[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO |

Bryssel 11.7.2005

SEC(2005) 926 lopullinen

KOMISSION SUOSITUS NEUVOSTOLLE

komission valtuuttamisesta aloittamaan neuvottelut Serbia ja Montenegron kanssa vakautus- ja assosiaatiosopimuksesta

KOMISSION SUOSITUS NEUVOSTOLLE

komission valtuuttamisesta aloittamaan neuvottelut Serbia ja Montenegron kanssa vakautus- ja assosiaatiosopimuksesta

A. PERUSTELUT

Komission 26. toukokuuta 1999 antamassa tiedonannossa[1] Albaniaa, Bosnia ja Hertsegovinaa, entistä Jugoslavian tasavaltaa Makedoniaa, Kroatiaa sekä Serbia ja Montenegroa koskevasta vakautus- ja assosiaatioprosessista vahvistettiin uusi kehys EU:n ja näiden maiden välisten suhteiden tiivistämiselle. Kesäkuussa 2003 järjestetyssä Thessalonikin huippukokouksessa vahvistettiin, että vakautus- ja assosiaatioprosessi muodostaa kehyksen Euroopan unionin politiikalle Kaakkois-Euroopassa. Se mahdollistaa laaja-alaisen kumppanuuden erityisesti uudenlaisten sopimusten eli vakautus- ja assosiaatiosopimusten ansiosta. Vakautus- ja assosiaatiosopimusta koskevien neuvottelujen aloittaminen riippuu siitä, täyttääkö kyseinen maa tietyt poliittiset ja taloudelliset edellytykset.

EU on viime vuosina tarjonnut toimintapolitiikkaan liittyvää neuvontaa EU:n ja Jugoslavian liittotasavallan neuvoa-antavassa työryhmässä ja sittemmin tehostetun pysyvän vuoropuhelun yhteydessä. Tehostetun pysyvän vuoropuhelun avulla seurataan ja edistetään uudistuksia, jotka perustuvat EU:n ministerineuvoston kesäkuussa 2004 hyväksymään Eurooppa-kumppanuuteen ja sitä vastaavaan täytäntöönpanosuunnitelmaan, jonka Serbia ja Montenegron viranomaiset saivat valmiiksi joulukuussa 2004.

Lukuun ottamatta Serbian tasavallan kanssa tehtyä tekstiilisopimusta[2] EU:n ja Serbia ja Montenegron (SCG[3]) välillä ei ole tällä hetkellä sopimussuhteita. Milosevicin hallinnon kaaduttua lokakuussa 2000 Serbia ja Montenegro (entinen Jugoslavian liittotasavalta) on pystynyt hyödyntämään vakautus- ja assosiaatioprosessin eri välineitä, erityisesti lähes kaikki tuotteet kattavia yksipuolisia kaupan toimenpiteitä ja huomattavaa rahoitusapua. Kuten Thessalonikin huippukokouksessa todettiin, Serbia ja Montenegro on potentiaalinen EU:n jäsenehdokas.

Vuosina 2002 ja 2003 Jugoslavian liittotasavallassa toteutettiin perusteellinen perustuslakiuudistus, joka johti Serbia ja Montenegron valtioliiton uuden perustuslain hyväksymiseen 4. helmikuuta 2003[4]. Kesällä 2003 hyväksyttiin toimintasuunnitelma yhteisen ulkomaankauppapolitiikan ja esteettömien sisämarkkinoiden luomiseksi. Näiden perusasiakirjojen hyväksymisen ansiosta komissio saattoi aloittaa toteutettavuusselvityksen laatimisen. Yrityksissä saavuttaa tietty vähimmäistaso yhteisen kauppapolitiikan luomisessa ja sisämarkkinoiden yhdentymisessä ei kuitenkaan saatu aikaan toivottuja tuloksia. Vakautus- ja assosiaatiosopimusneuvottelujen aloittamismahdollisuuksia ei näin ollen voitu arvioida, koska perustuslain sekä kauppaa ja sisämarkkinoita koskevan toimintasuunnitelman täytäntöönpano viivästyi merkittävästi ja Serbia ja Montenegron kansainvälisten velvoitteiden täytäntöönpanossa oli huomattavia puutteita.

Jotta perustuslakia koskeva pattitilanne saataisiin laukaistua ja Serbia ja Montenegron lähentymistä EU:hun vauhditettua, komissio ehdotti heinäkuussa 2004 kaksitahoista lähestymistapaa, jonka EU:n ministerineuvosto ja Serbia ja Montenegron poliittiset johtajat sittemmin hyväksyivät lokakuussa 2004.

Kaksitahoisella lähestymistavalla voidaan ottaa huomioon Serbia ja Montenegron monimutkainen institutionaalinen rakenne. Neuvosto totesi 11. lokakuuta 2004 pidetyn kokouksen päätelmissä ”kannattavansa kaksitahoista lähestymistapaa, johon kuuluu yksi vakautus- ja assosiaatiosopimus sekä erilliset neuvottelut tasavaltojen kanssa kaupan, talouden ja mahdollisesti muiden asiaankuuluvien alojen politiikasta. Neuvosto vahvisti sitoutuneensa antamaan tukensa perustuslakiin perustuvalle Serbia ja Montenegron lujitetulle valtioliitolle.”

Serbia ja Montenegron kanssa tehtävä vakautus- ja assosiaatiosopimus kattaisi sekä valtioliiton toimivaltaan että tasavaltojen toimivaltaan kuuluvia asioita. Neuvotteluja käytäisiin valtioliiton tai tasavaltojen kanssa toimivaltajaosta riippuen. Vakautus- ja assosiaatiosopimus muodostaa yhden kokonaisuuden, josta sovitaan sekä valtioliiton että tasavaltojen kanssa kunkin toimivallan mukaan. Tällä tavalla yhteisön ja sen jäsenvaltioiden suhteet Serbia ja Montenegroon perustuisivat sopimukseen, jossa toimivaltaisten viranomaisten oikeudet ja velvollisuudet on selkeästi määritelty ja jossa kunnioitetaan perustuslain mukaista valtioliittoa.

Tämän johdosta komissio saattoi huhtikuussa 2005 esitellä EU:n ja Serbia ja Montenegron vakautus- ja assosiaatiosopimusta koskevan toteutettavuusselvityksensä[5]. Siinä todettiin, että Serbia ja Montenegro on riittävän valmis neuvottelemaan vakautus- ja assosiaatiosopimuksesta . Jotta prosessissa voitaisiin edetä sekä ennen neuvotteluja että niiden aikana, Serbia ja Montenegron on jatkettava yhteistyötä entisen Jugoslavian alueella tehtyjä rikoksia käsittelevän sotarikostuomioistuimen (ICTY:n) kanssa ja tämä yhteistyö on viipymättä ulotettava kaikkiin asioihin. Lisäksi komissio katsoi, että valtioliiton ja molempien tasavaltojen olisi jatkettava Eurooppa-kumppanuuden ensisijaisten tavoitteiden täytäntöönpanoa suunnitelman mukaisesti ja keskityttävä erityisesti tiettyihin selvityksessä lueteltuihin seikkoihin, jotka ovat erityisen merkittäviä vakautus- ja assosiaatiosopimuksen kannalta. Komissio ilmoitti myös, että se aikoo laatia luonnoksen neuvotteluohjeiksi. Kyseinen luonnos on tämän suosituksen liitteenä.

EU on jo allekirjoittanut vakautus- ja assosiaatiosopimukset entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian sekä Kroatian kanssa ja neuvottelee parhaillaan sopimuksesta Albanian kanssa. Neuvotteluohjeluonnoksessa otetaan täysipainoisesti huomioon nämä aiemmat sopimusneuvottelut. Tietyissä määräyksissä on kuitenkin otettu huomioon Serbia ja Montenegron erityistilanne, kuten valtioliiton ja tasavaltojen välinen toimivaltajako. Vakautus- ja assosiaatiosopimuksen kauppaa koskeviin määräyksiin sisällytetään ilman vastavuoroisuutta kaikki Serbia ja Montenegrolle jo myönnetyt yksipuoliset tullietuudet. Vakautus- ja assosiaatiosopimuksella edistetään myös alueellista yhdentymistä.

Vakautus- ja assosiaatiosopimukseen perustuvien sopimussuhteiden solmiminen Serbia ja Montenegron kanssa edistää laaja-alaista yhteistyötä ja maan pyrkimyksiä yhdentyä eurooppalaisiin rakenteisiin. Neuvotteluohjeisiin sisältyy virallisen viitekehyksen luominen poliittisen vuoropuhelun käymiseksi Serbia ja Montenegron kanssa sekä kahdenvälisellä että aluetasolla. Sopimuksen päätavoitteena on talous- ja kauppasuhteiden edistäminen siten, että tietyn siirtymäkauden jälkeen voidaan perustaa tavaroiden ja palvelujen vapaakauppa-alueita, jotka ovat sopusoinnussa asiaa koskevien WTO-määräysten kanssa. Siirtymäkauden kestosta päätetään neuvottelujen aikana Serbia ja Montenegron valmiuden perusteella.

Sopimuksessa määrätään työntekijöiden liikkuvuudesta, sijoittautumisvapaudesta, palvelujen tarjoamisesta sekä maksuliikenteestä ja pääomanliikkeistä. Siihen sisältyy Serbia ja Montenegron sitoumus yhdenmukaistaa asteittain lainsäädäntöään yhteisön säännösten kanssa (erityisesti keskeisillä sisämarkkina-aloilla), sen avulla luodaan laaja-alaiset suhteet kaikilla yhteisön edun mukaisilla aloilla ja se tarjoaa perustan yhteistyölle oikeus- ja sisäasioissa. Yhteistyötä kokonaisuudessaan aiotaan tukea yhteisön avustusohjelmalla, josta Serbia ja Montenegrolle myönnetään tarvittava tuki sopimuksen tiettyjen osa-alueiden täytäntöönpanon helpottamiseksi.

Serbia ja Montenegron nykyiset hallinnolliset valmiudet huomioon ottaen neuvottelujen eteneminen ja vakautus- ja assosiaatiosopimuksen tekeminen riippuisivat siitä, miten Serbia ja Montenegro pystyy vahvistamaan lainsäädäntöään ja toimielinjärjestelmäänsä ja miten se kykenisi panemaan sopimuksen sitoumukset täytäntöön.

B. SUOSITUS

Edellä esitetyn perusteella komissio suosittaa, että neuvosto:

- hyväksyy liitteenä olevan luonnoksen neuvotteluohjeiksi, joiden olisi muodostettava perusta Serbia ja Montenegron kanssa käytäville neuvotteluille vakautus- ja assosiaatiosopimuksesta, ja

- nimittää erityiskomitean avustamaan komissiota tässä tehtävässä.

