Johdanto

Tämän Euroopan komission sekä unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan yhteisen tiedonannon tarkoituksena on edistää ihmisoikeuksia ja demokratiaa koskevan uuden toimintasuunnitelman laatimista vuosiksi 2015–2019.

EU:n johtoperiaatteet: ihmisoikeudet ja demokratia

Elämme epävakaassa ja nopeasti muuttuvassa maailmassa, jossa ihmisoikeudet ja demokratian arvot kyseenalaistetaan usein, ja monissa paikoissa niistä ei välitetä. Ihmisoikeusrikkomuksia on yhä enemmän ja ovat yhä vakavampia, kansalaisyhteiskunnan toimintaa suitsitaan, konflikteista on tullut monitahoisia ja autoritaarisista vallankäyttäjistä entistä röyhkeämpiä. Globalisaatioon liittyy uusia haasteita, jotka tekevät ihmisoikeuksien suojelusta entistä monimutkaisempaa.

Tällaisissa olosuhteissa kansainvälinen huomio kiinnittyy luonnollisestikin vakauteen. Kestävää vakautta ei ole kuitenkaan mahdollista saavuttaa pelkästään turvallisuuden ja taloudellisen hyvinvoinnin avulla. Kansalaisten lojaalisuus maataan kohtaan ja heidän luottamuksensa rauhanomaisiin keinoihin riippuu siitä, kokevatko he olevansa suojassa mielivaltaisilta päätöksiltä ja voivansa omilla näkemyksillään vaikuttaa poliittiseen päätöksentekoon. Sellainen tilanne on mahdollinen vain ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioittamiseen perustuvassa demokraattisessa yhteiskunnassa, jonka hallitus ei ole korruptoitunut ja kantaa vastuunsa, parlamentti edustaa kansan erilaisia näkökantoja ja intressejä ja oikeusjärjestelmä on riippumaton. Muita edellytyksiä ovat vireä kansalaisyhteiskunta ja vapaa tiedonvälitys.

Tästä lähtökohdasta käydään keskustelua vuoden 2015 jälkeistä aikaa koskevista kestävän kehityksen tavoitteista, joissa ihmisoikeudet ja naisten oikeudet on nostettu omiksi erillisiksi tavoitteiksi.

Tästä syystä unionin on pidettävä ihmisoikeudet ulkoisen toimintansa keskiössä. Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 21 artikla ohjaa unionin ulkoista toimintaa ja lujittaa EU:n asemaa muun muassa demokratian, oikeusvaltioperiaatteen, ihmisoikeuksien yleismaailmallisuuden ja jakamattomuuden sekä Yhdistyneiden kansakuntien (YK) peruskirjan periaatteiden ja kansainvälisen oikeuden edistäjänä. Euroopan unionin perusoikeuskirja sitoo EU:n toimielimiä ja jäsenvaltioita unionin lainsäädännön täytäntöönpanossa. EU on myös osapuoli eräissä YK:n ja Euroopan neuvoston sopimuksissa, kuten vammaisten henkilöiden oikeuksista tehdyssä YK:n yleissopimuksessa. Unionin uskottavuus ihmisoikeuksien maailmanlaajuisena puolestapuhujana nojaa näihin pilareihin.

Vuoden 2012 ihmisoikeus- ja demokratiapaketti

EU laati vuonna 2012 ihmisoikeuksia ja demokratiaa koskevan kunnianhimoisen strategiakehyksen. Siinä esitetään, miten EU aikoo noudattaa perussopimuksen mukaista velvollisuuttaan edistää demokratiaa, oikeusvaltioperiaatetta sekä ihmisoikeuksien yleismaailmallisuutta ja jakamattomuutta.

Strategiakehys painopisteineen ja johtoperiaatteineen muodostaa edelleen – lähes kolme vuotta käyttöönottonsa jälkeen – puitteet unionin toiminnalle.

Toinen merkkipaalu EU:n ihmisoikeuspolitiikassa oli vuonna 2012 tehty päätös perustaa ihmisoikeuksista vastaavan EU:n erityisedustajan toimi. Erityisedustaja on parantanut EU:n ihmisoikeuspolitiikan näkyvyyttä ja tuloksellisuutta, lisännyt vuorovaikutusta kumppaneidemme kanssa ja auttanut tietyissä painopisteissä edistymistä. Neuvoston päätös jatkaa erityisedustajan toimikautta kahdella vuodella on osoitus siitä, että tehtävää pidetään tärkeänä.

Vuonna 2012 hyväksytyn ihmisoikeuspaketin kolmas olennainen osa oli ihmisoikeuksia ja demokratiaa koskeva toimintasuunnitelma (2012–2014), josta oli apua strategiakehyksessä annettujen sitoumusten täytäntöönpanossa.

Toimintasuunnitelmaan sisältyi 97 toimea, jotka kattavat laajan valikoiman ihmisoikeus- ja demokratiakysymyksiä ja joiden täytäntöönpanosta vastaavat sekä EU että kansallisella tasolla jäsenvaltiot. Sillä kaikki sidosryhmät sidottiin selkeisiin tavoitteisiin tarkkaan määritellyissä aikatauluissa.

Toimintasuunnitelman 2012–2014 saavutukset

Vuosien 2012–2014 toimintasuunnitelma auttoi kaikkien sidosryhmien sitouttamisessa, ja sillä varmistettiin, että ne keskittivät ponnistelunsa muutamiin avaintavoitteisiin. Toimintasuunnitelman puitteissa tehty työ johti eräisiin merkittäviin saavutuksiin.

Toimintasuunnitelma lisäsi ihmisoikeusnäkökulman sisällyttämistä kaikille EU:n ulkopolitiikan aloille ja niiden täytäntöönpanotoimiin, mikä johti konkreettisiin muutoksiin kentällä. Esimerkkejä tällaisista muutoksista ovat toimet ihmisoikeusnäkökulman sisällyttämiseksi säädösehdotusten ja muiden ehdotusten vaikutustenarviointeihin sekä ihmisoikeustilanteen arvioiminen keskeisenä osan EU:n avun myöntämisprosessia.

Toimintasuunnitelma myös auttoi EU:ta kehittämään välineitä ja resursseja, joita tarvitaan yhtenäisemmän politiikan muotoilussa ja täytäntöönpanossa. Tätä tavoitetta ovat tukeneet neuvoston ihmisoikeustyöryhmän perustaminen Brysseliin, keskeisiä ihmisoikeuskysymyksiä (uskonnon- ja vakaumuksenvapaus, homojen, lesbojen, biseksuaalien, transihmisten ja intersukupuolisten (hlbti) oikeudet sekä sananvapaus verkossa ja verkon ulkopuolella) koskevien yksityiskohtaisten EU:n suuntaviivojen antaminen, eri välineiden käyttöönotto oikeuksiin perustuvan lähestymistavan soveltamiseksi kehityskysymyksiin, EU:n edustustojen ja jäsenvaltioiden suurlähetystöjen yhteistyöhön perustuvien maakohtaisten ihmisoikeusstrategioiden käyttöönotto, ihmisoikeuskysymyksistä vastaavien yhteyspisteiden perustaminen EU:n edustustoihin sekä EU:n henkilöstölle ja jäsenvaltioiden diplomaateille tarkoitetun koulutusohjelman kehittäminen.

Toimintasuunnitelmalla myös edistettiin tehokasta monenvälisyyttä, kun YK:n ihmisoikeusfoorumeilla, varsinkin ihmisoikeusneuvostossa, laadittiin EU:lle vuotuisia strategioita ja painopisteitä. Lisäksi toimintasuunnitelmalla keskitettiin EU:n toimet muutamiin tärkeimpiin painopisteisiin, joita ovat muun muassa naisten, tyttöjen, lapsen ja hlbti-henkilöiden oikeudet, ja siinä kehotettiin jatkamaan työtä taloudellisten, sosiaalisten ja sivistyksellisten oikeuksien edistämiseksi, mikä on linjassa ihmisoikeuksien jakamattomuutta koskevan unionin sitoumuksen kanssa. Toimintasuunnitelmassa myös kiinnitettiin huomiota vammaisasioihin vammaisten henkilöiden oikeuksista tehtyyn YK:n yleissopimukseen kirjattujen velvoitteiden mukaisesti.

Toimintasuunnitelma on lisännyt EU:n yhteistyötä kansalaisyhteiskunnan kanssa ja sen tukea kansalaisyhteiskunnalle maailmanlaajuisesti. Se on tehnyt kansalaisjärjestöjen kuulemisesta yleisen käytännön ennen ihmisoikeuksista käytävää vuoropuhelua tai tärkeiden politiikka-asiakirjojen yhteydessä, edistänyt kansalaisjärjestöjen osallistumista rahoitusavun suunnitteluun ja tehostanut EU:n tukea rajoittavien toimenpiteiden kohteena oleville kansalaisjärjestöille.