EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 17.12.1998 
KOM( 1998) 712 lopullinen 
YHTEENVETO MÄARÄAIKAISKERTOMUKSISTA 
Euroopan Komission kertomukset Euroopan unionin jäsenyyttä hakeneiden maiden 
edistymisestä liittymisvalmisteluissa 

SISÄLLYS 
YHTEENVETO MÄÄRÄAIKAISKERTOMUKSISTA 
Euroopan Komission kertomukset Euroopan unionin jäsenyyttä hakeneiden maiden 
edistymisestä liittymisvalmisteluissa 
Sivu 
I. JOHDANTO 1 
II. ARVIO KESKI- JA ITÄ-EUROOPAN MAIDEN EDISTYMISESTÄ 
LIITTYMISPERUSTEIDEN TÄYTTÄMISESSÄ 3 
1. Poliittiset arviointiperusteet 4 
2. Taloudelliset arviointiperusteet 6 
a) Toimiva markkinatalous 8 
b) Edellytykset selviytyä kilpailun j a markkinavoimien paineista unionissa 10 
3. Muut jäsenyyden velvoitteet 12 
a) Unionin poliittiset, taloudelliset ja rahaliittoa koskevat tavoitteet 12 
b) Yhteisön säännöstön käyttöönotto 15 
c) Hallintojärjestelmän ja oikeuslaitoksen kyky soveltaa yhteisön säännöstöä 22 
III. KYPROS 25 
IV TURKKI 26 
V. MALTA 27 
VI LAAJENTUMISPROSESSI 27 
1. Eurooppa-konferenssi 27 
2. Liittymisprosessi 28 
a) Keski- ja Itä-Euroopan maiden liittymistä valmisteleva strategia 28 
b) Yhteisön säännöstön analyyttinen arviointi ("screening") 34 
i) Analyyttinen arviointi valtioista, joiden kanssa neuvottelut on aloitettu 34 
ii) Analyyttinen arviointi valtioista, joiden kanssa ei vielä ole aloitettu 
neuvotteluja 34 
c) Liittymisneuvottelujen kulku 35 
d) Kyprosta koskeva Eurooppan unionin strategia 36 
e) Turkkia koskeva Euroopan unionin strategia 37 
VII. PÄÄTELMÄT JA SUOSITUKSET 37 
A 
YHTEENVETO MAARAAIKAISKERTOMUKSISTA 
Euroopan Komission kertomukset Euroopan unionin jäsenyyttä hakeneiden maiden 
edistymisestä liittymisvalmisteluissa 
I. JOHDANTO 
1. Luxemburgissa joulukuussa 1997 kokoontunut Eurooppa-neuvosto pyysi 
komissiota laatimaan määräaikaiskertomukset siitä, miten kukin hakijamaa on 
edistynyt liittymisvalmisteluissaan: 
"Komissio laatii vuoden 1998 lopusta lähtien kustakin valtiosta 
neuvostolle säännöllisesti kertomukset siitä, miten kukin Keski- ja 
Itä-Euroopan hakijavaltio on edistynyt liittymisvalmisteluissaan 
Kööpenhaminan iiittymiskriteerien perusteella arvioiden, 
erityisesti unionin säännöstön siirtämisessä osaksi lainsäädäntöään; 
kertomuksiin liitetään tarvittaessa suosituksia kahdenvälisten 
hallitustenvälisten konferenssien aloittamiseksi. Ennen kyseisiä 
kertomuksia liittymistä valmistelevien kumppanuuksien 
toteuttamista ja säännöstön omaksumisen edistymistä käsitellään 
kunkin hakijavaltion kanssa Eurooppa-sopimukseila perustetuissa 
elimissä. Komission kertomusten perusteella neuvostossa tehdään 
tarvittavat päätökset liittymisneuvottelujen kulusta ja niiden 
ulottamisesta muihin hakijoihin. Komissio jatkaa Agenda 2000 -
asiakirjassa käytetyn menetelmän soveltamista arvioidessaan 
hakijavaltioiden kykyä täyttää taloudelliset kriteerit ja huolehtia 
liittymisestä johtuvista velvoitteista. 
Komission on noudatettava dynaamista lähestymistapaa 
arvioidessaan hakijavaltioiden edistymistä neuvostolle 
säännöllisesti esittämissään kertomuksissa." 
Cardiffissa kokoontunut Eurooppa-neuvosto pyysi, että myös Kyproksesta ja 
Turkista laadittaisiin vuoden Î998 lopussa toimitettavat kertomukset, ja 
täsmensi, että: 
"Turkin osalta kertomukset perustuvat assosiaatiosopimuksen 28 
artiklaan ja Luxemburgin Eurooppa-neuvoston päätelmiin". 
Agenda 2000 -asiakirjan maalausuntoihin sovelletun menetelmän mukaisesti 
komissio esittää neuvostolle yleislausunnon, joka on yhteenveto 
määräaikaiskertomuksiin sisältyvistä arvioista sekä suosituksista. 
Yleislausunnossa arvioidaan myös neuvottelujen etenemistä ja liittymistä 
valmistelevan strategian vahvistumista. 
2. Keski- ja Itä-Euroopan hakijamaita koskevissa 
määräaikaiskertomuksissa komissio keskittyy arvioimaan sitä, onko 
heinäkuun 1997 jälkeen ilmoitetut tai suunnitellut uudistukset pantu 
tosiasiallisesti täytäntöön Kööpenhaminan kriteerien edellyttämällä tavalla. 
Näistä ja erityisesti niistä uudistuksista, jotka ovat välttämättömiä yhteisön 
säännöstön saattamiseksi osaksi kansallisia lainsäädäntöjä, komissio korostaa 
niitä, jotka on jo toteutettu, eikä niinkään niitä, jotka on suunnitteilla tai 
joiden toteutus on kesken. Tämä on ainoa tapa arvioida ja vertailla 
liittymisvalmistelujen etenemistä puolueettomalta pohjalta. 
Määräaikaiskertomuksissa komissio arvioi myös sitä, miten kunkin 
hakijamaan valmiudet omaksua yhteisön säännöstö ovat kehittyneet. 
Madridissa kokoontuneen Eurooppa-neuvoston pyynnöstä komissio painottaa 
edelleen toimia, jotka on toteutettu hallinnon mukauttamiseksi säännöstön 
edellyttämällä tavalla mahdollisimman pian. 
On hyvä muistaa, että keskeinen tekijä hakijamaiden liittymistä 
valmisteltaessa on aikataulun noudattaminen tai sen nopeuttaminen sellaisten 
uudistusten osalta, jotka ovat välttämättömiä maiden mukauttamiseksi 
mahdollisimman pian niiden tuleviin jäsenvelvoitteisiin. Tähän liittyen 
komissio muistuttaa Agenda 2000 -asiakirjassa laatimastaan 
arviointimenetelmästä. Hakijamailla on vielä paljon tehtävää liittymisen 
valmistelussa. Komissio on edelleen sitä mieltä, että kaikki hakijamaat, myös 
ne, jotka keskipitkällä aikavälillä pystyvät parhaiten selviytymään jäsenyyden 
mukanaan tuomista velvoitteista, onnistuvat siinä ainoastaan "jos ne jatkavat 
ja tehostavat valmisteittaan ". 
Maalausuntojen julkaisemisen jälkeen tapahtuneen todellisen edistymisen 
arviointi perustuu eri tietolähteisiin. Ensisijaisia ovat hakijamaiden itsensä 
antamat tiedot, joiden perusteella lausunnot päivitetään. Komissio hyödyntää 
myös tietoja, jotka ovat peräisin sekä Eurooppa-sopimusten yhteydessä 
järjestetyistä kokouksista että yhteisön säännöstön analyyttisestä arvioinnista 
(ns. screening). Komissio vertaa näin saatuja tietoja niihin, jotka sisältyvät 
yhteisön säännöstön täytäntöönpanoa koskeviin kansallisiin ohjelmiin. Kuten 
maalausuntoja laatiessaan, komissio on nytkin käyttänyt lähteenään Euroopan 
parlamentin mietintöjä, jäsenvaltioiden toimittamia arvioita sekä 
kansainvälisten järjestöjen, erityisesti Euroopan neuvoston ja ETYJin, 
kansainvälisten rahoituslaitosten ja valtiosta riippumattomien järjestöjen 
materiaalia. 
Cardiffissa kokoonut Eurooppaneuvosto suhtautui myönteisesti komission 
aikomukseen laatia kertomus jokaisen hakijamaan edistyksestä jäsenyyttä 
kohti. Täten komissio on myös laatinut kertomuksen Kyproksesta, jonka 
1 
komissio on päivittänyt vuonna 1993 annettua lausuntoa erityisesti yhteisön 
säännöstön analyyttisen arvioinnin tulosten ja kyselyihin saatujen vastausten 
pohjalta. Kuten vuonna 1993, komissiolla ei nytkään ole kuin yhden 
osapuolen antamia tietoja saaren pohjoisosan tilanteesta. 
Turkkia koskevassa kertomuksessa komissio on päivittänyt vuonna 1989 
annettua lausuntoa, mutta se myös arvioi Cardiffissa kesäkuussa 
kokoontuneen Eurooppa-neuvoston pyynnöstä maan tilannetta 
Luxemburgissa kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmien valossa. 
Arvioinnissa komissio on käyttänyt samaa menetelmää kuin KIE-maita 
koskevissa lausunnoissa. Komissiolla oli kuitenkin vaikeuksia koota nopeasti 
tarvittavat tiedot sen arvioimiseksi, millaiset valmiudet Turkilla on soveltaa 
yhteisön säännöstöä muilla kuin tulliliiton tai EU:n ja Turkin suhteita 
koskevan strategian alaan kuuluvilla aloilla. 
II. ARVIO KESKI- JA ITÄ-EUROOPAN MAIDEN EDISTYMISESTÄ 
LHTTYMISPERUSTEIDEN TÄYTTÄMISESSÄ 
Cardiffissa kokoontunut Eurooppa-neuvosto esitti päätelmissään 
seuraavaa: "Unionin tärkeimpänä tavoitteena on jatkaa 
laajentumisprosessia Luxemburgin Eurooppa-neuvoston 
päätelmissä tarkoitettujen maiden osalta, jolloin ne voivat edelleen 
aktiivisesti edistää ehdokkuuttaan ja edetä kohti 
jäsenyysvelvoitteiden vastaanottamista, mukaan lukien 
Kööpenhaminan kriteerien täyttäminen. Jokaista hakijamaata 
arvioidaan samoin perustein, ja ne etenevät ehdokkuudessaan 
omaa tahtiaan valmiustasonsa makaan. Paljon Riippuu siitä, mitä 
hakijamaat itse tekevät täyttääkseen liittymisperusteet. Kaikki 
hyötyvät siitä, että niiden suhteet EU:hun ovat lujittuneet muun 
muassa poliittisen vuoropuhelun ja kellekin maalle erikseen 
sovitettujen, jäsenyyteen valmistautumista tukevien strategioiden 
avulla." 
Komissio käyttää tässä kertomuksessa hakijamaiden tilanteen arvioimiseksi 
samoja yleispäteviä arviointiperusteita kuin ne, joita se sovelsi viime vuonna 
antamissaan lausunnoissa. Tämä menettely takaa kaikkien hakijamaiden 
tasapuolisen kohtelun. Arviointi ei sisällä muita tekijöitä tai uusia perusteita, 
jotka muuttaisivat lausunnoissa käytettyjä puolueettomia perusteita. Komissio 
on noudattanut tarkalleen Kööpenhaminassa ja Madridissa kokoontuneissa 
Eurooppa-neuvostoissa vahvistettuja edellytyksiä, joissa jäsenvaltioiden 
valtion- ja hallitustenpäämiehet ovat korostaneet hakijamaiden 
hallintorakenteiden mukauttamisen tärkeyttä. Luxemburgissa kokoontuneen 
Eurooppa-neuvoston kehotuksesta komissio ottaa huomioon myös liittymistä 
valmistelevan kumppanuuden, joka käsittää yhteisön säännöstön voimaan 
saattamisessa huomioon otettavat ensisijaiset alueet. 
1. Poliittiset arviointiperusteet 
Kööpenhaminassa kokoontunut Eurooppa-neuvosto päätti, että jäsenyys 
edellyttää hakijamailta instituutioita, joilla taataan demokratian ja 
oikeusvaltioperiaatteen toteutuminen, ihmisoikeudet sekä 
vähemmistöjen kunnioittaminen ja näiden aseman turvaaminen. 
Amsterdamin sopimuksen tullessa voimaan perussopimuksen nykyistä 
O artiklaa muutetaan siten, että siihen lisätään yleinen perusperiaate, 
jonka mukaan "unioni perustuu vapauden, demokratian, 
ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioittamisen sekä oikeusvaltion 
periaatteisiin". 
Komissio teki lausunnoissa yleisen päätelmän, jonka mukaan kaikki 
hakijamaat yhtä lukuun ottamatta täyttivät poliittiset liittymisperusteet, 
vaikka niistä eräiden olikin edistyttävä demokratian toteuttamisessa ja 
ihmisoikeuksien turvaamisessa. Komissio katsoi, että ainoastaan 
Slovakia ei täyttänyt poliittisia edellytyksiä. Slovakian äskettäiset vaalit 
nostivat valtaan uuden hallituksen, joka toteuttanee tämän tilanteen 
korjaamiseen tarvittavia uudistuksia. 
Demokratian ja oikeusvaltion osalta komissio on keskittynyt 
tarkastelemaan demokratian toimivuutta poliittisten instituutioiden 
muodollisen kuvailun sijasta. Yleisesti ottaen komissio katsoo, että 
kokonaistilanne on säilynyt tyydyttävänä, sillä hakijamaiden 
demokraattista kehitystä ollaan lujittamassa, mikä vahvistaa 
lausunnoissa havaittuja myönteisiä suuntauksia. Puolassa, Unkarissa, 
Tsekissä, Liettuassa ja Latviassa on viimeisen puolentoista vuoden 
aikana järjestetty vapaita ja oikeudenmukaisia parlamentti- ja 
presidentinvaaleja. Hakijamaat ovat osoittaneet kaikissa näissä 
yhteyksissä instituutioidensa vakauden, joka mahdollistaa julkisten 
viranomaisten asianmukaisen toiminnan ja demokratian lujittamisen. 
Myös Slovakiassa näyttää tapahtuvan tämänsuuntaista kehitystä. 
Myönteisestä kehityksestä huolimatta on todettava, että lausunnoissa 
havaittujen institutionaalisten puutteiden korjaamiseksi toteutetut 
pyrkimykset ovat olleet riittämättömiä. Oikeusjärjestelmän heikkous on 
yhä kaikkien hakijamaiden yhteinen ongelma. Tämä pätee sekä 
tuomareiden koulutukseen että oikeudenkäyntimenettelyjen 
uudistamiseen, jonka tavoitteena on vähentää kohtuuttomia viivästyksiä 
asioiden käsittelyssä. Kyseinen ongelma on erityisen vakava Puolassa, 
Tsekissä, Sloveniassa ja Virossa. Slovakian suurena ongelmana on 
tuomareiden riippumattomuus. Unkari on pyrkinyt parantamaan 
h 
oikeusjärjestelmänsä toimintaa, mutta muissa hakijamaissa tällä alalla 
on edistytty vain vähän lausuntojen antamisen jälkeen. 
Lahjonnan torjuntaa on tehostettava entisestään. Hakijamaiden tällä 
alalla toteuttamat ponnistelut eivät vielä vastaa ongelman vakavuutta. 
Eräissä maissa ollaan ottamassa käyttöön uusia valvonta- ja 
torjuntaohjelmia, mutta niiden tehokkuutta on vielä ennenaikaista 
arvioida. Voidaan todeta, että useimmilta hakijamailta puuttuu 
päättäväisyyttä tämän kysymyksen tarkasteluun ja lahjonnan 
kitkemiseen. 
Ihmisoikeuksia koskevien perusoikeuksien kunnioittaminen taataan 
yleisesti hakijamaissa. Suurin osa hakijamaista ratifioi tärkeimmät 
ihmisoikeuksien suojelua koskevat sopimukset. 
Komission mielestä radion ja television riippumattomuutta on kuitenkin 
eräissä tapauksissa vahvistettava edelleen. 
Romanian erityistapauksessa hallitus on jatkanut niiden toimien 
toteuttamista, joiden tavoitteena on parantaa valtion orpokoteihin 
hylättyjen lähes 100 000 lapsen suojelua. Näitä toimenpiteitä on tuettu 
PHARE-ohjelmasta. On toteutettu toimia, joilla näitä lapsia autetaan 
sopeutumaan uudelleen perheisiinsä tai sijoittautumaan sijaisperheisiin. 
