[pic] | EUROOPAN KOMISSIO |

Bryssel 9.3.2010

KOM(2010) 91 lopullinen

KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE

Kreikalle esitettävästä vaatimuksesta toteuttaa liiallisen alijäämän tilanteen korjaamisen edellyttämiä alijäämän vähentämistä koskevia toimenpiteitä 16 päivänä helmikuuta 2010 tehdyn neuvoston päätöksen jatkotoimet

KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE

Kreikalle esitettävästä vaatimuksesta toteuttaa liiallisen alijäämän tilanteen korjaamisen edellyttämiä alijäämän vähentämistä koskevia toimenpiteitä 16 päivänä helmikuuta 2010 tehdyn neuvoston päätöksen jatkotoimet

1. Johdanto

Tässä tiedonannossa arvioidaan Kreikan viranomaisten tähän mennessä tekemiä päätöksiä, jotka koskevat vuoden 2010 julkisen talouden tavoitteen saavuttamista 16. helmikuuta 2010 tehdyn neuvoston päätöksen mukaisesti. Arvio perustuu Kreikan vakaus- ja kasvuohjelman täytäntöönpanosta ja lisätoimenpiteistä maaliskuussa 2010 annettuun kertomukseen . Kreikka toimitti kertomuksen neuvoston päätöksen 4 artiklan 1 kohdan mukaisesti 8. maaliskuuta 2010 eli viikkoa ennen määräaikaa. Kertomuksessa käsitellään vuonna 2010 julkisen talouden alijäämää supistavien toimenpiteiden lisäksi vakausohjelmaan sisältyviä rakenneuudistuksia.

Kreikan viranomaisten maaliskuussa 2010 toimittamaa kertomusta silmällä pitäen komission yksiköiden tekninen työryhmä vieraili EKP:n ja IMF:n henkilöstön avustamana Ateenassa 22.–24. helmikuuta 2010 ja tapasi Kreikan viranomaisia keskustellakseen vakausohjelman täytäntöönpanotilanteesta ja neuvoston päätöksen perusteella toteutetuista toimista. Toinen ryhmä vieraili Kreikassa komissaari Olli Rehnin johdolla 1. maaliskuuta 2010.

2. Liiallisia alijäämiä koskeva menettely ja finanssikriisin torjunta Kreikassa

Julkisen talouden alijäämä ylittää nykyisellään useissa EU-maissa perussopimuksessa asetetun 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen. Tarkasteltaessa alijäämän ja velan usein huomattavaa kasvua on otettava huomioon ennennäkemätön maailmanlaajuinen finanssikriisi ja talouden laskusuhdanne. Vaikka Kreikan julkisen talouden tilan tämänhetkinen heikentyminen on samoin nähtävä tätä taustaa vasten, julkisen talouden huomattava epätasapaino on jatkunut jo vuosia huolimatta siitä, että talouden toimeliaisuus oli vilkasta vuoteen 2008. Voidaankin olettaa, että syyt ovat rakenteellisia. Kreikan julkisen talouden alijäämä johtuu erityisesti julkisten menojen riittämättömästä valvonnasta, samalla kun tuloennusteet ovat järjestelmällisesti osoittautuneet liian optimistisiksi. Finanssipolitiikka pahensi omalta osaltaan ulkoista epätasapainoa ja pitkitti kilpailukyvyn heikkenemistä. Kreikan julkisen talouden tilinpidon kirjaamisessa ilmenneet jatkuvat rakenteelliset puutteet ovat lisäksi haitanneet tulojen ja menojen oikein ajoitettua ja tehokasta valvontaa. Suurten julkisen talouden alijäämien vuoksi Kreikan julkinen velkasuhde on yksi korkeimmista EU:ssa. Sen lisäksi, että se on nykyään huomattavasti yli 100 prosenttia suhteessa BKT:hen, se kasvaa jyrkästi koko ajan.

Komissio antoi 3. helmikuuta 2010 ehdotuksen SEUT-sopimuksen 126 artiklan 9 kohdan mukaiseksi neuvoston päätökseksi, jossa Kreikkaa vaaditaan toteuttamaan sellaisia alijäämää supistavia toimenpiteitä, joita pidetään tarpeellisina liiallisen alijäämän tilanteen korjaamiseksi[1], [2]. Samaan aikaan komissio esitti luonnoksen SEUT-sopimuksen 121 artiklan 4 kohdan mukaiseksi neuvoston suositukseksi talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen kanssa ristiriitaisen Kreikan talouspolitiikan saattamiseksi suuntaviivojen mukaiseksi sekä talous- ja rahaliiton asianmukaisen toiminnan vaarantumisen riskin poistamiseksi[3] ja luonnoksen neuvoston lausunnoksi Kreikan tarkistetusta vakausohjelmasta[4]. Eurooppa-neuvosto kehotti 11. helmikuuta 2010 Ecofin-neuvostoa hyväksymään komission toimittamat asiakirjat ja pyysi komissiota seuraamaan tarkasti neuvoston päätöksen ja suosituksen täytäntöönpanoa yhteistyössä EKP:n kanssa ja IMF:n asiantuntemusta hyödyntäen[5].

Ecofin-neuvosto hyväksyi 16. helmikuuta 2010 edellä mainitut päätöksen, suosituksen ja lausunnon[6]. Neuvosto totesi, että Kreikan on ” lopetettava nykyinen julkisen talouden liiallisen alijäämän tilanne mahdollisimman pian ja viimeistään vuonna 2012 ” ja antoi ohjeita liiallisen alijäämän korjaamiseksi vuosina 2010–2012 (1 artikla). Kreikan vakausohjelman perusteella neuvoston päätökseen sisältyi yksityiskohtainen luettelo 15. toukokuuta 2010 mennessä toteutettavista kiireellisistä julkisen talouden toimenpiteistä (2 artiklan A kohta), vuoden 2010 loppuun mennessä toteutettavista muista toimenpiteistä (2 artiklan C kohta) ja viimeistään vuonna 2012 toteutettavista toimenpiteistä (2 artiklan D kohta). Lisäksi päätöksessä kehotettiin Kreikkaa toteuttamaan toimenpiteitä tilastojen laatimisen ja käsittelyn aloilla (3 artikla). Mikäli neuvoston päätöksessä vahvistettuihin alijäämän ja velan enimmäismääriin liittyvät riskit toteutuisivat, Kreikkaa kehotettiin ottamaan käyttöön lisätoimenpiteitä vuoden 2010 julkisen talouden tavoitteen saavuttamisen varmistamiseksi. Päätöksessä todettiin, että lisätoimenpiteiden olisi keskityttävä menoleikkauksiin mutta niihin voisi myös sisältyä tuloja kasvattavia toimenpiteitä (2 artiklan B kohta). Lisätoimenpiteitä ja julkisen talouden toimenpiteiden toteuttamista vuonna 2010 olisi kuvattava neuvostolle ja komissiolle toimitettavassa kertomuksessa, joka olisi julkistettava (4 artiklan 1 kohta). Neuvoston päätöksen (4 artiklan 4 kohta) mukaan komissio voi tuoda esiin toimenpiteitä, joita tarvitaan päätöksessä liiallisen alijäämän korjaamiseksi esitetyn vakautusuran noudattamista varten.

3. Toimenpiteet, jotka Kreikka on toteuttanut neuvoston päätöksen perusteella ja tammikuussa 2010 tarkistetun vakausohjelman panemiseksi täytäntöön

Kreikan vakausohjelman viimeisin tarkistus esitettiin 15. tammikuuta 2010. Siinä vahvistetaan, että julkisen talouden vuoden 2010 tavoite on 8,7 prosenttia suhteessa BKT:hen, kun julkisen sektorin alijäämä vuonna 2009 oli 12,7 prosenttia suhteessa BKT:hen. Ohjelmassa esiteltiin yksityiskohtaisesti vuoden 2010 julkisen talouden vakauttamistoimenpiteet, joissa keskitytään ennen kaikkea julkisten tulojen kasvattamiseen ja jossain määrin julkisten menojen supistamiseen. Vakausohjelman mukainen nimellinen julkisen talouden sopeuttaminen vuonna 2010 heijastaa sitä, että kokonaistuloja suhteessa BKT:hen kasvatetaan 2,6 prosenttiyksikköä ja kokonaismenoja suhteessa BKT:hen pienennetään 1,4 prosenttiyksikköä.

Kreikka ilmoitti 2. helmikuuta 2010 vakausohjelmaan sisältyviä toimenpiteitä täydentävistä toimenpiteistä, joiden alijäämää supistava vaikutus on hieman alle ½ prosenttia suhteessa BKT:hen. Näihin ylimääräisiin toimenpiteisiin sisältyi julkisen sektorin palkkojen täydellinen jäädyttäminen (lisäsäästö 0,1 prosenttia suhteessa BKT:hen) ja polttoaineen valmisteverojen lisäkorotukset (lisätulot noin 0,3 prosenttia suhteessa BKT:hen). Kreikan viranomaiset korostivat samassa yhteydessä myös, että hallitus on valmis ottamaan tarpeen mukaan käyttöön lisätoimenpiteitä ja toteuttamaan ne[7].

Helmikuun 16. päivänä 2010 tehdyssä neuvoston päätöksessä (2 artiklan A kohta) todetaan, että Kreikan on ” toteutettava joukko julkisen talouden vakauttamistoimenpiteitä, mukaan luettuina vakausohjelmassa esitetyt toimenpiteet ” 15. toukokuuta 2010 mennessä. Nämä toimenpiteet liittyvät sekä julkisen talouden menojen leikkauksiin että tuloja lisääviin toimenpiteisiin.

Liitteessä I esitetään yhteenveto näiden toimenpiteiden toteuttamisen edistymisestä[8].

4. vuoden 2010 alijäämätavoitteeseen ennen viimeisimpien polittiisten päätösten tekemistä kohtistuvien riskien arviointi

Komissio on huolissaan siitä, että julkisen talouden vakauttamistoimenpiteiden toteuttaminen vuonna 2010 tarkistetussa vakausohjelmassa esitetyllä tinkimättömällä tavalla voi viivästyä[9]. Ohjelmassa esitettyyn julkisen talouden strategiaan voi lisäksi kohdistua heikkenemisriskejä, sillä ohjelman sisältämän makrotalouden keskiskenaarion perustana olevat kasvuoletukset ovat optimistisia[10].

Komission yksiköiden arvioiden mukaan vuoden 2010 alijäämätavoitteesta poikkeamiseen liittyvä riski oli vähintään 1½ prosenttia suhteessa BKT:hen[11]. Riskiarvioinnissa otettiin huomioon seuraavat seikat:

1. Vakausohjelman perustana olevan makrotalouden keskiskenaarion mukaan kokonaistuotanto supistuu 0,3 prosenttia vuonna 2010. Kokonaistuotannon kasvu supistui 2 prosenttia vuonna 2009, kun ohjelmassa sen arvioitiin supistuvan 1,2 prosenttia. Odotettua heikommat tulokset vuonna 2009 vaikuttavat automaattisesti kielteisesti kokonaistuotannon kasvuun vuonna 2010, ja kerrannaisvaikutus vuoden alussa on -0,9 prosenttia. Lisäksi käytettävissä olevien tärkeimpien indikaattorien mukaan taloudellisen toiminnan odotetaan hiipuvan vielä lisää vuonna 2010 monista syistä, erityisesti rahoitusmarkkinoiden viimeaikaisen kehityksen ja pääpiirteissään rajoittavan finanssipolitiikan täytäntöönpanon vuoksi. Vaikka oletettaisiin, että heikoimmat neljännesvuosittaiset reaalikasvuluvut ovat jo historiaa (taloudellinen toiminta supistui eniten vuoden 2009 viimeisellä neljänneksellä), kokonaistuotannon vuotuisen laskun odotetaan olevan vuonna 2010 vielä vähintään 2¼ prosenttia. Tällä on jo yksistään huomattava vaikutus julkisen talouden tilinpitoon.

2. Vakausohjelman mukaan korkomenojen odotettiin kasvavan vuoteen 2009 verrattuna ¼ prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuonna 2010. Velkarakennetta ja erääntymisaikaa sekä velkakirjojen äskettäiseen liikkeeseenlaskuun liittyviä korkoja koskevat tiedot viittaavat siihen, että korkomenot ovat virallisia arvioita suuremmat.

3. Verouudistus on tarkoitus käynnistää maaliskuussa 2010. Hanke on varsin kunnianhimoinen, ja sen odotetaan tuottavan lisää verotuloja toisen vuosineljänneksen jälkeen. Viranomaiset odottavat erityisesti, että veropohjan laajentaminen kotitalouksien ja yhtiöiden tuloverotuksessa (ottamalla käyttöön yhteinen veroasteikko ja poistamalla vapautukset tuloverosta) lisää verotuloja noin ½ prosenttia suhteessa BKT:hen. Vaikka komissio on samaa mieltä näiden toimenpiteiden tavoitteista ja uskoo, että ne voivat tehostaa veronkantoa, on verotuloja koskevaan arvioon suhtauduttava varovaisesti uudistuksen alkuvaihetta vaivaavien hallinnollisten puutteiden ja mahdollisten viivästysten vuoksi.

4. Hallitus on toteuttanut verojärjestelmän uudistuksen yhteydessä useita hallinnollisia toimia tehostaakseen veronkierron ja sosiaaliturvamaksujen kiertämisen torjuntaa, parantaakseen veronkantoa ja lisätäkseen sääntöjen noudattamista. Hallituksen arvioiden mukaan julkiset tulot kasvavat veronkierron torjunnan ansiosta yli ½ prosenttia suhteessa BKT:hen jo vuonna 2010. Vastaavan summan odotetaan kertyvän myös sosiaalisturvamaksujen kiertämisen torjunnasta. Kun otetaan huomioon Kreikassa ja muissa EU-maissa saadut kokemukset ja koska ennakoidun tuoton saaminen tämäntyyppisistä toimenpiteistä voi viedä kauemmin varsinkin taantumavaiheessa, komission yksiköt arvioivat, että tuotto voi olla virallisia arvioita paljon pienempi, vaikka sitä saataisiinkin jo lyhyellä aikavälillä.

5. Kreikan hallitus on niin ikään vahvistanut kunnianhimoisen tavoitteen EU:n varojen käytön nopeuttamiseksi vuonna 2010. Tavoitteen mukaan EU:n rakennerahastovarojen käyttö vuoden 2010 lopussa on 15 prosenttia kauden 2007–2013 käytettävissä olevista varoista. Tämän oletuksen perusteella rakennerahastovaroista saatavien tulojen odotetaan kasvavan vuonna 2010 yli ½ prosenttia suhteessa BKT:hen. Komission yksiköt pitävät tätä melko optimistisena oletuksena.

5. Toimenpiteet, jotka Kreikka on ottanut käyttöön 16. helmikuuta tehdyn neuvoston päätöksen jälkeen

Helmikuun 16. päivänä 2010 tehdyssä neuvoston päätöksessä todetaan (2 artiklan B kohta), että ” sikäli kuin … riskit toteutuvat,” Kreikan on ilmoitettava uusista toimenpiteistä.

Komission yksiköiden (EKP:n ja IMF:n avustamana) kanssa käymiensä keskustelujen jälkeen Kreikan viranomaiset ilmoittivat virallisesti 3. maaliskuuta 2010 alijäämää supistavista ylimääräisistä toimenpiteistä, joiden vaikutus on 2 prosenttia suhteessa BKT:hen (eli 4,8 miljardia euroa) ja jotka on tarkoitus toteuttaa vuonna 2010[12]. Ylimääräiset julkisen talouden toimenpiteet, joista ilmoitettiin 3. maaliskuuta, ovat kunnianhimoisia. Ne sisältävät tuntuvia menoleikkauksia ja varsinkin julkisen sektorin palkkamenoihin kohdistuvia säästöjä, joita tarvitaan erityisesti siksi, että julkisen talouden vakautustoimien vaikutukset jäisivät pysyviksi ja kilpailukyky palautuisi (liite II).

Ilmoitettuihin ja kertomuksessa esiteltyihin toimenpiteisiin kuuluu sama määrä tuloja lisääviä pysyviä toimenpiteitä (1 prosentti suhteessa BKT:hen eli 2,4 miljardia euroa) kuin pysyviä menoleikkauksia (1 prosentti suhteessa BKT:hen eli 2,4 miljardia euroa). Useimmat toimenpiteet esitellään tarkasti, ja niitä koskevat määrälliset tiedot ovat riittäviä. Lakiesitys, joka sisältää kaikki ylimääräiset julkisen talouden toimenpiteet, annettiin samana päivänä kuin ilmoitus, ja parlamentti hyväksyi esityksen 5. maaliskuuta 2010. Samaan lakiin sisältyi useita jo aiemmin ilmoitettuja toimenpiteitä, joita ei ollut vielä hyväksytty. Näistä toimenpiteistä erityisesti verokantojen korotuksiin liittyvät toimenpiteet tulevat voimaan 15. maaliskuuta alkaen.

6. Päätelmä ja jatkotoimet

Kreikka panee parhaillaan täytäntöön 16. helmikuuta 2010 tehtyä neuvoston päätöstä ja toteuttaa Kreikan vakausohjelmassa esitettyjä toimenpiteitä.

Käytettävissä olevien tietojen perusteella Kreikan viranomaisten 3. maaliskuuta 2010 ilmoittamat julkisen talouden toimenpiteet, jotka parlamentti hyväksyi 5. maaliskuuta ja jotka sisältyivät komissiolle 8. maaliskuuta toimitettuun kertomukseen, vaikuttavat riittäviltä 16. helmikuuta 2010 tehdyssä neuvoston päätöksessä ja vakausohjelmassa vahvistettujen vuoden 2010 julkisen talouden tavoitteiden saavuttamiseksi.

Päätöksen 4 artiklan 2 kohdassa todetaan, että ” Kreikan on toimitettava neuvostolle ja komissiolle sekä julkistettava viimeistään 15 päivänä toukokuuta 2010 kertomus, jossa esitetään tämän päätöksen noudattamiseksi toteutetut toimenpiteet ”. Viimeistään 15. toukokuuta toimitettavan kertomuksen sisällön olisi oltava päätöksen 4 artiklan 3 kohdan mukainen. Siinä olisi esitettävä yksityiskohtaiset tiedot vuonna 2010 toteutetuista julkisen talouden vakauttamistoimenpiteistä, mukaan lukien kaikkien ilmoitettujen toimenpiteiden toteutuksen yksityiskohtainen aikataulu, ja vuosina 2011 ja 2012 toteutettavia vastaavia toimenpiteitä koskevista valmisteluista. Kertomuksessa olisi oltava tietoja myös valtion talousarvion kuukausittaisesta toteuttamisesta, vuotta lyhyemmän aikavälin osalta talousarvion toteutuksesta sosiaaliturvan osalta, paikallishallinnoissa ja talousarvion ulkopuolisten varojen osalta, velkakirjojen liikkeeseenlaskusta ja takaisinlunastuksesta, julkisen sektorin työllisyydestä, kertyneistä maksurästeistä ja julkisten yritysten taloudellisesta tilanteesta. Tämän jälkeen Kreikan on toimitettava ja julkistettava tällaiset kertomukset neljännesvuosittain.

Lisäksi SEUT-sopimuksen 121 artiklan 4 kohdan mukaisen 16. helmikuuta annetun neuvoston suosituksen mukaisesti ” Kreikkaa kehotetaan raportoimaan tämän suosituksen perusteella toteutetuista toimenpiteistä ja vakausohjelman tammikuun 2010 tarkistuksessa esitettyjen rakenteellisten toimenpiteiden toteutusaikataulusta 16 päivänä helmikuuta 2010 hyväksytyn neuvoston päätöksen 4 artiklan 2 kohdan mukaisesti neljännesvuosittain annettavissa kertomuksissa ”. Näihin kertomuksiin on sisällytettävä tietoja myös uudistuksista, joilla pyritään lisäämään talouden kilpailukykyä eläkkeiden, terveydenhuollon, julkishallinnon, tuotemarkkinoiden toiminnan, työmarkkinoiden, rakennerahastovarojen käytön, rahoitusalan valvonnan ja tilastojen alalla.

Niiden toimien arvioinnissa, jotka Kreikka on toteuttanut 16. helmikuuta 2010 tehdyn neuvoston päätöksen perusteella, on tässä kertomuksessa keskitytty julkisen talouden toimenpiteisiin, joilla varmistetaan julkisen talouden alijäämän supistuminen 8,7 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2010. Komissio aikoo kuitenkin ottaa jatkuvassa arvioinnissaan vähitellen huomioon myös rakenneuudistukset sekä vuosien 2011 ja 2012 julkisen talouden suunnitelmat.

LIITE I: KIIREELLISET JULKISEN TALOUDEN TOIMENPITEET, JOTKA ON TOTEUTETTAVA 15. TOUKOKUUTA 2010 MENNESSÄ (16. helmikuuta 2010 tehdyn neuvoston päätöksen 2 artiklan A kohta)

Toimenpide | Edistyminen ja muita huomioita |

Menot |

”a) siirrettävä 10 prosenttia vuoden 2010 talousarvioon otetuista valtion yksikköjen talousarviomäärärahoista (lukuun ottamatta palkkoja ja eläkkeitä) varaukseen ennakoimattomia menoja varten, kunnes määrärahat on kohdennettu uudelleen yksikköjen kesken ja järkiperäistämistä tarvitsevat meno-ohjelmat on yksilöity, mikä johtaa menojen vähentämiseen tuntuvasti pysyvällä tavalla;” | Asianomainen ministeriön päätös on allekirjoitettu. Päätöksen täytäntöönpanemiseksi on toteutettu joukko hallinnollisia toimenpiteitä. On vielä varhaista yksilöidä, mitä erityisiä säästöjä varauksesta seuraa. Varauksen synnyttämiä säästöjä ei ole sisällytetty vakausohjelman suunnitelmiin. |

”b) hillittävä palkkamenoja, myös jäädyttämällä nimellispalkat valtionhallinnossa, paikallishallinnossa, valtion virastoissa ja muissa julkisissa laitoksissa sekä vähentämällä työpaikkoja; lopetettava vuonna 2010 tapahtuvat uudet palvelukseen otot ja peruutettava valtionhallinnon avoimet työpaikat, määräaikaiset työsopimukset mukaan luettuina, erityisesti siten, ettei eläkkeelle siirtyviä vakinaisia virkamiehiä korvata uusilla;” | Päätös tietyn kynnysarvon ylittävien julkisen sektorin palkkojen jäädyttämisestä (palkkojen jäädyttäminen ulotettiin myöhemmin koskemaan kaikkia palkkaluokkia; ks. jäljempänä). Kreikan ministerineuvosto on päättänyt jäädyttää palvelukseen otot ja leikata väliaikaisia työllistämisohjelmia. Ylitöiden ja matkakulujen osalta on myös hyväksytty tiukemmat säännöt. Parlamentti hyväksyi 5. maaliskuuta asianomaisen lain, jota sovelletaan takautuvasti 1. päivästä tammikuuta 2010. Kuten vakausohjelmassa kaavaillaan, palvelukseen oton jäädyttäminen ei kuitenkaan koske turvallisuushenkilöstöä, hoitohenkilöstöä eikä opettajia. |

”c) alennettava valtion virkamiehille maksettavia erityislisiä (talousarvion ulkopuolisilta tileiltä maksettavat lisät mukaan luettuina), mikä johtaa julkisen sektorin kokonaispalkkasumman pienenemiseen ensimmäisenä askeleena kohti palkkajärjestelmän parantamista ja julkisen sektorin palkkataulukon suoraviivaistamista;” | Lisiä on leikattu 10 prosenttia (ei koske perhe- eikä lapsilisiä) ministerineuvoston päätöksellä. Parlamentti hyväksyi asianomaisen lain, mukaan lukien 3. maaliskuuta ilmoitettu 2 prosentin lisäleikkaus, 5. maaliskuuta. Lakia sovelletaan takautuvasti 1. päivästä tammikuuta. |

”d) leikattava nimellisesti sosiaaliturvan tulonsiirtoja muun muassa toimenpitein, joilla rajoitetaan etuuksien indeksointia;” | Eläkkeiden jäädyttäminen ja sosiaaliturvan valtiorahoituksen leikkaukset toteutetaan maaliskuussa 2010 mutta niitä sovelletaan takautuvasti 1. päivästä tammikuuta. |

Tulot |

”e) sovellettava progressiivista verotusta kaikkiin tulolähteisiin ja horisontaalisesti yhdennettyä verotuskohtelua ansio- ja pääomatuloihin;” | Ministerineuvosto on hyväksynyt perinpohjaisen verouudistuksen. Parlamentin odotetaan hyväksyvän maaliskuussa 2010 asianomaisen lain, jota sovelletaan takautuvasti 1. päivästä tammikuuta. Perintöjen ja testamenttilahjoitusten verotusta kiristetään: käyttöön otetaan progressiivinen veroasteikko, jonka hyväksyvän lain parlamentti antoi tammikuussa 2010. |

”f) kumottava verojärjestelmän kaikki poikkeukset ja itsenäiset verotusta koskevat säännökset, valtion virkamiehille maksettavista erityislisistä saatavat tulot mukaan luettuina;” |

”g) otettava käyttöön itsenäisiin ammatinharjoittajiin sovellettava harkintaverotus;” |

”h) otettava käyttöön rakennuksista perittävä pysyvä maksu ja korotettava kiinteistöveroa 31 päivästä joulukuuta 2009 alkaen käytössä olleisiin verokantoihin verrattuna;” |

”i) korotettava tupakan, alkoholin ja polttoaineiden valmisteveroja 31 päivästä joulukuuta 2009 alkaen käytössä olleisiin verokantoihin verrattuna;” | Parlamentti hyväksyi asianomaisen lain tammikuussa 2010, jolloin se myös pantiin täytäntöön. Asianomaisia verokantoja on korotettu kahteen otteeseen eli helmi- ja maaliskuun alussa (ks. jäljempänä) |

”j) esitettävä yksityiskohtaisesti suunnitteilla olevat verojärjestelmän uudistukset ja pantava ne täytäntöön vuoden 2010 maaliskuun loppuun mennessä käyttäen tehokkuuden lisääntymisen myötä mahdollisesti saatava hyöty alijäämän supistamiseksi edelleen.” | Ks. edellä e–h. |

LIITE II: YHTEENVETOTAULUKKO YLIMÄÄRÄISISTÄ JULKISEN TALOUDEN TOIMENPITEISTÄ, JOISTA ILMOITETTIIN 3. MAALISKUUTA 2010

Miljoonaa euroa | % suhteessa BKT:hen | Huomautukset |

(Kreikan ilmoituksen mukaan) |

Tulot |

Alv-kantojen korotus (4,5 %:sta 5 %:iin, 9 %:sta 10 %:iin ja 19 %:sta 21 %:iin) | 1 300 | 0,5 % | Alv-tulot olivat vuonna 2009 kokonaisuudessaan noin 6,9 prosenttia suhteessa BKT:hen (eli 16,5 miljardia euroa). Kreikan esittämä arvio vaikuttaa realistiselta edellyttäen, että toimenpidettä aletaan soveltaa 15. päivästä maaliskuuta. Toimenpiteen vaikutus julkiseen talouteen koko vuoden aikana olisi ¾ prosenttia suhteessa BKT:hen. Veropohjan muutokset – jotka liittyvät kotimaankysynnän supistumiseen – ja veronkierto saattavat johtaa odotettua pienempään hyötyyn. |

Valmisteverojen korotukset (parlamentin aiemmin hyväksymien lisäksi), joista: | 1 100 | 0,5 % | Kreikan viranomaiset ovat jo korottaneet valmisteveroja, kuten vakausohjelmassa ennakoidaan ja 2. helmikuuta ilmoitettiin. |

i) Bensiinin valmisteveron korotus 0,08 euroa (noin 0,10 euron hinnankorotus) ja dieselin 0,03 euroa (noin 0,04 euron hinnankorotus) | 450 | 0,2 % | Polttoainetuotteiden valmisteverojen lisäkorotus nostaa polttoaineen loppuhinnan lähemmäksi EU:n keskiarvoa. Valmisteveroista saatavien tulojen pitäisi tämän ansiosta kasvaa noin 10 prosenttia. Ennen tämän vuoden 2. helmikuuta ja 3. maaliskuuta ilmoitettuja kumulatiivia korotuksia valmisteveroja korotettiin jo vuonna 2009. Tuolloin tulot kasvoivat noin 20 prosenttia. Odotetut lisätulot ovat verrattavissa tuloihin, joita saatiin polttoaineen valmisteveron hiljattaisista korotuksista vuonna 2009, ja vaikuttavat realistisilta. Kysynnän supistumisen vaikutuksia verotuloihin ei kuitenkaan pitäisi aliarvioida. |

ii) Valmisteverojen korotukset: a) savukkeiden osalta 63 %:sta 65 %:iin ja b) alkoholin osalta 20 %:n korotus (pulloa kohti 1,20 euroa; 0,60 euroa ouzon ja tsipouron osalta) | 300 | 0,1 % | a) Tupakan valmisteveroa korotettiin hiljattain 57,5 %:sta 63 %:iin. Esitys annettiin parlamentille viime tammikuussa, ja sen arvioidaan tuottavan noin 0,1 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2010. Tupakan valmisteveroa korotettiin uudelleen 63 %:sta 65 %:iin (joka on noin puolet edellisestä korotuksesta). Lisäkorotuksesta ilmoitettiin 3. maaliskuuta. Sen odotetaan tuovan lisätuloja noin 0,05 % suhteessa BKT:hen, mikä vaikuttaa realistiselta. b) Alkoholin valmisteveroa korotettiin hiljattain (0,9 euroa pullolta ja 0,45 euroa perinteisten tuotteiden osalta). Esitys annettiin parlamentille tammikuussa, ja sen arvioidaan tuottavan noin 0,03 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2010. Valmisteverojen uudesta korotuksesta (1,2 euroa pullolta ja 0,6 euroa perinteisten tuotteiden osalta) ilmoitettiin 3. maaliskuuta. Lisäkorotuksen odotetaan tuovan lisätuloja noin 0,05 % suhteessa BKT:hen, mikä vaikuttaa realistiselta. Olisi kuitenkin todettava, että tupakkatuotteiden ja alkoholin loppuhinnan nousulla saattaa olla huomattava vaikutus kysyntään (sekä veronkiertoon), minkä vuoksi tulot saattavat jäädä odotettua alhaisemmiksi. |

iii) Sähkön valmisteveron käyttöönotto (2,5 euroa/MWh teollisuustuotannossa ja 5 euroa/MWh kotitalouksien kulutuksessa – ei koske uusiutuvista energialähteistä tuotettua sähköä) ja julkisen sähköntuotantoyrityksen Public Power Corporationin käyttämän dieselin valmisteveron poistaminen | 250 | 0,1 % | Sähkön uuden valmisteveron odotetaan tuottavan 0,1 prosenttia suhteessa BKT:hen. Koska vero on tarkoitus kantaa sähkölaskussa, toimenpiteen toteutuksen pitäisi sujua ongelmitta. Sähkönkulutuksen ennakoidaan olevan Kreikassa 67,175 GWh vuonna 2010. Arvioitu talousarviovaikutus vaikuttaa realistiselta. |

iv) Ylellisyystuotteiden valmisteveron korotus (koskee yli 35 000 euron arvoisia autoja sekä huviveneitä jne.) | 100 | >0,1 % | Tietojen puutteen vuoksi ei vielä voida tehdä perusteellista arviota. Lisätulot jäänevät kuitenkin melko vähäisiksi. |

Menot |

Julkisen sektorin nimellispalkkojen ja eläkkeiden alennukset (jo ilmoitettujen palkanleikkausten lisäksi), joista: | 1 700 | 0,7 % | Kreikan viranomaiset ovat aiemmin ilmoittaneet valtion virkamiehille maksettavien lisien leikkauksista, mikä pienentää julkisen sektorin kokonaispalkkamenoja. Useilla lisätoimenpiteillä on lisäksi alennettu julkisen sektorin työpaikkojen kokonaismäärää. Maaliskuun 3. päivänä ilmoitetut leikkaukset menevät ohjelmassa ja 2. helmikuuta ilmoitettuja leikkauksia pidemmälle[13]. |

i) Joulu-, pääsiäis- ja kesälomabonusten alennus 30 % | 610 | 0,3 % | Täydellinen 14:nnen kuukauden palkan (joka maksetaan kaikille julkisen sektorin työntekijöille) leikkaus toisi noin 1 miljardin euron säästöt. Hallituksen ilmoittamien toimenpiteiden arvioitu talousarviovaikutus on realistinen. |

ii) Palkanlisien alentaminen 2 % (jo ilmoitetun 10 %:n lisäksi) | 130 | >0,1 % | Ennen 3. maaliskuuta ilmoitettuja toimenpiteitä viranomaiset olivat jo leikanneet valtion virkamiesten lisiä 10 %, mistä oli koitunut säästöjä noin 0,3 % suhteessa BKT:hen (eli 650 miljoonaa euroa). Maaliskuun 3. päivänä annettu ilmoitus menee tätä pidemmälle ja merkitsee lisien 2 %:n lisäleikkausta. Lisien kokonaisleikkaus olisi näin ollen 12 %. Ennakoitu talousarviovaikutus vaikuttaa realistiselta. |

iii) Julkisten yritysten palkkojen alentaminen 7 % sekä joulu-, pääsiäis- ja kesälomabonusten alentaminen 30 % | 360 | 0,2 % | Koska julkiset yritykset eivät ole osa julkishallintoa, tällä toimenpiteellä ei ole suoraa talousarviovaikutusta. Se merkitsisi kuitenkin valtion julkisille yrityksille maksamien tukien alennusta ja johtaisi epäsuorasti menojen alenemiseen. |

iv) Public Power Corporationin ja OTE:n (televiestintä) eläkerahastojen saamien tukien alentaminen, minkä ansiosta vastaavat talousarviomäärärahat alenevat | 150 | >0,1 % | Toimenpide vaikuttaa realistiselta. Olisi kuitenkin hyödyllistä saada lisätietoja, jotta saavutettavia säästöjä voitaisiin arvioida. |

v) Kaikkien julkisen ja yksityisen sektorin eläkkeiden jäädytys. Ilmoitetut, talousarvioon sisällytetyt korotukset peruutetaan ja talousarviomäärärahoissa saadaan säästöjä | 450 | 0,2 % | Viranomaisten aiempien ilmoitusten mukaan eläkkeiden korotus vuonna 2010 ylittäisi inflaation (noin 1,5 %-yksikköä). Maaliskuun 3. päivänä annetun ilmoituksen mukaan kaikki eläkkeet jäädytetään, mistä koituu säästöjä noin 0,2 % suhteessa BKT:hen (määrä vastaa korotusta, joka eläkkeensaajat olisivat saaneet). Virallinen arvio talousarviovaikutuksesta vaikuttaa realistiselta. |

Julkisen sektorin juoksevien ja pääomamenojen alennukset | 700 | 0,3 % | Kreikan viranomaiset ilmoittivat jo vakausohjelmassa, että toimintamenoja ja julkisten yritysten tukia leikattaisiin. Viranomaiset olivat aiemmin ilmoittaneet, että investointi- ja koulutusmenoja lisättäisiin vuonna 2010. Maaliskuun 3. päivänä ilmoitetut leikkaukset menevät ohjelmassa ilmoitettuja leikkauksia pidemmälle ja peruuttavat osan suunnitelluista menolisäyksistä. |

i) Julkisen investointiohjelman supistaminen | 500 | 0,2 % | Vakausohjelman mukaan kiinteän pääoman bruttomuodostus kasvaa 0,3 % suhteessa BKT:hen (eli 800 miljoonaa euroa) vuonna 2010. Hallituksen päätettävissä on, peruuttaako se jonkin tietyn summan asianomaisista määrärahoista. Jos asiaa koskevat päätökset tehdään, ilmoitetut leikkaukset vaikuttavat mahdollisilta toteuttaa. |

ii) Koulutusmenojen alentaminen (100 miljoonaa euroa julkisesta investointiohjelmasta ja 100 miljoonaa euroa uusien koulutusohjelmien määrärahojen peruuttamisesta) | 200 | 0,1 % | Vakausohjelman mukaan koulutusmenot kasvavat noin 0,2 % suhteessa BKT:hen (eli 500 miljoonaa euroa) vuonna 2010. Hallituksen päätettävissä on, peruuttaako se jonkin tietyn summan asianomaisista määrärahalisäyksistä, mukaan lukien julkinen investointiohjelma. Jos asiaa koskevat päätökset tehdään, ilmoitetut leikkaukset vaikuttavat mahdollisilta toteuttaa. |

YHTEENSÄ | 4 800 | 2,0 % |

[1] KOM(2010) 93 (http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/pdf/30_edps/104-09_commission/2010-02-03_el_126-9_commission_en.pdf). Kaikki Kreikan liiallista alijäämää koskevaan menettelyyn liittyvät asiakirjat ovat saatavilla osoitteessa http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm.

