Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta ”Digitaalinen Eurooppa kaikille: älykkäiden ja osallistavien ratkaisujen toteuttaminen paikallistasolla”

(2020/C 39/18)

Esittelijä : Anne KARJALAINEN (FI, PES), Keravan kaupunginvaltuuston jäsen

POLIITTISET SUOSITUKSET

EUROOPAN ALUEIDEN KOMITEA

Johdanto

1. valmistelee Euroopan unionin neuvoston puheenjohtajavaltion Suomen pyynnöstä hyvin perusteltuja ehdotuksia siitä, miten paikalliset ja alueelliset yhteisöt voivat kehittää ja toteuttaa älykkäitä ja osallistavia digitaalisia ratkaisuja jokaiselle kansalaiselle riippumatta siitä, missä päin Euroopan unionia he asuvat.

2. on huomioinut Euroopan alueiden komitean puheenjohtajan ja ensimmäisen varapuheenjohtajan ”Digitaalinen Eurooppa kaikille” -strategia-asiakirjassa ( 1 ) esittämät ehdotukset sisällytettäviksi seuraavan Euroopan komission strategiseen ohjelmaan digitaalisten sisämarkkinoiden kehittämiseksi.

3. toivoo ehdotusten vaikuttavan Euroopan komission Digitaalinen Eurooppa -työohjelman strategisiin suuntauksiin , jotka määrittelevät ohjelman kattamien työohjelmien ja konkreettisten rahoitushakujen sisältöjä vuosina 2021–2022. Komitea pyrkii myötävaikuttamaan Digitaalinen Eurooppa -ohjelman investointipainopisteisiin: suurteholaskenta, tekoäly, kyberturvallisuus, edistyneet digitaaliset taidot sekä digitaalisten teknologioiden mahdollisimman laajan käyttöönoton tukeminen yhteiskunnan eri osa-alueilla.

Tarttuminen yhteiskunnallisiin haasteisiin digitaalisten ratkaisujen keinoin

4. on huolissaan siitä, että tulevan komission poliittisen asialistan painopistealueet korostavat tarvetta edistää rajat ylittävää tekniikkaa, kuten tekoälyä ja alustatalouden puitteita, mutta eivät painota tarpeeksi vahvasti osallistavia digitaalisia sisämarkkinoita.

5. korostaa, että digitaalisten sisämarkkinoiden kestävä menestys edellyttää, että kaikki kansalaiset pystyvät hyötymään siitä koko Euroopan unionin alueella.

6. tukee Euroopan komission ehdotusta vahvasta Digitaalinen Eurooppa -ohjelmasta, jonka on kuitenkin ulotuttava – ohjelman nojalla rahoitetun alueellisen digitaalisen innovaatiokeskuksen verkoston kautta – koko Euroopan unionin alueelle, jotta kaikilla olisi kohtuullinen mahdollisuus hyötyä tiedonvaihdosta, vertaisoppimisesta ja alueiden välisten kumppanuuksien kehittämisestä.

7. toteaa, että pääsy mukaan digitaaliseen talouteen ja aktiivinen osallistuminen siihen ovat avainasemassa menestyksekkään paikallisen ja alueellisen kehityksen kannalta tulevaisuudessa.

8. katsoo, että termi ”digitaalinen yhteenkuuluvuus” on tärkeä lisäulottuvuus EU:n perustamissopimuksessa määritellylle perinteiselle taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden käsitteelle. AK ehdottaakin avointa keskustelua digitalisaation tulevasta roolista ”yhteenkuuluvuuden” edistämiseksi Euroopan unionissa. Tavoitteena olisi vastata yhteiskunnallisiin haasteisiin, kuten väestörakenteen haasteisiin, ilmastonmuutokseen ja muuttuvaan työympäristöön, jättämättä ketään ja yhtäkään aluetta jälkeen muista ja edistäen samalla yrittäjyyttä.

