Komission kertomus Euroopan parlamentille Eurooppa-koulujärjestelmän toiminnasta vuonna 2008 /* KOM/2009/0598 lopull. */





[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO | Bryssel 29.10.2009 KOM(2009)598 lopullinen KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE Eurooppa-koulujärjestelmän toiminnasta vuonna 2008 KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE Eurooppa-koulujärjestelmän toiminnasta vuonna 2008 JOHDANTO Vuonna 2008 komissio panosti läheisessä yhteistyössä Eurooppa-koulujen pääsihteeristön ja puheenjohtajana toimineiden Suomen ja Ruotsin[1] kanssa tarvittaviin toimiin, joilla edistetään komission ja Euroopan parlamentin aloitteesta vuonna 2005 käynnistettyä Eurooppa-koulujärjestelmän uudistusta. Uudistuksella pyritään tehostamaan ja avaamaan järjestelmää. Sen lisäksi, että henkilöstölle voidaan tarjota parempaa palvelua, on tärkeää antaa mahdollisuus levittää Eurooppa-koulujen opetusohjelmaa laajemmalle, koska sillä voidaan vahvistaa nuorten eurooppalaisuutta ja edistää moninaisuutta ja avoimuutta EU:n kouluissa. Komissio onkin tyytyväinen, että tämä pitkälle tähtäävä hanke saatiin menestyksekkäästi päätökseen huhtikuussa 2009. Uudistus on yksinkertaistanut ja parantanut Eurooppa-koulujen hallintoa. Samalla se tarjoaa puitteet, joissa kaikki EU:n toimielimissä ja virastoissa työskentelevien vanhempien lapset voivat päästä kouluun, joka noudattaa eurooppalaiseen ylioppilastutkintoon (EB-tutkinto) tähtäävää opetusohjelmaa. Tästä esimerkkinä ovat vuonna 2007 akkreditoidun Parman koulun oppilaat, joista osa suorittaa EB-tutkinnon jo kesällä 2009. Komissio on kehottanut jäsenvaltioita levittämään Eurooppa-koulujen opetusohjelmaa ja EB-tutkintoa mahdollisimman laajalti kansallisissa kouluissa. Uudistuksen täytäntöönpanoa odotettaessa nykyisen järjestelmän ongelmat ovat käytännössä pysyneet ennallaan vuonna 2008. Komissio on edelleen erittäin huolestunut Brysselin Eurooppa-koulujen ylikuormituksesta ja sisäänottopolitiikan rajoituksista, jotka on tämän ylikuormituksen vuoksi pidettävä voimassa. Se on myös huolissaan siitä, että tietyt jäsenvaltiot laiminlyövät yhä useammin velvoitteensa, jotka johtuvat Eurooppa-koulujen perussäännön määrittelevästä yleissopimuksesta. Komissio on ryhtynyt tiukkoihin toimiin tiettyjen jäsenvaltioiden osalta, jotka eivät ole noudattaneet velvoitteitaan, ja tiivistänyt poliittisia yhteyksiään sopivien ratkaisujen löytämiseksi. KEHITYS VUONNA 2008 Yleiskatsaus Eurooppa-koulujen tilanteeseen Vuonna 2008 Eurooppa-koulujärjestelmän piiriin kuului 21 649 oppilasta 14 koulussa seitsemässä maassa[2]. Bryssel Berkendaelin tilapäisen koulun oppilasmäärä jatkoi kasvuaan vuonna 2008 ennen neljännen koulun lopullisten tilojen käyttöönottoa Laekenissa. Belgia on vahvistanut sitoumuksensa, jonka mukaan Laekenin koulu saadaan täysin toimintavalmiiksi syyskuuhun 2012 mennessä. Belgian viranomaisten on tarjottava tarvittavat lisätilat siihen saakka, kunnes Laekenin uuden koulun rakennukset saadaan käyttöön. Ylikuormituksesta johtuen sisäänottopolitiikassa on ollut viime vuosina tiukkoja rajoituksia. Ne koskevat etenkin niitä oppilaita, jotka eivät ole yhteisöjen toimielinten henkilöstön lapsia. Komissio pahoittelee sitä, että nämä rajoitukset on infrastruktuurin puuttuessa pidettävä voimassa. Eurooppa-koulujen johtokunta hyväksyi tammikuussa 2008 yksimielisesti vuoropuhelun aloittamisen Belgian viranomaisten kanssa