EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO
Bryssel, 27.9.2000
KOM(2000) 597 lopu llinen
KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN PARLAMENTILLE
Euroopan avaruusstrategian uusi vaihe
2KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN PARLAMENTILLE
Euroopan avaruusstrategian uusi vaihe
Vuonna 1999 eurooppalaiset ministerit1,2vaativat Euroopan komissiota ja Euroopan
avaruusjärjestön johtokuntaa valmistelemaan yhtenäistä Euroopan avaruusstrategiaa.
Euroopan parlamentti3piti tätä aloitetta myönteisenä ja korosti, kuinka tärkeää on, että
yhteisöulottuvuus otetaan ensimmäistä kertaa mukaan Euroopan avaruutta koskevaan
poliittiseen lähestymistapaan. EU:n neuvosto ja ESAn ministeritason neuvosto tarjosivat siten
pohjan kaikkien asiasta kiinnostuneiden osapuolten väliselle yhteiselle kuulemiselle ja
mahdollistivat sellaista avaruusstrategiaa koskevan kattavan asiakirjan valmistelun, jonka
kaikki Euroopan valtiot voivat hyväksyä riippumatta siitä, ovatko ne ESAn tai unionin
jäseniä.
Jotkin yhteiskuntamme osat ovat tulleet ratkaisevan riippuvaisiksi satelliittien ja
avaruusteknologian käytöstä. Riippumattomat ja kilpailukykyiset mahdollisuudet kehittää ja
hallita avaruudessa olevia infrastruktuureja sekä kerätä ja käyttää näiden järjestelmien kautta
saatavaa tietoa ovat yhä tärkeämpi voimavara laajentuvalle ja yhdentyvälle Euroopalle, jonka
maailmanlaajuinenpainoarvoonentistäsuurempi.
Avaruuden kautta saatava tieto on merkittävä menestyksen osatekijä tulevaisuuden
tietotaloudessa. Julkisella sektorilla, unionin tasolla, sen osuus todennäköisesti kasvaa eri
EU:n politiikkojen, kuten ympäristö-, liikenne-, televiestintä-, kulttuuri-, tutkimus-,
maatalous- ja kalatalouspolitiikan sekä alueelliseen kehitykseen ja kansainvälisiin suhteisiin
liittyvänpolitiikantoteuttamisessa.
Koska satelliiteille ja erityisesti tuotantoketjun loppupään palveluille ja käyttäjälaitte ille on
tullut uusia markkinoita, myös mahdollisuudet saavuttaa voittoja ovat entistä suuremmat.
Näiden markkinoiden kehittyminen ja eurooppalaisten yritysten asema niillä riippuu sekä
sääntely-ympäristöstä että siitä, että asianmukainen avaruusinfrastruktuuri on käytettävissä.
Maailmanlaajuisessa kilpailussa alan yritykset hyötyvät unionin poliittisesta ja taloudellisesta
painoarvosta näiden markkinoidenkehittämisessä ja sääntelemisessä.
Avaruuden turvallisuusnäkökohtia on Euroopan tasolla käsitelty toistaiseksi ainoastaan
WEU:n yhteydessä. WEU:n tuleva integrointi EU:hun ja Helsingin Eurooppa-neuvostossa
tapahtunut edistys Euroopan yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan kehittämiseksi
kannustavat Euroopan unionia ottamaan huomioon valmiudet hyödyntää avaruutta
1 ESAnministeritasonneuvostonpäätöslauselma, Bryssel,11. ja12.toukokuuta1999 .
2 2112.EU:nneuvostonkokous–Tutkimusasioista vastaavanneuvostonkokous(Bryssel,2. joulukuuta1999) .
3 Euroopan parlamentin päätöslauselma 18. toukokuuta 2000 komission valmisteluasiakirjasta Tavoitteena yhtenäinen
eurooppalainenavaruusstrategia (SEC(1999)789–C5-0336/1999–1999/2213(COS)).
3esimerkiksi Petersbergin tehtävien4(konfliktien ehkäisy ja kriisienhallinta) suunnittelua ja
valvontaa koskevassa päätöksenteossa.
Näistä syistä komissio on yhdessä ESAn kanssa laatinut laajan Euroopan avaruusstrategiaa
koskevan asiakirjan. Käsillä olevassa tiedonannossa esitetään tämä yhteinen strategia-
asiakirja, joka rakentuu kolmelle tavoitteelle:
•Perustan vahvistaminen avaruudessa toteutettavalle toiminnalle: riippumattoman ja
kohtuuhintaisen käyttömahdollisuuden säilyttäminen ja sellaisen laajan teknologiaperustan
luominen, jossa alan yrityksillä on valmiudet satelliittijärjestelmien ja niihin liittyvän
maanpäällisen infrastruktuurinsuunnitteluun, valmistamiseen ja käyttöön.
•Tieteellisen tiedon lisääminen, jotta ymmärtäisimme paremmin planeettaamme ja sen
ilmakehää, aurinkojärjestelmää ja maailmankaikkeutta.
•Toimiminen markkinoiden ja yhteiskunnan hyväksi hyödyntämällä kysyntälähtöisesti
avaruusalan toimijoiden teknistä kapasiteettia. Tämä vaatii loppukäyttäjien mukanaoloa
kaikkien julkisen ja yksityisen sektorin osapuolten välisessä rakentavassa vuoropuhelussa
sekä kansallisella tasolla että Euroopan tasolla suunnitteluvaiheesta käytännön
hyödyntämiseenasti.
Toistaiseksi Euroopan toimet avaruudessa ovat pitkälti painottuneet kahteen ensimmäiseen
tavoitteeseen, vaikka valmiuksia kaikkien kolmen tavoitteen (jotka yleisesti ottaen liittyvät
erottamattomasti yhteen) saavuttamiseksi onkin. Haasteena on organisoida eri toimenpiteet
erilaisissaoikeudellisissa ja institutionaalisissa puitteissa, mutta kuitenkin yhtenäisellä tavalla.
Tämä haaste tuntuu erityisen selvästi maailmanlaajuisen siviilisatelliittinavigointijärjestelmän
Galileon5toteuttamisessa ja riittävän vahvan poliittisen voiman luomisessa erilaisten
eurooppalaisten satelliittiviestintäaloitteiden ja -hankkeiden yhtenäistämiseksi Euroopassa
sekä Euroopan laajuisten mahdollisuuksien kehittämisessä ympäristön ja turvallisuuden
valvontaan tarkoitettujen havainnointisatelliittien käyttöä varten (Ympäristön ja
turvallisuuden maailmanlaajuinenvalvonta, GMES).
Strategia ja komission rooli
Tässä tiedonannossa ehdotettu strategia on uusi askel kohti yhtenäisen eurooppalaisen
avaruusstrategian laatimista, eikä sitä ole tarkoitettu yksityiskohtaiseksi ohjeeksi, jonka
mukaan avaruustoimintaa suunnitellaan tulevina vuosina. Pikemminkin sen pitäisi tarjota
vahva poliittinen perusta avaruusalan julkisille ja yksityisille toimijoille sekä vertailukohta
niille toimille, jotka ne toteuttavat itsenäisesti ja yhteistyössä muiden kanssa yhtenäisen ja
tehokkaan avaruusinfrastruktuurin sekä siihen liittyvien palvelujen rakentamiseksi. Niin ikään
tiedonannon tulisi olla yhteiskunnassa yleisenä lähtökohtana asiasta käytävälle keskustelulle
ja liikkeellepanevana voimana niiden hyötyjen saamiseksi, joita avaruuden kautta saatavalla
tiedolla ja tietämyksellä voiolla.
4 Petersberginjulistus,Bonnissa19.kesäkuuta1992kok oontunut WEU:n ministerine uvosto.
5 Galileo -Euroopan osallistuminen satelliittinavigointipalvelujenuuteen s ukupolveen(KOM(1999)54lopullinen,10.2.1999).
4Strategian menestys riippuu Euroopan kaikkien eri toimijoiden hyväksynnästä sekä niiden,
erityisesti yhteisön jäsenvaltioiden, sitoutumisesta sen toteuttamiseen ja kehittämiseen
pitemmälle.
Komissio aikoo ottaastrategiantoteuttamisessa aktiivisenroolinseuraavasti:
•se määrittää avaruustoiminnalle oikeanlaiset poliittiset ja sääntelyyn liittyvät edellytykset,
jotka noudattavat yhteisönpolitiikkoja ja tukevat niitä;
•se toimii kaikkien alan toimijoiden innostajana yhteisen tutkimuksen ja kehitystoiminnan
käynnistämisessä eurooppalaisentutkimusalueentavoitteiden mukaisesti;
•se tuo yhteen kaikki toimijat ja kaikkien alojen osaamisen, jotta Euroopan laajuista
mielenkiintoa herättävien hankkeiden yhteydessä voitaisiin pyrkiä yhteisiin poliittisiin
tavoitteisiin. Tämä rooli ilmenee konkreettisesti yhteisön laajuisissa aloitteissa, kuten
Galileossa ja ympäristön ja turvallisuuden maailmanlaajuista valvontaa koskevissa
valmiuksissa.
Komissio jatkaa edelleen Galileon kehityssuunnitelmaa yhdessä ESAn, yhteisön
jäsenvaltioiden ja alan yritysten kanssa. Se muokkaa maaperää poliittiselle aloitteelle
GMES:n perustamiseksi ja sen tuloksena pitäisi olla sellaisen tieto- ja valvontajärjestelmän
määritelmä, jossa yhdistettäisiin havainnointisatelliitit ja vastattaisiin Euroopan politiikan
tarpeisiin.
Saavutustensa ja teknisen asiantuntemuksensa turvin Euroopan avaruusjärjestö on jatkossakin
tärkein ohjelmointi- ja rahoitusjärjestö, jonka kautta jäsenvaltiot toteuttavat yhteisiä
avaruusalantutkimus- ja kehityshankkeitaan.
Komissio on valmis aloittamaan uudenlaisen operatiivisen yhteistyön ESAn kanssa tämän
strategian toteuttamiseksi kummankin toimivaltuuksien rajoissa. Näin ollen on suunniteltu,
että komissio ja ESAn johtokunta jatkavat avaruusstrategian kehittämistä yhdessä ja
julkaisevat asiasta yhteisen vuosikertomuksen.
