Komissio antoi 20. maaliskuuta 2020 tiedonannon vakaus- ja kasvusopimuksen yleisen poikkeuslausekkeen aktivoinnista. Lauseke, josta säädetään asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 1 kohdassa, 6 artiklan 3 kohdassa, 9 artiklan 1 kohdassa ja 10 artiklan 3 kohdassa sekä asetuksen (EY) N:o 1467/97 3 artiklan 5 kohdassa ja 5 artiklan 2 kohdassa, helpottaa finanssipolitiikan koordinointia talouden vakavan taantuman yhteydessä. Tiedonannossaan komissio oli neuvoston kanssa samaa mieltä siitä, että kun otetaan huomioon odotettavissa oleva covid-19-epidemian aiheuttama vakava talouden taantuma, tämänhetkiset olosuhteet mahdollistavat lausekkeen aktivoinnin. Jäsenvaltioiden valtiovarainministerit yhtyivät komission arvioon 23. maaliskuuta 2020. Yleisen poikkeuslausekkeen aktivoiminen mahdollistaa tilapäisen poikkeamisen julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä sopeuttamisuralta edellyttäen, että tämä ei vaaranna julkisen talouden kestävyyttä keskipitkällä aikavälillä. Korjaavan osion osalta neuvosto voi myös päättää komission suosituksesta hyväksyä tarkistetun julkisen talouden kehityspolun. Yleinen poikkeuslauseke ei keskeytä vakaus- ja kasvusopimuksen mukaisia menettelyjä. Se antaa jäsenvaltioille mahdollisuuden poiketa niistä julkista taloutta koskevista vaatimuksista, joita tavallisesti sovellettaisiin, ja samalla komissiolla ja neuvostolla on mahdollisuus toteuttaa tarvittavat politiikan koordinointitoimenpiteet vakaus- ja kasvusopimuksen puitteissa.

3.Velkakriteeri

Velkasuhde on supistunut vuosien 2018 ja 2019 välillä 74,0 prosentista 70,4 prosenttiin. Velan supistuminen johtuu pääasiassa perusjäämän kohenemisesta, ja sitä tukevat velkakannan korjauserät, jotka johtuvat kansantalouden tilinpitoon sisällytettyjen, roskapankkien arvoltaan alentuneiden omaisuuserien myynnistä.

Ilmoitetut tiedot osoittavat, että Itävalta noudatti velan supistamiselle asetettua vertailuarvoa vuonna 2019, sillä ero vertailuarvoon on –6,1 prosenttia suhteessa BKT:hen.

Analyysi viittaa näin ollen siihen, että vuoden 2019 toteutumatietojen perusteella velkakriteeriä noudatetaan.

4. Merkitykselliset tekijät

Perussopimuksen 126 artiklan 3 kohdassa määrätään, että jos jäsenvaltio ei täytä jommankumman tai kummankaan arviointiperusteen mukaisia vaatimuksia, komissio laatii asiasta kertomuksen. Kertomuksessa on otettava ”huomioon myös se, ylittääkö julkistalouden alijäämä julkiset investointimenot, sekä muut merkitykselliset tekijät, jäsenvaltion keskipitkän aikavälin taloudellinen tilanne ja talousarviotilanne mukaan luettuina”.

Näitä tekijöitä kuvataan tarkemmin asetuksen (EY) N:o 1467/97 2 artiklan 3 kohdassa, jonka mukaan huomioon on otettava myös ”muut tekijät, joita kyseinen jäsenvaltio pitää merkityksellisinä arvioitaessa kokonaisvaltaisesti alijäämä- ja velkaperusteiden noudattamista ja jotka jäsenvaltio on esittänyt neuvostolle ja komissiolle”.

Kuten asetuksen (EY) N:o 1467/97 2 artiklan 4 kohdassa säädetään, alijäämäkriteerin noudattamisesta vuonna 2020 on todettava, että koska julkinen velka suhteessa BKT:hen ylittää 60 prosentin viitearvon eivätkä kaksi edellytystä – alijäämä pysyy lähellä viitearvoa ja viitearvon ylitys on väliaikaista – täyty, näitä merkityksellisiä tekijöitä ei voida Itävallan osalta ottaa huomioon liiallisen alijäämän olemassaoloa koskevaan päätökseen johtavissa vaiheissa, kun noudattamista arvioidaan alijäämäkriteeriä soveltaen.

Tämänhetkisessä tilanteessa keskeinen huomioon otettava lisätekijä vuoden 2020 osalta on covid-19-pandemian taloudellinen vaikutus. Pandemia vaikuttaa erittäin merkittävästi julkisen talouden tilanteeseen ja johtaa erittäin epävarmoihin näkymiin. Pandemia on johtanut myös yleisen poikkeuslausekkeen aktivoimiseen.

