Tiivistelmä Tanskan oikeuslaitosta pidetään yhä hyvin riippumattomana, ja käynnissä on useita aloitteita oikeuslaitoksen tehokkuuden ja laadun parantamiseksi edelleen. Useiden Tanskan tuomioistuinhallinnon hankkeiden tavoitteena on korjata oikeuslaitoksen digitalisointiin liittyviä puutteita, jotka mainittiin jo vuoden 2020 oikeusvaltiokertomuksessa. Hallitus toteuttaa myös lainsäädäntö- ja rahoitustoimenpiteitä rikosasioiden käsittelyaikojen lyhentämiseksi. Tuomioistuimilla on kuitenkin edelleen resurssien vähäisyyteen liittyviä haasteita, ja asioiden selvitysaste on heikentynyt viime vuosina. Päätöksentekoprosessi, joka johti tuomioistuinten sulkemiseen maaliskuussa 2020 covid-19-pandemian yhteydessä, on herättänyt epäilyjä oikeuslaitoksen riippumattomuuden kunnioittamisesta. Hallitus ja Tanskan tuomioistuinhallinto ovat todenneet sen johdosta, että viestinnässä tuomioistuinten kanssa on tärkeää ottaa kaikilta osin huomioon niiden riippumattomuus. Tanskaa pidetään edelleen yhtenä Euroopan unionin ja maailman vähiten korruptoituneista maista. Korruptiontorjuntajärjestelmä perustuu laajalti eettisyyttä ja integriteettiä koskeviin yleisiin sääntöihin sekä sosiaalisiin normeihin ja julkiseen valvontaan. Korruptiontorjunnan kehystä koskevien kansainvälisten suositusten täytäntöönpanoon liittyy edelleen haasteita. Virkamiehiin sovelletaan laajoja eettisiä normeja ja eturistiriitasääntöjä, mutta ministereihin ja ylimpiin virkamiehiin sovellettava kehys on edelleen suppea. Pyöröovi-ilmiötä ja lobbaustoimintaa ei edelleenkään säännellä. Valtionhallinnossa on otettu käyttöön uusi mekanismi väärinkäytösten paljastajien suojelemiseksi. Vuoden 2022 alussa perustetaan uusi vakavien rikosten tutkinnasta vastaava kansallinen yksikkö, joka tuo saman katon alle syyttäjät ja tutkijat. Tavoitteena on ottaa käyttöön nykyistä tehokkaampi ja koordinoidumpi lähestymistapa vakaviin rikoksiin. Kansalliselle media-alan sääntelyviranomaiselle, Tanskan radio- ja televisiolautakunnalle, on annettu uusia tehtäviä samalla, kun tarkistettu audiovisuaalisia mediapalveluja koskeva direktiivi on saatettu osaksi kansallista lainsäädäntöä. Kansankäräjät, riippumattomat tutkijat, oikeusasiamies ja toimittajayhteisö ovat edelleen – myös covid-19-pandemian yhteydessä – ilmaisseet huolensa hallinnon julkisuudesta annetun lain poikkeuksista, jotka rajoittavat joissakin tapauksissa tiedonsaantioikeutta. Hallitus ei ole tähän mennessä ilmoittanut konkreettisista suunnitelmista lain tarkistamiseksi. Toimittajien suojelun kehys on edelleen vankka. Oikeusministeriö laatii parhaillaan lakiehdotusta sananvapauden uhkaamiseen liittyvien rangaistusten koventamiseksi. Hallitus on myöntänyt covid-19-pandemian aikana valtiontukea media-alan mainostulojen vähenemisen korvaamiseksi. Kansankäräjien rooli hallitusjärjestelmän osien keskinäisessä valvonnassa on ollut keskeinen covid-19-pandemian aikana. Kansankäräjät on käsitellyt nopeutetussa menettelyssä useita lakiehdotuksia vuosina 2020 ja 2021. Helmikuussa 2021 hyväksyttiin uusi tartuntatautilaki, joka toimii kehyksenä covid-19-pandemiaan liittyville toimenpiteille. Samalla vahvistettiin kansankäräjien valvontavaltaa. Lailla korvattiin maaliskuussa 2020 annettu edellinen tartuntatautilaki, jolla terveysministeri sai huomattavat toimivaltuudet ilman vastaavaa parlamentaarista valvontajärjestelmää. Käyttöön on otettu uusi tarkastustoimikuntajärjestelmä. Ensimmäinen toimikunta tutkii hallituksen toimien laillisuutta koskien sen päätöstä lopettaa kaikki minkit vuoden 2020 lopussa osana covid-19-pandemian torjuntaa. Kansalaisyhteiskunta on saanut hallitukselta taloudellista tukea covid-19-pandemian yhteydessä.



I.Oikeuslaitos

Tanskan oikeuslaitokseen kuuluu 24 käräjäoikeutta, kaksi hovioikeutta (muutoksenhakutuomioistuinta) ja korkein oikeus sekä kaksi erityistuomioistuinta. Riippumaton Tanskan tuomioistuinhallinto vastaa tuomioistuinten hallinnoinnista ja kehittämisestä, mihin sisältyy tuomioistuinten määrärahojen jakaminen sekä kiinteistöjen ja tieto- ja viestintäjärjestelmien hallinta. Riippumaton oikeudellisten nimitysten neuvosto tekee ei-sitovia esityksiä tuomarinimityksistä oikeusministerille, joka tekee sen jälkeen esityksen toimeenpanovallan käyttäjälle (kuningatar) virallista nimitystä varten. Oikeudellisten nimitysten neuvosto esittää kulloinkin ainoastaan yhtä ehdokasta avoinna olevaan tuomarinvirkaan. Toimeenpanovallan käyttäjä ei ole yhdessäkään tapauksessa jättänyt noudattamatta oikeudellisten nimitysten neuvoston esitystä. Tuomioistuinten päälliköt ja erityinen valitustuomioistuin voivat määrätä kurinpitotoimia. Syyttäjälaitos on oikeusministeriön valvonnassa toimiva itsenäinen viranomainen, jota johtaa valtakunnansyyttäjä. Lakimies- ja asianajajayhdistys on riippumaton elin, jonka tehtävänä on valvoa lakimieskuntaa ja varmistaa sen riippumattomuus.

Riippumattomuus

Kansalaisten käsitys oikeuslaitoksen riippumattomuudesta on pysynyt edelleen hyvänä, yritysten käsitys puolestaan erittäin hyvänä. Kaiken kaikkiaan 74 prosenttia kansalaisista ja 83 prosenttia yrityksistä pitää vuonna 2021 tuomioistuinten ja tuomareiden riippumattomuutta ”melko tai erittäin hyvänä”. Käsitys oikeuslaitoksen riippumattomuudesta on yleisesti ottaen pysynyt samanlaisena vuosina 2016–2020. Kansalaisten käsitys on kuitenkin heikentynyt vuodesta 2020, kun taas yritysten käsitys on hieman parantunut edellisvuodesta.

Päätöksentekoprosessia, joka johti tuomioistuinten sulkemiseen maaliskuussa 2020 covid-19-pandemian yhteydessä, on tutkittu oikeuslaitoksen riippumattomuuden kunnioittamisen kannalta. Tanskan tuomioistuinhallinto ilmoitti covid-19-pandemian vuoksi 12. maaliskuuta 2020, että ainoastaan tuomioistuinten kriittisimmät tehtävät hoidettaisiin ja kiireellisimmät ja kriittisimmät asiat olisivat etusijalla. Lisäksi se perusti kriisinhallintaryhmän. Tanskan kansankäräjien nimittämä riippumaton asiantuntijaryhmä on sittemmin tutkinut tähän päätökseen liittyvää prosessia ja erityisesti sitä, ilmoitettiinko siitä tuomioistuimille oikeuslaitoksen riippumattomuutta koskevia perustuslain periaatteita noudattaen. Asiantuntijaryhmä, jonka tehtävänä oli tarkastella covid-19-pandemian hallintaa, totesi tammikuussa 2021 esitetyssä raportissaan pitävänsä kyseenalaisena sitä, olivatko Tanskan tuomioistuinhallinnon yksittäisille tuomioistuimille lähettämät, oikeusministeriön pyynnöstä laaditut määräykset perustuslakiin perustuvan tuomioistuinten riippumattomuuden periaatteen mukaisia. Hallitus ja Tanskan tuomioistuinhallinto katsoivat, että niiden tuomioistuimille lähettämät ilmoitukset asiasta olivat olleet suosituksen luonteisia, mutta myönsivät asiantuntijaryhmän havaintojen lisänneen tietoisuutta siitä, että viestinnässä tuomioistuinten kanssa on otettava erityisen tarkasti huomioon tuomioistuinten riippumattomuus. Tuomioistuinten uudelleen avaamisen yhteydessä huhtikuussa 2020 sekä kaikissa myöhemmissä vaiheissa on noudatettu varovaisempaa viestintätapaa. Tanskan tuomioistuinhallinnon asettama työryhmä myös painotti tulevaisuuden kriisivalmiutta koskevan sisäisen koulutuksen jälkeen joulukuussa 2020, että kriisinhallintaryhmä (johon kuuluu Tanskan tuomioistuinhallinnon johto sekä useita tuomareita) voi antaa määräyksiä ainoastaan Tanskan tuomioistuinhallinnon toimivallan puitteissa ja että muuten sen tulee rajoittua antamaan vain ohjeita ja suosituksia.

Laatu

Tuomioistuimilla on resursseihin liittyviä haasteita erityisesti siksi, että niiden asiamäärien odotetaan kasvavan. Oikeuslaitosta koskevat menot ovat Tanskassa edelleen hyvin pienet (0,16 % BKT:stä), ja tuomareita on vähän 100 000:ta asukasta kohti (6,5). Kehitys on ollut samansuuntaista jo pitkään. Tuomioistuimille myönnettiin vuonna 2020 lisäresursseja erityisesti covid-19-pandemiaan liittyviä tarpeita ja digitalisaatioon liittyviä haasteita varten. Vuosiksi 2021–2023 rahoitusta on varattu vielä lisää 1,75 miljoonaa euroa (13 miljoonaa Tanskan kruunua) vuotta kohti. Lisäksi hallitus ilmoitti 24. kesäkuuta 2021 myöntävänsä vuonna 2021 vielä noin 3,5 miljoonaa euroa (25,0 miljoonaa Tanskan kruunua) ja vuonna 2022 noin 6,5 miljoonaa euroa (47,5 miljoonaa Tanskan kruunua) tuomioistuinten asiaruuhkien purkamiseen. Sidosryhmät ovat kuitenkin muistuttaneet, ettei tämä riitä resursseihin liittyvien rakenteellisten haasteiden ratkaisemiseen varsinkaan siksi, että uusien tuomarinvirkojen perustaminen edellyttää pitkäjänteisempää resurssien jakamista. Sidosryhmät ovat myös ilmaisseet huolensa siitä, että tuomareiden palkat eivät ole kilpailukykyisiä yksityisellä sektorilla ja muissa oikeusalan ammateissa maksettavien palkkojen kanssa, mikä voi vaikuttaa tuomioistuinten mahdollisuuksiin palkata uusia tuomareita.

Poliisin ja syyttäjien saamilla lisäresursseilla sekä lakimuutoksilla pyritään lyhentämään rikosasioiden käsittelyaikaa. Poliisia ja syyttäjälaitosta koskeva uusi sopimus vuosiksi 2021–2023 toi lisäresursseja 310 kokoaikavastaavan viran tai toimen (poliisit, syyttäjät ja tukihenkilöstö) perustamiseen erityisesti rikosasioiden käsittelyä varten. Tässä yhteydessä on asetettu konkreettiset tavoitteet kaikkien rikosasioiden ja erityisten rikosluokkien (esimerkiksi väkivaltarikokset) käsittelyajoille poliisissa ja syyttäjälaitoksessa. Kyseessä on osa laajempaa panostusta rikosasioiden käsittelyaikojen lyhentämiseen. Samalla toteutetaan useita lakimuutoksia ja erilaisia toimenpiteitä, joiden tavoitteena on yksinkertaistaa rikosoikeudellisia menettelyjä ja poistaa eräitä tarpeettomia menettelyvaiheita. Kansankäräjät hyväksyi nämä muutokset kesäkuussa 2021, ja ne tulivat voimaan 1. heinäkuuta 2021. Vaikka näihin tavoitteisiin on yleisesti suhtauduttu myönteisesti, sidosryhmät ovat korostaneet myös, että toimet keskittyvät pääasiassa poliisiin ja syyttäjälaitokseen eivätkä tuomioistuimiin, joissa rikosasioiden käsittelyajat pitenevät edelleen.

Vireillä on aloitteita useiden oikeuslaitoksen digitalisointiin liittyvien puutteiden korjaamiseksi. Jo vuoden 2020 oikeusvaltiokertomuksessa todettiin eräitä digitalisaatioon liittyviä puutteita. Vaikka tuomioistuimilla ja syyttäjälaitoksella on digitaalisia viestintävälineitä, oikeuslaitoksen digitalisointiin liittyy edelleen monia puutteita. Siviili-, hallinto- ja rikosoikeudellisissa menettelyissä on käytössä digitaalisiin välineisiin liittyviä menettelysääntöjä vain osittain, ja mahdollisuudet käyttää digitaalisia välineitä hallinto- ja rikosoikeudellisissa menettelyissä, esimerkiksi mahdollisuus tutustua meneillään olevia ja ratkaistuja asioita koskeviin asiakirjoihin verkossa, ovat hyvin rajalliset. Siviilioikeudellisia asioita varten on käytössä uusi sähköinen rekisteröintijärjestelmä, mutta rikosasioita koskeva järjestelmä on sidosryhmien mukaan vanhentunut. Valmisteilla on uusi järjestelmä, jonka rahoitus on kuitenkin vielä varmistettava. Tanskan tuomioistuinhallinto kehittää parhaillaan myös uutta tuomioiden verkkotietokantaa, johon sisältyy koneluettavuuteen liittyviä järjestelyjä. Tietokannan on tarkoitus olla käytettävissä vuoden 2021 loppuun mennessä tai vuoden 2022 alussa, ja se parantaa tuomioiden saatavuutta verkossa nykytilanteeseen verrattuna. Tanskan tuomioistuinhallinto on myös ottanut käyttöön uuden tiedonhallintajärjestelmän, joka mahdollistaa monipuolisempien tietojen poimimisen esimerkiksi vireillä olevan asian keskimääräisen keston määrittämiseksi. Näin voidaan paremmin selvittää pitkien käsittelyaikojen syitä.

Oikeusapujärjestelmää arvioidaan uudelleen. Oikeusministeriö asetti useissa sidosryhmien tutkimuksissa havaittujen oikeusapujärjestelmän toiminnan heikkouksien vuoksi huhtikuussa 2020 lainvalmistelutoimikunnan arvioimaan nykyistä oikeusapujärjestelmää. Toimikuntaan kuuluu eri ministeriöiden ja viranomaisten (esimerkiksi Tanskan tuomioistuinhallinnon ja ihmisoikeusinstituutin) edustajia sekä asiantuntijoita (muun muassa entinen tuomari ja yliopisto-opettaja), ja sitä avustaa seurantaryhmä, joka tuo työhön kokemuksia käytännön toimijoilta. Toimikunnan piti alun perin esitellä tuloksensa kesään 2022 mennessä, mutta on todennäköistä, että niiden esittely lykkääntyy covid-19-pandemian vuoksi. Nykyistä järjestelmää ovat arvostelleet Tanskan lakimies- ja asianajajayhdistys ja oikeudellisia kysymyksiä käsittelevä ajatuspaja Justitia, joka julkaisi lokakuussa 2020 useita suosituksia oikeusapujärjestelmän uudistamiseksi. Arvostelun kohteina ovat erityisesti oikeusaputoimistoihin pääsy (alueellisten erojen vuoksi), oikeusapu hallinto-oikeudellisissa asioissa sekä oikeusturvavakuutusjärjestelmä, jota on tarpeen selventää. Sidosryhmät ovat yleisesti ottaen suhtautuneet myönteisesti hallituksen käynnistämään arviointiprosessiin mutta pitäneet valitettavana, että se on viivästynyt covid-19-pandemian vuoksi.

Tehokkuus

Oikeuslaitos on yleisesti ottaen edelleen tehokas, mutta selvitysasteeseen liittyy jonkin verran haasteita. Siviili- ja kauppaoikeudellisten riita-asioiden ratkaisemiseen kuluva arvioitu aika on vuonna 2019 keskimäärin hieman pidentynyt kaikissa oikeusasteissa verrattuna vuoteen 2018 (207 päivästä 222 päivään ensimmäisessä oikeusasteessa). Siviili- ja kauppaoikeudellisten riita-asioiden selvitysaste on lisäksi heikentynyt edelleen (95 % vuonna 2018 ja 91,8 % vuonna 2019). Vireillä olevien asioiden, erityisesti siviili- ja kauppaoikeudellisten riita-asioiden, määrä on kuitenkin kaiken kaikkiaan edelleen pieni. Tanskan tuomioistuinhallinnon antamien tietojen mukaan käsiteltäväksi tulleiden asioiden määrä on kasvanut huomattavasti, sillä vuonna 2020 tuomioistuimiin saapui 20 prosenttia enemmän asioita kuin vuonna 2017. Tuomioistuimet ovat silti käsitelleet 97 prosenttia koko asiamäärästä, mikä on prosenttiyksikön enemmän kuin vuonna 2019.

II.Korruptiontorjunnan kehys

Tanskassa ei ole erillistä korruptiontorjuntastrategiaa eikä korruptioasioihin erikoistunutta virastoa. Korruptiontorjuntajärjestelmä perustuu laajalti eettisyyttä ja integriteettiä koskeviin yleisiin sääntöihin sekä sosiaalisiin normeihin ja julkiseen valvontaan. Korruption torjuntaan sekä hyvän hallintotavan ja oikeudellisen kehyksen noudattamisen edistämiseen osallistuu useita viranomaisia, muun muassa finanssivalvontaviranomainen, oikeusasiamies ja valtiontalouden tarkastusvirasto. Työvoima- ja osaamisvirastolla ja pääministerin kanslialla on virkamiesten ja ministereiden integriteetin edistämiseen liittyviä velvollisuuksia. Oikeusministeriö varmistaa kansallisten viranomaisten välisen yhteistyön korruptiontorjuntatoimien laatimisessa. Sääntöjä virkamiesten eturistiriitojen ehkäisemiseksi on käytössä laajasti.