·Meneillään olevissa yksityistämistoimenpiteissä on edistytty yleisesti ottaen hyvin viime kuukausina. Julkisen kaasuyhtiön DEPAn infrastuktuuriyksikköä koskeva kilpailumenettely on edennyt viimeiseen vaiheeseensa, ja sen päättämiseen liittyvä tilinpäätösprosessi odotetaan saatavan piakkoin päätökseen. Useiden alueellisten satamien sekä Gournes Heraklionin (Kreetalla sijaitsevan entisen amerikkalaisen sotilastukikohdan osan kehittäminen) tarjouskilpailut ovat meneillään. Lisäksi tarjouskilpailu, jonka tavoitteena on tehdä Ateenan kehätietä (Attiki Odos) koskeva julkinen käyttöoikeussopimus, on aloitettu. Viranomaiset ovat edistyneet Egnatian moottoritien rakentamisessa, ja julkinen käyttöoikeussopimus odotetaan aktivoitavan vuoden 2022 loppuun mennessä.

·Kreikan omaisuudenhoitoyhtiön (Hellenic Corporation of Assets and Participations) yhtiökokous on hyväksynyt yhtiön laatiman strategisen suunnitelman päivityksen. Siinä määritetään tärkeimmät suorituskykyindikaattorit, joilla yhtiö seuraa tuloksellisuuttaan, sekä yksityiskohtaiset toimet, joiden mukaisesti yhtiö toimii sijoittajana ja sen salkkuun kuuluvien valtionyhtiöiden uudistajana. Koordinointimekanismia koskeva työ on edennyt hyvin, ja myös Ateenan kaupunkiliikenneorganisaation ensimmäinen tuloksellisuussopimus on hyväksytty. Viranomaiset laativat parhaillaan ensimmäistä lakiesitystä valtionyhtiöiden institutionaalisen rakenteen nykyaikaistamisesta. Esitys koskee myös yhtiön välillisesti omistamia tytäryhtiöitä ja muita julkisia yhtiöitä, jotka eivät kuulu yhtiön salkkuun. Ylin hallintotuomioistuin päätti helmikuussa 2022, että Ateenan ja Thessalonikin vesilaitosten omistusosuuksien siirto yhtiölle vuonna 2018 oli perustuslain vastaista. Tämän päätöksen vaikutuksia selvitetään parhaillaan.

·Terveydenhuollon alalla takaisinperintä (ts. lainsäädäntöön perustuvan enimmäismäärän ylittävien julkisten lääke- ja muiden terveydenhuoltokulujen periminen takaisin lääkkeiden toimittajilta ja terveydenhuoltopalvelujen tarjoajilta) etenee suunnitellusti sekä lääkkeiden että muiden palvelujen osalta. Tämä on erittäin hyvä asia. Hankintatoimet etenevät kohti vuoden 2022 puolivälin tavoitetta, jonka mukaan keskitettyjen hankintojen osuuden sairaalan kokonaismenoista tulee olla 40 prosenttia. Terveydenhuollon keskitetyistä hankinnoista vastaavalla viranomaisella on valtuudet järjestää tarjouskilpailuja tämän prosenttiosuuden mukaisesti.

·ENFIA-kiinteistöveron uudistus on edennyt valmistelun viimeiseen vaiheeseen. Verokannan yksityiskohtaisesta rakenteesta ja uudistuksesta julkishallinnolle aiheutuvista kustannuksista on päästy sopimukseen uusien markkinaperusteisten kiinteistöveroarvojen perusteella. Näin laajennetaan veropohjaa ja parannetaan kiinteistöveron tasapuolisuutta ja taloudellista tehokkuutta. Asiaa koskeva lainsäädäntö annetaan helmikuussa 2022. Veron määrä voidaan arvioida ja ensimmäiset maksut maksaa huhtikuussa 2022 eli hieman suunniteltua myöhemmin.

