FI Euroopan unionin virallinen lehti C 318/9

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Digitaalisen lukutaidon, osaamisen ja osallisuuden parantaminen” (valmisteleva lausunto)

2011/C 318/02

Esittelijä: Laure BATUT

Euroopan komissio päätti 24. tammikuuta 2011 Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta

Digitaalisen lukutaidon, osaamisen ja osallisuuden parantaminen

(valmisteleva lausunto).

Asian valmistelusta vastannut ”liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 22. kesäkuuta 2011.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 13.–14. heinäkuuta 2011 pitämässään 473. täysistunnossa (heinäkuun 13. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon äänin 136 puolesta 2:n pidättyessä äänestämästä.

1. Päätelmät ja suositukset

1.1 Epäyhdenvertaiset mahdollisuudet hyödyntää tietotekniikkaa ovat jatke taloudelliselle ja sosiaaliselle eriarvoisuudelle: kasvun ja työllisyyden parantamisella ja kriisistä selviytymisellä ”ylhäältä käsin” on kiire.

1.2 Tietovälineiden sisällön kriittinen omaksuminen edellyttää KAIKILTA kansalaisilta seuraavaa: 1) heillä on tietoliikenneyhteydet, 2) he osaavat käyttää laitteistoja, 3) tekniikka on heille tuttua, 4) he ovat saaneet opastusta tietotekniikan käyttöön, 5) he ovat mukana digitaalisessa maailmassa.

1.3 Tietoyhteiskuntaan osallistamisen on oltava yleinen lähestymistapa ja sillä on voitava varmistaa kaikkien digitaalinen itsenäisyys yhteiskunnallisesta asemasta riippumatta. ETSK katsoo, että unionin ja jäsenvaltioiden olisi taattava digitaalisten palvelujen saatavuus tukemalla tietoteknisten taitojen jatkuvaa opiskelua työtä, yksilön omia tarpeita tai kansalaisuuteen liittyviä tarpeita varten.

1.4 Tietoteknisen infrastruktuurin ja tietoteknisten välineiden käyttömahdollisuutta on pidettävä perusoikeutena.

1.5 ETSK toivoo, että EU:n ja jäsenvaltioiden viranomaiset sekä paikallisviranomaiset hyödyntäisivät nykyisiä vuoropuhelukanavia järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan edustajien kohtaamiseksi, jotta todelliset tarpeet voitaisiin määrittää entistä paremmin.

1.6 Laadukkuus, innovatiivisuus, avoimuus ja saatavuus, joita yleishyödyllisiltä palveluilta voidaan EU:ssa ja jäsenvaltioissa odottaa, luovat perustan tietoyhteiskuntaan osallistumiselle.

1.7 Koska digitalisoitumisilmiö koskee yhteiskuntia hyvin laajasti (1) ja koska 30 prosenttia kotitalouksista oli vuonna 2010 vielä vailla internetyhteyttä (2), ETSK katsoo, että unionin tulee toimia liikkeellepanijan ja ohjaajan roolissa kansalaisten yhtäläisten mahdollisuuksien takaamiseksi. Komitean mielestä unioni voisi heti alusta pitäen tarjota jäsenvaltioille yhdenmukaista lähestymistapaa, johon sisältyy vaatimus turvallisten käytänteiden varmistamisesta ja tietojen suojelusta. ETSK kehottaa unionia ja jäsenvaltioita koordinointityöhön seuraavien ryhmien tukemiseksi:

— ikäihmisten osallistaminen tietoyhteiskuntaan: — Hyödynnetään aktiivisen ikääntymisen teemavuotta (2012) EU:ssa tuomalla esiin tieto- ja viestintätekniikan rooli eri sukupolvien välisenä linkkinä, ikääntyvien aktiivisuuden ylläpitäjänä, syrjäytymisen estäjänä sekä iäkkäiden hyvinvointia edistävänä tekijänä. — Ohjataan iäkkäitä tietoteknisten taitojen opettelussa tarjoamalla paikallistasolla koulutusta ja neuvontaa. — Asetetaan tavoitteita ja tarjotaan helppokäyttöisiä laitteistoja ja ohjelmistoja mielenkiinnon herättämiseksi ja myöhemmin tarpeiden luomiseksi. — Käynnistetään sähköiseen terveydenhuoltoon, kollektiivisen muistin ylläpitämiseen ja omatoimisuuteen liittyviä paikallishankkeita sosiaalisten yhteyksien palauttamiseksi.

— vammaisten osallistaminen tietoyhteiskuntaan: — Varmistetaan tieto- ja viestintätekniikan avulla vammaisille syrjimätön mahdollisuus osallistua yhteiskuntaan takaamalla tietotekniikan saatavuus ja helppokäyttöisyys. — Kehitetään komission välityksellä teollisuudelle, suunnittelijoille ja valmistajille tarkoitettu kaikille sopivaa suunnittelua (Design for All) koskeva velvoite tai annetaan laitteistojen ja ohjelmistojen saatavuutta koskeva lauseke tuontimarkkinoita varten sekä toteutetaan toimia tietotekniikan levittämiseksi muun muassa koteihin, julkiseen ja yksityiseen liikenteeseen sekä rakentamiseen.

— pienituloisten osallistaminen tietoyhteiskuntaan: — Tuetaan vähemmistöjen tarpeisiin räätälöityjen helposti saatavilla olevien ohjelmistojen valmistusta. — Tuetaan ilmaisia ja julkisia internetpalveluja kaupunkien ongelma-alueilla sekä vähäosaisilla alueilla. — Tarjotaan mahdollisuuksia oppimiseen ja työhön pätevöitymiseen verkko-oppimisen avulla. — Helpotetaan 2.0 -teknologiaa hyödyntävän avoimen tiedon (open data) ja avoimien lähdetietojen (open sources) käyttöä.

— peruskoulutusta vailla olevien henkilöiden osallistaminen tietoyhteiskuntaan: — Varmistetaan julkisten tukipalvelujen saantimahdollisuus (paikallisten asiantuntijoiden käyttö), jotta käyttäjiä ei jätettäisi yksin tietokoneensa ääreen. — Vaaditaan operaattoreilta kohtuuhintoja puhelimen ja viestimien käytöstä koulutuksen tukivälineinä. — Edistetään kyllästymisen välttämiseksi tieto- ja viestintätekniikan viihteellisiä ominaisuuksia, kuten niin sanottuja hyötypelejä (serious games), osaamisen kehittämiseen tarkoitettuja ohjelmistoja, sosiaalisten verkkojen käyttöä jne. — Varmistetaan tuki paikallisille toimijoille.

— vähemmistöjen osallistaminen tietoyhteiskuntaan: — Tuetaan monikielisiä, käyttäjien tarpeisiin mukautettuja verkkosovellushankkeita (esimerkiksi terveyskasvatuksessa, sähköisessä terveydenhuollossa ja verkko-oppimisessa). — Huolehditaan vähemmistöjen pääsystä julkisiin ja ilmaisiin internetpisteisiin, heidän verkko-oppimis- ja koulunkäyntimahdollisuuksistaan.

1.8 Yleisellä tasolla ETSK toteaa seuraavaa:

— Sisällytetään tietoyhteiskuntaan osallistaminen kautta linjan eri politiikanaloihin sekä EU:ssa että jäsenvaltioissa.

— Saatetaan verkkoinfrastruktuuri nopeasti päätökseen (muun muassa syrjäisten alueiden laajakaista).

— Suunnitellaan digitaalialan julkinen kehityspolitiikka EU:ssa, jäsenvaltioissa ja paikallisesti alusta asti niin, että se on osallistavaa ja syrjimätöntä.

