A4-0210/98

Päätöslauselma komission tiedonannosta «Agenda 2000. Kohti vahvempaa ja laajempaa unionia», ensimmäinen osa, II luku «Taloudellinen ja sosiaalinen koheesio» (KOM(97)2000 - C4-0523/97)

Euroopan parlamentti, joka

- ottaa huomioon komission tiedonannon (KOM(97)2000 - C4-0523/97),

- ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen ja erityisesti sen 130 a artiklan taloudellisesta ja sosiaalisesta yhteenkuuluvuudesta, 2 artiklan yhteisön päämääristä ja 130 d artiklan rakennerahastojen yhteensovittamisesta,

- ottaa huomioon komission vuosikertomukset koheesiorahastoista ja rakennerahastoista sekä niistä antamansa päätöslauselmat,

- ottaa huomioon komission valkoisen kirjan kasvusta, työllisyydestä ja kilpailukyvystä (Delorsin kertomus) ja erityisesti sen 10 luvun kestävästä kehityksestä,

- ottaa huomioon 5. syyskuuta 1996 antamansa päätöslauselman ((EYVL C 277, 23.9.1996, s. 45.)) komission tiedonannosta paikallisten kehitys- ja työllistämisaloitteiden kannustamisstrategiasta,

- ottaa huomioon marraskuussa 1997 Luxemburgissa järjestetyn työllisyyttä käsitelleen huippukokouksen tulokset,

- ottaa huomioon komission ensimmäisen kertomuksen taloudellisesta ja sosiaalisesta koheesiosta (KOM(96)0542) ja tästä 19. marraskuuta 1997 antamansa päätöslauselman ((EYVL C 371, 8.12.1997, s. 89.)),

- ottaa huomioon 21. marraskuuta 1997 antamansa päätöslauselman ((EYVL C 371, 8.12.1997, s. 251.)) Euroopan sosiaalirahaston tulevaisuudesta,

- ottaa huomioon 4. joulukuuta 1997 antamansa päätöslauselman komission tiedonannosta «Agenda 2000. Kohti vahvempaa ja laajempaa unionia» (KOM(97)2000 - C4-0371/97) ((EYVL C 388, 22.12.1997, s. 17.)), jossa käsitellään laajentumisstrategiaa ja sen vaikutusta EU:n politiikkaan, sekä komission tiedonannosta Agenda 2000. Euroopan unionin rahoituskehys vuosille 2000 - 2006 (KOM(97)2000 - C4-0372/97) ((EYVL C 388, 22.12.1997, s. 31.)) ja tuleva rahoitusjärjestelmä; ottaa huomioon aluepoliittisen valiokunnan lausunnot näistä päätöslauselmista,

- ottaa huomioon aluepoliittisen valiokunnan mietinnön ja budjettivaliokunnan, sosiaali- ja työllisyysasiain valiokunnan sekä kalatalousvaliokunnan lausunnot (A4-0210/98),

A. on tietoinen siitä, että rakenne- ja koheesiorahastot ovat Euroopan unionin taloudellisen ja sosiaalisen koheesion keskeisiä välineitä ja että niiden olisi tuettava yhteisön tavoitetta edistää koko yhteisön tasapainoista kehitystä tasoittamalla kehityseroja eri alueiden välillä ja vähentämällä epäsuotuisimpien alueiden, muun muassa maaseudun, jälkeenjääneisyyttä ja olemalla keskeisenä vaikuttajana työttömyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnassa,

B. ottaa huomioon sen, että perustamissopimuksessa asetetaan etusijalle rakennepolitiikan merkitys parannettaessa epäedullisimmassa asemassa olevien alueiden taloudellista voimaa, joka määritellään niiden BKT:n tason perusteella,

C. ottaa huomioon, että sisämarkkinoilla voi ilmetä taloudellisten toimintojen kasvun keskittämistä painopistealueille epäsuotuisten alueiden ja luonnollisen ympäristön kustannuksella, mutta että myös näillä painopistealueilla osa väestöstä jää osattomaksi saavutettavista eduista, minkä seurauksena tämä väestönosa vajoaa yhä syvemmälle köyhyyteen, ja tämän vuoksi yhdentymisen synnyttämät edut eivät koidu tasapuolisesti kaikkien alueiden ja kaikkien eurooppalaisten hyödyksi,

D. ottaa huomioon, että ajatusta «kansalaisten Euroopasta» olisi sovellettava alueellisesta sijainnista tai sosiaalisesta asemasta riippumatta, ja että kaikkien jäsenvaltioiden yhteinen poliittinen tavoite on tarjota kaikille vertailukelpoiset mahdollisuudet ilman, että viedään tulevilta sukupolvilta mahdollisuus tyydyttää omat tarpeensa;

E. ottaa huomioon ne huomattavat vaatimukset, joita sosiaaliselta ja taloudelliselta koheesiolta edellytetään, kun EU laajentuu kattamaan useita Keski- ja Itä-Euroopan valtioita ja Kyproksen, sillä nämä maat sisältävät alueita, jotka ovat kehityksessään huomattavasti jäljessä 15 jäsenvaltion EU:sta, ja ottaa huomioon jäsenvaltioilta vaadittavat ponnistelut rahaliiton kolmannen vaiheen yhteydessä,

F. on tietoinen siitä, että nykyisiä rakennerahastoja on tarkistettava, kun otetaan huomioon Edinburghin sopimusten voimassaoloajan päättyminen ja kun tavoitteena on alueellisten ja kansallisten erojen vähentäminen, ja siitä, että tehokkuutta on lisättävä kestävän kehityksen edistämisprosessissa työpaikkojen luomisen mahdollistamiseksi ja hallintokustannusten hillitsemiseksi,

G. ottaa huomioon, että komissio on ehdottanut rakennerahastojen tavoitteiden leikkaamista kuudesta (tai oikeastaan seitsemästä, kun otetaan huomioon sekä 5a että 5b) kolmeen, ja että tällä keskittämisellä pyritään tukikelpoisen väestön määrän pienentämiseen; pitää kuitenkin maatalousuudistuksen edistymistä silmällä pitäen puutteena sitä, jos maaseutualueiden tukemista ei ehdoteta omaksi erilliseksi tavoitteekseen,

H. ottaa huomioon, että komission ehdotusten mukaan tavoitteen 1 kohdealueina säilyy kehityksessä huomattavasti jälkeen jääneet alueet, joiden ostovoimapariteetilla korjattu BKT asukasta kohti on alle 75 prosenttia yhteisön keskiarvosta, mutta lisäksi kohdealueita ovat nykyiset tavoitteen 6 alueet sekä erittäin syrjäiset alueet,

I. ottaa huomioon, että tavoite 2 on jossain määrin monimutkainen, sillä sen kohdealueina ovat sekä elinkeinoelämän rakennemuutosalueet, taantuvat maaseutualueet, kalastuksesta riippuvaiset alueet että vakavista sosiaalisista ongelmista kärsivät kaupunginosat, ja että komission ehdotusten mukaisesti jäsenvaltiot voivat kansallisista ja paikallisista lähtökohdista määritellä joustavasti oman väestökynnyksensä sisällä tavoitteen 2 suhteellisen osuuden,

J. ottaa huomioon, että komissio ehdottaa, että tavoitteesta 3 tehdään horisontaalinen tukiväline, jota käytetään monivuotisten työllisyyssuunnitelmien ja Amsterdamin sopimukseen liitetyn uuden työllisyyskohdan mukaisesti; huomauttaa, että parlamentti asetti edellä mainitussa Euroopan sosiaalirahastosta 21. marraskuuta 1997 antamassaan päätöslauselmassa elinikäisen koulutuksen painopistealueeksi ja ilmaisi toivovansa, että inhimillisten voimavarojen ennaltaehkäisevää sopeuttamista taloudelliseen muutokseen ja koulutus- ja työllistämisjärjestelmien uudenaikaistamista jatketaan,

K. on huolestunut siitä, että pk-yrityksille suunnattujen tukiohjelmien puuttuessa tavoite 3 menettää tärkeän välineen kestävän työllisyyden aikaansaamiseksi,

L. panee merkille, että komissio ehdottaa koheesiorahaston säilyttämistä nykyisessä muodossaan; kannattaa koheesiorahaston säilyttämistä,

M. on huolissaan siitä, tarjoavatko komission optimistiset EU:n talouden kasvua koskevat ennusteet varman perustan uskottavalle laajentumisprosessille, jonka yhteydessä KIE-maiden on sopeuduttava nopeasti yhteisön politiikkoihin ennen kaikkea ekologisen ja sosiaalisen polkumyynnin torjumiseksi,

N. katsoo, että rakennetoimiin myönnettävä tuki jäsenyyttä hakeneissa maissa on suunniteltava siten, että näiden maiden talouden kehitystä vauhditetaan mahdollisimman paljon; toivoo, että KIE-maissa toteutettavissa tulevissa rakennetoimissa tuetaan paikallista ja alueellista kehitystä ja pk-yrityssektoria sekä työllistämistoimia;

1. Katsoo, että Euroopan unionin yhdentymisfilosofia on uskottava ainoastaan siinä tapauksessa, että siinä jatkossakin annetaan etusija taloudelliselle ja sosiaaliselle koheesiolle;

2. Panee tyytyväisenä merkille komission ehdotuksen perustaa rakennerahastojen uudistaminen keskittämisen, yksinkertaistamisen ja tehokkuuden periaatteille; korostaa kuitenkin jälleen kerran rakennerahastojen demokraattista luonnetta, joka ilmenee osallistumisen kaksijakoisessa luonteessa: toisaalta jäsenvaltiot ja toisaalta paikalliset ja alueelliset viranomaiset sekä työmarkkinaosapuolet;

3. Kehottaa komissiota sisällyttämään rakennerahastojen uudistukseen perustamissopimuksen tavoitteet, joita ovat kestävä kehitys, hyvä työllisyystaso (johon pyritään pk-yritysten, innovaation ja uuden tekniikan käyttöönoton huomioonottamisen kautta), sosiaaliturvan asianmukainen taso, sosiaalisen syrjäytymisen vastainen toiminta, elämän laadun parantaminen, ympäristön laadun parantaminen sekä miesten ja naisten tasa-arvo, jotta varmistetaan eurooppalainen lisäarvo toteutettaessa suunnitelmien mukainen vastuunsiirto jäsenvaltioille ja tuettaisiin varsinaista ja keskeistä taloudellisen ja sosiaalisen koheesiopolitiikan tavoitetta, joka on ilmaistu perustamissopimuksen 130 a artiklassa;

4. Katsoo, että on äärimmäisen tärkeää jatkaa ensisijaisesti tavoitteen 1 alueiden vahvistamista edelleen sillä edellytyksellä, että niiden BKT on enintään 75 % yhteisön keskiarvosta, ja on vakuuttunut siitä, että noin kaksi kolmannesta kaikista rakennerahastojen varoista on kohdistettava näille alueille;

5. Panee tyytyväisenä merkille komission ehdotuksen sallia niille unionin alueille, joita ei enää voi luokitella tavoitteen 1, 2 ja 5 b kohdealueiksi, «alasajokausi» niiden tarpeiden mukaisesti, ja odottaa, että uuden kumppanuuden oloissa voidaan parantaa päätöksentekoprosessin ja tulosten laatua;

6. Panee tyytyväisenä merkille ajatukset takuurahoituksen tarjoamisesta maaseutualueiden kehittämiselle osana maatalousuudistusta; korostaa tarvetta parlamentin osallistumiselle maaseutua koskevien alueellisten ohjelmien tarkasteluun, arviointiin ja rahoituksen valvontaan, ja odottaa täysin, että ohjelma noudattaa muihin aluekehitysohjelmiin sovellettavaa kumppanuuden ja suunnittelun periaatetta;

7. Ehdottaa tavoitteen 2 jakamista kahteen alatavoitteeseen, teollisuus/kaupungit ja maaseutu sekä kalastus, joilla on erityiset hyväksymisedellytykset, tavoitteet ja rahoituskiintiöt, jotta varmistetaan maaseutualueelle oma ja taattu tuki ilman, että vaarannetaan tasapaino, joka olisi saatava aikaan kaupungin ja maaseudun sekä rakennepolitiikan demokraattisen luonteen välillä; pitää komission ehdotusta tavoitteen 2 uudeksi määritelmäksi epätyydyttävänä ja kiinnittää huomiota teollisuusalueiden ja maaseudun rahoittamisen välille syntyvän epätasapainon mahdollisuuteen;

8. Kehottaa komissiota keskittymään myös tavoitteen 3 kohdalla paikallisten kehitys- ja työllisyysaloitteiden tukemiseen ja tukemaan samalla liitännäistoimilla tämän politiikan työpaikkoja luovaa ulottuvuutta;

9. Odottaa komissiolta, että se juuri yhteisöaloitteiden vähentämisen vuoksi kiinnittää huomiota siihen, että määrärahoja käytetään erityisesti eurooppalaista lisäarvoa luoviin hankkeisiin taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden vahvistamisen välttämättömyyden puitteissa sekä tarkistaa kolmansien maiden kanssa tehtävässä yhteistyössä, voidaanko rahoitusmenettelyä helpottaa yhteisiä rahastoja perustamalla;

10. Katsoo, että on tuettava erityisesti alueita, joilla on yhteisiä ulkorajoja hakijamaiden kanssa ja siten erityisongelmia niiden maantieteellisen sijainnin johdosta, ja erityisesti yhteisön Interreg-ohjelman puitteissa;

11. Uskoo, että menestyksekkään taloudellisen ja sosiaalisen koheesion välineiden parantamiseen tähtäävän rakennepolitiikan kehittäminen kestävän aluekehityksen perusteella on riippuvainen siitä, lisätäänkö innovaatioon varattuja määrärahoja rakennerahoituksen tulevasta mallirahastosta, jonka hallintomääräyksiä on tarkistettu vastaavasti;

12. On yhtä mieltä komission kanssa siitä että rakennerahastojen tehokkuutta ja kannattavuutta on vahvistettava, mutta suhtautuu epäillen tällaisen järjestelmän toteuttamiskelpoisuuteen, jossa 10 % siirretään varauksiin;

13. Toivoo, että EIP:n ja EIR:n lainoja käytetään lisäkeinoina rakennerahastojen tukien ohella;

14. Toivoo, että komissio ei yritä «säästää» taloudellisen ja sosiaalisen koheesion periaatteen kustannuksella rankaisemalla määrärahojen vajaakäytöstä siten, että se jättää määrärahoja budjetoimatta uudelleen monivuotisissa ohjelmissaan;

15. Ehdottaa, että rakennerahastoja koskevia asetuksia odotettaessa, joita ei todennäköisesti hyväksytä ennen vuoden 1998 loppua, niihin sisällytettäisiin jo aiemmin sääntely, jolla varmistetaan alueellisten ja paikallisten kumppaneiden sekä työmarkkinaosapuolten osallistuminen ajoissa ja taataan heidän osallisuutensa ohjelmien laatimiseen, jotta aiempien ohjelmointijaksojen viivytykset eivät enää toistu;

16. Kehottaa neuvostoa hyväksymään rakennerahastoja koskevat asetukset ajoissa siten, että uuden jakson ohjelmien laatiminen voidaan toteuttaa ajallaan;

17. Kehottaa komissiota laatimaan osoittimet, joilla varmistetaan edistymisen valvonta ja yhteisten poliittisten periaatteiden noudattaminen ohjelmia suunniteltaessa ja täytäntöönpantaessa;

18. Korostaa seurantakomiteoiden merkitystä tasapainoisen valvonnan kannalta, mutta myös tarkistamiseen ja mukauttamiseen liittyvien kysymysten yhteydessä, ja odottaa, että seurantakomiteoiden koostumus heijastaa EU:n aluepolitiikan uusia vaatimuksia riittävästi ja takaa komiteoiden auktoriteetin ja päätöksentekovaltuudet; katsoo, että työmarkkinaosapuolten osallistumisen yhteydessä on varmistettava niiden edustus;

19. Kannattaa koheesiorahaston säilyttämistä vuoden 2000 jälkeen, sanotun kuitenkaan rajoittamatta sen tarkkaan määriteltyä kantaa, jota täsmennetään koheesiorahastosta annetun asetuksen mukaisen lainsäädäntömenettelyn yhteydessä; panee merkille, että komissio ehdottaa koheesiorahaston säilyttämistä niiden jäsenvaltioiden osalta, joiden BKTL henkeä kohden on alle 90 % yhteisön keskiarvosta;

20. Pitää tarpeellisena, että liittymistä valmistelevassa strategiassa ja liittymisen jälkeisenä siirtymäaikana rakennerahastoille luodaan pysyvä laaja-alainen erityisrahoitusväline, jotta asteittaisen yhdentymisen toteutuminen voitaisiin mahdollisimman hyvin varmistaa ja turvata sille asianmukainen rahoitus suhteutettuna näiden maiden kykyyn käyttää tukia hyväkseen;

21. Kehottaa komissiota kiinnittämään huomiota kalatalousalaan ja tunnustamaan kalatalousalueiden erityistarpeet taloudellisen ja sosiaalisen koheesion edistämisen yhteydessä;

22. Korostaa, että on tärkeää varmistaa Euroopan unionin toiminnan avoimuus; pitää näin ollen erityisen tärkeänä sitä, että työmarkkinaosapuolet osallistuvat enemmän Euroopan sosiaalirahaston toimintaan, ja vaatii painokkaasti, että asianomaisille annetaan enemmän tietoa erilaisten eurooppalaisten ohjelmien käytön helpottamiseksi;

23. Kehottaa puhemiestään välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille.