Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille - Raportti riskipääomaa koskevan toimintasuunnitelman edistymisestä /* KOM/2000/0658 lopull. */





KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN PARLAMENTILLE RAPORTTI RISKIPÄÄOMAA KOSKEVAN TOIMINTASUUNNITELMAN EDISTYMISESTÄ TIIVISTELMÄ Tässä tiedonannossa tarkastellaan, miten EU:n riskipääomamarkkinoiden kehittämisstrategian täytäntöönpanossa on edistytty, ottaen huomioon Eurooppa-neuvoston Lissabonin erityisistunnon päätelmät ja sen, että riskipääomaa koskeva toimintasuunnitelma on määrä panna kokonaisuudessaan täytäntöön vuoteen 2003 mennessä. EU:n riskipääomamarkkinat toimivat oikein hyvin vuonna 1999, mutta Yhdysvaltojen markkinoihin verrattuna ne ovat edelleen pienet ja hajanaiset. Vaikka markkinoiden toimintaa ei voida pitää yleisesti puutteellisena, teknologiasijoituksia ja sijoituksia alkuvaiheessa oleviin yrityksiin on edelleen hyvin vähän. EU:n riskipääomamarkkinoiden kehittäminen edelleen edellyttää markkinoiden nopeampaa yhdentymistä, markkinoiden tehokkaan toiminnan tiellä olevien maakohtaisten rajoitusten poistamista ja yleisemmällä tasolla yritysystävällisemmän kulttuurin edistämistä. Rahoituspalveluita koskevan toimintasuunnitelman täytäntöönpano aikataulun mukaan edistää suuresti yhtenäisten riskipääomamarkkinoiden syntymistä EU:ssa. Komission yksiköissä valmistellaan rahoituspalveluita koskevaan toimintasuunnitelmaan kuuluvia toimenpiteitä, joilla on merkitystä riskipääoman kannalta, ja komissio on äskettäin hyväksynyt useita tällaisia toimenpiteitä. Lisäksi komission ehdottama yhteisön patentti vähentää huomattavasti kustannuksia ja lisää niiden innovatiivisten yritysten oikeusvarmuutta, jotka haluavat toimia oman jäsenvaltionsa ulkopuolella. On erittäin tärkeää, että kaikki osapuolet tekevät yhteistyötä, jotta voidaan sopia ajoissa näiden toimenpiteiden sisällyttämisestä yhteisön oikeuteen. Riskipääomamarkkinoiden edistämistä koskevat rakenneuudistukset jäsenvaltioissa etenevät. Useissa jäsenvaltioissa on kevennetty rajoituksia, jotka koskevat yhteisösijoittajien mahdollisuuksia tehdä sijoituksia pääomamarkkinoilla, ja helpotettu yrityksen perustamiseen liittyviä hallinnollisia menettelyjä. Konkurssi- ja maksukyvyttömyysmenettelyjen lannistavaan vaikutukseen ei kuitenkaan useimmissa jäsenvaltioissa ole paljoakaan puututtu. Riskipääomasijoitusten verotuksellisten esteiden poistaminen on edistynyt hienokseltaan, kun joissakin jäsenvaltioissa on tehty muutoksia yritysten voittojen ja pääomavoittojen verotukseen. Verouudistuksia on kuitenkin nopeutettava ja laajennettava, mikäli riskipääoman toimintasuunnitelma aiotaan panna täytäntöön määräaikaan mennessä. Yrittäjyyden edistämiseksi on toteutettu lukuisia yhteisön toimia. Yrittäjyys on yksi työllisyyssuuntaviivojen neljästä pilarista. Komission vuodeksi 2001 ehdottamissa suuntaviivoissa kehotetaan kaikkialla yhteiskunnassa lisäämään tietoisuutta yrittäjyydestä; Euroopan sosiaalirahasto rahoittaa yrittäjyyttä koskevia koulutusohjelmia. Komissio on toteuttanut toimia innovoinnin edistämiseksi kaikkialla unionissa esimerkiksi nostamalla esiin menestyksekkäämmillä alueilla noudatettuja käytäntöjä. Myös jäsenvaltiot toteuttavat toimenpiteitä tällä alalla ja edistävät yrittäjyyttä varsinkin rahoittamalla yrittämiseen liittyviä oppiaineita yksityisissä ja julkisissa yliopistoissa, edistämällä teknologiansiirtoa pk-yrityksiin sekä edistämällä yhteistyötä pk-yritysten, tiedeyhteisön ja suurten yritysten välillä. EU:n riskipääomamarkkinoiden kehittämisstrategian taustalla olevan filosofian mukaan uusien innovatiivisten yritysten perustamista ja jatkamista suosiva ympäristö on ensisijaisen tärkeä tekijä. Tämän filosofian mukaan julkisella rahoituksella on rajoitettu rooli markkinoilla havaittavien ongelmien ratkaisukeinona. Kuten aina julkisen rahoituksen yhteydessä, etuja tarkasteltaessa on kuitenkin otettava huomioon, että vaarana on markkinoiden vääristyminen, ja riskipääoman ollessa kyseessä, yksityisen sektorin toiminnan syrjäytyminen tai korvautuminen. Paljon on vielä tehtävää ennen kuin EU:n riskipääomamarkkinat ovat Yhdysvaltain markkinoiden tasalla. Riskipääoman toimintasuunnitelman täytäntöönpano vuoteen 2003 mennessä on keskeistä. Lissabonin Eurooppa-neuvoston erityisistunnon päätelmissä todettiin riskipääoma- sijoitusten merkitys kestävän talouskasvun ja työllisyyden kannalta. Tämän tiedonannon tarkoituksena on tarkistaa EU:n riskipääoma-markkinoiden kehittämisstrategiaa Lissabonin päätelmien valossa. // 1. Johdanto Vaikka riskipääomamarkkinat [1] ovat muihin rahoitusmarkkinoihin verrattuna pienet, niiden merkitys uusille innovatiivisille yrityksille oman pääoman ehtoisen rahoituksen lähteenä on ainutlaatuinen. Huhtikuussa 1998 annetussa riskipääomatiedonannossa [2] tuotiin esiin, että useat tutkimukset osoittavat innovatiivisten pk-yritysten olevan merkittäviä työllistäjiä, vaikka työllistävää vaikutuksen tarkkaa määrä ei voidakaan esittää. Useissa selvityksissä on myös korostettu pääomasijoittamisen ja listautumisen merkitystä nopeasti kasvavien yritysten kehittämisessä. Kehittyneet ja toimivat riskipääomamarkkinat edistävät näin ollen kestävää talouskasvua ja työpaikkojen luomista merkittävällä tavalla. [1] Riskipääomamarkkinat kattavat "bisnesenkeleiden" sijoitukset, virallisemmat pääomasijoitukset ja sijoitukset erikoistuneilla markkinoilla uusiin, nopeasti kasvaviin yrityksiin. [2] "Riskipääoma: avain työpaikkojen luomiseen Euroopan unionissa", SEC (1998) 552. // Yrittäjyyden ja innovoinnin edistäminen on keskeinen tekijä strategiassa, jolla EU:sta luodaan tietopohjainen talous Lissabonin Eurooppa-neuvoston erityisistunnon (maaliskuu 2000) päätelmien mukaisesti. Neuvosto mainitsi Euroopan laajuisten riskipääomamarkkinoiden kehittämisen keskeisenä asiana. Se kehotti myös panemaan huhtikuussa 1998 annetun riskipääomatiedonannon liitteenä olevan riskipääomaa koskevan toimintasuunnitelman täytäntöön vuoteen 2003 mennessä. Toimintasuunnitelmassa ehdotetaan yhteisön ja/tai jäsenvaltioiden tasolla toteutettaviksi toimia, jotka koskevat markkinoiden hajanaisuutta, institutionaalisia ja sääntelyyn liittyviä esteitä, verotusta, huipputekniikan pienyritysten vähäistä määrää, henkilöstöresursseja ja kulttuurisia esteitä. Komissio on esittänyt ensimmäisen yksityiskohtaisen raportin riskipääomaa koskevan toimintasuunnitelman täytäntöönpanosta [3] lokakuussa 1999. Seuraava täytäntöönpanoraportti perustuu liitteessä 1 kuvattuun seuranta- ja esikuva-analyysimekanismiin [4]. Tämän tiedonannon rajatumpi tavoite on tarkistaa EU:n riskipääomamarkkinoiden kehittämisstrategiaa ottaen huomioon Lissabonin päätelmät. Toiminnan painopistealueiden määrittelemistä ehdotetaan, jotta riskipääomaa koskeva toimintasuunnitelma voidaan panna täytäntöön vuoteen 2003 mennessä. [3] "Riskipääoma: avain työpaikkojen luomiseen. Toimintaohjelman täytäntöönpano", KOM (1999) 493, ja sen liitteenä oleva komission yksiköiden työasiakirja SEC (1999) 1725. [4] Jäsenvaltioiden viranomaisia on jo kuultu seuranta- ja esikuva-analyysimekanismista. // Tiedonannon rakenne on seuraavanlainen. Strategian tarkistus liitetään laajempaan yhteyteen esittämällä lyhyesti 2 jaksossa EU:n riskipääomamarkkinoiden tärkeimmät kehitystulokset vuonna 1999. Edistymistä strategian täytäntöönpanossa tarkastellaan 3 jaksossa kolmen tärkeimmän tekijän perusteella. Nämä ovat markkinoiden yhdentämistoimenpiteet, rakenneuudistustoimenpiteet ja yrittäjyyskulttuurin edistämistoimenpiteet. Myös julkisen rahoituksen roolia käsitellään lyhyesti. Neljännessä jaksossa esitetään joitakin yleisiä päätelmiä. EU:n riskipääoma-markkinoiden kaikki segmentit toimivat hyvin vuonna 1999. // 2. EU:n riskipääomamarkkinoiden tärkeimmät kehitys-tulokset vuonna 1999 2.1. Suuntaus selvästi parempaan EU:n riskipääomamarkkinat toimivat tehokkaasti vuonna 1999, ja niiden osuus kaikesta EU:n osakemarkkinoilta kerätystä pääomasta on nyt 5 %. Suotuisa kehitys ulottui riskipääomamarkkinoiden kaikille segmenteille eli bisnesenkeleiden sijoituksiin, pääomasijoituksiin ja nopean kasvun yritysten oman pääoman markkinoihin. Bisnesenkelit ovat yksittäisiä sijoittajia, jotka sijoittavat pieniin ja keskisuuriin yrityksiin. Tietojen rajallinen saatavuus vaikeuttaa bisnesenkeleiden toiminnan järjestelmällistä seurantaa, mutta näyttää siltä, että aktiivisten bisnesenkeleiden määrä Euroopassa kasvaa. Bisnesenkeleiden verkostojen määrä EU:ssa on lähes kaksinkertaistunut vuosina 1998 ja 1999, ja toimivia verkostoja on tällä hetkellä 110. Verkostoista 80 % sijaitsee kuitenkin vain 3 jäsenvaltiossa. EU:n pääomasijoitukset kasvoivat 70 % vuoteen 1998 verrattuna. // Pääomasijoittamista koskevia tietoja on paremmin saatavilla, ja niistä käy ilmi 70 prosentin kasvu 12 miljardiin euroon (0,14 % suhteessa BKT:hen) vuonna 1999, kun se vuonna 1998 oli noin 7 miljardia euroa (0,09 % suhteessa BKT:hen) [5]. Tämä erittäin merkittävä kasvu heijastuu tehtyjen sijoitusten määrässä (kasvua 56 %) sekä rahoitettujen yritysten määrässä (kasvua 44 %, noin 7 300 yritystä). Vaikka EU:n pääomasijoitusmarkkinat (private equity) ovat perinteisesti keskittyneet tuottavampiin myöhemmän vaiheen sijoituksiin, kuten management buy-outeihin (MBO), on huomattava, että alkuvaiheen sijoitukset kaksinkertaistuivat noin 3 miljardiin euroon vuonna 1999 vuoteen 1998 verrattuna ja kymmenkertaistuivat vuodesta 1995. [6] Vuonna 1999 hankittujen varojen odotettavissa olevan jakautumisen analysointi vahvistaa tämän suuntauksen, sillä noin 5,5 miljardia euroa (22 % hankituista varoista yhteensä) on korvamerkitty tuleviin alkuvaiheen sijoituksiin. [5] Luxemburgia koskevia tietoja ei ole saatavilla, joten se ei sisälly lukuihin. [6] Yrityksen kehityksen kannalta avainasemassa oleviin alkuvaiheen sijoituksiin liittyy suuri riski, ja ne ovat yleensä antaneet pienemmän tuoton kuin MBO:t. Alkuvaiheen sijoitusten tuotto on kuitenkin parantunut pääomasijoitusmarkkinoiden kehittyessä ja tuottoero MBO-sijoituksiin verrattuna on kaventunut. // >VIITTAUS KAAVIOON> EU:n osakepörssit uusille ja innovatiivisille yrityksille kasvoivat vuonna 1999. // Tarkasteltaessa EU:n riskipääoman kehitystä on käsiteltävä myös kasvuyrityksiin erikoistuneiden osakemarkkinoiden toimintaa. Nämä markkinat liittyvät läheisesti pääomasijoitustoimintaan, koska ne tarjoavat sijoittajille tärkeän keinon irtautua sijoituksestaan. Vuonna 1999 näiden markkinoiden kasvu oli huomattavaa kaikkialla. Niiden kehittyminen on edistänyt rahoitus- ja yrittäjyyskulttuurin kehittymistä EU:ssa. EU:n pörssit uusille ja nopeasti kasvaville yrityksille ovat suoriutuneet erittäin hyvin ja niiden noususuuntaus on ollut jatkuva siitä asti, kun ne 1990-luvun lopulla perustettiin. Kun otetaan huomioon osakehintojen voimakas nousu edeltävien kuukausien aikana, maaliskuun 2000 jälkeen koettua voimakasta hintojen laskua voidaan pitää pitkälti markkinoiden korjausliikkeenä ja osoituksena siitä, että tämäntyyppinen sijoitustoiminta on jälleen kehittynyt