ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(15) Tämän asetuksen nojalla monivuotisten ja vuotuisten arviointiohjelmien mukaisesti toteutettavia toimia koskeva ohjelmasuunnittelu on jo osoittanut lisäarvonsa ennustettavuuden ja varmuuden takaamisessa. Siksi komission olisi hyväksyttävä monivuotiset ja vuotuiset arviointiohjelmat yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa. Näiden ohjelmien olisi myös mahdollistettava riittävä joustavuus, jotta on mahdollista mukautua Schengenin säännöstön dynaamiseen luonteeseen ajan kuluessa. Ylivoimaisen esteen sattuessa ohjelmia olisi mukautettava asianomaisten jäsenvaltioiden kanssa sovitulla tavalla ilman, että ohjelmiin tarvitsee tehdä virallisia muutoksia. Seitsemäksi vuodeksi hyväksyttävässä arviointiohjelmassa olisi määritettävä säännöllisten arviointien kattamat erityiset painopistealueet. Tämän lähestymistavan ansiosta on odotettavissa, että joustavuus lisääntyy, priorisointi paranee ja kaikkia saatavilla olevia välineitä hyödynnetään aiempaa tasapainoisemmin ja strategisemmin. Monivuotisen arviointiohjelman pidentämisen viidestä vuodesta seitsemään vuoteen voi lisäksi odottaa johtavan siihen, että jäsenvaltioiden valvontaa lisätään, tiukennetaan ja kohdennetaan paremmin sen tasoa heikentämättä.

(15) Tämän asetuksen nojalla monivuotisten ja vuotuisten arviointiohjelmien mukaisesti toteutettavia toimia koskeva ohjelmasuunnittelu on jo osoittanut lisäarvonsa ennustettavuuden ja varmuuden takaamisessa. Siksi komission olisi hyväksyttävä monivuotiset ja vuotuiset arviointiohjelmat yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa. Näiden ohjelmien olisi myös mahdollistettava riittävä joustavuus, jotta on mahdollista mukautua Schengenin säännöstön dynaamiseen luonteeseen ajan kuluessa. Ylivoimaisen esteen sattuessa ohjelmia olisi mukautettava asianomaisten jäsenvaltioiden kanssa sovitulla tavalla ilman, että ohjelmiin tarvitsee tehdä virallisia muutoksia. Seitsemäksi vuodeksi hyväksyttävässä arviointiohjelmassa olisi määritettävä säännöllisten arviointien kattamat erityiset painopistealueet. Tämän lähestymistavan ansiosta on odotettavissa, että joustavuus lisääntyy, mukautumiskyky paranee eri analyyseissa kerättyjen ajantasaisten tietojen pohjalta, joilla pyritään saamaan parempi tilannekuva Schengen-alueen toiminnasta, priorisointi paranee ja kaikkia saatavilla olevia välineitä hyödynnetään aiempaa tasapainoisemmin ja strategisemmin. Monivuotisen arviointiohjelman pidentämisen viidestä vuodesta seitsemään vuoteen voi lisäksi odottaa johtavan siihen, että jäsenvaltioiden valvontaa lisätään, tiukennetaan ja kohdennetaan paremmin sen tasoa heikentämättä.
Keskus käsittelee henkilötietoja, erityisesti kun on kyse tunnistettuihin tai tunnistettavissa oleviin henkilöihin liittyvistä terveystiedoista, ainoastaan jos on osoitettu, että se on tarpeen ja oikeasuhteista tätä varten. Tietojen minimoinnin periaatteen mukaisesti keskuksen on mahdollisuuksien mukaan käytettävä anonymisoituja tietoja, jotka on saatu käyttämällä tekniikoita, kuten satunnaistamista tai yleistystä.
1. Sen jälkeen kun kansanterveysuhka on todettu, hätätilannetyöryhmän on tarkasteltava saatavilla olevaa tieteellistä dataa, joka liittyy lääkkeisiin, joilla voidaan mahdollisesti vastata kansanterveysuhkiin. Tarkasteluja on päivitettävä säännöllisesti kansanterveysuhan aikana.

