EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 9.6.2020 COM(2020) 230 final KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE euron suojaamista rahanväärennykseltä koskevan Perikles 2020 -ohjelman täytäntöönpanosta ja tuloksista vuonna 2019



KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE euron suojaamista rahanväärennykseltä koskevan Perikles 2020 -ohjelman täytäntöönpanosta ja tuloksista vuonna 2019 1.Yleistä Perikles 2020 -ohjelma (jäljempänä ’ohjelma’) on tietojenvaihtoa, avunantoa ja koulutusta koskeva toimintaohjelma euron suojaamiseksi rahanväärennykseltä. Se korvaa vuonna 2001 perustetun Perikles-ohjelman, joka oli käytössä vuosina 2002–2013. Ohjelma perustettiin 11. maaliskuuta 2014 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 331/2014. Sen soveltaminen ulotettiin muihin kuin osallistuviin jäsenvaltioihin 11. toukokuuta 2015 annetulla neuvoston asetuksella (EU) 2015/768. Asetuksessa (EU) N:o 331/2014 vahvistetaan ohjelman kestävän 31. joulukuuta 2020 saakka. Asetuksen 13 artiklan 3 kohdassa edellytetään, että komissio antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle vuosittaiset tiedot ohjelman tuloksista. Tällä vuotuisella kertomuksella vastataan kyseiseen vaatimukseen vuoden 2019 osalta. 2.Vuoden 2019 työohjelma a.Vuoden 2019 työohjelman täytäntöönpano Ohjelman täytäntöönpanoa varten vuoden 2019 talousarvioksi vahvistettiin 1 072 400 euroa, ja se rahoitettiin Euroopan unionin vuoden 2019 yleisen talousarvion budjettikohdasta 01 02 04 00. Vuonna 2019 sidottiin yhteensä 1 064 821 euroa. Ohjelma pannaan täytäntöön käyttäen jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten yhteisrahoittamia toimia (avustukset) ja komission suoraan järjestämiä komission toimia. Vuonna 2019 komission toimille osoitetuista määrärahoista siirrettiin 213 854 euroa avustusmäärärahoihin jäsenvaltioiden toimien täytäntöönpanon tukemiseksi. Ohjelman täytäntöönpanosta kuvastui jäsenvaltioiden ja komission sitoutuminen euron suojaamiseen väärentämiseltä. Euron väärentämisen torjuntaa käsittelevässä asiantuntijaryhmässä käytyjen, monivuotista strategiaa koskevien keskustelujen ansiosta kokonaisbudjetista pystyttiin vuonna 2019 sitomaan 99,29 prosenttia. Vuonna 2019 ohjelmasta rahoitettiin yhteensä 13:a hanketta. Jäsenvaltioiden toimivaltaisilta viranomaisilta peräisin olevista avustushakemuksista hyväksyttiin kymmenen, eli kaksi enemmän kuin vuonna 2018. Kahdelle ennen toista määräaikaa jätetylle hakemukselle ei myönnetty avustusta käytettävissä olevien määrärahojen rajallisuuden vuoksi. Edellisvuoden tapaan rahoitettiin lisäksi kolme komission toimea. Vuonna 2019 toteutettiin seitsemän toimea, ja vuonna 2020 ja sen jälkeen on tarkoitus toteuttaa kuusi toimea. Kuvio I ja kuvio II: Rahoitettujen toimien tyyppi ja rahoitettujen toimien lukumäärä jäsenvaltioittain (toimet, joihin on sitouduttu vuonna 2019, ks. liite I) Huomionarvoista on, että Ranska, Italia ja Espanja, joihin euron väärentäminen eniten vaikuttaa, hakivat jälleen avustuksia vuonna 2019. Lisäksi osallistumattomat jäsenmaat Portugali, Bulgaria ja Kroatia osallistuivat ohjelmaan tuensaajina vuonna 2019. Erityistä huomiota on kiinnitettävä Bulgarian syyttäjänvirastoon, joka haki ohjelmaan ensimmäistä kertaa. Tämä osoittaa, että ohjelmaan osallistuu tuensaajan ominaisuudessa yhä enemmän toimivaltaisia kansallisia viranomaisia. Näiden maiden toimet parantavat euron suojaa, mistä on hyötyä kaikille muillekin jäsenvaltioille. Toimet, joita koskevat maksusitoumukset tehtiin vuonna 2019, koostuvat seitsemästä seminaarista/konferenssista, neljästä teknisestä koulutustilaisuudesta ja kahdesta henkilöstövaihdosta. Toimia toteutetaan sekä EU:ssa että sen ulkopuolella riippuen erityisistä tarpeista suojata euroa väärentämiseltä. Ohjelmassa on sen perustamisesta alkaen vakiinnutettu alueellinen lähestymistapa toteuttamalla toimia erityisen herkillä alueilla. Erityisesti keskitytään Latinalaiseen Amerikkaan (Espanjan Chilessä järjestämä seminaari sekä Portugalin järjestämä seminaari, johon osallistui Brasilian edustajia), Kaakkois-Eurooppaan (Bulgarian, Kroatian, Italian ja komission järjestämät toimet) ja Kiinaan (Italian UCIFM:n Roomassa järjestämä seminaari). Kuvioissa III ja IV esitetään ohjelman osallistujien alkuperä ja ammatillinen tausta: Kuvio III ja kuvio IV: Osallistujien alkuperä ja ammatillinen tausta (toimet, joihin on sitouduttu vuonna 2019, ks. liite I) Niihin toimiin, joita koskevat maksusitoumukset tehtiin vuonna 2019, osallistui arviolta 637 asiantuntijaa. Osallistujat tulevat 64 maasta. Suurin osa koulutukseen osallistuneista (75 prosenttia) on eurooppalaisia: 39 prosenttia on euroalueen jäsenvaltioista, kun taas EU:n ulkopuolisista Euroopan maista tulevat muodostavat 18 prosenttia ja euroalueen ulkopuolisista jäsenvaltioista tulevien osuus on kasvanut 18 prosenttiin. Koulutukseen osallistuneista 11 prosenttia on Latinalaisesta Amerikasta, mikä on huomattavasti edellisvuotta vähemmän. Lisäksi 4 prosenttia tulee Afrikasta ja Lähi-idästä ja 4 prosenttia Aasiasta

Ammatillisesta taustasta voidaan todeta, että poliisivoimien henkilöstön osuus oli 43 prosenttia kaikista osallistujista. Suuri osuus johtuu siitä, että poliisiviranomaiset ovat etulinjassa euron väärentämisen torjunnassa, ja poliisihenkilöstöön kuuluvat sekä rikostutkijat että tekninen henkilökunta. Vuosi 2019 on toinen kerta Perikles 2020 -ohjelman täytäntöönpanossa, kun poliisiviranomaiset eivät kuitenkaan edusta osallistujien ehdotonta enemmistöä. Muut osallistujaryhmät muodostavat 57 prosenttia kokonaismäärästä, joten niiden osuus on kasvanut edellisvuoden 46 prosentista. Keskuspankkien merkittävä osuus on pysynyt lähes ennallaan (22 prosenttia) ja oikeusviranomaisten osuus on kasvanut merkittävästi (11 prosenttia). Erityisesti on huomattava, että osallistujien joukossa oli myös tullin (6 prosenttia), liikepankkien (3 prosenttia) ja rahapajojen (2 prosenttia) edustajia, mikä on osoitus osallistujien monipuolisesta ammatillisesta taustasta. Komission testipakkauksen testaustoimeen osallistui neljäntenä peräkkäisenä vuonna runsaasti kolikonkäsittelylaitteiden valmistajien edustajia (5 prosenttia), mikä osoittaa yksityisen sektorin olevan edelleen merkittävä sidosryhmä rahanväärennyksen torjunnassa. Tämän perusteella voidaan sanoa, että ohjelman täytäntöönpanossa otetaan huomioon asetuksen (EU) N:o 331/2014 mukainen ylikansallinen ja monialainen ulottuvuus. b.Yleiskatsaus vuoden 2019 vuotuisen työohjelman mukaisista toimista Kattava katsaus vuoden 2019 vuotuisen työohjelman mukaisista Perikles-toimista on liitteessä I. Erityisesti voidaan mainita seuraavat toimet: Alueellinen ja kansainvälinen yhteistyö Ohjelmassa onnistuttiin vuonna 2019 jatkamaan ja edelleen tehostamaan vahvaa alueellista ja kansainvälistä yhteistyötä: ·Espanjan BIBE järjesti Chilessä yhteisrahoitetun toimen, johon osallistui asiantuntijoita useista Latinalaisen Amerikan maista, kuten Argentiinasta, Boliviasta, Brasiliasta, Kolumbiasta, Costa Ricasta, Chilestä, Guatemalasta, Hondurasista, Meksikosta, Nicaraguasta, Panamasta, Paraguaysta, Perusta, Dominikaanisesta tasavallasta ja Uruguaysta. Toimella edistettiin toimenpiteitä euron suojaamiseksi Latinalaisen Amerikan maissa, joissa väärentämistä voi ilmetä, ja tuettiin Chilen kansallisen keskustoimiston perustamista ja toimintaa. ·Kaakkois-Euroopassa toteutettiin tai toteutetaan neljä toimea, joilla ylläpidetään ja vahvistetaan edelleen vahvaa alueellista ja kansainvälistä yhteistyötä alueella. Niihin sisältyy yhteisrahoitettu, Kroatian keskuspankin järjestämä ”Neljäs konferenssi: Balkanin verkosto euron suojaamiseksi”, joka kokoaa yhteen koko alueen keskus- ja liikepankit parhaiden käytäntöjen jakamiseksi. Konferenssi tukee varhaisvaroitusjärjestelmän toimintaa ja sitä koskevaa tietojenvaihtoa asianomaisten maiden välillä. ·Perikles 2020 -ohjelman kattamat uudet maantieteelliset alueet: Ranskan Office Central pour la Répression du Faux Monnayage -viraston ja Portugalin keskuspankin järjestämillä kahdella yhteisrahoitetulla toimella pyritään luomaan vahva yhteistyöverkosto Afrikan ja Lähi-idän maiden kanssa ja niiden kesken. Niille esitellään EU:n lainsäädäntökehystä, tarvetta perustaa kansallinen keskustoimisto tietojen keskittämiseksi sekä euron väärentämisen torjuntaa koskevia parhaita käytäntöjä. Lisäksi Bulgarian keskuspankin järjestämällä yhteisrahoitetulla toimella pyritään edistämään vastaavanlaista yhteistyötä Mustanmeren maiden välillä keskittyen erityisesti väärennettyjen euroseteleiden ja -kolikoiden tekniseen käsittelyyn. EU:n ja Kiinan välinen yhteistyö Erityisen huomionarvoinen on väärennettyä rahaa koskevaa Euroopan ja Kiinan lainsäädäntö- ja toimintakehystä käsittelevä yhteisrahoitettu konferenssi, jonka Italian UCIFM järjestää Roomassa vuonna 2020. Konferenssilla pyritään laajentamaan entisestään yhteistyöfoorumia, joka valuuttojen suojaamista väärennykseltä koskevissa EU:n ja Kiinan foorumin kokouksessa/seminaareissa Brysselissä marraskuussa 2017 ja Pekingissä tammikuussa 2019 on luotu. Konferenssiin osallistuu valuuttaväärennysten torjuntaa käsitteleviä Kiinan viranomaisia, EU:n toimielimet sekä niiden jäsenvaltioiden edustajia, joita euron väärennökset erityisesti koskettavat. Toimen tarkoituksena on käsitellä muun muassa laittomien rahapajojen purkamista ja tunnistamista koskevien parhaiden käytänteiden vaihtoa, väärennösten jakelua internetissä tai pimeässä verkossa, kanavia operatiivisten tietojen vaihtamiseksi sekä EU:n ja Kiinan lainsäädäntöä, joka koskee valuuttojen suojaamista väärennykseltä. Eurokolikkojen ja -setelien luokittelu ja/tai aitouden tarkistaminen Useissa vuonna 2019 toteutetuissa toimissa keskityttiin eurokolikkojen luokittelun ja/tai aitouden tarkistamisen ongelmiin: ·Espanjan keskuspankki järjesti teknisille asiantuntijoille yhteisrahoitetun koulutuksen väärennettyjen kolikkojen analysoinnista. ·Ranskassa järjestettiin komission toimena käytännön kurssi, joka käsitteli eurokolikkojen luokittelua sekä kolikkojen luokittelun ruuhkautumista jäsenvaltioissa.