ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
52.

tukee aloitteita uusiin teknologioihin turvautumisesta. Niistä ovat esimerkkeinä terveyskortti, joka mahdollistaa pääsyn käsiksi potilaan sähköiseen sairauskertomukseen tai perustietoihin, sekä muut ratkaisut, joiden ansiosta on mahdollista ja helpompaa käyttää terveydenhoitopalveluita tilanteissa, joissa kyse on potilaan hengen pelastamisesta. Tämä koskee kaikkein hauraimpia ihmisryhmiä, vanhuksia, psyykkisesti sairaita, heikosti koulutettuja sekä niitä, joille kielimuuri tekee kommunikaation vaikeaksi ja joille on ongelmallista hankkia täysipainoista lääketieteellistä hoitoa muualla kuin maassa, joka vastaa heidän vakuuttamisestaan, tai joilla on oikeus terveydenhoitoon kansallisen terveydenhuoltojärjestelmän puitteissa. Sähköisen järjestelmän on oltava turvallinen. Se palvelisi terveydenhuoltohenkilöstön tiedonvaihtoa ja mahdollistaisi potilaan terveydentilan ja kliinisen kuvan välittömän tarkistamisen ja informoinnin kroonisista sairauksista sekä suositellusta jatkohoidosta, mikä on korvaamattoman arvokasta nykyään, kun potilaat liikkuvat paljon ja heillä on oikeus hyödyntää hoitopalveluja ulkomailla.
70.

huomauttaa, että fyysisiin infrastruktuureihin tehtävien investointien lisäksi etusijalle on asetettava toimivan ja yhtenäisen tietopohjaisen infrastruktuurin rakentaminen esimerkiksi tieto- ja viestintätekniikkaa varten. Tällaisilla panostuksilla on erittäin suuri merkitys tulevaisuuden kilpailukyvylle ja kehitykselle, ja ne edellyttävät investointeja sekä ohjelmistoihin että laitteisiin. Jälkimmäiseen luokkaan kuuluu laajakaistayhteyksien laajentaminen alueella. Se voisi olla yksi lippulaivahankkeista. On järjestettävä alueelliselta pohjalta toimiva valvonta avoimuuden ja koordinoinnin varmistamiseksi. Palvelun- ja tavarantoimittajia koskeva tasapuolisuus on tärkeää, jotta laajakaistan kehittäminen ei riipu yksittäisistä toimittajista ja ettei synny paikallisia tai alueellisia monopoleja. Pehmeä infrastruktuuri koostuu esimerkiksi yhteisistä standardeista, jotka koskevat vaikkapa sähköisiä tunnistusjärjestelmiä koko Itämeren alueella. Se on tietotekniikkaan perustuvien palvelujen kaupan edellytys.
1.1.5

toteaa, että Euroopan komission mukaan noin 90 prosenttia EU:n alueista on maaseutualueita ja 25 prosenttia EU:n väestöstä asuu maaseudulla. Uusissa jäsenvaltioissa maatalousalalla työskentelevien osuus on kuitenkin kolminkertainen 15 vanhaan jäsenvaltioon verrattuna, ja ehdokasvaltioissa osuus on vieläkin suurempi.
2.2.1

korostaa uuden naapuruusohjelman ensimmäisen vaiheen merkitystä. Se on tarkoitus toteuttaa vuosina 2004–2006 ja se toivottavasti osoittautuu keinoksi parantaa ja tehostaa unionin ja Venäjän rajatylittävää yhteistyötä ja tarjoaa konkreettisia tuloksia. Näin ollen AK arvostaa uutta alueellisen yhteistyön indikatiivista Tacis-ohjelmaa ja Venäjää koskevaa kansallista indikatiivista ohjelmaa (TACIS Regional Cooperation Indicative Programme and the National Indicative Programme for Russia), jossa EU:n vastaus hahmotellaan aiempaa yksityiskohtaisemmin ja jossa korostetaan kauden 2004–2006 tavoitteita ja ensisijaisia painopistealoja.
33.