viidennestä Eurooppa-koulusta Brysselissä. Pääministeri Letermen kabinetti, varapuheenjohtaja Kallasin kabinetti ja Eurooppa-koulujen pääsihteeri pääsivät heinäkuussa 2008 yksimielisyyteen Brysselin tulevia oppilasmääriä koskevista arvioista. Lukujen perusteella viides koulu on välttämätön keskipitkällä aikavälillä. Koska edelleen jatkuvat keskustelut Eurooppa-koulujen kapasiteetista vaikeuttavat neuvotteluja Belgian valtion kanssa, on sovittu[3] Brysselin Eurooppa-koulujen kapasiteettia koskevan tarkastuksen tekemisestä, jotta voidaan arvioida tulevaa infrastruktuurin tarvetta. Johtokunta hyväksyi lokakuussa 2008 pidetyssä kokouksessaan tarjouskilpailun käynnistämisen tämän tarkastuksen toteuttamiseksi sekä kulujen jakamisen[4] yhteisrahoitussopimuksella. Komissio on muistuttanut, että tämä tarkastus on täysin riippumaton tilapäisten lisävarusteiden tarpeesta odotettaessa Laekenin uuden koulun avaamista ja että näiden varusteiden toimittaminen ei saa myöhästyä sen vuoksi, että tutkimuksesta saadaan tuloksia vasta vuonna 2010. Oppilasvalintalautakunnan toimet Eurooppa-koulujen pääsihteeri esitteli lokakuussa 2008 johtokunnalle yksityiskohtaisesti lukuvuoden 2008–2009 sisäänottopolitiikan ja -menettelyn ja totesi, että oppilasvalintalautakunta oli toiminut tehtävänsä mukaisesti ottaessaan Brysselin Eurooppa-kouluihin 9 048 oppilasta[5]. Syksyllä 2008 Bryssel IV -koulussa oli kirjoilla 438 oppilasta[6]. Lisäksi tarjotusta koulupaikasta kieltäytyi 200 oppilasta yhtenä syynä mahdollinen siirto Laekeniin. Lukuvuoden 2009–2010 sisäänottopolitiikan ensisijaisena tavoitteena[7] on oppilaiden tasapuolinen jakautuminen kaikkiin neljään kouluun. Komission pyynnöstä johtokunta hyväksyi tulevien oppilaiden vanhempien edustajan osallistumisen tarkkailijana oppilasvalintalautakunnan kokoukseen, jossa vahvistetaan Brysselin Eurooppa-koulujen sisäänottopolitiikka lukuvuodesta 2009–2010 alkaen. Komissio on korostanut toivovansa, että ilmoittautumismenettelyä verkossa kehitettäisiin. Vanhemmat saattoivat täyttää hakulomakkeen sähköisesti jo lukuvuoden 2009–2010 ilmoittautumismenettelyssä. Turvallisuus Nimelliskapasiteetin ylittyminen kolmessa Brysselin neljästä koulusta huolestuttaa komissiota, koska sillä voi olla vaikutusta koulujen oppilaiden ja henkilöstön turvallisuuteen etenkin evakuointitilanteessa. Komissio toisti Brysselin Eurooppa-koulujen hallintoneuvostojen kokouksissa helmikuussa 2008 pyyntönsä evakuointiharjoituksesta, johon osallistuisi palokunta ja jonka avulla voitaisiin arvioida koulujen turvallisuus ja turvallisuusedellytysten mukainen oppilasmäärä. Tällaiset evakuointiharjoitukset järjestettiin Brysselin kouluissa vuoden 2008 aikana. Brysselin pääkaupunkialueen palontorjunnasta ja ensihoidosta vastaava Service d'Incendie et d'Aide Médicale Urgente de la Région de Bruxelles Capitale antoi joitakin suosituksia määrittelemättä kuitenkaan oppilaiden turvallista enimmäismäärää. Se korosti, että bussien ja autojen pysäköinti Woluwen Eurooppa-koulun sisäpihalle vaikeutti palokunnan pääsyä paikalle varsinkin, kun pihalla oli lisäksi evakuoituja ihmisiä. Tämän tiedon avulla komissio pystyi käynnistämään uudestaan neuvottelut bussien pysäköintipaikasta Woluwen koululla. Ne päättyivät tammikuussa 2009 Brysselin pääkaupunkialueen pääministerin allekirjoittaessa rakennusluvan vuodesta 2002 vireillä olleen hankkeen toteuttamista varten. Turvallisuusnäkökohtia tarkastellaan myös