Ehdotus: Neuvoston Päätös ydinenergia-alan tutkimuksen ja koulutuksen erityisohjelmasta 2002-2006 (Euratom) /* KOM/2001/0279 lopull. - CNS 2001/0125 */



Virallinen lehti nro 240 E , 28/08/2001 s. 0249 - 0258



Ehdotus: NEUVOSTON PÄÄTÖS ydinenergia-alan tutkimuksen ja koulutuksen erityisohjelmasta 2002-2006 (Euratom) PERUSTELUT Eurooppa-neuvosto antoi 23.-24. maaliskuuta 2001 pitämässään kokouksessa Lissabonin, Feiran ja Nizzan kokousten tavoin tukensa "eurooppalaista tutkimusaluetta" koskevalle hankkeelle ja pyysi neuvostoa ja Euroopan parlamenttia hyväksymään komission vuosille 2002-2006 ehdottaman tutkimuksen puiteohjelman kesäkuuhun 2002 mennessä. Tässä yhteydessä se korosti erityisesti, että tarkoin määriteltyjen painopisteiden puitteissa olisi hyödynnettävä mahdollisimman hyvin uusia toteutusvälineitä, joilla pyritään antamaan uudelle puiteohjelmalle keinot edistää eurooppalaisen tutkimusalueen toteuttamista sille asetettujen tavoitteiden mukaisesti. Komissio antoi ehdotuksensa puiteohjelmaksi 21. helmikuuta 2001. [1] Sen jälkeen neuvostolla ja parlamentilla on ollut mahdollisuus tutustua ehdotukseen ja keskustella siitä. Tutkimusasiain ministerit vaihtoivat ensivaikutelmiaan ohjelmasta 2.-3. maaliskuuta 2001 Uppsalassa järjestetyssä epävirallisessa tapaamisessa, ja neuvoston yksiköt ovat jo aloittaneet ehdotuksen tarkastelun. [1] KOM (2001) 94. Euroopan parlamentilla on ollut kolme tilaisuutta keskustella ehdotuksesta, ja viimeisellä kerralla sillä olivat keskustelun perustana komissiolta yksityiskohtaiseen kyselyyn saadut vastaukset. Antamalla tässä vaiheessa ehdotuksensa puiteohjelman toteuttaviksi erityisohjelmiksi komissio haluaa helpottaa toimielimissä käynnistynyttä keskustelua ja tarjota keskustelun pohjaksi mahdollisimman paljon tietoa. Tätä samaa tavoitetta silmällä pitäen komissio antaa samanaikaisesti tiedonannon tavoista, joilla yhteisön perustamissopimuksen 169 artiklaa voitaisiin käyttää, jotta yhteisö voisi osallistua useiden jäsenvaltioiden yhdessä toteuttamiin ohjelmiin kansallisten tutkimusohjelmien yleisen verkottamisen yhteydessä. Lisäksi komissio antaa piakkoin ehdotukset puiteohjelmaan osallistumista ja tulosten levittämistä koskeviksi säännöiksi. Varsinkin seuraavat ehdotusten osatekijät auttavat selkiyttämään kuvaa ehdotetun uuden puiteohjelman rakenteesta, sisällöstä ja toteutuksesta: - erityisohjelmiin jaettu rakenne - uudet toteutusvälineet ja niiden käyttö - suunniteltu tieteellinen ja teknologinen sisältö - Euratomin aloilla suunniteltu toiminta. Rakenne Puiteohjelman toteuttamiseksi ehdotetaan viiteen erityisohjelmaan perustuvaa rakennetta: - EY:n puiteohjelma: - erityisohjelma "Eurooppalaisen tutkimusalueen integrointi ja lujittaminen", joka kattaa puiteohjelmaehdotuksen osiot "Tutkimuksen integrointi" ja "Eurooppalaisen tutkimusalueen perustan lujittaminen", - erityisohjelma "Eurooppalaisen tutkimusalueen jäsentäminen", - YTK:n toimia koskeva erityisohjelma. - Euratomin puiteohjelma: - erityisohjelma epäsuorille toimille ydinfission ja -fuusion alalla, - YTK:n toimia koskeva erityisohjelma. Tämä rakenne noudattaa suoraan puiteohjelman rakennetta ja vastaa tarkasti taustalla olevia poliittisia tavoitteita. Rakenne on yksinkertainen ja helppotajuinen ja sen avulla voidaan varmistaa ehdotettujen eri toimintatyyppien johdonmukainen käyttö niin, että voidaan pyrkiä eurooppalaisen tutkimusalueen perustamista koskevaan kokonaistavoitteeseen ja ottaa huomioon eri toimien ominaispiirteet. Rakenteessa kootaan yhteen toisaalta kaikki tutkimus ja sen koordinointi sekä toisaalta toimet, joilla pyritään Euroopan tasolla strukturoimaan useita tutkimustoiminnan keskeisiä näkökohtia. Kussakin tapauksessa johdonmukaiseen toteutukseen päästään käyttämällä yhteistä ohjelmakomiteaa, jonka kokoonpano vaihtelee käsiteltävän alan mukaan. Lisäksi YTK:n toimien ominaispiirteet edellyttävät erillisiä erityisohjelmia EY:n toimille ja Euratomin toimille. Puiteohjelmaehdotuksen liitteessä II olevien ohjeellisten määrien mukaisesti ja niiden avulla varmistetaan, että toiminta vastaa sekä sisällön että rahoituksen osalta perustamissopimuksen ajatusta. Uudet toteutusvälineet Uusi puiteohjelma myötävaikuttaa eurooppalaisen tutkimusalueen syntyyn lähinnä ohjelmalle suunniteltujen toteutustapojen kautta. Tässä yhteydessä erityisen tärkeitä ovat kolme uutta toteutusvälinettä, jotka ovat: huippuosaamisen verkostot, integroidut hankkeet ja yhteisön osallistuminen useiden jäsenvaltioiden yhdessä toteuttamiin kansallisiin ohjelmiin. Neuvosto ja Euroopan parlamentti kannattivat näitä uusia toteutusvälineitä eurooppalaista tutkimusaluetta koskevissa päätöslauselmissaan. Ne otetaan käyttöön, koska yhteisön toimintatapoja tutkimusalalla on muutettava, kuten on tuotu esiin monissa yhteisön tutkimuspolitiikkaa koskevissa raporteissa ja erityisesti äskettäin tehdyssä puiteohjelman viisivuotisarvioinnissa. Näiden toteutusvälineiden kehittely aloitettiin heti puiteohjelmaehdotuksen antamisen jälkeen. Komission yksiköt, kansalliset viranomaiset ja ohjelman kohderyhmät tutkimusorganisaatioissa, yliopistoissa ja yrityksissä ovat olleet tiiviissä yhteydessä keskenään ja käyneet yksityiskohtaisia keskusteluja toteutusvälineiden käytännön soveltamisesta. Lisäksi tästä aiheesta järjestettiin kaksi erityistä seminaaria 19. ja 20. huhtikuuta 2001 [2]. [2] Valmisteluasiakirjat osoitteessa http://europa.eu.int/comm/research/. Tämän perusteellisen selvitystyön ja keskustelujen tulosten pohjalta on voitu määritellä perusperiaatteet ja yleiset ehdot näiden uusien toteutusvälineiden käyttöä varten. Ne esitellään erityisohjelmaehdotusten liitteessä III ja ne koskevat erityisesti seuraavia seikkoja: - kunkin toteutusvälineen erityistavoitteet, - toimityypit, - yhteistyökumppanuuksien muodostamista, toimintaa ja kehittämistä koskevat yleisehdot, - yhteisön tukeen sovellettavat ehdot. Näiden periaatteiden ja ehtojen tarkoituksena on varmistaa, että uudet toteutusvälineet edistävät tehokkaasti asetettujen tavoitteiden saavuttamista, eli tutkimus- ja innovaatiotoiminnan pitkälle menevää integrointia Euroopassa siten, että käytännön toteutukseen jää kuitenkin runsaasti liikkumavaraa ja joustavuutta. Nimenomaan tämä on tunnusomaista uuden puiteohjelman toteutustavoille. Toteutusta tuetaan toimenpiteillä, joilla pyritään saamaan täysi hyöty Euroopan tutkimus- ja innovaatiopotentiaalista. Erityisesti rohkaistaan pk-yrityksiä osallistumaan kyseiseen toimintaan. Nämä näkökohdat liittyvät pääasiassa huippuosaamisen verkostoihin ja integroituihin hankkeisiin. Yhteisön osallistuminen perustamissopimuksen 169 artiklan nojalla yhdessä toteutettaviin kansallisiin ohjelmiin on luonteeltaan toisenlaista toimintaa, jota on käsiteltävä muista erillään. Komissio antaa asiasta samanaikaisesti näiden ehdotusten kanssa tiedonannon, jolla pyritään käynnistämään tarvittava poliittinen keskustelu tästä puiteohjelman toteutustavasta. Tieteellinen ja teknologinen sisältö Sen lisäksi, että uusi puiteohjelma pyrkii rakenteensa puolesta jäsentämään ja integroimaan tutkimustoimintaa, sen peruspiirteisiin kuuluu Tukholman Eurooppa-neuvoston painotusten mukaisesti myös voimavarojen kohdentaminen muutamille tarkoin määritellyille ensisijaisille aihealueille. Tämä näkyy erityisohjelmaehdotuksissa, joissa esitetään laajemmin ja selkeämmin puiteohjelmaehdotuksessa hahmotellut tavoitteet, tutkimusalat ja alakohtaiset tutkimusaiheet. Varsinaiset käytännön tutkimusten kohteet tarkentuvat työohjelmien laatimisen myötä ja määriteltäessä huippuosaamisen verkostojen toimintaohjelmia ja integroitujen hankkeiden työsuunnitelmia. Erityisohjelmien tavoitteet, sisältö ja toteutusjärjestelyt on arvioitu etukäteen. Tässä yhteydessä on erityisesti pyritty määrittelemään mahdollisuuksien ja tarpeen mukaan seurattavissa ja mitattavissa olevat tavoitteet puiteohjelmaehdotuksen hahmotelmien mukaisesti. Painopistealoilla harjoitettavan toiminnan lisäksi erityisohjelma "Eurooppalaisen tutkimusalueen integrointi ja lujittaminen" sisältää monia uusia tai uudella tavalla toteutettuja toimintakokonaisuuksia; - Kohdassa "Euroopan unionin tieteellisten ja teknologisten tarpeiden ennakointi" harjoitettu toiminta, jolla pyritään vastaamaan yhteisön politiikan tarpeisiin tieteen eturintamaan kuuluvilla aloilla sekä löytämään ratkaisuja yllättäen esiin nouseviin kysymyksiin. Toiminta perustuu monivuotiseen kausisuunnitteluun, jossa tutkimusaiheet osittain arvioidaan ja valitaan vuosittain. - Kansallisten tutkimusohjelmien verkostoitumisen tukeminen sekä tutkimus- ja innovaatiotoiminnan ja -politiikan koordinointi. Tähän tarkoitukseen käytetään kevyitä ja joustavia menetelmiä. Kansainvälinen yhteistyö on puiteohjelmassa tärkeällä sijalla. Tällä alalla toimitaan monella tavalla: yhtäältä erityisohjelmassa "Eurooppalaisen tutkimusalueen integrointi ja lujittaminen" avaamalla huippuosaamisen verkostoja ja integroituja hankkeita kolmansien maiden tutkijoille ja tutkimusyksiköille, ja toisaalta tietyin erityistoimin erityisohjelmassa "Eurooppalaisen tutkimusalueen jäsentäminen", jossa tuetaan eurooppalaisten ja kolmansien maiden tutkijoiden kansainvälistä liikkuvuutta. Kohdassa "Eurooppalaisen tutkimusalueen perustan lujittaminen" tuetaan yhteistyötä eurooppalaisten tiede- ja teknologiayhteistyöjärjestöjen kanssa ja kesken. Tällaiset järjestöt voivatkin osallistua kaikkeen ohjelmien toimintaan. Erityisohjelman "Eurooppalaisen tutkimusalueen jäsentäminen" kuvauksessa määritellään jäsentävän toiminnan toteutusehdot ja mahdolliset aiheet. Tällainen toiminta koskee esimerkiksi innovaatioiden parissa työskentelevien tahojen verkostoitumisen edistämistä, erilaisia uusia liikkuvuuden tukimuotoja, tutkimusinfrastruktuureihin liittyvää integroitua toimintaa sekä tieteen ja yhteiskunnan välisiin suhteisiin liittyviä aihepiirejä ja järjestelyjä. Erityisohjelmien toteutuksessa otetaan täysin huomioon eurooppalaisen tutkimuksen alueellisiin näkökohtiin liittyvät eri piirteet sekä alueiden tunnustettu merkitys innovaatioprosessissa. Euratomin toiminta Koska Euratomin aloilla toteutettavat toimet ovat luonteeltaan erilaisia ja niillä on eri oikeusperusta, niillä on myös tiettyjä ominaispiirteitä. Tämän lisäksi ydinalalla eurooppalaista tutkimusaluetta on tarkasteltava hieman eri näkökulmasta. Eurooppalaisen tutkimusalueen toteuttaminen näyttäisi olevan helpompaa ydinfission alalla kuin muilla tieteen ja teknologian aloilla, koska alan tiede- ja teollisuusyhteisö on suhteellisen pieni ja sillä on pitkät yhteistyöperinteet. Hallitun ydinfuusion alalla eurooppalainen tutkimusalue on jo pitkälti todellisuutta, mistä voidaan kiittää kokonaisvaltaista eurooppalaista magneettisen fuusion tutkimusohjelmaa. Ehdotus epäsuorien ydinalan tutkimustoimien erityisohjelmaksi tarkentaa ja selventää huomattavasti Euratomin puiteohjelmaehdotuksen vastaavissa osissa esitettyjä hahmotelmia. Fissioteknologian alalla puiteohjelmaehdotuksessa määritellään painopisteeksi jätteen käsittely ja varastointi. Tällä alalla voitaisiin käyttää kahta EY:n puiteohjelman erityisohjelman "Eurooppalaisen tutkimusalueen integrointi ja lujittaminen" painopistealoja varten suunnitelluista uusista toteutusvälineistä, nimittäin huippuosaamisen verkostoja ja integroituja hankkeita. Loput fissioalan toimet liittyvät ydinturvallisuuden muihin näkökohtiin: säteilysuojeluun, innovatiivisten ratkaisujen tutkimukseen ja ydinalan koulutukseen. Nämä toimet voidaan toteuttaa pienehköinä hankkeina ja verkottamalla kansallisia toimia sekä käyttäen tarvittaessa uusia toteutusvälineitä. Lämpöydinfuusion alalla erityisohjelmaehdotuksessa kehitellään edelleen ja selvennetään Euratomin puiteohjelmaehdotuksessa esitettyjä suuntaviivoja. Tässä käytetään perustana 19. tammikuuta 2001 järjestetyn ministeritapaamisen tuloksia ja erityisesti komission yksiköiden valmisteluasiakirjaa [3]. [3] SEC(2001) 385. Erityisohjelmaehdotuksessa määritellään ehdotetut painopisteet ja kaudella 2002-2006 toteutettavat toimet noudattaen yhteisön tällä alalla soveltamaa ja jatkonkin kannalta suotavana pidettyä reaktoripainotteista lähestymistapaa, eli osallistumista Next Step- toimintaan ja JET-laitosten käyttöön. Näiden painotusten siirtämiseksi käytäntöön on tehtävä valintoja. Yhteisön tämän alan toimien vaikutusten lisäämiseksi ja eurooppalaisen tutkimusalueen hengen mukaisesti ehdotetaankin, että voimavaroja keskitettäisiin monenväliseen toimintaan, johon osallistuu eurooppalaisia tutkimusalan toimijoita yhteishankkeiden kautta. Tällaisia ovat esimerkiksi tällä hetkellä JET ja jatkossa ITER, jos tarvittava päätös saadaan aikaan. Jo hyödylliseksi todettua Euroopan tasoista koordinointia on määrä jatkaa, mutta jäsenvaltioiden on otettava suurempi vastuu toimista, joissa reaktoripainotteisuus ja yhteys Next Step -hankkeeseen eivät ole yhtä vahvoja. Kaudella 2002-2006 olisi siirryttävä ohjelmaan, jossa on keskeistä sitoutuminen Next Step -hankkeeseen. Fuusiotutkimukselle ehdotetuista 700 miljoonasta eurosta 200 miljoonalla eurolla on tarkoitus tukea ITERin rakentamista, joka voisi alkaa puiteohjelmakauden toisella puoliskolla eli 2005-2006, ja josta on tehtävä erillinen päätös. Suurin osa yhteisön fuusiotutkimustoiminnasta kaudella 2002-2006 tähtää siis siirtymiseen nykyisin assosiaatioissa harjoitettavasta toiminnasta kaavailtuun fuusiofysiikan ja -teknologian liitännäisohjelmaan, kunhan ITER-hanke on vuoden 2006 jälkeen päässyt täyteen vauhtiinsa ja mikäli järjestelmän rakentamisesta on tuohon mennessä tehty päätös. Tehokas toteutus Koska puiteohjelman 2002-2006 tarkoituksena on tukea eurooppalaisen tutkimusalueen kehittymistä, se rakentuu kolmelle periaatteelle: i) toimintaa keskitetään tietyille painopistealoille, ii) kokonaisuutta pyritään jäsentämään luomalla tiiviitä yhteyksiä kansallisen tason toimiin ja iii) toteutusta yksinkertaistetaan ja sujuvoitetaan. Tarvetta parantaa puiteohjelman ja erityisohjelmien toteutusta on korostettu toistuvasti: parannuksia ovat peräänkuuluttaneet varsinkin neuvosto ja Euroopan parlamentti, puiteohjelman viisivuotisarvioinnin suorittanut asiantuntijaryhmä sekä tilintarkastustuomioistuin. Parannuksiin päästään suurimmaksi osaksi uusilla toimintatavoilla ja toteutusvälineillä, joiden tarkoituksena on auttaa toisaalta keskittämään toimintaa ja toisaalta vahvistamaan yhteyksiä eri tasoilla toteutetun toiminnan välillä. Huippuosaamisen verkostot ja integroidut hankkeet on suunniteltu tätä silmällä pitäen, ja ne perustuvat hajautetumpaan lähestymistapaan, joka antaa osallistujille paljon liikkumavaraa ja tuo toteutukseen tarvittavaa joustavuutta. Varsinaisille yhteistyöryhmittymille annetaan mahdollisuus kehittyä niin, että toiminnan edetessä mukaan voidaan ottaa uusia jäseniä ja vanhoja voi jättäytyä pois. Uusiin toteutusvälineisiin sovellettavat periaatteet kuvataan erityisohjelmaehdotusten liitteessä III. Tarkemmat toteutussäännöt määritellään osallistumista ja tulosten levittämistä koskevissa säännöissä, joissa otetaan huomioon myös yhteisöjen taloudellisten etujen turvaaminen. Ohjelmien hallinnossa tullaan "ulkoistamaan" joitain esimerkiksi pk-yrityksiä koskevan ja tutkijoiden liikkuvuutta tukevan toiminnan osioita. Keskustelua tarvitaan Komission annettua ehdotuksensa EU:n tutkimuksen puiteohjelmaksi käydään aina laajoja ja vilkkaita keskusteluja. Näissä keskusteluissa, jotka ovat jo alkaneet, olisi puhuttava muustakin kuin tutkimusaloista ja -painotuksista, kuten yleensä on ollut tapana. Laajempi keskustelu olisi tärkeää, koska - puiteohjelmassa 2002-2006 otetaan käyttöön uusia toimintamuotoja, joilla voi olla merkittäviä myönteisiä vaikutuksia eurooppalaiseen tutkimustoimintaan, ja näille uusille toimintamuodoille olisi luotava mahdollisimman hyvät edellytykset; - tällaisenaan puiteohjelman toteutus edellyttää entistä voimakkaampaa sitoutumista Euroopan tutkimusalan päättäjiltä entistä korkeammalla tasolla kansallisissa tutkimusorganisaatioissa, korkeakouluissa ja yrityksissä; samoin se edellyttää lisää aloitteellisuutta ja laajempaa vastuunottoa osallistujilta. 2001/0125 (CNS) Ehdotus: NEUVOSTON PÄÄTÖS ydinenergia-alan tutkimuksen ja koulutuksen erityisohjelmasta 2002-2006 (Euratom) EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 7 artiklan ensimmäisen kohdan, ottaa huomioon komission ehdotuksen [4], [4] EYVL ... ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon [5], [5] EYVL ... ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon [6], [6] EYVL ... sekä katsoo seuraavaa: (1) Neuvosto hyväksyi päätöksellä .../../Euratom [7] eurooppalaisen tutkimusalueen toteuttamista tukevan Euroopan atomienergiayhteisön monivuotisen tutkimuksen ja koulutuksen puiteohjelman 2002-2006 (jäljempänä 'puiteohjelma'), joka toteutetaan perustamissopimuksen 7 artiklan mukaisesti laaditulla tutkimus- ja koulutusohjelmalla tai -ohjelmilla, joissa määritetään toteuttamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt ja ohjelmien kesto sekä osoitetaan tarpeellisiksi katsotut varat. [7] EYVL ... (2) Tähän ohjelmaan olisi sovellettava neuvoston päätöksellä N:o .../.../Euratom [8] hyväksyttyjä sääntöjä, jotka koskevat yritysten, tutkimuskeskusten ja korkeakoulujen osallistumista puiteohjelman toteutukseen (jäljempänä 'osallistumista koskevat säännöt'). [8] EYVL ... (3) Komission hallintokuluissa tämän ohjelman toteuttamista varten on otettu huomioon, että suuri osa henkilöstöstä on jäsenvaltioiden laboratorioihin ja ITER-hankkeeseen muualta tilapäisesti työskentelemään siirtyvää henkilöstöä. (4) Ohjelman toteutuksessa olisi painotettava tutkijoiden liikkuvuuden ja innovaatioiden edistämistä Euroopan yhteisössä sekä kansainvälistä yhteistyötä kolmansien maiden ja kansainvälisten organisaatioiden kanssa. Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä Euroopan unionin jäsenyyteen valmistautuviin maihin. (5) Tähän ohjelmaan kuuluvassa tutkimustoiminnassa olisi noudatettava erityisesti Euroopan unionin perusoikeuskirjassa mainittuja eettisiä perusperiaatteita. (6) Naisten asemaa ja roolia eurooppalaisessa tieteessä ja tutkimuksessa pyritään vahvistamaan ja laajentamaan toteuttamalla komission tiedonantoon "Naiset ja tiede" [9] sekä samaa aihetta koskevaan neuvoston päätöslauselmaan [10] ja Euroopan parlamentin päätöslauselmaan [11] perustuvaa toimintasuunnitelmaa. [9] KOM(1999) 76. [10] Päätöslauselma 20.5.1999, EYVL C 201, 16.7.1999. [11] Päätöslauselma 3.2.2000, PE 284.656. (7) Tämä ohjelma olisi toteutettava joustavasti, tehokkaasti ja avoimesti ottaen huomioon erityisesti tiedeyhteisön, yritysten, käyttäjien ja poliittisten päätöksentekijöiden asiaankuuluvat etunäkökohdat. Ohjelmassa toteutettavat tutkimustoimet olisi tarvittaessa sovitettava yhteisön eri aloilla harjoittaman politiikan tarpeisiin sekä tieteelliseen ja teknologiseen kehitykseen. (8) Komission olisi asianmukaisessa vaiheessa teetettävä riippumaton arviointi tämän ohjelman kattamilla aloilla harjoitetusta toiminnasta. (9) Ohjelmasta on kuultu tieteellis-teknistä komiteaa. ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: 1 artikla 1. Hyväksytään puiteohjelman mukaisesti ydinalan tutkimuksen ja koulutuksen erityisohjelma (jäljempänä 'erityisohjelma') ajanjaksolle, joka alkaa [.....] ja päättyy 31 päivänä joulukuuta 2006. 2. Erityisohjelman tavoitteet sekä tieteelliset ja teknologiset painopisteet määritellään liitteessä I. 2 artikla Erityisohjelman toteuttamista varten tarpeelliseksi katsottu rahoitusmäärä on puiteohjelmasta tehdyn päätöksen liitteen II mukaisesti 900 miljoonaa euroa, josta enintään 16,5 prosenttia saa olla komission hallintokuluja. Tämän määrän ohjeellinen jakautuminen esitetään liitteessä II. 3 artikla 1. Yhteisön osallistumiseen erityisohjelmaan sovelletaan rahoituksen osalta puiteohjelmasta tehdyn päätöksen 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja sääntöjä. 