EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 14.9.2016 COM(2016) 591 final 2016/0286(COD) Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS Euroopan sähköisen viestinnän sääntelyviranomaisten yhteistyöelimen perustamisesta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) {SWD(2016) 303}

{SWD(2016) 304}



PERUSTELUT 1.EHDOTUKSEN TAUSTA •Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet Toukokuussa 2015 julkaisemassaan tiedonannossa Digitaalisten sisämarkkinoiden strategia Euroopalle, jäljempänä ’DSM-strategia’, komissio ilmoitti esittävänsä vuonna 2016 ehdotuksia sähköisen viestinnän sääntelyjärjestelmän kunnianhimoisesta uudistamisesta. Uudistuksen tavoitteena on muun muassa tehostaa institutionaalista sääntelykehystä, jotta telesäännöt palvelisivat tarkoitustaan paremmin luotaessa otollisia olosuhteita digitaalisten sisämarkkinoiden toiminnalle. Tähän sisältyvät erittäin suurikapasiteettisten verkkojen käyttöönotto, radiotaajuuksien koordinoidumpi hallinta langattomissa verkoissa ja tasapuolisten toimintaedellytysten luominen edistyneille digitaaliverkoille ja innovatiivisille palveluille. Tiedonannossa todettiin, että markkina- ja teknologiaympäristön muutokset edellyttävät institutionaalisen kehyksen lujittamista laajentamalla Euroopan sähköisen viestinnän sääntelyviranomaisten yhteistyöelimen (BEREC) roolia. Digitaalisten sisämarkkinoiden toimenpidepaketista antamassaan päätöslauselmassa Euroopan parlamentti kehotti komissiota viemään digitaalisten sisämarkkinoiden yhdentymistä eteenpäin varmistamalla, että käytössä on entistä toimivammat institutionaaliset puitteet. Tämä voidaan saavuttaa vahvistamalla BERECin roolia, valmiuksia ja päätöksentekovaltuuksia, jotta se voi i) edistää sähköisen viestinnän sääntelyjärjestelmän johdonmukaista täytäntöönpanoa, ii) seurata tehokkaasti sisämarkkinoiden kehitystä ja iii) auttaa ratkaisemaan rajat ylittävät riita-asiat. Euroopan parlamentti korosti tässä yhteydessä myös tarvetta parantaa taloudellisia ja henkilöstöresursseja ja tehostaa edelleen BERECin hallintorakennetta. Tätä ehdotusta on luettava yhdessä eurooppalaista sähköisen viestinnän säännöstöä koskevan Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviehdotuksen kanssa, jäljempänä ’direktiivi’. Kyseisessä ehdotuksessa annetaan BERECille lisätehtäviä, jotka auttaisivat varmistamaan sääntelykehyksen johdonmukaisen täytäntöönpanon. Tämä puolestaan tukisi sähköisen viestinnän markkinoiden kehitystä koko unionissa. BEREC myös edistäisi erittäin suurikapasiteettisten datayhteyksien saatavuutta ja käyttöönottoa, kilpailua sähköisen viestinnän verkkojen ja palvelujen tarjoamisessa ja unionin kansalaisten etuja. Nyt käsillä olevan ehdotuksen tavoitteena on vahvistaa BERECin institutionaalista roolia ja tehostaa sen hallintorakennetta tekemällä siitä EU:n erillisvirasto, jotta se saisi paremmat valmiudet huolehtia tulevista tehtävistään. Sen jälkeen, kun BEREC ryhtyi hoitamaan tehtäviään vuonna 2010 ja tuli täysin toiminnalliseksi vuonna 2011, BERECilla ja BEREC-virastolla on ollut myönteinen vaikutus sääntelyjärjestelmän johdonmukaiseen täytäntöönpanoon. Ne ovat myös tarjonneet arvokasta teknistä asiantuntemusta kansallisille sääntelyviranomaisille ja EU:n toimielimille. Asetuksella (EU) 2015/2120 BERECille annettiin äskettäin lisätehtäviä. Niihin kuuluvat suuntaviivojen antaminen kansallisille sääntelyviranomaisille avointa internetyhteyttä koskevien velvoitteiden täytäntöönpanosta ja lausuntojen antaminen luonnoksista komission täytäntöönpanosäädöksiksi liittyen unionin laajuisten verkkovierailuihin sekä tietyt raportointivelvoitteet. Tähän ehdotukseen liittyvässä direktiiviehdotuksessa annetaan BERECille lisää uusia tehtäviä, kuten nykyistä laajempi rooli markkinoiden korjaavia sääntelytoimia koskevassa neuvottelumenettelyssä, suuntaviivojen antaminen kansallisille sääntelyviranomaisille maantieteellisistä kartoituksista, yhteisten lähestymistapojen kehittäminen valtioiden rajat ylittävään loppukäyttäjäkysyntään vastaamiseksi, lausuntojen antaminen kansallisista toimenpide-ehdotuksista radiotaajuuksien käyttöoikeuksien jakamiseksi (taajuuksia koskeva ”vertaisarviointi”) samoin kuin rekisterin perustaminen oman alueen ulkopuolisesti käytettävistä numeroista ja rajatylittävistä järjestelyistä sekä sähköisen viestinnän verkkojen ja palvelujen tarjoajista. BERECilla ja BEREC-virastolla on ollut merkittävästi vahvempi rooli erityisesti rajat ylittävissä kysymyksissä (mm. laitteiden välisen suoran tiedonsiirron (M2M) palvelut tai valtioiden rajat ylittävä kysyntä yrityskäyttäjien piirissä), ja se on saanut kokemusta sääntelyjärjestelmän johdonmukaisen täytäntöönpanon varmistamisessa. On asianmukaista ja tarpeellista hyödyntää tätä kokemusta yhdistämällä nämä kaksi täysimittaiseksi erillisvirastoksi. Uuden viraston, jolla on laajempi toimeksianto, olisi jatkettava BERECin työtä ja asiantuntemuksen kokoamista kansallisilta sääntelyviranomaisilta. Koska BERECin identiteetti on jo vakiintunut tavalla, jota kannattaa kehittää, ja koska nimen vaihtamisesta muodostuisi omat kustannuksensa, uuden viraston tulisi säilyttää nimenään BEREC. Tehostamalla BERECin roolia sähköisen viestinnän alalla ja pyrkimällä mukauttamaan sen rakennetta, hallintoa, toimintaa, ohjelmasuunnittelua ja vastuuvelvollisuutta hajautetuista erillisvirastoista 19. heinäkuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission yhteisen julkilausuman, jäljempänä ’yhteinen lähestymistapa’, linjoittamalla tavalla varmistetaan, että ehdotus tukee unionin prioriteetteja. •Yhdenmukaisuus muiden alaa koskevien politiikkojen säännösten kanssa BERECin selkeiden tavoitteiden ansiosta tämä ehdotus luo hyvää synergiaa muiden DSM-strategiaan kuuluvien aloitteiden kanssa. Tämä johtuu viime kädessä siitä, että sähköisissä viestintäverkoissa tarjottavat liittymäpalvelut muodostavat selkärangan digitaalisten tuotteiden ja palvelujen jakelulle. Tällä ehdotuksella täydennetään voimassa olevaa alakohtaista sääntelyä. Ehdotetuissa BERECille annettavissa radiotaajuustehtävissä otetaan huomioon alalla nykyisin voimassa olevat säädökset, erityisesti radiotaajuuspäätös 676/2002/EY, radiotaajuuspolitiikkaa käsittelevästä ryhmästä tehty päätös 2002/622/EY sekä päätös 243/2012/EU monivuotisen radiotaajuuspoliittisen ohjelman (RSPP) perustamisesta. Ehdotuksella myös sisällytetään BEREC-asetukseen tehtävät, jotka annettiin BERECille hiljattain hyväksytyssä asetuksessa (EU) 2015/2020, jossa vahvistetaan säännöt avoimen internetin varmistamista ja verkkovierailujen lisämaksujen poistamista varten. Komission on vuoden 2016 loppuun mennessä määrä antaa ehdotus sähköisen viestinnän tietosuojadirektiivin tarkistamisesta. Nyt käsillä olevan asetusehdotuksen soveltamisalaa voi olla tarpeen mukauttaa tietosuojadirektiivin tarkistuksen tulosten perusteella. Tämän ehdotuksen tavoitteena on tarjota BERECille tarkoituksenmukainen ja tehokas hallintorakenne, toimeksianto ja välineet, joita se tarvitsee sääntelyjärjestelmän johdonmukaisen täytäntöönpanon varmistamiseksi. Tässä mielessä se täydentää muita sähköisen viestinnän alan oikeudellisia ja poliittisia välineitä. BEREC voi hoitaa tehtävänsä tarvittaessa yhteistyössä muiden unionin elinten, virastojen, laitosten ja neuvoa-antavien ryhmien kanssa. Kyseeseen tulevat erityisesti radiotaajuuspolitiikkaa käsittelevä ryhmä, Euroopan tietosuojaneuvosto, audiovisuaalisten mediapalvelujen eurooppalaisten sääntelyviranomaisten ryhmä (ERGA), Euroopan unionin verkko- ja tietoturvavirasto (ENISA) sekä nykyiset komiteat (kuten viestintäkomitea ja radiotaajuuskomitea). •Yhdenmukaisuus unionin muiden politiikkojen kanssa DSM-strategia on yksi uuden komission vuonna 2014 esittelemistä 10 painopisteestä. Tämä ehdotus linjautuu komission muihin ensisijaisiin painopisteisiin, erityisesti muihin aloitteisiin luoda syvemmät ja oikeudenmukaisemmat sisämarkkinat, edistää investointeja, luoda työpaikkoja ja tukea kestävää kasvua. Osa BERECin tehtävistä rakentuu unionin nykyisen eri alojen lainsäädännön varaan ja täydentää sitä. Yhtenä tällaisena tehtävänä on antaa lausuntoja kansallisista toimenpide-ehdotuksista sisämarkkinamenettelyissä markkinoiden sääntelyä varten. Nämä perustuvat kilpailuoikeuden periaatteisiin. Tällaisiin tehtäviin kuuluu myös suuntaviivojen antaminen verkon käyttöönottoa koskevista maantieteellisistä kartoituksista. Tehtävien myötä saadaan myös käyttöön hyödyllistä tietoa valtiontukipolitiikan tarkoituksiin, mikä parantaa johdonmukaisuutta näiden kahden politiikka-alan välillä.

Ehdotuksen tavoitteena on, että BERECista tehdään unionin hajautettu erillisvirasto yhteisen lähestymistavan periaatteita noudattaen. Johdonmukaisuus suhteessa kansainvälisen oikeuden mukaisiin velvoitteisiin Tarvittaessa BEREC voi tehtäviään hoitaessaan tehdä yhteistyötä kolmansien maiden toimivaltaisten viranomaisten ja/tai kansainvälisten järjestöjen kanssa. Yhteistyön olisi perustuttava työjärjestelyihin, joissa olisi kunnioitettava unionin kansainvälisiä suhteita, eikä se saisi luoda oikeudellisia velvoitteita unionille ja sen jäsenvaltioille. 2.OIKEUSPERUSTA, TOISSIJAISUUSPERIAATE JA SUHTEELLISUUSPERIAATE •Oikeusperusta Ehdotus perustuu perustamissopimuksen 114 artiklaan, koska se liittyy sähköisen viestinnän sisämarkkinoiden kehittämiseen ja toimintaan. •Toissijaisuusperiaate (muun kuin jaetun toimivallan osalta) •Suhteellisuusperiaate Erityisesti käyttöoikeuksien sääntelyssä kansalliset sääntelyviranomaiset ovat edelleen toimivaltaisia varmistamaan, että markkinoiden toimintapuutteet korjataan asianmukaisin toimenpitein ja että sääntely auttaa pääsemään yhteisiin poliittisiin tavoitteisiin. Ehdotetut säännöt antavat sääntelyviranomaisille lisäkeinoja vastata sähköisen viestinnän tämänhetkisiin haasteisiin, mutta se, miten niitä käytetään, riippuu kansallisista olosuhteista, jotka arvioi kansallinen sääntelyviranomainen. Syynä siihen, että viranomaisvalvontaa lujitetaan kohdennetusti ennen muuta laajentamalla BERECin roolia valvontamenettelyssä, ovat selkeät puutteet nykyisten sääntöjen soveltamisessa tilanteessa, jossa johdonmukaisuudella on olennainen merkitys sisämarkkinoiden moitteettoman toiminnan kannalta. Myös taajuuksien hallinnointi kuuluu edelleen jäsenvaltioiden toimivaltaan. Ehdotetut säännöt tarjoavat yleiset puitteet taajuuksien yhtenäiselle hallinnoinnille koko unionissa – samalla, kun jäsenvaltiot voivat soveltaa sääntöjä ottaen huomioon kansalliset olosuhteet. Koska taajuuksien hallinnoinnin vaikutukset ulottuvat rajojen yli ja kohdistuvat laajemmin verkkoyhteyksiin sisämarkkinoilla, tietynasteinen koordinointi unionin tasolla on välttämätöntä. Ottaen huomioon ehdotuksen tavoitteet Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen näiden tavoitteiden saavuttamiseksi. •Toimintatavan valinta Asetus, jota sovelletaan sellaisenaan, on ainoa väline unionin hajautetun erillisviraston perustamiseksi ja sen tehtävien ja tavoitteiden määrittämiseksi. Näin voidaan huolehtia tarvittavasta tehokkuudesta ja yhdenmukaisuudesta, jota sääntelykehyksen täytäntöönpano edellyttää. Samaa säädöstapaa käytettiin BERECin ja BEREC-viraston perustamiseksi (asetus (EY) N:o 1211/2009). Uuden asetuksen tarkoituksena on muuttaa ja laajentaa asetuksen (EY) N:o 1211/2009 säännöksiä. Koska muutoksia on paljon, kyseinen säädös olisi selkeyden vuoksi korvattava ja kumottava.

