ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Viiteasiakirjat:

Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Eurooppa liikkeellä – Puhdas, kilpailukykyinen ja verkotettu liikenne ja liikkuvuus kaikille sosiaalisesti oikeudenmukaisella tavalla COM(2017) 283 final Komission yksiköiden valmisteluasiakirja – Liite asiakirjaan ”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Eurooppa liikkeellä – Puhdas, kilpailukykyinen ja verkotettu liikenne ja liikkuvuus kaikille sosiaalisesti oikeudenmukaisella tavalla” SWD(2017) 177 final Komission yksiköiden valmisteluasiakirja – Towards clean, competitive and connected mobility: the contribution of Transport Research and Innovation to the Mobility package SWD(2017) 223 final Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi verojen ja maksujen kantamisesta raskailta tavaraliikenteen ajoneuvoilta tiettyjen infrastruktuurien käytöstä annetun direktiivin 1999/62/EY muuttamisesta COM(2017) 275 final Ehdotus – Neuvoston direktiivi verojen ja maksujen kantamisesta raskailta tavaraliikenteen ajoneuvoilta tiettyjen infrastruktuurien käytöstä annetun direktiivin 1999/62/EY muuttamisesta tiettyjen ajoneuvoveroa koskevien säännösten osalta COM(2017) 276 final Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi sähköisten tiemaksujärjestelmien yhteentoimivuudesta ja tiemaksujen laiminlyöntiä koskevien tietojen rajatylittävän vaihtamisen helpottamisesta unionissa (uudelleenlaadittu) COM(2017) 280 final
36.

periaatteen 7 kohdan c (II luku) ensimmäinen virke olisi muutettava kuulumaan seuraavasti: ”Koeajan onnistuneesti suorittaneen työntekijän irtisanominen on perusteltava, sitä on edellettävä kohtuullinen irtisanomisaika, joka määritellään jäsenvaltiotasolla, ja siitä on maksettava kohtuullinen korvaus, ja jos irtisanominen on epäoikeutettua, siitä on voitava tehdä nopea ja toimiva valitus puolueettomassa riitojenratkaisujärjestelmässä”;
11.

pitää tärkeänä, että ilmastonmuutoksen hillintä ja siihen sopeutuminen sekä herkän arktisen ympäristön suojelu ovat vahvasti esillä tiedonannossa esitetyissä politiikkatoimissa. Arktisen alueen lämpenemisestä johtuvien, myös EU:n toimintaan vaikuttavien seurauksien lisäksi on huomioitava se, miten eurooppalaiset ja globaalit toimet vaikuttavat alueen ilmastonmuutoksen etenemiseen. Maailmanlaajuisella ilmastosopimuksella on merkittävä vaikutus myös arktisen alueen tulevaisuuteen. Tiedonannossa on tuotu esille myös muita kansainvälisiä sopimuksia tai niiden solmimisen tarpeita mm. ympäristönsuojelun alalla.
Uudistukset ovat ominaisuuksiensa vuoksi monimutkaisia prosesseja, jotka edellyttävät erityisasiantuntemuksen ja -taitojen kattavaa kokonaisuutta. Rakenneuudistusten toteuttaminen monilla julkisen politikan aloilla on haastavaa, koska niistä saatavien etujen konkretisoituminen vie usein aikaa. Tämän vuoksi riittävän aikaisin toteutettu ja tehokas suunnittelu ja täytäntöönpano ovat olennaisen tärkeitä niin kriisistä kärsivien kuin rakenteellisesti heikkojenkin talouksien tilanteessa. Unionin teknisenä tukena antama apu on ollut tässä suhteessa ratkaisevan tärkeää Kyproksen ja Kreikan taloudellisen sopeutuksen edistämisessä viime vuosina.

