[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO |

Bryssel 03.06.2005

KOM(2005) 233 lopullinen

KOMISSION KERTOMUS

Vuosikertomus Euroopan unionin toiminnasta tutkimuksen ja teknologian kehittämisen alalla 2003 [SEK(2005) 725]

KOMISSION KERTOMUS

Vuosikertomus Euroopan unionin toiminnasta tutkimuksen ja teknologian kehittämisen alalla 2003 (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

1. JOHDANTO

Eurooppalaisella tutkimuspolitiikalla tuetaan Lissabonin strategian tavoitteen saavuttamista eli Euroopan unionin kehittämistä kilpailukykyiseksi ja dynaamiseksi tietoon perustuvaksi taloudeksi, joka kykenee ylläpitämään kestävää kasvua. Tätä silmällä pitäen tutkimuspolitiikalla on kolme toisiinsa nivoutuvaa tavoitetta:

- sellaisen eurooppalaisen tutkimusalueen toteuttaminen, joka mahdollistaa tietämyksen ja tutkijoiden vapaan liikkuvuuden ja jonka avulla voidaan poistaa Euroopan tutkimuspolitiikkojen ja -toimien pirstaleisuus ja päällekkäisyys;

- Euroopan tutkimusinvestointien määrän kasvattaminen 3 prosenttiin unionin bruttokansantuotteesta vuoteen 2010 mennessä siten, että kaksi kolmasosaa investoinneista saadaan yksityiseltä sektorilta;

- tutkimuksen alan huippuosaamisen lujittaminen ja lisääminen kahden edellä mainitun tavoitteen saavuttamiseksi; tähän olisi pyrittävä tukemalla ja täydentämällä valtioiden ja yksityisen sektorin tutkimustyötä.

Tämä kertomus kattaa toiminnan ja tapahtumat vuoden 2003 tammikuun ja vuoden 2004 maaliskuun välisenä aikana. Kertomus on laadittu Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 173 artiklan[1] ja kuudennesta puiteohjelmasta tehdyn päätöksen 4 artiklan[2] mukaisesti. Kertomuksen liitteenä on komission valmisteluasiakirja, jossa annetaan tarkempia tietoja. Valmisteluasiakirjaan sisältyy myös tilastoliite. Aiemmista vuosikertomuksista poiketen kertomukseen on lisäksi sisällytetty tietoa TTK-toimintaan liittyvästä kehityksestä Euroopan unionin jäsenvaltioissa.

2. TUTKIMUKSEEN JA TEKNOLOGIAN KEHITTÄMISEEN LIITTYVÄT YHTEISÖN TOIMET

2.1. Kuudennen puiteohjelman toteutus

Vuonna 2003, joka oli kuudennen puiteohjelman ensimmäinen kokonainen toteutusvuosi, edistyttiin merkittävällä tavalla eurooppalaisen tutkimusalueen luomisessa. Ohjelma on yksi maailman mittavimmista kansainvälisistä t&k-ohjelmista. Sen budjetti vuosille 2002–2006 oli alun perin 17,5 miljardia euroa, ja unionin laajentumisen yhteydessä budjettia kasvatettiin 19,2 miljardiin euroon. Puiteohjelmaan voivat Euroopan unionin jäsenvaltioiden lisäksi osallistua myös muiden maiden osallistujat yhteistyösopimusten nojalla.

Edistyminen tavoitteiden ja painopisteiden suhteen

Kuudes puiteohjelma on herättänyt erittäin runsaasti kiinnostusta. Vuoden 2003 aikana puiteohjelmaan jätettiin yhteensä yli 16 000 ehdotusta, joissa oli mukana lähes 160 000 osallistujaa yli 50 maasta. Noin 2 600 näistä ehdotuksista hyväksyttiin rahoitettaviksi. Hyväksytyissä ehdotuksissa oli mukana yli 27 000 osallistujaa.

Puiteohjelman toimintakokonaisuuteen ”Yhteisön tutkimuksen kohdentaminen ja integrointi” jätettiin yli 10 000 ehdotusta, joista yli 1 600 valittiin rahoitettaviksi. Valituissa ehdotuksissa oli mukana kaikkiaan noin 24 000 osallistujaa. Valtaosa valituista ehdotuksista (yli 1 100) koski kuudennen puiteohjelman seitsemää ensisijaista aihealuetta. Lisäksi mukana oli huomattava määrä ehdotuksia, jotka koskivat pk-yrityksiä palvelevaa monialaista tutkimustoimintaa sekä kansainvälistä yhteistyötä tukevia erityistoimenpiteitä. Myös kuudenteen puiteohjelmaan uusina sisällytetyt toimet, jotka koskevat politiikan alojen tieteellistä tukea (Scientific Support to Politics) sekä uutta ja esiin nousevaa tiedettä ja teknologiaa (NEST), saivat hyvän vastaanoton. Niitä koskeneista ehdotuksista hyväksyttiin rahoitettaviksi 128 (joista 11 SARS-epidemiaa koskeneen ylimääräisen ehdotuspyynnön perusteella).