— Suositaan hiljattain vanhentuneiden laitteistojen ja ohjelmistojen käyttöä.

— Järjestetään rahoitusta, jonka avulla varmistetaan naisten osallistuminen tietoyhteiskuntaan.

1.8.1 Toiminnan rahoitus:

— Tuetaan tieto- ja viestintätekniikoiden yleisen saatavuuden rahoitusta valtion varoin rahoitettavan kansallisen tuen sekä unionin rahastojen turvin.

— Lisätään erityisesti julkisten palvelujen investointeja (ESR, EAKR); varmistetaan, että tutkimukseen ja kehittämiseen ohjataan varoja 3 prosenttia EU:n BKT:sta, ja vähennetään julkisten määrärahojen leikkauksia.

— Luodaan varmuusrahasto tätä elintärkeää tavoitetta varten tiedon ylläpitämiseksi ja kriisien vaikutusten lieventämiseksi.

— Sisällytetään digitaalinen haaste ensisijaisena tavoitteena (ESR) paikallisviranomaisten ohjelmiin ja tarjotaan järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan organisaatioille varat tietoyhteiskunnan ulkopuolelle jääneiden tukemiseen.

— Mukautetaan tietoyhteiskuntaan osallistumisen edistämiseen osoitettujen rakennerahastomäärärahojen täydentävyysperiaatetta.

— Hyödynnetään tarvittaessa obligaatiolainoja laaja-alaisten infrastruktuuritöiden toteuttamisessa.

— Edistetään julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyökumppanuutta tarkoituksenmukaisissa EU:n puitteissa.

— Edistetään pääomasiirtojen eurooppalaisen transaktioveron periaatetta ja osoitetaan osa näin saatavista tuloista tietoyhteiskuntaan osallistamiseen.

— Haetaan neuvotteluratkaisu kaupallisia pelejä (commercial gaming) tuottavien yritysten ja julkisten toimijoiden (koulutuslaitokset) kesken, jotta voidaan käyttää toissijaisesti ja edullisesti näiden yritysten tekniikkaa sen vanhennuttua.

— Tuetaan koulutushankkeiden mikrorahoituksen kehittämistä.

— Parannetaan henkilökohtaisen suoran tuen järjestelmiä perustyökalujen käytön mahdollistamiseksi (laitteet ja ohjelmistot).

— Arvioidaan tietotekniikassa viimeisten viiden vuoden aikana saavutettua edistystä (luodut työpaikat), jotta voidaan määritellä toimijoiden kanssa heidän todelliset tarpeensa.

1.8.2 Tietoteknisten taitojen hankinta:

— Perustetaan alakohtainen komitea, jonka tehtävänä olisi eurooppalaisen viitejärjestelmän luominen.

— Luodaan digitaalialan koulutusta ja uusia ammattialoja koskeva eurooppalainen viitejärjestelmä sekä määritellään Euroopassa tunnustettujen tutkintojen myöntämisen kannalta hyödylliset osatekijät.

— Luodaan monikielinen eurooppalainen oppimismoduuli pätevyyttä lisäävien tietojen ja taitojen nopeaan hankintaan.

— Parannetaan kyseisen eurooppalaisen viitekehyksen avulla digitaalialan tunnettuutta ja palkkausta sekä kehitetään verkkokoulutusta korkean ammattitason saavuttamiseksi (tietotekniikka-alan ammattien ajanmukaistaminen), tavoitteena digitaalialalla työskentelevien määrän lisääminen ja näiden uudelleenpätevöittäminen.

— Luodaan niin sanottu eurooppalainen digitaalipassi, joka on pakollinen edellytys uutta yritystä perustettaessa.

1.8.3 Hauraiden ryhmien suojaaminen verkkoympäristössä:

— Määritellään internetin perussisältö (EU:ssa ja jäsenvaltioissa), jotta se ei jäisi kokonaan markkinoiden tehtäväksi.

— Määritellään sivustojen ”saastumisen vastaiset” normit ja opetetaan tietoverkkoturvallisuuteen liittyviä asioita jo kouluissa.

— Huolehditaan siitä, että kaikkiin sivustoihin sisältyy ominaisuuksia, joiden avulla voidaan muistuttaa käyttäjiä perusluonteisista varotoimista turvallisen käytön varmistamiseksi.

— Varmistetaan verkon käyttäjien oikeudet ja niiden kunnioittaminen.

— Säädetään tätä varten tietotekniikan käyttöä koskeva laki, joka on perusoikeuskirjan periaatteiden ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 9 artiklan mukainen ja jolla varmistetaan vähintään sananvapauden, tiedonvapauden, henkilötietosuojan, tiedonpoisto-oikeuden sekä alaikäisten suojaamisoikeuden kunnioittaminen.

1.8.4 Työelämään pääsy:

— Edistetään työmarkkina- ja kansalaisvuoropuhelua lukuisten nykyisin toiminnassa olevien rakenteiden kanssa kaikista esille otetuista aiheista, jotta eri tarpeet voidaan ottaa entistä paremmin huomioon ja jotta digitaaliala synnyttäisi työpaikkoja ja tarjoaisi taloudellisen, sosiaalisen ja henkilökohtaisen kehittymisen mahdollisuuksia.

— Edistetään yritysten työntekijöiden digitaalialan koulutusta työelämässä pysymisen pidentämiseksi ja yritysten tuottavuuden parantamiseksi.

1.8.5 Osallistavan koulutuksen osalta ETSK kehottaa unionia sitoutumaan seuraavaan:

— Parannetaan yhtäläisiä mahdollisuuksia osallistavaan koulutukseen kaikissa kouluissa.

— Edistetään tulevaisuuden tietoyhteiskuntaan osallistumista syrjimättömällä tavalla jo esikouluiästä lähtien.

— Parannetaan vanhempien ja opettajien tietoteknisiä taitoja sekä opettajien työoloja.

— Edistetään koulussa erityisesti ongelmaoppilaiden digitaalista lukutaitoa etenkin leikin varjolla (3) opettajien valvonnassa (hyödyntämällä opetuksessa esimerkiksi älypuhelimia, hyötypelejä, sormitietokoneita [taulutietokoneita], sähköisiä kirjoja, sosiaalisia verkkoja jne.), jotta voidaan opettaa hallittua kuvankäyttöä ja kannustaa hyödyntämään uusia oppimis- ja ilmaisumuotoja.

— Parannetaan kaikkien mahdollisuuksia päästä työmarkkinoille tarjoamalla vankat yleis- ja tietotekniset perustiedot.

2. Taustaa

2.1 Eurooppa 2020 -strategian tavoitteena on älykäs, kestävä ja osallistava kasvu ja selviytyminen kriisistä sen avulla. Euroopan digitaalistrategiassa (4) esteiksi mainitaan digitaalisen lukutaidon puute, riski alhaisesta luottamuksesta verkkoihin, verkkorikollisuuden vaara sekä menetetyt mahdollisuudet yhteiskunnallisiin haasteisiin vastattaessa.

2.2 ETSK pitää tätä tavoitetta olennaisen tärkeänä. Yhtäkään kansalaista ei pidä jättää tieto- ja viestintätekniikan ulkopuolelle, jos se tarjoaa hänelle välineet henkilökohtaiseen kehittymiseen, yhteiskuntaelämään osallistumiseen ja omatoimisuuteen. (5)

3. Määritelmät

3.1 Osallistaminen tietoyhteiskuntaan

Riiassa annetun julistuksen (6) mukaan koskee sekä tietotekniikoita että sitä, miten niiden avulla pyritään saavuttamaan osallistamisen laaja-alaiset tavoitteet mahdollistamalla kaikkien kansalaisten ja yhteisöjen osallistuminen tietoyhteiskuntaan kaikilla tasoilla.

