FI    FI  EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 20.10.2004 
KOM(2004) 698 lopullinen 
  
KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTO LLE JA EUROOPAN PARLAMENTILLE 
Terrori-iskujen ehkäiseminen, niihin  varautuminen ja niihin reagoiminen 
 
FI 2   FI SISÄLLYSLUETTELO 
1. Johdanto .................................................................................................................... ... 3 
2. Kansalaisyhteiskunta ja terrorismin torjunta................................................................ 3 2.1. Perusoikeuksien puolustaminen väkiva ltaiselta radikalisoitumiselta .......................... 4 
2.2. Julkisen ja yksityisen sektorin turvallisuuskysymyksiä koskeva vuoropuhelu............ 4 
2.3. Terrorismin uhrit ......................................................................................................... .4  
2.4. Maaliskuun 11. päivän julistaminen vapauden turvaamista koskevan demokraattisen 
kansalaiskeskustelun päiväksi...................................................................................... 5 
3. Yhdennetty lähestymistapa terrori-iskujen  ehkäisemiseen, niihin varautumiseen ja 
niihin reagoimiseen yhteisön piirissä........................................................................... 5 
3.1. Yhteisön politiikka terrorismin torjunnassa................................................................. 5 3.2. Yhteistyö ulkosuhteiden alalla ..................................................................................... 6 3.3. Eurooppalaisten ja kansallisten järjestelmien yhdistäminen........................................ 7 3.4. Yleisötiedotuksesta vastaavat viranomaiset................................................................. 7 3.5. Yhteydet lainvalvontaviranomaisiin ............................................................................ 8 3.6. Ensisijainen tavoite: turvallisuustutkimus.................................................................... 8 3.7. Yksityisen sektorin asema............................................................................................ 9 3.8. Räjähteet................................................................................................................. ...... 9 
 
FI 3   FI 1. J OHDANTO  
Madridissa 11. maaliskuuta 2004 tapahtuneid en, koko Euroopan unioni a järkyttäneiden 
terrori-iskujen jälkeen Eurooppa-neuvos to sopi strategisista tavoitteista1, jotka ovat sittemmin 
ohjanneet terrorismin torjumista unionissa.  
Kesäkuun 18. päivänä 2004 kokoontunut Eurooppa-neuvosto2 vahvisti Euroopan unionin 
tarkistetun terrorismin torjun taa koskevan toimintasuunnitelman.  Terrori-iskujen 
ehkäiseminen, niihin varautuminen ja ni ihin reagoiminen tehokka asti unionissa ovat 
toimintasuunnitelmassa mainittujen useiden laaja- alaisten toimenpiteiden ja toimien kattavia 
tavoitteita. Komissio on osallis tunut merkittävästi toimintasuunnitelman laatimiseen3. 
Mainitussa kokouksessa Eurooppa-neuvosto määritti us eita ensisijaisia tavo itteita, joihin olisi 
pyrittävä ennen vuoden 2004 loppua, kuten terrori-i skujen ehkäiseminen, niiden seurauksien 
käsitteleminen, kriittisen infrastruktuurin s uojeleminen ja terrorismin rahoittamisen 
estäminen.  
Tässä tiedonannossa ja kolmessa muussa erillisessä tiedonannossa4, jotka komissio hyväksyi 
samanaikaisesti, vastataan kussakin yhteen näistä Eurooppa-neuvoston kehotuksista ja 
pyritään valmistautumaan yhdessä neuvoston kanssa 17. joulukuuta 2004 pidettävään Eurooppa-neuvoston kokoukseen.  
2. K
ANSALAISYHTEISKUNTA JA TERRORISMIN TORJUNTA  
Oikeus elämään, vapauteen  ja turvallisuuteen5 ovat tärkeimpiä ihmisoikeuksia6. Terrorismi 
uhkaa niitä kaikkia. Näiden oikeuksien säilyttämi nen on perustavaa laatua oleva tehtävä, joka 
edellyttää kaikkien yht eiskunnallisten toimijoid en osallistumista demokratioissamme. Näin 
ollen ei riitä, että eurooppalaiset politiikat  ovat keskenään yhdenmukaisia, niiden on oltava 
myös osallisuutta edistäviä eli parlamentit,  talouden toimijat, valtiosta riippumattomat 
järjestöt ja kaikki Euroopan kansalai set on saatava osallistumaan niihin.  
