/* KOM/2011/0462 lopullinen */ KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLEEurooppalaisesta alueellisen yhteistyön yhtymästä (EAYY) annetun asetuksen (EY) N:o 1082/2006 soveltaminen





KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE Eurooppalaisesta alueellisen yhteistyön yhtymästä (EAYY) annetun asetuksen (EY) N:o 1082/2006 soveltaminen JOHDANTO Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 175 artikla[1], erityisesti sen kolmas alakohta[2], on oikeusperusta eurooppalaisesta alueellisen yhteistyön yhtymästä (EAYY) 5 päivänä heinäkuuta 2006 annetulle Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukselle (EY) N:o 1082/2006[3], jäljempänä ’EAYY-asetus’, joka tuli voimaan 1. elokuuta 2006 ja jota on sovellettu täysimääräisesti 1. elokuuta 2007 lähtien. Se avasi uusia näkymiä yhteistyöhön ja teki mahdolliseksi luoda uusi eurooppalainen väline, joka tarjoaa oikeudellisen rakenteen eri maiden kansallisten, alueellisten ja paikallisten viranomaisten ja muiden julkisoikeudellisten laitosten yhteistyön parantamiseen erityisesti eurooppalaisen alueellisen yhteistyön koheesiopolitiikan tavoitteen mukaisesti. EAYY-välineen tarkoituksena on lisätä unionin yhteenkuuluvuutta helpottamalla alueellista yhteistyötä ja vähentämällä siihen liittyviä käytännön vaikeuksia. Tätä varten voidaan perustaa oikeushenkilö, jolla voidaan lisätä yhteistyöaloitteiden oikeusvarmuutta ja vakautta. Tällä asiakirjalla komissio täyttää velvollisuutensa toimittaa viimeistään 1. elokuuta 2011 Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomus asetuksen soveltamisesta sekä tehdä tarvittaessa muutosehdotuksia (17 artikla). Huomautus: kaikki tässä mainitut artiklat ovat EAYY-asetuksesta, jollei toisin mainita. EAYY-VÄLINEEN TARKOITUS Kansallisissa lainsäädännöissä ja menettelyissä on eroavaisuuksia, ja yhteisön maa- ja merirajojen lukumäärä on kasvanut vuosien 2004 ja 2007 laajentumisten seurauksena. Näiden seikkojen vuoksi jäsenvaltioilla, erityisesti alue- ja paikallisviranomaisilla, on ollut merkittäviä ongelmia alueellista yhteistyötä koskevien ohjelmien toteuttamisessa. Euroopan unionissa toteutettavan yhteistyön olemassa olevat välineet, kuten eurooppalainen taloudellinen etuyhtymä (ETEY), on tarkoitettu ensi sijassa taloudellisten toimijoiden väliseen yhteistyöhön[4], ei niinkään julkisten viranomaisten yhteistyöhön. Euroopan neuvoston alue- ja paikallisviranomaisille esittämiä rajat ylittävän yhteistyön rakenteita ei ole myöskään vahvistettu kaikkialla Euroopan unionissa. Tätä taustaa vasten EAYY luotiin Euroopan laajuiseksi oikeudelliseksi välineeksi, joka edistää kansalliset rajat ylittävää yhteistyötä tarjoamalla suoraan sovellettavan ja kestävän pohjan Euroopan laajuiselle toiminnalle. Kaikki jäsenvaltiot panevat EAYY-asetuksen täysimääräisesti täytäntöön. Euroopan alueellisen yhteistyön yhtymän perustaminen on vapaaehtoista, ja EAYY-asetus ei estä instituutioita valitsemasta vapaasti muita alueellisen yhteistyön muotoja tai toimintamalleja, joilla voi olla oikeushenkilön asema, mutta se ei ole pakollista. EAYY:n kehittämisen tausta-ajatuksena oli tehdä alueellisesta yhteistyöstä strategisempaa, mutta samalla myös joustavampaa ja yksinkertaisempaa. EAYY:n tavoitteena on vähentää ongelmia, joita jäsenvaltioilla, erityisesti alue- ja paikallisviranomaisilla, on ollut alueellista yhteistyötä koskevien toimien toteuttamisessa ja hallinnoinnissa toisistaan poikkeavien kansallisten lainsäädäntöjen ja menettelyjen mukaisesti. EAYY-ASETUKSEN SOVELTAMINEN Kerätäkseen tarvittavaa tietoa EAYY:n soveltamisesta käytännössä Euroopan komission aluepolitiikan pääosasto on järjestänyt epävirallisen kokouksen jäsenvaltioiden asiantuntijoiden kanssa (tulevaa koheesiopolitiikkaa valmisteleva korkean tason ryhmä), tavannut Euroopan parlamentin edustajia ja tehnyt erityisesti tiivistä yhteistyötä alueiden komitean kanssa. Euroopan komissio ja alueiden komitea on yhdessä Euroopan unionin neuvoston vuosien 2010–2011 puheenjohtajamaiden (Espanja, Belgia ja Unkari) sekä Interact-ohjelmavastaavien kanssa kuullut laajalti jäsenvaltioita, alue- ja paikallisviranomaisia ja muita sidosryhmiä EAYY-välineen toiminnasta ja sen tuomasta lisäarvosta.