EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 25.09.1997 
KOM(97) 464 lopull. 
KOMISSION KERTOMUS BUDJETTIVALLAN 
KÄYTTÄJÄLLE YLEISTA TALOUSARVIOTA SITOVIEN 
TAKAUSTEN TILANTEESTA 30. KESÄKUUTA 1997 

Tässä kertomuksessa esitetään yleistä talousarviota sitovien takausten tilanne yllä 
mainittuna päivänä. 
Se vastaa komission korjaavan ja täydentävän lisätalousarvion n:o 1/91 äänestyksen 
yhteydessä antamaa julistusta kertomuksen antamisesta "kaksi kertaa vuodessa 
budjettivallan käyttäjälle talousarvion takauksien ja niihin liittyvien riskien tilanteesta". 
Tämä kertomus esitetään Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavan 
varainhoitoasetuksen 134 artiklan g kohdan mukaisesti. 
Komissio on toimittanut jo kaksitoista tällaista kertomusta budjettivallan käyttäjälle. 
Tämä kertomus muodostuu kahdesta osasta ja liitteestä: 
1) Edellisen kertomuksen jälkeen ilmenneet tapahtumat, riskitilanteen kehittyminen ja 
budj ettitakaustoimet. 
2) Arvio mahdollisista riskeistä: taloudellinen ja rahoitustilanne kolmansissa maissa, jotka 
ovat edunsaajina merkittävimmissä lainanantotoimenpiteissä. 
-3-
SISALLYSLUETTELO 
ENSIMMÄINEN OSA 31.12.1996 ANNETUN KERTOMUKSEN JÄLKEEN ILMENNEET 
TAPAHTUMAT, RISKITILANTEEN KEHITTYMINEN JA BUDJETTITAKAUSTOIMET 4 
I. JOHDANTO: KYSEISTEN RAHOITUSJÄRJESTELYJEN LUONNE 4 
LA Makrotaloudelliset rahoitusjärjestelyt 4 
I.B Mikrotaloudelliset rahoitusjärjestelyt 4 
II. 31.12.1996 ANNETUN KERTOMUKSEN JÄLKEEN ILMENNEET TAPAHTUMAT 4 
II.A Yhteisön takuu Euroopan investointipankille yhteisön ulkopuolisiin hankkeisiin myönnetyistä 
lainoista aiheutuvien tappioiden varalta (Keski-ja Itä-Euroopan maat, Välimeren maat, Latinalaisen 
Amerikan ja Aasian maat sekä Etelä-Afrikka) 4 
II. B Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia 5 
II.C Bulgaria 5 
II.D Georgia, Armenia, Tadzikistan 5 
III. RISKITILANNE 6 
ULA Lainojen kokonaismäärä kertomuksen antamispäivänä 6 
III.B Vuosittaiset enimmäisriskit yhteisön talousarvion osalta: kertomuksen antamispäivään 
mennessä nostetut lainat 7 
III. C Teoreettiset vuosittaiset yhteisön talousarviota rasittavat enimmäisriskit 8 
IV. BUDJETTITAKAUSTOIMET 12 
IVA Toimet kassavaroista 12 
1V.B Takuurahaston maksut 12 
IV. C Myöhästyneet takaisinmaksut 12 
IV. D Maksamatta olevien velkojen tilanne kertomuksen antamispäivänä 13 
V. ARVIO YHTEISÖN LASKENNALLISESTA LAINA- JA TAKAUSKAPASITEETISTA 
KOLMANSIEN MAIDEN HYVÄKSI 13 
VI. TAKUURAHASTON SUHTEELLINEN VAKAUS 14 
TOINEN OSA: MAHDOLLISTEN RISKIEN ARVIOINTI: TALOUDELLINEN JA 
RAHOITUSTILANNE KOLMANSISSA MAISSA, JOTKA OVAT EDUNSAAJINA 
MERKITTÄVIMMISSÄLAINANANTOTOIMENPITEISSÄ 16 
I. JOHDANTO 16 
II. KESKI- JA ITÄ-EUROOPAN MAAT 16 
III. ENTISEN NEUVOSTOLIITON UUDET ITSENÄISET VALTIOT 19 
IV VÄLIMEREN MAAT 23 
LIITE 24 
I. SELITTÄVÄT HUOMAUTUKSET YLEISESTÄ TALOUSARVIOSTA KATETTAVIEN RISKIEN 
TILANTEESTA 25 
LA Taulukot 1 -3 25 
l.B Talousarviosta taattavaa antolainausta kuvaavat taulukot. 27 
I.C Arviot ElP.n lainojen allekirjoittamisesta ja nostoista 32 
I. D Talousarviotakuun maksamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt 33 
II. METODOLOGINEN HUOMAUTUS YHTEISÖN ARVIOIDUSTA, 
TAKUURAHASTOJARJESTELMAN MUKAISESTA LAINAKAPASITEETISTA KOLMANSILLE 
MAILLE AJANJAKSONA 1997-1999 34 
II.A Kolmansille maille annettavien lainojen takuuvaraus (1) 34 
ILB Takuurahastoon suoritettavien määrien laskentaperuste (2) 34 
II. C Rahastoon suoritettavien määrien peruste osittaisen takuun tapauksessa 35 
ILD Takuurahastoon suoritettavat määrät (3) 35 
ILE Takuuvarauksessa jäljellä oleva marginaali (4) 36 
II. F Jäljellä oleva lainakapasiteetti (5) 36 
III. MAAKOHTAISET RISKI-INDIKAATTORITAULUKOT 37 
ENSIMMÄINEN OSA 
31.12.1996 ANNETUN KERTOMUKSEN JÄLKEEN ILMENNEET 
TAPAHTUMAT, RISKITILANTEEN KEHITTYMINEN JA 
BUDJETTITAKAUSTOIMET 
I. JOHDANTO: KYSEISTEN RAHOITUSJÄRJESTELYJEN LUONNE 
Yhteisön talousarviosta katettavat riskit ovat peräisin useista antolainaus- ja 
takuutoimenpiteistä, jotka voidaan jakaa kahteen luokkaan: makrotaloudelliset lainat ja 
mikrotaloudelliset lainat. 
I.A Makrotaloudelliset rahoitusjärjestelyt 
Näihin rahoitusjärjestelyihin kuuluvat ensinnäkin jäsenvaltioiden tai kolmansien maiden 
maksutaseiden tukemiseen tarkoitetut lainat, joihin liittyy tiukkoja taloudellisia ehtoja ja 
sitoumuksia. 
Tähän luokkaan kuuluu myös 1250 miljoonan ecun laina maatalous- ja 
elintarviketuotteiden viennin rahoittamiseksi entiseen Neuvostoliittoon, sillä tähän 
rahoitusjärjestelyyn liittyvä riski on suuresti riippuvainen edunsaajamaiden 
makrotaloudellisen ja poliittisen tilanteen kehittymisestä. 
I.B Mikrotaloudelliset rahoitusjärjestelyt 
Nämä lainat on tarkoitettu hankkeiden rahoittamiseen ja ne on maksettava takaisin 
pitkällä aikavälillä varoilla, joita hankkeista odotetaan; niitä myönnetään tavallisesti 
yrityksille, rahoituslaitoksille tai kolmansille maille ja ne katetaan yhteisön takuun lisäksi 
tavanomaisilla pankkialalla vaadittavilla takuilla. 
Tähän luokkaan sisältyvät Euratomin ja yhteisön uuden rahoitusvälineen lainat 
jäsenvaltioille sekä Euratomin ja EIP:n lainat yhteisön ulkopuolelle (Välimeren alue, 
Keski- ja Itä-Eurooppa, eräät kolmannet maat - Latinalaisen Amerikan ja Aasian 
kehitysmaat ja Etelä-Afrikka). 
H. 31.12.1996 ANNETUN KERTOMUKSEN JÄLKEEN ILMENNEET 
TAPAHTUMAT 
Vuoden 1997 ensimmäisen puoliskon tärkeimmät tapahtumat ovat seuraavat: 
II.A Yhteisön takuu Euroopan investointipankille yhteisön ulkopuolisiin 
hankkeisiin myönnetyistä lainoista aiheutuvien tappioiden varalta (Keski- ja 
Itä-Euroopan maat, Välimeren maat, Latinalaisen Amerikan ja Aasian maat 
sekä Etelä-Afrikka) 
Neuvosto myönsi 14.4.1997 Euroopan investointipankille yleistakuun Keski- ja Itä-
Euroopan maissa, Välimeren maissa, Latinalaisen Amerikan ja Aasian maissa ja Etelä-
Afrikan tasavallassa toteutettuihin investointihankkeisiin. 
Takuun enimmäismäärä on 70 prosenttia avattujen luottojen ja kaikkien niihin liittyvien 
erien yhteismäärästä. Avattujen luottojen kokonaismäärä saa olla enintään 7 105 
miljoonaa ecua, ja se jakautuu seuraavasti: 
- Keski-ja Itä-Euroopan maat 3 520 miljoonaa ecua 
- Välimeren maat 2 310 miljoonaa ecua 
- Latinalaisen Amerikan ja Aasian maat 900 miljoonaa ecua 
- Etelä-Afrikan tasavalta 375 miljoonaa ecua. 
Takuu on voimassa kolmen vuoden ajan, joka Keski- ja Itä-Euroopan maiden, Välimeren 
maiden sekä Latinalaisen Amerikan ja Aasian maiden osalta alkaa 31 päivästä 
tammikuuta 1997 sekä Etelä-Afrikan tasavallan osalta 1 päivästä heinäkuuta 1997. Jos 
pankin myöntämien lainojen kokonaismäärä on tämän ajan kuluttua jäänyt edellä 
mainittuja määriä pienemmäksi, aikaa jatketaan ilman eri toimenpiteitä kuudella 
kuukaudella. 
Euroopan investointipankkia kehotetaan pyrkimään siihen, että lainanantoon liittyvä 
kaupallinen riski katetaan 25 prosentin osalta muilla kuin valtion takauksilla. 
H.B Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia 
Komissio esitti 22.5.1997 entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian yleisen 
tukiohjelman yhteydessä ehdotuksen neuvoston päätökseksi makrotaloudellisen avun, 
jonka määrä on enintään 40 miljoonaa ecua ja laina-aika enintään viisitoista vuotta, 
myöntämisestä entisen Jugoslavian tasavallalle Makedonialle. Laina myönnettiin 
neuvoston 22.7.1997 tekemällä päätöksellä. 
H.C Bulgaria 
Komissio esitti 22.5.1997 Bulgarian yleisen tukiohjelman yhteydessä ehdotuksen 
neuvoston päätökseksi makrotaloudellisen avun, jonka määrä on enintään 250 miljoonaa 
ecua ja laina-aika enintään kymmenen vuotta, myöntämisestä Bulgarialle. Laina 
myönnettiin neuvoston 22.7.1997 tekemällä päätöksellä. 
H.D Georgia, Armenia, Tadzikistan 
Armenian, Georgian ja Tadzikistanin taloudet kokivat vakavan romahduksen 
suunnitelmatalouden päätyttyä ja entisen Neuvostoliiton hajottua. 
Armenian, Georgian ja Tadzikistanin poikkeuksellisen vaikean tilanteen vuoksi komissio 
katsoi, että nämä valtiot tarvitsivat suorina avustuksina annettavaa erityisavustusta, jonka 
tarkoitus oli tukea näiden valtioiden vakauttamis- ja rakennemuutosohjelmien 
täytäntöönpanoa, mistä IMF:n kanssa oli sovittu. 
Näin ollen komissio esitti 3.2.1997 ehdotuksen neuvoston päätökseksi poikkeuksellisen 
rahoitustuen myöntämisestä Armenialle, Georgialle ja mahdollisesti Tadzikistanille. 
Lainaosuuden pääoman enimmäismäärä on 170 miljoonaa ecua ja laina-aika enintään 
viisitoista vuotta; avustusosuuden määrä on 50 miljoonaa ecua. Ecofin-neuvosto teki 
7.2.1997 periaatepäätöksen tämän määrän nostamisesta 95 miljoonaan ecuun. 
III. RISKITILANNE 
Yhteisön talousarviota rasittavat riskit voidaan arvioida seuraavien kahden käsitteen 
avulla: 
- kyseisiin rahoitusjärjestelyihin liittyvien lainojen määrä kokonaisuudessaan 
tiettynä päivänä pääomana ilmaistuna (pankeissa usein käytetty käsite), 
- yhteisöä kunkin varainhoitovuoden osalta rasittavat takaisinmaksuun liittyvät 
enimmäisriskit (pikemminkin talousarvioon liittyvä käsite). 
Jälkimmäistä käsitettä voidaan edelleen arvioida kahdella tavalla: 
- ainoastaan kertomuksen antamispäivään mennessä nostettujen lainojen 
perusteella, mikä edustaa yhteisön vähimmäisriskitasoa, jos ennenaikaista 
takaisinmaksua ei tapahdu. Tilanne kuvataan jäljempänä taulukossa 2, 
- tekemällä ennakkoarvio kaikista komission ehdottamista tai neuvoston 
päättämistä rahoitusjärjestelyistä, jotta voitaisiin arvioida niiden vaikutukset 
tuleviin talousarvioihin. Näin saadaan laskettua yhteisön enimmäisriski 
edellyttäen, että komission ehdotukset hyväksytään. Tilanne kuvataan jäljempänä 
taulukossa 3. 
Meneillään oleviin ehdotuksiin liittyvien riskien suuruusluokka on mahdollista määrittää 
viimeisimmän varainhoitovuoden perusteella. On kuitenkin tehtävä arvioita 
maksupäivien, takaisinmaksua koskevien yksityiskohtaisten sääntöjen, jotka on esitetty 
yksityiskohtaisesti liitteessä, sekä korkokannan* ja vaihtokurssien^ osalta. 
Tulokset esitetään taulukoissa 1 ja 3, joissa riski eritellään sen mukaan, koskeeko se 
yhteisön sisällä vai ulkopuolella sijaitsevia maita. 
Voidaan myös huomauttaa, että taulukoissa mainitut yleiset luvut kattavat luonteeltaan 
erilaisia riskejä: esimerkiksi makrotaloudellisten tukitoimien osalta lainan yhdelle maalle 
ja yhteisön uuden rahoitusvälineen tai EIP:n toimien osalta lainanottajien takaamien 
hankkeiden lainat. 
Seuraavassa analyysissä eritellään kokonaisriski, riski jäsenvaltioissa ja riski kolmansissa 
maissa. 
HI.A Lainojen kokonaismäärä kertomuksen antamispäivänä 
Tilanne kuvataan taulukossa 1. 
* Oletuskantana on keskimääräinen 10 prosentin korkokanta. 
2 Muina valuuttoina kuin ecuina olevien lainojen vaihtokursseina ovat vuoden 30.06.97 päivän kurssit. 
Kokonaisriski oli kertomuksen antamispäivänä 11 720 miljoonaa ecua, kun se oli puolta 
vuotta aikaisemmin 11 876 miljoonaa ecua, eli se pieneni 156 miljoonaa ecua^. 
Seuraavassa taulukossa esitetään rahoitusjärjestelyt, jotka vaikuttivat lainojen määrän 
kehitykseen edellisen kertomuksen jälkeen 
miljoonaa ecua 
Lainojen kokonaismäärä 31.12.1996 11.876 
Lainojen takaisinmaksut 
Euratom -476 
Yhteisön uusi rahoitusväline -416 
Entinen Neuvostoliitto -34,1 
EIP -112,48 
Muiden valuuttojen vaihtokurssien vaihtelu suhteessa ecuun -59,62 
Lainojen nostot 
EIP +942,2 
Lainojen kokonaismäärä 30.6.1997 11.720 
Jäsenvaltioille annettujen lainojen pääoman kertomuksen antamispäivänä on 4 648 
miljoonaa ecua, mikä on 16,46 prosenttia vähemmän kuin 31. joulukuuta 1996. 
Tämä aleneminen johtuu pääasiassa Euratomin ja yhteisön uuden rahoitusvälineen 
lainojen takaisinmaksusta 873 miljoonalla eculla. 
Muiden rahoitusjärjestelyiden osalta saatavien määrä pysyy samana. 
Kolmansia maita koskevien riskien osalta lainapääoman kokonaismäärä oli kertomuksen 
antamispäivänä 7 072 miljoonaa ecua, mikä on 12,04 prosenttia enemmän kuin puoli 
vuotta aikaisemmin. 
1I1.B Vuosittaiset enimmäisriskit yhteisön talousarvion osalta: kertomuksen 
antamispäivään mennessä nostetut lainat4 
Tilanne kuvataan taulukossa 2. 
Kokonaisriski, joka vuonna 1997 on 3 096 miljoonaa ecua, nousee tasaisesti kunnes se 
vuonna 2000 on noin 3 635 miljoonaa ecua. Tähän liittyy vuoden 1999 erityistilanne, 
3 Riskien kehitys edellisen puolivuotiskauden aikana selittyy osittain muina valuuttoina kuin ecuina 
olevia lainoja koskevien vaihtokurssien vaihteluilla. 
4 Kertomuksen antamispäivänä vuoden 1997 jäljellä oleva riski taulukossa 2 on 2 057 miljoonaa ecua 
ottaen huomioon vuoden 1997 ensimmäisellä puoliskolla tapahtuneet takaisinmaksut. 
joka johtuu pääomasuoritusten erääntymispäivien puuttumisesta jäsenvaltioiden 
maksutaseiden tukemiseen annetuilta lainoilta ja pääomasuoritusten päättymisestä 
Unkarille sekä Tsekin ja Slovakian tasavallalle myönnettyjen lainojen ja Bulgarialle 
myönnetyn 290 miljoonan ecun lainan osalta vuonna 1998. 
- Jäsenvaltioita koskeva riski on vuoden 1997 osalta 1 429 miljoonaa ecua. Tämä määrä 
kehittyy Kreikan ja Italian maksutaselainojen pääoman takaisinmaksun 
erääntymisrytmin mukaisesti (joka toinen vuosi). Enimmäisriskit ovat siis vuoteen 
2000 asti korkeampia parillisina vuosina ja 2 739 miljoonaa ecua vuonna 2000. 
- Kolmansia maita koskevat riskit ovat 1 667 miljoonaa ecua vuonna 1997 seuraavien 
pääomien erääntyessä: 
- 80 miljoonaa ecua Unkarilta, 
- 127 miljoonaa ecua Tsekin tasavallalta, 
- 63 miljoonaa ecua Slovakian tasavallalta, 
- 140 miljoonaa ecua Bulgarialta, 
- 250 miljoonaa ecua Algerialta, 
- 160 miljoonaa ecua Israelilta, 
- 143 miljoonaa ecua entisen Neuvostoliiton tasavalloilta, 
- 205 miljoonaa EIP:n lainoista. 
Jatkossa lainanotto-/lainanantotoimien erääntyvien pääomien määrä pienenee vuosina 
1998 ja 1999. Tämä vähentää riskiä kolmansien maiden osalta 1 345 miljoonaan ecuun 
vuonna 1998 ja 895 miljoonaan ecuun vuonna 1999. 
in.C Teoreettiset vuosittaiset yhteisön talousarviota rasittavat enimmäisriskit5 
Tilanne on kuvattu taulukossa 3. 
Tämä riski, joka vuonna 1997 on 3 196 miljoonaa ecua, nousee tasaisesti vuoteen 2000 
asti (lukuun ottamatta vuotta 1999: 1 726 miljoonaa ecua). 
- Enimmäisriskit kehittyvät hyvin samansuuntaisesti kuin taulukossa 2 vuoteen 2000 
saakka, jolloin riski on 2 739 miljoonaa ecua. 
- Kolmansia maita koskeva riski nousee 1 768 miljoonasta ecusta vuonna 1997 1 445 
miljoonaan ecuun vuonna 1999. Taulukkoon 2 verrattuna riski nousee vuodesta 2000 
vuoteen 2004, jolloin se on 3 185 miljoonaa ecua. 
5 vuoden 1997 jäljellä oleva riski taulukossa 2 on 2 342 miljoonaa ecua ottaen huomioon vuoden 1997 
ensimmäisellä puoliskolla tapahtuneet takaisinmaksut. 