Vähemmistöjä koskevan kysymyksen osalta Euroopan unioni on 
pannut tyytyväisenä merkille Latviassa äskettäin järjestetyn 
kansalaisuutta koskevan kansanäänestyksen, joka helpottaa 
kansalaisoikeuksien myöntämistä muiden maiden kansalaisille ja 
heidän kansalaisuutta vailla oleville lapsilleen. On valitettavaa, että 
Viron parlamentti ei ole vielä hyväksynyt kansalaisuuslain muutoksia, 
joiden myötä ilman minkään maan kansalaisuutta olevat lapset saisivat 
Viron kansalaisuuden. 
Romanien tilanne on edelleen ongelmallinen, sillä hakijamaissa on 
edistytty vain vähän tämän kysymyksen ratkaisemisessa. Vaikka 
romanien oikeudellinen asema ja oikeudet pysyvät muuttumattomina, 
he kärsivät syrjinnästä ja sosiaalisesta syrjäytymisestä erityisesti 
Unkarissa, Slovakiassa, Bulgariassa ja Tsekissä. Romaniassa asuu 
miljoonia romaneja ja Romanian onkin tehostettava pyrkimyksiään 
tämän vähemmistön tilanteen parantamiseksi. 
Romaniassa asuvan unkarilaisvähemmistön tilanteen parantumisesta on 
merkkejä kaikilla yhteiskunnallisen elämän tasoilla, ja Romanian 
viranomaiset vaikuttavat halukkailta pääsemään sopimukseen saksalais-
unkarilaisen yliopiston perustamisesta. Slovakian 
unkarilaisvähemmistön asema on ollut tähän asti huolestuttava. 
s 
Unkarilaisvähemmistön edustajien ottaminen mukaan Slovakian uuteen 
hallitukseen on kuitenkin myönteinen merkki tämän vähemmistön 
aseman parantumisesta Slovakiassa. 
Yleisesti ottaen vaikuttaa siltä, että vaikka hakijamaiden poliittisten ja 
oikeudellisten järjestelmien demokraattisessa toiminnassa ei ole 
ilmennyt uusia ongelmia tai taantumisia, viimeisen puolentoista vuoden 
aikana toteutettu toiminta on ollut hyvin vähäistä, vaikka kyseistä alaa 
olisi tarpeen vahvistaa. Vähemmistöjen ongelma säilyy yleisesti ottaen 
huolestuttavana laajentumista silmällä pitäen. 
2. Taloudelliset arviointiperusteet 
Lausunnoissa todettiin, että kaikki Keski- ja Itä-Euroopan hakijamaat 
olivat edistyneet merkittävästi markkinatalouteen siirtymisessä entisen 
kommunistivallan kaaduttua. Lausunnoissa tunnustettiin, että eri 
maiden lähtökohdat olivat erilaiset, ja kiinnitettiin aivan erityistä 
huomiota kaikkien markkinatalouden ja talouspolitiikkojen luomiseen 
tähtäävien, suurta kannatusta nauttivien uudistusten johdonmukaiseen 
toteuttamiseen. Analyysistä kävi samanaikaisesti ilmi, että vaikka 
joissakin hakijamaissa oli tapahtunut voimakasta taloudellista kasvua, 
niistä eräät olivat yhä alttiina merkittäville makrotaloudellisille 
riskeille. 
Kansainvälisen tilanteen heikkeneminen ja rahoitusmarkkinoiden 
häiriöt eivät ole lausuntojen antamisen jälkeen vaikuttaneet 
merkittävästi kymmenen Keski- ja Itä-Euroopan hakijamaan 
taloudelliseen kasvuun. Kyseisten maiden reaalisen kasvuvauhdin 
uskotaan olevan vuonna 1998 keskimäärin 3,5 prosenttia. Niistä 
useimmissa kasvuvauhti on 4 - 7 prosenttia, eli maailmanlaajuisesti 
hyvin korkea. Kasvuvauhti on ollut korkeinta Virossa, Latviassa ja 
Puolassa. Tuotannon kasvu on johtunut kotimaan kysynnästä, erityisesti 
kiinteistä investoinneista. Nettoviennin vaikutus on lievästi 
negatiivinen, koska tuonti on kasvanut vientiä suuremmaksi. Tämän 
positiivisen yleiskasvun vastakohtana Romanian ja Tsekin 
bruttokansantuotteet ovat alentuneet syistä, jotka eivät ole sidoksissa 
kansainvälisen taloudellisen tilanteen heikkenemiseen. Valtiolla on 
Romaniassa monilla talouselämän aloilla yhä liian hallitseva asema. 
Tsekin on kehitettävä ja lujitettava rakenteellisia uudistuksiaan yritysten 
ja pankkien välisten liian tiiviiden suhteiden purkamiseksi. Bulgaria on 
toipunut äskettäisestä taloudellisesta taantumastaan, ja sen kasvu tulee 
olemaan tänä vuonna positiivista. 
Suorat ulkomaiset sijoitukset ovat lisääntyneet edelleen, vaikka ne 
ovatkin suhteellisen vähäisiä Länsi-Euroopan maihin verrattuna. 
Suurimmat investoinnit asukasta kohden on tehty maissa, joissa 
t 
yksityistämistä tai rakenneuudistuksia on jatkettu tasaisesti tai lisätty 
äskettäin, kuten Unkarissa, TSekissä, Virossa, Sloveniassa, Latviassa ja 
Liettuassa. Vuonna 1997 suorien ulkomaisten sijoitusten osuus Latvian 
BKT:stä oli 7,6 prosenttia, joka on kyseisen alueen suurin 
prosenttiosuus. Liettuaan tehdyt suorat ulkomaiset sijoitukset 
kaksinkertaistuivat toisena perättäisenä vuonna ja olivat vuonna 1997 
3,4 prosenttia BKT:stä. Myös Bulgaria on vetänyt edelleen puoleensa 
suoria ulkomaisia sijoituksia, joskin vähemmän vuonna 1998. Nämä 
luvut osoittavat, että lausunnoissa esitetyt suositukset eivät ole vastoin 
joitakin epäilyjä johtaneet suoria ulkomaisia sijoituksia pois maista, 
joiden kanssa ei ole käynnistetty neuvotteluja. 
Ostovoimapariteettina ilmoitettu asukaskohtainen BKT on eräissä 
hakijamaissa, kuten Sloveniassa (68 prosenttia) ja TSekissä (63 
prosenttia), lähellä yhteisön keskiarvoa. Työttömyys on vähenemässä 
Latviassa, Puolassa, Unkarissa ja Liettuassa. 
Inflaatioaste laskee ja on Sloveniassa, TSekissä, Slovakiassa, Latviassa 
ja Liettuassa jo alle kymmenen prosenttia. Budjettialijäämät ovat 
pieniä, ja eräissä maissa (Virossa ja joinakin vuosina Latviassa) budjetti 
on ollut jopa ylijäämäinen. 
Kauppataseet ovat negatiivisia, koska hakijamaiden taloudet ovat vasta 
kehittymässä, mutta joissakin maissa (Virossa, Latviassa ja jopa 
Liettuassa, Tsekissä, Puolassa ja Slovakiassa) tämä vajaus on liian 
suuri. Myös vaihtotase on erittäin negatiivinen Virossa, Slovakiassa ja 
Liettuassa. Romanian ulkomaanvelka on lisääntymässä. 
Venäjän kriisin taloudellinen vaikutus hakijamaihin pysynee tässä 
vaiheessa vähäisenä kahdesta pääasiallisesta syystä. Ensinnäkin 
hakijamaat ovat siirtymäkehityksen alusta alkaen ohjanneet 
kaupankäyntinsä asteittain ja menestyksekkäästi entisestä 
neuvostoblokista kohti Euroopan unionia. Ne ovat saavuttaneet korkean 
kaupallisen yhdentymisen tason ja yhteensä noin 60 prosenttia niiden 
kaupasta käydään Euroopan unionin kanssa. Toisena ja tärkeämpänä 
syynä on se, että Euroopan integraation näkymät ja yhteisön säännöstön 
asteittainen täytäntöönpano ovat vaikuttaneet myönteisesti 
markkinoiden tunnelmiin. 
Kansainvälisten pääomamarkkinoiden ehdot ovat muuttuneet kuitenkin 
tiukemmiksi. Ennen kriisin alkua hakijamailla oli ollut mahdollisuus 
saada merkittäviä määriä ulkomaista rahoitusta suhteellisen edullisin 
ehdoin. Nykyisin näiden markkinoiden rahoituskustannukset ovat 
korkeammat, mikä vaikuttaa eniten maihin, joiden taloudellista perustaa 
pidetään heikkona. Tämän tilanteen olisi kannustettava hakijamaita 
? 
nopeuttamaan rakenneuudistuksiaan ja vahvistamaan 
talouspolitiikkaansa. 
Komissio noudatti tämän uuden arvioinnin toteuttamiseksi samaa 
menettelyä kuin lausuntoja laatiessaan. Komissio tarkasteli 
Kööpenhaminan kriteerien suhteen saavutettua edistystä arvioidakseen 
tähän päivään mennessä saavutettuja kokonaistuloksia. 
Arviointiperusteita sovellettiin samoin perustein kuin lausunnoissa. 
Tässä ensimmäisessä katsauksessa otetaan kuitenkin huomioon 
lausuntojen antamista seuranneen puolentoista vuoden aikana tehdyt 
lisähavainnot. 
Komissio esitti lausunnoissa mahdollisimman tarkasti Kööpenhaminan 
kriteerejä koskevan määritelmänsä. Ratkaisevassa asemassa on 
kuitenkin kaikkien näiden edellytysten välinen vuoro- ja yhteisvaikutus 
talouteen. Myös ajallinen ulottuvuus ja saavutettu tulostase ovat 
Agenda 2000:ssa huomioon otettuja tärkeitä tekijöitä. Saavutettu 
tulostase tarkoittaa tässä yhteydessä uudistusten ja politiikkojen 
peruuttamatonta, pysyvää ja todennettavissa olevaa toteuttamista niin 
pitkäksi aikaa, että talouden toimijoiden asenteissa ja toiminnassa 
saadaan aikaan pysyvä muutos ja että voidaan päätellä näiden tulosten 
olevan kestäviä. 
Markkinatalouden vaatimus on täytettävä nyt, kun taas toista kriteeriä -
kykyä selviytyä kilpailun ja markkinavoimien paineista Euroopan 
unionissa - sovelletaan keskipitkällä aikavälillä. 
a) Toimiva markkinatalous 
Toimivan markkinatalouden olemassaolo edellyttää määrättyjen 
edellytysten täyttymistä seuraavien tekijöiden perusteella: 
• Markkinavoimien vapaan vuorovaikutuksen on määriteltävä 
kysynnän ja tarjonnan tasapaino; hinnat ja kauppa on vapautettava. 
• Merkittäviä esteitä ei saa olla markkinoille pääsylle (uusien yritysten 
perustaminen) eikä markkinoilta poistumiselle (konkurssit). 
• Maassa on oltava oikeusjärjestelmä, johon kuuluu omistusoikeuksien 
sääntely. Lakien ja sopimusten noudattamista on voitava valvoa. 
• Talouden on oltava vakaa, mihin kuuluu riittävä hintavakaus sekä 
kestävä julkinen talous ja maksutase. 
• Talouspolitiikan keskeisistä tekijöistä on oltava laaja 
yhteisymmärrys. 
• Rahoitussektorin on oltava riittävän kehittynyt säästöjen 
ohjaamiseksi tuottaviin investointeihin. 
Hakijamaat arvioidaan kertomuksessa ensin näiden edellytysten 
perusteella. Komissio toteaa, että Tsekkiä, Viroa, Unkaria, Puolaa ja 
Sloveniaa voidaan pitää toimivina markkinatalouksina. Tilanne on 
edistynyt näissä viidessä maassa viime vuodesta, vaikka niissä 
jokaisessa on vielä kehitettävä määrättyjä aloja, esimerkiksi 
rahoitusmarkkinoita. Slovenian on lisäksi parannettava 
markkinamekanismejaan. Kuudes hakijamaa Slovakia pääsee erittäin 
lähelle lainsäädännön ja järjestelmän kehittyneisyyden osalta, mutta 
hallituksen liiallinen väliintulo ja avoimuuden puute ovat ristiriidassa 
markkinatalouden toiminnan kanssa. Lisäksi Slovakian 
makrotaloudellinen tilanne on huonontunut vakaan ajanjakson jälkeen. 
Kaksi muuta hakijamaata, Latvia ja Liettua, ovat edistyneet 
merkittävästi markkinatalouteen siirtymisessä. Kyseisten jo käynnissä 
olevien uudistusten jatkuvan täytäntöönpanon myötä Latvia pystyy 
täyttämään ensimmäisen taloudellisen liittymisperusteen aivan 
lähitulevaisuudessa. Latviassa on saavutettu merkittävää edistymistä 
makrotaloudellisen tilanteen alalla sekä lainsäädäntökehyksen ja 
markkinatalouden instituutioiden luomisessa. Markkinoille pääsyyn ja 
markkinoilta poistumiseen liittyviä esteitä on vähennetty ja 
talouspolitiikan olennaisia tavoitteita koskevaa laajaa yhteisymmärrystä 
lujitettu. 
Vaikka myös Liettuassa on saavutettu suurta edistymistä, jäljellä 
olevien uudistusten jatkuva täytäntöönpano on tarpeen 
markkinatalouteen siirtymiseksi. Latviassa ja vähäisemmässä määrin 
Liettuassa lähestytään Viron vuoden 1997 tilannetta, mutta tietyillä 
aloilla talouspolitiikan ja uudistusten täytäntöönpanosta on kulunut niin 
vähän aikaa, että komissio ei voi vielä tässä vaiheessa todeta näiden 
maiden olevan toimivia markkinatalouksia. 
Bulgariaa ei voida pitää toimivana markkinataloutena, vaikka se onkin 
edistynyt merkittävästi vaadittujen toimenpiteiden toteuttamisessa ja 
makrotaloudellisen vakauden luomisessa. Bulgarian suurimpana 
tämänhetkisenä haasteena on vahvistaa oikeudellisten ja 
institutionaalisten uudistusten täytäntöönpanoa uuden 
makrotaloudellisen epävakauden ja poliittisten suunnanmuutosten 
torjumiseksi. 
Romania on hakijamaista ainoa, jossa ei ole edistytty ensimmäisen 
kriteerin suhteen. Romanian hallitus ei ole vielä pystynyt toteuttamaan 
vaadittuja toimenpiteitä lähinnä poliittisen yhteisymmärryksen 
puuttumisen vuoksi. Maan makrotaloudellinen tilanne on heikentynyt. 
Hakijamaat ovat kokonaisuudessaan edistyneet merkittävästi 
markkinatalouteen siirtymisessä, vaikka niiden taloudelliset tilanteet 
vaihtelevatkin huomattavasti niiden erilaisten lähtötilanteiden 
perusteella. Maat, joiden yhteiskunnallis-poliittiset edellytykset olivat 
alunperinkin suhteellisen vakaat, eli lähinnä Unkari ja Puola, ovat 
osoittaneet jatkuvaa sitoutumista uudistuksiin ja jatkavat säännöllisten 
uudistusten toteuttamista. Myös Viro kuuluu näihin maihin. Vaikka 
Tsekki ja Slovenia ovatkin päässeet hyvin lähelle tavoitteita, ne eivät 
ole osoittaneet yhtä kestävää poliittista sitoutumista markkinoiden 
uudistuksiin. 
b) Edellytykset selviytyä kilpailun ja markkinavoimien paineista 
unionissa 
Toista taloudellista arviointiperustetta eli edellytyksiä selviytyä 
kilpailun ja markkinavoimien paineista arvioidaan seuraavien tekijöiden 
avulla: 
• toimiva markkinatalous, jossa makrotaloudellinen tilanne on niin 
vakaa, että talouden toimijat voivat tehdä päätöksiä vakaissa ja 
ennustettavissa oloissa 
• riittävät ja kustannuksiltaan kohtuulliset inhimilliset ja materiaaliset 
voimavarat, joihin kuuluvat infrastruktuurit (energia, televiestintä, 
liikenne jne.), opetus, tutkimus ja kehitysnäkymät 
• kuinka paljon julkishallinnon toimet muun muassa kauppapolitiikan, 
kilpailupolitiikan, valtiontukien ja PK-yrityksille annettavien tukien 
alalla ja niitä koskeva lainsäädäntö vaikuttavat kilpailukykyyn 
• kuinka pitkälle kyseisen maan kaupallinen yhdentyminen Euroopan 
unioniin oli edennyt ennen laajentumista; kysymys koskee sekä 
kaupan määrää että jäsenvaltioiden kanssa vaihdettujen tavaroiden 
luonnetta 
• pienten yritysten osuus, koska ne yleensä hyötyvät eniten 
paremmasta markkinoillepääsystä ja koska suurten yritysten 
hallitsevuus voisi olla merkki haluttomuudesta tehdä tarvittavat 
mukautukset. 
