EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 25.11.1998 
KOM(1998) 592 lopull. 
KOMISSION TIEDONANTO 
Työn organisoinnin uudistaminen -
Myönteinen lähestymistapa muutokseen 

l. JOHDANTO 
1.1. Tiedonannon tarkoitus 
Tämän tiedonannon tarkoituksena on edistää ja vahvistaa työn organisoinnin 
uudistamiseen liittyvää yhteistyökumppanuutta. Siinä kehotetaan Euroopan, kansallisen ja 
alakohtaisen tason työmarkkinaosapuolia pohtimaan parhaita tapoja, joilla voidaan 
helpottaa ja täydentää työllisyyden suuntaviivoihin sisältyvän sopeutumiskykyä koskevan 
pilarin täytäntöönpanoa ja kehittää toimintapuitteet asianmukaisella tasolla. 
Tiedonanto julkaistaan aikana, jona EU ja jäsenvaltiot ovat paneutuneet talous-, työllisyys-
ja yhteiskuntajärjestelmiensä uudistamiseen. Uudistamista kannustetaan makrotalouden 
tasolla EMU:n kautta, kansallisten työllistämisjärjestelmien tasolla Luxemburgissa sovitun 
menettelyn kautta ja yritystasolla useiden työn organisoinnin parantamiseen tähtäävien 
aloitteiden kautta. 
Suurin vastuu työn organisoinnin uudistamisesta on yrityksillä. Yrityksissä tapahtuva 
prosessi voi kuitenkin onnistua vain, jos se perustuu työmarkkinaosapuolten kanssa 
tehtävään läheiseen yhteistyöhön ja jos se toteutetaan talous- ja työllisyyspolitiikan 
mukaisesti. 
1.2. Vihreä kirja 
Ehdotettu lähestymistapa perustuu vastineisiin, jotka on saatu vihreästä kirjasta 
"Yhteistyössä työn uudelleenorganisointiin"1. Vihreän kirjan tärkeimpänä viestinä oli, että 
paremmalla työn organisoinnilla, joka perustuu ammattitaitoon, luottamukseen ja laatuun 
sekä työntekijöiden osallistumiseen, voidaan parantaa merkittävästi eurooppalaisten 
yritysten kilpailukykyä, työelämän laatua ja työvoiman työllistettävyyttä. 
Vihreä kirja sai aikaan vilkkaan keskustelun kaikkialla EU:ssa työnantajien ja 
ammattiliittojen, viranomaisten ja muiden asianomaisten tahojen parissa. Aiheesta 
järjestettiin useita konferensseja, joissa oli tuhansia osallistujia. Komissio sai yli 1.50 
kirjallista kommenttia työmarkkinaosapuolilta, hallituksilta, tutkimuskeskuksilta seka 
yksittäisiltä yrityksiltä ja tutkijoilta. Näistä esitetään tiivistelmä pääosaston V julkaisussa 
"Partnership for a new organisation of work: Synthesis of responses". Myös Euroopan 
parlamentti ja muut Euroopan unionin toimielimet antoivat merkittäviä kommentteja 
vihreästä kirjasta. 
Komissiolla ei ollut tarkoituksena käyttää vihreään kirjaan liittyvää prosessia 
lainsäädäntöaloitteen perustana ja säätää vain yhdenlaisesta työn organisointimallista 
Komission tarkoituksena oli päin vastoin käynnistää keskustelu sellaisten uusien puitteiden 
kehittämiseksi, jotka perustuvat yhteistyökumppanuuteen ja joissa otetaan huomioon 
nykyaikaisen työelämän jatkuvat muutokset ja lisääntyvä monimuotoisuus. 
Komissio on tehnyt seuraavat päätelmät vihreän kirjan käynnistämästä kuulemis- ja 
keskusteluprosessista. 
KOM(97) 128 lopullinen, 16.4.1997. 
Työpaikoilla Euroopassa on asetettava korkeat ammattitaito- ja laatuvaatimukset, 
jotta tuottavuus paranisi ja luotaisiin hyvät edellytykset kilpailukyvylle ja 
työllisyydelle. 