Erityisohjelman ”Eurooppalaisen tutkimusalueen jäsentäminen” ehdotuspyyntöjen tuloksena saatiin vuonna 2003 lähes 6 000 ehdotusta, joista valtaosa koski tutkijavoimavaroihin ja liikkuvuuteen liittyviä toimia. Rahoitettaviksi valittiin noin 880 ehdotusta, joista 700 koski tutkijavoimavaroihin ja liikkuvuuteen liittyviä toimia ja loput osa-alueiden ”Tutkimus ja innovointi”, ”Tutkimusinfrastruktuurit” sekä ”Tiede ja yhteiskunta” toimia. Lisäksi otettiin käyttöön tutkijaliikkuvuusportaali (Researcher’s Mobility Portal), joka tarjoaa tietoa työ- ja rahoitusmahdollisuuksista sekä eurooppalaisten tutkijoiden uraan liittyvistä käytännön kysymyksistä.

Toimintakokonaisuuden ”Eurooppalaisen tutkimusalueen perustan lujittaminen” yhteydessä otettiin kuudennessa puiteohjelmassa käyttöön uusi toimi, ERA-NET-järjestelmä, jonka avulla on tarkoitus verkottaa ja avata kansallisia ja alueellisia tutkimusohjelmia. ERA-NET-toimet käynnistyivät onnistuneesti vuonna 2003. Ensimmäisen ehdotuspyynnön perusteella saatiin 74 ehdotusta, joista yli 30 valittiin rahoitettaviksi.

Tutkimustulosten levittämistä ja käyttöä innovaatiotarkoituksiin tuettiin kuudennen puiteohjelman ”Tutkimus ja innovointi" -osa-alueen toimilla, joihin sisältyy myös innovaatiokeskusten (Innovation Relay Centres) toiminta. Pk-yrityksiä palvelevalla monialaisella tutkimustoiminnalla puolestaan luotiin pienille yrityksille mahdollisuuksia saada käyttöönsä tarpeitaan vastaavaa tutkimustietoa. Lisäksi kaikille avoimen CORDIS-internetpalvelun avulla on annettu tietoa eurooppalaisista tutkimushankkeita sekä erilaisista teknologianvälitystoimista. Politiikan alojen tieteellistä tukea koskevilla toimilla pyritään edistämään erityisesti tutkimustulosten hyödyntämistä politiikan laatimisessa ja poliittisessa päätöksenteossa, ja ”Tiede ja yhteiskunta” -osa-alueen toimien tavoitteena on puolestaan lisätä suuren yleisön kiinnostusta tieteeseen sekä osallistumista tieteestä käytävään keskusteluun. Yksittäisiä hankkeita silmällä pitäen on otettu käyttöön tulosten levittämistä koskevia sääntöjä ja määritetty raportointimekanismeja.

Vuoden aikana tehdyt arvioinnit osoittivat, että yhteisön tutkimustoimilla on kyetty erittäin merkittävällä tavalla lujittamaan Euroopan tieteen ja teknologian tietämysperustaa. Lisäksi on onnistuttu luomaan laajasti verkostoja ja yhteistyösuhteita yksityisellä ja julkisella sektorilla työskentelevien eurooppalaisten tutkijoiden välille sekä tuottamaan runsaasti eurooppalaista lisäarvoa.

Rahoitusnäkökohdat ja -välineet

Puiteohjelman toteutus ja sen talousarvion täytäntöönpano ovat edenneet suunnitellun mukaisesti. Tämä on merkittävä saavutus, kun otetaan huomioon puiteohjelmaan jätettyjen ehdotusten suuri määrä. Vuoden 2003 loppuun mennessä oli allekirjoitettu yhteensä 489 rahoitustukisopimusta, ja tehty rahoitussitoumuksia kaikkiaan 1,64 miljardin euron arvosta. Lopuista vuoden 2003 budjettimäärärahoista tehtiin kokonaissitoumus, minkä jälkeen ne sidottiin yksittäisillä rahoitustukisopimuksilla vuoden 2004 aikana.

