1. JOHDANTO

Euroopan parlamentti ja neuvosto hyväksyivät 16. marraskuuta 2011 päätöksen 1219/2011/EU, jolla Euroopan unioni merkitsi Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin (EBRD) uusia osakkeita.

Tämä kertomus on laadittu siksi, että päätöksen johdanto-osan 8 kappaleessa komissiota kehotetaan esittämään Euroopan parlamentille ja neuvostolle vuoden 2015 loppuun mennessä kertomus, jossa arvioidaan unioniin ja sen naapurialueille tehtäviä investointeja tukevien unionin julkisten rahoituslaitosten nykyjärjestelmän toimivuutta ja johon sisältyy suosituksia kyseisten pankkien välisestä yhteistyöstä ja niiden toiminnan optimoinnista ja yhteensovittamisesta.

Komissio tukee aktiivisesti Euroopan maita ja niiden naapureita käyttämällä monia erilaisia rahoitusohjelmia ja -välineitä, joita kanavoidaan myös kansainvälisten rahoituslaitosten kautta. Näitä ovat muun muassa EBRD ja Euroopan investointipankkiryhmä (EIP-ryhmä), johon kuuluvat Euroopan investointipankki (EIP) ja Euroopan investointirahasto (EIR). Komission, EIP-ryhmän ja EBRD:n välistä yhteistyötä toteutetaan EU:n ulkopuolista toimintaa koskevan yhteisymmärryspöytäkirjan puitteissa (nk. kolmenvälinen yhteisymmärryspöytäkirja, joka allekirjoitettiin vuonna 2011 ja jota tarkistettiin vuonna 2013).

2. SOVELTAMISALA JA NOUDATETTU MENETELMÄ

Analyysi kattaa vuodet 2010–2014, ja siinä keskitytään EBRD:n toiminta-alueeseen kuuluviin EU:n jäsenvaltioihin ja Euroopan naapurialueeseen, jäljempänä ’kohdealue’, joka jaetaan tässä kertomuksessa seuraaviin maantieteellisiin osiin: EU:n jäsenvaltiot Itä- ja Keski-Euroopassa (EU-11); eteläiset ja itäiset Välimeren maat; Kaakkois-Eurooppa; Itä-Eurooppa ja Kaukasus; Keski-Aasia; Venäjä ja Turkki.

EIP-ryhmä ja EBRD ovat koko kohdealueella selvästi aktiivisimpia kansainvälisiä rahoituslaitoksia, ja siksi päätelmät ja suositukset perustuvat niiden toiminnan perusteelliseen analyysiin ja niiden yhteistyön arviointiin. Muiden kohdealueella toimivien kansainvälisten rahoituslaitosten osalta tehtiin yleisempi tarkastelu, joka esitetään tähän kertomukseen liittyvässä komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa (SWD). Nämä rahoituslaitokset ovat: Maailmanpankki ja sen tytäryhtiöt Kansainvälinen rahoitusyhtiö (IFC) ja Kansainvälinen jälleenrakennus- ja kehityspankki (IBRD), Mustanmeren kauppa- ja kehityspankki (BSTDB), KfW Entwicklungsbank (KfW), Agence Française de Développement (AFD), Euroopan neuvoston kehityspankki (CEB) ja Bank Gospodarstwa Krajowego (BGK).

Kertomusta valmisteltaessa ulkopuolinen konsultti avusti komissiota tietojen keruussa ja analysoinnissa. Prosessissa käytettiin neljää eri työkalua: aineistotutkimus ja kirjallisuuskatsaus; sidosryhmien haastattelut; tietokanta-analyysi; ja tapaustutkimusanalyysi.

3. YLEISKATSAUS EBRD:HEN JA EIP-RYHMÄÄN

EBRD:llä ja EIP:llä on eri osakkaat, erilliset mandaatit ja erityiset liiketoimintamallit. Näiden erojen ansiosta niillä on omat suhteelliset etunsa, joiden avulla niiden on mahdollista maksimoida julkisen rahoituksensa toimivuus ja tehokkuus, mikä hyödyttää myös kohdealueen kansantalouksia.

EBRD on kansainvälinen kehityspankki, jonka osakkaita ovat EU:n jäsenvaltiot, EU ja EIP sekä joukko EU:n ulkopuolisia maita. Se toimii sekä EU-maissa että EU:n ulkopuolisissa maissa. EBRD:n jäsenenä EU:ta edustaa komissio, jolla on paikka EBRD:n hallintoneuvostossa ja johtokunnassa. Myös EIP:llä on jäsen EBRD:n hallintoneuvostossa ja johtokunnassa. EU:n, EIP:n ja jäsenvaltioiden osakkuus on yhteensä 63 prosenttia. Lisäksi EU kuuluu tahoihin, jotka antavat EBRD:lle eniten apua teknistä yhteistyötä, investointiavustuksia, riskinjakovälineitä, tuottosidonnaisia palkkioita ja edullista rahoitusta varten. Vuonna 2014 EU myönsi EBRD:lle 105 miljoonaa euroa (eli 31 % avunantajilta saaduista varoista).

EIP:n osakkaat ovat EU:n 28 jäsenvaltiota, ja EIR:n osakkaat ovat EIP (63,7 %), EU (24,3 %) ja 26 julkista ja yksityistä rahoituslaitosta (12 %). Komissio on EIP:n hallintoneuvoston ja EIR:n hallituksen jäsen.