Oikaisukirjelmä Nro 2 alustavaan talousarvioesitykseen vuodelle 2002 - Pääluokka III - komissio /* SEK/2001/1684 lopull. */





OIKAISUKIRJELMÄ NRO 2 ALUSTAVAAN TALOUSARVIOESITYKSEEN VUODELLE 2002 - PÄÄLUOKKA III - KOMISSIO (komission esittämä) Euroopan komissio ottaa huomioon - Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 272 artiklan, - Euroopan hiili- ja teräsyhteisön perustamissopimuksen 78 artiklan, - Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 177 artiklan, - Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavan, 21 päivänä joulukuuta 1977 annetun varainhoitoasetuksen [1] 14 artiklan, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 9 päivänä huhtikuuta 2001 annetulla asetuksella N:o 762/2001 [2], [1] EYVL L 356, 31.12.1977, s. 1. [2] EYVL L 111, 20.4.2001, s. 1. ja esittää budjettivallan käyttäjälle oikaisukirjelmän nro 2 alustavaan talousarvioesitykseen varainhoitovuodelle 2002 jäljempänä esitettyjen perustelujen mukaisesti. *** Tämän oikaisukirjelmän rahoitusta koskeva tekninen liite laaditaan erikseen. SISÄLLYSLUETTELO PERUSTELUT 1. Yleistilanne 1.1. Maatalousmenot 1.2. Rakennerahastot: tarvittavien rakenteiden luominen rakenneuudistusohjelmaa varten 1.3. Ulkoiset toimet: kansainvälisten kalastussopimusten saattaminen ajan tasalle 1.4. Alustava arvio vuoden 2001 talousarvion toteuttamisen ylijäämästä 2. OTSAKE 1: EMOTR-TUKIOSASTO 2.1. Alaotsake 1a: Maatalousmenot maatalouden kehittämistä lukuun ottamatta 2.1.1. Markkinajärjestelyt ja niihin liittyvät menot 2.1.2. Lainsäädännön kehitys 2.1.3. Euron ja dollarin valuuttakurssi 2.1.4. Alakohtainen kehitys 2.2. Alaotsake 1b: maaseudun kehittäminen 2.3. Muutokset nimikkeistöön ja talousarvion selvitysosiin - alamomenttien poistaminen 3. OTSAKE 2: RAKENNETOIMET 3.1. Yleistilanne 3.1.1. Taustaa 3.1.2. Suunnitellut toimet 3.1.3. Erityistoimien kustannukset 3.1.4. Rahoitussäännöt 3.1.5. Järjestelyt talousarviossa 3.1.6. Muutos nimikkeistöön: uusi budjettikohta 3.1.7. Uuden budjettikohdan maksusitoumus- ja maksumäärärahat vuonna 2002 3.1.8. Uuden budjettikohdan selvitysosa 4. ULKOISET TOIMET: Kansainväliset kalastussopimukset 5. RAHOITUSNÄKYMIEN MUKAINEN YHTEENVETOTAULUKKO PERUSTELUT 1. Yleistilanne Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välillä 6 päivänä toukokuuta 1999 talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja talousarviomenettelyn parantamisesta tehdyssä toimielinten sopimuksessa todetaan toimielinten välisestä yhteistyöstä, että "komissio voi, jos se katsoo tarpeelliseksi, osoittaa budjettivallan käyttäjälle ad hoc -oikaisukirjelmän saattaakseen alustavan talousarvioesityksen maatalousmenojen arvioinnin perustana olevat tiedot ajan tasalle ja/tai korjatakseen määrärahojen jakautumista kansainvälisiin kalastussopimuksiin liittyvien toiminnallisten budjettikohtien ja varauksen kesken kyseisen varainhoitovuoden 1 päivänä tammikuuta voimassa oleviin kalastussopimuksiin liittyvien tuoreimpien tietojen perusteella". Tämä oikaisukirjelmä on toimitettava budjettivallan käyttäjälle lokakuun loppuun mennessä. Komissio esittää ad hoc -oikaisukirjelmän vuoden 2002 talousarvioon. Kirjelmä koskee seuraavia: 1. Maatalousmenot 2. Rakennerahastot: tarvittavien rakenteiden luominen rakenneuudistusohjelmaa varten 3. Ulkoiset toimet: kansainvälisten kalastussopimusten saattaminen ajan tasalle 4. Alustava arvio vuoden 2001 talousarvion toteuttamisen ylijäämästä 1.1. Maatalousmenot Alustavassa talousarvioesityksessä (ATE) esitettyjen lukujen päivitys osoittaa tilanteen parantuneen selvästi. Kokonaistarpeen odotetaan pienenevän huomattavasti alustavasta talousarvioesityksestä. Maatalousbudjetti hyötyy tilanteen paranemisesta monilla markkinoilla, mikä euroon nähden vahvan dollarin tukemana johtaa huomattaviin säästöihin (sovellettava valuuttakurssi on keskimääräinen kurssi 1.7.-30.9. eli 1 EUR = 0,89 USD, kun se alustavassa talousarvioesityksessä oli 1 EUR = 0,92 USD). Säästöt ovat suurimpia peltokasvien (-781 miljoonaa EUR), meijerituotteiden (-424 miljoonaa EUR) ja lampaanlihan (-298 miljoonaa EUR) osalta. Osa säästöistä kumoutuu tarpeiden lisäännyttyä muutamilla muilla aloilla (puuvilla +253 miljoonaa EUR, viini +117 miljoonaa EUR ja tilien tarkastaminen ja hyväksyminen +200 miljoonaa EUR), mutta määrärahatarpeen odotetaan pienenevän yhteensä useita satoja miljoonia. Naudanlihakriisistä selviäminen ja BSE-taudin ja suu- ja sorkkataudin hävittäminen vaativat odotettua vähemmän määrärahoja. Alustavaan talousarvioesitykseen otettu 1 miljardin euron varaus naudanliha-alaa ja eläinlääkintämenoja varten ei ole enää tarpeen ja se ehdotetaan peruutettavaksi. Syitä on kaksi. Suu- ja sorkkatautia varten otetaan 400 miljoonaa euroa vuoden 2001 talousarviosta, mikä vähentää vuoden 2002 tarpeita samalla summalla. Naudanlihamarkkinoiden tilanne ei näytä niin vakavalta kuin alunperin otaksuttiin, mikä ilmenee vuoden 2001 määrärahojen alikäyttönä. Näin ollen lienee mahdollista selviytyä naudanliha- ja eläinlääkintämenoista kyseisten kahden luvun nykyisillä määrärahoilla. 1.2. Rakennerahastot: tarvittavien rakenteiden luominen rakenneuudistusohjelmaa varten Marokon kanssa tehdyn kansainvälisen kalastussopimuksen jääminen uusimatta on vaikuttanut Euroopan kalastusaluskantaan. Nizzassa kokoontunut Eurooppa-neuvosto kiinnitti tähän huomiota ja "[kehotti] komissiota tekemään rahoitusnäkymiä noudattaen ehdotuksia erityistoimintaohjelmasta [Marokon kanssa tehdyn] entisen [kalastus]sopimuksen nojalla toimintaa harjoittaneen yhteisön laivaston rakenteelliseksi uudistamiseksi sekä jatkamaan nykyistä tukijärjestelmää, joka koskee niitä kausia, jolloin tämä laivasto ei voi harjoittaa toimintaansa" [3]. Näin ollen komissio teki 18 päivänä heinäkuuta 2001 ehdotuksen ohjelmasta, jolla edistetään kyseisen alueen alusten ja kalastajien toimintasuunnan muuttamista. Komissio toisti tuolloin, kuten se oli jo alustavassa talousarvioesityksessä todennut, että luonteensa vuoksi ohjelma kuuluu rakennerahastoja koskevaan rahoitusnäkymien otsakkeeseen. Ohjelman on tarkoitus täydentää kalatalouden ohjauksen rahoitusvälineessä (KOR) käytettävissä olevaa rahoitusta, ja sitä on tarkoitus hallinnoida kuten rakenneohjelmia, KOR:n toteuttamiskriteerejä ja rakennerahastojen voimassa olevia säännöksiä soveltaen. [3] Asiakirja SN 400/00 (Puheenjohtajan päätelmät), 61 kohta. Koska ylärajaan nähden ei ole liikkumavaraa, tämän oikaisukirjelmän kanssa samanaikaisesti ehdotetaan varojen irrottamista toimielinten sopimuksen 24 kohdassa säädetystä joustovälineestä rahoitusnäkymien ylärajan mukauttamiseksi. Vuoden 2002 talousarvioon ehdotetaan perustettavan uusi osasto B2-2 'Muut rakenteelliset tukitoimet' ja momentti B2-20N 'vuoteen 1999 asti Marokon kalastussopimuksen alaisina olleiden alusten ja kalastajien toimintasuunnan muuttamisen edistämiseen tarkoitetut toimenpiteet'. Käsiteltävänä olevan komission ehdotuksen mukainen rahoitus vuodeksi 2002 olisi 197 miljoonaa euroa maksusitoumusmäärärahoja ja 39,4 miljoonaa euroa maksumäärärahoja. 