Eurooppa-koulujen kapasiteettia koskevassa tarkastuksessa. Komissio osallistui ”Security business continuity plan” -hankkeen puitteissa vuonna 2008 myös suuntaviivojen laatimiseen tiedottamisesta EU:n toimielinten ja Eurooppa-koulujen välillä kriisitilanteessa. Luxemburg Luxemburgin molemmat Eurooppa-koulut ovat jatkaneet toimintaansa Kirchbergissä. Luxemburg I -koulu ei valitettavasti saanut käyttöönsä uutta urheilusalia, jonka piti olla valmis syyskuussa 2008. Tämä vaikeutti oppituntien järjestämistä. Salin pitäisi valmistua syksyn 2009 koulunalkuun mennessä. Luxemburgin viranomaiset ovat ilmoittaneet, että Luxemburg II -koulun[8] lopulliset tilat, joiden rakentaminen aloitettiin virallisesti maaliskuun 2009 lopussa, saadaan käyttöön vuonna 2011. Niiden käyttöönoton viivästyminen pahentaisi ylikuormituksesta johtuvia ongelmia. Molempien koulujen sisäänottopolitiikkaa olisi tällaisessa tilanteessa lähivuosina kiristettävä entisestään niiden oppilaiden osalta, jotka eivät ole yhteisöjen toimielinten henkilöstön lapsia. Vanhempainyhdistykset ovat edelleen sillä kannalla, että lapset pitäisi jakaa Luxemburgin kahden koulun välillä mieluummin ikäluokittain kuin kieliosastoittain. Johtokunnan lokakuussa 2003 tekemä päätös on kuitenkin voimassa, ja työt on aloitettu. Luxemburgin viranomaiset ovat myös selkeästi ilmaisseet johtokunnan kokouksessa huhtikuussa 2009 vastustavansa suunnitellun rakenteen muutoksia. Muut Eurooppa-koulut Alicante Alicanten Eurooppa-koulu perustettiin sisämarkkinoilla toimivan yhdenmukaistamisviraston (OHIM) henkilöstön lapsia varten[9]. Yhteisöjen toimielinten henkilöstön lasten osuus koulun oppilaista kasvoi kaksi prosenttia vuoteen 2007 verrattuna. Heidän osuutensa oli lähes 42 prosenttia koko oppilasmäärästä. Näiden oppilaiden määrä on kasvanut eniten esikoulussa ja ala-asteella. Bergen Bergenin Eurooppa-koulun oppilasmäärä pysyi vakaana vuonna 2008 verrattuna kahteen edelliseen vuoteen. Infrastruktuurin suhteen komissio valitti hallintoneuvoston kokouksissa siitä, että isäntävaltio ei ollut vieläkään toteuttanut jo useita vuosia odotettua luonnontieteiden luokkien remonttia ja turvallisuusparannuksia. Culham Vuonna 2008 koulu vietti 30-vuotisjuhlaa. Sen oppilasmäärä pysyi vakaana. Johtokunnan tehtyä huhtikuussa 2007 päätöksen Culhamin koulun lakkauttamisesta asteittain seitsemän vuoden kuluessa vuodesta 2010 alkaen I-tyypin Eurooppa-kouluna, koulun hallintoneuvosto ehdotti kesäkuussa 2008 asteittaista lakkauttamista sellaisella mallilla, jossa otetaan huomioon opetuksen laatu sekä koulun henkilöstön edut. Lokakuussa 2008 kokoontunut johtokunta antoi Eurooppa-koulujen pääsihteerille tehtäväksi analysoida hallintoneuvoston ehdottaman mallin vaikutuksia henkilöstöön ja rahoitukseen. Analyysi esiteltiin tammikuussa 2009 johtokunnalle, joka hyväksyi sen. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisilla on samaan aikaan vireillä hanke Culhamin koulun liittämiseksi maan kouluohjelmaan, joka kattaa valtion tukemat oppilaitokset. Frankfurt Italia ilmoitti heinäkuussa 2008 Eurooppa-koulujen pääsihteerille aikovansa lopettaa erityismaksut, joita sen kuului maksaa Euroopan keskuspankin ja Eurooppa-koulujen kanssa vuonna 2002 allekirjoittamansa sopimuksen nojalla italiankielisen osaston perustamista varten. Italia tarkisti myöhemmin kantaansa ja esitti vuoden 2009 alussa pyynnön italiankielisen osaston ”normalisoinnista”, vaikka Euroopan