9. suhtautuu myönteisesti komission käyttämään ilmiöpohjaiseen toimintatapaan, jolla pyritään valjastamaan tutkimus ja innovointi etsittäessä ratkaisuja maailmanlaajuisiin haasteisiin. Digitaaliteknologia on keskeinen tekijä EU:n jäsenvaltioiden pyrkiessä ratkaisemaan merkittäviä yhteiskunnallisia haasteita, joita paikallis- ja alueviranomaiset kohtaavat kaikkialla EU:ssa esimerkiksi ilmastonmuutoksen, väestörakenteen muutoksen ja työmarkkinamuutosten kaltaisilla aloilla.

10. painottaa erityisesti olemassa olevan ja kehitteillä olevan teknologian potentiaalia julkisella sektorilla, jotta voidaan vähentää hallinnollista rasitusta ja tuhlausta, nopeuttaa tehokkuushyötyjen kertymistä ja tarjota uusia ratkaisuja yhteiskunnallisiin haasteisiin.

11. tukee visiota Euroopasta, missä digitaaliteknologia, innovointi ja tekoäly voivat tarjota kaikille Euroopan kansalaisille kilpailukykyisiä työpaikkoja, parempaa terveyttä ja elämänlaatua, parempia julkisia palveluja ja pääsyn kansainvälisiin tietovirtoihin.

12. peräänkuuluttaa vahvaa eurooppalaista yhteistyötä kaikkien hallintotasojen välillä EU:ssa, jotta kaupungeissa ja yhteisöissä voitaisiin hyödyntää kansalaislähtöistä digitalisaatiota entistä paremmin, parantaen ja laajentaen sitä entisestään.

13. toteaa, että EU:n politiikan kannalta on olennaista investoida innovatiivisten ekosysteemien luomiseen ja tehostaa innovointia keskeisillä teknologian aloilla, kuten tekoäly, esineiden internet ja 5G paikallisella ja alueellisella tasolla kaikkialla EU:ssa, ja pitää asianomaisten EU:n rahastojen mukaisia alueellisia älykkään erikoistumisen strategioita keskeisenä mahdollisuutena tässä yhteydessä.

14. pitää tärkeänä, että alueilla olisi mahdollisuus arvioida nykyisten keskittymien tilanne suhteessa digitaali-innovaatiokeskittymille asetettaviin kriteereihin ja niiden tuleviin tehtäviin. Jotta pk-yritykset ja kunnat todella hyötyvät keskittymien osaamisesta, tulisi keskittymien ja niiden verkoston toimia tehokkaasti sekä pohjautua korkeatasoiseen asiantuntemukseen ja palveluun. Tavoitteen onnistumisen kannalta on tärkeää keskittymien alueellinen ja teemallinen kattavuus sekä yhteistyö alueen korkeakoulujen ja muiden oppilaitosten sekä alueellisten ekosysteemien kanssa.

15. korostaa, että digitaali-innovaatiokeskittymien verkostoa olisi edistettävä kaikkialla EU:ssa, jotta voidaan varmistaa, että kullakin NUTS 2 -tason alueella on yksi mainitunlainen keskittymä, joka on perustettu Digitaalinen Eurooppa -ohjelman tuella.

16. toteaa, että Euroopan vahvuus olisi kyetä tunnistamaan ja sovittamaan yhteen tekoälyn mahdollisuudet ja eettisyys. Euroopan arvopohja antaa hyvät mahdollisuudet demokratian ja ihmisoikeuksien sovittamiseen yhteen tekoälyn kanssa. Tekoälylle tarvitaan eettiset ohjeet ja juridiset reunaehdot.

17. korostaa, että alue- ja paikallisviranomaisten olisi osallistuttava laaja-alaiseen yhteistyöhön julkishallintojen yhteentoimivuuden ja julkisten palvelujen tuottamisen parantamiseksi. Rajatylittävien infrastruktuurien, yhteentoimivuuden ja yhteisten standardien kehittäminen muodostaa yhden niistä Digitaalinen Eurooppa -ohjelman elementeistä, joilla voidaan tuottaa aitoa eurooppalaista lisäarvoa. Laajojen eurooppalaisten, kansallisten ja alueellisten infrastruktuurien yhteenliittämistä olisi jatkettava. Tässä tarkoituksessa komitea kehottaa jatkamaan ISA2-ohjelmaa (yhteentoimivuusratkaisut eurooppalaisille julkishallinnoille) vuoden 2020 jälkeen.

Paikallis- ja alueviranomaisten vaikutusvallan kehittäminen

18. muistuttaa, että kaupunkien ja alueiden – kaikkialla Euroopassa ja kaiken kokoisten – on oltava osa eurooppalaista digitaalimuutosta. Alueiden ja kuntien on tehtävä hallinnollista uudelleenarviointia, teknistä infrastruktuuria, palveluja ja tietopolitiikkaa koskevia päätöksiä. Digitaalinen Eurooppa -ohjelman tulee kohdistaa pitkälle viedyn digitaalisen osaamisen alakohtaisia koulutusohjelmia alue- ja paikallishallinnon työntekijöille.

19. kannattaa Eurocities-järjestön aloitetta antaa otsikolla ”Collaborate, Empower, Sustain” julkilausuma, joka koskee voimien yhdistämistä, jotta voidaan edistää digitalisaatiokehitystä Euroopan kaupungeissa ja yhteisöissä, millä pyritään vaalimaan vahvaa eurooppalaista yhteistyötä kaikkien hallintotasojen välillä EU:ssa, jotta kaupungeissa ja yhteisöissä voitaisiin hyödyntää kansalaislähtöistä digitalisaatiota entistä paremmin, vahvistaen ja laajentaen sitä entisestään.

20. jakaa Eurocities-järjestön käsityksen siitä, että kaupungit ja yhteisöt ovat oivallisin tapa testata digitaalisia ratkaisuja, jotta pystytään varmistamaan sidosryhmien koordinoitu osallistuminen ja aktiivinen kansalaisten osallistaminen.

21. kehottaa paikallis- ja alueviranomaisia edistämään kaikkien hallintotasojen ja teollisuuden, työnantajien ja ammattijärjestöjen välistä vuoropuhelua työoloista ja -ehdoista sekä työntekijöiden oikeuksista yhä digitaalisemmaksi muuttuvassa työympäristössä ja tarkastelemaan uudelleen EU:n jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikkaa siten, että se vastaa uusimpia teknologian aiheuttamia haasteita.

22. toteaa, että luonnonvarojen riittävyys ja hiilijalanjäljen pienentäminen ovat oleellisia tekijöitä kestävän kehityksen kannalta. Kestävää kehitystä on mahdollista vauhdittaa digitalisaation avulla ja ottamalla käyttöön älykkäitä ratkaisuja yritystoiminnassa, päivittäisessä elämässä ja julkisissa palveluissa, erityisesti liikenteen ja energiatehokkuuden saralla.

23. kehottaa alue- ja paikallistason toimijoita käyttämään mahdollisimman paljon avoimen lähdekoodin lisenssejä. Paikallishallinnon omiin tarpeisiin teettämät ohjelmistot ja ohjelmistokomponentit tulisi lähtökohtaisesti tuottaa sellaisen ohjelmistolisenssin alaisuudessa, että tilaajalla on oikeus halunsa ja tarpeidensa mukaan muokata, kehittää ja jakaa tuotetta joko itse tai siten, että tekijänä on kolmas taho. Tämä kannustaa ekosysteemien todellista syntymistä ja avointa, tietoon perustuvaa kilpailua. Lisäksi avoimen lähdekoodin projekteissa maksetut korvaukset menevät valtaosin alue- ja paikallistoimijoille eivätkä EU:n ulkopuolelle. Uudelleen käytettäviksi soveltuvilla ratkaisuilla lisätään luottamusta ja varmistetaan avoimuus, mikä mahdollistaa kansalaisten hyväksynnän.

