Alueiden komitean lausunto aiheista:

- "Kohti laajentuvaa unionia - Strateginen asiakirja ja Euroopan komission kertomus ehdokasmaiden liittymisvalmistelujen edistymisestä", ja

- "Komission kertomus neuvostolle - Euroopan unionin laajentumisen selittäminen"

(2003/C 128/10)

ALUEIDEN KOMITEA, joka

ottaa huomioon asiakirjan "Kohti laajentuvaa unionia - Strateginen asiakirja ja Euroopan komission kertomus ehdokasmaiden liittymisvalmistelujen edistymisestä", COM(2002) 700 final,

ottaa huomioon vuoden 2002 määräaikaiskertomuksen Bulgarian edistymisestä EU-jäsenyyden valmisteluissa, SEC(2002) 1400,

ottaa huomioon vuoden 2002 määräaikaiskertomuksen Kyproksen edistymisestä EU-jäsenyyden valmisteluissa, SEC(2002) 1401,

ottaa huomioon vuoden 2002 määräaikaiskertomuksen Tsekin tasavallan edistymisestä EU-jäsenyyden valmisteluissa, SEC(2002) 1402,

ottaa huomioon vuoden 2002 määräaikaiskertomuksen Viron edistymisestä EU-jäsenyyden valmisteluissa, SEC(2002) 1403,

ottaa huomioon vuoden 2002 määräaikaiskertomuksen Unkarin edistymisestä EU-jäsenyyden valmisteluissa, SEC(2002) 1404,

ottaa huomioon vuoden 2002 määräaikaiskertomuksen Latvian edistymisestä EU-jäsenyyden valmisteluissa, SEC(2002) 1405,

ottaa huomioon vuoden 2002 määräaikaiskertomuksen Liettuan edistymisestä EU-jäsenyyden valmisteluissa, SEC(2002) 1406,

ottaa huomioon vuoden 2002 määräaikaiskertomuksen Maltan edistymisestä EU-jäsenyyden valmisteluissa, SEC(2002) 1407,

ottaa huomioon vuoden 2002 määräaikaiskertomuksen Puolan edistymisestä EU-jäsenyyden valmisteluissa, SEC(2002) 1408,

ottaa huomioon vuoden 2002 määräaikaiskertomuksen Romanian edistymisestä EU-jäsenyyden valmisteluissa, SEC(2002) 1409,

ottaa huomioon vuoden 2002 määräaikaiskertomuksen Slovakian edistymisestä EU-jäsenyyden valmisteluissa, SEC(2002) 1410,

ottaa huomioon vuoden 2002 määräaikaiskertomuksen Slovenian edistymisestä EU-jäsenyyden valmisteluissa, SEC(2002) 1411,

ottaa huomioon vuoden 2002 määräaikaiskertomuksen Turkin edistymisestä EU-jäsenyyden valmisteluissa, SEC(2002) 1412,

ottaa huomioon asiakirjan "Komission kertomus neuvostolle - Euroopan unionin laajentumisen selittäminen", KOM(2002) 281 lopullinen,

ottaa huomioon työvaliokuntansa 9. lokakuuta 2002 Euroopan yhteisön 265 artiklan viidennen kohdan nojalla tekemän päätöksen laatia aiheesta lausunto ja antaa lausunnon valmistelu "ulkosuhteet" -valiokunnan tehtäväksi,

ottaa huomioon 11. maaliskuuta 1999 aiheesta "Eurotraining-koulutus alue- ja paikallisviranomaisille Euroopassa" antamansa lausunnon (CdR 404/98 fin)(1),

ottaa huomioon 16. toukokuuta 2002 aiheesta "Komission tiedonanto - Tiedote: Laajentumisneuvotteluiden yhteiset rahoituspuitteet 2004-2006" antamansa lausunnon (CdR 71/2002 fin)(2),

ottaa huomioon lausuntoluonnoksensa aiheesta "Komission tiedonanto hallinnon ja oikeuslaitoksen valmiuksia koskevista toimintasuunnitelmista sekä neuvotteluja käyvien maiden liittymisneuvottelujen yhteydessä tekemien sitoumusten seurannasta" (CdR 244/2002 fin)(3)),

ottaa huomioon 17. marraskuuta 1999 hyväksymänsä päätöslauselman aiheesta "EU:n nykyinen laajentumiskehitys" (CdR 424/1999 fin)(4),

