[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO |

Bryssel, 7.2.2007

SEK(2007) 137 lopullinen

Suositus:

7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 3 kohdan mukainen

NEUVOSTON LAUSUNTO Luxemburgin tarkistetusta vakausohjelmasta vuosiksi 2006–2009

(komission esittämä)

PERUSTELUT

Yleistä taustaa

Heinäkuun 1 päivänä 1998 voimaan tulleen vakaus- ja kasvusopimuksen tavoitteena on terve julkinen talous, johon pyrkimällä luodaan entistä paremmat edellytykset hintavakaudelle sekä vahvalle ja kestävälle kasvulle, jolla edistetään uusien työpaikkojen syntymistä. Kun sopimusta vuonna 2005 uudistettiin, todettiin, että sopimuksesta on ollut hyötyä kurinalaisen finanssipolitiikan varmistamisessa. Muutoksilla pyritäänkin lähinnä lisäämään sopimuksen vaikuttavuutta ja vahvistamaan sen talousteoreettista perustaa sekä turvaamaan julkisen talouden kestävyys pitkällä aikavälillä.

Julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1466/97[1], joka on osa sopimusta, säädetään, että jäsenvaltioiden on toimitettava neuvostolle ja komissiolle vakaus- tai lähentymisohjelma, minkä jälkeen niiden on toimitettava tarkistettu ohjelma vuosittain (jäsenvaltiot, jotka ovat ottaneet käyttöön yhteisen rahan, toimittavat (tarkistetun) vakausohjelman, ja jäsenvaltiot, jotka eivät vielä ole ottaneet käyttöön yhteistä rahaa, toimittavat (tarkistetun) lähentymisohjelman). Luxemburg toimitti ensimmäisen vakausohjelmansa helmikuussa 1999. Asetuksen mukaisesti neuvosto antoi 15 päivänä maaliskuuta 1999 ohjelmasta lausunnon komission suosituksen perusteella ja talous- ja rahoituskomiteaa kuultuaan. Asetuksessa säädetyn menettelyn mukaan komissio arvioi ja edellä mainittu komitea tutkii tarkistetut vakaus- ja lähentymisohjelmat, ja myös neuvosto voi tutkia ne.

Taustaa tarkistetun ohjelman arvioimiseksi

Komissio on tutkinut Luxemburgin uusimman tarkistetun vakausohjelman, joka toimitettiin sille 24 päivänä marraskuuta 2006, ja on antanut suosituksen ohjelmaa koskevaksi neuvoston lausunnoksi (ks. jäljempänä keskeiset kohdat, joita on arvioitu).

Jotta voitaisiin saada kuva siitä, millaisessa kehyksessä tarkistetussa vakausohjelmassa esitettyä finanssipoliittista strategiaa arvioidaan, jäljempänä esitetään tiivistelmä seuraavista seikoista:

1. talouden ja finanssipolitiikan kehitys kymmenen viime vuoden aikana

2. viimeisin arvio maan tilanteesta vakaus- ja kasvusopimuksen ennalta ehkäisevien säännösten perusteella (tiivistelmä edellistä tarkistettua vakausohjelmaa koskevasta neuvoston lausunnosta) ja

3. komission arvio lokakuun 2006 kansallisesta uudistusohjelmasta.

Talouden ja finanssipolitiikan viimeaikainen kehitys

Luxemburgin makrotalouden toimivuus tuotannon ja työllisyyden kasvulla mitattuna on ollut vaikuttavaa kuluneiden 25 vuoden aikana. Vaikka Luxemburgin julkinen talous on ollut hieman alijäämäinen viime vuosina, sen tila on vakaa, sillä julkisen talouden velka on pieni ja julkisella sektorilla on huomattavia vararahastoja. Vaikka uusia työpaikkoja on syntynyt runsaasti, tilanne työmarkkinoilla ei ole kuitenkaan niin suotuisa kuin miltä se näyttää ensi silmäykseltä. Vaikka työttömyys on yhä melko vähäistä, se on jatkanut kasvuaan vuodesta 2002, ja luxemburgilaiset joutuvat kilpailemaan työpaikoista ankarasti muualta tulleen työvoiman kanssa. Vaikka vanhemman väestön työllisyys on parantunut viime vuosina, se on yhä yksi EU:n alhaisimmista. Työttömistä ja työmarkkinoilta vetäytyneistä julkiselle taloudelle aiheutuneesta taakasta on tähän asti selvitty hyvin tulojen kasvun ansiosta, mutta tilannetta ei kuitenkaan pidä vähätellä. Lisäksi julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyydelle ennustetaan aiheutuvan rasitteita ikääntymiseen liittyvien menojen huomattavasta kasvusta.