Uudistukset ovat ominaisuuksiensa vuoksi monimutkaisia prosesseja, jotka edellyttävät poliittista tahtoa, kykyä vuoropuheluun ja monitasoiseen kumppanuuteen, taloudellisia ja hallinnollisia resursseja sekä erityisasiantuntemuksen ja -taitojen kattavaa kokonaisuutta. Rakenneuudistusten toteuttaminen monilla julkisen politikan aloilla on haastavaa, koska niistä saatavien etujen konkretisoituminen vie usein aikaa. Tämän vuoksi riittävän aikaisin toteutettu ja tehokas suunnittelu ja täytäntöönpano ovat olennaisen tärkeitä niin kriisistä kärsivien kuin rakenteellisesti heikkojenkin talouksien tilanteessa. Unionin teknisenä tukena antamassa avussa tulee hyödyntää opetukset, joita on saatu Kyproksen ja Kreikan taloudellisen sopeutuksen edistämisen tukiohjelmista viime vuosina. Ruohonjuuritason sitoutuminen rakenneuudistuksiin erityisesti alue- ja paikallisyhteisöjen ja työmarkkinaosapuolten ansiosta on välttämätön edellytys ohjelman onnistumiselle.
10.

viittaa Kansainvälisen työjärjestön ILO:n vuonna 2006 hyväksymään merenkulkualan yleissopimukseen, joka tuli voimaan 30. elokuuta 2013 ja jonka monet valtiot ovat jo ratifioineet. EU on direktiivillä 2009/13/EY pannut täytäntöön sopimuksen, jonka merenkulkualan työmarkkinaosapuolet ovat tehneet ILO:n yleissopimuksesta EU:n tasolla. Direktiivi merkitsee sitä, että merityölle on asetettu työoloja ja työsuhteen ehtoja koskeva vähimmäistaso maailmanlaajuisesti ja että merenkulkualalle on yleisesti ottaen luotu edellytykset yhteisille pelisäännöille. Direktiivit, joita komissio ehdottaa muutettaviksi, ovat kuitenkin yleissopimusta ankarampia ja sisältävät lisäksi työsuojelua koskevia säännöksiä.
20.

on samaa mieltä siitä, että vertailuanalyysia voidaan soveltaa enemmän ja että se on vertailuoppimisen edellytys. Komitea katsoo kuitenkin, että asiassa on edettävä hienotunteisesti ja on otettava täysin huomioon kansalliset tai alueelliset erot.
Julkisesti noteeratut yhtiöt ovat taloudellisesti erityisen merkittäviä ja näkyviä ja niiden vaikutus markkinoilla on ylipäätään suuri. Tässä direktiivissä säädetyt toimenpiteet koskevat tämän vuoksi julkisesti noteerattuja yhtiöitä, jotka on määritelty jäsenvaltiossa perustetuiksi yhtiöiksi, joiden arvopaperit on otettu kaupankäynnin kohteeksi rahoitusvälineiden markkinoista 21 päivänä huhtikuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/39/EY (2) 4 artiklan 1 kohdan 14 alakohdassa tarkoitetuilla säännellyillä markkinoilla yhdessä tai useammassa jäsenvaltiossa. Nämä yhtiöt näyttävät suuntaa koko talouselämälle, ja on odotettavissa, että muunlaiset yritykset seuraavat niiden käytäntöjä. Julkisesti noteerattujen yhtiöiden julkinen luonne on peruste sille, että niitä säännellään yleisen edun nimissä enemmän.

Julkisesti noteeratut yhtiöt ovat taloudellisesti erityisen merkittäviä ja näkyviä ja niiden vaikutus markkinoilla on ylipäätään suuri. Tässä direktiivissä säädetyt toimenpiteet koskevat tämän vuoksi julkisesti noteerattuja yhtiöitä, jotka on määritelty jäsenvaltiossa perustetuiksi yhtiöiksi, joiden päätoimipaikka sijaitsee jäsenvaltiossa ja joiden arvopaperit osakkeet on otettu kaupankäynnin kohteeksi rahoitusvälineiden markkinoista 21 päivänä huhtikuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/39/EY (3) 4 artiklan 1 kohdan 14 alakohdassa tarkoitetuilla säännellyillä markkinoilla yhdessä tai useammassa jäsenvaltiossa. Nämä yhtiöt näyttävät suuntaa koko talouselämälle, ja on odotettavissa, että muunlaiset yritykset seuraavat niiden käytäntöjä. Julkisesti noteerattujen yhtiöiden julkinen luonne on peruste sille, että niitä säännellään yleisen edun nimissä enemmän.
13.