3.JÄLKIARVIOINTIEN, SIDOSRYHMÄKUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET •Voimassa olevan lainsäädännön jälkiarvioinnit/toimivuustarkastukset Komissio on suorittanut jälkiarvioinnin (REFIT), jossa arvioitiin BEREC-asetuksen ja sääntelyjärjestelmän muiden osien vaikuttavuutta, tehokkuutta, merkityksellisyyttä, johdonmukaisuutta ja EU-lisäarvoa. Arvioinnissa nostettiin esiin osa-alueita, joilla on varaa yksinkertaistamiseen vaarantamatta niiden tavoitteita. BERECista ja BEREC-virastosta on tehty myös aikaisempi arviointi vuosina 2012–2013 asetuksen (EY) N:o 1211/2009 15 artiklan mukaisesti. Sen tulokset on sisällytetty jälkiarviointiin. Ehdotuksen mukana olevassa komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa, jossa arvioidaan voimassa olevien säännösten toimivuutta, todetaan että sähköisen viestinnän sääntelyjärjestelmä on yleisesti tarkasteltuna saavuttanut yleisen tavoitteensa luoda kilpailukykyinen ala, joka tuottaa merkittävää hyötyä loppukäyttäjille. Sen erityistavoitteet – kilpailun edistäminen, sisämarkkinoiden kehittäminen ja loppukäyttäjien edun ajaminen – ovat edelleen tarkoituksenmukaisia. On kuitenkin tarpeen tarkistaa sääntelykehystä, myös BEREC-asetusta, jotta voidaan vastata kasvavaan tarpeeseen luoda edellytyksiä digitaalisten sisämarkkinoiden yhteen liittämiselle ja yksinkertaistaa säännöksiä ottamalla huomioon markkinoiden ja teknologian kehitys. Erityisten arviointiperusteiden mukaan tehdyt havainnot voidaan tiivistää seuraavasti. Merkityksellisyys – Suhteessa muiden tärkeiden institutionaalisten toimijoiden tehtävään ja toimintaan BERECin on voimassa olevien säännösten mukaisesti pyrittävä sääntelyjärjestelmän tavoitteisiin. Sen on erityisesti varmistettava sääntelyjärjestelmän johdonmukainen täytäntöönpano sisämarkkinoiden kehityksen ja paremman toimivuuden edistämiseksi. Tämän tavoitteen ja laajemman toimeksiantonsa myötä BERECin merkitys kasvaa, vaikka julkisen sidosryhmäkuulemisen yhteydessä ei ollut yksimielisyyttä siitä, millä tavoin tämän merkityksen kasvun pitäisi heijastua säännöksissä. Tuloksellisuus – Telesääntelyn uudistamista koskeneessa julkisessa sidosryhmäkuulemisessa esitettiin vaihtelevia näkemyksiä BERECin valmiuksista tukea johdonmukaisia tuloksia. Osa sidosryhmistä näkee BERECin tarjoaman riippumattoman teknisen neuvonannon ja sen roolin markkina-analyysiprosessissa myönteisessä valossa. Toiset katsovat, että sen rakenne kansallisista sääntelyviranomaisista muodostuvana ryhmänä, jolla ei ole oikeushenkilöllisyyttä, heikentää BERECin kannustimia työskennellä kohti sisämarkkinoiden tavoitteita sen sijaan, että se pyrkisi vain kansallisten jäsentensä yksittäisiin tai kollektiivisiin tavoitteisiin. Vastaajat totesivat, että BERECin on tarpeen omaksua aktiivisempi ote keskeisillä aihealueilla. Ne totesivat myös, että tämänhetkisen institutionaalisen rakenteensa vuoksi BEREC usein valitsee suuremman joustavuuden tai pienimmän yhteisen nimittäjän sen sijaan, että pyrkisi yhdenmukaistettuun lähestymistapaan sisämarkkinoilla. Nykyisistä tehtävistään BEREC on yksilöinyt osa-alueita, joilla sillä voisi olla suurempi rooli (ks. sääntelyneuvoston lausunto EU:n sähköisen viestinnän sääntelyjärjestelmän tarkistamisesta). Esimerkkeinä ovat BERECin lausuntojen soveltamisalan laajentaminen (7 ja 7a artikla), rajatylittävät kysymykset (kuten kansainväliset verkkovierailut), vertailuanalyysi internet-liityntäpalvelujen laadusta unionin tasolla ja teknisten suuntaviivojen laatiminen. Mitä tulee BEREC-viraston tavoitteiden linjaamiseen unionin nykyisten prioriteettien mukaisiksi, arvioinnissa katsottiin, että BERECia tukiessaan BEREC-viraston nykyiset tehtävät viime kädessä edistävät sisämarkkinoiden kehitystä ja sääntöjen johdonmukaista täytäntöönpanoa. Tästä huolimatta tilanne on ainutlaatuinen, sillä virasto on perustettu hoitamaan yksinomaan tukitoimintoa toiselle unionin oikeuden nojalla perustetulle sääntelyelimelle. Tämä asettaa haasteita, koska BEREC-viraston on – suhteellisen rajallisista tehtävistään huolimatta – noudatettava samoja yksityiskohtaisia sääntöjä, joita sovelletaan kaikkiin unionin hajautettuihin erillisvirastoihin (rahoitus, henkilöstö, täytäntöönpanosäännöt, hankinnat, raportointi jne.). Tehokkuus – Vaikka tarkkaa kustannuslaskentaa ei ollut mahdollista tehdä, arviointi on osoittanut, että sääntelyjärjestelmästä useimmille toimijoille, loppukäyttäjille ja koko yhteiskunnalle aiheutuvat hyödyt ovat paljon suuremmat kuin sen täytäntöönpanosta aiheutuvat kustannukset. Monessa suhteessa BEREC-virasto ei ole samoilla linjoilla yhteisen lähestymistavan periaatteiden kanssa. Sen koko ja tehtäväkenttä ovat suppeita verrattuna muihin unionin virastoihin, mikä heikentää sen kykyä houkutella ja pitää palveluksessaan henkilöstöä. Vaikutukset organisatorisiin näkökohtiin ovat kielteisiä. Nykyinen kaksiportainen rakenne aiheuttaa myös tehottomuutta. Vaikka tällaista tehottomuutta on vaikea kvantifioida, kaksitasoinen rakenne monimutkaistaa asioita ja luo hallinnollisia rasitteita. Esimerkiksi vuosikertomuksia ja työohjelmia on kumpiakin kaksi – toiset hyväksyy sääntelyneuvosto BERECille ja toiset johtokunta BEREC-virastolle. Arvioinnissa on yksilöity joukko kysymyksiä, joita voitaisiin yksinkertaistaa ja virtaviivaistaa (nimittävän viranomaisen toimivallan siirto, puheenjohtajan pidemmät tai uusittavat toimeksiannot, määräenemmistöpäätöksenteko, riittävät resurssit, johtokunnan yksinkertaistaminen sekä pitemmät kuulemisjaksot tai kaksivaiheinen kuulemismenettely keskeisissä poliittisissa kysymyksissä). Eurooppalainen lisäarvo – BERECin perustamisesta ja varsinkin sen EU:n toimielimille antamasta neuvonnasta saatava eurooppalainen lisäarvo kytkeytyy sähköisen viestinnän sisämarkkinoiden toimintaan. Yleisesti ottaen tämä nähdään myönteisenä, mutta toisinaan BERECin tehokkuus kyseenalaistetaan. Toiminnan tehostaminen lisäisi sen lisäarvoa. BEREC-viraston lisäarvo unionin virastona, joka tukee BERECia, on toinen tärkeä näkökohta. Johdonmukaisuus – Sääntelyjärjestelmän muodostavien eri välineiden on täydennettävä toisiaan. Arvioinnissa on kuitenkin havaittu sisäisiä epäjohdonmukaisuuksia, kuten ristiriitaisuuksia riippumattomien kansallisten sääntelyviranomaisten ja BERECin tehtävien välillä. Tämä johtuu siitä, että BERECin odotetaan antavan lausuntoja Euroopan tasolla sellaisillakin osa-alueilla, joilla kaikki sen jäseninä olevat sääntelyviranomaiset eivät ovat kansallisesti toimivaltaisia. Arvioinnissa on myös käynyt ilmi, että joissakin tapauksissa BERECin ja komission välinen koordinointi on osoittautunut haasteelliseksi, (esim. terminointimaksuja ja verkkovierailuja koskevien tietojen antaminen BERECille ja BEREC-virastolle ja tällaisten tietojen saaminen niiltä). Parantamisen varaa on, jotta kukin organisaatio voisi suorittaa tehtävänsä tehokkaasti. •Sidosryhmien kuuleminen Avoimessa julkisessa sidosryhmäkuulemisessa, joka käynnistettiin 11. syyskuuta 2015 kahdentoista viikon ajaksi, kerättiin palautetta nykyisten sääntöjen arvioimiseksi ja kartoitettiin näkökantoja mahdollisiin muutoksiin, joita sääntelyjärjestelmään voitaisiin tehdä markkinoiden ja tekniikan kehityksen perusteella. Kuuleminen kattoi yleisen arvion nykyisestä sääntelyjärjestelmästä sekä yksityiskohtaisen arvioinnin ja uudelleentarkastelun sen yksittäisistä osista. Kyseessä ovat verkkoon pääsyn sääntely taajuuksien hallinnointi ja langattomat yhteydet viestintäpalvelujen alakohtainen sääntely yleispalvelusäännöt

institutionaalinen rakenne ja hallinto. Sidosryhmiä kuultiin laajalti ja yksityiskohtaisesti, ja palautetta saatiin kuluttajilta, sähköisten viestintäverkkojen ja -palvelujen tarjoajilta, kansallisilta ja EU:n tason operaattoriyhdistyksiltä, kansalaisjärjestöiltä, televisioyhtiöiltä, teknologian tarjoajilta, internet- ja verkkopalvelujen tarjoajilta, internetyhteyksiin nojautuvilta yrityksiltä ja laajemmin digitalouden toimijoilta, kansallisilta viranomaisilta kaikilta tasoilta, kansallisilta sääntelyviranomaisilta sekä muilta asianomaisilta sidosryhmiltä. Palautetta saatiin sidosryhmiltä, joihin ehdotus vaikuttaa, sen täytäntöönpanosta vastaavilta sidosryhmiltä sekä sidosryhmiltä, jotka ilmaisivat siihen intressinsä. Vastauksia saatiin yhteensä 244 kaikista jäsenvaltioista ja unionin ulkopuolelta. Puolivälissä järjestettiin julkinen kuulemistilaisuus 11. marraskuuta 2015. Julkisen sidosryhmäkuulemisen lisäksi BEREC itse osallistui arviointiin ja uudelleentarkasteluun ja julkaisi lausuntonsa joulukuussa 2015. Myös RSPG antoi lausuntonsa DSM-strategiasta ja sääntelyjärjestelmän uudelleentarkastelusta. Kuulemismenettelyssä kävivät ilmi seuraavat trendit: Hyvät internetyhteydet katsotaan edellytykseksi digitaalisille sisämarkkinoille. Monet vastaajista painottivat tarvetta poliittisiin toimenpiteisiin ja mahdollisiin muutoksiin nykyisissä toimintaperiaatteissa ja sääntelyvälineissä, jotta voidaan tukea infrastruktuurin käyttöönottoa tulevien tarpeiden mukaan Osa vastaajista totesi, ettei nykyinen sääntelyjärjestelmä hyödytä sisämarkkinoita paljoakaan. Yleisesti oltiin sitä mieltä, että sääntelyjärjestelmää on mukautettava nykyiseen markkinadynamiikkaan. Monet vastaajat katsoivat kuitenkin, että telemarkkinoiden vapauttaminen on tuonut parannuksia, kuten hyötyjä loppukäyttäjille ja kilpailua useimmille kansallisille markkinoille. Taajuuksiin liittyen vastaajat totesivat langattomien yhteyksien ja langattoman laajakaistan tärkeyden. Yleisesti ottaen teollisuus, joka kannattaa koordinoidumpaa lähestymistapaa, haluaa lisätä investointivarmuutta ja mahdollisuuksia kehittää uutta langatonta ja matkaviestintää, myös 5G-verkkoja, unionin laajuudelta. Kansallisten sääntelyviranomaisten ja taajuuksien hallinnasta vastaavien viranomaisten rooli tunnustetaan laajalti, mutta lähes puolet vastaajista korosti, että unionin tason institutionaalista rakennetta olisi mukautettava, jotta voidaan parantaa oikeusvarmuutta ja vastuuvelvollisuutta. Ne peräänkuuluttivat selkeämpää toimivallan jakoa eri elinten välillä (päällekkäisyyksien välttämiseksi), takeita elinten poliittiselle ja oikeudelliselle vastuulle päätöksistään ja korkeaa avoimuuden tasoa päätöksenteossa (sidosryhmien osallistumisen lisäämistä päätöksentekoon). Osana arviointimenettelyä komissio teetti myös selvityksiä. Niihin sisältyi julkisia seminaareja, joissa sidosryhmillä oli tilaisuus kommentoida meneillään olevaa arviointityötä ja antaa siitä palautetta. 6. huhtikuuta 2016 järjestetyssä julkisessa seminaarissa validoitiin välivaiheen tuloksia tutkimuksesta, jossa WIK, IDATE ja Deloitte tarkastelivat sääntelymalleja, etenkin käyttöoikeuksissa, verkkoinvestointimalleille Euroopassa (SMART 2015/0002) 2. toukokuuta 2016 järjestetyssä julkisessa seminaarissa validoitiin välivaiheen tuloksia tutkimuksesta, jossa WIK, CRIDS ja Cullen tarkastelivat sääntelyjärjestelmän tarkistukseen liittyviä sisältökysymyksiä markkinoille pääsyssä, niukkojen resurssien hallinnassa ja yleisissä kuluttaja-asioissa (SMART 2015/0003). •Asiantuntijatiedon käyttö Komissio on nojautunut seuraavaan ulkopuoliseen asiantuntija-apuun: – poliittiset suositukset muilta EU:n toimielimiltä, erityisesti Euroopan parlamentilta ja Eurooppa-neuvostolta. – Kolme uudelleentarkasteluun liittyviä tutkimusta: –valmistelutuki vaikutusten arvioinnille sähköisen viestinnän sääntelyjärjestelmän tarkistuksesta (SMART 2015/0005). –sääntelymallit, etenkin käyttöoikeuksissa, verkkoinvestointimalleille Euroopassa (SMART 2015/0002).