Neuvoston edellisestä ohjelmasta esittämä lausunto

Neuvosto antoi 14 päivänä helmikuuta 2006 lausunnon edellisestä tarkistetusta vakausohjelmasta, joka kattoi vuodet 2005–2008. Neuvosto totesi, että ” ohjelmassa esitettyä kokonaisstrategiaa, joka tähtää alijäämän supistamiseen menoja hillitsemällä, voidaan pitää hyvänä, mutta neuvosto katsoo, että Luxemburgin viranomaisten olisi tämän lisäksi tehostettava julkisen talouden sopeuttamista vuonna 2006 sekä määritettävä ja toteutettava toimet, joita tarvitaan vuosina 2007 ja 2008, ja parannettava pitkän aikavälin kestävyyttä, erityisesti hillitsemällä julkisten menojen kasvua eläkejärjestelmän uudistuksen avulla .”

Komission arvio lokakuun 2006 kansallisesta uudistusohjelmasta

Luxemburg on esittänyt kasvua ja työllisyyttä tukevan uudistetun Lissabonin strategian mukaisen kansallisen uudistusohjelman, jonka täytäntöönpanosta toimitettiin kertomus 27 päivänä lokakuuta 2006. Luxemburgin kansallisessa uudistusohjelmassa pidetään keskeisinä haasteina seuraavia: laadukas koulutus- ja oppimisjärjestelmä, eurooppalaiseen ja kansainväliseen toimintaympäristöön yhdentynyt talous, houkutteleva talouden ympäristö, vakaa makrotalouden perusta ja kestävän kehityksen periaatteiden noudattaminen.

Komission tätä ohjelmaa koskevasta arviosta (joka hyväksyttiin osana joulukuussa 2006 annettua vuotuista seurantakertomusta[2]) kävi ilmi, että Luxemburg on edennyt hyvin kansallisen uudistusohjelmansa ja kevään 2006 Eurooppa-neuvoston hyväksymien toimien täytäntöönpanossa, mutta vuonna 2005 todetuissa epäkohdissa riittää vielä parannettavaa. Hyväksytyt makrotalouden toimenpiteet antavat mahdollisuuden julkisen talouden vakauttamiseen ja inflaatiovauhdin hidastumiseen. Mikrotalouden osalta on käynnistynyt useiden lupaavien toimenpiteiden täytäntöönpano. Määrätietoisempia toimia tarvitaan kuitenkin vuotuisen edistymisen seuraamista ja arviointia koskevan järjestelmän täytäntöönpanemiseksi, ja tiettyjä toimenpiteitä on toteutettava uusien yritysten ja pk-yritysten tukemiseksi. Huolimatta rohkaisevista uudistuksista työllisyyssektorilla, vanhempien työntekijöiden työllisyyttä lisäävistä uusista aloitteista ei ole ilmoitettu. Lisäksi koulutusjärjestelmän perusteelliset uudistukset ovat vielä toteuttamatta.

Ottaen huomioon jo saavutetun kehityksen Luxemburgia kannustettiin keskittymään seuraaville aloille: vanhempien työntekijöiden työllisyyttä lisäävät strategiat ja nykyisten varhaiseläkejärjestelmien uudistaminen, lisätoimet koulutuksen keskenjättämisen vähentämiseksi ja eri koulutustyyppien välisten keinotekoisten esteiden poistamiseksi, hiljattain hyväksyttyjen nuorisopoliittisten toimenpiteiden nuorisotyöttömyyteen kohdistuvien vaikutusten yksityiskohtainen arviointi sekä entistä suurempi tuki kilpailumarkkinoille, pk-yrityksille ja EU-direktiivien saattamiseksi osaksi kansallista lainsäädäntöä.

