Alueiden komitean lausunto aiheesta "Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle 'Sosiaalipoliittinen ohjelma'"

(2001/C 144/16)

ALUEIDEN KOMITEA, joka

ottaa huomioon komission tiedonannon neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle "Sosiaalipoliittinen ohjelma" (KOM(2000) 379 lopullinen),

ottaa huomioon neuvoston 26. heinäkuuta 2000 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 265 artiklan 1 kohdan mukaisesti tekemän päätöksen pyytää aiheesta alueiden komitean lausunto,

ottaa huomioon puheenjohtajansa 3. elokuuta 2000 tekemän päätöksen antaa lausunnon valmistelu valiokunta 5:n "sosiaalipolitiikka, kansanterveys, kuluttajansuoja, tutkimus, matkailu" tehtäväksi,

ottaa huomioon valiokunta 5:n lokakuun 23. päivänä 2000 hyväksymän lausuntoluonnoksen (CdR 300/2000 rev. 1), jonka esittelijät olivat Martine Buron (F/PSE) ja Roberto Pella (I/PPE),

hyväksyi 13. ja 14. joulukuuta 2000 pitämässään 36. täysistunnossa (joulukuun 13. päivän kokouksessa) yksimielisesti seuraavan lausunnon.

Alueiden komitea

1. suhtautuu erittäin myönteisesti uuden sosiaalipoliittisen ohjelman 2000-2005 julkaisemiseen ja on tyytyväinen komission laatiman ohjelman sisältöön ja erityisesti sen tavoitteisiin, mutta katsoo, että ohjelman painopisteet tulisi ilmaista selkeämmin, sillä tavoitteita - vaikka ne ovatkin kannatettavia - on paljon ja ne on esitetty usein liian yleisluontoisesti.

2. on tyytyväinen, että Lissabonissa käynnistetyn prosessin yhteydessä on vihdoinkin myönnetty talouspolitiikan, työllisyyspolitiikan ja sosiaalipolitiikan välinen tiivis yhteys sekä annettu sosiaalipolitiikalle sille kuuluva asema. Komitea tähdentää kuitenkin, ettei sosiaalipolitiikan roolia tule rajata vain sen asemaan tuotantoprosessissa. Komitea toivoo, että komission sosiaalialan kohdennettujen ohjelmien laatimisen yhteydessä ei korosteta liikaa välittömiä taloudellisia vaikutuksia aiheuttavia seikkoja sosiaalipolitiikan muiden näkökohtien kustannuksella.

3. antaa tunnustusta komissiolle siitä, että se huomioi sosiaalipoliittisen ohjelman tavoitteet ja toimintamallit läheisyysperiaatteen mukaisesti. Komitea painottaa, että ohjelmalla ei pyritä yhdenmukaistamaan jäsenvaltioiden toimivaltaan kuuluvaa sosiaalipolitiikkaa, vaan asettamaan yhteisiä tavoitteita ja parantamaan koordinointia.

4. arvostaa sitä, että komissio tunnustaa alue- ja paikallisviranomaisten tärkeän roolin ohjelman täytäntöönpanossa. Komitea korostaa jälleen kerran, että alue- ja paikallisviranomaisten tulee osallistua aktiivisesti toimintalinjojen ja ohjelmien määrittelyyn. Komitea on valmis täyttämään roolinsa Lissabonissa käynnistetyssä avoimessa koordinointimenetelmässä, ja pahoittelee, ettei se päässyt osallistumaan sosiaalipoliittisen ohjelman valmisteluun.

5. pitää merkittävänä sitä, että työ- ja sosiaaliasioiden neuvosto on päätynyt ottamaan käyttöön rakenteelliset indikaattorit työllisyyttä ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta koskevissa kysymyksissä. Ne toimivat perustana yhteenvetokertomuksille, jotka esitellään keväisissä Eurooppa-neuvoston kokouksissa, joista päätettiin Lissabonin huippukokouksessa. Komitea muistuttaa kuitenkin, että oikean kuvan saamiseksi Euroopan unionin sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden tilanteesta indikaattorien tulee olla käytössä sopivalla alueellisella tasolla.