·Viranomaiset ovat edistyneet yksityiselle sektorille maksamatta olevien julkishallinnon maksurästien selvittämisessä. Eläkerästien määrä on vähentynyt syksyllä 2021 hyväksytyn toimintasuunnitelman mukaisesti, ja viranomaiset ovat vahvistaneet, että rästit saadaan selvitettyä kesäkuuhun 2022 mennessä. Usean kuukauden viivästyksen jälkeen muiden kuin eläkerästien määrä pieneni merkittävästi, kun hallitus toteutti selvitystyön nopeuttamiseen tähtääviä toimia. Vaikka määrä on yhä hieman maaliskuussa 2021 asetettua tavoitetta suurempi, viranomaiset odottavat, että suurin osa muista kuin eläkerästeistä saadaan selvitettyä helmikuun 2022 aikana. Kreikan tilintarkastustuomioistuimen antamien suositusten täytäntöönpanoa ja varainhoitomenettelyjen yksinkertaistamista on jatkettu suunnitelman mukaisesti.

·Sosiaalipalvelujen uudistusten osalta viranomaiset ovat saattaneet päätökseen yhdistetyn eläkerahaston hallinnollisen uudelleenjärjestelyn: kaikki vaadittavat paikallistoimistot on perustettu ja ne ovat aloittaneet toimintansa, ja rahaston tietoteknisen infrastruktuurin parantaminen etenee vakaasti. Uudistuksen myötä aiemmin hajanaisesta eläkejärjestelmästä on tullut yhtenäinen, ja eläkejärjestelmätietojen täydelliseen digitalisaatioon tähtääviä toimia jatketaan. Se on hyvin tärkeä vaihe kreikkalaisen eläkejärjestelmän tehokkuuden parantamisessa.

Kreikan talous on elpynyt pandemiasta nopeasti, ja tulevaisuudennäkymät ovat edelleen vahvat, joskin niihin liittyy myös paljon epävarmuutta. Kotimaisen kysynnän ja odotettua paremman matkailukauden ansiosta vuoden 2021 kasvun odotetaan olevan 8,5 prosenttia eli korkea. Pandemiaa edeltänyt taloudellisen toiminnan taso saavutettiin jo vuoden 2021 kolmannella neljänneksellä. Elvyttävä finanssi- ja rahapolitiikka sekä voimakkaan sysäyksen antava elpymis- ja palautumissuunnitelma tukevat vuoden 2022 näkymiä, jotka vaikuttavat vahvoilta. Ympäri Eurooppaa levinnyt koronaviruksen uusi omikronmuunnos on todennäköisesti kuitenkin vaikuttanut kasvuun vuoden 2021 viimeisellä neljänneksellä. Tämän vaikutuksen odotetaan kuitenkin suurelta osin hiipuvan vuoden 2022 ensimmäisen neljänneksen aikana. Kreikka määräsi covid‑19-rokotuksen pakolliseksi yli 60-vuotiaille asukkaille tammikuusta 2022 alkaen. Lisähäiriöiden riskejä on, mutta tällä hetkellä niiden vaikutuksen odotetaan olevan melko lyhytkestoinen. Kuluttajahinnat ovat nousseet äskettäisen maailmanlaajuisen energian hintakehityksen ja etenkin sähkön hinnan vuoksi, mikä on omiaan lisäämään koko talouden epävarmuutta. Vaikka nykyiset hätätilanteen tukitoimenpiteet lopetettiin asteittain vuoden 2021 loppuun mennessä suunnitellun mukaisesti, hallitus reagoi nopeasti uuden koronavirusmuunnoksen leviämiseen ja odotettua korkeampaan inflaatioon uusilla kohdennetuilla tukitoimilla. Julkisen talouden alijäämän odotetaan olevan vuonna 2022 merkittävästi pienempi kuin edellisvuonna (). Työmarkkinoiden kehitys on jatkunut suotuisana. Vuoden 2021 kolmannella neljänneksellä työttömyysaste oli 14,1 prosenttia (eli se oli pienentynyt vuoden 2020 kolmannen neljänneksen 17,2 prosentista), ja se jatkanee pienenemistään vuonna 2022. Köyhyysriskiaste vuonna 2020 oli 17,7 prosenttia; se oli siis pienentynyt hieman vuoden 2019 tasosta (17,9 prosenttia).

Kreikan euroryhmän kumppaneille kesäkuussa 2018 antamat sitoumukset, jotka muodostavat perustan uusien velkahelpotustoimenpiteiden toteuttamiselle, tehtiin vuoden 2022 puoliväliin saakka, joten Kreikka on siirtynyt tämän järjestelyn viimeiseen vuoteen. Viranomaiset ilmoittivat aikovansa keskittyä toteuttamaan vielä täyttämättömät sitoumukset vuoden 2022 puoliväliin mennessä. Jäljellä olevien velkahelpotustoimenpiteiden toteuttamista ja tiukennetun valvonnan lopettamista koskevissa päätöksissä on otettava huomioon sekä edistyminen sitoumusten täyttämisessä että laajempi talouspoliittinen ympäristö.

Tämä on kolmastoista Kreikkaan kohdistuvaa tiukennettua valvontaa koskeva kertomus. Kertomus perustuu 25. tammikuuta 2022 virtuaalisesti toteutetulla tarkastuskäynnillä tehtyihin havaintoihin sekä viranomaisten kanssa käytyyn säännölliseen vuoropuheluun. Tarkastuskäynnin toteutti Euroopan komissio yhdessä Euroopan keskuspankin (EKP) kanssa ( ). Kansainvälinen valuuttarahasto (IMF) osallistui prosessiin rahoituksen jälkiarviointikehyksen (Post Financing Assessment Framework) puitteissa, ja Euroopan vakausmekanismi osallistui ennakkovaroitusjärjestelmänsä puitteissa sekä Euroopan komission ja Euroopan vakausmekanismin yhteistyösuhteista 27. huhtikuuta 2018 allekirjoitetun yhteistyöpöytäkirjan mukaisesti. Tässä kertomuksessa arvioidaan niiden Kreikan euroryhmälle antamien sitoumusten täytäntöönpanoa, jotka koskevat uudistuksen päätökseen saattamista vuoden 2021 loppuun mennessä. Tämä kertomus ei liity politiikkatoimista riippuvien velkatoimenpiteiden seuraavan osion julkaisemiseen, joka sovitun aikataulun mukaisesti (kaksi kertomusta vuodessa) voidaan tehdä neljännentoista kertomuksen perusteella. Neljästoista kertomus on määrä julkaista toukokuussa 2022.

Tiukennettu valvonta muodostaa kattavan kehyksen talouden kehityksen seurannalle ja sellaisten politiikkatoimien toteuttamiselle, joita tarvitaan talouden kestävän elpymisen varmistamiseksi. Sen avulla arvioidaan säännöllisesti talous- ja finanssialan viimeaikaista kehitystä Kreikassa sekä seurataan valtion rahoitusehtoja ja velkakestävyysanalyysin päivityksiä. Tiukennetun valvonnan puitteissa arvioidaan myös Kreikan 22. kesäkuuta 2018 kokoontuneelle euroryhmälle antamaa yleistä sitoumusta siitä, että se jatkaa Euroopan vakausmekanismin ohjelman mukaisesti hyväksyttyjä uudistuksia, saattaa ne päätökseen sekä varmistaa, että rahoitustukiohjelmissa hyväksyttyjen tärkeiden uudistusten tavoitteet saavutetaan. Tiukennetun valvonnan puitteissa seurataan niin ikään erityissitoumusten täytäntöönpanoa. Tavoitteena on saattaa keskeiset ohjelman puitteissa aloitetut rakenneuudistukset päätökseen sovittuihin määräaikoihin mennessä (vuoden 2022 puoliväliin asti ulottuvalla jaksolla) kuudella keskeisellä alalla, jotka ovat i) finanssipolitiikka ja julkisen talouden rakenne, ii) sosiaalipalvelut, iii) rahoitusvakaus, iv) työ- ja tuotemarkkinat, v) Kreikan omaisuudenhoitoyhtiö (Hellenic Corporation of Assets and Participations) ja yksityistäminen sekä vi) julkishallinnon nykyaikaistaminen ( ).