eteenpäin. [7] Näihin pörsseihin listautuneiden yritysten määrän kasvu on ollut yhtä huomattava kuin osakkeiden hintojen nousu. Neuer Markt listasi äskettäin 300. yrityksensä, ja Le Nouveau Marchéhen on listautunut noin 140 yritystä ja AIM:ään noin 430. Vuosina 1999 ja 2000 perustettiin useita uusia pörssejä, esim. Italian Nuovo Mercato ja Espanjan Nuevo Mercado. Vuonna 1999 erikoispörsseistä kerättiin EU:ssa yhteensä 10 miljardia euroa (josta Neuer Marktin osuus oli noin 80 %) ja jo vuoden 2000 ensimmäisten kuuden kuukauden aikana 13 miljardia euroa. [7] Näille markkinoille on ominaista huomattava hintojen volatiliteetti, mikä johtuu vaateiden riskipitoisuudesta, markkinoiden pienuudesta ja listautumisanteja koskevien rajoitusten vaikutuksesta markkinoiden likviditeettiin. >VIITTAUS KAAVIOON> EU:n riskipääoma- markkinoiden kehitystä on tarkasteltava laajempaa, globaalistumisen ja teknisen kehityksen taustaa vasten. // 2.2. Useat tekijät vaikuttavat markkinoiden kehitykseen Tarkasteltaessa EU:n riskipääomamarkkinoiden kehittämisessä saavutettua edistystä on otettava huomioon EU:n rahoitusjärjestelmän toiminnan perusteelliset muutokset kokonaisuutena. Nämä muutokset on suurelta osin toteutettu vastauksena globalisoitumisen laajempiin vaikutuksiin. Uuden, kehittyneen tekniikan soveltaminen kansainväliseen rahoitusjärjestelmään on tuonut kilpailuun uuden ulottuvuuden poistamalla maantieteelliset esteet ja muokkaamalla markkinoiden perinteisiä rakenteita (esim. automaattiset kaupankäyntijärjestelmät). Rahoitusmarkkinat ja rahoituksenvälittäjät ovat vastanneet näihin muutoksiin kehittämällä maailmanlaajuisia markkinastrategioita, joihin kuuluu kasvu fuusioiden ja yritysostojen kautta ja toiminta maailmanlaajuisesti. Vaikka riskipääomamarkkinat ovat globaalistuneet vähemmän kuin muut rahoitusmarkkinat, myös niillä on koettu huomattavia muutoksia. Rahoitusmarkkinoiden välityksellä rahoitettujen sijoitushankkeiden tyypillinen rakenne on muuttunut siten, että niin kutsutun "uuden talouden" yritykset hakevat enenevässä määrin suoraa rahoitusta erikoistuneilta oman pääoman markkinoilta. Tällaiset yritykset tarvitsevat usein runsaasti pääomaa useiden vuosien ajan ennen kuin ne alkavat tuottaa voittoa, mutta niiden suuret tuottomahdollisuudet ovat houkutelleet sijoittajia. Ilmiö on ollut selvimmin nähtävissä tietotekniikan alalla, jossa sijoittajien suuri kysyntä alan yritysten osakkeita kohtaan on vauhdittanut osakepörsseihin listautumisen huimaan nousuun. EU:n riskipääoma-markkinoihin vaikuttavat myös erityistekijät, kuten rahoitusmarkkinoi-den yhdentyminen ja euron käyttöönotto. // Tehostettu toiminta rahoituspalveluiden yhtenäismarkkinoiden toteuttamiseksi ja euron käyttöönotto ovat kiihdyttäneet rahoitusmarkkinoiden - myös riskipääomamarkkinoiden - muutoksia Euroopan unionissa. Nämä EU:hun liittyvät tekijät nopeuttavat syvien, laajojen ja likvidien rahoitusmarkkinoiden syntymistä. EMUn edellyttämän tiukan finanssipolitiikan välillisempi vaikutus on, että yksityisen sektorin sijoituksiin vapautuu lisäpääomaa, kun julkisen sektorin lainanottotarve vähenee ja yksityisen sektorin rahoitusmahdollisuudet näin lisääntyvät. Julkisten yritysten yksityistäminen, joka usein liittyy julkisen talouden vakauttamisstrategioihin, on lisännyt osakkeiden tarjontaa. Monissa jäsenvaltioissa, mm. Saksassa, Ranskassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa, osakkeita omistavien kotitalouksien määrä on viime vuosina kasvanut rajusti. Kehitystä on vauhdittanut osakekurssien yleinen nousu sekä käynnissä oleva julkisen sektorin vetäytyminen kaupallisesta toiminnasta. Tässä toimintaympäristössä riskipääomatoiminta on myös laajentunut, koska sijoittajat hakevat sijoituksilleen suurempaa tuottoa ja vähentävät pankkitalletusten suhteellista osuutta salkussaan. EU on edelleen USA:ta jäljessä pääomasijoituksissa varsinkin tekniikan alalla. // 2.3. Vielä on parantamisen varaa Vuonna 1999 saavutetusta edistyksestä huolimatta EU:n riskipääomamarkkinat ovat edelleen pienet Yhdysvaltojen markkinoihin verrattuna varsinkin alkuvaiheen sijoitusten ja teknologiaan suunnattujen sijoitusten osalta. Yhdysvalloissa pääomasijoitukset nousivat 33 miljardiin euroon vuonna 1999, mikä merkitsee 150 prosentin kasvua vuodesta 1998. Kokonaismäärästä 13 miljardia euroa (42 %) oli alkuvaiheen sijoituksia, joita oli enemmän kuin pääomasijoituksia EU:ssa kaiken kaikkiaan ja yli neljä kertaa enemmän kuin EU:ssa sijoitettiin alkuvaiheessa oleviin yrityksiin. Eurooppalaiset alkuvaiheen pääomasijoitusmarkkinat ovat edelleen pienet, ja niitä vaivaa avoimuuden puute sekä riskin ja tuoton välinen epäsuhta. Tämä vertailu asettaa EU:n riskipääomamarkkinoiden viimeaikaisen laajentumisen oikeisiin mittasuhteisiin ja tuo esiin vielä voitettavana olevat haasteet. Toisaalta on huomattava, että Yhdysvaltojen pääomasijoitusmarkkinoiden kasvu vuonna 1999 johtui pitkälti yksittäisten "kauppojen" arvon noususta ennemminkin kuin sijoitusten määrän kasvusta. Suhteellisen suuri kauppojen määrä Yhdysvaltain markkinoilla voidaan osittain laskea johtuvaksi suuremmasta teknologiasijoitusten osuudesta, erityisesti sijoituksista Internetiin perustuviin palveluihin. Vuonna 1999 Yhdysvalloissa sijoitettiin teknologiaan (pääasiassa ohjelmistoteollisuus, tietoliikenne ja Internetiin perustuvat palvelut) 18 miljardia euroa ja Euroopassa vain vähän yli 5 miljardia euroa. [8] Jotkut pitävät kuitenkin Yhdysvaltojen suurta kauppojen määrää osoituksena keinottelukuplasta ja kyseenalaistavat joidenkin viimeaikaisten pääomasijoitusten laadun. [8] Euroopan ja Yhdysvaltojen tietoja ei voi suoraan verrata toisiinsa, koska Euroopan luvuissa on mukana vakuudeton velka, kun taas Yhdysvaltojen lukuihin ei sisälly velkaa, ja koska Yhdysvaltojen lukuihin sisältyy teknologiaan liittyviä muita sijoituksia, kuten yrityspalveluihin kuuluvat uusmedia ja tietotekniikan alan konsultointi. >VIITTAUS KAAVIOON> Jäsenvaltioiden väliset erot kertovat EU:n pääomasijoitus-markkinoiden hajanaisuudesta. // EU:n riskipääomamarkkinat ovat Yhdysvaltojen markkinoihin verrattuna heikomassa asemassa myös siinä suhteessa, että ne ovat hyvin hajanaiset ja rajatylittävä toiminta on hyvin vähäistä. Hajanaisuus näkyy merkittävinä eroina jäsenvaltioiden välillä. Vuonna 1999 pääomasijoitusten taso suhteessa BKT:hen vaihteli 0,32 prosentista (Alankomaat) 0,04 prosenttiin (Itävalta). Jäsenvaltiot voidaan jakaa kolmeen ryhmään: i) Alankomaat, Belgia, Yhdistynyt kuningaskunta ja Ruotsi, joissa pääomasijoitukset ovat yli 0,2 % suhteessa BKT:hen ja lähes verrattavissa Yhdysvaltojen tilanteeseen vuotta aikaisemmin; ii) Suomi, Saksa, Ranska, Espanja ja Irlanti, joissa suhde BKT:hen vaihtelee 0,1 prosentista 0,2 prosenttiin; ja iii) Kreikka, Italia, Tanska, Portugali ja Itävalta, joissa pääomasijoitusmarkkinat jäävät alle 0,1 prosentin suhteessa BKT:hen. Samanlainen jakautuminen on nähtävissä alkuvaiheen sijoituksia tarkasteltaessa sillä poikkeuksella, että Yhdistyneessä kuningaskunnassa alkuvaiheen sijoitusten määrä on alle 0,02 % suhteessa BKT:hen suhteellisen suurista pääomasijoitusmarkkinoista huolimatta. Jäsenvaltioiden välillä on eroja myös teknologiaan suuntautuvia sijoituksia tarkasteltaessa: Belgiassa, Ranskassa, Irlannissa ja Ruotsissa yli 50 % pääomasijoituksista kohdistuu teknologiaan, kun taas vähemmän kehittyneillä Itävallan, Kreikan ja Portugalin markkinoilla määrä on hyvin pieni. // >VIITTAUS KAAVIOON> Hajanaisuus leimaa myös Euroopan unionin erikoistuneita osakepörssejä. // Aivan kuten pääomasijoitusmarkkinoiden myös uusien ja nopeasti kasvavien yritysten osakepörssien toiminnassa on merkittäviä eroja jäsenvaltiosta toiseen. Kansallisten pörssien erityispiirteet tekevät rajatylittävän vertailun vaikeaksi. Neuer Marktin ja AIM:n vertailu antaa kuvan erojen suuruudesta. Neuer Marktin keskimääräinen markkina-arvo on 680 miljoonaa euroa, se noteeraa 40:tä ulkomaista yritystä [9], ja 70 % kaikista listautuneista on teknologiayrityksiä. AIM:n keskimääräinen markkina-arvo on vain 53 miljoonaa euroa, ja listautuneet yritykset ovat pääasiassa Yhdistyneestä kuningaskunnasta ja vain 15 % on teknologiayrityksiä. EU:n rahoitusmarkkinoiden yhdentyessä voidaan odottaa, että syntyy yleiseurooppalainen nopeasti kasvavien yritysten osakepörssi. Brysselin, Amsterdamin ja Pariisin pörssien yhdistyminen Euronextiksi on askel tähän suuntaan. [9] Koska Itävallassa ei tällaisia markkinoita ole, 25 % on itävaltalaisia. Huolimatta edis-tyksestä vuonna 1999 EU:n riskipää-omamarkkinoiden kehittämisstrategia on pantava kiireesti täytäntöön. // 3. EU:n riskipääomamarkkinoiden kehittämisstrategia EU:n riskipääomamarkkinoiden suotuisa kehitys vuonna 1999 antaa aihetta optimismiin. EU:n markkinat ovat kuitenkin huomattavasti Yhdysvaltain markkinoita tehottomammat. Vaikka ei voida osoittaa, että EU:n markkinat toimisivat yleisesti ottaen huonosti, jäsenvaltioiden väliset erot viittaavat markkinoiden hajanaisuudesta aiheutuviin ongelmiin ja markkinoiden tehostumista estäviin maakohtaisiin rajoituksiin. Yleisemmällä tasolla EU:n riskipääomamarkkinoiden vajavainen toiminta näyttäisi johtuvan myös riittämättömästä yrittäjyyskulttuurista useissa jäsenvaltioissa. Kaikki nämä viittaavat siihen, että riskipääomaa koskeva toimintasuunnitelma on pantava täytäntöön viimeistään määräaikaan eli vuoteen 2003 mennessä. // Tässä kappaleessa tarkastellaan uudelleen strategiaa EU:n riskipääomamarkkinoiden kehittämiseksi kolmen keskeisen toimen avulla. Näitä ovat i) markkinoiden yhdentymistä edistävät toimet, ii) maakohtaisia markkinarajoitteita korjaavat rakenneuudistukset ja iii) yrittäjyyskulttuurin edistäminen jäsenvaltioissa. Siinä keskitytään riskipääomaa koskevan toimintasuunnitelman toteuttamisessa tähän mennessä saavutettuun edistykseen ja vielä toteuttamatta oleviin toimenpiteisiin ja erotellaan yhteisön ja jäsenvaltioiden vastuulla olevat toimenpiteet. Julkisen rahoituksen roolia EU:n riskipääomamarkkinoiden kehittämisessä tarkastellaan myös lyhyesti. Markkinoiden hajanaisuuden vuoksi sijoituspäätökset ovat edelleen pitkälti maakohtaisia. // 3.1. Markkinoiden yhdentymistä edistävät toimet Euroalueen maiden välinen valuuttakurssiriski on poistunut, ja sen vuoksi nykyiset varojen ja velkojen yhteensovittamisvaatimukset ovat vanhentuneita ja sijoitussalkun kohdentamisen pitäisi perustua yhä enenevässä määrin toimialakohtaisiin tekijöihin pikemmin kuin maakohtaisiin tekijöihin. EMUun liittyvän talouspoliittisen lähentymisen odotetaan vähentävän entisestään sijoituspäätöksiin vaikuttavia maakohtaisia tekijöitä. Toistaiseksi ei kuitenkaan ole merkkejä siitä, että arvostaminen olisi muuttunut alakohtaiseksi. Tämä selittyy todennäköisesti sillä, että EU:n rahoitusmarkkinat ovat edelleen hajanaiset. Niinpä markkinoiden tarkoituksenmukaista yhdentymistä edistävät toimet ovat keskeisiä Lissabonin strategiassa, jonka tarkoituksena on tehostaa rahoitusmarkkinoita yleensä ja riskipääomamarkkinoita erityisesti. Rahoituspalveluiden toimintasuunnitel-man täytäntöönpano aikataulun mukaan EU:n rahoitus-markkinoiden yhdentymisen varmistamiseksi. // Lissabonin Eurooppa-neuvostossa annettiin merkittävä sysäys EU:n rahoitusmarkkinoiden ja erityisesti EU:n riskipääomamarkkinoiden yhdentymiselle. Puheenjohtajan päätelmien 20 kohdassa todetaan, että "on erittäin tärkeää...edistää EU:n rahoitusmarkkinoiden yhdentymistä" ja katsotaan, että "tehokkaat riskipääomamarkkinat ovat [...] avainasemassa innovoivien nopeasti kasvavien pk-yritysten kannalta ja uusien kestävien työpaikkojen luomisessa." Päätelmien 21 kohta on yksityiskohtaisempi, ja siinä edellytetään toimenpiteitä rahoituspalveluiden toimintasuunnitelman täytäntöönpanemiseksi vuoteen 2005 mennessä ja riskipääomaa koskevan toimintasuunnitelman täytäntöönpanemiseksi vuoteen 2003 mennessä. Lisäksi siinä korostetaan rahoituspalveluiden toimintasuunnitelman eräiden painopistealueiden merkitystä. Niistä kaksi on hyvin keskeistä riskipääoman toimintasuunnitelman kannalta: i) parannetaan mm. pk-yritysten sijoituspääoman mahdollisimman laajaa saatavuutta luotonottajille myönnettävän yhden toimiluvan avulla ja ii) edistetään kaikkien sijoittajien osallistumista yhdentyneille markkinoille poistamalla eläkerahastojen sijoittamisen esteet. Rahoituspalveluiden toimintasuunnitelma on aikataulussaan eli valmistuu vuoteen 2005 mennessä. // Rahoituspalveluiden toimintasuunnitelman (johon kaikki riskipääomaa koskevaan toimintasuunnitelmaan sisältyvät, luonteeltaan rahoitukselliset sääntelytoimet on sisällytetty) täytäntöönpano etenee kohtuullista vauhtia. Neuvostolle on esitetty jo kaksi raporttia sen edistymisestä (marraskuussa 1999 ja toukokuussa 2000). [10] Kolmas raportti esitetään neuvostolle 27. marraskuuta 2000. Neuvoston 17. heinäkuuta 2000 esittämän pyynnön mukaisesti siihen lisätään kaksi osuutta: i) tärkeimpiin tavoitteisiin liittyvä 'kriittinen polku' rahoituspalveluiden toimintasuunnitelman tavoitteiden saavuttamiseksi vuoteen 2005 mennessä ja ii) mahdolliset indikaattorit (esikuvat), joilla seurataan EU:n yhdentyneen rahoituspalvelusektorin taloudellisten etujen toteutumisen edistystä. Rahoituspalveluiden toimintasuunnitelman tärkeimpiin tavoitteisiin liittyvä kriittinen polku ottaa huomioon riskipääomaa koskevan toimintasuunnitelman täytäntöönpanolle Lissabonissa asetetun määräajan (2003). EU:n riskipääomamarkkinoiden kehittymisen kannalta on erityisen tärkeää, että direktiivi lisäeläkerahastojen toiminnan vakauden valvonnasta, kaksi direktiiviä yhteissijoitusyrityksistä, muutokset tarjousesitedirektiiveihin ja EU:n tilinpäätösstrategiaa koskevasta tiedonannosta seuraavat säädökset hyväksytään aikataulun mukaisesti. [10] Ks. htpp://europa.eu.int/comm/internal_market (Financial Services, Action Plan) Viisaiden ryhmässä keskitytään EU:n sääntöjen soveltamisen käytännön järjestelyihin // Neuvosto teki 17. heinäkuuta 2000 toisen tärkeän päätöksen, joka auttanee EU:n rahoitusmarkkinoiden yhdentymisessä. Neuvosto päätti perustaa viisaiden ryhmän [11], jonka puheenjohtaja oli Alexandre Lamfalussy. Rahoituspalveluiden toimintasuunnitelman seurantatoimena ryhmä keskittyy yhteisön sääntöjen täytäntöönpanon käytännön järjestelyihin ja ehdottaa skenaarioita, joilla nykyisiä käytäntöjä sopeutetaan sääntelyviranomaisten tiiviimmän lähentymisen ja yhteistyön varmistamiseksi. [11] Ks. htpp://europa.eu.int/comm/internal_market (Financial Services, General matters) Sekä rahoituspalveluiden toimintasuunnitelmaan että riskipääoman toimintasuunnitelmaan sisältyvissä toimissa on edistytty seuraavasti: Komission yksiköt valmistelevat ja komissio on jo hyväksynytkin joitakin toimia mm. seuraavilla aloilla: yhteiset esitteet, yritysjohdon valvonta, tilinpäätös- ja tilintarkastus-menettelyt, toiminnan vakautta koskevien sääntöjen laatiminen yhteisösijoittajille ja patenttijärjestelmän uudistus. // * Tarjousesitedirektiivien uudistaminen yritysten rajatylittävän pääoman hankkimisen helpottamiseksi (esimerkiksi listautumisannin avulla) Komissio valmistelee ehdotusta läheisessä yhteistyössä jäsenvaltioiden ja erityisesti FESCOn (Forum of European Securities Commissions eli Euroopan arvopaperimarkkinavalvojien yhteistyöjärjestön) kanssa. FESCOn ad hoc -työryhmä, jossa komissio on tarkkailijana, sai työnsä valmiiksi vuoden 2000 puolivälissä. Työryhmän tavoitteena ei ollut ainoastaan rajatylittävien menettelyjen parantaminen (yksinkertaistamalla ja nopeuttamalla niitä ja alentamalla niiden hintaa) vaan myös nykyaikaisten menettelyiden, kuten perusesitteen hyväksymisen, käyttöönottaminen. [12] Komissio aikoo antaa asiaa koskevan ehdotuksen ennen vuoden 2000 loppua. Lisäksi vallitsee laaja yksimielisyys siitä, että pk-yritysten pääoman hankinta muiden maiden markkinoilta helpottuisi, jos ammattimaisen sijoittajan määritelmästä sovittaisiin EU:n tasolla. Komissio antanee ammattimaisen sijoittajan ja piensijoittajan määritelmää koskevan tiedonannon ennen vuoden 2000 loppua osana rahoituspalveluiden toimintasuunnitelmaa. [12] Tämä tarkoittaa kahdessa vaiheessa laadittua esitettä. Ensinnä yhtiö laatii "suppean" esitteen, joka sisältää kaikki paitsi antiin liittyviä arvopapereita koskevat tiedot, ja toimittaa sen vuosittain kotivaltion toimivaltaiselle viranomaiselle. Annin yhteydessä yritys laatii arvopaperiesitteen, jossa on tiedot annista ja arvopapereista. Perusesitemenettely on jo käytössä Belgiassa, Espanjassa, Ranskassa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Italiassa. // * Yritysjohdon valvonnan (corporate governance) valiokäytäntöjen levittäminen Komissio on käynnistänyt voimassa olevien yritysjohdon valvontaa koskevien säännöstöjen tarkastelun [13], jonka tavoitteena on yksilöidä rahoituspalveluiden yhtenäismarkkinoiden kehitystä mahdollisesti haittaavat oikeudelliset tai hallinnolliset esteet. Tarkastelun tulosten odotetaan olevan käytettävissä vuoden 2001 loppupuolella. [13] Tarjouspyyntö julkaistu 21. maaliskuuta 2000. // * Voimassaolevien tilinpäätös- ja -tilintarkastusvaatimuksien arviointi Komissio antoi 14. kesäkuuta 2000 tiedonannon tilinpäätösraportoinnista. Uuden politiikan eräs keskeinen piirre on vaatimus, että kaikkien EU:n pörssiyhtiöiden on laadittava konsolidoitu tilinpäätöksensä IAS-standardien mukaisesti. Vaatimus tulee voimaan viimeistään vuodesta 2005. Komissio ehdottaa asiaankuuluvia säännöksiä ennen vuoden 2000 loppua. Lakisääteisen tilintarkastuksen osalta komissio antaa EU:n tilintarkastuskomitean työhön perustuvan suosituksen ulkoisesta laadunvarmistuksesta ennen vuoden 2000 loppua. // * Sellaisten toiminnan vakautta koskevien sääntöjen antaminen, joiden nojalla institutionaaliset sijoittajat voivat tehdä pääomasijoituksia Vuonna 2000 on edistytty huomattavasti yhteissijoitusrahastojen (arvopapereihin kohdistuvaa yhteistä sijoitustoimintaa harjoittavat yritykset) osalta. Komission annettua muutetut ehdotukset (30. toukokuuta 2000) neuvoston odotetaan pääsevän poliittiseen sopimukseen ensimmäisestä ehdotuksesta lokakuussa 2000. Toisesta ehdotuksesta odotetaan poliittista sopimusta ennen maaliskuuta 2001. Tämä mahdollistanee näiden kahden uuden direktiivin antamisen pikaisesti. Eläkerahastojen osalta komissio on antanut (11. lokakuuta 2000) direktiiviehdotuksen lisäeläkerahastojen toiminnan vakauden valvonnasta [14]. Ehdotuksessa otetaan huomioon EU:ssa toimivien eläkerahastojen erilaisuus ja se kattaa toimiluvat, raportoinnin, soveliaisuuden ja vastuita ja vakavaraisuutta koskevat säännöt.Sijoitussäännöt perustuvat varovaisuusperiaatteeseen ja niiden nojalla eläkerahastot voivat sijoittaa riskipääomamarkkinoille. [14] KOM (2000) 507 // * Euroopan patenttijärjestelmän uudistaminen [15] [15] Ei kuulu rahoituspalveluiden toimintasuunnitelmaan, mutta se on erittäin tärkeä riskipääomamarkkinoiden kannalta. Komissio antoi 5. heinäkuuta 2000 yhteisön patenttia koskevan asetusehdotuksen, jotta keksijöillä olisi mahdollisuus saada koko EU:ssa voimassa oleva patentti. Komission ehdotuksen mukaan Euroopan patenttitoimiston myöntämä yhteisön patentti olisi sekä kustannuksiltaan kohtuullinen että oikeudellisesti varma. Erityisesti odotetaan, että yhteisön patentti vähentää käännöskustannukset noin 2 200 euroon, koska se ei edellytä muuta käännöstä kuin Münchenin yleissopimuksessa patentin myöntämiselle edellytettyä käännöstä. Oikeusvarmuuden osalta komissio ehdottaa, että Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen yhteyteen perustettaisiin uusi, keskitetty yhteisön oikeusistuin, jossa käsiteltäisiin yhteisön patenttiin liittyviä rikkomus- ja voimassaoloasioita. Tämä edellyttäisi perustamissopimuksen muuttamista. Rakenneuudistukset suunnattava kansallisen tason lainsäädännöllisiin ja verotuksellisiin esteisiin. // 3.2. Maakohtaisia rajoituksia korjaavat rakenneuudistukset Yhtenäisempien EU:n riskipääomamarkkinoiden edistämistyötä on tuettava asianmukaisilla ja oikein ajoitetuilla rakenneuudistuksilla, joilla puututaan riskipääomamarkkinoiden tehokkaan toiminnan tiellä oleviin maakohtaisiin rajoituksiin. Uudistukset ovat pääosin jäsenvaltioiden tehtävä, ja ne tietysti vaihtelevat olosuhteiden mukaan. Riskipääomaa koskevassa toimintasuunnitelmassa kuitenkin korostettiin kahta rakenneuudistusten pääryhmää, lainsäädännön ja verotuksen uudistuksia, riskipääomamarkkinoiden kehittämiseksi jäsenvaltioissa. Institutionaalista sijoittamista koskevat rajoitukset oman pääoman markkinoilla vähentävät riskipääoman tarjontaa. // 3.2.1. Lainsäädännöllisten esteiden keventäminen Riskipääomamarkkinoiden kehittämisen tiellä on kahdenlaisia lainsäädännöllisiä esteitä. Ensimmäinen estetyyppi koskee säädöksiä, joilla rajoitetaan institutionaalista sijoittamista riskipääomaan, mikä vaikuttaa kielteisesti markkinoiden tarjontapuoleen. Vain neljässä jäsenvaltiossa (Suomessa, Irlannissa, Alankomaissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa) ei rajoiteta pankkien, vakuutusyhtiöiden ja eläkerahastojen osakesijoituksia yleistä toiminnan vakautta koskevaa vaatimusta lukuun ottamatta. Institutionaalista sijoittamista koskevat rajoitukset eivät ehkä ole ainoa asia, joka estää institutionaalista sijoittamista riskipääomaan [16], mutta niiden kokemusten perusteella, joita Yhdysvalloissa on saatu sijoitustoiminnassa noudatettavaa varovaisuusperiaatetta koskevan sääntelyn ("Prudent Man Regulation" vuodelta 1978) lieventämisestä, näyttää siltä, että määrällisten rajoitusten poistaminen voisi edesauttaa riskipääoman kehittymistä EU:ssa merkittävällä tavalla. [16] Kuten Yhdistyneen kuningaskunnan valtiovarainministeriön toukokuussa 2000 käynnistämässä institutionaalisen sijoittajan päätöksentekoon vaikuttavien tekijöiden tarkastelussa tuodaan esiin. // Työeläkelaitoksia koskevassa EU:n direktiiviehdotuksessa (ks. edellä) käsitellään tämäntyyppisiä esteitä lisäeläkerahastojen osalta. Eläkerahastot kuuluvat merkittävimpiin institutionaalisiin sijoittajiin. Direktiivin mukaan jäsenvaltioiden sijoitussäännöissä on varmistettava, että eläkerahastot, muiden muassa, voivat sijoittaa riskipääomamarkkinoilla varovaisuusperiaatetta noudattaen. Monissa jäsenvaltioissa on jo toteutettu toimia, jotta tietyt institutionaaliset sijoittajat voivat sijoittaa osakemarkkinoilla listaamattomiin yrityksiin. Ruotsissa eläkevakuutusyhtiöt ja eläkerahastot voivat uuden lainsäädännön nojalla kasvattaa pääomasijoittamisen osuutta sijoituksissaan. Institutionaaliset sijoittajat ovat nyt merkittävimpiä pääomasijoittajia. Ranskassa nk. DSK-henkivakuutussopimuksen käyttöönoton myötä (1998) vakuutusyhtiöitä kannustetaan verotuksen keinoin sijoittamaan 50 % salkustaan osakkeisiin ja vähintään 5 % listaamattomiin arvopapereihin. Myös Ranskan tärkeintä pääomasijoitusvälinettä (Fonds Communs de Placement à Risques) koskevaa lainsäädäntöä on parannettu niin, että rahasto-osuusrahastojen ja ammattimaisille sijoittajille tarkoitettujen "kevytrahastojen" [17] perustaminen on mahdollista. Italiassa suljettuihin rahastoihin sijoittamista koskevia rajoituksia on poistettu (1998), ja Espanjassa kotimaiset keskinäiset rahastot saivat (1997) oikeuden sijoittaa enintään 10 % varoistaan listaamattomiin arvopapereihin. Myös Tanskassa harkitaan mahdollisuutta nostaa osuutta, joka yksityisistä eläkesäästöistä voidaan sijoittaa listaamattomiin osakkeisiin. Näistä toimenpiteistä huolimatta osakesijoittamista - riskipääoma mukaan luettuna - koskevien määrällisten rajoitusten poistamista on pidettävä ensiarvoisen tärkeänä. [17] Yksinkertaisempi menettely. Hallinnollisten menettelyjen keventämisen pitäisi lisätä riskipääoman kysyntää, mutta konkurssi- ja maksukyvyttömyys-menettelyissä vain vähän parannusta. // Toinen riskipääomamarkkinoiden kehittämisen tiellä oleva estetyyppi muodostuu yrityksen perustamiseen, konkurssiin ja maksukyvyttömyyteen ym. liittyvistä hallinnollisista menettelyistä. Nämä esteet vaikuttavat markkinoilla kysyntäpuoleen lisäämällä yrityksen perustamiskustannuksia. Useimmissa jäsenvaltioissa on edistytty huomattavasti hallinnollisten menettelyjen yksinkertaistamisessa esimerkiksi keskittämällä asioiden hoito yhdelle luukulle. Yrityksen rekisteröintiin tarvittava aika on yleisesti lyhentynyt. Esimerkiksi Ranskassa yrityksen voi perustaa 24 tunnissa (vaikkakin se todennäköisemmin vie 2-3 päivää), Irlannissa 5 päivässä, Tanskassa 12 päivässä ja Portugalissa 3 viikossa (aiemmin 3 kuukaudessa). Sen sijaan konkurssi- ja maksukyvyttömyyslainsäädännön soveltamista ei ole onnistuttu kovinkaan paljon parantamaan, jotta yrityksen epäonnistumisen seuraukset eivät olisi niin rankkoja, että ne saavat välttämään toivottavaa riskinottoa. [18] Nykyinen lainsäädäntö vahvistaa monia kulttuurisia esteitä (ks. 3.3. kohta), joita pidetään suurimpina yrittämisen ja riskinoton esteinä EU:n jäsenvaltioissa. Konkurssista ja maksukyvyttömyydestä johtuvien menettelyjen uudistamistarve on ollut jo kauan tiedossa, ja nyt jäsenvaltioiden olisi otettava se ensisijaiseksi tavoitteekseen. [18] Yhdistyneessä kuningaskunnassa on aloitettu tätä koskevat neuvottelut. Pääomavoittojen verotus vaikuttaa sijoituksiin, erityisesti jos riskit ovat suuret. // 3.2.2. Verotuksellisten esteiden poistaminen Verotuksen rakenne voi estää riskipääoman kehittymistä monin tavoin. Ensinnäkin, verotus voi vaikuttaa sijoittamiseen kielteisesti, jos sijoittajan saama tuotto verojen jälkeen on liian pieni. Tässä yhteydessä riskipääomamarkkinoiden kehityksen kannalta oleellisin tekijä verotuksessa on pääomavoittojen veroaste. Huomattakoon, että Yhdysvalloissa riskipääomasijoitukset lisääntyivät 1980-luvun alussa, kun pääomavoittoveroa oli alennettu (1978), mutta vähenivät vuoden 1986 verouudistuksen jälkeen, kun pääomavoittoveroa oli nostettu. Tätä taustaa vasten olisi syytä tutkia, vaikuttaisiko pääomavoittojen verotuksen keventäminen yhtä myönteisesti EU:n pääomamarkkinoiden kehitykseen. Pääomavoittojen verotus liittyy luonnollisesti moniin muihin vero-oikeuden lohkoihin (esim. perintöverotus) ja verorakenteeseen kokonaisuutena (esim. työn verotuksen suhteellinen paino), ja arvioinnissa olisi tietysti otettava huomioon pääomavoittojen verotuksen laajemmat vaikutukset kussakin verojärjestelmässä. Myös osakeoptioiden verotus on alue, jota voidaan tarkastella myös tästä näkökulmasta. Omalla pääomalla rahoittamista verotetaan usein ankarammin kuin velkarahoitusta, mikä rajoittaa riskipääoma-toimintaa. // Toiseksi, verotus saattaa olla esteenä pääomasijoittamiselle, jos velkarahoitusta kohdellaan suhteellisen edullisesti. Baker & McKenzie on tehnyt todellista verorasitusta koskevan tutkimuksen (1998) [19], jonka johtopäätös oli, että velkarahoitus on verotuksen kannalta järkevämpi keino yrityksen kehittämiseen kuin jakamattoman voiton tai uuden osakepääoman käyttö. Suomea ja Italiaa lukuun ottamatta verotus suosii kaikissa jäsenvaltioissa velkarahoitusta omalla pääomalla rahoittamiseen verrattuna, vaikkakin on todettava, että muut tekijät, kuten rahoituksen saatavuus ja kustannukset, vaikuttavat yhtä merkittävällä tavalla yrityksen rahoituspäätöksiin. Suomen verojärjestelmässä uutta omaa pääomaa ja velkaa kohdellaan samalla tavalla, ja suomalaisten pk-yritysten omien varojen osuus näyttäisi olevan muiden jäsenvaltioiden pk-yrityksiin nähden suurempi ja edelleen kasvussa. Italian verojärjestelmä on suosinut oman pääoman ehtoista rahoittamista vuodesta 1998, mutta italialaiset pk-yritykset ovat edelleen suhteellisen velkaantuneita. Suomalaisten ja italialaisten pk-yritysten rahoitusrakenteen tulevaa kehitystä olisi pidettävä vertailukohteena arvioitaessa mahdollisuuksia kehittää riskipääomaa kohtelemalla vieraan ja oman pääoman ehtoista rahoittamista verotuksessa tasavertaisemmin. Komission yksiköt tarkastelevat näitä kysymyksiä perusteellisesti EU:n yritysverotusta koskevassa kattavassa selvityksessä, jota laaditaan parhaillaan. Selvityksen tulokset ovat käytettävissä alkuvuodesta 2001. [19] Survey of the effective tax burden in the European Union, Baker & McKenzie, tammikuu 1999, Alankomaiden valtiovarainministeriön tilaama tutkimus. Verotus voi luoda esteitä rajatylittäville sijoituksille syrjimällä ulkomaisia sijoittajia. // Kolmanneksi, verotus voi ehkäistä rajatylittäviä sijoituksia luomalla erityisiä verotuksellisia esteitä tai jopa syrjimällä ulkomaisia sijoittajia. Tällaisia esteitä voidaan torjua tehokkaimmin koordinoidulla EU:n tason toiminnalla. Jäsenvaltioiden on joka tapauksessa varmistettava, että osinkojen kaksinkertainen verotus rajatylittävissä sijoituksissa estetään verosopimuksien ja/tai muiden vero-oikeuden välineiden avulla. Edellä mainitussa komission yritysveroselvityksessä tarkastellaan jossakin laajuudessa myös näitä kysymyksiä. Jäsenvaltiot ovat aloittaneet verouudistukset, mutta vielä on tehtävää yrittäjyyttä haittaavien vaikutusten vähentämiseksi. // Verotuksen uudistamista pidetään riskipääomaa koskevassa toimintasuunnitelmassa ensiarvoisen tärkeänä, ja uudistustyö on jo käynnissä monissa jäsenvaltioissa. Saksan on määrä alentaa yhtiövero- ja tuloverokantaa sekä poistaa vuodesta 2002 alkaen yhtiövero, jota kannetaan oikeushenkilöiltä, kun ne myyvät salkussaan olevia muiden yritysten osakkeita. [20] Myös Ranskan on määrä alentaa yhtiövero- ja tuloverokantaansa, ja se on lisännyt uudelleensijoittaville bisnesenkeleille myönnettäviä veroetuuksia. Italia aikoo myöntää suljetuille sijoitusrahastoille edullisen verokohtelun, ja Espanja on myöntänyt verokannustimia rekisteröidyille pääomasijoittajille. Useat jäsenvaltiot ovat myös edistyneet yrityksen perustamisen verotuksellisten esteiden vähentämisessä. On myös tärkeää, että jäsenvaltiot suunnittelevat verojärjestelmänsä sellaisiksi, ettei osakeomistus- ja optiojärjestelyjen verotus enää haittaa yrittäjyyttä. [21] Osakeoptioiden verotusta on uudistettu Irlannissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa, joissa verotuksella on jo aiemminkin tuettu yleisesti riskipääomasijoittamista. [22] Ranskassa Bons de Souscription des Parts et Créateurs d'Entreprises -järjestelmän (BSPCE) soveltamisedellytyksiä on laajennettu ja ne on ulotettu vuoden 2001 loppuun, vaikka osakeoptio-ohjelmien uudistamista ei ole vielä saatettu päätökseen. [20] Jos osakkeet ovat olleet hallussa vähintään vuoden. [21] Lokakuussa 1998 laaditun riskipääomatiedonannon liitteenä olevassa komission työasiakirjassa (SEC (1999) 1725) tuotiin esiin työntekijöiden omistusjärjestelyiden, kuten osakeoptioiden, edut ja annettiin esimerkkejä hyvistä käytännöistä. [22] Irlannissa verotusta lykätään, kunnes osakkeet myydään, ja käytössä on Save As You Earn -järjestely; Yhdistyneessä kuningaskunnassa on otettu käyttöön All Employee Share Ownership Plan ja Enterprise Management Incentive. Sekä komissio että jäsenvaltiot ovat aktiivisesti edistäneet innovaatio- ja yrittäjyyskulttuuria. // 3.3. Yrittäjyyskulttuurin edistäminen Euroopassa innovaatiot jäävät edelleen hyödyntämättä ja innovatiiviset yritykset perustamatta. Äskettäin antamassaan tiedonannossa, Kohti eurooppalaista tutkimusaluetta [23], komissio korostaa, että on tärkeää kannustaa tutkijoita perustamaan uusia yrityksiä ja helpottaa niiden perustamista. Sekä komissio että jäsenvaltiot ovat vahvistaneet toimiaan, joilla edistetään teknologiansiirtoa pk-yrityksiin, yritysten perustamista sekä pk-yritysten, tutkijoiden ja suuryritysten välistä yhteistyötä. [23] KOM (2000) 6. Komission tiedonannossa Innovaatiot osaamiselle rakentuvassa taloudessa [24], jonka komissio hyväksyi 20. syyskuuta, esitetään huipputekniikan yritysten nykytilanne ja ehdotetaan tulevaisuuden innovaatiostrategiaa. Innovaatiopolitiikan suuntaviivoja koskevassa asiakirjassa (The Trend Chart on Innovation Policy) luodaan välineet, joilla voidaan seurata ja suunnitella innovaatiopolitiikkaa koskevia aloitteita. Kolmeen syksyllä julkaistavaan raporttiin [25] sisältyy henkilöstöresursseja, osaamisen luomista, osaamisen välittämistä ja soveltamista, innovointia, tuotantoa ja markkinoita koskevia indikaattoreita. Raporteissa tarkastellaan myös noin 60:tä jäsenvaltioiden viime vuonna täytäntöönpanemaa toimenpidettä, joilla tuetaan pääomarahoitusta, siemenpääomaa, yrityshautomoita jne. Yhteisön tutkimusohjelmien osana on toteutettu ja toteutetaan toimia, joilla edistetään teknologiayritysten perustamista ja tutkijoiden, yrittäjien ja sijoittajien yhteistyötä. Esimerkiksi komission hallinnoima tieteen Life-ohjelma ja European Association of Security Dealers (EASD) ovat perustaneet yhdessä biotekniikkaa ja rahoitusta käsittelevän foorumin (Biotechnology & Finance Forum), joka on järjestänyt kaksi konferenssia (1998 ja 1999) biotekniikan alan toimijoiden verkottumisen edistämiseksi. Kolmas konferenssi järjestetään marraskuussa 2000. [24] KOM (2000) 567 [25] i) Euroopan innovaatioiden tulostaulu osaamiselle rakentuvassa yhteiskunnassa ii) teknologiayritysten käynnistämistä koskeva seurantaraportti ja iii) innovaatiorahoituksen seurantaraportti. Paxis-ohjelmassa on valittu 15 innovatiivista eurooppalaista talousaluetta, jotka verkottuvat valiokäytäntöjen edistämiseksi. Marraskuussa 2000 järjestetään Lyonissa toinen innovatiivisten