LIITE NEUVOTTELUOHJEET

A. PERUSTELUT 2

B. SUOSITUS 4

1. Sopimuksen luonne 9

2. Sopimuksen soveltamisala 9

3. Sopimuksen sisältö 9

3.1. Johdanto-osa 9

3.2. Yleiset periaatteet 11

3.3. Poliittinen vuoropuhelu 13

3.4. Alueellinen yhteistyö 14

3.4.1. Yhteistyö muiden maiden kanssa, jotka ovat allekirjoittaneet vakautus- ja assosiaatiosopimuksen EU:n kanssa 14

3.4.2. Yhteistyö muiden vakautus- ja assosiaatioprosessiin osallistuvien maiden kanssa 15

3.4.3. Yhteistyö EU:n ehdokasmaiden kanssa 15

3.5. Tavaroiden vapaa liikkuvuus 15

3.5.1. Teollisuustuotteiden kauppa 15

3.5.1.1. Tuonti Euroopan yhteisöön 16

3.5.1.2. Tuonti Serbia ja Montenegroon 16

3.5.1.3. Viennissä sovellettavat tullit ja määrälliset rajoitukset 16

3.5.1.4. Molemmille sopimuspuolille yhteiset toimenpiteet 16

3.5.1.5. Erityisjärjestelyt 16

3.5.2. Maatalous- ja kalastustuotteiden kauppa 17

3.5.3. Yhteiset määräykset 18

3.5.3.1. Vallitsevan tilan säilyttäminen (standstill) 18

3.5.3.2. Syrjintäkielto 18

3.5.3.3. Tuontitullit 18

3.5.3.4. Tulliliitot, vapaakauppa-alueet ja rajakauppaa koskevat järjestelyt 18

3.5.3.5. Erityislausekkeet ja -menettelyt 18

3.5.3.6. Etuuskohtelualkuperäsäännöt ja hallinnollisen yhteistyön menetelmät 19

3.5.3.7. Rajoitukset 19

3.5.3.8. Hallinnollinen yhteistyö petosten torjunnassa ja etuuskohtelutuonnin hallinnoinnissa 19

3.6. Työntekijöiden liikkuvuus, sijoittautumisvapaus, palvelut ja pääoma 19

3.6.1. Työntekijöiden liikkuvuus 19

3.6.2. Sijoittautumisvapaus 20

3.6.3. Palveluntarjoajien tilapäinen liikkuvuus 21

3.6.4. Tutkintotodistusten vastavuoroinen tunnustaminen 21

3.6.5. Palvelujen tarjoaminen 21

3.6.5.1. Yleiset määräykset 21

3.6.5.2. Liikennepalvelut 21

3.6.6. Maksuliikenne ja pääomanliikkeet 22

3.6.7. Yleiset määräykset 22

3.7. Lainsäädännön lähentäminen, lainvalvonta ja kilpailusäännöt 22

3.7.1 Kilpailu 23

3.7.1.1. Kilpailu ja valtiontuet 23

3.7.1.2. Valtion monopolit 24

3.7.1.3. Julkiset yritykset 24

3.7.2. Teollis- ja tekijänoikeudet sekä kaupalliset oikeudet 24

3.7.3 Julkiset hankinnat 24

3.7.4. Standardointi, metrologia, akkreditointi ja vaatimustenmukaisuuden arviointi 25

3.7.5. Kuluttajansuoja 25

3.7.6. Työolot ja tasa-arvo 26

3.8. Oikeus, vapaus ja turvallisuus 26

3.8.1. Instituutioiden vahvistaminen 26

3.8.2. Henkilötietojen suoja 26

3.8.3. Viisumi-, rajavalvonta-, turvapaikka- ja maahanmuuttokysymykset 26

3.8.4. Laittoman maahanmuuton estäminen ja valvonta; takaisinotto 27

3.8.5. Rahanpesu ja terrorismin rahoitus 28

3.8.6. Laittomia huumausaineita koskeva yhteistyö 28

3.8.7. Rikosten ja muiden laittomien toimien estäminen 28

3.8.8 Terrorismin torjunta 29

3.8.9 Yhdistyneen kuningaskunnan, Irlannin ja Tanskan erityisasema 29

3.9. Yhteistyöpolitiikat 29

3.9.1. Talous- ja kauppapolitiikka 29

3.9.2. Tilastoalan yhteistyö 30

3.9.3. Pankki-, vakuutus- ja muut rahoituspalvelut 30

3.9.4. Yhteistyö tilintarkastuksen ja varainhoidon valvonnan alalla 30

3.9.5. Sijoitusten edistäminen ja suoja 30

3.9.6. Teollinen yhteistyö 30

3.9.7. Pienet ja keskisuuret yritykset 31

3.9.8 Matkailu 31

3.9.9. Maatalous ja maatalouden raaka-aineita jalostava teollisuus 31

3.9.10. Kalatalous 31

3.9.11. Tulliasiat 31

3.9.12. Verotus 32

3.9.13. Sosiaalialan yhteistyö 32

3.9.14. Koulutus 32

3.9.15. Kulttuurialan yhteistyö 32

3.9.16. Audiovisuaalialan yhteistyö 33

3.9.17. Tietoyhteiskunta 33

3.9.18 Sähköisen viestinnän verkot ja palvelut 33

3.9.19. Tiedottaminen ja viestintä 33

3.9.20. Liikenne 33

3.9.21. Energia 34

3.9.22. Ympäristö 34

3.9.23. Tutkimus ja teknologian kehittäminen 34

3.9.24. Alueellinen ja paikallinen kehitys 34

3.9.25 Julkishallinnon uudistaminen 34

3.10. Rahoitusyhteistyö 35

3.11. Institutionaaliset määräykset, yleiset määräykset ja loppumääräykset 35

3.11.1. Vakautus- ja assosiaationeuvosto 35

3.11.2. Vakautus- ja assosiaatiokomitea 36

3.11.3. Parlamentaarinen vakautus- ja assosiaatiovaliokunta 36

3.11.4. Yleiset määräykset ja loppumääräykset 36

1. SOPIMUKSEN LUONNE

Neuvottelujen tavoitteena on vakautus- ja assosiaatiosopimuksen tekeminen Serbia ja Montenegron kanssa. Kyse on etuuskohtelusopimuksesta, jolla pyritään edistämään kyseisen maan ja alueen sosiaalis-taloudellista kehitystä, lujittamaan demokratiaa, oikeusvaltioperiaatetta ja poliittista vakautta sekä luomaan tiivis, pitkäaikainen assosiaatio sopimuspuolten välille.

Tämä vakautus- ja assosiaatiosopimus on ensimmäinen Serbia ja Montenegron kanssa tehtävä assosiaatiosopimus.

Vakautus- ja assosiaatiosopimus muodostaa yhden kokonaisuuden, josta sovitaan sekä valtioliiton että sen muodostavien valtioiden kanssa kunkin toimivallan mukaan. Se on sekasopimus, jonka yhtenä sopimuspuolena ovat Euroopan yhteisö ja sen jäsenvaltiot ja toisena sopimuspuolena Serbia ja Montenegron valtioliitto, Montenegron tasavalta ja Serbian tasavalta[6].

2. Sopimuksen soveltamisala

Sopimuksen tarkoituksena on säännellä sopimuspuolten välisiä poliittisia, taloudellisia ja kauppasuhteita. Siinä on määräyksiä poliittisesta vuoropuhelusta, laaja-alaisesta yhteistyöstä, sopimuspuolten välisen vapaakauppa-alueen perustamisesta, lainsäädännön lähentämisestä, avun myöntämisestä sekä sopimuksen soveltamisen kannalta välttämättömistä institutionaalisista järjestelyistä.

Sopimuksen alueellista soveltamisalaa määriteltäessä otetaan huomioon Yhdistyneiden Kansakuntien turvallisuusneuvoston päätöslauselma 1244 (1999), jolla perustettiin Kosovon väliaikaista hallintoa varten kansainvälinen siviilihallinto (Yhdistyneiden Kansakuntien väliaikaisen siviilihallinnon operaatio Kosovossa). Tämän vuoksi sopimuksessa sovittavia velvoitteita ei voida tässä vaiheessa soveltaa Kosovossa.

3. Sopimuksen sisältö

3.1. Johdanto-osa

Johdanto-osassa voitaisiin mainita seuraavat seikat:

- Sopimuspuolilla on vahvat keskinäiset yhteydet ja yhteiset arvot. Ne haluavat lujittaa entisestään näitä yhteyksiä ja luoda tiiviin ja kestävän suhteen, joka perustuu vastavuoroisuuteen ja yhteiseen etuun ja jonka ansiosta Serbia ja Montenegro voi entisestään lujittaa ja laajentaa suhteitaan yhteisöön.

- Sopimus on merkittävä osatekijä Kaakkois-Euroopan maita koskevassa vakautus- ja assosiaatioprosessissa ja vakaan eurooppalaisen järjestyksen luomisessa ja lujittamisessa yhteistyöllä, jossa Euroopan unioni on kantavana voimana. Se on tärkeä tekijä myös vakaussopimuksen tavoitteiden edistämisessä.

- Sopimuspuolet ovat sitoutuneet edistämään kaikin keinoin Serbia ja Montenegron ja koko alueen poliittista, taloudellista ja institutionaalista vakauttamista kansalaisyhteiskunnan, demokratian ja instituutioiden kehittämisen, julkishallinnon uudistamisen, alueen kaupallisen yhdentymisen ja taloudellisen yhteistyön tehostamisen, laaja-alaisen, erityisesti oikeus- ja sisäasioita koskevan yhteistyön sekä kansallisen ja alueellisen turvallisuuden lujittamisen kautta.

- Sopimuksen perustana on sopimuspuolten sitoutuminen poliittisten ja taloudellisten vapauksien lisäämiseen sekä niiden sitoutuminen ihmisoikeuksien, myös kansallisiin vähemmistöihin kuuluvien henkilöiden oikeuksien, ja oikeusvaltioperiaatteen kunnioittamiseen sekä vapaisiin ja oikeudenmukaisiin vaaleihin ja monipuoluejärjestelmään nojautuvien demokraattisten periaatteiden noudattamiseen.

- Sopimuspuolet ovat alueellista vakautta ja alueen maiden välistä yhteistyötä edistääkseen sitoutuneet kaikkien Yhdistyneiden Kansakuntien peruskirjan, ETYJ:n ja erityisesti Helsingin päätösasiakirjan, Madridin ja Wienin kokousten päätösasiakirjojen sekä uutta Eurooppaa koskevan Pariisin peruskirjan periaatteiden ja määräysten täysimääräiseen täytäntöönpanoon sekä Daytonin/Pariisin ja Erdutin sopimusten ja Kaakkois-Euroopan vakaussopimuksen mukaisten velvoitteiden noudattamiseen.

- Sopimuspuolet ovat sitoutuneet vapaan markkinatalouden periaatteisiin, ja yhteisö on valmis edistämään talousuudistuksia Serbia ja Montenegrossa.

- Sopimuspuolet ovat sitoutuneet kaupan vapauttamiseen WTO:n sääntöihin perustuvien oikeuksien ja velvoitteiden mukaisesti. Ne sitoutuvat soveltamaan kyseisiä oikeuksia ja velvoitteita koskevia määräyksiä avoimesti ja syrjimättömästi.

- Sopimuspuolet haluavat käydä säännöllistä poliittista vuoropuhelua niiden yhteisen edun mukaisista kahdenvälisistä ja kansainvälisistä asioista, alueelliset näkökohdat mukaan luettuina, ottaen huomioon Euroopan unionin yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan vaatimukset.

- Sopimuspuolet ovat sitoutuneet torjumaan järjestäytynyttä rikollisuutta ja lujittamaan terrorismin vastaista yhteistyötään 20. lokakuuta 2001 järjestetyssä Eurooppa-konferenssissa annetun julistuksen pohjalta.

- Sopimuspuolet ovat vakuuttuneita siitä, että vakautus- ja assosiaatiosopimus luo uudenlaisen ilmapiirin keskinäisille taloussuhteille ja ennen kaikkea kaupan ja investointien kehittämiselle, jotka kaikki ovat olennaisen tärkeitä tekijöitä talouden rakenneuudistuksen ja nykyaikaistamisen kannalta.

- Serbia ja Montenegro on sitoutunut lähentämään keskeisten alojen lainsäädäntö yhteisön säännöstöön ja panemaan nämä säädökset tosiasiallisesti täytäntöön.

- Serbia ja Montenegron perustuslaissa vahvistetaan valtioliiton ja sen muodostavien kahden tasavallan välinen toimivaltajako.

- Serbia ja Montenegro ja siihen kuuluvat kaksi tasavaltaa ovat sitoutuneet tekemään yhteistyötä ja koordinoimaan politiikkaansa varmistaakseen vakautus- ja assosiaatiosopimuksen tehokkaan täytäntöönpanon.

- Yhteisö haluaa päättäväisesti tukea uudistusten toteuttamista ja jälleenrakennusta ja hyödyntää tätä varten kattavan monivuotisen viiteohjelman pohjalta kaikkia saatavilla olevia yhteistyön sekä teknisen, rahoituksellisen ja taloudellisen avun välineitä.

- Euroopan yhteisön perustamissopimuksen kolmannen osan IV osaston soveltamisalaan kuuluvat tämän sopimuksen määräykset sitovat Yhdistynyttä kuningaskuntaa ja Irlantia erillisinä sopimuspuolina eivätkä osana Euroopan yhteisöä, kunnes Yhdistynyt kuningaskunta tai Irlanti (tapauksen mukaan) ilmoittaa Serbia ja Montenegrolle, että määräykset sitovat sitä osana Euroopan yhteisöä Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan yhteisön perustamissopimukseen liitetyn, Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin asemaa koskevan pöytäkirjan mukaisesti. Sama koskee myös Tanskaa mainittuihin sopimuksiin liitetyn, Tanskan asemaa koskevan pöytäkirjan mukaisesti.

- Zagrebin huippukokouksessa edellytettiin vakautus- ja assosiaatioprosessiin osallistuvien maiden ja Euroopan unionin suhteiden lujittamista edelleen sekä alueellisen yhteistyön tehostamista.

- Thessalonikin huippukokouksessa lujitettiin vakautus- ja assosiaatioprosessin asemaa Euroopan unionin ja Länsi-Balkanin maiden välisten suhteiden poliittisena kehyksenä ja korostettiin, että näiden maiden yhdentyminen Euroopan unioniin tapahtuu niiden yksilöllisen uudistustahdin ja saavutusten mukaan.

- Brysselissä allekirjoitettiin 27. kesäkuuta 2001 kaupan helpottamista ja vapauttamista koskeva yhteisymmärryspöytäkirja, jossa Serbia ja Montenegro sitoutui muiden alueen maiden kanssa neuvottelemaan vuoden 2002 loppuun mennessä sarjan kahdenvälisiä vapaakauppasopimuksia, joilla parannetaan alueen houkuttelevuutta investointikohteena ja sen mahdollisuuksia yhdentyä maailmantalouteen.

- Euroopan unioni haluaa liittää Serbia ja Montenegron mahdollisimman tiiviisti Euroopan poliittiseen ja taloudelliseen valtavirtaan ja toteaa, että maa on mahdollinen EU:n jäsenehdokas Euroopan unionista tehdyn sopimuksen mukaisesti sillä edellytyksellä, että se täyttää kesäkuussa 1993 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston vahvistamat arviointiperusteet ja panee onnistuneesti täytäntöön tämän sopimuksen ja erityisesti sen alueellista yhteistyötä koskevat määräykset.

3.2. Yleiset periaatteet

1. Sopimuspuolten sisä- ja ulkopolitiikan perustan ja olennaisen osan tätä sopimusta muodostavat ihmisoikeuksien yleismaailmallisessa julistuksessa ilmaistujen ja Euroopan ihmisoikeussopimuksessa, Helsingin päätösasiakirjassa ja uutta Eurooppaa koskevassa Pariisin peruskirjassa määriteltyjen demokratian periaatteiden ja ihmisoikeuksien kunnioitus, kansainvälisen oikeuden periaatteiden ja oikeusvaltioperiaatteen noudattaminen sekä taloudellista yhteistyötä käsitelleen Bonnin ETY-kokouksen päätösasiakirjassa ilmaistut markkinatalouden periaatteet.

2 Sopimuspuolet vahvistavat pitävänsä tärkeänä terrorismin torjuntaa.

3. Sopimuspuolet vahvistavat pitävänsä tärkeänä kansainvälisten velvoitteiden täyttämistä ja erityisesti täysipainoista yhteistyötä ICTY:n kanssa.

4. Sopimuspuolet sitoutuvat edistämään kansainvälistä ja alueellista rauhaa ja vakautta. Hyvien naapuruussuhteiden kehittäminen on keskeistä vakautus- ja assosiaatioprosessin kannalta. Vakautus- ja assosiaatiosopimuksen tekemisen ja täytäntöönpanon edellytyksenä on tästä syystä niiden asiaa koskevien poliittisten ja taloudellisten edellytysten täyttäminen, jotka neuvosto hyväksyi 29. huhtikuuta 1997, ja tilannetta arvioidaan Serbia ja Montenegron omien saavutusten perusteella.

5. Viitataan siihen, että Serbia ja Montenegro on valmis edistämään yhteistyötä ja hyviä naapuruussuhteita alueen muiden maiden kanssa, mikä tarkoittaa muun muassa asianmukaisia henkilöiden, tavaroiden, pääomien ja palvelujen liikkuvuutta koskevia keskinäisiä myönnytyksiä sekä yhteisen edun mukaisia hankkeita muun muassa järjestäytyneen rikollisuuden, korruption, rahanpesun, laittoman maahanmuuton ja laittoman kaupan, erityisesti ihmiskaupan ja huumausaineiden kaupan, torjunnassa. Tällainen sitoumus on keskeinen tekijä sopimuspuolten suhteiden ja yhteistyön kehittämisen kannalta ja lisää siten alueellista vakautta.

