(1)Komissio hyväksyi 26 päivänä marraskuuta 2015 vuotuisen kasvuselvityksen, mikä aloitti vuoden 2016 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Eurooppa-neuvosto vahvisti vuotuisen kasvuselvityksen ensisijaiset tavoitteet 17 ja 18 päivänä maaliskuuta 2016. Komissio hyväksyi 26 päivänä marraskuuta 2015 asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Malta ei kuulu niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu. Samana päivänä komissio hyväksyi myös suosituksen neuvoston suositukseksi euroalueen talouspolitiikasta. Eurooppa-neuvosto vahvisti suosituksen 18 ja 19 päivänä helmikuuta 2016, ja neuvosto antoi sen 8 päivänä maaliskuuta 2016. Koska Malta kuuluu maihin, joiden rahayksikkö on euro, ja koska taloudet ovat talous- ja rahaliitossa vahvasti yhteydessä toisiinsa, Maltan olisi varmistettava, että kyseiset suositukset pannaan täytäntöön täysimääräisesti ja oikea-aikaisesti.

(3)Malta toimitti vuoden 2016 kansallisen uudistusohjelmansa ja vuoden 2016 vakausohjelmansa 15 päivänä huhtikuuta 2016. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon.

(4)Kauden 2014–2020 Euroopan rakenne- ja investointirahastojen ohjelmasuunnittelussa on otettu huomioon niihin liittyvät maakohtaiset suositukset. Kuten asetuksen (EU) N:o 1303/2013 23 artiklassa säädetään, komissio voi pyytää jäsenvaltiota tarkastelemaan uudelleen kumppanuussopimustaan ja asiaankuuluvia ohjelmiaan ja esittämään niihin muutoksia, kun tämä on tarpeen asiaankuuluvien neuvoston suositusten täytäntöönpanon tukemiseksi. Komissio on antanut tarkempaa tietoa tämän säännöksen hyödyntämisestä ohjeissa sellaisten toimenpiteiden soveltamiselle, joilla Euroopan rakenne- ja investointirahastojen vaikuttavuus kytketään talouden tehokkaaseen ohjaukseen ja hallintaan.

(5)Maltaan sovelletaan vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevää osiota ja velkasääntöä. Hallitus suunnittelee vuoden 2016 vakausohjelmassa julkisen talouden rahoitusaseman parantamista siten, että 0,1 prosentin ylijäämä suhteessa BKT:hen saavutetaan vuoteen 2019 mennessä. Rakenteellinen rahoitusasema paranee asteittain niin, että Malta saavuttaa julkistalouden keskipitkän aikavälin tavoitteen, joka on rakenteellisesti tasapainoinen julkisen talouden rahoitusasema, vuoteen 2019 mennessä. Vakausohjelman mukaan on odotettavissa, että julkisen talouden velka suhteessa BKT:hen supistuu 62,6 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2016 ja edelleen 55,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2019. Julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on vuonna 2016 uskottava ja vuosina 2017–2019 varovainen. Toimenpiteitä, joita tarvitaan tukemaan suunniteltujen alijäämätavoitteiden saavuttamista vuodesta 2017 eteenpäin, ei kuitenkaan ole vielä riittävästi täsmennetty. Komission kevään 2016 talousennusteen mukaan on olemassa suuri riski, että keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä sopeutusuralta poiketaan merkittävästi vuosina 2015 ja 2016, kun molemmat vuodet otetaan huomioon, mikä johtuu ennen muuta vuoden 2015 poikkeamasta, joka on korjattava vuonna 2016. Jos politiikkaa ei muuteta, poikkeaminen jatkuu myös vuonna 2017. Vuoden 2015 poikkeama johtuu osittain investointien äkillisestä kasvusta, mikä johtuu pitkälti EU-varojen poikkeuksellisen korkeasta käyttöasteesta ennen ohjelmakauden 2007–2013 päättämistä. Jotta poikkeamaa saataisiin kavennettua vuosina 2015 ja 2016, vuoden 2016 vakausohjelmassa esitetään vuonna 2016 toteutettavaksi lisätoimia, joita ei vielä voitu ottaa huomioon kevään talousennusteessa. Näiden toimenpiteiden tarkoituksena on supistaa perusmenoja (0,16 prosenttia suhteessa BKT:hen) erityisesti palkansaajakorvausten, välituotekäytön ja pääomansiirtojen osalta. Lisäksi eräitä vuosien 2016–2019 tulopuolen toimenpiteitä koskevia arvioita on tarkistettu, jotta voidaan ottaa huomioon ajantasaiset tiedot, sekä vuoden 2015 toimenpiteiden toteutunut vaikutus. Yhteensä näiden toimenpiteiden alijäämää supistava nettovaikutus on 0,2 prosenttia suhteessa BKT:hen. Kun nämä toimenpiteet otetaan huomioon, julkisen talouden sopeutus paranisi komission ennusteeseen verrattuna, ja rakenteellisen rahoitusaseman pilari viittaisi jonkinasteiseen keskimääräiseen poikkeamiseen vuosina 2015 ja 2016, kun taas vuonna 2017 olisi edelleen olemassa merkittävän poikkeamisen riski. Maltan arvioidaan noudattavan velan supistamista koskevaa vertailuarvoa sekä vuonna 2016 että vuonna 2017. Neuvosto katsoo vakausohjelmasta tekemänsä arvioinnin ja komission kevään 2016 talousennusteen perusteella olevan vaarana, että Malta ei noudata vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia. Tämän vuoksi tarvitaan lisätoimenpiteitä, joilla varmistetaan vaatimusten noudattaminen vuosina 2016 ja 2017.

(6)Maltan julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyys on edelleen haaste. Tämä johtuu pääasiassa väestön ikääntymiseen liittyvien terveydenhuolto-, pitkäaikaishoito- ja eläkemenojen vaikutuksesta talousarvioon. Eläkejärjestelmään kohdistuu kaksinkertainen haaste, sillä sen on saavutettava kestävyys ja varmistettava samalla eläkkeiden riittävyys. Eläkemenojen osuus oli vuonna 2013 EU:n keskiarvoa pienempi eli 9,6 prosenttia suhteessa BKT:hen, mutta sen ennustetaan kasvavan 12,8 prosenttiin vuoteen 2060 mennessä, jolloin se kuuluu EU:n suurimpiin. Hallitus hyväksyi maaliskuussa 2016 useita toimenpiteitä eläkejärjestelmän kestävyyden ja riittävyyden parantamiseksi, mutta niiden talousarviovaikutusta ei ole vielä arvioitu. Järjestelmän riittävyyden parantamiseksi maksuihin perustuvaa kansallista vähimmäiseläkettä korotetaan myös vuonna 2016, jotta se nousisi 60 prosenttiin mediaanitulosta vuoteen 2027 mennessä, ja sen kattavuutta laajennetaan. Uudistuksen tulokset riippuvat siitä, miten vanhempien ikäryhmien työllistettävyys onnistutaan turvaamaan. Eläkkeiden lisäksi EU:n keskiarvoa nopeammin kasvavat ennusteen mukaan myös terveydenhuoltoon ja pitkäaikaishoitoon liittyvät julkiset menot, joiden osuudet ovat nyt 2,1 prosenttia ja 1,2 prosenttia suhteessa BKT:hen. Viranomaiset ovat hyväksyneet kansallisen terveydenhuoltojärjestelmän strategian, ja meneillään on terveydenhuoltomenojen arviointi, jonka tarkoituksena on parantaa menojen tehokkuutta. Näistä toimista saatavat säästöt eivät kuitenkaan ole vielä toteutuneet. Pitkän aikavälin kestävyyttä edistäisi potentiaalisten säästöjen käyttäminen kattamaan ennustettua menojen kasvua.

(7)Oppimis- ja koulutustulokset ovat huomattavista investoinneista huolimatta edelleen jäljessä tavoitteista. Tämä vaikuttaa työvoiman tarjonnan laatuun ja työvoimaosuuteen. Maltan työvoiman koulutustaso on edelleen EU:n alhaisimpia. Malta toteuttaa parhaillaan kattavaa elinikäisen oppimisen strategiaa, mutta osallistuminen elinikäisen oppimisen ohjelmiin on edelleen rajallista etenkin heikon koulutustason työntekijöiden keskuudessa. Tähän liittyviä haasteita ovat tiettyjen kohderyhmien tavoittaminen, koulutukseen pääsyn parantaminen sekä oppilaitosten ja työnantajien väliset kumppanuudet. Vuonna 2015 hyväksyttiin säädös opettajien täydennyskoulutuslaitoksen (the Institute for Education) perustamista varten. Tämän oppilaitoksen päätavoitteena on i) antaa opettajille päivittäisessä työssä tarvittavat taidot; ii) tarjota opettajankouluttajille tapaamispaikka kokemusten jakamiseen ja iii) edistää koulutusalan johtamista. Oppilaitos on nyt aloittamassa toimintaansa, ja sen odotetaan muodostuvan tärkeimmäksi tekijäksi opettajien ammatillisiin kehitystarpeisiin vastaamisessa. Edistymistä tällä alalla on seurattava.

(8)Lukuun ottamatta vuosina 2014 ja 2015 toteutettuja yksittäisiä suuren mittakaavan hankkeita investoinnit ovat olleet Maltassa vähäisiä, mikä johtuu talouden rakenteellisista muutoksista ja pullonkauloista. Tämä liittyy lähinnä vähemmän pääomavaltaisten palvelualojen kasvavaan merkitykseen, mikä vähentää talouden tulevia investointitarpeita. Maassa on kuitenkin edelleen eräitä investointitoimintaa heikentäviä haasteita, kuten riittämätön innovointikapasiteetti, osaamisvajeet, julkishallinnon ja oikeusjärjestelmän tehottomuus, sääntelytaakka ja huomattavat liikenneruuhkat.

(9)Liikenne- ja kuljetusinfrastruktuuri on yksi tärkeimpiä ulkomaisten investointien tekemistä haittaavia esteitä. Liikenteen ulkoiskustannukset ovat Maltan taloudessa huomattavat. Ne johtuvat pääasiassa maan liikenneverkon tehottomasta käytöstä ja siitä, ettei yksityisautoilulle ole olemassa todellisia vaihtoehtoja. Henkilöautojen suuri määrä, saasteet ja liikenneruuhkat aiheuttavat haasteita myös kansalliselle liikennesektorille. Kattavaa liikennestrategiaa ei ole vielä pantu täytäntöön siitä huolimatta, että kansallisen liikennestrategian ja yleiskaavan laatiminen on edellytys varojen saamiselle EU:n rakenne- ja investointirahastoista (2014–2020), joista osarahoitetaan liikenneinvestointeja.

(10)Hallitus on toteuttanut useita toimenpiteitä parantaakseen pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) rahoituksen saantia. Toimenpiteillä on pyritty tarjoamaan oman pääoman ehtoista ja riskipääomarahoitusta, johon on viime vuosina todettu liittyvän pullonkauloja. Tuleviin toimenpiteisiin kuuluvat keskitetyn luottorekisterin ja kehityspankin perustaminen, minkä lisäksi Maltan pörssin on tarkoitus perustaa väline, joka auttaa erityisesti pk-yrityksiä saamaan rahoitusta pääomamarkkinoilta. Pankkialan ulkopuolisten instrumenttien saatavuuteen liittyy edelleen vaikeuksia, mutta Maltan pk-yritysten rahoitusympäristö on silti parempi kuin monilla EU:n kumppaneilla.

(11)Komissio on eurooppalaisen ohjausjakson osana tehnyt kattavan analyysin Maltan talouspolitiikasta ja julkaissut sen vuoden 2016 maaraportissa. Se on arvioinut myös vakausohjelman ja kansallisen uudistusohjelman sekä jatkotoimenpiteet, joita on toteutettu Maltalle viime vuosina annettujen suositusten noudattamiseksi. Se on ottanut huomioon niiden merkityksen Maltan finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta mutta myös sen, ovatko ne EU:n sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen vahvistaa antamalla EU:n tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin. Eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annetut suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävistä suosituksista 1 ja 2.

(12)Neuvosto on tutkinut vakausohjelman tämän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto ilmenee erityisesti jäljempänä esitettävästä suosituksesta 1,

SUOSITTAA, että Malta toteuttaa vuosina 2016 ja 2017 toimia, joilla se

1.merkittävää tavoitteesta poikkeamista koskevan suuren riskin vuoksi sopeuttaa julkista taloutta vuosittain 0,6 prosenttia suhteessa BKT:hen kohti julkistalouden keskipitkän aikavälin tavoitetta vuosina 2016 ja 2017 toteuttamalla tarvittavat rakenteelliset toimet; vauhdittaa toimenpiteitä julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyden varmistamiseksi;

2.toteuttaa toimenpiteitä työvoiman tarjonnan lujittamiseksi erityisesti lisäämällä matalan osaamistason työntekijöiden osallistumista elinikäiseen oppimiseen.

Tehty Brysselissä