Komission kertomus Euroopan parlamentille ja neuvostolleEMOTR:n tukiosaston menojen kehityksestä Varojärjestelmä Nro 6/2000 /* SEK/2000/1211 lopull. */





KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE EMOTR:n tukiosaston menojen kehityksestä Varojärjestelmä Nro 6/2000 SISÄLTÖ 1. Kuukausittaisten menojen kokonaiskehitys 2. Määrärahojen alustava käyttö 3. Selvitysosa 4. Päätelmät 1. Kuukausittaisten menojen kokonaiskehitys Seuraavissa taulukoissa esitetään kuukausittaisten menojen kokonaiskehitys verrattuna menoprofiiliin. Tilanne vastaa jäsenvaltioissa 16 päivästä lokakuuta 1999 30 päivään huhtikuuta 2000 toteutettuja menoja. 1.1. Alaotsake 1a: EMOTR:n tukiosaston perinteiset menot ja eläinlääkintämenot >TAULUKON PAIKKA> 1.2. Alaotsake 1b: Maaseudun kehittäminen ja liitännäistoimenpiteet >TAULUKON PAIKKA> 2. Määrärahojen alustava käyttö >TAULUKON PAIKKA> 3. Selvitysosa 3.1. Määrärahojen täytäntöönpano kesäkuussa 2000 Talousarvion otsakkeen 1 määrärahojen täytäntöönpano kesäkuussa 2000 (jäsenvaltioiden menot 16.10.1999-30.4.2000) on 30 320 miljoonaa euroa eli 74,0 prosenttia määrärahoista. Menot ovat - alaotsakkeessa 1a (EMOTR:n tukiosaston perinteiset menot ja eläinlääkintämenot) 123 miljoonaa euroa indikaattoria suuremmat. Tilanne oli vastaava edellisen kuukauden aikana, - alaotsakkeessa 1b (maaseudun kehittäminen ja liitännäistoimenpiteet) 166 miljoonaa euroa indikaattorin alapuolella. 3.2. Valuuttoihin vaikuttavat tekijät 3.2.1. Dollarin pariteetti euroon nähden Edellisessä kohdassa mainituissa menoissa on otettu huomioon dollarin kurssikehitys euroon nähden. Suuresta osasta maataloustuotteiden vientituista (erityisesti viljat ja sokeri) sekä eräistä yhteisön sisäisistä tuista (esim. puuvillatuki) aiheutuvat menot riippuvat dollarin kurssikehityksestä. Talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta tehdyn neuvoston päätöksen mukaisesti vuoden 2000 maatalousbudjettia laadittaessa perustana oli vuoden 1999 tammi-, helmi- ja maaliskuun keskimääräinen dollarin pariteetti eli 1 EUR = 1,12 $. Todetut euron tosiasialliset kurssit olivat selvästi budjettipariteettia alhaisemmat. 1.8.1999-31.7.2000 (dollarin vaikutuksen arvioinnissa noudatettava viiteajanjakso) todettujen dollarin noteerausten keskiarvo eroaa mainitusta budjettipariteetista ja jäsenvaltioissa toteutuneiden menojen määrä on luultavasti pienempi dollarin kurssikehityksen vuoksi [1]. [1] 1.8.1999-5.6.2000 todettujen dollarin noteerausten keskiarvo on 1 EUR = 1 $. Jos 5.6.2000 vallinnut kurssi (1 EUR = 0,94 $) pysyisi ennallaan varainhoitovuoden loppuun, keskimääräinen pariteetti olisi noin 1 EUR= 0,99 $. EMOTR:n tukiosasto hyötyy tästä koituvista säästöistä vain osittain. Budjettikuria koskevissa säännöissä vahvistetun 200 miljoonan euron ylärajan ylittävät säästöt siirretään varainhoitovuoden lopussa rahoitusvaraukseen eikä niitä voida käyttää muiden toimenpiteiden rahoittamiseksi. 