[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO |

Bryssel 20.12.2007

KOM(2007) 842 lopullinen

KOMISSION KERTOMUS

KOMITEOIDEN TYÖSKENTELYSTÄ VUONNA 2006 {SEC(2007) 1713}

Kesäkuun 28. päivänä 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY 7 artiklan 4 alakohdan mukaisesti komissio esittää vuosittaisen kertomuksensa komiteoiden työskentelystä vuoden 2006 osalta. Kertomus sisältää yleisiä kommentteja komiteajärjestelmän kehittämisestä, läpileikkauksen komiteoiden toimista sekä liitteen[1], jossa on tarkkoja tilastotietoja yksittäisistä komiteamenettelyyn osallistuvista komiteoista komission toiminta-alojen mukaan jaoteltuina. Liitteessä on myös kommentteja komiteoiden lukumäärää koskevista muutoksista ja tiettyihin toteutettavia toimenpiteitä koskeviin ehdotuksiin liittyneistä erityistapahtumista kuten kielteisistä lausunnoista ja neuvoston käsittelyyn saattamisista.

1. YLEISIÄ KOMMENTTEJA KOMITEAJÄRJESTELMÄN KEHITTÄMISESTÄ

1.1. Komiteamenettelyn uudistus

Neuvoston päätös 2006/512/EY neuvoston päätöksen 1999/468/EY muuttamisesta hyväksyttiin 17. heinäkuuta 2006[2]. Päätös tuli voimaan 23. heinäkuuta 2006.

Neuvoston päätöstä 1999/468/EC muuttamalla on tarkoitus vastata Euroopan parlamentin toistuviin pyyntöihin parantaa sen oikeutta valvoa yhteispäätösmenettelyllä hyväksyttyjen säädösten täytäntöönpanoa. Muutos sisältää ’valvonnan käsittävän sääntelymenettelyn’, jäljempänä ’uusi menettely’. Tästä menettelystä säädetään uudessa 5 a artiklassa. Se lisätään olemassa oleviin menettelyihin, joita ovat neuvoa-antava, hallinto-, sääntely- ja suojamenettely.

1.1.1. Uuden menettelyn soveltamisala

Uuden menettelyn soveltamisala on määritelty 2 artiklaan lisätyssä uudessa 2 kohdassa. Menettelyn soveltamisella on kaksi edellytystä: perussäädös on hyväksyttävä yhteispäätösmenettelyä noudattaen ja sillä on siirrettävä valtaa komissiolle ”sellaisten laajakantoisten toimenpiteiden” hyväksymiseksi, joilla ”muutetaan kyseisen säädöksen muita kuin keskeisiä osia (…) täydentämällä säädöstä lisäämällä uusia muita kuin keskeisiä osia” . Näitä täytäntöönpanotoimenpiteitä nimitetään jäljempänä ’lainsäädäntötyyppisiksi toimenpiteiksi’.

Edellä annetun määritelmän mukaiset lainsäädäntötyyppiset toimenpiteet ovat laajakantoisia toimenpiteitä (toisin kuin yksittäiset toimenpiteet, jotka on suunnattu määrättyihin toimijoihin tai jäsenvaltioihin), joilla:

- muutetaan yhteispäätösmenettelyllä hyväksyttyä perussäädöstä (jotakin sen artiklaa tai liitettä); ’lainsäädäntötyyppisinä toimenpiteinä’ voidaan esimerkiksi pitää laajakantoisia toimenpiteitä, joilla mukautetaan yhteispäätösmenettelyllä annetun perussäädöksen teknisiä liitteitä tieteen kehityksen mukaisiksi

tai

- täydennetään yhteispäätösmenettelyllä hyväksyttyä perussäädöstä laatimalla uusia sääntöjä (sen sijaan, että sovellettaisiin pelkästään perussäädöksessä asetettuja kriteerejä); esimerkiksi rahoituspalvelualalla ’lainsäädäntötyyppisinä toimenpiteinä’ voidaan pitää toimenpiteitä, joilla tehdään lisäyksiä tarjousesitteeseen sisällytettäviin tietoihin.

