4.Rahoitussopimuksen mukaisten erien saataville vapauttamisen ehtona on, että rahoitusta on käytettävissä ja että komissio on tehnyt asetuksen (EU) 2021/241 24 artiklan mukaisesti päätöksen siitä, että Malta on tyydyttävästi saavuttanut elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöönpanoon liittyvät yksilöidyt asiaankuuluvat välitavoitteet ja tavoitteet. Tuen maksamisen edellytyksenä on, että Malta saavuttaa täydentävät välitavoitteet ja tavoitteet viimeistään 31 päivänä elokuuta 2026.

1.Unioni asettaa Maltan saataville 316 403 496 euron suuruisen rahoitusosuuden tukena, jota ei makseta takaisin. Tästä määrästä 171 064 988 euroa asetetaan saataville niin, että oikeudelliset sitoumukset voidaan tehdä viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2022. Jos asetuksen (EU) 2021/241 11 artiklan 2 kohdassa säädetyn päivityksen tuloksena Maltan päivitetty enimmäisrahoitusosuus on yhtä suuri tai suurempi kuin 316 403 496 euroa, sen saataville asetetaan vielä 145 338 507 euroa niin, että oikeudelliset sitoumukset voidaan tehdä 1 päivän tammikuuta 2023 ja 31 päivän joulukuuta 2023 välisenä aikana. Jos asetuksen (EU) 2021/241 11 artiklan 2 kohdassa säädetyn päivityksen tuloksena Maltan päivitetty enimmäisrahoitusosuus on alle 316 403 496 euroa, päivitetyn enimmäisrahoitusosuuden ja 171 064 988 euron määrän välinen erotus asetetaan saataville niin, että oikeudelliset sitoumukset voidaan tehdä asetuksen (EU) 2021/241 20 artiklan 8 kohdassa säädetyn menettelyn mukaisesti 1 päivän tammikuuta 2023 ja 31 päivän joulukuuta 2023 välisenä aikana.

(51)Malta on pyytänyt ennakkomaksua, joka on 13 prosenttia rahoitusosuudesta. Kyseinen määrä olisi asetettava Maltan saataville asetuksen (EU) 2021/241 23 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun sopimuksen, jäljempänä ’rahoitussopimus’, mukaisesti sillä edellytyksellä, että kyseinen rahoitussopimus tulee voimaan.

(49)Laskelmaa Maltan enimmäisrahoitusosuudesta on määrä päivittää 30 päivään kesäkuuta 2022 mennessä asetuksen (EU) 2021/241 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Sen vuoksi mainitun asetuksen 23 artiklan 1 kohdan mukaisesti Maltan saataville olisi asetettava nyt tietty määrä, joka ei ylitä mainitun asetuksen 11 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettua enimmäisrahoitusosuutta, jotta oikeudellinen sitoumus voidaan tehdä 31 päivään joulukuuta 2022 mennessä. Enimmäisrahoitusosuuden päivittämisen jälkeen neuvoston olisi komission ehdotuksesta tarvittaessa muutettava tätä päätöstä ilman aiheetonta viivytystä niin, että se sisältää päivitetyn enimmäisrahoitusosuuden, joka on laskettu mainitun asetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

(46)Elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöönpanoa Maltassa koskevat kuulemiset on tarkoitus toteuttaa pääpiirteissään talouspolitiikan eurooppalaista ohjausjaksoa varten hyväksytyn kuulemiskehyksen mukaisesti. EU:n varojen hallinnoinnista vastaavan ministeriön odotetaan ohjaavan tällaisia kuulemisia tiiviissä yhteistyössä valtiovarain- ja työministeriön kanssa, ja työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan on määrä osallistua niihin. Asianomaisten toimijoiden sitoutumisen varmistamiseksi on olennaisen tärkeää, että kaikki asianomaiset paikallisviranomaiset ja sidosryhmät, työmarkkinaosapuolet mukaan lukien, osallistuvat suunnitelmaan sisältyvien investointien ja uudistusten täytäntöönpanoon niiden toteutuksen alusta loppuun.

(43)Elpymis- ja palautumissuunnitelma sisältää joitakin toimenpiteitä, joilla oletettavasti voidaan puuttua haasteisiin sukupuolten tasa-arvon ja yhtäläisten mahdollisuuksien alalla. Toimenpiteillä pyritään parantamaan varhaiskasvatusinfrastruktuuria, jolla edistetään kaikkien lasten yhtäläisiä mahdollisuuksia sekä palkatonta hoivatyötä tekevien, erityisesti naisten, osallistumista työmarkkinoille. Niillä myös edistetään julkishallinnon etätyöratkaisuja, jotka mahdollistavat työ- ja yksityiselämän paremman tasapainon, ja pannaan täytäntöön tulevaan työllisyysstrategiaan sisältyviä toimenpiteitä, jotka koskevat ikääntyviä (55–64-vuotiaita) työntekijöitä, matalan osaamistason aikuisia ja sukupuolten välistä työllisyyseroa. Uudistusten ja investointien, joilla vähennetään koulunkäynnin keskeyttämistä ja laajennetaan kaikkien aikuisten ja erityisesti matalan osaamistason aikuisten täydennys- ja uudelleenkoulutusmahdollisuuksia, odotetaan hyödyttävän nuoria opiskelijoita ja heikoista sosioekonomisesta oloista tulevia, myös maahanmuuttajataustaisia henkilöitä. On huomionarvoista, että Malta on ottanut mukaan elpymis- ja palautumissuunnitelmaan sellaisten toimenpiteiden hyväksymisen ja toteutuksen, jotka sisältyvät sen päivitettyyn kansalliseen osallistamispolitiikkaan, ja uudistustoimenpiteen, jolla parannetaan laadukasta osallistavaa koulutusta oppilaille, joilla on erityistarpeita. Mukaan on otettu myös ensimmäisen sukupuolten tasa-arvoa ja valtavirtaistamista koskevan strategian toimintasuunnitelmaan sisältyvien toimenpiteiden hyväksyminen ja toteutus; ne kattavat muun muassa sukupuolistereotypioiden torjumisen ja eriteltyjen tietojen keräämisen näyttöön perustuvan päätöksenteon tukemiseksi. Lisäksi Malta tuo esiin, että kaikki uudistukset ja investoinnit toteutetaan sen kansallisen vammaisstrategian mukaisesti.

(42)Maltan elpymis- ja palautumissuunnitelma koostuu kuudesta komponentista, joissa on tasapainoinen joukko investointeja ja uudistuksia. Kuhunkin komponenttiin kuuluvat uudistukset ja investoinnit muodostavat johdonmukaisen kokonaisuuden ja vahvistavat toisiaan. Esimerkiksi uudistuksilla, joilla vahvistetaan rakennusalan sääntelykehystä ja varmistetaan pätevä työvoima, tuetaan yksityisen sektorin ja julkisten rakennusten, julkisten koulujen ja sairaaloiden suunniteltua kunnostamista. Eri komponenttien välillä on myös merkittäviä synergiaetuja. Esimerkiksi koulutusta ja täydennyskoulutusta kaavaillaan eri komponenteissa, jotka tukevat ja täydentävät toisiaan. Mikään toimenpide ei ole ristiriidassa toisen toimenpiteen tehokkuuden kanssa eikä heikennä sitä.

(40)Elpymis- ja palautumissuunnitelmassa kuvattu sisäisen valvonnan järjestelmä perustuu luotettaviin prosesseihin ja rakenteisiin, ja siinä yksilöidään selkeästi toimijat ja niiden roolit ja vastuut sisäisen valvonnan tehtävien hoitamisessa. EU-varojen hallinnoinnista vastaava ministeriö vastaa elpymis- ja palautumissuunnitelman koordinoinnista, hallinnoinnista, seurannasta ja valvonnasta. Ministeriön sisällä elpymis- ja palautumissuunnitelman ja erityisesti asetuksen (EU) 2021/241 22 artiklan 2 ja 3 kohdassa tarkoitetun tehtävän tehokkaasta täytäntöönpanosta vastaa suunnittelu- ja koordinointiosasto, ja sen on määrä toteuttaa kaikki asianmukaiset toimenpiteet unionin taloudellisten etujen suojaamiseksi. Raportointi ja seuranta on tarkoitus rekisteröidä suunnittelu- ja koordinointiosaston hallinnoiman hallintotietojärjestelmän kautta, jonka Malta on vahvistanut olevan valmis ja toimintakykyinen elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöönpanoa ja seurantaa varten. Tarkastukset tekee sisäisen tarkastuksen ja tutkinnan yksikkö, joka on riippumaton elin. Lisäksi elpymis- ja palautumissuunnitelmaan sisältyy asiaankuuluvia menettelyjä kaksinkertaisen rahoituksen, eturistiriitojen, petosten ja korruption ehkäisemiseksi, havaitsemiseksi ja korjaamiseksi, ja niihin kuuluvat myös lopullisia tuensaajia koskevien tietojen keruuta ja saataville asettamista koskevat järjestelyt. Valvonnasta vastaavilla toimijoilla odotetaan olevan lakisääteinen toimeksianto, tekniset taidot ja vankat hallinnolliset valmiudet huolehtia suunnitelluista rooleistaan ja tehtävistään. Vankka korruptiontorjuntakehys on välttämätön petosten, korruption ja eturistiriitojen kaltaisten sääntöjenvastaisuuksien ehkäisemisessä, havaitsemisessa ja korjaamisessa käytettäessä elpymis- ja palautumistukivälineen varoja.

(38)Malta on toimittanut kunkin elpymis- ja palautumissuunnitelmaan sisältyvän investoinnin arvioidut kustannukset. Kustannuserittely on useimpien toimenpiteiden osalta yksityiskohtainen ja hyvin perusteltu. Arviot perustuvat suurelta osin vertailuihin, jotka koskevat samankaltaisista palveluista tehtyjä hankintasopimuksia tai samankaltaisia aikaisempia investointeja. Joissakin tapauksissa kustannukset perustuvat asiasta vastaavien valtion virastojen tai yksityisten konsulttien asiantuntija-arvioihin. Näissä tapauksissa kustannusten vertailuarvot eivät ole yhtä selkeitä, koska niitä kuvataan suhteellisen yleisellä tavalla ja ne perustuvat tietoihin, joiden luotettavuutta on vaikeampi todentaa. Menetelmät ja laskelmat kuvataan selkeästi, ja niiden tueksi esitetään suurelta osin luotettavia olettamuksia. Joissakin tapauksissa lopullinen kustannusarvio poikkeaa perustana olevista lähdetiedoista ilman että tällaisen poikkeamisen syitä selitetään. Lisäksi joissakin tapauksissa esitetyt tiedot eivät riitä myöhempien laskelmien asianmukaiseen tarkastamiseen. Elpymis- ja palautumissuunnitelman arvioitujen kokonaiskustannusten määrä on kustannustehokkuusperiaatteen mukainen ja oikeassa suhteessa odotettuihin kansallisiin taloudellisiin ja sosiaalisiin vaikutuksiin.

(34)Hallintorakenne on määritelty tarkasti ja vastuualueet on jaettu selkeästi. EU:n varojen hallinnoinnista vastaavalla ministeriöllä on valtuudet hoitaa koordinointiin, hallinnointiin ja valvontaan liittyvät tehtävät. EU:n varojen hallinnoinnista vastaavan ministeriön yhteyteen on nimetty suunnittelu- ja koordinointiosasto, jonka tehtävänä on huolehtia johtotehtävistä, koordinoinnista ja yleisestä valvonnasta ja laajentaa näin Euroopan koheesiorahastojen hallintokehys kattamaan elpymis- ja palautumissuunnitelma. Täytäntöönpanosta vastaavat elimet mainitaan selkeästi kuuden komponentin kuvauksessa.

(32)Tietyillä investoinneilla pyritään kehittämään julkishallinnon toimivuutta ja tehokkuutta parantamalla digitaalista valmiutta useissa julkisissa elimissä, kuten Maltan kauppamerenkulkuosastossa, sekä tuomioistuimissa ja terveydenhuoltoalalla. Matkailu on Maltan talouden kannalta tärkeä ala, ja myös siihen kohdistetaan suoria toimia, sillä aikomuksena on perustaa alan korkealaatuisen ammatillisen koulutuksen keskus. Lisäksi ympäristöhaasteisiin, jotka ovat viime vuosina tulleet näkyvämmiksi väestön nopean kasvun myötä, vastataan investoimalla julkisen ja yksityisen sektorin rakennusten peruskorjauksiin, uusiutuvaan energiaan ja vaihtoehtoisiin liikennevälineisiin. Elpymis- ja palautumissuunnitelman pysyviä vaikutuksia voidaan vahvistaa myös luomalla synergioita suunnitelman ja muiden ohjelmien välillä, mukaan lukien koheesiopolitiikan varoin rahoitetut ohjelmat.

(29)Suuri osa digitaalisista investoinneista kohdistuu julkishallinnon ja julkisten palvelujen digitalisointiin. Elpymis- ja palautumissuunnitelma sisältää investointeja, joilla lujitetaan valtion digitaalista infrastruktuuria, parannetaan digitaalisia julkisia palveluja ja lisätään niiden käyttöä sekä digitalisoidaan Maltan kauppamerenkulkuosasto. Lisäksi elpymis- ja palautumissuunnitelman odotetaan tehostavan yksityisen sektorin digitalisaatiota, sillä sen myötä on määrä ottaa käyttöön toimenpiteitä, joilla tuetaan useiden toimialojen yrityksiä, erityisesti pk-yrityksiä, niiden toimintojen digitalisoimisessa ja sen myötä niiden tehokkuuden ja tuottavuuden sekä niiden tarjoaman asiakaskokemuksen parantamisessa. Lisäksi elpymis- ja palautumissuunnitelmaan sisältyy investointeja terveydenhuoltojärjestelmän digitalisointiin ja uusiin teknologioihin. Tavoitteena on kehittää potilaiden hoidon laatua, parantaa potilaskokemusta tarjoamalla ajantasaista ja läpinäkyvää tietoa sekä lyhentää odotusaikaa. Elpymis- ja palautumissuunnitelmassa kaavaillaan niin ikään toteutettavaksi useita turvallisia digitaalisia ratkaisuja ja välineitä, joilla tuetaan oikeusalan käyttäjiä yhteistyön ja integraation, oikeussuojan saatavuuden parantamisen ja oikeuslaitoksen toiminnan tehostamisen kautta. Investointien lisäksi elpymis- ja palautumissuunnitelma sisältää uudistuksia, joilla helpotetaan digitaalista siirtymää kestävällä tavalla. Suunnitelmassa kaavaillaan erityisesti Maltan digitaalistrategiassa (2021–2027) esitettyjen toimenpiteiden toteuttamista (erityisesti digitaalisen kuilun kaventamiseksi ja tieto- ja viestintätekniikan asiantuntijoiden määrän kasvattamiseksi) ja Maltan älykkään erikoistumisen strategian hyväksymistä. Jälkimmäisessä keskitytään yritysten tutkimus- ja innovointitoiminnan edistämiseen ja julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyön vahvistamiseen.

(24)Elpymis- ja palautumissuunnitelma sisältää asetuksen (EU) 2021/241 19 artiklan 3 kohdan e alakohdan ja liitteessä V olevan kriteerin 2.5 mukaisesti toimenpiteitä, joilla suuressa määrin (luokitus A) edistetään vihreää siirtymää, luonnon monimuotoisuus mukaan luettuna, tai siitä johtuviin haasteisiin vastaamista. Ilmastotavoitteita tukevat toimenpiteet ovat määrältään 53,8 prosenttia suunnitelman kokonaismäärärahoista mainitun asetuksen liitteessä VI esitetyn menetelmän mukaisesti laskettuna. Kuten mainitun asetuksen 17 artiklassa edellytetään, elpymis- ja palautumissuunnitelma on johdonmukainen niiden tietojen kanssa, jotka on sisällytetty kansalliseen energia- ja ilmastosuunnitelmaan vuosiksi 2021–2030.

