Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille - Oikaisukirjelmä Nro 2 alustavaan talousarvioesitykseen vuodeksi 2003 - Pääluokka III - Komissio /* SEK/2002/0981 lopull. */





KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN PARLAMENTILLE - OIKAISUKIRJELMÄ NRO 2 ALUSTAVAAN TALOUSARVIOESITYKSEEN VUODEKSI 2003 - PÄÄLUOKKA III - KOMISSIO Euroopan komissio ottaa huomioon - Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 272 artiklan, - Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 177 artiklan, - Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavan 21 päivänä joulukuuta 1977 annetun varainhoitoasetuksen [1], sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 9 päivänä huhtikuuta 2001 annetulla neuvoston asetuksella N:o 762/2001 [2], 14 artiklan, [1] EYVL L 356, 31.12.1977, s. 1. [2] EYVL L 111, 20.4.2001, s. 1. ja esittää budjettivallan käyttäjälle oikaisukirjelmän nro 2 alustavaan talousarvioesitykseen varainhoitovuodeksi 2003 jäljempänä esitettyjen perustelujen mukaisesti. *** SISÄLLYSLUETTELO 1. Johdanto 2. Toimistojen perustaminen 2.1. Yleiset periaatteet 2.2. Toimistojen erityisluonne 2.3. Mahdolliset säästöt 2.4. Toimistojen tärkeimmät ominaisuudet 2.5. Kolmen uuden hallintotoimiston esittely 2.5.1. Palkkatoimisto 2.5.2. Infrastruktuuri- ja logistiikkatoimistot 2.6. Budjettivaikutukset 2.6.1. Neutraalit budjettivaikutukset 2.6.2. Kolme uutta budjettikohtaa A osan lukuun 4 2.7. Henkilöstötaulukko 2.8. Kolme uutta liitettä 2.9. Yhteenveto määrärahaesityksistä 3. Euroopan unionin solidaarisuusrahasto 4. Uuden varainhoitoasetuksen vaikutukset yhteisön talousarvioon 4.1. Tiettyyn käyttötarkoitukseen sidottujen tulojen käsite laajenee 4.1.1. Vaikutus tuloihin 4.1.2. Vaikutus menoihin 4.2. Uuden varainhoitoasetuksen muut vaikutukset tuloihin 4.3. Selvitysosien viittaukset varainhoitoasetukseen 4.4. Muita toimielimiä koskevat pääluokat yhteisön talousarviossa PERUSTELUT 1. Johdanto Tällä vuoden 2003 alustavaa talousarvioesitystä koskevalla oikaisukirjelmällä nro 2 tehdään kolmenlaisia muutoksia yhteisön talousarvion pääluokkaan III - komissio. Oikaisukirjelmässä ehdotetaan budjettirakenteen perustamista kolmea komission hallintotoimistoa varten. Toimistot ovat palkkatoimisto, Brysselin infrastruktuuri- ja logistiikkatoimisto ja Luxemburgin infrastruktuuri- ja logistiikkatoimisto. Oikaisukirjelmän tarkoituksena on ottaa uuden varainhoitoasetuksen [3] 172 artikla huomioon ja perustaa talousarvion nykyiseen A osaan kolme liitettä, joissa esitetään toimistojen henkilöstötaulukot sekä toimistojen omat tulot ja menot yksityiskohtaisesti. [3] KOM(2001) 691, neuvoston hyväksyntä 25.6.2002. Ehdotus ei aiheuta lisäkustannuksia talousarvioon. Se ei myöskään muuta komission ja kolmen edellä mainitun toimiston kokonaishenkilöstön määrää. Oikaisukirjelmässä ehdotetaan myös, että perustetaan kaksi uutta pm-merkinnällä varustettua budjettikohtaa, joihin voidaan ottaa tarvittaessa määrärahoja uutta Euroopan unionin solidaarisuusrahastoa [4] varten. Uutta rahastoa koskeva ehdotus esitetään oikaisukirjelmän yhteydessä. Rahaston tarkoituksena on tarjota apua luonnonkatastrofeissa, teknologian aiheuttamissa suuronnettomuuksissa ja ympäristökatastrofeissa, joista on vakavia jälkiseurauksia yhden tai useamman alueen tai valtion kansalaisten elinolosuhteille, luonnonympäristölle tai taloudelle. [4] KOM(2002)xxx, 18.9.2002. Oikaisukirjelmän tarkoituksena on myös kiinnittää budjettivallan käyttäjän huomio tarpeeseen esittää vuoden 2003 menettelyn lopussa muutokset, joita neuvoston 25. kesäkuuta 2002 hyväksymä uusi varainhoitoasetus [5] edellyttää. Uusi varainhoitoasetus, jota aletaan soveltaa 1. tammikuuta 2003, tuo mukanaan horisontaalisen muutoksen, jonka ansiosta käyttötarkoitukseensa sidotut tulot otetaan talousarvioon korvaamaan uudelleen käyttöön otettavat tulot. Lisäksi kaikki nykyiset viittaukset varainhoitoasetuksen artikloihin on muutettava uuden asetuksen mukaisiksi. Tällä oikaisukirjelmällä tehdään ensimmäiset muutokset tähän suuntaan. Asian yksityiskohtaisempi tarkastelu saattaa antaa myöhemmin aihetta muihinkin muutoksiin. [5] KOM(2001) 691, neuvoston hyväksyntä 25.6.2002. 2. Toimistojen perustaminen Komissio antoi 26. heinäkuuta 2000 tiedonannon komission toimintojen ja henkilöresurssien vastaavuudesta [6]. Tiedonannon tarkoituksena on saada komission eri tehtävät vastamaan sen käytettävissä olevia resursseja. [6] SEC(2000) 2000. Tiedonannon jälkeen komissio on kehottanut useita pääosastoja, muun muassa henkilöstön ja hallinnon pääosastoa, aloittamaan selvitystyön tehtävien ulkoistamisesta (eli siitä, miten komissio voi siirtää osan hallinto- ja suoritustason tehtävistään yksityis- tai julkisoikeudellisille yhteisöille). Henkilöstön ja hallinnon pääosasto onkin sitoutunut tekemään kustannus-hyötyanalyyseja sekä organisaatioanalyyseja. Samassa yhteydessä on mietitty yleensä ulkoistamisen toteuttamistapoja. Tämän työn perusteella komissio hyväksyi 28. toukokuuta 2002 asiakirjat KOM(2002) 264 lopullinen ja SEC (2002) 618, joissa esitetään yleinen määritelmä toimistojen rakenteesta ja ehdotetaan, että perustetaan kolme uutta toimistoa. Niille voidaan osoittaa tiettyjä rutiiniluonteisia hallintotehtäviä, joita hoidetaan tällä hetkellä henkilöstön ja hallinnon pääosastossa. Myös 25. kesäkuuta 2002 hyväksytyssä uudessa varainhoitoasetuksessa otetaan huomioon uusien toimistojen perustaminen. Ilmaisulla 'toimisto' tarkoitetaan tässä yhteydessä hallinnollista rakennetta, jonka tarkoituksena on tukea komission ja/tai muiden yhteisön toimielinten toimia. 2.1. Yleiset periaatteet Komissio on hallinnonuudistuksensa yhteydessä tuonut selkeästi esiin, että henkilöstön ja hallinnon pääosaston olisi keskityttävä tärkeimpiin tehtäviinsä, joita ovat henkilöstöpolitiikka, turvallisuus ja työterveys sekä tieto- ja viestintätekniikka. Päivittäiset hallintotehtävät olisi näin ollen hoidettava henkilöstön ja hallinnon pääosastosta erillisissä rakenteissa. Pääosasto olisi kuitenkin vastuussa toimistojen toimintaperiaatteiden määrittelystä ja toimistojen toiminnan koordinoinnista. Siksi onkin laadittava selkeät ja johdonmukaiset säännöt päätöksentekotason (henkilöstön ja hallinnon pääosasto) tehtävien erottamiseksi suoritustason tehtävistä (toimistot). Suoritustason tehtävät osoitetaan toimistoille, jotka tarjoavat siis hallinnollista tukea kaikille komission yksiköille ja koko komission henkilöstölle. Ajan mittaan toimistojen on määrä tarjota tällaista tukea myös muille toimielimille. 2.2. Toimistojen erityisluonne Edellä mainitussa tiedonannossa Uudentyyppinen toimisto tukitehtävien ja hallinnollisten tehtävien hoitamiseksi Euroopan komissiossa [7] selvitetään yksityiskohtaisesti, miten komission toimistojen perustaminen parantaa komission palvelujen laatua ja miten tästä samalla syntyy säästöjä ja avautuu ajan mittaan mahdollisuuksia perustaa tiettyjä tehtäviä hoitavia toimielinten yhteisiä rakenteita. [7] KOM (2002)264. Ehdotuksen alaiset toimistot ovat uuden varainhoitoasetuksen mukaisia aivan uudenlaisia elimiä. Uuden varainhoitoasetuksen V osaston mukaan (172 artiklan 1 kohdassa määritellyt) "yhteisön virastot" integroidaan talousarvioon seuraavalla tavalla: - Määrärahat otetaan omaan budjettikohtaan talousarvion komissiota koskevaan pääluokkaan, mutta ne eritellään yksityiskohtaisesti samaan pääluokkaan kuuluvassa liitteessä. - Liitteessä esitetään tulo- ja menotaulukko, joka jaotellaan samalla tavoin kuin talousarvion pääluokat. - Henkilöstötaulukko on komission henkilöstötaulukon liitteenä. - Toimiston johtaja päättää liitteen eri budjettikohtien välillä tehtävistä määrärahasiirroista voimassa olevien säännösten mukaisesti. Toimistot perustetaan komission päätöksellä, joka katsotaan siis toimiston perustamiskirjaksi. Toimiston perustaminen luo hyvän pohjan toimielinten yhteisten rakenteiden kehittämiselle. 2.3. Mahdolliset säästöt Toimistot synnyttävät ajan mittaan säästöjä seuraavien seikkojen ansiosta: - Tehokkuus lisääntyy esimerkiksi operatiivisia tehtäviä hajauttamalla ja mukautumalla paremmin asiakkaiden tarpeisiin. - Palkataan uusia sopimussuhteisia toimihenkilöitä ulkopuolisen henkilöstön käyttöä koskevan komission ehdotuksen mukaisesti [8]. Asiaa koskevien lopullisten suuntaviivojen mukaan sopimussuhteiset toimihenkilöt [8] SEC(2002) 458. - palkataan julkisoikeudellisin sopimuksin, - ovat erilaisessa asemassa kuin ylimääräiset toimihenkilöt, - työskentelevät ainoastaan erillisissä rakenteissa, kuten toimistoissa, - hoitavat muita kuin keskeisiä tehtäviä, - työskentelevät aina virkamiesten valvonnassa. Ehdotuksen hyväksymisen ja 5-7 vuotta kestävän siirtymäkauden jälkeen voidaan saavuttaa yli kymmenen prosentin nettosäästöt komission toimistojen hallintokustannuksissa. - Toimielinten yhteisen lähestymistavan tehostamisesta saadaan mittakaavaetuja. 2.4. Toimistojen tärkeimmät ominaisuudet Uusien toimistojen rakenteessa noudatetaan eräitä yleisiä perusperiaatteita. - Toimistot kuuluvat komission ja samaan prosessiin liittyneiden toimielinten poliittiseen toimivaltaan. - Kunkin toimiston toimintaa valvoo hallintoneuvosto, joka laatii toimiston työohjelman ja johtajan toimenkuvauksen ja pitää yllä poliittisia suhteita komission jäsenten kollegioon. Hallintoneuvoston tehtävänä on myös valvoa vuosittaisen työohjelman toteuttamista ja suorittaa siitä arviointi vuosikertomuksen perusteella. - Kunkin hallintoneuvoston puheenjohtajana toimii henkilöstön ja hallinnon pääosaston pääjohtaja ja sen jäseninä ovat asianomaiseen toimintakokonaisuuteen ja siihen tarvittaviin resursseihin liittyvät pääosastot, kuten pääsihteeri ja budjettipääosaston pääjohtaja sekä toimiston toimintaan liittyvien pääosastojen, sen palveluja käyttävien pääosastojen ja henkilöstön edustajat. Toimiston johtaja on palkkaluokkaan A2 kuuluva virkamies; toimiston koosta riippuen hän voi olla myös palkkaluokkaan A1 kuuluva virkamies. Toimiston johtajan tehtävänä on myös toimia sellaisten sisäisten elinten ja työryhmien puheenjohtajana, jotka koordinoivat tietyn politiikan toteuttamiseen osallistuvien tahojen toimintaa. Esimerkkinä mainittakoon kiinteistöpoliittinen työryhmä. Henkilöstön ja hallinnon pääosasto toimii hallintoneuvoston ja toimistojen suhteiden välittäjänä. 2.5. Kolmen uuden hallintotoimiston esittely Komissio tekee marraskuussa 2002 virallisen päätöksen toimistojen perustamisesta ja niiden organisaatiosta. Koska toimistojen on kuitenkin aloitettava toimintansa jo 1. tammikuuta 2003, tämä oikaisukirjelmä on esitettävä sitä ennen. Oikaisukirjelmän tarkoituksena on toukokuussa 2002 tehtyjen päätösten [9] mukaisesti perustaa budjettirakenne kolmelle uudelle toimistolle, joista kaksi sijoitetaan Brysseliin ja yksi Luxemburgiin. Toimistoilla on uuden varainhoitoasetuksen mukaisesti oma hallinnolliset talousarvionsa ja niiden tehtävänä on toteuttaa valtaosa komission talousarvion nykyiseen A osaan kuuluvien osastojen A-1, A-2 ja A-4 määrärahoista. Toimeenpanovaltuuksien siirtämisestä säädetään yksityiskohtaisesti vuoden 2003 sisäisissä säännöissä. Sisäisissä säännöissä nimetyille tulojen ja menojen hyväksyjille voidaan siirtää edelleenvaltuutuksella muidenkin budjettikohtien (esim. BA-kohtien) määrärahojen toteuttamistehtäviä. [9] SEC(2002) 618. 2.5.1. Palkkatoimisto Palkkatoimisto vastaa yksittäisten korvausten määrittelystä, laskemisesta ja maksamisesta. Oikeudelliseen vastuuseen liittyvät kysymykset, henkilöstösääntöjen muutokset sekä periaatepäätökset ja harkintavallan käyttöä edellyttävät päätökset kuuluvat kuitenkin henkilöstön ja hallinnon pääosaston toimivaltaan. Toimiston tehtäväkenttään kuuluvat siis palkat, asiantuntijapalkkiot, virkamatkakulut, sairaus- ja tapaturmavakuutus sekä eläkkeet. Toimisto toteuttaa ensinnäkin valtaosan osaston A-1, luvun B6-11 ja momentin B-601 määrärahoista sekä julkaisutoimiston, petostentorjuntaviraston, Euroopan yhteisöjen henkilöstövalintatoimiston ja uusien hallintotoimistojen palkkoja koskevien budjettikohtien määrärahat. Se ottaa hoitaakseen myös korvausten maksutehtävät, joita henkilöstön ja hallinnon pääosasto hoitaa nykyisin erillisvirastojen puolesta. Kyseiset tehtävät ovat tulosta yhteisten henkilöstösääntöjen toteuttamisesta; kyseisissä säännöissä edellytetään johdonmukaisuutta päätöksenteossa ja politiikkojen laatimista yhteistyönä. Siksi perustetaan yksi ainoa palkkatoimisto, jolla on yksi hallintoneuvosto ja yksi johtaja mutta jolla on toimipisteet Brysselissä, Luxemburgissa ja Isprassa. Joitakin edellä mainituista tehtävistä hoidetaan jo nyt toimielinten yhteistyönä. Henkilöstön ja hallinnon pääosasto vastaa esimerkiksi kaikkien toimielinten eläkkeiden maksusta ja kaikkien toimielinten sairausvakuutusjärjestelmistä. Vuonna 2003 toimiston henkilöstöön kuuluu 347 henkilöä, joista 307 virkamiestä ja 40 muuta henkilöstöä. Palkkatoimiston toiminnan alussa sen käyttöön asetetaan 18 henkeä yhteisestä tutkimuskeskuksesta. 2.5.2. Infrastruktuuri- ja logistiikkatoimistot Tarkasteltavana olevan asiakokonaisuuden ja selvitystulosten perusteella Brysselin ja Luxemburgin toimipisteitä on käsiteltävä erikseen. Näin voidaan ottaa huomioon toimielinten molempien päätoimipaikkojen erityispiirteet. 2.5.2.1. Brysselin infrastruktuuri- ja logistiikkatoimisto Brysselissä sijaitseva toimisto vastaa pääasiassa tehtävistä, jotka liittyvät kiinteistöpolitiikkaan, toimistotilojen hoitoon, yksiköiden sijoituspaikkoihin, huoltotoimintaan, teknisiin hankkeisiin, vartiointiin, hankintoihin, tarvikkeisiin ja inventaariin sekä logistiikkaan ja sisäisiin palveluihin. Toimiston on määrä huolehtia myös kaikista tehtävistä, jotka liittyvät sosiaalipalvelujen infrastruktuuriin, kuten seimistä ja päiväkodeista, työpaikkakahviloista ja -ruokaloista, sekä liikuntatoimintojen infrastruktuuriin, kuten Overijsen urheilukeskuksesta. Toimisto toteuttaa valtaosan Brysselissä sijaitsevien yksiköiden määrärahoista osastoissa A-2 ja A-4 sekä määrärahat, jotka liittyvät Euroopan yhteisöjen henkilöstövalintatoimiston, petostentorjuntaviraston sekä uusien toimistojen infrastruktuuriin ja logistiikkaan. Vuonna 2003 Brysselin infrastruktuuri- ja logistiikkatoimiston henkilöstöön kuuluu 783 henkilöä, joista 595 virkamiestä ja 188 muuta henkilöstöä. 2.5.2.2. Luxemburgin infrastruktuuri- ja logistiikkatoimisto Luxemburgiin sijoitettavalla toimistolla on Luxemburgin osalta samat tehtävät kuin Brysselin infrastruktuuri- ja logistiikkatoimistolla. Toimisto toteuttaa valtaosan Luxemburgissa sijaitsevien yksiköiden määrärahoista osastoissa A-2 ja A-4 sekä määrärahat, jotka liittyvät julkaisutoimiston infrastruktuuriin ja logistiikkaan, edellyttäen että julkaisutoimiston hallintoneuvosto antaa tähän luvan tarvittavien neuvottelujen jälkeen ja saatuaan käyttöönsä tarvittavan henkilöstön ja tarvittavat määrärahat. Molempien toimistojen henkilöstötaulukkoihin onkin tehtävä seuraavana varainhoitona muutoksia. Vuonna 2003 toimiston henkilöstöön kuuluu 361 henkilöä, joista 226 virkamiestä ja 135 muuta henkilöstöä. 2.6. Budjettivaikutukset 2.6.1. Neutraalit budjettivaikutukset Uusien sopimussuhteisten toimihenkilöiden käyttäminen saattaa synnyttää säästöjä sen jälkeen kun muutetut henkilöstösäännöt tulevat voimaan, eli vuodesta 2004 alkaen, jos neuvotteluissa päädytään tähän tulokseen. Ajatuksena on, että tietyt virat, joita hoitavat tällä hetkellä virkamiehet (yksinomaan suoritustason tehtävät, joita ei lueta keskeisiin tehtäviin), korvattaisiin asteittain sopimussuhteisilla toimihenkilöillä, joita palkattaisiin sitä mukaa kun virkoja vapautuu. Korvatut virat palautetaan budjettivallan käyttäjälle. Jokainen toimisto esittää vuosikertomuksessaan virassa olevien virkamiesten ja sopimussuhteisten toimihenkilöiden lukumäärän vuoden alussa ja vuoden lopussa. Myös toimielinten yhteisestä lähestymistavasta saadaan keskipitkällä aikavälillä aikaan mittakaavaetuja, jotka riippuvat siitä, miten halukkaita muut toimielimet ovat liittymään prosessiin. Vuonna 2003 ei siis saada aikaan suoria säästöjä. Toisaalta komissio sitoutuu siihen, ettei kolmen toimiston perustamisesta aiheudu lisäkustannuksia. Toimenpide ei siis aiheuta lisäkustannuksia vuoden 2003 alustavaan talousarvioesitykseen. 2.6.2. Kolme uutta budjettikohtaa A osan lukuun 4 Uuden varainhoitoasetuksen mukaisesti komissio ehdottaa, että A osaan lisätään uusi luku 45, joka sisältää seuraavat budjettikohdat toimistojen hallintokustannusten kattamiseksi: - A-451 "Palkkatoimisto"; vuoden 2003 määrärahaosuus: 30 646 000 euroa. - A-452 "Infrastruktuuri- ja logistiikkatoimisto, Bryssel"; vuoden 2003 määrärahaosuus: 59 546 000 euroa. - A-453 "Infrastruktuuri- ja logistiikkatoimisto, Luxemburg"; vuoden 2003 määrärahaosuus: 22 789 500 euroa. Edellä mainittujen budjettikohtien määrärahaosuutta sekä liitteitä voidaan tarvittaessa muuttaa budjettivallan käyttäjän tehdessä lopullisen päätöksen vuoden 2003 talousarviosta. 1.1. 2.7. Henkilöstötaulukko Seuraavassa taulukossa muutokset esitetään henkilöstölukuina: >TAULUKON PAIKKA> Komission ja kolmen toimiston kokonaishenkilöstö pysyy samana kuin ATE:ssä. 2.8. Kolme uutta liitettä A osaan on laadittava kolme uutta liitettä (V palkkatoimistolle, VI Brysselin infrastruktuuri- ja logistiikkatoimistolle ja VII Luxemburgin infrastruktuuri- ja logistiikkatoimistolle). Liitteissä on yksityiskohtainen selvitys kunkin uuden toimiston hallintotalousarviosta. Talousarvioiden rakennetta on kuitenkin yksinkertaistettu A osaan verrattuna uuden ABB-tekniikan mukaisesti. 2.9. Yhteenveto määrärahaesityksistä Tällä hetkellä komissiolle kuuluvat määrärahat on jaettu seuraavassa taulukossa kolmelle toimistolle: komission osastoista 4 ja 7 otetut määrärahat on jaettu kolmen toimiston liitteiden osastoihin 1 ja 2. >TAULUKON PAIKKA> 3. Euroopan unionin solidaarisuusrahasto Useissa maissa elokuussa tapahtuneiden tuhoisien tulvien jälkeen komissio ehdotti 11. syyskuuta 2002, että toimielinten sopimuksella [10] perustettaisiin uusi joustomekanismi, jonka ansiosta voidaan rahoittaa EU:n solidaarisuusrahastoa. Rahaston tarkoituksena on tarjota apua luonnonkatastrofeissa, teknologian aiheuttamissa suuronnettomuuksissa ja ympäristökatastrofeissa. Rahastosta voidaan tarjota apua EU:n jäsenvaltioille ja ehdokasmaille, joiden kanssa liittymisneuvottelut on jo aloitettu. Rahaston toimintaa koskevat yksityiskohtaiset säännöt määritellään solidaarisuusrahastoa koskevassa neuvoston asetuksessa, josta komissio teki ehdotuksen 18. syyskuuta 2002 [11] ja joka muodostaa menoille oikeusperustan. [10] SEC(2002) 960. [11] KOM(2002) 514 lopullinen. Edellä mainittujen ehdotusten perusteella tässä oikaisukirjelmässä esitetään, että perustetaan kaksi budjettikohtaa, yksi sisäisten politiikkojen otsakkeeseen 3 ja yksi liittymistä valmistelevan strategian otsakkeeseen 7. Kyseisiin budjettikohtiin voidaan tarvittaessa osoittaa varoja rahaston avustustoimia varten. Budjettikohdille ehdotetaan seuraavia nimiä: B2-4 Euroopan unionin solidaarisuusrahasto - jäsenvaltiot ja B7-09 Euroopan unionin solidaarisuusrahasto - valtiot, joiden kanssa liittymisneuvottelut on aloitettu. Budjettikohdat varustetaan pm-merkinnällä ja niihin osoitetaan varoja lisätalousarviolla, jos rahaston varat päätetään ottaa käyttöön. 4. Uuden varainhoitoasetuksen vaikutukset yhteisön talousarvioon Neuvosto hyväksyi uuden varainhoitoasetuksen [12] 25. kesäkuuta 2002. Sitä aletaan soveltaa 1. tammikuuta 2003, minkä vuoksi ATE:hen on tehtävä muutoksia, sillä se hyväksyttiin ennen kuin lopullinen päätös uudesta varainhoitoasetuksesta. Uusi oikeusperusta vaikuttaa yhteisön talousarvioon ainakin kahdella tavalla: [12] KOM(2001) 691, neuvoston hyväksyntä 25.6.2002. 4.1. Tiettyyn käyttötarkoitukseen sidottujen tulojen käsite laajenee Yleiskatteisuusperiaatteeseen tehtävien poikkeusten karsimiseksi uudessa varainhoitoasetuksessa ei enää sallita tulojen uudelleenkäyttöä, josta säädettiin vuoden 1977 varainhoitoasetuksen 27 artiklan 2 kohdassa. Uudelleenkäytön ansiosta tulojen ja menojen hyväksyjä saattoi käyttää tulojen kantamisvuotta seuraavan varainhoitovuoden loppuun mennessä uudelleen määrärahoja silloin kun niiden lähtökohtana olevat tulot ovat tiiviissä yhteydessä budjettikohtaan, josta meno on suoritettu. [13] [13] Uudelleen voidaan käyttää seitsemänlaisia tuloja (vha 1977, 27 art. 2 kohta): Uudessa varainhoitoasetuksessa on sitä vastoin laajennettu luetteloa tuloista, jotka käytetään jonkin tietyn menon rahoittamiseen. Käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen järjestelmää pidetään nimittäin selkeämpänä kuin uudelleen käytettävien tulojen järjestelmää, jota ei aina edes tarvitse mainita talousarvion selvitysosassa. [14] [14] Vuoden 1977 varainhoitoasetuksen 27 artiklan 5 kohta: tulojen ja menojen hyväksyjä voi käyttää uudelleen määrärahat, jotka vastaavat perusteettomien maksujen palautuksista saatavia tuloja, ilman, että tällaisista tuloista olisi mainittava erikseen asianomaisen budjettikohdan selvitysosassa. Uuden varainhoitoasetuksen 18 artiklassa mainitaankin vuoden 1977 varainhoitoasetuksen 4 artiklan mukaisten käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen [15] lisäksi myös ne käyttötarkoitukseensa sidotut tulot, jotka vastaavat suurin piirtein vuoden 1977 varainhoitoasetuksen 2 kohdassa säädettyjä uudelleenkäyttömahdollisuuksia [16]. [15] Kesäkuun 25. päivänä 2002 hyväksytyn varainhoitoasetuksen 18 artiklan 1 kohdan a-d alakohta. Asetusta aletaan soveltaa 1. tammikuuta 2003. [16] 18 artiklan 1 kohdan e-j alakohta. Pois on jätetty ainoastaan tulot, jotka ovat peräisin ajoneuvojen, tarvikkeiden ja rakennelmien myynnistä. Tulot, jotka saadaan maksua vastaan toimitetuista tavaroista, palveluista ja urakoista (vuoden 1977 varainhoitoasetuksen 27 artiklan 2 kohdan h alakohta), on yhdistetty niitä lähellä oleviin tuloihin, jotka ovat peräisin kolmansilta osapuolilta näille tilauksesta suoritetuista töistä ja jotka oli sidottu käyttötarkoitukseensa jo vuoden 1977 varainhoitoasetuksen 4 artiklassa. 4.1.1. Vaikutus tuloihin Uuden varainhoitoasetuksen 18 artiklan 3 kohdan mukainen käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen mekanismi edellyttää, että käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen eri lajeille perustetaan budjettirakenne, jossa mainitaan mahdollisuuksien mukaan tulojen määrä. Kyseinen rakenne edellyttää, että tulotaulukkoon otetaan budjettikohta, johon merkitään kaikkien käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen lajit tiettynä varainhoitovuonna. Jos budjettikohtaan sovellettiin aiemmin osastoissa 5 ja 6 uudelleenkäyttömekanismia, sen selvitysosaan tehdään muutoksia sen osoittamiseksi, että kyseiseen kohtaan sovelletaan vastedes uuden varainhoitoasetuksen 18 artiklan säännöksiä. Jos budjettikohdan tulot oli jo aiemmin sidottu tiettyyn käyttötarkoitukseen, kohdan selvitysosassa on vastedes oltava maininta 18 artiklasta. 4.1.2. Vaikutus menoihin Kaikkiin tulotaulukon budjettikohtiin voidaan uuden varainhoitoasetuksen mukaisesti ottaa käyttötarkoituksiinsa sidotuista tuloista peräisin olevia määrärahoja, sillä tärkein uudelleenkäyttöä koskeva tapaus, joka katsotaan vastedes käyttötarkoituksiinsa sidotuiksi tuloiksi, koskee aiheettomasti maksettuja rahasummia. Sen vuoksi yleisen menotaulukon alkuun on lisättävä yleinen selvitysosa, jossa todetaan, että "jos varainhoitoasetuksen 18 artiklan 1 kohdan e-j alakohdissa säädettyjä tuloja on otettu tulotaulukon osastoihin 5 ja 6, ne voidaan ottaa lisämäärärahoiksi budjettikohtiin, joihin tuloja synnyttäneet alkuperäiset menot oli otettu." 4.2. Uuden varainhoitoasetuksen muut vaikutukset tuloihin Uuden varainhoitoasetuksen 42 artiklan mukaisesti talousarviossa ei voi olla negatiivisia tuloja. Siksi perinteisistä omista varoista laaditut ennusteet on budjetoitava nettomääräisinä vuodesta 2003 alkaen. On myös perustettava uusia budjettikohtia, jotta nykyinen budjettirakenne voidaan saada vastaamaan uuden varainhoitoasetuksen uusia vaatimuksia. Uusia budjettikohtia on perustettava myös siksi, että niihin voidaan ottaa ennakkomaksuista kertyneet korot, talletusten korot ja asetuksessa säädetyt sakot, joiden tarkoituksena on nopeuttaa ja selkeyttää liiallisia ylijäämiä koskevaa menettelyä ja muita maksuja ja hyvityksiä (käyttötarkoitukseensa sidottuja ja muita). Koska yleisen tulotaulukon mukauttaminen uuteen varainhoitoasetukseen edellyttää teknisiä selvityksiä, ehdotetaan, että budjettivallan käyttäjä hyväksyy periaatteen tässä oikaisukirjelmässä mutta tarvittavat muutokset tehdään ennen vuoden 2003 talousarvion julkaisemista virallisessa lehdessä; toimielimet ja budjettivallan käyttäjä ovat yhteistyössä prosessin teknisten näkökohtien selvittämiseksi. 4.3. Selvitysosien viittaukset varainhoitoasetukseen Menopuolen budjettikohdissa on runsaasti viittauksia varainhoitoasetuksen artikloihin. Kaikki viittaukset onkin muutettava yksitellen uuden varainhoitoasetuksen uuden rakenteen mukaisiksi. Koska kyse on mittavasta mutta pelkästään teknisestä työstä, ehdotetaan, että budjettivallan käyttäjä hyväksyy periaatteen tässä oikaisukirjelmässä ja uuden varainhoitoasetuksen artiklaviittauksia koskevat korjaukset tehdään selvitysosiin ennen vuoden 2003 talousarvion julkaisemista virallisessa lehdessä; toimielimet ja budjettivallan käyttäjä ovat yhteistyössä prosessin teknisten näkökohtien selvittämiseksi. 4.4. Muita toimielimiä koskevat pääluokat yhteisön talousarviossa Budjettivallan käyttäjä ja muut toimielimet vastaavat yhdessä siitä, että edellä luetellut komission pääluokkaa III koskevat muutokset tehdään vastaavasti muiden toimielinten pääluokkiin. Tämä työ voidaan suorittaa myös talousarviomenettelyn yhteydessä, niin että tekniset muutokset saadaan valmiiksi ennen vuoden 2003 talousarvion julkaisemista virallisessa lehdessä.