Maan tilanteen arviointi tämän toisen arviointiperusteen avulla on 
vieläkin vaikeampaa kuin ensimmäisen arviointiperusteen avulla, 
koska: i) arviointiperuste on monisäikeisempi, ii) päätelmät koskevat 
sio 
keskipitkää aikaväliä, iii) toisen arviointiperusteen vaatimusten 
täyttäminen riippuu osittain ensimmäisen arviointiperusteen 
vaatimusten täyttämisestä, ja vaikka iv) tarvittavat poliittiset 
toimenpiteet toteutetaankin, tarvitaan aikaa, jotta ne heijastuvat 
talouteen ja vaikuttavat täysimääräisesti edellytyksiin selviytyä 
kilpailun paineesta. Tämän vuoksi aika on erittäin tärkeä tekijä tulosten 
arvioimisessa. 
Komissio toteaa, että Unkari ja Puola ovat kehittäneet edellytyksiään 
selviytyä kilpailun paineesta ja että ne voivat täyttää toisen taloutta 
koskevan edellytyksen keskipitkällä aikavälillä. Myös Slovenian pitäisi 
voida selviytyä kilpailun ja markkinavoimien paineesta Euroopan 
unionissa keskipitkällä aikavälillä, jos se nopeuttaa suunniteltuja 
uudistuksia. Tsekin voidaan edelleen katsoa kykenevän täyttämään 
toinen edellytys, vaikka se onkin taantunut edelliseen vuoteen 
verrattuna. Slovakialla on hyvät mahdollisuudet selviytyä kilpailun ja 
markkinavoimien paineista Euroopan unionissa, jos hallitus toteuttaa 
pikaisesti tarvittavat toimenpiteet kokonaisvaltaisen ja toimivan 
markkinatalouden luomiseksi. Viron tilanne on hyvin samanlainen, 
mutta sen ulkomaankaupan suuri alijäämäisyys haittaa kestävää 
kehitystä tilanteen hiljattaisesta parantumisesta huolimatta. 
Latvian tilanne on parantunut huomattavasti viime aikoina, mutta maan 
on osoitettava uudistusten pysyvyys. Yksityistäminen on saatu lähes 
päätökseen, mutta edistystä tarvitaan rahoitusvalvonnassa, tiettyjen 
viennin avainalojen arvonlisän kasvattamisessa ja yritysten 
oikeudellisen ympäristön yksinkertaistamisessa. 
Liettuassa on tapahtunut vastaavanlaista edistystä. Yksityistäminen on 
kuitenkin saatettava päätökseen, energia-ala on uudistettava ja 
konkurssilainsäädännön moitteeton soveltaminen on varmistettava. 
Myös Bulgariassa on edistytty viime aikoina, vaikka yksityistäminen 
näyttää hidastuneen. Kilpailukykyä on parannettava edelleen. 
Romaniassa tilanne on huonontunut, koska hallitus ei ole 
määrätietoisesti pyrkinyt panemaan täytäntöön rakenneuudistusta. 
Romanialla on vielä paljon työtä edessä. 
Kuuden maan eli Unkarin, Puolan, Täekin, Viron, Slovenian ja 
Slovakian pitäisi voida selviytyä kilpailun ja markkinavoimien 
paineesta Euroopan unionissa keskipitkällä aikavälillä. Tsekin on 
kuitenkin valvottava tarkkaan, että parhaillaan käynnissä olevat 
uudistukset toteutetaan täysimääräisesti. Viron olisi harjoitettava 
makrotalouspolitiikkaa, jolla voidaan vähentää suureen 
ulkomaankaupan alijäämään liittyviä riskejä. Slovakian olisi löydettävä 
if 
ratkaisu jäljellä oleviin rakenteellisiin ongelmiin avoimella ja 
markkinatalouden periaatteita kunnioittavalla tavalla. Myös Latvia ja 
vähäisemmissä määrin myös Liettua voivat piakkoin kyetä 
selviytymään kilpailun ja markkinavoimien paineista Euroopan 
unionissa keskipitkällä aikavälillä, jos ne jatkavat suunniteltujen 
uudistusten täytäntöönpanoa. 
Lopuksi näiden kahden arviointiperusteen perusteella voidaan todeta, että 
mikään hakijamaista ei täytä Kööpenhaminassa asetettuja taloudellisia 
arviointiperusteita; tilanne oli sama myös lausuntoja annettaessa. Unkari ja 
Puola ovat lähimpänä niiden täyttämistä, kun taas TSekki ja Slovenia ovat 
hieman taantuneet, vaikka ne ovatkin jäljellä olevia maita edellä. Viro on 
edistynyt edelleen; sitä voidaan pitää markkinataloutena ja sen pitäisi 
voida selviytyä kilpailun paineesta keskipitkällä aikavälillä. Latvia ja 
vähäisemmässä määrin myös Liettua ovat edistyneet merkittävästi viime 
aikoina, mutta niiden ei voida vielä katsoa täyttävän kumpaakaan 
arviointiperustetta siitä syystä, että monet toimista on toteutettu vasta 
hiljattain. Bulgaria ja Romania eivät täytä kumpaakaan arviointiperustetta. 
Bulgaria on kuitenkin edistynyt huomattavasti ja se pyrkii määrätietoisesti 
toteuttamaan uudistukset, mutta sen lähtökohta on erittäin alhainen. 
Romanian tilanne on huonontunut edellisvuoteen verrattuna. Slovakia voi 
muuttaa talouspolitiikkaansa hiljattain pidettyjen vaalien seurauksena, 
mutta on ennenaikaista arvioida Slovakian edellytyksiä selviytyä kilpailun 
ja markkinavoimien paineista. 
3. Muut jäsenyyden velvoitteet 
Kööpenhaminassa kokoontunut Eurooppa-neuvosto täsmensi, että 
liittyminen edellyttää kykyä ottaa vastuulleen jäsenyyden tuomat 
velvollisuudet, myös unionin poliittiset ja talous-ja rahaliiton tavoitteet. 
a) Unionin poliittiset, taloudelliset ja rahaliittoa koskevat tavoitteet 
Yhteinen uiko-ja turvallisuuspolitiikka 
Hakijamaat ovat jatkaneet politiikkojensa mukauttamista unionin 
yhteiseen uiko- ja turvallisuuspolitiikkaan ja näin osoittaneet halunsa 
myötävaikuttaa toimintaan yhteisen uiko- ja turvallisuuspolitiikan alalla 
osallistumalla poliittiseen vuoropuheluun ja käytännön toimintaan. 
Kyproksen kysymystä lukuun ottamatta lausunnoissa mainitaan monia 
vielä ratkaisemattomia ongelmia. Näitä ovat Slovenian ja Kroatian 
välinen Piranin lahtea koskeva ongelma, Latvian ja Liettuan merialueen 
raja sekä Unkarin ja Slovakian väliset keskustelut Gabcikovon padosta. 
Latvia ja Viro ovat valmiit allekirjoittamaan rajasopimukset Venäjän 
kanssa kun tämä on siihen valmis. 
At 
Agenda 2000 -asiakirjassa komissio painotti sitä, että hakijamaiden on 
käytettävä kaikki mahdolliset keinot voidakseen ratkaista rajakiistansa 
ja kiistat kolmansien maiden kanssa ennen Euroopan unioniin 
liittymistä. 
Talous-ja rahaliitto 
Talous- ja rahaliitto on oleellinen osa yhteisön säännöstöä. On 
kuitenkin selvästi erotettava talous-ja rahaliittoon osallistuminen1, joka 
on pakollinen kaikille jäsenvaltioille, ja yhteisen rahan euron 
käyttöönotto. Uusien jäsenvaltioiden ei odoteta ottavan yhteistä rahaa 
käyttöön unioniin liittyessään, vaikka niiden on osallistuttava talous- ja 
rahaliittoon. Talous- ja rahaliittoon osallistuminen merkitsee 
hakijamaiden talouksien asteittaista kehittymistä, mikä johtaa yhteisen 
rahan käyttöönottoon, koska kaikkien jäsenvaltioiden on lopulta 
otettava euro käyttöön. 
Kolme erillistä valmisteluvaihetta voidaan yksilöidä: 
1 ) liittymiseen ulottuva liittymistä valmisteleva vaihe 
2) liittymisestä yhteisen rahan käyttöönottoon ulottuva liittymisvaihe, 
ja 
3) euron käyttöönottoa merkitsevä lopullinen euro vaihe 
Kuhunkin vaiheeseen liittyy oma säännöstönsä: 
Liittymistä valmisteleva vaihe: hakijamaat toteuttavat tarvittavat 
taloudelliset uudistukset, jotta ne voivat täyttää Kööpenhaminan 
taloudelliset arviointiperusteet, jotka koskevat toimivaa 
markkinataloutta ja edellytyksiä selviytyä kilpailun ja markkinavoimien 
paineista unionissa keskipitkällä aikavälillä. 
Taloudellisten arviointiperusteiden edellytysten täyttämisellä 
varmistetaan, että yleinen taloudellinen rakenne, johon sekä toimielimet 
että politiikat kuuluvat, vastaa kokonaisuudessaan talous- ja rahaliiton 
vaatimuksia, vaikka joitakin parannuksia olisikin vielä tehtävä. Myös 
talous- ja rahaliittoa koskeva tietty yhteisön lainsäädäntö on annettava, 
jotta se on voimassa liittymisen tapahtuessa. Tämä lainsäädäntö koskee 
erityisesti seuraavaa: 
Talous- ja rahaliitto on edennyt toiseen vaiheeseen. Talous- ja rahaliiton kolmas ja viimeinen vaihe 
alkaa 1. tammikuuta 1999. Talous- ja rahaliiton kolmanteen vaiheeseen ei voida enää viitata. Prosessi 
on saatu päätökseen, ja Euroopan unioni on talous- ja rahaliitossa, vaikka joihinkin jäsenvaltioihin 
sovelletaankin poikkeuksia. Toista ja kolmatta vaihetta koskevat oikeudelliset vaatimukset ja kyky 
omaksua talous- ja rahaliiton velvoitteet muodostavat talous- ja rahaliiton säännöstön. 
11 
• pääomanliikkeiden järjestelmällisen vapauttamisen loppuun 
saattaminen 
• keskuspankille osoitettu julkisen sektorin rahoittamista koskeva 
kielto ja kielto, joka koskee julkisen sektorin etuoikeutettua 
mahdollisuutta käyttää rahoituslaitosten palveluja 
• kansallisten keskuspankkien perussäännön mukauttaminen 
perustamissopimuksen vaatimuksiin, joihin kuuluvat raha-asioita 
hoitavien viranomaisten riippumattomuus ja hintavakauden 
tavoitteeseen pyrkiminen. 
Näiden vaatimusten ja tarkoituksenmukaisten talouspolitiikkojen ja -
uudistusten avulla hakijamaat voivat osallistua talous- ja rahaliittoon 
unioniin liittymisestään alkaen ilman euron käyttöönottoa. 
Käyttöönotetun taloudellisen ja oikeudellisen rakenteen avulla 
varmistetaan kyky omaksua muita velvoitteita alalla. 
Liittymisvaihe 
Unioniin liityttyään uudet jäsenvaltiot osallistuvat talous- ja rahaliittoon 
ja niiden on mukauduttava perustamissopimuksen VI osastoon. Tämä 
merkitsee seuraavia velvoitteita: 
• talous- ja rahaliiton tavoitteiden hyväksyminen 
• valuuttapolitiikan tunnustaminen yhteiseen etuun kuuluvaksi 
kysymykseksi ja mahdollinen osallistuminen 
valuuttakurssij ärj estelmään 
• valuuttapolitiikan tunnustaminen yhteiseen etuun kuuluvaksi 
kysymykseksi ja jäsenvaltioiden talouspolitiikkojen 
yhteensovittaminen yhteisön menettelyihin osallistumisen avulla 
• suurten valtiontalouden alijäämien syntymisen ehkäiseminen sekä 
vakaus- ja kasvupaketin asiaa koskevien määräysten hyväksyminen 
• kansallisen keskuspankin perussäännön mukauttaminen, jotta 
keskuspankki voi yhdentyä Euroopan keskuspankkijärjestelmään 
• edistyminen Maastrichtin lähentymisperusteiden noudattamisessa 
(julkista taloutta, inflaatiota, vaihtokursseja ja pitkiä korkoja 
koskevat perusteet) 
Lopullinen eurovaihe 
Uusien jäsenvaltioiden euroalueeseen osallistumisesta päätetään 
yhteisen rahan käyttöönoton edellyttämien vaatimusten täyttämisen 
perusteella sen jälkeen, :-:un on todettu, onko kestävän lähentymisen 
aste saavutettu. Lähentymisperusteiden edellytysten täyttämisessä 
ennen liittymistä tapahtuneen edistyksen arvioinnista ei kuitenkaan ole 
säädetty. 
^ 
Komission vuonna 1997 antamissa lausunnoissa arvioitiin liittymistä 
valmistelevassa vaiheessa tapahtunutta kehitystä. Niissä pääteltiin, että 
TSekin, Viron, Unkarin, Puolan, Slovenian ja Slovakian osallistumisen 
talous- ja rahaliittoon - ilman euroalueeseen osallistumista - pitäisi 
tapahtua suuremmitta ongelmitta keskipitkällä aikavälillä. Tämä 
kuitenkin edellyttää, että kyseiset maat ovat toteuttaneet toimenpiteet, 
jotka komissio esitti lausunnoissaan. Komission lausunnoissa pääteltiin, 
että Bulgarian, Latvian, Liettuan ja Romanian osallistuminen talous- ja 
rahaliittoon - ilman euroalueeseen osallistumista - voisi aiheuttaa 
vakavia ongelmia. 
Kutakin maata koskevassa lausunnossa todettiin, että on ennenaikaista 
sanoa, milloin maat voisivat ottaa euron käyttöön. 
Pääasiassa määräaikaiskertomuksissa vahvistetaan komission 
lausunnoissa esitetyt päätelmät. Latvian ja Liettuan viimeaikaisen 
kehityksen perusteella voidaan kuitenkin ajatella, että ne osallistuisivat 
talous- ja rahaliittoon euroalueeseen osallistumattomina maina 
suuremmitta vaikeuksitta keskipitkällä aikavälillä. Tämä kuitenkin 
edellyttää sitä, että ne jatkavat määrätietoisesti uudistusohjelmiensa 
täytäntöönpanoa. Bulgarian makrotaloudellisen tilanteen merkittävän 
parantumisen perusteella sen osallistuminen talous- ja rahaliittoon 
keskipitkällä aikavälillä on mahdollinen, jos se jatkaa uudistusten 
täytäntöönpanoa. Romanian osallistuminen talous- ja rahaliittoon voisi 
puolestaan aiheuttaa suuria vaikeuksia sen taloudellisen tilanteen 
yleisen heikkenemisen takia. 
b) Yhteisön säännöstön käyttöönotto 
Yhteisön säännöstön käyttöönottoon sisältyy säännöstön saattaminen 
osaksi kansallista lainsäädäntöä sekä sen täytäntöönpano ja 
soveltaminen. Sitä on tarkasteltava kokonaisuutena, jolle on 
määriteltävä hallinnollisten resurssien ja talousarviovarojen perusteella 
realistinen aikataulu. 
Yhteisön säännöstön hyväksyminen on edistynyt komission lausunnon 
jälkeen hyvin eri tavoin hakijamaasta ja alasta riippuen. 
Maakohtainen tilanne 
Jäsenyyttä hakeneiden maiden edistymistä arvioidaan jäljempänä 
yleisesti ja suhteessa sisämarkkinoiden lainsäädäntöön sekä Eurooppa-
sopimuksista johtuviin velvollisuuksiin ja liittymistä valmistelevan 
kumppanuuden lyhyen aikavälin tavoitteisiin. Tämä arvio esitetään 
seuraavassa jokaisen jäsenyyttä hakeneen maan osalta 
jäsenyyshakemusten jättämisajankohtaan perustuvassa järjestyksessä. 