suhtautuu yleisesti ottaen myönteisesti kasvu- ja työllisyyssopimuksessa jäsenvaltioihin kohdennettuihin toimiin ja EU -tason toimiin. Alueiden komitea painottaa sopimuksen ja kasvuohjelmien välistä yhteyttä monivuotisessa rahoituskehyksessä 2014–2020, erityisesti kun kyse on otsakkeesta 1 "kestävä kasvu". Kasvu- ja työllisyyssopimuksen allekirjoittaneiden jäsenvaltioiden on nyt omaksuttava johdonmukainen kanta monivuotisesta rahoituskehyksestä käytävissä neuvotteluissa. Alueiden komitea korostaa etenkin neuvoston päätelmissä sovittujen unionin toimien osalta, että on vahvistettava yhtenäismarkkinoita, selkeytettävä sääntelyä, mobilisoitava EIP sekä käynnistettävä pikaisesti "hankejoukkolainojen pilottivaihe" kasvua edistävien nopeiden toimien rahoittamiseksi. On ratkaisevan tärkeää välttää kilpailun vääristymistä pilottivaiheessa ja huolehtia siitä, että hankkeet eivät ole kaupallisesti kannattamattomia. Kyseisen välineen ei pitäisi korvata jäsenvaltioilta, alueellisilta ja paikallisilta elimiltä tai yksityissektorilta saatavaa pääomaa. Pilottivaiheen jälkeen jatkosta tulisi päättää vasta riippumattoman arvioinnin jälkeen. Arvioinneissa on tärkeää selvittää, onko valituista hankkeista ollut unionille hyötyä.
22.

muistuttaa myös, että liite III on monessa suhteessa nykyiseen lainsäädäntöön verrattuna selvästi tiukempi 4 artiklan 4 kohdassa mainittujen valintakriteerien osalta. Liitteessä III mainitaan yksityiskohtaisesti useita tarkennuksia ja lisäksi useita huomioon otettavia kriteereitä (luonnonkatastrofiriskit, vaikutukset ilmastonmuutokseen, luonnonarvoltaan merkittävät maatalousalueet jne.), jotka eivät osittain liity suoraan hankkeisiin ja mahdollisesti menevät luvan arviointiprosessia pidemmälle. Ilmastonmuutos on laaja-alainen kehitys, jonka kestoa ja laajuutta on vaikea täsmentää ja jota voidaan tällä hetkellä simuloida vain hyvin raskailla tietokonemalleilla. Hanketasolla paikalliset ilmastovaikutukset on tähän mennessä otettu tarvittaessa huomioon. Jos ympäristövaikutusten arvioinnissa on nyt tarkoitus keskittyä ilmastonmuutokseen suuressa mittakaavassa, on pelättävissä, että hankkeiden toteuttajille koituu korkeampia kustannuksia, jotka saattavat johtaa kyseenalaisiin teknisiin tuloksiin ja ovat suhteettomia, kun otetaan huomioon kohde- ja linjahankkeiden marginaalinen merkitys ilmastonkehitykseen. Komitea kehottaakin luetteloimaan tyhjentävästi hankkeet, joita tämä säännös koskee, ja muistuttaa, että suunniteltu muutos on ristiriidassa toissijaisuusperiaatteen kanssa. Suunniteltu tarkennus on lisäkriteerien mukaanoton ohella myös vastoin yva-direktiivin johdanto-osan 11 kappaleessa jo esitettyä ajatusta, että jäsenvaltioilla on myös kansalliset erityispiirteet huomioon ottaen oltava edelleen toimintavaraa asianmukaisen päätöksen tekemiseksi. Huomioon otettavat kriteerit ovat liian laajoja ja yksityiskohtaisia, jotta niistä voitaisiin tehdä velvoittavia EU:n laajuisesti.
Jäsenvaltioiden on säädettävä, että toimeksisaajaa, joka on toiminut asianmukaista huolellisuutta noudattaen, ei pidetä vastuullisena 1 kohdan mukaisesti. Tällaisia järjestelmiä on sovellettava avoimella, syrjimättömällä ja oikeasuhteisella tavalla. Niihin voi kuulua toimeksisaajan toteuttamia ennaltaehkäiseviä toimenpiteitä, jotka koskevat alihankkijan antamaa näyttöä lähetettyihin työntekijöihin sovellettavista, direktiivin 96/71/EY 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuista keskeisistä työehdoista; kyseeseen voivat tulla muiden muassa palkkalaskelmat, todistus palkanmaksusta, todistus sijoittautumisjäsenvaltiossa voimassa olevien sosiaaliturva- ja/tai verovelvollisuuksien noudattamisesta ja näyttö siitä, että työntekijöiden lähettämiseen sovellettavia sääntöjä on noudatettu.

