Yhteinen tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle

Euroopan unioni, Latinalainen Amerikka ja Karibian alue: yhteistyötä yhteisen tulevaisuuden hyväksi

”Atlantin alueella laajemmin unioni laajentaa yhteistyötä ja rakentaa vahvempia kumppanuuksia Latinalaisen Amerikan ja Karibian alueen kanssa yhteisten arvojen ja etujen pohjalta.”

- Euroopan unionin ulko- ja turvallisuuspoliittinen globaalistrategia

1. Johdanto

Euroopan unionia ja Latinalaisen Amerikan ja Karibian alueen maita, jäljempänä ’LAC-maat’, yhdistävät historia ja monet yhteiset arvot, ja niillä on menestyksekäs ja pitkäaikainen kumppanuus. Niiden vuonna 1999 solmitun strategisen kumppanuuden perustana on sitoutuminen perusvapauksiin, kestävään kehitykseen ja vahvaan sääntöihin perustuvaan kansainväliseen järjestelmään. Tämä kumppanuus on yli 20 vuoden ajan ollut molempia osapuolia hyödyttävän yhteistyön foorumi, muutoksen moottori ja uusien ajatusten hautomo.

EU ja LAC-maat ovat viime vuosikymmenten aikana saavuttaneet ennennäkemättömän yhdentymisen tason. EU on allekirjoittanut assosiaatio-, vapaakauppa- tai poliittisia ja yhteistyösopimuksia 33 LAC-maasta 27:n kanssa. EU ja LAC-maat toimivat usein samansuuntaisesti Yhdistyneissä kansakunnissa, ja ne ovat tehneet tiiviistä yhteistyötä Pariisin sopimukseen ja kestävän kehityksen toimintaohjelmaan Agenda 2030:een liittyvissä asioissa. Lähes kuusi miljoonaa ihmistä EU:sta ja LAC-maista asuu ja työskentelee Atlantin toisella puolella, ja yli kolmannes ulkomailla opiskelevista LAC-maiden kansalaisista opiskelee EU:ssa.

Taloudet ovat tiiviisti sidoksissa toisiinsa. EU on LAC-maiden kolmanneksi suurin kauppakumppani. Tavarakaupan arvo kasvoi 185,5 miljardista eurosta vuonna 2008 225,4 miljardiin euroon vuonna 2018, ja palvelukaupan arvo oli lähes 102 miljardia euroa vuonna 2017. EU on merkittävin investoija LAC-maissa. Sen suorien ulkomaisten sijoitusten kokonaismäärä oli 784,6 miljardia euroa vuonna 2017. Myös LAC-maiden suorien ulkomaisten sijoitusten kokonaismäärä EU:ssa on kasvanut merkittävästi viime vuosina nousten 273 miljardiin euroon vuonna 2017.

EU on ollut merkittävin kehitysyhteistyön toimija LAC-maissa. Se on myöntänyt kahdenvälisille ja alueellisille ohjelmille avustuksina 3,6 miljardia euroa vuosina 2014–2020 ja antanut viimeisten 20 vuoden aikana yli 1,2 miljardia euroa humanitaarista apua ihmisen aiheuttamien kriisien ja luonnononnettomuuksien uhreille. Euroopan investointipankki (EIP) investoi kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamiseen LAC-maissa keskittyen ilmastonmuutoksen hillintää ja siihen sopeutumista edistäviin toimiin, ja se on myöntänyt luottoja yhteensä 3,4 miljardia euroa vuosina 2014–2018.

Tätä taustaa vasten tässä tiedonannossa ehdotetaan EU:n ja LAC-maiden välisen poliittisen kumppanuuden vahvistamista ja esitetään visio alueiden välisestä vahvemmasta, nykyaikaistetusta kumppanuudesta, jossa otetaan huomioon globaalien ja alueellisten olosuhteiden muuttuminen. Sen tavoitteena on tarjota strategista ohjausta EU:n ulkoiselle toiminnalle suhteissa LAC-maihin noudattaen periaatteita, jotka vahvistetaan Euroopan unionin ulko- ja turvallisuuspoliittisessa globaalistrategiassa, kehityspolitiikkaa koskevassa eurooppalaisessa konsensuksessa, kestävän kehityksen toimintaohjelmassa Agenda 2030:ssä, ”Kaikkien kauppa” tiedonannossa sekä neuvotteluohjeissa EU:n ja Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden välisen kumppanuussopimuksen tekemiseksi.

Nykypäivän nopeasti kehittyvä geopoliittinen ympäristö tuo uusia haasteita ja mahdollisuuksia kumppanuudelle. Sen myötä korostuu tarve aiempaa tehokkaammalle alueelliselle ja kahdenväliselle yhteistyölle, modernille kumppanuudelle, jossa keskitytään kauppaan, investointeihin ja alakohtaiseen yhteistyön. Nämä molempiin alueisiin vaikuttavat globaalit muutokset edellyttävät kunnianhimoista ja innovatiivista lähestymistapaa, joka ei perustu pelkästään perinteiseen avunantaja/avunsaaja-ajattelutapaan ja jota toteutetaan kestävän kehityksen toimintaohjelman Agenda 2030:n hengessä. Kiinan ja LAC-maiden välinen kauppa on vuosina 2000–2017 kasvanut 10 miljardista Yhdysvaltain dollarista 244 miljardiin dollariin. Kiinasta on tulossa kilpailija EU:lle Latinalaisessa Amerikassa: se on alueen toiseksi suurin kauppakumppani ja siitä on laajemminkin tullut yhä tärkeämpi kumppani Latinalaiselle Amerikalle. Myös Yhdysvaltojen perinteinen rooli ja vaikutusvalta alueella on ajan myötä muuttunut.

Samaan aikaan LAC-maat joutuvat kohtaamaan uudenlaisia muutosvoimia. Näitä ovat muun muassa tarve vastata digitaalisen ja integroituneen maailmantalouden vaatimuksiin, paine suojella ympäristöä ja edistää kasvua samalla, kun varmistetaan sosiaalinen oikeudenmukaisuus, tai huoli siitä, miten demokratian lujittamisen ja kestävän kehityksen pitkän aikavälin kehityssuuntauksen jatkuminen voidaan varmistaa.

EU voi alueellisen taloudellisen yhdentymisen ja keskinäisten yhteyksien mallinsa ansiosta olla merkittävä kumppani, kun LAC-maat pyrkivät ratkaisemaan näitä haasteita. EU antaa täysipainoista diplomaattista, humanitaarista ja taloudellista tukea tietyissä LAC-maissa meneillään olevien kriisien ratkaisemiseksi ja jatkaa demokratian periaatteiden ja ihmisoikeuksien kunnioittamisen edistämistä suhteissaan LAC-maihin. Yleisemmällä tasolla EU:n ja LAC-maiden olisi tehtävä yhteistyötä monenvälisyyden ja sääntöihin perustuvan maailmanjärjestyksen säilyttämiseksi ja näihin liittyvien kunnianhimoisten tavoitteiden saavuttamiseksi.

Kumppanuuden olisi keskityttävä neljään toisiaan vahvistavaan painopisteeseen: vaurauteen, demokratiaan, kestävyyteen ja tehokkaaseen globaalihallintaan. Tiedonannossa ehdotetaan kunkin painopisteen osalta useita aloja ja konkreettisia aloitteita näiden tavoitteiden edistämiseksi. Toimien toteuttaminen edellyttää EU:lta strategisempaa ja kohdennetumpaa yhteistyötä alueen kanssa.

2. Yhteisten arvojemme ja etujemme puolustaminen

2.1 Kumppanuutta vaurauden edistämiseksi

Talouden elvyttämiseksi ja kasvun tukemiseksi tarvitaan kohdennettuja ja päättäväisiä toimia. EU:n olisi edelleen tuettava LAC-maita niiden pyrkimyksissä ratkaista alueen jatkuvat makrotaloudelliset haasteet samalla, kun talousmalleja monipuolistetaan ja nykyaikaistetaan niiden sopeuttamiseksi globalisaatiokehitykseen. Kestävien tulosten saavuttaminen edellyttää myös yhteisiä toimia sosioekonomisen eriarvoisuuden vähentämiseksi, ihmisarvoisten työpaikkojen luomiseksi ja globalisaation hyötyjen tuomiseksi kaikkien ulottuville sekä siirtymistä kohti vihreää taloutta ja kiertotaloutta.