–sääntelyjärjestelmän tarkistukseen liittyvät sisältökysymykset markkinoille pääsyssä, niukkojen resurssien hallinnassa ja yleisissä kuluttaja-asioissa (SMART 2015/0003). – Lisäksi uudelleentarkasteluun saatiin aineksia eräistä muista tutkimuksista, jotka mainitaan vaikutusten arvioinnin jaksossa 6.1.4. – Korkean tason asiantuntijaryhmä osana tutkimusta SMART 2015/0005 •Vaikutusten arviointi Tiivistelmä vaikutusten arvioinnista ja sääntelyntarkastelulautakunnan puoltava lausunto ovat komission verkkosivustolla. Seuraavassa esitetään tarkastelun kohteena olleet hallinnointivaihtoehdot. Etusijalle asetettiin vaihtoehto 3, vaikka BERECin rakenteen linjaamista yhteisen lähestymistavan mukaiseksi harkittiin myös vaihtoehdossa 2. Vaihtoehto 1 – Perusskenaario – ei muutoksia Tämä vaihtoehto perustuu nykyisiin säännöksiin. Nykytilanteen toimivuuteen vaikuttaa se, etteivät kansallisten sääntelyviranomaisten toimivaltuudet ole tarvittavassa määrin yhdenmukaisia. Lainsäätäjä on antanut BERECille tehtäviä aloilla, joilla sen jäsenten kansallisen tason toimivaltuudet eivät vastaa toisiaan, esimerkkinä rajat ylittävien riitojen ratkaisu. Vaihtoehto 2 – Neuvoa-antavan roolin ja toimivaltuuksien tehostaminen Tässä vaihtoehdossa tehtäisiin joitakin muutoksia nykyisiin sääntöihin sääntelyjärjestelmän täytäntöönpanosta viime vuosina saatujen kokemusten ja REFIT-arvioinnin perusteella. Muun muassa riippumattomien kansallisten sääntelyviranomaisten roolia vahvistettaisiin määrittämällä, mitkä valtuudet niillä on vähintään oltava kaikkialla unionissa. Unionin tasolla BERECin neuvoa-antavaa roolia laajennettaisiin osa-alueille, joilla toimivaltaisia ovat riippumattomat kansalliset sääntelyviranomaiset, jotta sen tehtävät olisivat linjassa kansallisten sääntelyviranomaisten tehtävien kanssa. Tehokkaamman toiminnan ja vakaamman hallinnon turvaamiseksi BERECin hallintorakennetta mukautettaisiin vastaamaan paremmin yhteistä lähestymistapaa. Tämä tarkoittaa sitä, että sääntelytehtävistä huolehtisi BERECin puitteissa elin, jolla on oikeushenkilöllisyys. Vaihtoehdossa perustettaisiin uusi hallintoneuvosto valvomaan yleisin suuntaviivoin viraston toimintaa. Se korvaisi nykyisen sääntelyneuvoston ja johtokunnan. Vakaamman hallintorakenteen tueksi (hallintoneuvoston jäsenten joukosta valittava) puheenjohtaja nimitettäisiin pidemmäksi toimikaudeksi (tällä hetkellä toimikausi on vuoden mittainen). Pääjohtajalla olisi enemmän valtaa kuin nykyisellä BEREC-viraston hallintojohtajalla, ja pääjohtaja valittaisiin komission esittämistä ehdokkaista avoimessa valintamenettelyssä yhteisen lähestymistavan mukaisesti samoin kuin muissakin virastoissa. Vaihtoehto 3 – Neuvoa-antava rooli, joka käsittää tietyt esinormatiiviset valtuudet ja paremmat valmiudet markkina-analyysiprosessin ja taajuuksien käyttöoikeuksien jakamisen suhteen Tämä vaihtoehto sisältää useimmat vaihtoehtoon 2 sisältyvät osatekijät, kuten yhdenmukaiset vähimmäisvaltuudet (myös valtuudet määritellä sääntelylliset ja markkinoita muokkaavat näkökohdat sähköisen viestinnän verkoille ja palveluille taajuuksien käyttöoikeuksien jakamisessa), kansallisten sääntelyviranomaisten ja BERECin tehtävien yhtenäiset linjaukset ja BERECin hallintorakenteen mukauttamisen vastaamaan yhteistä lähestymistapaa. BERECille annetaan lisätehtäviä, kuten valtuudet tehdä sitovia päätöksiä rajat ylittävien markkinoiden määrittelystä ja sopimustiivistelmän mallista sekä lähes sitovat valtuudet sisämarkkinamenettelyissä, jotka koskevat kansallisia toimenpide-ehdotuksia markkinoiden sääntelyssä (ns. varmistusmekanismi – ks. jäljempänä) ja terminointimaksun yhtenäisen enimmäismäärän määrittämistä unionissa. BEREC myös antaisi suuntaviivoja maantieteellisistä kartoituksista, yhteisistä lähestymistavoista valtioiden rajat ylittävään kysyntään vastaamiseksi, viitetarjouksien vähimmäisvaatimuksista, yhteisistä perusteista numerovarojen hallinnoimiseksi, palvelun laatua koskevista parametreista, sovellettavista mittausmenetelmistä ja teknisistä yksityiskohdista kustannusmallille, jota kansalliset sääntelyviranomaiset soveltavat määrittäessään symmetristen terminointimaksujen enimmäismääriä. BERECille annetaan myös valtuudet pyytää tietoja suoraan operaattoreilta. BERECin tehtävänä olisi myös perustaa rekisteri numeroiden oman alueen ulkopuolisesta käytöstä ja rajat ylittävistä järjestelyistä sekä rekisteri sähköisen viestinnän verkkojen ja palvelujen tarjoajista. Lisäksi BEREC avustaisi komissiota ja kansallisia sääntelyviranomaisia standardoinnin alalla auttamalla niitä tunnistamaan loppukäyttäjien väliseen päästä päähän -liitettävyyteen tai hätäpalvelujen tosiasialliseen saantiin kohdistuvia uhkia. Tämä voitaisiin toteuttaa panemalla täytäntöön voimassa olevat normit ja asettamalla uusia normeja. Nykyistä tilannetta, jossa komissiolla ja BERECilla vain ei-sitovat valtuudet korjaavissa toimissa, parannettaisiin ns. varmistusmekanismilla (double-lock). Tämä mekanismi toimii siten, että jos sekä BEREC että komissio omaksuvat saman kannan kansallisen sääntelyviranomaisen ehdotuksiin korjaaviksi toimiksi, komissio voi vaatia kansallista sääntelyviranomaista muuttamaan toimenpide-ehdotusta tai peruuttamaan sen ja tarvittaessa ilmoittamaan markkina-analyysin uudelleen. BERECin puitteissa otettaisiin myös käyttöön erityinen ”vertaisarviointi” uutena koordinointimekanismina, jolla voidaan parantaa jäsenvaltioiden välistä tehokkuutta ja johdonmukaisuutta sääntelyllisissä markkinanäkökohdissa taajuuksien käyttöoikeuksien jakamisessa. Vaihtoehto 4 – EU:n sääntelyviranomainen, jolla on tietyt täytäntöönpanovaltuudet Tässä vaihtoehdossa perustettaisiin EU:n sääntelyviranomainen vahvistettuna virastona, jolle annettaisiin tarvittavat resurssit käyttää sille siirrettäviä täytäntöönpanovaltuuksia, myös valtuuksia seurantaan ja täytäntöönpanon valvontaan. Se voisi toimia sitovin valtuuksin aloilla, joilla on tarpeen varmistaa EU:n sääntöjen yhdenmukainen soveltaminen. Näihin aloihin kuuluvat uudet EU:n laajuiset tai maailmanlaajuiset palvelut, jotka ovat tällä hetkellä pitkälti sääntelemättömiä tai epäselvän sääntelyn alaisia (M2M, avoimen internetin kautta tapahtuva jakelu (OTT) sekä muut unionille tärkeät osa-alueet, kuten verkkovierailut tai valtioiden rajat ylittävät markkinat). Radiotaajuuksien osalta käyttöön otettaisiin valmisteleva vertaisarviointimekanismi, johon EU:n sääntelyviranomainen osallistuisi, mahdollisesti komission veto-oikeudella. EU:n sääntelyviranomainen voisi myös koordinoida sitovia yleiseurooppalaisia taajuuksien jakomenettelyjä tietyillä taajuusalueilla. Lisäksi virasto muodostaisi institutionaalisen tahon sovittelupalvelulle rajatylittävissä häiriötapauksissa ja sääntelykysymyksissä.

•Sääntelyn tila ja yksinkertaistaminen Etusijalle asetetussa vaihtoehdossa esitetyt toimenpiteet vastaavat REFIT-periaatteita, koska niiden tavoitteena on yksinkertaistaa ja vähentää hallinnollista taakkaa uudelleentarkastetussa tehdyn REFIT-arvioinnin tulosten mukaisesti. Monilla hallintoon ja muihin toimintalohkoihin ehdotetuilla muutoksilla on määrä selventää sääntöjä, jotta osapuolet kykenevät vaivattomasti ymmärtämään oikeutensa ja velvollisuutensa ja jotta voidaan välttää ylisääntelyä ja hallinnollista rasitetta. Ehdotus pyrkii tehokkaampaan ja kevyempään institutionaaliseen rakenteeseen ottaen huomioon REFIT-arviointi. Ehdotetuilla muutoksilla BEREC vastaisi yhteistä lähestymistapaa ja muiden unionin virastojen rakennetta. Jos BERECista ehdotuksen mukaisesti tehdään unionin hajautettu erillisvirasto, saadaan tiettyjä tehokkuushyötyjä ja synergioita, mikä osittain kompensoisi tarvetta lisäresursseihin BERECille annettujen uusien tehtävien täyttämiseksi. – Perustettavalla unionin erillisvirastolla olisi tarkoituksenmukainen rakenne, hallinto, toimeksianto ja valtuudet. Tämä vahvistaisi oikeudellista ja poliittista vastuuta, koska kaikista (sääntelyllisistä, hallinnollisista, taloudellisista jne.) päätöksistä vastaisi unionin virasto, jolla on oikeushenkilöllisyys. – Hallintorakennetta yksinkertaistettaisiin korvaamalla nykyiset kaksi hallintorakennetta (sääntelyneuvosto sääntelyä koskeville päätöksille ja johtokunta hallinnollisille ja taloudellisille päätöksille) yhdellä hallintoneuvostolla. Tämä vähentäisi hallinnollista taakkaa poistamalla nykyiset kaksinkertaiset esityslistat, työohjelmat, vuosiraportit, asiakirjarekisterit, jäsenten nimitykset jne. – Viraston johtoon nimitettäisiin pääjohtaja, joka toimii BERECin laillisena edustajana ja vastaa viraston tehtävien suorittamisesta. Pääjohtajalle muun muassa delegoitaisiin nimittävän viranomaisen toimivalta. Tämä tehostaisi viraston henkilöstöhallintoa (voimassa olevan BEREC-asetuksen mukaan kyseiset valtuudet kuuluvat varapuheenjohtajalle, jonka toimikausi on yksi vuosi, eikä niitä voida siirtää valtuutetuille tai edelleenvaltuutetuille). – Hallintoneuvoston puheenjohtajan toimikausi olisi neljä vuotta ja uusittavissa (tällä hetkellä yksi vuosi) ja pääjohtajan toimikausi viisi vuotta ja uusittavissa (tällä hetkellä kolme vuotta ja uusittavissa). He toimisivat tehtävässään pidempään jatkuvuuden ja vakauden takaamiseksi. Kaiken kaikkiaan BEREC saisi paremmat edellytykset avustaa komissiota ja kansallisia sääntelyviranomaisia ja tuottaisi tehokkuusetuja edellä esitetyillä osa-alueilla. Tämä tehostaisi unionin sääntelyviranomaisten järjestelmää digitaalisilla sisämarkkinoilla ja muodostaisi tarvittavan tuen televiestinnän tarkistetun sääntelyjärjestelmän tehokkaalle täytäntöönpanolle. •Perusoikeudet Ehdotuksessa otetaan kaikilta osin huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjassa tunnustetut perusoikeudet ja periaatteet. Ehdotettavilla toimenpiteillä, joihin BERECin perustaminen kuuluu, pyritään parantamaan liitettävyyttä huolehtien samalla loppukäyttäjien suojelusta nykyaikaistetuin säännöin. Tämä puolestaan takaa syrjimättömän pääsyn kaikkeen sisältöön ja palveluihin, myös julkisiin palveluihin. Se auttaa myös edistämään sananvapautta ja elinkeinovapautta ja antaa jäsenvaltioille mahdollisuuden noudattaa perusoikeuskirjaa selvästi pienemmin kustannuksin tulevaisuudessa. 4.TALOUSARVIOVAIKUTUKSET Nykyisen BERECin ja BEREC-viraston pohjalta perustettavalle BERECille annetaan useita tehtäviä, joiden tavoitteena on varmistaa sääntelyjärjestelmän yhdenmukainen täytäntöönpano, mikä edistää sähköisen viestinnän markkinoiden kehitystä koko unionissa, erittäin suurikapasiteettisten datayhteyksien saatavuutta ja käyttöönottoa kaikkien unionin kansalaisten ja yritysten keskuudessa, kilpailua sähköisten viestintäverkkojen ja -palvelujen tarjoamisessa ja unionin kansalaisten etuja. BERECin toimeksiannon mukaisten tehtävien täyttämiseksi tarvitaan vuosina 2019–2020 kaikkiaan 14,135 miljoonan euron suuruiset rahoitusvarat. Unionin rahoitusosuuden lisäksi BEREC voi veloittaa julkaisuista ja muista tarjotuista palveluista ja saada rahoitusosuuksia kolmansilta mailta tai BERECin työhön osallistuvilta kolmansien maiden sähköisen viestinnän sääntelyviranomaisilta sekä vapaaehtoisia rahoitusosuuksia jäsenvaltioilta ja kansallisilta sääntelyviranomaisilta. Uuden viraston odotetaan jatkavan tulevaisuudessa nykyisiä palvelusopimuksia komission kanssa (tilinpitäjä ja tiettyjen sovellusten ja välineiden käyttö) ja muiden unionin virastojen kanssa (erityisesti ENISAn kanssa backup-tiedon ulkoisen säilyttämisen ja sisäisen valvonnan koordinaattorin osalta). Palvelusopimusten käyttöä voidaan myös laajentaa uusille alueille tehokkuuden ja synergian lisäämiseksi. BERECin nykyisen henkilöstömäärän lisäksi mukaan olisi laskettava 11 sopimussuhteista toimihenkilöä ja 7 työkomennuksella olevaa kansallista asiantuntijaa. Henkilöstön määrä olisi yhteensä 44 kauden 2019–2020 loppuun mennessä. Vaikutustenarvioinnin perusteella ja ennakoimatta seuraavaa monivuotista rahoituskehystä BERECin tarvitsema lisähenkilöstö sen uusien tehtävien täyttämiseksi laajennetun toimeksiannon perusteella on yhteensä arviolta 34 kokoaikaista työntekijää, jolloin henkilöstön kokonaismäärä olisi 60 kokoaikaista työntekijää toteutusvaiheen 2019–2022 lopussa. 5.LISÄTIEDOT •Täytäntöönpanosuunnitelmat sekä seuranta-, arviointi- ja raportointijärjestelyt Ehdotuksessa esitetään yhteisen lähestymistavan mukaisesti, että komissio tekee viimeistään viiden vuoden kuluttua tämän asetuksen voimaantulosta ja sen jälkeen viiden vuoden välein komission suuntaviivojen mukaisen arvioinnin BERECin toiminnasta suhteessa sen tavoitteisiin, toimeksiantoon, tehtäviin ja toimipaikkaan (toimipaikkoihin). Arvioinnissa tarkastellaan erityisesti mahdollista tarvetta muuttaa BERECin toimeksiantoa ja tällaisten muutosten taloudellisia vaikutuksia. Jos komissio toteaa, että BERECin toiminnan jatkaminen ei ole enää perusteltua ottaen huomioon sille asetetut tavoitteet, toimeksianto ja tehtävät, se voi ehdottaa tämän asetuksen muuttamista tai kumoamista. Komissio raportoi Euroopan parlamentille, neuvostolle ja hallintoneuvostolle arvioinnin tuloksista. Arvioinnin tulokset on julkistettava. BEREC antaa myös vuosikertomukset toimintansa tuloksista. Vuosikertomukset on toimitettava Euroopan parlamentille, neuvostolle, komissiolle ja tilintarkastustuomioistuimelle ja julkaistava.

