Ohjelmien soveltamisala, määrärahat ja suunnitelmat on määritelty selkeästi. Ohjelmia on tarkoitus jatkaa nykyistä rahoituskautta pidemmälle. Ohjelmat eivät kata käytetyn ydinpolttoaineen ja radioaktiivisen jätteen sijoittamista syvällä kallioperässä sijaitsevaan loppusijoitustilaan, vaan sitä on käsiteltävä kunkin jäsenvaltion kansallisessa käytetyn ydinpolttoaineen ja radioaktiivisen jätteen huoltoa koskevassa ohjelmassa asiaa koskevan direktiivin, mukaisesti.

Neuvosto antoi 13. joulukuuta 2013 kaksi asetusta4, 5 unionin tuesta näille käytöstäpoisto-ohjelmille vuosia 2014–2020 koskevassa monivuotisessa rahoituskehyksessä. Asetuksilla jatkettiin aiemmilla kausilla annettua tukea ja niiden yleisenä tavoitteena oli auttaa asianomaisia jäsenvaltioita saavuttamaan turvallisesti käytöstäpoistoa koskevan prosessin lopullisen vaiheen mahdollisimman korkeaa turvallisuustasoa ylläpitäen. On tärkeää huomata, että avustusohjelmien soveltamisala rajataan tällä hetkellä voimassa olevissa asetuksissa ainoastaan käytöstäpoistotoimiin. Ne eivät siis kata aiempien kausien tapaan energia-alaan kohdistuvien vaikutusten lieventämiseen tähtääviä toimia.

Tämä kertomus on jatkoa väliarvioinnille, ja siinä arvioidaan muita vuonna 2018 tehtyjä saavutuksia. Sillä täytetään asiaankuuluvissa neuvoston asetuksissa, säädetyt raportointivaatimukset, ja sen pohjalta hyväksytään avustusohjelmien mukaiset vuoden 2019 vuotuiset työohjelmat. Komissio on antanut nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen (2014–2020) aikana aiheesta aiemmin neljä kertomusta1, , , , mukaan lukien näiden ohjelmien väliarviointia koskeva kertomus.

Samaan aikaan komissio antoi kaksi ehdotusta, Bulgarian, Liettuan ja Slovakian käytöstäpoistotoimien tukemisen jatkamisesta seuraavassa, vuosia 2021–2027 koskevassa monivuotisessa rahoituskehyksessä. Erityisesti ehdotettu vuoden 2021 jälkeinen yhteisrahoitus antaa Bulgarialle ja Slovakialle mahdollisuuden saattaa päätökseen reaktoreidensa käytöstäpoiston ja Liettualle jatkaa Ignalinan ydinvoimalan käytöstäpoistoa turvallisesti ja vakaasti. Ignalina-ohjelma on laatuaan ensimmäinen ja ennennäkemättömän mittava prosessi, jossa on otettava talteen suuri määrä radioaktiivista grafiittia.

Komissio laati kesäkuussa 2018 väliarvioinnin Euroopan unionin avustusohjelmista, joilla tuetaan ydinvoimaloiden käytöstäpoistoa Bulgariassa, Liettuassa ja Slovakiassa. Arvioinnissa todettiin, että ydinvoimaloiden käytöstä poistaminen on edistynyt tuloksekkaasti ja tehokkaasti kyseisissä jäsenvaltioissa (Kozloduyn ydinvoimalan yksiköt 1–4 Bulgariassa, Ignalinan ydinvoimala Liettuassa ja Bohunice V1 -ydinvoimala Slovakiassa).

Ohjelmiin osallistuvat kolme jäsenvaltiota laativat nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen alussa yksityiskohtaiset käytöstäpoistosuunnitelmat täyttääkseen niille asetetut ennakkoehdot4,5. Näissä suunnitelmissa määriteltiin yleiset kustannusarviot sekä ohjelmien laajuus ja aikataulut. Ohjelmien on määrä valmistua Slovakiassa vuonna 2025, Bulgariassa vuonna 2030 ja Liettuassa vuonna 2038. Ohjelmien kesto riippuu monista tekijöistä ja reunaehdoista kuten teknisestä monimutkaisuudesta, voimalaitosalueiden koosta ja jätehuollon valmiustasosta kunkin ohjelman alussa. Komissio arvioi nämä suunnitelmat ja totesi, että niissä ei ollut puutteita ja että ne ovat merkitykselliset ja kattavat. Lisäksi katsottiin, että kokonaiskustannuksia koskevat arviot ovat yleisesti asianmukaiset, mitä tukivat myös riippumattoman selvityksen tulokset. Nykyisillä määrärahoilla varmistetaan vuosia 2014–2020 koskevassa monivuotisessa rahoituskehyksessä asetettujen ohjelmien tavoitteiden tuloksekas ja tehokas saavuttaminen.

