EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 26.05.1999 
KOM( 1999)235 lopullinen 
KOMISSION TIEDONANTO 
NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN PARLAMENTILLE 
Kaakkois-Euroopan maita koskevasta vakautus- ja assosiaatioprosessista 
Bosnia ja Hertsegovina, Kroatia, Jugoslavian liittotasavalta, entinen Jugoslavian 
tasavalta Makedonia ja Albania 
1 
2 
3 
4 
Liitteet 
1 
2 Sisältö 
Poliittinen tilanne 
EU:n nykyinen alueellinen lähestymistapa 
Alueellisen lähestymistavan kehittäminen 
[J Vakautus- ja assosiaatiosopimukset 
[J Demokratisoituminen, kansalaisyhteiskunta ja 
toimielinten kehittäminen 
[J Oikeus-ja sisäasiat 
[J Kauppa 
[J Taloudellinen ja rahoitusapu 
[J Poliittinen vuoropuhelu 
Yleiset päätelmät 
Maakohtaiset päätelmät 
[J Bosnia ja Hertsegovina 
[J Kroatia 
[J Jugoslavian liittotasavalta 
[J Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia 
[J Albania 
EY:n tuki Kosovoa ympäröiville maille vuosina 1991-1999 
Alueellisen lähestymistavan soveltamisalaan kuuluvien maiden 
kehitys vuodesta 1996 ja erityisesti, miten ne ovat lokakuun 1998 
jälkeen noudattaneet alueellisen lähestymistavan mukaisia 
ehdollisuusperusteita 1 
2 
3 
4 
6 
6 
6 
7 
8 
8 
9 
9 
9 
10 
10 
10 
12 
13 
lA. 
1 Poliittinen tilanne 
Kaakkois-Euroopan maat ovat saaneet viime vuosikymmenen aikana huomattavasti tukea 
kansainväliseltä yhteisöitä ja erityisesti Euroopan unionilta. Tästä huolimatta alueella on 
edelleen esiintynyt etnisten ryhmien välisiä jännitteitä ja konflikteja. Merkittävää poliittista tai 
taloudellista kehitystä ei ole ollut havaittavissa. Edistys on ollut heikkoa huolimatta 
voimakkaista pyrkimyksistä yksittäisten maiden ja koko alueen vakauttamiseksi. Tämä tulee 
selvästi esiin tarkasteltaessa sitä, miten vakavasti Kosovossa käynnissä oleva konflikti on 
vaarantanut tämän kehityksen. Tällä Kaakkois-Euroopan alueella on ratkaisujen aika. Nyt on 
nopeasti kehitettävä uusi tapa rauhan ja vakauden aikaansaamiseksi laajemmalla alueella, 
johon sisältyvät sekä tällä laajemmalla alueella sijaitsevat valtiot että Euroopan unioni. 
Valtavien mullistusten ja epävarmuuden koetallessa tätä aluetta EU:n on edistettävä sekä 
välittömän epävakauden poistamista että alueen yleistä vakauttamista ja kehittämistä 
pidemmällä aikavälillä. Viimeksi tämä velvollisuus tunnustettiili Eurooppa-neuvoston 
kokouksessa 14. huhtikuuta ja yleisten asioiden neuvoston kokouksissa 8. ja 26. huhtikuuta 
sekä 21. toukokuuta 1999. Velvollisuuden täyttämiseksi on päätettävä huomattavan lisätuen 
myöntämisestä sekä tarkoituksenmukaisista täytäntöönpanomekanismeista ja 
oikeusperustoista. 
Euroopan unioni on yhä suuremman haasteen edessä. Sen on pystyttävä ehkäisemään 
ongelmia tällä alueella. Tämän vuoksi EU kehittää parhaillaan Kaakkois-Euroopan maita 
koskevaa nykyistä alueellista lähestymistapaa. Alueellisen lähestymistavan kehittäminen 
vakautus- ja assosiaatioprosessiksi, josta tulee jatkossa osa EU:n yhteistä strategiaa, on 
keskeisen tärkeää EU:n poliittisen näkyvyyden kannalta. Se on myös neuvoston 17. 
toukokuuta hyväksymän Kaakkois-Euroopan vakautussopimuksen merkittävä osa. 
Vakautussopimukseen sisältyy kehys, johon voivat osallistua myös muut kuin EU:n 
jäsenvaltiot ja joka tarjoaa kaikille mahdollisuuden osallistua pysyvän rauhan ja vakauden, 
demokratian sekä taloudellisen hyvinvoinnin edistämiseen tällä alueella. Vakautussopimus 
edistää myös Kaakkois-Euroopan liittämistä euroatlanttisiin rakenteisiin. 
Tässä tiedonannossa olevat ehdotukset vakautus- ja assosiaatioprosessin luomiseksi 
edistävät myös Länsi-Balkania koskevan EU:n yhteisen strategian laatimista, joka muodostaa 
tulevina vuosina kehyksen EU:n ja alueen maiden välisille suhteille ja tarjoaa pitkän aikavälin 
näkökulman, josta mahdollisuuksia suhteiden lähentämiseksi alueen maihin on tarkasteltava. 
Samoin kuin kahdesti lähimenneisyydessä, eli itsenäisten valtioiden syntyessä Keski-ja Itä­
Eurooppaan vuosina 1989--1990 ja Neuvostoliiton hajotessa vuonna 1991, Euroopan unionilla 
on edessään geopoliittisia haasteita, jotka vaativat uusien toimenpiteiden ja välineiden 
kehittämistä useita maita varten. EU:n on nyt vastattava näihin haasteisiin tarjoamalla alueen 
maille yhdentymismahdollisuus yksittäisten maiden olosuhteisiin mukautetun asteittaisen 
lähestymistavan perusteella. 
Kaakkois-Eurooppa on Euroopan unionitie erityisen tärkeä, koska se sijaitsee lähellä 
jäsenvaltioita ja jäsenyyttä hakeneita maita. Alueen merkitys kasvaa unionin laajentuessa, 
jolloin unionin ulkorajat siirtyvät vielä lähemmäksi kyseisiä maita. Alueen vakauttamisesta 
koituisi todellisia etuja niin sille itselleen kuin myös EU:IIe. Epävakaus tulee kalliiksi kaikille 
osapuolille. EU on käyttänyt huomattavia rahasummia epävakauden aiheuttamien vahinkojen 
korjaamiseen: yksinomaan humanitaarisena apuna ja jälleenrakennustukena on myönnetty 
miltei 2,95 miljardia euroa (lisätietoja on liitteessä 1), johon eivät sisälly pakolaisten 
aiheuttamat kustannukset EU:n jäsenvaltioissa, jotka kasvavat nykyisten olosuhteiden 
vallitessa. Alueen maille ja Euroopan unionille, johon ne lopulta liittyvät, olisi selvästi 
hyödyllisempää käyttää edes murto-osa tästä summasta näiden maiden poliittiseen ja 
taloudelliseen kehittämiseen. 
Kesovon kriisi on osoittanut, mitä poliittisia vaikutuksia epävakaudella voi olla naapurimaihin 
sen horjuttaessa entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian, Albanian ja Montenegron 
vakautta. Kriisi vaikuttaa taloudellisesti myös muihin alueen maihin, kuten Romaniaan ja 
Bulgariaan. Nämä maat ovat jo aloittaneet jäsenyysvalmistelut, eivätkä alueen tapahtumat 
1 
vaikuta tähän tilanteeseen. Kesovon kriisi paljastaa jälleen kerran näiden maiden ongelmilla 
olevan monimutkaisia alueellisia vaikutuksia ja lisää tarvetta ratkaista ongelmat alueellisen 
lähestymistavan avulla. Laajemman alueen maat, niin jäsenyyttä hakeneet maat kuin myös 
EU:n · jäsenvaltiot, voivat edistää · ongelmien ratkaisemista toimimalla esimerkkeinä 
edistysmahdollisuuksista (muun muassa demokratisoitumisen, etnisten ryhmien 
rinnakkaiselon ja uudistusten alalla) ja käytännön keskinäisriippuvuuden luomisesta. 
2 EU:n nykyinen alueellinen lähestymistapa 
Yleisten poliittisten olosuhteiden muuttuminen edellyttää nykyisen politiikan kehittämistä. 
Tosin alueellisen lähestymistavan laatimisesta on kolme vuotta, ja sitä olisi jo pyrittävä 
kehittämään, vaikka näitä muutoksia ei olisi tapahtunut. Viimeaikaiset tapahtumat ja muiden 
asiaan liittyvien strategioiden kehittymisen nopeutuminen merkitsevät sitä, että alueellisen 
lähestymistavan lujittamiselle olisi asetettava kunnianhimoisemmat tavoitteet. Tässä 
lähestymistavassa olisi otettava huomioon muuftuneiden paikallisten olosuhteiden sekä uuden 
poliittisen tilanteen aiheuttamat haasteet. Jäljempänä 3 jaksossa esitetyt komission 
ehdotukset ovat näin ollen muutakin kuin rutiininomaisia päätelmiä alueellisen 
lähestymistavan soveltamisalaan kuuluvien maiden kehityksestä, ja niissä vastataan myös 
tilanteen muutoksiin ja haasteisiin. · 
Alueellinen lähestymistapa muodostaa kehyksen suhteiden kehittämiselle viiden alueen 
valtion, eli Bosnian ja Hertsegovinan, Kroatian, Jugoslavian Iiittotasavaiian, entisen 
Jugoslavian tasavallan Makedonian ja Albanian kanssa. EY ei ollut vuonna 1996 hyväksynyt 
ohjeita näitä valtioita koskevien assosiaatiosopimusten neuvottelemisesta. Nämä viisi valtiota 
on voitu ja voidaan edelleen jakaa kahteen ryhmään. Toiseen ryhmään kuuluvat entinen 
Jugoslavian tasavalta Makedonia ja Albania, jotka eivät osallistuneet vuosien 1991-1995 
sotaan ja joiden kahdenvälisiä suhteita EY:hyn on kehitelty pidemmälle. Toiseen ryhmään 
kuuluvat puolestaan kolme muuta maata, ·jotka ovat Daytonin ja Pariisin rauhansopimusten 
osapuolia. Näiden sopimusten noudattaminen on tärkeää alueellisen vakauden sekä kyseisten 
maiden EU-suhteiden kannalta. 