6. Assosiaatio toteutetaan kokonaan enintään kymmenen vuoden pituisen, kahteen peräkkäiseen vaiheeseen jaetun siirtymäkauden aikana.

Näitä kahta vaihetta ei sovelleta tavaroiden vapaaseen liikkuvuuteen (3.5), jolle vahvistetaan sopimuksessa erillinen aikataulu.

Toteutuksen jakaminen kahteen vaiheeseen mahdollistaa sopimuksen soveltamisen perusteellisen tarkastelun puolessa välissä. Lainsäädännön lähentämisen ja täytäntöönpanon alalla on tarkoituksena keskittyä ensimmäisessä vaiheessa 3.7 kohdassa tarkoitettuihin yhteisön säännöstön keskeisiin osa-alueisiin ja vahvistaa niitä varten erityiset arviointiperusteet.

Vakautus- ja assosiaationeuvosto tarkastelee säännöllisesti sopimuksen soveltamista ja Serbia ja Montenegron toteuttamia oikeudellisia, hallinnollisia, institutionaalisia ja taloudellisia uudistuksia valmisteilla olevan sopimuksen johdanto-osan ja yleisten periaatteiden pohjalta.

Ensimmäinen vaihe alkaa sopimuksen tullessa voimaan. Viidentenä sopimuksen voimaantuloa seuraavana vuonna vakautus- ja assosiaationeuvosto arvioi Serbia ja Montenegron edistymistä ja päättää joko vahvistaa täyden assosiaation saavuttamiseksi tarvittavan toiseen vaiheeseen siirtymisen tai lykätä sitä. Lisäksi se päättää erityismääräyksistä, joita mahdollisesti arvioidaan tarvittavan toista vaihetta varten. Tällä ei ole vaikutusta neuvotteluissa vahvistettujen siirtymäkausien pituuteen.

Sopimuksessa ja sen täytäntöönpanossa noudatetaan täysin asiaa koskevia WTO:n sääntöjä, erityisesti GATT 1994 -sopimuksen XXIV artiklaa ja GATS-sopimuksen V artiklaa.

3.3. Poliittinen vuoropuhelu

Sopimuksessa annetaan tarvittavat määräykset poliittisesta vuoropuhelusta, jolla edistetään solidaarisuuteen perustuvien tiiviiden yhteyksien ja uudenlaisten yhteistyömuotojen kehittämistä sopimuspuolten välille. Vuoropuhelun keskeisiä tavoitteita ovat seuraavat:

- Serbia ja Montenegron täysimääräinen yhdentyminen demokraattisten valtioiden yhteisöön ja asteittainen lähentyminen Euroopan unioniin,

- sopimuspuolten näkökantojen lähentäminen kansainvälisissä kysymyksissä muun muassa asianmukaisen tietojenvaihdon avulla ja erityisesti kysymyksissä, joilla todennäköisesti on merkittäviä vaikutuksia sopimuspuoliin,

- alueellinen yhteistyö ja hyvien naapuruussuhteiden kehittäminen,

- Euroopan turvallisuutta ja vakautta koskevien yhteisten näkemysten edistäminen, mukaan luettuna yhteistyö niillä aloilla, jotka kuuluvat Euroopan unionin yhteiseen ulko- ja turvallisuuspolitiikkaan; osallistuminen joukkotuhoaseiden ja niiden kantolaitteiden leviämisen estämiseen sekä tähän liittyvä yhteistyö, joka toteutetaan panemalla kansallisella tasolla täytäntöön kansainvälisistä aseriisunta- ja asesulkusopimuksista johtuvat velvoitteet ja muut asiaa koskevat kansainväliset velvoitteet ja noudattamalla niitä täysimääräisesti.

Poliittista vuoropuhelua käydään pääasiassa vakautus- ja assosiaationeuvostossa, jolla on yleinen vastuu kaikissa niissä kysymyksissä, jotka sopimuspuolet haluavat saattaa sen käsiteltäviksi.

Sopimuspuolten pyynnöstä poliittinen vuoropuhelu voidaan toteuttaa myös seuraavissa muodoissa:

- kokoukset, joita järjestetään tarvittaessa Serbia ja Montenegroa sekä Euroopan unionin neuvoston puheenjohtajavaltiota ja komissiota edustavien johtavien virkamiesten välillä,

- sopimuspuolten välisten diplomaattisten yhteyksien täysimääräinen hyödyntäminen, mukaan luettuina asianmukaiset yhteydet kolmansissa maissa, Yhdistyneissä Kansakunnissa, ETYJ:ssä, Euroopan neuvostossa ja muilla kansainvälisillä foorumeilla,

- kaikki muut keinot, joilla voidaan edistää poliittisen vuoropuhelun lujittamista, kehittämistä ja lisäämistä.

Parlamentaarisen tason poliittista vuoropuhelua käydään parlamentaarisessa vakautus- ja assosiaatiovaliokunnassa.

Poliittista vuoropuhelua voidaan käydä monenvälisellä tasolla ja aluetasolla, jolloin siihen osallistuu myös muita alueen maita.

3.4. Alueellinen yhteistyö

Osana sitoutumistaan kansainväliseen ja alueelliseen rauhaan ja vakauteen sekä hyvien naapuruussuhteiden kehittämiseen Serbia ja Montenegro edistää aktiivisesti alueellista yhteistyötä. Euroopan yhteisön avustusohjelmasta voidaan tukea hankkeita, joilla on alueellinen tai rajatylittävä ulottuvuus.

Aina kun Serbia ja Montenegro aikoo lisätä yhteistyötään jonkin jäljempänä 3.4.1–3.4.3 kohdassa tarkoitetun maan kanssa, sen olisi tämän sopimuksen institutionaalisten määräysten sekä yleis- ja loppumääräysten mukaisesti ilmoitettava asiasta EU:lle ja kuultava sitä.

Serbia ja Montenegroa kehotetaan tarkastelemaan alueella sijaitsevien kumppaneidensa kanssa tekemiään kahdenvälisiä sopimuksia tai tekemään uusia sen varmistamiseksi, että ne ovat Brysselissä 27. kesäkuuta 2001 allekirjoitetun kaupan helpottamista ja vapauttamista koskevan yhteisymmärryspöytäkirjan periaatteiden mukaisia.

3.4.1. Yhteistyö muiden maiden kanssa, jotka ovat allekirjoittaneet vakautus- ja assosiaatiosopimuksen EU:n kanssa

Vakautus- ja assosiaatiosopimuksen allekirjoittamisen jälkeen Serbia ja Montenegro aloittaa neuvottelut vakautus- ja assosiaatiosopimuksen jo allekirjoittaneiden maiden kanssa tehdäkseen alueellista yhteistyötä koskevia kahdenvälisiä sopimuksia, joiden tavoitteena on laajentaa asianomaisten maiden välistä yhteistyötä.

Näissä sopimuksissa olisi käsiteltävä seuraavia asioita:

- poliittinen vuoropuhelu,

- sopimuspuolten välisen vapaakauppa-alueen perustaminen asiaa koskevien WTO:n sääntöjen mukaisesti,

- työntekijöiden liikkuvuutta, sijoittautumisvapautta, palvelujen tarjoamista, maksuliikennettä ja pääomanliikkeitä sekä muita henkilöiden liikkuvuuteen liittyviä käytäntöjä koskevat vastavuoroiset myönnytykset, joiden taso vastaa tässä sopimuksessa vahvistettua tasoa,

- määräykset yhteistyöstä muilla aloilla ja erityisesti oikeus- ja sisäasioissa riippumatta siitä, kuuluvatko ne tämän sopimuksen soveltamisalaan.

Näissä sopimuksissa on määrättävä tarvittavan toimielinjärjestelmän luomisesta ja ne tehdään tämän sopimuksen voimaantulon jälkeen neuvotteluissa tarkemmin määriteltävän ajan kuluessa. Serbia ja Montenegron halukkuutta kyseisten sopimusten tekemiseen pidetään edellytyksenä sopimuspuolten välisten suhteiden jatkokehittämiselle.

Vastaavanlaiset neuvottelut on aloitettava myös muiden alueen maiden kanssa heti, kun ne ovat allekirjoittaneet vakautus- ja assosiaatiosopimukset.

3.4.2. Yhteistyö muiden vakautus- ja assosiaatioprosessiin osallistuvien maiden kanssa

Serbia ja Montenegron olisi tehtävä alueellista yhteistyötä muiden maiden kanssa, joita vakautus- ja assosiaatioprosessi koskee, joillakin tai kaikilla tämän sopimuksen kattamilla aloilla ja erityisesti yhteistä etua koskevissa asioissa. Tällaisen yhteistyön olisi aina oltava sopusoinnussa tämän sopimuksen periaatteiden ja tavoitteiden kanssa.

3.4.3. Yhteistyö EU:n ehdokasmaiden kanssa

Serbia ja Montenegron olisi lisättävä yhteistyötään EU:n jäsenyyttä hakeneiden ehdokasmaiden kanssa ja tehtävä niiden kanssa alueellista yhteistyötä koskeva sopimus, joka kattaa kaikki tämän sopimuksen piiriin kuuluvat yhteistyöalat. Tällaisen sopimuksen tavoitteena olisi oltava Serbia ja Montenegron ja kyseisten maiden kahdenvälisten suhteiden asteittainen yhdenmukaistaminen Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä tämän maan suhteiden vastaavien näkökohtien kanssa.

3.5. Tavaroiden vapaa liikkuvuus

Yhteisö perustaa Serbian tasavallan ja Montenegron tasavallan kanssa 3.2 kohdan mukaisesti määritellyn siirtymävaiheen aikana asteittain vapaakauppa-alueita, jotka perustuvat tasapuolisiin velvoitteisiin. Vapaakauppa-alueen on oltava GATT 1994 -sopimuksen XXIV artiklan ja muiden asiaa koskevien WTO:n sääntöjen mukainen. Yhteisö etenee tässä asiassa huomattavasti nopeammin kuin Serbia tai Montenegro.

Serbian ja Montenegron olisi käytettävä yhdistettyä nimikkeistöä tavaroiden luokitteluun sopimuspuolten välisessä kaupassa.

Perustullit, joista peräkkäiset tullinalennukset lasketaan, ovat ne tosiasialliset tullit, joita molemmat tasavallat yleisesti ( erga omnes ) soveltavat sopimuksen allekirjoittamista edeltävänä päivänä. Jos sopimuksen allekirjoittamisen jälkeen otetaan käyttöön yleisesti sovellettavia tullinalennuksia, näitä alennettuja tulleja olisi käytettävä edellä mainittujen perustullien sijasta, ja peräkkäiset tullinalennukset lasketaan näiden uusien perustullien perusteella. Sopimuspuolet ilmoittavat toisilleen perustullinsa.

Alueellisen kaupan edistämiseksi sopimuksen ei pitäisi vaikuttaa Serbian tasavallan tai Montenegron tasavallan mahdollisuuksiin myöntää etuuskohtelu muista EU:n vakautus- ja assosiaatioprosessiin osallistuvista Kaakkois-Euroopan maista tai muista EU:hun kuulumattomista naapurimaista peräisin olevalle tuonnille.

3.5.1. Teollisuustuotteiden kauppa

Tämän jakson määräyksiä sovelletaan kaikkiin sopimuspuolten alueelta peräisin oleviin tuotteisiin, jotka on lueteltu yhdistetyn nimikkeistön 25–97 ryhmässä, lukuun ottamatta sopimuksen liitteessä lueteltuja tuotteita (jotka katsotaan pikemminkin maatalous- kuin teollisuustuotteiksi). Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen soveltamisalaan kuuluvien tuotteiden kauppaa käydään sopimuspuolten välillä mainitun sopimuksen määräysten mukaisesti.

3.5.1.1. Tuonti Euroopan yhteisöön

Yhteisö vahvistaa, että määrälliset rajoitukset, tullit ja kaikki vaikutukseltaan vastaavat toimenpiteet poistetaan Serbia ja Montenegron alkuperätuotteiden tuonnissa yhteisöön sopimuksen tullessa voimaan.

3.5.1.2. Tuonti Serbia ja Montenegroon

Sopimuksessa määrätään seuraavista toimenpiteistä:

- Määrälliset rajoitukset ja vaikutukseltaan vastaavat toimenpiteet yhteisön alkuperätuotteiden tuonnissa molempiin tasavaltoihin poistetaan sopimuksen tullessa voimaan.

- Molemmat tasavallat poistavat sopimuksen tullessa voimaan kaikki tullit kaikilta tuotteilta, jotka eivät sisälly arkoja tuotteita koskevaan luetteloon. Kyseiset luettelot laaditaan sopimuksen liitteiksi.

- Molemmat tasavallat poistavat vaiheittain tullit, joita sovelletaan kyseisissä sopimuksen liitteissä lueteltuihin yhteisön alkuperätuotteisiin; poistoaikatauluja määritettäessä otetaan huomioon 1) tuotteen arkuus ja 2) tasavaltojen tarve varmistaa julkisen taloutensa kestävyys. Kaikki tullit on poistettava siirtymäkauden loppuun mennessä.

3.5.1.3. Viennissä sovellettavat tullit ja määrälliset rajoitukset

Sopimuspuolet poistavat kaikki vientitullit sopimuksen tullessa voimaan.

Sopimuspuolet poistavat kaikki viennin määrälliset rajoitukset sopimuksen tullessa voimaan.

3.5.1.4. Molemmille sopimuspuolille yhteiset toimenpiteet

Sopimuksen voimaantulon myötä sopimuspuolet poistavat väliltään kaikki vaikutukseltaan tuontitulleja vastaavat maksut.

Sopimuspuolet poistavat sopimuksen voimaan tullessa kaikki vientitullit ja vaikutukseltaan vastaavat maksut sekä kaikki viennin määrälliset rajoitukset ja vaikutukseltaan vastaavat toimenpiteet. Kaikki määrälliset rajoitukset ja vaikutukseltaan vastaavat toimenpiteet poistetaan sopimuksen voimaantulon myötä, ellei toisin määrätä.

3.5.1.5. Erityisjärjestelyt

Tekstiilit

Tekstiilituotteiden kauppaa säännellään erityismääräyksin, joihin sisältyvät kaikki yksipuolisten kaupan toimenpiteiden määräykset, Euroopan yhteisön ja Serbian tasavallan välisen tekstiilisopimuksen[7] asiaankuuluvat määräykset sekä tekstiilituotteita koskevat yksipuoliset toimenpiteet[8].

