ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
16.

korostaa, että useilla alueilla uusien teknologioiden käyttöönotosta aiheutuu merkittäviä kustannuksia, koska energiainfrastruktuuri on vanhentunutta tai sitä ei ole. Komitea katsookin, että on välttämätöntä laatia paikallis- ja aluetasoa varten menetelmä, jolla määritetään kustannusten jakautuminen palveluntarjoajan, kuluttajan ja alue- tai paikallisyhteisön välillä sekä investointien rahoittamiseen käytettävissä oleva tukisumma. Siirtymän on tapahduttava siten, että viime kädessä kuluttajille koituva lasku pienenee. Samaan aikaan komitea pitää olennaisen tärkeänä, että kuluttajille tiedotetaan asianmukaisesti heille mahdollisesti huolta aiheuttavista seikoista sekä teknologioiden eduista ja mahdollisen kuluttajaosuuden suuruudesta, jotta uudistusvastaisuus vähenee;
3.

panee tyytyväisenä merkille, että komissio on laatinut toimintasuunnitelman tukeakseen siirtymistä uuteen oikeudelliseen kehykseen. AK on kuitenkin pettynyt toimintasuunnitelmaan, kolmesta syystä: Ensinnäkään toimintaohjelmalla ei ole konkreettista, tavoitearvona ilmaistua päämäärää alan laajentamista ajatellen. Toiseksi suunnitelmalta puuttuu oma talousarvio Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston talousarviota lukuun ottamatta. Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston talousarvio on volyymiltaan suppea, ja pelättävissä on, että melkoinen osa sen määrärahoista on pakko käyttää uuden asetuksen 20 artiklan mukaisiin korvauksiin tappioista (jäämiä koskeva vaatimus). Kolmanneksi on todettava, että toimintaohjelmasta puuttuu paikallinen ja alueellinen ulottuvuus, vaikka tämä ulottuvuus mainitaan asetusehdotuksen 4 artiklan g kohdassa yhtenä luonnonmukaisen tuotannon yleisistä periaatteista. AK pitää tätä menetettynä mahdollisuutena, koska paikallis- ja alueviranomaiset ovat välittömästi osallisina luonnonmukaisen maataloustuotannon kehittämisessä, sillä ne osarahoittavat maaseudun kehittämisohjelmiin kuuluvia toimenpiteitä. Komitea vaatii, että toimintasuunnitelmaa vahvistetaan ja että siihen osoitetaan enemmän rahoitusta.
Jäsenvaltioiden on varmistettava, että niiden toimivaltaiset viranomaiset laativat suunnitelmat tarkastuksista, joilla on tarkoitus varmistaa tämän asetuksen noudattaminen. Näiden suunnitelmien on katettava kyseessä olevan jäsenvaltioiden koko maantieteellinen alue ja niitä on sovellettava kaikkiin 2 kohdan mukaan suoritettaviin jätesiirtoja koskeviin tarkastuksiin, mukaan lukien laitosten ja yritysten, maantie- ja rautatiekuljetusten ja satamissa olevien lähetysten tarkastukset. Näiden suunnitelmien on sisällettävä seuraavat:

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että niiden toimivaltaiset viranomaiset laativat suunnitelmat tarkastuksista, joilla on tarkoitus varmistaa tämän asetuksen noudattaminen. Näiden suunnitelmien on katettava kyseessä olevan jäsenvaltioiden koko maantieteellinen alue soveltuvilla tasoilla, tarkastussuunnitelmia on koordinoitava, mikäli niitä laaditaan useita, ja niitä on sovellettava kaikkiin 2 kohdan mukaan suoritettaviin jätesiirtoja koskeviin tarkastuksiin, mukaan lukien laitosten ja yritysten, maantie- ja rautatiekuljetusten ja satamissa olevien lähetysten tarkastukset. Näiden suunnitelmien on sisällettävä seuraavat:
12.