3.2 Toimenpiteiden kohderyhmät

Kansalaiset on jaettu luokkiin, jotta voidaan määrittää, mitä tukia heille kuuluu. Tietoyhteiskuntaan osallistamisen on kuitenkin oltava kokonaisvaltaista. Inhimilliseltä kannalta tietoyhteiskuntaan osallistamisen lähtökohtana on, että vältetään eri ryhmiin kuuluvien ihmisten leimaaminen; sosiaalisesta näkökulmasta katsottuna se noudattaa kollektiivista lähestymistapaa ja teollisuuden ja kaupan alalla lähtökohtana on Design for All -periaate, joka kattaa vaiheet suunnittelusta käyttöön.

3.3 Digitaalinen lukutaito

Digitaalinen lukutaito on ennen kaikkea väline, jota ilman ei enää ole mahdollista hyödyntää kansalaisia yhdistävää kulttuuria sanan laajassa merkityksessä. Ilman sitä mahdollisuudet lähestyä muita ihmisiä ja hankkia uusia taitoja rajoittuvat.

Digitaalinen lukutaito, osaaminen ja osallisuus kuuluvat erottamattomasti yhteen ja vastaavat kokonaisvaltaista ja syrjimätöntä määritelmää tietoyhteiskuntaan osallistamisesta kaikilla yhteiskunnan tasoilla.

3.3.1 Tietoyhteiskunnassa mukana oleminen edellyttää seuraavien ennakkoehtojen täyttymistä:

— yhteydet: sähköisten palvelujen saatavuudella on ratkaiseva asema

— laitteistojen käytön hallinta

— tekniikan tuttuus: perehtyneisyys ja digitaalinen osaaminen, jotka mahdollistavat eri ohjelmistojen (Mac, Windows, Linux, internet, matkapuhelin jne.) käytön

— sellaisen tiedon hankinta, joka mahdollistaa tietovälineiden sisällön kriittisen arvioinnin aktiivista kansalaisuutta harjoitettaessa.

3.3.2 Tietoyhteiskunnan ulkopuolella on muun muassa vanhuksia, vammaisia ja mahdollisesti heidän avustajiaan, pienituloisia sekä kouluttamattomia, mutta heidän välillään on eroja: ”ikäihmisten” joukossa on koulutettuja, jotka osaavat käyttää internetiä ja ovat käyttäneet sitä sen keksimisestä alkaen; tämä ryhmä on joissakin jäsenvaltioissa todellinen talouden moottori. ETSK katsoo, että tieto- ja viestintätekniikan avulla voidaan varmistaa kaikkien omatoimisuus yhteiskunnallisesta asemasta riippumatta sekä kohdennettujen toimien että kaikkiin samalla tavalla sovellettavien edullisempien ja integroivampien toimien avulla.

3.3.3 ETSK katsoo, että tietoyhteiskuntaan osallistaminen ei ole staattinen tai lineaarinen prosessi. Tekniikka kehittyy jatkuvasti, työelämä on epävarmaa ja muuttuvaa ja urat katkonaisia. Tietoyhteiskunnasta syrjään jäämisen syyt ovat usein päällekkäisiä. Koulutus ja tietojen ajantasaistaminen ovat osallisuuden peruspilareita.

3.3.4 Kohderyhmiä ovat muun muassa yritykset, joilla on taloudellisia vaikeuksia ja jotka kärsivät osaamisen tai ajan puutteesta. ETSK pitää tärkeänä, että tietoyhteiskuntaan osallistaminen on aloitteellista, jotta syrjäytymisen syyt ja niiden kehittyminen tulisivat otetuiksi mahdollisimman pitkälle huomioon tieto- ja viestintätekniikan kehityksessä.

3.4 Ammattilaisten tietotekniset taidot

Elinikäinen oppiminen on ratkaisevan tärkeää. Nuoret sukupolvet innostuivat aikoinaan toden teolla tietoteknisten taitojen hankkimisesta (7), mutta sittemmin ala on kärsinyt huonosta erottuvuudesta ja epäedullisesta palkkauksesta. Onkin tärkeää motivoida tulevia alan ammattilaisia parantamalla kiireesti statusta, palkkausta ja työoloja koulutetun työvoiman ja asianmukaisen koulutuksen vajauksen korjaamiseksi sekä ongelmaryhmien integroimiseksi. Käyttäjät seuraavat digitaalialan ammattilaisia.

4. Välineet

4.1 Yleinen saatavuus

4.1.1 Unionissa annettiin vuonna 2002 direktiivi yleispalvelusta ja käyttäjien oikeuksista sähköisten viestintäverkkojen ja -palvelujen alalla. (8) Tavoitteena oli poistaa erot tieto- ja viestintätekniikoiden käyttömahdollisuuksissa sekä edistää tietoyhteiskuntaan osallistumista. Julkiseen viestintäverkkoon liittämisen edellytyksenä ovat riittävät siirtonopeudet, jotka takaavat toimivan ja kohtuuhintaisen internetyhteyden. Tarkoituksena ei ole puuttua markkinoihin tai rehtiin kilpailuun vaan tasapainottaa taloudelliset tavoitteet suhteessa sosiaalisiin tarpeisiin, joiden täyttämisellä on kiire. ETSK on useaan otteeseen huomauttanut, etteivät markkinat ole tavoite sinänsä vaan väline, jolla voidaan parantaa kansalaisten elämänlaatua.

4.1.2 Laadukkuus, innovatiivisuus, avoimuus ja saatavuus, joita yleishyödyllisiltä palveluilta voidaan EU:ssa ja jäsenvaltioissa odottaa, luovat perustan tietoyhteiskuntaan osallistumiselle. Kyse on yhteiskunnan tehokkuudesta ja siten pitkän aikavälin toiminnasta, jolla on keskeinen merkitys osallistamisen onnistumisessa. Tämä juuri onkin tietoyhteiskuntaan osallistamisen paradoksi: yleishyödyllisten palvelujen ja yleishyödyllisten sosiaalipalvelujen yhteiskunnallinen tehokkuus ja pitkän aikavälin julkiset toimet ovat olennaisen tärkeitä osallistamisen onnistumiselle, mutta kyse on alasta, jolla nopeus on keskeinen perustekijä. Viranomaisten tehtävänä on yrittää löytää ratkaisu tähän ongelmaan.

4.2 Kaikille tasavertaiset mahdollisuudet käyttää tietotekniikkaa

4.2.1 Koko Euroopan saaminen verkkojen piiriin, suuren siirtonopeuden sallivan laajakaistan kehittäminen sekä taajuusylijäämän hyödyntäminen (9) olisi pikaisesti saatettava päätökseen yleispalvelujen takaamiseksi.

4.2.2 Tieto- ja viestintätekniikoiden saatavuudessa ja käytössä on kuitenkin yhä suuria eroja, jotka kertovat jo olemassa olevasta taloudellisesta ja sosiaalisesta epäyhdenvertaisuudesta. Tietoyhteiskunnassa ovat mukana yleensä kansalaiset, joilla on varaa hankkia laitteet ja vaadittavat taidot.

5. Tietoteknisten perustaitojen hankkiminen

Digitaalinen lukutaito

Kolmen käsitteen eli tarpeiden, kiinnostuksen ja (taloudellisten ja muiden) välineiden kohtaaminen ohjaa kohderyhmät kohti tietoyhteiskuntaa.