keskuspankin henkilöstön lasten osuus on alle 27 prosenttia oppilaista. Komissio pyysi asian perusteellista analysointia ennen keskusteluja kyseisestä sopimuksesta. K arlsruhe Eurooppa-koulun oppilasmäärä kasvoi vuonna 2008 hiukan pääasiassa alueella sijaitsevien monikansallisten yritysten ansiosta. II-kategoriaan[10] kuuluvia oppilaita on 29 prosenttia kun taas EU:n toimielinten henkilöstön lapsia on edelleen vain noin 16 prosenttia. Eurooppa-koulu saa lisäksi jatkuvaa ja tervetullutta taloudellista tukea Karlsruhen kaupungin ja Baden-Württembergin osavaltion viranomaisilta. Uusi ruokala otettiin käyttöön maaliskuussa 2009. Mol Johtokunta hyväksyi tammikuussa 2008 englanninkielisen osaston perustamisen Molin Eurooppa-kouluun syyskuusta 2008 alkaen. Osastolla on tällä hetkellä 214 oppilasta[11]. Tämän uuden kieliosaston menestys on vähentänyt oppilaiden määrää muilla pääkieliosastoilla[12]. Jos tämä kehitys jatkuu, ranskan- ja saksankielisten osastojen elinkelpoisuus kyseenalaistuu. Uuden kieliosaston perustamisella ei ole ollut vaikutusta EU:n toimielinten henkilöstön lasten määrään koulussa vaan se on pysynyt ennallaan[13]. München Münchenin koulun oppilasmäärä kasvaa koko ajan ja infrastruktuuriongelma pahenee, koska tilapäiset lisätilat ovat väliaikaisesti vähentäneet yhteistilojen määrää ja katkaisseet tiettyjä kulkuväyliä. Uudet lopulliset tilat nykyisellä paikalla saadaan käyttöön kuusi kuukautta myöhässä[14], mutta Saksan viranomaiset ovat vastanneet Eurooppa-koulun odotuksiin tehokkaasti tarjoamalla sopivia lisätiloja Perlachista, nykyisen sijaintipaikan läheltä. Sieltä on saatavissa tilat, jotka vastaavat oppilasmäärän kasvuun tarvittavaa lisätilan tarvetta. Varese Varesen koulun suurin ongelma on edelleen riittämätön infrastruktuuri. Eurooppa-koulujen pääsihteerin ja varapuheenjohtaja Kallasin vuodesta 2006 lähtien toistuvasti esittämistä pyynnöistä ja yli 1 200 vanhemman allekirjoittamasta vetoomuksesta huolimatta Italian viranomaiset eivät ole myöntäneet lisämäärärahoja. Sen sijaan ne supistivat rakennusten ylläpitoon antamaansa säännöllistä rahoitusta. Vanhempien muodostaman osuuskunnan nykyään hallinnoiman ruokalan taloudellinen tilanne on tasapainossa. Sijaintimaan velvollisuudet Tarvittavan infrastruktuurin tarjoaminen Belgia Belgian viranomaiset vahvistivat useaan otteeseen vuonna 2008, että Brysselin neljännen Eurooppa-koulun lopulliset tilat saadaan käyttöön vuonna 2012. Lisäksi ne ovat ilmoittaneet Eurooppa-koulujen pääsihteerille, että Belgian valtioneuvosto hyväksyi heinäkuussa 2008 budjetin, joka tarvitaan töiden toteuttamiseen ja valmisteluihin, erityisesti asbestin poistoon vuonna 2009. Väliaikaiset tilat ovat kuitenkin välttämättömät syyslukukauden 2010 alkaessa, koska muuten saattaa käydä niin, että kaikkia EU:n toimielinten henkilöstön lapsia ei voida ottaa kouluun. Italia Varesen Eurooppa-koulun tilat ovat riittämättömät ja soveltumattomat. Huolimatta Eurooppa-koulujen pääsihteerin ja varapuheenjohtaja Kallasin lukuisista virallisista yhteydenotoista vuonna 2008 sekä italialaisten vastuuhenkilöiden lupauksista Italian hallitus ei ole vapauttanut tarvittavia määrärahoja. Saksa (Frankfurt) Frankfurtin Eurooppa-koulun oppilasmäärä on jatkanut kasvua, ja koululta puuttuu edelleen tarvittavat tilat. Tällä hetkellä vaikuttaa mahdottomalta löytää Eurooppa-koulua varten tonttia läheltä Euroopan keskuspankin tulevaa toimipaikkaa, mutta neuvottelut