(23)Erityistä huomiota on kiinnitetty toimenpiteisiin, joiden vaikutuksia ympäristötavoitteisiin on perusteltua tarkastella tarkkaan. Maltan rakennus- ja purkujätettä koskevassa strategiassa ja täytäntöönpanotoimenpiteiden seurannassa olisi vältettävä merkittävän haitan riski varmistamalla, että mikään kyseiseen strategiaan kuuluva toiminta ei johda jätteen loppusijoituksen merkittävään lisääntymiseen eikä jarruta uudelleenkäyttöön valmistelua tai kierrätystä ja että jätedirektiivin 2008/98/EY 3 artiklan 17 a alakohdan mukaisesti maantäyttöön käytettävä jäte on soveltuvaa vaaratonta jätettä, jolla korvataan muut materiaalit, jotka eivät ole jätettä, ja sen käyttö rajataan siihen, mikä on ehdottomasti tarpeellista. Investoinnilla lautan laituripaikan rakentamiseen on tarkoitus siirtää liikennettä teiltä merelle, mikä edistäisi multimodaalisuutta ja ratkaisujen löytymistä liikenneruuhka- ja ilmanlaatukysymyksiin. Koska infrastruktuuria voivat käyttää myös polttomoottorilautat, Maltan olisi rinnakkaistoimenpiteenä asennettava alusten käyttöön sähkölatausinfrastruktuuri ”ei merkittävää haittaa” -periaatteen soveltamista koskevien teknisten ohjeiden mukaisesti. Koska latausinfrastruktuurin asentamista edellytetään välitavoitteessa, merkittävää haittaa ei ole odotettavissa. Lisäksi Malta on antanut välitavoitteessa sitovan lupauksen panna täytäntöön toimenpiteen edellyttämän ympäristövaikutusten arvioinnin tulokset ja ehdot.

(17)On odotettavissa, että elpymis- ja palautumissuunnitelmalla on asetuksen (EU) 2021/241 19 artiklan 3 kohdan c alakohdan ja liitteessä V olevan kriteerin 2.3 mukaisesti suuria vaikutuksia (luokitus A) Maltan kasvupotentiaalin, työpaikkojen syntymisen sekä taloudellisen, sosiaalisen ja institutionaalisen palautumiskyvyn lujittumiseen ja Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanoon muun muassa siten, että se edistää lapsia ja nuoria koskevia toimintapolitiikkoja sekä lieventää covid-19-kriisin taloudellisia ja sosiaalisia vaikutuksia, jotta voidaan lisätä taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta ja lähentymistä unionissa.

(16)Valtaosan suunnitelluista investoinneista odotetaan keskittyvän digitaalisen muutoksen ja vihreän siirtymän tukemiseen. Digitaalista muutosta on tarkoitus lujittaa investoimalla valtion digitaalisiin palveluihin, muun muassa niiden digitaalisen infrastruktuurin häiriönsietokyvyn, turvallisuuden ja tehokkuuden kehittämiseksi. Oikeuslaitoksen ja terveydenhuoltojärjestelmän digitalisointia on tarkoitus jatkaa. Vihreää siirtymää edistetään investoimalla yksityisen sektorin ja julkisten rakennusten, koulujen ja sairaaloiden kunnostamiseen sekä uusiutuvan energian tuotantoon ja käyttöön rakennuksissa, teillä ja julkisissa tiloissa. Näitä investointeja täydennetään uudistuksilla, joilla pyritään vahvistamaan rakennusalan sääntelykehystä ja varmistamaan riittävä ja monipuolinen henkilöstö, jolla on asianmukainen asiantuntemus. Useat uudistukset koskevat jätehuoltoa ja jätteen syntymisen ehkäisemistä, mikä parantaa kiertotaloutta.

(15)Elpymis- ja palautumissuunnitelmassa kaavaillaan hiljattain hyväksytyn työllisyysstrategian toimenpiteiden täytäntöönpanoa ainakin ikääntyvien (55–64-vuotiaiden) ja matalan osaamistason aikuisten osalta ja sukupuolten välisen työllisyyseron kaventamiseksi. Maltan sosiaalisen suojelun kannalta olisi hyödyllistä tarkastella työttömyysetuuksia ja eläkkeitä säännöllisesti uudelleen. Koulunkäynnin keskeyttämiseen liittyvän pitkäaikaisen ongelman odotetaan helpottuvan tilanteen korjaamiseen tähtäävien ja ehkäisevien toimenpiteiden avulla. Täydennys- ja uudelleenkoulutusohjelmiin pääsyä on määrä helpottaa luomalla sähköinen oppimisympäristö. Osaamisen kehittämistä on tarkoitus tukea kohdennetulla investoinnilla matkailualan oppilaitoksen uuteen kampukseen, minkä lisäksi koulutusohjelmia päivitetään. Opetuksen osallistavuutta pyritään lisäämään ottamalla oppilaitoksissa käyttöön multisensorisia oppimishuoneita opiskelijoille, joilla on erityistarpeita, ja perustamalla keskiasteen kouluihin kaksi autismiyksikköä, jotka helpottavat erityistarpeisten oppilaiden integroitumista. Mukana on myös uudistuksia, jotka koskevat yritysten tutkimus- ja innovointitoimintaa sekä kannustavat julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyön vahvistamiseen.

(14)Suunnitteilla olevan Maltan veri-, kudos- ja solukeskuksen perustamisen odotetaan tekevän Maltasta asiaan liittyvien innovatiivisten hoitojen suhteen omavaraisen, minkä odotetaan edistävän terveydenhuoltojärjestelmän selviytymiskykyä. Suunnitteilla on investointeja operatiivisten prosessien, muun muassa hoivapalvelujen tarjoamisen ja avohoitopalvelujen, digitalisoinnin jatkamiseksi. Vireillä on myös uudistuksia, joiden odotetaan tehostavan lasten terveysongelmien ennaltaehkäisyä, parantavan työvoiman hallinnointia ja helpottavan ulkomaisten työntekijöiden palkkaamista ja integroimista.

(12)Elpymis- ja palautumissuunnitelman tavoitteena on vahvistaa oikeuslaitoksen riippumattomuutta ja toimivuutta useilla toimenpiteillä, muun muassa muuttamalla korkeimman oikeuden presidentin ja oikeuslaitoksen jäsenten nimitysmenettelyjä, lisäämällä oikeuslaitoksen jäsenten määrää ja investoimalla tuomioistuinjärjestelmän digitalisointiin. Syytteeseenpanon osalta Malta aikoo erottaa toisistaan ylimmän syyttäjän kaksoisrooliin sisältyvät tehtävät sekä syyttäjänä että hallituksen oikeudellisena neuvonantajana ja siirtää tapausten syytetoimet poliisilta ylimmälle syyttäjälle. Odotettavissa on, että institutionaaliset valmiudet korruption torjumiseksi vahvistuvat, kun täytäntöön pannaan kansallinen petosten- ja korruptiontorjuntastrategia ja varallisuuden takaisin hankinnasta vastaavaa toimistoa ja pysyvää korruptiontorjuntakomiteaa uudistetaan.

(2)Neuvosto antoi Maltalle 9 päivänä heinäkuuta 2019 ja 20 päivänä heinäkuuta 2020 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä suosituksia. Neuvosto suositti erityisesti toteuttamaan toimenpiteitä talouden elpymisen tukemiseksi, varmistamaan terveydenhuolto- ja eläkejärjestelmien julkistaloudellisen kestävyyden, vahvistamaan terveydenhuoltojärjestelmän selviytymiskykyä, vakauttamaan työajan lyhentämisjärjestelyjä ja varmistamaan, että kaikkien työntekijöiden työttömyysturva on riittävä, parantamaan koulutuksen ja osaamisen kehittämisen laatua ja osallistavuutta, varmistamaan maksuvalmiustuen ohjaamisen yrityksille ja itsenäisille ammatinharjoittajille, joihin kriisi on vaikuttanut, investoimaan vihreään siirtymään ja digitaaliseen muutokseen, erityisesti puhtaaseen ja tehokkaaseen energian tuotantoon ja käyttöön, kestävään liikenteeseen, jätehuoltoon sekä tutkimukseen ja innovointiin. Lisäksi suositeltiin, että Malta vahvistaisi institutionaalisia puitteitaan lujittamalla oikeuslaitoksen riippumattomuutta, jatkamalla korruption havaitsemiseen tähtääviä toimia ja korruptioon liittyviä syytetoimia, lieventämällä rahanpesun riskiä pääasiassa tehokkaasta täytäntöönpanon valvonnasta huolehtimisen avulla ja mukauttamalla verotusjärjestelmää yksityishenkilöiden ja monikansallisten yritysten aggressiivisten verosuunnittelukäytäntöjen hillitsemiseksi. Arvioituaan edistymistä kyseisten maakohtaisten suositusten täytäntöönpanossa elpymis- ja palautumissuunnitelman toimittamisajankohtana komissio katsoo, että suositus, jonka mukaan Maltan olisi toteutettava toimenpiteitä covid-19-pandemian torjumiseksi, on pantu kaikilta osin täytäntöön. Huomattavaa edistystä on saavutettu suosituksen osalta, joka koskee pandemian vaikutuksista kärsineiden yritysten maksuvalmiuden tukemista.

EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 16.9.2021 COM(2021) 584 final LIITE

asiakirjaan Ehdotus neuvoston täytäntöönpanopäätökseksi Maltan elpymis- ja palautumissuunnitelmasta tehdyn arvion hyväksymisestä {SWD(2021) 269 final}



LIITE OSIO 1: ELPYMIS- JA PALAUTUMISSUUNNITELMAN MUKAISET UUDISTUKSET JA INVESTOINNIT 1.Uudistusten ja investointien kuvaus 1.Komponentti 1: Ilmastoneutraaliuden edistäminen parantamalla energiatehokkuutta, puhdasta energiaa ja kiertotaloutta Tämä Maltan elpymis- ja palautumissuunnitelman komponentti auttaa vastaamaan haasteisiin, jotka liittyvät viime vuosien nopeasta väestönkasvusta, työllisyydestä ja BKT:n kasvusta johtuvaan energian kulutuksen ja jätteen syntymisen jyrkkään kasvuun. Maltan erityispiirteet, kuten pieni koko, suuri asukastiheys, rajallinen maa-alue, mittakaavaetujen puute, riippuvuus yksittäisistä jakelijoista ja toimittajista sekä luonnonvarojen niukkuus, pahentavat näitä haasteita. Osa-alueen tavoitteena on investoida hiilestä irtautumiseen rakennuksissa, tarjota uusiutuvaa energiaa koskevia ratkaisuja julkisissa tiloissa sekä toteuttaa uudistuksia rakennusten pitkän aikavälin peruskorjausstrategian kehittämiseksi ja jätehuollon parantamiseksi. Investoinnit koostuvat useiden yksityisen sektorin ja julkisten rakennusten, julkisten koulujen ja sairaaloiden kunnostamisesta, jonka tavoitteena on parantaa näiden rakennusten energiatehokkuutta sekä vähentää energiankulutusta ja hiilidioksidipäästöjä. Komponentin tavoitteena on myös rakentaa lähes hiilineutraali koulu, johon kuuluu myös uusiutuvan energian järjestelmien käyttö, sekä toteuttaa investointeja uusiutuvaan energiaan teillä ja julkisilla paikoilla. Rakennusten pitkän aikavälin peruskorjausstrategian kehittäminen täydentää näitä investointeja luomalla puitteet, joilla edistetään Maltan rakennuskannan kunnostamista vuoteen 2050 mennessä. Komponentissa suunnitellaan myös tehostettua jätepolitiikkaa, mukaan lukien jätteenkeräyksen uudelleenorganisointi, jätteen määrän rajoittamiseksi ja kiertotalouden parantamiseksi. Komponentilla vastataan maakohtaisiin suosituksiin, jotka koskevat investointeja vihreään siirtymään ja digitaaliseen muutokseen, erityisesti puhdasta ja tehokasta energian tuotantoa ja käyttöä sekä jätehuoltoa (maakohtaiset suositukset 3/2019 ja 3/2020). Minkään tämän komponentin toimenpiteen ei odoteta aiheuttavan merkittävää haittaa asetuksen (EU) 2020/852 17 artiklassa tarkoitetuille ympäristötavoitteille, kun otetaan huomioon ”ei merkittävää haittaa” (DNSH) -periaatetta koskevien teknisten ohjeiden (2021/C58/01) mukainen elpymis- ja palautumissuunnitelmassa esitettyjen toimenpiteiden kuvaus ja lieventävät toimenpiteet.



A.1 Kuvaus avustusmuotoisella tuella rahoitettavista uudistuksista ja investoinneista Uudistus C1-R1: Pitkän aikavälin peruskorjausstrategian laatiminen Uudistuksen tavoitteena on vahvistaa institutionaalisia puitteita ja varmistaa ammattitaitoisen työvoiman saatavuus rakennus- ja rakennusalalla. Uudistuksella perustetaan kiinteistöalan sääntelyelin, joka vastaa rakennus- ja rakennusteollisuuden yhdennetystä sääntelystä ja kestävästä hallinnosta ja jolla on erilaisia tehtäviä, kuten hyviä käytäntöjä koskevien suuntaviivojen ja menetelmien, politiikkojen ja määräysten antaminen ja täytäntöönpano, keskitetty toimisto valitusten vastaanottamista ja käsittelyä varten sekä kiinteistöjen ja rakennuskohteiden suorituskyvyn, turvallisuuden ja laadun seuranta Maltalla. Sen on varmistettava, että sääntelyviranomaisella on tarvittava henkilöstö ja että se on täysin toimintakykyinen. Sen on lisättävä pätevän henkilöstön saatavuutta laajentamalla osaamis- ja täydennyskoulutustoimenpiteitä uusiin ammattiryhmiin, jotta voidaan hankkia osaamiskortti, jossa keskitytään erityisesti tarvittavien taitojen hankkimiseen rakennusten peruskorjaushankkeiden tukemiseksi taitojen kysyntää ja tarjontaa koskevien ennusteiden perusteella. Uudistustoimenpiteet sisältyvät pitkän aikavälin peruskorjausstrategiaan, jonka tavoitteena on uudistaa Maltan rakennuskantaa energiatehokkuuden parantamiseksi, uusiutuvan energian käytön lisäämiseksi, päästöjen vähentämiseksi ja rakennuskannan hiilestä irtautumiseksi vuoteen 2050 mennessä. Uudistuksen on määrä olla toteutettu 30. kesäkuuta 2023 mennessä. Uudistus C1-R2: Tehokkaan jätehuollon edistäminen vankan jätehuoltokehyksen avulla, mukaan lukien jätteenkeräysjärjestelmän uudistaminen Uudistuksen tavoitteena on parantaa jätehuoltoa ja edistää siirtymistä kiertotalouteen. Uudistukseen kuuluu siirtyminen alueellistettuun ja yhdenmukaistettuun kansalliseen jätteenkeräysjärjestelmään, laajennetun tuottajan vastuun laajentaminen uusille aloille sekä rakennus- ja purkujätettä koskevat toimenpiteet. Jätteenkeräyksen uudelleenjärjestelyllä kootaan yhteen jätteiden keräyspalvelut viidellä alueella eri puolilla Maltaa ja Gozoa (nykyisestä hajanaisesta kehyksestä, joka on jaettu 68 kunnanvaltuuston välillä). Uudistuksen on määrä johtaa mittakaavaetujen lisääntymiseen, erilliskeräyksen lisääntymiseen, asianomaisen ajoneuvokannan parempaan hyödyntämiseen ja investointikustannusten optimointiin.

Voimaan tulee lainsäädäntöä laajennettua tuottajan vastuuta koskevien velvoitteiden laajentamiseksi uusiin jätevirtoihin, kuten renkaisiin ja tekstiileihin, jotka eivät tällä hetkellä ole pakollisia EU:n lainsäädännön nojalla. Tällaisen laajentamisen toteutettavuudesta ja laajuudesta päätetään riippumattoman tutkimuksen perusteella. Tätä prosessia tukee kertakäyttöisiä muoveja (SUP) koskevan lainsäädännön voimaantulo. On tarkoitus hyväksyä rakennus- ja purkujätettä koskeva strategia, jossa määritellään rakennus- ja purkutoimista syntyvän jätteen huoltoa koskevat vaihtoehdot, joiden tarkoituksena on siirtää tällaisen jätteen käsittely loppukäsittelystä uudelleenkäytön valmisteluun ja kierrätykseen. Tällaisen strategian täytäntöönpanemiseksi: i) rakennus- ja purkujätteen käsittelyä koskeva uusi sääntelykehys tulee voimaan, ii) rakennusteollisuudelle annetaan standardeja syntyvän rakennus- ja purkujätteen vähentämiseksi ja sen varmistamiseksi, että syntyvä jäte soveltuu jätehierarkian mukaiseen käsittelyyn; ja iii) otetaan käyttöön edellytykset sopivan rakennus- ja purkujätteen hyödyntämiselle siinä määrin kuin se on ehdottoman välttämätöntä sellaisten louhosten maantäyttöön, jotka on ilmoitettu osittain käytetyiksi, kokonaan käytetyiksi tai ei-aktiivisiksi, jotta ne voidaan palauttaa alkuperäiseen tilaansa. Tämän toimenpiteen ei odoteta aiheuttavan merkittävää haittaa asetuksen (EU) 2020/852 17 artiklassa tarkoitetuille ympäristötavoitteille, kun otetaan huomioon DNSH-periaatetta koskevien teknisten ohjeiden (2021/C58/01) mukainen elpymis- ja palautumissuunnitelmassa esitetty toimenpiteen kuvaus ja lieventävät toimenpiteet. Uudistuksen on määrä olla toteutettu 31. joulukuuta 2025 mennessä. Investointi C1-I1: Investoinnit julkisen ja yksityisen sektorin rakennusten kunnostamiseen ja viherryttämiseen, mukaan lukien perusteelliset jälkiasennukset energia- ja resurssitehokkuustoimenpiteiden avulla Investoinnin tavoitteena on parantaa energiatehokkuutta, vähentää energian kysyntää, vähentää hiilidioksidipäästöjä ja vähentää energiajätettä tekemällä jälkiasennuksia julkisen ja yksityisen sektorin rakennuksiin. Investointi koostuu vähintään 9 232 m²:n julkisten rakennusten ja vähintään 40 605 m²:n yksityisen sektorin rakennusten, mukaan lukien liike- ja muut kuin asuinrakennukset, peruskorjauksesta, mukaan lukien pitkälle menevä jälkiasennus. Yksityisten rakennusten lopullinen kunnostettu pinta-ala riippuu avustusjärjestelmän tukikelpoisista kustannuksista. Kunnostettavat julkiset rakennukset on valittava suurimman energiansäästöpotentiaalin perusteella ottaen samalla huomioon logistisiin kysymyksiin liittyvät ylimääräiset kompromissit, jotka voivat vaikuttaa toimien realistiseen täytäntöönpanoon. Yksityisiin rakennuksiin liittyviä erityispiirteitä ja vaatimuksia ei ole vielä määritelty. Peruskorjauksella on määrä saavuttaa primäärienergian kysynnän vähennys vähintään 30 prosentilla. Tämän toimenpiteen ei odoteta aiheuttavan merkittävää haittaa asetuksen (EU) 2020/852 17 artiklassa tarkoitetuille ympäristötavoitteille, kun otetaan huomioon ”ei merkittävää haittaa” ‑periaatetta koskevien teknisten ohjeiden (2021/C58/01) mukainen elpymis- ja palautumissuunnitelmassa esitetty toimenpiteen kuvaus ja lieventävät toimenpiteet. Toimenpiteessä edellytetään erityisesti, että rakennustyöt suorittavien talouden toimijoiden on varmistettava, että vähintään 70 prosenttia (painoprosentteina) rakennustyömaalla tuotetusta vaarattomasta rakennus- ja purkujätteestä (lukuun ottamatta jätteistä annetun neuvoston direktiivin 75/442/ETY 1 artiklan a alakohdan mukaisen jäteluettelon laatimisesta tehdyn komission päätöksen 94/3/EY ja vaarallisista jätteistä annetun neuvoston direktiivin 91/689/ETY 1 artiklan 4 kohdan mukaisen vaarallisten jätteiden luettelon laatimisesta tehdyn neuvoston päätöksen 94/904/EY korvaamisesta tehdyllä päätöksellä 2000/532/EY (tiedoksiannettu numerolla K(2000) 1147) perustetun Euroopan jäteluettelon luokassa 17 05 04 tarkoitettua ainetta) valmistellaan uudelleenkäyttöä, kierrätystä ja muuta materiaalien hyödyntämistä varten, mukaan lukien maantäyttötoimet, joissa käytetään jätettä korvaamaan muita materiaaleja, jätehierarkian, jätedirektiivin 2008/98/EY 11 artiklan 2 kohdan b alakohdan ja rakennus- ja purkujätteen käsittelyä koskevan EU:n pöytäkirjan mukaisesti. Investoinnin on määrä olla toteutettu 31. joulukuuta 2025 mennessä. Investointi C1-I2: Investoinnit julkisten sairaaloiden kunnostamiseen ja jälkiasennuksiin Investoinnin tavoitteena on parantaa energiatehokkuutta, vähentää energian kysyntää, vähentää hiilidioksidipäästöjä, vähentää energiajätettä ja tarjota malli muille vastaaville rakennuksille yhden julkisen sairaalan jälkiasennusten avulla. Lisäksi investoinnilla on parannettava potilaiden hyvinvointia ja palvelun laatua. Investointi koostuu julkisen Mount Carmel -sairaalan peruskorjauksesta ja jälkiasennuksista vähintään 9,167 m²:n pinta-alan osalta. Peruskorjauksella on määrä saavuttaa primäärienergian kysynnän vähennys vähintään 30 prosentilla. Tämän toimenpiteen ei odoteta aiheuttavan merkittävää haittaa asetuksen (EU) 2020/852 17 artiklassa tarkoitetuille ympäristötavoitteille, kun otetaan huomioon ”ei merkittävää haittaa” ‑periaatetta koskevien teknisten ohjeiden (2021/C58/01) mukainen elpymis- ja palautumissuunnitelmassa esitetty toimenpiteen kuvaus ja lieventävät toimenpiteet. Toimenpiteessä edellytetään erityisesti, että rakennustyöt suorittavien talouden toimijoiden on varmistettava, että vähintään 70 prosenttia (painoprosentteina) rakennustyömaalla tuotetusta vaarattomasta rakennus- ja purkujätteestä (lukuun ottamatta jätteistä annetun neuvoston direktiivin 75/442/ETY 1 artiklan a alakohdan mukaisen jäteluettelon laatimisesta tehdyn komission päätöksen 94/3/EY ja vaarallisista jätteistä annetun neuvoston direktiivin 91/689/ETY 1 artiklan 4 kohdan mukaisen vaarallisten jätteiden luettelon laatimisesta tehdyn neuvoston päätöksen 94/904/EY korvaamisesta tehdyllä päätöksellä 2000/532/EY (tiedoksiannettu numerolla K(2000) 1147) perustetun Euroopan jäteluettelon luokassa 17 05 04 tarkoitettua ainetta) valmistellaan uudelleenkäyttöä, kierrätystä ja muuta materiaalien hyödyntämistä varten, mukaan lukien maantäyttötoimet, joissa käytetään jätettä korvaamaan muita materiaaleja, jätehierarkian, jätedirektiivin 2008/98/EY 11 artiklan 2 kohdan b alakohdan ja rakennus- ja purkujätteen käsittelyä koskevan EU:n pöytäkirjan mukaisesti. Investoinnin on määrä olla toteutettu 31. maaliskuuta 2026 mennessä. Investointi C1-I3: Investoinnit julkisten koulujen peruskorjaukseen, jälkiasennuksiin ja uusiutuvaan energiaan Investoinnin tavoitteena on parantaa energiatehokkuutta, vähentää energian kysyntää, vähentää hiilidioksidipäästöjä ja vähentää energiajätettä kahdessa julkisessa koulussa. Investoinnilla on määrä tehdä valituista kouluista hiilineutraaleja, lisätä uusiutuvan energian käyttöä ja parantaa oppimisympäristöä näissä kouluissa optimoimalla sisätilojen terveellisyys, ilmanlaatu ja mukavuus. Investointi koostuu kahden julkisen koulun (St Benedict College Għaxaq Primary School ja Gozo College Nadur Primary School) peruskorjauksesta, mukaan lukien pitkälle menevä jälkiasennus vähintään 9 710 m²:n kokonaispinta-alalla. Peruskorjauksella on määrä saavuttaa primäärienergian kysynnän vähennys vähintään 30 prosentilla. Tämän toimenpiteen ei odoteta aiheuttavan merkittävää haittaa asetuksen (EU) 2020/852 17 artiklassa tarkoitetuille ympäristötavoitteille, kun otetaan huomioon ”ei merkittävää haittaa” ‑periaatetta koskevien teknisten ohjeiden (2021/C58/01) mukainen elpymis- ja palautumissuunnitelmassa esitetty toimenpiteen kuvaus ja lieventävät toimenpiteet. Toimenpiteessä edellytetään erityisesti, että rakennustyöt suorittavien talouden toimijoiden on varmistettava, että vähintään 70 prosenttia (painoprosentteina) rakennustyömaalla tuotetusta vaarattomasta rakennus- ja purkujätteestä (lukuun ottamatta jätteistä annetun neuvoston direktiivin 75/442/ETY 1 artiklan a alakohdan mukaisen jäteluettelon laatimisesta tehdyn komission päätöksen 94/3/EY ja vaarallisista jätteistä annetun neuvoston direktiivin 91/689/ETY 1 artiklan 4 kohdan mukaisen vaarallisten jätteiden luettelon laatimisesta tehdyn neuvoston päätöksen 94/904/EY korvaamisesta tehdyllä päätöksellä 2000/532/EY (tiedoksiannettu numerolla K(2000) 1147) perustetun Euroopan jäteluettelon luokassa 17 05 04 tarkoitettua ainetta) valmistellaan uudelleenkäyttöä, kierrätystä ja muuta materiaalien hyödyntämistä varten, mukaan lukien maantäyttötoimet, joissa käytetään jätettä korvaamaan muita materiaaleja, jätehierarkian, jätedirektiivin 2008/98/EY 11 artiklan 2 kohdan b alakohdan ja rakennus- ja purkujätteen käsittelyä koskevan EU:n pöytäkirjan mukaisesti. Investoinnin on määrä olla toteutettu 31. joulukuuta 2023 mennessä. Investointi C1-I4: Investoinnit sellaisen lähes hiilineutraali pilottikoulun rakentamiseen, joka toimii mallina tulevaisuutta varten ja tarjoaa opiskelijoille tulevaisuuden vaatimukset huomioon ottavan oppimiskokemuksen

Investoinnin tavoitteena on rakentaa uusi lähes hiilineutraali koulu, St. Theresa College Msida Primary School, joka täyttää korkean energiatehokkuuden standardit ja jossa otetaan huomioon resurssitehokkuus, ilmastonmuutokseen sopeutumiseen tähtäävät toimenpiteet, digitaaliteknologian käyttöönotto ja kohtuuhintaisuus. Tämän on tarkoitus toimia tulevien investointien kokeiluhankkeena ja esitellä terveellisen sisäilman, ilmanlaadun, korkean energiatehokkuuden, vähähiilisten päästöjen ja uusiutuvan energian järjestelmien laajamittaisen käytön optimointia. Vammaisille henkilöille on myös taattava yhtäläiset mahdollisuudet. Investointi koostuu sellaisen lähes hiilineutraalin pilottikoulun rakentamisesta, jonka kokonaispinta-ala on noin 14 499 m² ja jonka kapasiteetti on 500 opiskelijaa, 40 luokkaa, päivähoitokeskus, johon voi ottaa noin 120 lasta, kirjasto (300 henkilön kapasiteetti) ja halli, jonka on oltava myös yhteisön käytettävissä. Rakentamisessa on varmistettava, että primäärienergiantarve on vähintään 20 prosenttia pienempi kuin lähes nollaenergiarakennusta koskeva vaatimus. Tämän toimenpiteen ei odoteta aiheuttavan merkittävää haittaa asetuksen (EU) 2020/852 17 artiklassa tarkoitetuille ympäristötavoitteille, kun otetaan huomioon ”ei merkittävää haittaa” ‑periaatetta koskevien teknisten ohjeiden (2021/C58/01) mukainen elpymis- ja palautumissuunnitelmassa esitetty toimenpiteen kuvaus ja lieventävät toimenpiteet. Toimenpiteessä edellytetään erityisesti, että rakennustyöt suorittavien talouden toimijoiden on varmistettava, että vähintään 70 prosenttia (painoprosentteina) rakennustyömaalla tuotetusta vaarattomasta rakennus- ja purkujätteestä (lukuun ottamatta jätteistä annetun neuvoston direktiivin 75/442/ETY 1 artiklan a alakohdan mukaisen jäteluettelon laatimisesta tehdyn komission päätöksen 94/3/EY ja vaarallisista jätteistä annetun neuvoston direktiivin 91/689/ETY 1 artiklan 4 kohdan mukaisen vaarallisten jätteiden luettelon laatimisesta tehdyn neuvoston päätöksen 94/904/EY korvaamisesta tehdyllä päätöksellä 2000/532/EY (tiedoksiannettu numerolla K(2000) 1147) perustetun Euroopan jäteluettelon luokassa 17 05 04 tarkoitettua ainetta) valmistellaan uudelleenkäyttöä, kierrätystä ja muuta materiaalien hyödyntämistä varten, mukaan lukien maantäyttötoimet, joissa käytetään jätettä korvaamaan muita materiaaleja, jätehierarkian, jätedirektiivin 2008/98/EY 11 artiklan 2 kohdan b alakohdan ja rakennus- ja purkujätteen käsittelyä koskevan EU:n pöytäkirjan mukaisesti. Investoinnin on määrä olla toteutettu 31. joulukuuta 2023 mennessä. Investointi C1-I5: Investoinnit uusiutuvaan energiaan teillä ja julkisissa tiloissa Tämän investoinnin tavoitteena on tuottaa vihreää energiaa uusiutuvien energialähteiden avulla. Maltan pieni koko rajoittaa mahdollisuutta tuottaa energiaa maalla. Kun otetaan huomioon aurinkoenergian merkitys saarilla, on kuitenkin tutkittu erilaisia vaihtoehtoja, jotka ulottuvat perinteistä katolle asennettavaa investointia pidemmälle. Investointi koostuu aurinkosähköinfrastruktuurin asentamisesta teille, jalankulkuväylille ja muihin julkisin avoimiin tiloihin, ja niiden asennettu teho on 143 kW. Tuotettua energiaa on käytettävä erityisesti uusiutuvan energian syöttämiseen katuvalaistukseen sekä suojateille, sähköautojen ja sähköpyörien latauspisteisiin, USB-latauspisteisiin, turvakameroihin, Wi-fi -yhteyksiin ja muihin tieteknologioihin. Tämän toimenpiteen ei odoteta aiheuttavan merkittävää haittaa asetuksen (EU) 2020/852 17 artiklassa tarkoitetuille ympäristötavoitteille, kun otetaan huomioon ”ei merkittävää haittaa” ‑periaatetta koskevien teknisten ohjeiden (2021/C58/01) mukainen elpymis- ja palautumissuunnitelmassa esitetty toimenpiteen kuvaus ja lieventävät toimenpiteet. Toimenpiteessä edellytetään erityisesti, että rakennustyöt suorittavien talouden toimijoiden on varmistettava, että vähintään 70 prosenttia (painoprosentteina) rakennustyömaalla tuotetusta vaarattomasta rakennus- ja purkujätteestä (lukuun ottamatta jätteistä annetun neuvoston direktiivin 75/442/ETY 1 artiklan a alakohdan mukaisen jäteluettelon laatimisesta tehdyn komission päätöksen 94/3/EY ja vaarallisista jätteistä annetun neuvoston direktiivin 91/689/ETY 1 artiklan 4 kohdan mukaisen vaarallisten jätteiden luettelon laatimisesta tehdyn neuvoston päätöksen 94/904/EY korvaamisesta tehdyllä päätöksellä 2000/532/EY (tiedoksiannettu numerolla K(2000) 1147) perustetun Euroopan jäteluettelon luokassa 17 05 04 tarkoitettua ainetta) valmistellaan uudelleenkäyttöä, kierrätystä ja muuta materiaalien hyödyntämistä varten, mukaan lukien maantäyttötoimet, joissa käytetään jätettä korvaamaan muita materiaaleja, jätehierarkian, jätedirektiivin 2008/98/EY 11 artiklan 2 kohdan b alakohdan ja rakennus- ja purkujätteen käsittelyä koskevan EU:n pöytäkirjan mukaisesti. Investoinnin on määrä olla toteutettu 30. kesäkuuta 2024 mennessä. A.2 Avustusmuotoisen tuen seurantaa ja toteuttamista koskevat välitavoitteet, tavoitteet, indikaattorit ja aikataulu Numero Toimenpide (uudistus tai investointi) Välitavoite/tavoite Nimi Laadulliset indikaattorit

