Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖS Euroopan unionin ja Guinea-Bissaun tasavallan kesken näiden välisessä kalastuskumppanuussopimuksessa määrättyjen kalastusmahdollisuuksien ja taloudellisen korvauksen vahvistamisesta hyväksytyn pöytäkirjan allekirjoittamisesta Euroopan unionin puolesta ja väliaikaisesta soveltamisesta /* COM/2012/0256 final - 2012/0132 (NLE) */





PERUSTELUT 1. EHDOTUKSEN TAUSTA Neuvoston antaman valtuutuksen[1] mukaisesti Euroopan komissio on neuvotellut Guinea-Bissaun tasavallan kanssa Euroopan yhteisön ja Guinea-Bissaun tasavallan väliseen kalastuskumppanuussopimukseen liittyvän pöytäkirjan uusimiseksi. Neuvottelujen päätteeksi parafoitiin uusi pöytäkirja 10. helmikuuta 2012. Uusi pöytäkirja on voimassa kolme vuotta sen allekirjoittamispäivästä. Sopimuspöytäkirjan tärkein tavoite on tarjota Euroopan unionin aluksille kalastusmahdollisuuksia Guinea-Bissaun vesillä käytettävissä olevan ylijäämän rajoissa. Komissio on tukeutunut muun muassa ulkopuolisten asiantuntijoiden tekemän jälkiarvioinnin tuloksiin ja kyseisellä sopimuksella perustetun tiedekomitean lausuntoihin. Yleisenä tavoitteena on vahvistaa yhteistyötä Euroopan unionin ja Guinea-Bissaun tasavallan välillä tavoitteena luoda kumppanuuspuitteet kestävän kalastuksen politiikan kehittämiselle ja Guinea-Bissaun kalastusalueen kalavarojen vastuuntuntoiselle hyödyntämiselle kummankin sopimuspuolen edun mukaisesti. Pöytäkirjassa säädetään eritoten kalastusmahdollisuuksista seuraavissa luokissa: 1. katkaravun pakastustroolarit: 3 700 brt, 2. kaloja ja pääjalkaisia pyytävät pakastustroolarit: 3 500 brt, 3. nuottaa käyttävät tonnikala-alukset / pintasiima-alukset: 28 alusta, 4. vapapyydyksiä käyttävät tonnikala-alukset: 12 alusta. Komissio ehdottaa näillä perustein, että neuvosto hyväksyy uuden pöytäkirjan päätöksellä Euroopan parlamentin hyväksynnän saatuaan. 2. SIDOSRYHMIEN KUULEMINEN JA VAIKUTUSTEN ARVIOINTI Sidosryhmiä kuultiin neuvottelujen alkuvaiheessa pitkän matkan laivastoon liittyvässä alueellisessa neuvoa-antavassa toimikunnassa, johon osallistui kalastusalan lisäksi ympäristö- ja kehitysyhteistyöalojen kansalaisjärjestöjä. Jäsenvaltioiden asiantuntijoita kuultiin teknisissä kokouksissa. Kuulemisissa päätettiin, että Guinea-Bissaun kalastuspöytäkirja on syytä pitää voimassa. 3. EHDOTUKSEN OIKEUDELLISET NÄKÖKOHDAT Tämä menettely aloitetaan samanaikaisesti niiden menettelyjen kanssa, jotka liittyvät parlamentin hyväksynnän jälkeen tehtävään pöytäkirjan tekemistä koskevaan neuvoston päätökseen ja kalastusmahdollisuuksien jakamista EU:n jäsenvaltioiden kesken koskevaan neuvoston asetukseen. 4. TALOUSARVIOVAIKUTUS Pöytäkirjan mukainen taloudellinen korvaus, joka on yhteensä 9 200 000 euroa koko ajanjaksolta, jakautuu seuraavasti: a) enintään 40 lupaa tonnikala-aluksille ja 7 200 bruttorekisteritonnia (brt) troolareille 6 200 000 euron taloudellista korvausta vastaan ja b) 3 000 000 euron suuruinen tuki Guinea-Bissaun tasavallan alakohtaisen kalastuspolitiikan kehittämiseen. Tämä tuki on kansallisen kalastuspolitiikan tavoitteiden mukainen. 5. LISÄTIETOJA 2012/0132 (NLE) Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖS Euroopan unionin ja Guinea-Bissaun tasavallan kesken näiden välisessä kalastuskumppanuussopimuksessa määrättyjen kalastusmahdollisuuksien ja taloudellisen korvauksen vahvistamisesta hyväksytyn pöytäkirjan allekirjoittamisesta Euroopan unionin puolesta ja väliaikaisesta soveltamisesta EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 43 artiklan yhdessä 218 artiklan 5 kohdan kanssa, ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen, sekä katsoo seuraavaa: (1) Neuvosto antoi 17 päivänä maaliskuuta 2008 asetuksen (EY) N:o 241/2008[2] Euroopan yhteisön ja Guinea-Bissaun tasavallan välisen kalastuskumppanuussopimuksen tekemisestä. (2) Kyseiseen kumppanuussopimukseen liittyvän pöytäkirjan voimassaolo päättyy 15 päivänä kesäkuuta 2012. (3) Unioni on neuvotellut Guinea-Bissaun tasavallan, jäljempänä ’Guinea-Bissau’, kanssa uuden pöytäkirjan, jossa unionin aluksille myönnetään kalastusmahdollisuuksia Guinea-Bissaun suvereniteettiin tai lainkäyttövaltaan kalastuksen osalta kuuluvilla vesillä. (4) Neuvottelujen päätteeksi parafoitiin uusi pöytäkirja 10 päivänä helmikuuta 2012. (5) Uuden pöytäkirjan 18 artiklassa määrätään, että unionin alusten kalastustoiminnan jatkumisen varmistamiseksi pöytäkirjaa sovelletaan väliaikaisesti sen allekirjoituspäivästä. (6) On syytä allekirjoittaa uusi pöytäkirja ja soveltaa sitä väliaikaisesti, kunnes sen tekemistä koskevat menettelyt on saatettu päätökseen, ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: 1 artikla Annetaan valtuutus allekirjoittaa Euroopan unionin ja Guinea-Bissaun tasavallan kesken näiden välisessä kalastuskumppanuussopimuksessa määrättyjen kalastusmahdollisuuksien ja taloudellisen korvauksen vahvistamisesta hyväksytty pöytäkirja unionin puolesta sillä varauksella, että mainitun pöytäkirjan tekeminen saatetaan päätökseen. Pöytäkirjan teksti on tämän päätöksen liitteenä. 2 artikla Neuvoston puheenjohtaja valtuutetaan nimeämään yksi tai useampi henkilö, jolla on oikeus allekirjoittaa pöytäkirja unionin puolesta sillä varauksella, että mainitun pöytäkirjan tekeminen saatetaan päätökseen. 3 artikla Pöytäkirjaa sovelletaan väliaikaisesti sen allekirjoituspäivästä, kunnes sen tekemistä koskevat menettelyt on saatettu päätökseen. 4 artikla Tämä päätös tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Tehty Brysselissä Neuvoston puolesta Puheenjohtaja PÖYTÄKIRJA Euroopan yhteisön ja Guinea-Bissaun tasavallan välisessä kalastuskumppanuussopimuksessa määrättyjen kalastusmahdollisuuksien ja taloudellisen korvauksen vahvistamisesta 1 artikla Soveltamiskausi ja kalastusmahdollisuudet 1. Kalastuskumppanuussopimuksen 5 artiklan perusteella Euroopan unionin aluksille myönnetyt kalastusmahdollisuudet vahvistetaan kolmen vuoden ajaksi seuraavasti: – äyriäiset ja pohjakalalajit: a) katkaravun pakastustroolarit: 3700 brt vuodessa; b) kaloja ja pääjalkaisia pyytävät pakastustroolarit: 3500 brt vuodessa; – laajasti vaeltavat kalalajit (vuonna 1982 tehdyn Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksen liitteessä 1 luetellut lajit): a) nuottaa käyttävät tonnikalan pakastusalukset ja siima-alukset: 28 alusta; b) vapapyydyksiä käyttävät tonnikala-alukset: 12 alusta. 2. Edellä olevaa 1 kohtaa sovelletaan, jollei tämän pöytäkirjan 7 ja 9 artiklassa toisin määrätä. 2 artikla Taloudellinen korvaus – maksamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt 1. Kalastuskumppanuussopimuksen 7 artiklassa tarkoitettu taloudellinen korvaus tämän pöytäkirjan 1 artiklassa tarkoitetulla kaudella on 9 200 000 miljoonaa euroa vuodessa. 2. Taloudellinen korvaus sisältää a) vuotuisen 6 200 000 euron määrän pääsystä kalavaroihin Guinea-Bissaun talousvyöhykkeellä; ja b) vuotuisen 3 000 000 euron erityismäärän tukena Guinea-Bissaun alakohtaisen kalastuspolitiikan kehittämiseen. 3. Edellä olevaa 1 kohtaa sovelletaan, jollei tämän pöytäkirjan 7, 9, 14, 15 tai 17 artiklassa toisin määrätä. 4. Edellä olevan 2 kohdan a ja b alakohdan mukainen taloudellinen korvaus maksetaan ensimmäisenä vuonna 30 päivän kuluessa pöytäkirjan voimaantulosta ja seuraavina vuosina pöytäkirjan vuosipäivänä. 5. Guinea-Bissaun viranomaisilla on yksinomainen toimivalta päättää 2 kohdan a alakohdassa tarkoitetun taloudellisen korvauksen kohdentamisesta. 6. Tässä artiklassa määrätyt maksut suoritetaan Guinea-Bissaun keskuspankkiin avatulle yhdelle valtionkassan tilille, jonka viitetiedot kalastuksen valtiosihteeristö toimittaa vuosittain. 3 artikla Kestävän ja vastuullisen kalastuksen edistäminen Guinea-Bissaun vesillä 1. Sopimuspuolet hyväksyvät kolmen kuukauden kuluessa tämän pöytäkirjan voimaantulosta kalastuskumppanuussopimuksen 10 artiklassa määrätyssä sekakomiteassa monivuotisen alakohtaisen ohjelman ja sen soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt, jotka sisältävät erityisesti a) vuosittaiset ja monivuotiset suuntaviivat, joiden mukaisesti 2 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitettu taloudellinen korvaus käytetään; b) vuosittain ja useamman vuoden aikana saavutettavat tavoitteet, joilla pyritään ottamaan tietyn ajan kuluttua käyttöön kestävä ja vastuullinen kalastus ottaen huomioon prioriteetit, jotka on esitetty Guinea-Bissaun kansallisessa kalastuspolitiikassa tai muussa politiikassa, joka liittyy tai vaikuttaa vastuullisen ja kestävän kalastuksen käyttöönottoon; c) käytettävät kriteerit ja menettelyt, jotka mahdollistavat saavutettujen tulosten vuosittaisen arvioinnin. 2. Sopimuspuolten on hyväksyttävä sekakomiteassa kaikki monivuotiseen alakohtaiseen ohjelmaan ehdotetut muutokset. 3. Sekakomitea on vastuussa monivuotisen alakohtaisen ohjelman täytäntöönpanon seurannasta. Sopimuspuolet toteuttavat kyseistä seurantaa tarvittaessa tämän pöytäkirjan voimassaolon päättymisen jälkeen, kunnes 2 artiklan 2 kohdan b alakohdassa määrätty taloudellinen erityiskorvaus on käytetty kokonaan. 4 artikla Tieteellinen yhteistyö vastuullisen kalastuksen alalla 1. Sopimuspuolet sitoutuvat edistämään vastuullista kalastusta Guinea-Bissaun kalastusalueella syrjimättä mitään näillä vesillä kalastavia laivastoja ja noudattaen kalavarojen ja meriekosysteemien kestävän hoidon periaatteita. 2. Euroopan unioni ja Guinea-Bissau tekevät yhteistyötä tämän pöytäkirjan voimassaoloajan seuratakseen kalavarojen ja kalastuksen kehitystä Guinea-Bissaun talousvyöhykkeellä. 3. Sopimuspuolet sitoutuvat edistämään Kansainvälisen Atlantin tonnikalojen suojelukomission (ICCAT) ja Itäisen Keski-Atlantin kalastuskomitean (CECAF) suosituksia sekä vastuulliseen kalastuksenhoitoon liittyvää yhteistyötä osa-alueen tasolla ja erityisesti alueellisen kalastuskomitean (CSRP) puitteissa. 