Lisäksi komissio on suorittanut talousarvion toteutustehtävistä vastaavien elimien vastuulla olevien hankintamenettelyjen temaattisen tarkistuksen. Tarkistus perustui 20 hankinta-asiakirjaan ja sen johtopäätös oli, että nämä elimet tukivat täysin tuensaajia taloudellisuuden, tehokkuuden, avoimuuden ja vastuullisuuden saavuttamisessa kaikissa prosesseissa sekä hyvien hankintakäytäntöjen perusperiaatteiden säilyttämisessä.

Komissio on myös käynnistänyt selvityksen ohjelmista vuosina 2007–2013 rahoitettujen energiaan liittyvien hankkeiden tuloksellisuudesta, tehokkuudesta ja EU:n tason lisäarvosta. Sen tulosten odotetaan valmistuvan vuonna 2019.

Kuten edellä mainittiin, komissio on saanut valmiiksi ohjelmien väliarvioinnin1, johon sisältyi julkinen kuuleminen ja jossa arvioitiin ohjelmien tuloksia ja vaikutuksia, varainkäytön tehokkuutta ja ohjelmista unionin tasolla saatavaa lisäarvoa. Vaatimusten mukaisesti arvioinnissa käsiteltiin mahdollisuuksia muuttaa ohjelmien yksityiskohtaisia täytäntöönpanomenettelyjä12, ja sen seurauksena komissio totesi, että niitä on tarpeen päivittää saatujen kokemusten perusteella.

Kutakin jäsenvaltiota varten on perustettu seuranta- ja raportointitehtävistä vastaava komitea, jonka puheenjohtajina toimivat komission edustaja ja kunkin valtion ohjelmakoordinaattori. Elimet, joille on siirretty talousarvion toteutustehtäviä, vastaavat hankkeen toteutuksen päivittäisestä seurannasta. Myös komissio seuraa ohjelmien toteuttamista tiiviisti kaksi kertaa vuodessa tehtävillä asiakirjatarkastuksilla ja paikalla tehtävillä tarkastuksilla. Seurannan tueksi on otettu käyttöön ansaittuun arvoon perustuva menetelmä, jolla voidaan arvioida hankkeiden tuloksellisuutta ja ohjelmien etenemistä objektiivisesti.

Sovellettavien menettelyjen mukaisesti kukin kyseessä oleva jäsenvaltio on nimennyt ohjelmakoordinaattorin, joka vastaa käytöstäpoisto-ohjelman suunnittelusta, koordinoinnista ja seurannasta kansallisella tasolla. Ohjelmakoordinaattorit ovat toimittaneet vuotuiset työohjelmat, ja komissio on hyväksynyt ne yhdessä rahoituspäätösten kanssa yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä, annetun asetuksen 5 artiklassa säädetyn tarkastelumenettelyn mukaisesti. Näissä työohjelmissa esitetään kahden seuraavan kalenterivuoden ajaksi suunnitellut toimet, sekä unionin talousarviosta että kansallisista tai muista lähteistä rahoitetut.

Elimiä, joille komissio on siirtänyt ohjelmien talousarvion toteutustehtäviä, valvotaan kussakin valtuutussopimuksessa määritettyjen sääntöjen mukaisesti. Valvonta perustuu säännöllisiin arviointeihin siitä, miten elimet täyttävät varainhoitoasetuksen 154 artiklassa säädetyt välillistä hallinnointia koskevat vaatimukset. Sitä täydennetään riskiperusteisilla tarkistuksilla, jotka on sulautettu osaksi tavallista valvontamenettelyä tai jotka suorittaa riippumaton elin.