Uudistamisprosessia on nopeutettava. Uudet joustavammat työn organisointimallit 
eivät ole yleisesti kovin laajalle levinneitä Euroopassa. Yksittäisiä hyviä 
toimintatapoja on kehitetty, mutta on tuettava toimintaa, jolla ne saadaan muutettua 
innovatiiviseksi politiikaksi. 
Työn uusi organisointi vaikuttaa kaikkiin työpaikkoihin niin julkisella kuin yksityisellä 
sektorilla samoin kuin pienissä ja suurissa yrityksissä. 
Työn organisointiin liittyvät konkreettiset toimenpiteet ovat yritysten vastuulla; 
yritysjohdon tehtävänä on kehittää yhdessä työntekijöiden kanssa yrityksen kannalta 
sopivimmat ja tehokkaimmat menetelmät. Yhteistyökumppanuus muutoksessa on 
menestyksen avain. 
Parempia työn organisointitapoja etsittäessä on kiinnitettävä enemmän huomiota 
tasa-arvonäkökohtiin, mihin sisältyy perhe- ja työelämän yhteensovittaminen. 
Näiden päätelmien perusteella komissio pyysi työmarkkinaosapuolia ottamaan 
johtoaseman uudistamisprosessin kaikilla tasoilla. Tämän vuoksi tässä tiedonannossa 
pyritään löytämään paras strategia kaikille toimijoille asianmukaisilla tasoilla, jotta ne 
tunnistaisivat vastassaan olevat tärkeimmät aiheet ja voisivat lähestyä muutoksia 
myönteisesti. 
1.3. Luxemburgin työllisyysstrategia 
Luxemburgissa marraskuussa 1997 kokoontunut ylimääräinen Eurooppa-neuvosto antoi 
poliittista tukea vihreässä kirjassa esitetyille ajatuksille. Työllisyyden suuntaviivoihin 
sisältyvässä sopeutumiskykyä käsittelevässä kolmannessa pilarissa korostetaan työn 
organisoinnin merkitystä ja kehotetaan työmarkkinaosapuolia ottamaan johtoasema tässä 
suhteessa. 
Joissakin jäsenvaltioissa on edistytty huomattavasti yhteistyökumppanuuden 
kehittämisessä ja toteuttamisessa varsinkin kansallisten työllisyystoimintasuunnitelmien 
laatimisen yhteydessä. Tämä ei ole kuitenkaan mitenkään yleistä eikä sitä ole 
asianmukaisesti käsitelty Euroopan tasolla. Suuntaviivoihin liittyi epävarmuutta 
työmarkkinaosapuolten tehtävistä ja toiminnan asianmukaisesta tasosta. Ehdotuksesta 
vuoden 1999 suuntaviivoiksi käy selvemmin ilmi, että jos työmarkkinaosapuolia 
kehotetaan neuvottelemaan sopimuksia työn organisoinnin uudistamiseksi, on kehitettävä 
voimakasta yhteistyökumppanuutta kaikilla asianmukaisilla tasoilla: yhteisön, kansallisella, 
alakohtaisella ja yritysten tasolla. 
1.4. Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun tehtävä 
Luxemburgin työllisyyshuippukokouksessa komissiota pyydettiin nimittämään teollisuuden 
muutoksia käsittelevä asiantuntijaryhmä, jonka toimeksiantona on analysoida 
todennäköisiä teollisuuden muutoksia yhteisössä ja tarkastella, miten ne voitaisiin 
ennakoida paremmin ja valmistautua niiden taloudellisiin ja sosiaalisiin vaikutuksiin. 
Wienissä kokoontuvalle Eurooppa-neuvostolle osoitetussa raportissaan ryhmä vahvisti 
uskovansa siihen, että Euroopan unionin on keskityttävä myönteisiin mukautumiskeinoihin 
eikä vain vältettävien seikkojen tunnistamiseen. Ryhmä korosti, että teollisuuden 
muutokset edustavat myös uusia mahdollisuuksia ja että muutosta pitää ennakoida, siihen 
pitää valmistautua ja sitä pitää hallita. Ryhmän mielestä perusta tälle luodaan kaikilla 
tasoilla käytävällä vuoropuhelulla. Huippuyrityksissä käydään toimivaa sosiaalista 
vuoropuhelua työntekijöiden kanssa, koska motivoituneet ihmiset ovat tärkein tekijä 
kaupallisessa menestyksessä. 