1.1.2. Menettely

Uuden menettelyn vaiheet on määritelty uudessa 5 a artiklassa. Siinä molemmille lainsäädäntöelimille, Euroopan parlamentille ja neuvostolle, annetaan oikeus valvoa toteutettavia täytäntöönpanotoimenpiteitä koskevien ehdotusten asiasisältöä. Oikeus on huomattavasti Euroopan parlamentin nykyistä, 8 artiklan mukaista valvontaoikeutta kattavampi. Valvontaoikeuden nojalla parlamentti voi (ei-sitovien päätöslauselmien antamisen ohella) ainoastaan tarkistaa, että komissio ei ole ylittänyt perussäädöksessä sille annettua täytäntöönpanovaltaa.

Kuten nykyisessä sääntelymenettelyssä, myös uudessa menettelyssä erotetaan kaksi erilaista tilannetta. Kun komitean päätös on myönteinen, komission tulee toimittaa ehdotukset toteuttaviksi toimenpiteiksi viipymättä Euroopan parlamentille ja neuvostolle valvontaa varten. Jos Euroopan parlamentti ja neuvosto eivät vastusta ehdotusta toteutettaviksi toimenpiteiksi, komissio hyväksyy ehdotuksen kolmen kuukauden kuluttua (5 a artiklan 3 kohdan d alakohta). Näiden kolmen kuukauden aikana Euroopan parlamentti (jäsentensä enemmistöllä) ja/tai neuvosto (määräenemmistöllä) voi erilaisin perustein ilmoittaa vastustavansa komission toteutettavia toimenpiteitä koskevan ehdotuksen hyväksymistä.

Komissio voi tällöin toimittaa komitealle muutetun ehdotuksen toteutettaviksi toimenpiteiksi tai antaa perustamissopimuksen mukaisen säädösehdotuksen (5 a artiklan 3 kohdan c alakohta).

- Jos komitean lausunto on kielteinen tai jos komitea ei anna lausuntoa lainkaan, komission tulee antaa ehdotus viipymättä neuvostolle ja toimittaa se Euroopan parlamentille (5 a artiklan 4 kohdan a alakohta). Näin ollen neuvosto voi ottaa kantaa suunniteltuihin toimenpiteisiin ensimmäisenä; sen on tehtävä päätöksensä kahden kuukauden kuluessa. Neuvosto voi vastustaa ehdotettuja toimenpiteitä tai aikoa hyväksyä ne määräenemmistöllä, jolloin sen on toimitettava toimenpiteet viipymättä Euroopan parlamentille. Jos neuvosto ei tee päätöstä edellä mainitussa kahden kuukauden määräajassa, komissio toimittaa ehdotetut toimenpiteet valvontaa varten viipymättä Euroopan parlamentille.

- Toisessa vaiheessa Euroopan parlamentilla on oikeus vastustaa ehdotettuja toimenpiteitä. Jos se ei vastusta toimenpiteitä, ne hyväksytään. Hyväksyvän päätöksen tekee joko neuvosto siinä tapauksessa, että se on ilmoittanut aikovansa hyväksyä toimenpiteet, tai komissio siinä tapauksessa, että neuvosto ei ole tehnyt päätöstä kahden kuukauden kuluessa.

1.2. Uudistuksen toteuttaminen

1.2.1. Mukauttaminen

Voimassa olevien säädösten mukauttaminen uusiin komiteamenettelyihin on jo tuttua, koska se on toteutettu neuvoston päätöksen 1999/468/EY osalta jo aiemminkin. Vuonna 2003 annetuilla mukauttamisasetuksilla[3] muutettiin voimassa olevia perussäädöksiä yksitellen, mutta muutokset koskivat vain säädösten komiteamenettelyitä tuomatta muutoksia niiden muuhun asiasisältöön. Mukauttaminen tarkoitti tällöin kunkin menettelyn – hallinto-, sääntely- ja suojamenettelyn – vaihtoehtojen poistamista. Nämä muutokset olivat täysin automaattisia, mikä helpotti niiden hyväksymistä.

Kohdassa 1.1.1. esitetyt edellytykset ovat sen sijaan pakottavia. Tämä tarkoittaa, että näiden edellytysten täyttyessä uutta menettelyä on noudatettava, muutoin hyväksytty perussäädös on laiton. Näin ollen jokaisen tapauksen kohdalla on tutkittava erikseen, täyttyvätkö uuden menettelyn soveltamisedellytykset.

Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio esittivät yhteisessä lausumassa[4] luettelon perussäädöksistä, jotka olisi pikaisesti mukautettava uuden menettelyn mukaisiksi. Komissio hyväksyi pikaista mukauttamista vaativia säädöksiä koskevat 26 ehdotusta 22. joulukuuta 2006.

Myös sellaiset yhteispäätösmenettelyllä hyväksytyt perussäädökset, joita ei ole lueteltu heinäkuussa 2006 julkaistussa yhteisessä lausumassa, on mukautettava. Komissio on sitoutunut käymään läpi kaikki voimassa olevat säädökset ja tekemään vuoden 2007 loppuun mennessä tarvittavat ehdotukset niiden mukauttamiseksi.

1.2.2. Kahdenvälisen sopimuksen tarkistaminen

Lokakuussa 2000 laadittua komission ja Euroopan parlamentin välistä sopimusta komitologiapäätöksen täytäntöönpanomenettelyistä on tarkistettava avoimuutta ja rekisterin päivittämistä koskevan lausuman sekä valvonnan sisältävän uuden sääntelymenettelyn mukaiseksi sekä, mahdollisuuksien mukaan, nykyisten järjestelyiden uudistamiseksi. Sopimuksen tarkistukset on tarkoitus tehdä vuoden 2007 loppuun mennessä.

1.2.3. Komiteamenettely ja avoimuus: komitea-asiakirjojen rekisteri ja arkisto

Neuvoston päätöksen 1999/468/EY 7 artiklan 3 kohtaa koskevassa lausumassa (avoimuuslausuma)[5] komissio sitoutuu parantamaan komiteamenettelyrekisterin toimintoja, jotta Euroopan parlamentti voisi helpommin seurata kunkin komiteamenettelyn eri vaiheita ja aikataulua ja jotta eri asiakirjatyyppien pitäminen erillään olisi helpompaa.

Rinnakkaistoimenpiteenä neuvoston päätöksen 1999/468/EY aloittamalle uudistukselle komissio on näin ollen parhaillaan laatimassa rekisteriin lisäparannuksia, jotta arkiston asiakirjat olisivat avoimemmin ja johdonmukaisemmin Euroopan parlamentin ja suuren yleisön saatavilla. Parannukset on tarkoitus toteuttaa vuoden 2008 alussa.

1.3. Oikeuskäytännön kehittyminen

Komissio pyysi 5. maaliskuuta 2004 nostamallaan kanteella tuomioistuinta kumoamaan metsien ja ympäristövuorovaikutusten seurannasta yhteisössä 17 päivänä marraskuuta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2152/2003, jäljempänä ’Forest Focus -asetus’, 17 artiklan 2 kohdan sikäli, kuin kyseinen kohta tekee Forest Focus -ohjelman täytäntöönpanotoimenpiteiden hyväksymisestä neuvoston päätöksen 1999/468/EY (komitologiapäätös) 5 artiklassa määrätyn sääntelymenettelyn alaisen. Komission mukaan Forest Focus -asetuksen nojalla toteutettavat täytäntöönpanotoimenpiteet ovat toimintaohjelmaa varten laadittuja hallintotoimenpiteitä. Yhteisön ohjelmien täytäntöönpanossa voidaan periaatteessa soveltaa vain hallintomenettelyä tai, tarvittaessa, neuvoa-antavaa menettelyä.

Tuomioistuin korosti 23. helmikuuta 2006 antamassaan tuomiossa (asia C-122/04 – komissio vastaan neuvosto ja parlamentti), että vaikka komitologiapäätöksen 2 artiklassa kuvatut edellytykset eivät ole sitovia, yhteisön lainsäätäjän on periaatteesta perusteltava valintansa, silloin kun se poikkeaa komiteamenettelyn valinnassa kyseisistä edellytyksistä. Tässä tapauksessa tuomioistuin kuitenkin katsoi yhteisön lainsäätäjän tekemän valinnan olevan komitologiapäätöksen 2 artiklan b kohdassa kuvattujen vaatimusten mukainen.

Tuomioistuin totesi mm., että neuvostolla oli perusteltuja syitä päätellä, että joitain Forest Focus -ohjelman keskeisinä pidettäviä osia ei ollut kehitetty Forest Focus -asetuksessa riittävästi, jotta niitä voitaisiin pitää ohjelmien täytäntöönpanoa koskevina hallintotoimenpiteinä. Tämän vuoksi hallintomenettelyä ei pidetty soveltuvana. Näin ollen sääntelymenettelyn valinta oli tehty komitologiapäätöksen mukaisesti.

Tämän seurauksena komission kanne hylättiin.

1.4. Laajentuminen

Bulgarian ja Romanian kanssa allekirjoitettiin liittymissopimus 25. huhtikuuta 2005. Liittymistä edeltävänä aikana Bulgarialle ja Romanialle myönnettiin toukokuussa 2004 liittyneiden kymmenen uuden jäsenvaltion tapaan aktiivinen tarkkailija-asema 26. huhtikuuta 2005 alkaen, ja ne saivat osallistua komiteoiden kokouksiin aktiivisina tarkkailijoina, kunnes molemmat maat liittyivät Euroopan unioniin 1. tammikuuta 2007. Jäljellä olevien ehdokasvaltioiden Turkin ja Kroatian ja joulukuusta 2005 alkaen myös entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian osallistuminen järjestetään edelleen komission tiedonannon ”Ehdokasmaiden osallistuminen yhteisön ohjelmiin, komiteoihin ja virastojen toimintaan”[6] perusteella.

2. LÄPILEIKKAUS TOIMISTA

2.1. Komiteoiden määrä

On tärkeä tehdä ero komiteamenettelyyn osallistuvien komiteoiden ja komission itsensä perustamien erityisten ”asiantuntijaryhmien” välille. Viimeksi mainitut ovat mukana toimintalinjojen valmistelussa ja toteuttamisessa, kun taas komiteamenettelyyn osallistuvat komiteat liittyvät säädösten täytäntöönpanoon. Tässä kertomuksessa käsitellään ainoastaan komiteamenettelyyn osallistuvia komiteoita. Komiteamenettelyyn osallistuvien komiteoiden lukumäärä on laskettu toiminta-aloittain ( taulukko I ) 31.12.2006 vallinneen tilanteen mukaan. Edellisen vuoden luvut (tilanne 31.12.2005) on ilmoitettu vertailun vuoksi.

TAULUKKO I – KOMITEOIDEN KOKONAISMÄÄRÄ

Politiikanala | 2005 | 2006 |

Yritys- ja teollisuusasiat (ENTR) | 32 | 33 |

Työllisyys-, sosiaali- ja tasa-arvoasiat (EMPL) | 6 | 8 |

Maatalous ja maaseudun kehittäminen (AGRI) | 31 | 30 |

Liikenne ja energia (TREN) | 38 | 36 |

Ympäristö (ENV) | 32 | 35 |

Tutkimus (RTD) | 3 | 3 |

Tietoyhteiskunta ja tiedotusvälineet (INFSO) | 10 | 12 |

Kalatalous ja meriasiat (FISH) | 3 | 4 |

Sisämarkkinat (MARKT) | 10 | 13 |

Aluepolitiikka (REGIO) | 2 | 3 |

Verotus ja tulliliitto (TAXUD) | 10 | 10 |

Koulutus ja kulttuuri (EAC) | 7 | 12 |

Terveys- ja kuluttaja-asiat (SANCO) | 15 | 16 |

Oikeus-, vapaus- ja turvallisuusasiat (JLS) | 13 | 15 |

Ulkosuhteet (RELEX) | 3 | 4 |

Kauppa (TRADE) | 12 | 12 |

Laajentuminen (ELARG) | 3 | 4 |

EuropeAid (AIDCO) | 8 | 15 |

Humanitaarinen apu (ECHO) | 1 | 1 |

Tilastot (ESTAT) | 8 | 8 |

Talousarvio (BUDG) | 2 | 2 |

Petosten torjunta (OLAF) | 1 | 1 |

YHTEENSÄ | 250 | 277 |

2.2. Lausuntojen ja täytäntöönpanotoimenpiteiden lukumäärä

Edellisten kertomusten tapaan tässä kertomuksessa esitetään komiteoiden antamien virallisten lausuntojen [7] ja niitä seuranneiden, komission hyväksymien täytäntöönpanotoimenpiteiden (eli säädösten sekä hallinnollisten ja rahoituspäätösten) yhteismäärät. Ne kuvaavat siten komiteoiden työn konkreettista ”tuotosta” ( taulukko IV ). Komiteat antoivat vuonna 2006 yhteensä 2 933 lausuntoa (2 582 lausuntoa vuonna 2005) ja komissio hyväksyi 2 862 täytäntöönpanotoimenpidettä (2 654 vuonna 2005).

