Esitys EHTY:n toimintatalousarvioksi vuodeksi 2001 /* KOM/2000/0360 lopull. */





Esitys EHTY:n toimintatalousarvioksi vuodeksi 2001 (komission esittämä) S I S Ä L L Y S Johdanto I YLEISTÄ A. Taloudelliset puitteet 1. Hiilialan tilanne ja kehitysnäkymät 2. Terästeollisuuden tilanne ja kehitysnäkymät B. Rahoitukselliset ja poliittiset puitteet 1. EHTY:n rahoitustoiminnan kehitys 2. Vuoden 2001 talousarviota koskeva tarkastelutapa 3. EHTY:n talousarvion sisällyttäminen yleiseen talousarvioon II Esitys EHTY:n toimintatalousarvioksi vuodeksi 2001 A. Varat B. Tarpeet C. Talousarvioesitys vuodeksi 2001 D. Yhteenvetotaulukko Liitteet I EHTY 2002 -skenaario II EHTY:n toimintatalousarvion toteutus vuonna 1999 III EHTY:n toimintatalousarvio vuodeksi 2000 IV EHTY:n tase 31. joulukuuta 1999 V EHTY:n varainhankinta ja luotonanto (vuosina 1999-2000-2001) VI Ilmaistuja tarpeita ja alustavia varoja koskeva analyysi vuodeksi 2001 J O H D A N T O Kuten tapana on, Euroopan parlamenttia kuullaan ennen kuin komissio tekee lopullisen päätöksensä EHTY:n toimintatalousarviosta varainhoitovuodeksi 2001. Nyt käsillä oleva asiakirja toimii muistiona kuulemismenettelyssä ja käsittää seuraavat kaksi lukua ja liitteet: I Yleiskatsaus II Esitys EHTY:n toimintatalousarvioksi vuodeksi 2001. Esitys EHTY:n talousarvioksi vuodeksi 2001 annetaan tiedoksi myös EHTY:n neuvoa-antavalle komitealle sekä neuvostolle, joka on toivonut saavansa tietoja EHTY:n rahoitustoiminnan näkymien kehityksestä. EHTY:n toimintatalousarviossa vuodeksi 2001 ilmaistaan rahamäärät euroina, jos ne koskevat varainhoitovuotta 1999 tai myöhempiä varainhoitovuosia. Aiempiin varainhoitovuosiin liittyvät määrät ilmaistaan edelleen ecuina. *** I YLEISTÄ Tässä luvussa esitetään lyhyesti näkökohdat, joiden avulla esitys EHTY:n toimintatalousarvioksi vuodeksi 2001 voidaan sijoittaa taloudellisiin, rahoituksellisiin ja poliittisiin puitteisiinsa. A. Taloudelliset puitteet 1. Hiilialan tilanne ja kehitysnäkymät Jäsenvaltioiden kivihiilitoimitukset vuonna 1999 olivat 248,8 miljoonaa tonnia, eli määrä oli lähes 14,6 miljoonaa tonnia pienempi kuin vuonna 1998 (laskua 5,6 %), jolloin toimituksia oli 263,4 miljoonaa tonnia. Öljyn hinta nousi vuoden loppupuoliskolla, mutta se ei juuri hidastanut laskusuuntausta. Vuoden 1999 toimituksista 173,8 miljoonaa tonnia meni voimalaitoksille. Tämä oli 5,6 prosenttia vähemmän kuin vuonna 1998, jolloin voimalaitoksille toimitettiin 184,1 miljoonaa tonnia. Voimalaitostoimitukset supistuivat kaikissa jäsenvaltioissa Espanjaa ja Portugalia lukuun ottamatta: Espanjassa päästiin 27 miljoonaan tonniin (24,9 miljoonaa tonnia vuonna 1998) ja Portugalissa 5 miljoonaan tonniin (4,2 miljoonaa tonnia vuonna 1998). Tähän oli syynä Pyreneiden niemimaata koetellut kuivuus, joka supisti vesivoimaloiden sähköntuotantoa. Suurin vähennys (48,3 miljoonasta tonnista 40,3 miljoonaan tonniin) tapahtui Yhdistyneessä kuningaskunnassa, jossa