[5] EU:n toimielinten ja neuvoa-antavien elinten rooli Euroopan komissio Komissio on jatkuvasti korostanut tehokkaan hallinnon merkitystä alueellisen yhteenkuuluvuuden varmistamisessa.[6] Komissio on lisäksi osallistunut aktiivisesti neuvoston puheenjohtajamaiden, alueiden komitean, EAYY:iden ja muiden sidosryhmien järjestämiin konferensseihin ja neuvotteluihin. Komissio tarjoaa aktiivista tukea sekä suoraan konferenssien ja verkostoitumistapahtumien muodossa ja ottamalla suoraan yhteyttä joihinkin jäsenvaltioihin ja sidosryhmiin että eurooppalaisesta alueellisesta yhteistyöstä saatujen kokemusten vaihtoon tarkoitetun Interact-ohjelman kautta. Eurooppalaisen alueellisen yhteistyön yhtymistä keskustellaan nykyään myös säännöllisesti komission ja alueiden komitean vuosittain järjestämillä avoimien ovien päivillä. Euroopan parlamentti Euroopan parlamentti on osoittanut suurta kiinnostusta alueellisen yhteistyön yhtymiä kohtaan. Sen oma-aloitteinen kertomus ”Tavoite 3: Alueellisen yhteistyön haaste – rajat ylittävän, valtioiden välisen ja alueiden välisen yhteistyön tuleva toimintaohjelma”[7] hyväksyttiin vuonna 2011. Kertomuksessa todetaan yhtymien osalta, että ”väline on toimiva” ja että “sen avulla on vastattu alue- ja paikallisviranomaisten tarpeisiin, jotka liittyvät rahoituksen osalta jäsennettyyn yhteistyöhön, oikeudelliseen asemaan ja monitasohallintoon […]”. Myös esimerkiksi urheilusta[8] ja terveydenhuollosta[9] laadituissa alakohtaisissa kertomuksissa kannustetaan edistämään ja käyttämään alueellisen yhteistyön yhtymiä rajat ylittävässä, valtioiden välisessä ja alueiden välisessä yhteistyössä. Alueiden komitea Alueiden komitea määritetään perussopimuksessa komission tärkeimmäksi kumppaniksi, erityisesti rajat ylittävää yhteistyötä koskevissa asioissa. Komitea antoi vuosina 2008[10] ja 2011[11] lausunnot, joissa se vahvisti kannattavansa alueellisen yhteistyön yhtymiä, mutta kaipasi lainsäädännöllisiä muutoksia niiden perustamisen ja toiminnan helpottamiseksi. Se katsoo lisäksi, että ”EAYY:t tarjoavat myös mielenkiintoisia mahdollisuuksia monitasoisen hallinnon koekenttinä”. EAYY-asetuksen täytäntöönpano jäsenvaltioissa Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet EAYY-asetuksen tehokkaan täytäntöönpanon varmistamiseksi. Määräaika päättyi 1. elokuuta 2007. Tämän kertomuksen liitteenä olevassa komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa on tarkempaa tietoa jäsenvaltioiden komissiolle lähettämistä tiedoista.[12] Kaikki jäsenvaltiot ovat nyt ilmoittaneet komissiolle toteutetuista tai toteutettavista toimenpiteistä, joilla kansallinen lainsäädäntö saatetaan vastaamaan asetuksen säännöksiä, mutta muutama jäsenvaltion ilmoitus tuli huomattavan myöhässä. Tällaiset viiveet ovat usein osaltaan vaikeuttaneet yksittäisten alueellisen yhteistyön yhtymiä koskevien ehdotusten hyväksymistä. EAYY:iden määrä ja toimiala Asetuksen 5 artiklan mukaan ”jäsenten on ilmoitettava kyseisille jäsenvaltioille ja alueiden komitealle sopimuksesta sekä perussäännön rekisteröimisestä ja/tai julkaisemisesta”. Alueiden komitea voi näin ollen pitää epävirallista rekisteriä EAYY:istä: Perustetut EAYY:t (31. maaliskuuta 2011) [13] Vuosi | Perustetut EAYY:t | Kokonaismäärä | 2008 | 4 | 4 | 2009 | 6 | 10 | 2010 | 6 | 16 | Valmisteilla | 21 | Asetuksen 7 artiklassa todetaan, että ”EAYY toimii sille annettujen tehtävien puitteissa. Tehtävät rajoittuvat alueellisen yhteistyön helpottamiseen ja edistämiseen taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden lujittamiseksi”. ”EAYY:n tehtäviin kuuluu pääasiassa ainoastaan [koheesiopolitiikan kautta] osarahoitettujen alueellisen yhteistyön ohjelmien tai hankkeiden täytäntöönpano. EAYY voi toteuttaa muita erityisiä jäsentensä välisiä alueellisen yhteistyön toimia […], riippumatta