ottaa huomioon marraskuun 29. päivänä 2002 hyväksymänsä lausuntoluonnoksen CdR 325/2002 rev, jonka esittelijä oli Farumin kunnanvaltuuston jäsen Helene Lund (DK, PSE),

sekä katsoo, että EU:n nykyisessä laajentumiskehityksessä alueiden komitea korostaa sitoutumistaan laajenemiseen, jota se pitää investointina rauhaan, poliittiseen vakauteen, sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen ja Euroopan kansojen hyvinvointiin,

katsoo, että käynnissä oleva Euroopan unionin laajentumisprosessi tulee toteutuessaan muuttamaan Euroopan ilmettä pitkälle tulevaisuuteen ja että laajentumisella on vaikutuksia kaikkiin Euroopan unionin tulevasta luonteesta ja rakenteesta käytäviin keskusteluihin,

katsoo, että alue- ja paikallisviranomaiset vastaavat suurelta osin yhteisön säännöstön toimeenpanosta, joten he ovat avainasemassa laajentumisen onnistumisen kannalta,

katsoo, että Euroopan unionin perusperiaatteista päätösten tekeminen mahdollisimman lähellä kansalaisia (SEU:n 1 artikla), toissijaisuusperiaate ja suhteellisuusperiaate (EY:n perustamissopimuksen 5 artikla) ja Amsterdamin sopimukseen liitetty pöytäkirja toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen soveltamisesta vaikuttavat muodollisesti tarkastellen ensisijaisesti unionin ja jäsenvaltioiden välisiin suhteisiin; ne vaikuttavat käytännössä kuitenkin myös kansalliseen päätöksentekoon ja EU:n lainsäädännön voimaansaattamiseen jäsenvaltioissa sekä sen soveltamiseen jäsenvaltio-, alue- ja paikallistasolla,

katsoo, että näin ollen mainittujen periaatteiden on oltava johtotähtenä myös jäsenehdokasmaiden kanssa käytävissä neuvotteluissa. Euroopan unionin on kunnioitettava jäsenehdokasmaiden sisäistä vallanjakoa, mutta pyrittävä takaamaan toiminnallaan EU:n lainsäädännön toteuttaminen tulevissa jäsenvaltioissa mahdollisimman tehokkaasti ja samalla niin lähellä kansalaisia kuin on mahdollista,

hyväksyi yksimielisesti 12. ja 13. helmikuuta 2003 pitämässään 48. täysistunnossa (helmikuun 13. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon.

1. Alueiden komitean kanta

Alueiden komitea

1.1. on tyytyväinen siihen, että neuvottelut kymmenen ensimmäisen ehdokasvaltion kanssa on saatu päätökseen 12.-13. joulukuuta 2002 Kööpenhaminassa järjestetyssä Eurooppa-neuvoston kokouksessa, ja näin liittymissopimus voidaan allekirjoittaa Ateenassa 16. huhtikuuta 2003.

1.2. panee tyytyväisenä merkille, että Eurooppa-neuvosto yhtyy komission arvioon, jonka mukaan Kyproksella, Tsekin tasavallalla, Virolla, Unkarilla, Latvialla, Liettualla, Maltalla, Puolalla, Slovakialla ja Slovenialla on demokratian, oikeusvaltion, ihmisoikeuksien sekä vähemmistöjen kunnioittamisen ja suojelun takaavat vakaat instituutiot ja jonka mukaan kyseiset ehdokasvaltiot täyttävät näin ollen jäsenyydelle asetetut poliittiset ehdot.

1.3. panee tyytyväisenä merkille, että Eurooppa-neuvosto yhtyy komission arvioon siitä, että kaikki kymmenen ehdokasvaltiota pystyvät täyttämään jäsenyydestä johtuvat velvoitteet ja hyväksymään niiden osana tavoitteen poliittisesta, taloudellisesta ja rahaliitosta sekä ylläpitämään toimivaa markkinataloutta, joka vuodesta 2004 selviää Euroopan unionissa vallitsevasta kilpailupaineesta ja markkinavoimista, ja että kyseiset valtiot täyttävät näin ollen jäsenyyden taloudelliset kriteerit.

1.4. hyväksyy sen, että Eurooppa-neuvosto päätti komission laajentumisstrategiassa esitettyjen suositusten mukaan lisätä liittymistä edeltävää tukea Bulgarialle ja Romanialle, jotta maat voisivat saavuttaa EU:n jäsenyyden vuonna 2007.