1.3. Ulkoiset toimet: kansainvälisten kalastussopimusten saattaminen ajan tasalle Toimielinten sopimuksen mukaisesti komissio on korjannut kansainvälisten kalastussopimusten määrärahojen jakautumista. Alustavaan talousarvioesitykseen otettiin budjettikohtaa B7-8000 'Kansainväliset kalastussopimukset' varten 148 367 500 euron varaus maksusitoumusmäärärahoina. Varausta esitetään pienennettäväksi 104 543 500 eurolla 43 824 000 euroon. Vähennys vastaa määrää, joka on alunperin osoitettu vuonna 2001 parafoituihin sopimuksiin Marokon, Komorien, Madagaskarin, Kap Verden, Guinea-Bissaun ja Mauritanian kanssa. Sopimukset on esitetty tai tullaan piakkoin esittämään budjettivallan käyttäjälle. Mauritanian kanssa tehtävän sopimuksen määrärahoja on lisätty 33 miljoonalla eurolla alkuperäisiin arvioihin verrattuna, mikä johtuu mm. siitä, että Marokon kanssa tehtyä sopimusta ei uusittu. Varaukseen sisältyy nyt rahoitus Gabonin, Seychellien, Senegalin, Guinean tasavallan ja Angolan kanssa tehtäviä sopimuksia varten, joista vielä neuvotellaan. Alustavassa talousarvioesityksessä budjettikohdan B7-8000 määrärahat olivat 120 671 000. Maksusitoumusmäärärahoihin ehdotetaan nyt 144 969 000 lisäystä edellä mainittuja uusia sopimuksia varten. Koska varausta pienennetään noin 104 miljoonalla eurolla ja budjettikohtaan tehdään vain noin 24 miljoonan euron lisäys, noin 80 miljoonaa euroa voidaan ottaa muuhun käyttöön, eikä niitä katsota enää tarvittavan kansainvälisiä kalastussopimuksia varten. Alustavaan talousarvioesitykseen verrattuna maksumäärärahoja katsotaan tarvittavan noin 82 962 500 euroa vähemmän. Liikkumavaraa jää noin 128 miljoonaa euroa, ja komissio katsoo sen sopivaksi suuruusluokaksi, jotta voidaan kattaa tulevat ulkoisen tuen tarpeet, joita on jo näkyvissä. 1.4. Alustava arvio vuoden 2001 talousarvion toteuttamisen ylijäämästä Näiden perinteiseen ad hoc -oikaisukirjelmään sisältyvien tavanomaisten osuuksien lisäksi komissio haluaa viime vuoden tapaan käsitellä tässä kirjelmässä vielä vuoden 2001 talousarvion toteuttamisen tulosta. Varainhoitoasetuksen 32 artiklan mukaan kunkin varainhoitovuoden yli- tai alijäämä otetaan seuraavan varainhoitovuoden talousarvioon tulona tai menona. Saman artiklan toisessa kohdassa säädetään, että tuloja tai menoja koskevat arviot otetaan budjettiin talousarviomenettelyssä ja tarvittaessa käyttämällä oikaisukirjelmää. Komissio katsoo, että tässä vaiheessa vuoden 2002 alustavaan talousarvioesitykseen voidaan varovasti arvioiden kirjata tuloksi 1 000 miljoonan euron ylijäämä. Toisin kuin viime vuonna, tämä ei johdu tulojen ylijäämästä vaan vuoden 2001 talousarvion menopuolen määrärahojen vajaakäytöstä, pääasiassa otsakkeissa 1 'Maatalous' ja 2 'Rakennerahastot'. Maataloutta koskevan otsakkeen vajaakäytöstä ei kuitenkaan voida vahvistaa tarkkaa lukua ennen marraskuun puoliväliä, jolloin tiedetään valtaosa EMOTR:n menoista, jotka koostuvat jäsenvaltioiden korvausvaatimuksista. Jäsenvaltiot ovat myös rakennerahastojen osalta ilmaisseet tuoreimmissa ennusteissaan, että vuoden 2001 määrärahat tulevat kokonaisuudessaan käytettyä uusien ohjelmien korvauksiin, jotka tällä hetkellä ovat hyvin kaukana talousarvioon otetuista 13 miljardista eurosta. Huomattavan osan ennustetaan toteutuvan viimeisellä vuosineljänneksellä siitä huolimatta, että säännösten mukaan maksuvaatimukset on esitettävä komissiolle viimeistään lokakuun 31 päivänä. 2. OTSAKE 1: EMOTR-TUKIOSASTO Tarkoituksena on varmistaa, että maatalousbudjetti perustuu kaikkein uusimpaan taloudelliseen tietoon ja lainsäädäntökehykseen. Komissiolla on lokakuuhun mennessä käytettävissään vuoden 2001 ensimmäiset tuotannon (sadon) määrä koskevat tiedot, joita tarvitaan luotettavan arvion tekemiseen vuoden 2002 määrärahatarpeista. Kun vuoden 2002 alustavaa talousarvioesitystä laadittiin, ei ollut vielä mahdollista tehdä riittävän tarkkaa arviota BSE-taudin ja suu- ja sorkkataudin maatalousmarkkinoille aiheuttamien kriisien taloudellisista vaikutuksista ja eläinlääkintäalan tarpeista. Sen vuoksi komissio esitti alustavassa talousarvioesityksessä 1 miljardin euron väliaikaista varausta, joka on tarkoitettu näihin tauteihin liittyviin markkina- ja eläinlääkintämenoihin. Komissio on aiempien vuosien tapaan saattanut kaikki maatalousmenoarvionsa budjettikohdittain ajan tasalle. Markkinatilanteen lisäksi oikaisukirjelmässä otetaan huomioon myös alustavan talousarvioesityksen jälkeen tehdyt maataloutta koskevat lainsäädännölliset päätökset ja ehdotukset. Päätökset ovat yleisesti ottaen vailla budjettivaikutuksia. Komissio odottaa, että neuvosto tekee lampaan- ja vuohenliha-alan uudistamista koskevasta ehdotuksesta päätöksen hyvissä ajoin, jotta määrärahoja voitaisiin pienentää 400 miljoonalla eurolla, kuten tässä oikaisukirjelmässä on arvioitu. Uudessa arvioinnissa alaotsakkeen 1a (Maatalousmenot maatalouden kehittämistä lukuun ottamatta) määrärahatarpeet ovat huomattavasti pienemmät kuin alustavassa talousarvioesityksessä arvioitiin (-1 971 miljoonaa euroa). Maatalousmarkkinoiden kehitys on yleisesti ollut huomattavasti parempi kuin toukokuussa odotettiin. Positiivinen suuntaus on nähtävissä jo vuonna 2001 maatalousmenojen jäädessä huomattavasti alle budjetoidun. Komissio on sitä mieltä, että alustavaan esitykseen otettua 1 miljardin euron erityisvarausta ei enää tarvita, ensinnäkään siitä syystä, että suu- ja sorkkataudin hävittämismenoista 400 miljoonaa euroa veloitetaan vuoden 2001 talousarviosta ja naudanlihamarkkinamenot näyttävät jäävän hieman pienemmiksi kuin alustavaa esitystä laadittaessa arvioitiin. Lisäksi joillakin aloilla (peltokasvit, meijerituotteet ja lampaanliha) päästään huomattaviin säästöihin. Vain osa säästöistä kumoutuu tarpeiden lisäännyttyä muutamilla muilla aloilla (hedelmät ja vihannekset sekä viini). Alaotsakkeen 1a kokonaistarve arvioidaan noin 39 656 miljoonaksi euroksi. Tämä on noin 1 971 miljoonaa euroa (-4,7 %) vähemmän kuin alustavassa esityksessä, joten alaotsakkeeseen 1a jää rahoitusnäkymien enimmäismäärään nähden noin 2 336 miljoonaan euron liikkumavara. Yhtä kaikki maatalous on edelleen alttiina huomattaville riskeille, jotka eivät koske pelkästään markkinoiden kehitystä vaan myös eläintautien hävittämistä. Talousarvion kurinalaisuutta koskevan neuvoston asetuksen mukaisesti oikaisukirjelmä on laadittu euron 1.7.-30.9.2001 vallinneen keskimääräisen dollarikurssin perusteella. Kurssi on 0,89 (1 EUR = 0,89 USD), ja se aiheuttaa säästöjä alustavaan talousarvioesitykseen (1 EUR = 0,92 USD) verrattuna. Säästöt arvioidaan noin 83 miljoonaksi euroksi. Maaseudun kehittämismenojen (alaotsake 1b) osalta komissio ehdottaa, että vuoden 2002 määrärahat pidetään rahoitusnäkymien enimmäismäärän suuruisina. Jäsenvaltioiden 30 päivänä syyskuuta 2001 antamat ilmoitukset johtavat kokonaismenoarvioon, joka on hieman enimmäismäärää suurempi. Asetuksen 1750/2000 mukaisesti komissio pudottaa menot enimmäismäärän tasolle. Seuraavassa taulukossa esitetään lyhyesti EMOTR:n tukiosaston määrärahatilanne luvuittain sekä rahoitusnäkymien mukainen liikkumavara. Oikaisukirjelmä nro 2/2002 Otsake 1 miljoonaa EUR >TAULUKON PAIKKA> 2.1. Alaotsake 1a: Maatalousmenot maatalouden kehittämistä lukuun ottamatta 2.1.1. Markkinajärjestelyt ja niihin liittyvät menot Uudessa arvioinnissa alaotsakkeen 1a (Maatalousmenot maatalouden kehittämistä lukuun ottamatta) määrärahatarpeet ovat huomattavasti pienemmät kuin alustavassa talousarvioesityksessä arvioitiin (-1 971 miljoonaa). Tämä johtuu lähinnä siitä, että menot naudanlihan markkinajärjestelyistä ja BSE:n ja suu- ja sorkkataudin hävittämisestä ovat huomattavasti pienemmät kuin toukokuussa arvioitiin. Komission näkemys on, että lienee mahdollista selviytyä naudanliha- ja eläinlääkintämenoista alustavan talousarvioesityksen vastaaviin kahteen lukuun otetuilla määrärahoilla, toisin sanoen ilman BSE:n ja suu- ja sorkkataudin aiheuttamiin lisätarpeisiin tarkoitettua 1 miljardin euron erityisvarausta, jonka komissio esittää peruutettavaksi. Tämä on mahdollista kahdesta syystä. Ensinnäkin suu- ja sorkkatautia varten otetaan 400 miljoonaa euroa vuoden 2001 talousarviosta, mikä vähentää vuoden 2002 tarpeita samalla määrällä. Toisekseen naudanlihamarkkinoiden kokonaistilanne näyttää olevan vähemmän dramaattinen kuin alunperin otaksuttiin, mikä ilmenee vuoden 2001 määrärahojen alikäyttönä. Joillakin avainaloilla syntyy huomattavia säästöjä, jotka tarpeiden lisääntyminen eräillä muilla aloilla kumoaa vain osittain. Säästöt ovat huomattavia peltokasvien kohdalla (-781 miljoonaa EUR). Tämä johtuu lähinnä Espanjaa ja Portugalia koskevien suorien tukien ennakon maksamisesta vuoden 2001 talousarviosta, muiden