KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE, NEUVOSTOLLE, EUROOPAN TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE JA ALUEIDEN KOMITEALLE Kohti demokraattisempia Euroopan parlamentin vaaleja Kertomus Euroopan parlamentin vaalimenettelyn demokraattisuuden ja tehokkuuden lisäämisestä 12 päivänä maaliskuuta 2013 annetun komission suosituksen 2013/142/EU täytäntöönpanosta /* COM/2014/0196 final */





1. Johdanto Euroopan parlamentin vaalit ovat perussopimusten[1] mukaisesti EU:n demokratian kulmakivi. Suurin osa EU:n kansalaisista katsoo, että Euroopan parlamentin vaaleihin osallistuminen on paras tapa varmistaa, että EU:n päättäjät ottavat heidän näkemyksensä huomioon[2]. Vuoden 2014 vaalit ovat erityisen tärkeät. Ne ovat ensimmäiset vaalit Lissabonin sopimuksen voimaantulon jälkeen; sopimuksella lujitettiin unionin demokraattista perustaa ja vahvistettiin Euroopan parlamentin asemaa ja valtuuksia. Vaalit pidetään myös Euroopan yhdentymisen kannalta tärkeänä ajankohtana, sillä EU tekee ratkaisevia päätöksiä päästäkseen yli kriisistä, millä on kauaskantoisia vaikutuksia kansalaisiin. Tänä vuonna järjestettävien Euroopan parlamentin vaalien tulosten perusteella tehdään tärkeitä päätöksiä, jotka vaikuttavat EU:n tulevaan kehitykseen. Nyt on ratkaisevan tärkeää, että EU:n kansalaiset äänestävät sankoin joukoin. Siksi on toteutettava merkittäviä toimia, joilla kurotaan umpeen EU:n politiikan ja kansalaisten välistä kuilua. Kansalaiset äänestävät vain, jos heille tarjotaan valinnanvaraa ja heidän äänellään on todellista merkitystä[3]. Kaikki EU:n toimielimet pyrkivät lisäämään Euroopan demokratiaprosessin avoimuutta ja sitouttamaan EU:n äänestäjiä voimakkaammin prosessiin. Komissio antoi 12. maaliskuuta 2013 Euroopan parlamentin vaalimenettelyn demokraattisuuden ja tehokkuuden lisäämisestä suosituksen 2013/142/EU[4], joka oli osoitettu jäsenvaltioille sekä Euroopan tason ja kansallisille poliittisille puolueille. Myös Euroopan parlamentti on hyväksynyt asiaa koskevia päätöslauselmia[5]. Suositus 2013/142/EU jakautui kahteen päälinjaan. Ensimmäisillä suosituksilla pyrittiin lisäämään vaalien avoimuutta ja unionin päätöksentekoprosessin demokraattista legitimiteettiä. Komissio suositteli tiedottamaan äänestäjille ennen vaaleja kansallisten ja Euroopan tason poliittisten puolueiden välisistä yhteyksistä. Lisäksi kansallisten ja Euroopan tason poliittisten puolueiden olisi ilmoitettava, ketä Euroopan komission puheenjohtajaehdokasta ne tukevat ja annettava tietoa ehdokkaansa ohjelmasta. Kansallisten poliittisten puolueiden olisi tiedotettava poliittisissa radio- ja televisiolähetyksissään kansalaisille puolueen ehdokkaasta ja ehdokkaan ohjelmasta. Näillä toimenpiteillä luotaisiin konkreettinen ja näkyvä yhteys kansalaisten äänen ja Euroopan tason poliittisten puolueiden välille. Toimenpiteillä lisättäisiin EU:n päätöksentekoprosessin demokraattista legitimiteettiä ja edistettäisiin aitoa yleiseurooppalaista keskustelua, jossa tuodaan esille ehdokkaiden näkemyksiä Euroopan tulevaisuudesta. Lisäksi komissio kehotti sopimaan yhteisestä vaalipäivästä kaikkialla EU:ssa. Lisäksi jäsenvaltioille osoitettiin toiset suositukset, joilla pyritään lisäämään vaalien tehokkuutta. Tarkoituksena on yhdenmukaistaa menettelyjä, joilla pannaan täytäntöön direktiivissä 93/109/EY vahvistettu EU:n kansalaisille kuuluva äänioikeus ja vaalikelpoisuus asuinjäsenvaltiossa[6]. Panemalla nämä suositukset täytäntöön jäsenvaltioissa parannetaan entisestään vaalien tehokkuutta ja vähennetään samalla jäsenvaltioille aiheutuvia hallintorasitteita. Tässä kertomuksessa selvitetään, miten jäsenvaltiot sekä kansalliset ja Euroopan tason poliittiset puolueet ovat panneet suosituksia täytäntöön. Lisäksi tarkastellaan muiden toimielinten ja kansalaisyhteiskunnan suhtautumista suosituksiin. 2. Demokraattinen vaalimenettely Komissio pyysi syyskuussa 2013 jäsenvaltioita toimittamaan tietoa ensimmäisten suositusten täytäntöönpanon tilanteesta. Valtaosa jäsenvaltioista vastasi pyyntöön[7]. Komissio keräsi lisäksi tietoa vaaleista kansallisilta asiantuntijoilta ja Euroopan tason poliittisilta puolueilta[8]. Katsaus kertomuksen valmistelun aikana kerätyistä tiedoista esitetään liitteessä olevassa taulukossa. Taulukon verkkoversiota[9] päivitetään säännöllisesti jäsenvaltioiden toimittamien tietojen perusteella. 2.1. Kansallisten ja Euroopan tason poliittisten puolueiden välisiä yhteyksiä koskeva äänestäjille suunnattu tiedotus Komissio kehotti jäsenvaltioita edistämään ja helpottamaan ”kansallisten puolueiden ja Euroopan tason poliittisten puolueiden välisiä yhteyksiä koskevien tietojen antamista äänestäjille ennen Euroopan parlamentin vaaleja ja niiden aikana muun muassa sallimalla se, että näistä yhteyksistä ilmoitetaan kyseisissä vaaleissa käytettävissä äänestyslipuissa, ja kannustamalla tähän”. Lisäksi komissio kehotti kansallisia poliittisia puolueita julkistamaan ”ennen vaaleja (…) yhteytensä Euroopan tason poliittisiin puolueisiin” ja osoittamaan ”näkyvällä tavalla (…) yhteytensä Euroopan tason poliittisiin puolueisiin kaikessa vaalikampanja-aineistossaan, viestinnässään ja poliittisissa radio- ja televisiolähetyksissään”. Vastauksissaan jäsenvaltiot suhtautuivat yleisesti ottaen myönteisesti tähän suositukseen ja olivat yhtä mieltä siitä, että kansalaisille suunnatun tiedotuksen parantamiseksi ja tietoisuuden lisäämiseksi olisi järjestettävä mittavampi kampanja. Valtaosa vastanneista jäsenvaltioista totesi ilmoittaneensa kansallisille poliittisille puolueille, että niiden on lisättävä avoimuutta ja parannettava tiedotusta äänestäjille Euroopan parlamentin vaalimenettelyn demokraattisuuden lisäämiseksi. Vastauksista kävi kuitenkin ilmi, että useiden jäsenvaltioiden[10] vaalilainsäädännössä ei sallita Euroopan tason poliittisten puolueiden nimien tai logojen esittämistä äänestyslipuissa. Näistä jäsenvaltioista kolme harkitsee lainsäädäntönsä muuttamista, jotta tiedot voitaisiin esittää. Eräät jäsenvaltiot[11] katsoivat, että kansalliset poliittiset puolueet voivat parhaiten itse tiedottaa äänestäjilleen puolueiden poliittisista yhteyksistä. Yksi jäsenvaltio pohti, voiko kansallisten ja Euroopan tason poliittisten puolueiden välisten yhteyksien korostaminen vaikuttaa syrjivästi niihin kansallisiin puolueisiin, joilla tällaisia yhteyksiä ei ole. - Alankomaat, Belgia, Espanja, Kreikka, Kroatia, Luxemburg, Malta, Portugali, Saksa, Suomi, Viro ja Yhdistynyt kuningaskunta ovat ilmoittaneet kansallisille puolueille suosituksesta ilmoittaa näkyvämmin kansallisten ja Euroopan tason poliittisten puolueiden välisistä yhteyksistä. - Alankomaat, Belgia, Espanja, Irlanti, Itävalta, Yhdistynyt kuningaskunta ja hiljattain aloittaneena myös Slovenia[12] sallivat Euroopan tason poliittisten puolueiden nimien ja/tai logojen esittämisen äänestyslipuissa. - Bulgaria, Kreikka, Kroatia, Latvia, Luxemburg, Malta, Romania, Ruotsi, Saksa, Slovakia, Suomi, Tanska, Tšekki, Unkari ja Viro eivät salli Euroopan tason poliittisten puolueiden nimien tai logojen esittämistä äänestyslipuissa. - Kreikka, Kroatia ja Romania harkitsevat kansallisen lainsäädäntönsä muuttamista, jotta äänestyslipuissa voitaisiin esittää puolueiden nimiä ja logoja. Euroopan komission kanssa käydyssä poliittisessa vuoropuhelussa on käynyt ilmi, että myös kansalliset parlamentit[13] suhtautuvat myönteisesti suositukseen ja hyväksyvät sen tavoitteet, erityisesti Euroopan tason ja kansallisten poliittisten puolueiden välisiä yhteyksiä koskevan äänestäjien tiedotuksen myönteisen vaikutuksen. Euroopan tason poliittiset puolueet ilmoittivat komissiolle suunnitelmistaan edistää ja tukea poliittista kampanjaviestintää, jossa korostetaan kansallisten puolueiden yhteyksiä. Osa niistä kuitenkin selvensi, että joidenkin jäsenvaltioiden vaalilainsäädännössä ei sallita Euroopan tason poliittisten puolueiden nimien tai logojen esittämistä äänestyslipuissa, joten ne eivät aio ajaa yhtenäistä strategiaa kansallisten kumppanipuolueiden keskuudessa. Eräät Euroopan tason poliittisista puolueista vastasivat, että jos lainsäädäntöä muutettaisiin, ne voisivat soveltaa yhtenäisempää lähestymistapaa ja kannustaa kansallisia puolueita käyttämään tätä vaihtoehtoa. Yksi Euroopan tason poliittinen puolue piti logojen esittämistä hyödyttömänä ja totesi, että kansallisten ja Euroopan tason poliittisten puolueiden välisiä yhteyksiä koskevaa tiedottamista varten olisi pohdittava muita menetelmiä. 2.2. Euroopan komission puheenjohtajaehdokkaan tukeminen Komissio suositti, että Euroopan ja kansallisen tason poliittiset puolueet ilmoittavat ”ennen Euroopan parlamentin vaaleja (…) ketä Euroopan komission puheenjohtajaehdokasta ne tukevat” ja antavat ”tietoa kyseisen ehdokkaan ohjelmasta” ja että kansalliset poliittiset puolueet varmistavat, ”että niiden Euroopan parlamentin vaaleihin liittyvissä poliittisissa radio- ja televisiolähetyksissä tiedotetaan kansalaisille myös siitä, ketä komission puheenjohtajaehdokasta ne tukevat, ja kyseisen ehdokkaan ohjelmasta”. Euroopan tason poliittiset puolueet ovat noudattaneet suositusta ilmoittaa Euroopan komission puheenjohtajaehdokkaasta. Tähän mennessä kuusi puoluetta on nimennyt ehdokkaansa: Euroopan kansanpuolueen (EPP) ehdokas on Jean-Claude Juncker, Euroopan sosialidemokraattisen puolueen (PES) ehdokas on Martin Schulz, Euroopan liberaalidemokraattien puolueen (ALDE) ehdokas on Guy Verhofstadt, Euroopan demokraattipuolueen (EDP) ehdokas on José Bové, Euroopan vihreiden ehdokas on Ska Keller ja Euroopan vasemmistopuolueen ehdokas on Alexis Tsipras. Vapauksien ja demokratian Euroopan liike (MELD) ja Euroopan konservatiivien ja reformistien liitto (AECR) ovat ilmoittaneet, etteivät ne aio nimetä ehdokasta. Euroopan tason poliittiset puolueet suunnittelevat myös lisäävänsä tietoisuutta ehdokkaista ja näiden ohjelmista. Osa puolueista on jo julkaissut vaaliohjelmia ja perustanut kampanjasivustoja, joilla tiedotetaan puolueen ehdokkaan ohjelmasta ja tulevista tärkeistä tapahtumista. Muut puolueet aikovat menetellä samoin lähiaikoina. Äänestäjien