3.5.2. Maatalous- ja kalastustuotteiden kauppa

Tämän jakson määräyksiä sovelletaan Serbia ja Montenegrosta ja yhteisöstä peräisin olevien maatalous- ja kalastustuotteiden kauppaan (jalostetut maataloustuotteet mukaan luettuina).

”Maatalous- ja kalastustuotteilla” tarkoitetaan yhdistetyn nimikkeistön 1–24 ryhmään kuuluvia tuotteita ja maataloutta koskevan sopimuksen (GATT 1994) liitteessä 1 olevan 1 kohdan ii alakohdassa lueteltuja tuotteita.

Tämä määritelmä sisältää 3 ryhmään, nimikkeisiin 1604 ja 1605 sekä alanimikkeisiin 0511 91, 2301 20 00 ja ex 1902 20 10 (”täytetyt makaronivalmisteet, joissa on enemmän kuin 20 painoprosenttia kalaa, äyriäisiä, nilviäisiä tai muita vedessä eläviä selkärangattomia”) kuuluvat kalat ja kalastustuotteet.

Jalostettuihin maataloustuotteisiin, jotka sopimuksessa katsotaan ”maataloustuotteiksi”, sovelletaan erityismääräyksiä, joissa otetaan huomioon kyseisten tuotteiden teolliset ja maatalousnäkökohdat. Vastavuoroiset myönnytykset, joita sopimuksessa tehdään sellaisille jalostetuille maataloustuotteille, jotka eivät sisälly Euroopan yhteisön perustamissopimuksen liitteeseen I, eivät estä voimassa olevien yhteisön säännösten soveltamista.

Yhteisö poistaa sopimuksen voimaantulopäivästä lukien kaikki määrälliset rajoitukset ja vaikutukseltaan vastaavat toimenpiteet, jotka kohdistuvat Serbia ja Montenegrosta peräisin olevien maatalous- ja kalastustuotteiden tuontiin.

Molemmat tasavallat poistavat sopimuksen voimaantulopäivästä lukien kaikki määrälliset rajoitukset ja vaikutukseltaan vastaavat toimenpiteet, jotka kohdistuvat yhteisöstä peräisin olevien maatalous- ja kalastustuotteiden tuontiin.

Sopimuspuolet tekevät toisilleen myönnytyksiä vastavuoroisesti sopimuksen liitteissä määritellyin ehdoin.

Tähän sopimukseen sisällytetään sen voimaantulohetkellä sovellettavia, yhteisön yksipuolisten kaupan toimenpiteiden perusteella Serbialle ja Montenegrolle tehtyjä myönnytyksiä vastaavat myönnytykset. Myönnytysten edellytyksenä on se, että Serbia ja Montenegro noudattavat 3.5.3 kohdan määräyksiä. Jos nämä myönnytykset aiheuttavat vakavia häiriöitä yhteisön markkinoilla tai niiden sääntelymekanismien toiminnassa, niitä voidaan mukauttaa sopimukseen sisällytettävien erityisten suojatoimenpiteitä ja petosten vastaisia toimenpiteitä koskevien lausekkeiden mukaisesti.

Sopimuspuolet ottavat huomioon EY:n ja Serbia ja Montenegron välisen maatalous- ja kalastustuotteiden kaupan määrän, sen poikkeuksellinen herkkyyden, yhteisön yhteisen maatalous- ja kalastuspolitiikan säännöt, maatalouden ja kalastuksen merkityksen Serbian ja Montenegron taloudelle, Serbian ja Montenegron liittymisestä WTO:hon aiheutuvat seuraukset sekä WTO:ssa käytävien monenvälisten kauppaneuvottelujen seuraukset ja tarkastelevat vakautus- ja assosiaationeuvostossa tuotekohtaisesti mahdollisuutta tehdä vastavuoroisesti vielä uusia myönnytyksiä.

Sopimuspuolten tekemät kalastustuotteiden kauppaa koskevat myönnytykset luetellaan liitteissä.

Sopimuspuolten olisi sovittava määräyksistä, joilla pyritään maatalousalan maantieteellisten merkintöjen täyteen suojaamiseen.

3.5.3. Yhteiset määräykset

Kohdissa 3.5.1 ja 3.5.2 tarkoitetun asteittaisen vapauttamisprosessin helpottamiseksi sopimukseen olisi sisällyttävä yleisiä määräyksiä, jotka koskevat kaikkia tuotteita, jollei toisin määrätä. Tällaisten määräysten on oltava asiaa koskevien WTO:n sääntöjen mukaisia.

3.5.3.1. Vallitsevan tilan säilyttäminen (standstill)

Sopimuspuolten välisessä kaupassa ei oteta käyttöön uusia tulleja tai vaikutukseltaan vastaavia maksuja eikä uusia määrällisiä rajoituksia tai vaikutukseltaan vastaavia toimenpiteitä, eikä jo sovellettavia tulleja ja rajoituksia koroteta tai kiristetä entisestään neuvottelujen aloituspäivää edeltävästä päivästä alkaen, sanotun kuitenkaan rajoittamatta sopimuspuolten nykyisen tai tulevan maatalouspolitiikan soveltamista ja lukuun ottamatta niiden sopimia poikkeuksia.

3.5.3.2. Syrjintäkielto

Sopimuspuolet pidättyvät kaikista sellaisista kansallisista verotoimenpiteistä ja -käytännöistä ja poistavat ne jo olemassa olevat toimenpiteet ja käytännöt, jotka joko suoraan tai välillisesti saattavat sopimuspuolen tuotteet ja toisen sopimuspuolen alueelta peräisin olevat samankaltaiset tuotteet eriarvoiseen asemaan.

Toisen sopimuspuolen alueelle vietyjä tuotteita koskevat sisäisten verojen palautukset eivät saa olla suurempia kuin niistä kannettujen välittömien tai välillisten verojen määrä.

3.5.3.3. Tuontitullit

Tuontitullien poistamista koskevia määräyksiä sovelletaan myös fiskaalisiin tulleihin.

3.5.3.4. Tulliliitot, vapaakauppa-alueet ja rajakauppaa koskevat järjestelyt

Sopimukseen sisältyy samansisältöinen lauseke kuin muissakin assosiaatiosopimuksissa. Kaikki nämä muut sopimukset ja järjestelyt noudattavat asiaa koskevia WTO:n sääntöjä.

3.5.3.5. Erityislausekkeet ja -menettelyt

Sopimukseen sisältyy muissa samantyyppisissä sopimuksissa esiintyviä lausekkeita vastaava polkumyynnin/tukien vastainen lauseke, yleinen suojalauseke, valtion monopoleja koskeva lauseke, riittämätöntä tarjontaa koskeva lauseke ja välitöntä verotusta koskeva poikkeuslauseke sekä määräyksiä näitä lausekkeita koskevista menettelyistä aikaisemmat kokemukset huomioon ottaen.

3.5.3.6. Etuuskohtelualkuperäsäännöt ja hallinnollisen yhteistyön menetelmät

Sopimukseen liitetään pöytäkirja käsitteen ”peräisin olevat tuotteet” (alkuperätuotteet) määrittelystä ja hallinnollisen yhteistyön menetelmistä. Jos diagonaalinen alkuperäkumulaatio päätetään tällä välin ulottaa koskemaan vakautus- ja assosiaatioprosessin maita, tämä otetaan asianmukaisesti huomioon neuvotteluissa.

3.5.3.7. Rajoitukset

Sopimus ei estä EY:n perustamissopimuksen 30, 296 ja 297 artiklassa tarkoitettujen tuontia, vientiä tai kauttakuljetusta koskevien kieltojen tai rajoitusten soveltamista.

3.5.3.8. Hallinnollinen yhteistyö petosten torjunnassa ja etuuskohtelutuonnin hallinnoinnissa

Sopimuksessa annetaan sopimuspuolille valtuudet ryhtyä asianmukaisiin toimiin hallinnollisen yhteistyön tai hallinnoinnin puutteiden ja/tai sääntöjenvastaisuuksien tai petosten tapauksessa. Toimenpiteet, joilla puututaan tarvittaessa etuuskohtelutuonnin hallinnointiin liittyvään tullitulojen menetykseen, voitaisiin määritellä neuvoston päätöksellä.

3.6. Työntekijöiden liikkuvuus, sijoittautumisvapaus, palvelut ja pääoma

3.6.1. Työntekijöiden liikkuvuus

Jollei kussakin jäsenvaltiossa sovellettavista ehdoista ja yksityiskohtaisista säännöistä muuta johdu, sopimuksessa varmistetaan, ettei työntekijöitä, jotka ovat Serbia ja Montenegron kansalaisia ja työskentelevät laillisesti jonkin jäsenvaltion alueella, syrjitä kansalaisuuden perusteella työehtojen, palkkauksen tai irtisanomisen suhteen verrattuna kyseisen jäsenvaltion omiin kansalaisiin.

Jollei kussakin jäsenvaltiossa sovellettavista ehdoista ja yksityiskohtaisista säännöistä, erityisesti perheiden yhdistämistä koskevasta lainsäädännöstä, muuta johdu, jäsenvaltion alueella laillisesti työskentelevän työntekijän maassa laillisesti oleskelevalla puolisolla ja lapsilla on oikeus hakea työtä kyseisen jäsenvaltion työmarkkinoilla asianomaisen työntekijän luvallisen työssäoloajanjakson aikana. Poikkeuksen muodostavat kausityöntekijät sekä Serbia ja Montenegron ja jäsenvaltioiden kahdenvälisten sopimusten perusteella maahan saapunet työntekijät.

Jäsenvaltioiden on säilytettävä ennallaan Serbia ja Montenegrosta tuleville työntekijöille kahdenvälisissä sopimuksissa taatut mahdollisuudet työhön pääsyyn ja mahdollisesti parannettava niitä. Vakautus- ja assosiaationeuvosto tarkastelee tietyn ajan kuluttua lisämyönnytysten tekemistä ottaen tässä yhteydessä huomioon jäsenvaltioiden ja yhteisön työmarkkinatilanteen.

Sopimuspuolet vahvistavat säännöt, joita tarvitaan jonkin jäsenvaltion alueella laillisesti työskenteleviin Serbia ja Montenegron kansalaisiin ja näiden kyseisellä alueella laillisesti oleskeleviin perheenjäseniin sovellettavien sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamiseksi. Vakautus- ja assosiaationeuvoston päätöksellä, joka ei saa vaikuttaa kahdenvälisistä sopimuksista syntyviin oikeuksiin tai velvoitteisiin, jos kyseisissä sopimuksissa määrätään edullisemmasta kohtelusta, vahvistetaan tätä varten seuraavat säännöt:

- kyseisten työntekijöiden kaikki EU:n eri jäsenvaltioissa täyttyneet vakuutus-, työskentely- tai asumiskaudet lasketaan yhteen vanhuuden, työkyvyttömyyden ja kuolemantapauksen perusteella maksettavia eläkkeitä tai elinkorkoja varten sekä kyseisten työntekijöiden ja heidän perheenjäsentensä terveydenhuoltoa varten,

- vanhuuden tai kuolemantapauksen taikka työtapaturman, ammattitaudin tai niistä johtuvan työkyvyttömyyden perusteella maksettavat eläkkeet tai elinkorot ovat tuloharkintaisia etuuksia lukuun ottamatta vapaasti siirrettävissä velallisjäsenvaltion tai -valtioiden lainsäädännön mukaisesti sovellettavaan kurssiin,

- asianomaiset työntekijät saavat perhelisiä edellä yksilöidyille perheenjäsenilleen.

Sopimukseen sisällytetään näitä määräyksiä koskeva vastavuoroisuuslauseke.

3.6.2. Sijoittautumisvapaus

Sijoittautumisvapautta koskeva lähestymistapa on samanlainen kuin muissa vastaavissa sopimuksissa ja siihen kuuluvat seuraavat pääkohdat:

- Sopimuksen tullessa voimaan sopimuspuolet myöntävät toisilleen kansallisen kohtelun tai suosituimmuusaseman sen mukaan, kumpi niistä on yritysten sijoittautumisen ja toiminnan kannalta edullisempi. Jompaankumpaan tasavaltaan sijoittautuneiden EY:n yritysten olisi saatava sama kansallinen kohtelu tai suosituimmuuskohtelu myös toisessa tasavallassa.

- Neuvotteluissa määritellään 1) siirtymäkauden pituuden, 2) Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen asiaa koskevan oikeuskäytännön ja 3) sopimuspuolten työmarkkinoilla vallitsevan tilanteen perusteella ajanjakso, jonka jälkeen vakautus- ja assosiaationeuvoston olisi ulotettava edellä mainitut määräykset koskemaan sopimuspuolten kansalaisuutta olevia itsenäisiä ammatinharjoittajia.

- Molemmille tasavalloille myönnetään tarvittaessa siirtymäkausia tietyillä aloilla, jotka määritellään sopimuksen liitteissä.

- Työntekijöiden vapaata liikkuvuutta koskevista yleisistä määräyksistä poiketen ne, joille sopimuspuolet ovat myöntäneet sijoittautumisoikeuden, voivat sijoittautumismaan voimassa olevan lainsäädännön mukaisesti palkata itse tai antaa jonkin kyseisessä maassa sijaitsevan yrityksensä palkata työntekijöitä, jotka ovat yhteisön jäsenvaltioiden tai vastaavasti Serbia ja Montenegron kansalaisia edellyttäen, että kyseiset työntekijät ovat osa avainhenkilöstöä.

- Maaliikenteestä, meriliikenteen kabotaasista ja ilmaliikenteestä annetaan erityismääräyksiä. Viimeksi mainitun osalta olisi otettava huomioon myös nk. horisontaalista sopimusta koskevien neuvottelujen tulokset.

- Yhteisön meriliikenneyhtiöistä annetaan samanlaisia määräyksiä kuin muissakin vastaavissa sopimuksissa.

3.6.3. Palveluntarjoajien tilapäinen liikkuvuus

Palveluntarjoajien tilapäisen liikkuvuuden osalta sopimuksessa olisi käsiteltävä ainoastaan avainhenkilöstön ja muiden tarkoin määriteltyjen palveluntarjoajaryhmien tilapäistä liikkuvuutta ottaen huomioon GATS-sopimuksen määritelmät ja erityisesti EY:n sitoumusluetteloiden 4. toimitusmuotoa koskevat määritelmät. Lisäksi sopimuksen mahdollisen kiertämisen välttämiseksi komission olisi tarvittaessa neuvoteltava tarkemmat määritelmät erityisen herkkiä aloja varten. Komission olisi myös varmistettava, ettei sopimuksessa ole mitään, mikä estäisi sopimuspuolia soveltamasta niitä omia kansallisia lakejaan, asetuksiaan ja määräyksiään, jotka koskevat luonnollisten henkilöiden maahantuloa ja oleskelua, työskentelyä, työehtoja ja sijoittautumista sekä palvelujen tarjoamista, edellyttäen, että niiden soveltaminen ei mitätöi eikä heikennä sopimuksesta johtuvia etuja.

3.6.4. Tutkintotodistusten vastavuoroinen tunnustaminen

Jotta sopimuspuolen kansalaisten olisi helpompi harjoittaa ammatillista toimintaa toisen sopimuspuolen alueella, assosiaationeuvosto selvittää, mitkä toimenpiteet ovat tarpeen tutkintotodistusten vastavuoroiseksi tunnustamiseksi. Se voi ryhtyä kaikkiin tarvittaviin toimiin tämän saavuttamiseksi.

3.6.5. Palvelujen tarjoaminen

3.6.5.1. Yleiset määräykset

Sopimuksessa määrätään palvelujen kaupan asteittaisesta ja vastavuoroisesta vapauttamisesta yhteisön sekä Serbian tasavallan ja Montenegron tasavallan välillä. Tältä osin noudatetaan WTO:n sääntöjä, erityisesti GATS-sopimuksen V artiklaa. Sopimukseen sisällytetään seuraavat pääkohdat:

- Yritykset, jotka eivät ole sijoittautuneet toisen sopimuspuolen alueelle, saavat GATS-sopimuksen määräysten mukaisesti asteittain oikeuden tarjota palveluja, ottaen erityisesti huomioon sen, missä määrin eri alojen lainsäädännön lähentämisessä on edistytty. Serbian tasavallan ja Montenegron tasavallan erityisvelvoitteita tarkastellaan niiden WTO:hon liittymisen jälkeen.

- Vakautus- ja assosiaationeuvosto seuraa näiden vapauttamistoimien täytäntöönpanoa ja erityisesti rahoituspalvelujen alalla tapahtuvaa edistymistä (pankkialan uudistus, valvontarakenteiden lujittaminen, arvopapereita ja pörssiä koskeva lainsäädäntö).

3.6.5.2. Liikennepalvelut

Sopimuksessa määrätään myös liikennepalveluiden vapauttamisesta ja siihen sisältyy erityinen pöytäkirja sisämaaliikenteestä. Siihen sisällytetään seuraavat pääkohdat:

- erityismääräykset sisämaaliikenteestä, erityisesti maantie- ja rautatieliikenteestä sekä yhdistetyistä kuljetuksista esteettömän maanteiden kauttakulkuliikenteen takaamiseksi Serbia ja Montenegrossa ja yhteisössä samalla, kun serbiamontenegrolaisille kuorma-autoille taataan syrjimätön kohtelu samaan tapaan kuin säännöissä, joita sovelletaan yhteisön kuorma-autoihin yhteisön kauttakulkuliikenteessä. Serbia ja Montenegro noudattaa tällä alalla (kauttakulkuliikenne yhteisön alueella) kaikkia yhteisön säännöksiä, jotka koskevat raskaita ajoneuvoja. Serbiamontenegrolaisia raskaita ajoneuvoja koskevien sääntöjen on myös tulevaisuudessa vastattava yhteisössä mahdollisesti annettavia säännöksiä, joiden tarkoituksena on saastumisen vähentäminen ja liikenneturvallisuuden parantaminen. Sopimuksessa varmistetaan myös, että tiemaksut sekä tekniset, ympäristöön liittyvät ja sosiaaliset erityisvaatimukset ovat samat kaikille. Serbia ja Montenegroa rohkaistaan ratifioimaan ja panemaan täytäntöön liikenneturvallisuuteen liittyviä kansainvälisiä yleissopimuksia. Sopimuksessa kiinnitetään erityistä huomiota Kaakkois-Euroopan keskeiseen alueelliseen liikenneverkkoon ja yksilöidään samalla päätiet ja tärkeimmät rautatiet sekä sopimuspuolia erityisesti kiinnostavat hankkeet siten, että ensisijaisena tavoitteena on edistää niiden kehittämistä. Sisävesiliikennepalvelujen asteittaiseen parantamiseen tähtääviä toimia aiotaan myös tarkastella,

- lentoliikenteen osalta määrätään erityisestä vastavuoroisen markkinoillepääsyn edellytyksiä koskevasta sopimuksesta, jonka tarkoituksena on varmistaa sopimuspuolten välisen liikenteen yhteensovitettu kehitys ja asteittainen vapauttaminen niiden molempien kaupallisten tarpeiden mukaisesti,

- meriliikenteen osalta sopimuksessa vahvistetaan periaate vapaasta pääsystä kansainvälisille meriliikennemarkkinoille ja meriliikenteeseen kaupallisin perustein. Lisäksi määrätään turvallisuus- ja ympäristönormeja koskevien kansainvälisten ja eurooppalaisten velvoitteiden noudattamisesta.

3.6.6. Maksuliikenne ja pääomanliikkeet

Tulevan sopimuksen muiden asiakohtien määräysten tukemiseksi tarvitaan maksuliikennettä koskevia määräyksiä. Pääomien vapaa liikkuvuus on yhdentyneiden markkinoiden keskeinen osatekijä, josta myös Serbia ja Montenegro hyötyy heti, kun maan kilpailukyky on vahvistunut. Sopimukseen sisällytetään määräyksiä ulkomailla asuvien oikeudesta hankkia kiinteää omaisuutta. Siihen sisällytetään molempien tasavaltojen sitoumus vapauttaa sijoittautumisoikeutta koskevan luvun mukaisesti tehtyihin suoriin sijoituksiin liittyvät pääomanliikkeet sekä määräykset sijoittajansuojasta, kun on kyse sijoitusten ja niistä saatavien voittojen rahaksi muuttamisesta ja kotiuttamisesta. Nämä määräykset eivät vaikuta sellaiseen edullisempaan kohteluun, johon Serbia ja Montenegro on jo saattanut kahden- tai monenvälisesti sitoutua. Sopimukseen sisällytetään vallitsevan tilan säilyttämistä koskeva lauseke (standstill-lauseke) sekä kehittämislauseke, jossa määrätään pääomanliikkeiden lisävapauttamisesta keskipitkällä aikavälillä. Lisäksi sopimukseen kirjataan Serbia ja Montenegron sitoumus varmistaa pääomien vapaa liikkuvuus tasavaltojen välillä EU:n sijoittajia varten.

3.6.7. Yleiset määräykset

Yleiset määräykset, mukaan lukien verotusta koskevat määräykset, laaditaan muiden samankaltaisten sopimusten esimerkkiä noudattaen.

3.7. Lainsäädännön lähentäminen, lainvalvonta ja kilpailusäännöt

Sopimukseen sisällytetään määräyksiä Serbia ja Montenegron valtioliiton, Serbian tasavallan ja Montenegron tasavallan voimassa olevan ja tulevan lainsäädännön asteittaisesta lähentämisestä yhteisön lainsäädäntöön. Siinä painotetaan erityisesti lainsäädännön tosiasiallista täytäntöönpanoa.

Serbia ja Montenegron valtioliitto, Serbian tasavalta ja Montenegron tasavalta ryhtyvät varmistamaan Eurooppa-kumppanuuden ensisijaisten tavoitteiden mukaisesti, että niiden lainsäädäntö on yhdenmukaista yhteisön perussäännöstön kanssa erityisesti sisämarkkinalainsäädännön avainaloilla. Myöhemmässä vaiheessa Serbia ja Montenegron valtioliitto, Serbian tasavalta ja Montenegron tasavalta lähentävät lainsäädäntöään yhteisön säännöstön muihin osiin.

Sopimukseen sisällytetään määräyksiä lainsäädännön lähentämisen ja toteutettavien lainvalvontatoimien seurannasta, mukaan luettuna oikeuslaitoksen uudistaminen. Seuraavien alojen yhdenmukaistamiselle asetetaan määräajat: kilpailu, teollis- ja tekijänoikeudet sekä kaupalliset oikeudet, julkiset hankinnat, standardit ja varmentaminen, rahoituspalvelut, maa-, lento- ja meriliikenne (erityisesti turvallisuus- ja ympäristönormit sekä sosiaaliset näkökohdat), energia, yhtiöoikeus, kirjanpito, kuluttajansuoja, tietosuoja, työterveys ja -turvallisuus sekä tasa-arvo. Muun sisämarkkinoiden alaan kuuluvan lainsäädännön lähentäminen on saatettava päätökseen siirtymäkauden loppuun mennessä.

3.7.1 Kilpailu

3.7.1.1. Kilpailu ja valtiontuet

Kilpailua koskevat määräykset laaditaan muiden samankaltaisten sopimusten ja erityisesti Kroatian vakautus- ja assosiaatiosopimuksen esimerkkiä noudattaen. Määräykset koskevat erityisesti seuraavia seikkoja:

- valtiontukiasioiden avoimuus, muun muassa vuosittainen raportointi,

- terästuotteisiin tarvittaessa sovellettava erityisjärjestelmä Kroatian kanssa tehdyn vakautus- ja assosiaatiosopimuksen pöytäkirjassa nro 2 olevan 5 artiklan mallin mukaisesti. Tarkoituksena on painottaa rakenneuudistustuen erikoisluonnetta ja sen määräaikaisuutta sekä sitä, että sen olisi oltava sidoksissa toteutettavuusohjelmien puitteissa tehtäviin kapasiteetin vähennyksiin,

- EY:n perustamissopimuksen 81, 82 ja 87 artiklaan perustuvat kilpailusäännöt sekä julkiset yritykset ja sellaiset yritykset, joille on myönnetty erityis- tai yksinoikeudet. Näiden määräysten täytäntöönpanon valvonta on annettava toiminnallisesti riippumattomien viranomaisten tehtäväksi. Perustamissopimuksen 81 ja 82 artiklaan perustuvia määräyksiä olisi sovellettava sopimuksen allekirjoituspäivästä, kun taas 87 artiklaan perustuvat määräykset tulisivat voimaan asteittain neuvotteluissa määriteltävän ajan kuluessa,

- kumman tahansa sopimuspuolen oikeus toteuttaa aiheellisiksi katsomiaan toimenpiteitä, jos se katsoo, että tietyt käytännöt eivät ole sopimusehtojen mukaisia.

3.7.1.2 . Valtion monopolit

Sopimuksessa määrätään valtion kaupallisten monopolien mukauttamisesta neuvotteluissa määriteltävässä määräajassa sen varmistamiseksi, ettei tavaroiden kaupan pitämisen edellytyksissä esiinny syrjintää sopimuspuolten välillä.

3.7.1.3. Julkiset yritykset

Serbia ja Montenegron on neuvotteluissa määriteltävän määräajan kuluessa alettava soveltaa julkisiin yrityksiin Euroopan yhteisön perustamissopimuksessa ja erityisesti sen 86 artiklassa vahvistettuja periaatteita. Tämä ei kuitenkaan rajoita niiden 3.7.1.1 kohdassa tarkoitettujen tiukempien velvoitteiden soveltamista, joiden mukaan julkisiin yrityksiin on sovellettava perustamissopimuksen 81, 82 ja 87 artiklaa.

Julkisiin yrityksiin siirtymäkauden aikana sovellettaviin erioikeuksiin ei sisälly mahdollisuutta ottaa käyttöön määrällisiä rajoituksia tai vaikutukseltaan vastaavia toimenpiteitä tuonnissa yhteisöstä Serbia ja Montenegroon.

3.7.2. Teollis- ja tekijänoikeudet sekä kaupalliset oikeudet

Serbia ja Montenegron valtioliitto, Serbian tasavalta ja Montenegron tasavalta ottavat käyttöön kaikki tarvittavat toimenpiteet varmistaakseen teollis- ja tekijänoikeuksien sekä kaupallisten oikeuksien tosiasiallisen ja asianmukaisen suojan ja noudattamisen, mukaan luettuna suoja tuoteväärennöksiä ja laittomasti valmistettuja tavaroita vastaan. Tavoitteena on taata ennen siirtymäkauden loppua ja neuvotteluissa määriteltävässä määräajassa Euroopan yhteisössä vallitsevaa tasoa vastaava suojan taso ja myöntää sopimuksen voimaantulosta lähtien yhteisön yrityksille ja kansalaisille vähintään yhtä edullinen kohtelu kuin on myönnetty kolmansille maille kahdenvälisten sopimusten nojalla. Serbia ja Montenegro sitoutuu ratifioimaan ne alan monenväliset yleissopimukset, joiden sopimuspuoli se ei vielä ole, tai liittymään niihin, edellyttäen, että yhteisön jäsenvaltiot ovat niiden sopimuspuolia tai tosiasiallisesti soveltavat niitä.

3.7.3 Julkiset hankinnat

Julkisiin hankintoihin osallistumista koskevat määräykset ovat samankaltaisia kuin Kroatian vakautus- ja assosiaatiosopimuksessa, ja niihin sisältyy myös velvoite lisätä tilintekovelvollisuutta tällä alalla. Määräykset ovat seuraavat:

- Sopimuksen tullessa voimaan yhteisö myöntää kaikille Serbian ja Montenegron yrityksille riippumatta siitä, ovatko ne sijoittautuneet yhteisöön, mahdollisuuden osallistua julkisiin hankintamenettelyihin yhtä edullisin ehdoin kuin yhteisön yritykset.

- Sopimuksen tullessa voimaan kumpikin tasavalta myöntää sen alueelle sijoittautuneille yhteisön yrityksille mahdollisuuden osallistua julkisiin hankintamenettelyihin yhtä edullisin ehdoin kuin Montenegron ja Serbian yritykset. Jompaankumpaan tasavaltaan sijoittautuneiden yhteisön yritysten olisi saatava kansallinen kohtelu myös toisen tasavallan tai valtioliiton julkisten hankintojen osalta.

- Neuvotteluissa määriteltävän määräajan kuluessa Serbia ja Montenegro myöntää yhteisön yrityksille, jotka eivät ole sijoittautuneet Serbia ja Montenegroon, mahdollisuuden osallistua julkisiin hankintamenettelyihin yhtä edullisin ehdoin kuin molempien tasavaltojen yritykset.

- Jos julkisten hankintasopimusten toteuttamiseen liittyy sellaisia osa-alueita kuin sijoittautuminen, liiketoiminta, palvelujen tarjoaminen sopimuspuolten välillä, työskentely ja työntekijöiden liikkuvuus, näiden yhteydessä sovelletaan kaikilta osin asiaankuuluvia yleisiä määräyksiä työntekijöiden liikkuvuudesta, sijoittautumisoikeudesta, palvelujen tarjoamisesta ja pääomanliikkeistä.

- Serbia ja Montenegro sisällyttävät asteittain kansalliseen oikeusjärjestykseensä mekanismeja, jotka lisäävät avoimuutta ja varmistavat julkisiin hankintoihin liittyvien päätösten tehokkaan oikeudellisen valvonnan.

3.7.4. Standardointi, metrologia, akkreditointi ja vaatimustenmukaisuuden arviointi

Tätä alaa koskevilla määräyksillä pyritään asteittain yhdenmukaistamaan Serbian ja Montenegron lainsäädäntöä yhteisön teknisten määräysten sekä standardointia, metrologiaa, akkreditointia ja vaatimustenmukaisuuden arviointia koskevien eurooppalaisten menettelyjen kanssa.

Tämän saavuttamiseksi määräyksillä pyritään erityisesti seuraavaan:

- edistämään yhteisön teknisten määräysten, standardien ja vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyjen käyttöä,

- edistämään laadunvarmistuksen infrastruktuurin eli standardoinnin, metrologian, akkreditoinnin ja vaatimustenmukaisuuden arvioinnin kehittämistä,

- edistämään Serbia ja Montenegron osallistumista standardoinnin, vaatimustenmukaisuuden arvioinnin, metrologian ja muiden vastaavien alojen erityisjärjestöjen (esim. CEN, CENELEC, ETSI, EA, WELMEC, EUROMET) toimintaan,

- tekemään tarvittaessa teollisuustuotteiden vaatimustenmukaisuuden arviointia ja hyväksymistä koskeva sopimus sitten, kun Serbia ja Montenegron lainsäädäntökehys ja menettelyt ovat riittävän yhdenmukaisia yhteisön lainsäädännön ja menettelyjen kanssa ja kun tarvittavaa asiantuntemusta on saatavilla.

3.7.5. Kuluttajansuoja

Tehokasta kuluttajansuojaa tarvitaan varmistamaan markkinatalouden moitteeton toiminta. Kuluttajansuoja edellyttää hallintoinfrastruktuurin kehittämistä markkinavalvontaa ja alan lainsäädännön noudattamisen valvontaa varten.

Tässä tarkoituksessa ja yhteisen etunsa mukaisesti sopimuspuolet varmistavat, että sopimukseen sisällytetään määräyksiä seuraavista seikoista:

- aktiivinen kuluttajansuojapolitiikka yhteisön lainsäädännön mukaisesti,

- Serbia ja Montenegron kuluttajansuojalainsäädännön yhdenmukaistaminen yhteisön lainsäädännön kanssa,

- kuluttajien tehokas oikeusturva kulutushyödykkeiden laadun parantamiseksi ja asianmukaisten turvallisuusstandardien ylläpitämiseksi,

- toimivaltaiset viranomaiset valvovat sääntöjen noudattamista ja kuluttajille taataan valitusoikeus riitatapauksissa.

3.7.6. Työolot ja tasa-arvo

Molemmat tasavallat yhdenmukaistavat asteittain työoloja ja erityisesti työterveyttä ja -turvallisuutta sekä naisten ja miesten yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevan lainsäädäntönsä yhteisön lainsäädännön kanssa.

3.8. Oikeus, vapaus ja turvallisuus

3.8.1. Instituutioiden vahvistaminen

Sopimuspuolet kiinnittävät oikeus- ja sisäasioiden alan yhteistyössä erityistä huomiota oikeusvaltioperiaatteen lujittamiseen ja instituutioiden vahvistamiseen kaikilla tasoilla sekä hallinnossa yleensä että erityisesti lainvalvonnan ja oikeudenkäytön piirissä. Yhteistyöllä pyritään erityisesti parantamaan oikeuslaitoksen riippumattomuutta ja tehokkuutta, kehittämään sopivia rakenteita poliisille ja muille lainvalvontaelimille, tarjoamaan asianmukaista koulutusta ja torjumaan korruptiota.

3.8.2. Henkilötietojen suoja

Henkilötietojen tehokas suoja on tarpeen, jotta henkilötietoja voitaisiin siirtää EU:n ja Serbia ja Montenegron välillä, demokratiaa lujittaa ja luoda pohja yhteistyölle oikeus- ja sisäasioissa samalla, kun taataan yksilöiden perusoikeuksien ja -vapauksien suojelu.

Molemmat tasavallat yhdenmukaistavat henkilötietojen suojaa koskevan lainsäädäntönsä yhteisön lainsäädännön sekä muiden eurooppalaisten ja kansainvälisten yksityisyydensuojaa koskevien säännösten kanssa. Asianmukaisen suojan takaamiseksi on perustettava riippumattomia valvontaelimiä, joilla on riittävästi määrärahoja ja henkilöstöä, jotta ne pystyvät valvomaan tehokkaasti henkilötietojen suojaa koskevan kansallisen lainsäädännön noudattamista.

3.8.3. Viisumi-, rajavalvonta-, turvapaikka- ja maahanmuuttokysymykset

Sopimuspuolet tekevät yhteistyötä viisumi-, rajavalvonta-, turvapaikka- ja maahanmuuttokysymyksissä ja luovat toimintakehyksen näiden alojen yhteistyötä varten myös aluetasolla. Tässä yhteydessä hyödynnetään mahdollisuuksien mukaan muita olemassa olevia alaa koskevia aloitteita.

Edellä tarkoitettuja aloja koskeva yhteistyö perustuu sopimuspuolten keskinäisiin neuvotteluihin ja tiiviiseen koordinointiin. Sen puitteissa olisi annettava teknistä ja hallinnollista apua seuraavissa asioissa:

- lainsäädäntöä ja käytäntöjä koskeva tietojenvaihto,

- lainsäädäntöehdotusten laatiminen,

- instituutioiden toiminnan tehostaminen,

- henkilöstön koulutus,

- matkustusasiakirjojen luotettavuuden turvaaminen ja väärien asiakirjojen tunnistaminen,

- rajavalvonta.

Yhteistyössä keskitytään erityisesti seuraaviin:

- turvapaikkaoikeuden alalla sellaisen kansallisen lainsäädännön täytäntöönpanoon, joka täyttää vuonna 1951 tehdyn Geneven yleissopimuksen ja vuonna 1967 tehdyn New Yorkin pöytäkirjan vaatimukset ja varmistaa siten palauttamiskieltoa koskevan periaatteen noudattamisen sekä turvapaikanhakijoiden ja pakolaisten muiden oikeuksien kunnioittamisen,

- laillisen maahanmuuton alalla maahanpääsyä koskeviin sääntöihin ja maahan päästetyn henkilön oikeuksiin ja asemaan. Maahanmuuton osalta sopimuspuolet sopivat myöntävänsä oikeudenmukaisen kohtelun alueellaan laillisesti asuville muiden maiden kansalaisille ja harjoittavansa kotouttamispolitiikkaa, jonka tavoitteena on turvata kyseisille henkilöille samanveroiset oikeudet ja velvollisuudet kuin niiden omilla kansalaisilla on.

3.8.4. Laittoman maahanmuuton estäminen ja valvonta; takaisinotto

Sopimuspuolet tekevät yhteistyötä laittoman maahanmuuton estämiseksi ja valvomiseksi. Tätä varten sopimuspuolet sopivat, että ne pyydettäessä ja ilman lisämuodollisuuksia

- ottavat takaisin toisen sopimuspuolen alueella laittomasti oleskelevat kansalaisensa,

- ottavat takaisin EU:n alueelle Serbia ja Montenegron kautta tai Serbia ja Montenegron alueelle EU:n jäsenvaltion kautta saapuneet kolmansien maiden kansalaiset ja kansalaisuudettomat henkilöt.

Euroopan unionin jäsenvaltiot ja Serbia ja Montenegro myöntävät kansalaisilleen asianmukaiset henkilöllisyysasiakirjat ja tarjoavat heille näihin tarkoituksiin tarvittavat hallinnolliset palvelut.

Sopimuspuolet sopivat tekevänsä Serbia ja Montenegron ja Euroopan yhteisön välisen sopimuksen, jolla säännellään takaisinottoon liittyviä Serbia ja Montenegron ja Euroopan unionin jäsenvaltioiden erityisvelvoitteita, mukaan lukien velvoite ottaa takaisin kolmansien maiden kansalaisia ja kansalaisuudettomia henkilöitä.

Serbia ja Montenegro sitoutuu tekemään takaisinottosopimuksia muiden vakautus- ja assosiaatioprosessiin osallistuvien maiden kanssa ja ryhtymään tarvittaviin toimiin kyseisten sopimusten joustavan ja nopean täytäntöönpanon varmistamiseksi.

Vakautus- ja assosiaationeuvosto selvittää, mitä muita toimenpiteitä sopimuspuolet voivat yhdessä toteuttaa estääkseen ja valvoakseen laitonta maahanmuuttoa, ihmiskauppa ja laittomat maahanmuuttoverkostot mukaan luettuina.

3.8.5. Rahanpesu ja terrorismin rahoitus

Sopimuspuolet tekevät yhteistyötä estääkseen rahoitusjärjestelmiensä käytön rikollisesta toiminnasta yleensä ja erityisesti huumausainerikoksista saadun rahallisen hyödyn pesuun.

Yhteistyön puitteissa voidaan antaa hallinnollista ja teknistä apua, jonka tarkoituksena on edistää säännösten täytäntöönpanoa ja varmistaa sellaisten rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjuntaa koskevien asianmukaisten normien ja toimintatapojen tehokas soveltaminen, jotka vastaavat yhteisön ja muiden alan kansainvälisten elinten, erityisesti rahanpesunvastaisen toimintaryhmän (FATF), hyväksymiä normeja ja toimintatapoja.

3.8.6. Laittomia huumausaineita koskeva yhteistyö

Sopimuspuolet tekevät toimivaltansa rajoissa yhteistyötä varmistaakseen, että niiden huumausaineita koskeva lähestymistapa on tasapainoinen ja yhtenäistetty. Alan politiikalla ja toimilla pyritään lujittamaan laittomien huumausaineiden torjuntaan liittyviä rakenteita, vähentämään laittomien huumausaineiden tarjontaa, kauppaa ja kysyntää, puuttumaan huumausaineiden väärinkäytöstä aiheutuviin terveydellisiin ja sosiaalisiin seurauksiin ja varmistamaan huumausaineiden kemiallisten esiasteiden tehokkaampi valvonta.

Sopimuspuolet sopivat näiden tavoitteiden toteuttamiseksi tarvittavista yhteistyömenetelmistä. Toteutettavat toimet perustuvat yhdessä sovittuihin periaatteisiin, jotka noudattavat EU:n vuosien 2005–2012 huumausainestrategiaa.

3.8.7. Rikosten ja muiden laittomien toimien estäminen

Sopimuspuolet tekevät yhteistyötä muun muassa seuraavien rikollisten ja laittomien toimien torjumiseksi ja estämiseksi, riippumatta siitä, kuuluvatko ne järjestäytyneeseen rikollisuuteen:

- ihmisten salakuljetus ja ihmiskauppa,

- laiton taloudellinen toiminta, erityisesti rahan väärentäminen ja laittomat liiketoimet, jotka liittyvät esimerkiksi teollisuusjätteisiin tai radioaktiivisiin aineisiin, sekä liiketoimet, jotka liittyvät laittomiin tuotteisiin tai tuoteväärennöksiin,

- sekä yksityisen että julkisen sektorin korruptio, erityisesti jos se liittyy vaikeaselkoisiin hallintokäytäntöihin,

- veropetokset,

- huumausaineiden ja psykotrooppisten aineiden laiton kauppa,

- salakuljetus,

- laiton asekauppa,

- asiakirjaväärennökset,

- laiton autokauppa,

- tietoverkkorikollisuus.

3.8.8 Terrorismin torjunta

Sopimuspuolet sopivat lakiensa ja asetustensa sekä niiden kansainvälisten yleissopimusten mukaisesti, joiden sopimuspuolia ne ovat, tekevänsä yhteistyötä alueellisten ja kansainvälisten terroritekojen ja niiden rahoituksen estämiseksi ja tukahduttamiseksi erityisesti silloin, kun niihin liittyy rajatylittävää toimintaa:

- YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1373 sekä muiden asiaa koskevien YK:n päätöslauselmien, kansainvälisten sopimusten ja oikeudellisten välineiden täysimääräisen täytäntöönpanon yhteydessä,

- vaihtamalla tietoja terroristiryhmistä ja niiden tukiverkostoista kansainvälisen oikeuden ja kansallisen lainsäädännön mukaisesti,

- vaihtamalla kokemuksia terrorismin torjunnan keinoista ja menetelmistä, teknisistä seikoista ja koulutuksesta sekä terrorismin ehkäisemisestä.

3.8.9 Yhdistyneen kuningaskunnan, Irlannin ja Tanskan erityisasema

Yhdistyneen kuningaskunnan, Irlannin ja Tanskan erityisasema EY:n perustamissopimuksen IV osastoon kuuluvissa asioissa otetaan huomioon.

3.9. Yhteistyöpolitiikat

Sopimuspuolet aloittavat tiiviin yhteistyön, jonka tarkoituksena on edistää Serbia ja Montenegron kehitys- ja kasvumahdollisuuksia. Yhteistyöllä pyritään vahvistamaan olemassa olevia taloussuhteita mahdollisimman laaja-alaisesti molempien sopimuspuolten etujen mukaisesti.

