Oikeuslaitoksen digitalisaatio on yleisesti ottaen edennyt pitkälle. Unkari sijoittuu erittäin korkealle, kun tarkastellaan sähköisten välineiden käyttömahdollisuutta ja julkaistujen tuomioiden saatavuutta verkossa. Lisäksi se sijoittuu korkealle, kun on kyse järjestelyistä koneellisesti luettavien oikeudellisten päätösten tuottamiseksi, vaikka tuomioita ei ole mallinnettu koneellisen luettavuuden mahdollistavan standardin mukaisesti. Unkari on lisäksi saavuttanut erittäin hyviä tuloksia vaihtoehtoisten riidanratkaisumenettelyjen käytön edistämisen ja kannustimien osalta. Oikeudenkäyntimaksut ovat kuitenkin edelleen korkeat, ja oikeusapujärjestelmän osallistavuus on herättänyt huolta. Covid-19-pandemian johdosta toteutetut hallituksen toimenpiteet vaikuttivat tuomioistuinten toimintaan. Hallitus antoi 14. maaliskuuta 2020 valtakunnallisen tuomioistuinneuvoston puheenjohtajan, korkeimman oikeuden presidentin ja ylimmän syyttäjän ehdotuksesta asetuksen, jolla määrättiin keskeyttämään Unkarin tuomioistuinten toiminta määrittelemättömäksi ajaksi eräitä kiireellisiä tapauksia lukuun ottamatta. Asetuksen voimassaolo kuitenkin päättyi 30. maaliskuuta 2020. Hallitus teki 31. maaliskuuta 2020 prosessilakeihin muutoksia, joiden tarkoituksena oli helpottaa oikeuslaitoksen toimintaa poikkeustilan aikana.

Vaikka useita syyttäjälaitoksen organisaatioon liittyviä ongelmia on korjattu, eräät seikat herättävät edelleen huolta. Parlamentti valitsi marraskuussa 2019 ylimmän syyttäjän uudelleen tehtävään yhdeksäksi vuodeksi kahden kolmasosan ääntenenemmistöllä. Syyttäjälaitoksen organisaatio on erittäin hierarkkinen. Vaikka syyttäjälaitoksen riippumattomuudesta säädetään laissa, eräät oikeudelliseen kehykseen liittyvät seikat saivat GRECOn suosittamaan ylimmän syyttäjän nimityssääntöjen tarkistamista, jotta tehtävää voidaan suojata poliittisilta vaikutusyrityksiltä. GRECO suositti myös, että otetaan käyttöön tiukat kriteerit, joiden mukaisesti voidaan päättää siirtää asian käsittely alemmilta syyttäjiltä ja perustella siirto. Lisäksi GRECO vaati, että kurinpitomenettelyjen käsittelyä on tarkistettava. Vaikka useimpia GRECOn suosituksia on noudatettu, jäljellä olevien suositusten täysimääräinen noudattaminen vaikuttaisi myönteisesti myös korruptiontorjunnan kehykseen.

Tuomareiden palkat ovat nousseet tammikuusta 2020 lähtien, ja käyttöön on otettu bonusjärjestelmä. Kokoomalainsäädännön mukaan tuomareiden palkkoja korotetaan 60 prosenttia kolmen vuoden aikana. Tuomareiden palkankorotukset ovat myönteinen kehitysaskel, sillä unkarilaisten tuomareiden palkat olivat EU:n alhaisimpia. Palkkojen korottaminen auttaa osaltaan vahvistamaan oikeuslaitoksen riippumattomuutta. Huolta on kuitenkin herättänyt tuomioistuimia hallinnoivien viranomaisten mahdollisuus myöntää tuomareille bonuksia harkinnanvaraisesti ilman objektiivisia ja läpinäkyviä kriteerejä. Euroopan neuvoston mukaan olisi vältettävä järjestelmiä, joissa tuomareiden peruspalkka on riippuvainen suorituksista, sillä ne saattavat aiheuttaa ongelmia tuomareiden riippumattomuuden kannalta. Tällaisen järjestelmän vaikutuksesta oikeuslaitoksen riippumattomuuteen on esitetty ennakkoratkaisupyyntö Euroopan unionin tuomioistuimelle.