Jäsenvaltioiden on säädettävä, että toimeksisaajaa, joka on toiminut asianmukaista huolellisuutta noudattaen, ei pidetä vastuullisena 1 kohdan mukaisesti. Tällaisia järjestelmiä on sovellettava avoimella, syrjimättömällä ja oikeasuhteisella tavalla. Niihin voi kuulua toimeksisaajan toteuttamia ennaltaehkäiseviä toimenpiteitä, jotka koskevat alihankkijan antamaa näyttöä lähetettyihin työntekijöihin sovellettavista, direktiivin 96/71/EY 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuista keskeisistä työehdoista; kyseeseen voivat tulla muiden muassa palkkalaskelmat, todistus palkanmaksusta, todistus sijoittautumisjäsenvaltiossa voimassa olevien sosiaaliturva- ja/tai verovelvollisuuksien noudattamisesta ja näyttö siitä, että työntekijöiden lähettämiseen sovellettavia sääntöjä on noudatettu.
7.

toteaa, että energiajärjestelmien muuttamiseen liittyy erilaisia haasteita ja seurauksia eri alueille sen mukaan, millainen energia-alan profiili niillä on ja millaisia resursseja niillä on käytettävissään, ja että EU:n energia-alan toimista mahdollisesti aiheutuvat taloudelliset, rahoitus- ja hallintokustannukset on perusteltava yksityiskohtaisella vaikutustenarvioinnilla, jossa otetaan asianmukaisesti huomioon paikallis- ja aluetason erilaiset realiteetit, etenkin eristyneisyys energia-asioissa.
9.

on vakuuttunut siitä, että EU-tason toimet ja tuoteturvallisuusdirektiiviä koskevan verkoston kautta tehtävä yhteistyö tuottavat parempia tuloksia kuin yksittäisten jäsenvaltioiden toteuttamat erilliset toimet, koska niiden avulla pystytään täydentämään puutteellisia tietoja muun muassa hyödyntämällä muiden maiden (esim. Kiina) keräämiä tietoja ja estämään erilaiset lähestymistavat sisämarkkinoilla. AK katsoo kuitenkin, että on olennaisen tärkeää kiinnittää huomiota siihen, että EU:n ulkopuoliset maat osallistuvat eurooppalaiseen markkinavalvontajärjestelmään. Suurin osa markkinoilla esiintyvistä vaarallisista ja huonolaatuisista tuotteista on peräisin näistä maista, joten on ehdottoman tärkeää tehdä ennaltaehkäisevää yhteistyötä niiden toimivaltaisten tahojen kanssa.
16.

korostaa, että paikallis- ja alueyhteisöillä on koko Euroopan unionissa paljon vastuuta kulttuuripolitiikkojen täytäntöönpanosta, sillä paikallis- ja aluehallinnon yhtenä tärkeänä tehtävänä on edistää kulttuuria ja vahvistaa sen vaikutusta etenkin kulttuuriperinnön vaalimisessa ja taiteellisen innovoinnin tukijana (4). Paikallis- ja alueviranomaisilla on myös erityisvastuu siitä, että lasten ja nuorten ulottuvilla on aktiivista kulttuurielämää ja että heillä on mahdollisuus osallistua siihen.
6.

muistuttaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 174 artiklasta, jossa tarkastellaan alueellista koheesiota, ja korostaa, että alueelliset erot on otettava täysimääräisesti huomioon, sillä Euroopan unionissa on huomattavia eroja, ja alueiden haasteet Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamiseksi vaihtelevat huomattavasti. Haasteelliset olosuhteet on tuotu selvästi esiin viidennessä kertomuksessa taloudellisesta, sosiaalisesta ja alueellisesta yhteenkuuluvuudesta (1). Niihin lukeutuvat erityisesti seuraavat seikat: a) Harvempi kuin yksi kolmesta alueesta on yltänyt 75 prosentin työllisyysasteeseen, ja lähes yhdellä alueella viidestä työllisyysaste jää alle 65 prosenttiin. b) Alueista yli 20 prosenttia on sellaisia, joilla 40 prosentilla väestöstä tai sitä useammilla on alhainen koulutustaso. c) Alle yksi kuudesta alueesta on saavuttanut korkeakoulutusta koskevan tavoitteen. d) Elinikäisen oppimisen kohdalla osallistumisasteissa esiintyy merkittävästi eroavuutta: yli 22 prosentilla alueista osallistumisaste on hyvin alhainen, 5 prosenttia tai vähemmän. e) Väestön ikääntyminen on nopeaa ja väestöllinen huoltosuhde vinoutuu.
9.