Väliarvioinnissa tarkasteltiin avustusohjelmiin sovellettavaa hallinnointirakennetta ja todettiin, että rakenne varmistaa ohjelmien tuloksekkaan ja tehokkaan täytäntöönpanon. Keskeisiä menestystekijöitä ovat olleet muun muassa tehtävien ja vastuualueiden selkeä määrittely sekä tehostettu seurantakehys. Ohjelmien täytäntöönpanon tehostamisen kannalta päivitettyjen täytäntöönpanomenettelyjen hyväksyminen vuonna 2019 on tärkeä edistysaskel. Sen seurauksena päivitetään nykyisin sovellettu valvontastrategia ja määritellään valvontatarpeet, valvontatoimien tavoitteet sekä välineet, työskentelymenetelmät ja menettelyt, jotka tarvitaan valvontatavoitteiden saavuttamiseksi ja tehokkaiden lievennystoimien toteuttamiseksi, jos poikkeamia/riskejä havaitaan.

·Bohunice-ohjelman osalta vuodesta 2016 lähtien Slovakian kansalliselle innovaatio- ja energiavirastolle, joka on julkisoikeudellinen yhteisö Slovakiassa.

·Ignalina-ohjelman osalta vuodesta 2003 lähtien hankehallinnoinnin kansalliselle keskusvirastolle, joka on julkisoikeudellinen yhteisö Liettuassa;

Komissio toteuttaa ohjelmien talousarviota varainhoitoasetuksen 62 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaisesti siirtämällä sen täytäntöönpanon seuraaville elimille:

Väliarviointikertomuksesta käy ilmi, että käytöstäpoistosuunnitelman säännöllisen uudelleenarvioinnin perusteella Bulgarian viranomaiset katsoivat tarpeelliseksi tarkistaa Kozloduy-ohjelman kokonaiskustannuksia (lopullisia kustannuksia koskeva arvio) ylöspäin (+23 %). Bulgaria on korottanut kansallisia maksuosuuksiaan vastaavasti. Ohjelman päättymisajankohta (2030) vahvistettiin.

Käytöstäpoistosta on vuodesta 2013 lähtien vastannut Bulgarian valtionyhtiö SERAW, joka keskittyy ydinvoimaloiden käytöstäpoistoon ja radioaktiivisen jätteen turvalliseen huoltoon Bulgarian tasavallan alueella. SERAW on energiaministeriön alaisuudessa toimiva luvanhaltija/toiminnanharjoittaja, joka vastaa Kozloduyn ydinvoimalan yksiköiden 1–4 käytöstäpoistosta ja kansallisesta loppusijoituslaitoksesta.

Tavoitteiden saavuttamisessa on edistytty yleisesti ottaen tyydyttävästi, vaikka yleisessä toteutuksessa onkin kertynyt asteittain viivästyksiä vuodesta 2014 alkaen, kuten on nähtävissä verrattaessa ansaittua arvoa lähtötasoon (ks. kuvat 2, 4 ja 6). Viivästykset eivät ole kuitenkaan vielä vaikuttaneet ohjelmien kriittiseen polkuun ja päättymisajankohdat on pidetty ennallaan kaikissa kolmessa jäsenvaltiossa. Väliarvioinnin jälkeen toimien aikataulua on tarkistettu edistyksen ja saavutettujen tulosten seurannan mukauttamiseksi ansaittuun arvoon perustuvaa menetelmää käyttäen (ks. kuvat 2, 4 ja 6).

Komissio mittaa näiden ohjelmien edistymistä ja tuloksellisuutta asianomaisissa neuvoston asetuksissa4, 5 määritettyihin tavoitteisiin verrattuna. Lisäksi vuoteen 2018 saakka niitä on seurattu täytäntöönpanomenettelyissä12 määritettyjen yksityiskohtaisten tavoitteiden ja aikataulujen kautta sekä ansaittuun arvoon perustuvan menetelmän avulla.

