EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 23.7.2015 COM(2015) 379 final KOMISSION TIEDONANTO EUROOPAN PARLAMENTILLE, NEUVOSTOLLE JA TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMELLE

EUROOPAN KEHITYSRAHASTON TILINPÄÄTÖS – VARAINHOITOVUOSI 2014



Euroopan kehitysrahaston tilinpäätös –

varainhoitovuosi 2014 SISÄLLYSLUETTELO VARMENNUSLAUSUMA EUROOPAN KEHITYSRAHASTOJEN VAROJEN KÄYTTÖ JA NIITÄ KOSKEVA KIRJANPITO TILINPÄÄTÖSLASKELMAT JA LIITETIEDOT – EUROOPAN KOMISSION HALLINNOIMAT VARAT EKR:N TILINPÄÄTÖSLASKELMAT EKR:N TILINPÄÄTÖSLASKELMIEN LIITETIEDOT BÊKOU-ERITYISRAHASTON TILINPÄÄTÖS BÊKOU-ERITYISRAHASTON TILINPÄÄTÖSLASKELMIEN LIITETIEDOT EKR:N JA BÊKOU-ERITYISRAHASTON KONSOLIDOIDUT TILINPÄÄTÖSLASKELMAT EKR:N RAHOITUKSEN TOTEUTUMISTA KOSKEVA KERTOMUS TILINPÄÄTÖSLASKELMAT JA LIITETIEDOT – EUROOPAN INVESTOINTIPANKIN HALLINNOIMAT VARAT VARMENNUSLAUSUMA

Euroopan kehitysrahaston varainhoitovuoden 2014 tilinpäätös on laadittu yhdenteentoista Euroopan kehitysrahastoon sovellettavan varainhoitoasetuksen IX osaston säännösten sekä tilinpäätöslaskelmien liitteessä esitettyjen tilinpäätöksen laadintaperiaatteiden, -sääntöjen ja -menetelmien mukaisesti. Ilmoitan olevani vastuussa Euroopan kehitysrahaston tilinpäätöksen laatimisesta ja esittämisestä yhdenteentoista Euroopan kehitysrahastoon sovellettavan varainhoitoasetuksen 20 artiklan mukaisesti. Olen saanut tulojen ja menojen hyväksyjiltä sekä Euroopan investointipankilta kaikki näiden oikeiksi vakuuttamat tiedot, jotka tarvitaan laadittaessa tilinpäätöstä, josta käyvät ilmi Euroopan kehitysrahaston varat ja velat sekä sen talousarvion toteuttaminen. Edellä mainittujen tietojen perusteella ja tehtyäni tarpeellisiksi katsomani tarkistukset ennen kuin varmensin tilinpäätöksen allekirjoituksellani, vakuutan olevani riittävän varma siitä, että tilinpäätös antaa kaikilta olennaisilta osiltaan oikean ja riittävän kuvan Euroopan kehitysrahaston taloudellisesta asemasta. [allekirjoitus] Manfred Kraff Tilinpitäjä 13. heinäkuuta 2015



EUROOPAN KEHITYSRAHASTOJEN VAROJEN KÄYTTÖ JA NIITÄ KOSKEVA KIRJANPITO 1.TAUSTAA Euroopan unioni (jäljempänä ”EU”) tekee kehitysyhteistyötä useiden kehitysmaiden kanssa. Tämän kehitysyhteistyön päätavoitteena on tukea talouteen, yhteiskuntaan ja ympäristöön liittyvää kehitystä, ja sen pitkän aikavälin tärkeimpänä tavoitteena on köyhyyden vähentäminen ja poistaminen. Tähän tavoitteeseen pyritään antamalla yhteistyökumppaneille kehitysapua ja teknistä tukea. EU laatii tässä tarkoituksessa yhdessä kumppanimaiden kanssa yhteistyöstrategioita ja osoittaa varoja niiden toteuttamista varten. Kehitysyhteistyöhön osoitetut EU:n varat ovat peräisin kolmesta lähteestä, jotka ovat -EU:n talousarvio -Euroopan kehitysrahasto -Euroopan investointipankki. Euroopan kehitysrahasto (jäljempänä ”EKR”) on tärkein väline, jolla EU tukee Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden (jäljempänä ”AKT-valtiot”) sekä merentakaisten maiden ja alueiden (jäljempänä myös ”MMA”) kanssa tehtävää kehitysyhteistyötä. EKR ei saa rahoitusta EU:n talousarviosta, vaan sen rahoittajina ovat jäsenvaltiot. Se on perustettu neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden edustajien sisäisellä sopimuksella, ja sen hallinnoinnista vastaa erityiskomitea. EKR:n varoilla katettavien toimenpiteiden rahoituksen toteuttamisesta vastaa Euroopan komissio (jäljempänä ”komissio”) ja investointikehyksen hallinnoinnista Euroopan investointipankki (jäljempänä ”EIP”).

AKT-valtioille ja merentakaisille maille ja alueille myönnettävä maantieteellinen tuki rahoitetaan myös vuosina 2014–2020 pääasiassa EKR:n varoilla. Kukin EKR-sopimus tehdään yleensä noin viideksi vuodeksi. Kuhunkin EKR:oon sovelletaan omaa varainhoitoasetusta, jossa säädetään kyseisen rahaston tilinpäätöslaskelmien laadinnasta. Jokaisesta EKR:sta laaditaan erilliset tilinpäätöslaskelmat siltä osin kuin on kyse niistä EKR:n varoista, joita komissio hallinnoi. Lisäksi laaditaan konsolidoidut tilinpäätöslaskelmat, joiden tarkoituksena on antaa kokonaiskuva komission vastuulla olevien varojen käytöstä. Neuvostossa kokoontuneet EKR:oon osallistuvien jäsenvaltioiden edustajat allekirjoittivat 11. EKR:a koskevan sisäisen sopimuksen kesäkuussa 2013. Se tuli voimaan 1. maaliskuuta 2014. Jotta varmistetaan jatkuvuus siirryttäessä 10. EKR:sta 11. EKR:oon, komissio ehdotti siirtymätoimenpiteitä eli ns. siirtymävaiheen rahoitusjärjestelyä. Tätä rahoitusjärjestelyä käsitellään 11. EKR:n yhteydessä. Samaan aikaan muutettiin 10. EKR:n varainhoitoasetusta ja hyväksyttiin siirtymäkautta koskeva uusi varainhoitoasetus. Nämä säädökset tulivat voimaan 30. toukokuuta 2014. Neuvosto hyväksyi 11. EKR:n varainhoitoasetuksen ja sen täytäntöönpanosäännöt 2. maaliskuuta 2015. Nämä säädökset tulivat voimaan 6. maaliskuuta 2015. AKT–EU-kumppanuussopimuksella luotiin investointikehys, jonka hallinnoinnista vastaa EIP. Kehyksellä tuetaan yksityisen sektorin kehittämistä AKT-valtioissa. Siitä rahoitetaan sen vuoksi etenkin (mutta ei ainoastaan) yksityisiä investointeja. Kehys suunniteltiin jatkuvaksi rahastoksi, jotta lainojen takaisinmaksusta saatavat varat voidaan investoida uudelleen. Rahastoon kertyy näin varoja jatkuvasti, ja se on taloudellisesti omavarainen. Koska komissio ei vastaa investointikehyksen hallinnoinnista, kehystä ei ole konsolidoitu tilinpäätöksen ensimmäiseen osaan, joka käsittää Euroopan kehitysrahaston tilinpäätöslaskelmat sekä niihin liittyvän selvityksen rahoituksen toteutumisesta. Investointikehyksen tilinpäätöslaskelmat esitetään tilinpäätöksessä kuitenkin erillisessä osassa (osa II), jotta EKR:sta myönnetystä kehitysavusta voitaisiin antaa kattava kokonaiskuva. 2.MITEN EKR RAHOITETAAN? Eurooppa-neuvosto hyväksyi 2. joulukuuta 2013 pitämässään kokouksessa monivuotisen rahoituskehyksen vuosiksi 2014–2020. Samalla se päätti, että AKT-valtioiden kanssa tehtävää maantieteellistä yhteistyötä ei oteta EU:n talousarvioon vaan että sitä rahoitetaan nykyisestä hallitustenväliseen järjestelyyn perustavasta EKR:sta. EU:n talousarvio laaditaan vuosittain, ja vuotuisperiaatteen mukaan menot ja tulot budjetoidaan ja hyväksytään aina vuodeksi kerrallaan. EKR:n toiminta perustuu EU:n talousarviosta poiketen monivuotisuuteen. Jokainen EKR toteutetaan kokonaisrahastona, josta osoitetaan varoja kehitysyhteistyöhön yleensä viiden vuoden ajan. Koska varat on tarkoitettu useamman vuoden jaksoksi, ne voidaan käyttää milloin tahansa EKR:n voimassaoloaikana. Se, ettei EKR:n talousarvio noudata vuotuisperiaatetta, näkyy talousarvion toteuttamista koskevissa selvityksissä, joissa EKR:n määrärahojen toteutumista arvioidaan suhteessa EKR:n kokonaisvaroihin. EKR:n varat saadaan EU:n jäsenvaltioilta erikseen sovittuina maksuina. Jäsenvaltioiden edustajien kesken järjestetään hallitusten välisellä tasolla noin viiden vuoden välein tapaaminen, jossa päätetään rahastolle osoitettavasta kokonaismäärästä ja jossa tarkastellaan, miten varat on käytetty. Rahaston hallinnointi annetaan tämän jälkeen tehtäväksi komissiolle, joka hallinnoi varoja unionin kehitysyhteistyöpolitiikan mukaisesti. Koska jäsenvaltioilla on EU:n tasolla toteutettavien toimien rinnalla omaa kehitys- ja avustustoimintaa, niiden on koordinoitava oma toimintansa EU:n toimien kanssa varmistaakseen, että jäsenvaltioiden ja EU:n toimet täydentävät toisiaan. Jäsenvaltiot voivat maksamiensa rahoitusosuuksien lisäksi osallistua yhteisrahoitusjärjestelyihin tai suorittaa vapaaehtoisia lisärahoitusosuuksia EKR:oon. 3.TILINPÄÄTÖSRAPORTOINTI 3.1.Tilinpäätös Tilinpitäjä on vastuussa tilinpäätöksen laatimisesta ja sen varmistamisesta, että se antaa oikean ja riittävän kuvan EKR:n taloudellisesta asemasta. Tilinpäätös esitetään seuraavasti: Osa I: Komission hallinnoimat varat (I)EKR:n tilinpäätöslaskelmat (II)EKR:n rahoituksen toteutumista koskeva selvitys. Osa II: EIP:n hallinnoimat varat (I)investointikehyksen tilinpäätöslaskelmat. Lisäksi koska vuonna 2014 EKR:n yhteydessä toimi ensimmäistä kertaa myös erityisrahasto (ks. kohta 3.2 jäljempänä), jäljempänä esitetään myös kyseisen erityisrahaston tilinpäätös sekä EKR:n ja erityisrahaston konsolidoitu tilinpäätös. Komissio hyväksyy tilinpäätöksen seuraavan vuoden heinäkuun 31. päivään mennessä ja esittää sen tämän jälkeen Euroopan parlamentille ja neuvostolle vastuuvapauden myöntämistä varten.

3.2.Bêkou-erityisrahasto Unionin yleiseen talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen (jäljempänä ”unionin varainhoitoasetus”) 187 artiklan 1 kohdan ja siirtymäkauteen sovellettavan varainhoitoasetuksen 42 artiklan mukaan komissio voi perustaa unionin erityisrahastoja ulkoisia toimia varten muiden rahoittajien kanssa tehtyjen sopimusten nojalla. Tällaisia rahastoja voidaan perustaa hätätoimia, hätätilan jälkeisiä toimia ja temaattisia toimia varten. Unionin varainhoitoasetuksen 187 artiklan 6 kohdan mukaisesti unionin erityisrahaston tilinpitäjänä toimii komission tilinpitäjä. Ensimmäinen monenvälinen unionin erityisrahasto perustettiin 15. heinäkuuta 2014 Euroopan unionin, Saksan, Ranskan ja Alankomaiden välillä. Tämän ns. Bêkou-erityisrahaston tarkoituksena on edistää Keski-Afrikan tasavallan tilanteen vakauttamista ja maan jälleenrakentamista. Bêkou-erityisrahaston toiminta-aika on enintään 60 kuukautta. Koska Bêkou-erityisrahasto perustettiin EKR:n yhteyteen, sen tilinpäätös on konsolidoitu EKR:n tilinpäätökseen. 4.TILINTARKASTUS JA VASTUUVAPAUDEN MYÖNTÄMINEN 4.1.Tilintarkastus EKR:n tilinpäätöstä ja resurssienhallintaa valvoo ulkoisena tarkastajana toimiva Euroopan tilintarkastustuomioistuin (jäljempänä ”tilintarkastustuomioistuin”), joka laatii vuosikertomuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle. 4.2.Vastuuvapaus Tarkastusten viimeisenä vaiheena on EKR:n varojen käyttöä koskevan vastuuvapauden myöntäminen tarkastetulta varainhoitovuodelta. Vastuuvapauden myöntäjänä on EKR:n tapauksessa Euroopan parlamentti. Tämä tarkoittaa, että sen jälkeen kun tilinpäätös on tarkastettu ja lopullinen tilinpäätös on vahvistettu, neuvosto antaa suosituksen, jonka perusteella parlamentti päättää, myöntääkö se komissiolle kyseiseltä vuodelta vastuuvapauden EKR:n varojen käytön osalta. Parlamentin päätös perustuu tilinpäätöksen tarkastukseen, tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomukseen (joka sisältää virallisen tarkastuslausuman), komission antamiin vastauksiin sekä komissiolle esitettyihin lisäkysymyksiin ja lisätietopyyntöihin. EUROOPAN KEHITYSRAHASTO VARAINHOITOVUOSI 2014 TILINPÄÄTÖSLASKELMAT JA LIITETIEDOT – EUROOPAN KOMISSION HALLINNOIMAT VARAT

On huomattava, että osa talousarviota kuvaavien taulukoiden tiedoista ei näytä täsmäävän, koska numerotiedot on pyöristetty miljooniin euroihin. SISÄLLYSLUETTELO EKR:N TILINPÄÄTÖSLASKELMAT KONSOLIDOITU TASE EKR:N TUOTTO- JA KULULASKELMA EKR:N RAHAVIRTALASKELMA LASKELMA EKR:N NETTOVAROJEN MUUTOKSISTA EKR:N TASE EKR:N TUOTTO- JA KULULASKELMA LASKELMA EKR:N NETTOVAROJEN MUUTOKSISTA EKR:N TILINPÄÄTÖSLASKELMIEN LIITETIEDOT BÊKOU-ERITYISRAHASTON TILINPÄÄTÖS VARMENNUSLAUSUMA TAUSTATIETOA BÊKOU-ERITYISRAHASTOSTA BÊKOU-ERITYISRAHASTON TASE BÊKOU-ERITYISRAHASTON TUOTTO- JA KULULASKELMA

BÊKOU-ERITYISRAHASTON RAHAVIRTALASKELMA LASKELMA BÊKOU-ERITYISRAHASTON NETTOVAROJEN MUUTOKSISTA BÊKOU-ERITYISRAHASTON TILINPÄÄTÖSLASKELMIEN LIITETIEDOT EKR:N JA BÊKOU-ERITYISRAHASTON KONSOLIDOIDUT TILINPÄÄTÖSLASKELMAT KONSOLIDOITU TASE KONSOLIDOITU TUOTTO- JA KULULASKELMA KONSOLIDOITU LASKELMA NETTOVAROJEN MUUTOKSISTA EKR:N RAHOITUKSEN TOTEUTUMISTA KOSKEVA KERTOMUS EKR:N TILINPÄÄTÖSLASKELMAT

On huomattava, että osa talousarviota kuvaavien taulukoiden tiedoista ei näytä täsmäävän, koska numerotiedot on pyöristetty miljooniin euroihin.

KONSOLIDOITU TASE miljoonaa euroa Liitetieto 31.12.2014 31.12.2013 PITKÄAIKAISET VARAT Ennakkomaksut 2.1 472 424 Rahoitusosuudet erityisrahastoon 2.2 39 – 511 424 LYHYTAIKAISET VARAT Ennakkomaksut 2.3 1 403 1 286 Saamiset 2.4 84 84 Käteisvarat ja muut rahavarat 2.6 391 759 1 878 2 128 VARAT YHTEENSÄ 2 389 2 553 PITKÄAIKAISET VELAT Velat 2.7 (34) (25) (34) (25) LYHYTAIKAISET VELAT Velat 2.8 (1 423) (1 214) (1 423) (1 214) VELAT YHTEENSÄ (1 457) (1 239) NETTOVARAT 932 1 313 RAHASTON VARAT JA VARANNOT Rahaston pääoma, jonka maksamista on pyydetty – toiminnassa olevat EKR:t 2.9 35 673 32 529 Seuraaville varainhoitovuosille siirretty rahastojen pääoma, jonka maksamista on pyydetty – EKR:t, joiden toiminta on päättynyt 2.10 2 252 2 252 Aiemmilta vuosilta siirretty taloudellinen tulos (33 468) (30 396) Varainhoitovuoden taloudellinen tulos (3 526) (3 072) NETTOVARAT 932 1 313 EKR:N TUOTTO- JA KULULASKELMA miljoonaa euroa Liitetieto 2014 2013 TOIMINNAN TUOTOT 3.2 132 123 TOIMINNAN KULUT Toimintakulut 3.3 (3 650) (3 027) Hallintokulut 3.4 (22) (167) (3 671) (3 194) TOIMINNAN YLIJÄÄMÄ/(ALIJÄÄMÄ) (3 539) (3 072) Rahoitustuotot 3.5 13 0 Rahoituskulut (0) 0 RAHOITUSTOIMINNAN YLIJÄÄMÄ/(ALIJÄÄMÄ) 13 0 VARAINHOITOVUODEN TALOUDELLINEN TULOS (3 526) (3 072) EKR:N RAHAVIRTALASKELMA

miljoonaa euroa Liitetieto 2014 2013 Varainhoitovuoden taloudellinen tulos (3 526) (3 072) TOIMINNAN RAHAVIRTA Jäsenvaltioiden varsinaiset rahoitusosuudet 3 068 2 961 Yhteisrahoitusosuudet 66 18 Saamisten arvonalentumistappio (arvonalentumistappion peruuttaminen) 14 (2) Pitkäaikaisten ennakkomaksujen (lisäys)/väheneminen (47) 14 Erityisrahastoihin osoitettujen rahoitusosuuksien (lisäys)/väheneminen (39) – Lyhytaikaisten ennakkomaksujen (lisäys)/väheneminen (117) 48 Lyhytaikaisten saamisten (lisäys)/väheneminen* (22) (7) Pitkäaikaisten velkojen lisäys/(väheneminen) 9 (15) Lyhytaikaisten velkojen lisäys/(väheneminen)** 227 123 NETTORAHAVIRTA (368) 69 Käteisvarojen ja muiden rahavarojen nettolisäys/(-vähennys) (368) 69 Käteisvarat ja muut rahavarat varainhoitovuoden alussa 2.5 759 690 Käteisvarat ja muut rahavarat varainhoitovuoden lopussa 2.5 391 759 * Lyhytaikaiset saamiset ilman varsinaisiin rahoitusosuuksiin ja yhteisrahoitusosuuksiin liittyviä saamisia. ** Lyhytaikaiset velat ilman varsinaisiin rahoitusosuuksiin ja yhteisrahoitusosuuksiin liittyviä velkoja. LASKELMA EKR:N NETTOVAROJEN MUUTOKSISTA miljoonaa euroa Rahastojen pääoma – toiminnassa olevat EKR:t (A) Rahastojen pääoma, jonka maksamista ei ole pyydetty – toiminnassa olevat EKR:t (B) Rahastojen pääoma, jonka maksamista on pyydetty – toiminnassa olevat EKR:t (C) = (A) – (B) Kertyneet varannot (D) Seuraaville varainhoitovuosille siirretty rahastojen pääoma, jonka maksamista on pyydetty – EKR:t, joiden toiminta on päättynyt (E) Nettovarat yhteensä (C) + (D) + (E) SALDO 31.12.2012 45 691 16 112 29 579 (30 396) 2 252 1 435 Pääoman lisäys – varsinaiset rahoitusosuudet – (2 950) 2 950 – – 2 950 Varainhoitovuoden taloudellinen tulos – – – (3 072) – (3 072) SALDO 31.12.2013 45 691 13 162 32 529 (33 468) 2 252 1 313 Pääoman lisäys – varsinaiset rahoitusosuudet – (3 144) 3 144 – – 3 144 Varainhoitovuoden taloudellinen tulos – – – (3 526) – (3 526) SALDO 31.12.2014 45 691 10 018 35 673 (36 994) 2 252 932

EKR:N TASE miljoonaa euroa 31.12.2014 31.12.2013 Liitetieto 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR PITKÄAIKAISET VARAT Ennakkomaksut 2.1 – 17 411 44 – 90 334 – Rahoitusosuudet erityisrahastoon 2.2 – – – 39 – 17 411 83 – 90 334 – LYHYTAIKAISET VARAT Ennakkomaksut 2.3 5 142 1 178 77 5 259 1 021 – Saamiset 2.4 3 66 15 0 2 58 24 – Yhdystilit 2.5 216 810 – 607 290 1 323 – – Käteisvarat ja muut rahavarat 2.6 – – – 391 – – 759 – 224 1 018 1 193 1 076 297 1 640 1 804 – VARAT YHTEENSÄ 224 1 035 1 604 1 159 297 1 730 2 138 – PITKÄAIKAISET VELAT Velat 2.7 – – (34) – – – (25) – – – (34) – – – (25) – LYHYTAIKAISET VELAT Velat 2.8 (10) (175) (1 195) (43) (28) (263) (923) – Yhdystilit 2.5 – – (1 633) – – – (1 613) – (10) (175) (2 828) (43) (28) (263) (2 536) – VELAT YHTEENSÄ (10) (175) (2 862) (43) (28) (263) (2 561) – NETTOVARAT 214 860 (1 258) 1 116 270 1 467 (423) – RAHASTON VARAT JA VARANNOT Rahaston pääoma, jonka maksamista on pyydetty – toiminnassa olevat EKR:t 2.9 12 840 11 699 11 134 – 12 840 11 699 7 990 – Seuraaville varainhoitovuosille siirretty rahastojen pääoma, jonka maksamista on pyydetty – EKR:t, joiden toiminta on päättynyt 2.10 627 1 625 – – 627 1 625 – – Rahastojen pääoma, jonka maksamista on pyydetty – siirrot toiminnassa olevien EKR:jen välillä 2.11 (3 147) 1 758 (209) 1 597 (3 083) 2 130 952 Aiemmilta vuosilta siirretty taloudellinen tulos (10 114) (13 988) (9 356) (10) (10 125) (13 658) (6 614) – Varainhoitovuoden taloudellinen tulos 8 (235) (2 828) (472) 10 (331) (2 751) – 214 860 (1 258) 1 116 270 1 467 (423) – NETTOVARAT 214 860 (1 258) 1 116 270 1 467 (423) – EKR:N TUOTTO- JA KULULASKELMA miljoonaa euroa 2014 2013 Liitetieto 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR TOIMINNAN TUOTOT 3.2 9 43 79 1 64 34 25 – TOIMINNAN KULUT Toimintakulut 3.3 (1) (293) (2 881) (475) (53) (362) (2 612) – Hallintokulut 3.4 – 0 (22) – – (0) (167) – (1) (293) (2 903) (475) (53) (362) (2 779) – TOIMINNAN YLIJÄÄMÄ/(ALIJÄÄMÄ) 8 (249) (2 824) (474) 11 (328) (2 754) – Rahoitustuotot 3.5 0 15 (3) 2 (0) (3) 3 – Rahoituskulut – – (0) – – – 0 – RAHOITUSTOIMINNAN YLIJÄÄMÄ/(ALIJÄÄMÄ) 0 15 (4) 2 (0) (3) 3 – VARAINHOITOVUODEN TALOUDELLINEN TULOS 8 (235) (2 828) (472) 10 (331) (2 751) – LASKELMA EKR:N NETTOVAROJEN MUUTOKSISTA miljoonaa euroa 8. EKR Rahastojen pääoma – toiminnassa olevat EKR:t (A) Rahastojen pääoma, jonka maksua ei ole pyydetty – toiminnassa olevat EKR:t (B) Rahastojen pääoma, jonka maksua on pyydetty – toiminnassa olevat EKR:t (C) = (A) – (B) Kertyneet varannot (D) Seuraaville varainhoitovuosille siirretty rahastojen pääoma, jonka maksua on pyydetty – EKR:t, joiden toiminta on päättynyt (E) Rahastojen pääoma, jonka maksua on pyydetty – siirrot toiminnassa olevien EKR:jen välillä (F) Nettovarat yhteensä (C) + (D) + (E) + (F) SALDO 31.12.2012 12 840 – 12 840 (10 125) 627 (2 980) 361 Pääoman lisäys – varsinaiset rahoitusosuudet – – – – Siirrot 10. EKR:oon / 10. EKR:sta – (102) (102) Varainhoitovuoden taloudellinen tulos – 10 10 SALDO 31.12.2013 12 840 – 12 840 (10 114) 627 (3 083) 270 Pääoman lisäys – varsinaiset rahoitusosuudet – – – – Siirrot 10. EKR:oon / 10. EKR:sta – – (64) (64) Siirrot 11. EKR:oon / 11. EKR:sta – – – – Varainhoitovuoden taloudellinen tulos – 8 8 SALDO 31.12.2014 12 840 – 12 840 (10 107) 627 (3 147) 214 miljoonaa euroa 9. EKR Rahastojen pääoma – toiminnassa olevat EKR:t (A) Rahastojen pääoma, jonka maksua ei ole pyydetty – toiminnassa olevat EKR:t (B) Rahastojen pääoma, jonka maksua on pyydetty – toiminnassa olevat EKR:t (C) = (A) – (B) Kertyneet varannot (D) Seuraaville varainhoitovuosille siirretty rahastojen pääoma, jonka maksua on pyydetty – EKR:t, joiden toiminta on päättynyt (E) Rahastojen pääoma, jonka maksua on pyydetty – siirrot toiminnassa olevien EKR:jen välillä (F) Nettovarat yhteensä (C) + (D) + (E) + (F) SALDO 31.12.2012 11 699 – 11 699 (13 657) 1 625 2 501 2 168 Pääoman lisäys – varsinaiset rahoitusosuudet – – – – Siirrot 10. EKR:oon / 10. EKR:sta – (371) (371) Varainhoitovuoden taloudellinen tulos – (331) (331) SALDO 31.12.2013 11 699 – 11 699 (13 988) 1 625 2 130 1 467 Pääoman lisäys – varsinaiset rahoitusosuudet – – – – Siirrot 10. EKR:oon / 10. EKR:sta – (372) (372) Siirrot 11. EKR:oon / 11. EKR:sta – – Varainhoitovuoden taloudellinen tulos – (235) (235) SALDO 31.12.2014 11 699 – 11 699 (14 223) 1 625 1 758 860 miljoonaa euroa 10. EKR Rahastojen pääoma – toiminnassa olevat EKR:t (A) Rahastojen pääoma, jonka maksua ei ole pyydetty – toiminnassa olevat EKR:t (B) Rahastojen pääoma, jonka maksua on pyydetty – toiminnassa olevat EKR:t (C) = (A) – (B) Kertyneet varannot (D) Seuraaville varainhoitovuosille siirretty rahastojen pääoma, jonka maksua on pyydetty – EKR:t, joiden toiminta on päättynyt (E) Rahastojen pääoma, jonka maksua on pyydetty – siirrot toiminnassa olevien EKR:jen välillä (F) Nettovarat yhteensä (C) + (D) + (E) + (F) SALDO 31.12.2012 21 152 16 112 5 040 (6 614) – 479 (1 095) Pääoman lisäys – varsinaiset rahoitusosuudet – (2 950) 2 950 2 950 Siirrot 8. ja 9. EKR:oon / 8. ja 9. EKR:sta – 473 473 Varainhoitovuoden taloudellinen tulos – (2 751) (2 751) SALDO 31.12.2013 21 152 13 162 7 990 (9 365) – 952 (423) Pääoman lisäys – varsinaiset rahoitusosuudet – (3 144) 3 144 3 144 Siirrot 8. ja 9. EKR:oon / 8. ja 9. EKR:sta – (936) (936) Siirrot 11. EKR:oon / 11. EKR:sta – (225) (225) Seuraaville varainhoitovuosille siiretty taloudellinen tulos – kassavarat – siirrot 10. EKR:sta 11. EKR:oon 10 10 Varainhoitovuoden taloudellinen tulos – (2 828) (2 828) SALDO 31.12.2014 21 152 10 018 11 134 (12 183) – (209) (1 258) miljoonaa euroa 11. EKR Rahastojen pääoma – toiminnassa olevat EKR:t (A) Rahastojen pääoma, jonka maksua ei ole pyydetty – toiminnassa olevat EKR:t (B) Rahastojen pääoma, jonka maksua on pyydetty – toiminnassa olevat EKR:t (C) = (A) – (B) Kertyneet varannot (D) Seuraaville varainhoitovuosille siirretty rahastojen pääoma, jonka maksua on pyydetty – EKR:t, joiden toiminta on päättynyt (E) Rahastojen pääoma, jonka maksua on pyydetty – siirrot toiminnassa olevien EKR:jen välillä (F) Nettovarat yhteensä (C) + (D) + (E) + (F) SALDO 31.12.2012 – – – – – – Pääoman lisäys – varsinaiset rahoitusosuudet – – – – Siirrot 8., 9. ja 10. EKR:oon / 8., 9. ja 10. EKR:sta – – – Varainhoitovuoden taloudellinen tulos – – – SALDO 31.12.2013 – – – – – – Pääoman lisäys – varsinaiset rahoitusosuudet – – – – Siirrot 8., 9. ja 10. EKR:oon / 8., 9. ja 10. EKR:sta – 1 597 1 597 Seuraaville varainhoitovuosille siiretty taloudellinen tulos – kassavarat – siirrot 10. EKR:sta 11. EKR:oon (10) (10) Varainhoitovuoden taloudellinen tulos – (472) (472) SALDO 31.12.2014 – – – (482) 1 597 1 116

EKR:N TILINPÄÄTÖSLASKELMIEN LIITETIEDOT 1.TILINPÄÄTÖKSEN KESKEISET LAATIMISPERIAATTEET EKR soveltaa samoja tilinpäätöksen laatimisperiaatteita kuin EU. Nämä periaatteet on esitetty unionin konsolidoidun tilipäätöksen liitetiedossa 1. Seuraavassa esitetään yhteenveto tärkeimmistä laatimisperiaatteista. 1.1.OIKEUSPERUSTA JA TILINPÄÄTÖSSÄÄNNÖT EKR:n tilinpäätös laaditaan varainhoitoasetuksen 46 artiklan mukaisesti suoriteperusteisena. Kyseiset säännöt perustuvat julkisen sektorin kansainvälisiin tilinpäätösstandardeihin (International Public Sector Accounting Standards, IPSAS). Komission tilinpitäjän antamia kirjanpito- ja tilinpäätössääntöjä noudatetaan kaikissa EU:n toimielimissä ja elimissä. Tavoitteena on luoda kirjanpitoa, arvostamista sekä tilinpäätöksen laadintaa ja esittämistä koskevat yhdenmukaiset säännöt, jotta voitaisiin varmistaa, että tilinpäätökset laaditaan ja konsolidointi suoritetaan yhdenmukaisella tavalla, kuten unionin varainhoitoasetuksen 152 artiklassa edellytetään. Näitä sääntöjä sovelletaan myös EKR:oon siten, että samalla otetaan huomioon EKR:n toiminnan erityispiirteet.