siitä, osallistuuko yhteisö niiden rahoitukseen.” EAYY-asetuksen lisäksi myös asetuksen (EY) N:o 1080/2006 (EAKR-asetus)[14] 18 artiklassa todetaan, että ”Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitteen mukaiseen toimenpideohjelmaan osallistuvat jäsenvaltiot voivat käyttää [eurooppalaista alueellisen yhteistyön yhtymää] antamalla sille vastuun toimenpideohjelman hallinnoinnista uskomalla sille hallintoviranomaisen ja yhteisen teknisen sihteeristön tehtävät”. Vuoden 2011 maaliskuun 31. päivään mennessä perustetuista 16:sta eurooppalaisesta alueellisen yhteistyön yhtymästä yksi on perustettu nimenomaan toteuttamaan ja hallinnoimaan erästä Euroopan alueellisen yhteistyön ohjelmaa, yksi pääasiassa toteuttamaan koheesiopolitiikan kautta rahoitettua hanketta, ja loput liittyvät alueellisen yhteistyön muihin toimiin, joihin voi kuulua myös Euroopan alueellisen yhteistyön kautta rahoitettuja hankkeita.[15] EAYY KÄYTÄNNÖSSÄ Syyt EAYY:n perustamiseen ja kehittämiseen EAYY:n kautta paikallis- ja alueviranomaiset ja kansalliset viranomaiset sekä muut julkiset elimet voivat yhdenmukaistaa yhteistyötään. EAYY-asetus on virallinen toimintakehys olemassa oleville yhteistyömuodoille. Se lisää oikeusvarmuutta, toimintaperustan virallisuutta ja institutionaalisen rakenteen vakautta. EAYY edistää jäsenvaltioiden ja muiden julkisten viranomaisten välistä vuoropuhelua, ja se soveltuu pitkäaikaiseen alueelliseen yhteistyöhön. EAYY-asetus on väline, jonka avulla voidaan luoda laajoja kumppanuuksia sekä todellisia rajat ylittäviä toimintavalmiuksia ja useita erilaisia toimia kaikkien kolmen yhteistyömuodon eli rajat ylittävän, valtioiden välisen ja alueiden välisen yhteistyön alalla. Se yksinkertaistaa tähän asti erittäin epäyhtenäiset EU:ssa harjoitettavaa rajat ylittävää yhteistyötä koskevat oikeudelliset puitteet ja tarjoaa sopivan oikeudellisen kehyksen valtioiden välistä ja alueiden välistä yhteistyötä varten[16], vaikka yksittäisiä tehtäviä varten onkin löydettävä tapauskohtaisia virallisia tai epävirallisia ratkaisuja. Syy EAYY:n perustamiselle on usein halu luoda näkyvä ja pysyvä rakenne rajat ylittävää tai alueellista yhteistyötä varten, laatia yhteisiä kasvustrategioita, saada aikaan mittakaavaetuja ja hallinnoida yhteishankkeita, infrastruktuuria tai ympäristövaroja. Jäsenvaltioiden, alue- ja paikallisviranomaisten ja alueellisen yhteistyön yhtymien laatimista kertomuksista ilmenee, että EAYY:n perustaminen riippuu usein siitä, millaisia kokemuksia kumppaneilla on aiemmasta yhteistyöstä. Kumppanit ovat korostaneet, että EAYY:t on perustettu vastaamaan paremmin yhteistyön tuomiin haasteisiin: yhteisymmärrykseen pääseminen EAYY:n roolista ja tehtävistä on tärkeä osa prosessia. Jotkin alueellisen yhteistyön yhtymät aikovat lisätä jäsentensä määrää, joten EAYY:n luominen ei ehkä olekaan yksittäinen tapahtuma, vaan osa jatkuvaa prosessia. EAYY-asetuksen soveltamisen käytännön ongelmat Sidosryhmien kuulemisten perusteella on yksilöity useita EAYY-asetuksen soveltamiseen liittyviä ongelmia, joita on sekä EAYY:n perustamisessa että sen toiminnassa. Olemassa olevat alueellisen yhteistyön yhtymät ovat suhtautuneet myönteisesti välineeseen, mutta läheskään kaikkia sen mahdollisuuksia ei ole vielä hyödynnetty. Kuten edellä todetaan, kansallisten säännösten hyväksymisen viivästyminen on merkinnyt, että kun säännökset on saatu hyväksyttyä, alueellisen yhteistyön ohjelmat ovat jo olleet valmiina ja niiden toteuttamisjärjestelmiä koskevat päätökset on jo tehty. EAYY-välineen tuoreus on myös voinut olla syynä sille, että jäsenvaltiot ja hallintoviranomaiset eivät ole halunneet korottaa sitä viralliseen asemaan yhteistyöohjelmia toteuttaessaan. Merkittävimpänä kielteisenä tekijänä EAYY:n perustamisessa pidetään sitä, että menettelyt ovat aikaa vieviä ja monimutkaisia. Jotkin EAYY:t ovat valittaneet, että pyydettäessä käytännön tietoa tai haettaessa tukea kansalliset viranomaiset ja komission yksiköt eivät tunne välinettä riittävästi. Näyttää siltä, EAYY:N perustamishakemuksia koskevien päätösten tekemiseen jäsenvaltioille annetun kolmen kuukauden määräajan noudattaminen on pikemminkin poikkeus kuin 4 artiklan mukainen yleissääntö. 