Kansalaisten käsitys oikeuslaitoksen riippumattomuudesta on keskinkertainen ja yritysten käsitys on erittäin huono, vaikka tuoreimmat tiedot osoittavat tilanteen parantuneen. Kansalaisten käsityksen mukaan tuomioistuinten ja tuomareiden riippumattomuus on keskinkertainen (48 % ”melko tai erittäin hyvä”) ja yritysten mukaan erittäin huono (26 % ”melko tai erittäin hyvä”) . Useita vuosia jatkunut negatiivinen suuntaus on kuitenkin kääntynyt vuonna 2020, ja kumpikin indikaattori on parantunut.

Kansallisella tuomarineuvostolla on vaikeuksia valtakunnallisen tuomioistuinneuvoston puheenjohtajan toimivallan tasapainottamisessa. Kansallisen tuomioistuinneuvoston uuden puheenjohtajan valinta saattaa mahdollistaa tiiviimmän yhteistyön. Valtakunnallisen tuomioistuinneuvoston puheenjohtajan valitsee parlamentti, ja puheenjohtajalla on tuomioistuinjärjestelmän hallintoon liittyvät laajat valtuudet. Valtakunnallisen tuomioistuinneuvoston puheenjohtaja toimii kansallisen tuomarineuvoston valvonnassa. Kansalliseen tuomarineuvostoon kuitenkin kohdistuu useita rakenteellisia rajoitteita, jotka estävät sitä valvomasta tehokkaasti valtakunnallisen tuomioistuinneuvoston puheenjohtajan toimintaa. Sillä ei etenkään ole oikeutta esittää näkemyksiä oikeuslaitokseen vaikuttavista lainsäädäntöaloitteista. Sen rooli oikeuslaitoksen nimityksissä sekä tuomioistuinten puheenjohtajien ja hallintopäälliköiden nimityksissä on rajallinen. Lisäksi kansallisen tuomarineuvoston resurssit ovat rajalliset, ja se on määrärahojensa maksamisen osalta riippuvainen valtakunnallisen tuomioistuinneuvoston puheenjohtajasta. Koska valtakunnallisen tuomioistuinneuvoston puheenjohtajaa ei valvota tehokkaasti, mahdollisuus mielivaltaisiin päätöksiin oikeusjärjestelmän hallinnossa kasvaa. Erityisesti kansallinen tuomarineuvosto on kritisoinut valtakunnallisen tuomioistuinneuvoston edellistä puheenjohtaja siitä, että tämä rikkoi lakia kumotessaan tuomioistuinten puheenjohtajien valintamenettelyt ja nimittäessään harkinnanvaraisesti väliaikaiset puheenjohtajat ilman kansallisen tuomarineuvoston hyväksyntää. Sen takia kansallinen tuomarineuvosto pyysi virallisesti parlamenttia erottamaan valtakunnallisen tuomioistuinneuvoston puheenjohtajan. Toimivaltainen parlamentin valiokunta tarkasteli pyyntöä, ja parlamentti hylkäsi pyynnön kesäkuussa 2019. Kansallisen tuomarineuvoston rajallisia valtuuksia ja niiden lujittamistarvetta ovat korostaneet niin Euroopan neuvosto, Euroopan komissio kuin sidosryhmät. EU:n neuvosto antoi 9. heinäkuuta 2019 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä Unkarille suosituksen ”lujittaa oikeuslaitoksen riippumattomuutta” ja totesi, että kansallisella tuomarineuvostolla on entistä suurempia haasteita valtakunnallisen tuomioistuinneuvoston puheenjohtajan toimivallan tasapainottamisessa. Minkäänlaisia lainsäädäntötoimia ei ole sen jälkeen toteutettu näiden rakenteellisten ongelmien ratkaisemiseksi. Kansallinen tuomarineuvosto suhtautui myönteisesti valtakunnallisen tuomioistuinneuvoston uuden puheenjohtajan valintaan joulukuussa 2019, sillä se saattaa mahdollistaa tiiviimmän yhteistyön kansallisen tuomarineuvoston kanssa. Sen sijaan toimivallan tasapainottaminen voidaan toteuttaa vain vahvistamalla kansallisen tuomarineuvoston valtuuksia lainsäädännön avulla siten, että samalla varmistetaan oikeusvarmuus.

Unkarin tuomioistuinjärjestelmän rakennetta ovat muokanneet perustuslakiin tehdyt muutokset ja vuodesta 2011 lähtien säännölliset oikeuslaitoksen uudistukset. Viimeisin uudistus hyväksyttiin joulukuussa 2019. Unkarin tuomioistuinjärjestelmä on neliportainen. Ensimmäisenä oikeusasteena asioita käsittelevät 113 piirituomioistuinta, ja 20 aluetuomioistuinta puolestaan vastaavat piirituomioistuinten päätöksiä koskevasta muutoksenhausta ja käsittelevät eräitä asioita ensimmäisenä oikeusasteena. Viisi alueellista muutoksenhakutuomioistuinta käsittelevät aluetuomioistuinten päätöksiä koskevat muutoksenhaut. Korkeimman oikeuden (Kúria) ensisijainen tehtävä on varmistaa lainsäädännön yhdenmukainen soveltaminen. Parlamentin valitseman valtakunnallisen tuomioistuinneuvoston puheenjohtajan tehtävänä on perustuslain mukaisesti huolehtia tuomioistuinten keskushallinnosta. Kansallinen tuomarineuvosto on riippumaton elin, joka perustuslain mukaan valvoo valtakunnallisen tuomioistuinneuvoston puheenjohtajaa ja osallistuu tuomioistuinten hallintoon. Tuomarit nimittää tasavallan presidentti valtakunnallisen tuomioistuinneuvoston puheenjohtajan suosituksesta, joka perustuu paikallisten tuomarineuvostojen (koostuvat tuomareiden keskuudestaan valitsemista jäsenistä) laatimaan ehdokkaiden paremmuusjärjestykseen. Valtakunnallisen tuomioistuinneuvoston puheenjohtaja ei voi poiketa tästä järjestyksestä ilman kansallisen tuomarineuvoston etukäteen antamaa suostumusta. Perustuslakituomioistuin ei ole osa tuomioistuinjärjestelmää, ja se tarkastelee lakien ja tuomioistuinten päätösten perustuslainmukaisuutta. Syyttäjälaitos on riippumaton instituutio, jolla on valtuudet tutkia rikoksia ja nostaa niistä syytteitä. Unkarin asianajajaliitto (Magyar Ügyvédi Kamara) ja alueelliset asianajajayhdistykset ovat julkisia itsesääntelyelimiä, jotka ajavat oikeusalan ammattilaisten etuja ja vahvistavat ammatilliset normit ja valvovat niiden noudattamista muun muassa kurinpitotoimien avulla.

Korruptiontorjunnan institutionaalinen kehys on jaettu eri elinten kesken. Puutteelliset riippumattomat valvontamekanismit sekä tiiviit yhteydet politiikan ja tiettyjen kansallisten yritysten välillä edistävät korruptiota. Vakavienkaan syytösten perusteella ei järjestelmällisesti ryhdytä päättäväisiin tutkinta- ja syytetoimiin, kun on kyse korruptiotapauksista, joissa on osallisina korkeita virkamiehiä tai heidän lähipiiriään. Tämä on tuotu esiin talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä, minkä lisäksi lahjonnan vastainen valtioiden ryhmä (GRECO) on todennut, että Unkari ei ole sitoutunut noudattamaan sen suosituksia. Varallisuusilmoitusten ja eturistiriitoja koskevien ilmoitusten tarkistamista voidaan parantaa järjestelmällisten tarkastusten ja riippumattoman valvonnan osalta. Lobbauksen sääntely on edelleen puutteellista, ja korruptiontorjuntapolitiikassa on keskitytty integriteettiin valtionhallinnossa ja lainvalvontaviranomaisissa. Kansalaisyhteiskunnan valvontamahdollisuudet kutistuvat, kun tiedotusvälineiden vapautta rajoitetaan, kansalaisjärjestöjen toimintaympäristö muuttuu vihamieliseksi ja läpinäkyvyyttä ja julkisen tiedon saatavuutta koskevien sääntöjen soveltamiseen kohdistuu jatkuvasti uusia haasteita. Kaikki nämä seikat heikentävät entisestään korruptiontorjunnan kehystä.

Lobbauksen sääntely on Unkarissa puutteellista, eikä käytössä ole sääntöjä, joilla voitaisiin tehokkaasti säännellä pyöröovi-ilmiötä. Vuonna 2010 annettua lobbauslainsäädäntöä on tarkistettu siten, että virkamiesten on nyt ilmoitettava yhteyksistään lobbaajiin. Virkamiesten on ilmoitettava esimiehelleen kirjallisesti, jos jokin tapaaminen lobbaajien kanssa saattaa vaarantaa organisaation integriteetin. Esimies voi kieltää tapaamisen tai asettaa sen ehdoksi kolmannen henkilön läsnäolon. Sovellettavassa asetuksessa säädetään kuitenkin vain joistakin hallituksen virkamiesten ja lobbaajien välisiin tapaamisiin liittyvistä seikoista. Siinä ei etenkään säädetä lobbaajien pakollisesta rekisteröitymisestä, velvoiteta ilmoittamaan yhteydenpidosta lobbaajien kanssa riippumattomalle valvontaelimelle eikä edellytetä virkamiesten pyytävän lupaa yhteydenpitoon tai raportoivan yhteydenpidosta jälkikäteen. GRECO on todennut tarpeen parantaa integriteettivaatimuksia, antaa parlamentin jäsenten käytännesäännöt sekä varmistaa käytännesääntöjen ja eturistiriitojen tehokas valvonta ja käytännesääntöjen täytäntöönpano. Unkarissa ei ole erityistä sääntelyä pyöröovi-ilmiön ehkäisemiseksi. Vaikka sekä työlaissa että virkamiehiä koskevassa laissa on salassapitovelvollisuutta koskevia lausekkeita, niissä ei säädetä minkäänlaisesta karenssiajasta.

Varallisuusilmoitusten ja eturistiriitoja koskevien ilmoitusten tarkistamista voidaan parantaa järjestelmällisten tarkastusten ja riippumattoman valvonnan osalta. Unkarissa on käytössä laaja varallisuuden ilmoittamisjärjestelmä. Järjestelmän mukaan parlamentin jäsenten, hallituksen virkamiesten ja muiden julkishallinnon virkamiesten on ilmoitettava varallisuutensa ja mahdolliset eturistiriidat. Hallituksen jäsenten sekä korkeiden virkamiesten ja parlamentin jäsenten varallisuusilmoitukset ja eturistiriitoja koskevat ilmoitukset ovat saatavilla Internetissä. Tarkastuksia ei kuitenkaan tehdä järjestelmällisesti, vaan ne perustuvat epäilyistä tehtyihin ilmoituksiin. Tarkastuksen suorittaa virkamiehen työnantaja tai koskemattomuudesta ja valtakirjojen tarkastuksesta vastaava parlamentin valiokunta, kun on kyse parlamentin jäsenten ja korkea-arvoisten hallituksen virkamiesten ilmoituksista. Varallisuuden perusteetonta kasvua koskevat epäilyt voivat johtaa siihen, että kansallinen vero- ja tulliviranomainen toteuttaa tarkastusmenettelyn. Veroviranomainen voi kuitenkin aloittaa tällaisen menettelyn vain, jos tutkintaviranomaiset ovat myös käynnistäneet rikostutkinnan, sillä se rajoittaa mahdollisuuksia riippumattomien tarkastusten tekemiseen. GRECO on antanut suosituksia, jotka koskevat parlamentin jäsenten käytännesääntöjen tehokasta valvontaa ja täytäntöönpanoa sekä parlamentin jäsenten eturistiriitoja koskevia ilmoituksia ja varallisuusilmoituksia, ja suositusten täytäntöönpano on vielä kesken.

Korkean tason korruptiosta nostetaan kyllä syytteitä, mutta hyvin harvoin. Ylimmän syyttäjän viraston vuosikertomuksessa vuodelta 2018 esitettiin korruptiorikoksia koskevat tilastot vuosilta 2016–2018. Tilastojen mukaan korruptioon liittyviä rikoksia koskevien menettelyjen määrä on kasvanut: 984 menettelyä vuonna 2016, 1 123 vuonna 2017 ja 2 046 vuonna 2018. Sen sijaan korruptiosta tuomittujen henkilöiden määrä pysyi lähes samana: 250 henkilöä vuonna 2018, 254 vuonna 2017 ja 351 vuonna 2016. Ylimmän syyttäjän viraston mukaan useimmissa korruptioon liittyvissä tapauksissa on osallisina virkamiehiä, tyypillisesti vero- ja tullivirkamiehiä. Se, että vieläkään ei ole merkkejä korkean tason virkamiehiä tai heidän lähipiiriään koskevista tehokkaista syytetoimista, on pantu merkille myös talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson puitteissa. Vaikka syyttäjälaitos on käynnistänyt joitakin korruptioon liittyviä tutkimuksia, jotka koskevat hallitsevaa puoluetta edustavia parlamentin jäseniä, korkeita virkamiehiä ei ole pantu viime vuosina syytteeseen.

Budapest Institute, Corruption Research Center Budapest (2019), Transparency and Integrity: the Online Presence of Hungarian Municipalities – Analysis of Urban Municiaplities’ websites in Hungary. http://www.crcb.eu/?p=1799 .

Kansalaisyhteiskuntaan kohdistuu edelleen paineita erityisesti, kun on kyse kritiikin esittämisestä hallitusta kohtaan. EU:n tuomioistuin katsoi kesäkuussa 2020, että Unkarissa kesäkuussa 2017 hyväksytty lainsäädäntö ulkomaista rahoitusta saavien kansalaisjärjestöjen läpinäkyvyydestä on ristiriidassa pääomien vapaan liikkuvuuden sekä perusoikeuskirjassa vahvistettujen yhdistymisvapauden ja yksityiselämän ja henkilötietojen suojaa koskevien oikeuksien kanssa. Tuomion täytäntöönpanemiseksi tarvittavat lainsäädäntötoimet ovat valmisteilla. Komissio nosti marraskuussa 2019 Unkaria vastaan unionin tuomioistuimessa kanteen sellaisen lain osalta (jonka hallitus on nimennyt Stop Soros -laiksi), jolla kriminalisoidaan avun antaminen turvapaikkaa hakevalle henkilölle kansallisten, kansainvälisten tai valtiosta riippumattomien järjestöjen puolesta. Kesäkuussa 2018 Venetsian komissio ja Etyjin alaisuudessa toimiva demokraattisten instituutioiden ja ihmisoikeuksien toimisto (ODIHR) antoivat yhteisen lausunnon, jossa todetaan, että tarkastellut säännökset loukkaavat yhdistymis- ja sananvapautta ja ne olisi kumottava. Venetsian komissio ja Etyj/ODIHR kritisoivat myös toista lakia, jolla otettiin käyttöön maahanmuuttoa helpottavaa toimintaa harjoittaville järjestöille annettavasta taloudellisesta tuesta perittävä erityinen 25 prosentin maahanmuuttovero. Lisäksi hallituksen ja sitä tukevien tiedotusvälineiden käyttämä vihamielinen retoriikka estää rakentavan yhteistyön kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden kanssa. Kansalaisyhteiskunnan tilalle Unkarissa on annettu luokitus ’estetty’. On tärkeää, että sovellettavassa oikeudellisessa kehyksessä ja poliittisessa ja julkisessa toimintaympäristössä otetaan huomioon Euroopan neuvoston suositukset, jotka liittyvät kansalaisyhteiskunnan toimintamahdollisuuksien suojeluun ja edistämiseen.

Unkari on parlamentaarinen tasavalta, jossa on yksikamarinen parlamentti (kansalliskokous). Parlamentti muun muassa hyväksyy Unkarin perustuslain ja muuttaa sitä, antaa lainsäädäntöä, valitsee pääministerin ja valitsee kahden kolmasosan enemmistöllä maan tärkeimmät virkamiehet. Parlamentti valitsee myös tasavallan presidentin. Unkarissa on useita instituutioita, joiden tehtävänä on tasapainottaa lainsäädäntö- ja toimeenpanovallan käyttämää valtaa. Niihin kuuluvat muun muassa perustuslakituomioistuin, valtion tilintarkastusvirasto ja oikeusasiamies (perusoikeusvaltuutettu). Hallituksen, tasavallan presidentin ja kaikkien parlamentin valiokuntien lisäksi kuka tahansa parlamentin jäsen voi tehdä lakiehdotuksen.

Riippumattomiin tiedotusvälineisiin kohdistuu järjestelmällisesti häirintää ja pelottelua. Mérték Media Monitor -järjestö ilmoitti, että hallitusta kannattavat tiedotusvälineet kontrolloivat tulojen perusteella noin 80:tä prosenttia uutismedian markkinoista ja poliittisen sisällön lähetystoiminnasta. Riippumattomien tiedotusvälineiden pienen markkinaosuuden lisäksi riippumattomiin toimittajiin ja tiedotusvälineisin kohdistuu järjestelmällisesti häirintää ja pelottelua. Ihmisoikeuksia puolustavan Hungarian Civil Liberties Union -järjestön (TASZ) vuonna 2019 ja covid-19-pandemian aikana vuonna 2020 tekemässä tutkimuksessa on viitteitä siitä, että riippumattomien tiedotusvälineiden työtä häiritään järjestelmällisesti muun muassa jättämällä lehdistön tiedustelut huomiotta, rajoittamalla toimittajien fyysistä pääsyä sekä leimaamalla ja pelottelemalla tietolähteitä ja heikentämällä luottamusta niihin. Toimittajiin ja muihin media-alan ammattilaisiin kohdistuvista fyysisistä hyökkäyksistä ei ole raportoitu. Unkarissa vankeusrangaistus on yksi kunnianloukkauksesta määrättävistä seuraamuksista.Euroopan neuvoston foorumi journalismin suojelun ja toimittajien turvallisuuden edistämiseksi julkaisi vuonna 2019 kaksi Unkaria koskevaa varoitusta, joissa oli kyse toimittajien toiminnan rajoittamisesta parlamentissa sekä kahta Index.hu-uutissivuston toimittajaa vastaan käynnistetystä herjauskampanjasta hallitusta kannattavissa tiedotusvälineissä, äärioikeistolaisissa tiedotusvälineissä ja Budapestissä ilmestyneistä julisteista, joita pidettiin laajalti antisemitistisinä. Samana vuonna hallitusta tukeva viikkolehti julkaisi luettelon yli 200 henkilöstä, joiden joukossa oli useita toimittajia ja joita se kutsui George Sorosin ’palkkasotureiksi’. Vuonna 2020 foorumi julkaisi neljä varoitusta, jotka koskivat Forbes Hungary -yrityslehden levittämiskieltoa, hallituksen antamia ohjeita Unkarin valtion tiedotusvälineiden henkilöstölle pyytää ennalta lupa tietyistä asioista kirjoittamiseen, sarjakuvapiirtäjä Gábor Pápaita vastaan väitetyn rienaavan sarjakuvan julkaisemisen jälkeen käynnistettyä pelottelukampanjaa, johon sisältyi myös oikeudellisia ja muita uhkauksia, sekä lakiehdotusta (josta tuli 30. maaliskuuta 2020 laki), jolla ”väärän tiedon” levittäminen covid-19:stä määrättiin rangaistavaksi ja jossa säädettiin jopa viiden vuoden vankeusrangaistuksesta. Unkari on toimittanut yksityiskohtaiset vastaukset useisiin näistä varoituksista. Pandemiaan liittyvien väärien tietojen esittämisen tai levittämisen kriminalisoinnista Euroopan komissio on todennut, että se herättää huolta oikeusvarmuudesta ja sillä saattaa olla lamaannuttava vaikutus sananvapauteen.

Julkisten tietojen saatavuus on estynyt. Tiedotusvälineiden moniarvoisuuden seurantavälineen vuoden 2020 raportin mukaan riski on tällä alalla vähäinen, ja sovellettava lainsäädäntö on selkeää ja tuomioistuimet yleensä myöntävät toimittajille ja yleisölle pääsyn tietoihin. Sen sijaan tuomioistuinten päätöksiä, joilla kumotaan julkisten elinten kielteiset päätökset, ei useinkaan panna täytäntöön käytännössä. Ihmisoikeuksien puolustajien tilannetta käsittelevä YK:n erityisraportoija suositti vuonna 2016, että Unkari tarkistaisi tiedonvälityksen vapautta ja tietosuojaa koskevia säännöksiä varmistaakseen vapaan ja valvomattoman pääsyn yleisen edun kannalta tärkeisiin tietoihin. Tätä kysymystä on käsitelty myös maakohtaisissa suosituksissa vuoden 2020 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä. Tiedonvapauslain mukaan kaikkien julkisia tehtäviä hoitavien elinten on pyydettäessä annettava pääsy valvonnassaan oleviin yleistä etua koskeviin tietoihin, ellei laissa säädetyistä poikkeuksista muuta johdu. Vaikka tiedonvapauslaki on ollut suhteellisen vakaa, muihin alakohtaisiin lakeihin asteittain tehdyt muutokset ovat heikentäneet yleisesti läpinäkyvyyttä ja tiedonsaantiin sovellettavia puitteita. Unkari muutti vuonna 2013 tiedonvapauslakia estääkseen vilpilliset tietopyynnöt. Hallitus antoi vuonna 2016 asetuksen , jossa julkisille instituutioille annetaan mahdollisuus pyytää korvausta julkisten tietojen saantia koskevista pyynnöistä aiheutuvista kuluista siinä tapauksessa, että tietopyyntöön vastaaminen aiheuttaisi viranomaiselle lisätyötä. Tiedotusvälineiden moniarvoisuuden seurantavälineen vuoden 2020 raportin mukaan toimittajien mahdollisuutta osallistua suoraan tiettyihin julkisiin tapahtumiin rajoitetaan yhä useammin.

Euroopan komissio (2020), EU:n oikeusalan tulostaulu 2020.

Euroopan komissio (2020), OLAFin kertomus vuodelta 2019.

Euroopan komissio, 2019 Country Report Hungary, SWD(2019) 1016 final.

Euroopan komissio, 2020 Country Report Hungary, SWD(2020) 516 final.

Euroopan neuvosto, Platform to promote the protection of journalism and safety of journalists – Hungary. https://www.coe.int/en/web/media-freedom/hungary .

Euroopan neuvosto: ministerikomitea (2010), Recommendation CM/Rec(2010)12 of the Committee of Ministers to member states on judges: independence, efficiency and responsibilities.

Euroopan neuvosto: ministerikomitea (2018), Recommendation CM/Rec(2018)11 of the Committee of Ministers to member States on the need to strengthen the protection and promotion of civil society space in Europe.

Euroopan neuvosto: ministerikomitea (2019), 25. syyskuuta 2019 tehty päätös CM/Del/Dec(2019)1355/H46-11.

Euroopan neuvosto: ministerikomitea (2020), väliaikainen päätöslauselma CM/ResDH(2020)180.

Euroopan neuvosto: Venetsian komissio (2010), Report on the Independence of the Judicial System Part I: The Independence of Judges, CDL-AD(2010)004.

Euroopan neuvosto: Venetsian komissio (2012), Hungary – Opinion on Act CLXIII of 2011 on the Prosecution Service and Act CLXIV of 2011 on the Status of the Prosecutor General, Prosecutors and other Prosecution Employees and the Prosecution Career of Hungary, CDL-AD(2012)008.

Euroopan neuvosto: Venetsian komissio (2012), Hungary – Opinion on Act CLI of 2011 on the Constitutional Court of Hungary, CDL-AD(2012)009.

Euroopan neuvosto: Venetsian komissio (2012), Hungary – Opinion on Act CLXII of 2011 on the Legal Status and Remuneration of Judges and Act CLXI of 2011 on the Organisation and Administration of Courts of Hungary, CDL-AD(2012)001.

Euroopan neuvosto: Venetsian komissio (2012), Hungary – Opinion on the Cardinal Acts on the Judiciary that were amended following the adoption of Opinion CDL-AD(2012)001 on Hungary, CDL-AD(2012)020.

Euroopan neuvosto: Venetsian komissio (2015), Hungary – Opinion on Media Legislation (Act CLXXXV on Media Services and on the Mass Media, Act CIV on the Freedom of the Press, and the Legislation on Taxation of Advertisement Revenues of Mass Media) of Hungary, CDL-AD(2015)015.

Euroopan neuvosto: Venetsian komissio (2017), Poland – Opinion on the Draft Act amending the Act on the National Council of the Judiciary; on the Draft Act amending the Act on the Supreme Court, proposed by the President of Poland, and on the Act on the Organisation of Ordinary Courts, CDL-AD(2017)031.

Euroopan neuvosto: Venetsian komissio (2019), Hungary – Opinion on the law on administrative courts and the law on the entry into force of the law on administrative courts and certain transitional rules, CDL-AD(2019)004.

Euroopan neuvosto: Venetsian komissio (2020), Report - Respect for democracy, human rights and the rule of law during states of emergency: reflections - taken note of by the Venice Commission on 19 June 2020 by a written procedure replacing the 123rd plenary session, CDL-AD(2020)014.

Euroopan neuvosto: Venetsian komissio ja Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön (Etyj) demokraattisten instituutioiden ja ihmisoikeuksien toimisto (ODIHR) (2018), Hungary – Joint Opinion on the Provisions of the so-called “Stop Soros” draft Legislative Package which directly affect NGOs (in particular Draft Article 353A of the Criminal Code on Facilitating Illegal Migration), CDL-AD(2018)013.

Euroopan neuvosto: Venetsian komissio ja Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön (Etyj) demokraattisten instituutioiden ja ihmisoikeuksien toimisto (ODIHR) (2018), Hungary – Joint Opinion on Section 253 on the special immigration tax of Act XLI of 20 July 2018 amending certain tax laws and other related laws and on the immigration tax, CDL-AD(2018)035-e.