6. korostaa, että perustamissopimuksen toimivallan ja läheisyysperiaatteen mukaisesti lainsäädäntö on edelleenkin tärkein keino perusoikeuksien varmistamiseksi ja hyvän elämänlaadun takaamiseksi työntekijöille ja kansalaisille. Työntekijöiden olosuhteiden osalta alueiden komitea korostaa työmarkkinaosapuolien välisen vuoropuhelun tärkeyttä yhteisön lainsäädännön perustana.

Komission asettamat tavoitteet ja toimintaehdotukset

7. Täystyöllisyys ja työn laatu

7.1. Komitea on komission kanssa samaa mieltä siitä, että Euroopan työllistämismahdollisuuksien hyödyntämiseksi ja konkretisoimiseksi tarvitaan asianmukaisia välineitä. Ohjelman mukaan työllistämismahdollisuudet ovat erittäin hyvät. Komitea myöntää erityisesti tarpeen ryhtyä toimiin sosiaalisesti syrjäytyneiden työllistämispotentiaalin hyödyntämiseksi.

7.2. Komitea viittaa aiheesta "Paikallinen toiminta työllisyyden hyväksi" 21. syyskuuta 2000 antamansa lausunnon päätelmiin.

7.3. Palvelusektorin sekä osuus- ja yhteisötalouden kehittämiseksi on aiheellista antaa ehdotuksia eri jäsenvaltioissa käytössä olevien määritelmien mukaisesti ja helpottaa hyvien käytäntöjen vaihtoa.

7.4. Komitea kehottaa komissiota kuulemaan komiteaa sekä alue- ja paikallisviranomaisia edustavia järjestöjä laadittaessa paikallista kehittämistä koskevia tiedonantoja vuosina 2000 ja 2001.

7.5. Komitea kannattaa komission pyrkimystä kiinnittää erityistä huomiota yhteisön Equal-, Interreg III-, Leader+- ja Urban-aloitteissa kehitettyihin innovaatioihin ja hyviin käytäntöihin. Komitea korostaa, että alue- ja paikallisviranomaiset ovat näiden aloitteiden tärkeimpiä toimijoita ja että kyseisissä aloitteissa voidaan ennakoida rakennerahastojen ja erityisesti ESR:n kehitystä vuoden 2006 jälkeen.

7.6. Komitea muistuttaa, että alue- ja paikallisviranomaisilla voi olla merkittävä rooli työpaikkojen luomisessa ja työllistymisen helpottamisessa sekä työn laadun parantamisessa, työn keston lisäämisessä ja työolojen kehittämisessä (ks. komitean lausunnot työn organisoinnin uudistamisesta, ikääntyvistä ihmisistä, syrjinnän torjumisesta, sosiaalisen osallisuuden lisäämisestä jne.). Komitea on kiinnostunut komission aikeesta julkaista tiedonanto julkisten hankintamenettelyjen sosiaalisista näkökohdista. Alue- ja paikallisviranomaisten edustajia tulisi kuulla hankkeen alkuvaiheessa.

7.7. Komitea kannattaa aikomusta vauhdittaa osaamiseen perustuvan yhteiskunnan kehittämistä. Se toivoo, että elinikäisen oppimisen periaate pannaan täytäntöön ja että toteutetaan toimia myös ikääntyneiden työntekijöiden koulutuksen kannustamiseksi hyödyntämällä erityisesti paikallisaloitteiden hyväksi koettuja käytäntöjä.

7.8. Komitea korostaa, että uuden teknologian ja erityisesti uusien tietojärjestelmien tuntemusta Euroopan kansalaisten keskuudessa tulee edistää lapsuusiästä lähtien tiiviissä yhteistyössä alue- ja paikallisviranomaisten kanssa, sillä ne voivat taata kaikille, myös sosiaalisesti heikommassa asemassa oleville ryhmille, mahdollisuuden käyttää uutta teknologiaa. Tällä tavoin helpotetaan paitsi heidän työllistymistään, myös heidän osallistumistaan kulttuuritoimiin, aktiiviseen kansalaistoimintaan ja demokraattiseen prosessiin.

7.9. Komitea ehdottaa, että rajaseutujen alueyhteisöjen kokemusta käytetään mahdollisimman paljon hyväksi työntekijöiden liikkumisen varmistamiseksi kaikissa jokapäiväisen elämän tilanteissa.

7.10. Komitea muistuttaa, että se on vaatinut uusien työmuotojen parissa työskentelevien työntekijöiden suojelua, ja kehottaa komissiota laatimaan tutkimuksen näiden työmuotojen sosiaalisista seurauksista sekä ehdottamaan tarkoituksenmukaisia toimenpiteitä.

8. Sosiaalipolitiikan laatu

8.1. Komitea viittaa sosiaalisen suojelun uudistamisesta antamaansa lausuntoon, jossa se

- kannattaa neuvoston hyväksymiä neljää päätavoitetta (työn laatu, eläkejärjestelmien varmistaminen, sosiaalisen syrjäytymisen torjunta, terveydenhuolto)

- painottaa alue- ja paikallisviranomaisten roolia, sillä ne toimivat usein väestölle tarjottavien moninaisten sosiaalipalvelujen rahoittajina ja hallinnoijina.

8.2. Komitea kannattaa sosiaalista suojelua käsittelevän komitean perustamista ja vakuuttaa jälleen olevansa valmis perustamaan työryhmän, joka on säännöllisesti yhteydessä sosiaalista suojelua käsittelevään komiteaan.

8.3. Komitea pitää tärkeimpänä sitä, että sosiaalisen osallisuuden tavoite otetaan huomioon kaikissa yhteisön toimintalinjoissa ja asiaan kuuluvissa alueiden komitean lausunnoissa.

8.4. Komitea on tyytyväinen tämän tavoitteen saavuttamiseksi valittuihin keinoihin, jotka on esitetty tiedonantoon KOM(2000) 368 lopullinen sisältyvässä toimintaohjelmassa ja jotka työ- ja sosiaaliasioiden neuvosto hyväksyi 17. lokakuuta 2000. Ohjelmaan kuuluu eurooppalaisten suuntaviivojen sisällyttäminen kansallisiin ja alueellisiin toimintasuunnitelmiin asettamalla tarkkoja tavoitteita ja hyväksymällä toimenpiteitä, joissa otetaan huomioon kansalliset ja alueelliset eroavaisuudet.

8.5. Komitea suhtautui myönteisesti komission tiedonantoon "Paikallinen toiminta työllisyyden hyväksi". Se onkin sitä mieltä, että samanlainen analyyseihin, hyvien käytänteiden esimerkkeihin ja laajaan kuulemiseen perustuva menettely tulisi ulottaa sosiaalisen suojelun muihin oleellisiin näkökohtiin, erityisesti sosiaalisen syrjäytymisen torjuntaan, sekä kaikenlaisen syrjinnän ehkäisemiseen ja sukupuolten väliseen tasa-arvoon.

9. Työmarkkinasuhteiden laadun parantaminen

Komitea muistuttaa, että alue- ja paikallisyhteisöillä, jotka toimivat myös työnantajina, on alalla oma roolinsa.

10. Laajentumiseen valmistautuminen

Komitea muistuttaa, että se on solminut säännölliset suhteet ehdokasmaiden alue- ja paikallisviranomaisiin. Se korostaa, että on tärkeää, että nämä viranomaiset osallistuvat työllisyyttä ja sosiaalista suojelua koskeviin kuulemisiin ja toimintaohjelmiin. Näin voidaan varmistaa kansalaisten valmistautuminen liittymiseen. Komissiota kehotetaan eritoten arvioimaan ja seuraamaan ehdokasvaltioiden sosiaalista tilannetta ja sosiaalialan lainsäädännön täytäntöönpanoa sekä seuraamaan säännöllisesti perustamissopimuksen 13 artiklassa tarkoitettujen toimenpiteiden soveltamista ja sukupuolten välistä tasa-arvoa koskevia toimintaohjelmia.

Päätelmä

11. Alueiden komitea on edelleenkin vakuuttunut, että alue- ja paikallisviranomaisten sekä kansalaisyhteiskunnan tulee osallistua entistä tiiviimmin talous-, sosiaali- ja työllisyyspolitiikan hahmotteluun, täytäntöönpanoon ja arviointiin, jos Euroopasta halutaan entistä kansalaisläheisempi, demokraattisempi ja avoimempi.

Komitea toivoo voivansa osallistua Lissabonissa päätettyyn Eurooppa-neuvoston kevätkokoukseen, jossa on tarkoitus arvioida kyseisten politiikkojen välisiä yhteyksiä.

Bryssel 13. joulukuuta 2000.

Alueiden komitean

puheenjohtaja

Jos Chabert