4. Sopimuspuolet kuulevat toisiaan sekakomiteassa toteuttaakseen tarvittaessa ja yhteisestä sopimuksesta uusia kalavarojen kestävää hoitoa edistäviä toimenpiteitä. 5 artikla Yhteinen tiedekomitea 1. Yhteinen tiedekomitea koostuu tutkijoista, joita kumpikin osapuoli nimeää yhtä monta. Yhteiseen tiedekomiteaan voidaan sopimuspuolten päätöksellä ottaa myös tarkkailijoita, erityisesti CECAFin kaltaisten alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen edustajia. 2. Yhteinen tiedekomitea kokoontuu kalastuskumppanuussopimuksen 4 artiklan 1 kohdan mukaisesti vähintään kerran vuodessa. Kokoukset pidetään pääsääntöisesti vuorotellen Guinea-Bissaussa ja Euroopan unionissa. Komitea voidaan jommankumman sopimuspuolen pyynnöstä kutsua koolle useamminkin. Sopimuspuolet vuorottelevat kokouksen puheenjohtajana. 3. Yhteisen tiedekomitean tehtävänä on erityisesti a) kerätä tietoja Guinea-Bissaun talousvyöhykkeellä toimivien, tämän pöytäkirjan soveltamisalaan kuuluvia lajeja pyytävien kansallisten ja ulkomaisten laivastojen pyyntiponnistuksista ja saaliista; b) ehdottaa, seurata tai analysoida kantojen arviointiprosessia edistäviä vuotuisia arviointikampanjoita, joiden avulla voidaan määritellä kalastusmahdollisuudet ja hyödyntämisvaihtoehdot, joilla taataan kalavarojen ja meren ekosysteemin säilyminen; c) laatia tältä pohjalta vuotuinen tieteellinen kertomus tämän sopimuksen soveltamisalaan kuuluvista kalastuksista; d) laatia omasta aloitteestaan tai sekakomitean tai jommankumman sopimuspuolen pyynnöstä tieteellisiä lausuntoja, jotka koskevat tämän pöytäkirjan soveltamisalaan kuuluvien kantojen ja kalastusten kestävän hyödyntämisen kannalta tarpeellisiksi katsottuja hoitotoimenpiteitä. 6 artikla Guinea-Bissaun määräämä kalastuskielto 1. Jos Guinea-Bissau päättää yhteisen tiedekomitean lausunnon perusteella kieltää kalastuksen kalavarojen säilyttämistoimenpiteenä, sekakomitea kokoontuu tutkimaan päätöksen perusteita, arvioimaan kalastuskiellon vaikutusta EU:n alusten toimintaan tämän sopimuksen puitteissa ja päättämään mahdollisista korjaavista toimenpiteistä. 2. Edellä 1 kohdassa määrätyissä tapauksissa sekakomitea sopii sopimuksessa määrätyn EU:n taloudellisen korvauksen oikeasuhteisesta alentamisesta ja tapauksen mukaan varustajille tarjottavasta hyvityksestä. 3. Jos Guinea-Bissau päättää tieteellisen lausunnon perusteella kalastuskiellosta, sitä sovelletaan syrjimättä kaikkiin asianomaiseen kalastukseen liittyviin aluksiin, mukaan lukien kansalliset alukset ja kolmansien maiden lipun alla purjehtivat alukset. 7 artikla Yhteisestä sopimuksesta toteutettava kalastusmahdollisuuksien mukauttaminen Edellä 1 artiklassa tarkoitettuja kalastusmahdollisuuksia voidaan mukauttaa sekakomitean yhteisestä sopimuksesta yhteisen tiedekomitean suosituksen perusteella. Tällöin 2 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettua taloudellista korvausta mukautetaan vastaavasti kyseisen ajan mukaan suhteutettuna, ja tarvittavat mukautukset sisällytetään tähän pöytäkirjaan ja sen liitteeseen. 8 artikla Koekalastus 1. Koekalastuksen tarkoituksena on testata uusien kalastuksien teknistä toteutettavuutta ja taloudellista kannattavuutta. 2. Euroopan komissio antaa Guinea-Bissaun viranomaisille tiedoksi koekalastuslisenssejä koskevat hakemukset sellaisen teknisen aineiston perusteella, jossa täsmennetään – aluksen tekniset ominaisuudet, – aluksen päällystön asiantuntemus kyseisen kalastuksen suhteen, – matkan teknisiä parametreja koskeva ehdotus (kesto, pyydys, tutkimusalueet jne.). 3. Koekalastustoimenpide voi kestää enintään kuusi kuukautta. Siitä peritään Guinea-Bissaun vahvistama maksu. 4. Aluksella on koko toimenpiteen ajan lippuvaltion tieteellinen tarkkailija ja Guinea-Bissaun valitsema tarkkailija. 5. Guinea-Bissaun viranomaiset vahvistavat koekalastustoimenpiteen aikana sallitut saaliit. Koekalastustoimenpiteen puitteissa ja aikana saadut saaliit ovat varustajan omaisuutta. Kaloja, joiden koko on säännösten vastainen tai joiden kalastus ei ole Guinea-Bissaun voimassaolevan lainsäädännön mukaisesti sallittua, ei saa pitää aluksella eikä kaupan. 6. Toimenpiteen yksityiskohtaiset tulokset toimitetaan sekakomitealle ja yhteiselle tiedekomitealle analyysia varten. 9 artikla Uudet kalastusmahdollisuudet Jos eurooppalaiset kalastusalukset ovat kiinnostuneita kalastustoimista, joita ei mainita tämän pöytäkirjan 1 artiklassa, sopimuspuolet kuulevat yhteistä tiedekomiteaa. Sopimuspuolet sopivat näihin uusiin kalastusmahdollisuuksiin sovellettavista edellytyksistä ja muuttavat tätä pöytäkirjaa ja sen liitettä. 10 artikla Euroopan unionin toimijoiden taloudellinen integroituminen Guinea-Bissaun kalatalousalaan 1. Sopimuspuolet sitoutuvat edistämään unionin toimijoiden taloudellista integroitumista Guinea-Bissaun koko kalatalousalaan ja erityisesti eurooppalaisten alusten vuokraamista tai yhteisyritysten perustamista. 2. Sopimuspuolet tekevät yhteistyötä lisätäkseen eurooppalaisten yksityisten toimijoiden tietoisuutta kaupallisista ja teollisista mahdollisuuksista erityisesti suorien investointien osalta Guinea-Bissaun koko kalatalousalalla. 3. Guinea-Bissau voi saman tavoitteen saavuttamiseksi myöntää kannustimia tällaisia investointeja tekeville toimijoille. 4. Toimijoiden kalastusalalla tekemien suorien investointien esteiden ja niiden ylittämisen mahdollistavien toimenpiteiden määrittelemiseksi sopimuspuolet päättävät perustaa vuoden 2012 loppuun mennessä pohdintaryhmän, johon kutsutaan osallistujiksi talouden toimijoita. Ryhmä pyrkii ehdottamaan mahdollisia rahoitusmuotoja määriteltyjen toimien toteuttamiseksi. 11 artikla Tiedonvaihdon sähköistäminen 1. Guinea-Bissau ja EU sitoutuvat ottamaan mahdollisimman pian käyttöön järjestelmät, jotka ovat tarpeen kaikkien sopimuksen täytäntöönpanoon liittyvien tietojen ja asiakirjan sähköiseen vaihtoon. 2. Asiakirjan sähköisen version katsotaan vastaavan kaikilta kohdiltaan asiakirjan paperiversiota. 3. Guinea-Bissau ja EU ilmoittavat toisilleen viipymättä kaikista sähköisen järjestelmän toimintahäiriöistä. Sopimuksen täytäntöönpanoon liittyvät tiedot ja asiakirjat korvataan tällöin automaattisesti niiden paperiversioilla liitteessä määriteltyjen yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti. 12 artikla Tietojen luottamuksellisuus Guinea-Bissau sitoutuu siihen, että kaikkia EU:n aluksiin ja niiden kalastustoimiin liittyviä, sopimuksen yhteydessä saatuja tietoja käsitellään kaikkina aikoina huolellisesti luottamuksen ja tietosuojan periaatteiden mukaisesti. 13 artikla Sovellettavat kansallisen lainsäädännön säännökset 1. Guinea-Bissaun vesillä toimivien Euroopan unionin kalastusalusten toimintaa säännellään Guinea-Bissaussa sovellettavalla lainsäädännöllä, paitsi jos kalastuskumppanuussopimuksessa tai tässä pöytäkirjassa tai sen liitteessä ja lisäyksissä toisin määrätään. 2. Guinea-Bissaun viranomaiset ilmoittavat Euroopan komissiolle kaikista kalastusalan lainsäädäntöön tehdyistä muutoksista tai kyseisen alan uudesta lainsäädännöstä. 14 artikla Taloudellisen korvauksen maksamisen keskeyttäminen ja tarkistaminen 1. Edellä 2 artiklan 2 kohdan a ja b alakohdassa tarkoitettua taloudellista korvausta voidaan tarkistaa tai se voidaan keskeyttää sekakomiteassa käytyjen neuvottelujen jälkeen, jos yksi tai useampi seuraavista edellytyksistä täyttyy: a) epätavalliset olosuhteet, jotka eivät ole luonnonilmiöitä, estävät kalastustoiminnan harjoittamisen Guinea-Bissaun talousvyöhykkeellä; b) toinen sopimuspuolista pyytää pöytäkirjan määräysten uudelleentarkastelua niiden mahdollista muuttamista varten sen vuoksi, että tämän pöytäkirjan tekemiseen johtaneita poliittisia linjauksia on muutettu merkittävästi; c) Euroopan unioni havaitsee Guinea-Bissaussa ihmisoikeuksien ja kansanvallan periaatteiden olennaisen ja perustavanlaatuisen rikkomuksen, jollaisia ovat muun muassa Cotonoun sopimuksen 9 artiklassa määrätyt rikkomukset. 2. Euroopan unioni varaa oikeuden tarkistaa tämän pöytäkirjan 2 artiklan 2 kohdan b alakohdassa määrättyä taloudellista korvausta tai keskeyttää sen maksamisen osittain tai kokonaan, jos a) saadut tulokset eivät sekakomitean arvioinnin mukaan ole suunnitelmien mukaisia ja/tai; b) kyseistä taloudellista korvausta ei ole pantu täytäntöön. 3. Taloudellista korvausta aletaan jälleen maksaa sopimuspuolten todettua yksimielisesti kuulemisten jälkeen, että 1 kohdassa tarkoitettuja tapahtumia edeltävä tilanne on palautunut ja/tai se on perusteltua 2 kohdassa tarkoitettujen rahoituksen toteuttamisen tulosten nojalla. Edellä 2 artiklan 2 kohdan b alakohdassa määrättyä taloudellista erityiskorvausta ei kuitenkaan voida maksaa, jos pöytäkirjan voimassaolon päättymisestä on kulunut kuusi kuukautta. 4. Eurooppalaisille aluksille myönnetyt kalastusluvat voidaan keskeyttää samalla kun 2 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisen taloudellisen korvauksen maksaminen keskeytetään. Jos kalastuslupia aletaan jälleen soveltaa, niiden voimassaoloaikaa pidennetään kalastustoiminnan keskeytymistä vastaavalla ajalla. 15 artikla Pöytäkirjan täytäntöönpanon keskeyttäminen 1. Tämän pöytäkirjan soveltaminen voidaan keskeyttää jommankumman sopimuspuolen aloitteesta sekakomiteassa käytyjen kuulemisten jälkeen, jos yksi tai useampi seuraavista edellytyksistä täyttyy: a) epätavalliset olosuhteet, jotka eivät ole luonnonilmiöitä, estävät kalastustoiminnan harjoittamisen Guinea-Bissaun talousvyöhykkeellä; b) toinen sopimuspuolista pyytää pöytäkirjan määräysten uudelleentarkastelua niiden mahdollista muuttamista varten sen vuoksi, että tämän pöytäkirjan tekemiseen johtaneita poliittisia linjauksia on muutettu merkittävästi; c) toinen sopimuspuoli tekee ihmisoikeuksien ja kansanvallan periaatteiden olennaisen ja perustavanlaatuisen rikkomuksen, jollaisia ovat muun muassa Cotonoun sopimuksen 9 artiklassa määrätyt rikkomukset; d) Euroopan unioni on laiminlyönyt 2 artiklan 2 kohdan a alakohdassa määrätyn taloudellisen korvauksen maksamisen muista kuin tämän pöytäkirjan 14 artiklassa määrätyistä syistä; e) sopimuspuolten välillä on jatkuva erimielisyys, jota ei ole saatu ratkaistua sekakomiteassa; f) toinen sopimuspuoli ei noudata tämän pöytäkirjan määräyksiä. 