asetuksen (EU) N:o 1303/2013 24 artiklan 3 kohdan ja 120 artiklan 3 kohdan kolmannen alakohdan mukaisesta arvioinnista

Korottamista koskevan tukikelpoisuuden tarkistaminen kaudelle 2014–2020 ei näytä olevan tarpeen. Sopeutusohjelmien kohteena olevien maiden on saatava varmuus EU:n maksujen ajoituksesta ja suuruudesta, mikä vaikuttaa myös ohjelmien kokoon ja vaadittavan kansallisen rahoituksen suuruuteen.

Tukikelpoisten maiden määrän osalta voidaan vuoden 2016 väliarvioinnin perusteella todeta, että niiden jäsenvaltioiden, jotka eivät enää saa rahoitusapua, ei pitäisi enää olla oikeutettuja korottamiseen. Tätä puoltaa myös lainsäätäjä, joka on luonut suoran yhteyden sopeutusohjelmien ja Euroopan rakenne- ja investointirahastojen välille yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 24 artiklassa. Tämä suora yhteys pitäisi säilyttää. Se mahdollistaa Kreikan ja muiden maiden sijoittumisen korottamismekanismilla tuettaviin sopeutusohjelmiin tulevaisuudessa. Säädösehdotus on laadittu siten, että sitä sovelletaan myös kaikkiin muihin maihin, jotka kuuluvat sopeutusohjelmien piiriin tulevaisuudessa.

Yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 24 artiklan muuttamisessa on huomioitava kaksi seikkaa: i) tukikelpoisten maiden määrä ja ii) säännöksen soveltamisen ajoittaminen.

Tämä tarkoittaa sitä, Kreikka on ainoa rahoitustukiohjelman alainen maa 30. kesäkuuta 2016.

Kyseisen säännöksen nojalla EU:n maksuja voitiin aikaistaa alkuperäiseen rahoitussuunnitelmaan verrattuna, ja siten välittömästi helpottaa talousarviopaineita, parantaa maksuvalmiutta ja vähentää tarvittavaa kansallisen osarahoituksen tasoa koheesiopolitiikassa. Tämän seurauksena lisääntynyt varojen hyödyntäminen osaltaan vähensi myös varojen menettämisen riskiä useissa maissa. Toimenpiteen soveltaminen on kuitenkin johtanut ohjelmaan ohjattavan rahoituksen kokonaismäärän pienenemiseen, mikä voi olla syynä siihen, että jotkin maat hyödyntävät säännöstä vain osittain tai eivät lainkaan.

Euroopan parlamentin ja neuvoston 17 päivänä joulukuuta 2013 antamassa asetuksessa (EU) N:o 1303/2013 , jäljempänä ’yhteisiä säännöksiä koskeva asetus’, edellytetään, että komissio tarkastelee kahta varainhoitoa koskevaa säännöstä 30. kesäkuuta 2016 mennessä. Nämä ovat 24 artiklan mukainen tilapäisistä talousarviovaikeuksista kärsivien jäsenvaltioiden maksujen korottaminen, jäljempänä ’korottaminen’, ja EU:n osarahoitusosuuden 85 prosentin enimmäismäärä, jota sovelletaan Kyproksen kaikkiin toimenpideohjelmiin 120 artiklan 3 kohdan mukaisesti.

Yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 120 artiklan 3 kohdassa määritetään poikkeuksellinen EU:n osarahoitusosuuden 85 prosentin enimmäismäärä Kyproksen kaikissa ohjelmissa 1. tammikuuta 2014 ja 30. kesäkuuta 2017 väliselle ajanjaksolle. Tämä säännös koskee vain Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa ja koheesiorahastoa, mutta ei maaseuturahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa. Vuosina 2014–2020 Kypros luokitellaan kehittyneemmäksi alueeksi rakennerahastojen tukea haettaessa. Kehittyneemmät alueet saavat yleensä enimmillään 50 prosenttia EU:n osarahoitusosuutta.

