FI    FI  EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel 23.12.2005 
KOM(2005)662 lopullinen 
  
KOMISSION TIEDONANTO EUROOPAN  PARLAMENTILLE, NEUVOSTOLLE, 
EUROOPAN TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE 
JA ALUEIDEN KOMITEALLE 
Nopeaa yleishälytysjärjestelmää ARGUSia  koskevat komission säännökset  
. 
 
FI 2   FI 1. J OHDANTO  
Viime aikoina koetut kriisit, niin luonnononnetto muudet, kuten Intian valtameren tsunami 
joulukuussa 2004, kuin ihmisten aiheuttamat kriis it, kuten terrori-iskut Madridissa vuonna 
2004 ja Lontoossa vuonna 2005, ja lisäksi ihmisten terveyteen kohdistuvat 
influenssapandemioiden kaltaiset uhkat ovat t uoneet esiin tarpeen voimistaa monialaisten, 
yhteisön tason reaktiota edelly ttävien kriisien tehokkaita ja koordinoituja hallintakeinoja. 
Vaikka jäsenvaltiot ovat hätätapauksissa pä ävastuussa toiminnast a, komissiollakin on 
roolinsa. Kriisitilanteessa komissiota voidaan pyytää toimimaan sen toimivaltaan kuuluvissa 
asioissa ja tukemaan jäsenvaltioiden toimin taa. Komission sisäinen  yhteistyö helpottaa 
keskinäistä avunantoa suuronnettomuuden ta pahtuessa Euroopan unionissa ja auttaa 
jäsenvaltioita noudattamaan unionin ulkopuolisille maille antamiaan 
yhteisvastuullisuussitoumuksia. Komission on tiedotettava väestölle ja viestimille toimista ja tehdystä työstä kattavasti, johdonmukaisesti, oikea- aikaisesti ja oikeita ka navia käyttäen. Näin 
toimimalla viestintä kansalaisten kanssa tehostuu.
 
Eurooppa-neuvosto on varsinkin terrori-iskuj en jälkeen pyytänyt komissiota toimimaan 
kriiseissä. Hyväksyessään Haagin ohjelman marraskuussa  2004 Brysselissä kokoontunut 
Eurooppa-neuvosto pyysi komissiota ”perustamaan [...]nykyisten rakenteidensa puitteissa ja 
jäsenvaltioiden toimivaltuuksia täysin kunnioittaen Euroopan unionissa tapahtuvia, rajojen 
yli vaikuttavia kriisejä varten EU:n yhtenäiset ja koordinoidut hallintaj ärjestelyt, jotka olisi 
pantava täytäntöön viimeist ään 1. heinäkuuta 2006”.  Puheenjohtajavaltiot Itävalta, 
Luxemburg, Alankomaat ja Y hdistynyt kuningaskunta ovat tehneet  yhteisen aloitteen Haagin 
ohjelman tämän osion toteuttamiseksi. EU:n to imista Lontoossa 13. heinäkuuta 2005 tehtyjen 
pommi-iskujen jälkeen antamassaan julkil ausumassa neuvosto kehotti kehittämään 
valmiuksia vastata hätätilanteisiin sekä jäsenv altioiden että EU:n tasolla, mukaan lukien 
valmiudet vastata bioterrori-isk uihin, sekä järjestelyjä tietojen vaihtamiseksi, koordinoinnin 
varmistamiseksi ja yhteisen päätöksenteon mahdollistamiseksi hätä tilanteessa, erityisesti 
useampaan kuin yhteen jäsenvaltioon kohdistuvi ssa terrori-iskuissa. Neuvosto kiitteli 
sittemmin, 7. marraskuuta 2005 myös ”jatkuvaa yhteistyötä komission kanssa kattavan 
suunnitelman kehittämiseksi pandeemiseen ihmise n influenssaan liittyvien uhkien varalta”.  
Valmiuksien ja reaktioiden suunnittelun kulmaki vet ovat tiedonvaihto, si säinen koordinointi, 
komission hallinnoimien hätäjärjestelmien va hvistaminen ja kriisi tilanteeseen sopivat 
päätöksentekomenettelyt. Komissio on jo ilmoitt anut lisätoimenpiteistä, joilla se lujittaa 
nykyisiä välineitä ja noudattaa Eurooppa-ne uvoston antamia valtuuksia. Terrorismin 
torjuntavalmiudesta ja seurau sten hallinnasta 20. lokakuut a 2004 antamassaan tiedonannossa 
(KOM(2004) 701) komissio ilmoitti perustavansa nopean yleishälytysjärjestelmän (ARGUS), 
joka toimisi yhdyssiteenä kaikkien hätätilanteita  varten luotujen erity isjärjestelmien välillä. 
Lisäksi luvattiin perustaa keskitetty hätäkeskus1, jossa kaikkien asianomaisten komission 
yksiköiden edustajat kokoontuisiva t hätätilanteessa. Hätäkes kuksen tarkoituksena olisi 
koordinoida toimintaa, arvioida käyttökelpoisi mmat toimintamallit ja päättää, millaisiin 
toimiin ryhdytään.  
Komissio on ottanut huomioon myös neuvoston puheenjohtajavaltioiden ehdottamat 
rakenteet, erityisesti EU:n kr iisinkoordinointijärjestelyt (EUC CA) ja niihin liittyvät EU:n 
yhtenäiset kriisinhallintajärjestelyt (EUICMA), ja on sitä mieltä, että EU:n tasolla tarvitaan 
joustavia koordinointijärjestelyj ä. Jos poliittisen ta son koordinointia para nnetaan, unioni voi 
                                                 
1 Nimi muutettu nykyisessä oikeusperustassa. 
 
FI 3   FI hyödyntää tehokkaasti tarjolla olevaa teknistä asia ntuntemusta ja infrastruktuuria, esimerkiksi 
komission hallinnoimia erikoistuneit a nopeita hälytysjärjestelmiä ( rapid alert systems,  RAS). 
Komissiolla olisi koordinoinnissa strateginen rooli, josta saataisiin lisäarvoa jäsenvaltioiden 
työn helpottamisen ja niiden toiminnan johdonmukaisuuden varmistamisen muodossa.  
Tässä asiakirjassa esitellään ARGUS-järjestel män toteuttamiseksi ehdotetut periaatteet, 
menettelyt ja välineet. Järjestelm ä otetaan käyttöön 1. tammikuuta 2006. 
2. T AVOITTEET JA PERIAATTEET  
Nopean yleishälytysjärjestelmän (jäljemp änä 'ARGUS') tavoitteet ovat seuraavat: 
– Se tarjoaa sisäiseen käyttöön järjestelmän, j onka avulla komission pääosastot ja yksiköt 
voivat vaihtaa reaaliaikaisesti tä rkeitä tietoja syntymässä ol evista, yhteisön tason toimia 
edellyttävistä monialaisista kriiseistä tai enna koiduista tai välittömistä kriisin uhkista, 
riippumatta uhkan laadusta. Se helpottaa koordi nointia ja yhteistyötä sekä viime kädessä 
tehostaa komission reaktioita kr iisitilanteissa ja lisää niiden johdonmukaisuutta.  
– Kriisitilanteita varten luodaan sopiva koordi nointimenettely, jonka avulla komissio voi 
tehdä päätöksiä kaiken saatavill a olevan merkityksellisen tie don pohjalta ja hallita nopeita, 
koordinoituja ja johdonmukaisia  reaktioita toimiva ltaansa kuuluvilla al oilla yhteistyössä 
muiden toimielinten kanssa.  
– Se tarjoaa puitteet, joissa viestintä kansalai sten kanssa on tehokasta ja komission tekemästä 
työstä muodostuu tasapainoinen, jo hdonmukainen ja kattava kuva. 
ARGUS-järjestelmän perusperiaatteet ovat seuraavat: – Suhteellisuusperiaatetta.  
– ARGUS-järjestelmässä otetaan huom ioon komission nykyisten nopeiden 
hälytysjärjestelmien erityispiirteet, tehtävät ja asiantuntemus, ja nämä jatkavat nykyisten 
tehtäviensä suorittamista omien menettelyjensä mukaisesti. 
– ARGUS toimii tilanteissa, joissa syntyy Euroopan yhteisön tason toimia edellyttävä 
monialainen kriisi, ri ippumatta siitä, kohdistuuko krii si jäsenvaltioiden vai unionin 
ulkopuolisten maiden kansalaisiin, omaisuuteen  tai etunäkökohtiin ja riippumatta kriisin 
syystä ja luonteesta. 
– Tässä vaiheessa viestintäverkko toimii ko missiossa sisäisenä yhdistäen sen RAS-
järjestelmiä, pääosastoja ja muita yksiköitä. Jäsenvaltiot ovat yhteydessä toisiinsa RAS-järjestelmien ja näiden erityisverkkojen välity ksellä. Koordinaation ansiosta syntyy kattava 
ja luotettava varmennetun ja tarpeellisen tiedon tietokanta sellaisia tila nteita varten, joissa 
komissiota pyydetään tekemään yhteistyötä jäsenvaltioiden ja muiden toimielinten kanssa.  
– ARGUS käyttää tietotekniikan pääosaston tuke maa ja sen käytössä olevaa tekniikkaa ja 
infrastruktuuria. Vaikka tässä vaiheessa ARGUSin viestintäverkko ei vielä käsittele Euroopan unionin turvaluokiteltu ja tietoja, komissio selvi ttää laajemman ja tehokkaamman 
järjestelmän kehittämisvaihtoehtoja.  
 