Kreikan talouskehitystä ja -politiikkaa seurataan talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson ja asetuksen (EU) N:o 472/2013 2 ja 3 artiklan ( ) mukaisen tiukennetun valvonnan kehyksen puitteissa. Kreikkaan kohdistuvan tiukennetun valvonnan toteutuksesta annetuissa täytäntöönpanopäätöksissä ( ) otetaan huomioon, että Kreikan on toteutettava edelleen toimenpiteitä, joilla pyritään puuttumaan talous- ja rahoitusvaikeuksien todellisiin tai mahdollisiin syihin. Kreikan on myös toteutettava rakenneuudistuksia, joilla tuetaan vankkaa ja kestävää talouskasvua.

·Kiinteistökartoitus ja siirtyminen Kreikan uuden kiinteistörekisterin täysimittaiseen käyttöönottoon ovat edenneet edelleen kolmen viime kuukauden aikana. Metsäkarttojen vahvistaminen on tällä hetkellä keskeytetty, koska vastalauseiden esittämistä koskevaa määräaikaa on pidennetty. Vahvistamisprosessia on määrä jatkaa toukokuussa 2022. Vastalauseiden esittämisen määräaikaa jatkettiin kesän 2021 metsäpalojen vaikutuksen vuoksi. Viranomaisten mukaan metsäkartat voitaisiin vahvistaa viimeistään heinäkuussa 2022 eli jotakuinkin edellisessä kertomuksessa esitetyn mukaisesti.

·Työlainsäädännön kodifiointia koskevaa työtä on jatkettu tiiviissä yhteistyössä kodifioinnin keskuskomitean kanssa, ja ensimmäinen luonnos tarkistetusta laista on tarkoitus esittää maaliskuussa 2022. Viranomaiset ovat sitoutuneet siihen, että kodifioidut lait hyväksytään toukokuussa 2022.

·Pakollisen sähköisen arkistoinnin toteuttaminen hallintotuomioistuimissa etenee, ja se odotetaan saatavan päätökseen viimeistään huhtikuussa 2022. Sähköinen asianhallintajärjestelmä, jonka avulla sidosryhmät voivat rekisteröityä ja seurata asioiden etenemistä tuomioistuimissa, on otettu käyttöön Ateenassa, ja sen käyttöä laajennetaan asteittain koko Kreikkaan. Sähköinen avioeromenettely on nyt täysin toiminnassa.

·Viranomaiset ovat myös jatkaneet niiden jäljellä olevien korruption torjuntaa koskevien suositusten toteuttamisessa, jotka lahjonnan vastainen valtioiden ryhmä (GRECO) antoi neljännellä arviointikierroksella. Suuri osa näistä suosituksista edellyttää oikeusjärjestelmää ja tuomioistuinten virkamiesten asemaa koskevan säännöstön hyväksymistä, joka on viivästynyt (ks. jäljempänä). Virkamiesten lahjonnan torjuntaa koskevat suositukset toteutettiin hyvällä menestyksellä vuoden 2021 lopussa.

Joissakin erityissitoumuksissa ja muissa keskeisissä politiikkatoimissa on kuitenkin ilmennyt viivästyksiä kahdennessatoista kertomuksessa sovittuihin määräaikoihin nähden. Tämä koskee erityisesti seuraavia osa-alueita:

·Julkisia tuloja hallinnoivan riippumattoman viraston uuden tiedonkeräysjärjestelmän käyttöönotossa on ollut viivästyksiä. Tämä johtuu siitä, että toimeksisaaja ei pystynyt toimittamaan päästä päähän -tiedonkeräysjärjestelmän lopullista ja kokonaista versiota ajoissa. Järjestelmä on nyt määrä toimittaa kesäkuussa 2022. Siksi tämän uuden tietojärjestelmän täysimääräistä käyttöönottoa, jonka oli suunniteltu tapahtuvan huhtikuun 2022 lopussa, on lykätty syyskuun 2022 loppuun. Riippumaton virasto on kuitenkin pitäytynyt suunnitelmassaan, jonka mukaan sen keskitetyt ja hajautetut palvelut sekä tulojen ja maksujen keräämisestä ja palauttamisesta vastaava osasto ja keräämisen operatiivinen yksikkö alkavat käyttää joitakin uuden järjestelmän toimintoja viimeistään huhtikuussa 2022.

·Perusterveydenhuollon uudistuksessa on edistytty vain vähän. Lopullisen primaarilainsäädäntöä koskevan esityksen lisäksi viranomaiset ovat laatineet nyt myös esityksen sekundaarilainsäädännöstä, jossa säädetään potilaiden rekisteröinnin ja yleislääkäreiden portinvartijajärjestelmän keskeisistä näkökohdista, joskin järjestelmän joidenkin keskeisten parametrien määrittely on vielä kesken. Viranomaisia kehotetaan ottamaan viipymättä käyttöön riittäviä kannustimia, joilla rajoitetaan hoitoon hakeutumista ilman lääkärin lähetettä. Samalla on kuitenkin taattava tasapuolinen pääsy terveydenhuollon palveluihin. Lisäksi on toteutettava pakollinen potilaiden rekisteröintijärjestelmä, josta säädetään jo nykyisessä lainsäädäntökehyksessä. Viranomaiset ovat sitoutuneet järjestämään julkisen kuulemisen lainsäädännöstä vuoden 2022 helmikuun lopussa tai maaliskuun alussa, ja lainsäädäntö on määrä hyväksyä pian sen jälkeen 14. kertomuksen laatimiseen mennessä. Uudistusta aletaan toteuttaa sen jälkeen, ja sen tiivistä seurantaa jatketaan.

·Taloudellisen toiminnan ja tuotemarkkinoiden valvontaan tarkoitetun tarkastuskehyksen uudistus on vielä kesken. Viimeistä ympäristönsuojeluun liittyvää osa-aluetta koskevaa sekundaarilainsäädäntöä ei ole saatu valmiiksi tämän kertomuksen kannalta ajoissa uudistuksen perustuslainmukaisuuden varmistamiseen tarvittavien kuulemisten vuoksi. Kuulemiset on nyt saatu päätökseen, ja lainsäädäntö on määrä hyväksyä piakkoin. Tämän lainsäädännön myötä laaditaan täytäntöönpanon hallintamalli, joka edistää yhdenmukaistettua lähestymistapaa täytäntöönpanojärjestelmän soveltamisessa.

·Viranomaiset ovat hyväksyneet kaksi johdetun oikeuden säädöstä, jotka ovat ratkaisevan tärkeitä uuden julkisia hankintoja koskevan lain täytäntöönpanolle. Viimeinen säädös on yhä valmisteilla. Kaksi annettua ministeriöiden yhteistä päätöstä koskevat yksityisen sektorin insinöörien sertifiointikehyksen laatimista julkisia rakennusurakoita ja tutkimuksia varten. Valmisteilla olevan kolmannen ministeriöiden yhteisen päätöksen, joka koskee uuden integroidun tietojärjestelmän kehittämiseen ja ylläpitämiseen tarkoitetun uuden oikeushenkilön perustamista, antaminen on kuitenkin viivästynyt. Se odotetaan annettavan lähiaikoina.

·Siviili- ja rikosoikeudellisten asioiden yhdennettyä asianhallintajärjestelmää koskevan tarjouskilpailun käynnistäminen on viivästynyt entisestään, ja se on tarkoitus käynnistää maaliskuussa 2022. EU:n toimielimet totesivat olevansa yhä huolissaan viivästyksestä ja kehottivat viranomaisia varmistamaan, että prosessin toteutus saadaan etenemään tehokkaasti ja esteettä.