Komissio varmistaa jatkossakin, että sääntelyjärjestelmän täytäntöönpanoa seurataan seuraavassa mainituin perustein. Euroopan digitaalinen tilanneselvitys Euroopan digitaalinen tilanneselvitys (European Digital Progress Report, EDPR) tarjoaa kattavaa tietoa ja analyysia markkinoiden, sääntelyn ja kuluttajanäkökohtien kehityksestä digitaalisessa taloudessa 28 jäsenvaltiossa. Siinä kootaan yhteen Euroopan digitaalistrategian tulostaulussa (Digital Scoreboard) ja televiestintäalan täytäntöönpanoraportissa julkaistut selvitykset ja tiedot ja tehdään lisäksi maakohtaiset katsaukset. Se perustuu seuraavista saatavaan näyttöön: –Digitaalistrategian tulostaulu, joka mittaa Euroopan digitaalitalouden edistymistä. Siinä käytetään kansallisten sääntelyviranomaisten antamia tietoja sekä Eurostatin ja muita asiaankuuluvia lähteitä yleiskatsauksen tekemiseksi digitaalitalouden ja -yhteiskunnan indeksin kaikkiin näkökohtiin EU:n jäsenvaltioissa. Selvitykseen sisältyvien indikaattoreiden avulla voidaan vertailla edistymistä eri Euroopan maissa ja ajan mittaan. –Televiestintäalan raportit Euroopan sähköisen viestinnän sääntelystä ja markkinoista, joissa on kattavaa tietoa ja analyysia markkinoiden, sääntelyn ja kuluttajanäkökohtien kehityksestä tällä alalla. •Perusteluasiakirjat (direktiivien osalta) Ei sovelleta •Ehdotukseen sisältyvien säännösten yksityiskohtaiset selitykset Asetuksella (EY) N:o 1211/2009 perustettiin Euroopan sähköisen viestinnän sääntelyviranomaisten yhteistyöelin (BEREC) ja BEREC-virasto sekä annettiin kummallekin tehtävät. Tällä ehdotuksella laajennetaan BERECin nykyistä toimeksiantoa ja muutetaan se täysivaltaiseksi virastoksi, jolla on tarvittavat välineet ja riittävät voimavarat, jotta se voi saavuttaa tavoitteensa ja suorittaa tehtävänsä. 1) Perustaminen, laajuus ja tavoitteet: I luku: Tavoitteet ja tehtävät 1 artiklalla perustetaan BEREC ja säädetään asetuksen soveltamisalasta, määritelmistä ja BERECin tavoitteista, jotka vastaavat kansallisten sääntelyviranomaisten tavoitteita. 2 artiklassa luetellaan BERECin tehtävät. Siinä todetaan, että BEREC voi tarvittaessa tehdä yhteistyötä unionin elinten, laitosten, virastojen ja neuvoa-antavien ryhmien, kolmansien maiden toimivaltaisten viranomaisten ja/tai kansainvälisten organisaatioiden kanssa ja että sen olisi tarvittaessa kuultava asianomaisia osapuolia. II luku: Hallinto- ja johtamisrakenne 3 artikla koskee BERECin hallinto- ja johtamisrakennetta, joka muodostuu hallintoneuvostosta, pääjohtajasta, työryhmistä ja valituslautakunnasta. 4–5 artiklassa säädetään, että hallintoneuvosto koostuu kunkin kansallisen sääntelyviranomaisen johtajasta tai kollegiaalisen elimen jäsenestä sekä kahdesta komission edustajasta, joilla kaikilla on äänioikeus. Siinä myös määritellään sen tehtävät. Hallintoneuvoston on määrä siirtää nimittävän viranomaisen toimivalta pääjohtajalle, jolla on valtuudet siirtää se edelleen ja määritellä olosuhteet, joissa toimivallan siirto voidaan keskeyttää. 6 artiklassa säädetään, että hallintoneuvosto valitsee jäsentensä keskuudesta puheenjohtajan ja varapuheenjohtajan kahden kolmasosan enemmistöllä neljän vuoden toimikaudeksi, joka voidaan uusia kerran. 7–8 artiklassa säädetään hallintoneuvoston sääntömääräisten kokousten vähimmäismäärästä vuodessa (kaksi) ja sen äänestyssäännöistä (oletusarvoisesti jäsenten enemmistöllä). 9 artiklassa vahvistetaan tehtävät pääjohtajalle, joka vastaa viraston johtamisesta ja toimii sen laillisena edustajana. Pääjohtaja on vastuussa hallintoneuvostolle. Hän raportoi Euroopan parlamentille ja häntä voidaan pyytää raportoimaan neuvostolle tehtäviensä suorittamisesta.

10 artiklassa säädetään, että hallintoneuvosto voi tarvittaessa perustaa työryhmiä, joita koordinoi ja moderoi BERECin henkilöstön jäsen. Tiettyjen työryhmien perustamista varten on määrä laatia ennakolta luettelot pätevistä asiantuntijoista. 11–14 artiklalla perustetaan valituslautakunta ja säädetään sen kokoonpanosta ja jäsenten nimittämisestä. Jäsenen olisi oltava riippumattomia, eivätkä he saa hoitaa muita tehtäviä BERECin puitteissa. Kaikki luonnolliset tai oikeushenkilöt, mukaan lukien kansalliset sääntelyviranomaiset, voivat hakea muutosta BERECin tekemään sitovaan päätökseen. Muutoksenhaulla ei ole lykkäävää vaikutusta, mutta valituslautakunta voi lykätä sen kohteena olevan päätöksen soveltamista. III luku: Vuotuinen ja monivuotinen ohjelmasuunnittelu 15 artiklassa vahvistetaan menettely vuotuisen ja monivuotisen ohjelma-asiakirjan hyväksymiseksi. Sen yhteydessä olisi hyväksyttävä strategia, joka koskee suhteita unionin elinten, laitosten, virastojen ja neuvoa-antavien ryhmien, kolmansien maiden toimivaltaisten viranomaisten ja/tai kansainvälisten järjestöjen kanssa. 16–17 artiklassa säädetään BERECin talousarviosta ja sen rakenteesta (tulot ja menot). 18–20 artiklassa todetaan, että pääjohtaja vastaa BERECin talousarvion täytäntöönpanosta ja vahvistaa menettelyn tilinpäätöksen esittämistä ja vastuuvapauden myöntämistä varten. Hallintoneuvosto vahvistaa BERECiin sovellettavat varainhoitosäännöt. IV luku: Henkilöstö 21 artiklassa todetaan, että BERECin henkilöstöön sovelletaan Euroopan unionin virkamiehiin sovellettavia henkilöstösääntöjä ja muuta henkilöstöä koskevia palvelussuhteen ehtoja sekä niiden täytäntöönpanosääntöjä. 22 artiklassa vahvistetaan menettely, jonka mukaisesti hallintoneuvosto nimittää pääjohtajan komission esittämältä ehdokaslistalta viisivuotiskaudeksi, joka voidaan uusia, sekä menettely pääjohtajan toimikauden jatkamiselle tai pääjohtajan erottamiselle. 23 artiklassa todetaan, että BEREC voi käyttää kansallisia asiantuntijoita tai muuta BERECin ulkopuolista henkilöstöä, johon henkilöstösääntöjä ja muuhun henkilöstöön sovellettavia palvelussuhteen ehtoja ei sovelleta. V luku: Yleiset säännökset 24–25 artiklassa säädetään, että BERECin olisi oltava oikeushenkilö ja unionin elin. BERECiin ja sen henkilöstöön sovelletaan Euroopan unionin erioikeuksia ja vapauksia koskevaa pöytäkirjaa. 26 artiklassa säädetään, että BEREC voi tarvittaessa tehdä yhteistyötä toimivaltaisten unionin elinten, laitosten, virastojen ja neuvoa-antavien ryhmien kanssa sekä kolmansien maiden toimivaltaisten viranomaisten ja/tai kansainvälisten järjestöjen kanssa. Tämän yhteistyön olisi perustuttava työjärjestelyihin, joihin on saatava komissiolta etukäteen lupa. Komissio ja virasto sopivat yhteisen lähestymistavan mukaisesti asianmukaisesta työjärjestelystä varmistaakseen, että BEREC toimii toimeksiantonsa ja olemassa olevien institutionaalisten puitteiden mukaisesti. Artiklassa todetaan myös, että BERECin toimintaan voivat osallistua sähköisen viestinnän alalla toimivaltaiset sääntelyviranomaiset niistä kolmansista maista, jotka ovat tehneet unionin kanssa tätä koskevan sopimuksen. 27 artiklassa säädetään, että BERECin hallussa oleviin asiakirjoihin sovelletaan asetusta (EY) N:o 1049/2001 ja että BERECin suorittamaan henkilötietojen käsittelyyn sovelletaan asetusta (EY) N:o 45/2001. Siinä todetaan myös, että BEREC voi toteuttaa tiedotustoimia omasta aloitteestaan toimivaltaansa kuuluvilla aloilla. 28 artiklassa viitataan luottamuksellisuutta koskeviin sääntöihin, joita BERECin on noudatettava. 29 artiklassa viitataan turvallisuusluokiteltujen ja arkaluonteisten turvallisuusluokittelemattomien tietojen suojaamista koskeviin turvallisuussääntöihin, jotka BERECin on hyväksyttävä. 30 artiklassa säädetään, että komissio ja kansalliset sääntelyviranomaiset antavat BERECille tietoja (ja päinvastoin). Siinä säädetään myös, että viimeisenä keinona BEREC voi pyytää tarvittavia tietoja muilta viranomaisilta sekä yrityksiltä. 31 artiklan mukaan hallintoneuvoston jäsenten, pääjohtajan, kansallisten asiantuntijoiden ja muun henkilöstön, joka ei ole BERECin palveluksessa, on tehtävä ilmoitus sitoumuksistaan sekä siitä, onko olemassa heidän riippumattomuutensa mahdollisesti vaarantavia välittömiä tai välillisiä sidonnaisuuksia. Lisäksi näiden samoin kuin työryhmiin osallistuvien asiantuntijoiden on ilmoitettava mahdolliset etunäkökohdat, jotka saattavat vaarantaa heidän riippumattomuutensa esityslistalla olevien asioiden suhteen. 32 artiklassa säädetään, että BEREC liittyy 25 päivänä toukokuuta 1999 tehtyyn toimielinten väliseen sopimukseen Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) sisäisistä tutkimuksista ja vahvistaa asianmukaiset määräykset, joita sovelletaan BERECin kaikkiin työntekijöihin. 33 artikla sisältää säännökset BERECin sopimusperusteisesta vastuusta.

34 artiklassa säädetään, että BERECin toiminta kuuluu oikeusasiamiehen valvonnan alaisuuteen Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 228 artiklan määräysten mukaisesti. 35 artiklassa säädetään, että BERECiin sovelletaan asetusta N:o 1/58 ja että Euroopan unionin elinten käännöskeskus huolehtii BERECin toiminnassa tarvittavista käännöspalveluista. 36 artiklassa viitataan valituslautakunnan työjärjestyksen vahvistamismenettelyyn, jonka osalta täytäntöönpanovalta siirretään komissiolle. VI luku: Siirtymä- ja loppusäännökset 37 artiklassa säädetään, että BERECin ja vastaanottavan jäsenvaltion välillä on tehtävä toimipaikkaa koskeva sopimus. Vastaanottavan jäsenvaltion on varmistettava BERECin moitteettomalle ja tehokkaalle toiminnalle tarvittavat edellytykset, mukaan lukien monikieliset ja Eurooppa-suuntautuneet koulunkäyntimahdollisuudet sekä asianmukaiset liikenneyhteydet. 38 artiklassa säädetään, että komissio tekee viimeistään viiden vuoden kuluttua tämän asetuksen voimaantulosta ja sen jälkeen viiden vuoden välein komission suuntaviivojen mukaisen arvioinnin BERECin toiminnasta suhteessa sen tavoitteisiin, toimeksiantoon, tehtäviin ja toimipaikkaan (toimipaikkoihin). Komissio raportoi Euroopan parlamentille, neuvostolle ja hallintoneuvostolle arvioinnin tuloksista, jotka on julkistettava. 39 artiklassa säädetään, että BEREC korvaa asetuksella (EY) N:o 1211/2009 perustetun BEREC-viraston kaikkien omistusten, sopimusten, oikeudellisten velvoitteiden, työsopimusten, taloudellisten sitoumusten ja vastuiden osalta. Artiklassa vahvistetaan myös siirtymäsäännökset, jotka koskevat väliaikaisena pääjohtajana toimivaa hallintojohtajaa, hallintojohtajan sopimusta, hallintoneuvoston kokoonpanoa ja vastuuvapausmenettelyä. 40 artiklassa todetaan, että asetus (EY) N:o 1211/2009 kumotaan ja että viittaukset siihen ja BEREC-virastoon katsotaan viittauksiksi tähän asetukseen ja BERECiin. 41 artikla sisältää vakiolausekkeen asetuksen voimaantulosta, ja siinä säädetään joidenkin sen säännösten soveltamisen lykkäämisestä. 2016/0286 (COD) Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS Euroopan sähköisen viestinnän sääntelyviranomaisten yhteistyöelimen perustamisesta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 114 artiklan, ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen, sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille, ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon,

