KOMISSION TIEDONANTO EUROOPAN PARLAMENTILLE, NEUVOSTOLLE JA TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMELLE

Euroopan unionin tilinpäätös 2020

(2021/C 436/01)

SISÄLLYSLUETTELO

JOHDANTO 2

VARAINHOITOVUODEN TÄRKEIMMÄT TAPAHTUMAT 3

KONSOLIDOITUUN TILINPÄÄTÖKSEEN LIITETTY ILMOITUS 33

KONSOLIDOIDUT TILINPÄÄTÖSLASKELMAT JA LIITETIEDOT 34

TASE 35

TUOTTO- JA KULULASKELMA 36

RAHAVIRTALASKELMA 37

LASKELMA NETTOVAROJEN MUUTOKSISTA 38

TILINPÄÄTÖKSEN LIITETIEDOT 39

TALOUSARVION TOTEUTTAMISKERTOMUS JA LIITETIEDOT 130

SANASTO 200

LYHENTEET 204

JOHDANTO

Vuosi 2020 oli kaikin tavoin poikkeuksellinen: Euroopan unionin oli vastattava koronaviruspandemian aiheuttamiin taloudellisiin ja poliittisiin haasteisiin ennennäkemättömillä ratkaisuilla ja ennätyksellisen nopeasti. Euroopan komissio on pyrkinyt kaikin tavoin pelastamaan ihmishenkiä ja elinkeinoja, tukemaan kansallisia terveydenhuoltojärjestelmiä ja yrityksiä sekä edistämään elpymistä ja palautumista. Olemme ottaneet käyttöön kaikki mahdolliset keinot auttaaksemme jäsenvaltioita koordinoimaan kansallisia toimiaan ja auttamaan kriiseistä eniten kärsineitä hyödyntäen erilaisia välineitä, kuten koronaviruksen vaikutusten lieventämistä koskevaa investointialoitetta ja SURE-tukivälinettä (eurooppalainen hätätilasta aiheutuvien työttömyysriskien lieventämisen tilapäinen tukiväline). Työllisyyden säilyttämiseen vuonna 2020 liittyvien julkisten menojen äkillisen kasvun vuoksi SURE-tukivälineen yhteensä 100 miljardista eurosta on jo maksettu 39,5 miljardia euroa asianomaisille jäsenvaltioille. Vuonna 2021 suoritetaan vielä huomattavia lisämaksuja.

Euroopan unioni on kuitenkin noudattanut pandemiaa torjuessaan poliittisia tavoitteitaan keskittyen nuoriin, työpaikkoihin ja kasvuun sekä ilmastonmuutokseen. Talouskasvun tukemiseen ja alueiden välisten taloudellisten erojen kaventamiseen tähtäävien toimenpiteiden osuus oli lähes puolet talousarvion sidotuista varoista. EU:n rahoitusta kohdennettiin vähemmän kehittyneille alueille 29,7 miljardia euroa ja tutkimukseen ja innovointiin 16,4 miljardia euroa Horisontti 2020 -puiteohjelman puitteissa. Lisäksi EU:n vuoden 2020 talousarviosta autettiin maataloutta ja maaseutualueita Euroopan maatalouden tukirahaston ja maaseudun kehittämisen maatalousrahaston puitteissa yhteensä 59 miljardin euron sitoumuksilla. Vuoden 2020 talousarvio oli nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen viimeinen talousarvio. Sen sitoumukset olivat yhteensä 181,7 miljardia euroa, ja se tuotti lisäarvoa kaikille eurooppalaisille.

Lisäksi vuonna 2020 sovittiin vuosia 2021–2027 koskevasta EU:n pitkän aikavälin talousarviosta, jonka kokonaissumma on 1,074 biljoonaa euroa (vuoden 2018 hintoina). Siihen lisättiin vielä 750 miljardia euroa väliaikaisella NextGenerationEU-elpymisvälineellä, jonka tarkoituksena on käynnistää elpyminen ja ohjata siirtymistä kohti kestävämpää ja digitaalisempaa Eurooppaa.

Minulla on ilo esittää Euroopan unionin tilinpäätös varainhoitovuodelta 2020. Tilinpäätös antaa kattavan kuvan EU:n rahoituksesta ja EU:n talousarvion toteutuksesta viime vuonna. Se sisältää tiedot ehdollisista veloista sekä unionin taloudellisista sitoumuksista ja muista velvoitteista. Euroopan unionin konsolidoitu tilinpäätös on osa komission integroitua talous- ja vastuuvelvollisuusraportointia ja olennainen osa hyvin kehittynyttä taloudellisen vastuun järjestelmäämme.

Johannes HAHN Budjetista ja henkilöstöstä vastaava komission jäsen

VARAINHOITOVUODEN TÄRKEIMMÄT TAPAHTUMAT

Kansainvälisiä julkisen sektorin tilinpäätösstandardeja käsittelevän elimen IPSASB:n (International Public Sector Accounting Standards Board) tilinpäätöksen sisältöä ja analyysiä koskevasta suositellusta käytännöstä antamassa ohjeessa RPG 2 ”Financial Statement Discussion and Analysis” esitettyjen periaatteiden pohjalta on laadittu tilinpäätösanalyysi, jonka tavoitteena on auttaa lukijoita ymmärtämään, miten EU:n operatiiviset, taloudelliset ja sijoitustoimet näkyvät EU:n konsolidoidun tilinpäätöksen eri osissa. Tässä osiossa esitettyjä tietoja ei ole tarkastettu. On huomattava, että osa taloudellisia tietoja sisältävien taulukoiden luvuista ei näytä täsmäävän, koska numerotiedot on pyöristetty miljooniin euroihin.

SISÄLLYSLUETTELO

1. KESKEISET LUVUT 2020 4

2. KORONAVIRUSTOIMET 5

2.1 EU:n tärkeimmät koronaviruksen torjuntatoimet 5

2.2 Vuosien 2014–2020 monivuotisen rahoituskehyksen ja SURE-ohjelman mukaiset vastatoimia koskevat aloitteet 7

3. EU:N PITKÄN AIKAVÄLIN TALOUSARVIO VUOSIKSI 2021–2027 JA NEXTGENERATIONEU 11

4. YHDISTYNEEN KUNINGASKUNNAN EROAMINEN EUROOPAN UNIONISTA 13

4.1 Tausta 13

4.2 Yhdistyneen kuningaskunnan osuus 14

4.3 EU:n tilinpäätös: erosopimuksen mukaiset määrät, jotka Yhdistynyt kuningaskunta on velkaa EU:lle ja EU on velkaa sille 14

5. YHTEENVETO TALOUSARVION TOTEUTUMISESTA 17

6. RAHOITUSVÄLINEET JA TALOUSARVIOTAKAUKSET 18

6.1 EU:n talousarviosta rahoitetut rahoitusvälineet 18

6.2 Talousarviotakauksia varten takuurahastoissa olevat rahoitusvarat 18

6.3 Rahoitusapuohjelmien puitteissa myönnetyt lainat ja niihin liittyvä lainanotto 19

6.4 Talousarvioon kohdistuvat rahoitusapuun liittyvät ehdolliset velat 23

7. TILINPÄÄTÖSANALYYSI 24

7.1 TULOT 24

7.2 MENOT 25

7.3 VARAT 26

7.4 VELAT 27

8. EU:N POLIITTINEN KEHYS JA RAHOITUSKEHYS, HALLINTO JA VASTUUVELVOLLISUUS 28

8.1 POLIITTINEN KEHYS JA RAHOITUSKEHYS 29

8.2 HALLINTO JA VASTUUVELVOLLISUUS 30

1. KESKEISET LUVUT 2020

EU:n talousarvio vuonna 2020 – maksusitoumusmäärärahojen toteutuminen

181,7 miljardia euroa käytettiin EU:n poliittisten tavoitteiden saavuttamiseen: ⇨ ks. Talousarvion toteuttamiskertomus ja liitetiedot, taulukko 4.2





Koronavirus – EU:n toimet SURE – vuonna 2020 myönnetyt määrät Väline sovittu mrd. euroa Jäsenvaltio myönnetty mrd. euroa NextGenerationEU 750 Italia 27,4 SURE* 100 Espanja 21,3 Makrotaloudellinen rahoitusapu 3,0 Puola 11,2 Hätätilanteen tukiväline 2,7 Belgia 7,8 Unionin pelastuspalvelumekanismi (UCPM) 0,3 Portugali 5,9 Yhteensä 856,0 Romania 4,1 Kreikka 2,7 Muut 9,9 * joista 39,5 miljardia euroa maksettiin vuonna 2020 Vuonna 2020 myönnetty yhteensä 90,3 ⇨ ks. kohdat 2.2 ja 3 ⇨ ks. kohta 2.2.6

Konsolidoitu tilinpäätös

EU:n konsolidoitu tilinpäätös käsittää yli 50 yhteisöä (mukaan lukien Euroopan parlamentti, neuvosto, komissio ja EU:n virastot). Niistä merkittävin yhteisö on Euroopan komissio, jonka osuus konsolidoidun tilinpäätöksen kokonaisvaroista on 98 prosenttia.

EU:n tilinpäätös laaditaan korkeatasoisimpien käytettävissä olevien standardien eli julkissektorin kansainvälisten tilinpäätösstandardien (IPSAS) mukaisesti. Näitä standardeja noudattamalla varmistetaan, että tilinpäätöksessä annetaan kansalaisille merkityksellistä, luotettavaa, vertailukelpoista ja ymmärrettävää tietoa. Tilinpäätöksessä on tietoja EU:n taloudellisesta asemasta (tase) sekä yksityiskohtaiset selvitykset EU:n varoista, veloista, taloudellisista sitoumuksista ja velvoitteista. Siinä esitetään myös, miten EU:n talousarviota on toteutettu vuoden aikana.

miljardia euroa 2020 2019 VARAT Rahoitusvarat 113,1 71,2 Ennakkomaksut 62,7 51,4 Saamiset 74,5 24,0 Käteisvarat ja muut rahavarat 16,7 19,7 Aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet ja muut varat 13,0 12,6 Yhteensä 280,0 178,9 VELAT Työsuhteen päättymisen jälkeiset etuudet 116,0 97,7 Rahoitusvelat 95,0 54,5 Muut lyhytaikaiset velat 32,4 27,2 Menojäämät 64,6 67,2 Muut velat 5,4 4,8 Yhteensä 313,5 251,5 NETTOVARAT Rahastot 5,1 5,0 Jäsenvaltioiden rahoitusosuudet (38,5 ) (77,6 ) Yhteensä (33,4 ) (72,5 ) ⇨ ks. Tilinpäätösanalyysi, kohta 7

2. KORONAVIRUSTOIMET

2.1 EU:N TÄRKEIMMÄT KORONAVIRUKSEN TORJUNTATOIMET

Euroopan komissio ryhtyi covid-19-pandemian puhkeamisen jälkeen määrätietoisiin toimiin kansanterveysalojen vahvistamiseksi ja pandemian sosioekonomisten vaikutusten lieventämiseksi Euroopan unionissa. Euroopan komissio otti vuosien 2014–2020 monivuotisen rahoituskehyksen perusteella käyttöön kaikki mahdolliset keinot jäsenvaltioiden auttamiseksi kansallisten toimiensa koordinoinnissa ja toimitti niille objektiivista tietoa viruksen leviämisestä ja tehokkaista toimista sen torjumiseksi.

Toteutetut toimet aikajanalla (1)

— 2. huhtikuuta Koronavirustoimet: Euroopan komissio otti käyttöön kaikki mahdolliset varat ihmishenkien pelastamiseksi ja elinkeinojen suojelemiseksi — 14. huhtikuuta EU:n talousarviosta 2,7 miljardia euroa terveydenhuoltoalan tukemiseen — 16. huhtikuuta Puheenjohtaja Ursula von der Leyen: ”EU:n talousarviosta tulee EU:n elpymisen perusta” — 22. huhtikuuta Kolmen miljardin euron rahoitusapupaketti kymmenelle laajentumis- ja naapuruuskumppanimaalle — 27. toukokuuta Euroopan h-hetki: mittava Euroopalle tarkoitettu 2,4 biljoonan euron elpymissuunnitelma, jonka tarkoituksena on korjata ja kehittää parempaa seuraavalle sukupolvelle — 4. kesäkuuta Euroopan komissiolta 300 miljoonaa euroa rokoteallianssille — 21. heinäkuuta EU-johtajat sopivat elpymissuunnitelmasta ja EU:n pitkän aikavälin talousarviosta vuosiksi 2021–2027 — 25. elokuuta Euroopan komissio esitti SURE-välineestä 87,3 miljardin euron rahoitustukea 16 jäsenvaltiolle — 17. syyskuuta Euroopan komissio esitteli 672,5 miljardin euron elpymis- ja palautumistukivälineen seuraavat vaiheet — 22. syyskuuta Euroopan komissio on tyytyväinen 100 miljardin euron SURE-välineen takausjärjestelmän hyväksymiseen — 7. lokakuuta Euroopan komissio laskee liikkeeseen enintään 100 miljardin euron arvoiset sosiaalivaikutteiset joukkovelkakirjalainat EU:n SURE-välineen avulla — 27. lokakuuta Euroopan komissio maksoi ensimmäiset 17 miljardia euroa SURE-välineestä Espanjalle, Italialle ja Puolalle — 10. marraskuuta Euroopan komissio on tyytyväinen sopimukseen 1,8 biljoonan euron paketista, joka muodostuu EU:n pitkän aikavälin talousarviosta ja NextGenerationEU:sta. Sillä tuetaan vihreämmän, digitaalisemman ja kestävämmän Euroopan rakentamista — 17. marraskuuta Euroopan komissio maksoi SURE-välineestä 14 miljardia euroa yhdeksälle jäsenvaltiolle — 1. joulukuuta Euroopan komissio maksoi SURE-välineestä 8,5 miljardia euroa viidelle jäsenvaltiolle työpaikkojen säilyttämiseksi — 17. joulukuuta Euroopan komissio on tyytyväinen EU:n monivuotisen rahoituskehyksen (2021–2027) hyväksymiseen

2.2 VUOSIEN 2014–2020 MONIVUOTISEN RAHOITUSKEHYKSEN JA SURE-OHJELMAN MUKAISET VASTATOIMIA KOSKEVAT ALOITTEET

Vuosien 2014-2020 monivuotisen rahoituskehyksen puitteissa toteutetut Euroopan unionin toimet covid-19-pandemian torjumiseksi vaihtelivat välittömistä toimista, kuten kiireellisten lääkinnällisten tarvikkeiden rahoittamisesta ja lääkinnällisten laitteiden varastoinnin lisäämisestä, Euroopan rakenne- ja investointirahastojen rahoitustuen käytön joustavuuden lisäämiseen ja lainojen myöntämiseen suotuisin ehdoin sekä jäsenvaltioille että laajentumis- ja naapuruuskumppaneille. EU:n talousarviosta myönnettiin vuonna 2020 suoraa tukea yhteensä noin 70 miljardia euroa. Summa kattaa sitoumukset, jotka voitiin suunnata uudelleen covid-19-ohjelmaan liittyviin toimiin. Niistä 66 miljardia euroa on peräisin nykyisten ohjelmien uudelleenkohdentamisesta ja uudelleenpriorisoinnista ja neljä miljardia euroa talousarvion vahvistamisesta. Näistä keskeisistä aloitteista kerrotaan yksityiskohtaisemmin seuraavassa.

2.2.1 Hätätilanteen tukivälineen aktivointi

Covid-19-pandemian puhkeamisen jälkeisen kriisin syvyyden sekä EU:n talousarviosta tukea tarvitsevien tarpeiden laajuuden ja luonteen vuoksi EU aktivoi hätätilanteen tukivälineen uudelleen kahden vuoden ajaksi rahoittaakseen covid-19-pandemiaan vastaamisen aiheuttamat menot 1. helmikuuta 2020–31. tammikuuta 2022 (ks. neuvoston asetus (EU) 2016/369 (2)). Tämän tavoitteen edistämiseksi vuoden 2020 talousarviota muutettiin (3). Kun otetaan lisäksi huomioon 24. heinäkuuta 2020 hyväksytty päätös DEC 13/2020, vuonna 2020 osoitettiin hätätilanteen tukivälineeseen yhteensä 2,7 miljardia euroa maksusitoumusmäärärahoina ja 2,6 miljardia euroa maksumäärärahoina. Tämän uudelleenaktivoinnin avulla unioni voi toteuttaa toimenpiteitä, joilla ehkäistään ja lievennetään vakavia seurauksia yhdessä tai useammassa jäsenvaltiossa, ja vastata koordinoidusti covid-19-pandemiasta aiheutuviin tarpeisiin täydentämällä muiden EU:n välineiden kautta annettavaa apua. Välinettä hallinnoi komissio keskitetysti, ja sen painopiste on suorissa hankinnoissa ja avustuksissa, joita täydentävät tietyissä tapauksissa kumppanien, kuten kansainvälisten järjestöjen, toteuttamat toimet.

Komissio allekirjoitti vuonna 2020 ennakkohankintasopimuksen useiden lääkeyhtiöiden kanssa. Ennakkohankintasopimukset auttavat vähentämään riskiä, joka liittyy valmistajien potentiaalisten rokotteiden kehittämiseen tekemiin investointeihin, tai varmistamaan toimituksia. Näin sopimukset maksimoivat mahdollisuudet kehittää, valmistaa ja ottaa käyttöön turvallisia ja tehokkaita rokotteita nopeasti sekä varmistaa, että EU:n kansalaiset saavat niitä käyttöönsä. Komissio neuvotteli lääkeyhtiöiden kanssa EU:n jäsenvaltioiden puolesta, minkä tuloksena allekirjoitettiin ensimmäiset kuusi sopimusta. Muiden rokotevalmistajien kanssa käynnistettiin vuonna 2020 alustavat neuvottelut, joita jatketaan edelleen vuonna 2021. BioNTechin ja Pfizerin tuottamalle rokotteelle myönnettiin ensimmäisenä ehdollinen myyntilupa 21. joulukuuta 2020. Sen jakelu aloitettiin muutamassa päivässä ennen rokotusten käynnistämistä EU:ssa 27., 28. ja 29. joulukuuta 2020. Tämä lupa perustui myönteiseen tieteelliseen suositukseen, jonka pohjana oli Euroopan lääkeviraston tekemä perusteellinen arvio rokotteen turvallisuudesta, tehosta ja laadusta. Jäsenvaltiot antoivat sille hyväksyntänsä.

Komissio on 31. joulukuuta 2020 alkaen tehnyt sopimuksen 1 965 miljoonasta annoksesta (joista 1 305 miljoonan annoksen ostamisesta on sovittu ja 660 miljoonaan annokseen varataan osto-optio).

Vuonna 2021 komissio on tehnyt sopimuksen vielä 2 400 miljoonasta annoksesta (ostosta sovittu tai osto-optio varattu). Asianomaiset jäsenvaltiot maksavat kuitenkin nämä annokset kokonaisuudessaan, eikä niillä ole vaikutusta EU:n talousarvioon.

2.2.2 Tutkimuksen tukeminen

EU ja sen kumppanit isännöivät 4. toukokuuta 2020 kansainvälistä varainkeruukampanjan konferenssia, jossa on kerätty maailmanlaajuisesti lahjoittajilta sitoumukset 9,8 miljardin euron tuesta koronavirustutkimusta koskevan maailmanlaajuisen yhteistyön käynnistämiseen. Tähän sisältyy komission 1,4 miljardin euron sitoumus, josta miljardi euroa maksetaan Horisontti 2020 -puiteohjelmasta.

EU:lla on keskeinen rooli tartuntatautien tutkimuksen tukemisessa ja koordinoinnissa. Vuosina 2007–2019 investoitiin seitsemännen puiteohjelman ja Horisontti 2020 -puiteohjelman kautta 4,1 miljardia euroa, ja vuonna 2020 tehtiin uusia sitoumuksia koronavirustutkimukseen annetun yhden miljardin euron sitoumuksen lisäksi. Verkossa on saatavilla ajantasaisia lukuja kaikista Horisontti 2020 -puiteohjelman puitteissa annetuista ja jo käyttöön otetuista lahjoituksista koronaviruksen maailmanlaajuisen torjunnan varainkeruukampanjan rahoittamiseen (4).

Lisäksi Euroopan komission tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelmasta Horisontti 2020:stä tuetussa innovatiivisia lääkkeitä koskevassa aloitteessa (IMI) käynnistettiin 3. maaliskuuta 2020 erityinen nopeutettu pyyntö koronavirustartuntoja torjuvien hoito- ja diagnostiikkatoimien kehittämiseksi (”Development of therapeutics and diagnostics combatting coronavirus infections”) EU:n 45 miljoonan euron rahoitusosuudella, joka korotettiin myöhemmin 72 miljoonaan euroon.

Komissio myönsi lisäksi 8. kesäkuuta 2020 Euroopan innovaationeuvoston Accelerator-pilottiohjelmasta lähes 166 miljoonaa euroa 36 yritykselle, jotka torjuvat koronaviruspandemiaa.

2.2.3 Unionin pelastuspalvelumekanismin määrärahalisäys (UCPM/rescEU)

Hätätilanteen tukivälinettä täydentävänä toimenpiteenä UCPM:ää/rescEU:ta vahvistettiin niin, että mahdollistettiin laajempi varastointi ja olennaisten resurssien jakamisen koordinointi kaikkialla Euroopassa (ks. komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2019/570 (5), sellaisena kuin se on muutettuna komission täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2020/414 (6) ja komission täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2020/452 (7)). Tätä varten vuoden 2020 talousarviota täydennettiin 0,4 miljardin euron maksusitoumusmäärärahoilla ja 0,2 miljardin euron maksumäärärahoilla.

UCPM:n/rescEU:n vahvistaminen tukee jäsenvaltioita tarvittavien välineiden (kuten hoitomenetelmien, terveydenhuollon laitteiden ja tarvikkeiden, henkilönsuojainten ja laboratoriotarvikkeiden) ostamisessa ja lisää siten yhteishankintasopimuksen mukaisesti ostettujen ensisijaisten tuotteiden määrää sekä täydentää ja laajentaa niiden valikoimaa. Yhteishankinnat ovat koordinoitu lähestymistapa, joka antaa jäsenvaltioille vahvan aseman neuvotteluissa lääkinnällisten tuotteiden saatavuudesta ja hinnasta teollisuuden kanssa.

Suorat avustukset rescEU-mekanismista käsittävät EU:n talousarviosta myönnettävän 100 prosentin rahoituksen, joka kattaa näiden valmiuksien perustamisen sekä laitteiden ja tarvikkeiden käyttöönoton kustannukset kokonaan. Hankittuja laitteita ja tarvikkeita ylläpitää yksi tai useampi jäsenvaltio, ja päätöksenteko järjestetään EU:n tasolla. Näin hätäaputarvikkeiden toimituksilla voidaan täydentää kansallisia varastoja. Laitteet ja tarvikkeet ovat kaikkien jäsenvaltioiden saatavilla, ja niitä käytetään silloin, kun niitä ei ole kansallisesti riittävästi.

2.2.4 Koronaviruksen vaikutusten lieventämistä koskevat investointialoitteet (CRII ja CRII+)

Yksi ensimmäisistä EU:n käynnistämistä toimenpiteistä, joilla tuettiin jäsenvaltioita taloudellisesti kriisiin vastaamisessa, oli Euroopan parlamentin ja neuvoston 30. maaliskuuta 2020 annetulla asetuksella (EU) 2020/460 (8) täytäntöön pantu koronaviruksen vaikutusten lieventämistä koskeva investointialoite CRII. Aloitteella mobilisoitiin EU-maille jo osoitettuja, käyttämättä jääneitä varoja. Se lisäsi välittömästi jäsenvaltioiden ja alueiden talousarvioissa käytettävissä olevia varoja. Se myös auttoi niitä käyttämään koheesiopolitiikan rahoitusta terveydenhuoltomenojen ja työajan lyhentämisjärjestelyjen rahoittamiseen sekä tarjoamaan pk-yrityksille käyttöpääomatukea. Euroopan unionin solidaarisuusrahaston soveltamisalaa laajennettiin kattamaan myös vakavat kansanterveysuhat, minkä ansiosta jäsenvaltiot voivat saada rahastosta tukea covid-19-pandemiasta selviytymiseen.

Euroopan parlamentin ja neuvoston 23. huhtikuuta 2020 annetulla asetuksella (EU) 2020/558 (9) täytäntöön pantu CRII+ helpotti nykyisten Euroopan rakenne- ja investointirahastojen nopeaa hyödyntämistä kriiseihin liittyvissä toimenpiteissä ja mahdollisti EU:n rahoitusosuuden kasvattamisen koheesiopolitiikan ohjelmissa 100 prosenttiin 1. heinäkuuta 2020 ja 30. kesäkuuta 2021 välisenä aikana jätettyjen maksatushakemusten osalta.

Joulukuussa komissio julkisti näiden kahden aloitteen tulokset vuodelta 2020. EU on kriisin puhkeamisen jälkeen ottanut käyttöön merkittävästi varoja pandemian vaikutusten lieventämiseksi. Suurin osa käytettävissä olevasta rahoituksesta, yli kymmenen miljardia euroa, on myönnetty pk-yrityksille, mikä on auttanut niitä pysymään elinkelpoisina. Kolme miljardia euroa on suunnattu kansalaisten auttamiseen, kuten heikossa asemassa olevien ryhmien sosiaalipalveluihin ja työntekijöiden tilapäisiin työllistämisohjelmiin. Lisäksi terveydenhuoltosektorin tukemiseen on osoitettu seitsemän miljardia euroa EU:n talousarviosta tälle alalle jo vuosina 2014–2020 osoitettujen 10,2 miljardin euron lisäksi (edunsaajaryhmät menevät jonkin verran päällekkäin).

2.2.5 Laajentumisen, naapuruuskumppanien ja muiden kumppanien tukeminen

EU on tähän mennessä osoittanut koronaviruksen torjumiseen maailmanlaajuisesti yli 38,5 miljardia euroa. Team Europe -lähestymistavassa yhdistetään EU:n, sen jäsenvaltioiden ja rahoituslaitosten, muun muassa Euroopan investointipankin ja Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin, resursseja kumppanimaiden tukemiseksi. Puolet koronaviruspandemian maailmanlaajuiseen torjuntaan tarkoitetuista 38,5 miljardista eurosta on maksettu.

Lisäksi komissio on tehnyt kumppanirahoituslaitosten kanssa kymmenen rahoitusvakuussopimusta, joiden arvo on yhteensä 990 miljoonaa euroa ja jotka täydentävät Euroopan ulkoisen investointiohjelman rahoituskanavana toimivan Euroopan kestävän kehityksen rahaston varoja. Sopimusten pitäisi tuottaa jopa kymmenen miljardia euroa investointeja talouden elpymisen edistämiseen sekä EU:n naapuruston ja Afrikan maiden selviytymiskyvyn vahvistamiseen.

Kansainvälisen rokoteyhteistyömekanismin Covaxin tukemiseen osoitettiin 500 miljoonaa euroa. Sen tavoitteena on tarjota miljardi koronavirusrokoteannosta matalan ja keskitulotason maille Afrikassa, Aasiassa, Karibian ja Tyynenmeren maissa sekä Euroopan eteläisissä ja itäisissä naapurimaissa. Komissio kohdensi matalan ja keskitulotason maiden Covax-ennakkohankintasitoumukseen osallistumiseen 100 miljoonaa euroa ja Euroopan investointipankki 400 miljoonaa euroa, joille Euroopan kestävän kehityksen rahasto antoi takauksen. Euroopan unioni ilmoitti 19. helmikuuta 2021 Covax-mekanismille osoitettavasta 500 miljoonan euron lisäsummasta ja Euroopan komissio 100 miljoonan euron humanitaarisesta avusta, jolla tuetaan rokotuskampanjoiden käynnistämistä Afrikassa.

Euroopan parlamentti ja neuvosto hyväksyivät 25. toukokuuta 2020 Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen (EU) 2020/701 (10) makrotaloudellisen rahoitusavun myöntämisestä kymmenelle laajentumis- ja naapuruuskumppanille tarjotakseen lyhyen aikavälin poliittista liikkumavaraa toimenpiteiden toteuttamiseen covid-19-pandemiasta aiheutuvien taloudellisten seurausten torjumiseksi. Rahoitusapua myönnettiin yhteensä enintään kolme miljardia euroa lainojen muodossa. Vuonna 2020 maksettiin ensimmäisenä eränä yhteensä 1,0 miljardia euroa seitsemälle maalle (Georgia, Jordania, Kosovo (*1), Moldova, Montenegro, Pohjois-Makedonia ja Ukraina). Vuoden 2021 kesäkuuhun mennessä viidelle maalle maksettiin yhteensä 0,6 miljardia euroa ensimmäisenä eränä (Albania ja Tunisia) tai toisena eränä (Kosovo *, Montenegro ja Pohjois-Makedonia). Lisäksi Bosnia ja Hertsegovinan kanssa allekirjoitettiin yhteisymmärryspöytäkirja.

2.2.6 Eurooppalainen hätätilasta aiheutuvien työttömyysriskien lieventämisen tilapäinen tukiväline (SURE) covid-19-pandemian jälkeen

EU hyväksyi 19. toukokuuta 2020 osana covid-19-pandemian taloudellisten vaikutusten torjumista koskevaa hätätukipakettia neuvoston asetuksen (EU) 2020/672 (11) SURE-tukivälineen perustamisesta työntekijöiden auttamiseksi säilyttämään työpaikkansa kriisin aikana. SURE-tukiväline on tilapäinen järjestely, josta voidaan myöntää jäsenvaltioille enintään 100 miljardia euroa rahoitusapua (lainoja suotuisin ehdoin). Tämän tukivälineen kautta jäsenvaltiot ovat voineet pyytää 1. helmikuuta 2020 alkaen EU:lta rahoitusapua koronakriisistä johtuviin äkillisesti ja huomattavasti kasvaneisiin kansallisiin julkisiin menoihin. Nämä menot voivat liittyä kansallisiin työajan lyhentämisjärjestelyihin sekä vastaaviin toimenpiteisiin, jotka voivat koskea myös itsenäisiä ammatinharjoittajia, sekä joihinkin terveyteen liittyviin toimenpiteisiin erityisesti työpaikoilla. Jotta EU pystyisi tarjoamaan taloudellista apua SURE-tukivälineestä, komissiolla on valtuudet ottaa EU:n puolesta pääomamarkkinoilta tai rahoituslaitoksilta lainaa enintään 100 miljardia euroa. SURE-lainat taataan EU:n talousarviosta ja jäsenvaltioiden antamilla takauksilla, jotka ovat suhteessa niiden osuuteen EU:n bruttokansantulosta. Takausten kokonaismäärä on 25 miljardia euroa. Tukivälineen käyttöaika päättyy 31. joulukuuta 2022.

Komissio on 31. joulukuuta 2020 alkaen ehdottanut 18 jäsenvaltiolle yhteensä 90,3 miljardin euron edestä rahoitustukea, jonka neuvosto on jo hyväksynyt. Suurin osa tästä määrästä, 87,3 miljardia euroa, ehdotettiin jo elokuussa 2020 kohdennettavaksi 16 jäsenvaltiolle, ja lokakuussa ja marraskuussa 2020 loput kolme miljardia euroa ehdotettiin kohdennettavaksi Unkarille ja Irlannille:

Loka- ja marraskuussa 2020 toteutettujen SURE-joukkolainan kolmen ensimmäisen liikkeeseenlaskun jälkeen komissio on maksanut yhteensä 39,5 miljardia euroa EU:n 15 jäsenvaltiolle (Belgia, Kreikka, Espanja, Kroatia, Italia, Kypros, Latvia, Liettua, Unkari, Malta, Puola, Portugali, Romania, Slovenia ja Slovakia, ks. kohta 6.3).

SURE-tukivälineen toteutusta jatkettiin vuonna 2021. Komissio ehdotti helmi- ja maaliskuussa 2021, että Virolle myönnetään 230 miljoonaa euroa ja lisäksi Belgialle, Kreikalle, Kyprokselle, Latvialle, Liettualle ja Maltalle myönnetään 3,7 miljardia euroa, mikä nosti SURE-tukivälineen kokonaismäärän 94,3 miljardiin euroon. Neuvosto hyväksyi nämä lisämäärät maalis- ja huhtikuussa 2021. Tammi-, maalis- ja toukokuussa 2021 toteutettujen neljän uuden liikkeeseenlaskun jälkeen komissio maksoi vielä 50,1 miljardia euroa, minkä jälkeen maksujen kokonaismäärä oli 89,6 miljardia euroa.

Kaikki liikkeeseen lasketut SURE-joukkolainat ylimerkittiin reilusti, useimmat kaksinumeroisilla kertoimilla, ja ne houkuttelivat hyvin erityyppisiä sijoittajia EU:sta ja muualta maailmasta. Tästä syystä hinnoitteluehdoista saatiin hyvin edulliset. EU:n SURE-järjestelyssä liikkeeseen laskemat joukkolainat määritellään sosiaalivaikutteisiksi. Näin sijoittajat saavat takeet siitä, että varoilla edistetään aidosti sosiaalisia tavoitteita. Joukkolainoilla kerätyt varat siirretään jäsenmaille lainoina, joilla niitä autetaan selviytymään kansallisten työajan lyhentämisjärjestelyjen ja muiden vastaavien, pandemian johdosta toteutettujen toimien rahoittamisesta.

3. EU:N PITKÄN AIKAVÄLIN TALOUSARVIO VUOSIKSI 2021–2027 JA NEXTGENERATIONEU

EU vastasi vuonna 2020 ennennäkemättömillä toimilla Eurooppaan ja maailmaan iskeneeseen koronaviruskriisiin. Toimien ytimessä on elvytyspaketti, jonka arvo on 2,018 biljoonaa euroa käypinä hintoina (1,8 biljoonaa euroa vuoden 2018 hintoina). Se koostuu EU:n vuosien 2021–2027 pitkän aikavälin talousarviosta, jonka kokonaissumma on 1,211 biljoonaa euroa (1,074 biljoonaa euroa vuoden 2018 hintoina) ja jota täydennettiin 807 miljardilla eurolla (750 miljardilla eurolla vuoden 2018 hintoina) elpymistä vauhdittavan tukivälineen NextGenerationEU:n kautta (12). Nämä yhdistetyt varat auttavat korjaamaan koronaviruspandemian aiheuttamia taloudellisia ja sosiaalisia vahinkoja ja ohjaavat siirtymistä kohti nykyaikaista ja kestävämpää Eurooppaa.

Yli 50 prosenttia pitkän aikavälin talousarviosta ja NextGenerationEU:sta kohdennetaan uusiin painopisteisiin. Varat käytetään tutkimukseen ja innovointiin Horisontti Eurooppa -ohjelman kautta, oikeudenmukaiseen ilmasto siirtymään ja digitaaliseen siirtymään oikeudenmukaisen siirtymän rahaston ja Digitaalinen Eurooppa -ohjelman kautta, varautumiseen, elpymiseen ja palautumiseen elpymis- ja palautumistukivälineen, EU:n pelastuspalvelumekanismin ja rescEU:n kautta sekä EU4Health-terveysohjelmaan.

Ilmastonmuutoksen torjuntaan käytetään pitkän aikavälin talousarviosta ja NextGenerationEU:sta 30 prosenttia, mikä on kaikkien aikojen suurin osuus kaikkien aikojen suurimmasta EU:n talousarviosta.

EU:n digitaaliseen muutokseen investoidaan 20 prosenttia NextGenerationEU:n varoista. Varoilla autetaan EU:ta investoimaan suurteholaskentaan, tekoälyyn, kyberturvallisuuteen, pitkälle vietyyn digitaaliseen osaamiseen ja digitaaliteknologioiden laajempaan hyödyntämiseen taloudessa ja yhteiskunnassa yleensä.

Vuosina 2026 ja 2027 kymmenellä prosentilla pitkän aikavälin talousarvion vuotuisista menoista tuetaan biologisen monimuotoisuuden vähenemisen pysäyttämistä ja suuntauksen kääntämistä.

NEXTGENERATIONEU

NextGenerationEU:n puitteissa kerätyt ja käytetyt määrät sisällytetään vuoden 2021 tilinpäätökseen. Kesäkuun 15. päivänä 2021 toteutettiin joukkolainojen ensimmäinen liikkeeseenlasku, jossa kerättiin vuonna 2031 erääntyvällä kymmenen vuoden joukkolainalla 20 miljardia euroa.

NextGenerationEU auttaa koronaviruspandemian aiheuttamien välittömien taloudellisten ja sosiaalisten vahinkojen korjaamisessa 806,9 miljardin euron budjetilla. Sillä autetaan rakentamaan covid-19-pandemian jälkeistä Eurooppaa, joka on vihreämpi, digitaalisempi ja kestävämpi sekä kykenee paremmin vastaamaan nykyisiin ja tuleviin haasteisiin.

Osa varoista – 385,8 miljardia euroa – käytetään unionin lainojen myöntämiseen yksittäisille jäsenvaltioille. Jäsenvaltiot maksavat nämä lainat takaisin. Toinen osa – 338,0 miljardia euroa – myönnetään avustuksina tai talousarviotakuiden saamiseksi investointitukea varten.

NextGenerationEU:n keskeinen osa on elpymis- ja palautumistukiväline, joka tarjoaa avustuksia ja lainoja uudistusten ja investointien tukemiseen EU-maissa ja jonka kokonaisarvo on 723,8 miljardia euroa nykyhintoina. Elpymis- ja palautumistukivälineen varat jaetaan kunkin jäsenvaltion yhteistyössä komission kanssa laatimien kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien sovitun jakoperusteen mukaisesti.

NextGenerationEU:sta myönnetään myös lisärahoitusta useisiin olemassa oleviin EU:n ohjelmiin:

— koheesio-ohjelmiin koheesiota ja Euroopan alueita tukevan elpymisavun (REACT-EU-väline) kautta covid-19:n taloudellisiin seurauksiin puuttumiseksi elpymisen ensimmäisinä vuosina

— oikeudenmukaisen siirtymän rahastoon sen varmistamiseksi, että siirtymä ilmastoneutraaliuteen toimii kaikille

— maaseudun kehittämiseen viljelijöiden tukemisen jatkamiseksi

— InvestEU-ohjelmaan EU:n yritysten investointien tukemiseksi

— rescEU-mekanismiin, jotta EU:n pelastuspalvelumekanismilla on valmiudet toimia laajamittaisissa hätätilanteissa

— Horisontti Eurooppa -ohjelmaan sen varmistamiseksi, että EU:lla on valmiudet rahoittaa yhä enemmän huippuosaamista tutkimuksessa.

EU ottaa markkinoilta lainaa EU:n talousarviosta myönnetyn takuun turvin NextGenerationEU:n rahoittamiseksi. Laina maksetaan takaisin pitkällä aikavälillä vuoteen 2058 mennessä. Näin vältetään EU-maiden kansallisiin menoihin kohdistuvat välittömät paineet ja annetaan EU-maille mahdollisuus keskittyä elpymisen tukemiseen.

4. YHDISTYNEEN KUNINGASKUNNAN EROAMINEN EUROOPAN UNIONISTA

4.1 TAUSTA

Yhdistynyt kuningaskunta erosi Euroopan unionista 31. tammikuuta 2020. Eron ehdot määritellään sopimuksessa Yhdistyneen kuningaskunnan eroamisesta EU:sta ja Euroopan atomienergiayhteisöstä (13), jäljempänä ”erosopimus”. Osana tätä sopimusta Yhdistynyt kuningaskunta suostui noudattamaan kaikkia taloudellisia velvoitteita, joihin se on sitoutunut EU:n jäsenyyden aikana. Sopimus tuli voimaan 31. tammikuuta 2020.

— 31. tammikuuta 2020 Yhdistynyt kuningaskunta eroaa unionista virallisesti ja erosopimus tulee voimaan — 1. helmikuuta–31. joulukuuta 2020 Siirtymäkausi — 31. maaliskuuta 2021 EU raportoi taloutta koskevista tiedoista Yhdistyneelle kuningaskunnalle — 16. huhtikuuta 2021 EU ilmoittaa maksettavat määrät Yhdistyneelle kuningaskunnalle — 30. kesäkuuta 2021 Yhdistyneen kuningaskunnan ensimmäisten erosopimuksen mukaisten maksujen on määrä alkaa — 16. syyskuuta 2021 EU ilmoittaa maksettavat määrät Yhdistyneelle kuningaskunnalle — 31. lokakuuta 2021 Yhdistyneen kuningaskunnan toinen maksukierros alkaa

Yhdistynyt kuningaskunta osallistui vielä siirtymäkauden aikana EU:n talousarvioon ja hyötyi siitä samalla tavalla kuin jäsenvaltiot. Yhdistynyt kuningaskunta jatkaa EU:n talousarvion rahoittamista siirtymäkauden päätyttyä erosopimuksen mukaisesti Yhdistynyt kuningaskunta hyötyy myös edelleen ennen vuotta 2021 toteutetuista EU:n ohjelmista ja menoista samalla tavalla kuin jäsenvaltiot. Yhdistynyt kuningaskunta saa myös takaisin tietyt EU:n talousarvioon maksamansa määrärahat ja EU:n talousarvioon saadut määrärahat, jotka liittyvät sen jäsenkauteen.

Nämä velvoitteet aiheuttavat EU:lle velkoja ja saamisia, jotka on laskettava ja otettava huomioon EU:n tilinpäätöksessä. Nämä määrät esitetään vuoden 2020 tilinpäätöksessä ensimmäistä kertaa, koska se on vuosi, jona Yhdistynyt kuningaskunta erosi EU:sta.

Siksi tähän tilinpäätökseen sisältyy yksityiskohtaisia selvityksiä erosopimuksen mukaisista Yhdistyneen kuningaskunnan tulevista rahoitusosuuksista EU:n talousarvioon sekä Yhdistyneelle kuningaskunnalle maksettavista määristä. Yhdistynyt kuningaskunta suorittaa sille kuuluvat maksut pitkän ajan kuluessa.

Nettomäärä on täysin seuraavien kolmen periaatteen mukainen, jotka ovat taloudellisen selvityksen perusta erosopimuksessa:

— Yhdenkään jäsenvaltion ei pitäisi maksaa enempää tai saada vähemmän Yhdistyneen kuningaskunnan unionista eroamisen vuoksi.

— Yhdistyneen kuningaskunnan olisi maksettava osuutensa sen jäsenyyden aikana tehdyistä sitoumuksista.

— Yhdistyneen kuningaskunnan ei pitäisi maksaa enempää eikä aikaisemmin kuin siinä tapauksessa, että se olisi pysynyt jäsenvaltiona. Tämä tarkoittaa erityisesti sitä, että määrät, jotka Yhdistyneen kuningaskunnan pitäisi maksaa, perustuvat talousarvion todelliseen tulokseen eli ne on mukautettu täytäntöönpanoon.

Erosopimuksessa määritellään myös eri määrien laskemiseen käytetyt menetelmät, jotka kuvataan jäljempänä.

4.2 YHDISTYNEEN KUNINGASKUNNAN OSUUS

Erosopimuksen 139 artiklan mukaan Yhdistyneen kuningaskunnan osuus on prosenttiosuus, joka vastaa Yhdistyneen kuningaskunnan vuosina 2014–2020 käyttöön asettamien omien varojen osuutta niiden omien varojen määrästä, jotka kaikki jäsenvaltiot ja Yhdistynyt kuningaskunta ovat asettaneet käyttöön samalla kaudella. Myös alv- ja BKTL-saldojen nettoutuksesta vuosina 2014–2019 johtuvat mukautukset otetaan huomioon. Yhdistyneen kuningaskunnan laskettuun osuuteen tehdään vuonna 2022 lopulliset mukautukset, joista säädetään erosopimuksen 139 artiklassa. Yhdistyneen kuningaskunnan osuutta vuonna 2021 käytetään 136 artiklan 3 kohdan a ja c alakohdan sekä 140–147 artiklan mukaisiin laskelmiin.

Yhdistyneen kuningaskunnan 139 artiklan mukaisesti laskettu osuus on 12,358072326018200 prosenttia.

4.3 EU:N TILINPÄÄTÖS: EROSOPIMUKSEN MUKAISET MÄÄRÄT, JOTKA YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA ON VELKAA EU:LLE JA EU ON VELKAA SILLE

Erosopimuksessa määritellään osapuolten väliset maksuvelvoitteet erityisesti seuraavilla aloilla:

— omat varat (136 artikla)

— maksattamatta olevat sitoumukset (140 artikla)

— kilpailun alalla määrätyt sakot (141 artikla)

— unionin vastuut (142 artikla)

— ehdolliset rahoitusvastuut ja rahoitusvälineet (143 ja 144 artikla)

— Euroopan hiili- ja teräsyhteisön nettovarallisuus (145 artikla)

— EU:n investoinnit Euroopan investointirahastoon, EIR (146 artikla)

— oikeustapauksiin liittyvät ehdolliset vastuut (147 artikla).

Erosopimuksessa vahvistetaan myös menetelmä, jolla näitä velvoitteita käsitellään vuosittain – tiivistetysti sanottuna EU raportoi Yhdistyneelle kuningaskunnalle erääntyneistä määristä kaksi kertaa vuodessa ja Yhdistynyt kuningaskunta maksaa ne kuukausittain. Raportointia päivitetään vuosittain toteutuneiden lukujen perusteella.

Seuraavassa taulukossa esitetään yhteenveto summista, jotka Yhdistynyt kuningaskunta on velvollinen maksamaan EU:lle, sekä summista, jotka EU on velvollinen maksamaan Yhdistyneelle kuningaskunnalle. Lopputulos vastaa EU:n kokonaisnettosaamisia. Kaikki laskelmat on tehty täysin erosopimuksen mukaisesti. Nämä velvoitteet liittyvät aiempiin sitoumuksiin, jotka on tehty Yhdistyneen kuningaskunnan ollessa EU:n jäsenvaltio ja siirtymäkauden aikana 31. joulukuuta 2020 saakka. Niiden voimassaolo päättyy heti, kun ne on maksettu tai jos velvoite ei realisoidu. Maksut suoritetaan erosopimuksen 148 artiklan mukaista menettelyä noudattaen.

miljardia euroa 140 artikla 142 artikla Muut 31.12.2020 Yhdistyneen kuningaskunnan velka 35,0 14,3 0,3 49,6 Velka Yhdistyneelle kuningaskunnalle — — (2,1 ) (2,1 ) Nettosaamiset Yhdistyneeltä kuningaskunnalta 35,0 14,3 (1,8 ) 47,5 Yhdistyneen kuningaskunnan arvioidut maksut vuoden 2021 jälkeen 28,2 14,3 (1,9 ) 40,6 Yhdistyneen kuningaskunnan arvioidut maksut vuonna 2021 6,8 0,0 0,0 6,8

Kokonaissumma koostuu seuraavista osista:

136 artikla: Omat varat

Erosopimuksen 136 artiklassa vahvistetaan omiin varoihin 31. joulukuuta 2020 jälkeen sovellettavat säännökset. Yhdistyneellä kuningaskunnalla on oikeus saada osuutensa vuoden 2020 ylijäämään liittyvistä mukautuksista. Sitä koskevat myös arvonlisäveroon ja BKTL:ään perustuvien omien varojen mukautukset, jotka liittyvät varainhoitovuosiin vuoteen 2020 asti. Nämä mukautukset lasketaan vuosittain 31. joulukuuta 2028 asti. Myös Yhdistyneen kuningaskunnan hyväksi tehtävää korjausta päivitetään.

Yhdistyneen kuningaskunnan on maksettava 28. helmikuuta 2021 jälkeen keräämänsä perinteiset omat varat, jotka liittyvät vuoteen 2020 tai sitä aiempiin vuosiin. Yhdistyneen kuningaskunnan osuus 27 jäsenvaltion ja sen unionin käyttöön asettamien perinteisten omien varojen kokonaismäärästä vähennetään sitten tästä määrästä. Perinteisiä omia varoja koskeva erillinen kirjanpito puretaan kokonaisuudessaan viimeistään 31. joulukuuta 2025.

Yhdistyneen kuningaskunnan on maksettava 230 miljoonaa euroa vuonna 2021.

140 artikla: Maksattamatta olevat sitoumukset

”Reste à liquider” eli ”RAL” tarkoittaa niiden oikeudellisten sitoumusten kokonaismäärää, jotka EU on antanut vastaanottajille ja joita vastaavat maksut suoritetaan tulevina vuosina. RAL on normaali osa kaikkia monivuotisia talousarvioita, kuten EU:n talousarviota.

Siksi nämä sitoumukset liittyvät hankkeisiin, ohjelmiin tai sopimuksiin, joihin on sitouduttu jo ennen 31. joulukuuta 2020 mutta joita ei ole vielä pantu täysimääräisesti täytäntöön ja joihin liittyviä maksuja on vielä jäljellä. Osa näistä maksuista on tarkoitettu Yhdistyneeseen kuningaskuntaan sijoittautuneille vastaanottajille.

Erosopimuksen mukaan Yhdistyneen kuningaskunnan on maksettava osuutensa EU:n sitoumuksista, jotka olivat maksattamatta 31. joulukuuta 2020 eli siirtymäkauden päättyessä. Kokonaismäärästä vähennetään kaikki ne sitoumukset tai niiden osat, jotka odotetaan peruutettavan (purettavat sitoumukset), ja ne määrät, jotka liittyvät käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista rahoitettuihin sitoumuksiin tai ohjelmiin, joihin Yhdistynyt kuningaskunta ei osallistu (opt out).

Muut mukautukset määriin, jotka Yhdistynyt kuningaskunta on tämän artiklan perusteella velkaa, liittyvät nettomääräisiin rahoitusoikaisuihin vuosina 2014–2020 tai aiempina ohjelmakausina sekä perinteisiin omiin varoihin, jotka liittyvät vuoteen 2020 ja on asetettu käyttöön vuoden 2021 tammikuun ja helmikuun välisenä aikana.

Yhdistyneen kuningaskunnan RAL-osuuden laskemisessa on käytetty lähtökohtana 31. joulukuuta 2020 päivätyn virallisen talousarvion maksattamatta olevia sitoumuksia (303,2 miljardia euroa, ks. talousarvion toteutustaulukoiden taulukko 4.4). Yhdistyneen kuningaskunnan osuus mukautetusta kokonaismäärästä oli vuoden 2020 lopussa 36 miljardia euroa. Kun sitä mukautettiin sitoumusten purkamista koskevaa ennustetta varten, EU:n saamiset olivat vuoden 2020 lopussa 35 miljardia euroa, joista 6,8 miljardia euroa maksetaan 30. kesäkuuta ja 31. joulukuuta 2021 välisenä aikana.

141 artikla: Kilpailusääntöjen rikkomisesta määrätyt sakot

Euroopan komissio valvoo suoraan EU:n kilpailusääntöjen noudattamista varmistamalla, että kaikki yritykset kilpailevat tasavertaisin edellytyksin ja reilusti ansioidensa mukaan. Tämä voi johtaa sakkojen määräämiseen. Kun EU on määrännyt sakkoja, sakon saaja voi riitauttaa ne (oikeudenkäyntimenettelyn kautta). Sakko ei ole lopullinen, ennen kuin kaikki tällaiset menettelyt on saatu päätökseen.

EU maksaa Yhdistyneelle kuningaskunnalle vuosittain sen osuuden kilpailusääntöjen rikkomisesta määrätyistä sakoista, joista unioni oli päättänyt ennen 31. joulukuuta 2020, kun näistä sakoista tulee lopullisia eli kun sakon saanut yhteisö ei tee valitusta Euroopan unionin tuomioistuimelle tai valitus hylätään ja sen on maksettava sakko.

Sakkojen vuoksi Yhdistyneelle kuningaskunnalle maksettavat määrät vähennetään tilinpäätöksessä Yhdistyneen kuningaskunnan maksettavina olevista kokonaismääristä. Joulukuun 31. päivänä 2020 Yhdistyneen kuningaskunnan arvioitu osuus jäljellä olevista sakoista oli 1,8 miljardia euroa. Tämä määrä palautetaan Yhdistyneelle kuningaskunnalle pitkän ajan kuluessa. Luku perustuu 31. joulukuuta 2020 vireillä olleisiin tapauksiin, ja sitä voidaan muuttaa, jotta se vastaa todellisia määriä, jotka on kirjattu talousarvioon sakkojen tultua lainvoimaisiksi.

142 artikla: Unionin vastuut

Yhdistynyt kuningaskunta on sitoutunut maksamaan osuutensa vuoden 2020 lopussa voimassa olleista unionin vastuista, lukuun ottamatta erosopimuksessa määritettyjä vastuita. Yhdistynyt kuningaskunta maksaa näin ollen 31. joulukuuta 2020 alkaen osuutensa velvoitteista, jotka liittyvät EU:hun työnantajana (eli eläkkeellä olevan henkilöstön eläkkeet ja sairausvakuutukset):

1. EU:n virkamiesten eläkkeet: EU:n henkilöstön eläkemaksut katetaan EU:n vuotuisesta talousarviosta. Lisäksi EU:n virkamiehet maksavat eläkemaksuja koko työuransa ajan. Nämä rahoitusosuudet kirjataan talousarvioon tuloina, ja ne vähentävät jäsenvaltioiden rahoitusosuuksia, joita tarvitaan vuotuisen kokonaistalousarvion rahoittamiseksi. EU:n jäsenvaltiot sitoutuvat kattamaan eläkkeelle siirtyvän EU:n henkilöstön eläkekustannukset. Yhdistynyt kuningaskunta maksaa tämän sitoumuksen mukaisesti kesäkuusta 2022 alkaen useiden vuosikymmenten ajan osuutensa EU:n virkamiehille maksettavista vuotuisista eläkkeistä siihen asti, kunnes kaikki henkilöstön 31. joulukuuta 2020 mennessä karttuneet eläkeoikeudet ovat rauenneet. Yhdistynyt kuningaskunta voi päättää täyttää velvoitteensa milloin tahansa maksamalla kyseisen vuoden lopun eläkevastuun viiden vuoden aikana.

2. Euroopan parlamentin jäsenten, Euroopan komission jäsenten, Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen tuomareiden ja muiden vastaavien eläkkeet: Yhdistynyt kuningaskunta maksaa osuutensa sille 31. joulukuuta 2020 mennessä kertyneestä eläkevastuusta kymmenen vuoden aikana lokakuusta 2021 alkaen.

3. Yhteinen sairausvakuutusjärjestelmä (JSIS): Tämä järjestelmä kattaa EU:n henkilöstön, myös eläkeläisten, terveydenhuoltokustannukset. EU:n virkamiehet ja eläkeläiset maksavat osuutensa järjestelmään koko uransa ajan ja eläkkeellä ollessaan, samoin kuin EU työnantajana. Yhdistynyt kuningaskunta maksaa EU:n virkamiesten eläkejärjestelmään sovellettavan periaatteen mukaisesti osuutensa EU:n talousarvion rahoitusosuudesta eläkkeellä olevan henkilöstön terveydenhuoltoon. Nämä kesäkuussa 2022 alkavat maksut jatkuvat usean vuosikymmenen ajan tai siihen asti, kunnes kaikki nämä velvoitteet on täytetty. Samoin kuin virkamiesten eläkkeiden osalta Yhdistynyt kuningaskunta voi täyttää jäljellä olevat velvoitteensa milloin tahansa maksamalla kyseisen vuoden lopun sairausvakuutusvastuun viiden vuoden aikana.

Edellä mainittuihin työsuhteen päättymisen jälkeisiin etuuksiin liittyvät EU:n vastuut lasketaan käyttäen kansainvälisiin standardeihin perustuvia tarkastettuja vakuutusmatemaattisia arviointeja. Yhdistyneen kuningaskunnan osuus 31. joulukuuta 2020 oli 14,3 miljardia euroa.

Yhdistyneen kuningaskunnan on maksettava 11 miljoonaa euroa vuonna 2021. Tämä määrä liittyy ainoastaan erillisiin erityiseläkejärjestelmiin (esim. Euroopan parlamentin jäsenten). Kaikkien järjestelmien jäljellä olevat määrät maksetaan vuodesta 2022 alkaen edellä esitettyjen järjestelyjen mukaisesti.

143 ja 144 artikla: Rahoitusvälineet ja talousarviotakuut

Näiden artiklojen mukaan Yhdistynyt kuningaskunta on velvollinen rahoittamaan EU:n ehdollisia velkoja, jotka johtuvat ennen eropäivää toteutetuista lainanotto-, lainananto- ja takaustoimintaan liittyvistä toimista, jos ne realisoituvat ja jos Yhdistyneen kuningaskunnan osuus olemassa olevista takuurahastoista ei kata niitä. EU palauttaa Yhdistyneelle kuningaskunnalle määrät, jotka Yhdistynyt kuningaskunta on jo maksanut takuurahastoihin ja joita ei loppujen lopuksi tarvita.

Näitä määriä ovat ensisijaisesti seuraavat:

— Yhdistyneelle kuningaskunnalle maksettavat velat sen osuudesta Euroopan kestävän kehityksen rahaston (EKKR) takuurahastosta, jonka osuuden Yhdistynyt kuningaskunta on jo maksanut talousarviomaksuillaan mutta jolla ei ole ennen eroa hyväksyttyjä toimia, joten Yhdistyneellä kuningaskunnalla ei ole velvoitetta kattaa niitä – Yhdistyneelle kuningaskunnalle palautetaan 93 miljoonaa euroa vuonna 2021.

— Yhdistyneelle kuningaskunnalle rahoitusvälineistä maksettavat 46 miljoonaa euroa.

— Yhdistynyt kuningaskunta on edelleen velvollinen maksamaan osuutensa EU:n ehdollisista vastuista (talousarviotakuut – esim. ESIR, EIP:n ulkoinen lainanantovaltuutus, ERVM ja muut lainat), jos ne erääntyvät. Yhdistyneen kuningaskunnan maksimivastuu on vuoden lopussa 12,9 miljardia euroa – ks. lisätiedot EU:n konsolidoidun tilinpäätöksen liitetiedossa 4.1. Määrät erääntyvät Yhdistyneelle kuningaskunnalle vain, jos vastuu realisoituu tulevaisuudessa eikä sitä kateta takuurahastolla. Tämän katsotaan olevan epätodennäköistä.

145 artikla: Euroopan hiili- ja teräsyhteisö (EHTY, selvitystilassa)

Yhdistyneellä kuningaskunnalla on oikeus saada osuutensa Euroopan hiili- ja teräsyhteisön (EHTY) nettovarallisuudesta, joka selvitetään 31. joulukuuta 2020. Tämä osuus maksetaan Yhdistyneelle kuningaskunnalle viiden vuoden kuluessa. Yhdistyneelle kuningaskunnalle maksettava kokonaismäärä on 183 miljoonaa euroa (37 miljoonaa euroa maksetaan takaisin eli vähennetään muista vuonna 2021 erääntyvistä määristä). Näin ollen vuosina 2021–2025 Yhdistyneen kuningaskunnan maksettavana olevista määristä vähennetään joka vuosi 37 miljoonaa euroa.

146 artikla: Investoinnit Euroopan investointirahastoon

Yhdistynyt kuningaskunta on oikeutettu osuuteensa pääomasta, jonka unioni on sijoittanut Euroopan investointirahaston maksettuun pääomaan. Osuudet maksetaan samansuuruisina erinä viiden vuoden aikana. Yhdistyneelle kuningaskunnalle maksettava kokonaismäärä on 33 miljoonaa euroa. Tämä tarkoittaa, että vuosina 2021–2025 Yhdistyneen kuningaskunnan maksettavana olevista määristä vähennetään joka vuosi seitsemän miljoonaa euroa.

147 artikla: Oikeustapauksiin liittyvät ehdolliset vastuut

Yhdistyneen kuningaskunnan on maksettava joka vuosi osuutensa EU:n talousarviosta ennen 31. joulukuuta 2020 tapahtuneita tekoja koskevissa oikeustapauksissa maksetuista määristä. Arvio Yhdistyneen kuningaskunnan osuudesta oikeustapauksista, jotka todennäköisesti edellyttävät tulevia maksuja vuoden lopussa, on 46 miljoonaa euroa. Yhdistynyt kuningaskunta kuitenkin maksaa osuutensa vasta sen jälkeen, kun tapaukset on ratkaistu ja EU on ensin suorittanut maksun.

5. YHTEENVETO TALOUSARVION TOTEUTUMISESTA

Vuoden 2020 lopullisesti hyväksytyn talousarvion maksusitoumusmäärärahat olivat yhteensä 173,9 miljardia euroa ja maksumäärärahat 164,1 miljardia euroa. Sen toteutumiseen vaikuttivat huomattavasti covid-19-pandemia ja sitä seurannut monialainen kriisi. Kriisi aiheutti tarpeen ryhtyä määrätietoisiin toimiin EU:n kansanterveysalojen vahvistamiseksi ja sosioekonomisten vaikutusten lieventämiseksi EU:ssa sekä avun tarjoamiseksi kolmansille maille. Vuoden 2020 talousarvio oli vuosien 2014–2020 monivuotisen rahoituskehyksen viimeinen toteutettu talousarvio. Sen toteutusta seurattiin tarkasti ja hallinnoitiin aktiivisesti, minkä seurauksena lähes kaikki ohjelmat toteutettiin käytännössä kokonaan.

Vuoden 2020 maksusitoumusmäärärahat olivat yhteensä 181,7 miljardia euroa:

— 172,9 miljardia euroa lopullisesta hyväksytystä talousarviosta

— 1,1 miljardia euroa vuodelta 2019 siirretyistä määrärahoista

— 7,7 miljardia euroa käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen määrärahoista.

Vuonna 2020 suoritettujen maksujen kokonaismäärä oli 173,3 miljardia euroa:

— 161,8 miljardia euroa lopullisesta hyväksytystä talousarviosta

— 1,6 miljardia euroa vuodelta 2019 siirretyistä määrärahoista

— 9,9 miljardia euroa käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen määrärahoista.

Kaikissa otsakkeissa saavutettiin korkea toteutusaste vuonna 2020. Vuonna 2020 kaikkien määrärahojen (talousarvio, edelliseltä vuodelta siirretyt määrärahat ja käyttötarkoituksiinsa sidotut tulot) toteutumisaste oli 97 prosenttia maksusitoumusten ja 94 prosenttia maksujen osalta. Käyttötarkoitukseensa sidottuja tuloja lukuun ottamatta toteutusasteet (99,5 % maksusitoumusmäärärahojen ja 98,5 % maksumäärärahojen osalta) osoittivat, että määrärahat käytettiin kokonaisuudessaan vuonna 2020.

Suurin osa tuloista kirjattiin omiin varoihin, jotka muodostivat 91,9 prosenttia 174,3 miljardin euron kokonaistuloista. Seuraavaksi suurin oli EU:n sopimuksiin ja ohjelmiin liittyvien rahoitusosuuksien ja palautusten 4,7 prosentin osuus, joka koskee pääasiassa rahoitusoikaisuista saatuja tuloja (ERI-rahastot, maataloustukirahasto ja maaseuturahasto).

Vuoden 2020 lopussa maksattamatta olevien sitoumusten (joista käytetään myös nimitystä RAL – reste à liquider) määrä oli 303,2 miljardia euroa. Lisäystä vuoden 2019 tasosta oli odotettu, kun otetaan huomioon budjetoitujen maksusitoumusmäärärahojen ja maksumäärärahojen välinen ero (9,8 miljardia euroa) lopullisessa hyväksytyssä talousarviossa sekä se, että maksattamatta olevien sitoumusten lisäys on normaalia kehitystä, koska maksusitoumusmäärärahojen määrä kasvaa vuosittain monivuotisen rahoituskehyksen mukaisesti. Maksattamatta olevat sitoumukset kasvoivat vuoteen 2019 verrattuna 5,5 miljardia euroa.

Talousarvion toteutuma (ylijäämä) laski vuonna 2019 toteutuneesta 3,2 miljardista eurosta 1,8 miljardiin euroon vuonna 2020:

miljoonaa euroa 2020 2019 Varainhoitovuoden tulot 174 306 163 918 Maksut varainhoitovuoden talousarviomäärärahoista (171 721 ) (157 428 ) Varainhoitovuodelle n + 1 siirretyt maksumäärärahat (2 086 ) (1 615 ) Varainhoitovuodelta n – 1 siirretyt käyttämättä jääneet maksumäärärahat, jotka on peruutettu 78 75 Käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen muutokset (B)–(A) 1 398 (1 736 ) Käyttämättömät maksumäärärahat kuluvan varainhoitovuoden lopussa (B) 7 694 9 092 Käyttämättömät maksumäärärahat edellisen varainhoitovuoden lopussa (B) 9 092 7 356 Valuuttakurssierot varainhoitovuonna (207) 4 Talousarvion toteutuma 1 768 3 217

6. RAHOITUSVÄLINEET JA TALOUSARVIOTAKAUKSET

6.1 EU:N TALOUSARVIOSTA RAHOITETUT RAHOITUSVÄLINEET

Talousarvion toteuttamiseen liittyvät varat joko on jo maksettu valtuutettujen elinten varainhoitotileille ja ovat edelleen käytettävissä (käteisvarat ja muut rahavarat, velkapaperit tai sijoitukset rahamarkkinarahastoihin tai yhdistettyihin sijoitussalkkuihin) kattamaan tulevat vakuuteen perustuvat maksuvaatimukset tai ovat sijoituksia oman pääoman ehtoisiin välineisiin. EU:n talousarviosta rahoitettavien, suoran ja välillisen hallinnoinnin piiriin kuuluvien rahoitusvälineiden merkitys ja volyymi ovat kasvaneet viime vuosina. Tämä lähestymistapa poikkeaa avustusten ja tukien myöntämiseen perustuvasta perinteisestä tavasta toteuttaa talousarvio. Sitä sovellettaessa jokaisesta eurosta, joka maksetaan talousarviosta rahoitusvälineiden kautta, lopullinen tuensaaja saa yli euron rahoitustukea vipuvaikutuksen ansiosta. EU:n talousarviosta rahoitettavat rahoitusvälineet ovat takausvälineitä, oman pääoman ehtoisia välineitä tai lainavälineitä. Vuosien 2021–2027 monivuotisessa rahoituskehyksessä talousarviotakauksien käytön odotetaan lisääntyvän verrattuna EU:n talousarviosta kokonaan rahoitettujen tai varattujen rahoitusvälineiden käyttöön. Esimerkiksi InvestEU-ohjelmasta myönnetään 26,2 miljardia euroa EU:n takuita EIP-ryhmälle ja muille rahoituslaitoksille unionin erilaisten poliittisten tavoitteiden tukemiseksi rahoitus- ja investointitoimien avulla.

6.2 TALOUSARVIOTAKAUKSIA VARTEN TAKUURAHASTOISSA OLEVAT RAHOITUSVARAT

Talousarvion toteuttamisessa EU tarjoaa takaukset vastapuolille, joiden rahoitus toteutetaan vain osittain komission perustamien takuurahastojen kautta. Takuurahastot muodostavat näin EU:n talousarvioon kohdistuvia ehdollisia velkoja, jos varaukset eivät riitä kattamaan vaatimuksia. EU on antanut EIP-ryhmälle takaukset EU:n ulkopuolella myönnetyille lainoille (niin kutsuttu ulkoinen lainanantovaltuus) ja ESIR-takauksella katetuille vieraan ja oman pääoman ehtoisille toimenpiteille sekä EIP-ryhmälle ja muille rahoituslaitoksille takaukset EKKR-takauksella katetuille toimenpiteille.

Lieventääkseen EU:n talousarvioon kohdistuvaa riskiä, joka voisi aiheutua EIP-ryhmän tai muiden rahoituslaitosten vaatiessa vakuuteen perustuvaa maksua, EU on perustanut antamiaan vakuuksia varten erilliset, talousarviosta rahoitettavat takuurahastot. Komissiolla oli 31. joulukuuta 2020 rahoitusvaroja

— ulkosuhteisiin liittyviä hankkeita varten perustetussa takuurahastossa 2,8 miljardia euroa

— ESIR-takuurahastossa 8,0 miljardia euroa

— EKKR-takuurahastossa 0,8 miljardia euroa.

Ulkosuhteisiin liittyvien hankkeiden takuurahasto rahoitetaan EU:n talousarviosta, ja se kattaa yhdeksän prosenttia EIP:n ulkoisen lainanantovaltuuden piiriin kuuluvista, takauksen saaneista kolmansille maille myönnetyistä lainoista vuoden lopussa. Edellä mainitut takuurahaston kokonaisvarat kattavat 31. joulukuuta 2020 rahaston kokonaisvastuut, jotka muodostuvat 20,3 miljardin euron nostetuista lainoista.

ESIR-takuurahasto aloitti toimintansa vuonna 2016. Muutetun ESIR-asetuksen (Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2017/2396 (14)) mukaisesti ESIR-rahaston EU-takauksien enimmäismäärä korotettiin 26 miljardiin euroon (alkuperäisestä 16 miljardista eurosta) ja takuurahaston osuus EU:n koko takausvastuusta laski 35 prosenttiin (alkuperäisestä 50 %:sta). Tämän vuoksi ESIR-takuurahaston odotetaan nyt kasvavan kaikkiaan 9,1 miljardiin euroon. ESIR-takuurahaston kokonaisvarat 31. joulukuuta 2020 olivat 8,0 miljardia euroa, ja ne kattavat 18,9 miljardin euron osuuden nostetuista lainoista muodostuvasta kokonaisvastuusta.

EKKR-asetuksen (Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2017/1601 (15)) mukaan EKKR-takuut, jotka ovat enintään 1,5 miljardia euroa (johon lisätään vielä ulkopuoliset rahoitusosuudet), on asetettava saataville investointitoimien tukemiseksi Afrikassa ja Euroopan naapurustossa sijaitsevissa kumppanimaissa. EU esittää EKKR-takuun konsolidoidun tilinpäätöksensä liitetiedoissa (ks. liitetieto 4.1.1) ehdollisena velkana. Joulukuun 31. päivänä 2020 voimassa oli yksi EKKR-takuusopimus, jossa kokonaiskattavuuden raja oli 1 370 miljoonaa euroa. EKKR-takuurahasto on perustettu kattamaan mahdolliset tulevat takuun perusteella vaadittavat maksut. Rahastoon 31. joulukuuta 2020 maksetut rahoitusosuudet ovat yhteensä 0,8 miljardia euroa. Koska suurin osa takaussopimuksista tehtiin vastapuolten kanssa vuonna 2020, ohjelma on käynnistysvaiheessa ja vastapuolet ovat allekirjoittaneet 438 miljoonaa euroa takaustoimia vuoden 2020 loppuun mennessä.

Vuosien 2021–2027 monivuotisen rahoituskehyksen tultua voimaan ESIR-takuurahaston nettovarat siirrettiin 1. tammikuuta 2021 alkaen yhteiseen vararahastoon (16), jossa säilytetään vuosien 2021–2027 monivuotisen rahoituskehyksen mukaisista talousarviotakuista ja rahoitustukiohjelmista johtuvien rahoitusvastuiden kattamiseksi saatuja varoja. EKKR-takuurahaston ja ulkosuhteisiin liittyvien hankkeiden takuurahaston varat odotetaan siirrettävän yhteiseen vararahastoon vuoden 2021 aikana.

6.3 RAHOITUSAPUOHJELMIEN PUITTEISSA MYÖNNETYT LAINAT JA NIIHIN LIITTYVÄ LAINANOTTO

Komissio antaa Euroopan parlamentin ja neuvoston päätösten nojalla jäsenvaltioille ja kolmansille maille rahoitustukea kahdenvälisinä lainoina. Tarvittava rahoitus hankitaan pääomamarkkinoilta, ja sen takaisinmaksu taataan EU:n talousarviosta.

Vuonna 2020 komissio toteutti EU:n puolesta neljä pääohjelmaa, joista se voi myöntää lainoja:

— maksutaselainat

— Euroopan rahoituksenvakautusmekanismi (ERVM)

— makrotaloudellinen rahoitusapu

— SURE-tuki.

EU:n antolainauksen rahoittamiseen tarvittavat varat hankitaan pääomamarkkinoilta tai käyttämällä rahoituslaitoksia välittäjinä. Rahoitusapuohjelmiin liittyvä EU:n otto- ja antolainaus toteutetaan talousarvion ulkopuolella. Hankitut varat lainataan edelleen lainansaajavaltiolle samoin ehdoin kuin ne on hankittu, ts. otetun ja myönnetyn lainan kuponkikorko, erääntymisaika ja määrä ovat samat. Edellä mainitusta järjestelystä huolimatta rahoitusvälineiden velanhoidosta vastaa EU, millä varmistetaan, että kaikki maksut suoritetaan täysimääräisesti ja ajoissa. Komissio on ottanut käyttöön menettelyt sen varmistamiseksi, että otetut lainat maksetaan takaisin myös lainansaajan ollessa maksukyvytön.

Joulukuun 31. päivänä 2020 ERVM:n ja rahoitusapuna myönnettyjen lainojen nimellisarvo oli seuraavanlainen:

miljardia euroa Myönnetty yhteensä Maksettu yhteensä vuoden lopussa Maksettu takaisin yhteensä vuoden lopussa Maksattamatta vuoden lopussa SURE Belgia 7,8 2,0 — 2,0 Bulgaria 0,5 — — — Kroatia 1,0 0,5 — 0,5 Kypros 0,5 0,3 — 0,3 Tšekki 2,0 — — — Kreikka 2,7 2,0 — 2,0 Unkari 0,5 0,2 — 0,2 Irlanti 2,5 — — — Italia 27,4 16,5 — 16,5 Latvia 0,2 0,1 — 0,1 Liettua 0,6 0,3 — 0,3 Malta 0,2 0,1 — 0,1 Puola 11,2 1,0 — 1,0 Portugali 5,9 3,0 — 3,0 Romania 4,1 3,0 — 3,0 Slovakia 0,6 0,3 — 0,3 Slovenia 1,1 0,2 — 0,2 Espanja 21,3 10,0 — 10,0 90,3 39,5 — 39,5 ERVM Irlanti 22,5 22,5 — 22,5 Portugali 26,0 24,3 — 24,3 48,5 46,8 — 46,8 Makrotaloudellinen rahoitusapu Ukraina 5,0 4,4 (0,6 ) 3,8 Tunisia 1,4 0,8 — 0,8 Jordania 1,1 0,6 — 0,6 Muut 1,5 0,8 (0,2 ) 0,6 9,0 6,6 (0,8 ) 5,8 Maksutaselainat Latvia 3,1 2,9 (2,7 ) 0,2 3,1 2,9 (2,7 ) 0,2 Yhteensä 150,9 95,8 (3,5 ) 92,3

Vuoden lopussa maksattamatta olevien määrien takaisinmaksuaikataulu on seuraava:

miljardia euroa SURE ERVM Makrotaloudellinen rahoitusapu YHTEENSÄ 2021 — 9,8 — 9,8 2022 — 2,7 — 2,7 2023 — 3,5 0,1 3,6 2024 — 2,6 0,6 3,2 2025 8,0 2,4 — 10,4 2026 — 4,0 0,1 4,1 2027 — 3,0 0,2 3,2 2028 — 2,3 0,2 2,5 2029 — 1,4 0,9 2,3 2030 10,0 — 0,1 10,1 2031 — 2,2 0,9 3,1 2032 — 3,0 0,1 3,1 2033 — 2,1 0,5 2,6 2034 — 0,2 0,2 2035 8,5 2,0 1,9 12,4 2036 — 1,0 — 1,0 2038 — 1,8 — 1,8 2040 7,0 — — 7,0 2042 — 3,0 — 3,0 2050 6,0 — — 6,0 Yhteensä 39,5 46,8 5,8 92,1

SURE

SURE perustettiin vuonna 2020 rahoitustuen tarjoamiseksi jäsenvaltioille, jotka kärsivät tai ovat vakavasti uhattuina covid-19-pandemian alueellaan aiheuttamien vakavien taloudellisten häiriöiden vuoksi. Välineellä täydennetään pandemiasta kärsineiden jäsenvaltioiden toteuttamia kansallisia toimenpiteitä.

Rahoitusavun enimmäismäärä on kaikkien jäsenvaltioiden osalta enintään 100 miljardia euroa. Vuonna 2020 jäsenvaltiot tekivät 85,9 miljardin euron lainajärjestelysopimukset, joista 39,5 miljardia euroa maksettiin. Lainojen maksuaika on 5, 10, 15, 20 tai 30 vuotta.

ERVM

Euroopan rahoituksenvakautusmekanismi (ERVM) perustettiin antamaan rahoitustukea kaikille sellaisille jäsenvaltioille, joille poikkeukselliset tapahtumat ovat kyseisistä jäsenvaltioista riippumattomista syistä aiheuttaneet vakavia taloudellisia tai rahoituksellisia häiriöitä tai vakavasti uhkaavat aiheuttaa tällaisia häiriöitä. ERVM:ää käytettiin uudistusten toteuttamiseen sidotun rahoitusavun myöntämiseen Irlannille ja Portugalille vuosina 2011–2014. Ohjelman voimassaolo on päättynyt, minkä vuoksi lisälainoja ei voida nostaa. Mekanismia käytetään kuitenkin erityisiä tehtäviä varten, kuten Irlannin ja Portugalin lainojen maksuajan pidennykseen ja siltarahoitukseen. Helmikuussa 2021 Irlanti ja Portugali pyysivät kesäkuussa 2021 (4,8 miljardia euroa) ja syyskuussa 2021 (5 miljardia euroa) erääntyvien määrien maksuajan pidentämistä. Huhtikuussa 2021 komissio lainasi 4,8 miljardia euroa kesäkuussa 2021 erääntyvien lainojen jatkamiseen. Lainojen maksuaikaa on jatkettu 15 vuodella.

Vuonna 2020 ei toteutettu uusia toimia eikä lainojen takaisinmaksuja.

MAKROTALOUDELLINEN RAHOITUSAPU

Makrotaloudellinen rahoitusapu on EU:n rahoitusväline, josta myönnetään maksutasetukea EU:n ulkopuolisille kumppanimaille, joilla on maksutasetta koskeva kriisi. Makrotaloudellinen rahoitusapu muodostuu keskipitkän tai pitkän aikavälin lainoista tai avustuksista tai tällaisten lainojen ja avustusten yhdistelmästä, ja sitä voivat saada vain IMF:n ohjelman piirissä olevat maat.

Komissio hyväksyi vuonna 2020 ehdotuksen kolmen miljardin euron makrotaloudellisesta rahoitusapupaketista kymmenelle EU:n laajentumis- ja naapuruuskumppanimaalle. Paketilla autetaan kumppanimaita rajoittamaan koronaviruspandemian taloudellisia seurauksia. Euroopan parlamentti ja neuvosto hyväksyivät päätöksen 25. toukokuuta 2020.

Makrotaloudellisen rahoitusavun ohjelmasta maksettiin vuonna 2020 yhteensä 1,7 miljardia euroa.

MAKSUTASELAINAT

Maksutaselainojen rahoitusapuohjelma on suunnattu maksutaseensa osalta vaikeuksissa oleville tai vaikeuksien uhasta kärsiville euroalueen ulkopuolisille maille. Maksutaselainojen rahoitusapu toteutetaan keskipitkän ajan lainoina, joiden ehtona on ongelmien taustalla olevien taloudellisten haasteiden ratkaisemiseen suunniteltujen toimien toteuttaminen. EU:n maksutaseapua tarjotaan tavallisesti yhteistyössä IMF:n ja muiden kansainvälisten laitosten tai valtioiden kanssa.

Vuonna 2020 ei toteutettu uusia toimia eikä lainojen takaisinmaksuja.

6.4 TALOUSARVIOON KOHDISTUVAT RAHOITUSAPUUN LIITTYVÄT EHDOLLISET VELAT

Otetut lainat ovat EU:n suoria ja ehdottomia velvoitteita, joiden takaajina ovat EU:n jäsenvaltiot (talousarvioon kohdistuvat ehdolliset velat). EU:n ulkopuolisille maille myönnettyjen lainojen rahoittamiseksi otetut lainat katetaan ulkosuhteisiin liittyviä hankkeita varten tarkoitetusta takuurahastosta. Jos lainan saanut jäsenvaltio laiminlyö takaisinmaksun, velanmaksua varten tarvittavat varat otetaan mahdollisuuksien mukaan komission kassavaroista. Jos tämä ei ole kyseisenä ajankohtana mahdollista, komissio hankkii tarvittavat varat jäsenvaltioilta. EU:n jäsenvaltioilla on EU:n omia varoja koskevan lainsäädännön mukaan (neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 609/2014 (17) 14 artikla) velvollisuus asettaa EU:n käyttöön riittävästi varoja sen velvoitteiden kattamiseksi. Tämän vuoksi sijoittajiin ei kohdistu rahoitettujen lainojen saajavaltioon liittyvää luottoriskiä vaan ainoastaan EU:hun liittyvä luottoriski. Samoin ehdoin toteutettavalla lainanannolla varmistetaan, ettei EU:n talousarvioon kohdistu korko- eikä valuuttariskiä.

Jäsenvaltioille SURE-tukivälineestä myönnettyjen lainojen perustana on jäsenvaltioiden vapaaehtoisten takuiden järjestelmä, jonka mukaan takuu on 25 prosenttia rahoitusavun enimmäismäärästä. Kunkin jäsenvaltion osuus takuun kokonaismäärästä vastaa sen suhteellista osuutta Euroopan unionin yhteenlasketusta bruttokansantulosta (BKTL), joka perustuu EU:n vuoden 2020 talousarvioon.

Lainapaketin kokonaismäärä, nostoerien määrä ja (keskimääräinen) enimmäismaturiteetti määritetään kunkin maaohjelman osalta Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission päätöksissä. Komissio ja kyseinen jäsenvaltio sopivat tämän jälkeen laina- ja rahoitusjärjestelyistä, etenkin lainaerien takaisinmaksun eräpäivistä. Lisäksi kaikkien muiden paitsi ensimmäisen lainaerän maksaminen riippuu EU:n ja IMF:n yhteisen rahoitusavun tapauksessa sovittujen poliittisten ehtojen täyttämisestä. Tämä vaikuttaa osaltaan rahoitustoimien aikatauluun. Tämä merkitsee sitä, että liikkeeseenlaskun aikataulu ja instrumenttien erääntymisajat riippuvat vastaavasta EU:n lainanannosta. Rahoitus on aina euromääräistä, ja erääntymisajat ovat 3–30 vuotta.

7. TILINPÄÄTÖSANALYYSI

7.1 TULOT

EU:n konsolidoidut tulot sisältävät vaihtoon perustuviin transaktioihin ja muihin kuin vaihtoon perustuviin transaktioihin liittyvät määrät, joista viimeksi mainitut ovat merkittävimpiä. Muista kuin vaihtoon liittyvistä tuloluokista (BKTL-varat, perinteiset omat varat, alv-varat, sakot ja varojen takaisinperintä lukuun ottamatta Yhdistyneen kuningaskunnan EU:sta eroamiseen liittyvien tulojen kertaluonteista vaikutusta vuonna 2020) saatujen tulojen viiden vuoden trendi on seuraava:

Muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista saatujen tulojen viiden vuoden trendi

(miljoonaa euroa)

Koska talousarvioon otettujen tulojen on aina vähintäänkin vastattava talousarvioon otettuja menoja, tärkein edellä kuvattuun tulojen trendiin vaikuttava tekijä ovat kunakin vuonna suoritetut maksut.

Vuonna 2020 konsolidoidut tulot olivat 224,0 miljardia euroa, mikä on huomattavasti eli 63,7 miljardia euroa (39,7 %) enemmän kuin edellisenä vuotena, jolloin vastaava luku oli 160,3 miljardia euroa. Tämän kehityksen keskeinen tekijä oli Yhdistyneen kuningaskunnan Euroopan unionista eroamisen taloudellinen vaikutus (47,5 miljardia euroa). Jos tämä kertaluonteinen vaikutus oikaistaan, vuoden 2020 konsolidoidut tulot ovat 176,5 miljardia euroa, mikä on edelleen 16,2 miljardia euroa eli 10,1 prosenttia enemmän kuin edellisenä vuotena. Tämä oikaistu kasvu johtuu pääasiassa seuraavista tekijöistä:

— BKTL-tuotot (bruttokansantulotuotot), jotka ovat EU:n tärkeimpiä toiminnan tuottoja, kasvoivat vuonna 2019 toteutuneesta 108,8 miljardista eurosta 125,4 miljardiin euroon vuonna 2020. Tämä 16,6 miljardin euron eli 15,3 prosentin lisäys johtui pääasiassa vuoden 2020 maksumäärärahojen tarpeen kasvusta. Tarkoituksena oli vahvistaa EU:n keskeisiä politiikkoja, kuten covid-19-rokotusstrategiaa (hätätilanteen tukivälineen avulla), ja koheesioalaa (hyväksymällä koronaviruksen vaikutusten lieventämistä koskeva toinen investointialoite).

— Muut kuin vaihtoon perustuvat tulot kasvoivat vuonna 2019 toteutuneesta 2,1 miljardista eurosta 7,1 miljardiin euroon vuonna 2020. Tämä 5,0 miljardin euron lisäys johtui pääasiassa jäsenvaltioiden rahoitusosuuksista innovaatiorahastoon, jonka toiminta alkoi vuonna 2020 (2,1 miljardia euroa), ylijäämän kasvusta edellisen vuoden talousarvioon verrattuna (3,2 miljardia euroa vuonna 2020 verrattuna 1,8 miljardiin euroon vuonna 2019) sekä jäsenvaltioiden 0,8 miljardin euron rahoitusosuuksista hätätilanteen tukivälineen täydentämiseksi.

— Rahoitustuotot kasvoivat vuonna 2019 toteutuneesta 1,8 miljardista eurosta 3,4 miljardiin euroon vuonna 2020. Tämä 1,6 miljardin euron eli 88,9 prosentin lisäys johtui pääasiassa viivästyskorkojen kasvusta, mikä liittyi tarkemmin sanottuna Yhdistyneen kuningaskunnan perinteisten omien varojen tapauksiin (0,5 miljardia euroa) ja muiden kuin Yhdistyneen kuningaskunnan tapauksiin (0,5 miljardia euroa), sekä SURE-tukivälineeseen liittyvistä joukkolainojen preemioiden maksuista saaduista tuloista (0,7 miljardia euroa).

— Sakkotulot vähenivät vuonna 2019 toteutuneesta 4,3 miljardista eurosta 0,5 miljardiin euroon vuonna 2020. Tämä 3,8 miljardin euron eli 88,4 prosentin lasku johtui sekä vuonna 2020 määrättyjen sakkojen pienemmästä lukumäärästä että pienemmistä rahamääristä. Vuonna 2020 suurimpien sakkojen yhteissumma oli 0,26 miljardia euroa (Orbia, Clariant ja Celanese), kun taas vuonna 2019 suurimpien tapausten yhteissumma oli 3,1 miljardia euroa (Google, kaksi Forex-tapausta ja MasterCard).

Edellä mainittujen muutosten vastapainona oli perinteisistä omista varoista saatavien tulojen väheneminen vuonna 2019 toteutuneesta 21,2 miljardista eurosta 19,6 miljardiin euroon vuonna 2020 (vähennystä 1,6 miljardia euroa eli 7,5 %) ja varojen takaisinperintöjen väheneminen vuonna 2019 toteutuneesta 2,6 miljardista eurosta 1,4 miljardiin euroon vuonna 2020 (vähennystä 1,2 miljardia euroa eli 46,2 %).

7.2 MENOT

Suurimmat menoerät konsolidoidussa tilinpäätöksessä ovat jäsenvaltioiden kanssa yhteistyössä hallinnoitavien varojen siirtoja, jotka koskevat seuraavia rahastoja: i) Euroopan maatalouden tukirahasto (maataloustukirahasto), ii) Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto (maaseuturahasto), iii) Euroopan aluekehitysrahasto (EAKR) ja koheesiorahasto sekä iv) Euroopan sosiaalirahasto (ESR). Näiden rahastojen osuus oli 109,7 miljardia euroa eli 65,9 prosenttia vuoden 2020 kokonaismenoista, jotka olivat 166,6 miljardia euroa (103,9 miljardia euroa eli 66,8 % vuonna 2019). Sama menojen jakautuminen on esitetty seuraavassa kaaviossa:

Jäsenvaltioiden (yhteistyöhön perustuva hallinnointi) varainhoitovuonna 2020 toteuttamien merkittävimpien menojen suhteellinen osuus

Suoraan hallinnoitavat menot syntyvät komission, toimeenpanovirastojen ja erityisrahastojen toteuttaessa talousarviota. Välillisessä hallinnoinnissa talousarviota toteuttavat EU:n virastot ja elimet, kolmannet maat, kansainväliset järjestöt ja muut yhteisöt.

EU kirjaa tietyt tulevat maksuvelvoitteet menoiksi, mutta ne eivät vielä näy maksuperusteisessa talousarviokirjanpidossa. Merkittävät määrät merkitään muihin lyhytaikaisiin velkoihin ja menojäämiin maatalouden ja maaseudun kehittämisen osalta sekä eläkkeisiin ja työsuhde-etuuksiin liittyviin velkoihin komissaarien, EU:n toimielinten jäsenten ja henkilöstön eläkeoikeuksien ja muiden työsuhteen päättymisen jälkeisten oikeuksien osalta.

Menot kasvoivat kaiken kaikkiaan 7,1 prosenttia eli 11,1 miljardia euroa (155,5 miljardista eurosta 166,6 miljardiin euroon) vuoteen 2019 verrattuna, mikä johtui pääasiassa seuraavista tekijöistä:

- EAKR:n ja koheesiorahaston menot kasvoivat vuonna 2019 toteutuneesta 35,2 miljardista eurosta 41,1 miljardiin euroon vuonna 2020. Tämä 5,9 miljardin euron eli 16,8 prosentin lisäys johtui ohjelmien paremmasta täytäntöönpanosta monivuotisen rahoituskehyksen edetessä.

- ESR:n menot kasvoivat vuonna 2019 toteutuneesta 11,2 miljardista eurosta 13,7 miljardiin euroon vuonna 2020. Tämä 2,5 miljardin euron eli 22,3 prosentin lisäys johtui pääasiassa täytäntöönpanon lisääntymisestä.

- Komission suoran hallinnointitavan menot kasvoivat vuonna 2019 toteutuneesta 18,9 miljardista eurosta 22,1 miljardiin euroon vuonna 2020. Tämä 3,2 miljardin euron eli 16,9 prosentin lisäys johtui pääasiassa covid-19-rokotteisiin liittyvistä menoista (1,6 miljardia euroa) sekä naapuruuspolitiikan ja liittymistä valmisteleviin välineisiin liittyvistä menoista (0,6 miljardia euroa).

- Maataloustukirahaston menot pienenivät vuonna 2019 toteutuneesta 44,0 miljardista eurosta 40,5 miljardiin euroon vuonna 2020. Tämä 3,5 miljardin euron eli kahdeksan prosentin lasku johtui pääasiassa 2,6 miljardin euron vähennyksestä määrissä, joita haettiin suorina tukina maataloustukien parantamiseksi.

7.3 VARAT

Merkittävimmät erät taseen vastaavaa-puolella ovat rahoitusvarat (muut kuin käteisvarat ja muut rahavarat), jotka muodostavat 40,4 prosenttia EU:n kokonaisvaroista. Seuraavaksi merkittävimmät erät ovat saamiset ja ennakkomaksut, joista saamisten osuus varoista on 26,6 prosenttia ja ennakkomaksujen osuus 22,4 prosenttia:

EU:n konsolidoitujen varojen koostumus

Varat olivat 31. joulukuuta 2020 kokonaisuudessaan 280,0 miljardia euroa, eli ne lisääntyivät 101,1 miljardia euroa eli 56,5 prosenttia verrattuna edelliseen vuoteen (178,9 miljardia euroa vuonna 2019) pääasiassa seuraavien keskeisten muutosten vuoksi:

— Saamiset lisääntyivät vuonna 2019 toteutuneesta 24,0 miljardista eurosta 74,5 miljardiin euroon vuonna 2020. Huomattava 50,5 miljardin euron kasvu johtuu pääasiassa Yhdistyneen kuningaskunnan eroamisesta Euroopan unionista ja siitä aiheutuneista saamisista (47,5 miljardia euroa).

— Lainat lisääntyivät vuonna 2019 toteutuneesta 52,7 miljardista eurosta 93,3 miljardiin euroon vuonna 2020. Huomattava, 40,6 miljardin euron eli 77,0 prosentin lisäys johtuu pääasiassa lainojen myöntämisestä rahoitusapuna SURE-tukivälineestä (39,5 miljardia euroa).

— Ennakkomaksut lisääntyivät vuonna 2019 toteutuneesta 51,4 miljardista eurosta 62,7 miljardiin euroon vuonna 2020. Tämä 11,3 miljardin euron eli 22,0 prosentin lisäys johtuu pääasiassa siitä, että vuoden 2019 vuotuisten ennakkomaksujen takaisinperinnästä luovuttiin vuonna 2020 osana koronaviruksen vaikutusten lieventämistä koskevan investointialoitteen toimenpiteitä (6,6 miljardia euroa), sekä rokotusten kehittämiseen covid-19-pandemian torjumiseksi maksetuista ennakkomaksuista (1 miljardi euroa).

Käteisvarojen saldo oli vuoden lopussa 16,7 miljardia euroa. Siihen vaikuttivat seuraavat keskeiset tekijät:

— Yhteensä 9,4 miljardin euron maksut, joita ei vuoden lopussa ollut vielä toteutettu ja joista 7,9 miljardia euroa liittyy käyttötarkoitukseensa sidottuihin tuloihin. Käyttötarkoitukseensa sidotut tulot sisältävät 1,3 miljardia euroa käteisvaroja, jotka on kerätty päästöoikeuksien myynnistä ja saatu takaisin EIP:ltä sen jälkeen, kun jäsenvaltiot ovat osoittaneet ne innovaatiorahastoon.

— Yhteensä 2,4 miljardia euroa rahoitusvälineisiin liittyviä, pääasiassa muita rahavaroja, jotka komissio on antanut ulkopuolisten tahojen hoidettavaksi ja jotka käytetään EU:n talousarviosta rahoitettavien yksittäisten rahoitusvälineohjelmien rahoittamiseen, sekä talousarviotakauksiin liittyvissä takuurahastoissa olevia käteisvaroja ja muita rahavaroja. Rahoitusvälineisiin ja takuurahastoihin liittyvät käteisvarat voidaan siis käyttää ainoastaan asianomaisissa ohjelmissa.

— Yhteensä 1,6 miljardia euroa, jotka kuuluvat virastoille ja yhteisyrityksille ja joita komission kassanhallinta hallinnoi näiden yhteisöjen puolesta.

— Yhteensä 1,5 miljardin euron sakoista muodostuvat käteisvarat, jotka liittyvät pääasiassa komission määräämien, edelleen avoimina olevien tapausten sakkojen yhteydessä saatuihin käteisvaroihin ja vähäisemmässä määrin seuraavan vuoden talousarvioon siirrettäviin lopullisiin sakkoihin.

— Yhteensä 1,4 miljardin euron käteisvarat, jotka liittyvät muihin konsolidoituihin laitoksiin, virastoihin ja elimiin.

Ennakkomaksut

On huomattava, että ennakkomaksujen määrään vaikuttaa merkittävästi monivuotisen rahoituskehyksen sykli. Esimerkiksi rahoituskehyksen soveltamiskauden alussa oletetaan, että jäsenvaltioille maksetaan koheesiopolitiikan mukaisesti suuria ennakkomaksuja ja että nämä määrät ovat jäsenvaltioiden käytettävissä ohjelmien päättymiseen asti. Lisäksi maksetaan vuotuinen ennakkomaksu, joka on käytettävä vuoden aikana tai se peritään takaisin seuraavana vuonna osana vuosittaista tilien päättämistä. Komissio pyrkii kaikin tavoin varmistamaan, että ennakkomaksut pysyvät sopivalla tasolla. Hankkeiden riittävän rahoituksen varmistamisen ja menojen oikea-aikaisen kirjaamisen välille on löydettävä oikea tasapaino.

Ennakkomaksujen (pl. muut ennakot jäsenvaltioille sekä Bêkou- ja Afrikka-erityisrahastojen rahoitusosuudet) kokonaismäärä on EU:n taseessa 55,5 miljardia euroa (44,4 miljardia euroa vuonna 2019). Kyseinen määrä liittyy lähes kokonaan komission toimintaan. Noin 58:aa prosenttia komission ennakkomaksuista hallinnoidaan yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa. Tämä tarkoittaa sitä, että talousarvion toteuttaminen on siirretty jäsenvaltioille (komissiolla on valvontatehtävä).

Komission ennakkomaksut hallinnointitavan mukaan jaoteltuna

7.4 VELAT

Taseen vastattavaa-puoli koostuu pääasiassa neljästä erästä: i) eläkkeisiin ja muihin työsuhteen päättymisen jälkeisiin etuuksiin liittyvät velat, ii) lainat, iii) muut lyhytaikaiset velat kolmansille ja iv) menojäämät.

EU:n konsolidoidussa taseessa olevien velkojen koostumus

Velkoja oli 31. joulukuuta 2020 yhteensä 313,5 miljardia euroa eli ne lisääntyivät 62,0 miljardia euroa eli 24,7 prosenttia verrattuna edelliseen vuoteen (251,5 miljardia euroa).

Keskeiset muutokset liittyivät seuraaviin asioihin:

— Eläkkeet ja muut työsuhteen päättymisen jälkeiset etuudet lisääntyivät vuonna 2019 toteutuneesta 97,7 miljardista eurosta 116,0 miljardiin euroon vuonna 2020. Tämän 18,3 miljardin euron eli 18,7 prosentin lisäyksen syynä olivat pääasiassa rahoitusta koskevista oletuksista aiheutuneet vakuutusmatemaattiset tappiot, jotka johtuivat diskonttokoron merkittävästä laskusta.

— Lainat lisääntyivät vuonna 2019 toteutuneesta 52,6 miljardista eurosta 93,2 miljardiin euroon vuonna 2020. Tämä 40,6 miljardin euron eli 77,2 prosentin lisäys johtuu pääasiassa SURE-joukkolainan liikkeeseenlaskusta, jonka kokonaismäärä vuoden 2020 lopussa oli 39,5 miljardia euroa.

— Lyhytaikaiset velat lisääntyivät vuonna 2019 toteutuneesta 27,2 miljardista eurosta 32,4 miljardiin euroon vuonna 2020. Tämä 5,2 miljardin euron eli 19,1 prosentin lisäys johtuu pääasiassa vuosien 2014–2020 monivuotisen rahoituskehyksen avoimista maksupyynnöistä, jotka saatiin aivan vuoden lopussa ja joita ei käsitelty tai maksettu maksumäärärahojen puuttumisen vuoksi.

Saadut ja taseessa kohtaan ”Muut lyhytaikaiset velat” kirjatut maksupyynnöt ja laskut yhteensä

Nettovarat

Vaikka velkoja on enemmän kuin varoja, EU:n toimielimet ja elimet eivät ole taloudellisissa vaikeuksissa, vaan tietyt velat maksetaan tulevista vuotuisista talousarvioista. Monet menot kirjataan suoriteperusteen mukaisesti kuluvana vuonna, vaikka niitä vastaavat maksut suoritetaan vasta seuraavan vuoden tai sen jälkeisten vuosien talousarvioista. Niihin liittyvät tulot kirjataan vasta tulevina vuosina. Suurimmat tällaiset määrät liittyvät maataloustukirahaston toimintaan (näistä määristä suurin osa maksetaan yleensä seuraavan vuoden ensimmäisellä neljänneksellä) ja työsuhde-etuuksiin (maksetaan usean vuosikymmenen aikana). Jäsenvaltioilta vaadittavien määrien huomattava pieneneminen vuonna 2019 toteutuneesta 77,6 miljardista eurosta 38,5 miljardiin euroon vuonna 2020 johtuu pääasiassa tuloista, jotka liittyvät nettomääriin, jotka Yhdistynyt kuningaskunta on unionista eroamisensa jälkeen vuonna 2020 allekirjoitetun erosopimuksen mukaan velkaa – ks. lisätiedot EU:n konsolidoidun tilinpäätöksen liitetiedossa 2.6.1.2.

8. EU:N POLIITTINEN KEHYS JA RAHOITUSKEHYS, HALLINTO JA VASTUUVELVOLLISUUS

Euroopan unioni (EU) on unioni, jolle sen jäsenvaltiot antavat toimivaltaa yhteisten tavoitteidensa saavuttamiseksi. Unionin perustana olevat arvot ovat ihmisarvon kunnioittaminen, vapaus, kansanvalta, tasa-arvo, oikeusvaltio ja ihmisoikeuksien kunnioittaminen, vähemmistöihin kuuluvien oikeudet mukaan luettuina. Nämä ovat jäsenvaltioille yhteisiä arvoja yhteiskunnassa, jossa vallitsevat moniarvoisuus, syrjimättömyys, suvaitsevaisuus, oikeudenmukaisuus, yhteisvastuu sekä naisten ja miesten tasa-arvo.

8.1 POLIITTINEN KEHYS JA RAHOITUSKEHYS

EU:n perussopimukset

Yleiset tavoitteet ja periaatteet, jotka ohjaavat Euroopan unionia ja sen toimielimiä, on määritelty perussopimuksissa. Unioni ja EU:n toimielimet voivat toimia vain sen toimivallan rajoissa, joka niille on annettu perussopimuksissa asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi. Niiden on noudatettava kaikessa toiminnassaan toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteita (18). Unionilla on tavoitteidensa saavuttamiseksi ja politiikkansa toteuttamiseksi tarvittavat taloudelliset resurssit. Komission tehtävänä on edistää unionin yleistä etua, mihin kuuluu talousarvion toteuttaminen ja ohjelmien hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa moitteettoman varainhoidon periaatetta noudattaen.

EU pyrkii saavuttamaan perussopimuksessa vahvistetut tavoitteet useilla eri välineillä, joista yksi on EU:n talousarvio. Muita välineitä ovat esimerkiksi yhteinen lainsäädäntökehys ja yhteiset poliittiset strategiat.

Komission poliittiset painopisteet

Komission poliittiset painopisteet määritellään komission puheenjohtajan vahvistamissa suuntaviivoissa. Toimintansa 1. joulukuuta 2019 aloittaneella puheenjohtaja von der Leyenin johtamalla komissiolla on seuraavat kuusi päätavoitetta:

6 PÄÄTAVOITETTA

Euroopan vihreän kehityksen ohjelma

— Euroopasta ensimmäinen ilmastoneutraali maanosa

Euroopan digitaalinen valmius

— Uuden sukupolven teknologioiden valjastaminen ihmisten hyväksi

Ihmisten hyväksi toimiva talous

— Tavoitteena sosiaalinen oikeudenmukaisuus ja vauraus

Vahvempi EU maailmannäyttämöllä

— Unionin toimiminen kunnianhimoisemmin vahvistamalla ainutlaatuista tavaramerkkiään, joka perustuu vastuulliseen maailmanlaajuiseen johtoasemaan

Eurooppalaisen elämäntavan edistäminen

— Yhdenvertainen unioni, jossa kaikilla on yhtäläiset mahdollisuudet

Uutta vauhtia eurooppalaiselle demokratialle

— Eurooppalaisen demokratian tukeminen, suojaaminen ja vahvistaminen

Monivuotinen rahoituskehys ja meno-ohjelmat

EU:n talousarviosta tuettavat politiikkatoimet toteutetaan monivuotisen rahoituskehyksen sekä alakohtaisen lainsäädännön mukaisesti, jossa määritellään meno-ohjelmat. Monivuotisessa rahoituskehyksessä esitetään, miten taloudelliset resurssit jaetaan unionin poliittisille painopisteille aikavälillä, joka on riittävän pitkä tuottaakseen tuloksia. Monivuotinen rahoituskehys tarjoaa johdonmukaisen pitkän aikavälin näkymän EU-varojen saajille ja yhteisrahoitukseen osallistuville kansallisille viranomaisille. Rahoituskehyksessä on vahvistettu vuotuiset enimmäismäärät sekä EU:n menoille kokonaisuutena että keskeisille menoluokille (otsakkeet). Otsakkeiden enimmäismäärien summa muodostaa maksusitoumusmäärärahojen enimmäismäärän. Neuvosto hyväksyy monivuotisen rahoituskehyksen kaikkien jäsenvaltioiden yksimielisellä päätöksellä ja Euroopan parlamentin suostumuksella. Uusi, vuosien 2021–2027 monivuotinen rahoituskehys hyväksyttiin 17. joulukuuta 2020.

Vuotuinen talousarvio

Vuotuisen talousarvion laatii komissio, ja Euroopan parlamentti ja neuvosto hyväksyvät sen yleensä joulukuun puoliväliin mennessä SEUT-sopimuksen 314 artiklassa määrätyn menettelyn mukaisesti. Talousarvion tasapainoperiaatteen mukaisesti kokonaistulojen ja kokonaismenojen (maksumäärärahojen) on oltava tasapainossa tiettynä varainhoitovuonna.

EU:n pääasiallisena rahoituslähteenä ovat omat varat, joita täydennetään muilla tuloilla. Omia varoja on kolmenlaisia: perinteiset omat varat (pääasiassa tullimaksuja), arvonlisäveroon (alv) perustuvat omat varat ja bruttokansantuloon (BKTL) perustuvat omat varat. Muut EU:n toiminnasta saadut tulot (esim. kilpailun alalla määrätyt sakot) muodostavat yleensä alle kymmenen prosenttia kokonaistuloista (lukuun ottamatta Yhdistyneen kuningaskunnan EU:sta eroamisen kertaluonteista vaikutusta vuoden 2020 tilinpäätökseen). Talousarvion rahoittamiseksi tarvittava omien varojen kokonaismäärä riippuu siitä, kuinka suurta osaa kokonaismenoista ei saada katettua muilla tuloilla.

Hallinnointitavat

EU:n talousarvion toteuttamisessa käytetään kolmea hallinnointitapaa, jotka määrittelevät, miten varoja maksetaan ja hallinnoidaan:

— Hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa: Komissio hallinnoi suurta osaa (noin 3/4) talousarviosta yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa erityisesti rakennerahastojen ja maatalouden aloilla.

— Suora hallinnointi: Komissio hallinnoi ohjelmia myös itse ja voi siirtää tiettyjen ohjelmien täytäntöönpanon toimeenpanovirastoille.

— Välillinen hallinnointi: Menoja koskevia päätöksiä voidaan hallinnoida välillisesti myös muiden EU:n sisä- tai ulkopuolisten elinten välityksellä. Varainhoitoasetuksessa ja/tai rahoitusosuussopimuksissa määritellään tarvittavat näiden yhteisöjen valvonta- ja raportointimekanismit sekä komission suorittama valvonta silloin, kun talousarvion toteuttamiseen liittyviä tehtäviä siirretään kansallisille virastoille, Euroopan investointipankkiryhmälle, kolmansille maille, kansainvälisille järjestöille (esimerkiksi Maailmanpankille tai Yhdistyneille kansakunnille) tai muille yhteisöille (esimerkiksi EU:n hajautetuille virastoille tai yhteisyrityksille).

Varainhoitoasetus

Yleiseen talousarvioon sovellettava varainhoitoasetus (19) on EU:n rahoitusjärjestelmän sääntelykehykseen kuuluva keskeinen säädös. Siinä määritellään yksityiskohtaisesti EU:n talousarvion toteuttamiseen sovellettavat varainhoitosäännöt ja eri toimijoiden tehtävät sen varmistamiseksi, että rahat käytetään järkevästi ja asetetut tavoitteet saavutetaan.

8.2 HALLINTO JA VASTUUVELVOLLISUUS

8.2.1 Institutionaalinen rakenne

EU:lla on toimielinjärjestelmä, jolla pyritään edistämään unionin arvoja, ajamaan unionin tavoitteita, palvelemaan unionin, sen kansalaisten ja jäsenvaltioiden etuja sekä varmistamaan unionin politiikkojen ja toimien johdonmukaisuus, tehokkuus ja jatkuvuus. Organisaatiorakenne koostuu toimielimistä, virastoista ja muista EU:n elimistä, jotka sisältyvät EU:n konsolidoituun tilinpäätökseen siltä osin kuin varainhoitoasetuksessa vahvistetut konsolidointikriteerit täyttyvät ja sovelletaan tilinpäätössääntöjä (ks. EU:n konsolidoidun tilinpäätöksen liitetiedossa 9 luetellut konsolidoinnin piiriin kuuluvat yhteisöt).

Euroopan parlamentti toimii yhdessä neuvoston kanssa lainsäätäjänä ja budjettivallan käyttäjänä. Komissio on poliittisesti vastuussa Euroopan parlamentille. Neuvosto myös hoitaa politiikkaan ja yhteensovittamiseen liittyviä tehtäviä Eurooppa-neuvoston määrittelemien yleisten poliittisten suuntaviivojen ja painopisteiden mukaisesti.

Euroopan komissio on Euroopan unionin toimeenpaneva elin. Se edistää unionin yleistä etua ja tekee sitä varten asianmukaisia aloitteita. Se varmistaa perussopimusten soveltamisen ja valvoo unionin lainsäädännön soveltamista jäsenvaltioissa Euroopan unionin tuomioistuimen valvonnassa. Se vastaa koordinointi-, toimeenpano- ja hallintotehtävistä, toteuttaa talousarviota ja hallinnoi ohjelmia.

Komissio toteuttaa talousarviota suurelta osin yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa (20). Yhdessä ne varmistavat, että määrärahat käytetään moitteettoman varainhoidon periaatteiden mukaisesti. Asetuksissa vahvistetaan jäsenvaltioiden valvonta- ja tilintarkastusvelvoitteet talousarvion toteuttamisessa sekä niistä johtuvat tehtävät. Niissä vahvistetaan myös EU:n kunkin toimielimen tehtävät sekä erityissäännöt, jotka koskevat niiden omia menoja.

8.2.2 Komission hallintorakenne

Komission hallinnointijärjestelyt ja se, miten niiden avulla varmistetaan, että komissio toimii nykyaikaisena, vastuuvelvollisena ja tulosvastuullisena toimielimenä, on kuvattu Euroopan komission hallintoa koskevassa tiedonannossa C(2020) 4240, 24.6.2020.

Komissio hoitaa tehtävänsä komission kollegion johdolla. Kollegio vahvistaa painopisteet ja kantaa poliittisen kokonaisvastuun komission työstä. Kollegiona komissio toimii puheenjohtajansa poliittisen ohjauksen alaisena. Puheenjohtaja esittää poliittisten suuntaviivojen muodossa tavoitteet, joihin hän aikoo pyrkiä. Puheenjohtaja päättää komission sisäisestä organisaatiosta varmistaakseen, että komissio toimii johdonmukaisesti ja tehokkaasti kollegiaalisena elimenä. Sisäisillä järjestelyillä luodaan vankka valvonta- ja hallintavälineiden rakenne, jonka avulla komission kollegio voi kantaa poliittisen vastuun komission työstä (21).

Kollegio antaa talousarvion operatiivisen toteutuksen ja varainhoidon komission hallintoa johtavien pääjohtajien ja toimialajohtajien tehtäväksi. Tällä hajautetulla lähestymistavalla luodaan hallintokulttuuri, joka kannustaa virkamiehiä ottamaan vastuuta niistä toimista, joihin he voivat vaikuttaa. Heitä myös vaaditaan kantamaan vastuu oman vastuualueensa toimista.

8.2.3 Komission varainhoito

Komissiossa varainhoidon tehtävät ja vastuut on määritelty selkeästi (esim. varainhoitoasetuksessa ja sisäisissä säännöissä (22)), ja niitä sovelletaan sen mukaisesti. Valtuutettuina tulojen ja menojen hyväksyjinä komission pääjohtajat ja toimialajohtajat ovat vastuussa siitä, että EU:n resursseja käytetään moitteettoman varainhoidon mukaisesti, varainhoitoasetuksen säännösten noudattamisesta, riskienhallinnasta ja asianmukaisen sisäisen valvonnan kehyksen luomisesta.

Tulojen ja menojen hyväksyjät ovat vastuussa hallinnointiprosessin kaikista osista. He muun muassa päättävät, mitä toimia toimielimen asettamien poliittisten tavoitteiden saavuttaminen edellyttää, ja vastaavat sekä varsinaisten toimien hallinnoinnista että moitteettomasta varainhoidosta. Nämä tehtävät voidaan siirtää vielä johtajille, yksikönpäälliköille ja muille henkilöille, joista tulee edelleenvaltuutettuja tulojen ja menojen hyväksyjiä. Kukin valtuutettu tulojen ja menojen hyväksyjä voi käyttää sisäisen valvontajärjestelmän toteuttamisen valvonnassa ja seurannassa apuna yhtä tai kahta riskienhallinnasta ja sisäisestä valvonnasta vastaavaa johtajaa.

Komission keskusyksiköt antavat ohjeita ja neuvoja sekä edistävät parhaita käytäntöjä muun muassa hallintoneuvoston työn kautta.

Varainhoitoasetuksessa edellytetään, että kukin tulojen ja menojen hyväksyjä laatii vuotuisen toimintakertomuksen, jossa esitellään yksityiskohtaiset tiedot saavutetuista tuloksista sekä sisäisestä valvonnasta ja varainhoidosta vuoden aikana. Vuotuiseen toimintakertomukseen sisältyy ilmoitus siitä, että varat on käytetty moitteettoman varainhoidon periaatteiden mukaisesti ja että on otettu käyttöön valvontamenettelyt, jotka antavat tarvittavat takeet tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja sääntöjenmukaisuudesta. EU:n talousarviota koskeva vuotuinen hallinto- ja tuloksellisuuskertomus on tärkein väline, jolla komission kollegio kantaa poliittisen vastuun EU:n talousarvion varainhoidosta.

Komission tilinpitäjä vastaa keskitetysti kassanhallinnasta, takaisinperintämenettelyistä, julkissektorin kansainvälisiin tilinpäätösstandardeihin (International Public Sector Accounting Standards, IPSAS) perustuvien tilinpäätössääntöjen laatimisesta, kirjanpitojärjestelmien validoinnista sekä komission tilinpäätöksen ja EU:n vuotuisen konsolidoidun tilinpäätöksen laadinnasta. Lisäksi tilinpitäjän on varmennettava tilinpäätös allekirjoituksellaan ja vakuutettava olevansa riittävän varma siitä, että tilinpäätös antaa kaikilta olennaisilta osiltaan oikean kuvan unionin taloudellisesta asemasta, toimien tuloksista ja rahavirroista. Komission kollegio hyväksyy tilinpäätöksen. Tilinpitäjän tehtävä on riippumaton toiminto, ja hän on päävastuussa komissiolle tehtävästä taloudellisesta raportoinnista.

Myös komission sisäisen tarkastajan tehtävä on keskitetty, riippumaton toiminto. Sisäinen tarkastaja tarjoaa riippumatonta neuvontaa sekä antaa lausuntoja ja suosituksia komission, EU:n virastojen ja muiden riippumattomien elinten sisäisen valvonnan järjestelmien laadusta ja toiminnasta.

Sisäisen tarkastuksen seurantakomitea varmistaa sisäisen tarkastajan riippumattomuuden. Se myös seuraa sisäisen tarkastustyön laatua ja komission yksiköiden sisäisten ja ulkoisten tarkastussuositusten jatkotoimia sekä Euroopan tilintarkastustuomioistuimen vastuuvapauden myöntämiseen liittyviä havaintoja ja suosituksia EU:n vuotuisen konsolidoidun tilinpäätöksen luotettavuudesta. Sisäisen tarkastuksen seurantakomitea edistää osaltaan komission toiminnan tehokkuuden ja vaikuttavuuden yleistä paranemista sen pyrkiessä saavuttamaan tavoitteensa sekä helpottaa kollegion harjoittamaa komission hallinnon, riskienhallinnan ja sisäisen valvonnan käytäntöjen valvontaa.

8.2.4 Ulkoinen tarkastus ja vastuuvapauden myöntämismenettely

EU:n varoja on hallinnoitava moitteettoman varainhoidon periaatteiden mukaisesti tehokkaasti, tuloksellisesti ja taloudellisesti. Vastuuvelvollisuuskehys perustuu kattavaan raportointiin, ja ulkoisen ja poliittisen valvonnan tarkoituksena on saada kohtuullinen varmuus siitä, että EU:n varoja käytetään asianmukaisesti.

Euroopan tilintarkastustuomioistuin tutkii vuosittain, ovatko tilit luotettavia, onko kaikki tulot saatu, ovatko kaikki menot syntyneet laillisesti ja asianmukaisesti ja ovatko varainhoito ja budjetoinnin laatunäkökohdat, myös tuloksellisuusulottuvuus, olleet moitteettomia. Euroopan tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomus on vastuuvapausmenettelyn lähtökohta. Tilintarkastajat laativat myös erityiskertomuksia varainkäytön tietyistä osa-alueista tai politiikanaloista taikka talousarvioon tai hallintoon liittyvistä kysymyksistä.

Euroopan parlamentti päättää neuvoston suosituksen perusteella, antaako se lopullisen hyväksyntänsä, josta käytetään myös ilmausta ”vastuuvapauden myöntäminen”, sille, miten komissio on pannut EU:n talousarvion täytäntöön tiettynä vuonna. Vuotuinen vastuuvapausmenettely varmistaa sen, että komissiolla on poliittinen vastuu EU:n talousarvion toteuttamisesta.

Päätös vastuuvapauden myöntämisestä perustuu myös komission integroituun talous- ja tilinpäätösraportointiin, komission jäsenten kuulemisiin Euroopan parlamentissa sekä komissiolle osoitettuihin kirjallisiin kysymyksiin annettuihin vastauksiin.

KONSOLIDOITUUN TILINPÄÄTÖKSEEN LIITETTY ILMOITUS

Euroopan unionin vuoden 2020 konsolidoitu tilinpäätös on laadittu käyttäen tietoja, jotka toimielimet ja elimet ovat toimittaneet Euroopan unionin yleiseen talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen 246 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Vakuutan, että tilinpäätös on laadittu kyseisen varainhoitoasetuksen XIII osaston säännösten sekä tilinpäätöksen liitetiedoissa esitettyjen tilinpäätöksen laadintaperiaatteiden, -sääntöjen ja -menetelmien mukaisesti.

Olen saanut kyseisten toimielinten ja elinten tilinpitäjiltä kaikki heidän oikeiksi vakuuttamansa tiedot, jotka tarvitaan laadittaessa tilinpäätöstä, josta käyvät ilmi Euroopan unionin varat ja velat sekä talousarvion toteuttaminen.

Edellä mainittujen tietojen perusteella ja tehtyäni tarpeellisiksi katsomani tarkistukset ennen kuin varmensin Euroopan komission tilinpäätöksen allekirjoituksellani, vakuutan olevani riittävän varma siitä, että tilinpäätös antaa kaikilta olennaisilta osiltaan oikean kuvan Euroopan unionin taloudellisesta asemasta, toimien tuloksista ja rahavirroista.

Rosa ALDEA BUSQUETS Komission tilinpitäjä 18. kesäkuuta 2021

KONSOLIDOIDUT TILINPÄÄTÖSLASKELMAT JA LIITETIEDOT (1)

SISÄLLYSLUETTELO

TASE 35

TUOTTO- JA KULULASKELMA 36

RAHAVIRTALASKELMA 37

LASKELMA NETTOVAROJEN MUUTOKSISTA 38

TILINPÄÄTÖKSEN LIITETIEDOT 39

1. TILINPÄÄTÖKSEN KESKEISET LAATIMISPERIAATTEET 39

2. TASEEN LIITETIEDOT 53

3. TUOTTO- JA KULULASKELMAN LIITETIEDOT 91

4. EHDOLLISET VELAT JA VARAT 100

5. TALOUSARVIOSITOUMUKSET JA OIKEUDELLISET SITOUMUKSET 105

6. RAHOITUSRISKIN HALLINTA 110

7. LÄHIPIIRIÄ KOSKEVAT TIEDOT 124

8. TILINPÄÄTÖSPÄIVÄN JÄLKEISET TAPAHTUMAT 126

9. KONSOLIDOINNIN LAAJUUS 126

TASE

miljoonaa euroa Liitetieto 31.12.2020 31.12.2019 PITKÄAIKAISET VARAT Aineettomat hyödykkeet 2.1 620 515 Aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet 2.2 11 682 11 380 Pääomaosuusmenetelmällä arvostetut sijoitukset 2.3 588 591 Rahoitusvarat 2.4 99 214 66 714 Ennakkomaksut 2.5 34 519 26 240 Saamiset vaihtoon perustuvista transaktioista ja kerrytettävissä olevat rahamäärät muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista 2.6 45 813 3 607 192 434 109 047 LYHYTAIKAISET VARAT Rahoitusvarat 2.4 13 881 4 514 Ennakkomaksut 2.5 28 229 25 206 Saamiset vaihtoon perustuvista transaktioista ja kerrytettävissä olevat rahamäärät muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista 2.6 28 681 20 367 Vaihto-omaisuus 2.7 80 68 Käteisvarat ja muut rahavarat 2.8 16 742 19 745 87 613 69 900 VASTAAVAA YHTEENSÄ 280 047 178 947 PITKÄAIKAISET VELAT Eläkkeet ja muut työsuhde-etuudet 2.9 (116 020 ) (97 659 ) Varaukset 2.10 (3 878 ) (3 707 ) Rahoitusvelat 2.11 (84 399 ) (53 071 ) (204 297 ) (154 437 ) LYHYTAIKAISET VELAT Varaukset 2.10 (1 527 ) (1 116 ) Rahoitusvelat 2.11 (10 649 ) (1 446 ) Muut lyhytaikaiset velat 2.12 (32 408 ) (27 241 ) Menojäämät ja tuloennakot 2.13 (64 584 ) (67 230 ) (109 167 ) (97 033 ) VASTATTAVAA YHTEENSÄ (313 464 ) (251 470 ) NETTOVARAT (33 418 ) (72 523 ) Rahastot 2.14 5 062 5 037 Jäsenvaltioiden rahoitusosuudet (2) 2.15 (38 480 ) (77 560 ) NETTOVARAT (33 418 ) (72 523 )

TUOTTO- JA KULULASKELMA

miljoonaa euroa Liitetieto 2020 2019 TULOT Tuotot muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista BKTL-varat 3.1 125 393 108 820 Perinteiset omat varat 3.2 19 559 21 235 Alv-varat 3.3 17 858 18 128 Sakot 3.4 452 4 291 Varojen takaisinperintä 3.5 1 355 2 627 Yhdistyneen kuningaskunnan erosopimus 3.6 47 456 — Muut 3.7 7 116 2 072 219 190 157 174 Tuotot vaihtoon perustuvista transaktioista Rahoitustuotot 3.8 3 434 1 817 Muut 3.9 1 404 1 298 4 838 3 116 Tuotot yhteensä 224 028 160 289 KULUT Jäsenvaltioiden toteuttamat 3.10 Euroopan maatalouden tukirahasto (40 461 ) (43 951 ) Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto ja muut maaseudun kehittämisen välineet (14 467 ) (13 541 ) Euroopan aluekehitysrahasto ja koheesiorahasto (41 118 ) (35 178 ) Euroopan sosiaalirahasto (13 677 ) (11 218 ) Muut (2 701 ) (2 608 ) Komission, toimeenpanovirastojen ja erityisrahastojen toteuttamat 3.11 (22 094 ) (18 942 ) EU:n muiden virastojen ja elinten toteuttamat 3.12 (3 530 ) (3 131 ) Kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen toteuttamat 3.12 (4 178 ) (4 085 ) Muiden yhteisöjen toteuttamat 3.12 (3 257 ) (2 875 ) Henkilöstö- ja eläkekulut 3.13 (11 995 ) (11 613 ) Rahoituskulut 3.14 (2 188 ) (1 491 ) Muut kulut 3.15 (6 946 ) (6 862 ) Kulut yhteensä (166 612 ) (155 493 ) VARAINHOITOVUODEN TALOUDELLINEN TULOS 57 416 4 796

RAHAVIRTALASKELMA

miljoonaa euroa 2020 2019 Varainhoitovuoden taloudellinen tulos 57 416 4 796 Toiminnan rahavirta Hankintamenon jaksottaminen 113 107 Poistot 1 047 1 022 Lainojen (lisäys)/väheneminen (40 624 ) 1 255 Ennakkomaksujen (lisäys)/väheneminen (11 301 ) (1 472 ) Vaihtoon perustuvien saamisten ja muuhun kuin vaihtoon perustuvien kerrytettävissä olevien rahamäärien (lisäys)/väheneminen (50 519 ) 691 Vaihto-omaisuuden (lisäys)/väheneminen (12) 5 Eläkkeisiin ja muihin työsuhde-etuuksiin liittyvän velan lisäys/(väheneminen) 18 360 17 203 Varausten lisäys/(väheneminen) 581 693 Rahoitusvelkojen lisäys/(väheneminen) 40 531 (1 389 ) Muiden lyhytaikaisten velkojen lisäys/(väheneminen) 5 166 (4 985 ) Menojäämien ja tuloennakoiden lisäys/(väheneminen) (2 645 ) 4 041 Edellisen varainhoitovuoden ylijäämä, joka kirjataan tuottona, johon ei liity maksutapahtumaa (3 218 ) (1 803 ) Työsuhde-etuuksiin liittyvien velkojen uudelleenarvostukset (tuotto- ja kululaskelmaan sisältymättömät transaktiot, joihin ei liity maksutapahtumaa) (15 155 ) (14 164 ) Muut transaktiot, joihin ei liity maksutapahtumaa 63 111 Investointien rahavirta Aineettomien hyödykkeiden ja aineellisten käyttöomaisuushyödykkeiden (lisäys)/väheneminen (1 566 ) (1 392 ) Pääomaosuusmenetelmällä arvostettujen sijoitusten (lisäys)/väheneminen 3 (1) Myytävissä olevien rahoitusvarojen (lisäys)/väheneminen (1 180 ) (2 964 ) Käypään arvoon yli- tai alijäämän kautta arvostettavien rahoitusvarojen (lisäys)/väheneminen (62) (121) NETTORAHAVIRTA (3 004 ) 1 633 Käteisvarojen ja muiden rahavarojen nettomääräinen lisäys/(väheneminen) (3 004 ) 1 633 Käteisvarat ja muut rahavarat varainhoitovuoden alussa 19 745 18 113 Käteisvarat ja muut rahavarat varainhoitovuoden lopussa 16 742 19 745

LASKELMA NETTOVAROJEN MUUTOKSISTA

miljoonaa euroa Jäsenvaltioiden rahoitusosuudet Kertynyt ylijäämä/(alijäämä) Muut rahastot Käyvän arvon rahasto Nettovarat SALDO 31.12.2018 (66 424 ) 4 730 231 (61 464 ) Takuurahaston varojen muutos (21) 21 — — Käypään arvoon perustuvat muutokset — — 160 160 Työsuhde-etuuksiin liittyvien velkojen uudelleenarvostukset (14 164 ) — — (14 164 ) Muut 56 (105) — (49) Jäsenvaltioille siirretty osa talousarvion toteutuksen 2018 tuloksesta (1 803 ) — — (1 803 ) Varainhoitovuoden taloudellinen tulos 4 796 — — 4 796 SALDO 31.12.2019 (77 560 ) 4 646 391 (72 523 ) Takuurahaston varojen muutos (173) 173 — — Käypään arvoon perustuvat muutokset — — 105 105 Työsuhde-etuuksiin liittyvien velkojen uudelleenarvostukset (15 155 ) — — (15 155 ) Muut 210 (252) — (42) Jäsenvaltioille siirretty osa talousarvion toteutuksen 2019 tuloksesta (3 218 ) — — (3 218 ) Varainhoitovuoden taloudellinen tulos 57 416 — — 57 416 SALDO 31.12.2020 (38 480 ) 4 566 496 (33 418 )

TILINPÄÄTÖKSEN LIITETIEDOT

On huomattava, että seuraavissa taulukoissa Yhdistyneeseen kuningaskuntaan liittyvät määrät esitetään edelleen otsakkeessa ”Jäsenvaltiot”, sillä vaikka Yhdistynyt kuningaskunta erosi unionista 1. helmikuuta 2020, sillä oli 31. joulukuuta 2020 ulottuvan siirtymäkauden aikana unionin kanssa edelleen rahoitussuhde, joka vastaa jäsenvaltion suhdetta.

1. TILINPÄÄTÖKSEN KESKEISET LAATIMISPERIAATTEET

1.1 OIKEUSPERUSTA JA TILINPÄÄTÖSSÄÄNNÖT

EU:n kirjanpidossa ja tilinpäätöksen laadinnassa noudatetaan unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä, asetusten (EU) N:o 1296/2013, (EU) N:o 1301/2013, (EU) N:o 1303/2013, (EU) N:o 1304/2013, (EU) N:o 1309/2013, (EU) N:o 1316/2013, (EU) N:o 223/2014, (EU) N:o 283/2014 ja päätöksen N:o 541/2014/EU muuttamisesta sekä asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 kumoamisesta 18. heinäkuuta 2018 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EU, Euratom) 2018/1046, jäljempänä ”varainhoitoasetus”.

Varainhoitoasetuksen 80 artiklan mukaisesti EU laatii tilinpäätöksensä suoriteperusteisena. Kyseiset säännöt perustuvat julkisen sektorin kansainvälisiin tilinpäätösstandardeihin (International Public Sector Accounting Standards, IPSAS). N