2. Erityisohjelma toteutetaan liitteessä III määriteltyjen toteutusvälineiden avulla. 3. Erityisohjelmaan sovelletaan osallistumista koskevia sääntöjä. 4 artikla 1. Komissio laatii erityisohjelman toteutusta varten työohjelman, jossa määritellään tarkemmin toteutusaikataulu sekä liitteessä I asetetut tavoitteet ja tieteelliset ja teknologiset painopisteet. 2. Työohjelmassa otetaan huomioon asiaan liittyvä tutkimustoiminta jäsenvaltioissa, assosioituneissa valtioissa sekä eurooppalaisissa ja kansainvälisissä organisaatioissa. Työohjelmaa tarkistetaan tarpeen mukaan. 5 artikla 1. Komissio vastaa erityisohjelman toteutuksesta. 2. Komissiota avustaa erityisohjelman toteutuksessa neuvoa-antava komitea. Komitean jäsenet voivat vaihdella komitean käsiteltävinä olevien eri aiheiden mukaan. Fissioon liittyvissä asioissa sovelletaan komitean kokoonpanon sekä toimintasääntöjen ja menettelyjen osalta yhteisön tutkimus-, kehitys- ja esittelytoiminnan hallinto- ja yhteensovittamismenettelyistä ja -rakenteista tehdyn neuvoston päätöksen 84/338/Euratom, EHTY, ETY [12] määräyksiä. Fuusioon liittyvissä asioissa sovelletaan fuusio-ohjelman neuvoa-antavan komitean perustamisesta 16 päivänä joulukuuta 1980 tehtyä neuvoston päätöstä. [12] EYVL L 177, 4.7.1984, s. 25. 6 artikla 1. Komissio laatii säännöllisesti puiteohjelmasta tehdyn päätöksen 4 artiklan mukaisen kertomuksen erityisohjelman toteutuksen edistymisestä. 2. Komissio teettää puiteohjelmasta tehdyn päätöksen 5 artiklassa säädetyn riippumattoman arvioinnin erityisohjelman kattamilla aloilla toteutetuista toimista. 7 artikla Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille. Tehty Brysselissä [...] Neuvoston puolesta Puheenjohtaja LIITE I Tieteelliset ja teknologiset tavoitteet sekä toimet pääpiirteittäin 1. Johdanto Ydinenergia, josta saadaan 35 prosenttia Euroopan unionissa tuotetusta sähköstä, on merkittävä osatekijä ilmastonmuutoksen torjunnasta ja EU:n energiariippuvuuden vähentämisestä käytävässä keskustelussa. Ydinenergia-alalla on kuitenkin edelleen ratkaistavanaan vaikeita kysymyksiä. Hallittu lämpöydinfuusio puolestaan on yksi pitkän aikavälin energiavaihtoehdoista erityisesti keskitetyssä perussähkön tuotannossa. Ensisijaisena tavoitteena on edetä kohti sellaista kehityksen tasoa, jossa kyetään osoittamaan fuusioenergian tieteellinen ja teknologinen toteutettavuus ja arvioimaan sen ominaisuuksien kestävyyttä. Lyhyellä aikavälillä on löydettävä yhteiskunnan kannalta hyväksyttäviä tapoja huolehtia ydinjätteestä ja otettava käyttöön erityisesti pitkäikäisen jätteen hallintaa koskevia teknisiä ratkaisuja. Lisäksi olisi tutkittava innovatiivisia ratkaisuja, joiden avulla voitaisiin hyödyntää turvallisesti ydinfissiota, sekä niiden käyttömahdollisuuksia tuotettaessa energiaa Euroopan tarpeisiin tulevina vuosikymmeninä. Euroopan tasolla tehtävä yhteistyö, kuten tutkijavaihto ja yhteiset tutkimusohjelmat, on tällä alalla jo vakiintunutta. Tarkoituksena on tehostaa ja syventää tällaista yhteistyötä ydinjätehuollon ja muiden toimintojen osalta ohjelma- ja hanketasolla siten, että kyetään käyttämään tehokkaammin resursseja (sekä tutkijaresursseja että koelaitteistoja) ja edistämään yhteisen eurooppalaisen näkemyksen muodostumista keskeisistä ongelmista ja lähestymistavoista eurooppalaisen tutkimusalueen tarpeita vastaavalla tavalla. Tavoitteena on luoda yhteyksiä kansallisiin ohjelmiin sekä edistää verkottumista kolmansien maiden, erityisesti Yhdysvaltojen, Kanadan ja Japanin kanssa. Fuusiotutkimuksessa yhteisö ja jäsenvaltiot jatkavat työskentelyä integroidun toimintaohjelman puitteissa. Toimet koordinoidaan ydinturvallisuutta ja ydinmateriaalivalvontaa koskevan YTK:n ohjelman kanssa. 2. Ensisijaiset aihealueet 2.1 Fuusioenergian tutkimus Tavoitteet Fuusioenergiasta saattaa kehittyä energiamuoto, jota voidaan käyttää kuluvan vuosisadan toisella puoliskolla laajamittaisessa ja päästöttömässä perussähkön tuotannossa. Fuusioenergian tutkimuksessa on jo saavutettu sellaisia edistysaskeleita, että on perusteltua jatkaa voimakasta panostusta tutkimustyöhön, jonka pitkän aikavälin tavoitteena on fuusiovoimala. Teoreettinen työ sekä eri puolilla maailmaa sijaitsevilla laitteilla, erityisesti JETillä, tehdyt kokeelliset tutkimukset ovat osoittaneet, että tieteelliset ja tekniset valmiudet JETin jälkeisen seuraavan sukupolven hankkeen toteuttamiseen ovat olemassa. Tällaisen seuraavan sukupolven koelaitteen tavoitteena on osoittaa fuusioenergian tieteellinen ja teknologinen toteutettavuus. Fuusioenergiaan liittyvässä maailmanlaajuisessa yhteistyössä on edetty seuraavan vaiheen laitteen (ITER) yksityiskohtaiseen tekniseen suunnitelmaan. ITERin tavoitteena on pidempi fuusiopaloaika induktiivisella virranajolla tehonvahvistuksen ollessa Q > 10, sekä 400 MW:n tehoisen fuusioenergian tuotanto noin 400 sekunnin ajan. Tällöin voitaisiin mahdollisesti tutkia palavia plasmoja varsinaista energiantuotantoa vastaavissa olosuhteissa. ITERin teknisen suunnittelutoiminnan saaminen onnistuneesti päätökseen mahdollistaa päätöksen tekemisen seuraavan vaiheen (Next Step) toteuttamisesta. Tämä vastaa myös yhteisön fuusioenergian tutkimustoimissa noudattamaa reaktoripainotteista lähestymistapaa. Jos kansainvälisissä neuvotteluissa, jotka koskevat ITER-oikeussubjektin perustamisen juridisia ja institutionaalisia ehtoja, sekä toisaalta hankkeen yhteistoteutusta (rakentamista, käyttöä, hyödyntämistä ja käytöstä poistamista) koskevissa neuvotteluissa päästään myönteiseen tulokseen, erillispäätös voitaisiin pyrkiä tekemään 2003-2004 siten, että rakennustyöt pääsisivät käytännössä alkuun 2005-2006. Ajanjakso 2003-2006 on näin ollen nähtävä siirtymäkautena, jonka aikana on tarpeen rationalisoida eurooppalaisia toimia, koska ohjelmassa suuntaudutaan voimakkaasti Next Step -hankkeen toteuttamiseen. Fuusioenergian alan tutkimusta varten esitetyssä budjetissa ajanjaksolle 2003-2006 on varattu kaikkiaan 700 miljoonan euron määrärahoista 200 miljoonaa euroa ITERin toteuttamiseen. Jos ja kun Next Step -hanke päätetään toteuttaa, tarvitaan mittavia henkilö- ja taloudellisia resursseja. Kun päätös hankkeen käynnistämisestä on tehty, on mukautettava eurooppalaisten Euratom-kumppanien nykyisiä toimia fuusioenergian alalla sekä tehtävä organisatorisia muutoksia varsinkin, jotta voitaisiin ohjata yhteisesti Euroopan osallistumista ITER-hankkeeseen. Ehdotetun 500 miljoonan euron rahoituksen tarkoituksena on mahdollistaa tarkoituksenmukaisen T&K-ohjelman jatkaminen. Tämä käsittää siirtymisen nykyisistä assosiaatioiden [13] ja JETin puitteissa toteutetuista toimista fuusiofysiikan ja -teknologian "liitännäisohjelmaan", kun Next Step/ITER-laitteen rakentaminen on saatu vakaaseen vauhtiin vuoden 2006 jälkeen. [13] Nämä on perustettu yhteisön ja jäsenvaltioissa toimivien oikeussubjektien välisillä assosiaatiosopimuksilla. Painopisteet i) Assosiaatioiden ohjelma fysiikan ja teknologian alalla Assosiaatioiden ohjelmaan kuuluvat seuraavat osat: - Fuusiofysiikan ja plasmatekniikan tutkimus ja kehittäminen, jossa keskitytään magneettisen koossapidon mallien tutkimukseen ja arviointiin erityisesti siten, että jatketaan Wendelstein 7-X -stellaraattorin rakentamista ja käytetään Euratom- assosiaatioiden olemassa olevia laitteistoja. - Strukturoidut T&K-toimet fuusioteknologian alalla, erityisesti fuusiomateriaalien tutkimus ja osallistuminen T&K-toimiin, jotka liittyvät JETin poistamiseen käytöstä sen toiminnan päättyessä. - Sosioekonomisia näkökohtia koskevat tutkimukset, joissa keskitytään seuraaviin aihepiireihin: fuusioenergian taloudellisten kustannusten ja yhteiskunnallisen hyväksyttävyyden arviointi, joka täydentää turvallisuus- ja ympäristönäkökohtia koskevia lisätutkimuksia; inertiaalikoossapitoa ja mahdollisia vaihtoehtoisia ratkaisuja koskevien jäsenvaltioiden siviilitutkimustoimien koordinointi erityisen yhteydenpitojärjestelmän puitteissa; tulosten levittäminen sekä tiedon välittäminen suurelle yleisölle; liikkuvuus ja koulutus. Assosiaatioiden ohjelmaa tuettaessa asetetaan etusijalle monenväliset toimenpiteet, jotta voidaan keskittää toimia yhteisiin hankkeisiin, kuten suoraan JETin käyttöön ja Next Stepiin/ITERiin ja/tai koulutukseen liittyviin hankkeisiin. Jos ITERin toteuttamisesta ja sen aikataulusta tehdään päätös, nykyistä yhteisön tukea assosiaatioille mukautetaan tarvittavalla tavalla, ja lisäksi harkitaan joidenkin laitosten poistamista käytöstä. Fuusioenergiaan liittyvien toimien tiiviin eurooppalaisen koordinoinnin jatkamiseen varataan riittävästi varoja, sillä tällainen koordinointi on vuosien varrella osoittanut hyödyllisyytensä. EU:n oman fuusiofysiikan ja -teknologian liitännäisohjelman laajuus riippuu a) siitä, minkälaisella osuudella EU osallistuu ITERiin ja b) ITER-laitteen sijaintipaikasta. Liitännäisohjelma on tarpeen, jotta assosiaatiot ja Euroopan teollisuus pystyisivät hyötymään täysimääräisesti ITERistä. Tämä voi edellyttää investointeja, joiden tavoitteena on pitää Euroopassa fuusiolaitteilla tehtävät kokeet maailmanlaajuisesti katsoen korkeatasoisina myös ITERin toiminnan aloittamisen jälkeen, sekä riittävää teknologiankehitysohjelmaa. ii) JET-laitteiston hyödyntäminen JET-laitteiston käyttöä jatketaan Euroopan fuusiokehityssopimuksen (EFDA) puitteissa, ja tarkoituksena on saattaa päätökseen parhaillaan käynnissä oleva suorituskyvyn parannusten hyödyntäminen. JET-laitteiston käyttö on lopetettava sopivana ajankohtana, jotta siihen käytettävät varat voidaan ohjata Next Step/ITER-hankkeeseen. iii) Next Step/ITER Ehdotukseen Euroopan atomienergiayhteisön puiteohjelmaksi (2002-2006) sisältyy Next Step -laitteeseen liittyvien toimien jatkaminen siten, että voidaan osallistua laitteen rakentamiseen ohjelmakauden jälkimmäisellä puoliskolla. Koska ITER-hanketta koskevat päätökset eivät kuitenkaan ole riippuvaisia yksin EU:n toimielimistä vaan myös EU:n kansainvälisistä kumppaneista, ehdotettava toimintaohjelma on jätettävä avoimeksi Next Stepin/ITERin tulevan sijaintipaikan ja toimintakehyksen sekä EU:n oman liitännäisohjelman täsmällisen sisällön osalta. EU:n mukanaolo ITER-hankkeessa käsittäisi osallistumisen yhtäältä ITER-reaktorin sijaintipaikalla sijaitsevien ja reaktorin käytön kannalta tarpeellisten laitteiden ja laitosten rakentamiseen ja toisaalta kustannuksiin, jotka aiheutuvat rakentamisen aikana henkilöstön palkkaamisesta ja hankkeen hallinnosta sekä hankkeelle annettavasta tuesta. Tämän osallistumisen määrä ja laatu riippuu EU:n kansainvälisten kumppanien kanssa käytävien neuvottelujen lopputuloksesta sekä ITER-reaktorille valittavasta sijaintipaikasta. Jos ITER sijoitetaan Eurooppaan, EU:n osuus käsittäisi myös osallistumisen kustannuksiin, joita Euroopalle aiheutuu toimimisesta isäntäosapuolena. 