3.2.2. Kaksoiskurssien vaikutukset Kaksoiskurssien vaikutuksista aiheutuu aiempia vuosia huomattavasti vähemmän menoja. Vihreiden kurssien poistaminen on johtanut kaksoiskurssien vaikutusten lakkaamiseen euroon osallistuvissa jäsenvaltioissa ja siten huomattaviin säästöihin. Kaksoiskursseista johtuvat EMOTR:n tukiosaston kustannukset on arvioitu oikaisukirjelmää laadittaessa 119 miljoonaksi euroksi. Äskettäisessä laskelmassa kaksoiskurssin vaikutukseksi arvioitiin noin 240 miljoonaa euroa eli 121 miljoonaa euroa enemmän. 3.3. Markkinoihin vaikuttavat tekijät 3.3.1. Alaotsake 1a: EMOTR:n tukiosaston perinteiset menot ja eläinlääkintämenot Luku B1-10: Peltokasvit // + 305 miljoona EUR // (menot: 15 899 milj. EUR) (indikaattori: 15 593 milj. EUR) Indikaattorin ylitys johtuu seuraavista tekijöistä: - budjettivallan käyttäjä on päättänyt tehdä määrärahoihin tasaleikkauksen talousarvion hyväksymisen yhteydessä; erityisesti eräiden hehtaaritukiin liittyvien budjettikohtien osalta käyttö ylittää indikaattorin, - julkisen varastoinnin menot ovat odotettua suuremmat (ja ostot ja myynnit niinikään arvioitua suuremmat), - vilja- ja perunatärkkelyksen tuotantotuet ovat odotettua suuremmat (suuremmat määrät ja suurempi tukitaso), - vientituet ovat odotettua suuremmat nopeamman maksatuksen vuoksi. Ylityksiä kompensoi kuitenkin osittain Italian viipeet hehtaaritukien maksamisessa (erityisesti durumvehnän osalta), mikä puolestaan johtuu komission kehotuksesta tehostaa valvontaa. Varainhoitovuoden lopussa määrärahoja arvioidaan tarvittavan lisää, sillä silloin dollarin suotuisasta kurssikehityksestä koituneet säästöt on siirrettävä rahoitusvaraukseen. Tämä johtuu erityisesti talousarvion hyväksymisen yhteydessä päätetystä tasaleikkauksesta ja vilja- ja perunatärkkelyksen tuotantotukimenojen kasvusta. Sen sijaan julkisen varastoinnin menoja koskeva talousarviotilanne on varainhoitovuoden lopussa suotuisampi. Interventiovarastot ovat varainhoitovuoden lopussa selvästi arvioitua pienemmät, sillä vienti on kasvanut ja hinnat ovat korkeammat. Tämän luvun talousarvion toteuttaminen riippuu kuitenkin myös Italiassa tehtyjen tarkastusten tuloksista. Luku B1-11: Sokeri // + 34 miljoona EUR // (menot: 1 200 milj. EUR) (indikaattori: 1 166 milj. EUR) Indikaattorin ylitys johtuu suuremmista vientitukimaksuista. Tähän ovat vaikuttaneet alhaiset maailmanmarkkinahinnat. Tämän luvun määrärahojen voidaan odottaa ylittyvän varainhoitovuoden lopussa erityisesti vientitukimenojen vuoksi. Luku B1-12: Oliiviöljy // - 56 miljoona EUR // (menot: 1 951 milj. EUR) (indikaattori: 2 007 milj. EUR) Alikäyttö indikaattoriin nähden johtuu aiempaa pienemmistä oliiviöljyn tuotantotukimenoista. Kiintiöjärjestelmää on muutettu, ja se koostuu nykyisellään kansallisista kiintiöistä. Tämän muutoksen vuoksi ennakkomaksujen yleistaso on edellisiä vuosia alhaisempi. Alikäyttö todennäköisesti häviää sen jälkeen, kun jäljellä oleva määrä on maksettu, mikä tapahtuu myöhemmin varainhoitovuoden kuluessa. Varainhoitovuoden lopussa on sitä vastoin odotettavissa lievä määrärahojen ylitys talousarvion hyväksymisen yhteydessä päätetyn tasaleikkauksen vuoksi. Luku B1-15: Hedelmät