Yksi kuudennen puiteohjelman merkittävä uutuus ovat uudet toteutusvälineet (”integroidut hankkeet” ja ”huippuosaamisen verkostot”), joiden avulla voidaan koota yhteen entistä suurempia resurssien ja kumppanien kokonaisuuksia (”kriittisiä massoja”) ja toteuttaa hankkeet aiempaa itsenäisemmin. Vuonna 2003 jätettyjen ehdotusten pohjalta valittiin rahoitettaviksi yli 400 suurta hanketta, joissa käytetään näitä uusia toteutusvälineitä. Vuoden 2003 loppuun mennessä oli allekirjoitettu 80 integroituja hankkeita ja 30 huippuosaamisen verkostoa koskevaa rahoitustukisopimusta. Integroitujen hankkeiden osuus niistä EY:n rahoitussitoumuksista, jotka tehtiin vuonna 2003 allekirjoitetuilla rahoitustukisopimuksilla, oli 53 prosenttia ja huippuosaamisen verkostojen 11 prosenttia. Vuoden 2003 lopussa käynnistettiin uusien toteutusvälineiden tehokkuuden arviointi, jonka toteutti professori Ramon Marimonin johdolla toiminut riippumaton arviointipaneeli. Paneeli antoi raporttinsa heinäkuussa 2004.

Yhteisön perustamissopimuksen 169 artiklan mahdollistamaa yhteisön osallistumista jäsenvaltioiden yhdessä toteuttamaan tutkimukseen sovellettiin ensimmäisen kerran, kun 2003 sovittiin Euroopan maiden ja kehitysmaiden välisestä kliinisiä kokeita koskevasta yhteistyökumppanuudesta (EDCTP). Kumppanuustoimen tarkoituksena on mahdollistaa HIV:n/aidsin, tuberkuloosin ja malarian ehkäisyssä ja hoidossa käytettävien lääkkeiden ja rokotteiden kliininen testaaminen.

2.2. Muut eurooppalaisen tutkimusalueen luomiseen tähtäävät toimet

Euroopan unioni toteutti puiteohjelman lisäksi useita muita tärkeitä toimenpiteitä, joilla edistettiin eurooppalaisen tutkimusalueen luomista:

- Komissio julkaisi tutkijavoimavaroihin liittyen ehdotuksia[3], jotka koskivat tutkijanurien kehittämistä Euroopassa sekä eurooppalaisen tutkijoiden peruskirjan ja työhönoton säännöstön laatimista.

- Euroopan yliopistojen tulevaisuudesta käynnistettiin Euroopan laajuinen keskustelu. Tammikuussa 2003 julkaistiin asiaa koskeva neuvotteluasiakirja ja huhtikuussa 2004 järjestettiin Liegèssä, Belgiassa, suuri konferenssi.

- Eurooppalaisen tutkimusalueen kansainvälisen ulottuvuuden laajentamiseksi käytiin neuvotteluja kahdenvälisistä tiede- ja teknologiayhteistyösopimuksista Välimeren alueen kumppanimaiden, Sveitsin, Meksikon, Brasilian, Chilen, Yhdysvaltojen, Venäjän ja Ukrainan kanssa.

- Tiede ja yhteiskunta -toimintasuunnitelman toteutuksessa edistyttiin ja kolme tointa (jotka koskivat naisia ja teollisuutta, naisia ja laajentumista sekä tutkimusta ja tulevaisuuden ennakointia) saatiin päätökseen.

- Euroopan avaruuspolitiikan laatimisessa edistyttiin huomattavasti. Vuoden 2003 aikana julkaistiin ensin aihetta koskeva vihreä kirja ja sen jälkeen valkoinen kirja. Lisäksi allekirjoitettiin Euroopan unionin ja Euroopan avaruusjärjestön (ESA) välinen yhteistyösopimus.

- Keskustelu eurooppalaisen perustutkimuksen tukemisesta ja Euroopan tutkimusneuvoston perustamisesta nostettiin poliittisen päätöksenteon tasolle tammikuussa 2004 julkaistun yhteisön tiedonannon myötä.

- Ensimmäiset eurooppalaiset teknologiayhteisöt perustettiin muun muassa vedyn ja polttokennojen sekä nanoelektroniikan aloille kokoamaan yhteen alojen eri toimijoita ja määrittelemään avainteknologioita koskevia strategisia tutkimuslinjauksia.

- Euroopan biotiede- ja biotekniikkastrategia otettiin käyttöön maaliskuussa 2003.

- Kolmivuotinen turvallisuustutkimusta koskeva valmistelutoimi käynnistettiin valmistamaan maaperää täysimittaisen ohjelman toteuttamiselle vuodesta 2007 alkaen.

