KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE - yhteisön työvoimaa koskevan otantatutkimuksen järjestämisestä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 577/98 täytäntöönpanosta /* KOM/2000/0895 lopull. */





KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE yhteisön työvoimaa koskevan otantatutkimuksen järjestämisestä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 577/98 täytäntöönpanosta Tiivistelmä Yhteisön työvoimaa koskevan otantatutkimuksen järjestämisestä annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 577/98 on useita merkittäviä muutoksia edelliseen asetukseen verrattuna [1], kuten: [1] Neuvoston asetus (ETY) N:o 3711/91, EYVL L 351, 20.12.1991. a) Vuosittaisesta, keväällä toteutettavasta tutkimuksesta siirrytään jatkuvana toteutettavaan tutkimukseen (paitsi niissä jäsenvaltioissa, joissa ei pystytä toteuttamaan jatkuvaa tutkimusta; tärkeimpinä tavoitteina on toimittaa tietoja entistä useammin, entistä lyhemmin aikavälein, ja mitata työn määrää kuukausittaisen työttömyyden arvioimiseksi paremmin, jotta voitaisiin paremmin arvioida työmarkkinatilanteen kehitystä). b) Lyhennetään tietojen toimitusaikaa (tavoitteena on, että neljännesvuosittaiset tiedot ovat käytettävissä 12 viikon kuluessa). c) Otetaan käyttöön uusia tai tarkistettuja muuttujia (tärkeimpinä tavoitteina on tunnistaa paremmin ILO:n mukainen työttömyys, mitata varsinaiseen työaikaan liittyvä alityöllisyys, toimittaa enemmän vertailukelpoista tietoa hyväksytysti suoritetusta koulutustasosta sekä ristiintaulukoida nykyiset muuttujat ja ansiotulot). d) Otetaan käyttöön täydentävät tutkimukset (ns. lisäkysymykset) (tavoitteena on tuottaa ajoittain tarvittavia tilastotietoja saattamatta varsinaista tutkimusta työläämmäksi toteuttaa). a) Siirtyminen jatkuvaan tutkimukseen Tutkimus toteutetaan jatkuvana nykyisin 10:ssä EU:n jäsenvaltiossa (NL, B, UK, IRL, DK, EL, E, P, FIN, S). Jatkuvaan tutkimukseen ollaan siirtymässä Ranskassa (siirtymäaika on vuoden 1998 puolivälistä vuoden 2001 puoliväliin) ja siirtymistä harkitaan Italiassa (siirtymisen pitäisi tapahtua vuosina 2001-2002 ja testejä alettiin tehdä kesäkuussa 1999) ja Luxemburgissa. Siirtymisaikataulusta ei ole vielä päätetty Saksassa eikä Itävallassa neuvoston suosituksista [2] huolimatta. Saksassa tehdään joitakin pilottitutkimuksia vuonna 2000, mutta päätöstä siirtymisestä jatkuvaan tutkimukseen ei tehdä ennen vuotta 2005. [2] Katso Wienissä (joulukuussa 1998) kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmät komission kertomuksesta keinoista, joilla voidaan parantaa Euroopan työllisyysstrategian mukaisen kehityksen seurantaan ja arviointiin käytettävien tilastojen vertailtavuutta (KOM (1998) 698 lopullinen). Katso myös EMUn tilastovaatimuksia koskeva toimintasuunnitelma, jonka ECOFIN hyväksyi 29.9.2000. Kuten asetusta annettaessa huomautettiin, ne jäsenvaltiot, joille siirtyminen aiheuttaa teknisiä ja poliittisia ongelmia, hyödyntävät nykyistä tilannetta, jossa jäsenvaltioita ei velvoiteta siirtymään jatkuvaan tutkimukseen. Muiden jäsenvaltioiden tekemä työ kokonaiskuvan antamiseksi Euroopan tilanteesta menee hukkaan siihen asti, kunnes jäsenvaltio, jossa on suuri osa EU:n työllisistä, siirtyy jatkuvaan tutkimukseen. Koska asetusta koskevista neuvotteluista on kulunut niin kauan, että jäsenvaltioilla on ollut aikaa tehdä tarvittavat järjestelyt ja sitoumukset, asetusta voitaisiin muuttaa asettamalla jäsenvaltioille lopullinen aikaraja, johon mennessä niiden on siirryttävä jatkuvaan tutkimukseen. b) Ajantasaisuus Keväisin toteutettavan tutkimuksen tulokset lähetetään Eurostatille yleensä lakisääteisen yhdeksän kuukauden kuluessa tarkastelukauden päättymisestä. Koko EU:ta koskevia tuloksia ei kuitenkaan ole koskaan onnistuttu julkaisemaan annetussa aikataulussa, koska jokin jäsenvaltio on lähettänyt tuloksensa myöhässä (Irlannin vuoden 1998 tulokset saatiin lokakuussa 1999; Kreikan vuoden 1999 tulokset kesäkuussa 2000). Vuonna 2000 ainoastaan Espanja, Italia, Portugali ja Ruotsi ovat lähettäneet neljännesvuosittaiset tuloksensa Eurostatille lakisääteisten 12 viikon kuluessa tarkastelukauden päättymisestä. Tulosten nopea toimittaminen on ensiarvoisen tärkeää yhteisön työvoimatutkimuksen (LFS) käyttökelpoisuuden kannalta. Tutkimustulosten perusteella laaditaan työllisyysindikaattorit, joita käytetään erityisesti Employment in Europe -raportissa ja vuosittaisen yhteisen työllisyysraportin yhteisinä indikaattoreina tarkasteltaessa työllisyyden suuntaviivojen täytäntöönpanoon liittyviä jäsenvaltioiden kansallisia toimintasuunnitelmia. Nykyisin (Lissabonin kokouksen jälkeen) julkaistavan vuosittaisen tulosraportin takia on tärkeää, että jäsenvaltioiden on noudatettava tulosten toimittamiselle asetettua aikarajaa, joka on jo varsin pitkä. Komissio ehdottaa, että työvoimatutkimuksen tulokset toimitetaan Eurostatille viimeistään silloin, kun kansalliset tilastolaitokset levittävät kansallisia tuloksia. c) Muuttujien luettelo Yleensä noudatetaan muuttujien luetteloa (joka vahvistettiin komission asetuksella (EY) N:o 1571/98), mutta - koulutusta ja ammattikoulutusta koskeviin muuttujiin ovat vaikuttaneet ongelmat, jotka koskevat kansainvälisen koulutusluokituksen (International Standard Classification of Education) käyttöönottoa - kolme jäsenvaltiota (Ruotsi, Suomi ja Tanska) ei ole toimittanut minkäänlaista tietoa kotitalouksien rakenteesta - näkyvää alityöllisyyttä mittaavat tiedot (erityisesti tiedot siitä, kuinka halukkaita haastatellut olisivat tekemään pidempää työpäivää) toimitti vain kolme jäsenvaltiota (Espanja, Itävalta ja Portugali) - ansiotuloja koskevat tiedot toimitti vain kolme jäsenvaltiota (Belgia, Portugali ja Ranska). Mainitut muuttujat ovat erityisen tärkeitä varsinkin sosiaalipoliittisen ohjelman, työllisyyden suuntaviivoihin sisältyvän työllistettävyyspilarin ja mukautuvuuskykyä koskevan pilarin kannalta sekä Lissabonin strategian menestyksen kannalta. Tämän vuoksi onkin huolestuttavaa, että näitä muuttujia koskevia tietoja ei ole toimitettu voimassa olevan asetuksen mukaisesti. d) Täydentävät tutkimukset (lisäkysymykset) Seuraavasta lisäkysymysten käyttöönottoa koskevasta aikataulusta on sovittu. 1999 Työtapaturmat ja ammattitaudit 2000 Siirtyminen koulutuksesta työelämään 2001 Työajan pituus ja työaikajärjestelyt 2002 Toimintarajoitteisten työllisyys 2003 Elinikäinen oppiminen 2004 Siirtyminen koulutuksesta työelämään Vuoden 1999 lisäkysymyksiä ei ollut otettu käyttöön Belgiassa, Itävallassa eikä Ranskassa ja ne oli otettu vain osittain käyttöön Saksassa. Vuoden 2000 lisäkysymyksiä ei ollut otettu käyttöön Saksassa ja ne oli otettu vain osittain käyttöön Alankomaissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Vuoden 2001 lisäkysymykset on määritelty ja ne otetaan käyttöön kaikissa jäsenvaltioissa lukuun ottamatta Saksaa, jossa ne otetaan käyttöön vain osittain. Komissio ei ole tyytyväinen siihen, että neljä jäsenvaltiota ei osallistunut vuoden 1999 tutkimukseen tai toimittaa vain osan sen tiedoista, eikä siihen, että tilanne toistuu kolmen jäsenvaltion osalta vuoden 2000 tutkimuksessa. Päätelmissä komissio - korostaa tarvetta nopeuttaa siirtymistä jatkuvaan tutkimukseen Itävallassa ja Saksassa - kehottaa Italiaa, Luxemburgia ja Ranskaa noudattamaan jatkuvan tutkimuksen käyttöönotolle asetettua aikataulua - kehottaa voimakkaasti erityisesti Ranskaa ja Saksaa toimittamaan keväällä toteutettavan tutkimuksen tiedot nopeammin - muistuttaa jatkuvaa tutkimusta toteuttavia jäsenvaltioita siitä, että tulokset on toimitettava Eurostatille 12 viikon kuluessa tarkasteluvuosineljänneksen päättymisestä - korostaa edelleen tarvetta parantaa koulutusta koskevia tietoja ja täydentää kotitalouksia koskevia tietoja - jatkaa täydentävien tutkimusten toteuttamista vastatakseen joustavasti politiikan ensisijaisiin vaatimuksiin. Yksityiskohtainen kertomus 1.1 artikla - Tutkimuksen suorittamistiheys 1.1 "Tutkimus toteutetaan jatkuvana, ja sillä saadaan neljännesvuosittaisia ja vuosittaisia tietoja" Tutkimuksen jatkuvuutta koskeva tilanne esitetään taulukossa 1. Joissakin jäsenvaltioissa tutkimus toteutetaan jo jatkuvana, toisissa on tarkoitus siirtyä jatkuvaan tutkimukseen ennen vuotta 2002. Taulukossa esitetään sekä tämänhetkinen tilanne että ajankohdat, jolloin niiden jäsenvaltioiden, joissa tutkimusta ei toteuteta jatkuvana, on tarkoitus siirtyä jatkuvaan tukimukseen. Saksassa tarkastellaan mahdollisuutta toteuttaa tutkimus jatkuvana, mutta siirtymisajankohtaa ei ole vielä vahvistettu. Itävallassa tehdään valmisteluja jatkuvan työvoimatutkimuksen aloittamiseksi. Kaikkia vaihtoehtoja on kuitenkin vaikea ottaa käyttöön ennen vuotta 2002 tai 2003. (Valkoiset ruudut = jatkuva tutkimus.) Taulukko 1 >TAULUKON PAIKKA> 1) Espanjassa ei tehty haastatteluja elokuussa ennen vuotta 1999. Tästä syystä tutkimusta ei pidetty jatkuvana, vaikka tarkasteluviikot oli jaettu tasaisesti 11 kuukaudelle. 2) Jatkuvaa työvoimatutkimusta alettiin toteuttaa osittain Ranskassa vuoden 1998 puolivälissä ja se otetaan kokonaan käyttöön vuoden 2001 puoliväliin mennessä. Tutkimustuloksia saadaan neljännesvuosittain seuraavasti (valkoiset ruudut = neljännesvuosittainen tutkimus): Taulukko 2 >TAULUKON PAIKKA> 1) Itävalta toimittaa neljännesvuosittain joitakin työllisyyttä ja työttömyyttä koskevia, EU-määritelmien mukaisia erillistietoja, jotka perustuvat väestön osalaskentaan (Microcensus surveys) (aina kesäkuussa, syyskuussa ja joulukuussa) sekä tietoja väestö- ja ammattimuuttujista joka vuoden maaliskuussa toimitettavien täydellisten työvoimatutkimuksen tietojen lisäksi. Jäsenvaltioiden toteuttama ja Euroopan komission rahoittama työ: EL - Kreikassa tehtiin vuosittainen tutkimus vuoteen 1997 asti. Vuonna 1998 siellä alettiin toteuttaa jatkuvaa neljännesvuosittaista tutkimusta. Tutkimussuunnitelma tarkistettiin, ja tarkistus kattoi muun muassa otoskoon (uuden asetuksen edellyttämät luotettavuuskriteerit otettiin huomioon), rotaatio-otantamallin muutokset, osituksen sekä poiminta- ja estimointimenetelmät. E - Vuonna 1999 poimittiin uusi otos ja kenttätyötä muutettiin, jotta haastattelut saatiin jaettua tasaisesti koko vuodelle, myös elokuulle (haastatteluja ei ollut aikaisemmin tehty elokuussa, koska haastateltavat olivat lomalla). F - Vuonna 1998 alettiin toteuttaa jatkuvaa pilottitutkimusta rinnakkain vuosittaisen tutkimuksen kanssa, jotta varmistettaisiin onnistunut siirtyminen uuteen järjestelmään. Tämän pilottitutkimuksen kyselylomake on lyhempi kuin tavallinen työvoimatutkimuksen kyselylomake. L - Yksi työvoimatutkimuksen heikkouksista Luxemburgissa on se, että vastauskato on hyvin suuri ja niihin liittyy tilastoharha. Jotta siirtyminen jatkuvaan tutkimukseen onnistuu, tietojenkeruumenetelmää on parannettava. Vuoden 1999 pilottitutkimus toteutettiin CATI-tiedonkeruujärjestelmän testaamiseksi. NL - Alankomaissa jokainen kotitalous haastatellaan vain kerran tutkimusta varten. Näin saatavista aikasarjoista ei pystytä luotettavasti toimittamaan neljännesvuosittaisia tuloksia. Alankomaissa tehtiin toteutettavuustutkimus sen testaamiseksi, saataisiinko paneelitutkimusmallia käyttämällä luotettavat tiedot neljännesvuosittain otoskokoa kasvattamatta. P - Vuonna 1998 otettiin käyttöön uusi malli haastattelujen jakamiseksi tasaisesti koko vuodelle. FIN - Suomessa oli käytössä kuukausittainen tutkimus, joka perustui yhteen tarkasteluviikkoon kuukaudessa. Vuosina 1997 ja 1998 tehtiin kaksi menetelmätutkimusta vaihtoehtoisten rotaatio-otantamallien ja otantasuunnitelmien analysoimiseksi, jotta jatkuvan tutkimuksen toteuttaminen voitaisiin aloittaa. 1.2 "Jatkuvassa tutkimuksessa haastattelu toteutetaan yleensä tarkasteluviikkoa välittömästi seuraavalla viikolla; tarkasteluviikon ja haastattelupäivän väli ei saa olla viittä viikkoa pidempi muulloin kuin kolmannella vuosineljänneksellä." Taulukossa 3 esitetään enintään viisi viikkoa tarkasteluviikon jälkeen tehtyjen haastattelujen prosenttiosuus jatkuvaa tutkimusta toteuttavissa maissa. Esitetyt tulokset ovat vuosien 1998 ja 1999 toiselta neljännekseltä (silloin kun tiedot olivat käytettävissä). Joistakin maista näitä tietoja ei saatu, koska tutkimusviikkoja ei ollut koodattu. Taulukko 3 - Enintään viisi viikkoa tarkasteluviikon jälkeen tehtyjen haastattelujen prosenttiosuus >TAULUKON PAIKKA> 1.3 "Jatkuvassa tutkimuksessa tarkasteluvuosineljännekset ovat 13 viikon ja tarkasteluvuodet 52 viikon yhtäjaksoisia kausia." Luettelo tietyn vuosineljänneksen viikoista laaditaan 20. heinäkuuta 1998 annetussa komission asetuksen (EY) N:o 1571/98 mukaan seuraavasti: - Vuoden 1998 ensimmäinen tarkasteluvuosineljännes alkaa 29.12.1997 ja on 13 viikon mittainen. - Vuoden 1998 seuraavat tarkasteluvuosineljännekset muodostuvat 13 viikon mittaisista kausista; vuoden 1998 viimeinen viikko ei ole mukana. - Vuoden 1999 ensimmäinen tarkasteluvuosineljännes alkaa 4.1.1999, ja seuraavat vuosineljännekset ovat 13 viikon peräkkäisiä kausia. Kaikki jäsenvaltiot noudattavat edellä mainittuja sääntöjä seuraavin poikkeuksin: - Ensimmäinen tarkasteluvuosineljännes alkaa 5.1.1998 Kreikan ja Portugalin osalta, ja sen seurauksena vuoden 1998 viimeinen viikko on mukana. - Vuoden 1998 neljäs tarkasteluvuosineljännes muodostuu 14 viikon kaudesta Ruotsin osalta. - Vuosina 1998 ja 1999 voidaan käyttää vuodenajoittaisia tarkasteluvuosineljänneksiä Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin osalta (edellä määriteltyjen tarkasteluvuosineljännesten sijasta). Käytännössä haastattelut jakaantuivat vuosille 1998 ja 1999 seuraavasti: Haastattelujen jakaantuminen tarkasteluviikoittain (prosenttiosuus kaikista kussakin maassa vuonna 1998 tehdyistä haastatteluista) >TAULUKON PAIKKA> Haastattelujen jakaantuminen tarkasteluviikoittain (prosenttiosuus kaikista kussakin maassa vuonna 1999 tehdyistä haastatteluista) >TAULUKON PAIKKA> Jäsenvaltioiden toteuttama ja Euroopan komission rahoittama työ: UK - Yhdistyneessä kuningaskunnassa luodaan vuosina 1999 ja 2000 uusi käsittelyjärjestelmä työvoimatutkimustietojen tuottamiseksi kultakin kalenterivuosineljännekseltä. Ensin luodaan järjestelmä tietojen tuottamiseksi kultakin vuodenaikaneljännekseltä, kun ennen tiedot tuotettiin vain kunkin vuoden kevätneljännekseltä. Yhdistynyt kuningaskunta alkaa toimittaa vuodenaikaneljänneskohtaisia tietoja kultakin vuosineljännekseltä keväällä 1999. Tavoitteena on toimittaa kalenterivuosineljänneskohtaisia tietoja joko vuonna 2000 tai 2001. 2.2 artikla - Yksiköt, kohde ja tietojenkeruumenetelmät 2.1 "Tutkimus toteutetaan kussakin jäsenvaltiossa sen talousalueella tutkimusajankohtana sijaitsevien kotitalouksien tai siellä asuvien henkilöiden otoksesta." Otantayksikkö on kotitalous seitsemässä jäsenvaltiossa (B, D, EL, IRL, I, NL, L), asunto tai osoite viidessä jäsenvaltiossa (E, F, A, P, UK) ja henkilö kolmessa jäsenvaltiossa (DK, FIN, S). 2.2 "Tutkimuksen pääasiallisena kohteena ovat kunkin jäsenvaltion talousalueella kotitalouksissa asuvat henkilöt. Kotitalouksissa asuvien henkilöiden muodostamaa pääasiallista perusjoukkoa täydennetään mahdollisuuksien mukaan laitostalouksissa asuvilla henkilöillä. Laitostalouksien tiedot kerätään aina kun mahdollista sellaisen erityisotoksen avulla, joka mahdollistaa tiedon keruun laitostalouksissa asuvilta itseltään. Jos tämä ei ole mahdollista, niin sellaiset laitostalouksissa asuvat henkilöt, jotka ovat säilyttäneet yhteyden johonkin kotitalouteen, otetaan mukaan tutkimukseen kyseisen kotitalouden yhteydessä." Työvoimatutkimus kattaa laitostaloudet viidessä jäsenvaltiossa (DK, D, S, FIN ja UK). Tutkimus kattoi laitostaloudet myös Belgiassa vuonna 1998, mutta ne eivät ole enää kuuluneet tutkimuksen piiriin vuodesta 1999 alkaen. Ruotsissa, Suomessa ja Tanskassa otantayksikkö on henkilö ja tutkimuksen perusta on väestörekisteri. Tutkimus kattaa niin laitostalouksissa kuin kotitalouksissa asuvat henkilöt. Espanjassa, Saksassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa laitostaloudessa asuvia koskevat tiedot saadaan heidän kotitalouksissa asuvilta perheenjäseniltään. 2.3 "Työmarkkina-aseman ja alityöllisyyden määrittämiseksi käytettävät muuttujat on kerättävä haastattelemalla kyseistä henkilöä tai, jollei se ole mahdollista, muuta saman kotitalouden jäsentä. Muut muuttujat voidaan kerätä muista tietolähteistä, hallinnolliset lähteet mukaan luettuina, jos näin saatavat tiedot ovat laadultaan yhdenveroisia." Useimmissa jäsenvaltioissa kaikki tiedot kerätään haastattelemalla. Lähihaastattelujen prosenttiosuus vaihtelee alle 15 prosentista (kun tutkimuksen otantayksikkö on henkilö) yli 50 prosenttiin. Ruotsissa, Suomessa ja Tanskassa demografiset tiedot ja korkeinta hyväksytysti suoritettua koulutustasoa koskevat tiedot saadaan väestörekisteristä. Alankomaissa osa tehtyjen työtuntien määrää koskevista tiedoista saadaan yrityksiin ja laitoksiin kohdistuvalla tiedonkeruulla. Ranskassa ja Ruotsissa käytetään yritysrekisteriä työnantajan toimialan NACE-luokitusta koskevien tietojen lähteenä. 2.4 Riippumatta siitä, onko otantayksikkö henkilö vai kotitalous, tiedot kerätään yleensä kotitalouden kaikista jäsenistä. Jos otantayksikkönä on kuitenkin yksityishenkilö, kotitalouden muista jäsenistä - ei tarvitse kerätä 4 artiklan 1 kohdan g, h, i ja j alakohdassa lueteltuja ominaisuuksia koskevia tietoja ja, - tiedot voidaan kerätä aliotoksesta, joka muodostetaan seuraavasti: - tarkasteluviikot jakautuvat tasaisesti koko vuodelle, - havaintojen määrä (otokseen poimitut henkilöt ja heidän taloutensa muut jäsenet) vastaa vuosittaisten tasoestimaattien osalta 3 artiklassa määritettyjä luotettavuuskriteereitä. Kotitalouden rakennetta koskevia tietoja ei ole saatu Ruotsista, Suomesta eikä Tanskasta, joissa otantayksikkö on henkilö. Näin ollen Eurostat ei pysty julkaisemaan kotitalouksia koskevia tietoja näistä kolmesta maasta. Jäsenvaltioiden toteuttama ja Euroopan komission rahoittama työ: FIN - Vuonna 1997 tehtiin tutkimus sen selvittämiseksi, miten kotitalouksista poimittuun otokseen perustuva malli ja yksityishenkilöistä poimittuun otokseen perustuva malli voitaisiin yhdistää. 3.3 artikla - Otoksen edustavuus 3.1 Työttömien ryhmän osalta, joka edustaa viittä prosenttia työikäisestä väestöstä, suhteellinen keskivirhe vuosikeskiarvoja estimoitaessa (tai kevätestimaattien osalta, jos kyse on keväisin toteutettavasta vuosittaisesta tutkimuksesta) saa olla NUTS II:n tasolla enintään kahdeksan prosenttia. Tämä vaatimus ei koske alueita, joilla on vähemmän kuin 300 000 asukasta. 3.2 Jatkuvassa tutkimuksessa otoksen suunnittelulla pitäisi pystyä takaamaan, että sellaisessa väestöryhmässä, johon kuuluu viisi prosenttia työikäisestä väestöstä, kahden peräkkäisen vuosineljänneksen välisiä muutoksia koskevan estimaatin suhteellinen keskivirhe kansallisella tasolla saa olla enintään kaksi prosenttia kyseisestä väestöryhmästä. Niihin jäsenvaltioihin, joiden asukasluku on miljoonan ja kahdenkymmenen miljoonan välillä, sovelletaan lievennettyä vaatimusta: neljännesvuosimuutoksen estimaatissa suhteellinen keskivirhe saa olla enintään kolme prosenttia kyseisestä väestöryhmästä. Kyseisiä muutoksiin liittyviä tarkkuusvaatimuksia ei sovelleta niihin jäsenvaltioihin, joissa on alle miljoona asukasta. Taulukoissa 4 ja 5 esitetään aluetason tulosten tarkkuutta ja vuosien 1998 ja 1999 vuosineljänneksen välisten muutosten tarkkuutta koskevat tiedot. Luvut on lihavoitu silloin, kun asetuksessa asetetut rajat on ylitetty. Taulukko 4 - Estimaatin suhteellinen keskivirhe sellaisessa työttömien ryhmässä, johon kuuluu viisi prosenttia työikäisestä väestöstä >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> Taulukko 5 - Kahden peräkkäisen vuosineljänneksen välisiä muutoksia koskevan estimaatin suhteellinen keskivirhe kansallisella tasolla väestöryhmässä, johon kuuluu viisi prosenttia työikäisestä väestöstä - 1998 ja 1999 >TAULUKON PAIKKA> Jäsenvaltioiden toteuttama ja Euroopan komission rahoittama työ: P - Vuonna 1998 otos määriteltiin uudelleen alueellisten tietojen ja neljännesvuosimuutosten luotettavuuskriteerien täyttämiseksi. UK - Vuosina 1998 ja 1999 Yhdistyneessä kuningaskunnassa käynnistettiin tutkimushanke, jotta pystyttäisiin kehittämään luotettava menetelmä työvoimatutkimuksen tärkeimpien kausitasoitettujen estimaattien neljännesvuosimuutoksiin liittyvien otantavirheiden estimoimiseksi. 3.3 Jos tutkimus tehdään ainoastaan keväisin, vähintään neljännes tutkimusyksiköistä poimitaan edellisen tutkimuksen otoksesta ja vähintään neljännes sisällytetään seuraavan tutkimuksen otokseen. Jompaankumpaan ryhmään kuuluminen ilmaistaan koodilla. Vuonna 1998 tehtiin vuosittainen tutkimus viidessä maassa (B, D, F, L, NL). Taulukossa 6 esitetään osuus, joka on poimittu vuoden 1997 otantatutkimuksesta, ja osuus, jonka tutkimusyksiköt haastatellaan uudelleen vuonna 1999. Taulukko 6 - Niiden vuoden 1998 otokseen poimittujen tutkimusyksiköiden prosenttiosuus, jotka haastateltiin vuonna 1997, ja niiden vuoden 1998 otokseen poimittujen tutkimusyksiköiden prosenttiosuus, jotka haastateltiin uudelleen vuonna 1999. >TAULUKON PAIKKA> * Belgiassa on vuonna 1999 alettu toteuttaa neljännesvuosittain tehtävää jatkuvaa tutkimusta, jonka otos on täysin riippumaton vuoden 1998 otoksesta. ** Alankomaissa jokainen kotitalous haastatellaan vain kerran. 3.4 Jos tietoja puuttuu siksi, että joihinkin kysymyksiin ei ole saatu vastausta, sovelletaan tarvittaessa tilastollisia laskentamenetelmiä. Seitsemässä jäsenvaltiossa sovelletaan tilastollisia laskentamenetelmiä, jos kysymyksiin ei ole saatu vastausta (D, EL, E, I, A, FIN, UK). 3.5 Painokertoimet lasketaan ottamalla huomioon poimintatodennäköisyys ja ulkoiset tiedot tutkittavan perusjoukon jakautumisesta sukupuolen, iän (viisvuotisikäryhmät) ja alueen (NUTS 2 -taso) mukaan, jos kyseisiä ulkoisia tietoja pidetään riittävän luotettavina. Painokertointen laskentatapa vaihtelee maasta toiseen. Taulukossa 7 esitetään painokertointen laskennassa käytetyt muuttujat. Taulukko 7 -Painokertointen laskennassa käytetyt muuttujat (LFS 1998 ja 1999) >TAULUKON PAIKKA> Kotitalouden kaikkia jäseniä koskevaa painokerrointa, joka lasketaan iteratiivisen prosessin avulla, sovelletaan Alankomaissa, Italiassa, Itävallassa ja Ranskassa. Jäsenvaltioiden toteuttama ja Euroopan komission rahoittama työ: DK - Estimointimenetelmiä on muutettu, jotta voitaisiin ottaa huomioon poimintatodennäköisyys ja ulkoiset tiedot tutkittavan perusjoukon jakautumisesta sukupuolen ja viisivuotisikäryhmän mukaan. NL - Paneelitutkimukseen siirtyminen edellyttää painotusmenetelmän perusteellista tarkistamista. Tämä on ongelma etenkin Alankomaissa, jossa vastauskato on suuri. Uutta menetelmää tutkitaan, jotta saataisiin oikaistua selektiivinen vastauskato toisessa ja myöhemmissä keruuaalloissa. S - Vuonna 1997 Ruotsissa tutkittiin, millainen vaikutus työvoimatutkimusestimaattien tarkkuuteen on sillä, että kotitalouden kaikkiin jäseniin sovelletaan yhtä painotusta. 3.6 Jäsenvaltioiden on toimitettava Euroopan yhteisöjen tilastotoimistolle (jäljempänä Eurostat) kaikki tarvittavat tutkimuksen järjestämistä ja menetelmiä koskevat tiedot ja erityisesti otanta-asetelman ja otoksen koon määrittelyssä käytetyt perusteet. Nämä tiedot toimitettiin vuosien 1998 ja 1999 tutkimuksista. Tiivistelmä vuoden 1998 tiedoista julkaistiin nimellä "Labour force survey - methods and definitions, 1998 edition" ja vuoden 1999 tiedoista nimellä "Labour force survey - 1999 results". 4. 4 artikla - Tutkimuksen kuvaus Uudessa asetuksessa otetaan käyttöön uudet tai tarkistetut muuttujat. Seuraavista taulukoista käy ilmi, ovatko jäsenvaltiot toimittaneet tiedot. Harmaat ruudut osoittavat, että tietoja ei ollut toimitettu. Kirjain "I" tarkoittaa, että tiedot olivat epätäydelliset. 4.1.1 Kotitalouden rakenne >TAULUKON PAIKKA> 1) Toimitettu vuodesta 1999. 2) Kotitalouden rakennetta koskevia tietoja ei ole enää saatavissa vuodesta 1999. 4.1.2 Näkyvän alityöllisyyden mittaaminen paremmin (valinnainen vuositutkimuksissa) >TAULUKON PAIKKA> 1) Toimitettu vuodesta 1999. 4.1.3 Koulutus (tarkistetut muuttujat) >TAULUKON PAIKKA> 1) Toimitettu vuodesta 1999. 2) Saatavissa vanhan ISCED-luokituksen mukaiset tiedot. 4.1.4Pääasiallinen työmarkkina-asema (valinnainen) >TAULUKON PAIKKA> 1) Toimitettu vuodesta 1999. 4.1.5 - Haastatteluun liittyvät tekniset tiedot >TAULUKON PAIKKA> 1) Tiedot laskettiin vuodelle 1998 ja ne on sisällytetty kysymyslomakkeeseen vuodesta 1999. 2) Tiedot toimitettiin vuonna 1999. Joitakin muita muuttujia muutettiin käytettävissä olevien tietojen täydentämiseksi. Toteutetut muutokset esitetään seuraavissa taulukoissa. 4.1.6 - Ylityö - "pääsyy siihen, että tehtyjen työtuntien määrä poikkeaa tavanomaisesta työtuntimäärästä" >TAULUKON PAIKKA> 4.1.7 - Muuttujaan "muun työpaikan hakeminen ja syy siihen" lisättiin joitakin vastausvaihtoehtoja, jotta alityöllistetystä väestönosasta saataisiin parempia tietoja >TAULUKON PAIKKA> 1) Tiedot sisältyvät kyselylomakkeeseen vuodesta 1999 (3 vastausvaihtoehtoa). 4.1.8 - Tärkeintä käytettyä työnhakumenetelmää koskevien tietojen keräämisen sijaan tiedot on kerättävä nykyisin kaikista käytetyistä työnhakumenetelmistä >TAULUKON PAIKKA> 1) Vuoteen 1998 asti koodattiin enintään kolme työnhakumenetelmää. Vuodesta 1999 koodataan kaikki menetelmät. 4.1.9 Kotitalouden tunnistenumeron on oltava sama kaikissa keruuaalloissa Kotitalouden tunnistenumero säilyi samana eri keruuaalloissa seuraavissa maissa: B, EL, E, IRL, A, P. Kotitalouskohtaisia tietoja ei ole käytettävissä seuraavista maista: DK, S, FIN. Muut maat eivät ole toimittaneet tietoja. Jäsenvaltioiden toteuttama ja Euroopan komission rahoittama työ: DK - Tanskassa tehtiin vuonna 1998 kyselylomakkeen tarkistusta koskeva tutkimus. Tutkimuksessa keskityttiin lähinnä seuraaviin seikkoihin: pääasiallista työmarkkina-asemaa, ILO:n mukaista työmarkkina-asemaa ja työnhakua koskevien kysymysten järjestyksen muuttaminen sekä sen selvittäminen, minkälainen vaikutus on sillä, että työnhakua koskevat kysymykset esitetään kaikille ilman työtä oleville henkilöille, ja sillä, että lisätään tarkennuksia, jotka koskevat palkattomia työntekijöitä, muutaman tunnin töitä tekeviä ja henkilöitä, joilla jo on työpaikka. E - Vuonna 1997 tehtiin pilottitutkimus niiden kysymysten testaamiseksi, joita tarvitaan uusia muuttujia (alityöllisyys, erilaiset työnhakumenetelmät jne.) koskevan tiedon hankkimiseksi. Kannettavien tietokoneiden käyttöä tiedonkeruussa testattiin ja ne otettiin käyttöön. I - Vuosina 1998-1999 testattiin uusi kyselylomake. Pilottitutkimuksen tärkeimpänä tavoitteena oli testata a) työmarkkina-asemaa ja ILO:n mukaista työmarkkina-asemaa koskevien kysymysten järjestyksen vaikutusta b) koulutusta ja ammattikoulutusta koskevaan moduuliin liittyviä kysymyksiä. P - Kyselylomake tarkistettiin vuonna 1998, jotta saataisiin tietoa kaikista yhteisön työvoimatutkimukseen liittyvistä muuttujista. FIN - Vuosina 1998 ja 1999 on testattu työvoimatutkimuksen kyselylomaketta, joka antaa tietoa uusista muuttujista. Testaus käsittää sekä testit tutkimuslaboratoriossa että kenttäkokeet. S - Vuonna 1997 tehtiin testi tutkimuslaboratoriossa ja pilottitutkimus, jotta saataisiin paremmat ylityötä ja poissaoloja koskevat estimaatit ja jotta arvioitaisiin, millainen vaikutus estimaatteihin on tavanomaisia ja tehtyjä viikkotyötunteja koskevien kysymysten järjestyksellä. UK - Vuonna 1999 tehtiin pilottitutkimus niiden kysymysten testaamiseksi, joita tarvitaan tietojen hankkimiseksi koulutusta koskevaa uutta moduulia varten. Alityöllisyyttä koskevat nykyiset työvoimatutkimuksen tiedot testattiin, jotta pystyttäisiin päättämään, onko niiden laatu riittävän hyvä julkaisua varten. 4.2 Edellä 1 kohdassa määriteltyjä tietoja voidaan täydentää lisämuuttujilla, jäljempänä "lisäkysymykset". "Joka vuosi laaditaan lisäkysymyksiä koskeva monivuotinen ohjelma." Komission asetuksilla (EY) N:o 1571/98, (EY) N:o 1924/99 ja (EY) N:o 1626/2000 hyväksyttiin seuraava lisäkysymyksiä koskeva ohjelma: 1999 - Työtapaturmat ja ammattitaudit 2000 - Siirtyminen koulutuksesta työelämään 2001 - Työajan pituus ja työaikajärjestelyt 2002 - Toimintarajoitteisten työllisyys 2003 - Elinikäinen oppiminen 2004 - Siirtyminen koulutuksesta työelämään Vuosia 1999-2000 ja 2001 koskevien lisäkysymysten yksityiskohtaiset määritelmät hyväksyttiin komission asetusten (EY) N:o 1571/98, (EY) N:o 1925/99 ja (EY) N:o 1578/2000 mukaisesti. Belgiaa, Itävaltaa ja Ranskaa lukuun ottamatta kaikissa jäsenvaltioissa on kerätty vuoden 1999 lisäkysymysten mukaiset tiedot. Saksa toimittaa vain osan tiedoista. Vuonna 2000 ainoastaan Saksassa ei kerätä lisäkysymysten mukaisia tietoja, jotka koskevat siirtymistä koulutuksesta työelämään. Alankomaat ja Yhdistynyt kuningaskunta eivät toimita tietoja kaikista muuttujista. Jäsenvaltioiden toteuttama ja Euroopan komission rahoittama työ: Euroopan komissio osallistui vuoden 1999 lisäkysymysmoduulin toteuttamisen rahoittamiseen Espanjassa, Italiassa, Portugalissa, Ruotsissa, Suomessa ja Tanskassa. Vuoden 2000 lisäkysymysmoduulin toteuttamiseen rahoitusta myönnetään Alankomaille, Belgialle, Espanjalle, Irlannille, Italialle, Kreikalle, Portugalille, Ranskalle, Ruotsille, Suomelle, Tanskalle ja Yhdistyneelle kuningaskunnalle. 4.3 "Määritelmät, tarkistussäännöt, muuttujien koodaus, tekniikan ja käsitteiden kehityksestä johtuvat tutkittavien muuttujien luetteloon tehtävät välttämättömät mukautukset sekä työmarkkina-asemaa koskevien kysymysten muotoiluperiaatteet vahvistetaan 8 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen." Työttömyyden operatiivinen määritelmä ja työmarkkina-asemaa koskevien kysymysten laadintaperiaatteet vahvistettiin komission asetuksella (EY) N:o 1897/2000. Muuttujien koodauksesta säädetään komission asetuksissa (EY) 1571/98 ja (EY) N:o 1575/2000. 5.5 artikla - Tutkimuksen järjestäminen 5.1 Jäsenvaltiot voivat määrätä tutkimukseen osallistumisen pakolliseksi. Tutkimus on pakollinen viidessä jäsenvaltiossa (B, E, F, I, P). Itävallassa ja Saksassa työvoimatutkimus sisältyy suurelta osin väestön osalaskentaan (Mikrocensus), joka on pakollinen. Vastaaminen joihinkin kysymyksiin, jotka eivät kuulu väestön osalaskentaan, on vapaaehtoista. 6.6 artikla - Tietojen toimittaminen 6.1 "Kahdentoista viikon kuluessa tarkastelujakson päättymisestä, jos kyseessä on jatkuva tutkimus, (ja yhdeksän kuukauden kuluessa tarkastelujakson päättymisestä, jos kyseessä on keväisin toteutettava vuosittainen tutkimus) jäsenvaltioiden on toimitettava tutkimuksen tulokset Eurostatille ilman suoria tunnistetietoja." Seuraavassa taulukossa esitetään tietojen ennakoitu saapumispäivä sekä vuoden 1998 ja 1999 tietojen ensimmäinen ja viimeinen saapumispäivä. Vuotta 1998 on pidettävä poikkeuksellisena, koska tutkimukseen tehtiin paljon muutoksia jäsenvaltioissa (uusi muuttujien luettelo, uusi koodausohjelma, siirtyminen jatkuvaan tutkimukseen jne.). >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> 7.7 artikla - Kertomukset Komissio antaa parlamentille ja neuvostolle kertomuksen tämän asetuksen täytäntöönpanosta joka kolmas vuosi vuodesta 2000 alkaen. Kertomuksessa arvioidaan erityisesti niiden tilastollisten menetelmien laatua, joita jäsenvaltiot aikovat käyttää tulosten tason parantamiseksi tai tutkimusmenettelyjen keventämiseksi. Belgia yrittää saada oikeuden käyttää sosiaaliturva-arkistoja painojen laskennan parantamiseksi. Kreikassa on tarkoitus käyttää CAPI- ja CATI-järjestelmää vuodesta 2000 tutkimuksen parantamiseksi ja keventämiseksi. Vuoden 2000 ensimmäisestä neljänneksestä alkaen korkein hyväksytysti suoritettu koulutuksen taso koodataan käyttämällä (2-numeroista) CNED2000 -luokitusta, joka on Espanjan versio ISCED-luokituksesta. Opintoalaa (suoritettua ja keskeneräistä tutkintoa) koskevat tiedot kerätään myös vuoden 2000 ensimmäisestä neljänneksestä alkaen käyttämällä (2-numeroista) opintoalaluokitusta. Tutkimuksen perusyksikköjen (väestölaskenta-alueet) edustavuuden parantamiseksi korvataan 143 väestönlaskenta-aluetta vuoden 2000 ensimmäisen neljänneksen aikana. Päivityksessä käytetty ulkoinen tietolähde on ollut vaaliluetteloa varten tehty väestönlaskenta. Päivitys tehdään teoriassa joka toinen vuosi. Tarkoituksena on analysoida laskenta-alueiden korvaamisen vaikutusta siten, että EPA tehdään käyttämällä sekä 143:a uutta laskenta-aluetta että 143 vanhaa laskenta-aluetta ja vertaamalla näin saatuja estimaatteja toisiinsa. Kun "Padrón continuo" (kuukausittain päivitettävä väestörekisteri, joka on keskitetty kansalliseen tilastolaitokseen) on saatavissa, voidaan tutkia mahdollisuutta ottaa käyttöön sukupuolta, viisivuotisikäryhmiä ja NUTS III -aluetta koskeva uudelleenpainotus. Ei ole vahvistettu, milloin "Padrón continuo" on käytettävissä. IRL Kansallinen tilastolaitos (CSO) tarkistaa neljännesvuosittaisen kotitaloustutkimuksen (Quarterly National Household Survey) perinpohjaisesti lujittaakseen syksyllä 1997 käyttöönotettuja tiedonkeruu- ja prosessointimenetelmiä sekä varmistaakseen, että tutkimus vastaa edelleen kaikkiin käyttäjien vaatimuksiin (tutkimuksen sisällön, ajantasaisuuden ja tulosten osalta) kansallisella ja EU:n tasolla. Tarkastelussa selvitetään nykyisten järjestelmien vahvuudet ja heikkoudet sekä tutkitaan, millaisia muutoksia on tehtävä, jotta tutkimus vastaa tulevaisuudessakin käyttäjien odotuksia. Tutkimus on tehty käyttämällä CAPI-järjestelmää, mikä vähentää vastaajille koituvat rasitteet minimiin erityisesti toistuvissa haastatteluissa. CAPI-järjestelmän ansiosta yksityiskohtaisia kyselylomakkeita ja niihin liitettäviä lisäkysymyksiä voidaan käsitellä joustavasti. Tutkimus on tehty käyttämällä CAPI-järjestelmää, ja laatututkimus tehdään neljännesvuosittain. Ruotsin tilastolaitos keskustelisi mielellään joidenkin muuttujien keräämisestä ainoastaan kustakin neljännesvuosiotoksesta poimittua aliotosta varten siten, että keruu on jatkuvaa. Muuttujat voitaisiin yksilöidä ja asettaa tärkeysjärjestykseen käyttämällä menetelmää, jossa määritetään ensin estimaattien/taulukoiden sarja työmarkkinoiden lyhytaikaista (neljännesvuosittaista) seurantaa varten ja koko otoksesta kerättävät vastaavat muuttujat. Muut vuosittaisessa seurannassa käytettävät täydentävät muuttujat kerättäisiin sitten aliotoksesta.