ovat käynnissä koulun nykyisten tilojen laajentamisesta oppilasmääriä vastaavasti. Kaupungin kanssa käydyt neuvottelut olivat vaikeita vuonna 2008, mutta ne näyttivät etenevän vuoden 2009 alussa. Asia on yksi vuoden 2009 prioriteeteista. Opettajien lähettäminen Eräät jäsenvaltiot noudattivat vuonna 2008 entistä huonommin velvollisuuttaan lähettää opettajia. Lähetettyjä opettajia puuttui 59 lukuvuonna 2008–2009[15], mikä aiheutti lisäkustannuksia yhteisön talousarviosta. Kun jäsenvaltiot eivät lähetä riittävästi opettajia, avoinna oleviin toimiin otetaan paikalta palkattuja opettajia. Taloudellisesti tämä tarkoittaa sitä, että kyseisistä opettajista aiheutuvat kulut katetaan jäsenvaltioiden budjettien sijaan yhteisön talousarviosta, jonka rahoittavat kaikki jäsenvaltiot, myös ne, jotka noudattavat velvoitteitaan. Rikkomismenettely Belgian viranomaiset ovat lokakuusta 2006 lähtien kieltäytyneet tunnustamasta Belgian velvollisuutta huolehtia alueellaan sijaitsevien Eurooppa-koulujen kalusteiden ja varusteiden kuluista ja maksamasta kaluste- ja oppimateriaalihankintojen laskuja, joita useammat Brysselin Eurooppa-koulut ovat sille toimittaneet. Koska Belgian asenne on vastoin yhteisön perustamissopimuksen perussääntöjä, komissio on käynnistänyt rikkomusmenettelyn, joka johti maaliskuussa 2009 kanteen nostamiseen yhteisöjen tuomioistuimessa. Menettely osoittaa, että komissio suhtautuu peräänantamattomasti jäsenvaltioiden velvoitteiden laiminlyöntiin. TALOUSARVIO JA RAHOITUS VUONNA 2008 EU:n budjettivallan käyttäjä osoitti Eurooppa-kouluille vuonna 2008 alun perin 144 miljoonaa euroa. Koulujen talousarvion kokonaismäärä oli 257,9 miljoonaa euroa. Toteutuneiden tulojen perusteella kokonaistalousarvio muodostui (ylijäämää lukuun ottamatta) tuoreimpien tietojen mukaan seuraavasti: - Yhteisön talousarvio: 56,4 % - Jäsenvaltiot: 22,1 % - Euroopan patenttivirasto[16]: 6,3 % - Rahoitussopimukset sellaisten yritysten kanssa, joilla on sopimus Eurooppa-koulujen kanssa II-kategoriaan kuuluvista oppilaista: 5,7 % - Koulumaksut III-kategoriaan kuuluvista oppilaista (joilla ei ole yhteyttä EU:n toimielimiin): 7,3 % - Muut lähteet: 2,2 %. Kaikkien Eurooppa-koulujen keskimääräiset vuosikustannukset oppilasta kohti olivat vuonna 2008 noin 11 700 euroa. Erityisopetusta tarvitseville lapsille[17] osoitettu budjettiosuus on kasvanut 24 prosenttia kahden viime vuoden aikana. HALLINTO JA UUDISTUS Helsingissä huhtikuussa 2008 pidetyssä johtokunnan kokouksessa päätettiin yhdistää vuonna 2007 perustetut eri työryhmät tavoitteena kokonaisvaltaisempi lähestymistapa uudistukseen. Painopisteitä ovat seuraavat: 1) nykyisen järjestelmän yleishallinnon rationalisointi, jotta päätökset voitaisiin tehdä parhaiten soveltuvalla tasolla 2) järjestelmän toimintaan liittyvien kulujen oikeudenmukainen jako kaikkien jäsenvaltioiden kesken 3) järjestelmän avaaminen siten, että Eurooppa-koulujen opetusohjelmaa ja eurooppalaista ylioppilastutkintoa voidaan tarjota kansallisiin koulutusjärjestelmiin kuuluvissa kouluissa paikkakunnilla, joissa toimii EU:n virastoja tai muita elimiä (II-tyypin koulut), sekä muualla tietyn jäsenvaltion aloitteesta (III-tyypin koulut). Neljän vuoden vaikeiden neuvottelujen jälkeen johtokunta hyväksyi huhtikuussa 2009 puitesopimuksen, joka ei edellytä nykyisen yleissopimuksen muuttamista ja joka koskee seuraavia asioita: Eurooppa-koulujen autonomia ja lokalisoitu hallinto Uudistuksen yhteydessä on päästy poliittiseen yhteisymmärrykseen Eurooppa-koulujen autonomian lisäämisestä. Päätöksiä tehdään jatkossa enemmän koulujen hallintoneuvostoissa, ja vanhempien asemaa päätöksenteossa lisätään antamalla heille kuudesosa äänistä. Autonomista hallintoa kuitenkin valvotaan. Sen yleiset puitteet määrittelee johtokunta vuosittain jokaiselle koululle antamissaan suuntaviivoissa, jotka sisältävät opetukselliset ja hallinnolliset tavoitteet sekä vastuuvelvollisuuteen kuuluvat velvoitteet. Järjestelmän hallinto Komission toivomusten mukaisesti uudistuksella pyritään tasapainottamaan ja yksinkertaistamaan päätöksentekoprosessia selkiyttämällä eri elinten tehtäviä[18]. Tämän ansiosta johtokunta voi keskittyä pelkästään poliittisiin päätöksiin, kun muut päätökset tehdään soveltuvilla alemmilla tasoilla. Eurooppa-koulujen pääsihteeristön koordinoiva rooli korostuu, ja se saa virallista apua puheenjohtajilta ja komissiolta[19]. Raportointivelvollisuus Järjestelmän toimivuus varmistetaan määrittelemällä jokaisen elimen vastuualueet ja raportointivelvollisuus. Kulujen jakaminen jäsenvaltioiden kesken Kulujen jakaminen jäsenvaltioiden kesken siten, että ne lähettävät opettajia, oli poliittisesti arka aihe uudistusprosessin yhteydessä. Keskustelut uudistustyöryhmän kokouksissa vuonna 2008 olivat vaikeita jäsenvaltioiden vastahakoisuuden vuoksi. Johtokunnan kokouksessa huhtikuussa 2009 sovittiin tasapuolisesta indikaattorista, jossa verrataan henkilöstön jäsenvaltiokohtaisen prosenttiosuuden suhdetta saman jäsenvaltion kansalaisten prosenttiosuuteen Eurooppa-koulujärjestelmän oppilaista. Jos joudutaan palkkaamaan muita kuin lähetettyjä opettajia, suoraa rahallista korvausta ei voida vaatia, koska kaikki jäsenvaltiot vastustavat sitä. Jotta kuitenkin kaikki jäsenvaltiot voisivat osallistua opettajien lähettämiseen, johtokunta päätti rakenteellisesta muutoksesta, jonka myötä myös muut kuin syntyperäiset kielen puhujat voivat opettaa jollakin järjestelmän pääkielistä[20], kunhan kielellinen pätevyys tarkastetaan huolella ennen rekrytointia. Jos opettajia lähetetään liian vähän, yhteisön rahoituksella katetaan jatkossakin kulut tuntiopettajien palkkaamisesta. Tämä yhteisön panos eritellään selkeästi ja sitä seurataan vuosittain. Komissio toivoo, että tämän vastuun siirron esille tuominen saisi jäsenvaltiot noudattamaan velvoitteitaan. Järjestelmän avaaminen ja ylioppilastutkintouudistus Akkreditoitujen koulujen hyväksyminen ja rahoitus Johtokunta on hyväksynyt periaatteen Eurooppa-koulujärjestelmän avaamisesta siten, että johtokunta voi perustaa akkreditoituja kouluja. Nämä II- ja III-tyypin koulut ovat akkreditoituja kansallisia kouluja, jotka tarjoavat Eurooppa-koulujen opetusohjelman mukaista opetusta ja mahdollisuuden eurooppalaiseen ylioppilastutkintoon tiukkojen pedagogisten vaatimusten mukaisesti. Ne eroavat nykyisistä 14:stä I-tyypin Eurooppa-koulusta. II-tyypin koulut ovat kouluja, jotka sijaitsevat lähellä EU:n toimielimiä tai virastoja, jotta niihin voidaan ottaa niiden henkilöstön lapsia, toisin kuin III-tyypin koulut. Johtokunta hyväksyi myös uuden, akkreditointisopimukseen sisällytettävän artiklan, joka koskee EU:n osallistumista II-tyypin koulujen rahoitukseen EU:n toimielinten ja virastojen henkilöstön kyseistä koulua käyvien lasten lukumäärän mukaisessa suhteessa. Rahoitus perustuu yksinkertaisiin, tasapuolisiin ja ennalta tunnettuihin kriteereihin ja