Tätä varten komissio ja ESAn johtokunta perustavat yhteisen työryhmän. Työryhmän
tehtävänä on muun muassa pohtia mahdollista jäsenvaltioiden yhtenäistä mekanismia, jonka
yhteydessä strategiaa ja sen toteutusta voitaisiin tarkastella säännöllisesti, jotta mekanismia
koskevia pysyväisjärjestelyjä voitaisiin ehdottaa ennen ensi vuoden loppua. Lisäksi
työryhmän on määrä laatia ehdotuksia puitejärjestelyiksi yhteishankkeiden hallinnointia
varten ja hahmotella yhtenäisiä toimintaperiaatteita, joita sovelletaanehdokasvaltioihin.
Nyt on kansallisten, Euroopan unionin ja ESAn päättäjien tehtävä tarjota ohjausta strategian
tehokkaassa toteuttamisessa ja jatkokehittämisessä. Sekä ESA että komissio odottavat
kiinnostuneena ESAn ja EU:n neuvostossa käytäviä keskusteluja.
5Komission ja ESAnyhteinenasiakirja Euroopan avaruusstrategiasta
1. Avaruuden hyödyntämisen nykytilanne.......................................................................6
2. TulevaisuudenEurooppa.............................................................................................73. Avaruus yhteisentulevaisuutemmestrategisenaosatekijänä.........................................84. Tarpeisiin vastaava ja mahdollisuudet hyödyntävästrategia.........................................94.1. Perustustenvahvistaminen......................................................................................104.2. Tieteellisentiedon lisääminen.................................................................................124.3. Toimiminen markkinoiden ja yhteiskunnanhyväksi................................................124.3.1. Satelliittiviestintä....................................................................................................1 3
4.3.2. Galileo144.3.3. Ympäristönjaturvallisuuden valvonta....................................................................154.3.4. Euroopan yhteistä turvallisuus- ja puolustuspolitiikkaa
koskevat näkökohdat..................................................................................17
5. Toteuttaminen............................................................................................................17
5.1. Yhteistyö................................................................................................................175.2. Avaruusteollisuuttakoskevat näkökohdat...............................................................195.3. Kansainväliset näkökohdat.....................................................................................20
61. A VARUUDENHYÖDYNTÄMISEN NYKYTILANNE
Avaruutta pidetään usein viimeisenä uteliaisuutta herättävänä tutkimattomana alueena ja
tieteeseen, tutkimukseen, puolustukseen ja kansainväliseen arvostukseen liittyvän uusimman
teknisen kehityksen alueena. Nykyään maailmanlaajuisesti käytettäviä satelliittijärjestelmiä
hyödyntävät satelliittiviestintäpalvelut ja -televisiolähetykset, satelliittinavigointi ja
-paikannus sekä maailmanlaajuiset sääennusteet ovat tulleet osaksi jokapäiväistä elämää.
Esimerkkejä uusista perusteista toimia avaruudessa ovat satelliittisovellukset ja -palvelut
matkailun, liikenteen, ympäristön seurannan, maankäytön, etsintä- ja pelastustoiminnan alalla
sekä kansainvälistensopimustennoudattamisentodentamisessa.
Eurooppa on kasvattanut tieteellistä ja teknologista osaamistaan sekä alan yritysten
kilpailukykyä, minkä tuloksena on vaikuttava sarja avaruuslentoja ja kaupallista menestystä.
Ariane-kantoraketti valtasi 50 prosenttia kaupallisista laukaisumarkkinoista ja on näyttävästi
Euroopan symboli tällä alalla maailmassa. Euroopan avaruusjärjestön (ESA) osuus on ollut
keskeinentässä menestyksellisessä kehityksessä.
Satelliitteihin, laukaisu- ja satelliittipalveluihin liittyvät markkinat ovat kehittyneet, ja uusia
tulee koko ajan lisää. Tämänhetkiset arviot vuoden 2002 liikevaihdoksi, mukaan luettuna
näistä johdetut palvelut tuotantoketjun loppupään markkinoilla, ovat 60–100 miljardia euroa
satelliittiteleviestinnässä, 5–10 miljardia satelliittinavigointivastaanottimien ja
paikannuspalvelujen osalta, 2 miljardia kaupallisten laukaisupalvelujen ja 0,5–2 miljardia
euroa satelliittikuvien6osalta. Maailmanlaajuinen vuosittainen satelliitteja ja kantoraketteja
koskeva liikevaihto arvioidaan 40 miljardiksi euroksi. Koko Euroopan avaruusteollisuuden
vuosittainen kokonaisliikevaihto on noin 6 miljardia ja tällä työllistetään suoraan 40 000
ihmistä Euroopassa7.
Merkittävä osuus avaruusalan toiminnasta on tutkimusta ja teknologista kehittämistä, jotka
ovat teollisen prosessin olennaisia osia. Maailman johtavissa avaruuslentoja tekevissä
valtioissa suurin osa kantoraketteja ja satelliitteja koskevasta liikevaihdosta tulee julkisista
varoista. Jo yksin Yhdysvaltojen puolustusministeriön tekemien sopimusten rahallinen arvo
on kolme kertaa suurempi kuin Euroopassa avaruuslaitteisiin käytetty julkisten varojen
kokonaismäärä, ja Yhdysvaltojen avaruuslaitteisiin käytettyjen julkisten varojen
kokonaismäärä on yli viisi kertaa suurempi. Tämä toimii moottorina, joka vie alan
teknologiaa eteenpäin Yhdysvalloissa ja luo sellaisen laajan julkisista varoista rahoitetun
teknologiapohjan, jolle eiole minkäänlaista vastinetta Euroopassa.
Näistä syistä eurooppalaisten ministerien kokouksessa vaadittiin komissiota ja ESAn
johtokuntaa työskentelemään yhdessä avaruutta koskevan ajanmukaistetun lähestymistavan
laatimiseksi ja eurooppalaisen avaruusstrategian kehittämiseksi. Tätä pyyntöä tuki Euroopan
parlamentti, joka myönsi, että on tärkeää lisätä uusia ulottuvuuksia Euroopan toimintaan
käsittelemällä avaruutta unionin muodostamassa poliittisessa kehyksessä.
6 Luvutkerätty monistaerilähteistä, esim. StateoftheSpaceIndustry,1999Report, Euroconsult, Eucosat-tietokanta1999 .
7 Luvutkerätty monistaerilähteistä: Euroconsult, Eurospace.
7Tämän strategian, joka EU:n neuvoston, Euroopan parlamentin ja ESAn neuvoston on
hyväksyttävä, on määrä aloittaa uusi vaihe Euroopan avaruutta koskevassa lähestymistavassa
ja tulla viitekehykseksiEuroopantoimille avaruudessa.
2. T ULEVAISUUDEN EUROOPPA
Euroopan unionista on tullut yksi maailman talousmahdeista, ja sen haasteena on
laajentuminen, jolla määritetään uudet rajat ja joka lopulta johtaa ylipuolen miljardin ihmisen
unioniin. Euroopan on samaan aikaan reagoitava globalisaatioon ja tarpeeseen säilyttää oma
kulttuuri-identiteettinsä, monimuotoisuutensa ja arvojärjestelmänsä.
EU:n johtajat sitoutuivat vahvasti globalisaation tuomaan haasteeseen Lissabonin Eurooppa-
neuvostossa vuoden 2000 maaliskuussa. EU:n uusi strateginen tavoite ensi vuosikymmenelle
on, että "siitä on tultava maailman kilpailukykyisin ja dynaamisin tietopohjainen talous" ja
että se siten "palauttaa täystyöllisyyden edellytykset ja vahvistaa sosiaalista
yhteenkuuluvuutta".
EU:n laajentuminen vahvistaa Euroopan vaikutusvaltaa maailmanlaajuisesti ja luo tarpeen
toimia yhtenäisenä voimana maailmanpolitiikassa.
Laajentumisen myötä EU sekä luo suuremmat yhteismarkkinat että kasvattaa poliittista
painoarvoaan ulko- ja turvallisuuspolitiikan alalla, koska sen väkiluku on silloin kaksi kertaa
Yhdysvaltoja ja neljä kertaa Japania suurempi. Helsingin Eurooppa-neuvoston päätös8
kasvattaa EU:n jäsenyyttä hakevien valtioiden määrää kuudesta 13:een on tärkeä muutoskansainvälisessä strategisessa tilanteessa. Laajentuneen unionin on vastattava sen yhteiseen
ulko- ja turvallisuuspolitiikkaan kohdistuviin kasvaviin odotuksiin sekä eurooppalaisten
itsensä ettäheidänkumppaneidensa hyödyksi.
Aikana, jolloin yleinen mielipide reagoi yhä herkemmin globalisaation vaikutuksiin, jotka
tuntuvat ympäristössä, terveydessä, työhön liittyvissä standardeissa ja kulttuurisessa
monimuotoisuudessa, EU on aloittamassa maailmanlaajuisen turvallisuuden poliittisten,
taloudellisten ja sosiaalisten ulottuvuuksien työstämistä. Koska unionin mallissa rauhan
takeena on alueellinen yhdentyminen, unioni toimii myönteisenä tekijänä koko maailman
rauhankannalta.
Jotta Eurooppa voisi käsitellä tämän haasteen sosiaalisia ja taloudellisiin ulottuvuuksia, sillä
on lisäksi oltava tietoa ja teknologiaa. Tutkimus, tekninen kehitys ja koulutus ovat
kilpailukyvyn ja työllisyyden tärkeimpiä eteenpäin vieviä voimia. Tietopohjaisessa
yhteiskunnassa ne ovat aikaisempaakin selvemmin edistyksen moottoreita sekä perusta
taloudelliselle ja sosiaaliselle vakaudelle.
Euroopan yhdentyminen on monen vuoden ajan ollut pääosin taloudellinen prosessi, mutta
nyt unioni on lisäksi mukana poliittisessa prosessissa ja on yhä tietoisempi tarpeesta heijastaa
omaa yhteiskuntamalliaanyhä laajemminympäröiväänmaailmaan.
Tämän seurauksena taloudelliselle kehitykselle, viestinnälle, liikenne- ja
energianinfrastruktuurille, ympäristön suojelulle ja rauhanturvaamiselle tarpeellisten
välineiden tarjoamista ei voida jättää muiden huoleksi. Euroopan on sitouduttava näiden
8 HelsinginEuroooppa-neuvosto, joulukuu1999.
8välineiden sisällön ja sääntöjen kehittämiseen, jotta ne saataisiin sen omien kansalaisten ja
maailman käyttöön täysipainoisessa ja avoimessa yhteistyössä kaikkien mahdollisten
kumppaneidenkanssa.
3. A VARUUSYHTEISEN TULEVAISUUTEMME STRATEGISENAOSATEKIJÄNÄ
Maailmanlaajuinen tieto ja viestintä muodostavat tietopohjaisen yhteiskunnan hermoston.
Satelliitit, joilla on kyky kattaa ja yhdistää toisiinsa käytännöllisesti katsoen kaikki maailman
pisteet,ovat keskeisentärkeitätämän hermoverkostontehokkaantoiminnankannalta.
•Viestintäsatelliittijärjestelmät ovat maanpäällisen infrastruktuurin taloudellisia vaihtoehtoja
erilaisia palveluja varten kaikkialla maailmassa ja tarjoavat ratkaisuja alueille, joilla ei ole
riittävää maanpäällistä infrastruktuuria. Rajat voivat estää maanpäälliset viestintäyhteydet,
mutta satelliittijärjestelmät tarjoavat välineen siirtää tietoa rajojen yli. Näin ollen ne voivat
tarjota yleiseurooppalaisia tai jopa maailmanlaajuisia informaatiopalveluja ja antavat siten
mahdollisuuden tehdä käytännön yhteistyötä yhteiskuntien kehittämiseksi Euroopan sisällä
ja sen ulkopuolella.
•Navigointi- ja paikannussatelliittijärjestelmät muodostavat innovatiivisen ja saumattoman
maailmanlaajuisen infrastruktuurin matkailua ja liikennettä, niihin liittyviä palveluja sekä
monien muiden alojen sovelluksia varten. Itse asiassa ne tarjoavat erittäin täsmällisiä ja
luotettavia aikasignaaleja, joista tulee aikanaan maailmanlaajuinen viitenormi verkkojen
synkronoimiseksiteleviestintää, energiaa, liikennettä, maksuliikennettäjne. varten.
•Havainnointisatelliittijärjestelmät välittävät jatkuvasti lähes reaaliaikaista dataa maapallon
kaikista osista noudattaen kansainvälisiä lakeja. Tämä on keskeisen tärkeää meteorologian
ja maailmanlaajuisen muutoksen tutkimisen kannalta, sopimusten noudattamisen
todentamisessa, alueellisten ja maailmanlaajuisten ympäristöongelmien määrittämisessä,
maatalouteen liittyvässä seurannassa ja myös siksi, että kriiseistä saataisiin ajoissa tietoa ja
että voitaisiin suorittaa asevalvontaa. Näihin käyttötarkoituksiin satelliitit ovat
ainutlaatuinen tiedon lähde, ja niiden merkitys voi olla ratkaiseva Petersbergin tehtäviä
(konfliktien ehkäisyä ja kriisienhallintaa) koskevassa EU:n päätöksenteossa.
Lisäksi avaruus tuo uuden ulottuvuuden moniin tieteen ja teknologian aloihin ja auttaa
osaltaan ymmärtämään paremmin maailmaa, jossa elämme. Avaruudessa tehtävästä
tutkimuksestaontullut olennainenosatieteenedistymistänyky-yhteiskunnassa.
Kaikissa näissä tapauksissa satelliittivälitteiset palvelut ovat strategisesti arvokkaita
Euroopalle, ja tässä taloudellisia, yhteiskunnallisia ja poliittisia tekijöitä ei voida erottaa
toisistaan:
•taloudellinen tekijä, koska avaruusala voi nostaa mukanaan muita aloja. Laajamittaisenkin
liiketoiminnan yhteydessä investointien osuus avaruuslaitteistoihin on pieni viestintä- ja
tietopalvelujen kokonaisarvoketjussa – avaruuslaitteistot ovat kuitenkin se järjestelmän
osa, jokatekee muut osat mahdollisiksi.
•yhteiskunnallinen tekijä, kun yhteiskunnan osat tulevat ratkaisevasti riippuvaisiksi
sellaisista palveluista kuten viestinnästä, navigoinnista ja paikannuksesta. Tämä pätee
alueisiin, joilla ei ole riittävää maanpäällistä infrastruktuuria, sekä maapallon harvaan
asuttuihin alueisiin.
9•poliittinen turvallisuustekijä ja maailmanlaajuisen vaikutusvallan väline, koska
riippumatonsatelliittijärjestelmä varmistaa kerätyntiedonkäytönhallinnan.
Satelliittijärjestelmät ovat osoittautuneet myös strategiseksi voimavaraksi EU:ssa kehitetyn
teknologian viennissä ja niiden myynnin edistämisessä. Ne ovat vaikuttaneet esimerkiksi
DVB-standardin(DigitalVideo Broadcasting) maailmanlaajuiseen menestykseen.
Satelliittijärjestelmien kaksikäyttöön (siviili- ja sotilaskäyttöön) liittyvät näkökohdat eivät ole
vielä olleet kovinkaan korkealla Euroopan asialistalla. Länsi-Euroopan unionin WEU:n
satelliittikeskuksen kautta Eurooppa on saanut jonkin verran kokemusta kaksikäytöstä.
WEU:nsatelliittikeskuksen integrointiEU:hun voituoda uusia väyliä yhteiskäytölle.
Satelliittiviestintä- ja tietojärjestelmien osuus on epäilemättä erittäin merkittävä tieto- ja
osaamisyhteiskunnassa. Jotta Eurooppa voisi varmistaa toiminnan vapauden, sillä on oltava
oma osuutensa tällaisten järjestelmien määrittämisessä ja muotoilemisessa sekä sääntöjen ja
standardien määräämisessä tulevaisuutta varten. Näin päästään vaikuttamaan siihen, miten
niitä käytetään ja miten edistetään sosiaalisia vaatimuksia (esimerkiksi etälääketieteen,
etäopetuksen ja etätyönkannalta).
Kun käsitellään avaruutta kokonaisuutena, nähdään kuinka yleisiä sovelletut tekniikat ovat ja
kuinka vahvat yhteydet avaruuteen liittyvien eri toimintojen välillä on. Toimivan
avaruusstrategiantulisisiksisisältää seuraavat osatekijät:
•avaruusteknologianriippumaton ja kohtuuhintainen käyttö
•laaja tutkimus- ja teknologiaperusta ja alan yritysten valmiudet satelliittijärjestelmien
suunnitteluun, valmistukseen ja käyttöön
•riittävä maanpäällinen infrastruktuuri
•tietoyhteiskunnan sopusointuista kehitystä tukeva sääntelyjärjestelmä, joka sisältää myös
taajuuksienhallintaa ja kiertoratapaikkoja koskevat näkökohdat
•organisoitu markkinoillepääsyja viennin hallintajärjestelmä.
4. T ARPEISIINVASTAAVAJAMAHDOLLISUUDETHYÖDYNTÄVÄSTRATEGIA
Koska avaruus on strategisesti tärkeä taloudellisen, yhteiskunnallisen ja poliittisen
ulottuvuutensa johdosta, monet valtiot investoivat jatkuvasti avaruuteen. Näillä
investoinneilla on kaksi tärkeää tavoitetta, nimittäin täyttää valtiolliset ja poliittiset tarpeet
(kuten puolustukseen, tieteeseen tai julkisiin palveluihin liittyvät) sekä kehittää nyky-
yhteiskunnan infrastruktuureita, jotka vuorostaanedistävät uusia markkinoita ja palveluita.
Satelliittijärjestelmien ja -palveluiden yhä pitemmälle etenevä integroiminen
yhteiskuntaamme on luonut mahdollisuuksia saada tuloja satelliittien ja laukaisupalvelujen
markkinoilla. Nämä tulot syntyvät seuraavien osapuolien monisäikeisestä vuorovaikutuksesta:
poliittiset vaikuttajat, jotka tarvitsevat avaruuslaitteita poliittisiin tarkoituksiin; alan yritykset,
jotka valmistavat avaruusjärjestelmiä asiakkailleen, ja käyttäjälaitteiden toimittajat ja
palveluntarjoajat, joille satelliitit ovat toiminnan mahdollistavia välineitä.
Tuotantoketjun loppupään markkinoilla näkyvä huomattava liikevaihto on merkki siitä, että
julkisen sektorin on aika vähentää osuuttaan. Avaruuden strateginen merkitys ja
10kaksikäyttönäkökohdat tarkoittavat kuitenkin sitä, että teknologiaa ei kehitetä täysin vapailla
markkinoilla. Näin ollen avaruusalan jatkokehitys vaatii nykyään käytännössä sitä, että
julkinen sektori sitoutuu siihen uudella tavalla ja viranomaisilla on jatkossakin asemansa
kansallisella, monikansallisella, hallitusten välisellä tasolla sen lisäksi, että unioni on
sitoutunut jatkokehitykseen poliittisesti.
Kun otetaan huomioon parantuneet mahdollisuudet saada voittoa sijoituksista, avaruuden
hyödyntämiseen on kuitenkin, aina kun mahdollista, ho ukuteltava lisäinvestointeja
edistämällä avaruusalan ja yksityissektorin sitoumusta julkisen ja yksityisen sektorin
yhteistyön kautta. Siirtyessään kohti kilpailukykyistä, dynaamista ja tietopohjaista taloutta
Euroopan täytyy kehittää eri toimijoille tapa työskennellä yhdessä ja tarttua tilaisuuksiin,
jotka liittyvät markkinoiden ja yhteiskunnan tarpeisiin.
Uusien markkinoiden avaaminen vaatii rakentavaa vuorovaikutusta julkisen ja yksityisen
sektorin osapuolten välillä. Tämä voidaan aloittaa ainoastaan vakiinnuttamalla vuoropuhelu,
jonka tarkoituksena on avaruudessa olevien viestintä- ja tietojärjestelmien sekä niihin
liittyvien palveluiden kehittäminen tietoyhteiskunnan näkökulmasta, ja tämän vuoropuhelun
säännöllinen harjoittaminen.
Kaikki nämä pohdiskelut johtavat siihen johtopäätökseen, että laajan avaruusstrategian on
pyrittävä seuraaviinkolmeentavoitteeseen.
1) perustustenvahvistaminen,
2) tieteellisentiedon lisääminensekä
3) toimiminen markkinoiden ja yhteiskunnan hyväksi.
Nämä kolme tavoitetta kuuluvat kiinteästi yhteen, ja niihin on pyrittävä yhtäaikaa. Euroopan
haaste on organisoida tämä erilaisissa oikeudellisissa ja institutionaalisissa puitteissa, mutta
kuitenkinyhtenäisellätavalla.
4.1. Perustusten vahvistaminen
Avaruusteknologia
Teknologia- ja demonstraatio- eli esittelyohjelmien tukema laaja teknologinen pohja on
edellytys uusien palvelujen oikea-aikaiselle kehittämiselle ja Euroopan avaruusteollis uuden
jatkuvalle maailmanlaajuiselle kilpailukyvylle. "Markkinoille saamiseen tarvittava aika" ja
"markkinat vievät standardeja eteenpäin" ovat kaksi menestyksen avaintekijää. Teknologian
kehittämisen ja markkinoiden kehittymisnopeuden aikasyklien väliset erot tarkoittavat, että
avaruusteknologia on määriteltävä ja sitä on kehitettävä niin, että tarpeet otetaan etukäteen
huomioon.
Kun muistetaan, miten Euroopan avaruusalan ja sen kilpailijoiden investoinnit eroavat
toisistaan avaruusjärjestelmien ja maanpäällisten ratkaisujen määrän osalta, on omaksuttava
vahva ja innovatiivinen avaruusteknologiaa koskeva lähestymistapa. Tämän on perustuttava
hedelmälliseen vuoropuheluun teknologian tarjoajien ja käyttäjien välillä sekä esimerkiksi
tietoyhteiskunnan toimintaan osallistuvien operaattoreiden välillä. Joissakin tapauksissa
avaruusteknologia voi tuoda mukanaan uusia palveluita, kun taas muissa tapauksissa uudet
palvelut vievät teknologiaa eteenpäin. Tällaisen vuoropuhelun pitäisi mahdollistaa
markkinoille saamiseen tarvittavan ajan synkronointi eri liikkeellepanevien voimien kanssa,
11jotta voitaisiin varmistaa, että teknologia on yhtenäinen avaruuslaitteista maanpäällisiin
laitteisiin.
ESAn, EU:n ja kansallisten tutkimus- ja kehitysohjelmien ansiosta Euroopassa on alan
yritysten, tutkimuskeskusten ja korkeakoulujen muodostama vankka teknologiapohja. Näiden
eri ohjelmien koordinointipyrkimyksiä on kannustettava. Lisäksi käyttäjäyhteisön kanssa
käytävää vuoropuhelua on vahvistettava, jotta ei menettäisi tilaisuuksia uusien palveluiden
kehittämiseen, kun otetaan huomioon Euroopan vahvuudet – erityisesti sen johtoasema
matkaviestinnässä ja myös uusien matkaviestinpalveluiden ja multimediasovellusten
käyttöönotossa.
Tätätarkoitusta vartenteknologian kehittämisprosessia on edistettävä kolmen erilaisen, mutta
keskenäänkoordinoiduntoiminnanavulla:
•kehitetäänperusteknologiaa pääasiallisestijulkisentuenavulla;
•järjestetään kehitetyistä tekniikoista varhaisessa vaiheessa demonstraatioita
kokeiluhankkeiden ja validointitoimien avulla niin, että julkinen sektori ja kaupalliset
operaattorit ottavat yhdessä osaa;sekä
•kehitetään sellaisia sovelluksia ja palveluita, joiden on tarkoitus mukautua
markkinanäkökohtien ja käyttäjienkysynnän mukaan.
N ä i t äe r i t y y p p i s i ät e k n o l o g i a t o i m i ao nm ä ä r äk e h i t t ä äs i t e n ,e t t äo t e t a a nh u o m i o o na l a n
yritysten eriasteinen osallistuminen kullakin tasolla ja pk-yritysten erityisasema
innovaatioprosessissa.
Avaruudenkäyttömahdo llisuus
Avaruuden käyttömahdo llisuus on edellytys ja mahdollistava tekijä sille, että Eurooppa voi
aloittaa hankkeita ja kehittää palveluita, joihin tarvitaan avaruudessa olevia voimavaroja.
Tämän on myös pysyttävä kohtuuhintaisena. Eurooppalaisten laukaisupalvelujen tarjoajien on
säilytettävä kilpailukykyinen asema laukaisupalvelujen maailmanmarkkinoilla, jotka
muuttuvatkoko ajanjanopeasti.
Uusien kantorakettien saapuminen maailmanmarkkinoille vaatii eurooppalaisten tarjousten
jatkuvaa mukauttamista. Ariane 5:n kilpailukyvyn säilyttäminen on siksi etusijalla, varsinkin
niiden kantoraketin parannusten kautta, joiden tarkoituksena on vähentää
laukaisukustannuksia. Keskipitkällä aikavälillä Euroopassa valmistettujen pienten ja
keskikokoisten laukaisualusten lisäämisen pitäisi täydentää laukaisupalvelujen valikoimaa.
Tulevaisuuteen valmistautumiseksi on tehtävä ajoissa uusien järjestelmien kehitystyötä ja
esiteltävä etukäteen niihin liittyvää lennoilla tarvittavaa teknologiaa, koska näitä voidaan
tarvita kilpailussa pitkällä aikavälillä. Kouroussa sijaitsevan Euroopan avaruuskeskuksen
ylläpitäminen asianmukaisella tasolla liittyytähän erottamattomasti.
Innovatiivisen teknologian, uusien alusten ja rakettien uusien vaiheiden sekä niihin liittyvän
maanpäällisen infrastruktuurin kehittäminen vaatii jatkossakin julkista tukea.
Kohtuuhintaisuuden edellytys Euroopassa tekee kuitenkin välttämättömäksi sen, että on
haettava täydentäviä yksityisiä sijoituksia aina, kun on mahdollista saada sijoituksille tuottoa
kohtuullisenajankuluessa.
124.2. Tieteellisen tiedon lisääminen
Avaruusjärjestelmät tarjoavat ainutlaatuisen välineen tutkia aurinkojärjestelmää ja
maailmankaikkeutta. Ne tarjoavat helposti vertailtavan planeettaamme ja sen ilmakehää
koskevan datan jatkuvan virran ja antavat mahdollisuuden tutkia mikrogravitaatiota. Ne
antavat myös voimakkaita ja houkuttelevia virikkeitä eri tekniikan alojen opiskelijoiden ja
tutkijoiden koulutukselle. Ne ovat myös olennainen osa tiedeyhteisön välineitä.
Avaruustutkimus myötävaikuttaa siten teknologisiin innovaatioihin, teollisuuden
kilpailukykyyn sekä koulutukseen.
Siksi Euroopalle on tärkeää jatkaa työtä avaruustutkimuksen uusimpien suuntauksien parissa
ja pyrkiä avaruustutkimuksen kautta lisäämään tietämystä ilmastosta ja planeetastamme mm.
seuraavientutkimusaiheidenavulla:
•Aurinkomme käyttäytyminen ja sen vaikutus Maahan; aurinkojärjestelmän synty ja sen
planeettojen, myös maapallon, evoluutio; tähtien, planeettajärjestelmien ja maankaltaisten
planeettojen synty ja evoluutio – sekä se mahdollisuus, että niiltä löytyisi elämää;
maailmankaikkeudenrakenne, evoluutio ja kohtalo sekä sitä hallitsevat peruslait,
•ja, yhä tärkeämpänä, maailmanlaajuinen muutos ja kaikkien tärkeimpien geotieteiden
ilmiöt: maan sisäosien, sen fysikaalisen ilmaston, sen geosfäärin/biosfäärin, ilmakehän ja
meriympäristöntutkiminen sekä niiden vaikutus ihmiskuntaan.
Eurooppa on hankkinut osaamista kaikilla avaruuteen liittyvillä alueilla, myös miehitettyjen
avaruuslentojen alalla. Se osallistuu kumppanina kansainväliseen avaruusasemaan
(International Space Station, ISS), mikä on järkevä vaihtoehto sille, että se kehittäisi
täydellisen avaruus- ja maainfrastruktuurin omin avuin. Sen on nyt keskityttävä optimoimaan
ISS:nkäyttöäeurooppalaisena kaikkien avaruustutkimuksen alojen – erityisestibiotieteiden ja
fysiikan, sovelletun tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja tulosten vahvistamisen –
infrastruktuurina sekä hyödyllisenä koulutusvälineenä ja koeympäristönä ihmisen avaruuden
tutkimuksen"seuraavalle askeleelle", jokaonaurinkojärjestelmäntutkiminen.
ESAn ohjelmia – Horizons 2000 for Space Science, Living Planet for Space-based Earth
Science – sekä kansainvälisen avaruusaseman hyödyntämistä, erityisesti biotieteitä ja
fysiikkaa varten, pidetään avaruudentutkimuksen vertailukohtina Euroopassa. Tutkijat vievät
toimintaa eteenpäin, ja jäsenvaltiot määrittävät painopisteet saman alan asiantuntijoiden
tekemien hyvin järjestettyjen katselmusten perusteella. Huomattavimmat eurooppalaiset
tieteelliset pyrkimykset voidaan sisällyttää eurooppalaiseen tutkimusalueeseen, semminkin
kun muistetaan Euroopan parlamentin näkemys, jonka mukaan Euroopan unionin on
omaksuttava avaruuden hyödyntämiseen tasapainoisempi toimintaperiaate siten, että
edistetäänavaruustutkimuksenkäyttöä niintieteessä kuinkäytännössäkin.
4.3. Toimiminen markkinoiden ja yhteiskunnan hyväksi
Strategian tärkeä uusi osatekijä koskee avaruustutkimuksen teknisen toimintakyvyn
hyödyntämistä, jonka tavoitteena on tarttua markkinoiden tuomiin tilaisuuksiin ja vastata
yhteiskuntamme uusiin tarpeisiin.
Avaruuden järjestelmien ja tavanomaisen maanpäällisen infrastruktuurin optimaalinen
yhdistäminen sekä tulevien avaruuden avulla saatavien tietojen ja viestintäjärjestelmien sekä
-palveluiden integroiminen luovat uusia näkymiä. Sellaiset edistysaskeleet ovat
nykymaailmassa mitä tärkeimpiä voimavaroja kestävänkehityksenturvaamiseksi.
13Tehokas hyödyntäminen vaatii loppukäyttäjien mukanaoloa suunnittelusta käyttövaiheeseen
asti. Tässäkin menestys riippuu rakentavasta vuoropuhelusta kaikkien julkiselta ja yksityiseltä
sektorilta tulevienosapuoltenvälillä kansallisella ja Euroopantasolla.
Satelliittiviestintä, johon liittyy satelliittien, maa-asemien ja transponderiajan myynti,
viestintäpalvelut sekä laukaisupalvelujen ostaminen, muodostavat suurimman yksittäisen
tulolähteen kaupallisella avaruusalalla. Koska voidaan selkeästi odottaa sijoituksille tuottoa,
teollisuuden ja yksityisten sijoittajien voidaan olettaa huomaavan tilaisuudet ja tekevän
strategiset valinnat. Muut satelliittisovellukset, joihin liittyy rajallisia tai erittäin pitkän
tähtäimen tuotto-odotuksia sijoituksille, vaativat politiikkajohtoisia aloitteita olemassa olevan
kysynnän keskittämiseksi. Tässä asiassa viranomaisten on otettava ohjat käsiinsä ja saatava
eurooppalaiset yritykset sitoutumaan asiaan.
