Erityiskertomus nro 11/2013 ”Bruttokansantuloa (BKTL) koskevien tietojen laadun parantaminen: jäsennellympi ja paremmin kohdennettu lähestymistapa parantaisi komission suorittaman tarkastuksen vaikuttavuutta”





LYHENTEET BKT : Bruttokansantuote BKTL : Bruttokansantulo COSO : Committee of Sponsoring Organizations of the Treadway Commission EKT 95 : Euroopan kansantalouden tilinpito- ja aluetilinpitojärjestelmä 1995 FISIM : Välilliset rahoituspalvelut (Financial Intermediation Services Indirectly Measured) GIAQ : BKTL-luetteloiden arviointikysely (GNI Inventory Assessment Questionnaire) KPVTY : Kotitalouksia palveleva voittoa tavoittelematon yhteisö NACE Rev. 1 : Euroopan yhteisön tilastollinen toimialaluokitus ("Nomenclature générale des Activités économiques dans les Communautés Européennes"); "Rev. 1" oli tarkasteluvuosina (2002–2007) voimassa ollut luokitus SEUT : Sopimus Euroopan unionin toiminnasta YRT : Yritystoiminnan rakennetilastot SANASTO Arviointikertomukset : Eurostatin arvioinnit, jotka koskevat jäsenvaltioiden BKTL luetteloiden mukaisesti kokoamien BKTL-tietojen laatua. BKT : BKT on (talousalueen) kotimaisten tuotantoyksiköiden tuotantotoiminnan lopputulos. Se voidaan määritellä kolmella tavalla: a) tuotannon perusteella: eri institutionaalisten sektoreiden (yritykset, rahoituslaitokset, julkisyhteisöt, kotitaloudet ja kotitalouksia palvelevat voittoa tavoittelemattomat yhteisöt) tai eri toimialojen bruttoarvonlisäysten summa, johon lisätään tuoteverot ja josta vähennetään tuotetukipalkkiot b) menojen perusteella: kotimaisten institutionaalisten yksiköiden tavaroiden ja palveluiden loppukäytön summa (todellinen kulutus ja pääoman bruttomuodostus), johon lisätään tavaroiden ja palveluiden vienti ja josta vähennetään niiden tuonti c) tulojen perusteella: koko kansantalouden tulonmuodostustilin käytön summa (palkansaajakorvaukset, tuotanto- ja tuontiverot, joista vähennetään tukipalkkiot sekä koko kansantalouden bruttotoimintaylijäämä ja sekatulo). BKTL : BKTL on BKT vähennettynä kotimaisten institutionaalisten talousyksiköiden ulkomaisille institutionaalisille talousyksiköille maksamilla ensituloilla (mukaan lukien palkansaajakorvaukset, tuotanto- ja tuontiverot ja -tukipalkkiot sekä omaisuustulot) ja lisättynä kotimaisten institutionaalisten talousyksiköiden ulkomaisilta talousyksiköiltä saamilla ensituloilla. BKTL-komitea : Jäsenvaltioiden edustajista koostuva komitea, jonka puheenjohtajana toimii Eurostat ja joka avustaa komissiota tarkastustyössä. BKTL-komitean lausunto : BKTL-komitean vuosittain antama lausunto jäsenvaltioiden BKTL- tietojen asianmukaisuudesta omia varoja koskevia tarkoituksia varten. BKTL-kysely : Jäsenvaltioiden vuosittain omien varojen laskemista varten toimittamat BKTL-aggregaattia ja sen osia koskevat tiedot. BKTL-laatuselvitys : BKTL-kyselyn yhteydessä toimitettava selvitys, josta käy ilmi, miten aggregaatti on muodostettu, ja jossa kuvataan menetelmissä ja perustilastoissa aiempiin vuosiin verrattuna mahdollisesti tapahtuneet huomattavat muutokset. BKTL-luettelo : Kuvaus niistä menettelyistä (menetelmät) ja perustilastoista (lähteet), joita jäsenvaltiot käyttävät muodostaessaan BKTL:n eri osia koskevia estimaatteja. BKTL-luetteloiden arviointikysely (GIAQ) : BKTL-luetteloiden arviointikysely on tärkein työväline, jota Eurostat käyttää tarkastaessaan, että BKTL-luettelot ovat EKT 95:n sääntöjen mukaisia. BKTL-tietojen tarkistaminen : BKTL-tietojen päivittäminen, jota edellyttävät seuraavat seikat: virheiden korjaaminen, tilastollisten lähteiden päivittäminen, viite- tai vertailuvuoden muutokset sekä kansantalouden tilinpidon käsitteistön muutokset (esim. NACE Rev. 2). Kahta viimeksi mainittua tilannetta pidetään suurina säännöllisinä tarkistuksina (tai vertailuarvon merkittävinä tarkistuksina) ja suurina satunnaisina tarkistuksina. BKTL-varaumat : Komission (tai poikkeuksellisesti jäsenvaltioiden) esittämät varaumat, joiden perusteella jäsenvaltioiden tietyn vuoden BKTL-tietoja voidaan tarkistaa säädetyn neljän vuoden määräajan päätyttyä. Yleiset varaumat kattavat jäsenvaltion kaikkien BKTL:n osien kokoamisen, kun taas (maakohtaiset tai laaja-alaiset) erityiset varaumat kattavat erillisiä BKTL:n osia koskevan estimaatin. Komission vastuualueet : BKTL:oon perustuvien omien varojen hallinnoinnin yhteydessä budjettipääosasto on valtuutettu tulojen ja menojen hyväksyjä tulojen perinnän alalla. Jäsenvaltioiden vuosittain omien varojen laskemista varten toimittamat BKTL-tiedot tarkastaa kuitenkin Eurostat. Termejä "budjettipääosasto" ja "Eurostat" käytetään, kun viitataan näistä komission yksiköistä jommankumman työhön. Viitattaessa sekä budjettipääosaston että Eurostatin työhön tai koko komission työhön käytetään termiä "komissio". Perusteellinen tarkastus : Tätä termiä käytetään viittaamaan tilintarkastustuomioistuimen toimittamiin tarkastuksiin, kun taas termi "suora tarkastus" viittaa komission tekemään tarkastustyöhön. Tarkastusmenettelyt ovat samankaltaisia, mutta "perusteellisessa tarkastuksessa" tarkastuksen laajuus ja tavoitteet ovat kattavampia kuin "suorassa tarkastuksessa". Suorat tarkastukset : Eurostatin vuonna 2007 käyttöönottama tarkastuksia koskeva lähestymistapa, jolla varmistetaan, että BKTL-luetteloon sisältyvä lähteiden ja menetelmien kuvaus vastaa todellisuudessa käytettyä kokoamismenetelmää. TIIVISTELMÄ I. Jäsenvaltioiden bruttokansantulo (BKTL) on EU:n talousarvion tulojen merkittävimmän osan laskentaperusteena. Tästä lähteestä saatavat tulot ovat kasvaneet siten, että vuonna 2002 niiden osuus talousarviosta oli noin 50 prosenttia (46 miljardia euroa) ja vuonna 2012 osuus oli 70 prosenttia (98 miljardia euroa). II. BKTL on makrotaloudellinen aggregaatti, jonka kokoamisprosessissa on noudatettava EKT 95:n sääntöjä. Komissio varmentaa jäsenvaltioiden toimittamat BKTL-tiedot varmistaakseen, että jäsenvaltioiden EU:n talousarvioon maksamat osuudet ovat oikeellisia. BKTL-komitea tukee komissiota tarkastustoimissa. III. Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa tutkittiin, kuinka vaikuttavasti komissio oli tarkastanut omien varojen laskentaan vuosina 2002–2007 käytetyt BKTL-tiedot. Tiedoista tuli lopullisia vuonna 2012. Tarkastuksessa määritettiin BKTL:n kokoamiseen liittyvät riskit ja arvioitiin näiden riskien käsittelyyn liittyvää komission toimintaa. IV. Tilintarkastustuomioistuimen tarkastajat käyttivät jäsennellympää tarkastusmenettelyä kuin komissio ja keskittyivät pieneen määrään oleellisia ja riskialttiita BKTL:n osia. Jos komissio soveltaisi samanlaista lähestymistapaa, tilanne ei edellyttäisi, että omien varojen laskentaa varten toimitettujen BKTL-tietojen tarkastamisesta vastaavan Eurostatin henkilöstön määrää lisätään. V. Komissio sai tarkastussyklinsä päätökseen tammikuussa 2012. Yleisiä varaumia käytettiin liikaa, eikä komissio perehtynyt riittävän hyvin jäsenvaltioiden vuosina 2008–2011 tekemiin suuriin tarkistuksiin. VI. Jäsenvaltioiden toimittamien BKTL-tietojen laadun voidaan olettaa parantuvan komission suorittaman tarkastuksen myötä. Tilintarkastustuomioistuin kuitenkin toteaa, että kyseinen tarkastus ei ollut riittävän jäsennelty ja kohdennettu seuraavista syistä: a) Tarkastusstrategia/lähestymistapa: Komissio ei suunnitellut ja priorisoinut työtään asianmukaisesti, sillä riskejä ei arvioitu asianmukaisesti. b) Tarkastusprosessi: Komissio ei soveltanut johdonmukaista lähestymistapaa suorittaessaan tarkastuksia jäsenvaltioissa, mikä johti erityisesti puutteisiin suorien tarkastusten toimittamisessa ja maakohtaisten varaumien esittämiskriteerien puuttumiseen, eikä komissio toimittanut riittävästi tarkastuksia jäsenvaltioiden tasolla. c) Raportointi: Tarkastuksista ei ole raportoitu riittävästi. VII. Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa havaittiin tapauksia, joissa EKT 95:n sääntöjä oli jätetty olennaisella tavalla noudattamatta ja joissa BKTL-estimaattien laatu oli heikko luotettavuuden, vertailukelpoisuuden ja kattavuuden osalta. Komissio ei ollut havainnut näitä tapauksia. VIII. Tilintarkastustuomioistuin esittää seuraavat suositukset: a) Komission olisi huolehdittava jäsennellystä ja vakioidusta suunnittelusta ja priorisoinnista, lyhennettävä tarkastussyklin kestoa ja rajoitettava yleisten varaumien käyttöä. b) Komission olisi suoritettava riskinarvioinnin pohjalta paremmin kohdennettu tarkastus, jonka kohteena olisivat BKTL:n oleelliset ja riskialttiit osat. Komission olisi kiinnitettävä erityistä huomiota BKTL:n kattavuuteen, arvioitava mahdollisuuksien mukaan tarkastushavaintojensa mahdolliset vaikutukset tai määrä, johon riski kohdistuu, ja määriteltävä erityisten varaumien esittämisen olennaisuuskriteerit. c) Jäsenvaltioiden BKTL:a koskevien arviointikertomusten olisi sisällettävä kattavampi, avoimempi ja johdonmukaisempi yhteenveto komission suorittamien tarkastusten tuloksista; BKTL-komitean vuosittaisten lausuntojen i) olisi sisällettävä selkeä arvio jäsenvaltioiden BKTL-tietojen asianmukaisuudesta omia varoja koskevia tarkoituksia varten, ii) noudatettava BKTL-asetuksen vaatimuksia ja iii) BKTL-komitean vuosittaisia lausuntoja olisi käytettävä asianmukaisesti talousarviomenettelyssä omia varoja koskevan asetuksen mukaisesti; budjettipääosaston ja Eurostatin vuotuisten toimintakertomusten olisi annettava oikea ja riittävä kuva jäsenvaltioiden BKTL-tietojen tarkastamisesta ja BKTL:oon perustuvien omien varojen hallinnoinnista. JOHDANTO 1. EU:n talousarvion tulopuoli muodostuu omista varoista ja muista tuloista. Omat varat jakautuvat kolmeen ryhmään [1]: perinteiset omat varat (tuonnista kannetut tullit ja sokerin tuotantomaksu), jäsenvaltioiden keräämään arvonlisäveroon perustuvat omat varat sekä jäsenvaltioiden bruttokansantuloon (BKTL) perustuvat omat varat ("BKTL:oon perustuvat omat varat"). Kaaviossa 1 esitetään EU:n talousarvion tulot vuonna 2012. BKTL:oon perustuvat omat varat [2] ovat tulojen päälähde. 2. Kun perinteisten omien varojen, alv:oon perustuvien omien varojen ja muiden tulojen yhteismäärä on laskettu, suoritettava BKTL:oon perustuvien omien varojen määrä on talousarvion tasapainottamiseen tarvittava määrä. Määrä kannetaan kultakin jäsenvaltiolta sen BKTL:n mukaisesti. Liitteessä I esitetään yhteenveto kunkin jäsenvaltion BKTL:oon perustuvien omien varojen maksuosuudesta kolmelta vuodelta: 2002, 2007 ja 2010. KAAVIO 1 EU:N TALOUSARVION TULOT VUONNA 2012 +++++ TIFF +++++ Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin (tiedot perustuvat komission rahoituskertomuksiin). 3. Jos jokin jäsenvaltio ilmoittaa todellista suuremman (tai pienemmän) BKTL-luvun, BKTL:oon perustuvien omien varojen kokonaismäärä ei muutu, mutta muiden jäsenvaltioiden maksuosuudet ovat vastaavasti pienemmät (tai suuremmat). Liitteessä II esitetään yhteenveto BKTL:oon perustuvien omien varojen laskemisesta. 4. BKTL-tiedot ovat makrotaloudellisia aggregaatteja, jotka saadaan jäsenvaltioiden tilastollisista prosesseista. Tässä kertomuksessa esitetään tilintarkastustuomioistuimen tarkastus, joka koskee omien varojen laskentaa varten toimitettuja BKTL-tietoja koskevan komission tarkastuksen vaikuttavuutta. Kertomuksessa arvioidaan, missä määrin Eurostatin tekemiä tarkastuksia priorisoitiin, määriteltiinkö niissä, olisiko jäsenvaltioiden BKTL-tietojen laatua parannettava, ja raportoitiinko laadusta riittävästi. Tilintarkastustuomioistuin arvioi erityiskertomuksessaan nro 12/2012 [3], paransivatko komissio ja Eurostat luotettavien ja uskottavien Euroopan tilastojen tuottamisprosessia. 5. BKTL:n estimointi käsittää suuren määrän eri osia, joita on mitattava käyttämällä parhaita saatavilla olevia tilastollisia lähteitä ja menetelmiä. Kokoamisessa on noudatettava Euroopan kansantalouden tilinpito- ja aluetilinpitojärjestelmän (EKT 95) [4] vaatimuksia. Prosessi on monimutkainen. Kaaviossa 2 esitetään kansantalouden tilinpidon kokoamisprosessi, josta BKTL-tiedot saadaan. KAAVIO 2 KANSANTALOUDEN TILINPIDON KOKOAMISPROSESSI +++++ TIFF +++++ Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin. 6. BKTL-tietoihin liittyy väistämättä jonkin verran epätarkkuutta estimointimenetelmien ja arvioinnin soveltamisen vuoksi. Tämän lisäksi myös tietojen kokoamiseen liittyy riskejä, jotka johtuvat sellaisten lähteiden ja menetelmien käytöstä, jotka eivät ehkä mittaa taloudellista toimintaa asianmukaisesti EKT 95:n tilinpitosääntöjen mukaisesti [5]. Esimerkiksi puutteellisten tai vanhentuneiden lähteiden käyttö heikentää kansantalouden tilinpidon laatua luotettavuuden, vertailukelpoisuuden ja kattavuuden osalta. 