(välitavoitteiden osalta) Määrälliset indikaattorit

(tavoitteiden osalta) Toteutusaikataulu

(vuosineljännes ja vuosi) Kunkin välitavoitteen ja tavoitteen kuvaus ja selkeä määrittely Mittayksikkö Perustaso Päämäärä Vuosineljännes Vuosi 1.1 C1.R.1 Välitavoite Rakennuksia ja rakentamista käsittelevää viranomaista koskevan lain voimaantulo Rakennuksia ja rakentamista käsittelevää viranomaista koskevan vuoden 2021 lain N:o XIV voimaantuloa osoittava lain säännös Q2 2021 Rakennuksia ja rakentamista käsittelevää viranomaista koskevan lain voimaantulo. Siihen sisältyy tavoite perustaa kiinteistöalan sääntelyelin. Viranomainen vastaa Maltan rakennusteollisuuden sääntelystä, parantamisesta ja kestävästä hallinnosta. 1.2 C1.R.1 Välitavoite Rakennuksia ja rakentamista käsittelevä viranomainen – täysin toimintavalmis Rakennuksia ja rakentamista käsittelevä viranomainen on täysin toimintakykyinen vuonna 2021 annetun säädöksen ACT nro XIV mukaisesti. Q1 2023 Rakennuksia ja rakentamista käsittelevän viranomaisen on määrä olla täysin toimintakykyinen vuonna 2021 annetun säädöksen ACT nro XIV mukaisesti. Vakiintuneiden hallinnollisten menettelyjen mukaisesti viranomaisella on oltava resurssit, jotta se voi tosiasiallisesti täyttää laissa säädetyt tehtävänsä. 1.3 C1.R.1 Välitavoite Rakennusalan ammattilaisten koulutus ja sertifiointi Rakennusalan ammattilaisten koulutuksen ja sertifioinnin käynnistyminen Q4 2022 Avoin hakumenettely, joka koskee rakennus- ja rakennusteollisuuden eri tasoilla toimivien ammattilaisten koulutus- ja sertifiointiohjelmaa, jolla parannetaan peruskorjauskurssien kapasiteettia. Sen kohderyhmänä ovat paikallisen rakennusekosysteemin eri tasoilla toimivat ammattilaiset. 1.4 C1.R.1 Tavoite Rakennusalan ammattilaiset koulutettu ja sertifioitu Lukumäärä 0 500 Q2 2023 Niiden rakennusalan ammattilaisten lukumäärä, jotka on koulutettu ja sertifioitu osaamiskortilla. 1.5 C1.R.2 Välitavoite Ajantasaistetun ympäristönsuojelulain voimaantulo Lain voimaantuloon liittyvä säännös Q4 2021 Ajantasaistetun ympäristönsuojelulain voimaantulo, jossa kielletään tiettyjen kertakäyttöisten muovituotteiden eli muovipussien, ruokailuvälineiden, pillien ja lautasten tuonti, tuotanto, myynti ja jakelu. 1.6 C1.R.2 Välitavoite Selvitys siitä, onko mahdollista laajentaa laajennettua tuottajan vastuuta koskevia velvoitteita uusiin jätevirtoihin Selvityksen julkaiseminen siitä, onko mahdollista laajentaa laajennettua tuottajan vastuuta koskevia velvoitteita uusiin jätevirtoihin Q4 2024 Selvitys siitä, onko mahdollista laajentaa laajennettua tuottajan vastuuta koskevia velvoitteita uusiin jätevirtoihin, julkaistu Selvityksen tarkoituksena on arvioida mahdollisuutta laajentaa joidenkin jätevirtojen osalta tällä hetkellä voimassa olevia laajennettua tuottajan vastuuta koskevia velvoitteita uusiin jätevirtoihin, kuten renkaisiin ja tekstiileihin. Selvityksen suorittaa riippumaton toimeksisaaja, joka valitaan julkisten hankintojen kautta. 1.7 C1.R.2 Välitavoite Sellaisen lainsäädännön voimaantulo, jota voidaan pitää asianmukaisena uusien jätevirtojen kohdentamisen toteutettavuutta laajennetun tuottajan vastuun avulla koskevan selvityksen perusteella Lain voimaantuloon liittyvä säännös Q4 2025 Uuden lainsäädännön voimaantulo jätevirroista, joita pidettiin asianmukaisina selvityksessä, joka koski mahdollisuutta laajentaa laajennettua tuottajan vastuuta koskevia velvoitteita uusiin jätevirtoihin. 1.8 C1.R.2 Välitavoite Maltan rakennus- ja purkujätettä koskevan strategian hyväksyminen Maltan rakennus- ja purkujätettä koskevan strategian julkaiseminen verkossa Q4 2021 Rakennus- ja purkujätettä koskevan strategian hyväksyminen Strategian on määrä olla EU:n jätelainsäädännön sekä rakennus- ja purkujätettä koskevan EU:n pöytäkirjan mukainen. Strategiassa yksilöidään erityistoimenpiteet neljällä ensisijaisella alalla:

1. Tutkimukset ja suunnittelu: pyritään puuttumaan ongelmaan sen lähteellä purkamalla tai rakentamalla kestävällä tavalla;

2. Jätehuolto: toimenpiteet jätelogistiikan parantamiseksi sekä rakennuspaikalla että sen ulkopuolella;

3. Laadunhallinta: toimenpiteet, joilla lisätään luottamusta rakennus- ja purkujätettä koskeviin jätehuoltokäytäntöihin ja parannetaan kierrätettyjen rakennus- ja purkujätemateriaalien laatua; ja

4. toimintapolitiikka- ja sääntelykehys: ehdotetaan parannuksia toimintalinjoihin ja toimintaedellytyksiin, jotta voidaan katkaista rakentamisen ja jätteen syntymisen välinen yhteys. Ehdotetun sääntelykehyksen on oltava rakennus- ja purkujätteitä koskevan EU:n lainsäädännön ja suuntaviivojen mukainen. Toimenpide ei saa johtaa jätteen loppukäsittelyn merkittävään lisääntymiseen eikä luoda kannustimia jätteen uudelleenkäyttöön valmistelulle ja kierrätykselle. 1.9 C1.R.2 Välitavoite Rakennusteollisuutta koskevien standardien hyväksyminen Rakennusteollisuutta koskevien standardien hyväksyminen Q4 2022 Rakennusteollisuutta koskevien standardien hyväksyminen Standardit koskevat seuraavia: 1) rakentamista koskevat parhaat käytänteet, joilla pyritään vähentämään syntyvää rakennus- ja purkujätettä ja varmistamaan, että syntyvä jäte soveltuu käsiteltäväksi jätteistä annetun direktiivin 2008/98/EY 4 artiklassa säädetyn jätehierarkian mukaisesti. 2) rakennus- ja purkujätteen luokitteleminen tyypin, materiaalin, koostumuksen ja painon mukaan, millä pyritään edistämään paikan päällä tapahtuvaa erottelua ja parantamaan jätevirtojen laatua myöhempää uudelleenkäyttöä tai kierrätystä varten; 3) asianmukaiset kaivutyöt, jotta kaivettua kalliota voidaan käyttää uudelleen rakennustarkoituksiin; 4) asuntojen sisäisten ja ulkoisten aukkojen mittasuhteet, joiden tarkoituksena on kannustaa asuntojen uudelleenkäyttöä ja vähentää hajanaisuutta, mikä tuottaa mittakaavaetuja. Nämä standardit on sisällytettävä sääntelykehykseen, ja näiden standardien noudattamisen on oltava olennainen vaatimus ennen täytäntöönpanokelpoisen rakennusluvan myöntämistä. 1.10 C1.R.2 Välitavoite Rakennus- ja purkujätteen käsittelyä koskevan uuden sääntelykehyksen voimaantulo Uuden sääntelykehyksen säännös, josta ilmenee uuden sääntelykehyksen voimaantulo Q4 2023 Rakennus- ja purkujätteen käsittelyä koskevan uuden sääntelykehyksen voimaantulo Maltassa Sääntelykehystä on kehitettävä ja siitä on keskusteltava kaikkien rakennus- ja purkuketjun toimijoiden kanssa. Sääntelykehyksen on määrä olla EU:n jätelainsäädännön sekä rakennus- ja purkujätettä koskevan EU:n pöytäkirjan ja suuntaviivojen mukainen. Sääntelykehyksen päätavoitteena on luoda oikeudellinen kehys, jossa keskitytään rakennusteollisuuteen kokonaisvaltaisesti aina rakennustuotteiden markkinoille saattamisesta kyseisen teollisuuden tuottaman jätteen käsittelyyn ottaen huomioon teollisuuden ympäristövaikutukset kussakin vaiheessa. Sääntelykehyksen on rakennuttava strategiassa esitetyille neljälle ensisijaiselle alalle, jotta voidaan varmistaa siirtyminen kohti kiertotaloutta: i) rakennus- ja purkujätteen syntymisen ehkäiseminen ja parempi käsittely kaikissa kehitysvaiheissa eli purku-, kaivu- ja rakennusvaiheissa; ii) jätteiden erottelu niiden syntypaikalla; ja iii) käyttöiän loppupään resurssien jälkimarkkinoiden kehittämisen edistäminen sekä sen varmistaminen, että siirrytään talteenotosta ja loppukäsittelystä uudelleenkäyttöön ja kierrätykseen. Lisäksi kyseisissä asetuksissa on selkeästi yksilöitävä ja määriteltävä alan toimijoiden (kuten rakennuttajien, alihankkijoiden, arkkitehtien ja kiinteistöjen omistajien) roolit ja vastuut. 1.11 C1.R.2 Välitavoite Rakennus- ja purkujätteen hyödyntäminen tyhjillään olevien tilojen täyttämisen avulla (louhokset) Rakennus- ja purkujätteen hyödyntämiselle tyhjillään olevissa tiloissa on edellytykset Q4 2022 Rakennus- ja purkujätteen hyödyntämiselle tyhjissä tiloissa on seuraavat edellytykset, jotta ne voidaan palauttaa alkuperäiseen tilaansa korkeiden ympäristönormien mukaisesti: i) ympäristö- ja luonnonvaraviranomainen on yhteistyössä suunnitteluviranomaisen kanssa yksilöinyt louhokset, jotka on ilmoitettu osittain käytetyiksi, kokonaan käytetyiksi tai ei-aktiivisiksi, ja määrittänyt niiden sisältämän määrän; ii) tarjouseritelmä tyhjän tilan palauttamiseksi alkuperäiseen tilaansa; ja iii) mekanismit, joilla kannustetaan materiaalien murskaamiseen ennen maantäyttöä, kuten materiaalin murskaaminen ennen maantäyttöä vaatimuksena, kun julkaistaan tarjouskilpailuja, joihin liittyy valtion yksiköiden rakennustöitä. Tällaisten mekanismien määritelmä määritellään sidosryhmien, mukaan lukien mahdolliset tuensaajat, asiaankuuluvat viranomaiset ja myös muut ensisijaiset sidosryhmät, kuulemisen jälkeen. Toimenpide ei saa johtaa jätteen loppukäsittelyn merkittävään lisääntymiseen eikä luoda kannustimia jätteen uudelleenkäyttöön valmistelulle ja kierrätykselle. Maantäyttöön käytettävän jätteen on oltava sopivaa vaaratonta jätettä, jolla korvataan muut materiaalit kuin jäte, ja se on rajoitettava tiukasti välttämättömään määrään jätteistä annetun direktiivin 2008/98/EY 3 artiklan 17 a kohdan mukaisesti. 1.12 C1.R.2 Välitavoite Viiden jätteiden keruusta vastaavan kunnallisen alueellisen elimen perustaminen Maltalle ja Gozolle Keräysvastuu on siirretty alueille, mukaan lukien kierrätettävien jätteiden keruu ja kaikki jätteenkeräyskeskukset. Q4 2022 Jätteenkeräysvastuu siirtyy 68 kunnanvaltuustolta viidelle alueelle:

a) keskusalue (mukaan lukien 13 kunnanvaltuustoa) b) eteläinen alue (14 kunnanvaltuustoa) c) kaakkoinen alue (15 kunnanvaltuustoa) d) pohjoinen alue (12 kunnanvaltuustoa) e) Gozo (14 kunnanvaltuustoa). Jätteenkeräyksen siirtäminen viiteen keskukseen on saatu päätökseen. Nämä viisi laitosta ovat täysin toimintakykyisiä ja vastaavat jätteiden keräämisestä. 1.13 C1.R.2 Välitavoite Pakkausmateriaaleja koskevan tarkistetun lainsäädännön voimaantulo pakkausjätteen alueellisen keräämisen mahdollistamiseksi Tarkistetun lainsäädännön säännös, josta ilmenee tarkistetun lainsäädännön voimaantulo Q4 2022 Pakkausmateriaaleja koskevan tarkistetun lainsäädännön voimaantulo pakkausjätteen alueellisen keräämisen mahdollistamiseksi Tämä perustuu alueelliseen jätteenkeräystä koskevaan lainsäädäntöön, joka on vahvistettu kuntalaissa.

Kunnanvaltuustot vastaavat logistiikasta mittakaavaetujen mahdollistamiseksi, kun taas tuottajat vastaavat rahoituksesta. 1.14 C1.I.1 Välitavoite Julkisten rakennusten energiatehokkuuskatselmus Julkisten rakennusten energiatehokkuuskatselmuksen ja energiakatselmuksen loppuun saattaminen Q2 2022 Jälkiasennuksia ja energiatehokkuutta varten valittujen julkisten rakennusten energiatehokkuuskatselmuksen loppuun saattaminen direktiivin 2010/31/EU mukaisesti valittujen rakennusten energiatehokkuustodistuksen luokan määrittämiseksi ja sovellettavien energiatehokkuuskorjaustoimenpiteiden määrittämiseksi. Tästä toimenpiteestä tuettavien julkisten rakennusten pinta-alan on määrä olla vähintään 9 232 m2. 1.15 C1.I.1 Välitavoite Julkisten rakennusten kunnostamiseen liittyvät sopimusperusteiset palvelut Allekirjoitetut sopimukset, jotka koskevat tämän investoinnin kattamien tiettyjen julkisten rakennusten peruskorjauspalvelujen hankintaa Q2 2023 Kaikki julkisten rakennusten korjauspalvelujen hankintasopimukset allekirjoitettu, pinta-ala vähintään 9 232 m2. Peruskorjauksella on määrä saavuttaa primäärienergian kysynnän vähennys vähintään 30 prosentilla. 1.16 C1.I.1 Tavoite Kunnostetut julkiset rakennukset m2 0 9 232 Q4 2025 Pinta-alaltaan vähintään 9 232 m2:n julkisten rakennusten tuettu kunnostus saatu päätökseen. Peruskorjauksella on määrä saavuttaa primäärienergian kysynnän vähennys vähintään 30 prosentilla. 1.17 C1.I.1 Välitavoite Yksityisen sektorin rakennusten kunnostamiseen tarkoitettuja avustuksia koskevan hakumenettelyn käynnistäminen Yksityisen sektorin rakennusten, mukaan lukien liikerakennukset ja muut kuin asuinrakennukset, kunnostamiseen tarkoitetut avustukset Q1 2022 Käynnistetään hakumenettely sellaisten avustusten hakijoiden valitsemiseksi, jotka on tarkoitettu yksityisen sektorin rakennusten kunnostamiseen jälkiasennuksia ja energiatehokkuutta varten (mukaan lukien liike- ja muut rakennukset). Tästä investoinnista rahoitettavan pinta-alan on oltava vähintään 40 605 m². 1.18 C1.I.1 Tavoite Kunnostetut yksityisen sektorin rakennukset m2 0 40 605 Q4 2025 Vähintään 40 605 m²:n peruskorjauksen loppuun saattaminen yksityisen sektorin rakennuksissa, joita tuetaan yksityisen sektorin rakennusten kunnostamiseen tarkoitetuilla avustuksilla. Peruskorjauksella on määrä saavuttaa primäärienergian kysynnän vähennys vähintään 30 prosentilla. 1.19 C1.I.2 Välitavoite Julkisen Mount Carmel -sairaalan energiatehokkuuskatselmus Julkisen Mount Carmel -sairaalan energiatehokkuuskatselmuksen ja energiakatselmuksen loppuun saattaminen Q2 2022 Mount Carmel -sairaalan energiatehokkuuskatselmuksen loppuun saattaminen direktiivin 2010/31/EU mukaisesti valittujen osien energiatehokkuustodistuksen luokan määrittämiseksi ja sovellettavien energiatehokkuuskorjaustoimenpiteiden määrittämiseksi. 1.20 C1.I.2 Välitavoite Mount Carmel -sairaalan peruskorjaukseen ja pitkälle menevään jälkiasennukseen liittyvät palvelut Kaikki Mount Carmel -sairaalan kunnostusta koskevat sopimukset. Q4 2023 Kaikki Mount Carmel -sairaalan korjauspalvelujen hankintasopimukset allekirjoitettu, pinta-ala vähintään 9 167 2. Peruskorjauksella on määrä saavuttaa primäärienergian kysynnän vähennys vähintään 30 prosentilla. 1.21 C1.I.2 Tavoite Mount Carmel -sairaalan tietyt osat kunnostettu m2 0 9 167 Q1 2026 Mount Carmel -sairaalan tiettyjen, pinta-alaltaan vähintään 9 167m2 suuruisten osien kunnostaminen. Peruskorjauksella on määrä saavuttaa primäärienergian kysynnän vähennys vähintään 30 prosentilla. 1.22 C1.I.3 Välitavoite Kahden julkisen koulun energiatehokkuuskatselmus Kahden julkisen koulun energiatehokkuuskatselmuksen ja energiakatselmuksen loppuun saattaminen Q4 2021 Kahden julkisen koulurakennuksen (St. Benedict College Għaxaq Primary School ja Gozo College Nadur Primary School) energiatehokkuuskatselmuksen loppuun saattaminen direktiivin 2010/31/EU mukaisesti niiden energiatehokkuustodistusten luokan määrittämiseksi ja sovellettavien energiatehokkuutta koskevien peruskorjaustoimenpiteiden määrittämiseksi. Loppuun saattamisella tarkoitetaan katselmuskertomuksen toimittamista. 1.23 C1.I.3 Välitavoite Kahden julkisten koulun kunnostamiseen liittyvät sopimusperusteiset palvelut Kahden julkisten koulun kunnostamiseen liittyvät sopimukset allekirjoitettu. Q1 2022 Kaikki kahden julkisen koulun (St Benedict College Għaxaq Primary School ja Gozo College Nadur Primary School) peruskorjaukseen vähintään 9 710 m²:n kokonaispinta-alalla liittyvät hankintasopimukset allekirjoitettu. Peruskorjauksella on määrä saavuttaa primäärienergian kysynnän vähennys vähintään 30 prosentilla. 1.24 C1.I.3 Tavoite Kaksi julkista koulua peruskorjattu. m2 0 9 710 Q4 2023 Kahden julkisen koulun (St. Benedict College Għaxaq Primary School ja Gozo College Nadur Primary School), joissa on yhteensä noin 500 oppilasta, peruskorjaustyöt on saatettu päätökseen. Peruskorjauksella on määrä saavuttaa primäärienergian kysynnän vähennys vähintään 30 prosentilla. 1.25 C1.I.4 Välitavoite Lähes hiilineutraalin koulun rakennustyöt, joista on tehty sopimus Lähes hiilineutraalin koulun rakennustöistä on allekirjoitettu sopimukset. Q1 2022 Sopimukset allekirjoitettu rakennustöiden hankkimisesta lähes hiilineutraalille koululle.

Rakentamisella on varmistettava, että primäärienergiantarve, joka on vähintään 20 prosenttia pienempi kuin lähes nollaenergiarakennuksia koskeva vaatimus, täyttyy. 1.26 C1.I.4 Tavoite Lähes hiilineutraalin koulun rakentaminen saatu päätökseen m2 0 14 499 Q4 2023 Lähes hiilineutraalin koulun rakentaminen saatu päätökseen Koulussa on arviolta noin 500 oppilasta, ja sen pinta-alan on määrä olla vähintään 14 499 m². Rakentamisella on varmistettava, että primäärienergiantarve, joka on vähintään 20 prosenttia pienempi kuin lähes nollaenergiarakennuksia koskeva vaatimus, täyttyy. 1.27 C1.I.5 Tavoite Aurinkosähköinfrastruktuurin asentaminen julkisiin avoimiin tiloihin kW 0 143 Q2 2024 Aurinkoenergiainfrastruktuurin asennettu tuotantokapasiteetti teillä, jalankulkuväylillä ja muissa julkisissa avoimissa tiloissa Maltalla ja Gozossa. B. KOMPONENTTI 2: Liikenteen hiilestä irtautuminen Tämä Maltan elpymis- ja palautumissuunnitelman komponentti auttaa vastaamaan haasteeseen, joka liittyy tieliikenteen ruuhkautumiseen, kasvihuonekaasupäästöihin ja epäpuhtauspäästöihin sekä tarpeeseen tehdä liikenneala kestävämmäksi. Komponentin tavoitteena on siirtää liikenne tieliikenteestä kestävämpiin liikennemuotoihin ja vähentää maantieliikenteen hiilipäästöjä sähköistämisen avulla vuoteen 2030 ulottuvan Maltan kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman, vuoteen 2050 ulottuvan vähähiilisen kehitysstrategian, Maltan kansallisen uudistusohjelman (2020) ja Maltan kansallisen liikennestrategian mukaisesti. Tämän komponentin uudistukset parantavat liikennesuunnittelua, lisäävät julkisen liikenteen käyttöä ja toteuttavat Vallettan alueen kestävän kaupunkiliikenteen suunnitelman toimia. Niissä myös nimetään elvyttämisalueita, edistetään etätyötä julkisella sektorilla ja lisätään julkisen sektorin ajoneuvokannan tehokkuutta. Investointeja ovat lautan laituripaikan rakentaminen, romutusjärjestelmä, jolla tuetaan päästöttömien sähköajoneuvojen hankintaa yksityisellä sektorilla, julkisen sektorin ajoneuvokannan uudistaminen päästöttömillä sähköajoneuvoilla ja päästöttömien sähkölinja-autojen hankinta julkiseen liikenteeseen. Komponentilla edistetään maakohtaisten suositusten noudattamista investointien keskittämiseksi vihreään siirtymään (maakohtainen suositus 3/2020), kestävään liikenteeseen (maakohtaiset suositukset 3/2019 ja 3/2020) ja liikenneruuhkien vähentämiseen (maakohtainen suositus 3/2019). Minkään tämän komponentin toimenpiteen ei odoteta aiheuttavan merkittävää haittaa asetuksen (EU) 2020/852 17 artiklassa tarkoitetuille ympäristötavoitteille, kun otetaan huomioon DNSH-periaatetta koskevien teknisten ohjeiden (2021/C58/01) mukainen elpymis- ja palautumissuunnitelmassa esitettyjen toimenpiteiden kuvaus ja lieventävät toimenpiteet. B.1 Kuvaus avustusmuotoisella tuella rahoitettavista uudistuksista ja investoinneista Uudistus C2-R1: Liikennealan kestävyyttä edistävien politiikkojen hyväksymisen ja täytäntöönpanon edistäminen muun muassa edistämällä joukkoliikenteen ja multimodaaliliikenteen käyttöä Uudistuksen tavoitteena on tukea liikennealan hiilestä irtautumista edistämällä parempaa liikennesuunnittelua. Se auttaa nopeuttamaan liikennealan siirtymistä kohti hiilineutraaliutta, vähentää ruuhkia ja edistää ilmastoneutraaliuden saavuttamista vuoteen 2050 mennessä.

Uudistus koostuu seuraavista osista: i) tutkimuksen valmistuminen, Maltan kansallinen kotitalouksien matkailututkimus ja ii) kestävää liikennettä edistävä tiedotuskampanja. Tutkimuksessa on kvantifioitava nykyiset matkustustavat ja -käyttäytyminen sekä mitattava yleistä mielipidettä ajan tasalle saatettuun liikenteen yleissuunnitelmaan sisällytettävistä uusista mahdollisista toimista. Kyselyn päätökseen saattamisella tarkoitetaan ajankohtaa, jona tutkimusta varten on kerätty ja analysoitu tietoja ja tulokset on yksilöity kirjallisessa muodossa. Tiedotuskampanjan on oltava valtakunnallinen kampanja, joka on suunnattu kaikille yhteiskunnan aloille. Sillä edistetään vihreämpiä liikennemuotoja, mukaan lukien välttämättömän matkustamisen multimodaalisuus, ja kestävämpää liikkuvuusjärjestelmää Gozossa ja Maltassa. Sen on käytettävä eri viestimiä, kuten painettua, televisiota ja sosiaalista mediaa. Uudistuksen on määrä olla toteutettu 31. joulukuuta 2025 mennessä. Uudistus C2-R2: Joukkoliikenteen käytön edistäminen Uudistuksen tavoitteena on edistää julkisen liikenteen käyttöä keinona vähentää päästöjä ja puuttua ruuhkiin. Uudistuksella myönnetään maksuton pääsy säännölliseen julkiseen tieliikenteeseen uusille kohorttiryhmille, joihin kuuluu vähintään 103 000 henkilöä. Kohorttiryhmien valinnan on perustuttava kansalliseen kotitalouksien matkailututkimukseen (NHTS). NHTS:ssä on kvantifioitava, kuinka paljon liikennemuotosiirtymää yksityisautoista julkiseen linja-autoliikenteeseen saattaa tapahtua suoraan, kun otetaan käyttöön maksuton linja-autoliikenne. Uudistuksen on määrä olla toteutettu 31. joulukuuta 2023 mennessä. Uudistus C2-R3: Vallettan aluetta koskevan kestävän kaupunkiliikenteen suunnitelman viimeistelyn ja täytäntöönpanon nopeuttaminen Uudistuksen tavoitteena on edistää kestävää liikkuvuutta Maltassa parantamalla liikennesuunnittelua ja toteuttamalla kestäviä liikkuvuusratkaisuja. Uudistus koostuu Vallettan aluetta koskevan kestävän kaupunkiliikenteen suunnitelman julkaisemisesta verkossa ja sen täytäntöönpanosta. Suunnitelmassa keskitytään pohjoisen ja eteläisen sataman alueisiin, jotka kattavat yli 40 prosenttia Maltan saarten kokonaisväestöstä. Kestävän kaupunkiliikenteen suunnitelmassa pyritään parantamaan elämänlaatua ja liikkuvuutta Maltassa helpottamalla kustannustehokasta, energiatehokasta ja saumatonta liikkuvuutta. Julkaiseminen tarkoittaa kestävän kaupunkiliikenteen suunnitelman julkaisemista liikenneministeriön verkkosivustolla. Kestävän kaupunkiliikenteen suunnitelman täytäntöönpanemiseksi uudistuksessa on toteutettava kestävän kaupunkiliikenteen suunnitelman toimenpiteitä vähintään yhdeksässä Vallettan alueella sijaitsevassa paikallisessa hallintoyksikössä siten, että kussakin paikallisessa hallintoyksikössä on toteutettava vähintään yksi toimenpide. Tukikelpoisia tukitoimityyppejä ovat: taajaman reuna-alueiden pysäköintijärjestelyt, joilla edistetään kestävämpiä liikennemuotoja, kuten pyöräilyä ja kävelyä kaupungin ytimessä, paikallisten liikenteen solmukohtien lokalisointia ja toteuttamista, pyöräilyinfrastruktuuria, autojen yhteiskäyttöä useiden ihmisten kesken ja pyynnöstä tarjottavia liikennepalveluja, sähköajoneuvojen käyttöönottoa ja käyttöä sekä latausinfrastruktuuria tiheästi asutuilla kaupunkialueilla sekä kaupunkilogistiikkaa, esimerkiksi toteuttamalla viimeisen osuuden ratkaisuja, myös kaupallisia tarkoituksia varten, ja tukemalla vaihtoehtoisia liikkuvuusratkaisuja. Uudistuksen on määrä olla toteutettu 30. kesäkuuta 2025 mennessä. Uudistus C2-R4: Ajoneuvojen sosioekonomisten ja ympäristövaikutusten vähentäminen kaupunkialueilla Uudistuksen tavoitteena on luoda Maltalle ja Gozolle autottomia tiloja, jotka ovat yleisölle avoimia. Uudistuksen tavoitteena on edistää kylien ja kaupunkien keskustojen julkisten aukioiden ja yhteisötilojen elvyttämistä ja vähentää riippuvuutta yksityisajoneuvoista. Uudistuksella edistetään muun muassa asukkaiden, vanhusten, lasten ja perheiden turvallista ja hiljaista tilaa vapaa-ajan käyttämiseksi avoimessa tilassa. Se luo paikallisille yrityksille, kauppiaille ja taiteilijoille ja paikallisjärjestöille enemmän mahdollisuuksia järjestää toimintaa. Toimien on oltava pysyviä, mutta niiden saatavuus voi rajoittua valittuihin ajanjaksoihin. Valitut ajanjaksot voivat olla tiettyinä aikoina vuodesta, tiettyinä viikonpäivinä tai tiettyinä vuorokaudenaikoina. Uudistuksessa on saatettava päätökseen vähintään kolme elvytettävää aluetta kaupunkialueilla kolmen vuoden aikana, vähintään yksi alue vuodessa. Elvytettävä alue on autoton alue, jolla kunnanvaltuustojen on tarkoitus edistää kävelyä, pyöräilyä ja julkista liikennettä samanaikaisesti muiden valistuskampanjoiden kanssa tarpeettoman matkustamisen välttämiseksi, mikä johtaa vapaan ja esteettömän julkisen tilan lisääntymiseen. Näillä aloilla etusijalle asetetaan jalankulkijat ja polkupyörät välttämättömissä matkoissa, mikä käynnistää siirtymisen puhtaampiin ja kestävämpiin liikennemuotoihin. Elvytettävien alueiden valinnassa on noudatettava Maltan liikenteen yleissuunnitelmassa esitettyjä toimenpiteitä. Uudistuksen on määrä olla toteutettu 30. kesäkuuta 2025 mennessä. Uudistus C2-R5: Etätyön edistäminen julkishallinnossa

Uudistuksen tavoitteena on edistää etätyötä julkisella sektorilla. Mahdollisuuden työskennellä kotoa käsin tai alueellisten solmukohtien kautta odotetaan vähentävän matkoja työhön ja sieltä pois ja siten ruuhkia. Ensinnäkin uudistuksessa perustetaan 15 toimistotilaa, jotka mahdollistavat julkishallinnon virkamiesten etätyön Maltan saarilla. Tällaiset toimistotilat ovat toimintakunnossa etätyötä varten, ja niissä on oltava yhteensä vähintään 140 työpistettä kaikissa 15 toimistotilassa. Toiseksi uudistuksen yhteydessä julkaistaan hallituksen työntekijöiden etätyöpolitiikka. Toimintaperiaatteissa on esitettävä tätä aloitetta koskevat tukikelpoisuusperusteet, edellytykset, hyväksymisvaatimukset ja soveltamisohjeet, joilla edistetään työ- ja yksityiselämän tasapainoa ja kestävyyttä. Uudistuksen on määrä olla toteutettu 31. maaliskuuta 2022 mennessä. Uudistus C2-R6: Liikkuvuuden hallinnan parantaminen julkishallinnossa Uudistuksen tavoitteena on parantaa liikkuvuuden hallintaa Maltan julkishallinnossa, mikä johtaa tehokkaampaan ja ympäristöystävällisempään julkiseen liikkuvuuteen. Tällä hetkellä Maltan viranomaisten käyttämä julkinen ajoneuvokanta koostuu noin 650 ajoneuvosta. Niitä käytetään hajautetusti, sillä kullakin ministeriöllä tai osastolla on oma autokantansa. Vähäinen koordinointi on este tehokkaille ja vaikuttaville liikennepalveluille. Uudistuksen ensimmäiseen toimeen kuuluu tutkimus, jossa arvioidaan Maltan saarilla yleisesti ja erityisesti asianomaisissa ministeriöissä ja yksiköissä tällä hetkellä käytössä olevaa julkisen liikenteen infrastruktuuria. Tutkimuksessa tarkastellaan nykytilannetta ja luodaan perustaso nykyiselle yhteiselle liikkuvuudelle julkisessa palvelussa. Sen on annettava suosituksia autojen yhteiskäyttöprosessin suunnittelemiseksi uudelleen, jotta tehokkuus paranisi, ja määritettävä lukumäärän ja tyypin osalta puhtaampi julkisten yleiskäyttöisten ajoneuvojen ajoneuvokanta. Selvityksen suorittaa riippumaton toimeksisaaja julkisen hankintamenettelyn perusteella. Uudistuksen toinen toimi koostuu toimenpiteistä, joilla lisätään ajoneuvojen yhteiskäyttöä julkishallinnossa, kuten yhteiskäyttömekanismien kehittäminen ja edistäminen. Tavoitteena on lisätä yhteiskäyttöä julkishallinnossa 10 prosenttia perustasosta, joka määritettiin liikkuvuuden hallinnan parantamista Maltan julkishallinnossa koskevassa riippumattomassa tutkimuksessa. Yhteiskäyttöä mitataan vähintään kahden ministeriön välisten koordinoitujen matkojen perusteella. Uudistuksen on määrä olla toteutettu 30. kesäkuuta 2025 mennessä. Investointi C2-I1: Uusi lautan laituripaikka vaihtoehtoisten liikennemuotojen edistämiseksi Buġibbassa, Saint Paul’s Bayssä Investoinnin tavoitteena on vähentää Maltan liikennealan hiilipäästöjä edistämällä intermodaaliliikenteen käyttöä uusien lauttaliikennepalvelujen avulla Buġibbassa, St. Paul’s Bayssä. Investointi koostuu meriliikenteen infrastruktuurin rakentamisesta, mukaan lukien lautan laituripaikat, matkustajaterminaali, laituripaikat ja turvallisemmat laiturit, ottaen huomioon epäsuotuisat sääolot. Lauttaterminaalissa on oltava suojattu liponosto- ja odotusalue työmatkalaisille. Tämän investoinnin täydennykseksi on tarjottava linja-auton syöttöpalvelu olemassa olevaa linja-autoverkkoa käyttäen. Tämän toimenpiteen ei odoteta aiheuttavan merkittävää haittaa asetuksen (EU) 2020/852 17 artiklassa tarkoitetuille ympäristötavoitteille, kun otetaan huomioon ”ei merkittävää haittaa” -periaatetta koskevien teknisten ohjeiden (2021/C58/01) mukainen elpymis- ja palautumissuunnitelmassa esitetty toimenpiteen kuvaus ja lieventävät toimenpiteet. DNSH-vaatimusten noudattaminen varmistetaan erityisesti siten, että laiturin sisäpuolelle asennetaan kuusi latauspistettä merialusten lataamista varten ja laiturin ulkopuolelle viisi merialusten latauspistettä. Sen alueen ulkopuolelle, joka johtaa laiturille, on asennettava tien puolelle kolme latauspistettä myös lauttamatkustajien autoille, jotta niitä voidaan ladata matkustajien käyttäessä lauttaa. Maltan toimivaltaisten viranomaisten tämän toimenpiteen suunnitteluhakemuksen arvioinnin yhteydessä neuvoston direktiivin 92/43/ETY perusteella tekemien päätelmien mukaisesti yksityiskohtaisempi arviointi katsotaan tarpeelliseksi, jotta voidaan arvioida vaikutusten merkittävyyttä suhteessa asiaankuuluviin politiikkoihin. Tämä on merkityksellistä, koska lautan laituripaikka on suunniteltu sijoitettavaksi Natura 2000 -alueille, joten hanketta olisi arvioitava asianmukaisesti neuvoston direktiivin 92/43/ETY 6 artiklan 3 kohdan mukaisesti ottaen huomioon alueen suojelutavoitteet ja sen varmistamiseksi, että se ei vaikuta haitallisesti kyseisten alueiden koskemattomuuteen. Lisäksi kaikista toimenpiteistä, joilla saattaa olla merkittäviä ympäristövaikutuksia, on tehtävä ympäristövaikutusten arviointi, joka on saatettava päätökseen direktiivin 2011/92/EU mukaisesti, sekä asiaankuuluvat arvioinnit direktiivin 2000/60/EY yhteydessä, mukaan lukien vaadittujen lieventävien toimenpiteiden täytäntöönpano, jolla varmistetaan DNSH-periaatetta koskevien teknisten ohjeiden (2021/C58/01) noudattaminen. Kaikki direktiivin 2011/92/EU mukaisen ympäristövaikutusten arvioinnin yhteydessä määritellyt toimenpiteet sekä direktiivin 2000/60/EY ja neuvoston direktiivin 92/43/ETY mukaiset arvioinnit, jotka ovat tarpeen DNSH-periaatteen noudattamisen varmistamiseksi, on sisällytettävä hankkeeseen, ja niitä on noudatettava tiukasti infrastruktuurin rakennus-, käyttö- ja käytöstäpoistovaiheissa. Toimenpiteessä edellytetään lisäksi, että rakennustyöt suorittavien talouden toimijoiden on varmistettava, että vähintään 70 prosenttia (painoprosentteina) rakennustyömaalla tuotetusta vaarattomasta rakennus- ja purkujätteestä (lukuun ottamatta jätteistä annetun neuvoston direktiivin 75/442/ETY 1 artiklan a alakohdan mukaisen jäteluettelon laatimisesta tehdyn komission päätöksen 94/3/EY ja vaarallisista jätteistä annetun neuvoston direktiivin 91/689/ETY 1 artiklan 4 kohdan mukaisen vaarallisten jätteiden luettelon laatimisesta tehdyn neuvoston päätöksen 94/904/EY korvaamisesta tehdyllä päätöksellä 2000/532/EY (tiedoksiannettu numerolla K(2000) 1147) perustetun Euroopan jäteluettelon luokassa 17 05 04 tarkoitettua ainetta) valmistellaan uudelleenkäyttöä, kierrätystä ja muuta materiaalien hyödyntämistä varten, mukaan lukien maantäyttötoimet, joissa käytetään jätettä korvaamaan muita materiaaleja, jätehierarkian, jätedirektiivin 2008/98/EY 11 artiklan 2 kohdan b alakohdan ja rakennus- ja purkujätteen käsittelyä koskevan EU:n pöytäkirjan mukaisesti. Tämä koskee suolatonta materiaalia ja mahdollisuuksien mukaan suolattua ainesta. Sen määrittämiseksi, mikä suolattu materiaali voidaan valmistella uudelleenkäyttöä, kierrätystä tai muuta materiaalien hyödyntämistä varten, talouden toimijoiden on arvioitava materiaali. Jos arviointi vahvistaa, että uudelleenkäyttö, kierrätys tai muu materiaalien hyödyntäminen ei ole mahdollista, talouden toimijoiden on hävitettävä materiaali paikallisten jätehuoltosäännösten mukaisesti hyväksytyllä pysyvän jätteen kaatopaikalla. Investoinnin on määrä olla toteutettu 31. joulukuuta 2025 mennessä. Investointi C2-I2: Sähköajoneuvojen käyttöönoton lisääminen yksityisellä sektorilla

Tämän investoinnin tavoitteena on edistää laajempaa siirtymistä kohti sähköistä liikkuvuutta ja vähentää tieliikenteen päästöjä Maltassa edistämällä sähköajoneuvojen käyttöönottoa yksityisellä sektorilla, myös kaupallisella sektorilla. Investoinnit koostuvat avustusohjelmasta, jolla hankitaan sähköajoneuvoja myöntämällä 5 600 avustusta. Järjestelmästä tuetaan uusien matkustaja-ajoneuvojen ja tavarankuljetukseen tarkoitettujen ajoneuvojen, pienoisbussien/linja-autojen, nelipyörien/moottoripyörien ja sähköpolkupyörien hankintaa. Avustusjärjestelmän rakenteen tarkoituksena on lisätä sähköajoneuvojen osuutta koko ajoneuvokannasta. Järjestelmässä on otettava huomioon seuraavat tekijät: -Uusien ja käytettyjen sähkökäyttöisten kevyiden ajoneuvojen nykyiset markkinahinnat; -Käytettyjen sähkökäyttöisten kevyiden ajoneuvojen ja uusien sähkökäyttöisten kevyiden ajoneuvojen hintaero; -Vertailukelpoisten sähkökäyttöisten kevyiden ajoneuvojen ja polttomoottorikäyttöisten ajoneuvojen hintaero; -Uusien sähkökäyttöisten kevyiden ajoneuvojen markkinatarjonta/mallin saatavuus oikealta puolelta ohjattavana; -Markkinakysyntä, joka käy ilmi vuodesta 2016 lähtien myönnettyjen avustusten vuotuisesta käyttöönotosta. Järjestelmää suunniteltaessa ja toteutettaessa on kiinnitettävä erityistä huomiota sähköajoneuvojen käyttöönoton lisäämiseen Gozossa, jotta voidaan nopeuttaa Gozon siirtymistä hiilineutraaliuteen. Tämän toimenpiteen ei odoteta aiheuttavan merkittävää haittaa asetuksen (EU) 2020/852 17 artiklassa tarkoitetuille ympäristötavoitteille, kun otetaan huomioon DNSH-periaatetta koskevien teknisten ohjeiden (2021/C58/01) mukainen elpymis- ja palautumissuunnitelmassa esitetty toimenpiteen kuvaus ja lieventävät toimenpiteet. Rahoitustukea myönnetään erityisesti vain päästöttömille ajoneuvoille. Investoinnin on määrä olla toteutettu 31. joulukuuta 2024 mennessä. Investointi C2-I3: Julkishallinnon ajoneuvokannan irrottaminen hiilestä Tämän investoinnin tavoitteena on vähentää liikenteen hiilidioksidipäästöjä Maltassa edistämällä sähköajoneuvojen käyttöönottoa julkishallinnossa. Investointi koostuu sähkökäyttöisten ajoneuvojen ostamisesta polttomoottorikäyttöisten ajoneuvojen korvaamiseksi ja sähköautojen osuuden nostamiseksi valtionhallinnon käytössä olevasta julkishallinnon ajoneuvokannasta 38 prosenttiin. Uudistuksen C2-R6 yhteydessä: Parantamalla liikkuvuuden hallintaa julkishallinnossa investoinnin on määrä johtaa julkishallinnon puhtaampaan ajoneuvokantaan ja vähentymiseen tieverkossa, mikä vähentää päästöjä ja ruuhkia. Tämän toimenpiteen ei odoteta aiheuttavan merkittävää haittaa asetuksen (EU) 2020/852 17 artiklassa tarkoitetuille ympäristötavoitteille, kun otetaan huomioon DNSH-periaatetta koskevien teknisten ohjeiden (2021/C58/01) mukainen elpymis- ja palautumissuunnitelmassa esitetty toimenpiteen kuvaus ja lieventävät toimenpiteet. Rahoitustukea myönnetään erityisesti vain päästöttömille ajoneuvoille. Investoinnin on määrä olla toteutettu 31. joulukuuta 2024 mennessä. Investointi C2-I4: Julkisen liikenteen kaluston osittainen korvaaminen Tämän investoinnin tavoitteena on hiilestä irtautuminen Maltan julkisen maantieliikenteen alalla. Investointi koostuu 102 sähkölinja-auton (12 m) ostamisesta julkisen liikenteen maantiekalustoon. Rahoitus kattaa polttomoottoribussien (12 m) ja sähkölinja-autojen (12 m) ostohinnan erotuksen. Nämä päästöttömät linja-autot korvaavat diesellinja-autot nykyisessä julkisessa liikenteessä (Euro 5 -linja-autot). Tätä investointia täydennetään maksuttoman julkisen liikenteen tarjoamisella eri ikäluokkiin kuuluville henkilöille joukkoliikenteen käytön lisäämiseksi (uudistus C2.R2). Tämän toimenpiteen ei odoteta aiheuttavan merkittävää haittaa asetuksen (EU) 2020/852 17 artiklassa tarkoitetuille ympäristötavoitteille, kun otetaan huomioon DNSH-periaatetta koskevien teknisten ohjeiden (2021/C58/01) mukainen elpymis- ja palautumissuunnitelmassa esitetty toimenpiteen kuvaus ja lieventävät toimenpiteet. Rahoitustukea myönnetään erityisesti vain päästöttömille linja-autoille.