4.1. Covid-19-pandemia

Covid-19-pandemia on johtanut merkittävään talouden häiriöön, jolla on huomattava kielteinen vaikutus kaikkialla Euroopan unionissa. Vaikutukset BKT:n kasvuun riippuvat sekä pandemian että niiden toimenpiteiden kestosta, joita kansalliset viranomaiset ovat toteuttaneet ja joita toteutetaan Euroopan tasolla ja globaalisti pandemian leviämisen hidastamiseksi, tuotantokapasiteetin suojelemiseksi ja kokonaiskysynnän tukemiseksi. Jäsenvaltiot ovat jo ottaneet tai ovat ottamassa käyttöön budjettitoimenpiteitä terveydenhuoltojärjestelmien kapasiteetin lisäämiseksi ja avun tarjoamiseksi niille ihmisille ja aloille, joita kriisi erityisesti koettelee. Lisäksi on otettu käyttöön merkittäviä maksuvalmiustukitoimenpiteitä ja muita takauksia. Toimivaltaisten tilastoviranomaisten on tutkittava yksityiskohtaisempien tietojen perusteella, onko kyseisillä toimenpiteillä välitöntä vaikutusta julkisen talouden rahoitusasemaan. Nämä toimenpiteet yhdistettynä talouden toimeliaisuuden vähenemiseen kasvattavat julkisen talouden alijäämiä ja heikentävät velka-asemia huomattavasti.

4.2 Keskipitkän aikavälin taloudellinen tilanne

Covid-19-pandemia vaikuttaa voimakkaasti Itävallan kasvunäkymiin. Koska Itävallan talous on pieni ja avoin, sen kehitys on vahvasti sidoksissa sen tärkeimpien kauppakumppaneiden talouskehitykseen. Tämän seurauksena viruksen vuoksi määrätyt rajoittamistoimenpiteet ja niihin liittyneet toimitusketjujen häiriöt vaikuttivat taloudessa sekä kysyntä- että tarjontapuoleen ja johtivat laajaan laskusuhdanteeseen. Kansainväliset matkustusrajoitukset koettelivat erityisen ankarasti matkailuun liittyviä aloja. Koska uusien tartuntojen määrä väheni kuitenkin suhteellisen nopeasti, Itävalta oli ensimmäisiä jäsenvaltioita, jotka ilmoittivat sulkutoimenpiteiden asteittaisesta lieventämisestä huhtikuun puolivälistä alkaen. Tämän vuoksi odotettavissa on, että talous on supistunut vuoden alkupuoliskolla jonkin verran vähemmän kuin muissa euroalueen jäsenvaltioissa. Komission kevään 2020 talousennusteen mukaan reaalinen BKT supistuu kuluvana vuonna 5,5 prosenttia laajapohjaisesti, mikä vaikuttaa erityisesti kotimaiseen kysyntään ja palvelujen vientiin. Tämä on lieventävä tekijä arvioitaessa, noudattaako jäsenvaltio alijäämäkriteeriä vuonna 2020. Jos tilanteen oletetaan normalisoituvan asteittain, on odotettavissa, että BKT:n kasvu palautuu vuoden jälkipuoliskolla ja sitä seuraa vakaa 5,0 prosentin elpyminen vuonna 2021. Makrotalouden näkymille on ominaista poikkeuksellinen epävarmuus covid-19-pandemian keston ja siitä seuraavien taloudellisten vaikutusten osalta.

4.3 Julkisen talouden keskipitkän aikavälin rahoitusasema

Toteutumatietojen ja komission talousennusteen perusteella Itävalta noudatti julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitettaan vuonna 2019.

Vakausohjelman mukaan kriisin hallinnassa keskeisessä asemassa on pandemian sosioekonomisten vaikutusten lieventäminen, joka vaikuttaa merkittävästi julkisen talouden kehitykseen. Liittohallitus on ottanut käyttöön kattavan 38 miljardin euron tukipaketin (noin 9,9 % suhteessa BKT:hen). Tämän ”koronavirus-tukipaketin” päätarkoituksena on varmistaa terveydenhuollon saatavuus, turvata työpaikat ja säilyttää Itävallan asema yritysten sijaintipaikkana. Paketti koostuu välittömästä avusta pk-yrityksille, julkisten terveydenhuolto- ja sosiaalimenojen lisäämisestä, suorasta maksuvalmiustuesta ja tulonsiirroista vaikeuksissa oleville yrityksille, työajan lyhentämisjärjestelyihin suunnatuista varoista ja veronmaksun lykkäyksistä. Ennusteissa ei ole vielä otettu huomioon talouden elvyttämiseksi toteutettavien muiden toimenpiteiden vaikutusta julkiseen talouteen.