TAULUKKO IV – LAUSUNTOJEN JA TÄYTÄNTÖÖNPANOTOIMENPITEIDEN MÄÄRÄ (2006)

Lausunnot | Täytäntöönpanotoimenpiteet | Lausunnot | Täytäntöönpanotoimenpiteet |

ENTR | 74 | 10 | EAC | 61 | 61 |

EMPL | 18 | 1 | SANCO | 340 | 328 |

AGRI | 1 576 | 1 576 | JLS | 56 | 38 |

TREN | 61 | 44 | RELEX | 2 | 4 |

ENV | 55 | 42 | TRADE | 6 | 5 |

RTD | 212 | 212 | ELARG | 74 | 75 |

INFSO | 74 | 74 | AIDCO | 297 | 297 |

FISH | 19 | 19 | ECHO | 45 | 45 |

MARKT | 10 | 8 | ESTAT | 19 | 13 |

REGIO | 9 | 2 | BUDG | 1 | 1 |

TAXUD | 50 | 42 | OLAF | 2 | 4 |

Joillakin politiikanaloilla hyväksyttyjen täytäntöönpanotoimenpiteiden suuri määrä – maatalous (1 576), terveys- ja kuluttajansuoja-asiat (328), EuropeAid (297), tutkimus (212) sekä tietoyhteiskunta (73) – kuvastaa jälleen komissiolle komiteamenettelyjen kautta delegoidun työn määrää[8]. Verrattaessa lukuja edellisvuotisiin voidaan havaita huomattavaa lisäystä EuropeAidin osalta (124 täytäntöönpanotoimenpidettä vuonna 2005), kun taas laskua on tapahtunut yritys- ja teollisuusasioiden osalta (10 täytäntöönpanotoimenpidettä vuonna 2006, kun vuonna 2005 niitä oli 55) ja verotuksen ja tulliliiton osalta (7 toimeenpanotoimenpidettä vuonna 2006, kun vuonna 2005 niitä oli 47).

[1] Liite esitetään erillisenä komission yksiköiden valmisteluasiakirjana.

[2] EUVL L 200, 22.7.2006, s. 11. Konsolidoitu versio komitologiapäätöksestä on julkaistu Euroopan unionin virallisen lehden numerossa C 255, 21.10.2006, s. 4.

[3] Neuvoston asetus (EY) N:o 806/2003, annettu 14 päivänä huhtikuuta 2003, neuvoston asetus (EY) N:o 807/2003, annettu 14 päivänä huhtikuuta 2003, neuvoston asetus (EY) N:o 1105/2003, annettu 26 päivänä toukokuuta 2003, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1882/2003, annettu 29 päivänä syyskuuta 2003.

[4] EUVL C 255, 21.10.2006, s. 1.

[5] EUVL C 171, 22.07.2006, s. 21.

[6] KOM(1999) 710 lopullinen (20.12.1999). Ks. myös komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille Länsi-Balkanin maiden yhteisön ohjelmiin ja virastojen toimintaan osallistumiseen liittyvistä valmisteluista (KOM (2003) 748 lopullinen, 3.12.2003).

[7] Sisältää virallisen äänestyksen jälkeen sääntely- ja hallintomenettelyissä virallisen äänestyksen jälkeen annetut myönteiset ja kielteiset lausunnot. Luvuissa ei ole mukana tapauksia, joissa ei annettu lausuntoa eli joissa äänestettiin mutta tarpeellista (määrä)enemmistöä ei saavutettu.

[8] On huomattava, että pelkästään hyväksyttyjen toimenpiteiden määrä ei sinänsä osoita tehtyjen päätösten merkitystä politiikan, talouden tai rahoituksen kannalta.