Elämän, turvallisuuden ja vapauden suojelemin en edellyttää nykyisin uusia ratkaisuja, keinoja 
ja lähestymistapoja. Jos halutaan estää terrorist eja käyttämästä vapautta itse vapautta vastaan, 
koko yhteiskunnan on osallistuttava uusien välineiden ja uusien valvontakeinojen 
määrittämiseen ja kehittämiseen: tarvitaan yhä tehokkaampia välineitä maailmanlaajuisen terrorismin torjumiseksi ja uusia tehokkaita valvontavälineitä tasa painon säilyttämiseksi 
                                                
 
1 Euroopan neuvoston julkilausuma terrorismin torjunnasta, 25.3.2004, 
http://ue.eu.int/ueDocs/cms_Data /docs/pressData/fi/ec/79647.pdf  
2 Brysselissä 17. ja 18. kesäkuuta 2004 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan päätelmät 
10679/2/04 REV 2, http://ue.eu.int/ueDocs/cms_Data/docs/pressData/fi/ec/81748.pdf  
3 Komission valmisteluasiakirja "Compendium Counter-Terrorist Actions: Contribution of the 
Commission Services", SEC (2004) 669, 25.5.2004. 
4 Komission tiedonanto "terrorismin rahoituksen ehkäisemisestä ja estämisestä" [KOM (2004) 700], 
"Terrorismin torjuntavalmius ja seurausten hallinta " [KOM (2004) 701], ja "Kriittisen infrastruktuurin 
suojelu terrorismin torjunnassa" [KOM (2004) 702]. 
5 Ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen 3. artikla: "Kullakin yksilöllä on oikeus elämään, 
vapauteen ja henkilökohtaiseen turvallisuuteen." 
6 Katso Euroopan unionin perusoikeuskirjan 2 artiklan 1 kohta: "Jokaisella on oikeus elämään." ja 
6 artikla: "Jokaisella on oikeus vapauteen ja henkilökohtaiseen turvallisuuteen." 
http://www.europarl.eu.int/charter/pdf/text_fi.pdf  
 
FI 4   FI kollektiivisen turvallisuuden ja yksilön vapaud en välillä. Turvallisuustavoitteiden on joka 
tapauksessa oltava yhteensopiva t perusvapauksien periaatteiden sekä vapaata yrittäjyyttä ja 
kaupankäyntiä koskevien kansainvälisten sään töjen kanssa. Turvallisuustarkoituksissa 
kerättyjen henkilöitä koskevien ja kaupallisten tietojen luottamuksellisuus on ehdottomasti taattava EU:ssa. Myös EU:n kauppakum ppaneiden on taattava näiden tietojen 
luottamuksellisuus.  
2.1. Perusoikeuksien puolustaminen väki valtaiselta radikalisoitumiselta 
Yhteiskuntiemme väkivaltaisen radikalisoitumisen vastustamisen ja terr oristien värväämistä 
helpottavien tekijöiden poistamisen on oltava ensisijaisia tavoitteita terrorismin ehkäisystrategiassa. Komissio aikoo antaa tähän panoksensa neuvostossa vuonna 2005 
hyödyntämällä muun muassa Euroopan rasismin ja muukalaisvihan seurantakeskuksen sekä 
asiantuntijoiden ja tutkijoiden asiantuntemusta. Se pyrkii sekä määrittämään, missä eurooppalaisilla politiikoilla ja vä lineillä voidaan ehkäistä väki valtaista radikalisoitumista, 
että tutkimaan, miten voidaan  parhaiten suojella Eur oopan unionin perustuslaissa 
vahvistettuja perusoikeuksia ja -vapauksia  niihin miltä tahansa taholta kohdistuvalta 
väkivallalta ja terrorilta. 