ovat kuulleet alueiden komiteaa, noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä, sekä katsovat seuraavaa: (1)Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä [...] , jäljempänä ’direktiivi’, jolla annetaan tehtäviä Euroopan sähköisen viestinnän sääntelyviranomaisten yhteistyöelimelle, jäljempänä ’BEREC’, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2002/58/EY on tarkoitus luoda sähköisen viestinnän sisämarkkinat unionissa ja varmistaa investointien, innovoinnin ja kuluttajansuojan korkea taso tehostamalla kilpailua. (2)Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 531/2012 täydennetään ja tuetaan unionin laajuisten verkkovierailujen osalta sähköisen viestinnän sääntelyjärjestelmässä annettuja sääntöjä ja annetaan BERECille tiettyjä tehtäviä. (3)Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 2015/2120 vahvistetaan yhteiset säännöt tietoliikenteen yhdenvertaisen ja syrjimättömän kohtelun varmistamiseksi internetyhteyspalvelujen tarjoamisessa ja tähän liittyvien loppukäyttäjien oikeuksien turvaamiseksi sekä uusi vähittäistason hinnoittelumekanismi unionin laajuisille säännellyille verkkovierailupalveluille. Kyseisessä asetuksessa annetaan BERECille lisätehtäviä, erityisesti suuntaviivojen antaminen kansallisille sääntelyviranomaisille avointa internetyhteyttä koskevien velvoitteiden täytäntöönpanosta sekä unionin laajuisia verkkovierailuja koskevien komission täytäntöönpanosäädösten luonnoksiin liittyvä raportointi ja kuuleminen. (4)BEREC ja BEREC-virasto perustettiin Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 1211/2009. BEREC korvasi eurooppalaisten sääntelyviranomaisten ryhmän (ERG) tarkoituksenaan edistää sähköisten viestintäverkkojen ja -palvelujen sisämarkkinoiden kehittämistä ja parempaa toimintaa pyrkimällä varmistamaan, että sähköisen viestinnän sääntelyjärjestelmä pannaan täytäntöön johdonmukaisesti. BEREC-virasto perustettiin yhteisön elimenä, jolla on oikeushenkilöllisyys, huolehtimaan asetuksessa (EY) N:o 1211/2009 tarkoitetuista tehtävistä erityisesti tarjoamalla asiantuntijatukea ja hallinnollista tukea BERECille. (5)Komissio ilmoitti 6 päivänä toukokuuta 2015 antamassaan tiedonannossa Digitaalisten sisämarkkinoiden strategia Euroopalle esittävänsä vuonna 2016 ehdotuksia sähköisen viestinnän sääntelyjärjestelmän kunnianhimoisesta uudistamisesta muun muassa tehostamalla institutionaalista sääntelykehystä, jotta telesäännöt palvelisivat tarkoitustaan paremmin luotaessa otollisia olosuhteita digitaalisten sisämarkkinoiden toiminnalle. Tähän sisältyvät erittäin suurikapasiteettisten verkkojen käyttöönotto, radiotaajuuksien koordinoidumpi hallinta langattomissa verkoissa ja tasapuolisten toimintaedellytysten luominen edistyneille digitaaliverkoille ja innovatiivisille palveluille. Tiedonannossa todettiin, että markkina- ja teknologiaympäristön muutokset edellyttävät institutionaalisen kehyksen lujittamista vahvistamalla BERECin roolia. (6)Digitaalisten sisämarkkinoiden toimenpidepaketista 19 päivänä tammikuuta 2016 antamassaan päätöslauselmassa Euroopan parlamentti kehotti komissiota viemään digitaalisten sisämarkkinoiden yhdentymistä eteenpäin varmistamalla, että käytössä on entistä toimivammat institutionaaliset puitteet. Tämä voidaan saavuttaa vahvistamalla BERECin roolia, valmiuksia ja päätöksentekovaltuuksia, jotta se voi edistää sähköisen viestinnän sääntelyjärjestelmän johdonmukaista täytäntöönpanoa, seurata tehokkaasti sisämarkkinoiden kehitystä ja auttaa ratkaisemaan rajat ylittävät riita-asiat. Euroopan parlamentti korosti tässä yhteydessä myös tarvetta parantaa taloudellisia ja henkilöstöresursseja sekä tehostaa edelleen BERECin hallintorakennetta. (7)BERECilla ja BEREC-virastolla on ollut myönteinen vaikutus sähköisen viestinnän sääntelyjärjestelmän johdonmukaiseen täytäntöönpanoon. Jäsenvaltioiden välillä on kuitenkin edelleen huomattavia eroja sääntelykäytännöissä. Lisäksi BERECin ja BEREC-viraston hallintorakenne on raskas ja aiheuttaa tarpeetonta hallinnollista rasitetta. Jotta voidaan varmistaa tehokkuushyödyt ja synergia ja tukea sähköisen viestinnän sisämarkkinoiden kehitystä koko unionissa sekä edistää erittäin suuren kapasiteetin datayhteyksien saatavuutta ja käyttöönottoa, kilpailua sähköisten viestintäverkkojen ja -palvelujen ja liitännäistoimintojen tarjoamisessa ja unionin kansalaisten etuja, tämän asetuksen tavoitteena on vahvistaa BERECin roolia ja tehostaa sen hallintorakennetta perustamalla BEREC unionin erillisvirastona. Tällä tavoin voidaan myös ottaa huomioon, että BERECin roolia on huomattavasti vahvistettu asetuksella (EU) N:o 531/2012, jossa BERECille annetaan unionin laajuisiin verkkovierailuihin liittyviä tehtäviä, asetuksella (EU) N:o 2015/2120, jossa BERECille annetaan avoimeen internetyhteyteen ja unionin laajuisiin verkkovierailuihin liittyviä tehtäviä, sekä direktiivillä, jossa BERECille annetaan merkittävä määrä uusia tehtäviä, kuten päätösten tekeminen ja suuntaviivojen antaminen useista aiheista, raportointi teknisistä kysymyksistä, rekisterien ylläpitäminen sekä lausuntojen antaminen sisämarkkinamenettelyissä, jotka koskevat kansallisia toimenpide-ehdotuksia markkinoiden sääntelyssä ja radiotaajuuksien käyttöoikeuksien jakamisessa. (8)Sähköisen viestinnän sääntelyjärjestelmän johdonmukainen soveltaminen kaikissa jäsenvaltioissa on edellytys sille, että sähköisen viestinnän sisämarkkinoita voidaan kehittää menestyksekkäästi koko unionissa ja edistää erittäin suuren kapasiteetin datayhteyksien saatavuutta ja käyttöönottoa, kilpailua sähköisten viestintäverkkojen ja -palvelujen ja liitännäistoimintojen tarjoamisessa sekä unionin kansalaisten etuja. Ottaen huomioon markkinoiden ja teknologian kehitys, johon liittyy usein yhä suurempi rajatylittävä ulottuvuus, ja johdonmukaisen täytäntöönpanon varmistamisesta sähköisen viestinnän alalla tähän mennessä saadut kokemukset on tarpeen edelleen kehittää BERECin ja BEREC-viraston työtä muuttamalla ne täysivaltaiseksi virastoksi. (9)Virastoa olisi hallinnoitava ja sen olisi toimittava Euroopan parlamentin, neuvoston ja Euroopan komission erillisvirastoista 19 päivänä heinäkuuta 2012 antaman julkilausuman, jäljempänä ’yhteinen lähestymistapa’, periaatteiden mukaisesti. Koska BERECilla on vakiintunut julkisuuskuva ja koska sen nimen muuttamiseen liittyisi kustannuksia, viraston nimenä olisi säilytettävä BEREC. (10)Kansallisten sääntelyviranomaisten ja komission edustajista muodostuvana sähköisen viestinnän teknisenä asiantuntijaelimenä BERECilla on parhaat valmiudet saada tehtäväkseen päättää tietyistä kysymyksistä, joilla on rajatylittävä ulottuvuus, osallistua kansallisia toimenpide-ehdotuksia koskeviin tehokkaisiin sisämarkkinamenettelyihin (sekä markkinoiden sääntelyssä että taajuuksien käyttöoikeuksien jakamisessa), antaa tarvittavat suuntaviivat kansallisille sääntelyviranomaisille yhteisten perusteiden ja johdonmukaisen sääntelyn varmistamiseksi sekä ylläpitää tiettyjä rekistereitä unionin tasolla. Tämä ei rajoita kansallisille sääntelyviranomaisille, jotka ovat lähimpänä sähköisen viestinnän markkinoita ja niiden paikallisia olosuhteita, annettuja tehtäviä. Voidakseen hoitaa tehtävänsä virastolla olisi oltava asianmukaiset taloudelliset ja henkilöstöresurssit, ja sen olisi jatkettava asiantuntemuksen kokoamista kansallisilta sääntelyviranomaisilta. (11)BERECilla olisi oltava mahdollisuus tehdä tarvittaessa yhteistyötä muiden unionin elinten, virastojen, laitosten ja neuvoa-antavien ryhmien kanssa, tämän kuitenkaan rajoittamatta niiden roolia. Kyseeseen tulevat erityisesti radiotaajuuspolitiikkaa käsittelevä ryhmä, Euroopan tietosuojaneuvosto, audiovisuaalisten mediapalvelujen eurooppalaisten sääntelyviranomaisten ryhmä (ERGA), Euroopan unionin verkko- ja tietoturvavirasto (ENISA) sekä nykyiset komiteat (kuten viestintäkomitea ja radiotaajuuskomitea). Sen olisi myös voitava tehdä yhteistyötä kolmansien maiden toimivaltaisten viranomaisten kanssa, erityisesti sähköisen viestinnän alalla toimivaltaisten sääntelyviranomaisten ja/tai kyseisten viranomaisten muodostamien ryhmien kanssa sekä kansainvälisten järjestöjen kanssa, jos tämä on tarpeen sen tehtävien suorittamiseksi. (12)Siirtymällä aikaisemmasta tilanteesta, jossa toimi rinnakkain sekä sääntelyneuvosto että johtokunta, yhteen hallintoneuvostoon, joka antaa yleiset suuntaviivat BERECin toiminnalle ja päättää sääntelyyn ja toimintaan samoin kuin hallintoon ja varainhoitoon liittyvistä asioista, voitaisiin parantaa viraston tehokkuutta, johdonmukaisuutta ja suorituskykyä. Tätä varten hallintoneuvoston olisi huolehdittava asiaankuuluvista toiminnoista ja sen olisi muodostuttava kahdesta komission edustajasta ja kunkin kansallisen sääntelyviranomaisen johtajasta tai kollegiaalisen elimen jäsenestä, joita suojaavat irtisanomisehdot. (13)Nimittävän viranomaisen toimivaltaa käytti aiemmin BEREC-viraston johtokunnan varapuheenjohtaja. Uuden viraston hallintoneuvoston olisi delegoitava nimittävän viranomaisen toimivalta pääjohtajalle, jolla olisi oltava valtuudet siirtää tämä toimivalta edelleen. Tämä edistäisi BERECin tehokasta henkilöstöhallintoa ja takaisi, että johtokunta samoin kuin puheenjohtaja ja varapuheenjohtaja voivat keskittyä tehtäviinsä. (14)Sääntelyneuvoston puheenjohtajan ja varapuheenjohtajien toimikausi on aiemmin ollut yksi vuosi. Ottaen huomioon BERECille annetut lisätehtävät sekä tarve varmistaa sen toiminnan vuotuinen ja monivuotinen ohjelmasuunnittelu on erittäin tärkeää varmistaa, että puheenjohtaja ja varapuheenjohtaja voivat toimia vakaalla ja pitkäjänteisellä toimeksiannolla. (15)Hallintoneuvoston olisi pidettävä vähintään kaksi sääntömääräistä kokousta vuodessa. Ottaen huomioon aiemmat kokemukset ja BERECin roolin laajentaminen hallintoneuvoston voi olla tarpeen järjestää ylimääräisiä kokouksia. (16)Pääjohtajalla, jonka olisi oltava BERECin laillinen edustaja, on ratkaiseva rooli uuden viraston asianmukaisen toiminnan ja sille annettavien tehtävien toteuttamisen kannalta. Hallintoneuvoston tulisi nimittää pääjohtaja komission avointa ja läpinäkyvää menettelyä noudattaen laatiman luettelon perusteella, jotta voidaan taata hakijoiden tinkimätön arviointi ja riippumattomuuden korkea taso. BEREC-viraston hallintojohtajan toimikausi oli aiemmin kolme vuotta. Pääjohtajan toimeksiannon olisi oltava riittävän pitkä, jotta varmistetaan viraston pitkän aikavälin strategian vakaus ja täyttäminen. (17)Kokemus on osoittanut, että useimmat BERECin tehtävät voidaan suorittaa paremmin työryhmien kautta, minkä vuoksi hallintoneuvoston olisi vastattava työryhmien perustamisesta ja niiden jäsenten nimittämisestä. Tasapainoisen lähestymistavan varmistamiseksi BERECin henkilöstön jäsenten olisi koordinoitava ja moderoitava työryhmiä. Pätevistä asiantuntijoista olisi laadittava luettelot etukäteen tiettyjen työryhmien nopean perustamisen varmistamiseksi, erityisesti niiden liittyessä sisämarkkinamenettelyihin, jotka koskevat kansallisia toimenpide-ehdotuksia markkinoiden sääntelyssä ja radiotaajuuksien käyttöoikeuksien jakamisessa, jotta nämä menettelyt voidaan suorittaa niille asetetuissa määräajoissa.

(18)Koska BERECilla on valtuudet tehdä sitovia päätöksiä, on tarpeen varmistaa, että kaikilla luonnollisilla tai oikeushenkilöillä, jotka ovat BERECin päätöksen kohteena tai joita BERECin päätös koskee, on oikeus hakea päätökseen muutosta valituslautakunnalta, joka on osa virastoa mutta riippumaton sen hallinto- ja sääntelyrakenteesta. Koska valituslautakunnan päätösten on määrä tuottaa oikeusvaikutuksia suhteessa kolmansiin osapuoliin, niiden laillisuutta koskeva kanne voidaan nostaa unionin yleisessä tuomioistuimessa. Yhdenmukaisten edellytysten varmistamiseksi valituslautakunnan työjärjestyksen osalta täytäntöönpanovalta olisi siirrettävä komissiolle. Tätä valtaa olisi käytettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 mukaisesti. (19)BERECiin olisi sovellettava komission delegoitua asetusta (EU) N:o 1271/2013. (20)BERECin riippumattomuuden varmistamiseksi sillä olisi oltava oma talousarvio, jonka varat muodostuvat suurimmaksi osaksi unionin rahoitusosuudesta. BERECin rahoittamisen olisi edellytettävä budjettivallan käyttäjän suostumusta talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta tehdyn toimielinten sopimuksen 31 kohdan mukaisesti. (21)BERECin pitäisi olla operatiivisissa ja teknisissä kysymyksissä riippumaton, ja sillä pitäisi olla oikeudellinen, hallinnollinen ja taloudellinen itsemääräämisoikeus. Tämän vuoksi on tarpeen ja asianmukaista, että BEREC on unionin elin, joka on oikeushenkilö ja joka käyttää sille annettua toimivaltaa. (22)Unionin erillisvirastona BERECin olisi toimittava toimeksiantonsa ja olemassa olevien institutionaalisten puitteiden mukaisesti. Sen ei pitäisi katsoa edustavan unionin kantaa suhteessa ulkopuoliseen yleisöön tai sitovan unionia oikeudellisiin velvoitteisiin. (23)Sähköisen viestinnän sääntelyjärjestelmän johdonmukaisen täytäntöönpanon jatkamiseksi BERECin puitteissa uuden viraston olisi oltava avoinna sähköisen viestinnän alalla toimivaltaisten sääntelyviranomaisten osallistumiselle niistä kolmansista maista, jotka ovat tehneet unionin kanssa tätä koskevan sopimuksen, ja erityisesti ETA:n EFTA-valtioista ja ehdokasmaista. (24)BERECin olisi voitava harjoittaa toimivaltansa alalla tiedotustoimintaa, joka ei saisi haitata BERECin keskeisiä tehtäviä ja joka olisi toteutettava hallintoneuvoston hyväksymien tiedotusta ja viestintää koskevien suunnitelmien mukaisesti. BERECin tiedotusstrategian olisi oltava sisällöltään ja täytäntöönpanoltaan johdonmukainen, tarkoituksenmukainen ja yhteensovitettu komission ja muiden toimielinten strategioiden ja toimien kanssa, jotta voidaan ottaa huomioon unionin laajempi julkisuuskuva. (25)Voidakseen hoitaa tehtävänsä tehokkaasti BERECilla olisi oltava oikeus pyytää kaikki tarpeelliset tiedot komissiolta, kansallisilta sääntelyviranomaisilta ja viimeisenä keinona muilta viranomaisilta ja yrityksiltä. Tietopyyntöjen olisi oltava oikein suhteutettuja eivätkä ne saisi aiheuttaa kohtuutonta rasitetta niille, joille ne on osoitettu. Kansallisten sääntelyviranomaisten, jotka ovat lähimpänä sähköisen viestinnän markkinoita, olisi tehtävä yhteistyötä BERECin kanssa ja annettava käyttöön ajantasaiset ja tarkat tiedot, jotta BEREC pystyy täyttämään toimeksiantonsa. BERECin tulisi antaa tarvittavat tiedot komission ja kansallisten sääntelyviranomaisten käyttöön vilpittömän yhteistyön periaatteen pohjalta. (26)Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitteita eli varmistaa sähköisen viestinnän sääntelyjärjestelmän johdonmukaista täytäntöönpanoa määritellyllä soveltamisalalla varsinkaan rajatylittävissä näkökohdissa ja kansallisia toimenpide-ehdotuksia koskevissa tehokkaissa sisämarkkinamenettelyissä, vaan ne voidaan toiminnan vaikutusten ja laajuuden vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen näiden tavoitteiden saavuttamiseksi. (27)Tällä asetuksella on tarkoitus muuttaa ja laajentaa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1211/2009 säännöksiä. Koska muutoksia on paljon, kyseinen säädös olisi selkeyden vuoksi korvattava ja kumottava. Viittauksia kumottuun asetukseen olisi pidettävä viittauksina tähän asetukseen. (28)BEREC toimii kaikkien omistusten, sopimusten, oikeudellisten velvoitteiden, työsopimusten, taloudellisten sitoumusten ja vastuiden osalta seuraajana BEREC-virastolle, joka perustettiin asetuksella (EY) N:o 1211/2009 yhteisön elimenä, jolla on oikeushenkilöllisyys. BERECin olisi otettava palvelukseen BEREC-viraston henkilöstö tämän vaikuttamatta sen oikeuksiin ja velvollisuuksiin, OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN: I luku Tavoitteet ja tehtävät 1 artikla Perustaminen ja tavoitteet 1. Perustetaan Euroopan sähköisen viestinnän sääntelyviranomaisten yhteistyöelin, jäljempänä ’BEREC’. 2. BERECin toiminta kuuluu direktiivin [...], direktiivin 2002/58/EY, asetuksen (EY) N:o 531/2012, asetuksen (EU) N:o 2015/2120 ja päätöksen 243/2012/EU (radiotaajuuspoliittinen ohjelma) soveltamisalaan. Mainituissa direktiiveissä, asetuksissa ja päätöksessä säädettyjä määritelmiä sovelletaan tässä asetuksessa. 3. BERECin on pyrittävä samoihin direktiivin 3 artiklassa tarkoitettuihin tavoitteisiin kuin kansallisten sääntelyviranomaisten. BERECin on erityisesti varmistettava sähköisen viestinnän sääntelyjärjestelmän johdonmukainen täytäntöönpano 2 kohdassa tarkoitetulla soveltamisalalla ja siten edistettävä sisämarkkinoiden kehitystä. Sen on myös edistettävä erittäin suuren kapasiteetin yhteyksien saatavuutta ja käyttöönottoa, kilpailua sähköisen viestinnän verkkojen, palvelujen ja niihin liittyvien toimintojen tarjoamisessa ja unionin kansalaisten etuja.