siinä otetaan huomioon jäsenvaltioiden väliset viitekustannusten erot. Tietyt jäsenvaltiot ovat ennakoineet avautumisprosessia, minkä ansiosta kuusi koulua on jo akkreditoitu tai akkreditoidaan pian[21]. Eurooppalainen ylioppilastutkinto Yksi järjestelmän avaamisen edellytyksistä on eurooppalaisen ylioppilastutkinnon uudistaminen: on taattava sen laatu, varmistettava, että tutkinto tunnustetaan EU:ssa, sekä lujitettava sen jo laajalti tunnustettua arvoa väylänä jatko-opintoihin. Johtokunnan kokouksessa Helsingissä huhtikuussa 2008 hyväksyttiin muutokset, joilla johtokunnan akkreditoimat koulut sisällytetään vuoden 1984 sopimukseen eurooppalaisesta ylioppilastutkinnosta. Parman koululla on väliaikainen sopimus, jota sovelletaan kesäkuun 2009 ylioppilaskirjoituksista alkaen. Cambridgen yliopisto on tehnyt johtokunnan pyynnöstä ulkopuolisen arvioinnin eurooppalaisesta ylioppilastutkinnosta, ja sitä koskeva loppuraportti on luovutettu huhtikuussa 2009. Johtokunta on nimittänyt työryhmän valmistelemaan ylioppilastutkinnon uudistusta. Se on aloittanut toimintansa vuoden 2009 alussa. TIEDOTUS JA VIESTINTÄ Komissio painotti vuonna 2008 edelleen tiedotusta ja viestintää Eurooppa-koulujen eri kumppaneiden kanssa. Komission virkamiehet tapasivat säännöllisesti vanhempainyhdistyksiä ja Brysselin henkilöstökomiteaa selkeän ja suoran keskusteluyhteyden ylläpitämiseksi. Henkilöstöä informoidaan erityisesti intranetin kautta. Komission henkilöstölehdessä Commission en direct julkaistiin useita artikkeleita, joissa tiedotettiin erityisesti Eurooppa-koulujärjestelmän uudistuksen etenemisestä. Varapuheenjohtaja Kallas on ollut useaan otteeseen yhteydessä toimivaltaisiin kansallisiin viranomaisiin Eurooppa-kouluihin liittyvien ongelmien ratkaisun nopeuttamiseksi. Hän tapasi säännöllisesti komission henkilöstöä vastatakseen henkilöstön Eurooppa-kouluja koskeviin kysymyksiin. Puheenjohtaja Barroso käsitteli Eurooppa-kouluja ja erityisesti Brysselin koulujen ylikuormitusta eri valtionpäämiesten sekä henkilöstön edustajien kanssa. Euroopan parlamentti osoitti vuonna 2008 kasvavaa kiinnostusta Eurooppa-kouluja kohtaan: varapuheenjohtaja Kallas on saanut vastata kysymyksiin, jotka koskivat uudistusta, eurooppalaista ylioppilastutkintoa, Eurooppa-koulujen rahoitusta, uskonnon opetusta, Eurooppa-koulujärjestelmän liittymistä Eurydice-verkostoon sekä erityisopetusta saavien lasten[22] integrointia. ERITYISOPETUSTA SAAVAT OPPILAAT Eurooppa-koulut jatkoivat pyrkimyksiä integroida erityisopetusta saavat oppilaat paremmin kouluun tarvittaessa mukautetun opetuksen avulla. Komissio tukee täysin erityisoppilaiden integrointia tarjoamalla tarvittavia resursseja kuten rahoitusta. Vuosina 2004–2008 erityisopetukseen varatut määrärahat ja erityisopetusta saaneiden ylioppilaiden lukumäärä kasvoivat yli 50 prosenttia[23]. Kesäkuun 2009 eurooppalaisiin ylioppilaskirjoituksiin ilmoittautui syyskuussa 2008 49 erityisoppilasta. Euroopan parlamentin laajennettu vammaisasioiden työryhmä asetti 200 000 euron määrärahavarauksen, jolla Eurooppa-koulut voivat edistää erityisopetusta. Tämän ansiosta johtokunta saattoi käynnistää ulkopuolisen arvioinnin, jossa tarkastellaan voimassa olevaa erityisopetusohjelmaa ja selvitetään, miten sitä voitaisiin parantaa. EUROOPPA-KOULUJEN PUHEENJOHTAJIEN TOIMINTA VUONNA 2008: SUOMI JA RUOTSI Suomen puheenjohtajakaudella lukuvuonna 2007–2008 Eurooppa-koulun uudistusprosessissa