·Uuden oikeusjärjestelmää ja tuomioistuinten virkamiesten asemaa koskevan säännöstön hyväksyminen on viivästynyt huomattavasti. Alun perin säännöstön oli määrä tulla voimaan syyskuussa 2021, mutta se lykkääntyi tammikuuhun 2022. Tällä hetkellä viranomaiset suunnittelevat tuovansa säännöstön parlamentin käsiteltäväksi huhtikuun 2022 loppuun mennessä. Viranomaisten mielestä lisäviivästyksen syynä ovat tekstin uudelleenlaatimiseen ja kuulemiseen liittyvät rajoitteet. Säännöstön odotetaan muun muassa vaikuttavan tavoitteeseen vähentää haasteita, joita kotitalouksien maksukyvyttömyystapausten suman selvittämisessä on ollut rahoitusalan politiikkatoimia koskevan sitoumuksen yhteydessä. Säännöstön tarkistetuilla kurinpito- ja ylennyssäännöillä on tarkoitus edistää oikeuslaitoksen jäsenten keskuudessa toimintakulttuuria, jossa noudatetaan tiukkoja ammatillisia standardeja nykyistä paremmin. Säännöstön hyväksyminen on myös edellytys lahjonnan torjumista koskevan sitoumuksen merkittävän osan toteutumiselle. Kun otetaan huomioon, että säännöstö on erittäin tärkeä oikeusjärjestelmän tehokkaan toiminnan kannalta, viranomaisia kehotetaan painokkaasti vauhdittamaan säännöstön valmiiksi saattamista.

·Sekundaarilainsäädäntö, jota oikeusministeriön JustStat-osaston toiminnan aloittaminen edellyttää, odotetaan hyväksyttävän maaliskuun 2022 loppuun mennessä eli yhdeksän kuukautta suunniteltua myöhemmin. Tämän erikoisosaston tehtävänä on kerätä ja käsitellä oikeuslaitoksen tehokkuuden mittaamiseen ja parantamiseen tarvittavaa dataa.

Erityissitoumusten edistymisen lisäksi kertomuksessa pidetään myönteisenä asiana sitä, että viranomaiset ovat vieneet eteenpäin useita laajempia rakenneuudistuksia, jotka on pantu alulle tiukennetun valvonnan yhteydessä. Tämä näkyy erityisesti seuraavissa:

·Luettelo, jossa yksilöidään poikkeukset yhtenäisestä palkkataulukosta, on saatu valmiiksi osana viranomaisten toimia, joiden tavoitteena on vahvistaa palkkaus- ja palkkamääräysten noudattamisen keskitettyä valvontaa julkishallinnossa. Havaittujen heikkouksien poistamiseen tarkoitetut säännökset on määrä hyväksyä viimeistään huhtikuussa 2022. Myös vakituisten ja määräaikaisten opettajien tarvetta keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä koskeva arviointi saadaan päätökseen viimeistään huhtikuussa 2022.

·Viranomaiset ovat saaneet keskitetyn digitaalisen portaalin (Gov.gr) perustamisen onnistuneesti päätökseen. Työ perustui asiaan liittyviin aloitteisiin, joiden tavoitteena oli varmistaa järjestelmien yhteentoimivuus ja luotettavuus kansallisessa digitalisaatiostrategiassa määritettyjen suuntaviivojen ja painopisteiden sekä pandemian kehittymisestä seuranneiden kiireellisten tarpeiden mukaisesti.

·Viranomaiset ovat jatkaneet korkeakoulutusta koskevan lain valmistelutyötä koulutusalalla aiemmin toteutettujen tervetulleiden uudistusten myötä, mutta sen hyväksyminen on viivästynyt pandemian aiheuttamien haasteiden vuoksi. Viranomaiset ovat sitoutuneet aloittamaan lakia koskevan julkisen kuulemisen maaliskuussa 2022, ja laki odotetaan hyväksyttävän toukokuussa 2022.