2 artikla Tehtävät 1. BERECin tehtävänä on a)pyynnöstä tai omasta aloitteestaan avustaa ja neuvoa komissiota ja kansallisia sääntelyviranomaisia ja tehdä yhteistyötä niiden kanssa kaikissa toimeksiantoonsa kuuluvissa teknisissä asioissa sekä pyynnöstä avustaa ja neuvoa Euroopan parlamenttia ja neuvostoa; b)tehdä päätöksiä: –valtioiden rajat ylittävien markkinoiden määrittelystä direktiivin 63 artiklan mukaisesti; –sopimustiivistelmän mallista direktiivin 95 artiklan mukaisesti; c)laatia taloudellinen malli komission avuksi sen määrittäessä terminointimaksujen enimmäismääriä unionissa direktiivin 73 artiklan mukaisesti; d)antaa direktiivissä ja asetuksessa (EU) N:o 531/2012 tarkoitettuja lausuntoja erityisesti: –rajat ylittävien riitojen ratkaisusta direktiivin 27 artiklan mukaisesti; –kansallisista toimenpide-ehdotuksista sisämarkkinamenettelyissä markkinoiden sääntelyä varten direktiivin 32, 33 ja 66 artiklan mukaisesti; –kansallisista toimenpide-ehdotuksista sisämarkkinamenettelyissä taajuuksia koskevaa vertaisarviointia varten direktiivin 35 artiklan mukaisesti; –yhdenmukaistamista koskevien päätösten ja suositusten luonnoksista direktiivin 38 artiklan mukaisesti; e)antaa direktiivissä, asetuksessa (EU) N:o 531/2012 ja asetuksessa (EU) N:o 2015/2120 tarkoitettuja suuntaviivoja –kansallisten sääntelyviranomaisten velvoitteiden täytäntöönpanosta maantieteellisissä kartoituksissa direktiivin 22 artiklan mukaisesti; –yhteisistä lähestymistavoista verkon liityntäpisteen määrittelyyn eri verkkotopologioissa direktiivin 59 artiklan mukaisesti; –yhteisistä lähestymistavoista vastata valtioiden rajat ylittävään loppukäyttäjäkysyntään direktiivin 64 artiklan mukaisesti; –viitetarjouksen vähimmäisvaatimuksista direktiivin 67 artiklan mukaisesti; –teknisistä yksityiskohdista kustannusmallille, jota kansalliset sääntelyviranomaiset soveltavat määrittäessään symmetristen terminointimaksujen enimmäismääriä direktiivin 73 artiklan mukaisesti; –yhteisistä perusteista arvioida valmiuksia hallinnoida numerovaroja ja numerovarojen ehtymisen riskiä direktiivin 87 artiklan mukaisesti;

–asiaankuuluvista palvelun laatua koskevista parametreista ja sovellettavista mittausmenetelmistä direktiivin 97 artiklan mukaisesti; –kansallisten sääntelyviranomaisten velvoitteiden täytäntöönpanosta avoimissa internetyhteyksissä asetuksen (EU) N:o 2015/2120 5 artiklan mukaisesti; –verkkovierailupalvelujen tukkutason käyttöoikeuksista asetuksen (EU) N:o 531/2012 3 artiklan mukaisesti. 2. BERECin tehtävänä on myös a)seurata ja koordinoida kansallisten sääntelyviranomaisten toimintaa asetuksen (EU) N:o 531/2012 soveltamisessa ja erityisesti säänneltyjen vähittäistason verkkovierailupalvelujen tarjoamista kotimaan hintoihin loppukäyttäjien edun mukaisesti; b)raportoida toimivaltaansa kuuluvista teknisistä kysymyksistä ja erityisesti –2 artiklan 1 kohdan d ja e alakohdassa tarkoitettujen lausuntojen ja suuntaviivojen käytännön soveltamisesta; –henkilöiden välisten viestintäpalvelujen yhteentoimivuuden tasosta sekä hätäpalvelujen tosiasialliseen saantiin tai loppukäyttäjien väliseen päästä päähän -liitettävyyteen kohdistuvasta uhasta direktiivin 59 artiklan mukaisesti; –verkkovierailupalvelujen vähittäis- ja tukkuhintojen kehittymisestä sekä hintojen avoimuudesta ja vertailukelpoisuudesta asetuksen (EU) N:o 531/2012 19 artiklan mukaisesti; –kansallisten sääntelyviranomaisten asetuksen (EU) N:o 2015/2120 5 artiklan mukaisesti antamien vuotuisten kertomusten tuloksista julkaisemalla vuotuinen yhteenvetokertomus. c)laatia suosituksia ja parhaita käytäntöjä kansallisille sääntelyviranomaisille, jotta voidaan edesauttaa johdonmukaista täytäntöönpanoa sen toimeksiantoon kuuluvissa teknisissä kysymyksissä; d)pitää rekisteriä –sähköisiä viestintäverkkoja ja -palveluja tarjoavista yrityksistä direktiivin 12 artiklan mukaisesti. BEREC myös antaa standardimuotoiset lausunnot yritysten tekemistä ilmoituksista direktiivin 14 artiklan mukaisesti; –numeroista, joita on oikeus käyttää oman alueen rajat ylittävällä tavalla direktiivin 87 artiklan mukaisesti; e)suorittaa muut tehtävät, jotka sille annetaan unionin säädöksissä ja erityisesti direktiivissä, asetuksessa (EY) N:o 531/2012 ja asetuksessa (EU) N:o 2015/2120. 3. Kansallisten sääntelyviranomaisten on noudatettava BERECin tekemiä päätöksiä ja otettava sen hyväksymät lausunnot, suuntaviivat, suositukset ja parhaat käytännöt mahdollisimman pitkälti huomioon tavoitteena varmistaa sähköisen viestinnän sääntelyjärjestelmän johdonmukainen täytäntöönpano 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitetulla soveltamisalalla, sanotun kuitenkaan rajoittamatta sovellettavan unionin lainsäädännön noudattamista. 4. Siltä osin kuin on tarpeen tämän asetuksen tavoitteiden saavuttamiseksi ja tehtäviensä suorittamiseksi BEREC voi tehdä yhteistyötä toimivaltaisten unionin elinten, laitosten, virastojen ja neuvoa-antavien ryhmien kanssa, kolmansien maiden toimivaltaisten viranomaisten kanssa ja/tai kansainvälisten järjestöjen kanssa 26 artiklan mukaisesti. II luku Organisaatio

3 artikla Hallinto- ja johtamisrakenne 1. BERECin hallinto- ja johtamisrakenne muodostuu seuraavista: –hallintoneuvosto, jonka tehtävät luetellaan 5 artiklassa; –pääjohtaja, jonka velvollisuudet luetellaan 9 artiklassa; –työryhmät; –valituslautakunta. 1 jakso Hallintoneuvosto 4 artikla Hallintoneuvoston kokoonpano 1. Hallintoneuvosto koostuu yhdestä kunkin jäsenvaltion edustajasta ja kahdesta komission edustajasta, joilla kaikilla on äänioikeus. Kukin kansallisen sääntelyviranomainen vastaa oman edustajansa nimeämisestä valitsemalla tehtävään joko kansallisen sääntelyviranomaisen johtajan tai sen kollegiaalisen elimen jäsenen. Niissä jäsenvaltioissa, joissa direktiivin nojalla toimivaltaisia kansallisia sääntelyviranomaisia on useampia kuin yksi, kyseisten viranomaisten on sovittava yhteisestä edustajasta ja kansallisten sääntelyviranomaisten välillä on varmistettava tarvittava koordinointi. 2. Jokaisella hallintoneuvoston jäsenellä on varajäsen. Varajäsen edustaa varsinaista jäsentä tämän poissaollessa. Kukin kansallinen sääntelyviranomainen vastaa oman varajäsenensä nimeämisestä kansallisen sääntelyviranomaisen johtajien, kollegiaalisen elimen jäsenten ja henkilöstön joukosta. 3. Hallintoneuvoston jäsenet ja varajäsenet nimitetään heidän sähköisen viestinnän alaa koskevan tietämyksensä perusteella ottaen huomioon asianmukaiset johtamis-, hallinto- ja varainhoitotaidot. Kaikkien hallintoneuvostossa edustettuna olevien osapuolten on pyrittävä rajoittamaan edustajiensa vaihtuvuutta, jotta voidaan varmistaa hallintoneuvoston työskentelyn jatkuvuus. Kaikkien osapuolten on pyrittävä naisten ja miesten tasapuoliseen edustukseen hallintoneuvostossa. 4. Jäsenten ja heidän varajäsentensä toimikausi on neljä vuotta. Toimikautta voidaan jatkaa. 5 artikla Hallintoneuvoston tehtävät 1. Hallintoneuvosto a)antaa yleiset suuntaviivat BERECin toiminnalle ja hyväksyy vuosittain viraston yhtenäisen ohjelma-asiakirjan äänivaltaisten jäsentensä kahden kolmasosan enemmistöllä ottaen huomioon komission lausunnon ja 15 artiklan mukaisesti;

b)hyväksyy äänioikeutettujen jäsentensä kahden kolmasosan enemmistöllä BERECin vuotuisen talousarvion ja suorittaa muut BERECin talousarvioon liittyvät tehtävät III luvun mukaisesti; c)hyväksyy BERECin toimintaa koskevan konsolidoidun vuosikertomuksen ja tekee siitä arvioinnin ja lähettää vuosikertomuksen ja arviointinsa viimeistään kunkin vuoden heinäkuun 1 päivänä Euroopan parlamentille, neuvostolle, komissiolle ja tilintarkastustuomioistuimelle. Toimintaa koskeva konsolidoitu vuosikertomus julkaistaan; d)hyväksyy BERECiin sovellettavat varainhoitosäännöt 20 artiklan mukaisesti; e)hyväksyy petostentorjuntastrategian, joka on oikeassa suhteessa petosriskeihin nähden ottaen huomioon toteutettavien toimenpiteiden kustannukset ja hyödyt; f)huolehtii siitä, että sisäisen tai ulkoisen tarkastuksen raportteihin ja arviointeihin perustuvien havaintojen ja suositusten sekä Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimusten perusteella toteutetaan asianmukaiset jatkotoimet; g)hyväksyy 31 artiklassa tarkoitetut eturistiriitojen ehkäisemistä ja ratkaisemista koskevat säännöt, myös valituslautakunnan jäsenten osalta; h)hyväksyy tarpeiden analysoinnin pohjalta 27 artiklassa tarkoitetut tiedotusta ja viestintää koskevat suunnitelmat ja saattaa ne säännöllisesti ajan tasalle; i)hyväksyy työjärjestyksensä; j)käyttää 2 kohdan mukaisesti BERECin henkilöstön suhteen henkilöstösäännöissä nimittävälle viranomaiselle ja muuhun henkilöstöön sovellettavissa palvelussuhteen ehdoissa työsopimusten tekemiseen valtuutetulle viranomaiselle annettuja valtuuksia, jäljempänä ’nimittävän viranomaisen toimivalta’; k)vahvistaa henkilöstösääntöjen ja muuta henkilöstöä koskevien palvelussuhteen ehtojen täytäntöönpanoa koskevat säännökset henkilöstösääntöjen 110 artiklan mukaisesti; l)antaa luvan työjärjestelyistä sopimiseen toimivaltaisten unionin elinten, laitosten, virastojen ja neuvoa-antavien ryhmien, kolmansien maiden toimivaltaisten viranomaisten ja/tai kansainvälisten järjestöjen kanssa 26 artiklan mukaisesti; m)nimittää pääjohtajan ja jatkaa tarvittaessa tämän toimikautta tai erottaa tämän 22 artiklan mukaisesti; n)jollei henkilöstösäännöistä ja muuta henkilöstöä koskevista palvelussuhteen ehdoista muuta johdu, nimittää tilinpitäjän, joka hoitaa tehtäviään täysin riippumattomasti. BEREC voi nimittää komission tilinpitäjän BERECin tilinpitäjäksi; o)nimittää valituslautakunnan (-kuntien) jäsenet; p)tekee kaikki BERECin sisäisten rakenteiden perustamista ja tarvittaessa niiden muuttamista koskevat päätökset ottaen huomioon BERECin toimintatarpeet ja moitteettoman varainhoidon. 2. Hallintoneuvosto tekee henkilöstösääntöjen 110 artiklan mukaisesti henkilöstösääntöjen 2 artiklan 1 kohtaan ja muuta henkilöstöä koskevien palvelussuhteen ehtojen 6 artiklaan perustuvan päätöksen, jolla siirretään nimittävän viranomaisen toimivalta pääjohtajalle ja määritellään olosuhteet, joissa toimivallan siirto voidaan keskeyttää. Pääjohtajalla on valtuudet siirtää tämä toimivalta edelleen. Jos poikkeukselliset olosuhteet sitä edellyttävät, hallintoneuvosto voi tekemällään päätöksellä tilapäisesti keskeyttää pääjohtajalle siirretyn nimittävän viranomaisen toimivallan ja hänen edelleen siirtämänsä nimittävän viranomaisen toimivallan ja käyttää kyseistä toimivaltaa itse tai siirtää sen jollekin jäsenistään tai jollekulle henkilöstöön kuuluvalle, joka on muu kuin pääjohtaja. 6 artikla Hallintoneuvoston puheenjohtaja ja varapuheenjohtaja 1. Hallintoneuvosto valitsee jäsenvaltioita edustavien äänivaltaisten jäsentensä keskuudesta puheenjohtajan ja varapuheenjohtajan. Puheenjohtaja ja varapuheenjohtaja valitaan hallintoneuvoston äänivaltaisten jäsenten kahden kolmasosan enemmistöllä.