Meteorologia on kehittynyt tällaisen lähestymistavan konkreettisena esimerkkinä.
Sääennustepalveluissa satelliittien rooli on jo selvästi vakiintunut. Eurooppa tekee osuutensa
EUMETSATinkautta, ja se onosa aidostimaailmanlaajuista datapalveluntarjontaa.
Määritysvaiheessa tällä hetkellä oleva Galileo on esimerkki konkreettisesta hankkeesta, jonka
tarkoituksena on kehittää Eurooppaan maailmanlaajuinen siviilisatelliittinavigointijärjestelmä.
Eurooppa ei ole vielä löytänyt yhtenäistä, havainnointitarpeita koskevaa lähestymistapaa.
Ideoita kehitetään GMES-aloitteen yhteydessä. GMES-aloitteeseen sisältyy ympäristöä
yleensä ja siviiliturvallisuutta koskevia näkökohtia, ja se tarjoaa myös mahdollisuuksia
vastataEuroopan yhteisenulko- ja turvallisuuspolitiikanvaatimuksiin.
4.3.1. Satelliittiviestintä
Kun televiestintä- ja tietotekniikkasektoreille on EU:ssa tullut vahvoja ja menestyksekkäitä
operaattoreita, joiden toiminta kattaa monia kiinteän verkon sovelluksia, matkaviestintä- ja
yleisradiolähetyssovelluksia, ovat alan yritykset itse ottaneet vastuuta kaupallisten
markkinamahdollisuuksien tunnistamisesta ja määrittämisestä avaruudessa olevan
infrastruktuurinkehittämisessä.
Asemaansa parantaakseen operaattorit ja alan yritykset valmistelevat nykyään aktiivisesti
järjestelmiä, joita tarvitaan kilpailuun uusilla markkinoilla, joita Internet-pohjaisten
sovellusten erittäin nopea kasvu avaa. Tämä kehitys tarjoaa laajakaistamuotoisen pääsyn
Internetiin ja vuorovaikutteisia palveluja parannettujen satelliittilähetysjärjestelmien kautta.
Satelliittialan menestys on kuitenkin horjuvaa. Avaruusteollis uuden viime vuosikymmenen
aikana kokeman voimakkaan maailmanlaajuisen yhdistymisaallon jälkeen ainoastaan
kourallinen satelliittien valmistajia toimii edelleen aktiivisesti ja pystyy toimittamaan
täydellisiä järjestelmiä "avaimet käteen" -periaatteella. Satelliittiviestintäoperaattoreiden
valinnanvara hankintalähteiden suhteen on tästä syystä rajallinen, ja asiaan voivat vaikuttaa
vientilupajärjestelmien osalta Euroopan ulkopuolella tehdyt poliittiset päätökset. Tätä taustaa
vasten kestävän kilpailun saavuttamiseen kaupallisilla markkinoilla vaaditaan vahvaa
eurooppalaista teollisuutta, joka puolestaan vaatii kaikkien eurooppalaisten toimijoiden selvää
sitoutumista siihen, että ne yhtenäistävät T&K-toimiaan tällä alueella.
Vaikka satelliittiviestintä onkin suuntautunut kaupallisille markkinoille, Euroopan on edelleen
helpotettava tuotantoketjun loppupään sovellusten kehittämistä. EU:n sosiaalialan ja
yhteistyöpolitiikat (koulutus, terveys, aluekehitys, yhteistyö EU:n ulkopuolisten maidenkanssa, e-Europe) voivat todellakin muodostaa puitteet, joissa satelliittiviestinnän avulla
voidaanaktiivisestivaikuttaatavoitteidensaavuttamiseen.
14Myös maanpäälliset palvelut aiheuttavat kovaa kilpailua satelliittiviestinnälle kaupallisissa
sovelluksissa. Televiestintämarkkinoiden täydellinen vapauttaminen unionissa on tarjonnut
mahdollisuuksia vaihtoehtoisen teknologian hyödyntämiseen, mutta satelliittijärjestelmät ovat
jo luonteeltaankin ylikansallisia ja edellyttävät pitkälle yhdenmukaistettua eurooppalaista
lupajärjestelmää, jotta sääntelyn kannustimista olisi hyötyä. Näin ollen on ehkä tarpeen
kehittää yhdenmukaistettu eurooppalainen lähestymistapa, joka koskee
satelliittiviestintäpalveluidenroolia ja paikkaa suhteessa maanpäällisen verkkoinfrastruktuurin
kautta tarjottuihin palveluihin. Komission aloite Euroopan taajuuspolitiikan parantamiseksi
voidaan nähdä askeleena tähänsuuntaan9.
Lisäksi on seurattava WTO:n (Maailman kauppajärjestö) perustelepalveluja koskevan
sopimuksen täytäntöönpanoa kaikilta osin (mukaan luettuna perustelepalveluja koskeva
viiteasiakirja). Tulevissa neuvotteluissa – esim. GATS 2000 -neuvotteluissa – on
mahdollisuus tehdä uusia satelliittipalveluja koskevia sitoumuksia ja pyytää EU:n
ulkopuolisia maita poistamaan nykyisin voimassa olevat suosituimmuuskohtelun poikkeukset
satelliittipalvelujenosalta.
Satelliittiviestintää koskeva toimintasuunnitelma10, joka toteutettiin tiiviissä yhteistyössä
satelliittiviestintäoperaattoreiden kanssa, toimii yhteisössä kehyksenä, jossa edellä kuvattuja
ja muita kysymyksiä voidaankäsitellä.
4.3.2. Galileo
EGNOSista11on saatu kokemuksia GPS:n ja GLONASSin lisäjärjestelmän kehittämistä
varten, ja näiden kokemusten varaan rakentava Eurooppa on myöntänyt, kuinka tärkeää on
saada maailmanlaajuinen siviilijärjestelmäksikehitettysatelliittinavigointijärjestelmä, ja se on
aloittanut Galileon määritysvaiheen.
Galileolla on keskeinen asema integroidun eurooppalaisen järjestelmän luomisessa, ja se
turvaa riittävän suorituskyvyn ja taloudellisen arvon eri alueilla, myös liikenteessä,
ajoituksessa, energiassa ja televiestinnässä. Sitä käytetään kaikissa liikennemuodoissa
navigointiin, liikenteen ja meriliikenteen hallinta-, jäljittämis-, seuranta- ja
hätätilannesovelluksiin sekä liikennetietosovelluksiin (infomobility). Galileon nykyisiä
järjestelmiä parempi suorituskyky sen parempien teknisten ja toiminnallisten parametrien
vuoksi on suuri voimavara. Se antaa Euroopalle riippumattomuutta turvallisuuden kannalta
ratkaisevissa sovelluksissa ja telemaattisessa infrastruktuurissa.
Galileo yhdistää eurooppalaisen poliittisen määrätietoisuuden ja taloudellisen sitoutumisen.
Se tarjoaa mahdollisuuden panna yksityinen sektori liikkeelle julkisen ja yksityisen sektorin
kumppanuussuhteiden avulla siten, että se yhdistää komission poliittisen ja sääntelytehtävän,
ESAn tekniset ja ohjelmointitaidot ja avaruusteollisuuden ja palveluntarjoajien sitoutumisen.
Nyt onhaasteena konkretisoida taloudellinen ja strateginenperusmallikansainvälisesti.
9 Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi Euroopan yhteisön radiotaajuuspoli tiikan sääntelyjärjestelmästä, KOM
(2000)407,12.7.2000.
10 Euroopanunionintoimintasuunnitelma: Satel liittitietoliikenne tietoyhteiskunnassa, KOM (97)91 lopullinen,5.3. 1997.
11 EGNOS: Euroopangeostationaarinennavigointilisäjärjestelmä(European Geostationary NavigationOverlayService).
15Määritysvaiheen menestyksellisen loppuunsaattamisen kannalta on olennaista, että päästään
sopimukseen yhden ainoan julkisen sektorin tahon perustamisesta, joka voi ottaa vastuulleen
Galileon toimintaan liittyvät tehtävät. Lisäksi Galileoon liittyvien julkisen ja yksityisen
sektorin kumppanuussuhteiden organisatorinen ja institutionaalinen kehys on määrä luoda
tavalla, joka mahdollistaa julkisen ja yksityisen sektorin aseman kehittymisen ajan mukana
niin, että ne voivat suojella omia etujaan. Tältä kehykseltä odotetaan, että se yhdistää julkisen
sektorin, yksityisiä sijoittajia ja käyttäjiä, jotta voidaan taata taloudellisesti elinkelpoinen
infrastruktuuri ja samalla tarjota kuluttajille turvallista palvelua.
Kansainväliseen yhteistyöhön kiinnitetään erityistä huomiota, erityisesti mahdolliseen
yhteistyöhön Venäjän federaation kanssa, sillä se voi tuoda mukanaan yhteisesti jaettavia
taajuuksia ja laajaa alan asiantuntemusta. Vastaavasti Yhdysvalloilla on paljon tarjottavanaan
taajuuksien jakamisessa tehtävän yhteistyön, kokemuksen ja standardoinnin alalla sekä
kilpailun edistämisessä. Monet muut valtiot ovat ilmaisseet halukkuutensa osa llistua
Galileoon.
Koska Galileo on siviilijärjestelmä, se nostaa esiin turvallisuuskysymyksiä, jotka liittyvät
siihen, miten maailmanlaajuinen satelliittinavigointijärjestelmä saadaan koko maailman
käyttöön. Näitä kysymyksiä on käsiteltävä järjestelmän määritys- ja validointivaiheessa.
4.3.3. Ympäristön ja turvallisuuden valvonta
Viime vuosikymmenen aikana Eurooppa on ollut johtoasemassa ympäristön ja kestävän
kehityksen alalla. Rion konferenssin kymmenennen vuosipäivän lähestyessä Euroopan
yhteisö on nyt sitoutunut12vakiinnuttamaan strategian, jolla sisällytetään kestävän kehityksen
käsite kaikkiin EU:n politiikan alueisiin. Samaan aikaan EU:n yhteisen ulko- ja
turvallisuuspolitiikan kasvava merkitys on johtanut siihen, että painopiste on
ympäristöpolitiikan ihmiseen liittyvän ulottuvuuden ja Euroopan turvallisuuteen liittyvien
laajojen kysymysten vuorovaikutuksessa sekä geopoliittiselta kannalta ja yksittäisen
kansalaisenhyvinvoinninkannalta.