Keskeiset kohdat, joita on arvioitu Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 1 kohdan (vakausohjelmat) ja 9 artiklan 1 kohdan (lähentymisohjelmat) nojalla on arvioitu seuraavat seikat: ovatko ohjelman taustalla olevat taloutta koskevat oletukset realistisia; mikä on jäsenvaltioiden esittämä keskipitkän aikavälin tavoite ja onko sopeutusura sopiva; ovatko sopeutusuran suhteen toteutettavat ja/tai ehdotetut toimenpiteet riittäviä keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamiseksi suhdannekierron aikana; arvioitaessa keskipitkän aikavälin tavoitteeseen johtavaa sopeutusuraa: toteutetaanko sopeutustoimia enemmän taloudellisesti hyvinä aikoina (taloudellisesti huonoina aikoina sopeutustoimia voidaan toteuttaa vähemmän) ja – euroalueen ja ERM II -jäsenvaltioiden osalta – pyrkiikö jäsenvaltio vuosittain parantamaan suhdannetasoitettua rahoitusasemaansa ilman kertaluonteisia ja muita väliaikaisia toimenpiteitä 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen (viitearvo keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamiseksi); määriteltäessä keskipitkän aikavälin tavoitteeseen johtavaa sopeutusuraa (jäsenvaltiot, jotka eivät ole vielä saavuttaneet tavoitettaan) tai sallittaessa väliaikainen poikkeama keskipitkän aikavälin tavoitteesta (jäsenvaltiot, jotka ovat saavuttaneet tavoitteensa): sellaisten huomattavien rakenneuudistusten toteuttaminen, jotka tuovat suoria pitkäaikaisia kustannussäästöjä (myös potentiaalista kasvua lisäämällä) ja joilla on sen vuoksi todennettavissa oleva vaikutus julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyteen (edellyttäen, että säilytetään riittävä varmuusmarginaali, jolla varmistetaan, ettei 3 prosentin viitearvo suhteessa BKT:hen ylity, ja edellyttäen, että julkisen talouden rahoitusaseman odotetaan palaavan takaisin keskipitkän aikavälin tavoitteeseen ohjelmakaudella); erityistä huomiota on kiinnitettävä eläkeuudistuksiin, joilla otetaan käyttöön monipilarinen järjestelmä, johon sisältyy pakollinen täysin rahastoiva pilari; vastaako jäsenvaltion talouspolitiikka talouspolitiikan laajoja suuntaviivoja. Ohjelmassa esitettyjen makrotaloudellisten oletusten realistisuutta arvioidaan komission yksiköiden syksyn 2006 talousennusteen perusteella ja soveltaen yhteisesti sovittuja menetelmiä, joita käytetään potentiaalisen tuotannon ja suhdannetasoitettujen rahoitusasemien arvioinnissa. Arvioitaessa, vastaako ohjelma talouspolitiikan laajoja suuntaviivoja, käytetään perustana vuosien 2005–2008 yhdennettyihin suuntaviivoihin sisältyviä julkista taloutta koskevia talouspolitiikan laajoja suuntaviivoja. Arviointi kattaa myös seuraavat: kuinka velkasuhde on kehittynyt ja miltä julkisen talouden kestävyys näyttää pitkällä aikavälillä. Näihin olisi vakaus- ja kasvusopimuksen täytäntöönpanon tehostamisesta 20 päivänä maaliskuuta 2005 annetun neuvoston selvityksen mukaan kiinnitettävä riittävästi huomiota julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnassa. Komission 12 päivänä lokakuuta 2006 antamassa tiedonannossa määritellään, kuinka pitkän aikavälin kestävyyttä olisi arvioitava[3]; kuinka hyvin ohjelma on sopusoinnussa jäsenvaltion esittämän, kasvua ja työllisyyttä tukevan uudistetun Lissabonin strategian mukaisen kansallisen uudistusohjelman kanssa. Eurooppa-neuvostolle 7 päivänä kesäkuuta 2005 esittämiensä vuosien 2005–2008 julkista taloutta koskevien laajojen suuntaviivojen saatteessa Ecofin-neuvosto totesi, että kansallisten uudistusohjelmien olisi vastattava vakaus- ja lähentymisohjelmia; onko noudatettu käytännesääntöjä[4], joissa muun muassa määrätään vakaus- ja lähentymisohjelmien yhteisestä rakenteesta ja tietotaulukoista. |