1.2.TILINPÄÄTÖKSEN LAATIMISPERIAATTEET Yleiset periaatteet (tilinpäätösperiaatteet), joita noudatetaan tilinpäätöstä laadittaessa, määritetään EU:n kirjanpitosäännössä nro 2, ja ne ovat samat kuin IPSAS 1 -standardissa. Nämä periaatteet ovat oikean kuvan antaminen, suoriteperuste, toiminnan jatkuvuus, esittämistavan johdonmukaisuus, erien yhdistäminen, bruttoperiaate ja tietojen vertailtavuus. Unionin varainhoitoasetuksen 144 artiklan mukaan tilinpäätösraportoinnin laadulliset ominaisuudet ovat merkityksellisyys, luotettavuus, ymmärrettävyys ja vertailukelpoisuus. 1.3.LAATIMISPERUSTA Valuuttojen muuntaminen euroiksi Tilinpäätös laaditaan miljoonina euroina, koska euro on EU:n toiminta- ja raportointivaluutta. Ulkomaan rahan määräiset transaktiot muunnetaan euroiksi transaktiopäivän valuuttakurssiin. Ulkomaan rahan määräisten monetaaristen varojen ja velkojen saldot vuoden lopussa muunnetaan euroiksi käyttäen seuraavia 31. joulukuuta voimassa olleita valuuttakursseja: Euron vaihtokurssit Valuutta 31.12.2014 31.12.2013 Valuutta 31.12.2014 31.12.2013 BGN 1,9558 1,9558 LTL 3,4528 3,4528 CZK 27,7350 27,4270 PLN 4,2732 4,1543 DKK 7,4453 7,4593 RON 4,4828 4,4710 GBP 0,7789 0,8337 SEK 9,3930 8,8591 HRK 7,6580 7,6265 CHF 1,2024 1,2276 HUF 315,5400 297,0400 JPY 145,2300 144,7200 LVL – 0,7028 USD 1,2140 1,3791 1.3.1.Arvioiden käyttäminen IPSAS-standardien ja yleisesti hyväksyttyjen tilinpäätösperiaatteiden mukaisesti tilinpäätöslaskelmiin sisältyy väistämättä määriä, jotka perustuvat johdon tekemiin arvioihin ja oletuksiin, jotka puolestaan perustuvat luotettavimpiin käytettävissä oleviin tietoihin. Merkittäviin arvioihin kuuluvat muun muassa työsuhde-etuuksiin liittyvät velat, varaukset, vaihto-omaisuuteen ja muihin lyhytaikaisiin saamisiin liittyvä taloudellinen riski, tulo- ja menojäämät, ehdolliset varat ja velat sekä aineettomien hyödykkeiden ja aineellisten käyttöomaisuushyödykkeiden arvon alentuminen. Kyseisten erien todellinen arvo voi poiketa arvioista. Arvioiden muutokset otetaan huomioon kirjanpidossa sinä varainhoitovuonna, jonka aikana ne tulevat tietoon. 1.4.TASE 1.4.1.Aineettomat hyödykkeet Hankitut tietokoneohjelmistojen lisenssit kirjataan alkuperäiseen hankintamenoon, josta on vähennetty kertyneet poistot ja arvonalentumistappiot. Kyseisistä omaisuuseristä tehdään poistot tasapoistomenetelmällä omaisuuserien arvioituna taloudellisena vaikutusaikana. Aineettomien hyödykkeiden arvioitu taloudellinen vaikutusaika riippuu niiden sopimuksessa määritellystä taloudellisesta tai oikeudellisesta käyttöajasta. Sisäisesti tuotetut aineettomat hyödykkeet aktivoidaan, kun EU:n kirjanpito- ja tilinpäätössääntöjen mukaiset kriteerit täyttyvät. Aktivoitaviin menoihin kuuluvat kaikki välittömät menot, jotka ovat välttämättömiä hyödykkeen luomiseksi, tuottamiseksi ja saattamiseksi valmiiksi toimimaan johdon tarkoittamalla tavalla. Tutkimustoimintaan liittyvät menot, aktivointikelvottomat kehitysmenot ja ylläpitomenot kirjataan kuluiksi, kun ne syntyvät. 1.4.2.Aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet Kaikki aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet kirjataan alkuperäiseen hankintamenoon, josta on vähennetty kertyneet poistot ja arvonalentumistappiot. Alkuperäiseen hankintamenoon sisältyvät kustannukset, jotka voidaan suoraan kohdistaa omaisuuserän hankintaan tai rakentamiseen. Myöhemmin syntyvät menot sisällytetään omaisuuserän kirjanpitoarvoon tai kirjataan erillisenä omaisuuseränä ainoastaan silloin, kun on todennäköistä, että yhteisö saa omaisuuserästä tulevaisuudessa taloudellista hyötyä tai suorituspotentiaalia, ja kun omaisuuserään liittyvät menot voidaan määrittää luotettavasti. Korjaus- ja ylläpitomenot kirjataan kuluiksi tuotto- ja kululaskelmaan sinä varainhoitovuotena, jonka aikana ne syntyvät. Maa-alueista ja taideteoksista ei tehdä poistoja, koska niiden taloudellisen vaikutusajan katsotaan olevan rajoittamaton. Myöskään keskeneräisistä hankinnoista ei tehdä poistoja, koska tällaiset omaisuuserät eivät ole vielä käytettävissä. Muista omaisuuseristä tehdään tasapoistot, jotta niiden jäännösarvo voidaan vähentää arvioituna taloudellisena vaikutusaikana seuraavasti: Omaisuuserän laji Tasapoisto prosentteina Rakennukset 4 % Laitteistot, koneet ja kalusto 10–25 % Kalusteet 10–25 % Kiinteät kalusteet 10–33 % Ajoneuvot 25 % Tietokonelaitteet 25 % Muut aineelliset hyödykkeet 10–33 % Omaisuuserien luovutuksesta saatavat voitot ja tappiot määritetään vertaamalla luovutustuloa, josta on vähennetty myyntikustannukset, luovutetun omaisuuserän kirjanpitoarvoon. Kyseiset voitot ja tappiot kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan. Vuokrasopimukset Aineellisten hyödykkeiden vuokraus luokitellaan rahoitusleasingtoiminnaksi silloin, kun omistamiseen liittyvät riskit ja edut kuuluvat olennaisilta osin yhteisölle. Rahoitusleasingilla hankitut omaisuuserät aktivoidaan leasingsopimuksen syntymisajankohtana joko omaisuuserän käypään arvoon tai leasingmaksujen vähimmäismäärän nykyarvoon sen mukaan, kumpi näistä on pienempi. Kukin leasingmaksu jaetaan velan lyhennykseen ja rahoitusmenoihin, jotta jäljellä olevalle velalle tulee kullakin kaudella samansuuruinen korkoprosentti. Vuokravelvoitteet, joista on vähennetty rahoitusmenot, sisällytetään velkoihin. Koron osuus rahoituskustannuksista kirjataan kuluksi tuotto- ja kululaskelmaan vuokra-aikana, jotta jäljellä olevalle velalle tulee kullakin kaudella samansuuruinen korkoprosentti. Rahoitusleasingilla hallussa pidettävistä omaisuuseristä tehdään poistot joko omaisuuserien taloudellisena vaikutusaikana tai leasingsopimuksen voimassaoloaikana sen mukaan kumpi näistä on lyhyempi. Leasingsopimukset, joissa omistajuuteen liittyvät riskit ja edut säilyvät olennaisilta osin vuokralleantajalla, luokitellaan muiksi leasingsopimuksiksi. Muihin leasingsopimuksiin liittyvät maksut kirjataan kuluiksi tuotto- ja kululaskelmaan tasaerinä leasingsopimuksen voimassaoloaikana.

1.4.3.Muiden kuin rahoitusvarojen arvon alentuminen Omaisuuseristä, joiden taloudellista vaikutusaikaa ei ole rajoitettu, ei tehdä poistoja / hankintamenon jaksotuksia vaan niiden arvon alentumista testataan vuosittain. Kyseisten omaisuuserien arvon mahdollinen alentuminen selvitetään aina, kun on viitteitä siitä, että kirjanpitoarvoa vastaava rahamäärä ei ole enää kerrytettävissä tapahtumien tai olosuhteiden muuttumisen vuoksi. Arvonalentumistappioksi kirjataan määrä, jolla omaisuuserän kirjanpitoarvo ylittää siitä kerrytettävissä olevan rahamäärän. Kerrytettävissä oleva rahamäärä on omaisuuserän käypä arvo, josta on vähennetty luovutuksesta aiheutuvat menot, tai omaisuuserän käyttöarvo, sen mukaan kumpi näistä on suurempi. Aineettomien hyödykkeiden ja aineellisten käyttöomaisuushyödykkeiden jäännösarvoa ja taloudellista vaikutusaikaa tarkistetaan vähintään kerran vuodessa ja muutetaan tarvittaessa. Omaisuuserän kirjanpitoarvoa alennetaan välittömästi vastaamaan siihen liittyvää kerrytettävissä olevaa rahamäärää, jos kirjanpitoarvon havaitaan olevan kerrytettävissä olevaa rahamäärää suurempi. Jos aiempina vuosina kirjattujen arvonalennusten perusteet eivät enää päde, arvonalentumistappiot peruutetaan. 1.4.4.Rahoitusvarat Rahoitusvarat luokitellaan seuraavasti: käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvarat; lainat ja muut saamiset; eräpäivään asti pidettävät sijoitukset ja myytävissä olevat rahoitusvarat. Rahoitusinstrumenttien luokka määritellään alkuperäisen kirjaamisen ajankohtana, ja sitä tarkastellaan vuosittain tilinpäätöspäivänä. (I)Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvarat Rahoitusvaroihin kuuluva erä sijoitetaan tähän luokkaan, jos se on ensisijaisesti hankittu myytäväksi lyhyellä aikavälillä tai jos yhteisö on nimennyt sen myytäväksi lyhyellä aikavälillä. Myös johdannaiset sijoitetaan tähän luokkaan. Tähän luokkaan kuuluvat omaisuuserät sisällytetään lyhytaikaisiin varoihin, jos ne todennäköisesti realisoidaan kahdentoista kuukauden kuluessa tilinpäätöspäivästä. (II)Lainat ja muut saamiset Lainat ja muut saamiset ovat muita kuin johdannaisiin kuuluvia rahoitusvaroja, joihin liittyvät maksusuoritukset ovat kiinteitä tai muuten määritettävissä ja joita ei noteerata toimivilla markkinoilla. Nämä saamiset syntyvät silloin, kun yhteisö antaa velalliselle suoraan rahaa, tavaroita tai palveluita ilman aikomusta käydä saamisella kauppaa. Ne luokitellaan pitkäaikaisiin varoihin lukuun ottamatta niitä omaisuuseriä, joiden eräpäivä on 12 kuukauden kuluessa tilinpäätöspäivästä. (III)Eräpäivään asti pidettävät sijoitukset Eräpäivään asti pidettävät sijoitukset ovat muita kuin johdannaisiin kuuluvia rahoitusvaroja, joihin liittyvät maksusuoritukset ovat kiinteitä tai muuten määritettävissä, jotka erääntyvät tiettyyn aikaan ja jotka yhteisö aikoo pitää ja pystyy pitämään eräpäivään asti. Yhteisöllä ei ollut tähän luokkaan kuuluvia sijoituksia varainhoitovuonna 2014. (IV)Myytävissä olevat rahoitusvarat Myytävissä olevat rahoitusvarat ovat muita kuin johdannaisia, ja ne on joko nimetty tähän luokkaan kuuluviksi tai niitä ei ole sijoitettu mihinkään muuhun luokkaan. Ne luokitellaan joko lyhyt- tai pitkäaikaisiin varoihin sen mukaan, milloin yhteisö aikoo luovuttaa ne. Kyseinen ajanjakso on tavallisesti tilinpäätöspäivänä jäljellä oleva maturiteetti. 1.4.5.Ennakkomaksut Ennakkomaksun tarkoituksena on tarjota tuensaajalle käteisvaroja. Ennakkomaksu voidaan suorittaa useammassa erässä ennakkomaksusopimuksessa kulloinkin määrätyllä ajanjaksolla. Ennakkomaksu joko maksetaan takaisin tai käytetään tiettyyn tarkoitukseen sopimuksessa määrättynä ajanjaksona. Jos tuensaajalle ei aiheudu tukikelpoisia menoja, ennakkomaksu on palautettava yhteisölle. Tukikelpoisten kustannusten hyväksyminen (jolloin ne kirjataan kuluksi) ja rahamäärien palauttaminen johtavat ennakkomaksun määrän vähentämiseen tai poistamiseen kokonaan. Vuoden lopussa avoinna olevat ennakkomaksut arvostetaan alkuperäisiin maksettuihin määriin, joista on vähennetty seuraavat erät: palautetut määrät, ennakkomaksuja vastaan kuitatut tukikelpoiset menot sekä arvioidut vuoden lopussa ennakkomaksuista vielä kuittaamatta olevat tukikelpoiset menot ja arvonalennukset. 1.4.6.Saamiset ja kerrytettävissä olevat rahamäärät Saamiset ja kerrytettävissä olevat rahamäärät kirjataan alkuperäisiin määriin, joista on vähennetty mahdollinen arvon alentuminen. Saamisten arvon alentuminen todetaan silloin, kun on objektiivista näyttöä siitä, ettei yhteisö pysty perimään kaikkia määriä saamisten alkuperäisten ehtojen mukaisesti. Arvon alentumisena kirjattava määrä on omaisuuserän kirjanpitoarvon ja kerrytettävissä olevan rahamäärän erotus. Arvon alentumista vastaava määrä kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan. 1.4.7.Käteisvarat ja muut rahavarat Käteisvarat ja muut rahavarat ovat rahoitusinstrumentteja, jotka luokitellaan myytävissä oleviksi rahoitusvaroiksi. Niihin kuuluvat muun muassa käteinen raha, pankeissa olevat vaadittaessa maksettavat talletukset ja muut lyhytaikaiset erittäin likvidit sijoitukset, joiden alkuperäinen erääntymisaika on enintään kolme kuukautta.

1.4.8.Varaukset Varaus kirjataan silloin, kun yhteisöllä on aikaisempien tapahtumien seurauksena olemassa oleva oikeudellinen tai tosiasiallinen velvoite kolmansia kohtaan, kun on todennäköistä, että velvoitteen täyttäminen edellyttää resurssien siirtymistä pois yhteisöstä ja kun velvoitteen määrä on arvioitavissa luotettavasti. Vastaisia toiminnan tappioita varten ei tehdä varauksia. Kirjattava varaus on paras arvio olemassa olevan velvoitteen täyttämisen edellyttämistä menoista tilinpäätöspäivänä. Jos varaukseen liittyy suuri määrä eriä, velvoite arvioidaan painottamalla mahdolliset tulemat niihin liittyvillä todennäköisyyksillä (ns. odotusarvomenetelmä). 1.4.9.Velat Huomattava osa yhteisön veloista ei liity tavaroiden tai palvelujen ostamiseen, vaan ne ovat maksamattomia maksupyyntöjä tuensaajilta, joille on myönnetty avustuksia tai muuta EU:n rahoitusta. Ne kirjataan maksupyynnössä esitetyn määrän suuruisiksi veloiksi, kun maksupyyntö vastaanotetaan. Rahoituksen hallinnoinnista vastaavat virkamiehet hyväksyvät tarkastuksen jälkeen kyseisten menojen tukikelpoisuuden. Tavaroiden ja palvelujen ostamisesta johtuvat velat kirjataan alkuperäiseen määrään laskun saapuessa ja vastaavat menot kirjataan, kun yhteisö on vastaanottanut ja hyväksynyt tavara- tai palvelutoimituksen. 1.4.10.Tulo- ja menojäämät sekä tulo- ja menoennakot Tilikauden päättyessä menojäämät kirjataan sen määrän mukaisesti, jonka arvioidaan vastaavan siirtovelvoitetta kyseisellä kaudella. Myös tulot kirjataan sille tilikaudelle, jolle ne kuuluvat. Jos yhteisön toimittamia tavaroita tai palveluita ei vuoden lopussa ole vielä laskutettu tai jos sopimusvelvoite on olemassa vaikka laskua ei vielä ole tehty, tilinpäätöksen merkitään vastaava tulojäämä. Vastaavasti jos vielä toimittamatta olevat tavarat tai palvelut on vuoden loppuun mennessä jo laskutettu, vastaavat tulot merkitään tilinpäätökseen siirtovelaksi ja kirjataan vasta seuraavalla tilikaudella. 1.5.TUOTTO- JA KULULASKELMA 1.5.1.Tuotot Tuotot muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista ovat veroja ja siirtoja, koska siirtäjä antaa vastaanottavalle yhteisölle varoja ilman, että kyseinen yhteisö antaa siirtäjälle likimäärin vastaavan arvoisen vastikkeen suoraan vaihdossa. Siirrot ovat muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista tulevaisuudessa saatavaa taloudellista hyötyä tai suorituspotentiaalia veroja lukuun ottamatta. Tavaroiden ja palvelujen myynnistä saatavat tuotot kirjataan silloin, kun niiden omistajuuteen liittyvät riskit ja edut siirtyvät olennaisilta osin ostajalle. Palvelujen tarjoamista koskevaan liiketoimeen liittyviä tuottoja kirjattaessa otetaan huomioon se, missä vaiheessa liiketoimi on tilinpäätöspäivänä. 1.5.2.Kulut Tavaroiden ja palvelujen ostamisesta aiheutuvat menot kirjataan silloin, kun yhteisö vastaanottaa ja hyväksyy kyseiset tavarat ja palvelut. Ne arvostetaan laskun osoittamaan alkuperäiseen hankintamenoon. Muut kuin vaihtoon perustuvat menot ovat tyypillisiä yhteisölle, ja ne muodostavat valtaosan yhteisön menoista. Ne liittyvät varojen siirtoon tuensaajille, ja ne voidaan jakaa kolmeen ryhmään: saamiset; sopimuksen mukaiset siirrot ja harkinnanvaraiset avustukset; rahoitusosuudet ja lahjoitukset. Siirrot kirjataan kuluiksi sille jaksolle, jonka aikana siirron perustana oleva tapahtuma toteutuu, edellyttäen, että siirto tapahtuu säännösten mukaisesti tai että siirron valtuuttava sopimus on allekirjoitettu. Lisäksi tuensaajan on täytettävä kaikki tukikelpoisuuskriteerit ja velvoitteen määrä on voitava arvioida riittävän luotettavasti. Kun kirjausperusteet täyttävä maksupyyntö vastaanotetaan, tukikelpoinen määrä kirjataan kuluksi. 1.6.EHDOLLISET VARAT JA VELAT 1.6.1.Ehdolliset varat Ehdollinen omaisuuserä on mahdollinen omaisuuserä, joka on syntynyt aikaisempien tapahtumien seurauksena ja jonka olemassaolo varmistuu vasta, kun yksi tai useampi epävarma tapahtuma, joka ei ole kokonaan yhteisön määräysvallassa, toteutuu tai jää toteutumatta tulevaisuudessa. Ehdollinen omaisuuserä ilmoitetaan tilinpäätöksessä silloin kun se todennäköisesti tuottaa taloudellista hyötyä tai suorituspotentiaalia. 1.6.2.Ehdolliset velat Ehdollinen velka on mahdollinen velvoite, joka on syntynyt aikaisempien tapahtumien seurauksena ja jonka olemassaolo varmistuu vasta kun yksi tai useampi epävarma tapahtuma, joka ei ole kokonaan yhteisön määräysvallassa, toteutuu tai jää toteutumatta tulevaisuudessa. Se voi olla myös olemassa oleva velvoite, joka on syntynyt aikaisempien tapahtumien seurauksena mutta jota ei merkitä taseeseen, koska ei ole todennäköistä, että velvoitteen täyttäminen edellyttää taloudellista hyötyä tai suorituspotentiaalia ilmentävien resurssien siirtymistä pois yhteisöstä tai (poikkeuksellisissa tapauksissa) velvoitteen suuruus ei ole määritettävissä riittävän luotettavasti.