"Ympäristö ja turvallisuus" sisältää monen eri alan poliittisia kysymyksiä ja monia erilaisia
ympäristövaikutuksia sekä Euroopan että maailmanlaajuisella tasolla, ja näiden kysymysten
käsittely edellyttää integroitua ja johdonmukaista yhteistyörakennetta. Suuremman Euroopan
suurempi vastuu maailmanlaajuiselta kannalta katsottuna luo tarpeen kehittää omia
valmiuksia, jotka tukevat alueellisia ympäristö- ja turvallisuuspolitiikkoja. Eurooppa voi
rakentaa eri yhteyksissä saatujen kokemusten perustalle ja suunnitella hyvin jäsennellyn
lähestymistavan tietojen keräämiseen, analysointiin ja jakeluun. Yksi käsiteltävistä
kysymyksistä koskee politiikan vakiinnuttamista yhtenäistä tiedon jaettua käyttöä ja hallintaa
varten.
Avaruutta koskeva tieto tarjoaa käyttökelpoisen perustan, jonka pohjalta voidaan kehittää
sekä ympäristön että turvallisuusasioiden seurantaa ja tukea yksittäisten kysymysten sekä
niiden välisten suhteiden analysointia. Määritysvaiheessa on monia kilpailevia ja täydentäviä
avaruusjärjestelmäaloitteita, jotka voitaisiin konfiguroida tarjoamaan seuranta- ja
informaatiopalveluita.
12 Eurooppa-neuvostonympäristöä jakestävääkehitystä koskevat päätelmät, HelsinginEurooppa-neuvosto10.–11.12.1999.
16Ympäristön ja turvallisuuden maailmanlaajuinen valvontaa koskevan aloitteen (Global
Monitoring for Environment and Security, GMES) on tarkoitus tarjota yhteys toisaalta
Euroopan poliittisten vaatimusten ja toisaalta havainnointisatelliittien mahdollistamien uusien
teknisten ja toiminnallisten ratkaisujen välille. Euroopan ympäristö- ja
turvallisuustietovaatimusten määritteleminen GMES-aloitteen laajemmassa yhteydessä voisi
luoda riittävän vahvan poliittisen voiman erilaisten eurooppalaisten hankkeiden – ESAn,
kansallisten ja kahdenvälisten – yhtenäistämiseksi Euroopassa. Lisäksi on tarpeen eritellä
puutteet ja saada käyttöönuusia resursseja niitä uusia aloitteita varten, jotka liittyvät avaruutta
koskevan tiedon hyödyntämiseen, sekä siirtyä toteuttamaan tehokasta koordinointia ja
yhtenäistäkokonaistoimintasuunnitelmaa.
GMES-aloitteen yhteydessä tehtävät valmistelutoimet ovat tuoneet yhteen komission, ESAn,
kansallisten avaruusviranomaisten, EUMETSATin ja alan eri yritysten edustajat, ja
tavoitteena on vakiinnuttaa perusteet avaruutta koskevan tiedon puolueettomien
käyttömahdollisuuksien saamiseksi. Tämä voidaan toteuttaa ainoastaan kaikkien Euroopan
toimijoiden välisen yhteistyön avulla, jossa käsitellään:
•ympäristö-, turvallisuus- ja tutkimuspolitiikkoihin perustuvia poliittisia näkökohtia,
mukaan lukien laajentumiseen, ulkosuhteisiin, humanitaariseen apuun ja EU:n
ulkopuolisten maidenkehitykseen liittyvienpolitiikkojenosuus;
•teknisiä näkökohtia – joihin liittyy yhteisen suunnan löytäminen asioissa, jotka liittyvät
ympäristöä, avaruutta koskevan datan keräämistä, tiedon käsittelyä ja jakelua koskevien
tietotuotteiden yksilöintiin sekä asianmukaiseensatelliitti-infrastruktuuriin;
•institutionaalisia/organisatorisia näkökohtia, jotta voidaan tutkia mahdollisuutta jakaa
tehtäviä eurooppalaisten ja kansainvälisten toimijoiden välillä; tähän kuuluvat myös
taloudelliset näkökohdat, jotka koskevat julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyön
tarjoamia tilaisuuksia.
Tällaisen aloitteen käytännön näkökohtien kehittämiseksi on määritelty kolme konkreettista
teemaa:
•maailmanlaajuinenmuutos,
•ympäristönkuormitus ja
•luonnonkatastrofit ja ihmisenaiheuttamat katastrofit.
Politiikka sisältää sekä horisontaalisiin teemoihin liittyviin kysymyksiin (esim. vesi) ja
poliittisiin kysymyksiin (turvallisuus Euroopan kansalaisten yleisenä hyvinvointina)
kohdistuvat tiedontarpeet.
Asian mutkikkuus vaatii valmistelutoimiin perustuvaa konkreettista aloitetta, joka tuo yhteen
kaikki toimijat sen varmistamiseksi, että Eurooppa kehittää yhtenäisen lähestymistavan
avaruudessa tapahtuvaan havainnointiin. Tässä yhteisessä aloitteessa olisi ensimmäisessä
vaiheessa vakiinnutettava tietotuotevalikoima ja kattava yleiskatsaus avaruusjärjestelmiä
koskevista aloitteista. Lisäksi olisi tarkasteltava yhteistä mekanismia datan ja tiedon jaettuun
käyttöön.
Näissä toimissa olisi hyödynnettävä olemassa olevia komission ja ESAn ohjelmatyökaluja, ja
jäsenvaltioiden aktiivisen osallistumisen olisi sisällyttävä niihin. Niiden tuloksena olisi
17nopeasti laadittava konkreettisia ehdotuksia, jotka ovat osa eurooppalaista
toimintasuunnitelmaa.
4.3.4. Euroopan yhteistä turvallisuus- ja puolustuspolitiikkaa koskevat näkökohdat
Helsingin Eurooppa-neuvosto on tärkeä askel uuden politiikan, Euroopan yhteisen
turvallisuus- ja puolustuspolitiikan kehityksessä. EU:n poliittisen vastuun alaisina toimivan
nopean toiminnan yksikön perustaminen on johtanut uusien päätöksentekorakenteiden
luomiseen ja edellyttää eurooppalaisten tiedusteluvoimavarojen optimointia.
Euroopan yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan tavoitteiden saavuttamiseksi EU:n on
pystyttävä saamaan käyttöön erilaisia sotilaallisia keinoja (alunperin WEU:n luomia) ja
siviilivälineitä (EU:n luomia) tiedustelun avulla saatavien tietojen keräämiseen ja
kriisienhallintaan. Huomattavaa hyötyä voisi olla kaksikäyttömahdollisuuksien
hyödyntämisestä ja siitä, että jäsenvaltiot sopivat yhdenmukaistavansa suunnitelmansa, jotka
koskevat viestintää, tiedustelun avulla saatavien tietojen keruuta ja havainnointisatelliitteja.
GMES voi hyvin kohdennetun ja politiikkajohtoisen kehyksen avulla, jota käytetään
olennaisten tutkimus- ja kehityspyrkimysten koordinointiin, osaltaan myötävaikuttaa siihen,
ettäEurooppa saa yhtenäiset maailmanlaajuiset havainnointi- ja seurantamahdollisuudet.
WEU:n tulevan integroinnin myötä sen satelliittikeskuksen on määrä siirtyä Euroopan
unioniin. Keskuksesta tulee todellinen voimavara, edellyttäen että se säilyttää tehtäviensä
kaksikäyttöluonteen ja myös toimintavalmiutensa siviilipalveluihin. Keskusta voidaan myös
pyytää suorittamaan uusia tehtäviä ja osallistumaan varsinaiseen tiedustelutyöhön Euroopan
yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan avaruuteen liittyvien näkökohtien soveltamiseen
liittyvien, vielä määrittämättäolevienjärjestelyjenpohjalta.
5. T OTEUTTAMINEN
5.1. Yhteistyö
Vuosien aikana Euroopan avaruusjärjestö, jota hallinnoidaan sitä koskevalla
yleissopimuksella, on vähitellen kehittänyt suhdettaan Euroopan komissioon. Koska se
työskentelee nyt komission kanssa eurooppalaisen avaruusstrategian parissa, siitä on tulossa
Euroopan avaruusjärjestö laajemmassa merkityksessä, ja sen sosiaalis-taloudelliset
ulottuvuudet vaativat, ettäseottaa itselleen lisätehtäviä.
Siksi on erittäin tärkeää, että komissio ja ESA kehittävät asianmukaiset operatiiviset
järjestelyt työskennelläkseen yhdessä tämän strategian toteuttamisessa. Itse asiassa unionin ja
ESAn välille on tarpeen luoda virallisia yhteyksiä, jotka mahdollistaisivat yhteisen toiminnan
suoran toteuttamisen käytännössä. Vaikka väliaikaiset ratkaisut (kolmikantasopimus13ja
13 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen entiseen 228 artiklaan perustuva virallinen sopimus tehtiin 18.6.1998 Euroopan
yhteisön, Euroopan avaruusjärjestön (ESA) ja Euroopan lentoturvallisuusjärjestön (EUROCONTROL) välillä, jotta voitaisiin
kehittää Euroopan osuutta maailmanlaajuiseen satelliittinavigointijärjestelmään (GNSS) (neuvoston päätös 18.6. 1998, EYVL L
194, 10.7.1998, s. 15). Tämä järjestelmä mahdollisti kunkin osapuolen osuuden asettamisen rinnakkain päämääränä vain yksi
eurooppalainenohjelma.
18yhteinen Galileo-ohjelmatoimisto14) mahdollistavat yhteisten hankkeiden jatkamisen, olisi
luotavakestävämpimenettelyyhteiseneurooppalaisenstrategiantoteuttamiseksi.
Nyt eurooppalaisessa avaruusstrategiassa on kaksi hanketta, jotka poikkeavat perinteisistä
avaruushankkeista: maailmanlaajuinen satelliittinavigointijärjestelmä Galileo ja tiedon
keräys- ja käsittelyinfrastruktuuri ympäristön ja turvallisuuden maailmanlaajuista valvontaa
(GMES) varten. Vaikka ontärkeää säilyttää ja mukauttaa ESAn tämänhetkistä joustavuutta ja
osaamista avaruustoiminnassa, näiden hankkeiden toteuttaminen edellyttää sitä omaksumaan
muitakin vastuualueita.
Vastuualueiden on sisällettävä mahdollisuus käsitellä eurooppalaista aloitetta, joka
rahoitetaan monista eri lähteistä ja toteutetaan erilaisissa yhteyksissä ja erilaisissa
institutionaalisissa puitteissa. Yhteisiin tavoitteisiin pyrkiminen näissä hankkeissa vaatii
tietenkin selvän toiminnallisen kehyksen luomista, jonka mahdollistamana ESA voi toimia
jäsenvaltioidensa avaruusjärjestön asemansa lisäksi toimeenpanevana tahona tällaisiin
hankkeisiin liittyvien avaruussegmenttien ja maanpäällisten segmenttien kehittämisessä ja
hankkimisessa.