Työn organisoinnin tulevaisuutta on käsitellyt myös Euroopan työlainsäädännön kehitystä 
käsittelevä asiantuntijaryhmä (Madridin ryhmä). Komission mielestä raportissa esitetään 
hyödyllisiä näkemyksiä uudistamisprosessin toteuttamisympäristöstä. Ryhmä osoitti 
selkeästi, että työehtosopimukset ovat yleistymässä välineenä, jolla voidaan löytää 
tasapaino työelämän eri etujen välillä, ja että työehtosopimusneuvottelut ovat parhaillaan 
tehtävistä uudelleenjärjestelyistä huolimatta hämmästyttävän dynaamisia. 
2. TULEVIEN TOIMIEN SUUNTAVIIVAT: TYÖMARKKINAOSAPUOLTEN TÄRKEÄ 
TEHTÄVÄ 
2.1. Päätekijät 
Kuulemisprosessin perusteella komissio päätteli, että työmarkkinaosapuolet kaikilla 
tasoilla ovat selvästi kiinnostuneita osallistumaan työelämän uudistamiseen merkittävällä 
panoksella. Yleisesti tunnustetaan, että työn organisoinnin uudistaminen voidaan saavuttaa 
pääasiassa työpaikalla johdon ja työntekijöiden ja heidän edustajiensa yhteistyönä ottaen 
huomioon eri alojen, organisaatioiden tai yritysten, myös pk-yritysten, erilaiset tilanteet. 
Komission mielestä työn organisoinnissa on tarvetta uuteen lähestymistapaan. Tähän voisi 
sisältyä työmarkkinaosapuolten yhteisen maaperän ja tavoitteiden määrittely, prosessin 
kehittäminen kansallisten toimien kannustamista, tukemista ja seurantnu varten 
toissijaisuusperiaatteen mukaisesti sekä joustavuuden ja työturvan kehittämistapojen 
tutkiminen käsittelemällä kattavasti useita aiheita. Suuntaviivoihin sisältyvän 
sopeutumiskykyä koskevan pilarin mukaisesti tehtyjen työmarkkinaosapuolten sopimusten 
on selkeästi kuuluttava tähän lähestymistapaan. 
2. L 1. Tavoitteet 
Komission mielestä työmarkkinaosapuolten on ensimmäiseksi pyrittävä löytämään yhteisiä 
tavoitteita. EU:n tärkeimmät tavoitteet ovat kilpailukykyisyys ja työllisyys. Eri tahot 
ovat yhtä mieltä siitä, että työn paremman organisoinnin kautta tapahtuva tuottavuuden 
parantaminen on tarpeen, jos yksittäiset yritykset haluavat parantaa kilpailukykyään ja 
yhteisö saavuttaa taloudelliset tavoitteensa. Samalla on olennaisten tärkeää sovittaa yhteen 
yritysten haluama joustavuus ja työntekijöiden haluama työturva myönteisellä tavalla. 
Yrityksen sisäinen joustavuus parantaa yrityksen tuottavuuden lisäksi työelämän laatua 
Työntekijöiden työturva hyödyttää myös yritystä, koska se saa vakaampaa, 
monitaitoisempaa ja motivoituneempaa työvoimaa. 
2.1.2, Uudistamisprosessi 
Toisessa vaiheessa voitaisiin määritellä prosessi työn organisoinnin uudistamista koskevia 
yhteisiä aloitteita varten. 
Työllisyyden suuntaviivoihin sisältyvän sopeutumiskykyä koskevan pilarin yhteydessä 
työmarkkinaosapuolia kehotetaan neuvottelemaan sopimuksia työn organisoinnin 
uudistamiseksi. Komission luonnoksessa vuoden 1999 suuntaviivoiksi korostetaan, että 
sopimuksia olisi kehitettävä kaikilla asianmukaisilla tahoilla. Tämä tarkoittaa selvästi myös 
Euroopan tason työmarkkinaosapuolia, jotka voisivat laatia työn organisoinnin 
uudistamisprosessin erityisesti sopeutumiskyvyn avustamiseksi ja tukemiseksi muilla 
tasoilla. Komissio on sitä mieltä, että tällainen yhteistyökumppanuuteen perustuva prosessi 
on lupaavin tapa uudistaa työelämää. 
Työn organisointia on tarpeen tarkistaa samalla tavoin kuin hallitukset ovat sopineet 
tarkistavansa työmarkkinoita koskevia lainsäädännöllisiä puitteita. Sopimuspuitteita on 
muutettava siltä osin kuin se on tarpeen uusiin oloihin sopeutumiseksi, ja uusiin tarpeisiin 
on etsittävä ratkaisuja. Tämä on haaste työmarkkinaosapuolille: ne voivat kehittää 
yhtenäiset ja kattavat puitteet toimille sen sijaan, että ne hyväksyisivät tai hylkäisivät 
yksittäisiä lainsäädäntöaloitteita. 
2.1.3. Tärkeimmät aiheet 
Kuulemisprosessissa tuli esiin lukuisia aiheita, joita työmarkkinaosapuolten olisi komission 
mielestä hyödyllistä käsitellä. Tällaisia ovat esimerkiksi seuraavat: 
Kunnollisen koulutuksen varmistaminen 
Erityisesti on tarpeen mukauttaa työntekijöiden ammattitaitoa yritysten tarpeisiin ja 
päivittää yritysten omistajien ja johtajien tiedot joustavasta työn organisoinnista. 
Tämä vaatii jatkuvaa koulutusta ja sitä, että koulutus ymmärretään investoinniksi. 
Työaikapakettien kehittäminen laajoissa puitteissa 
Euroopan tason työmarkkinaosapuolet ovat aloittaneet työaikaa koskevat 
rakentavat keskustelut, joiden tarkoituksena on sovittaa yhteen joustavuuden ja 
työturvan vaatimukset. Osa-aikatyöstä on päästy sopimukseen samoin kuin 
työajasta rautatie- ja meriliikenteen alalla sekä maatalousalalla. Keskusteluissa on 
käynyt ilmi, erityisesti työmarkkinaosapuolten hiljattain järjestämässä seminaarissa, 
että työaikaa ei voida käsitellä erillään työn organisoinnista. 
Työmarkkinaosapuolet voisivat tarkastella tätä suhdetta lähemmin. Tähän voisi 
sisältyä esimerkiksi sellaisten olosuhteiden tarkastelu, joissa uudet 
työaikajärjestelyt, koulutus ja muut uratauot mukaan lukien, sekä joustava työaika 
voisivat olla eduksi vaikkapa lisääntyneen tuottavuuden, parantuneen 
työllistettävyyden tai työ- ja perhe-elämän tasapainon kannalta. 
Työsuhteiden ja uusien työmuotojen erilaistumisen helpottaminen 
Tässä yhteydessä voitaisiin pohtia esimerkiksi sitä, miten voidaan antaa 
uudenlaisten työsuhteiden ja uramallien kehittyä, mutta samalla turvata esimerkiksi 
työntekijöiden työsuhteen jatkuvuus, sosiaaliturva ja koulutusmahdollisuudet. 
Parhaiden edellytysten varmistaminen uuden tekniikan käyttöönottoa ja 
omaksumista varten 
Uuden tekniikan, varsinkin tieto- ja viestintätekniikan, käyttöönotto liittyy 
läheisesti jatkuvan koulutuksen kehittämiseen ja työtapojen erilaistumisen 
helpottamiseen. Työmarkkinaosapuolet voivat toimia tiennäyttäjinä kehittämällä 
strategian, jolla otetaan käyttöön uutta tekniikkaa ja käsitellään siihen liittyviä 
organisatorisia muutoksia. Strategian ansiosta yritykset voisivat hyötyä uuden 
tekniikan mukanaan tuomista eduista ja mahdollisuuksista. 
Komissio antaa Wienissä kokoontuvalle Eurooppa-neuvostolle työmahdollisuuksia 
tietoyhteiskunnassa koskevan raportin, jossa tuodaan esiin muun muassa tarve 
organisaatioiden muutoksiin. Komissio antaa, myös ensi vuoden alussa tiedonannon 
etätyöskentelyn sosiaalisista näkökohdista. Työmarkkinaosapuolilla voisi olla 
merkittävä tehtävä asianmukaisten toimien kehittämisessä myös tällä alalla. 
Työntekijöiden motivaation ja sopeutumiskyvyn parantaminen lisäämällä 
osallistumista 
Useat tapaustutkimukset ovat osoittaneet, että hyvien kommunikaatioyhteyksien 
kehittäminen ja työntekijöiden sitoutuminen muutosprosessiin ja työn uuteen 
organisointiin ovat. olennaisen tärkeitä onnistumisen kannalta. Esimerkiksi 
työntekijöiden taloudellinen osallistuminen on alue, jota työmarkkinaosapuolet 
voivat kehittää. 
Taso-arvon edistäminen 
Euroopan yhteisössä on hyväksytty monia naisten ja miesten yhtäläiseen kohteluun 
liittyviä toimenpiteitä. Nyt painotetaan tasa-arvoasioiden sisällyttämistä kaikkeen 
asiaankuuluvaan toimintaan ja politiikkaan (mainstreaming). Tässä yhteydessä 
työmarkkinaosapuolet voisivat ottaa esiin kysymyksen naisten pääsystä ja 
palaamisesta työelämään sekä koulutuksensaannista samoin kuin perhe- ja 
työelämän sovittamisesta paremmin yhteen. 
2.2. Kansallisten hallitusten tehtävä 
Työmarkkinaosapuolten asema ja työehtosopimusneuvottelut ovat käymässä yhä 
tärkeämmiksi, mutta viranomaisilla on edelleen vastuu yleisestä lainsäädännöstä, jonka 
puitteissa yritykset toimivat. 
Jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikkaa koskevissa suuntaviivoissa käsitellään lukuisia 
vaatimuksia, joiden mukaan jäsenvaltioiden on erityisesti kevennettävä ja 
yksinkertaistettava pk-yritysten hallintoa ja verotusta sekä tarkasteltava uudelleen 
työllisyyden ja henkilöresursseihin kohdistuvien investointien samoin kuin itsenäisen 
ammatinharjoittamisen esteitä. Tätä on erityisesti korostanut yritysympäristön 
yksinkertaistamista käsittelevä työryhmä (BEST), joka on tutkinut tapoja parantaa 
lainsäädännön laatua ja vähentää sen hallinnollista taakkaa eurooppalaisissa yrityksissä, 
erityisesti pk-yrityksissä.2 
Nykyinen työllisyyttä ja sosiaaliturvaa koskeva lainsäädäntö laadittiin aikana, jolloin 
työmarkkinoiden rakenne poikkesi huomattavasti nykyisestä. Tämä huomioon ottaen 
työllisyyden suuntaviivoissa kannustetaan jäsenvaltioita tutkimaan mahdollisuutta 
sisällyttää lainsäädäntöönsä joustavampia työsopimusmalleja. Jäsenvaltiot voisivat pohtia, 
miten työn organisoinnin puitteita voitaisiin parhaiten uudistaa kansallisella tasolla 
yhteistyössä työmarkkinaosapuolten kanssa. 
Katso komission vastaus (KOM(98) 550 lopullinen). 
5 -
2.3. Euroopan unionin tehtävä 
Useat EU.n ohjelmat ja toimintalinjat helpottavat uudistusprosessia, ja niitä voidaan 
hyödyntää tehokkaasti työmarkkinaosapuolten toteuttamien konkreettisten toimien 
tukena. 