1.7.YHTEISRAHOITUS Saadut yhteisrahoitusosuudet täyttävät edellytykset, joiden mukaan ne voidaan katsoa muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista saaduiksi tuloiksi sillä ehdolla, että ne esitetään velkoina jäsenvaltioille, kolmansille maille ja muille tahoille. EKR:n on käytettävä rahoitusosuudet palvelujen tarjoamiseen kolmansille, ja käyttämättä jääneet määrät (saadut rahoitusosuudet) on palautettava. Yhteisrahoitussopimuksiin liittyvät maksamattomat velat vastaavat saatuja yhteisrahoitusosuuksia, joista on vähennetty hankkeeseen liittyvät menot. Ne eivät vaikuta nettovarojen määrään. Yhteisrahoitushankkeisiin liittyvät kulut kirjataan, kun ne ovat toteutuneet. Vastaava rahoitusosuuksien määrä kirjataan toiminnan tuotoiksi, joten näillä erillä ei ole vaikutusta varainhoitovuoden taloudelliseen tulokseen. 2.TASEEN LIITETIEDOT PITKÄAIKAISET VARAT 2.1.ENNAKKOMAKSUT miljoonaa euroa 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR Yhteensä 31.12.2014 Yhteensä 31.12.2013 Ennakkomaksut – 17 411 44 472 424 Yhteensä – 17 411 44 472 424 miljoonaa euroa Yhteensä 31.12.2014 Suora hallinnointi 72 Toteuttajana: komissio 47 EU:n toimeenpanovirastot 3 EU:n edustustot 22 Välillinen hallinnointi 400 Toteuttajana: kolmannet maat 22 kansainväliset järjestöt 127 EIP ja EIR 223 julkisoikeudelliset yhteisöt 24 julkisen palvelun tehtäviä hoitavat yksityisoikeudelliset yhteisöt 4 Yhteensä 472 Monissa sopimuksissa määrätään, että ennen kuin työt aloitetaan tai tavarat ja palvelut toimitetaan, on maksettava ennakkomaksu. Maksuaikataulua koskevassa sopimusosuudessa voidaan myös määrätä, että maksuja suoritetaan toimeksiannon edistymisestä annettavien selvitysten perusteella. Ennakkomaksut maksetaan yleensä hankkeen toteuttamismaan tai -alueen valuutassa. Ennakkomaksun takaisinperinnälle tai käytölle asetettu määräaika ratkaisee sen, kirjataanko se lyhyt- vai pitkäaikaiseksi ennakkomaksuksi. Ennakkomaksun käyttö määritellään hankkeesta tehdyssä sopimuksessa. Jos ennakkomaksun palauttamiselle tai käytölle asetettu määräaika on 12 kuukauden kuluessa tilinpäätöspäivästä, maksu kirjataan lyhytaikaiseksi ennakkomaksuksi. Koska monet EKR:n hankkeista ovat luonteeltaan pitkäaikaisia, niihin liittyvien ennakkomaksujen on oltava käytettävissä yli vuoden ajan. Tämän vuoksi jotkin ennakkomaksut esitetään pitkäaikaisissa varoissa. Koska kahdeksannen ja yhdeksännen EKR:n toiminta on päättymässä, suurin osa ennakkomaksuista on kuitenkin lyhytaikaisia. Pitkäaikaisten ennakkomaksujen määrä on kasvanut 80 miljoonaa euroa vuoden 2013 joulukuun 31. päivän tilanteeseen verrattuna. Kasvu johtuu pääasiassa siirtymävaiheen rahoitusjärjestelyn piiriin kuuluvien uusien sopimusten täytäntöönpanosta (77 miljoonaa euroa). 2.2.RAHOITUSOSUUDET ERITYISRAHASTOIHIN Tässä kohdassa esitetään EU:n Bêkou-rahastoon maksetut rahoitusosuudet.

LYHYTAIKAISET VARAT 2.3.ENNAKKOMAKSUT miljoonaa euroa 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR Yhteensä 31.12.2014 Yhteensä 31.12.2013 Ennakkomaksut, brutto 20 517 3 413 384 4 335 3 931 Kuitattu tilikausien erottamisen yhteydessä (15) (375) (2 235) (307) (2 932) (2 645) Yhteensä 5 142 1 178 77 1 403 1 286

miljoonaa euroa Yhteensä 31.12.2014 Suora hallinnointi 227 Toteuttajana: komissio 116 EU:n toimeenpanovirastot 4 EU:n edustustot 106 Välillinen hallinnointi 1 176 Toteuttajana: kolmannet maat 257 kansainväliset järjestöt 494 EIP ja EIR 357 julkisoikeudelliset yhteisöt 41 julkisen palvelun tehtäviä hoitavat yksityisoikeudelliset yhteisöt 24 julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien toteuttamisesta vastaavat yksityisoikeudelliset yhteisöt 2 Yhteensä 1 403 2.3.1.Ennakkomaksujen osalta saadut vakuudet Vakuuksilla suojataan ennakkomaksuja. Vakuudet raukeavat, kun viimeinen hankkeeseen liittyvä maksu on suoritettu. EKR:lle ennakkomaksujen kattamiseksi annettujen vakuuksien nimellisarvo 31. joulukuuta 2014 oli 259 miljoonaa euroa. 2.4.SAAMISET miljoonaa euroa Liitetieto 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR Yhteensä 31.12.2014 Yhteensä 31.12.2013 Saamiset tuensaajilta, julkisyhteisöiltä, EFTA-valtioilta ja kolmansilta mailta 2.4.1 3 10 7 0 21 24 Saamiset jäsenvaltioilta – – – 0 0 3 Tulojäämät ja menoennakot 2.4.2 0 56 7 (0) 63 57 Yhteensä 3 66 15 0 84 84 miljoonaa euroa Yhteensä 31.12.2014 Yhteensä 31.12.2013 Kerrytettävissä olevat rahamäärät muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista 21 22 Saamiset vaihtoon perustuvista transaktioista 63 62 Yhteensä 84 84 2.4.1.Saamiset tuensaajilta, julkisyhteisöiltä, EFTA-valtioilta ja kolmansilta mailta miljoonaa euroa 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR Yhteensä 31.12.2014 Yhteensä 31.12.2013 Saamiset tuensaajilta, julkisyhteisöiltä, EFTA-valtioilta ja kolmansilta mailta 6 34 9 0 49 38 Arvon alentuminen (3) (23) (2) (0) (28) (14) Yhteensä 3 10 7 0 21 24 2.4.2.Tulojäämät ja menoennakot Tulojäämät ja menoennakot koostuvat pääasiassa ennakkomaksuille kertyneistä koroista. 2.5.YHDYSTILIT miljoonaa euroa 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR Yhteensä 31.12.2014 Yhdystilit 216 810 (1 633) 607 - Yhteensä 216 810 (1 633) 607 - Kaikkien EKR:jen kassavarat on tehokkuussyistä otettu yhdenteentoista EKR:oon. Tämä edellyttää EKR:jen välisiä siirtoja, joiden vaikutukset tasoitetaan EKR:jen taseiden välisillä yhdystileillä. Yhdystilit esitetään ainoastaan yksittäisten EKR:jen osalta. 2.6.KÄTEISVARAT JA MUUT RAHAVARAT miljoonaa euroa 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR Yhteensä 31.12.2014 Yhteensä 31.12.2013 Erityistilit: jäsenvaltioiden rahoituslaitokset – – – 344 344 719 Käyttötilit: liikepankit – – – 47 47 39 Kongo-erityisrahasto* – – – 1 1 1 Yhteensä – – – 391 391 759

* Tähän kohtaan sisältyvät määrät, jotka on osoitettu Kongon demokraattiselle tasavallalle neuvoston päätöksen 2003/583/EY mukaisesti. Käteisvarojen ja muiden rahavarojen määrässä tapahtunut kokonaisvähennys johtuu pääasiassa siitä, että maksuja suoritettiin runsaasti ja talousarvion toteuttamisaste oli korkeampi kuin edellisellä tilikaudella. Tässä yhteydessä olisi otettava huomioon, että AKT-tuensaajavaltioilla on hallussaan Stabex-varoja, jotka eivät sisälly EKR:n taseeseen. Lyhenne Stabex tarkoittaa EU:n kompensoivaa rahoitusjärjestelmää, jolla tasoitetaan AKT-valtioiden vientitulojen vaihtelua. Kun komissio ja AKT-tuensaajavaltio ovat sopineet siitä, miten Stabex-varat käytetään, ne allekirjoittavat siirtosopimuksen. Neljännen Lomén sopimuksen (sellaisena kuin se on tarkistettuna) 211 artiklan mukaan varat siirretään AKT-valtion nimissä avatulle korolliselle tilille, jota varten edellytetään sekä AKT-valtion että komission edustajan allekirjoitusten esittämistä. Varoja säilytetään näillä kahta allekirjoitusta edellyttävillä tileillä, kunnes ne voidaan siirtää hankkeen käyttöön keskinäisistä velvoitteista tehdyn sopimuksen mukaisesti. Tiliin liittyvä allekirjoitusoikeus säilyy komission tulojen ja menojen hyväksyjällä, joka pystyy näin varmistamaan, että varat maksetaan suunnitellulla tavalla. Kahta allekirjoitusta edellyttävällä tilillä olevat varat ovat AKT-valtion omaisuutta, joten niitä ei kirjata varoiksi EKR:n tileihin. Näille tileille tehtävät siirrot kirjataan Stabex-maksuiksi. Lisätietoja on liitetiedossa 3.2.2. PITKÄAIKAISET VELAT 2.7.VELAT miljoonaa euroa 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR Yhteensä 31.12.2014 Yhteensä 31.12.2013 Yhteisrahoitusosuuksiin liittyvät velat – – 34 – 34 25 Yhteensä – – 34 – 34 25 Yhteisrahoitusosuuksiin liittyvän kokonaisvelan muutoksen syistä on tarkempaa tietoa liitetiedossa 2.8.1.2. LYHYTAIKAISET VELAT 2.8.VELAT miljoonaa euroa Liitetieto 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR Yhteensä 31.12.2014 Yhteensä 31.12.2013 Lyhytaikaiset velat 2.8.1 0 22 446 5 474 322 Siirtovelat 2.8.2 10 153 521 37 722 588 Rahaston pääomaosuuksiin liittyvät siirtovelat 2.8.3 – – 228 – 228 304 Yhteensä 10 175 1 195 43 1 423 1 214 2.8.1.Lyhytaikaiset velat miljoonaa euroa Liitetieto 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR Yhteensä 31.12.2014 Yhteensä 31.12.2013 Tuensaajat ja toimittajat 2.8.1.1 0 23 379 (0) 402 244 Yhteisrahoitusosuuksiin liittyvät velat 2.8.1.2 – (0) 67 0 67 75 Muut velat 2.8.1.3 – (1) (0) 6 4 3 Yhteensä 0 22 446 5 474 322 Lyhytaikaisiin velkoihin kirjataan EKR:n saamat sen avustuksiin liittyvät menoilmoitukset. Menoilmoituksessa ilmoitettu määrä kirjataan velkoihin, kun menoilmoitus on vastaanotettu. Hankintoihin liittyvät veloitus- ja hyvityslaskut käsitellään tätä samaa menettelyä noudattaen. Tilikaudelle kuuluvat menoilmoitukset on otettu huomioon tilikautta päätettäessä. Nämä siirtyvät erät on arvioitu ja arvioiden mukaiset tukikelpoiset määrät kirjattu tuotto- ja kululaskelmaan. 2.8.1.1.Tuensaajat ja toimittajat Tähän kohtaan sisältyvät tuensaajille ja toimittajille maksettavien määrien lisäksi julkisyhteisöille ja kolmansille maille maksettavat määrät.

Yhteensä 158 miljoonan euron lisäys edelliseen tilikauteen verrattuna johtuu pääasiassa siitä, että kolmansille maille maksettavat määrät kasvoivat 160 miljoonaa euroa. 2.8.1.2.Yhteisrahoitusosuuksiin liittyvät velat Yhteisrahoitusosuuksiin liittyvien pitkä- ja lyhytaikaisten velkojen tilanne vastaa edellisvuoden tilannetta. Vuonna 2014 saatiin uusia yhteisrahoitusosuuksia EIP:ltä (48 miljoonaa euroa), Belgialta (5 miljoonaa euroa), Ruotsilta (3 miljoonaa euroa) ja eräiltä muilta mailta. Yhteisrahoitusosuuksiin liittyvät velat supistuivat yhteisrahoitushankkeisiin liittyvien tulojen ansiosta 57 miljoonalla eurolla (ks. liitetiedot 3.2.3 ja 3.3.2). 2.8.1.3.Muut velat Muut velat sisältävät lähinnä kohdentamattomia saatuja maksuja ja palautettuja määriä. 2.8.2.Siirtovelat miljoonaa euroa 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR Yhteensä 31.12.2014 Yhteensä 31.12.2013 Siirtovelat 10 153 521 37 722 588 Yhteensä 10 153 521 37 722 588 Vuoden lopussa arvioidaan EKR:sta rahoitusta saaneiden sellaiset tukikelpoiset menot, jotka ovat toteutuneet mutta joita ei ole vielä ilmoitettu. Kun nämä kyseiselle tilikaudelle kuuluvat erät on arvioitu, arvioiden mukaiset tukikelpoiset määrät kirjataan siirtovelkoihin. Ennakkomaksujen arvioitu käyttö esitetään arviona ennakkomaksuja vastaan kuitattavista määristä (ks. liitetieto 2.3). 2.8.3.Rahaston pääomaosuuksiin liittyvät siirtovelat miljoonaa euroa 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR Yhteensä 31.12.2014 Yhteensä 31.12.2013 Yhdistynyt kuningaskunta – – 222 – 222 296 Tšekki – – 4 – 4 – Irlanti – – – – – 5 Liettua – – 1 – 1 2 Yhteensä – – 228 – 228 304 Erä sisältää jäsenvaltioiden etukäteen maksamat rahoitusosuudet.

NETTOVARAT 2.9.RAHASTON PÄÄOMA, JONKA MAKSAMISTA ON PYYDETTY – TOIMINNASSA OLEVAT EKR:T miljoonaa euroa 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR Yhteensä Rahaston pääoma 12 840 11 699 21 152 – 45 691 Rahaston pääoma, jonka maksamista ei ole pyydetty – – (13 162) – (13 162) Rahaston pääoma, jonka maksamista on pyydetty, 31.12.2013 12 840 11 699 7 990 – 32 529 Rahaston pääoma 12 840 11 699 21 152 – 45 691 Rahaston pääoma, jonka maksamista ei ole pyydetty – – (10 018) – (10 018) Rahaston pääoma, jonka maksamista on pyydetty, 31.12.2014 12 840 11 699 11 134 – 35 673 Rahaston pääomalla tarkoitetaan jäsenvaltioiden rahoitusosuuksia kuhunkin EKR:oon. Määrät perustuvat jäsenvaltioiden välisiin sisäisiin sopimuksiin. Rahaston pääoma, jonka maksamista ei ole pyydetty, tarkoittaa alkuperäistä määrärahaa, jota jäsenvaltioita ei ole vielä pyydetty maksamaan. Rahaston pääoma, jonka maksamista on pyydetty, tarkoittaa alkuperäisiä määrärahoja, joiden siirtämistä kassatileille on pyydetty jäsenvaltioilta.

Kahdeksannen ja yhdeksännen EKR:n koko pääoman maksamista on pyydetty, ja se on maksettu kokonaisuudessaan. Vuonna 2014 toteutetut siirtymävaiheen rahoitusjärjestelyn toimet rahoitettiin aiemmista EKR:ista vapautetuista määristä (ks. liitetieto 2.11, Rahastojen pääoma, jonka maksamista on pyydetty – siirrot toiminnassa olevien EKR:jen välillä). Koska yhdennettätoista EKR:a koskeva sisäinen sopimus ei ollut vielä voimassa 31. joulukuuta 2014, yhdennentoista kehitysrahaston kohdalla ei ole esitetty rahaston pääomaa. Jäsenvaltiokohtainen erittely rahaston pääomasta, jonka maksamista on pyydetty, ja rahaston pääomasta, jonka maksamista ei ole pyydetty miljoonaa euroa Rahoitusosuudet % Maksua ei pyydetty, 10. EKR 31.12.2013 Maksua pyydetty vuonna 2014 Maksua ei pyydetty, 10. EKR 31.12.2014 Itävalta 2,41 (317) 76 (241) Belgia 3,53 (465) 111 (354) Bulgaria 0,14 (18) 4 (14) Kypros 0,09 (12) 3 (9) Tšekki 0,51 (67) 16 (51) Tanska 2,00 (263) 63 (200) Viro 0,05 (7) 2 (5) Suomi 1,47 (193) 46 (147) Ranska 19,55 (2 573) 615 (1 958) Saksa 20,50 (2 698) 645 (2 053) Kreikka 1,47 (193) 46 (147) Unkari 0,55 (72) 17 (55) Irlanti 0,91 (120) 29 (91) Italia 12,86 (1 693) 404 (1 288) Latvia 0,07 (9) 2 (7) Liettua 0,12 (16) 4 (12) Luxemburg 0,27 (36) 8 (27) Malta 0,03 (4) 1 (3) Alankomaat 4,85 (638) 152 (486) Puola 1,30 (171) 41 (130) Portugali 1,15 (151) 36 (115) Romania 0,37 (49) 12 (37) Slovakia 0,21 (28) 7 (21) Slovenia 0,18 (24) 6 (18) Espanja 7,85 (1 033) 247 (786) Ruotsi 2,74 (361) 86 (274) Yhdistynyt kuningaskunta 14,82 (1 951) 466 (1 485) Yhteensä 100,00 (13 162) 3 144 (10 018) 2.10.SEURAAVILLE VARAINHOITOVUOSILLE SIIRRETTY RAHASTOJEN PÄÄOMA, JONKA MAKSAMISTA ON PYYDETTY – EKR:T, JOIDEN TOIMINTA ON PÄÄTTYNYT miljoonaa euroa 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR Yhteensä Toimintansa päättäneistä EKR:ista siirretyt varat 627 1 625 – – 2 252 Saldo 31.12.2014 627 1 625 - - 2 252 Tähän kohtaan sisältyvät toimintansa päättäneistä EKR:ista siirretyt varat. 2.11.RAHASTOJEN PÄÄOMA, JONKA MAKSAMISTA ON PYYDETTY – SIIRROT TOIMINNASSA OLEVIEN EKR:JEN VÄLILLÄ miljoonaa euroa 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR Yhteensä Saldo 31.12.2012 (2 980) 2 501 479 – 0 Purettuja sitoumuksia vastaavien varojen siirrot 8. ja 9. EKR:sta 10. EKR:oon (102) (371) 473 – 0 Saldo 31.12.2013 (3 083) 2 130 952 – 0 Purettuja sitoumuksia vastaavien varojen siirrot aiemmista EKR:ista 10. EKR:n suoritusvaraukseen (64) (372) 436 0 Purettuja sitoumuksia vastaavien varojen siirrot aiemmista EKR:ista 11. EKR:n suoritusvaraukseen (225) 225 0 Siirto 10. ja 11. EKR:n suoritusvarauksista siirtymävaiheen rahoitusjärjestelyyn (1 372) 1 372 0 Saldo 31.12.2014 (3 147) 1 758 (209) 1 597 0 Tähän kohtaan sisältyvät toiminnassa olevien EKR:jen välillä siirretyt varat. Cotonoun sopimuksen tultua voimaan kaikki aikaisempien, toiminnassa olevien EKR:jen käyttämättä jääneet varat on siirretty viimeksi avattuun EKR:oon sitoumusten vapauttamisen jälkeen. Euroopan kehitysrahastojen välillä siirrettävät varat kasvattavat kohderahaston määrärahoja ja vähentävät alkuperärahaston määrärahoja. Kymmenennen ja yhdennentoista EKR:n suoritusvarauksiin siirrettyjä varoja voidaan sitoa ainoastaan tietyin edellytyksin sisäisten sopimusten mukaisesti. 3.TUOTTO- JA KULULASKELMAN LIITETIEDOT 3.1.TUOTOT VAIHTOON PERUSTUVISTA JA MUISTA KUIN VAIHTOON PERUSTUVISTA TRANSAKTIOISTA miljoonaa euroa Yhteensä 2014 Yhteensä 2013 Tuotot muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista 87 79 Tuotot vaihtoon perustuvista transaktioista 59 43 Yhteensä 145 123 Muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista saadut 87 miljoonan euron tuotot muodostuvat kokonaisuudessaan toiminnan tuotoista, kun taas vaihtoon perustuvista transaktioista saadut 59 miljoonan euron tuotot muodostuvat sekä toiminnan tuotoista (45 miljoonaa euroa) että rahoitustuotoista (13 miljoonaa euroa – ks. liitetieto 3.5). 3.2.TOIMINNAN TUOTOT miljoonaa euroa Liitetieto 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR Yhteensä 2014 Yhteensä 2013 Varojen takaisinperintä 3.2.1 2 22 3 – 26 13 Stabex-varojen takaisinperintä 3.2.2 4 – – – 4 61 Kurssivoitot 3 21 19 1 45 41 Yhteisrahoitustoiminnan tuotot 3.2.3 – – 57 – 57 8 Yhteensä 9 43 79 1 132 123

miljoonaa euroa Yhteensä 2014 Suora hallinnointi 17 Toteuttajana: komissio 0 EU:n edustustot 17 Välillinen hallinnointi 70 Toteuttajana: kolmannet maat 68 kansainväliset järjestöt 1 Toiminnan tuotot yhteensä ilman kurssivoittoja 86 3.2.1.Varojen takaisinperintä Tässä kohdassa esitetään EKR:n kirjanpitojärjestelmään kirjatut EKR:n antamat perintämääräykset ja tulevista maksuista tehtävät vähennykset, jotka koskevat EKR:sta maksettuja takaisinperittäviä määriä ja jotka perustuvat tehtyihin tilintarkastuksiin, muihin tarkastuksiin ja tukikelpoisuustarkastuksiin. Takaisin perittyjä ennakkomaksuja ei sen sijaan kirjata tuottoihin, vaan niillä hyvitetään taseessa olevaa ennakkomaksuista muodostuvaa erää. Aiheettomien maksujen takaisinperintä Aiheettomien maksujen takaisinperintää koskevia perintämääräyksiä oli vuonna 2014 yhteensä 48 miljoonaa euroa, kun vastaava määrä vuonna 2013 oli 23 miljoonaa euroa. Näistä perintämääräyksistä 25 miljoonan euron määrä koski takaisin perittäviä varoja, ja se kirjattiin tämän vuoksi toiminnan tuottoihin. Jäljelle jäävä 23 miljoonan euron määrä koski takaisin perittäviä ennakkomaksuja, ja sillä hyvitettiin taseessa olevaa ennakkomaksuista muodostuvaa erää.



Seuraavassa on yhteenveto aiheettomien maksujen takaisinperinnästä: miljoonaa euroa Tuotot Ennakkomaksut Yhteensä 2014 Tuotot Ennakkomaksut Yhteensä 2013 Virheet 0 2 2 2 4 6 Sääntöjenvastaisuudet 24 20 44 4 12 16 OLAFin ilmoitukset 1 0 1 – 1 1 Yhteensä 25 23 48 6 17 23 3.2.2.Stabex-varojen takaisinperintä Kahta allekirjoitusta edellyttäviltä AKT-maissa olevilta tileiltä siirrettiin vuonna 2014 takaisin EKR:oon 4 miljoonaa euroa. Varat siirrettiin pääasiassa seuraavista maista: Norsunluurannikko (2 miljoonaa euroa) ja Uganda (1 miljoona euroa). Nämä tulot sisältyvät toiminnan tuottoihin (Stabex-varojen takaisinperintä) kahdeksannen EKR:n tuotto- ja kululaskelmassa. 3.2.3.Yhteisrahoitustoiminnan tuotot Yhteisrahoitustoiminnan tuotot vastaavat käytettyjä rahoitusosuuksia (ks. liitetieto 3.3.2). 3.3.TOIMINNAN KULUT miljoonaa euroa Liitetieto 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR Yhteensä 2014 Yhteensä 2013 Toiminnan kulut – tukivälineet 3.3.1 (0) 261 2 813 472 3 545 2 957 Yhteisrahoitustoiminnan kulut 3.3.2 – – 57 – 57 8 Kurssitappiot 2 18 11 3 33 60 Saamisten arvon alentuminen (0) 14 0 0 14 1 Yhteensä 1 293 2 881 475 3 650 3 027 miljoonaa euroa Yhteensä 2014 Suora hallinnointi 933 Toteuttajana: komissio 114 EU:n toimeenpanovirastot 2 EU:n edustustot 817 Erityisrahastot – Välillinen hallinnointi 2 670 Toteuttajana: kolmannet maat 1 111 kansainväliset järjestöt 1 148 EIP ja EIR 179 julkisoikeudelliset yhteisöt 144 julkisen palvelun tehtäviä hoitavat yksityisoikeudelliset yhteisöt 46 julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien toteuttamisesta vastaavat yksityisoikeudelliset yhteisöt 41 Toiminnan kulut yhteensä: tukivälineet ja yhteisrahoitus 3 603

3.3.1.Toiminnan kulut – tukivälineet miljoonaa euroa 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR Yhteensä 2014 Yhteensä 2013 Ohjelmoitava apu (7) (3) 2 038 130 2 159 1 719 Makrotaloudellinen tuki – 42 – – 42 21 Alakohtaiset politiikat 0 10 (1) – 10 222 Korkotuet 3 – – – 3 (0) AKT-valtioiden väliset hankkeet – 215 507 258 979 645 Hätäapu – 2 250 84 335 270 Pakolaisapu (0) – – – (0) 1 Riskipääoma 0 – – – 0 0 Stabex 2 – – – 2 (1) Sysmin 0 – – – 0 0 Aiempiin Euroopan kehitysrahastoihin liittyvät muut tukiohjelmat – 2 – – 2 5 Institutionaalinen tuki – – 19 – 19 62 Vientitulojen vaihtelun kompensaatio 1 (6) – – (5) 13 Yhteensä (0) 261 2 813 472 3 545 2 957 EKR:n toimintamenot liittyvät eri välineisiin ja menon tyyppi määräytyy sen mukaan, miten maksut suoritetaan ja miten varoja hallinnoidaan. 3.3.2.Yhteisrahoitustoiminnan kulut Nämä ovat yhteisrahoitushankkeisiin vuonna 2014 liittyneitä kuluja. Saadut yhteisrahoitusosuudet täyttävät edellytykset, joiden mukaan ne voidaan katsoa sellaisiksi muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista saaduiksi tuloiksi, joihin on liitetty ehtoja. Yhteisrahoitusosuuksia vastaava määrä on tämän vuoksi kirjattu toiminnan tuottoihin (ks. liitetieto 3.2.3). 3.4.HALLINTOKULUT miljoonaa euroa 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR Yhteensä 2014 Yhteensä 2013 Hallintokulut – (0) 22 – 22 167 Yhteensä – (0) 22 – 22 167 Tämä erä sisältää tukimenot, jotka ovat EKR:jen ohjelmasuunnitteluun ja niiden varojen käyttöön liittyviä hallintokuluja. Tällaisiin kuluihin kuuluvat hankkeiden valmisteluun, seurantaan ja arviointiin liittyvät kustannukset sekä tietotekniikkaan ja tekniseen apuun liittyvät kustannukset. Hallintokulujen väheneminen johtuu pääasiassa siitä, että siirtyvien erien arviointimenetelmää on muutettu. Jos tässä sovellettua uutta menetelmää olisi sovellettu vuonna 2013, kyseisen vuoden hallintokulujen kokonaismäärä (joka sisältää siirtovelat) olisi ollut 80 miljoonaa euroa pienempi.



3.5.RAHOITUSTUOTOT miljoonaa euroa 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR Yhteensä 2014 Yhteensä 2013 Korkotuotot – eurooppalaiset pankit 0 1 (3) 0 (1) 0 Ennakkomaksuista kertyneet korot (0) 13 (1) 2 15 (0) - kertynyt korko (0) 12 (1) – 11 (5) - peritty korko 0 1 0 2 3 5 Yhteensä 0 15 (3) 2 13 (0) Ennakkomaksujen tuottamat korot kirjataan siirtymäkauteen sovellettavan varainhoitoasetuksen 9 artiklan 2 kohdan d alakohdan mukaisesti. Negatiiviset korkotuotot vuonna 2013 johtuivat ennakkomaksuista kertyneiden korkojen edellisvuoden kertymän peruuttamisesta. Yhdeksännen EKR:n vuoden 2014 suurempi korkotuotto on seurausta lähinnä Yhdysvaltain dollarin ja euron välisen vaihtokurssin vaihteluista. Rahoitustuotot katsotaan tuotoiksi vaihtoon perustuvista transaktioista.

4.EHDOLLISET VARAT JA VELAT JA MUUT TILINPÄÄTÖKSESSÄ ESITETTÄVÄT TIEDOT 4.1.EHDOLLISET VARAT miljoonaa euroa 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR Yhteensä 31.12.2014 Yhteensä 31.12.2013 Suoritustakuut 3 44 54 – 101 116 Määrien pidättämiseen perustuvat vakuudet 2 30 18 – 50 56 Yhteensä 5 74 72 – 150 171

4.1.1.Suoritustakuut Tuensaajilta vaaditaan toisinaan suoritustakuu, jolla varmistetaan, että EKR:n rahoitusta saavat tuensaajat noudattavat EKR:n kanssa tekemäänsä sopimukseen sisältyviä ehtoja. 4.1.2.Määrien pidättämiseen perustuvat vakuudet Määrien pidättämiseen perustuvat vakuudet koskevat ainoastaan urakkasopimuksia. Tuensaajille suoritettavista välimaksuista pidätetään yleensä 10 prosenttia sen varmistamiseksi, että toimeksisaaja täyttää sopimusvelvoitteensa. Tällaiset pidätetyt määrät esitetään velkoina. Toimeksisaaja voi hankintaviranomaisen suostumuksella kuitenkin asettaa sopimusvakuuden, jolla korvataan välimaksuista tehtävä pidätys. Tällaiset vakuudet esitetään ehdollisina varoina. 4.2.EHDOLLISET VELAT 4.2.1.Yritysten kehittämiskeskus (YKK) Kesäkuussa 2014 pidetyssä AKT–EU-ministerineuvostossa sovittiin YKK:n toiminnan hallitusta lopettamisesta siten, että samalla varmistetaan, että YKK:n AKT-maissa ja -alueilla toteuttamat yksityissektorin tukemiseen tähtäävät hankkeet saatetaan kaikilta osin päätökseen. Tätä varten AKT-EU-ministerineuvosto antoi AKT–EU-suurlähettiläskomitealle valtuudet hyväksyä päätöksiä, jotka ovat tarpeen YKK:n toiminnan hallituksi lopettamiseksi.

AKT-EU-suurlähettiläskomitea valtuutti 23. lokakuuta 2014 antamallaan päätöksellä N:o 4/2014 YKK:n hallintoneuvoston toteuttamaan välittömästi kaikki YKK:n toiminnan lopettamiseksi tarvittavat toimenpiteet. Hallintoneuvostolle annettiin päätöksen 2 artiklan mukaisesti tehtäväksi nimetä selvittäjä valmistelemaan ja toteuttamaan sulkemissuunnitelmaa. Sulkemissuunnitelman avulla on tarkoitus lopettaa YKK:n toiminta hallitusti noudattaen kaikkien asianomaisten kolmansien osapuolten oikeuksia ja varmistaen, että meneillään olevat yksityissektorin tukemiseen tähtäävät hankkeet saattaa päätökseen joko YKK itse tai yhteisö, jolle voidaan antaa tehtäväksi niiden hallinnointi. Sulkemissuunnitelman mukaan YKK:n toiminta päättyy 31. joulukuuta 2016 mennessä.

