Komission kertomus Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle - Loppuarviointiraportti Media Plus ja Media-koulutus-ohjelmien (2001–2006) täytäntöönpanosta ja tuloksista /* KOM/2008/0245 lopull. */





[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO | Bryssel 8.5.2008 KOM(2008) 245 lopullinen KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE, NEUVOSTOLLE, EUROOPAN TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE SEKÄ ALUEIDEN KOMITEALLE Loppuarviointiraportti Media Plus- ja Media-koulutus-ohjelmien (2001–2006) täytäntöönpanosta ja tuloksista KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE, NEUVOSTOLLE, EUROOPAN TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE SEKÄ ALUEIDEN KOMITEALLE Loppuarviointiraportti Media Plus- ja Media-koulutus-ohjelmien (2001–2006) täytäntöönpanosta ja tuloksista JOHDANTO Media Plus- ja Media-koulutus-ohjelmat perustettiin kahdella päätöksellä: - Neuvoston päätös 2000/821/EY, tehty 20 päivänä joulukuuta 2000, eurooppalaisten audiovisuaalisten teosten kehittämisen, levityksen ja myynninedistämisen tukemista koskevan ohjelman täytäntöönpanosta (Media Plus – Kehittäminen, levitys ja myynninedistäminen) - Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös 163/2001/EY, tehty 19 päivänä tammikuuta 2001, Euroopan audiovisuaalisessa ohjelmatuotannossa toimivien ammattilaisten koulutusohjelman täytäntöönpanosta (Media-koulutus). Media Plus- ja Media-koulutus-ohjelmien toteuttamiskaudeksi vahvistettiin aluksi vuodet 2001–2005. Jotta Media-ohjelmien kesto olisi johdonmukainen rahoitusnäkymien keston kanssa, aikaa jatkettiin 31. joulukuuta 2006 saakka[1]. Media Plus ja Media-koulutus ovat Media II:n (1996–2000) ja Media I:n (1991–1995) seuraajia. Niiden yhteisenä tavoitteena oli Euroopan audiovisuaalisen teollisuuden kilpailukyvyn rakenteellinen parantaminen. Media Plus- ja Media-koulutus-ohjelmien tavoitteina oli lujittaa Euroopan audiovisuaalisen teollisuuden kilpailukykyä, tasoittaa markkinoiden välisiä eroja ja kannustaa teosten levitystä niiden alkuperämaan ulkopuolella. Viitekaudella Euroopan unioniin liittyi 1. toukokuuta 2004 kymmenen uutta jäsenvaltiota ja muita maita otettiin liittymistä valmistelevaan vaiheeseen. Media 2007 -ohjelmasta[2] tuli Media Plus- ja Media-koulutus-ohjelmien seuraaja 1. tammikuuta 2007. Media Plus- ja Media-koulutus-ohjelmasta tehtiin vuonna 2003 väliarviointi, jonka tuloksista komissio tiedotti 24. marraskuuta 2003 antamassaan kertomuksessa[3]. Tässä arvioinnissa annettujen suositusten sekä ammatillisten tarpeiden ja markkinoiden muuttumisen johdosta toteutettiin joitakin mukautuksia, jotka eivät edellyttäneet oikeusperustan muuttamista. Käsillä olevan kertomuksen tarkoituksena on arvioida Media Plus- ja Media-koulutus-ohjelman tuloksia päätöksen 2000/821/EY 12 artiklan 3 kohdan ja päätöksen 163/2001/EY 9 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Se kattaa ajanjakson 1.1.2001–31.12.2006 ja perustuu Media Plus- ja Media-koulutus-ohjelmien väliarviointiin[4] ja loppuarviointiin[5]. SUHDANTEISIIN LIITTYVÄT JA RAKENTEELLISET PULMAT Suhdanteisiin liittyvät haasteet On syytä muistaa, että Media Plus- ja Media-koulutus-ohjelmat täytäntöönpantiin huolestuttavan taloustilanteen vallitessa. Arviointikaudella