1. Sen jälkeen kun kansanterveysuhka on todettu, hätätilannetyöryhmän on tarkasteltava saatavilla olevaa tieteellistä dataa, joka liittyy lääkkeisiin, joilla voidaan mahdollisesti vastata kansanterveysuhkiin. Tarkasteluja on päivitettävä säännöllisesti kansanterveysuhan aikana , myös kun hätätilannetyöryhmä ja ihmisille tarkoitettuja lääkkeitä käsittelevä komitea ovat niin sopineet myyntilupahakemuksen arvioinnin valmistelun yhteydessä .
P8_TC1-COD(2018)0045

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 16. huhtikuuta 2019, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/… antamiseksi yhteistä sijoitustoimintaa harjoittavien yritysten rajatylittävän markkinoinnin helpottamisesta ja asetusten (EU) N:o 345/2013, (EU) N:o 346/2013 ja (EU) N:o 1286/2014 muuttamisesta

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) 2019/1156.)
(3)

Varainhoitoasetuksen, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 883/2013 (6), neuvoston asetuksen (Euratom, EY) N:o 2988/95 (7), neuvoston asetuksen (Euratom, EY) N:o 2185/96 (8) ja neuvoston asetuksen (EU) 2017/1939 (9) mukaan unionin taloudellisia etuja on suojattava oikeasuhteisin toimenpitein, joita ovat sääntöjenvastaisuuksien ja petosten ehkäiseminen, havaitseminen, korjaaminen ja tutkiminen sekä hukattujen, aiheettomasti maksettujen tai virheellisesti käytettyjen varojen takaisinperintä ja soveltuvin osin hallinnollisten seuraamusten määrääminen. Erityisesti Euroopan petostentorjuntavirasto (OLAF) voi Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU, Euratom) N:o 883/2013 ja neuvoston asetuksessa (Euratom, EY) N:o 2185/96 vahvistettujen säännösten ja menettelyjen mukaisesti tehdä hallinnollisia tutkimuksia, joihin sisältyvät myös paikan päällä suoritettavat todentamiset ja tarkastukset, selvittääkseen, onko kyse petoksesta, lahjonnasta tai muuta laittomasta toiminnasta, joka vahingoittaa unionin taloudellisia etuja. Asetuksen (EU) 2017/1939 nojalla Euroopan syyttäjänvirasto (EPPO) voi tutkia petoksia ja muita rikoksia, jotka vahingoittavat unionin taloudellisia etuja, sekä nostaa niistä syytteen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2017/1371 (10) mukaisesti. Varainhoitoasetuksen mukaan unionin rahoitusta saavien henkilöiden ja yhteisöjen on toimittava täydessä yhteistyössä unionin taloudellisten etujen suojaamiseksi, myönnettävä komissiolle, OLAFille, Euroopan syyttäjänvirastolle ja Euroopan tilintarkastustuomioistuimelle tarvittavat valtuudet ja varmistettava, että unionin varojen hoitamiseen osallistuvat kolmannet osapuolet myöntävät vastaavat oikeudet.
(2)

