[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO |

Bryssel 11.1.2006

SEK(2006) 26 lopullinen

Suositus:

7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97

9 artiklan 3 kohdan mukainen NEUVOSTON LAUSUNTO Slovakian tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2005–2008

(komission esittämä)

PERUSTELUT

Taustaa

Heinäkuun 1 päivänä 1998 voimaan tulleen vakaus- ja kasvusopimuksen tavoitteena on terve julkinen talous, johon pyrkimällä luodaan entistä paremmat edellytykset hintavakaudelle sekä vahvalle ja kestävälle kasvulle, jolla edistetään uusien työpaikkojen syntymistä. Sopimusta on muutettu kerran, vuonna 2005. Muuttamisen yhteydessä todettiin, että sopimuksesta on ollut hyötyä kurinalaisen budjettipolitiikan varmistamisessa. Muutoksilla pyritäänkin lähinnä lisäämään sopimuksen vaikuttavuutta ja vahvistamaan sen talousteoreettista perustaa sekä turvaamaan julkisen talouden kestävyys pitkällä aikavälillä.

Julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1466/97[1], joka on osa sopimusta, säädetään, että jäsenvaltioiden on toimitettava neuvostolle ja komissiolle vakaus- tai lähentymisohjelmat, minkä jälkeen niiden on toimitettava tarkistetut ohjelmat vuosittain (jäsenvaltiot, jotka ovat ottaneet käyttöön yhteisen rahan, toimittavat (tarkistetut) vakausohjelmat, ja jäsenvaltiot, jotka eivät vielä ole ottaneet käyttöön yhteistä rahaa, toimittavat (tarkistetut) lähentymisohjelmat). Slovakia toimitti ensimmäisen lähentymisohjelmansa toukokuussa 2004. Asetuksen mukaisesti neuvosto antoi 5 päivänä heinäkuuta 2004 ohjelmasta lausunnon komission suosituksen perusteella ja talous- ja rahoituskomiteaa kuultuaan. Asetuksessa säädetyn menettelyn mukaan komissio arvioi ja edellä mainittu komitea tutkii tarkistetut vakaus- ja lähentymisohjelmat, ja myös neuvosto voi tutkia ne.

Jäsenvaltioiden on näissä ohjelmissa ilmoitettava keskipitkän aikavälin tavoitteena oleva julkisen talouden rahoitusasema ja esitettävä sen saavuttamiseksi ja säilyttämiseksi toteutettavat toimenpiteet sekä taustalla olevat taloutta koskevat oletukset. Keskipitkän aikavälin tavoite olisi tarkistetun sopimuksen mukaan eriytettävä jäsenvaltioittain, koska talouden tila ja julkisen talouden rahoitusasema ovat unionin eri jäsenvaltioissa erilaiset ja koska myös kestävyyteen kohdistuvat finanssipoliittiset riskit ovat erilaisia. Sopimukseen tehtyjen muiden tarkistusten mukaan olisi lisäksi saavutettava koko suhdannekierron ajaksi symmetrisempi lähestymistapa finanssipolitiikkaan tehostamalla budjettikuria taloudellisesti hyvinä aikoina. Samalla sellaiset suuret rakenneuudistukset, joilla on todennettavissa oleva vaikutus julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyteen, olisi otettava huomioon arvioitaessa, voidaanko keskipitkän aikavälin tavoitteesta tai siihen tähtäävästä sopeutusurasta väliaikaisesti poiketa.

Komissio on tutkinut Slovakian viimeksi toimittaman tarkistetun lähentymisohjelman. Se on tässä yhteydessä ottanut huomioon yksiköidensä syksyn 2005 talousennusteen, käytännesäännöt[2], yhteisesti sovitut menetelmät, joita käytetään potentiaalisen tuotannon ja suhdannetasoitettujen rahoitusasemien arvioinnissa, sekä vuosien 2005–2008 yhdennettyihin suuntaviivoihin sisältyvät talouspolitiikan laajat suuntaviivat ja on jäljempänä esitetyn arvion perusteella antanut suosituksen ohjelmaa koskevaksi neuvoston lausunnoksi.

Arviointi

1. Slovakia toimitti lähentymisohjelmansa 1 päivänä joulukuuta 2005. Ohjelma kattaa vuodet 2005–2008 ja siinä on lisäksi suuntaa-antavia ennusteita vuoteen 2010 saakka. Hallitus oli hyväksynyt tarkistetun lähentymisohjelman 30 päivänä marraskuuta 2005. Siihen sisältyy parlamentin 13 päivänä joulukuuta 2005 hyväksymä vuoden 2006 talousarvio ja hallituksen vuosiksi 2006–2008 laatima ja 12 päivänä lokakuuta 2005 hyväksymä monivuotinen talousarviokehys. Ohjelma vastaa suurelta osin uusissa käytännesäännöissä vakaus- ja lähentymisohjelmille asetettua mallirakennetta[3]. Ohjelmassa on puutteita, jotka liittyvät uusissa käytännesäännöissä määrättyihin pakollisiin ja vapaaehtoisiin tietoihin[4].