- Suositus:

7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 3 kohdan mukainen

NEUVOSTON LAUSUNTO Luxemburgin tarkistetusta vakausohjelmasta vuosiksi 2006–2009

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97[5] ja erityisesti sen 5 artiklan 3 kohdan,

ottaa huomioon komission suosituksen,

on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa,

ON ANTANUT TÄMÄN LAUSUNNON:

4. Neuvosto tutki [27 päivänä helmikuuta 2007] Luxemburgin tarkistetun vakausohjelman, joka kattaa vuodet 2006–2009.

5. Ohjelman perustana olevan makrotalouden skenaarion mukaan kokonaistuotannon kasvu hidastuu vuoden 2006 5,5 prosentista keskimäärin 4,3 prosenttiin ohjelman jäljellä olevalla kaudella. Saatavilla olevien tietojen perusteella tämä skenaario näyttää perustuvan realistisiin kasvuoletuksiin. Myös ohjelmassa esitetyt inflaatioennusteet vaikuttavat realistisilta.

6. Komission yksiköiden syksyn 2006 talousennusteen mukaan julkisen talouden alijäämäksi arvioidaan 1,0 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2006, kun edellisessä tarkistetussa vakausohjelmassa tavoitteeksi oli asetettu 1,8 prosenttia. Tämä selittyy osittain vuoden 2005 alijäämän tarkistamisesta alaspäin 2,3 prosentista suhteessa BKT:hen 1,0 prosenttiin viimeisimpien tietojen perusteella. Vuoden 2006 toteutunut alijäämä voi myös olla uudessa ohjelmassa esitettyjä arvioita parempi (1,5 prosenttia suhteessa BKT:hen), sillä verotulojen määrä on todennäköisesti arvioitu todellista pienemmäksi.

7. Ohjelmassa esitetyn julkisen talouden keskipitkän aikavälin strategian päätavoitteena on saavuttaa jälleen tasapainoinen asema ohjelmakauden aikana. Tämä on määrä saavuttaa parantamalla julkisen talouden rahoitusasemaa asteittain arvioidusta 1,5 prosentin alijäämästä suhteessa BKT:hen hienoiseen ylijäämään vuonna 2009 (0,1 prosenttia suhteessa BKT:hen). Perusjäämän pieneneminen tapahtuisi samanaikaisesti julkisen talouden alijäämän supistumisen kanssa. Mukautus perustuu siihen, että menot supistuvat 3,8 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen, mikä enemmän kuin kompensoisi tulojen vähenemisen 2,1 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen. Tämä strategia on samanlainen kuin vuoden 2005 ohjelmassa kuvattu strategia, jossa pitkälti samanlaisten makrotalouden näkymien valossa julkisen talouden alijäämän arvioitiin saavuttavan huippunsa vuonna 2005 vuoden 2006 sijasta ja rahoitusaseman arvioitiin saavuttavan kutakuinkin tasapainon vuonna 2008 vuoden 2009 sijasta.

8. Yhteisesti sovittujen menetelmien mukaisesti lasketun rakenteellisen rahoitusaseman (eli suhdannetasoitettu julkisen talouden rahoitusasema ilman kertaluonteisia ja muita väliaikaisia toimenpiteitä) odotetaan paranevan vuoden 2006 noin 1 ¼ prosentin alijäämästä suhteessa BKT:hen noin 1 prosentin ylijäämään ohjelmakauden loppuun mennessä. Vakausohjelman edellisen tarkistuksen tavoin ohjelmassa vahvistetaan julkisen talouden rahoitusaseman keskipitkän aikavälin tavoitteeksi 0,8 prosentin rakenteellinen alijäämä suhteessa BKT:hen. Ohjelmalla pyritään saavuttamaan keskipitkän aikavälin tavoite vuoteen 2007 mennessä eli vuotta aikaisemmin kuin edellisessä tarkistuksessa. Koska keskipitkän aikavälin tavoite on vaadittua vähimmäistasoa (arviolta noin 1 prosentin alijäämä suhteessa BKT:hen) (hieman) tiukempi, sillä voitaneen turvata riittävä varmuusmarginaali liiallisen alijäämän välttämiseksi. Keskipitkän aikavälin tavoite on vakaus- ja kasvusopimuksessa ja käytännesäännöissä euroalueelle ja ERM II -jäsenvaltioille määritellyn vaihteluvälin sisällä ja heijastaa riittävästi velkasuhdetta ja keskimääräistä potentiaalista tuotannon kasvua pitkällä aikavälillä.