Selvittäjä toimitti kesäkuun 2015 lopussa YKK:n hallintoneuvostolle lopullisen strategiasuunnitelman, joka sisältää talousarvion ja työohjelman. Strategiasuunnitelmassa on otettu huomioon työmarkkinaosapuolten välisen vuoropuhelun tulokset. Lopulliseen strategiasuunnitelmaan sisältyvä YKK:n hallintoneuvoston hyväksymä talousarvio muodostaa perustan komission rahoituspäätösesitykselle, joka on tarkoitus hyväksyä sen jälkeen, kun EKR-komitea on antanut esityksestä lausuntonsa. Rahoituspäätöksen hyväksymisen jälkeen YKK:n ja komission välillä tehdään avustussopimus, joka tarjoaa YKK:lle sen kaikkien omaisuuserien realisointia ja sen kaikkien velkojen maksua varten tarvittavan rahoituksen. Avustussopimuksen voimaantulon jälkeen selvittäjä voi toteuttaa lopullisen strategiasuunnitelman, hyväksyä suunnitelman mukaiset toimet ja sitoa suunnitelmasta aiheutuvien menojen kattamiseksi tarvittavat varat. YKK:n sulkemisen kokonaiskustannukset ovat strategiasuunnitelmaan sisältyvän talousarvion mukaan noin 18 miljoonaa euroa (EKR:n tilinpäätöksen laatimispäivän tilanne), ja ne katetaan EKR:sta. 4.3.MUUT MERKITTÄVÄT TILINPÄÄTÖKSESSÄ ESITETTÄVÄT TIEDOT 4.3.1.Talousarviositoumukset, joita ei ole vielä kirjattu kuluiksi Jäljempänä esitetty määrä saadaan vähentämällä maksattamatta olevien sitoumusten määrästä niihin liittyvät, vuoden 2014 tuotto- ja kululaskelmaan kuluiksi kirjatut määrät. Talousarviosta maksattamatta olevat sitoumukset ovat avoimia sitoumuksia, joita vastaavia maksuja ei vielä ole suoritettu ja/tai joita ei vielä ole purettu. Maksattamatta olevia määriä syntyy aina monivuotisten ohjelmien yhteydessä. miljoonaa euroa 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR Yhteensä 31.12.2014 Yhteensä 31.12.2013 Talousarviositoumukset, joita ei ole vielä kirjattu kuluiksi 12 360 4 777 143 5 291 5 243 Yhteensä 12 360 4 777 143 5 291 5 243 Näitä sitoumuksia oli 31. joulukuuta 2014 yhteensä 5 889 miljoonaa euroa (vuonna 2013 vastaava määrä oli 6 025 miljoonaa euroa). 5.RAHOITUSRISKIN HALLINTA Seuraavat EKR:n rahoitusriskin hallintaa koskevat tiedot liittyvät kassanhallintatoimiin, jotka komissio on toteuttanut EKR:n puolesta sen varojen hallinnoimiseksi. 5.1.RISKINHALLINTAPOLITIIKKA JA SUOJAUS

EKR:n kassanhallintasäännöt ja -periaatteet vahvistetaan kymmenenteen Euroopan kehitysrahastoon sovellettavassa varainhoitoasetuksessa, sisäisessä sopimuksessa ja siirtymäkauteen sovellettavassa varainhoitoasetuksessa. Edellä mainittujen asetusten mukaisesti noudatetaan seuraavia perusperiaatteita: Jäsenvaltiot maksavat EKR:n rahoitusosuudet jäsenvaltion keskuspankissa tai jäsenvaltion nimeämässä rahoituslaitoksessa oleville erityistileille. Rahoitusosuudet pidetään kyseisillä tileillä siihen asti, kun maksu EKR:lle tulee suoritettavaksi. Jäsenvaltiot maksavat EKR:n rahoitusosuudet euroina. Maksut EKR:sta suoritetaan euroina ja muina valuuttoina, joihin kuuluu myös vähemmän tunnettuja valuuttoja. Komission EKR:n nimissä avaamilla pankkitileillä ei saa tapahtua tilinylityksiä. Erityistilien lisäksi komissio on avannut EKR:n nimissä muita pankkitilejä rahoituslaitoksissa (keskuspankeissa ja liikepankeissa) suorittaakseen ja vastaanottaakseen sellaisia maksuja, jotka eivät liity jäsenvaltioiden rahoitusosuuksiin. Kassanhallinta- ja maksutoiminnot ovat pitkälle automatisoituja ja perustuvat ajanmukaisiin tietotekniikkajärjestelmiin. Käytössä on lisäksi erityismenettelyjä, joilla taataan järjestelmän turvallisuus ja varmistetaan tehtävien eriyttäminen varainhoitoasetuksen säännösten, komission noudattamien sisäistä valvontaa koskevien standardien ja tilintarkastusperiaatteiden mukaisesti. Kassanhallinta- ja maksutoimintojen hallinnointi perustuu kirjallisiin ohjeisiin ja menettelyihin, joiden tavoitteena on vähentää operatiivisia ja rahoitusriskejä sekä varmistaa valvonnan riittävyys. Ohjeet ja menettelyt kattavat eri toiminnot, ja niiden noudattamista valvotaan säännöllisesti. 5.2.VALUUTTARISKI EKR:oon kohdistuva valuuttariski vuoden lopussa – nettopositio miljoonaa euroa 31.12.2014 31.12.2013 USD GBP DKK SEK EUR Muut Yhteensä USD GBP DKK SEK EUR Muut Yhteensä Rahoitusvarat Saamiset ja kerrytettävissä olevat rahamäärät 0 76 8 84 4 75 4 84 Käteisvarat ja muut rahavarat 6 0 386 391 0 0 759 759 Yhteensä 6 0 – – 462 8 475 4 0 – – 834 4 843 Rahoitusvelat Velat 0 (691) (45) (736) (1) 0 (574) (74) (648) Yhteensä 0 – – – (691) (45) (736) (1) 0 – – (574) (74) (648) Yhteensä 6 0 – – (229) (37) (261) 3 0 – – 260 (70) 195 Kaikki rahoitusosuudet pidetään euromääräisinä ja muita valuuttoja ostetaan vain silloin kun niitä tarvitaan maksujen suorittamiseksi. Tämän vuoksi EKR:n kassanhallintatoimintoihin ei kohdistu valuuttariskiä. 5.3.KORKORISKI EKR ei ota lainoja, joten siihen ei kohdistu korkoriskiä. EKR saa kuitenkin pankkitileillään oleville varoille kertyvän koron. Komissio on sen vuoksi ottanut EKR:n puolesta käyttöön toimenpiteet varmistaakseen, että kertynyt korko vastaa markkinakorkoja ja niiden vaihteluja. Korko maksetaan liikepankeissa olevien tilien yliyön-saldoille päivittäin. Tällaisten tilien saldoille saatava korko perustuu vaihtuviin markkinakorkoihin, joihin sovelletaan (positiivista tai negatiivista) sopimusmarginaalia. Useimmille pankkitileille maksetaan korkoa, joka perustuu eonia-korkoon (Euro Over Night Index Average) ja jossa on otettu huomioon kyseisen koron vaihtelut. Eräille tileille maksettu korko perustuu Euroopan keskuspankin perusrahoitusoperaatioihinsa soveltamaan korkoon. EKR:oon ei sen vuoksi kohdistu riskiä siitä, että sen tileillä oleville varoille maksettaisiin markkinakorkoa alhaisempaa korkoa. 5.4.LUOTTORISKI (VASTAPUOLIRISKI) Rahoitusvarat, joihin liittyvä suoritus ei ole myöhästynyt ja joiden arvo ei ole alentunut

miljoonaa euroa Yhteensä Määrä, joka ei ole myöhässä ja johon ei ole tehty arvonalennusta Myöhässä oleva määrä, johon ei ole tehty arvonalennusta < 1 vuosi 1-5 vuotta > 5 vuotta Vaihtoon perustavat saamiset ja muut kuin vaihtoon perustuvat kerrytettävissä olevat rahamäärät 84 75 5 4 YHTEENSÄ 31.12.2014 84 75 5 4 – Vaihtoon perustavat saamiset ja muut kuin vaihtoon perustuvat kerrytettävissä olevat rahamäärät 84 73 9 1 – YHTEENSÄ 31.12.2013 84 73 9 1 – Rahoitusvarat riskiluokittain: miljoonaa euroa 31.12.2014 31.12.2013 Saamiset Maksettu Yhteensä Saamiset Maksettu Yhteensä Vastapuolet, joilla on ulkopuolisen tahon antama luottoluokitus Paras tai erittäin hyvä luottoluokitus 0 318 318 3 606 609 Parempi keskitason luottoluokitus 39 39 12 12 Heikompi keskitason luottoluokitus 7 7 123 123 Spekulatiiviluokka 27 27 17 17 Yhteensä 0 391 391 3 758 761 Vastapuolet, joilla ei ole ulkopuolisen tahon antamaa luottoluokitusta – – Ryhmä 1 (velalliset, joilla ei ole aikaisempia maksulaiminlyöntejä) 83 83 79 79 Ryhmä 2 (velalliset, joilla on aikaisempia maksulaiminlyöntejä) 1 1 2 2 Yhteensä 84 84 81 81 Yhteensä 84 391 475 84 758 842 Spekulatiiviluokkaan ja heikompaan keskitason luottoluokitusluokkaan kuuluvat rahoitusvarat ovat pääasiassa EKR-rahoitusosuuksia, jotka jäsenvaltiot ovat maksaneet avaamilleen erityistileille EKR:n varainhoitoasetuksen 22 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Kyseisen asetuksen mukaan nämä määrät on pidettävä erityistileillä siihen asti, kun maksut tulevat suoritettaviksi. Suurin osa EKR:n kassavaroista on talletettu EKR:n varainhoitoasetuksen mukaisesti erityistileille, jotka jäsenvaltiot ovat avanneet rahoitusosuuksiensa maksamista varten. Suurin osa näistä tileistä on jäsenvaltioiden valtiokonttoreissa tai keskuspankeissa. EKR:oon kohdistuu näiden laitosten osalta erittäin vähäinen vastapuoliriski (riski liittyy EKR:n toimintaan osallistuviin jäsenvaltioihin). Kun kyse on liikepankeissa olevista EKR:n kassavaroista, joilla katetaan suoritettavat maksut, näille tileille siirretään varoja vain tarpeen mukaan, ja kyseisiä kassavaroja hallinnoidaan automaattisesti komission kassanhallintajärjestelmällä. Kullakin tilillä pidetään käteisvaroja vähimmäismäärä, joka on suhteessa tililtä päivittäin suoritettavien maksujen keskimäärään. Näiden tilien yliyön-saldo on tämän vuoksi jatkuvasti hyvin alhainen, joten EKR:oon kohdistuva riski on pieni. EKR:oon kohdistuva vastapuoliriski pyritään lisäksi minimoimaan valitsemalla liikepankit erityisohjeiden mukaisesti. Liikepankit valitaan aina tarjouskilpailulla. Liikepankin lyhytaikaisen luottoluokituksen on oltava vähintään P-1 (Moody’s) tai vastaava (S&P A-1 tai Fitch F1), jotta se voi osallistua tarjouskilpailuun. Tietyissä asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa voidaan hyväksyä alhaisempikin luokitus. 5.5.LIKVIDITEETTIRISKI Analyysi rahoitusvastuista sopimuksen jäljellä olevan voimassaoloajan mukaan miljoonaa euroa < 1 vuosi 1–5 vuotta > 5 vuotta Yhteensä Velat 702 34 736 YHTEENSÄ 31.12.2014 702 34 – 736 Velat 623 25 648 YHTEENSÄ 31.12.2013 623 25 – 648 EKR:oon sovellettavilla budjettiperiaatteilla varmistetaan, että budjettikauden kassavarojen kokonaismäärä riittää aina kauden kaikkien maksujen suorittamiseen. Jäsenvaltioilta saatavien rahoitusosuuksien kokonaismäärä on näin aina yhtä suuri kuin vastaavan budjettikauden maksumäärärahojen määrä. Jäsenvaltiot maksavat rahoitusosuutensa EKR:lle kuitenkin kolmena vuosieränä, minkä lisäksi EKR:sta suoritettaviin maksuihin liittyy tiettyä kausittaisuutta. Jotta voitaisiin varmistaa, että kassavarat riittävät jokaisena kuukautena maksujen suorittamiseen, komission kassanhallintayksikkö ja varoja käyttävät yksiköt vaihtavat säännöllisesti tietoja kassatilanteesta varmistaakseen, että tiettynä ajanjaksona suoritettavat maksut eivät ylitä käytettävissä olevia kassavaroja. Edellä mainitun lisäksi EKR:n päivittäisessä kassanhallinnassa käytetään automaattisia kassanhallintatyökaluja, joilla varmistetaan päivittäin, että jokaisella EKR:n pankkitilillä on riittävästi käteisvaroja. 6.LÄHIPIIRIÄ KOSKEVAT TIEDOT

Sellaisia lähipiiriä koskevia ilmoitettavia tietoja ei ole, jotka olisi ilmoitettava erikseen tässä erässä. 7.TILINPÄÄTÖSPÄIVÄN JÄLKEISET TAPAHTUMAT EKR:n tilinpitäjän tietoon ei tilinpäätöksen toimittamispäivään mennessä ollut tullut sellaisia olennaisia tapahtumia, jotka olisi ilmoitettava erikseen tässä kohdassa. Tilinpäätös ja sen liitetiedot on laadittu tuoreimpien käytettävissä olevien tietojen perusteella, ja edellä esitetyt tiedot perustuvat tällaisiin tietoihin. 8.VARAINHOITOVUODEN TALOUDELLISEN TULOKSEN JA TALOUSARVION TOTEUTUMAN TÄSMÄYTYS Varainhoitovuoden taloudellinen tulos on laskettu suoriteperusteisen kirjanpidon periaatteiden mukaisesti. Talousarvion toteutuma sen sijaan perustuu maksuperusteisen kirjanpidon sääntöihin. Koska taloudellinen tulos ja talousarvion toteutuma kuitenkin kattavat samat operatiiviset tapahtumat, ne on syytä täsmäyttää. Seuraavassa taulukossa esitetään nämä täsmäytykset ja erityisesti tärkeimmät tulo- ja menopuolen täsmäytyserät. miljoonaa euroa 2014 2013 VARAINHOITOVUODEN TALOUDELLINEN TULOS (3 526) (3 072) Tulot Saamiset, jotka eivät vaikuta talousarvion toteutumaan (10) (68) Varainhoitovuoden aikana vahvistetut saamiset, joita vastaavia tuloja ei ole vielä saatu (19) (6) Aiempina vuosina vahvistettujen saamisten perusteella saadut tulot 12 10 Ennakkomaksujen nettovaikutus 41 71 Siirtosaamiset (netto) (71) 19 Menot Maksamatta olevat varainhoitovuoden menot 165 90 Varainhoitovuonna maksetut aikaisempien vuosien menot (28) (53) Maksujen peruutukset 65 13 Ennakkomaksujen nettovaikutus (562) (431) Siirtovelat (netto) 417 464 VARAINHOITOVUODEN TALOUSARVION TOTEUTUMA (3 516) (2 963) 8.1.Täsmäytyserät – Tulot Varainhoitovuoden talousarviotulot muodostuvat kyseisen vuoden aikana vahvistettujen saamisten perusteella saaduista tuloista sekä tuloista, jotka on saatu aiempina varainhoitovuosina vahvistettujen saamisten perusteella. Saamiset, jotka eivät vaikuta talousarvion toteutumaan, kirjataan taloudelliseen tulokseen, mutta niitä ei voida lukea tuloiksi talousarviossa, sillä maksuja vastaava määrä siirretään varantoihin eikä sitä voida sitoa uudelleen ilman neuvoston päätöstä. Varainhoitovuoden aikana vahvistetut saamiset, joita vastaavia tuloja ei ole vielä saatu, vähennetään täsmäytystä tehtäessä taloudellisesta tuloksesta, koska ne eivät kuulu talousarviotuloihin. Sen sijaan aiempina vuosina vahvistettujen saamisten perusteella saadut tulot on täsmäytettäessä sisällytettävä varainhoitovuoden taloudelliseen tulokseen. Ennakkomaksujen nettovaikutus muodostuu kuitatuista ennakkomaksuista. Kyseessä on tuloihin kuuluva maksu, jolla ei ole vaikutusta taloudelliseen tulokseen. Siirtosaamisten nettomäärä muodostuu pääasiassa tilikausien erottamiseen liittyvistä siirtosaamisista. Laskelmassa otetaan huomioon ainoastaan nettovaikutus, eli varainhoitovuoden siirtosaamisista vähennetään edellisen vuoden peruutetut siirtosaamiset. 8.2.Täsmäytyserät – Menot Maksamatta olevat varainhoitovuoden menot on täsmäytystä tehtäessä otettava huomioon, koska ne sisältyvät taloudelliseen tulokseen mutta eivät kuulu talousarviomenoihin. Varainhoitovuonna maksetut aiempien vuosien menot on sen sijaan täsmäytystä tehtäessä vähennettävä taloudellisesta tuloksesta, sillä ne kuuluvat varainhoitovuoden talousarviomenoihin mutta eivät vaikuta taloudelliseen tulokseen tai vähentävät oikaisujen tapauksessa kuluja. Maksujen peruutuksista saatavat määrät eivät vaikuta taloudelliseen tulokseen, mutta ne vaikuttavat talousarvion toteutumaan. Ennakkomaksujen nettovaikutus muodostuu varainhoitovuoden aikana suoritetuista uusista ennakkomaksuista (jotka kirjataan kyseisen vuoden talousarviomenoiksi) sekä sellaisista varainhoitovuoden tai aiempien vuosien aikana suoritetuista ennakkomaksuista, jotka on kuitattu hyväksyttyjä tukikelpoisia menoja vastaan. Viimeksi mainitut ovat suoriteperustetta sovellettaessa kuluja, mutta niitä ei merkitä talousarviokirjanpitoon, koska alkuperäinen ennakkomaksu on kirjattu talousarviomenoksi jo ennakkomaksun suoritusajankohtana.