Vuonna 1996 määritellyt alueellisen lähestymistavan päätavoitteet olivat Daytonin ja Pariisin 
sekä Erdutin rauhansopimusten menestyksekkään täytäntöönpanon pohjustaminen ja 
poliittisen vakauden ja taloudellisen hyvinvoinnin aikaansaaminen alueella: 
a) edistämällä ja pitämällä yllä demokratiaa ja laillisuusperiaatetta . (toimielinten 
kehittäminen, valtionhallinnon ja virkamieskoneiston uudistaminen ja 
kansalaisyhteiskunnan elvyttäminen) sekä ihmisoikeuksien ja vähemmistöjen 
oikeuksien kunnioittamista (erityisesti syrjimättömyys kansalaisten välillä, sekä myös 
pakolaisten ja siirtymään joutuneiden ihmisten asuttaminen uudelleen) ja 
b) käynnistämällä taloustoiminta uudelleen (talouden elvyttäminen, infrastruktuurin 
rakentaminen uudelleen Ja sen parantaminen, sotaan varustautuneen talouselämän 
suuntaaminen siviiliyhteiskunnan tarpeisiin ja markkinauudistusten sisällyttäminen 
entisiin komentotalouksiin ). 
Alueellinen lähestymistapa perustuu erityisesti poliittisiin ja taloudellisiin ehtoihin, jotka 
määriteltiin yleisten asioiden neuvoston kokouksessa 29. huhtikuuta 1997. Näiden ehtojen 
täyttäminen 1 muodostaa perustan kahdenvälisten suhteiden kehittämiselle kaupan alalla 
(kelpoisuus yksipuolisUn kauppaetuuksiin2), rahoitusavun ja taloudellisen tuen yhteydessä 
2 Komissio on laatinut vuodesta 1997 puolivuosittain kertomuksia, jotka ko~kevat näiden ehtojen täyttämi~tä ja 
joiden perusteella neuvosto on tehnyt päätelmiä. 
Yksipuolinen kauppaetuusjä~estelmä, jota yleisesti kutsutaan yksipuolisiksi kaupan alan toimenpiteiksi 
(autonomous trade measures eli ATM), perustuu asetukseen (EY) N:o 70/97, 20.12.1996, EYVL L 16, 
18.1.1997, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2863/98, 30.12.1998, EYVL L 358, 
31.12.1998. Tämä väline ei koske Albaniaa, koska se perustuu EY:n ja Jugoslavian sosialistisen 
Iiittotasavaiian väliseen aikaisempaan yhteistyösopimukseen, jonka purettiin Jugoslavian sosialistisen 
Iiittotasavaiian hajotessa vuonna 1991. Viinintuonti entisesta Jugoslavian tasavallasta Makedoniasta ja 
2 
(OBNOVA-ohjelman Oälleenrakennus )3 ja 
sopimussuhteissa6 EY:n kanssa. Phare4 ~ohjelman5 mukaisesti) sekä 
Useimpia tavoitteita ei luonnollisesti ole voitu eikä voida saavuttaa pelkästään kansallisin 
toimenpitein, koska useimmat alueen maat haluavat lähentää suhteitaan Euroopan unioniin, 
niiden ongelmat ovat monesti samoja ja niiden taloudet ovat eri tavoin riippuvaisia toisistaan. 
Alueen maiden ja Euroopan unionin on näin ollen korostettava aikaisempaa enemmän niin 
kahden-ja monenvälistä kuin myös alueellista yhteistyötä. Näille maille ·myönnetyssä tuessa 
on myös oltava alueellinen näkökulma, jossa kannustetaan ja vaaditaan kyseisiä maita 
tekemään yhteistyötä keskenään ja laajemmalla alueella sijaitsevien naapurimaiden ja EU:n 
kanssa talouskehityksen edistämiseksi. Erityisesti olisi lujitettava nykyisen lähestymistavan 
monenvälistä ulottuvuutta, jotta voitaisiin välttää vaarat, joita keskittyminen pelkästään 
valikoivaan kahdenväliseen toimintaan aiheuttaisi todelliselle alueelliselle strategialle. 
3 Alueellisen lähestymistavan kehittäminen 
Alueen· sisäiset ja ulkoiset tapahtumat merkitsevät sitä, että lyhyellä aikavälillä on pystyttävä 
reagoimaan alueen muuttuviin olosuhteisiin. Tällaiset tapahtumat edellyttävät myös pidemmän 
aikavälin strategioita, joiden tavoitteena on alueellisen lähestymistavan soveltamisalaan 
kuuluvien maiden ja · siten myös laajemman alueen vakauttaminen pitkällä aikavälillä. 
Tällaisessa strategiassa on tarkoitus korostaa myös kaikkien alueen maiden mahdollisuutta 
lähentyä EU:ta ja lopulta liittyä täysipainoisesti Euroopan rakenteisiin. 
Komissio ehdottaa uutta lujitettua lähestymistapaa, joka liittyy tarpeeseen määritellä uusi tapa 
suhtautua muuttuneisiin yleisiin olosuhteisiin ja korjata puutteet, joita liittyy siihen, että valtiot 
eivät ole pystyneet hyödyntämään riittävän hyvin aikaisempia kannustimia (erityisesti kahden­
ja monenvälisen tai alueellisen yhteistyön tarpeen osalta). Tähän liittyy vakautus- ja 
assosiaatioprosessin kehittäminen, jossa on tarkoitus tarjota kyseisille maille aikaisempaa 
tehokkaampia kannustimia. Alueen valtioiden olisi tietysti täytettävä näiden voimakkaampien 
kannustimien myötä tiukemmat poliittiset ja taloudelliset ehdot, ja lisäksi tässä yhteydessä on 
tarkoitus korostaa alueellisen yhteistyön tarvetta. 
Komissio ehdottaa siten, ·että vakautus- ja assosiaatioprosessiin sisällytettäisiin 
seuraavanlaisia asioita, joissa yhdistyvät nykyisten välineiden kehittäminen jä olosuhteiden 
parantamiseen tähtäävät uudet aloitteet: 
3 
4 
5 
6 
7 • uudenlaisten sopimussuhteiden, eli vakautus- ja assosiaatiosopimusten laatiminen, 
joissa otetaan huomioon kunkin maan olosuhteet ja joiden tavoitteena on EU-jäsenyys 
Amsterdamin sopimuksen mukaisesti, kun Kööpenhaminan Eurooppa-neuvoston · 
määrittelemät ehdot on täytettY 
• nykyisten talous-ja kauppasuhteiden kehittäminen alueen kanssa ja sen sisällä 
Sloveniasta kuuluu yhä tämän jä~estelmän soveltamisalaan, koska EY:n kanssa ei ole vielä tehty viiniä 
koskevia kahdenvälisiä sopimuksia. 
Asetus (EY) N:o 1628/96, annettu ... , sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 851/98, 
annettu ... . 
Asetus (ETY) N:o 3906/89, sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (ETY) N:o 3800/91, annettu 
23.12.1991 taloudellisen tuen myöntämiseksi Albanialle, asetuksella (EY) N:o 1366/95, annettu 12.6.1995, 
taloudellisen tuen myöntämiseksi Kroatialle, asetuksella (EY) N:o 463/96, annettu 11.3.1996, taloudellisen 
tuen myöntämiseksi entiselle Jugoslavian tasavallalle Makedonialle, ja asetuksella (EY) N:o 753/96, annettu 
22.4.1996, taloudellisen tuen myöntämiseksi Bosnialie ja Hertsegovinalle. Neuvoston 29. huhtikuuta 1997 
tekemien päätelmien mukaisesti Bosnialie ja Hertsegovinalle "Phare-ohjelmasta myönnettävä avustus 
rajoitetaan rauhansopimusta välittömästi tukeviin hankkeisiin, erityisesti yksiköiden välisten suhteiden 
luomiseen sekä pakolaisten paluuseen". Kroatia suljettiin Phare-ohjelman ulkopuolelle elokuussa 1995. 
Myös Phare-ohjelmasta rahoitetut hankkeet, kuten CAFAO, CAM-A ja CAM-ES. 
Yhteistyösopimus Albanian kanssa, joka on ollut voimassa vuodesta 1992, yhteistyösopimus entinen 
Jugoslavian tasavallan· Makedonian kanssa, joka on ollut voimassa vuodesta 1998 ja entinen Jugoslavian 
tasavallan Makedonian kanssa tehty kuljetusalan sopimus, joka on ollut voimassa vuodesta 1998. 
Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 15 artiklan perusteella vahvistetun Kaakkois-Eurooppaa koskevan 
EU:n vakautussopimuksen aloittamista koskevan neuvoston yhteisen kannan 7 artiklan sanamuoto. 
3 
• nykyisen taloudellisen tuen ja rahoitustuen kehittäminen/osittainen suuntaaminen 
uudelleen 
• demokratisoitumiseen, kansalaisyhteiskuntaan, koulutukseen ja toimielinten 
kehittämiseen myönnetyn tuen lisääminen 
• uusien yhteistyömahdollisuuksien hyödyntäminen eri aloilla, joihin sisältyvät oikeus-ja 
sisäasiat (erityisesti Amsterdamin sopimuksen voimaantulon jälkeen) 
• poliittisen vuoropuhelun kehittäminen myös alueellisella tasolla. 
Vakautus- ja _assosiaatlosopimukset 
EU on solminut yhteistyösopimusten muodossa sopimussuhteet ainoastaan kahteen edellä 
mainituista viidestä maasta, eli entiseen Jugoslavian tasavaltaan Makedoniaan ja Albaniaan. 
Sopimussuhteita koskevien neuvottelujen aloittaminen muiden maiden kanssa Oota yleensä 
pidetään yhteistyösopimusten ensimmäisenä vaiheena) alueellisen lähestymistavan 
mukaisesti riippui siitä, miten ne täyttivät sekä yleiset että erityiset poliittiset ja taloudelliset 
ehdot.8 
Läheisemmät suhteet EU:hun ovat kaikille alueen maille erittäin tärkeä poliittinen ja 
taloudellinen kannustin. Sopimussuhteet olisi pyrittävä luomaan asteittain ja niillä olisi 
täydennettävä muita poliittisia, taloudellisia, diplomaattisia; humanitaarisia ja jopa sotilaallisia 
vakauttamispyrkimyksiä. Sopimussuhteita olisi siten kehitettävä, jotta voitaisiin hyödyntää 
kaikkia niiden tarjoamia mahdollisuuksia tärkeänä poliittisena ja taloudellisena kannustimena 
alueen vakauttamiseksi ja demokratisoimiseksi kunkin maan olosuhteiden perusteella ja 
alueellisen lähestymistavan mukaisesti.9 
Euroopan unioni on joutunut kahdesti aikaisemmin sellaisten geopoliittisten haasteiden eteen, 
joiden vuoksi se on joutunut kehittämään uusia välineitä sääntelemään kahdenvälisiä 
suhteitaan usean maan ryhmän kanssa. Näitä olivat itsenäisten valtioiden syntyminen Keski­
ja Itä-Eurooppaan vuosina 1989-1990 sekä Neuvostoliiton hajoaminen vuonna 1991. Tällöin 
EU kehitti sopimussuhteissa sui generis -luokkien käsitteen: Keski-ja Itä-Euroopan maita 
varten laadittiin Eurooppa-sopimukset Ootka perustuivat perustamissopimuksen 238 
artiklaan 10 ja jossa viitataan erikseen jäsenyysmahdollisuuteen), ja entisen Neuvostoliiton 
valtioita varten kumppanulis- ja yhteistyösopimukset11• 
Jotta voitaisiin vastata alueen muuttuneisiin olosuhteisiin yleisten asioiden neuvoston 26. 
huhtikuuta 1999 tekemien päätelmjen ja vakautussopimusehdotuksen mukaisesti, komission 
mielestä on aiheellista al.oittaa uudenlainen .vakautus- ja assosiaatioprosessi, jonka osa­
alue on uusi sopimusluokka, vakautus- ja assoslaatlosopimukset. Näitä sopimuksia 
voitaisiin periaatteessa tehdä Bosnian ja Hertsegovinan, Kroatian, Jugoslavian Iiittotasavaiian, 
entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian sekä Albanian kanssa. 
Sopimukset on tarkoitus laatia erityisesti kyseisiä maita varten ja ottaa huomioon niiden 
erityisolosuhteet. Keskeiset tavoitteet olisivat seuraavanlaisia: 
8 
9 
10 
11 • edistää alueen maiden mahdollisuuksia liittyä täysipainoisesti EU:n rakenteisiin 
• tukea demokratian, laillisuusperiaatteen, talouskehityksen ja -uudistusten, riittävien 
hallintorakenteiden ja alueellisen yhteistyön rujittamista 
• luoda virallinen kehys kahdenväliselle ja alueelliselle poliittiselle vuoropuhalulle 
Vrt. yleisten asioiden neuvoston 29. huhtikuuta 1997 tekemät päätelmät. 
Neuvoston 17. toukokuuta hyväksymän Kaakkois-Eurooppaa koskevan vakautussopimusehdotuksen 21 
kappaleen sanamuoto. 
Euroopan unionista tehdyn sopimuksen nykyinen 310 artikla. 
Esimerkiksi Moldovaa koskeva sopimus perustuu Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 44 artiklan 2 
kohtaan, 47 artiklan 2 kohdan viimeiseen virkkeeseen, 55 artiklaan, 57 artiklan c kohdan 2 alakohtaan, 71 
artiklaan, 80 artiklan 2 kohtaan sekä 93, 94, 133 ja 308 artiklaan. 
4 
• edistää taloussuhteita, kauppaa, investointeja, yrityspolitiikkaa, liikennettä ja kehitystä 
sekä tullialueyhteistyötä alueen maiden liittämiseksi tiukemmin maailmanlaajuiseen 
kauppajärjestelmään, johon sisältyy mahdollisen vapaakauppa-alueen tai -alueiden 
luominen sen jälkeen, kun talousuudistuksissa on edistytty riittävästi 
• luoda perusta oikeus-ja sisäasioita koskevalla yhteistyölle 
• luoda perusta taloudelliselle ja sosiaaliselle yhteistyölle ja kansalaisten yhteistoiminnalle . 
·sekä yhteistyölle koulutuksen, tieteen, teknologian, energian, ympäristön ja kulttuurin 
alalla, joita tuetaan assosiaatioin keskittyneistä avustusohjelmista, joissa on tarkoitus 
pyrkiä helpottamaa·n lainsäädännön lähentämistä asianmukaisen EY:n säännöstön 
. mukaisesti 
Vakautus- ja assosiaatiosopimuksilla on tarkoitus luoda uusi ulottuvuus ·alueen maiden ja 
EU:n .suhteisiin. Niillä on tarkoitus korvata tulevat yhteistyösopimukset sellaisten ,maiden 
kanssa, jotka eivät vielä. ole tätä vaihetta saavuttaneet ja tarjota yhteistyösopimuksen jo 
allekirjoittaneille maille uudenlainen, pidemmälle kehitetty suhde. 
Näitä sopimuksia koskevien neuvottelujen aloittamisen edellytykset ovat edelleen samoja, 
jotka on esitetty 29. huhtikuuta 1997 tehdyissä neuvoston päätelmissä ja jotka koskevat 
sopimussuhteita koskevien neuvottelujen aloittamista. Solmiakseen tällaisen lujitetun 
suhteen EU:n kanssa kyseisten maiden on tietysti pystyttävä täyttämään asianomaisen 
säännöstön mukaiset suuremmat vastavuoroiset ja keskinäiset velvoitteet, minkä vuoksi 
niiden on saavutettava korkea poliittisen ja taloudellisen kehityksen taso. Lisäksi vakautus- ja 
assosiaatioprosessin, vakautussopimuksen ja EU:n tulevan yhteisen strategian asiayhteyden 
vuoksi alueellisen yhteistyön edistäminen korostuu aikaisempaa enemmän. 
Jäljempänä olevassa 4 jaksossa, jossa esitetään eri maita koskevat päätelmät, on lisätietoja 
mahdollisuudesta aloittaa neuvottelut kyseisten maiden kanssa vakautus- ja 
assosoiointisopimuksista. Komissio laatii ensiksi kertomuksen mahdollisuuksista aloittaa 
neuvottelut entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian kanssa, ja tämän jälkeen Albanian 
kanssa. Sopimusneuvottelujen aloittamista koskevissa kertomuksissa olevien suositusten 
perusteella voidaan laatia tarkoituksenmukaiset neuvotteluohjeet Neuvottelut aloitettaneen 
ensiksi entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian kanssa, jonka kehitys on ollut myönteista 
ja joka on täyttänyt asianmukaiset ehdot. Vielä ei ole ajankohtaista harkita neuvottelujen 
aloittamista Bosnian ja Hertsegovinan tai Kroatian kanssa, jotka eivät ole täyttäneet 
vaadittavia ehtoja. Komissio voisi kuitenkin laatia teknisiä kertomuksia mahdollisuudesta 
aloittaa tällaiset neuvottelut myöhemmin. Jugoslavian liittotasavallalla on samat yleiset 
mahdollisuudet aloittaa neuvottelut, kun olennaiset ehdot on täytetty. Nykyisin se laiminlyO 
niistä tärkeimpiä. 
Demokratisoituminen, kansalaisyhteiskunta ja toimielinten kehittäminen 
Jäljempänä kuvaillut talouden edistämispyrkimykset helpottuvat suuresti, jos taustalla olevat 
poliittiset rakenteet ovat vakaita, laillisuusperiaatetta noudatetaan, julkishallinto on tehokasta 
ja kansalaisyhteiskunta toimintakykyinen. EU on pyrkinyt ja pyrkii toiminnassaan 
saavuttamaan nämä tavoitteet, muun muassa tukemalla vapaita ja oikeudenmukaisia vaaleja , 
ja parlamentin moitteetonta toimintaa, uudistamalla lainsäädäntöä ja välittämällä tietoa 
äänestäjille, edistämällä tiedotusvälineiden riippumattomuutta, tukemalla laillisuusperraatetta 
tarjoamalla teknistä apua oikeus-, poliisi~ ja tullilaitoksen uudistuksiin, tiedottamalla 
kansalaisille, toteuttamalla lahjonnan vastaisia ohjelmia uotka perustuvat Albaniasta sekä 
Bosniasta ja Hertsegovinasta tullilaitoksen alalta saatuihin kokemuksiin), edistämällä 
koulutusta (myös korkeakoulutusta), kehittämällä ylityöllistettyä ja resurssien puutteesta 
kärsivää julkishallintoa (mikä vuorostaan edistää vakauttamista, kehitystä ja avustusohjelmien 
tehokasta toteuttamista) sekä tukemalla kansalaisyhteiskuntaan perustuvia järjestöjä ja 
aloitteita. Erityisesti korostetaan konsensuksen palauttamista konfliktien jälkeen, konfliktien 
ratkaisemista ja sodasta johtuvien psykologisten rasitteiden lieventämistä 
kansalaisyhteiskuntaan perustuvien järjestöjen toiminnan kautta. Alueellisen ulottuvuuden 
5 
huomioon ottaminen saattaa olla aiheellista rahoituksen suuntaamisessa paikallisille 
yhteisötoimintaan perustuville järjestöille, ja samalla on pyrittävä saavuttamaan demokratian 
kehittämiseen alueella liittyvät yhteiset yleistavoitteet. 
Oikeus-ja sisäasiat 
Oikeus-ja sisäasioihin liittyviä aloitteita voitaisiin tarkastella myös yleisesti sen lisäksi, että ne 
ovat osa vakautus- ja assosiaatiosopimuksia, kuten e~ellä on mainittu. Yhteisö ja jäsenvaltiot 
voisivat tukea toimielinten kehittämistä, lainvalvonnan tehostamista, rajavalvontaa sekä 
järjestäytyneen rikollisuuden ja lahjonnan ehkäisemistä12, esimerkiksi yhteistyöhankkeiden 
myötä. Koordinoitua tukea voitaisiin suunnata myös maahanmuuttoon, erityisesti kehittämällä 
tarkoituksenmukaisia säädöksiä, jotka liittyvät pakolaisten paluun sallimiseen. 
Kauppa 
Jugoslavian sosialistisen Iiittotasavaiian tilalle syntyneiden valtioiden nykyinen yksipuolinen 
kauppaetuusjärjestelmä (johon ovat tällä hetkellä oikeutettuja ainoastaan Bosnia ja 
Hertsegovina sekä Kroati~) on merkittävä siihen saakka, kunnes Bosnian ja Hertsegovinan, 
Kroatian ja Jugoslavian Iiittotasavaiian kanssa solmitaan sopimussuhteet Jatkossa komissio 
aikoo jakaa nykyisen yksipuolisen kauppaetuusjärjestelmän kahteen osaan ja myöntää erilliset 
kauppaetuudet yhtäältä Bosnialie ja Hertsegovinalle ja toisaalta Kroatialle, jotta molemmille 
maille voitaisiin taata avoin ja yhtäläinen osuus näistä etuuksista,13 sekä valmistella 
mahdollisia sopimusneuvotteluja. Komissio esittää lähitulevaisuudessa neuvoston 9. 
marraskuuta 1998 tekemien päätelmien mukaisesti ja valmistauduttaessa vakautus- ja 
assosiaatiosopimuksen laatimiseen virallisen ehdotuksen Albaniaa koskevan kahdenvälisen 
kauppajärjestelmän parantamisesta siten, että se muistuttaisi enemmän muille alueen maille 
myönnettyä etuusjärjestelmää.14 
Suhteiden parantaminen vakautus- ja assosiaatiosopimuksen avulla vaikuttaa kaupankäyntiin 
sopimukseen liittyvien vastavuoroisten velvoitteiden vuoksi. Kauppasuhteita näiden maiden 
kanssa lujittaa niiden liittyminen WTO:n jäseniksi. 
Taloudellinen ja rahoitusapu 
Taloudellisen ja poliittisen kehityksen olisi tapahduttava samanaikaisesti. Kestävät 
makrotaloudet edellyttävät tällä alueella vahVoja demokraattisia toimielimiä, ja tasapuolisesti 
jakautunut vauraus lujittaa puolestaan poliittisia järjestelmiä. Poliittisten suhteiden 
lähentäminen on . mahdollista taloudellisten esteiden poistuessa alueen maiden väliltä. 
Komissio seuraa edelleen tiiviissä yhteistyössä kansainvälisten rahoituslaitosten kanssa 
makrotalouden kehittymistä ja laajentaa makrotaloudellista vuoropuhelua näiden maiden 
kanssa. Rahoitusavussa keskitytään edistämään voimakkaiden, vakaiden ja 
markkinatalouteen perustuvien kansantalouksien luomista, jotka on yhdentyneet 
naapurimaiden sekä Euroopan ja maailmanlaajuiseen talouteen. Siirtymäkauden ja 
jälleenrakentamisen tarpeet sekä infrastruktuurien yhteyksien lisääminen edellyttävät 
huomattavia investointeja. Näin ollen on kiinnitettävä huomiota oikeanlaisten olosuhteiden 
luomiseen yksityisille investoinneille, jotta voitaisiin korjata eroja julkisen sektorin valmiuksien 
ja rahoituksen välillä. 
Alueellisen lähestymistavan soveltamisalaan kuuluville maille myönnetään vuonna 1999 
yhteisön talousarviosta rahoitusapua miltei 700 miljoonaa euroa (ks. liite 1). 
Vakautusopimuksen täytäntöönpane ja EU:n yhteisen strategian toteuttaminen sekä Kesovon 
12 Yhteisön tulliapuohjelman yhteydessä, Bosniassa ja Hertsegovinassa CAFAO:n ja Albaniassa CAM~A:n 
saavutusten perusteella. 
13 Tämä ei koske viiniin liittyviä jä~estelyjä, jotka ovat edelleen yleisluontoisia ja jotka koskevatBosniaaja 
Hertsegovinaa, Kroatiaa ja entistä Jugoslavian tasavaltaa Makedoniaa. Jugoslavian liittotasavalta saa 
luonnollisesti oman osuutensa yleisistä etuuksista vasta täytettyään kauppaetuuksia koskevat 
kelpoisuusedellytykset 
14 Jä~estelmälle pyydetään lupaa poiketa WTO:n säännöistä. 
6 
kriisin vaikutukset ja tulevat jälleenrakennuskustannukset edellyttävät epäilemättä myös 
merkittävää lisäapua. Budjettivallan käyttäjän on aikanaan tehtävä tarvittavat päätökset 
komission ehdotusten perusteella. EU ei voi sitoutua kunnianhimoisten ohjelmien 
toteuttamiseen ilman tarvittavia mekanismeja ja keinoja yhteisön avustusvälineiden 
käyttämiseksi joustavalla, hyvin koordinoidulla ja tehokkaalla tavalla kulloistenkin olosuhteiden 
mukaisesti. Komissio aikoo ehdottaa koko alueelle myönnetyn tuen toteuttamiselle 
oikeusperustaa, jossa otetaan huomioon toiminnan sovittaminen yhteen Phare-ohjelman 
kanssa, ja perehtyy parhaillaan tarkoituksenmukaisiin toteutusmekanismeihin ja -rakenteisiin, 
johon sisältyy muiden avustajien tuen ohjaaminen käyttötarkoitukseen. Oikeusperustaja 
voitaisiin luoda tai muuttaa kaikkien jälleenrakennusta ja alueellista yhteistyötä koskevien 
yhteisön rahoitusapuohjelmien toteuttamisen helpottamiseksi (osaa ohjelmista ei nykyisin 
voida soveltaa rajat ylittävään tai alueelliseen toimintaan, koska kaikki mahdolliset osapuolet 
eivät ole oikeutettuja taustalla olevaan Phare-ohjelhlaan). 
EU on itse esimerkki siitä, miten voidaan selvittää kriisejä ja edistää sovintoa toimimalla tiiviisti 
yhteistyössä yhteisten tavoitteiden saavuttamiseksi ja samalla kunnioittamalla · kansallista 
itsemääräämisoikeutta ja alueellista koskemattomuutta.. Jos Kaakkois-Euroopan valtiot 
haluavat lähentää suhteitaan EU:hun, niiden olisi käyttäydyttävä samalla tavoin, ja EY:n olisi 
keskityttävä rahoitusavussa ja kahdenvälisten suhteiden kehittämisessä -toisin kuin monesti 
aikaisemmin -alueelliseen talouteen ja tarpeeseen edistää keskinäisriippuvuutta. Alueelle ja 
yksittäisille maille myönnetyssä EY:n ja kahdenvälisessä tuessa olisi otettava huomioon 
(humanitaarisiin tarkoituksiin, demokratiaan ja ihmisoikeuksiin myönnettävää tukea lukuun 
ottamatta) niiden valmius toimia yhteistyössä, esimerkiksi hyväksymällä vastavuoroisia 
kauppaetuuksia tai perustamalla vapaakauppa-alueita ja tulliliittoja.15 Valtioiden välisen 
yhteistyön olisi myös oltava yhä tärkeämpi edellytys tukien myöntämiselle ja suhteiden 
lähentämiselle EU:hun. Monen edunsaajan ohjelmista myönnetystä tuesta voitaisiin varata 
tietty prosenttiosuus monen maan tai rajat ylittäville poliittisille tai taloudellisille 
yhteistyöaloitteille (muiden alueen maiden, aluetta ympäröivien jäsenyyttä hakeneiden maiden 
ja EU:n jäsenvaltioiden kanssa). Painopisteenä voisi olla kaupan kehittäminen, yhteisten 
hankkeiden toteuttaminen ja yhteisten toimielinten perustaminen sekä alueellisten 
vahvuuksien luominen ja kehittäminen. · 
Komissio seuraa myös jatkossa tarkasti makrotalouden kehitystä yhteistyössä kansainvälisten · 
rahoituslaitosten kanssa. Samoin kuin lahja-avun yhteydessä, komissio harkitsee edellee11 
poikkeustapauksissa maksutasetuen myöntämistä tällaiseen tukeen oikeutetuille alueen maille 
Oa naapurimaille). Kahdenväliseen tukeen voisi sisältyä myös sellaisten maiden velkojen 
uudelleenjärjestelyjä tai anteeksiantoa, jotka ovat kärsineet erityisen paljon viimeaikaisista 
kalliista ja epävakauttavasta tapahtumista. 
Polil~lnen vuoropuhelu 
Kuten edellä on mainittu, vakautus- ja assosiaatiosopimuksiin sisältyy monenvälisen ja 
alueellisen poliittisen vuoropuhelun kehittäminen. Tähän on myös kiinnitettävä huomiota 
vakautus- ja assosiaatioprosessissa niiden valtioiden osalta, jotka eivät vielä ole oikeutettuja 
tällaisiin sopimuksiin. Toiminnalla olisi täydennettävä kahdenvälistä poliittista vuoropuhelua. 
Vuoropuhelua olisi kehitettävä monilla tasoilla ( virkamiestasolta ministeritasolle) ja eri 
muodoissa (puheenjohtajavaltio/komissio tai uusi puheenjohtajavaltioiden troikka), ja siinä olisi 
mahdollisuuksien mukaan pitäydyttävä alueellisella ja paikallisella tasolla ja siten tarjottava 
maille mahdollisuuksia kokoontua keskustelemaan yhteisistä ja alueellisesti merkittävistä 
asioista. Lisäksi voitaisiin laatia kesäkuussa 1998 annetun Bosniaa ja Hertsegovinaa 
koskevan julkilausuman kaltaisia julkilausumia sekä luoda mekanismeja teknisiä keskusteluja 
varten, kuten EU:n sekä Bosnian ja Hertsegovinan välisessä neuvoa-antavassa työryhmässä. 
4 Yleiset päätelmät 
15 Samalla olisi kuitenkin vältettävä yhteisten rakenteiden syntymistä yhtäältä Serbitasavallan ja Jugoslavian 
Iiittotasavaiian sekä toisaalta muslimien ja kroaattien federaation ja Kroatian välillä siten, että siitä aiheutuisi 
vahinkoa Bosnialie ja Hertsegovinalle kokonaisuudessaan. 
7 
EU on alueellisesta lähestymistavasta saamiensa kokemusten perusteella valmis 
pitkäaikaiseen ja huomattavaan sitoumukseen alueen vakauttamiseksi. 
Vakauttamispyrkimyksissä keskitytään aluksi viiteen maahan, joskin EU:IIa on myös laajempi, 
suuremman alueen käsittävä alueellinen lähestymistapa. Alueellinen lähestymistapa ja sen 
soveltamisala, välineet ja ehdollisuus säilyvät perusteiltaan samanlaisina kuin aikaisemmin. 
Tätä lähestymistapaa olisi kuitenkin kehitettävä ·merkittävästi aluetta koskevan EU:n tulevan 
yhteisen strategian, Kaakkois-Euroopan vakautussopimusta koskevan ehdotuksen ja 
erityisesti alueen muuttuneiden olosuhteiden vuoksi. Tästä syystä komissio on ehdottanut 
vakautus- ja assosiaatioprosessia, jonka päapiirre on tarjota näille viidelle maalle uudenlaisia 
sopimussuhteita, eli vakautus- ja assosiaatiosopimuksia, jos ne täyttävät asianmukaiset ehdot. 
Muita osa-alueita ovat avun lisääminen ja suuntaaminen uudelleen, demokratian edistämiseen 
· myönnetyn tuen lisääminen, kaupan ja poliittisen vuoropuhelun kehittäminen sekä yhteistyö 
uusilla aloilla. 
Kehitettäessä aluetta koskevia toimenpiteitä, erityisesti Kesovon kriisin jälkeisen tilanteen 
varalta, on harkittava tarkkaan näiden · toimenpiteiden, eli nykyisen alueellisen 
lähestymistavan, tulevan yhteisen· strategian ja ehdotetun vakautussopimuksen, sekä muiden 
toimijoiden (YK, Euroopan neuvosto, Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestö ETY J, Länsi­
Euroopan unioni WEU ja Nato, asianomaiset kansainväliset rahoituslaitokset). toimien 
sovittamista yhteen. · 
Tavoitteiden saavuttamiseksi myös alueen kansojen ja hallitusten on osallistuttava toimintaan 
ja pyrittävä päättäväisesti muun muassa liittymään WTO:hon, perustamaan keskinäisiä ja 
alueen sisäisiä vapaakauppa-alueita, tehostamaan alueellista . kahden- ja monenvälistä 
yhteistyötä sekä noudattamaan nykyisen alueellisen lähestymistavan ehtoja. Alueellisella 
lähestymistavalla ja kaikilla EU:n ja kansainvälisen yhteisön hyväksymillä 
toimenpidekokonaisuuksilla tilannetta voidaan parantaa kuitenkin vain vähän. Alueen 
tulevaisuus on sen kansojen ja hallitusten käsissä. · 
Maakohtaiset päätelmät 
Komissio laatii myös jatkossa säännöllisesti kertomuksia siitä, miten kyseiset maat 
noudattavat vakautus- ja assosiaatioprosessin ehtoja. Komissio on tarkastellut prosessiin 
osallistuvien maiden kahdenvälisiä suhteita kokonaisuutena, ja tehnyt seuraavat yksittäisiä 
maita koskevat operatiiviset päätelmät16: . 
Bosnia ja Hertsegovina 
Bosnian ja Hertsegovinan kanssa aloitetaan neuvottelut vakautus- ja 
assosiaatiosopimuksesta, kun se on täyttänyt asianmukaiset ehdot. Komissio laatii 
aikanaan teknisen kertomuksen mahdollisuudesta aloittaa sopimusneuvottelut. Poliittista 
ja taloudellista vuoropuhelua voitaisiin tehostaa kahdenvälisissä suhteissa Bosniaan ja 
Hertsegovinaan ja neuvotteluja aloitettaessa. EU:n ja Bosnian ja Hertsegovinan välisellä 
neuvoa-antavalla työryhmällä voi myös olla merkittävä asema. Tässä yhteydessä olisi 
tarkasteltava mahdollisuutta lujittaa yhteistyötä tietyillä aloilla ja edistää tiedonvälitystä ja 
vuoropuhelua myös alueellisella tasolla. 
Bosnian ja Hertsegovinan olisi myös jatkossa käytettävä hyväksi Euroopan yhteisön 
laajennettuja yksipuolisia kauppaetuuksia. Lisäksi se hyödyntää edelleen Phare­
ohjelmasta jälleenrakentamiseen ja toimielinten kehittämistarpeisiin sekä 
rauhansopimusten edistämiseen myönnettävää tukea, vaikka se ei ole oikeutettu 
täysipainoiseen perinteiseen Phare-ohjelman tukeen ennen kuin maan viranomaiset ovat 
16 Nämä päätelmät perustuvat yleiseen arvioon kunkin maan kehityksestä Ooka on esitetty tämän tiedonannon 
liitteessä 2) seka yksityiskohtaisempaan, tosiasioihin perustuvaan kertomukseen alueellisen lähestymistavan 
ehtojen noudattamisesta lokakuun 1998 jälkeen Ooka sisältyy komission laatimaan alustavaan esitykseen 
tästä aiheesta (SEC(99)714, 17.5.1999). 
8 
täyttäneet asianmukaiset ehdot valtion ja osavaltioiden tasolla. Toivottavasti asiassa 
edistytään riittävästi seuraavan kertomuksen laatimiseen mennessä. 
Kroatia 
Kroatian kanssa aloitetaan neuvottelut vakautus- ja assosiaatiosopimuksesta, kun se 
on täyttänyt asianmukaiset ehdot. Komissio laatii aikanaan teknisen kertomuksen 
mahdollisuudesta aloittaa sopimusneuvottelut. Kahdenvälisissä suhteissa ja neuvotteluja 
aloitettaessa voitaisiin lisätä tiedonvälitystä ja keskustelua, johon sisältyy 
rakenteellisemman kehyksen luominen, esimerkiksi poliittisen vuoropuhelun aloittaminen 
ja teknisen neuvoa-antavan työryhmän perustaminen. 
Kroatian olisi edelleen käytettävä hyväksi laajennettu ja Euroopan yhteisön yksipuolisia 
kauppaetuuksia. Kroatialle aletaan uudelleen myöntää tukea Phare-ohjelmasta, jos se 
edistää demokratian toteutumista muun muassa toteuttamalla tiedotusvälineitä koskevia 
uudistuksia ja vaaliuudistuksen sekä edistämällä pakolaisten palauttamista 29. 
huhtikuuta 1997 hyväksyttyjen ehtojen mukaisesti. Toivottavasti asiassa edistytään 
riittävästi seuraavan kertomuksen laatimiseen mennessä. EY on kuitenkin jo myöntänyt 
ja myöntää myös jatkossa tukea muilla ·aloilla (humanitaarinen apu sekä demokratian 
tukeminen, johon sisältyvät riippumattomat tiedotusvälineet ja pakolaisten paluuseen 
liittyvä jälleenrakennus). Lisätukea myönnetään demokratian kehittämiseen, talouden 
elvyttämiseen alueilla, joille pakolaisia palautetaan sekä koulutukseen Oohon sisältyvät 
muun muassa Tempus-ohjelma ja Euroopan koulutussäätiö). 
Jugoslavian Ii lUotasavalta 
Tällä hetkellä ei ole aiheellista keskustella Jugoslavian Iiittotasavallan oikeudesta 
osallistua yksipuoliseen kauppaetuusjärjestelmään tai Phare-ohjelmaan, · eikä 
vakautus- · ja assosiaatiosopimusneuvottelujen aloittamisesta Kesovon kriisin 
jatkuessa ja koska asianmukaisia ehtoja ei selvästikään ole täytetty. Jugoslavian 
liittotasavalta voi osallistua näihin välineisiin täytettyään asianmukaiset ehdot. Tällä välin 
sille myönnetään edelleen humanitaarista apua ja tuetaan demokratiaa sekä myönnetään 
jälleenrakennustukea Obnova-ohjelmasta Ooka on maantieteellisesti rajattu koskemaan 
pääasiassa Kosovoa ja Montenegroa, kun taas Serbialie myönnetty tuki on rajoitettu 
riippumattomien tiedotusvälineiden tukemiseen), jossa korostetaan erityisesti pakolaisten 
ja siirtymään joutuneiden henkilöiden paluuta. 