1.5. tukee komission laajentumisstrategiassa esitettyjen suositusten mukaista Eurooppa-neuvoston päätöstä jatkaa liittymistä edeltävissä neuvotteluissa asetettujen velvoitteiden toteutumisen seurantaa liittymissopimuksen allekirjoittamisen jälkeen jatkuvalla valvonnalla.

1.6. panee merkille, että valmiuksien parantaminen on ehdokasvaltioiden ehdottomasti suurin haaste ja on siksi tyytyväinen Eurooppa-neuvoston päätökseen ottaa komission laajentumisstrategian suositusten mukaisesti käyttöön erityinen siirtymäjärjestely uusien jäsenvaltioiden hallinnon ja oikeuslaitoksen valmiuksien kehittämiseksi.

1.7. kannattaa komission ehdotusta, jonka mukaan liittymissopimuksen allekirjoittamisen jälkeen ehdokasvaltioiden edustajat kutsutaan osallistumaan tarkkailijoina yhteisön päätöksentekoprosessiin ja unionin toimielinten työskentelyyn vuoteen 2004 eli lopulliseen jäseneksi liittymiseen asti. Alueiden komitea tekee osaltaan tarvittavat päätökset, jotta ehdokasvaltioiden alue- ja paikallishallinnon edustajat voivat osallistua tarkkailijoina komitean työskentelyyn vuonna 2004 toteutuvaan liittymiseen asti.

1.8. on tyytyväinen siihen, että tietyissä neuvottelujen loppuvaiheessa käsitellyissä erittäin hankalissa asiakokonaisuuksissa EU ja jäsenvaltiot onnistuivat ottamaan huomattavan vastuun ja osoittamaan solidaarisuutta ja ymmärrystä ehdokasvaltioille, joiden on ensin pitänyt ponnistella täyttääkseen yhdentymiselle asetetut ehdot ja jotka ovat lisäksi joutuneet selviytymään huomattavista taloudellisista ja sosiaalisista ongelmista. Solidaarisuus on olennainen edellytys laajentumisen onnistumiselle.

Alue- ja paikallisviranomaisia koskevat erityishuomiot

Alueiden komitea

1.9. toteaa, että ehdokasvaltioiden alue- ja paikallisviranomaiset työskentelevät sitoutuneesti ja asiantuntevasti pannakseen käytännössä täytäntöön sen osan EU:n lainsäädännöstä, joka muuttaa tai laajentaa ehdokasvaltioiden alue- ja paikallisviranomaisten tehtäviä sekä poliittisia päätöksentekomenettelyjä.

1.10. toteaa, ettei EU:n lainsäädännön hallinnointi aseta huomattavia hallinnollisia ja koulutukseen liittyviä vaatimuksia pelkästään ehdokasvaltioiden vaan myös nykyisten jäsenvaltioiden alue- ja paikallisviranomaisille.

1.11. on tyytyväinen ehdokasvaltioiden alue- ja paikallisviranomaisten osoittamaan huomattavaan kiinnostukseen, joka ilmenee heidän aktiivisesta ja määrätietoisesta tavastaan hakea tietoa EU-jäsenyyden vaikutuksista alue- ja paikallisviranomaisten päivittäiseen toimintaan.

1.12. iloitsee EU-maiden ja ehdokasvaltioiden alue- ja paikallisviranomaisten lukuisista onnistuneista yhteistyöhankkeista, erityisesti rajatylittävistä hankkeista, jotka edistävät tuloksekkaasti Euroopan yhteenkuuluvuutta.

1.13. kehottaa panostamaan voimavaroja kokemustenvaihtoon ja ottamaan käyttöön tukitoimenpiteitä, joiden avulla luodaan muunlaisia kuin alkutuotantoa edustavia yrityksiä.

1.14. ilmaisee tyytyväisyytensä nykyisten jäsenvaltioiden alue- ja paikallisviranomaisten osoittamasta huomattavasta halukkuudesta ja kiinnostuksesta jakaa kokemuksiaan ehdokasvaltioiden alue- ja paikallisviranomaisten kanssa muun muassa EU-jäsenyydestä ja sen vaikutuksista alue- ja paikallisviranomaisiin.

1.15. korostaa, että liittymistä edeltävien aluepoliittisten välineiden ISPAn, SAPARDin ja Pharen avulla saavutetuista myönteisistä tuloksista on pidettävä kiinni ja niitä on jatkettava tulevien jäsenvaltioiden siirtyessä rakennerahastotukien piiriin.

2. Kansalaisvuoropuhelu EU:n laajentumisesta

Alueiden komitea

2.1. on komission kanssa yhtä mieltä siitä, että unionissa ja ehdokasvaltioissa vallitsevalla yleisellä mielipiteellä tulee olemaan ratkaiseva rooli jäsenyysneuvottelujen loppuvaiheessa sekä useimmissa ehdokasvaltioissa järjestettävissä kansanäänestyksissä. Sen vuoksi laajentumisprosessin taustoista, seurauksista ja sen kulloisestakin tilanteesta on jaettava entistäkin tarkoituksenmukaisempaa tietoa sekä suurelle yleisölle että yksittäisille kohderyhmille.

2.2. panee merkille, että laajentumisen kannatusta on tarpeen vahvistaa Euroopan väestön keskuudessa. Ehdokasvaltioiden ja nykyisten jäsenvaltioiden kansalaiset eivät tunne tietävänsä asiasta riittävästi, mikä on useissa maissa johtanut siihen, että kansalaiset kokevat laajentumiseen liittyen suurta epävarmuutta.

2.3. iloitsee sen vuoksi Euroopan komission pyrkimyksistä laatia pitkäaikainen ja yhtenäinen laajentumista koskeva viestintästrategia, jolla taataan unionin ja ehdokasvaltioiden kansalaisten tiedonsaanti ja heidän osallistumisensa laajentumisprosessiin sekä saadaan laajentumiselle heidän tukensa.

2.4. esittää, että nykyisten jäsenvaltioiden alue- ja paikallisviranomaisille annetaan nykyistä laajemmat mahdollisuudet osallistua maansa kansalaisten tiedon lisäämiseen EU:n tulevista jäsenvaltioista. EU:n jäsenvaltioiden ja ehdokasvaltioiden alue- ja paikallisviranomaisten yhteistyö on tärkeä väline kansojen välisen yhteisymmärryksen edistämisessä.

2.5. on komission kanssa yhtä mieltä siitä, että onnistunut viestintästrategia sisältää ehdokas- ja jäsenvaltioiden valtionhallinnon ja EU-elinten viestinnän lisäksi myös avoimen keskustelun, johon osallistuvat yhteiskunnan kaikki kerrokset ja kansalaisyhteiskunnan ryhmittymät - alue- ja paikallisviranomaiset, kansalaisjärjestöt, elinkeinoelämän ryhmittymät, maanviljelijät, ammattiyhdistykset jne.

2.6. korostaa, että alue- ja paikallisviranomaisilla on erityinen rooli, koska ne muodostavat sen poliittisen ja hallinnollisen tason, joka on suorassa yhteydessä kansalaisiin ja joilla on sen vuoksi parhaat edellytykset edistää toivottua vuoropuhelua kansalaisten kanssa ja selittää laajentumisprosessin vaikutuksia alue- ja paikallistasolla.

2.7. toteaa lisäksi, että alue- ja paikallisviranomaiset tarjoavat kansalaisille käytännössä hyvän demokraattisen opinahjon ja ovat siksi tärkeä elementti sekä nykyisten että tulevien jäsenvaltioiden toimivan demokratian varmistamisessa ja lujittamisessa.

2.8. kehottaa ehdokas- ja jäsenvaltioiden valtionhallintoa kutsumaan alue- ja paikallisviranomaiset mukaan laajentumista koskevan viestintästrategian toteuttamiseen ja kehottaa lisäksi komissiota, jolla on ainutlaatuinen rooli liittymistä valmistelevissa toimissa, tukemaan yhteistyötä ehdokas- ja jäsenvaltioiden kaikkien asianmukaisten tasojen kanssa.

3. Hallinnon ja oikeuslaitoksen valmiuksien kehittäminen laajentumisen yhteydessä

Alueiden komitea

3.1. toteaa, että eniten panostusta edellyttävä EU:n jäsenyyteen liittyvä ala kaikissa ehdokasvaltioissa on hallinnon ja oikeuslaitoksen valmiuksien kehittäminen.

3.2. toteaa, että jäsenvaltioilla on unioniin nähden kokonaisvastuu EU:n lainsäädännön täytäntöönpanosta, mutta että kyseinen tehtävä jakautuu useissa jäsenvaltioissa valtionhallinnon ja alue- ja paikallishallinnon kesken. Komitea katsoo, että yhteisön säännöstön tehokas täytäntöönpano ei voi toteutua ilman alue- ja paikallisviranomaisten osallistumista.

3.3. myöntää, että alue- ja paikallisviranomaisten toimivallassa on suuria eroja sekä jäsenvaltioiden että ehdokasvaltioiden välillä, mutta korostaa, että suuri osa EU:n lainsäädännön täytäntöönpanosta langennee ehdokasvaltioiden alue- ja paikallisviranomaisille.

3.4. panee merkille, että alueviranomaisten valmiuksia hallinnoida, valvoa ja soveltaa EU-säännöksiä on vahvistettava aloilla, joiden hallinnointi kuuluu enemmän tai vähemmän alue- ja paikallistasolle, tai aloilla, joilla alue- ja paikallisviranomaisten odotetaan tukevan valtion toimia ja osallistuvan niihin. Kyseeseen tulevat erityisesti yhteisön alue- ja rakennepolitiikka, ympäristöpolitiikka, maatalouspolitiikka, sosiaali- ja työllisyyspolitiikka, julkiset hankinnat, tarjouspolitiikka sekä tietotekniikkastrategia ja -välineet. Ne ovat aloja, jotka ovat haasteellisia nykyistenkin jäsenvaltioiden alue- ja paikallisviranomaisille.

3.5. korostaa, että ehdokasvaltioiden alue- ja paikallistasoilla tulee olla rakennerahastojen ohjelmointi- ja käyttövaiheen alusta lähtien toimivaltuuksiensa ja asemansa mukaisesti vastuullinen rooli rakennerahastomäärärahojen hallinnoinnissa ja hyödyntämisessä.

3.6. panee merkille, että alue- ja paikallisviranomaisten osalta on puolestaan vahvistettava taloudellisia sekä valvonta- ja raportointivälineitä aloilla, joilla valtion yleiset toimet edellyttävät alue- ja paikallisviranomaisten panosta.

3.7. huomauttaa, että useissa ehdokasvaltioissa on tarvetta kartoittaa ja tarkastella nykyistä tarkemmin sitä, mitkä osat EU:n säännöstöstä alue- ja paikallisviranomaiset panevat täytäntöön ja mitkä osat puolestaan vaikuttavat suoraan ja epäsuorasti paikalliseen ja alueelliseen itsehallintoon ja poliittiseen päätöksentekoprosessiin. Tällainen kartoitus vaihtelee ehdokasvaltioittain riippuen niiden tehtävänjaosta ja tähänastisesta edistyksestä EU-säännöstön täytäntöönpanossa.

3.8. panee merkille, että eräissä ehdokasvaltioissa on tarpeen vahvistaa huomattavasti hallinnon ja oikeuslaitoksen valmiuksia yhtäältä niillä aloilla, joita on määrä hallinnoida alue- ja paikallistasolla, ja toisaalta aloilla, joilla on ratkaiseva merkitys ehdokasvaltioiden kuntien ja alueiden hyvinvoinnin ja kehityksen kannalta.

3.9. yhtyy näin ollen komission ehdotukseen erityisen siirtymäjärjestelyn toteuttamisesta sen varmistamiseksi, että hallinnon ja oikeuslaitoksen valmiuksia parannetaan riittävästi, jotta ehdokasvaltiot pystyvät panemaan yhteisön säännökset täytäntöön ja hallinnoimaan niitä jäseniksi liityttyään.

3.10. arvostaa komission toimintasuunnitelmia ehdokasvaltioiden hallinnon ja oikeuslaitoksen vahvistamiseksi sekä osana Phare-ohjelmaa 1990-luvun alusta lähtien toteutettuja toimia.

3.11. on kuitenkin sitä mieltä, että alue- ja paikallisviranomaisilla tulee olla nykyistä suurempi painoarvo laajentumisprosessissa, ja sen tulee ilmetä selvemmin tuessa, jota myönnetään ehdokasvaltioiden hallinnon ja oikeuslaitoksen valmiuksien parantamiseen.

3.12. korostaa, että alue- ja paikallishallinnon valmiuksien parantaminen on pitkäaikainen prosessi, joka edellyttää yhteistyötä komission ja ehdokasvaltioiden valtionhallinnon kanssa sekä yhteistyötä alue- ja paikallisviranomaisten kanssa tiedottamisen, kuulemisten, palautteen ja räätälöityjen koulutusohjelmien muodossa.