EU:n antaman taloudellisen tuen oikeusperustassa ei tällä hetkellä määritellä tarkkaa tasoa kansallisille maksuosuuksille. Vuonna 2017 Liettuan hallitus sitoutui pitämään kansallisen maksuosuuden vähintään 14 prosentissa koko ohjelman ajan. Nykyisessä monivuotisessa rahoituskehyksessä kansallisia maksuosuuksia on kasvatettu taulukoissa 1 ja 2 esitettyjen määrien mukaisesti; luvuissa ovat mukana käytöstäpoiston avustusohjelman alusta lähtien suoritetut maksut ja vahvistetut varat. Komissio esitti ehdotuksissaan Bulgarian, Liettuan ja Slovakian käytöstäpoistotoimien tukemisen jatkamista seuraavassa monivuotisessa rahoituskehyksessä (2021–2027) koskeviksi neuvoston asetuksiksi odotetut kansallisen maksuosuuden vähimmäistasot.

Vuodesta 2014 komissio on hyväksynyt viisi vuotuista työohjelmaa ja niihin liittyvät rahoituspäätökset sekä sitonut niihin kohdennetut määrärahat Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin (EBRD), Liettuan hankehallinnoinnin kansallisen keskusviraston (CPMA) ja Slovakian kansallisen innovaatio- ja energiaviraston (SIEA) kanssa tehdyillä valtuutussopimuksilla (EBRD: 205,1 miljoonaa euroa Kozdoluy-ohjelmaan, 9,0 miljoonaa euroa Ignalina-ohjelmaan, 30,3 miljoonaa euroa Bohunice-ohjelmaan; CPMA: 306,6 miljoonaa euroa; SIEA: 127,5 miljoonaa euroa). Komission maksut perustuivat sopimustarpeita koskeviin ennusteisiin ja hankkeiden toteutuksessa tapahtuneeseen edistykseen.

Yksityiskohtaisten käytöstäpoistosuunnitelmien perusteella komissio on määritellyt tarpeet seuraavaa monivuotista rahoituskehystä (2021–2027) varten ja ehdottanut EU:n tuen kasvattamista 3,3, minkä tavoitteena on saattaa käytöstäpoisto päätökseen Bulgariassa ja Slovakiassa ja edistää käytöstäpoistoa Liettuassa vastaamalla seuraavan rahoituskauden tarpeisiin ja ohjelmien yleisiin tarpeisiin.

Kuten väliarvioinnissa todettiin, ohjelmien kokonaiskustannukset (lopullisia kustannuksia koskeva arvio) on pysynyt vakaana vuodesta 2014 Liettuassa ja Slovakiassa, kun taas Bulgariassa sitä on tarkistettu ylöspäin (+23 %) käytöstäpoistosuunnitelman säännöllisen uudelleenarvioinnin yhteydessä. Bulgaria on lisännyt kansallisia maksuosuuksiaan vastaavasti.

Ansaittu arvo suhteessa lähtötasoon ilmaisee toteutuneen työn määrän suunniteltuun verrattuna. Tämä näkyy myös aikataulussa pysymistä kuvaavassa indeksissä (SPI). Kustannustehokkuusindeksi (CPI) osoittaa, että toteutuneen työn kustannukset olivat suunnitellun mukaiset. Katkoviiva kuvastaa väliarvioinnin jälkeen päivitettyä lähtötasoa, jota käytetään tulevaan seurantaan ja valvontaan.

Ennakoimattomat menot sisältyvät esitettyihin arvoihin. Kokonaiskustannukset (ennakoimattomat menot mukaan lukien) ovat 1358 miljoonaa euroa vuonna 2018. Vuonna 2014 ne olivat 1107 miljoonaa euroa.

4.2Slovakia – Bohunice-ohjelma

Bohunice V1 -ydinvoimalassa on kaksi VVER 440/230 -tyyppistä reaktoria. Yksikkö 1 suljettiin pysyvästi vuonna 2006 ja yksikkö 2 vuonna 2008.

Slovakian Jadrová a vyraďovacia spoločnosť (JAVYS) on ydinvoimaloiden käytöstäpoistoon erikoistunut organisaatio, jonka tehtävänä on poistaa ydinvoimalat turvallisesti käytöstä sekä käsitellä käytetty ydinpolttoaine ja radioaktiivinen jäte Slovakian tasavallan alueella. Se toimii talousministeriön valvonnassa. JAVYS on luvanhaltija/toiminnanharjoittaja, joka vastaa Bohunice V1:n käytöstäpoistosta, käytetyn ydinpolttoaineen huollosta ja jätteiden loppusijoituslaitoksista.