muutamat sähköntuottajien kanssa tehdyt pitkäkestoiset toimitussopimukset umpeutuivat: uudet sopimukset koskivat aiempaa vähäisempiä määriä. Toimitukset koksiuuneille vuonna 1999 arvioitiin 49 miljoonaksi tonniksi (51,9 miljoonaa tonnia vuonna 1998). Suuntaus oli sama muussa teollisuudessa ja suljetulla sektorilla (ml. luontoissuoritukset työntekijöille): toimitukset olivat 25,5 miljoonaa tonnia (27 miljoonaa tonnia vuonna 1998), joten laskua oli 1,5 miljoonaa tonnia (5,5 %). Jäsenvaltioihin tapahtuvien toimitusten odotetaan vuonna 2000 supistuvan noin 239,3 miljoonaan tonniin eli yhteensä 10,5 miljoonaa tonnia (3,8 %) vuodesta 1999. Näin odotetaan käyvän ennen kaikkea toimituksissa voimalaitoksille (laskua 8,7 miljoonaa tonnia), mutta todennäköisesti myös toimitukset koksaamoille ja muulle teollisuudelle vähentyvät; muiltakin osin alalla tapahtuu pientä supistumista. Kivihiilen tuotanto on edelleen laskenut jäsenvaltioissa, koska oma tuotanto on kalliimpaa kuin tuontihiili, jota on tarjolla edullisesti; tilanteeseen on vaikuttanut myös rahtimarkkinoiden heikko kehitys. Tuotannon määrä vuonna 1999 on arviolta 100 miljoonaa tonnia. Vuonna 1998 tuotanto oli 106,6 miljoonaa tonnia, joten vuositasolla supistusta oli 6,6 miljoonaa tonnia (6,2 %). Tuotannon lasku EU-maissa jatkuu todennäköisesti myös vuonna 2000. Kokonaistuotannoksi arvioidaan vain 86 miljoonaa tonnia. Tämä 14 prosentin vähennys koskee kaikkia tuottajamaita. Tuonti yhteisön ulkopuolisista maista vuonna 1999 arvioitiin 152,9 miljoonaksi tonniksi, joten tilanne ei juurikaan ole muuttunut vuodesta 1998; määrä vastaa 60 prosenttia jäsenvaltioiden kokonaiskulutuksesta. Hiilen tuojat vaihtavat edelleen jatkuvasti toimittajiaan. Markkinoilla on hiiltä paljon tarjolla, ja viime vuosina on siirrytty yhä enemmän spot-kauppaan ja luovuttu pitkäaikaisista toimitussopimuksista, etenkin höyryhiilen osalta. Koska hiilen hinta laski edelleen vuonna 1999, osa tuottajista ei pystynyt kilpailemaan tuotteillaan (esimerkiksi marginaalitoimittaja Yhdysvallat on kärsinyt dollarin vahvistumisesta) ja vetäytyi niiltä markkinoilta, joilla ei ollut pitkäaikaisia sopimuksia; suuntauksesta oli hyötyä muille viejämaille. Etelä-Afrikka, jonka hiili oli halpaa, pysyi tärkeimpänä viejänä Eurooppaan. Vuonna 1999 lähes kolmannes EY:n hiilentuonnista oli peräisin Etelä-Afrikasta (30 miljoonaa tonnia) ja Australiasta (23 miljoonaa tonnia). Tuonnin määräksi vuonna 2000 arvioidaan 154 miljoonaa tonnia, joten muutos vuoteen 1999 nähden on vähäinen. Koksin tuotanto jäsenvaltioissa oli vuonna 1999 yhteensä 37,7 miljoonaa tonnia eli pysyi suurin piirtein samana kuin vuonna 1998 (39,4 miljoonaa tonnia). EU:n sisäiset toimitukset olivat vuonna 1999 yhteensä 45,3 miljoonaa tonnia, josta 40,3 miljoonaa tonnia (noin 89 %) meni terästeollisuudelle. Vuonna 1998 toimitukset olivat 46,8 miljoonaa tonnia. Koksin tuonti yhteisön ulkopuolisista maista vuonna 1999 oli 7,9 miljoonaa tonnia, mutta sen arvioidaan kasvavan 8,2 miljoonaan tonniin vuonna 2000. Ennusteiden mukaan koksin tuotanto kasvaa vuonna 2000 yhteensä 38 miljoonaan tonniin mutta pysyy kuitenkin vuoden 1998 tason (39,4 miljoonaa tonnia) alapuolella. Toimitusten määrä pienenee jonkin verran vuonna 2000 (44,9 miljoonaan tonniin). >TAULUKON PAIKKA> * Arvio vuoden 2000 maaliskuussa. 2. Terästeollisuuden tilanne ja kehitysnäkymät Vuonna 1998 kehitys oli erinomainen, mutta yhteisön talouskasvu hidastui Aasian talouskriisin aiheuttamien häiriöiden vuoksi joksikin aikaa vuoden 1999 alkupuolella; kriisi vaikutti ensin kauppaan ja lopulta myös teolliseen tuotantoon ja sijoitustoimintaan. Yhteisön talous alkoi kuitenkin selvästi kohentua vuoden 1999 kesällä erityisesti ulkomaisen kysynnän elpymisen vuoksi, mikä on palauttanut teollisuuden luottamuksen. Yleinen suhdanteiden paraneminen kyseisenä kautena johtui niin ikään siitä, että kuluttajien luottamus Euroopan unionin lyhyen aikavälin kasvunäkymiin on tasaisesti lisääntynyt. Talouden elpyminen on hyödyttänyt erityisesti niitä terästä käyttäviä aloja, joihin maailmanlaajuinen kilpailu eniten vaikuttaa. Viennin elpymisen ansiosta toiminta vilkastui teräsalalla nopeasti: kysyntä lisääntyi selvästi ja hinnat alkoivat palata ennalleen. Hintakehityksessä ilmeni kuitenkin tuotekohtaisia eroja. Vuoden 1999 loppupuoliskolla alkanut yhteisön teräsmarkkinoiden suotuisa kehitys voimistuu todennäköisesti entisestään vuonna 2000, jolloin kysyntä on vilkasta, tuotantoa lisätään vuoteen 1999 verrattuna ja hintakehitys kulkee hyvään suuntaan. Teräsalan suotuisat näkymät perustuvat tärkeimpien terästä käyttävien alojen toiminnan erinomaiseen tasoon: esimerkiksi rakennusalalla on odotettavissa pitkän aikavälin kasvua. Viime vuosina huipputuloksia tehnyt autoteollisuus voi kuitenkin taantua lievästi. Oletuksena on, että vuonna 2001 yhteisön talous kasvaa samaa tahtia kuin vuonna 2000, kun yksityinen kulutus ylläpitää kotimarkkinoiden kysyntää ja kone- ja laiteinvestoinnit lisääntyvät huomattavasti; samalla yhteisön terästeollisuudessa on odotettavissa sekä kulutuksen että tuotannon kasvua, sillä myös kansainvälinen taloudellinen tilanne pysyy todennäköisesti aiempaa vakaampana. Jäljempänä olevassa taulukossa esitetään vuosia 2000 ja 2001 koskevat arviot yhteisön terästuotannon määrästä ja alan työpaikoista EU:ssa; ne perustuvat viimeaikaisiin suuntauksiin ja alustaviin näkymiin. >TAULUKON PAIKKA> * Arvio vuoden 2000 maaliskuussa. B. Rahoitukselliset ja poliittiset puitteet 1. EHTY:n rahoitustoiminnan kehitys Lähiaikoina julkaistaan EHTY:n 44. rahoituskertomus, jossa esitetään lyhyesti EHTY:n varainhankinta- ja luotonantotoimet ja sen myöntämät rahoitustuet varainhoitovuonna 1999. Koska EHTY:n perustamissopimuksen voimassaolo päättyy heinäkuussa 2002, komissio on kesäkuusta 1994 alkaen tarkistanut kyseiseen sopimukseen perustuvaa varainhankinta- ja luotonantopolitiikkansa. Vuonna 1999 EHTY ei hankkinut varoja tai antanut luottoa. Sosiaaliperusteisen asuntorakentamisen rahoitus päättyi vuonna 1998. Vuoden 1999 lopussa velkakanta oli 2 432 miljoonaa euroa ja lainasaatavia oli 2 473 miljoonaa euroa. Komission vahvistikin 11. syyskuuta 1996 haluavansa säilyttää varausten tason sellaisena, että se vastaa 100:a prosenttia 23. heinäkuuta 2002 jälkeen voimassa olevista lainoista, joilla ei ole jäsenvaltion takausta. Takuurahastoa vahvistettiin juuri tätä varten 23 miljoonalla eurolla. 2. Vuoden 2001 talousarviota koskeva tarkastelutapa Vuoden 2001 talousarviota koskevassa tarkastelutavassa on otettava huomioon EHTY:n varainhoitoa ja rahoitusta koskeva yleistilanne ja etenkin EHTY:n perustamissopimuksen voimassaolon päättyminen vuonna 2002. Siksi komission esityksessä EHTY:n talousarvioksi on syytä ottaa huomioon EHTY 2002 -skenaario, joka kattaa vuodet 1995-2002. Skenaarion ei ole tarkoitus vaikuttaa vuosittaisen budjettimenettelyn yhteydessä tehtäviin päätöksiin, mutta sen avulla osapuolet voivat arvioida EHTY:n rahoitus- ja varainhoitotoiminnan kehitystä. EHTY-maksu poistettiin 1. tammikuuta 1998, joten talousarviota koskevassa tarkastelutavassa on vuodesta 1998 keskitytty rahoittamaan sosiaalisen tuen piiriin kuuluvat tunnistetut tarpeet sataprosenttisesti ja mukauttamaan tutkimustuen tasoa niin, että rahoituksen mahdollisimman hyvä jatkuvuus voidaan taata. EHTY:n toimintatalousarvioon sisältyvien varojen kehitykseen vaikuttavatkin eniten sisäisten tulojen taso (nettosaldo), sitoumusten peruuntumiset ja EHTY:n toimintatalousarvion rahoittamiseksi tehdyn varauksen käyttöaste. Joka tapauksessa arvioiden perusteella voidaan todeta, että tehdyt varaukset ovat riittäviä talousarviotoiminnan säilyttämiseksi EHTY:n perustamissopimuksen voimassaolon päättymiseen asti tasolla, joka vastaa sosiaalisen tuen ja tutkimustuen tähän mennessä tunnistettuja tarpeita; lisäksi varauksissa otetaan huomioon komission määrittelemä varaustavoite 23. heinäkuuta 2002 muuttuvan tilanteen varalle. 3. EHTY:n talousarvion sisällyttäminen yleiseen talousarvioon EHTY:n toiminnan asteittaisessa lakkauttamisessa ja yhdistämisessä vähitellen yleiseen talousarvioon on edistytty seuraavasti: - Kun kyse on sosiaalisista toimenpiteistä, komissio päätti 24. kesäkuuta 1994 lopettaa 1. tammikuuta 1995 alkaen EHTY:n perustamissopimuksen 56 artiklan mukaisen tukensa ohjelmille, jotka koskevat ammatillista koulutusta ja yrittäjäksi ryhtyville maksettavaa tukea, ja ilmoitti (EYVL C 178, 30.6.1994), että vastedes Euroopan sosiaalirahasto voi osallistua näiden toimenpiteiden rahoitukseen, jos ne voidaan katsoa tukikelpoisiksi rakennerahastoasetusten perusteella. Näiden toimien sisällyttäminen yleiseen talousarvioon edellyttää myös sitä, että jäsenvaltiot antavat niille tarvittavan etusijan ja suostuvat kattaman ne yhteisrahoituksella. - Lakkauttaminen