4. Alueiden komitean konkreettiset suositukset

Alueiden komitea

4.1. kannustaa ehdokasvaltioiden kaikentasoisia viranomaisia käymään tiiviistä vuoropuhelua ja tekemään yhteistyötä EU:n jäsenyyttä valmistellessaan.

4.2. ehdottaa, että ehdokasvaltioissa perustetaan vakinainen menettely, jonka avulla alue- ja paikallisviranomaiset voivat osallistua EU:n säännöstön täytäntöönpanon valmisteluun niillä politiikan aloilla, joilla käytännön toteutus on niistä riippuvainen.

4.3. suosittelee, että yhteistyötä keskus-/valtionhallinnon elinten ja alue- ja paikallisviranomaisten välillä tehdään tasa-arvoiselta pohjalta. Käytännössä yhteistyöhankkeita voitaisiin välittää alue- ja paikallisviranomaisten valtakunnallisten järjestöjen kautta.

4.4. kiinnittää huomiota useissa EU:n jäsenvaltioissa saatuihin myönteisiin kokemuksiin alue- ja paikallisviranomaisten osallistumisesta EU-säännöstön käytännön soveltamista koskeviin päätöksentekoprosesseihin sekä siihen, että alue- ja paikallisviranomaisten varhainen osallistuminen EU:ta koskeviin päätöksentekoprosesseihin jäsenvaltioissa edistää osaltaan EU-yhteistyön oikeutusta kansalaisten keskuudessa. Lisäksi vastavuoroinen vaikuttaminen ja oppiminen osoittautuvat hyödyllisiksi, sillä niiden myötä syntyy yhteisymmärrys EU:n lainsäädännön yksittäisten osien tavoitteista ja täytäntöönpanon suuntauksesta.

4.5. korostaa kokemusten osoittavan, että velvoittava yhteistyö takaa EU-säännösten tarkoituksenmukaisimman soveltamisen. Alue- ja paikallisviranomaiset sekä keskushallinnon viranomaiset voivat kukin oman toimivaltansa puitteissa jakaa tietoa käytännön kokemuksistaan päivittäisten ongelmien ratkaisemisesta ja lainsäädännöllisestä asiantuntemuksestaan.

4.6. pitää tärkeänä, että ehdokasvaltioiden alue- ja paikallisviranomaisilla on käytössään tarvittavat resurssit EU:n säännöstön täytäntöönpanemiseksi. Kun tehtäviä siirretään alue- ja paikallisviranomaisille, on periaatteessa tehtävä kustannuslaskelmat sen varmistamiseksi, että vastuu ja rahoitus kulkevat käsi kädessä.

4.7. suosittelee, että ehdokasvaltioiden alue- ja paikallisviranomaisille tarjotaan entistä laajemmat mahdollisuudet vaihtaa kokemuksia ja saada apua siihen, miten EU:n lainsäädännön soveltamisesta huolehditaan käytännössä. Ehdokasvaltioissa tarvitaan hyvin tarkoin määriteltyä ja konkreettista tietoa kokemuksista erityisaloilla, sillä yleistietoa EU:sta on kyseisissä maissa laajalti jo olemassa ja tarjolla.

4.8. korostaa, ettei yhteistyön alue- ja paikallisviranomaisten välillä tulisi rajoittua pelkästään kokemusten siirtoon nykyisistä EU-maista ehdokasvaltioihin. Myös ehdokasvaltioiden alue- ja paikallisviranomaiset ovat keränneet kokemuksia pyrkiessään toimimaan yhteisön säännöstön mukaisesti, ja nykyisten EU-maiden ja muiden ehdokasvaltioiden alue- ja paikallisviranomaisten tulee voida hyödyntää kyseisiä kokemuksia.

4.9. iloitsee siksi siitä, että Euroopan parlamentti on laajentumisneuvotteluista antamassaan mietinnössä korostanut ehdokasvaltioiden välisen alueellisen yhteistyön suurta merkitystä. Alueiden komitea tukee parlamenttia sen kehottaessa komissiota ryhtymään lisätoimenpiteisiin alueellisen yhteistyön kehittämiseksi ehdokasvaltioiden välillä sekä varaamaan siihen tarvittavat määrärahat.