2.2. Julkisen ja yksityisen sektorin tu rvallisuuskysymyksiä koskeva vuoropuhelu 
Komissio katsoo, että on tarpeen käynnistää ju lkisen ja yksityisen  sektorin välinen 
vuoropuhelu turvallisuuskysymyksistä eurooppalaiste n, kansallisten, alakoht aisten ja muiden 
asianomaisten organisaatioiden edustajien keske n, sillä yksityisellä sektorilla on merkittävä 
asema terrori-iskujen ehkäisemisessä, niihin va rautumisessa ja niihin reagoimisessa, kuten 
todetaan myös muissa kolmessa tiedonann ossa, jotka ovat osa Eurooppa-neuvoston 
joulukuussa 2004 pidettävän kokouksen valmis teluja. Vuoropuhelun pohjana olisi oltava 
alalla aikaisemmin tehty työ ja voimassa olevat kumppanuudet, erity isesti julkisen ja 
yksityisen sektorin yhteistyön luominen jä rjestäytyneen rikolli suuden torjumiseksi. 
Tarkoituksena ei ole perustaa uusia rakentei ta vaan pikemminkin antaa molemmille puolille 
mahdollisuus osallistua hedelmälliseen vuoropuheluun siitä, miten Euroopan turvallisuustarpeet ja tarve turvata tavaroid en ja palveluiden lii kkuvuus Euroopassa voidaan 
saattaa keskenään tasapainoon kunnioittaen sama lla turvallisuustarkoituksissa kerättyjen 
henkilöitä koskevien ja kaupallisten tietojen luo ttamuksellisuutta ja suhteuttaen ehdotettujen 
toimenpiteiden piiriin kuuluv iin yrityksiin ja teollisuusla itoksiin kohdistuva t vaikutukset 
turvallisuusriskien vähentämiseen. 
2.3. Terrorismin uhrit 
Uhrien ja heidän perheidensä tukemisen sekä  kuntouttamisen on oltava  kiinteä osa terrori-
iskuihin reagoimista yhteisvastuullisuuteen  sitoutuneessa yhteiskunnassa. Maaliskuun 
25. päivänä kokoontunut Eurooppa-neuvosto kehotti komissiota "varmistamaan terrorismin 
uhrien auttamiseen vuoden 2004 ta lousarviosta käytettävissä olevien varojen jakamisen 
kiireellisesti". 
Komissiolla on työn alla useita tähän liittyviä toimia ja se toteuttaa parlamentin hyväksymää 
kokeiluhanketta sellaisten hankke iden rahoittamiseksi, joiden tavoitteena on auttaa uhreja 
toipumaan ja lisätä yleisön tietoisuutta terroriuhasta. 
Lisäksi olisi luotava mekanismi, jonka a vulla äärimmäisiä vahinkoja aiheuttavasta 
tapahtumasta, kuten New Yorkissa World Trad e Centeriin kohdistuneista  iskuista, johtuva 
 
FI 5   FI taloudellinen rasitus voidaan jakaa koko Eu roopan unionin kesken. Yhteisvastuullisuuden 
ansiosta kukin jäsenvaltio selviy tyy helpommin tällaisten valtav ien iskujen jälkivaikutuksista. 
Komissio tarkastelee tällaista mekanismia koskevi a eri vaihtoehtoja ja pyrkii tekemään sitä 
koskevan ehdotuksen vuoden 2005 puolivälin paikkeilla. 
2.4. Maaliskuun 11. päivän julistamine n vapauden turvaamista koskevan 
demokraattisen kansalai skeskustelun päiväksi 
Komissio aikoo kunnioittaa 11. maaliskuuta 2004 tapaht uneiden järkyttävien terrori-iskujen 
uhrien muistoa osallistumalla ensimmäise nä eurooppalaisena terrorismin uhrien 
muistopäivänä järjestettäviin seremonioihin 11. maaliskuuta 2005. Komissi o katsoo, että se 
voi osallistua tähän parhaiten julistamalla kyseisen päivän vapauden turvaamista koskevan 
demokraattisen kansalaiskeskustelun päiväksi. Maaliskuun 11. päivän jälkeen miljoonat Euroopan kansalaiset osoittivat yhteisvastuullis uutta, sitoutumista, rohk eutta ja luottamusta 
kansallisiin ja eurooppalaisiin instituutioih in kaikissa jäsenvaltioissa. Unionin on 
kunnioitettava tätä demokraattista kypsyyttä ja osallist uttava valistuneeseen keskusteluun siitä 
herkästä tasapainosta, joka on löydettävä, jos halutaa n, että Eurooppa rinnastetaan 
korkeimpaan mahdolliseen yleiseen turvallisuuteen sekä Euroopalle luonteenomaisen vapauden ja takeiden suojaamiseen. Komissio ha luaa osallistua yhteistyössä neuvoston kanssa 
Euroopan parlamentille, jäsenvaltioiden ja mu iden maiden parlamenteille sekä yleensä 
Euroopan kansalaisille osoitettavan muistokert omuksen laatimiseen. Kertomuksessa kuvataan 
EU:n 11. maaliskuuta 2004 ja 11. maaliskuuta 2005 välisenä aikana toteuttamia toimenpiteitä 
ja sitä, miten niiden täytäntöönpanossa on edisty tty EU:ssa ja jäsenvaltioissa, sekä edessä 
olevia haasteita. Terrorismin uhrien muistolle omistetun kertomuksen esipuheen voisi laatia 
Eurooppa-neuvosto. 