suorien tukien saattamisesta ajan tasalle jäsenvaltioiden ilmoitusten perusteella ja alustavan esityksen riisiä koskevaan lukuun nykyisin budjetoitujen suorien tukien palauttamisesta riisiuudistusehdotuksen mukaisesti. Lisäksi pienemmät viljavarastot vähentävät huomattavasti alan määrärahatarpeita. Myös meijerituotteissa syntyy huomattavia säästöjä (-424 miljoonaa EUR) maitomarkkinoiden tilanteen kohentumisen, useiden vientituki- ja tukiosuuksien alentamisen sekä julkisten interventioiden ansiosta. Myös lampaanlihaa koskevat määrärahatarpeet ovat pienemmät (-298 miljoonaa EUR, syynä markkinahintojen pysyminen vakaina naudanliha-alan BSE-taudin ja suu- ja sorkkataudin seurauksena). Toisaalta puuvillan määrärahatarpeet ovat jäsenvaltioiden viimeksi ilmoittamien tuotantolukujen ja laskevien maailmanmarkkinahintojen perusteella voimakkaassa kasvussa (+253 miljoonaa EUR). Viiniä koskevia määrärahoja on lisättävä (+117 miljoonaa EUR) tislausmenojen lisääntymisen vuoksi. Tilien tarkastamisesta ja hyväksymisestä saatavat säästöt on budjetoitu alustavaa esitystä pienemmiksi (-200 miljoonaa EUR) ennakoiden yhteisöjen tuomioistuimen kantaa vireillä olevissa maidon erityismaksua koskevissa asioissa. Muut muutokset eivät ole yhtä selviä. Ne koskevat pääasiassa sokeria (-19 miljoonaa EUR, syynä maailmanmarkkinahintojen hienoinen nousu ja edullisempi euron dollarikurssi), oliiviöljyä (-23 miljoonaa EUR, syynä tuotannon väheneminen), hedelmiä ja vihanneksia (+12 miljoonaa EUR), siipikarjaa (+14 miljoonaa EUR, syynä vientitukien korottaminen), elintarvikeapuohjelmia (-8 miljoonaa EUR vientitukien tason kehityksen mukaisesti), myynninedistämistoimia (+10 miljoonaa EUR) ja maatalouden valuuttatukia (-33 miljoonaa EUR). Kokonaistarve arvioidaan noin 39 656 miljoonaksi euroksi, mikä on noin 1 971 miljoonaa (-4,7 %) vähemmän kuin alustavassa esityksessä, joten alaotsakkeeseen 1a jää rahoitusnäkymien enimmäismäärään nähden noin 2 336 miljoonaan euron liikkumavara. Alustavassa esityksessä liikkumavara oli 365 miljoonaa euroa. 2.1.2. Lainsäädännön kehitys Maatalousneuvosto teki kesä- ja heinäkuussa 2001 merkittäviä päätöksiä. Komission ehdotuksiin verrattuna niiden vaikutus vuoden 2002 talousarvioon on kuitenkin yleensä neutraali. Koska ehdotusten rahoitusvaikutukset otettiin jo alustavassa talousarvioesityksessä huomioon, niillä ei ole suurta vaikutusta oikaisukirjelmään. Neuvosto päätti kesäkuussa 2001 sokerialan (B1-11) ja Ranskan merentakaisia departementtejä, Azoreja, Madeiraa ja Kanariansaaria koskevien ohjelmien (B1-32) uudistamisesta. Sokerin osalta lisäkulut alustavaan talousarvioesitykseen verrattuna jäävät 16 miljoonaan euroon. Naudanliha-alaa koskevasta "seitsemän kohdan suunnitelmasta" saatiin neuvostossa aikaan lopullinen kompromissi heinäkuussa. Komissio päätti erityisestä ostojärjestelmästä jo maaliskuussa 2001. Nämä päätökset poikkeavat ehdotuksista vain vähän, eivätkä ne vaikuta vuoden 2002 talousarvioon. Alustavassa talousarvioesityksessä otettiin huomioon myös ehdotettu lampaan- ja vuohenliha-alan uudistaminen. Käsittely neuvostossa ja parlamentissa on edennyt pitkälle, ja päätöstä odotetaan vuoden 2001 loppuun mennessä. Vaikka päätös saattaa poiketa komission alkuperäisestä ehdotuksesta, vuodelle 2001 odotetut budjettisäästöt säilynevät (säästöjä saadaan siirtämällä ennakon maksaminen vuoteen 2003). Jos kyseistä ehdotusta ei jostakin syystä päätettäisikään soveltaa tammikuusta 2002, sovelletaan nykyistä järjestelmää ainakin yhden markkinointivuoden ajan, mikä toisi lisätarpeita vuodelle 2002. Ne arvioidaan noin 400 miljoonaksi euroksi, jos markkinahinnat säilyvät vakaina nykyisellä tasollaan vuoteen 2002, mutta tarve voi olla paljon suurempi, jos hinnat laskevat huomattavasti. Oikaisukirjelmässä otetaan huomioon myös ne vaikutukset, joita vuoden 2002 talousarvioon aiheutuu siitä, ettei neuvosto ole vielä tehnyt päätöstä riisialaa koskevista uudistuksista. Vaikka vaikutus kokonaistarpeeseen ei ole suuri, määrärahojen siirtäminen alustavassa esityksessä riisialalta (B1-185) peltokasvialalle (B1-10) peruutetaan (uudistusehdotusten mukaan aletaan maksaa suoraa tukea, joka on tarkoitus rahoittaa peltokasviluvusta). Peltokasvialalle ehdotetut uudet, suunnitellun riisin hehtaarituen budjetointiin tarkoitetut alamomentit (B1-1048 ja B1-1054) poistetaan. Tarkemmat tiedot eri alojen määrärahatilanteesta esitetään alakohtaista kehitystä käsittelevässä kohdassa. 2.1.3. Euron ja dollarin valuuttakurssi Neuvoston viime vuonna antama asetus talousarvion kurinalaisuudesta (asetus (EY) N:o 2040/2000, 26.9.2000) muuttaa perinpohjaisesti maatalousbudjetin laadinnassa käytettäviä valuuttakurssisääntöjä. Kun aiemmin käytettiin koko talousarviomenettelyn ja talousarvion toteuttamisen ajan samaa kurssia, uuden budjettikuriasetuksen 8 artiklan 1 kohdassa säädetään, että budjettiarvioiden laadinnassa käytetään sitä euron ja dollarin keskimääräistä valuuttakurssia, joka on todettu markkinoilla viimeksi (vähintään 20 päivää ennen komission budjettiasiakirjan hyväksymisajankohtaa) päättyneen neljännesvuoden aikana. Tässä oikaisukirjelmässä kyseinen ajanjakso on 1.7.-30.9.2001. Keskimääräinen valuuttakurssi on 1 EUR = 0,89 $, mikä on hieman alempi kuin alustavan talousarvioesityksen laadinnassa käytetty kurssi (1 EUR = 0,92 $). Tämän vuoksi määrärahatarve supistuu noin 83 miljoonaa euroa. Agenda 2000 -asiakirjan laskelmissa käytettyä valuuttakurssia (1,15) käyttämällä määrärahatarve olisi useita satoja miljoonia euroja suurempi kuin oikaisukirjelmässä. Talousarvion kurinalaisuudesta annetun asetuksen 8 artiklan 2 kohdassa säädetään lisäksi, että mahdollisten korjaavien ja täydentävien talousarvioiden laadinnassa käytetään markkinoilla todettua valuuttakurssia. Huomattakoon, että 2002 on viimeinen vuosi, jolloin maatalousbudjettiin tehdään valuuttavaraus. Varauksen suuruus on 250 miljoonaa euroa. 2.1.4. Alakohtainen kehitys Seuraavissa selvitysosissa esitetään budjetin eri lukujen tärkeimmät muutokset alustavan talousarvioesityksen määrärahoihin verrattuna. Luku 10 - Peltokasvit (määrärahatarve -781 miljoonaa euroa) Määrärahat alustavassa talousarvioesityksessä: 18 697 miljoonaa euroa Määrärahat oikaisukirjelmän jälkeen: 17 916 miljoonaa euroa Alustavan talousarvioesityksen yhteydessä arvioitu määrärahatarve on pienentynyt noin 4,2 prosenttia. Eniten on pienentynyt interventiovarastojen (-290 miljoonaa EUR) ja suorien tukien määrärahatarve (-498 miljoonaa EUR). Vientitukeen esitettävät määrärahat eivät kuitenkaan poikkea paljoa alustavasta esityksestä (-1 miljoonaa EUR). Viennin määrä on vähän kasvanut, 26,3 miljoonasta 27 miljoonaan tonniin. On myös otettava huomioon, että tavallisen vehnän ja ohran viennistä ei tarvinne maksaa vientitukea lainkaan. Maissin vientituen määrä on hieman suurempi, mutta rukiin ja kauran vientituen määrä huomattavasti pienempi. Julkisen varastoinnin kustannuksissa on saatu huomattavaa säästöä (-290 miljoonaa EUR), koska varastoja on pienennetty. >TAULUKON PAIKKA> Suorien tukien määrärahoja vähennetään 498 miljoonalla eurolla. Tästä määrästä 161 miljoonaa euroa koskee riisin hehtaaritukea, jota oli määrä maksaa luvusta B1-10 riisin yhteisen markkinajärjestelyn uudistusehdotuksen KOM(2000) 278 mukaisesti. Koska ehdotusta ei ole hyväksytty riittävän ajoissa, ja sitä ei näin ollen voida soveltaa markkinointivuonna 2001/2002, riisin hehtaarituki maksetaan kuten aiemminkin luvusta B1-18 asetuksen 3072/95 mukaisesti. Vähennyksestä 155 miljoonaa euroa johtuu komission päätöksestä, jonka mukaan Espanja ja Portugali saavat maksaa vuonna 2001 osan markkinointivuoden 2001/2002 tuesta, joka muuten maksettaisiin vuonna 2002. Epäsuotuisat sääolot tuhosivat sadon ja maanviljelijät olivat vaarassa joutua taloudelliseen ahdinkoon. Loput vähennyksestä johtuvat kylvöalaa ja satoa koskevista tarkistuksista. Luku 