Investoinnin on määrä olla toteutettu 30. kesäkuuta 2025 mennessä. B.2 Avustusmuotoisen tuen seurantaa ja toteuttamista koskevat välitavoitteet, tavoitteet, indikaattorit ja aikataulu Numero Toimenpide (uudistus tai investointi) Välitavoite/tavoite Nimi Laadulliset indikaattorit

(välitavoitteiden osalta) Määrälliset indikaattorit

(tavoitteiden osalta) Toteutusaikataulu

(vuosineljännes ja vuosi) Kunkin välitavoitteen ja tavoitteen kuvaus ja selkeä määrittely Mittayksikkö Perustaso Päämäärä Vuosineljännes Vuosi 2.1 C2.R.1 Välitavoite Kansallinen kotitalouksien matkailututkimus Kansallisen kotitalouksien matkailututkimuksen loppuun saattaminen Q4 2021 Kansallinen kotitalouksien matkailututkimus on saatettu loppuun. Tutkimuksessa on määrä kvantifioida nykyiset matkustustavat ja -käyttäytyminen sekä mitattava yleistä mielipidettä ajan tasalle saatettuun liikenteen yleissuunnitelmaan sisällytettävistä uusista mahdollisista toimista. Tutkimuksen loppuun saattamisella tarkoitetaan ajankohtaa, jona tutkimusta varten on kerätty ja analysoitu tietoja ja tulokset on yksilöity kirjallisessa raportissa. 2.2 C2.R.1 Välitavoite Kestävää päästötöntä ja vähähiilistä liikennettä koskevan valistuskampanjan loppuun saattaminen Valistuskampanjan loppuun saattaminen Q4 2025 Suurelle yleisölle suunnattu valistuskampanja on saatu päätökseen. Kampanjan on oltava valtakunnallinen aloite, joka on suunnattu kaikille yhteiskunnan aloille. On käytettävä eri viestimiä, kuten painettua, televisiota ja sosiaalista mediaa. Kampanjan tavoitteena on edistää käyttäytymisen muutosta liikennemuotojen käytössä. Sillä edistetään vihreämpiä liikennemuotoja välttämättömän matkustamisen multimodaalisuuden helpottamiseksi ja kestävämpää liikkuvuusjärjestelmää kaikilla saarilla. 2.3 C2.R.2 Tavoite Niiden henkilöiden määrä, jotka kuuluvat uusiin kohorttiryhmiin, joilla on mahdollisuus käyttää maksutonta julkista liikennettä Lukumäärä 0 103 000 Q4 2023 Niiden äskettäin yksilöityihin kohortteihin kuuluvien henkilöiden lukumäärä, jotka voivat hyötyä ilmaisesta julkisesta liikenteestä. 2.4 C2.R.3 Välitavoite Vallettan alueen kestävän kaupunkiliikenteen suunnitelman julkaiseminen Vallettan alueen kestävän kaupunkiliikenteen suunnitelman julkaiseminen verkossa Q4 2022 Vallettan alueen kestävän kaupunkiliikenteen suunnitelman julkaiseminen verkossa. Suunnitelmassa esitetään tukikelpoiset toimet, jotka toteutetaan kestävän kaupunkiliikenteen suunnitelman kautta. Tukikelpoisia tukitoimityyppejä ovat: Taajaman reuna-alueiden pysäköintijärjestelyt, joilla edistetään kestävämpiä liikennemuotoja, mukaan lukien pyöräily ja kävely kaupungin ytimessä; paikallisten liikenteen solmukohtien, pyöräilyinfrastruktuurin ja autojen yhteiskäytön järjestäminen useiden ihmisten kesken ja tilausliikenteen palvelujen toteuttaminen; sähköajoneuvojen ja latausinfrastruktuurien käyttöönotto ja käyttö tiheästi asutuilla kaupunkialueilla ja kaupunkilogistiikka esimerkiksi panemalla täytäntöön viimeisen osuuden ratkaisuja, myös kaupallisiin tarkoituksiin, ja tukemalla vaihtoehtoisia liikkuvuusratkaisuja. 2.5 C2.R.3 Tavoite Vallettan alueen paikalliset hallintoyksiköt, joilla on parannettuja kaupunkiliikenneratkaisuja kestävän kaupunkiliikenteen suunnitelman mukaisesti Lukumäärä 0 9 Q2 2025 Vähintään yhdeksässä Vallettan alueella sijaitsevassa paikallisessa hallintoyksikössä pannaan täysimääräisesti täytäntöön vähintään yksi Vallettan alueen kestävän kaupunkiliikenteen suunnitelman tukikelpoinen tukitoimityyppi.

2.6 C2.R.4 Välitavoite Sopimus kunnanvaltuustojen yhdistyksen kanssa kaupunkialueiden elvyttämisalueista Allekirjoitettu sopimus kaupunkialueiden elvyttämisalueista Q2 2021 Kaupunkialueiden elvyttämisalueiden valintaa koskevan sopimuksen allekirjoittaminen Transport Maltan ja paikallisneuvostojen liiton välillä. Elvytettävä alue on alue, jolla kunnanvaltuustojen on tarkoitus edistää kävelyä, pyöräilyä ja julkista liikennettä samanaikaisesti muiden valistuskampanjoiden kanssa tarpeettoman matkustamisen välttämiseksi, minkä odotetaan johtavan vapaan ja esteettömän julkisen tilan lisääntymiseen. Elvytettävien alueiden valinnassa on noudatettava Maltan liikenteen yleissuunnitelmassa esitettyjä toimenpiteitä. 2.7 C2.R.4 Tavoite Kaupunkialueilla avoimille ja autottomille tiloille luodut elvyttämisalueet Lukumäärä 0 3 Q2 2025 Kaupunkialueiden elvyttämisalueiden valmiiksi saattaminen 2.8 C2.R.5 Välitavoite Hallituksen työntekijöiden etätyöpolitiikan julkaiseminen Hallituksen työntekijöiden etätyöpolitiikkaa koskevan asiakirjan julkaiseminen Q1 2022 Hallituksen työntekijöiden etätyöpolitiikan julkaiseminen Toimintaperiaatteissa on esitettävä tätä aloitetta koskevat tukikelpoisuusperusteet, edellytykset, hyväksymisvaatimukset ja soveltamisohjeet, joilla edistetään työ- ja yksityiselämän tasapainoa ja kestävyyttä. 2.9 C2.R.5 Tavoite Käytettävissä 15 toimistotilaa, jotka mahdollistavat julkishallinnon virkamiesten etätyön Maltan saarilla Lukumäärä 0 15 Q4 2021 Niiden käytettävissä olevien toimistotilojen määrä eri paikkakunnilla, jotka mahdollistavat kaikkien ministeriöiden työntekijöiden etätyön. Toimistotiloissa on oltava yhteensä vähintään 140 työpistettä kaikissa 15 toimistotilassa. 2.10 C2.R.6 Välitavoite Maltan julkishallinnon parannetun liikkuvuuden hallintaa koskevan tutkimuksen loppuun saattaminen Suosituksia sisältävä tutkimus on saatu päätökseen Q1 2023 Maltan julkishallinnon liikkuvuuden hallinnan muuttamista koskevan tutkimuksen loppuun saattaminen Tutkimuksessa tarkastellaan nykytilannetta ja luodaan perustaso nykyiselle yhteiselle liikkuvuudelle julkishallinnossa (vähintään kahden valtionhallinnon osaston väliset koordinoidut matkat). annetaan suosituksia tehokkuuden lisäämiseen tähtäävän prosessin suunnittelemiseksi uudelleen; yksilöidään julkisen sektorin yleiseen käyttöön tarkoitettujen puhtaampien ajoneuvojen lukumäärä ja tyyppi. Selvityksen suorittaa riippumaton toimeksisaaja julkisen hankintamenettelyn perusteella. Tutkimus toimitetaan Euroopan komissiolle. 2.11 C2.R.6 Tavoite Yhteisliikkuvuuden lisääminen julkishallinnossa % (prosenttiosuus) 0 10 Q2 2025 Tämä tavoite mittaa yhteisliikkuvuuden parantamista (vähintään kahden valtionhallinnon osaston väliset koordinoidut matkat) julkishallinnossa verrattuna perustasoon, joka määritettiin Maltan julkishallinnon parannettua liikkuvuuden hallintaa koskevassa riippumattomassa tutkimuksessa. 2.12 C2.I.1 Välitavoite Suunnitteluviranomaisen lupa Suunnittelulupa myönnetty Q2 2022 Suunnitteluviranomaisen luvan myöntäminen (mukaan lukien kaikkien asianmukaisten arviointien lieventävien toimenpiteiden täytäntöönpano (jotka perustuvat direktiiviin 2011/92/EU, direktiiviin 2000/60/EY ja neuvoston direktiiviin 92/43/ETY) ja ympäristö- ja resurssiviranomaisen vaatimukset DNSH-vaatimusten noudattamiseksi DNSH-periaatetta koskevien teknisten ohjeiden (2021/C58/01) mukaisesti uuden lautan laituripaikan osalta sekä liikennemuotosiirtymää edistävät palvelut ja laitokset. DNSH-periaatetta koskevien teknisten ohjeiden (2021/C58/01) noudattamiseksi kuudessa latauspisteessä on määrä tarjota mahdollisuus laiturin sisäpuolella olevien merialusten sähkölataukseen, viidellä latauspisteellä on määrä mahdollistaa laiturin ulkoreunaan kiinnitettyjen merialusten sähkölataus ja kolmessa latauspisteessä on määrä olla autojen latausmahdollisuus laituriin johtavan alueen ulkopuolella tien puolella. 2.13 C2.I.1 Välitavoite Uuden lautan laituripaikan rakennustöiden ja palvelujen sopimusperusteiset palvelut Sopimus allekirjoitettu Q3 2022 Allekirjoitettu sopimus uuden lauttalaskupaikan rakentamisesta Buġibbassa, Saint Paul’s Bayssä, tarjouskilpailun jälkeen. DNSH-periaatetta koskevien teknisten ohjeiden (2021/C58/01) noudattamiseksi kuudessa latauspisteessä on määrä tarjota mahdollisuus laiturin sisäpuolella olevien merialusten sähkölataukseen, viidellä latauspisteellä on määrä mahdollistaa laiturin ulkoreunaan kiinnitettyjen merialusten sähkölataus ja kolmessa latauspisteessä on määrä olla autojen latausmahdollisuus laituriin johtavan alueen ulkopuolella tien puolella. 2.14 C2.I.1 Välitavoite Uusi lautan laituripaikka ja liikkuvuuspalvelut/-tilat saatu valmiiksi ja lauttaliikenne toiminnassa Uuden lautan laituripaikan valmiiksi saattaminen, liikkuvuuspalvelut ja -tilat Q4 2025 Uuden lautan laituripaikan valmiiksi saattaminen sekä liikennemuotosiirtymää helpottavat liikkuvuuspalvelut/-tilat, joista on osoituksena arkkitehdin todistus töiden loppuun saattamisesta. Töihin kuuluvat rakenteelliset työt, jotka liittyvät uuden aallonmurtajan rakentamiseen ja olemassa olevan rakenteen purkamiseen, luiskaan, laiturin lisävarusteisiin, kuten ramppeihin, kulkuväyliin ja aluksen laitasuojaukseen ja palveluihin liittyviin rakennustöihin, mukaan lukien latausasemien tarjoamiseen, sekä lauttaterminaaliin. Lauttaliikenteen on oltava täysin toiminnassa. 2.15 C2.I.2 Välitavoite Avoin hakumenettely sähköajoneuvoja ja polkupyöriä varten yksityisellä sektorilla, mukaan lukien romutusjärjestelmä Avoin hakumenettely käynnistetty sähköajoneuvoja ja polkupyöriä varten yksityisellä sektorilla, mukaan lukien romutusjärjestelmä Q1 2022 Käynnistetään avoin hakumenettely, jolla tuetaan uusien sähköajoneuvojen ja polkupyörien hankintaa yksityisellä sektorilla, mukaan lukien kotitalouksien ja kaupallisten yritysten romutusjärjestelmät. Hakumenettely sisältää uusien matkustaja-ajoneuvojen ja tavarankuljetukseen tarkoitettujen ajoneuvojen, pienoisbussien/linja-autojen, nelipyörien/moottoripyörien ja sähköpolkupyörien hankinnan. 2.16 C2.I.2 Tavoite Yksityisen sektorin tukiohjelmasta sähköajoneuvoille myönnettyjen avustusten lukumäärä Lukumäärä 0 1 000 Q2 2023 Tällä tavoitteella mitataan sähköajoneuvoja koskevasta ohjelmasta yksityisellä sektorilla myönnettyjen avustusten määrää. 2.17 C2.I.2 Tavoite Yksityisen sektorin tukiohjelmasta sähköajoneuvoille myönnettyjen avustusten lukumäärä Lukumäärä 1 000 5 600 Q4 2024 Tällä tavoitteella mitataan sähköajoneuvoja koskevasta ohjelmasta yksityisellä sektorilla myönnettyjen avustusten määrää. Siihen kuuluu sähköajoneuvojen järjestelmän loppuun saattaminen.