3. Y
HDENNETTY LÄHESTYMISTAPA TERRORI -ISKUJEN EHKÄISEMISEEN , NIIHIN 
VARAUTUMISEEN JA NIIHIN REAGOIMISEEN YHTEISÖN PIIRISSÄ  
3.1. Yhteisön politiikka terrorismin torjunnassa 
Kesäkuun 18. päivänä 2004 pidetyssä Eurooppa-neuvoston kokouksessa korostettiin 
yhdennetyn lähestymistavan merkitystä terrorism in torjunnassa sekä Euroopan unionin laaja-
alaisten välineiden hyödyntämisen tärkeyttä. Komissio yhtyy täysin tähän näkemykseen, jota 
se noudattaa myös omassa työssään. 
Perustuslakiluonnoksessa luovutaan kolmannesta pilarista ja muutam ia poikkeuksia lukuun 
ottamatta yhdennetään oikeus- ja sisäasiat muihin unionin  politiikkoihin. Komissiolla on 
huomattava kokemus ensimmäiseen  pilariin kuuluvista aloist a, joilla tehtävään työhön 
kesäkuussa kokoontunut Eurooppa-neuvosto on pyytä nyt sitä osallistumaan. Tämä edistää 
toiminnan jatkuvuutta aloilla, joilla komissio ha luaa perustuslain voimaantulon jälkeen toimia 
perinteiseen tapaansa valmis telemalla politiikkoja ja seuraamalla niiden täytäntöönpanoa. 
Komissio katsoo, että terrorismin torjunnassa voi daan toimia johdonmukaisesti ja tehokkaasti 
ainoastaan, jos poliisiyhteist yö ja oikeudellinen yhteist yö otetaan nykyistä paremmin 
huomioon kaikkien politiikkojen yhte ydessä (valtavirtaistaminen).  
Kussakin muussa kolmessa tiedon annossa käsitellään tapoja, joilla komissio voisi sekä 
nykyisten että eräissä tapauks issa uusien välineiden avulla  parantaa terrori-iskujen 
ehkäisemistä, niihin varautumista ja niihin  reagoimista Euroopassa , kullakin alalla eli 
terrorismin rahoittamisen estämisessä, terrorismi n ehkäisemisen ja sen seurausten hallinnan 
 
FI 6   FI alalla sekä kriittisen infrastruktuurin suojel emisessa terrorismin torjunnassa. Tiedonannoissa 
myös korostetaan useiden sell aisten kattavien vaatimusten merkitystä, joissa hyödynnetään 
yhteisön poliitiikkojen laajaan kirj oon kuuluvia välineitä ja keinoja. 
Seuraavat toimet kuvaavat turvallisuustavo itteiden valtavirtaistamista yhteisön eri 
politiikkoihin terrori-iskujen ehkäisemistä, niihin  varautumista ja niihin reagoimista varten. 
Kyseessä ei ole kattava luettelo kaikista polit iikan aloista, joilla komissio parhaillaan toimii 
suoraan terrorismin torjuntaa koskevan EU:n toimintasuunnitelman täytäntöönpanemiseksi. 
Tällainen luettelo ja luettelo kaikista muis ta politiikan aloista, joilla komissio toimii 
25. maaliskuuta kokoontuneen Eurooppa-neuvoston asettamien strategisten tavoitteiden 
saavuttamiseksi, kattaisi monia muita hyvin er ilaisia aloja liikent eestä energiaan ja 
avaruuteen. 