TAULUKKO 1 
HYVÄKSYTTYJEN TOIMENPITEIDEN TAKUIDEN PÄÄOMAN KOKONAISMÄÄRÄ 
(miljoonina ecuina) 
Toimenpiteet 
JÄSENVALTIOT 
A. Maksutase 
1. Kreikka 
2. Italia 
B. Muut 
3. Euratom 
4. YURV ja maanjärist. YURV 
5. EIP Välimeri 
Espanja, Kreikka, Portugali 
JÄSENVALTIOT YHTEENSÄ 
KOLMANNET MAAT 
A. Rahoitusapu 
1. Unkari 
2. Tsekin tasavalta 
3. Slovakian tasavalta 
4. Bulgaria 
5. Romania 
6. Algeria 
7. Israel 
8. Baltian maat 
9. Moldova 
10. Ukraina 
11. Valko-Venäjä 
12. Entinen Neuvostoliitto 
B. Muut 
13. EIP Välimeri 
14. EIP KIE 
15. EIP Aasia ja Lat. Amerikka 
16. EIP Etelä-Afrikka 
KOLMANNET MAAT YHTEENSÄ 
KAIKKI YHTEENSÄ Hyväksytyt 
enimmäis­
määrät 
14000 
4000 
6830 
1500 
26330 
1050 
250 
125 
400 
580 
600 
160 
220 
60 
285 
55 
1250 
8672 
8220 
1925 
675 
24527 
50857 Pääoman 
kokonaismäärä 
31.12.96 
500 
3479 
572 
748 
265 
5564 
180 
250 
125 
400 
510 
500 
160 
135 
60 
185 
30 
144 
2092 
1306 
204 
32 
6312 
11876 Pääoman 
kokonaismäärä 
30.6.97 
500 
3455 
120 
327 
246 
4648 
180 
250 
125 
400 
510 
500 
160 
135 
60 
185 
30 
110 
2541 
1531 
301 
56 
7072 
11720 Nosta­
matta 
30.6.97 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
70 
100 
0 
85 
0 
100 
25 
0 
2197 
3135 
411 
125 
6247 
6247 
LIITE TAULUKKOON 1 
EIP:N TOIMENPITEIDEN TILANNE 30.6.1997 
Toimenpiteet 
Välimeren alueen jäsenvaltiot 
Kolmannet maat, vanhat valtuudet 
Välimeren aluetta koskevat pöytäkirjat 
KIE-maat I 
KIE-maat II 
Aasia ja Lat. Amerikka I 
Aasia ja Lat. Amerikka II 
ETELÄ-AFRIKKA 
Kolmannet maat, uudet valtuudet (*): 
Välimeren alue 
KIE-maat 
Aasia ja Lat. Amerikka 
ETELÄ-AFRIKKA 
Yhteensä Hyväksytyt 
lainat 
1500 
6362 
1700 
3000 
750 
275 
300 
2310 
3520 
900 
375 
20992 Avatut luotot 
- peruutukset 
1465 
5720 
1628 
3000 
647 
50 
176 
75 
12761 Nostetut 
määrät 
1603 
3703 
1128 
487 
258 
51 
56 
7285 Kokonaismäärä 
30.6.97 
246 
2541 
1044 
486 
250 
51 
56 
4674 
(*) 14.4.1997 tehty neuvoston päätös 
Huomautus: Koska lainat on nostettu kansallisena valuuttana, hyväksyttyjen lainojen määrä voi ylittyä muunnettaessa 
nostettuja määriä ecuiksi kertomuksen antamispäivänä 
-10-
TAULUKKO 2 
VUOSITTAISET YHTEISÖN TALOUSARVIOTA RASITTAVAT ENIMMÄISRISKIT 
(arvio miljoonaa ecua perustuen 30.06.97 mennessä nostettuihin eriin) 
JÄSENVALTIOT 
PAAOMA 
A. Maksutase 
1. Kreikka 
2. Italia 
B. Rakenteelliset lainat 
3. Euratom 
4. Yhteisön uusi rahoitusväline ja yhteisön 
uusi rahoitusväline - maanjäristykset 
5. EIP Välimeri ent. pöytäkirjat 
Espanja, Kreikka, Portugali 
VÄLISUMMA PÄÄOMA 
KOROT 
A. Maksutase 
1. Kreikka 
2. Italia 
Ê. Rakenteelliset lainat 
3. Euratom 
4. Yhteisön uusi rahoitusväline ja yhteisön 
uusi rahoitusväline - maanjäristykset 
5. EIP Välimeri ent. pöytäkirjat 
Espanja, Kreikka, Portugali 
VÄLISUMMA KOROT 
JÄSENVALTIOT YHTEENSÄ 
KOLMANNET MAAT 
PAAOMA 
A. Rahoitusapu 
6. Unkari 
7 Tsekin tasavalta 
8. Slovakian tasavalta 
9. Bulgaria 
10. Romania 
11. Israel 
12. Algeria 
13. Ent. Neuvostoliitto 
14. Baltian maat 
15. Moldova 
16. Ukraina 
17. Valko-Venäjä 
B. Takuut 
18. EIP Välimeri 
19 EIP Keski- ja Itä-Eurooppa I ja II 
20. EIP Lat. Am. ja Aasian kehitysmaat 
21. EIP Etelä-Afrikka 
VÄLISUMMA PÄÄOMA 
KOROT 
A. Rahoitusapu 
6. Unkari 
7. Tsekin tasavalta 
8. Slovakian tasavalta 
9. Bulgaria 
10. Romania 
11. Israel 
12. Algeria 
13. Ent. Neuvostoliitto 
14. Baltian maat 
15. Moldova 
16. Ukraina 
17. Valko-Venäjä 
B. Takuut 
18. EIP Välimeri 
19. EIP Keski-ja Itä Eurooppa I ja II 
20. EIP Lat. Am. ja Aasian kehitysmaat 
21. EIP Etelä-Afrikka 
VÄLISUMMA KOROT 
KOLMANNET MAAT YHTEENSÄ 
KAIKKI YHTEENSÄ 
(joista Itä-Eurooppa) 
(Joista muut kolmannet maat) 1997 
453 
532 
58 
1042 
48 
211 
42 
63 
23 
386 
1429 
80 
127 
63 
140 
160 
250 
144 
140 
50 
15 
1169 
18 
25 
13 
40 
51 
16 
50 
5 
14 
6 
19 
3 
140 
84 
11 
5 
498 
1667 
3096 
880 
787 1998 
500 
983 
91 
49 
46 
1669 
48 
209 
10 
16 
18 
300 
1969 
100 
123 
62 
150 
185 
172 
85 
21 
898 
10 
13 
6 
26 
51 
25 
14 
6 
19 
3 
159 
95 
13 
8 
446 
1345 
3314 
946 
399 1999 
15 
40 
41 
96 
156 
3 
12 
14 
185 
281 
190 
195 
120 
26 
530 
11 
33 
25 
14 
6 
19 
3 
146 
89 
12 
8 
365 
695 
1176 
483 
413 2000 
2472 
12 
40 
38 
2562 
156 
1 
10 
11 
177 
2739 
80 
110 
5 
201 
145 
32 
572 
11 
13 
25 
14 
6 
19 
3 
133 
81 
11 
8 
324 
896 
3635 
485 
411 2001 
71 
21 
92 
7 
7 
15 
107 
70 
150 
9 
17 
6 
202 
149 
33 
36 
672 
11 
6 
25 
3 
5 
19 
3 
119 
72 
10 
8 
281 
953 
1060 
369 
585 2002 
23 
23 
2 
6 
7 
30 
55 
100 
25 
12 
37 
6 
199 
145 
34 
20 
632 
4 
6 
10 
3 
5 
17 
2 
105 
62 
9 
3 
226 
858 
888 
378 
480 2003 
22 
22 
2 
3 
5 
27 
40 
12 
37 
6 
200 
137 
40 
472 
4 
3 
13 
2 
92 
53 
8 
176 
647 
674 
307 
340 2004 
17 
15 
32 
2 
2 
4 
36 
12 
37 
6 
184 
135 
12 
386 
2 
9 
1 
78 
44 
8 
143 
529 
565 
247 
282 YHTEENSÄ 
500 
3455 
571 
0 
749 
263 
5538 
95 
731 
55 
114 
84 
1080 
6617 
180 
250 
125 
400 
510 
160 
500 
144 
135 
50 
128 
24 
1495 
964 
212 
56 
5333 
28 
38 
19 
107 
159 
16 
160 
5 
59 
40 
132 
20 
972 
579 
83 
42 
2458 
7791 
14409 
4095 
3696 
11 
TAULUKKO 3 
TEOREETTISET VUOSITTAISET YHTEISÖN TALOUSARVIOTA RASITTAVAT ENIMMÄISRISKIT 
(30.6 1997 mennessä nostettuihin lainoihin perustuva arvio miljoonina ecuina) 
JÄSENVALTIOT 
PÄÄOMA 
A. Maksutase 
1. Kreikka 
2. Italia 
B. Rakenteelliset lainat 
3. Euratom ja YURV 
4. EIP Esp, Kreikka, Portugali 
Pääoman vâlisumma 
KOROT 
A. Maksutase 
1 Kreikka 
2. Italia 
B. Rakenteelliset lainat 
3. Euratom ja YURV 
4. EIP Esp, Kreikka, Portugali 
Korkojen valisumma 
JÄSENVALTIOT YHTEENSÄ 
KOLMANNET MAAT 
PAAOMA 
A. Talousapu 
5. Unkari 
6. Tsekin tasavalta 
7. Slovakian tasavalta 
8. Bulgaria 
9. Romania 
10. Israel 
11. Algeria 
12 FYROM 
13. Entinen Neuvostoliitto 
14. Baltian maat 
15. Moldova 
16. Ukraina 
17. Valko-Venaja 
18. Euratom KIE-maat 
B Takaukset 
19. EIP Välimeren alue 
20. EIP KIE-maat 
21. EIP Aasia ja Lat. Amerikka 
22. EIP ETELÄ-AFRIKKA 
Pääoman valisumma 
KOROT 
A Talousapu 
5. Unkari 
6. Tsekin tasavalta 
7. Slovakian tasavalta 
8. Bulgaria 
9 Romania 
10. Israel 
11. Algeria 
12. FYROM 
13. Entinen Neuvostoliitto 
14. Baltian maat 
15 Moldova 
16. Ukraina 
17. Valko-Venaja 
18. Euratom KIE-maat 
B. Takaukset 
19. EIP Välimeren alue 
20. EIP KIE-maat 
21. EIP Aasia ja Lat. Amerikka 
22. EIP ETELÄ-AFRIKKA 
Korkojen valisumma 
KOLMANNET MAAT YHTEENSÄ 
KAIKKI YHTEENSÄ 
(josta Itä-Euroopan maat) 
(josta muut kolmannet maat) 1997 
985 
58 
1042 
48 
211 
105 
23 
386 
1428 
80 
127 
63 
140 
160 
250 
144 
140 
50 
15 
1169 
18 
25 
13 
40 
55 
16 
55 
5 
18 
6 
24 
3 
1 
173 
124 
18 
6 
599 
1768 
3196 
935 
833 1998 
500 
983 
140 
46 
1669 
48 
209 
25 
18 
300 
1969 
100 
123 
62 
150 
185 
172 
85 
21 
898 
10 
12 
6 
39 
58 
35 
3 
22 
6 
29 
3 
6 
252 
218 
35 
16 
749 
1647 
3616 
1113 
534 1999 
55 
41 
96 
156 
15 
14 
185 
281 
190 
195 
120 
26 
531 
36 
40 
35 
4 
22 
6 
29 
3 
17 
325 
318 
54 
26 
914 
1445 
1726 
780 
665 2000 
2472 
52 
38 
2562 
156 
11 
11 
178 
2739 
80 
110 
5 
249 
210 
42 
3 
699 
36 
21 
35 
4 
22 
6 
29 
3 
34 
419 
436 
80 
43 
1167 
1866 
4605 
991 
875 2001 
71 
21 
92 
7 
7 
15 
107 
70 
150 
9 
17 
6 
309 
290 
59 
45 
955 
36 
13 
35 
4 
11 
6 
29 
3 
54 
497 
529 
106 
61 
1383 
2338 
2444 
1072 
1266 2002 
23 
23 
2 
6 
7 
30 
55 
100 
25 
12 
37 
6 
1 
389 
385 
79 
40 
1129 
29 
13 
20 
4 
11 
5 
27 
2 
72 
545 
576 
124 
75 
1502 
2631 
2661 
1255 
1376 2003 
22 
22 
2 
3 
5 
27 
65 
12 
57 
6 
7 
493 
499 
111 
38 
1288 
29 
7 
10 
4 
9 
3 
23 
2 
88 
566 
591 
134 
86 
1553 
2841 
2868 
1399 
1442 2004 
17 
15 
32 
2 
2 
4 
36 
50 
70 
100 
85 
12 
57 
6 
16 
547 
568 
105 
58 
1674 
13 
7 
10 
4 
9 
2 
17 
1 
101 
541 
579 
135 
92 
1511 
3185 
3220 
1593 
1592 YHTEENSÄ 
500 
3455 
1320 
263 
5537 
95 
731 
169 
84 
1080 
6617 
180 
250 
125 
475 
580 
160 
600 
144 
220 
50 
168 
24 
24 
2494 
2207 
458 
184 
8343 
28 
37 
19 
257 
212 
16 
235 
27 
5 
124 
40 
205 
20 
373 
3318 
3371 
686 
405 
9377 
17720 
24337 
9137 
8583 
- 12 
IV. BUDJETTITAKAUSTOIMET 
IV.A Toimet kassavaroista 
Komissio käyttää yhteisön kassavaroja yhteisöjen omista varoista tehdyn päätöksen 
88/376/ETY, Euratom soveltamisesta 29 päivänä toukokuuta 1989 annetun neuvoston 
asetuksen N:o 1552/89 12 artiklan mukaisesti. Tällä menettelyllä vältetään komission 
maksujen myöhästyminen ja siitä aiheutuvat kustannukset annetuissa lainoissa silloin kun 
velallisen maksu myöhästyy. 
IV.B Takuurahaston maksut 
Kun yhteisön myöntämän tai takaaman lainan edunsaajan erääntyvät maksut 
myöhästyvät, takuurahasto auttaa kattamaan maksuhäiriön kolmen kuukauden kuluessa 
erääntymispäivästä. 
Viivästyskorko, joka syntyy varojen käyttöönsaattamispäivän ja rahaston suorituspäivän 
erotuksesta, anotaan takuurahastolta palautettavaksi kassavaroihin. 
Viimeisten kuuden kuukauden aikana rahasto on maksanut takauksia seuraavien 
velallisten maiden osalta: 
Maa Maksupäivämäärä Määrä (pääoma + korot) 
Georgia (40 milj. ecun laina) 15.4.1997 34 984 595,09 
Entinen Jugoslavia 23.5.1997 6 292 486,81 
JTV.C Myöhästyneet takaisinmaksut 
Seuraavat kolmannet maat ovat tämän kertomuksen kattamana aikana maksaneet 
myöhässä takaisin erääntyneet maksut, jotka takuurahasto on suorittanut aikaisemmin. 
Nämä myöhästyneet määrät maksetaan takaisin takuurahastolle takuurahaston 
perustamisesta ulkosuhteisiin liittyville hankkeille 31 päivänä lokakuuta 1994 annetun 
neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 2728/94 2 artiklan mukaisesti. 
Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia (FYROM) on maksanut takaisin yhteensä 7,6 
miljoonaa ecua eli osan maksamattomista veloistaan, joista rahasto oli maksanut 
takauksia 1,4 miljoonaa ecua. 
Maa Takaisinmaksupäivä Määrä (pääoma + korot) 
Armenia 13.2.97 3 680 702,65 
Georgia 18.4.97 4 689 948,53 
FYROM 29.5.97 1446 515,51 
Yhteensä 9 817 166,69 
13 
IV.D Maksamatta olevien velkojen tilanne kertomuksen antamispäivänä 
Kauden lopulla maksamattomat määrät ovat seuraavat: 
Maa Määrä (pääoma + korot) 
Tadzikistan 63 181 389,89 
Georgia 122 817 507,50 
Armenia 53 920 610,55 
Entinen Jugoslavia 87 831143,77 
Yhteensä 327 750 651,71 
V. ARVIO YHTEISÖN LASKENNALLISESTA LAINA- JA 
TAKAUSKAPASITEETISTA KOLMANSIEN MAIDEN HYVÄKSI 
Takuurahasto- ja takuuvarausmekanismi rajoittaa käytännössä yhteisön laina- tai 
takauskapasiteettia kolmansille maille, sillä rahoitusnäkymissä takuuvaraukseen kirjattu 
määrä^ rajoittaa rahaston täydentämiseksi uuden lainapäätöksen yhteydessä käytettävissä 
olevia määrärahoja (tai vuotuisen erän yhteydessä monivuotisia rahoitusjärjestelyjä 
koskevien takuiden tapauksessa). 
Lainakapasiteetti vastaa tiettynä aikana takuuvarauksessa jäljellä olevaa marginaalia. 
Tämä marginaali on yhtä suuri kuin erotus varauksen ja jo päätettyjen ja valmisteilla 
olevien rahoitusjärjestelyjen yhteydessä takuurahaston täydentämiseksi tarvittavan 
arvioidun määrän välillä. 
Taulukossa 4 esitetään takuurahastomekanismin mukainen arvio yhteisön 
lainakapasiteetista kolmansille maille kaudella 1997 - 1999. Laskentamenetelmä ja 
säädösviittaukset esitetään yksityiskohtaisemmin tämän kertomuksen liitteessä. 
Neuvoston tekemien sekä ehdotettujen ja valmisteltavien päätösten perusteella (ks. 
taulukko 4) takuuvarauksesta arvioidaan käytettävän 307 miljoonaa ecua vuonna 1997, 
jolloin vuoden 1997 lopussa käytettävissä olisi 22 miljoonaa ecua. 
Takuurahaston varat voisivat tällaisessa tapauksessa olla varainhoitovuoden 1997 
lopussa noin 864 miljoonaa ecua, jos seuraavat edellytykset täyttyvät: 
- rahaston tukitoimia edellyttäviä uusia laiminlyöntejä ei tapahdu, 
- velallisina olevat maat eivät maksa velkojaan myöhässä. 
6 Rahoitusnäkymiin kirjattu määrä on 300 miljoonaa ecua vuoden 1992 hintoina ilmaistuna. 
-14 
Käytettävissä oleva vuotuinen lainakapasiteetti vaihtelee, kun otetaan huomioon aiemmin 
päätettyjä lainoja ja kautta 1997 - 1999 varten ehdotettuja ja valmisteltavina olevia 
lainoja koskevien rahaston maksujen vaikutus takuuvaraukseen, 
- 146 miljoonasta ecusta 243 miljoonaan ecuun kokonaisuudessaan yhteisön 
talousarviosta taattujen lainojen osalta, 
- 209 miljoonasta ecusta 347 miljoonaan ecuun 70-prosenttisesti taattujen lainojen 
osalta (kuten EIP:n uusissa lainoissa). 
VI. TAKUURAHASTON SUHTEELLINEN VAKAUS 
Rahaston 30.6.1997 käsittämän määrän (538 miljoonaa ecua) ja taulukossa 3 vuodelle 
1997 ennakoidun kolmansille maille myönnettyjen lainojen vuotuisen enimmäisriskin 
(määritellään erääntyvillä kokonaismäärillä) välinen suhde on 30 prosenttia. 
Tällöin rahaston määrä olisi 7,4 prosenttia yhteisön ulkopuolisten taattujen lainojen 
kokonaismäärästä. 
15 
TAULUKKO 4 
YHTEISÖN ARVIOITU, TAKUURAHASTOJÄRJESTEMÄN MUKAINEN 
TEOREETTINEN LAINA-JA TAKUUKAPASITEETTI KOLMANSILLE MAILLE 
AJANJAKSONA 1997-1999 
takuurahastomekanismin mukainen (*) 
milj. ecua ~~~19971998 1999] 
Kolmansille maille annettavien lainojen takuuvaraus (1) 329 338 345 
Takuurahastoon suoritettavien määrien laskentaperuste (2) 
- EIP:n lainat 
- Välimeren alue (a) 693 744,25 623 
- Keski- ja Itä-Euroopan maat (b) 850,5 763 710,5 
- Latinalainen Amerikka ja Aasia (c) 60 210 322 
- Etelä-Afrikka (d) 125 87,5 105 
- EIP:n lainat yhteensä 7728,5 1804,75 1760,5 
- Euratomin lainat (e) 0 200 350 
- Makrotaloudellinen apu (f) 305 25 0 
Takuurahastoon suoritettavat määrät (3) 307 302 313 
Takuuvarauksessa jäljellä oleva marginaali (4) 22 36 32 
Jäljellä oleva lainakapasiteetti (maksutaseiden tukemiseen 
tarkoitetut lainat EIP:n lainat ja Euratomin lainat) (5) 
- Enintään, jos käytetty kokonaan 100-prosenttiseen takuuseen (esim. BP-lainat) 
- Enintään, jos käytetty kokonaan 70-prosenttiseen takuuseen (esim. EIP:n lainat) 146 243 213| 
209 347 304 
(*) Tekninen olettamus, jonka mukaisesti tavoitesumma saavutetaan vuoden 1999 jälkeen. Esimerkiksi jos rahasto 
saavuttaa tavoitesummansa 1.1.1999 ja jos rahaston perustamisesta annetun asetuksen 4 artiklan uudelleentarkas­
telun jälkeen suoritettavat määrät korotetaan 10 prosenttiin, unionin lainakapasiteetti kolmansille maille lisääntyy 
vuosittain 106 miljoonalla eculla 100-prosenttisesti taattujen lainojen osalta ja 152 miljoonalla eculla 70-prosenttisesti 
taattujen lainojen osalta. 
Rahastoon suoritettavilla määrillä katettavien lainojen ominaispiirteet kaudella 1997 -1999 
- EIP 
a. Välimeren alue: 
- lainat, joista on tehty päätös: 1994 -1996: 115 milj. ecua Syyrian kanssa tehdyn 4. rahoituspöytäkirjan 
mukaisesti. 1995 -1998: 80 milj. ecua Maltan ja Kyproksen kanssa tehdyn rahoituspöytäkirjan mukaisesti. 
- ehdotetut tai valmisteilla olevat lainat: 1996 - 2000: 750 milj. ecua Turkin kanssa tehtävän rahoitusyhteistyön 
mukaisesti ja 230 milj. ecua Kroatian kanssa tehtävän rahoitusyhteistyön mukaisesti. 1997 - 2000: 150 milj. 
ecua entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian kanssa tehtävän rahoitusyhteistyön mukaisesti. 
31.1.1997 - 31.1.2000: 2310 milj. ecua EIP:n toimikauden jatkamisen johdosta, johon kohdistuu 70 prosentin 
yleistakuu. 
b. Keski- ja Itä-Euroopan maat: 
- ehdotetut tai valmisteilla olevat lainat: 31.1.1997 - 31.1.2000: 3520 milj. ecua EIP:n toimikauden jatkamisen 
johdosta, johon kohdistuu 70 prosentin yleistakuu. 
c. Latinalainen Amerikka ja Aasia: 
- lainat, joista on tehty päätös: 1993 - 1996: 750 milj. ecua 
31.1.1997 - 31.1.2000: 900 milj. ecua EIP:n toimikauden jatkamisen 
johdosta, johon kohdistuu 70 prosentin yleistakuu. 
d. Etelä-Afrikka: 
- lainat, joista on tehty päätös: vuoden 1995 puolivälistä vuoden 1997 puoliväliin: 300 milj. ecua 
1.7.1997 -1.7.2000: 375 milj. ecua EIP:n toimikauden jatkamisen 
johdosta, johon kohdistuu 70 prosentin yleistakuu. 
e. - Euratom 
- lainat, joista on tehty päätös: 1994 -1999: 1 100 milj. ecua 
f. - Rahoitusapu 
- lainat, joista on tehty päätös: 1997: 25 milj. ecun laina Valko-Venäjälle peruutettu; 130 milj. ecun laina Slovakialle 
peruutettu. 250 milj. ecun laina Bulgarialle; 40 milj. ecun laina entiselle Jugoslavian tasavallalle Makedonialle. 
- ehdotetut tai valmisteilla olevat lainat: 1997: 170 milj. ecua lainoihin Georgialle, Armenialle ja Tadzikistanille. 
16-
TOINEN OSA: 
MAHDOLLISTEN RISKIEN ARVIOINTI: TALOUDELLINEN JA 
RAHOITUSTILANNE KOLMANSISSA MAISSA, JOTKA OVAT 
EDUNSAAJINA MERKITTÄVIMMISSÄ 
LAINANANTOTOIMENPITEISSÄ 
I. JOHDANTO 
Kertomuksen aiemmissa osissa ilmoitetut luvut antavat tietoja yleistä talousarviota 
rasittavien riskien määristä. Näitä tietoja on kuitenkin painotettava riskin laadullisilla 
seikoilla, jotka riippuvat rahoitusjärjestelyjen luonteesta ja lainanottajan asemasta. 
Viimeaikaisia tapahtumia, jotka voivat vaikuttaa portfoliomaariskiin, analysoidaan 
jäljempänä olevassa osassa. 
Tässä kappaleessa on esitetty maariskiarvio kaikista Keski- ja Itä-Euroopan maista, 
entisen Neuvostoliiton uusista itsenäisistä valtioista sekä Välimeren alueen maista, joille 
on myönnetty takuita Euroopan yhteisön budjetista. Kunkin maan maariskiarviointi 
esitetään sivunmittaisena taulukkona, johon on koottu tärkeimmät maariskiosoittimet. 
Lisäksi esitetään tarkempi sanallinen arviointi niistä maista, joista on saatu riskiarviointiin 
vaikuttavaa merkittävää uutta tietoa edellisen, vuoden 1996 loppupuolta koskevan 
selvityksen jälkeen. Lyhyt sanallinen arviointi esitetään myös niistä maista, joilla on yhä 
maksamattomia lainoja vuonna 1991 silloiselle Neuvostoliitolle myönnetystä 1250 
miljoonan ecun kaupallisesta luotosta. 
Arviointi ei kata muita kuin mainitut alueet, pääasiassa sen vuoksi, että Euroopan 
yhteisön riskit muualla (erityisesti Euroopan investointipankin lainatakuista aiheutuvat 
riskit) edustavat vain pientä osuutta kokonaisriskistä (alle 3 prosenttia) ja ovat lisäksi 
hyvin hajautettuina eri maihin. 
H. KESKI- JA ITA-EUROOPAN MAAT 
BULGARIA 
Bulgarian tilanne on parantunut edellisen kertomuksen jälkeen. Inflaatio on saatu kuriin. 
Maan valuutta levi sai takaisin osan vuonna 1996 ja vuoden 1997 alussa menettämästään 
arvosta, ennen kuin valuuttakurssi sidottiin kurssiin 1000 leviä on yksi Saksan markka 
heinäkuun 1. päivänä voimaanastuneen valuuttakomiteajärjestelyn nojalla. Julkisen 
talouden alijäämä saavuttanee IMF:n kanssa sovitun tavoitteen, joka on 6,2 prosenttia 
vuonna 1997. Alijäämä on pääosin rahoitettu liikepankeille myydyillä valtion 
velkapapereilla. 
Rakenneuudistus on nopeutunut hieman. Elintarvikkeiden hinnat on vapautettu 
muutamaa peruselintarviketta lukuun ottamatta. Eräät suuret valtionyritykset on myyty 
ulkomaisille sijoittajille. Vaikka monet pankit ovat edelleen konkurssimenettelyssä, 
toiminnassa olevat ovat tervehtymässä. 
17 
IMF:n hyväksyntä valmiusluottojärjestelylle huhtikuussa ja valuuttakomitean 
perustaminen ovat auttaneet palauttamaan jonkin verran talouden luottamusta ja 
vakautta. Tämä näkyi keskuspankin kansainvälisen valuuttavarannon voimakkaana 
kasvuna, sillä vuoden puoliväliin mennessä suurin osa vuoden 1996 tappioista oli 
palautunut. Tästä huolimatta ulkomaisen velan hoitokustannukset ovat edelleen 
huomattavat, lähes 1 miljardi dollaria vuodessa. Ulkoisesta velasta selviytyminen riippuu 
määrätietoisesta uudistuspyrkimyksestä, joka varmistaa IMF:n ja muiden kansainvälisten 
laitosten tuen jatkumisen ja rohkaisee ulkomaisten suorien sijoitusten tekemistä. 
TSEKIN TASAVALTA 
Kokonaiskuva Tsekin tasavallan kehityksestä on huonontunut edellisen kertomuksen 
jälkeen: taloudellinen kasvu on hidastunut, julkisen talouden ja kauppataseen alijäämä on 
suuri ja poliittinen tilanne on ollut hieman epävakaa. Tämä tilanteen huonontuminen 
näkyi valuuttamarkkinoilla korunaa kohtaan tunnettuna hermostuneisuutena; huhtikuun 
loppupuolella ja toukokuussa korunaan kohdistui voimakkaita heikentymispaineita ja 27. 
toukokuuta Tsekin keskuspankin oli pakko hylätä korunan sidonnaisuus ja laskettava se 
kellumaan. 
Vuoden 1997 ensimmäisen neljänneksen BKT-tilastot osoittavat talouden kasvun 
hidastuneen; alustavien arvioiden mukaan vuosikasvu on vain 1,5 prosenttia, kun 
vastaava luku vuonna 1996 oli 4,4 prosenttia. Hallituksella on myös ongelmana kasvava 
budjettialijäämä, joka vuonna 1996 saatiin pysymään pienenä ainoastaan leikkaamalla 
menoja jyrkästi vuoden lopussa. Suurin huolenaihe on ulkoinen asema. Koska vienti on 
vähentynyt ja tuonti lisääntynyt, kauppataseen alijäämä, joka oli 11 prosenttia suhteessa 
BKT:seen vuonna 1996, kasvoi entisestään vuoden 1997 ensimmäisellä neljänneksellä. 
Huhtikuussa 1997 hallitus esitteli toimenpidekokonaisuuden, jonka tavoitteena oli 
elvyttää kasvua ja ratkaista kasvava budjetin ja kauppataseen alijäämäisyys. 
Toimenpiteisiin sisältyi ennen kaikkea budjettileikkauksia, julkisen sektorin palkkojen 
kasvun rajoittaminen ja tuontitalletusjärjestelmän käyttöönotto. Valuuttakauppiaat olivat 
kuitenkin edelleen huolissaan suuresta vaihtotaseen alijäämästä, ja hermostuneisuutta 
lisäsi maassa toimenpiteiden julkistamisen jälkeen vallinnut poliittinen epävarmuus. 
Valuuttaa kohtaan kohdistui useita viikkoja paineita, jotka pakottivat Tsekin 
keskuspankin hylkäämään korunan sidonnaisuuden valuuttakoriin, joka muodostuu 
Yhdysvaltain dollarista ja Saksan markasta, mutta tämä tapahtui vasta kun noin 3 
miljardia Yhdysvaltain dollaria (eli noin neljännes) valuuttavarannosta oli käytetty 
valuutan puolustamiseen. Koruna on nyt ns. hallitussa kellunnassa. Sidotun 
valuuttakurssin hylkäämisen johdosta koruna heikentyi noin 20 prosenttia Yhdysvaltain 
dollariin nähden ja yli 7 prosenttia Saksan markkaan nähden vuoden 1996 lopun 
tilanteeseen verrattuna. Edellisen valuuttajärjestelmän hylkäämistä seuranneina viikkoina 
valuutta oli suhteellisen vakaa, mutta korot pysyivät korkeina. Kesäkuun alussa Tsekin 
keskuspankki neuvotteli lainan, jolla katetaan huventunutta valuuttavarantoa. 
Toukokuussa hallitus ilmoitti jälleen uudesta toimenpidekokonaisuudesta, johon sisältyi 
lisäleikkauksia vuoden 1997 talousarvioon. Hallitus myös voitti täpärästi 
luottamusäänestyksen parlamentissa 11. kesäkuuta. Näyttää kuitenkin siltä, että sekä 
poliittinen että taloudellinen tilanne säilyy herkkänä lyhyellä aikavälillä. 
VIRO 
Viron riskiluokitus on edelleen yksi alueen parhaimpia, mutta uusia epävarmuuden 
aiheita on ilmaantunut talouden nopean kasvun johdosta. Talous kasvaa nopeasti (BKT:n 
määrä kasvoi 7,3 prosenttia vuoden 1996 viimeisellä neljänneksellä edellisen vuoden 
vastaavasta ajankohdasta) ja inflaatio on hidastunut huomattavasti viime kuukausina 
(vuosi-inflaatio oli 10,8 prosenttia toukokuussa verrattuna 26,7 prosenttiin huhtikuussa 
1996). Ulkomaisen velan osuus BKT:sta on edelleen pieni. Huhtikuussa Thomson 
BankWatch antoi valtion velkapapereille riskiluokituksen BBB-, joka hiljattain nousi 
BBB+.aan. Tämä on kyseisen laitoksen korkein entisen Neuvostoliiton maalle antama 
luokitus. Viro on pyytänyt Moody'silta luokitusta, jota odotetaan vuoden loppupuolella. 
Merkkejä talouden ylikuumenemisesta on kuitenkin näkyvissä. Vuonna 1996 kulutus 
kasvoi suhteessa BKT:seen, kun taas investoinnit vähenivät. Kauppataseen alijäämä on 
24,5 prosenttia ja vaihtotaseen 10,2 prosenttia suhteessa BKT:seen. Ulkomaiset 
sijoitukset ovat vähentyneet ja pankkien lainanotto ulkomailta on kasvanut erittäin 
nopeasti, minkä johdosta kotimainen luotonanto on lisääntynyt voimakkaasti. Tämä 
kehitys lisää uusia taloudellisia riskejä. 
LIETTUA 
Vuoden 1997 ensimmäisellä puoliskolla kasvu kiihtyi edelleen samalla kun inflaatio 
hidastui ja työttömyys aleni. Budjetin kehitys näyttää suhteellisen tyydyttävältä, koska 
uusien finanssipoliittisten toimenpiteiden ansiosta julkisten tulojen väheneminen näyttää 
päättyneen ja tulot ovat kääntyneet nousuun. Maksutasetilanne on edelleen tyydyttävä, 
vaikka tuonti kasvaa nopeasti talouden elpymisen kiihtyessä. Varovainen strategia 
valuuttakomiteasta luopumiseksi näyttää rauhoittaneen sijoittajien ensin tuntemia pelkoja 
uuden laajapohjaisen hallituksen poliittisia aikeita kohtaan. 
Pankkisektorin tervehtyminen jatkuu hitaana, koska viranomaiset vahvistavat säätelyä ja 
ottavat kovemman asenteen heikoimpia pankkeja kohtaan. Valtion pankkien ja suurten 
tietoliikenne- ja kuljetusyhtiöiden yksityistämisvalmistelut jatkuvat. Kesäkuussa Standard 
& Poor's antoi Liettualle sijoitustason luokituksen paranevan taloudellisen tilanteen ja 
rakenteellisten muutosten nopeutumisen ansiosta. 
ROMANIA 
Romanian maariski, joka on yksi Itä-Euroopan korkeimpia, parani vuoden 1997 
ensimmäisellä puoliskolla maan talouspolitiikan muututtua radikaalisti. Hinnat 
vapautettiin, mikä aiheutti inflaation kuukausivauhdin hyppäyksen 30,5 prosenttiin 
maaliskuussa. Sen jälkeen inflaatio laski jyrkästi. Samaan aikaan viranomaiset sallivat 
valuutan nimellisen arvon jyrkän heikentymisen, jonka tarkoituksena oli kääntää vuonna 
1996 tapahtunut ulkoisen tasapainon huononeminen. Julkisen rahoituksen parantamiseen 
ja inflaatiopaineiden rajoittamiseen tähtäävät toimenpiteet hidastanevat BKT:n kasvua 
vuonna 1997; kasvuksi on arvioitu 3-4 prosenttia, kun se vuonna 1996 oli 4,1 prosenttia. 
Jo ensimmäisen vuosineljänneksen aikana maksutase parani huomattavasti, kun taas 
pääomataseen ylijäämä oli runsaasti yli sen, mitä tarvitaan korvaamaan (pienenevä) 
vaihtotaseen alijäämä. Ulkomaiset suorat sijoitukset ovat lisääntyneet, ja asukkaat ovat 
kotiuttaneet suuria määriä kovia valuuttoja, mikä kertoo luottamuksen palautumisesta. 
19 
Rakenneuudistukset edistyivät merkittävästi vuonna 1997. Helmi-ja toukokuun välisenä 
aikana yksityistettiin 800 yhtiötä. Maatalouden uudistaminen on alkanut muutamasta 
suuresta tappiollisesta sika- ja kanatilasta. Laki ulkomaalaisten maanomistusoikeudesta 
on hyväksytty, ja ulkomaisia sijoituksia koskevaan lakiin on tehty muutoksia, jotka 
sisältävät selvät säännöt arvopaperisijoituksista ja voittojen kotiuttamisesta. 
Kauppapolitiikkaa on vapautettu leikkaamalla erityisesti maatalouden tulleja. 
Vaikka velkaa ilmaisevat suhdeluvut huononivat vuonna 1996 ja huononevat edelleen 
vuonna 1997, keskuspankki pystyi kasvattamaan valuuttavarantoa 850 miljoonasta 
Yhdysvaltain dollarista maaliskuussa 1,49 miljardiin dollariin toukokuussa. Romanian 
uutta talousohjelmaa tukevat voimakkaasti IMF, joka hyväksyi 22. huhtikuuta 13-
kuukautisen 430 miljoonan dollarin valmiusluottojärjestelyn, Maailmanpankki, joka 
hyväksyi 3. kesäkuuta 550 miljoonan dollarin arvosta uusia luottoja ja 80 miljoonan 
dollarin arvoisen toisen erän FESAL-lainasta, joka jäädytettiin vuonna 1996, sekä EY, 
joka käynnistää uudelleen makrotaloudellisen avun, jonka määrä on 70 miljoonaa ecua. 
Erittäin suuresta palkkojen ostokyvyn heikentymisestä huolimatta hallitus nautti edelleen 
kesäkuun lopussa kansan huomattavaa kannatusta. 
SLOVAKIA 
Slovakian maariski on edelleen kohtuullinen, mutta ulkoiset taseet huononevat ja 
ulkomainen velka kasvaa nopeasti. Vuosien 1995 ja 1996 nopea taloudellinen kasvu -
noin 7 prosenttia - on johtanut talouden ylikuumenemiseen. Inflaatio on alkanut kiihtyä 
asteittain sen hidastuttua kolmena vuonna peräkkäin. Tämän vuoksi rahapolitiikkaa on 
asteittain kiristettyjä siitä tuli hyvin kireää touko-kesäkuussa 1997. 
Vaihtotaseen heikennyttyä rajusti vuonna 1996 - alijäämä oli 10 prosenttia suhteessa 
BKT:seen, kun se vielä vuonna 1995 oli hieman ylijäämäinen - ja sen rahoittamiseksi 
tarvitun ulkoisen velan kasvettua nopeasti, ulkoinen tilanne heikkeni edelleen vuoden 
1997 ensimmäisinä kuukausina. Toukokuun puoliväliin asti kasvava kauppavaje 
pystyttiin rahoittamaan suuremmitta vaikeuksitta ja valuuttavaranto oli suhteellisen vakaa 
verrattuna vuoden 1996 loppuun. Kuitenkin toukokuun toisella puoliskolla valuuttaan 
kohdistuneen paineen johdosta valuuttavaranto väheni 20 prosenttia. Slovakian 
keskuspankki on tähän asti pystynyt vakauttamaan valuuttakurssin lähelle keskuskurssia. 
