Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös yhteisön edistämistoimista työllisyyden alalla"

(2001/C 139/09)

Neuvosto päätti 3. marraskuuta 2000 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 262 artiklan nojalla pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta edellä mainitusta ehdotuksesta.

Asian valmistelusta vastannut "työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus" -jaosto antoi lausuntonsa 31. tammikuuta 2001. Esittelijä oli Gianni Vinay.

Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 28. helmikuuta ja 1. maaliskuuta 2001 pitämässään 379. täysistunnossa (helmikuun 28. päivän kokouksessa) yksimielisesti seuraavan lausunnon.

1. Johdanto

1.1. Päätösehdotus, josta komitealta on pyydetty lausunto, käsittelee Euroopan työllisyysstrategian tueksi tarkoitetun operatiivisen välineen määrittelyä.

1.2. Kyseisen strategian tehostamiseksi on saavutetut tulokset tunnettava ja niitä on arvioitava yhteisesti sekä levitettävä erityisen tehokkaaksi osoittautuneita käytänteitä. Tätä on jo painotettu voimakkaasti neuvoston ehdotuksessa jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista vuodeksi 2001.

1.2.1. Tässä käsiteltävä päätösehdotus on lisäväline, vaikkakin se täydentää suuntaviivoja. Ehdotetussa päätöksessä tarkoitettujen toimien on määrä kestää viisi vuotta, ja niiden avulla on erityisesti määrä tehostaa jäsenvaltioiden politiikkojen koordinointia perustamissopimuksen työllisyyttä käsittelevän osaston määräysten mukaisesti.

1.2.2. Erityisesti on määrä lisätä tietojen vaihtoa sekä tutkimus-, vaihto- ja seurantatoimien alalla tehtävää yhteistyötä. Onkin korostettava, että työllisyyden edistämistoimiin kuuluu kansainvälistä toimintaa, joka on siirrettävissä muualle.

1.3. Ehdotuksen oikeusperusta on EY:n perustamissopimuksen 129 artikla, jonka perusteella neuvosto voi hyväksyä välittömiä toimenpiteitä edistääkseen jäsenvaltioiden yhteistyötä edellä mainituilla aloilla. Tässä käsiteltävän ehdotuksen piiriin eivät kuitenkaan kuulu kokeiluhankkeet, vaikka ne mainitaan perustamissopimuksessa, sillä ne rahoitetaan Euroopan sosiaalirahastosta.

1.4. Komissio korostaa, että ehdotetun päätöksen tarkoituksena on jatkaa analysointia, tutkimusta ja yhteistyötä koskevia yhteisön toimia, joita on tähän mennessä toteutettu 31. joulukuuta 2000 päättyneen ja EY:n perustamissopimuksen 235 artiklaan sekä Essenin Eurooppa-neuvoston päätelmiin nojaavan päätöksen 98/171/EY perusteella.

1.4.1. Tässä käsiteltävää ehdotusta laadittaessa on sovellettu strategisempaa lähestymistapaa kuin aikaisemmin ja otettu huomioon työllisyyspolitiikkojen merkityksen kehittyminen sen jälkeen, kun ne sisällytettiin EY:n perustamissopimukseen Luxemburgin prosessin (1997) myötä, jossa työllisyyspolitiikan valtavirtaistamiselle luotiin oikeusperusta (EY:n perustamissopimuksen 127 artiklan 2 kohta). Oikeusperusta on erityisesti äskettäin kokoontuneen Lissabonin Eurooppa-neuvoston määrittelemien poliittisten ja strategisten suuntaviivojen mukainen.

1.5. Toteuttamiskelpoiset toimet, jotka voidaan sisällyttää niin työllisyyspilareihin kuin yksittäisiin suuntaviivoihin, on laadittava "voimakkaasti ennakoivalla tavalla".

1.5.1. Toimiin kuuluu jäsenvaltioiden tukeminen arvioitaessa kansallisia toimintasuunnitelmia. Kun Luxemburgin huippukokouksesta on kulunut viisi vuotta, on myös määriteltävä erityinen arviointimenettely. Lisäksi ehdotuksessa mainitaan Euroopan työllisyysstrategian täytäntöönpanon seuranta jäsenvaltioissa, yhteisten indikaattorien kehittäminen, strategisia aloja koskeva ennakoiva analyysi sekä kansainvälisesti merkittävät erityistapahtumat. Tutkimustuloksia on levitettävä mahdollisimman paljon joko julkaisujen tai tapaamisten, www-julkaisujen, Internet-keskustelujen ja seminaarien avulla.

1.6. Toimiin voivat osallistua Euroopan talousalueen valtioiden lisäksi KIE-maat, Kypros, Malta ja Turkki sekä Välimeren alueen maat voimassa olevien suhteiden edellyttämällä tavalla.

1.7. Komissio vastaa toimien toteutuksesta, mutta sitä avustamaan kaavaillaan komiteaa, joka muodostuu jäsenvaltioiden edustajista. Ehdotetussa päätöksessä tarkoitettujen toimien toteuttamiseen varatut kokonaismäärärahat ovat 55 miljoonaa euroa.

2. Yleistä

2.1. Komitea suhtautuu myönteisesti komission ehdotukseen. Jäsenvaltioiden yhteistyön tuloksena kehittyneet analysointi, osaaminen ja arviointi ovat Lissabonin huippukokouksessa määritellyn, taloutta ja työllisyyttä koskevan pitkän aikavälin strategian oleellisia osatekijöitä.

2.2. Komitea on jatkuvasti ilmaissut kaikilla toiminta-aloillaan antamissaan lukuisissa lausunnoissa kantansa siitä, että parhaiden käytänteiden levittämisen lisäksi on määriteltävä yhteiset, laadullisesti ja määrällisesti yhtenäiset indikaattorit sekä vertailukelpoiset arviointikriteerit. Tämä koskee erityisesti työllisyyspolitiikkoja, jotka ovat ratkaisevan tärkeitä vakiinnutettaessa yhteisön taloutta sekä unionin kansalaisten sosiaalista koheesiota.

2.3. Komitean mielestä on tärkeä korostaa, että päätöksen yhteydessä pitkällä aikavälillä toteutettavissa toimissa tulisi aina noudattaa neuvoston vuosittain vahvistamia suuntaviivoja.

2.3.1. Myös työllisyyspilarien puitteissa toteutettavien toimien suhteen kyseistä yhdenmukaisuutta vahvistava tutkimustoimien jakaminen on hyödyllistä. On esimerkiksi toivottavaa kiinnittää vuonna 2001 erityistä huomiota miesten ja naisten yhtäläisiin mahdollisuuksiin etenkin palkkauksessa sekä erilaisissa sosiaalisen suojelun muodoissa, pimeän työn torjumiseen sekä tietoyhteiskunnan laajenemisesta johtuvista taloudellisista, yhteiskunnallisista ja työllisyyteen liittyvistä lukuisista muutoksista aiheutuvien epätyypillisten työmuotojen arviointiin ja sääntelyyn(1).

2.4. Päätösehdotuksessa kiinnitetään huomiota työmarkkinaosapuolten rooliin kyseessä olevassa asiayhteydessä (8 artikla). Tämä seikka on yhdenmukainen Santa Maria da Feirassa 19.-20. kesäkuuta 2000 kokoontuneen neuvoston kannan kanssa. Neuvosto kehotti työmarkkinaosapuolia omaksumaan nykyistä merkittävämmän roolin määriteltäessä, toteutettaessa ja arvioitaessa työllisyyssuuntaviivoja.

2.4.1. Työllisyyspolitiikan suuntaviivoja vuodeksi 2001 käsittelevän asiakirjan(2) liitteen "Laaja-alaiset tavoitteet - täystyöllisyyden edellytysten luominen osaamiselle perustuvassa yhteiskunnassa" C ja E kohdissa kehotetaan lisäksi työmarkkinaosapuolia mm. valvomaan toteutettavia toimia sekä laatimaan yhteisiä indikaattoreita ja tilastollisia tietokantoja. Myös näillä toimilla voidaan osaltaan rikastaa tässä käsiteltävään päätökseen sisältyviä toimia. Lisäksi on päätettävä eritasoisten toimien rahoitusmuodoista.

2.4.2. Ehdotetun päätöksen 8 artiklassa pidetään välttämättömänä luoda yhteydet työmarkkinaosapuoliin ja todetaan tämän jälkeen, että toimien tuloksista on tiedotettava työmarkkinaosapuolille näiden pyynnöstä. Komitea katsoo, että tietoja on annettava oma-aloitteisesti ja säännöllisesti.

2.5. Komission asiakirjan 5 artiklassa korostetaan ehdotetun päätöksen mukaisten toimien sekä muiden asiaa koskevien yhteisön ohjelmien ja aloitteiden, kuten sosiaalisen syrjäytymisen torjumiseen tähtäävän ohjelman sekä tutkimuksen puiteohjelman, johdonmukaisuutta ja täydentävyyttä. Komitea on tyytyväinen kyseiseen tarkennukseen, mutta suosittaa kuitenkin, että rahoitettavien toimien päällekkäisyyksien tai toistojen välttämiseen kiinnitettäisiin mahdollisimman paljon huomiota. Koska muiden asiaankuuluvien välineiden tai ohjelmien valikoima on melko laaja, komitea kuitenkin korostaa, että 7 artiklan 5 kohdassa säädettyä täsmällisemmät menetelmät ovat tarpeen käynnissä olevien asianmukaisten toimien johdonmukaisuuden ja ennen kaikkea täydentävyyden varmistamiseksi.

2.6. Komitea katsoo lisäksi, että ehdotuksessa oletetun eri ohjelmien mahdollisen vuorovaikutuksen lisäksi olisi korostettava eri indikaattoreiden yhdenmukaisuuden tarpeellisuutta. Kuten Lissabonin Eurooppa-neuvoston kokouksessa todettiin, se on välttämätöntä sekä valtavirtaistamisen että avoimen koordinoinnin kannalta.

3. Erityistä

3.1. 7 artiklassa mainitusta komiteasta säädettiin myös aiemmassa päätöksessä. Kyseisellä komitealla oli kuitenkin nykyistä paljon merkittävämpiä tehtäviä. Sen erityistehtävänä oli laatia yleiset suuntaviivat toimia varten. Lisäksi sen antamalla lausunnolla komission ehdottamista toimista oli niin paljon painoarvoa, että lausunnon ollessa kielteinen neuvostolle oli annettava asiasta tiedote ja toimien toteuttaminen oli keskeytettävä.

3.1.1. Kuten edellä mainittiin, tällainen muotoilu oli peräisin Luxemburgin prosessia ja unionin työllisyyspolitiikkojen kehittämistä edeltävältä ajalta. Vaikka se julkaistiin EYVL:ssä 23. helmikuuta 1998, talous- ja sosiaalikomitea oli antanut siitä lausunnon 26. lokakuuta 1995 ja alueiden komitea 8. marraskuuta 1995(3).

3.1.2. Komitea ei siis pidä tarpeellisena perustaa uudelleen komiteaa, jolla ei enää ole tehtäviä. Kaikkien jäsenvaltioiden edustajista koostuva työllisyyskomitea vaikuttaisi sopivammalta hoitamaan myös väliaikaisen ryhmän muodossa nykyisiä tehtäviä entistä tiiviimmässä ja selkeämmässä yhteistyössä työmarkkinaosapuolten kanssa.

3.2. On myönteistä, että unionin ulkopuoliset maat osallistuvat toimiin, sillä aiemmin se oli vain käytettävissä oleva mahdollisuus. Koska ehdokasvaltioiden työllisyyteen liittyvällä valmiudella ja tietotasolla on varmasti merkitystä Euroopan tulevan työllisyysstrategian kannalta, komitea kuitenkin katsoo, että erityisesti KIE-maiden osallistuminen on voitava rahoittaa varoista, jotka yhteisön talousarviossa on varattu yhteisön ja sen ulkopuolisten maiden suhteisiin liittyvään toimintaan, eikä rahoituksen tule olla yksittäisten jäsenvaltioiden vastuulla. Nizzan huippukokouksessa korostettiin perustellusti tarvetta "auttaa ehdokasvaltioita omaksumaan eurooppalainen työllisyysstrategia".

3.2.1. Toiminnan suhteen komitea suosittaa erityisesti, että KIE-maiden kanssa tehtävässä yhteistyössä kehitetään kaikkien työllisyyttä koskevien kysymysten analysoinnin ohella myös vertailevia seurantatoimia, jotka vaikuttavat erityisen hyödyllisiltä laajentumista ajatellen.

3.2.2. Välimeren alueen maille ovat sen sijaan sopivia esimerkiksi etenkin muuttovirtoja koskevaa tietämystä ja niihin nivoutuvia työllisyyskysymyksiä käsittelevät toimet.

3.3. Komitea pohtii, riittävätkö ehdotetussa päätöksessä tarkoitettujen toimien toteuttamiseen varatut määrärahat. Rahoitus on nimittäin samansuuruinen - vuotta 2001 lukuunottamatta - kuin edellisen päätöksen toteuttamiseen myönnetty rahoitus: 10 miljoonaa euroa vuodessa. Edellistä päätöstä ei kuitenkaan hyväksytty Luxemburgin prosessin vaan Essenin päätösten perusteella, joten sen yhteydessä toteutetut toimet olivat niin painoarvoltaan ja painotuksiltaan kuin aihepiireiltäänkin luonnollisesti vähemmän kiireellisiä ja laajoja kuin mitä Euroopan työllisyysstrategia edellyttää.

3.3.1. Määrärahojen asianmukaisuutta koskevan selvityksen kannalta olisi ollut myönteistä, jos käytettävissä olisi ollut tietoja nyt päättyvän päätöksen perusteella toteutetuista toimista. Toimintakertomuksen puuttumisen vuoksi ei ole mahdollista arvioida tuloksia eikä asetettujen tavoitteiden saavuttamiseen käytettyjen varojen todellista tehokkuutta. Koska tässä käsiteltävä toimenpide kuitenkin tukee merkittävästi EU:n työllisyyspolitiikkoja, komitea on sitä mieltä, että Euroopan parlamentin tulisi vuosittain tarkistaa myönnetyt määrärahat tavoitteiden ja tarvittavien varojen objektiivisen arvioinnin pohjalta.

3.3.2. Sittemmin on ilmennyt, ettei toimia voidakaan käynnistää täysimääräisesti vuoden 2001 alusta. Näin ollen on entistä tärkeämpää, että alkuviivästyksestä huolimatta niin ensimmäisenä vuonna kuin koko voimassaoloaikana kiinnitetään tiiviisti huomiota siihen, että määrärahoille saadaan mahdollisimman paljon vastinetta.

3.4. Ehdotuksessa viitataan paikalliseen kehitykseen vain ohimennen (perusteluosa, kohta 6, viides luetelmakohta). Sekä vuotta 2001 koskevissa suuntaviivoissa että komission hiljattain julkaisemassa tiedonannossa korostetaan eurooppalaiselle työllisyysstrategialle annettavan paikallisen ulottuvuuden merkitystä. Niihin liittyen komitea on antanut myönteisen lausunnon. Erityisesti komission tiedonannosta(4) antamassaan lausunnossa komitea ilmaisi olevansa yhtä mieltä tarpeesta ottaa paikallistaso mukaan menettelytapoja koskevien ja vertailevien tietojen sekä parhaiden käytänteiden vaihtoon.

3.4.1. Komitea katsoo, että tämäntyyppisen, käsiteltävän ehdotuksen kanssa johdonmukaisen paikallisen toiminnan tulisi selvästi todeta kuuluvan EY:n perustamissopimuksen 129 artiklan piiriin. Tämän seikan tulisi puolestaan käydä entistä paremmin ilmi käsiteltävässä ehdotuksessa mainittujen aloitteiden määrittelyssä.

Bryssel, 28. helmikuuta 2001.

Talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Göke Frerichs

(1) Oma-aloitteinen lausunto aiheesta "Uusi tietämys, uudet työpaikat", EYVL C 14, 16.1.2001.

(2) "Ehdotus: neuvoston päätös jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista vuodeksi 2001", EYVL C 29, 30.1.2001.

(3) Lausunto aiheesta "Komission tiedonanto ja ehdotus: neuvoston päätös analysointia, tutkimusta, yhteistyötä ja toimintaa koskevista komission toimista työllisyyden alalla", EYVL C 18, 22.1.1996.

(4) Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta"Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle - Paikallinen toiminta työllisyyden hyväksi - Euroopan työllisyysstrategian paikallinen ulottuvuus", EYVL C 14, 16.1.2001.