yritysten foorumi, jossa yrittäjät voivat antaa palautetta politiikasta (paikallisesta, valtakunnallisesta tai EU:n), jolla Euroopasta aiotaan tehdä osaamiselle ja innovoinnille rakentuva yhteiskunta. // Koska pääomasijoitusrahastoilla on edelleen vaikeuksia osaavien sijoitusjohtajien (jotka pystyvät arvioimaan uusiin T&K-tuloksiin perustuvia innovatiivisia yrityksiä) palkkaamisessa, komissio on käynnistänyt I-TEC-hankkeen osana toimintaa, jonka tarkoituksena on vaihtaa kokemuksia ja valiokäytäntöjä pääomasijoitustoimijoiden, teknologiahautomoiden sekä tutkimuslaitosten ja yliopistojen yhteydessä toimivien elinkeinoelämän yhteystoimistojen välillä kaikkialla Euroopassa. Lisäksi komissio helpottaa epävirallisten sijoittajien ja toimintansa aloittavien yritysten saattamista yhteen tukemalla uusia Euroopan, jäsenvaltioiden ja alueiden tason bisnesenkeliverkostoja. // Komission on määrä julkaista tänä syksynä ensimmäinen BEST-toimintasuunnitelman täytäntöönpanoraportti, jossa tarkastellaan kattavasti yrittäjyyteen ja kilpailukykyyn vaikuttavaa EU:n ja jäsenvaltioiden politiikkaa. Yrittäjyys on yksi työllisyyssuuntaviivojen neljästä pilarista, ja komission ehdottamissa suuntaviivoissa vuodeksi 2001 kehotetaan lisäämään tietoisuutta yrittäjyydestä opinto-ohjelmissa ja kaikkialla yhteiskunnassa. Euroopan sosiaalirahasto rahoittaa tämän alan koulutusohjelmia, ja joissakin jäsenvaltioissa on toteutettu suoria toimia yrittäjyyden kulttuurisien esteiden poistamiseksi käynnistämällä yrittäjyysopetusta kouluissa ja rahoittamalla (julkisin varoin tai yhdessä yksityisen sektorin kanssa) yrittäjyysprofessuureja yksityisissä ja julkisissa yliopistoissa. Lisäksi monissa jäsenvaltioissa on tätä nykyä ohjelmia, joilla yrittäjiä palkitaan. Julkisen rahoituksen rooli rajattava markkinaongelmien ratkaisemiseen. // 3.4. Julkisen rahoituksen rooli EU:n riskipääomamarkkinoiden kehittämisstrategian taustalla on filosofia, jonka mukaan on ensisijaisen tärkeää luoda suotuisa toimintaympäristö uusien ja innovatiivisten yritysten perustamiselle ja niiden toiminnan jatkamiselle. Riskipääomaa koskevaan toimintasuunnitelmaan sisältyvät toimenpiteet markkinoiden yhdentymisen helpottamiseksi, markkinoilla olevien esteiden purkamiseksi ja yrittäjyyskulttuurin edistämiseksi ovat tämän filosofian mukaisia. Tätä lähestymistapaa noudattaen julkisella rahoituksella on vain rajallinen rooli markkinoilla havaittavien ongelmien ratkaisukeinona. Kuten aina julkisen rahoituksen yhteydessä, etuja tarkasteltaessa on kuitenkin otettava huomioon, että vaarana on markkinoiden vääristyminen, ja riskipääoman ollessa kyseessä, yksityisen sektorin toiminnan syrjäytyminen tai korvautuminen. Yhteisöllä on valtiontukisäännöissä mekanismi ja menettelyt, joita noudattamalla tasapaino säilyy. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että toimenpiteet ovat valtiontukisääntöjen mukaisia. Tämä saattaa tarkoittaa perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaista ilmoitusta komissiolle, jotta komissio voi arvioida toimenpiteen soveltuvuuden yhteismarkkinoille. // EU:n tasolla on useita rahoitusvälineitä, joita EIP, EIR ja komissio hallinnoivat. Muistettakoon, että Lissabonin päätelmissä komissiolle annettiin tehtäväksi selvittää EIP:n ja EIR:n riskipääomatoimintaan suuntaaman rahoituksen johdonmukaisuutta. Asiaa käsitellään erillisessä tiedonannossa. [26] [26] Ks. viite. // 4. Päätelmät Yhä useammat merkit viittaavat siihen, että talouden pitkän aikavälin suoriutuminen riippuu rahoitusjärjestelmän kehittyneisyydestä. Tarkemmin sanottuna yhä useammat tutkimukset osoittavat talouskasvun riippuvan innovaatiorahoituksen saatavuudesta. [27] Näin ollen riskipääoma, jolla mahdollistetaan uusien ja innovatiivisten yritysten kehittäminen, voi olla avainasemassa talouskasvun ylläpitämisessä ja uusien työpaikkojen luomisessa. [27] Ks. esim. How do financial systems affect economic performance-, W. Carlin ja C. Mayer, heinäkuu 1999. Vuoden 1999 suotuisasta kehityksestä huolimatta Euroopan riskipääomamarkkinat ovat edelleen jäljessä Yhdysvaltojen markkinoista. Tähän on vastattu EU:n tasolla ja jäsenvaltioissa parantamalla riskipääoman ja yritysten kehitykseen vaikuttavaa rakenteellista ja lainsäädännöllistä toimintaympäristöä. Komissio on tehnyt ja valmistelee parhaillaan useita lainsäädäntötoimenpiteitä EU:n rahoitusmarkkinoiden tehokkuuden parantamiseksi. Etenkin rahoituspalveluja koskevan toimintasuunnitelman toteuttaminen aikataulun mukaan auttaa suuresti EU:n riskipääomamarkkinoiden yhdentämisessä. Komissio on painottanut rakenneuudistusten merkitystä talouspolitiikan laajoja suuntaviivoja laatiessaan. Myös jäsenvaltiot ovat toteuttaneet rakenneuudistuksia ja toimia yrittäjyyden edistämiseksi. Vielä on kuitenkin paljon tehtävää, mikäli riskipääomaa koskeva toimintasuunnitelma aiotaan panna täytäntöön vuoteen 2003 mennessä, kuten Lissabonin Eurooppa-neuvosto on edellyttänyt. Riskipääomaa koskevan toimintasuunnitelman täytäntöönpano edellyttää toimia monella rintamalla. Painopistealueiksi olisi otettava kolme asiaa, jotka kaikki kuuluvat jäsenvaltioiden vastuulle. Ne ovat i) osakepääomaan kohdistuvan institutionaalisen sijoittamisen määrällisten rajoitusten keventäminen (korvattava "varovaisuussäädöksillä" [28]), ii) konkurssilainsäädännön lieventäminen, jotta epäonnistuneet yrittäjät voisivat yrittää uudelleen (velkojien oikeuksille on samalla annettava riittävä suoja) ja iii) investointi- ja yrittäjäystävällisemmän verolainsäädännön kehittäminen. Huomattava edistyminen näillä painopistealueilla ja rahoitusmarkkinoiden nopeampi yhdentyminen ovat merkittäviä tekijöitä kukoistavien EU:n riskipääomamarkkinoiden edellyttämän taloudellisen ja lainsäädännöllisen toimintaympäristön aikaansaamisessa. [28] Lisäeläkerahastoja koskevaan yhteisön lainsäädäntöön sisällytettävä periaate (vrt. lisäeläkerahastoista 11. lokakuuta annettu komission ehdotus). LIITE 1 Riskipääomaa koskevan toimintasuunnitelman esikuva-analyysi ja seuranta A. Taustaa Tehokkaasti toimivat riskipääomamarkkinat vaikuttavat merkittävästi innovatiivisten kasvuyritysten kehitykseen ja siksi omalta osaltaan huomattavasti kestävään talouskasvuun ja työllisyyden lisäämiseen. Todettuaan, että EU:n riskipääomamarkkinoiden kehitystä on edistettävä, komissio antoi kehittämistä koskevan tiedonannon ja toimintasuunnitelman huhtikuussa 1998 . Toimintasuunnitelman täytäntöönpanoa analysoitiin ensimmäisen kerran lokakuussa 1999, jolloin selvisi, että edistymisestä huolimatta riskipääoman saatavuus oli edelleen heikkoa EU:ssa. Sen vuoksi Ecofin-neuvosto kehotti komissiota laatimaan seuranta- ja esikuva-analyysimekanismin [29] riskipääoman toimintasuunnitelmalle. Mekanismin avulla riskipääoman toimintasuunnitelma on määrä panna täytäntöön ennen Lissabonin Eurooppa-neuvostossa sovittua määräaikaa, joka on vuosi 2003. [29] Esikuva-analyysi on jatkuva, systemaattinen prosessi, jossa verrataan mm. organisaatioiden, yritysten ja talouksien suoriutumista suhteessa valittuun standardiin. Se on oppimisprosessi, jonka tavoitteena on yksilöidä ja panna täytäntöön valiokäytäntö Prosessin tärkeimmät vaiheet ovat seuraavat: Riskipääoman toimintasuunnitelmassa ehdotettiin useita toimenpiteitä, joilla voidaan edistää riskipääomamarkkinoiden tehostumista EU:ssa. Toimenpiteiden toteuttajina ovat sekä komissio että jäsenvaltiot ja ne koskevat seuraavia kuutta osa-aluetta: markkinoiden hajanaisuus, institutionaaliset ja sääntelystä johtuvat esteet, verotus, huipputekniikan pk-yritysten vähäinen määrä, henkilöstöresurssit ja kulttuuriesteet. Monet riskipääoman toimintasuunnitelmaan sisältyvistä toimenpiteistä kuuluvat myös EU:n politiikkoihin, joilla pyritään lisäämään innovaatiota, parantamaan rahoituspalveluiden yhtenäismarkkinoita ja edistämään yrittäjyyttä ja parantamaan kilpailukykyä. Riskipääoman toimintasuunnitelmassa ehdotettujen toimien ja innovaatiota, rahoituspalveluita ja yrittäjyyttä koskevissa toimintasuunnitelmissa ehdotettujen toimien välillä onkin sen vuoksi huomattavaa päällekkäisyyttä. Tarkoituksena onkin, että riskipääoman toimintasuunnitelman seuranta- ja esikuva-analyysimekanismissa hyödynnettäisiin vastaavia jo käytössä olevia mekanismeja, joilla seurataan rahoitusmarkkinoiden puitteiden toteuttamisen toimintasuunnitelman [30], yrittäjyyden ja kilpailukyvyn edistämisen toimintasuunnitelman [31] ja innovaatioita koskevan toimintasuunnitelman [32] täytäntöönpanoa. Lisäksi riskipääoman toimintasuunnitelman mekanismi sovitetaan tiiviisti yhteen esikuva-analyysihankkeen kanssa - niin ikään Lissabonin Eurooppa-neuvosto kehotuksen mukaisesti - yritysystävällisen ympäristön luomiseksi innovatiivisen liiketoiminnan, erityisesti pk-yritysten osalta, käynnistämiselle ja kehittämiselle. Myös käynnissä oleva laajemman rakenteellisten indikaattoreiden analyysin valmistelu talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen ja yhteenvetoraportin yhteydessä on varmasti hyödyllinen mekanismin kannalta. Näistä ja muista lähteistä saatavia tietoja hyödyntämällä voitaneen rajoittaa uusien erityisesti riskipääoman toimintasuunnitelman seurantaan tarvittavien indikaattoreiden määrää. [30] KOM(99)232 [31] KOM(98)550 [32] KOM(96)589 Eräisiin riskipääoman toimintasuunnitelmaan sisältyviin toimiin on jo ryhdytty ja niitä voidaan arvioida suoraan. Toiset taas toteutetaan pitemmällä aikavälillä, eikä niiden vaikutus riskipääomamarkkinoihin ole välttämättä suoraan mitattavissa. Riskipääoman toimintasuunnitelman seurantamekanismissa on lisäksi otettava huomioon, että markkinat kehittyvät nopeasti. Tässä vaiheessa ehdotetaan, että riskipääoman toimintasuunnitelman seuranta- ja esikuva-analyysimekanismi sisältäisi (1) riskipääomamarkkinoiden kehitystä kuvaavia indikaattoreita (2) kaikkiin riskipääoman toimintasuunnitelmaan sisältyvien toimien osalta -yhteenveto edistymisestä kyseiseen ajankohtaan mennessä -valiokäytäntöjen analyysi tarpeen vaatiessa -jos mahdollista, tiettyjen suoriutumisindikaattoreiden kehitys. Mekanismi on suunniteltava niin, että riskipääoman toimintasuunnitelma voidaan sen avulla päivittää säännöllisesti yksilöimällä toimet, jotka eivät ole enää tarkoituksenmukaisia, ja ottamalla mahdollisesti mukaan uusia toimia. B. Riskipääomamarkkinaindikaattoreiden kehittäminen ja seuranta Riskipääoma on yleiskäsite oman pääoman ehtoiseen rahoitukseen perustuville instrumenteille, joilla rahoitetaan kasvun alkuvaiheessa olevia yrityksiä. Se kattaa kolme rahoitustapaa: bisnesenkeleiden harjoittama sijoitustoiminta, pääomasijoittaminen ja pääoman hankkiminen kasvuyrityksiin erikoistuneilta osakemarkkinoilta (nk. uudet markkinat, NM). Riskipääomamarkkinoiden seurannassa seurataan näitä kolmea tärkeintä oman pääoman ehtoiseen rahoitukseen perustuvaa rahoitusmuotoa. Siinä käytetään myös rahoitusrakenteen indikaattoreita, sillä oman pääoman ehtoista rahoitusta analysoidaan suhteessa yrityksen muuhun ulkoiseen rahoitukseen. Erityisesti kiinnitetään huomiota pk-yritysten rahoitukseen. Tilannetta verrataan