Jugoslavian Iiittotasavaiian ja Serbian vastaisia toimia on lujitettava Kesovon kriisin 
jatkumisen vuoksi neuvoston 26. huhtikuuta 1999 tekemien päätelmien mukaisesti, joissa 
päätettiin myös öljysaarrosta. Mainittuja toimia ovat asevientikielto, viisumien 
myöntämisen lopettaminen uota on jo laajennettu käsittämään riippumattomien 
tiedotusvälineiden tukahduttamisesta vastaavat henkilöt), sellaisten välineiden myynnin 
kieltäminen, joita voidaan käyttää terrorismissa tai poliisin harjoittamissa sortotoimissa, 
vientiluottojen keskeyttäminen, Serbian/Jugoslavian Iiittotasavaiian ulkomailla olevien 
varojen jäädyttäminen, uusien investointien kielto sekä Jugoslavian Iiittotasavaltaan 
rekisteröityjen lentoyhtiöiden lentokielto. Euroopan yhteisön keskeisiä kahdenvälisten 
suhteiden· muotoja sovelletaan koko valtioon (Jugoslavian Iiittotasavaltaan). Koska näitä 
välineitä ei voida käyttää Montenegron hyväksi, sen tukemista jatketaan muista yhteisön 
välineistä. Yhteisö myöntää talousarviovaroista tukea Kosovosta siirtymään joutuneisiin 
henkilöihin liittyviin kustannuksiin. 
Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia 
Tähän mennessä saavutetun edistyksen ansiosta ja koska entinen Jugoslavian tasavalta 
Makedonia on täyttänyt asianomaiset ehdot, komissio laatii yleisten asioiden neuvoston 
8. ja 26. huhtikuuta 1999 tekemien päätelmien mukaisesti kertomuksen mahdollisuudesta 
9 
aloittaa sen kanssa vakautus- ja assosiaatiosopimusneuvottelut. Komissio voi tehdä 
neuvostossa käytyjen keskustelujen perusteella suosituksia neuvotteluohjeiksi. Tällä 
välin sovelletaan edelleen yhteistyösopimusta ja kuljetusalan sopimusta, ja osapuolten 
suhteita lähennetään näiden sopimusten ja poliittisen vuoropuhelun yhteydessä 
muuttamalla maaliskuussa 1999 kokoontuneen yhteistyöneuvoston päätösten mukaisesti , 
tulli-ja verotustyöryhmän toimialaa käsittämään tilastolliset asiat. 
· Entiselle Jugoslavian tasavallalle Makedonialle myönnetään edelleen yhteisön tukea 
erityisesti Phare-ohjelmasta. Sen oikeudesta osallistua muihin Phare-ohjelman alaisiin 
monen edunsaajan ohjelmiin päätetään tapauskohtaisesti sen perusteella, ovatko 
ohjelmat yhdenmukaisia kansallisen ohjelman kanssa ja minkälaista arvonlisää ne siihen 
tuovat. Lisäksi talousarviosta tuetaan pakolaisiin liittyviä kuluja. 
Albania 
Yleisten asioiden neuvoston 26. huhtikuuta 1999 tekemien päätelmien ·mukaisesti 
komissio laatii aikanaan kertomuksen mahdollisuudesta aloittaa vakautus- ja 
assosiaatiosopimusneuvottelut Albanian kanssa. Komissio voi tehdä neuvostossa 
käytyjen keskustelujen perusteella suosituksia neuvotteluohjeiksi. Tällä välin jatketaan · 
yhteisön ja Albanian sopimussuhteita, jotka perustuvat vuoden 1992 
yhteistyösopimukseen ja siihen liittyvään poliittista vuoropuhelua koskevaan julistukseen, 
sekä perustetaan uusia (infrastruktuuria ja maataloutta) käsitteleviä työryhmiä. Yleisten 
asioiden neuvoston 9. marraskuuta 1998 tekemien päätelmien mukaisesti lähiaikoina 
tehdään virallinen ehdotus kahdenvälisestä kauppajärjestelmästä,. jonka tarkoitus on 
parantaa tätä järjestelmää vastaamaan alueellisia standardeja. 
Phare-ohjelmasta myönnettyä ja muuta yhteisön tukea jatketaan olojen vakauttamiseksi 
Albaniassa ja jotta edistyttäisiin maan elvyttämisessä, talousuudistuksissa ja 
demokratisoimisessa sekä alueellisen yhteistyön lisäämisessä. Erityisesti EU tukee 
Albanian poliisivoimien toimintakyvyn palauttamista yhdessä Länsi-Euroopan unionin 
vahvistetun toiminnan kanssa ja muutetun tullikoodeksin perusteella tulliapuohjelman 
lujittamiseksi. Talousarviosta myönnetään tukea pakolaisiin liittyviin kuluihin. Äskettäin 
hyväksytty maksutasetuki myönnetään viipymättä, ja komissio ja kansainväliset 
rahoituslaitokset seuraavat tarkasti makrotalouden kehittymistä. 
10 
Liite 1 
,--------~--EY:n tuki Kosovoa ympäröiville maille vuosina 1991-1999 (miljoonaa euroa)<1> 
(Maksusitoumusmäärärahat) 
ALBANIA ENTISENJUGOSLAVIAN MAAT BULGARIA ROMANIA YHT. 
(2) BOSNIA(3) KROATIA FRY FYROM MONEN 
MAAN 
EY:N TUEN LAJI 
PHARE JA OBNOVA 616,4 754,5 49,6 .41,7 236,7 9,8 608,0 827,0 3143,6 
HUMANITAARINEN APU 
(ECBO) 41,2 1032,1 290,8 262,8 45,7 236,1 4,7 2,0 1915,4 
ELINTARVIKETURVA 
(PO VIII) 16,5 ------- 16,5 
MAKSUTASETUKI 
(PO II) 20,0 60,0 - - 40,0 - 650,0 580,0 1350,0 
EIP 46,0 -- - -- 571,0 1052,0 1669,0 
MUUT TOIMET (4) 122,8 221,2 9,3 17,5 2,0 12,3 ei tietoja ei tietoja 385,1 
EY:N APU YHTEENSA 862,9 2067,8 349,7 322,0 324,4 258,2 1833,7 2461,0 8479,6 
Jäsenvaltioiden apu (1990-1997) 712,8 507,9 1165,9 712,4 178,2 754,8 3069,4 7101,4 
LOPPUSUMMA 1575,7 2575,7 1515,6 1034,4 502,5 258,2 2588,5 5530,4 15581,0 
EBRD 68,0 70,0 511,0 143,0 296,0 1283,0 2371,0 
( 1) Huhtikuun 1999 lopusta Albanialie ja entisen Jugoslavian maille, lukuun ottamatta Euroopan investointipankin EIP:n ja Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin EBRD:n 
lukuja, joihin sisältyy vuosina 1991-1998 myönnetty apu. Vuoden 1998 lopusta Romaniaa ja Bulgariaa koskevat tiedot. 
(2) Phare-rahoitukseen sisältyy vuosina 1992ja 1994 hyväksytty lahja-apu Albanian makrotalouden tukemiseksi. 
(3) Maksetasetukeen varatuista 60 miljoonasta eurosta vuodelle 1999 ohjelmoitu 15 miljoonan euron lahja-apu rahoitetaan Obnova-ohjelmasta. Phare-ja Obnova-ohjelmia koskevien 
budjettikohtien kokonaismäärästä on siten vähennetty 15 miljoonaa euroa päällekkäisyyden välttämiseksi. 
(4) Kohtaan 'Muut toimet' sisältyy lähinnä Euroopan maatalouden ohjaus-ja tukirahastosta myönnetty elintarvikeapu Albanialie (120 miljoonaa euroa), miinanraivays ja muut toimet 
Bosniassa (200 miljoonaa euroa) sekä demokratisoitumiseen liittyvä tuki. 
--11 i 
Liite 2 
Alueellisen lähestymistavan soveltamisalaan kuuluvien maiden kehitys vuoden 1996 
jälkeen ja erityisesti, miten ne ovat lokakuun 1998 jälkeen noudattaneet alueellisen 
lähestymistavan mukaisia ehdollisuusperusteita 
Jäljempänä kuvailtuun poliittisen edistymisen asteeseen on vaikuttanut kyseisen maan 
halukkuus asettaa suhteiden kehittäminen EU:hun ja ympäröiviin maihil'l kansallisten (tai 
kansallismielisten) etujen edelle. Tietyt maat eivät selvästikään ole kaikilla aloilla vielä 
osoittaneet sitoutuneensa Euroopan tulevaisuuteen, jossa ne haluavat olla mukana. Tällainen 
sitoutuminen edellyttää demokraattisten periaatteiden noudattamista ja valtioidenvälistä 
yhteistyötä. Erityisesti alueellisen lähestymistavan· tavoitteiden saavuttamisessa on ollut eroja, 
ja se on riippunut kyseisten maiden halukkuudesta toteuttaa tarvittavat toimenpiteet. 
Demokratian aste on esimerkiksi lisääntynyt kaikissa maissa Serbiaa lukuun ottamatta, joskin 
vähemmistöjen oikeuksien kunnioittamisessa on eroja, jotka liittyvät kansallisiin olosuhteisiin. 
Rauhansopimusten täytäntöönpanossa on myös ollut eroja, jotka liittyvät erityisesti 
pakolaisten palauttamiseen ja yhteistyöhön entistä Jugoslaviaa käsittelevän kansainvälisen 
sotarikostuomioistuimen kanssa. Edistystä on saavutettu kahdenvälisissä suhteissa, mutta ei 
varsinaisessa alueellisessa yhteistyössä. 