24. korostaa, että yhteentoimivien julkisten palvelujen yhteydessä julkishallinnon käsittelemät digitaaliset tiedot voidaan laatia avointen eritelmien ja standardien mukaisesti ja asettaa saataville käyttöä ja uudelleenkäyttöä varten avoimena datana, ellei sovelleta erityisiä rajoituksia (esim. henkilötietojen suoja, luottamuksellisuus tai teollis- ja tekijänoikeudet) ( 2 ) . Komitea on tähän liittyen samaa mieltä tarpeesta huolehtia ”siitä, että avoimen lähdekoodin ohjelmistoilla on tasapuoliset toimintaedellytykset”, ja harkita ”avoimen lähdekoodin ohjelmistojen käyttöä aktiivisesti ja oikeudenmukaisesti, ottaen huomioon ratkaisun omistajuuden kokonaiskustannukset,” ( 3 ) ja asettaa samalla etusijalle avoimet eritelmät.

25. kannattaa viestintäverkkojen, sisältöjen ja teknologian pääosaston vuoden 2019 digitaalistrategian yhteydessä tekemää ehdotusta ”paikallistason DESI-indeksistä” täydentämään jo olemassa olevaa digitaalitalouden ja -yhteiskunnan indeksiä (Digital Economy and Society Index, DESI), joka tuotetaan vuosittain jäsenvaltiotasolla. Komitea suosittaa tiivistä yhteistyötä viestintäverkkojen, sisältöjen ja teknologian pääosaston, Euroopan alueiden komitean, Euroopan aluekehittämisen seurantaverkoston ESPONin sekä muiden aloitteiden ja elinten välillä mainitunlaisen indeksin kehittämiseksi, minkä jälkeen viestintäverkkojen, sisältöjen ja teknologian pääosasto laatii kyseisen indeksin vuosittain jäsenvaltiokohtaisen DESI-indeksin rinnalle.

26. pitää paikallistason DESI-indeksiä tärkeänä välineenä, jolla voidaan arvioida EU:n tulevien toimintapolitiikkojen alueellisia ja paikallisia vaikutuksia ja antaa ohjausta, jotta voidaan edistää entistä vahvempaa digitaalista osallisuutta ja määrittää digitaalisen eriarvoisuuden erityiset haasteet. AK korostaa, että paikallistason DESI-indeksi olisi hyödyllinen myös Euroopan kunnille ja alueille, jotta ne havaitsisivat yhteiset haasteet ja tuloksekkaat käytännöt ja edistäisivät vertaisoppimista ja yhteistyötä kuntien ja alueiden välillä.

27. ehdottaa WiFi4EU-aloitteesta saatujen myönteisten kokemusten perusteella, että olisi kehitettävä samantapaisia helppokäyttöisiä aloitteita, joista edunsaajille aiheutuva hallinnollinen rasitus on vähäinen. Paikallisella tasolla voitaisiin ottaa käyttöön vastaava digitaalisten tarkastusten tukijärjestelmä, jossa osallistuvat paikallisyhteisöt saavat tukipaketin, jonka turvin voidaan alustavasti arvioida digitaalisten palvelujen saatavuutta ja laatua yhteisössä, ja jotta arvioinnin tuottamia tuloksia voitaisiin sitten hyödyntää tietoon perustuvan keskustelun käymisessä paikallisvaltuustossa ja paikallisten asukkaiden kanssa. Näitä tarkastuskertomuksia olisi käytettävä myös opastukseksi yhteyden muodostamiseen muiden EU:n paikallisyhteisöjen vastaavanlaisiin aloitteisiin ja tarvittaessa EU:n lisätuen hankkimiseksi.

28. korostaa, että digitalisaation on perustuttava kestäväpohjaiseen, kilpailukykyiseen ja ihmislähtöiseen datavetoiseen talouteen EU:ssa ja että sen on nojauduttava tietojen laatuun ja siinä on kunnioitettava yksilön oikeuksia ja yksityisyyttä. EU:n tulee kehittää kokonaisvaltainen toimintatapa ja luoda puitteet tiedonhallinnalle – tarkastellen tietoa julkisena hyödykkeenä sekä demokratian ja paikallisen kehityksen lähteenä – ja ohjata dataa koskevia periaatteita epäjohdonmukaisuuteen ja hajanaisuuteen puuttumiseksi.

29. kehottaa vahvistamaan henkilötietojen suojaa ja käsittelemään erityisesti tietosuoja-asetuksen soveltamista yleistä etua koskevilla aloilla sekä korostaa tarvetta antaa eurooppalainen määritelmä aluetason yleistä etua koskevalle tiedolle.

30. korostaa, että on tärkeää tarkastella kysymystä, joka liittyy tietoon itsessään, tiedon rooliin tekoälyn yhteydessä sekä paikallis- ja alueviranomaisten tapaan käsitellä tietoja. Komitea voisi tukea tätä helpottamalla parhaiden käytäntöjen vaihtoa ja pohtimalla syvemmin, miten paikallis- ja aluehallinnot käsittelevät henkilötietoja ja julkisen sektorin tietoja. AK korostaa myös avoimen datan roolia digitaalisten innovaatioiden levittämisessä alueille, demokraattisena vastapuolena sekä kansalaisten osallistumisen elvyttämisessä. Samalla AK kehottaa pohtimaan vakavasti datan liikkuvuuden periaatteita, kun otetaan huomioon yleistä etua koskevien tietojen suojeluun ja datasuvereniteettiin liittyvät haasteet suhteessa digitaalialan jätteihin.

Huomio kansalaisiin

31. kehottaa kaikkia hallinnon tasoja työskentelemään kansalaisten osallistumisen ja heidän vaikutusmahdollisuuksiensa lisäämiseksi digitalisaation yhteydessä ja antaakseen heille mahdollisuuden osallistua uusien digitaalisten ratkaisujen yhdessä luomiseen, jotta pystytään vastaamaan erilaisiin kansalaisten tarpeisiin erityisesti älykkäämpien kaupunkien ja yhteisöhankkeiden yhteydessä. Teknologialähtöisen tuotekehityksen sijaan huomiota tulisi kiinnittää ihmislähtöisten menetelmien, palvelujen ja tuotteiden kehittämiseen, mukaan lukien käyttäjäkeskeinen suunnittelu, eri toimijoiden yhteinen kehitystyö ja nopea pilotointi.

32. painottaa, että digitalisaatiossa on kyse luottamuksesta, jota ilman ei pystytä kehittämään julkisia sähköisiä palveluja tai tarjoamaan kuluttajille tarpeellista suojaa.

33. korostaa tarvetta kehittää paikallistasolla julkishallinnon valmiuksia, jotta pystytään vastaamaan digitaalisiin haasteisiin ja lisäämään paikallisviranomaisten itsemääräämisoikeutta suhteessa digitaalialan jätteihin. Julkisten ja kansalaisyhteiskunnan alustojen luominen paikallistasolla muun muassa digitaalialan koulutuksen tarjoamista varten on askel oikeaan suuntaan.

34. huomauttaa, että vaikka digitaaliteknologia avaa kansalaisille uusia mahdollisuuksia pitää yhteyttä ja levittää tietoa, se on tuonut mukanaan myös uusia riskejä. Näihin lukeutuvat kyberhyökkäykset ja petokset, tietovarkaudet, kansalaisvapauksiin ja julkisiin toimiin kohdistuvat uhat etenkin paikallistasolla ja yritykset horjuttaa demokratioitamme. On ratkaisevan tärkeää investoida kyberturvallisuuteen, sillä luottamus ja tietoisuus muodostavat perustan rakennettaessa digitaalista Eurooppaa kaikille.

35. korostaa tekoälyn lukutaidon tärkeyttä, jotta kansalaisilla on mahdollisuus osallistua tekoälyyn liittyvään yhteiskunnalliseen keskusteluun ja arvioida esitettyjä väitteitä kriittisesti.

36. korostaa kuluttajansuojan merkitystä digitaalisten palveluiden osalta. Voimassa olevien sääntöjen noudattamisen valvonta ja niiden tuntemus voivat parantaa kansalaisten oikeussuojan toteutumista ja lisätä heidän luottamustaan sähköisen kaupankäynnin alaan. Esimerkiksi suunnitteilla olevan digitaalisia palveluja koskevan lainsäädännön (Digital Services Act) tulee tuoda helpotusta tilanteeseen.

37. muistuttaa, että vuonna 2017 EU:n väestöstä 43 prosentilla ei ollut riittävästi digitaalisia taitoja ( 4 ) ja vain joka viides yrityksistä ilmoitti tarjonneensa tieto- ja viestintätekniikan koulutusta henkilökunnallensa ( 5 ) . Alueiden komitea korostaa, että paikallisten ja alueellisten toimijoiden tulisi varmistaa, että digitaalisia taitoja kehitetään systemaattisesti kaikilla kouluasteilla varhaiskasvatuksesta aina ammatilliseen tai tieteelliseen tutkintoon johtavaan koulutukseen sekä olennaisena osana elinikäistä oppimista hyödyntämällä European Digital Competence Framework for Citizens (DigComp) -viitekehystä ja muita vastaavia digitaalisen osaamisen viitekehyksiä. Komitea korostaa, että digitaalisella koulutuksella on kehitettävä myös kriittistä ajattelua, jotta digitaaliteknologian käyttäjät pystyvät käyttämään sisältöä aktiivisemmin ja suhtautumaan järkevästi digitaaliteknologian sosiaalisiin käyttötarkoituksiin.

38. kehottaa jakamaan hyviä käytänteitä digitaalisten taitojen kehittämiseksi formaalin koulutuksen ulkopuolella erityisesti haavoittuvien väestöryhmien osalta mm. hyödyntämällä entistä paremmin digitaalisia taitoja edistäviä aloitteita, kuten Euroopan koodiviikkoa, Safer Internet Day -aloitetta, National Digital Skills and Jobs Coalition -aloitetta ja Europass CV -välinettä.

39. korostaa, että digitalisaatio muuttaa työtapoja, työn sisältöä ja ammatteja sekä väistämättä tekee joistakin työpaikoista tarpeettomia, mikä edellyttää julkiselta sektorilta ja yrityksiltä kykyä uudistua ja uudelleenkouluttaa työvoimaa. Tarvitaan erilaisia toimenpiteitä ja mekanismeja, joilla työelämässä olevien ihmisten osaamista voidaan parantaa jatkuvasti.

40. painottaa, että tavoitettavien julkisten verkkopalveluiden ja mobiilisovellusten on oltava sellaisia, että niitä voivat käyttää kaikenlaiset käyttäjät kaikissa tilanteissa myös erilaisista vammoista tai toimintarajoitteista huolimatta. Saavutettavuutta koskeva direktiivi on pantava täytäntöön viipymättä.

41. muistuttaa, että digitalisaatio parantaa julkisten palvelujen saatavuutta niille, jotka voivat ja haluavat käyttää internetiä. Samalla digitalisaatio voi osoittautua haasteelliseksi niille, jotka tarvitsevat digitaalisia palveluja eniten, mikä lisää digitaalisen eriarvoisuuden riskiä. Paikallisviranomaisten olisi näin ollen seurattava digitaalisen eriarvoisuuden kehitystä ja etsittävä keinoja digitaalisen syrjäytymisen torjumiseksi.

42. edellyttää, että sukupuolinäkökulma sisällytetään kaikkiin digitaalialan toimenpiteisiin. Komitea toivottaa tervetulleeksi Digital4Her-julistuksen tyyppiset aloitteet, joilla edistetään naisten sijoittumista teknologia-aloille.

Infrastruktuuri

43. korostaa, että jokaisella unionin kansalaisella on oikeus liitettävyyteen, joka mahdollistaa heidän osallistumisensa digitaaliseen yhteiskuntaan ja tarjoaa pääsyn hyödyntämään digitaalisia palveluita. Juurrutettu ja kaikkialle ulottuva digitaalinen infrastruktuuri antaa kaikille mahdollisuuden hyötyä digitaalisesta aikakaudesta, sijainnistaan riippumatta. EU:n politiikalla olisi tulevaisuudessa pyrittävä alentamaan laajakaistaverkkojen käyttöönottoon ja käyttöön liittyviä kustannuksia paikallisyhteisöjen alueilla niiden koosta ja asukastiheydestä riippumatta.

44. korostaa digitaalisen infrastruktuurin käyttöönoton vaikeutta syrjäisimmillä alueilla niiden rajoitteista ja etäisyydestä Manner-Eurooppaan johtuen. Komitea painottaakin, että on varmistettava, että näillä alueilla on Euroopan muiden alueiden tavoin, syrjäiset alueet mukaan luettuina, täysi oikeus liitettävyyteen.

45. painottaa, että digitaaliset palvelut ja sähköinen asiointi edellyttävät nopeita ja häiriöttömiä laajakaistayhteyksiä, joiden tulisi olla saatavilla myös alueilla, missä senhetkiset kaupalliset edellytykset eivät tue yhteyksien rakentamista. Kuituverkkojen rakentamisessa tulee suosia ns. Open Access -mallia, jossa verkon omistaja, esimerkiksi seudullinen osuuskunta, päästää kaikki halukkaat operaattorit tarjoamaan palveluitaan loppukäyttäjille. Olemassa olevat optiset kuituverkot tulisi avata kilpailulle.

46. pitää myönteisenä Digitaalinen Eurooppa -ohjelman investointeja kehittyneeseen suuren kapasiteetin digitaaliseen infrastruktuuriin, kuten 5G-verkkoihin, joita tarvitaan digitaalisten palveluiden ja teknologioiden käyttöönoton mahdollistamiseksi kaikkialla Euroopassa. Komitea katsoo, että laajakaistalla on tässä yhteydessä ratkaiseva rooli innovatiivisten ja kilpailukykyisten digitaalipalvelujen kehittämisessä edellyttäen, että 5G:n nopea standardointi voi varmistaa televiestintäverkkojen yhteentoimivuuden.

47. korostaa, että Euroopassa tarvitaan luotettavia nopeita datayhteyksiä, jotta voidaan paitsi tukea digitaalisia palveluja ja datavetoista taloutta myös hyödyntää kehittyneiden teknologioiden tarjoamia mahdollisuuksia kaikilta osin automaation ja älykkään maatalouden kaltaisilla aloilla. Älykkäiden ja yhteentoimivien järjestelmien ja palvelujen viestintäteknologian alalla olisi tuettava teknologianeutraaliuden periaatteita.

Rahoitus ja synergia EU:n muiden toimintapolitiikkojen kanssa

48. odottaa, että uudessa Digitaalinen Eurooppa -ohjelmassa varataan riittävästi varoja osaamiseen, suurteholaskentaan, innovointikeskittymiin ja tekoälyteknologian omaksumisen vauhdittamiseen.

49. ehdottaa, että Digitaalinen Eurooppa -ohjelmaa toteutetaan sellaisten laajojen alueellisten digitaali-innovointikeskittymäverkostojen kautta, joita rahoitetaan ohjelmasta ja jotka sisällytetään voimakkaan alueellisiin digitaalistrategioihin, jotka tavoittavat kaikki yhteiskunnan osat (ja joita rahoitetaan Euroopan rakenne- ja investointirahastojen ohjelmista).

50. pitää tärkeänä, että Digitaalinen Eurooppa -ohjelma ja muut Euroopan digitaalisia toimenpiteitä sisältävät ohjelmat, kuten Horisontti Eurooppa, Verkkojen Eurooppa ja ESR+, muodostavat mahdollisimman selkeän ja toisiaan täydentävän kokonaisuuden samalla välttäen päällekkäisyyksiä ja tavoitellen synergioita.

Bryssel 9. lokakuuta 2019. Euroopan alueiden komitean puheenjohtaja Karl-Heinz LAMBERTZ

(1) COR-2019-03082-00-00-TCD-TRA.

(2) New European Interoperability Framework – Promoting seamless services and data flows for European public administrations (https://ec.europa.eu/isa2/sites/isa/files/eif_brochure_final.pdf).

(3) Mt.

(4) DESI 2019.

(5) Enterprises providing training to their personnel to develop their ICT skills, 2017.