oli merkittävä vaihe, jolloin määriteltiin, miten uudistus konkreettisesti toteutetaan. Ruotsi seurasi Suomea Eurooppa-koulujen puheenjohtajana elokuussa 2008. Ruotsin puheenjohtajakaudella lukuvuonna 2008–2009 saatettiin vuonna 2005 aloitettu järjestelmän uudistusprosessi loppuun. JÄRJESTELMÄN TULEVAISUUS Uudistusprosessi on ollut yleisesti ottaen pitkä ja monimutkainen, koska järjestelmän on aina vaikeaa uudistaa itseään. Vaikeuksista huolimatta komission, puheenjohtajien ja pääsihteerin päättäväisyys on kuitenkin mahdollistanut uudistuksen perimmäisten tavoitteiden säilyttämisen. Järjestelmän uudistuksesta sovittiin yleisesti huhtikuussa 2009, kuten Euroopan parlamentti ja komissio halusivat. Sopimus esiteltiin 12. toukokuuta 2009 neuvostossa kokoontuneille opetusministereille. Eurooppa-koulujen puheenjohtajuutta lukuvuonna 2009–2010 hoitavan Slovenian tehtäväksi jää uudistuksen toteutus. Toimeenpano on tarkoitus saattaa päätökseen syyskuuhun 2009 mennessä siltä osin kuin se ei edellytä lainsäädännöllisiä muutoksia ja muilta osin syyskuuhun 2010 mennessä. [1] Eurooppa-koulujärjestelmän puheenjohtajuus poikkeaa Eurooppa-neuvoston puheenjohtajajärjestyksestä. [2] Oppilasmäärä on kasvanut 2,98 prosenttia vuodesta 2007. [3] Pääministeri Letermen ja varapuheenjohtaja Kallasin kabinettien välisessä kokouksessa toukokuussa 2008. [4] Komission, pääsihteeristön ja rakennushallituksen kesken. [5] 42 prosenttia Eurooppa-koulujärjestelmän piiriin kuuluvista oppilaista. [6] Lähes puolet Berkendaelin väliaikaisten tilojen enimmäiskapasiteetista. [7] Asiasta päätti johtokunta lokakuussa 2008. [8] Bertrangessa/Mamerissa. [9] Vuonna 2008 OHIM:n henkilöstön kouluikäisistä lapsista lähes 80 prosenttia kävi tätä koulua. [10] Koulun kanssa sopimuksen tehneiden yritysten henkilöstön lapsia. [11] Tämä vastaa 29,8 prosenttia koulun koko oppilasmäärästä. [12] Saksan osaston oppilasmäärä on vähentynyt 23 prosenttia ja ranskan osaston 47 prosenttia. [13] 148 oppilasta eli 20,3 prosenttia 718 oppilaasta on henkilöstön lapsia. [14] Tammikuussa 2010. [15] Lukuvuonna 2007–2008 määrä oli 39. [16] Euroopan patenttivirasto osallistui Münchenin Eurooppa-koulun rahoitukseen. [17] Erityisopetusta tarvitsevat oppilaat ovat lapsia, joilla on oppimisvaikeuksia fyysisen vamman tai kehitys- tai käytöshäiriön vuoksi. [18] Budjettikomitean vaikutusvalta talousarviota ja rahoitusta koskevissa asioissa kasvaa, pedagoginen sekakomitea, joita on vastedes yksi, saa päätösvaltaa useimmissa pedagogisissa kysymyksissä ja vanhemmat, henkilöstökomitea ja komissio saavat siinä kukin yhden äänen. [19] Troikassa. [20] Englanti, ranska ja saksa. [21] Dunshaughlinin (IR) koulu lähellä Grangen elintarvike- ja eläinlääkintätoimistoa, Heraklionin (GR) koulu lähellä Euroopan verkko- ja tietoturvavirastoa, Parman (IT) koulu lähellä Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaista, Helsingin (FI) koulu lähellä Euroopan kemikaalivirastoa, Strasbourgin (FR) koulu lähellä Euroopan parlamenttia ja Manosquen (FR) koulu lähellä ITER-tutkimuskeskusta Cadarachessa. Riippumatta EU:n toimielinten/virastojen läheisyydestä Haagissa (NL) valmistellaan III-tyypin koulun akkreditointia. [22] Erityisopetusta tarvitsevat oppilaat ovat lapsia, joilla on oppimisvaikeuksia fyysisen vamman tai kehitys- tai käytöshäiriön vuoksi. [23] Erityisopetusta saavien oppilaiden määrä kasvoi 274:stä lukuvuonna 2004–2005 411:een lukuvuonna 2007–2008.