Komission kertomus - EHTY:n perustamissopimuksen 95 artiklan nojalla tehtyjen terästukipäätösten seuranta Kolmastoista kertomus, toukokuu 2000





KOMISSION KERTOMUS EHTY:n perustamissopimuksen 95 artiklan nojalla tehtyjen terästukipäätösten seuranta Kolmastoista kertomus, toukokuu 2000 KOMISSION KERTOMUS EHTY:n perustamissopimuksen 95 artiklan nojalla tehtyjen terästukipäätösten seuranta Kolmastoista kertomus, toukokuu 2000 SISÄLLYSLUETTELO Tiivistelmä Yleiskatsaus Irish Steel, Irlanti Siderurgia Nacional, Portugali Eko-Stahl, Saksa Voest Alpine Erzberg, Itävalta Tiivistelmä Komissio esittää 4. huhtikuuta 1994 [1], 21. joulukuuta 1994 [2] ja 29. marraskuuta 1995 [3] tehtyjen päätöstensä nojalla EHTY:n perustamissopimuksen 95 artiklan mukaisten teräs- ja rautamalmitukien seurantaa koskevan kolmannentoista kertomuksensa. [1] Päätökset 94/257-261/EHTY (EYVL L 112, 3.5.1994, s. 52, 58, 64, 71, 77). [2] Päätös 94/1075/EHTY (EYVL L 386, 31.12.1994, s. 18). [3] Päätös 96/269/EHTY (EYVL L 94, 16.4.1996, s. 17). Edellä mainittujen päätösten mukaisesti tässä kolmannessatoista kertomuksessa käsitellään seuraavia yhtiöitä: Irish Steel, Siderurgia Nacional, EKO-Stahl ja Voest Alpine Erzberg. Koska useimmat komission tuen hyväksymistä koskevissa päätöksissä asettamat edellytykset on jo täytetty, tässä kertomuksessa käsitellään vain niitä edellytyksiä, joiden täyttämistä komissio edelleen seuraa. 1. Irish Steel, Irlanti Irish Ispatissa 31.12.1999 mennessä toteutetut investoinnit ovat suunnitelmien mukaiset. Tilivuoden 1999/2000 (heinäkuusta 1999 kesäkuuhun 2000) alkupuolen ilmoitettu tuotanto ja myynti ovat pysyneet asetetuissa rajoissa. 2. Siderurgia Nacional, Portugali Seuranta kohdistuu nyt suunnitelmaan, joka koskee valokaariuunin asentamista; uunin pitäisi muutetun suunnitelman mukaan olla toiminnassa vuoden 2001 kolmannella vuosineljänneksellä. Vaadittu työvoiman vähentäminen SN Serviçosissa viivästyy näin ollen edelleen siihen asti. Tästä syystä komissio aikoo jatkaa seurantaa 15. maaliskuuta 2002 asti. 3. Eko-Stahl, Saksa Komissio seuraa edelleen ainoastaan sitä, noudatetaanko uuden kuumavalssaamon vuotuista kapasiteettirajoitusta (900 kilotonnia/vuosi tammikuun 2000 loppuun asti ja 1,5 miljoonaa tonnia/vuosi helmikuusta 2000 alkaen) ja käytetäänkö tuotanto ainoastaan jatkokäsittelyyn yhtiön sisällä. Kapasiteettirajoitusta valvotaan elektronisella laitteella, jonka toimintaa komissio tarkkailee. 4. Voest Alpine Erzberg, Itävalta Rautamalmista peritty hinta vastasi markkinahintoja ja oli korkeampi kuin ulkomailta tuodun rautamalmin hinta seurantajakson aikana. Päätöksessä hyväksyttiin 57 miljoonan Itävallan sillingin myöntäminen vuoden 1999 aikana. Yritys haki 51 miljoonaa Itävallan sillinkiä ja sille maksettiin lopulta 47,8 miljoonaa Itävallan sillinkiä. Tuotanto ylitti päätöksessä asetetun enimmäismäärän. Maksettu määrä oli kuitenkin 9,2 miljoonaa sillinkiä vähemmän kuin mitä komissio oli hyväksynyt kyseiseksi vuodeksi. 