Avoimuus ja läpinäkyvyys: Julkishallinnon tietoja olisi jaettava viranomaisten kesken, ja kansalaisille ja yrityksille olisi annettava mahdollisuus valvoa ja korjata omia tietojaan. Käyttäjillä olisi oltava mahdollisuus seurata hallinnollisia prosesseja, joissa he ovat osallisina, ja sidosryhmät (kuten yritykset, tutkijat ja voittoa tavoittelemattomat järjestöt) olisi otettava avoimemmin mukaan palvelujen suunnitteluun ja toteutukseen.

Osallisuus ja saatavuus: Julkishallinnon digitaaliset julkiset palvelut on suunniteltava sellaisiksi, että ne ovat oletusarvoisesti osallistavia ja palvelevat eri tarpeita, esimerkiksi vanhusten ja vammaisten tarpeita.

Tämän toimintasuunnitelman perustana on seuraava visio:

Jäsenvaltioiden julkishallinnossa on jo kauan pyritty avoimuuteen, joustavuuteen ja yhteistyöhön suhteissa kansalaisiin ja yrityksiin hyödyntämällä sähköistä hallintoa tehokkuuden ja tuloksellisuuden parantamiseksi ja parantamalla jatkuvasti julkisia palveluja.

Digitaalisten sisämarkkinoiden strategiassa Euroopalle ilmoitettiin uudesta sähköisen hallinnon toimintasuunnitelmasta (2016–2020), jolla pyritään poistamaan digitaalisten sisämarkkinoiden esteitä ja estämään julkishallinnon nykyaikaistamiseen liittyvää pirstoutumista. Tämän EU:n sähköisen hallinnon toimintasuunnitelman tavoitteena on olla se väline, jolla ponnistukset yhdistetään. Jäsenvaltiot toteuttavat omia strategioitaan ja toimiaan, kun taas tässä yhteiseen pitkän aikavälin visioon perustuvassa toimintasuunnitelmassa esitetään joukko periaatteita, jotka tulevissa aloitteissa olisi otettava huomioon, jotta sähköisellä hallinnolla voidaan saada aikaan merkittäviä etuja yrityksille, kansalaisille ja itse julkishallinnolle.

Oletusarvona yhteentoimivuus: Julkiset palvelut olisi suunniteltava toimimaan saumattomasti kaikkialla sisämarkkinoilla ja organisaatiolokeroiden yli käyttäen pohjana tietojen ja digitaalipalvelujen vapaata liikkuvuutta Euroopan unionissa.

Luotettavuus ja turvallisuus: Kaikissa aloitteissa olisi mentävä henkilötietojen ja yksityisyyden suojaa koskevien oikeudellisten puitteiden pelkkää noudattamista pidemmälle ottamalla kyseiset osatekijät huomioon jo suunnitteluvaiheessa. Nämä ovat tärkeitä ennakkoedellytyksiä, joilla lisätään luottamusta digitaalipalveluihin ja vauhditetaan niiden käyttöönottoa.

Viranomaiset, julkiset elimet, yritykset ja käyttäjät tietävät itse parhaiten, mitä haluavat. Järjestelmän, teknologian ja hajautetun tai keskitetyn mallin valinnan pitäisi riippua yksinomaan niiden valinnasta ja tarpeista, mutta siinä on noudatettava sovittuja yhteentoimivuusvaatimuksia.

3.Politiikan prioriteetit

Digitaalisten sisämarkkinoiden strategiassa esitetään strategisiksi tavoitteiksi ”julkishallinnon nykyaikaistaminen, rajat ylittävän yhteentoimivuuden saavuttaminen ja kansalaisyhteyksien helpottaminen”. Tarkoituksena on vauhdittaa julkishallinnon digitalisaatiokehitystä jäsenvaltioissa ja komissiossa. Nämä poliittiset prioriteetit huomioon ottaen toimintasuunnitelmassa esitetään konkreettisia toimia, joilla vauhditetaan nykyisen lainsäädännön täytäntöönpanoa ja siihen liittyvien julkisten verkkopalvelujen käyttöönottoa.

3.1.Nykyaikaistetaan julkishallinto tieto- ja viestintätekniikan avulla käyttäen keskeisiä digitaalisia ratkaisuja

Nykyaikaisen ja tehokkaan julkishallinnon on taattava nopeat ja korkealaatuiset palvelut kansalaisille ja yrityksiä tukeva toimintaympäristö, kuten hiljattaisissa vuotuisissa kasvuselvityksissä todettiin. Julkishallinnon on muutettava taustatoimintojaan, ajateltava ja suunniteltava uudelleen nykyiset menettelyt ja palvelut ja avattava tiedot ja palvelut muille hallintoviranomaisille ja mahdollisuuksien mukaan yrityksille ja kansalaisyhteiskunnan edustajille.

Näissä pyrkimyksissä on nojauduttava keskeisiin digitaalisiin ratkaisuihin. Digitaalisten julkisten palvelujen olisi pohjauduttava jaettuihin ja uudelleenkäytettäviin ratkaisuihin ja palveluihin, jotka perustuvat sovittuihin standardeihin ja teknisiin eritelmiin, jotta vähennetään kehittämiskustannuksia, lyhennetään käyttöönottoaikaa ja lisätään yhteentoimivuutta. Eurooppalaisilla yhteentoimivuusperiaatteilla taataan, että koko Euroopan unionissa saavutetaan yhteinen käsitys yhteentoimivuudesta. Rajatylittävät investoinnit voivat saada suurta etua tästä yhteentoimivuudesta.

Käynnissä on toimia, joilla tuetaan jäsenvaltioiden julkishallinnon siirtymistä käyttämään kokonaan sähköisiä hankintamenettelyjä, sopimusrekistereitä ja yhteentoimivia sähköisiä allekirjoituksia. Toimissa on keskitytty yhteiseen eurooppalaiseen hankinta-asiakirjaan, sähköiseen todistushakemistoon ja sähköiseen laskutukseen sekä koordinoituun lähestymistapaan kansallisten sähköisen hankinnan järjestelmien kehittämiseksi, ja tavoitteena on, että vuoteen 2018 mennessä yritykset voivat osallistua julkisia hankintoja koskeviin tarjouskilpailuihin kaikkialla EU:ssa sähköisesti ja vuoteen 2019 mennessä julkishallinto hyväksyy sähköisen laskutuksen EU:ssa.

Kaikkien hallintoviranomaisten lisäponnistuksia tarvitaan, että voidaan vauhdittaa sähköisen tunnistamisen ja sähköisiin transaktioihin liittyvien luottamuspalvelujen (eIDAS-palvelut) käyttöönottoa sisämarkkinoilla. Valtioiden rajat ylittävän ja sektoreiden välisen sähköisen tunnistuksen, myös mobiilitunnisteen, ja luottamuspalvelujen (etenkin sähköisen allekirjoituksen, verkkosivuston todentamisen ja sähköisten rekisteröityjen jakelupalvelujen) käytön vauhdittamiseksi toteutetaan lisätoimia digitaalisesti toimivissa yrityksissä (kuten pankki- ja rahoitusalalla, sähköisen kaupankäynnin ja jakamistalouden alalla) ja julkisella sektorilla, etenkin Euroopan oikeusportaalissa. Komissio tarkastelee myös tarvetta edistää etätunnistuksen ja turvatun todentamisen käyttöä rahoitusalan vähittäispalveluissa.

Avointen palvelujen ja teknisten osatekijöiden (kuten sähköisen tunnistuksen, allekirjoituksen, jakelun ja laskutuksen) uudelleenkäyttö jäsenvaltiossa on ratkaisevan tärkeää yhteentoimivuuden kannalta. Näiden palvelujen saatavuus taataan tällä hetkellä Verkkojen Eurooppa -välineestä saatavalla rahoituksella. Niiden saatavuus ja pitkän aikavälin kestävyys on kuitenkin varmistettava rahoitusohjelman jälkeenkin. Sen vuoksi komissio esittää tavan, millä niiden kestävyys taataan vuoden 2020 jälkeen.

Toimet Komissio Tavoiteajankohta 1.tukee jäsenvaltioiden siirtymistä kokonaan sähköiseen hankintamenettelyyn ja sopimusrekistereiden käyttöön. 2019 2.vauhdittaa eIDAS-palvelujen, mukaan luettuna sähköinen tunnistus ja allekirjoitus, käyttöönottoa. 2016 3.varmistaa valtioiden rajat ylittävän digitaalipalvelujen infrastruktuurin pitkän aikavälin kestävyyden. 2018

Kuten digitaalisten sisämarkkinoiden strategiassa esitettiin, komissio aikoo ehdottaa tarkistettuja eurooppalaisia yhteentoimivuusperiaatteita vuoden 2016 loppuun mennessä ja tukee niiden käyttöönottoa kansallisissa hallintoelimissä, jotta voidaan vahvistaa julkisten palvelujen yhteentoimivuutta EU:ssa.

Lisätoimia tarvitaan, jotta voidaan varmistaa nykyisten samoin kuin tieto- ja viestintätekniikan standardointisuunnitelman osana laadittavien eurooppalaisten ja kansainvälisten standardien ja teknisten eritelmien käyttöönotto. Komissio koordinoi jäsenvaltioiden kanssa tieto- ja viestintätekniikan standardien eurooppalaisen luettelon prototyypin laatimista julkisia hankintoja varten. Tällä tuetaan yhteentoimivuutta digitaalisten ratkaisujen hankinnoissa kannustamalla viittaamaan yhteisiin tieto- ja viestintätekniikan standardeihin ja profiileihin julkisia hankintoja koskevissa tarjouskilpailuissa.

Toimet Komissio Tavoiteajankohta 4.esittää tarkistetun version eurooppalaisista yhteentoimivuusperiaatteista ja tukee niiden käyttöönottoa kansallisissa hallintoelimissä. 2016–2019 5.koordinoi tieto- ja viestintätekniikan standardien eurooppalaisen luettelon prototyypin laatimista julkisia hankintoja varten. 2017

Ottaen huomioon oman digitalisaatiokehityksensä ja voidakseen noudattaa EU:n julkishallinnolle asetettuja oikeudellisia velvoitteita Euroopan komissio toteuttaa myös joukon konkreettisia toimia.

Arvioidessaan sääntelyn toimivuutta ja tuloksellisuutta (REFIT) sisämarkkinalainsäädännössä ja/tai laatiessaan uusia ehdotuksia komissio kiinnittää erityishuomiota yhteentoimivuuteen ja etuihin, joita digitaaliteknologian tehokkaasta käytöstä saadaan. Tavoitteena on poistaa tarpeettoman monimutkaisia, paperia edellyttäviä tai päällekkäisiä prosesseja (esim. useat yhteyspisteet, raportointiprosessit, tiedonvaihto- tai järjestelmävaatimukset).

Ottaen huomioon oman digitalisaatiokehityksensä komissio julkaisee tietoja EU:n avoimen datan portaalilla, josta siirretään tietoja eurooppalaiselle avoimen datan portaalille, jakaa ja uudelleenkäyttää tarpeen mukaan operationaalisia osatekijöitä (esim. digitaalipalvelujen infrastruktuurit) ja soveltaa eurooppalaisten yhteentoimivuusperiaatteiden tarkistettua versiota. Komissio ottaa asteittain käyttöön ”oletusarvona digitaalisuus” -periaatteen toimiessaan verkossa ulkoisten sidosryhmien kanssa ja hyödyntää eIDAS-palveluja (vuonna 2018), sähköistä laskutusta (vuonna 2018) ja sähköisiä hankintoja (vuonna 2019). Hallinnollisen rasitteen keventämiseksi komissio ottaa myös vähitellen käyttöön yhden kerran periaatteen yhteyksissään tavaran- ja palveluntoimittajiin ja avustusten edunsaajiin ja tarkastelee mahdollisuuksia ottaa käyttöön yhden kerran periaate muidenkin sidosryhmien osalta. Komissio arvioi ”no legacy” -periaatteen (tietoteknisten järjestelmien ja teknologian uusiminen tietyn ajan jälkeen, jotta pysytään koko ajan muuttuvan ympäristön ja teknologian kehityksen tasalla) mahdollisen täytäntöönpanon vaikutukset julkishallintoon.

Toimet Tavoiteajankohta 6.Komissio hyödyntää yhteisiä osatekijöitä, kuten Verkkojen Eurooppa -välineen digitaalipalvelujen infrastruktuureja ja noudattaa eurooppalaisia yhteentoimivuusperiaatteita. Se ottaa vähitellen käyttöön ”oletusarvona digitaalisuus”- ja yhden kerran periaatteen, sähköisen laskutuksen ja sähköiset hankinnat ja arvioi ”no legacy” -periaatteen mahdollisen täytäntöönpanon vaikutuksia. 2016–2019

Lisäaloitteilla voitaisiin pyrkiä keventämään hallinnollista rasitetta ja parantamaan julkishallinnon tehokkuutta ja tuloksellisuutta tekemällä digitaalisista julkisista palveluista tarpeeseen perustuvia ja käyttäjäystävällisiä tai uudelleenkäyttämällä tietoja ja palveluja julkishallintojen välillä (noudattaen tietojen ja yksityisyyden suojaa koskevia sääntöjä).