9. Julkisen talouden toteutuma voi olla ohjelmassa ennakoitua parempi. Erityisesti verokertymäennusteet vaikuttavat melko varovaisilta varsinkin vuoden 2007 osalta. Luxemburgin julkisen talouden toteutuma onkin viime vuosina ollut usein ennustettua parempi pääasiallisesti siitä syystä, että tulot ovat olleet huomattavasti ennakoituja suuremmat.

10. Kun tämä riskinarviointi otetaan huomioon, näyttää siltä, että ohjelmassa esitetty finanssipolitiikan viritys riittää varmistamaan sen, että keskipitkän aikavälin tavoite saavutetaan vuoteen 2007 mennessä ohjelmassa suunnitellulla tavalla. Se vaikuttaa myös tarjoavan riittävän varmuusmarginaalin, jotta alijäämän 3 prosentin raja-arvoa suhteessa BKT:hen ei ylitetä normaaleissa suhdannevaihteluissa vuodesta 2007 eteenpäin. Vauhti, jolla julkista taloutta sopeutetaan ohjelmassa esitetyn keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamiseksi, on täysin vakaus- ja kasvusopimuksen mukainen. Vakaus- ja kasvusopimuksessa määrätään, että euroalueella ja ERM II -jäsenvaltioissa rakenteellista rahoitusasemaa olisi parannettava vuosittain vähintään 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen ja että julkista taloutta olisi sopeutettava enemmän suhdannetilanteen ollessa hyvä ja että sitä voidaan sopeuttaa vähemmän suhdannetilanteen ollessa huono. Kun keskipitkän aikavälin tavoite on saavutettu, myös ohjelman mukainen finanssipolitiikan viritys on täysin sopimuksen mukainen.

11. Julkisen talouden bruttovelan arvioidaan olleen 7,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2006 eli merkittävästi alle perustamissopimuksessa asetetun 60 prosentin viitearvon. Ohjelmassa ennustetaan velkasuhteen kasvavan hieman 8,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen ohjelmakauden loppuun mennessä.

12. Ikääntymisestä talousarvioon aiheutuvat pitkän aikavälin vaikutukset ovat Luxemburgissa EU:n suurimpia. Erityisesti tähän vaikuttaa eläkemenojen huomattava kasvu 7 ½ prosenttiyksiköllä suhteessa BKT:hen ja ikääntymiseen liittyvien menojen huomattava lisääntyminen 8 ¼ prosenttiyksiköllä vuosina 2004–2050 (verrattuna eläkemenojen 2 ¼ prosenttiyksikön ja ikääntymiseen liittyvien menojen 3 ½ prosenttiyksikön suuruiseen keskimääräiseen kasvuun EU:n alueella). Bruttovelan nykyinen taso on hyvin alhainen, ja sosiaaliturvajärjestelmään on kertynyt huomattavasti varoja. Vaikka näiden varojen nykyinen määrä (arviolta noin 25 prosenttia suhteessa BKT:hen) edistää selkeästi julkisen talouden kestävyyttä, se ei kuitenkaan riitä kompensoimaan ikääntymiseen liittyvien menojen huomattavasta kasvusta velkasuhteeseen pitkällä aikavälillä heijastuvaa vaikutusta. Vaikka julkisen talouden aseman säilyminen vahvana kompensoi osan ikääntymisen aiheuttamista kustannuksista, viranomaiset ovat todenneet. että eläkejärjestelmään on tehtävä tiettyjä muutoksia, jotta julkisten menojen kasvua voidaan tulevaisuudessa hillitä ja julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyteen kohdistuvia riskejä vähentää. Kaiken kaikkiaan Luxemburgin julkisen talouden kestävyyteen näyttää liittyvän keskisuuria riskejä.