2. Varapuheenjohtaja toimii viran puolesta puheenjohtajan sijaisena tämän ollessa estyneenä. 3. Puheenjohtajan ja varapuheenjohtajan toimikausi on neljä vuotta lukuun ottamatta tämän asetuksen voimaantulon jälkeen valitun varapuheenjohtajan ensimmäistä toimikautta, joka on kaksi vuotta. Toimikausi voidaan uusia kerran. 7 artikla Hallintoneuvoston kokoukset 1. Hallintoneuvoston kokoukset kutsuu koolle puheenjohtaja. 2. BERECin pääjohtaja osallistuu asioiden käsittelyyn, mutta hänellä ei ole äänioikeutta. 3. Hallintoneuvosto pitää vähintään kaksi sääntömääräistä kokousta vuodessa. Lisäksi se kokoontuu puheenjohtajan aloitteesta tai jos komissio tai vähintään kolmasosa hallintoneuvoston jäsenistä sitä pyytää. 4. Hallintoneuvosto voi kutsua kokouksiinsa tarkkailijoiksi henkilöitä, joiden lausunnoilla voi olla merkitystä. 5. Hallintoneuvoston jäsenillä tai varajäsenillä voi olla kokouksissa avustajinaan neuvonantajia tai asiantuntijoita, jollei työjärjestyksestä muuta johdu. 6. BEREC vastaa hallintoneuvoston sihteeristön tehtävistä. 8 artikla Hallintoneuvoston äänestyssäännöt 1. Hallintoneuvosto tekee päätöksensä äänivaltaisten jäsentensä enemmistöllä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 5 artiklan 1 kohdan a ja b alakohdan ja 22 artiklan 8 kohdan soveltamista. 2. Kullakin äänioikeutetulla jäsenellä on yksi ääni. Äänioikeutetun jäsenen poissa ollessa hänen varajäsenellään on oikeus käyttää äänioikeutta. 3. Puheenjohtaja osallistuu äänestykseen. 4. Pääjohtaja ei osallistu äänestykseen. 5. Hallintoneuvoston työjärjestyksessä määritellään yksityiskohtaisemmat äänestystä koskevat järjestelyt, erityisesti olosuhteet, joissa jäsen voi toimia toisen jäsenen puolesta. 2 jakso Pääjohtaja 9 artikla

Pääjohtajan tehtävät 1. Pääjohtaja vastaa BERECin hallinnosta. Pääjohtaja on vastuussa hallintoneuvostolle. 2. Pääjohtaja hoitaa tehtäviään riippumattomasti, eikä hän saa pyytää eikä ottaa vastaan ohjeita miltään hallitukselta, toimielimeltä, miltään muulta elimeltä eikä henkilöltä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta komission ja hallintoneuvoston toimivaltaa. 3. Pääjohtaja raportoi pyydettäessä Euroopan parlamentille tehtäviensä hoidosta. Neuvosto voi pyytää pääjohtajaa raportoimaan tehtäviensä hoidosta. 4. Pääjohtaja on BERECin laillinen edustaja. 5. Pääjohtaja vastaa BERECin tehtävien täytäntöönpanosta. Pääjohtajan vastuulla on erityisesti a)BERECin päivittäinen hallinto; b)hallintoneuvoston tekemien päätösten täytäntöönpano; c)yhtenäisen ohjelma-asiakirjan laatiminen ja sen toimittaminen hallintoneuvostolle; d)yhtenäisen ohjelma-asiakirjan täytäntöönpano ja siitä raportointi hallintoneuvostolle; e)BERECin toimintaa koskevan vuotuisen konsolidoidun toimintakertomuksen laatiminen ja sen esittäminen hallintoneuvostolle arvioitavaksi ja hyväksyttäväksi; f)toimintasuunnitelman laatiminen sisäisten tai ulkoisten tarkastusraporttien ja arviointien päätelmien sekä Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimusten perusteella ja raportointi edistymisestä komissiolle kahdesti vuodessa ja hallintoneuvostolle säännöllisesti; g)unionin taloudellisten etujen suojaaminen soveltamalla petoksia, lahjontaa ja muuta laitonta toimintaa ehkäiseviä toimenpiteitä, toteuttamalla tehokkaita tarkastuksia ja, jos väärinkäytöksiä havaitaan, perimällä takaisin aiheettomasti maksetut määrät ja tarvittaessa määräämällä tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia hallinnollisia seuraamuksia, joihin sisältyvät myös taloudelliset seuraamukset; h)BERECin petostentorjuntastrategian valmistelu ja sen esittäminen hallintoneuvoston hyväksyttäväksi; i)BERECiin sovellettavien varainhoitosääntöjen luonnoksen valmistelu; j)BERECin tuloja ja menoja koskevan ennakkoarvion luonnoksen laatiminen ja viraston talousarvion toteuttaminen. 6. Pääjohtajan vastuulla on myös päättää, onko BERECin tehtävien tehokkaan ja toimivan toteuttamisen kannalta tarpeellista sijoittaa yksi tai useampi toimihenkilö yhteen tai useampaan jäsenvaltioon. Päätös perustaa paikallistoimisto edellyttää etukäteen annettua suostumusta komissiolta, hallintoneuvostolta ja asianomaiselta jäsenvaltiolta (asianomaisilta jäsenvaltioilta). Päätöksessä on määriteltävä paikallistoimistossa toteutettavien toimien laajuus siten, että vältetään tarpeettomia kustannuksia ja BERECin hallinnollisten tehtävien päällekkäisyyttä. 3 jakso Työryhmät 10 artikla

Työryhmien toiminta 1. Perustelluissa tapauksissa ja erityisesti BERECin työohjelman toteuttamiseksi hallintoneuvosto voi perustaa tarvittavat työryhmät. 2. Hallintoneuvosto nimittää jäsenet näihin työryhmiin, joihin voi osallistua asiantuntijoita kansallisista sääntelyviranomaisista, komissiosta, BERECin henkilöstöstä ja BERECin työhön osallistuvista kolmansien maiden kansallisista sääntelyviranomaisista. Työryhmiin, jotka on perustettu suorittamaan 2 artiklan 1 kohdan d alakohdan kolmannessa luetelmakohdassa tarkoitettuja tehtäviä, nimitetään jäsenet kansallisten sääntelyviranomaisten, komission ja pääjohtajan laatimista pätevien asiantuntijoiden luetteloista. Työryhmiin, jotka on perustettu suorittamaan 2 artiklan 1 kohdan d alakohdan toisessa luetelmakohdassa tarkoitettuja tehtäviä, nimitetään jäsenet pelkästään kansallisten sääntelyviranomaisten ja pääjohtajan laatimista pätevien asiantuntijoiden luetteloista. Hallintoneuvosto voi kutsua kyseessä olevalla alalla päteviksi tunnustettuja yksittäisiä asiantuntijoita osallistumaan työryhmiin tarvittaessa tapauskohtaisesti. 3. Työryhmiä koordinoi ja moderoi BERECin henkilöstön jäsen, joka nimetään sisäisen työjärjestyksen mukaisesti. 4. Hallintoneuvosto vahvistaa sisäisen työjärjestyksen, jossa vahvistetaan käytännön järjestelyt työryhmien toiminnalle. 5. BEREC antaa tukea työryhmille. 4 jakso Valituslautakunta 11 artikla Valituslautakunnan perustaminen ja kokoonpano 1. BERECin on perustettava yksi valituslautakunta. 2. Valituslautakuntaan kuuluu puheenjohtaja ja kaksi muuta jäsentä. Jokaisella valituslautakunnan jäsenellä on varajäsen. Varajäsen edustaa varsinaista jäsentä tämän poissaollessa. 3. Hallintoneuvosto nimittää valituslautakunnan puheenjohtajan, muut jäsenet ja heidän varajäsenensä komission vahvistamasta pätevien ehdokkaiden luettelosta. 4. Jos valituslautakunta katsoo, että muutoksenhaun luonne niin vaatii, se voi pyytää, että hallintoneuvosto nimittää kaksi lisäjäsentä ja heidän varajäsenensä 3 kohdassa tarkoitetusta luettelosta. 5. Komissio vahvistaa BERECin ehdotuksesta valituslautakunnan työjärjestyksen hallintoneuvostoa kuultuaan 36 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen. 12 artikla Valituslautakunnan jäsenet

1. Valituslautakunnan jäsenten ja varajäsenten toimikausi on neljä vuotta. Hallintoneuvosto voi komission ehdotuksesta pidentää toimikautta neljän vuoden ajanjaksolla. 2. Valituslautakunnan jäsenten on oltava riippumattomia, ja he eivät saa hoitaa muita tehtäviä BERECissa. He eivät saa päätöksiä tehdessään pyytää eivätkä ottaa vastaan ohjeita miltään hallitukselta eikä miltään muulta elimeltä. 3. Valituslautakunnan jäsenet voidaan erottaa tai heidän nimensä voidaan poistaa pätevien ehdokkaiden luettelosta heidän toimikautensa kestäessä vain, jos tähän on painavat syyt ja jos hallintoneuvosto tekee tätä koskevan päätöksen komission ehdotuksesta. 13 artikla Esteellisyys ja jäävääminen 1. Valituslautakunnan jäsenet eivät voi osallistua muutoksenhakumenettelyyn, jos asia koskee heidän omaa etuaan, jos he ovat aikaisemmin edustaneet jompaakumpaa menettelyn osapuolista tai jos he ovat osallistuneet sen päätöksen tekemiseen, jota muutoksenhaku koskee. 2. Jos valituslautakunnan jäsen ei jostain 1 kohdassa luetellusta tai muusta syystä katso voivansa osallistua johonkin muutoksenhakumenettelyyn, hänen on ilmoitettava asiasta valituslautakunnalle. 3. Muutoksenhakumenettelyn osapuoli voi vastustaa ketä tahansa valituslautakunnan jäsentä jollain 1 kohdassa tarkoitetulla perusteella tai jos kyseistä jäsentä epäillään puolueellisuudesta. Tällaista jääväystä ei voida hyväksyä, jos menettelyn osapuoli on jo toteuttanut menettelyyn liittyvän toimen, vaikka jääväysperuste on ollut hänen tiedossaan. Jääväysperusteena ei voi käyttää jäsenen kansallisuutta. 4. Valituslautakunta päättää, miten 2 ja 3 kohdassa tarkoitetuissa tapauksissa on meneteltävä. Asianomainen jäsen ei osallistu asian käsittelyyn. Kyseisen päätöksen tekemiseksi asianomainen jäsen korvataan valituslautakunnassa varajäsenellään. 14 artikla Päätökset, joihin voidaan hakea muutosta 1. Valituslautakunnassa voidaan hakea muutosta päätöksiin, jotka BEREC on tehnyt 2 artiklan 1 kohdan b alakohdan nojalla. Kaikki luonnolliset tai oikeushenkilöt, mukaan lukien kansalliset sääntelyviranomaiset, voivat hakea muutosta tässä kohdassa tarkoitettuun päätökseen, joka on osoitettu kyseiselle henkilölle, tai päätökseen, joka koskee suoraan ja erikseen kyseistä henkilöä siitä huolimatta, että se on osoitettu toiselle henkilölle. 2. Edellä olevan 1 kohdan nojalla tehdyllä muutoksenhaulla ei ole lykkäävää vaikutusta. Valituslautakunta voi kuitenkin keskeyttää muutoksenhaun kohteena olevan päätöksen soveltamisen. III luku TALOUSARVION LAATIMINEN JA RAKENNE 1 jakso YHTENÄINEN OHJELMA-ASIAKIRJA 15 artikla Vuotuinen ja monivuotinen ohjelmasuunnittelu

1. Pääjohtaja laatii vuosittain luonnoksen ohjelma-asiakirjaksi, joka sisältää vuotuisen ja monivuotisen ohjelman suunnitelmat, jäljempänä ’yhtenäinen ohjelma-asiakirja’, komission delegoidun asetuksen (EU) N:o 1271/2013 32 artiklan mukaisesti ja ottaen huomioon komission esittämät ohjeet. Hallintoneuvosto hyväksyy viimeistään 31 päivänä tammikuuta yhtenäisen ohjelma-asiakirjan luonnoksen ja toimittaa sen komissiolle lausuntoa varten. Yhtenäisen ohjelma-asiakirjan luonnos toimitetaan myös Euroopan parlamentille ja neuvostolle. Hallintoneuvosto hyväksyy yhtenäisen ohjelma-asiakirjan ottaen huomioon komission lausunnon. Se toimittaa ohjelma-asiakirjan ja sen mahdolliset myöhemmin päivitetyt versiot Euroopan parlamentille, neuvostolle ja komissiolle. Yhtenäisestä ohjelma-asiakirjasta tulee lopullinen, kun yleinen talousarvio on lopullisesti vahvistettu, ja sitä on tarvittaessa mukautettava talousarviota vastaavasti. 2. Vuotuisessa työohjelmassa on esitettävä yksityiskohtaiset tavoitteet ja odotetut tulokset, suoritusindikaattorit mukaan lukien. Siinä on myös esitettävä kuvaus rahoitettavista toimista ja mainittava kuhunkin toimeen osoitetut taloudelliset ja henkilöstöresurssit toimintoperusteisen budjetoinnin ja hallinnoinnin periaatteiden mukaisesti. Vuotuisen työohjelman on oltava yhdenmukainen 4 kohdassa tarkoitetun monivuotisen työohjelman kanssa. Siinä on selkeästi ilmoitettava, mitä tehtäviä on lisätty, muutettu tai poistettu edelliseen varainhoitovuoteen verrattuna. 3. Hallintoneuvosto muuttaa hyväksyttyä vuotuista työohjelmaa tarvittaessa, jos BERECille annetaan uusi tehtävä. Vuotuiseen työohjelmaan tehtävät olennaiset muutokset on hyväksyttävä samaa menettelyä noudattaen kuin alkuperäinen vuotuinen työohjelma. Hallintoneuvosto voi siirtää pääjohtajalle valtuudet tehdä vuotuiseen työohjelmaan muita kuin olennaisia muutoksia. 4. Monivuotisessa työohjelmassa on esitettävä yleinen strateginen ohjelma, mukaan lukien tavoitteet, odotetut tulokset ja suoritusindikaattorit. Siinä on esitettävä myös resurssien ohjelmointi, mukaan lukien monivuotinen talousarvio ja henkilöstösuunnitelma. Resursseja koskeva ohjelmasuunnittelu saatetaan ajan tasalle vuosittain. Strategista ohjelmaa on päivitettävä tarvittaessa ja erityisesti 38 artiklassa tarkoitetun arvioinnin tulosten huomioon ottamiseksi. 5. Vuotuisessa ja/tai monivuotisessa ohjelmassa on esitettävä strategia suhteiden järjestämiseksi toimivaltaisiin unionin elimiin, laitoksiin, virastoihin ja neuvoa-antaviin ryhmiin, kolmansien maiden toimivaltaisiin viranomaisiin ja/tai kansainvälisiin järjestöihin 26 artiklan mukaisesti sekä tähän strategiaan liittyvät toimet samoin kuin eritelmä asiaan liittyvistä resursseista. 16 artikla Talousarvion laatiminen 1. Pääjohtaja laatii vuosittain BERECin seuraavan varainhoitovuoden tuloja ja menoja koskevan alustavan ennakkoarvion, johon sisältyy henkilöstötaulukko, ja toimittaa sen hallintoneuvostolle. 2. Hallintoneuvosto hyväksyy tähän alustavaan esitykseen perustuvan ennakkoarvion BERECin tuloista ja menoista seuraavaa varainhoitovuotta varten. 3. Pääjohtaja toimittaa ennakkoarvion BERECin tuloista ja menoista komissiolle kunkin vuoden tammikuun 31 päivään mennessä. BERECin tuloja ja menoja koskevaan ennakkoarvioon ja 15 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuun yhtenäisen ohjelma-asiakirjan luonnokseen sisältyvien tietojen on oltava keskenään yhdenmukaisia. 4. Komissio toimittaa ennakkoarvion budjettivallan käyttäjälle yhdessä unionin yleistä talousarviota koskevan alustavan esityksen kanssa. 5. Tämän ennakkoarvion perusteella komissio sisällyttää unionin alustavaan yleiseen talousarvioon määrärahat, joita se pitää henkilöstötaulukon perusteella välttämättöminä, sekä yleisestä talousarviosta otettavan rahoitusosuuden määrän. Komissio toimittaa alustavan talousarvioesityksen budjettivallan käyttäjälle perussopimuksen 313 ja 314 artiklan mukaisesti. 6. Budjettivallan käyttäjä hyväksyy BERECille annettavaa rahoitusosuutta koskevat määrärahat. 7. Budjettivallan käyttäjä vahvistaa BERECin henkilöstötaulukon. 8. Hallintoneuvosto vahvistaa BERECin talousarvion. Siitä tulee lopullinen, kun unionin yleinen talousarvio on lopullisesti vahvistettu. Sitä mukautetaan tarvittaessa tätä vastaavasti.