ja vihannekset // - 188 miljoona EUR // (menot: 851 milj. EUR) (indikaattori: 1 039 milj. EUR) Alikäyttö indikaattoriin nähden koskee pääasiassa hedelmä- ja vihannesjalosteita ja johtuu varsinkin sitrushedelmien jalostuksen edistämiseksi maksettavien taloudellisten korvausten, tomaattijalosteiden tuotantotukien samoin kuin kuivatuista viinirypäleistä jalostettujen tuotteiden tukien ja interventioiden viivästymisestä. Tuoreiden hedelmien ja vihannesten alalla puolestaan on vain vähäistä alikäyttöä suhteessa indikaattoriin, mikä johtuu myös siitä, että eräät maksut on suoritettu indikaattoriin nähden myöhässä (erityisesti banaanien osalta). Varainhoitovuoden lopussa menojen arvioidaan olevan talousarvioon otettujen määrärahojen alapuolella, koska sitrushedelmien jalostuksen edistämiseksi maksettavista taloudellisesta korvauksista ja banaaneista on aiheutunut arvioitua vähemmän menoja. Luku B1-17: Tupakka // - 77 miljoona EUR // (menot: 751 milj. EUR) (indikaattori: 828 milj. EUR) Alikäyttö indikaattoriin nähden johtuu vuoden 1999 sadosta maksettavien palkkioiden maksun viivästymisestä. Viivästyksen arvioidaan korjautuvan varainhoitovuoden kuluessa. Luku B1-20: Maito ja maitotuotteet // - 58 miljoona EUR // (menot: 1 506 milj. EUR) (indikaattori: 1 564 milj. EUR) Alikäyttö indikaattoriin nähden johtuu rasvattoman maitojauheen julkisen varastoinnin pienemmistä menoista. Myyntivoitot ovat huomattavasti suuremmat, sillä julkisista interventiovarastoista on myyty suurempia määriä. Sen sijaan voidaan todeta, että indikaattori on ylittynyt vientitukien (suuremmat vientimäärät), voin julkisesta varastoinnista aiheutuneiden menojen (suuremmat ostot) ja rasvattoman maidon käytön tukien (erityisesti kaseiinin valmistukseen käytetyt rasvattoman maidon tuet) osalta. Määrärahojen tarpeiden voidaan odottaa olevan pienempiä varainhoitovuoden lopussa. Tämä johtuu pienemmistä rasvattoman maitojauheen julkisen varastoinnin menoista ja talousarviossa ennakoitua suuremmista maidon lisämaksuista. Sen sijaan vientitukiin, voin julkiseen varastointiin ja rasvattoman maidon käytön tukiin liittyvät menot ovat todennäköisesti määrärahoja korkeammat. Luku B1-21: Naudanliha // + 190 miljoona EUR // (menot: 3 077 milj. EUR) (indikaattori: 2 886 milj. EUR) Indikaattorin ylitys johtuu seuraavista tekijöistä: - arvioitua suurempia ovat erityisesti palkkiomenot budjettivallan käyttäjän päättämän määrärahojen tasaleikkauksen vuoksi samoin kuin erityisistä markkinatukitoimenpiteistä aiheutuvat menot (BSE:n torjumiseksi toteutetut teurastukset ja eläinten hävittäminen Yhdistyneessä kuningaskunnassa), - julkisten varastojen myynnistä saadut voitot ovat arvioitua pienemmät; määrärahoja arvioidaan tarvittavan enemmän kuin talousarvioon on otettu. Määrärahojen todennäköinen ylitys varainhoitovuoden lopussa johtuu ennen kaikkea edellä mainituista syistä. Luku B1-22: Lampaan- ja vuohenliha // + 51 miljoona EUR // (menot: 1 056 milj. EUR) (indikaattori: 1 005 milj. EUR) Indikaattorin ylitys johtuu vuoden 1999 uuhipalkkion loppuerän