Komissio ja ESA ovat valmiita aloittamaan uudenlaisen operatiivisen yhteistyön strategian
toteuttamiseksi kummankin toimivaltuuksien rajoissa. Näin ollen on suunniteltu, että
komissio ja ESAn johtokunta jatkavat yhdessä avaruusstrategian kehittämistä, seuraavat sen
toteuttamista ja julkaisevat asiaa koskevanvuosikertomuksen.
Tätä varten komissio ja ESAn johtokunta perustavat yhteisen työryhmän. Muiden tehtäviensä
lisäksi työryhmä pohtii mahdollista jäsenvaltioiden yhtenäistä mekanismia, jonka yhteydessä
strategiaa ja sen toteutusta voitaisiin tarkastella säännöllisesti, jotta mekanismia koskevia
pysyväisjärjestelyjä voitaisiin ehdottaa ennen ensi vuoden loppua. Lisäksi työryhmän on
määrä laatia ehdotuksia puitejärjestelyiksiyhteishankkeiden hallinnointia varten ja hahmotella
yhtenäisiä toimintaperiaatteita, joita sovelletaanehdokasvaltioihin.
Strategian teknisessä toteuttamisessa avainasemassa ovat ESAn ja kansallisten
avaruusjärjestöjen tutkimus- ja tekniset keskukset. Näillä keskuksilla on ollut osuutensa
Euroopan menestyksekkäässä avaruuden hyödyntämisessä. Lisäksi niillä on kokemusta ja
osaamista, jotka mahdollistavat eurooppalaisten voimavarojen optimoidun käytön, mikä on
erittäin tärkeää yhteistyömuotojen vakiinnuttamisessa sekä avaruusohjelmiin liittyvän työn
koordinoinnissa ja jakamisessa.
Kun kehitetään uutta roolia ESAlle, saadaan hyötyä nykyistä tiiviimpien suhteiden
vakiinnuttamisesta avaruusjärjestöjen kesken avaruusohjelmien suunnittelussa ja
toteuttamisessa. Tästä uudesta suhteesta käydään parhaillaan keskusteluja ESAn ja
kansallisten avaruusjärjestöjen välillä.
ESAn neuvoston päätös työskennellä "teknisten keskusten verkon" luomiseksi
avaruustutkimuksen tehokkuuden parantamiseksi Euroopassa on merkittävä askel. Vähitellen
edistyvästä lähestymistavasta esimerkkinä on keskusten kahden kokeiluluonteisen verkon
perustaminen vuonna 2000 (lentotoimintaa ja hankkeiden tarkastelua varten). Tavoitteena on
14 GPO (GALILEOn ohjelmatoimisto) on väliaikainen rakenne, jonka tarkoituksena on vakiinnuttaa kunkin osapuolen teollisuuden
toiminnan tulokset, joita vaaditaan GALILEOn määrittämistä varten. Komissio ja ESAn johto kunta perustivat sen yhdessä 4.
toukokuuta2000.
19saada kaikki teknisten keskusten toiminnot yhdistetyksi asianmukaisiin verkkoihin
viimeistään vuoteen2003 mennessä.
Toiminnan ja vastuualueiden oikea tasapaino eri keskusten välillä mahdollistaa osaamisen ja
Euroopanvoimavarojen, välineiden ja laitteiden optimaalisen käytön. Tämän lähestymistavan
seuraaminen on erityisen tärkeää Galileon ja GMES-aloitteen tulevan kehityksen kannalta.
Komissio voi Kohti eurooppalaista tutkimusaluetta -aloitteensa yhteydessä ottaa tarvittaessa
aktiivisen roolin ja olla apuna EU:n yleisesti hyväksymien hankkeiden ja aloitteiden
verkkojen luomisessa ja toteuttamisessa.
5.2. Avaruusteollisuutta koskevat näkökohdat
Koska avaruusteollisuus on Euroopan strateginen voimavara, se edellyttää poliittista
lähestymistapaa. Eurooppalainen avaruusala on yhdistymässä ja luomassa suuria avaruusalan
yhtiöitä kilpaillakseen Yhdysvaltojen avaruusalan teollisuusjättiläisten kanssa, mikä vahvistaa
todeksisen, että Euroopan on yhtenäistettävä avaruutta koskeva poliittinen lähestymistapansa.
Teollisen toimintakyvyn kehittyminen, sen rakentamisesta sen vakii nnuttamiseen saakka, on
välttämätöntä, jotta maailmanlaajuisessa kilpailussa menestytään. Tähän kehitykseen on
tärkeää kytkeä päätöksentekijöiden ja teollis uuden välinen kestävä vuoropuhelu, jota käydään
jo toimiviksiosoittautuneilla olemassa olevilla foorumeilla.
Vuoropuhelun avulla tulisi saada tietoa avaruusteollisuuden ensisijaisista tavoitteista ja sille
tärkeistä kysymyksistä. Lisäksi vuoropuhelun tulisi auttaa huolehtimaan asianmukaisesta
tasapainosta järjestelmien integroijien, operaattoreiden, suuryritysten, pk-yritysten (pienten ja
keskisuurten yritysten) ja tuotantoketjun loppupäässä olevan lisäarvoteollisuuden
etunäkökohtien välille. Monilla eri politiikan aloilla, joihin kuuluvat muun muassa
kilpailusäännöt,ontässä yhteydessävälitöntä merkitystä.
Pk-yritykset vaativat erityishuomiota, koska ne ovat avainasemassa innovaation kannalta.
Niiden alhaisin kustannuksin toimiva rakenne ja markkinasuuntautunut käyttäytyminen on
välttämätöntä, jotta markkinoiden tarjoamista tilaisuuksista voidaan hyötyä nopeasti ja
saavutetaan todellinen kilpailu. Pk-yrityksille voisi olla hyötyä ESAn teknologiansiirto-
ohjelmien ja yhteisön innovaatio-ohjelmienkoordinoinnista.
Koska rahoitus tulee monesta eri lähteestä, hankintaperiaatteet on määriteltävä niin, että
lähteidensääntöjä kunnioitetaan ja että yleiset menettelyt ovat johdonmukaisia ja yhtenäisiä.
Julkisen ja yksityisen sektorin välinen yhteistyö teollisuuspolitiikan osana
Parantuneet mahdollisuudet saada vastinetta avaruuteen tehdyille sijoituksille kasvattavat
avaruushankkeisiin tehtävien sijoitusten kysyntää pääasiassa hankkeiden käyttöönotto- ja
toimintavaiheissa.
Tältä osin julkisen ja yksityisen sektorin välinen yhteistyö tarjoaa mallin, joka voi auttaa
julkisen sektorin sekä kokonaisen teollisuusketjun sitoutumista hankkeeseen. Galileo on
eurooppalainen edelläkävijäesimerkki, josta voi GMES-aloitteen puitteissa kehittyä vastaavia
havainnointisatelliitteihin perustuvia rakenteita tietojärjestelmiä ja -palveluja varten.
Julkisen ja yksityisen sektorin väliset järjestelyt laajojen satelliittisovelluksiin perustuvien
infrastruktuurien toteuttamiseksi ovat enemmän kuin taloudellisia sitoumuksia. Itse asiassa
yhteistyö koskee sekä hankkeiden taloudellisen että poliittisen perustan vakiinnuttamista.
Julkisen sektorin sitoumus voi sisältää sääntely-ympäristön mukauttamista niin, että
20sijoittajien ja teollisuuskumppaneiden on helpompi saada voittoja tekemistään sijoituksista
(esimerkiksisellainensignaaliensalaus, joka vaatii kestävää/taattua signaalia, on hyvä peruste
laskutusmekanismille järjestelmänkaupallista käyttöävarten).
5.3. Kansainväliset näkökohdat
Avaruustoiminta ja sen maailmanlaajuiset ulottuvuudet kehittyvät ympäristössä, johon liittyy
runsaastikansainvälisiä kysymyksiä. Tällaisia kysymyksiä ovat:
•yhteistyönä tehtävät tieteelliset avaruuslennot,
•kansainväliseen kauppaan liittyvä näkökohdat (terve kilpailu) ja markkinoille pääsy
sääntely-ympäristön kautta (WTO, viennin valvonta, lupien myöntäminen, taajuuksien ja
kiertoratapaikkojen jakaminen Kansainvälisessä teleliitossa ITU:ssa)
•EuroopankannanottojenkoordinointisuhteessaYhdistyneisiin Kansakuntiin.
Euroopan on osoitettava yhtenäisyyttä EU:n ulkopuolisten maiden suhteen. Euroopan unioni
tarjoaa poliittiset puitteet yhteistyölle, varsinkin sellaisille strategisille toimille kuten Galileo
ja GMES. Se on jo toiminnassa monilla muilla Euroopan unionin toiminnan alueilla, kuten
televiestinnän yhdenmukaistamisessa.
Kanadan liittyminen ESAan, EU:n ja Venäjän välinen avaruutta koskeva vuoropuhelu15ja
Yhdysvaltojen kanssa pitkään tehty yhteistyö avaruustutkimuksessa ja kansainvälisellä
avaruusasemalla ovat esimerkkejä sellaisista suhteista EU:n ulkopuolisiin maihin, joita on
pohdittava, kun määritellään tehokkainta tapaa sisällyttää avaruusasiat EU:n kansainvälistä
yhteistyötä koskeviin politiikkoihin.
15 EU:n kanssa tehdyn kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen 67 artiklan mukaisesti EU tukee Venäjällä toteutettavaa avaruusalan
tutkimus- ja kehitystoimintaa Kansainvälisen tiede- ja teknologiakeskuksen (ISTC) välityksellä. Keskus perustettiin EU:n,
Japanin, Venäjän federaationja Yhdysvaltojen27.11.1992 allekirjo ittamalla sopimuksella; ks. myös neuvoston asetus (ETY) N:o
3955/92(EYVLL 409,31.12.1992)janeuvostonasetus(EURATOM, ETY)N:o2053/93(EYVLL 187/11,29.7.1993).
21RAHOITUSSELVITYS
1. T OIMENPITEEN NIMI
Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille: Euroopan
avaruusstrategianuusivaihe.
2. B UDJETTIKOHDAT
B6-1, B6-2 Erityisesti Yhteistä tutkimuskeskusta (YTK) koskeva TTK-ohjelma
(henkilöstöönja EY:npolitiikkoihin tarkoitetut määrärahat).
