Alueiden komitean lausunto aiheesta "Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Sisämarkkinoiden strategian katsaus vuodeksi 2000"



Virallinen lehti nro C 148 , 18/05/2001 s. 0016 - 0020



Alueiden komitean lausunto aiheesta "Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle - Sisämarkkinoiden strategian katsaus vuodeksi 2000" (2001/C 148/05) ALUEIDEN KOMITEA, joka ottaa huomioon Euroopan komission tiedonannon Euroopan parlamentille, neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle aiheesta "Sisämarkkinoiden strategian katsaus vuodeksi 2000" (KOM(2000) 257 lopullinen), ottaa huomioon komission 3. toukokuuta 2000 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 265 artiklan ensimmäisen kohdan nojalla tekemän päätöksen pyytää aiheesta alueiden komitean lausunto, ottaa huomioon puheenjohtajansa 30. toukokuuta 2000 tekemänsä päätöksen laatia aiheesta lausunto ja antaa sen valmistelu valiokunta 6:n "työllisyys, talouspolitiikka, yhteismarkkinat, teollisuus, pk-yritykset" tehtäväksi, ottaa huomioon Euroopan komission tiedonannon Euroopan parlamentille ja neuvostolle "Euroopan sisämarkkinoiden strategia" (KOM(1999) 464 lopullinen), ottaa huomioon Euroopan komission vihreän kirjan "Kohti oikeudenmukaista ja tehokasta liikenteen hinnoittelua - Poliittiset vaihtoehdot liikenteen ulkoisten kustannusten sisällyttämiseksi hintoihin Euroopan unionissa" (KOM(1995) 691 lopullinen), ottaa huomioon Euroopan komission tiedonannon "Julkiset hankinnat Euroopan unionissa" (KOM(1998) 143 lopullinen), ottaa huomioon valiokunta 6:n joulukuun 4. päivänä 2000 yksimielisesti hyväksymän lausuntoluonnoksen (CdR 311/2000 rev. 2), jonka esittelijä oli Reinhold Bocklet, D/PPE, hyväksyi 14.-15. helmikuuta 2001 pitämässään 37. täysistunnossa (helmikuun 14. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. 1. Alueiden komitea pitää Euroopan sisämarkkinoita Euroopan taloudellisen integraation ytimenä. EU:n ja sen yksittäisten jäsenvaltioiden tärkeiden poliittisten tavoitteiden toteuttaminen perustuu sisämarkkinoiden kitkattomaan toimintaan. Sisämarkkinoiden strategialla halutaan luoda pitkän aikavälin tavoitteiden ja konkreettisten täytäntöönpanotoimien välinen tasapaino sekä saada selkeä kuva vielä parannettavista seikoista. Alueiden komitean mielestä sisämarkkinoiden strategia on hyvä perusta sisämarkkinapolitiikan muotoilulle tulevana viisivuotiskautena. Alueiden komitea onkin tyytyväinen komission tiedonantoihin aiheista "Euroopan sisämarkkinoiden strategia" ja "Sisämarkkinoiden strategian katsaus vuodeksi 2000". 2. Komitea on tyytyväinen sisämarkkinoiden määritelmään Euroopan taloudellisen integraation avaintekijänä, mutta toteaa, että sisämarkkinoiden yhdentymis- ja liberalisointistrategiat ovat oikeutettuja ja tehokkaita myös, jos taloudellinen integraatio samanaikaisesti sovitetaan yhteen Euroopan alueiden eroja tasoittavan aluepolitiikan kanssa. EU:n laajentumista ajatellen on tässä yhteydessä kiinnitettävä erityistä huomiota myös Keski- ja Itä-Euroopan maiden ja EU:n välisillä rajoilla sijaitseviin alueisiin. Kaupunkien ja alueiden rajanylittävää yhteistyötä on vahvistettava ja kyseisten rajojen molemmin puolin toteutettaviin rakennemuutoksiin suunnattua erityistukea lisättävä. 