2.2 Radioaktiivisen jätteen käsittely ja loppusijoitus Tavoitteet Ydinjätteen käsittelyä ja loppusijoitusta varten ei ole olemassa laajasti hyväksyttyä toimintamallia. Tämä on yksi suurimmista esteistä ydinenergian käytön jatkamisen ja tulevan käytön tiellä. Erityisesti tämä koskee pitkäikäisten jätekomponenttien sijoittamista geologisiin varastoihin. Tällainen sijoitus on tarpeen riippumatta siitä, mitä käsittelymenetelmää käytetyn polttoaineen ja korkea-aktiivisen jätteen käsittelyssä sovelletaan. Tutkimuksen avulla ei yksin taata yhteiskunnallista hyväksyttävyyttä. Tutkimus on kuitenkin tarpeen, jotta voidaan kehittää ja testata varastointiteknologiaa, tutkia sopivia sijoituspaikkoja, lisätä turvallisuuteen ja turvallisuuden arvioinnin menetelmiin liittyvää tieteellistä perustietämystä sekä kehittää päätöksentekoprosesseja, joita asiaan liittyvät eri tahot pitävät tasapuolisina ja oikeudenmukaisina. Tutkimus on myös tarpeen sen selvittämiseksi, minkälaisia mahdollisuuksia uudet reaktorityypit ja/tai polttoainekiertoratkaisut tarjoavat fissiomateriaalin tehokkaampaan hyödyntämiseen ja tuotetun jätteen määrän vähentämiseen, kun samalla pyritään saavuttamaan tietyt kustannustavoitteet. Niin ikään tutkimusta tarvitaan, jotta voitaisiin selvittää, onko tulevaisuudessa mahdollista käyttää partitiota ja transmutaatiota (joiden avulla voidaan teoriassa vähentää jätteen vaarallisuutta) teollisessa mittakaavassa sekä riittävän turvallisesti ja kohtuullisin kustannuksin. Tutkimuksen painopisteet i) Geologista loppusijoitusta koskeva tutkimus Tavoitteena on luoda vankka tekninen perusta, jonka varassa voidaan demonstroida geologisiin muodostelmiin tapahtuvan korkea-aktiivisen jätteen loppusijoituksen turvallisuutta. Lisäksi tuetaan yhteisen eurooppalaisen näkemyksen muodostamista jätteen loppusijoitukseen liittyvistä tärkeimmistä kysymyksistä. - Perustietämyksen lisääminen sekä teknologian kehittäminen ja testaaminen. Tutkimuksessa keskitytään seuraaviin aihepiireihin: keskeiset fysikaaliset, kemialliset ja biologiset prosessit; erilaisten luonnon muodostamien ja rakennettujen vapautumisesteiden vuorovaikutus, niiden vakaus pitkällä aikavälillä sekä keinot, joiden avulla voidaan ottaa käyttöön loppusijoitusteknologiaa maanalaisissa tutkimuslaboratorioissa. - Uudet ja parannetut välineet. Tutkimuksessa keskitytään seuraaviin aihealueisiin: suorituskykymallit, turvallisuuden arviointi ja pitkän aikavälin turvallisuuden demonstrointimenetelmät, mukaan luettuina herkkyys- ja epävarmuusanalyysit, sekä vaihtoehtoisten suorituskyvyn mittarien arviointi ja niiden prosessien arviointi, jotka liittyvät jätteen loppusijoituksen julkisuudessa herättämään huoleen. ii) Partitio ja transmutaatio; uudet reaktoriratkaisut Tavoitteena on määrittää keinoja, joilla voitaisiin käytännössä vähentää loppusijoitettavan jätteen määrää ja/tai siitä aiheutuvaa vaaraa partition ja transmutaation avulla, sekä tarkastella potentiaalisia uusia reaktoriratkaisuja. - Partitio ja transmutaatio. Tutkimuksessa keskitytään seuraaviin aihepiireihin: kokonaiskonseptin perusarvioinnit; lupaavimpien partitiotekniikkojen demonstrointi pilottimittakaavassa; transmutaatiotekniikkojen jatkokehitys sekä niiden teollisen toteutettavuuden arviointi. - Uudet reaktoriratkaisut. Tutkimuksessa keskitytään ennen kaikkea korkean lämpötilan reaktoriin (HTR) erityisesti seuraavien tekijöiden osalta: suoran kierron voimanmuuntojärjestelmä, materiaalien ominaisuudet korkean lämpötilan helium-ympäristössä, innovatiiviset polttoainepinnoitteet; prosessilämpösovellukset sekä turvallisuus- ja lupakysymykset. 3. Muut toimet ydinturvallisuuden alalla Tavoitteet Tavoitteena on tukea EU:n politiikkaa terveyden, turvallisuuden ja ympäristön alalla sekä yhdentää paremmin Euroopassa tehtävä ydinfission tutkimus ja muiden ionisoivan säteilyn käyttötarkoitusten tutkimus. Tutkimuksen painopisteet i) Säteilysuojelu Tavoitteena on tukea säteilysuojelua koskevia yhteisön standardeja ja niiden soveltamista, reagoida joustavasti ja nopeasti esille nouseviin tarpeisiin sekä parantaa Euroopan suojeluvalmiuksia yhdentämällä entistä paremmin tutkimustoimia. Tutkimuksessa keskitytään seuraaviin aihepiireihin: - ympäristössä ja työpaikoilla esiintyvien pienten ja pitkäaikaisesti vaikuttavien annosten aiheuttamien riskien kvantifiointi, joka toteutetaan sopivien altistuneiden populaatioiden epidemiologisten tutkimusten sekä niitä täydentävien solu- ja molekyylibiologisten tutkimusten avulla. Yhteistyö Venäjän ja muiden IVY-maiden kanssa on erittäin tärkeää, jotta saadaan käyttöön tutkimuksen kannalta olennaisia tietoja altistuneista populaatioista. - Euroopassa tehtävän tutkimuksen tehokkaampi yhdentäminen erityisesti seuraavilla osa-alueilla: terveyden- ja ympäristönsuojelu, radioekologia, kriisitilanteiden ja ympäristöasioiden hallinta, säteilyn lääketieteellinen käyttö ja altistuminen luonnon säteilylähteille. ii) Innovatiiviset ydinenergian tuotantotavat Tavoitteena on tutkia kyseeseen tulevia innovatiivisia ydinenergian tuotantoratkaisuja. Tutkimuksessa keskitytään seuraavaan aihepiiriin: - Innovatiivisten ydinenergian tuotantoratkaisujen jatkokehitys. Tämä käsittää ratkaisut, joiden on arvioitu tarjoavan pitkällä aikavälillä hyötyjä muun muassa turvallisuuden, jätehuollon, kustannusten ja ekologisen kestävyyden kannalta. iii) Koulutus Tavoitteena on yhdentää tehokkaammin ydintutkimuksen alan koulutusta Euroopassa, jotta voitaisiin ehkäistä sekä alan opiskelijoiden että koulutusyksikköjen määrän vähenemistä ja taata tarvittava osaaminen ja asiantuntemus, joilla varmistetaan, että ydinenergian käyttö sekä muu säteilyn käyttö teollisuudessa ja terveydenhuollossa on turvallista myös jatkossa. Tukea annetaan ensisijaisesti: - yhtenäisemmän lähestymistavan kehittämiseen Euroopan ydintutkimuksen ja -tekniikan alan koulutusta varten sekä tämän lähestymistavan toteuttamiseen, mukaan luettuna kansallisten resurssien ja valmiuksien tiiviimpi yhdentäminen. Tätä täydennetään tuella, jota annetaan henkilökohtaisia apurahoja, erityisiä koulutuskursseja, koulutusverkkoja sekä entisen Neuvostoliiton alueen nuorten tutkijoiden apurahoja varten. LIITE II RAHOITUKSEN KOKONAISMÄÄRÄN OHJEELLINEN JAKAUTUMINEN >TAULUKON PAIKKA> LIITE III - OHJELMAN TOTEUTUSVÄLINEET Komissio käyttää erityisohjelman toteutuksessa eri välineitä seuraavien Euroopan parlamentin ja neuvoston päätösten mukaisesti: eurooppalaisen tutkimusalueen toteuttamista tukevasta Euroopan atomienergiayhteisön monivuotisesta tutkimuksen ja koulutuksen puiteohjelmasta 2002-2006 tehty päätös (2002/.../Euratom) ja yritysten, tutkimuskeskusten ja korkeakoulujen osallistumista koskevista säännöistä puiteohjelman täytäntöönpanoa varten tehty päätös (2002/.../Euratom). Komissio arvioi hanke-ehdotukset noudattaen edellä mainituissa päätöksissä vahvistettuja perusteita ja tarkistaa ehdotusten asianmukaisuuden ohjelman tavoitteisiin nähden, ehdotusten tieteellisen ja teknologisen laadukkuuden sekä Euroopan tasolla saatavan lisäarvon ja osallistujien hallinnointivalmiudet. A. Uudet toteutusvälineet A.1 Huippuosaamisen verkostot Verkosto organisoidaan yleensä siten, että kootaan tietty ydinosallistujien ryhmä, johon voidaan myöhemmin liittää muita. Osallistujat luovat virtuaalisen osaamiskeskuksen yhdentämällä merkittävältä osalta tai jopa kokonaan tutkimustoimintansa kyseisellä alalla. Tällainen tutkimustoiminta on usein monitieteellistä, ja sillä pyritään pitkän aikavälin tavoitteisiin eikä tiettyihin tarkasti ennalta määritettyihin tuloksiin tuotteiden, prosessien tai palvelujen muodossa. Tällaisen yhdennetyn tutkimustoiminnan lisäksi verkoston yhteiseen toimintaohjelmaan kuuluvat myös muut yhdentämistoimet sekä toimet, jotka liittyvät huippuosaamisen levittämiseen verkoston ulkopuolelle. Tavoitteiden saavuttamiseksi verkostot toteuttavat näin ollen: - osallistujien yhdentämää tutkimustoimintaa - yhdentämistoimia, joita ovat erityisesti: - osallistujien tutkimustoimien sovittaminen toisiinsa siten, että voidaan lisätä niiden keskinäistä täydentävyyttä; - sähköisten tieto- ja viestintävälineiden kehittäminen ja käyttö sekä virtuaalisten ja vuorovaikutteisten työmenetelmien kehittäminen; - lyhytaikainen, keskipitkällä aikavälillä tapahtuva ja pitkäaikainen henkilöstövaihto, tutkijanpaikkojen avaaminen verkoston muiden jäsenten tutkijoille tai näiden kouluttaminen; - yhteisten tutkimusinfrastruktuurien kehittäminen ja käyttö sekä olemassa olevien laitteistojen sovittaminen yhteistä käyttöä varten; - tuotetun tietämyksen yhteinen hallinnointi ja hyödyntäminen sekä innovointia edistävät toimet; - huippuosaamisen levittämistoimia, joita ovat tarpeen mukaan: - tutkijoiden koulutus; - tiedottaminen verkoston aikaansaannoksista ja tietämyksen levittäminen; - teknologista innovointia tukevat palvelut, joiden tavoitteena on erityisesti ottaa käyttöön uutta teknologiaa; - verkoston tekemään tutkimukseen liittyvien tieteellis-yhteiskunnallisten kysymysten analysointi. Joidenkin toimien (kuten tutkijoiden koulutuksen) yhteydessä verkosto pyrkii huolehtimaan riittävästä julkisuudesta julkaisemalla hakemuspyyntöjä. Verkoston koko voi vaihdella aihealueiden ja aiheiden mukaan. Ohjeellisena periaatteena on, että osallistujia on oltava vähintään puolenkymmentä. Yhteisön rahoitus yhdelle huippuosaamisen verkostolle voi keskimäärin olla useita miljoonia euroja vuodessa. Verkostoja koskevien ehdotusten olisi sisällettävä seuraavat osatekijät: - yhteinen toimintaohjelma yleisesti hahmoteltuna ja ohjelman ensimmäisen vuoden sisältö eriteltynä tutkimustoimiin, yhdentämistoimiin ja huippuosaamisen levittämistoimiin; - osallistujien asema ja tehtävät siten, että yksilöidään osallistujien yhdentämät toimet ja resurssit; - verkoston toiminta (toimien koordinointi ja hallinnointi); - tietämyksen levittämistä koskeva suunnitelma ja tulosten hyödyntämisnäkymät. Hankekumppanien ryhmän koostumusta voidaan tarvittaessa muuttaa yhteisön alkuperäisen rahoituksen sallimissa rajoissa korvaamalla osallistujia toisilla tai ottamalla mukaan uusia osallistujia. Tämä tehdään useimmissa tapauksissa julkaisemalla asiaa koskeva hakemuspyyntö. Toimintaohjelmaa tarkistetaan vuosittain, ja tässä yhteydessä voidaan suunnata tiettyjä toimia uudelleen tai käynnistää uusia, alun perin suunnittelemattomia toimia, joita varten voidaan tarvita uusia osallistujia. Komissio voi julkaista ehdotuspyyntöjä sellaisen lisärahoituksen osalta, joka myönnetään esimerkiksi olemassa olevan verkoston yhdennettyjen toimien laajentamista tai uusien osallistujien mukaan ottamista varten. Yhteisön rahoitustuki on tietyn työkokonaisuuden suorittamiseen kytketty kiinteä summa. Summa lasketaan alun perin yhteisen toimintaohjelman toteuttamiseen kohdistettujen resurssien perusteella ja se maksetaan vuosittain. Tarkoituksena on, että yhteisön tuki täydentää osallistujien omia resursseja siinä määrin, että se kannustaa riittävästi yhdentämiseen mutta ei kuitenkaan aiheuta sellaista taloudellista riippuvuutta, joka voisi vaarantaa verkoston kestävän yhteistyön. A.2 Integroidut hankkeet Tämän toteutusvälineen tavoitteena on lujittaa Euroopan kilpailukykyä ja edesauttaa ratkaisujen löytymistä merkittäviin yhteiskunnallisiin ongelmiin kokoamalla yhteen riittävän suuri määrä ("kriittinen massa") eurooppalaisia TTK-resursseja ja eurooppalaista osaamista. Näin ollen jokaisen integroidun hankkeen tavoitteena on saada aikaan yksilöitävissä olevia tieteellisiä ja teknologisia tuloksia, joita voidaan soveltaa tuotteisiin, prosesseihin ja palveluihin. Integroidun hankkeen yhteydessä toteutettavilla toimilla onkin lähtökohtaisesti oltava selkeästi määritellyt tavoitteet myös silloin, kun kyse on riskialttiista tutkimuksesta. Hankkeet organisoidaan yleensä tärkeimmistä osallistujista muodostettavan ydinryhmän ympärille. Kaikki integroidussa hankkeessa toteutettavat toimet määritellään "toteutussuunnitelman" muodostamissa yleisissä puitteissa, ja ne voivat käsittää toimia, jotka liittyvät: - tutkimukseen, teknologian kehittämiseen ja/tai demonstrointiin; - tietämyksen hallinnointiin, levittämiseen ja siirtoon, joilla edistetään innovointia; - kyseessä olevan teknologian analysointiin ja arviointiin sekä sen hyödyntämiseen liittyviin kysymyksiin. Lisäksi toteutussuunnitelma voi tavoitteiden saavuttamiseksi käsittää toimia, jotka liittyvät: - tutkijoiden, opiskelijoiden, insinöörien ja teollisuusjohtajien koulutukseen; - uuden teknologiaan käyttöönoton tukemiseen; - tiedottamiseen ja viestintään sekä vuoropuheluun suuren yleisön kanssa hankkeessa tehtyä tutkimusta koskevista tieteellis-yhteiskunnallisista näkökohdista. Integroidun hankkeen koko voi vaihdella aihepiirien ja aiheiden mukaan riippuen siitä, minkälainen kriittinen massa on tarpeen, jotta tavoiteltavat tulokset saavutettaisiin parhaalla mahdollisella tavalla. Rahoitusmäärät integroitujen hankkeiden toimien muodostamille kokonaisuuksille voivat ulottua muutamasta miljoonasta eurosta useisiin kymmeniin miljooniin euroihin. Useimmissa tapauksissa integroitu hanke käsittää joukon yksittäisiä toimia, jotka liittyvät tavoitteiden saavuttamiseksi tarvittavan tutkimuksen tiettyihin osa-alueisiin ja jotka toteutetaan tiiviisti koordinoituina. Toimien laajuus ja rakenne vaihtelevat suoritettavien tehtävien mukaan. Joissakin tapauksissa integroitu hanke voidaan kuitenkin toteuttaa laajana hankkeena, joka koostuu ainoastaan yhdestä osasta. Integroituja hankkeita koskevien ehdotusten olisi sisällettävä seuraavat osatekijät: - hankkeen tieteelliset ja teknologiset tavoitteet; - toteutussuunnitelman runko ja aikataulu siten, että esitetään selvästi eri osatekijöiden niveltyminen toisiinsa; - toteutusvaiheet ja kunkin vaiheen arvioidut tulokset; - osallistujien asema ja tehtävä konsortiossa ja kunkin erityisosaaminen; - hankkeen organisointi ja hallinto; - tietämyksen levittämistä ja tulosten hyödyntämistä koskeva suunnitelma; - arvioitu kokonaisbudjetti ja eri toimien budjetit sekä rahoitussuunnitelma, jossa yksilöidään eri rahoitusosuudet ja niiden alkuperä. Hankekumppanien ryhmän koostumusta voidaan tarvittaessa muuttaa yhteisön alkuperäisen rahoituksen sallimissa rajoissa korvaamalla osallistujia toisilla tai ottamalla mukaan uusia osallistujia. Tämä tehdään useimmissa tapauksissa julkaisemalla asiaa koskeva hakemuspyyntö. Toteutussuunnitelmaa tarkistetaan vuosittain. Tässä yhteydessä voidaan suunnata tiettyjä toimia uudelleen tai käynnistää uusia. Käynnistettäessä uusia toimia sekä silloin kun tarvitaan lisärahoitusta yhteisöltä, komissio määrittää kyseiset toimet ja niiden suorittajat ehdotuspyynnön avulla. Yhteisön rahoitus on osa rahoitussuunnitelmaa, joka voi käsittää myös muita rahoitusjärjestelyjä, kuten erityisesti Eureka tai Euroopan investointipankin (EIP) ja Euroopan investointirahaston (EIR) rahoitusvälineet. Yhteisön rahoitus voi olla enimmillään 50 prosenttia hankkeen kokonaisbudjetista jaettuna toimikohtaisiin budjetteihin. Rahoitusmäärät maksetaan ehdotetun toteutussuunnitelman perusteella vuosittain. B Muut toteutusvälineet Komissio voi käyttää ohjelman toteutuksessa: - kohdennettuja erityishankkeita tutkimusta ja demonstrointia varten; - infrastruktuuriin liittyviä integroituja aloitteita, joissa yhdistetään tutkimusinfrastruktuurien kehittämisen ja lujittamisen kannalta keskeisiä toimia palvelujen tarjoamiseksi Euroopan laajuisesti; - liikkuvuuteen ja koulutukseen liittyviä toimia; - erityisiä koordinointi- ja tukitoimia asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi kaikilla ohjelman aloilla; - liitännäistoimia, jotka ovat lisätoimenpiteitä ohjelman tavoitteiden saavuttamiseksi tai joiden avulla valmistellaan yhteisön tutkimusta ja teknologian kehittämistä koskevan politiikan tulevia toimia. C Erityiset toteutussäännöt lämpöydinfuusion tutkimuksen alalla Toteutettaessa toimia hallitun lämpöydinfuusion tutkimuksen alalla sovelletaan seuraavia sääntöjä: I. Menettelyt Hankkeissa, jotka toteutetaan yhteisrahoitteisten tutkimus- ja teknologian kehittämistoimien yhteydessä, sovelletaan seuraavissa sopimuksissa määrättyjä menettelyjä: - jäsenvaltioiden ja assosioituneiden valtioiden tai näissä valtioissa toimivien organisaatioiden kanssa tehdyt assosiaatiosopimukset; - Euroopan fuusiokehityssopimus (EFDA); - muut monenväliset sopimukset yhteisön ja assosioituneiden organisaatioiden välillä (kuten liikkuvuuden edistämistä koskeva sopimus) tai yhteisön ja sellaisten oikeussubjektien välillä, joita voidaan perustaa toimivaltaisen neuvoa-antavan komitean annettua lausuntonsa; - muut lyhytaikaiset sopimukset, jotka on tehty erityisesti jäsenvaltioissa tai assosioituneissa valtioissa toimivien organisaatioiden kanssa mutta joihin ei liity assosioitumista; - kansainväliset sopimukset, jotka koskevat kolmansien maiden kanssa tehtävän yhteistyön puitteissa toteutettavia hankkeita, kuten ITERiä, joiden toteuttajina ovat tällaisten sopimusten yhteydessä mahdollisesti perustettavat oikeussubjektit. II. Rahoitus Puiteohjelmarahoitusta assosiaatioiden nykyisiä kuluja sekä lyhytaikaisia sopimuksia varten vähennetään asteittain ja tuntuvasti sen nykyisestä vuotuisesta määrästä puiteohjelman keston aikana. Säännöt, jotka koskevat yhteisön osallistumista kansainvälisten yhteistyöhankkeiden, kuten ITERin, yhteistoteutukseen, määritellään asianomaisissa kansainvälisissä yhteistyösopimuksissa, ja määrittelystä vastaavat lisäksi oikeussubjektit, jotka voidaan perustaa näiden sopimusten yhteydessä. Euratom ja assosioituneet organisaatiot voivat perustaa asianmukaisia oikeussubjekteja tai muita asianmukaisia toimijoita hallinnoimaan mainittua yhteisön osallistumista. RAHOITUSSELVITYS Politiikan ala(t): Tutkimus Toiminnan ala(t): Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimukseen (Euratom) perustuvat tutkimus- ja koulutustoimet Toimenpiteen nimi: Ehdotus neuvoston päätökseksi ydinenergia-alan tutkimuksen ja koulutuksen erityisohjelmasta 1. 1. Budjettikohta/-kohdat Osasto B6-6 epäsuorat toimet: kohdat määritellään tarkemmin vuoden 2003 budjettimenettelyn alussa valmisteilla olevan ABB-nimikkeistön mukaisesti. 2. Numerotiedot 2.1. Toimenpiteen kokonaismäärärahat (B osa): 900 miljoonaa euroa maksusitoumusmäärärahoina 2.2. Toimenpiteen soveltamisaika: 2002-2006 2.3. Monivuotinen kokonaismenoarvio: a) Maksusitoumusmäärärahojen (MSM)/maksumäärärahojen (MM) aikataulu (rahoitustuki) (vrt. kohta 6.1.1) milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) >TAULUKON PAIKKA> b) Tekninen ja hallinnollinen apu ja tukimenot (vrt. kohta 6.1.2) Tätä luokkaa ei sovelleta tällä alalla. c) Henkilöstö- ja muiden hallintomenojen kokonaisvaikutus rahoitukseen (vrt. kohdat 7.2 ja 7.3) >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> 2.4. Yhteensopivuus ohjelmasuunnitelman ja rahoitusnäkymien kanssa |X| Ehdotus on tehdyn ohjelmasuunnitelman mukainen | | Ehdotus edellyttää rahoitusnäkymien kyseisen otsakkeen ohjelmasuunnitelman muuttamista | | ja tämä voi edellyttää toimielinten sopimuksen määräysten soveltamista. 2.5 Vaikutukset tuloihin | | Ei vaikuta tuloihin (kyseessä ovat toimenpiteen toteuttamiseen liittyvät tekniset näkökohdat). TAI |X| Vaikutukset tuloihin ovat seuraavat: Jotkin Euratomin puiteohjelmaan assosioituneet valtiot osallistuvat erityisohjelman rahoitukseen. Assosiaatiosopimukset liittyvät puiteohjelmaan. Niiden uusimisesta neuvotellaan uuden puiteohjelman hyväksymisen jälkeen, joten kyseisten tulojen määrää on mahdoton ennustaa. Nykyisten puiteohjelmien assosiaatiosopimusten mukaisesti nykyisen puiteohjelmakauden lopussa (31.12.2002) käyttämättömät tulot siirretään assosiaatiosopimusten uusimisen yhteydessä uudelle puiteohjelmalle. Varainhoitoasetuksen 27 artiklan mukaisesti tiettyjä tuloja voidaan käyttää uudelleen. 3. BUDJETTITIEDOT >TAULUKON PAIKKA> 4. OIKEUSPERUSTA Euratomin perustamissopimuksen 7 artikla. Ehdotus neuvoston päätökseksi eurooppalaisen tutkimusalueen toteuttamista tukevasta Euroopan atomienergiayhteisön monivuotisesta tutkimuksen ja koulutuksen puiteohjelmasta 2002-2006. 5. KUVAUS JA PERUSTELUT 5.1. Yhteisön toiminnan tarve 5.1.1 Toiminnan tavoitteet Kuten on todettu korkeimmalla poliittisella tasolla Eurooppa-neuvoston kokouksissa Lissabonissa, Feirassa, Nizzassa ja äskettäin Tukholmassa, tutkimus on keskeisessä asemassa tietotalouden ja osaamisyhteiskunnan maailmanlaajuisessa kehityksessä. Lissabonissa EU:n tulevan vuosikymmenen tavoitteeksi asetettiin, että "siitä on tultava maailman kilpailukykyisin ja dynaamisin tietoon perustuva talous, joka kykenee ylläpitämään kestävää talouskasvua, luomaan uusia ja parempia työpaikkoja ja lisäämään sosiaalista yhteenkuuluvuutta". Enemmän kuin koskaan tutkimus toimii taloudellisen ja yhteiskunnallisen edistyksen tärkeänä ylläpitäjänä sekä yritysten kilpailukyvyn, työllisyyden ja elämänlaadun keskeisenä tekijänä. Lisäksi tiede ja tekniikka ovat keskeisellä sijalla poliittisessa päätöksenteossa sekä EU:n että jäsenvaltioiden tasolla. Eurooppalaisen tutkimustoiminnan rakenteelliset heikkoudet ovat kuitenkin yhä olemassa. Nämä voidaan tiivistää neljään pääkohtaan: I. Investoinnit tutkimukseen, teknologian kehittämiseen ja yleisemmin osaamisen kehittämiseen (TTK, koulutus, ohjelmistot) ovat riittämättömiä ja hajanaisia, mistä syystä olemme jääneet jälkeen kilpailijoistamme. Vuonna 1999 Euroopan unioni investoi 76 miljardia euroa vähemmän kuin Yhdysvallat tutkimus- ja kehitystoimintaan. EU jää kilpailijoistaan jälkeen, kun mittapuuna käytetään tutkimusvarojen suhdetta BKT:hen (vuonna 1999 luku oli EU:ssa 1,9 %, USA:ssa 2,6 % ja Japanissa [15] 2,9 %) . Vuonna 1999 USA investoi osaamiseen 9 %, mikä on enemmän kuin EU:ssa (7,6 %) ja Japanissa (6,9 %). Ero kasvaa jatkuvasti. [15] Tiedot vuodelta 1998. II. Tutkijavoimavarat ovat puutteelliset. Tutkijoiden osuus työvoimasta on EU:ssa (1998) 5,3/1000, Yhdysvalloissa (1993) 7,4/1000 ja Japanissa (1998) 8,9/1000. Japanissa yritysten palveluksessa on kaksi kertaa enemmän tutkijoita kuin EU:ssa. Suoraan korkea-asteen koulutukseen kohdennetut varat ovat EU:ssa 0,9 % BKT:sta, Yhdysvalloissa 1,4 % ja Japanissa 0,5 % (1997). III. Tieteellisiä saavutuksia ei pystytä riittävän hyvin muuntamaan innovatiivisiksi ja kilpailukykyisiksi tuotteiksi, vaikka tieteenteon tulokset ovatkin laadukkaita. Euroopassa, Yhdysvalloissa ja Japanissa myönnetään patentteja miljoonaa asukasta kohti seuraavasti: EU:ssa 32, Yhdysvalloissa 49 ja Japanissa 88. Vuonna 1998 huipputeknologian tuotteiden kauppatase oli EU:ssa 28 miljardia euroa alijäämäinen (suuntaus on jatkunut koko vuosikymmenen), verrattuna 8 miljardin euron alijäämään Yhdysvalloissa ja 39 miljardin euron ylijäämään Japanissa. Huipputeknologiaan suunnattavan riskipääomarahoituksen osuus on Yhdysvalloissa 80 %, mutta EU:ssa vain 26 % ja Japanissa 23 %. IV. Euroopan tutkimuspolitiikka on hajanaista. EU:lla ei vielä ole kokonaisvaltaista tutkimuspolitiikkaa. Yhteisön puiteohjelman rinnalla käytössä on 15 kansallista tutkimuspolitiikkaa, joita ei koordinoida riittävästi tehokkaan organisoinnin ja hyödyntämisen edellyttämällä tavalla. Tämä koordinoinnin puute vaikuttaa myös tutkimusinfrastruktuurien luomiseen ja tehokkaaseen hyödyntämiseen. Ongelman helpottamiseksi komissio on ehdottanut ja neuvosto ja parlamentti ovat kannattaneet eurooppalaisen tutkimusalueen luomista. Sen toteuttaminen edellyttää ehdottomasti koko EU:n - sen jäsenvaltioiden ja tutkimustoimintaa harjoittavien tahojen - yhteistä panosta. EU:n tutkimuksen puiteohjelma (2002-2006) ja sen erityisohjelmat tukevat tätä pyrkimystä varsinkin siinä mielessä, että ne myötävaikuttavat EU:n tutkimuksen integrointiin, koordinointiin ja jäsentämiseen sekä eurooppalaisen tutkimusalueen perustan lujittamiseen. EU:n tieteellisen ja teknologisen järjestelmän rakennemuutos näiden heikkouksien korjaamiseksi vaatii tavoitteeseen suhteutettuja voimavaroja. Komissio on ehdottanut puiteohjelmalle yhteensä 17,5 miljardin euron rahoitusta, mikä vastaa aikaisempaa rahoitusmäärää korotettuna inflaation ja kasvun vaikutuksilla (määrä on kuitenkin edelleen vain 5-6 % julkisista T&K-menoista). Komissio uskoo, että tällaisella määrällä voisi olla merkittävä vaikutus tutkimusjärjestelmään itseensä, ja se voisi parantaa ainakin joitakin tutkimuksen kokonaisindikaattoreita. Lisäksi se voisi merkittävästi tukea kehitystä tutkimusohjelman painopistealoilla, jotka lisäävät talouskasvua EU:ssa. Yleisesti ottaen tällaisella rahoitusmäärällä yhteisön T&K-panokset voidaan pitää kaudella 2003-2006 saman tasoisena prosenttiosuutena BKT:sta kuin nyt. Puiteohjelmat on tarkoitus toteuttaa viidellä erityisohjelmalla, joista kolme perustuu Euroopan yhteisöjen perustamissopimukseen ja kaksi Euroopan atomienergiayhteisön (Euratom) perustamissopimukseen. Kullakin erityisohjelmalla on sille ominaiset toteutusvälineet, jotka kuvastavat puiteohjelman tavoitteita ja rakennetta: - Erityisohjelma "Eurooppalaisen tutkimusalueen integrointi ja lujittaminen" kattaa kohdassa "Tutkimuksen integrointi" ja kohdassa "Eurooppalaisen tutkimusalueen perustan lujittaminen" ehdotetut epäsuorat toimet, eli siihen on koottu tutkimus- ja koordinointitoiminta. - Erityisohjelma "Eurooppalaisen tutkimusalueen jäsentäminen" kattaa horisontaaliset, jäsentävät ja tukitoimet. - Kaksi Yhteisen tutkimuskeskuksen (YTK) ohjelmaa kattavat YTK:n suorat toimet ydinenergian alalla ja muilla aloilla. - "Ydinenergia"-erityisohjelma kattaa ydinenergian alalla toteutettavat epäsuorat toimet. Seuraavassa on esitetty erityisohjelman "Ydinenergia" tavoitteet toiminta-aloittain, niiden perustelut ja toiminnan mahdollinen Euroopan tasolla saatava lisäarvo. 1. Radioaktiivisen jätteen käsittely ja loppusijoitus Tavoitteena on kehittää ja testata varastointiteknologiaa, tutkia sopivia sijoituspaikkoja, lisätä turvallisuuteen ja turvallisuuden arviointiin liittyvää tieteellistä perustietämystä sekä kehittää päätöksentekoprosesseja, joita asiaan liittyvät eri tahot pitävät tasapuolisina ja oikeudenmukaisina. Perustelut ja Euroopan tasolla saatava lisäarvo - Ydinjätteen käsittelyä ja loppusijoitusta varten ei ole olemassa laajasti hyväksyttyä toimintamallia. Tämä on yksi suurimmista esteistä vanhojen laitosten toiminnan lopettamisen sekä ydinenergian käytön jatkamisen ja tulevan käytön tiellä. - Hyväksytyllä toimintamallilla olisi positiivisia vaikutuksia energiantuotannon kustannuksiin ja turvallisuuteen. - Nykyisistä radioaktiivisista jätteistä on huolehdittava. 2. Fuusioenergian tutkimus Fuusioenergiasta saattaa kehittyä energiamuoto, jota voidaan käyttää laajamittaisessa päästöttömässä peruskuormasähkön tuotannossa. Fuusioenergian tutkimuksessa on jo saavutettu sellaisia edistysaskeleita, että on perusteltua jatkaa voimakasta panostusta tutkimustyöhön, jonka pitkän aikavälin tavoitteena on fuusiovoimalan aikaansaaminen. Perustelut ja Euroopan tasolla saatava lisäarvo - On tarpeen hankkia lisää tietoa fuusioplasmojen käyttäytymisestä tulevaisuuden reaktoria vastaavissa olosuhteissa. - Erityisesti JET-laitteiston kaltaisten erityistuella rakennettujen laitteistojen kunnollinen hyödyntäminen ei olisi mahdollista kansallisella tasolla. Siihen asti kunnes ITER saadaan käyttöön, JET on maailman tämän hetken tehokkain laite fuusioplasmojen tutkimusta varten. - EU voi esiintyä yhtenä yhteistyökumppanina, jolloin se on ITER-hankkeen kaltaiseen kansainväliseen hankkeeseen osallistumisen suhteen paremmassa asemassa kuin yksittäiset jäsenvaltiot. - On tarpeen tehdä perusteellisempia tutkimuksia ja kouluttaa nuoria tutkijoita fuusion alalla. - Tulosten levittämisen varmistaminen jäsenvaltioissa. 3. Muut toimet ydinturvallisuuden alalla Tavoitteena on tukea EU:n politiikkaa terveyden, turvallisuuden ja ympäristön alalla sekä koota paremmin yhteen Euroopassa tehtävää ydinfission tutkimusta ja muiden ionisoivan säteilyn käyttötarkoitusten tutkimusta. Perustelut ja Euroopan tasolla saatava lisäarvo - Pieniin säteilyannoksiin liittyviä riskejä koskevan tiedon lisääminen auttaa säteilysuojeluun osoitettujen varojen jakamisessa entistä kustannustehokkaammalla tavalla. - Syvemmällä integraatiolla on ratkaiseva merkitys haluttaessa säilyttää kehittyneeseen ja/tai taantuvaan ydinenergia-alaan yleisesti liittyvät valmiudet. - On tarpeen pystyä kohtaamaan tärkeät kilpailijat. - Ydinenergia-alan koulutusta tarjoavien laitosten ja alan opiskelijoiden määrä vähenee. 5.1.2 Ennakkoarviointiin liittyvät toimenpiteet Komission yksiköt toteuttivat erityisohjelmia koskevien päätösten valmistelun yhteydessä ennakkoarvioinnin. Arvioinnissa otettiin huomioon erityisesti seuraavat tekijät: - riippumattomien asiantuntijoiden vuonna 2000 tekemä puiteohjelmien ja erityisohjelmien viisivuotisarviointi ja sen suositukset; - komission tekemä viidennen puiteohjelman (1998-2002) puolivälin arviointi, joka on julkaistu tiedonannossa KOM(2000) 612, 4.10.2000, ja esitetty yksityiskohtaisesti komission valmisteluasiakirjassa SEC(2000) 1780, 23.10.2000; - laajat keskustelut asiaan liittyvien tahojen kanssa eurooppalaista tutkimusaluetta koskevista kahdesta tiedonannosta [16] vuoden 2000 kuluessa ja puiteohjelmaehdotuksesta vuoden 2001 alussa; [16] KOM(2000) 6, 18.1.2000 KOM(2000) 612, 4.10.2000. - sarja komission itse tekemiä ja teettämiä tutkimuksia taloudellisista, poliittisista ja ennusteita koskevista näkökohdista sekä tutkimus- ja kehitystoiminnan vaikutuksista. Ennakkoarvioinnin tulokset näkyvät varsinkin ohjelmien rakenteessa, niiden tavoitteissa ja painopisteissä sekä toteutusvälineissä. Tavoitteet ja painopisteet valittiin tiukasti niiden Euroopan tasolla saatavan lisäarvon mukaan. Tässä yhteydessä tarkasteltiin seuraavia painopistepistealoja ja valittuja toimia koskevia näkökohtia. Näiden perustelut ja Euroopan tasolla saatava lisäarvo kuvataan tarkemmin kohdassa 5.1 ja odotetut tulokset kohdassa 5.2. - Tutkimustoiminnan kustannukset ja laajuus ylittävät yhden maan valmiudet ja edistyminen edellyttää taloudellisten ja inhimillisten resurssien kokoamista riittävän suuriksi kokonaisuuksiksi. - Yhteistyön edut taloudelliselta kannalta katsottuna (mittakaavaedut) ja yhteistyöstä yksityisen sektorin tutkimushankkeille ja eri teollisuudenalojen kilpailukyvylle koituvat edut. - EU:n aseman ylläpitäminen tai parantaminen sen kannalta strategisesti tärkeillä tutkimusaloilla. - Tarve yhdistää eri maissa tarjolla oleva, toisiaan täydentävä asiantuntemus erityisesti kun kyse on useita tieteenaloja koskevista ongelmista, sekä tarve saada käyttöön Euroopan tasoisia vertailututkimuksia. - Yhteydet EU:n tärkeimpiin etuihin sekä yhteisön lainsäädäntöön ja toiminta-aloihin. - Tarve monikansalliseen tutkimukseen ongelmien laajuuden tai tieteellisten syiden vuoksi. Euratomin ohjelmassa on kaksi uutta pääasiallista toteutusvälinettä. Näitä voidaan käyttää ainoastaan yhteisön tasolla. Toteutusvälineet on suunniteltu niin, että niillä voidaan edistää seuraavien tavoitteiden saavuttamista: - toiminnan riittävän suuri mittakaava ja tutkimustoiminnan yhtenäisyys - tiiviimmät yhteydet erityisohjelmien ja jäsenvaltioiden toimien välillä sekä kansallisten ohjelmien koordinointi - yhteistyö EU:n kannalta strategisesti tärkeillä aloilla ja ratkaisujen löytäminen EU:n tärkeimpiin haasteisiin - eurooppalaisen tieteenteon ja teknologian laadun ja kiinnostavuuden kehittäminen - tieteen ja teknologian kehittämisen tulosten levittäminen ja hyödyntäminen kaikkialla EU:ssa. Edellä tarkoitetut välineet ovat seuraavat: a) Huippuosaamisen verkostot Tämän toteutusvälineen tarkoituksena on vahvistaa Euroopan tieteellistä ja teknologista huippuosaamista. Kunkin verkoston päämääränä on parantaa tietyn alan tietämystä kokoamalla osaamista yhteen riittävän suureksi kokonaisuudeksi. Tällaiset tutkimustoimet ovat usein monitieteellisiä ja tähtäävät pitkän aikavälin tavoitteisiin. Niissä ei pyritä saavuttamaan tarkoin ennalta määriteltyjä tuloksia tuotteiden, prosessien tai palvelujen muodossa, vaan tarkoituksena on päästä tutkimusvalmiuksien asteittaiseen ja kestävään yhdentymiseen Euroopassa sekä kansallisella että alueellisella tasolla. Niinpä verkoston jäsenet noudattavat virtuaalisen osaamisverkoston aikaansaamiseksi yhteistä toimintaohjelmaa, johon ne integroivat suurelta osin tai kokonaan kyseisen alan toimintansa. b) Integroidut hankkeet Tämän toteutusvälineen tavoitteena on lisätä Euroopan kilpailukykyä ja edesauttaa ratkaisujen löytymistä merkittäviin yhteiskunnallisiin ongelmiin kokoamalla eurooppalaisia tutkimus- ja kehitysresursseja ja eurooppalaista osaamista riittävän suureksi kokonaisuudeksi. Näin ollen jokaisen integroidun hankkeen tavoitteena on saada aikaan tietty määrä selkeitä tuloksia tuotteiden, prosessien tai palvelujen muodossa. Integroidussa hankkeessa harjoitettava toiminta onkin lähtökohtaisesti hyvin kohdennettua myös silloin, kun kyse on riskialttiista tutkimuksesta. Kaikki integroidussa hankkeessa toteutettavat toimet määritellään "toteutussuunnitelman" muodostamissa yleisissä puitteissa. 5.1.3 Jälkiarvioinnin perusteella toteutetut toimenpiteet Vuonna 2000 tehdyn puiteohjelmien ja erityisohjelmien viisivuotisarvioinnin tulokset on otettu huomioon laadittaessa erityisohjelmia, ja huomiota on kiinnitetty varsinkin seuraaviin suosituksiin: - Euroopan puutteet sen kilpailijoihin nähden tutkimuksen ja kehityksen alalla on korjattava - jäsenvaltioiden ja yhteisön tutkimuspolitiikan on täydennettävä johdonmukaisesti toisiaan, ja komissiolla on keskeinen asema tämän tavoitteen saavuttamisessa - puiteohjelmalla on myönteinen vaikutus, koska "sen avulla korjataan Euroopassa ilmenneet puutteet siten, että korkeakoulujen ja eri teollisuudenalojen tutkijoille annetaan tilaisuus harjoittaa yhdessä sovellettua tutkimusta" - viidennen puiteohjelman raskasta hallintoa on kevennettävä ja "puiteohjelman hallintorakenteita ja menettelyjä on uudelleenarvioitava" - EU:n tutkimustoimet on sijoitettava osaksi laajempaa, todella eurooppalaista tutkimuspolitiikkaa - ohjelmia on keskitettävä - yhteisön poliittisten tavoitteiden saavuttamiseksi on jatkettava tutkimustoimintaa - puiteohjelmaa on kehitettävä kohti entistä joustavampia toteutusvälineitä ottaen huomioon kaikki perustamissopimuksen tarjoamat mahdollisuudet. Lisäksi viidennen puiteohjelman puolivälin arvioinnin tuloksena mukautettiin erityisohjelmien vuosittaisia työohjelmia. Tarkoituksena oli keskittää tutkimustoimia entistä paremmin ja käynnistää seuraavassa puiteohjelmassa suunniteltujen toimien kannalta tärkeitä pilottihankkeita (verkostot, hankeryhmittymät, teollisuuden tutkimusohjelmat, suuren mittakaavan hankkeet jne). 5.2. Suunnitellut toimet ja yhteisön rahoitustukea koskevat yksityiskohtaiset säännöt Ydinenergian erityisohjelman suunnitellut toimet esitellään jäljempänä tutkimusaloittain. Tällaisen jaottelun avulla voidaan tuoda esiin odotettuja tuloksia, vaikutuksia puiteohjelman tai yhteisön kokonaistavoitteisiin ja näihin mahdollisesti liittyviä tuloksellisuusindikaattoreita. Esitetyt hahmotelmat ovat lähinnä suuntaa-antavia eivätkä muodosta lopullisesti sovittuja tavoitteita. Painopistealojen ja toteutusvälineiden yhteydet esitetään jäljempänä taulukossa. 1. Radioaktiivisen jätteen käsittely ja loppusijoitus i) Geologista loppusijoitusta koskeva tutkimus (Perustietämyksen lisääminen sekä teknologian kehittäminen ja testaaminen; Uudet ja parannetut välineet) ii) Partitio ja transmutaatio; uudet reaktoriratkaisut (Partitio ja transmutaatio; Uudet reaktoriratkaisut) Odotetut tulokset, vaikutukset kokonaistavoitteiden saavuttamiseen tai mahdolliset tuloksellisuusindikaattorit - vankka tekninen perusta, jonka varassa voidaan demonstroida geologisiin muodostumiin tapahtuvan korkea-aktiivisen jätteen loppusijoituksen turvallisuutta - partition ja transmutaation teollisen toteutettavuuden arviointi - sellaisten uusien reaktorityyppien tai polttoainekiertoratkaisujen hahmottelu, jotka voivat sopia kaupallisesti hyödynnettäviksi 2. Fuusioenergian tutkimus i) Assosiaatioiden ohjelma fysiikan ja teknologian alalla (Fuusiofysiikan ja plasmatekniikan tutkimus ja kehittäminen; Strukturoidut T&K-toimet fuusioteknologian alalla; Sosioekonomisia näkökohtia koskevat tutkimukset) ii) JET-laitteiston hyödyntäminen iii) Next Step/ITER Odotetut tulokset, vaikutukset kokonaistavoitteiden saavuttamiseen tai mahdolliset tuloksellisuusindikaattorit - puitteet ITER-hankkeen rakentamiselle ja käytölle - Next Step/ITER-hankkeen rakentamisen aloittaminen - JET-laitteiston täysi hyödyntäminen - W-7-X -stellaraattorin käyttöönotto - tokamakin kaltaisten fuusiokonfiguraatioiden perusteellisempi arviointi - niiden sosioekonomisten taustatekijöiden parempi ymmärtäminen, jotka liittyvät fuusioon energialähteenä - fuusioenergian fyysisen ja teknologisen perustan (erityisesti materiaalien osalta) kehittäminen edelleen 3. Muut toimet ydinturvallisuuden alalla i) Säteilysuojelu ii) Innovatiiviset ydinenergian tuotantotavat iii) Koulutus Odotetut tulokset, vaikutukset kokonaistavoitteiden saavuttamiseen tai mahdolliset tuloksellisuusindikaattorit - pienten säteilyannosten aiheuttamien riskien parempi kvantifiointi - innovatiivisten ydinenergian tuotantotapojen kehittäminen ja niiden mahdollisuuksien arviointi - ydinenergian alan koulutusta koskevan eurooppalaisen yhteistyöohjelman kehittäminen - yhteisön vaatimusten kehittäminen terveyden ja ympäristön suojelun parantamiseksi Puiteohjelman toteutustavat ja rahoitusvälineet ovat tavoitteiden mukaisesti seuraavat: >TAULUKON PAIKKA> (1) Lisäksi erityisohjelman kaikissa osissa voidaan toteuttaa liitännäistoimia. (2) Fuusioenergian tutkimus Hankkeissa, jotka toteutetaan yhteisrahoitteisten tutkimus- ja teknologian kehittämistoimien yhteydessä, sovelletaan seuraavissa sopimuksissa määrättyjä menettelyjä: - jäsenvaltioiden ja assosioituneiden valtioiden tai näissä valtioissa toimivien organisaatioiden kanssa tehdyt assosiaatiosopimukset, - Euroopan fuusiokehityssopimus (EFDA); - muut monenväliset sopimukset yhteisön ja assosioituneiden organisaatioiden välillä (kuten liikkuvuuden edistämistä koskeva sopimus) tai yhteisön ja sellaisten oikeussubjektien välillä, joita voidaan perustaa toimivaltaisen neuvoa-antavan komitean annettua lausuntonsa, - muut lyhytaikaiset sopimukset, jotka on tehty erityisesti jäsenvaltioissa tai assosioituneissa valtioissa toimivien organisaatioiden kanssa mutta joihin ei liity assosioitumista, - kansainväliset sopimukset, jotka koskevat kolmansien maiden kanssa tehtävän yhteistyön puitteissa toteutettavia hankkeita, kuten ITERiä, joiden toteuttajina ovat tällaisten sopimusten yhteydessä mahdollisesti perustettavat oikeussubjektit. Yhteistä tavoitetta edistäviä integroituja hankkeita koskevien yhteenliittymien perustamista kannustetaan. Yhteisön rahoitustuen saajina ovat tutkimuskeskukset, korkeakoulut, yritykset sekä jäsenvaltioissa ja assosioituneissa Euroopan maissa sijaitsevat kansalliset tai kansainväliset järjestöt, jotka rahoittavat tutkimustoimia. Viimeksi mainitut voivat toimia myös yhteisön rahoitustuen välittäjinä. Kansainväliset järjestöt ja IVY-valtioiden organisaatiot voivat poikkeustapauksissa saada yhteisön rahoitusta, jos se osoittautuu välttämättömäksi ohjelman tavoitteiden toteuttamisen kannalta. Rahoituksen on tällöin oltava olennaisen tärkeää ohjelman tavoitteiden saavuttamisen kannalta. 5.3. Toteutus Komissio vastaa toimenpiteiden toteutuksesta. Tietyissä perustelluissa tapauksissa se voi käyttää tässä ulkopuolista apua. 6. RAHOITUSVAIKUTUKSET 6.1. Kokonaisrahoitusvaikutus, B osa (koko ohjelmakaudeksi) Muistutettakoon, että Euroopan yhteisön puiteohjelman kokonaismäärärahat ovat 16 275 miljoonaa euroa. Puiteohjelmien 2002-2006 määrärahat ovat näin ollen yhteensä 17 500 miljoonaa euroa. 6.1.1 Rahoitustuki maksusitoumusmäärärahoina, miljoonaa euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) Jakauma tavoitteittain // Yhteensä 1) Jätteen käsittely ja varastointi // 150 2) Fuusioenergian tutkimus // 700 3) Muut toimet ydinturvallisuuden alalla // 50 YHTEENSÄ // 900 Kunkin tavoitteen osuuden vuosittaisella jakautumisella ei ole tässä vaiheessa merkitystä. Sen voidaan kuitenkin sanoa olevan tarkassa suhteessa koko erityisohjelmaan, joka puolestaan noudattelee puiteohjelmaa. Varojen jakautuminen erityisohjelmien sisällä määritellään työohjelmien laatimisen yhteydessä. 6.1.2 Tekninen ja hallinnollinen apu, tukimenot ja tietotekniikkakustannukset (maksusitoumusmäärärahat) Tätä luokkaa ei sovelleta tällä alalla. 6.2. Toimenpidekohtainen kustannuslaskelma, B osa (koko ohjelmakaudeksi) Tavoitteiden ja toimenpidetyyppien mukaista jakaumaa ei voi vahvistaa tässä vaiheessa: epäsuorien tutkimustoimien tulokset ovat ehdotuspyyntöjen perusteella valittuja arvioituja tutkimushankkeita, joita on hyvin vaikea kvantifioida etukäteen. 7. VAIKUTUKSET HENKILÖSTÖÖN JA HALLINTOMENOIHIN Ohjelman hallintomenojen yläraja on 16,5 prosenttia koko toimenpiteelle suunnitellusta 900 miljoonasta eurosta. Tämä johtuu siitä, että ohjelman käyttöön on varattu 224 tutkimusvirkaa, joiden kustannukset koko ohjelmakaudella ovat 85 prosenttia enimmäismäärästä. Toimien suuri määrä johtuu ohjelman toimintatavasta: 50 prosenttia toimista on siirretty tilapäisesti joko assosiaatiosopimusten mukaisesti jäsenvaltioiden laboratorioihin tai ITER-hankkeeseen. Lisäksi koko viidennen puiteohjelman ajan toteutettiin useita henkilöstön uudelleenjärjestelyjä, joiden tarkoituksena oli vähentää ohjelman henkilökuntaa ja saada henkilöstön määrä ja kauden 1999-2002 budjetti paremmin tasapainoon. Ohjelman muut menot ovat vähäiset, koska hallinnoitavia sopimuksia on vähän. On huomattava, että noin kolmannes näistä muista menoista liittyy myös ITER-hankkeeseen. 7.1. Vaikutus henkilöstöön >TAULUKON PAIKKA> Epäsuorille tutkimustoimille on laadittu suunnitelma, joka sisältää 954 A-virkaa, 273 B-virkaa ja 427 C-virkaa, eli yhteensä 1654 virkaa (EY ja Euratom, myös SAB 3/2001) Tähän olisi lisättävä toimintabudjetin kohdasta "osallistuminen tutkimuspolitiikan laatimiseen ja toteuttamiseen" 166 virkaa, joilla ei ole vaikutusta ohjelmien budjettiin. 7.2 Henkilöstön taloudellinen kokonaisvaikutus >TAULUKON PAIKKA> Määrät kuvaavat kokonaismenoja koko ohjelmakautena. 7.3 Muut toimesta johtuvat hallintomenot >TAULUKON PAIKKA> Määrät kuvaavat kokonaismenoja tämän erityisohjelman nelivuotisen toteutuksen aikana. Vuotuiset kokonaismenot ovat siis 37,000 miljoonaa euroa. >TAULUKON PAIKKA> 8. SEURANTA JA ARVIOINTI 8.1 Seurantajärjestelmä Erityisohjelmien tarkoituksena on tukea eurooppalaisen tutkimusalueen toteuttamista, ja ne toteutetaan rinnakkain ja tiiviissä yhteistyössä samoihin tavoitteisiin tähtäävien muiden yhteisön ja kansallisten toimien kanssa. Tutkimustoiminnan ominaispiirteiden ja hyvin monilla tasoilla toteutettujen hyvin erityyppisten toimenpiteiden vuoksi on vaikeaa määritellä syy-seuraus-suhteita, joten tulosten ja vaikutusten seuranta ja arviointi on erittäin monimutkaista. Aiemmista ohjelmista saatujen kokemusten ja meneillään olevien metodologisten tutkimusten perusteella ollaan laatimassa tai on jo laadittu menetelmiä tavoitteiden kehittämiseksi sekä puiteohjelman, sen toteuttamista koskevien erityisohjelmien sekä eurooppalaisen tutkimusalueen toteuttamiseen tähtäävien toimien tulosten ja vaikutusten seuraamiseksi ja arvioimiseksi. Komissio tarkastelee näiden menetelmien kehittymistä hyvissä ajoin ennen ohjelmien toteuttamista. Näillä keinoilla pyritään vähitellen ottamaan käyttöön johdonmukainen järjestelmä tiedonkeruuta ja tilastointia varten. Tässä yhteydessä on tarkoitus kehittää erityisesti puiteohjelmaa varten joukko yleisiä indikaattoreita, joiden avulla on mahdollista arvioida ohjelmien vaikutuksia erityisesti kohdassa 5.1 kuvattuihin EU:n kohtaamiin haasteisiin (investoinnit tutkimuksen, kehitykseen ja osaamiseen yleisesti ja EU:n kannalta tärkeimmillä aloilla; tutkijavoimavarat, tutkimustulosten hyödyntäminen, kansallisten ja yhteisön tutkimusohjelmien johdonmukaisuus ja tutkimusinfrastruktuurien tukeminen). Lisäksi on tarkoitus kehittää joukko ohjelmien tavoitteita vastaavia tarkempia indikaattoreita, jotka liittyvät erityisesti ohjelmissa syntyvän tietämyksen tuottamiseen, hallinnointiin, verkottamiseen, hyödyntämiseen ja vaikutuksiin. Asiaa on jo hahmoteltu kohdassa 5.2 otsakkeen "Odotetut tulokset, vaikutukset kokonaistavoitteiden saavuttamiseen tai mahdolliset tuloksellisuusindikaattorit" alla. 8.2 Arvioinnin yksityiskohtaiset säännöt ja arviointijaksot - Vuosiseuranta: Komissio seuraa jatkuvasti puiteohjelman ja erityisohjelmien toteuttamista asetettuihin tavoitteisiin nähden ja käyttää apunaan sopivaa asiantuntemusta. Komissio arvioi erityisesti, onko tavoitteita, painopisteitä, välineitä, rahoituskeinoja ja hallinnointia mukautettu tilanteen mukaan. Tavoitteena on lisätä ja parantaa perustiedon järjestelmällistä keruuta, yhdenmukaisuutta ja laatua analyysien ja seurannan tehostamiseksi ja riittävän tiedon tuottamiseksi viisivuotisarviointia varten. Suunnitteilla on myös yhteinen itsearviointijärjestelmä, jotta yhteisön tutkimusvastaavat kiinnittäisivät enemmän huomiota toteutuksen ja tulosten seurantaan ja ohjelmien vaikutuksiin. Lisäksi aiotaan varmistaa, että puiteohjelman, erityisohjelmien ja eurooppalaisen tutkimusalueen edistymisen seuranta on yhdenmukaista. Vuosikertomus: Puiteohjelman ja erityisohjelmien toteuttamisen edistymisestä julkaistaan vuosikertomus, joka perustamissopimuksen 173 artiklan mukaisesti annetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle. Vuosikertomus sisältää muun muassa vuosiseurannan tulokset, kuvaukset tutkimuksen ja teknologian kehittämisen alalla toteutetuista toimista ja niiden tulosten levittämisestä ja eurooppalaisen tutkimusalueen toteutumisesta edellisenä vuonna sekä kuluvan vuoden työohjelman. - Viisivuotisarviointi: Ennen kuin komissio esittää seuraavaa puiteohjelmaa ja sen erityisohjelmia koskevan ehdotuksen, se teettää korkean tason riippumattomilla asiantuntijoilla arvion tuloksista, jotka yhteisön toimilla on saavutettu arviota edeltävien viiden vuoden aikana, tavoitteiden saavuttamisesta ja toiminnan vaikutuksista kyseistä ajanjaksoa koskeviin tavoitteisiin nähden. Komissio toimittaa kyseisen arvioinnin päätelmät ja omat huomautuksensa Euroopan parlamentille, neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle. 9. PETOSTEN TORJUNTATOIMET Vaikka rahoituskoordinaattori toimittaakin raportteja, joissa osallistujien kirjanpidot yhdistetään, rahoituskoordinaattorin on pidettävä komission saatavilla kaikki asiakirjat, jotka komissio tarvitsee voidakseen suorittaa tilintarkastuksen ja joista käy ilmi myös osallistujien kirjanpidon yhdistämisen tapa ja ajankohta. Komissio suorittaa tilintarkastuksia tarvittaessa ja varsinkin silloin, kun sillä on syytä epäillä, että kulut eivät vastaa työraporteissa kuvattua työn etenemistä. Euroopan yhteisön tarkastusten suorittamiseen käytetään joko yhteisön omaa henkilökuntaa tai tarkastettavan osallistujan lainsäädännön mukaisesti hyväksyttyjä tilintarkastajia. Yhteisö valitsee nämä tilintarkastajat. Valinta on suoritettava siten, että vältetään kaikki mahdolliset eturistiriidat, jotka tarkastettava osallistuja voi osoittaa. Komissio varmistaa myös, että tutkimuksen toteuttamisen yhteydessä suojellaan Euroopan yhteisöjen taloudellisia etuja tehokkailla tarkistuksilla. Jos väärinkäytöksiä ilmenee, on toteutettava asianmukaisia toimenpiteitä ja oikeasuhteisia seuraamuksia. Tätä tarkoitusta varten kaikkiin ohjelmien toteuttamista koskeviin juridisiin asiakirjoihin, myös yksittäisiin sopimuksiin ja vakiosopimuksiin, on sisällyttävä tarkistuksia, toimenpiteitä ja seuraamuksia koskevat säännöt sekä viittaukset asetuksiin (EY) N:o 2988/95, 2185/96, 1073/99 ja 1074/99. Sopimuksiin on sisällyttävä erityisesti seuraavat seikat: - erityiset sopimuslausekkeet, joilla suojellaan EY:n taloudellisia etuja tuen valvonnalla ja tarkastuksilla; - määräys osallistumisesta petostentorjunnan alan hallinnollisiin tarkastuksiin asetusten (EY) N:o 2185/96, 1073/99 ja 1074/99 mukaisesti; - hallinnollisten seuraamusten soveltaminen kaikkiin sopimusten täytäntöönpanoa koskeviin tahallisiin tai tuottamuksellisiin väärinkäytöksiin puiteasetuksen (EY) N:o 2988/95 mukaisesti; tässä yhteydessä voidaan soveltaa myös ns. mustalle listalle joutumista; - maininta siitä, että väärinkäytösten ja petosten tapauksessa voidaan soveltaa perintämääräyksiä Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 164 artiklan mukaisesti.