katsoo, että on syytä suunnitella uuden alueiden väliluokan käyttöönottoa niitä alueita varten, joiden BKT on 75–90 prosenttia yhteisön BKT:sta. Järjestelmällä pyritään hillitsemään havaittua kynnysarvon vaikutusta BKT:n ollessa 75 prosenttia yhteisön keskiarvosta (nykyinen lähentymis- ja kilpailukykytavoitteen välinen tukikelpoisuuskynnys) ja takaamaan alueiden yhdenmukainen kohtelu. On tarpeen ottaa huomioon paitsi niiden alueiden kohtaamat vaikeudet, jotka vuodesta 2013 lukien jäävät ensi kertaa lähentymistavoitteen mukaisen tuen ulkopuolelle, myös niiden alueiden pulmat, joilla on luonteeltaan pysyviä sosioekonomisia vaikeuksia Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden täyttämisessä, vaikka ovatkin nykyisellä ohjelmakaudella olleet tukikelpoisia kilpailukykytavoitteen perusteella, ja joita vaivaavat huomattavat sisäiset erot. Alueiden, jotka nykyisin saavat lähentymistavoitteeseen tai kilpailukykytavoitteeseen perustuvaa tukea tai joilla on käynnissä siirtymävaihe (phasing in tai phasing out), ei pidä joutua kärsimään po. alueluokan perustamisesta.
5.

on tyytyväinen siihen, että Georgia on otettu Euroopan naapuruuspolitiikan (European Neighborhood Policy, ENP), Euroopan naapuruuden ja kumppanuuden välineen (European Neighborhood and Partnership Instrument, ENPI) ja itäisen kumppanuuden (Eastern Partnership, EaP) piiriin ja toteaa, että viimeksi mainitun aloitteen avulla voidaan syventää EU:n ja Georgian suhteita.
52.

painottaa, että hajautetulle energiantuotannolle on saatava paikallisen väestön tuki. Lisäksi on etenkin varmistettava, että väestö hyväksyy sen, että uusiutuvista energialähteistä nykyisillä menetelmillä tuotettu energia on yleensä kalliimpaa kuin perinteisistä energialähteistä tuotettu energia, minkä vuoksi olisi aiheellista lisätä pienitehoista (alle 100 kW:n) hajautettua energiantuotantoa (aurinko- ja tuulivoima). Usein on myös tarpeen kertoa paikalliselle väestölle uusien energian siirtoverkkojen sijoittamisesta. Ympäristökysymyksiin keskittyvillä kansalaisjärjestöillä ja muilla järjestöillä voisi tässä yhteydessä olla tärkeä rooli kansalaisyhteiskunnan ja paikallis- ja alueviranomaisten yhdyssiteinä: ne voisivat samalla kertaa tukea kumppaneina kyseisiä viranomaisia energia- ja ilmastonmuutossuunnitelmien ja hankkeiden tekemisessä ja jakaa tietoa yleisölle. Erityisesti tulisi korostaa energiansaannin varmuuteen liittyviä pitkän aikavälin hyötyjä.
3.

katsoo, että tulevaisuuden liikenneverkoilla on taattava hyvät yhteydet kaikille Euroopan alueille, sillä se on oleellinen edellytys EU:n alueellisen yhteenkuuluvuuden varmistamiselle, ja sillä on suuri vaikutus sosiaalisen ja taloudellisen yhdentymisen syventämisen ja kestävän kehityksen takaamisen kannalta. Liikennepolitiikan toimeenpano vaatii jäsenvaltioilta entistä enemmän poliittista tahtoa sekä tukea kestävälle ja innovatiiviselle liikennestrategialle.
12.

katsoo kuitenkin, että vaikka monilla potilasturvallisuuden ja terveydenhuollon riskien ennaltaehkäisyn aloilla on jo olemassa useita alakohtaisia aloitteita (kuten lääkkeiden ja lääkinnällisten laitteiden turvallisuus, mikrobilääkeresistenssi), ehdotuksessa ja suosituksessa esitetyn kaltainen aloite, jonka tavoitteena on määritellä integroitu lähestymistapa hoitovahinkojen moninaisten mahdollisten syiden vähentämiseksi, on hyvin hyödyllinen.
3.

palauttaa mieliin, että alueiden komitean lausunnossaan aiheesta ”Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus Euroopan globalisaatiorahaston perustamisesta” (EUVL C 51/2007, s. 1) tekemien ehdotusten mukaan paikallis- ja alueviranomaisilla on keskeinen rooli reagoitaessa laajojen irtisanomisten seurauksiin. Komitea on myös jo esittänyt seuraavat ehdotukset: Rahaston vuosittain käytettävissä olevien enimmäismäärärahojen on tarkoitus olla enintään miljardi euroa, mikäli se on mahdollista ajanjaksoa 2007–2013 koskevissa rahoitusnäkymissä tehtyjen varausten puitteissa. Rahaston ei tulisi vesittää jäsenvaltioiden velvollisuutta löytää omat ratkaisunsa talouden rakennemuutoksesta selviytymiseksi. Rahastotukea myönnetään, kun vähintään 500 työntekijää vähennetään yhdestä yrityksestä alueella, jossa työttömyys on NUTS III -tasolla mitattuna korkeampi kuin kansallinen keskiarvo, tai kun vähintään 500 työntekijää vähennetään yhdessä tai useammassa NACE 2 -tasolla mitatun alan yrityksessä kahdentoista kuukauden aikana, mikä on vähintään yksi prosentti alueellisesta työttömyydestä mitattuna NUTS II -tasolla, tai NUTS II -tasolla mitattu alueellinen työttömyys on alentunut vähintään 10 prosenttia samana ajanjaksona.
7.

on tyytyväinen siihen, että pannessaan direktiivin 2006/38/EY 11 artiklan säännöksiä täytäntöön Euroopan komissio on teettänyt tutkimuksen ulkoisten kustannusten arvioinnin parhaista käytänteistä ja julkaissut vuonna 2007 liikennealan ulkoisten kustannusten arviointia käsittelevän käsikirjan (Handbook on estimation of external cost in the transport sector, 2007).
23.

on tyytyväinen siihen, että keskushallinto kuulee paikallisviranomaisia edustavaa Serbian kuntaliittoa yhä useammin ja että kuntaliittoon on perustettu EU-integraatioasioihin keskittyvä yksikkö, jonka on tarkoitus kehittää toimintasuunnitelma, joka mahdollistaa paikallisviranomaisten osallistumisen liittymisprosessiin.
8.

katsoo, että aluepolitiikan hyvän hallintotavan kannalta on ratkaisevaa, että politiikkavälineitä sovelletaan integroidusti ja kaikki sidosryhmät osallistuvat toimiin aktiivisesti. On myös suuntauduttava selkeästi politiikan tehokkaaseen ja tarkoituksenmukaiseen täytäntöönpanoon, ja sen on perustuttava eri välineiden horisontaaliseen ja vertikaaliseen integrointiin, jotta saavutetaan selkeät ja mitattavat tavoitteet.
—

on sitä mieltä, että koheesio- ja kasvutavoitteet voivat olla ja niiden on oltava keskenään yhteensopivia, sillä kyseessä on kaksi tiiviisti toisistaan riippuvaa tavoitetta, sekä korostaa, että on pohdittava, miten kasvu voi parantaa koheesiota eikä sitä, miten koheesio voi edistää kasvua.
3.

Aikuiskoulutus on ratkaisevan tärkeää Euroopan tulevaisuudelle. Joustoturvan käsitteeseen liittyy tietoisuus siitä, että perinteinen ”elinikäisen työpaikan” kulttuuri on mennyttä. Lisäksi teknologia muuttuu yhä nopeammin, mikä edellyttää sitä, että kaikenikäisten työntekijöiden on hankittava säännöllistä täydennyskoulutusta pysyäkseen osaamisvaatimusten tasalla. Myös odotettavissa oleva elinikä kasvaa. Näin ollen aikuiskoulutus on ratkaisevan tärkeää sekä yksilöllisen kehityksen että koko Euroopan talouskasvun ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden kannalta.
16.