ohjelman merkittävin haaste oli kymmenen uuden jäsenvaltion liittyminen EU:hun. Tämä laajentuminen korosti Euroopan markkinoiden epäyhtenäisyyttä. Investointikapasiteetti ja julkisen sektorin tuet ovat näissä kymmenessä maassa huomattavasti heikompia kuin muualla Euroopassa. Toinen suuri haaste on uusien ja varsinkin digitaalisten teknologioiden nopea kehitys. Tällä alalla Euroopan elokuvalevityksen tilanne on huolestuttava. Elokuvista on jo saatavilla digitaalisia kopioita, mutta eurooppalaiset elokuvat ovat harvoin digitaalisessa levityksessä. Rakenteelliset ongelmat Laajentuneet sisämarkkinat eivät toimi täydellisesti Euroopan audiovisuaaliset markkinat ovat erittäin hajanaiset. Hajaantuneisuus liittyy erityisesti eri valtioiden kielelliseen ja kulttuuriseen monimuotoisuuteen. Tämä monimuotoisuus on toki kulttuurisen riippumattomuuden ja rikkauden lähde, mutta se vaikeuttaa muiden kuin kotimaisten teosten levitystä ja estää Euroopan audiovisuaaliteollisuutta voittamasta markkinaosuuksia. Hajaantuneisuus merkitsee erityisesti: - teosten kotimaan ulkopuolisen levityksen rakenteellisia ongelmia. Muissa Euroopan maissa tuotettujen teosten riittämätön levitys on tärkein oire Euroopan audiovisuaalialan rakenneongelmista; - jakoa alhaisen tuotantokapasiteetin ja/tai suppean kielialueen tai maantieteellisen alueen maiden[6] ja korkeamman tuotantokapasiteetin maiden[7] välillä; - levitysalan kilpailukyvyn alenemista. Myös tuotantoala on erittäin hajanainen. Se koostuu lukuisista pienistä rakenteista, joilla on vain löyhiä yhteyksiä toisiinsa ja joiden tulevaisuus on aina epävarma. Audiovisuaalialan on vaikea löytää ratkaisuja ongelmiinsa Euroopan audiovisuaalialan ammattilaisten koulutuksen puute johtaa siihen, ettei Euroopan tasolla ole yritysstrategiaa, joka on kuitenkin olennaista uusien teknologioiden käyttöönotolle. Euroopan audiovisuaaliala sijoittaa ensinnäkin liian vähän resursseja hankkeiden kehittämiseen (kirjoittamiseen, rahoituksen hankkimiseen ja markkinointisuunnitelman laatimiseen). Tämä vaihe on kuitenkin teosten laadun ja vientimahdollisuuksien kannalta olennaisen tärkeä. Ketjun toisessa päässä taas levityssektori on hajanainen ja toimii kansallisesti. Tämä vähentää sen kilpailukykyä sekä maailmanlaajuisilla että eurooppalaisilla markkinoilla. MEDIA PLUS- JA MEDIA-KOULUTUS-OHJELMIEN ARVIOINNIN TULOKSET KAUDELLA 2001–2006 Kautta 2001–2006 koskevat yleiset päätelmät 1. Ohjelma on kaiken kaikkiaan edelleen relevantti hyvän alkudiagnoosin ja ajantasaistettujen menettelyjen ansiosta. Alat, joilla ammattilaisten tyytyväisyys ei ole ollut paras mahdollinen, koskevat vähäistä osaa budjetista ja tarpeita, joiden määrittely on vielä kesken. 2. Audiovisuaalialan hallinnollisten toimien (valinta, sopimusten teko, maksut) ja taloudellisten toimien väliset ajoitusongelmat aiheuttavat yrityksille riskejä ja mahdollisia jännitteitä[8]. Vaikka liittymiskustannukset ovat pk-yrityksille usein korkeita, ne ovat edunsaajille kuitenkin siedettäviä. 3. Media-ohjelmien keskeiset mekanismit vaikuttavat selvästi osaamisen lisäämiseen ( Koulutus ), eurooppalaisen ulottuvuuden kehittämiseen jo teosten esituotantovaiheesta lähtien ( Kehittäminen ), alan kilpailukyvyn lisäämiseen (etupäässä Levitys riskien vähentämisen ja edunsaajien taloudellisten valmiuksien parantamisen kautta) ja teosten levittämiseen kotimaan ulkopuolelle ( Levitys ja Myynninedistäminen ). 