[2] Meneillään oleva Kreikan liiallista alijäämää koskeva menettely käynnistettiin 18. helmikuuta 2009, kun komissio antoi EY:n perustamissopimuksen 104 artiklan 3 kohdan mukaisen kertomuksen (SEC(2009) 197), jonka perusteella ja EY:n perustamissopimuksen 104 artiklan 4 kohdan mukaisesti talous- ja rahoituskomitea antoi siitä 27. helmikuuta 2009 lausuntonsa. Komissio antoi 24. maaliskuuta 2009 EY:n perustamissopimuksen 104 artiklan 5 kohdan mukaisen lausunnon, jossa todetaan, että Kreikassa on liiallinen julkisen talouden alijäämä (SEC(2009) 263). Neuvosto teki 27. huhtikuuta 2009 EY:n perustamissopimuksen 104 artiklan 6 kohdan mukaisesti komission suosituksesta päätöksen, jonka mukaan Kreikassa oli liiallinen alijäämä (neuvoston päätös 2009/415/EY, EUVL L 135, 30.5.2009, s. 21). Neuvosto suositti samaan aikaan Kreikalle EY:n perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan mukaisesti, että Kreikan olisi lopetettava liiallisen alijäämän tilanne viimeistään vuonna 2010. Komissio arvioi 11. marraskuuta 2009 toimia, joita Kreikka oli toteuttanut neuvoston 27. huhtikuuta 2009 antaman suosituksen mukaisesti. Se totesi, että toteutetut toimet olivat tuloksettomia, ja antoi neuvostolle päätössuosituksen. Neuvosto teki asiaa koskevan päätöksen 2. joulukuuta 2009 SEUT-sopimuksen 126 artiklan 8 kohdan mukaisesti.

[3] KOM(2010) 95.

[4] KOM(2010) 94. Kreikan tarkistettu vakausohjelma toimitettiin neuvostolle ja komissiolle ja julkistettiin 15. tammikuuta 2010.

[5] http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/ec/112856.pdf

[6] http://register.consilium.europa.eu/pdf/en/10/st06/st06147.en10.pdf, http://register.consilium.europa.eu/pdf/en/10/st06/st06145.en10.pdf ja http://register.consilium.europa.eu/pdf/en/10/st06/st06560.en10.pdf.

[7] Samassa yhteydessä Kreikka ilmoitti, että parlamentille esitettäisiin lähiviikkoina eläkejärjestelmän kokonaisvaltaista uudistusta.

[8] Kreikan 8. maaliskuuta 2010 toimittamassa kertomuksessa on kattavampi luettelo vakausohjelman täytäntöönpanemiseksi toteutetuista toimenpiteistä.

[9] Ks. 16. päivän helmikuuta 2010 annettuihin neuvoston päätökseen, suositukseen ja lausuntoon liittyviin komission ehdotuksiin (KOM(2010) 93, 94 ja 95) liitetyt perustelut.

[10] Valtion talousarvion toteutumista tammikuussa 2010 koskevien käytettävissä olevien kassaperusteisten tietojen perusteella vaikuttaa siltä, että tulot ja menot pysyttelivät tavoitteiden rajoissa, mistä lupaavimpana merkkinä oli perusmenojen supistuminen. Tammikuussa kertyi kuitenkin joitakin kertaluonteisia tuloja (jotka liittyivät hyvin kannattavilta yrityksiltä ja isoista kiinteistöistä perittyyn lisäveroon). Kassaperusteisten pääomamenojen ja korkomaksujen pieneneminen voi lisäksi liittyä menojen kausittaisiin muutoksiin.

[11] Kreikan 8. maaliskuuta toimittaman kertomuksen mukaan julkisen talouden sopeutukseen liittyvä kuilu oli ennen 3. maaliskuuta 2010 ilmoitettuja toimenpiteitä 1–1,5 prosenttia suhteessa BKT:hen.

[12] Komission puheenjohtaja oli tyytyväinen Kreikan hallituksen ilmoitukseen ottaa käyttöön uusia vakauttamistoimenpiteitä ja vahvistaa sitoumuksena toteuttaa kaikki tarvittavat toimenpiteet ohjelman tavoitteiden saavuttamiseksi. Euroryhmän puheenjohtaja yhtyi tähän arvioon. EKP arvosti suuresti asianmukaisena pitämäänsä päästöstä, ja IMF oli tyytyväinen vuoden 2010 erittäin jämäkkään finanssipoliittiseen toimenpidepakettiin. Lisäksi IMF totesi, että finanssipoliittisen ohjelman täytäntöönpano on tärkeä edistysaskel monivuotisessa prosessissa.

[13] Valtiohallinnon palkkamenot olivat 22 871 miljoonaa euroa (9,6 % suhteessa BKT:hen) vuonna 2008. Palkkamenot nousivat 11½ % eli 25 492 miljoonaan euroon (10,6 % suhteessa BKT:hen) vuonna 2009. Kreikan parlamentille lokakuussa 2009 esitetyn vuoden 2010 talousarvion mukaan valtionhallinnon palkkamenot nousisivat 2,8 prosenttia eli 26 213 miljoonaan euroon (10,7 % suhteessa BKT:hen) vuonna 2010. Kun otetaan huomioon julkisen sektorin väliaikaisten työpaikkojen leikkaukset ja lisien 10 %:n leikkaukset (vakausohjelma), palkkojen täydellinen jäädytys (2. helmikuuta), lisien 2 %:n lisäleikkaus (3. maaliskuuta) ja pääsiäis-, kesä- ja joulubonusten leikkaukset (eli 13:nnen ja 14:nnen kuukauden palkka), valtionhallinnon palkkamenojen odotetaan alenevan 4,6 prosenttia vuodesta 2009. Nimellispalkka putoaa 8½ % vuodesta 2009, jos otetaan huomioon, että lisien verotus oli aiemmin lievempää ja tästä lähtien lisiä pidetään tavanomaisina tuloina ja niiden veroaste on siten korkeampi.