4.2.1 EAYY:n perustaminen EAYY:n perustamisprosessiin liittyvät oikeudelliset ongelmat, jotka aiheutuvat enimmäkseen eri kansallisten säännösten välillä havaitusta yhteensopimattomuudesta ja jäsenvaltioiden välisen koordinoinnin puutteesta, ovat yksi merkittävimmistä esteistä, joiden vuoksi sidosryhmät eivät halua perustaa alueellisen yhteistyön yhtymiä. Rajat ylittävien rakenteiden, paikallis- ja alueviranomaisten sekä niihin liittyvien yhteisöjä moninaisuus tuo ilmi EAYY:n kaltaisen välineen tarpeellisuuden. Moninaisuudesta aiheutuu kuitenkin myös suuria vaikeuksia sovellettaessa yhtä mallia, jossa huomioidaan kaikki eri rajoitteet. Eräs yhtymien perustamista rajoittava seikka on paikallis- ja aluetason yksikköjen asemien erot eri jäsenvaltioissa. Tehtävät, jotka voivat kuulua rajan toisella puolella alue- tai paikallisviranomaisten toimialaan, voivat olla vastakkaisella puolella rajaa kansallisten viranomaisten vastuualuetta. Toiseksi jäsenvaltiot voivat EAYY-asetuksen mukaan tehdä erilaisia päätöksiä kansallisessa täytäntöönpanoprosessissa, mistä aiheutuu eroja vastuun mahdolliseen rajoittamiseen liittyvissä kysymyksissä. Kahden naapurimaan järjestelmät voivat olla erilaisia. EAYY-asetuksesta neuvoteltaessa jotkin jäsenvaltiot ilmoittivat, että niiden kansallisen lainsäädännön mukaan paikallisviranomaiset eivät voi olla jäseninä sellaisessa oikeushenkilössä, jonka vastuuta ei ole rajoitettu, minkä vuoksi oli tarpeen säätää se, mitä 12 artiklassa sanotaan. Kolmas olemassa olevien ja tulevien yhtymien kannalta tärkeä asia on kolmansien maiden ja niiden alue- ja paikallisviranomaisten jäsenyys. Asetuksen 3 artiklassa täsmennetään, että EAYY:n jäsenten on oltava jäsenvaltioita, alue- tai paikallisviranomaisia tai julkisoikeudellisia laitoksia tai niihin kuuluvia yhteisöjä vähintään kahdesta jäsenvaltiosta. On kuitenkin monia tapauksia, joissa jäsenet tai tulevat jäsenet toivoisivat, että kolmannesta maasta voitaisiin kelpuuttaa jäseniä tai että yhden jäsenvaltion ja kolmannen maan alue- tai paikallisviranomaiset voisivat jopa perustaa keskenään EAYY:n. Tästä on keskusteltava poliittisella tasolla, ja jälkimmäisessä tapauksessa on myös pohdittava, mikä olisi jäsenvaltion ja kolmannen maan muodostaman EAYY:n oikeusperusta. Tietyt esille tuodut vaikeudet johtunevat siitä, että EAYY-asetuksen kaikkia kohtia ei tunneta kovin hyvin. Epäselvyyttä on ollut esimerkiksi siitä, mitä tulisi määrittää EAYY:n perustamissopimuksessa ja mitä tulisi sisällyttää sen perussääntöön. Toimintaa on rajoittanut myös harhaluulo, että yksityiset tahot eivät voisi osallistua EAYY:n toimintaan. Tosiasiassa EAYY:n jäseniksi voidaan ottaa hankintayksikköinä julkisia hankintoja tekeviä yksityisiä tahoja (3 artiklan 1 kohdan d alakohta). Tätä mahdollisuutta on kuitenkin pyydetty laajentamaan entisestään. Jotkin sidosryhmät ovat myös kertoneet EAYY:n julkistamismenettelyyn liittyvistä viiveistä ja ilmaisseet, että ilmoitusmenettelyä olisi syytä selkeyttää ja parantaa. 4.2.2 EAYY:n toiminta Lähes kaikki olemassa olevat EAYY:t ovat ilmoittaneet, että kun niiden perustamiseen liittyvät hankaluudet on voitettu, yhteistyön edut ovat ilmeisiä. Perustamalla sellainen oikeushenkilö, jolla on valtuuksia toimia rajan molemmilla puolilla, voidaan järkeistää huomattavasti julkisen liikenteen ja yleishyödyllisten palvelujen tarjoamista tai integroidun aluekehitysstrategian luomista Eurooppa 2020 -strategian mukaan. EAYY:n olemassaolo ei kuitenkaan poista kaikkia rajat ylittävään toimintaan liittyviä ongelmia. Eri jäsenvaltiot tai jopa saman jäsenvaltion eri viranomaiset saattavat tulkita säännöksiä eri tavalla ja luoda toisistaan poikkeavia käytänteitä. Yksi sidosryhmien esiintuoma merkittävä ongelma on henkilöstön työsopimukset, vaikka 9 artiklan 2 kohdan d alakohdassa säädetäänkin, että EAYY:n perussäännön on käsitettävä EAYY:n toimintaa koskevat järjestelyt, erityisesti henkilöstöhallinnon osalta, työhönottoa koskevat menettelyt ja työsopimusten luonne. Sen vuoksi komissio katsoo, että perussäännössä voitaisiin määrittää laki, jota sovelletaan työsopimuksiin, kuten sääntömääräisen kotipaikan laki tai EAYY:n muiden sääntömääräisten elinten sijainti- ja toimipaikan laki. Muussa tapauksessa sovelletaan EAYY-asetuksen 2 artiklan toista kohtaa, jonka mukaan jos yhteisön oikeuden tai kansainvälisen yksityisoikeuden perusteella on tarpeen määrittää EAYY:n toimiin sovellettava lainsäädäntö, EAYY:ää kohdellaan sen jäsenvaltion yhteisönä, jossa sillä on kotipaikka. Sen enempää EAYY-asetuksesta kuin asianomaisista EU-direktiiveistäkään ei löydy ratkaisua tilanteeseen, jossa EAYY:n kaltainen julkinen elin hankkii hankintaviranomaisena urakoita tai palveluja toisesta valtiosta kuin siitä, johon se on rekisteröity. Olemassa olevan EAYY:n on kuitenkin tehtävä hankintoja useammassa kuin yhdessä jäsenvaltiossa, sillä EAYY:n toiminta kattaa useamman maan. On pyydetty, että tästä sisällytettäisiin säännöksiä EAYY-asetukseen. EAYY:n näkyvyyden parantaminen edistäisi yhtymien mahdollisuuksia tukea verkostoitumista ja kokemusten vaihtoa. Komission yksiköt eivät aina ole tunnustaneet yhtymiä oikeutetuiksi osallistumaan esimerkiksi ehdotuspyyntöihin. Myöskään kansalliset julkishallinnon viranomaiset eivät aina ole olleet tietoisia yhtymistä ja niiden mahdollisuuksista ja oikeudellisesta asemasta. EAYY:n perustamisen vaatima pitkä menettely ei kannusta muokkaamaan sopimusta tai perussääntöä, vaikka muuttuneet olosuhteet vaatisivatkin sitä. Nykyisessä EAYY-asetuksessa ei kuitenkaan anneta mahdollisuutta tehdä yksinkertaisemmalla tavalla muutoksia sopimukseen ja perussääntöön, mitä tarvittaisiin erityisesti uusien jäsenten hyväksymiseksi olemassa olevan EAYY:n jäseneksi. 4.3 Esimerkkejä olemassa olevista yhtymistä Alueellisen yhteistyön yhtymien nykyinen toiminta on hyvin laaja-alaista. Se ulottuu luonnonvarojen yhteisestä hallinnasta rajat ylittävien liikennejärjestelyjen käyttömahdollisuuden parantamiseen, yleishyödyllisten palvelujen (kuten terveydenhuollon ja koulutuksen) hallintaan ja muihin alueellisiin kysymyksiin. Monet EAYY:t aikovat toteuttaa Eurooppa 2020 -strategian mukaisia kasvun ja kestävän kehityksen strategioita ja osallistua siten kyseisten alueiden täysimääräiseen kehittämiseen. EAYY:n toiminta ulottuu monissa tapauksissa koheesiopolitiikan yhteydessä toteutettavien yhteistyöohjelmien ja -hankkeiden, jotka on EAYY-asetuksessa määritelty sen ensisijaisiksi tehtäviksi, toteutusta pidemmälle. Jotkin EAYY:t ovat nyt kuitenkin tehneet ehdotuksia hankkeista, joita on määrä rahoittaa alueellisen yhteistyön ohjelmista tai muista EU-ohjelmista. Olemassa olevat EAYY:t ovat pitäneet myönteisenä mahdollisuutta toimia eurooppalaisten yhteistyöohjelmien hallintoviranomaisena ja yhteisenä teknisenä sihteeristönä. Mahdollisuutta on tähän mennessä hyödyntänyt kuitenkin vain EAYY ” Grande Région ”. Syynä tähän voi olla EAYY-asetuksen soveltamiseen liittyvät ajalliset rajoitteet ja jäsenvaltioiden velvollisuus säätää omia kansallisia säädöksiä EAYY-asetuksen täytäntöönpanemiseksi. EAYY ”Grande Région” Tämä EAYY perustettiin huhtikuussa 2010 Metzissä Ranskan lain mukaan. Perustajajäseniä olivat Luxemburgin suurherttuakunta, Vallonian alue (Belgia), Lorraine (Ranska) ja Saksan osavaltiot Rheinland-Pfalz ja Saarland. Kyseessä on ainoa EAYY-ohjelma, jossa EAYY toimii hallintoviranomaisena Euroopan alueellisen yhteistyön rajat ylittävässä yhteistyöohjelmassa, joka kattaa suurimman osan kyseisiä alueita. Yhteinen tekninen sihteeristö on toimintamuodoltaan yhdistys, ja sen toimipaikka on Luxemburgissa. Tämä EAYY saa rahoituksensa Euroopan alueellisen yhteistyön ohjelman teknisen tuen rahoitusosuudesta, ja se toimii samannimisen Euroopan alueellisen yhteistyön ohjelman hallintoviranomaisena. EAYY ”Hospital de la Cerdanya” Tämä huhtikuussa 2010 perustettu EAYY on innovatiivinen sairaalaratkaisu, joka vaikuttaa suoraan kahden valtion, Ranskan ja Espanjan, alueella sijaitsevan sairaalapiirin noin 30 000 asukkaan elämään. EAYY:n osapuolet ovat Katalonian aluehallitus sekä Ranskan terveysministeriö, Ranskan kansallinen sairausvakuutuslaitos ja Languedoc-Roussillonin alueellinen sairaalatoimi. Sijoituksen suuruuden ja vuosittaisten maksuosuuksien osalta se on ylivoimaisesti merkittävin EAYY. Hanke toimii uranuurtajana koko EU:n kannalta erittäin tärkeällä alueella lisäämällä jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä ja yhdenmukaistamista terveydenhuollon alalla. EAYY ”Ister-Granum” EAYY ”Ister-Granum” perustettiin kesäkuussa 2008 Unkarin ja Slovakian välisellä rajaseutualueella EU:n toisena EAYY-hankkeena. Sen taustalla on Esztergomin ja Štúrovon (Parkany) väliseen siltaan liittyvän yhteistyön kehittäminen. Nykyään siihen osallistuu 51 Unkarin ja 38 Slovakian paikallisviranomaista Euroregio-alueelta. Perustaminen kävi vahvan poliittisen tuen ja Euroregio-alueen aktiivisuuden ansiosta nopeasti, ja perustamistyössä nojauduttiin pääasiassa hyväksyttyyn kehittämisohjelmaan, jota EAYY toteuttaa parhaillaan. Tärkeimpiä tehtäviä on kehittää Euroopan alueellisen yhteistyön ohjelmien ”Unkari-Slovakia” ja ”Kaakkois-Eurooppa” rahoitusmahdollisuuksia. Alueellisen yhteistyön yhtymien lukumäärän kasvaessa on ilmennyt, että vaikka jokainen EAYY toimiikin oman toimiympäristönsä mukaan, suuntauksena on selvästi yhteistyön strategisten puolten painottaminen. EAYY ”Eurometropoli Lille-Kortrijk-Tournai” Lillen, Kortrijkin ja Tournain eurometropolin EAYY perustettiin tammikuussa 2008 ensimmäisenä tällaisena yhtymänä. Siihen kuuluu 145 kuntaa sekä alueviranomaisia ja kansallisia viranomaisia. Alueella on tehty rajat ylittävää yhteistyötä jo vuodesta 1991. Se kattaa noin 2 miljoonan asukkaan suuren taajama-alueen. Päätavoitteena on lujittaa rajat ylittävän kaupunkialueen sisäistä yhteenkuuluvuutta edistämällä yhteistyötä ja toteuttamalla yhteisen kehitysstrategian mukaisia hankkeita. Lisäarvona on koordinointiprosessin parantuminen, minkä taustalla on kaikkien sidosryhmien vakaa tahto ja pitkä kokemus yhteistyöstä. EHDOTUKSET JA PARANNUKSET Komissio katsoo, että EAYY-väline on syytä pitää mahdollisimman yksinkertaisena ja vähän rajoitteita sisältävänä, jotta yksittäisten EAYY:iden muotoa ja toimintaa voidaan kehittää niiden tehtävien ja toimintaympäristöjen mukaan. Ehdotettujen EAYY:iden hyväksymismenettelyssä on kuitenkin huomattavasti parantamisen varaa, jotta voidaan varmistaa, että joustava lähestymistapa ei johda siihen, että toteuttaminen viivästyy. Komissio aikoo sen vuoksi tehdä joitain erityisparannuksia asetukseen ja sen laajempaan kehykseen. Muutokset EAYY-asetukseen EAYY on arvokas väline, jonka suosio kasvaa jatkuvasti. Välineen hidas käyttöönotto ja sen käytännön toteutukseen liittyvät ongelmat antavat kuitenkin ymmärtää, että parannukset ovat sekä mahdollisia että tarpeen. Komissio suunnitelmissa on sen vuoksi tehdä EAYY-asetukseen joitakin muutoksia. Muutokset eivät vaikuttaisi nykyisten yhtymien toimintaan, mutta niillä muutettaisiin asetusta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen sanamuotoon sopivaksi ja yksinkertaistettaisiin ja nopeutettaisiin perustamismenettelyä ja toteuttamista. Säädöksen soveltamisalaa laajentamalla voitaisiin esimerkiksi sallia sellaiset julkisten elinten väliset EAYY:t, joissa on jäseniä vain yhdestä jäsenvaltiosta ja kolmansista maista. Tähänastinen järjestelmä, jossa kansallisten viranomaisten on pääsääntöisesti vastattava kolmen kuukauden sisällä, voitaisiin korvata ”hiljaisen hyväksynnän” järjestelmällä, jossa EAYY voitaisiin perustaa, jos kansalliset viranomaiset eivät kohtuullisen ajan kuluessa esitä perusteltuja vastalauseita. EAYY:n tavoitteita voitaisiin laajentaa kattamaan strategiat sekä EU:n politiikkojen mukainen alueellisten ja paikallisten kysymysten suunnittelu ja hallinnointi. Tässä voitaisiin myös soveltaa toista oikeudellista välinettä varten kehitettyä vakuutuspohjaista ratkaisua[17], joka voisi sopia myös rajallisen vastuun EAYY:n perustamiseen, mikä on sallittua joissain jäsenvaltioissa, mutta ei välttämättä niiden naapurimaissa. Mahdolliset selvennykset Kokemus on osoittanut, että EAYY-asetusta ei joissain tapauksissa ole ymmärretty täysin. Komissio pyrkii sen vuoksi tekemään selväksi, että EAYY:n perustamissopimuksessa on ilmoitettava yksiselitteisesti, minkä lain alaisena se toimii, ja ilmoittaa myös poikkeussäännökset; että julkisia hankintoja tekevät yksityiset tahot voivat olla EAYY:n jäseniä; ja että EAYY:n toimintaa säätelevässä perussäännössä on ilmoitettava selkeästi, mitä säännöksiä sen toimintaa sovelletaan, kuten sen, mitä kansallista lakia sovelletaan sen työntekijöihin. Parannukset suhteessa muihin EU:n säännöksiin ja politiikkoihin - Jotta EAYY-välineen kaikkia mahdollisuuksia saataisiin hyödynnettyä, sen tulisi olla osa kokonaisvaltaista lähestymistapaa EU:n politiikkojen painopisteisiin. Koheesiopolitiikkaa koskevien asetusten tarkistusehdotuksissa komission tarkoituksena on varmistaa, että EAYY:n käytölle ei ole esteitä. EAYY:t voisivat olla näin entistä tärkeämmässä osassa toteutettaessa sellaisia toimia, joissa tarvitaan eri maiden alueiden välistä yhteistyötä. EAYY:t voivat olla myös tärkeässä asemassa makroaluestrategioiden ja alueiden välisten yhteistyöhankkeiden (muiden kuin Euroopan alueellisen yhteistyön hankkeiden) ja verkostojen tehostamisessa. - Sen lisäksi olisi lisättävä EAYY:n käyttöä unionin muiden politiikkojen toteuttamisen välineenä. EAYY voi lisätä unionin politiikkojen arvoa niin ympäristön tilan parantamisen, tutkimusyhteistyön, koulutuksen ja kulttuurin kuin muidenkin osa-alueiden alalla tarjoamalla paremmin jäsennetyn ja joustavan toteutusvälineen. - Julkisia hankintoja koskevien direktiivien tulevassa tarkistuksessa komissio tarkastelee, miten rajat ylittäviä hankintoja koskevat ongelmat, joita myös EAYY:t ovat kohdanneet, voitaisiin ratkaista. Tietojen keruun ja jakamisen parantaminen Välinettä voitaisiin tehostaa tekemällä siihen muutoksia. Komissio aikoo sen vuoksi - kerätä ja jakaa tietoa EAYY-asetuksen täytäntöönpanosta jäsenvaltioissa; - tehdä aktiivista yhteistyötä alueiden komitean kanssa EAYY-foorumissa[18]; - kannustaa kaikkia sidosryhmiä (kansallisen, alueellisen ja paikallistason viranomaisia, olemassa olevia ja tulevia EAYY-ryhmiä) taitotiedon jakamiseen, verkostoitumiseen ja säännölliseen näkemysten vaihtoon, esimerkiksi Interact-ohjelman kaltaisissa puitteissa. PÄÄTELMÄT EAYY-välineen tarkoituksena oli poistaa Euroopan unionin sisäistä ja sen ulkopuolista alueellista yhteistyötä haittaavat esteet ja erityisesti tarjota tapa toimia rajojen yli välttäen oikeus- ja hallintojärjestelmien eroista mahdollisesti aiheutuvat pattitilanteet. Vaikka ajallinen suunnittelu onkin rajoittanut uuden välineen käyttöä tähän tarkoitukseen, vuodesta 2007 lähtien saadut kokemukset ovat osoittaneet, että EAYY-väline vastaa selvästi tarpeisiin. Sitä on hyödynnetty muun muassa - erityishankkeiden, sekä yhteisön rahoitusta saavien että muiden, hallinnointiin; - rajat ylittävien ja monikansallisten alueiden kehitysstrategioiden suunnitteluun; - yleishyödyllisten laitosten ylläpitoon; - monitahoisen ja -tasoisen viestintä- ja yhteistyöympäristön tarjoamiseen; - yhteistyön näkyvyyden ja kestävyyden varmistamiseen myös Euroopan alueellisen yhteistyön ohjelmien ulkopuolella. Kaiken kaikkiaan voidaan sanoa, että kyseinen väline on tarjonnut keinon edetä yhteistyötoiveesta käytännön yhteistyöhön. EAYY:iden vähitellen lisääntyvä perustaminen osoittaa, että paikallis- ja alueviranomaiset ovat löytäneet uusia tapoja saavuttaa tavoitteensa EAYY:n avulla. Mahdollisuuksia voitaisiin kuitenkin hyödyntää vieläkin enemmän. EAYY:n perustamiseen liittyvät ongelmat ovat vähentäneet monien sellaisten ryhmien osallistumisintoa, jotka olisivat voineet tuoda panoksensa edellä mainittujen tehtävien ratkaisuun. Oikeushenkilön asemassa oleva, rajat ylittävää toimintaa harjoittava laitos ei myöskään poista ratkaisemattomia ongelmia kuten rajat ylittäviin julkisiin hankintoihin sovellettavien sääntöjen määritystä tai EAYY:n oman henkilöstön asemaa. Komissio aikoo siksi ehdottaa asetukseen joitakin muutoksia, joilla helpotetaan EAYY:iden perustamista ja toimintaa ja selkeytetään joitakin olemassa olevia säännöksiä. Se kannustaa tekemään myös muita muutoksia, jotka lisäävät EAYY:iden mahdollisuuksia tukea EU:n politiikkojen täytäntöönpanoa tehokkaasti ja vaikuttavasti. Komission suunnitteleman lähestymistavan tarkoituksena on raivata esteet EAYY:n perustamisen tieltä sekä varmistaa olemassa olevien yhtymien toiminnan jatkuvuus ja helpottaa niiden toimintaa. Komissio uskoo, että näiden mukautusten jälkeen EAYY:n käyttöä voidaan lisätä, mikä edistää julkisten laitosten yhteistyötä ja niiden toiminnan yhtenäisyyttä aiheuttamatta kansallisille tai EU:n hallintoviranomaisille lisäkuormitusta. [1] Korvaa Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 159 artiklan. [2] ”Jos rahastojen ulkopuoliset erityistoimet osoittautuvat tarpeellisiksi, Euroopan parlamentti ja neuvosto voivat päättää niistä tavallista lainsäätämisjärjestystä noudattaen sekä talous- ja sosiaalikomiteaa ja alueiden komiteaa kuultuaan, sanotun kuitenkaan rajoittamatta unionin muussa politiikassa päätettyjen toimenpiteiden soveltamista.” [3] EUVL L 210, 31.7.2006, s. 19. [4] ”Muut julkis- tai yksityisoikeudelliset yksiköt, jotka on perustettu jonkin jäsenvaltion lainsäädännön mukaisesti” voivat myös olla etuyhtymän jäseniä (asetuksen (ETY) N:o 2137/85 4 artikla), tähän kuuluvat muun muassa paikallisviranomaiset ja kauppakamarit. Tämän edellytyksenä on kuitenkin, että ne harjoittavat taloudellista toimintaa. [5] Tulokset on julkistettu alueiden komitean päätelmissä Conclusions of the Committee of the Regions about the joint consultation – The Review of regulation (EC) 1082/2006 on the European Grouping of Territorial Cooperation , Committee of the Regions, 2010, http://www.cor.europa.eu/COR_cms/ui/ViewDocument.aspx?contentid=366960dd-3c03-4efa-9230-665455fa6bb5. [6] Komission toinen väliraportti taloudellisesta ja sosiaalisesta koheesiosta (KOM(2003) 31 lopullinen, 30.1.2003, s. 5). [7] Kertomusluonnos (2010/2155(INI)), aluekehitysvaliokunta, esittelijä: Marie Thérèse Sanchez-Schmid, kesäkuu 2011. [8] ”Urheilun valkoinen kirja”, Euroopan parlamentin 8. toukokuuta 2008 antama päätöslauselma (2007/2261/INI), 83 kohta, EUVL C 271E, 12.11.2009, s. 51. [9] Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 23. huhtikuuta 2009 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi rajatylittävässä terveydenhuollossa sovellettavista potilaiden oikeuksista (KOM(2008) 0414 – C6-0257/2008 – 2008/0142(COD)), muutos 102. [10] Alueiden komitean lausunto aiheesta eurooppalainen alueellisen yhteistyön yhtymä (EAYY): Euroopan alueellisen yhteistyön vauhdittaminen, (CdR 308 2007fin), esittelijä: Mercedes Bresso. [11] Alueiden komitean oma-aloitteinen lausunto aiheesta ”Uusia näkymiä EAYY-asetuksen tarkistukseen” (CdR 100/2010fin), esittelijä: Alberto Núnez Feijóo. [12] Ks. komission yksiköiden valmisteluasiakirjan 2 kohta. [13] Lähde: Alueiden komitea. Koko luettelo on komission yksiköiden valmisteluasiakirjan 3 kohdassa. [14] EUVL L 210, 31.7.2006, s. 1. [15] Lähde: Alueiden komitean kertomus. [16] Interreg III -yhteisöaloite (2000–2006) – jälkiarviointi. Lopullinen kertomus (N:o 2008.CE.16.0.AT.016), laatijana Panteia and Partners, toukokuu 2010, s. 165. [17] Eurooppalaiseen tutkimusinfrastruktuurikonsortioon (ERIC) sovellettavasta yhteisön oikeudellisesta kehyksestä annetun neuvoston asetuksen (EY) (EUVL L 206, 8.8.2009, s. 1) 12 artiklan 3 kohta: ” Mikäli ERICin jäsenten taloudellinen vastuu ei ole rajoittamaton, ERIC hankkii tarvittavan vakuutuksen infrastruktuurin rakentamista ja toimintaa koskevien ominaisten riskien varalta ”. [18] http://portal.cor.europa.eu/egtc/en-US/Platform/Pages/welcome.aspx