3.2. Yhteistyö ulkosuhteiden alalla 
Eurooppa-neuvosto painotti 18. kesäkuuta pidetyssä kokouksessa "tarvetta varmistaa, että 
terrorismin torjunnasta tehdään osa EU:n ulko suhdepolitiikkaa ja pyytää, että joulukuun 
Eurooppa-neuvostolle tehtäisiin konkreettisia ehdotuksia siitä, miten tämä toteutettaisiin 
tehokkaimmin" . 
Komissio laatii yhdessä neuvoston kanssa selv ityksen Eurooppa-neuvostolle siitä, kuinka 
terrorismin torjunta voidaan si sällyttää EU:n ulkosuhdepolitiikan eri osa-alueisiin. Ensinnäkin 
komission yksiköt ovat laatin eet epävirallisen asiakirjan  "The Commission’s Counter-
Terrorism Technical Assistance Strategy".  
Kyseisessä asiakirjassa esitetään strategiset pol iittiset perustelut sille, että kehitetään 
komission osallistumista koko EU:n kattavaan lähestymistapaan terrorismin torjunta-avun 
antamiseksi kolmansille maille ja alueille. Tä mä strategia perustuu seuraaviin seikkoihin: 
EU:n avun tulisi nojautua jo vireillä oleviin yhteistyö- ja avunantomenetelmiin 
vastaanottavien maiden kanssa. Avussa olisi ke skityttävä aloihin, joilla EU:lla on suhteellista 
etua sekä maantieteellisesti,  jolloin korostetaa n erityisesti laajempaa Eurooppaa ja 
naapuruutta, että alakohtaisest i niin, että annetaan pitkäaikaista apua instituutioiden 
kehittämiseen, mikä on tarpeen kestävien tu losten varmistamiseksi, ja katetaan YK:n 
turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1373 ensisi jaiset tavoitteet, kuten poliisiyhteistyö ja 
oikeudellinen yhteistyö, rahoituslainsäädän tö ja käytäntö sekä rajavalvonta. 
Komissio kehittää edelleen kaikkia liikente eseen ja energian huol tovarmuuteen liittyviä 
näkökohtia terrorismin torjunnan yhteydessä, mukaan lukien ulkoista apua koskeva 
ohjelmatyö ja yhteistyö kolmansien maiden ka nssa. Infrastruktuurin ja menettelytapojen 
turvallisuuden on oltava mahdollisimman korkea Euroopan unionin naapur imaissa ja niissä 
kolmansissa maissa, joiden kanssa unionilla on pysyvät kauppasuhteet.  Sen olisi ainakin 
vastattava kansainvälisesti as etettuja standardeja.  
Tuonnin, tavaroiden tai henkilö iden uudelleentarkastusten vä lttämiseksi maahantulon tai 
kauttakulun yhteydessä komission olisi nevote ltava yhteisesti sovittujen kansainvälisten 
toimenpiteiden täytäntöönpanoon liittyviä vast avuoroista tunnustamist a koskevia sopimuksia 
ja laadittava niitä koskevat l uonnokset sekä esitettävä ne jä senvaltioiden hyväksyttäväksi. 
Tällaisille järjestelyille olisi suorit ettava säännöllisesti vertaisarviointi.  
Komissio panostaa myös muilla tavoin EU:n  muihin toimiin terrorismin torjunnan 
sisällyttämiseksi ulkosuhteisiin, kuten kehittämällä kulttuurista vuoropuhelua islamilaisen 
 
FI 7   FI maailman kanssa sekä pyrkimällä vaikutta maan terrorismin per immäisiin syihin ja 
kansainvälisen järjestäytyn een rikollisuuden ja terror ismin välisiin yhteyksiin. 
Lisäksi neuvoston kanssa parhaillaan toteutet tavalla yhteistyöllä on merkittäviä yhteyksiä 
joukkotuhoaseiden leviämisen estämiseen, muun muassa kaksikäyttötuotteisiin ja 
vientirajoituksiin liittyviin toimenpiteisiin.  
On myös syytä huomata, että tällaiset liitännäisalat ovat  tärkeä osa monenvälisiä ja 
kahdenvälisiä yhteistyöohjelmia,  joissa komissio on mukana. 
3.3. Eurooppalaisten ja kansallist en järjestelmien yhdistäminen 
Voidakseen varmistaa kansalaistensa mahdolli simman korkean turvallisuuden Euroopan on 
voitava hyödyntää parhaita tietoja ja parasta asiantuntemusta  niiden lähteestä riippumatta. 
Komissio on kehittänyt useita nopeita hälyty sjärjestelmiä ja väestönsuojelujärjestelmän, 
joiden avulla voidaan osoittaa konkreettista, koord inoitua ja tehokasta yhte isvastuullisuutta eri 
tilanteissa, myös terrorismin aiheuttamissa hä tätilanteissa. Komission turvallisuustoimen 
linjan toimisto päivystää ympärivuorokautisesti . Se toimii useimpien hälytysjärjestelmien 
yhteyskeskuksena. Lisäksi eri palveluilla on johto- ja kriisikeskuksia, joiden toiminta käynnistyy hälytyksen tapahduttu a ja jotka ovat yhteydessä vast aaviin keskuksiin kaikissa 
unionin jäsenvaltioissa. Komissio harkitsee parhaillaan sellaisen keskusrakenteen luomista, 
joka yhdistäisi asianmukaisesti kaik ki alajärjestelmät ja joka to imisi kriisitapauksissa kaiken 
asiaan vaikuttavan tiedon ja as iantuntemuksen kokoavien yhteisten ryhmien isäntärakenteena. 
Vastaavaa lujittamis- ja integraatiokehitystä on to teutettava koko unionin taso lla ja itse asiassa 
näin tehdäänkin terrorismin rahoittamisen estämisessä. Esimerkkinä voidaan mainita menettely, jossa lainvalvontaviranomaiset ja ti edustelupalvelut saavat tosiaikaista tietoa 
rahoituslaitosten aihe- ja liiket oimikohtaisista tietokannoista.  
Toimitusketjun turvallisuuden varmistamiseksi komissio on jättänyt neuvoston ja parlamentin 
käsiteltäväksi ehdotuksen, jonka tavoitteena on paremman va roitusjärjestelmän luominen 
tavaroiden kauppaa varten, jotta kaikkia epäilyttäviä liikkeitä voitaisiin valvoa paremmin 
tavallista kaupankäyntiä estämättä. 
3.4. Yleisötiedotuksesta vastaavat viranomaiset 
Viranomaisten keskinäinen vies tintä on ratkaisevaa terrori-iskun tai vastaavan hätätilan 
yhteydessä, mutta myös hyvä yleisötiedotus sa attaa olla aivan yhtä  ratkaisevaa. Kuten 
Italiassa sattuneen sähkökatkon yhteydessä kä vi ilmi, kyvyttömyys tiedottaa tilanteesta 
riittävästi yleisölle saattaa johtaa levottomuuksiin ja j opa joukkohysteriaan. Vastaavasti 
kyvyttömyys ottaa vastaan tärkeitä signaaleja yl eisöltä saattaa aiheutt aa onnettomuuksia, jotka 
olisi muutoin voitu estää tai joita olisi voitu lievittää.  
Hyvä viestintä yleisön kanssa edellytt ää moderneja huipputason viestintä- ja 
tietojenkäsittelyjärjestelmiä ja -menettelyjä, jotka muka utetaan uuteen uhkaympäristöön. 
Tehokkaiden viestintä- ja tietojärjestelmien a vulla voidaan havaita tapahtuma varhain, 
suorittaa nopea analyysi ja va roittaa väestöä kohd ealueilla. Sen vuoksi ne ovat keskeisiä 
välineitä kaikkien mahdollisten uhkien tai hyökkä ysten ehkäisemisessä ja niiden seurausten 
lievittämisessä. Useissa jäsenvaltiossa testataan parhaillaan yleisiä varoitusjärjestelmiä, minkä 
 
FI 8   FI lisäksi uusia teknisiä mahdollisuuksia, kuten solulähetykset (GSM cell broadcasts), joko 
testataan tai jo käytetään. 
Uusi maailmanlaajuinen turvallisuusympäristö ja  nopea teknologian kehitys aiheuttavat suuria 
uusia haasteita yleiselle turvallisuudelle ja hätäviestintäjärjestelmille. Komissio työskentelee parhaillaan yleisen turvallisuuden ja hätäviestin täjärjestelmien alalla toimivien virkamiesten 
muodostaman käyttäjäfoorumin perustamisek si. Foorumi helpottaa jatkuvaa vuoropuhelua 
hätäpalveluoperaattoreiden ja hätätapausten käsittelyä koskevista yhteentoimivista järjestelmistä vastaavien viranomaisten vä lillä sekä edistää uude nlaisten yleisten 
varoitusjärjestelmien ja -menettelyjen kehittämistä. 
3.5. Yhteydet lainvalvontaviranomaisiin 
Toinen vaatimus liittyy lainvalvontaviranomai sten ja sisäistä tu rvallisuutta valvovien 
viranomaisten osallistumiseen. Nämä viranomaise t saattavat joutua osallistumaan toimintaan 
kaikilla mainituilla aloilla. Niiden asema on ratkaiseva terrorismin rahoituksen estämisessä, 
erittäin suositeltava haavoittuuvuusarvioi ntien ja kriittisen infrastruktuurin 
suojelemisvaatimusten laatimisessa sekä vaih televassa määrin välttämätön terrori-iskuihin 
reagoimisessa. 
Hälytysten siirtämistä yhteisön järjestelmien se kä jäsenvaltioiden lai nvalvontaviranomaisten 
ja sisäistä turvallisuutta valvovien viranomaisten välill ä voidaan kuitenkin parantaa ja 
komission mielestä sitä tulisiki n parantaa huomattavasti. Näiden  viranomaisten olisi voitava 
vastaanottaa eri eurooppalaisten järjestelmien kautta tulevat hälytykset sekä myös toimittaa tarvittavia lisätietoja. Komissio uskoo, että Europolin olisi isännöitävä 
lainvalvontaviranomaisten hälytysmekanismia (E U:n lainvalvontaviranom aisten verkosto eli 
Law Enforcement Network, LEN) ja sen yhteyttä muihin eurooppalaisiin nopeisiin hälytys- ja 
reagointijärjestelmiin. Europolin osallistumine n onnistuu Europol-yleissopimuksen puitteissa. 
Komission mielestä Europolilla olisi olta va merkittävä asema Euroopan kriittisen 
infrastruktuurin suojeluohjelman (European Pr ogramme for Critical Infrastructure Protection, 
EPCIP) perustamisessa. Komissio aikoo saad a ohjelman valmistelun päätökseen vuoden 2005 
aikana. 
Komissio on sitä mieltä, että Europolin, Eurojustin ja muiden toimivaltaisten viranomaisen on 
voitava saada käyttöönsä mahdollisimman täyde lliset ajantasaiset tiedot pystyäkseen 
estämään terrorismin rahoitusta tehokkaasti. Kansallisella, EU:n ja kansainvälisellä tasolla olisi oltava ensisijainen valmius vaihtaa tietoja kaikesta mahdollisesta terroritekoihin liittyvästä, kuten osallistumisesta  terroristiryhmän toimintaan an tamalla sille rahoitusta tavalla 
tai toisella.  
3.6. Ensisijainen tavoite: turvallisuustutkimus 
Komission mielestä unionin on toimittava päättävästi ja toteutettava useita korkealaatuisia 
toimia vahvistaakseen huomattavasti tieteellistä  ja teknologista tutkimusta turvallisuuden 
alalla. 
Väestönsuojeluun (muun muassa bioturvallisuus ja terrori-i skuista johtuvilta riskeiltä 
suojautuminen) ja kriisinhallin taan liittyvät kysymykset kuuluva t tutkimuksen ja  teknologian 
kehittämisen kuudennen puiteohjelman osaan Polit iikan alojen tieteellinen tuki. Käynnissä 
olevien aloitteiden lisäksi komi ssio on vasta antanut turvallisuustutkimuksen jatkoa koskevan 
tiedonannon "Security Research – the next step s", joka perustuu turvallisuutta koskevaa 
 
FI 9   FI tutkimusta käsitelleen alan vaikuttajien ryhmän  laatimaan raporttiin. Raportissa esitetään, että 
vuodesta 2007 alkaen Euroopan unionin turvalli suustutkimusohjelmaan olisi suunnattava 
vähintään miljardi euroa vuodessa. Komissio on ottanut huomioon vaikuttajien ryhmän 
suosituksen, joka koskee riittävien varojen myöntämistä turvallisuustutkimukseen. Komissio 
on käyttänyt sille kuuluvaa pol itiikan ja talousarvion täyt äntöönpanon seurantaa koskevaa 
toimivaltaa rahoitusnäkymissä.  
Euroopan turvallisuustutkimusohjelma vahvistaisi  merkittävästi toimintaa useilla aloilla, 
joista moni on tärkeä, jotta voidaan täyttää terrorismin rahoituksen estämistä, kriittisen infrastruktuurin suojelemista ja seurausten hallinnan kehittämistä kos kevat vaatimukset. Myös 
tietoverkkoturvallisuus, joka on keskeinen osa IST-ohjelmaa, on edelleen merkittävä, koska 
kehitettäessä sähköistä kauppaa on vastaavasti  parannettava sähköistä turvallisuutta.  
Komissio katsoo, että yksityisellä sektorilla on oltava merkittävä asema 
turvallisuustutkimuksessa ja että sen on myös investoitava siihen konkreettisesti. Unionin 
itsensä on oltava valmis tukemaan julkisin ja yk sityisin varoin toteutet tavien innovatiivisten 
yhteisten tutkimushankkeiden kehittämistä. 
3.7. Yksityisen sektorin asema 
Tehokas ja yhdennetty yhteistyö yksityisen sekt orin kanssa on hyvin tärkeää. Olipa kyseessä 
tarve valvoa pääoman liikkeitä tai lujittaa kriittisen infrastruktuurin kestävyyttä, yksityisten toimijoiden asema on ratkaiseva. Komissio uskoo, että yksityinen sektori on saatava 
mahdollisimman varhain mukaan tavaroiden ja palvelujen turvallisuutta lisäävien uusien 
ratkaisujen määrittämiseen ja kehittelemiseen.  
Terrorismin vuoksi on kehitettävä teknologisia i nnovaatioita ja uudenlaisi a yhteistyömuotoja, 
jotka lisäävät sisäistä ja ulkoista kilpailuky kyä. Yksityisen sektorin olisi osallistuttava 
jäsennetysti mahdollisuuksien mukaan tavaroiden ja palvelujen turvallisuutta lisäävien 
korkealaatuisten standardien, käytänteiden ja menettelyjen laatimiseen, jotta vältyttäisiin 
toimialaa koskevilta uusilta lakisääteisiltä  vaatimuksilta. Sisämarkkinoiden eheyden 
säilyttäminen ja lujittaminen edel lyttää, että tällaista yhteistyö tä tehdään koko unionin tasolla. 
3.8. Räjähteet 
Maaliskuun 25. päivänä 2004 antamassaan julk ilausumassa Eurooppa-neuvosto toteaa, "että 
terroristijärjestöiltä ja -ryhmiltä on vietävä niiden toiminnan edellytykset" . Se jatkaa: 
"Erityisesti on parannettava tu rvallisuutta aseiden, räjähteiden, pommin rakentamiseen 
tarvittavan välineistön sekä terrori-iskujen to teuttamisen mahdollistavan tekniikan osalta." 
Komissio käsitteli tätä asiaa valmisteluasiaki rjassa "Compendium Count er-Terrorist Actions: 
Contribution of the Commission Servi ces" ja sisällytti sen tarkistettuun 
toimintasuunnitelmaan.  
Komissio pyrkii aktiivisesti edellä mainittuihin tavoitteisi in ja osallistuu neuvoston työhön 
erityisesti laatimalla valmisteluasiakirjoja. Tä llainen työ on toteutettava niin, että siihen 
osallistuvat sekä tutkijayhtei sö, asiantuntijat ja Europol että räjähteiden ja sytyttimien 
valmistajat. Tavoitteena on, että erityisesti eurooppalaisten räjähteiden ja sytyttimien 
jäljitettävyys, havaitseminen, t unnistettavuuden lisääminen, varast ointi, kirjanp ito, kuljetus ja 
käsittelymenettelyt osaltaan lisäävät tehokkaasti korkeinta mahdollista turvallisuutta. Asiasta 
tehdään tarvittaessa ehdotuksia.