Näitä oikeuksia ja arvoja on edelleen aktiivisesti vaalittava, suojeltava, edistettävä ja vahvistettava, ja niiden olisi oltava ▌kansalaisten ja kansojen yhteisiä ja muodostettava EU-hankkeen perusta, sillä näiden oikeuksien ja arvojen suojelun heikkeneminen missä tahansa jäsenvaltiossa voi vaikuttaa haitallisesti koko unioniin . Tätä varten unionin talousarvioon perustetaan uusi oikeusalan, perusoikeuksien ja arvojen rahasto, josta rahoitetaan kansalaisten, tasa-arvon, perusoikeuksien ja arvojen ohjelmaa ja oikeusalan ohjelmaa. Euroopan yhteiskunnissa esiintyy yhä enemmän ääriliikkeitä, radikalismia ja jakolinjoja ja riippumattoman kansalaisyhteiskunnan toimintatila kaventuu , joten on entistä tärkeämpää edistää, voimistaa ja puolustaa oikeutta, perusoikeuksia ja unionin arvoja: ihmisoikeuksia, ihmisarvon kunnioittamista, vapautta, demokratiaa, tasa-arvoa ja oikeusvaltion periaatetta. Tällä on syvä ja suora vaikutus poliittiseen, sosiaaliseen, kulttuuriseen ja taloudelliseen elämään Euroopassa. Uuteen rahastoon kuuluva oikeusalan ohjelma on osa uutta rahastoa, ja siitä tuetaan edelleen oikeusvaltioon, oikeuslaitoksen riippumattomuuteen ja puolueettomuuteen, vastavuoroiseen tunnustamiseen ja keskinäiseen luottamukseen, oikeussuojan saatavuuteen sekä rajat ylittävään yhteistyöhön perustuvan unionin oikeusalueen kehittämistä. Kansalaisten, tasa-arvon, perusoikeuksien ja arvojen ohjelmassa yhdistyvät vuosina 2014–2020 toteutettavat perusoikeus-, tasa-arvo- ja kansalaisuusohjelma, joka on perustettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1381/2013 (3), ja Kansalaisten Eurooppa -ohjelma, joka on perustettu neuvoston asetuksella (EU) N:o 390/2014 (4) ▌, jäljempänä ”edeltävät ohjelmat ”.
(6)

Kansallisten sääntöjen erot haittaavat joukkorahoituspalvelujen rajatylittävää tarjoamista, ja niillä on näin ollen välitön vaikutus näiden palvelujen sisämarkkinoiden toimintaan. Se, että lainsäädäntöpuitteet ovat niin hajanaiset ja noudattelevat kansallisia rajoja, aiheuttaa merkittäviä lainsäädännön noudattamiseen liittyviä kustannuksia vähittäissijoittajille, joilla on usein sijoituksensa kokoon nähden kohtuuttomia vaikeuksia selvittää rajatylittäviin joukkorahoituspalveluihin sovellettavia sääntöjä. Sen vuoksi tällaiset sijoittajat eivät useinkaan halua tehdä rajatylittäviä sijoituksia joukkorahoitusalustojen kautta. Samasta syystä tällaisilla alustoilla toimivilla joukkorahoituspalvelun tarjoajilla ei ole halua tarjota palvelujaan muussa kuin siinä jäsenvaltiossa, johon ne ovat sijoittautuneet. Tämän seurauksena joukkorahoitustoiminta on ollut tähän mennessä enimmäkseen yhden jäsenvaltion sisäistä, mikä on haitannut unionin laajuisia joukkorahoitusmarkkinoita ja estänyt yrityksiä saamasta joukkorahoituspalveluja erityisesti tapauksissa, joissa yritys toimii jäsenvaltiossa, joissa ei ole ”joukkoja” niiden verrattain pienen väestön takia .
LAINSÄÄDÄNTÖPÄÄTÖSLAUSELMAN LIITE

Komission lausuma

Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan Euroopan unionista eroamisen vuoksi sosiaaliturvan yhteensovittamisen alalla sovellettavista varautumistoimenpiteistä annettu asetus perustuu Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 48 artiklaan, koska siinä käsitellään toimenpiteitä sosiaaliturvan yhteensovittamisen alalla. Asetuksen ulottaminen koskemaan kolmansien maiden kansalaisia samassa säädöksessä ei ole mahdollista oikeusperustojen yhteensopimattomuuden vuoksi, sillä tällaisen ulottamisen olisi perustuttava SEUT-sopimuksen 79 artiklan 2 kohdan b alakohtaan.