ja yhdistäminen eivät koske muita mukautustukeen tarkoitettuja EHTY-välineitä (varhaiseläkkeet, siirtymäajan korvaukset, ansionmenetystä täydentävät korvaukset, muuttokorvaukset, lähtöpalkkiot jne.). Tarkoituksena ei ole lopettaa muiden toimenpiteiden yhteisrahoitusta ennen EHTY:n perustamissopimuksen voimassaolon päättymistä eikä tässä vaiheessa muutenkaan muuttaa edellä mainittujen toimenpiteiden yhteisrahoituksen tasoa kutakin menetettyä työpaikkaa kohti. - Kun kyse on tutkimustuesta, ensimmäiseen ehdotuspyyntöön perustuvat tulokset osoittavat, että EHTY:n tutkimustoiminnasta yhdistetään viidenteen puiteohjelmaan vain osa. - Puiteohjelmat on tarkoitettu tukemaan yleisiä, monialaisia, kilpailua edeltäviä ja luottamuksellisia tutkimustoimia. Osa näistä näkökohdista on ristiriidassa EHTY:n tutkimustoiminnan kanssa, sillä se on alakohtaista ja sen piirissä saavutetut tutkimustulokset on saatettava kaikkien niiden saataville, joita asia yhteisössä koskee. II Esitys EHTY:n toimintatalousarvioksi vuodeksi 2001 A. Varat Vuoden 2001 talousarvio perustuu olettamukseen, että EHTY-maksua ei enää peritä. EHTY:n varat muodostuvat nettosaldosta, sekalaisista tuloista, sitoumusten peruuntumisista ja toimintatalousarvion rahoitukseen tarkoitetun varauksen käytöstä. Varainhoitovuoden 2001 nettosaldo on arviolta 48 miljoonaa euroa. Arviossa otetaan huomioon sijoitukset ja korkokantojen ennustettavissa oleva kehitys. Sekalaiset tulot liittyvät saamisiin, joita on vuonna 2001 arviolta 3 miljoonaa euroa. Todennäköisesti toteuttamatta jäävistä hankkeista kertyy sitoumusten peruuntumisina noin 36 miljoonaa euroa. Talousarvion tasapainottamiseksi on lisäksi vapautettava 103 miljoonaa euroa varauksista, jotka on tarkoitettu korvaamaan EHTY-maksun poistaminen. B. Tarpeet Komission ehdotukset jakautuvat seuraavasti: - Hallintomenoihin osoitetaan 5 miljoonaa euroa. - Sosiaaliseen tukeen osoitetaan 109 miljoonaa euroa. Määrästä 80 miljoonaa euroa on perinteistä mukautustukea, josta työpaikkojen menetyksiin suunnataan 41 miljoonaa euroa vuonna 2000 ja 39 miljoonaa euroa vuonna 2001; tarkoituksena on tehdä tarvittavat mukautukset ennen EHTY:n perustamissopimuksen voimassaolon päättymistä. Hiiliteollisuuden sosiaalisiin toimenpiteisiin suunnataan 29 miljoonaa euroa. Mukautustuki jakautuu alustavasti niin, että 55 miljoonaa euroa suunnataan hiiliteollisuuden työntekijöille ja 25 miljoonaa euroa terästeollisuuden työntekijöille. - Tutkimustukeen osoitetaan 76 miljoonaa euroa, josta 54 miljoonaa euroa suunnataan terästeollisuuteen ja 22 miljoonaa euroa hiilialalle. Tutkimusmäärärahojen jakaumaa muutetaan hieman (71 % teräkselle, 29 % hiilelle) vuoteen 2000 sovellettavasta jakaumasta (69 % teräkselle, 31 % hiilelle), jotta voidaan asteittain lähestyä neuvoston hyväksymää tavoitetta vuoden 2002 jälkeiselle ajalle (72,8 % teräkselle, 27,2 % hiilelle). Teknisenä tutkimuksena toteutettaviin hankkeisiin, jotka liittyvät työpaikoilla ja terästehtaiden ympäristössä esiintyvien haittojen torjumiseen, myönnetään alustavasti noin 4 miljoonaa euroa, ja tutkimushankkeisiin, jotka liittyvät työterveyteen ja turvallisuuteen kaivoksissa, myönnetään noin 3 miljoonaa euroa. C. Talousarvioesitys vuodeksi 2001 EHTY:n toimintatalousarvioksi vuodeksi 2001 esitetään näiden arvioiden perusteella 190 miljoonaa euroa. Talousarvio esitetään jäljempänä olevassa yhteenvetotaulukossa II.D. Esitys EHTY:n toimintatalousarvioksi vuodeksi 2001 (milj. euroa) >TAULUKON PAIKKA> (1) Mukautustuki jakautuu alustavasti niin, että 55 miljoonaa euroa suunnataan hiiliteollisuuden työntekijöille ja 25 miljoonaa euroa terästeollisuuden työntekijöille. (2) Mukaan luettuna sellaisten hankkeiden alustava rahoitus, joilla vaikutetaan työpaikoilla ja terästehtaiden ympäristössä esiintyvien haittojen torjumiseen (4 miljoonaa euroa) ja työterveyteen ja turvallisuuteen kaivoksissa (3 miljoonaa euroa). LIITE I EHTY 2002 -SKENAARIO versio 10**** EHTY:N TOIMINTATALOUSARVIO miljoonaa ecua/euroa >TAULUKON PAIKKA> * Lukuun ottamatta sakkoihin ja muihin saataviin tarkoitettuja varauksia ** Vuoden 1999 ennakoitu toteutus ja vuoden 2000 talousarvio *** 23. heinäkuuta 2002 saakka **** Skenaario ei vaikuta vuosittaisen talousarviomenettelyn yhteydessä tehtäviin päätöksiin. EHTY:n toimintatalousarvion toteutus vuonna 1999* (milj. euroa) >TAULUKON PAIKKA> * arvioitu toteutus EHTY:N TOIMINTATALOUSARVIO VUODELLE 2000 (milj. euroa) >TAULUKON PAIKKA> (1) Mukautustuki jakautuu alustavasti niin, että 34 miljoonaa euroa suunnataan hiiliteollisuuden työntekijöille ja 27 miljoonaa euroa terästeollisuuden työntekijöille. (2) Mukaan luettuna sellaisten hankkeiden alustava rahoitus, joilla vaikutetaan työpaikoilla ja terästehtaiden ympäristössä esiintyvien haittojen torjumiseen (4 miljoonaa euroa) ja työterveyteen ja turvallisuuteen kaivoksissa (3 miljoonaa euroa). LIITE IV EHTY:N TASE 31. JOULUKUUTA 1999* (määrät ilmaistaan euroina) >TAULUKON PAIKKA> * Tasetta on pidettävä luonnoksena, koska komissio ei ole vielä virallisesti hyväksynyt sitä eikä tilintarkastustuomioistuin ole vielä laatinut kertomustaan EHTY:n varainhoitovuoden 1999 tilinpäätöksestä. ** Sisältää sakot ja muut saatavat. LIITE V EHTY-LAINOIHIN LIITTYVÄT TOIMET (1999-2000-2001) Saatavat >TAULUKON PAIKKA> Velat >TAULUKON PAIKKA> LIITE VI Vuoden 2001 tarpeita ja varoja koskeva analyysi (ks. yhteenveto taulukossa II.D) 1. Luku 1: Hallintomenot - 5 miljoonaa euroa EHTY:n osuudesta hallintomenoihin määrätään EHTY:n perustamissopimuksen 50 artiklassa, ja sitä tarkennetaan sulautumissopimuksen 20 artiklassa. Tähän liittyy neuvoston 21 päivänä marraskuuta 1977 tekemä päätös, jossa säädetään, että kyseiset menot voivat olla enintään 5 miljoonaa euroa vuodessa. 