5.1 Ikäihmiset

5.1.1 Tieto- ja viestintätekniikoiden käyttö ikääntyneiden kasvavan ryhmän keskuudessa (10) on vähäistä:

— kyseisten tekniikoiden käyttöön mutta tarvitsevat taitojen ajantasaistamista. ETSK katsoo, että paikallisviranomaiset voisivat yhdessä yritysten kanssa tarjota räätälöityä opetusta työmarkkinaosapuolten välisen vuoropuhelun puitteissa työmarkkinoille palaamisen tai siellä pysymisen mahdollistamiseksi.

— : he joutuvat torjumaan kiinnostuksen puutettaan, arkuuttaan ja epäluuloaan asiaa kohtaan ja opettelemaan eri välineiden käytön työelämän tarpeita varten tai arki- ja sosiaalielämän helpottamiseksi. ETSK katsoo, että on tekniikan ja asiantuntijoiden tehtävä sopeutua tilanteeseen. Ikäihmisille tulisi olla tarjolla 1) neuvontaa, 2) apuohjelmistoja ja 3) heidän ulottuvillaan olevat laitteistot ja 4) heille olisi asetettava mukautetut tavoitteet, joilla herätetään ensin mielenkiinto ja tämän jälkeen tarve. Kiinnostus ja tarpeet voivat liittyä esimerkiksi sähköisen terveydenhuollon hankkeisiin, oman asuinympäristön kollektiivisen muistin kokoamiseen, sosiaalisten yhteyksien uudelleenluomiseen tai omatoimisuuteen liittyviin hankkeisiin.

5.1.2 Tietotekniset välineet voivat olla elintärkeä yhteydenpitotapa yksineläjille: esimerkiksi yhdellä napinpainalluksella toimivien, kohtuuhintaisten puhelinyhteyksien tai hätäpalvelujen yleistäminen voi olla yleishyödyllisten sosiaalipalvelujen keskeinen tehtävä, joka pelastaa hätään joutuneita kansalaisia. Sähköisen terveydenhuollon merkitys kasvaa tulevaisuudessa. (11) Kaikki periaatteet, joita ETSK toivoo noudatettavan digitaalitekniikan käyttäjien osalta, ovat yleismaailmallisia, ja niitä tulee soveltaa terveydenhuollon ja sosiaalipalvelujen alalla.

5.1.3 EU:n on hyödynnettävä aktiivisen ikääntymisen teemavuotta 2012 ja innovointikumppanuuksiaan korostaakseen tieto- ja viestintätekniikoiden roolia eri sukupolvien välisenä osallistavana linkkinä (oppiminen), syrjäytymisen estäjänä sekä ikäihmisten elämänlaadun parantajana.

5.2 Vammaiset

Tieto- ja viestintätekniikat voivat helpottaa vammaisten osallistumista yhteiskuntaan tasavertaisesti muiden kanssa. (12) Heihin pätevät samat vaatimukset kuin muihin väestöryhmiin: tavoitteiden määrittely, oppimisen tukeminen, helposti saatavilla olevat ja räätälöidyt ohjelmistot ja laitteistot, helposti saatavilla olevat ja helppokäyttöiset tietokoneet sekä varsinkin älykkäät kuljetusjärjestelmät. (13) Digitaaliseen lukutaitoon liittyvien yleishyödyllisten palvelujen merkitys korostuu, kun on kyse vammaisista. Vamman laadun huomioon ottava tuki mahdollistaa entistä paremman integroitumisen yhteiskuntaan. Kansalaisjärjestöjen rooli on tunnustettava ja sovitettava yhteen julkisen vallan roolin kanssa. Ainoastaan vammaisille kohdennettujen palveluiden suunnittelun sijaan on mieluummin sovellettava yleistä lähestymistapaa, jossa otetaan mahdollisuuksien mukaan huomioon kaikenlaisten käyttäjien tarpeet.

5.3 Pienituloisten ryhmä

5.3.1 Epäyhdenvertaiset mahdollisuudet hyödyntää tietotekniikkaa ovat jatke taloudelliselle ja sosiaaliselle epäyhdenvertaisuudelle: miehet/naiset, kotitaloudet / yksin elävät naiset, kaupungit / maaseutu- tai saaristoalueet, rikkaat maat / heikosti kehittyneet maat. Tätä eriarvoisuutta vastaan on luonnollisesti taisteltava, jotta mahdollisimman monet saadaan osallisiksi tietoyhteiskunnasta.

5.3.1.1 Maahanmuuttajataustaiset henkilöt ja vähemmistöryhmät ovat muitakin huonommassa asemassa. Heitä kiinnostavia ohjelmistoja ei valmisteta.

5.3.2 ETSK katsoo, että ilmaisten ja julkisten internetpisteiden järjestäminen kaupunkien ongelma-alueille sekä 2.0 -teknologiaa hyödyntävän avoimen tiedon ja avoimien lähdetietojen hyödyntämismahdollisuus tarjoaisi mahdollisuuden työnhakuun ja viestintään. Tällaiset kiinteät internetpisteet ovat hyödyllisiä myös koulutuksen tukivälineinä. Vastuu tästä on jaettava julkisen vallan, operaattoreiden ja järjestöjen kesken.

5.3.3 Mahdollisuutta hyödyntää infrastruktuuria ja tietoteknisiä välineitä on pidettävä perusoikeutena: koulutuksella sekä tietojen ja kokemusten siirrolla on digitaalisen lukutaidon kannalta erittäin tärkeä merkitys kaikenikäisille kaikissa elämäntilanteissa.

5.4 Heikosti koulutettujen ryhmä

5.4.1 ETSK katsoo, että nämä ryhmät on saatava kiinnostumaan tietotekniikasta tarjoamalla heille erityistukea puhelimesta ja viestimistä alkaen.

5.4.2 Laitteiden käyttö voitaisiin yhdistää opetukseen ensin viihteellisten pelien avulla kyllästymisen estämiseksi. ETSK katsoo, että koulussa huonosti menestyville nuorille voitaisiin tarjota tukiopetusta hyödyntämällä älypuhelimia uutena opetusvälineenä. Perusopetus voitaisiin aloittaa hyödyntämällä aivojumppapelejä muistuttavia hyötypelejä niin nuorten kuin aikuistenkin opetuksessa yhdessä osaamisen kehittämiseen tarkoitettujen ohjelmistojen kanssa.

5.4.3 Tietoyhteiskuntaan integrointi unionissa edellyttää, että internetiin sisällytetään runsaasti kulttuuria, koska se on alue, joka eurooppalaisten mielestä yhdistää heitä eniten. EU:n on toteutettava kulttuuristen ilmausten monimuotoisuutta kaikissa digitaalista asialistaa koskevissa aloitteissa. (14) Kulttuurikohteiden digitalisoiminen helpottaa huono-osaisten pääsyä osalliseksi taidoista, joista on hyötyä niin yhteiskuntaan integroitumisen kuin omakohtaisen kehittymisen kannalta etenkin, kun tietoa on tarjolla henkilön omalla äidinkielellä.

5.5 Vähemmistöt

5.5.1 ETSK toivoo, että vähemmistöryhmille, olivatpa ne maahanmuuttajataustaisia tai eivät, annettaisiin mahdollisuus osallistua tietoyhteiskuntaan. Tällaisia vähemmistöjä ovat esimerkiksi romanit. Vähemmistöt eivät ole luku- tai kirjoitustaidottomia, mutta ne eivät osaa vastaanottavan maan kieltä eivätkä tunne sen kulttuuria. Tietokoneet eivät ole helposti niiden ulottuvilla. Naiset kuuluvat usein tiedoiltaan heikoimpien ja muita huono-osaisempien ryhmään.

5.5.2 Sisämarkkinoiden tietojenvaihtojärjestelmä IMI (15), joka on EU:n kansallisille hallintoviranomaisille suunnattu viestintää helpottava monikielinen verkkosovellus, voisi toimia perustana unionin asukkaiden ja kansalaisten oppimisen kehittämiseen tarkoitetuille sosiaalisille sovelluksille, joiden avulla nämä voivat osallistua verkko-oppimiseen.

5.5.3 Sosiaalisten verkkojen rooli voi olla merkittävä kaikille tässä tekstijaksossa luetelluille väestöryhmille, jos sitä hallitaan oikein. Lisäksi nuorten keskuudessa merkittäviä kiinnostuksen herättäjiä ja tietoteknisten taitojen kehittäjiä ovat internetkahvilat, joiden hyödyntämistä voitaisiin helpottaa esimerkiksi jakamalla paikallisviranomaisten tukemia alennuskuponkeja.

5.6 Yritykset mukaan

5.6.1 Pk-yritykset, joiden päätoimiala ei liity tietotekniikkaan, saattavat syrjäytyä tietoyhteiskunnasta. Käyttöön perehtymiseen vaadittavan ajan puute, perinteiden muodostama painolasti, taloudelliset vaikeudet sekä vanhakantainen suhtautuminen tietokoneavusteiseen hallintoon voivat vaikuttaa liikkeenjohtoon, prosesseihin sekä työntekijöihin. Mahdollisuudet hyödyntää niin sanottuja pilvipalveluja eli tietotekniikan resurssipalveluja (cloud computing) (16), jotka tarjoavat tietoteknisiä hallintosovelluksia, voivat siten olla pk-yritysten ulottumattomissa. Tämä saattaa vaikuttaa yritysten tuottavuuteen, minkä vuoksi on kartoitettava keinoja pk-yritysten saamiseksi osallisiksi näistä palveluista.

6. Kehitetään kaikkien tietoteknisiä taitoja yhteiskunnallisten ja sosiaalisten haasteiden voittamiseksi

6.1 Peruskoulutus ja ammatillinen koulutus (17)

6.1.1 Tietoyhteiskuntaan integrointi aloitetaan jo esikoulussa.

Tarjoamalla kaikissa kouluissa kaikille lapsille, vammaiset, syrjäytyneet sekä ongelmaperheiden lapset mukaan luettuina, yhtäläiset mahdollisuudet digitaaliseen opetukseen voidaan lisätä näiden ryhmien omatoimisuutta aikuisiällä. Hyötypelien, sormitietokoneiden (taulutietokoneiden) ja sähköisen kirjan käytön yleistäminen opettajien valvonnassa ja sosiaalisten verkkojen hyödyntäminen voisi edistää eniten vaikeuksista kärsivien oppilaiden osallistamista näiden välineiden tarjoamien uusien oppimismuotojen ansiosta.

6.1.2 Ammattipätevyyden ja tutkintotodistusten hankinnassa sekä palvelukseenotossa digitaalialan töihin olisi voitava käyttää tukena erityisesti digitaaliyhteiskunnan uusien ammattialojen koulutusta koskevaa eurooppalaista viitejärjestelmää. Tietyt ammattialat syntyvät uudelleenkoulutuksen tuloksena, mutta eivät kaikki. Voitaisiin harkita eurooppalaisen, digitaalisten taitojen avoimen luettelon laatimista, jotta voidaan vahvistaa edellytykset eurooppalaisten tutkintotodistusten myöntämiselle ja helpottaa siten asianomaisten henkilöiden liikkuvuutta. ETSK arvioi, että toimilla, joiden avulla eurooppalaiset opiskelijat voivat saavuttaa hyvän yhteiskunnallis-ammatillisen aseman, voitaisiin vähentää opiskelijoiden vieroksuvaa suhtautumista näitä aloja kohtaan.

6.1.3 EU-tason kannustustoimet on ulotettava kaikentyyppiseen digitaalialan opetukseen valtakunnallisella, alueellisella ja paikallistasolla, ja niihin on sisällytettävä koulutusta niin vanhemmille kuin opettajillekin, joiden työolosuhteita on mukautettava.

6.2 Elinikäinen (verkko-)oppiminen, ”life long e-learning”

6.2.1 Osa kohderyhmistä tavoitetaan kohdennetuilla kampanjoilla. Kokeellisten tietojen ja taitojen siirto on tärkeää tietoyhteiskunnasta syrjäytyneille, ja osallistavat metodit teoreettisen opetuksen rinnalla auttavat potentiaalin kehittämisessä ja tarjoavat samalla mahdollisuuden integroitumiseen. Tämä koskee erityisesti työttömiä, aktiiviväestöä, ikäihmisiä sekä sosiaalisesti syrjäytyneitä, jotka haluavat mukaan työelämään. Nämä ryhmät tarvitsevat mahdollisuutta työllistyä ja päästä osaksi yhteiskuntaa.

6.2.2 Yritysten toiminta

Tulevaisuudessa yrityksen perustavilta voitaisiin edellyttää niin sanottua digitaalitalouden passia, joka myönnettäisiin liiketoiminnan tieto- ja viestintätekniikan vakiomuotoisen koulutuksen päätteeksi.

Henkilökunnalle annettava yrityksen sisäinen tieto- ja viestintätekniikan koulutus tulisi yleistää sisäisten sopimusten avulla, sillä tällainen koulutus on osa tietoyhteiskuntaan osallistamista ja auttaa pidentämään työntekijöiden työuraa ja parantamaan yritysten tuottavuutta.

6.2.3 Viranomaisten toimet

Digitaalialan kehittämispolitiikka on suunniteltava jäsenvaltioissa ja paikallistasolla alusta asti siten, että se on osallistavaa ja syrjimätöntä.

Rakennerahastojen käyttö: viranomaisten tehtävänä on määrittää koko yhteiskunnan kannalta tärkeät innovatiiviset toimet, joihin voidaan antaa tukea, jotta niitä voitaisiin tarjota mahdollisimman edullisesti kaikille asiaankuuluville tahoille.

EU:n ja jäsenvaltioiden olisi tarjottava eurooppalainen toimintakehys tietoteknisten ammattien ammatillisen laadun kehittämiseen.

6.3 Sisältöjen kehittäminen

6.3.1 Sisältöjen tärkeyden vuoksi ammatillisen ja yleissivistävän koulutuksen tai kulttuurin määrittelyä ei pidä jättää markkinoiden armoille.

6.3.2 Kansallisten viranomaisten olisi määriteltävä perussisällöt, helpotettava etäkoulutukseen pääsyä sekä vahvistettava yhteistyössä unionin kanssa koko Euroopassa tunnustettavien tutkintotodistusten myöntämisen edellytykset. Käyttäjien toiveiden kuunteleminen on todellisten tarpeiden määrittelyssä keskeisen tärkeää.

6.3.3 Mukautettavissa olevat sisällöt ja multimedia ovat välttämättömiä, jotta mahdollistetaan käyttäjien digitaalisen ympäristön jatkuvuus (”sivistynyt” internet) ja otetaan huomioon myös vammaisten mahdollisuudet käyttää sisältöjä.

6.3.4 Niiden maiden kansalaiset, joiden kieltä puhutaan maan ulkopuolella hyvin vähän, ovat internettarjontaa ajatellen eriarvoisessa asemassa. Unionin ja sen jäsenvaltioiden tulisi huolehtia heidän kulttuurinsa kunnioittamisesta ja todellisen sisällön levittämisestä heidän kielellään.

6.3.5 Sosiaalisten verkkojen sisällön luovat käyttäjät. Sosiaalisia verkkoja voidaan hyödyntää niiden henkilöiden houkuttelemiseksi, jotka kokevat tietotekniikan käytön vaikeaksi. Tällöin on kunnioitettava heidän käyttäjäoikeuksiaan.

7. Suojaamistoimet tietokoneen käyttöön liittyvien epäluulojen hälventämiseksi

A. Tietokoneen käyttö edellyttää äärimmäistä varovaisuutta (18), jos käyttäjä ei ole varma itsestään tai järjestelmästä ja jos suhteellinen tietämättömyys verkkoturvallisuudesta estää henkilöä suojautumasta ennakolta. (19) Tietoyhteiskunnasta syrjäytyneet tai parhaillaan tietoyhteiskuntaan integroituvat ovat suurin riskiryhmä.

B. Digitaalisen viestintätekniikan käyttö muuttaa henkilöiden ja yhteiskunnan ajattelutapaa: onko esimerkiksi suojeltava avoimuutta vai yksityisyyttä? Yleisesti ottaen kaikessa tietoyhteiskuntaan osallistamiseen tähtäävässä toiminnassa on pidettävä mielessä, että välineeseen itseensä liittyy vahvasti – luvallinen tai luvaton – ”tunkeutuminen” yksityiselämään (20), ja välineen vääränlaisella käytöllä voi olla tuhoavia vaikutuksia jokaiselle käyttäjälle ja etenkin hauraille ryhmille. Tietotekniikkaan liittyvien väärinkäytösten ja rikollisuuden torjunnan lujittaminen auttaa parantamaan käyttäjien luottamusta.

C. Digitaalistrategian ja kansalaisten odotusten asettamat haasteet voidaan tiivistää kuvaannollisesti seuraavan kuvion samankeskisten ympyröiden muotoon:

7.1 Käyttäjien oikeudet

7.1.1 ETSK toivoo, että toteutetaan toimia, joilla lisätään kaikkien käyttäjien luottamusta ja varmistetaan digitaalisten ympäristöjen ja verkkotoimintojen turvallisuus, kuten seitsemännessä tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen puiteohjelmassa edellytetään (21).

7.1.2 Voitaisiin harkita tapoja sisällyttää sivustoihin ominaisuuksia, joiden avulla voidaan muistuttaa käyttäjää yksinkertaisista toimenpiteistä riskeiltä suojautumiseksi. (22) Olisi hyvin tärkeää, että niin ikään helposti haavoittuvaan ryhmään kuuluvat nuoret voisivat perehtyä jo peruskoulun yläasteelta alkaen Euroopan komission julkaiseman oppaan eYou Guide – To your rights online (23) kaltaisiin pienimuotoisiin kirjasiin, joiden avulla heille voitaisiin opettaa oikeita tapoja käyttää tietotekniikkaa turvallisesti.

7.1.3 ETSK katsoo, että kansalaisille olisi tiedotettava nykyistä tehokkaammin Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 16 artiklalla perustetun Euroopan tietosuojavaltuutetun sekä G29-työryhmän roolista.

7.1.4 ETSK toivoo, että käyttäjien arvokas kohtelu turvataan EU:n säännöksillä (24), jotka ovat sopusoinnussa perusoikeuskirjan periaatteiden kanssa. Sääntöjen tavoitteena on varmistaa seuraavien oikeuksien noudattaminen:

— sananvapaus ja oikeus tietoon etenkin henkilön omalla äidinkielellä

— oikeus yksityisyyden ja henkilötietojen suojaan (henkilöllisyys, terveys jne.)

— tiedonpoisto-oikeus

— alaikäisten suojaamisoikeus.

7.1.5 Komitea muistuttaa lisäksi useista kansallisista ja kansainvälisistä kuluttajansuojaa koskevista peruskirjoista (25), joilla varmistetaan digitaalisten välineiden käyttäjien perusoikeuksien toteutuminen. Euroopan parlamentti kannattaa näitä peruskirjoja. Komitea toivoo, että verkko-oikeuksia koskevasta EU:n säännöstöstä, josta Euroopan komissio ilmoitti tiedonannossaan Euroopan digitaalistrategiasta (26), järjestettäisiin pikaisesti vuoropuhelu sekä kuluttajajärjestöjen että eurooppalaisten työmarkkinaosapuolien kanssa.

7.2 Euroopan parlamentti toivoo niin sanotun viidennen vapauden (joka mahdollistaa sisältöjen ja tietojen vapaan liikkuvuuden verkossa) tunnustamista. ETSK katsoo, että kyseisen vapauden tulisi turvata käyttäjien oikeudet sekä teollis- ja tekijänoikeudet. Taloutta ja teollisuudenaloja koskevat tiedot on niin ikään suojattava. Grid-verkkojen ja pilvipalvelujen käyttö, jolloin useita digitaalisia toimijoita on liikkeellä samanaikaisesti, vaatii erityisiä suojausmenetelmiä, jotka on annettava yritysten ja varsinkin hyvin pienten yritysten käyttöön.

7.3 Sähköisen hallinnon vauhdittaminen (27) hallinnollisia muodollisuuksia helpottamalla voi auttaa tekemään hallinnollisista menettelyistä turvallisia etenkin ikäihmisille, kun samalla otetaan huomioon, että ”digitaalinen demokratia” voi edistää osallisuutta mutta se ei saa vahingoittaa demokratiaa yleisesti ja että sitä on toteutettava edellä esitettyjen periaatteiden mukaisesti.

8. Uusien työpaikkojen luominen

8.1 Kaikkiin ulotettavan tietoyhteiskuntaan osallistamisen odotetaan lisäävän työllisyyttä ja talouskasvua. Talouskriisi, nykyinen väestörakenne, työttömyyden kasvu ja epävarmuuden lisääntyminen eivät edistä työntekijöiden eivätkä työnantajien taitojen kehittymistä. Epävarmojen työpaikkojen ja syrjäytymisen torjunta on välttämätöntä erityisesti digitaalisen pätevyyden hankinnan kannalta osallisuutta edistäville työmarkkinoille (28) pääsemiseksi, sillä koulutettujen ja kouluttamattomien välinen kuilu kasvaa jatkuvasti. Sosiaalisen vuoropuhelun ja etenkin alakohtaisen vuoropuhelun (29) sekä julkisen politiikan olisi välttämättä kohdattava toisensa, jotta voitaisiin lisätä muita heikommassa asemassa olevien digitaalista pätevyyttä ja luoda heille siten työpaikkoja.

8.2 Uudet ammattialat ovat tärkeitä niille ryhmille, jotka hankkivat digitaalialan koulutuksen voidakseen palata työmarkkinoille. Jäsenvaltioiden työvoimatoimistojen tulisi pystyä kartoittamaan nämä uudet ammattialat eri sektoreilla helpottaakseen niiden tunnustamista koko unionissa.

8.3 Työsuojelu on syytä saattaa ajan tasalle kaikissa jäsenvaltioissa.

8.4 Valtavirtaistaminen (mainstreaming) ja EU:n toimien välinen synergia ovat keskeisellä sijalla tietoyhteiskuntaan osallistamista koskevan tavoitteen onnistumisessa unionissa. Suurin osa peruskäyttäjien hyödyntämästä digitaalisesta aineistosta tuodaan unioniin muualta, eivätkä kansalaiset ole tietoisia sen valmistusominaisuuksista. Käytön vaivattomuuden kannalta tekniikalla, joka kansalaisella itsellään on käytettävissä, on kuitenkin merkitystä etenkin muita heikommassa asemassa oleville ryhmille, ikäihmisille ja vammaisille. Tästä syystä olisi suosittava selkeää suunnittelua ja toimivuutta sekä ohjelmistoja, joissa on digitaalista lukutaitoa helpottavia mukautettuja sisältöjä ja joiden määrittelyssä on otettu huomioon EU:n kanta kansainvälisten normien noudattamiseen. Lisäksi asiaa koskeviin kauppasopimuksiin on sisällytettävä vastaavat lausekkeet.

8.5 Tämä edellyttää investointeja kaikilla aloilla erityisesti kansalaisille suunnattujen palvelujen osalta. Jos näitä investointeja ei tehdä Euroopassa, ne tehdään muualla, ja tämän seurauksena EU:ssa toimivat yritykset menettävät markkinoita ja työpaikkoja. EU:n tavoitteena on osoittaa kolme prosenttia BKT:sta tutkimukseen ja kehittämiseen. ETSK katsoo, että tavoite on kiireesti todella myös toteutettava. Kaikki heikossa asemassa olevat odottavat parannusta tilanteeseen.

9. Toiminnan rahoitus

9.1 Kehitettävillä toimintalinjoilla on voitava estää tietoyhteiskuntaan integroituneiden putoaminen pois tästä myönteisen kehityksen kehästä. Tähän unionille elintärkeään tavoitteeseen on osoitettava määrärahoja pitkällä aikavälillä ketjun alusta (tutkimus, kehitys ja innovointi) sen loppuun asti (loppukäyttäjät) sekä taloudellisia voimavaroja kriisien vaikutusten lieventämiseksi. Jokainen ylimääräinen prosentti voi osoittautua tärkeäksi tilanteessa, jossa jäsenvaltioiden talousarvioissa ei ole liikkumavaraa menojen vähentämiseksi tehtyjen leikkausten vuoksi.

9.2 Kaikkien tietoyhteiskunnasta syrjäytyneiden integrointia voidaan edistää luomalla jäsennellyt, mahdollisesti erityisen työryhmän muodossa toimivien tukipalvelujen EU-markkinat, jotka toisivat mittakaavaetuja.

9.3 Rahoitusta tarvitaan koko Euroopan kattaviin infrastruktuureihin, teknologian tutkimukseen ja innovointiin, sisältöjen kehittämiseen, tietoyhteiskunnan ulkopuolella olevia koskevaan sosiaaliseen innovointiin, verkko-oppimiseen, työllistymiseen digitaalisen pätevyyden avulla ja kansalaisyhteiskunnan, yritysten sekä valtio-, alue- ja paikallistason julkisten toimijoiden toimintaan.

9.4 Kertyneiden tukien avulla olisi voitava selvittää tietoyhteiskunnasta syrjäytymiseen johtaneita syitä, kattaa energiankäytöstä, tiloista ja sisältöjen määrittelystä aiheutuvat kustannukset sekä kehittää mukautettuja laitteita ja räätälöityä opetusta.

9.5 Tietoyhteiskuntaan osallistamiseen liittyvät toimet (hallinto, toiminta, valvonta) olisi ETSK:n mielestä syytä mainita komission julkaisemassa vuosikertomuksessa ja niistä olisi keskusteltava työmarkkinaosapuolten kanssa. Toimia, joilla kansalaisille pyritään tarjoaman mahdollisuuksia osallistua tietoyhteiskuntaan, olisi toteutettava laaja-alaisesti.

9.5.1 Kansallisen politiikan toteutuksesta ensisijaisesti vastaavien alueellisten toimijoiden on 1) sisällytettävä asialistoihinsa digitaaliala ensisijaisena tavoitteena sekä hyödynnettävä Euroopan sosiaalirahastoa, 2) saatava vastuuhenkilöt tiedostamaan niiden sosiaalisten ryhmien digitaaliset tarpeet, joista he ovat vastuussa, 3) valistettava kohderyhmiä paikallisten välineiden, kuten paikallis-tv:n, kautta ja 4) kuultava näitä ryhmiä niiden tarpeista järjestämällä kokouksia järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan edustajien kanssa.

9.5.1.1 ETSK pitää valitettavana, ettei EU:ssa eikä jäsenvaltioissa käytävässä sosiaalisessa ja kansalaisvuoropuhelussa käsitellä järjestelmällisesti sähköistä yhteiskuntaa, jolla on syvälliset vaikutukset elämäntapoihin, vaikka huono-osaiset väestöryhmät tarvitsevat pitkäjänteisiä, johdonmukaisia ja varmuutta tarjoavia hajautettuja toimia.

9.6 Yritysten on voitava hyödyntää digitaalisia kehitysmahdollisuuksia sekä saada suunnittelijat ja valmistajat tietoisiksi omista tarpeistaan sekä tarpeesta ottaa huomioon erilaiset haitat ja esteet (Design for All -periaate, sähköisten palvelujen saatavuus mukaan luettuna).

9.7 Rahoituksen muodot

9.7.1 Euroopan sosiaalirahasto (ESR): Komissio aikoo myöntää kaudella 2014–2020 jäsenvaltioille rahoitusta ESR:n kautta (avaintoiminnot 11 ja 12) tietoyhteiskuntaan osallistumista koskevien tavoitteiden toteuttamista varten. ETSK katsoo, että lisäksi on pyrittävä saavuttamaan kaikki mahdollinen synergia budjettikohtien välillä.

9.7.1.1 Komiteaa askarruttaa täydentävyysperiaatteen tarkoituksenmukaisuus rakennerahastojen varojen myöntämisen yhteydessä, kun otetaan huomioon tulevien haasteiden mittavuus tilanteessa, jossa monilla julkisilla toimijoilla on suuria budjettivaikeuksia ja jossa toimet digitaalisen kuilun kaventamiseksi on toteutettava viipymättä. Komitea kehottaa tutkimaan mahdollisuuksia suoran tuen myöntämiseen.

9.7.2 Komitea ehdottaa, että tietoyhteiskuntaan osallistumista koskevien tavoitteiden toteuttamiseksi kartoitetaan uusia rahoitusmahdollisuuksia ja -muotoja:

— sopimukset yksityisten ja julkisten toimijoiden kesken tieto- ja viestintäteknologioiden rahoittamiseksi yleensä ja esimerkiksi kaupallisia pelejä tuottavien (suuria tuloja keräävien) yritysten kanssa, jotta voidaan käyttää edullisesti uudelleen näiden yritysten toissijaista huipputekniikkaa

— verkko- ja muiden infrastruktuurien rahoitus osana komission aloitetta infrastruktuurihankkeiden rahoittamiseen tarkoitetuista Eurooppa 2020 –joukkovelkakirjalainoista, jos aloite toteutuu (30)

— internetyhteyden tarjoajien, operaattoreiden ja välinetoimittajien osallistuminen verkko-oppimisen rahoitukseen

— eurooppalainen pääomasiirtojen transaktiovero (31), josta saaduista tuloista osa voitaisiin osoittaa tietoyhteiskuntaan osallistumiseen.

9.7.3 Varainkäytön valvonta (32) on joka tapauksessa ratkaisevan tärkeää tuen tehokkuuden varmistamiseksi. Työmarkkinaosapuolet on otettava mukaan valvonnan eri muotoihin. Euroopan sosiaalirahastoa varten on jo perustettu seurantakomiteoita. Julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyökumppanuuksissa, joita voidaan harkita tarkoituksenmukaisissa EU:n puitteissa, on syytä keksiä uusia tapoja valvoa veronmaksajien ja käyttäjien loppukustannuksia yleishyödyllisten palvelujen, yleistä taloudellista etua koskevien palvelujen sekä yleishyödyllisten sosiaalipalvelujen logiikan ja sääntöjen mukaisesti. Näitä olisi harkittava vain tarkoituksenmukaisissa EU:n puitteissa. (33)

9.7.4 ETSK katsoo, etteivät yhteyksien yleistäminen ja yleispalvelujen siirtonopeuden mukauttaminen teknologian kehitykseen riitä, ja toistaa ehdotuksensa (ETSK:n lausunto CESE 1915/2008), jossa suositellaan seuraavaa:

— Kannetaan maantieteellisen syrjäytymisen lisäksi huolta sosiaalisesta syrjäytymisestä, joka on yhteydessä huono-osaisten käyttäjäryhmien varojen sekä valmiuksien tai taitojen puutteeseen, ja laajennetaan yleispalvelua siten, että palvelun saatavuus voidaan taata kaikille käyttäjille näiden tilanteesta riippumatta.