11 - Sokeri (määrärahatarve -19 miljoonaa euroa) Määrärahat alustavassa talousarvioesityksessä: 1 420 miljoonaa euroa Määrärahat oikaisukirjelmän jälkeen: 1 401 miljoonaa euroa Sokerialan menojen arvioidaan olevan 19 miljoonaa euroa pienemmät kuin vuoden 2001 alustavan talousarvioesityksen määrärahat. Komissio odottaa maailmanmarkkinahintojen nousevan hieman. Vientitukien laskemisessa on käytetty maailmanmarkkinahintaa 210 dollaria tonnilta, kun alustavassa esityksessä käytetty hinta oli 200 dollaria tonnilta. Myös päivitetty euron dollarikurssi tuo säästöjä. Kun nämä tekijät yhdistetään, vientituen määrä on 441 euroa tonnilta 460 euron sijaan. Tämä johtaa 40 miljoonan euron säästöihin, kun vientimäärien vähäiset muutokset otetaan huomioon. Neuvoston toukokuussa 2001 hyväksymään sokeriuudistukseen sisältyy joitakin siirtymätoimenpiteitä, joilla varmistetaan joustava siirtyminen uuteen järjestelmään, jossa varastointijärjestelmä poistetaan. Toimenpiteet eivät sisältyneet komission ehdotukseen, ja näin ollen niiden kustannuksia ei ole otettu alustavaan talousarvioesitykseen. Tarvitaankin 16 miljoonan euron lisämäärärahat markkinointivuodelta 2000/2001 siirretyn C-sokerin varastoinnin rahoittamiseksi pakollisen kauden loppuun. Luku 12 - Oliiviöljy (määrärahatarve -23 miljoonaa euroa) Määrärahat alustavassa talousarvioesityksessä: 2 389 miljoonaa euroa Määrärahat oikaisukirjelmän jälkeen: 2 366 miljoonaa euroa Oliiviöljyn määrärahoja on vähennetty pääasiassa siksi, että oliiviöljyn tuotannon määrä on vähentynyt. Alustavan talousarvioesityksen määrärahat perustuivat ensimmäiseen arvioon tuotannon määrästä. Lopullisten tuotantotietojen mukaan Portugalin tuotanto oli markkinointivuonna 2000/2001 22 000 tonnia 43 000 tonnin sijaan. Tuotantotuen määrärahatarve vähenee 17 miljoonaa euroa. Alustavassa talousarvioesityksessä yksityiseen varastointiin osoitettu 20 miljoonan euron määräraha näyttää näissä olosuhteissa liian suurelta. Komissio esittää määrän vähentämistä 14 miljoonaan euroon. Luku 14 - Kuitukasvit ja silkkiäistoukat (määrärahatarve +253 miljoonaa euroa) Määrärahat alustavassa talousarvioesityksessä: 703 miljoonaa euroa Määrärahat oikaisukirjelmän jälkeen: 956 miljoonaa euroa Puuvillamenot kasvavat huomattavasti (+253 miljoonaa EUR). Tämä on toisaalta seurausta tuotantoarvioiden tarkistamisesta ja toisaalta maailmanmarkkinahintojen huomattavasta laskusta. Jäsenvaltioiden, nykyisen lainsäädännön mukaisesti, 10 päivään syyskuuta 2001 mennessä antamien ilmoitusten mukaan tuotanto olisi Kreikassa 1 096 000 tonnia ja Espanjassa 314 000 tonnia. Alustava talousarvioesitys perustuu edellisten vuosien keskimääräiseen tuotantoon (Kreikassa 1 250 000 tonnia ja Espanjassa 350 000 tonnia). Jäsenvaltioiden ilmoittamat uudet arviot jäävät "tasapainottamismekanismin" ylärajan alle, ja näin ollen tukea ei leikata enempää. Tuen lopullinen määrä tiedetään vasta vuonna 2002, kun jäsenvaltiot ilmoittavat lopulliset tuotantoluvut kesäkuun 2002 loppuun mennessä. Tuotantolukujen kehityksen lisäksi myös maailmanmarkkinahintojen kehitys on talousarvion näkökulmasta epäedullinen. Puhdistamattoman puuvillan maailmanmarkkinahinta oli lokakuun 2001 alussa alle 40 senttiä paunalta. Oikaisukirjelmässä laskentaperusteena on käytetty markkinointivuoden 2001/2002 osalta 40 sentin paunahintaa (alustavassa talousarvioesityksessä 59 senttiä paunalta). Tämä merkitsee, että puhdistamattoman puuvillan hinta on vain 204 euroa tonnilta (eikä 345 euroa tonnilta) ja tukimäärä kasvaa vastaavasti 141 euroa tonnilta. Luku 15 - Hedelmät ja vihannekset (määrärahatarve +12 miljoonaa euroa) Määrärahat alustavassa talousarvioesityksessä: 1 638 miljoonaa euroa Määrärahat oikaisukirjelmän jälkeen: 1 650 miljoonaa euroa Budjettikohdassa Hyvitykset sitrushedelmien jalostuksen edistämiseksi tuen määrä ja tuotantoarviot eivät ole muuttuneet. Määrärahojen käyttö on kuitenkin nopeutunut (+35 miljoonaa). Vuoden 2002 alustavan talousarvioesityksen laatimisen yhteydessä komissio arvioi, että varainhoitovuonna 2002 20 miljoonaa euroa käytettäisiin tuottajaorganisaatioiden esihyväksyntään. Tällä hetkellä näyttää kuitenkin siltä, että menot jäävät vuonna 2002 alle 5 miljoonan euron (-15 miljoonaa EUR). Budjettikohdan Hyvitykset markkinoilta poistamistoimenpiteistä ja ostokuluista määrärahoista on vähennetty 5 miljoonaa euroa joidenkin tuotteiden tuotantomäärien vähenemisen seurauksena. Luku 16 - Viinialan tuotteet (määrärahatarve +117 miljoonaa euroa) Määrärahat alustavassa talousarvioesityksessä: 1 275 miljoonaa euroa Määrärahat oikaisukirjelmän jälkeen: 1 392 miljoonaa euroa Määrärahoja tarvitaan alustavan esityksen laatimisen yhteydessä arvioitua enemmän viinin ja rypälemehun varastointiin (+11 miljoonaa EUR), tislaukseen (+46 miljoonaa EUR, syynä pääasiassa erityisten tislaustoimenpiteiden lisääntyminen), alkoholin varastointiin (+58 miljoonaa EUR) ja rypälemehun käytön tukiin (+4 miljoonaa EUR). Sen sijaan vientitukien (25 miljoonaa EUR) ja uudistusohjelmien (422 miljoonaa EUR) määrärahatarpeet säilyvät ennallaan. Markkinointivuoden 2000/2001 viinintuotantoa koskeva arvio säilyy alustavaan esitykseen verrattuna lähes muuttumattomana (173 miljoonaa hl 174 miljoonan sijaan). Jäsenvaltioiden toimittamista alustavista tiedoista käy ilmi, että viinin tuotantomäärä lienee markkinointivuonna 2001/2002 lähes samalla tasolla kuin 2000/2001. Tämän seurauksena alustavaa esitystä huomattavasti suurempi määrä viiniä on vedettävä markkinoilta ns. erityisten tislaustoimenpiteiden avulla, mikä vaikuttaa tislauskustannusten lisäksi myös julkiseen varastointiin ja tuotetun alkoholin vientiin. Myös varastojen suuri määrä, joka johtuu siitä, että markkinointivuonna 2000/2001 tislattiin viiniä huomattavan paljon, vaikuttaa merkittävästi vuoden 2002 menoihin. Luku 17 - Tupakka (määrärahatarve -1 miljoona euroa) Määrärahat alustavassa talousarvioesityksessä: 984 miljoonaa euroa Määrärahat oikaisukirjelmän jälkeen: 983 miljoonaa euroa Tupakka-alan menot ovat uudistuksen jälkeen pysyneet varsin vakaina. Alalla on enää kaksi tukimuotoa: lajikekiintiöihin perustuvat palkkiot sekä yhteisön tutkimus- ja tiedotusrahasto. Alustavan talousarvioesityksen menoarvio pienenee oikaisukirjelmässä 1 miljoonalla eurolla palkkioiden vuoksi. Tämä liittyy muutoksiin, joita on tehty kiintiöiden jakamisessa lajikkeiden kesken. Luku 18 - Muut alat tai kasvituotteet (määrärahatarve +136 miljoonaa euroa) Määrärahat alustavassa talousarvioesityksessä: 164 miljoonaa euroa Määrärahat oikaisukirjelmän jälkeen: 300 miljoonaa euroa Luvusta rahoitetaan useita eri toimia: siementen tuotantotukea, humalanviljelyn hehtaaritukea sekä riisin yhteisen markkinajärjestelyn mukaisia interventioita ja tulotukia. Siementuen määrärahoja lisätään 5 miljoonaa euroa, koska tukikelpoisen tuotannon määrän odotetaan kasvavan (370 000 tonniin alustavassa talousarvioesityksessä arvioidun 350 900 tonnin sijasta). Humalan osalta tilanne ei muutu. Riisin (B1-185) määrärahojen huomattava lisäys (+131 miljoonaa EUR) johtuu siitä, että ehdotusta riisin yhteisen markkinajärjestelyn uudistamisesta markkinointivuodesta 2001/2002 alkaen ei hyväksytty. Alustavassa talousarvioesityksessä määrärahatarve arvioitiin 74 miljoonaksi euroksi, mutta tarve kasvaa oikaisukirjelmässä 178 miljoonaan euroon. Vientitukien 32 miljoonan euron määrärahatarve pysyy samana. Markkinointivuoden 2000/2001 (jonka menoista 30 prosenttia katetaan vuoden 2002 talousarviosta) viennin määrä vähenee alustavaan talousarvioesitykseen verrattuna 5 600 tonnilla hiottuna riisinä mitattuna. Alhaisempien maailmanmarkkinahintojen aiheuttamana vientituki kuitenkin kasvaa (271 euroa alustavan talousarvioesityksen 259 euroon verrattuna). Markkinointivuodelle 2001/2002 laskettu vientituki kasvaa vain hieman (224 euroon 222 eurosta tonnilta), ja tuetun viennin arvioitu määrä jää WTO:n asettamaa 133 400 tonnin rajaa pienemmäksi. Uudistusehdotuksessa riisin hehtaarituki oli tarkoitus sisällyttää lukuun B1-10 ja sitä oli tarkoitus hallinnoida neuvoston asetuksen N:o 1251/2000 mukaisesti. Koska näin ei kuitenkaan tapahtunut, luvun B1-18 tukijärjestelmä pidetään voimassa, ja lukuun lisätään 114 miljoonaa euroa. Uudistusehdotuksessa oli myös määrä lopettaa interventio-ostot. Tilanne on kuitenkin muuttunut, ja varastointitarpeet ovat lisääntyneet 17 miljoonalla eurolla 32 miljoonaan euroon. Tämä ei ole niin vakavaa kuin olisi voinut olla, sillä alkuvarastot ovat noin 107 000 tonnia pienemmät kuin alustavassa talousarvioesityksessä ennakoitiin. >TAULUKON PAIKKA> Luku 20 - Maito ja maitovalmisteet (määrärahatarve -424 miljoonaa euroa) Määrärahat alustavassa talousarvioesityksessä: 2 366 miljoonaa euroa Määrärahat oikaisukirjelmän jälkeen: 1 912 miljoonaa euroa Maidon markkinatilanne on parantunut alustavaan talousarvioesitykseen verrattuna. Suotuisten markkinanäkymien ansiosta komissio on voinut supistaa useita eri vientituki- ja tukiosuuksia. Myös interventioita koskevia oletuksia on tarkistettu. Vientitukiosuuksien vähenemisestä kertyy säästöjä rasvattoman maitojauheen osalta 72 miljoonaa euroa ja ryhmän "muut maitotuotteet" osalta 196 miljoonaa euroa. Vähennys on juuston osalta 26 miljoonaa euroa ja voin ja voiöljyn (butter-oil) osalta 20 miljoonaa euroa. Rasvattoman maitojauheen varastointina toteutettavissa interventioissa tukikelpoisten määrien supistumisesta kertyy säästöjä seuraavasti: 37 miljoonaa euroa rasvattoman maitojauheen käytöstä vasikoiden ruokinnassa ja 11 miljoonaa euroa rasvattoman maidon käytöstä kaseiinin valmistuksessa. Voin ja rasvattoman maitojauheen julkisten interventioiden kohdalla arvonalennuskerroin on voitu sisäisten hintojen tyydyttävän tason ansiosta asettaa 0 prosenttiin 40 prosentin sijaan. Voin interventiosäästöt ovat 11 miljoonaa euroa ja rasvattoman maitojauheen 6 miljoonaa euroa. Koska yksityisestä juuston varastoinnista maksettavaa kiinteää korvausta on alennettu, myös määrärahatarve on pienentynyt (-14 miljoonaa euroa). Luku 21 - Naudanliha (määrärahatarve -276 miljoonaa euroa) Määrärahat alustavassa talousarvioesityksessä: 8 371 miljoonaa euroa Määrärahat oikaisukirjelmän jälkeen: 8 095 miljoonaa euroa Komissiolla on nyt paljon selvempi käsitys naudanliha-alan määrärahatarpeista kuin alustavaa talousarvioesitystä laadittaessa. Sittemmin on myös otettu käyttöön joitakin merkittäviä toimenpiteitä, joiden avulla menoja voidaan hallita. Tuoreimpien ennusteiden mukaan kulutus elpyy edelleen vuoden 2001 ensimmäisten kuukausien erittäin alhaisesta tasosta. Kun tarkastellaan kalenterivuotta 2001 kokonaisuutena, kulutuksen odotetaan laskevan ennen BSE-kriisiä vallinneeseen suuntaukseen verrattuna keskimäärin enintään 10 prosenttia. Kalenterivuonna 2002 kulutus pysynee noin 7 prosenttia tavanomaista kulutusta vähäisempänä. Kulutustrendit vastaavat yleisesti ottaen niitä ennusteita, jotka komissio on esittänyt "seitsemän kohdan suunnitelmassa" ja alustavassa talousarvioesityksessä. Varainhoitovuonna 2002 kulutus vähenee ennen BSE-kriisiä vallinneeseen tavanomaiseen trendiin verrattuna 8,5 prosenttia. Tämä vastaa 7,03 miljoonan tonnin sisäistä kulutusta, mikä on hieman pienempi kuin alustavassa talousarvioesityksessä käytetty oletus, 7,09 miljoonaa tonnia. EU:n naudanlihatuotannon odotetaan kuitenkin olevan huomattavasti vähäisempää kuin alunperin ennustettiin. Itse asiassa karjan pidempien pitoaikojen vaikutus tuotantoon vuonna 2002 on pienempi kuin alustavaa talousarvioesitystä laadittaessa oletettiin. Näin ollen varainhoitovuoden nettotuotantoa on tarkistettu alaspäin noin 7,7 miljoonaan tonniin alustavassa talousarvioesityksessä käytetystä 8,0 miljoonasta tonnista. Tuotantoennusteen pieneneminen on tärkein sisäisten interventiotoimenpiteiden tarvetta vähentävä tekijä. Tästä syystä alustavassa talousarvioesityksessä ehdotettua 1 miljardin euron varausta ei tarvita. Huomattavia epävarmuustekijöitä on kuitenkin edelleen. Tiloilla pidetään suurta eläinmäärää markkinahintojen nousua odotellen. Nämä eläimet on myytävä talven tullen, koska karjasuojien tilat ovat riittämättömät. Markkinoille voidaan ennustaa lisäpaineita, mutta vielä ei ole mahdollista mitata tarkasti markkinavaikutuksia. Vientitukien tarpeen (488 miljoonaa EUR) oletetaan olevan lähellä alustavan talousarvioesityksen määrärahoja. Tuotantomäärien väheneminen toukokuun arvioihin verrattuna kumoaa ennustettujen vientitukimäärien korottamisen vaikutuksen. Varastoinnin määrärahatarve (522 miljoonaa EUR) lienee pienempi kuin alustavassa esityksessä arvioitu määrä (-273 miljoonaa euroa). Tarpeen väheneminen johtuu pääasiassa siitä, että arvio ostettavista määristä on myönteisempi kuin alustavassa esityksessä. Vaikka BSE-kriisi vaikuttaa yhä markkinoiden tasapainoon, erityistoimenpiteet (hävittäminen ja erityiset osto-ohjelmat) ja myönteinen suuntaus tavanomaisen kulutustason elpymisessä vähentävät tarvetta julkiseen varastointiin. Arvio palkkiojärjestelmän määrärahatarpeesta (6 162 miljoonaa EUR) on varsin lähellä alustavassa talousarvioesityksessä esitettyä. Laajaperäistämispalkkion määrärahatarpeen (yhteensä 891 miljoonaa EUR) odotetaan kasvavan 140 miljoonaa euroa vuonna 2002, sillä jäsenvaltioiden toimittamien viimeisimpien tietojen perusteella karjan määrä on lisääntynyt. Sen sijaan teurastuspalkkioiden määrärahatarve (1 184 miljoonaa EUR) on alentunut erityisesti siksi, että eläimiä on teurastettu vähemmän kuin alustavassa esityksessä oletettiin (-187 miljoonaa EUR). Vuonna 1996 puhjenneen BSE-kriisin seurauksena taudin hävittämiseksi päätetyistä toimenpiteistä voidaan todeta, että Yhdistyneen kuningaskunnan vapaaehtoisen teurastusohjelman määrärahatarvetta on tarkistettu alustavaan talousarvioesitykseen verrattuna ylöspäin 390 miljoonaan euroon, mikä merkitsee 56 miljoonan euron nousua. Lisäys johtuu siitä, että sekä teurastettavien eläinten määrä että maksamatta oleva määrä on kasvanut. Valikoivan pakollisen teurastusohjelman arvioitu määrärahatarve pidetään 75 miljoonassa eurossa. Ensimmäiseen BSE-kriisiin liittyvien markkinatukitoimenpiteiden (varastointi mukaan luettuna) tähänastisiksi kokonaiskustannuksiksi arvioidaan 5 050 miljoonaa euroa vuosina 1996-2002. Tästä 359 miljoonaa euroa sisältyi vuoden 2001 talousarvioon ja 465 miljoonaa euroa tähän vuotta 2002 koskevaan oikaisukirjelmään. Vuonna 2000 puhjenneen BSE-kriisin seurauksena päätettyjen erityistoimenpiteiden osalta erityistä osto-ohjelmaa koskevaa alustavan esityksen määrärahatarvetta on vähennetty 256 miljoonaan euroon (-165 miljoonaa EUR) tuotantomäärien laskettua. Lisäksi hävittämisohjelmassa arvioidaan olevan jäljellä 210 miljoonan euron suuruiset maksut. Luku 22 - Lampaan- ja vuohenliha (määrärahatarve -298 miljoonaa euroa) Määrärahat alustavassa talousarvioesityksessä: 970 miljoonaa euroa Määrärahat oikaisukirjelmän jälkeen: 672 miljoonaa euroa Pientä yksityiseen varastointiin tarkoitettua summaa lukuun ottamatta kaikki tämän luvun menot on tarkoitettu uuhi- ja vuohipalkkioihin. Menoarvioihin vaikuttavat pääasiassa markkinahintojen kehitys ja palkkioihin oikeuttavan karjan määrä. Varainhoitovuoden 2002 menot kattavat noin 75 prosenttia markkinointivuoden 2001 palkkioista ja loput otetaan vuoden 2001 talousarviosta (ensimmäisen ennakon maksaminen joissakin jäsenvaltioissa). Koska BSE-kriisin seurauksena kulutus on siirtynyt naudanlihasta lampaanlihaan, lampaanlihan hinta on noussut huomattavasti. Komissio arvioi markkinointivuoden 2001 keskimääräiseksi hinnaksi 4 000 euroa tonnilta, kun alustavassa esityksessä arvio oli 3 700 euroa tonnilta. Määrärahatarve perushinnan ja markkinahinnan välisen erotuksen perusteella laskettavaa palkkiota varten on siis huomattavasti pienempi kuin