korostaa, että elokuvateattereilla on erityinen merkitys, sillä ne tarjoavat matalan kynnyksen kulttuuripalveluja ja kulttuuritarjonta on etenkin maaseudulla usein täysin niiden varassa. Komitea huomauttaa, että covid-19-pandemiasta johtuvilla kuukausia kestäneillä sulkutoimilla on elokuvateattereille erittäin vakavia seurauksia, ja katsoo, että eurooppalaisten elokuvateattereiden säilyttämiseksi on tarpeen, että elokuvia esitetään elokuvateattereissa yksinoikeudella riittävän pitkän aikaa ennen kuin niitä tarjotaan laajemmin kansainvälisillä tilausvideoalustoilla.
i)

Ilmaan päätyviä päästöjä voitaisiin vähentää paitsi luonnollisten ja muiden nielujen myös vihreiden ja kestäväpohjaisten investointien avulla. ii) Sopeutumiskyvyn parantaminen ja ilmastonmuutokseen liittyvän palautumis- ja selviytymiskyvyn vahvistaminen koskee eritoten haavoittuvia alueita, kuten rannikkoalueita ja muita vastaavia. Voitaisiinkin sanoa, että kyse on pääasiassa alueellisesta ja paikallisesta ongelmasta. iii) Useimmilla f alakohdassa luetelluilla aloilla (energia, teollisuus, infrastruktuuri jne.) on noudatettava ympäristölupamenettelyä. Sen avulla voidaan jossain määrin varmistaa, että rakentaminen ja toiminta näillä aloilla on kestävyysperiaatteen mukaista. Onkin ratkaisevan tärkeää, että käytössä on mekanismi, jolla niiden ympäristötehokkuutta seurataan ja parannetaan jatkuvasti.
Viiteasiakirjat:

Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi sisämarkkinoita, yritysten, mukaan luettuna pienten ja keskisuurten yritysten, kilpailukykyä ja Euroopan tilastoja koskevan ohjelman perustamisesta ja asetusten (EU) N:o 99/2013, (EU) N:o 1287/2013, (EU) N:o 254/2014, (EU) N:o 258/2014, (EU) N:o 652/2014 ja (EU) 2017/826 kumoamisesta COM(2018) 441 final Liitteet asiakirjaan ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi sisämarkkinoita, yritysten, mukaan luettuna pienten ja keskisuurten yritysten, kilpailukykyä ja Euroopan tilastoja koskevan ohjelman perustamisesta ja asetusten (EU) N:o 99/2013, (EU) N:o 1287/2013, (EU) N:o 254/2014, (EU) N:o 258/2014, (EU) N:o 652/2014 ja (EU) 2017/826 kumoamisesta COM(2018) 441 final, liitteet 1–4
Pohdinta-asiakirjassaan globalisaation hallinnasta (20) komissio pitää kauppaan liittyvää globalisaatiota ja teknologista muutosta yhdessä keskeisinä syinä siihen, että koulutetun työvoiman kysyntä on lisääntynyt mutta matalamman koulutustason työpaikat ovat vähentyneet. Vaikka avoimemmasta kaupasta ja maailman talouksien syvemmästä integraatiosta aiheutuu valtavia yleisiä hyötyjä, näihin kielteisiin sivuvaikutuksiin on puututtava . Globalisaation nykyiset hyödyt ovat jo epätasaisesti jakautuneet eri ihmisten ja alueiden kesken, mistä aiheutuu merkittäviä seurauksia kielteisistä vaikutuksista kärsiville, joten vaarana on, että alati kiihtyvä tekninen kehitys vauhdittaa näitä vaikutuksia entisestään. Näin ollen solidaarisuuden ja kestävyyden periaatteiden mukaisesti on tarpeen varmistaa, että globalisaation hyödyt jaetaan oikeudenmukaisemmin sovittamalla yhteen talouden avautuminen ja tekninen kehitys sekä sosiaalinen suojelu .