Politiikat ja muut toimenpiteet suunnitellaan siten, että niillä edistetään Serbia ja Montenegron kestävää taloudellista ja yhteiskunnallista kehitystä sekä köyhyyden vähentämistä. Näiden politiikkojen yhteydessä olisi varmistettava, että myös ympäristöasiat otetaan alusta alkaen täysimääräisesti huomioon ja että ne vastaavat sopusointuisen yhteiskunnallisen kehityksen vaatimuksia.

Yhteistyöpolitiikat olisi liitettävä osaksi alueellista yhteistyökehystä. Erityistä huomiota aiotaan kiinnittää toimenpiteisiin, joilla voidaan kannustaa Serbia ja Montenegron ja sen naapurimaiden, myös EU:n jäsenvaltioiden, yhteistyötä ja siten edistää alueen vakautta. Vakautus- ja assosiaationeuvosto voi määritellä, mitkä jäljempänä kuvatuista yhteistyöpolitiikoista tai niiden osana toteutettavista toimista ovat ensisijaisia.

3.9.1. Talous- ja kauppapolitiikka

Sopimuspuolet helpottavat talouden uudistamista yhteistyöllä, jonka tarkoituksena on lisätä tietämystä sopimuspuolten talouden perusteista sekä talouspolitiikan laatimisesta ja toteuttamisesta markkinataloudessa.

Serbia ja Montenegron viranomaisten pyynnöstä yhteisö voi tukea Serbia ja Montenegroa sen pyrkiessä luomaan toimivaa markkinataloutta ja lähentämään asteittain politiikkojaan taloudelliseen vakauteen pyrkiviin talous- ja rahaliiton politiikkoihin.

Yhteistyöllä pyritään myös parantamaan oikeusturvaa liiketoiminnassa vakaan ja syrjimättömän kauppaan sovellettavan oikeudellisen kehyksen avulla. Tähän kuuluu myös tietojen vaihtaminen Euroopan talous- ja rahaliiton periaatteista ja toiminnasta.

3.9.2. Tilastoalan yhteistyö

Tässä yhteistyössä keskitytään pääasiassa tiettyihin tilastoja koskevan yhteisön säännöstön ensisijaisiin aloihin. Tavoitteena on kehittää tehokas ja kestävä tilastojärjestelmä, jonka avulla voidaan toimittaa luotettavia, objektiivisia ja tarkkoja tilastotietoja Serbia ja Montenegron siirtymäprosessin ja uudistusten suunnittelua ja seurantaa varten. Yhteistyöllä pyritään myös parantamaan Serbia ja Montenegron tilastokeskusten kykyä vastata asiakkaidensa (sekä julkishallinnon että yksityisen sektorin) tarpeisiin. Tilastointijärjestelmän on oltava YK:n tilastointia koskevien perusperiaatteiden ja eurooppalaisen tilastointilainsäädännön mukainen, ja sitä on kehitettävä vastaamaan tilastointia koskevan yhteisön säännöstön vaatimuksia.

3.9.3. Pankki-, vakuutus- ja muut rahoituspalvelut

Tämän alan yhteistyössä keskitytään pääasiassa tiettyihin pankki-, vakuutus- ja muita rahoituspalveluja koskevan yhteisön säännöstön ensisijaisiin aloihin. Sopimuspuolet toimivat yhteistyössä tarkoituksenaan luoda ja kehittää asianmukaiset puitteet molempien tasavaltojen pankki-, vakuutus- ja rahoituspalvelujen kehittämiselle.

3.9.4. Yhteistyö tilintarkastuksen ja varainhoidon valvonnan alalla

Tässä yhteistyössä keskitytään pääasiassa tiettyihin julkisen varainhoidon sisäistä valvontaa ja ulkoista tilintarkastusta koskevan yhteisön säännöstön ensisijaisiin aloihin. Yhteistyöllä pyritään erityisesti kehittämään molempiin tasavaltoihin tehokkaat järjestelmät julkisen varainhoidon sisäistä valvontaa ja ulkoista tilintarkastusta varten kansainvälisesti hyväksyttyjen standardien ja menetelmien sekä EU:n parhaiden käytänteiden pohjalta.

3.9.5. Sijoitusten edistäminen ja suoja

Tämän alan yhteistyössä keskitytään pääasiassa tiettyihin ensisijaisiin aloihin, jotka liittyvät sijoitusten edistämiseen ja suojaamiseen. Tätä koskevan yhteistyön tavoitteena on luoda sopimuspuolten toimivallan rajoissa suotuisat edellytykset sekä kotimaisille että ulkomaisille yksityisille sijoituksille.

3.9.6. Teollinen yhteistyö

Yhteistyön tarkoituksena on edistää Serbia ja Montenegron teollisuuden ja yksittäisten tuotannonalojen nykyaikaistamista ja rakenneuudistusta. Se kattaa myös talouden toimijoiden välisen teollisuusyhteistyön, missä yhteydessä tavoitteena on yksityisen sektorin vahvistaminen siten, että samalla varmistetaan ympäristön suojelu.

Teollista yhteistyötä koskevissa aloitteissa otetaan huomioon kaikkien sopimuspuolten määrittelemät painopisteet. Niissä huomioidaan teollisuuden kehitykseen liittyvät alueelliset näkökohdat ja edistetään tarvittaessa valtioiden välisiä kumppanuussuhteita. Aloitteilla olisi erityisesti pyrittävä luomaan yrityksille sopiva toimintakehys, lisäämään liikkeenjohdollista osaamista sekä kehittämään markkinoita, niiden avoimuutta ja yritysten toimintaolosuhteita.

Yhteistyössä otetaan asianmukaisella tavalla huomioon yhteisön säännöstö teollisuuspolitiikan alalla.

3.9.7. Pienet ja keskisuuret yritykset

Tämän alan yhteistyöllä pyritään kehittämään ja vahvistamaan yksityisen sektorin pieniä ja keskisuuria yrityksiä (pk-yrityksiä), ja siinä otetaan asianmukaisella tavalla huomioon pk-yrityksiä koskevan yhteisön säännöstön ensisijaiset alat. Sopimukseen sisällytetään Serbia ja Montenegron (Kosovo mukaan luettuna) sitoumus noudattaa pienyrityksiä koskevaa eurooppalaista peruskirjaa Thessalonikin huippukokouksessa sovitun mukaisesti. Kyseisessä peruskirjassa esitetään kymmenen suositusta siitä, miten hallitukset voivat parantaa pienyritysten toimintaolosuhteita.

3.9.8 Matkailu

Matkailualan yhteistyöllä pyritään vahvistamaan matkailua koskevaa tiedonkulkua (kansainvälisten verkkojen, tietopankkien ym. avulla) ja siirtämään taitotietoa (koulutuksen, henkilövaihdon ja seminaarien avulla). Yhteistyössä otetaan asianmukaisella tavalla huomioon tätä alaa koskeva yhteisön säännöstö.

3.9.9. Maatalous ja maatalouden raaka-aineita jalostava teollisuus

Tämän alan yhteistyössä keskitytään pääasiassa tiettyihin maataloutta koskevan yhteisön säännöstön ensisijaisiin aloihin. Yhteistyön tarkoituksena on erityisesti Serbia ja Montenegron maatalouden ja maatalouden raaka-aineita jalostavan teollisuuden nykyaikaistaminen ja rakenneuudistus sekä maan lainsäädännön ja käytäntöjen asteittainen lähentäminen yhteisön sääntöihin ja normeihin.

3.9.10. Kalatalous

Sopimuspuolet selvittävät mahdollisuuksia yksilöidä yhteisen edun mukaisia kalatalouden aloja. Yhteistyössä otetaan asianmukaisella tavalla huomioon kalataloutta koskevan yhteisön säännöstön ensisijaiset alat.

3.9.11. Tulliasiat

Sopimuspuolet aloittavat tämän alan yhteistyön taatakseen kaupan alalla annettavien määräysten noudattamisen ja lähentääkseen Montenegron tasavallan ja Serbian tasavallan tullijärjestelmiä yhteisön järjestelmään. Tämä helpottaa tähän vakautus- ja assosiaatiosopimukseen perustuvien vapauttamistoimien toteuttamista ja tasavaltojen tullilainsäädännön asteittaista lähentämistä yhteisön säännöstöön.

Yhteistyössä otetaan asianmukaisella tavalla huomioon tulliasioita koskevan yhteisön säännöstön ensisijaiset alat.

Sopimukseen liitetään pöytäkirjoja keskinäisestä hallinnollisesta avunannosta tulliasioissa.

3.9.12. Verotus

Sopimuspuolet aloittavat veroalan yhteistyön ja toteuttavat sen yhteydessä muun muassa toimenpiteitä, joiden tavoitteena on verojärjestelmän uudistuksen ja verohallinnon uudelleenjärjestelyn jatkaminen veronkannon tehostamiseksi ja veropetosten torjuntatoimien vahvistamiseksi.

Yhteistyössä otetaan asianmukaisella tavalla huomioon verotusta ja haitallisen verokilpailun torjumista koskevan yhteisön säännöstön ensisijaiset alat. Haitallisen verokilpailun poistaminen olisi toteutettava neuvoston 1. joulukuuta 1997 hyväksymien yritysverotukseen sovellettavien menettelysääntöjen periaatteita noudattaen.

Yhteistyön piiriin olisi kuuluttava myös avoimuuden parantaminen ja tietojenvaihto EU:n jäsenvaltioiden kanssa tarkoituksena helpottaa veropetosten ja veronkierron estämiseen tähtäävien toimenpiteiden toteuttamista. Tähän kuuluisi myös sitoumus saattaa päätökseen OECD:n tietojenvaihtoa koskevaan mallisopimukseen perustuvien kahdenvälisten sopimusten verkko jäsenvaltioiden kanssa.

3.9.13. Sosiaalialan yhteistyö

Sopimuspuolet tekevät yhteistyötä helpottaakseen molempien tasavaltojen työllisyyspolitiikan uudistusta osana talousuudistusten ja taloudellisen yhdentymisen tehostamista. Yhteistyöllä pyritään myös tukemaan tasavaltojen sosiaaliturvajärjestelmien mukauttamista uusiin taloudellisiin ja yhteiskunnallisiin vaatimuksiin. Tähän saattaa kuulua myös työoloja sekä naisten ja miesten yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevan lainsäädännön mukauttaminen ja työntekijöiden terveyden ja turvallisuuden suojelun parantaminen pitäen lähtökohtana yhteisössä vallitseva suojelutasoa.

Yhteistyössä otetaan asianmukaisella tavalla huomioon tietyt ensisijaiset alat, jotka liittyvät yhteisön säännöstöön tällä alalla.

3.9.14. Koulutus

Sopimuspuolet tekevät yhteistyötä tavoitteenaan parantaa yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen sekä nuorisopolitiikan ja -työn tasoa molemmissa tasavalloissa. Korkea-asteen koulutusjärjestelmien osalta painotetaan Bolognan julistuksen tavoitteiden saavuttamista.

Sopimuspuolten yhteistyöllä pyritään myös varmistamaan, että kaikentasoiseen koulutukseen on Serbia ja Montenegrossa mahdollista päästä sukupuolesta, ihonväristä, etnisestä alkuperästä tai uskonnollisesta vakaumuksesta riippumatta.

Yhteisön koulutusalan ohjelmilla ja välineillä pyritään osaltaan kehittämään Serbia ja Montenegron koulutusrakenteita ja -toimia.

Yhteistyössä otetaan asianmukaisella tavalla huomioon tietyt ensisijaiset alat, jotka liittyvät yhteisön säännöstöön tällä alalla.

3.9.15. Kulttuurialan yhteistyö

Sopimuspuolet sitoutuvat edistämään yhteistyötä kulttuurin alalla. Yhteistyön tarkoituksena on muun muassa lisätä yksilöiden, yhteisöjen ja kansojen keskinäistä ymmärtämystä ja arvostusta.

3.9.16. Audiovisuaalialan yhteistyö

Sopimuspuolet tekevät yhteistyötä audiovisuaaliteollisuuden edistämiseksi Euroopassa ja yhteistuotannon lisäämiseksi elokuva- ja televisioalalla.

Yhteistyö voisi käsittää muun muassa toimittajien ja muiden viestintäalan ammattilaisten koulutusohjelmat ja -palvelut esimerkiksi MEDIA-ohjelmaan osallistumisen kautta sekä teknisen avun julkisille ja yksityisille tiedotusvälineille niiden riippumattomuuden ja ammattimaisuuden kehittämiseksi ja yhteyksien edistämiseksi eurooppalaisiin tiedotusvälineisiin.

Serbia ja Montenegro mukauttaa rajatylittävän lähetystoiminnan sisältöä säätelevät politiikkansa EY:n vastaaviin politiikkoihin ja yhdenmukaistaa lainsäädäntönsä yhteisön säännöstön kanssa. Serbia ja Montenegro kiinnittää erityistä huomiota satelliittiteitse tai kaapelin kautta lähetettävien ohjelmien tekijänoikeuksien hankintaan liittyviin kysymyksiin.

3.9.17. Tietoyhteiskunta

Yhteistyössä keskitytään pääasiassa tiettyihin tietoyhteiskuntaa koskevan yhteisön säännöstön ensisijaisiin aloihin. Sillä tuetaan lähinnä tätä alaa koskevien politiikkojen ja lainsäädännön asteittaista yhdenmukaistamista yhteisön politiikan ja lainsäädännön kanssa.

Sopimuspuolet tekevät yhteistyötä kehittääkseen edelleen tietoyhteiskuntaa Serbia ja Montenegrossa. Yleisenä tavoitteena on muun muassa valmistella yhteiskuntaa kokonaisuudessaan digitaaliaikaan, houkutella sijoituksia ja varmistaa verkkojen ja palvelujen yhteentoimivuus.

3.9.18 Sähköisen viestinnän verkot ja palvelut

Yhteistyössä keskitytään pääasiassa tiettyihin ensisijaisiin aloihin, jotka liittyvät yhteisön säännöstöön tällä alalla.

Sopimuspuolet tehostavat yhteistyötään erityisesti sähköisen viestinnän verkkojen ja niihin liittyvien palvelujen alalla pitäen lopullisena tavoitteenaan sitä, että molemmat tasavallat ottavat käyttöön näitä aloja koskevan yhteisön säännöstön.

3.9.19. Tiedottaminen ja viestintä

Sopimuspuolet toteuttavat keskinäisen tietojenvaihdon edistämiseksi tarvittavat toimenpiteet. Etusijalla ovat ohjelmat, joiden tarkoituksena on tarjota Serbia ja Montenegron suurelle yleisölle perustietoja ja eri ammattiryhmille kohdennetumpaa tietoa yhteisöstä.

