Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Yhteiskunta- ja talouselämän tahojen asema Interreg-ohjelmissa ja Eures-verkostossa"



Virallinen lehti nro C 355 , 21/11/1997 s. 0021



Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Yhteiskunta- ja talouselämän tahojen asema Interreg-ohjelmissa ja Eures-verkostossa" (97/C 355/06) Talous- ja sosiaalikomitea päätti 18. maaliskuuta 1997 työjärjestyksensä 23 artiklan 3 kohdan mukaisesti antaa lausunnon aiheesta "Yhteiskunta- ja talouselämän tahojen asema Interreg-ohjelmissa ja Eures-verkostossa". Asian valmistelusta vastannut aluekehityksen, yhdyskuntasuunnittelun ja maankäytön jaosto antoi lausuntonsa 16. syyskuuta 1997. Esittelijänä oli Jan Jacob van Dijk. Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 1. 2. lokakuuta 1997 pitämässään 348. täysistunnossaan (lokakuun 1. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 82 ääntä puolesta, 4 vastaan, ja 8 pidättyi äänestämästä. 1. TSK on antanut jo aiemmin lausunnon työmarkkinaosapuolten osallistumisesta rakennerahastojen käyttämiseen ja kehittämiseen (). Lausunnossa käsiteltiin ennen kaikkea kumppanuusperiaatteen toteuttamista rakennerahastojen tapaan. Sen perusteella puiteasetukseen liitettiin artikla 4. 2. Nyt käsillä olevassa lausunnossa tarkastellaan ennen muuta työmarkkinaosapuolten asemaa rajaseuduilla ja rajat ylittävissä hankkeissa. Interreg-ohjelmat ja Eures-verkosto ovat tärkeitä tässä yhteydessä. 2.1. Lausunnolla on kaksi tavoitetta: yhtäältä Interregistä ja Euresista tiedottaminen sekä toisaalta huomiot, jotka TSK haluaa esittää siitä, millä tavoin rajaseutujen työmarkkinaosapuolet voisivat ottaa niihin osaa. 3. Interreg 3.1. Yhteisöaloite Interregin päämäärä juontuu komission pyrkimyksestä edistää koheesiota Euroopan unionissa. 3.1.1. Interreg IIA on tarkoitettu pelkästään rajaseuduille. Ohjelman puitteissa voidaan ehdottaa perusrakenne- ja ammattikoulutushankkeita. 3.1.2. Tällä hetkellä Interreg IIA:han kuuluu 59 erilaista ohjelmaa. Interregin tätä osiota varten on ohjelmajaksolle 1994 1999 varattu noin 2,5 miljardia ecua. Interreg IIA:n lisäksi on olemassa myös Interreg IIB ja Interreg IIC. Edellä Interreg IIA:sta sanottu koskee myös näitä muita Interregin osioita. 3.2. Yhteiskunta- ja talouselämän tahot voivat osallistua Interreg-hankkeisiin usein eri tavoin. 3.2.1. Ensinnäkin ne voivat ehdottaa hankkeita itse. Tällöin alueellisten tai kansallisten viranomaisten on tehtävä muodollinen anomus. Ne voivat jättää toteuttamisen työmarkkinaosapuolten vastuulle. Silloin voi olla kyse ammattikoulutukseen tai työmarkkinatutkimukseen liittyvistä hankkeista. 3.2.2. Toiseksi ne voivat osallistua viranomaisten tekemiin hanke-ehdotuksiin. 3.2.3. Hankkeen kehittämisessä ja toteuttamisessa voidaan erottaa erilaisia vaiheita: 1) hankkeen kehittäminen, 2) osallistuminen hankkeen rahoittamiseen, 3) hanketta koskevien päätösten tekeminen, 4) hankkeen toteuttaminen, 5) arviointi. Hanketta varten perustettu johtoryhmä huolehtii sen hallinnosta ja valvonnasta koko keston ajan. 3.3. Hankkeita ehdottava on vastuussa työmarkkinaosapuolten osallisuudesta. Puiteasetuksen 4 artiklan rakennerahastoja koskevista määräyksistä huolimatta työmarkkinaosapuolten asema vaihtelee. 3.3.1. "Yhteisön toiminnan tarkoituksena on täydentää jäsenvaltioiden vastaavia toimia tai avustaa niissä. Siihen ryhdytään komission, asianomaisen jäsenvaltion ja jäsenvaltion osoittamien kansallisten, alueellisten, paikallisten tai muiden toimivaltaisten viranomaisten sekä tahojen talous- ja yhteiskuntaelämän tahot mukaan lukien välisissä tiiviissä neuvotteluissa, joissa kukin osapuoli tavoittelee yhteistä etua." 3.3.2. Tämä tekstimuotoilu antaa jäsenvaltioille liikkumavaraa irtisanoutua työmarkkinaosapuolten voimakkaasta osallisuudesta Interregiin kuuluviin hankkeisiin. Joissakin tapauksissa edes alueelliset viranomaiset eivät osallistu Interreg-hankkeiden toteuttamiseen ja kehittämiseen. Vaikuttaa siltä, että yhteiskunta- ja talouselämän tahot ovat mukana vain joidenkin hankkeiden kaikissa olennaisissa vaiheissa. 