nopeammasta maksutahdista aiempiin vuosiin verrattuna. Kyseessä on vain tilapäinen vaikutus. Tämän luvun tarpeiden ennakoidaan sitä vastoin olevan aiempaa pienempiä yhteisön markkinoiden hyvästä hintatasosta johtuvien vuosien 1999 ja 2000 pienempien uuhipalkkiomenojen vuoksi. Luku B1-30: Liitteeseen I kuulumattomat tuotteet // + 30 miljoona EUR // (menot: 333 milj. EUR) (indikaattori: 303 milj. EUR) Määrärahojen ylitys johtuu erityisesti viljatuotteiden suuremmista menoista. Tämä johtuu erityisesti suuremmista vientimääristä. Menoja supistaakseen komissio keskeytti toukokuun puolivälissä palkkioiden maksuun oikeuttavien vientitodistusten antamisen. Varainhoitovuoden lopussa menojen taso suhteessa määrärahoihin riippuu erityisesti annettujen todistusten käyttöasteesta ennen tätä päivämäärää ja jäsenvaltioiden maksajavirastojen maksutahdista. Luku B1-37: Tilien tarkastaminen ja hyväksyminen ja ennakoiden vähentäminen // Tämä luku, jota ei seurata indikaattorijärjestelmällä, kattaa tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyssä päätetyt rahoituskorjaukset sekä jäsenvaltioille kuukausikorvauksina maksettavien ennakkojen vähentämisen ja keskeyttämisen. Menojen nykyisen tason (-108 milj. euroa) syitä ovat: - komission päättämät ennakkojen vähennykset (-67 milj. euroa). Vähennykset koskevat erityisesti Italian markkinointivuonna 1998/1999 perimättä jättämiä maidon lisämaksuja, - tilien tarkastamisen ja hyväksymisen yhteydessä tehdyt ensimmäiset rahoituskorjaukset (-41 milj. euroa). Komissio on myös hiljattain päättänyt muista rahoituskorjauksista, jotka tuloutetaan EMOTR:n tileille tulevien kuukausien aikana. Lisäksi komission on tehtävä mahdollisuuksien mukaan ennen kesälomia muita rahoituskorjauksia, joita käsitellään parhaillaan hallinnollisessa menettelyssä. Näiden päätösten perusteella perittävien määrien arvioidaan varainhoitovuoden lopussa yltävän määrärahojen tasolle. Luku B1-39: Muut toimenpiteet // - 104 miljoona EUR // (menot: 591 milj. EUR) (indikaattori: 695 milj. EUR) Alikäyttö indikaattoriin nähden johtuu tiettyjen maatalouden valuuttatukien oletettua myöhäisemmästä maksatuksesta. Kyseessä on luultavasti vain tilapäinen ero. Sen sijaan maatalouden valuuttatuista aiheutuvien menojen arvioidaan varainhoitovuoden lopussa ylittävän talousarvioon otetut määrärahat Englannin punnan kurssikehityksen vuoksi. Tämä luku kattaa budjettikohdan, johon jäsenvaltioiden on kirjattava väliaikaisesti sellaiset takaisin perityt määrät, joille ei ole vielä voitu vahvistaa omaa lukua ja alkuperäistä budjettikohtaa. Italia on kirjannut tähän väliaikaiseen budjettikohtaan noin 45 milj. euron suuruisen takaisin perityn määrän (negatiivinen summa). Myös tämä on merkittävä alikäytön syy. 3.3.2. Alaotsake 1b: Maaseudun kehittäminen ja liitännäistoimenpiteet Luku B1-40: Maaseudun kehittäminen // - 166 miljoona EUR // (menot: 980 milj. EUR) (indikaattori: 1 146 milj. EUR) Alikäyttö indikaattoriin nähden johtuu siitä, että komissio ei ole vielä hyväksynyt ohjelmakauden 2000-2006 uusia ohjelmia. Tässä vaiheessa komissio voi ottaa huomioon ainoastaan aiemmista liitännäistoimenpiteistä aiheutuneet menot. Maaseudun kehittämisestä aiheutuvat muut menot voidaan ottaa EMOTR:n tukiosaston talousarvioon vasta kyseisten ohjelmien hyväksymisen jälkeen. 4. päätelmät Talousarvion otsakkeen 1 määrärahojen täytäntöönpano kesäkuussa 2000 (jäsenvaltioiden menot 16.10.1999-30.4.2000) on 30 320 miljoonaa euroa eli 74,0 prosenttia määrärahoista. 4.1. Alaotsakkeen 1a määrärahojen täytäntöönpano Alaotsakkeen 1a (EMOTR:n tukiosaston perinteiset menot ja eläinlääkintämenot) menot ovat 123 miljoonaa euroa indikaattorin yläpuolella. Tilanne oli vastaava edellisen kuukauden aikana. Indikaattorin ylittävät alat ovat seuraavat: - peltokasvit (+ 305 milj. euroa), mikä johtuu budjettivallan käyttäjän talousarvion vahvistamisen yhteydessä päättämästä määrärahojen tasaleikkauksesta sekä julkisen varastoinnin, vilja- ja perunatärkkelyksen tuotantotukien ja vientitukien odotettua suuremmista menoista, - naudanliha (+ 190 milj. euroa) julkisen varastoinnin suurempien menojen vuoksi, - lampaan- ja vuohenliha (+ 51 milj. euroa) uuhipalkkiomaksujen nopeamman maksatuksen vuoksi, - sokeri (+ 34 milj. euroa) odotettua suurempien vientitukimenojen vuoksi, - liitteeseen I kuulumattomat tuotteet (+ 30 milj. euroa) suurempien vientimäärien vuoksi. Alikäyttöä indikaattoriin nähden esiintyy erityisesti seuraavilla aloilla: - hedelmät ja vihannekset (- 188 milj. euroa) erityisesti hedelmä- ja vihannesjalosteita koskevien tukien viivästyneen maksamisen vuoksi, - muut toimenpiteet (- 104 milj. euroa), mikä johtuu toisaalta maatalouden valuuttatukien viivästyneestä maksatuksesta ja toisaalta Italian väliaikaisesti kirjaamasta suuresta negatiivisesta summasta, joka kirjataan myöhemmin lopullisesti muihin lukuihin, - tupakka (- 77 milj. euroa) indikaattorin nähden hitaamman maksutahdin vuoksi, - maito- ja maitotuotteet (- 58 milj. euroa) rasvattoman maitojauheen julkisista varastoista myynnin (myyntivoittojen) kasvun vuoksi, - oliiviöljy (- 56 milj. euroa) myöhästyneiden maksujen vuoksi. Komissio arvioi, että varainhoitovuoden toisen puoliskon menot ovat ennakoitua pienemmät. Tämä johtuu erityisesti viljan julkisesta varastoinnista (suuret määrät ohraa myydään vientiä varten ja hyvä hintataso) ja rasvattoman maitojauheen julkisesta varastoinnista (ei ostoja ja suuremmat myyntivoitot) aiheutuvista säästöistä. Komission mielestä alaotsakkeeseen 1a ylitysriski on pienempi ja menot pysynevät talousarvion määrärahojen rajoissa. 4.2. Alaotsakkeen 1b määrärahojen täytäntöönpano Alaotsakkeen 1b (maaseudun kehittäminen ja liitännäistoimenpiteet) menot ovat 166 miljoonaa euroa indikaattorin alapuolella. Tämä johtuu siitä, että komissio ei ole vielä hyväksynyt ohjelmakauden 2000-2006 uusia ohjelmia. Tässä vaiheessa komissio voi ottaa huomioon ainoastaan aiemmista liitännäistoimenpiteistä aiheutuneet menot. Maaseudun kehittämisestä aiheutuvat muut menot voidaan ottaa EMOTR:n tukiosaston talousarvioon vasta kyseisten ohjelmien hyväksymisen jälkeen.