkeää kilpailukyvyn ja innovoinnin tehostamiseksi alan yrityksissä ja ketjun myöhemmän vaiheen markkinoilla. Siihen, että havainnointiin liittyviä palveluja voidaan Euroopassa tarjota kestävältä pohjalta, tarvitaan edelleen johdonmukaisia julkisia toimia. Taustalla on paitsi se, etteivät markkinat kykene vastaamaan erilaisiin julkisiin tarpeisiin, myös se, että ketjun jälkipään markkinat eivät ole kypsiä vaan toimivat vahvasti julkisen rahoituksen varassa. Lisäksi niiden kehittymistä on tähän mennessä selvästi rajoittanut epävarmuus siitä, onko peruspalveluita ja niitä varten tarvittavia tietoja saatavissa pitemmän päälle ja kohtuulliseen hintaan. Edellä kuvattujen tavoitteitten saavuttaminen edistäisi siksi kasvua ja työpaikkojen luomista tällä innovatiivisella sektorilla, jonka myöhemmän vaiheen segmentti koostuu lähinnä pk-yrityksistä. Palvelut helpottavat sellaisten keskeisten tietojen saantia, joita tarvitaan paikallisen ja aluetason politiikan muotoilussa esimerkiksi maa-, metsä- ja vesitalouden alalla. Niistä voisi olla apua muun muassa maantieverkon suunnittelussa ja kunnossapidossa. Viime kädessä tämä auttaa myös ilmastonmuutoksen arvioinnissa. Hätätilannepalvelujen odotetaan puolestaan tehostavan väestönsuojelupalveluja, jolloin voidaan säästää ihmishenkiä ja lieventää ensiarvoisen tärkeän taloudellisen infrastruktuurin vaurioita. Tähän päästään, kun voidaan tehdä parempia ennusteita ympäristöriskeille alttiista alueista, saadaan nopeammin käyttöön entistä tarkempia karttapalveluja kriisin aikana ja pystytään parantamaan kriisin jälkihoitoa. Toimintatavoitteet, panokset, tuotokset ja niihin liittyvät indikaattorit esitetään tiivistetysti seuraavassa taulukossa. Toimintatavoite | Tuotos | Tuotoksen tavoiteindikaattori | Tulokset | Tulosindikaattori | Vaikutukset | Vaikutusindikaattori | 1. Tarjotaan hätätilanteen hallintapalveluja | 1.1. Eurooppalainen kartoituspalvelu hätätilanteen hallintaan | Kartoitus aktivoituu pyynnöstä Euroopan tasolla | Karttojen saatavuus ja toimitusnopeus paranevat | Kysyntä tyydytetään käytettävissä olevilla varoilla | Tuotetut tiedot nopeammin ja varmemmin saatavilla | Käyttäjän tyytyväisyys | 1.2. Tuotteiden integrointi hätätilanteen hallintaa varten | Tapauskohtainen kartoitus aktivoituu pyynnöstä | Tapauskohtaisen alueellisen kartoituspalvelun saatavuus paranee | 2. Tarjotaan maakartoituspalveluja | 2.1. Periodinen maanpeitteenkartoitus | Koko EU:n kattava maanpeitekartoitus ja täsmäkartoitus | Kartoituspalvelun saatavuus paranee Vakaa tiedonkulku | Kysyntä tyydytetään käytettävissä olevilla varoilla | 2.2. Dynaaminen maakartoitus | Tiedot olennaisista ilmastomuuttujista päivittäin | 3. Palvelujen käytön yleistymisen tukeminen | 3. Toimenpiteet, joilla tuetaan operatiivisten palvelujen käytön yleistymistä | Liitännäistoimenpiteet (kuten käyttöliittymät ja koulutus), joilla edistetään tietojen käyttöä käyttäjäkunnassa | Teknisiä käyttöliittymiä