Muutos komission ehdotukseen KOM(2011) 625 lopullinen/3: EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS yhteisen maatalouspolitiikan tukijärjestelmissä viljelijöille myönnettäviä suoria tukia koskevista säännöistä /* COM/2012/0552 final - 2011/0280 (COD) */





PERUSTELUT 1. EHDOTUKSEN TAUSTA Kroatian on määrä liittyä EU:n jäseneksi 1. heinäkuuta 2013. Vaikka kaikki jäsenvaltiot eivät ole vielä ratifioineet liittymissopimusta[1], komissio on hiljattain päivittänyt monivuotista rahoituskehystä koskevat ehdotuksensa[2] Kroatian jäseneksi liittymistä silmällä pitäen. Vastaavanlaiset mukautukset olisi tehtävä myös YMP:n uudistusehdotuksiin, jotta Kroatia otettaisiin niissä kaikilta osin huomioon uutena jäsenvaltiona sitten kun ehdotukset annetaan. 2. KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET Intressitahojen kuulemista tai vaikutusten arviointia ei tarvittu, koska kyseiset mukautukset johtuvat liittymissopimuksesta. 3. EHDOTUKSEN OIKEUDELLINEN SISÄLTÖ Mukautus tehdään muuttamalla ehdotusta KOM(2011) 625 lopullinen/3 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi yhteisen maatalouspolitiikan tukijärjestelmissä viljelijöille myönnettäviä suoria tukia koskevista säännöistä siten, että siihen sisällytetään Kroatiaa koskevat säännökset, joista jo määrätään liittymissopimuksessa. Tärkeimmät muutokset liittyvät niiden säännösten sisällyttämiseen, jotka koskevat – suorien tukien asteittaista käyttöönottoa Kroatiassa, – mahdollisuutta myöntää täydentäviä kansallisia suoria tukia täydentämään liitteessä I lueteltuja tukijärjestelmiä, jotka Kroatia panee täytäntöön uudistuksen myötä, – eräitä rahoituksellisia näkökohtia (kansalliset määrärahat liitteessä II, nettomäärät tukikaton asettamisen jälkeen liitteessä III, täydentävien kansallisten suorien tukien enimmäismäärä, joka voidaan myöntää, liitteessä V), ja – erityisen kansallisen miinanraivaukseen liittyvän varannon täytäntöönpano Kroatiassa. Miinanraivaukseen liittyvä varanto liittyy miinoista puhdistettuun maahan, joka on otettu takaisin maatalouskäyttöön. 4. TALOUSARVIOVAIKUTUKSET Tällä muutoksella ei ole talousarviovaikutuksia, lukuun ottamatta monivuotista rahoituskehystä koskevien päivitettyjen ehdotusten perusteluissa jo mainittuja vaikutuksia. 2011/0280 (COD) Muutos komission ehdotukseen KOM(2011) 625 lopullinen/3: EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS yhteisen maatalouspolitiikan tukijärjestelmissä viljelijöille myönnettäviä suoria tukia koskevista säännöistä Muutetaan ehdotus KOM(2011) 625 lopullinen/3 seuraavasti: 1) Korvataan johdanto-osan 5 kappaleen ensimmäinen virke seuraavasti: ”Jotta voidaan varmistaa yhtenäiset edellytykset tämän asetuksen täytäntöönpanemiseksi ja estää viljelijöiden välinen epäterve kilpailu ja syrjintä, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovalta seuraavien osalta: täydentävien kansallisten suorien tukien salliminen Kroatiassa; erityiseen kansalliseen miinanraivaukseen liittyvään varantoon sisällytettävän määrän vahvistaminen Kroatiassa; perustukijärjestelmän vuotuisen kansallisen enimmäismäärän vahvistaminen; tukihakemusten myöntämistä koskeviin hakemuksiin liittyvien sääntöjen antaminen; sellaisten toimenpiteiden vahvistaminen, jotka koskevat aktivoimattomien tukioikeuksien palauttamista kansalliseen varantoon; sellaisten vaatimusten vahvistaminen, jotka liittyvät tukioikeuksien siirrosta ilmoittamiseen kansallisille viranomaisille, ja tällaisen ilmoituksen määräaikojen vahvistaminen; vuotuisen enimmäismäärän vahvistaminen ilmaston ja ympäristön kannalta suotuisien maatalouskäytäntöjen noudattamisesta myönnettävälle tuelle; vuotuisen enimmäismäärän vahvistaminen tuelle alueilla, joilla on luonnonolosuhteista johtuvia rajoitteita; vuotuisen enimmäismäärän vahvistaminen nuorten viljelijöiden tuelle; vuotuisten enimmäismäärien vahvistaminen vapaaehtoiselle tuotantosidonnaiselle tuelle; vapaaehtoisen tuotantosidonnaisen tuen osalta tehtyjen päätösten arviointi- ja hyväksymismenettelyä koskevien sääntöjen vahvistaminen; sellaisten sääntöjen vahvistaminen, jotka koskevat hyväksymismenettelyä ja tiedonantoja viljelijöille, kun kyseessä on maan ja lajikkeiden hyväksyminen puuvillan lajikohtaista tukea varten; puuvillan lajikohtaisen tuen määrän alentamisen laskentaa koskevien sääntöjen vahvistaminen; yleistä ilmoitusvelvollisuutta koskevien sääntöjen vahvistaminen.” 2) Korvataan johdanto-osan 11 kappale seuraavasti: ”(11) Sen varmistamiseksi, että yhteisen maatalouspolitiikan rahoittamiseen käytettävät määrät ovat asetuksen (EU) N:o [HZR] 16 artiklan 1 kohdassa säädettyjen vuotuisten enimmäismäärien mukaisia, suorien tukien tason mukauttamismahdollisuus minä tahansa kalenterivuonna olisi säilytettävä. Suorien tukien mukautusta olisi sovellettava vain sellaisiin viljelijätukiin, jotka ylittävät kalenterivuonna 5 000 euroa. Tätä rahoituskurin välinettä olisi sovellettava Bulgariassa ja Romaniassa vasta 1 päivästä tammikuuta 2016 ja Kroatiassa 1 päivästä tammikuuta 2022 ottaen huomioon viljelijöille maksettavien suorien tukien tasot Bulgariassa, Kroatiassa ja Romaniassa kaikkiin niissä myönnettäviin suoriin tukiin sovellettavan asteittaisen käyttöönoton yhteydessä.” 3) Korvataan johdanto-osan 12 kappale seuraavasti: ”(12) Suorien tukien kokonaisenimmäismäärään, joka voidaan myöntää, liittyvien muutosten huomioon ottamiseksi – mukaan luettuina muutokset, jotka johtuvat I ja II pilarin välillä tehtäviä siirtoja koskevista jäsenvaltioiden päätöksistä ja Kroatian tekemistä maatalouskäyttöön takaisin otettua miinoista puhdistettua maata koskevista tiedonannoista – komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä perussopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä tässä asetuksessa säädettyjen kansallisten enimmäismäärien ja enimmäisnettomäärien tarkistamiseksi.” 4) Korvataan johdanto-osan 14 kappaleen viimeinen virke seuraavasti: ”Tasapuolisen kohtelun takaamiseksi viljelijöille, joiden suoriin tukiin sovelletaan Bulgariassa, Kroatiassa ja Romaniassa asteittaista käyttöönottoa, vähimmäiskynnyksen olisi perustuttava lopullisiin määriin, jotka on määrä myöntää asteittaisen käyttöönoton päätyttyä.” 5) Lisätään johdanto-osan 19 kappaleen loppuun virke seuraavasti: ”Sama mahdollisuus olisi oltava käytettävissä myös Kroatialla, jossa asteittaista käyttöönottoa sovelletaan liittymisasiakirjan mukaisesti vuoteen 2021 asti.” 6) Lisätään johdanto-osan 19 kappaleen jälkeen kappale seuraavasti: ”(19 a) Asetuksessa (EY) N:o 73/2009, sellaisena kuin se on muutettuna vuoden 2011 liittymisasiakirjalla, säädetään Kroatian osalta erityisestä kansallisesta miinanraivaukseen liittyvästä varannosta, josta rahoitetaan unioniin liittymistä seuraavien kymmenen vuoden ajan tukioikeuksien jakaminen vuosittain sellaiselle maalle, joka puhdistetaan miinoista ja palautetaan maatalouskäyttöön. On asianmukaista vahvistaa säännöt, joita sovelletaan kyseisen maan rahoitustukeen osoitettavien määrien vahvistamiseksi tässä asetuksessa säädetyissä tukijärjestelmissä sekä kyseisen varannon hallinnointiin. Kroatian tekemistä maatalouskäyttöön takaisin otettua miinoista puhdistettua maata koskevista tiedonannoista johtuvien määrien huomioon ottamiseksi komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä perussopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä tiettyjen Kroatiaan sovellettavien rahoitussäännösten tarkistamiseksi. 7) Korvataan 1 artiklan b alakohdan viii kohta seuraavasti: ”(viii) kehystä, jossa Bulgaria, Kroatia ja Romania voivat täydentää suoria tukia.” 8) Korvataan 6 artiklan 2 kohta seuraavasti: ”2. Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 55 artiklan mukaisesti liitteessä II esitettyjen kansallisten enimmäismäärien tarkistamiseksi suorien tukien kokonaisenimmäismäärään, joka voidaan myöntää, liittyvien muutosten – jäsenvaltioiden 14 artiklan mukaisesti tekemistä päätöksistä ja 17 b artiklan toisen kohdan soveltamisesta johtuvat muutokset mukaan luettuina – huomioon ottamiseksi.” 9) Korvataan 8 artiklan 2 kohta seuraavasti: ”2. Jäljempänä olevassa 16 artiklassa säädetyn suorien tukien asteittaisen käyttöönoton osalta tämän artiklan 1 kohtaa sovelletaan Bulgariaan ja Romaniaan 1 päivästä tammikuuta 2016 ja Kroatiaan 1 päivästä tammikuuta 2022.” 10) Lisätään 10 artiklan 4 kohdan loppuun virke seuraavasti: ”Kroatiassa 1 kohdassa tarkoitettu määrä, jota haetaan tai joka aiotaan myöntää, on vuosiksi 2014–2021 laskettava liitteessä V a olevassa A kohdassa esitetyn määrän perusteella.” 11) Korvataan II osaston 2 luvun otsikko seuraavasti: ”Bulgariaan, Kroatiaan ja Romaniaan sovellettavat säännökset” 12) Korvataan 16 artiklan otsikko seuraavasti: ”Suorien tukien asteittainen käyttöönotto Bulgariassa ja Romaniassa” 13) Lisätään artikla seuraavasti: ”16 a artikla Suorien tukien asteittainen käyttöönotto Kroatiassa Kroatiassa otetaan suorat tuet käyttöön noudattaen seuraavaa aikataulua, jossa tukien lisäykset on ilmaistu prosenttiosuuksina kyseisten suorien tukien vuodesta 2022 alkaen sovellettavasta vastaavasta tasosta: – 25 % vuonna 2013, – 30 % vuonna 2014, – 35 % vuonna 2015, – 40 % vuonna 2016, – 50 % vuonna 2017, – 60 % vuonna 2018, – 70 % vuonna 2019, – 80 % vuonna 2020, – 90 % vuonna 2021, – 100 % vuodesta 2022 alkaen.” 