»r 
Unkarissa lainsäädännön lähentäminen etenee vakaasti. Säännöstön 
saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä on sujunut tasaista vauhtia 
ja lainsäädännön soveltamisen helpottamiseksi on samanaikaisesti 
toteutettu toimielinrakennetta ja rahoitusta koskevia asianmukaisia 
toimenpiteitä. Kansallisen lainsäädännön osaksi saattaminen tosin on 
hidastunut tietyillä aloilla, esimerkiksi ympäristönsuojelussa, mutta 
tällaisten alojen kehitystä on täydennetty lujittamalla 
täytäntöönpanorakenteita. Tämän perusteella voidaan päätellä, että 
Unkarissa tavoitellaan johdonmukaisella tavalla tehokasta soveltamista 
pelkän lainsäädännön osaksi saattamisen lisäksi. Sisämarkkinoiden 
oikeudellisen kehyksen toteuttamiseen on kiinnitetty huomiota koko 
ajan. Unkari on myös saavuttanut liittymistä valmistelevan 
kumppanuuden lyhyen aikavälin tavoitteet talousuudistusta, 
eläinlääkintä- ja kasvinsuojelusääntöjen tehostamista, toimielimiä ja 
varainhoidon valvontaa sekä oikeus- ja sisäasioita koskevilla aloilla. 
Puutteita sen sijaan löytyy aluekehityksen toimielinrakenteen 
lujittamisessa sekä sisämarkkinoiden keskeisillä aloilla 
tekijänoikeuksien ja julkisten hankintojen osalta. Myös 
valtiontukilainsäädännön soveltamista on kehitettävä. 
Puolan saavutukset sekä yhteisön säännöstön saattamisessa osaksi 
kansallista lainsäädäntöä että sen täytäntöönpanossa ovat vaihtelevia. 
Sisämarkkinoita koskevien sääntöjen käyttöönotto ei ole edistynyt 
tyydyttävällä tavalla. Tämä johtuu uuden lähestymistavan käyttöönoton 
viivästymisestä ja varmentamiseen tarvittavien rakenteiden 
puuttumisesta. Myös valtiontukien valvonnan osalta on tarpeen panna 
täytäntöön uskottava järjestelmä. Lainsäädännön lähentämisen osa-
alueista heikoimmin on edistytty ympäristönsuojelun alalla. Vaikka 
monet kaupalliset kysymykset ovat vielä ratkaisematta, Puola on 
kuitenkin osoittanut halukkuutensa käsitellä suurimpia ongelmia 
Eurooppa-sopimuksen mukaisesti ja etsiä kestäviä ratkaisuja kauppaa ja 
teollisuutta koskeviin kysymyksiin. Puola on myös saavuttanut eräät 
liittymistä valmistelevan kumppanuuden lyhyen aikavälin tavoitteet 
talousuudistuksen, teollisuuden (erityisesti hiili- ja terästeollisuuden) 
rakenneuudistuksen, oikeus- ja sisäasioiden, sisämarkkinoiden ja 
aluekehityksen aloilla. Sen sijaan maatalouteen, ympäristönsuojeluun 
sekä toimielin- ja hallintokapasiteetin kehittämiseen ei ole kiinnitetty 
riittävästi huomiota. 
Romania on nopeuttanut yhteisön säännöstön saattamista osaksi 
kansallista lainsäädäntöään maatalouden, energian, liikenteen ja 
aluekehityksen aloilla sekä tietyissä sisämarkkinakysymyksissä. 
Täytäntöönpano- ja soveltamiskapasiteetti eivät kuitenkaan ole vielä 
riittäviä, jotta niillä voitaisiin turvata näiden alojen lainsäädännön 
tehokas täytäntöönpano. Romania on pyrkinyt täyttämään Eurooppa-
ii 
sopimuksen mukaiset velvoitteensa ja ratkaissut tärkeimmät kaupalliset 
kysymykset. Vaikka maa onkin saavuttanut liittymistä valmistelevan 
kumppanuuden lyhyen aikavälin tavoitteen tiettyjen 
hallintokapasitccttiin liittyvien kysymysten (aluekehitys) osalta, 
sisämarkkinoita (pankkialan rakenteellinen uudistaminen, julkiset 
hankinnat ja valtiontuki), oikeus- ja sisäasioita (järjestäytyneen 
rikollisuuden ja lahjonnan torjunta, rajavalvonta, poliisivoimien 
demilitarisointi) sekä ympäristönsuojelun tavoitteita ei ole käsitelty 
riittävästi. 
Bulgariassa yhteisön säännöstön saattamista osaksi kansallista 
lainsäädäntöä on nopeutettu useimmilla aloilla. Tietyillä avainaloilla 
saavutettu kehitys on kuitenkin jäänyt vähäiseksi. Näitä ovat 
esimerkiksi julkiset hankinnat, standardit ja varmentaminen, 
henkilötietojen suojaus ja valtiontuki. Täytäntöönpanon ja soveltamisen 
valvonnan yleistä kapasiteettia on lisättävä. Hallinnon resurssien ja 
varojen vähäisyys huomioon ottaen tämä on melkoinen haaste. Vielä on 
liian aikaista arvioida viime aikoina osaksi kansallista lainsäädäntöä 
siirretyn säännöstön soveltamisen tehokkuutta. Eurooppa-sopimuksen 
velvoitteiden täyttämiseksi Bulgaria on tehnyt paljon töitä. Henkistä 
omaisuutta koskevan lainsäädäntökehyksen vahvistamiseen ja sen 
täytäntöönpanoon kiinnitetty huomio on osoitus maan kyvystä ottaa 
käyttöön ja soveltaa tärkeiden alojen lainsäädäntöä. Bulgaria on 
edistynyt kaikkien liittymistä valmistelevan kumppanuuden tavoitteiden 
eräiden osien käsittelyssä. 
Slovakiassa lainsäädännön lähentäminen on hidastunut. 
Täytäntöönpanorakenteiden lujittaminen ei ole juuri edistynyt. Merkille 
pantavaa on myös dynaamisuuden puute eräillä aloilla, jotka vaatisivat 
erityisiä ponnistuksia (esimerkiksi sisämarkkinat ja ympäristönsuojelu). 
Vaikka Slovakian kanssa on esiintynyt kaupan alalla vain joitakin 
riitoja, niiden selvittäminen ei ole osoittanut, että Slovakian 
viranomaiset olisivat ymmärtäneet selvästi Eurooppa-sopimuksesta 
johtuvat velvollisuudet ja niiden noudattamisen tärkeyden. 
Sisämarkkinoiden peruslainsäädännön käyttöönottovauhdin 
palauttaminen aikaisemmalle tasolle ja tämän lainsäädännön 
soveltamisen parantaminen vaativat paljon töitä. Slovakia ei ole 
pystynyt täyttämään tyydyttävästi liittymistä valmistelevan 
kumppanuuden lyhyen aikavälin tavoitteita. Vaikka vaalit ovat sujuneet 
asianmukaisesti, joukko poliittisia ongelmia on vielä ratkaisematta. 
Henkistä ja teollista omaisuutta koskevan lainsäädännön käyttöönottoa 
lukuun ottamatta liittymistä valmistelevan kumppanuuden lyhyen 
aikavälin tavoitteisiin sisämarkkinoiden, hallintokapasiteetin ja 
ympäristönsuojelun aloilla ei ole kiinnitetty riittävästi huomiota. 
17 
Latvia on edistynyt huomattavasti lainsäädännön lähentämisessä ja sen 
soveltamiseen tarvittavien rakenteiden perustamisessa erityisesti 
kilpailun, pankkipalvelujen, liikenteen sekä standardien ja 
varmentamisen aloilla. Koska suurin osa lainsäädännöstä on hyväksytty 
vasta aivan viime aikoina, on liian aikaista arvioida sen soveltamisen 
tehokkuutta näillä aloilla. Eurooppa-sopimusten osalta Latvia on 
noudattanut velvollisuuksiaan. Se on käsitellyt tyydyttävästi suurinta 
osaa liittymistä valmistelevan kumppanuuden lyhyen aikavälin 
tavoitteista ja parantanut erityisesti kansalaisoikeuksien myöntämistä 
koskevia menettelyjä. Henkistä ja teollista omaisuutta sekä 
henkilötietojen suojausta koskevaa lainsäädäntöä on vielä otettava 
käyttöön ja erityistä huomiota olisi kiinnitettävä hallintokapasiteetin 
lisäämistä koskevaan tavoitteeseen. 
Viro on yleisesti ottaen edistynyt lainsäädännön lähentämisessä, mutta 
sen on kiinnitettävä enemmän huomiota sisämarkkinalainsäädännön 
täytäntöönpanoon (erityisesti henkisen omaisuuden, standardien ja 
varmentamisen sekä valtiontuen osalta). Sama koskee tullien 
käyttöönottoon liittyvää strategiaa ja tullihallinnon perustamista. 
Oikeus- ja sisäasioiden lainsäädännön vahvistamisessa Viro on 
edistynyt merkittävästi. Se on myös noudattanut Eurooppa-
sopimuksesta johtuvia velvoitteitaan ja saavuttanut liittymistä 
valmistelevan kumppanuuden ensisijaiset tavoitteet. Lisätöitä tarvitaan 
kuitenkin hallintorakenteiden lujittamiseksi ja sisämarkkinoiden 
tavoitteiden saavuttamiseksi. 
Liettuan edistys on ollut vähäistä. Maan on syytä ponnistella entistä 
enemmän, jos se haluaa saada sisämarkkinoiden lainsäädäntö- ja 
toimielinpuitteet valmiiksi. Muilla aloilla kuten esimerkiksi 
ympäristönsuojelussa, jonka osalta yhteisön säännöstön saattaminen 
osaksi kansallista lainsäädäntöä on edistynyt huomattavalla vauhdilla, 
on varmistettava, että täytäntöönpanorakenteet mahdollistavat sääntelyn 
tehokkaan soveltamisen. Liettua on turvautunut Eurooppa-
sopimuksessa määrättyihin tahoihin tietyissä kauppa- ja 
yhteistyöpolitiikkaa koskevissa kahdenvälisissä kysymyksissä, jotka 
ovat vielä ratkaisematta. Se on myös ryhtynyt toimenpiteisiin eräiden 
liittymistä valmistelevan kumppanuuden lyhyen aikavälin tavoitteiden 
saavuttamiseksi. Huomattavia ponnistuksia tarvitaan kuitenkin vielä 
välttämättä energian (energiastrategian käyttöönotto) talousuudistuksen 
(lyhyen aikavälin talousohjelman laatiminen), hallintokapasiteetin 
(varainhoidon valvonta ja aluekehitys), sisämarkkinoiden (julkiset 
hankinnat, henkinen omaisuus ja valtiontuki) sekä oikeus- ja 
sisäasioiden (rajavalvonnan parantaminen) aloilla. 
TSekki on edistynyt lainsäädännön lähentämisessä vain vähän. 
Tyydyttävää kehitystä on saavutettu standardien ja varmentamisen 
-Ti 
alalla sekä vähäisemmässä määrin pankkialaa ja pääomamarkkinoiden 
valvontaa koskevissa kysymyksissä. Muilla sisämarkkinoiden 
avainaloilla, esimerkiksi henkisen ja teollisen omaisuuden, julkisten 
hankintojen, henkilötietojen suojauksen, vakuutusten ja valtiontuen 
valvonnan aloilla on edistytty vähemmän. T§ekki ei ole noudattanut 
Eurooppa-sopimuksen mukaisia velvoitteitaan, koska se on rajoittanut 
tiettyjen maataloustuotteiden tuontia ja antanut arpajaisia koskevaa 
lainsäädäntöä. Vaikka maa on käsitellyt liittymistä valmistelevan 
kumppanuuden lyhyen aikavälin tavoitteita makrotalouden, pankki- ja 
rahoitusalan, standardien ja varmentamisen, aluekehityksen ja 
eläinlääkinnän osalta, se ei ole saavuttanut näitä tavoitteita teollisuuden 
rakenteellisessa uudistamisessa, hallintokapasiteetin kehittämisessä, 
sisämarkkina-asioissa (henkinen omaisuus, kilpailupolitiikka ja 
valtiontuki) sekä oikeus- ja sisäasioissa (rajatarkastukset ja 
oikeuslaitos). 
Slovenia ei ole edistynyt lainsäädännön lähentämisessä. 
Sisämarkkinalainsäädännön keskeiset osat puuttuvat vielä. Slovenian 
viranomaiset eivät ole osoittaneet päättäväisyyttä tiettyjen avainalojen 
ongelmien käsittelyssä. Tällaisia aloja ovat verovapaan myynnin 
lopettaminen sekä arvonlisä- ja valmisteverolainsäädännön 
käyttöönottoon valmistautuminen. Talousuudistusta koskevia tavoitteita 
lukuun ottamatta Slovenia ei ole edistynyt myöskään liittymistä 
valmistelevan kumppanuuden lyhyen aikavälin tavoitteiden 
saavuttamisessa. 
Alakohtainen tilanne 
Yhteisön säännöstön käyttöönotossa on suuria alakohtaisia eroja. 
Kaikkia säännöstön osia ei ole mahdollista käsitellä perusteellisesti, 
mutta eräisiin yleisiin suuntauksiin on hyvä kiinnittää huomiota. 
Vaikka suurin osa jäsenyyttä hakeneista maista on edelleen pitänyt 
sisämarkkinoiden toteuttamista ensisijaisena tavoitteena, yhteisön 
säännöstön käyttöönotto on ollut hidasta ja edistys rajoittuu kaikissa 
hakijamaissa vain tiettyihin osa-alueisiin. 
Esimerkiksi valtiontukien alalla yhdelläkään maalla ei ole tyydyttävästi 
toimivaa valvontajärjestelmää (valtiontukea koskevaa lainsäädäntöä ja 
siihen liittyvää valvontaviranomaisen toteuttamaa tehokasta seuranta-, 
tutkinta- ja soveltamisjärjestelmää). Eräät maat ovat hyväksyneet 
valvontaelimiä koskevia lakeja ja aloittaneet näiden elinten 
perustamisen. Kaikissa hakijamaissa on kuitenkin vielä ponnisteltava 
valvontajärjestelmän toimivuuden hyväksi. 
"I 
Yhdessäkään maassa ei ole vielä saatu valmiiksi Euroopan unionin 
standardeja ja varmentamista vastaavaa järjestelmää. Eräät hakijamaat 
(Slovakia, Bulgaria, Puola, Slovenia ja Liettua) eivät ole vahvistaneet 
tarvittavaa lainsäädäntökehystä eivätkä perustaneet sen puitteissa 
toimivia elimiä (lainsäädäntö-, standardointi- ja akkreditointitehtävien 
erottaminen ja markkinoiden valvontamekanismin käyttöönotto). 
Pakollisen varmentamisen tunnustamiseen, tuotevastuulakien 
myöhästymiseen, markkinoiden valvontamekanismien käyttöönoton 
hitauteen ja vapaaehtoiseen varmentamiseen, johon yksityinen sektori 
ei ole riittävästi valmistautunut, liittyviin ongelmiin on suhtauduttava 
vakavasti, jotta hakijamaat voisivat yhdentyä tyydyttävällä tavalla 
sisämarkkinoihin. 
Useimmat hakijamaat ovat saaneet jotakin aikaan 
arvonlisäverolainsäädännön lähentämisessä, mutta yksikään niistä ei ole 
saanut sitä täysin päätökseen. Ainoastaan Slovenialla ei vielä ole 
arvonlisäverojärjestelmää, eikä se myöskään ole edistynyt sellaisen 
perustamisessa. Valmisteverojen osalta kehitystä on tapahtunut vielä 
vähemmän. Erityisesti on myöhästynyt veroasteiden 
yhdenmukaistaminen ja sellaisten vapautusjärjestelmien käyttöönotto, 
joiden nojalla tavarat voivat liikkua passitusmenettelyssä verovapaasti. 
Muilla aloilla, esimerkiksi liikenne-, energia- ja 
maatalouskysymyksissä, edistyminen on ollut epätasaista. 
Ympäristönsuojelussa saavutukset ovat jääneet vähäisiksi. Unkarissa 
ympäristölainsäädännön lähentäminen on hidastunut, mutta Unkari on 
sen sijaan kehittänyt alan täytäntöönpanorakenteita. Virossa, Latviassa 
ja Liettuassa yhteisön säännöstön saattaminen osaksi kansallista 
lainsäädäntöä on edistynyt merkittävästi, mutta näissä maissa ei ole 
ryhdytty riittäviin toimenpiteisiin soveltamisen ja investointien 
rahoituksen osalta. Tsekki ja Slovenia ovat kehittäneet lainsäädännön 
lähentämistä koskevia ohjelmia ja strategioita, mutta eivät ole vielä 
panneet niitä täytäntöön. Romanian, Puolan ja Slovakian edistyminen 
ympäristökysymyksissä on ollut vähäistä. 
Lukuun ottamatta Unkaria, joka on vakaasti edistynyt varainhoidon 
valvonnan alalla, kaikkien hakijamaiden on vielä ponnisteltava 
huomattavasti tehokkaan varainhoidon valvonnan toteuttamiseksi. 
Sisäisten valvontajärjestelmien kehittäminen vaatii erityistä huomiota. 
Oikeus- ja sisäasioiden osalta maat voidaan jakaa kolmeen ryhmään. 
Ensimmäisen muodostavat Viro, Unkari ja Puola, jotka ovat mitä 
ilmeisimmin hyväksyneet selkeän strategian, jota ne soveltavat 
aktiivisesti ja järjestelmällisesti ja jolla on saavutettu merkittäviä 
tuloksia useimmilla aloilla. Toiseen ryhmään kuuluvat Latvia ja 
Bulgaria, jotka ovat tosin edistyneet selvästi, mutta saavuttaneet 
Zo 
heikompia tuloksia. Tämä johtuu joko järjestelmällisyyden puutteesta 
tai vaikeuksista, jotka liittyvät siirtymiseen lainsäädännön 
vahvistamisesta todelliseen täytäntöönpanoon. Kolmannen ryhmän 
maat Tsekki, Slovenia, Slovakia, Romania ja Liettua ovat edistyneet 
heikoimmin. Syynä tähän on ollut joko ponnistelujen löyhentyminen, 
vaikeudet sopeutumisessa yhteisön säännöstöön tai vakavat puutteet 
näiden maiden organisaatioissa. 
Tutkimuksen ja teknologian kehittämisen sekä koulutuksen ja 
televiestinnän aloilla kaikki maat ovat edistyneet hyvin. 
Audiovisuaalialalla sen sijaan kehitys on jäänyt vähäiseksi. Yksikään 
maa ei ole täysin mukauttanut lainsäädäntöään "televisio ilman 
rajoja" -direktiiviin. 
Yleisesti ottaen yhteisön säännöstön saattaminen osaksi kansallista 
lainsäädäntöä on edistynyt parhaiten Unkarissa, Latviassa ja Virossa. 
Unkari on myös osoittanut kykenevänsä takaamaan kansalliseen 
lainsäädäntöön siirretyn säännöstön riittävän täytäntöönpanon ja 
soveltamisen. Bulgaria ja Romania ovat nopeuttaneet säännöstön 
saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä, mutta niiden lähtökohta oli 
heikompi. Puolan ja Liettuan tulokset ovat vaihtelevia. Näille maille on 
ominaista huomattava edistys tietyillä aloilla ja toisaalta viivästykset 
eräillä muilla aloilla. Kansallisen lainsäädännön osaksi saattamisen 
yleinen vauhti on hidastunut selvästi Slovakiassa, Tsekissä ja 
Sloveniassa. Kaikkien jäsenmaiden on lisättävä ponnistuksiaan 
kilpailun, standardien ja varmentamisen sekä ympäristönsuojelun 
aloilla, joilla edistyminen on ollut vähäisintä. 
u 
c) Hallintojärjestelmän ja oikeuslaitoksen kyky soveltaa yhteisön 
säännöstöä 
Toimiva julkishallinto ja hyvä oikeuslaitos ovat välttämätön edellytys 
sille, että hakijamaat voivat omaksua jäsenvaltion velvoitteet ja käyttää 
paremmin unionin rakennerahastoja. Yhteisön säännöstön tehokkaan 
täytäntöönpanon varmistamiseksi nykyisiä toimielimiä on vahvistettava 
ja uusia luotava. Taloudelliset ja inhimilliset voimavarat sekä koulutus-
ja urakehitysohjelmat ovat erityisen tärkeitä tässä yhteydessä. 
Yhteisön säännöstön käyttöönottoa koskevien kansallisten ohjelmien 
yleisyys tai yksityiskohtaisuus osoittavat, kuinka vakavasti hakijamaat 
suhtautuvat hallinnollisiin uudistuksiin. Ohjelmaansa laatiessaan 
mikään maista ei ole kuitenkaan tehnyt tarpeistaan kokonaisvaltaista 
arviota, johon kuuluisi budjetti ja arvio todellisista kustannuksista. 
Ohjelmat on tarkistettava, ja tarkistamisessa on otettava paremmin 
huomioon institutionaalinen kehittäminen sekä hallintojärjestelmän ja 
oikeuslaitoksen lujittaminen. 
Kaikki hakijamaat ovat todenneet, että niiden hallintojärjestelmän ja 
oikeuslaitoksen toimintakyvyn kehittäminen on tärkeää. 
Hallintojärjestelmän ja oikeuslaitoksen uudistamisessa saavutettu 
edistys vaihtelee kuitenkin suuresti hakijamaasta toiseen. 
Unkarissa hallinnon kykyä soveltaa yhteisön säännöstöä on kehitetty 
edelleen. Unkarissa on laadittu erityisesti yhteisön oikeutta ja 
politiikkoja koskevia koulutusohjelmia, mikä osoittaa, kuinka tärkeänä 
se pitää hallintojärjestelmänsä toimintakyvyn vahvistamista unioniin 
liittymistä varten. Sen on kuitenkin vielä selvästi parannettava kykyään 
käyttää ja valvoa unionin rahoitusapua. 
Puolassa julkishallinnon uudistusohjelman täytäntöönpanossa on 
esiintynyt ongelmia. Uudistukset ovat välttämättömiä, jotta voidaar 
luoda perusta hallintojärjestelmän toimintakyvyn parantamiseksi 
tietyillä yhteisön säännöstön aloilla. Oikeuslaitoksen toimintakyvyn 
lisäämisessä tapahtunut edistys on ollut vähäistä. Puolan 
hallintojärjestelmän tehostamista on jatkettava, jotta se voi panna 
täytäntöön lainsäädännön sisämarkkinoiden avainaloilla (standardit ja 
varmentaminen, henkisen omaisuuden suoja) ja tullialalla sekä valvoa 
lainsäädännön noudattamista. Edistystä on tapahtunut alueellisen 
kehityksen ja rahoitusvalvonnan alalla. Hallintorakenteita on lujitettava 
siten, että muutokset ovat pysyviä. 
Romanian edistys julkishallinnon kehittämisessä on ollut vähäistä. 
Vaikka edistystä on tapahtunut oikeudellisen kehyksen luomisessa 
yhteisön lainsäädännön soveltamisesta vastaavien toimielinten 
•K\-
luomiseksi, vain muutamia toimielimiä on luotu. Niiden toiminnalle 
välttämättömiä taloudellisia ja henkilöstöresursseja ei ole varmistettu. 
Edistys rajojen hallinnon kehittämisessä on ollut valitettavan vähäistä, 
varsinkin kun Romania on pyytänyt, että se poistettaisiin yhteisestä 
viisumiluettelosta. 
Bulgarian kyvyssä panna täytäntöön yhteisön säännöstö ja soveltaa sitä 
esiintyy edelleen heikkouksia. Merkittäviä toimenpiteitä on toteutettu 
julkishallinnon yleisessä uudistuksessa sekä kilpailulainsäädännön, 
välillisen verotuksen ja aluepolitiikan alalla. Halu luoda tarvittavat 
rakenteet on aito, mutta inhimillisten ja taloudellisten voimavarojen 
puutteen vuoksi tuloksia ei ole saavutettu. Jotta yhteisön myöntämiä 
varoja voitaisiin käyttää tehokkaasti, on luotava tehokkaat 
rahoitusvalvontamekanismit ja avoimet julkisten hankintojen 
menettelyt. Bulgaria on pyytänyt, että se poistettaisiin yhteisestä 
viisumiluettelosta, minkä vuoksi sen on edelleen pyrittävä parantamaan 
rajojensa hallintoa ja yhteisön säännöstön omaksumista asiaa koskevilla 
oikeus- ja sisäasioiden aloilla. 
Slovakiassa on edistytty vain vähän yhteisön säännöstön tehokasta 
täytäntöönpanoa varten tarvittavan hallintojärjestelmän ja 
oikeuslaitoksen toimintakyvyn kehittämisessä. Virkamieslainsäädännön 
antamista on siirretty myöhemmäksi. Oikeusjärjestelmän 
uudistamisessa on tapahtunut vain vähäistä edistystä, ja lausunnossa 
annettuja suosituksia toimielinten vahvistamisesta ja uusien 
toimielinten luomisesta sisämarkkinoiden alalla on ei ole toteutettu. 
Latviassa on toteutettu joitakin merkittäviä toimia julkishallinnon 
uudistamiseksi ja siten tunnustettu, että on tärkeätä luoda ja kehittää 
hallintojärjestelmän toimintakykyä sisämarkkinoiden avainaloilla 
(kuten standardit ja varmentaminen, pankkiala, kilpailulainsäädäntö ja 
valtion tuet). Käynnissä olevaa tulli- ja verohallinnon uudistamista on 
jatkettava. Oikeuslaitoksen osalta on järjestettävä yhteisön oikeuden 
tuntemusta koskevaa koulutusta. Hiljattain käyttöön otettujen 
hallintorakenteiden vakiintuminen ja tehokkuuden osoittaminen 
vaativat aikaa. 
Vaikka julkishallinnon ja oikeuslaitoksen uudistamisessa on edistytty 
Virossa, edistys on hidasta ja sisämarkkinoiden avainaloilla (kuten 
rahoitusmarkkinoiden valvonta, valtiontukien valvonta, meriliikenne 
sekä sosiaali- ja työllisyyspolitiikka) esiintyy edelleen puutteita. 
Parhaillaan käynnissä olevaa rahoitusvalvonnasta vastaavien elinten 
uudelleenjärjestelyä ja aluekehityksestä vastaavien rakenteiden 
kehittämistä on jatkettava. Näiden alojen lujittamisen ansiosta Viron 
pitäisi voida käyttää tehokkaasti yhteisön varoja. 
^3 
Oikeusjärjestelmä kärsii henkilöstöpulasta. Tuomareita on liian vähän, 
ja he ovat joko liian nuoria ja kokemattomia tai entisen järjestelmän 
aikana koulutettuja. Alalla on suuri koulutuksen ja urakehityksen tarve. 
Liettuassa on perustettu joitakin tärkeitä virastoja ja toimielimiä 
lausunnon julkaisemisen jälkeen. On kuitenkin ennenaikaista arvioida 
niiden kykyä soveltaa tehokkaasti yhteisön säännöstöä. 
Institutionaalisen kehittämisen ja hallintojärjestelmän toimintakyvyn 
lisäämisen tahtia on nopeutettava, jotta se vastaa vauhtia, jolla yhteisön 
lainsäädäntöä saatetaan osaksi kansallista lainsäädäntöä erityisesti 
sisämarkkinoiden ja ympäristön alalla. Koulutuksen tarve on suuri 
henkilöstön pätevyyden lisäämiseksi. 
Tsekki on tunnustanut julkishallinnon uudistuksen ensisijaisen 
tärkeyden, mutia se ei ole toteuttanut tarvittavia toimia poliittisen 
tahdon toteuttamiseksi konkreettisin toimin. Lausunnon julkaisemisen 
jälkeen rahoituspalvelujen ja pankkialan valvontaedellytyksiä on 
kuitenkin parannettu, ja tarkoituksenmukaiset elimet on kehitetty 
eläinlääkintäalan valvonnan standardien ja varmentamisen alalla. 
Sloveniassa edistys julkishallinnon ja oikeuslaitoksen uudistamisessa 
on ollut vähäistä lausunnon julkaisemisen jälkeen. Hallintojärjestelmän 
toimintakyvyn tukemiseksi toteutetut toimenpiteet vaihtelevat aloittain. 
Vaikka toimielinten lujittamisessa sosiaali-, työllisyys-, maatalous-, 
tulli- ja ympäristöalalla on edistytty, työtä on jatkettava 
sisämarkkinoiden, verotuksen, valtiontukien sekä oikeus- ja 
sisäasioiden alalla, Eri hallintoalueiden vastuualueet on selkeytettävä, ja 
henkilöstöä ja sen pätevyyttä on lisättävä. 
Tiivistäen voidaan sanoa, että Unkari on kehittänyt ja lujittanut 
johdonmukaisesti hallintojärjestelmänsä ja oikeuslaitoksensa kykyä 
panna täytäntöön yhteisön lainsäädäntöä ja varmistaa sen soveltaminen. 
Latviassa, Virossa ja Liettuassa on edistytty tarvittavien rakenteiden 
käyttöönotossa, mutta työtä on vielä jatkettava. Tiettyjen uusien 
rakenteiden tehokkuuden osoittaminen vaatii aikaa. Vaikka Puolan, 
Tsekin ja Slovenian lähtökohdat olivat hyvät, niissä ei ole edistytty 
merkittävästi lausuntojen julkaisemisen jälkeen. Slovakiassa 
hallintojärjestelmän ja oikeuslaitoksen lujittaminen on pysähtynyt. 
Bulgarian ja Romanian hallintojärjestelmän ja oikeuslaitoksen 
toimintakyky on edelleen heikko. 
Hallintojärjestelmän toimintakyvyn lujittaminen on oleellinen osa 
liittymisvalmisteluja, ja sillä luodaan keskinäisen luottamuksen 
ilmapiiri. Madridissa kokoontunut Eurooppa-neuvosto piti oleellisen 
2.4 
tärkeänä, että asianmukainen hallintojärjestelmä ja oikeuslaitos 
yhdentävät yhteisön lainsäädännön kansalliseen lainsäädäntöön ja 
varmistavat sen tehokkaan täytäntöönpanon. Tämä on keskeinen 
kysymys liittymisneuvottelujen kannalta. Tämän vuoksi hakijamaiden 
on muutettava kansallisia yhteisön säännöstön omaksumista koskevia 
ohjelmiaan siten, että ne eivät ole ainoastaan lainsäädäntöluetteloita 
eivätkä lähentämisaikatauluja. Niissä on oltava myös yksityiskohtaiset 
tiedot hallinnollisista ja taloudellisista voimavaroista, joilla kehitetään 
yhteisön säännöstön täytäntöönpanon ja noudattamisen edellyttämää 
hallintojärjestelmää ja oikeuslaitosta. 
III. KYPROS 
Komissio huomauttaa, että Kyproksen poliittisen tilanteen vuoksi yhteisön 
säännöstön analyyttinen arviointi ei kata koko Kyprosta ja että Kyproksen 
turkkilaisväestön edustajat ovat torjuneet Kyproksen hallituksen esittämän 
kutsun osallistua neuvotteluihin. Komissio on samaa mieltä neuvoston kanssa 
siitä, että liittymisen eteneminen ja oikeudenmukaisen ja kestävän ratkaisun 
löytyminen Kyproksen kysymykseen täydentävät toisiaan. 
Kyprosta käsittelevä kertomus vahvistaa vuonna 1993 annettuun lausuntoon 
sisältyvän arvion saaren eri osien taloudellisista eroista. Lausunnon antamisen 
jälkeen Kyproksen tasavallan talous on kehittynyt edelleen suhteellisen 
hyvin, vaikka bkt onkin laskenut huomattavasti kahtena viimeksi kuluneena 
vuotena. Maatalous ja matkailu ovat kärsineet epäedullisista olosuhteista. 
Huolimatta viimeaikaisesta verovajeesta, maan viranomaiset ovat sitoutuneet 
pitämään makrotaloudellisen toimintaympäristön vakaana ja suotuisana. 
Kyproksen kilpailukyky perinteisesti vahvoilla aloilla (teollisuus ja matkailu) 
on viime vuosina laskenut. Kyseiset alat on uudistettava Euroopan unioniin 
liittymistä silmällä pitäen. Palvelualan merkitys on kuitenkin kasvanut 
entisestään samanaikaisesti, kun talouden liiallista riippuvuutta matkailusta 
on pyritty vähentämään erilaisin toimin. 
Saaren pohjois- ja eteläosan välinen taloudellinen kuilu on syventynyt 
vuodesta 1993. Kyproksen pohjoisosan yhdentymisen ei kuitenkaan pitäisi 
olla erityisen ongelmallista. 
Valtaosa yhteisön säännöstön asteittaisen käyttöönoton edellyttämistä 
asiakirjoista sisältyy jo assosiaatiosopimukseen ja vuonna 1988 tehtyyn 
pöytäkirjaan. Kyseisiin asiakirjoihin tukeutuen Kypros on saavuttanut 
huomattavaa edistystä säännöstön käyttöönotossa erityisesti tulliliiton 
yhteydessä. Sisämarkkinoiden alalla tarvitaan kuitenkin vielä pitkälle 
meneviä toimia; erityisesti kyseeseen tulevat ns. offshore-alat ja niihin liittyvä 
rahoitustoiminta, joka ei näyttäisi olevan täysin yhdenmukainen pankkialan 
IT 
lainsäädännön kanssa. Myös meriliikenteen, televiestinnän sekä oikeus- ja 
sisäasioiden aloilla on vielä tehtävää. 
Kyproksella ei pitäisi olla suurempia vaikeuksia soveltaa yhteisön säännöstöä 
niiden 16 luvun osalta, joista yhteisön säännöstön analyyttinen arviointi on jo 
tehty. Yleisesti ottaen maan hallinto vaikuttaa hyvin valmistautuneelta 
varmistamaan säännöstön moitteettoman täytäntöönpanon. 
IV. TURKKI 
Komission tekemä yksityiskohtainen selvitys Turkista vahvistaa Agenda 
2000 -asiakirjassa esiin tuodut seikat. 
Poliittisella tasolla erityisiä huolenaiheita ovat eräät poikkeavuudet julkisen 
vallan toiminnassa, jatkuvat ihmisoikeusloukkaukset ja merkittävät epäkohdat 
vähemmistöjen kohtelussa. Armeijan todellisen siviilivalvonnan puuttuminen 
on sekin epänormaalia. Kaakkois-Turkin tilanteeseen olisi löydettävä muu 
kuin sotilaallinen ratkaisu erityisesti siksi, että suuri osa Turkissa tapahtuvista 
kansalaisoikeuksien ja poliittisten oikeuksien loukkauksista liittyy- enemmän 
tai vähemmän suoraan kyseiseen tilanteeseen. Turkin olisi ratkaistava nämä 
ongelmat ja lisäksi selvitettävä erimielisyytensä eräiden naapurimaiden 
kanssa rauhanomaisesti ja kansainvälisen oikeuden mukaisesti. 
Talouden suhteen Turkki täyttää lähes kaikki markkinatalouden tunnusmerkit, 
joista mainittakoon erityisesti kehittynyt hallinto- ja lainsäädäntö]ärjestein?ä., 
dynaaminen yksityissektori ja vapaa kauppajärjestelmä. Taloudella on suuret 
kasvumahdollisuudet, ja se on osoittautunut erittäin mukautumiskykyiseksi 
erityisesti tulliliiton yhteydessä. Näiden tekijöiden ansiosta Turkilla pitäisi 
periaatteessa keskipitkällä aikavälillä olla toimintakykyinen ja kilpailupaineet 
kestävä markkinatalous. Jotta Turkki pystyisi varmistamaan taloutensa 
moitteettoman toiminnan ja hyötymään täysipainoisesti sen 
mahdollisuuksista, sen on luotava vakaa, pysyvä ja uskottava 
makrotaloudellinen kehys. Tässä yhteydessä on korostettava maan suuria 
alueellisia kehityseroja, joita pyritään tasoittamaan Euroopan unionin ja 
Turkin suhteita koskevan strategian keinoin. 
Turkki on osoittanut kykenevänsä omaksumaan ja panemaan täytäntöön 
suurimman osan tulliliittoa koskevassa päätöksessä tarkoitetusta 
lainsäädännöstä asetetuissa määräajoissa. Se on jo alkanut lähentää 
lainsäädäntöään yhteisön säännöstöön useimmilla EU:n ja Turkin suhteita 
koskevassa strategiassa mainituilla aloilla, mutta paljon on vielä tehtävää 
erityisesti sisämarkkinoiden (aivan erityisesti julkisten hankintojen osalta), 
maatalouden ja ympäristön aloilla. Myös niillä aloilla, jotka eivät kuulu 
tulliliiton eivätkä EU:n ja Turkin suhteita koskevan strategian alaan, Turkilla 
on vielä paljon tehtävää yhteisön säännöstön suhteen. 
zc 
Vaikka Turkki onkin osoittanut tulliliiton yhteydessä, että sen hallinto- ja 
oikeusjärjestelmä kykenee soveltamaan yhteisön säännöstöä, on toistaiseksi 
ennenaikaista ottaa kantaa siihen, miten se pystyy tulevaisuudessa 
suoriutumaan niistä yhteisön säännöstön osista, joita ei ole vielä saatettu 
osaksi kansallista lainsäädäntöä. 
V. MALTA 
Komissio antoi 30. kesäkuuta 1993 myönteisen lausunnon Maltan 16. 
heinäkuuta 1990 esittämän jäsenyyshakemuksen johdosta. Eurooppa­
neuvosto on vahvistanut eri yhteyksissä, viimeksi kokoontuessaan Firenzessä 
kesäkuussa 1996, että liittymistä koskevat neuvottelut Maltan kanssa olisi 
aloitettava kuusi kuukautta hallitustenvälisen konferenssin (HVK) 
päättymisen jälkeen. 
Maltan uusi hallitus on päätti kuitenkin lokakuussa 1996 jäädyttää maan 
jäsenyyshakemuksen, mistä syystä Maltaa ei otettu mukaan Luxemburgissa 
kokoontuneen Eurooppa-neuvoston käynnistämään laajentumisprosessiin. 
Helmikuussa 1998 komissio hyväksyi neuvostolle osoitetun tiedonannon 
suhteista Maltaan tulevaisuudessa laajentumisen ulkopuolella; tiedonannon 
painopiste on poliittisten ja taloudellisten suhteiden lujittamisessa. EY-Malta-
assosiaationeuvosto hyväksyi 28. huhtikuuta 1998 yhteisen julistuksen 
osapuolten välisistä suhteista tulevaisuudessa. 
Euroopan Unionin puheenjohtajamaalle 10. syyskuuta 1998 lähettämässään 
kirjeessä Malta ilmaisi halunsa saattaa jäsenyyshakemus uudelleen voimaan. 
Kokoontuessaan 5. lokakuuta neuvosto pyysi komissiota tarkistamaan vuonna 
1993 annettua lausuntoa. Siinä tehtävässä komissio on esittänyt Maltan 
viranomaisille joukon yksityiskohtaisia kysymyksiä erityisesti lausunnon 
alaan kuulumattomilta aloilta eli yhteisestä uiko- ja turvallisuuspolitiikasta 
sekä oikeus- ja sisäasioiden alan yhteistyöstä. Komissio aikoo esittää Maltaa 
koskevan tarkistetun lausunnon neuvostolle ensi vuoden alussa. 
VI. LAAJENTUMISPROSESSI 
Laajentumisprosessi kokonaisuudessaan on kehittynyt asteittain 
Luxemburgissa kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätösten pohjalta. Nämä 
päätökset tehtiin kokonaisvaltaisesti ja niissä otettiin huomioon kaikki asiaan 
vaikuttavat tekijät. 
1. Eurooppa-konferenssi 
Eurooppa-konferenssi kokoontui ensimmäisen kerran Lontoossa 
12. maaliskuuta 1998 valtion- ja hallitusten päämiesten tasolla. 
Konferenssi kokoontui uudestaan Luxemburgissa 6. lokakuuta 
i?-
ulkoministeritasolla. Molempiin konferensseihin kutsun saanut Turkki 
kieltäytyi osallistumasta kumpaankaan tilaisuuteen. 
Luxemburgissa kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätöksellä luotu 
Eurooppa-konferenssi tarjoaa jäsenyyttä hakeneille maille 
ainutlaatuisen tilaisuuden keskustella jäsenvaltioiden kanssa rajat 
ylittävistä kysymyksistä, kuten oikeus- ja sisäasioista, etenkin 
kamppailusta rikollisuutta ja huumeita vastaan, ympäristöstä, 
aluepolitiikasta ja yhteisestä uiko- ja turvallisuuspolitiikasta. 
Konferenssi on herättänyt myös kiinnostusta unionia lähellä 
sijaitsevissa valtioissa. 
Koska konferenssin tavoitteena on luoda suotuisat puitteet 
laajentumiselle, sen alkuvaiheessa on keskityttävä jäsenyyttä 
hakeneiden maiden yhdentymisprosessiin. 
2. Liittymisprosessi 
Liittymisprosessi käynnistettiin 30. maaliskuuta 1998 Brysselissä 
kokouksessa, johon osallistuivat jäsenvaltioiden, Keski-ja Itä-Euroopan 
maiden ja Kyproksen ulkoasiainministerit. 
Liittymisprosessi perustuu kahteen olennaiseen tekijään: 
- vahvistettuun liittymistä valmistelevaan strategiaan, jonka 
tavoitteena on luoda kaikille jäsenyyttä hakeneille maille 
edellytykset omaksua mahdollisimman paljon yhteisön säännöstöä 
jo ennen liittymistä, ja 
- neuvotteluihin kuuden jäsenyyttä hakeneen maan kanssa. 
Näiden tekijöiden yhteensovittamisella pyritään ratkaisemaan kunkin 
jäsenyyttä hakeneen maan tärkeimmät ongelmat liittymisiä 
valmistelevan strategian yhteydessä, jotta neuvotteluissa ei turhaan 
jouduttaisi keskittymään moniin erilaisiin siirtymäjärjestelyihin. 
a) Keski- ja Itä-Euroopan maiden liittymistä valmisteleva strategia 
Maaliskuun 30. päivänä 1998 hyväksytyt liittymistä valmistelevat 
kumppanuudet muodostavat liittymistä valmistelevan strategian 
pääasiallisen toimintavälineen. Niiden avulla on laadittu ensisijaiset 
tavoitteet yhteisön säännöstön liittämiseksi osaksi kansallista 
lainsäädäntöä ja järjestetty Euroopan unionin myöntämä tuki erityisesti 
lyhyen aikavälin tavoitteiden avulla. Ensi vuoden alkupuoliskolla 
komissio aikoo ehdottaa liittymistä valmistelevien kumppanuuksien 
tarkistamista, jotta jäsenyysedellytyksiä koskevat tavoitteet 
ZÏ 
mukautetaan kunkin jäsenyyttä hakeneen valtion saavuttamaan 
edistykseen liittymisperusteiden noudattamisessa. Komissio ottaa myös 
huomioon yhteisön säännöstön läpikäynnistä ja neuvotteluista saadut 
tulokset. On huomattava, ettei unionin ole tarvinnut turvautua 
ehdollisuuslausekkeeseen, sillä Kööpenhaminassa vahvistettujen 
liittymisperusteiden toteuttaminen on ollut riittävää ja Eurooppa-
sopimusten sitoumuksia on noudatettu. Joidenkin jäsenyyttä hakeneiden 
maiden tilanteeseen on kuitenkin syytä kiinnittää tarkemmin huomiota, 
sillä ne eivät ole kyenneet panemaan täytäntöön liittymistä 
valmistelevan kumppanuuden lyhyen aikavälin tavoitteita. 
Liittymiskumppanuuksien täytäntöönpanoehdoista on keskusteltu 
joidenkin jäsenyyttä hakeneiden maiden kanssa Eurooppa-sopimusten 
nojalla perustetuissa assosiaatiokomiteoissa ja -neuvostoissa 
kokousaikataulun niin salliessa. Kuten Luxemburgissa kokoontunut 
Eurooppa-neuvosto totesi, on tärkeää, että Eurooppa-sopimusten nojalla 
perustetut elimet tarjoavat edelleen jäsenyyttä hakeneille maille -
riippumatta siitä, onko niiden kanssa aloitettu neuvotteluja vai ei -
puitteet, joissa tutkitaan samojen yksityiskohtaisten sääntöjen mukaan, 
kuinka ne ovat edistyneet yhteisön säännöstön siirtämisessä osaksi 
kansallista lainsäädäntöään. 
Kukin jäsenyyttä hakenut maa on valmistellut yhteisön säännöstön 
käyttöönottoa koskevan kansallisen ohjelman, jossa kuvataan 
aikaisempaa yksityiskohtaisemmin liittymistä valmistelevassa 
kumppanuudessa asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi tarvittavat 
toimet (aikataulu, tarvittavan henkilöstön ja rahoituksen määrä). 
Jäsenyyttä hakeneita maita on kehotettu täydentämään ohjelmiaan 
komission esittämien huomautusten pohjalta. Komissio esittää arvionsa 
kunkin kansallisen ohjelman yhteensopivuudesta 
liittymiskumppanuuksien kanssa ehdottaessaan ensi vuonna näiden 
kumppanuuksien tarkistamista. Komissio pitää erityisen tärkeänä sitä, 
että jäsenyyttä hakeneiden maiden yhteisön säännöstön läpikäymistä 
koskevissa kokouksissa antamat tiedot valmiudestaan siirtää yhteisön 
säännöstö osaksi kansallista lainsäädäntöä ja yhteisön säännöstön 
käyttöönottoa koskevissa kansallisissa ohjelmissa mainitut konkreettiset 
toimenpiteet tarvittavan rahoituksen ja henkilöstön osalta ovat 
keskenään johdonmukaisia. On tärkeää, että neuvottelupöydässä 
noudatetaan samaa logiikkaa kuin liittymistä valmistelevan strategian 
yhteydessä, erityisesti Eurooppa-sopimusten nojalla perustetuissa 
elimissä. 
Jäsenyyttä hakeneet maat ovat edelleen aktiivisesti osallistuneet 
yhteisön ohjelmiin, jotta ne voisivat tutustua unionin politiikkoihin ja 
työtapoihin. Assosiaationeuvostojen lokakuussa 1997 sekä helmikuussa 
ja maaliskuussa 1998 tekemien ensimmäisten päätösten tultua voimaan 
ZJ( 
Romanian, Unkarin, Tsekin, Puolan ja Slovakian kansalaisia osallistuu 
aktiivisesti yhteisön ohjelmiin yleissivistävän koulutuksen (Sokrates), 
ammatillisen koulutuksen (Leonardo da Vinci) ja nuorisoasioiden 
(Nuorten Eurooppa) aloilla. 
Samankaltaisia päätöksiä valmistellaan parhaillaan muiden yhteisön 
ohjelmien osalta. Vuodesta 1999 lähtien kaikkien jäsenyyttä hakeneiden 
maiden kansalaiset, yritykset ja kansalliset hallintoelimet voivat 
osallistua yhteistyö-ja tietojenvaihtoverkkoihin niinkin erilaisilla aloilla 
kuin tutkimus, kulttuuri, audiovisuaaliala, ympäristö, energia, 
kansanterveys, sosiaalipolitiikka, työllisyys, pk-yritykset, tullivalvonta 
ja verotus. 
Tämän lisäksi komissio aikoo tehdä lähiaikoina neuvostolle ehdotuksia 
yhteisön ohjelmiin ja virastojen toimintaan sekä yhteisön säännöstön 
täytäntöönpanomekanismeihin osallistumista koskevista 
yksityiskohtaisista säännöistä. Tämä koskee erityisesti komiteoita, 
joiden tehtävänä on avustaa komissiota neuvoston myöntämien 
toimivaltuuksien käytössä tapauksissa, joissa assosiaationeuvosto olisi 
todennut jäsenyyttä hakeneen maan tosiasiallisesti soveltaneen yhteisön 
säämiöstöä. 
Liittymistä valmistelevan strategian vahvistamiseksi komissio ehdotti 
liittymistä edeltävän tuen määrän kaksinkertaistamista vuodesta 2000 
lähtien luomalla: 
maatalouden väline, jonka määrärahat olisivat 500 miljocnaa ecua 
vuodessa, ja 
rakennepolitiikan väline, jonka määrärahat olisivat 1 000 miljoonaa 
ecua vuodessa, ympäristön ja liikenteen alan hankkeiden rahoitusta 
varten. 
Komissio suuntasi myös uudelleen PHAJlE-ohjelmaa, jonka määrärahat 
olisivat 1 500 miljoonaa ecua vuodessa ja jossa keskitytään vaste es 
hallinnollisen ja oikeuslaitoksen toimintakyvyn vahvistamiseen kaikilla 
aloilla sekä investointeihin yhteisön säännöstön liittärniseks: \ 
kansallista lainsäädäntöä aloilla, jotka eivät kuulu edellä mamittujeu 
kahden välineen piiriin. Tämä merkitsee yhteensä lähes kolmen 
miljardin ecun käyttöönottoa vuodessa lahjoituksina. Tähän on lisättävä 
Euroopan investointipankin lainat (7 miljardia ecua). Yhteisön 
rahoitusta lisätään entistä enemmän yhteisön säännöstön liittämiseen 
osaksi kansallista lainsäädäntöä. 
Komissio on myös tehnyt ehdotuksen yhteensovittamisasel 
varmistaakseen edellä mainittujen kolmen välineen johdonmuk; 
l* 
soveltamisen; tästä päästiin poliittiseen yhteisymmärrykseen yleisten 
asiain neuvostossa 26. lokakuuta. On tärkeää, että jäsenyyttä hakeneet 
maat ryhtyvät jo nyt tarvittaviin toimenpiteisiin ja luovat usean vuoden 
tähtäyksellä asianmukaiset rakenteet, jotta kyseiset välineet voidaan 
panna täytäntöön vuodesta 2000 lähtien. Asetuksen perusteella 
liittymistä edeltävä tuki, ensisijaisesti Phare-ohjelma, voidaan 
Agenda 2000:ssa esitettyjen kaavailujen mukaisesti asteittain hajauttaa 
aloittain ja maittain edunsaajavaltioiden hyväksi sillä edellytyksellä, 
että täsmällisiä ehtoja noudatetaan erityisesti varainhoidon valvonnan ja 
julkisten hankintojen aloilla. Tällainen hajautus on välttämätön, jotta 
jäsenyyttä hakeneet maat voivat jo ennen Euroopan unioniin 
liittymistään valmistautua yhteisön menojen hallinnointiin erityisesti 
rakennerahastoja ja yhteistä maatalouspolitiikkaa silmällä pitäen. 
Phare-ohjelmaan kuuluu jäsenvaltioiden ja jäsenyyttä hakeneiden 
maiden hallintoelinten välinen kummitoiminta, jonka tarkoituksena on 
lähettää jäsenyyttä hakeneisiin maihin vuonna 1999 satakunta 
liittymistä valmistelevaa neuvonantajaa avustamaan yhteisön 
säännöstön täytäntöönpanossa. 
Investoinnit, joita yhteisön säännöstön liittäminen osaksi kansallista 
lainsäädäntöä edellyttää jäsenyyttä hakeneissa maissa, ovat 
luonnollisesti erittäin suuria. Liittymistä edeltävän tuen avulla on 
mahdollista saada käyttöön varoja kansainvälisistä rahoituslaitoksista. 
Komissio on muun muassa allekirjoittanut 2. maaliskuuta 1998 
sopimuksen EBRD:n ja Maailmanpankin kanssa yhteistyön 
lisäämiseksi ja yhteisrahoituksen helpottamiseksi. Sopimukseen liittyi 
lokakuussa 1998 neljä uutta yhteistyökumppania: Pohjoismaiden 
ympäristörahoitusyhtiö (NEFCO), Pohjoismaiden investointipankki 
(NIB), kansainvälinen rahoitusyhteisö (IFC) ja Euroopan neuvoston 
sosiaalikehitysrahasto. Niin sanotussa suuria hankkeita koskevassa 
rahoitusjärjestelyssä otetaan käyttöön jo tänä vuonna yli 900 miljoonaa 
ecua (joista 150 miljoonaa ecua on peräisin Phare-ohjelmasta ja 
750 miljoonaa ecua kansainvälisistä rahoituslaitoksista) vuoden 1998 
liikenne- ja ympäristöalan hankkeita varten. Phare-ohjelmasta 
lahjoituksena saatua yhtä ecua vastaa siten kansainvälisistä 
rahoituslaitoksista lainoina myönnetyt viisi ecua; määrä nousee 
kahdeksaan ecuun, jos siihen lisätään jäsenyyttä hakeneiden maiden 
hankkeisiin sijoittamat omat varat. 
Jäsenyyttä hakeneiden maiden rahoitustarve on kuitenkin liian suuri, 
jotta niiden elintason saattaminen eurooppalaiselle tasolle voitaisiin 
toteuttaa pelkillä Euroopan unionin lahjoituksilla tai EIP:n sekä 
kansainvälisten rahoituslaitosten myöntämillä lamoilla. Unionin 
jäsenvaltioiden yritysten olisi myös investoitava entistä enemmän 
jäsenyyttä hakeneisiin maihin. Mistä muualtakaan ne voisivat tänä 
3/ 
päivänä löytää valtioita, joiden talouskasvu on 6-7 prosenttia vuodessa? 
Yksityisen sektorin olisi esimerkiksi panostettava entistä enemmän 
ympäristöasioihin, jotka muodostavat uuden markkinan. Jäsenyyttä 
hakeneiden maiden tehtävänä puolestaan on luoda oikeudellinen kehys 
(muun muassa julkisiin palveluihin liittyvät toimiluvat), joka sallii 
yksityisen sektorin auttaa niitä niiden elintason saattamisessa 
eurooppalaiselle tasolle investoinnein, joita ei voi rahoittaa pelkästään 
valtion tulo-ja menoarviosta. 
Lisäksi komissio on ottanut käyttöön vuosille 1998 ja 1999 erityisen 
100 miljoonan ecun rahoitusvälineen, joka on tarkoitettu Bulgarialle, 
Liettualle, Latvialle, Slovakialle ja Romanialle investointien 
edistämiseen, ympäristönsuojeluun ja lahjonnan torjumiseen. 
Liittymistä valmistelevan strategian täytäntöönpano on antanut 
vastauksia useisiin erityisen arkoihin kysymyksiin, jotka on vielä 
ratkaistava ennen liittymistä. 
• Yhtenäismarkkinoiden täytäntöönpanon osalta on 
välttämätöntä korostaa Agenda 2000 -asiakirjan tavoin, kuinka 
tärkeää on soveltaa yhtenäismarkkinoita koskevan valkoisen 
kirjan kaikkia osia ennen liittymistä. Lausuntojen jälkeen on 
kuitenkin ollut havaittavissa tärkeiden toimenpiteiden, kuten 
julkisten hankintojen avaamisen, välillisen verotuksen ja 
valtiontukien valvonnan täytäntöönpanon löyhentymistä jopa 
maissa, jotka vaikuttivat parhaiten valmistautuneilta 
yhtenäismarkkinoihin. Mikäli tämänkaltainen löyhentyminen 
jatkuu, se on suoraan ristiriidassa liittymishetkellä muodostettavia 
suuria markkinoita koskevan peruuttamattoman yhteisen 
tavoitteen kanssa; jokaisen jäsenyyttä hakeneen maan on 
pidettävä liittymishetkeä takarajana samalla tavoin, kuin 
31. joulukuuta 1992 oli jäsenvaltioiden viimeinen määräpäivä 
panna täytäntöön yhtenäismarkkinoita koskevat säännökset. On 
siis tärkeää, että jäsenyyttä hakeneet maat tiedostavat, että 
siirtymäaikojen myöntäminen yhtenäismarkkinoiden alalla on 
erittäin poikkeuksellista. Tässä suhteessa on syytä huolehtia siitä, 
että jäsenyyttä hakeneet maat eivät lykkää välttämättömiä 
poliittisia päätöksiä sillä varjolla, että ne pyrkivät löytämään 
hätäratkaisuja liittymistä valmistelevan strategian 
täytäntöönpanoon. 
• Jäsenyyttä hakeneiden maiden myöntämät valtiontuet voisivat 
johtaa liittymisen kynnyksellä kilpailun vääristymiseen myös 
Euroopan unionin markkinoilla. Tämän ehkäisemiseksi komissio 
aikoo ehdottaa tukien ilmoitus- ja hyväksymisjärjestelmän 
laajentamista ja saada jäsenyyttä hakeneet maat luopumaan 
3V 
julkisia hankintoja koskevasta kansallisesta 
suosituimmuuskohtelusta. 
Rajojen poistuminen Euroopan unionin ja jäsenyyttä hakeneiden 
maiden väliltä ei edellytä ainoastaan lainsäädännön lähentämistä 
erityisesti sisämarkkinoiden alalla, vaan myös jäsenyyttä 
hakeneiden maiden ulkorajojen, jotka ovat myös unionin tulevia 
ulkorajoja, valvonnan samanaikaista tehostamista. Kamppailu 
suurrikollisuutta, huumekauppaa ja laitonta maahanmuuttoa 
vastaan on ensisijaisen tärkeää. Unionin jäsenvaltioiden on 
voitava varmistua siitä, että niiden tasoa vastaavat turvallisuuden 
takaavat toimenpiteet otetaan käyttöön liittymishetkellä. Tämän 
takia on syytä panna konkreettisesti täytäntöön tavoitteet, jotka 
sisältyvät jäsenvaltioita ja jäsenyyttä hakeneita maita sitovaan 
liittymistä edeltävään sopimukseen järjestäytyneestä 
rikollisuudesta. Phare-ohjelmasta myönnettävää liittymistä 
edeltävää tukea on huomattavasti lisätty niin koulutukseen kuin 
välineistöönkin kyseisillä aloilla. 
Sekä Bulgaria että Romania ovat toistuvasti pyytäneet 
viisumipakkonsa poistamista. Molemmat ovat tietoisia 
rajavalvonnan ja laittoman maahanmuuton valvonnan 
tehostamisen välttämättömyydestä jäsenvaltioiden 
huolestuneisuuden poistamiseksi. Komissio aikoo jatkaa 
Bulgarian ja Romanian tukemista näiden lainsäädännön 
lähentämisessä yhteisön säännöstöön, mikä sallinee 
jäsenvaltioiden aikanaan arvioida myönteisesti uudelleen 
kysymystä viisumipakon poistamisesta. Sillä välin komissio aikoo 
pyytää jäsenvaltioita nopeuttamaan viisumien myöntämistä ja 
helpottamaan vaadittuja menettelyjä tiettyjen matkustajaryhmien 
osalta. 
Jäsenyyttä hakeneiden maiden ympäristön vakava tila verrattuna 
yhteisön ympäristösäännöksiin kertoo siitä, ettei 
ympäristöasioita vielä pidetä poliittisesti merkittävinä 
kysymyksinä näissä maissa. Lukuun ottamatta joitakin toimia 
yhteisön säännöstön siirtämiseksi kansalliseen lainsäädäntöönsä 
useimmat jäsenyyttä hakeneista maista eivät ole määrittäneet 
hankkeiden rahoitusta koskevaa strategiaa. Komissio on muun 
muassa erittäin huolestunut siitä, että Liettua, Bulgaria ja Slovakia 
eivät ole jo tehtyjen sitoumusten ja erityisesti 
ydinturvarahastosopimusten ja liittymistä valmistelevien 
kumppanuuksien mukaisesti esittäneet täsmällisiä ohjelmia 
sellaisten ydinlaitosten sulkemiseksi, joita ei voi nykyaikaistaa 
kansainvälisten turvallisuusmääräysten mukaisiksi ja joiden 
toiminta muodostaa vakavan uhan koko Euroopalle. 
21 
b) Yhteisön säännöstön analyyttinen arviointi (screening) 
Luxemburgissa kokoontuneen Eurooppaneuvoston pyynnön 
mukaisesti komissio järjesti analyyttisen arvioinnin sekä niiden 
valtioiden kanssa, joiden kanssa neuvottelut on aloitettu, että niiden 
valtioiden kanssa, joiden kanssa neuvotteluita ei ole vielä aloitettu 
Yhteisön säännöstön analyyttisen arvioinnin tarkoituksena on 
säännöstön selittäminen, jotta se olisi helpompi liittää osaksi 
kansallista lainsäädäntöä. Tämä puolestaan nopeuttaa 
liittymisvalmisteluja. Samalla voidaan kartoittaa jäsenyyttä 
hakeneiden maiden ongelmat yhteisön säännöstön liittämisessä 
osaksi kansallista lainsäädäntöä. Yhteisön säännöstön läpikäyminen 
on osoittanut selvästi, että yhteisön lainsäädännön hyväksymiseen 
liittyvien ongelmien lisäksi kaikki jäsenyyttä hakeneet maat joutuvat 
ratkaisemaan yhteisön lainsäädännön tosiasiallisen ja tehokkaan 
täytäntöönpanon edellyttämien rakenteiden perustamiseen ja 
vahvistamiseen liittyvät ongelmat. 
i) Analyyttinen arviointi valtioista, joiden kanssa neuvottelut on 
aloitettu 
Kyproksen, Tsekin, Viron, Unkarin, Puolan ja Slovenian kanssa 
käytiin läpi 27. huhtikuuta 1998 alkaen lokakuun loppuun 16 
kaikkiaan 31 neuvotteluluvusta. 
Kaikkien muiden paitsi tavaroiden vapaata liikkuvuutta ja 
ulkosuhteita koskevien lukujen läpikäymistä koskevat kertomukset 
on annettu neuvostolle, ja loput kaksi kertomusta annetaan piakkoin. 
On selvää, että kertomukset voidaan saattaa ajan tasalle, jos 
esimerkiksi Kyproksen turkkilainen yhteisö osallistuu myöhemmin 
neuvotteluihin. 
Hakijamaat käyttivät kahdenvälisiä tapaamisia selvitysten saamiseen 
ja ongelmien yksilöintiin. Kahdenvälisissä kokouksissa esitetyistä 
alustavista kannoista kävi ilmi, että hakijamaat tunsivat 
neuvotteluedeilytykset ja että ne olivat valmiita omaksumaan 
yhteisön säännöstön ja minimoimaan siirtymäkaudet. Lisäksi ne 
antoivat avoimesti tietoja maittensa lainsäädännöllisen ja 
institutionaalisen valmistelutyön tilasta ja painottivat, että hyvin 
vähäisiä poikkeuksia lukuun ottamatta ne odottivat saavansa 
valmistelut päätökseen ennen liittymistä. Selkeitä ja 
monimutkaisempia lukuja koskeneen yhteisön säännöstön 
läpikäymisen tulokset olivat näin ollen rohkaisevia. 
34 
ii) Analyyttinen arviointi valtioista, joiden kanssa ei vielä ole aloitettu 
neuvotteluja 
Komissio aloitti yhteisön säännöstön analyyttisen arvioinnin 
3. huhtikuuta 1998 myös niiden maiden kanssa, jotka eivät vielä 
osallistu liittymisneuvotteluihin, nimittäin Bulgarian, Latvian, 
Liettuan, Romanian ja Slovakian kanssa. 
Komissio on juuri saanut päätökseen kyseisten viiden maan kanssa 
ensimmäisen monenkeskisen vaiheen, jossa käytiin läpi 28 lukua 
yhteisön säännöksiä ja joka on luonteeltaan pääasiassa didaktinen. 
Yhteisön säännöstö käydään kokonaisuudessaan läpi ennen tämän 
vuoden loppua yhteistä maatalouspolitiikkaa lukuun ottamatta, jonka 
arviointia jatketaan ensi vuoden alussa. 
Ongelmat yksilöidään tarkemmin kahdenvälisissä kokouksissa 
vuoden 1999 ensimmäisten neljän kuukauden aikana. Vasta sen 
jälkeen, kun yhteisön säännöstö on käyty läpi kahdenvälisissä 
kokouksissa, komissio voi laatia tarkan arvion kunkin jäsenyyttä 
hakeneen maan tilanteesta. 
c) Liittymisneuvottelujen kulku 
Unioni teki yleisten asiain neuvostossa 5. lokakuuta päätöksen 
ensimmäisten varsinaisten neuvottelujen aloittamisesta Kyproksen, 
Tsekin, Viron, Unkarin, Puolan ja Slovenian kanssa. Päätös perustui 
jäsenyyttä hakeneiden maiden esittämiin neuvottelukantoihin 
läpikäydyistä seitsemästä luvusta. Nämä olivat tiede ja tutkimus, 
televiestintä ja tietotekniikat, koulutus ja ammatillinen koulutus, 
kulttuuri ja audiovisuaalinen politiikka, teollisuuspolitiikka, pienet ja 
keskisuuret yritykset sekä yhteinen uiko- ja turvallisuuspolitiikka. 
Komissio on tehnyt neuvostolle kyseisiä lukuja ja jäsenyyttä hakeneita 
maita koskevan ehdotuksen yhteiseksi kannaksi. 
Jäsenyyttä hakeneet maat ilmoittivat olevansa valmiita suurimmaksi 
osaksi hyväksymään kyseisiä seitsemää lukua koskevan yhteisön 
säännöstön ja soveltamaan sitä kokonaisuudessaan liittymishetkellä. 
Niiden arvio perustui oletukseen, jonka mukaan niiden liittyminen 
Euroopan unioniin tapahtuisi vuoden 2003 alusta, paitsi Unkarin, 
jonka liittyminen tapahtuisi vuoden 2002 alusta. 
Ainoastaan joitakin siirtymäkausia on pyydetty. Puola, Unkari ja 
Kypros ovat pyytäneet alustavan oletuksensa ylittävää siirtymäkautta 
televiestinnän alalla. Unkari on pyytänyt vuoden 2002 joulukuuhun 
saakka ulottuvaa siirtymäkautta julkisten puhelinverkkojensa täyden 
vapauttamisen osalta. Puola on pyytänyt toistaiseksi määrittelemätöntä 
*r 
siirtymäkautta matkaviestinnän tiettyjen taajuuskaistojen täyden 
käyttömahdollisuuden osalta. Kypros on pyytänyt 31. joulukuuta 2003 
saakka ulottuvaa siirtymäkautta televiestintämarkkinoiden täydellistä 
vapauttamista ja kansallisen sääntelyviranomaisen perustamista 
varten. Teollisuuspolitiikan alalla Unkari on pyytänyt 
31. heinäkuuta 2002 saakka eli Euroopan hiili- ja teräsyhteisön 
perustamissopimuksen voimassaolon päättymiseen saakka ulottuvaa 
siirtymäkautta Euroopan hiili- ja teräsyhteisön säännöstön osalta. 
Audiovisuaalialalla Slovenia on pyytänyt kahden vuoden 
siirtymäkautta televisio ilman rajoja -direktiivin täysimääräistä 
täytäntöönpanoa varten ja Tsekki vuoteen 2005 saakka ulottuvaa 
siirtymäjärjestelyä maksu-ja kaapelitelevision osalta. 
Nämä seitsemän lukua, jotka ovat verraten ongelmattomia, eivät 
edellytä tässä vaiheessa laajempia neuvotteluja. Tämä ei kuitenkaan 
rajoita niiden yhteisten kantojen sisältöön, jotka unioni esittää 
10. marraskuuta. Luvut saatetaan aikanaan ajan tasalle yhteisön 
säännöstön kehittymisen myötä ja niitä tarkastellaan osana 
kokonaisneuvotteluja. Muiden lukujen osalta jäsenyyttä hakeneiden 
maiden kanssa on jatkettava vuoropuhelua neuvottelukantoien 
selkiyttämiseksi (muun muassa siirtymäjärj estelyjä koskevien 
pyyntöjen ja/tai hakijamaiden täytäntöönpanokyvyn kehittämisen 
osalta). 
Komissio aikoo jatkaa samanaikaisesti edellä mainitun kehityksen 
kanssa yhteisön säännöstön analyyttistä arviointia jäsenyyttä 
hakeneiden maiden kanssa ja tehdä sopivalla hetkellä neuvostolle 
ehdotuksia unionin yhteisiksi kannoiksi. Komissio ryhtyy ajoissa 
tarvittaviin toimenpiteisiin ennen Saksan puheenjohtajakaudella 
vuoden 1999 alkupuoliskolla järjestettäviä neuvotteluja ministerien ja 
heidän edustajiensa tasolla. 
d) Kyprosta koskeva erityinen strategia 
Luxemburgissa kokoontunut Eurooppa-neuvosto päätti erityisestä 
Kyproksen liittymistä valmistelevasta strategiasta, jonka perustana on 
yhtäältä maan osallistuminen tiettyihin kohdennettuihin hankkeisiin, 
tiettyihin yhteisen ohjelmiin sekä tiettyjen yhteisön erillisvirastojen 
toimintaan, toisaalta TAlEX:n myöntämä tekninen apu. Kypros 
osallistuu jo kolmeen yhteisön ohjelmaan, jotka ovat Leonardo da 
Vinci, Sokrates ja Nuorten Eurooppa. Kypros sai hiljattain TAEIXn 
teknistä apua parantaakseen valmiuksiaan soveltaa yhteif n 
säännöstöä. 
1 f 
Tätä taustaa vasten ja huolimatta siitä, että ohjelmiin on lupa 
osallistua, Kyproksen turkkilaisväestö ei ole lainkaan edustettuna 
liittymistä valmistelevassa prosessissa. 
e) Turkkia koskeva Euroopan unionin strategia 
Luxemburgissa kokoontunut Eurooppa-neuvosto katsoi, että "on 
kuitenkin määriteltävä strategia Turkin valmistelemiseksi liittymistä 
varten lähentämällä sitä Euroopan unioniin kaikilla aloilla. Tähän 
strategiaan olisi kuuluttava Ankaran sopimukseen sisältyvien 
mahdollisuuksien kehittäminen, tulliunionin syventäminen, 
rahoitusyhteistyön täytäntöönpano, lainsäädännön lähentäminen ja 
unionin säännöstön omaksuminen ja tapauskohtaisesti päätettävä 
osallistuminen tiettyihin ohjelmiin ja tiettyjen virastojen toimintaan". 
Komissio antoi 4. maaliskuuta 1998 neuvoston käsiteltäväksi 
toimintaohjelman, jonka tavoitteita ovat tulliliiton syventäminen, sen 
laajentaminen koskemaan maataloutta ja palveluja sekä yhteistyön 
lisääminen televiestinnän ja tietoyhteiskunnan, ympäristön, energian 
ja liikenteen aloilla. Komissio ja Turkin viranomaiset keskustelivat 
strategian täytäntöönpanoa koskevista yksityiskohdista ensimmäisen 
kerran syyskuussa 1998. 
Cardiffissa kokoontunut Eurooppa-neuvosto muistutti strategian 
tarvitsevan rahoitusta ja pani merkille "komission aikomuksen pohtia, 
miten eurooppalaisen strategian täytäntöönpanoa voitaisiin tukea, ja 
esittää asiaa koskevia ehdotuksia". Komissio toimitti neuvostolle 21. 
lokakuuta 1997 kaksi ehdotusta rahoitustuen myöntämisestä strategian 
täytäntöönpanoa varten. 
VII. PÄÄTELMÄT JA SUOSITUKSET 
1. Lausuntojen julkistamisen ja liittymisprosessin alkamisen jälkeen 
laajentumiseen tähtäävät valmistelut ovat edenneet merkittävästi. 
Komission Eurooppa-neuvoston pyynnöstä esittämissä 
määräaikaiskertomuksissa arvioidaan matkaa, jonka hakijamaat ovat 
kulkeneet unionin jäsenyyteen johtavalla tiellä jatkaen eriasteisia 
ponnistelujaan mukautuakseen niihin vaatimuksiin, jotka niiden on 
täytettävä Euroopan unionin tulevina jäseninä. 
Arvioidessaan kunkin hakijamaan tilannetta komissio on soveltanut 
mahdollisimman puolueettomasti liittymisen arviointiperusteita 
lisäämättä muita kuin Kööpenhaminassa kokoontuneen Eurooppa-
neuvoston esittämiä näkökohtia. On tärkeää, että maiden ponnisteluja 
niiden valmistautuessa liittymään unioniin arvioidaan osana 
j? 
kokonaisvaltaista ja kaikki valtiot kattavaa prosessia kunkin hakijamaan 
omien ansioiden perusteella. 
Ehdokasmaiden edistymisestä kuluneiden puolentoista vuoden aikana 
tehdyn analyysin perusteella komissio ei muuta heinäkuussa 1997 
tekemäänsä arviointia. Komissio ei siten pidä tarpeellisena ehdottaa 
esitettyjen kertomusten perusteella uusia suosituksia "neuvottelujen 
käymisestä tai laajentamisesta", joita Eurooppa-neuvosto ennakoi 
sen tarvittaessa tekevän vuoden 1998 lopulla. 
2. Kun on kyse neuvottelujen laajentamisesta tulevaisuudessa, Latvia on 
erityisesti edistynyt. Jos tämä muutossuunta jatkuu, ensi vuonna pitäisi 
olla mahdollista voida vahvistaa Latvian täyttävän Kööpenhaminassa 
määritellyt taloudelliset arviointiperusteet ja ehdottaa neuvottelujen 
aloittamista ennen vuoden 1999 päättymistä. 
Myös Liettua on edistynyt merkittävästi, vaikka lisäuudistukset ovatkin 
tarpeen ja vaikka eräät viimeaikaiset päätökset on vielä pantava 
täytäntöön ennen kuin markkinatalouden asema voidaan vahvistaa. 
Slovakian vaalien jälkeinen uusi tilanne antaa sekin mahdollisuuden 
ennakoida neuvottelujen aloittamista, jos Slovakian hallintoelinten 
säännöllinen, vakaa ja demokraattinen toiminta vahvistetaan. Ennen 
neuvottelujen aloittamista on myös varmistettava, että Slovakia on 
aloittanut taloutensa elvytyksen ja lisännyt talouselämän avoimuutta, 
Bulgaria on edistynyt merkittävästi makrotalouden vakauttamisessa ja 
toteuttaa parhaillaan uudistuksia, vaikka alkuvaiheessa olisi pyrittävä 
kohentamaan maan kansainvälistä kilpailukykyä. Romania ei ole 
edistynyt lausunnon julkistamisen jälkeen, ja maan talouden tila on 
huolestuttava. Jatkuvat ponnistelut ovat Euroopan unionin ja 
kansainvälisen yhteisön avulla välttämättömiä uudistusten 
nopeuttamiseksi ja Romanian palauttamiseksi oikeille raiteille. 
3. Kertomuksista ilmenee, että eräät maat kuten Slovenia ja Tsekki, joiden 
kanssa neuvottelut ovat meneillään, ovat huolestuttavasti hidastaneet 
tahtiaan saattaessaan yhteisön säännöstöä osaksi kansallista 
lainsäädäntöään. Jos ämä tilanne jatkuu, se voi aiheuttaa ongelmia 
niiden kyvyin täy. ää keskipitkällä aikavälillä velvoitteensa 
jäsenvaltioina. 
4. Yhteisön säännöstön saattamisessa osaksi kansallista lainsäädäntöä ja 
riippumatta kunkin maan tilanteesta liittymisen taloudellisten 
arviointiperusteiden valossa, vaikuttaa siltä, ettei ero ole kovn suuri 
yhtäältä niiden ehdokasmaiden välillä, joiden kanssa neuvottelut ovat 
meneillään, ja toisaalta muiden ehdokasmaiden välillä, mikä ilmenee 
1 f 
myös analyyttisestä arvioinnista ("screening"). Tämä piirre on osoitus 
liittymisprosessin kokonaisvaltaisesta ja kaikki valtiot kattavasta 
luonteesta. Itse asiassa, kun Euroopan unioni myöhemmin päättää 
aloittaa neuvottelut muiden hakijamaiden kanssa, niillä ei ole suuria 
vaikeuksia integroitua - vastaavalla valmistelutasolla - meneillään oleviin 
neuvotteluihin. On tärkeää valvoa, että Eurooppa-sopimuksilla perustetut 
päättävät elimet - jotka ovat Euroopan unionin ja kunkin hakijamaan 
suhteiden perusta - ovat ensisijainen kehys, jossa tutkitaan säännöllisesti 
yhteisön säännöstön käyttöönoton aste. 
5. Turkin tilanteesta samoin arviointiperustein kuin KIE-maista tehdystä 
arviosta ilmenee maan poliittisia arviointiperusteita koskeva 
erikoispiirre. Euroopan unioni on valmis kehittämään Turkin 
talousuudistuksiin annettavaa apua ja yhteisön säännöstön saattamista 
osaksi kansallista lainsäädäntöä osana unionin ja Turkin suhteita 
koskevaa strategiaa. Turkki on kuitenkin edelleen yksin vastuussa 
tilanteesta, joka koskee ehdotonta vaatimusta vahvistaa demokratiaa sekä 
kunnioittaa ihmisoikeuksia ja suojella vähemmistöjä. 
6. Malta vahvistanee halunsa tulla lähikuukausien kuluessa mukaan 
liittymisprosessiin muiden hakijamaiden kanssa vuonna 1993 annetun 
lausunnon pohjalta siten, että neuvottelut ulotetaan koskemaan myös 
Maltaa. Komissio pitää tätä myönteisenä. 
7. Eurooppa -konferenssin pitäisi tässä vaiheessa yhä toimia yleisenä 
puitteena laajentumisprosessille ja tuoda yhteen jäsenvaltiot ja 
hakijamaat. Konferenssin toimivallan luonteen laajentaminen tässä 
vaiheessa saattaisi johtaa päällekkäiseen toimintaan muiden 
kansainvälisten elinten kanssa. Tämä puolestaan saattaisi vähentää 
konferenssin merkitystä ja samalla heikentää laajentumisprosessia. 
8. Täysin riippumatta ehdokasmaiden asemasta liittymisprosessissa ja 
neuvotteluissa, Eurooppa-neuvostolle annettavien kertomusten tärkein 
sanoma on, että liittymisen valmistelutahdin on nopeuduttava, jos 
liittymisen määräaikoja halutaan noudattaa. Hakijamaille lähiaikoina 
annettavan unionin tuen määrää ja myös aikanaan ensimmäisten uusien 
jäsenten liittymisjärjestystä, on harkittava hakijoiden toteuttamien 
valmistelujen edistymisen perusteella. Siten on tärkeätä taata 
mahdollisimman puolueeton mitta, jolla arvioidaan kunkin hakijamaan 
valmistautumista Euroopan unioniin liittymiseksi. Juuri tästä syystä 
'^ 
komission aikomuksena on antaa neuvostolle ensi vuoden lopulla 
kertomukset hakijamaiden edistymisestä, jotta neuvosto voisi tarvittaessa 
päättää neuvottelujen jatkamisesta tai laajentamisesta. 
Uv 
Pays candidats d'Europe centrale et orientale 
r* 
§ 
Bulgarie 
Rep. tcheque 
Estonie 
Hongrie 
Lettonie 
Lituanie 
Pologne 
Roumanie 
Slovaquie 
Slovenie 
PECO 10 
en % UE 
sources : Superficie 
1000 km2 
111 
79 
45 
93 
65 
65 
313 
238 
49 
20 
1078 
33 Population 
millions 
8,3 
10,3 
1,5 
10,1 
2,5 
3,7 
38,7 
22,5 
5,4 
2 
105 
28 § 
Densite 
hab/km2 
75 
130 
33 
109 
38 
57 
124 
94 
110 
100 
97 
85 tatistiques de base (; annee 19' 
PIB prix courants du marche 
mds 
ECU 
9 
45,9 
4,2 
39,6 
4,9 
8,4 
119,7 
30,6 
17,2 
16,1 
295,5 
r 4j ECU/hab 
1100 
4500 
2800 
3900 
2000 
2300 
3100 
1400 
3200 
8100 
2800 
15 ECU/h en 
% 
moyen 
comm. 
6 
23 
15 
21 
10 
12 
16 
7 
17 
43 
15 97} 
PIB en PPA 
mds 
ECU 
PPA 
36,7 
123,8 
10,3 
90,3 
12,7 
21,3 
291,2 
131,8 
48,2 
25,8 
792 
11,1 
••Eurostat "The Economic Accounts of the Candidate cöuntries in Eastern and Central Europe" Sept. 
->Agricultural Situation and Prospects in the Central and Eastern European cöuntries 
Agriculture and rural development (June 1998) ECU/h 
en 
PPA 
4400 
12000 
7000 
8900 
5100 
5800 
7500 
5800 
8900 
13000 
7500 
40 
1998 (V 
ECU/h 
en 
% 
moyen 
comm. 
23 
63 
37 
47 
27 
30 
40 
31 
47 
68 
40 Agriculture <2) 
% 
PIB 
total 
12,8 
2,9 
8 
5,8 
7,6 
10,2 
6 
19 
4,6 
4,4 
7 
1.7 (3) % 
emploi 
23,4 
4,1 
9,2 
8,2 
15,3 
24 
26,7 
37,3 
6 
6,5 
22,5 
5.1 (3) 
(1) Les PPA ont été calculées sur la base des nouvelles series de PPA établies par Eurostat 
(2) 1996 
(3) moyennes UE 

ISSN 1024-4492 
KOM(98) 712 lopullinen 
r\.ö ArV JVA.A\. J JC\ A 
FI 11 01 06 02 
Luettelonumero : CB-CO-98-639-FI-C 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxemburg