Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta ”Paikallis- ja alueviranomaiset pölyttäjiä koskevan EU:n aloitteen täytäntöönpanon vauhdittajina”

(2022/C 270/03)

Esittelijä: Frida NILSSON (SE, RE), Lidköpingin kunnanvaltuuston jäsen Viiteasiakirja: Komission kertomus Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Pölyttäjiä koskevan EU:n aloitteen täytäntöönpano COM(2021) 261 final

POLIITTISET SUOSITUKSET

EUROOPAN ALUEIDEN KOMITEA

1. korostaa pölyttäjien merkitystä yhteiskuntiemme ja luontomme kestävyyden kannalta. Pölyttäjillä on keskeinen rooli sekä elintarvikejärjestelmissä että biologisen monimuotoisuuden ja maisemien säilyttämisessä. Sen vuoksi tukea eivät tarvitse ainoastaan kasvatetut pölyttäjät, vaan myös luonnonvaraisille pölyttäjille on tarjottava suotuisia elinympäristöjä, sillä ne ovat osa luonnollista biologista monimuotoisuutta. Kasvatettujen pölyttäjien olisi katsottava täydentävän luonnonvaraisia pölyttäjiä eikä päinvastoin.

2. on huolissaan siitä, ettei pölyttäjistä tiedetä riittävästi eikä myöskään olla tietoisia siitä merkityksestä, joka niillä on ekosysteemien toiminnan kannalta, eikä seurauksista, joita niiden vähenemisellä ja sukupuuttoon kuolemisella voi olla elämällemme.

3. korostaa biologisen monimuotoisuuden ja ilmastonmuutoksen välistä tiivistä kytköstä ja sitä, että ne liittyvät ja vaikuttavat toisiinsa. Lämpötilaerot, muuttuvat sääolot, elinympäristöjen häviäminen ja muut ilmastonmuutoksesta johtuvat tekijät vaikuttavat suoraan pölyttäjien vähenemiseen. Biologisen monimuotoisuuden suojelulla ja ennallistamisella on puolestaan tärkeä rooli ilmastonmuutokseen sopeutumisessa.

4. arvostaa mahdollisuutta vaikuttaa Euroopan unionin kehykseen, jolla tuetaan ja ylläpidetään elinkelpoisia ja monimuotoisia pölyttäjäpopulaatioita, ja suhtautuu siksi myönteisesti pölyttäjiä koskevan aloitteen uudelleentarkasteluun Euroopan komissiossa sekä asiaa koskeviin Euroopan parlamentin päätöslauselmaan ja neuvoston päätelmiin ( 1 )

5. on tyytyväinen siihen, että pölyttäjiä koskeva EU:n aloite on kehittynyt myönteisesti sen jälkeen kun se vuonna 2018 pantiin täytäntöön. Komitea panee kuitenkin huolestuneena merkille, että pölyttäjäpopulaation pieneneminen on sittemmin jatkunut. Komitea on tyytyväinen siihen, että biologista monimuotoisuutta ja ekosysteemipalveluja käsittelevän hallitustenvälisen tiede- ja politiikkafoorumin (IPBES) laatimassa maailmanlaajuisessa arviointiraportissa biologisesta monimuotoisuudesta ja ekosysteemipalveluista todetaan, että riittämättömistä toimista huolimatta ei ole liian myöhäistä toimia ilmaston ja biologisen monimuotoisuuden pelastamiseksi, mutta muutokseen tähtäävää toimintaa tarvitaan kaikilla tasoilla.

6. tukee siksi Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksen nro 15/2020 ( 2 ) päätelmiä ja kohdistaa suuria odotuksia pölyttäjiä koskevan EU:n aloitteen tarkistamiseen.

7. arvostaa luonnon monimuotoisuutta ja pölyttäjiä koskevien tavoitteiden sisällyttämistä useisiin EU:n strategioihin ja toimintapolitiikkoihin, kuten uuteen YMP:hen, EU:n biodiversiteettistrategiaan ja Pellolta pöytään -strategiaan.

8. kehottaa osana tulevaa, EU:n biodiversiteettistrategian mukaisia luonnon ennallistamistavoitteita koskevaa Euroopan komission aloitetta asettamaan oikeudellisesti sitovia tavoitteita, joiden soveltamisala kattaa pölyttäjät. Komitea tarjoutuu tässä yhteydessä tukemaan EU:n uuden pölyttäjiä koskevan aloitteen toteuttamista erityisesti täytäntöönpano- ja seurantatoimien osalta.

9. katsoo, että mainituilla pölyttäjien tukemista koskevilla tavoitteilla olisi myös pyrittävä auttamaan Euroopan unionia saavuttamaan Yhdistyneiden kansakuntien Agenda 2030 -toimintaohjelmassa asetetut tavoitteet ja kestävän kehityksen tavoitteet ( 3 ) – erityisesti ne, joiden avulla on tarkoitus säilyttää luonnon monimuotoisuus sekä luonnonvaraisten pölyttäjien kannalta tärkeät elinympäristöt.

10. on vakuuttunut siitä, että pölyttäjien vähenemiseen liittyvän ongelman ratkaiseminen edellyttää koordinointia ja integroituja strategioita, joihin osallistuvat kaikki alat ja politiikan kentät. On tärkeää osallistaa kaikki asiaankuuluvat toimijat ja tehostaa nykyisiä, mutta hajanaisia, toimia. Nykyisellä pölyttäjiä koskevalla aloitteella on luotu perusta, mutta nyt tarvitaan lisätoimia.

11. katsoo, että kestävän kehityksen kaikki kolme pilaria olisi otettava huomioon turvattaessa luonnonvaraisten pölyttäjien kestävät populaatiot. Tämä tarkoittaa, että täytäntöönpanotoimenpiteissä on otettava riittävästi huomioon sosiaalinen, taloudellinen ja biologinen kestävyys.

Pölyttäjät osana kaupunki- ja maaseutualueiden kahtiajakoa

12. korostaa, että on tärkeää tarkastella muutakin kuin maatalouspolitiikkaa pölyttäjien vähenemisen pysäyttämiseksi, koska maatalousalaa ja sen osuutta luonnonvaraisten pölyttäjien populaatioiden vähenemisessä säännellään ja pannaan täytäntöön jo monin tavoin useilla EU:n politiikanaloilla.

13. kehottaa kiinnittämään erityistä huomiota perinteisiin viljelijöihin näiden pyrkiessä vähentämään pölyttäjiin kohdistuvia toimiensa vaikutuksia, sillä luonnonmukainen maatalous ja agroekologiset käytännöt suojelevat ja hyödyttävät pölyttäjiä monin tavoin jo nyt. Tutkimus, innovointi ja joustava täytäntöönpanojärjestelmä ovat avainasemassa ratkaistaessa haasteita mutta myös mahdollistettaessa monimuotoinen maatalousala.

14. korostaa, että on tutkittava kattavasti ja torjuttava ympäristön saastuttajia, jotka eivät kuulu torjunta-aineisiin, kuten esimerkiksi valosaastetta, jonka on osoitettu vaikuttavan pölyttäjiin suuressa määrin mutta johon ei ole vieläkään puututtu.

15. huomauttaa, että kaupunkialueet voivat edistää biologisen monimuotoisuuden myönteistä kehitystä kasvitieteellisten puutarhojen, siirtolapuutarhojen, asuinalueiden puutarhojen sekä kaupunkialueiden tyhjillään olevien tonttien avulla, millä voi olla suora vaikutus luonnonvaraisten mehiläislajien kantoihin ( 4 )

16. varoittaa, että kasvavien kaupunkien maailmassa biologisen monimuotoisuuden ja ekosysteemipalvelujen suojelun sisällyttäminen kaupunkisuunnitteluun ja -käytäntöihin on välttämätöntä pölyttäjäpopulaatioiden suojelemiseksi, niiden monimuotoisuuden edistämiseksi ja uusien elinympäristöjen luomiseksi.

17. kehottaa toimivaltaisia viranomaisia toteuttamaan vaikutustenarviointeja, joissa otetaan huomioon kehitys, joka rajoittaa omistusoikeuksia ja muuttaa muulla tavoin kestävän toimeentulon edellytyksiä. Näissä vaikutustenarvioinneissa on otettava huomioon paitsi biologiset hyödyt myös mahdolliset kielteiset vaikutukset asukkaiden toimeentuloon ja elämään.

EU-tason toimet

18. kehottaa Euroopan komissiota, Euroopan parlamenttia ja EU:n jäsenvaltioita varmistamaan, että pandemian jälkeiset elpymispolitiikat, -ohjelmat ja -suunnitelmat edistävät biologisen monimuotoisuuden kestävää hoitoa, mukaan lukien luonnonvaraisten ja kotimaisten pölyttäjien huolestuttavan vähenemisen pysäyttäminen.

19. kehottaa tukemaan alue- ja paikallistasolla sellaista pölyttäjämyönteistä ekojärjestelmää, johon kuuluu seuraavaa: pölyttäjiä houkuttelevien yksivuotisten kasvien viljeleminen vähintään 10 prosentin osuudella maatalousmaasta; monivuotisten kasvien kukinta-ajan täydentäminen niin, että tuotantokasvipenkkien väliin istutetaan ainakin kahta pölyttäjiä houkuttelevaa kasvilajia, jotka kukkivat eri aikaan vuodesta, jotta pölyttäjille on tarjolla mahdollisimman paljon resursseja; maataloustuottajille tarkoitettu hyötyhyönteisiä ja integroidun tuholaistorjunnan menetelmiä koskeva koulutus sekä toimenpiteet sellaisten maatilojen hyväksi, jotka huolehtivat pölyttäjien esiintymisestä alueilla, joiden luonto ei ole kovin monimuotoista.

20. kehottaa ottamaan ympäristönäkökohdat huomioon kaikilla julkisen päätöksenteon tasoilla ja kaikilla politiikanaloilla, sillä suurin osa ihmisen vuorovaikutuksesta luonnon kanssa vaikuttaa jossain määrin ekosysteemeihin. Pölyttäjien osalta tämä olisi otettava erityisesti huomioon, kun kehitetään kaupunkialueita ja infrastruktuuria ja toteutetaan muita maankäytön muutoksia.

21. varoittaa, että vaikka alue- ja paikallisviranomaiset muodostavat suoran yhteyden Euroopan kansalaisiin, pölyttäjiä koskevien tavoitteiden täytäntöönpano ja kehittäminen ei ole yksinomaan niiden vastuulla. Jäsenvaltioiden hallitusten ja EU:n on osallistuttava tähän työhön tukemalla, kannustamalla ja koordinoimalla ratkaisuja, jotka voidaan helposti toteuttaa paikallis- ja aluetasolla.

22. kehottaa Euroopan komissiota tukemaan aktiivisesti valistuskampanjoita valtakunnallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla sekä elinkeinoaloilla ja suuren yleisön keskuudessa jo olemassa olevien ja uusien kanavien kautta.

23. pitää valitettavana, että pölyttäjiä koskevan aloitteen puitteissa tietämyksen lisäämistä ja parhaiden käytäntöjen jakamista varten luodut foorumit, kuten pölyttäjiä koskeva EU:n tietopalvelu ( EU Pollinator Information Hive ), eivät ole kyenneet tavoittamaan kaikkia toimijoita eikä niitä vieläkään tunneta riittävästi. Komitea kehottaa siksi suunnittelemaan rahoitusta, tietämyksen lisäämistä, valmiuksien kehittämistä ja parhaita käytäntöjä sekä tiedottamaan niistä avoimesti osana komission tulevia aloitteita, jotta kansalaiset eivät ainoastaan inspiroidu edistämään vaan myös osaavat edistää kestävien elinympäristöjen luomista pölyttäjille.

24. kehottaa painokkaasti tutkimaan pölyttäjiä koskevassa tarkistetussa aloitteessa, miten olemassa olevia verkostoja ja organisaatioita voidaan käyttää tietämyksen ja parhaiden käytäntöjen jakamiseen paikallis- ja alueviranomaisten kanssa EU:ssa ja sen ulkopuolella.

25. tarjoaa näin ollen tukeaan Euroopan komissiolle pölyttäjiä koskevan aloitteen sisällyttämiseksi nykyisiin EU:n aloitteisiin, kuten Euroopan kaupunkien viherryttämisfoorumiin ja Green City Accord -aloitteeseen.

26. toistaa, että pölyttäjien kehityksen seurannalla ja raportoinnilla on tärkeä rooli analysoitaessa toteutettujen toimenpiteiden tehokkuutta. Komitea kehottaa siksi Euroopan komissiota tarjoamaan raportointi- ja seurantakehyksen, jota alue- ja paikallisviranomaiset voisivat käyttää tähän tarkoitukseen. Jotta voidaan varmistaa yksinkertainen täytäntöönpano ja tuki pölyttäjien standardoitujen seurantaohjelmien laatimisessa paikallis- ja aluetasolla, toimissa olisi noudatettava olemassa olevia parhaita käytäntöjä.

27. panee merkille kotoperäisten kukkivien kasvien ja kotoperäisten pölyttäjälajien väliset läheiset kytkökset ja kehottaa siksi investoimaan näiden lajien tuntemukseen, säilyttämiseen ja tuotantoon keinona tukea pölyttäjiä.

28. kehottaa siksi Euroopan komissiota arvioimaan, miten voitaisiin laajentaa sitoumusta istuttaa vähintään kolme miljardia uutta puuta EU:n kaupunkialueille vuoteen 2030 mennessä ja yhdistää se kotoperäisten kukkivien kasvilajien istuttamisen lisäämiseen.

29. toivoo, että lisätoimien edistämiseksi luonnonvaraisten pölyttäjien terveiden populaatioiden turvaaminen ja pölyttäjien kannalta tehokkaat bioturvaamistoimenpiteet sekä kehotukset paikallisten kasvien käyttämiseen sisällytetään tavoitteena vuonna 2022 hyväksyttäviin kansallisiin YMP:n strategiasuunnitelmiin. Jotta täytäntöönpano olisi helppoa ja asianmukaista, jäsenvaltioiden olisi vastattava tästä.

Paikallis- ja aluetason toimet ja AK:n osallistuminen

30. korostaa paikallis- ja alueviranomaisten mahdollisuuksia ja vastuuta pölyttäjiä koskevan aloitteen täytäntöönpanon nopeuttamisessa nyt ja vielä enemmän tulevaisuudessa.

31. katsoo, että ympäristötoimenpiteitä hyväksyttäessä ja toteutettaessa tarvitaan paikallis- ja alueviranomaisten yhteistyötä sekä kansallisesti että yli rajojen. Pölyttäjille biologiset käytävät ovat olennaisen tärkeitä, jotta voidaan tukea populaatioiden kestävyyttä ja selviytymiskykyä. Tällaiset tehtävät soveltuvat hyvin paikallis- ja alueviranomaisille, jotka voivat yhteistyön avulla toteuttaa helposti toimenpiteitä, joilla edistetään pölyttäjien kestäviä populaatioita.

32. toteaa myös, että on tärkeää ottaa paikallis- ja alueviranomaisten ohella mukaan kansalaisyhteiskunta, tiede- ja tutkimuslaitokset, paikalliset maataloustuottajat ja yksityissektori. Uuden pölyttäjiä koskevan aloitteen on luotava tehokkaat puitteet vapaaehtoisille aloitteille, tietämykselle, yhteisille tavoitteille ja raportoinnille, jotta näitä toimijoita, niiden työtä ja innovointia omilla aloillaan voitaisiin hyödyntää kaikilta osin. Näin kyseisille toimijoille annettaisiin mahdollisuus auttaa saavuttamaan aloitteessa asetetut tavoitteet ja myös ylittämään ne.

33. sitoutuu lisäämään tietoisuutta ympäristökysymyksissä, erityisesti biologiseen monimuotoisuuteen liittyvissä kysymyksissä, ja korostamaan pölyttäjiä tukevien tavoitteiden merkitystä myös osana vihreän kehityksen ohjelma paikallistasolla -kampanjaa. Tässä yhteydessä olisi annettava kansallisille, alueellisille ja paikallisille viranomaisille selkeät roolit pölyttäjien häviämissuuntauksen kääntämisessä ja pölyttäjiä koskevien paikallisten toimintasuunnitelmien kehittämisen tukemisessa.

34. korostaa, että on tärkeää tunnustaa myös pölyttäjäohjelmien sosioekonomiset hyödyt. Näiden ohjelmien painottaminen avaa sekä taloudellisia että sosiaaliseen osallisuuteen liittyviä mahdollisuuksia.

35. ilmaisee aikomuksensa jatkaa tiivistä yhteistyötä Euroopan komission kanssa erityisesti tarkistettaessa ja pantaessa täytäntöön pölyttäjiä koskevia biodiversiteettitavoitteita.

36. tarjoutuu käynnistämään pilottihankkeena erityisesti kaupunkialueille tarkoitetun pölyttäjien verkoston, jossa paikallisviranomaiset voivat jakaa keskenään tietoja ja parhaita käytäntöjä.

37. kehottaa paikallis- ja alueviranomaisia seuraamaan pölyttäjien elinolosuhteita ja raportoimaan niistä, sillä kotoperäisiä lajeja sekä paikallista kasvistoa ja eläimistöä koskeva tietämys on ratkaisevan tärkeää sekä luonnonvaraisten että kasvatettujen pölyttäjien paikallisten elinolosuhteiden ymmärtämiseksi, ja paikallis- ja alueviranomaiset tuntevat jo paikalliset ja alueelliset olosuhteet.

38. kehottaa AK:n jäseniä näyttämään esimerkkiä ja järjestämään vuoropuhelutapahtumia ja avoimia kokouksia paikallis- ja aluetasolla, jotta varmistetaan kansalaisyhteiskunnan ja kansalaisjärjestöjen osallistaminen, sillä tietoaukkojen löytäminen ja paikkaaminen on yksi pölyttäjiä koskevan aloitteen tärkeimmistä näkökohdista.

39. kehottaa paikallis- ja alueyhteisöjen edustajia arvioimaan, missä määrin niiden teollisten ja historiallisten kohteiden kunnostaminen voidaan toteuttaa pölyttäjien määrän lisäämiseen tähtääviä luontopohjaisia ratkaisuja soveltaen.

40. on vahvasti sitä mieltä, että nuorempien sukupolvien ottaminen mukaan keskusteluun ja ratkaisujen löytämiseen on erittäin tärkeää, koska ympäristötavoitteiden täytäntöönpano ja erityisesti pölyttäjien luonnonvaraisten populaatioiden vahvistaminen vie useita sukupolvia. Komitea suhtautuu tässä yhteydessä myönteisesti olemassa oleviin esimerkkeihin, kuten nuorten osallistumiseen Sting-hankkeeseen ( 5 ) , ja kehottaa AK:n jäseniä ja paikallis- ja alueviranomaisten laajempaa yhteisöä noudattamaan tätä esimerkkiä ja ehdottamaan kunnissaan ja alueillaan kansalaisten osallistamiseen tähtääviä toimia, jotka on suunnattu erityisesti lapsille ja nuorille. Pölyttäjiä koskevan tietoisuuden lisääminen voisi olla osa vuonna 2022 vietettävän Euroopan nuorison teemavuoden toimintaa.

Euroopan maailmanlaajuinen panos

41. suhtautuu myönteisesti biologista monimuotoisuutta koskevan YK:n yleissopimuksen 15. osapuolikonferenssin lähettämään myönteiseen viestiin ja sen lupaukseen kääntää eläin- ja kasvilajien häviämissuuntaus vuoteen 2030 mennessä.

42. korostaa valtiotasoa alempien hallintotahojen, kaupunkien ja paikallisviranomaisten vuoden 2020 jälkeisestä maailmanlaajuisesta biodiversiteettikehyksestä antaman Edinburghin julistuksen ( 6 ) ratkaisevaa merkitystä ja sitoutuu myös tekemään sitä tunnetuksi pölyttäjiä koskevissa keskusteluissa Euroopassa ja kansainvälisellä tasolla.

43. kehottaa komissiota puuttumaan pölyttäjien vähenemiseen kansainvälisesti ja puoltamaan vahvoja toimenpiteitä pölyttäjien ja niiden elinympäristöjen suojelemiseksi biologista monimuotoisuutta koskevan YK:n yleissopimuksen 15. osapuolikonferenssin toisessa osassa, joka on määrä pitää Kunmingissa Kiinassa 25. huhtikuuta – 8. toukokuuta 2022.

44. on valmis osallistumaan EU:n valtuuskuntaan biologista monimuotoisuutta koskevan YK:n yleissopimuksen 15. osapuolikonferenssissa sekä tulevissa osapuolikonferensseissa, jotta voidaan tuoda esiin EU:n paikallis- ja alueviranomaisten näkemyksiä ja niiden jo toteuttamia toimia sekä edistää Edinburghin julistuksen menestyksen pohjalta pölyttäjien ja niiden elinympäristöjen suojelua.

Bryssel 26. tammikuuta 2022. Euroopan alueiden komitean puheenjohtaja Apostolos TZITZIKOSTAS

(1) 2019/2803(RSP) ja neuvoston 3782. kokouksessaan 17. joulukuuta 2020 hyväksymät päätelmät (14168/20).

(2) https://op.europa.eu/webpub/eca/special-reports/pollinators-15-2020/fi/

(3) YK:n Agenda 2030 -toimintaohjelma, https://sdgs.un.org/2030agenda

(4) Baldock, K. C. R. et al. Where is the UK’s pollinator biodiversity? The importance of urban areas for flower-visiting insects. Proc. R. Soc. B Biol. Sci. 282, 20142849 (2015), Theodorou, P. et al. The structure of flower visitor networks in relation to pollination across an agricultural to urban gradient. Funct. Ecol. 31, 838–847 (2017).

(5) Euroopan komission Sting-hanke (Science and Technology for Pollinating Insects).

(6) https://www.gov.scot/publications/edinburgh-declaration-on-post-2020-biodiversity-framework/