Bosnia ja Hertsegovina poikkeaa muista Balkanin maista. Maassa on käynnissä 
kolmetasoinen siirtymäkausi: Bosnia ja Hertsegovina on muuttumassa Jugoslavian 
sosialistisen Iiittotasavaiian osavaltiosta itsenäiseksi tasavallaksi ja siirtymässä 
suunnitelmataloudesta markkinatalouteen ja kolmen etnisen ryhmän välisestä sisällissodasta 
rauhaan ja yhteiseloon kahdesta osasta koostuvassa valtiossa. Sodan päättyessä Bosnia ja 
Hertsegovina oli menettänyt 23 prosenttia väestöstään verrattuna sotaa edeltävään aikaan, 
bruttokansantuote ja tulot asukasta kohden olivat vähentyneet kolmella neljänneksellä ja 
teollisuustuotanto yli 90 prosenttia, ja lisäksi 1 ,2 miljoonaa asukasta oli paennut maasta, joista 
noin 750 000 EU:n jäsenvaltioihin. Uudistuksia on saavutettu hitaasti vuoden 1996 jälkeen, 
mikä johtuu maan erityislaatuisesta poliittisesta rakenteesta ja kansallismielisistä poliittisista 
ryhmittymistä, jotka hallitsivat maata viime vaaleihin saakka. Syyskuun 1998 vaaleissa oli 
ensimmäistä kertaa nähtävissä tärkeimpien kansallismielisten puolueiden heikkenemistä. 
Daytonin rauhansopimuksen täytäntöönpanoa voidaan pitää menestyksekkäänä, ainakin 
sotilaallisesti. Yhteiskunnallisissa uudistuksissa on edistytty suuresti (osa sotarikollisista on 
saatettu Haagin tuomioistuimen eteen, on hyväksytty yhteisiä symboleita ja perustettu yhteisiä 
toimielimiä sekä aloitettu talouselämän elvyttäminen). Vähemmistöihin kuuluvien pakolaisten 
palauttaminen, yhteisten toimielinten toiminta ja oikeuslaitoksen uudistus eivät kuitenkaan ole 
täysin tyydyttäviä. Koko Bosnian ja Hertsegovinan reaalimääräinen talouskasvu oli vuosina 
1996-1998 vuosittain noin 40 prosenttia, vaikka rauhanprosessin poliittinen vastustus 
Serbitasavallassa suisti sen kaksivuotiseen talouden stagnaatioon, joka päättyi Dodikin tultua 
pääministeriksi (vuodesta 1998). Lähtötaso oli erittäin alhainen, ja nopeista parannuksista 
huolimatta tulotaso ja sosiaalipalvelujen tarjonta ovat Euroopan heikoimpia. Bosnian ja 
Hertsegovinan suurin ongelma liittyy sen vakiintumattomaan asemaan itsenäisenä valtiona. 
Tämä johtuu valtion johtajista, jotka eivät vielä toimi täysipainoisesti yhteistyössä yhteisissä 
toimielimissä, sekä institutionaalisen kehyksen mutkikkuudesta. Vuoden 1999 alussa 
parannuksia oli havaittavissa tietyillä politiikan aloilla, erityisesti yksityistämisessä, 
investointeja koskevassa lainsäädännössä, tullilainsäädännössä ja rahoitusalalla. Tärkeitä 
edistysaskelia otetaan edelleen markkinatalousuudistuksessa, joskin sen kunnollinen 
toteuttaminen edellyttää lisätoimenpiteitä. Suurimpia uhkia erityisesti Serbitasavallassa ovat 
köyhyys ja yhteiskunnallinen hajaannus. Demokratiassa ja ihmisoikeuksien kunnioittamisessa 
on edistytty eräillä aloilla jonkin verran, mutta viimeaikaiset poliittiset tapahtumat 
Serbitasavallassa ja Kosovossa ovat toistaiseksi haitanneet laadullisia yleisiä parannuksia. 
Etnisten ryhmien yhteistyötä on edelleen parannettava, vaikka myönteistä kehitystä on 
tapahtunut erityisesti puoluepolitiikassa. Eräiden Serbitasavallan paikallisviranomaisten 
yhteistyöhalukkuus on viime aikoina lisääntynyt. Kiinnostavia uudistuksia on liittynyt myös 
1~ 
tiedotusvälineisiin, ja tilanne parantunee edelleen lähikuukausien aikana. Alueellisessa 
yhteistyössä on edelleen eroja, mutta Kroatian ja Serbian johtajien ki~lteinen suhtautuminen 
vaikuttaa siihen edelleen melko voimakkaasti. Daytonin ja Pariisin rauhansopimusten 
täytäntöönpane ~distyy hitaasti eri syistä. 
· Kroatla on osoittanut olevansa valmis edistämään olojen vakauttamista ja niiden 
palauttamista ennalleen sodan jälkeen. Se on ollut valmis lujittamaan yhteistyötä 
kansainvälisen yhteisön kanssa. Liittyminen EU:n ja euroatlanttisiin rakenteisiin on Kroatian 
ensisijainen tavoite. Kroatia on edistynyt tarkoituksenmukaisten kansainvälisten ja kansallisten 
oikeuskehysten luomisessa laillisuusperiaatteen noudattamiseksi. Kansalaisyhteiskunnassa 
on myös tapahtunut edistystä, ja kansalaisten mielipide on kiinnostavalla tavalla muuttumassa 
kansallismielisyyteen perustuneesta poliittisesta . elämästä kypsempään, pluralistiseen 
järjestelmään. Kroatian talous kehittyi hyvin vuoteen 1998 saakka, jolloin rakenteellisten 
uudistusten epäonnistumisen seuraukset alkoivat näkyä. Merkittäviä- parannuksia on saatu 
aikaan alueellisessa yhteistyössä sekä ltä-Siavonian liittämisessä virallisesti Kroatiaan. 
Pakolaisten paluu on arkaluontoinen asia, joka on vaatinut voimakasta kansainvälistä 
painostusta, ja Kroatialla on edelleen vakavia ongelmia sitoumustensa täyttämisessä. 
Virallisten sitoumusten ja niiden toteutumisen välinen suuri kuilu estää kuitenkin Kroatiaa 
saavuttamasta vaadittuja demokratiastandardeja. Hallituksen ilmoittamista aikeista huolimatta 
yleinen kehitys näyttää viime kuukausina pysähtyneen. Lokakuun 1998 jälkeen saavutettu 
edistys eri ehtokokonaisuuksien täyttämisessä on edelleen todellisuudessa valikoivaa. 
Kansainvälisiä sitoumuksia ei vieläkään ole täytetty jatkuvista kansainvälisen yhteisön 
vaatimuksista huolimatta. Suurimpia ongelma-aloja ovat demokratisoituminen ja 
ihmisoikeuksien kunnioittaminen, ja erityisesti vaalilain uudistus ja tiedotusvälineiden 
demokratisoiminen, joissa ei ole edistytty yhtään. Vähemmistöjen ja. niiden oikeuksien 
kunnioittamisessa on edistyttävä jatkossa huomattavasti. Yhteistyö ympäröivien maiden 
kanssa on jatkunut melko tyydyttävänä, ja Kroatia on osoittautunut halukkaaksi ratkaisemaan 
kiistat diplomaattisesti. Suhteet Bosnian ja Hertsegovinan Iiittotasavaitaan ovat edelleen 
ongelmalliset. Aikaisemmista melko myönteisistä tuloksista ja tyydyttävästä oikeuskehyksestä 
huolimatta uusi huolenaihe. on taloustilanteen paheneminen. Daytonin ja Erdutin 
rauhansopimusten mukaisten pakolaisten- paluuta koskevien velvoitteiden täyttämisessä on 
edistytty, joskin melko hitaasti. Sodasta kärsineiden alueiden ennallistaminen jatkuu, joskin 
erityisesti luottamuksen palauttamista koskevan ohjelman toteuttamisessa on toteutettava 
tehokkaita lisätoimenpiteitä. 
Jugoslavian Iiittotasavaiian tilanne on kaksijakoinen Serbian ja Montenegron kehityksen 
erotessa toisistaan. Serbiassa/Jugoslavian Iiittotasavaiiassa ei ole edistytty 
demokratisoitumisessa eikä uudistuksissa. Kosovolaisten oikeuksien tukahduttaminen 
vuodesta 1989 puhkesi lopulta avoimeksi konfliktiksi, joka on vaikuttanut ympäröiviin valtioihin. 
Yleisesti ottaen Jugoslavian liittotasavallassa/Serbiassa on esiintynyt ristiriitoja, jotka liittyvät 
demokraattisten periaatteiden noudattamiseen teoriassa perustuslain, lakien ja 
kansainvälisten sopimusten allekirjoittamisesta johtuvien velvoitteiden mukaisesti sekä näiden 
periaatteiden toteutumiseen käytännössä. Demokraattisten periaatteiden jatkuvaa 
laiminlyöntiä oli selvästi havaittavissa, erityisesti suhtautumisessa tiedotusvälineisiin ja 
akateemisiin vapauksiin tai hallinnollisissa ja tuomioistuinmenettelyissä jo ennen sotatilan 
· julistamista maahan jonkin aikaa sitten. Vaikka Jugoslavian Iiittotasavaiian ja Serbian 
perustuslaissa ja lainsäädännössä on määrätty laajoista ihmisoikeuksista ja vähemmistöjen 
oikeuksista, vähemmistöillä, kuten Kosovon albaaneilla, kroaatti-ja unkarilaisvähemmistöillä 
sekä Sandzakin muslimeilla, on ollut eritasoisia ongelmia näiden lakien noudattamisessa ja 
täytäntöönpanossa, mistä räikein esimerkki ovat Kosovon viimeaikaiset tapahtumat. Muun 
muassa Espanjan entisen pääministerin Gonzalezin suosituksia ei vielä ole toteutettu, ja 
sotatilan julistamisen jälkeen maaliskuussa 1999, kun suurten ihmismäärien karkottaminen 
kotiseuduiltaan kiihtyi, usein sanoinkuvaamattomien julmuuksien. kera, demokratian 
noudattamista ei enää ole edes teeskennelty. Kosovossa ei noudateta enää mitään lakeja. 
Talousuudistukset ov~t olleet satunnaisia, ja sodanaikaisen hyperinflaation alentumisen 
vaikutukset mitätöityvät asteittain, kun raha-ja finanssipolitiikkaa kevennettiin vuoden 1997 
vaalien alla ja kun valtion vähäisiin varoihin kohdistui tämän myötä paineita ulkomaankauppa­
ja budjettivajeiden kasvamisen vuoksi ja inflaation kiihtyessä vuoden 1998 lopussa, ja koska 
yksityistämistä ei ollut vieläkään toteutettu. Kosovoa koskeva politiikka on viimeksi kuluneen 
vuoden aikana vaikuttanut suuresti talouselämään sekä sodan kustannusten vuoksi että 
Naton kohdistaessa nykyisin ilmaiskuja sotateollisuuden tukikohtiin ja aineelliseen 
infrastruktuuriin. Jugoslavian liittotasavalta oli edistynyt hieman alueellisessa yhteistyössä, 
erityisesti suhteiden ennallistamisessa Kroatiaan, ennen kuin Kosovon kriisi laajeni heikentäen 
suhteita naapurimaihin ja katkaisten diplomaattiset suhteet tiettyihin muihin valtioihin. Vielä ei 
kuitenkaan ole ratkaistu kysymyksiä Jugoslavian sosialistisen Iiittotasavaiian 
valtioseuraannosta tai sen velkojen ja varojen jakamisesta, mikä on vaikuttanut Jugoslavian 
valmiuksiin osallistua kansainvälisten jä~estöjen toimintaan tai kansainvälisiin neuvotteluihin. 
Montenegrossa kehitys on toisaalta ollut myönteisempää. Kun Milosevicin hallitusta 
myötäilevä Bulatovicin hallitus korvattiin vapaiden ja oikeudenmukaisten vaalien jälkeen 
presidentti Djukanovicin johtamalla kokoomushallituksella, uudistukset ja demokratisoituminen 
alkoivat EU:n tuella edistyä. Serbian ja Montenegron suhteet ovat kiristyneet tämän vuoksi 
selvästi miltei kaikilla aloilla ja tasoilla, mutta edistys on jatkunut liittovaltiotasolta peräisin 
olevista kasvavista paineista ja uhista ja pakolaisten ja siirtymään joutuneiden henkilöiden 
suuresta lukumäärästä huolimatta. Taloutta uudistetaan erityisesti yksityistämällä, joskin 
hitaasti. Montenegro vapautettiin tammikuussa EY:n lentokiellosta, joka koskee Jugoslavian 
Iiittotasavaitaan rekisteröityjen liikennöitsijöiden lentoja Euroopan yhteisöön. 
Viimeisten kolmen vuoden aikana entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia on ollut alueen 
vakauttava tekijä. Valtio osoitti olevansa poliittisesti kypsä ja sitoutuneensa demokratian 
periaatteisiin vallan vaihtuessa maassa kitkattomasti ja rauhallisesti vapaissa ja 
oikeudenmukaisissa vaaleissa. Uuden hallituksen nimityksen jälkeen on toteutettu eräitä 
merkittäviä toimenpiteitä vähemmistöjen, erityisesti albaanivähemmistön, oikeuksien 
kunnioittamiseksi ja vähemmistöjen suojelemiseksi, minkä vertauskuvallinen esimerkki oli 
Tetovon ja Gostivarin permestarien vapauttaminen. Albaanivähemmistön etuja ajavat puolueet 
olivat myös ennen tätä aina kuuluneet hallitukseen: Valtio on osoittanut sitoutuneensa 
alueellisen yhteistyöhön. Se on määrätietoisesti edistänyt hyviä suhteita ja kiistojen 
ratkaisemista ympäröivien valtioiden kanssa, minkä ansiosta Bulgarian kanssa allekirjoitettiin 
äskettäin yhteinen julistus maiden välisen kielikiistan ratkaisemisesta. Poliittisten suhteiden 
lisäksi entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia on solminut myös merkittäviä talous-ja 
kauppasuhteita alueen maiden kanssa (sopimuksia on allekirjoitettu Slovenia-n, Kroatian, 
Bosnian ja Hertsegovinan sekä Jugoslavian Iiittotasavaiian kanssa). Sen yhteistyö 
kansainvälisen yhteisön kanssa Kosovon kriisin rauhanomaiseksi ratkaisemiseksi tehostui, 
kun se hyväksyi Naton joukkojen käytön ja otti vastaan Kosovosta tulleita pakolaisia. 
Ihmisoikeuksia ja laillisuusperiaatetta suojataan lainsäädännössä monilla tavoin, joskin 
huomiota voitaisiin edelleen kiinnittää sananvapauteen. Makrotalous saatiin vakautettua maan 
hallitusten vuosina 1996-1999 ajamien Kansainvälisen valuuttarahaston IMF:n suositusten 
mukaisten talousuudistusten ja vakauttamispolitiikan ansiosta, joskin IMF:n ohjelma on 
vuoden 1998 lopun jälkeen joutunut vaikeuksiin, koska ESAF-järjestelmän perusteella 
myönnetyn kolmivuotisen lainan toinen maksuerä oli liitetty 12 suuren teollisuusyhtymän 
yksityistämiseen, josta ei vielä ole päästy sopimukseen. Inflaatio ja valtion menot on pidetty 
hallinnassa. Työttömyys on kuitenkin ollut korkea vuodesta 1996. Markkinatalousuudistusta 
toteutetaan parhaillaan, ja huomiota on kiinnitettävä edelleen oikeus-ja sääntelykehyksen 
uudistamiseen, yksityistämiseen ja pankkialan uudistukseen. Entinen Jugoslavian tasavalta 
Makedonia on siten toiminut EU:n alueellisen lähestymistavan periaatteiden mukaisesti, ja 
lisäksi sen toiminta kolmen viime vuoden aikana on ollut esimerkillistä, mikä on edistänyt EU:n 
politiikan tavoitteiden saavuttamista. 
Albaniassa pyramidisijoitusjärjestelmien romahtamisesta vuoden 1996 lopussa ja toukokuun 
1996 parlamenttivaaleissa esiintyneistä väärinkäytöksistä seurannut vuoden 1996 kriisi saatiin 
hallintaan koordinoiduilla kansainvälisillä toimenpiteillä. Tämän jälkeen maahan nimitettiin 
kansallisen sovinnon hallitus, minkä jälkeen kesä-heinäkuussa 1997 jä~estettiin yleisvaalit ja 
maahan sijoitettiin väliaikaisesti kansainvälisiä turvajoukkoja. Pääministeri Nanon johtama 
uusi hallitus (heinäkuusta 1997 lokakuuhun 1998) onnistui vakauttamaan makrotaloutta 
1'1 
merkittävällä tavalla ja toteuttamaan ensimmäiset toimenpiteet pyramidisijoitusjä~estelmien 
lakkauttamiseksi ja julkishallinnon uudistamiseksi. Albania kärsi kuitenkin yleisen järjestyksen 
puuttumisesta ja sen myötä laajalle levinneestä rikollisuudesta ja korruptiosta. Lisäksi 
ongelmia aiheutti demokraattisen puolueen jatkuva jättäytyminen pois parlamentista. Vaikka 
Albaniassa onnistuttiin varmistamaan sananvapauden ja muiden perusoikeuksien 
tot~utuminen, sillä oli yhä rakenteellisia ongelmia, jotka olivat syntyneet jo ennen kriisiä 
(heikko infrastruktuuri ja erittäin heikot valtion toimielimet). Maan haavoittuvuus korostui 
useissa . tilanteissa, muun muassa mellakoiden toistuessa syyskuussa 1998. Pääministeri 
Majkon uusi hallitus (lokakuusta 1998) osoittaa maan sitoutuneen paremmin rakenteellisten 
ongelmien ratkaisemiseen, · mutta ongelmia aiheuttavat luonnollisesti Albanian ·yhteiskunnan 
perinteet. Perustuslain hyväksyminen marraskuussa 1998 oli virstanpylväs demokratian ja 
laillisuusperiaatteen edistämisessä. Lainvalvonnan tehostaminen käytännössä edellyttää 
kuitenkin sekä turvallisuusjoukkojen että tuomioistuinlaitoksen toiminnan tehokasta 
lujittamista. Demokraattisen puolueen kanssa parlamentin ulkopuolella käydyt neuvottelut ovat 
vähentäneet jonkin verran poliittisia ristiriitoja, mutta normaalioloja ei vielä ole saavutettu. 
Makrotalous on onnistuttu vakauttamaan, ·mutta se on edelleen haavoittuvainen 
pakolaisongelman ja yleisen järjestyksen puuttumisen vuoksi, ja ratkaisematta ovat edelleen 
rakenteelliset talousuudistukset (yksityistäminen ja rahoitusala). Kaikki Albanian hallitukset 
ovat suhtautuneet maltillisesti ja pidättyväisesti etnisten albaanien tilanteeseen ympäröivissä 
maissa. Perinteisesti vähäisessä alueellisessa yhteistyössä ei ole tapahtunut muutosta, 
lukuun ottamatta taloudellisen ja teknisen yhteistyön lisääntymistä entisen Jugoslavian 
tasavallan Makedonian kanssa.