FI 4   FI – Järjestelmää tarkistetaan v iimeistään vuoden kuluttua komission päätöksen voimaantulosta 
siihen mennessä saatujen kokemust en ja tekniikan kehityksen va lossa, ja erityisverkostojen 
väliset yhtymäkohdat ja koordinaatio varmistetaan. 
– Järjestelmä toimii työstä vastaavien yksiköide n nykyisillä voimavaroilla ja välineillä.  
– Ulkoinen viestintä toteutetaan asianmukais immalla maantieteellis ellä tasolla – joko 
päätoimipaikasta taikka edustustosta tai lähetystöstä käsin – ja tavalla, jolla parhaiten tavoitetaan väestö ja voidaan antaa sille tarvittavat tiedot (l ehdistötilaisuudet, 
lehdistötiedotteet, Internet jne.). 
3. A
RGUS  
ARGUS muodostuu sisäisestä vies tintäverkosta ja erityisestä koordinointimenettelystä, joka 
käynnistetään suuren monialaisen kriisin sy ntyessä. Menettely m ääritetään komission 
työjärjestyksen muuttamisesta tehdyn komi ssion päätöksen liitteessä eli komission 
säännöksissä nopean yleishälytysjärj estelmän ARGUSin perustamisesta. 
Sisäinen sähköinen viestintäv erkko toteutetaan tietoväyläarkkite htuurin avulla. Se hyödyntää 
jo olemassa olevia tietokantoja ja sisäisiä viestintätekniikoita, ja sitä tuetaan muilla 
viestintäkeinoilla (tekstiviestei llä ja puheluilla). ARGUS-ver koston jäsenet kä yttävät sitä 
reaaliaikaiseen tiedonvälitykseen  syntymässä tai meneillään olevista kriiseistä sekä 
tarvittaessa reaktioiden koordinoint iin. ARGUSin väylän kautta vä litetty tieto tulee kaikkien 
jäsenten käyttöön, ja se varastoidaan ja kirjataan. Järjestelmää päivitetään saatavien 
kokemusten ja tekniikan kehityksen perusteella. 
Merkittävän kriisin syntyessä komission puheen johtaja voi päättää omasta aloitteestaan 
hälytyksen saatuaan ta i komission jäsenen pyynnöstä  käynnistää erityisen 
koordinointimenettelyn. Puheenjohtaja voi p äättää joko ottaa itse vastuun komission 
toiminnasta tai antaa vastuun jollekin toiselle komission jäsenelle. Vastuuseen kuuluu 
reaktioiden johtaminen ja koordi nointi, komission edustaminen s uhteessa muihin toimielimiin 
ja yleisölle suunnatun viesti nnän hoito. Pääsihteeristö kä ynnistää puheenjohtajan tai sen 
komission jäsenen alaisuudessa, jolle on annettu vastuu toiminnasta, erityisen operatiivisen 
kriisinhallintajärjestelmän, jota kutsutaan kriisinkoordinointikomiteaksi 
Kriisinkoordinointikomitea seuraa ja arvioi tilanteen kehittymistä, kartoittaa päätöksiä ja 
toimintaa edellyttäviä kysymyksiä ja vaihtoehtoja, varmistaa päätösten ja toimien täytäntöönpanon ja huolehtii komissi on reaktioiden j ohdonmukaisuudesta. 
Kriisinkoordinointikomiteassa tehdyt p äätökset kuitenkin hyväksytään komission 
tavanomaisessa päätöksentekomenettelyssä, ja ko mission yksiköt ja RAS-järjestelmät panevat 
ne täytäntöön.