4.10. kiinnittää huomiota nykyisin toteutettavista lukuisista ystävyyskaupunkiohjelmista, paikallisista ja alueellisista kumppanuuksista ja yhteistyöhankkeista saatuihin hyviin kokemuksiin. Kyseiset vaihto-ohjelmat tarjoavat verrattain vähäistä rahallista panostusta vastaan monille EU:n kansalaisille ainutlaatuisen mahdollisuuden tutustua ehdokasvaltioiden väestöjen arkipäivään, oli sitten kyse koululuokista, paikallisesta yhdistystoiminnasta, alue- ja paikallistason poliitikoista, alue- ja paikallishallinnon virkamiehistä, terveydenhuoltoalan ammattilaisista, hoitohenkilökunnasta tai monista muista. Siten on erityisen tärkeää ajantasaistaa, nopeuttaa ja yksinkertaistaa hallinnollisia menettelyjä ja varata mahdollisuuksia jatkaa vaihtotoimintaa sen jälkeenkin, kun ehdokasvaltiot ovat liittyneet Euroopan unioniin.

4.11. on tyytyväinen Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin panokseen ja osuuteen unioniin liittyvien maiden kehittämisprosessissa ja kehottaa pankkia lisäämään sitoutumistaan alue- ja paikallistason hankkeisiin investoimalla yleishyödyllisten yritysten hallintaa parantaviin hankkeisiin, jotta tarjolla olisi entistä parempia ja kohtuuhintaisempia palveluita.

4.12. suosittelee, että nykyisiä mahdollisuuksia alueidenväliseen, etenkin rajatylittävään yhteistyöhön laajennetaan entisestään ja vahvistetaan erityisesti alue- ja paikallisviranomaisten suhteita EU:n tulevien ulkorajojen yli esimerkiksi Venäjän ja entisten neuvostotasavaltojen suuntaan. Kokemukset ovat osoittaneet, että alue- ja paikallistasolla syntynyt yhteistyö voi toimia naapurimaiden välisen kasvavan yhteistyön veturina ja vahvistaa siten vakautta raja-alueilla.

4.13. korostaa, että erityisesti alue- ja paikallisviranomaisia varten tarvitaan epäbyrokraattisia ja helposti saatavilla olevia ohjelmia ja tukimahdollisuuksia.

4.14. suosittaa täydennettäväksi prosessia, jonka avulla kaikki ehdokasvaltiot pääsevät osallistumaan yhteisön ohjelmiin.

4.15. suosittelee, että kumppanuusperiaatetta sovelletaan siten, että mahdollisuuksia osallistua ohjelmiin ja saada tukea tarjotaan hajautetusti.

4.16. kehottaa vahvistamaan ja tukemaan sellaisia valmennuslaitosten verkostoja, joissa voidaan vaihtaa kokemuksia ja jakaa tietoa EU:n lainsäädännöstä ja sen vaikutuksista alue- ja paikallisviranomaisten päivittäiseen toimintaan.

4.17. suosittelee Eurotraining-koulutuksessa(5) sovellettujen periaatteiden noudattamista, jotta valmennusohjelmat ja kokemustenvaihto saadaan nopeasti käyntiin.

4.18. suosittelee, että kehitetään välineitä eurooppalaisten instituutioiden ja valtioiden tarjoaman moninaisen toiminnan koordinoimiseksi. Toimintaa järjestävät esimerkiksi EU ja alueiden komitea, Euroopan neuvosto ja Euroopan neuvoston alue- ja paikallishallintoasiain kongressi, Euroopan kuntien ja alueiden neuvosto, Euroopan alueiden liitto, Euroopan kaupunkien järjestö (Eurocities) TSK, OECD, rasismin ja muukalaisvihan seurantakeskus jne. Näin optimoidaan voimavarojen käyttö ja toiminnan laatu, koska jo kertynyttä kokemusta voidaan hyödyntää uudessa toiminnassa. Tähän liittyen komissiota kehotetaan luomaan asianomaisten elinten edustajista koostuva työryhmä, joka voi tehdä käytännön ehdotuksia koordinoinnin toteuttamisesta joustavasti ja epäbyrokraattisesti.

Bryssel 13. helmikuuta 2003.

Alueiden komitean

puheenjohtaja

Albert Bore

(1) EYVL C 198, 14.7.1999, s. 68.

(2) EYVL C 278, 14.11.2002, s. 40.

(3) EUVL C 73, 26.3.2003, s. 20.

(4) EYVL C 57, 29.2.2000, s.1.

(5) CdR 404/98 fin.