Komissio katsoo, että 24. marraskuuta 2010 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1231/2010 soveltamisalaan kuuluvien kolmansien maiden kansalaisten olisi edelleen hyödyttävä sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamisen perusperiaatteista, jotka on tarkoitus kodifioida sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamisen alalla sovellettavista varautumistoimenpiteistä annettavaan asetukseen, joka perustuu asetuksen (EU) N:o 1231/2010 ja asetusten (EY) N:o 883/2004 ja (EY) N:o 987/2009 säännöksiin, jotka jäävät voimaan.

Komissio tarkastelee kuitenkin tarpeen mukaan myöhemmin, onko tässä asetuksessa esitetyt periaatteet ulotettava koskemaan jossakin jäsenvaltiossa laillisesti asuvia kolmannen maan kansalaisia, jotka 24. marraskuuta 2010 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1231/2010 nojalla kuuluvat tai ovat kuuluneet sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamista koskevan EU:n lainsäädännön piiriin, jotta voidaan vahvistaa heidän oikeutensa sen kauden suhteen, jona Yhdistynyt kuningaskunta oli unionin jäsen.
19 c)

Lääkinnällisistä laitteista annetun asetuksen (EU) 2017/745 ja in vitro -diagnostiikkaan tarkoitetuista lääkinnällisistä laitteista annetun asetuksen (EU) 2017/746 mukaan näiden laitteiden myyntiluvat myönnetään avoimuuden ja turvallisuuden eikä tehon perusteella. Kliinisten tilojen hoitoon tarkoitettujen lääkinnällisten laitteiden tarjonnan vähittäinen lisääntyminen on enteillyt painotuksen siirtymistä kohti uutta mallia, jossa markkinat ovat hyvin hajanaiset, innovointi on etupäässä asteittaista ja kliinisestä näytöstä on puutetta, mikä tarkoittaa, että on tarpeen lisätä arviointielinten välistä yhteistyötä ja tiivistää tietojenvaihtoa. Tästä syystä on tarpeen edetä kohti keskitettyä lupajärjestelmää, jossa laitteita arvioidaan turvallisuuden, tehon ja laadun perusteella. Tämä on myös yksi aloista, joilla jäsenvaltiot vaativat yhteistyön lisäämistä tulevassa eurooppalaisessa terveysteknologian arvioinnissa. Tällä hetkellä 20 jäsenvaltiolla ja Norjalla on terveysteknologian arviointijärjestelmät lääkinnällisiä laitteita varten, ja 12 jäsenvaltiota ja Norja ovat antaneet suuntaviivoja ja käyvät varhaista vuoropuhelua. EUnetHTA on toteuttanut laadukkaita arviointeja lääkinnällisten laitteiden suhteellisesta tehosta soveltaen menetelmiä, joita voidaan käyttää vertailukohtana tätä asetusta varten. [Tark. 34]
(36 a)

Euroopan alueellisen yhteistyön edistäminen on EU:n koheesiopolitiikan merkittävä tavoite. Pk-yritysten tukeminen Euroopan alueelliseen yhteistyöhön liittyvien hankkeiden kustannuksissa on jo komission asetuksella (EU) N:o 651/2014 (1a) (yleinen ryhmäpoikkeusasetus) vapautettu ilmoitusvelvollisuudesta. Erityisiä säännöksiä kaikenkokoisten yritysten investointeihin osoitetuista aluetuista annetaan myös aluetuen suuntaviivoissa 2014–2020 (2 a) ja yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen jaksossa ”Alueellinen tuki”. Saatujen kokemusten valossa Euroopan alueelliseen yhteistyöhön liittyvien hankkeiden tukemisella on vain rajallinen vaikutus jäsenvaltioiden väliseen kilpailuun ja kauppaan, ja siten komission olisi voitava ilmoittaa, että tällainen apu on yhteensopivaa sisämarkkinoiden kanssa ja että Euroopan alueelliseen yhteistyöhön liittyvien hankkeiden tueksi annettavaan rahoitukseen voidaan soveltaa ryhmäpoikkeusta.
(-1 b)

Unionin geopoliittinen toimintaympäristö on muuttunut rajusti viime vuosikymmenen aikana. Tilanne Euroopan naapurialueilla on epävakaa, ja unionilla on edessään monimutkainen ja haastava ympäristö, jossa on paitsi hybridi- ja kyberhyökkäysten kaltaisia uusia uhkia myös perinteisempiä haasteita. Tässä tilanteessa sekä unionin kansalaiset että heidän poliittiset johtajansa ovat yhtä mieltä siitä, että puolustuksen alalla on tehtävä entistä enemmän yhdessä. Eurooppalaisista 75 prosenttia kannattaa yhteistä puolustus- ja turvallisuuspolitiikkaa. Unionin 27 jäsenvaltion sekä Eurooppa-neuvoston, Euroopan parlamentin ja komission johtajien 25 päivänä maaliskuuta 2017 antamassa Rooman julistuksessa todettiin, että unioni lujittaa yhteistä turvallisuutta ja puolustusta ja edistää kilpailukykyisempää ja yhdennetympää puolustusteollisuutta.
Tietojärjestelmien, joita elintarviketurvallisuusviranomainen käyttää tietojen, myös luottamuksellisten ja henkilötietojen, tallentamiseen, suunnittelussa on noudatettava turvallisuuden korkeaa tasoa , joka on asianmukainen kyseeseen tulevien turvallisuusriskien osalta, ottaen huomioon tämän asetuksen 39–39 f artikla. Pääsyn on perustuttava vähintään järjestelmään, joka edellyttää kaksivaiheista tunnistautumista tai joka tarjoaa vastaavan turvatason. Järjestelmässä on varmistettava, että kaikki sen käyttö on tarkastettavissa.

Tietojärjestelmät, joita elintarviketurvallisuusviranomainen käyttää tietojen, myös luottamuksellisten ja henkilötietojen, tallentamiseen, on suunniteltava siten, että voidaan taata mahdollisimman korkea turvallisuuden taso , joka on asianmukainen kyseeseen tulevien turvallisuusriskien osalta, ottaen huomioon tämän asetuksen 39–39 f artikla. Pääsyn on perustuttava vähintään järjestelmään, joka edellyttää kaksivaiheista tunnistautumista tai joka tarjoaa vastaavan turvatason. Järjestelmässä on varmistettava, että kaikki sen käyttö on tarkastettavissa.
(8 a)

On erittäin tärkeää, että unioni sijoittuu maailman johtavien supertietokonevaltojen joukkoon vuoteen 2022 mennessä. Unioni on tällä hetkellä jäänyt jälkeen suurteholaskennan kehittämisessä, mikä johtuu siitä, että se ei investoi riittävästi täysimittaisen järjestelmän luomiseen. Tämän vajeen korjaamiseksi unionin on hankittava maailmanluokan supertietokoneita, suojattava hankintajärjestelmänsä ja otettava käyttöön palveluja teollisuudelle ja pk-yrityksille simulointia, visualisointia ja prototyyppien luomista varten ja varmistettava samalla unionin arvojen ja periaatteiden mukainen suurteholaskentajärjestelmä.
1 a. Koordinointiryhmä laatii [kuuden kuukauden] kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta ehdotuksen täytäntöönpanoasetukseksi menetelmistä, joita on käytettävä johdonmukaisesti yhteisiä kliinisiä arviointeja ja kuulemisia toteutettaessa, ja määrittää kyseisten arviointien ja kuulemisten sisällön. Menetelmät kehitetään EUnetHTA:n nykyisten menetelmäohjeiden ja näytön esittämismallien perusteella. Menetelmien on joka tapauksessa täytettävä seuraavat kriteerit: a) menetelmien on perustuttava korkeisiin laatuvaatimuksiin ja parhaaseen saatavilla olevaan tieteelliseen näyttöön, joka on saatu etupäässä kaksoissokkokokeina tehdyissä satunnaistetuissa kliinisissä tutkimuksissa, meta-analyyseissa ja järjestelmällisissä katsauksissa, kun se on käytännössä mahdollista ja eettisesti perusteltua; b) suhteellisen tehon arviointien on pohjauduttava potilaan kannalta oleellisiin päätetapahtumiin, ja siinä on käytettävä kyseiseen kliiniseen tilanteeseen soveltuvia hyödyllisiä, oleellisia, aineellisia ja erityisiä kriteerejä; c) menetelmissä on otettava huomioon uusien menettelyjen ja sellaisten tietyn tyyppisten lääkkeiden erityispiirteet, joista on saatavilla vähemmän kliinistä näyttöä myyntiluvan myöntämisen ajankohtana (kuten harvinaislääkkeet tai ehdolliset myyntiluvat). Se, että kliinistä näyttöä on vähemmän, ei estä tuottamasta lisänäyttöä, jota olisi valvottava jälkikäteen, joka saattaa edellyttää jälkiarviointia ja joka ei saa heikentää potilasturvallisuutta tai tieteellistä laatua; d) vertailukohtina on käytettävä asianomaisen kliinisen yksikön käyttämiä vertailukohtia sekä parhaita ja/tai yleisimpiä käytössä olevia teknologisia tai prosessipohjaisia vertailukohtia; e) teknologian kehittäjien on toimitettava koordinointiryhmälle lääkkeen kliinistä arviointia varten eCTD-muodossa koko se aineisto, joka on toimitettu Euroopan lääkevirastolle keskitetyn myyntiluvan saamiseksi. Aineistoon on sisällyttävä kliininen tutkimusraportti; f) terveysteknologian kehittäjän toimittamissa asiakirjoissa on viitattava mahdollisimman ajantasaisiin ja julkisiin tietoihin. Tämän vaatimuksen noudattamatta jättäminen voi johtaa seuraamusmekanismin käyttöön; g) kliiniset kokeet ovat biolääketieteen alalla eniten käytettyjä tutkimuksia, joten muun tyyppisiä tutkimuksia, kuten epidemiologisia tutkimuksia, voidaan tehdä poikkeustapauksissa ja niiden on oltava hyvin perusteltuja;
—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna Amsterdamin sopimuksella, 39 artiklan 1 kohdan ja siirtymämääräyksistä tehdyssä pöytäkirjassa N:o 36 olevan 9 artiklan, joiden mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C8-0278/2018),
Jos pienyritys hyödyntää verovapautusta muissa jäsenvaltioissa kuin siinä, johon se on sijoittautunut, sijoittautumisjäsenvaltion on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että pienyritys ilmoittaa paikkansapitävästi vuosittaisen liikevaihtonsa unionissa ja vuosittaisen liikevaihtonsa jäsenvaltiossa, ja sijoittautumisjäsenvaltion on ilmoitettava asiasta niiden muiden asianomaisten jäsenvaltioiden veroviranomaisille, joissa pienyritys suorittaa palvelujen suorituksia tai tavaroiden luovutuksia.”;

Jos pienyritys hyödyntää verovapautusta muissa jäsenvaltioissa kuin siinä, johon se on sijoittautunut, sijoittautumisjäsenvaltion on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että pienyritys ilmoittaa paikkansapitävästi vuosittaisen liikevaihtonsa unionissa ja vuosittaisen liikevaihtonsa jäsenvaltiossa, ja sijoittautumisjäsenvaltion on ilmoitettava asiasta niiden muiden asianomaisten jäsenvaltioiden veroviranomaisille, joissa pienyritys suorittaa palvelujen suorituksia tai tavaroiden luovutuksia. Jäsenvaltioiden on myös varmistettava, että niillä on riittävät tiedot pienyritysten asemasta ja niiden osakkeenomistaja- ja omistussuhteista, jotta ne voivat varmistaa yritysten olevan pienyrityksiä.
—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna Amsterdamin sopimuksella, 39 artiklan 1 kohdan ja siirtymämääräyksistä tehdyssä pöytäkirjassa N:o 36 olevan 9 artiklan, joiden mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C8-0419/2017),
2. Jäsenvaltioiden on säädettävä, että tavarat tullille yhteisön alueella esittävän henkilön on toteutettava asianmukaiset toimenpiteet varmistaakseen, että henkilö, jolle tavarat on tarkoitettu, maksaa asianmukaisen veron.

2. Jäsenvaltioiden on säädettävä, että tavarat tullille yhteisön alueella ilmoittavan henkilön on toteutettava asianmukaiset toimenpiteet varmistaakseen, että henkilö, jolle tavarat on tarkoitettu, maksaa asianmukaisen veron.
—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna Amsterdamin sopimuksella, 39 artiklan 1 kohdan ja siirtymämääräyksistä tehdyssä pöytäkirjassa N:o 36 olevan 9 artiklan, joiden mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C8-0520/2016),
P8_TA(2016)0215

Euroopan unionin lainvalvontayhteistyövirasto (Europol) ***II

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 11. toukokuuta 2016 neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen antamiseksi Euroopan unionin lainvalvontayhteistyövirastosta (Europol) sekä neuvoston päätösten 2009/371/YOS, 2009/934/YOS, 2009/935/YOS, 2009/936/YOS ja 2009/968/YOS korvaamisesta ja kumoamisesta (14957/2/2015 – C8-0130/2016 – 2013/0091(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: toinen käsittely)

(2018/C 076/28)

Euroopan parlamentti, joka

kehottaa pääsihteeriä allekirjoittamaan säädöksen, kun on tarkistettu, että kaikki menettelyt on suoritettu asianmukaisesti, ja julkaisemaan sen yhteisymmärryksessä neuvoston pääsihteerin kanssa Euroopan unionin virallisessa lehdessä;

(1) Hyväksytyt tekstit, 25.2.2014, P7_TA(2014)0121.

LAINSÄÄDÄNTÖPÄÄTÖSLAUSELMAN LIITE

Neuvoston ja Euroopan parlamentin yhteinen lausuma 44 artiklasta

On erittäin tärkeää luoda yhdenmukainen korkean tason tietosuoja, joka kattaa poliisin ja oikeuslaitoksen toiminnan unionissa, sillä se on keino kunnioittaa ja suojella unionin kansalaisten perusoikeuksia. Unionin ja jäsenvaltioiden yhteisellä vastuulla on vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueeseen liittyviä kysymyksiä. Siksi on olennaista, että kansalliset valvontaviranomaiset tekevät keskenään tiivistä ja tehokasta kansallisen ja unionin tason yhteistyötä. Sen seurauksena, että on hyväksytty tietosuoja-asetusta sekä tietosuojadirektiiviä koskevat ehdotukset poliisi- ja oikeusalan tietojenkäsittelyä varten, ja ottaen huomioon uuden lähiaikoina perustettavan Euroopan tietosuojaneuvoston sekä asetuksen (EY) N:o 45/2001 ilmoitetun tarkistuksen Euroopan parlamentti ja neuvosto katsovat, että Euroopan tietosuojavaltuutetun ja tämän alan kansallisten valvontaviranomaisten yhteistyöhön tarkoitetut mekanismit, kuten tämän asetuksen nojalla perustettu yhteistyöneuvosto, olisi tulevaisuudessa järjestettävä uudelleen siten, että voidaan varmistaa toiminnan tehokkuus ja johdonmukaisuus ja välttää tarpeettomat päällekkäisyydet, sanotun kuitenkaan rajoittamatta komission aloiteoikeutta.