4. Eures 4.1. Eures-verkoston tarkoituksena on edistää työntekijöiden vapaata liikkuvuutta EU:n alueella. Komissio haluaa poistaa liikkuvuuden esteitä. 4.2. Eures-verkosto perustuu 15. lokakuuta 1968 annettuun asetukseen (ETY) N:o 1612/68 työntekijöiden vapaasta liikkuvuudesta yhteisössä. Asetuksessa säädetään jäsenvaltioiden ja komission välisestä yhteistyöstä työmarkkinakehitystä koskevien tietojen vaihtamisessa. Siihen kuuluu avoimista työpaikoista tehdyt ilmoitukset. Tätä toimintaa varten voidaan muodostaa erityisiä palveluja. 4.3. Samoin säädettiin, että rajaseuduilla toimivien palvelujen on vaihdettava säännöllisesti tietoja työmarkkinakehityksestä. 4.4. Asetukseen perustuva komission päätös asetuksen täytäntöönpanosta hyväksyttiin vuonna 1993. Asetuksen toinen osa toteutettiin päätöksen perusteella. Samalla määrättiin, että nämä palvelut perustettaisiin PO V:n vastuualueelle. 4.4.1. Eures-verkosto määritellään päätöksen liiteosan alussa. Se on kansallisten työnvälityspalveluiden, niiden mahdollisten yhteistyökumppaneiden ja komission välinen verkosto. Vuoden 1968 asetuksen mukaisesti se vastaa tiedonvälityksestä ja tietojen toimittamisesta mahdollisille käyttäjille. Se perustuu tietokonejärjestelmään ja yhdenmukaistettuun tietojen vaihtamiseen. 4.4.2. Seuraavat organisaatiot voivat olla Euresin jäseniä: jäsenvaltioiden työnvälityspalvelut, Euroopan komissio, sopimusten perusteella rajat ylittävää Euresia toteuttavat yhteiskunta- ja talouselämän tahot, komission kanssa sopimuksen allekirjoittaneet työvälityspalvelujen yhteistyökumppanit julkisella ja yksityisellä sektorilla. 4.4.3. Jäsenet pääsevät tietoverkkoon tietokoneyhteyksien avulla. 4.4.4. Liitteestä käy ilmi, että alueille sysätään jatkuvasti enemmän vastuuta. Samalla annetaan muille kuin julkisille työnvälityspalveluille tehtäväksi järjestää työnvälitystä erityisryhmille. 4.4.4.1. Komissio reagoi tähän määräämällä päätöksessään, että alueelliset tahot voivat välittää tietoja suoraan rajan yli. Ne voivat muodostaa tätä varten yhteistyörakenteita ottaen huomioon seuraavat näkökohdat: työmarkkinakehitystä (avoimet työpaikat) koskevan tiedon levittäminen yleisölle, ao. alueiden elin- ja työoloja koskevan tiedon levittäminen, luettelon laatiminen ammattikoulutusmahdollisuuksista ja sen saattaminen yleisön tietoon, työnantajien ja -tekijöiden välisten, työllisyyttä koskevien neuvottelujen säännönmukaistaminen. 4.4.4.2. Talous- ja yhteiskuntaelämän tahojen ja ylipäätään kaikkien ao. raja-alueilla työllisyyden ja ammattikoulutuksen parissa toimivien on myötävaikutettava yllä mainittujen yhteistyörakenteiden toimintaan. 4.4.4.3. Organisaatiot, jotka ovat erikoistuneet välittämään työtä tietyille ammattiryhmille tai työntekijätasoille, voivat muodostaa välittömiä yhteyksiä rajan toisella puolella toimivien kaltaistensa organisaatioiden kanssa. Sikäli kun on kyse asetuksessa mainituista aiheista, yhteydet on koordinoitava Eures-verkoston kanssa tai liitettävä siihen. 4.4.4.4. Komissio huolehtii siitä, että ao. organisaatioissa toimivat ihmiset saavat koulutusta pystyäkseen hoitamaan yllä mainitut tehtävät. 4.5. Tähän asti määrärahat on suurelta osin ohjattu julkisille työnvälityspalveluille. Määrärahoja on lisäksi käytetty työmarkkinaosapuolten toimintaan. 4.6. Työntekijät voivat saada julkisilta työnvälityspalveluilta tietoja avoimina olevista työpaikoista muissa EU:n jäsenvaltioissa. Samalla heille voitaisiin antaa tietoja työ- ja elinoloista muissa maissa. 5. Suosituksia 5.1. Komissio tukee yhteiskunta- ja talouselämän eturyhmien ottamista mukaan päätöksentekoon ja rakennerahastojen käytön seurantaan. Periaatteessa komissiolta pitäisi odottaa samaa pyrkimystä erityisten yhteisöaloitteiden suhteen, mukaan lukien Interregin kaltaiset rajojen yli ulottuvat ohjelmat. Eräät jäsenvaltiot ovat kuitenkin vastahakoisia sitoutumaan tähän virallisesti. 5.2. Komitean mielestä yhteiskunta- ja talouselämän tahojen liittäminen mukaan Interreg-ohjelmiin on erittäin tärkeää. Aiemmissa lausunnoissaan se on ilmaissut kannattavansa niiden osallistumista rakennerahastoihin yleensä. Mutta myös rajat ylittävien ohjelmien osalta komitea on sitä mieltä, että mainittujen tahojen ottaminen mukaan parantaa hankkeiden laatua ja laajentaa niiden saamaa tukea. TSK esittää seuraavat suositukset tällaisen sitoutumisen varmistamiseksi. 5.3. Komitean mielestä hanke-ehdotuksista on käytävä selvästi ilmi, millä tavalla yhteiskunta- ja talouselämän tahot liitetään mukaan hankkeeseen. Sen mielestä yhteiskunta- ja talouselämän tahojen on osallistuttava hankkeen kehittämiseen, päätöksentekoon, toteuttamiseen ja arviointiin vähintään silloin, kun on kyse hankkeista, jotka tavalla tai toisella vaikuttavat yhteiskunta- ja talouspolitiikkaan. 5.4. Viralliset seurantakomiteat käsittelevät toimeksiantonsa mukaisesti Interreg-ohjelmien kehittämistä, toimeenpanoa ja arviointia. Menettely kokoaa komission virkamiehet ja kansalliset (ja/tai paikalliset) viranomaiset säännöllisesti yhteen. Se on monipuolisempi kuin jäsenvaltioiden sisäiset menettelyt, koska mukana on oltava sopiva edustus kahdesta naapurijäsenvaltiosta. Yhteiskunta- ja talouselämän eturyhmien edustajia valittaessa pitäisi molemmilta raja-alueilta löytää henkilöitä, jotka tuntevat rajaseudun edistyksen omaksi asiakseen. 5.5. Komitea puoltaa yhteiskunta- ja talouselämän tahojen ottamista mukaan eri hankkeita ohjaaviin työryhmiin. 5.6. Komitea pitää yhteiskunta- ja talouselämän tahojen ottamista mukaan elintärkeänä hankkeiden onnistumiselle. Siksi se kiinnittää voimakkaasti huomiota niiden sitoutumiseen hankkeisiin. Tästä syystä komitea on sitä mieltä, että komission on tarkistettava yhteiskunta- ja talouselämän tahojen osallistumismahdollisuudet kuhunkin hankkeeseen. Komission on tarvittaessa voitava pakottein turvata niille tämä mahdollisuus. 5.7. Rakennerahastojen toimintaa koskevissa vuosikertomuksissa komission olisi arvioitava edistymistä yhteiskunta- ja talouselämän tahojen asianmukaisessa ottamisessa mukaan kaikkiin ohjelmiin, osallistuivatpa ne sitten yksittäisen ohjelmakehyksen seurantakomiteaan, toimintaohjelmiin tai yhteisöaloitteisiin. 5.8. Yhteiskunta- ja talouselämän tahojen mahdollisuuksia esittää hanke-ehdotuksia on laajennettava. Komitean mielestä tietty osa Interreg-ohjelmasta on varattava yhteiskunta- ja talouselämän tahojen tekemille aloitteille. Hankkeiden on täytettävä asiaankuuluvat valintaedellytykset. Tässä voi olla kyse esimerkiksi ammattikoulutus- ja työmarkkinahankkeista. 5.9. Kaikki edellä Interreg-ohjelmasta sanottu koskee kaikkia Interreg-ohjelman osioita. 5.10. Komitean mielestä Eures-verkosto voi periaatteessa tarjota sopivan sysäyksen vähentää työntekijöiden vapaan liikkumisen esteitä. 5.11. Ohjelman tärkeyden ja sen mahdollisen myönteisen vaikutuksen vuoksi TSK on pahoillaan, että ohjelma perustuu päätökseen, joka luovuttaa päätösvallan yksinomaan komissiolle. Tunnettavuuden ja kannatuspohjan vuoksi komitea ehdottaa, että Euroopan parlamentti, TSK ja alueiden komitea saavat tuntuvamman aseman tätä ohjelmaa koskevassa päätöksenteossa. 5.11.1. Verkoston muuntaminen yhteisöaloitteeksi lienee tarkoituksenmukaisin tapa. Ottaen huomioon, että komitea on aiemmassa lausunnossaan puhunut pidättyvyyden puolesta yhteisöaloitteita perustettaessa, ei se halua nytkään puoltaa Euresin muuntamista yhteisöaloitteeksi. Tämän lisäksi Euresille varatut varat, 10 miljoonaa ecua vuodessa, eivät ole suhteessa muihin yhteisöaloitteisiin. 5.12. Ottaen huomioon, ettei TSK:lla ole ollut vielä tilaisuutta antaa lausuntoa Eures-verkostosta, komitea haluaa käyttää tilaisuutta hyväkseen esittääkseen joitakin huomioita tästä ohjelmasta. 5.13. Komitea kannattaa sitä, että komissio on pidättyväinen tehdessään muutoksia hallinnollisiin sääntöihin. Verkoston ymmärrettävyyden vuoksi on välttämätöntä, että osallistuvat järjestöt tietävät, minkätyyppisessä toiminnassa ne ovat mukana. Koetaan, että sääntöjen muuttaminen nykyiseen tapaan joka toinen vuosi sotii tarkoitustaan vastaan. 5.14. Nykyisessä verkostossa on Euresin raja-aluejärjestelmille budjetoitu 6 miljoonaa ecua. Erityisesti tähän osioon on kaavailtu roolia yhteiskunta- ja talouselämän tahoille. Myös julkiset työnvälityspalvelut osallistuvat tähän verkostoon. 5.14.1. Julkiset työnvälityspalvelut huolehtivat ennen muuta avoimista työpaikoista tiedottamisesta yli rajojen. Työmarkkinaosapuolet huolehtivat ennen muuta ulkomailla työskentelyä koskevien yksityiskohtaisten tietojen antamisesta ja ne voivat tukea konfliktien ratkaisemisessa. Kolmanneksi ne varoittavat todetuista käytännön ongelmista. Tämä voi myötävaikuttaa työntekijöiden vapaata liikkuvuutta jarruttavien tekijöiden rakenteelliseen ratkaisemiseen. 5.14.2. Vaikuttaa siltä, että Eures-verkostoa käytetään tällä hetkellä lähinnä avoimista työpaikoista tiedottamiseen. Myös Eures-verkoston siirtäminen komission sisällä osastosta "työntekijöiden vapaa liikkuvuus" osastoon "työmarkkinapolitiikka" osoittaa, että komissio haluaa korostaa aiempaa voimakkaammin Euresin mahdollista asemaa työttömyysongelman ratkaisemisessa. Sen seurauksena korostetaan avoimista työpaikoista tiedottamista vieläkin voimakkaammin. 5.14.3. Komitea haluaa muistuttaa, että Eures oli alunperin tarkoitettu edistämään työntekijöiden vapaata liikkuvuutta. Yli rajojen suuntautuva, avoimia työpaikkoja koskevien tietojen vaihto on väline, joka voi toteuttaa tämän tavoitteen vain osittain. Neuvonta, ammattikoulutuksen yhdenmukaistaminen, rajat ylittävistä alueellisista työmarkkinoista valistaminen ja rajan ylittävien työssäkävijöiden tukeminen mahdollisissa ongelmatilanteissa täydentävät välineistöä. 5.14.4. Siksi komitean mielestä työmarkkinaosapuolille on varattava tietty prosenttiosuus. 5.15. Komitean mielestä aluekoordinaattorin toimen perustaminen on läheisyysperiaatteen mukaista. Koordinaattorin on pyrittävä luomaan sosioekonomisia verkostoja. Tälle henkilölle on varattava myös innostajan ja välittäjän rooli. Hän voi tehdä työmarkkinaosapuolten ja julkisten työnvälityspalvelujen ehdottamien hankkeiden rahoittamista koskevia suosituksia. 5.16. Päätteeksi TSK puoltaa Eures-verkoston ja Interreg 2A:n välistä läheistä yhteistyötä. Eritoten ammattikoulutuksen ja työmarkkinoiden suhteen on mahdollisuuksia tiiviiseen yhteistyöhön. Sen vuoksi on hyvinkin mahdollista, että työmarkkinajärjestöt voivat päästä laajalti osallisiksi Interreg 2A:sta eikä niiden asemaa Euresissa pienennetä nykyisestä. Bryssel, 1. lokakuuta 1997. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Tom JENKINS () EYVL C 127, 7.5.1994