4. Media-ohjelmien aineettomat tulokset (osaamisen paraneminen, markkinoiden oppiminen, verkottuminen) tuottavat kestäviä ja rakenteellisia vaikutuksia koko alalle. 5. Ohjelman vaikutukset teosten rahoittamiseen ja rajat ylittävään levitykseen riippuvat suoraan eurooppalaisen rahoituksen jatkumisesta. Toimintalinjat, jotka käytännössä vahvistavat Euroopan audiovisuaalialan kilpailukykyä 6. Media- koulutus -ohjelma lujittaa konkreettisella tavalla osaamista Euroopan audiovisuaalialalla. Se auttaa myös verkostoitumista, josta on pitkällä aikavälillä hyötyä alan kilpailukyvylle. 7. Media- kehittäminen -ohjelma auttaa riippumattomia tuottajia parantamaan kilpailukykyään Euroopan markkinoilla ja edistämään teostensa vientiä muihin Euroopan maihin. Media-ohjelmien tulokset ovat moninaiset: hankkeiden parempi kehittely, rahoitussuunnitelmien parantuminen, rahoitusriskien vähentyminen, teosten kehittämiseen suunnattujen investointien lisääminen, eurooppalaisen ulottuvuuden tuominen tuettuihin tuotteisiin ja koko alalle. 8. Media- levitys -ohjelma vahvistaa levittäjien rahoituskapasiteettia ja pienentää investointiriskejä. Tähän toimintalinjaan liittyy vahva ja lisääntyvä eurooppalaisten ei-kotimaisten elokuvien osuus ja sillä myötävaikutetaan niiden levitykseen. 9. Media- myynninedistäminen -ohjelma tukee onnistuneesti kaupallisia tilaisuuksia ja festivaaleja. Tämä lisää kontakteja ja verkostoitumista Euroopan audiovisuaalialan ammattilaisten keskuudessa. 10. Media-ohjelmat vahvistavat eurooppalaisten elokuvien myynninedistämistä ja esilletuontia ammattilaisten ja suuren yleisön piirissä tukemalla niiden näkyvää esilläoloa festivaaleilla. Markkinoiden tasapainottamismekanismit uusien jäsenvaltioiden integroitumisen edistämiseksi Media-ohjelman pyrkimys integroida uusia jäsenvaltioita perustuu jo olemassa olevaan käsitteeseen "alhaisen tuotantokapasiteetin maat ja/tai suppean kielialueen tai maantieteellisen alueen maat". Markkinoiden tasapainottamismekanismit ovat Media-ohjelman erikoisuus. 11. Valintaperusteet ovat helpottaneet ohjelmaan pääsyä hankkeille, jotka ovat peräisin ”alhaisen tuotantokapasiteetin maista” ja erityisesti uusista jäsenvaltioista. Media-ohjelma on näin nopeasti pystynyt edistämään näiden maiden ammattilaisten osallistumista. 12. Media-ohjelman ansiosta ”alhaisen tuotantokapasiteetin maat” ovat voineet saada suhteellista markkinaosuuttaan suurempaa rahoitusta. 13. Media-ohjelma on erittäin todennäköisesti vaikuttanut siihen, että eurooppalaisten elokuvien tarjonta uusissa jäsenvaltioissa on kasvanut jatkuvasti sitten niiden liityttyä ohjelmaan. Tämä on tapahtunut amerikkalaisten elokuvien kustannuksella (selvänä enemmistönä) eikä paikallisten elokuvien kustannuksella. 14. Myönteisen syrjinnän kriteerit ovat houkutelleet suurimpien tuottajamaiden ammattilaisia solmimaan kumppanuuksia uusissa jäsenvaltioissa, mikä on konkreettisesti edistänyt näiden toimijoiden ja niiden teosten integroitumista verkostoihin ja eurooppalaisiin levitysketjuihin. Tehokas Media Desk -verkosto, jota on vielä varaa kehittää Media-ohjelman hajautettu mekanismi vaikuttaa tehokkaalta keinolta kehittää ohjelman tuntemista ja opastaa ammattilaisia. Tehokkuus näyttää olevan erittäin riippuvaista vastuuhenkilöistä. 15. Media desk -yhteyspisteillä on kaksoisrooli ammattilaisten tietokeskuksena ja edunsaajien opastajina. Painotus vaihtelee yhteyspisteestä riippuen, ja vanhimmat yhteyspisteet ovat yleensä enemmän suuntautuneita opastamiseen. 16. Yhteyspisteillä voi olla tärkeä vaikutus Media-ohjelman kunnolliseen hyödyntämiseen "alhaisen tuotantokapasiteetin maissa” ja erityisesti uusissa jäsenvaltioissa niiden suorittaman pedagogisen työn ansiosta. 17. Media desk -yhteyspisteiden laajuus merkitsee potentiaalia erityisesti tiedon jakamista, hyvien käytäntöjen vaihtamista ja valtioiden rajat ylittävää vaihtoa varten. Verkon ja sen välineiden puutteellisuus on merkinnyt sitä, että nykyisin vaihto on jäänyt lähinnä kahdenkeskiseksi. 18. Koska Media Desk -yhteyspisteiden ja -antennien toiminnan arviointiin ei ole olemassa yhtenäistä järjestelmää, niiden yksittäisen tehokkuuden arviointi on hankalaa. Kestävien laadullisten vaikutusten ohella edelleen Media-ohjelmasta riippuvaisia vaikutuksia Ohjelman huomattavimmat kestävät vaikutukset ovat laatuun liittyviä: osaaminen on vahvistunut samoin kuin verkot, yhteistyö, markkinoiden tuntemus ja esilläolo kansainvälisillä markkinoilla. Muut merkittävät vaikutukset, kuten teosten levitys kotimaan ulkopuolelle, riippuvat kuitenkin edelleen Euroopan tasoisista tukitoimista. Tuen lopettaminen saattaisi käytännössä merkitä joidenkin koulutustoimien loppumista, teosten valtioiden rajat ylittävän levityksen vähenemistä ja teoksiin tehtävien investointien vähenemistä alhaisen tuotantokapasiteetin maissa, joissa Media-ohjelma on olennainen tekijä teosten rahoituksessa. SUOSITUKSET JA JATKOTOIMET Tärkeimmät suositukset Jatketaan mukauttamista markkinoihin Olisi: 19. säilytettävä kyky mukauttaa ohjelmaa ja sen toimintatapoja alan tarpeisiin 20. tarjottava keinoja ennakoida alan kehitystä (alakohtaiset selvitykset, säännölliset kontaktit ammattilaisten kanssa, asiantuntijoiden konsultoinnit). 21. tarjottava indikaattorijärjestelmä ohjelman toimivuuden seurantaa ja markkinoiden valvontaa varten. Toimintasuunnitelmaa mukautetaan sen käyttäjien tilanteeseen Olisi: 22. tarkistettava ja yksinkertaistettava ohjelmaan pääsemisen menettelyjä 23. mukautettava ohjelman toimia alan toimintarytmiin 24. keskitettävä Media-ohjelman henkilö- ja organisaatioresursseja edunsaajien opastamiseen ja hankkeiden seurantaan. Hyödynnetään tehokkaammin Media Desk -yhteyspiste- ja -antenniverkoston tarjoamat mahdollisuudet Olisi: 25. kehitettävä väline suorituskyvyn mittaamista varten 26. annettava Media Desk -yhteyspisteille ja antenneille tehokkaita välineitä ja resursseja. Tarkistetaan markkinoiden tasapainottamismekanismien tavoitteita ja menettelyjä niiden relevanssin ja tehokkuuden parantamiseksi Olisi: 27. jatkettava tähänastisia toimia markkinoiden tasapainottamiseksi 28. syvennettävä strategista pohdintaa markkinoiden tasapainottamispolitiikan tavoitteista ja Media 2007 -ohjelman odotetuista lopputuloksista 29. tarkistettava relevanttia maantieteellistä kattavuutta (alueellisen mittakaavan poistaminen, uudet maakategoriat) joidenkin toimintalinjojen osalta (valikoiva levitys, automaattinen levitys, myyntiedustajat). Tärkeimmät toimet Jo toteutetut toimet Toisessa väliarvioinnissa annettujen operatiivisten suositusten perusteella on jo toteutettu toimia. Erityisesti tämä koskee tiettyjen menettelyjen yksinkertaistamista ja teknologisen näkökulman sisällyttämistä ohjelmakokonaisuuteen. Uudessa Media 2007 -ohjelmassa otetaankin huomioon uusien teknologioiden integrointi ja mahdollistetaan erityistoimet eurooppalaisten audiovisuaalisten teosten sähköistä levitystä ja digitaalista esittämistä varten. Myös markkinoiden tasapainottamismekanismit on integroitu kaikkiin toimintalinjoihin. Toimeenpanoviraston perustaminen on tuottanut konkreettisia parannuksia toimintasuunnitelman mukauttamiseen sen käyttäjien tilanteeseen sekä henkilö- ja organisaatioresurssien keskittämiseen edunsaajien opastamiseen ja hankkeiden seurantaan. Tämä on ollut mahdollista nimenomaan tehokkaamman hallinnoinnin ansiosta. Erityisesti on edistytty hankkeiden valintaprosessissa, sopimusten hallinnoinnissa, maksujen jouduttamisessa ja yhteydenpidossa edunsaajien kanssa. Vuonna 2007 julkaistut uudet suuntaviivat ohjelman tietyille toimintalinjoille yksinkertaistavat jo joitakin ohjelmaan pääsemisen menettelyjä toimintalinjan "kehitys" uusien suuntaviivojen mallin mukaisesti. Nämä muutokset yksinkertaistavat hankkeiden valintaperusteita ja tekevät asiakirjoista (suuntaviivat ja lomakkeet) helppolukuisempia, mikä helpottaa ammattilaisten pääsyä tukemaan kehitystä. Alan kehityksen ennakointivalmiuksien osalta Media-komitean alaisuuteen on perustettu työryhmä, joka valmistelee indikaattorijärjestelmän ajantasaistamista. Jotta ohjelmaa voitaisiin vielä paremmin mukauttaa markkinoiden tarpeisiin, Media 2007 -ohjelman puitteissa on perustettu uusia toimia: - Jotta perustason koulutusmuotoja voitaisiin yhdenmukaistaa, on julkaistu uusi perustason koulutusta koskeva ehdotuspyyntö. Sillä pyritään kannustamaan yhteistyötä elokuva-alan oppilaitosten ja muiden korkea-asteen oppilaitosten välillä nuorille eurooppalaisille opiskelijoille suunnatun koulutuksen tarjoamiseksi. - Digitaalitekniikka on helpottanut eurooppalaisten audiovisuaalisten teosten levittämistä kotimaan ulkopuolelle uusien levitysmuotojen kautta. Kun otetaan huomioon, että eurooppalaisen audiovisuaalialan kilpailukyky riippuu suuresti sen kyvystä mukautua uusiin teknologioihin, varsinkin levitysvaiheessa, on perustettu uusi toimintalinja eurooppalaisten audiovisuaalisten teosten online-levitystä varten. Toimintalinjan "Tilausvideo ja digitaalinen levitys elokuvateattereissa" tavoitteena on säilyttää ja lujittaa Euroopan kulttuurista ja kielellistä monimuotoisuutta sekä sen elokuva- ja audiovisuaaliperintöä, taata sen saatavuus yleisölle ja edistää kulttuurien välistä vuoropuhelua, lisätä teosten levitystä ja näkyvyyttä sekä vahvistaa audiovisuaalialan kilpailukykyä avoimilla, kilpailukykyisillä ja työllisyyttä edistävillä Euroopan markkinoilla. - Online- tai offline-käyttöön tarkoitettujen vuorovaikutteisten teosten kehittämiseksi on julkaistu ehdotuspyyntö, jossa otetaan huomioon tämän uuden luomismuodon erityistarpeet. - Levityksen tukimekanismeja on kohdistettu enemmän teoksiin, joilla on keskitason budjetti ja suurta kaupallista potentiaalia. Näiden teosten valtioiden rajat ylittävä levitys on enemmän riippuvaista Media-ohjelman tuesta kuin suuren budjetin elokuvien. Samalla on vahvistettu katsojamääriin perustuvan automaattisen tuen osuutta ensimmäisille myydyille lipuille, sillä levittäjälle ne edustavat suurempaa kuluerää elokuvan kotimaan ensi-illan aikaan. Tämän uudistuksen tavoitteena on lisätä markkinoiden dynamiikkaa ja kannustaa ottamaan kaupallisia riskejä. Kehitteillä olevat toimet Komissiossa pohditaan, kuinka voitaisiin hyödyntää paremmin Media-yhteyspiste- ja -antenniverkoston potentiaalia tehokkaampien välineiden ja keinojen sekä keskitetyn maakohtaisen internet-sivuston tuottamiseen. Rahoituksen saannin osalta ja jotta Audiovisuaalialan innovaatio 2000 -valmistelutoimi saataisiin päätökseen teollisuuden laajempiin tarpeisiin vastaamiseksi, kehitteillä on mekanismi, jolla pyritään vipuvaikutukseen rahoituksen tarjoamisessa tuottajille. Mekanismin ansiosta tuottajilla ja levittäjillä olisi parempi mahdollisuus saada yksityistä rahoitusta. PÄÄTELMÄT Media Plus- ja Media-koulutus-ohjelmien väliarvioinnit ja loppuarviointi vahvistavat niiden myönteiset tulokset Euroopan audiovisuaalialalle. Ne vahvistavat ohjelman tavoitteiden merkityksellisyyden sekä sen toimien tehokkuuden alan kilpailukyvyn lujittamisessa ja kulttuurisen monimuotoisuuden edistämisessä. Lisäksi ne todistavat, että yhteisön tason toiminta tuottaa todellista lisäarvoa kansallisiin toimiin nähden. Media-ohjelmien tulokset ovat konkreettisia ja monessa tapauksessa kestäviä, kuten kilpailukyvyn lujittamisen osalta. Monet Media-ohjelman merkittävimmistä tuloksista (esimerkiksi osaamisen lisääminen ja teosten levittäminen kotimaan rajojen ulkopuolelle) ovat kuitenkin edelleen vahvasti riippuvaisia Euroopan tason toimista. Markkinoilta saatavat tiedot osoittavat, että Euroopan audiovisuaaliala kärsii edelleen perinteisistä heikkouksistaan, kuten markkinoiden hajaantuneisuudesta ja teosten vaatimattomasta levityksestä alkuperämaan ulkopuolelle. Siksi toimia olisi jatkettava ja sopeutettava niitä markkinoiden tarpeisiin. Tämä on tarkoitus tehdä 1. tammikuuta 2007 aloitetussa Media 2007 -ohjelmassa.[pic][pic][pic] [1] Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökset N:o 845/2004/EY ja N:o 846/2004/EY, tehty 29 päivänä huhtikuuta 2004 (EUVL L 195, 2.6.2004). [2] Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1718/2006/EY, tehty 15 päivänä marraskuuta 2006, Euroopan audiovisuaalialan tukiohjelman täytäntöönpanosta (Media 2007) (EUVL L 327, 24.11.2006). [3] KOM(2003) 725 lopullinen. [4] Media Plus- ja Media-koulutus-ohjelman toinen väliarviointi (2003–2005) – sopimus nro 30-CE-0041001/00-07. [5] Media Plus- ja Media-koulutus-ohjelman loppuarviointi (2001–2006) – sopimus nro 30-CE-0096653/00. [6] Alankomaat, Belgia, Irlanti, Islanti, Itävalta, Kreikka, Liechtenstein, Luxemburg, Norja, Portugali, Ruotsi, Suomi ja Tanska. Uusia tulokkaita ovat Bulgaria, Kypros, Latvia, Liettua, Malta, Puola, Slovakia, Slovenia, Tšekki, Unkari ja Viro. [7] Espanja, Italia, Ranska, Saksa ja Yhdistynyt kuningaskunta. [8] Mainittakoon, että toimeenpanoviraston perustaminen 1. tammikuuta 2006 on mahdollistanut projektien tehokkaamman hallinnoinnin ja nopeuttanut maksujen suorittamista.