tarjolla, käyttäjät tietoisia palveluista | Käyttäjien tietoisuus ja palvelujen käyttö lisääntyneet | 4. Taloudellinen tuki GMES-avaruuskomponenttiin liittyville toimille | 4. Sentinelien 1A, 2A ja 3A[40] rutiinioperaatiot ja tiedonsaantiin liittyvät maasegmentin operaatiot | Avustukset Sentinel-operaatioiden tueksi | Kyseisten kolmen sentinelin rutiinioperaatiot varmistettu | Operaatiot eivät keskeydy | Rutiinioperaatiot varmistettu toimen keston ajaksi | 5. Tietojen hankinta ja tarjoaminen | 5. Palveluja tukevien tietojen hankinta | Tietojen hankintaa/käyttöoikeutta koskeva sopimus | Monen käyttäjän lisenssit tietoja varten | Tietojen saatavuus ja käyttömahdollisuudet paranevat | 5.4. Toteutustapa (alustava) Mitä seuraavista menettelyistä[41] käytetään toiminnan toteuttamisessa? X Keskitetty hallinnointi X komissio hallinnoi suoraan X hallinnointivastuu siirretään ( toimeenpanovirastoille X varainhoitoasetuksen 185 artiklassa tarkoitetuille yhteisöjen perustamille elimille X kansallisille julkisoikeudellisille yhteisöille tai julkisen palvelun tehtäviä suorittaville yhteisöille X kansainvälisille järjestöille Yhteistyössä toteutettava tai hajautettu hallinnointi jäsenvaltioiden kanssa kolmansien maiden kanssa X Hallinnointi yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen kanssa (Euroopan avaruusjärjestö) Komissio toteuttaa toimet suoraan seuraavin keinoin: - avoimen ehdotuspyynnön perusteella myönnettävät avustukset - vuotuisessa työohjelmassa mainituille edunsaajille myönnettävät avustukset - tarjousmenettelyt. 6. SEURANTA JA ARVIOINTI 6.1. Seurantamenettely Tuotosten mahdollisimman hyvän laadun ja varojen tehokkaimman käytön varmistamiseksi otetaan käyttöön seurantamenettely. Seuranta jatkuu koko ohjelman ajan. Se perustuu institutionaalisten käyttäjien ja edunsaajien antamaan palautteeseen ohjelmasta ja sisältää tietojen tarkastelun ja tietojen keräämisen kohdennetuilla tutkimuksilla. 6.2. Arviointimenettely 6.2.1. Ennakkoarviointi Ehdotuksesta on tehty laajennettu vaikutustenarviointi, joka täyttää ennakkoarvioinnin vaatimukset. Toimintavaihtoehtojen vertailun perusteella määriteltiin parhaaksi katsottava vaihtoehto ja arvioitiin sen vaikutukset ja riskit, sitä koskevat oletukset sekä sen kustannustehokkuus. Ehdotus on täysin johdonmukainen suhteessa arvioinnissa esitettyihin päätelmiin. 6.2.2. Väli-/jälkiarviointien perusteella toteutetut toimenpiteet (aikaisemmat kokemukset vastaavasta toiminnasta) Ehdotus perustuu kokemuksiin, joita on saatu kehitettäessä GMES:ää tutkimushankkeena kymmenen viime vuoden aikana. Kokemus osoittaa, että vaikka GMES:n jatkokehitys edellyttää edelleen tutkimusrahoitusta, nyt on tullut tarpeelliseksi tukea eräiden keskeisten maanhavainnointipalvelujen tarjoamista, jotta tähänastisista investoinneista saadaan täysi hyöty ja edellä yksilöityihin tarpeisiin voidaan vastata. 6.2.3. Tulevaa arviointia koskevat määräykset ja arviointien suorittamisvälit Ohjelman tuloksista ja sen täytäntöönpanon laadullisista näkökohdista tehdään ulkoinen väliarviointi 18 kuukauden kuluttua ohjelman alkamisesta. Kahden vuoden kuluttua ohjelman päättymisestä tehdään ulkoinen jälkiarviointi ohjelman tuloksista ja vaikutuksista. 7. PETOSTENTORJUNTA Komission keskusyksiköt ja/tai EY:n lähetystöt edunsaajamaissa huolehtivat sopimusten, avustusten ja niihin liittyvien maksujen hallinnollisesta seurannasta. Erityistä huomiota kiinnitetään menojen luonteeseen (tukikelpoisuus), talousarviossa pysymiseen (todelliset kustannukset) tositteiden ja asiaan liittyvien asiakirjojen varmentamiseen. 8. YKSITYISKOHTAINEN ERITTELY TARVITTAVISTA RESURSSEISTA 8.1. Ehdotuksen tavoitteet ja niihin liittyvät rahoituskustannukset Maksusitoumusmäärärahoina, milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) (Sarakkeessa ilmoitetaan tavoitteet, toiminta ja tuotokset) | Tuotoksen tyyppi | Keskim. kustannukset | 2011 | 2012 | 2013 | YHTEENSÄ | 2011 | 2012 | 2013 | Vuosi n + 3 | Vuosi n + 4 | Vuosi n + 5 | Virkamiehet tai väliaikaiset toimihenkilöt[42] (XX 01 01) | A*/AD | 11 | 12 | 12 | B*, C*/AST | 6 | 8 | 9 | Momentilta XX 01 02 rahoitettava henkilöstö[43] | 1 | 2 | 3 | Momenteilta XX 01 04/05 rahoitettava muu henkilöstö[44] | 0 | 0 | 0 | YHTEENSÄ | 18 | 22 | 24 | PO ENTR pyrkii rationalisoimaan organisaatiotaan etsimällä lisää synergiaetuja ja tarkastelemalla henkilöstötilannettaan uudelleen vallitsevien olosuhteiden valossa ja ottaen etenkin huomioon komission meneillään olevan henkilöresurssitarkastelun. Odotuksena on, että tällä tavoin löytyy niin paljon mahdollisuuksia henkilöstön uudelleenjärjestelyyn, että sillä pystytään kattamaan suurin osa tämän aloitteen henkilöstötarpeesta. Ellei henkilöstöä pystytä osoittamaan riittävästi, käyttäjäpääosastot pyytävät tarvittavat henkilöresurssit kulloistakin vuotta koskevan vuosistrategian yhteydessä. 8.2.2. Toimintaan liittyvien tehtävien kuvaus - vastuuvirkamiehet (AD / kansallinen asiantuntija), jotka vastaavat ohjelmaan liittyvän toiminnan linjaamisesta ja yleisestä koordinoinnista - ohjelman hallinnoijat (AD), jotka vastaavat ohjelman toteuttamisesta, seurannasta ja arvioinnista - avustavat ohjelman hallinnoijat (AST), jotka avustavat ohjelman hallinnoijia - rahoitus- ja sopimusassistentit (AST / sopimussuhteiset toimihenkilöt), jotka vastaavat avustusten ja sopimusten hallinnoinnista - hallintoavustajat (AST), jotka vastaavat hallinnollisesta tuesta ja sihteerintehtävistä. 8.2.3. Henkilöresurssien lähteet (henkilöstösääntöjen alainen henkilöstö) ( Korvattavan tai jatkettavan ohjelman hallinnointiin osoitetut tämänhetkiset virat ja/tai toimet ( Vuosistrategiaan ja alustavaan talousarvioesitykseen liittyvässä vuotta n koskevassa menettelyssä jo myönnetyt virat ja/tai toimet X Seuraavassa vuosistrategiaan ja alustavaan talousarvioesitykseen liittyvässä menettelyssä pyydettävät virat ja/tai toimet X Hallinnoinnista vastaavan pääosaston nykyisten virkojen ja/tai toimien uudelleenjärjestely (henkilöstön sisäinen uudelleenjärjestely) ( Vuodeksi n tarvittavat virat ja/tai toimet, jotka eivät sisälly vuosistrategiaan ja alustavaan talousarvioesitykseen liittyvään, kyseistä vuotta koskevaan menettelyyn Henkilöstö- ja hallintoresurssien tarve katetaan osuudesta, joka voidaan myöntää hallinnoivalle pääosastolle vuotuisessa määrärahojen jaossa ottaen huomioon talousarviorajoitukset. 8.2.4. Muut viitemäärään sisältyvät hallintomenot (XX 01 04/05 – hallintomenot) milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) Budjettikohta (numero ja nimi) | 2011 | 2012 | 2013 | Vuosi n + 3 | Vuosi n + 4 ja myöh. vuodet | YHTEENSÄ | 1. Tekninen ja hallinnollinen apu (henkilöstökust. mukaan luettuina) | Toimeenpanovirastot[45] | Muu tekninen ja hallinnollinen apu | – sisäinen | – ulkoinen[46] | 1 | 2 | 2 | Tekninen ja hallinnollinen apu yhteensä | 1 | 2 | 2 | 8.2.5. Henkilöstömenot ja niihin liittyvät menot, jotka eivät sisälly viitemäärään milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) Laji | 2011 | 2012 | 2013 | Vuosi n + 3 | Vuosi n + 4 | Vuosi n + 5 ja myöh. vuodet | Virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt (XX 01 01) | 2,1 | 2,4 | 2,6 | Momentilta XX 01 02 rahoitettava henkilöstö (ylim. toimihenkilöt, kansalliset asiantuntijat, sopimussuhteinen henkilöstö jne.) (budjettikohta ilmoitettava) | 0,06 | 0,14 | 0,2 | Henkilöstömenot ja niihin liittyvät menot yhteensä (EIVÄT sisälly viitemäärään) | 2,1 | 2,5 | 2,8 | Laskelma – virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt Tarvittaessa viitataan kohtaan 8.2.1. 122 000 euroa virkamiestä kohti vuodessa 73 000 euroa kansallista asiantuntijaa kohti vuodessa 64 000 euroa sopimussuhteista toimihenkilöä kohti vuodessa Laskelma – momentilta XX 01 02 rahoitettava henkilöstö 2011 – 1 sopimussuhteinen toimihenkilö 2012 – 1 sopimussuhteinen toimihenkilö ja 1 kansallinen asiantuntija 2013 – 2 sopimussuhteista toimihenkilöä ja 1 kansallinen asiantuntija 8.2.6. Muut hallintomenot, jotka eivät sisälly viitemäärään milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) 2011 | 2012 | 2013 | Vuosi n + 3 | Vuosi n + 4 | Vuosi n + 5 ja myöh. vuodet | YHTEENSÄ | XX 01 02 11 01 – Virkamatkat | 0,023 | 0,025 | 0,030 | 0,078 | XX 01 02 11 02 – Konferenssit ja kokoukset | 0,208 | 0,208 | 0,208 | 0,624 | XX 01 02 11 03 – Komiteoiden kokoukset[47] | 0,139 | 0,139 | 0,139 | 0,417 | XX 01 02 11 04 – Selvitykset ja kuulemiset | XX 01 02 11 05 – Tietojärjestelmät | 2. Muut hallintomenot yhteensä (XX 01 02 11) | 0,350 | 0,352 | 0,357 | 1,059 | 3. Muut hallintomenojen kaltaiset menot (eritellään budjettikohdittain) | Hallintomenot yhteensä lukuun ottamatta henkilöstömenoja ja niihin liittyviä menoja (EIVÄT sisälly viitemäärään) | 0,350 | 0,352 | 0,357 | 1,059 | Laskelma – muut hallintomenot, jotka eivät sisälly viitemäärään Enintään 20 kaksipäiväistä virkamatkaa vuodessa, keskimääräiset