- ”Tietämyksen alueet” -pilottitoimen toteutuksen avulla pyrittiin edistämään alueellisten osaamistalouksien syntymistä tutkimuksen avulla.

3. JÄSENVALTIOISSA TAPAHTUNUT KEHITYS JA AVOIMEN KOORDINAATIOMENETELMÄN SOVELTAMINEN

2003 oli tärkeä vuosi myös avoimen koordinaatiomenetelmän toteutuksessa tutkimuspolitiikan alalla. Menetelmää sovellettiin tavoitteeseen, joka koskee tutkimusinvestointien osuuden kasvattamista 3 prosenttiin Euroopan unionin bruttokansantuotteesta. Komissio esitti huhtikuussa 2003 toimintasuunnitelman, jossa ehdotettiin Euroopan tasolla sekä kansallisesti ja alueellisesti toteutettavia toimenpiteitä. Tämän jälkeen muodostettiin kuudella alueella jäsenvaltioiden asiantuntijoista koostuvat ryhmät, jotka toimivat tieteen ja tekniikan tutkimuskomitean (CREST) alaisuudessa. Asiantuntijaryhmien perustaminen oli ensimmäinen toimenpide 3 prosentin tavoitteen saavuttamista tukevan avoimen koordinaatiomenetelmän soveltamisessa.

Lähes kaikki jäsenvaltiot ovat 3 prosentin tavoitteen hengessä asettaneet kansalliset tavoitteet t&k-investointien kasvattamiselle. Tuoreimmat tiedot antavat viitteitä siitä, että enemmistö jäsenvaltioista on lisännyt julkista t&k-rahoitustaan vuodesta 2002. Huomattavat lisäpanostukset ovat kuitenkin edelleen tarpeen, jotta saavutettaisiin julkisen sektorin osalta tavoitteena oleva 1 prosentti BKT:sta. Julkisen vallan käytettävissä olevista keinoista on yhä tärkeämmäksi nousemassa t&k-investointien tukeminen verotuksellisten toimenpiteiden avulla. Yksityisen sektorin tutkimusinvestointien kehityssuuntaukset eivät ole yhtä selviä, ja tilanne vaihtelee huomattavasti eri jäsenvaltioissa. On kuitenkin ilmeistä, että investointeja on lisättävä huomattavasti, jos niiden taso halutaan nostaa 2 prosenttiin BKT:sta.

4. TULEVAISUUDENNÄKYMÄT

Kuudennen puiteohjelman toteutus on hyvässä vauhdissa. Tutkimusyhteisön jatkuva vilkas osallistuminen puiteohjelmaan osoittaa, että ohjelmalla on tärkeä asema eurooppalaisen tutkimuksen edistäjänä.

Puiteohjelman erityisohjelmia varten laadittuja työohjelmia on päivitetty useaan otteeseen. EY-puiteohjelman erityisohjelman ”Eurooppalaisen tutkimusalueen integrointi ja lujittaminen” työohjelmaa oli vuoden 2004 loppuun mennessä päivitetty yhteensä 14 kertaa ja erityisohjelman ”Eurooppalaisen tutkimusalueen jäsentäminen” työohjelmaa yhteensä kahdeksan kertaa. Euratom-puiteohjelmaan kuuluvan ydinenergia-alan tutkimuksen ja koulutuksen erityisohjelman työohjelmaa oli puolestaan päivitetty kaksi kertaa. Kussakin päivityksessä määritetään uusien ehdotuspyyntöjen sisältö. Vuoden 2004 loppuun mennessä oli julkaistu kaikkiaan yli 120 ehdotuspyyntöä.

Komissio on samanaikaisesti tehnyt puiteohjelman toteutukseen liittyviä parannuksia tutkimusyhteisön esille tuomien seikkojen sekä seuranta- ja arviointitoimien perusteella esitettyjen suositusten pohjalta. Yksi tällaisista arvioinneista oli korkean tason paneelin raportti kuudennen puiteohjelman uusien toteutusvälineiden tehokkuudesta[4]. Komissio määritti parannustoimenpiteet vastauksessaan paneelin suosituksiin ja laati toimintasuunnitelman menettelyjen järkeistämiseksi ja nopeuttamiseksi.