Siirtovelkojen nettomäärä muodostuu pääasiassa tilikausien erottamiseen liittyvistä eristä eli sellaisista EKR:n varojen saajille aiheutuneista tukikelpoisista menoista, joita ei ole vielä ilmoitettu EKR:lle. Laskelmassa otetaan huomioon ainoastaan nettovaikutus eli varainhoitovuoden siirtoveloista vähennetään edellisen vuoden peruutetut siirtovelat. BÊKOU-ERITYISRAHASTON TILINPÄÄTÖS On huomattava, että osa talousarviota kuvaavien taulukoiden tiedoista ei näytä täsmäävän, koska numerotiedot on pyöristetty miljooniin euroihin. VARMENNUSLAUSUMA EU:n Bêkou-erityisrahaston vuoden 2014 tilinpäätös on laadittu noudattaen Euroopan unionin yleiseen talousarvioon sovellettavaa varainhoitoasetusta ja niitä tilinpäätössääntöjä, jotka olen tilinpitäjän ominaisuudessa antanut, sellaisina kuin kaikkien toimielinten ja unionin elinten on niitä noudatettava. Ilmoitan olevani vastuussa Bêkou-erityisrahaston tilinpäätöksen laatimisesta ja esittämisestä varainhoitoasetuksen 68 artiklan mukaisesti. Olen saanut tulojen ja menojen hyväksyjiltä kaikki näiden oikeiksi vakuuttamat tiedot, jotka tarvitaan laadittaessa tilinpäätöstä, josta käyvät ilmi Bêkou-erityisrahaston varat ja velat sekä sen talousarvion toteuttaminen.

Edellä mainittujen tietojen perusteella ja tehtyäni tarpeellisiksi katsomani tarkistukset ennen kuin varmensin tilinpäätöksen allekirjoituksellani, vakuutan olevani riittävän varma siitä, että tilinpäätös antaa kaikilta olennaisilta osiltaan oikean ja riittävän kuvan Bêkou-erityisrahaston taloudellisesta asemasta, sen toiminnan tuloksesta ja rahavirroista. [allekirjoitus] Manfred Kraff Euroopan komission tilinpitäjä 5. kesäkuuta 2015 TAUSTATIETOA BÊKOU-ERITYISRAHASTOSTA Unionin yleiseen talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen (EU:n varainhoitoasetus) 187 artiklan 1 kohdan ja kymmenenteen EKR:oon siirtymävaiheen rahoitusjärjestelyn täytäntöönpanemiseksi sovellettavan varainhoitoasetuksen 42 artiklan mukaan komissio voi perustaa unionin erityisrahastoja ulkoisia toimia varten muiden rahoittajien kanssa tehtyjen sopimusten nojalla. Tällaisia rahastoja voidaan perustaa hätätoimia, hätätilan jälkeisiä toimia ja temaattisia toimia varten. Kunkin erityisrahaston tavoitteet määritellään sen perustamisasiakirjassa. EU:n ensimmäinen monenvälinen erityisrahasto eli Bêkou-erityisrahasto (sangonkielinen sana bêkou tarkoittaa toivoa) perustettiin 15. heinäkuuta 2014. Sen perustajina olivat Euroopan unioni (jota edustivat kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosasto, humanitaarisen avun ja pelastuspalveluasioiden pääosasto sekä Euroopan ulkosuhdehallinto ) ja sen kolme jäsenvaltiota (Saksa, Ranska ja Alankomaat ). Erityisrahaston tavoitteena on edistää Keski-Afrikan tasavallan tilanteen vakauttamista ja maan jälleenrakentamista. Rahaston toiminta-aika on enintään 60 kuukautta, sillä sen toimet ovat keskipitkän aikavälin toimia. Ulkoisia toimia varten perustettujen unionin erityisrahastojen on laadittava ja hyväksyttävä omat tilinpäätöksensä. Koska EU:n Bêkou-erityisrahasto perustettiin EKR:n yhteyteen, sen tilinpäätös konsolidoidaan EKR:n tilinpäätökseen. Tilinpäätöksen laatiminen annetaan EU:n varainhoitoasetuksen 187 artiklan 5 kohdan mukaisesti tehtäväksi Bêkou-erityisrahaston tilinpitäjälle, jona toimii komission tilinpitäjä. Vuonna 2014 Bêkou-erityisrahastolla oli hyvin vähän toimintaa. Vuoden aikana saatiin rahoittajilta joitakin rahoitusosuuksia mutta yhtään maksua ei suoritettu.



BÊKOU-ERITYISRAHASTON TASE miljoonaa euroa Liitetieto 31.12.2014 LYHYTAIKAISET VARAT Ennakkomaksut – Saamiset 1.1 45 Käteisvarat ja muut rahavarat – 45 VARAT YHTEENSÄ 45 PITKÄAIKAISET VELAT Velat 1.2 (45) (45) LYHYTAIKAISET VELAT Velat – – VELAT YHTEENSÄ (45) NETTOVARAT – RAHASTON VARAT JA VARANNOT Aiemmilta vuosilta siirretty taloudellinen tulos – Varainhoitovuoden taloudellinen tulos – NETTOVARAT –

BÊKOU-ERITYISRAHASTON TUOTTO- JA KULULASKELMA Rahastolla ei ollut tuottoja eikä kuluja vuonna 2014. BÊKOU-ERITYISRAHASTON RAHAVIRTALASKELMA miljoonaa euroa 2014 Varainhoitovuoden taloudellinen tulos – TOIMINNAN RAHAVIRTA Saamisten arvonalentumistappio (arvonalentumistappion peruuttaminen) – Pitkäaikaisten ennakkomaksujen (lisäys)/väheneminen – Lyhytaikaisten ennakkomaksujen (lisäys)/väheneminen – Lyhytaikaisten saamisten (lisäys)/väheneminen (45) Pitkäaikaisten velkojen (lisäys)/väheneminen 45 Lyhytaikaisten velkojen lisäys/(väheneminen) – NETTORAHAVIRTA – Käteisvarojen ja muiden rahavarojen nettolisäys/(-vähennys) – Käteisvarat ja muut rahavarat varainhoitovuoden alussa – Käteisvarat ja muut rahavarat varainhoitovuoden lopussa – LASKELMA BÊKOU-ERITYISRAHASTON NETTOVAROJEN MUUTOKSISTA miljoonaa euroa Rahaston pääoma (A) Rahaston pääoma, jonka maksamista ei ole pyydetty (B) Rahaston pääoma, jonka maksamista on pyydetty (C) = (A) – (B) Kertyneet varannot (D) Muut varannot (E) Nettovarat yhteensä (C) + (D) + (E) SALDO 31.12.2013 – – – – – – Varainhoitovuoden taloudellinen tulos – – – – – – SALDO 31.12.2014 – – – – – – BÊKOU-ERITYISRAHASTON TILINPÄÄTÖSLASKELMIEN LIITETIEDOT

1.TASEEN LIITETIEDOT VARAT 1.1.Saamiset EU:n Bêkou-erityisrahastolla ei ole omaa kassanhallintajärjestelmää, vaan se käyttää EU:n erityisrahastoja varten perustettua yhteistä kassanhallintajärjestelmää. Erityisrahastojen keskitetty kassanhallintajärjestelmä käsittelee kaikki maksut, jotka kirjataan sisäisille tileille. Nämä maksut on esitetty tässä kohdassa. Saadut käteismaksut tuloutetaan erityiselle Bêkou-erityisrahaston pankkitilille ennen kuin ne siirretään erityisrahastojen keskitetylle kassanhallintapankkitilille. Saadut 45 miljoonan euron maksut muodostuvat Euroopan kehitysrahastosta, Ranskalta ja Alankomailta vuonna 2014 saaduista rahoitusosuuksista. VELAT 1.2.Velat Rahoittajilta saadut yhteisrahoitusosuudet esitetään velkoina EKR:lle ja jäsenvaltioille, sillä ne täyttävät edellytykset, joiden mukaan ne voidaan katsoa sellaisiksi muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista saaduiksi tuloiksi, joihin on liitetty ehtoja. Erityisrahaston on käytettävä rahoitusosuudet palvelujen tarjoamiseen kolmansille, ja käyttämättä jääneet määrät (saadut rahoitusosuudet) on palautettava rahoittajille. Pitkäaikaiset rahoitusvelat jäsenvaltioille muodostuvat EKR:sta saadusta 39 miljoonan euron rahoitusosuudesta, Ranskalta saadusta 5 miljoonan euron rahoitusosuudesta ja Alankomailta saadusta 1 miljoonan euron rahoitusosuudesta. EKR:N JA BÊKOU-ERITYISRAHASTON KONSOLIDOIDUT TILINPÄÄTÖSLASKELMAT

On huomattava, että osa talousarviota kuvaavien taulukoiden tiedoista ei näytä täsmäävän, koska numerotiedot on pyöristetty miljooniin euroihin. KONSOLIDOITU TASE miljoonaa euroa 31.12.2014 PITKÄAIKAISET VARAT Ennakkomaksut 472 472 LYHYTAIKAISET VARAT Ennakkomaksut 1 403 Saamiset 129 Käteisvarat ja muut rahavarat 391 1 923 VARAT YHTEENSÄ 2 395 PITKÄAIKAISET VELAT Velat (40) (40) LYHYTAIKAISET VELAT Velat (1 423) (1 423) VELAT YHTEENSÄ (1 463) NETTOVARAT 932 RAHASTON VARAT JA VARANNOT Rahaston pääoma, jonka maksamista on pyydetty – toiminnassa olevat EKR:t 35 673 Seuraaville varainhoitovuosille siirretty rahastojen pääoma, jonka maksamista on pyydetty – EKR:t, joiden toiminta on päättynyt 2 252 Aiemmilta vuosilta siirretty taloudellinen tulos (33 468) Varainhoitovuoden taloudellinen tulos (3 526) NETTOVARAT 932 KONSOLIDOITU TUOTTO- JA KULULASKELMA miljoonaa euroa 2014 TOIMINNAN TUOTOT 132 TOIMINNAN KULUT Toimintakulut (3 650) Hallintokulut (22) (3 671) TOIMINNAN YLIJÄÄMÄ/(ALIJÄÄMÄ) (3 539) Rahoitustuotot 13 Rahoituskulut (0) RAHOITUSTOIMINNAN YLIJÄÄMÄ/(ALIJÄÄMÄ) 13 VARAINHOITOVUODEN TALOUDELLINEN TULOS (3 526) KONSOLIDOITU LASKELMA NETTOVAROJEN MUUTOKSISTA miljoonaa euroa Rahaston pääoma (A) Rahaston pääoma, jonka maksamista ei ole pyydetty (B) Rahaston pääoma, jonka maksamista on pyydetty (C) = (A) – (B) Kertyneet varannot (D) Muut varannot (E) Nettovarat yhteensä (C) + (D) + (E) SALDO 31.12.2013 45 691 13 162 32 529 (33 468) 2 252 1 313 Pääoman lisäys – varsinaiset rahoitusosuudet – (3 144) 3 144 – – 3 144 Varainhoitovuoden taloudellinen tulos – – – (3 526) – (3 526) SALDO 31.12.2014 45 691 10 018 35 673 (36 994) 2 252 932

EKR:N RAHOITUKSEN TOTEUTUMISTA KOSKEVA KERTOMUS RAHOITUKSEN TOTEUTUMISTA KOSKEVA KERTOMUS – VUOSI 2014 JOHDANTO



Aiemmat EKR:t Koska 6. EKR:n tilit päätettiin vuonna 2006 ja 7. EKR:n tilit vuonna 2008, tilinpäätös ei enää sisällä kyseisten EKR:jen rahoituksen toteutumiseen liittyviä taulukoita. Siirrettyjen varojen toteutusta koskevat tiedot ilmoitetaan kuitenkin 9. EKR:n yhteydessä. Jotta varainhoitovuoden 2014 tilinpäätöstiedot voitaisiin esittää mahdollisimman läpinäkyvällä tavalla, jäljempänä olevissa taulukoissa on edellisten vuosien tapaan esitetty 8. EKR:n osalta erikseen Lomén sopimuksen ja Cotonoun sopimuksen mukaisiin ohjelmiin käytetyt varat. Sellaiset jäljellä olevat varat ja purettuja sitoumuksia vastaavat varat, jotka ovat peräisin aiemmista kehitysrahastoista, on 9. EKR:a koskevan sisäisen sopimuksen 1 artiklan 2 kohdan b alakohdan mukaisesti siirretty 9. EKR:oon ja sidottu sen voimassaoloaikana 9. EKR:n varoina. 10. EKR AKT–EY-kumppanuussopimus, jonka Euroopan yhteisön jäsenvaltiot sekä Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtiot (AKT-valtiot) allekirjoittivat Cotonoussa 23. kesäkuuta 2000, tuli voimaan 1. huhtikuuta 2003. Cotonoun sopimusta on tämän jälkeen muutettu kahdesti, ensin 25. kesäkuuta 2005 Luxemburgissa allekirjoitetulla sopimuksella ja tämän jälkeen 22. kesäkuuta 2010 Ouagadougoussa allekirjoitetulla sopimuksella. Merentakaisten maiden ja alueiden (MMA) assosiaatiosta Euroopan yhteisöön 27. marraskuuta 2001 tehty Euroopan unionin neuvoston päätös (2001/822/EY) tuli voimaan 2. joulukuuta 2001. Kyseistä päätöstä muutettiin 19. maaliskuuta 2007 (päätös 2007/249/EY). Tarkistetun Cotonoun sopimuksen ja vuosia 2008–2013 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen mukaisesta yhteisön tukien rahoituksesta tehty sisäinen sopimus, jonka Euroopan yhteisön jäsenvaltioiden hallitusten edustajat hyväksyivät 17. heinäkuuta 2006, tuli voimaan 1. heinäkuuta 2008. Cotonoun sopimuksen mukaan yhteisön tuki AKT-valtioille ja merentakaisille maille ja alueille rahoitetaan toisella kaudella (2008–2013) 10. EKR:sta. Varojen yhteismäärä on 22 682 miljoonaa euroa, ja se jakautuu seuraavasti: AKT-valtioille on osoitettu 21 966 miljoonaa euroa tarkistetun Cotonoun sopimuksen liitteessä I b olevan monivuotisen rahoituskehyksen mukaisesti; komission hallinnoimien varojen osuus tästä summasta on 20 466 miljoonaa euroa

merentakaisille maille ja alueille on osoitettu 286 miljoonaa euroa merentakaisten maiden ja alueiden assosiaatiosta tehdyssä tarkistetussa neuvoston päätöksessä olevan liitteen II Aa mukaisesti; komission hallinnoimien varojen osuus tästä summasta on 256 miljoonaa euroa komissiolle on osoitettu 430 miljoonaa euroa 10. EKR:n varoihin liittyvästä ohjelmasuunnittelusta ja toteutuksesta aiheutuvien kustannusten rahoittamiseen sisäisen sopimuksen 6 artiklan mukaisesti. 10. EKR:oon sovellettavan päättymislausekkeen (10. EKR:a koskevan sisäisen sopimuksen 1 artiklan 4 ja 5 kohta) mukaan varoja ei enää voida sitoa 31. joulukuuta 2013 jälkeen. Sitomattomat varat on siirretty suoritusvaraukseen. - Siirtymävaiheen rahoitusjärjestely Neuvostossa kokoontuneet jäsenvaltioiden edustajat allekirjoittivat 11. EKR:a koskevan sisäisen sopimuksen kesäkuussa 2013. Se tuli voimaan 1. maaliskuuta 2015. Jotta varmistetaan jatkuvuus siirryttäessä 10. EKR:sta 11. EKR:oon, komissio ehdotti siirtymätoimenpiteitä eli ns. siirtymävaiheen rahoitusjärjestelyä varmistaakseen, että käytettävissä on varoja Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren alueen maiden ja merentakaisten maiden ja alueiden kanssa tehtävää yhteistyötä ja tukimenoja varten. Siirtymävaiheen rahoitusjärjestely hyväksyttiin 12. joulukuuta 2013 (päätös 2013/759/EU), ja se tuli voimaan 1. tammikuuta 2014. Siirtymävaiheen rahoitusjärjestely rahoitetaan seuraavista lähteistä: -8. EKR:sta ja 9. EKR:sta 31.12.2013 mennessä sitoumusten purkamisen seurauksena vapautuneet varat -10. EKR:n käyttämättä olevat varat, jotka ovat edelleen sitomatta 31.12.2013 -varat, jotka ovat vapautuneet sitoumusten purkamisen seurauksena 10. EKR:sta ja sitä edeltävistä EKR:ista 1.1.2014 lähtien ja kyseisen vuoden kuluessa. Siirtymävaiheen rahoitusjärjestelystä otettiin vuonna 2014 käyttöön yhteensä 1 597 miljoonaa euroa. Tästä summasta 1 488 miljoonaa euroa osoitettiin 11. EKR:oon ja kirjattiin sen tileihin ja 109 miljoonaa euroa jätettiin kohdentamattomana siirtymävaiheen rahoitusjärjestelyyn. Yhdennestätoista EKR:sta vuonna 2014 käytettävissä oleva kokonaismäärä korot ja Stabex-varat (19 miljoonaa euroa) mukaan luettuina oli 1 616 miljoonaa euroa (katso taulukossa 2.6 esitetty kokonaismäärä). - Sidotut ja sitomatta/kohdentamatta olevat varat 31.12.2014 Varoista 1 160 miljoonaa euroa oli sidottu ja 456 miljoonaa euroa oli sitomatta tai kohdentamatta 31.12.2014: (miljoonaa euroa) Käytettävissä olevat varat 1 616 Vähennettyinä vuonna 2014 sidotuilla varoilla –1 160 Sitomatta ja kohdentamatta olevat varat yhteensä 31.12.2014 456 Tarkemmat tiedot sitomatta ja kohdentamatta olevista varoista:

(miljoonaa euroa) AKT, sitomatta olevat (kahdenväliset, alueelliset, AKT-valtioiden väliset, maa- ja alueohjelmien varanto) 333 MMA, sitomatta olevat 14 Siirtymävaiheen järjestely, sitomatta olevat 109 Sitomatta ja kohdentamatta olevat varat yhteensä 31.12.2014 456 - Suoritusvaraus, joka ei ole käytettävissä, jäljellä olevat varat 31.12.2014 Ennen kuin siirtymävaiheen rahoitusjärjestely tuli voimaan 1. tammikuuta 2014, 9. EKR:n ja aikaisempien EKR:jen hankkeisiin liittyviä purettuja sitoumuksia vastaavat varat siirrettiin 10. EKR:n suoritusvaraukseen. Kymmenennen EKR:n suoritusvarauksen sitomatta olevat varat siirrettiin Stabex-varoja ja hallintomäärärahoja lukuun ottamatta 11. EKR:n suoritusvaraukseen 1. tammikuuta 2014. Kaikki aiempien EKR:jen purettuja sitoumuksia vastaavat varat siirrettiin vuonna 2014 kyseisten rahastojen vastaaviin varauksiin. Nämä varat osoitettiin 10. EKR:a koskevan sisäisen sopimuksen 1 artiklan 4 kohdan ja 12. joulukuuta 2013 annetun neuvoston päätöksen (2013/759/EU) mukaisesti siirtymävaiheen järjestelyyn.



(miljoonaa euroa) Suoritusvaraukset, jotka eivät ole käytettävissä, jäljellä olevat varat yhteensä 31.12.2013 938 Suoritusvaraukset, jotka eivät ole käytettävissä, vuonna 2014 käyttöön otetut varat 661 Vähennettyinä siirtymävaiheen rahoitusjärjestelyyn siirrettyjen varojen kokonaismäärällä –1 597 Suoritusvaraus, joka ei ole käytettävissä, siirtymävaiheen rahoitusjärjestelyyn siirtämättä olevat varat 31.12.2014 2 - 11. EKR:n Stabex-varanto Stabex-tilien sulkemisen jälkeen käyttämättömät/vapautuneet varat siirretään 11. EKR:n A-määrärahojen Stabex-varantoon (10. EKR:oon sovellettavan sisäisen sopimuksen 1 artiklan 4 kohta) ja sieltä kyseisten maiden maaohjelmien tarpeisiin. Vapautuneiden Stabex-varojen kokonaismäärä 31. joulukuuta 2014 oli 5 miljoonaa euroa. Kyseiset varat on siirretty 11. EKR:oon. - 10. EKR:n yhteisrahoitus Kymmenenteen EKR:oon liittyviä, jäsenvaltioilta saatavan yhteisrahoituksen maksamista koskevia sopimuksia allekirjoitettiin yhteensä 198,4 miljoonan euron arvosta. Maksusitoumusmäärärahoja otettiin käyttöön vastaava määrä ja maksumäärärahoja 177,1 miljoonan euron saatuja maksusuorituksia vastaava määrä. Yhteisrahoitusmäärärahojen tilanne 31.12.2014 on esitetty seuraavassa taulukossa: (miljoonaa euroa) Maksusitoumusmäärärahat Maksumäärärahat Yhteisrahoitus – A-määrärahat 181,4 160,5 Yhteisrahoitus – AKT-valtioiden sisäinen 12,1 12,1 Yhteisrahoitus – Hallintomenot 4,9 4,5 198,4 177,1

Seuraavat taulukot, joissa ilmoitetaan päätöksellä vahvistetut, sidotut ja maksetut määrät, perustuvat nettomääräisiin lukuihin.

Tilanne maittain ja välineittäin esitetään liitteessä olevissa taulukoissa.

TILINPÄÄTÖSLASKELMAT JA LIITETIEDOT – EUROOPAN INVESTOINTIPANKIN HALLINNOIMAT VARAT EUROOPAN INVESTOINTIPANKKI CA/481/15 12. maaliskuuta 2015 Asiakirja 15/082 HALLINTONEUVOSTO Investointikehys tilinpäätöslaskelmat 31. joulukuuta 2014 Tase Yli- tai alijäämää ja muita laajan tuloksen eriä osoittava laskelma Laskelma rahoittajien varojen muutoksista Rahavirtalaskelma Tilinpäätöslaskelmien liitetiedot Riippumattoman tilintarkastajan kertomus ORG.: E TASE Liitetieto 31.12.2014 31.12.2013 VARAT Käteisvarat ja muut rahavarat 5 545 399 599 515 Johdannaissopimukset 6 448 1 024 Lainat ja muut saamiset 7 1 331 918 1 222 199 Myytävissä olevat rahoitusvarat 8 403 085 331 699 Saamiset rahoitusosuuksista 9/15 42 590 – Eräpäivään asti pidettävät rahoitusvarat 10 99 988 102 562 Muut varat 11 5 522 148 Varat yhteensä 2 428 950 2 257 147 VELAT JA RAHOITTAJIEN VARAT VELAT Johdannaissopimukset 6 14 632 3 545 Tuloennakot 12 31 310 35 083 Velat kolmansille 13 68 824 331 235 Muut velat 14 2 591 2 572 Velat yhteensä 117 357 372 435 RAHOITTAJIEN VARAT Jäsenvaltioiden rahoitusosuudet, joiden maksamista on pyydetty 15 2 057 000 1 661 309 Käyvän arvon rahasto 156 122 78 191 Kertynyt ylijäämä 98 471 145 212 Rahoittajien varat yhteensä 2 311 593 1 884 712 Velat ja rahoittajien varat yhteensä 2 428 950 2 257 147 Yli- tai alijäämää ja muita LAAJAN TULOKSEN eriä osoittava LASKELMA Liitetieto 1.1.2014– 1.1.2013– 31.12.2014 31.12.2013 Korkotuotot ja vastaavat tuotot 17 77 240 69 593 Korkokulut ja vastaavat kulut 17 –1 522 –1 175 Korkotuotot ja vastaavat tuotot, netto 75 718 68 418 Palkkiotuotot 18 1 163 2 728 Palkkiokulut 18 –37 –43 Palkkiotuotot, netto 1 126 2 685 Johdannaissopimusten käyvän arvon muutos –11 663 4 399 Myytävissä olevien rahoitusvarojen realisoituneet nettovoitot 19 8 109 5 294 Valuuttaoperaatioihin liittyvät nettotappiot –222 –6 925 Rahoitustoiminnan nettotulos –3 776 2 768 Lainojen ja muiden saamisten arvon alentumisen nettomuutos 7 –75 756 –27 334 Myytävissä olevien rahoitusvarojen arvon alentuminen 8 –6 262 –8 176 Muut tuotot 21 337 – Yleiset hallintokulut 20 –38 128 –37 851 Varainhoitovuoden (ali-)/ylijäämä –46 741 510 Muut laajan tuloksen erät: Erät, jotka siirretään tai voidaan siirtää yli- tai alijäämään: Myytävissä olevat rahoitusvarat – käyvän arvon rahasto 8 1. Myytävissä olevat rahoitusvarat – käyvän arvon rahaston nettomuutos 87 230 12 350 2. Yli- tai alijäämään siirretty nettomäärä –9 299 –2 593 Myytävissä olevat rahoitusvarat yhteensä 77 931 9 757 Muut laajan tuloksen erät yhteensä 77 931 9 757 Varainhoitovuoden laaja tulos yhteensä 31 190 10 267 LASKELMA RAHOITTAJIEN VAROJEN MUUTOKSISTA

Rahoitusosuudet, joiden maksamista on pyydetty Käyvän arvon rahasto Kertynyt ylijäämä Yhteensä Tilanne 1. tammikuuta 2014 Liitetieto 1 661 309 78 191 145 212 1 884 712 Vuoden aikana maksettavaksi pyydetty jäsenvaltioiden rahoitusosuus 15 105 691 – – 105 691 Käyttämättömät korkotuet ja tekninen apu 15 290 000 – – 290 000 Varainhoitovuoden 2014 alijäämä – – –46 741 –46 741 Varainhoitovuoden laajaan tulokseen kuuluvat muut erät yhteensä – 77 931 – 77 931 Rahoittajien varojen muutokset 395 691 77 931 –46 741 426 881 Tilanne 31. joulukuuta 2014 2 057 000 156 122 98 471 2 311 593 Rahoitusosuudet, joiden maksamista on pyydetty Käyvän arvon rahasto Kertynyt ylijäämä Yhteensä Tilanne 1. tammikuuta 2013 1 561 309 68 434 144 702 1 774 445 Vuoden aikana maksettavaksi pyydetty jäsenvaltioiden rahoitusosuus 15 100 000 – – 100 000 Varainhoitovuoden 2013 ylijäämä – – 510 510 Varainhoitovuoden laajaan tulokseen kuuluvat muut erät yhteensä – 9 757 – 9 757 Rahoittajien varojen muutokset 100 000 9 757 510 110 267 Tilanne 31. joulukuuta 2013 1 661 309 78 191 145 212 1 884 712 RAHAVIRTALASKELMA Liite-tieto 1.1.2014–31.12.2014 1.1.2013–31.12.2013 TOIMINNAN RAHAVIRTA Varainhoitovuoden (ali-)/ylijäämä –46 741 510 Oikaisut: Myytävissä olevien rahoitusvarojen arvon alentuminen 8 6 262 8 176 Muut tulot 21 –337 – Lainojen ja muiden saamisten arvon alentumisen nettomuutos 7 75 756 27 334 Lainoista ja muista saamisista kertyneet aktivoidut korot 7 –11 915 –10 363 Lainojen ja muiden saamisten korkojen ja jaksotetun hankintamenon muutos 895 –249 Eräpäivään asti pidettävien rahoitusvarojen korkojen ja jaksotetun hankintamenon muutos 10 12 733 Tuloennakoiden muutos –3 773 –2 725 Valuuttakurssimuutosten vaikutukset lainoihin 7 –92 707 30 402 Valuuttakurssimuutosten vaikutukset myytävissä oleviin rahoitusvaroihin –449 –1 154 Valuuttakurssimuutosten vaikutukset hallussa oleviin käteisvaroihin –9 362 –378 Toiminnan (ali-)/ylijäämä ennen toiminnan varojen ja velkojen muutoksia –82 359 52 286 Lainojen nostot 7 –248 326 –242 203 Lainojen lyhennykset 7 166 578 119 160 Käteisvaroista ja muista rahavaroista kertyneiden korkojen muutos 5 7 –1 Johdannaissopimusten käyvän arvon muutokset 11 663 –4 399 Eräpäivään asti pidettävien rahoitusvarojen lisäys 10 –1 610 057 –680 635 Eräpäivään asti pidettävät rahoitusvarat, erääntyneet 10 1 612 619 676 369 Myytävissä olevien rahoitusvarojen lisäys 8 –42 646 –34 700 Myytävissä olevien rahoitusvarojen lyhennykset/myynti 8 43 378 38 737 Muiden varojen (lisäys)/vähennys –5 374 76 Muiden velkojen lisäys 19 1 419 Euroopan investointipankille maksettavien määrien vähennys –175 –6 539 Toiminnan nettorahavirta –154 673 –80 430 RAHOITUSTOIMINTA Jäsenvaltioiden maksamat rahoitusosuudet 15 105 691 187 310 Jäsenvaltioilta korkotukien ja teknisen avun rahoittamiseksi saadut määrät 7 410 50 000 Jäsenvaltioiden lukuun maksetut korkotuet ja tekninen apu –21 899 –24 312 Rahoitustoiminnan nettorahavirta 91 202 212 998 Käteisvarojen ja muiden rahavarojen nettolisäys/(-vähennys) –63 471 132 568 Yhteenveto rahavirtalaskelmasta: Käteisvarat ja muut rahavarat varainhoitovuoden alussa 599 507 466 561 Nettorahavirta: Toiminnasta –154 673 –80 430 Rahoitustoiminnasta 91 202 212 998 Valuuttakurssimuutosten vaikutuksista käteisvaroihin ja muihin rahavaroihin 9 362 378 Käteisvarat ja muut rahavarat varainhoitovuoden lopussa 545 398 599 507 Käteisvarat ja muut rahavarat muodostuvat seuraavista eristä: Käteisvarat 5 9 642 194 107 Määräaikaistalletukset (lukuun ottamatta kertyneitä korkoja) 415 756 405 400 Yritystodistukset 5 120 000 – 545 398 599 507 Joulukuun 31. päivänä 2014 päättyneeltä varainhoitovuodelta laadittujen tilinpäätöslaskelmien liitetiedot 1 Yleiset tiedot Investointikehys on luotu yhteistyöstä ja kehitysavusta tehdyn Cotonoun sopimuksen mukaisesti. Cotonoun sopimus tehtiin Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden, jäljempänä ”AKT-valtiot”, ja Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden välillä 23. kesäkuuta 2000 ja sitä on tarkistettu 25. kesäkuuta 2005 ja 23. kesäkuuta 2010. Investointikehys ei ole erillinen oikeushenkilö. Kehyksen rahoitusosuuksia hallinnoi jäsenvaltioiden (rahoittajien) puolesta Euroopan investointipankki, jäljempänä ”EIP”, Cotonoun sopimuksen mukaisesti. EIP myös vastaa kehyksen hallinnosta. Cotonoun sopimuksen mukaisesti myönnettävä rahoitus saadaan EU:n jäsenvaltioiden talousarvioista. Jäsenvaltioiden myöntämä rahoitus muodostuu investointikehykseen osoitetusta rahoituksesta ja korkotukien kattamiseen tarkoitetuista avustuksista, kuten monivuotisissa rahoituskehyksissä määrätään (vuodet 2000–2007 kattava ensimmäinen rahoituspöytäkirja eli 9. Euroopan kehitysrahasto (EKR), vuodet 2008–2013 kattava toinen rahoituspöytäkirja eli 10. EKR sekä siirtymävaiheen rahoitusjärjestely, joka kattaa ajanjakson 1. päivästä tammikuuta 2014 vuodet 2014–2020 kattavan kolmannen rahoituspöytäkirjan eli 11. EKR:n voimaantuloon saakka). EIP:lle on annettu tehtäväksi hallinnoida seuraavia välineitä: -investointikehys eli 3 185,5 miljoonan euron suuruinen uudistuva riskirahasto, josta tuetaan yksityisen sektorin investointeja AKT-valtioissa; investointikehyksen varoista 48,5 miljoonaa euroa on osoitettu merentakaisille maille ja alueille, jäljempänä ”MMA-maat”. -korkotukien rahoittamiseen tarkoitetut avustukset, joista enintään 586,85 miljoonaa euroa on varattu AKT-valtioille ja enintään 3,5 miljoonaa euroa MMA-maille; Näistä korkotuista enintään 15 prosenttia voidaan käyttää hankkeisiin liittyvän teknisen avun rahoittamiseen -siirtymävaiheen rahoitusjärjestely, joka kattaa korkotukien ja hankkeisiin liittyvän teknisen avun rahoittamiseksi myönnettävät avustukset ja joka muodostuu edellisistä EKR:ista peräisin olevista määristä, joita ei ole sidottu tai jotka on vapautettu.

Tässä tarkasteltavat tilinpäätöslaskelmat kattavat ajanjakson 1. tammikuuta 2014 – 31. joulukuuta 2014. EIP:n hallintoneuvosto hyväksyi EIP:n hallituksen ehdotuksesta tilinpäätöslaskelmat 12. maaliskuuta 2015 ja antoi luvan toimittaa ne EIP:n valtuustolle hyväksyttäväksi 28. huhtikuuta 2015 mennessä. 2 T