2. Luvut 2 ja 4: Sosiaalinen tuki - 109 miljoonaa euroa Sosiaalista tukea myönnetään EHTY:n perustamissopimuksen 56 artiklan perusteella komission ja jäsenvaltioiden kahdenvälisten sopimusten mukaisesti. Tuella on tarkoitus rahoittaa yhdessä kansallisia toimenpiteitä, joita ovat esimerkiksi hiili- ja terästeollisuuden rakenneuudistuksen kohteeksi joutuville työntekijöille myönnettävät varhaiseläkkeet ja työttömyysetuudet. Tuen myöntämisen edellytyksenä on, että asianomainen jäsenvaltio maksaa vähintään EHTY:n tuen suuruisen erityismaksun. EHTY:n keskimääräinen tuki työntekijää kohti riippuu kyseisessä lainsäädännössä ja kahdenvälisissä sopimuksissa määritetyistä ylärajoista. Luku 2: Mukautustuki (perinteinen tuki) - 80 miljoonaa euroa Noin 18 400:lla hiilialan ja 8 200:lla terästeollisuuden työntekijällä on vuonna 2001 oikeus perinteiseen mukautustukeen. Näistä 13 800:aan vaikuttaa rakenneuudistus vuonna 2000 ja 12 800:aan vuonna 2001. Luku 4: Hiiliteollisuuden rakenneuudistukseen liittyvät sosiaaliset toimenpiteet - 29 miljoonaa euroa Tukea maksetaan ennusteen mukaan noin 7 200 työntekijälle vuonna 2001, ja menot ovat todennäköisesti noin 29 miljoonaa euroa. 3. Luku 3: Tutkimustuki - 76 miljoonaa euroa Tutkimustukea myönnetään EHTY:n perustamissopimuksen 55 artiklan perusteella. Kyseisen artiklan mukaan komission on edistettävä teknistä ja taloudellista tutkimusta, joka liittyy hiilen ja teräksen tuotantoon ja kulutuksen kehitykseen sekä työturvallisuuteen hiili- ja terästeollisuudessa. Kuultuaan EHTY:n neuvoa-antavaa komiteaa ja saatuaan neuvostolta puoltavan lausunnon komissio myöntää rahoitustukea tutkimustoimintaan. Kuten edellä todetaan, tutkimusmäärärahojen jakaumaa muutetaan hieman (71 % teräkselle, 29 % hiilelle) vuoteen 2000 sovellettavasta jakaumasta (69 % teräkselle, 31 % hiilelle), jotta voidaan asteittain lähestyä neuvoston hyväksymää tavoitetta vuoden 2002 jälkeiselle ajalle (72,8 % teräkselle, 27,2 % hiilelle). 3.1 Momentti 3.1: Terästeollisuus - 54 miljoonaa euroa Tutkimustoiminnassa on keskityttävä erityisesti: - laadun parantamiseen ja tuotantokustannusten vähentämiseen, - teräksen perinteisten markkinoiden säilyttämiseen ja uusien markkinoiden avaamiseen, - tuotanto-olosuhteiden mukauttamiseen yhä tiukempien ympäristövaatimusten täyttämiseksi. Teknisen tutkimuksen hankkeet, jotka liittyvät sosiaalialan tutkimusta koskevista EHTY:n ohjelmista alun perin rahoitettuun työpaikoilla ja terästehtaiden ympäristössä esiintyvien haittojen torjumiseen, rahoitetaan jatkossa teräsalan tutkimusta koskevasta budjettikohdasta ehdotusten laadun perusteella; kohdan määrärahat arvioidaan 4 miljoonaksi euroksi. 