myös Yhdysvaltain markkinoilla vallitsevaan tilanteeseen. Teollisuusasioita käsittelevän neuvoston pyynnöstä komissio ja jäsenvaltiot käynnistivät yhdessä pilottihankkeen Euroopan teollisuuden puitteiden esikuva-analyysistä toukokuussa 1997. Yksi neljästä osahankkeesta koski innovaatioiden rahoituksen esikuva-analyysiä ja sen koordinoi Tanskan kauppa- ja teollisuusministeriö. Tuloksia hyödynnettiin riskipääomamarkkinoiden toimintasuunnitelmassa, johon otettiin mukaan useita projektin suosituksia. Vaikuttaakin tarkoituksenmukaiselta, että riskipääoman toimintasuunnitelman seurantamekanismissa käytettäisiin asiaankuuluvin osin ja mahdollisuuksien mukaan kyseisessä projektissa ehdotettuja indikaattoreita. Riskipääomamarkkinoiden kehityksen seurantaan ehdotetut indikaattorit Indikaattori // Saatavilla olevat tiedot Pk-yrityksen rahoitusrakenne -vakavaraisuus -velkaantuneisuusaste // BACH-tietokanta. Ongelma: viiveet ja kattavuus (kattaa tällä hetkellä 11 jäsenvaltiota, Yhdysvallat ja Japanin). Otos ei ole kovin edustava, koska joissakin jäsenvaltioissa (lähinnä Saksa ja Itävalta) mukaan on otettu vain kaupparekisteriin merkityt yritykset. Bisnesenkeleiden sijoitustoiminta // Kattavia tietoja ei ole tällä hetkellä saatavilla. Joitakin hajanaisia tietoja on saatavilla EBANilta (Euroopan bisnesenkeleiden verkosto). Pääomarahoituksen saatavuus: Pääomasijoitukset suhteessa BKT:hen; jakauma - sijoitusvaiheen perusteella - toimialan/sektorin perusteella. Siemen- ja käynnistysvaiheen rahoitusta saaneiden yritysten lukumäärä verrattuna vuoden aikana toimintansa aloittaneiden yritysten lukumäärään. // EVCA, vuosittain; vuodesta 2000 tiedot julkistetaan kaksi kertaa vuodessa. (Yhdysvaltain tiedot: PwC). Siemen- ja käynnistysvaiheen rahoitusta saaneiden yritysten määrän suhde vuoden aikana perustettujen yritysten määrään ei ole vertailukelpoinen jäsenvaltioiden välillä, koska perustettuja yrityksiä koskevia tietoja ei ole vielä yhdenmukaistettu. Kasvuyritysten pääsy pörssiin: - Pörssin markkina-arvo (suhteessa BKT:hen) - Listattujen yritysten lukumäärä (suhteessa väestöön) - Osakevaihto (osakekauppojen arvo) - Listautumisantien lukumäärä (suhteessa väestöön) - Kerätty pääoma (suhteessa BKT:hen) // FIBV, vuosittain. C. Riskipääoman toimintasuunnitelmassa esitettyjen toimenpiteiden seuranta C.1. Markkinoiden hajanaisuus Riskipääomamarkkinoiden rakenne kehittyy nopeasti. Ennen kuin seurataan riskipääomamarkkinoiden toimintasuunnitelmassa esitettyjen markkinoiden hajanaisuutta vähentävien toimien vaikutusta on tarpeen analysoida yleisemmän kehityksen vaikutusta, josta voidaan mainita esimerkkeinä Euronext ja ECN-kaupankäyntijärjestelmät. Riskipääomamarkkinoiden tarkastelussa olisi käytettävä markkinoiden yhdentymistä kuvaavia indikaattoreita: Indikaattori // Saatavilla olevat tiedot Rajatylittävien pääomasijoitusten osuus // EVCA Rajatylittävien listautumisantien osuus kasvupörsseissä // FIBV Niiden pääomasijoitusyritysten osuus, jotka irtautuvat listautumisannin yhteydessä Pääomasijoittajien tukemien listautumisantien lukumäärä // EVCA Pörssit C.1.1. Komission vastuulla olevat toimenpiteet *Markkinoiden seuranta ja tietojen ja tilastojen kehittäminen kaikilla pääomasijoittamisen tasoilla EU:ssa Tärkein EU:n pääomasijoittamista koskeva tietolähde on Euroopan pääomasijoitusyhdistyksen (European Private Equity and Venture Capital Association, EVCA) vuosittainen pääomasijoittamista koskeva katsaus. BEST-toimintasuunnitelman täytäntöönpanon yhteydessä komissio on saanut jonkin verran lisätietoja jäsenvaltioilta. Innovaation tulostauluun (joka on perustettu innovaatioita koskevan toimintasuunnitelman puitteissa) kootaan muiden tietojen ohessa tietoja myös kansallisten ja EU:n pääomasijoittamista tukevien toimenpiteiden historiasta ja tuloksista. Muita tietolähteitä ovat komission vuonna 1999 tilaama tutkimus pääomasijoittamisesta Euroopassa, jonka tarkoituksena oli arvioida yritysten pääomasijoittamisen elpymistä Euroopassa, ja tutkimus biotekniikka- ja tietotekniikkayritysten tyypillisistä kasvu-urista ja erilaisten rahoittajien roolista niissä. *Euroopan riskipääomamarkkinoiden hajanaisuuden vaikutusta käsittelevä pyöreän pöydän kokous Tämä tehtävä on saatettu valmiiksi. Pyöreän pöydän kokous järjestettiin marraskuun 1998 lopussa. Se auttoi osaltaan lisäämään ymmärtämystä riskipääomamarkkinoiden roolista talouskasvun edistäjänä ja työpaikkojen luojana. Kokouksessa korostettiin myös yrittäjyyteen liittyvien kulttuuriesteiden murtamisen tärkeyttä Euroopassa ja EU:n riskipääomamarkkinoiden tiiviimmän yhdentymisen tarvetta. (Euro Papers -sarja, nro 32, tammikuu 1999.) *Eurooppalaisten yritysten vieraan ja oman pääoman ehtoisen rahoituksen kustannusten yksityiskohtainen tarkastelu Komissio on käynnistänyt tutkimuksen, joka valmistuu vuoden 2000 loppuun mennessä. Tutkimuksen perusteella voidaan ehkä määritellä joitakin indikaattoreita oman ja vieraan pääoman ehtoisen rahoituksen kustannuksille. Pääomakustannusten indikaattori olisi erittäin hyödyllinen, mutta sellaista ei tällä hetkellä ole EU:ssa. C.1.2. Komission ja jäsenvaltioiden vastuulla olevat toimenpiteet *Alueellisten, kansallisten ja EU:n tasolla toimivien bisnesenkeliverkostojen kehittäminen Bisnesenkeliverkostoja on perustettu useimpiin jäsenvaltioihin, ja osa niistä on julkisesti tuettuja. Euroopan komissio tukee tällaisten verkostojen kehittämistä tukemalla EBANia (European Business Angels Network eli Euroopan bisnesenkeleiden verkosto) sekä rahoittamalla toteutettavuustutkimuksia ja erityisprojekteja. Indikaattori // Saatavilla olevat tiedot Aktiivisten bisnesenkeliverkostojen lukumäärä // EBANin tietokanta (vain rajoitettu kattavuus). Tietoja saatavilla vuodesta 1998. *Pääomasijoittamisen ja innovaatiorahoituksen kehittämiseksi ja pörssiin pääsyn helpottamiseksi myönnetty julkinen rahoitustuki [33] [33] Toimenpide ei sisältynyt nimenomaisesti huhtikuun 1998 riskipääomaa koskeneeseen tiedonantoon. Riskipääomaa koskevassa komission tiedonannossa (huhtikuu 1998) keskityttiin riskipääomarahoituksen puitteiden parantamiseen poistamalla markkinoille pääsyn esteet. Siihen ei sisältynyt erityistä valtion rahoitustukea koskevaa suositusta. Useissa jäsenvaltioiden toimittamissa riskipääoman toimintasuunnitelman toteuttamista koskevissa raporteissa (vuoden 1999 alussa) on kuitenkin mainittu julkiset rahoitusvälineet, joilla pyritään kehittämään pääomasijoittamisen ja innovaatioiden rahoittamista. Useat jäsenvaltiot mainitsivat julkiset rahoitusvälineet myös hyödyke- ja pääomamarkkinoita koskevissa Cardiffin raporteissaan. Myöhemmin laaditussa riskipääomaa koskevassa tiedonannossa (lokakuu 1999) korostettiin valtion roolia riskipääoman tarjonnan käynnistäjänä. Vaikka markkinoiden rakenneuudistusta voidaan täydentää tehokkaalla julkisella rahoituksella, on tärkeää, että julkiset toimet eivät vääristä pääomamarkkinoiden toimintaa ja niissä noudatetaan valtiontukisääntöjä. Komission yksiköt laativat parhaillaan katsausta pääomarahoitusta tukevista yhteisön rahoitusinstrumenteista. Katsauksen tuloksiin viitataan riskipääomaa koskevan toimintasuunnitelman seurannan yhteydessä. C.2. Institutionaaliset ja sääntelyyn liittyvät esteet C.2.1. Komission vastuulla olevat toimenpiteet Komission vastuulla on lähinnä lainsäädännöllisiä toimenpiteitä, joita ei voi helposti seurata indikaattoreilla. Säädösten siirtämistä osaksi jäsenvaltioiden kansallista lainsäädäntöä ja niiden täytäntöönpanoa voidaan kuitenkin seurata tulostaulun avulla. *Pääomasijoitusrahastot: erityiset suljetut rahastot kattavan yhteisön lainsäädännön tarpeen arviointi Komissio kutsui koolle UCITS-yhteyskomitean vuoden 1998 lopulla pohtimaan, olisiko tarpeellista ulottaa yhteisön sijoitusrahastoja koskeva lainsäädäntö kattamaan pääomasijoitusrahastot. Kokoukseen osallistui pääomasijoitusalan edustajia, nopeasti kasvaviin pk-yrityksiin erikoistuneita pörssejä ja pk-yritysten yhdistyksiä. Kokouksessa todettiin yksimielisesti, ettei sellaista direktiiviä tarvita. *Tarjousesitedirektiivin täytäntöönpanon ja direktiivin mahdollisen muuttamisen tarkastelu yritysten rajatylittävän pääoman hankkimisen helpottamiseksi (esimerkiksi listautumisannilla) Direktiiviehdotusta laaditaan tiiviissä yhteistyössä FESCOn kanssa. Jäsenvaltioita kuullaan erilaisten komiteoiden välityksellä. Oletuksena on, että direktiivi hyväksytään vielä vuonna 2000. Tavoitteena ei ole ainoastaan parantaa rajatylittäviä menettelyjä vaan ottaa myös käyttöön nykyaikaisia menettelyjä, kuten perusesitteen hyväksyminen. [34] [34] Perusesitteen hyväksymismenettely tarkoittaa kahdessa vaiheessa laadittavaa esitettä. Ensinnä yhtiö laatii samanaikaisesti vuosikertomuksensa kanssa "epätäydellisen" esitteen (viiteasiakirjan), joka sisältää kaikki tiedot paitsi antiin liittyviä arvopapereita koskevat tiedot. Se toimitetaan kotivaltion toimivaltaisille viranomaisille kerran vuodessa. Annin yhteydessä yritys laatii arvopaperiesitteen, jossa kuvataan annin ja arvopapereiden piirteitä. Perinteisen tarjousesitteen sijasta sijoittajat saavat viiteasiakirjan, arvopaperiesitteen ja tiedot kaikista viimeaikaisista asiaankuuluvista uutisista. Perusesitemenettely on jo käytössä Belgiassa, Espanjassa, Ranskassa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Italiassa. Pk-yritysten rajatylittävälle toiminnalle olisi myös paljon etua siitä, että EU:n tasolla sovittaisiin ammattimaisten sijoittajien määritelmästä. Komissio on yhteistyössä FESCOn kanssa tässä asiassa. FESCOn ad hoc -työryhmä sai työnsä valmiiksi toukokuussa 2000. Rahoituspalveluiden toimintasuunnitelmaan liittyen komissio antaa tiedonannon ammattimaisten sijoittajien ja piensijoittajien välisestä erosta vielä vuonna 2000. *Voimassaolevien tilinpäätös- ja -tarkastusvaatimuksien arviointi Jotta yhtenäisten ja kilpailukykyisten arvopaperimarkkinoiden loppuunsaattamista saataisiin nopeutettua, Lissabonin Eurooppa-neuvosto kehotti ryhtymään kiireellisiin toimiin tilinpäätösten osalta erityisesti tilinpäätösten vertailtavuuden parantamiseksi. Komissio antoi kesäkuussa 2000 tiedonannon tilinpäätösraportoinnista Euroopassa. Komissio antanee lainsäädäntöehdotuksen ennen vuoden 2000 loppua. Eräs uuden politiikan keskeinen piirre on vaatimus, että kaikkien EU:n pörssiyhtiöiden on laadittava konsolidoitu tilinpäätöksensä IAS-standardin mukaisesti. Vaatimus tulee voimaan vuodesta 2005. Pörssiyhtiöiden sovellettavaksi tulevat IAS-standardit yksilöidään EU:n tasolla perustettavalla mekanismilla. Uudessa politiikassa korostetaan myös voimakkaasti standardien asianmukaista täytäntöönpanoa. Siinä keskitytään erityisesti levittämään täytäntöönpano-ohjeita, kannustamaan korkeatasoiseen tilintarkastukseen ja vahvistamaan koordinoidun sääntelyn valvontaa. Jäsenvaltiot voivat laajentaa IAS:n soveltamisen muihin kuin pörssiyhtiöihin ja yksittäisiin tilinpäätöksiin. Varmistaakseen, että tilinpäätösdirektiivit voivat edelleen toimia kaikkien osakeyhtiöiden tilinpäätösraportoinnin perustana, komissio antaa ehdotuksen