alustavassa esityksessä arvioitiin (10,78 euroa uuhta kohti 15,48 euron sijaan). Arviot palkkioihin oikeuttavan karjan pääluvusta perustuvat tuoreimpiin tietoihin palkkio-oikeuden toteutuneesta käytöstä. Huhtikuussa 2001 komissiolla oli käytettävissään vain osa markkinointivuoden 2000 tiedoista. Nyt markkinointivuodelta 1999 suoritetut palkkiot ovat käytännössä jo tiedossa, joten niistä voidaan tehdä johtopäätöksiä arvioiden perustana olevan karjan määrästä. Näiden tietojen perusteella komissio arvioi palkkioihin oikeuttavan karjan pääluvuksi 72,7 miljoonaa vuonna 2001, mikä on 500 000 eläintä vähemmän kuin alustavan esityksen oletus. On myös otettava huomioon, että edellä kuvatun markkinatilanteen suotuisan kehityksen vuoksi yksityisen varastoinnin määrärahatarve on voimakkaasti supistunut (15 miljoonasta 8 miljoonaan euroon). Alustavaan talousarvioesitykseen otetut määrärahat vastaavat komission tätä yhteistä markkinajärjestelyä varten ehdottamaa uutta järjestelmää. Järjestelyn suurimmat muutokset koskevat uuhen- ja vuohenlihapalkkioita. Komissio on ehdottanut, että nykyinen palkkio, joka maksetaan korvauksena "perushinnan" ja keskimääräisen markkinahinnan erotuksesta, korvattaisiin kiinteämääräisellä palkkiolla. Samansuuruisista ja ennustettavista palkkioista hyötyvät sekä tuottajat että EU:n talousarvio, ja ne auttavat myös yksinkertaistamaan markkinajärjestelyn hallinnointia. Ehdotuksen mukaan ennakkoa ei voi myöskään enää maksaa ennen lokakuun 16 päivää. Näin ollen ensimmäinen uuden järjestelmän mukainen ennakko maksetaan vuonna 2002 lokakuun 16 päivän jälkeen. Se kuuluu vuoden 2003 EMOTR-tukiosaston budjettiin ja synnyttää vuonna 2002 650 miljoonan euron kertasäästön. Neuvosto ja parlamentti ovat tutkineet komission ehdotuksen ja päätöstä odotetaan vuoden 2001 loppuun mennessä. Tämä tarkoittaa, että uudistus voisi tulla voimaan markkinointivuodesta 2002 ja että odotetut säästöt toteutuisivat. Säästöt arvioidaan 400 miljoonaksi euroksi nykyisen vakaan markkinahintatason perusteella. Luku 23 - Sianliha, munat, siipikarja ja muut eläintuotteita koskevat toimet (määrärahatarve +14 miljoonaa euroa) Määrärahat alustavassa talousarvioesityksessä: 147 miljoonaa euroa Määrärahat oikaisukirjelmän jälkeen: 161 miljoonaa euroa Luvun menot koostuvat vientituista ja sianlihan osalta myös yksityiseen varastointiin liittyvistä interventioista sekä toimenpiteistä hunajan tuotannon ja markkinoinnin edistämiseksi. Muutokset alustavaan talousarvioesitykseen verrattuna johtuvat pelkästään siipikarjanlihan vientitukiosuuksien kasvusta (+15 miljoonaa EUR). Luku 30 - Liitteen I ulkopuolelle jäävät tuotteet (määrärahatarve: ei muutosta) Määrärahat alustavassa talousarvioesityksessä: 415 miljoonaa euroa Määrärahat oikaisukirjelmän jälkeen: 415 miljoonaa euroa Luku koskee tuotteita, jotka saadaan jalostamalla maatalouden perustuotteita, kuten viljaa, sokeria, maitoa ja munia. Tällaisia ovat mm. viljasta valmistetut alkoholijuomat, suklaavalmisteet, dieetti- ja gourmet-tuotteet, leipomotuotteet jne. Luvun kokonaismäärärahat määräytyvät WTO:n asettaman 415 miljoonan euron ylärajan perusteella. Vaikka määrärahoihin ei ehdoteta tässä oikaisukirjelmässä muutosta, tuotantomäärissä ja vientitukiosuuksissa on joitakin muutoksia. >TAULUKON PAIKKA> Luku 31 - Elintarvikeapuohjelmat (määrärahatarve -8 miljoonaa euroa) Määrärahat alustavassa talousarvioesityksessä: 314 miljoonaa euroa Määrärahat oikaisukirjelmän jälkeen: 306 miljoonaa euroa Elintarvikeapua varten myönnettävän vientituen määrärahoja vähennetään 8 miljoonaa euroa, koska viimeaikaisen kehityksen seurauksena vastaavat vähennykset tehdään myös kyseisten elintarvikkeiden vientituen kohdalla ja riisin tuotantomäärä on vähentynyt. Luku 33 - Eläinlääkintä- ja kasvinsuojelutoimenpiteet (määrärahatarve +150 miljoonaa euroa) Määrärahat alustavassa talousarvioesityksessä: 419,5 miljoonaa euroa Määrärahat oikaisukirjelmän jälkeen: 569,5 miljoonaa euroa Luku sisältää erilaisia eläinlääkintä- ja kasvinsuojelutoimia ja erityisesti BSE-taudin sekä suu- ja sorkkataudin hävittämiseksi toteutettavia toimia. Suu- ja sorkkataudin hävittämistä varten eläintautien hätärahastoon (B1-332) otettiin vuoden 2002 alustavassa talousarvioesityksessä 250 miljoonaa euroa. Koska vuoden 2002 alustavaa talousarviota valmisteltaessa oli kovin vaikeaa arvioida suu- ja sorkkatautiin ja BSE:hen liittyviä kustannuksia, komissio ehdotti 1 miljardin euron varausta kattamaan mahdolliset eläinlääkintämenot (ja markkinoihin liittyvät menot). Vuoden 2001 talousarvioon otettu 400 miljoonan euron summa siirrettiin lokakuussa 2001 komission lisätoimia odotellessa hätärahastoon, jotta voidaan maksaa ennakot niille neljälle jäsenvaltiolle, joissa tautia on esiintynyt. Summa käytettäneen ennen vuoden 2001 loppua, ja se vähentää vuoden 2002 määrärahatarpeita. Tilanne on edelleen epävakaa, ja komission on oltava edelleen varuillaan. Tällä hetkellä käytössä olevien tietojen perusteella komissio katsoo, että 800 miljoonan euron kokonaismääräraha olisi osoitettava yhteisön osuuden rahoittamiseksi suu- ja sorkkataudin jäsenvaltioille aiheuttamista menoista. Tähän 800 miljoonan euron summaan sisältyy tietty liikkumavara uusia tapauksia koskevien tulevien rahoitustarpeiden kattamiseksi etenkin Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Koska vuoden 2001 talousarvioon on jo otettu 400 miljoonaa euroa, vuoden 2002 talousarvioon olisi otettava sama määrä. Komissio esittääkin, että alustavaan talousarvioesitykseen suu- ja sorkkatautia ja eläintautien hätärahastoa varten otettua 250 miljoonan euron määrärahaa korotetaan 150 miljoonalla eurolla. alustavaan talousarvioesitykseen sisältyvää erityisvarausta (1 miljardi EUR) ei ole tarpeen säilyttää. Komissio korostaa, että tällä hetkellä on mahdotonta esittää mitään lopullisia lukuja suu- ja sorkkataudin hävittämisestä EU:n talousarvioon aiheutuvista kustannuksista. Komission on ensin saatettava päätökseen tarkastusmatkat, joilla selvitetään, ovatko jäsenvaltiot noudattaneet yhteisön lainsäädäntöä. Koska eläinmäärä on valtava, se vie paljon aikaa. Komissio toistaa kuitenkin, että tavoitteena on kattaa kaikki tähän mennessä ilmenneet ja tukeen oikeutetut kustannukset vuoden 2001 ja 2002 talousarvioissa käytettävissä olevin määrärahoin. Komissio esittää, että luvun B1-33 muita toimenpiteitä koskevissa määrärahoissa pitäydytään alustavassa talousarvioesityksessä. Luku 37 - Tilien tarkastaminen ja hyväksyminen sekä maksujen alentaminen/keskeyttäminen (määrärahatarve +200 miljoonaa euroa) Määrärahat ATE:ssä: -700 miljoonaa euroa Määrärahat oikaisukirjelmän jälkeen: - -500 miljoonaa euroa Alustavassa talousarvioesityksessä tilien tarkastamista ja hyväksymistä koskevaan alamomenttiin (B1-3700) on tehty 600 miljoonan euron negatiivinen oikaisu edellisten varainhoitovuosien tulosten perusteella. Yleensä maidon erityismaksun vajaakäyttöä koskevat oikaisut ovat muodostaneet huomattavan osan negatiivisen oikaisun kokonaismäärästä. Jäsenvaltiot ovat kuitenkin vieneet maidon erityismaksua koskevia tilien tarkastamis- ja hyväksymispäätöksiä yhteisöjen tuomioistuimen käsittelyyn. Näissä asioissa on kyse erityisesti oikaisuista, jotka liittyvät sellaisten tuottajien toimituksiin, jotka ovat riitauttaneet maksuvelvollisuutensa kansallisissa tuomioistuimissa. Julkisasiamiehen ratkaisuehdotusten mukaan oikaisua ei olisi saanut soveltaa näitä riitautettuja asioita koskeviin ilmoittamattomiin maksuihin. Tästä syystä heinäkuussa 2001 ad hoc -päätöksen N:o 7 yhteydessä sovellettua oikaisua pienennettiin näihin riita-asioihin liittyvien oikaisujen lykkäämiseksi. Näin ollen varainhoitovuodelle 2001 tuleva negatiivinen oikaisu on vain 400 miljoonan euron suuruinen, vaikka talousarvioon on merkitty 600 miljoonaa euroa. Koska tuomioistuin ei ole tehnyt lopullista ratkaisua, ehdotetaan näissä olosuhteissa, että vuodelle 2002 ennustettua negatiivinen oikaisu pienennetään 400 miljoonaan euroon. Luku 38 - Menekinedistämistoimet (määrärahatarve +10 miljoonaa euroa) Määrärahat alustavassa talousarvioesityksessä: 66,8 miljoonaa euroa Määrärahat oikaisukirjelmän jälkeen: 76,8 miljoonaa euroa Naudanlihan menekkiä edistävän EU:n sisäisen ohjelman käynnistäminen vuonna 2001 viivästyi. Vuodelle 2002 tarvitaan lisämäärärahoja 5 miljoonaa euroa niiden menojen kattamiseksi, joiden olisi pitänyt toteutua vuonna 2001. Vuonna 2001 sovellettiin ensimmäisen kerran uutta järjestelmää menekin edistämiseksi EU:n ulkopuolella tarkistettujen sääntöjen ja hyväksyntämenettelyjen mukaisesti. Ohjelmat hyväksytään vuoden 2001 jälkipuoliskolla, joten ohjelmien menot vuodelta 2001 sekä vuonna 2002 käynnistettävien toimenpiteiden menot on katettava varainhoitovuonna 2002. Tämän vuoksi määrärahatarve kasvaa 5 miljoonaa euroa. Luku 39 - Muut toimenpiteet (maatalouden valuuttatuki) (määrärahatarve -33 miljoonaa euroa) Määrärahat alustavassa talousarvioesityksessä: 304 miljoonaa euroa Määrärahat oikaisukirjelmän jälkeen: 271 miljoonaa euroa Osasta tukia on päätetty ennen euron käyttöönottoa voimassa olleen vanhan järjestelmän mukaisesti. Alustavassa esityksessä komissio oletti, että Italia maksaisi suunnilleen puolet viimeisestä tukierästä vuoden 2001 talousarviosta ja loput vuoden 2002 talousarviosta. Viivästymisen vuoksi näyttää siltä, että koko summa (43 miljoonaa) maksetaan vuonna 2002. Toinen tukityyppi luotiin, jotta voidaan korvata tulomenetyksiä, jotka johtuvat euron käyttöönotosta ja siitä, että samalla luovutaan "vihreistä kursseista" (ns. siirtymäjärjestelmä). Viimeisimpien tietojen perusteella alustavan talousarvioesityksen menoarvio on edelleen melko pätevä. Oikaisukirjelmän määrärahaesitys on 115 miljoonaa euroa (120 miljoonan euron sijaan). Kolmas maatalouden valuuttatukimuoto liittyy uuteen järjestelmään. Nämä tuet koskevat ainoastaan niitä jäsenvaltioita, jotka eivät ole ottaneet euroa käyttöön, ja niiden tarkoituksena on tasoittaa kansallisen valuutan ja euron kurssin muutoksista johtuvaa hintojen ja/tai suorien tukien alenemista (kansallisena valuuttana mitattuna). Menoarvio laskee oikaisukirjelmässä alustavan esityksen 161 miljoonasta eurosta 139 miljoonaan euroon. 2.2. Alaotsake 1b: maaseudun kehittäminen Luku 40 - Maaseudun kehittäminen (määrärahatarve: ei muutosta) Määrärahat alustavassa talousarvioesityksessä: 4 595 miljoonaa euroa Määrärahat oikaisukirjelmän jälkeen: 4 595 miljoonaa euroa Jäsenvaltiot ovat ilmoittaneet vuotta 2002 koskevat menoarvionsa komissiolle asetuksen 1750/2000 mukaisesti 30 päivään syyskuuta 2001 mennessä. Yhteensä arviot ylittävät rahoitusnäkymien alaotsakkeen 1b ylärajan vuodelle 2002. Komissio esittääkin, että vuoden 2002 talousarvioon otetaan ylärajan ylitystä vastaavat määrärahat. Komissio oli jo alustavassa talousarvioesityksessä ottanut huomioon ylärajan mukaiset määrärahat. Vaikka komission kanta määrärahojen kokonaismäärästä on pysynyt samana, määrärahojen jakautumista eri toimenpiteisiin on nyt muutettu jäsenvaltioiden toimittamien arvioiden perusteella. 2.3. Muutokset nimikkeistöön ja talousarvion selvitysosiin - alamomenttien poistaminen Neuvosto ei ole vielä tehnyt päätöstä riisialan uudistamisesta. Komissio esittää niiden kahden uuden kohdan poistamista, jotka se on luonut lukuun B1-10 "Peltokasvit" uusien suorien tukien maksamiseksi riisintuottajille. Niistä toinen (B1-1048) koskee pientuottajia ja toinen (B1-1059) ammattituottajia. Komissio esittää myös alamomentin B1-1514 "Ananassäilykkeiden tuki" poistamista. Koska kyseiset toimenpiteet koskevat ainoastaan Ranskan merentakaisia departementtejä, komissio ehdotti jo alustavassa esityksessä määrärahojen siirtämistä alamomentille B1-3201 "Muut toimenpiteet" (Poseidom). Komissio kuitenkin jätti poistamatta alamomentin B1-1514, ja esittää sen poistamista tässä oikaisukirjelmässä. Kuten edellä on esitetty, alustavassa talousarvioesityksessä ehdotettua uutta kohtaa 1 miljardin euron erityisvaraukselle BSE:tä ja suu- ja sorkkatautia koskeviin lisätarpeisiin ei tarvita ja se on poistettava. Poistettavat alamomentit: - B1-1048 - Tuki riisille - B1-1059 - Tuki riisille - B1-1514 - Ananassäilykkeiden tuki - B0-4000 - Varaus suu- ja sorkkataudin sekä BSE-taudin lisämäärärahatarpeisiin 3. OTSAKE 2: RAKENNETOIMET 3.1. Yleistilanne 3.1.1. Taustaa Euroopan yhteisön ja Marokon kuningaskunnan välinen kalastussopimus mitätöitiin ja kumottiin 30 päivänä marraskuuta 1999. Tuolloin 406 alusta ja noin 4300 kalastajaa joutui lopettamaan toimintansa. Nizzassa 7 päivänä joulukuuta 2000 kokoontunut Eurooppa-neuvosto "[kehotti] komissiota tekemään rahoitusnäkymiä noudattaen ehdotuksia erityistoimintaohjelmasta [Marokon kanssa tehdyn] entisen [kalastus]sopimuksen nojalla toimintaa harjoittaneen yhteisön laivaston rakenteelliseksi uudistamiseksi sekä jatkamaan nykyistä tukijärjestelmää, joka koskee niitä kausia, jolloin tämä laivasto ei voi harjoittaa toimintaansa" [4]. [4] Asiakirja SN 400/00 (Puheenjohtajan päätelmät), 61 kohta. Sopimuksen voimassaolon päätyttyä kalastajille on maksettu asiaa koskevassa asetuksessa [5] säädettyä tilapäistä korvausta sekä kalatalouden ohjauksen rahoitusvälineen (KOR) avustusta. Viime keväänä neuvosto kuitenkin totesi uutta kalastussopimusta koskevien neuvottelujen katkenneen. Koska kyseiset alukset ja kalastajat menettivät pysyvästi mahdollisuuden kalastaa Marokon aluevesillä, oli alettava suunnitella mittavaa toimintasuunnan muuttamisoperaatiota. [5] Neuvoston asetuksen (EY) N:o 2792/1999 16 artiklan 1 kohdan b alakohta. Operaatio suunniteltiin niin, että se täydentää jo rahoitettavia KOR:n yhteisrahoittamia kauden 2000-2006 kalastusohjemien toimia sekä tavoitteen 1 rakennerahasto-ohjelmiin kuuluvien rannikkoalueiden sosiaalis-taloudellista monipuolistamista alueilla, joilla vaikutus on suurin (Espanjan Andalucia, Galicia ja Kanariansaaret ja Portugalin Azorit). Nizzassa pidetyn Eurooppa-neuvoston päätelmien mukaisesti komissio päätti 18 päivänä heinäkuuta 2001 tehdä ehdotuksen neuvoston asetukseksi, jolla käynnistetään toimenpiteitä vuoteen 1999 asti Marokon kalastussopimuksen alaisina olleiden alusten ja kalastajien toimintasuunnan muuttamisen edistämiseksi [6]. Perustamissopimuksen 36 ja 37 artiklaan perustuva asetusehdotus on neuvoston käsiteltävänä. [6] Ehdotus neuvoston asetukseksi vuoteen 1999 asti Marokon kalastussopimuksen alaisina olleiden alusten ja kalastajien toimintasuunnan muuttamisen edistämisestä. KOM(2001)384 lopullinen, 18.7.2001. 3.1.2. Suunnitellut toimet Ehdotettuihin erityistoimiin kuuluu: - alusten romuttaminen ja siirtäminen muuhun kuin kalastuskäyttöön - alusten siirtäminen pysyvästi kolmanteen maahan, myös yhteisyritysten yhteydessä - alusten nykyaikaistaminen - kalastajien uudelleenkoulutus- ja varhaiseläkeohjelmat Kuten säädösehdotuksessa todetaan, yhteisen kalastuspolitiikan tavoitteiden mukaisesti määrästä vähintään 40 prosenttia on käytettävä alusten romuttamiseen ja alusten siirtämiseen muuhun kuin kalastuskäyttöön, enintään 28 prosenttia voidaan käyttää alusten vientiin, yhteisyrityksiin ja alusten nykyaikaistamiseen, ja vähintään 32 prosenttia on käytettävä sosiaalis-taloudellisiin toimenpiteisiin. 3.1.3. Erityistoimien kustannukset Espanjan ja Portugalin esittämiin kansallisiin suunnitelmiin kuuluvien tietojen perusteella on arvioitu, että 406 alusta on poistettava käytöstä, siirrettävä kolmansiin maihin tai nykyaikaistettava ja että noin 4 300 kalastajaa hyötyisi muodossa tai toisessa toteutetuista uudelleenkoulutusta (kalastus- tai muu ala) tai varhaiseläkettä koskevista toimenpiteistä. Kyseisiä aluksia koskevien yksityiskohtaisten tietojen (ikä, vetoisuus ja romuttamisesta maksettava viitepalkkio) ja rakennerahastojen tavoite 1 -alueilla sovellettavien tukiosuuksien perusteella arvioidaan, että alusten ja kalastajien toimintasuunnan muuttamiseen ja erityistoimien kanssa samaan aikaan ehdotettaviin poikkeustoimenpiteisiin tarvittavan yhteisön tuen määrä on kaikkiaan noin 281 miljoonaa euroa. Komissio on ottanut huomioon kauden 2000-2006 KOR-ohjelmissa jo käytettävissä olevan rahoituksen ja ehdottanut, että toimenpiteesiin annettaisiin - KOR-rahoituksen lisäksi - yhteisön lisärahoitusta enimmäismäärä 197 miljoonaa euroa eli noin 70 prosenttia yhteisöltä pyydetystä tuesta. Seuraavassa taulukossa esitetään alustava arvio kunkin eriytistoimen määrärahatarpeesta. >TAULUKON PAIKKA> * Yhteisön tuki Laskettaessa määrärahojen jakautumista Espanjan ja Portugalin kesken käytetään luetteloa Marokon kalastussopimuksen alaisena toimineista aluksista, jonka perusteella Espanjan osuus on 186,36 miljoonaa euroa (94,6 %) ja Portugalin osuus 10,64 miljoonaa euroa (5,4 %). 3.1.4. Rahoitussäännöt Ehdotetut 197 miljoonaa euroa otetaan yhteisön talousarvioon vuonna 2002. Ennakko ehdotetaan maksettavaksi heti tämän asetuksen antamisen jälkeen (39,4 miljoonaa EUR vuonna 2002), minkä jälkeen korvataan tosiasiallisesti toteutuneet menot ja maksetaan loppumaksu, jota koskeva pyyntö on jätettävä viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2004. Toimenpidettä hallinnoidaan kahtena rakenneohjelmana (toinen koskee Espanjaa, toinen Portugalia) KOR:n täytäntöönpanokriteerejä ja rakennerahastojen voimassa olevia säännöksiä soveltaen. Rakenneohjelmiin liittyvien toimenpiteiden osalta voimassa olevia KOR:n yhteisrahoitusosuuksia sovelletaan myös tässä yhteydessä. Ne hallinto- ja maksuviranomaiset, jotka jäsenvaltiot ovat nimenneet Espanjan ja Portugalin KOR-rakenneohjelmien täytäntöönpanoa varten, saavat tehtäväkseen tämän toimenpiteen täytäntöönpanon samoin tehtävin ja velvollisuuksin. 3.1.5. Järjestelyt talousarviossa Erityistoimen rahoittaminen yhteisön talousarviosta edellyttää alustavassa talousarvioesityksessä uuden budjettikohdan (B2-200 N) sisällyttämistä uuteen lukuun (B20-20) tätä tarkoitusta varten. Uusi budjettikohta sijoitetaan kalastusta koskevaan politiikan lohkoon rakennepolitiikkaan ja se on luonteeltaan seuraavanlainen: >TAULUKON PAIKKA> Koska kyseiset toimenpiteet olisivat oikeutettuja KOR-tukeen ja niihin sovelletaan rakennerahastojen ja KOR-asetusten pääsäännöksiä, uusi budjettikohta on rahoitettava rahoitusnäkymien otsakkeesta 2. Menojen yksittäiset alamomentit voidaan 6 päivänä toukokuuta 1999 tehdyn toimielinten sopimuksen mukaisesti (10 kohdan 4 kappale) rahoittaa ainoastaan niitä varten vahvistettujen enimmäismäärien rajoissa. Rakenteelliset tukitoimet on kuitenkin budjetoitu kyseisen otsakkeen enimmäismäärään. Kuten säädösehdotuksen tekemisen yhteydessä ilmoitettiin, komissio ehdottaa tämän oikaisukirjelmän kanssa samanaikaisesti varojen irrottamista joustovälineestä (toimielinten sopimuksen 24 kohta) ja kyseisten määrärahojen ottamista rahoitusnäkymien otsakkeeseen 2 tätä tarkoitusta varten. ALUSTAVAAN TALOUSARVIOESITYKSEEN EHDOTETUT MUUTOKSET 3.1.6. Muutos nimikkeistöön: uusi budjettikohta Uusi osasto: B2-2 N Muut rakenteelliset tukitoimet Uusi luku: B2-20 N Muut rakenteelliset tukitoimet Uusi momentti: B2-200 N Vuoteen 1999 asti Marokon kalastussopimuksen alaisina olleiden alusten ja kalastajien toimintasuunnan muuttamisen edistämiseen tarkoitetut toimenpiteet 3.1.7. Uuden budjettikohdan maksusitoumus- ja maksumäärärahat vuonna 2002 Maksusitoumusmäärärahat: EUR 197 000 000 Maksumäärärahat: EUR 39 400 000 3.1.8. Uuden budjettikohdan selvitysosa Maksujen ennakoitu erääntymisaikataulu suhteessa maksusitoumuksiin on seuraava: >TAULUKON PAIKKA> Määräraha on tarkoitettu kattamaan toimenpiteet vuoteen 1999 asti Marokon kalastussopimuksen alaisina olleiden alusten ja kalastajien toimintasuunnan muuttamisen edistämiseksi. Oikeusperusta Ehdotus neuvoston asetukseksi vuoteen 1999 asti Marokon kalastussopimuksen alaisina olleiden alusten ja kalastajien toimintasuunnan muuttamisen edistämisestä, KOM(2001) 384 lopullinen, 18.7.2001. 4. ULKOISET TOIMET: Kansainväliset kalastussopimukset Komissio esittää, että alustavaa talousarvioesitystä muutetaan seuraavasti: * Alamomentti B7-8000 (Kansainväliset kalastussopimukset): 144 969 000 euroa maksusitoumusmäärärahoina, eli 24 298 000 euron lisäys alustavaan talousarvioesitykseen, ja 148 321 000 euroa maksumäärärahoina, eli 21 900 000 euron lisäys alustavaan talousarvioesitykseen, ennen vuoden 2001 joulukuun 31 päivää voimaan tulevia sopimuksia varten. Vuonna 2001 on uudistettu viisi sopimusta (Komorien, Madagaskarin, Kap Verden, Guinea-Bissaun ja Mauritanian kanssa). Vaikka alustavan talousarvioesityksen pohjana olevaan arvioon sisältyi hieman lisäysvaraa, siinä ei ole kuitenkaan varauduttu Mauritanian kanssa tehdyn uuden sopimuksen vaikutukseen kokonaisuudessaan. Sopimus merkitsee 33 miljoonan euron lisäystä edelliseen vuosikeskiarvoon. Nousuun ovat vaikuttaneet monet tekijät, etenkin Marokon kanssa tehdyn sopimuksen uusimatta jäämisen poliittiset seurausvaikutukset. Myös kalastusmahdollisuudet lisääntyivät erityisesti arvosaaliiden, kuten äyriäisten, pääjalkaisten ja pelagisten lajien osalta. Momentin B7-800 maksumäärärahat ovat kaiken kaikkiaan noin 3,5 miljoonaa euroa maksusitoumusmäärärahoja suuremmat, jotta maksattamatta olevia maksuja voidaan suorittaa. * Toisaalta varaukseen otettuja määriä vähennetään huomattavasti, koska monet alustavaa talousarvioesitystä laadittaessa vallinneet epävarmuustekijät ovat poistuneet. Oikaisukirjelmässä ehdotetaan luvun B0-40 varausmäärärahojen osalta: 43 824 000 euroa maksusitoumusmäärärahoina, eli 104 543 500 euron vähennys alustavaan talousarvioesitykseen, ja 43 505 000 euroa maksumäärärahoina, eli 104 862 500 euron vähennys alustavaan talousarvioesitykseen. Neuvoston 25 päivänä huhtikuuta 2001 esittämien päätelmien mukaisesti on selvää, että Marokon kanssa tehtyä sopimusta varten alunperin sisällytettyä 125 miljoonan euron varausta ei tarvita. Summa jätettiin entiselleen myös neuvoston ensimmäisessä käsittelyssä, jotta voidaan jättää liikkumavaraa mahdollisille lisäyksille muiden neuvoteltavina olevien pöytäkirjojen kohdalla, etenkin kun joitakin merkittäviä sopimuksia oltiin uusimassa. Jäljellä ovat Päiväntasaajan Guinean kanssa tehtävä sopimus, jota on lykätty ja joka on sen vuoksi mukana vuoden 2002 varauksessa, ja Senegalin kanssa tehtävä sopimus, jonka kustannukset pysyivät samoina vuonna 2001, koska sitä jatkettiin, ja joka on mukana vuoden 2002 varauksessa. Varauksessa on otettava huomioon myös mahdollisten muiden uusien sopimusten tekeminen. Gabonin ja Seychellien kanssa tehtävä sopimukset on jo parafoitu, mutta Senegalin (ks. edellä), Guinean tasavallan ja ennen kaikkea Angolan kanssa sopimukset on vielä tehtävä. Vaikka todennäköiset lisäykset otetaan huomioon, varausta on kuitenkin mahdollista pienentää noin 104 miljoonalla eurolla. Varauksen vähennys on 104 miljoona euroa, joista 24 miljoonaa euroa osoitetaan alamomentille B-7-8000. Kansainvälisten kalastussopimusten määrärahojen (kohdassa B7-8000 ja kohdan B0-40 varauksessa) kokonaismäärä vähenee 80 miljoonalla eurolla, mikä jättää otsakkeen 4 enimmäismäärään nähden liikkumavaraa noin 128 miljoonaa euroa. Komissio esittää budjettivallan käyttäjälle liikkumavaran pitämistä suunnilleen tämän suuruisena, koska ulkoisten toimien alalla on edelleen epävarmuustekijöitä ja Aasiassa ja Lähi-Idässä voi syntyä uusia tarpeita. 5. RAHOITUSNÄKYMIEN MUKAINEN YHTEENVETOTAULUKKO >TAULUKON PAIKKA> (*) Mukaan luettuna 167 miljoonaa euroa maksuja, joita henkilöstö suorittaa eläkejärjestelmään 6.5.1999 tehdyn toimielinten sopimuksen liitteenä olevan rahoitusnäkymätaulukon alaviitteen nro 2 ja EU21-rahoituskehyksen mukaisesti. (**) sen jälkeen, kun 200 miljoonaa euroa on irrotettu joustovälineestä.