Bohunice-ohjelma on edennyt merkittävästi vuonna 2018. Dekontaminointi- ja purkamistyöt turbiinihalleissa ja lisärakennuksissa saatiin päätökseen vuonna 2018, kun V1-ydinvoimalan neljä jäähdytystornia purettiin (ks. kuva 3). Näin ollen asiaa koskevan asetuksen4 2 artiklan 2 kohdan b alakohdan i alakohdassa esitetty ensimmäinen erityistavoite on toteutettu tuloksellisesti ja tehokkaasti. Myös reaktorirakennuksessa on tehty merkittäviä purku- ja dekontaminointitöitä: vuonna 2018 saatiin valmiiksi valvonta-alueen käytetyn polttoaineen altaiden ja muiden säiliöiden dekontaminointi ja aloitettiin reaktorivesijärjestelmien suurten osien purkaminen.

Jätehuoltoinfrastruktuuri on riittävä nykyisiin purku- ja dekontaminointitoimiin, ja tulevia tarpeita varten ollaan rakentamassa lisää käsittelylaitoksia. Matala-aktiivisen jätteen (>90 % kaikesta radioaktiivisesta jätteestä) loppusijoitusmenetelmän kapasiteettia ollaan lisäämässä Mochovcen loppusijoitustiloissa. Tämän on tarkoitus valmistua vuoden 2019 alussa. Uuden välivarastointilaitoksen rakentaminen keskiaktiiviselle jätteelle, jota ei voida sijoittaa Mochovceen, on saatu päätökseen.

Yli 56 hanketta kaikkiaan 73:sta saatiin päätökseen. Bohunice-ohjelma on edistynyt pisimmälle, ja siitä tulee todennäköisesti ensimmäinen loppuun saatettu VVER-tyyppisten reaktoreiden käytöstäpoisto-operaatio.

Tarkistetun käytöstäpoistosuunnitelman perusteella väliarviointikertomuksessa todettiin, että käytöstäpoisto-ohjelman kokonaiskustannukset (lopullisia kustannuksia koskeva arvio) laskevat hieman ja valmistumisajankohta pysyy vuoden 2025 lopussa. Tätä tukee alan viimeisintä kehitystä edustava riskejä ja ennakoimattomia menoja koskeva suunnitelma, minkä vuoksi arvioita voidaan pitää hyvin luotettavina.

4.3Liettua – Ignalina-ohjelma

Ignalinan ydinvoimalassa on kaksi RBMK 1500 -tyyppistä reaktoria: yksikkö 1 suljettiin vuonna 2004 ja yksikkö 2 vuonna 2009.

Liettuan valtionyhtiö Ignalinan ydinvoimala (INPP) on luvanhaltija/toiminnanharjoittaja, joka vastaa käytöstä poistettavista laitoksista ja jätteiden loppusijoituslaitoksista. Se toimii energiaministeriön valvonnassa. Viime vuoden aikana INPP on uudistanut rakennettaan ja on nykyään tehokas käytöstäpoisto-organisaatio, jonka projektinhallintavalmiudet ovat aiempaa paremmat.

Ignalina-ohjelma on ensimmäinen laatuaan ja siksi haasteellinen johtuen sen Tšernobyl-tyyppisestä reaktorista, jossa on suuri grafiittisydän. Ohjelman kokonaiskustannukset (lopullisia kustannuksia koskeva arvio) ovat pysyneet vakaina vuodesta 2014. Myös sen valmistumisajankohta pysyy vuoden 2038 lopussa. Käytettyjen polttoainenippujen poistaminen molemmista reaktorirakennuksista (yksiköt 1 ja 2) alkoi syyskuussa 2016. Polttoaineen poistaminen jälkimmäisestä reaktorista saatiin päätökseen helmikuussa 2018 eli 9 kuukautta suunniteltua aiemmin. Molemmista reaktoreista on poistettu polttoaine, ja käytetyn polttoaineen siirtäminen altaista käytetyn polttoaineen välivarastointilaitokseen edistyy tasaisesti. Yli 50 prosenttia käytetyistä polttoainenipuista oli suljettu turvallisesti säiliöihin ja siirretty varastointitiloihin 31. joulukuuta 2018. Aikataulun mukaan kaikki käytetyt polttoaineniput on poistettu heinäkuussa 2022 (ks. kuva 5).