2. Pöytäkirjan soveltamisen keskeyttäminen muista kuin edellä 1 kohdan c alakohdassa mainituista syistä edellyttää, että asianomainen sopimuspuoli ilmoittaa aikeestaan kirjallisesti viimeistään kolme kuukautta ennen päivää, jona kyseinen keskeytys tulisi voimaan. Pöytäkirjan soveltamisen keskeyttämistä 1 kohdan c alakohdassa esitetyistä syistä sovelletaan viipymättä sen jälkeen, kun keskeyttämispäätös on tehty. 3. Jos pöytäkirjan soveltaminen keskeytetään, osapuolet jatkavat neuvotteluja löytääkseen erimielisyyteen sovintoratkaisun. Kun ratkaisu löydetään, pöytäkirjaa aletaan jälleen soveltaa, ja taloudellisen korvauksen määrää alennetaan vastaavasti suhteessa pöytäkirjan soveltamisen keskeytymisen kestoon. 16 artikla Kesto Tätä pöytäkirjaa ja sen liitettä sovelletaan kolmen vuoden ajan 18 artiklan mukaisesta väliaikaisesta soveltamisesta, jollei sitä sanota irti 17 artiklan mukaisesti. 17 artikla Irtisanominen 1. Tämän pöytäkirjan irtisanomista varten asianomaisen sopimuspuolen on ilmoitettava toiselle sopimuspuolelle kirjallisesti aikeestaan irtisanoa pöytäkirja vähintään kuusi kuukautta ennen päivää, jona irtisanominen tulee voimaan. 2. Edellä olevassa kohdassa tarkoitetun ilmoituksen lähettäminen avaa sopimuspuolten väliset neuvottelut. 18 artikla Väliaikainen soveltaminen Tätä pöytäkirjaa sovelletaan väliaikaisesti sen allekirjoituspäivästä alkaen. 19 artikla Voimaantulo Tämä pöytäkirja ja sen liite tulevat voimaan päivänä, jona osapuolet ilmoittavat toisilleen tätä varten tarvittavien menettelyjen saattamisesta päätökseen. LIITE I EUROOPAN UNIONIN ALUSTEN KALASTUSTOIMINNAN HARJOITTAMISTA KOSKEVAT EDELLYTYKSET GUINEA-BISSAUN KALASTUSALUEELLA I LUKU Yleiset määräykset 1. Toimivaltaisen viranomaisen nimeäminen 1. Tämän liitteen soveltamiseksi ja jollei toisin määrätä, viittauksia Euroopan unionin (EU) tai Guinea-Bissaun toimivaltaiseen viranomaiseen pidetään i. EU:n osalta viittauksina Euroopan komissioon tarvittaessa EU:n Guinea-Bissaussa sijaitsevan lähetystön välityksellä; ii. Guinea-Bissaun osalta viittauksina kalastusalasta vastaavaan valtioneuvoston ministeriöön. 2. Kansallinen talousvyöhyke Guinea-Bissau toimittaa EU:lle ennen pöytäkirjan voimaantuloa talousvyöhykkeensä ja perusviivojensa maantieteelliset koordinaatit. 3. Paikallisen edustajan nimeäminen Tonnikala-aluksia lukuun ottamatta kaikilla EU:n aluksilla, jotka haluavat saada tämän pöytäkirjan mukaisen kalastusluvan, on oltava Guinea-Bissauhun sijoittautunut edustaja. 4. Pankkitili Guinea-Bissau ilmoittaa ennen pöytäkirjan voimaantuloa EU:lle tiedot pankkitilistä/-tileistä, jolle/joille kalastusaluksille sopimuksen mukaisesti lankeavat määrät maksetaan. Pankkisiirtoihin liittyvät kustannukset ovat varustajien vastuulla. II LUKU Kalastusluvat 1. Ennakkoedellytys kalastusluvan saamiseksi - kelpoisuusehdot täyttävät alukset Sopimuksen 6 artiklassa tarkoitetut kalastusluvat myönnetään sillä edellytyksellä, että alus on kirjattu EU:n kalastusalusrekisteriin ja että kaikki varustajaa, päällikköä tai alusta itseään koskevat, Guinea-Bissaussa sopimuksen mukaisesti harjoitettuun kalastukseen liittyvät aikaisemmat velvollisuudet on täytetty. 2. Kalastuslupahakemus 2.1 EU toimittaa lisäyksessä olevaa lomaketta käyttäen Guinea-Bissaulle vähintään 20 päivää ennen luvalle haetun voimassaoloajan alkamista kalastuslupahakemuksen jokaisesta aluksesta, joka haluaa harjoittaa sopimuksen nojalla kalastustoimintaa. 2.2 Jokaiseen voimassa olevan pöytäkirjan mukaiseen ensimmäiseen kalastuslupahakemukseen tai hakemukseen, joka tehdään asianomaisen aluksen teknisen muuttamisen jälkeen, on liitettävä i. todistus kiinteämääräisen maksun suorittamisesta haetun luvan voimassaoloajalta; ii. aluksen paikallisen edustajan nimi ja osoite, jos sellainen on; iii. troolarien osalta todiste siitä, että tarkkailijaan liittyvistä kustannuksista on maksettu kiinteämääräinen korvaus etukäteen; iv. troolarien osalta lippuvaltion antama todistus aluksen vetoisuudesta; v. troolarien osalta vaatimustenmukaisuustodistus, jonka Guinea-Bissau on antanut aluksen teknisen tarkastuskäynnin jälkeen; vi. mikä tahansa muu sopimuksen nojalla vaadittu asiakirja. 2.3 Uusittaessa voimassa olevan pöytäkirjan mukaista kalastuslupaa sellaisen aluksen osalta, jonka tekniset ominaisuudet eivät ole muuttuneet, uudistamishakemukseen liitetään yksinomaan todistus kiinteämääräisen maksun ja tapauksen mukaan tarkkailijaan liittyvistä kustannuksista suoritettavan kiinteämääräisen korvauksen maksamisesta. 3. Kiinteämääräinen ennakkomaksu 3.1 Kiinteämääräisen maksun määrä vahvistetaan tämän liitteen lisäyksessä olevissa teknisissä selvityksissä kullekin alusluokalle vahvistetun vuotuisen määrän perusteella. Se sisältää kansalliset ja paikalliset verot lukuun ottamatta satamamaksuja ja palveluja. 3.2 Jos kalastuslupa on voimassa alle vuoden, kiinteämääräisen maksun määrää mukautetaan suhteessa haettuun voimassaoloaikaan. Siihen lisätään tapauksen mukaan korotus neljännes- tai puolivuosittaisen keston perusteella vastaavissa teknisissä selvityksissä vahvistettujen tariffien mukaan. 4. Alustava luettelo aluksista, joilla on lupa kalastaa 4.1 Guinea-Bissau laatii alusluokkakohtaisen alustavan luettelon kalastuslupaa hakeneista aluksista välittömästi kalastuslupahakemukset saatuaan. Luettelo toimitetaan viipymättä kalastuksen valvonnasta vastaavalle kansalliselle viranomaiselle ja EU:lle. 4.2 EU toimittaa alustavan luettelon varustajalle tai tämän edustajalle. Jos EU:n toimistot ovat kiinni, Guinea-Bissau voi toimittaa alustavan luettelon suoraan varustajalle tai tämän edustajalle ja antaa siitä jäljennöksen EU:lle. 5. Kalastusluvan myöntäminen 5.1 Guinea-Bissau myöntää EU:lle kalastusluvan 20 päivän kuluessa täydellisten hakemusasiakirjojen vastaanottamisesta. 5.2 Jos kalastuslupa uusitaan pöytäkirjan soveltamisaikana, uudessa kalastusluvassa on viitattava selkeästi alkuperäiseen kalastuslupaan. 5.3 EU toimittaa kalastusluvan varustajalle tai tämän edustajalle. Jos EU:n toimistot ovat kiinni, Guinea-Bissau voi toimittaa kalastusluvan suoraan varustajalle tai tämän edustajalle ja antaa siitä jäljennöksen EU:lle. 6. Luettelo aluksista, joilla on lupa kalastaa Kalastusluvan myönnettyään Guinea-Bissau vahvistaa kunkin alusluokan osalta viipymättä lopullisen luettelon aluksista, joilla on lupa kalastaa Guinea-Bissaun alueella. Luettelo toimitetaan viipymättä kalastuksen valvonnasta vastaavalle kansalliselle viranomaiselle ja EU:lle, ja se korvaa edellä mainitun alustavan luettelon. 7. Kalastusluvan voimassaoloaika 7.1 Kalastusluvat myönnetään neljännesvuodeksi, puoleksi vuodeksi tai vuodeksi. 7.2 Voimassaoloajan alkamisen määrittämiseksi vuoden pituisella jaksolla tarkoitetaan i. pöytäkirjan ensimmäisen soveltamisvuoden aikana sen voimaantulopäivän ja saman vuoden 31 päivän joulukuuta välistä jaksoa; ii. sen jälkeen kutakin kokonaista kalenterivuotta; iii. pöytäkirjan viimeisen soveltamisvuoden aikana 1 päivän tammikuuta ja pöytäkirjan voimassaolon päättymispäivän välistä jaksoa. 7.3 Neljännes- ja puolivuosittaiset voimassaolojaksot alkavat kuukauden ensimmäisenä päivänä. Kalastuslupa ei kuitenkaan voi olla voimassa antamisvuoden 31 päivän joulukuuta jälkeen. 8. Kalastusluvan säilyttäminen aluksella 8.1 Kalastuslupa on aina säilytettävä aluksella. 8.2 Tonnikala- tai pintasiima-aluksen sallitaan kuitenkin kalastaa heti, kun se on merkitty edellä tarkoitettuun alustavaan luetteloon. Alustava luettelo on säilytettävä aluksella, kunnes sille toimitetaan sen kalastuslupa. 9. Kalastusluvan siirtäminen 9.1 Kalastuslupa myönnetään aluskohtaisesti, eikä se ole siirrettävissä. 9.2 Ylivoimaisen esteen johdosta ja EU:n pyynnöstä kalastuslupa kuitenkin korvataan uudella, korvattavan aluksen kaltaiselle toiselle alukselle myönnettävällä luvalla. 9.3 Siirtäminen tapahtuu siten, että varustaja tai tämän Guinea-Bissauhun sijoittautunut edustaja palauttaa korvattavan kalastusluvan, ja Guinea-Bissau laatii viipymättä korvaavan luvan. Korvaava lupa toimitetaan viipymättä varustajalle tai tämän edustajalle korvattavan luvan palauttamisen yhteydessä. Korvaava lupa tulee voimaan päivänä, jona korvattava lupa palautetaan. 9.4 Jos korvaavan troolarin vetoisuus on suurempi kuin korvattavan troolarin, maksun lisäosa lasketaan suhteessa vetoisuuden eroon ja jäljellä olevaan voimassaoloaikaan. Varustaja maksaa lisämaksun kalastusluvan siirron yhteydessä. 9.5 Guinea-Bissau saattaa viipymättä ajan tasalle luettelon aluksista, joilla on lupa kalastaa. Uusi luettelo toimitetaan viipymättä kalastuksen valvonnasta vastaavalle kansalliselle viranomaiselle ja EU:lle. 10. Huoltoalukset 10.1 Guinea-Bissau sallii EU:n pyynnöstä, että kalastusluvan saaneilla EU:n aluksilla on apunaan huoltoaluksia. Huoltoalusten on purjehdittava jonkin EU:n jäsenvaltion lipun alla tai kuuluttava johonkin EU:n yritykseen, eivätkä ne voi olla varustettuja kalastuksen harjoittamista varten. 10.2 Guinea-Bissau laatii luettelon sallituista huoltoaluksista ja toimittaa sen viipymättä kalastuksen valvonnasta vastaavalle kansalliselle viranomaiselle ja EU:lle. 10.3 Huoltoaluksilla on säilytettävä Guinea-Bissaun lainsäädännön mukaisesti tätä tarkoitusta varten myönnetty lupa. 11. Tekninen tarkastuskäynti (troolarit) 11.1 EU:n troolarien on kerran vuodessa tai sen jälkeen, kun aluksen vetoisuus on muuttunut, tai jos käytetään kalastusluokan muutoksen aiheuttavia muita pyydyksiä, mentävä Guinea-Bissaun satamaan teknistä tarkastuskäyntiä varten Guinea-Bissaun voimassa olevan lainsäädännön mukaisesti. 11.2 Teknisen tarkastuskäynnin tarkoituksena on tarkistaa aluksen teknisten ominaisuuksien ja aluksella olevien pyydysten vaatimustenmukaisuus ja kansallisten merimiesten palveluksen ottamista koskevien määräysten noudattaminen. 11.3 Guinea-Bissaun on tehtävä tekninen tarkastuskäynti 48 tunnin kuluessa troolarin satamaan saapumisesta. 11.4 Guinea-Bissau antaa viipymättä teknisen tarkastuskäynnin päätyttyä aluksen päällikölle vaatimustenmukaisuustodistuksen ja toimittaa sen jäljennöksen EU:lle. 11.5 Vaatimustenmukaisuustodistus on voimassa yhden vuoden. Jos alus siirretään katkarapuryhmästä pois tai katkarapuryhmään, tarvitaan uusi vaatimustenmukaisuustodistus. Uusi vaatimustenmukaisuustodistus tarvitaan myös silloin kun alus on poistunut Guinea-Bissaun talousvyöhykkeeltä yli 45 päivän ajaksi. 11.6 Vaatimustenmukaisuustodistus on aina säilytettävä aluksella. 11.7 Teknisen tarkastuskäynnin kustannuksista vastaa varustaja, ja kustannusten määrä on Guinea-Bissaun lainsäädännössä vahvistettujen tariffien mukainen. Kustannukset eivät voi korkeammat kuin kansallisten alusten tai kolmannen maan lipun alla purjehtivien alusten samasta palvelusta maksamat määrät. III LUKU Tekniset toimenpiteet 1. Kalastusluvan saaneisiin aluksiin sovellettavat aluetta, pyydyksiä ja sivusaaliita koskevat tekniset toimenpiteet määritellään kalastusluokittain tämän liitteen lisäyksessä olevissa teknisissä selvityksissä. 2. Tonnikala- ja pintasiima-alusten on noudatettava kaikkia ICCATin suosituksia. IV LUKU Saalisilmoitukset 1. Kalastuspäiväkirja 1.1 Sopimuksen nojalla kalastavan EU:n aluksen päällikön on pidettävä kalastuspäiväkirjaa, jonka kalastusluokkakohtainen malli on tämän liitteen lisäyksessä. Päällikön on täytettävä kalastuspäiväkirja jokaiselta päivältä, jonka alus on Guinea-Bissaun kalastusalueella. 1.2 Päällikön on kirjattava joka päivä kalastuspäiväkirjaan kunkin pyydetyn ja aluksella pidetyn, FAO:n kolmikirjaimisella koodilla merkityn lajin määrä kilogrammoina elopainoa tai tarvittaessa kappalemääränä. Päällikön on mainittava kunkin ensisijaisen lajin osalta myös se, että saaliita ei ole saatu. 1.3 Päällikön on kirjattava kalastuspäiväkirjaan joka päivä tarvittaessa myös kunkin lajin mereen heitetyt määrät kilogrammoina elopainoa tai tarvittaessa kappalemääränä. 1.4 Kalastuspäiväkirja on täytettävä selkeästi suuraakkosin, ja päällikön on allekirjoitettava se. 1.5 Päällikkö vastaa kalastuspäiväkirjaan merkittyjen tietojen paikkansapitävyydestä. 2. Saalisilmoitukset 2.1 Päällikön on ilmoitettava aluksen saaliit luovuttamalla Guinea-Bissaulle kalastuspäiväkirjansa, jotka liittyvät Guinea-Bissaun kalastusalueella oloon. 2.2 Kalastuspäiväkirjat on toimitettava seuraavien menettelyjen mukaisesti: i. jos alus poikkeaa jossakin Guinea-Bissaun satamassa, kunkin kalastuspäiväkirjan alkuperäiskappale on luovutettava Guinea-Bissaun paikalliselle edustajalle, joka antaa siitä kirjallisen vastaanottoilmoituksen; ii. jos alus poistuu Guinea-Bissaun kalastusalueelta poikkeamatta sitä ennen jossakin Guinea-Bissaun satamassa, kunkin kalastuspäiväkirjan alkuperäiskappale on 14 päivän kuluessa mihin tahansa muuhun satamaan saapumisesta ja joka tapauksessa 30 päivän kuluessa Guinea-Bissaun alueelta poistumisesta lähetettävä a) Guinea-Bissauhun postitse; b) tai faksilla Guinea-Bissaun ilmoittamaan numeroon; c) tai sähköpostilla. 2.3 Jos Guinea-Bissau pystyy vastaanottamaan saalisilmoituksia sähköpostitse, päällikön on toimitettava kalastuspäiväkirjat Guinea-Bissaulle sen ilmoittamaan sähköpostiosoitteeseen. Guinea-Bissaun on vahvistettava viipymättä vastaanottaneensa ne vastaamalla sähköpostiviestiin. 2.4 Päällikön on lähetettävä EU:lle jäljennös kaikista kalastuspäiväkirjoista. Tonnikala-alusten ja pintasiima-alusten päälliköiden on lähetettävä jäljennös kaikista kalastuspäiväkirjoistaan myös jollekin seuraavista tutkimuslaitoksista: i. IRD (Institut de recherche pour le développement); ii. IEO (Instituto Español de Oceanografia); tai iii. INIAP (Instituto Nacional de investigação agrária e das Pescas). 2.5 Jos alus palaa Guinea-Bissaun alueelle aluksen kalastusluvan voimassaoloaikana, on tehtävä uusi toiminta- ja saalisilmoitus. 2.6 Ellei tämän luvun määräyksiä noudateta, Guinea-Bissau voi peruuttaa asianomaisen aluksen kalastusluvan siihen asti, kun puuttuvat saalisilmoitukset toimitetaan, ja rangaista varustajaa kansallisessa lainsäädännössä tätä varten vahvistettujen säännösten mukaisesti. Rikkomuksen toistuessa Guinea-Bissau voi kieltäytyä uusimasta kalastuslupaa. Guinea-Bissaun on ilmoittava viipymättä EU:lle kaikista tässä yhteydessä sovelletuista seuraamuksista. 3. Siirtyminen sähköiseen järjestelmään EU:n alukset kirjaavat ja toimittavat 1 päivästä tammikuuta 2013 alkaen Guinea-Bissaulle sopimuksen mukaisesti toteutettuihin kalastustoimiin liittyvät tiedot sähköisesti tämän liitteen lisäyksessä olevien määräysten mukaisesti. 4. Tonnikala- ja pintasiima-aluksille lankeavien maksujen tilitys 4.1 EU vahvistaa edellä tarkoitettujen tutkimuslaitosten varmentamien saalisilmoitusten perusteella kullekin tonnikala- ja pintasiima-alukselle lankeavien maksujen lopullisen tilityksen edelliselle kalenterivuodelle ajoittuneen kalastusvuoden osalta. 4.2 EU antaa lopullisen tilityksen tiedoksi Guinea-Bissaulle ja varustajalle ennen sitä vuotta, jona saaliit on saatu, seuraavan vuoden 15 päivää kesäkuuta. 4.3 Jos lopullisessa tilityksessä vahvistettu summa on kalastusluvan saamiseksi maksettua kiinteämääräistä maksua suurempi, varustaja suorittaa loppumaksun viipymättä Guinea-Bissaulle. Jos lopullisessa tilityksessä vahvistettu summa on kiinteämääräistä maksua pienempi, erotusta ei palauteta varustajalle. V LUKU Purkaminen ja jälleenlaivaus 1. Jos EU:n alus haluaa purkaa saaliitaan Guinea-Bissaun satamassa tai jälleenlaivata Guinea-Bissaun alueella pyytämiään saaliita, aluksen päällikön on ilmoitettava Guinea-Bissaulle vähintään 24 tuntia ennen purkamista tai jälleenlaivausta seuraavat tiedot: a) saaliit purkavan tai jälleenlaivaavan kalastusaluksen nimi; b) purkamis- tai jälleenlaivaussatama; c) purkamista tai jälleenlaivausta varten suunniteltu päivä ja kellonaika; d) kunkin purettavan tai jälleenlaivattavan lajin määrä (ilmoitettu kilogrammoina elopainoa tai tarvittaessa kappalemääränä) (FAO:n kolmikirjaimisella koodilla merkittynä); e) jälleenlaivauksen osalta saaliit vastaanottavan aluksen nimi. 2. Kun saaliita jälleenlaivataan, päällikön on varmistettava, että vastaanottavalla aluksella on toimivaltaisten viranomaisten tällaista toimintaa varten myöntämä lupa. 3. Jälleenlaivaus on tehtävä Guinea-Bissaun satamien redillä. Saaliiden jälleenlaivaus merellä on kielletty. 4. Näiden määräysten rikkominen johtaa Guinea-Bissaun lainsäädännössä tätä varten säädettyjen seuraamusten soveltamiseen. VI LUKU Satelliittiseurantajärjestelmä (VMS) 1. Alusten sijainti-ilmoitukset – VMS-järjestelmä 1.1 Kalastusluvan saaneilla EU:n aluksilla on Guinea-Bissaun alueella ollessaan oltava satelliittiseurantalaitteet (Vessel Monitoring System - VMS), joilla varmistetaan, että alusten sijainti on automaattisesti ja jatkuvasti niiden lippuvaltion kalastuksenseurantakeskuksen (Fisheries Monitoring Center – FMC) tiedossa. 1.2 Sijainti-ilmoituksen on täytettävä seuraavat vaatimukset: i. siinä on annettava a) aluksen tunnistetiedot; b) aluksen viimeisin maantieteellinen sijainti (pituus- ja leveyspiiri), jonka virheen on oltava alle 500 metriä ja luotettavuusvälin 99 prosenttia; c) sijainnin kirjaamisen päivä ja kellonaika; d) aluksen nopeus ja kurssi; ii. se on annettava lisäyksessä olevan mallin muodossa. 1.3 Guinea-Bissaun alueelle saavuttaessa kirjattava sijainti merkitään koodilla "ENT". Kaikki sitä seuraavat sijainnit merkitään koodilla "POS" lukuun ottamatta ensimmäistä kirjattua sijaintia Guinea-Bissaun alueelta poistumisen jälkeen, joka merkitään koodilla "EXI". 1.4 Lippuvaltion kalastuksenseurantakeskus huolehtii sijainti-ilmoitusten automaattisesta käsittelystä ja tarvittaessa sähköisestä toimittamisesta. Sijainti-ilmoitukset on kirjattava suojatussa muodossa ja säilytettävä kolmen vuoden ajan. 2. Aluksen sijainnin ilmoittaminen VMS-järjestelmän rikkoutuessa 2.1 Päällikön on varmistettava, että hänen aluksensa VMS-järjestelmä on jatkuvasti täysin toimintakykyinen ja että sijainti-ilmoitukset välittyvät lippuvaltion kalastuksenseurantakeskukselle asianmukaisesti. 2.2 Jos aluksen VMS-järjestelmä menee rikki, se on korjattava tai korvattava yhden kuukauden kuluessa. Jos kyseinen määräaika ylitetään eikä järjestelmää ole korjattu, alus ei saa enää kalastaa Guinea-Bissaun alueella. 2.3 Guinea-Bissaun alueella kalastavien alusten, joiden VMS-järjestelmä on viallinen, on toimitettava kaikki 1.2 kohdassa esitetyt tiedot sisältävät sijainti-ilmoituksensa lippuvaltion kalastuksenseurantakeskukselle sähköpostitse, radioitse tai faksitse vähintään joka neljäs tunti. 3. Sijainti-ilmoitusten turvallinen toimittaminen Guinea-Bissaun kalastuksenseurantakeskukselle 3.1 Heti kun Guinea-Bissaun kalastuksenseurantakeskus on toiminnassa, lippuvaltion kalastuksenseurantakeskuksen on toimitettava asianomaisten alusten sijainti-ilmoitukset automaattisesti Guinea-Bissaun kalastuksenseurantakeskukselle. Lippuvaltion ja Guinea-Bissaun kalastuksenseurantakeskukset antavat toisilleen sähköpostiosoitteensa ja ilmoittavat viipymättä kaikista niihin tehdyistä muutoksista. 3.2 Sijainti-ilmoitukset toimitetaan lippuvaltion ja Guinea-Bissaun kalastuksenseurantakeskusten välillä sähköisesti turvallisen viestintäjärjestelmän avulla. 3.3 Jos alus ei ole ilmoittanut poistuneensa alueelta, Guinea-Bissaun ja lippuvaltion kalastuksenseurantakeskukset ilmoittavat toisilleen viipymättä kaikista keskeytyksistä asianomaisen, kalastusluvan saaneen aluksen perättäisten sijainti-ilmoitusten vastaanottamisessa. 4. Viestintäjärjestelmän toimintahäiriö 4.1 Guinea-Bissau varmistaa, että sen sähköiset laitteet ovat yhteensopivia lippuvaltion kalastuksenseurantakeskuksen laitteiden kanssa ja ilmoittaa EU:lle viipymättä kaikista viestintään ja sijainti-ilmoitusten vastaanottamiseen liittyvistä toimintahäiriöistä teknisen ratkaisun löytymiseksi mahdollisimman pian. Jos asiasta syntyy riita, se viedään sekakomitean käsittelyyn. 4.2 Päällikön katsotaan olevan vastuussa kaikenlaisesta aluksen VMS-järjestelmään puuttumisesta, jonka tarkoituksena on häiritä sen toimintaa tai väärentää sijainti-ilmoituksia. Kaikkiin rikkomuksiin sovelletaan Guinea-Bissaun lainsäädännössä vahvistettuja seuraamuksia. 5. Sijainti-ilmoitusten toimittamistiheyden tarkistaminen 5.1 Guinea-Bissau voi rikkomuksen todistamiseksi esittämiensä perusteltujen seikkojen pohjalta osoittaa lippuvaltion kalastuksenseurantakeskukselle pyynnön, jonka jäljennös toimitetaan EU:lle ja jonka mukaan aluksen sijainti-ilmoitusten toimittamistiheys olisi nostettava määritellyn tarkkailujakson ajaksi 30 minuuttiin. Guinea-Bissaun on toimitettava kyseiset todisteet lippuvaltion kalastuksenseurantakeskukselle ja EU:lle. Lippuvaltion kalastuksenseurantakeskuksen on viipymättä noudatettava sijainti-ilmoitusten Guinea-Bissaulle toimittamisessa nostettua toimittamistiheyttä. Guinea-Bissau ilmoittaa tarkkailun lopettamisesta välittömästi lippuvaltion kalastuksenvalvontakeskukselle ja EU:lle. 5.2 Tarkkailujakson päättyessä Guinea-Bissau ilmoittaa lippuvaltion kalastuksenseurantakeskukselle ja EU:lle mahdollisista jatkotoimista. VII LUKU Valvonta 1. Alueelle saapuminen ja siltä poistuminen 1.1 Kaikista kalastusluvan saaneiden EU:n alusten Guinea-Bissaun kalastusalueelle saapumisista ja siltä poistumisista on ilmoitettava Guinea-Bissaulle 24 tuntia ennen saapumista tai poistumista. Tonnikala- ja pintasiima-aluksilla kyseinen määräaika on 6 tuntia. 1.2 Saapumisestaan tai poistumisestaan ilmoittavan aluksen on annettava erityisesti seuraavat tiedot: i. suunnitellun saapumisen tai poistumisen päivä, kellonaika ja paikka; ii. kunkin aluksella pidetyn, FAO:n kolmikirjaimisella koodilla merkityn lajin määrä kilogrammoina elopainoa tai tarvittaessa kappalemääränä; iii. tuotteiden jalostusaste. 1.3 Ilmoitus on toimitettava ensisijaisesti sähköpostilla tai jos se ei ole mahdollista, faksitse tai radioitse Guinea-Bissaun ilmoittamaan sähköpostiosoitteeseen, faksinumeroon tai radiotaajuuteen. Guinea-Bissau ilmoittaa asianomaisille aluksille ja EU:lle viipymättä kaikista sähköpostiosoitteeseen, faksinumeroon tai radiotaajuuteen tehdyistä muutoksista. 1.4 Alus, joka tavataan kalastamasta Guinea-Bissaun alueelta ilman ennakolta tehtyä saapumisilmoitusta, katsotaan ilman lupaa kalastavaksi alukseksi. 2. Tarkastukset 2.1 Guinea-Bissaun vesillä kalastustoimintaa harjoittavien Euroopan unionin alusten päälliköiden on sallittava kalastustoiminnan tarkastamisesta vastaavien Guinea-Bissaun viranomaisten alukselle pääsy ja helpotettava näiden tehtävien suorittamista. 2.2 Näiden viranomaisten läsnäolo aluksella ei saa kestää kauempaa kuin on tehtävien suorittamiseksi tarpeen. 2.3 Kunkin tarkastuksen jälkeen aluksen päällikölle annetaan virallinen tarkastusraportti. VIII LUKU Rikkomukset 1. Rikkomusten käsittely 1.1 Kaikki tämän liitteen määräysten rikkomukset, joihin kalastusluvan saanut EU:n alus on syyllistynyt, on mainittava tarkastusraportissa. 1.2 Tarkastusraportissa oleva päällikön allekirjoitus ei rajoita varustajan oikeutta puolustautua paljastuneen rikkomuksen suhteen. 2. Aluksen pysäyttäminen – tiedotuskokous 2.1 Jos kansallisessa lainsäädännössä niin säädetään, rikkomukseen syyllistyneet EU:n alukset voidaan pakottaa keskeyttämään kalastustoimintansa ja, jos alus on merellä, palaamaan johonkin Guinea-Bissaun satamaan. 2.2 Guinea-Bissaun on ilmoitettava EU:lle 48 tunnin kuluessa kaikista kalastusluvan saaneiden EU:n alusten pysäyttämisistä. Tähän ilmoitukseen on liitettävä todisteet paljastuneesta rikkomuksesta. 2.3 Ennen kuin aluksen, päällikön tai lastin suhteen toteutetaan mitään toimenpiteitä, lukuun ottamatta todisteiden säilyttämiseksi tarkoitettuja toimenpiteitä, Guinea-Bissaun on EU:n pyynnöstä järjestettävä yhden työpäivän kuluessa aluksen pysäyttämisilmoituksesta tiedotuskokous niiden seikkojen selventämiseksi, jotka ovat johtaneet aluksen pysäyttämiseen, ja mahdollisten jatkotoimien esittämiseksi. Tiedotuskokoukseen voi osallistua edustaja aluksen lippuvaltiosta. 3. Rikkomuksesta määrättävä seuraamus – sovittelumenettely 3.1 Guinea-Bissau vahvistaa paljastuneesta rikkomuksesta määrättävän seuraamuksen voimassa olevan kansallisen lainsäädännön mukaisesti. 3.2 Jos rikkomuksen ratkaisu edellyttää oikeudellista menettelyä, Guinea-Bissaun ja EU:n välillä aloitetaan ennen oikeudellisen menettelyn käynnistämistä sovittelumenettely seuraamuksen ehtojen ja tason määrittämiseksi. Kyseiseen sovittelumenettelyyn voi osallistua edustaja aluksen lippuvaltiosta. Sovittelumenettely päättyy viimeistään neljän päivän kuluttua aluksen pysäyttämistä koskevasta ilmoituksesta. 4. Oikeudellinen menettely - pankkivakuus 4.1 Jos sovittelumenettely epäonnistuu ja rikkomus viedään toimivaltaisen oikeusviranomaisen käsiteltäväksi, rikkomukseen syyllistyneen aluksen varustajan on asetettava Guinea-Bissaun osoittamaan pankkiin Guinea-Bissaun vahvistaman suuruinen vakuus, jonka määrä kattaa kaikki aluksen pysäyttämisestä, arvioidusta sakosta ja mahdollisista korvausten maksuista aiheutuvat kustannukset. Vakuutta ei voi peruuttaa ennen kuin oikeuskäsittely on päättynyt. 4.2 Pankkivakuus peruutetaan ja palautetaan tuomion antamisen jälkeen viipymättä varustajalle a) kokonaisuudessaan, jos seuraamuksia ei määrätä; b) jäljellä olevan määrän osalta, jos seuraamukseksi määrätään pankkivakuutta pienempi sakko. 4.3 Guinea-Bissaun on ilmoitettava oikeudellisen menettelyn tulokset EU:lle kahdeksan päivän kuluessa tuomion antamisesta. 5. Aluksen vapauttaminen Alus ja sen päällikkö saavat poistua satamasta heti, kun sovittelumenettelyssä määrätty seuraamus on suoritettu tai kun pankkivakuus on asetettu. IX LUKU Merimiesten ottaminen palvelukseen 1. Palvelukseen otettavien merimiesten lukumäärä 1.1 Jokainen EU:n troolari ottaa kalastuslupansa voimassaoloaikana miehistöönsä guineabissaulaisia merimiehiä seuraavasti: i. alle 250 brt:n troolarit: neljä merimiestä; ii. 250–400 brt:n troolarit: viisi merimiestä; iii. 400–650 brt:n troolarit: kuusi merimiestä; iv. yli 650 brt:n troolarit: seitsemän merimiestä. 1.2 EU:n alusten varustajien on pyrittävä ottamaan aluksilleen ylimääräisiä guineabissaulaisia merimiehiä. 2. Merimiesten valinnan vapaus 2.1 Guinea-Bissau pitää ohjeellista luetteloa merimiehistä, joilla on pätevyys tulla otetuiksi palvelukseen EU:n aluksille. 2.2 Varustaja tai hänen edustajansa voi valita vapaasti tästä luettelosta palvelukseen otettavat merimiehet, ja hän ilmoittaa Guinea-Bissaulle näiden miehistöön ottamisesta. 3. Sopimukset 3.1 Merimiesten työsopimus tehdään varustajan tai hänen edustajansa sekä merimiehen ja tarvittaessa häntä edustavan ammattiyhdistyksen välillä yhdessä Guinea-Bissaun kanssa. Siinä täsmennetään erityisesti palvelukseen ottamisen päivä ja satama. 3.2 Sopimus takaa merimiehille heihin Guinea-Bissaussa sovellettavan sosiaaliturvajärjestelmän etuudet. Niihin kuuluvat henki-, sairaus- ja tapaturmavakuutus. 3.3 Allekirjoittajille annetaan jäljennös sopimuksesta. 3.4 Guineabissaulaisiin merimiehiin sovelletaan Kansainvälisen työjärjestön (ILO) vahvistamia työelämän perusoikeuksia. Erityisesti kysymykseen tulevat järjestäytymisvapaus ja kollektiivisen neuvotteluoikeuden tosiasiallinen tunnustaminen sekä syrjimättömyys työmarkkinoilla ja ammatin harjoittamisen yhteydessä. 4. Merimiesten palkka 4.1 Guineabissaulaisten merimiesten palkan maksaa varustaja. Se vahvistetaan ennen kalastusluvan myöntämistä varustajan tai hänen edustajansa ja Guinea-Bissaun yhteisestä sopimuksesta. 4.2 Palkka ei voi olla guineabissaulaisten alusten miehistöjen palkkaa eikä ILO:n vaatimuksia pienempi. 5. Merimiehen velvollisuudet Merimiehen on ilmoittauduttava hänelle osoitetun aluksen päällikölle sopimuksessaan ilmoitettua palvelukseenottopäivää edeltävänä päivänä. Päällikön on ilmoitettava merimiehelle palvelukseen ottamisen päivä ja kellonaika. Jos merimies ei saavu paikalle palvelukseen ottamiselle vahvistettuna päivänä ja kellonaikana, kyseisen merimiehen sopimuksen katsotaan rauenneen. Hänet korvataan toisella guineabissaulaisella merimiehellä, joskaan korvaaminen ei saa viivyttää aluksen lähtöä. X LUKU Tarkkailijat 1. Kalastustoiminnan tarkkailu 1.1 Kalastusluvan saaneiden alusten sopimuksen puitteissa harjoittamaan kalastustoimintaan sovelletaan tarkkailijaohjelmaa. 1.2 Kun kyseessä ovat tonnikala- ja pintasiima-alukset, sopimuspuolet kuulevat toisiaan ja asianomaisia maita mahdollisimman pian alueellisten tarkkailijoiden järjestelmän määrittelystä ja toimivaltaisen kalastusjärjestön valinnasta. 1.3 Muille aluksille otetaan Guinea-Bissaun nimeämä tarkkailija. 2. Nimetyt alukset ja tarkkailijat 2.1 Guinea-Bissau ilmoittaa kalastuslupaa myöntäessään EU:lle ja varustajalle tai tämän edustajalle nimetyt alukset ja tarkkailijat sekä ajan, jonka tarkkailija viettää kullakin aluksella. Guinea-Bissau ilmoittaa viipymättä EU:lle ja varustajalle tai tämän edustajalle kaikista nimettyjen alusten tai tarkkailijoiden muutoksista. 2.2 Tarkkailijan aluksella oloaika ei saa ylittää sitä, mikä on tarpeen hänen tehtäviensä suorittamiseksi. 3. Kiinteämääräinen rahoitusosuus Varustaja maksaa maksun suorittamishetkellä Guinea-Bissaulle jokaisesta aluksesta kiinteämääräisen summan, joka on 6 000 euroa vuodessa ja jota mukautetaan nimettyjen alusten kalastusluvan voimassaolon keston mukaan. 4. Tarkkailijan palkka Tarkkailijan palkan ja sosiaalimaksut maksaa Guinea-Bissau. 5. Alukselle ottamisen edellytykset 5.1 Varustaja tai hänen edustajansa ja Guinea-Bissau sopivat yhdessä tarkkailijan alukselle ottamista koskevista edellytyksistä. 5.2 Tarkkailijaa on kohdeltava kuten aluksen päällystöä. Tarkkailijalle aluksella järjestettävässä majoituksessa otetaan kuitenkin huomioon aluksen tekninen rakenne. 5.3 Varustaja vastaa majoituksesta ja ruokailusta aluksella aiheutuvista kuluista. 5.4 Päällikön on kaikin vastuulleen kuuluvin tavoin huolehdittava tarkkailijan fyysisestä turvallisuudesta ja hyvinvoinnista. 5.5 Tarkkailijalle on tarjottava kaikki mahdollisuudet tehtäviensä suorittamiseen. Hänellä on oltava käytössään viestintävälineet, kalastustoimintaan liittyvät asiakirjat, erityisesti kalastuspäiväkirja ja lokikirja, ja hänellä on oltava pääsy niihin aluksen osiin, jotka liittyvät suoraan hänen tehtäviinsä. 6. Tarkkailijan velvollisuudet Tarkkailijan on koko aluksellaolonsa ajan a) kaikin mahdollisin tavoin huolehdittava siitä, etteivät kalastustoimet keskeydy tai häiriinny; b) kunnioitettava aluksella olevia varusteita ja laitteistoja; c) kunnioitettava aluksen kaikkien asiakirjojen luottamuksellisuutta. 7. Tarkkailijan alukselle nousu ja alukselta poistuminen 7.1 Tarkkailija nousee alukselle varustajan valitsemassa satamassa. 7.2 Varustajan tai hänen edustajansa on ilmoitettava Guinea-Bissaulle 10 päivää etukäteen tarkkailijan alukselle nousemisen päivä, kellonaika ja satama. Jos tarkkailija nousee alukselle muussa kuin kotimaassaan, varustajan on vastattava kuluista, jotka aiheutuvat tarkkailijan matkustamisesta satamaan, jossa hän nousee alukselle. 7.3 Jos tarkkailija ei poistu alukselta Guinea-Bissaun satamassa, varustajan on vastattava kuluista, jotka aiheutuvat tarkkailijan mahdollisimman pikaisesta paluusta Guinea-Bissauhun. 8. Tarkkailijan tehtävät Tarkkailijan tehtävänä on a) tehdä havaintoja aluksen kalastustoiminnasta; b) tarkistaa kalastusta harjoittavan aluksen sijainti; c) toteuttaa tieteellisiin ohjelmiin liittyviä toimia, mukaan lukien näytteiden otto biologisiin tarkoituksiin; d) laatia luettelo käytetyistä pyydyksistä; e) tarkastaa Guinea-Bissaun alueella pyydettyjä saaliita koskevat tiedot kalastuspäiväkirjasta; f) tarkastaa sivusaaliiden prosenttiosuudet selvityksissä kullekin luokalle määritellyn perusteella ja arvioida poisheitetyt saaliit; g) ilmoittaa radiolla vähintään kerran viikossa havainnoistaan, jotka koskevat myös aluksella olevien pää- ja sivusaaliiden määriä. 9. Tarkkailijan raportti 9.1 Ennen alukselta poistumistaan tarkkailija esittää aluksen päällikölle raportin havainnoistaan. Aluksen päälliköllä on oikeus tehdä tarkkailijan raporttiin huomautuksensa. Tarkkailija ja päällikkö allekirjoittavat raportin. Päällikkö saa jäljennöksen tarkkailijan raportista. 9.2 Tarkkailija toimittaa raporttinsa Guinea-Bissaulle. Saaliita ja poisheitettyjä määriä koskevat tiedot toimitetaan Guinea-Bissaun tiedeinstituutille (CIPA), joka esittelee ne käsiteltyinä ja analysoituina yhteiselle tiedekomitealle. Lisäykset 1 – Kalastuslisenssin hakemuslomake 2 – Saalis- ja pyyntiponnistustilastot 3 – Tonnikala-alusten kalastuspöytäkirja 4 – Kalastustoimista ilmoittaminen sähköisesti 5 – VMS-viestien välittäminen Guinea-Bissaulle 6 – Luokkakohtaiset tekniset selvitykset Lisäys 1 KALASTUSLISENSSIN HAKULOMAKE Viranomainen täyttää || Huomautuksia Kansallisuus ….. Lisenssin numero…. Allekirjoituksen päivämäärä … Antopäivä …. || ……………………………………………….. ……………………………………………….. ……………………………………………….. ………………………………………………... HAKIJA Toiminimi:................................................................................................................................................................................ Numero kaupparekisterissä:................................................................................................................................................. Vastuuhenkilön etu- ja sukunimi:........................................................................................................................................ Syntymäaika ja -paikka:......................................................................................................................................................... Ammatti:.................................................................................................................................................................................. Osoite:...................................................................................................................................................................................... .................................................................................................................................................................................................. Työntekijöiden lukumäärä:................................................................................................................................................... Edustajan nimi ja osoite:....................................................................................................................................................... ALUS Alustyyppi:........................................................................ Rekisterinumero:...................................................................... Uusi nimi:............................................................................ Entinen nimi:............................................................................. Rakennuspäivä ja -paikka:.................................................................................................................................................... Alkuperäkansallisuus:........................................................................................................................................................... Pituus:..................................................... Leveys:.......................................................... Syvyys:......................................... Bruttovetoisuus:................................... Nettovetoisuus:........................................... Rakennusmateriaali:............................................................................................................................................................... Pääkoneen merkki:................................................... Tyyppi:............................. Teho hevosvoimina:............................. Potkuri: Kiinteä: ¨ Vaihtuva: ¨ Suutin: ¨ Nopeus:................................................................................................................................................................................... Kutsutunnus:..................................................................... Kutsutaajuus:........................................................................... Luettelo paikannus-, navigointi- ja viestintävälineistä: Tutka: ¨ Kaikuluotain: ¨ Troolianturi: ¨ VHF: ¨ BLU: ¨ Navigaatiosatelliitti: ¨ Muu:........................................ Miehistön lukumäärä:............................................................................................................................................................ SÄILYTYSTAPA Jää: ¨ Jää ja jäähdytys: ¨ Jäädytys: suolavedessä: ¨ kuivana: ¨ jäähdytetyssä merivedessä: ¨ Kokonaiskylmäteho (FG) :.................................................................................................................................................... Jäädytyskapasiteetti vuorokaudessa tonneina:................................................................................................................ Ruumien tilavuus:.................................................................................................................................................................. KALASTUSTYYPPI A. Pohjakalastus Rannikolla: ¨ Avomerellä: ¨ Troolin tyyppi: Pääjalkaiset: ¨ Katkaravut: ¨ Kalat: ¨ Troolin pituus:.......................................................... Siiman pituus:..................................................................... Silmäkoko troolin perässä:.................................................................................................................................... Silmäkoko troolin siivessä:.................................................................................................................................... Troolausnopeus:.................................................................................................................................................... B. Suurten pelagisten lajien pyynti (tonnikala) Vavalla: ¨ Vapojen lukumäärä: ¨ Nuotalla: ¨ Verkon pituus :................................... Syvyys:................................... Säiliöiden lkm:....................................................................... Kapasiteetti (tonnia):............................................ C. Pitkäsiima- ja mertakalastus Pintapyydykset: ¨ Pohjapyydykset: ¨ Siiman pituus:........................................................................ Koukkujen lkm:...................................................... Siimojen lukumäärä:................................................................................................................................................ Mertojen lukumäärä:.............................................................................................................................................. MAISSA OLEVA LAITOS Osoite ja hyväksyntänumero:.............................................................................................................................................. .................................................................................................................................................................................................. Toiminimi:................................................................................................................................................................................ Toiminnot:............................................................................................................................................................................... Myynti kotimaassa: ¨ Vientiin: ¨ Myyntiluvan luonne ja numero:.......................................................................................................................................... Käsittely- ja varastointilaitosten kuvaus: .................................................................................................................................................................................................. .................................................................................................................................................................................................. .................................................................................................................................................................................................. .................................................................................................................................................................................................. .................................................................................................................................................................................................. Työntekijöiden lukumäärä:................................................................................................................................................... Huom.: Rastikaa oikea vastausruutu. Tekniset huomautukset Kansallisen ministeriön lupa Lisäys 2 KALASTUSMINISTERIÖ SAALIS- JA PYYNTIPONNISTUSTILASTOT Kuukausi: Vuosi: Aluksen nimi: || || || Koneteho: || || || Kalastusmenetelmä: || Kansallisuus: || || || Bruttovetoisuus (t): || || || Purkaussatama: || Päivämäärä || Kalastusalue || Verkonnostojen lukumäärä || Kalastus-tuntien lukumäärä || Kalalajit Pituusaste || Leveysaste || || || || || || || || Yhteensä 1/ || || || || || || || || || || || || 2/ || || || || || || || || || || || || 3/ || || || || || || || || || || || || 4/ || || || || || || || || || || || || 5/ || || || || || || || || || || || || 6/ || || || || || || || || || || || || 7/ || || || || || || || || || || || || 8/ || || || || || || || || || || || || 9/ || || || || || || || || || || || || 10/ || || || || || || || || || || || || 11/ || || || || || || || || || || || || 12/ || || || || || || || || || || || || 13/ || || || || || || || || || || || || 14/ || || || || || || || || || || || || 15/ || || || || || || || || || || || || 16/ || || || || || || || || || || || || 17/ || || || || || || || || || || || || 18/ || || || || || || || || || || || || 19/ || || || || || || || || || || || || 20/ || || || || || || || || || || || || 21/ || || || || || || || || || || || || 22/ || || || || || || || || || || || || 23/ || || || || || || || || || || || || 24/ || || || || || || || || || || || || 25/ || || || || || || || || || || || || 26/ || || || || || || || || || || || || 27/ || || || || || || || || || || || || 28/ || || || || || || || || || || || || 29/ || || || || || || || || || || || || 30/ || || || || || || || || || || || || YHTEENSÄ || || || || || || || || || || Lisäys 3 || Kalastusmenetelmä || || TONNIKALA-ALUKSEN KALASTUSPÄIVÄKIRJA || || Pitkäsiima || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || Kurenuotta || || Aluksen nimi:…………………………………………… Lippuvaltio: …………………………………………. Rekisterinumero:… Varustamo:… Osoite:.................................................................................................................................................................................…. || Bruttovetoisuus: ….. Kapasiteetti (tonnia): Aluksen päällikkö: ………………………………………… Miehistön lukumäärä: ……………….. Raportin päivämäärä: …………………………………. Raportin laatija: …………………………………. || || || Kuukausi || Päivä || Vuosi || Satama || || || Trooli || || || || || Alus lähti: || || || || || || || || || Muu || || || || || Alus palasi: || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || Päiviä merellä: || || ……… || Kalastuspäivien lkm: Nostojen lkm: || ……………. .…………….. || Kalastus-matkan nro: || || ……………………………… || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || Päivämäärä || Alue || || || Saalis || Käytetty syötti Pv/kk || Noston nro || Leveys N/S || Pituus E/W || Pinta- veden lämpötila (°C) || Pyyntipon-nis-tus Koukkujen lkm || Tonnikala Thunnus maccoyi || Keltaevä-tonnikala Thunnus albacares || Isosilmä-tonnikala Thunnus obesus || Valko-tonnikala Thunnus alalunga || Miekkakala Xiphias gladius || Juova-marliini Tetrapturus audax || Mustamarliini Makaira indica || Purjekalat Istiophorus spp. || Boniitti Katsuwonus pelamis || Sekalaisia kaloja || Päivittäinen kokonaismäärä || Makrillihauki || Kalmari || Elävä syötti || Muu: || || || || || || lkm || kg || lkm || kg || lkm || kg || lkm || kg || lkm || kg || lkm || kg || lkm || kg || lkm || kg || lkm || kg || lkm || kg || lkm || kg || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || Aluksesta puretut määrät (kg) || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || Lisäys 4 Kalastustoimista ilmoittaminen sähköisesti Sähköinen kirjaamis- ja raportointijärjestelmä 1. Kaikilla tämän pöytäkirjan mukaisesti kalastavilla EU:n aluksilla on koko sen ajan, kun alus on Guinea-Bissaun vesillä, oltava toimiva sähköinen kirjaamis- ja raportointijärjestelmä (Electronic Reporting System), jäljempänä 'ERS-järjestelmä', jolla voidaan kirjata ja toimittaa kalastustoimia koskevat tiedot, jäljempänä 'ERS-tiedot’. Eurooppalainen alus, jolla ei ole ERS-järjestelmää tai jonka ERS-järjestelmä ei toimi, ei saa aloittaa kalastustoimea Guinea-Bissaun vesillä. 2. Lippujäsenvaltio ja Guinea-Bissau varmistavat, että niiden kansallisilla kalastuksenseurantakeskuksilla (FMC) on tietojenkäsittelylaitteet ja ohjelmistot, joita tarvitaan ERS-tietojen automaattiseen toimittamiseen sivulla http://ec.europa.eu/cfp/control/codes/index_en.htm saatavilla olevassa XML-muodossa ja ERS-tietojen säilyttämiseen sähköisesti vähintään [kolmen] vuoden ajan. Muotoon tehtävät muutokset tai päivitykset on kirjattava ja päivättävä, ja ne tulevat voimaan kuuden kuukauden kuluttua. 3. ERS-tietojen toimittamisessa käytetään Euroopan komission EU:n nimissä hallinnoimia sähköisiä viestintävälineitä. 4. Sopimuspuolet varmistavat, että ERS-tiedot kirjataan oikeassa järjestyksessä. 5. Lippujäsenvaltio ja Guinea-Bissau varmistavat, että niiden kalastuksenseurantakeskukset toimittavat toisilleen nimensä ja sähköpostiosoitteensa sekä puhelin- ja faksinumeronsa. Näihin tietoihin tehtävät muutokset on annettava viipymättä tiedoksi. ERS-tietojen toimittaminen 6. Jokaisen tämän pöytäkirjan mukaisesti kalastavan EU:n aluksen on a) pidettävä sähköistä kalastuspäiväkirjaa jokaiselta Guinea-Bissaun vesillä olopäivältä. Jokaisesta lajista on merkittävä sen FAO:n kolmikirjaiminen koodi ja määrä kilogrammoina elopainoa tai tarvittaessa kappalemääränä; b) sen estämättä, mitä VII luvussa määrätään, ilmoitettava aina Guinea-Bissaun vesille tullessaan tai niiltä poistuessaan aluksella olevat määrät jokaisen kalastusluvassa mainitun lajin osalta; c) kirjattava Guinea-Bissaun vesiltä pyydetyt saaliit laji- ja nostokertakohtaisesti eritellen pyydetyt ja poisheitetyt määrät. Päällikön on ilmoitettava kalastusluvassa mainittujen lajien osalta myös, jos saaliita ei ole; d) sen estämättä, mitä V luvussa määrätään, kirjattava lajikohtaisesti jälleenlaivatut ja/tai puretut määrät; e) toimitettava ERS-tiedot sähköisesti lippujäsenvaltionsa kalastuksenseurantakeskukseen ennen kello 23.59 UTC. 7. Kirjattujen ja toimitettujen ERS-tietojen paikkansapitävyydestä on vastuussa päällikkö. 8. Lippuvaltio varmistaa, että sen kalastuksenseurantakeskus toimittaa ERS-tiedot viipymättä Guinea-Bissaun kalastuksenseurantakeskukselle 2 kohdassa esitettyjä menettelyjä ja muotoa noudattaen. 9. Guinea-Bissaun kalastuksenseurantakeskus a. käsittelee kaikkia ERS-tietoja luottamuksellisina; b. toimittaa ERS-tiedot lippuvaltion kalastuksenseurantakeskukselle 48 tunnin kuluessa jokaisen jälleenlaivaus- ja/tai purkutoimen päättymisestä. Tekninen vika 10. EU:n aluksen lippuvaltio varmistaa, että päällikkö tai omistaja tai hänen edustajansa saa viipymättä tiedon, jos hänen aluksensa ERS-järjestelmässä ilmenee tekninen vika. 11. Jos ERS-järjestelmässä on tekninen vika, päällikkö ja/tai omistaja varmistaa, että ERS-järjestelmä korjataan tai korvataan [yhden kuukauden] kuluessa vian ilmenemisestä. 12. Jokaisen kalastavan EU:n aluksen, jolla on viallinen ERS-järjestelmä, on toimitettava ERS-tiedot päivittäin ennen kello 23.59 UTC lippuvaltionsa kalastuksenseurantakeskukselle jollakin muulla sähköisellä viestintävälineellä. ERS-tietojen saamatta jääminen 13. Guinea-Bissaun kalastuksenseurantakeskus ilmoittaa viipymättä toimivaltaisen lippuvaltion kalastuksenseurantakeskukselle ja EU:lle tämän pöytäkirjan mukaisesti kalastavan EU:n aluksen ERS-tietojen toimituksen keskeytymisestä. 14. Tämän ilmoituksen saatuaan lippuvaltion kalastuksenseurantakeskus määrittelee viipymättä ERS-tietojen toimittamattomuuden syyt ja toteuttaa asianmukaiset toimenpiteet ongelman ratkaisemiseksi. Lippuvaltion kalastuksenseurantakeskus ilmoittaa viipymättä Guinea-Bissaun kalastuksenseurantakeskukselle ja EU:lle havaituista syistä ja korjaavista toimenpiteistä. 15. Lippuvaltion kalastuksenseurantakeskus lähettää puuttuvat ERS-tiedot viipymättä Guinea-Bissaun kalastuksenseurantakeskukselle. 16. Jos Guinea-Bissaun kalastuksenseurantakeskus ei ole toiminnassa, Euroopan unioni toimittaa Guinea-Bissaulle tämän vesillä kalastaneiden eurooppalaisten alusten yhteenkootut ERS-tiedot kuukausittain. Lisäys 5 VMS-viestien välittäminen Guinea-Bissaulle Tieto || Kentän koodi || Pakollinen (P) / Vapaa-ehtoinen (V) || Huomautuksia Tietueen alku || SR || P || Järjestelmää koskeva tieto; ilmoittaa tietueen alun Osoite || AD || P || Viestiä koskeva tieto; vastaanottava sopimuspuoli - kolmikirjaiminen ISO-maakoodi Lähettäjä || FR || P || Viestiä koskeva tieto; lähettävä sopimuspuoli - kolmikirjaiminen ISO-maakoodi Tietueen numero || RN || V || Viestiä koskeva tieto; tietueen järjestysnumero kyseisenä vuonna Tietueen päivämäärä || RD || V || Viestiä koskeva tieto; toimituspäivä Tietueen kellonaika || RT || V || Viestiä koskeva tieto; toimittamisen kellonaika Viestityyppi || TM || P || Viestiä koskeva tieto; viestin tyyppi: ”ENT”, ”POS” tai ”EXI” Aluksen nimi || NA || V || Aluksen nimi Ulkoinen rekisterinumero || XR || V || Alusta koskeva tieto; aluksen kyljessä oleva numero Radiokutsutunnus || RC || P || Alusta koskeva tieto; aluksen kansainvälinen radiokutsutunnus Päällikön nimi || MA || P || Aluksen päällikön nimi Sisäinen viitenumero || IR || P || Alusta koskeva tieto; sopimuspuolen aluksen yksilöllinen numero (lippuvaltion kolmikirjaiminen ISO-koodi, jota seuraa numero) Leveysaste || LT || P || Aluksen sijaintia koskeva tieto; sijainti ± 99.999 (WGS-84) Pituusaste || LG || P || Aluksen sijaintia koskeva tieto; sijainti ± 999.999 (WGS-84) Nopeus || SP || P || Aluksen sijaintia koskeva tieto; aluksen nopeus solmun kymmenesosan tarkkuudella Kurssi || CO || P || Aluksen sijaintia koskeva tieto; aluksen kurssi 360º:n asteikolla Päivämäärä || DA || P || Aluksen sijaintia koskeva tieto; sijainnin kirjaamisen päivämäärä UTC (VVVVKKPP) Kelloaika || TI || P || Aluksen sijaintia koskeva tieto; sijainnin kirjaamisen kellonaika UTC (TTMM) Tietueen loppu || ER || P || Järjestelmää koskeva tieto; osoittaa tietueen lopun Formaattia koskevat yksityiskohdat Tietojen välittämisessä käytetään seuraavaa rakennetta: – viestin alku ilmoitetaan kaksoiskauttaviivalla (//) ja kirjaimilla ”SR”, – tietoyksikön alku ilmoitetaan kaksoiskauttaviivalla (//) ja kentän koodilla, – kentän koodi ja tieto erotetaan kauttaviivalla (/), – tietoparit erotetaan välilyönnillä, – tietueen loppu ilmoitetaan kirjaimilla ”ER” ja kaksoiskauttaviivalla (//). Lisäys 6 SELVITYS 1 – KALASTUSLUOKKA 1: KALOJA JA PÄÄJALKAISIA PYYTÄVÄT PAKASTUSTROOLARIT 1. Kalastusalue Yli 12 meripeninkulman päässä perusviivasta sijaitsevat vedet, Guinea-Bissaun ja Senegalin yhteishoitoalue mukaan luettuna, pohjoisessa atsimuuttikulmaan 268° saakka 2. Sallitut pyydykset 2.1 Sallittuja ovat tavanomaiset troolit trooliovineen ja muut valikoivat pyydykset. 2.2 Puomien käyttö on sallittu. 2.3 Kaikentyyppisten pyydysten osalta sellaisten keinojen tai laitteiden käyttö, jotka tukkivat verkkojen silmät tai vähentävät niiden valikoivuutta, on kiellettyä. Kulumisen ja rikkoontumisen estämiseksi on kuitenkin sallittua kiinnittää pohjatroolipussien pohjalle verkosta tai muusta materiaalista valmistettu suoja. Kyseiset suojat kiinnitetään ainoastaan troolipussin etu- ja sivureunoille. Troolien takaosassa on sallittua käyttää suojavälineitä, jos ne koostuvat yhdestä verkonpalasta, joka on samaa materiaalia kuin pohja ja jonka silmät venytettyinä ovat vähintään 300 millimetriä. 2.4 Troolin pohjaverkon lankojen, olivat ne yksinkertaisia tai punottuja, kaksinkertaistaminen on kiellettyä. 3. Pienin sallittu silmäkoko 70 mm 4. Sivusaaliit Guinea-Bissaun lainsäädännön mukaisesti. 4.1 Kaloja pyytävien troolareiden Guinea-Bissaun kalastusvyöhykkeellä pyydetystä kokonaissaaliista saa kalastusmatkan lopussa enintään yhdeksän prosenttia olla äyriäisiä ja enintään yhdeksän prosenttia pääjalkaisia. 4.2 Pääjalkaisia pyytävien troolareiden Guinea-Bissaun kalastusvyöhykkeellä pyydetystä kokonaissaaliista saa kalastusmatkan lopussa enintään yhdeksän prosenttia olla äyriäisiä. 4.3 Sallittujen sivusaalisprosenttien ylittämisestä seuraa Guinea-Bissaun lainsäädännön mukainen seuraamus. 4.4 Sopimuspuolet neuvottelevat sekakomiteassa sallitun enimmäismäärän tarkistamisesta yhteisen tiedekomitean suosituksen perusteella. 5. Sallittu vetoisuus / Maksut 5.1 Sallittu vetoisuus (brt) || 3 500 brt vuodessa 5.2 Maksut euroa/brt || 256 euroa/brt/vuosi Kolmi- ja kuusikuukautisten lisenssien osalta maksut lasketaan suhteessa aikaan ja niitä korotetaan vastaavasti [4] ja [2,5] prosenttia. SELVITYS 2 - KALASTUSLUOKKA 2: KATKARAPUTROOLARIT 1. Kalastusalue Yli 12 meripeninkulman päässä perusviivasta sijaitsevat vedet, Guinea-Bissaun ja Senegalin yhteishoitoalue mukaan luettuna, pohjoisessa atsimuuttikulmaan 268° saakka 2. Sallittu pyydys 2.1 Sallittuja ovat tavanomaiset troolit trooliovineen ja muut valikoivat pyydykset. 2.2 Puomien käyttö on sallittu. 2.3 Kaikentyyppisten pyydysten osalta sellaisten keinojen tai laitteiden käyttö, jotka tukkivat verkkojen silmät tai vähentävät niiden valikoivuutta, on kiellettyä. Kulumisen ja rikkoontumisen estämiseksi on kuitenkin sallittua kiinnittää pohjatroolipussien pohjalle verkosta tai muusta materiaalista valmistettu suoja. Kyseiset suojat kiinnitetään ainoastaan troolipussin etu- ja sivureunoille. Troolien takaosassa on sallittua käyttää suojavälineitä, jos ne koostuvat yhdestä verkonpalasta, joka on samaa materiaalia kuin pohja ja jonka silmät venytettyinä ovat vähintään 300 millimetriä. 2.4 Troolin pohjaverkon lankojen, olivat ne yksinkertaisia tai punottuja, kaksinkertaistaminen on kiellettyä. 3. Pienin sallittu silmäkoko 50 mm 4. Sivusaaliit Guinea-Bissaun lainsäädännön mukaisesti. 4.1 Katkaraputroolareiden Guinea-Bissaun kalastusvyöhykkeellä pyydetystä kokonaissaaliista saa kalastusmatkan lopussa olla pääjalkaisia ja kaloja enintään 50 prosenttia. 4.2 Sallittujen sivusaalisprosenttien ylittämisestä seuraa Guinea-Bissaun lainsäädännön mukainen seuraamus. 4.3 Sopimuspuolet neuvottelevat sekakomiteassa sallitun enimmäismäärän tarkistamisesta yhteisen tiedekomitean suosituksen perusteella. 5. Sallittu vetoisuus / Maksut 5.1 Sallittu vetoisuus (brt) || 3 700 brt vuodessa 5.2 Maksut euroa/brt || 344 euroa/brt/vuosi Kolmi- ja kuusikuukautisten lisenssien osalta maksut lasketaan suhteessa aikaan ja niitä korotetaan vastaavasti [4] ja [2,5] prosenttia. SELVITYS 3 – KALASTUSLUOKKA 3: VAPAPYYDYKSIÄ KÄYTTÄVÄT TONNIKALA-ALUKSET 1. Kalastusalue: 1.1 Yli 12 meripeninkulman päässä perusviivasta sijaitsevat vedet, Guinea-Bissaun ja Senegalin yhteishoitoalue mukaan luettuna, pohjoisessa atsimuuttikulmaan 268° saakka 1.2 Vapapyydyksiä käyttävät tonnikala-alukset saavat kalastaa elävällä syötillä kalastuskautensa aikana Guinea-Bissaun kalastusalueella. 2. Sallittu pyydys: 2.1 Vavat 2.2 Kurenuotat, joissa käytetään elävää syöttiä: 16 mm 3. Sivusaaliit: 3.1 Muuttavien luonnonvaraisten eläinten suojelemisesta tehdyn yleissopimuksen ja ICCAT:n suositusten mukaisesti jättiläishain (Cetorhinus maximus), valkohain (Carcharodon carcharias), isosilmäkettuhain (Alopias superciliosus), Sphyrnidae-heimon vasarahain (nuijahaita lukuun ottamatta), valkopilkkahain (Carcharhinus longimanus) ja haukkahain (Carcharhinus falciformis) pyynti on kiellettyä. Hietahain (Carcharias taurus) ja harmaahain (Galeorhinus galeus) pyynti on kiellettyä. 3.2 Sopimuspuolet neuvottelevat sekakomiteassa tämän luettelon päivittämiseksi tieteellisten suositusten perusteella. 4. Sallittu vetoisuus / Maksut: 4.1 Lisämaksu kalastettua tonnia kohden || 25 euroa / tonni 4.2 Kiinteämääräinen vuosimaksu: || 550 euroa / 22 tonnia / alus 4.3 Niiden alusten lukumäärä, joilla on lupa kalastaa || 12 alusta SELVITYS 4 - KALASTUSLUOKKA 4: NUOTTAA KÄYTTÄVÄT TONNIKALAN PAKASTUSALUKSET JA SIIMA-ALUKSET 1. Kalastusalue Yli 12 meripeninkulman päässä perusviivasta sijaitsevat vedet, Guinea-Bissaun ja Senegalin yhteishoitoalue mukaan luettuna, pohjoisessa atsimuuttikulmaan 268° saakka 2. Sallittu pyydys: Nuotta ja pintasiimat 3. Sivusaaliit: Muuttavien luonnonvaraisten eläinten suojelemisesta tehdyn yleissopimuksen ja ICCAT:n suositusten mukaisesti jättiläishain (Cetorhinus maximus), valkohain (Carcharodon carcharias), isosilmäkettuhain (Alopias superciliosus), Sphyrnidae-heimon vasarahain (nuijahaita lukuun ottamatta), valkopilkkahain (Carcharhinus longimanus) ja haukkahain (Carcharhinus falciformis) pyynti on kiellettyä. Hietahain (Carcharias taurus) ja harmaahain (Galeorhinus galeus) pyynti on kiellettyä. Sopimuspuolet neuvottelevat sekakomiteassa tämän luettelon päivittämiseksi tieteellisten suositusten perusteella. 4. Sallittu vetoisuus / Maksut 4.1 Lisämaksu pyydettyä tonnia kohden || 35 euroa / tonni 4.2 Kiinteämääräinen vuosimaksu: || 3 500 euroa / 100 tonnia / alus 4.3 Niiden alusten lukumäärä, joilla on lupa kalastaa || 28 alusta Kalastusmatkan käsite: Eurooppalaisen aluksen kalastusmatkan kestolla tarkoitetaan tässä lisäyksessä seuraavaa: – joko aika, joka kuluu Guinea-Bissaun kalastusalueelle saapumisen ja sieltä poistumisen välillä, tai – aika, joka kuluu Guinea-Bissaun kalastusalueelle saapumisen ja jälleenlaivauksen välillä, tai – aika, joka kuluu Guinea-Bissaun kalastusalueelle saapumisen ja Guinea-Bissaussa tapahtuvan purkamisen välillä. [1] Maatalous- ja kalastusneuvoston 20. lokakuuta 2011 hyväksymä. [2] EUVL L 75, 18.3.2008, s. 49.