Rakennerahastojen yksi tärkeimmistä tavoitteista on helpottaa - työntekijöiden 
ammattitaidon kehittämiseen tähtäävällä koulutuksella - uusien tapojen käyttöä tuotannon 
hallinnassa ja työn organisoinnissa. Euroopan komissio teki maaliskuussa 1998 uuden 
ehdotuksen Euroopan sosiaalirahastoa koskevaksi asetukseksi. Sillä pyritään parantamaan 
järjestelmiä, joilla edistetään työvoiman ammattitaitoa, koulutusta ja sopeutuvuutta, 
kehitetään innovaatiota ja sopeutuvuutta työn organisoimisessa sekä lisätään henkilöstön 
valmiuksia tutkimuksessa, tieteessä ja teknologiassa. Tässä suhteessa komissio odottaa 
Euroopan tason työmarkkinaosapuolten vahvistavan prosessin, jolla voitaisiin tukea toimia 
kansallisella ja paikallisella tasolla. 
Kuten tiedonannossa tietoyhteiskunnan sosiaalisista ja työmarkkinanäkökohdista 
"Ihmisläheisyys etusijalle - seuraavat vaiheet" (KOM(97) 390) todettiin, parhaillaan ollaan 
perustamassa eurooppalaista verkkoa, jossa on mukana asiantuntijoita ja käyttäjiä ja jolla 
tuetaan kansallisia ja paikallisia aloitteita. Sen toiminnan tavoitteena on vahvistaa 
organisaatioihin liittyvää tutkimusta ja kehittämistä Euroopassa, löytää ja vaihtaa hyviä 
toimintatapoja, edistää yhteistyötä ja tukea taantuneita aloja ja alueita. 
Euroopan unionin toimielimet voivat myös mukauttaa ja yksinkertaistaa lainsäädäntöä 
aloilla, jotka hyödyttävät yrityksiä ja joista EU on vastuussa. Yksi esimerkki tämän alan 
toimista on liikkeen luovutusta koskeva direktiivi, jota on hiljattain päivitetty ja joka 
kodifioidaan lähiaikoina. Toinen esimerkki on hiljattain hyväksytty lisäeläkkeitä koskeva 
direktiivi, joka on ensimmäinen askel liikkuvuutta haittaavien esteiden poistamiseksi 
muidenkin kuin lakisääteisten korvausten alalla. Tämä helpottuisi huomattavasti, jos olisi 
olemassa uskottava prosessi, jolla voitaisiin tunnistaa ja toteuttaa vaihtoehtoja 
yksinkertaistettavalle tai korvattavalle lainsäädännölle. 
3. SEURAAVAT VAIHEET 
Tämä tiedonanto on osoitettu työmarkkinaosapuolille ja Euroopan unionin toimielimille 
Se on tavallaan työmarkkinaosapuolille osoitettu kutsu ottaa johtoasema 
muutosprosessissa. Wienissä pidettävä huippukokous voi olla ensimmäinen tilaisuus 
tarkastella prosessin käynnistymistä ja varsinkin työmarkkinaosapuolten osuutta siinä. 
Koska prosessi on luonnollisesti koko ajan käynnissä, komissio toivoo saavansa 
ensimmäiset työmarkkinaosapuolten vastaukset työn organisoinnin uudistamiseen 
liittyvien puitteiden luomisesta ja toteuttamisesta ajoissa, jotta ne voitaisiin ottaa 
huomioon vuoden 1999 työllisyyden suuntaviivojen täytäntöönpanossa ja yhteisen 
työllisyysraportin valmistelussa Helsingissä joulukuussa 1999 pidettävää huippukokousta 
varten. Komissio kiinnittää eritystä huomiota työmarkkinaosapuolten toimintaan 
uudistusprosessin kaikilla tasoilla samoin kuin aloitteisiin, joita tehdään työllisyyden 
suuntaviivojen ja tämän tiedonannon perusteella. 

ISSN 1024-4492 
KOM(98) 592 lopullinen 
/V>3 JLrY JV.A JVJ r\. A 
Luettelonumero : CB-CO-98-708-FI-C 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxemburg ISSN 1024-4492 
KOM(98) 592 lopullinen 
/V>3 JLrY JV.A JVJ I\ M. 
Luettelonumero : CB-CO-98-708-FI-C 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxemburg ISSN 1024-4492 
KOM(98) 592 lopullinen 
/V>3 JLrY JV.A JVJ I\ M. 
Luettelonumero : CB-CO-98-708-F1-C 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxemburg FI 04 05 08 16