päiväkustannukset 750 euroa = 30 000 euroa 6 kaksipäiväistä kokousta, keskimäärin 30 osallistujaa, kustannukset 1 044 euroa (matkakustannukset 860 € + päivärahat 92 € * 2 päivää) = 187 920 euroa 3 komitean kokousta: 860 euroa osallistujaa kohti * 54 osallistujaa (vuodessa) = 139 320 euroa Henkilöstö- ja hallintoresurssien tarve katetaan osuudesta, joka voidaan myöntää hallinnoivalle pääosastolle vuotuisessa määrärahojen jaossa ottaen huomioon talousarviorajoitukset. 8.2.7. Täytäntöönpano – henkilöresurssit Toimintaan tarvittavien henkilöresurssien määrittämiseksi tehtiin seuraavat analyysit: - Määriteltiin täytäntöönpanojärjestelyt eri tuotosten toteuttamiseksi. - Määriteltiin täytäntöönpanojärjestelyissä tarvittavat keskeiset laajat tehtäväryhmät. - Määriteltiin tehtävän toistomäärä toiminnon aikana. - Arvioitiin vuotuinen henkilöstötarve kokoaikaisiksi muutettuina. Tiivistetty kuvaus täytöntöönpanojärjestelyistä Toiminnalliset tavoitteet | Tuotos | Täytäntöönpanojärjestelyt | 1. Tarjotaan hätätilanteen hallintapalveluja | 1.1. Eurooppalainen kartoituspalvelu hätätilanteen hallintaan | Hankinnat pyynnöstä tapahtuvan nopean karttapalvelun perustamiseksi, muut pyynnöstä tapahtuvat karttapalvelut, jotka kattavat hätätilanteen hallinnan eri vaiheet, viitekartat, karttojen validointi ja tarkastaminen, arkistointi, paikannus ja jakelu. Hankintakierroksen hallinto. Palvelun seuranta. Koordinointi muiden asiaan liittyvien palveluntarjoajien kanssa. | 1.2. Tuotteiden integrointi hätätilanteen hallintaa varten | Alan toimijoille suunnattuja avustuksia koskeva ehdotuspyyntö, jossa keskitytään EU:n tasolla tuotettuihin tietoihin perustuvien tietojen toimittamiseen alueellisille loppukäyttäjille. Ehdotuspyyntömenettelyn hallinto. Avustusten käytön seuranta. Koordinointi väestönsuojeluorganisaatioiden välillä. | 2. Tarjotaan maakartoituspalveluja | 2.1. Periodinen maanpeitteenkartoitus | Toimet Euroopan tasolla: Hankinnat seuraavien Euroopan tason palvelujen perustamiseksi: kuvien esikäsittely, viitetietojen saanti, erilaiset maanpeitteeseen ja sen muutoksiin liittyvät tuotteet, karttojen validointi ja tarkastaminen, arkistointi, paikannus ja jakelu. Hankintakierroksen hallinto. Palvelun seuranta. Koordinointi muiden asiaan liittyvien palveluntarjoajien kanssa. Toimet aluetasolla: Alan toimijoille suunnattuja avustuksia koskeva ehdotuspyyntö, jonka tarkoituksena on luoda eurooppalaisia tuotteita kokoamalla yhteen jäsenvaltioiden tietoaineistoja yhteisen kohdelähtöisen mallin avulla. Avustusten käytön seuranta. Koordinointi eri organisaatioiden välillä. | 2.2. Dynaaminen maakartoitus | Hankinnat, joita tarvitaan sellaisen palvelun perustamiseksi, jolla tarjotaan päivittäin tietoja bio-geofysikaalisista parametreista reaaliaikaisesti ja globaalisti. Hankintakierroksen hallinto. Palvelun seuranta. Koordinointi muiden asiaan liittyvien palveluntarjoajien kanssa. | 3. Palvelujen käytön yleistymisen tukeminen | 3. Toimenpiteet, joilla tuetaan operatiivisten palvelujen käytön yleistymistä | Hankinnat sellaisen palvelun perustamiseksi, jolla edistetään datan ja informaation käyttöä loppukäyttäjien keskuudessa ja GMES-palvelut voidaan liittää käyttäjäkohtaiseen käyttöympäristöön ja tiedonkulkuun. Hankintakierroksen hallinto. Palvelun seuranta. Koordinointi muiden asiaan liittyvien palveluntarjoajien kanssa. | 4 ja 5. Rahoitustuki GMES:n avaruuskomponentille ja tietojen saatavuudelle | 4. Sentinelien 1A, 2A ja 3A[1] rutiinioperaatiot, tiedonsaantiin liittyvät maasegmentin operaatiot sekä tiedonsaantisopimukset tietojen omistajien kanssa | ESAn operoimien toimintojen rahoitus, mahdollisesti yhteishallinto. Yhteishallintosopimuksen hallinto. In situ -tietojen hankinta ja hankintakierroksen hallinto. Asiaan liittyvien toimien seuranta. | Henkilöstötarve tuotosta ja tehtävää kohti Tuotos | Laaja tehtäväryhmä | Tehtäviä | 2011 (FTE) | 2012 (FTE) | 2013 (FTE) | 1.1. Eurooppalainen kartoituspalvelu hätätilanteen hallintaan | a) Hankintamenettelyn suunnittelu, julkaiseminen ja arviointi ja sopimusten tekeminen | 1 | 1 | b) Tehtäväksi annetun kartoituspalvelun seuranta | 2 | 0,5 | 0,5 | c) Eurooppalaisen kartoituksen koordinointi | 3 | 0,25 | 0,5 | 1 | d) Toiminnon rahoituskäsittely ja hallinnollinen seuranta | 3 | 0,5 | 0,5 | 0,5 | Tuotos 1.1 yhteensä | 1,75 | 1,5 | 2 | 1.2. Tuotteiden integrointi hätätilanteen hallintaa varten | a) Avustukset – ehdotuspyyntömenettelyn suunnittelu, julkaiseminen ja arviointi ja sopimusten tekeminen | 3 | 0,75 | 0,5 | 0,5 | b) Kartoituspalveluihin annettujen avustusten seuranta | 15 | 0,25 | 1 | 1 | c) Eri toimijoiden toimien koordinointi Euroopan tasolla | 3 | 0,5 | 0,5 | 0,5 | d) Toiminnon rahoituskäsittely ja hallinnollinen seuranta | 15 | 1 | 1,5 | 1,5 | Tuotos 1.2 yhteensä | 2,5 | 3,5 | 3,5 | Tavoite 1 yhteensä | 4,25 | 5 | 5,5 | 2.1. Periodinen maanpeitteenkartoitus | a) Hankintamenettelyn suunnittelu, julkaiseminen ja arviointi ja sopimusten tekeminen | 3 | 1 | b) Tehtäväksi annettujen palvelujen seuranta | 9 | 0,5 | 1 | 2 | c) Avustukset – ehdotuspyyntömenettelyn suunnittelu, julkaiseminen ja arviointi ja sopimusten tekeminen | 3 | 0,25 | 0,5 | 0,5 | d) Avustusten seuranta | 9 | 0 | 0,5 | 0,5 | e) Eri toimijoiden toimien koordinointi Euroopan tasolla | 3 | 0,5 | 0,5 | 0,5 | f) Toimintoon liittyvien hankintojen ja avustusten rahoituskäsittely ja hallinnollinen seuranta | 18 | 1,5 | 2,5 | 3 | Tuotos 2.1 yhteensä | 3,75 | 5 | 6,5 | 2.2 Dynaaminen maakartoitus | a) Hankintamenettelyn suunnittelu, julkaiseminen ja arviointi ja sopimusten tekeminen | 1 | 0,75 | b) Tehtäväksi annettujen palvelujen seuranta | 2 | 0,25 | 0,5 | 0,5 | c) Tietojen levittäminen ja liitännäistoimet | 3 | 0,75 | 0,75 | d) Toiminnon rahoituskäsittely ja hallinnollinen seuranta | 3 | 0,75 | 0,75 | 0,75 | Tuotos 2.2 yhteensä | 1,75 | 2 | 2 | Tavoite 2 yhteensä | 5,5 | 7 | 8,5 | 3. Operatiivisten palvelujen käyttöönotto | a) Hankintamenettelyn suunnittelu, julkaiseminen ja arviointi ja sopimusten tekeminen | 1 | 1 | b) Tehtäväksi annettujen palvelujen seuranta | 2 | 0,5 | 0,5 | c) Koordinointitoimet | 2 | 0,5 | 0,5 | d) Toiminnon rahoituskäsittely ja hallinnollinen seuranta | 2 | 0,25 | 0,5 | 0,5 | Tavoite 3 yhteensä | 1,25 | 1,5 | 1,5 | 4 ja 5. GMES:n avaruusoperaatiot ja tiedonsaanti | a) ESAn kanssa tehtävän yhteishallintosopimuksen valmistelu | 1 | 1 | b) Toiminnan operatiivinen valvonta | 3 | 1 | 1 | c) Koordinointi kansallisella/jäsenvaltioiden tasolla | 3 | 0,5 | 0,5 | d) Sopimuksen hallinnollinen ja rahoitusseuranta | 3 | 0,5 | 0,5 | Tavoitteet 4 ja 5 yhteensä | 1 | 2 | 2 | Hallinto, asiantuntija-apu ja yleiskustannukset | a) Hallinto – yksikönpäällikkö | 3 | 1 | 1 | 1 | b) Rahoituskoordinointi | 3 | 0,5 | 0,5 | 0,5 | c) Oikeudellinen avustaja | 3 | 0,5 | 1 | 1 | d) Avaruusasiantuntija | 3 | 1 | 1 | 1 | e) Käyttöliittymä – yhteyshenkilö | 3 | 1 | 1 | 1 | f) Sihteeristö | 3 | 2 | 2 | 2 | Yleiskustannukset yhteensä | 6 | 6,5 | 6,5 | Henkilöstötarve yhteensä | 18 | 22 | 24 | [1] Ks. tiedonanto Ympäristön ja turvallisuuden maailmanlaajuinen seuranta (GMES): tavoitteena turvallisempi planeetta (KOM(2008) 748, 12.11.2008 – jäljempänä ”vuoden 2008 tiedonanto”). [2] EU osoitti tutkimuksen ja kehittämisen kuudennesta puiteohjelmasta GMES-hankkeisiin 100 miljoonaa euroa ja ESA saman verran GMES-palveluhankkeisiin. EU varaa vuosina 2007–2013 seitsemännen puiteohjelman Yhteistyö-erityisohjelman avaruus-aihealueesta 430 miljoonaa euroa GMES-palveluhankkeisiin ja kyseisiä palveluja varten tarvittavien tietojen hankkimiseen. Seitsemännen puiteohjelman avaruus-aihealueesta osoitetaan lisäksi 624 miljoonaa euroa ESAn GMES-avaruuskomponenttiohjelman kehittämiseen. Kokonaisrahoitus on 2 246 miljoonaa euroa (vuoden 2008 taloudellinen tilanne) – mukana on myös ESAn jäsenvaltioiden rahoitus. [3] Euroopan poliittiset päättäjät eivät tässä vaiheessa saa käyttöönsä etenkään sellaisia riittävän laadukkaita tietoja, jotka olisi yhdistetty Euroopan tasolla tai maailmanlaajuisesti. [4] Ks. Euroopan yhteisön seitsemännestä tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelmasta (2007–2013) 18.12.2006 tehty Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1982/2006(EY). [5] KOM(2005) 565, 10.11.2005. [6] Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25. kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 (EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1) 49 artiklan 6 kohdan b alakohdan mukaisesti. [7] KOM(2006) 231, 22.9.2006. [8] Århusissa 25.6.1998 tehdyssä yleissopimuksessa tiedon saannista, yleisön osallistumisoikeudesta päätöksentekoon sekä muutoksenhaku- ja vireillepano-oikeudesta ympäristöasioissa annetaan jokaiselle oikeus saada viranomaisten hallussa olevia ympäristötietoja (ympäristötietojen saanti), osallistua ympäristöön liittyviin päätöksentekomenettelyihin ja hyödyntää