2.18 C2.I.3 Välitavoite Julkishallinnon ajoneuvokantaan tarkoitettujen sähkökäyttöisten ajoneuvojen sopimusperusteiset palvelut Sopimukset allekirjoitettu Q3 2023 Allekirjoitetut sopimukset sellaisten julkishallintoon tarkoitettujen sähköajoneuvojen toimittamisesta, joilla korvataan tällä hetkellä käytössä olevat polttomoottorikäyttöiset ajoneuvot. 2.19 C2.I.3 Tavoite Sähkökäyttöisten ajoneuvojen prosenttiosuus valtion yleisessä käytössä olevasta ajoneuvokannasta % (prosenttiosuus) 0 38 Q3 2025 Valtion yksiköiden käyttämästä julkisen palvelun kalustosta 38 prosentin on määrä olla täysin sähkökäyttöisiä (nollapäästöt). 2.20 C2.I.4 Välitavoite Yhteisymmärryspöytäkirja Maltan julkisen liikenteen ajoneuvokannan osittaisesta korvaamisesta Yhteisymmärryspöytäkirja allekirjoitettu Q2 2022 Joukkoliikenteestä vastaavan ministeriön ja Maltan julkisen liikenteen välillä allekirjoitettu yhteisymmärryspöytäkirja, jossa sovitaan 102 täysin sähkökäyttöisen linja-auton ostamisesta julkisen liikenteen kaluston korvaamiseksi. 2.21 C2.I.4 Tavoite Päästöttömät sähkölinja-autot on otettu käyttöön julkisen liikenteen kaluston uusimista varten Lukumäärä 0 102 Q2 2025 Tavoitteena on mitata Maltan julkisen liikenteen aktiivisessa käytössä olevien täysin sähkökäyttöisten linja-autojen määrä. C. KOMPONENTTI 3: Digitalisaatio Tässä Maltan elpymis- ja palautumissuunnitelman komponentissa käsitellään haasteita, jotka liittyvät digitalisaation lisäämiseen julkisella ja yksityisellä sektorilla, erityisesti julkishallinnon digitaalisen rungon häiriönsietokyvyn, kapasiteetin ja turvallisuuden parantamiseen, digitaaliteknologian saatavuuteen, sähköisten viranomaispalvelujen valikoimaan ja laatuun, näiden palvelujen käyttöönottoon kansalaisten ja yritysten keskuudessa sekä yksityisen sektorin digitalisaatioon. Komponentti auttaa myös vastaamaan haasteeseen, joka koskee Maltan tutkimuksen ja innovoinnin (T&I) suorituskyvyn parantamista. Malta on Euroopan innovaatioiden tulostaulun 2021 mukaan luokiteltu ”kohtuulliseksi innovoijaksi”. Komponentin tavoitteena on nopeuttaa digitalisaatiota erityisesti vahvistamalla kansallista toimintapoliittista kehystä, investoimalla julkishallinnon ja julkisten palvelujen digitalisoinnin jatkamiseen (niiden valikoiman, laadun ja käytön lisäämiseksi) sekä tukemalla pk-yritysten digitalisaatiota. Komponentin tavoitteena on myös parantaa Maltan T&I-suorituskykyä. Ensimmäinen tämän komponentin uudistus koskee Maltan tulevan digitaalistrategian 2021–2027 kolmea keskeistä näkökohtaa koskevien aloitteiden kehittämistä ja täytäntöönpanoa: kaventaa digitaalista kuilua, edistää digitaalisia taitoja ja parantaa digitaalisia julkisia palveluja. Digitaalisten taitojen kehittämisstrategioiden täytäntöönpanoa tuetaan käyttämällä muita EU:n rahoitusohjelmia, kuten Euroopan sosiaalirahasto plussaa. Toinen uudistus liittyy Maltan älykkään erikoistumisen strategian täytäntöönpanoon, ja siinä keskitytään erityisesti yritysten tutkimus- ja innovointitoiminnan edistämiseen sekä julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyön vahvistamiseen. Investoinneilla pyritään vahvistamaan hallituksen digitaalista runkoa ja digitaalisia ratkaisuja, digitalisoimaan kauppamerenkulkuosasto, jatkamaan julkishallinnon digitalisointia ja toteuttamaan tukitoimenpiteitä yksityisen sektorin (pk-yritysten) digitalisoimiseksi. Komponentti edistää digitaaliseen siirtymään (maakohtainen suositus 3/2020) sekä tutkimukseen ja innovointiin liittyvien maakohtaisten suositusten (maakohtaiset suositukset 3/2019 ja 3/2020) noudattamista. Minkään tämän komponentin toimenpiteen ei odoteta aiheuttavan merkittävää haittaa asetuksen (EU) 2020/852 17 artiklassa tarkoitetuille ympäristötavoitteille, kun otetaan huomioon DNSH-periaatetta koskevien teknisten ohjeiden (2021/C58/01) mukainen elpymis- ja palautumissuunnitelmassa esitettyjen toimenpiteiden kuvaus ja lieventävät toimenpiteet. C.1 Kuvaus avustusmuotoisella tuella rahoitettavista uudistuksista ja investoinneista Uudistus C3-R1: Digitaalisen muutoksen syventäminen politiikan uudistamisen avulla keskittyen digitaalisen kuilun kaventamiseen ja digitaalisten taitojen edistämiseen Uudistuksen tavoitteena on kehittää ja toteuttaa strategioita ja aloitteita, joissa keskitytään digitaalisen kuilun kaventamiseen, digitaalisten taitojen edistämiseen ja digitaalisten julkisten palvelujen parantamiseen. Uudistukseen sisältyy Maltan digitaalistrategiassa 2021–27 esitettyjen toimenpiteiden täytäntöönpano. Uudistuksessa käynnistetään erityisesti ohjelma, jolla tuetaan pienituloisten perheiden liittämistä verkkoon ja tietokoneiden ja niihin liittyvän tiedon saatavuutta, mikä parantaa digitaalista lukutaitoa, kaventaa digitaalista kuilua ja parantaa sosioekonomista yhteenkuuluvuutta. Uudistuksella myös vahvistetaan ja edistetään henkilöresursseja ottamalla käyttöön apurahajärjestelmä, jolla opiskelijoita kannustetaan hakeutumaan digitaalialan ammattilaisiksi, myös tekoälyn kaltaisissa innovatiivisissa teknologioissa. Uudistuksella helpotetaan julkisten palvelujen saumatonta toimittamista matkaviestintäverkoissa ja verkossa, edistetään uusien teknologioiden käyttöä, tarjotaan avoin pääsy julkisen hallinnon tietokantoihin ja ylläpidetään digitalisaatiota edistävää ekosysteemiä. Uudistuksen on määrä olla toteutettu 31. joulukuuta 2023 mennessä. Uudistus C3-R2: Viimeistellään ja toteutetaan Maltan älykkään erikoistumisen strategia, jossa keskitytään erityisesti yritysten tutkimus- ja innovointitoiminnan edistämiseen sekä julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyön vahvistamiseen Uudistuksen tavoitteena on luoda ja panna täytäntöön älykkään erikoistumisen uudet poliittiset puitteet, joissa keskitytään yritysten tutkimus- ja innovointitoiminnan edistämiseen sekä julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyön vahvistamiseen. Uudistukseen sisältyy Maltan älykkään erikoistumisen strategian 2021–2027 hyväksyminen, jonka keskeisiin aloitteisiin kuuluvat yritysten tukemiseksi tehtävän virastojen välisen yhteistyön ja virastojen välisen koordinoinnin edistäminen, jotta voidaan lisätä tietoisuutta tutkimuksen ja innovoinnin rahoitusjärjestelmistä, sekä rahoituksen hakemiseen liittyvien menettelyjen yksinkertaistaminen ja ohjeistuksen antaminen mahdollisille tuensaajille kohdennetummalla ja tehokkaammalla tavalla. Uudistuksella edistetään myös julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyötä tutkimustulosten muuttamiseksi markkinavalmiiksi ratkaisuiksi. Uudistuksella täydennetään unionin koheesiopolitiikan rahastojen kautta toteutettuja tutkimus- ja innovointitoimia. Uudistuksen on määrä olla toteutettu 31. joulukuuta 2024 mennessä. Investointi C3-I1: Valtionhallinnon digitaalisen rungon häiriönsietokyvyn, turvallisuuden ja tehokkuuden vahvistaminen ja investoinnit asianmukaisiin digitaalisiin ratkaisuihin, laitteisiin ja välineisiin

Investoinnin tavoitteena on parantaa valtionhallinnon digitaalisen rungon häiriönsietokykyä ja turvallisuutta sekä lisätä palvelujen yhtenäisyyttä, standardointia ja jakamista koko valtionhallinnon välillä. Turvallisuuden parantaminen ja joustava toimintaympäristö ovat ratkaisevan tärkeitä valtionhallinnon jatkuvan digitalisoinnin ja toiminnan jatkuvuuden kannalta. Digitaalisen runkoverkon on tarkoitus toimia myös horisontaalisena yhteentoimivana perustana, joka mahdollistaa esimerkiksi yhden kerran periaatteen täytäntöönpanon ja tietojen jakamisen. Sen lisäksi, että investoinnilla on myönteinen vaikutus digitaalisiin julkisiin palveluihin, sillä on parannettava rajapintaa yritysten kanssa esimerkiksi helpottamalla toimilupia. Investointi koostuu erilaisten digitaalisten ratkaisujen ja komponenttien suunnittelusta, hankkimisesta ja toteuttamisesta digitaalisessa rungossa, jotta voidaan parantaa edelleen rungon yleistä turvallisuutta, häiriönsietokykyä ja kapasiteettia (esimerkiksi parantamalla datakeskusten kapasiteettia ja häiriönsietokykyä, ottamalla käyttöön välineitä pilvipalvelujen turvallisuuden seurantaa, dataluokitusta, etuoikeutettua tilinhoitoa varten, omaksumalla uusia teknologioita, kuten tekoälyä, ottamalla käyttöön uusinta turvallisuusoperaatiokeskusta ja investoimalla kyberturvallisuuden välineisiin ja muuhun infrastruktuuriin). Investointeja välineisiin täydennetään virkamiehille annettavalla digitaalisella koulutuksella ja valistuskampanjoilla, jotka koskevat erityisesti kyberturvallisuutta. Investoinnin on myös mahdollistettava konseptin oikeaksi todistaminen, jonka tarkoituksena on tuottaa uusia ja parannettuja palveluja käyttäjien turvallisen digitaalisen kokemuksen parantamiseksi. Investoinnin on määrä olla toteutettu 31. joulukuuta 2025 mennessä.



Investointi C3-I2: Maltan kauppamerenkulkuosaston digitalisointi Investoinnin tavoitteena on jatkaa kauppamerenkulun digitalisointia, mikä on erittäin tärkeää Maltalle. Investoinnit digitaalisiin palveluihin ja pilvipohjaiseen infrastruktuuriin auttavat varmistamaan tehokkaammat sääntelykäytännöt ja parantamaan Maltan kauppamerenkulun osaston sisäisiä toimintoja, asiakassuhteita ja hallintoa. Investointi koostuu seuraavien tietoteknisten välineiden ja järjestelmien kehittämisestä: asiakirjojen hallintajärjestelmä, mukaan lukien fyysisten tiedostojen digitalisointi, alusten hallintajärjestelmä, merenkulkualan digitaalinen rajapinta (sekä julkinen käyttöliittymä että yksityinen käyttöliittymä), merenkulkijoiden hallinnointijärjestelmä, merenkulun analysointiväline ja laskutusmoduuli. Lisäksi henkilöstölle on määrä antaa täydennys- ja kertauskoulutusta käyttämään kehitettyjä tietoteknisiä järjestelmiä ja välineitä. Investoinnin on myös mahdollistettava se, että loppuasiakkaat voivat hakea palveluja suoraan järjestelmän kautta. Lisäksi investointiin on sisällyttävä alustiedostojen digitalisointi. Tämä investointi perustuu unionin rakenneuudistusten tukiohjelman ja teknisen tuen välineen puitteissa tehtyyn aiempaan tekniseen työhön. Investoinnin on määrä olla toteutettu 31. joulukuuta 2025 mennessä. Investointi C3-I3: Julkishallinnon digitalisoinnin ja nykyaikaistamisen jatkaminen Investoinnin tavoitteena on, että julkishallinto tarjoaa kansalaisille ja yritysjärjestöille parempia asiakaskokemuksia, lisää verkkopalvelujen käyttöönottoa ja viime kädessä parantaa Maltan talouden kilpailukykyä. Investoinnilla kehitetään myös nykyaikaisia ja etäkäytettäviä julkishallinnon virkailijoiden työskentelytapoja, joiden odotetaan mahdollistavan julkishallinnon olla mallityönantaja, samalla kun varmistetaan toiminnan jatkuvuus, edistetään sukupuolten tasa-arvoa (esimerkiksi lisäämällä joustavuutta) ja huolehditaan ympäristöstä. Investointi koostuu useista toimenpiteistä, joilla pyritään parantamaan asiakaskokemusta verkkopalveluista: -julkisten ja sisäisten palvelujen uudelleensuunnittelu niiden jakeluprosessin parantamiseksi erityisesti muuttamalla ne työnkuluiksi, maksimoimalla automaatiomahdollisuudet ja integroimalla ne taustajärjestelmiin. Uudelleensuunnitteluun on otettava mukaan myös asiakkaat, jotta voidaan vastata heidän tärkeimpiin tarpeisiinsa ja haasteisiinsa. -parannetaan alkupään asiakaskokemusta fyysisissä keskuksissa (esimerkiksi antamalla asiakasvastaaville tarvittavat digitaaliset välineet ja ottamalla käyttöön keskitetysti hallinnoitu jonotusjärjestelmä) ja verkossa (esimerkiksi käyttämällä tekoälyratkaisuja prosessien helpottamiseksi teksti puheeksi /puhe tekstiksi -tunneanalyysityökalujen ja luonnollisten kielten prosessointimoottoreiden avulla). -sellaisen alustan luominen, joka yhdistää kaikki kiinteistönsiirtoprosessiin osallistuvat sidosryhmät (kuten pankit, notaarit, kiinteistörekisterit, julkiset rekisterit ja yleishyödylliset laitokset) ja joka perustuu hajautetun tilikirjan teknologiaan ja helpottaa omistusoikeuden siirtoprosessia. -perusta- ja hallinnollisten rekisterien perustaminen tietojen jakamista ja uudelleenkäyttöä varten avoimesta datasta annetun direktiivin (EU) 2019/1024 mukaisesti hallintoprosessien yksinkertaistamiseksi ja yhden kerran periaatteen toteuttamiseksi; sekä -otetaan käyttöön kansallinen tullialan keskitetty palvelupiste, jolla edistetään tavaroiden tulliselvitysprosessin täydellistä digitalisointia ja automatisointia. Investoinneilla autetaan myös kehittämään edelleen etätyöratkaisuja virkamiehille, muun muassa vahvistamalla nykyaikaista digitaalista työpaikkaa, joka on Maltassa vuodesta 2019 lähtien toteutettu etätyöalusta. Tämä osa investoinnista koostuu tarvittavien laitteiden ja ohjelmistojen toimittamisesta virkamiesten etätyön mahdollistamiseksi. Investoinnin on määrä olla toteutettu 31. joulukuuta 2025 mennessä. Investointi C3-I4: Toteutetaan toimenpiteitä yksityisen sektorin digitalisoinnin tehostamiseksi Investoinnilla pyritään tukemaan yrityksiä niiden digitalisaatiopyrkimyksissä puuttumalla rahoitusmahdollisuuksien puutteisiin. Investoinnilla tuetaan yrityksiä uusien digitaalisten valmiuksien hankkimisessa ja toiminnallisten prosessien, kuten tuote- ja prosessisuunnittelun, päästä päähän -hankinnan, toimitusketjun/jakelun ja myynnin jälkeisten prosessien digitalisoinnissa.

Investointi koostuu valtion avustusjärjestelmistä, joilla yritykset voivat investoida digitalisointiin (mukaan lukien laitteistot, ohjelmistot ja digitaaliset ratkaisut), jotta ne voivat tehostaa toimintaansa ja tutkia uusia liiketoimintamahdollisuuksia. Avustusjärjestelmillä tuetaan ensisijaisesti pk-yrityksiä (mukaan lukien mikroyritykset ja itsenäiset ammatinharjoittajat), millä varmistetaan täydentävyys muista EU:n rahoitusohjelmista myönnettävän tuen kanssa. Tukea annetaan yrityksille, jotka toimivat eri talouden aloilla, mukaan lukien tukku- ja vähittäiskauppa, matkailu (kulttuuri mukaan luettuna) ja valmistusteollisuus. Matkailualalla investoinnissa on keskityttävä operatiivisen logistiikan lisäksi myös tutkimaan mahdollisuutta käyttää analyyttisiä välineitä ja tekoälyä majoitus- ja ravitsemispakettien suunnitteluun ja mukauttamiseen sekä asiakaskokemusten maksimointiin. Digitalisaatioon ja muuhun teknologiaan tehtävillä investoinneilla on myös edistettävä resurssitehokkuutta matkailualalla, mukaan lukien veden ja sähkön käyttö. Tehdasteollisuuden alalla investoinneilla autetaan yrityksiä parantamaan tehokkuuttaan, tuottavuuttaan ja asiakaskokemuksiaan erityisesti hyödyntämällä uusia teknologioita, kuten digitaalista twinning-toimintaa, ennakoivaa kunnossapitoa, jäljitys- ja seurantatekniikkaa ja modulaarista suunnittelua. Eri aloilla tuettavien investointien on katettava myös tuotteiden elinkaarihallinta, elinkaarianalyysi, esineiden internet, kyberturvallisuus ja tietosuoja, kyberfyysiset järjestelmät, laajennettu todellisuus, tekoäly, kiertoon perustuva valmistus, autonomiset ratkaisut, massadatan ja datan hallinta sekä päätöksenteon tukijärjestelmät. Sen varmistamiseksi, että toimenpide noudattaa ”Ei merkittävää haittaa