3.9.20. Liikenne

Tämän alan yhteistyössä keskitytään pääasiassa tiettyihin liikennettä koskevan yhteisön säännöstön ensisijaisiin aloihin.

Yhteistyöllä voidaan erityisesti pyrkiä edistämään molempien tasavaltojen liikenteen rakenneuudistusta ja nykyaikaistamista, parantamaan matkustajien ja tavaroiden vapaata liikkuvuutta sekä pääsyä liikennemarkkinoille ja -palveluihin, mukaan luettuina satamat ja lentoasemat, tukemaan multimodaali-infrastruktuurien kehittämistä tärkeimpien Euroopan laajuisten verkkojen yhteydessä erityisesti alueellisten yhteyksien lujittamiseksi Kaakkois-Euroopassa, toteuttamaan yhteisön toimintastandardeihin verrattavissa olevat toimintastandardit, kehittämään Serbia ja Montenegroon liikennejärjestelmä, joka on yhteensopiva ja yhdenmukainen yhteisön järjestelmän kanssa, sekä parantamaan ympäristönsuojelunäkökohtien huomioon ottamista liikennealalla.

3.9.21. Energia

Yhteistyössä keskitytään pääasiassa tiettyihin energia-alaa koskevan yhteisön säännöstön ensisijaisiin aloihin, mukaan luettuina tarvittaessa ydinturvallisuuteen liittyvät näkökohdat. Yhteistyössä otetaan huomioon markkinatalouden ja Euroopan energiaperuskirjan periaatteet, ja sitä kehitetään pitäen tavoitteena Serbia ja Montenegron asteittaista yhdentymistä Euroopan energiamarkkinoihin. Erityisenä tavoitteena on Kaakkois-Euroopan energiayhteisön perustaminen.

3.9.22. Ympäristö

Sopimuspuolet kehittävät ja vahvistavat yhteistyötään elintärkeissä ympäristön pilaantumisen estämiseen liittyvissä kysymyksissä tavoitteenaan tukea kestävää ympäristökehitystä.

Yhteistyössä keskitytään pääasiassa tiettyihin ympäristöalaa koskevan yhteisön säännöstön ensisijaisiin aloihin.

3.9.23. Tutkimus ja teknologian kehittäminen

Sopimuspuolet edistävät yhteistyötä siviilitarkoituksiin suunnatun tieteellisen tutkimuksen ja teknologian kehittämisen (TTK) alalla yhteisen edun mukaisesti ja varmistavat käytettävissä olevat voimavarat huomioon ottaen riittävän mahdollisuuden osallistua toistensa ohjelmiin, jollei teollis- ja tekijänoikeuksien sekä kaupallisten oikeuksien asianmukaisesta suojaamisesta muuta johdu.

Yhteistyössä otetaan asianmukaisella tavalla huomioon tietyt ensisijaiset alat, jotka liittyvät yhteisön säännöstöön tutkimuksen ja teknologian kehittämisen alalla.

3.9.24. Alueellinen ja paikallinen kehitys

Sopimuspuolet pyrkivät vahvistamaan alueellista ja paikallista kehitystä koskevaa yhteistyötään tavoitteenaan talouskehityksen edistäminen ja alueellisen epätasapainon vähentäminen. Erityistä huomiota kiinnitetään rajatylittävään yhteistyöhön sekä valtioiden ja alueiden väliseen yhteistyöhön.

Yhteistyössä otetaan asianmukaisella tavalla huomioon aluekehitystä koskevan yhteisön säännöstön ensisijaiset alat.

3.9.25 Julkishallinnon uudistaminen

Yhteistyön tarkoituksena on jatkaa tehokkaan ja vastuuvelvollisen julkishallinnon kehittämistä Serbia ja Montenegrossa. Perustana ovat nykyiset ja aiemmat uudistushankkeet tällä alalla.

Yhteistyössä keskitytään pääasiassa instituutioiden kehittämiseen, mikä käsittää myös avoimien ja puolueettomien työhönottomenettelyjen kehittämisen ja täytäntöönpanon, henkilöstöhallinnon, virkamiesten urakehityksen, jatkokoulutuksen ja julkishallinnon eettisten normien edistämisen. Yhteistyötä tehdään sekä valtioliiton ja tasavaltojen hallinnon että paikallishallinnon tasolla.

3.10. Rahoitusyhteistyö

Serbia ja Montenegro voi vakautus- ja assosiaatiosopimuksen tavoitteiden saavuttamiseksi saada yhteisöltä rahoitustukea avustuksina ja lainoina, Euroopan investointipankin lainat mukaan luettuina. Yhteisön tuki edellyttää edelleen 29. huhtikuuta 1997 kokoontuneen yleisten asioiden neuvoston päätelmissä vahvistettujen periaatteiden ja edellytysten täyttämistä. Huomioon otetaan myös Eurooppa-kumppanuus, Serbia ja Montenegroa koskevan määräaikaiskertomuksen tulokset sekä muut uudistusohjelman kannalta merkittävät neuvoston päätelmät. Serbia ja Montenegrolle myönnettävä tuki mukautetaan vastaamaan havaittuja tarpeita, valittuja painopisteitä, tuen hyödyntämis- ja takaisinmaksukykyä sekä talousuudistusten ja talouden rakenneuudistuksen toteuttamiseksi tarvittavia toimenpiteitä.

Avustuksina annettavaa rahoitustukea voidaan antaa asiaa koskevan neuvoston asetuksen mukaisesti monivuotisen viiteohjelman pohjalta, jonka yhteisö vahvistaa Serbia ja Montenegron kanssa käymiensä neuvottelujen jälkeen.

Yhteisön rahoitustuki kattaa kaikki yhteistyöalat siten, että erityistä huomiota kiinnitetään oikeus- ja sisäasioihin ja lainsäädännön lähentämiseen.

Serbia ja Montenegron pyynnöstä ja erityisen tarpeen ilmetessä yhteisö voi tarkastella yhdessä kansainvälisten rahoituslaitosten kanssa mahdollisuutta myöntää poikkeuksellisesti makrotaloudellista rahoitusapua tietyin edellytyksin ja ottaen huomioon kaikki käytettävissä olevat rahoitusvarat. Tämä rahoitusapu maksettaisiin, jos tietyt Montenegron tasavallan ja Serbian tasavallan Kansainvälisen valuuttarahaston kanssa sopiman ohjelman yhteydessä vahvistettavat edellytykset täyttyvät.

Käytettävissä olevien voimavarojen mahdollisimman tehokkaan käytön varmistamiseksi sopimuspuolet huolehtivat siitä, että yhteisön tuki yhteensovitetaan tarkoin muista lähteistä kuten jäsenvaltioista, muista maista ja kansainvälisiltä rahoituslaitoksilta tulevan tuen kanssa. Tätä varten sopimuspuolet vaihtavat säännöllisesti tietoja kaikista tuen lähteistä.

3.11. Institutionaaliset määräykset, yleiset määräykset ja loppumääräykset

3.11.1. Vakautus- ja assosiaationeuvosto

Vakautus- ja assosiaationeuvosto on ylin sopimuksen nojalla perustettava elin. Se valvoo sopimuksen täytäntöönpanoa. Se kokoontuu säännöllisesti asianmukaisella tasolla ja pitää tarvittaessa ylimääräisiä kokouksia. Se koostuu Euroopan unionin neuvoston ja Euroopan yhteisöjen komission jäsenistä sekä Serbia ja Montenegron valtioliiton, Montenegron tasavallan ja Serbian tasavallan hallituksen jäsenistä. Se tarkastelee sopimuksen täytäntöönpanoa koskevia tärkeitä kysymyksiä, riitojenratkaisu mukaan luettuna, sekä muita yhteisen edun mukaisia kahdenvälisiä tai kansainvälisiä kysymyksiä. Vakautus- ja assosiaationeuvosto voi siirtää toimivaltaansa vakautus- ja assosiaatiokomitealle (ks. jäljempänä). Euroopan investointipankki seuraa toimivaltaansa kuuluvissa asioissa tarkkailijana vakautus- ja assosiaationeuvostossa käytäviä keskusteluja.

Vakautus- ja assosiaationeuvosto vahvistaa oman työjärjestyksensä.

3.11.2. Vakautus- ja assosiaatiokomitea

Vakautus- ja assosiaatiokomitea avustaa vakautus- ja assosiaationeuvostoa ja valmistelee sen kokouksia. Se kokoontuu korkealla virkamiestasolla vähintään kerran vuodessa ja olosuhteiden sitä vaatiessa. Se varmistaa toiminnan jatkumisen vakautus- ja assosiaationeuvoston kokousten välillä. Vakautus- ja assosiaatiokomitea koostuu Euroopan unionin neuvoston ja Euroopan yhteisöjen komission edustajista sekä Serbia ja Montenegron edustajista.

Vakautus- ja assosiaatiokomitea tarkastelee sopimuksen täytäntöönpanoa koskevia ja muita yhteisen edun mukaisia kysymyksiä.

Vakautus- ja assosiaatiokomitea voi perustaa tiettyjen alojen alakomiteoita.

3.11.3. Parlamentaarinen vakautus- ja assosiaatiovaliokunta

Parlamentaarisessa vakautus- ja assosiaatiovaliokunnassa kokoontuvat mielipiteiden vaihtoa varten Serbia ja Montenegron valtioliiton parlamentin, Montenegron tasavallan parlamentin ja Serbian tasavallan parlamentin sekä Euroopan parlamentin jäsenet. Se kokoontuu vähintään kerran vuodessa. Parlamentaarinen vakautus- ja assosiaatiovaliokunta voi antaa suosituksia vakautus- ja assosiaationeuvostolle.

3.11.4. Yleiset määräykset ja loppumääräykset

Sopimuspuolet sopivat määräyksistä, joiden tarkoituksena on:

- varmistaa, että luonnolliset henkilöt ja oikeushenkilöt voivat syrjintää kohtaamatta puolustaa oikeuksiaan toimivaltaisissa tuomioistuimissa ja hallintotuomioistuimissa,

- antaa sopimuspuolille mahdollisuus toteuttaa turvallisuussyistä (kansallinen puolustus, sotatila jne.) tarpeellisiksi katsomiaan toimenpiteitä,

- varmistaa syrjimättömyys sopimuksen nojalla toteutettuja toimenpiteitä sovellettaessa,

- vahvistaa kuulemis- ja riitojenratkaisumenettelyt, joiden mukaisesti voidaan toteuttaa toimenpiteitä siinä tapauksessa, että sopimuksen mukaisia velvoitteita ei täytetä,

- mahdollistaa Serbia ja Montenegron ja EU:n jäsenvaltioiden välisten voimassa olevien sopimusten mukaisten oikeuksien säilyttäminen silloin, kun ne ovat edullisempia sopimuspuolten talouden toimijoille,

- vahvistaa sopimuksen kesto (periaatteessa rajoittamaton) ja varata samalla mahdollisuus sanoa sopimus irti siitä ilmoittamisen jälkeen (sopimuksen soveltaminen päättyy kuuden kuukauden kuluttua kyseisestä ilmoituksesta) ja keskeyttää sopimuksen soveltaminen välittömästi, jos jotain sen olennaista osaa rikotaan,

- sisällyttää sopimukseen aluelausekkeita, erityisesti lauseke, jonka mukaan sopimusta ei sovelleta Kosovossa, joka on tällä hetkellä kansainvälisen hallinnon alaisuudessa 10. kesäkuuta 1999 annetun Yhdistyneiden Kansakuntien turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1244 mukaisesti. Tällä ei ole vaikutusta Kosovon nykyiseen asemaan tai sen lopullisen aseman määrittämiseen edellä mainitun päätöslauselman mukaisesti,

- määritellä käsite ’sopimuspuolet’, jolla tarkoitetaan yhteisöä tai sen jäsenvaltioita taikka yhteisöä ja sen jäsenvaltioita, kutakin toimivaltansa mukaisesti, sekä Serbia ja Montenegron valtioliittoa ja/tai sen muodostavia jäsenvaltioita (molempia tasavaltoja), kutakin toimivaltansa mukaisesti,

- määritellä todistusvoimaiset kielet sekä sopimuksen ratifiointiin ja voimaantuloon liittyvät edellytykset.

Neuvottelujen aikana sopimuspuolet selvittävät, olisiko tarkoituksenmukaista tehdä väliaikainen sopimus. Tällainen sopimus tulisi voimaan vakautus- ja assosiaatiosopimuksen allekirjoittamisen jälkeen ja sisältäisi tavaroiden vapaata liikkuvuutta koskevat vakautus- ja assosiaatiosopimuksen määräykset sekä asian kannalta merkitykselliset liikennettä koskevat määräykset.

Euroopan unionin neuvoston pääsihteeri on sopimuksen tallettaja.

[1] KOM(99) 235, toukokuu 1999.

[2] Neuvoston päätös, tehty 14. maaliskuuta 2005, tekstiilituotteiden kauppaa koskevan kahdenvälisen sopimuksen tekemisestä Euroopan yhteisön ja Serbian tasavallan välillä (2005/272/EY), EUVL L 90/2005.

[3] Lyhenne nimestä Srbija i Crna Gora.

[4] Valtioliitto koostuu kahdesta jäsenvaltiosta, Serbian tasavallasta ja Montenegron tasavallasta.

[5] KOM(2005) 476 lopullinen, 12.4.2005.

[6] Serbia ja Montenegron valtioliitto koostuu kahdesta jäsenvaltiosta, Serbian tasavallasta ja Montenegron tasavallasta. Sekä valtioliitolla että sen jäsenvaltioilla on oikeus tehdä sopimuksia. Näissä neuvotteluohjeissa tasavaltaan viittaavilla termeillä tarkoitetaan Serbian tasavaltaa ja Montenegron tasavaltaa Serbia ja Montenegron valtioliiton jäsenvaltioina.

[7] Neuvoston päätös, tehty 14. maaliskuuta 2005, tekstiilituotteiden kauppaa koskevan kahdenvälisen sopimuksen tekemisestä Euroopan yhteisön ja Serbian tasavallan välillä (2005/272/EY), EUVL L 90/2005.

[8] Asetuksen (EY) N:o 517/94 mukaisesti.