Tähän päästiin kuitenkin vain jyrkällä rahapolitiikan kiristämisellä, valuuttavarannon 
menetyksellä ja hyvin korkeilla koroilla. On selvää, että tällainen tilanne ei voi jatkua 
kauan. 
m. ENTISEN NEUVOSTOLIITON UUDET ITSENÄISET VALTIOT 
ARMENIA 
Vuodeksi 1997 odotetaan samanlaista BKT:n kasvua kuin vuonna 1996, eli 5,8 
prosenttia. Inflaation vuosivauhdin, joka oli 5,7 prosenttia joulukuussa 1996, odotetaan 
nousevan 9,5 prosenttiin tänä vuonna. Heikko veronkanto heikentää edelleen julkista 
taloutta. Armenian vaihtotaseen alijäämän, joka oli noin 27 prosenttia suhteessa 
BKT:seen (16 prosenttia mukaan lukien viralliset siirrot) vuonna 1996, (osaksi maahan 
Vuoristo-Karabahin tilanteen vuoksi kohdistuvan saarron takia), odotetaan laskevan 19,5 
-20-
prosenttiin vuonna 1997. Keskipitkällä aikavälillä ulkoisen velan hoidosta voi kuitenkin 
tulla ratkaiseva tekijä. Ulkoinen velka oli arviolta noin 30 prosenttia suhteessa BKT:seen 
vuoden 1996 lopussa. Nettovaluuttavaranto on yhä alhainen (noin 50 miljoonaa 
Yhdysvaltain dollaria). Rakenneuudistuksen kehitys on rajoittunutta: suurten yritysten 
rakenneuudistuksissa ja pankkisektorilla riittää paljon tehtävää. Kesäkuussa 
Kansainvälinen valuuttarahasto hyväksyi ESAF-järjestelyn toisen vuoden osuuden (47 
miljoonaa Yhdysvaltain dollaria). Viimeaikaiset aseostokset ja uuden pääministerin 
nimitys ovat kuitenkin synnyttäneet poliittisia jännitteitä ja rauha voi rikkoutua 
helpommin kuin kuusi kuukautta sitten. Taloudellisten ja poliittisten epävarmuuksien 
johdosta Armenia kuuluu edelleen korkean riskin velanottajiin. 
AZERBAIDZAN 
Taloudellinen elpyminen, joka näyttää alkaneen vuonna 1996, kiihtynee vuonna 1997, 
BKT:n kasvuennusteen ollessa 5 prosenttia. Inflaation keskimääräisen vuosivauhdin 
odotetaan hidastuvan noin 9 prosenttiin vuoden 1997 loppuun mennessä ja 
budjettialijäämän 2 prosenttiin suhteessa BKT:seen. Vaihtotaseen alijäämää, jonka 
odotetaan laskevan 16 prosenttiin suhteessa BKT:seen vuonna 1997, rahoitetaan edelleen 
öljysopimuksiin liittyvillä kasvavilla ulkomaisilla suorilla sijoituksilla (345 miljoonaa 
Yhdysvaltain dollaria vuonna 1996) ja virallisella avulla. Valuuttavarannon tason 
odotetaan nousevan vastaamaan kolmen kuukauden tuontia vuorina 1997. Ulkoinen 
velka oli vuoden 1996 lopussa melko alhainen eli noin 16 prosenttia suhteessa BKT:seen 
ja velanhoitomaksut kohtuullisia, 9 prosenttia viennistä. Azerbaidzan on yleensä 
noudattanut hyvin tarkasti IMF:n ESAF-ohjelman vaatimuksia, ja rakenneuudistusten 
vauhti on kiihtynyt ja ne ovat yleisesti ottaen aikataulussa. Maksamattomat eläkemaksut 
samoin kuin yksityistämisen ja pankkisektorin uudistusten vauhti ovat kuitenkin 
aiheuttaneet huolta toukokuusta lähtien. Nämä tekijät yhdessä Azerbaidzanin ja 
Armenian välisen Vuoristo-Karabahia koskevan ratkaisemattoman kiistan kanssa 
merkitsevät, että maariski on edelleen korkea. 
VALKO-VENÄJÄ 
Valko-Venäjän taloudellinen ja poliittinen kehitys on edelleen erittäin huolestuttavaa. 
Tilanteen vakauttamisessa aikaisemmin saavutettu hienoinen edistys on vaarassa. Vuoden 
1996 loppupuolelta lähtien valtion puuttuminen talouteen on voimistunut. Vuonna 1996 
ja vuoden 1997 ensimmäisellä puoliskolla virallisesti kirjattu myönteinen taloudellinen 
kasvu näyttää olleen enimmäkseen tulosta valtion tilauksista, jotka rahoitettiin pankeilta 
saadulla halvalla luotolla ja joiden tuloksena varastot ovat kasvaneet merkittävästi. 
Suhteellisen vakaan jakson jälkeen inflaatio on kiihtynyt huomattavasti sitten vuoden 
1996 viimeisen neljänneksen. Kuluttajahinnat nousivat keskimäärin 65 prosentin 
vuosivauhtia tämän vuoden viiden ensimmäisen kuukauden aikana. Ulkoinen sektori on 
edelleen erityisen haavoittuva. Lisäksi rakenneuudistukset, varsinkin yksityistäminen, 
eivät ole edenneet. Kokonaisriski on korkea ja kasvaa edelleen. 
GEORGIA 
Vuodeksi 1997 odotetaan 9 prosentin BKT:n kasvua, joka on lähellä vuonna 1996 
saavutettua 10,5 prosenttia. Budjettialijäämän, joka laski 4,5 prosenttiin vuonna 1996, 
odotetaan laskevan edelleen tänä vuonna, ja inflaation, joka hidastui merkittävästi 14 
21 
prosenttiin vuonna 1996, odotetaan alenevan 11 prosenttiin. Vaihtotaseen alijäämä (pois 
lukien viralliset siirrot) oli 10,5 prosenttia suhteessa BKT:seen vuonna 1996, mutta sen 
odotetaan supistuvan vuonna 1997. Ulkomaiset suorat sijoitukset ovat edelleen vähäisiä. 
Valuuttavarannon (joka vastasi 2,6 kuukauden tuontia vuonna 1996) odotetaan pysyvän 
vakaana. Itsenäistymisestään lähtien Georgia on ottanut ulkomaista velkaa, joka oli noin 
30 prosenttia suhteessa BKT:seen vuonna 1996, mutta maa on päässyt sopimukseen 
useimpien velkojiensa kanssa. Yhteisymmärrykseen on päästy varsinkin Euroopan 
yhteisön kanssa siitä, miten yhteisölle olevat maksurästit hoidetaan. Maaliskuussa 1997 
IMF:n johtokunta hyväksyi toisen vuosittaisen ESAF-järjestelyn (76 miljoonaa 
Yhdysvaltain dollaria). Toukokuussa se kuitenkin ilmaisi huolensa 
yksityistämisvauhdista, veronkantojärjestelyistä, korruptiosta ja Turkmenistanin velan 
takaisinmaksusta. Poliittiset vaikeudet jatkuvat: Abhaasian ongelma on entistä 
kauempana ratkaisusta. Maariski on edelleen korkea. 
MOLDOVA 
Kolmen talouden vakaudessa saavutetun edistyksen vuoden jälkeen Moldovassa on 
ilmennyt vakavia ongelmia vuoden 1996 puolivälin jälkeen: budjettialijäämä on kasvanut, 
palkka- ja eläkerästit ovat lisääntyneet eikä rakenneuudistuksessa ole juurikaan edistytty. 
Kaikki tämä sen lisäksi, että tuotanto on lähes jatkuvasti laskenut. Nämä kielteiset ilmiöt 
jatkuivat ja jopa vahvistuivat vuoden 1997 ensimmäisellä puoliskolla. Varsinkin 
lisääntynyt turvautuminen ulkoiseen rahoitukseen on tasaisesti kasvattanut maan ulkoista 
velkaa, joka toukokuun 1997 lopussa oli 51 prosenttia suhteessa BKT:seen. Yli 
kolmasosa velasta on lyhytaikaista eli laina-aika on alle viisi vuotta. 
Kokonaisriski kasvoi vuoden 1997 ensimmäisellä puoliskolla sillä näyttää siltä, että 
poliittinen tahto, jonka ansiosta rakenneuudistukset edistyivät merkittävästi muutamana 
viime vuonna, on alkanut heikentyä. Itse asiassa on olemassa merkkejä siitä, että 
taloudellinen uudistumisprosessi saattaa hidastua. 
TADZIKISTAN 
Sisällissodan loputtua joulukuussa 1996 ja yhteenoton osapuolten solmittua 
rauhansopimuksen kesäkuussa 1997 kokonaistuotannon odotetaan kasvavan 5 prosenttia 
vuonna 1997, kun se vuonna 1996 laski jyrkästi eli 16,7 prosenttia. Inflaation 
keskimääräisen vuosivauhdin, joka laski dramaattisesti 65 prosenttiin vuonna 1996 tiukan 
luotto- ja rahapolitiikan ansiosta, odotetaan laskevan vain hieman eli 50 prosenttiin 
vuonna 1997, koska laajapohjaiseen hallitukseen otettujen uusien puolueiden myötä 
harjoitettuun politiikkaan on tehty muutoksia ja palkkarästit lankeavat maksettavaksi. 
Kauppataseen, joka oli ylijäämäinen vuonna 1996 (75 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria eli 
7 prosenttia suhteessa BKT:seen), odotetaan heikentyvän hieman vuonna 1997. 
Valuuttavarannon, joka oli erittäin alhainen joulukuussa 1996, odotetaan kasvavan 
vuonna 1997 pääasiassa ulkoisen avun maksujen vuoksi. Vuoden 1996 lopussa 
Tadzikistanin ulkoinen velka oli yhtä suuri kuin maan BKT. Tärkeimmät velkojat sopivat 
kuitenkin vuonna 1996 erääntyvien lainojen uudelleenjärjestelystä. Vuonna 1997 
erääntyvien velanhoitomaksujen uudelleenjärjestely on alkanut. Valuuttamarkkinoiden, 
ulkomaankaupan ja hintojen vapauttaminen on edennyt pitkälle. Kaikkien jäljelläolevien 
suurten ja keskisuurten yritysten muuttaminen yhteisyrityksiksi toteutunee vuoden 
loppuun mennessä, kun taas maatalouden ja pankkijärjestelmän uudistus on alkanut. 
22 
IMF:n sopimus odotetaan solmittavan lähikuukausina. Riskiarviointi on edelleen 
varovaisen myönteinen. 
UKRAINA 
Ukrainan rahoitustilanteen vakautuminen edistyi vuoden 1997 ensimmäisellä puoliskolla 
ensisijaisesti budjettialijäämän rahoittamistarpeen vähentymisen vuoksi, minkä johdosta 
lavean rahan kasvu ja inflaatio hidastuivat edelleen. Valuuttakurssi on edelleen vakaa ja 
keskuspankki ilmoitti maan valuutan, grivnan, 10 prosentin kaupankäyntivälistä 
huhtikuussa 1997. Sekä vaihtotaseen alijäämä että ulkomainen velka ovat hallittavissa 
olevalla tasolla. Viranomaiset ovat ilmoittaneet, että grivnasta tulee vaihdettava valuutta 
vaihtotaseen erien osalta syyskuussa 1997. Rakenneuudistus on käytännöllisesti katsoen 
pysähtynyt viime kuukausina. Vuoden 1997 talousarviota ja siihen liittyvää lakipakettia, 
mukaan lukien kattava verouudistus ja talouden sääntelyn purkaminen, ei ole vielä 
hyväksytty ja on yhä ilmeisempää, että ne hyväksytään vain muutetussa ja vesitetyssä 
muodossa. Reaalitalouden kehitys ei vastaa vieläkään toiveita. BKT laski 8 prosenttia 
vuoden 1997 ensimmäisellä neljänneksellä verrattuna viime vuoden vastaavaan 
ajankohtaan. 
Venäjän kanssa vastikään solmittu ystävyyssopimus ratkaisee muutamia mahdollisesti 
tulenarkoja kysymyksiä, jotka liittyvät Mustanmeren laivastoon. Koska Ukrainan 
taloudellinen vakaus on edelleen haavoittuva uudistusprosessin merkittävän hidastumisen 
johdosta, kokonaisarvio Ukrainasta on, että maariski on edelleen kohtuullinen. 
UZBEKISTAN 
Vuodeksi 1997 odotetaan samanlaista BKT:n kasvua kuin vuonna 1996 eli 1,6 
prosenttia. Tähän mennessä vuonna 1997 viranomaiset ovat toteuttaneet tiukempaa 
finanssipolitiikkaa niin, että budjettialijäämä on pidetty tavoitteessa, joka on 3 prosenttia 
suhteessa BKT:seen. Inflaatio on kuitenkin edelleen korkea (5-6 prosenttia 
kuukaudessa), reaalikorot ovat negatiivisia, ja maan valuutan, somin, virallinen kurssi on 
entistä epärealistisempi. Vuonna 1996 vaihtotaseen alijäämä oli 1,0 miljardia 
Yhdysvaltain dollaria (8 prosenttia suhteessa BKT:seen), kun taas bruttovaluuttavaranto 
oli edelleen suuri, 1,9 miljardia dollaria (joka vastaa 4,8 kuukauden tuontia). Alijäämän 
odotetaan vakaantuvan tai jopa vähenevän vuonna 1997. Uzbekistan rahoittaa edelleen 
alijäämäänsä pääasiallisesti lainaamalla, vaikka ulkomaisten sijoitusten odotetaan 
kääntyvän nousuun. Maan ulkoisen velan, joka oli 2,3 miljardia Yhdysvaltain dollaria eli 
17 prosenttia suhteessa BKT:seen vuoden 1996 lopussa, odotetaan pysyvän 
kohtuullisena vuonna 1997. Erittäin tiukka valuuttasäännöstely ja tuontirajoitukset on 
otettu käyttöön osana rakenneuudistusta. Maatalouden ja suuryritysten rakenneuudistus 
etenee hitaasti, ja pankkisektori on heikossa kunnossa. IMF:n valmiusluottojärjestely on 
edelleen keskeytettynä. Riskiarvio on yhä epäedullinen. 
23 
IV. VÄLIMEREN MAAT 
ALGERIA 
Vaikka talouden kehityksen osoittimet ovat edelleen parantuneet, Algerian maariski on 
korkea keskipitkän aikavälin taloudellisia näkymiä koskevan epävarmuuden ja vaikeiden 
turvallisuusongelmien vuoksi. 
IMF-tukiohjelman aikana saavutettu taloudellinen kehitys on parantunut edelleen. 
Talouden kasvun ennustetaan kiihtyvän vuoden 1996 4 prosentista 4,5 prosenttiin 
vuonna 1997. Inflaatio hidastui 15,1 prosentista joulukuussa 1996 (12 kk) 6,9 prosenttiin 
huhtikuussa 1997. Vaihtotase ja budjetti olivat edelleen ylijäämäisiä vuoden 1997 
ensimmäisellä neljänneksellä, ja vaihtotaseen ylijäämäksi ennustetaan 0,3 prosenttia 
suhteessa BKT:seen ja budjetin ylijäämäksi 1,3 prosenttia suhteessa BKT:seen koko 
vuoden tasolla. Bruttovaluuttavaranto, joka kaksinkertaistui 4,2 miljardiin Yhdysvaltain 
dollariin vuonna 1996 (joka vastaa 4,5 kuukauden tuontia), kasvoi 5,3 miljardiin dollariin 
maaliskuun 1997 lopussa. Valuuttavarannon ennustetaan olevan 5,5 miljardia dollaria 
vuoden lopussa. Algerian ulkoinen velka väheni hieman 74,2 prosenttiin suhteessa 
BKT:seen vuoden 1996 lopussa, kun taas kotimainen velka puolittui vuosina 1993-1996 
22,3 prosenttiin suhteessa BKT:seen. 
Tästä edistyksestä huolimatta talous ei ole kovin monipuolinen ja se on varsinkin herkkä 
energian maailmanmarkkinahintojen heilahteluille ja sääolosuhteiden oikuille. Koska 
ulkomaiset suorat sijoitukset ovat rajoitettuja eikä maa ole mukana kansainvälisillä 
pääomamarkkinoilla, terve maksutase nojautuu edelleen ulkoiseen rahoitukseen Bretton 
Woodsin sopimuksilla perustetuilta laitoksilta, Pariisin ja Lontoon klubeilta ja muilta 
monen- ja kahdenvälisiltä velkojilta. Lisäksi poliittinen tilanne ja turvallisuusongelmat 
estävät edelleen talouden kehitystä, varsinkin rakenneuudistuksia ja dynaamisen 
yksityistalouden kehittymistä. Kasvava työttömyys (arvio 28,3 prosenttia vuonna 1996) 
ja lisääntyvät yhteiskunnalliset ongelmat voivat myös vaarantaa uudistukset. 
-24 
LIITE 
I. SELITTÄVÄT HUOMAUTUKSET YLEISESTÄ TALOUSARVIOSTA KATETTAVIEN RISKIEN 
TILANTEESTA 25 
LA Taulukot 1 - 3 25 
I.B Talousarviosta taattavaa antolainausta kuvaavat taulukot. 27 
I.C Arviot ElP.n lainojen allekirjoittamisesta ja nostoista 32 
I. D Talousarviotakuun maksamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt 33 
II. METODOLOGINEN HUOMAUTUS YHTEISÖN ARVIOIDUSTA, 
TAKUURAHASTOJARJESTELMAN MUKAISESTA LAINAKAPASITEETISTA KOLMANSILLE 
MAILLE AJANJAKSONA 1997-1999 34 
II.A Kolmansille maille annettavien lainojen takuuvaraus (1) 34 
II.B Takuurahastoon suoritettavien määrien laskentaperuste (2) 34 
H. C Rahastoon suoritettavien määrien peruste osittaisen takuun tapauksessa 35 
IID Takuurahastoon suoritettavat määrät (3) 35 
II.E Takuuvarauksessa jäljellä oleva marginaali (4) 36 
IL F Jäljellä oleva lainakapasiteetti (5) 36 
III. MAAKOHTAISETRisKi-iNDiKAATTORiTAULUKOT 37 
-25-
I. SELITTÄVÄT HUOMAUTUKSET YLEISESTÄ TALOUSARVIOSTA 
KATETTAVIEN RISKIEN TILANTEESTA 
LA Taulukot 1-3 
Taulukoiden 1 - 3 tarkoituksena on esittää pääomaan ja korkoihin liittyvien takausten ja 
vuosittaisten takaisinmaksujen määrä sellaisten otto- ja antolainojen osalta, jotka 
sisältävät yhteisön talousarviota rasittavan riskin. Luvut esittävät näiden 
rahoitusjärjestelyjen suurimman mahdollisen riskin yhteisölle, joten niitä ei pidä tulkita 
siten, että niiden esittämät määrät tosiaankin katettaisiin talousarviosta. Varsinkin 
taulukon 3 osalta ei ole varmaa, että kaikki kuvatut toimenpiteet tosiasiassa toteutetaan. 
LA. 1 Myönnettyjen lainojen enimmäismäärä (taulukko 1) 
Myönnettyjen lainojen enimmäismäärä määritellään jokaiseen neuvoston päättämään 
rahoitusjärjestelyyn myönnettyjen pääomien enimmäismäärien summana (katto). 
Yhteisön talousarviota rasittavien riskien määrittämiseksi kokonaisuudessaan on otettava 
huomioon seuraavat tekijät, jotka muuttavat riskiä molempiin suuntiin: 
Riskiä lisäävät tekijät: hyväksyttyjen lainapääomien enimmäismäärään on lisättävä näille 
lainoille lankeava korko, 
Riskiä pienentävät tekijät: 
• EIP:lle annettujen takausten rajaaminen 75 prosenttiin Välimeren alueen maiden 
kanssa allekirjoitettujen lainojen osalta, 
• EIP:lle annettujen takausten rajaaminen 70 prosenttiin neuvoston 14.4.1997 
tekemällä päätöksellä tietyille kolmansille maille hyväksytyn antolainauksen 
yhteydessä allekirjoitettujen lainojen osalta sekä riskien jako yhteisön ja EIP:n 
välillä, koska budjettitakaus kattaa eräissä tapauksissa vain poliittiset riskit, 
• takaisinmaksetut määrät, koska kyseessä ovat maksutaselainoja lukuun ottamatta 
(jäsenvaltioille) myönnettyjen lainojen enimmäismäärät eivätkä hyväksytyt, 
kuolettamattomat lainat, 
• myönnettyjä määriä ei välttämättä käytetä kokonaan. 
LA. 2 Otto-/antolainauksen määrä (taulukko 1) 
Kyseessä on tiettynä päivämääränä velallisen nostamista lainoista jäljellä oleva, 
takaisinmaksettava lainapääoma. 
Edelliseen ryhmään verrattuna tähän eivät sisälly nostamattomat lainat eivätkä 
nostettujen lainojen takaisinmaksetut määrät. Se kuvaa tiettynä päivämääränä "olemassa 
olevia" lainoja. 
26 
LA. 3 Vuosittaisten riskien määrä (taulukot 2 ja 3) 
Määrä saadaan arvioimalla erääntyvien pääomien ja korkojen määrä jokaisena 
varainhoitovuotena. 
Määrä lasketaan: 
a) joko ainoastaan nostettujen lainojen osalta (taulukko 2) 
Tällöin.takaisinmaksettava pääoma vastaa lainan määrää; 
b) tai nostettujen lainojen, päätettyjen mutta nostamattomien lainojen ja 
komission ehdottamien, päätöstä odottavien lainojen osalta (taulukko 3). 
Tässä tapauksessa takaisinmaksettava pääoma vastaa myönnettyjen lainojen 
enimmäismäärää, johon on tarvittaessa lisättävä komission ehdottamien 
rahoitustoimenpiteiden määrät, joista ei vielä ole tehty päätöstä. 
27 
I.B Talousarviosta taattavaa antolainausta kuvaavat taulukot 
TAULUKKO 5 a 
Otto- ja antolainaus jäsenvaltioille 
Jäsenvaltioille annettujen lainasitoumusten tilanteen kehitys vuosipuoliskon aikana 
MAA 
KREIKKA 
ITALIA 
EURATOM 
NCI 
YHTEENSÄ Viittaukset 
päätöksiin 
91/136/ETY 
93/67/ETY 
77/270-271/Euratom 
80/29/Euratom 
82/170/Euratom 
85/537/Euratom 
90/212/Euratom 
78/870/ETY 
81/19/ETY(1) 
81/1013/ETY(2) 
82/169/ETY 
83/200/ETY 
87/182/ETY Päätösten 
päivämäärät 
4.3.91 
18.1.93 
29.3.77 
20 12.79 
15.3.82 
5.12.85 
23.4.90 
16.10.78 
20.1.81 
14.12.81 
15.3.82 
19.4.83 
9.3.87 Lainojen 
kesto 
vuosia 
6 
6 
6 
(3) 
(3) Lainananto 
-päätetyt lainat (a) 
- osittain nostetut lainat (b) 
• kokonaan nostetut lainat (c) 
- vielä nostamattomat lainat (d) 
(c) 
(d) 
(d) 
(c) 
(c) 
(d) 
(d) 
(c) 
(c) 
(c) 
(b)(4) 
(d)(4) 
(c) 
(c) 
(c) 
(c) 
(c) 
(c) Päätetyt 
määrät 
2.200,00 
1.000,00 
600,00 
600,00 
8.000,00 
2.000,00 
2.000,00 
2.000,00 
2.000,00 
4.000,00 
500,00 
500,00 
1.000,00 
1.000,00 
1.000,00 
6.830,00 
1.000,00 
1.000,00 
80,00 
1.000,00 
3.000,00 
750,00 
21.030,00 Sitoumukset 
1.01.97 
500,00 
3.478,57 
572,48 
748,11 
5.299,16 Vuosipuoliskon aikana 
toteutetut toimenpiteet 
Nostetut 
määrät 
0,00 Takaisin maksetut 
määrät 
476,00 
416,00 
892,00 Sitoumukset 
30.06.97 
500,00 
3.454,50 
119,60 
327,30 
4.401,40 °0 
(5) 
(1) Poikkeuksellinen tuki vuoden 1980 maanjäristyksestä kärsineiden Italian alueiden jälleenrakentamiseen. 
(2) Poikkeuksellinen tuki vuoden 1981 maanjäristyksestä kärsineiden Kreikan alueiden jälleenrakentamiseen. 
(3) Pitkäaikaiset lainat, joiden eräpäivät riippuvat maksupäivistä. 
(4) Neuvosto on päättänyt ulottaa 21 päivänä maaliskuuta 1994 annetulla päätöksellä 94/179/Euratom Euratomin lainat hankkeiden rahoitukseen eräissä yhteisön ulkopuolisissa valtioissa. 
Kertomuksen antamispäivänä ei ollut myönnetty yhtään lainaa yhteisön ulkopuolisille valtioille. 
(5) Poikkeama johtuu muiden valuuttojen valuuttakurssien vaihtelusta suhteessa ecuun. 
TAULUKKO 5b 11) 
Rahoitusapuna annetut lainat yhteisön ulkopuolisille valtioille 
Lainasitoumustilanteen kehitys vuosipuoliskon aikana edunsaajavaltioittain ja lyhennyserittäin 
miljoonaa ecua 
MAA Viittaukset 
päätöksiin Päätösten 
päivämäärät Lainojen 
kesto 
vuosia Eräpäivät Lainananto 
päätetyt lainat (a) 
• osittain nostetut lainat (b) 
• kokonaan nostetut lainat (c) 
• vielä nostamattomat lainat (d) Päätetyt 
määrät Sitoumukset 
1.01.97 Vuosipuoliskon aikana 
toteutetut toimenpiteet 
Nostetut 
määrät Takaisin 
maksetut 
määrät Sitoumukset 
30.06.97 
UNKARI I 
l.erä 
2. erä 
3. erä 
UNKARI II 
l.erä 
2. erä 
TSEKIN TASAVALTA 
l.erä 
2. erä 
SLOVAKIAN TASAV. 
l.erä 
2. erä 
BULGARIA I 
l.erä 
2. erä 
BULGARIA II 
l.erä 
2. erä 
ROMANIA I 
l.erä 
2. erä 
ROMANIA II 
ROMANIA III 
l.erä 
2. erä 
BALTIAN MAAT 
VIRO 
l.erä 
2. erä 90/83/ETY 
90/681 /ETY 
91/31 O/ETY 
91/106/ETY 
91/106/ETY 
91/311/ETY 
92/511/ETY 
91/384/ETY 
92/551/ETY 
94/369/EY 
92/542/ETY 22.2.90 
21.12.90 
24.6.91 
25.291 
25.2.91 
24.6.91 
19.10.92 
22.7.91 
27.11.92 
20.6.94 
23.11.92 20.4.95 
14.2.96 
18.3.98 
15.12.97 
18.3.98 
15.12.97 
18.3.98 
15.12.97 
18.3.98 
15.12.97 
7.12.2001 
29.8.2003 
1.2.99 
18.3.98 
26.2.2000 
20.11.2002 
31.3.2000 (d) 
(c) 
(c) 
(c) 
(e) 
(c) 
(c) 
(c) 
(c) 
(c) 
(c) 
(d) 
(c) 
(d) 870,00 
350,00 
260,00 
260,00 
180,00 
100,00 
80,00 
250,00 
123,30 
126,60 
125,00 
61,60 
63,30 
290,00 
150,00 
140,00 
110,00 
70,00 
40,00 
375,00 
190.00 
185,00 
80,00 
125,00 
55,00 
70,00 
220,00 
40,00 
20,00 
20,00 0,00 
100,00 
80,00 
123,30 
126,60 
61,60 
63,30 
150,00 
140,00 
70,00 
40,00 
190,00 
185,00 
80,00 
55,00 
0,00 
20,00 
0,00 0,00 
100,00 
80,00 
185,00 
190,00 
150,00 
140,00 
70,00 
40,00 
190,00 
185,00 
80,00 
55,00 
0,00 
20,00 
0,00 i 
TAULUKKO 5b (2) 
Rahoitusapuna annetut lainat yhteisön ulkopuolisille valtioille 
Lainasitoumustilanteen kehitys vuosipuoliskon aikana edunsaajavaKbittain ja lyhennyserittäin 
miljoonaa ecua 
MAA 
LATVIA 
l.erä 
2. erä 
LIETTUA 
l.erä 
2. erä 
MOLDOVA 1 
l.erä 
2. erä 
MOLDOVA II 
UKRAINA 1 
UKRAINA II 
1/2 erää 
1/2 erää 
2. erä 
VALKO-VENÄJÄ 
l.erä 
2. erä 
ALGERIA 1 
l.erä 
2. erä 
ALGERIA II 
l.erä 
2. erä 
ISRAEL 
ENT. NL:N TASAVALLAT 
YHTEENSÄ Viittaukset 
päätöksiin 
94/346/EY 
96/242/EY 
94/940/EY 
95/442/EY 
95/132/EY 
91/51 O/ETY 
94/938/EY 
91/408/ETY 
91/658/ETY Päätösten 
päivämäärät 
13.6.94 
25.3.96 
22.12.94 
23.10.95 
10.4.95 
23.9.91 
22.12.94 
22.7.91 
16.12.91 Lainojen 
kesto 
vuosia 
7 
7 
7 
10 
10 
10 
10 
10 
10 
10 
5 
7 
7 
5 
3 Eräpäivät 
31.3.2000 
27.7.2000 
16.8.2002 
7.12.2004 
8.8.2005 
30.10.2006 
28 12.2005 
29.8.2006 
30.10.2006 
28.12.2005 
15.12.97 
17.8.2001 
27.11.202 
15.12.97 
28.9.97 Lainananto 
- päätetyt lainat (a) 
- osittain nostetut lainat (b) 
• kokonaan nostetut lainat (c) 
• vielä nostamattomat lainat (d) 
(c) 
(d) 
(c) 
(b) 
(c) 
(c) 
(c) 
(c) 
(c) 
(c) 
(d) 
(c) 
(d) 
(c) 
(c) 
(c) 
(d) 
(c) Päätetyt 
määrät 
80,00 
40,00 
40,00 
100,00 
50,00 
50,00 
45,00 
25,00 
20,00 
15,00 
85,00 
200,00 
55,00 
30,00 
25,00 
400,00 
250,00 
150,00 
200,00 
100,00 
100,00 
160,00 
1.250,00 
5.035,00 Sitoumukset 
1.01.97 
40,00 
0,00 
50,00 
25,00 
25,00 
20,00 
15,00 
85,00 
50,00 
50,00 
0,00 
30,00 
0,00 
250,00 
150,00 
100,00 
0,00 
160,00 
143,70 
2.678,50 Vuosipuoliskon aikana 
toteutetut toimenpiteet 
Nostetut 
määrät 
0,00 Takaisin 
maksetut 
määrät 
34,10 
34,10 Sitoumukset 
30.06.97 
40,00 
0,00 
50,00 
25,00 
25,00 
20,00 
15,00 
85,00 
50,00 
50,00 
0,00 
30,00 
0,00 
250,00 
150,00 
100,00 
0,00 
160,00 
109,60 
2.644,60 I 
o) 
\ 
TAULUKKO 6 
EIP:N LAINOILLE ANNETUT TAKAUKSET 
MAANTIETEELLINEN ALUE 
Välim. ai. rahoituspöytäkirjat (1) 
Välim. ai. horisontaal. yhteistyö 
VÄLIMEREN ALUE YHTEENSÄ 
KIE-maat I 
KIE-maat II 
Aasia ja Lat Amerikka I 
Aasia ja Lat Amerikka II 
ETElJUAFRIKKA 
Uudet valtuudet 
YHTEENSÄ Viittaukset 
päätöksiin 
R/1762/92/CEE 
90/62/CEE(4) 
91/252/CEE(5) 
93/696/CE(6) 
93/115/CEE 
96/723/CE 
95/207/CE 
97/256/CE(7) Päätösten 
päivämäärät 
8.03.77 
29.06.92 
12.02.90 
14.05.91 
13.12.93 
15.02.93 
12.12.96 
01.06.95 
14.04.97 Takaus-
prosentit 
75% (2) 
75% (2) 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
70% Lainojen 
kesto 
(vuosia) 
15 
15 
15 
15 
15 
15 
15 
15 
15 Takaus­
sopimusten 
päivämäärät 
30.10.78/10.11.78 
09.11.92/18.11.92 
24.04.90/14.05.90 
19.01.93/04.02.93 
22 07.94/12.08.94 
04.11.93/17.11.93 
18.03.97/-
04.10.95/16.10.95 
25.07.97/29.07.97 Päätetyt 
määrät 
6062 
1800 
7862 
1000 
700 
3000 
750 
275 
300 
7105 
20992 Allekirjoitetut lainat 
1.1.97 
mennessä 
5325 
1800 
7125 
(3) 
928 
700 
2980 
647 
101 
12481 vuosipuolis­
kon aikana 
60 
0 
60 
(3) 
0 
20 
0 
50 
75 
205 Lainojen kokonaismäärä 
1.1.97 
mennessä 
2057 
30-1 
2357 
615 
356 
335 
204 
32 
3898 30.6.97 
mennessä 
2321 
466 
2787 
664 
380 
486 
250 
51 
56 
4674 
(1) Josta 1 500 miljoonaa ecua Espanjan, Kreikan ja Portugalin hyväksi. 
(2) Yleistakuu, joka kattaa 75% kaikista lainajärjestelyjen perusteella avatuista luotoista yhteisön ja EIP:n 30.10.78 ja 10.11.78 tekemän takaussopimuksen mukaisesti. 
Lisäksi Portugalille hätäapuna myönnetyt luotot taataan poikkeuksellisesti 100-prosenttisesti 7 päivänä lokakuuta 1975 tehdyn neuvoston päätöksen perusteella. 
(3) Yhteisön takaama osuus on 5379,4 miljoonaa ecua, josta 141,5 miljoonaa ecua on taattu Portugalille 100-prosenttisesti. 
(4) Yhteisön ulkopuoliset edunsaajavaltiot: Puola, Unkari. -
(5) Yhteisön ulkopuoliset edunsaajavaltiot: Tsekin ja Slovakian tasavallat, Bulgaria, Romania. 
(6) Yhteisön ulkopuoliset edunsaajavaltiot: Puola, Unkari, Tsekin ja Slovakian tasavallat, Bulgaria, Romania, Baltian maat ja Albania. 
(7) Yhteisön ulkopuoliset edunsaajavaltiot Keski- ja Itä-Euroopan maat, Välimeren maat, Latinalaisen Amerikan ja Aasian maat, Etelä-Afrikka. I 
-32-
I.C Arviot EIP:n lainojen allekirjoittamisesta ja nostoista 
EIP on itse toimittanut luvut, joita on käytetty taulukon 3 laadintaan tarvittavien 
oletusten laskemiseksi ja jotka koskevat EIP:n omista varoistaan myöntämiä lainoja 
kolmansille maille. 
Arviot lainojen allekirjoittamisesta 
Välimeren alue 
Vireillä olevien ja vanhojen valtuuksien perusteella allekirjoitettavien lainojen määrä oli 
kertomuksen antamispäivänä 642 miljoonaa ecua. Tästä määrästä on vähennettävä 227 
miljoonaa ecua (Jugoslavian ensimmäisen ja toisen pöytäkirjan jäännös, jota ei 
allekirjoiteta), joten allekirjoittamatta olevien lainojen todellinen määrä on 190 miljoonaa 
ecua. 
Syyriaa koskevista kolmanteen ja neljänteen pöytäkirjaan perustuvista lainoista (yhteensä 
225 miljoonaa ecua) komissio arvioi, että ne allekirjoitetaan vuonna 1998, mutta arvio 
on varsin epävarma. 
Aasian ia Latinalaisen Amerikan maat (ALA) 
Ensimmäisen valtuuden perusteella allekirjoittamatta olevien lainojen määrä oli 
kertomuksen antamispäivänä 20 miljoonaa ecua. Neuvosto päätti 12. joulukuuta 1996 
uudesta 275 miljoonan ecun määrästä. Allekirjoittamatta olevien lainojen määrä on 225 
miljoonaa ecua. Vuonna 1997 allekirjoittamatta on siis lainoja yhteensä 245 miljoonalle 
eculle. 
Etelä-Afrikka 
Ensimmäisen valtuuden perusteella vuonna 1997 allekirjoitettavien lainojen määrä oli 
kertomuksen antamispäivänä 124 miljoonaa ecua. 
Arviot lainojen nostoista 
Allekirjoittamatta olevien lainojen nostojen arvioidaan jakautuvan seuraavasti: 
allekirjoitusvuosi: 0 %, 2. vuosi: 10 %, 3. - 5. vuosi: 25 % vuodessa, 6. vuosi: 15 %. 
Kertomuksen antamispäivänä jo allekirjoitetuista lainoista oli nostamatta 5 868 miljoonaa 
ecua. Määrä jakautuu seuraavasti^: 
VÄLIMERI: 2 197 miljoonaa ecua, 
KIE: 3 135 miljoonaa ecua, 
ALA: 411 miljoonaa ecua, 
Etelä-Afrikka: 125 miljoonaa ecua. 
7 luvut perustuvat työhypoteesiin, jonka mukaisesti lainoista nostetaan 25 prosenttia vuodessa neljän 
vuoden aikana, ja lainat annetaan keskimäärin 15 vuodeksi, joista kolmena vuotena maksetaan 
ainoastaan lainan korkoja. 
33 
I.D Talousarviotakuun maksamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt 
L.D.l Otto-ja antolainaus 
Euroopan yhteisö ottaa rahoitusmarkkinoilta lainaa otto- ja antolainaustoimintaansa 
varten siirtääkseen lainan tuoton samoin korko- ja aikaehdoin jäsenvaltioiden 
(maksutaseet), kolmansien maiden (keskipitkän aikavälin rahoitusapu) tai yritysten (NO, 
Euratom) käyttöön. 
Antolainojen takaisinmaksulla on katettava yhteisön liikkeelle laskemien lainojen 
erääntyminen. Jos lainansaaja myöhästyy takaisinmaksun suorittamisessa, komission on 
maksettava lainansa takaisin määräpäivänä omista varoistaan. 
Jos yhteisön myöntämän lainan edunsaajan maksu viivästyy, budjettitakauksen 
maksamiseksi tarvittavat varat otetaan käyttöön seuraavilla tavoilla: 
a) kassavarojen väliaikaisella käytöllä yhteisöjen omista varoista tehdyn 
päätöksen 88/376/ETY, Euratom soveltamisesta 29 päivänä toukokuuta 1989 
annetun neuvoston asetuksen N:o 1552/89 12 artiklan mukaisesti. Tämä 
rahoituskeino otetaan käyttöön, jotta yhteisö voisi suorittaa lainan 
takaisinmaksun välittömästi määräpäivänä silloin kun lainansaajan maksu 
viivästyy. 
b) jos maksun viivästyminen varmistuu kolmen kuukauden kuluttua sen 
erääntymisestä, komissio pyytää takuurahastoa suorittamaan laiminlyödyn 
maksun. Komission tavoitteena on tällöin saada korvaus kassavaroistaan 
suorittamista maksuista. 
c) määrärahasiirtomenettelyllä, jonka avulla takauksia koskevaan budjettikohtaan 
saadaan laiminlyödyn maksun suorittamiseksi tarvittavat määrärahat. Ne 
otetaan ensisijaisesti takuuvarauksessa käytettävissä olevasta marginaalista. 
Määrärahasiirtoa käytetään, kun takuurahaston käytettävissä olevat varat eivät 
riitä, ja siihen tarvitaan budjettivallan käyttäjältä ennakkoon hankittava lupa. 
d) käyttämällä uudelleen määriä, jotka on peritty takaisinmaksun aiemmin 
laiminlyöneiltä lainanottajilta, joiden osalta yhteisön talousarviosta on 
maksettu takauksia. Tämä keino mahdollistaa maksun lyhyen määräajan 
kuluessa sillä varauksella, että perityt määrärahat ovat käytettävissä. 
L.D.2 Kolmansille osapuolille annetut takaukset 
Kolmansille osapuolille annetuissa takauksissa yhteisö on rahoituslaitosten, kuten 
Euroopan investointipankin (EIP) antamien lainojen takaajana. ElP.n huomatessa, että 
lainansaaja ei maksa takaisin sovitussa määräajassa sellaista lainaa, jolla on takaus, se 
pyytää yhteisöä takaussopimusten mukaisesti maksamaan maksunsa laiminlyöneen 
velallisen erääntyneet suoritukset. Takaus on maksettava viimeistään kolme kuukautta 
sen jälkeen kun yhteisö on vastaanottanut EIP:n maksupyynnön. EIP hoitaa lainaa hyvän 
pankkitavan mukaisesti huolella ja on velvollinen vaatimaan erääntyneitä maksuja sen 
jälkeen kun vakuus on asetettu maksuun. 
-34-
Takuurahaston perustamisesta ulkosuhteisiin liittyville hankkeille annetun asetuksen 
voimaantulosta lähtien rahaston hallinnosta tehdyssä yhteisön ja EIP.n välisessä 
sopimuksessa määrätään, että EIP:n vaatiessa takauksen maksamista takaisinmaksun 
laiminlyönnin vuoksi, komissio antaa pankille valtuudet nostaa laiminlyöntejä vastaavat 
määrät takuurahaston tililtä kolmen kuukauden kuluessa. 
Jos rahaston varat eivät riitä takauksen maksamiseen, sovelletaan otto- ja antolainojen 
takaustoimenpiteille säädettyjä yksityiskohtaisia sääntöjä. 
II. METODOLOGINEN HUOMAUTUS YHTEISÖN ARVIOIDUSTA, 
TAKUURAHASTOJARJESTELMAN MUKAISESTA LAINAKAPA­
SITEETISTA KOLMANSILLE MAILLE AJANJAKSONA 1997 - 1999 
II.A Kolmansille maille annettavien lainojen takuuvaraus (1) 
Talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja talousarviomenettelyn parantamisesta 29 
päivänä lokakuuta 1993 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa määrätään 
Eurooppa-neuvoston Edinburghin kokouksen päätelmien mukaisesti, että Euroopan 
yhteisöjen yleiseen talousarvioon tehdään varaus kolmansien maiden lainojen takuita 
varten. Varauksen tarkoituksena on kattaa takuurahaston ranoitustarpeet ja tarvittaessa 
ne takausvaatimukset, joiden määrä ylittää rahastossa käytettävissä olevat varat ja jotka 
voidaan näin rahoittaa talousarviosta. 
Takuuvarauksen määrä on sama kuin rahoitusnäkymissä, eli 300 miljoonaa ecua vuoden 
1992 hintoina. Varauksen määrä on 329 miljoonaa ecua vuonna 1997. 
Edellytykset varauksen varojen käyttöön ottamiseksi, käyttämiseksi ja rahoittamiseksi 
määritellään seuraavissa säädöksissä: 
• neuvoston päätös 94/729/EY, tehty 31 päivänä lokakuuta 1994, talousarviota 
koskevasta kurinalaisuudesta 
• neuvoston asetus (EHTY, EY, Euratom) N.o 2730/94, annettu 31 päivänä lokakuuta 
1994, Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavan 21 päivänä 
joulukuuta 1977 annetun varainhoitoasetuksen muuttamisesta 
• neuvoston päätös 94/728/EY, tehty 31 päivänä lokakuuta 1994, Euroopan yhteisöjen 
omista varoista. 
Il.B Takuurahastoon suoritettavien määrien laskentaperuste (2) 
Rahastolle suoritettavat määrät lasketaan käyttämällä voimassa olevaa takausprosenttia, 
eli 70:tä, 75:tätai 100:aa prosenttia: 
- neuvoston hyväksymiin lainatakauksiin sekä komission ehdottamiin ja 
valmistelemiin lainatakuisiin rahoitusselvityksissä esitettyjen allekirjoitettujen 
laina-arvioiden perusteella (EIP:n lainat, Euratomin lainat), 
- neuvoston hyväksymiin lainoihin (rahoitusapuna annetut lainat) sekä komission 
ehdottamiin ja valmistelemiin lainoihin. 
35 
Takuurahaston perustamisesta ulkosuhteisiin liittyville hankkeille 31 päivänä lokakuuta 
1994 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 2728/94 liitteessä, jossa esitetään 
takuurahastolle suoritettavia maksuja koskevat yksityiskohtaiset säännöt, määrätään, että 
otto- ja/tai antolainaustoimenpiteissä tai annettaessa takauksia rahoituslaitoksille osana 
usealle vuodelle jakautuvaa runkojärjestelmää, jonka tavoite on liiketaloudellinen ja 
rakenteellinen, maksut rahastoon suoritetaan vuotuisina erinä komission ehdotukseen 
liitetyssä rahoitusselvityksessä esitettyjen vuosittaisten määrien perusteella, jotka 
tarvittaessa mukautetaan neuvoston päätöksen perusteella. 
Yhteisön muiden otto- tai antolainaustoimenpiteiden osalta (esim. kolmansien maiden 
maksutaseiden tukemiseen annetut lainat), jotka maksetaan yhdessä tai useammassa 
erässä, rahastoon suoritettava määrä lasketaan neuvoston päättämän toiminnan 
kokonaismäärän perusteella. 
Takuurahaston perustamisesta annetun asetuksen liitteessä määrätään, että (usealle 
vuodelle jakautuvissa toimenpiteissä) toisesta vuodesta alkaen korjataan rahastoon 
maksettavia määriä edellisen vuoden joulukuun 31. päivänä todetulla edellisen maksun 
perustana olleen arvion ja saman vuoden kuluessa toteutuneiden allekirjoitettujen 
lainojen määrän erotuksella Mahdollinen erotus edelliseen vuoteen maksetaan 
seuraavana vuonna. 
Liitteessä määrätään edelleen, että komission aloittaessa maksumenettelyn se tarkistaa, 
missä määrin aikaisemmin rahoitettuja toimenpiteitä on toteutettu ja jos sitoumusten alun 
perin vahvistettuja määräaikoja ei ole noudatettu, ehdottaa, että tämä otetaan huomioon 
laskettaessa ensimmäistä seuraavan varainhoitovuoden alussa suoritettavaa maksua jo 
vireillä olevan toiminnan osalta. 
Vuoden 1997 ensimmäisellä puoliskolla budjettivallan käyttäjä hyväksyikin 
määrärahasiirron 9/97, jonka tarkoituksena on korjata rahastolle suoritettuja maksuja ja 
suorittaa rahoitusselvityksissä esitettyjä vuosittaisia eriä vastaavat maksut yhteisön 
ulkopuolisiin hankkeisiin (Keski- ja Itä-Euroopan maissa, Välimeren maissa, Latinalaisen 
Amerikan ja Aasian maissa ja Etelä-Afrikan tasavallassa) myönnetyistä EIP:n lainoista. 
II.C Rahastoon suoritettavien määrien peruste osittaisen takuun tapauksessa 
EIP.n lainoissa, joissa takaus on 75 prosenttia kokonaissummasta, varat rahastoon 
suoritetaan allekirjoitettavien lainojen kokonaismäärää koskevan vuosiennusteen 
perusteella aina 75 prosenttiin hyväksyttyjen toimenpiteiden kokonaismäärästä. 
Neuvoston 14.4.1997 myöntämien lainojen takuun enimmäismäärä on 70 prosenttia 
avattujen luottojen yhteismäärästä. Käytetty peruste on 70 prosenttia allekirjoitettavien 
lainojen kokonaismäärää koskevasta vuosiennusteesta. 
II.D Takuurahastoon suoritettavat määrät (3) 
Takuurahastoon suoritettavien maksujen määrät saadaan soveltamalla edellä määriteltyyn 
laskentaperusteeseen asianmukaisia suoritettavia osuuksia, eli 15:ta tai 14:ta prosenttia. 
-36 
Suoritettavien määrien 15 prosentin osuutta käytetään takuurahaston käyttämisen jälkeen 
myönnettyihin lainoihin ja niin kauan kun laiminlyötyjen maksujen määrää ei ole 
palautettu takuurahastolle. Takuurahaston perustamisesta annetun asetuksen 5 artiklassa 
täsmennetään: "Jos takaisinmaksun laiminlyönnistä aiheutuneiden takausmaksujen 
suoritusten johdosta rahaston varat ovat pienemmät kuin 75 prosenttia tavoitesummasta, 
korotetaan suoritettavat määrät 15 prosenttiin uusien toimenpiteiden osalta, joko siihen 
saakka kunnes tavoitesumma saavutetaan uudelleen tai, jos laiminlyönti tapahtuu ennen 
kuin tavoitesummaa on saavutettu, kunnes suoritettu takausmaksu on 
kokonaisuudessaan palautettu". Koska takausmaksujen suoritukset ovat korvaamatta, 
uusiin toimenpiteisiin sovellettava osuus on 15 prosenttia. 
Sen sijaan 14 prosentin osuutta sovelletaan niihin lainoihin, jotka EIP on päättänyt 
ennen kuin takuurahasto on alkanut kattaa laiminlyönnit ja joista rahoitusselvitysten 
mukaan osa on nostettavissa vuonna 1997. (Takuurahastosta annetun asetuksen 2 ja 4 
artiklassa säädetään, että rahastoa rahoitetaan Euroopan yhteisöjen yleisestä 
talousarviosta suoritetuilla maksuilla, jotka ovat 14 prosenttia toimenpiteiden pääoma-
arvosta kunnes rahasto saavuttaa tavoitesumman.) 
U.E Takuuvarauksessa jäljellä oleva marginaali (4) 
Takuuvarauksessa jäljellä oleva marginaali määritetään varauksen (1) ja takuurahaston 
rahoittamista koskevan budjettikohdan (3) välisen erotuksen perusteella. 
II.F Jäljellä oleva lainakapasiteetti (5) 
Järjellä oleva lainakapasiteetti merkitsee lainoja, jotka vastaavat varauksessa järjellä 
olevaa lainamarginaalia, voimassa olevat takausprosentit huomioon ottaen. 
37 
III. MAAKOHTAISET RISKI-INDIKAATTORIT AULUKOT 
38 
Maarisklosolttimet 
Maa: Bulgaria 
BKT (%) 
Teollisuustuotanto (muutosprosentti) 
Työttömyysaste (jakson loppu) 
Inflaatio (joulukuu/joulukuu) 
Valuuttakurssi (lev/USD) (jakson loppu) 
Julkisyhteisöjen rahoitustasapaino (% suhteessa BKT:hen) 
Maksutase 
Tavaroiden ja palvelusten vienti (miljardia dollaria) 
Vaihtotase (% suhteessa BKThen) 
Suorien sijoitusten pääoman nettotuonti (miljoonaa dollaria) 
Virallinen valuuttavaranto, mukaan lukien kulta (jakson loppu) 
miljardia dollaria 
ilmoitettuna tavaroiden ja palvelusten tuonnin arvoa 
vastaavina kuukausina 
Ulkomaanvelka 
Vaihdettavina valuuttoina oleva ulkomaanvelka 
(miljardia dollaria, jakson loppu) 
Vaihdettavina valuuttoina olevan velan hoito (miljardia dollaria) 
pääoma 
korko 
Ulkomaanvelka/BKT (%) 
Ulkomaanvelka/tavaroiden ja palvelusten vienti (%) 
Velanhoitomenot/tavaroiden ja palvelusten vienti (%) 
Erääntyneet maksut (koroista ja pääomasta, miljardia dollaria) 
Velan huojentamissopimuksetja uudelleenjärjestelyt 
EU:n riskien osoittimet 
EU:n riski/EU:n kokonaisriski (%) 
EU:n riski/ulkomaanvelka (%) 
EU: n riski/tavaroiden ja palvelusten vienti {%) 
IMP.n järjestelyt 
Tyyppi 
(Päiväys) 
Aikataulussa 
Markkinoiden luottokelpoisuusnäkemyksen osoittimet 
Moody's: pitkäaikainen ulkomaan valuutan luokitus (jakson loppu) 
S&P: pitkäaikainen ulkomaan valuutan luokitus (jakson loppu) 
Euromoney 
Järjestysnumero 
(maiden lukumäärä) 
Institutional Investor 
Järjestysnumero 
(maiden lukumäärä) 
Riskiluokitus alaviitteet 
(1) 
(2) 
(2) 
(3) 1994 
1,8 
7,8 
12,8 
121,9 
66 
-5,8 
5,3 
-2,1 
105 
1,3 
3 
11,4 
0,9 
0,5 
0,5 
119 
220 
28 
17,6 
(4) 
6,8 
4,6 
8,9 
SBA/STF 
(3/94-3/95) 
ei (5) 
ei ole 
ei ole 
03/94 09/94 
(167) (167) 
03/94 09/94 
03/94 09/94 
(135) (135) 
(135) (135) 
19.8 20.8 1995 
2,1 
8,6 
11,6 
32,8 
70,7 
-5,7 
7 
-0,5 
90 
1,5 
2,8 
10,2 
0,9 
0,3 
0,6 
79 
151 
14 
ei ole 
ei ole 
7,3 
5,7 
7,7 
ei ole 
ei ole 
03/95 09/95 
(187) (181) 
03/95 09/95 
03/95 09/95 
(135) (135) 
(135) (135) 
21.9 22.2 1996 
ennakkotiedot 
-10,9 
-8,3 
12,5 
310,8 
487,4 
-11 
6,1 (09/96) 
-0.0 arv. 
115 
0,8 
1,56447953 
9,7 
1 
0,4 
0,6 
99 
159 
17 
ei ole 
ei ole 
8,1 
6,5 
10,3 (09/96) 
SBA 
(7/96 - 2/98) 
ei (5) 
ei ole 
ei ole 
03/96 09/96 
(178) (178) 
03/96 09/96 
03/96 09/96 
(135) (135) 
(135) (135) 
23.1 23.5 
Alaviitteet 
(1) (2) (3) Katso selitysosa 
(4) Lontoon klubi DDSR (heinäk.). Pariisin klubin uudellenjärjestely (huhtik.). 
(5) SBA keskeytetty 09/94 ja 09/96 
39-
Maariskiosoittimet 
Maa: Tsekki 
BKT (%) 
Teollisuustuotanto (muutosprosentti) 
Työttömyysaste (jakson loppu) 
Inflaatio (joulukuu/joulukuu) 
Valuuttakurssi (koruna/USD) (jakson loppu) 
Julkisyhteisöjen rahoitustasapaino (% suhteessa BKThen) 
Maksutase 
Tavaroiden ja palvelusten vienti (miljardia dollaria) 
Vaihtotase (% suhteessa BKT:hen) 
Suorien sijoitusten pääoman nettotuonti (miljoonaa dollaria) 
Virallinen valuuttavaranto (jakson loppu) 
miljardia dollaria 
ilmoitettuna tavaroiden ja palvelusten tuonnin arvoa 
vastaavina kuukausina 
Ulkomaanvelka 
Vaihdettavina valuuttoina oleva ulkomaanvelka 
(miljardia dollaria, jakson loppu) 
Vaihdettavina valuuttoina olevan velan hoito (miljardia dollaria) 
pääoma 
korko 
Ulkomaanvelka/BKT (%) 
Ulkomaanvelka/tavaroiden ja palvelusten vienti (%) 
Velanhoitomenot/tavaroiden ja palvelusten vienti (%) 
Erääntyneet maksut (koroista ja pääomasta, miljoonaa dollaria) 
Velan huojentamissopimukset ja uudelleenjärjestelyt 
EU:n riskien osoittimet 
EU:n riski/EU:n kokonaisriski (%) 
EU:n riski/ulkomaanvelka (%) 
EU:n riski/tavaroiden ja palvelusten vienti (%) 
IMF:n järjestelyt 
Tyyppi 
(Päiväys) 
Aikataulussa 
Markkinoiden luottokelpoisuusnäkemyksen osoittimet 
Moody's: pitkäaikainen ulkomaan valuutan luokitus (jakson loppu 
S&P: pitkäaikainen ulkomaan valuutan luokitus (jakson loppu) 
Euromoney 
Järjestysnumero 
(maiden lukumäärä) 
Institutional Investor 
Järjestysnumero 
(maiden lukumäärä) 
Riskiluokitus alaviitteet 
(1) 
(2) 
(2) 
(3) 1994 
2,6 
2,1 
3,2 
9,7 
28,8 
1 
18,909 
-0,1 
749 
6,2 
3,9 
10,7 
2,5 
2,1 
0,4 
27,9 
56,6 
13,2 
ei ole 
ei ole 
5,2 
3,4 
2,5 
SBA 
(3/93-3/94) 
kyllä (4) 
BBB+ (07/94) 
03/94 09/94 
03/94 09/94 
(167) (167) 
03/94 09/94 
03/94 09/94 
(135) (135) 
(135) (135) 
49.7 52.8 1995 
4,8 
8,7 
2,9 
7,9 
26,6 
0,6 
28,18 
-2,9 
2526 
14 
5,6 
16,5 
2,6 
2 
0,6 
35,1 
58,6 
9,2 
ei ole 
ei ole 
5,8 
2,6 
2,5 
-
A 
03/95 09/95 
03/95 09/95 
(187) (181) 
03/95 09/95 
03/95 09/95 
(135) (135) 
(135) (135) 
55.8 58.4 1996 
4,4 
6,8 
3,5 
8,6 
27,1 
0,01 
29,654 
-8,6 
1388 
12,4 
4,4 
20,4 
3,8 
3 
0,8 
39,2 
68,8 
12,8 
ei ole 
ei ole 
7,3 
2,8 
1,9 
-
A 
03/96 09/96 
03/96 09/96 
(178) (178) 
03/96 09/96 
03/95 09/95 
(135) (135) 
(135) (135) 
60.1 62.0 
(1) (2) (3) Katso selitysosa 
(4) Kaikki velat IMF:lle maksettu ennen määräaikaa. 
40-
Maarlskiosoittlmet 
Maa: Viro 
BKT (%) 
Teollisuustuotanto (muutosprosentti) 
Työttömyysaste (jakson loppu) 
Inflaatio (joulukuu/joulukuu) 
Valuuttakurssi (kruunu/USD) (jakson loppu) 
Julkisyhteisöjen rahoitustasapaino (% suhteessa BKT.hen) 
Rahoitustase 
Budjettitase 
Maksutase 
Hyödykkeiden vienti (miljoonaa dollaria) 
Vaihtotase (% suhteessa BKT:hen) (pl. viralliset siirrot) 
Suorien sijoitusten pääoman nettotuonti (miljoonaa dollaria) 
Virallinen valuuttavaranto (jakson loppu) 
miljoonaa dollaria 
ilmoitettuna tavaroiden tuonnin arvoa vastaavina kuukausina 
Ulkomaanvelka 
Vaihdettavina valuuttoina oleva ulkomaanvelka (ml. velka 
Kansainväliselle valuuttarahastolle) (miljardia dollaria, jakson loppu 
Vaihdettavina valuuttoina olevan velan hoito (miljoonaa dollaria) 
pääoma 
korko + maksut Kansainväliselle valuuttarahastolle 
Ulkomaanvelka/BKT (%) 
Ulkomaanvelka/hyödykkeiden vienti (%) 
Velanhoitomenot/hyödykkeiden vienti (%) 
Erääntyneet maksut (koroista ja pääomasta, miljoonaa dollaria) 
Velan huojentamissopimukset ja uudelleenjärjestelyt 
EU:n riskien osoittimet 
EU.n riski/EU.n kokonaisriski (%) 
EU:n riski/ulkomaanvelka (%) 
EU: n riski/tavaroiden ja palvelusten vienti (%) 
IMF:n järjestelyt 
Tyyppi 
(Päiväys) 
Aikataulussa 
Markkinoiden luottokelpolsuusnakemyksan osoittimet 
Moody's: pitkäaikainen ulkomaan valuutan luokitus (jakson loppu) 
S&P: pitkäaikainen ulkomaan valuutan luokitus (jakson loppu) 
Euromoney 
Järjestysnumero 
(maiden lukumäärä) 
Institutional Investor 
Järjestysnumero 
(maiden lukumäärä) 
Riskiluokitus alaviitteet 
(4) 
(4) 
(5) 
(1) 
(2) 
(2) 
(3) 1994 
-1,8 
3,5 
4,5 
41,7 
12,6 
2,9 
1,3 
1312 
-11,7 
214 
447 
3,2 
170,3 
8,1 
3 
5,1 
7,2 
12,8 
0,8 
ei ole 
ei ole 
0,4 
15,7 
2,0 
SBA/STF 
(10/93-3/95) 
kyllä 
ei ole 
ei ole 
03/94 09/94 
(167) (167) 
03/94 09/94 
03/94 09/94 
(135) (135) 
(135) (135) 
20.7 23.6 1995 
4,3 
1,4 
4,1 
28,9 
11,5 
-0,4 
-0,8 
1838 
-7,4 
204 
583 
2,7 
246,8 
21 
6 
15 
7,8 
15,3 
1,1 
ei ole 
ei ole 
0,5 
16,5 
2,2 
SBA 
(4/95-6/96) 
kyllä 
ei ole 
ei ole 
03/95 09/95 
(187) (181) 
03/95 09/95 
03/95 09/95 
(135) (135) 
(135) (135) 
25.4 26.3 1996 
4 arv. 
1,1 
4,3 
14,8 
12,4 
(11) arv. 
-1,5 arv. 
2074 
-12 
70 
640 arv. 
2,4 arv. 
296,5 
51,2 arv. 
27,5 arv. 
23,7 arv 
6,4 
13,5 
2,5 arv. 
ei ole 
ei ole 
0,5 
15,6 
2,2 
SBA 
(7/96 - 6797) 
kyllä 
ei ole 
ei ole 
03/96 09/96 
(178) (178) 
03/96 09/96 
03/96 09/96 
(135) (135) 
(135) (135) 
28.9 31.1 
Alaviitteet 
(1) (2) (3) 
(4) 
(5) 
(6) Katso selitysosa 
Rahoitustaseessa ei oteta huomioon valtion nettoluotonantoa, mutta budjettitaseessa otetaan. 
Kruunuina ilmaistut luvut on muunnettu käyttäen dollarin keskimääräistä vuosikurssia. 
Vuonna 1996 Viro maksoi joitain ulkomaisia lainoja etukäteen. 
Viro on pyytänyt luokitusta. 
-41-
Maariskiosoittimet 
Maa: Unkari 
BKT (%) 
Teollisuustuotanto (muutosprosentti) 
Työttömyysaste (jakson loppu) 
Inflaatio (joulukuu/joulukuu) 
Valuttakurssi (forintti/USD) Qakson loppu) 
Konsoiidoitu valtion budjettitasapaino (% suhteessa BKT:hen) 
Maksutase 
Tavaroiden ja palvelusten vienti (miljardia dollaria) 
Vaihtotase (% suhteessa BKT: hen) 
Suorien sijoitusten pääoman nettotuonti (miljoonaa dollaria) 
Virallinen valuuttavaranto (jakson loppu) 
miljardia dollaria 
ilmoitettuna hyödykkeiden tuonnin arvoa 
vastaavina kuukausina 
Ulkomaanvelka 
Vaihdettavina valuuttoina oleva ulkomaanvelka 
(miljardia dollaria, jakson loppu) 
Vaihdettavina valuuttoina olevan velan hoito (miljardia dollaria) 
pääoma, mukaan lukien ennakkolyhennykset 
korko 
Ulkomaanvelka/BKT (%) 
Ulkomaanvelka/tavaroiden ja palvelusten vienti (%) 
Velanhoitomenot/tavaroiden ja palvelusten vienti (%) 
Erääntyneet maksut (koroista ja pääomasta, miljoonaa dollaria) 
Velan huojentamissopimukset ja uudelleenjärjestelyt 
EU:n riskien osoittimet 
EU:n riski/EU:n kokonaisriski (%) 
EU: n riski/ulkomaanvelka (%) 
EU:n riski/tavaroiden ja palvelusten vienti (%) 
IMF:n järjestelyt 
Tyyppi 
(Päiväys) 
Aikataulussa 
Markkinoiden luottokelpoisuusnäkemyksen osoittimet 
Moody's: pitkäaikainen ulkomaan valuutan luokitus (jakson loppu) 
S&P: pitkäaikainen ulkomaan valuutan luokitus (jakson loppu) 
Euromoney 
Järjestysnumero 
(maiden lukumäärä) 
Institutional Investor 
Järjestysnumero 
(maiden lukumäärä) 
Riskiluokitus alaviitteet 
(1) 
(2) 
(2) 
(3) 1994 
2,9 
9 
10,4 
21,2 
111 
-6,3 
7,613 
-9,5 
1100 
6,8 
7,2 
28,5 
6,2 
4,3 
1,9 
68,4 
267,2 
48,7 
ei ole 
ei ole 
16,5 
4,0 
11,3 
SBA 
(9/93-12/94) 
ei 
BB+ 
03/94 09/94 
03/94 09/94 
(167) (167) 
03/94 09/94 
03/94 09/94 
(135) (135) 
(135) (135) 
46.1 46.2 1995 
1,5 
6 
10,4 
28,5 
139,5 
-6,8 
12,81 
-5,6 
4410 
12 
9,5 
31,7 
7,7 
5,3 
2,4 
72,3 
185,9 
43,8 
ei ole 
ei ole 
13,0 
3,1 
6,6 
BB+ 
03/95 09/95 
03/95 09/95 
(187) (181) 
03/95 09/95 
03/95 09/95 
(135) (135) 
(135) (135) 
46.4 45.0 1996 
1 
2,3 
10,5 
19,8 
164 
-3,3 
14,183 
-3,2 arv. 
1987 
9,7 
6,9 
27,6 
7,4 
5,1 
2,3 
63,6 
144,1 
44,7 
ei ole 
ei ole 
9,6 
2,7 
5,2 
SBA 
(3/96-2/98) 
kyllä 
BBB-
03/96 09/96 
03/96 09/96 
(178) (178) 
03/96 09/96 
03/96 09/96 
(135) (135) 
(135) (135) 
43.6 44.7 
Alaviitteet 
(1)(2)(3) Katso selitysosa 
(4) Ensimmäinen tarkastelu kesken 
-42 
Maariskiosoittlmet 
Maa: Latvia 
BKT (%) 
Teollisuustuotanto (muutosprosentti) 
Työttömyysaste (jakson loppu) 
Inflaatio (joulukuu/joulukuu) 
Valuuttakurssi (lati/USD) (jakson loppu) 
Julkisyhteisöjen rahoitustasapaino (% suhteessa BKT:hen) 
Maksutase 
Vienti (miljoonaa dollaria) 
Vaihtotase (% suhteessa BKT:hen) 
Suorien sijoitusten pääoman nettotuonti (miljoonaa dollaria) 
Virallinen valuuttavaranto (jakson loppu) 
miljoonaa dollaria 
ilmoitettuna tavaroiden ja palvelusten tuonnin arvoa 
vastaavina kuukausina 
Ulkomaanvelka 
Vaihdettavina valuuttoina oleva ulkomaanvelka 
(miljoonaa dollaria, jakson loppu) 
Vaihdettavina valuuttoina olevan velan hoito (miljoonaa dollaria) 
pääoma 
korko 
Ulkomaanvelka/BKT (%) 
Ulkomaanvelka/hyödykkeiden vienti (%) 
Velanhoitomenot/hyödykkeiden vienti (%) 
Erääntyneet maksut (koroista ja pääomasta, miljoonaa dollaria) 
Velan huojentamissopimukset ja uudelleenjärjestelyt 
EU:n riskien osoittimet 
EU.n riski/EU.n kokonaisriski (%) 
EU:n riski/ulkomaanvelka (%) 
EU.n riski/tavaroiden vienti (%) 
IMF:n järjestelyt 
Tyyppi 
(Päiväys) 
Aikataulussa 
Markkinoiden luottokelpolsuusnäkemyksen osoittimet 
Moody's: pitkäaikainen ulkomaan valuutan luokitus (jakson lopp 
S&P: pitkäaikainen ulkomaan valuutan luokitus (jakson loppu) 
Euromoney 
Järjestysnumero 
(maiden lukumäärä) 
Institutional Investor 
Järjestysnumero 
(maiden lukumäärä) 
Riskiluokitus alaviitteet 
(1) 
0 
(2) 
(2) 
(3) 1994 
2 
-2,2 
6,5 
26,3 
0,548 
997 
545 
4,5 
545 
4,5 
359 
9,2 
34,1 
5,1 
10 
36,0 
5 
ei ole 
ei ole 
0,7 
13,3 
4,8 
SBA/STF 
(12/93-3/95) 
kyllä 
ei ole 
ei ole 
03/94 09/94 
(135) (135) 
(167) (167) 
03/94 09/94 
94 92 
(135) (135) 
19.6 21.3 1995 
-1,6 
-6,3 
6,1 
23,1 
0,537 
1306 
527 
2,9 
527 
3,2 
423 
9,2 
31,4 
3 
9 
32,4 
3 
ei ole 
ei ole 
0,7 
12,3 
4,0 
SBA 
(4/95-4/96) 
ei 
ei ole 
ei ole 
03/95 09/95 
(135) (135) 
(187) (181) 
03/95 09/95 
91 89 
(135) (135) 
22.6 23.4 1996 
2,8 
1,4 
7,2 
13 
0,56 
1430 
652 
2,9 
649 
3,5 arv. 
500 
8,2 
28,6 
4,9 
9 
35,0 
5 
ei ole 
ei ole 
0,7 
10,4 
3,6 
SBA 
(5/96-8/97) 
kyllä 
Baa3 (01/97) 
BBB (01/97) 
03/96 09/96 
(135) (135) 
(178) (178) 
03/96 09/96 
86 88 
(135) (135) 
24.7 25.7 
Alaviitteet 
(1)(2)(3) Katso selitysosa 
43 
Maarlsklosolttlmet 
Maa: Liettua 
BKT (%) 
Teollisuustuotanto (muutosprosentti) 
Työttömyysaste (jakson loppu) 
Inflaatio (joulukuu/joulukuu) 
Valuuttakurssi (IKI/USD) (jakson loppu) 
Julkisyhteisöjen rahoitustasapaino ('/• suhteessa BKT:hen) 
Rahoitusta se 
Budjettltase 
Maksutase 
Vienti (miljoonaa dollaria) 
Vaihtotase (% suhteessa BKT:hen) pl. viralliset siirrot 
Suorien sijoitusten pääoman nettotuonti (miljoonaa dollaria) 
Virallinen valuuttavaranto (jakson loppu, kaikki ulkomaiset saatavat 
miljoonaa dollaria 
ilmoitettuna tavaroiden ja palvelusten tuonnin arvoa 
vastaavina kuukausina 
Ulkomaanvelka 
Vaihdettavina valuuttoina oleva ulkomaanvelka 
(miljoonaa dollaria, jakson loppu) 
Vaihdettavina valuuttoina olevan velan hoito (miljoonaa dollaria) 
pääoma 
korko 
Ulkomaanvelka/BKT (%) 
Ulkomaanvelka/tavaroiden ja palvelusten vienti (%) 
Velanholtomenot/tavarolden ja palvelusten vienti (%) 
Erääntyneet maksut (koroista Ja pääomasta, miljoonaa dollaria) 
Velan huojentamissopimukset Ja uudelleenjärjestelyt 
EU:n riskien osoittimet 
EU: n rlski/EU:n kokonaisriski (%) 
EU: n riski/ulkomaanvelka (%) 
EU:n riski/tavaroiden ja palvelusten vienti (%) 
IMF:n Järjestelyt 
Tyyppi 
(Päiväys) 
Aikataulussa 
Markkinoiden luottokelpolsuusnäkemyksen osoittimet 
Moody's: pitkäaikainen ulkomaan valuutan luokitus (jakson loppu) 
S&P: pitkäaikainen ulkomaan valuutan luokitus (jakson loppu) 
Euromoney 
Järjestysnumero 
(maiden lukumäärä) 
Institutional Investor 
Järjestysnumero 
(maiden lukumäärä) 
Risklluokitus alaviitteet 
(1) 
(1) 
l 
(1) 
(3) 
(3) 
(4) 1994 
1 
-6,7 
3,8 
72,2 
4,27 
-1,5 
-4,2 
1,93 
-4,2 
60 
587,35 
3,1 
448,0 
19,0 
el saat. 
ei saat. 
8,0 
23,2 
1,0 
ei ole 
ei ole 
0,9 
13,3 
3,1 
STF (10/93 -3/94) 
:FF (10/94-11/97 
kyllä 
ei ole 
ei ole 
03/94 09/94 
(167)(167) 
03/94 09/94 
03/94 09/94 
(135) (135) 
(135) (135) 
18.4 20.0 1995 
3 
0,8 
7,3 
39,6 
4 
-1,8 
-3,3 
2,705 
-3,2 
55 
819,07 
3,9 
757,0 
69,0 
ei saat. 
ei saat 
13,9 
34,3 
3,1 
ei ole 
el ole 
1,4 
13,9 
4,8 
EFF 
(10/94-10/97) 
kyllä 
ei ole 
ei ole 
03/95 09/95 
(187) (181) 
03/95 09/95 
03/95 09/95 
(135) (135) 
(135) (135) 
21.7 22.9 1996 
3,6 
-1.5 
6,2 
13,1 
4 
-1,9 
-3,4 
3,279 
-2,7 
152 
834 
2,4 
1076,0 
120,0 
ei saat. 
ei saat. 
15,6 
32,7 
3,6 
ei ole 
ei ole 
1,4 
10,2 
3,3 
EFF 
(10/94-10/97) 
kyllä 
Ba2 
ei ole 
03/96 09/96 
(178) (178) 
03/96 09/96 
03/96 09/96 
(135) (135) 
(135) (135) 
23.8 25.3 
Alaviitteet 
(1) (2) (3) Katso selitysosa 
(4) Raholtustaseessa ei oteta huomioon valtion nettoluotonantoa, mutta budjettltaseessa otetaan. 
44-
Maarlskiosoittlmet 
Maa: Romania 
BKT (%) 
Teollisuustuotanto (muutosprosentti) 
Työttömyysaste (jakson loppu) 
Inflaatio (joulukuu/joulukuu) 
Valuuttakurssi (leu/USD) (jakson loppu) 
Julkisyhteisöjen rahoitustasapaino (% suhteessa BKT:hen) 
Maksutase 
Tavaroiden ja palvelusten vienti (miljardia dollaria) 
Vaihtotase (% suhteessa BKT:hen) 
Suorien sijoitusten pääoman nettotuonti (miljoonaa dollaria) 
Virallinen valuuttavaranto (jakson loppu) 
miljoonaa dollaria 
ilmoitettuna tavaroiden ja palvelusten tuonnin arvoa 
vastaavina kuukausina 
Ulkomaanvelka 
Vaihdettavina valuuttoina oleva ulkomaanvelka, mukaan lukien 
lyhytaikainen velka (miljardia dollaria, jakson loppu) 
Vaihdettavina valuuttoina olevan velan hoito (miljoonaa dollaria) 
pääoma 
korko 
Ulkomaanvelka/BKT (%) 
Ulkomaanvelka/tavaroiden ja palvelusten vienti (%) 
Velanhoitomenot/tavaroiden ja palvelusten vienti (%) 
Erääntyneet maksut (koroista ja pääomasta, miljardia dollaria) 
Velan huojentamissopimukset ja uudelleenjärjestelyt 
EU:n riskien osoittimet 
EU:n riski/EU:n kokonaisriski (%) 
EU:n riski/ulkomaanvelka (%) 
EU:n riski/tavaroiden ja palvelusten vienti (%) 
IMF:n järjestelyt 
Tyyppi 
(Päiväys) 
Aikataulussa 
Markkinoiden luottokelpoisuusnäkemyksen osoittimet 
Moody's: pitkäaikainen ulkomaan valuutan luokitus Oakson loppu) 
S&P: pitkäaikainen ulkomaan valuutan luokitus (jakson loppu) 
Euromoney 
Järjestysnumero 
(maiden lukumäärä) 
Institutional Investor 
Järjestysnumero 
(maiden lukumäärä) 
Riskiluokitus alaviitteet 
(1) 
(2) 
(2) 
(3) 1994 
3,9 
3,3 
8,1 
61,7 
1767 
-2 
7,2 
-1,4 
341 
1596 
2,24 
5,5 
589 
313 
276 
18,3 
76,6 
15,4 
ei ole 
ei ole 
8,4 
10,7 
9,7 
SBA 
(5/94-12/95) 
kyllä 
ei ole 
ei ole 
03/94 09/94 
(167) (167) 
03/94 09/94 
03/94 09/94 
(135) (135) 
(135) (135) 
25.4 26.2 1995 
7,1 
9,4 
8 
27,8 
2760 
-2,6 
9,4 
-4,6 
367 
1523 
1,9 
6,6 
1366 
1073 
293 
18,7 
73,9 
14,5 
ei ole 
ei ole 
10,2 
11,5 
10,1 
SBA 
(5/94 -12/95) 
kyllä 
ei ole 
ei ole 
03/95 09/95 
(187) (181) 
03/95 09/95 
03/95 09/95 
(135) (135) 
(135) (135) 
28.1 29.7 1996 
4,1 
9,9 
6,3 
56,9 
4035 
-3,9 
9,8 
-5,8 
555 
2099 
2,1 
8,3 
1980 
1524 arv. 
456 arv. 
23,5 
85 
20,2 
ei ole 
ei ole 
10,2 
9,4 
8,0 
SBA 
(4) 
ei (5) 
BB-
BB-
03/96 09/96 
(178) (178) 
03/96 09/96 
03/96 09/96 
(135) (135) 
(135) (135) 
30.9 31.0 
Alaviitteet" 
(1) (2) (3) Katso selitysosa 
(4) Toukokuussa 1994 hyväksyttyä valmiusluottojärjestelyä laajennettu ja jatkettu vuoteen 1997. 
(5) Keskeytetty maaliskuussa 1996. IMF:n johtokunta hyväksyi uuden valmiusluottojärjestelyn 22.4.1997. 
45-
Maarlskiosoittlmet 
Maa: Slovakia 
BKT (%) 
Teollisuustuotanto (muutosprosentti) 
Työttömyysaste (jakson loppu) 
Inflaatio (joulukuu/joulukuu) 
Valuuttakurssi (Slovakian koruna/USD) Qakson loppu) 
Julkisyhteisöjen rahoitustasapaino (% suhteessa BKT: hen) 
Maksutase 
Tavaroiden ja palvelusten vienti (miljardia dollaria) 
Vaihtotase (% suhteessa BKT: hen) 
Suorien sijoitusten pääoman nettotuonti (miljoonaa dollaria) 
Virallinen valuuttavaranto (jakson loppu) 
miljoonaa dollaria 
ilmoitettuna tavaroiden ja palvelusten tuonnin arvoa 
vastaavina kuukausina 
Ulkomaanvelka 
Vaihdettavina valuuttoina oleva ulkomaanvelka 
(miljardia dollaria, jakson loppu) 
Vaihdettavina valuuttoina olevan velan hoito (miljoonaa dollaria) 
pääoma 
korko 
Ulkomaanvelka/BKT (%) 
Ulkomaanvelka/tavaroiden ja palvelusten vienti (%) 
Velanhoitomenot/tavaroiden ja palvelusten vienti (%) 
Erääntyneet maksut (koroista ja pääomasta, miljoonaa dollaria) 
Velan huojentamissopimukset ja uudelleenjärjestelyt 
EU:n riskien osoittimet 
EU:n riski/EU:n kokonaisriski (%) 
EU.n riski/ulkomaanvelka (%) 
EU: n riski/tavaroiden ja palvelusten vienti (%) 
IMF:n järjestelyt 
Tyyppi 
(Päiväys) 
Aikataulussa 
Markkinoiden luottokelpoisuusnäkemyksen osoittimet 
Moody's: pitkäaikainen ulkomaan valuutan luokitus (jakson loppu) 
S&P: pitkäaikainen ulkomaan valuutan luokitus (jakson loppu) 
Euromoney 
Järjestysnumero 
(maiden lukumäärä) 
Institutional Investor 
Järjestysnumero 
(maiden lukumäärä) 
Riskiluokitus alaviitteet 
(1) 
(2) 
(2) 
(3) 1994 
4,9 
4,8 
14,8 
11,7 
31,3 
-1,3 
8,947 
4,8 
184 
1691 
2,3 
4,2 
765,612 
496,612 
269 
30,5 
46,9 
8,6 
ei ole 
ei ole 
2,9 
5,3 
2,3 
STF 
(7/93 - 7/94) 
kyllä 
BB- (02/94) 
03/94 09/94 
03/94 09/94 
(167) (167) 
03/94 09/94 
03/94 09/94 
(135) (135) 
(135) (135) 
31.6 33.1 1995 
6,8 
8,3 
13,1 
7,2 
29,6 
0,1 
10,955 
2,3 
157 
3400 
4,1 
5,7 
1390,078 
1130,078 
260 
32,9 
52,03103606 
12,6889822 
ei ole 
ei ole 
4,1 
5,2 
2,8 
SBA 
(7/94-3/96) 
ei (4) 
BB+ 
03/95 09/95 
03/95 09/95 
(187) (181) 
03/95 09/95 
03/95 09/95 
(135) (135) 
(135) (135) 
33.2 35.7 1996 
6,9 
2,5 
12,8 
5,4 
31,9 
-1,3 
10,899 
-10,1 
189 
3473 
3,4 
7,7 
1444,42 
1186,42 
258 
40,6 
70,64868337 
13,25277548 
ei ole 
ei ole 
4,5 
4,5 
3,2 
-
BBB-
03/96 09/96 
03/96 09/96 
(178) (178) 
03/96 09/96 
03/96 09/96 
(135) (135) 
(135) (135) 
38.6 41.2 
Alaviitteet 
(1) (2) (3) Katso selitysosa 
(4) Ohjelman puolivälissä tehtävää katsausta, joka oli määrä antaa helmikuussa 1995, ei ole saatu valmiiksi. 