9. Kaikkiin rakennushankkeisiin, joilla on todennäköisesti huomattava vaikutus BERECin talousarvioon, sovelletaan komission delegoidun asetuksen (EU) N:o 1271/2013 säännöksiä. 2 jakso TALOUSARVION TOTEUTTAMINEN, ESITTÄMINEN JA VALVONTA 17 artikla Talousarvion rakenne 1. BERECin kaikista tuloista ja menoista laaditaan kalenterivuotta vastaavaa varainhoitovuotta varten arvio, jonka perusteella tulot ja menot otetaan BERECin talousarvioon. 2. BERECin talousarvioon otettavien tulojen ja menojen on oltava tasapainossa. 3. Sulkematta pois muita tulonlähteitä BERECin tulot koostuvat seuraavista: a)unionin rahoitusosuus; b)jäsenvaltioiden tai kansallisten sääntelyviranomaisten mahdollinen vapaaehtoinen rahoitusosuus; c)BERECin julkaisuista ja muista suoritteista saadut tulot; d)kolmansilta mailta tai sähköisen viestinnän alalla toimivaltaisilta kolmansien maiden sääntelyviranomaisilta, jotka osallistuvat BERECin työhön 26 artiklan mukaisesti, saatu mahdollinen rahoitusosuus. 4. BERECin menoihin kuuluvat henkilökunnan palkat, hallinto- ja infrastruktuurimenot sekä toimintamenot. 18 artikla Talousarvion toteuttaminen 1. Pääjohtaja vastaa BERECin talousarvion toteuttamisesta. 2. Pääjohtaja toimittaa vuosittain budjettivallan käyttäjälle kaikki arviointimenettelyjen tuloksen kannalta tärkeät tiedot. 19 artikla Tilinpäätöksen esittäminen ja vastuuvapauden myöntäminen

1. BERECin tilinpitäjä toimittaa alustavan tilinpäätöksen komission tilinpitäjälle ja tilintarkastustuomioistuimelle viimeistään varainhoitovuoden päättymistä seuraavan maaliskuun 1 päivänä. 2. BEREC toimittaa selvityksen varainhoitovuoden talousarvio- ja varainhallinnosta Euroopan parlamentille, neuvostolle ja tilintarkastustuomioistuimelle viimeistään varainhoitovuoden päättymistä seuraavan maaliskuun 31 päivänä. 3. Saatuaan BERECin alustavaa tilinpäätöstä koskevat tilintarkastustuomioistuimen huomautukset BERECin tilinpitäjä laatii BERECin lopullisen tilinpäätöksen omalla vastuullaan. Pääjohtaja toimittaa lopullisen tilinpäätöksen hallintoneuvostolle lausuntoa varten. 4. Hallintoneuvosto antaa lausunnon BERECin lopullisesta tilinpäätöksestä. 5. Pääjohtaja toimittaa lopullisen tilinpäätöksen ja hallintoneuvoston lausunnon Euroopan parlamentille, neuvostolle, komissiolle ja tilintarkastustuomioistuimelle viimeistään varainhoitovuoden päättymistä seuraavan heinäkuun 1 päivänä. 6. BEREC julkaisee lopullisen tilinpäätöksen Euroopan unionin virallisessa lehdessä viimeistään seuraavan vuoden marraskuun 15 päivänä. 7. Pääjohtaja toimittaa tilintarkastustuomioistuimelle vastauksen tämän huomautuksiin viimeistään 30 päivänä syyskuuta. Pääjohtaja toimittaa tämän vastauksen myös hallintoneuvostolle. 8. Pääjohtaja antaa varainhoitoasetuksen 165 artiklan 3 kohdan mukaisesti Euroopan parlamentille tämän pyynnöstä kaikki kyseistä varainhoitovuotta koskevan vastuuvapausmenettelyn moitteettoman toteuttamisen edellyttämät tiedot. 9. Euroopan parlamentti myöntää neuvoston määräenemmistöllä antamasta suosituksesta pääjohtajalle vuoden N talousarvion toteuttamista koskevan vastuuvapauden ennen vuoden N+2 toukokuun 15 päivää. 20 artikla Varainhoitosäännöt Hallintoneuvosto hyväksyy BERECiin sovellettavat varainhoitoa koskevat säännöt komissiota kuultuaan. Varainhoitosäännöt voivat poiketa asetuksesta (EU) N:o 1271/2013 ainoastaan, jos BERECin toiminta sitä erityisesti edellyttää ja jos komissio on antanut siihen ennalta suostumuksensa. IV luku Henkilöstö 21 artikla Yleinen säännös BERECin henkilöstöön sovelletaan Euroopan unionin virkamiehiin sovellettavia henkilöstösääntöjä ja unionin muuta henkilöstöä koskevia palvelussuhteen ehtoja sekä näiden säännösten täytäntöönpanosäännöksiä, jotka on annettu Euroopan unionin toimielinten yhteisellä päätöksellä. 22 artikla Pääjohtajan nimittäminen 1. Pääjohtaja otetaan palvelukseen BERECin väliaikaisena toimihenkilönä muuta henkilöstöä koskevien palvelussuhteen ehtojen 2 artiklan a alakohdan mukaisesti.

2. Hallintoneuvosto nimittää pääjohtajan komission avointa ja läpinäkyvää menettelyä noudattaen laatiman ehdokasluettelon perusteella. Pääjohtajan työsopimusta tehtäessä BERECia edustaa hallintoneuvoston puheenjohtaja. Hallintoneuvoston valitsema ehdokas voidaan ennen nimittämistä kutsua antamaan lausunto Euroopan parlamentin toimivaltaiselle valiokunnalle ja vastaamaan sen jäsenten esittämiin kysymyksiin. 3. Pääjohtajan toimikausi on viisi vuotta. Toimikauden päättyessä komissio laatii arvion, jossa tarkastellaan pääjohtajan suoriutumista tehtävistään sekä BERECin tulevia tehtäviä ja haasteita. 4. Hallintoneuvosto voi komission ehdotuksesta, jossa otetaan huomioon 3 kohdassa tarkoitettu arvio, jatkaa pääjohtajan toimikautta kerran enintään viideksi vuodeksi. 5. Hallintoneuvoston on ilmoitettava Euroopan parlamentille aikomuksestaan jatkaa toimitusjohtajan toimikautta. Pääjohtaja voidaan kutsua kuukautta ennen tällaisen määräajan pidentämistä antamaan lausunto Euroopan parlamentin toimivaltaiselle valiokunnalle ja vastaamaan sen jäsenten esittämiin kysymyksiin. 6. Pääjohtaja, jonka toimikautta on jatkettu, ei voi enää jatketun toimikautensa lopussa osallistua kyseisen toimen valintamenettelyyn. 7. Pääjohtaja voidaan erottaa toimestaan ainoastaan hallintoneuvoston päätöksellä, jonka se tekee komission ehdotuksen perusteella. 8. Hallintoneuvosto tekee päätökset pääjohtajan nimittämisestä, toimikauden jatkamisesta tai erottamisesta äänivaltaisten jäsentensä kahden kolmasosan enemmistöllä. 23 artikla Kansalliset asiantuntijat ja muu henkilöstö 1. BEREC voi käyttää kansallisia asiantuntijoita ja muuta henkilöstöä, joka ei ole BERECin palveluksessa. Näihin henkilöihin ei sovelleta henkilöstösääntöjä eikä muuta henkilöstöä koskevia palvelussuhteen ehtoja. 2. Hallintoneuvosto tekee päätöksen, jossa annetaan säännökset kansallisten asiantuntijoiden tilapäisestä siirtämisestä BERECin palvelukseen. V luku YLEISET SÄÄNNÖKSET 24 artikla Oikeudellinen asema 1. BEREC on unionin elin. Se on oikeushenkilö. 2. BERECilla on kaikissa jäsenvaltioissa laajin kansallisen lainsäädännön mukaan oikeushenkilöllä oleva oikeuskelpoisuus. Se voi muun muassa hankkia ja luovuttaa kiinteää ja irtainta omaisuutta sekä olla asianosaisena oikeudenkäynneissä. 3. BERECia edustaa sen pääjohtaja.

4. BERECilla on yksinomainen vastuu tehtäviinsä ja toimivaltaansa kuuluvista asioista. 25 artikla Erioikeudet ja vapaudet BERECiin ja sen henkilöstöön sovelletaan Euroopan unionin erioikeuksia ja vapauksia koskevaa pöytäkirjaa. 26 artikla Yhteistyö unionin elinten, kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen kanssa 1. Siltä osin kuin on tarpeen tämän asetuksen tavoitteiden saavuttamiseksi ja tehtäviensä suorittamiseksi BEREC voi tehdä yhteistyötä toimivaltaisten unionin elinten, laitosten, virastojen ja neuvoa-antavien ryhmien kanssa, kolmansien maiden toimivaltaisten viranomaisten kanssa ja/tai kansainvälisten järjestöjen kanssa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta jäsenvaltioiden ja unionin instituutioiden toimivaltaa. BEREC voi tätä varten vahvistaa työjärjestelyt, edellyttäen että komissio antaa tähän ennakkohyväksynnän. Näistä järjestelyistä ei seuraa oikeudellisia velvoitteita unionille ja sen jäsenvaltioille. 2. BERECin toimintaan voivat osallistua sähköisen viestinnän alalla toimivaltaiset sääntelyviranomaiset niistä kolmansista maista, jotka ovat tehneet unionin kanssa tätä koskevan sopimuksen. Näihin sopimuksiin sisältyvien asianomaisten määräysten mukaisesti laaditaan järjestelyjä, joissa määritellään erityisesti kyseisten kolmansien maiden sääntelyviranomaisten BERECin toimintaan osallistumisen luonne, laajuus ja tapa, mukaan lukien BERECin tekemiin aloitteisiin osallistumista, rahoitusosuuksia ja henkilöstöä koskevat säännöt. Henkilöstöasioiden osalta näiden järjestelyjen on kaikilta osin oltava henkilöstösääntöjen mukaiset. 3. Hallintoneuvosto hyväksyy osana yhtenäistä ohjelma-asiakirjaa strategian, joka koskee suhteita toimivaltaisten unionin elinten, laitosten, virastojen ja neuvoa-antavien ryhmien, kolmansien maiden toimivaltaisten viranomaisten ja/tai kansainvälisten järjestöjen kanssa asioissa, joissa BEREC on toimivaltainen. Komissio ja virasto sopivat asianmukaisesta työjärjestelystä varmistaakseen, että BEREC toimii toimeksiantonsa ja olemassa olevien institutionaalisten puitteiden mukaisesti. 27 artikla Avoimuus ja tiedottaminen 1. BERECin hallussa oleviin asiakirjoihin sovelletaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EY) N:o 1049/2001. Hallintoneuvosto vahvistaa asetuksen (EY) N:o 1049/2001 soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt kuuden kuukauden kuluessa ensimmäisestä kokouksestaan. 2. BERECin toimesta tapahtuvaan henkilötietojen käsittelyyn sovelletaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EY) N:o 45/2001. Hallintoneuvosto vahvistaa kuuden kuukauden kuluessa ensimmäisestä kokouksestaan toimenpiteet, joiden mukaisesti BEREC soveltaa asetusta (EY) N:o 45/2001, BERECin tietosuojavastaavan nimittämistä koskevat toimenpiteet mukaan lukien. Euroopan tietosuojavaltuutettua on kuultava ennen toimenpiteiden vahvistamista. 3. BEREC voi toteuttaa tiedotustoimia omasta aloitteestaan toimivaltaansa kuuluvilla aloilla. Resurssien osoittaminen tiedotustoimiin ei saa haitata tämän asetuksen 2 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitettujen tehtävien tehokasta hoitamista. Tiedotustoimet on toteutettava hallintoneuvoston hyväksymien tiedotusta ja viestintää koskevien suunnitelmien mukaisesti. 28 artikla Luottamuksellisuus 1. BEREC ei saa paljastaa kolmansille osapuolille käsittelemiään ja saamiaan tietoja, joiden käsittelystä osittain tai kokonaisuudessaan luottamuksellisina on esitetty perusteltu pyyntö, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 27 artiklan 1 kohdan soveltamista. 2. Hallintoneuvoston jäsenten, pääjohtajan, valituslautakunnan jäsenten, kansallisten asiantuntijoiden, muun henkilöstön, joka ei ole BERECin palveluksessa, ja työryhmiin osallistuvien asiantuntijoiden on myös tehtäviensä päätyttyä noudatettava Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 339 artiklan mukaista salassapitovelvollisuutta.

3. Hallintoneuvosto vahvistaa 1 ja 2 kohdassa tarkoitettujen salassapitovelvollisuutta koskevien sääntöjen täytäntöönpanoa koskevat käytännön järjestelyt. 29 artikla Turvallisuusluokiteltujen tietojen ja arkaluonteisten turvallisuusluokittelemattomien tietojen suojelemista koskevat turvallisuussäännöt BEREC hyväksyy omat turvallisuussääntönsä, jotka vastaavat Euroopan unionin turvallisuusluokiteltujen tietojen ja arkaluonteisten turvallisuusluokittelemattomien tietojen suojelemista koskevia komission turvallisuussääntöjä, muun muassa tällaisten tietojen vaihtamista, käsittelyä ja tallentamista koskevia sääntöjä, jotka vahvistetaan komission päätöksissä (EU, Euratom) 2015/443 ja (EU, Euratom) 2015/444. BEREC voi vaihtoehtoisesti tehdä päätöksen soveltaa komission sääntöjä soveltuvin osin. 30 artikla Tietojenvaihto 1. Komission ja kansallisten sääntelyviranomaisten on BERECin asianmukaisesti perustellusta pyynnöstä toimitettava sille ajoissa ja täsmällisesti kaikki tiedot, joita se tarvitsee tehtäviensä suorittamiseen, edellyttäen että niillä on laillinen pääsy asiaankuuluviin tietoihin ja että pyyntö on tarpeellinen kyseisen tehtävän luonteeseen nähden. BEREC voi myös pyytää kansallisia sääntelyviranomaisia toimittamaan tietoja säännöllisin väliajoin ja määritellyissä muodoissa. Tällaisissa pyynnöissä on mahdollisuuksien mukaan käytettävä yhteisiä ilmoitusten muotoja. 2. BERECin on komission tai kansallisen sääntelyviranomaisen asianmukaisesti perustellusta pyynnöstä toimitettava ajoissa ja täsmällisesti vilpittömän yhteistyön periaatteen pohjalta kaikki tiedot, jotka ovat tarpeen komission tai kansallisen sä