tavoittamiseen hyödynnetään myös sosiaalista mediaa. EU:n laajuisesti järjestetään merkittäviä kampanjoita ja tapahtumia. Ehdokkaat osallistuvat julkisiin vaalitapahtumiin EU:n eri jäsenvaltioissa kampanjoiden päävetäjinä toimivien kansallisten puolueiden kanssa. Osana Euroopan parlamentin omaa tiedotustyötä Euroopan yleisradioliitto (EBU) tuottaa komission keskeisten puheenjohtajaehdokkaiden välisen vaaliväittelyn[14] 15. toukokuuta 2014. Lisäksi muuta tiedotusvälineiden toimintaa, myös sosiaalisessa mediassa, järjestetään mahdollisesti jäsenvaltioiden suunnitteleman toiminnan yhteydessä. Euroopan parlamentti järjestää yhteistyössä Euroopan nuorisofoorumin, Euroopan komission ja muiden kumppaneiden kanssa tuhansille nuorille Euroopan nuorisotapahtuman Strasbourgissa 9.–11. toukokuuta 2014[15]. Komission puheenjohtajaehdokkaat osallistuvat mahdollisesti tapahtumaan. Myös muut toimielimet tukevat vuoropuhelua. Alueiden komitean Ateenassa 8. maaliskuuta 2014 järjestämässä Euroopan alueiden ja kuntien huippukokouksessa käytiin korkean tason keskustelutilaisuus tulevista Euroopan parlamentin vaaleista. Euroopan talous- ja sosiaalikomitea aikoo järjestää keskustelutilaisuuksia jäsenvaltioissa ja mukauttaa verkkosivustoaan ja viestintäänsä yhteensopivaksi Euroopan parlamentin kampanjaan. Lisäksi se suunnittelee järjestävänsä kansallisille viestinnän yhteyspisteille Euroopan parlamentin vaaleja koskevaa erityiskoulutusta. Euroopan oikeusasiamies järjesti yhdessä komission puheenjohtajan ja parlamentin puhemiehen kanssa 4. maaliskuuta 2014 ”Your wish list for Europe” -tapahtuman[16], jossa keskityttiin kansalaisten Eurooppa-toiveisiin ennen vuoden 2014 Euroopan parlamentin vaaleja. Jäsenvaltiot selvittivät komissiolle laajempia viestintätoimia, joiden avulla ne pyrkivät lisäämään äänestäjien osallistumista, kuten tiedotuskampanjoita ensi kertaa äänestäville, vaalisivustoja verkossa, lehdistötiedotteita sekä pyöreän pöydän keskusteluja ja seminaareja. Esimerkkejä parhaista käytännöistä: - Suomessa on perustettu Euroopan parlamentin vaaleille omistettu verkkosivusto, jossa annetaan kattavasti tietoa Euroopan parlamentista, Euroopan tason poliittisista puolueista ja niiden mahdollisista yhteyksistä kansallisiin puolueisiin (www.vaalit.fi). Verkkosivustolla annetaan myös muille kuin suomalaisille EU:n kansalaisille ohjeita äänestämiseen. Suomen eduskunta on varannut 100 000 euroa kansalaisjärjestöille tiedotuskampanjoiden järjestämistä varten Euroopan parlamentin vaalien aikana. - Puola aikoo yhdistää äänestyskampanjan EU-jäsenyytensä 10. vuosipäivään. Puolassa Euroopan parlamentin vaalien edistämisestä on tehty ensisijainen tavoite, ja maa pyrkii nostamaan vaalien äänestysprosenttia. Kampanjassa korostetaan kymmenvuotisen EU-jäsenyyden menestyksen hetkiä ja osoitetaan konkreettisin esimerkein, miten EU on vaikuttanut puolalaisten arkeen. Suunnitteilla on televisio-ohjelma, jossa selitetään EU:n periaatteita ja selvitetään, mitä 10 vuoden EU-jäsenyys on merkinnyt Puolalle ja sen kansalaisille. Puola aikoo kohdistaa viestintää myös muissa EU:n jäsenvaltioissa asuville Puolan kansalaisille ja tiedottaa heille äänestyksestä nykyisessä asuinmaassa. 2.3. Yhteinen vaalipäivä Komissio kehotti jäsenvaltioita sopimaan ”Euroopan parlamentin vaaleja varten” yhteisestä vaalipäivästä, ”jona äänestyspaikat sulkeutuvat kaikkialla samaan aikaan”, sillä jos äänestys järjestetään samana päivänä kaikkialla EU:ssa, ehkäistään hajanaisuutta ja luodaan yhtenäisemmät yleiseurooppalaiset vaalit. Osa jäsenvaltioista on sopinut järjestävänsä vaalit sunnuntaina 25. toukokuuta 2014, kun taas osa on torjunut ajatuksen sillä perusteella, että äänestys arkipäivänä tai lauantaina lisäisi äänestäjien määrää. Osa jäsenvaltioista perusteli kieltäytymistään myös kansallisilla perinteillä[17]. EU:n lainsäädännössä vahvistetaan tiukat säännöt vaalitulosten julkaisuajankohdalle[18]. Näissä säännöissä kielletään erityisesti se, että jokin jäsenvaltio julkistaa tulokset ennen kuin äänestyspaikat ovat sulkeutuneet kaikissa jäsenvaltioissa. Tällä kiellolla pyritään siihen, etteivät niiden jäsenvaltioiden tulokset, joissa äänestyspaikat ovat jo sulkeutuneet, vaikuta muihin EU:n äänestäjiin. Näin turvataan vapaa äänioikeus. Komissio valvoo, että jäsenvaltiot panevat säännöt täytäntöön, ja se on toteuttanut toimia[19] varmistaakseen, että sääntöjä noudatetaan myös vuoden 2014 Euroopan parlamentin vaaleissa. Euroopan parlamentti julkistaa lopulliset vaalitulokset toukokuun 25. päivän iltana yhteisellä tiedotteella kaikkialla EU:ssa. 2.4. Kansalaisyhteiskunnan rooli Jäsenvaltioille sekä Euroopan tason ja kansallisille poliittisille puolueille osoitetun komission suosituksen lisäksi kansalaisjärjestöt toteuttavat toimia, joilla lisätään merkittävästi kansalaisille suunnattua tiedotusta vuoden 2014 Euroopan parlamentin vaalien demokratian uusista tuulista. Kansalaisjärjestöillä on hyvä mahdollisuus keskustella jäsentensä kanssa eri ehdokkaiden vaaliohjelmien hyvistä ja huonoista puolista. Useat kansalaisjärjestöt pitävät Euroopan komission puheenjohtajaehdokkaiden kampanjoita arvokkaana tilaisuutena välittää viestiään ja vaikuttaa ehdokkaiden ohjelmiin. Tämä voi edistää kansalaisten ja ehdokkaiden välistä vuoropuhelua ja kasvattaa tietyn ehdokkaan tukijoukkoja, mutta samalla näin tuetaan vaalien yhteydessä käytävää eurooppalaista julkista keskustelua ja yleiseurooppalaista vuoropuhelua. Yleisesti ottaen kansalaisyhteiskunnan kautta voidaan tärkeällä tavalla tiedottaa kansalaisille äänestämisen merkityksestä ja eduista Euroopan parlamentin vaaleissa. Viime aikoina on käynnistetty tai valmisteltu useita asiaa koskevia aloitteita. Esimerkkejä parhaista käytännöistä: Äänestystä koskeva opastus ja tiedotus: - AEGEE-Europe (Eurooppalainen opiskelijafoorumi): Y Vote 2014 ‑hanke. Hankkeen puitteissa kehitetään äänestysopas ja järjestetään bussikiertueita ja nuorisokokouksia[20]. Vaalikoneet: Sähköisten vaalikoneiden avulla äänestäjät voivat valita ehdokkaan vertaamalla omia näkemyksiään ja mielipiteitään ehdokkaiden näkemyksiin ja ohjelmaan. - Euroopan nuorisofoorumi: Nuorten äänestäjien liitto (League of Young Voters) ja VoteWatch-vaalikone[21]. - Euroopan unionin demokratian seurantakeskuksen (EUDO) ehdokkaan vaalikone EUandI[22]. - WeCitizens-järjestön ehdokkaan vaalikone[23]. Vuoropuhelu, foorumit ja verkkokeskustelu ehdokkaiden kanssa: - Debating Europe[24] järjestää verkkokeskusteluja, suoria keskustelutilaisuuksia ja tapahtumia, joissa EU:n kansalaiset voivat esittää parlamentin jäsenille ja jäsenehdokkaille Eurooppaa koskevia kysymyksiä ja tehdä siten tietoon perustuvan valinnan Euroopan parlamentin vaaleissa. - Young European Federalists -järjestön Move Europe -hankkeessa[25] järjestetään nuorille tarkoitettuja keskustelutilaisuuksia ja kampanjoita. - Eurokansalaisen toimintapalvelukeskus (ECAS) hallinnoi JoiEU-hanketta (Joint Citizen Action for a Stronger, Citizen-Friendly Union)[26], jossa painopisteenä on osallistuminen Euroopan parlamentin vaaleihin. - Euroopan kansalaisten teemavuoden allianssi (EYCA)[27] järjestää maaliskuussa 2014 kansalaisyhteiskuntapäivän, johon kutsutaan keskeiset ehdokkaat. Komissiolla on useita aloitteita Euroopan julkisen foorumin lujittamiseksi. Näihin kuuluu yli 50 kansalaisille suunnattua keskustelutilaisuutta[28], joiden piirissä on suoraan tai välillisesti 500 000 kansalaista. Lisäksi komissio on täyttänyt EU:n kansalaisuudesta vuonna 2013 laaditussa katsauksessa antamansa sitoumuksen (toimi 12 a) ja julkaissut kaikilla EU:n virallisilla kielillä helppokäyttöisen oppaan[29] EU:n kansalaisten keskeisistä oikeuksista, joihin sisältyy myös äänioikeus ja vaalikelpoisuus Euroopan parlamentin vaaleissa. 3. Tehokas vaalimenettely 3.1. Hallinnollisten prosessien yhtenäistäminen Euroopan parlamentin vaalien legitimiteetin turvaamiseksi direktiivissä 93/109/EY[30] edellytetään menettelyjä sen varmistamiseksi, että EU:n kansalaiset eivät äänestä tai asetu ehdokkaaksi samoissa vaaleissa sekä kotijäsenvaltiossaan että asuinjäsenvaltiossaan. Komissio laati jäsenvaltioiden asiantuntijoiden kanssa käytyjen keskustelujen pohjalta suositukseen 2013/142/EU luettelon toimenpiteistä, joilla yksinkertaistetaan tätä varten käytettävää tietojenvaihtojärjestelmää[31], kevennetään jäsenvaltioille järjestelmän toteuttamisesta aiheutuvia hallintorasitteita ja lisätään sen turvallisuutta ja tehokkuutta väärinkäytösten estämiseksi. Komissio antoi erityisesti seuraavia suosituksia: kukin jäsenvaltio perustaa yhden yhteysviranomaisen, jotta helpotetaan äänestäjiä koskevaa tietojenvaihtoa muiden jäsenvaltioiden kanssa; asuinjäsenvaltiot toimittavat lisähenkilötietoja, jotta kotijäsenvaltioiden viranomaiset pystyisivät paremmin tunnistamaan äänestäjät; kaikki jäsenvaltiot tallentavat tiedot samassa sähköisessä muodossa ja vaihtavat tietoja turvallista ja salattua sähköistä menetelmää käyttäen äänestäjien henkilötietojen suojaamiseksi; jäsenvaltiot toimittavat tiedot jäsenvaltiokohtaisina paketteina siten, että kutakin kotijäsenvaltiota kohti on yksi paketti, ja toimittavat tarvittaessa myöhemmin yhden päivityksen; jäsenvaltiot ottavat huomioon äänestyksen ajankohdat eri puolilla Eurooppaa tietoja vaihtaessaan. Suosituksen antamisen jälkeen komissio on työskennellyt jäsenvaltioiden asiantuntijoiden kanssa suositusten panemiseksi täytäntöön. Kaikki jäsenvaltiot ovat sopineet perustavansa vuoden 2014 Euroopan parlamentin vaaleja varten yhden yhteysviranomaisen, joka vastaa tietojenvaihtojärjestelmän kautta toimitettavien ilmoitusten lähettämisestä ja vastaanottamisesta, lukuun ottamatta Yhdistynyttä kuningaskuntaa, joka aikoo lähettää EU:n äänestäjiä koskevia ilmoituksia paikallisten vaaliviranomaisten kautta. Komissio on varmistanut, että kaikki jäsenvaltiot ovat täysin tietoisia siitä, minkä tyyppisiä tietoja niiltä edellytetään, jotta asuinjäsenvaltiossa äänestäjiksi rekisteröityneiden kansalaisten henkilöllisyys voidaan varmentaa tehokkaasti. Lähes kaikki jäsenvaltiot ovat parantaneet tietojenvaihtojärjestelmän turvallisuutta ennen vaaleja ottamalla käyttöön yhteisen sähköisen formaatin ja komission suosittaman salausmenetelmän. Komissio on myös toimittanut kaikille jäsenvaltioille äänestyksen ajankohdat kaikkialla EU:ssa helpottaakseen ilmoitusten asianmukaista ajoitusta. Valtaosa jäsenvaltioista on tehnyt paljon työtä pannakseen näitä suosituksia täytäntöön. Näiden Euroopan parlamentin vaaleja koskevien toimenpiteiden avulla yhtenäistetään vaaliprosesseja ja vähennetään hallintorasitteita. 3.2. Komission muut toimenpiteet vaalimenettelyn tehokkuuden lisäämiseksi Suosituksen lisäksi on toteutettu muitakin toimenpiteitä, joilla lisätään Euroopan parlamentin vaalimenettelyn tehokkuutta. Direktiivillä 2013/1/EU[32] helpotetaan EU:n kansalaisten ehdolle asettumista asuinjäsenvaltiossa, sillä ehdokkaan on vain esitettävä henkilöllisyystodistus ja ilmoitus vaalikelpoisuudestaan, ei enää kotijäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten antamaa todistusta. Komissio katsoo, että on ehdottoman tärkeää saattaa tämä direktiivi ajallaan ajoissa kansallista lainsäädäntöä, jotta EU:n kansalaiset voivat hyötyä parannuksista jo vuoden 2014 Euroopan parlamentin vaaleissa. Komissio on seurannut tiiviisti toimenpiteitä, joilla jäsenvaltiot ovat saattaneet direktiivin osaksi kansallista lainsäädäntöään. Määräaika direktiivin saattamiseksi osaksi kansallista lainsäädäntöä päättyi 28. tammikuuta 2014, joten komissio päätti 5. helmikuuta 2014 käynnistää rikkomismenettelyn niitä 14:ää jäsenvaltiota vastaan, jotka eivät ole ilmoittaneet täytäntöönpanotoimenpiteistään komissiolle ajallaan. Valtaosa jäsenvaltioista on kuitenkin ilmoittanut toimenpiteistä. Komissio on keskustellut jäsenvaltioiden kanssa aikaisemmin havaitsemistaan ongelmista, jotka liittyvät direktiivin 93/109/EY saattamiseen osaksi kansallista lainsäädäntöä[33]. Erityisesti ongelmia ovat aiheuttaneet äänestäjäksi rekisteröitymistä koskevat lisävaatimukset (joilla rajoitetaan EU:n kansalaisten äänioikeuden käyttöä) ja säännösten epäasianmukainen saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä vaalien legitimiteetin turvaamiseksi. Kahta tapausta lukuun ottamatta kaikki menettelyt on nyt saatettu päätökseen. Kesken olevissa tapauksissa toinen jäsenvaltioista on hyväksynyt äskettäin uutta lainsäädäntöä täytäntöönpano-ongelmien ratkaisemiseksi[34] ja toinen aikoo menetellä samoin pikimmiten[35]. 4. Päätelmät Euroopan parlamentin vaalimenettelyn demokraattisuuden ja tehokkuuden lisäämisestä annettu komission suositus otettiin vastaan pääosin myönteisesti. Tämä on alustava kertomus aloitteista, joita jäsenvaltiot sekä kansalliset ja Euroopan tason poliittiset puolueet ovat kehittäneet avoimuuden lisäämiseksi, kansalaisten tietoisuuden parantamiseksi sekä ehdokkaita ja heidän ohjelmiaan koskevien yleiseurooppalaisten kampanjoiden edistämiseksi. Kertomuksella pyritään tukemaan parhaiden käytäntöjen vaihtoa ja edistämään uusia aloitteita, joilla lisätään EU:n demokraattisuutta ennen vuoden 2014 Euroopan parlamentin vaaleja. Komissio aikoo edelleen seurata, miten jäsenvaltiot ja poliittiset puolueet panevat suositusta täytäntöön ennen vaaleja, ja päivittää säännöllisesti verkossa olevaa taulukkoa[36] jäsenvaltioilta ja erityisesti niiltä kymmeneltä jäsenvaltiolta saatujen lisätietojen perusteella, jotka eivät vastanneet komission tietopyyntöön tämän kertomuksen valmistelun aikana. Komissio laatii Euroopan parlamentin vaalien jälkeen kattavamman kertomuksen, jossa arvioidaan asianmukaisen EU:n lainsäädännön ja myös annetun suosituksen täytäntöönpanoa. Kertomuksessa korostetaan ennen Euroopan parlamentin vaaleja toteutettuja aloitteita ja tarkastellaan kansalaisjärjestöjen roolia. Näin voidaan määrittää uusia linjoja tulevaisuutta varten ja lisätä Euroopan parlamentin vaalien demokraattisuutta edelleen. [1] Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 10 artikla. [2] Lähes kuusi kymmenestä EU:n kansalaisesta katsoo, että Euroopan parlamentin vaaleissa äänestäminen on paras tapa varmistaa, että EU:n päättäjät kuuntelevat heitä. Euroopan parlamentin Eurobarometri-tutkimus EB/EP 77.4, ”Kaksi vuotta vuonna 2014 pidettäviin Euroopan parlamentin vaaleihin”, Bryssel 20.8.2012. [3] Useampi kuin seitsemän kymmenestä EU:n kansalaisesta katsoo, että äänestysprosentti olisi suurempi, jos kukin kansallinen poliittinen puolue ilmoittaisi kaikessa kampanjamateriaalissaan, minkä Euroopan tason poliittisen puolueen kumppani se on. Useampi kuin kahdeksan kymmenestä EU:n kansalaisesta katsoo, että he äänestäisivät todennäköisemmin Euroopan parlamentin vaaleissa, jos Euroopan parlamentin ehdokkaiden ja puolueiden ohjelmista ja tavoitteista, EU:n vaikutuksesta kansalaisten elämään ja itse vaaleista tarjottaisiin lisää tietoa. EU:n kansalaisten vaalioikeuksia koskeva Flash Eurobarometri 364, kenttätyö tehty marraskuussa 2012. [4] EUVL L 79, 21.3.2013, s. 29. [5] Euroopan parlamentin päätöslauselma 22. marraskuuta 2012 Euroopan parlamentin vaaleista 2014 (2012/2829(RSP)); Euroopan parlamentin päätöslauselma 4. heinäkuuta 2013 vuoden 2014 Euroopan parlamentin vaalien käytännön järjestelyjen tehostamisesta (2013/2102(INI)). [6] Neuvoston direktiivi 93/109/EY, annettu 6 päivänä joulukuuta 1993, niille unionin kansalaisille, jotka asuvat jäsenvaltiossa, mutta eivät ole sen kansalaisia, Euroopan parlamentin vaaleissa kuuluvaa äänioikeutta ja vaalikelpoisuutta koskevista yksityiskohtaisista säännöistä (EYVL L 329, 30.12.1993, s. 34). [7] Tämän kertomuksen valmistuessa 18 jäsenvaltiota oli toimittanut komissiolle pyydetyt tiedot: Alankomaat, Belgia, Espanja, Kreikka, Kroatia, Latvia, Luxemburg, Malta, Portugali, Puola, Slovakia, Slovenia, Suomi, Tanska, Tšekki, Unkari, Viro ja Yhdistynyt kuningaskunta. [8] Komissio kirjoitti kaikille Euroopan tason poliittisille puolueille helmikuun 2014 aikana valmistellessaan tätä kertomusta. Seuraavat poliittiset puolueet toimittivat komissiolle pyydettyjä tietoja: Euroopan kansanpuolue (EPP), Euroopan sosialidemokraattinen puolue (PES), Euroopan liberaalidemokraattien puolue (ALDE), Euroopan konservatiivien ja reformistien liitto (AECR), vapauksien ja demokratian Euroopan liike (MELD), Euroopan demokraattipuolue (EDP). [9] http://ec.europa.eu/justice/citizen/voting-rights/index_en.htm [10] Katso liite. [11] Katso liite. [12] Slovenia totesi aikovansa muuttaa lainsäädäntöään ja ilmoitti sen jälkeen komissiolle tekemästään muutoksesta 20. helmikuuta 2014. [13] Portugalin parlamentin Eurooppa-asioiden valiokunnan lausunto (4.6.2013); Romanian parlamentin edustajainhuoneen lausunto (25.6.2013) ja senaatin lausunto (30.9.2013). [14] http://www.elections2014.eu/fi [15] http://www.europarl.europa.eu/eye2014/en/news/news.html [16] http://www.ombudsman.europa.eu/en/activities/calendarevent.faces/en/818/html.bookmark [17] Katso liite. [18] Edustajien valitsemisesta Euroopan parlamenttiin yleisillä välittömillä vaaleilla vuonna 1976 annettu säädös, joka on liitetty 20 päivänä syyskuuta 1976 tehtyyn päätökseen 76/787/EHTY, ETY, Euratom ja jota on viimeksi muutettu neuvoston päätöksellä 2002/772/EY, Euratom (EYVL L 283, 21.10.2002, s. 1). [19] Alankomaat ei noudattanut sääntöjä vuoden 2009 Euroopan parlamentin vaaleissa. Komission puuttumisen jälkeen Alankomaat sitoutui kuitenkin kirjallisesti toteuttamaan toimenpiteitä, joilla varmistetaan sääntöjen noudattaminen, ja antoi kunnallisille viranomaisille ohjeita vuoden 2014 vaaleja varten. [20] http://www.aegee.org/aegee-europe-launches-y-vote-2014/ [21] http://www.myvote2014.eu/en [22] http://www.eui.eu/Projects/EUDO/EUandI/Index.aspx/ [23] http://www.wecitizens.be/fr/elections-2014/ [24] http://www.debatingeurope.eu/vote2014/ [25] http://www.jef.eu/activities/projects/moveurope2014/ [26] http://joieu.net/ [27] http://ey2013-alliance.eu/ [28] Komission kertomus ”Kansalaiskuulemisten merkitys eurooppalaisen julkisen tilan kehittämisessä”, COM(2014) 173. [29] http://bookshop.europa.eu/uri?target=EUB:NOTICE:NA0414127:FI [30] Neuvoston direktiivi 93/109/EY, annettu 6 päivänä joulukuuta 1993, niille unionin kansalaisille, jotka asuvat jäsenvaltiossa, mutta eivät ole sen kansalaisia, Euroopan parlamentin vaaleissa kuuluvaa äänioikeutta ja vaalikelpoisuutta koskevista yksityiskohtaisista säännöistä (EYVL L 329, 30.12.1993, s. 34.) [31] Järjestelmässä jäsenvaltiot vaihtavat tietoja EU:n kansalaisista, jotka ovat rekisteröityneet äänestäjiksi tai ehdokkaiksi asuinjäsenvaltiossaan. Asuinjäsenvaltion lähettämien tietojen perusteella kotijäsenvaltion on poistettava kyseiset kansalaiset vaaliluettelostaan (tai estettävä heitä muilla keinoin äänestämästä tai asettumasta ehdokkaaksi). [32] Neuvoston direktiivi 2013/1/EU, annettu 20 päivänä joulukuuta 2012, direktiivin 93/109/EY muuttamisesta niille unionin kansalaisille, jotka asuvat jäsenvaltiossa mutta eivät ole sen kansalaisia, Euroopan parlamentin vaaleissa kuuluvaa vaalikelpoisuutta koskevien yksityiskohtaisten sääntöjen osalta (EUVL L 26, 26.1.2013, s. 27). [33] SEUT-sopimuksen 25 artiklan mukaisesti annettu kertomus ”Edistyminen kohti tosiasiallista unionin kansalaisuutta vuosina 2011–2013”, COM(2013) 270. [34] Komissio tutkii parhaillaan äskettäin ilmoitettua Slovakian lakia. [35] Tšekki. [36] http://ec.europa.eu/justice/citizen/voting-rights/index_en.htm LIITE: Euroopan parlamentin vaaleja koskevien komission suositusten täytäntöönpanoon liittyvät jäsenvaltioiden vastaukset[1] MAA || SUOSITUS DEMOKRAATTINEN VAALIMENETTELY Jäsenvaltioiden olisi edistettävä ja helpotettava kansallisten puolueiden ja Euroopan tason poliittisten puolueiden välisiä yhteyksiä koskevien tietojen antamista (1. suositus) || Kansallisten puolueiden olisi julkistettava yhteytensä Euroopan tason poliittisiin puolueisiin (2. suositus) || Euroopan ja kansallisen tason poliittisten puolueiden olisi ilmoitettava, ketä Euroopan komission puheenjohtaja­ehdokasta ne tukevat (3. suositus) || Jäsenvaltioiden olisi sovittava yhteisestä vaalipäivästä (4. suositus) ITÄVALTA || Kansallisen lainsäädännön mukaan Euroopan tason puolueiden nimet voidaan esittää äänestyslipuissa.* || Ei vastausta. || Ei vastausta. || Ei vastausta. BELGIA || Kansallisen lainsäädännön mukaan Euroopan tason poliittisen ryhmän/puolueen logo voidaan esittää kansallisen poliittisen puolueen logon rinnalla. || Kansallisen lainsäädännön mukaan puolue voi osoittaa yhteytensä eurooppalaisiin puolueisiin kampanjan aikana. Tietojen esittäminen on kansallisten puolueiden omassa harkinnassa. || Kansallisten puolueiden harkinnan mukaan. || BULGARIA || Kansallisen lainsäädännön mukaan Euroopan tason puolueiden nimiä ja/tai logoja ei voida esittää äänestyslipuissa.* || Ei vastausta. || Ei vastausta. || Ei vastausta. KROATIA || Kansallisen lainsäädännön mukaan Euroopan tason puolueiden nimiä ja/tai logoja ei voida esittää äänestyslipuissa. Toimivaltaiset viranomaiset harkitsevat parhaillaan muutoksia nykyisiin sääntöihin, jotka koskevat nimien ja logojen esittämistä äänestyslipuissa.* || || || Euroopan parlamentin vaalit pidetään nykyisten kansallisten sääntöjen mukaan sunnuntaina. KYPROS || Ei vastausta. || Ei vastausta. || Ei vastausta. || Ei vastausta. TŠEKKI || Kansallisen lainsäädännön mukaan Euroopan tason puolueiden nimiä ja/tai logoja ei voida esittää äänestyslipuissa. || Kansallisessa laissa ei ole oikeudellista velvoitetta tiedottaa yhteydestä. Valtio ei saisi puuttua poliittisten puolueiden toimintaan. Tietojen esittäminen on kansallisten puolueiden omassa harkinnassa. || || Tšekki vastustaa yhteisestä vaalipäivästä sopimista Euroopan tasolla. Perinteisesti vaalit järjestetään perjantaina ja lauantaina. Se katsoo, että vaalien järjestäminen sunnuntaina vaikuttaisi kielteisesti äänestys­aktiivisuuteen. TANSKA || Kansallisen lainsäädännön mukaan Euroopan tason puolueiden nimiä ja/tai logoja ei voida esittää äänestyslipuissa. || Kansallisen lainsäädännön mukaan puolue voi tiedottaa äänestäjille yhteydestään eurooppalaisiin puolueisiin kampanjan aikana. Tietojen esittäminen on kansallisten puolueiden omassa harkinnassa. || || VIRO || Kansallisen lainsäädännön mukaan Euroopan tason puolueiden nimiä ja/tai logoja ei voida esittää äänestyslipuissa. || Kansallisen lainsäädännön mukaan puolue voi esittää yhteytensä eurooppalaisiin puolueisiin kampanjan aikana. Tietojen esittäminen on kansallisten puolueiden omassa harkinnassa. || || SUOMI || Kansallisen lainsäädännön mukaan Euroopan tason puolueiden nimiä ja/tai logoja ei voida esittää äänestyslipuissa. || Kansalliset viranomaiset ovat ilmoittaneet poliittisille puolueille suosituksesta, jonka mukaan näiden olisi ilmoitettava yhteydestään Euroopan tason puolueisiin. || || RANSKA || Kansallisen lainsäädännön mukaan Euroopan tason poliittisten puolueiden logot voidaan esittää äänestyslipuissa *. || Tiedottaminen yhteydestä Euroopan tason puolueisiin on kansallisten puolueiden harkinnassa.* || Kansallisten puolueiden harkinnan mukaan.* || Euroopan parlamentin vaalit pidetään nykyisten kansallisten sääntöjen mukaan sunnuntaina.* SAKSA || Kansallisen lainsäädännön mukaan Euroopan tason puolueiden nimiä ja/tai logoja ei voida esittää äänestyslipuissa.* || Kansallisen lainsäädännön mukaan poliittiset puolueet voivat ilmoittaa yhteytensä Euroopan tason puolueisiin ehdokasluetteloissaan.* || Ei vastausta. || Ei vastausta. KREIKKA || Voimassa olevan kansallisen lainsäädännön mukaan Euroopan tason puolueiden nimiä ja/tai logoja ei voida esittää äänestyslipuissa. Voimaan on kuitenkin tulossa uusi säännös, jonka mukaan kansalliset puolueet voivat ilmoittaa äänestyslipuissa yhteytensä Euroopan tason puolueisiin. || Kansalliset viranomaiset ovat ilmoittaneet Kreikan parlamentille ja poliittisille puolueille suosituksesta, jonka mukaan näiden olisi ilmoitettava yhteydestään Euroopan tason puolueisiin. || Kansalliset viranomaiset ovat ilmoittaneet Kreikan parlamentille ja poliittisille puolueille suosituksesta, jonka mukaan näiden olisi ilmoitettava, mitä ehdokasta ne kannattavat Euroopan komission puheenjohtajaksi. || UNKARI || Voimassa olevan kansallisen lainsäädännön mukaan Euroopan tason puolueiden nimiä ja/tai logoja ei voida esittää äänestyslipuissa. Puolueet voivat itse päättää, mitä tietoja ne esittävät yhteyksistään eurooppalaisiin puolueisiin kampanjan aikana. || || || Euroopan parlamentin vaalit pidetään nykyisten kansallisten sääntöjen mukaan sunnuntaina. IRLANTI || Kansallisen lainsäädännön mukaan Euroopan tason puolueiden nimet voidaan esittää äänestyslipuissa.* || Ei vastausta. || Ei vastausta. || Ei vastausta. ITALIA || Kansalliset viranomaiset ovat ilmoittaneet kansallisille poliittisille puolueille suosituksesta, jonka mukaan näiden olisi ilmoitettava yhteydestään Euroopan tason puolueisiin esittämällä se äänestyslipuissa käytettävien logojen yhteydessä.* || Kansalliset viranomaiset ovat ilmoittaneet poliittisille puolueille suosituksesta, jonka mukaan näiden olisi ilmoitettava yhteydestään Euroopan tason puolueisiin.* || Ei vastausta. || Ei vastausta. LATVIA || Kansallisen lainsäädännön mukaan Euroopan tason puolueiden nimiä ja/tai logoja ei voida esittää äänestyslipuissa. || || || Latvia suhtautuu varauksellisesti mahdolliseen yhteiseen Euroopan tason vaalipäivään ja on valinnut omaksi vaalipäiväkseen lauantain. Tämä vastaa Latvian pitkäaikaista vaaliperinnettä. LIETTUA || Kansallisen lainsäädännön mukaan Euroopan tason puolueiden nimiä tai logoja ei voida esittää äänestyslipuissa.* || Tiedottaminen yhteyksistä Euroopan tason puolueisiin on kansallisten puolueiden harkinnassa.* || Kansallisten puolueiden harkinnan mukaan.* || Euroopan parlamentin vaalit pidetään nykyisten kansallisten sääntöjen mukaan sunnuntaina.* LUXEMBURG || Kansallisen lainsäädännön mukaan Euroopan tason puolueiden nimiä ja/tai logoja ei voida esittää äänestyslipuissa.* || Kansalliset viranomaiset ilmoittavat kansallisille puolueille suosituksesta, jonka mukaan näiden olisi ilmoitettava yhteydestään Euroopan tason puolueisiin. || Kansalliset viranomaiset tiedottavat kansallisille puolueille komission suosituksesta. || ΜΑLTA || Kansallisen lainsäädännön mukaan Euroopan tason puolueiden nimiä ja/tai logoja ei voida esittää äänestyslipuissa. Asiasta keskustellaan suurimpien kansallisten puolueiden kanssa. || Kansalliset viranomaiset ovat ilmoittaneet poliittisille puolueille suosituksesta, jonka mukaan näiden olisi ilmoitettava yhteydestään Euroopan tason puolueisiin. || Kansalliset viranomaiset ovat ilmoittaneet poliittisille puolueille suosituksesta, jonka mukaan näiden olisi ilmoitettava, mitä ehdokasta ne kannattavat Euroopan komission puheenjohtajaksi, ja kehottaneet niitä noudattamaan suositusta. || Malta vastustaa yhteisestä vaalipäivästä sopimista Euroopan tasolla ja on valinnut omaksi vaalipäiväkseen lauantain, jota pidetään sopivampana päivänä. ALANKOMAAT || Kansallisen lainsäädännön mukaan Euroopan tason puolueen nimi (mutta ei logoa) voidaan esittää äänestyslipuissa. Tämä tapahtuu kuitenkin kansallisten puolueiden harkinnalla ja on mahdollista ainoastaan, jos puolue rekisteröi Euroopan tason yhteyden alankomaalaisen puoluenimensä yhteydessä. || Kansalliset viranomaiset ovat ilmoittaneet poliittisille puolueille suosituksesta, jonka mukaan näiden olisi ilmoitettava yhteydestään Euroopan tason puolueisiin. Tietojen esittäminen on kansallisten puolueiden omassa harkinnassa. || Kansalliset viranomaiset ovat ilmoittaneet poliittisille puolueille suosituksesta, jonka mukaan näiden olisi ilmoitettava, mitä ehdokasta ne kannattavat Euroopan komission puheenjohtajaksi. Ehdokkaan julkistaminen on kansallisten puolueiden omassa harkinnassa. || PUOLA || || || || PORTUGALI || || || || ROMANIA || Kansallisen lainsäädännön mukaan Euroopan tason puolueiden nimiä ja/tai logoja ei voida esittää äänestyslipuissa. Parhaillaan toteutetaan toimenpiteitä, jotta tieto voitaisiin esittää äänestyslipuissa.* || Ei vastausta. || Ei vastausta. || Ei vastausta. SLOVAKIA || Kansallisen lainsäädännön mukaan Euroopan tason puolueiden nimiä ja/tai logoja ei voida esittää äänestyslipuissa. Slovakia vastustaa suositusta, sillä se katsoo, että tämän tiedon julkistaminen syrjisi kansallisia puolueita, joilla ei ole yhteyksiä Euroopan tason puolueisiin. || || || Slovakia vastustaa yhteisestä vaalipäivästä sopimista Euroopan tasolla ja on valinnut omaksi vaalipäiväkseen lauantain 24.5. Lauantaita pidetään sopivampana viikonpäivänä. SLOVENIA || Kansallista lainsäädäntöä muutettiin hiljattain, ja Euroopan tason puolueiden nimet ja logot on nyt mahdollista esittää äänestyslipuissa. (Slovenia ilmoitti komissiolle tätä koskevasta lainsäädännöstä 20. helmikuuta 2014.) || || || ESPANJA || Kansallisen lainsäädännön mukaan Euroopan tason puolueiden logot voidaan esittää äänestyslipuissa. || Kansalliset viranomaiset ilmoittavat kansallisille puolueille komission suosituksesta. || Kansalliset viranomaiset ilmoittavat kansallisille puolueille komission suosituksesta. || RUOTSI || Kansallisen lainsäädännön mukaan Euroopan tason puolueiden nimiä ja/tai logoja ei voida esittää äänestyslipuissa.* || Ei vastausta. || Ei vastausta. || Ei vastausta. YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA || Kansallisen lainsäädännön mukaan Euroopan tason puolueiden nimet ja logot voidaan esittää äänestyslipuissa. || Tietojen esittäminen on kansallisten puolueiden omassa harkinnassa. || Ehdokkaan julkistaminen on kansallisten puolueiden omassa harkinnassa. || Yhdistynyt kuningaskunta vastustaa yhteisestä vaalipäivästä sopimista ja on valinnut vaalipäiväkseen torstain. Se katsoo, ettei yhteinen EU:n laajuinen vaalipäivä lisäisi äänestysaktiivisuutta. [1] Kahdeksantoista jäsenvaltiota on toimittanut tietoja vastaukseksi komission 13. syyskuuta 2013 päivättyyn kirjeeseen: Alankomaat, Belgia, Espanja, Kreikka, Kroatia, Latvia, Luxemburg, Malta, Portugali, Puola, Slovakia, Slovenia, Suomi, Tanska, Tšekki, Unkari, Viro ja Yhdistynyt kuningaskunta. Tiedot, jotka liittyvät suoraan komission suosituksen 2013/142/EU täytäntöönpanoon, esitetään seuraavassa taulukossa. Komissio on myös pyytänyt tietoja kansallisilta vaaliasiantuntijoilta. Tällä tavoin saadut tiedot on merkitty asteriskilla (*).