Komissio on vuosien 2007–2013 rahoitusnäkymiä ja politiikkaa koskevissa ehdotuksissaan[5] asettanut tutkimuksen painopistealueeksi. Kesäkuussa 2004 komissio käynnisti keskustelun seitsemännen puiteohjelman valmistelusta[6]. Uudessa puiteohjelmassa on tarkoitus toteuttaa entistä kunnianhimoisempaa eurooppalaista politiikkaa, jolla tuetaan tutkimusta ja sitä kautta Lissabonin tavoitteen saavuttamista. Komissio antoi keskustelun pohjalta seitsemättä puiteohjelmaa koskevat ehdotuksensa huhtikuussa 2005.

Lisätiedon lähteitä

Tarkempia tietoja on saatavilla tämän kertomuksen liitteenä olevasta komission valmisteluasiakirjasta. Lisäksi lisätietoja on seuraavissa julkisissa lähteissä:

- puiteohjelman ja sen erityisohjelmien vuotuiset seurantaraportit, joissa esitetään tiivis ja puolueeton yhteenveto siitä, miten ohjelmien toteuttamiseksi suoritettavissa toimenpiteissä on edistytty ja miten laadukkaita toimenpiteet ovat olleet;

- viisivuotisarviointiraportit, joissa tarkastellaan yhteisön tutkimustoimien toteutusta ja saavutuksia edellisten viiden vuoden aikana;

- Euroopan tiede- ja teknologiaindikaattoreita koskeva raportti (European Report on Science and Technology Indicators), joka sisältää selostuksia, tilastoja ja perusteellisia analyyseja eurooppalaisista ja kansallisista TTK-toimista suhteutettuina koko maailmassa toteutettaviin toimiin;

- vuosittain julkaistavat keskeisiä tunnuslukuja koskevat Key Figures -raportit, joissa käytetyt indikaattorit kuvaavat Euroopan asemaa tieteessä, teknologiassa ja innovoinnissa;

- tutkimusta ja kehittämistä koskevat Eurostatin vuositilastot (Research and Development: Annual Statistics), jotka sisältävät kansainvälisesti vertailukelpoisia ja alueellisesti eriteltyjä tilastoja t&k-budjeteista, t&k-menoista, t&k-henkilöstöstä ja jäsenvaltioissa myönnetyistä patenteista;

- Euroopan tiedettä ja teknologiaa koskevat tilastot (Statistics on Science and Technology in Europe), jotka julkaistaan osana julkaisusarjaa Panorama of the European Union (tutkimuksen pääosasto/Eurostat);

- yhteisön TTK-ohjelmien yhteydessä julkaistut selvitykset ja analyysit, joissa tarkastellaan näihin ohjelmiin kuuluvien TTK-alojen kysymyksiä.

Suurin osa näistä asiakirjoista on saatavissa tai tilattavissa seuraavilta komission Internet-sivuilta:

- komission yleiset EUROPA-verkkosivut: http://europa.eu.int/

- CORDIS-verkkosivut, joilla on laajasti tietoa TTK-puiteohjelmasta: http://www.cordis.lu

- komission tutkimuksen pääosaston verkkosivut:http://europa.eu.int/comm/research

- komission tietoyhteiskunnan pääosaston verkkosivut: http://europa.eu.int/information_society/index_en.htm

- komission yritystoiminnan pääosaston verkkosivut: http://europa.eu.int/comm/dgs/enterprise/

- komission energian ja liikenteen pääosaston verkkosivut: http://europa.eu.int/comm/dgs/energy_transport/index.html

- Yhteisen tutkimuskeskuksen (YTK) verkkosivut: http://www.jrc.cec.eu.int/

- Euroopan yhteisöjen tilastotoimiston Eurostatin verkkosivut: http://europa.eu.int/comm/eurostat

[1] ”Jokaisen vuoden alussa komissio antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen. Kertomuksessa annetaan tiedot edellisen vuoden toiminnasta tutkimuksessa ja teknologisessa kehittämisessä sekä tulosten levittämisessä sekä kuluvan vuoden työohjelmasta.”

[2] 27 päivänä kesäkuuta 2002 tehty päätös N:o 1513/2002/EY. 4 artikla: ”Perustamissopimuksen 173 artiklan mukaisesti esitettävän vuosikertomuksen yhteydessä komissio antaa yksityiskohtaista tietoa kuudennen puiteohjelman ja erityisesti sen (…) tavoitteiden ja painopisteiden toteutumisesta. Kertomus sisältää myös rahoitusnäkökohtiin ja välineiden käyttöön liittyvää tietoa.”

[3] KOM(2003) 436, 18.7.2003.

[4] KOM(2004) 574; SEC(2004) 1057, 27.8.2004

[5] KOM(2004) 101, 10.2.2004; KOM(2004) 487, 14.7.2004.

[6] KOM(2004) 353, 16.6.2004.