muutoksenhakumenettelyjä sellaisten viranomaispäätösten tutkimiseksi uudelleen, jotka on tehty kunnioittamatta edellä mainittuja oikeuksia tai yleensä ympäristölainsäädäntöä (muutoksenhaku- ja vireillepano-oikeus). [9] Ks. myös kohta 1.4. [10] GMES:lle tarjoavat tietoja mm. seuraavat käynnissä olevat avaruushankkeet: Spot, TerraSAR-X, EUMETSAT-satelliitit, CosmoSkymed, DMC Deimos, Ikonos, GeoEye, Quickbird ja ENVISAT. [11] ESA kehittelee GMES-avaruuskomponenttiohjelmassaan viittä ns. Sentinel-satelliittihanketta. [12] EUVL L 108, 25.4.2007, s. 1. [13] Näistä mainittakoon Euroopan ympäristökeskus EYK, Euroopan meriturvallisuusvirasto EMSA, Euroopan unionin satelliittikeskus EUSC, Euroopan puolustusvirasto EDA ja Euroopan unionin jäsenvaltioiden operatiivisesta ulkorajayhteistyöstä huolehtiva virasto FRONTEX. [14] Kuten vuoden 2008 tiedonannossa kaavaillaan, komissio selvittää, antaisivatko markkinamahdollisuuksien kehittyminen ja kustannuksiin perustuvat käyttäjämaksut mahdollisuuden vähentää julkisia investointeja vuoden 2014 jälkeen [15] EYVL L 184, 17.7.1999, s. 23. [16] EUVL C […], […], s. […]. [17] EUVL C […], […], s. […]. [18] EUVL C […], […], s. […]. [19] EUVL C […], […], s. […]. [20] EUVL C 136, 20.6.2007, s. 1. [21] EUVL L 261, 6.8.2004, s. 64. [22] EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1. [23] EUVL L 400, 30.12.2006, s. 1. [24] KOM(2008) 748, 12.11.2008. [25] EUVL L 108, 25.4.2007, s. 1. [26] KOM(2008) 46 lopullinen. [27] EUVL C 139, 14.6.2006, s. 1. [28] EYVL L 184, 17.7.1999, s. 23. [29] EYVL L 312, 23.12.1995, s. 1. [30] EYVL L 292, 15.11.1996, s. 2. [31] EYVL L 136, 31.5.1999, s. 1. [32] EYVL L 357, 31.12.2002, s. 1. [33] Jaksotetut määrärahat (JM). [34] Menot, jotka eivät kuulu osaston xx lukuun xx 01. [35] Menot, jotka otetaan osaston xx momentille xx 01 04. [36] Menot, jotka otetaan lukuun xx 01 muille momenteille kuin xx 01 04 tai xx 01 05. [37] Katso toimielinten sopimuksen 19 ja 24 kohta. [38] Varainhoitoasetuksen 49 artiklan 6 kohdan b alakohdan mukaisesti. [39] Yhteisön koheesiopolitiikan strategisten suuntaviivojen (2007–2013) kohdassa 1.1.2 korostetaan ympäristönsuojelun ja kasvun välisten yhteyksien vahvistamista ja viitataan GMES-aloitteeseen. [40] Sentinelit ovat avaruushankkeita, jotka kehitetään ESAn valinnaisessa ohjelmassa, jonka rahoitukseen EU osallistuu. [41] Jos käytetään useampaa kuin yhtä menettelyä, tämän kohdan huomautuksissa olisi annettava lisätietoja. [42] Kyseisen henkilöstön kustannukset EIVÄT sisälly viitemäärään. [43] Kyseisen henkilöstön kustannukset EIVÄT sisälly viitemäärään. [44] Kyseisen henkilöstön kustannukset sisältyvät viitemäärään. [45] Tässä olisi viitattava asianomaisia toimeenpanovirastoja koskeviin rahoitusselvityksiin. [46] Tekninen ja hallinnollinen tuki toimintoa 1 ja maakartoitusta koskevien avustusten koordinointiin jäsenvaltioissa. [47] Ilmoitetaan, millaisesta komiteasta on kysymys ja mihin ryhmään se kuuluu.