13. Vakausohjelma sisältää laadullisen arvion siitä, miten kansallisen uudistusohjelman täytäntöönpanosta lokakuussa 2006 esitetty kertomus kaiken kaikkiaan vaikuttaa keskipitkän aikavälin finanssipoliittiseen strategiaan. Ohjelmassa esitetään myös joitakin tietoja siitä, millaisia suoria julkisen talouden kustannuksia tai säästöjä aiheutuisi kansallisessa uudistusohjelmassa suunnitelluista tärkeimmistä uudistuksista. Julkista taloutta koskevissa ennusteissa näytetään otettavan huomioon, miten kansallisessa uudistusohjelmassa suunnitellut toimet vaikuttavat julkiseen talouteen. Vakausohjelmaan sisältyvät julkista taloutta koskevat toimet vaikuttavat kansalliseen uudistusohjelmaan sisältyvien toimien mukaisilta. Erityisesti ohjelmassa vahvistettu hallituksen aikomus säilyttää julkiset investoinnit korkealla tasolla osoittaa sen, että kansallisessa uudistusohjelmassa on asetettu etusijalle T&K-investointien lisääminen, resurssien kestävä käyttö ja naapurimaihin suuntautuvien rautatieyhteyksien parantaminen.

14. Ohjelmaan sisältyvä julkisen talouden strategia on osittain vuosien 2005–2008 yhdennettyihin suuntaviivoihin sisältyvien talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen mukainen. Tähän mennessä ei ole varsinkaan toteutettu mitään huomattavia eläkeuudistuksia.

15. Vakaus- ja lähentymisohjelmia koskevissa käytännesäännöissä täsmennetyistä tietovaatimuksista voidaan todeta, että ohjelmasta puuttuu joitakin pakollisia ja vapaaehtoisia tietoja[6]. Lisäksi se poikkeaa joissakin olennaisissa kohdissa käytännesäännöistä annetusta rakennemallista.[7]

Yleisenä päätelmänä voidaan esittää, että hyvien kasvuennusteiden valossa ohjelma lähestyy nopeasti sille asetettua keskipitkän aikavälin tavoitetta, johon päästäneen vuodesta 2007 alkaen ja jonka jälkeen alijäämän ennustetaan pienevän entisestään. Hiljattain vahvistetut toimenpiteet menojen hillitsemiseksi ovat kuitenkin vain väliaikaisia (eli voimassa vuoteen 2009 saakka).

Ottaen huomioon edellä esitetty arvio ja ennusteet ikääntymiseen liittyvien menojen kasvusta Luxemburgia kehotetaan parantamaan julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyttä toteuttamalla rakenneuudistustoimenpiteitä (erityisesti eläkkeiden alalla).

Keskeisten makrotaloutta ja julkista taloutta koskevien ennusteiden vertailu

2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |

BKT:n määrä (% muutos) | VO marraskuu 2006 | 4,0 | 5,5 | 4,0 | 5,0 | 4,0 |

KOM marraskuu 2006 | 4,0 | 5,5 | 4,5 | 4,2 | Tieto puuttuu |

VO marraskuu 2005 | 4,0 | 4,4 | 4,9 | 4,9 | Tieto puuttuu |

YKHI-inflaatio (%) | VO marraskuu 2006 | 3,8 | 2,9 | 1,4 | 2,0 | 2,0 |

KOM marraskuu 2006 | 3,8 | 3,2 | 2,2 | 1,8 | Tieto puuttuu |

VO marraskuu 2005 | 3,7 | 2,6 | 2,0 | 1,8 | Tieto puuttuu |

Tuotantokuilu (% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen) | VO marraskuu 20061 | -1,6 | -0,3 | -0,8 | -0,5 | -1,6 |

KOM marraskuu 20065 | -2,2 | -0,9 | -0,7 | -0,9 | Tieto puuttuu |

VO marraskuu 20051 | -1,7 | -1,3 | -0,7 | -0,6 | Tieto puuttuu |

Julkisen talouden rahoitusasema (% suhteessa BKT:hen) | VO marraskuu 2006 | -1,0 | -1,5 | -0,9 | -0,4 | 0,1 |