Pankkialalla järjestämättömien lainojen väheneminen on jatkunut pääasiassa Hercules-ohjelman avulla. Haavoittuvuuksia on kuitenkin yhä, sillä järjestämättömien lainojen nettomäärän kasvu () jatkuu, joskin se on pienentynyt aiemmasta. Syyskuussa 2021 järjestämättömien lainojen osuus oli 15 prosenttia yksittäin tarkasteltuna. Osuus on pienentynyt tuntuvasti: vuoden 2020 lopussa se oli 30,1 prosenttia ja vuoden 2019 lopussa 40,6 prosenttia (). Osuus on kuitenkin edelleen euroalueen suurin. Järjestämättömien lainojen nettomäärän kasvu on jatkunut mutta alustavia odotuksia pienempänä. Hercules-ohjelman mukaisten arvopaperistamisten myötä pankit voivat rajoittaa riskikustannusten lisääntymistä ja vapauttaa taseestaan tilaa uusille lainoille. Vaikka äskettäiset Hercules-ohjelman nojalla tehdyt arvopaperistamistransaktiot johtavat suurempiin rahoitustarpeisiin, niiden vaikutusta pankkien pääomapositioihin kompensoivat osittain onnistuneet pääomaa lisäävät toimet. Pankkien pääomapositio on kuitenkin euroalueen heikoimpia, ja myös laskennallisten verohyvitysten osuus on suuri.

Rahoitusalan sovittujen politiikkatoimien toteuttaminen on edistynyt, kun taas monet muut politiikkatoimet ovat jäljessä aikataulustaan. Maksukyvyttömyyttä koskevan säännöstön toteuttamisen osalta kaikki menettelyt (tuomioistuinlaitoksen ulkopuoliset järjestelyt, tervehdyttäminen, tavanomaiset ja yksinkertaistetut maksukyvyttömyysmenettelyt ja ennakkovaroitusmekanismi) ovat toiminnassa, kuten myös niihin liittyvät sähköiset alustat. Viranomaisten toimittamien päivitettyjen tietojen mukaan uusien kuulemispäivien määräämisessä kotitalouksien vireillä olevia maksukyvyttömyysasioita varten on tapahtunut parannusta, mutta suman selvittäminen ei ole täyttänyt odotuksia eikä sumaa odoteta saatavan selvitettyä ennen vuoden 2023 loppua. Viranomaiset ovat ryhtyneet toimiin tuomioistuinten käsittelykapasiteetin lisäämiseksi, ja ne odottavat, että oikeusjärjestelmää ja tuomareita koskevan säännöstön määräykset parantavat prosessia entisestään. Sähköisten huutokauppojen järjestäminen on lisääntynyt jatkuvasti sen jälkeen, kun se aloitettiin uudelleen syyskuussa 2021, ja lisäparannusten käyttöönottoa koskevaa työtä on jatkettu. Viranomaiset ovat edelleen sitoutuneita sovittujen tavoitteiden saavuttamiseen eli siihen, että koko maksettavaksi vaadittuja valtiontakauksia koskeva suma saadaan käsiteltyä vuoden 2023 puoliväliin mennessä ja selvitettyä vuoden 2024 puoliväliin mennessä. Maksuvaatimusten käsittely on nopeutunut, mutta se näkyy maksusuorituksissa vain osittain. Vuodelle 2022 asetettujen tavoitteiden saavuttaminen edellyttää sitä, että maksuvaatimusten ja maksusuoritusten käsittelyä tehostetaan tuntuvasti entisestään. Myynti- ja takaisinvuokrausyksikköä koskeva kiinnostuksenilmaisupyyntö on määrä julkistaa helmikuussa 2022. Viranomaisten mukaan haavoittuvassa asemassa oleville velallisille, joiden pääasiallinen asunto on Kreikassa, tarkoitettu väliaikainen tukijärjestelmä varmistaa sujuvan siirtymän siihen asti, kunnes myynti- ja takaisinvuokrausyksikkö aloittaa toimintansa. Tämän odotetaan tapahtuvan aikaisintaan maaliskuun 2023 lopussa. Viranomaisia kehotetaan ottamaan käyttöön vahvat suojatoimet, joilla torjutaan järjestelmän epäasianmukainen käyttö ja pienennetään oikeudellisia riskejä, ja vauhdittamaan myynti- ja takaisinvuokrausyksikön perustamista. Näin varmistetaan, että väliaikaisesta järjestelmästä voidaan asteittain luopua oikea-aikaisesti. Neuvottelut Kreikan rahoitusvakausrahaston tulevaisuudesta ovat edenneet hyvin, ja asiaa koskeva muutos odotetaan hyväksyttävän viimeistään huhtikuussa 2022.

Viranomaiset ovat ilmoittaneet aikovansa korottaa lakisääteistä minimipalkkaa 1. toukokuuta 2022 alkaen. Asiasta on kuultu työmarkkinaosapuolia, ja korotuksen tarkoituksena on lievittää hintojen nousun kielteistä vaikutusta pienituloisiin työntekijöihin. Tämä korotus olisi jatkoa pienelle kahden prosentin korotukselle, jota koskeva päätös tehtiin heinäkuussa 2021 ja joka toteutettiin tämän vuoden alussa sen jälkeen, kun minimipalkka oli ollut pandemian vuoksi jäädytettynä kaksi vuotta. Korotus kuvasti palkoissa ja tuottavuudessa tapahtunutta kehitystä ja muita indikaattoreita, jotka perustuvat vuoden 2021 ensimmäisen puoliskon tietoihin. Samalla kun nopeutettiin minimipalkan tarkistamista koskevaa sääntelymenettelyä, jotta kiihtyneen inflaation vaikutusta pienituloisiin työntekijöihin voidaan lieventää, viranomaiset sitoutuivat noudattamaan laissa 4172/13 vahvistettua minimipalkan määrittämistä koskevaa prosessia. Lisäksi viranomaiset ovat todenneet, että mahdollinen minimipalkan mukautus toukokuussa takaa kilpailukyvyn ja että siitä aiheutuvat kustannukset julkiselle taloudelle ovat vähäiset myös julkisen sektorin palkkamenojen osalta. Näiden kuulemisten perusteella tehtävästä minimipalkan korotuksesta odotetaan ilmoitettavan huhtikuussa 2022, ja palkankorotus on määrä toteuttaa seuraavassa kuussa.

Kaiken kaikkiaan tässä kertomuksessa todetaan, että Kreikka on edistynyt erityissitoumustensa täyttämisessä huolimatta haasteista, joita pandemian jatkuminen edelleen aiheuttaa. Kreikan viranomaiset ovat myös laatineet uskottavan etenemissuunnitelman, jolla niiden sitoumusten täyttämistä voidaan edistää merkittävästi toukokuussa 2022 julkaistavaan tiukennettua valvontaa koskevaan 14. kertomukseen mennessä. Viranomaiset toteuttivat erityissitoumuksia monilla aloilla, joita ovat etenkin julkishallinnon tehokkuuden parantaminen, yhdistetyn eläkerahaston hallinnollisen uudelleenjärjestelyn saattaminen päätökseen ja investointilupien myöntämisen yksinkertaistaminen sovituilla toimialoilla. Kreikka on edistynyt myös laajemmissa rakenneuudistuksissa erityisesti digitalisaation alalla. Lisäksi se on aloittanut elpymis- ja palautumissuunnitelmansa toteuttamisen (). EU:n toimielimet ovat tyytyväisiä siihen, että viranomaiset ovat osallistuneet tiiviisti ja rakentavasti kaikkien alojen toimiin. Ne kehottavat viranomaisia jatkamaan samalla tavalla ja tarvittaessa tehostamaan toimia, jotta osaksi pandemian aiheuttamia viivästyksiä saadaan kurottua umpeen etenkin rahoitusalan, perusterveydenhuollon, liiketoimintaympäristön ja oikeusalan uudistusten osalta. Lisäksi viranomaisia kehotetaan tehostamaan toimia eläkerästien selvittämistä koskevien tavoitteiden saavuttamiseksi.