5. Aiemmin seurattuja yrityksiä koskevat keskeneräiset kysymykset ILP Vuonna 1999 toteutetut investoinnit eivät muuttaneet yhtiön kokonaistuotantokapasiteettia. Rivan ja IRI:n kiista ILP:stä maksetusta hinnasta on edelleen välimiesmenettelyssä. ACERALIA Yrityksen kokonaistuotantokapasiteettia ei ole muutettu vuonna 1999. AHV-Ensidesa Capital Vuonna 1999 yritykselle maksettu sosiaalituki oli hyväksytyn tuen mukaista. Acenor Vuonna 1999 yritykselle maksettu sosiaalituki oli hyväksytyn tuen mukaista. Freital Jäljellä oleva kapasiteetti ei kasvanut vuonna 1999. Yleiskatsaus Siderurgia Nacional, EKO Stahl, Irish Steel, Voest Alpine Erzberg >TAULUKON PAIKKA> Irish Steel, Irlanti I. Johdanto Komissio päätti 7. helmikuuta 1996 (komission päätös 96/315/EHTY) [4] hyväksyä EHTY:n perustamissopimuksen 95 artiklan mukaisen, enintään 38,298 miljoonan Irlannin punnan suuruisen tuen, joka liittyy Irish Steel Ltd:n (ISL) myymiseen Ispat Internationalille ja Irish Steelin rakenneuudistukseen (ks. aiemmat seurantakertomukset). [4] EYVL L 121, 21.5.1996, s.6. Päätöksen mukaan tuen hyväksymiselle asetettiin useita edellytyksiä (yksityiskohdat on esitetty aiemmissa seurantakertomuksissa). Tällä hetkellä ainoat seurantaa vaativat edellytykset ovat tuotanto- ja myyntirajoitukset 30. kesäkuuta 2000 asti sekä tuotantokapasiteetin jäädyttäminen viideksi vuodeksi eli toukokuun 2001 loppuun. Yhdeksännessä Irish Steel Ltd:tä (nykyisin Irish Ispat Ltd.) koskevassa seurantakertomuksessa käsitellään 31.12.1999 päättynyttä ajanjaksoa, ja kertomus perustuu tietoihin, jotka Irlannin viranomaiset toimittivat komission päätöksen mukaisesti 24. maaliskuuta 2000. II. Tuotanto Valmiiden tuotteiden todellinen tuotanto heinä-joulukuussa 1999 oli 145 059 tonnia. Tämä on vähemmän kuin edellisen seurantakauden aikana. Päätöksessä kaudelle heinäkuusta 1999 kesäkuuhun 2000 asetetun 361 000 tonnin tuotantorajoituksen noudattamiseksi tuotanto ei saa ylittää 216 000 tonnia vuoden 2000 ensimmäisen puoliskon aikana. Tilanne esitetään tiivistettynä seuraavassa taulukossa: (tuhatta tonnia) >TAULUKON PAIKKA> Tuotettujen palkkien koot olivat komissiolle marraskuussa 1995 ilmoitettujen kyseisen ajankohdan kokovalikoimien mukaiset. Billettejä tuotettiin heinäkuusta 1999 joulukuuhun 1999 yhteensä 163 675 tonnia. Yhtiön ulkopuolelle myytäviksi tuotettiin seurantajakson aikana 951 tonnia billettejä (komission päätöksellä vahvistettu tuotantorajoitus vuodeksi 1999/2000 on 90 000 tonnia). III. Myynti Valmiiden tuotteiden myynti oli tarkasteluajanjaksona yhteensä 141 227 tonnia, kun taas edellisen vuoden samalla ajanjaksolla tuotteita myytiin 154 101 tonnia. Myynnin jakautuminen markkinoittain heinäkuun 1999 ja joulukuun 1999 välisenä aikana osoittaa, että noin 92 prosenttia myynnistä eli 131 135 tonnia myytiin komission päätöksessä määritellyille Euroopan markkinoille (eli yhteisöön, mukaan lukien Irlannin kotimarkkinat, sekä Sveitsiin ja Norjaan). Komission päätöksessä rajoitetaan Euroopan markkinoille myynti heinäkuun 1999 ja kesäkuun 2000 välisellä kaudella 320 000 tonniin. Irlannin viranomaiset ovat myös toimittaneet hintatietoja. Komissio on tutkinut nämä tiedot ja päätellyt, että hinnat ovat normaalin rajoissa [varmistettava yritystoiminnan pääosastolta]. ISL:n suurimpien U-palkkien (brittiläinen mittajärjestelmä), HE-palkkien (metrijärjestelmä) ja IPE-palkkien yhteisön markkinoille suuntautuva tuotanto oli vuoden 1999 loppupuoliskolla 14 732 tonnia. Näitä tuotteita valmistettiin myytäväksi Euroopan yhteisössä sekä Sveitsissä ja Norjassa vuonna 1998/1999 yhteensä 34 996 tonnia, eli hieman päätöksessä edellytettyä 35 000 tonnin vuosirajoitusta vähemmän. Siderurgia Nacional, Portugali I. Johdanto Komissio päätti 12. huhtikuuta 1994 hyväksyä [5] EHTY:n perustamissopimuksen 95 artiklan nojalla portugalilaiselle valtion omistamalle teräsalan yritykselle Siderurgia Nacionalille myönnettävän 62,12 miljardin Portugalin escudon [6] tuen (yksityiskohdat esitetty aiemmissa seurantakertomuksissa). [5] EYVL L 112, 3.5.1994, s. 52. [6] 1 miljardi escudoa = 4,987 miljoonaa ecua (1.1.1999). Tämä tuki maksettiin vuosina 1994 ja 1995. Komissio hyväksyi syyskuussa 1994 viidensien terästukisääntöjen mukaisesti [7]: [7] EYVL C 390, 31.12.1994, s. 18. - 4,925 miljardia escudoa sosiaalitukea, - 1 miljardi escudoa ympäristötukea. Vuoden 1999 loppuun mennessä on sosiaalituesta maksettu 2 409,56 miljoonaa escudoa. Loput sosiaalituesta ja ympäristötuki voidaan vielä maksaa. Tuen hyväksynnälle asetettiin useita ehtoja. Komissio seuraa edelleen seuraavien ehtojen täyttämistä: - Seixalin tehtaan masuunin korvaaminen valokaariuunilla (kesken), - henkilöstön kokonaismäärän vähentäminen 1 798 työntekijällä vuoden 1996 loppuun mennessä (viivästynyt). Tässä kertomuksessa käsitellään 31. joulukuuta 1999 mennessä tapahtunutta kehitystä niiden tietojen perusteella, jotka Portugalin hallitus on antanut komission pyynnön mukaisesti 21. maaliskuuta 2000 toimittamassaan kahdennessatoista seurantakertomuksessa. Tässä kertomuksessa keskitytään niihin edellytyksiin, joiden täyttymistä komissio edelleen seuraa. II. Investoinnit SN Longosin valokaariuuni Alkuperäisen Portugalin terästeollisuuden rakenneuudistussuunnitelman (PERG) mukaan masuuni piti korvata valokaariuunilla vuoden 1996 alkuun mennessä. Portugalin hallituksen päätös yksityistää toimivat yhtiöt välittömästi, mikä ei sisältynyt alkuperäiseen rakenneuudistussuunnitelmaan, ja se, että viranomaiset jättivät lopullisen investointipäätöksen SN Longosin uusille yksityisille osakkeenomistajille, aiheuttivat valokaariuunin asentamisessa kolmen vuoden viivästyksen. RIVA-yhtymän osakkeiden oston jälkeen ainoa jäljellä oleva sijoittaja MEGASA on esittänyt valokaariuunin asentamista koskevan suunnitelman, jota käsiteltiin kahdennessatoista seurantakertomuksessa sivulla 8. SN Serviços ja Portugali ilmoittivat komissiolle, että valokaariuunin asentaminen oli viivästynyt edelleen, koska uunia ei voitu ympäristösyistä rakentaa suunnitellulla paikalla ja omistusoikeuskysymystä ei saatu ratkaistua ajoissa. SN Serviços päätti sen vuoksi rakentaa uunin toiselle paikalle valmiisiin tiloihin, jolloin vältytään osalta maa- ja vesirakennustöistä, mutta jonka vuoksi jo saatuja tarjouksia oli muutettava, mikä aiheutti viivästystä. Seuraavassa taulukossa esitetään uusi suunnitelma. Kahdennessatoista kertomuksessa julkaistu aikataulu on suluissa. Hankkeen määrittely ja uunin suunnittelu // (huhtikuu 1999) valmis Tarjousten käsittely // (syyskuu 1999) maaliskuu 2000 Tekniset yksityiskohdat // (joulukuu 1999) maaliskuu 2000 Maa- ja vesirakennustyöt // (kesäkuu 2000) vuoden 2000 viimeinen neljännes Asennus // (marraskuu 2000) vuoden 2001 ensimmäinen neljännes Käytön aloitus // (tammikuu 2001) vuoden 2001 toinen neljännes Uuni täysin käyttökunnossa // (heinäkuu 2001) vuoden 2001 kolmas neljännes Komissio seuraa asian edistymistä sen joka vaiheessa. EHTY:n perustamissopimuksen 95 artiklan mukaista poikkeusta myönnettäessä masuunin korvaaminen valokaariuunilla katsottiin Siderurgia Nacionalin teollisen rakenneuudistuksen ratkaisevaksi osaksi. Rakenneuudistusta ei näin ollen voida katsoa loppuun saatetuksi ennen kuin kyseinen investointi on toteutettu. Vaikka tällä hetkellä ei olekaan nähtävissä, että viivästys tekisi tarpeelliseksi myöntää lisää tukea SN Serviçosille, komission on seurattava tuetun rakenneuudistuksen loppuunsaattamista. Nykyinen seuranta jatkuu ainoastaan 15. syyskuuta 2000 asti, mutta komissio aikoo jatkaa seurantajaksoa 15. maaliskuuta 2002 saakka valokaariuunin asennusta koskevan koko suunnitelmajakson ajaksi. III. Henkilöstömäärän kehitys Henkilöstömäärän vähentäminen on yhä jäljessä alkuperäisen suunnitelman aikataulusta. Aikataulun viivästyminen vaikuttaa ainoastaan SN Serviçosiin eikä sillä siten ole vaikutusta yksityistettyjen yhtiöiden kannattavuuteen. SN Serviçosin palveluksessa vielä olevia 447 työntekijää tarvitaan käyttämään masuunia, jonka tuotanto aiottiin alunperin lakkauttaa vuoden 1996 loppuun mennessä. Masuuni voidaan kuitenkin sulkea vasta, kun SN Longosin uusi valokaariuuni otetaan käyttöön Seixalissa. Viivästyminen alkuperäisestä aikataulusta on vaikuttanut 359 työntekijään vuoden 1998 loppuun mennessä. Seuraavassa taulukossa esitetään henkilöstömäärän kehitys ja ennuste: 1997-1999 ja ennuste vuosille 2000 ja 2001 >TAULUKON PAIKKA> *Odotetut vähennykset vuosina 2000-2001. **Laitteiden purkuun tarvittava työntekijämäärä. SN Longos lisää henkilöstömääräänsä todennäköisesti heti kun uusi valokaariuuni otetaan käyttöön, joten yksityistettyjen yhtiöiden henkilöstön kokonaismäärä kasvaa hieman masuunin sulkemisen jälkeen. Rakenneuudistussuunnitelmassa alunperin kaavailtu henkilöstömäärä, 1 410 työntekijää, saavutettaneen viimeistään vuoden 2001 aikana eli masuunin sulkemisen jälkeen. Irtisanomisten rahoitus: >TAULUKON PAIKKA> 1 Viidensien terästukisääntöjen 4 artiklan 1 kohdan mukaisesti valtion rahoitus kattaa 50 prosenttia näistä kustannuksista. 2 Keskinäisillä sopimuksilla (neuvoteltu irtisanominen). 3 Nämä luvut eivät vastaa edellisessä taulukossa ilmoitettua henkilöstön lopullista vähennystä, koska yhtiöt palkkasivat joitakin uusia työntekijöitä. Vuonna 1999 viidensien terästukisääntöjen 4 artiklan mukaista sosiaalitukea maksettiin 52,97 miljoonaa escudoa. IV. Myynti SN Serviços myy billettejä Portugalin markkinoilla yksinomaan SN Longosille. Tuotteiden hinnat vahvistetaan tavanomaisissa markkinaolosuhteissa kolmeksi kuukaudeksi. Muu terästuotanto myydään markkinoilla markkinahinnoilla (Metal Bulletinissa luetellut spot-hinnat). Tuoteryhmien keskihinnat ilmoitettiin seurantakertomuksessa. Komissio on verrannut näitä hintoja keskimääräisiin markkinahintoihin ja totesi niiden pysyneen hintavaihtelun tavanomaisissa rajoissa. [vahvistettava yritystoiminnan pääosastolta] V. Taloudellinen tulos SN Serviços Portugalin viranomaiset toimittivat komission päätöksen liitteen mukaiset täydelliset taloutta ja talouden tunnuslukuja koskevat tiedot. Kuten kahdennessatoista kertomuksessa todettiin, SN Serviços kärsi vuoden 1999 alkupuoliskolla yleisestä teräksen hinnan romahduksesta. Suuri osa tappioista on tältä ajanjaksolta. Teräksen hinnat alkoivat selvästi nousta vuoden 1999 loppupuoliskolla [8] ja SN Serviços pystyi pääsemään positiiviseen kassavirtaan vuoden 1999 loppupuoliskolla. SN Longosin kanssa tehtyjen hintasopimusten vuoksi (kolmeksi kuukaudeksi vahvistettu hinta, ks. edellä), jotka merkitsivät markkinahintojen seurantaa tietyllä viiveellä, SN Serviços ei pystynyt heti hyötymään markkinahintojen nousemisesta. Yritys odottaa toimintansa muuttuvan jälleen kannattavaksi vuonna 2000. [8] Hintojen kehitys noudatti teräsmarkkinoiden kehitystä, katso komission laatima terästeollisuuden ennusteohjelma vuodeksi 2000, EYVL C 27, 29.1.2000, s. 2. >TAULUKON PAIKKA> VI. Tuet EHTY:n perustamissopimuksen 95 artiklan nojalla hyväksytty tuki maksettiin kuudessa erässä maaliskuun 1994 ja kesäkuun 1995 välisenä aikana, kuten neljännessä seurantakertomuksessa todettiin. Viidensien terästukisääntöjen 3 artiklan nojalla hyväksyttyä ympäristötukea ei ole toistaiseksi maksettu. Viidensien terästukisääntöjen 4 artiklan 1 kohdan nojalla hyväksytyn sosiaalituen käyttöä selostettiin edellä kohdassa II.3 (irtisanomisten rahoitus). EKO Stahl GmbH, Saksa I. Johdanto Komissio hyväksyi 21. joulukuuta 1994 [9] EHTY:n perustamissopimuksen 95 artiklan nojalla EKO Stahl GmbH:lle myönnettävän 900,62 miljoonan Saksan markan [10] valtiontuen (yksityiskohdat on esitetty aiemmassa seurantakertomuksessa). [9] EYVL L 386, 31.12.1994, s. 18. [10] 1 miljoona Saksan markkaa = 511 299,72 ecua (1.1.1999). Komissio hyväksyi lisäksi 21. joulukuuta 1994 [11] yhteensä 385 miljoonan Saksan markan suuruisen alueellisen investointituen viidensien terästukisääntöjen 5 artiklan nojalla. [11] EYVL C 18, 17.1.1997, s. 7. Tuen hyväksynnälle asetettiin useita ehtoja. Komissio seuraa edelleen seuraavien ehtojen täyttämistä: - uuden kuumavalssaamon vuosikapasiteetti nostetaan 900 kilotonniin vuoden 1997 loppuun mennessä ja pidetään tällä tasolla tammikuun 2000 loppuun. Helmikuusta 2000 alkaen yritys saa nostaa tämän valssaamon kapasiteetin 1,5 miljoonaan tonniin vuodessa tammikuun 2005 loppuun asti (seurannassa, ks. II luku). - uuden kuumavalssaamon tuotantoa käytetään ainoastaan jatkokäsittelyyn yhtiön omissa kylmävalssaamoissa (toistaiseksi noudatettu). Tässä kertomuksessa käsitellään 29. helmikuuta 2000 mennessä tapahtunutta kehitystä niiden tietojen perusteella, jotka Saksan hallitus antoi 15. maaliskuuta 2000 komissiolle toimittamassaan raportissa. Tässä kertomuksessa keskitytään komission edelleen seuraamien kahden edellytyksen täyttymiseen. II. Kapasiteettirajoitukset Uuden kuumavalssaamon vuosikapasiteetin rajoittaminen 900 kilotonniin vuoden 2000 tammikuun loppuun asti ja sen jälkeen 1,5 miljoonaan tonniin vuoden 2005 tammikuun loppuun asti varmistetaan elektronisella laitteella, joka tekee näiden enimmäismäärien ylittämisen teknisesti mahdottomaksi. Komissio hyväksyi ehdotetun teknisen ratkaisun periaatteessa vuoden 1996 alussa. Järjestelmän yksityiskohdat löytyvät viidennestä seurantakertomuksesta. Järjestelmä on toiminut luotettavasti ja tuotantomäärät on jatkuvasti ilmoitettu komissiolle. Hyväksytty kapasiteetin lisäys helmikuusta 2000 alkaen aiheutti yritykselle teknisiä ongelmia, koska elektroninen laite on säädetty heinäkuusta kesäkuuhun kestävälle kapasiteettivuodelle. Sen vuoksi komissio hyväksyi 15. maaliskuuta 1999 Saksan viranomaisten ehdotuksen, jonka mukaan tuotanto heinäkuusta 1999 heinäkuuhun 2000 lasketaan näiden kahden raja-arvon mukaisen keskimääräisen tuotannon perusteella, jolloin heinäkuusta 1999 kesäkuuhun 2000 kestävän kapasiteettivuoden vuosikapasiteetiksi saadaan 1,150 miljoonaa tonnia [12]. Elektroninen laite on säädetty tämän mukaisesti 1. heinäkuuta 1999 ja säädetään 1,5 miljoonaan tonniin/vuosi 1. heinäkuuta 2000. [12] Laskettu seuraavalla tavalla: (7/12 x 900 = 525) + (5/12 x 1,5 = 625) = 1,150. III. Uuden kuumavalssaamon tuotanto Uudessa kuumavalssaamossa valmistettuja kuumavalssattuja teräsnauhoja käytetään yksinomaan kylmävalssaamossa. Kuumavalssattujen teräsnauhojen tuotanto oli 775 026 tonnia ajanjaksolla, joka alkoi 1. heinäkuuta 1999 ja päättyi 29. helmikuuta 2000. Hyväksytty jäljellä olevan tuotannon määrä ajanjaksolla 1.3.-1.7.2000 on 374 974 tonnia. Voest Alpine Erzberg GmbH, Itävalta I. Johdanto Komissio päätti 29. marraskuuta 1995 hyväksyä [13] Voest Alpine Erzberg GmbH:lle (VAEG) myönnettävän tuen sen kaivostoiminnan lakkauttamiseksi asteittain vuoteen 2002 mennessä. Hyväksytystä tuesta 272 miljoonaa Itävallan sillinkiä [14] on tarkoitettu vuosien 1995-2002 toimintatappioiden kattamiseen ja 136 miljoonaa sillinkiä kuluihin, jotka aiheutuvat malmikaivoksen sulkemisesta turvallisesti ja ympäristöystävällisesti. [13] EYVL L 94, 16.4.1996, s. 17. [14] 1 miljoona Itävallan sillinkiä = 72 672 ecua (1.1.1999). Erityyppisille tuille hyväksytyt vuosittaiset enimmäismäärät on esitetty taulukkona kohdassa 4. Tuen hyväksymiselle asetettiin muun muassa seuraavat edellytykset: - edellä olevassa taulukossa ilmoitettua tuen vuotuista enimmäismäärää ja tuotannon vuotuista enimmäismäärää ei ylitetä (tuotannon enimmäismäärä ylitetty; ks. II.2.a), - toimintatuen määrä ei ylitä tuotantokustannusten ja myyntitulojen erotusta (toistaiseksi noudatettu), - rautamalmista laskutettu hinta vastaa markkinahintaa eikä se ole alhaisempi kuin ulkomailta tuodun rautamalmin hinta (toistaiseksi noudatettu). Tässä kertomuksessa käsitellään 31. joulukuuta 1999 mennessä tapahtunutta kehitystä niiden tietojen perusteella, jotka Itävallan hallitus antoi 15. maaliskuuta 2000 komission pyynnön mukaisesti toimittamassaan kahdeksannessa seurantakertomuksessa. II. Uusi seurantakertomus 1. Yritys Voest Alpine Erzberg Gesellschaft mbH:n (VAEG) omistaa ÖIA Bergbauholding Aktiengesellschaft. Se kuuluu Österreichische Industrieholding Aktiengesellschaft -yhtiöön, jonka puolestaan Itävallan valtio omistaa kokonaan. VAEG harjoittaa alhaisen rautapitoisuuden omaavan (n. 32 prosenttia rautaa) malmin louhintaa. Yhtiöllä on vain yksi asiakas, Voest Alpine Stahl AG (VASA), joka yksityistettiin syksyllä 1995. 2. Toimintatuki (a) Tuotanto ja myynti Vuonna 1999 VAEG tuotti 1,149 miljoonaa tonnia rautamalmia, jonka rautapitoisuus on keskimäärin 33,6 prosenttia, sekä 589 662 tonnia heikompilaatuisia tuotteita, joita VASA voi käyttää masuunin panosmateriaalina (Möllerzusatzmaterial). Nämä määrät myytiin ja toimitettiin VASA:lle. Tuotanto laski vuonna 1998 tuotetusta 1,3 miljoonasta tonnista 1,149 miljoonaa tonniin vuonna 1999, mutta ylitti päätöksen 1 artiklassa vuodelle 1999 säädetyn 1 miljoonan tonnin vuotuisen enimmäismäärän. Itävallan viranomaisten mukaan tämä on johtanut parempaan liiketoiminnan tulokseen ja siihen, että tukea on tarvittu hyväksyttyä vähemmän. Komissio tutkii tilannetta päätöksen perusteella ja on pyytänyt Itävallan viranomaisilta tietoja. Itävallan viranomaiset ilmoittivat komissiolle 18. päivänä huhtikuuta 2000, että tilanne johtui ennalta arvaamattomista olosuhteista. Vuoden 1999 lopussa VEAG joutui ennenaikaisesti räjäyttämään osan kaivoksesta romahtamisvaaran vuoksi. Tällä tavoin vapautettu rautamalmi oli alunperinn tarkoitus tuottaa ja toimittaa ainoastaan vuonna 2000. VAEG päätti toimittaa sen jo vuoden 1999 lopussa vuotta 2000 koskevan sopimuksen ennakkona. Itävallan viranomaiset vakuuttivat komissiolle, että tämä ennakkotoimitus tullaan vähentämään vuodelle 2000 hyväksytystä tuotantomäärästä ja että tuotantorajoituksia tullaan noudattamaan. (b) Tuotantokustannukset Vakiolaatuisen raudan tuotantokustannukset olivat yhteensä 169,915 miljoonaa Itävallan sillinkiä eli 147,22 sillinkiä tonnilta vuonna 1999. Heikompilaatuisten tuotteiden tuotantokustannukset olivat yhteensä 33,581 miljoonaa Itävallan sillinkiä eli 56,95 Itävallan sillinkiä tonnilta. Näihin kustannuksiin sisältyvät vuonna 1999 toteutetuista toimista aiheutuneet sulkemis- ja kunnostuskustannukset. Yksityiskohtaiset tiedot tuotantokustannuksista esitetään liitteessä. (c) Hinnoittelu Vakiolaatuinen rautamalmi myytiin hintaan 139,50 sillinkiä tonnilta. Tämä vakiohinta vahvistettiin joulukuussa 1998 koko vuodeksi 1999. Heikompilaatuista materiaalia (Möllerzusatzmaterial) myytiin 76 sillingillä tonnilta, mikä vahvistettiin kalkkikivimurskan (Kalkschotter) markkinahinnan perusteella. Rautamalmin ja heikompilaatuisen materiaalin (Möllerzusatzmaterial) toimitusten keskihinta oli 99,60 Itävallan sillinkiä tonnilta. Laskutettu hinta, mukaan lukien kulut kuljetuksesta VASAlle Linziin, oli 667,50 sillinkiä tonnilta rautaa. Itävallan yhdeksännessä seurantakertomuksessaan esittämät tiedot vahvistavat Voest Alpine Rohstoffbeschaffungs GmbH:n, raaka-aineen ostamisesta vastaavan Voest-Alpine Stahl AG:n tytäryhtiön, antamat tiedot, joiden mukaan edellä mainittu rautamalmista maksettu raudan tonnihinta on korkeampi kuin vastaava tuontirautamalmista maksettava hinta. [vahvistettava yritystoiminnan pääosastolta] Näin ollen voidaan todeta, että vuonna 1998 laskutetut hinnat eivät olleet alhaisempia kuin 29. marraskuuta 1995 tehdyn komission päätöksen 2 artiklassa määrätään. (d) Toimintatuki VAEG:n kokonaistappiot vuoden 1999 ensimmäisellä puoliskolla olivat 52,158 miljoonaa Itävallan sillinkiä. Tämän kauden kokonaistappioista 23,233 miljoonaa sillinkiä liittyi sulkemistoimiin. Lisätietoja tappioista esitetään liitteessä. Yhtiö haki 51 miljoonan sillingin toiminta- ja sulkemistukea vuodeksi 1999. Ainoastaan 47,8 miljoonaa sillinkiä oli maksettava. Määrä on 9,2 miljoonaa sillinkiä vähemmän kuin komission vuodeksi 1999 valtuuttama 57 miljoonan sillingin enimmäismäärä (34 miljoonaa sillinkiä toimintatukea ja 23 miljoonaa sillinkiä sulkemistukea). Tukea tarvittiin vähemmän siitä syystä, että VAEG pääsi suurempiin kustannussäästöihin kuin mitä alkuperäisessä suunnitelmassa odotettiin ja sen liiketoiminnan tulos oli parempi suunniteltua ja päätöksessä määrättyä suuremman tuotannon ansiosta. 3. Sulkemistuki Sulkemistuelle vuodeksi 1999 hyväksytty enimmäismäärä on 23 miljoonaa Itävallan sillinkiä. Vuoden 1999 ensimmäisellä puoliskolla tukea maksettiin 17,8 miljoonaa sillinkiä, kun sulkemiskustannukset olivat 23,233 miljoonaa sillinkiä. 4. Maksetun tuen ja hyväksytyn tuen vertailu >TAULUKON PAIKKA> 5. Henkilöstömäärän kehitys Henkilöstömäärän vähentämistä suunnitellaan seuraavasti: >TAULUKON PAIKKA> Edellä olevasta taulukosta ilmenee, että tuotantohenkilöstön määrää vähennettiin 230:een vuonna 1998, kuten yhdennessätoista seurantakertomuksessa kerrottiin. Vuonna 1999 tuotantohenkilöstön määrää vähennettiin 219:ään. Siten henkilöstön vähentäminen on edennyt suunniteltua nopeammin. Liite Tuotantokustannusten ja tulojen vertailu vuonna 1999 >TAULUKON PAIKKA> * 6 900 tonnin erotus myytiin varastosta.