KOM marraskuu 2006 | -1,0 | -1,0 | -0,5 | -0,3 | Tieto puuttuu |

VO marraskuu 2005 | -2,3 | -1,8 | -1,0 | -0,2 | Tieto puuttuu |

Perusjäämä (% suhteessa BKT:hen) | VO marraskuu 2006 | -0,8 | -1,3 | -0,8 | -0,2 | 0,3 |

KOM marraskuu 2006 | -0,8 | -0,8 | -0,3 | -0,1 | Tieto puuttuu |

VO marraskuu 2005 | -2,1 | -1,7 | -0,7 | 0,1 | Tieto puuttuu |

Suhdannetasoitettu rahoitusasema (% suhteessa BKT:hen) | VO marraskuu 20061 | -0,2 | -1,3 | -0,5 | -0,1 | 0,9 |

KOM marraskuu 2006 | 0,0 | -1,1 | -0,2 | 0,1 | Tieto puuttuu |

VO marraskuu 20051 | -1,5 | -1,2 | -0,6 | 0,1 | Tieto puuttuu |

Rakenteellinen rahoitusasema2 (% suhteessa BKT:hen) | VO marraskuu 20063 | -0,2 | -1,3 | -0,5 | -0,1 | 0,9 |

KOM marraskuu 20064 | 0,0 | -1,1 | -0,2 | 0,1 | Tieto puuttuu |

VO marraskuu 2005 | -1,5 | -1,2 | -0,6 | 0,1 | Tieto puuttuu |

Julkinen bruttovelka (% suhteessa BKT:hen) | VO marraskuu 2006 | 6,1 | 7,5 | 8,2 | 8,5 | 8,5 |

KOM marraskuu 2006 | 6,0 | 7,4 | 7,3 | 7,1 | Tieto puuttuu |

VO marraskuu 2005 | 6,4 | 9,6 | 9,9 | 10,2 | Tieto puuttuu |

Huom. 1 Ohjelmassa esitettyihin tietoihin perustuvat komission yksiköiden laskelmat. 2 (Edellisessä kohdassa tarkoitettu) suhdannetasoitettu rahoitusasema, jossa ei ole otettu huomioon kertaluonteisia eikä väliaikaisia toimenpiteitä. 3 Ohjelmaan ei sisälly kertaluonteisia ja väliaikaisia toimenpiteitä. 4 Komission yksiköiden syksyn 2006 talousennusteeseen ei sisälly kertaluonteisia ja väliaikaisia toimenpiteitä. 5 Perustuu ennusteisiin, joiden mukaan potentiaalinen kasvu on 4,1 prosenttia vuonna 2005, 4,1 prosenttia vuonna 2006, 4,4 prosenttia vuonna 2007 ja 4,7 prosenttia vuonna 2008. Lähde: Vakausohjelma (VO), komission yksiköiden syksyn 2006 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat |

[1] EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1, asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1055/2005 (EUVL L 174, 7.7.2005, s. 1). Kaikki tässä tekstissä mainitut asiakirjat löytyvät seuraavilta verkkosivuilta: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[2] Komission tiedonanto kevään Eurooppa-neuvostolle Kasvua ja työllisyyttä koskevan uudistetun Lissabonin strategian täytäntöönpano – Tulosten vuosi , KOM(2006) 816, 12.12.2006.

[3] Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille Julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyys EU:ssa , KOM(2006) 574, 12.10.2006, ja Euroopan komissio, talouden ja rahoituksen pääosasto (2006), The long-term sustainability of public finances in the European Union , European Economy nro 4/2006.

[4] Vakaus- ja kasvusopimuksen täytäntöönpanoa koskevat vaatimukset sekä vakaus- ja lähentymisohjelmien muotoa ja sisältöä koskevat ohjeet , hyväksytty Ecofin-neuvostossa 11.10.2005.

[5] EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1, asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1055/2005 (EUVL L 174, 7.7.2005, s. 1). Tässä tekstissä mainitut asiakirjat löytyvät seuraavilta verkkosivuilta:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[6] Erityisesti puuttuvat tiedot sektorikohtaisista rahoitusasemista (julkista taloutta lukuun ottamatta).

[7] Julkisen talouden järjestelmää koskeva jakso puuttuu.