EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO
Bryssel, 29.11.2002
KOM(2002) 660 lopullinen
KOMISSION TIEDONANTO
TILANNESELVITYS LAAJENTUMISEN VAIKUTUKSESTA EHDOKASMAITA
REUNUSTAVILLE ALUEILLE
YHTEISÖN RAJASEUTUTOIMINTA
2SISÄLLYSLUETTELO
1. Johdanto ..................................................................................................................... .. 3
2. Tilanneselvitys : uudet toimet ....................................................................................... 5
2.1. Euroopan laajuiset verkot............................................................................................. 52.2. Laajentumisen vaikutuksia ehdokas valtioiden naapur ialueilla koskeva
pilottihanke................................................................................................................... 6
2.3. Interreg-ohjelman verkottumistoimenpiteet............................................................... 10
2.4. Rajaseutualue ille 30 miljoonan euron erityistuki Interreg-ohjelmasta vuonna 2002. 11
2.5. Erityisohjelma yhteistyössä EIP:n ka nssa kunnallisten infra struktuurihankkeiden
tukemiseksi EU:ta reunustav illa ehdokasmaiden alueilla.......................................... 12
3. Tilanneselvitys: nykyisten toimien parempi koordinointi ......................................... 13
3.1. Phare CBC- ja Interreg-ohje lmien koordinoinnin parantaminen............................... 13
3.2. Toimintapoliittiset aloitteet maatalouden hyväksi ..................................................... 164. Päätelmät.................................................................................................................... 16
31. JOHDANTO
Euroopan komissio hyväksyi 25. heinä kuuta 2001 toimintasuunnitelman, joka koskee
ehdokasmaita reunustavia alue ita (KOM(2001) 437). Näitä ra jaseutualueita on 23, ja ne
sijaitsevat Itävallassa, Suomessa, Saksassa, Kreikassa ja Italiassa1. Toimintasuunnitelman
yhteydessä suoritetussa analyysissa todettiin, että yhteisö tukee useimpia rajaseutualueitataloudellisesti rakennera hastojen tavoitteiden 1 ja 2 sekä In terreg-, Equal-, Leader+- ja Urban-
yhteisöaloitteiden kautta. Vuos ina 2000–2006 ehdokasmaita reunustaville  tavoite 1- ja 2 -alueille
on varattu yhteensä 16 miljardia euroa. Kävi kuitenkin myös ilmi, että alueilla on eräitä etenkininfrastruktuuriin ja taloude n rakenneuudistukseen liittyviä, pysyviä erityisongelmia.
Tästä syystä 25. heinäkuuta 2001 annetussa  komission tiedonannossa ehdotetaan eräitä
lisätoimia, joilla pyritään vahvistamaan rajaseutualueiden taloudellista kilpailukykyä. Näihintoimiin kuuluu uusia toimenpiteitä  sekä jo käynnissä olevien toimien koordinoinnin
parantamista.
Komission ehdottamien uusien toimenpiteiden  tarkoituksena on myöntää erityistä lisärahoitusta
rajaseutualueiden ympäristön ja liikenteen infrastruktuurihankkeille, pienille ja keskisuurille
yrityksille (pk-yritykset) sekä verkottumis- ja nuorisova ihtohankkeille. Ta rkemmin sanoen
toimintasuunnitelmassa ehdotetaan  seuraavia toimenpiteitä:
– Euroopan laajuisia liikenneverkkoja (TEN-T)  koskevien ehdokasmaiden
rajaseutuhankkeiden erityistukeen varataan vuosina 2003–2006 150 miljoonaa euroa,joista 50 miljoonaa euroa tulee nykyisen  talousarvion vielä kohdentamattomista
varoista. Samalla komissio ehdottaa valtioiden välisiä TEN-T-hankkeita (mukaanluettuina edellä mainitut hankkeet) koskevan yhteisön tuen enimmäismääränkorottamista 10:stä 20 prosenttiin.
– Kehitetään kunnallista lain ajärjestelyä yhteistyössä EIP:n kanssa pienehköjen
kunnallisten infrastruktuurihankke iden tukemiseksi EU:ta reunustavilla ehdokasmaiden
alueilla. Tähän on tarkoitus käyttää ylimääräistä Phare-ohjelman mukaista tukea 35miljoonaa euroa vuonna 2002 ja 15 miljoonaa euroa vuonna 2003.
– Myönnetään 15 miljoonaa euroa lisätukea to imille, joilla vahvistetaan laajentumisen
vaikutuksille erityisen alttiid en alueiden ja talouden alojen, etenkin pienten ja
keskisuurten yritysten, kilpa ilukykyä. Nämä erityistoime t rahoitetaan budjettikohdasta
B5-3003 ("laajentumisen vaikutuksia e hdokasvaltioiden naa purialueilla koskeva
pilottihanke"), joka perustettiin Euroopa n parlamentin aloitteesta kaudeksi 2001–2002
(10 miljoonaa euroa vuonna 2001 ja viisi miljoonaa euroa vuonna 2002).
                                                
1 Niistä kaksi sijaitsee Suomessa (Uusimaa ja Etelä-Suomi), kahdeksan Saksassa (Niederbayern, Oberpfalz,
Oberfranken, Brandenburg, Berliini, Mecklenburg-Vorpommern, Chemnitz ja Dresden), kuusi Itävallassa
(Burgenland, Ala-Itävalta, Wien, Kärnten, Steiermark, Ylä-Itävalta), kaksi Italiassa (Veneto ja Friuli-Venezia Giulia) ja viisi Kreikassa (Traakia, Keski-Makedonia, Etelä-Egean saaret, Pohjois-Egean saaretsekä Kreeta).
4– Myönnetään 20 miljoonan euron suuruinen yh teisön tuki rajase utualueiden välistä
yhteistyötä edistäville ja helpottaville Interreg-ohjelman toimille, joilla tuetaanesimerkiksi verkottumista, tiedotus ta ja hankkeiden  kehittämistä.
– Varataan 10 miljoonan euron ylimääräinen yh teisön tuki Nuoriso- ohjelman yhteydessä
toteutettavalle kohdennetulle ruohonjuuritas on nuorisovaihdolle, vapaaehtoistyölle sekä
koulutus- ja tiedotustoiminna lle rajaseut ualueilla.
Rajaseutualueiden ke hittämistä koskevan to imintasuunnitelman kokonaisrahoituksen määrä on
komission ehdotuksessa 245 miljoonaa euroa , josta 50 miljoonaa euroa varataan ehdokasmaissa
sijaitseville rajaseutualueille.
Budjettivallan käyttäjä pä ätti syksyllä 2001 myöntää vuosien 2002 ja 2003 talousarvioista
rajaseutualueille viel ä 60 miljoonan euron lisämäärärahan. Mo lemmin puolin rajoja sijaitseville
alueille myönnettävä kokona israhoitus nousee siten 305 miljoonaan euroon . Budjettivallan
käyttäjän myöntämä ylimääräinen 60 miljoonaa euroa jakautuu seuraavasti:
– 30 miljoonan erityistuki rajase utualueille Interreg-ohje lmasta vuonna 2002 (rahoitetaan
joustovälineestä),
– 15 miljoonan ylimääräinen määräraha vuonna 2002 edellä mainitulle laajentumisen
vaikutuksia ehdokasvaltioid en naapurialueilla koske valle pilottihankkeelle,
– 15 miljoonan ylimääräinen määräraha vuoden 2003 talousarviosta toimenpiteille, joilla
valmistellaan laajentumisen vaikutuksia e hdokasvaltioiden naapur ialueilla koskevaa
pilottihanketta (budj ettikohta B5-3003).
Näiden lisärahoitustoimien lisäksi ko mission toimintasuunnitelmassa ehdotetaan nykyisten
toimien parempaa koordinointia  tarkoituksena tehostaa EU:n toimien yhdenmukaistamista,
jotta rajaseutualueide n erityistarpeet ote ttaisiin paremmin huomioon.
Komission tarkoituksena on erityisesti parantaa Phare-ohjelman yhteydessä täytäntöön pantavan
rajat ylittävän yhteisty ön ohjelman (Phare CBC -ohjelma) ja Interreg -aloitteen koordinointia.
Tätä varten komissio ehdottaa, että
– Phare CBC -asetusta muutetaan vuoden 2002 loppuun mennessä,
– tutkitaan mahdollisuudet muuttaa alueperiaa tteen soveltamista vä ljemmäksi. Periaate
tarkoittaa sitä, että Interreg-rahoitusta voi nykyisellään saada ainoastaan hankkeille tai
hankkeiden osille, jotka sijoittuva t fyysisesti EU:n alueelle.
Lisäksi komissio kehottaa jäsenvaltioita tekemään tiettyjä toimintapoliittisia aloitteita
maatalouden hyväksi. Tätä va rten komissio ehdottaa, että
– nykyisiä maaseudun kehittämisohje lmia kohdennetaan uudelleen rajaseudun
kilpailukyvyn parantamiseksi ja elinkeinojen monipuolistamiseksi,
5– Leader+-ohjelmaa käytetään  rajaseutuyhteistyön edistämiseksi naapurimaiden
maaseutuyhteisöjen välillä.
Toimintasuunnitelman täytän töönpanoa valvoo erityinen tätä vart en perustettu, rajaseutualueita
käsittelevä komission työryhmä. Tämä valmisteluasiakirja on työryhmän ensimmäinentilanneselvitys, ja siinä selo stetaan edellä hahmoteltuje n toimenpiteiden täytäntöönpanon
tämänhetkinen tilanne.
2. T
ILANNESELVITYS : UUDET TOIMET
2.1. Euroopan laajuiset verkot
Komissio hyväksyi 2. lokakuuta 2001 ehdotuks en Euroopan parlamentin ja neuvoston
asetukseksi Euroopan laajuisten  verkkojen alaan liittyvän yh teisön rahoitustuen myöntämistä
koskevista yleisistä säännöist ä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2236/95 muuttamisesta
(KOM(2001)545 lopullinen).
Rajaseutualueita koskevan toimintasuunnitelmansa m ukaisesti komissio katsoo, että
ehdokasmaiden rajat ylittävien hankkeiden toteuttaminen voi olla rahoitusmahdollisuuksien
rajallisuudesta johtuen vaikeaa. Ko missio on näin ollen s itä mieltä, että  sellaisille ra jat ylittäville
rautatiehankkeille my önnettävän tuen enimmäismäärää, jotka liittyvät luonnonmuodostumista
aiheutuvien esteiden voittamiseen tai joilla pyritään vähentämään tunnettuja liikenteen
pullonkauloja ehdokasmaiden vastai silta rajoilta, voitais iin korottaa 10 prosentista 20 prosenttiin,
jotta saataisiin aikaan vipuvaikutus erityi sesti yksityisen rahoituksen houkuttelemiseksi.
Komissio katsoo myös, että ISPAsta ehdoka smaille myönnettävän tuen täydentämiseksi
jäsenvaltioille vo itaisiin myöntää vuosiksi 2003–2006 va ratusta TEN-budjettikohdasta 100
miljoonan euron suuruinen lisätuki, jonka ne  voisivat käyttää kipeimmin tarvittaviin
parannuksiin ehdokasmaiden raja t ylittävässä liikenneinfrast ruktuurissa. Näin ollen
rahoituskehystä korotetaan sen mukaises ti vuosien 2000–2006 rahoitusnäkymissä. Komissio
aikoo osoittaa 50 miljoonaa euroa nykyisestä TEN-T-budjetista samo ille rajat ylittäville
hankkeille. Tämä voita isiin toteuttaa jäsenvaltioiden ja komission välistä TEN-hankkeiden
rahoitusta koskevaa monivuotista ohjeellista ohjelmaa tarkistamalla.
Neuvosto ja Euroopan parlamen tti ovat aloittaneet komission e hdotuksen käsittelyn. Euroopan
parlamentin ensimmäinen käsittely oli 2. heinäkuuta 2002, ja parlamentti vahvisti
äänestyksessään tukensa komission ehdotukselle. Asetusehdotusta ei ole vielä hyväksytty, ja
asetus annettaneen vasta vuonna 2002.
62.2. Laajentumisen vaikutuksia ehdokasvaltioiden naapurialueilla koskeva
pilottihanke
Yhteistyö ARGEn kanssa käynnistyi vuonna 2001
Komissio myönsi vuonna 2001 ARGElle2 10 miljoonan euron määrärahan EU:n rajaseuduilla
toimivien pk-yritysten toimintaa edistävän laaj an pilottihankkeen ("Growing together with
Europe") tukemiseksi. ARGE on verkosto, johon kuuluu 28 ehdokasmaide n rajaseuduilla eri
jäsenvaltioissa toimivaa kauppakamaria, ja se edust aa siten useimpien komission
toimintasuunnitelmassa ma inittujen rajaseutualu eiden pk-yrityksiä. Myös sellaisten
rajaseutualueiden pk-yritykset , joita edustava kauppakama ri ei kuulu ARGE-verkostoon
(esimerkiksi Suomi), voivat hyötyä tämä n pilottihankkeen toimista. ARGE tiedottaa
toiminnastaan aktiivisesti myös näille pk-yri tyksille ja ottaa ne huomioon toiminnassaan.
Pilottihankkeella pyritään vahvistamaan pk-yrity sten kilpailukykyä ko lmella pääosa-alueella,
jotka ovat 1) tiedotus, 2) strategian kehittäminen ja toteutus sekä 3) rajat ylittävä yhteistyö.Hanke käynnistyi 3. tammikuuta 2002. Toukokuuhun 2002 mennessä oli saat u valmiiksi kattava
työohjelma kutakin aluetta varten sekä pk-yrit yksille tarkoitettu julk aisumateriaali. ARGE-
verkostolle on myös perustettu oma web-sivus to, joka on ollut pk-yritysten käytettävissä
heinäkuun 1. päivästä 2002 lähtien. Kaikkia kolmea osa-aluetta  koskevat toimet on käynnistetty,
ja niitä toteutetaan 40 kuukauden ajan.
Hankkeen kohteina ovat erityise sti työvoimavaltaisilla aloilla toimivat pk-yritykset, jotka
todennäköisesti saavat ehdokasmaiden yrityk sistä uusia kilpailijoita. Sillä tuetaan myös
pääomavaltaisilla, innovatiivis illa aloilla toimivia keskikokoisia yr ityksiä, jotka saattavat hyötyä
uusien kasvumarkkinoiden avautumisesta. Käyte ttävissä oleva rahoitus jaetaan kunkin alueen
tarpeiden ja painopisteiden m ukaisesti ilman ennalta vahvistettuja osuuksia . Toimien piiriin on
tarkoitus saada 144 000 pk-yritystä, joista Itävalla ssa, Saksan uusissa osav altioissa ja Baijerissa
sijaitsee kussakin 25 prosenttia, It aliassa 15 prosenttia ja Kreika n ja Suomen rajaseuduilla 5
prosenttia. Nämä luvut ovat ohj eellisia ja perustuvat väestön ja pk-yritysten määrään.
Hanke on merkittävä siksi, e ttä siinä yhdistyvät keskite tty hallinnointi ja hajautettu
täytäntöönpano. ARGEn jäseni ä edustavat aluekoordinaatto rit tarjoavat tietoa oman
rajaseutualueensa erityisongelmista. Heillä on myös tietoa ja osaamista, jotka koskevat heidänedustamiensa yhden tai useamma n kauppakamarin järjestämiä, erityisen onnist uneita toimia.
Aluekoordinaattorit vastaavat myös niiden to imien suunnittelusta ja täytäntöönpanosta, jotka
koskevat heidän edustamiaan alueita. Toisaalta keskitetty hallinto, josta ARGE vastaa, varmistaa,että toimet toteutetaan j ohdonmukaisesti ja tasapuolisesti.
Toimien suunnittelu ja täytän töönpano koordinoidaan euroneuvontakeskusten kanssa. Tämä
koskee esimerkiksi laajentumisprosessiin liittyviä tiedotustoimia ja yhteistyöverkostojenperustamista ehdokasmaihin.
                                                
2Keski- ja Itä-Euroopan ehdokasmaita reunustavien alueiden kauppakamarien yhteistyöjärjestö
(Arbeitsgemeinschaft der Wirtschaftskammern entlang der Grenzen zu den mittel- und osteuropäischenBeitrittsstaaten)
7ARGEn tuen jatkaminen vuonna 2002
Vuotta 2002 koskevan talousarvi omenettelyn aikana komission alkuperäinen viiden miljoonan
euron määrärahaehdotus nostettiin Euroopan parlamentin pyynnöstä 20 miljoonaan euroon.
Komissio otti vuotta 2002 koske vassa ohjelmatyössään huomioon Euroopan parlamentin
pyynnön jatkaa panostamista  pk-yritysten tukemiseen.
Näin ollen komissio on päättänyt myöntää ARGE lle ylimääräisen kolmen miljoonan euron tuen.
Lisämäärärahat käytetään tiedotus- ja koulutusto imenpiteiden kohentamiseen ja käynnissä olevan
pilottihankkeen puitteissa perust etun web-sivuston täydentämiseen uusilla rajaseutualueiden pk-
yrityksille tarkoite tuilla tuotteilla ja palvel uilla. Erityisesti määrära hojen avulla voidaan luoda
uusia pk-yrityksille tarkoite ttuja verkkotuotteita, kuten yr itysten välinen työntekijä- ja
harjoittelijavaihto se kä ammatilliseen koulutukseen liittyvä vaihto. Uusi tuote on myös
asiantuntija- ja informaatiotietokanta, jonka kautta pk-yritykset voivat suoraan käyttää hyväkseenpaikallisia asiantuntijoita ja maa- tai alueprofiileja. Koulutuksen alalla varoja käytetäänvalmennusohjelman kehittä miseen pk-yrityksille. Ohjelman tarkoituksena on auttaa pk-yrityksiä
toteuttamaan hankkeen puitteissa laadittuja  strategioita ja liiketoimintasuunnitelmia.
Komissio on päättänyt myöntää tämän määrär ahan, koska hankkeella tuetaan suoraan
rajaseutualueiden pk-yrityksiä  ja koska sen lähestymista pa on erityisen innovatiivinen.
Innovatiivisia piirteitä on use ita, muun muassa 28 ka uppakamarin verkottamisella aikaan saatu
synergia, eri rajaseutualueide n tasapuolinen palveleminen, ke skitetystä hankehallinnosta johtuva
toimien tuloskeskeisyys sekä ha jautettu hankkeiden täytäntöönpa no, joka mahdollistaa eri aloja
ja ongelmia koskevan tiedon hyödyntämisen.
… ja yhteistyön aloittaminen euroneuvontakeskusten kanssa
ARGElle myönnetyn tuen lisäksi komissio julkaisi 20. heinäkuuta 2002
3 kolme ehdotuspyyntöä,
joihin on käytettävissä kaikkiaan 15 miljoonaa euroa. Yhden ehdotuspyynnön tarkoituksena on
vahvistaa unionin rajaseuduilla toimivien pk-yritysten kilpailukykyä ja kehittää niiden kaupan jateollisuuden suhteita se llaisten pk-yritysten kanssa, jotk a toimivat ehdokasmaiden rajaseuduilla
tai nykyisten unionin jä senvaltioiden muilla kuin rajaseuduilla. Komissio tukee sellaisten pk-
yrityksille tarkoitettujen al ueellisten kumppanuustapa htumien suunnittelua ja järjestämistä,
joiden tavoitteena on
– kehittää pk-yritysten välistä yhteistyötä, jonka avulla ne voi vat luoda yhteyksiä,
verkkoja ja yhteistyösuhteita  uusien liikesuhteiden pohjaksi
– antaa virikkeitä pk-yritysten kansainvälisille ja rajat ylittäville toimille, joiden
tarkoituksena on löytää laajentumisprosessin mukana syntyviä yhteisiäliikesuhdeintressejä  ja potentiaalisia markkinoita
– tarjota pk-yritysten omistajille ja joht ajille mahdollisuus ta vata rahoitus- ja
markkinointi- sekä teknisiä palveluja tarjoavia tahoja.
                                                
3EYVL C 174, 20.7.2002, s.13–17.
8Tähän ehdotuspyyntöön käyt ettävissä oleva kokonaisrahoitus on 7,5 miljoonaa euroa.
Tukikelpoisia hakijoita ovat euroneuvontakeskukset.
…. paikallisten ja alueellisten ammattiliittojen kanssa
Toisen ehdotuspyynnön tarkoituksena on vahvist aa sellaisten alueiden ja taloudellisten alojen
kilpailukykyä, joita laajentumisen vaikutukset erityisesti koskevat, auttamalla rajaseutujentyöntekijöitä ja palkansaajia. Toimilla lisätään erityisesti
– erityisen alttiiden kohderyhmien ja organisaatioiden tieto ja ja niille tarkoitettua
tiedotusta laajentumisen yhteiskunn allis-taloudellisista vaikutuksista
– työntekijöiden ja palkansaajien osaamista ja taitoja sellaisilla maantieteellisillä alueilla
ja taloudellisilla al oilla, joihin laajentuminen erityisesti vaikuttaa
– rajat ylittäviä toimintoja, jotka vaikuttavat työntekijöiden ja palkansaajien sosiaaliseen
elämään, tarkoituksena edistää kulttuurien välistä yhteisymmärrystä.
Tähän ehdotuspyyntöön käyt ettävissä oleva kokonaisrahoitus on kuusi miljoonaa euroa.
Tukikelpoisia hakijoita ovat paikalliset ja alueelliset ammattiliitot.
… sekä paikallis- tai aluetason viranomaisten ja hallintojen sekä kuntien kanssa
Kolmannen ehdotuspyynnön tarkoituksena on lujittaa EU:n rajaseutujen paikallis- ja
alueviranomaisten kykyä tehdä strategioita ja toimintasuunnitelmia l aajentumisen hallinnollisiin
vaikutuksiin valmistautumiseksi. Tämän tavoitteen saavuttamiseksi ohjelmasta tuetaan rajatylittäviä hankkeita, joiden tavoitteena on
– tehostaa paikallisten ja alue ellisten viranomaisten yhteis työtä ja kokemusten jakamista
niiden välillä
– tiivistää ja vahvistaa vuoropuhelua naapurima iden hallintoelinte n välillä ja luoda
institutionaaliset suhteet alueiden, kuntien ja  kansalaisten integraation helpottamiseksi
– erityisesti tehostaa virastoj en ja hallinnon toimintakykyä, mukaan luettuina toiminta- ja
hallintopuitteet, tarvearvioin ti, henkilöstö ja palvelut
– opettaa paikallis- ja aluetason viranomaisille taidot ja osaaminen, joita tarvitaan
laajentumisen teknisten ja hallinnollisten se ikkojen kehittämiseksi ja hallitsemiseksi.
Tähän ehdotuspyyntöön käyt ettävissä oleva kokonaisrahoitus on 1,5 miljoonaa euroa.
Tukikelpoisia hakijoita ovat pa ikallis- tai aluetason viranomai set ja hallinnot  sekä kunnat ja
kuntainliitot.
Kaikkien kolmen ehdotuspyynnön kohderyhmät on rajattu määrittele mällä ne selvästi
organisaatioiksi, joiden päätehtävä on kyse isillä alueilla toimivien kohderyhmien tukeminen ja
jotka ovat laajasti edustettuina EU:n jäsenvaltioiden rajaseutualueilla ja muilla alueilla.Monenlaisia organisaatioita on kehotettu m uodostamaan kumppanuuksia hakijoiden kanssa.
9Kaikissa komissiolle esitettä vissä ehdotuksissa on osoitetta va, että ne täydentävät
rajaseutualueita koskevia yhteisön ohjelmien tai aloitteiden (esimerkiksi Interreg) mukaisiapaikallisia tai alueellisia toimia. Alustava määräaika valintaprosessin tulosten julkistamiselle onjoulukuu 2002.
Nuoria koskevat lisätoimet
… vuoden 2002 pilottihankkeen puitteissa
Kaksi miljoonaa euroa käytetään rajaseutualuei den nuorten hyväksi to teutettavien toimien
rahoittamiseen Nuoriso-ohjelmassa tällä hetkellä käytössä olevien sääntöjen, valintaperusteidenja menettelyjen mukaisesti. Ra hoitus myönnetään kuitenkin pilottih ankkeen kautta (budjettikohta
B5-3003). Näin ollen rajaseutua lueita koskevat toime t eivät vaikuta N uoriso-ohjelman vuoden
2002 talousarvioon (B3-1010).
Nuoriso-ohjelmakomitean kesäkuu ssa 2002 tekemän päätöksen muka isesti määrärahat jaetaan
asianomaisten alueiden väestömäärän perusteella. Kullekin maalle myönnetäänrajaseutuyhteistyöhön tar koitetuista varoista osuus, joka va staa sen rajaseutualueiden väestön
osuutta kaikkien toimen piiriin kuuluvien 13 maan rajaseutualueiden yhteen lasketusta väestöstä.
Varat myönnetään Nuoriso-ohje lman nykyisten hajautettuja toimia koskevien sääntöjen
mukaisesti vuoden 2002 viiden valin takierroksen yhteydessä. Tä mä parantaa huomattavasti
valtioiden välisen ruohonjuuritas on yhteistyön kustannustehokkuutta ja  näkyvyyttä. Kansallisten
toimistojen edellytetään esittävän huhtikuussa  2003 säännöllisen selontekonsa yhteydessä
erillisen taloudellisen ja tilastollisen se lvityksen, josta ilmenevät selvästi niiden
rajaseutuyhteistyötä koskevat toimet vuonna 2002.
Komissio on kehottanut kaikkien asianomaisten maiden kansallisia toimistoja esittämään
rajaseutuyhteistyötä koske via suunnitelmia sellaisten hankkeiden ja kumppanuuksien
kehittämiseksi ja toteu ttamiseksi, jotka edistävät liikkuvuutta, aloitteellisuutta ja monikulttuurista
opiskelua sekä rajaseut ualueiden nuorten ja muiden kansal aisten keskinäistä solidaarisuutta.
Näiden toimintasuunnitelmien pe rusteella kansalliset toimis tot hyväksyvät joitakin
rajaseutuyhteistyöhankkeita, joille ovat ominaisia moniku lttuurinen oppiminen, nuorten
aktiivinen osallistuminen, kansainvälinen lii kkuvuus ja yhteistyö. Es imerkkinä mainittakoon
seuraava nuorisovaihtohanke:
Suomen kansallinen toimisto on hyväksynyt Cosmo-nimisen monenvälisen
nuorisovaihtohankkeen, jonka kohteena ovat Suome n, Viron ja Saksan rajaseutujen nuoret.
Hankkeella pyritään estämään sosiaalista sy rjäytymistä ja laajen tamaan nuorten Eurooppa-
tietoutta. Nuoret saavat tietoa muiden maiden  kulttuureista ja tavoista sekä mahdollisuuksista
opiskella ja työske nnellä ulkomailla. Va ihdon aikana nuoret järjestävät seminaareja
yleiseurooppalaisista aiheis ta ja monikulttuurisia illanviettoja, joissa he esittelevät omaa maataan
musiikin, ruokien, pelien ja leikkien kautta. Myös "olymp ialaiset" ja "ka upunkiseikkailu" ovat
osa monikulttuurista ja epämuodollista oppimista . Nuoret ovat itse olleet aktiivisesti mukana
vaihdon valmistelussa ja jä rjestelyissä sekä aktiv iteettien toteutuksessa.
10Kansalliset toimistot toteuttavat myös merkittäviä tiedotustoimia tehdäkseen rajaseutuyhteistyötä
tunnetuksi nuorten ja nuor isoalalla toimivien ke skuudessa (esimerkiksi nuorisotyöntekijät ja
nuorisojärjestöt). Tarkoituksena on järjestää esimerkiksi seminaareja yhteyksien luomiseksi,
opintovierailuja ja  koulutustilaisuuksia.
Lopulliset tiedot hyväksyttyjen nuorisovaihto- ja vapaaehtoistyöhankkeiden, tukitoimien
(yhteistyö-, koulutus- ja tiedotustoimet) ja tie dotustoimien määrästä saadaan vasta 30. huhtikuuta
2003 jälkeen, kun kansalliset virastot ova t toimittaneet vuotta 2002 koskevat lopulliset
taloudelliset ja tilasto lliset väliarviointinsa.
… Vuosien 2003-2006 NUORISO-ohjelman puitteissa
Nuoriso-ohjelmalle myönnetyn  10 miljoonan euron yhteisön ylimääräisen tuen hallinnoinnissa
noudatetaan kaudella 2003–2006 samoja  hajautettuja menettelyjä. Nuor iso-ohjelmakomitea
päättää marraskuussa 2002, miten jaetaan N uoriso-ohjelman budje ttikohdalle (B3-1010) vuonna
2003 osoitetut kolme miljoonaa euroa.
2.3. Interreg-ohjelman verkottumistoimenpiteet
Rajaseutualueita koskevassa toimintasuunnitelmassaan komi ssio ehdottaa, että Interreg III -
suuntaviivojen 53 artiklassa varatuista varoista varattaisiin 20 miljoonaa euroa
rajaseutuyhteistyötä edistäville ja helpottaville toimille. Sittemmin komissio päätti myöntäänämä varat Interreg III C -ohjelmille ja Interact-ohjelmalle (joka on Interregin tukiohjelma), silläniiden tarkoituksena on rahoittaa komission tie donannossa mainittujen to imien kaltais ia toimia.
Näin toimien voidaan myös hyödyntää Interreg III C- ja Interact-ohjelmia varten jo luotuja
kumppanuuksia ja hallintora kenteita, ja siten asianomaiset alueet saavat varat nopeammin
käyttöönsä. Uuden erillisen ohjelma n valmistelu olisi sitä vastoin edellyttänyt hidasta ja raskasta
täytäntöönpanoprosessia, eikä se olisi ollut yhtä tehokas.
Kunkin raja-alueen asukasmäärän perusteella  komissio päätti myöntää 12,3 miljoonaa euroa Itä-
Euroopan Interreg III C -ohjelmalle, 2,2 miljoonaa euroa Pohjois-Euroopan Interreg III C -
ohjelmalle sekä 0,5 miljoonaa euroa Etelä-Euroopan Interreg III C -ohjelmalle. Lisäksi komissio
myöntää Interact-ohjelmalle viisi miljoonaa euroa.
Ylimääräinen rahoitus on lisätty kuhunkin ohjelmaan  ylimääräisenä toimintalinjana. Interreg III
C- ohjelmissa tähän to imintalinjaan kuuluu verkkoja ja yksittä isiä yhteistyöha nkkeita koskevia
toimia, joiden tavoitteena on edistää ja helpottaa rajaseutuyhteistyötä näiden alueidentaloudellisen kilpailukyvyn vahvistamiseksi. Interact- ohjelmaan kuuluu tiedotustoimia,
seminaareja, tutkimuksia ja kokemusten vaihtoa ai heista, jotka ovat yhteis iä kaikille Interreg-
ohjelmille tai liittyvät Interr eg-ohjelmien ja ulkopolitiikan  välineiden keskinäiseen
täydentävyyteen.
Ehdokasmaita reunustav illa rajaseuduilla on n imettävä johtavat kumppanit. Yhteistyötä
ehdokasmaissa toimivien kumppani en kanssa rohkaistaan. In terreg III C -ohjelmien
yhteistyöhankkeilla on oltava ku llakin vähintään kolme kumppani a vähintään kahdessa maassa,
ja kullakin verkolla on olta va vähintään viisi kumppania vähintään kolmessa maassa.
11Interreg III C -ohjelmille Euroopan aluekehity srahastosta (EAKR) myönnettyihin lisävaroihin
sovelletaan rakennerahastojen yleisistä sä ännöksistä annetun asetuksen (N:o 1260/1999) 29
artiklan 3 kohdassa säädettyjä l uokitteluperusteita. Interact- ohjelmaan sovelletaan samoja
luokitteluperusteita kuin vastaaviin Interact-toimenpiteisiin.
Interreg III C -ohjelmien hyväksymismenettely  saatiin päätökseen toukokuussa 2002. Interact-
ohjelma hyväksyttäneen alkusyksystä 2002.
2.4. Rajaseutualueille 30 miljoonan euron erity istuki Interreg-ohjelmasta vuonna 2002
Euroopan parlamentti, komissio ja neuvos to päättivät vuoden 2002 budjettimenettelyä
käsitelleessä sovitteluko mitean kokouksessa 21. marraskuut a 2001, että budjettikohtaan 2
(rakennerahastot) merkitään ehdokasmaita reunustavi a rajaseutuja varten ylimääräinen 30
miljoonan euron määräraha, jolla rahoitetaan nä itä alueita tukevia er ityistoimia. Euroopan
parlamentti hyväksyi vuoden 2002 talousarvion 13. joulukuuta 2001 ja vahvis ti rajaseutualueille
osoitetun 30 miljoonan euron määrärahan perustam alla erityisen Interreg III -aloitteeseen
liittyvän budjettikohdan (B2-1411).
Komissio päätti noudattaa samaa lähestymis tapaa kuin myöntäessään 20 miljoonan euron
määrärahan Interreg III C- ja Interact-ohjelmille ja osoittaa varat jo käynnissä oleville ohjelmille,joiden puitteissa rajaseutuyhteistyötä voidaan tehostaa. Ratkaisu vaikutti tässäkin kaikkeinyksinkertaisimmalta ja käytännöllis immältä 30 miljoonan euron määrärahan
kohdentamisaikataulun tiukkuuden vuoksi.
Komissio päätti kohdentaa lisämäärärahan– Interreg-aloitteen ohjelmalohkon A 13 ohj elmalle, jotka kos kevat ehdokasmaita
reunustavia rajaseutuja ja liittyvät  siten suoraan laajentumiseen, ja
– Itämeren aluetta koskevalle Interr eg-aloitteen ohjelmalohkon B ohjelmalle.
13 Interreg A -ohjelmaa kattavat ehdokasmaita reunustava t rajaseutualueet etelästä Kreikan ja
Kyproksen rajalta pohjoiseen Suomen ja Viron ra jalle Latvian ja Liettu an vastaista merirajaa
lukuun ottamatta. Vaikka  kummallakaan näistä kahdesta maasta ei ole maarajaa minkään
jäsenvaltion kanssa, niiden liittyminen vaikuttaa eräiden unionin alueiden kilpailutilanteeseensamaan tapaan kuin muidenkin ehdokasmaiden liittyminen. Itämeren  aluetta koskevan Interreg B
-ohjelman mukaan ottaminen vastaa myös Eu roopan parlamentin esittä mään, merirajaseutuja
koskevaan huoleen.
Kun varoja jaettiin 14 ohje lmalle, käytettiin objektiivisen a painotusarvona EAKR-tukien
nykyistä jakautumista eri ohjelmille (katso liite).
Koska ohjelmakohtainen määräraha on verr attain niukka, mainitut 30 miljoonaa euroa
kohdennettiin yhteiseen toimintalinjaan  "tuki hakijamaiden vastais ille rajaseutua lueille", joka
lisättiin kaikkiin 14 ohjelmaan. Etusijalla ovat seuraavien alojen  hankkeet: liikennejärjestelmien
vahvistaminen, sellaisten pk-yritysten tukeminen, joihin laajentuminen erityisesti vaikuttaa, sekätuki koulutusta ja monikulttuurista yhteistyötä koskeville toimille, joihin kuuluvat myös eri kieli-
12ja kulttuuriryhmien integraatiota edistävät toimet. Erityistä huomiota kiinnitetään suoraan
ympäristön parantamiseen liittyv iin, liikennettä ja pk-yrity ksiä koskeviin hankkeisiin.
Interreg III A- ja Interreg III B -ohjelmia koskevia tavanomaisia sääntöjä sovelletaan myös tässä.
Moitteettoman ja tehokkaan halli nnon nimissä kaikkia 14 Interreg -ohjelmaa muut ettiin samalla,
26. heinäkuuta 2002 tehdyllä komission päätöksellä. Kaikki sitoumukset vahvistettiin syyskuussa
2002. Jäsenvaltioita kehote ttiin toimittamaan etukäteen 14: ää ohjelmaa koskevat muutetut
rahoitussuunnitelmat. Ohjaus komiteoiden tehtävänä on mä ärärahojen kohdentaminen
konkreettisiin hankkeisiin, jotka sisältyvät  valintaperusteiden mukaisesti vielä
mukauttamattomiin ohjelma-asiakirjojen täydennyksiin .
2.5. Erityisohjelma yhteistyössä EIP:n ka nssa kunnallisten infrastruktuurihankkeiden
tukemiseksi EU:ta reunustavilla ehdokasmaiden alueilla
EIP:n erityisohjelman lähtökoht ana on, että Euroopan unionia reunustavien ehdokasmaiden
rajaseuduilta on todettu puuttuva n riittävä pieninfrastruktuuri.  Ohjelman kokonaistavoitteena on
osallistuminen näiden rajaseut ualueiden yhteiskunnalliseen ja taloudelliseen kehittämiseen ja
niiden integroimiseen nykyisissä EU-maissa sijaitseviin naapurialueisiin.
Tätä varten ohjelmalla pyritään laajentamaan kuntien pieninfrastruktuuria lisäämällä kuntien ja
niiden julkisten palvelujen tuottajien käytettävissä olevia varoja yhdistämällä EIP:n lainat Phare-tukeen, jota ei tarvitse maksaa takaisin. In vestoinneissa otetaan asianmukaisesti huomioon
käytettävissä olevat alueelliset, kansalliset tai paikalliset ohjelma-asiakirjat.
Vuonna 2002 Pharen talousarviosta myönnetään 35 miljoonaa euroa tälle järjestelylle. Pharen
hallintokomitea hyväksyi tätä koskeva n rahoitusesityksen 27. syyskuuta 2002.
EIP aikoo käynnistää järjestelyn vuonna 2002 P uolassa, jolla on pitkä Euroopan unionin
vastainen raja. Ohjelmaan tulee myöhemmä ssä vaiheessa mukaan  muita ehdokasmaiden
rajaseutualueita (Bulga rian, Tšekin tasavallan, Viron, Unka rin, Puolan, Slovenian ja Slovakian
rajaseutualueet). Rajaseutua lueita koskevan komission toimin tasuunnitelman mukaisesti EIP:n
erityisohjelman rahoitusta on tarkoitus ja tkaa Phare-ohjelman vuoden 2003 talousarviosta
enintään 15 miljoonalla eurolla.
Tämän ohjelman täytäntöönpano perustuu kunnalliseen infrastruktuurijärjestelyyn. EIP myöntää
omista varoistaan tietyille pa ikallisille pankeille kokona islainan, joka yhdistetään myönnettävään
Phare-tukeen. EIP- ja Phare-rahoituksen s uhde on vähintään 5:1. EIP:n rahoitusosuus on
vähintään 175 miljoonaa euroa, jonka se myönt ää lainoina, ja komission osuus on vuonna 2002
enintään 35 miljoonaa euroa.
Komissio uskoo tämän ohjelman täytäntöönpanon EIP:lle ja tekee vuoden 2003 alussa sen
kanssa tätä varten rahoitussopimuksen, jo ssa sovitaan hankkeen toimista vuoteen 2009 asti.
Ohjelman täytäntöön panemisek si EIP valitsee ensin kumppane ikseen tietyt paikalliset
rahoituslaitokset, joilla on vo imavaroja ja halua laajent aa toimintaansa kuntien pienten
infrastruktuurihankkeiden raho ittamiseen tietyllä raja seutualueella. EIP myöntää lainoja näille
rahoituslaitoksille, jotka puolestaan myöntävät la inoja kunnille tai julkisia  palveluja tuottaville
13laitoksille. Jotta paikalliset pankit saadaan osallistumaan ohjelmaan, niille maksetaan Phare-
tuesta tulos- ja palvelumaksu. Maksulla on tarkoitus myös kattaa lisäkulut, joita pankeilleaiheutuu kunnille suunnatusta tiedot uksesta, kunnille tarjottavista lainahakemuspalveluista tai
kunnille myönnettävien lainojen analysoinnista ja  organisoinnista. Phare-tuella korvataan
kunnille tai julkisten palvelujen  tuottajille myös osa niiden investointikustannuksista tai
investointien valinta- ja  arviointikustannuksista.
Ennen kuin EIP voi tehdä paikallisen rahoituslaitoksen kanssa sopimuksen EIP:n lainan ja
Pharen tuen sisältävästä rahoituspaketista ("hanke"), EIP:n on esitettävä hanke komission
hyväksyttäväksi. Hanke-ehdotuks essa EIP ilmoittaa komissiolle  kyseiselle paikalliselle
rahoituslaitokselle jä rjestelyn mukaisesti myönnetyn lain an ja Phare-tuen kokonaismäärän.
Saatuaan komission hyväksynnän EIP tekee paikallisen rahoituslaitoksen kanssa sopimuksen,jolloin tästä tulee ohjelman mukainen osallistuva pankki.
Osallistuva pankki ryhtyy tiedottamaan järjestelystä kunnille tavoitteenaan saada
kelpoisuuskriteerit täyttäviä infrastruktuuri-investointeja koskevia lainahakemuksia. Tutkittuaanhakemukset perusteellisesti os allistuva pankki tekee lainas opimuksen kunnan tai julkisen
palvelun tuottajan kanssa ("alah anke"). Lainasopimukseen sisältyy myös osa Phare-tuesta, joka
myönnetään kunnalle tai julkisen palvelun tuo ttajalle. Yleensä lainak elpoisia ovat hankkeet,
joiden kustannukset ovat korkeintaan viisi miljoonaa euroa.
Kaikkien investointihankkeiden täytänt öönpanossa noudatetaan as ianmukaista yhteisön
ympäristölainsäädäntöä. Alahankkeen kokonaissu mma, hankkeelle myönnett y Phare-tuki (suora
investointituki) ja kaikki m uu hankkeen rahoitukseen käytetty yhteisön rahoitus eivät saa
yhteensä ylittää 90 prosenttia investointikus tannuksista. Ohjelman täyt äntöönpanoa valvotaan
operationaalisella tasolla EIP:n toimittamilla tilanneselvityksillä. Myös komission ja EIP:nedustajista koostuva ohjauskomit ea valvoo ohjelman täytäntöönpanoa.
3. T
ILANNESELVITYS : NYKYISTEN TOIMIEN PAREMPI KOORDINOINTI
Rajaseutualueiden erityisong elmien ratkaisemiseksi komi ssio toteaa toimintasuunnitelmassa
aikovansa edelleen yhdenmukaistaa Phare CBC - ohjelman ja Interreg-a loitteen koordinointia.
Tätä varten komissio ilmoitti seuraavista toimenpiteistä:
3.1. Phare CBC- ja Interreg-ohjelmien koordinoinnin parantaminen
Phare CBC -asetuksen muuttaminen
Jos oletetaan, että laajentumin en tapahtuu 1. tammikuuta 2004, vuoden 2003
ohjelmasuunnitelma on viimeinen  ehdokasmaita koskeva Phar e-ohjelmasuunnitelma. Koska
aikaa on jäljellä näin vähän, ko missio aikoo tehdä Phare CBC -asetukseen vain hyvin pieniä
muutoksia.
Kokemukset, joita on saatu vuodesta 1999 alkaen  yhtenäisistä ohje lma-asiakirjoista ja
yhteistyökomiteoista, osoittavat, että Phare CBC -ohjelmien tukikelpoiset toimenpiteet voidaan
14yhdenmukaistaa Interreg-aloitteen kanssa. Phar e 2000 -katsauksessa esiteltyjen innovaatioiden
arvioinnin perusteella vaikuttaa siltä, että yhdenmukaistaminen kannattaa.
Ainoa tarvittava muutos koskee komission Phare CBC -asetuksen 5 artiklaa. Poistamalla 1
kohdan viimeinen virke voidaan poistaa yhtäältä  a–i ja toisaalta j –n alakohdissa mainittujen
toimien väliset erot. Näin kaikki toimet voivat saada sekä yleistä Phare CBC -tukea ettäpienhankkeille tarko itettua Phare CBC -tukea (5 artiklan 2 kohta). Tämä tukikelpoisten toimien
yhdenmukaistaminen tuo Phare CBC:n lähemmäksi Interreg-aloitetta.
Komissio hyväksyi nämä muutokset 6. Syyskuut a 2002, jolloin muutettua Phare CBC -asetusta
voidaan soveltaa vuoden 2003 Phare-ohjelmasuunnittelussa.
Phare-suuntaviivojen tarkistus
Komissio on myös tarkistanut kauden 2000–2006 Phare-suuntaviivat. Tässä yhteydessä on myös
käsitelty valtioiden ja alueiden välistä yhteistyötä.
Phare-suuntaviivoissa toistet aan, että ehdokasmaat voivat ed elleen tukea Phare-ohjelmien
varoista Interreg III B -ohjelmia (valtioiden väliset), esimerkiksi Cadses-ohjelmaa, tai Interreg IIIC -ohjelmia (alueiden väliset) ja halutessaan jopa lisätä tätä tukea.
Itämeren alueella, jolla noudatetaan valtioiden  välistä lähestymista paa, Phare CBC:stä
yhteisrahoitetaan edelleen Interreg III B -tyyppisiä ohjelmia.
Tarkistetut suuntaviivat hyväksyttiin 6. syyskuut a 2002 yhdessä Phare CBC -asetuksen kanssa.
Alueperiaatteen soveltaminen
Rajaseutuja koskevassa to imintasuunnitelmassaan komissio toteaa myös tutkivansa
mahdollisuudet muuttaa alueperiaatt een soveltamista välje mmäksi. Periaate ta rkoittaa sitä, että
Interreg-rahoitusta voi nykyisellään saada ainoa staan sellaisille hankkeille  tai hankkeiden osille,
jotka sijoittuvat fyysisesti EU:n alueelle.
Perehdyttyään asiaan komissio on tullut siihen tulokseen, että nykyiset lainsäädäntöpuitteet
kieltävät selvästi ra kennerahastoihin perustuvan tuen käytön Euroopan unionin alueen
ulkopuolella. Alueperiaate tta on näin ollen edelleen s ovellettava invest ointihankkeisiin
(esimerkiksi jätevesila itoksiin, siltoihin ja teknologiakes kuksiin). Alueperiaatteen väljempi
tulkinta on kuitenkin mahdollinen jäljempänä luetelluissa tapauksissa.
Teknistä apua koskevat poikkeuksetNeuvoston asetuksen (EY) N:o 1260/1999 soveltamista  koskevista yksityis kohtaisista säännöistä
28. heinäkuuta 2000 annetussa komission asetuks essa (EY) N:o 1685/2000 säädetään (liitteessä
olevan säännön 11 2.1 kohta), että seurantakomite oiden tai alakomiteoide n kolmansista maista
tulevien osallistujien kulut voidaan rahoittaa teknisen avun talousarvi osta silloin kun komitean
puheenjohtaja pitää tällaisten jäsenten m ukanaoloa keskeisenä  ohjelman tehokkaan
täytäntöönpanon kannalta.
15Interreg-ohjelmien ohjauskomiteoita voidaan pitää alakomiteoina. Kun kyseessä on Interreg-
ohjelma, johon osallistuu ko lmansia maita ja erityisesti hakija valtioita, voidaan yleensä katsoa,
että näiden maiden edusta jien läsnäolo on välttämätön ohj elman tehokkaan täytäntöönpanon
kannalta, sillä seuranta- ja ohjauskomiteoiden työjärjestyksessä (josta on useimmiten jo päätetty)määrätään näiden kolmansien maiden edustajien jäsenyydestä ja edellytetään päätösten tekemistäyksimielisesti. Tätä ei näin ollen tarvitse todeta jokaisessa kutsussa erikseen.
Sellaisia hankkeita koskevat poikkeukset, jotka eivät ole kelpoisia tekniseen apuun
Komissio katsoo, että ohjelmal ohkon A hankkeissa (muut kuin i nvestointihankkeet), joiden
vetäjät ovat tukikelpoisia EU :n puolella rajaa, tietyt ha kijavaltioiden edustajien kulut
(hankkeisiin liittyvät matka- ja  oleskelukulut sekä kokousten, seminaarien tai kielikurssien
osallistumismaksut) voidaan korva ta EAKR:sta. Jotta yhteistyöt ä helpotettaisiin mahdollisimman
paljon, ohjelmalohkon A ja B hankkeissa kolmansista maista tulevien kumppanien tai
edustajien  matka- ja oleskelukulut voi vat olla jonkin toimen tukike lpoisia kuluja, jos kokous tai
seminaari on osa hyväksyttyä tointa ja se pidetään EU:n alueella.
EU:n jäsenvaltioista tulevien kumppanien ja edustajien  matka- ja oleskelukulut, jotka
liittyvät kolmannessa maassa to teutettaviin toimiin ja ovat koko hankkeen onnistumisen kannalta
olennaisia, ovat myös t ukikelpoisia EAKR:sta.
Muita mahdollisuuksia tulkita al ueperiaatetta joustavammin
Julkisia hankintoja koskevan yhteisön lainsääd ännön mukaisesti palvelut tai tarvikkeet, joita
käytetään Interreg-hankkeen täytäntöön pa nemiseksi EU:ssa, voidaan myös hankkia
"kumppanuusmaasta" tai muista asianomaisista kolma nsista maista yleise n kansallisen, yhteisön
tai kansainvälisen julkisia hankint oja koskevan lainsäädännön mukaisesti.
Samoin kuin hakijavaltioiden edustajien tietyt kulut ovat tukikelpoisia EAKR:sta, jos ne liittyvät
muihin kuin investointihankkeisiin, myös sellaiset  EU:n jäsenvaltioiden os allistujien kulut, jotka
liittyvät hakijavaltiossa tote utettavaan hankkeeseen ja ovat koko hankkeen onnistumisen
kannalta olennaisia, voi vat saada tukea EAKR:sta (esimerk iksi matka- ja oleskelukulut,
kokousten ja seminaarien osa llistumiskulut, työharjoittelu - ja kielikurssikulut).
Rajaseutujen läheisyydessä sijaitsevien alueiden tukikelpoisuus
Koska Wien sijaitsee Slovakian, Unkarin ja Tšekin tasavallan rajaseutujen läheisyydessä ja sen
maantieteellinen sijainti on siten ainutlaatuinen, komissio hyväksyi Wienin sisällyttämisenUnkaria ja Tšekin tasavaltaa koskeviin Interreg III A - ohjelmiin. Tämän puolesta puhuivat
taloudelliset suhteet ja hallinnon koordinoin ti ehdokasmaiden kanssa , joissa Wien on
erityisasemassa. Yksityiskohdista keskusteltiin Itävallan viranomai sten kanssa ja ne kirjattiin
Interreg-suuntaviivojen muutokseen
4 sen jälkeen, kun niistä oli ne uvoteltu naapurimaiden kanssa
ja otettu huomioon Itävallan ra janaapureina olevien Saksan osavaltioiden erityistarpeet.
                                                
4EYVL C 239, 25.8.2001, s. 4.
163.2. Toimintapoliittiset aloitteet maatalouden hyväksi
Koska nykyisten maaseudun kehittämisohjelmien vä liarvioinnit ovat vielä laatimatta (niiden on
määrä valmistua vuoden 2003 loppuun mennessä), on liia n aikaista tehdä johtopäätöksiä näiden
rajaseutualueiden toiminnan kilpailukyvyn parantamista ja monipuolistamista koskevienohjelmien uudelleen suuntaamisesta. On kuitenkin syytä muistaa, että monet rajaseutualueet
saavat huomattavaa tavoite 1 -tukea, johon kuul uu sekä maaseudun keh ittämistoimenp iteitä että
muita alueita korkeamma t yhteisrahoitusosuudet.
Leader+-aloitteen kansainvälisen yhteis työn ohjelmalohko, jonka avulla paikalliset
toimintaryhmät voivat käynnistää yhteishankkeita  jonkin toisen maan (mukaan luettuina
hakijamaat) vastaavan organisaation kanssa, ei ole vielä käynnistynyt kaikkialla. Leader-ryhmienvalintaa ei ole vielä saatu päätökseen, eivätkä ohjelmat ole vielä täytäntöönpanovaiheessa.
Lisäksi yhteistyö hakijamaiden ka nssa on Leaderissa uusi piirre, ja paikalliset hankkeet etusijalle
asettavien Leader-ryhmien on löydettävä  mahdolliset kumppanit ja mitattava  hankkeilla
kyseisten alueiden keh ittämisessä saavute ttava lisäarvo. Jotkin paik alliset toimintaryhmät ovat
kuitenkin jo käynnistäneet yhteydenotot.
4. P
ÄÄTELMÄT
Laajentumisella on erityisen merkittäviä seurauksia EU:n jäsenvaltioiden reuna-alueille. Se
tarjoaa niille tilaisuuksia inte graation, taloudellisen toiminnan ja kasvun lisäämiseen. Joitakin
infrastruktuuriin ja talouden ra kenneuudistukseen liittyviä erit yisongelmia on kuitenkin vielä
ratkaisematta.
Yhdessä rakennepolitiikan välineiden ja vahvistetun liittymistä edeltävän strategian välineiden
kanssa komission heinäkuu ssa 2001 hyväksymä toimintas uunnitelma varmistaa, että
rajaseutualueiden tuke miseksi on käytössä laaja toimenpidevalikoima.
Kertomuksesta käy ilmi, että komissio on edisty nyt huomattavasti yhteis ön rajaseututoiminnan
täytäntöönpanossa. Hankkeiden täytäntöönpano on kuitenkin vasta alkuvaiheessa, ja komissio
luottaa paljolti siihen, että alu eelliset ja paikalliset kumppanit toteuttavat onnistuneesti hankkeet,
joille on myönnetty rahoitusta.
Vuoden 2003 talousarviosta on tarkoitus myönt ää 15 miljoonan euron ylimääräinen määräraha
toimenpiteille, joilla valmistellaan laajentumisen vaikutuks ia ehdokasvaltioiden  naapurialueilla
koskevaa pilottihanketta (budje ttikohta B5-3003). Tähän sisält yy seuraavia toimenpiteitä:
– Jatketaan pk-yritysten tukitoimenpiteitä varsinkin aloilla, joihin laajentuminen erityisesti
vaikuttaa. Tähän kuuluu muun mua ssa yritysten välisen yhteis työn edistäminen ja teknisen
osaamisen siirtäminen.
– Vahvistetaan työntekijöitä koskevia toimia. Tä llaisia toimia ovat es imerkiksi neuvonta ja
ohjaus, jotka koskevat sosiaali- ja työlainsäädäntöä ja muuta henkilöiden vapaata liikkumistakoskevaa yhteisön lainsäädäntöä rajan ku mmallakin puolella liittymisen yhteydessä.
17– Jatketaan toimia, joilla paikallis- ja alueviranomaisia valmennetaan käsittelemään lisääntyvää
liikkuvuutta ja maahanmuuttoa ja autetaan heitä panemaan täytäntöön kansalaisille
tarkoitettuja, kohdenne ttuja sosiaali-, kulttuuri- ja koulutusalan aloitteita.
Lisäksi komissio seuraa tulevais uudessakin laajentumisen sosiaalis ia ja taloudellis ia vaikutuksia
rajaseutualueilla parantaakseen tätä yhteisön toimintaa edelleen.
18Liite: Interreg-aloitteesta vuonna 2002 raja seutualueille myönnety n 30 miljoonan euron määrärahan erittely (uusi budjettikohta B2-1411)
13 OHJELMALOHKON A OHJELMAA + ITÄMEREN ALUETTA KOSKEVA OHJELMALOHKON B
OHJELMA
Osallistuvat maat Kyseisiä alueita
koskevan ohjelman nimiKokonais-
kustannuksetEAKR-tuki
(käytetään
painotusarvona )Osuus
pro-
sent-
teina30 miljoonan
jako ohjelmien
keskenEAKR-tuki
yhteensä 30
milj. euron
lisämäärärahan
jälkeen
Suomi/Viro Etelä-Suomen
rannikkoseutu 31,40  14,10 1,5 % 0,451  14,55
Saksa/Puola Mecklenburg-Puola  110,98  83,09 8,9 % 2,657  85,74
Saksa/Puola Brandenburg-Lubuskie  130,79  96,21 10,3 % 3,077  99,29
Saksa/Puola Sachsen-Puola  61,11  42,68 4,5 % 1,365  44,05
Saksa/T šekki Sachsen-T šekki  244,25  170,72 18,2 % 5,459  176,18
Saksa/T šekki Baijeri-T šekki  127,64  63,82 6,8 % 2,041  65,86
19Itävalta/T šekki Itävalta-T šekki  51,80  25,90 2,8 % 0,828  26,73
Itävalta/Slovakia Itävalta-Slovakia  52,50  26,25 2,8 % 0,839  27,09
Itävalta/Unkari Itävalta-Unkari  61,65  30,82 3,3 % 0,986  31,81
Itävalta/Slovenia Itävalta-Slovenia  54,52  27,26 2,9 % 0,872  28,13
Italia/Slovenia Italia-Slovenia  93,29  43,20 4,6 % 1,381  44,58
Kreikka/Bulgaria Kreikka-Bulgaria  259,28  170,00 18,1 % 5,436  175,44
Kreikka/Kypros Kreikka-Kypros  80,21  47,00 5,0 % 1,503  48,50
Suomi/Ruotsi/
Tanska/Saksa/Viro/Liettua
/Latvia/PuolaItämeren alue  186,51  97,11 10,4 % 3,105  100,22
Yhteensä 1 545,93  938,17 100,0 % 30,000  968,17
+3,2 %
20

21

22