14) Korvataan 17 artiklan otsikko seuraavasti: ”Täydentävät kansalliset suorat tuet ja suorat tuet Bulgariassa ja Romaniassa” 15) Lisätään 2 lukuun artiklat seuraavasti: ” ”17 a artikla Täydentävät kansalliset suorat tuet ja suorat tuet Kroatiassa 1. Kroatia voi tarvittaessa täydentää mitä tahansa liitteessä I lueteltua tukijärjestelmää saatuaan komission täytäntöönpanosäädöksellä ilman 56 artiklassa tarkoitetun komitean myötävaikutusta antaman luvan. 2. Täydentävän määrän, joka voidaan tiettynä vuonna tietylle tukijärjestelmälle myöntää, on oltava erityisten kokonaismäärärahojen rajoissa. Näiksi määrärahoiksi vahvistetaan seuraavien erotus: a) asianomaisen tukijärjestelmän osalta käytettävissä oleva suoran tuen määrä sen jälkeen kun suorat tuet on otettu täysimääräisesti käyttöön 16 a artiklan mukaisesti kalenterivuodeksi 2022; ja b) asianomaisen tukijärjestelmän osalta käytettävissä oleva suoran tuen määrä sen jälkeen kun asianomaisena vuonna on sovellettu 16 a artiklan mukaisesti tukien lisäysten aikataulua. 3. Myönnettyjen täydentävien kansallisten suorien tukien kokonaismäärä ei saa ylittää liitteessä V a olevassa B kohdassa asianomaiseksi kalenterivuodeksi vahvistettua enimmäismäärää. 4. Kroatia voi päättää myönnettävän täydentävän kansallisen tuen määristä puolueettomin perustein komission luvan saatuaan. 5. Komission luvassa mainitaan asianomaiset tukijärjestelmät ja määritellään maksettaville täydentäville kansallisille suorille tuille enimmäistaso. Kun kyseessä ovat IV osaston 1 luvussa tarkoitettua vapaaehtoista tuotantosidonnaista tukea täydentämään tarkoitetut täydentävät kansalliset suorat tuet, luvassa täsmennetään myös 38 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut maatalouden muodot tai alat, joihin täydentävät kansalliset suorat tuet voivat liittyä. 6. Täydentävien kansallisten suorien tukien tukikelpoisuusedellytykset ovat samat kuin tässä asetuksessa säädetyissä vastaavissa tukijärjestelmissä. 7. Täydentäviin kansallisiin suoriin tukiin sovelletaan yhteisen maatalouspolitiikan (YMP) kehityksen vuoksi tarvittavia mukautuksia. Ne on myönnettävä puolueettomin perustein tavalla, jolla varmistetaan viljelijöiden tasapuolinen kohtelu ja vältetään markkinoiden ja kilpailun vääristyminen. 8. Kroatian on esitettävä kertomus täydentävien kansallisten suorien tukien täytäntöönpanemiseksi toteutetuista toimenpiteistä ennen niiden täytäntöönpanoa seuraavan vuoden 30 päivää kesäkuuta. Kertomuksen on sisällettävä ainakin seuraavat tiedot: a) täydentäviin kansallisiin suoriin tukiin vaikuttavat tilanteen muutokset; b) jokaisen täydentävän kansallisen suoran tuen osalta tuensaajien lukumäärät, täydentävän kansallisen tuen myönnetty kokonaismäärä sekä tukea saaneet hehtaarit ja eläinten tai muiden yksiköiden lukumäärät; c) kertomus myönnettyihin täydentäviin kansallisiin suoriin tukiin sovellettavista valvontatoimenpiteistä. 17 b artikla Kroatian erityinen kansallinen miinanraivaukseen liittyvä varanto 1. Kroatian on vuodesta 2014 alkaen annettava komissiolle tiedoksi vuosittain viimeistään 31 päivänä tammikuuta alat, jotka on edellisenä kalenterivuonna määritetty asetuksen (EY) N:o 73/2009 57 a artiklan 10 kohdan mukaisesti ja otettu takaisin maatalouskäyttöön. Kroatian on annettava tiedoksi myös edellisen kalenterivuoden 31 päivänä joulukuuta viljelijöiden käytettävissä olevien tukioikeuksien määrä ja samana päivämääränä erityisessä kansallisessa miinanraivaukseen liittyvässä varannossa käyttämättömänä oleva määrä. Ensimmäisessä ja toisessa alakohdassa säädetyt tiedonannot on tehtävä tapauksen mukaan aluekohtaisesti 20 artiklan 1 kohdan mukaisesti. 2. Kun komissio tarkistaa liitettä II 6 artiklan 2 kohdan mukaisesti, se laskee vuosittain määrän, joka lisätään Kroatialle liitteessä II vahvistettuihin määriin tämän artiklan 1 kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetuille aloille liitteessä I luetelluissa järjestelmissä myönnettävän tuen rahoittamiseksi. Kyseinen määrä lasketaan Kroatian 1 kohdan mukaisesti tiedoksiantamien tietojen ja Kroatiassa asianomaisen vuoden osalta arvioitujen hehtaarikohtaisten keskimääräisten suorien tukien perusteella. Enimmäismäärä, joka lisätään ensimmäisen alakohdan mukaisesti kaikkien niiden alojen perusteella, jotka Kroatia on antanut tiedoksi 1 kohdan mukaisesti vuoteen 2022 asti, on 9 600 000 euroa, ja siihen sovelletaan liitteessä V b esitettyä suorien tukien käyttöönottoaikataulua 16 a artiklan mukaisesti. 3. Komissio vahvistaa täytäntöönpanosäädöksillä 2 kohdan mukaisesti lisättävän määrän osuuden, joka Kroatian on sisällytettävä erityiseen kansalliseen miinanraivaukseen liittyvään varantoon tukioikeuksien jakamiseksi 1 kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetuille aloille. Kyseinen osuus lasketaan perustuen enimmäismäärän ja liitteessä II vahvistetun määrän, sellaisena kuin se on ennen 2 kohdan mukaista lisäystä, välisen suhteen perusteella. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 56 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen. 4. Kroatian on vuosina 2014–2022 käytettävä erityistä kansallista miinanraivaukseen liittyvää varantoa tukioikeuksien myöntämiseksi viljelijöille sen alueen perusteella, jolta nämä ovat poistaneet miinat asianomaisena vuonna, seuraavin edellytyksin: a) kyseessä oleva alue on 25 artiklan 2 kohdan mukaisesti tukikelpoinen; b) kyseessä oleva alue on otettu takaisin maatalouskäyttöön edellisenä kalenterivuonna; c) alue on annettu komissiolle tiedoksi 1 kohdan mukaisesti. 5. Tämän artiklan nojalla vahvistettujen tukioikeuksien arvo on myöntämisvuoden tukioikeuksien kansallinen tai alueellinen keskiarvo erityisessä kansallisessa miinanraivaukseen liittyvässä varannossa olevan määrän rajoissa. 6. Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 55 artiklan mukaisesti liitteessä V a vahvistettujen määrien mukauttamiseksi tämän artiklan soveltamisen huomioon ottamiseksi.” 16) Korvataan 18 artiklan 1 kohta seuraavasti: ”1. Perustukijärjestelmässä voidaan maksaa tukea viljelijälle, joka tämän asetuksen mukaisia tukioikeuksia myönnettäessä saa niitä 17 b artiklan 4 kohdan mukaisesti, 21 artiklan mukaisesti ensimmäisen kerran, 23 artiklan mukaisesti kansallisesta varannosta tai 27 artiklan mukaisesti siirron kautta.” 17) Lisätään 19 artiklan 3 kohtaan alakohta seuraavasti: ”Ensimmäistä alakohtaa ei sovelleta, jos muutos johtuu 17 b artiklan 2 kohdan soveltamisesta.” 18) Korvataan 21 artiklan 2 kohdan ensimmäinen alakohta seuraavasti: ”Jos viljelijä on vuonna 2011, tai kun kyseessä on Kroatia, vuonna 2013, aktivoinut tilatukijärjestelmässä vähintään yhden tukioikeuden tai hakenut tukea yhtenäisen pinta-alatuen järjestelmässä – molemmissa tapauksissa asetuksen (EY) N:o 73/2009 mukaisesti – hän saa tukioikeuksia perustukijärjestelmän ensimmäisenä soveltamisvuonna edellyttäen, että hän on oikeutettu suoriin tukiin 9 artiklan mukaisesti.” 19) Korvataan 49 artiklan 3 kohta seuraavasti: ”3. Poiketen siitä, mitä 2 kohdassa säädetään, 1 kohdassa tarkoitettu määrä voidaan Kroatiassa, Kyproksessa ja Maltassa vahvistaa pienemmäksi kuin 500 euroa, mutta ei kuitenkaan pienemmäksi kuin 200 euroa.” 20) Lisätään liitteessä II olevan Ranskaa koskevan kohdan jälkeen kohta seuraavasti: ” Kroatia || 111 900 || 130 550 || 149 200 || 186 500 || 223 800 || 261 100* * Kansallinen enimmäismäärä Kroatiassa on 298 400 tuhatta euroa kalenterivuonna 2020, 335 700 tuhatta euroa kalenterivuonna 2021 ja 373 000 tuhatta euroa kalenterivuonna 2022.” 21) Lisätään liitteessä III olevan Ranskaa koskevan kohdan jälkeen kohta seuraavasti: ” Kroatia || 111.9. || 130.6 || 149.2 || 186.5 || 223.8 || 261.1* * Kroatian arvioitu enimmäismäärä on 298,4 miljoonaa euroa kalenterivuonna 2020, 335,7 miljoonaa euroa kalenterivuonna 2021 ja 373 miljoonaa euroa kalenterivuonna 2022.” 22) Lisätään liitteessä IV olevan Ranskaa koskevan kohdan jälkeen kohta seuraavasti: ” Kroatia || 100 || 1 ha ” 23) Lisätään liite V a: ”LIITE V a 10 ja 17 a artiklassa tarkoitetut Kroatiaan sovellettavat rahoitussäännökset A. Määrät 10 artiklan soveltamiseksi: (tuhatta euroa) || Kroatia || 373 000 B. 17 a artiklan 3 kohdassa tarkoitettu täydentävien kansallisten suorien tukien kokonaismäärä: (tuhatta euroa) || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || 2021 Kroatia || 261 100 || 242 450 || 223 800 || 186 500 || 149 200 || 111 900 || 74 600 || 37 300 " 24) Lisätään liite V b: ”LIITE V b Liitteessä II vahvistettuihin määriin 17 b artiklan 2 kohdan mukaisesti lisättävä enimmäismäärä (tuhatta euroa) || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || 2021 || 2022 Kroatia || 2 880 || 3 360 || 3 840 || 4 800 || 5 760 || 6 720 || 7 680 || 8 640 || 9 600 ” 25) Lisätään liitteessä VI olevan Ranskaa koskevan kohdan jälkeen kohta seuraavasti: ” Kroatia || 5.9 ” (26) Muutetaan liite VII seuraavasti: a) Lisätään asetuksen (EY) N:o 73/2009 57 artiklaa koskevan kohdan jälkeen kohta seuraavasti: ” 57 a || 17 b artikla || - ” b) Korvataan asetuksen (EY) N:o 73/2009 121 artiklaa koskeva kohta seuraavasti: ” 121 || 16 ja 16 a artikla || - ” c) Korvataan asetuksen (EY) N:o 73/2009 132 artiklaa koskeva kohta seuraavasti: ” 132 || 17 ja 17 a artikla || - ” SÄÄDÖSEHDOTUKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS 1. PERUSTIEDOT EHDOTUKSESTA/ALOITTEESTA 1.1. Ehdotuksen/aloitteen nimi - Muutos komission ehdotukseen KOM(2011) 625 lopullinen/3: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi yhteisen maatalouspolitiikan tukijärjestelmissä viljelijöille myönnettäviä suoria tukia koskevista säännöistä; - Muutos komission ehdotukseen KOM(2011) 626 lopullinen/3: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi maataloustuotteiden yhteisestä markkinajärjestelystä (YMJ-asetus); - Muutos komission ehdotuksen KOM(2011) 627 lopullinen/3: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahasto) tuesta maaseudun kehittämiseen; - Muutos komission ehdotukseen KOM(2011) 628 lopullinen/2: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi yhteisen maatalouspolitiikan rahoituksesta, hallinnoinnista ja seurannasta. 1.2. Toimintalohko(t) toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä (ABM/ABB)[3] Toimintalohko Otsakkeen 2 osasto 05 1.3. Ehdotuksen/aloitteen luonne (YMP:tä koskeva lainsäädäntökehys vuoden 2013 jälkeen) x Ehdotus/aloite liittyy uuteen toimeen. ¨ Ehdotus/aloite liittyy uuteen toimeen, joka perustuu pilottihankkeeseen tai valmistelutoimeen[4]. x Ehdotus/aloite liittyy käynnissä olevan toimen jatkamiseen. x Ehdotus/aloite liittyy toimeen, joka on suunnattu uudelleen. 1.4. Tavoitteet 1.4.1. Komission monivuotinen strateginen tavoite (monivuotiset strategiset tavoitteet), jonka (joiden) saavuttamista ehdotus/aloite tukee Jotta edistettäisiin resurssitehokkuutta, jonka ansiosta voitaisiin saavuttaa EU:n maatalouden ja maaseudun kehittämisen älykäs, kestävä ja osallistava kasvu Eurooppa 2020 -strategian mukaisesti, YMP:n tavoitteita ovat - elinkelpoinen ruoan tuotanto; - luonnonvarojen kestävä hoito ja ilmastotoimet; - tasapainoinen aluekehitys. 1.4.2. Erityistavoite (erityistavoitteet) sekä toiminto (toiminnot) toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä Erityistavoitteet toimintalohkossa 05: Erityistavoite nro 1: Tuottaa julkisia ympäristöhyödykkeitä Erityistavoite nro 2: Kompensoida tuotannon vaikeutta alueilla, joilla on tiettyjä luonnonolosuhteista johtuvia rajoitteita Erityistavoite nro 3: Toteuttaa toimia ilmastonmuutoksen hillitsemiseksi ja ilmastonmuutokseen sopeutumiseksi Erityistavoite nro 4: Hoitaa EU:n varoja (YMP) korkeimpien varainhoidon vaatimusten mukaisesti Erityistavoite ABB:ssä 05 02 - Maatalousmarkkinoiden interventiot: Erityistavoite nro 5: Parantaa maatalousalan kilpailukykyä ja lisätä sen arvo-osuutta elintarvikeketjussa Erityistavoite ABB:ssä 05 03 - Suorat tuet: Erityistavoite nro 6: Myötävaikuttaa maataloustuloon ja rajoittaa sen vaihtelua Erityistavoitteet ABB:ssä 05 04 – Maaseudun kehittäminen: Erityistavoite nro 7: Edistää vihreää kasvua innovoinnilla Erityistavoite nro 8: Tukea maaseudun työllisyyttä ja maaseutualueiden yhteiskuntarakenteen säilymistä Erityistavoite nro 9: Parantaa maaseudun elinkeinoelämää ja edistää monipuolistumista Erityistavoite nro 10: Mahdollistaa maatalousjärjestelmien rakenteellinen moninaisuus 1.4.3. Odotettavissa olevat tulokset ja vaikutukset Tässä vaiheessa ei ole mahdollista asettaa vaikutusindikaattoreille määrällisiä tavoitteita. Vaikka politiikka voi ohjata tiettyyn suuntaan, tällaisilla indikaattoreilla mitattavat laaja-alaiset taloudelliset, sosiaaliset ja ympäristölliset vaikutukset riippuvat lopulta myös erilaisista ulkoisista tekijöistä, jotka ovat viimeaikaisten kokemusten perusteella muuttuneet merkittäviksi ja ennalta arvaamattomiksi. Lisäanalyysi on käynnissä, ja sen on määrä valmistua vuoden 2013 jälkeiselle kaudelle. Jäsenvaltioilla on suorien tukien suhteen mahdollisuus päättää rajoitetusti suorien tukijärjestelmien tiettyjen osien täytäntöönpanosta. Maaseudun kehittämisen alalla odotettavissa olevat tulokset ja vaikutukset riippuvat maaseudun kehittämisohjelmista, jotka jäsenvaltiot toimittavat komissiolle. Jäsenvaltioita pyydetään asettamaan ohjelmissaan tavoitteita. 1.4.4. Tulos- ja vaikutusindikaattorit Ehdotuksissa esitetään yhteisen seuranta- ja arviointikehyksen luomista yhteisen maatalouspolitiikan saavutusten mittaamiseksi. Kehys pitää sisällään kaikki välineet, jotka liittyvät YMP:n toimenpiteiden ja erityisesti suorien tukien, markkinatoimenpiteiden, maaseudun kehittämistoimenpiteiden ja täydentävien ehtojen soveltamisen seurantaan ja arviointiin. Näiden YMP:n toimenpiteiden vaikutusta mitataan suhteessa seuraaviin tavoitteisiin: a) elinkelpoinen ruoan tuotanto, jossa keskitytään maataloustuloon, maatalouden tuottavuuteen ja hintatason vakauteen; b) luonnonvarojen kestävä hoito ja ilmastotoimet, jossa keskitytään kasvihuonekaasupäästöihin, luonnon monimuotoisuuteen, maaperään ja veteen; c) tasapainoinen aluekehitys, jossa keskitytään maaseudun työllisyyteen ja kasvuun sekä köyhyyteen maaseutualueilla. Komissio määrittelee täytäntöönpanosäädöksillä indikaattorit näitä tavoitteita ja alueita varten. Lisäksi maaseudun kehittämisen alalle ehdotetaan vahvempaa yhteistä seuranta- ja arviointijärjestelmää. Järjestelmän tavoitteena on a) osoittaa maaseudun kehittämispolitiikan edistyminen ja saavutukset sekä arvioida maaseudun kehittämispolitiikkaan liittyvien toimien vaikutusta, vaikuttavuutta, tehokkuutta ja tarkoituksenmukaisuutta, b) edistää paremmin kohdennetun tuen myöntämistä maaseudun kehittämiseen ja c) tukea seurantaan ja arviointiin liittyvää yleistä oppimisprosessia. Komissio vahvistaa täytäntöönpanosäädöksellä luettelon poliittisiin prioriteetteihin liittyvistä yhteisistä indikaattoreista. 1.5. Ehdotuksen/aloitteen perustelut 1.5.1. Tarpeet, joihin ehdotuksella/aloitteella vastataan lyhyellä tai pitkällä aikavälillä Jotta voidaan saavuttaa YMP:n monivuotiset strategiset tavoitteet, jotka on siirretty suoraan Euroopan maaseutualueita koskevasta Eurooppa 2020 -strategiasta, sekä täyttää asiaa koskevat perussopimuksen vaatimukset, ehdotuksilla, sellaisina kuin ne ovat muutettuina Kroatian liittymisen huomioon ottamiseksi, pyritään vahvistamaan yhteisen maatalouspolitiikan lainsäädäntökehys vuoden 2013 jälkeiseksi kaudeksi. 1.5.2. EU:n osallistumisesta saatava lisäarvo Tuleva yhteinen maatalouspolitiikka ei palvele vain yhtä pientä, joskin tärkeää, EU:n talouden osaa, vaan se on strategisesti tärkeä politiikan ala myös elintarviketurvan, ympäristön ja alueellisen tasapainon näkökulmasta. Aidosti yhteisenä politiikkana YMP hyödyntää rajallisia budjettivaroja mahdollisimman tehokkaasti kestävän maatalouden säilyttämiseksi EU:n koko alueella, ilmastonmuutoksen kaltaisten tärkeiden rajatylittävien kysymysten käsittelemiseksi ja jäsenvaltioiden keskinäisen yhteisvastuun vahvistamiseksi. Kuten komission tiedonannossa ”Eurooppa 2020 -strategiaa koskeva talousarvio”[5] todetaan, YMP on eurooppalaista politiikkaa aidoimmillaan. Jäsenvaltiot yhdistävät resurssinsa, ja tuloksena on yksi ainoa eurooppalainen maatalouspolitiikka ja eurooppalainen maatalousbudjetti 28 erillisen politiikan ja budjetin sijaan. Tämä tarkoittaa luonnollisestikin sitä, että YMP:n osuus EU:n talousarviosta on huomattava. Se on silti tehokkaampi ja taloudellisempi toimintapa kuin kansalliset, keskenään koordinoimattomat toimintatavat. 1.5.3. Vastaavista toimista saadut kokemukset Vastaavista toimista saadut kokemukset Nykyisen politiikkakehyksen arvioinnin, sidosryhmien laajan kuulemisen sekä tulevia haasteita ja tarpeita koskevan analyysin pohjalta on laadittu kattava vaikutusten arviointi. Lisää yksityiskohtaisia tietoja löytyy lainsäädäntöehdotuksiin liitetyistä vaikutusten arvioinneista sekä perusteluista. 1.5.4. Yhteensopivuus muiden kyseeseen tulevien välineiden kanssa ja mahdolliset synergiaedut Lainsäädäntöehdotukset, joita tämä rahoitusselvitys koskee, olisi nähtävä osana laajempaa kokonaisuutta, joka koostuu yhdestä puiteasetuksesta ja yhteisen strategiakehyksen rahastoja (maaseuturahasto, EAKR, ESR, koheesiorahasto ja Euroopan meri- ja kalatalousrahasto) koskevista yhteisistä säännöistä. Kyseisen puiteasetuksen myötävaikutuksella hallinnollinen kuormitus kevenee merkittävästi, EU:n varoja käytetään tehokkaasti ja menettelyjä yksinkertaistetaan. Lisäksi se tarjoaa pohjan uusille käsitteille, joita ovat kaikkien edellä mainittujen rahastojen yhteinen strategiakehys ja tulevat kumppanuussopimukset, jotka niin ikään kattavat nämä rahastot. Myöhemmin luotavalla yhteisellä strategiakehyksellä muunnetaan Eurooppa 2020 -strategian tavoitteet ja prioriteetit maaseuturahaston sekä EAKR:n, ESR:n, koheesiorahaston ja Euroopan meri- ja kalatalousrahaston prioriteeteiksi, mikä takaa rahastojen yhdennetyn käytön yhteisten tavoitteiden saavuttamiseksi. Yhteisellä strategiakehyksellä vahvistetaan myös mekanismit toiminnan koordinoimiseksi muiden asiaa koskevien unionin politiikkojen ja välineiden kanssa. Yhteisen maatalouspolitiikan alalla saadaan merkittäviä synergia- ja yksinkertaistamisvaikutuksia, kun YMP:n ensimmäisen (maataloustukirahasto) ja toisen (maaseuturahasto) pilarin hallinnointi- ja valvontasääntöjä yhdenmukaistetaan. Maataloustukirahaston ja maaseuturahaston välinen vahva yhteys ja jäsenvaltioissa jo käytössä olevat rakenteet olisi säilytettävä ennallaan. 1.6. Toiminnan ja sen rahoitusvaikutusten kesto x Ehdotuksen/aloitteen mukaisen toiminnan kesto on rajattu (suoria tukijärjestelmiä, maaseudun kehittämistä ja siirtymäkauden asetuksia koskevien luonnosten osalta) – x Ehdotuksen/aloitteen mukainen toiminta alkaa 1.1.2014 ja päättyy 31.12.2020. – x Rahoitusvaikutukset seuraavaksi monivuotisen rahoituskehyksen kaudeksi. Maaseudun kehittämisen osalta vaikutukset maksuihin vuoteen 2023 saakka. x Ehdotuksen/aloitteen mukaisen toiminnan kestoa ei ole rajattu (YMJ-asetusta ja horisontaalista asetusta koskevien luonnosten osalta) – Täytäntöönpano vuodesta 2014. 1.7. Hallinnointitapa (hallinnointitavat)[6] x komissio hallinnoi suoraan keskitetysti ¨ välillinen keskitetty hallinnointi, jossa täytäntöönpanotehtäviä on siirretty – ¨ toimeenpanovirastoille – ¨ yhteisöjen perustamille elimille[7] – ¨ kansallisille julkisoikeudellisille elimille tai julkisen palvelun tehtäviä hoitaville elimille – ¨ henkilöille, joille on annettu tehtäväksi toteuttaa Euroopan unionista tehdyn sopimuksen V osaston mukaisia erityistoimia ja jotka nimetään varainhoitoasetuksen 49 artiklan mukaisessa perussäädöksessä x hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa ¨ hajautettu hallinnointi yhteistyössä kolmansien maiden kanssa ¨ hallinnointi yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen kanssa (tarkennettava) Huomautukset: Ei merkittävää muutosta nykytilanteeseen verrattuna, sillä suurinta osaa YMP:n uudistusta koskeviin lainsäädäntöehdotuksiin liittyvistä menoista hallinnoidaan yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa. Komissio hallinnoi kuitenkin edelleen suoraan keskitetysti hyvin pientä osaa menoista. 2. HALLINNOINTI 2.1. Seuranta- ja raportointisäännöt YMP:n seurannan ja arvioinnin osalta komissio esittää Euroopan parlamentille ja neuvostolle joka neljäs vuosi kertomuksen. Ensimmäinen kertomus on määrä esittää viimeistään vuoden 2017 lopussa. Tätä täydennetään erityisillä säännöksillä kaikilla YMP:n aloilla, joilla sovelletaan monia perusteellisia täytäntöönpanosäännöissä täsmennettäviä raportointi- ja ilmoitusvaatimuksia. Maaseudun kehittämisen alalla annetaan myös ohjelmatasolla sovellettavia seurantasääntöjä, jotka mukautetaan muihin rahastoihin ja yhdistetään ennakkoarviointeihin, jatkuviin arviointeihin ja jälkiarviointeihin. 2.2. Hallinnointi- ja valvontajärjestelmä 2.2.1. Todetut riskit Yli seitsemän miljoonaa yhteisen maatalouspolitiikan tuensaajaa saa tukea monista eri tukijärjestelmistä, joista jokaisella on yksityiskohtaiset ja joskus monimutkaiset tukikelpoisuusperusteet. Virheiden osuuden vähentymistä yhteisen maatalouspolitiikan alalla voidaan pitää jo jatkuvana kehityssuuntauksena. Viime aikoina 2 prosentin tuntumassa pysytellyt virhetaso vahvistaakin arvion edellisten vuosien myönteisestä yleiskehityksestä. Tarkoituksena on jatkaa pyrkimyksiä alle 2 prosentin virhetason saavuttamiseksi. 2.2.2. Valvontamenetelmä(t) Lainsäädäntöpaketissa, erityisesti ehdotuksessa yhteisen maatalouspolitiikan rahoituksesta, hallinnoinnista ja seurannasta annettavaksi asetukseksi, pidetään tavoitteena säilyttää nykyinen asetuksella (EY) N:o 1290/2005 käyttöön otettu järjestelmä ja vahvistaa sitä. Siinä säädetään jäsenvaltioiden tasolla käyttöön otettavasta pakollisesta hallintorakenteesta, jossa painopiste on hyväksytyissä maksajavirastoissa, jotka vastaavat lopullisen tuensaajan tasolla 2.3 kohdassa esitettyjen periaatteiden mukaisesti toteutettavista tarkastuksista. Kunkin maksajaviraston päällikön on toimitettava vuotuinen tarkastuslausuma, joka koskee tilien täydellisyyttä, täsmällisyyttä ja todenperäisyyttä, sisäisten valvontajärjestelmien moitteetonta toimintaa sekä tilien perustana olevien toimien laillisuutta ja asianmukaisuutta. Riippumattoman tarkastuselimen edellytetään antavan lausuntonsa näistä kaikista kolmesta osatekijästä. Komissio jatkaa maatalousmenojen tarkastamista käyttäen riskeihin perustuvaa lähestymistapaa varmistaakseen, että sen tarkastukset kohdennetaan suurimman riskin aloille. Jos näissä tarkastuksissa havaitaan, että menoja on syntynyt unionin sääntöjen vastaisesti, komissio jättää asianomaiset määrät unionin rahoituksen ulkopuolelle sääntöjenmukaisuuden tarkastamisen järjestelmän mukaisesti. Lainsäädäntöehdotuksiin liitetyn vaikutusten arvioinnin liitteessä 8 esitetään yksityiskohtainen analyysi tarkastusten kustannuksista. Tämän lisäksi maataloustukirahaston ja maaseuturahaston tuensaajia koskevien tietojen julkaiseminen parantaa varojen käytön julkista valvontaa ja lisää YMP:n näkyvyyttä ja sen parempaa ymmärtämistä. 2.3. Toimenpiteet petosten ja sääntöjenvastaisuuksien ehkäisemiseksi Lainsäädäntöpaketissa, erityisesti ehdotuksessa yhteisen maatalouspolitiikan rahoituksesta, hallinnoinnista ja seurannasta annettavaksi asetukseksi, pidetään tavoitteena säilyttää nykyiset yksityiskohtaiset, maksajavirastojen soveltamat valvonta- ja seuraamusjärjestelmät, jotka perustuvat kutakin tukijärjestelmää varten luotuihin yhteisiin peruspiirteisiin ja erityissääntöihin, sekä vahvistaa niitä. Järjestelmissä säädetään yleensä tukihakemusten kattavista 100-prosenttisista hallinnollisista tarkastuksista, muiden tietokantojen kanssa tehtävistä ristiintarkastuksista silloin, kun niitä pidetään asianmukaisina, sekä tiettyä tukiennakoihin liittyvien toimien vähimmäismäärää koskevista paikalla tehtävistä tarkastuksista riippuen kyseiseen järjestelmään liittyvästä riskistä. Jos näissä paikalla tehtävissä tarkastuksissa havaitaan suuri määrä sääntöjenvastaisuuksia, on tehtävä lisätarkastuksia. Tältä osin selkeästi tärkein järjestelmä on yhdennetty hallinto- ja valvontajärjestelmä, joka kattoi varainhoitovuonna 2010 noin 80 prosenttia maataloustukirahaston ja maaseuturahaston kokonaismenoista. Komissiolla on valta sallia paikalla tehtävien tarkastusten vähentämisen jäsenvaltioissa, joissa on asianmukaisesti toimivat valvontajärjestelmät ja pieni virhemarginaali. Lisäksi paketissa asetetaan tavoitteeksi, että jäsenvaltiot ehkäisevät, havaitsevat ja oikaisevat sääntöjenvastaisuudet ja petokset, määräävät unionin tai kansallisessa lainsäädännössä vahvistettuja tehokkaita, varoittavia ja oikeasuhtaisia seuraamuksia ja perivät takaisin sääntöjenvastaisesti suoritetut maksut korkoineen. Siinä esitetään sääntöjenvastaisiin maksuihin sovellettavaa automaattista tilien tarkastamis- ja hyväksymisjärjestelmää, jonka mukaan asianomaisen jäsenvaltion on vastattava takaisin perimättä jääneistä määristä, jos perintää ei ole toteutettu neljän vuoden kuluessa perintäpyynnön päivästä tai kahdeksan vuoden kuluessa oikeuskäsittelyn tapauksessa. Tämä järjestelmä luo jäsenvaltioille voimakkaan kannustimen periä sääntöjenvastaiset maksut takaisin mahdollisimman nopeasti. 3. EHDOTUKSEN/ALOITTEEN ARVIOIDUT RAHOITUSVAIKUTUKSET Tässä rahoitusselvityksessä esitetyt määrät ilmoitetaan käypinä hintoina ja sitoumuksina, Jäljempänä olevissa taulukoissa lueteltujen lainsäädäntöehdotuksista johtuvien muutosten lisäksi lainsäädäntöehdotukset edellyttävät muitakin muutoksia, joilla ei ole taloudellista vaikutusta. Rahoituskurin soveltamista ei voida tässä vaiheessa sulkea pois minkään vuoden osalta kaudella 2014–2020. Tämä ei kuitenkaan riipu itse uudistusehdotuksista vaan muista tekijöistä, kuten suorien tukien toteutuksesta tai maatalousmarkkinoiden tulevaisuuden kehityksestä. Suorien tukien soveltamista siirtymävuonna 2013 koskevassa komission ehdotuksessa (KOM(2011)630)[8] esitetyt suorien tukien nettoenimmäismäärät, jotka olisi ulotettava vuoteen 2014 (kalenterivuosi 2013), ovat suuremmat kuin liitteenä olevissa taulukoissa ilmoitetut suoriin tukiin myönnettävät määrät. Tämän ehdotuksen tarkoituksena on varmistaa nykyisen lainsäädännön soveltamisen jatkaminen tilanteessa, jossa kaikki muut osat säilyisivät muuttumattomina, sulkematta kuitenkaan pois rahoituskurimekanismin soveltamistarpeen mahdollisuutta. Uudistusehdotukset sisältävät säännöksiä, joilla jäsenvaltioille annetaan tietty joustovara suorien tukien tai maaseudun kehittämistuen myöntämisen suhteen. Jos jäsenvaltiot päättävät hyödyntää kyseistä joustovaraa, tällä on myönnettyihin rahamääriin taloudellisia seurauksia, joita ei voida tässä vaiheessa määrittää. Suoria tukia koskeva uudistusehdotus sisältää suorien tukien asteittaista vähentämistä ja tukikaton asettamista koskevan säännöksen. Suorien tukien nettoenimmäismäärien määrittelemiseksi on arvioitu tukikaton asettamisesta johtuva, maaseudun kehittämiseen siirrettävä tulos (ehdotuksen liite III). Tämä arviointi perustui suorien tukien täytäntöönpanoa jäsenvaltioissa koskeviin oletuksiin, joten sitä tarkistetaan, kunhan jäsenvaltiot ovat antaneet tiedoksi täytäntöönpanoa koskevat päätöksensä. Lisäksi Kroatian osalta ei ole mahdollista arvioida tukikaton asettamisesta johtuvaa tulosta tässä vaiheessa, koska tarvittavat tiedot puuttuvat. Ensimmäinen alustaviin tietoihin perustunut karkea arvio osoitti, että tukikaton asettamisesta saatava tulos olisi Kroatian osalta nolla. Arviota tarkistetaan, kun tietoja on saatavilla. Tässä rahoitusselvityksessä ei oteta huomioon kriisivarauksen mahdollista käyttöä. Olisi korostettava, että markkinoihin liittyvien menojen osalta huomioon otetut määrät eivät millään alalla perustu julkisiin interventio-ostoihin tai kriisitilanteeseen liittyviin muihin toimenpiteisiin. 3.1. Kyseeseen tulevat monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeet ja menopuolen budjettikohdat Taulukko 1: YMP:hen myönnettävät määrät, mukaan lukien monivuotista rahoituskehystä koskevassa ehdotuksessa ja YMP:n uudistusehdotuksissa esitetyt täydentävät määrät miljoonaa euroa (käypinä hintoina) Varainhoitovuosi || 2013 || 2013 mu­kau­tet­tuna (1) || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || 2014-2020 YHTEEN­SÄ || || || || || || || || || || Monivuotisen rahoituskehyksen sisällä || || || || || || || || || || Otsake 2 || || || || || || || || || || Suorat tuet ja markkinoihin liittyvät menot (2) (3) (4) (5) || 44 939 || 45 304 || 44 956 || 45 199 || 45 463 || 45 702 || 45 729 || 45 756 || 45 783 || 318 589 Arvioidut käyttötarkoitukseensa sidotut tulot || 672 || 672 || 672 || 672 || 672 || 672 || 672 || 672 || 672 || 4 704 || || || || || || || || || || P1 Suorat tuet ja markkinoihin liittyvät menot (mukaan lukien käyttötarkoitukseensa sidotut tulot) (5) || 45 611 || 45 976 || 45 628 || 45 871 || 46 135 || 46 374 || 46 401 || 46 428 || 46 455 || 323 293 || || || || || || || || || || P2 Maaseudun kehittäminen (4) || 14 817 || 14 451 || 14 784 || 14 784 || 14 784 || 14 784 || 14 784 || 14 784 || 14 784 || 103 488 || || || || || || || || || || Yhteensä || 60 428 || 60 428 || 60 412 || 60 655 || 60 919 || 61 159 || 61 186 || 61 212 || 61 239 || 426 781 Otsake 1 || || || || || || || || || || Yhteinen strategiakehys: maataloustutkimus ja innovointi || Ei ole || Ei ole || 682 || 696 || 710 || 724 || 738 || 753 || 768 || 5 072 Vähävaraisimmat henkilöt || Ei ole || Ei ole || 379 || 387 || 394 || 402 || 410 || 418 || 427 || 2 818 Yhteensä || Ei ole || Ei ole || 1 061 || 1 082 || 1 104 || 1 126 || 1 149 || 1 172 || 1 195 || 7 889 Otsake 3 || || || || || || || || || || Elintarvikkeiden turvallisuus || Ei ole || Ei ole || 352 || 352 || 352 || 352 || 352 || 352 || 352 || 2 465 || || || || || || || || || || Monivuotisen rahoituskehyksen ulkopuolella || || || || || || || || || || Maatalousalan kriisivaraus || Ei ole || Ei ole || 531 || 541 || 552 || 563 || 574 || 586 || 598 || 3 945 Euroopan globalisaatiorahasto || || || || || || || || || || josta maatalouteen käytettävissä enintään: (6) || Ei ole || Ei ole || 379 || 387 || 394 || 402 || 410 || 418 || 427 || 2 818 || || || || || || || || || || YHTEENSÄ || || || || || || || || || || Komission ehdotukset (monivuotisen rahoituskehyksen sisä- ja ulkopuolella) + käyttötarkoitukseensa sidotut tulot YHTEENSÄ || 60 428 || 60 428 || 62 735 || 63 017 || 63 322 || 63 602 || 63 671 || 63 740 || 63 810 || 443 898 Monivuotista rahoituskehystä koskevat ehdotukset (lukuun ottamatta kriisivarausta ja globalisaatiorahastoa) + käyttötarkoitukseensa sidotut tulot YHTEENSÄ || 60 428 || 60 428 || 61 825 || 62 089 || 62 376 || 62 637 || 62 686 || 62 736 || 62 786 || 437 136 Huomautukset: (1) Ottaen huomioon jo sovitut lainsäädännölliset muutokset, eli tukien vapaaehtoinen mukauttaminen Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja 136 artiklan mukaiset "käyttämättömät määrät", joiden soveltaminen päättyy vuoden 2013 loppuun mennessä. (2) Määrät koskevat ensimmäisen pilarin osalta ehdotettua vuotuista enimmäismäärää. Olisi kuitenkin huomattava, että negatiiviset menot ehdotetaan siirrettäviksi tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelystä (nykyisestä alamomentista 05 07 01 06) käyttötarkoitukseensa sidottuihin tuloihin (alamomenttiin 67 03). Yksityiskohtaiset tiedot esitetään seuraavan sivun arvioituja tuloja koskevassa taulukossa. (3) Vuoden 2013 luvut sisältävät eläinlääkintä- ja kasvinsuojelutoimenpiteisiin sekä kalatalousalan markkinatoimenpiteisiin myönnetyt määrät. (4) Edellä olevassa taulukossa esitetyt määrät ovat linjassa komission tiedonannossa ”Eurooppa 2020 -strategiaa koskeva talousarvio” (KOM(2011) 500, 29. kesäkuuta 2011) ja vuosien 2014–2020 monivuotista rahoituskehystä koskevassa komission muutetussa ehdotuksessa (COM(2012)388, 6. heinäkuuta 2012) esitettyjen määrien kanssa. Vielä on kuitenkin päätettävä, otetaanko monivuotisessa rahoituskehyksessä huomioon siirto, joka ehdotetaan tehtäväksi vuodesta 2014 alkaen yhden jäsenvaltion puuvilla-alan kansallisen rakenneuudistusohjelman määrärahoista maaseudun kehittämiseen ja joka edellyttää sekä maataloustukirahastoa koskevan enimmäismäärän että toisen pilarin määrien mukauttamista (4 miljoonaa euroa vuodessa). Jäljempänä olevissa taulukoissa määrät on siirretty riippumatta siitä, otetaanko ne monivuotisessa rahoituskehyksessä huomioon vaiko ei. (5) Se sisältää Kroatialle myönnettävän miinanraivausta koskevan erityisvarauksen enimmäismäärät. (6) Komission tiedonannon ”Eurooppa 2020 -strategiaa koskeva talousarvio” (KOM(2011) 500 lopullinen, 29. kesäkuuta 2011) mukaisesti Euroopan globalisaatiorahaston käytettävissä on enintään 2,5 miljardin euron kokonaismäärä (vuoden 2011 hintoina) lisätuen myöntämiseksi globalisaation vaikutuksista kärsiville viljelijöille. Edellä olevassa taulukossa käypinä hintoina esitetty vuosittainen jakautuminen on ainoastaan alustava. Ehdotuksessa Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission väliseksi toimielinten sopimukseksi budjettiyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta (KOM(2011) 403 lopullinen, 29. kesäkuuta 2011) vahvistetaan Euroopan globalisaatiorahaston varojen vuotuiseksi enimmäismääräksi 429 miljoonaa euroa vuoden 2011 hintoina. 3.2. Arvioidut vaikutukset menoihin 3.2.1. Yhteenveto arvioiduista vaikutuksista menoihin Taulukko 2: Arvioidut tulot sekä menot otsakkeeseen 2 kuuluvan toimintalohkon 05 osalta miljoonaa euroa (käypinä hintoina) Varainhoitovuosi || 2013 (1) || 2013 mu­kau­tet­tu­na (1) || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || 2014-2020 YHTEEN­SÄ TULOT || || || || || || || || || || 123 – Sokerin tuotantomaksu (omat varat) || 123 || 123 || 125 || 125 || || || || || || 250 || || || || || || || || || || 67 03 – Käyttötarkoitukseensa sidotut tulot || 672 || 672 || 741 || 741 || 741 || 741 || 741 || 741 || 741 || 5 187 josta ex 05 07 01 06 – Tilien tarkastaminen ja hyväksyminen || 0 || 0 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 483 Yhteensä || 795 || 795 || 866 || 866 || 741 || 741 || 741 || 741 || 741 || 5 437 MENOT || || || || || || || || || || 05 02 - Markkinat (2) || 3 311 || 3 311 || 2 652 || 2 671 || 2 700 || 2 729 || 2 752 || 2 740 || 2 729 || 18 974 05 03 - Suorat tuet (ennen tukikaton asettamista) (3) || 42 170 || 42 535 || 42 970 || 43 193 || 43 428 || 43 637 || 43 641 || 43 678 || 43 715 || 304 261 05 03 - Suorat tuet (tukikaton asettamisen jälkeen) (3) (4) || 42 170 || 42 535 || 42 970 || 43 028 || 43 256 || 43 453 || 43 455 || 43 492 || 43 530 || 303 184 || || || || || || || || || || 05 04 – Maaseudun kehittäminen (ennen tukikaton asettamista) || 14 817 || 14 451 || 14 788 || 14 788 || 14 788 || 14 788 || 14 788 || 14 788 || 14 788 || 103 516 05 04 - Maaseudun kehittäminen (tukikaton asettamisen jälkeen) (4) || 14 817 || 14 451 || 14 788 || 14 952 || 14 960 || 14 973 || 14 974 || 14 974 || 14 974 || 104 594 05 07 01 06 - Tilien tarkastaminen ja hyväksyminen || -69 || -69 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Yhteensä || 60 229 || 60 229 || 60 410 || 60 652 || 60 916 || 61 155 || 61 181 || 61 207 || 61 232 || 426 751 NETTOBUDJETTI käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen jälkeen || || || 59 669 || 59 911 || 60 175 || 60 414 || 60 440 || 60 466 || 60 491 || 421 564 Huomautukset: (1) Vertailun vuoksi vuoden 2013 luvut ovat samat kuin komission 12. lokakuuta 2011 esittämissä alkuperäisissä ehdotuksissa olevat luvut. (2) Vuoden 2013 osalta vuoden 2012 talousarvioesitykseen perustuva alustava arvio, jossa otetaan huomioon vuodeksi 2013 jo sovitut lainsäädännölliset mukautukset (esim. viiniä koskeva enimmäismäärä, perunatärkkelyspalkkion poistaminen, kuivarehu) sekä joitakin suunniteltuja muutoksia. Kaikkien vuosien osalta arvioissa oletetaan, että markkinahäiriöiden tai kriisien johdosta toteutettaviin tukitoimenpiteisiin ei ole tarpeen myöntää lisärahoitusta. (3) Vuoden 2013 määrä sisältää arvion viinitarhojen raivaukseen vuonna 2012 myönnettävistä määristä. Taulukossa 2 esitetyt vuosien 2014–2020 määrät eivät sisällä Kroatialle myönnettävää miinanraivausta koskevaa erityisvarausta, kun taas vastaavat taulukossa 1 esitetyt määrät sisältävät kyseisen erityisvarauksen. (4) Tukikaton asettamisesta johtuvan tuloksen arviointi perustui suorien tukien täytäntöönpanoa jäsenvaltioissa koskeviin oletuksiin, joten sitä tarkistetaan, kunhan jäsenvaltiot ovat antaneet tiedoksi täytäntöönpanoa koskevat päätöksensä. Lisäksi Kroatian osalta ei ole mahdollista arvioida tukikaton asettamisesta johtuvaa tulosta tässä vaiheessa, koska tarvittavat tiedot puuttuvat. Ensimmäinen alustaviin tietoihin perustunut karkea arvio osoitti, että tukikaton asettamisesta saatava tulos olisi Kroatian osalta nolla. Arviota tarkistetaan, kun tietoja on saatavilla. Taulukko 3: YMP:n uudistusehdotusten vaikutuslaskelma talousarvion luvuittain tulojen ja YMP-menojen osalta miljoonaa euroa (käypinä hintoina) Varainhoitovuosi || 2013 (1) || 2013 mukau­tettuna (1) || || 2014-2020 YHTEEN­SÄ || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || TULOT || || || || || || || || || || 123 – Sokerin tuotantomaksu (omat varat) || 123 || 123 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || || || || || || || || || || 67 03 – Käyttötarkoitukseensa sidotut tulot || 672 || 672 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 483 josta ex 05 07 01 06 – Tilien tarkastaminen ja hyväksyminen || 0 || 0 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 483 Yhteensä || 795 || 795 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 483 MENOT || || || || || || || || || || 05 02 - Markkinat (2) || 3 311 || 3 311 || -659 || -640 || -611 || -582 || -559 || -571 || -582 || -4 203 05 03 - Suorat tuet (ennen tukikaton asettamista) (3) || 42 170 || 42 535 || -460 || -492 || -534 || -577 || -617 || -617 || -617 || -3 913 05 03 – Suorat tuet – Tukikaton asettamisen arvioitu, maaseudun kehittämiseen siirrettävä tulos (4) || || || 0 || -164 || -172 || -185 || -186 || -186 || -186 || -1 078 05 04 - Maaseudun kehittäminen (ennen tukikaton asettamista) (5) || 14 817 || 14 451 || 4 || 4 || 4 || 4 || 4 || 4 || 4 || 28 05 04 - Maaseudun kehittäminen – Tukikaton asettamisen arvioitu, suorista tuista siirrettävä tulos (4) || || || 0 || 164 || 172 || 185 || 186 || 186 || 186 || 1 078 05 07 01 06 - Tilien tarkastaminen ja hyväksyminen || -69 || -69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 483 Yhteensä || 60 229 || 60 229 || -1 046 || -1 059 || -1 072 || -1 085 || -1 103 || -1 114 || -1 126 || -7 605 NETTOBUDJETTI käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen jälkeen || || || -1 115 || -1 128 || -1 141 || -1 154 || -1 172 || -1 183 || -1 195 || -8 088 Huomautukset: (1) Vertailun vuoksi vuoden 2013 luvut ovat samat kuin komission 12. lokakuuta 2011 esittämissä alkuperäisissä ehdotuksissa olevat luvut. (2) Vuoden 2013 osalta vuoden 2012 talousarvioesitykseen perustuva alustava arvio, jossa otetaan huomioon vuodeksi 2013 jo sovitut lainsäädännölliset mukautukset (esim. viiniä koskeva enimmäismäärä, perunatärkkelyspalkkion poistaminen, kuivarehu) sekä joitakin suunniteltuja muutoksia. Kaikkien vuosien osalta arvioissa oletetaan, että markkinahäiriöiden tai kriisien johdosta toteutettaviin tukitoimenpiteisiin ei ole tarpeen myöntää lisärahoitusta. (3) Vuoden 2013 määrä sisältää arvion viinitarhojen raivaukseen vuonna 2012 myönnettävistä määristä. Taulukossa 3 esitetyt vuosien 2014–2020 määrät eivät sisällä Kroatialle myönnettävää miinanraivausta koskevaa erityisvarausta, kun taas vastaavat taulukossa 1 esitetyt määrät sisältävät kyseisen erityisvarauksen. (4) Tukikaton asettamisesta johtuvan tuloksen arviointi perustui suorien tukien täytäntöönpanoa jäsenvaltioissa koskeviin oletuksiin, joten sitä tarkistetaan, kunhan jäsenvaltiot ovat antaneet tiedoksi täytäntöönpanoa koskevat päätöksensä. Lisäksi Kroatian osalta ei ole mahdollista arvioida tukikaton asettamisesta johtuvaa tulosta tässä vaiheessa, koska tarvittavat tiedot puuttuvat. Ensimmäinen alustaviin tietoihin perustunut karkea arvio osoitti, että tukikaton asettamisesta saatava tulos olisi Kroatian osalta nolla. Arviota tarkistetaan, kun tietoja on saatavilla. (5) Muutos vuoteen 2013 verrattuna johtuu yksinomaan puuvilla-alan kansallisten määrärahojen ehdotetusta siirtämisestä maaseudun kehittämiseen (4 miljoonaa euroa vuodessa). Tämän lisäksi monivuotista rahoituskehystä koskevissa päivitetyissä ehdotuksissa (COM(2012)388) esitetään 333 miljoonan euron vuosittaista lisämäärää. Taulukko 4: YMP:n uudistusehdotusten vaikutuslaskelma markkinoihin liittyvinä YMP:n menoina miljoonaa euroa (käypinä hintoina) VARAINHOITOVUOSI || || Oikeusperusta || Arvioidut tarpeet || Muutokset vuoteen 2013 || || || || 2013 (1) || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || 2014-2020 YHTEEN­SÄ Poikkeukselliset toimenpiteet: virtaviivaistettu ja laajennettu oikeusperustan soveltamisala || || 154, 155 ja 156 art. || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm Durumvehnän ja durran intervention lopettaminen || || ent. 10 art. || pm || - || - || - || - || - || - || - || - Vähävaraisimpien elintarvikeapuohjelmat || (2) || asetuksen 1234/2007 ent. 27 art. || 500.0 || -500.0 || -500.0 || -500.0 || -500.0 || -500.0 || -500.0 || -500.0 || -3 500.0 Yksityinen varastointi (kuitupellava) || || 16 art. || Ei ole || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm || Pm Puuvillatuki - rakenneuudistus || (3) || asetuksen 637/2008 ent. 5 art. || 10.0 || -4.0 || -4.0 || -4.0 || -4.0 || -4.0 || -4.0 || -4.0 || -28.0 Hedelmien ja vihannesten tuottajaryhmien perustamistuki || || ent. 117 art. || 30.0 || 0.0 || 0.0 || 0.0 || -15.0 || -15.0 || -30.0 || -30.0 || -90.0 Kouluhedelmäjärjestelmä || || 21 art. || 90.0 || 60.0 || 60.0 || 60.0 || 60.0 || 60.0 || 60.0 || 60.0 || 420.0 Humalan tuottajaorganisaatioiden lakkauttaminen || || ent. 111 art. || 2.3 || -2.3 || -2.3 || -2.3 || -2.3 || -2.3 || -2.3 || -2.3 || -15.9 Rasvattoman maitojauheen vapaaehtoinen yksityinen varastointi || || 16 art. || Ei ole || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm Rasvattoman maidon/rasvattoman maitojauheen käyttöön rehuna / kaseiinille ja kaseiinin käyttöön myönnettävän tuen lakkauttaminen || || ent. 101 ja 102 art. || pm || - || - || - || - || - || - || - || - Voin vapaaehtoinen yksityinen varastointi || (4) || 16 art. || 14.0 || [-1.0] || [-14.0] || [-14.0] || [-14.0] || [-14.0] || [-14.0] || [-14.0] || [-85.0] Maidon menekinedistämismaksun lakkauttaminen || || ent. 309 art. || pm || - || - || - || - || - || - || - || - 05 02 YHTEENSÄ || || || || || || || || || || || Uudistusehdotusten nettovaikutus (5) (6) || || || || -446.3 || -446.3 || -446.3 || -461.3 || -461.3 || -476.3 || -476.3 || -3 213.9 Huomautukset: (1) Vuoden 2013 tarpeet arvioidaan komission vuoden 2012 talousarvioesityksen perusteella lukuun ottamatta (a) hedelmä- ja vihannesaloja, joilla tarpeet arvioidaan asianomaisten uudistusten rahoitusselvitysten perusteella ja (b) jo sovittuja lainsäädännöllisiä muutoksia. (2) Vuoden 2013 määrä vastaa asetuksessa (EU) N:o 121/2012 asetettua enimmäismäärää. Vuodesta 2014 lähtien toimenpide rahoitetaan otsakkeesta 1. (3) Kreikan puuvilla-alan rakenneuudistusohjelman määrärahat (4 miljoonaa euroa vuodessa) siirretään maaseudun kehittämiseen vuodesta 2014 alkaen. Espanjan määrärahat (6,1 miljoonaa euroa vuodessa) siirretään tilatukijärjestelmään vuodesta 2018 alkaen (jo päätetty). (4) Arvioitu vaikutus toimenpiteen soveltamatta jättämisen tapauksessa. (5) Lukuihin 05 02 ja 05 03 otettujen menojen lisäksi odotetaan, että lukuihin 05 01, 05 07 ja 05 08 otetut menot rahoitetaan maataloustukirahaston käyttötarkoitukseensa sidotuilla tuloilla. (6) Taulukossa 4 esitetään uudistusehdotusten nettovaikutus vaikutusalaan kuuluvien markkinatoimenpiteiden osalta, kun taas taulukossa 3 olevat lukua ”05 02 Markkinat” koskevat numerotiedot osoittavat eron vuoden 2013 mukautetun määrän ja niiden määrien välillä, joiden arvioidaan olevan käytettävissä markkinoihin liittyviin menoihin vuosina 2014–2020. Taulukko 5: YMP:n uudistusehdotusten vaikutuslaskelma suorien tukien osalta miljoonaa euroa (käypinä hintoina) VARAINHOITOVUOSI || || Oikeus­perusta || Arvioidut tarpeet || Muutokset vuoteen 2013 || || || 2013 (1) || 2013 mukau­tettuna (2) || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || 2014-2020 YHTEEN­SÄ || || || || || || || || || || || || Suorat tuet (3) || || || 42 169.9 || 42 535.4 || 434.2 || 493.0 || 720.1 || 917.2 || 919.7 || 957.0 || 994.3 || 5 435.6 - Muutokset, joista on jo päätetty: || || || || || || || || || || || || Asteittainen käyttöönotto EU-12:ssa || || || || || 875.0 || 1 133.9 || 1 392.8 || 1 651.6 || 1 651.6 || 1 651.6 || 1 651.6 || 10 008.1 Puuvilla-alan rakenneuudistus || || || || || 0.0 || 0.0 || 0.0 || 0.0 || 6.1 || 6.1 || 6.1 || 18.4 Terveystarkastus || || || || || -64.3 || -64.3 || -64.3 || -90.0 || -90.0 || -90.0 || -90.0 || -552.8 Aiemmat uudistukset || || || || || -9.9 || -32.4 || -32.4 || -32.4 || -32.4 || -32.4 || -32.4 || -204.2 || || || || || || || || || || || || - Asteittainen käyttöönotto Kroatiassa (3) || || || || || 93.3 || 111.9 || 130.6 || 149.2 || 186.5 || 223.8 || 261.1 || 1 156.3 || || || || || || || || || || || || - Uusista YMP:n uudistusehdotuksista johtuvat muutokset || || || -459.8 || -656.1 || -706.5 || -761.3 || -802.2 || -802.2 || -802.2 || -4 990.3 joista: tukikaton asettaminen (4) || || || || || 0.0 || -164.1 || -172.1 || -184.7 || -185.6 || -185.6 || -185.6 || -1 077.7 || || || || || || || || || || || || 05 03 YHTEENSÄ || || || || || || || || || || || || Uudistusehdotusten nettovaikutus || || || || || -459.8 || -656.1 || -706.5 || -761.3 || -802.2 || -802.2 || -802.2 || -4 990.3 KOKONAISMENOT || || || 42 169.9 || 42 535.4 || 42 969.7 || 43 028.4 || 43 255.6 || 43 452.6 || 43 455.2 || 43 492.5 || 43 529.8 || 303 183.6 Huomautukset: (1) Vuoden 2013 määrä sisältää arvion viinitarhojen raivaukseen vuonna 2012 myönnettävistä määristä. (2) Ottaen huomioon jo sovitut lainsäädännölliset muutokset, eli tukien vapaaehtoinen mukauttaminen Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja 136 artiklan mukaiset "käyttämättömät määrät", joiden soveltaminen päättyy vuoden 2013 loppuun mennessä. (3) Se ei sisällä Kroatialle myönnettävää miinanraivausta koskevaa erityisvarausta. (4) Tukikaton asettamisesta johtuvan tuloksen arviointi perustui suorien tukien täytäntöönpanoa jäsenvaltioissa koskeviin oletuksiin, joten sitä tarkistetaan, kunhan jäsenvaltiot ovat antaneet tiedoksi täytäntöönpanoa koskevat päätöksensä. Lisäksi Kroatian osalta ei ole mahdollista arvioida tukikaton asettamisesta johtuvaa tulosta tässä vaiheessa, koska tarvittavat tiedot puuttuvat. Ensimmäinen alustaviin tietoihin perustunut karkea arvio osoitti, että tukikaton asettamisesta saatava tulos olisi Kroatian osalta nolla. Arviota tarkistetaan, kun tietoja on saatavilla. Taulukko 6: Suorien tukien osat miljoonaa euroa (käypinä hintoina) VARAINHOITOVUOSI || || || || || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || 2015-2020 YHTEEN­SÄ Liite II || || || || || 42 519.1 || 42 754.0 || 42 963.3 || 42 966.8 || 43 004.1 || 43 041.4 || 257 248.6 Tuki ilmaston ja ympäristön kannalta suotuisiin maatalouskäytänteisiin (30 %) || || || || || 12 900.1 || 12 894.5 || 12 889.0 || 12 890.0 || 12 901.2 || 12 912.4 || 77 387.2 Enimmäismäärä, joka voidaan osoittaa nuorille viljelijöille myönnettävään tukeen (2 %) || || || || || 860.0 || 859.6 || 859.3 || 859.3 || 860.1 || 860.8 || 5 159.1 Perustukijärjestelmä, tuki alueille, joilla on luonnonolosuhteista johtuvia rajoitteita, vapaaehtoinen tuotantoon sidottu tuki || || || || || 28 759.0 || 28 999.9 || 29 215.1 || 29 217.4 || 29 242.8 || 29 268.1 || 174 702.2 Enimmäismäärä, joka voidaan irrottaa edellä mainituista tuista pienviljelijöiden järjestelmän rahoittamiseen (10 %) || || || || || 4 300.0 || 4 298.2 || 4 296.3 || 4 296.7 || 4 300.4 || 4 304.1 || 25 795.7 Liitteeseen II sisältyvät viinialan määrärahojen siirrot (1) || || || || || 159.9 || 159.9 || 159.9 || 159.9 || 159.9 || 159.9 || 959.1 Tukikaton asettaminen (2) || || || || || -164.1 || -172.1 || -184.7 || -185.6 || -185.6 || -185.6 || -1 077.7 Puuvilla || || || || || 256.0 || 256.3 || 256.5 || 256.6 || 256.6 || 256.6 || 1 538.6 POSEI-ohjelma/Egeanmeren pienet saaret || || || || || 417.4 || 417.4 || 417.4 || 417.4 || 417.4 || 417.4 || 2 504.4 (1) Kautta 2014–2020 koskevat suorat tuet sisältävät jäsenvaltioiden vuoden 2013 osalta tekemiin päätöksiin perustuvan arvion viinialan määrärahojen siirroista tilatukijärjestelmään. Kroatian osalta arvion laatiminen ei ollut mahdollista, koska viinialan kansallista ohjelmaa ei toteuteta vuonna 2013 eikä Kroatia ole ilmoittanut tässä vaiheessa mistään siirroista. (2) Tukikaton asettamisesta johtuvan tuloksen arviointi perustui suorien tukien täytäntöönpanoa jäsenvaltioissa koskeviin oletuksiin, joten sitä tarkistetaan, kunhan jäsenvaltiot ovat antaneet tiedoksi täytäntöönpanoa koskevat päätöksensä. Lisäksi Kroatian osalta ei ole mahdollista arvioida tukikaton asettamisesta johtuvaa tulosta tässä vaiheessa, koska tarvittavat tiedot puuttuvat. Ensimmäinen alustaviin tietoihin perustunut karkea arvio osoitti, että tukikaton asettamisesta saatava tulos olisi Kroatian osalta nolla. Arviota tarkistetaan, kun tietoja on saatavilla. Taulukko 7: YMP:n uudistusehdotusten vaikutuslaskelma suorien tukien myöntämistä koskevien vuonna 2014 sovellettavien siirtymäkauden toimenpiteiden osalta miljoonaa euroa (käypinä hintoina) VARAINHOITOVUOSI || || Oikeus­perusta || Arvioidut tarpeet || Muutokset vuoteen 2013 || || || 2013 (1) || 2013 mukau­tettuna || 2014 (2) Neuvoston asetuksen (EY) N:o 73/2009 liite IV || || || 40 165.0 || 40 530.5 || 541.9 Asteittainen käyttöönotto EU-12:ssa || || || || || 616.1 Terveystarkastus || || || || || -64.3 Aiemmat uudistukset || || || || || -9.9 05 03 YHTEENSÄ || || || || || KOKONAISMENOT || || || 40 165.0 || 40 530.5 || 41 072.4 Huomautukset: (1) Vuoden 2013 määrä sisältää arvion viinitarhojen raivaukseen vuonna 2012 myönnettävistä määristä. (2) Vuoteen 2014 ulotetut nettoenimmäismäärät sisältävät jäsenvaltioiden vuoden 2013 osalta tekemiin päätöksiin perustuvan arvion viinialan määrärahojen siirroista tilatukijärjestelmään. Taulukko 8: YMP:n uudistusehdotusten vaikutuslaskelma maaseudun kehittämisen osalta miljoonaa euroa (käypinä hintoina) VARAINHOITOVUOSI || || Oikeus­perusta || Maaseudun kehittämis­määrärahat || Muutokset vuoteen 2013 || || || || 2013 || 2013 mu­kau­tet­tuna (1) || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || 2014-2020 YHTEEN­SÄ Maaseudun kehittämisohjelmat || || || 14 788.9 || 14 423.4 || || || || || || || || Puuvillatuki - rakenneuudistus || (2) || || || || 4.0 || 4.0 || 4.0 || 4.0 || 4.0 || 4.0 || 4.0 || 28.0 Suoria tukia koskevan tukikaton asettamisen tulos || (3) || || || || || 164.1 || 172.1 || 184.7 || 185.6 || 185.6 || 185.6 || 1 077.7 Maaseudun kehittämisen määrärahat lukuun ottamatta teknistä apua || (4) || || || || -9.3 || -9.3 || -9.3 || -9.3 || -9.3 || -9.3 || -9.3 || -65.2 Tekninen apu || (4) || || 27.6 || 27.6 || 9.3 || 4.3 || 4.3 || 4.3 || 4.3 || 4.3 || 4.3 || 35.2 Paikallisista innovatiivisista yhteistyöhankkeista maksettava palkinto || (5) || || Ei ole || Ei ole || 0.0 || 5.0 || 5.0 || 5.0 || 5.0 || 5.0 || 5.0 || 30.0 Maaseudun kehittämiseen myönnettävä lisämäärä (ehdotuksen COM(2012)388 mukaisesti) || || || Ei ole || Ei ole || 333.0 || 333.0 || 333.0 || 333.0 || 333.0 || 333.0 || 333.0 || 2 331.0 05 04 YHTEENSÄ || || || || || || || || || || || || Uudistusehdotusten nettovaikutus || || || || || 4.0 || 168.1 || 176.1 || 188.7 || 189.6 || 189.6 || 189.6 || 1 105.7 KOKONAISMENOT (ennen tukikaton asettamista) || || || 14 816.6 || 14 451.1 || 14 788.1 || 14 788.1 || 14 788.1 || 14 788.1 || 14 788.1 || 14 788.1 || 14 788.1 || 103 516.5 KOKONAISMENOT (tukikaton asettamisen jälkeen) || || || 14 816.6 || 14 451.1 || 14 788.1 || 14 952.2 || 14 960.2 || 14 972.8 || 14 973.7 || 14 973.7 || 14 973.7 || 104 594.2 Huomautukset: (1) Nykyisen lainsäädännön mukaisia mukautuksia sovelletaan vain varainhoitovuoden 2013 loppuun asti. (2) Taulukossa 1 (3.1 jakso) esitetyt määrät ovat linjassa komission tiedonannossa ”Eurooppa 2020 -strategiaa koskeva talousarvio” (KOM(2011)500 lopullinen) ja vuosien 2014–2020 monivuotista rahoituskehystä koskevassa komission muutetussa ehdotuksessa (COM(2012)388, 6. heinäkuuta 2012) esitettyjen määrien kanssa. Vielä on kuitenkin päätettävä, otetaanko monivuotisessa rahoituskehyksessä huomioon siirto, joka ehdotetaan tehtäväksi vuodesta 2014 alkaen yhden jäsenvaltion puuvilla-alan kansallisen rakenneuudistusohjelman määrärahoista maaseudun kehittämiseen ja joka edellyttää sekä maataloustukirahastoa koskevan enimmäismäärän että toisen pilarin määrien mukauttamista (4 miljoonaa euroa vuodessa). Edellä olevassa taulukossa 8 määrät on siirretty riippumatta siitä, otetaanko ne monivuotisessa rahoituskehyksessä huomioon vaiko ei. (3) Tukikaton asettamisesta johtuvan tuloksen arviointi perustui suorien tukien täytäntöönpanoa jäsenvaltioissa koskeviin oletuksiin, joten sitä tarkistetaan, kunhan jäsenvaltiot ovat antaneet tiedoksi täytäntöönpanoa koskevat päätöksensä. Lisäksi Kroatian osalta ei ole mahdollista arvioida tukikaton asettamisesta johtuvaa tulosta tässä vaiheessa, koska tarvittavat tiedot puuttuvat. Ensimmäinen alustaviin tietoihin perustunut karkea arvio osoitti, että tukikaton asettamisesta saatava tulos olisi Kroatian osalta nolla. Arviota tarkistetaan, kun tietoja on saatavilla. (4) Vuonna 2013 tekniseen apuun myönnettävä määrä vahvistettiin maaseudun kehittämisen alustavien määrärahojen perusteella (ottamatta huomioon ensimmäisestä pilarista tehtäviä siirtoja). Kaudella 2014–2020 tekniseen apuun myönnettäväksi määräksi vahvistetaan 0,25 prosenttia maaseudun kehittämisen kokonaismäärärahoista. (5) Katetaan tekniseen apuun käytettävissä olevasta määrästä. Monivuotisen rahoituskehyksen otsake: || 5 || ”Hallintomenot” miljoonaa euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) Huom. Lainsäädäntöehdotuksilla ei arvioida olevan mitään vaikutuksia hallintomäärärahoihin, eli tarkoituksena on, että lainsäädäntökehys voidaan panna täytäntöön nykyisin henkilöresurssein ja hallintomenoin. Jäljempänä esitetyissä luvuissa ei ole vielä otettu huomioon Kroatian liittymisen vaikutusta. || || || Vuosi 2014 || Vuosi 2015 || Vuosi 2016 || Vuosi 2017 || Vuosi 2018 || Vuosi 2019 || Vuosi 2020 || YHTEENSÄ PÄÄOSASTO: AGRI ||  Henkilöresurssit || 136.998 || 136.998 || 136.998 || 136.998 || 136.998 || 136.998 || 136.998 || 958.986  Muut hallintomenot || 9.704 || 9.704 || 9.704 || 9.704 || 9.704 || 9.704 || 9.704 || 67.928 AGRI-PÄÄOSASTO YHTEENSÄ || Määrärahat || 146.702 || 146.702 || 146.702 || 146.702 || 146.702 || 146.702 || 146.702 || 1 026.914 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 5 kuuluvat määrärahat YHTEENSÄ || (Sitoumukset yhteensä = maksut yhteensä) || 146.702 || 146.702 || 146.702 || 146.702 || 146.702 || 146.702 || 146.702 || 1 026.914 miljoonaa euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) || || || Vuosi N[9] || Vuosi N+1 || Vuosi N+2 || Vuosi N+3 || …ja näitä seuraavat vuodet (ilmoitetaan kaikki vuodet, joille ehdotuksen/aloitteen vaikutukset ulottuvat, ks. kohta 1.6) || YHTEENSÄ Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 1–5 kuuluvat määrärahat YHTEENSÄ || Sitoumukset || || || || || || || || Maksut || || || || || || || || 3.2.2. Arvioidut vaikutukset toimintamäärärahoihin – ¨ Ehdotus/aloite ei edellytä toimintamäärärahoja. – x Ehdotus/aloite edellyttää toimintamäärärahoja seuraavasti: Maksusitoumusmäärärahat, milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) Tavoitteet ja tuotokset ò || || || Vuosi 2014 || Vuosi 2015 || Vuosi 2016 || Vuosi 2017 || Vuosi 2018 || Vuosi 2019 || Vuosi 2020 || YHTEENSÄ TUOTOKSET Tyyp­pi || Keski­mää­räiset kustan­nukset || Lukumäärä || Kustan­nukset || Lukumäärä || Kustan­nukset || Lukumäärä || Kustan­nukset || Lukumäärä || Kustan­nukset || Lukumäärä || Kustan­nukset || Lukumäärä || Kustan­nukset || Lukumäärä || Kustan­nukset || Tuotos­ten luku­määrä yhteensä || Kustan-nukset yht. || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || KUSTANNUKSET YHTEENSÄ || || || || || || || || || || || || || || || || Huom. Tuotokset ovat vielä määrittämättä erityistavoitteiden osalta (ks. edellä oleva 1.4.2 jakso). 3.2.3. Arvioidut vaikutukset hallintomäärärahoihin 3.2.3.1. Yhteenveto – ¨ Ehdotus/aloite ei edellytä hallintomäärärahoja. – x Ehdotus/aloite edellyttää hallintomäärärahoja seuraavasti: miljoonaa euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) || Vuosi 2014 || Vuosi 2015 || Vuosi 2016 || Vuosi 2017 || Vuosi 2018 || Vuosi 2019 || Vuosi 2020 || YHT. Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKE 5 || || || || || || || || Henkilöresurssit[10] || 136.998 || 136.998 || 136.998 || 136.998 || 136.998 || 136.998 || 136.998 || 958.986 Muut hallintomenot || 9.704 || 9.704 || 9.704 || 9.704 || 9.704 || 9.704 || 9.704 || 67.928 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKE 5, välisumma || || || || || || || || Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 5 sisältymättömät || || || || || || || || Henkilöresurssit || || || || || || || || Muut hallintomenot || || || || || || || || Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 5 sisältymättömät, välisumma || || || || || || || || YHT. || 146.702 || 146.702 || 146.702 || 146.702 || 146.702 || 146.702 || 146.702 || 1 026.914 3.2.3.2. Henkilöresurssien arvioitu tarve – ¨ Ehdotus/aloite ei edellytä henkilöresursseja. – x Ehdotus/aloite edellyttää henkilöresursseja seuraavasti: Huom. Lainsäädäntöehdotuksilla ei arvioida olevan mitään vaikutuksia hallintomäärärahoihin, eli tarkoituksena on, että lainsäädäntökehys voidaan panna täytäntöön nykyisin henkilöresurssein ja hallintomenoin. Kaudeksi 2014–2020 esitetyt luvut perustuvat vuoden 2011 tilanteeseen. Jäljempänä esitetyissä luvuissa ei ole vielä otettu huomioon Kroatian liittymisen vaikutusta. Arvio kokonaislukuina (tai enintään yhden desimaalin tarkkuudella) || Vuosi 2014 || Vuosi 2015 || Vuosi 2016 || Vuosi 2017 || Vuosi 2018 || Vuosi 2019 || Vuosi 2020  Henkilöstötaulukkoon sisältyvät virat/toimet (virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt) XX 01 01 01 (päätoimipaikka ja komission edustustot EU:ssa) || 1 034 || 1 034 || 1 034 || 1 034 || 1 034 || 1 034 || 1 034 XX 01 01 02 (edustustot EU:n ulkopuolella) || 3 || 3 || 3 || 3 || 3 || 3 || 3 XX 01 05 01 (epäsuora tutkimustoiminta) || || || || || || || 10 01 05 01 (suora tutkimustoiminta) || || || || || || ||  Ulkopuolinen henkilöstö (kokoaikaiseksi muutettuna)[11] XX 01 02 01 (kokonaismäärärahoista katettavat sopimussuhteiset toimihenkilöt, vuokrahenkilöstö ja kansalliset asiantuntijat) || 78 || 78 || 78 || 78 || 78 || 78 || 78 XX 01 02 02 (sopimussuhteiset ja paikalliset toimihenkilöt, vuokrahenkilöstö, nuoremmat asiantuntijat ja kansalliset asiantuntijat EU:n ulkopuolisissa edustustoissa) || || || || || || || XX 01 04 yy || - päätoimi­paikassa || || || || || || || - lähe­tystöissä || || || || || || || XX 01 05 02 (epäsuora tutkimustoiminta: sopimussuhteiset toimihenkilöt, vuokrahenkilöstö ja kansalliset asiantuntijat) || || || || || || || 10 01 05 02 (suora tutkimustoiminta: sopimussuhteiset toimihenkilöt, vuokrahenkilöstö ja kansalliset asiantuntijat) || || || || || || || Muu budjettikohta (mikä?) || || || || || || || YHTEENSÄ[12] || 1 115 || 1 115 || 1 115 || 1 115 || 1 115 || 1 115 || 1 115 XX viittaa kyseessä olevaan toimintalohkoon eli talousarvion osastoon. Henkilöresurssien tarve katetaan toimen hallinnointiin jo osoitetulla pääosaston henkilöstöllä ja/tai pääosastossa toteutettujen henkilöstön uudelleenjärjestelyjen tuloksena saadulla henkilöstöllä sekä tarvittaessa sellaisilla lisäresursseilla, jotka toimea hallinnoiva pääosasto voi saada käyttöönsä vuotuisessa määrärahojen jakomenettelyssä talousarvion puitteissa. Kuvaus henkilöstön tehtävistä: Virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt || Ulkopuolinen henkilöstö || 3.2.4. Yhteensopivuus nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen kanssa – x Ehdotus/aloite on monivuotista rahoituskehystä kaudeksi 2014–2020 koskevien EHDOTUSTEN mukainen. – ¨ Ehdotus/aloite edellyttää rahoituskehyksen asianomaisen otsakkeen rahoitussuunnitelman muuttamista. – ¨ Ehdotus/aloite edellyttää joustovälineen varojen käyttöön ottamista tai monivuotisen rahoituskehyksen tarkistamista. 3.2.5. Ulkopuolisten tahojen osallistuminen rahoitukseen – Ehdotuksen/aloitteen rahoittamiseen ei osallistu ulkopuolisia tahoja. – X Maaseudun kehittämistä koskevan ehdotuksen (maaseuturahasto) rahoittamiseen osallistuu ulkopuolisia tahoja seuraavasti (arvio): määrärahat, milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) || Vuosi 2014 || Vuosi 2015 || Vuosi 2016 || Vuosi 2017 || Vuosi 2018 || Vuosi 2019 || Vuosi 2020 || Yhteensä Rahoitukseen osallistuva taho || JV || JV || JV || JV || JV || JV || JV || JV Yhteisrahoituksella katettavat määrärahat YHTEENSÄ[13] || Pääte­tään myöhem­min || Pääte­tään myöhem­min || Pääte­tään myöhem­min || Pääte­tään myöhem­min || Pääte­tään myöhem­min || Pääte­tään myöhem­min || Pääte­tään myöhem­min || Pääte­tään myöhem­min 3.3. Arvioidut vaikutukset tuloihin – x Ehdotuksella/aloitteella ei ole vaikutuksia tuloihin. – ¨ Ehdotuksella/aloitteella on vaikutuksia tuloihin seuraavasti: – x vaikutukset omiin varoihin – x vaikutukset sekalaisiin tuloihin miljoonaa euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) Tulopuolen budjettikohta || Käytettävissä olevat määrärahat kuluvana varainhoito­vuonna || Ehdotuksen/aloitteen vaikutus[14] Vuosi N || Vuosi N+1 || Vuosi N+2 || Vuosi N+3 || …ja näitä seuraavat vuodet (ilmoitetaan kaikki vuodet, joille ehdotuksen/aloitteen vaikutukset ulottuvat, ks. kohta 1.6) || || || || || || || || Vastaava(t) menopuolen budjettikohta (budjettikohdat) käyttötarkoitukseensa sidottujen sekalaisten tulojen tapauksessa: Ks. 3.2.1 jaksossa olevat taulukot 2 ja 3. [1] EUVL L 112, 24.4.2012. [2] COM(2012) 388, 6.7.2012. [3] ABM: toimintoperusteinen johtaminen; ABB: toimintoperusteinen budjetointi. [4] Sellaisina kuin nämä on määritelty varainhoitoasetuksen 49 artiklan 6 kohdan a ja b alakohdassa. [5] KOM(2011) 500 lopullinen, 29. kesäkuuta 2011. [6] Kuvaukset eri hallinnointitavoista ja viittaukset varainhoitoasetukseen ovat saatavilla budjettipääosaston verkkosivuilla osoitteessa http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html [7] Sellaisina kuin nämä on määritelty varainhoitoasetuksen 185 artiklassa. [8] Euroopan parlamentin ja neuvoston odotetaan hyväksyvän asetuksen syksyllä 2012. [9] Vuosi N on ehdotuksen/aloitteen toteutuksen aloitusvuosi. [10] Henkilöstötaulukkoon sisältyvien virkamiesten ja väliaikaisten toimihenkilöiden viroista ja toimista aiheutuvien 127 000 euron keskimääräisten kustannusten perusteella. [11] CA = sopimussuhteiset toimihenkilöt; INT = vuokrahenkilöstö; JED = nuoremmat asiantuntijat EU:n ulkopuolisissa edustustoissa, LA = paikalliset toimihenkilöt; SNE = kansalliset asiantuntijat. [12] Tämä ei sisällä budjettikohdan 05.010404 enimmäismäärää. [13] Nämä vahvistetaan jäsenvaltioiden toimittamissa maaseudun kehittämisohjelmissa. [14] Perinteiset omat varat (tulli- ja sokerimaksut) on ilmoitettava nettomääräisinä eli bruttomäärästä on vähennettävä kantokuluja vastaava 25 prosentin osuus.