3.2 Momentti 3.2: Hiiliteollisuus - 22 miljoonaa euroa Tutkimustoiminnassa on keskityttävä erityisesti: - tehokkaaseen ympäristönsuojeluun ja hiilestä energialähteenä tiedottamiseen yleisölle, - hiilialan kilpailutilanteen parantamiseen, - yhteisön varojen järkiperäiseen käyttöön. Teknisen tutkimuksen hankkeet, jotka liittyvät sosiaalialan tutkimusta koskevista EHTY:n ohjelmista alun perin rahoitettuun työterveyteen ja turvallisuuteen kaivoksissa, rahoitetaan jatkossa tästä budjettikohdasta ehdotusten laadun perusteella; kohdan määrärahat arvioidaan 3 miljoonaksi euroksi. Varat 1. Momentti 1.1: EHTY-maksun tuotto - p.m. EHTY-maksu poistettiin varainhoitovuonna 1998. Myös vuonna 2001 maksuprosentti on nolla. . Momentti 1.2: Varainhoitovuoden nettosaldo - 48 miljoonaa euroa Varainhoitovuoden nettosaldo vastaa rahoitus- ja talousarviotoiminnan tulosta, vähennettynä mahdollisilla varauksilla tai tiettyyn käyttötarkoitukseen sitomisilla. Komission 30 päivänä kesäkuuta 1993 tekemän päätöksen [1] mukaisesti varainhoitovuoden nettosaldo otetaan talousarvioon kokonaisuudessaan. Talousarvioon otettava määrä on arvio, koska saldon tarkka määrä tiedetään vasta varainhoitovuoden lopussa, kun komissio laatii EHTY:n taseen ja tilinpäätöksen. [1] Asiakirja SEC(93) 988 lopullinen. 3. Momentti 1.3: Sakot ja viivästyskorot - p.m. Sakkoja ja viivästyskorkoja koskevalle alamomentille otetaan komission määräämät sakot ja uhkasakot EHTY:n perustamissopimuksen 47, 48 ja 60 artiklan nojalla. Kun otetaan huomioon Euroopan yhteisöjen tuomioistuimessa mahdollisesti nostettavat kanteet, kyseisiä tuloja on pidettävä poikkeavina tuloina. Budjettivaroihin otetaan ainoastaan varainhoitovuoden aikana odotettavissa olevat maksusuoritukset. 4. Momentti 1.4: Muut lähteet - 3 miljoonaa euroa Alamomentille otetaan varainhoitovuoden varoina sekalaiset tulot ja erityisesti liikaa maksettujen määrien palautus. 5. Luku 2: Toteutumattomien sitoumusten peruuntumiset - 36 miljoonaa euroa Alamomentti perustuu EHTY:n toimintatalousarvion laatimista ja toteutusta koskeviin sisäisiin sääntöihin, joissa määrätään, että maksusitoumusvelvoitteiden toteuttamisen jälkeen loput niihin sidotut ja varaukseen jääneet määrät peruutetaan. Varaukseen jääneet määrät voidaan peruuttaa osittain tai kokonaan myös silloin, kun kyse on sopimuksesta, jonka velvoitteita ei ole täytetty asianmukaisesti. Vapautuneet määrät voidaan ottaa käyttöön kuluvan varainhoitovuoden varoina. Tähän lukuun otettu arvio sisältää mukautustuen ja lainojen korkohyvitysten peruuntumiset. Lisäksi lukuun otetaan päättyneiden tutkimussopimusten avoimeksi jääneiden saldojen peruuntumiset. Peruuntumisten määrää on vaikea ennustaa, koska siihen vaikuttavat useat tekijät, kuten mukautustuen ja sosiaalisten toimenpiteiden kehittäminen kansallisten tai alueellisten hallintoviranomaisten kanssa sekä korkotuettuja lainoja koskevien toimien kehittäminen pankkien kanssa. Peruuntumisten osuus on vähenemään päin, koska koko EHTY:n toiminta on supistumassa. 6. Luku 3: EHTY:n toimintatalousarvion rahoittamiseen tarkoitetun varauksen purku - 103 miljoonaa euroa Alamomentilta voidaan tasapainottaa toimintatalousarviota varainhoitovuoden lopussa etenkin toimintatalousarvion rahoittamiseen tarkoitetusta varauksesta, joka on tehty korvaamaan EHTY-maksun poistaminen.