Alueiden komitean lausunto aiheesta "Rotusyrjintä, muukalaisviha ja antisemitismi"

(97/C 244/12)

ALUEIDEN KOMITEA, joka

ottaa huomioon ehdotuksen "Neuvoston asetukseksi (EY) Euroopan rotusyrjinnän ja muukalaisvihan seurantakeskuksen perustamisesta" [KOM(96) 615 lopull. 96/0298 (CNS)] (),

ottaa huomioon neuvoston 14. helmikuuta 1997 tekemän päätöksen pyytää Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 130 b artiklan ja 198 c artiklan ensimmäisen alakohdan mukaisesti aiheesta alueiden komitean lausunto,

ottaa huomioon 18. syyskuuta 1996 tekemänsä päätöksen antaa aiheesta rotusyrjintä, muukalaisviha ja antisemitismi laadittavan lausunnon valmistelu valiokunta 8:n "Taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus Sosiaalipolitiikka Kansanterveys" tehtäväksi,

ottaa huomioon lausuntoluonnoksen (CdR 80/97 rev.), jonka valiokunta 8 hyväksyi 7. huhtikuuta 1997 (esittelijä: Eurig Wyn),

hyväksyi 18. täysistunnossaan 11. ja 12. kesäkuuta 1997 (kesäkuun 12. päivän kokouksessa) yksimieleisesti seuraavan lausunnon.

1. Johdanto

Osoittaakseen määrätietoisen tukensa Euroopan rasisminvastaiselle teemavuodelle alueiden komitea kehittelee aikaisemmin esittämiään ajatuksia ja antaa yhtenä alue- ja paikallistason johtavista hallintoelimistä täyden panoksensa rasisminvastaisiin strategioihin. Komitean mielestä rasisminvastaiset strategiat voivat toimia tehokkaimmin juuri alue- ja paikallistasolla, missä rotusyrjinnän ja muukalaisvihan vaikutukset tuntuvat eniten.

Alueiden komitea, joka vaatii todellista valtaa alue- ja paikallistason hallinnolle, on merkittävässä asemassa pyrittäessä varmistamaan, että alue- ja paikallisviranomaisilla on riittävästi varoja ja valtaa pystyäkseen tehokkaasti käsittelemään tällaisia ongelmia. Valtioiden keskushallinnon velvollisuus jakaa vastuuta on itsestäänselvyys, sillä rasismin ongelma havaitaan ja ratkaistaan parhaiten paikallistasolla.

2. Strategia

2.1. Alueiden komitea järjestää näyttelyn (foorumin), jossa esitellään alue- ja paikallisviranomaisten rasisminvastaisten strategioiden parhaita käytäntöjä.

2.2. Alueiden komitea järjestää alue- ja paikallisviranomaisten rasisminvastaisen konferenssin.

2.3. Alueiden komitea suosittaa määrätietoista rasisminvastaista strategiaa työpaikoilla. Erityishuomiota olisi kiinnitettävä aloihin, jotka jäävät koulutuksen ja sen välittömän vaikutuspiirin ulkopuolelle ja joilla rasismi on lisääntymässä.

2.4. Olisi kiinnitettävä huomiota vähemmistökulttuurien ja pienten kielialueiden ongelmiin hallitsevassa asemassa olevan kansallisvaltion voimakkaan kulttuurin keskellä. Euroopassa 50 miljoonaa ihmistä puhuu jotain vähemmistökieltä. Kuinka näitä kieliä voidaan suojella ja välttää jännitteet ja rasismi, joita kyseisten kielten häviäminen aiheuttaa siellä, missä niitä puhutaan?

2.5. Vähemmistöjä, jotka ovat asettautuneet kansallisvaltioihin mahdollisten taloudellisten tekijöiden kuten työttömyyden ja muuttoliikkeiden vuoksi, on suojeltava ja ne on hyväksyttävä osaksi EU:n ja sen jäsenvaltioiden monimuotoisuutta. On korostettava, että on arveluttavaa vaatia ihmisoikeuksien ja vähemmistöoikeuksien kunnioittamista EU:hun pyrkiviltä uusilta jäsenvaltioilta, mikäli sama vastuu lyödään laimin EU:ssa.

2.6. Euroopan ihmisoikeussopimusta on kunnioitettava.

2.7. Alueiden komitea katsoo, että sillä tulisi olla oikeus vedota Euroopan yhteisöjen tuomioistuimeen varmistaakseen, että vähemmistöjen oikeuksia kunnioitetaan. Komitealla tulisi olla oikeus vedota Euroopan yhteisöjen tuomioistuimeen rasismin uhriksi joutuneiden vähemmistöjen puolesta, sillä siten helpotettaisiin rasisminvastaista politiikkaa.

2.8. Lehdistö, joukkotiedotusvälineet ja viihdeala ovat avainasemassa rasisminvastaisen ajattelutavan edistämisessä. Niitä olisi rohkaistava kehittämään rasisminvastaisia strategioita.

2.9. Köyhyys, huonot asuinolot ja asianmukaisten sosiaalisten mukavuuksien puute ovat tekijöitä, jotka luovat rasismin kasvupohjan ihmisyhteisöissä. AK:n mielestä rasisminvastaisia strategioita ei tulisi nähdä erillään yhteiskunnallisista tekijöistä, varsinkaan työttömyydestä.

3. Tavoitteet

Alueiden komitean mielestä tulee

3.1. korostaa, millaisen uhkan rasismi, muukalaisviha ja antisemitismi muodostavat ihmisoikeuksille ja taloudelliselle ja yhteiskunnalliselle yhteenkuuluvuudelle yhteisössä,

3.2. rohkaista pohdintaa ja keskustelua toimenpiteistä, joita tarvitaan rasismin, muukalaisvihan ja antisemitismin kitkemiseksi Euroopasta,

3.3. edistää kokemusten vaihtoa paikallis-, jäsenvaltio- ja yhteisötasolla hyviksi havaituista toimivista käytännöistä ja tehokkaista strategioista rasismin, muukalaisvihan ja antisemitismin kitkemiseksi,

3.4. levittää tietoa hyviksi todetuista käytännöistä paikkakunnilla, joilla pyritään taistelemaan rasismia, muukalaisvihaa ja antisemitismia vastaan, sekä tehostaa kyseistä paikallistason toimintaa,

3.5. tehdä tunnetuksi yhdentymispolitiikan etuja kansallisella tasolla, erityisesti työllisyyden, koulutuksen, ammattikoulutuksen ja asuntopolitiikan aloilla,

3.6. hyödyntää aina tilaisuuden tullen niiden ihmisten kokemuksia, jotka ovat joutuneet tai vaarassa joutua rasismin, muukalaisvihan tai antisemitismin kohteeksi, sekä kannustaa kyseisten ihmisten sopeutumista yhteiskuntaan.

4. AK kannattaa rotusyrjinnän ja muukalaisvihan eurooppalaisen seurantakeskuksen perustamista

4.1. Yleistä

Ehdotusta eurooppalaisen seurantakeskuksen perustamisesta tulee tukea. Jo vuosien ajan rotujen välisten suhteiden alalla toimivat julkiset ja vapaaehtoiset järjestöt ovat huomauttaneet objektiivisen informaation puuttuvan. Tilastotietoja tarvittaisiin, jotta voitaisiin täsmällisesti todentaa rasismin ja siihen liittyvän toiminnan määrä.

4.2. Erityistä

4.2.1. 2 artikla: Seurantakeskuksen tavoite ja tehtävät

Ehdotetut tavoitteet ja tehtävät vaikuttavat asianmukaisilta. On luonnollisesti tärkeää, että kaikki prosessiin osallistuvat tahot noudattavat yhtenäistä lähestymistapaa tietojen keruussa, tallentamisessa ja tulkinnassa. Seurantakeskus voi onnistua tehtävänsä täyttämisessä vain antamalla rakentavan panoksensa oikean politiikan muotoiluun. On välttämätöntä, että keskuksen tavoitteet ja tehtävät ovat yleisesti hyväksytyt.

Virallisen arvovaltaisen vuosikatsauksen laatiminen voisi olla hyödyllinen menetelmä ongelman laajuuden määrittelemiseksi. Katsauksen sisältö ja itse ongelma saisivat siten huomiota osakseen. Keskuksen tehtävä myös "kouluttajana" on merkittävä.

4.2.2. 3 artikla: Työmenetelmät ja ensisijaiset toimialat

Olisiko ahdistelun taso, tyypit ja vaikutukset eriteltävä?

4.2.3. 4 artikla: Eurooppalainen tietoverkko rasismista ja muukalaisvihasta (Raxen)

Tietoverkon perustaminen on olennaisen tärkeää seurantakeskuksen työlle. On huolehdittava siitä, että tietoja antavat vain toimivaltaiset elimet. Täsmällisyys on välttämätöntä, jotta informaatio voidaan esittää yhteisesti hyväksytyssä muodossa. Käytännössä olisi järkevää koota jäsenvaltioiden nykyisten verkkojen välityksellä saatavat tiedot, jotta saataisiin käsitys vastaavista tiedonkeruujärjestelmistä.

4.2.4. 7 artikla: Yhteistyö järjestöjen ja muiden elimien kanssa

Kuten Raxenin suhteen, myös verkottumisen ja yhteistyöprosessin aloittamiseksi olisi omaksuttava käytännöllinen lähestymistapa. Todettakoon, että nykyiset pitkään toimineet ja pätevät organisaatiot ovat osaltaan tehneet paljon työtä rasismia ja muukalaisvihaa koskevan tiedon ja kokemuksien kokoamisessa.

4.3. Muita erityishuomioita

Alueiden komitea suosittaa:

a) Kuulemismenettely

Alueiden komitean lausunto tulisi pyytää kaikista toimista, jotka liittyvät rasisminvastaiseen taisteluun ja etnisten ryhmien välisiin suhteisiin.

b) Uskontojen, etnisten ryhmien ja kulttuurien moninaisen rinnakkainelon edistäminen

Alueiden komitean olisi pohdittava tapoja kehittää ja edistää taloudellisesti ja yhteiskunnallisesti arvokkaita etuja, joita vähemmistöryhmät tuovat eri alueille. Vähemmistöryhmien uskonnon, kulttuurin ja perinnön moninaisuutta tulee arvostaa. Alueiden komitea on huolissaan dogmaattisten uskonnollisten käsitysten synnyttämästä lisääntyneestä muukalaisvihasta.

c) Tasa-arvo

Olisi selvitettävä, miten voidaan edistää mahdollisuuksien yhdenmukaisuutta ja parantaa paikallisviranomaisten palvelujen saantia. AK kannattaa mahdollisuuksien yhdenmukaisuutta naisten ja miesten sekä etnisten ryhmien välillä.

d) Koulutus

Alueiden komitea pitää koulutusta, erityisesti lastentarhoja ja esikoulua tärkeänä keinona rasismin ja muukalaisvihan kitkemisessä. Komitea kannattaa tehokkaan, rasisminvastaisen koulutusstrategian kehittämiseen tähtääviä toimia.

e) Työllisyys

Kaikille kansalaisille on taattava tasavertaiset mahdollisuudet saada kunniallista työtä riippumatta siitä, mihin etniseen ryhmään he kuuluvat. Tällä tarkoitetaan sekä juridista oikeutta että sen päivittäistä käytäntöönpanoa.

5. Päätelmät

Ainoa keino todella edistyä rasismin, muukalaisvihan ja antisemitismin muodostaman ongelmakentän ratkaisussa on sen olemassaolon tunnustaminen. Tarvitaan luotettavia ja puolueettomia tosiasioita ongelmien laajuuden ja täsmällisten ilmenemismuotojen todentamiseksi. Ilman tällaista tietoa saatetaan antaa vääriä vastauksia kysymyksiin, joita ei täysin ymmärretä. Ehdotetun seurantakeskuksen perustaminen voi pitkällä aikavälillä huomattavasti auttaa rasististen, muukalaisvihamielisten ja antisemitististen käyttäytymismuotojen vähentämisessä tarjoamalla luotettavaa tietoa, jonka avulla voidaan hahmotella oikea politiikka ja luoda tarvittavat voimavarat taistelussa tätä yhteiskuntavastaisuuden muotoa vastaan.

6. Lisätietoja

Alueiden komitea tukee:

Euroopan rasisminvastaisen teemavuoden aikana jäsenmaissa ja Euroopan tasolla järjestettäviä monenlaisia tapahtumia. Nämä tapahtumat vaihtelevat paikallistason hankkeista sekä alueellisista ja valtakunnallisista kampanjoista yhteisötasolla järjestettäviin korkean profiilin tapahtumiin. Toiminta jakaantuu tiedotukseen ja viestintään, ja siihen kuuluu poliittisia, urheilu- ja kulttuuritapahtumia, tiedotusja viestintäkampanjoita sekä kokemustenvaihtoa, joiden avulla kannustetaan alueellisia ja paikallisia hankkeita, asiantuntijaseminaareja ja yhteisötason konferensseja. Alueiden komitea kannattaa Euroopan neuvoston rasismin, muukalaisvihan ja antisemitismin vastaista toimintaa ja julkilausumia.

Koko rasisminvastaisen teemavuoden ajan jäsenvaltioiden muodostamat koordinaatiokomiteat koordinoivat tapahtumia ja toimintaa kansallisella tasolla. Myös Euroopan komissio tukee rajallista määrää luonteeltaan mieluiten kansainvälisiä paikallis- ja aluehankkeita. Alkuvuodesta 1997 julistettiin erityinen hankekilpailu määräaikoineen, hakumenettelyineen, painopistealueineen ja rahoitustasoineen. Rasisminvastaista työtä aiemminkin tehneitä järjestöjä kannustetaan esittelemään ja tekemään tunnetuksi työtään ja esimerkkejä toimivista käytännöistä Euroopan rasisminvastaisen teemavuoden nimissä. Teemavuoden virallista tunnusta saa tarkoitusta varten perustetuilta kansallisilta koordinaatiokomiteoilta.

Bryssel, 12. kesäkuuta 1997.

Alueiden komitean puheenjohtaja

Pasqual MARAGALL i MIRA

() EYVL C 78, 12.3.1997, s. 15