Pohdinta-asiakirjassaan globalisaation hallinnasta komissio pitää kauppaan liittyvää globalisaatiota ja teknologista muutosta yhdessä keskeisinä syinä siihen, että koulutetun työvoiman kysyntä on lisääntynyt mutta matalamman koulutustason työpaikat ovat vähentyneet. Vaikka avoimemmasta kaupasta ja maailman talouksien syvemmästä integraatiosta aiheutuu hyötyjä, on siksi syytä puuttua kielteisiin sivuvaikutuksiin , jotka kohdistuvat erityisesti tietyille elinkeinoaloille, tiettyihin yrityksiin, tiettyihin muita heikommassa asemassa oleviin työntekijäryhmiin ja tietyille alueille . Globalisaation nykyiset hyödyt ovat jo epätasaisesti jakautuneet eri ihmisten ja alueiden kesken, mistä aiheutuu merkittäviä seurauksia kielteisistä vaikutuksista kärsiville, joten vaarana on, että tekniset ja ympäristöön liittyvät muutokset vauhdittavat näitä vaikutuksia entisestään. Näin ollen solidaarisuuden ja kestävyyden periaatteiden mukaisesti on tarpeen varmistaa, että globalisaation hyödyt jaetaan oikeudenmukaisemmin ja että ennakoidaan laaja-alaisemmin globalisaation samanaikaisia haittavaikutuksia ja teknisiä ja ympäristöön liittyviä muutoksia .
23.

panee merkille ehdotuksen perustaa erityinen avustusvalmiuksien reservi, rescEU, jolla täydennetään jäsenvaltioiden kansallisia avustusvalmiuksia ja vahvistetaan yhteistä kykyä toimia katastrofien yhteydessä. Komission ehdotuksen mukaan rescEU:sta tulee tärkeä avustusväline tulevaisuudessa etenkin rajat ylittäviä toimia varten. Komitea pahoittelee kuitenkin, ettei komission ehdotukseen ole liitetty vaikutuksenarviointia, mikä on johtanut siihen, ettei komissio ole esittänyt vaihtoehtoja. Toissijaisuusperiaatteen noudattamisen varmistamiseksi rescEU:n tarkoitus ja tehtävä on pantava täytäntöön siten, että päävastuu säilyy jäsenvaltioilla mutta että samalla helpotetaan vuorovaikutuksen lisäämistä asianomaisten jäsenvaltioiden sekä paikallis- ja alueviranomaisten kesken. Nopeiden ja tehokkaiden avustustoimien toteuttamiseksi pätevät ja hyvin varustetut paikallisyksiköt ovat erittäin tärkeitä, samoin kuin paikalliset vapaaehtoisryhmät. Jäsenvaltioiden on varmistettava asianmukainen taloudellinen tuki julkisille avustusyksiköille. Komitea korostaa kuitenkin, että huomion keskipisteessä on edelleen oltava katastrofivalmiuden ja -palautuvuuden rakentaminen, jotta voidaan lieventää katastrofiriskiä ja minimoida katastrofien aiheuttamia vahinkoja.
2. Riskiviestinnän yleissuunnitelmalla on edistettävä yhdennettyjä riskiviestintäpuitteita, joita sekä riskinarvioinnista että riskinhallinnasta vastaavien tahojen on noudatettava yhtenäisesti ja järjestelmällisesti sekä unionin että kansallisella tasolla . Siinä on

2. Riskiviestinnän yleissuunnitelmalla on edistettävä yhdennettyjä riskiviestintäpuitteita, joita sekä riskinarvioinnista että riskinhallinnasta vastaavien tahojen on noudatettava yhtenäisesti ja järjestelmällisesti unioni-, jäsenvaltio-, alue- ja paikallistasolla . Siinä on
23.

tuo esiin, että tehokkaalla monitasoisella hallinnolla on moninaisia etuja: kansalaiset ja elinkeinoelämä osallistuvat ilmastonmuutokseen liittyviin toimiin ja ottavat näin enemmän vastuuta prosessista, mikä lisää onnistumisen mahdollisuuksia, sillä mitä näkyvämpi hallinto on, sitä suurempi on kansalaisten vastuuntunto.
24.

toistaa, että sääntöjenvastaisen muuton reittien varrella on useita sellaisia alueen maita, joissa valtionhallinto on heikko tai olematon. Libya on ilmeinen esimerkki tästä. Useissa raporteissa on osoitettu, että laittomat aseelliset joukot ovat laittoman ihmissalakuljetuksen ja -kaupan tuottojen ansiosta nousseet tosiasiallisesti auktoriteettiasemaan kentällä ja pystyvät siten häiritsemään laajempia konfliktinratkaisuprosesseja. Niissäkin tapauksissa, joissa virallinen valtionhallinto on vielä olemassa, yhteistyö tällaisten toimijoiden kanssa sääntöjenvastaisen muuttoliikkeen torjunnassa on luonteeltaan poliittista toimintaa, joka saattaa viime kädessä olla valtion kanssa yhteistyötä tekevien salakuljettajien ja laittomien aseellisten joukkojen etujen mukaista. Kun määräämisvalta on hajallaan, puolueettomia keskustelukumppaneita ei ole.
ottavat huomioon komission osana ESIR-rahaston voimassaolon jatkamista koskevaa säädösehdotusta tekemän arvioinnin EU:n takauksen käytöstä ja takuurahaston toiminnasta, ottavat huomioon Euroopan investointipankin (EIP) ensimmäisen kertomuksen Euroopan strategisten investointien rahaston toiminnasta (Evaluation of the functioning of the European Fund for Strategic Investments), joka julkaistiin 6. lokakuuta 2016, ottavat huomioon ESIR-asetuksen (EU) N:o 2015/1017 18 artiklan 6 kohdan mukaisesti laaditun riippumaton arvioinnin sen soveltamisesta, ottavat huomioon Euroopan tilintarkastustuomioistuimen lausunnon nro 2/2016 ”EFSI: an early proposal to extend and expand”, joka julkaistiin 11. marraskuuta 2016,
Viiteasiakirja:

Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä sekä asetuksen (EY) N:o 2012/2002, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EU) N:o 1296/2013, (EU) N:o 1301/2013, (EU) N:o 1303/2013, (EU) N:o 1304/2013, (EU) N:o 1305/2013, (EU) N:o 1306/2013, (EU) N:o 1307/2013, (EU) N:o 1308/2013, (EU) N:o 1309/2013, (EU) N:o 1316/2013, (EU) N:o 223/2014, (EU) N:o 283/2014 ja (EU) N:o 652/2014 ja Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 541/2014/EU muuttamisesta COM(2016) 605 final
36.

katsoo, että tiettyjä sektoreita ja etenkin mikroyrityksiä varten on mahdollista kartoittaa ja edistää välineitä, kuten sähköinen interaktiivinen riskinarviointiväline (OiRA), jotka helpottavat riskinarviointia. Puolueettomien kriteerien ja parametrien on perustuttava tarkkaan riskinarviointiin ja riskinhallintaan, ja ne on yksinkertaistettava mahdollisimman pitkälle. Tällaiset kriteerit ja parametrit on määriteltävä yhdessä toimivaltaisten institutionaalisten tahojen kanssa, jotta voidaan kehittää yksinkertaistettuja riskinarviointi- ja riskinhallintavälineitä myös vapaaehtoisten lausuntojen muodossa.
Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan viimeistään 48 kuukauden kuluttua direktiivin voimaantulosta. Niiden on viipymättä toimitettava komissiolle kirjallisina nämä säännökset.

Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan viimeistään 48 kuukauden kuluttua direktiivin voimaantulosta toimittava aktiivisesti sen hyväksi, että hankintaviranomaisilla ja -yksiköillä on mahdollisuus ottaa vastaan sähköisiä laskuja, jotka noudattavat eurooppalaista standardia, jonka viitetiedot on julkaistu 3 artiklan 2 kohdan nojalla, ja jotka ovat eurooppalaisiin ja kansainvälisiin standardeihin perustuvien teknisten mallien mukaisia. Jäsenvaltioiden on saatettava eurooppalaisen standardin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan 30 kuukauden kuluttua siitä, kun komissio on julkaissut 3 artiklan 2 kohdan mukaisesti viittauksen tällaiseen eurooppalaiseen standardiin. Niiden on viipymättä toimitettava komissiolle kirjallisina nämä säännökset.
8.

on yhtä mieltä sisävesiliikennealaa koskevasta komission yleisarviosta: omilla aluksillaan operoivilla pienyrittäjillä on hallitseva asema, ja tarjonta on hajanaista; alan asema muihin liikennealojen toimijoihin nähden heikentyy ja alan kuljetusosuus maantieliikenteeseen nähden on pienentynyt jo pitkään ja tasaisesti; alalla on liikakapasiteettia ja siitä johtuvaa hintakilpailua; alalla on kyvyttömyyttä investointeihin ja innovointiin. Lisäksi alalla edistytään hitaasti tärkeimpien infrastruktuurin aukkojen ja pullonkaulojen korjaamisessa, ja EU:n talouden kangertelu on heikentänyt alan kilpailukykyä.
30.

muistuttaa, että useimmissa uusissa Itä-Euroopan jäsenvaltioissa maidon keruu on hyvin epävarmaa. Se on vähentynyt vuodesta 2005, ja se riippuu ennen kaikkea suurista karjoista (Unkari, Tšekki, Slovakia). Keruu on vähentynyt myös Bulgariassa ja Romaniassa huolimatta laajasta rakenneuudistuksesta, minkä seurauksena maitoalalle on syntynyt epävirallisia jakeluketjuja. Näkymät vaikuttavat paremmilta Puolassa ja – vähemmässä määrin – Baltian maissa, joissa on perustettu 10–30 lehmän perhetiloja, kun kasvattajille on tarjolla koulutusta ja lainansaantimahdollisuuksia.
10.

on komission kanssa samaa mieltä ja kiinnittää huomiota siihen, että lukuun ottamatta maantieteellisiä ja taloudellisia rajoituksia (syrjäinen sijainti, saaristoluonne, pieni koko jne.), joita kaikilla syrjäisimmillä alueilla on, jokaisella syrjäisimmällä alueella on omanlaisensa mahdollisuudet ja edessä olevat haasteet (3).
25.

Keskustelut suurista yhteiskunnallisista haasteista vaikuttavat usein liian abstrakteilta, ja ne tuntuvat olevan kaukana keskeisten sidosryhmien – paikallis- ja alueviranomaisten, pk-yritysten ja tavallisten ihmisten – käytännön huolenaiheista kaikkialla Euroopassa. Euroopan innovointivoima on kuitenkin juuri täällä. Suuret haasteet on nimenomaan nivottava paikallis- ja aluetason haastaviin kysymyksiin ja ratkaistava tällä tasolla. Näin vahvistetaan paikallista innovatiivisuutta ja otetaan käyttöön valtava määrä käyttämätöntä potentiaalia ja kollektiivista älykkyyttä. Kansalaiset eivät vain hyödy innovoinnista, he ovat innovointiprosessin keskeisiä toimijoita. On keskityttävä enemmän siihen, miksi tämä muutostarve on todellinen ja miten se motivoi ja kannustaa innovaation tielle lähteviä. Alueilla on luotava yhteiskunnallisia ohjelmia, joissa hyödynnetään digitalisaation mahdollistamaa vuoropuhelua ja yhteistoimintaa ja joilla pyritään tarpeelliseen yhteiskunnalliseen muutokseen. Jokaista tulee kannustaa suurten yhteiskunnallisten epäkohtien poistamiseen ja työskentelemään uraauurtavan muutoksen aikaansaamiseksi.
Otsakkeen "Kasvua ja työllisyyttä edistävä koheesio" jäsenvaltiokohtaiset määrärahat määritellään bruttokansantuotetta, jäljempänä ’BKT’, koskevien kevään 2011 arvioiden perusteella. Kun otetaan huomioon arvioihin liittyvä epävarmuus ja vaikutukset niihin jäsenvaltioihin, joiden määrärahoja on rajoitettu, jakson puolivälissä olisi suoritettava arviointi, jotta voidaan verrata keskenään arvioitua ja todellista BKT:tä ja sen vaikutusta määrärahoihin. Jos vuosien 2014–2016 BKT on poikennut enemmän kuin ± 5 prosenttia vuonna 2011 käytetystä arviosta, kyseisten jäsenvaltioiden vuosien 2018–2020 määrärahoja on mukautettava. Mukauttamista varten on tarpeen antaa säännöt.

Otsakkeen "Kasvua ja työllisyyttä edistävä koheesio" jäsenvaltiokohtaiset määrärahat määritellään bruttokansantuotetta, jäljempänä ’BKT’, koskevien kevään 2011 arvioiden perusteella. Kun otetaan huomioon arvioihin liittyvä epävarmuus ja vaikutukset niihin jäsenvaltioihin, joiden määrärahoja on rajoitettu, jakson puolivälissä olisi suoritettava arviointi, jotta voidaan verrata keskenään arvioitua ja todellista BKT:tä ja sen vaikutusta määrärahoihin. Jos vuosien 2014–2016 BKT on poikennut enemmän kuin ± 5 prosenttia vuonna 2011 käytetystä arviosta, kyseisten jäsenvaltioiden vuosien 2018–2020 määrärahoja on mukautettava . Mukauttamista varten on tarpeen antaa säännöt.
45.

katsoo, että EU-varoja on käytettävä resurssitehokkaalla tavalla, jotta ohjelmalle asetetut tavoitteet ovat saavutettavissa. Komitean mielestä tulee olla mahdollisuuksia ohjata varoja niille aloille, joilla niistä on avoimilla määrällisillä ja laadullisilla kriteereillä arvioituna eniten hyötyä ja joilla niitä voidaan parhaiten hyödyntää. Komitea korostaakin, että ohjelmaa on seurattava säännöllisesti kaikilla tasoilla, jotta nähdään, missä määrin varoja on jaettava uudelleen. Lisäksi on tärkeää tarkastella jakoa paikallis- ja aluenäkökulmasta siten, että otetaan huomioon varojen jakautuminen koko maan sisällä. Yksittäisen jäsenvaltion sisällä on oltava mahdollista kohdentaa varoja uudelleen sen mukaan, miten niiden käyttö on mahdollisimman tehokasta paikallisista ja alueellisista erityispiirteistä riippuen.
28.

Yksi alueellisten ekosysteemien ajatuksen konkretisoituma on ns. johtavien markkinoiden (edge market) käsite ja kehitysideat. Johtavien markkinoiden on todettu olevan tiiviissä yhteydessä paikalliseen osaamiseen ja kulttuuriin sekä niiden vuorovaikutteiseen omaehtoiseen uusiutumiseen. Aiemmissa lausunnoissaan (CdR 11/2009 ja CdR 83/2007) alueiden komitea on painottanut hyvän tasapainon löytämistä toisaalta tutkimusyhteisöjen kilpaillun ohjelmarahoituksen, jollaista myös EU:n suurten lippulaivahankkeiden rahoitus on, ja toisaalta tutkimusyhteisöjen perusrahoituksen välillä. Alueiden komitea painottaa perusrahoituksen merkitystä, sillä se mahdollistaa tutkimusyhteisöjen omaehtoisen ja ympäröivästä yhteisöstä heräävien tutkimusten käynnistämisen erityisesti suuriin yhteiskunnallisiin haasteisiin vastaamiseksi sekä alueellisen lähentymisen ja koheesion turvaamiseksi.
19.

kehottaa niitä EU:n jäsenvaltioita, joissa ei vielä ole sellaista lainsäädäntöä, joka mahdollistaa alue- ja paikallishallinnon vakituisen ja tilapäisen henkilöstön liikkuvuuden Euroopassa ja kansainvälisellä tasolla samoin kuin muista jäsenvaltioista tulevien paikallis- ja aluehallinnon henkilöstön vastaanottamisen, laatimaan kyseisiä säädöksiä, kun asiasta on ensin kuultu työmarkkinaosapuolia. Tällaisten säädösten antaminen on hyödyllistä, jotta siirtyvän henkilöstön oikeudet ja velvollisuudet komennuksen aikana voidaan määritellä asianmukaisesti. Puitelainsäädäntö on tärkeää myös määriteltäessä liikkuvuuden edellytyksiä, kuten vaadittavaa ammatti- ja kielitaitoa, väliaikaisen siirron kestoa, vastaanottavan alueviranomaisen vertailukelpoisuutta lähtöpaikkaan nähden sekä lisäarvoa, jonka liikkuvuusjakso tuo sen järjestelyyn osallistuville viranomaisille.
82.

korostaa, että paikallis- ja alueviranomaiset tuntevat kunkin alueen erityisolosuhteet ja kykenevät levittämään uusia arvoja sekä edistämään yritysten yhteiskuntavastuuta. Euroopan komission on jatkossakin edistettävä kyseistä käsitettä ja tukeuduttava paikallis- ja alueviranomaisiin, joiden tehtävänä on soveltaa yritysten yhteiskuntavastuuta ruohonjuuritasolla. Siksi on erittäin tärkeää soveltaa toissijaisuusperiaatetta ja toteuttaa politiikkoja siltä hallintotasolta käsin, joka on tehokkain ja lähimpänä kansalaisia.
—

korostaa, että on otettava huomioon elokuva-alan niin taloudellinen kuin kulttuurinenkin rooli. Elokuvasektori on elinkeinoala, jolla on huomattava merkitys kehitystä, kilpailukykyä ja työllisyyttä ajatellen. Sillä on myös ratkaiseva rooli paikallisen ja alueellisen kulttuuri-identiteetin ja moninaisuuden säilyttämisen ja edistämisen kannalta. Näiden erityispiirteidensä ansiosta ala vaikuttaa myös oleellisesti eurooppalaisten sosiaalisten arvojen kehittymiseen ja demokraattisten yhteiskuntien toimintaan, koska audiovisuaalisilla teoksilla voi olla merkittävä rooli eurooppalaisen identiteetin muodostamisessa.
9.

uskoo vaikutusarviointien parantavan ja yksinkertaistavan sääntely-ympäristöä, sillä niiden yhteydessä tutkitaan, onko toimi syytä toteuttaa EU-tasolla, ja tarkastellaan erilaisten mahdollisten toimintalinjojen potentiaalisia vaikutuksia. Uusien EU-säädösten tehokas ja luotettava ennakkoarviointi on tärkeää säädösten kokonaismäärän karsimiseksi, mutta se on olennaista myös hallinnollisen rasituksen pitämiseksi pienenä. AK on kuitenkin huolissaan siitä, että Euroopan parlamentin ja neuvoston säädösehdotuksiin tekemillä tarkistuksilla ja muutoksilla voi olla kauaskantoisia vaikutuksia alue- ja paikallisviranomaisiin. Päättäjät eivät ehkä kykene niitä täysin ennakoimaan.
—

kannattaa näin ollen eriytettyä lähestymistapaa, jonka mukaan täydellinen yhdenmukaistaminen on hyväksyttävää, kun on kyse lähinnä teknisistä säännöistä, mutta muuten jäsenvaltioille on jätettävä sääntelyn mahdollisuus;
2.

on tyytyväinen, että Euroopan komissio on laatinut ripeästi talouden elvytyspaketin vastaukseksi maailmanlaajuiseen rahoitus- ja talouskriisiin. Komitea huomauttaa kuitenkin, että paketin perustana olevia talousennusteita on jo tarkistettu pessimistisemmiksi talouskehityksen johdosta.
12.

korostaa, että merten aluesuunnittelun tarkoituksena on kattaa kaikki merellä tapahtuvat toiminnot valtioiden rajoista riippumatta, jotta voidaan paremmin vastata ekosysteemisiin olosuhteisiin. Näin ollen suunnittelu on yhdennetyn meripolitiikan olennainen väline. Komitea katsoo, että järjestelmän käyttöönotto on välttämätöntä, jotta voidaan toimia merten käytön lisääntymisen vaatimalla tavalla ja edistää vastakkaisten etunäkökohtien rauhanomaista yhteiseloa tällä rajallisella ja hauraalla alueella. Komitea kuitenkin toteaa, että meriliikenteessä on vastattava haasteeseen, joka on merialueiden suunnittelun ja Kansainvälisen merenkulkujärjestön yleissopimuksessa määritellyn merten vapauden periaatteen yhteensovittaminen.