3. Alueiden komitea pitää yleisesti ottaen myönteisenä strategisten ja operatiivisten tavoitteiden erottelua sekä sisämarkkinapolitiikan avoimuutta lisääviä konkreettisia kohdennettuja toimia. Kaavailtu toimien tehokkuuden säännöllinen tarkastaminen tavoitteiden saavuttamiseksi sekä tähän liittyvä vuositarkastusten käyttöönotto edistävät tavoitteiden toteutumista ja mahdollistavat mukautusten tekemisen ajoissa. Tutkittaessa tehokkuutta, jolla EU-direktiivit on saatettu osaksi jäsenvaltioiden lainsäädäntöä, on kuitenkin otettava huomioon, ettei jäsenvaltioiden toimintavaraa kavenneta jälkikäteen. 4. Alueiden komitea suhtautuu myönteisesti komission aktiiviseen lähestymistapaan markkinoiden tehokkuutta ja joustavuutta edistävässä sisämarkkinapolitiikassa. Komitea tukee painokkaasti sisämarkkinoiden vahvistamista sinällään, sisämarkkinaperiaatteiden soveltamista kansainvälisiin kauppasopimuksiin sekä Euroopan unionin laajentumista. 5. Alueiden komitea korostaa, että komissio ottaa neljässä strategisessa tavoitteessaan huomioon sisämarkkinoiden oleelliset näkökohdat. Komitea kannattaa periaatteessa myös operatiivisia tavoitteita. Koska useat toimintakuvaukset ovat - myös tarkistuksen jälkeen - suhteellisen abstraktisia, on niitä vielä konkretisoitava. Yleisesti ottaen komitea on komission kanssa pitkälti samaa mieltä sisämarkkinoita koskevista seikoista. 6. Alueiden komitea kehottaa kuitenkin kiinnittämään huomiota siihen, ettei yksittäisten kohdennettujen toimien (target actions) nimeäminen eikä se, että neuvosto tai Eurooppa-neuvosto hyväksyy strategian, voi velvoittaa jäsenvaltioita noudattamaan komission konkreettista ehdotusta. Komitea pahoittelee, ettei tiedonannossa viitata hyviksi osoittautuneisiin periaatteisiin, kuten läheisyysperiaatteeseen ja vastavuoroisen tunnustamisen periaatteeseen. 7. Komitean mielestä on tärkeää, että Cardiffin prosessia koskevat sisämarkkina-asiain neuvoston päätelmät ovat ratkaiseva perusta mukautettaessa kohdennettuja toimia vuosittain. 8. Alueiden komitea toivoo, että kun kohdennettuja toimia mukautetaan vuosittain sisämarkkinoiden tehokkuuden parantamiseksi, kestäviä ja kilpailukykyisiä työpaikkoja luovat toimet olisivat etusijalla. Näin vahvistettaisiin merkittävästi sosiaalista yhteenkuuluvuutta sekä sisämarkkinoiden hyväksyntää kansalaisten keskuudessa. Tätä varten jäsenvaltioissa ja alueilla tarvitaan etenkin aktiivista työmarkkinapolitiikkaa, jossa kiinnitetään entistä enemmän huomiota pätevöitymiseen sekä jatko- ja täydennyskoulutukseen. Myös palvelualaa, innovaation ja teknologian edistämistä sekä osaamiskeskusten kehittämistä on tuettava kohdennetusti. 9. Toisen strategisen tavoitteen "yhteisön tuote- ja pääomamarkkinoiden tehokkuuden parantaminen" yhteydessä komissio tähtää täysin yhdentyneisiin rahoitusmarkkinoihin (operatiivinen tavoite 2). Kuluttajille suunnattujen kilpailukykyisten ja luotettavien rahoitustuotteiden tarjontaa on määrä laajentaa. Lisäksi tarkoituksena on helpottaa talouselämän toimijoiden, etenkin pk-yritysten osallistumista pääomamarkkinoihin sekä luoda yhtenäiset, vahvat ja toimivat sijoituspääomamarkkinat. Lainanottojärjestelyjä on määrä muuttaa yritysten kannalta nykyistä edullisimmiksi ja joustavimmiksi, ja sijoittajien tulee voida odottaa entistä parempia voittoja. 10. Alueiden komitea kannattaa painokkaasti kyseisiä toimia, joiden tulisi olla ensisijaisia. Komission tulisi erityisesti luoda edellytykset tehokkaalle ja edulliselle rajatylittävälle maksuliikenteelle. Kyseisiä edellytyksiä ovat etenkin ulkomaille suoritettujen tilisiirtojen kustannusten alentaminen tavanomaisessa maksuliikenteessä sekä pörssin listalleottoa ja listalleottoesitettä koskevien direktiivien tarkistaminen. Etenkin uusille yrityksille tarjottavat nykyistä edullisemmat ja joustavammat lainanottojärjestelyt sekä riskipääoman entistä laajempi saatavuus ovat yritysten kannalta erittäin merkittäviä tavoitteita. 11. Pienten ja keskisuurten yritysten tulisi pelättävissä olevien rakenteellisten haittojen vuoksi olla rahoitusmarkkinoiden integraatioon tähtäävien Euroopan tason toimien keskipisteessä. Koska pankit haluavat Euroopan lisääntyvässä kilpailussa varmistaa tulevaisuutensa nykyistä suuremmalla liikevaihdolla ja pankkien yhteenliittymillä, niiden kiinnostus myöntää pieniä ja mikroluottoja pk-yrityksille heikkenee. Kuitenkin juuri pk-yritykset ovat pienen kokonsa ja taloudellisten vakuuksien puutteen vuoksi riippuvaisia pankkien edullisista luotoista. 12. Vakuutusalan sisämarkkinat ovat muodollisesti toteutuneet. Käytännössä kuitenkin kansallinen lainsäädäntö, esim. vastuujärjestelmä tai yksityisen eläkejärjestelmän tukeminen, estävät yhtenäisten vakuutusalan tuotteiden tarjonnan EU:n laajuisesti. 13. Alueiden komitean mielestä komission pyrkimys hyödyntää optimaalisesti sisämarkkinoilla digitaaliaikakauden etuja (toinen strateginen tavoite, operatiivinen tavoite 3) tulisi asettaa ehdottomalle etusijalle. Ajalliset viivytykset kyseisellä alalla haittaavat tieto- ja viestintäteknologioiden kehittämistä ja vaikeuttavat niiden käyttöä ja hyväksyntää etenkin eurooppalaisissa pk-yrityksissä. Komitea kannattaa elinkeinoelämän ja kuluttajien kanssa käytävän, sähköisen kaupankäynnin kehittämisen kokonaiskehystä koskevan vuoropuhelun aloittamista. Kyseinen vuoropuhelu tulisi aloittaa mahdollisimman pian. 14. Etenkin tietosuojaa, yhtenäisiä ja yhteensopivia maksumahdollisuuksia sekä sähköistä kaupankäyntiä koskevia yleisiä sopimusehtoja on pikaisesti säänneltävä. Alueiden komitea kehottaa komissiota kiinnittämään huomiota etenkin siihen, etteivät Internetin välityksellä palvelujaan tarjoavat eurooppalaiset yritykset joudu unionin ulkopuolisten maiden yrityksiä huonompaan asemaan. Komitea kannattaa komission ehdotuksia sähköistä viestintää koskevaksi puitedirektiiviksi ja neljäksi erityisdirektiiviksi. Komitea on tyytyväinen siihen, että Euroopan parlamentti ja neuvosto ovat hyväksyneet sähköistä kaupankäyntiä koskevan direktiivin. 15. Alueiden komitea kannattaa komission pyrkimyksiä edistää luovuutta ja innovaatiota suojelemalla asianmukaisesti teollis- ja tekijänoikeuksia (toinen strateginen tavoite, operatiivinen tavoite 4). Teollis- ja tekijänoikeuksien suojaa tulisi säännellä yksiselitteisesti. Erityisen tarpeellisia ovat tiedonsaantioikeus, jonka avulla vahinkoa kärsinyt voi seurata väärennöksen kulkua kauppiaasta valmistajaan asti, sekä yhteisön patentin käyttöönotto. 16. Komitea on tyytyväinen siihen, että komissio ajaa sähkön sisämarkkinoita koskevia yhteisiä sääntöjä käsittelevän direktiivin 96/92/EY sekä maakaasun sisämarkkinoita koskevia yhteisiä sääntöjä käsittelevän direktiivin 98/30/EY aikataulun mukaista ja täydellistä täytäntöönpanoa (toinen strateginen tavoite, operatiivinen tavoite 5). Komissio antaa joulukuussa 2000 tiedonannon energiamarkkinoiden liberalisoinnin edistymisestä. 17. Joulukuussa 2000 julkaistavaa energiamarkkinoiden liberalisointia koskevaa tiedonantoa ajatellen komitea kehottaa komissiota tarkistamaan direktiivit, jotka koskevat Euroopan maaöljy- ja maakaasuesiintymien hyödyntämistä. 18. Komitea pahoittelee, että sähköä ja kaasua koskevien sisämarkkinadirektiivien täytäntöönpano ei ole synnyttänyt Euroopan laajuista kilpailua energia-alalla, vaan pikemminkin luonut toisiinsa rajoittuvia kilpailumalleja. Kyseisten mallien yhtenäistäminen on välttämätöntä, jotta vältetään markkinatoimijoita haittaava epätasapaino jäsenvaltioissa, joissa ala on täysin liberalisoitu. Markkinoiden avautumisessa on huomattavia eroja, ja lisäksi on olemassa kilpailua vääristäviä säännöksiä, jotka koskevat sähkön myyjien ja sähkö- tai kaasuyhtiöiden sijoittautumisoikeutta. Myös energia-alan organisoinnissa sekä ympäristösäännöksissä on edelleen huomattavia eroja. 19. Todella toimivien sähkön ja kaasun sisämarkkinoiden luomiseksi on kuitenkin välttämätöntä, että puite-edellytykset yhdenmukaistetaan. Tässä yhteydessä valtiollisen sääntelyn on yhtäältä rajoituttava valtion vähimmäisvalvontaan, jota tarvitaan kilpailun ylläpitämiseen markkinoilla. Toisaalta on esim. tehokkailla ympäristösäännöksillä taattava se, ettei Euroopan laajuinen sähkökauppa vahingoita ympäristöä vanhentuneiden ja ympäristölle vaarallisten sähköntuotantomenetelmien vuoksi. Samalla on kuitenkin paikallaan kiinnittää erityistä huomiota alueisiin, joilla energiantuotantomenetelmien valikoima on niukka. Kilpailun avaamista on tehostettava ja nopeutettava kaikissa jäsenvaltioissa. 20. Vaikka alueiden komitea antaakin täyden tukensa unionin postipalvelujen asteittaiselle ja valvotulle vapauttamiselle, se on erittäin huolissaan vapauttamisen vaikutuksista syrjäisiin maaseutu- ja kaupunkiyhteisöihin. Alueiden komitea kannattaa komission pyrkimyksiä edistää sisämarkkinoiden toteutumista myös postipalvelujen osalta, kuten Lissabonin huippukokouksessa sovittiin. Kilpailun vahvistuminen postialalla on yksityis- ja yritysasiakkaiden etu, sillä se alentaa palvelujen hintoja ja parantaa niiden laatua. Lisäksi se vahvistaa Euroopan taloutta. Markkinoita avattaessa on varmistettava, että postipalveluja tarjotaan koko alueella. Erityisesti tulee huomioida vuoristo- ja saaristoalueiden sekä harvaan asuttujen alueiden asukkaat asettamalla palvelujen toimittajille erityisiä velvoitteita. 21. Alueiden komitea kannattaa painokkaasti veroesteiden ja epäoikeudenmukaisen verokilpailun poistamista sisämarkkinoilta (kolmas strateginen tavoite, operatiivinen tavoite 2). Eurooppa-neuvosto päätti jo joulukuussa 1997 haitallisen verokilpailun estämiseen tähtäävän veropaketin laatimisesta. Veropakettiin sisältyy - direktiivi korkotulojen verotuksesta - direktiivi korko- ja rojaltimaksujen verotuksesta - yritysverotuksen ns. toimintasäännöt. 22. Alueiden komitea pitää välittömiä veroja koskevien järjestelmien kilpailua niin jäsenvaltioiden kesken kuin unionin ulkopuolisiin maihin nähden toivottavana liiallisen verotuksen estämiseksi ja Euroopan elinkeinoelämän kansainvälisen kilpailukyvyn vahvistamiseksi. Jotta vältettäisiin kilpailun vääristymät sisämarkkinoilla sekä pääoma- ja sijoitusvirtojen taloudellisesti perusteeton siirtyminen, on kuitenkin estettävä epäoikeudenmukainen verokilpailu. Tämä koskee erityisesti toimintasäännöissä epärehellisen kilpailun poistamiseksi mainittuja toimia, joista hyötyvät säännöllisesti vain muut kuin kotimaiset yritykset. Alueiden komitea kannattaa korkotulojen verotuksen vähimmäisharmonisointia sekä lähiyhtiöiden välisten korko- ja rojaltimaksujen lähdeveron poistamista. Komission veropaketin toteuttamisella tulisi siis olla ehdoton etusija. 23. Sisämarkkinoiden strategiassa käsitellään julkisia hankintoja kolmannessa strategisessa tavoitteessa "Liiketoimintaympäristön parantaminen" sekä operatiivisessa tavoitteessa 4 "Jäljellä olevien esteiden poistaminen rajatylittävältä kaupalta". Kyseisen tavoitteen saavuttamiseksi on julkisten hankintojen markkinoita liberalisoitava edelleen. Keskeisenä toimenpiteenä tässä yhteydessä on ns. julkisia hankintoja koskeva lainsäädäntöpaketti, jonka avulla on tarkoitus koota yhteen erityisesti voimassa olevat hankintadirektiivit. 24. Alueiden komitea on tyytyväinen komission toimiin luoda mahdollisimman yhdenmukainen lainsäädäntökehys ja etenkin koota asianomaiset säännökset yhteen tekstiin. Komitea kehottaa komissiota kuitenkin välttämään uusia säännöksiä, mikäli ne eivät palvele yksinkertaistamista tai selventämistä, vaan lisäävät julkisia hankintoja koskevia säännöksiä ja byrokratiaa. 25. Uusi hankintamenettely, "kilpailukeskeinen neuvottelu", "avoimen" ja "suljetun" menettelyn lisäksi on tarpeettoman monimutkainen, eikä se käytännössä juurikaan lisäisi joustavuutta. Alueiden komitea katsoo, että nykyisten neuvottelumenettelyä koskevien säännösten soveltamisesta on tehtävä joustavampaa. Alueiden komitea ei myöskään kannata lisätoimia EU:n hankintalainsäädännön läpiviemiseksi, sillä ne eivät ole Maastrichtin sopimukseen sisällytetyn läheisyysperiaatteen eivätkä "valtion vähimmäissääntelyn" tavoitteiden mukaisia. Alueiden komitea toivookin, ettei komissio perusta uusia valvontayksiköitä. 26. Komissio aikoo edistää palvelumarkkinoiden yhdentymistä ja esittää tätä varten uuden strategian esteiden poistamiseksi palvelualalta (kolmas strateginen tavoite, operatiivinen tavoite 4). 27. Alueiden komitean mielestä palvelualan vahvistamista Euroopassa voidaan tarkastella seuraavista lähtökohdista: - Osaamiseen perustuvien palvelujen alalla akateemisen tutkinnon suorittaneiden osuus kasvaa ja palvelujen tarjoajia koskevat pätevyysvaatimukset ovat yhä korkeampia. - Uudet palvelualat sekä tieto- ja viestintäteknologiat edistävät joustavuutta, vastuuta ja henkilökohtaista mukautumiskykyä ammattikoulutusjärjestelmässä. - Puutteet koulutuksessa ja ammattitaitoisen työvoiman suuri kysyntä aiheuttavat yhä enemmän pullonkauloja palvelumarkkinoilla. - Palvelukulttuurin syntymisen edellytyksiä ovat työntekijöiden, yritysten ja valtion arvojen muuttuminen palvelujen tarjoajiin nähden. Palvelualttiutta on lisättävä, on suuntauduttava yhä enemmän asiakkaiden tarpeiden mukaan sekä tiedostettava, että yrityspalvelut luovat lisäarvoa. - Tieto- ja viestintäteknologian yrityksille kolmella elinkeinoaluetta koskevalla tekijällä on suuri merkitys: pätevien työntekijöiden tarjonta, liikenneyhteydet ja elinkeinoalueeseen liittyvät kustannukset sekä taloudelliset puite-edellytykset laajassa merkityksessä. - Palveluita ei voida kuitenkaan vahvistaa ja vapauttaa harvaan asuttujen alueiden ja niiden asukkaiden kustannuksella. Vahvistamiseen tähtäävissä toimissa tulee siten ottaa kaikilla tasoilla huomioon tarve suojella kyseisiä väestönosia asettamalla palvelujen hoitajille tiettyjä velvoitteita. 28. Alueiden komitea pahoittelee, että "rautatieinfrastruktuuripakettia" koskevan, marraskuussa 2000 järjestetyn sovittelumenettelyn tuloksista huolimatta rautateiden kehittämistä koskevaan direktiiviin 91/440/ETY sisältyvät verkon käyttöoikeudet eivät ole tähän mennessä avanneet kansainvälisen rautatieliikenteen markkinoita toivotulla tavalla, eikä myöskään direktiivillä 95/19/EY ole saavutettu reittimaksujen perimisjärjestelmien yhdenmukaistamistavoitetta. Näin ollen komitea kannattaa komission pyrkimyksiä muuttaa kyseisiä direktiivejä (toinen strateginen tavoite, operatiivinen tavoite 5) ja viittaa etenkin komission velvoitteeseen ehdottaa kuluvana vuonna uusia toimia rautateiden henkilöliikenteen liberalisoimiseksi. Tavoitteena on tehostaa kilpailua laajentamalla verkkoon pääsyä ja siten lisätä rautateiden suorituskykyä pyrittäessä nykyistä kestävämpään rautatieliikenteeseen. 29. Euroopan laajuista liikenneverkkoa koskevien suuntaviivojen tulevan tarkistuksen suhteen komissio harkitsee suuntaviivojen ajanmukaistamisen ohella myös painopisteiden asettamista. Painopisteitä olisivat mm. nykyisen verkon pullonkaulojen poistaminen ja EU:n laajentuminen. Alueiden komitea olisi tyytyväinen, jos ensisijaisesti poistettaisiin pullonkaulat ja täydennettäisiin verkkoa pääasiassa ehdokasmaihin laajennetuilla liikenneyhteyksillä. 30. Nykyisessä Euroopan laajuisessa liikenneverkossa ei ole riittävästi otettu huomioon unionin tulevaa laajentumista. Ehdokasmaiden ja EU:n väliset liikennevirrat kasvavat jo nyt voimakkaasti ja lisääntyvät edelleen huomattavasti laajentumisen myötä. Tämän vuoksi verkkoa tulisi täydentää lisäyhteyksillä ehdokasmaihin. 31. Pullonkaulat rajoittavat ketjun heikoimpana lenkkinä koko reitin kapasiteettia. Suhteellisen nopeasti ja alhaisilla kustannuksilla toteutettavissa oleva pullonkaulojen poistaminen tulisi asettaa etusijalle, jotta liikenneverkon tehokkuutta voitaisiin lisätä nopeasti. EU:n tuen tulisi kuitenkin rajoittua nykyisiin välineisiin, eli poliittiseen vaikuttamiseen ja rajalliseen taloudelliseen tukeen. Jäsenvaltioiden tulisi edelleen olla ensisijaisesti vastuussa liikenneväylistä. 32. Alueiden komitea pahoittelee sitä, ettei kilpailuedellytyksiä harmonisoitu täysin maanteiden rahtiliikenteen eurooppalaisten markkinoiden liberalisoinnin yhteydessä. Tämän vuoksi rahtiliikennealalla on edelleen kilpailuvääristymiä. Ne johtuvat kansallisten säännösten erilaisuudesta tai kyseisten säännösten erilaisesta soveltamisesta. Eroja on ennen kaikkea verotuksessa (esim. polttoaine- ja ajoneuvoverot), sosiaalialan säännöksissä, teknisissä standardeissa sekä EU:n lainsäädännön soveltamisessa (esim. säästöt palkkaamalla laittomasti KIE-maista kotoisin olevia kuljettajia). Komitean mielestä onkin ehdottoman välttämätöntä, että kilpailuedellytysten harmonisoinnin tulevia vaikutuksia eri alueisiin arvioidaan ennen siihen ryhtymistä. 33. Alueiden komitea muistuttaa myös siitä, että EU:n itälaajentumisella on huomattavia seurauksia juuri rahtiliikennealalla. Nykyisten arvioiden lähtökohtana on, että EU:n ja KIE-maiden väliset rahtikuljetukset kaksin- tai kolminkertaistuvat tulevina 15:nä vuotena. Tämä yhtäältä lisää idän ja lännen välisen kaupan kasvumahdollisuuksia, mutta toisaalta rahtikuljetusalan kilpailu on vaarassa huonontua edelleen. Pääsyynä tähän ovat palkkojen ja sosiaalimenojen erot EU- ja KIE-maiden välillä. 34. EU:n itälaajentumisen kielteisten vaikutusten rajoittamiseksi alueiden komitea ehdottaa, että ensimmäisessä vaiheessa luotaisiin yhteisökiintiö, joka oikeuttaisi EU- ja KIE-maiden väliseen liikennöintiin. Yhteisökiintiötä laajennettaisiin asteittain. Täysjäsenyyden tai 3-5 vuoden kuluttua täysjäsenyyden saavuttamisesta tulisi ottaa asteittain käyttöön "pieni kabotaasi" muissa jäsenvaltiossa suoritettavaa sisäistä liikennöintiä varten. Vasta tämän jälkeen tulisi siirtyä täyteen palvelujen tarjoamisen vapauteen. 35. Maanteiden rahtiliikennettä ollaan liberalisoimassa ottamatta huomioon maksuja, jotka tulisi asettaa ympäristövahinkojen aiheuttamisesta sekä julkisten rakenteiden ja infrastruktuurien käytöstä, joka on toistaiseksi ilmaista. Nykyistä järjestelmää on pikaisesti muutettava, sillä se vääristää vakavasti maantie- ja rautatiekuljetusten välistä kilpailua ja asettaa rautatiekuljetukset heikompaan asemaan. On turhaa esittää jatkuvasti rautatiekuljetusten lisäämistä, jos nykyistä vääristynyttä tilannetta ei korjata. 36. Komitea suhtautuu kriittisesti komission kaavailemaan Euroopan laajuiseen julkisen paikallisliikenteen markkinoiden avaamiseen. Komission esittämässä asetuksessa ehdotetaan julkisten liikennepalvelujen Euroopan laajuista tarjouskilpailua. Tarjouskilpailusta on määrä luopua vain, jos liikennepalvelujen vuosittainen arvo on alle 400000 euroa (verkoissa alle 800000 euroa) tai jos liikennepalvelujen luotettavuus ja tehokkuus voidaan varmistaa ainoastaan ilman tarjouskilpailua. Esitetyssä asetuksessa ehdotetaan kannattavien liikennepalvelujen suhteen avoimuutta koskevia säännöksiä, joiden mukaan esim. toimilupien päättymisajankohta on julkistettava tietyllä tavalla. 37. Kyseisillä säännöksillä on määrä tukea EU:n laajuista kilpailua julkisen paikallisliikenteen alalla. Alueiden komitean mielestä kyseinen kilpailu ei kuitenkaan saa haitata koko alueella tarjottavaa ja laadukasta palvelua etenkään maaseudulla ja syrjäisillä saaristoalueilla. Monissa jäsenvaltioissa toimivaltaisten viranomaisten on palvelun varmistamiseksi edelleen taattava laadukkaat liikennepalvelut. Tätä varten ne voivat jo nyt tehdä julkisia sopimuksia liikennöitsijöiden kanssa. Tarjouskilpailun yhteydessä viranomaisten on varmistettava vähimmäisvaatimukset (esim. liikennöintitiheys, kuljetusmaksut eri ryhmille, aikataulut jne.). Komitea kannattaa periaatteessa julkisen paikallisliikenteen liberalisointia, mutta katsoo sen edellyttävän, että toimivaltaiset viranomaiset päättävät edelleen laatustandardeista ja että kyseisten standardien noudattamiseksi voidaan myöntää taloudellisia korvauksia. Alueiden komitea pitää kuitenkin erityisen ongelmallisena sitä, että EU vaatii itselleen laajaa sääntelyvaltaa julkisen paikallisliikenteen alalla. Vain sisältöä koskevien määräysten toteuttaminen, kuten tiettyjen vähimmäisvaatimusten määrittely, on tarkoitus siirtää paikallistason viranomaisten tehtäväksi. Bryssel 14. helmikuuta 2001. Alueiden komitean puheenjohtaja Jos Chabert