Kun otetaan huomioon, että Kypros allekirjoitti EU:n kanssa sopimuksen osallistumisesta talouden sopeutusohjelmaan maaliskuussa 2013, yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen mukaan Kypros hyötyy poikkeuksellisesta EU:n osarahoitusosuuden 85 prosentin enimmäismäärästä 30. kesäkuuta 2017 saakka.

Kun otetaan huomioon, että Kyproksen talouden sopeutusohjelman voimassaoloaika päättyi maaliskuun 2016 lopussa, herää kysymys, pitäisikö maan edelleen saada hyötyä tästä 30. kesäkuuta 2017 jälkeen.

Vaihtoehto 1: Jos Kyproksen etuoikeutettu asema EU:n osarahoitusosuuden suhteen päättyisi 30. kesäkuuta 2017, kansallisen osarahoituksen vähimmäismäärä ohjelmakauden loppuajaksi olisi noin 144 miljoonaa euroa.

Vaihtoehto 2: Jos EU:n 85 prosentin osarahoitusosuutta jatkettaisiin koko ohjelmakauden ajan, tarvittava kansallinen osarahoitus olisi 1. heinäkuuta 2017 alkaen noin 45 miljoonaa euroa, mikä on noin 99 miljoonaa euroa vähemmän kuin vaihtoehdossa 1. Ero Kyproksen kansallisessa osarahoituksessa ohjelmakauden toisella puoliskolla olisi huomattava ja vastaisi vuositasolla noin 0,16 prosenttia Kyproksen bruttokansantuotteesta.

Lähemmin tarkasteltuna keskeiset makrotaloudelliset indikaattorit osoittavat, että Kyproksen taloudellinen tilanne on edelleen erittäin vaikea. Taulukosta 1 käy ilmi, että Kypros ja Kreikka ovat ainoat jäsenvaltiot, joissa talouskasvu on negatiivista ja investoinnit vähenevät. Lisäksi molemmilla mailla on korkeat työttömyysluvut ja pahiten kärsivät rahoitussektorit järjestämättömien velkojen osuuden ollessa noin 30 prosenttia tai enemmän velkojen kokonaismäärästä.

Kun otetaan huomioon Kyproksen taloudellisen tilanteen heikkeneminen, yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 90 artiklan 5 kohdan mukaan maa voi olla oikeutettu täyteen tukeen koheesiorahastosta vuoden 2016 väliarvioinnin yhteydessä.

Tätä taustaa vasten komissio ehdottaa, että Kyproksen EU:n rahoitusosuuden 85 prosentin enimmäismäärää jatketaan ohjelman päättymiseen saakka. Tämä auttaa Kyprosta selviämään tarpeellisista suurista julkisista investoinneista ja helpottaa julkisen talouden jatkuvia vakauttamistoimia lisäämällä tarvittavaa julkisen talouden liikkumavaraa investointeihin. Sillä edistetään myös investointeja yksityisellä sektorilla, jolla on edelleen vaikeuksia saada luottoja pankki- ja rahoitusalan heikon tilanteen vuoksi.

Kaiken kaikkiaan komissio odottaa, että EU:n 85 prosentin osarahoitusosuuden voimassaolon jatkaminen vaikuttaa myönteisesti Kyproksen talouteen, sillä se lisää pitkän aikavälin kasvupotentiaalia ja parantaa sen talouden kykyä ylläpitää velanhoitoa ja julkisen velan takaisinmaksua.





Taulukko 1: Keskeiset makrotaloudelliset indikaattorit jäsenvaltioissa, jotka ovat oikeutettuja maksujen korottamiseen vuosien 2014–2020 toimintaohjelmien puitteissa 30. kesäkuuta 2016 asti

Lähde: AMECO, vuotta 2015 koskevat tiedot ovat komission talven talousennusteesta ja ne päivitetään, kun uusia ennusteita tai aiempia tietoja on saatavilla. Järjestämättömiä lainoja koskevat tiedot ovat Euroopan keskuspankilta ja ne perustuvat vuosien 2013–14 keskiarvoon.