— Edistetään yleispalvelujen rahoitusta (34) valtiontuin ja yhteisön rahastoista, mikä on ainoa toimiva keino niissä maissa, joissa yleispalveluvaatimuksen taloudellinen taakka muodostaa kohtuuttoman rasitteen palveluntarjoajalle.

— Tuetaan hankkeita tietoyhteiskuntaan osallistumisen edistämiseksi myöntämällä mikrorahoitusta etenkin paikallisiin koulutushankkeisiin sekä asentamalla julkisiin tiloihin ilmaisen internetyhteyden tarjoavia verkkopäätteitä.

— Jäsenvaltioita pyydetään antamaan taloudellista tukea niille kotitalouksille, joilla ei ole varaa verkkoon pääsyyn ja palveluiden käyttämiseen tarvittavien peruslaitteiden (tietokone, ohjelmistot, modeemi) hankintaan.

Bryssel 13. heinäkuuta 2011 Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Staffan NILSSON

(1) EYVL C 116, 20.4.2001, s. 30; EUVL C 77, 31.3.2009, s. 60 ja s. 63; EUVL C 175, 28.7.2009, s. 92; EUVL C 317, 23.12.2009, s. 84; EUVL C 128, 18.5.2010, s. 69; EUVL C 255, 22.9.2010, s. 116; EUVL C 48, 15.2.2011, s. 72; EUVL C 54, 19.2.2011, s. 58; EUVL C 107, 6.4.2011, s. 44 ja s. 58; EUVL C 218, 23.7.2011, s. 130.

(2) Ks. Eurostat-STAT10/193, 14.12.2010.

(3) Englanniksi tällaisesta opetuksesta käytetään nimitystä edutainment (education + entertainment).

(4) KOM(2010) 245 lopullinen/2; EUVL C 54, 19.2.2011.

(5) EU, ministerikokouksen julistus, Malmö Ruotsi, 18. marraskuuta 2009.

(6) EU, ministerikokouksen julistus tieto- ja viestintäteknologioiden käytöstä osallistavassa yhteiskunnassa, Riika Latvia, 11. kesäkuuta 2006, kohta 4.

(7) Liiketalouteen erikoistuneen INSEAD-korkeakoulun (The business school for the world) tiedot, joihin Richier (teollisuuden ja yritystoiminnan pääosasto) on viitannut kuulemistilaisuudessa 28. maaliskuuta 2011.

(8) Direktiivi 2002/22/EY.

(9) EYVL C 94, 18.4.2002; EUVL C 110, 9.5.2006; EUVL C 175, 27.7.2007; EUVL C 224, 30.8.2008; EUVL C 175, 28.7.2009; EUVL C 128, 18.5.2010; EUVL C 44, 11.2.2011; EUVL C 54, 19.2.2011; EUVL C 107, 6.4.2011, s. 53.

(10) EUVL C 44, 11.2.2011, s. 17; EUVL C 77, 31.3.2009, s. 115; EUVL C 74, 23.3.2005, s. 44.

(11) EUVL C 317, 23.12.2009, s. 84.

Ks. EHTEL, European Health Telematics Association.

(12) KOM(2010) 636 lopullinen; Vammaisten oikeuksia koskeva YK:n yleissopimus/EU/23.12.2010.

(13) EUVL C 277, 17.11.2009, s. 85.

(14) Kulttuuristen ilmauksien monimuotoisuuden suojelemisesta ja edistämisestä 20. lokakuuta 2005 tehty Unescon yleissopimus, joka tuli voimaan 18. maaliskuuta 2007; Euroopan parlamentin 5. toukokuuta 2010 antama päätöslauselma ”Euroopan uusi digitaalinen asialista: 2015.eu”.

(15) IMI, komission tiedonanto KOM(2011) 75 lopullinen, 21. helmikuuta 2011 – Yhteistyö ja Eurooppa / talouskehitys ja työllisyys, http://ec.europa.eu/internal_market/imi-net/.

(16) Cloud computing: verkkopalvelu, jossa tietotekniikoita käytetään tuotteiden, palvelujen ja hallintoratkaisujen tarjoamiseen reaaliajassa internetin välityksellä yritysten sisällä (yksityinen) tai ulkopuolella (julkinen) tai molemmin tavoin. Aiheesta on valmisteilla ETSK:n lausunto (asiakokonaisuus TEN/452).

(17) e-Learning (verkko-oppiminen): uusia tekniikoita, multimediaa ja internetiä käytetään yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen laadun parantamiseksi tarjoamalla etäpääsy resursseihin ja palveluihin sekä yhteistyöhön ja tiedonvaihtoon. (Euroopan komission määritelmä – e-Learning -aloite).

(18) EUVL C 218, 23.7.2011, s. 130.

(19) EUVL C 107, 6.4.2011, s. 58 ja KOM(2010) 521 lopullinen.

(20) Ranskan tietotekniikan ja vapauksien kansallisen komission puheenjohtaja Alex Türk julkaisussa ”La vie privée en péril, des citoyens sous contrôle”, toim. O. Jacob, 2011; G29-ryhmän asiakirjat (24. lokakuuta 1995 annetun direktiivin 95/46/EY 29 artiklassa perustettu työryhmä, joka koostuu henkilötietojen suojasta vastaavien riippumattomien kansallisten viranomaisten edustajista).

(21) Seitsemäs tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen puiteohjelma 2007–2013, päätös N:o 1982/2006/EY, 18.12.2006.

(22) G29-työryhmän 12. kesäkuuta 2009 antama lausunto 5/2009 internetin sosiaalisista verkkoyhteisöistä, luku 5, kohta 8: yksityisyyden suojaa koskevien oletusasetusten suunnittelu.

(23) www.ec.europa.eu/eyouguide.

(24) Euroopan parlamentin 5. toukokuuta 2010 antama päätöslauselma ”Euroopan uusi digitaalinen asialista: 2015.eu”, kohta 29, jossa todetaan, että monet jäsenvaltiot eivät edelleenkään ole ratifioineet tietoverkkorikollisuutta koskevaa Euroopan neuvoston yleissopimusta.

(25) Asiakirja nro 37-08 INFOSOC, maaliskuu 2008 – Peruskirja kuluttajansuojasta digitaalisessa ympäristössä.

(26) KOM(2010) 245 lopullinen/2, avaintoiminto 4.

(27) Malmön julistus, 2009.

(28) EAY:n, BusinessEuropen, CEEP:n ja UEAPME:n puitesopimus, 2010.

(29) Euroopan parlamentin ja neuvoston suositus eurooppalaisen tutkintojen viitekehyksen perustamisesta elinikäisen oppimisen edistämiseksi (2008/C 111/01).

(30) Kuulemisprosessi kestää 2. toukokuuta 2011 asti.

(31) Euroopan parlamentin mietintö rahasiirtojen verotuksesta – 529 ääntä puolesta, 127 vastaan, 18 pidättyi äänestämästä (8.–9. maaliskuuta 2011).

(32) EUVL C 132, 3.5.2011, s. 8.

(33) EUVL C 48, 15.2.2011, s. 72.

(34) EUVL C 175, 28.7.2009, s. 8.