7. Kaaviossa 3 esitetään BKTL-tietojen kokoamisen ja BKTL:oon perustuvien omien varojen laskennan välinen yhteys. Kaaviossa korostetaan komission tarkastusprosessin suurta merkitystä jäsenvaltioiden maksuosuuksien oikean laskennan ja siten myös oikeudenmukaisen jakautumisen kannalta. KAAVIO 3 BKTL-TIETOJEN JA BKTL:OON PERUSTUVIEN OMIEN VAROJEN LASKENNAN VÄLINEN YHTEYS +++++ TIFF +++++ Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin. 8. BKTL-asetuksessa [6] säädetään, että komissio varmentaa lähteet ja menetelmät, joita jäsenvaltiot ovat käyttäneet BKTL:n laskennassa. BKTL-tietojen luotettavuus, vertailukelpoisuus ja kattavuus on arvioitava. Tämän vuoksi komission on tarkasteltava kokoamismenetelmiä, joita jäsenvaltiot ovat käyttäneet BKTL:n estimointiin, ja arvioitava, noudattavatko menetelmät EKT 95:n sääntöjä. Oikeudenmukaisuuden varmistamiseksi on ratkaisevan tärkeää, että BKTL-tiedot tarkastetaan vaikuttavasti. 9. BKTL-tiedot ja kansantalouden tilinpitoa koskevat tilastot ylipäätään ovat poliittisille päättäjille tärkeitä indikaattoreita, joiden perusteella he voivat tehdä keskeisiä finanssi- ja rahapolitiikkaa koskevia päätöksiä. Lisäksi bruttokansantuotetta (BKT) ja/tai BKTL:a koskevia aggregaatteja käytetään muihin tarkoituksiin, kuten liiallista alijäämää koskevan menettelyn [7] yhteydessä ja jaettaessa EU:n menoja jäsenvaltioiden kesken koheesiopolitiikan alalla [8]. OMIEN VAROJEN LASKENNASSA KÄYTETTYJÄ BKTL-TIETOJA KOSKEVAT KOMISSION TARKASTUKSET KOMISSION VASTUUALUEET JA BKTL-KOMITEAN ASEMA 10. Budjettipääosasto on kaikkien omiin varoihin liittyvien tulojen ja menojen valtuutettu hyväksyjä. Eurostat puolestaan tarkastaa jäsenvaltioiden omien varojen laskentaa varten toimittamat BKTL-tiedot. 11. Komissiota avustaa tarkastustyössä BKTL-komitea, joka koostuu jäsenvaltioiden kansallisten tilastolaitosten edustajista ja jonka puheenjohtajana toimii Eurostat. Komitealla on neuvoa-antava rooli. Se muun muassa antaa vuosittain asianmukaisuutta koskevan lausunnon BKTL-tiedoista, jotka jäsenvaltiot ovat toimittaneet omien varojen laskentaa varten (ks. kohta 15). Lisäksi komitea ottaa kantaa menetelmiä koskeviin kysymyksiin ja tulkitsee EKT 95:tä BKTL-tietojen kokoamisen parantamista silmällä pitäen. TARKASTUSTYÖ 12. Komission tekemät tarkastukset perustuvat Eurostatin luomaan ja BKTL-komitean hyväksymään valvontakehykseen. Kautta 2002–2010 koskevien jäsenvaltioiden BKTL-tietojen tutkimiseen liittyvä valvontakehys perustuu lähinnä jäsenvaltioiden BKTL-tietojen kokoamiseen käyttämien lähteiden ja menetelmien ("BKTL-luettelot") tarkastamiseen. 13. Tarkastustyö käsittää BKTL:n kaikkien osien kokoamismenetelmiä ("kokonaisvaltainen lähestymistapa") koskevat asiakirjatarkastukset BKTL-luetteloiden arviointikyselyn (GIAQ) [9] avulla. Lisäksi vuodesta 2007 lähtien on tehty yhtä tai kahta BKTL:n osaa koskevia suoria tarkastuksia. Eurostat pyrkii tämän lähestymistavan avulla tarkistamaan, vastaako BKTL-luetteloon [10] sisältyvä lähteiden ja menetelmien kuvaus todellisuudessa käytettyä kokoamismenetelmää; itse BKTL:n osia ei estimoida. Liitteessä III kuvaillaan jäsenvaltioiden BKTL-luetteloita koskevaa komission tarkastussykliä. RAPORTOINTIVAATIMUKSET 14. Tarkastussyklin lopussa Eurostat laatii arviointikertomukset, joissa se esittää yhteenvedon jäsenvaltioiden BKTL-tietojen laadun analyysista sekä parannuskohteet. Kertomukset esitetään BKTL-komitealle, ja komissio esittää niiden perusteella erityisiä varaumia. Jäljempänä olevassa laatikossa kuvaillaan, mitä BKTL-varaumat ovat ja milloin niitä käytetään. 15. BKTL-komitea tarkastelee kunakin vuonna jäsenvaltioiden toimittamia BKTL-kyselyjä ja BKTL-laatuselvityksiä. Komitea antaa lausunnon BKTL-tietojen asianmukaisuudesta omia varoja koskevia tarkoituksia varten kyseisten tietojen "luotettavuuden, vertailukelpoisuuden ja kattavuuden osalta" ottaen huomioon kustannustehokkuuden periaatteen [11]. 16. Budjettipääosasto ottaa BKTL-komitean lausunnon huomioon BKTL:oon perustuvien omien varojen saldojen mukautuksen laskennan yhteydessä. Mukautus voidaan tehdä vain lausunnon piiriin kuuluvien aiempien vuosien BKTL-tietoihin tehtyjen muutosten perusteella. 17. Kuten varainhoitoasetuksessa [12] säädetään, valtuutettu tulojen ja menojen hyväksyjä laatii vuosittain toimintakertomuksen tehtäviensä suorittamisesta. Varainhoitoasetuksessa edellytetään, että kertomuksesta käy ilmi, vastaavatko saavutetut tulokset asetettuja tavoitteita, millaisia riskejä tehtäviin liittyy, miten käyttöön asetetut varat on käytetty ja toimiiko sisäinen valvontajärjestelmä tehokkaasti ja vaikuttavasti. Budjettipääosaston ja Eurostatin vuotuisissa toimintakertomuksissa raportoidaan BKTL:oon perustuvien omien varojen hallinnoinnista. LAATIKKO BKTL-VARAUMAT BKTL-varaumat ovat työväline, jonka avulla tietyn vuoden BKTL-tietoja voidaan tarkistaa vielä säädetyn neljän vuoden määräajan päätyttyä. Komissio (tai poikkeuksellisesti jäsenvaltio) ilmoittaa varaumien esittämisestä omia varoja koskevan asetuksen 10 artiklan 7 kohdan mukaisesti. Yleiset varaumat koskevat tietyn jäsenvaltion BKTL:n kaikkien osien kokoamista. Yleisiä varaumia on käytetty pääasiassa silloin, kun Eurostatin suorittama BKTL-luettelon arviointi kestää yli neljä vuotta. Kun Eurostatin tarkastus on valmis, yleiset varaumat poistetaan ja korvataan erityisillä varaumilla. Erityiset varaumat koskevat BKTL:n yksittäisiä osia koskevaa estimaattia. Varaumat kohdistuvat tiettyyn jäsenvaltioon, ja ne poistetaan heti, kun Eurostat vahvistaa, että kansallinen tilastolaitos toteuttaa edellytetyt kokoamismenetelmien parannukset kansantalouden tilinpidossa. TARKASTUKSEN LAAJUUS, LÄHESTYMISTAPA JA MENETELMÄT 18. Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa tutkittiin, oliko omien varojen laskennassa käytettyjä BKTL-tietoja koskeva komission tarkastus hyvin jäsennelty ja kohdennettu. Tarkastus käsitti komission tarkastukset, jotka koskivat EU 25 -jäsenvaltioiden [13] kaudelta 2002–2007 [14] toimittamia BKTL-tietoja. Tarkastuksessa keskitytään Eurostatin suorittamaan BKTL-luetteloiden tarkastamiseen. Eurostat saattoi tarkastussyklinsä päätökseen tammikuussa 2012. 19. Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa esitettiin seuraavat kolme kysymystä: a) Suunnitteliko ja priorisoiko Eurostat tarkastustyönsä asianmukaisesti? b) Tarkasteliko Eurostat BKTL-tietojen laatua vaikuttavasti tietojen luotettavuuden, vertailukelpoisuuden ja kattavuuden osalta? c) Raportoitiinko Eurostatin tarkastuksista riittävästi (täydellisyyden, avoimuuden ja johdonmukaisuuden kannalta)? 20. Tarkastuksessa keskityttiin Eurostatin tarkastustyöhön (ks. kohta 30). Tilintarkastustuomioistuin tarkasti otoksen, joka koostui kymmenen jäsenvaltion tiedoista (ks. liite I). Tilintarkastustuomioistuin toimitti tarkastuksia paikalla viidessä näistä jäsenvaltioista. Yleiskatsaus tarkastuksen lähestymistavasta ja menetelmistä esitetään liitteessä IV. 21. Komission työn arvioinnissa käytetyt tarkastuskriteerit perustuvat tarkastusjärjestelyjen hyviin käytäntöihin, jotka tilintarkastustuomioistuin on määrittänyt ottaen huomioon EU:n säännöt ja asiaan liittyvät sisäistä valvontaa koskevat periaatteet [15]. 22. Näitä hyviä käytäntöjä ovat erityisesti esimerkiksi seuraavat: laadullinen riskinarviointi ja kustannus-hyötyanalyysi tarkastusten priorisoinnissa ja suunnittelussa valittujen BKTL:n riskialttiiden ja oleellisten osien perusteellinen tarkastus [16] toimitettujen tarkastusten raportoinnin täydellisyys, avoimuus ja johdonmukaisuus. 23. Käytäntöjä kuvaillaan tarkemmin tilintarkastustuomioistuimen soveltamaa valvontamallia koskevassa yhteenvedossa (ks. liite V). HUOMAUTUKSET KOMISSION SUORITTAMAN TARKASTUKSEN VOIDAAN OLETTAA PARANTAVAN JÄSENVALTIOIDEN BKTL-TIETOJEN LAATUA, MUTTA... 24. Komissio teki tarkastuskäynnin EU 25 -jäsenvaltioihin ja analysoi niiden BKTL-luetteloita vuoden 2007 alun ja vuoden 2012 alun väliseltä jaksolta. Analyysin tuloksena annettiin lukuisia erityisiä varaumia, joiden voidaan olettaa parantavan jäsenvaltioiden BKTL-tietojen laatua. ...TARKASTUS EI OLLUT RIITTÄVÄN JÄSENNELTY JA KOHDENNETTU, KOSKA... 25. Seuraavat huomautukset perustuvat tilintarkastustuomioistuimen toimittamaan BKTL-tietojen tarkastukseen, jossa käytettiin hyviä käytäntöjä (ks. kohdat 21–23). Huomautukset koskevat tarkastusstrategiaan tai -lähestymistapaan, tarkastusprosessiin ja raportointiin liittyviä näkökohtia. …EUROSTAT EI SUUNNITELLUT JA PRIORISOINUT TYÖTÄÄN ASIANMUKAISESTI 26. Tarkastuksen onnistuminen edellyttää suunnittelua, jotta voidaan varmistaa, että resurssit keskitetään tärkeimpiin kohteisiin. Tämä on erityisen tärkeää kansantalouden tilinpidon kaltaisella hyvin monimutkaisten tilastojen alalla, jolla kokoamisprosessin riittävä arviointi kokonaisvaltaista lähestymistapaa soveltamalla ei ole mahdollinen, koska käytettävissä olevat resurssit ovat rajalliset. 27. Tilintarkastustuomioistuin käytti "kohdennettua lähestymistapaa", jonka mukaan tarkastettavat kohteet priorisoidaan kansantalouden tilinpidon kokoamista koskevan laadullisen riskinarvioinnin (ks. kohdat 31 ja 32) ja kustannus-hyötyanalyysin perusteella (ks. kohdat 33–36). 28. Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että komissio ei suunnitellut ja priorisoinut jäsenvaltioiden BKTL-tietojen tarkastamista asianmukaisesti soveltamalla kustannustehokkuuden periaatetta, jonka mukaisesti BKTL:n kunkin osan olennaisuus ja kokoamiseen liittyvän riskin laadullinen arviointi olisi otettu huomioon. Eurostat ei raportoinut selkeästi ja oikea-aikaisesti BKTL-komitealle tapauksista, joihin kustannustehokkuuden periaatteen katsotaan soveltuvan [17]. 29. Myös Eurostatin sisäisestä tarkastuksesta vastaava osasto [18] ilmaisi elokuussa 2011 huolensa siitä, ettei tarkastusten suunnittelussa oteta huomioon riskejä. Osasto suositteli, että suunnittelussa otetaan käyttöön riskimatriisi, joka käsittää myös suoran tarkastuksen kohteeksi valittavat osat sekä ongelmien tunnistamisen jäsenvaltioiden ja eri ajanjaksojen välisellä vertailuanalyysilla. Tätä suositusta ei ollut toteutettu syyskuuhun 2013 mennessä. 30. Osoittaakseen, toisiko tilintarkastustuomioistuimen kohdennettu lähestymistapa lisäarvoa komission tarkastusjärjestelmän vaikuttavuuteen, tilintarkastustuomioistuin vertasi Eurostatin tarkastuksen ja oman tarkastustyönsä tuloksia tarkastukseen valituissa kymmenessä jäsenvaltiossa seuraavissa kohdissa kuvatun mukaisesti (ks. kohdat 37–76). BKTL:N OSIEN RISKINARVIOINTIA EI SUORITETA ASIANMUKAISESTI 31. Tilintarkastustuomioistuin kohdisti tarkastukseen valittuihin kymmeneen jäsenvaltioon laadullisen riskinarvioinnin, joka perustui pääasiassa BKTL-luetteloihin sisältyvään lähteiden ja menetelmien laadulliseen kuvaukseen. Riskinarvioinnissa tunnistettiin ne BKTL:n osat, joiden kokoamiseen kohdistui EKT 95:n sääntöjen noudattamatta jättämistä koskeva kohonnut riski. 32. Käytetty riskinarviointimatriisi esitetään liitteessä VI ja sen soveltamistulokset liitteessä VII. Eurostat ei tehnyt tällaista jäsenneltyä analyysia. KUSTANNUS-HYÖTYANALYYSIÄ EI SUORITETTU ASIANMUKAISESTI 33. Tilintarkastustuomioistuin teki kustannus-hyötyanalyysin suunnitellakseen ja priorisoidakseen tarkastustyötään. Analyysi perustui laadulliseen riskinarviointiin, jossa otettiin huomioon myös BKTL:n osien suhteellinen suuruus koko kansantaloudessa. Tulokset esitetään liitteessä VIII. 34. Tuloksena saadun riskin suuruutta kuvaavan indikaattorin avulla voidaan priorisoida kussakin jäsenvaltiossa tarkastettavat BKTL:n osat. Indikaattori helpottaa eri ajankohtien välisiä vertailuja kunkin jäsenvaltion osalta ja/tai jäsenvaltioiden välillä. Tilintarkastustuomioistuin valitsi siis indikaattorin avulla BKTL:n osat, jotka tarkastettiin perusteellisella tarkastuksella ja/tai asiakirjatarkastuksella jäsenvaltioissa. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että Eurostatin tekemät suorat tarkastukset kohdistuivat vain yhteen niistä BKTL:n osista, joihin liittyvän riskin suuruutta kuvaavat indikaattorit olivat tilintarkastustuomioistuimen tekemän kustannus-hyötyanalyysin mukaan suurimmat tarkastukseen valituissa kymmenessä jäsenvaltiossa [19]. 35. Tilintarkastustuomioistuin vertasi oman kustannus-hyötyanalyysinsa tuloksia BKTL:n osiin, joihin Eurostat raportoi liittyvän "toimintakohtia A [20]", joilla saattaa olla merkittävä vaikutus BKTL:n laskentaan, sekä kaikkiin niihin BKTL:n osiin, jotka olivat tarkastettavissa kymmenessä jäsenvaltiossa Eurostatin suoran tarkastuksen kohteena. 36. Vertailuanalyysi osoitti, että Eurostatin tarkastukset kattoivat suurimman osan olennaisten ja riskialttiiden BKTL:n osien kokoamisesta vain Puolassa. Muissa yhdeksässä tarkastukseen valitussa jäsenvaltiossa Eurostat ei vaatinut kokoamisprosessin parannuksia ja/tai selvennyksiä eikä toimittanut suoria tarkastuksia seuraavilla neljällä merkittävällä alalla (joihin liittyvän riskin suuruutta kuvaavan indikaattorin arvo ylitti viitekynnysarvon 5): Teollisuus (NACE Rev. 1:n pääluokka D), jonka osuus oli 12–21 prosenttia kyseisten jäsenvaltioiden BKTL:sta Tukku- ja vähittäiskauppa; moottoriajoneuvojen, moottoripyörien sekä henkilökohtaisten ja taloustavaroiden korjaus (NACE Rev. 1:n pääluokka G) [21], jonka osuus oli 10–12 prosenttia kyseisten jäsenvaltioiden BKTL:sta Kiinteistöalan toiminta, vuokraustoiminta sekä liiketoiminta (NACE Rev. 1:n pääluokka K) [22], jonka osuus oli 14–18 prosenttia kyseisten jäsenvaltioiden BKTL:sta Tuoteverot, joista on vähennetty tuotetukipalkkiot [23]; niiden osuus oli 10–13 prosenttia kyseisten jäsenvaltioiden BKTL:sta. ...EUROSTAT EI SOVELTANUT YHDENMUKAISTA LÄHESTYMISTAPAA JÄSENVALTIOIDEN TARKASTUKSESSA 37. Komission valvontakehyksen perustana olevien valvontamenettelyjen yhteydessä olisi varmistettava, että kaikkiin jäsenvaltioihin sovelletaan yhdenmukaista lähestymistapaa Eurostatin tarkastusten intensiteetin ja yksityiskohtaisuuden osalta. 38. Tilintarkastustuomioistuin tutki Eurostatin tekemiä BKTL-luetteloiden tarkastuksia, jotka koskivat tarkastukseen valittuja kymmentä jäsenvaltiota, ja havaitsi, että Eurostat ei ollut soveltanut valvontamenettelyjään jäsenvaltioissa johdonmukaisesti. BKTL-LUETTELOIDEN ARVIOINTIKYSELYYN PERUSTUVIA TARKASTUKSIA EI DOKUMENTOIDA RIITTÄVÄN HYVIN 39. Eurostatin tekemiä tarkastuksia ei dokumentoitu riittävän hyvin. Tämän vuoksi tilintarkastustuomioistuin ei voinut arvioida perusteellisesti, oliko komission valvontamenettelyjä sovellettu johdonmukaisesti jäsenvaltioissa ja oliko komission johdon suorittama valvonta toteutettu asianmukaisesti: Joihinkin kyselyn kysymyksiin ei vastattu [24]. Kyselyn vastausten yksityiskohtaisuus vaihteli [25]. Kyselyn ja Eurostatin BKTL-tarkastuskäyntejä koskevissa kertomuksissa esitettyjen toimintakohtien välillä ei ollut aina havaittavissa selkeää yhteyttä [26] Eurostatin toteuttamaa toimintakohtien seurantaa ei voitu tarkastella tapauksissa, joissa lokitiedostoa ei ollut päivitetty ja/tai se ei ollut riittävän yksityiskohtainen [27]. SUORIEN TARKASTUSTEN SUORITTAMISESSA ON PUUTTEITA 40. BKTL-komitean hyväksymät ohjeet sisältävät useita yleisiä kriteereitä BKTL:n osien valitsemiseksi suoran tarkastuksen kohteeksi [28]. Kriteerien soveltamisesta ei kuitenkaan anneta ohjeita. Eurostat valitsi tarkastettavat kohteet erilaisin perustein eri jäsenvaltioissa eikä siis soveltanut yhdenmukaista lähestymistapaa. 41. Tarkastetuista kymmenestä jäsenvaltiosta kahdeksan [29] osalta ei ollut näyttöä siitä, että Eurostat olisi tarkastanut kansallisten tilastolaitosten tekemiä tarkastuksia, jotka koskivat valittujen osien estimointiin käytettyjä syöttötietoja. Tilanne herättää epäilyksiä siitä, arvioiko Eurostat riittävästi kansallisen tilipidon kokoamisen valvontajärjestelmiä näissä kansallisissa tilastolaitoksissa. 42. Eurostatin tekemien suorien tarkastusten oikeusperustana oli BKTL-asetus [30]. Kun otetaan huomioon suoran tarkastuksen tavoitteet ja laajuus, tilintarkastustuomioistuimen näkemyksen mukaan tarkoituksenmukaisempi oikeusperusta olisi ollut omia varoja koskeva asetus [31]. Siinä ei edellytetä, että muiden jäsenvaltioiden kansalliset tilastolaitokset osallistuvat tarkastuksiin, ja asetuksessa myös asetetaan tarkat määräajat komission viralliselle raportoinnille ja jäsenvaltioiden vastauksille [32]. Eurostat ei soveltanut mainittua oikeusperustaa tämän tarkastussyklin yhteydessä. MAAKOHTAISTEN VARAUMIEN ESITTÄMISKRITEERIT PUUTTUVAT 43. Eurostat ei määritellyt mitään kriteerejä sille, mistä arviointikertomuksiin sisältyvistä kohdista (ks. kohdat 79–82) olisi esitettävä maakohtaisia varaumia. Se ei pyrkinyt laskemaan varaumien perustana olevien edellytettyjen parannustoimien mahdollista vaikutusta BKTL:oon. Näin ollen ei ollut mahdollista arvioida, ovatko esitetyt EU 25 -jäsenvaltioita koskevat 103 erityistä varaumaa (ks. liite IX) kustannustehokkuuden periaatteen mukaisia (ks. kohta 28). 44. Tapauksista, joissa komissio on esittänyt maakohtaisia varaumia epäjohdonmukaisesti, raportoidaan kohdissa 62–64. LAAJA-ALAISIA ERITYISIÄ VARAUMIA ESITETÄÄN EPÄTARKOITUKSENMUKAISESTI 45. BKTL-komitean hyväksymissä menettelyissä ei erityisesti mainita "laaja-alaisia" erityisiä varaumia, mutta komissio esitti kuutta tällaista varaumaa [33]. Komission määritelmän mukaan nämä varaumat ovat kohtia, jotka annetaan tiedoksi kaikille jäsenvaltioille, jotta Eurostat voi vertailla perustana olevaa kokoamista BKTL:n estimoinnin parantamiseksi. 46. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi tapauksia, joissa tällaiset varaumat eivät olleet perusteltuja, koska perustana olleet kokoamista koskevat kysymykset eivät koskeneet kyseisiä jäsenvaltioita (esimerkiksi osuuskunta-asuntojen käsittely, jonka osalta 14 jäsenvaltiota ilmoitti, ettei niillä ole tällaisia toimia [34]); lisäksi varaumien vaikutus kansantalouden tilinpidon laatuun ei ollut merkittävä (esimerkiksi sellaisten yhteisöjen tapauksessa, joiden fyysinen esilläolo on vähäistä tai joilla ei ole fyysistä toimipaikkaa, jolloin odotettu vaikutus BKTL:oon on pieni ja koskee lähinnä pieniä jäsenvaltioita). …EUROSTAT EI TOIMITTANUT RIITTÄVÄSTI TARKASTUKSIA JÄSENVALTIOIDEN TASOLLA 47. Eurostatin olisi tehtävä riittävästi tarkastuksia kansallisten tilastolaitosten tasolla, jotta kansantalouden tilinpidon kokoamiseen liittyvät keskeiset riskit kyettäisiin kattamaan (ks. liite VI) ja jotta Eurostat pystyisi arvioimaan jäsenvaltioiden BKTL-tietojen laatua riittävällä tavalla. EUROSTATIN SUORITTAMAN BKTL-LUETTELOIDEN TARKASTAMISEN LAAJUUS ON SUPPEA 48. Eurostatin tiedostoihin sisältyvä aineisto ei osoittanut, että keskeisiä kokoamiseen liittyviä kysymyksiä olisi tutkittu riittävän perusteellisesti. Tämä käy ilmi jäljempänä esitettävistä seikoista. YRITYSREKISTERIEN SEKÄ INSTITUTIONAALISTEN YKSIKÖIDEN JA TOIMIEN LUOKITTELUN RIITTÄMÄTÖN TARKASTUS JULKISYHTEISÖJEN SEKTORILLA 49. Yritysrekisterien [35] laatu sekä institutionaalisten yksiköiden ja toimien oikean luokituksen mahdollistavien yksityiskohtaisten tietojen saatavuus ovat keskeisiä tekijöitä kansantalouden tilinpidon kokoamisessa. Yritysrekisterien täydellisyyden sekä markkina/markkinaton-kriteerin [36] soveltamisen ja taloustoimien luokituksen tarkastaminen julkisyhteisöjen institutionaalisella sektorilla kuuluvat Eurostatissa muiden osastojen kuin omien varojen laskennassa käytettyjen BKTL-tietojen tarkastamisesta vastaavan osaston vastuualaan. 50. Tarkastukseen valittujen kymmenen jäsenvaltion osalta ei ollut näyttöä siitä, että BKTL-tietojen tarkastamisesta vastaava Eurostatin osasto olisi tutkinut näitä kysymyksiä riittävästi joko toimittamalla omia tarkastuksia tai perehtymällä muiden osastojen saamiin tuloksiin. Mainittuihin kysymyksiin kansallisen tilinpidon kokoamisen yhteydessä liittyviä riskejä ei näin ollen käsitelty asianmukaisesti Eurostatin osastojen välisen puutteellisen koordinoinnin vuoksi. 51. Tämän asian vahvistavat myös (yli 20 vuotta vanhoihin, vielä käytössä oleviin tietoihin perustuva) Saksan kansantalouden tilinpitoon yritysrekisterin heikon laadun vuoksi tehty riittämätön mukautus (ks. taulukko 1, kohta 2) sekä se, että julkiset sairaalat luokiteltiin ja osa niiden tuloista kirjattiin Itävallassa EKT 95:n sääntöjen vastaisesti. 52. Liiallisia alijäämiä koskevasta menettelystä vastaava Eurostatin osasto toi Itävaltaan vuosina 2007–2012 tekemiensä tarkastuskäyntien jälkeen esille mahdollisuuden, ettei kansallinen tilastolaitos kenties ollut soveltanut markkina/markkinaton-kriteeriä asianmukaisesti julkisten sairaaloiden luokittelemiseksi kansallisessa tilinpidossa. Omien varojen laskennassa käytettyjen BKTL-tietojen tarkastamisesta vastaava Eurostatin osasto ei ottanut tätä havaintoa huomioon. Komission olisi pitänyt esittää asiaa koskeva maakohtainen varauma. 53. Tilintarkastustuomioistuimen asiakirjatarkastuksessa havaittiin, että julkisyhteisön suorittamat maksut, joilla katetaan näiden sairaaloiden toiminnasta aiheutuvat tappiot, kirjataan Itävallassa terveydenhuoltoalan palveluille myönnettyinä tuotetukipalkkioina. Niiden osuus BKTL:sta on noin 1,5 prosenttia vuodessa [37]. EKT 95:n [38] mukaan palvelujen maksuja ei saa kirjata tukipalkkoina sosiaalisten riskien tai tarpeiden yhteydessä. Eurostat ei toimittanut BKTL:n tätä osaa koskevia erityisiä tarkastuksia arvioidakseen, olisiko kirjatut tapahtumat pitänyt luokitella luontoismuotoisiksi yhteiskunnallisiksi tulonsiirroiksi. Uudelleenluokittelu kasvattaisi Itävallan BKTL:n estimaattia. EUROSTATIN TARKASTUKSEN AINEISTON PUUTE JA VÄHÄINEN LAAJUUS 54. Belgiaa, Italiaa ja Alankomaita koskevien Eurostatin tarkastustiedostojen laatu esti tilintarkastustuomioistuinta tutkimasta tehtyä tarkastustyötä perusteellisesti. Tietojen perusteella ei voitu arvioida, kattoiko komission työ tilintarkastustuomioistuimen määrittelemiä keskeisiä tarkastuksia niiden BKTL:n osien osalta, jotka oli valittu tarkastuksen kohteeksi näissä kolmessa jäsenvaltiossa. 55. Tämä antaa aihetta epäillä, noudattiko Eurostat sisäisen valvonnan standardien vaatimuksia, joiden mukaan tarkastustyö on dokumentoitava riittävällä tavalla, jotta johdon suorittama asianmukainen valvonta on mahdollista ja jotta voidaan varmistaa toiminnan jatkuvuus [39]. 56. Eurostat ei myöskään käsitellyt seuraavia seikkoja tilintarkastustuomioistuimen tarkastamissa kymmenessä jäsenvaltiossa: kokoamisprosessiin käytettävissä olleiden muiden lähteiden saatavuuden ja mahdollisen käytön arviointi yksiköiden luokittelu muihin institutionaalisiin sektoreihin kuin julkisyhteisöjen sektoriin [40] julkisen talouden alijäämää ja velkaa koskevassa käsikirjassa annettavien suositusten soveltaminen ja/tai raha-, rahoitus- ja maksutasetilastokomitean esittämien näkemysten huomioonottaminen aina, kun niillä on merkitystä bruttokansantuotteen (BKT) ja BKTL:n kokoamisen kannalta. Näiden kolmen asian käsittely parantaisi kansantalouden tilinpidon kokoamismenetelmien laatua ja vaikuttaisi siten BKTL-tietojen estimointiin. EUROSTAT EI HAVAINNUT EKT 95:N SÄÄNTÖJEN NOUDATTAMISEEN JA KANSANTALOUDEN TILINPIDON ESTIMAATTIEN LAATUUN LIITTYVIÄ ONGELMIA 57. Tilintarkastustuomioistuin tarkasti tarkastukseen valituista kymmenestä jäsenvaltiosta viisi paikan päällä. Tarkastuksessa paljastui EKT 95:n sääntöjen noudattamiseen sekä kansallisen tilinpidon estimaattien luotettavuuteen, vertailukelpoisuuteen ja kattavuuteen liittyviä ongelmia, joita Eurostat ei ollut havainnut. Taulukossa 1 esitetään yhteenveto tarkastuksen tärkeimmistä havainnoista ja tietoja virheiden korjaamiseen tarvittavien mukautusten mahdollisesta vaikutuksesta (kun vaikutus on kvantitatiivisesti ilmaistavissa) ja niiden osatekijöiden suhteellisesta koosta, joihin riski kohdistuu (kun vaikutus ei ole kvantitatiivisesti ilmaistavissa [41]). Tiedot ovat peräisin tilintarkastustuomioistuimen tekemästä valittujen BKTL:n osien perusteellisesta tarkastuksesta ja käsittävät arvion, joka perustuu kansallisten tilastolaitosten toimittamiin tietoihin [42]; tilintarkastustuomioistuin ei ole tehnyt vaihtoehtoisia tilastollisia estimointeja. 58. Niiden havaintojen osalta, jotka eivät ole kvantitatiivisesti ilmaistavissa, riski kohdistuu BKTL:n osuuteen, joka vastaa BKTL:n kyseisen osan suhteellista osuutta kansantaloudesta. Tilintarkastustuomioistuin määritteli kaksi olennaisuusrajaa: kvantitatiivisesti ilmaistavissa olevien havaintojen kohdalla tarvittavien mukautusten mahdollinen vaikutus on suurempi kuin 0,2 prosenttia BKTL:sta ja havaintojen, jotka eivät ole kvantitatiivisesti ilmaistavissa, tapauksessa riski kohdistuu BKTL:n osiin, joiden suhteellinen osuus BKTL:sta on suurempi kuin 0,5 prosenttia. TAULUKKO 1 JÄSENVALTIOIDEN BKTL:N LAATUA KOSKEVIEN TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN TARKASTUSHAVAINTOJEN MAHDOLLISET VAIKUTUKSET Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin (BKTL:n osien perusteellisen tarkastuksen pohjalta). Havainto | Maakohtainen lisäkuvaus, arvio vaikutuksesta BKTL:oon ja/tai riskin kohteena oleva BKTL-osuus | Saksa | Espanja | Ranska | Italia | Yhdistynyt kuningaskunta | 1.Maanvuokria ei ole käsitelty asianmukaisesti kansantalouden tilinpidossa. | Joissakin tapauksissa maanvuokria ei ole vähennetty välituotekäytöstä. | Joissakin tapauksissa maanvuokria ei ole vähennetty välituotekäytöstä ja tuotoksesta. | Ei sovellettavissa. | Maanvuokria ei ole vähennetty tuotoksesta (eivät sisälly komission esittämään varaumaan). | Ei sovellettavissa. | Epäolennainen havainto (riskin kohteena oleva BKTL-osuus: 0,05 %) | Epäolennainen havainto (riskin kohteena oleva BKTL-osuus: 0,15 %) | Epäolennainen havainto (riskin kohteena oleva BKTL-osuus: 0,15 %) | 2.Jaksottamisen yhteydessä tehtävät mukautukset perustuvat vanhentuneisiin oletuksiin tai käsitekorjauksia ei ole tehty. | Jaksottamisen yhteydessä tehtävät mukautukset tuotosta omaan lukuun, pieniä työkaluja ja yritysrekisteriä koskevat mukautukset perustuvat vanhentuneisiin oletuksiin. | Ei sovellettavissa. | Ei sovellettavissa. | Ei sovellettavissa. | Pieniä työkaluja, työterveydenhuollon ja henkilöstön koulutuksen kustannuksia sekä henkilöstön matkakorvauksia ja päivärahoja koskevia käsitekorjauksia ei ole tehty. | Olennainen havainto (riskin kohteena oleva BKTL-osuus: 0,73 %) | Ei mitattavissa oleva havainto | 3.Harmaata taloutta ei ole käsitelty riittävän kattavasti tai sen estimoinnissa on puutteita. | Virheellistä raportointia, rekisteröimättömiä yksikköjä ja veropetoksia ei ole otettu riittävästi huomioon. | Virheellistä raportointia ja ilman vilpillistä yhteistoimintaa suoritettuja alv-petoksia ei ole otettu riittävästi huomioon. | Rekisteröimättömiä yksikköjä koskevat kattavuusmukautukset perustuvat vanhentuneisiin oletuksiin eikä mukautuksia ole dokumentoitu. | Pimeää työtä ja virheellistä raportointia koskevien kattavuusmukautusten estimoinnissa on puutteita. | Ei arvioitu (koska voimassa on komission esittämä asiaa koskeva erityinen varauma). | Olennainen havainto (riskin kohteena oleva BKTL-osuus: 1,59 %) | Olennainen havainto (riskin kohteena oleva BKTL-osuus: 6,31 %) | Olennainen havainto (riskin kohteena oleva BKTL-osuus: 0,74 %) | Olennainen havainto (riskin kohteena oleva BKTL-osuus: 11,81 %) | 4.EU:n avustuksia ei ole kirjattu asianmukaisesti kansallisessa tilinpidossa. | – | Ei arvioitu (koska voimassa on komission esittämä asiaa koskeva erityinen varauma). | – | – | – | Epäolennainen havainto (vaikutus BKTL:oon: +0,11 %) | | Epäolennainen havainto (vaikutus BKTL:oon: +0,09 %) | Epäolennainen havainto (vaikutus BKTL:oon: +0,11 %) | Epäolennainen havainto (vaikutus BKTL:oon: +0,11 %) | 5.Jakelumarginaalien estimaattien laatu ei ole riittävä. | Tuotekohtaisia jakelumarginaaleja ei ole laskettu BKTL-komitean suosittelemalla menetelmällä. | Ei sovellettavissa. | Ei arvioitu. | Ei sovellettavissa. | Ei sovellettavissa. | Olennainen havainto (riskin kohteena oleva BKTL-osuus: 10,60 %) | 6.Vuokraustoimintaa (NACE Rev. 1:n pääluokka K) koskevien estimaattien laatu ei ole riittävä. | Rahoitusleasingin kirjaaminen. | Ei estimaattia omaan loppukäyttöön tuotetuista ohjelmistoista markkinattomien tuottajien osalta. | Asumispalvelujen välituotekäytön aliarviointi. | Asumispalvelujen välituotekäytön aliarviointi. | Ei sovellettavissa. | Epäolennainen havainto (riskin kohteena oleva BKTL-osuus: 0,29 %) | Epäolennainen havainto (vaikutus BKTL:oon: +0,01 %) | Olennainen havainto (vaikutus BKTL:oon: –1,18 %) | Olennainen havainto (vaikutus BKTL:oon: –1,50 %) | 7.Terveydenhuolto- ja sosiaalipalveluja (NACE Rev. 1:n pääluokka N) koskevien estimaattien laatu ei ole riittävä. | Ei arvioitu. | Muita markkinatuottajia kuin sairaaloita koskevan estimaatin riittämätön laatu. | Puutteita sosiaalipalvelujen estimoinnissa. | Ei arvioitu. | Ei arvioitu. | Olennainen havainto (riskin kohteena oleva BKTL-osuus: 1,77 %) | Epäolennainen havainto (vaikutus BKTL:oon: +0,15 %) | 8.KPVTY:iden luokittelu ja arvottaminen eivät noudata EKT 95:n sääntöjä (bruttoarvonlisäys tai menot). | – | – | – | Ei sovellettavissa. | Ei arvioitu (koska voimassa on komission esittämä asiaa koskeva erityinen varauma). | Olennainen havainto (riskin kohteena oleva BKTL-osuus: 1,78 %) | Olennainen havainto (riskin kohteena oleva BKTL-osuus: 0,87 %) | Olennainen havainto (riskin kohteena oleva BKTL-osuus: 0,73 %) | 9.Tuloja, veroja ja tukipalkkioita ei ole käsitelty asianmukaisesti tai johdonmukaisesti kirjanpidossa. | Ei arvioitu. | Ei arvioitu. | Autoliikenteen veroja ja kunnilta saatavia tuloja ei ole kirjattu asianmukaisesti. | Ei arvioitu. | Tuoteveroja ja -tukipalkkioita on käsitelty kirjanpidossa epäjohdonmukaisesti. Syynä ovat tuottajahintaisesta tuotoksesta perushintaiseen siirtymistä koskevan kokoamismenetelmän puutteet. | Epäolennainen havainto (vaikutus BKTL:oon: +0,04 %) | Olennainen havainto (riskin kohteena oleva BKTL-osuus: 6,87 %) | Kokonaisvaikutus BKTL:oon (kvantitatiivisesti ilmaistavissa olevat havainnot) | +0,11 % | +0,01 % | –0,90 % | –1,39 % | +0,11 % | Havainnot, jotka eivät ole kvantitatiivisesti ilmaistavissa | Kvantitatiivisesti ilmaistavissa olevat havainnot | Havainnot, jotka eivät ole mitattavissa | KOMISSIOLTA ESITTÄMÄTTÄ JÄÄNEET MAAKOHTAISET VARAUMAT 59. Tilintarkastustuomioistuimen määrittelemien kynnysarvojen perusteella komission olisi pitänyt esittää erityisiä varaumia seuraavista osa-alueista: Vanhentuneisiin olettamuksiin perustuvat mukautukset Saksassa (tiedot olivat yli 20 vuotta vanhoja mutta yhä käytössä). Näiden mukautusten osuus Saksan BKTL:sta oli yhteensä 0,73 prosenttia. Harmaan talouden [43] käsittelyn riittämätön kattavuus Saksassa ja Espanjassa sekä puutteet harmaan talouden estimoinnissa Ranskassa ja Italiassa. Jakelumarginaalien estimoinnin riittämätön laatu Saksassa. Vuokrauspalvelujen estimoinnin riittämätön laatu Ranskassa [44] ja Italiassa. Terveydenhuolto- ja sosiaalipalvelujen estimoinnin riittämätön laatu Espanjassa (huomattava osa näistä estimaateista perustui vuoden 2000 kyselyyn, joka kattoi ainoastaan Madridin itsehallintoalueen; kyselyn edustavuutta ei arvioitu). Kotitalouksia palvelevien voittoa tavoittelemattomien yhteisöjen (KPVTY) luokittelu ja arvottaminen, jotka eivät tapahtuneet täysin EKT 95:n sääntöjen mukaisesti Saksassa, Espanjassa ja Ranskassa (sektorin tuottama bruttoarvonlisäys tai siitä aiheutuvat menot ovat 0,7–1,8 prosenttia asianomaisten jäsenvaltioiden BKTL:sta). Tuoteverojen ja -tukipalkkioiden epäjohdonmukainen käsittely kirjanpidossa tuotoksen arvottamisen yhteydessä Yhdistyneessä kuningaskunnassa. JÄSENVALTIOT EIVÄT ESTIMOI HARMAATA TALOUTTA TÄYSIN VERTAILUKELPOISESTI 60. Paikan päällä tarkastettujen viiden jäsenvaltion harmaan talouden estimointiin käyttämät kokoamismenetelmät eivät ole täysin vertailukelpoisia, koska jäsenvaltiot eivät aina noudata kattavuutta koskevia komission ohjeita [45]. 61. Kun otetaan huomioon kansallisten tilastolaitosten estimoima harmaan talouden huomattava määrä, näiden estimaattien laadun parantaminen olisi vaikuttanut BKTL:oon olennaisesti. Vaikutusta ei voida kuitenkaan ilmaista kvantitatiivisesti. KOMISSIO EI AINA ESITTÄNYT ERITYISIÄ VARAUMIA JOHDONMUKAISESTI 62. Taulukossa 1 epäolennaisiksi luokitellut havainnot koskevat vähemmän merkittäviä asioita, joiden perusteella ei tilintarkastustuomioistuimen näkemyksen mukaan tarvitse esittää erityisiä varaumia. Huomautettakoon kuitenkin, että joissakin näistä tapauksissa komissio esitti jäsenvaltiota koskevan erityisen varauman tarkistamatta yhdenvertaisen kohtelun varmistamiseksi, esiintyikö sama kokoamista koskeva ongelma myös muissa jäsenvaltioissa. 63. Komission olisi pitänyt jättää näitä kysymyksiä koskevat varaumat esittämättä tai vaihtoehtoisesti esittää varaumia kaikkien niiden jäsenvaltioiden osalta, joissa parannuksia tarvittiin. Seuraavat ovat esimerkkejä tapauksista, joissa komissio esitti maakohtaisia varaumia epäjohdonmukaisesti (ks. liite IX): Espanjan tapauksessa varauma esitettiin, koska kansallisessa tilinpidossa käsiteltiin pieniä työkaluja epätarkoituksenmukaisesti, kun taas Yhdistyneen kuningaskunnan tapauksessa varaumaa ei esitetty, vaikka siellä oli tämän osan kirjaamisessa vastaavia ongelmia. Lisäksi esitettiin Espanjaa koskeva varauma, joka liittyi EU:n avustusten kirjaamiseen, kun taas Saksan, Ranskan, Italian ja Yhdistyneen kuningaskunnan tapauksessa varaumia ei esitetty, vaikka nämäkään jäsenvaltiot eivät kirjaa kyseisiä tapahtumia asianmukaisesti. Italian tapauksessa esitettiin maanvuokrien kirjaamista koskeva varauma [46], kun taas Saksan ja Espanjan tapauksessa varaumia ei esitetty, vaikka nämäkään jäsenvaltiot eivät kirjaa maanvuokria asianmukaisesti. Puolan tapauksessa esitettiin varauma, koska estimaatti omaan loppukäyttöön tuotetuista ohjelmistoista puuttui, kun taas Espanjan tapauksessa varaumaa ei esitetty, vaikka Espanjakaan ei kirjaa tällaisia ohjelmistoja markkinattomien tuottajien osalta. 64. Näitä ongelmia ei olisi syntynyt, jos komissio olisi määritellyt kriteerit maakohtaisten varaumien esittämiselle (ks. kohta 43) ja toimittanut riittävästi tarkastuksia jäsenvaltioiden tasolla epäjohdonmukaisuuksien välttämiseksi. PAREMMIN KOHDENNETTU TARKASTUS VAIKUTTAISI JÄSENVALTIOIDEN SUHTEELLISIIN MAKSUOSUUKSIIN 65. Taulukossa 1 esitetään tilintarkastustuomioistuimen arvio niistä tuloksista, joihin EKT 95:n sääntöjen epätarkoituksenmukainen soveltaminen ja laadun puute valittujen 19 BKTL:n osan osalta johtavat viidessä jäsenvaltiossa. Nämä kansallisen tilinpidon estimaattien kokoamiseen liittyvät ongelmat eivät ole vaikuttaneet EU:n talousarvion rahoittamiseen käytettävissä olevien BKTL:oon perustuvien omien varojen kokonaismäärään [47], mutta ongelmat ovat merkityksellisiä yksittäisten jäsenvaltioiden maksuosuuksien laskennan kannalta. 66. Paikan päällä tarkastettujen jäsenvaltioiden vuosittaiset maksuosuudet olisivat olleet kaudella 2002–2007 erilaiset, jos EKT 95:n sääntöjä olisi sovellettu asianmukaisesti ja estimaattien laatu olisi ollut riittävä. Koska komissio ei esittänyt näitä asioita koskevia varaumia, se ei voi enää ottaa niiden vaikutuksia huomioon talousarviota varten mukauttamalla BKTL-saldoja. Tilintarkastustuomioistuimen tarkastustyön perusteella ei ole kuitenkaan mahdollista todeta, kuinka suuria maksuosuuksien olisi pitänyt olla: Kvantitatiivisesti ilmaistavissa olevien havaintojen mahdollinen vaikutus paikan päällä tarkastettujen jäsenvaltioiden vuosittaisiin maksuosuuksiin vaihteli +0,4 prosentista −1,1 prosenttiin. Tällöin oletetaan, ettei näiden viiden jäsenvaltion muihin BKTL:n osiin eikä muiden 22 jäsenvaltion BKTL-estimaatteihin olisi tarvinnut tehdä muita muutoksia. Niihin havaintoihin, jotka eivät ole kvantitatiivisesti ilmaistavissa, johtaneet puutteet saattavat myös vaikuttaa jäsenvaltioiden maksuosuuksien laskentaan. Havaintojen vaikutusta ei ole mahdollista estimoida luotettavasti. 67. Tilintarkastustuomioistuimen viidessä jäsenvaltiossa toimittamat valittuja BKTL:n osia koskevat tarkastukset osoittavat, että paremmin kohdennettu tarkastus voisi vaikuttaa talousarviota koskeviin jäsenvaltioiden suhteellisiin maksuosuuksiin. ... EUROSTAT SAATTOI TARKASTUSSYKLINSÄ PÄÄTÖKSEEN MYÖHÄSSÄ 68. Eurostat sai BKTL-luetteloiden tarkastustyön päätökseen tammikuun 2012 lopussa. Budjettipääosasto ilmoitti EU 25 -jäsenvaltioille kauden 2002–2010 [48] BKTL-tietoja koskevien erityisten varaumien esittämisestä ja poisti samoja jäsenvaltioita koskeneet voimassa olleet yleiset varaumat, jotka koskivat kautta 2002–2007. 69. Komissio tutki jäsenvaltioiden BKTL-luetteloita vuoden 2007 alusta vuoden 2012 alkuun. Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että tarkastus kesti liian kauan: tarkastuksen päättymisvuoden ja tarkastuksen kohteena olleiden BKTL-tietojen ensimmäisen viitevuoden välinen aika oli kymmenen vuotta. 70. Pitkä aikaväli johtui komission kokonaisvaltaisesta lähestymistavasta, joka edellyttää merkittävää työmäärää sekä Eurostatilta että kansallisilta tilastolaitoksilta. Aikaväli johtui myös siitä, että kaikki BKTL-tarkastuskäyntejä koskevat kertomukset ja arviointikertomukset hyväksyttiin BKTL-komiteassa, jolla oli vuosittain vain noin kolme kokousta; komitean hyväksyntää ei kuitenkaan nimenomaisesti edellytetä BKTL-asetuksessa. YLEISIÄ VARAUMIA KÄYTETTIIN LIIKAA 71. Jotta omien varojen laskennassa käytettyjä BKTL-tietoja voitaisiin muuttaa pitkän tarkastusprosessin aikana, komissio esitti jäsenvaltioita koskevia yleisiä varaumia, jotka koskivat BKTL-tietoja vuosilta 2002–2007. 72. Yleisiä varaumia käytettiin liikaa. Liiallinen käyttö voi johtaa sen periaatteen kiertämiseen, että BKTL-tietojen toimittamis- ja tarkastusprosessi on saatettava päätökseen omista varoista annetussa asetuksessa määritellyn neljän vuoden määräajan kuluessa. Varaumien olisi koskettava vain tiettyjä seikkoja, jotka liittyvät BKTL:n yksittäisten osien arvottamiseen. 73. Budjettipääosaston sisäisestä tarkastuksesta vastaava osasto [49] huomautti heinäkuussa 2012, että yleisten varaumien esittäminen pitkiksi ajanjaksoiksi sen varmistamiseksi, että omien varojen laskennassa käytettyjä BKTL-tietoja voitiin muuttaa, ja yleisten varaumien korvaaminen myöhemmin erityisillä varaumilla johtivat siihen, että jäsenvaltioiden BKTL-tietoja voitiin korjata vielä, kun tietojen kohteena olevasta vuodesta oli kulunut yli kymmenen vuotta. Tämä aiheutti talousarvioon liittyvää epävarmuutta jäsenvaltioissa. SUURIA TARKISTUKSIA EI TUTKITTU RIITTÄVÄSTI 74. Siinä vaiheessa, kun Eurostat sai tarkastustyönsä valmiiksi, kaikki kymmenen tarkastukseen valittua jäsenvaltiota olivat toteuttaneet kansallisessa tilinpidossaan (ks. taulukko 2) suuren tarkistuksen [50], jonka myötä omien varojen laskennassa otetaan huomioon uusi kokonaisuus BKTL-tietoja. TAULUKKO 2 TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN TARKASTAMAT KYMMENEN JÄSENVALTION VUOSINA 2008–2011 TOTEUTTAMAT SUURET TARKISTUKSET Lähde: Tilintarkastustuomioistuin (Eurostatin tarkastustiedostojen tietojen perusteella). | BKTL-luettelo, jonka Eurostat tarkasti tutkinnan kohteena olleen tarkastussyklin aikana | Tarkastusprosessin aikana toteutetut suuret säännölliset tarkistukset tai vertailuarvoa koskevat merkittävät tarkistukset | Uusi/päivitetty BKTL-luettelo toimitettu | Tarkastettu jäsenvaltio | Toimitusaika | Vertailu-/ viitevuosi | Toteuttamisvuosi | Tarkistettu vertailu-/ viitevuosi | Kyllä, toimitusaika / Ei / Ei sovellettavissa (–) | Belgia | Toukokuu 2007 | 2003 | 2009 | 2006 [9999] | Ei | Saksa | Joulukuu 2006 | 2000 | 2011 | 2008 | Ei | Espanja | Joulukuu 2007 | 2000 | 2011 | 2008 | Ei | Ranska | Heinäkuu 2007 | 2000 | 2011 | 2005 | Ei | Italia | Joulukuu 2007 | 2000 | 2011 | 2008 | Ei | Alankomaat | Joulukuu 2006 | 2001 | – [8888] | – | – | Itävalta | Tammikuu 2007 | 2002 | 2008 | 2004 | Kyllä, helmikuu 2009 | 2011 | 2008 | Ei | Puola | Joulukuu 2006 | 2002 | – [8888] | – | – | Ruotsi | Tammikuu 2008 | 2005 | 2010 | 2006 | Ei | Yhdistynyt kuningaskunta | Heinäkuu 2007 | 2003 | 2008 | 2005 | Kyllä, maaliskuu 2011 | 75. Suuria säännöllisiä tarkistuksia tai merkittäviä vertailuarvoa koskevia tarkistuksia tarkastusprosessin aikana tehneistä kahdeksasta kansallisesta tilastolaitoksesta seitsemän ei laatinut päivitettyä BKTL-luetteloa. Tämän vuoksi Eurostatin oli tehtävä analyysinsa BKTL-laatuselvitykseen sisältyvien rajallisten tietojen perusteella. 76. Näistä jäsenvaltioista viidessä [51] Eurostatin työn laajuutta rajoitti suurten tarkistusten [52] täytäntöönpanon (syyskuu 2011) ja tarkastusprosessin loppuun saattamisen (tammikuu 2012) väliin jäänyt riittämätön aika. Tämän vuoksi uusia lähteitä ja menetelmiä ei arvioitu kattavasti ja suora tarkastus ei perustunut valittujen BKTL:n osien tarkistettuun kokoamisprosessiin. …EUROSTATIN TARKASTUKSISTA EI RAPORTOITU RIITTÄVÄSTI 77. On tärkeää, että BKTL-tietojen tarkastuksesta raportoidaan selkeästi ja avoimesti. Silloin sidosryhmät ymmärtävät jäsenvaltioiden BKTL:a koskevat komission arvioinnit ja voivat toteuttaa tarvittaessa toimenpiteitä. Tilintarkastustuomioistuin tutki Eurostatin arviointikertomuksia, jotka koskivat tarkastukseen valittujen jäsenvaltioiden BKTL:a (ks. kohdat 79–82), BKTL-komitean vuosittaisia lausuntoja vuosilta 2002–2011 (ks. kohdat 83–87) sekä Eurostatin ja budjettipääosaston vuotuisia toimintakertomuksia vuosilta 2002–2011 (ks. kohdat 88–92). 78. Komissiolla on suppeat sisäiset ohjeet BKTL-tietojen tarkastusta ja BKTL:oon perustuvien omien varojen hallinnointia koskevasta raportoinnista. Komission raportoinnin laatua arvioitiin tämän vuoksi tilintarkastustuomioistuimen määrittelemien täydellisyyttä, avoimuutta ja johdonmukaisuutta koskevien vaatimusten perusteella. JÄSENVALTIOIDEN BKTL:A KOSKEVAT EUROSTATIN ARVIOINTIKERTOMUKSET EIVÄT AINA OLLEET KATTAVIA, AVOIMIA JA JOHDONMUKAISIA 79. Eurostat laati jäsenvaltioiden BKTL:a koskevat arviointikertomukset, jotka käsittivät myös maakohtaiset parannuskohteet ja mahdolliset vaikutukset BKTL:oon sekä laaja-alaiset kysymykset. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, ettei Eurostat ollut käyttänyt maakohtaisten parannuskohteiden ja laaja-alaisten kysymysten [53] määrittelemisen perusteena mitään kriteerejä. 80. Kertomukset esitettiin BKTL-komitealle heinäkuussa ja lokakuussa 2011 alustavina "asiakirjaluonnoksina". Näin kansallisilla tilastolaitoksilla oli mahdollisuus käsitellä joitakin kohtia ennen varaumien esittämistä ja/tai Eurostatilla oli mahdollisuus tehdä joitakin muutoksia, jotta yhdenvertaisen kohtelun periaatteen soveltaminen olisi kyetty varmistamaan. Jäsenvaltioiden BKTL:a koskevia lopullisia arviointikertomuksia ei kuitenkaan laadittu. 81. Joulukuussa 2011 Eurostat julkaisi asiakirjan [54], joka sisälsi kaikki toimintakohdat, joita ei pidetty niin tärkeinä, että ne voitaisiin katsoa arviointikertomuksiin sisällytettäviksi maakohtaisiksi parannuskohteiksi. Asiakirja sisälsi kuitenkin seikkoja, jotka voisivat vaikuttaa BKTL:oon ja/tai jotka ovat komission muille jäsenvaltioille esittämien erityisten varaumien kaltaisia, kuten: Saksan yritysrekisteri (ks. taulukko 1, kohta 2) Alankomaissa välituotekäyttöön petosten varalta tehty mukautus hotelli- ja ravintola-alalla pienten työkalujen käsittely kansallisessa tilinpidossa Alankomaissa, Ruotsissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa estimaatti ilman vilpillistä yhteistoimintaa tehdyistä alv-petoksista Puolassa. 82. Tilintarkastustuomioistuin esittää seuraavat yleiset huomautukset Eurostatin arviointikertomusten sisällöstä tarkastukseen valittujen kymmenen jäsenvaltion osalta: Tarkastuksen tavoite tai tavoitteet ja laajuus sekä Eurostatin suorittama tarkastustyö on esitetty puutteellisesti. Tiedot ovat epäselviä maakohtaisten parannuskohteiden ja/tai laaja-alaisten kysymysten mahdollisesta vaikutuksesta sekä siitä mahdollisuudesta, että komissio esittää niitä koskevia erityisiä varaumia [55]. Olennaisuuskriteerien puuttuessa on epäselvää, rajoittavatko kertomuksiin sisältyvät Eurostatin omat tarkastushavainnot arviointia [56] ja onko Eurostatin yleispäätelmä katsottava myönteiseksi vai kielteiseksi. BKTL-KOMITEAN VUOSITTAISET LAUSUNNOT EIVÄT OLLEET LAINSÄÄDÄNNÖN MUKAISIA EIVÄTKÄ INFORMATIIVISIA 83. BKTL-komitea hyväksyi Kreikan osalta vuotta 2006 [57] koskevan lausuman ja EU 10 -jäsenvaltioiden osalta vuosia 2006–2011 [58] koskevat lausumat, joissa se ei antanut lausuntoa näiden jäsenvaltioiden toimittamien BKTL-tietojen asianmukaisuudesta omia varoja koskevia tarkoituksia varten. 84. Kreikan tapauksessa komissio noudatti omista varoista annetun asetuksen 10 artiklan 7 kohtaa [59]. Komissio käytti edellisen vuoden (2005) BKTL-kyselyyn sisältyneitä tietoja omia varoja koskevia tarkoituksia varten, eikä varainhoitovuoden 2006 saldoihin tehty mukautuksia. 85. Tätä säännöstä ei kuitenkaan noudatettu EU 10 -jäsenvaltioiden tapauksessa. Komissio laski ja teki laskelmiaan vastaavat mukautukset BKTL:oon perustuvien omien varojen saldoihin varainhoitovuosina 2006–2011, vaikka BKTL-komitea ei antanut nimenomaista lausuntoa (ks. kohta 16). 86. Kaikkien BKTL-komitean tarkastettavalla kaudella antamien lausuntojen sisällön osalta tilintarkastustuomioistuin havaitsi seuraavaa: On hyvän käytännön mukaista viitata oikeusperustaan, mutta näin ei tehdä. Tavoite tai tavoitteet ja arvioinnin perusta [60] esitetään puutteellisesti. On epäselvää, voidaanko BKTL-komitean yleispäätelmä katsoa myönteiseksi vai kielteiseksi, kun otetaan huomioon (yleiset) varaumat, joihin EU 15 -jäsenvaltioita koskevissa lausunnoissa viitataan. 87. Kun otetaan huomioon komission tarkastusstrategiassa/-lähestymistavassa (ks. kohdat 26–36) ja tarkastusprosessissa (ks. kohdat 37–67) havaitut puutteet, voidaan todeta, että Eurostatin tarkastustyö ei riitä tukemaan BKTL-komitean lausuntoa kaikilta osin. Koska Eurostatin tarkastuksissa ei sovellettu kustannustehokkuuden periaatetta asianmukaisesti, BKTL-komitean lausuntojen kattavuutta olisi pitänyt rajoittaa. BUDJETTIPÄÄOSASTON VUOTUISISSA TOIMINTAKERTOMUKSISSA ESITETTIIN VAIN OSITTAINEN ARVIO 88. Budjettipääosasto antoi vain vähän tietoja BKTL:oon perustuvien omien varojen hallinnointi-, riski- ja valvontaympäristöstä [61] tai hallinto- ja valvontajärjestelmiä koskevan yleispäätelmän tekemisessä käytetyistä perusteluista [62]. Viime vuosien parannuksista huolimatta budjettipääosaston vuotuisissa toimintakertomuksissa esitettiin vuoteen 2011 asti vain osittainen arvio BKTL:oon perustuvien omien varojen hallinnoinnista. 89. Budjettipääosaston antamien tarkastuslausumien tueksi ei ollut vuoteen 2011 asti riittävästi aineistoa laillisuudesta ja asianmukaisuudesta eikä moitteettomasta varainhoidosta. Lausumat koskivat vain BKTL:oon perustuvien omien varojen laskennan oikeellisuutta eivätkä perustana olevien tietojen laatua. 90. Kun otetaan huomioon BKTL:oon perustuvien omien varojen hallinnoinnin erityispiirteet [63], budjettipääosaston antaman lausuman perusteet olisi pitänyt esittää vuotuisissa toimintakertomuksissa asianmukaisesti. EUROSTATIN VUOTUISISSA TOIMINTAKERTOMUKSISSA ESITETTIIN VAIN OSITTAINEN ARVIO 91. Viime vuosien parannuksista huolimatta Eurostatin vuotuisissa toimintakertomuksissa esitettiin vain osittainen arvio omien varojen laskennassa käytettyjä BKTL-tietoja koskevista tarkastuksista. Eurostat esitti rajallisesti tietoa BKTL:a koskevien tarkastustensa tavoitteista, laajuudesta ja tuloksista. 92. Moitteettoman varainhoidon periaatteen kattavien Eurostatin lausumien tueksi ei ollut riittävästi aineistoa omien varojen laskennassa käytettyjen BKTL-tietojen tarkastusresurssien vaikuttavasta käytöstä. JOHTOPÄÄTÖKSET JA SUOSITUKSET 93. Tilintarkastustuomioistuin toteaa, että komission suorittama BKTL-tietojen tarkastus ei ollut riittävän jäsennelty ja kohdennettu. Jäljempänä esitettävät johtopäätökset ja suositukset perustuvat tilintarkastustuomioistuimen tarkastustyötään varten määrittelemiin tarkastusjärjestelyjen hyviin käytäntöihin. Nämä käytännöt muodostavat jäsennellymmän ja vakioidumman lähestymistavan ja niiden avulla resurssit voidaan kohdentaa paremmin kuin Eurostatin nykyisin soveltamalla lähestymistavalla. Koska perusteellisen tarkastuksen kohteeksi valittavien BKTL:n osien määrää voidaan muuttaa käytettävissä olevien resurssien mukaisesti, BKTL-tietojen tarkastukseen osallistuvia Eurostatin henkilöstöresursseja ei tarvitse lisätä. 94. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että komissio sai omien varojen laskennassa käytettyjen, vuosia 2002–2007 koskevien BKTL-tietojen tarkastuksen valmiiksi myöhässä ja että komissio ei perehtynyt riittävästi jäsenvaltioiden vuosina 2008–2011 tekemiin suuriin tarkistuksiin. Yleisiä varaumia käytettiin liikaa (ks. kohdat 68–76). 95. Eurostat ei suunnitellut eikä priorisoinut tarkastustyötään asianmukaisesti, koska jäsenvaltioiden kansantalouden tilinpidon kokoamiseen liittyviä riskejä ei arvioitu asianmukaisesti tarkastuksen kohteiden valinnassa (ks. kohdat 24–36). 96. Eurostat ei noudattanut johdonmukaista lähestymistapaa suorittaessaan tarkastuksia jäsenvaltioissa eikä toimittanut niissä riittävästi tarkastuksia. Tilintarkastustuomioistuimen tarkastus osoitti, että jäsennellympi ja paremmin kohdennettu lähestymistapa parantaisi komission suorittaman tarkastuksen vaikuttavuutta (ks. kohdat 37–67). 97. Eurostatin tarkastuksista ei ole raportoitu riittävästi (ks. kohdat 77–92). TARKASTUSSTRATEGIA/-LÄHESTYMISTAPA SUOSITUS NRO 1 SUUNNITTELU JA PRIORISOINTI OLISI SUORITETTAVA JÄSENNELLYSTI JA VAKIOIDUSTI Komission olisi tehtävä jäsennelty ja vakioitu analyysi, jonka yhteydessä otetaan huomioon kustannus-hyötysuhde ja jonka perusteella se voisi suunnitella ja priorisoida tarkastuksensa kattamaan tiettyjä kohteita tai kokoamisen (ala)prosesseja (ks. kohta 33). Analyysissä olisi otettava huomioon jäsenvaltioiden kansallisen tilinpidon kokoamiseen liittyvät riskit (ks. kohta 32) ja BKTL:n osien suhteellinen osuus koko kansantaloudesta. Riskinarvioinnin olisi perustuttava kaikista Eurostatin osastoista saatavilla oleviin kaikkiin laadullisiin ja määrällisiin tietoihin, ja analyysissa olisi keskityttävä BKTL-luetteloissa ja jäsenvaltioiden viimeaikaisissa BKTL-laatuselvityksissä kuvattuihin kokoamismenetelmiin (ks. liite VII ja liite VIII). SUOSITUS NRO 2 TARKASTUSSYKLIN KESTOA OLISI LYHENNETTÄVÄ JA YLEISTEN VARAUMIEN KÄYTTÖÄ RAJOITETTAVA Komission olisi lyhennettävä tarkastussyklinsä kestoa rajoittaakseen yleisten varaumien käyttöä (ks. kohdat 68, 70 ja 72). Yleisten varaumien käyttö olisi rajoitettava poikkeuksellisiin tapauksiin, joihin liittyy merkittäviä riskejä siitä, että EU:n taloudelliset edut ovat vaarassa, esimerkiksi kun jäsenvaltio tekee suuria tarkistuksia tarkastussyklin aikana tai epäsäännöllisin väliajoin (ks. kohdat 71–73). SUOSITUS NRO 3 RAPORTOINTIA BKTL-KOMITEALLE OLISI PARANNETTAVA Eurostatin olisi raportoitava BKTL-komitealle selkeästi ja oikea-aikaisesti tapauksista, joihin kustannustehokkuuden periaatteen katsotaan soveltuvan (ks. kohta 28). TARKASTUSPROSESSI SUOSITUS NRO 4 TARKASTUKSET OLISI KOHDENNETTAVA PAREMMIN Komission tarkastusprosessin olisi sisällettävä jäsennelty ja vakioitu laadullinen riskinarviointi BKTL-luetteloissa kuvatuista kokoamismenetelmistä ja riskialttiiden sekä olennaisten BKTL:n osien perusteellinen tarkastus. Perusteellisesti tarkastettavat BKTL:n osat olisi valittava suosituksessa nro 1 kuvaillun kustannus-hyötyanalyysin mukaisesti. Perusteellisessa tarkastuksessa laajuuden ja tavoitteiden olisi oltava kattavampia kuin Eurostatin viime tarkastussyklin aikana tekemissä suorissa tarkastuksissa (ks. kohta 22, toinen luetelmakohta, ja kohdat 33–36) . SUOSITUS NRO 5 BKTL:N KATTAVUUDEN TARKASTAMISEEN OLISI KIINNITETTÄVÄ ERITYISTÄ HUOMIOTA Komission olisi tarkastuksissaan kiinnitettävä erityistä huomiota jäsenvaltioiden BKTL:n kattavuuteen ja vertailukelpoisten estimointimenetelmien käyttöön harmaan talouden kattamiseksi kansantalouden tilinpidossa (ks. kohdat 60 ja 61.) Eurostatin olisi tarkastettava, noudattavatko kaikki jäsenvaltiot komission ohjeita [64], ja toteutettava asianmukaisia toimia sen varmistamiseksi, että jäsenvaltiot käsittelevät tätä asiaa vertailukelpoisesti. SUOSITUS NRO 6 TARKASTUSTIEDOSTOJEN JA DOKUMENTOINNIN OLISI OLTAVA KATTAVAMPIA Komission olisi dokumentoitava tarkastustyönsä ja annettava täydelliset tiedot myös asiakirjatarkastuksiin perustuvasta Eurostatin tarkastustyöstä ja/tai kansallisiin tilastolaitoksiin tehdyistä käynneistä (ks. kohdat 39, 54 ja 55). Eurostatin tarkastustiedostojen olisi oltava sellaisia, että johto pystyisi niiden perusteella tunnistamaan tarkastuskohteeksi valittuja BKTL:n osia koskevien tarkastusten tulokset selkeästi sisäisen valvonnan standardien mukaisesti. SUOSITUS NRO 7 ERITYISET VARAUMAT SAISIVAT KOSKEA VAIN OLENNAISIA TARKASTUSHAVAINTOJA Eurostatin olisi arvioitava erityisten varaumien esittämistä varten mahdollisuuksien mukaan toimintakohtien mahdolliset vaikutukset (kvantitatiivisesti ilmaistavissa olevien havaintojen osalta) ja/tai riskialtis määrä (niiden havaintojen osalta, jotka eivät ole ilmaistavissa kvantitatiivisesti) ja asetettava selkeät olennaisuuskriteerit. Kriteereiden olisi oltava laadullisia tai määrällisiä (ks. kohdat 43 ja 58). Pääsääntöisesti olisi esitettävä sellaisiin toimintakohtiin liittyviä erityisiä BKTL:n osia koskevia varaumia, joita kansalliset tilastolaitokset eivät ole käsitelleet määräaikaan mennessä ja joiden vaikutus saattaa olla olennainen. SUOSITUS NRO 8 EUROSTATIN OSASTOJEN VÄLISTÄ KOORDINOINTIA OLISI PARANNETTAVA Eurostatin olisi parannettava omien varojen laskentaa varten toimitettujen BKTL-tietojen tarkastamisesta vastaavan osastonsa ja muiden – etenkin kansantalouden tilinpitoa koskevia asioita käsittelevien – osastojensa välistä koordinointia (ks. kohdat 49–53). Tapauksissa, joissa Eurostatin muiden osastojen mahdolliset toimet saattavat vaikuttaa BKT:n ja/tai BKTL:n kokoamiseen, BKTL-komiteaa olisi kuultava ja toimenpiteitä koskeva lopullinen päätös olisi tehtävä asianmukaisella Eurostatin hierarkiatasolla. RAPORTOINTI SUOSITUS NRO 9 RAPORTOINTIA OLISI PARANNETTAVA Eurostatin olisi parannettava arviointikertomuksiaan siten, että niissä esitettäisiin kattava, avoin ja johdonmukainen arvio jäsenvaltioiden BKTL-tiedoista (ks. kohdat 79–82). BKTL-komitean vuosittaisten lausuntojen olisi sisällettävä selkeä arvio jäsenvaltioiden BKTL-tietojen asianmukaisuudesta omia varoja koskevia tarkoituksia varten, lausuntojen sisällön olisi noudatettava BKTL-asetuksessa asetettuja vaatimuksia ja lausuntoja olisi käytettävä asianmukaisesti talousarviomenettelyssä omista varoista annetun asetuksen mukaisesti (ks. kohdat 83–87). Budjettipääosaston ja Eurostatin vuotuisten toimintakertomusten olisi annettava oikea ja riittävä kuva jäsenvaltioiden toimittamien BKTL-tietojen tarkastuksesta ja BKTL:oon perustuvien omien varojen hallinnoinnista (ks. kohdat 88–92). Komission olisi määriteltävä vaatimukset, joiden mukaisesti Eurostatin olisi raportoitava tekemiensä BKTL-tietojen tarkastusten tuloksista säännöllisesti, jotta budjettipääosasto saa tarvittavan varmuuden toimintakertomuksiensa laadintaa varten. 98. Tilintarkastustuomioistuin kehottaa komissiota ottamaan nämä suositukset huomioon BKTL-asetuksen tulevan tarkistamisen yhteydessä. Tilintarkastustuomioistuin on hyväksynyt tämän kertomuksen Luxemburgissa 26. syyskuuta 2013 pitämässään kokouksessa. Tilintarkastustuomioistuimen puolesta +++++ TIFF +++++ Vítor Manuel da Silva Caldeira presidentti [1] Neuvoston päätös 2007/436/EY, Euratom, tehty 7 päivänä kesäkuuta 2007, Euroopan yhteisöjen omien varojen järjestelmästä (EUVL L 163, 23.6.2007, s. 17) ("omista varoista tehty päätös") ja neuvoston asetus (EY, Euratom) N:o 1150/2000, annettu 22 päivänä toukokuuta 2000, yhteisöjen omista varoista tehdyn päätöksen 94/728/EY, Euratom soveltamisesta (EYVL L 130, 31.5.2000, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna ("omista varoista annettu asetus"). [2] Nämä käsittävät talousarvion luvut 14 "BKTL" ja 32 "BKTL-saldot". [3] Erityiskertomus nro 12/2012 "Paransivatko komissio ja Eurostat luotettavien ja uskottavien Euroopan tilastojen tuottamisprosessia?" (http://eca.europa.eu). [4] Neuvoston asetus (EY) N:o 2223/96, annettu 25 päivänä kesäkuuta 1996, Euroopan kansantalouden tilinpito- ja aluetilinpitojärjestelmästä yhteisössä (EYVL L 310, 30.11.1996, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna. [5] Erityisesti tuotantoon, menoihin ja tuloihin liittyvät säännöt, jotka ovat relevantteja BKTL:n osien estimoinnin kannalta. [6] Neuvoston asetus (EY, Euratom) N:o 1287/2003, annettu 15 päivänä heinäkuuta 2003, markkinahintaisen bruttokansantulon yhdenmukaistamisesta ("BKTL-asetus") (EUVL L 181, 19.7.2003, s. 1). [7] Ks. SEUT:n 126 artikla ja neuvoston asetus (EY) N:o 479/2009, annettu 25 päivänä toukokuuta 2009, Euroopan yhteisön perustamissopimukseen liitetyn liiallisia alijäämiä koskevasta menettelystä tehdyn pöytäkirjan soveltamisesta (EUVL L 145, 10.6.2009, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna. [8] Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välinen toimielinten sopimus talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta (EUVL C 139, 14.6.2006, s. 1). [9] Kysely sisältää 265 yksityiskohtaista kysymystä, joita on käsiteltävä. [10] Luettelo sisältää myös menettelytaulukot, joiden avulla BKTL:n kokoamisprosessia kuvataan kvantitatiivisesti. [11] Ks. BKTL-asetuksen 5 artiklan 2 kohdan b alakohta. [12] Ks. neuvoston asetus (EY, Euratom) N:o 1605/2002, tehty 25 päivänä kesäkuuta 2002, Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta, (EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna, 60 artiklan 7 kohta. [13] EU 10 -jäsenvaltioiden osalta BKTL-tiedot koskivat vain kautta 2004–2007. Eurostat sai Bulgarian ja Romanian BKTL-tietojen tarkastamisen päätökseen vasta tammikuussa 2013, joten nämä jäsenvaltiot eivät sisälly tilintarkastustuomioistuimen tarkastukseen. [14] Vuosia 2008–2010 koskevat BKTL-tiedot eivät sisälly tilintarkastustuomioistuimen tarkastukseen, koska niitä koskeva komission tarkastustyö oli vielä kesken tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksen alkaessa. [15] COSO (Committee of Sponsoring Organizations of the Treadway Commission) on kehys, jonka periaatteisiin komission valvontajärjestelmät pääasiassa pohjautuvat. [16] Termi viittaa tilintarkastustuomioistuimen toimittamiin tarkastuksiin, kun taas termi "suora tarkastus" viittaa komission tekemään tarkastustyöhön. Tarkastusmenettelyt ovat samankaltaisia, mutta "perusteellisessa tarkastuksessa" tarkastuksen laajuus ja tavoitteet ovat kattavampia kuin "suorassa tarkastuksessa". Kummankaan menettelyn yhteydessä toimielin ei laske omaa estimaattia BKTL:n osista. [17] Ks. BKTL-asetuksen 5 artiklan 2 kohdan b alakohta. [18] Sisäisen tarkastuksen yksikkö. [19] Belgiassa tarkastus kohdistui NACE Rev. 1:n pääluokan K (Kiinteistöalan toiminta, vuokraustoiminta sekä liiketoiminta) kokoamiseen. [20] Tällaiset toimintakohdat liittyvät tilastollisten menetelmien parannuksiin, kattavampiin ja ajantasaisempiin lähteisiin sekä toimiin, jotka tähtäävät EKT 95:n sääntöjen noudattamiseen. Toimintakohdat B, C, D ja E sekä laaja-alaiset kysymykset (joita ei raportoitu toimintakohtina A) jätettiin tämän analyysin ulkopuolelle. [21] Belgia, Saksa, Espanja, Ranska, Italia, Alankomaat ja Itävalta. [22] Espanja, Italia, Itävalta ja Ruotsi. [23] Belgia, Ranska, Italia, Alankomaat, Itävalta, Ruotsi ja Yhdistynyt kuningaskunta. [24] Puolan ja Yhdistyneen kuningaskunnan tapauksessa vastaukset puuttuivat yli 20 kysymyksen osalta. [25] Belgian, Ranskan, Italian ja Alankomaiden vastauksissa annetut tiedot eivät olleet riittävän yksityiskohtaisia. [26] Belgia, Ranska, Italia ja Alankomaat. [27] Belgia, Espanja, Italia ja Alankomaat. [28] Valittaessa osia suoraan tarkastukseen voidaan ottaa huomioon seuraavat kriteerit: mukaan on otettava osat, jotka ovat BKTL:n kokoamis- ja estimointiprosessin kannalta edustavia; on katettava laskelmat, joihin liittyy useita mukautuksia; on otettava huomioon prosessin mahdolliset riskialat. [29] Kaikki muut paitsi Itävalta ja Puola. [30] Asetuksen 6 artiklassa säädetyt "BKTL-tarkastuskäynnit". [31] Asetuksen 19 artiklan mukaiset tarkastuskäynnit. [32] Komissiolla kolme kuukautta ja jäsenvaltioilla kolme kuukautta. [33] Rajat ylittävät omaisuustulot, välilliset rahoituspalvelut (FISIM), laiton toiminta, autojen romutusjärjestelmät, osuuskunta-asunnot sekä yhteisöt, joiden fyysinen esilläolo on vähäistä tai joilla ei ole fyysistä toimipaikkaa. [34] Belgia, Bulgaria, Viro, Kreikka, Ranska, Kypros, Latvia, Liettua, Unkari, Malta, Alankomaat, Romania, Slovenia ja Yhdistynyt kuningaskunta. [35] Yritysrekisteri sisältää tietoja taloudellista toimintaa harjoittavasta tilastoyksikköjen väestöstä, niiden paikallisista yksiköistä, niiden oikeudellisista yksiköistä, joista yritykset koostuvat, ja konserneista. Yritysrekisteri olisi päivitettävä säännöllisesti. Yritysrekisteriin sisältyvien yritysten populaation analyysia olisi käytettävä lähtökohtana, kun BKTL-tietojen koonti toteutetaan tuotannon perusteella. [36] Ks. EKT 95:n kohdat 3.27–3.37. Etenkin jos myyntitulot kattavat alle 50 prosenttia tuotantokustannuksista, institutionaalinen yksikkö on markkinaton tuottaja ja voidaan luokitella julkisyhteisöjen sektoriin. [37] Luku laskettiin Eurostatin julkaisemien vuosia 2004–2007 koskevien tietojen perusteella. [38] Ks. kohta 4.38, jonka mukaan seuraavia ei voida käsitellä tukipalkkioina: "j) julkisyhteisöjen markkinatuottajille suorittamat maksut, joilla korvataan kokonaan tai osittain sellaiset tavarat tai palvelut, jotka kyseiset markkinatuottajat toimittavat kotitalouksille suoraan ja yksilökohtaisesti liittyen sosiaalisiin riskeihin ja tarpeisiin (ks. kohta 4.84) ja joihin kotitalouksilla on lakiin perustuva oikeus. Nämä maksut sisällytetään julkisyhteisöjen yksilöllisiin kulutusmenoihin ja edelleen luontoismuotoisiin sosiaalietuuksiin ja kotitalouksien todelliseen yksilölliseen kulutukseen." [39] Erityisesti sisäisen valvonnan standardi nro 9, joka koskee johdon suorittamaa valvontaa, ja standardi nro 10, joka koskee toiminnan jatkuvuutta. Ks. tiedonanto komissiolle: "Revision of the Internal Control Standards and Underlying Framework – Strengthening Control Effectiveness", SEK(2007)1341, 16.10.2007. [40] Erityisesti yrityksiin, kotitalouksiin ja kotitalouksia palveleviin voittoa tavoittelemattomiin yhteisöihin. Viimeksi mainitun sektorin luokittelu katettiin asianmukaisesti Yhdistyneessä kuningaskunnassa, koska komissio esitti asiaa koskevan erityisen varauman. [41] Tämä tarkoittaa, että niiden vaikutus BKTL:oon on tuntematon. [42] Tiedot liittyvät yleensä viimeisimmän vertailu- tai viitevuoden BKTL:n kokoamiseen. [43] Kansantalouden tilinpidon laatijat ovat erityisen kiinnostuneita varmistamaan, että taloudellinen toiminta mitataan kattavasti siten, että mukaan luetaan myös piilotalouden toiminnot (eli "harmaa talous") ja epävirallisiksi kuvatut toiminnot. [44] Kotitalouksien välituotekäyttöä koskeva estimaatti oli 3,3 prosenttia tuotoksesta, kun taas muilla institutionaalisilla sektoreilla sovellettu luku oli yli 15 prosenttia. Näin mittava ero osoittaa, että tämän BKTL:n osan kokoamiseen liittyy ongelmia. [45] Erityisesti komission päätös 94/168/EY, Euratom, tehty 22 päivänä helmikuuta 1994, markkinahintaisen bruttokansantulon muodostamisen yhdenmukaistamisesta annetun neuvoston direktiivin 89/130/ETY, Euratom soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä (EYVL L 77, 19.3.1994, s. 51), komission päätös 98/527/EY, Euratom, tehty 24 päivänä heinäkuuta 1998, arvonlisäveropetoksen (teoreettisen arvonlisäverotulon ja tosiasiallisesti saadun arvonlisäverotulon erotuksen) käsittelystä kansallisessa tilinpidossa (EYVL L 234, 21.8.1998, s. 39) ja heinäkuussa 2005 julkaistu BKTL-komitean asiakirja nro 50 "Eurostat’s tabular approach to exhaustiveness guidelines", jossa esitetään Eurostatin taulukkomuotoista kattavuuden esitystapaa koskevat ohjeet. [46] Komission esittämä varauma ei tosin kattanut maanvuokrien vähentämistä tuotoksesta. [47] Muutokset yksittäisen jäsenvaltion estimoidussa BKTL:ssa vaikuttaisivat koko EU:n BKTL:n estimaattiin. Tällä ei kuitenkaan ole vaikutusta BKTL:oon perustuvien omien varojen kokonaismäärään. Koko EU:n BKTL:n estimaatin lisäys (tai vähennys) kuitataan pienentämällä (tai suurentamalla) talousarvion rahoittamiseen suunnattavaan jäsenvaltioiden BKTL:oon sovellettavaa yhdenmukaista kerrointa. [48] Lukuun ottamatta välillisiä rahoituspalveluja (FISIM) koskevaa laaja-alaista varaumaa, joka koskee vain vuotta 2010, ja EU 10 -jäsenvaltioiden maakohtaisia varaumia, jotka koskevat vain kautta 2004–2010. [49] Sisäisen tarkastuksen yksikkö. [50] Suuret säännölliset tarkistukset tai vertailuarvoa koskevat merkittävät tarkistukset tarkoittavat muutoksia BKTL:n kokoamiseen käytettävissä lähteissä ja menetelmissä, kun taas suuret satunnaiset tarkistukset johtuvat käytettäviin käsitteisiin ja määritelmiin ja/tai luokitteluun liittyvien menetelmien merkittävistä muutoksista, kuten EU:n uuden tilastollisen toimialaluokituksen (NACE Rev. 2) käyttöönotosta kansallisessa tilinpidossa vuonna 2011 tai tulevan tilinpitojärjestelmän (EKT 2010) täytäntöönpanosta. Suuret tarkistukset edellyttävät aiempien vuosien BKTL-tietojen takautuvaa laskentaa. [8888] Lukuun ottamatta tarkistuksia, jotka johtuvat NACE Rev. 2:n täytäntöönpanosta kansallisessa tilinpidossa. [9999] Viitevuosi, jonka osalta tilinpäätöksestä peräisin olevia yksityiskohtaisia tietoja oli käytettävissä kansalliseen tilinpitoon. [51] Saksa, Espanja, Ranska, Italia ja Itävalta. [52] Lukuun ottamatta tarkistuksia, jotka koskevat NACE Rev. 2:n täytäntöönpanoa. [53] Nämä kohdat koskevat etenkin viihteen, kirjallisuuden ja taiteen alkuperäisteosten, vakuutuksen ja ohjelmistojen estimaatteja sekä esimerkiksi teille ja silloille laskettavan kiinteän pääoman kulumisen estimaattia. [54] BKTL-komitean asiakirja nro 222 ("Other issues (deriving mainly from action points B, C and D) for 25 Member States"). [55] Jos kysymyksiä ei käsitellä ennen vuoden 2011 loppua. [56] Eurostatin arviointikertomuksissa todetaan joko, että BKTL:n osien kokoamista "voitaisiin" parantaa tai se "saattaa" parantua, tai että on joitakin parannuksia edellyttäviä kohteita. On kuitenkin epäselvää, vaikuttaako näiden kohtien täytäntöön panematta jättäminen yleisarvioon. [57] Ks. tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomus varainhoitovuodelta 2006, kohta 4.26. [58] Koska komissio ei ollut vielä saanut valmiiksi BKTL-luetteloiden tarkastusta. [59] Asetuksessa säädetään, että BKTL-asetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti aiempien varainhoitovuosien BKTL:oon mahdollisesti tehdyistä muutoksista aiheutuu mukautus kyseisen jäsenvaltion maksuosuuteen, jollei 5 artiklasta muuta johdu. BKTL-asetuksen 5 artiklaan sisältyy vaatimus, jonka mukaan BKTL-komitean on annettava vuosittain lausunto jäsenvaltioiden BKTL-tietojen asianmukaisuudesta omia varoja koskevia tarkoituksia varten. [60] Eurostatin tarkastustyö ja tarkastusten laajuus. [61] Erityisesti, miten vuotuiset maksuosuudet ja mukautukset (edellisten vuosien saldoihin) lasketaan, miten vastuut jakautuvat budjettipääosaston ja Eurostatin kesken, mikä on BKTL-komitean asema ja mitkä ovat budjettipääosaston ja Eurostatin tekemien tarkastusten laajuus ja tavoitteet. [62] Mukaan lukien BKTL:oon perustuvia omia varoja koskevissa tarkastuksissa sovellettavat laillisuutta ja sääntöjenmukaisuutta sekä moitteetonta varainhoitoa koskevat keskeiset indikaattorit. [63] Varojen laskentaa koskevat EU:n säännöt, kansallisen tilinpidon kokoamisprosessin monimutkaisuus sekä vastuunjako kahden komission yksikön välillä (ks. kohdat 2–11). [64] Ks. alaviite 45. -------------------------------------------------- LIITE I BKTL:OON PERUSTUVAT OMAT VARAT VUOSINA 2002, 2007 JA 2010 JÄSENVALTIOITTAIN Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin (tiedot perustuvat komission rahoituskertomuksiin ja EU:n talousarvion lukuihin 14 "BKTL" ja 32 "BKTL-saldot"). Jäsenvaltio | Vuosi 2002 | Vuosi 2007 | Vuosi 2010 | milj. euroa | % | milj. euroa | % | milj. euroa | % | Tarkastukseen valitut kymmenen jäsenvaltiota, joiden maksuosuudet ovat suurimmat Saksa (DE) | 10504,5 | 22,86 % | 14653,8 | 19,83 % | 18703,8 | 20,54 % | Ranska (FR) | 7684,7 | 16,72 % | 11215,7 | 15,17 % | 14762,0 | 16,21 % | Yhdistynyt kuningaskunta (UK) | 8480,5 | 18,46 % | 12551,2 | 16,98 % | 12963,4 | 14,24 % | Italia (IT) | 6390,4 | 13,91 % | 9143,7 | 12,37 % | 11386,6 | 12,51 % | Espanja (ES) | 3430,7 | 7,47 % | 6073,4 | 8,22 % | 7611,3 | 8,36 % | Alankomaat (NL) | 2264,9 | 4,93 % | 3400,6 | 4,60 % | 4219,2 | 4,63 % | Belgia (BE) | 1335,7 | 2,91 % | 1985,8 | 2,69 % | 2662,4 | 2,92 % | Ruotsi (SE) | 1220,7 | 2,66 % | 1948,9 | 2,64 % | 2771,6 | 3,04 % | Puola (PL) | 0,0 | 0,00 % | 1745,6 | 2,36 % | 2630,9 | 2,89 % | Itävalta (AT) | 1070,0 | 2,33 % | 1564,9 | 2,12 % | 2131,7 | 2,34 % | Yhteensä | 42382,1 | 92,25 % | 64283,6 | 86,98 % | 79842,9 | 87,68 % | Muut jäsenvaltiot Tanska (DK) | 893,1 | 1,94 % | 1393,5 | 1,89 % | 1705,7 | 1,87 % | Kreikka (EL) | 704,8 | 1,53 % | 1946,6 | 2,63 % | 1616,9 | 1,78 % | Portugali (PT) | 635,9 | 1,38 % | 940,1 | 1,27 % | 1344,0 | 1,48 % | Suomi (FI) | 693,5 | 1,51 % | 1087,7 | 1,47 % | 1256,0 | 1,38 % | Tšekki (CZ) | 0,0 | 0,00 % | 703,8 | 0,95 % | 1051,4 | 1,15 % | Irlanti (IE) | 537,5 | 1,17 % | 972,2 | 1,32 % | 950,1 | 1,04 % | Romania (RO) | 0,0 | 0,00 % | 681,7 | 0,92 % | 859,6 | 0,95 % | Unkari (HU) | 0,0 | 0,00 % | 546,7 | 0,74 % | 702,2 | 0,77 % | Slovakia (SK) | 0,0 | 0,00 % | 302,5 | 0,41 % | 450,1 | 0,49 % | Slovenia (SI) | 0,0 | 0,00 % | 198,3 | 0,27 % | 250,9 | 0,28 % | Bulgaria (BG) | 0,0 | 0,00 % | 163,0 | 0,22 % | 247,2 | 0,27 % | Luxemburg (LU) | 100,7 | 0,22 % | 202,2 | 0,27 % | 196,6 | 0,22 % | Liettua (LT) | 0,0 | 0,00 % | 158,3 | 0,21 % | 186,4 | 0,20 % | Latvia (LV) | 0,0 | 0,00 % | 118,0 | 0,16 % | 133,9 | 0,15 % | Kypros (CY) | 0,0 | 0,00 % | 88,2 | 0,12 % | 124,3 | 0,14 % | Viro (EE) | 0,0 | 0,00 % | 95,8 | 0,13 % | 98,9 | 0,11 % | Malta (MT) | 0,0 | 0,00 % | 32,5 | 0,04 % | 40,4 | 0,04 % | Yhteensä | 3565,5 | 7,75 % | 9631,1 | 13,02 % | 11214,6 | 12,32 % | BKTL:oon perustuvat omat varat yhteensä | 45947,6 | 100,00 % | 73914,7 | 100,00 % | 91057,5 | 100,00 % | | Tulojen kokonaismäärä (milj. euroa) | 95434,4 | 117563,0 | 127795,0 | BKTL:oon perustuvien omien varojen kokonaismäärä / Tulojen kokonaismäärä | 48,15 % | 62,87 % | 71,25 % | -------------------------------------------------- LIITE II BKTL:OON PERUSTUVIEN OMIEN VAROJEN LASKEMINEN TALOUSARVION RAHOITTAMISEEN KÄYTETTÄVIEN BKTL:OON PERUSTUVIEN OMIEN VAROJEN LASKEMINEN 1. BKTL:oon perustuvat omat varat lasketaan soveltamalla yhdenmukaista kerrointa jäsenvaltioiden BKTL:oon. Kerroin määritetään prosenttiosuutena ennakoitujen vuotuisten bruttokansantulojen summasta siten, että katetaan kokonaisuudessaan se talousarvion osa, jota ei rahoiteta perinteisillä omilla varoilla, alv:oon perustuvilla omilla varoilla ja muilla tuloilla [1]. Nämä muut tulonlähteet vaikuttavat siis BKTL:oon perustuvien omien varojen kokonaismäärän laskentaan. 2. Vuotta n koskevat saldot ja mukautukset saldoihin lasketaan vuonna n + 1 vertaamalla ennakoituja tietoja todellisiin BKTL-tietoihin [2] ja seuraavina vuosina (n + 2, n + 3, n + 4, .... jne.) käyttämällä ajantasaisempia todellisia tietoja, kuten jäljempänä kuvaillaan. 3. Omien varojen laskemista koskevien EU:n sääntöjen mukaan tiettyä varainhoitovuotta koskevia BKTL-tietoja voidaan muuttaa vuoden n + 4 syyskuun 30. päivään asti. Neljän vuoden määräaikaa voidaan pidentää tapauksissa, joissa komissio ja/tai jäsenvaltiot katsovat, että varainhoitovuotta koskevien tietojen laatua olisi parannettava BKTL:n kokoamisen joidenkin kohtien osalta [3]. 4. Komission varaumamenettelyllä annetaan nämä parannusta edellyttävät kohdat tiedoksi jäsenvaltioille. Yleinen varauma kattaa jäsenvaltion kaikkien BKTL:n osien kokoamisen, kun taas erityinen varauma kattaa erillisiä BKTL:n osia koskevan estimaatin. Kun komissio poistaa varaumat, perustana oleviin tietoihin tehtäviä muutoksia ei voida enää ottaa huomioon omien varojen laskennassa. BKTL-TIETOJEN KÄYTTÖ OMIEN VAROJEN MUIDEN OSIEN LASKENNASSA 5. BKTL-tiedoilla on keskeinen asema koko omien varojen järjestelmässä. Tietoja käytetään myös määritettäessä alv-perusteen enimmäismäärää (joka ei saisi olla suurempi kuin 50 prosenttia BKTL:sta) alv:oon perustuvien omien varojen laskentaa varten [4], jaettaessa Yhdistyneen kuningaskunnan hyväksi tehtävästä budjettiepätasapainon korjauksesta [5] sekä Alankomaille ja Ruotsille myönnetystä bruttovähennyksestä [6] aiheutuvia kustannuksia jäsenvaltioiden kesken ja määritettäessä talousarvioon kirjattava maksusitoumusmäärärahojen ja maksumäärärahojen vuotuinen enimmäismäärä (enimmäismäärät) [7]. OMIEN VAROJEN LASKEMISEEN KÄYTETYT VUOSITTAISET BKTL-TIEDOT 6. Vuosittaisten BKTL-tietojen [8] kokoamisesta vastaavat jäsenvaltioiden kansalliset tilastolaitokset. Kansallisten tilastolaitosten on toimitettava komissiolle (Eurostatille) joka vuosi 22. syyskuuta mennessä BKTL:a, BKT:ta ja niiden osia koskevat luvut, jotka kattavat edellisen vuoden ja mahdolliset muutokset aikaisempien vuosien lukuihin. Jäsenvaltiot toimittavat tiedot "BKTL-kyselyn" avulla. 7. Edellä mainittujen tietojen toimittamisen yhteydessä jäsenvaltioiden kansallisten tilastolaitosten on toimitettava myös selvitys, josta käy ilmi, miten aggregaatit on muodostettu, ja jossa on kuvattu kaikki merkittävät muutokset käytettyihin menetelmiin ("menetelmät") ja perustilastoihin ("lähteet") ja selostettava aikaisempiin BKTL-estimaatteihin tehdyt tarkistukset ("laatuselvitys") [9]. 8. Kuvatakseen yksityiskohtaisemmin, miten BKTL-tiedot kootaan, kansallisten tilastolaitosten on toimitettava Eurostatille luettelo BKTL:n eri osia koskevien estimaattien kokoamisessa käytetyistä menetelmistä ja perustilastoista ("BKTL-luettelo") [10]. 9. BKTL-komitean heinäkuussa 2005 hyväksymien ohjeiden mukaan jäsenvaltioiden olisi laadittava täysin päivitetty BKTL-luettelo viimeistään vuoden kuluttua suuren tarkistuksen päätökseen saattamisesta [11]. Jos jäsenvaltio ei sovella suuria tarkistuksia sisältävää menettelytapaa, BKTL-luettelo on päivitettävä vähintään joka viides vuosi. 10. Ohjeita muutettiin heinäkuussa 2012 niin, että jäsenvaltioiden on toimitettava päivitetty BKTL-luettelo vain, jos BKTL-komitea pyytää sitä, kun suuria tarkistuksia tehdään Eurostatin tarkastussyklin aikana. [1] Ks. omista varoista annetun asetuksen 5 artikla. [2] Ks. omista varoista annetun asetuksen 10 artiklan 6 kohta. [3] Ks. omista varoista annetun asetuksen 10 artiklan 7 kohta. [4] Ks. omista varoista tehdyn päätöksen 2 artiklan 1 kohdan b alakohta. [5] "Yhdistyneen kuningaskunnan hyväksi tehtävä korjaus". Ks. omista varoista tehdyn päätöksen 5 artikla. [6] Ks. omista varoista tehdyn päätöksen 2 artiklan 5 kohta. [7] Ks. omista varoista tehdyn päätöksen 3 artikla. [8] BKTL-tiedot kootaan tilastojen ja muiden estimaattien perusteella. Nämä eroavat ennakoiduista tiedoista, joita käytetään omien varojen järjestelmässä vuotuisen talousarvion hyväksymismenettelyn yhteydessä. [9] Ks. BKTL-asetuksen 2 artikla. [10] Ks. BKTL-asetuksen 3 artikla. [11] Suuret säännölliset tarkistukset tai vertailuarvoa koskevat merkittävät tarkistukset tarkoittavat muutoksia kansantalouden tilinpidon kokoamisessa käytettävissä lähteissä ja menetelmissä, kun taas suuret satunnaiset tarkistukset johtuvat käytettäviin käsitteisiin ja määritelmiin ja/tai luokitteluun liittyvien menetelmien merkittävistä muutoksista. Ks. myös kertomuksen alaviite 50 ja Sanasto. -------------------------------------------------- LIITE III KOMISSION SUORITTAMA JÄSENVALTIOIDEN BKTL-LUETTELOIDEN TARKASTUS YLEISTEN VARAUMIEN ESITTÄMINEN 1. Koska omien varojen laskentaa varten toimitettuja BKTL-tietoja voi muuttaa vain neljän vuoden ajan ja koska Eurostatin suorittama jäsenvaltioiden BKTL-luetteloiden arviointi voi kestää tätä kauemmin (kuten on tapahtunut esimerkiksi vuoden 2002 BKTL-tiedoista alkaen), komissio (budjettipääosasto) voi esittää yleisiä varaumia, jotka koskevat tietyn jäsenvaltion BKTL:n kaikkien osien kokoamista. BKTL-LUETTELOIDEN ARVIOINTIKYSELYYN (GIAQ) PERUSTUVAT ASIAKIRJATARKASTUKSET 2. Eurostat tutkii BKTL-luetteloita [1] varmistaakseen, että jäsenvaltioiden BKTL-tietojen laatua arvioidaan "järjestelmällisesti, yhdenmukaisesti ja oikeudenmukaisesti". Eurostatin työ dokumentoidaan käyttämällä BKTL-luetteloiden arviointikyselyä, joka sisältää 265 yksityiskohtaista kysymystä, jotka kattavat koko kansantalouden tilinpidon kokoamisen. BKTL-TARKASTUSKÄYNNIT [2] 3. Eurostat ottaa huomioon BKTL-luetteloiden arviointikyselyyn perustuvat asiakirjatarkastukset ja laatii kysymyksiä, jotka on selvitettävä kansalliseen tilastolaitokseen tehtävän BKTL-tarkastuskäynnin aikana. Käynnillä pyritään erityisesti keräämään tiedot, joita tarvitaan BKTL:n ja sen osien laskennassa käytetyissä tilastollisissa lähteissä ja menetelmissä esiintyvien mahdollisten puutteiden määrittämiseen. BKTL-TARKASTUSKÄYNTEJÄ KOSKEVAT KERTOMUKSET JA TOIMINTAKOHDAT 4. Jäsenvaltioon tehdyn BKTL-tarkastuskäynnin perusteella esitetään "toimintakohtia", jotka käsittävät kysymyksiä, joiden vuoksi mahdolliset menetelmien muutokset ovat tarpeen ja/tai valvontajärjestelmien puutteita on korjattava. Toimintakohdat jaetaan seuraaviin viiteen ryhmään: Toimintakohdat "A": menetelmän parantaminen mahdollisesti tarpeen Toimintakohdat "B": sellaisten uusien tietojen toimittaminen, joiden olisi sisällyttävä BKTL-luetteloon Toimintakohdat "C": BKTL-luetteloon jo sisältyvien tietojen uudelleenmuotoilu, selventäminen tai korjaaminen Toimintakohdat "D": sellaisten uusien tietojen toimittaminen, joiden ei välttämättä ole sisällyttävä BKTL-luetteloon Toimintakohdat "E": kohdat, jotka Eurostatin on toteutettava. 5. BKTL-tarkastuskäyntejä koskevista kertomuksista (ja toimintakohtien toteuttamisen aikataulusta) olisi sovittava Eurostatin ja kansallisten tilastolaitosten kesken, ja kertomukset olisi toimitettava BKTL-komitealle käsittelyä ja hyväksymistä varten. SUORAT TARKASTUKSET 6. Vuodesta 2007 lähtien Eurostat on täydentänyt arviointikyselyyn perustuvaa BKTL-luetteloiden tarkastusta tekemällä tilintarkastustuomioistuimen suosituksen mukaisesti BKTL:n osia koskevia suoria tarkastuksia [3]. 7. Eurostatin ohjeiden mukaan tämän lähestymistavan tavoitteena on lähinnä seurata kansantalouden tilinpidon valitun osan muodostamisketjua taaksepäin lähdetietoihin asti [4]. 8. Suorat tarkastukset kohdistuvat yleensä BKTL:n yhteen tai kahteen osaan. Eurostat ei tavallisesti odota, että se pystyisi tekemään näiden tarkastusten perusteella BKTL-luetteloon sisältyvien estimaattien kaikkia osia koskevia johtopäätöksiä. LOKITIEDOSTOT JA BKTL-LUETTELON PÄIVITYKSET 9. Toimintakohtien toteutuksen edistymisen seuraamiseksi ja tarkastusprosessin dokumentoimiseksi Eurostat ylläpitää lokitiedostoa, joka sisältää kaikki kuhunkin toimintakohtaan liittyvät tiedot, ja BKTL-luettelosta jatkuvasti päivitettävää (ei-julkista) versiota, jossa näkyvät luetteloon tehdyt muutokset. ARVIOINTIKERTOMUKSET 10. Eurostat laatii jäsenvaltioiden BKTL-tietojen laadusta arviointikertomukset, jotka koskevat määrättyjen vuosien (esimerkiksi kauden 2002–2010) tietoja. Arviointikertomuksia käytetään perusteena, kun komissio esittää erityisiä varaumia. ERITYISTEN VARAUMIEN ESITTÄMINEN JA YLEISTEN VARAUMIEN POISTAMINEN 11. Komissio esittää erityisiä varaumia, jotka koskevat BKTL:n erillisiä osia koskevaa estimaattia kaikkien niiden toimintakohtien osalta, joita Eurostat pitää tärkeinä ja joista kansalliset tilastolaitokset eivät ole toimittaneet täydellisiä tietoja ja/tai joita koskevia vaadittuja parannuksia kansalliset tilastolaitokset eivät ole toteuttaneet. Tämä tarkoittaa, että tarkastus on saatettu päätökseen ja kaikki mahdolliset voimassa olevat yleiset varaumat voidaan poistaa. [1] Ks. kertomuksen alaviite 11. [2] Nämä käynnit tekee komissio. Muiden jäsenvaltioiden edustajat voivat osallistua käynteihin (ks. BKTL-asetuksen 6 artikla). [3] Ks. tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomus varainhoitovuodelta 2005, kohdan 4.30 alakohta a, vuosikertomus varainhoitovuodelta 2006, liite 4.1, ja vuosikertomus varainhoitovuodelta 2007, kohta 4.45. [4] Suorien tarkastusten päätavoitteena on varmistaa, vastaako BKTL-luetteloon sisältyvä lähteiden ja menetelmien kuvaus todellisuudessa käytettyä kokoamismenetelmää riittävästi ja onko lähteiden mukaisista perustiedoista muodostettu asianmukaisesti ne kansantalouden tilinpidon luvut, jotka jäsenvaltiot ovat toimittaneet BKTL:oon perustuvia omia varoja koskevia tarkoituksia varten. Eurostat ei estimoi BKTL:n osia tällä lähestymistavalla. -------------------------------------------------- LIITE IV YLEISKATSAUS TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN TARKASTUSTEN LÄHESTYMISTAPAAN JA MENETELMIIN +++++ TIFF +++++ Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin. -------------------------------------------------- LIITE V TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN SOVELTAMA VALVONTAMALLI KOHTI PAREMPAA VALVONTAKEHYSTÄ 1. Tilintarkastustuomioistuin analysoi komission järjestelmien yleistä rakennetta määritelläkseen tarkastusjärjestelyjen hyviä käytäntöjä tätä tarkastusta varten. 2. Nämä käytännöt käsittävät jäsennellymmän ja vakioidumman lähestymistavan sekä resurssien entistä paremman kohdentamisen. Valvontamenettelyjen valikoima eroaa komission valvontakehyksestä: jäsenvaltioiden BKTL-luetteloissa kuvattujen lähteiden ja menetelmien laadullisten tarkastusten intensiteetti on pienempi ja kokoamisprosessin testaamista suoritetaan enemmän toimittamalla olennaisia ja riskialttiita BKTL:n osia koskevia perusteellisia tarkastuksia [1]. 3. Mainitut tarkastusjärjestelyt, jotka on vakiinnutettu tämän valvontamallin yhteydessä, on jaettu Eurostatin tarkastustyön kolmen päävaiheen mukaan jäljempänä kuvaillulla tavalla. VAIHE 1 – TARKASTUSSTRATEGIA/-LÄHESTYMISTAPA 4. Ehdotetun strategian/lähestymistavan mukaan BKTL:n osien tarkastus suunnitellaan ja priorisoidaan kustannustehokkuuden periaatetta soveltavan jäsennellyn menetelmän avulla ("kustannus-hyötyanalyysi"). 5. Kustannus-hyötyanalyysin yhteydessä olisi sovellettava seuraavia välineitä ja menettelyjä: a) Olisi tehtävä jäsenvaltioiden BKTL:n kokoamista koskeva yksityiskohtainen laadullinen riskinarviointi. Riskinlähteet ja riskitekijät esitetään liitteessä VI. Arvioinnissa tutkitaan BKT:n määrittämistä tuotannon perusteella. Tärkeimmät tiedot tämän yksityiskohtaisen toimintariskien laadullisen arvioinnin suorittamista varten saadaan jäsenvaltioiden BKTL-luetteloita ja viimeaikaisia BKTL-laatuselvityksiä koskevasta asiakirjatarkastuksesta [2]. Valvontariskejä [3] ei oteta huomioon, koska kansantalouden tilinpidon kokoamista koskeviin jäsenvaltioiden kansallisten tilastolaitosten valvontajärjestelmiin voidaan luottaa vain vähäisessä määrin. b) Olisi laadittava matriisi [4], jossa kuvataan BKT:n osien kokoaminen (tuotannon perusteella) ja BKT:sta BKTL:oon siirtymiseen liittyvien erien kokoaminen seuraavien kahden tekijän avulla: riskinarvioinnin pistemäärä (joka liittyy riskipainotukseen) [5] ja osien suuruus kansantaloudessa (BKT:n/BKTL:n osan prosentuaalinen osuus koko BKTL:sta). Kertomalla riskipainotus kunkin osan koolla saadaan riskin suuruutta kuvaava indikaattori. Tätä tarkastusta varten edellä mainittu indikaattori lasketaan kutakin NACE Rev. 1:n toimialaa ja siirtymiseen liittyviä eriä varten. Kustannus-hyötyanalyysia voidaan soveltaa myös määriteltäessä BKT menojen tai tulojen perusteella [6]. c) Analyysissa (menetelmä) hyödyt ja kustannukset olisi määriteltävä seuraavasti: "hyötyjä" kuvaa perusteelliseen tarkastukseen valittujen BKT:n/BKTL:n osiin liittyvän riskin suuruutta kuvaavan indikaattorin arvo, kun taas "kustannuksia" vastaa BKT:n/BKTL:n muiden osien perusteellisen tarkastuksen puuttumisen vaihtoehtokustannus. Jälkimmäinen määritetään tarkistamatta jäävien BKT:n/BKTL:n osien riskin suuruutta kuvaavien indikaattorien arvojen summana. d) Tilintarkastustuomioistuin ehdottaa, että valittaessa BKT:n/BKTL:n osia perusteellisen tarkastuksen kohteeksi käytetään pääsääntöisesti viitekynnystä [7] (olennaisuuskriteerit): tarkastettavaksi valitaan osat, joiden kohdalla riskin suuruutta kuvaavan indikaattorin arvo ylittää viitekynnyksen, kun taas osia, joiden indikaattorin arvo on viitekynnystä pienempi, ei valita. Joissakin perustelluissa tapauksissa näistä määrällisistä kriteereistä voidaan poiketa kustannus-hyötyanalyysin vaikuttavuuden parantamiseksi. e) Kunkin jäsenvaltion osalta valittavien BKT:n/BKTL:n osien määrä riippuu tarkastukseen käytettävissä olevista henkilöstöresursseista. VAIHE 2 – TARKASTUSPROSESSI 6. Kustannus-hyötyanalyysin perusteella (vaiheen 1 mukaisesti) valitut BKT:n/BKTL:n osat olisi tarkastettava perusteellisesti. Perusteellisessa tarkastuksessa tarkastuksen laajuuden ja tavoitteiden olisi oltava kattavampia kuin Eurostatin tekemissä suorissa tarkastuksissa. Lisäksi perusteellisen tarkastuksen yhteydessä sovelletaan jäljempänä kuvailtavaa riskiperusteista lähestymistapaa: Laajuus: Tarkastus kattaa valittujen BKT:n/BKTL:n osien koko kokoamisprosessin, myös perustietolähteiden (perustietojen) laadun tutkimisen, vaikka nämä kuuluisivat kansallisen tilastolaitoksen muiden osastojen kuin kansantalouden tilinpidosta vastaavan osaston vastuulle taikka muiden tilastotietoja tuottavien elinten vastuulle. Tavoitteet: Eurostatin suoria tarkastuksia koskevissa ohjeissa määriteltyjen tavoitteiden lisäksi perusteellisessa tarkastuksessa tutkitaan myös sitä, ovatko tarkastukseen valitut BKT:n/BKTL:n osat EKT 95:n sääntöjen mukaisia. Lähestymistapa: Tarkastuksessa seurataan aggregaatin muodostamisketjua taaksepäin yksittäisten tietojen tasolle asti, joten siinä keskitytään osatekijöihin, jotka on määritetty sellaisilla kokoamisen alaprosesseilla, joihin katsotaan riskinarvioinnin perusteella liittyvän (erittäin) suuren riskin (ks. tämän liitteen kohdan 5 alakohta a). 7. BKT:n/BKTL:n osien perusteelliset tarkastukset toimitetaan kansallisiin tilastolaitoksiin tehtävien tarkastuskäyntien [8] aikana. Tarkastusta varten olisi laadittava yksityiskohtainen tarkistuslista kansantalouden tilinpidon kokoamisprosessiin liittyvien riskien kattamiseksi (ks. liite VI) ja sen varmistamiseksi, että kaikkiin jäsenvaltioihin sovelletaan yhdenmukaista lähestymistapaa. Tarkastushavainnoista olisi sovittava yhdessä kansallisten tilastolaitosten kanssa, mutta ei ole tarpeen, että BKTL-komitea hyväksyy tarkastuskäyntejä koskevat raportit [9], koska yleisarvio kunkin jäsenvaltion BKTL-tiedoista sisältyy arviointikertomukseen, joka BKTL-komitean on tutkittava (ks. vaihe 3). VAIHE 3 – RAPORTOINTI 8. BKTL:oon perustuviin omiin varoihin liittyvistä tarkastuksista olisi raportoitava kolmella tasolla, kuten jäljempänä kuvaillaan. ARVIOINTIKERTOMUKSET 9. Arviointikertomusten olisi sisällettävä jäsenvaltioiden BKTL-tietojen luotettavuutta, vertailukelpoisuutta ja kattavuutta koskeva yleisarvio, joka perustuu kustannustehokkuuden periaatteen soveltamiseen (ks. vaiheet 1 ja 2). Kertomuksissa olisi esitettävä ainakin seuraavat seikat: a) taustatiedot b) tarkastuksen tavoite tai tavoitteet ja laajuus (eli tärkeimmät asiakirjat, joihin tarkastus perustuu) c) tehty tarkastustyö d) tarkastushavainnot e) johtopäätös (yleisarvio) f) varaumat. 10. Kertomusten johtopäätöksiä varten olisi laadittava vakioteksti. Olisi määriteltävä olennaisuuskriteerit (prosenttiosuus tarkastetun osan arvosta ja/tai BKTL:sta), joiden avulla perusteellisessa tarkastuksessa tehdyt merkittävät ja vähämerkityksiset havainnot voitaisiin erottaa toisistaan. Jos kaikkien merkittävien havaintojen vaikutukset (eli varaumat) ylittävät määritellyn viitekynnyksen (esimerkiksi 2 prosenttia BKTL:sta), yleisarvion olisi oltava kielteinen. BKTL-KOMITEAN LAUSUNTO 11. BKTL-komitean lausunnossa olisi otettava huomioon komission valvontakehyksensä mukaisesti teke