toteaa, että parhaat tulokset nuorten työllistymisestä on saatu maissa, joissa nuorilla on mahdollisuus laadukkaaseen harjoitteluun ja joissa vakiintunut oppisopimusjärjestelmä (5) on kiinteä osa koulutus- ja työnvälitysjärjestelmää. Näin on myös silloin, kun työllisyyspalvelut toimivat tehokkaasti. Komitea korostaa tässä yhteydessä, että on tärkeää tuoda esiin työnhakijoille Euroopan tasolla jo olemassa olevien julkisten ohjaus- ja tukijärjestelmien ja -palvelujen hyviä käytänteitä. Lisäksi komitea katsoo, että työllisyyspalvelujen toimintaan ja ammatinvalinnan ohjaukseen olisi mahdollisuuksien rajoissa kutsuttava mukaan mahdollisimman monia paikallisia nuorisojärjestöjä.
—

kiinnittää huomiota siihen, että osallisuuden tunne vaikuttaa suuresti siihen, että Euroopan unionista tulee entistä konkreettisempi kansalaisten silmissä. Tämän vuoksi tätä tunnetta on vahvistettava, kansalaisia on valistettava enemmän ja on pyrittävä jatkuvasti lähentämään Euroopan unionia kansalaisiinsa käytössä olevien toimien ja välineiden avulla.
29.

panee tuoreimpien raporttien perusteella merkille, että kolmella EU:n 27 jäsenvaltioista on virallisesti liittovaltiorakenne, yksi jäsenvaltio on lähes liittovaltio ja muita voidaan pitää mitä erilaisimmissa muodoissa esiintyvinä yhtenäisvaltioina ja että vaikka eräillä on virallisesti yhtenäinen rakenne, niiden alueellinen organisointi on epäyhtenäinen (asymmetrinen järjestelmä). Komitea toteaa, että yhdessätoista jäsenvaltiossa on vain yksi, yhdeksässä kaksi ja seitsemässä kolme valtiotasoa alempaa hallintotasoa.
30.

katsoo, että sääntelyn parantamista ajatellen eurooppalaisesta tarkastuskehyksestä on tultava keskeinen kehys EU:n ympäristölainsäädännössä. Erityissäännösten kirjaamista alakohtaisiin EU:n ympäristödirektiiveihin tulee välttää mahdollisimman pitkälle. Mikäli erillisiin säännöksiin alakohtaisissa direktiiveissä on kuitenkin turvauduttava, on ne mukautettava tarkastuskehykseen.
2.

suhtautuu myönteisesti YK:n 28. heinäkuuta 2010 antamaan päätöslauselmaan, jossa julistetaan vesi yleismaailmalliseksi ja loukkaamattomaksi ihmisoikeudeksi laajennettaessa luonnollisesti ja johdonmukaisesti oikeutta elämään. Päätöslauselmassa todetaan seuraavaa: recognizes the right to safe and clean drinking water and sanitation as a human right that is essential for the full enjoyment of life and all human rights (tunnustaa oikeuden turvalliseen ja puhtaaseen juomaveteen ja jätevesihuoltoon ihmisoikeudeksi, joka on välttämätön ihmisarvoisen elämän ja kaikkien ihmisoikeuksien täysimääräisen toteuttamisen kannalta) (1).
—

korostaa, ettei makroaluestrategia voi kattaa kaikkia toiminta aloja, vaan siinä on keskityttävä ennen kaikkea tietyn makroalueen haasteisiin ja ongelmiin, jotka on kartoitettava yhdessä kumppanien kanssa. Komitea toteaa, ettei makroalueella toiminnallisena alueena ole ennalta määrättyjä rajoja ja että sen määrittely riippuu tiiviisti niiden yhteisten haasteiden laadusta ja määrästä, joihin on määrä tarttua.
24.

korostaa erityisesti lasten köyhyyteen puuttumisen tärkeyttä, sillä se on EU:n yhteiskunnan häpeäpilkku, ja on yhtä mieltä siitä, että lasten köyhyyden torjuminen on tärkeä tekijä pyrittäessä estämään köyhyyden periytyminen; se edellyttää kokonaisvaltaista lähestymistapaa ongelman ehkäisyyn ja lasten oikeuksien asettamista etusijalle.
15.

Paikallis- ja aluetason merkitystä ihmisoikeuksien toteuttamisessa on korostanut myös Euroopan neuvoston paikallis- ja aluehallintoasiain kongressi (mm. raportissa The role of local and regional authorities in the implementation of human rights, Lars O. Molin, 2010) sekä EU:n perusoikeusvirasto (mm. AK:n CIVEX-valiokunnan kanssa 26. marraskuuta 2010 järjestetyssä vuoropuhelutilaisuudessa perusoikeuksien monitasoisesta suojelusta ja edistämisestä).
Jäsenvaltioiden on kehitettävä kansallista rautateiden infrastruktuuriaan ottaen tarvittaessa huomioon unionin yleiset tarpeet. Tätä varten niiden on julkaistava viimeistään kahden vuoden kuluttua tämän direktiivin voimaantulosta rautateiden infrastruktuurin kehittämisstrategia, jonka tavoitteena on tulevaisuuden liikkumistarpeisiin vastaaminen rautatiejärjestelmän vakaan ja kestävän rahoituksen avulla. Strategian on oltava vähintään viisivuotinen ja uusittavissa.

Jäsenvaltioiden on kehitettävä kansallista rautateiden infrastruktuuriaan ottaen tarvittaessa huomioon unionin yleiset tarpeet. Tätä varten niiden on julkaistava viimeistään kahden vuoden kuluttua tämän direktiivin voimaantulosta rautateiden infrastruktuurin kehittämisstrategia, jonka tavoitteena on tulevaisuuden liikkumistarpeisiin vastaaminen rautatiejärjestelmän vakaan ja kestävän rahoituksen avulla. Strategian on oltava vähintään viisivuotinen ja uusittavissa.
12.

on todennut, että kumppanuuden käsitettä on alettu käyttää huomattavasti laajemmin, kuin alun perin oli tarkoitus, ja ehdottaa sen vuoksi, että julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuden määritelmää täsmennetään jatkossa siten, että siihen sisältyvät pitkäaikaiset kumppanuussuhteet, yhteinen riskinotto ja toiminnan suuri taloudellinen merkitys. Sen vuoksi on erittäin tärkeää määritellä nykyistä paremmin julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuden käsite, jotta voidaan keskustella asianmukaisesti unionin mahdollisista jatkotoimista.
6.

suhtautuu tässä yhteydessä myönteisesti komission toisessa strategisessa katsauksessa ehdottamiin energiatehokkuutta koskeviin toimiin (esim. rakennusten energiatehokkuutta koskevan direktiivin tarkistamiseen), mutta pahoittelee seuraavia seikkoja: 6.1 Energiatehokkuus on yleisesti ottaen vasta neljännellä sijalla viidestä niiden painopisteiden joukossa, jotka muodostavat energian toimitusvarmuutta ja energia-alan solidaarisuutta koskevan EU:n toimintasuunnitelman. 6.2 Komissio ei ole tehnyt yhtään ehdotusta sellaisen oikeudellisesti sitovan välineen laatimiseksi, joka tähtäisi energiatehokkuuden parantamista 20 prosentilla koskevien tavoitteiden saavuttamiseen. Asia pitää kuitenkin kytkeä selkeämmin tavoitteisiin ja ohjausvälineisiin, jotka on määritetty energian loppukäytön tehokkuudesta ja energiapalveluista annetussa direktiivissä 2006/32/EY. Kyseessä on konkreettinen väline, jonka avulla voidaan ottaa ensi askel kohti 20 prosentin tavoitetta. 6.3 Toisen strategisen katsauksen liitteessä esitettyjen arvioiden mukaan Euroopan komissio laskee energiatehokkuutta koskevien 20 prosentin tavoitteiden saavuttamisessa osittain omista toimistaan riippumattoman ilmiön (öljyn hinnannousun) varaan. Tämä on osoitus poliittisen tahdon puutteesta sekä siitä, että energiatehokkuuteen panostetaan liian vähän. Tällainen asenne on erityisen valitettava siitä syystä, että energiatehokkuuteen tehdyistä investoinneista odotettavissa olevat voitot tekevät siitä tehokkaan talouden elvyttämisen ja työpaikkojen luomisen välineen, mikä on erittäin tärkeää tämänhetkisessä kriisitilanteessa. 6.4 Toiseen strategiseen katsaukseen liittyvät energiatehokkuutta koskevat ehdotukset eivät sisällä erityisiä teollisuutta koskevia toimia, vaikka teollisuus on merkittävä energiankuluttaja. Toimitusvarmuuden osalta on kuitenkin tärkeää korostaa sellaisten ratkaisujen soveltuvuutta, joissa yhdistetään teollisuustoiminnot ja energiantuotanto (esim. hukkalämmön talteenotto, jäähdytys, energian tuottaminen, yhteis- ja monimuototuotannon menetelmät). 6.5 Komitea suhtautuu myönteisesti siihen, että liikennealan keskeinen rooli energiatavoitteiden saavuttamisessa on tunnustettu. Euroopan liikennealan vahva öljyriippuvuus huomioon ottaen komitea pahoittelee kuitenkin, että toisessa strategisessa tarkastelussa ei ehdoteta strategiaa tälle alalle. Liikenneala vastaa yksinään yli 30:a prosenttia loppuenergian kulutuksesta koko unionissa. Toimitusvarmuuteen liittyvät ongelmat koskettavat liikennealaa suoraan, koska se on lähes täysin riippuvainen öljystä, jonka tuontiaste on Euroopan unionissa yli 80 prosenttia. Tästä syystä komitea kehottaa Euroopan komissiota tekemään energiatehokkuuspaketin yhteydessä myös liikenteen tehokkuutta koskevia ehdotuksia. Mahdollisuuksia kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseen on vielä erittäin paljon käyttämättä. Mainittakoon muun muassa panostaminen raide- ja muuhun julkiseen liikenteeseen, ajoneuvojen energiatehokkuuden parantaminen, henkilöautojen yhteiskäyttöjärjestelyt, taloudellisen ajotavan noudattaminen ja pyöräilyn lisääminen.
43.

pitää asianmukaisena toivetta luoda ”Perustaidoissa heikosti menestyvät” -vertailuarvo, joka laajennetaan kattamaan myös matemaattiset ja luonnontieteelliset taidot. Silti komitea korostaa, että päähuomio tulee kohdentaa luku- ja kirjoitustaidon oppimiseen. Komitea muistuttaa kuitenkin, että tieto- ja viestintätekniikkataidot sekä vieraiden kielten taito ovat tärkeitä uuden osaamisen hankkimista ja jatkuvaa ja elinikäistä oppimista ajatellen. Erityisesti lasten tulee voida hankkia IT- ja viestintätekniikan osaamista jo varhain (12). Komitea kiinnittää huomiota sosiaaliseen eriarvoisuuteen, kun on kyse tekniikan hyödyntämismahdollisuuksista. Jäsenvaltioiden tai alue- ja paikallistason elinten ja EU:n toimielinten on puututtava tähän seikkaan asianmukaisesti. Alue- ja paikallisyhteisöille tulee siten antaa keinot hyödyntää EU:n nykyisiä ohjelmia ja komission uusia ohjelmia sekä sisällyttää käytännön luku- ja kirjoitustaidottomuuden torjunta tarkistettuun Lissabonin strategiaan. Näissä rakenteissa on myös otettava huomioon maahanmuuttajan vastaanottavan maan kielen osaamisen merkitys, jotta maahanmuuttajan sosiaalista osallisuutta ja työllistettävyyttä voidaan edistää.
Jäsenvaltioiden on oikeudenkäynnin puitteissa annettava uhreille heidän tarvitsemansa apu ja tuki, jotta he voivat toipua ja päästä pois rikoksentekijöiden vaikutuspiiristä, mukaan lukien turvallinen majoitus ja aineellinen apu, uhrin tarvitsema sairaanhoito ja psykologinen tuki, neuvonta ja tiedotus, apu uhrin oikeuksien ja etujen esiin tuomiseen ja huomioimiseen rikosoikeudenkäynnissä sekä tarvittaessa käännös- ja tulkkauspalvelut. Jäsenvaltioiden on huolehdittava haavoittuvimpien uhrien erityistarpeista.

Jäsenvaltioiden on oikeudenkäynnin puitteissa annettava uhreille heidän tarvitsemansa apu ja tuki, jotta . he voivat toipua ja päästä pois rikoksentekijöiden vaikutuspiiristä, mukaan lukien turvallinen majoitus ja aineellinen apu, uhrin tarvitsema sairaanhoito ja psykologinen tuki, neuvonta ja tiedotus, apu uhrin oikeuksien ja etujen esiin tuomiseen ja huomioimiseen rikosoikeudenkäynnissä sekä tarvittaessa käännös- ja tulkkauspalvelut. Jäsenvaltioiden on huolehdittava haavoittuvimpien uhrien erityistarpeista.
5.

on komission kanssa yhtä mieltä siitä, että useat kuluttajat EU:ssa on saatava vakuuttumaan siitä, että he hyötyvät yhtenäismarkkinoiden eduista arjessaan. EU:n kannatus lisääntyy nimittäin vain siinä tapauksessa, että kansalaiset voivat henkilökohtaisesti kokea, mitä hyötyä unionista on.
8.

katsoo, että julkisia hankintoja koskeva lainsäädäntö on jo nyt melko monimutkaista ja että useilla alue- ja paikallisviranomaisilla on erityisiä vaikeuksia soveltaa sitä oikein. Sen vuoksi komitean mielestä on erittäin hätiköityä monimutkaistaa entisestään julkisten hankintojen järjestelmää ja menettelyjä Euroopan komission aloitteessa esitetyllä tavalla. Komitea suosittaakin, ettei julkisia hankintoja koskevaa lainsäädäntöä sovelleta esikaupallisissa hankinnoissa.
11.

kehottaa EU:n 27 jäsenmaan kansallisia hallituksia tehostamaan maidensa alue- ja paikallisviranomaisten osallistumista Lissabonin strategian täytäntöönpanoon alusta aina viimeiseen kauteen asti. Osallistumisen tehostamiseksi voitaisiin — järjestää Lissabonin strategiasta kansallisella tasolla vastaavien henkilöiden johdolla maakohtaisia auditointeja yhteistyössä alue- ja paikallisviranomaisten ja niitä edustavien järjestöjen kanssa. Tarkoituksena on esittää tilannekatsaus, vaihtaa hyviä käytänteitä ja arvioida uusien toimenpiteiden tarvetta sekä yksilöidä toiminta-aloja ja välineitä, joiden avulla alue- ja paikallisviranomaisten osallistumista Lissabonin strategian toteuttamiseen voitaisiin vielä lisätä hallinnon kannalta. Auditointien tulokset on sisällytettävä kansallisiin uudistusohjelmiin, jotka lähetetään Euroopan komissiolle. — laatia maakohtaisia seurantaraportteja, jollainen kunkin jäsenvaltion on esitettävä Euroopan komissiolle lokakuun puoliväliin mennessä. Niitä voidaan hyödyntää tilaisuutena arvioida paikallis- ja alueviranomaisten osallistumista Lissabonin strategian täytäntöönpanoon. On huomattava, että alueiden komitean vuosittain analysoimat kansalliset kertomukset ovat osoittaneet alue- ja paikallisviranomaisten osallistumisen olleen toistaiseksi satunnaista. Tilanne on tuotava esiin komission vuosikertomuksessa.
14.

katsoo, että sekä naisten että kaikkien muiden yhtäläisiä mahdollisuuksia koskeviin kysymyksiin olisi viitattava nykyistä voimakkaammin. Lissabonin strategian kannalta tarkasteltuna naisten työllisyysaste on vielä varsin alhainen, ja monilla vammaisilla on työmarkkinoille paljon annettavaa, ja he pystyvät työskentelemään täysipainoisesti. Siksi joustoturvaan on sisällytettävä toimenpiteitä, joiden avulla voidaan pysyvästi kuroa umpeen yhä edelleen olemassa olevia eroja.
3.

on periaatteessa tyytyväinen siihen, että uuden Lissabonin sopimuksen myötä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 3 artiklaan lisätään alueellinen yhteenkuuluvuus yhdeksi unionin tavoitteista ja siinä todetaan, että raja-alueisiin on kiinnitettävä erityistä huomiota. Siinä tunnustetaan selkeästi, että unionin politiikkoja laadittaessa on edistettävä monikeskuksisen Euroopan sopusointuista ja tasapainoista kehitystä. AK kehottaa komissiota laatimaan ehdotuksen, jossa määritellään EU:n tason toimet, jotka voivat tulla tässä yhteydessä kyseeseen.
51.

muistuttaa, että Kansainvälinen työjärjestö (ILO) on Kansainvälisen standardisoimisjärjestön (ISO) pyynnöstä kehittänyt työsuojelujohtamisjärjestelmiä koskevat maailmanlaajuiset suuntaviivat, koska kansainvälisen standardin laatimista vastustettiin. Valtioiden on saatettava suuntaviivat osaksi kansallista lainsäädäntöään, ja osittain näin on jo tehty. Työsuojelujohtamisjärjestelmiä koskevat suuntaviivat ilmentävät ILO:n arvoja ja välineitä työterveys- ja työturvallisuuskysymyksissä, ja niissä määritellään keskeiset vaatimukset, jotka työsuojelujohtamisjärjestelmän on täytettävä, jotta työterveyttä ja -turvallisuutta voidaan parantaa kestävällä tavalla.
5.4

kannattaa komission ehdotusta järjestää vuosittain kotouttamisfoorumi, jossa asiantuntijat, maahanmuuttajat, julkishallinnon vastuuhenkilöt myös alue- ja paikallistasolta sekä ylipäätään kaikki asianomaiset toimijat voivat vaihtaa keskenään parhaita käytänteitä ja voivat tehdä niistä toteutuskelpoisia päätelmiä. Komitea katsoo, että on äärimmäisen tärkeää vaihtaa tietoa parhaista käytänteistä, ja alue- ja paikallisyhteisöillä on tällöin annettavanaan konkreettinen panos. Näin asiassa voidaan edetä ja kotouttamispolitiikkojen tulokset voidaan yhtenäistää. Tarvitaan joka tapauksessa välineitä, joiden avulla muuttoliikkeestä saadaan runsaasti tarkkoja tietoja. Tiedot on puolestaan otettava huomioon kyseisten politiikkojen täytäntöönpanossa. Foorumissa on huomioitava vuosikertomukset, ja on aina oltava yhteydessä kaikkiin asianomaisiin toimijoihin.
—

korostaa, että yhteisön ja jäsenvaltioiden tasolla sekä alue- ja paikallistasolla toteutettava laajentumisprosessin poliittinen seuranta on mittava haaste, sillä kyseessä on Euroopan unionin tulevaisuuden kannalta merkittävä asia. Komitea päätti sen vuoksi perustaa Kroatiaa ja Turkkia käsittelevät työryhmät, joiden tarkoituksena on edistää vuoropuhelua kaikkien sidosryhmien kanssa, kun komitea muotoilee näkökantojaan.
3.8.1

Komitea on yhtä mieltä siitä, että on olennaisen tärkeää ymmärtää Euroopan kulttuurista ja kielellistä monimuotoisuutta ja säilyttää tämä monimuotoisuus (14). On siis otettava huomioon, että erilaiset ilmaisumuodot, esimerkiksi musiikki, kuvataide, kirjallisuus ja kielet, kuuluvat ihmisen oppimiseen ja kehitykseen. Yleisesti ottaen on tärkeää huomioida ihmisten erilaiset näkökulmat ja näkökannat.
1.6

katsoo, että Euroopan komission ehdotuksessa puututaan moniin nykyisen valintamenettelyn heikkouksiin, ja myöntää, että ehdotetussa lähestymistavassa otetaan huomioon erilaiset tarpeet. Kaupunkien välillä on oltava aitoa kilpailua, valintalautakunnan roolia on vahvistettava, Euroopan kulttuuripääkaupunki -tapahtuman eurooppalaista ulottuvuutta on korostettava, ja jäsenvaltioiden panos ja neuvoston rooli ehdokkaiden asettamis- ja nimeämisprosessissa on tunnustettava.
2.9

panee merkille, että komissio korostaa tarvetta vähentää jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden hallinnollista taakkaa tulevien toimien myötä, mutta ei viittaa suoraan kustannusten muodostamaan ongelmaan, vaikka se monien toimien tapauksessa on ilmeinen. Komitean mukaan on tarpeen arvioida, mitä hallinnollisia ja taloudellisia velvoitteita käyttöön otettavat toimet aiheuttavat alue- ja paikallisviranomaisille. Koska monet tämäntyyppiset ohjelmat ovat kalliita, vaikutusten arviointi on välttämätöntä. Sekä valtion että unionin on annettava niille rahoitustukea, mutta ohjelmien sisällön ja toimeenpanon määrittelyssä toimivalta tulee jäädä paikallisviranomaisille.
1.2.2

Joustavat työmuodot koskevat ennen kaikkea naisia, mikä tekee heistä työmarkkinoilla miehiä haavoittuvampia. Naisista 33,5 prosenttia ja miehistä 6,5 prosenttia teki vuonna 2002 osa-aikatyötä. Kymmenen vuoden aikana osa-aikatyötä tekevien naisten määrä on lisääntynyt kaksi kertaa niin nopeasti (lisäys 4,7 prosenttia) kuin osa-aikatyötä tekevien miesten määrä (lisäys 2,3 prosenttia). Jos syynä eivät ole työnantajien vaatimukset, naisten on pakko tehdä osa-aikatyötä siksi, että laadukkaita lastenhoitopalveluita ei ole riittävästi tarjolla, tai koska he joutuvat pitämään huolta iäkkäistä vanhemmistaan. Naisten tekemä kaksinkertainen työmäärä heikentää heidän elämänlaatuaan. Kotitöiden jakamisessa puolisoiden kesken on edistytty vain vähän, joskin miehet ovat nykyään sitä mieltä, että heillä on oleellinen rooli tasavertaisten mahdollisuuksien turvaamisessa. Itsenäisyys, jonka naiset ovat saavuttaneet osallistumalla työelämään, menetetään usein heikoimmassa asemassa olevien ryhmien elämänlaadussa. Näiden pakosta johtuvien tekijöiden sijaan ”vapaaehtoisesti” valittu osa-aikatyö tai työnteon keskeyttäminen lapsen syntymän jälkeen ovat yksilöllisiä tapoja reagoida hankaliin tilanteisiin. Ne lisäävät epävarmuuden riskiä, jos perhe yllättäen hajoaa.
2.12

edellyttää, että laaditaan ja toteutetaan pitkän aikavälin kunnallinen ohjelma erillisten asuinalueiden (gettojen) poistamiseksi. Tällöin on annettava käyttöön tontteja asianmukaisten asuntojen rakentamiseksi romaniväestön edustajia varten. Rakentamisessa on noudatettava julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuushankkeiden periaatteita, ja tämän väestöryhmän edustajien on oltava mukana toiminnassa. Komitea suosittaa, että EU lisäisi toimintaansa näissä kysymyksissä.
1.10

korostaa, että myös luomutuotteiden kaupassa on tiedonannon mukaisesti perusteltua edistää kansainvälisen kaupan esteiden poistamista. Vapaa kauppa takaa riittävän saatavuuden alueille, joilla oma tarjonta ei ole riittävää, ja vahvistaa ympäristön kannalta myönteisten viljelymenetelmien käyttöä myös yhteisön ulkopuolella. Kansainvälinen kauppa on perusteltua, kun sitä tarvitaan taloudellisesti mielekkään toiminnan laajuuden saavuttamiseksi. Samanaikaisesti on syytä korostaa, että luonnonmukaisen viljelyn lähtökohtana olevat kestävän kehityksen periaatteet puoltavat paikallisen ja alueellisen tuotannon ja markkinoinnin vahvistamista. Kun unionin ulkopuolisia maita otetaan mukaan vastaavuusluetteloon, tulisi luonnonmukaista tuotantoa koskevien vaatimusten noudattamisen ohella ottaa huomioon myös muiden EU:ssa voimassa olevien elintarviketuotannon standardien kunnioittaminen.
2.2

toteaa, kuten jo aiemmissa lausunnoissa on käynyt ilmi, että sosiaalisen suojelun toimia on järkiperäistettävä ja että niitä on toteutettava samanaikaisesti talous- ja työllisyyspoliittisten toimien kanssa. Tässä yhteydessä on aina kuultava alue- ja paikallisviranomaisia ja ennen kaikkea otettava ne mukaan toimintaan, sillä ne pystyvät helpoimmin saavuttamaan heikoimmat väestönosat.