2. Neuvosto teki 5 päivänä heinäkuuta 2004 päätöksen, jonka mukaan Slovakialla on liiallinen alijäämä. Neuvoston perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan mukaisesti samana päivänä antaman suosituksen mukaan liiallinen alijäämä on korjattava vuoteen 2007 mennessä. Slovakian aikaisempaa, vuosien 2004–2007 tarkistettua lähentymisohjelmaa koskevassa 17 päivänä helmikuuta 2005 antamassaan lausunnossa neuvosto kehotti Slovakiaa i) käyttämään hyväkseen kaikki mahdolliset keinot julkisen talouden alijäämän supistamisen nopeuttamiseksi, muun muassa käyttämällä odotettua suurempia tuloja ja säästöjä menojen kattamiseen, erityisesti vuonna 2005; ii) tekemään keskipitkän aikavälin menokatoista sitovampia ja iii) varomaan, etteivät vuoden 2004 korkean inflaation kerrannaisvaikutukset vaikuta ohjelmassa kaavailtuun inflaation lähentymiskehitykseen.

3. Slovakian kokonaistuotanto kasvoi keskimäärin 4,3 prosenttia vuosina 1994–2004. Tämä oli lähes 2 prosenttiyksikköä enemmän kuin EU-25:n 2,4 prosentin keskiarvo. Työmarkkinatilanne on edelleen maan suurin ongelma. Yritysten toteuttamat rakenneuudistukset vauhdittuivat 1990-luvun lopulla. Tämän johdosta työttömyysaste nousi vuoden 1994 13,7 prosentista 18,2 prosenttiin vuonna 2004, kun taas kokonaistyöllisyys aleni samalla kaudella 2 prosenttiyksikköä. Ohjelmassa ennustetaan, että kokonaistuotannon kasvu on ohjelmakaudella keskimäärin 5,6 prosenttia. Koska tuotantokuilu on kauden alussa vuonna 2005 negatiivinen, tämä merkitsee suhdannetilanteen merkittävää muutosta. BKT:n kasvun odotetaan nopeutuvan 5,1 prosentista vuonna 2005 5,4 prosenttiin vuonna 2006 ja 6,1 prosenttiin vuonna 2007. Nettoviennin osuus BKT:n kasvusta lisääntyy ja täydentää kotimaisen kysynnän erittäin myönteistä vaikutusta. Kotimainen kysyntä pysynee voimakkaana myönteisen palkka- ja työmarkkinakehityksen, houkuttelevan liiketoimintaympäristön ja EU:n tuella lisättävien julkisten investointien ansiosta. Komission yksiköiden syksyn 2005 talousennuste, joka kattaa vuoteen 2007 ulottuvan kauden, vahvistaa pitkälti ohjelman kasvuennusteet samoin kuin kasvun perustana olevien tekijöiden kehityksen. Vuoden 2008 lähes 5 ½ prosentin kasvuoletus ylittää komission yksiköiden arvion potentiaalisen tuotannon kasvusta. Ohjelmassa oletetaan, että inflaatio kiihtyy 3,6 prosenttiin vuonna 2006, koska säänneltyjä hintoja korotetaan öljyn ja maakaasun hinnannousun vuoksi. Kun nämä vaikutukset vaimenevat, inflaation odotetaan hidastuvan 2,0 prosenttiin vuosina 2007 ja 2008. Ohjelmassa esitetyt inflaatioennusteet näyttävät realistisilta, mutta vähän aikaa sitten ilmoitetut eräiden säänneltyjen hintojen korotukset muodostavat riskin, että inflaatio nopeutuu.

4. Korunan arvo aleni maalis-huhtikuussa 2005, mutta vahvistui sen jälkeen 28 päivänä marraskuuta 2005 toteutuneeseen ERM II:een liittymiseen asti. Tämän jälkeen koruna vahvistui aluksi noin 1,5 prosenttia ja vakiintui myöhemmin niin, että se oli ensimmäisten ERM II:een liittymistä seuranneiden viikkojen aikana 1–2 prosenttia keskuskurssin yläpuolella. Vuoden 2005 alkupuolelta lähtien pitkät korot ovat olleet lähellä euroalueen korkotasoa verrattuna vuosiin 2003 ja 2004, jolloin korkoero oli noin 100 peruspistettä. Koska Slovakian pitkät korot ovat viime aikoina nousseet euroalueen korkoja nopeammin, korkoero kasvoi jälleen jonkin verran vuoden 2005 viimeisellä neljänneksellä. Tammikuun 1 päivästä 2005 Slovakian keskuspankki on määritellyt rahapolitiikkansa ”ERM II:n puitteissa toteutettaviksi inflaatiotavoitteiksi”.

5. Komission yksiköiden talousennusteen perusteella julkisen talouden alijäämän arvioidaan olevan 4,1 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2005, mutta lukua ei voida verrata suoraan aikaisempiin lähentymisohjelmiin, sillä siihen sisältyy eräiden kehitysmaiden velkojen peruutukset, jotka ovat 0,8 prosenttia suhteessa BKT:hen. Ilman velkojen peruutuksia alijäämän arvioidaan olevan noin 3,3 prosenttia suhteessa BKT:hen eli hieman vähemmän kuin aikaisemmassa tarkistuksessa ennustettiin (3,4 prosenttia suhteessa BKT:hen). Tämä myönteinen kehitys perustuu kuitenkin ensi sijassa odotettua alhaisempiin korkomenoihin.

6. Lähentymisohjelmassa tavoitteena on supistaa alijäämä alle 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen vuonna 2007 (eläkeuudistuksen kustannukset mukaan luettuina), kuten neuvosto 5 päivänä heinäkuuta 2004 suositti perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan mukaisesti. Julkisen talouden alijäämän (ilman eläkeuudistuksen kustannuksia) ennustetaan supistuvan vuoden 2005 4,1 prosentista suhteessa BKT:hen (mukaan luettuina velkojen peruutukset, jotka ovat 0,8 prosenttia suhteessa BKT:hen) 2,9 prosenttiin vuonna 2006 ja tämän jälkeen jyrkästi 1,6 prosenttiin vuonna 2007 ja 1,3 prosenttiin vuonna 2008. Julkisen talouden sopeuttaminen on ensi sijassa menoperusteista. Menojen ennustetaan supistuvan suhteessa BKT:hen 3,4 prosenttiyksikköä vuosina 2005–2008 (2,6 prosenttiyksikköä pois luettuina velkojen peruutukset, jotka ovat 0,8 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2005). Julkisen talouden tulojen arvioidaan pysyvän yleisesti ottaen vakaina vuoteen 2007 asti ja vähenevän sitten 0,7 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2008. Toiseen pilariin kuuluva rahastoiva eläkejärjestelmä on luokiteltava ennen kevään 2007 ilmoitusajankohtaa julkisen talouden ulkopuolelle. Tämän luokittelun vaikutus talousarvioon on arviolta 0,8 prosenttia vuonna 2005, 1,3 prosenttia vuonna 2006, 1,4 prosenttia vuonna 2007 ja 1,4 prosenttia vuonna 2008. Suunniteltu julkisen talouden vakauttaminen painottuu ohjelmakauden loppuun, pääasiassa vuoteen 2007. Vuoden 2007 alijäämätavoitteen (3,0 prosenttia suhteessa BKT:hen) saavuttamiseksi vaadittava julkisen talouden vakauttaminen painottuu edelliseen lähentymisohjelmaan verrattuna vahvemmin ohjelmakauden loppuun, sillä eläkeuudistuksen kustannukset on arvioitu suuremmiksi. Vuoden 2006 alijäämätavoite on säilynyt ennallaan. Yleisesti ottaen uudessa tarkistuksessa vahvistetaan edellisessä lähentymisohjelmassa suunniteltu sopeutus, tosin suotuisampien makrotalouden näkymien puitteissa. Eläkeuudistuksen kustannusten tarkistaminen ylöspäin kumoaa suurelta osin vahvempien talouskasvuennusteiden vaikutuksen julkiseen talouteen.

7. Komission yksiköt ovat lähentymisohjelman perusteella ja yhteisesti sovittujen menetelmien mukaisesti tehneet laskelmia, joiden mukaan rakenteellinen rahoitusasema paranisi vuoden 2005 noin –2 ¾ prosentista suhteessa BKT:hen noin –1 ½ prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2008. Lähentymisohjelmassa esitetty julkisen talouden vakauttaminen keskittyy ensi sijassa vuoteen 2007, jolloin ohjelman makrotaloudellisen skenaarion mukaisen tuotantokuilun arvioidaan olevan lähellä nollaa, mutta suhdannetilanteen odotetaan paranevan selvästi edelliseen vuoteen verrattuna. Ohjelmassa esitetään keskipitkän aikavälin tavoite julkisen talouden rahoitusasemalle, kuten vakaus- ja kasvusopimuksessa on tarkoitettu. Tavoitteena on, että rakenteellinen rahoitusasema olisi –0,9 prosenttia suhteessa BKT:hen vuoteen 2010 mennessä. Koska ohjelmassa esitetty keskipitkän aikavälin tavoite on vähimmäisvaatimusta kunnianhimoisempi (alijäämän arvioidaan olevan noin 2 ¼ prosenttia suhteessa BKT:hen), sen saavuttamisen pitäisi merkitä myös liiallisen alijäämän estävän varmuusmarginaalitavoitteen täyttymistä. Keskipitkän aikavälin tavoite on asianmukaisella tasolla, koska se on vakaus- ja kasvusopimuksessa ja käytännesäännöissä euroalueelle ja ERM II -jäsenvaltioille määritellyn vaihteluvälin sisällä ja koska se heijastaa riittävästi velkasuhdetta ja keskimääräistä potentiaalisen tuotannon kasvua pitkällä aikavälillä.

8. Tarkistetun ohjelman mukaan hallituksen hyväksymä keskipitkän aikavälin talousarviokehys perustuu yksinomaan voimassaolevaan lainsäädäntöön ja hallituksen hyväksymiin lainsäädännön muutoksiin. Tarkistetussa ohjelmassa ei kuitenkaan esitetä tarkemmin toimenpiteitä, joilla varmistettaisiin, että vuoden 2007 alijäämätavoite saavutetaan. Tähän mennessä hallitus on ylittänyt edellisissä lähentymisohjelmissa asetetut julkisen talouden tavoitteet: vuoden 2004 alijäämä oli odotettua pienempi ja tuloksen ennustetaan olevan suunniteltua parempi myös vuonna 2005 (pois luettuina velkojen peruutukset, jotka ovat 0,8 prosenttia suhteessa BKT:hen). Osa varoista, jotka vapautuivat odotettua alhaisempien korkomenojen johdosta vuonna 2005, käytettiin kuitenkin muiden talousarvioon kirjaamattomien julkisten menojen kattamiseen. Tämä osoittaa, että olisi luotava sitovammat menokatot. Ennusteisiin liittyvät riskit näyttävät olevan pitkälti tasapainossa ja ohjelmassa esitetyt julkista taloutta koskevat ennusteet vaikuttavat siten realistisilta.

9. Kun otetaan huomioon riskit, Slovakia on oikealla tiellä voidakseen korjata liiallisen alijäämänsä neuvoston asettamassa määräajassa. Vuoden 2005 alijäämää koskevan ennusteen tarkistaminen ylöspäin johtuu velkojen peruutusten kertaluonteisesta vaikutuksesta, joka on 0,8 prosenttia suhteessa BKT:hen. Saattaa kuitenkin olla, että lähentymisohjelmassa hahmoteltu julkisen talouden strategia ei riitä varmistamaan, että ohjelmassa esitetty keskipitkän aikavälin tavoite (–0,9 prosenttia suhteessa BKT:hen) saavutetaan vuonna 2010. Kun otetaan huomioon rahastoivien toisen pilarin eläkejärjestelmien luokituksesta 2 päivänä maaliskuuta 2004 tehdyn Eurostatin päätöksen (joka on pantava täytäntöön ennen kevään 2007 ilmoitusajankohtaa) talousarviovaikutus, komission yksiköiden lähentymisohjelman perusteella tekemiin laskelmiin pohjautuva rakenteellinen rahoitusasema on arviolta –2,9 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2008 (–1,5 prosenttia suhteessa BKT:hen ilman eläkeuudistuksen kustannuksia). Tämän vuoksi olisi toteutettava huomattavia ylimääräisiä vakauttamistoimia ohjelman keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamiseksi vuoteen 2010 mennessä. Rakenteellisen rahoitusaseman suunniteltu parannus, noin ¼ prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2008, on alle vakaus- ja kasvusopimuksessa asetetun 0,5 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen, vaikka suhdannetilanne voidaan katsoa hyväksi.

10. Velkasuhteen odotetaan supistuvan merkittävästi eli lähes 9 prosenttiyksikköä 33,7 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2005. Tämä merkittävä supistuminen, joka on komission yksiköiden ennusteita suurempi, johtuu pääasiassa valtion velan hoidosta vastaavan uuden viraston (ARDAL) hoitamien kassavarojen (talletusten) vähenemisestä. Rahavarojen väheneminen on kirjattu virta-varanto-korjauseriin. Velkasuhteen odotetaan kuitenkin olevan noin 35–36 prosenttia suhteessa BKT:hen (35,5 prosenttia vuonna 2006, 35,2 prosenttia vuonna 2007 ja 36,2 prosenttia vuonna 2008), sillä perusjäämä on pieni ja tämä muodostaa velkaa pienentävän lumipallovaikutuksen (koska efektiivinen korko on BKT:n kasvua pienempi). Virta-varanto-korjauserien odotetaan säilyvän positiivisina ohjelmakauden ajan huolimatta yksityistämistuloista, joita vuonna 2006 odotetaan saatavan.

11. Riskit, joita Slovakian julkisen talouden kestävyyteen kohdistuu väestön ikääntymisestä aiheutuvien ennustettujen julkisten menojen vuoksi, näyttävät kohtalaisilta. Velkataso on huomattavasti alle 60 prosentin viitearvon, ja tämä tilanne säilyy, jos oletetaan, että politiikka ei muutu seuraavien kahden vuosikymmenen aikana. Slovakia on hiljattain hyväksynyt kaksivaiheisen eläkeuudistuksen, jolla hillitään julkisten menojen kasvua. Tämänhetkinen suuri rakenteellinen alijäämä estää kuitenkin velan supistamisen suhteessa BKT:hen. Tämä lisää julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyteen kohdistuvaa riskiä. Suunniteltu julkisen talouden vakauttaminen keskipitkällä aikavälillä on toteutettava määrätietoisesti julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyteen[5] kohdistuvien riskien vähentämiseksi.

12. Suunnitellut julkista taloutta koskevat toimenpiteet ovat yleisesti ottaen vuosien 2005–2008 yhdennettyihin suuntaviivoihin sisältyvien talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen mukaiset. Slovakia on oikealla tiellä liiallisen alijäämänsä korjaamisessa neuvoston asettamassa määräajassa.

13. Kasvua ja työllisyyttä koskevan uudistetun Lissabonin strategian mukaisessa Slovakian kansallisessa uudistusohjelmassa, joka esitettiin 14 päivänä lokakuuta 2005, hahmotellaan seuraavat haasteet, joilla on merkittäviä vaikutuksia julkisen talouteen: i) tietoyhteiskunta, ii) T&K ja innovaatiot ja iii) koulutus ja työllisyys. Kansallisessa uudistusohjelmassa esitettyjen toimien talousarviovaikutukset otetaan täysimääräisesti huomioon lähentymisohjelmaan sisältyvissä julkista taloutta koskevissa ennusteissa. Lähentymisohjelmassa kuvaillaan jo hyväksyttyjä vero- ja eläkejärjestelmien uudistuksia. Vuoden 2006 talousarvion ja vuosien 2006–2008 talousarviokehyksen mukaan koulutus- sekä tutkimus- ja kehitysmenot lisääntyvät huomattavasti kansallisessa uudistusohjelmassa asetettujen tavoitteiden mukaisesti.

Edellä esitetyn arvioinnin ja EY:n perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan mukaisesti antamiensa suositusten perusteella neuvosto on sitä mieltä, että Slovakian olisi:

i) vahvistettava rakenteellisia julkisen talouden sopeuttamistoimia, sillä vuoden 2007 (johon menneessä liiallinen alijäämä on korjattava) tavoitteeksi asetetun viitearvon osalta ei ole minkäänlaista varmuusmarginaalia; toimet ovat myös tarpeen, jotta voitaisiin hyödyntää täysimääräisesti kasvunäkymien tarkistamista ylöspäin neuvoston suositusten perustana oleviin näkymiin verrattuna, ja

ii) vahvistettava valtion talouden keskipitkän aikavälin menokattojen sitovuutta.

Suositus:

7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97

9 artiklan 3 kohdan mukainen NEUVOSTON LAUSUNTO Slovakian tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2005–2008

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97[6] ja erityisesti sen 9 artiklan 3 kohdan,

ottaa huomioon komission suosituksen,

on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa,

ANTAA SEURAAVAN LAUSUNNON:

14. Neuvosto tutki [24 päivänä tammikuuta 2006] Slovakian tarkistetun lähentymisohjelman, joka kattaa vuodet 2005–2008. Ohjelma vastaa pääpiirteissään mallirakennetta, joka on asetettu uusissa käytännesäännöissä vakaus- ja lähentymisohjelmille. Ohjelmassa on puutteita, jotka liittyvät uusissa käytännesäännöissä määrättyihin pakollisiin ja vapaaehtoisiin tietoihin.

15. Slovakian kokonaistuotanto kasvoi keskimäärin 4,3 prosenttia vuosina 1994–2004. Tämä oli lähes 2 prosenttiyksikköä enemmän kuin EU-25:n 2,4 prosentin keskiarvo. Työmarkkinatilanne on edelleen maan suurin ongelma. Yritysten toteuttamat rakenneuudistukset vauhdittuivat 1990-luvun lopulla. Tämän johdosta työttömyysaste nousi vuoden 1994 13,7 prosentista 18,2 prosenttiin vuonna 2004, kun taas kokonaistyöllisyys aleni samalla kaudella 2 prosenttiyksikköä. Makrotalouden skenaariossa oletetaan, että kokonaistuotannon kasvu on ohjelmakaudella keskimäärin 5,6 prosenttia. Koska tuotantokuilu on kauden alussa vuonna 2005 negatiivinen, tämä merkitsee suhdannetilanteen merkittävää muutosta. Saatavilla olevien tietojen perusteella tämä skenaario näyttää perustuvan realistisiin kasvuoletuksiin. Myös ohjelman inflaatioennusteet vaikuttavat realistisilta.

16. Neuvosto teki 5 päivänä heinäkuuta 2004 päätöksen, jonka mukaan Slovakialla oli liiallinen alijäämä. Neuvoston perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan mukaisesti samana päivänä antaman suosituksen mukaan liiallinen alijäämä on korjattava vuoteen 2007 mennessä. Slovakian aikaisempaa vuosien 2004–2007 tarkistettua lähentymisohjelmaa koskevassa 17 päivänä helmikuuta 2005 antamassaan lausunnossa neuvosto kehotti Slovakiaa i) käyttämään hyväkseen kaikki mahdolliset keinot julkisen talouden alijäämän supistamisen nopeuttamiseksi, muun muassa käyttämällä odotettua suurempia tuloja ja säästöjä menojen kattamiseen, erityisesti vuonna 2005, ii) tekemään keskipitkän aikavälin menokatoista sitovampia ja iii) varomaan, etteivät vuoden 2004 korkean inflaation kerrannaisvaikutukset vaikuta ohjelmassa kaavailtuun inflaation lähentymiskehitykseen.

17. Lähentymisohjelmassa tavoitteena on supistaa alijäämä alle 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen vuonna 2007, kuten neuvosto 5 päivänä heinäkuuta 2004 suositti perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan mukaisesti. Julkisen talouden alijäämän (ilman eläkeuudistuksen kustannuksia) ennustetaan supistuvan vuoden 2005 4,1 prosentista suhteessa BKT:hen (mukaan luettuina velkojen peruutukset, jotka ovat 0,8 prosenttia suhteessa BKT:hen) 2,9 prosenttiin vuonna 2006 ja tämän jälkeen jyrkästi 1,6 prosenttiin vuonna 2007 ja olevan 1,3 prosenttia vuonna 2008. Tilanne on perusjäämän osalta samantapainen, sillä sen odotetaan kasvavan –2,3 prosentista suhteessa BKT:hen (–1,5 prosentista suhteessa BKT:hen ilman velkojen peruutuksia, jotka ovat 0,8 prosenttia suhteessa BKT:hen) vuonna 2005 0,7 prosenttiin vuonna 2008. Julkisen talouden sopeuttaminen on ensi sijassa menoperusteista. Julkisten menojen odotetaan supistuvan suhteessa BKT:hen 3,4 prosenttiyksikköä vuosina 2005–2008 (2,6 prosenttiyksikköä pois luettuina velkojen peruutukset, jotka ovat 0,8 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2005). Julkisen talouden tulojen arvioidaan pysyvän yleisesti ottaen vakaina vuoteen 2007 asti ja vähenevän sitten 0,7 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2008. Toiseen pilariin kuuluva rahastoiva eläkejärjestelmä on luokiteltava julkisen talouden ulkopuolelle ennen kevään 2007 ilmoitusajankohtaa. Tämän luokittelun vaikutus talousarvioon on arviolta 0,8 prosenttia vuonna 2005, 1,3 prosenttia vuonna 2006, 1,4 prosenttia vuonna 2007 ja 1,4 prosenttia vuonna 2008. Suunniteltu julkisen talouden vakauttaminen painottuu ohjelmakauden loppuun, pääasiassa vuoteen 2007. Edelliseen lähentymisohjelmaan verrattuna vuoden 2007 alijäämätavoitteen (3,0 prosenttia suhteessa BKT:hen eläkeuudistuskustannukset mukaan luettuina) saavuttamiseksi vaadittava julkisen talouden vakauttaminen painottuu vahvemmin ohjelmakauden loppuun, sillä eläkeuudistuksen kustannukset on arvioitu suuremmiksi.

18. Yhteisesti sovittujen menetelmien mukaisesti lasketun rakenteellisen rahoitusaseman (ts. suhdannetasoitettu julkisen talouden rahoitusasema ilman kertaluonteisia ja muita väliaikaisia toimenpiteitä) odotetaan paranevan ohjelmakauden aikana keskimäärin 0,4 prosenttia suhteessa BKT:hen vuodessa eli –2,8 prosentista –1,3 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Ohjelmassa asetetaan keskipitkän aikavälin tavoite julkisen talouden rahoitusasemalle. Tavoitteeksi on määritelty 0,9 prosentin rakenteellinen alijäämä suhteessa BKT:hen ja tarkoituksena on saavuttaa se vuoteen 2010 mennessä (ohjelmakauden jälkeen). Koska ohjelmassa esitetty keskipitkän aikavälin tavoite on vähimmäisvaatimusta kunnianhimoisempi (alijäämän arvioidaan olevan noin 2 ¼ prosenttia suhteessa BKT:hen), sen saavuttamisen pitäisi merkitä myös liiallisen alijäämän estävän varmuusmarginaalitavoitteen täyttymistä. Keskipitkän aikavälin tavoite on asianmukaisella tasolla, koska se on vakaus- ja kasvusopimuksessa ja käytännesäännöissä euroalueelle ja ERM II -jäsenvaltioille määritellyn vaihteluvälin sisällä ja koska se heijastaa riittävästi velkasuhdetta ja keskimääräistä potentiaalista tuotannon kasvua pitkällä aikavälillä.

19. Julkista taloutta koskeviin ennusteisiin liittyvät riskit näyttävät tarkistetussa ohjelmassa olevan pitkälti tasapainossa. Vaikka ohjelmassa ei esitetä tarkemmin toimenpiteitä, jotka aiotaan toteuttaa vuoden 2007 alijäämätavoitteen saavuttamiseksi, tarkistetussa ohjelmassa painotetaan, että hallituksen hyväksymä keskipitkän aikavälin talousarviokehys perustuu yksinomaan voimassaolevaan lainsäädäntöön ja hallituksen hyväksymiin lainsäädännön muutoksiin. Tähän mennessä hallitus on ylittänyt edellisissä lähentymisohjelmissa asetetut julkisen talouden tavoitteet: vuoden 2004 alijäämä oli odotettua pienempi ja tuloksen odotetaan olevan suunniteltua parempi myös vuonna 2005 (jos pois luetaan velkojen peruutukset, jotka ovat 0,8 prosenttia suhteessa BKT:hen). Osa varoista, jotka vapautuivat odotettua alhaisempien korkomenojen johdosta vuonna 2005, käytettiin kuitenkin muiden talousarvioon kirjaamattomien julkisten menojen kattamiseen. Tämä osoittaa, että olisi luotava sitovammat menokatot.

20. Tämän riskinarvioinnin perusteella näyttää siltä, että ohjelman mukainen finanssipolitiikan viritys on asianmukainen liiallisen alijäämän korjaamiseksi vuoteen 2007 mennessä, kuten neuvosto on suositellut. Saattaa kuitenkin olla, että ohjelman mukainen finanssipolitiikan viritys ei riitä varmistamaan keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamista vuonna 2010, kuten ohjelmassa on esitetty. Vuonna 2008 (liiallisen alijäämän korjaamismääräaikaa seuraava vuosi) vauhti, jolla julkista taloutta sopeutetaan ohjelmassa esitetyn keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamiseksi, ei ole vakaus- ja kasvusopimuksen mukainen. Vakaus- ja kasvusopimuksessa määrätään, että euroalueella ja ERM II -jäsenvaltioissa rakenteellista rahoitusasemaa olisi parannettava vuosittain vähimmäismäärällä, jonka ohjeena on 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen, ja että julkista taloutta olisi sopeutettava enemmän suhdannetilanteen ollessa hyvä ja vähemmän suhdannetilanteen ollessa huono. Rakenteellisen rahoitusaseman parannus on vuonna 2008 ainoastaan noin ¼ prosenttia suhteessa BKT:hen, vaikka suhdannetilanne onkin hyvä[7].

21. Julkisen velan arvioidaan olevan 33,7 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2005, joten velkasuhde on huomattavasti pienempi kuin sille perustamissopimuksessa asetettu 60 prosentin viitearvo suhteessa BKT:hen. Ohjelmassa ennustetaan velkasuhteen kasvavan 2,5 prosenttiyksikköä ohjelmakauden aikana.

22. Riskit, joita Slovakian julkisen talouden kestävyyteen kohdistuu väestön ikääntymisestä aiheutuvien ennustettujen julkisten menojen vuoksi, vaikuttavat kohtalaisilta. Velkataso on huomattavasti alle 60 prosentin viitearvon, ja tämä tilanne säilyy, jos oletetaan, että politiikka ei muutu seuraavien kahden vuosikymmenen aikana. Slovakia on hiljattain hyväksynyt kaksivaiheisen eläkeuudistuksen, jolla hillitään julkisten menojen kasvua. Tämänhetkinen suuri rakenteellinen alijäämä estää kuitenkin velan supistamisen suhteessa BKT:hen. Tämä lisää julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyteen kohdistuvaa riskiä. Suunniteltu julkisen talouden vakauttaminen keskipitkällä aikavälillä on toteutettava määrätietoisesti julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyteen kohdistuvien riskien vähentämiseksi.

23. Suunnitellut julkista taloutta koskevat toimenpiteet ovat yleisesti ottaen vuosien 2005–2008 yhdennettyihin suuntaviivoihin sisältyvien talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen mukaiset. Slovakia on oikealla tiellä liiallisen alijäämänsä korjaamisessa neuvoston asettamassa määräajassa.

24. Kasvua ja työllisyyttä koskevan uudistetun Lissabonin strategian mukaisessa Slovakian kansallisessa uudistusohjelmassa, joka esitettiin 14 päivänä lokakuuta 2005, hahmotellaan seuraavat haasteet, joilla on merkittäviä vaikutuksia julkisen talouteen: i) tietoyhteiskunta, ii) T&K ja innovaatiot ja iii) koulutus ja työllisyys. Kansallisessa uudistusohjelmassa esitettyjen toimien talousarviovaikutukset otetaan täysimääräisesti huomioon lähentymisohjelmaan sisältyvissä julkista taloutta koskevissa ennusteissa. Lähentymisohjelmassa kuvaillaan jo hyväksyttyjä vero- ja eläkejärjestelmien uudistuksia. Vuoden 2006 talousarvion ja vuosien 2006–2008 talousarviokehyksen mukaan koulutus- sekä tutkimus- ja kehitysmenot lisääntyvät huomattavasti kansallisessa uudistusohjelmassa asetettujen tavoitteiden mukaisesti.

Edellä esitetyn arvioinnin ja EY:n perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan mukaisesti antamiensa suositusten perusteella neuvosto on sitä mieltä, että Slovakian olisi:

i) vahvistettava rakenteellisia julkisen talouden sopeuttamistoimia, sillä vuoden 2007 (johon menneessä liiallinen alijäämä on korjattava) tavoitteeksi asetetun viitearvon osalta ei ole minkäänlaista varmuusmarginaalia; toimet ovat myös tarpeen, jotta voitaisiin hyödyntää täysimääräisesti kasvunäkymien tarkistamista ylöspäin neuvoston suositusten perustana oleviin näkymiin verrattuna, ja

ii) vahvistettava valtion talouden keskipitkän aikavälin menokattojen sitovuutta.

Keskeisten makrotaloutta ja julkista taloutta koskevien ennusteiden vertailu 1

2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |

BKT:n määrä (muutos, %) | LO joulukuu 2005 | 5,5 | 5,1 | 5,4 | 6,1 | 5,6 |

KOM marraskuu 2005 | 5,5 | 5,1 | 5,5 | 6,3 | tieto puuttuu |

LO marraskuu 2004 | 5,0 | 4,5 | 5,1 | 5,4 | tieto puuttuu |

YKHI-inflaatio (%) | LO joulukuu 2005 | 7,5 | 2,9 | 3,6 | 2,0 | 2,0 |

KOM marraskuu 2005 | 7,5 | 2,9 | 3,6 | 2,1 | tieto puuttuu |

LO marraskuu 2004 | 7,8 | 3,3 | 2,8 | 2,5 | tieto puuttuu |

Tuotantokuilu (% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen) | LO joulukuu 20052 | -1,9 | -1,6 | -1,1 | 0,1 | 0,8 |

KOM marraskuu 20056 | -1,5 | -1,3 | -0,9 | 0,2 | tieto puuttuu |

LO marraskuu 20042 | 0,4 | 0,2 | 0,4 | 0,9 | tieto puuttuu |

Julkisen talouden rahoitusasema (% suhteessa BKT:hen) | LO joulukuu 20052 | -3,2 | -4,1 | -2,9 | -1,6 | -1,3 |

KOM marraskuu 2005 | -3,1 | -4,1 | -3,0 | -2,5 | tieto puuttuu |

LO marraskuu 2004 | -3,8 | -3,4 | -2,9 | -1,9 | tieto puuttuu |

Perusjäämä (% suhteessa BKT:hen) | LO joulukuu 2005 | -1,0 | -2,3 | -1,0 | 0,4 | 0,7 |

KOM marraskuu 2005 | -0,9 | -1,9 | -0,8 | -0,2 | tieto puuttuu |

LO marraskuu 2004 | -1,5 | -1,0 | -0,6 | 0,4 | tieto puuttuu |

Suhdannetasoitettu rahoitusasema (% suhteessa BKT:hen) | LO joulukuu 20052 | -2,6 | -3,6 | -2,6 | -1,6 | -1,5 |

KOM marraskuu 2005 | -2,7 | -3,8 | -2,7 | -2,5 | tieto puuttuu |

LO marraskuu 20042 | tieto puuttuu | tieto puuttuu | tieto puuttuu | tieto puuttuu | tieto puuttuu |

Rakenteellinen rahoitusasema3 (% suhteessa BKT:hen) | LO joulukuu 20054 | -2,6 | -2,8 | -2,6 | -1,7 | -1,5 |

KOM marraskuu 20055 | -2,7 | -3,0 | -2,7 | -2,5 | tieto puuttuu |

LO marraskuu 2004 | tieto puuttuu | tieto puuttuu | tieto puuttuu | tieto puuttuu | tieto puuttuu |

Julkisen talouden bruttovelka7 (% suhteessa BKT:hen) | LO joulukuu 2005 | 42,6 | 33,7 | 35,5 | 35,2 | 36,2 |

KOM marraskuu 2005 | 42,6 | 36,7 | 38,2 | 38,5 | tieto puuttuu |

LO marraskuu 2004 | 43,0 | 44,2 | 45,3 | 45,5 | tieto puuttuu |

Huomautuksia: 1 Julkista taloutta koskevissa ennusteissa ei ole otettu huomioon rahastoivien eläkejärjestelmien luokittelusta 2 päivänä maaliskuuta 2004 tehdyn Eurostatin päätöksen vaikutusta. Päätös on pantava täytäntöön kevään 2007 ilmoitusajankohtaan mennessä. Jos päätöksen vaikutus otetaan huomioon, tarkistetun ohjelman mukainen julkisen talouden rahoitusasema on -3,2 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2004, -4,9 prosenttia vuonna 2005, -4,2 prosenttia vuonna 2006, -3,0 prosenttia vuonna 2007 ja -2,7 prosenttia vuonna 2008. 2 Ohjelmassa esitettyihin tietoihin perustuvat komission yksiköiden laskelmat. 3 (Edellisessä kohdassa tarkoitettu) suhdannetasoitettu rahoitusasema, jossa ei ole otettu huomioon kertaluonteisia eikä väliaikaisia toimenpiteitä. 4 Ohjelman mukaiset kertaluonteiset ja väliaikaiset toimenpiteet [0,8 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2005 (lisää alijäämää) ja 0,1 prosenttia vuonna 2007 (supistaa alijäämää)]. 5 Komission yksiköiden syksyn 2005 talousennusteen mukaiset kertaluonteiset ja muut väliaikaiset toimenpiteet (0,8 prosenttia vuonna 2005, lisää alijäämää). 6 Perustuu ennusteisiin, joiden mukaan potentiaalinen kasvu on 4,9 prosenttia vuonna 2004, 4,8 prosenttia vuonna 2005, 5,1 prosenttia vuonna 2006 ja 5,1 prosenttia vuonna 2007. 7 Ohjelman mukaiset velkaennusteet (toisin kuin alijäämäennusteet) on laadittu ottaen huomioon rahastoivien eläkejärjestelmien luokittelusta 2 päivänä maaliskuuta 2004 tehdyn Eurostatin päätöksen. Lähde: Lähentymisohjelma (LO), komission yksiköiden syksyn 2005 talousennusteet (KOM), komission yksiköiden laskelmat. |

[1] EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1055/2005 (EUVL L 174, 7.7.2005, s. 1). Asiakirjat, joihin tässä tekstissä viitataan, ovat saatavilla Internetissä osoitteessa: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[2] Talous- ja rahoituskomitean lausunto ”Specifications on the implementation of the Stability and Growth Pact and guidelines on the format and content of stability and convergence programmes”, hyväksytty Ecofin-neuvostossa 11.10.2005.

[3] Ohjelmasta kuitenkin puuttuu jaksot, jotka koskevat suurten rakenneuudistusten kasvuvaikutuksia ja sitä, miten eri skenaariot ja oletukset vaikuttavat julkista taloutta koskeviin ennusteisiin. Julkisen talouden institutionaalisia piirteitä koskeva kappale on jaksotettu eri tavalla kuin mallirakenne.

[4] On kuitenkin huomattava, että nimellistä efektiivistä valuuttakurssia koskevat pakolliset tiedot puuttuvat, jotta ei vaikutettaisi euron vaihtokurssin asettamiseen. Myös välillisiä rahoituspalveluja ja julkisen talouden menoja koskevat toimintokohtaiset tiedot puuttuvat.

[5] Tietoja julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyydestä on komission yksiköiden laatimassa ohjelman teknisessä arvioinnissa, joka julkaistaan Internet-sivuilla osoitteessa

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

[6] EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1055/2005 (EUVL L 174, 7.7.2005, s. 1). Tässä tekstissä mainitut asiakirjat löytyvät Internet-osoitteesta http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[7] Tietoja julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyydestä on komission yksiköiden laatimassa ohjelman teknisessä arvioinnissa, joka julkaistaan Internet-sivuilla osoitteessa

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.