Komission tiedonanto pienyrityksiä - Koskeva eurooppalainen peruskirja - Vuosittainen täytäntöönpanokertomus

1. Johdanto

Yleisten asioiden neuvosto hyväksyi 13. kesäkuuta 2000 pienyrityksiä koskevan eurooppalaisen peruskirjan, joka otettiin myönteisesti vastaan 19. ja 20. kesäkuuta 2000 Feiran Eurooppa-neuvostossa. Peruskirjassa jäsenvaltioita ja komissiota kehotetaan ryhtymään toimiin useilla aloilla pienyritysten tukemiseksi ja kannustamiseksi. Siinä tunnustetaan tämäntyyppisten yritysten ratkaisevan tärkeä merkitys Euroopan talouden kasvulle ja pyritään kiinnittämään poliittisesta päätöksenteosta vastaavien huomio pienyritysten kehityksen ja menestyksen kannalta olennaisiin seikkoihin.

Peruskirjassa yksilöidään seuraavat parannettavat avainalueet: yrittäjyyskoulutus; yrityksen perustamisen tekeminen edullisemmaksi ja nopeammaksi; parempi lainsäädäntö ja sääntely; ammattitaitoisen työvoiman saatavuus; verkkoyhteyksien parantaminen; yhtenäismarkkinoiden tehokkaampi hyödyntäminen; verotus ja rahoitus; pienyritysten teknologisten valmiuksien parantaminen; sähköisen kaupankäynnin onnistuneiden mallien käyttö ja huippuluokan tukipalvelut pienyrityksille; pienyritysten etujen voimakkaampi ja tehokkaampi esille tuominen EU:ssa ja jäsenvaltioissa.

Peruskirjan suositusten seuraamiseksi komissio sitoutui raportoimaan vuosittain edistyksestä kevään huippukokousta varten.

Pk-yritysten hyväksi toteutettavat toimet kuuluvat useisiin eri aihealueisiin, joita tarkastellaan komission eri kertomuksissa [1]. Tässä kertomuksessa ainoastaan viitataan lyhyesti näihin muihin julkaisuihin, koska niiden sisältämien havaintojen toistamiseen ei ole tässä yhteydessä riittävästi tilaa. On myös syytä huomata, että yritystoiminnan pääosaston ja komission nykyinen työohjelma on pk-yrityksiin liittyvillä aloilla samansuuntainen peruskirjassa lueteltujen painopisteiden kanssa.

[1] Ks. esimerkiksi Benchmarking Enterprise Policy: First results from the Scoreboard, SEC(2000) 1841, 31.10.2000, Euroopan pk-yritysten seurantakeskuksen kertomukset (annetaan 18 kk:n välein) ja joka toinen vuosi laadittava kertomus pk-yritysten ja käsiteollisuuden hyväksi toteutetusta toiminnasta.

2. Feiran Eurooppa-neuvoston jälkeen saavutettu edistys

Jo Feiran Eurooppa-neuvoston ajankohtana laadittiin arviota ja tiivistelmää siitä, miten jäsenvaltiot ja komissio ovat edistyneet yritysten toimintaympäristön parantamisessa. Sen jälkeen teollisuusneuvoston käsiteltäväksi annettiin 5. joulukuuta 2000 yksityiskohtainen kertomus [2] sekä asiakirja, jossa esitetään tiivistetysti muiden BEST-menettelyyn liittyvien toimien tulokset [3]. Kertomuksessa annetaan useita suosituksia siitä, miten jäsenvaltiot voisivat parantaa toimiensa tehokkuutta, sekä yksilöidään 31 esimerkkiä hyvistä toimintatavoista, jotka eri maat ovat antaneet tiedoksi ja joita voitaisiin toteuttaa myös muualla. Lisäksi kertomus tarjoaa komissiolle mahdollisuuden tarkistaa, että jäsenvaltiot toimivat peruskirjan suositusten mukaisesti.

[2] Kertomus yrittäjyyden ja kilpailukyvyn edistämistä koskevan toimintasuunnitelman täytäntöönpanosta, SEC(2000) 1825, 27.10.2000.

[3] Summary of Results of Best Practice-related Activities in the field of Enterprise Policy, SEC(2000) 1824, 26.10.2000.

Kertomus muodostaa hyvän perustan yritysten toimintaympäristön kestäville parannuksille, mutta ne toteutuvat vain jos jäsenvaltiot panevat täytäntöön kertomuksen suositukset ja tarvittaessa hyödyntävät muiden soveltamia hyviä toimintatapoja. Eniten on edistytty paremman lainsäädännön ja sääntelyn alalla, sillä lähes kaikki jäsenvaltiot ovat tehneet aloitteita yritysten sääntelykehyksen parantamiseksi. Useimmat jäsenvaltiot ovat nostaneet etusijalle pk-yritysten perustamisen helpottamisen ja nopeuttamisen ottamalla käyttöön on-line rekisteröinnin ja perustamalla keskitettyjä palvelupisteitä. Myös pienyritysten teknisen kapasiteetin lujittamiseksi on toteutettu toimia suurimmassa osassa jäsenvaltioita, mutta alalla on edelleen parantamisen varaa. Koulutuksen ja ammattitaitoisen työvoiman saatavuuden aloilla on vielä paljon tehtävää. Tilanne on Euroopan unionissa toistaiseksi kirjava: jotkin jäsenvaltiot korostavat voimakkaasti koulutusta, mutta suurin osa valitettavasti ei. Myös verotus- ja rahoituskysymyksiin olisi kiinnitettävä aiempaa enemmän huomiota.

Komissio on puolestaan toiminut yrittäjyyden ja kilpailukyvyn edistämistä koskevassa toimintasuunnitelmassa annettujen suositusten pohjalta ja varmistanut, että monivuotisessa ohjelmassa yritysten ja yrittäjyyden hyväksi [4] asetetut tavoitteet ovat yhdenmukaisia peruskirjan tavoitteiden kanssa.

[4] Neuvoston päätös, tehty 20 päivänä joulukuuta 2000, monivuotisesta ohjelmasta yritysten ja yrittäjyyden, erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritykset), hyväksi (2001-2005) (2000/819/EY).

Lisäksi komissio on käynnistämässä yhdessä jäsenvaltioiden kanssa 11 hanketta parhaiden toimintatapojen yksilöimiseksi aloilla, jotka vastaavat peruskirjan suuntaviivoja. Hankkeet kattavat seuraavat teemat: yritysten siirto; yrittäjyyden edistäminen naisten keskuudessa; yrittäjyyskoulutus; esikuva-analyysin tekeminen hautomoiden johtamisesta; yritysten tukipalvelut; esikuva-analyysin tekeminen yritysten perustamisen hallinnosta; yrityksiin kohdistuvien vaikutusten arviointi; vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyn taloudellisten vaikutusten arviointi; yksityiset pääomasijoittajat (business angels); erityistaitojen puute tieto- ja viestintätekniikan alalla sekä esikuva-analyysin tekeminen kansallisista poliittisista toimista, joilla tuetaan pk-yritysten sähköistä kaupankäyntiä.

3. Tulevat kertomukset

Jäsenvaltioiden edistymistä seurataan edelleen BEST-menettelyn vuosikertomuksessa, joka esitetään teollisuusneuvostolle kunkin vuoden lopussa vuodesta 2001 alkaen. Siinä kootaan yhteen niiden toimien tavoitteet, joilla pyritään yksilöimään parhaita käytänteitä ja tekemään niistä esikuva-analyysi.

Vaikka viime vuoden kertomukset annettiin liian aikaisin peruskirjan suositusten kannalta, niissä esitetään yksityiskohtainen kuvaus monista samoista painopistealoista. Vastedes nämä kaksi kertomusta liitetään lähemmin toisiinsa ja niiden välinen suhde tuodaan selkeämmin esille. Yrityspolitiikan ryhmän "ammattikunnan edustajien" perustaminen on myös huomattava edistysaskel kohti peruskirjassa EU:n laajuiselle kuulemiselle asetettuja tavoitteita. Lisäksi on mainittava vuorovaikutteista politiikan valmistelua (Interactive Policy Making, IPM) koskeva komission aloite, joka on Internet-pohjainen palautejärjestelmä, millä saadaan tietoja liike-, erityisesti pk- yritysten, kokemuksista ja mielipiteistä. Järjestelmä auttaa useissa peruskirjan toimissa merkittävästi päätöksentekoprosessia tulemaan kattavammaksi ja ottamaan huomioon pienyritysten huolet.