huomauttaa, että vihreä kirja on ajankohtainen, sillä kaikilla tasoilla tarvitaan lisäresursseja ongelmiin tarttumiseksi. EU käyttää jo merkittävästi resursseja liikkuvuuteen ja liikenteeseen liittyviin ongelmiin Euroopan laajuisen liikenneverkon puitteissa sekä rakennerahastoista, kun on kyse lähentymisalueisiin luettavista kaupunkialueista. Kaupungit ovat oleellinen ja erottamaton osa liikenneverkkoja, sillä ne ovat eri liikennemuotojen yhteyspisteitä ja yleisesti ottaen liikenteen sekä lähtö- että saapumispisteitä. Sen vuoksi kaupunkiliikenteeseen on kiinnitettävä yhtä paljon huomiota kuin liikenneverkkoihin. Pitkän aikavälin suunnittelu edellyttää kaukokatseisuutta ja pitkäaikaisten suunnitelmien noudattamista. Kaupungit ja alueet eivät saa odottaa ongelmien kärjistymistä, vaan ongelmat on pyrittävä ennakoimaan. Tästä syystä on kaikilla tasoilla määrärahoja jaettaessa otettava huomioon paitsi jo syntyneiden ongelmien ratkaiseminen, myös osoitettava lisärahoitusta niille kaupungeille ja alueille, jotka puuttuvat tuleviin ongelmiin varhaisessa vaiheessa.
—

on samaa mieltä siitä, että laiton työllistäminen on yksi keskeisistä sääntöjen vastaiseen maahanmuuttoon houkuttelevista tekijöistä ja että jäsenvaltioiden on näin ollen syvennettävä ja tehostettava toimiaan sekä otettava käyttöön kaikki välineet pimeiden työmarkkinoiden vastaisessa taistelussa.
—

on samaa mieltä komission kanssa siitä, että on ryhdyttävä varhaisiin toimiin etenkin aloilla, joihin tiedetään kohdistuvan todennäköisiä vaikutuksia tai joilla toimien puuttuminen tai ennalta varautumisen periaatteen soveltamatta jättäminen aiheuttaisi huomattavan riskin jäsenvaltioiden yhteiskunnalle, taloudelle ja ympäristölle. Ilmastonmuutokseen sopeutuminen tulee olemaan kallista, mutta Sternin raportti osoittaa, kallein vaihtoehto on olla tekemättä mitään. Meillä on tarpeeksi tietoa voidaksemme alkaa toimia nyt. Alueiden komitea katsoo, että paikallis-, alue- ja jäsenvaltiotason poliitikkojen velvollisuutena on näyttää esimerkkiä ja asettaa ilmastonmuutokseen sopeutuminen etusijalle.
36

suosittaa Euroopan komissiolle, että se tunnustaisi ennakoivan ja tärkeän roolin, joka paikallis- ja alueviranomaisilla on, kun ne vaikuttavat yhtenäismarkkinoiden asianmukaiseen jatkokehitykseen ja Euroopan sosiaalisiin oloihin. Paikallista ja alueellista itsehallintoa olisi sen vuoksi vahvistettava. Alueiden komitea on tärkeä yhteistyökumppani, koska sillä on EU:n kansalaisiin tiiviit yhteydet, joiden ansiosta se pystyy osoittamaan yhtenäismarkkinoiden hyvät puolet. Komitealla on asemansa johdosta kuitenkin myös parhaat mahdollisuudet puhua muutosten puolesta, milloin niihin on tarvetta.
39.

sitoutuu tässä yhteydessä toteuttamaan osana AK:n Lissabonin strategian seurantafoorumin toimintaa kokeiluhankkeen, jonka tarkoituksena on parantaa alue- ja paikallisviranomaisten järjestelmällistä kuulemista EU:n lainsäädännöstä sen valmisteluvaiheessa. Kokeilun tarkoituksena on niin ikään auttaa löytämään yhteinen menetelmä, jonka avulla voidaan analysoida yhteisön lainsäädännön vaikutuksia alue- ja paikallisviranomaisiin. Komitean mielestä olisi sen vuoksi hyödyllistä, että se olisi edustettuna Eurooppa-neuvoston kevään huippukokouksessa, mikä olisi yhdenmukaista myös sen kanssa, että komitea on sitoutunut Lissabonin strategian tavoitteiden saavuttamiseen.