niiden nykyaikaistamiseksi ennen vuoden 2001 loppua. Jotta EU-maiden yritykset voisivat soveltaa IAS-standardia ilman, että se olisi ristiriidassa tilinpäätösdirektiivien kanssa, komissio antoi 24. helmikuuta 2000 ehdotuksen tilinpäätösdirektiivien muuttamisesta siten, että tiettyjen rahoitusvarojen ja -vastuiden osalta voidaan soveltaa käypään arvoon perustuvia laskentaperiaatteita. Lakisääteisen tilintarkastuksen osalta komissio antaa EU:n tilintarkastuskomitean työhön perustuvia suosituksia ulkoisesta laadunvarmistuksesta myöhemmin tänä vuonna. Myöhemmin annetaan lisäsuosituksia tilintarkastajien riippumattomuudesta ja tilintarkastusstandardeista. Suosituksilla pannaan toimeen vuoden 1998 lakisääteistä tilinpäätöstä EU:ssa koskevassa tiedonannossa ilmoitetut toimet, ja niiden tavoitteena on varmistaa EU:n korkeatasoinen yhdenmukaistettu tilintarkastuskäytäntö. C.2.2. Jäsenvaltioiden vastuulla olevat toimenpiteet *Kaikkien rahoituspalveludirektiivien siirtäminen osaksi kansallista lainsäädäntöä ja täytäntöönpano - seuranta yhtenäismarkkinoiden tulostaulun avulla Riskipääomamarkkinoiden yhdentymisen tiellä olevien institutionaalisten ja sääntelyyn liittyvien esteiden poistamisen edistymistä voidaan arvioida komission yhtenäismarkkinoiden tulostaulun avulla. Alla olevassa tulostaulussa on toukokuun 2000 tilanne: >TAULUKON PAIKKA> Tilanne ml. täytäntöönpanon laiminlyönneistä käynnistetyt rikkomismenettelyt >TAULUKON PAIKKA> *Yrityksen perustamiseen liittyvien hallinnollisten muodollisuuksien yksinkertaistaminen (ml. vähimmäispääomavaatimukset) Useissa jäsenvaltioissa on käynnistetty yrityksen perustamismuodollisuuksiin liittyviä uudistuksia, mutta tarvitaan vielä merkittävää edistystä kuten Lissabonin Eurooppa-neuvostossa korostettiin. Edistymisen seurantaindikaattorit olisivat erityisen hyödyllisiä. Kattavia ja ajantasaisia tietoja ei kuitenkaan ole tällä hetkellä saatavilla. Komissio jatkaa työtään tällä saralla. Indikaattori // Saatavilla olevat tiedot Yrityksen rekisteröintiaika ja -kustannukset // Tietoja ei ole tällä hetkellä saatavilla. Ainoat saatavilla olevat tiedot ovat Euroopan komission vuonna 1997 tilaaman Logotech-tutkimuksen tiedot. Ne kuvaavat vuoden 1996 tilannetta ja ovat täysin vanhentuneita. Komissio on pyytänyt jäsenvaltioilta uudempia tietoja BEST-toimintasuunnitelman täytäntöönpanon yhteydessä. Lissabonin Eurooppa-neuvosto pyysi nimenomaisesti komissiota ja neuvostoa laatimaan esikuva-analyysin tästä asiasta. Yrityksen perustamiseen liittyvät pääomavaatimukset // Tietoja ei ole tällä hetkellä saatavilla. Ainoat saatavilla olevat tiedot ovat Euroopan komission vuonna 1997 tilaaman Logotech-tutkimuksen tiedot. Sen tiedot vastaavat vuoden 1996 tilannetta. Tämä indikaattori ei sisälly BEST-toimintasuunnitelman seurantaan. Jäsenvaltioilta ei ole odotettavissa ajantasaistettuja tietoja. *Maksukyvyttömyyttä ja konkurssia koskevan lainsäädännön uudistaminen Maksukyvyttömyys- ja konkurssilainsäädännön uudistamiselle on vaikea asettaa seurantamekanismia, koska kattavia tietoja ei ole. Komissio esittää kuitenkin esimerkkejä hyvistä käytännöistä jäsenvaltioiden hyödyke- ja pääomamarkkinauudistuksia koskevissa kansallisissa raporteissa vuosittain esitettävien tietojen perusteella. C.2.3. Komission ja jäsenvaltioiden vastuulla olevat toimenpiteet *Toiminnan vakautta koskevien sääntöjen antaminen, jotta institutionaaliset sijoittajat voivat tehdä pääomasijoituksia Heinäkuussa 1998 komissio antoi kaksi yhteissijoitusyrityksiä koskevan direktiivin muutosehdotusta. Ensimmäisellä ehdotuksella pyritään poistamaan yhteissijoitusyrityksen osuuksien rajatylittävän markkinoinnin esteitä laajentamalla niiden varallisuuserien valikoimaa, joihin yhteissijoitusyritykset voivat sijoittaa. Toisessa ehdotuksessa rahastoyhtiöille myönnettäisiin Euroopan laajuinen toimilupa ja laajennettaisiin niille sallittujen toimien määrää (esim. lupa tarjota salkunhoitopalveluja). Ehdotuksia koskevat tekniset keskustelut etenevät neuvostossa, ja Euroopan parlamentti sai asian ensimmäisen käsittelyn päätökseen 17. helmikuuta 2000. Eläkerahastojen osalta komissio on antanut 11. lokakuuta ehdotuksen direktiiviksi työeläkelaitoksia koskevien lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta. Sijoitussäännöt perustuvat varovaisuusperiaatteeseen ja niiden nojalla eläkerahastot voivat sijoittaa riskipääomamarkkinoille. Useissa jäsenvaltioissa on ryhdytty toimenpiteisiin tai niissä suunnitellaan toimenpiteisiin ryhtymistä sellaisten määrällisten rajoitusten poistamiseksi, jotka estävät eläkerahastoja harjoittamasta tehokkainta ja terveintä sijoituspolitiikkaa. Tämän asian merkitystä on korostettu vuoden 2000 talouspolitiikan laajoissa suuntaviivoissa. Jäsenvaltioiden on raportoitava tässä asiassa tapahtuneesta edistymisestä hyödyke- ja pääomamarkkinauudistuksia koskevissa kansallisissa raporteissaan. Tilannetta verrataan yhteisösijoittamiseen Yhdysvalloissa. Indikaattori // Saatavilla olevat tiedot Institutionaalisen sijoittamisen suhde BKT:hen Institutionaalisen pääomasijoittamisen suhde BKT:hen // Eurostat/OECD. Pääomasijoitusrahastojen eläkerahastoista ja vakuutusyhtiöiltä hankkimat varat suhteessa niiden varainhankinnan kokonaismäärään. // EVCA; kotimaiset ja ulkomaiset yhteisösijoittajat erotellaan mahdollisuuksien mukaan toisistaan. Toiminnan vakautta koskevat sijoitussäännöt yhteisösijoittajille // Tiedot saatettava ajan tasalle. Vuoden 1998 pilottitutkimukseen "Innovaatiorahoituksen esikuva-analyysi" sisältyi taulukko, jossa lueteltiin tärkeimmät yhteisösijoittajia koskevat toiminnan vakautta koskevat säännöt ja rajoitukset. Se on saatettava säännöllisesti ajan tasalle vuosittain julkaistavista hyödyke- ja pääomamarkkinauudistuksia koskevista kansallisista raporteista saatavien tietojen perusteella. C.3. Verotus *Pääomasijoitusrahastojen verotus (läpinäkyvyyskysymys kaksoisverotuksen välttämiseksi) *Pääomavoittojen verotus *Osakeoptiot *Uusien yritysten verojärjestelyt *Pieniriskisen pääoman (esim. pankkitalletukset, joukkolainat) verotus verrattuna riskipääomaan Verotustoimet toteutetaan kansallisella tasolla, mutta komissio voi kuitenkin vaikuttaa niihin tilanneanalyyseillä ja korostamalla valiokäytäntöjen esimerkkejä. Verotukseen liittyvät toimet ovat keskeisiä EU:n riskipääomamarkkinoiden kehittymisen kannalta, mutta on muistettava, että verotuksellisia etujärjestelmiä voidaan pitää valtiontukena. Verotuspuitteiden seuranta on vaikeaa, sillä verosäännökset ovat monimutkaisia ja niitä muutetaan jatkuvasti. Kattavaa indikaattoria ei voida määritellä. Joitakin viitteitä voidaan saada muiden tuotannontekijöiden implisiittisestä verokannasta: (yksityisyrittäjien verotus + pääomaverotus)/talouden toimintaylijäämä, netto (eli pääoma- ja yrittäjätulo). Veroasioiden esikuva-analyysissä käytetään olemassa olevia tutkimuksia kuten -Taxation of corporate profits, dividends and capital gains, EVCA, 2/99 -Breaking the barriers, report on multinational share schemes, European Centre for Employee ownership, 4/99 (sisältää verotusanalyysin) -Effective tax burden in the EU, Hollannin valtiovarainministerin tilaama tutkimus, 1/99. Kansallisten hyödyke- ja pääomamarkkinauudistusraporttien tarkastelusta löytynee myös esimerkkejä valiokäytännöistä. Komission yksiköissä käynnissä oleva yritysverotusta koskeva työ on myös hyödyksi. Kaksi asiantuntijalautakuntaa on asetettu tarkastelemaan yritysverotusta Euroopassa ja yhtenäismarkkinoiden veroesteitä. Niiden on määrä antaa raporttinsa syksyllä 2000. C.4. Huipputekniikan pienyritysten vähäinen määrä C.4.1. Komission vastuulla olevat toimenpiteet *Yleiseurooppalaisen yhteistyöelimen perustaminen huipputekniikan innovatiivisille yrityksille Tämän asian edistystä seurataan vuonna 1999 perustetun Euroopan huipputekniikan yritysten liiton (European Federation of High Tech Enterprises) kasvun perusteella. *Euroopan patenttijärjestelmän uudistaminen Komissio on antanut 5. heinäkuuta 2000 asetusehdotuksen, jolla otettaisiin käyttöön yhtenäinen ja koko EU:ssa voimassa oleva patentti. Tuomioistuimen toimivalta tämän EU:n laajuisen patentin osalta keskitetään sekä ensimmäisessä että toisessa oikeusasteessa. Kehitystä voidaan seurata käyttämällä indikaattorina eurooppalaisten ja yhdysvaltalaisten patenttien osuutta kaikista maailman patenteista. C.4.2. Komission ja jäsenvaltioiden vastuulla olevat toimenpiteet *Yliopistojen, tutkimuskeskusten, rahoituksellisten tukijoiden, lakimiesten, henkilöstöresurssien asiantuntijoiden jne. välisen verkostoitumisen ja klustereiden kehittäminen ja niiden yhdistäminen Euroopan tasolla Jäsenvaltiot ja komissio ovat käynnistäneet useita aiheeseen liittyviä toimia. Jäsenvaltioiden BESTin ja Cardiffin prosessien puitteissa komissiolle jo toimittamien tai tulevaisuudessa toimitettavien tietojen perusteella esitetään esimerkkejä valiokäytännöistä. Toimien seurantaa varten ei ole vielä ehdotettu indikaattoria. Tulevaisuudessa voitaisiin hyödyntää joitakin niistä indikaattoreista, joita komissio on ehdottanut jäsenvaltioiden tutkimuspolitiikan esikuva-analyysin yhteydessä, erityisesti indikaattoria, jolla ehdotettiin seurattavan yliopistoissa ja tutkimuskeskuksissa syntyneiden yritysten lukumäärää. *Räätälöityjen sähköisen kaupan moduuleiden kehittäminen pienyrityksille niiden pääsyn helpottamiseksi sähköiseen kaupankäyntiin ja sisämarkkinoille Edistystä pk-yrityksille tarkoitettujen räätälöityjen sähköisen kaupan moduuleissa on mahdotonta seurata. Jäsenvaltioiden vuoden 1999 raporteissa on esitetty erilaisia sähköistä kaupankäyntiä suosivia aloitteita, mutta ei mitään niin yksityiskohtaista kuin räätälöityjen sähköisen kaupan moduulien kehittäminen. Komissio julkaisee raportin sähköisestä kaupasta ja pk-yrityksistä. Siinä voidaan viitata Internetiä kaupallisiin tarkoituksiin käyttävien pk-yritysten lukumäärään (tietoja on saatavilla vuodesta 1998 ja lisätutkimuksia käynnistetään tulevaisuudessa). C.5. Henkilöstöresurssit *Yrittäjyyden ja innovaatioiden edistäminen yleissivistävässä koulutuksessa ja jatkokoulutuksessa Yrittäjyyden ja innovaatioiden edistämiselle ei ole indikaattoria. Komissio tulee raportoimaan käynnistämiensä hankkeiden edistyksestä; näitä hankkeita ovat esimerkiksi eurooppalaisen yrittäjyyskoulutusmoduulien kehittämishanke, jonka komissio käynnisti kesäkuussa 1999 yhteistyössä yliopistojen, korkeakoulujen sekä sijoittajien ja rahoittajien kanssa, sekä BENE-verkoston (Business Education Network of Europe) perustamishanke, jossa saatetaan yhteen kokeneiksi yrittäjäkouluttajiksi osoittautuneita koulutusorganisaatioita vaihtamaan kokemuksia, määrittelemään valiokäytäntöjä ja mukauttamaan kursseja ja opinto-ohjelmia kysynnän muutosten mukaan. Hankkeessa tuodaan myös esiin esimerkkejä tuloksekkaista toimista, joihin jäsenvaltiot ovat ryhtyneet tällä alalla. Jäsenvaltioiden kansallisissa työllisyyttä koskevissa toimintasuunnitelmissa esitetään tällä alalla saavutettu edistys. Vaikka kansallisissa työllisyyttä koskevissa toimintasuunnitelmissa ei ole vakiomuotoista tietoa kaikista jäsenvaltioista, niissä saattaa olla aineksia toimille tai käytännöille, joita voidaan kehittää edelleen. *Pääomasijoitusrahastojen rahastonhoitajien, markkinatoimijoiden ja huipputeknologiayritysten analyytikoiden koulutustarpeiden määrittely Indikaattoria ei ole. Komissio laatii raportin pääomasijoitusrahastojen rahastonhoitajien, markkinatakaajien ja huipputeknologiayritysten analyytikoiden koulutustarvetutkimuksen sekä eräiden muiden hankkeiden tuloksista. *Henkilöstön osake- ja optiojärjestelyiden etujen arviointi Komission työasiakirjassa (SEC(1999)1725) riskipääoman toimintasuunnitelman täytäntöönpanosta on analyysi henkilöstön osake- ja optiojärjestelyiden taloudellisesta ja rahoituksellisesta vaikutuksesta sekä näiden järjestelyiden kehittämisen edellyttämistä ehdoista EU:ssa. Henkilöstön osake- ja optiojärjestelyiden merkitystä on korostettu vuoden 2000 talouspolitiikan laajoissa suuntaviivoissa. Komissio laatii raportin tilaamansa tutkimuksen tuloksista, jossa käsitellään yrityksen näkemyksiä rahoituksellisesta osallistumisesta EU:ssa ja sen tavoitteita ja esteitä. Jäsenvaltioiden on lisäksi raportoitava alan kehityksestä vuosittaisissa hyödyke- ja pääomamarkkinauudistuksia koskevissa kansallisissa raporteissaan. C.6. Kulttuuriesteet *Pääomarahoituksen etujen ja yrittäjyyden edistämisen esittäminen Tämä liittyy edellä mainittuihin yrittäjyyden edistämistoimiin. *Yritysjohdon valvonnan (corporate governance) valiokäytäntöjen levittäminen Komissio on määritellyt erääksi tarkastelukohteeksi yritysjohdon valvonnan (corporate governance) luotaessa syviä ja likvidejä Euroopan pääomamarkkinoita. Viime vuosina on hyväksytty useita yritysjohdon valvontaa koskevia säännöstöjä, joiden tarkoituksena on osakkaiden ja sidosryhmien etujen suojan parantaminen. Tästä aiheesta on useita hankkeita vielä valmisteluvaiheessa. Yritysjohdon valvonnan erot voivat aiheuttaa tarpeetonta epävarmuutta ja hankaluutta rajatylittävää toimintaa harjoittaville luotonottajille ja sijoittajille, sillä näiden oikeudet eivät välttämättä ole samat kaikkialla. Tämän vuoksi komissio päätti käynnistää voimassa olevien yritysjohdon valvontaa koskevien säännöstöjen tarkastelun, jonka tavoitteena on yksilöidä rahoituspalveluiden yhtenäismarkkinoiden kehitystä mahdollisesti haittaavat oikeudelliset tai hallinnolliset esteet. Tarkastelun tuloksien odotetaan valmistuvan vuoden 2001 jälkipuoliskolla. D. Päätelmä Jäsenvaltioiden viranomaisia on kuultu tästä mekanismista, ja ne ovat ilmaisseet tukensa ehdotetulle järjestelylle sekä valituille indikaattoreille. Viranomaiset ovat myös toimittaneet hyödyllisiä tietoja joitakin indikaattoreita varten, joiden osalta ei ole tällä hetkellä saatavilla kattavia tietoja. Myös alan edustajat ovat suhtautuneet myönteisesti riskipääoman toimintasuunnitelman seurantaan ja esikuva-analyysiin. Kun mekanismi on perustettu, kerätään tiedot, jotka esitetään ja analysoidaan seuraavassa riskipääoman toimintasuunnitelman täytäntöönpanoraportissa. LIITE 2 LYHENTEET AIM : // Alternative Investment Market [Lontoo] EASDAQ : // European Association of Securities Dealer Automated Quotation [Bryssel] EIP : // Euroopan investointipankki EIR : // Euroopan investointirahasto EURO. NM : // Nouveau Marché (Pariisi) + Neuer Markt (Frankfurt) + Nouveau Marché (Bryssel) + Nieuwe Markt (Amsterdam) + Nuovo Mercato (Milano) EVCA : // European Venture Capital Association, Euroopan riskipääomayhdistys EYTT : // Euroopan yhteisöjen tilastotoimisto FESCO : // Forum of European Securities Commission, Euroopan arvopaperikauppaa valvovien komiteoiden yhteyselin FIBV // Arvopaperipörssien kattojärjestö IAS : // International Accounting Standards ISD : // Investment Services Directive (93/22/EEC) NASDAQ : // National Association of Securities Dealers Automated Quotation System pk-yritykset : // Pienet ja keskisuuret yritykset TT : // Tietotekniikka TTK : // Tutkimus ja teknologinen kehittäminen UCITS : // Undertakings for Collective Investment in Transferable Securities, yhteissijoitusyritys (sijoitusrahasto) US GAAP : // US Generally Accepted Accounting Principles lIITE 3 SANASTO Alkuvaiheen pääoma // Rahoitus yritykselle ennen kuin se aloittaa kaupallisen tuotannon ja myynnin, ennen kuin se tuottaa voittoa. Sisältää yrityksen perustamiseen tarvittavan siemenvaiheen rahoituksen* ja käynnistysvaiheen rahoituksen*. Arvopaperi // Rahoitusomaisuutta, esim. Osakkeeet, valtion arvopaperit, debentuurit, joukkovelkakirjalainat, sijoitusrahastot sekä oikeudet lainattuun tai talletettuun rahaan. Arvopaperikauppaa valvova korkean tason komitea // Komission ja arvopaperikauppaa valvovien EU:n viranomaisten vuonna 1985 perustama epävirallinen neuvoa-antava ryhmä, jonka tehtävänä on käsitellä yhteistyötä ja kansainvälisiä asioita. Jatkossa sen korvaa arvopaperikomitea. Arvopaperikomitea // Komiteaa ollaan parhaillaan perustamassa. Sillä tulee olemaan sekä neuvoa-antava että komitologiaan liittyvä tehtävä ja se korvaa arvopaperikauppaa valvovan korkean tason komitean. Sen rooli arvopaperialalla tulee olemaan samanlainen kuin pankkialaa käsittelevällä komitealla pankkialalla ja vakuutuskomitealla vakuutusalalla. Ensimarkkinat // Markkinat, joilla uusi arvopaperiemissio järjestetään. Etuoikeus yhtiön osakkeisiin, osakeoptio // Työntekijöille ja/tai johdolle varattu etuoikeus ostaa osakkeita kiinteään hintaa. Jälkimarkkinat // Markkinat, joilla arvopapereita ostetaan ja myydään alkuperäisen annin jälkeen. Menestyvät, likvidit jälkimarkkinat luovat edellytykset terveellä pohjalla toimiville ensimarkkinoille. Jälleenhankintapääoma // Yrityksen olemassa olevien osakkeiden hankkiminen toiselta riskipääomasijoitusyritykseltä tai toiselta osakkeenomistajalta tai -omistajilta. Kehittämiseen tarvittava pääoma // Yrityksen kasvattamiseen ja laajentamiseen järjestetty rahoitus. Käynnistysvaiheen rahoitus // Tarjotaan yrityksille tuotekehittelyä ja alkumarkkinointia varten. Listautuminen // Osakkeiden liikkeeseenlasku, pörssiin meneminen: julkisen osakeyhtiön käynnistäminen tarjoamalla osakkeita yleisön merkittäväksi. Markkina-arvo // Osakkeen hinta kerrottuna kaikkien liikkeessä olevien osakkeiden lukumäärällä. Julkisen osakeyhtiön kokonaisarvo markkinoilla. Laajemmassa merkityksessä pörssissä listattujen yritysten kokonaisarvo. Oma pääoma // Yrityksen tavanomainen osakepääoma Pääomamarkkinat // Markkinat, joilla elinkeinoelämä, valtio ja paikallisviranomaiset hankkivat pitkäaikaista pääomaa. Arvopaperipörssit ovat osa pääomamarkkinoita. Pääomasijoittaminen (private equity) // Julkisen pääoman vastakohta; yksityisten sijoittajien sijoitus osakemarkkinoilla listaamattoman yrityksen pääomaan. Pääomasijoittaminen (venture capital) // Pääomasijoitusyhtiön tekemät sijoitukset listautumattomiin yrityksiin. Pääomasijoitusyhtiöt toimivat päämiehinä ja hoitavat yksityishenkilöiden, laitosten tai yrityksen sisäisiä varoja. Riskipääomalla tuetun yrityksen kehitykseen kuuluu neljä päärahoitusvaihetta: alkuvaihe*, kehittäminen*, jälleenhankinta* ja yritysosto*. Yhdysvalloissa useimmat yritysostot (MBO) jäävät venture capital - käsitteen ulkopuolelle. Pääomasijoitusrahasto // Suljettu sijoitusrahasto, joka on perustettu tarjoamaan pääomaa pääomasijoituksiin. Pörssi (osakemarkkinat) // Markkinat, joilla arvopapereita ostetaan ja myydään. Sen perustehtävänä on antaa julkisille osakeyhtiöille, valtioille ja paikallisviranomaisille mahdollisuus hankkia pääomaa myymällä arvopapereita sijoittajille. Riskipääomamarkkinat // Markkinat, jotka tarjoavat omalla pääomalla rahoittamista yritykselle sen varhaisissa kasvuvaiheissa (käynnistysrahoitus* ja kehittämiseen tarvittava rahoitus*). Tämän tiedonannon yhteydessä se sisältää kolmenlaista rahoitusta: -yksityisten pääomasijoittajien* (business angels) tarjoamat yksityiset sijoitukset -pääomasijoittaminen* (venture capital) -pk-yrityksiin ja nopean kasvun yrityksiin erikoistuneet osakemarkkinat. Siemenvaiheen rahoitus // Alustavan liikeidean tutkimiseen, arviointiin ja kehittämiseen järjestetty rahoitus. Sijoituspalveludirektiivi // Direktiivi 93/22/ETY. Sen myötä sijoitusyritykset (pörssimeklarit, omaan lukuunsa toimivat pörssivälittäjät jne.) saavat euroopanlaajuisen "passin" ja sähköiset pörssit oikeuden toimia muissa jäsenvaltioissa. Sähköinen kaupankäynti // Suora kaupankäynti tietokone- tai TV-ruudun avulla. Säännellyt markkinat // Järjestäytyneet markkinat, joilla ostajat ja myyjät käyvät kauppaa sovittujen sääntöjen ja menettelyjen mukaisesti. Markkinat, jotka täyttävät sijoituspalveludirektiivin* 1 artiklan 13 kohdan mukaiset ehdot. Tarjousesite // Arvopapereiden myyntiä koskeva virallinen kirjallinen tarjous, jossa esitetään suunnitelma uudeksi liikeyritykseksi tai jo olemassa olevaa liikeyritystä koskevat tiedot, joita sijoittaja tarvitsee päätöksen tekemisen perusteeksi. Tarjousesitedirektiivi // Direktiivi 89/298/ETY (julkiset tarjoukset) ja/tai direktiivi 80/390/ETY (listalleottoesite) ja niiden mukaisesti laaditut asiakirjat. Tilinpäätösdirektiivit // Direktiivit 78/660/ETY ja 83/349/ETY. Toimivan johdon yritysosto // Rahoitus, jonka avulla yrityksen toimiva johto ja sijoittajat voivat hankkia omistukseensa olemassa olevan tuotantolinjan tai yrityksen. Varovaisuusperiaatetta koskeva sääntely // Eläkerahastojen hoitajien velvoite toteuttaa sijoitukset siten kuin varovainen sijoittaja tekisi omasta puolestaan erityisesti hajauttamalla osakesalkkua järkevästi. Osakesalkun jakautumista on rajoitettu vain rajoitettuja avustusjärjestelmiä rahoittaviin eläkerahastoihin tehtävien omien sijoitusten osalta. Tällainen lainsäädäntö on voimassa Alankomaissa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa, Irlannissa, USA:ssa, Kanadassa ja Australiassa. Yhteisösijoittaja // Käsite viittaa pääasiassa vakuutusyhtiöihin, eläke- ja sijoitusrahastoihin, jotka keräävät säästöjä ja tarjoavat varoja markkinoille, mutta sillä viitataan myös muuntyyppisiin institutionaalisiin varoihin (esim. lahjoitusvarat, säätiöt). Yksityiset pääomasijoittajat (business angels) // Yksityishenkilöt, jotka sijoittavat suoraan uusiin, kasvaviin yrityksiin, joita ei noteerata pörssissä. Tavallisesti yksityiset pääomasijoittajat tarjoavat rahoitusta, jonka vastineeksi ne saavat osuuden yrityksen pääomasta, mutta ne saattavat järjestää myös muuta pitkäaikaista rahoitusta. Nämä pääomat saattavat täydentää riskipääoma*-alaa tarjoamalla sitä pienempää rahoitusta (yleensä alle 150 000 ecua) ja aikaisemmassa vaiheessa kuin useimmat riskipääomayritykset kykenevät sijoittamaan. Yritysjohdon valvonta (corporate governance) // Tapa, jolla yrityksiä, varsinkin osakeyhtiöitä, johdetaan ja jolla johto on tilivelvollinen omistajille. Tämän osa-alueen merkitys on kasvanut 90-luvun alusta lähtien, sillä ulkoiset rahoittajat haluavat varmistaa, ettei yrityksen johto toimi niiden etujen vastaisesti. Yritysten väliset riskipääomasijoitukset (corporate venturing) // Yritys tarjoaa riskipääomaa toiselle yritykselle.