3. O IKEUSPERUSTA
Neuvoston päätös 1999/174/EY, 25.1.1999 (erityisesti YTK:ta koskeva TTK-
ohjelma).
4. T OIMENPITEEN KUVAUS
4.1 Toimenpiteen yleistavoite
Tiedonannossa esitetään ehdotus avaruusstrategiaksi, joka rakentuu seuraavien
kolmentavoitteenvaraan:
1.- Avaruudessa toteutettavantoiminnanperustan vahvistaminen niin, että säilytetään
riippumattomat ja kohtuuhintaiset käyttömahdollisuudet, ja laajan teknologiaperustan
luominen.
2.- Tieteellisen tiedon lisääminen, jotta ymmärtäisimme paremmin maapalloa ja sen
ilmakehää, aurinkojärjestelmää ja koko maailmankaikkeutta.
3.- Toimiminen markkinoiden ja yhteiskunnan hyväksi hyödyntämällä
kysyntälähtöisestiavaruusalanvalmiuksia.
Kansalliset ja Euroopan avaruusvirastot työskentelevät jo kahden ensimmäisen
tavoitteen saavuttamiseksi ja ovat onnistuneet siinä. Kolmas tavoite on
avaruusstrategian uusi vaihe, jossa otetaan ensi kertaa mukaan avaruutta koskeva
EU-ulottuvuus ja EU:n politiikat toiminnan kannustimina.
4.2 Toimenpiteen kesto ja sen uusimista koskevat järjestelyt
Tiedonannossa suunnitellaan yhteisen työryhmän perustamista ESAn kanssa. Tämän
työryhmänonmäärä julkistaa työnsä tulokset vuoden2001 joulukuuhun mennessä.
225. M ENOJENJATULOJENLUOKITUS
5.1 Pakolliset/ei-pakolliset menot
5.2 Jaksotetut/jaksottamattomat määrärahat
5.3 Oletettu tulolaji
6. M ENO-/TULOLAJI
YTK:nhenkilöstökustannuksiin tarkoitetut määrärahat.
7. R AHOITUSVAIKUTUKSET
7.1 Toimenpiteen kokonaiskustannusten laskutapa (yksittäisten ja
yhteenlaskettujen kustannusten välinen suhde)
Työryhmä käyttää YTK:n avaruustoiminnan koordinointiyksikön olemassa olevaa
henkilöstöä (1 A-virkamies, 1 B-virkamies, 1 C-virkamies ja 3 komission yksiköissä
työskentelevää kansallista asiantuntijaa) eikä lisähenkilöstöä tarvita. Perustettavan
työryhmän tehtävät vastaavat paljolti koordinointiyksikön nykyisiä tehtäviä, ja
ainoastaan yksikön toiminta-alue laajenee. ESA huolehtii itse oman osallistumisensa
rahoituksesta.
7.2 Kustannustenjakautuminen eri tekijöiden kesken
Maksusitoumusmäärärahat, miljoonaa euroa(käypinä hintoina)
Kustannusten jakautuminen 2000 2001 2002 Yht.
Henkilöstökustannukset p.m. p.m. p.m. p.m.
Virkamatkat p.m. 60 p.m. 60
Tutkimukset p.m. 100 p.m. 100
Yhteensä p.m. 160 p.m. 160
Esitetty määrärahojen vuosittainen jakautuma on alustava, ja määrärahojen
lopullinen määrä riippuu työryhmän työn edistymisestä. Työn on määrä alkaa
joulukuun lopussa.
8. P ETOSTENVASTAISETTOIMENPITEET
Toimenpiteeseen sovelletaan niitä petostenvastaisia toimia, jotka sisältyvät kuhunkin
sen rahoittamiseksi ehdotettuun rahoitusvälineeseen. Näitä ovat muun muassa
tarkastukset, kertomukset, seuranta ja arviointi.
239. K USTANNUSTEHOKKUUSANALYYSI
9.1 Määrälliset erityistavoitteet ja kohderyhmä
Komissio aikoo ottaa avaruusstrategian toteuttamisessa aktiivisen roolin seuraavien
toimien avulla:
•se määrittää avaruustoiminnalle oikeanlaiset poliittiset ja sääntelyyn liittyvät
edellytykset, jotka noudattavat yhteisönpolitiikkoja ja tukevat niitä;
•se toimii kaikkien alan toimijoiden innostajana yhteisen tutkimuksen ja
kehitystoiminnan käynnistämisessä eurooppalaisen tutkimusalueen tavoitteiden
mukaisesti;
•se tuo yhteen kaikki toimijat ja kaikkien alojen osaamisen, jotta Euroopan
laajuista mielenkiintoa herättävien hankkeiden yhteydessä voitaisiin pyrkiä
yhteisiin poliittisiin tavoitteisiin. Tämä rooli ilmenee konkreettisesti yhteisön
laajuisissa aloitteissa, kutenesimerkiksiGalileossa ja ympäristön ja turvallisuuden
maailmanlaajuistavalvontaakoskevissavalmiuksissa.
Komissio on valmis aloittamaan uudenlaisen operatiivisen yhteistyön ESAn kanssa
avaruusstrategian toteuttamiseksi kummankin toimivaltuuksien rajoissa. Näin ollen
on suunniteltu, että komissio ja ESAn johtokunta jatkavat strategian kehittämistä
yhdessä ja julkaisevat asiasta yhteisenvuosikertomuksen.
Tätävartenkomissio ja ESAn johtokunta perustavat yhteisen työryhmän. Työryhmän
tehtävänä on muun muassa pohtia mahdollista jäsenvaltioiden yhtenäistä
mekanismia, jonka yhteydessä strategiaa ja sen toteutusta voitaisiin tarkastella
säännöllisesti siten, että mekanismia koskevia pysyväisjärjestelyjä voitaisiin ehdottaa
ennen ensi vuoden loppua. Lisäksi työryhmän on määrä laatia ehdotuksia
puitejärjestelyiksi yhteishankkeiden hallinnointia varten ja hahmotella yhtenäisiä
toimintaperiaatteita, joita sovelletaanehdokasvaltioihin.
9.2 Toimenpiteen perustelut
Vuonna 1999 eurooppalaiset ministerit vaativat Euroopan komissiota ja Euroopan
avaruusjärjestön johtokuntaa valmistelemaan yhtenäistä Euroopan avaruusstrategiaa.
Euroopan parlamentti piti tätä aloitetta myönteisenä ja korosti, kuinka tärkeää on,
että yhteisöulottuvuus otetaan ensimmäistä kertaa mukaan Euroopan avaruutta
koskevaanpoliittiseen lähestymistapaan.
EU:n neuvosto ja ESAn ministeritason neuvosto tarjosivat siten pohjan kaikkien
asiasta kiinnostuneiden osapuolten väliselle yhteiselle kuulemiselle ja mahdollistivat
sellaista avaruusstrategiaa koskevan kattavan asiakirjan valmistelun, jonka kaikki
Euroopan valtiot voivat hyväksyä riippumatta siitä, ovatko ne ESAn tai unionin
jäseniä.
Jotkin yhteiskuntamme osat ovat tulleet ratkaisevan riippuvaisiksi satelliittien ja
avaruusteknologian käytöstä. Riippumattomat ja kilpailukykyiset mahdollisuudet
kehittää ja hallita avaruudessa olevia infrastruktuureja sekä kerätä ja käyttää näiden
järjestelmien kautta saatavaa tietoa ovat yhä tärkeämpi voimavara laajentuvalle ja
yhdentyvälle Euroopalle, jonka maailmanlaajuinenpainoarvo onentistä suurempi.
24Avaruuden kautta saatava tieto on merkittävä menestyksen osatekijä tulevaisuuden
tietotaloudessa. Julkisella sektorilla, unionin tasolla, sen osuus todennäköisesti
kasvaa eri EU:n politiikkojen, kuten ympäristö-, liikenne-, televiestintä-, kulttuuri-,
tutkimus-, maatalous- ja kalatalouspolitiikan sekä alueelliseen kehitykseen ja
kansainvälisiin suhteisiin liittyvän politiikan toteuttamisessa.
Koska satelliiteille ja erityisesti tuotantoketjun loppupään palveluille ja
käyttäjälaitteille on tullut uusia markkinoita, myös mahdollisuudet saavuttaa voittoja
ovat entistä suuremmat. Näiden markkinoiden kehittyminen ja eurooppalaisten
yritysten asema niillä riippuu sekä sääntely-ympäristöstä että siitä, että
asianmukainen avaruusinfrastruktuuri on käytettävissä. Maailmanlaajuisessa
kilpailussa alan yritykset hyötyvät unionin poliittisesta ja taloudellisesta painoarvosta
näiden markkinoidenkehittämisessä ja sääntelemisessä.
Avaruuden turvallisuusnäkökohtia on Euroopan tasolla käsitelty toistaiseksi
ainoastaan WEU:n yhteydessä. WEU:n tuleva integrointi EU:hun ja Helsingin
Eurooppa-neuvostossa otetut uudet askeleet Euroopan yhteisen turvallisuus- ja
puolustuspolitiikan kehittämiseksi kannustavat Euroopan unionia ottamaan
huomioon valmiudet hyödyntää avaruutta esimerkiksi Petersbergin tehtävien
(konfliktien ehkäisy ja kriisienhallinta) suunnittelua ja valvontaa koskevassa
päätöksenteossa.
9.3 Toimenpiteen seuranta ja arviointi
Toimenpidettä seurataan ja arvioidaanseuraavasti:– vuosikertomus edistymisestä avaruusstrategiantoteuttamisessa ESAnkanssa;
– ehdotus pysyväisjärjestelystä jäsenvaltioiden väliseksi yhtenäiseksi mekanismiksi,
jonka yhteydessästrategiaa jasentoteutustavoitaisiintarkastellasäännöllisesti.
Toimenpiteen ehdotettu organisaatio on suunniteltu siten, että sen kustannustehokas
hallinnointi(joka sisältää myös käytännönseurannan ja arvioinnin) on mahdollista.
– Valitut suoritustenosoittimet
*panostenosoittimet (käytetyt resurssit)
*tuotostenosoittimet (tulokset asetettuihintavoitteisiin nähden)
– Suunniteltua jälkiarviointia koskevat yksityiskohtaiset säännöt ja
toteuttamisaikataulu
– Saavutettujentulostenarviointi(jos toimenpidettä jatketaantaise uusitaan).
10. H
ALLINTOMENOT (TALOUSARVIONPÄÄLUOKKA III,OSAA)
Talousarvionosaan Aeisisällykustannuksia.