46-
Maarlskiosoittlmet 
Maa: Valko-Venäjä 
BKT (%) 
Teollisuustuotanto (muutosprosentti) 
Työttömyysaste (jakson loppu) 
Inflaatio (vuoden keskiarvo) 
Valuuttakurssi (rupla/USD) (keskiarvo) 
Julkisyhteisöjen rahoitustasapaino (% suhteessa BKT:hen) 
Maksutase 
Tavaroiden ja palvelusten vienti (miljardia dollaria) 
Vaihtotase (% suhteessa BKT: hen) 
Suorien sijoitusten pääoman nettotuontl (miljoonaa dollaria) 
Virallinen valuuttavaranto (jakson loppu) 
miljoonaa dollaria 
Ilmoitettuna tavaroiden Ja palvelusten tuonnin arvoa vastaavina kuukausina 
Ulkomaanvelka 
Vaihdettavina valuuttoina oleva ulkomaanvelka 
(miljardia dollaria, jakson loppu) 
Vaihdettavina valuuttoina olevan velan hoito (milj. dollaria) 
pääoma 
korko 
Ulkomaanvelka/BKT (%) 
Ulkomaanvelka/tavaroiden ja palvelusten vienti (%) 
Velanholtomenot/tavaroiden ja palvelusten vienti (%) 
Erääntyneet maksut (koroista ja pääomasta, miljoonaa dollaria) 
Velan uudelleenjärjestelysopimus 
EU:n riskien osoittimet 
EU:n riskl/EU:n kokonaisriski (%) 
EU:n riski/ulkomaanvelka (%) 
EU:n rlskl/tavarolden ja palvelusten vienti (%) 
IMP:n Järjestelyt 
Tyyppi 
(Päiväys) 
Aikataulussa 
Markkinoiden luottokelpolsuusnäkemyksen osoittimet 
Moody's: pitkäaik. ulkomaan valuutan luokitus (jakson loppu) 
S&P: pitkäaik. ulkomaan valuutan luokitus (Jakson loppu) 
Euromoney 
Järjestysnumero 
(maiden lukumäärä) 
Institutional Investor 
Järjestysnumero 
(maiden lukumäärä) 
Rlskiluokltus 
Alaviitteet alaviitteet 
(1) 
(2) 
(2) 
(3) 1994 
-12,6 
-19,9 
2,1 
1959,9 
10600 
-1,6 
2,51 
-12,4 
10 
101 
0,3 
1,251 
123 
ei saat. 
el saat. 
25,9 
47,4 
4,3 
493 
(4) 
0,9 
4,8 
2,3 
STF 
(07/93 - 06/94) 
el (5) 
el ole 
el ole 
(167) (167) 
03/94 09/94 
03/94 09/94 
(135) (135) 
(135) (135) 
15.5 15.7 1995 
-10,4 
-11,5 
2,7 
244 
11500 
-2,3 
4,695 
-4,7 
7 
377 
0,7 
1,513 
178 
ei saat. 
ei saat. 
14,7 
32,7 
3,4 
460 
ei ole 
0,5 
2,6 
0,8 
SBA 
(12/95-11/96) 
ei (6) 
ei ole 
ei ole 
(187) (181) 
03/95 09/95 
03/95 09/95 
(135) (135) 
(135) (135) 
15.2 15.5 1996 
2,6 
' 3,3 
3,9 
39,3 
-1,8 
5,403 
arv. 
arv. 
arv. 
0,95 
arv. 
ei saat. 
ei saat. 
8,1 
17,6 
3,0 
el saat. 
ei ole 
0,5 
4,0 
0,7 
SBA 
(12/95-11/96) 
el (6) 
ei ole 
ei ole 
03/95 09/95 
(178) (178) 
03/96 09/96 
03/95 09/95 
(135) (135) 
(135) (135) 
14.5 14.6 
(1)(2)(3) Katso selitysosa 
(4) ; Venäjän kanssa erääntyneistä kaasumaksuista 
(5) IMF:n vuoden 1993 STF-ohjelma jäi Jälkeen aikataulusta alkuvuonna 1994. IMF suhtautui kuitenkin myönteisesti 
hallituksen syksyllä 1994 hyväksymään ohjelmaan, jota tuettiin toisella STF-erällä tammikuun 1995 lopulla. 
(6) Ohjelman ensimmäistä neljännesvuosikatsausta, joka oli määrä antaa Joulukuussa 1995, ei ole saatu valmiiksi. 
47 
Maarlskiosoittlmet 
Maa: Moldova 
BKT(%) 
Teollisuustuotanto (muutosprosentti) 
Työttömyysaste (jakson loppu) 
Inflaatio (vuoden keskiarvo) 
Valuuttakurssi (leu/USD) (jakson loppu) 
Julkisyhteisöjen rahoitustasapaino (% suhteessa BKT:hen) 
Maksutase 
Hyödykkeiden vienti (miljoonaa dollaria) 
Vaihtotase (% suhteessa BKT:hen) 
Suorien sijoitusten pääoman nettotuonti (miljoonaa dollaria) 
Virallinen valuuttavaranto (jakson loppu) 
miljoonaa dollaria 
Ilmoitettuna hyödykkeiden tuonnin arvoa vastaavina kuukausina 
Ulkomaanvelka 
Vaihdettavina valuuttoina oleva ulkomaanvelka 
(miljardia dollaria, jakson loppu) 
Vaihdettavina valuuuttoina olevan velan hoito (miljoonaa dollaria) 
pääoma 
korko 
Ulkomaanvelka/BKT (%) 
Ulkomaanvelka/hyödykkeiden vienti (%) 
Velanhoitomenot/hyödykkeiden vienti (%) 
Erääntyneet maksut (koroista ja pääomasta, miljoonaa dollaria) 
Velan huojentamissopimukset ja uudelleenjärjestelyt 
EU:n riskien osoittimet 
EU: n riski/EU: n kokonaisriski (%) 
EU: n riski/ulkomaanvelka (%) 
EU: n riskl/hyödykkelden vienti (%) 
IMF:n Järjestelyt 
Tyyppi 
(Päiväys) 
Aikataulussa 
Markkinoiden luottokelpolsuusnäkemyksen osoittimet 
Moody's: pitkäaikainen ulkomaanvaluutan luokitus (Jakson loppu) 
S&P: pitkäaikainen ulkomaanvaluutan luokitus (Jakson loppu) 
Euromoney 
Järjestysnumero 
(maiden lukumäärä) 
Institutional Investor 
Järjestysnumero 
(maiden lukumäärä) 
Rlsklluokltus alaviitteet 
(1) 
(2) 1994 
-30,9 
-12 
20,6 
116 
4,3 
-5,9 
618,0 
-12,9 
11,6 
179,0 
2,9 
506,2 
12,3 
ei saat. 
ei saat. 
30,0 
55,5 
4,0 
ei ole 
ei ole 
0,9 
18,0 
10,0 
SBA 
(12/93-3/95) 
kyllä 
el ole 
ei ole 
03/94 09/94 
(167)(167) 
(167) (167) 
ei ole 
el ole 1995 
-1,9 
-6 
24,5 
23,8 
4,5 
-5,9 
739,0 
-8,1 
63,7 
257,0 
3,2 
696,3 
91,0 
ei saat. 
ei saat. 
38,0 
91,1 
11,0 
ei ole 
ei ole 
0,8 
8,7 
7,9 
SBA 
(3/95-3/96) 
kyllä 
el ole 
ei ole 
03/95 09/95 
(187) (181) 
(187) (181) 
el ole 
ei ole 1996 
-8 
-5,1 
23,4 
15,1 
4,6 
-10,0 
801,0 
-18,8 
315,0 
4,1 
818,2 
el saat. 
ei saat. 
ei saat. 
57,6 
102,1 
11,0 
ei ole 
ei ole 
1,0 
9,3 
9,5 
EFF 
(5/96-5/99) 
kyllä 
ei ole 
el ole 
03/96 09/96 
(178) (178) 
(178) (178) 
ei ole 
ei ole 
(1)(2) Katso selitysosa 
48 
Maarlskiosoittlmet 
Maa: Ukraina 
BKT (%) 
Teollisuustuotanto (muutosprosentti) 
Työttömyysaste (jakson loppu) 
Inflaatio (joulukuu/joulukuu) 
Valuuttakurssi (karbovanet/USD) (grivna/USD vuonna 1996) 
- huutokauppa/pankkien velinen (jakson loppu) 
- käteinen (jakson loppu) 
Julkisyhteisöjen rahoitustasapaino (S suhteessa BKT:hen) 
Maksutase 
Tavaroiden ja palvelusten vienti (miljardia dollaria) 
Vaihtotase (siirtoja lukuun ottamatta) (% suhteessa BKT: hen) 
Suorien sijoitusten pääoman nettotuonti (miljardia dollaria) 
Virallinen valuuttavaranto (brutto) 
miljoonaa dollaria 
ilmoitettuna tavaroiden |a palvelusten tuonnin arvoa vastaavina kuukausina 
Ulkomaanvelka 
Vaihdettavina valuuttoina oleva ulkomaanvelka 
(miljardia dollaria, Jakson loppu) 
Vaihdettavina valuuttoina olevan velan hoito (milj. dollaria) 
pääoma 
korko 
Ulkomaanvelka/BKT (%) 
Ulkomaanvelka/tavaroiden ja palvelusten vienti (%) 
Velanholtomenot/tavarolden ja palvelusten vienti (%) 
Erääntyneet maksut (koroista Ja pääomasta, miljoonaa dollaria) 
Velan huojentamissopimukset ja uudelleenjärjestely 
EU:n riskien osoittimet 
EU:n rlskl/EU:n kokonaisriski (%) 
EU:n riski/ulkomaanvelka (%) 
EU:n riski/tavaroiden ja palvelusten vienti (%) 
IMF:n järjestelyt 
Tyyppi 
(Päiväys) 
Aikataulussa 
Markkinoiden luottokelpolsuusnäkemyksen osoittimet 
Moody's: pitkäaik. ulkomaan valuutan luokitus (Jakson loppu) 
S&P: pitkäaik. ulkomaan valuutan luokitus Qakson loppu) 
Euromoney 
Järjestysnumero 
(maiden lukumäärä) 
Institutional Investor 
Järjestysnumero 
(maiden lukumäärä) 
Rlsklluokitus alaviitteet 
(1) 
(2) 
(2) 
(3) 1994 
23 
-28,5 
0,3 
401 
108196 
128000 
-8,2 
14,7 
-6 
0,09 
646 
646 
7,2 
1794 
1794 
n.a. 
n.a. 
29,2 
48 
ei saat. 
(4) 
1,6 
1,6 
1,6 
STF 
(04/93 - 04/95) 
kyllä 
ei ole 
ei ole 
03/94 09/94 
149 147 
(167) (167) 
03/94 09/94 
111 113 
(135) (135) 
15.1 14.5 1995 
-11,8 
-11,7 
0,6 
182 
179400 
186000 
-5 
16,4 
-5 
0,27 
1134 
1134 
8,1 
1531 
1531 
986 
545 
23,3 
53.6 
el saat. 
(4) 
1,5 
1,4 
1,4 
SBA 
(04/95 - 04/96) 
el (5) 
ei ole 
el ole 
03/95 09/95 
145 138 
(187) (181) 
03/95 09/95 
109 111 
(135) (135) 
15.5 15.7 1996 
-10 
-5,1 
1,3 
39,7 
1,89 
1,89 
-3,2 
20,3 
-3,9 
0,52 
1994 
1994 
9,2 
1221 
1221 
716 
505 
21,2 
45,3 
ei saat. 
(4) 
1.5 
2,6 
2,6 
SBA 
(05/96 - 02/97) 
kyllä 
el ole 
el ole 
03/96 09/96 
136 135 
(178) (178) 
03/96 09/96 
107 111 
(135) (135) 
16.7 16.6 
Alaviitteet 
(1)(2)(3) Katso selitysosa 
(4) Venäjän/Turkmenistanin velan uudelleenjärjestely. 
(5) Keskeytetty marraskuussa 1995. 
-49 
Maarlskiosoittlmet 
Maa: Algeria 
BKT (%) 
Öljyn ja kaasun tuotanto (muutosprosentti) 
Inflaatio (joulukuu/joulukuu) 
Valuuttakurssi (dinaari/USD) (jakson loppu) 
Julkisyhteisöjen rahoitustasapaino (% suhteessa BKT:hen) 
Maksutase 
Tavaroiden ja palvelusten vienti (miljardia dollaria) 
Vaihtotase (% suhteessa BKT:hen) 
Suorien sijoitusten pääoman nettotuonti (miljoonaa dollaria) 
Virallinen valuuttavaranto 
miljardia dollaria 
ilmoitettuna tavaroiden ja palvelusten tuonnin arvoa vastaavina kuukau 
Ulkomaanvelka 
Vaihdettavina valuuttoina oleva ulkomaanvelka 
(miljardia dollaria, jakson loppu) 
Vaihdettavina valuuttoina olevan velan hoito (miljardia dollaria) 
pääoma 
korko 
Ulkomaanvelka/BKT (%) 
Ulkomaanvelka/tavaroiden ja palvelusten vienti (%) 
Velanhoitomenot/tavaroiden ja palvelusten vienti (%) 
Erääntyneet maksut (koroista ja pääomasta, miljoonaa dollaria) 
Velan huojentamissopimukset ja uudelleenjärjestelyt (miljardia dollaria) 
EU:n riskien osoittimet 
EUn riski/EU:n kokonaisriski (%) 
EU:n riski/ulkomaanvelka (%) 
EU:n riski/tavaroiden ja palvelusten vienti (%) 
IMF:n järjestelyt 
Tyyppi 
(Päiväys) 
Aikataulussa 
Markkinoiden luottokelpolsuusnäkemyksen osoittimet 
Moody's: pitkäaikainen ulkomaan valuutan luokitus (jakson loppu) 
S&P: pitkäaikainen ulkomaan valuutan luokitus (jakson loppu) 
Euromoney 
Järjestysnumero 
(maiden lukumäärä) 
Institutional Investor 
Järjestysnumero 
(maiden lukumäärä) 
Riskiluokitus alaviitteet 
sinä 
(1) 
(2) 
(2) 
(3) 1994 
-0,9 
-2,5 
38,6 
42,9 
-4,4 
8,9 
-4,4 
0,001 
2,6 
2,6 
29,5 
8,9 
8,9 
7,1 
1,8 
70 
307,5 
ei ole 
4,5 
9,9 
2,4 
2,4 
SBA 
(5/94 - 5/95) 
kyllä 
ei ole 
ei ole 
03/94 09/94 
92 96 
(167) (167) 
03/94 09/94 
75 78 
(135) (135) 
26.3 24.6 1995 
3,9 
4,4 
21,9 
52.2 
-1,4 
10,3 
-5,3 
0,001 
2,1 
2,1 
32,5 
9,4 
9,4 
7,1 
2,3 
78,4 
297,1 
ei ole 
4,9 
12,2 
2,8 
2,8 
SBA/EFF 
(5/94 - 5/95) 
kyllä 
ei ole 
ei ole 
03/95 09/95 
102 107 
(187) (181) 
03/95 09/95 
89 91 
(135) (135) 
23.5 22.8 1996 
4 
6,3 
15,1 
56,2 
3 
13,2 
2,8 
0,3 
3,7 
4,2 
32,7 
7,6 
7,4 
5,2 
2,2 
73,3 
240,1 
ei ole 
3,3 
11,6 
2,7 
2,7 
EFF/CCFF 
(5/95 - 5/98) 
kyllä 
ei ole 
ei ole 
03/96 09/96 
109 97 
(178) (178) 
03/96 09/96 
95 95 
(135) (135) 
21.5 22.8 
(1)(2)(3) Katso selitysosa 
50-
Maariskfosoittfmet 
Maa: Israel 
BKT (%) 
Teollisuustuotanto (muutosprosentti) 
Työttömyysaste (vuoden keskiarvo) 
Kuluttajahintaindeksi (vuoden keskiarvo) 
Valuuttakurssi (sekeli/USD) (jakson loppu) 
Julkisyhteisöjen rahoitustasapaino (% suhteessa BKT:hen) 
Maksutase 
Tavaroiden ja palvelusten vienti (miljardia dollaria) 
Vaihtotase (% suhteessa BKT:hen) 
Suorien sijoitusten pääoman nettotuonti (miljardia dollaria) 
Virallinen valuuttavaranto (brutto) 
miljardia dollaria 
ilmoitettuna tavaroiden tuonnin arvoa vastaavina 
kuukausina 
Ulkomaanvelka 
Ulkomaanvelka (bruttovelka) 
(miljardia dollaria, Jakson loppu) 
Velan hoito (miljardia dollaria) 
pääoma 
korko (brutto) 
Ulkomaanvelka/BKT (%) 
Ulkomaanvelka/tavaroiden ja palvelusten vienti (%) 
Velanhoitomenot/tavaroiden ja palvelusten vienti (%) 
Erääntyneet maksut (koroista ja pääomasta, miljoonaa dollaria) 
Velan huojentamissopimukset ja uudelleenjärjestelyt 
EU:n riskien osoittimet 
EU:n riski/EU:n kokonaisriski (%) 
EU:n riski/ulkomaanvelka (%) 
EU:n riski/tavaroiden ja palvelusten vienti (%) 
IMF.n järjestelyt 
Tyyppi 
(Päiväys) 
Aikataulussa 
Markkinoiden luottokelpolsuusnäkemyksen osoittimet 
Moody's: pitkäaikainen ulkomaanvaluutan luokitus (jakson loppu) 
S&P: pitkäaikainen ulkomaanvaluutan luokitus (jakson loppu) 
Euromoney 
Järjestysnumero 
(maiden lukumäärä) 
Institutional investor 
Järjestysnumero 
(maiden lukumäärä) 
Riskiluokitus alaviitteet 
(1) 
(2) 
(2) 
(3) 1994 
6,8 
7,4 
7.8 
14,5 
3,01 
-2,3 
16 
-3,2 
0,62 
6,792 
6,6 
41 
4,6 
3,8 
2,2 
1,6 
56,2 
171 
ei ole 
ei ole 
4,4 
0,8 
0,8 
ei ole 
ei ole 
BBB+ 
03/94 09/94 
30 33 
(167) (167) 
03/94 09/94 
46 43 
(135) (135) 
43.4 46.5 1995 
7,1 
8,4 
6,9 
8,1 
3,12 
-4,2 
17,9 
-5,6 
1,97 
8,119 
9,1 
46 
3.9 
4,2 
2,5 
1,7 
53,8 
165 
ei ole 
ei ole 
4,4 
0,7 
0,7 
ei ole 
A3 
A-
03/95 09/95 
31 31 
(187) (181) 
03/95 09/95 
43 42 
(135) (135) 
47.9 49.2 1996 
4,4 
5,4 
6,7 
10,6 
3,244 
-3,6 
19,1 
-5,6 
2,44 
10,05 
10 
(4) 
(4) 
4,5 
2,8 
1,7 
51,1 
164 
ei ole 
ei ole 
3,9 
(4) 
0,6 
ei ole 
A3 
A-
03/96 09/96 
33 32 
(178) (178) 
03/96 09/96 
41 40 
(135) (135) 
50.8 52.2 
Alaviitteet 
(1) (2) (3 Katso selitysosa 
-51-
Maariskiosoittimien selitysosa 
Vakioalaviitteet 
(1) Sisältää vain EIB-ja maksutaselainat (suoritettavat maksut) KIE-maille, entisen Neuvostoliiton 
uusille itsenäisille valtioille ja Välimeren maille. 
(2) Mitä korkeampi järjestysnumero, sitä heikompi maan luottokelpoisuus. 
(3) Maat arvioidaan asteikolla 0-100; 100 tarkoittaa pienintä maksun laiminlyönnin mahdollisuutta. 
Maa voi parantaa luottokelpoisuuttaan ja silti menettää sijoitustaan, jos keskimääräinen kaikkien 
luokiteltujen maiden luottokelpoisuus paranee. 
Lyhenteet ja taulukoissa käytetyt englanninkieliset termit 
S&P Standard and Poor's 
CCFF= Compensatory and Contingency Financing Facility 
EFF= Extended Financing Facility 
SBA = Stand-By Arrangement 
STF= Systemic Transformation Facility 
arv. arvio 
ei saat. ei saatavissa 

- S<L _ 
ISSN 1024-4492 
KOM(97) 464 lopullinen 
x\.i3Xx\. J\JL M\.J ±\. M. 
FI 01 06 09 10 
Luettelonumero : CB-CO-97-479-FI-C 
ISBN 92-78-24935-1 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxemburg