EUROOPAN YHTEISOJEN KOMISSIO 
Brysscl, 14. 11. 1997 
KOM(97) 597 lopull. 
KOMTSSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE 
Alueellinen yhteistyo Mustanmeren alueella: nykytilanne ja yhteistyon kehittimisti 
edistivin EU:n toiminnan nikymat 

Tiivistelma 
Komissio kannattaa ja tukee Mustanmeren valtioiden alueellisen yhteistyon lisaamista. Se 
ehdottaa Mustanmeren valtioiden ja EU:n edut huomioon ottaen, etta kehitetaan uusi 
lahestymistapa Mustanmeren alueelliseen yhteistyohon osana aluetta koskevaa EU:n 
laajempaa strategiaa. Komission mielesta taman lahestymistavan olisi perustuttava 
nykyisiin poliittisiin, kaupallisiin ja teknisen avun valineisiin. Euroopan yhteison olisi 
oltava valmis tukemaan toimia, joilla kannustetaan alueelliseen yhteistyohon koko 
Mustanmeren alueella ja osa-alueilla erityisesti liikenne-, energia-ja televiestintaverkkojen, 
kaup~_llisen yhteistyon, ekologisesti kestavan kehityksen seka oikeus-ja sisaasioiden alalla. 
Kun arvioidaan EY:n tietyille aloitteille myontaman tuen hyodyllisyytta, tarkea 
arviointiperuste on kohdemaiden aktiivinen toimintaan ja rahoitukseen osallistuminen. 
Teknista apua annetaan nykyisia valineita kayttaen (paaasiassa Tacis, Phare, Meda ja 
tapauksen mukaan Interreg) ja niiden saantojen ja vahvistettujen kaytantojen seka 
budjettikohtien mukaisesti, ja samalla kehitetaan mahdollisimman suuressa maarin 
"Mustanmeren synergiaa" naiden ohjelmien valilla. Tallaisen yhteistyon kehittaminen 
tarjoaa kaikkien jasenvaltioiden taloudellisille toimijoille mahdollisuuden osallistua 
taysimaaraisesti sovittuihin yhteistyohankkeisiin. 
Kyseiset Mustanmeren valtiot ovat komission paaasialliset kumppanit Mustanmeren 
alueen toimien ohjelmoinnissa seka kahdenvalisesti etta mania maita koskevissa 
neuvotteluissa. Samanaikaisesti BSCE Mustanmeren alueen tarkeimpana yleisluontoisena 
alueellisen yhteistyon aloitteena voi tukea toimintaa merkittavalla tavalla. Komission rooli 
teknisen avun taytantoonpanossa huomioon ottaen komissio katsoo, etta sen kutsuminen 
osallistumaan seuraamaan BSCE:n kokouksia olisi tarkoituksenmukaista. Kannustamalla 
alueellisen yhteistyon tekemista Mustallamerella Euroopan unioni vaikuttaa osaltaan 
turvallisuuden, vakauden ja vaurauden lisaamiseen alueella, joka on strategisesti yha 
tarkeampi Euroopan unionille. 
- l -
.. 
Alueellinen yhteistyii Mustanmeren alueella: nykytilanne ja yhteistyiin kehittimisti 
edistivin EU :n toiminnan nikymit 
Komission tiedonanto neuvostolle 
Johdanto 
1. Dublinissa vuoden 1996 joulukuussa kokoontunut Eurooppa-neuvosto totesi, etta 
komissio esittaisi saannollisesti kertomuksen Jaamerelta Mustallemerelle ulottuvalla 
alueella toteutettavista erilaisista alueellisista toimista. Komissio on laatinut taman 
alueellista yhteistyota Euroopassa koskevan kertomuksen kanssa esitettavan kertomuksen 
alueellisesta yhteistyosta Mustanmeren alueella komission aiempia Itameren alueen 
alueellista yhteistyota koskevia ja Keskieurooppalaisen aloitteen yhteydessa antamia 
tiedonantoja mukaillen. 
2. Tall a kertomuksella on kaksi tavoitetta. Ensiksi siina pyritaan kuvaamaan 
Mustanmeren aluetta ja sen strategista tarkeytta Euroopan unionille seka kiinnittaman 
huomiota alueellisen yhteistyon rooliin alueen kehityksessa. Toiseksi pyritaan 
maarittelemaan sellaisia Mustanmeren alueen alueellisen yhteistyon tarkeita tavoitteita, 
joita voitaisiin edistaa EU:n tuella, seka yksiloimaan valineet, joilla voidaan kannustaa 
kyseisen yhteistyon tekemiseen. 
3. Komissio suhtautuu myonteisesti ja tukee alueellisen yhteistyon aloitteita kaikkialla 
Euroopassa vakauden, turvallisuuden ja vaurauden lisaamiskeinoina. 
4. Komissio haluaa tukea sellaisia alueellisia aloitteita, joihin osallistuvat tahot 
osoittavat selkeasti sitoutuneensa alueelliseen yhteistyohon erityisesti osallistumalla 
aktiivisesti yhteisiin hankkeisiin ja rahoittamalla niita. Kyseisia aloitteita voidaan arvioida 
myos niiden itse alueella ja EU:ssa saaman poliittisen tuen seka niiden tosiasiallisten ja 
mahdollisten saavutusten perusteella. Kuten agenda 2000 -ohjelmassa todetaan, komissio 
uskoo, etta alueellisen yhteistyon merkitys kasvaa unionin laajenemisen myota. Yhteistyon 
kehittymisella lisataan laajentuneen unionin avoimuutta sen naapureita kohtaan, minka 
--~ 0... -
-seurauksena Eurooppaa jakavat rajalinjat poistuvat. Yhteistyolla voidaan myos tayttaa 
siihen osallistuvien Euroopan unioniin kuulumattomien maiden tavoite, joka on yha 
tiiviimpien suhteiden luominen unioniin. 
5. Mustanmeren alue1, johon lannessa kuuluvat Kreikka, Bulgaria, Romania ja 
Moldova, pohjoisessa Ukraina ja Venaja.2 idassa Georgia, Armenia ja Azerbaidfan seka 
etelassa Turkki, on strategisesti yha tarkeampi alue Euroopan unionille, ja laajentuminen 
lisaa tarkeytta entisestaan. Alue 190 miljoonine3 asukkaineen tarjoaa mahdollisen tarkean 
markkina-alueen EU:n tuotteille. Lisaksi alue on elintarkea energiansiirtovayla 
Eurooppaan. 
6. Mustanmeren valtioiden valisella lisaantyneella alueellisella yhteistyolla tuetaan 
merkittavalla tavalla alueen rauhaa, turvallisuutta ja poliittista vakautta, lujitetaan alueen 
asemaa Euroopan, Keski-Aasian ja Lahi-idan elintarkeana yhdyssiteena ja kehitetaan sen 
taloudellista potentiaalia. Euroopan unionin pyrkimyksessa tiivistaa Mustanmeren 
valtioiden yhteistyota otetaan huomioon kyseisten valtioiden ja Euroopan unionin yhteiset 
edut alueella. Yhteistyon olisi perustuttava nykyisiin poliittisiin, kaupallisiin ja teknisen 
avun valineisiin. 
7. Euroopassa 1990-luvun alusta lahtien virinneisiin muihin alueellisiin aloitteisiin 
( erityisesti Itameren alueen yhteistyo, Barentsin euroarktinen yhteistyo, Ja 
Keskieurooppalainen aloite) verrattuna Mustanmeren valtioiden alueellinen yhteistyo on 
kehittynyt hitaasti, mutta sen vaikutus on kasvussa. 
Mustanmeren taloudellinen yhteisty6 (BSEC, Black Sea Economic co-operation) 
8. Alueen tarkein yleisluonteinen aloite on Mustanmeren taloudellinen yhteistyo 
(BSEC), joka perustettiin vuonna 1992. Sen jasenia ovat Mustanmeren rannikkovaltiot 
(Bulgaria, Georgia, Romania, Venaja, Turkki ja Ukraina) seka Albania, Armenia, 
1 Alueen kartta on liitteessA I. 
2 VenttjAn osalta Mustanmeren alueeseen kuuluvana pidetruin ainoastaan Mustallemerelle ulottuvia 
oblasteja (Rostov, Krasnodar ja Stavropol). 
3 HMn lukuun sisAltyy VerutjAn federaation Mustallemerelle ulottuvien kolmen oblastin vakiluku 
(Rostov, Krasnodar ja Stavropol), joka on 12 miljoonaa, eika koko VenAjAn federaation vakiluku. 
-2 -
7 a 
Azerbaidzan, Kreikka ja Moldova. Egypti, Israel, Italia, Itavalta, Puola, Slovakia ja 
Tunisia ovat sen tarkkailijajasenia. 
9. BSEC pyrkii edistamaan taloudellista yhteistyota konfliktien estamiseksi, saamaan 
aikaan riitaisuuksien rauhanomaisen ratkaisun ETYJin periaatteiden mukaisesti ja 
auttamaan sen toimintaan osallistuvia valtioita yhdentymaan Euroopan talouteen ja 
maailmantalouteen. Yhteistyoaloja ovat kauppa ja investoinnit, liikenne, viestinta ja 
energia, matkailu, ymparisto seka tiede ja tutkimus. 
IO. B SEC ei ole alueellinen jarjesto oikeudellisessa mielessa, silla se ei perustu 
kansainvalisen oikeuden mukaisesti velvoittavaan sopimukseen. Paatokset tehdaan 
yksimielisesti BSEC:n ulkoasianministerien kokouksessa, jossa on kiertava 
puheenjohtajuus. Erilaisten kysymysten kasittelemista varten on perustettu 17 alakohtaista 
tyoryhmaa. Naita kysymyksia ovat liikenne, energia, matkailu, investointien edistaminen ja 
suojelu, pankki-ja rahoitusasiat seka ymparisto. BSEC:lla on pieni pysyva kansainvalinen 
sihteeristo Istanbulissa. Muita elimia ovat osallistujavaltioiden liike-elamaa edustava 
BSEC:n neuvosto, Mustanmeren satamien edustajista muodostuva Kansainvalinen 
Mustanmeren klubi ja Mustanmeren taloudellisen yhteistyon parlamentaarinen elin. Muita 
BSEC:hen liittyvia rakenteita ovat Tessalonikissa sijaitseva Mustanmeren kauppa-ja 
kehityspankki, Sofiassa sijaitseva Mustanmeren alueellinen energiakeskus ja Ateenassa 
sijaitseva Mustanmeren opintokeskus. 
11. BSEC:n tahanastiset kaytannon saawtukset ovat olleet vaatimattomia. Parhaillaan 
kehitellaan joitakin yhteisia hankkeita, joissa on mukana useita BSEC:hen osallistuvia 
valtioita. Kyseiset hankkeet kuuluvat liikenteen, tulli-ja rajamenettelyjen, 
energiajarjestelmien, televiestinnan ja ympariston alaan. Mustanmeren kauppa-ja 
kehityspankki on perustettu, mutta sen toiminta ei ole viela alkanut. BSEC:n jasenvaltiot 
ovat ilmaisseet haluavansa perustaa Mustanmeren vapaakauppa-alueen ja ne tutkivat 
asiaa. Tavoite ei kuitenkaan vaikuta realistiselta, silla Kreikka on EU:n jasen, Turkki on 
tulliliitossa EY:n kanssa, Bulgarialla ja Romanialla on assosiaatiosopimukset ja niilla 
pyritaan avaamaan mahdollisuus liittya EU:hun, ja lisaksi monet BSEC:n jasenet eivat 
viela ole WTO:n jasenia. Alueen riitaisuuksien rauhanomaista ratkaisua koskevan BSEC:n 
pyrkimyksen subteen voidaan saavutuksena pitaa jo sita, etta BSEC kokoaa yhteen 
- 3 -
Mustanmeren valtioiden edustajat. Tulokset tallakin alalla ovat kuitenkin toistaiseksi 
vahaisia. 
12. Koska ainoastaan viisi vuotta sitten perustettu BSEC on viela varsin nuori jarjesto, 
on luonnollista, etta kestaa jonkin aikaa, ennen kuin sen laajempikantoinen vaikutus alkaa 
nakya. 
13. BSEC:sta tulee taysin toimintakykyinen vasta sen ratkaistua tietyt ongelmat. 
Naista ensimmainen on BSEC:hen osallistuvien valtioiden kulttuurinen, historiallinen, 
poliittinen ja taloudellinen monimuotoisuus , joka on vaikeuttanut yhteisten tavoitteiden 
maarittelemista ja taytantoonpanemista. Toiseksi alue voi tarjota vain vahan varoja 
BSEC:n hankkeisiin, silla suurin osa osallistuvista valtioista on siirtymatalouksia. Na.in 
ollen rahoitus on tullut paaasiallisesti kansainvalisilta avunantajilta. Kolmanneksi jotkut 
BSEC:n jasenet kayttavat mieluummin muita keinoja pyrkiessaan saavuttamaan 
ulkopoliittiset tavoitteensa alueella. 
14. Alueen kaikki valtiot ovat ETYJin jasenia ja useimmat osallistuvat muihin 
alueellisiin aloitteisiin. Bulgaria, Moldova, Romania ja Ukraina ovat Keskieurooppalaisen 
aloitteen jasenia. Useat Mustanmeren valtiot osallistuvat erilaisiin Balkanin vakauteen ja 
turvallisuuteen tahtaaviin aloitteisiin. Naita aloitteita ovat erityisesti Royaumont-aloite, 
Kaakkois-Euroopan yhteistyoaloite (SECI) ja Balkanin konferenssi vakaudesta, 
turvallisuudesta ja yhteistyosta kaakkois-Euroopassa. Moldova, Ukraina, Venaja ja kolme 
Transkaukasian tasavaltaa ovat Itsenaisten valtioiden yhteison jasenia. Azerbaidfan ja 
Turkki ovat taloudellisen yhteistyon jarjeston (ECO) jasenia. Georgia on tukenut 
taloudellisesti kokouksia, joissa on tarkasteltu kolmen Transkaukasian valtion valisen 
alueellisen yhteistyon mahdollisuuksia. Azerbaidfan, Georgia, Ukraina ja Uzbekistan ovat 
allekirjoittaneet erityisesti liikenneyhteyksia koskevia sitoumuksia. 
1. Mustanmeren alueen geopoliittinen ominaislaatu ja taloudellinen potentiaali 
Geopoliittinen ominais/aatu 
15. Mustanmeren alueen historiaa leimaa kulttuurinen monimuotoisuus Ja 
lukemattomat poliittiset ongelmat. AJueen viimeaikaiset poliittiset ja taloudelliset 
muutokset ovat avanneet uusia mahdollisuuksia yhteistyolle ja yhteyksien kehittamiselle 
-4-
seka alueen sisalla etta muualle maailmaan. Tama kehitys voi auttaa lujittamaan alueen 
vakautta ja edistaa sen kehittymista. Viime kuukausina Mustanmeren valtioiden valisissa 
suhteissa on otettu useita edistysaskeleita. Naita ovat Venajan ja Ukrainan ystavyys-, 
kumppanuus- ja yhteistyosopimuksen seka Mustanmeren laivastoa koskevan sopimuksen 
allekirjoittaminen, Ukrainan ja Romanian valisen perussopimuksen tekeminen, johon 
kuuluu periaatepaatos kahden uuden "euroalueen"4 yhteisesta kehittamisesta niiden rajojen 
yhtymakohdissa, seka Turkin ja Kreikan valisen epavirallisen rakenteen luominen 
Aigeianmeren ratkaisemattomista ongelmista keskustelemista varten. K yseisten maiden 
osallistumisella alueellisen yhteistyon aloitteisiin voidaan lujittaa tata kehitysta. 
16. Koska Mustameri sijaitsee Euroopan ja Aasian liittymakohdassa, se on 
luonnollinen kauttakulkualue. Kauttakulkualueena silla on vakiintuneet yhteydet seka 
Euroopan etta Lahi-idan kanssa, ja se on suorin Euroopan ja Keski-Aasian seka 
eurooppalaiset uudet itsenaiset valtiot ja Turkin yhdistava reitti. Tama on erittain tarkeaa 
Kaspianmeren syvanteen ja Keski-Aasian valtavien luonnonvarojen, erityisesti 
energiavarojen, vuoksi. Kielteista taas on se, etta alueesta on tullut huume-ja asekaupan 
seka fissiokelpoisten aineiden kaupan ja laittoman maahanmuuton kauttakulkualue. 
17. Maantieteellisen asemansa vuoksi Mustanmeren alue on strategisesti tarkea. 
Alueella on voimakas sotilaallinen lasnaolo, ja Venajan, Turkin ja Ukrainan armeijat ovat 
Euroopan suurimmat5. Alueen aseiden hankinta on merkittavaa seka maarallisesti etta 
laadullisesti. Myos alueen aseidentuotantokapasiteetti on suuri. Naissa olosuhteissa on 
erittain tarkeaa varmistaa vakaus ja turvallisuus Mustanmeren alueella. 
18. Kreikka ja Turkki ovat Naton jasenia, ja muut Mustanmeren rannikkovaltiot 
osallistuvat Naton rauhankumppanuusohjelmaan. Useat Mustanmeren valtiot havittelevat 
Naton taysjasenyytta. 
4 Na.ma ovat naapurimaiden rajaseutujen rajatylittaviA yhteistyOj4rjestelyjA. KAsite 'euroalue' luotiin 
kuvaamaan UUlaisia jarjestelyja Euroopan unionissa, ja sita on myOhemmin ldiytetty kuvaamaan 
Keski-ja ItA-Euroopan maiden rajaseutujen valisHl samanlaisia rajatylitffivHl jArjestelyja. 
s KasitellMn parhaillaan tavanomaisista joukoista Euroopassa tehdyn sopimuksen (CFE-sopimus) 
tarkistamista koskevissa neuvotteluissa. 
-5 -
Taloudel/inen potentiaali 
19. Mustanmeren aluetta leimaa huomattavat taloudelliset eroavaisuudet. Alueen 
jotkut osat, kuten Venajan etelaosat, Ukraina ja Romanian itaiset provinssit ovat 
teollistuneita. Toiset Mustanmeren alueet ovat maaseutualueita, joiden taloudellinen 
kehitys on vahaista. Teollisuustuotannon osuus alueen teollisuudeen kokonaistuotannosta 
on suhteellisen suuri, vaikka alueen teollistuneimmille osille luonteenomaista on 
kilpailukyvyton raskasteollisuus. BKT henkea kohti (ostovoimapariteetti) alueen EU:hun 
kuulumattomissa maissa vaihtelee Turkin 4 73 0 dollarista Azerbaidfanin 1 510 dollariin. 6 
20. Mustanmeren alueen talouden kasvupotentiaali on huomattava ja se lisaantyy 
alueen maailmantalouteen avautumisen myota. Vaikka taloussiirtyma on aiheuttanut 
useiden Mustanmeren alueen talouksien voimakasta supistumista, havaittavissa on 
merkkeja taloudellisen kasvun alkamisesta monissa osissa aluetta. Vuonna 1996 Romanian 
talouden kasvu oli 4,3 prosenttia ja Turkin 7 prosenttia. Venajan kasvu supistui viela 6 
prosentilla vuonna 1996, mutta vuonna 1997 on odotettavissa lievaa kasvua. Toisissa 
Mustanmeren valtioissa, kuten Ukrainassa ja Moldovassa, laskusuuntaus taas jatkuu, ja 
lahitulevaisuuden talouskasvu vaikuttaa vahaiselta. 
21. Mustanmeren alue 190 miljoonine7 asukkaineen on potentiaalisesti tarkea 
vientialue EU:lle. EU:n kauppa Mustanmeren rannikkovaltioiden kanssa on kasvussa. EU 
on myos alueen maiden tarkea kauppakumppani. Yksilla alueen suurimmilla eli Turkin 
markkinoilla EU:n osuus kaupasta on lahes puolet, ja Bulgarian ja Romanian markkinoilla 
50-60 prosenttia. 
22. Mustanmeren valtioiden valiset kauppayhteydet ovat suhteellisen vahaiset lukuun 
ottamatta Venajan ja alueen muiden uusien itsenaisten valtioiden perinteisia yhteyksia, 
jotka kuitenkin ovat heikkenemassa. Uusia kauppasuhteita on syntymassa, mutta niiden 
maara on vahainen. Esimerkiksi vuosina 1994-1996 Turkin tuonti Venajalta enemman 
kuin kaksinkertaistui (879 miljoonasta ecusta vuonna 1994 1 83 5 ecuun vuonna 1996), ja 
6 Luvut vuodelta 1994. 
7 Katso alaviite 3. 
-6-
Turkin vienti Ukrainaan kolminkertaistui ( 63 miljoonasta ecusta vuonna 1994 207 
miljoonaan ecuun vuonna 1996). Uusia kaupan virtoja on kehittymassa Turkin seka 
Georgian, Azerbaidfanin ja Bulgarian valille. Rajanylittavan liikenteen ja tullimenettelyjen 
helpottuminen on ratkaisevan tarkeaa kaupan lisaamiselle seka alueen investointien ja 
taloudellisen kasvun edistamiselle. 
23. Alueen valtiot ovat ilmaisseet haluavansa luoda Mustanmeren vapaakauppa­
alueen. Asia koskee suoraan Euroopan unionia, silla EU:n jasen Kreikka ja assosioitunut 
valtio Turkki, jota EU:n yleinen kauppapolitiikka velvoittaa niiden valisen tulliliiton 
kautta, eivat voi omasta puolestaan osallistua alueellisiin vapaakauppajarjestelyihin. 
Euroopan unioni kuitenkin kannattaa periaatteessa kaupan vapauttamispyrkimyksia, mikali 
ne ovat monenvalisen kauppajarjestelman mukaisia ja niissa otetaan huomioon EU:n ja 
kyseisten valtioiden valiset sopimukset. EU:n mielesta ensimmainen edellytys 
Mustanmeren kaupan vapautumiselle olisi kaikkien Mustanmeren valtioiden liittyminen 
WTO:hon, ja EU on valmis auttamaan WTO:hon kuulumattomia Mustanmeren valtioita 
niiden liittymisvalmisteluissa. 8 
24. Ulkomaiset investoinnit Mustanmeren alueelle lisaantyvat, vaikka niiden maara on 
edelleen suhteellisen vahainen. Ulkomaisten suorien investointien maaraksi alueen maihin 
vuonna 1995 arvioitiin 4 874 miljoonaa dollaria, kun maara oli 2 915 miljoonaa dollaria 
vuonna 1994 ja 2 034 miljoonaa dollaria vuonna 1993. Luonnonrikkaudet, suhteellisen 
hyvin kehittynyt infrastruktuuri ja koulutettu tyovoima ovat omiaan edistamaan ulkomaisia 
investointeja. Mutta jaljella on viela monia ulkomaisia investointeja koskevia seka 
lainsaadannollisia etta kaytannon ongelmia. 
Mustanmeren a/ue ja Euroopan unioni 
25. Mustanmeren alueella on Kreikan kautta suora yhteys Euroopan unioniin. Lisaksi 
Euroopan yhteisot ja niiden jasenvaltiot ovat allekirjoittaneet kahdenvalisia sopimuksia 
muiden Mustanmeren alueen valtioiden kanssa. Bulgarian ja Romanian kanssa on tehty 
Eurooppa-sopimukset. Venajan, Ukrainan, Moldovan ja kolmen Transkaukasian valtion 
8 Teknisut apua WTO:hon liittymistii valmisteltaessa annetaan parhaillaan Venajfille, Ukrainalle, 
Moldovalle, Georgialle ja Am1enialle. 
- 7 -
• 
kanssa on allekirjoitettu kumppanuus- ja yhteistyosopimukset.9 EY:n ja Turkin tulliliitto 
tuli voimaan 31 paivana joulukuuta 1995 vuoden 1963 assosiaatiosopimuksen perusteella. 
Komissio on hiljattain esittanyt tiedonannon ·suhteista Turkin kanssa, ja siina tehdaan 
useita ehdotuksia suhteiden kehittamisesta edelleen tulliliiton perusteella. 10 
26. Laajentuminen lisaii Mustanmeren alueen tarkeytta Euroopan unionille. EU:n 
kannalta on erittain tarkeaii edistaii poliittista vakautta ja taloudellista vaurautta 
Mustanmeren alueella seka yhteyksien luomista alueen sisalla ja Euroopan unioniin. 
2. Mustanmeren alueen yhteistyon edistimisstrategia 
Ehdotetut paaasialliset tavoitteet 
27. Alueella tehtavassa yhteistyossa olisi hyodyllista keskittya: 
1. poliittisen vakauden ja vuoropuhelun edistamiseen seka ihmisoikeuksien, 
demokratian ja oikeusvaltion lujittamiseen, 
2. kauttakulkuun seka alueen liikenne-, energia- Ja televiestintaverkkojen 
kehittamiseen mukaan lukien yhteydet eurooppalaisiin verkkoihin, 
3. alueelliseen kaupalliseen yhteistyohon seka EU:n ja muille ulkomaisille 
investoinneille otollisten edellytysten luomiseen myos pienten ja keskisuurten 
yritysten alalla samalla varmistaen uusien ja nykyisten jarjestelyjen yhteensopivuus, 
4. kestavaan kehitykseen, alueen ympariston loukkaamattomuuteen Ja 
ydinturvallisuuteen, 
9 Toisin kuin tulliliitto- ja assosiaatiosopimuksilla ei kumppanuus- ja yhteistyosopimuksilla myonncta 
kaupallista etuuskohtclua. Venfijfin, Ukrainan ja Moldovan kanssa tehdyissA sopimuksissa kuitcnkin 
mfifirfitrutn mahdollisuudcsta aloittaa ncuvottelut vapaakauppa-alueesta. 
10 Esityksiin kuuluvat erityisesti tulliliiton lujittamincn, teollisen yhteistyon ja investointien edistaminen, 
osallistuminen yhteist>n ohjelmiin, yhteistyo ihmisoikeuskysymyksissA seka alueellisen ja 
rajatylittlMin yhteistyon tukeminen 
-8-
5. huumekaupan, salakuljetuksen ja laittoman maahanmuuton vahentamiseen 
alueella. 
28. Alueellinen yhteistyo ei kuulu ainoastaan kyseisten maiden keskushallinnolle. Olisi 
hyodyllista, jos yhteistyohon osallistuvien maiden muutkin paatoksentekotasot 
osallistuisivat siihen. Mustameren alueen yhteistyon edut olisivat vielakin suuremmat, jos 
alue-ja paikallishallinto osallistuisi tiiviisti yhteistyohon ja jos edistettaisiin raJOJen 
erottamien yhteisojen valisia tiiviimpia suhteita myos henkilotasolla. 11 
Mustanmeren a/ueen yhteistyon tukemisen viilineet 
29. Mustanmeren alueen alueellisen yhteistyon tukemiseen ja edistamiseen on 
kaytettavissa useita poliittisia, kaupallisia ja teknisen avun valineita. Osana alueen maille 
annettavaa yhteison apua (avun maara 1991-1996 oli 2 589 miljoonaa ecua12) EY jo 
vaikuttaa merkittavalla tavalla Mustanmeren alueen alueellisen yhteistyon lujittamiseen ja 
alueen kehittamiseen. Kyseista apua annetaan lahinna. Phare-ja Tacis-ohjelmien 
valityksella (kansalliset ja monia maita koskevat ohjelmat), ja sita taydennetaan 
INTERREG-aloitteen ja alakohtaisten yhteison ohjelmien rahoituksella. 
30. Vuosina 1991-1996 myonnettiin sellaisiin toimiin, joilla pyritaan erityisesti 
lujittamaan alueellista kehitysta ja yhteistyota Mustanmeren alueella, noin 490 miljoonan 
ecun arvosta lainoja, joita ei tarvitse maksaa takaisin. Yhteison taloudellisesti tukeman 
kaikki Mustanmeren alueen valtiot Kattavan liikennealan yhteisaloitteen seurauksena 
Helsingissa jarjestetty yleiseurooppalainen liikennekonferenssi on kannattanut 
Mustanmeren alueen kehittamista yleiseurooppalaisena liikennealueena, jossa kehitetaan 
alueellisesti yhdennetty multimodaalikuljetuksia kaytta.va liikennejarjestelma. Tama 
yhdistaa Mustanmeren lansipuoliset yleiseurooppalaiset liikennekaytavat pohjoispuolisiin 
11 Patiosaston XVI tilaamassa parhaillaan tehtiMissA tutkimuksessa Mustanmercn aluccn kchitykscn 
alueellisesta vaikutuksesta Euroopan unioniin, jonka pitllisi valmistua vuoden 1998 puolivAliin 
mennessA, on tarkcitii tietoa asiasta. 
12 nsta mfifirfisut puuttuu yhtcison apu Kreikalle, joka EU:n jfisenvalt.iona saa apua Euroopan 
rakcnncrahastoista. Lukuun kuuluu yhteison apu koko Vcnajan fcdcraatiollc. 
- 9 -
• kaytaviin seka Tacis-ohjelmasta rahoitettuun Kaukasuksen lapaisevaan TRACECA 13-
kaytavaan. Energia-alalla Mustanmeren valtiot tekevat yhteistyota Phare-ja Tacis­
ohjelmasta rahoitetuissa aloitteissa, jotka koskevat valtioiden valisten kaasu-ja oljyputkien 
kunnostusta, nykyaikaistamista ja rationalisointia. Naihin aloitteisiin kuuluvat erityisesti 
niin sanottu INOGATE-ohjelma14 ja yhteison taloudellisesti tukema Mustanmeren 
alueellinen energiakeskus. Ekologisesti kestavan kehityksen alalla yhteiso tukee 
Mustanmeren ymparistoohjelmaa seka Mustanmeren rannikkovaltioiden vuonna 1990 
tekeman Mustanmeren ymparistonsuojelua koskevan Bukarestin yleissopimuksen ja 
BSEC:hen osallistuvien valtioiden vuonna 1996 allekirjoittaman Mustanmeren strategisen 
toimintaohjelman taytantoonpanoa. Lisaksi yhteiso myontaa apua Mustanmeren valtioiden 
WTO:hon liittymisprosessissa. Liittyminen on avaintekija alueen kaupallisen yhteistyon 
lujittamisessa. Rajallista Tacis-ja Phare-apua on toimitettu myos BSEC-toimiin.15 
31. Muissa alueellisissa aloitteissa ja erityisesti Itameren alueella valitun toimintatavan 
mukaisesti ehdotetaan, eta teknista apua annetaan edelleenkin ainoastaan nykyisia valineita 
kayttaen (paaasiassa Tacis, Phare, Meda ja tapauksen mukaan Interreg) ja niiden saantojen 
ja vahvistettujen kaytantojen seka budjettikohtien mukaisesti. Komissio kiinnittaa erityista 
huomiota yhteison eri valineiden koordinoituun ja keskitettyyn kayttoon Mustanmeren 
alueella. 
Mustanmeren a/ueen synergia 
32. Mustanmeren alueen synergian kehittamiseksi yhteison nykyisten avustusohjelmien 
puitteissa komissio on valmis myontamaan rahoitusta Mustanmeren alueeseen liittyviin 
toimiin Tacis -ja Phare-ohjelman useita maita koskevista ohjelmista seka Tacis-ja Phare­
ohjelman maakohtaisista ohjelmista ja tapauksen mukaan Interreg-ohjelmasta. 
13 Kirjainlyhenne TRACECA tulee englanninkielisisUi sanoista "Transport Corridor Europe Caucasus 
Central Asia" eli Euroopan. Kaukasian ja Keski-Aasian liikenneldiytlMi. 
14 Kirjainlyhenne INOGATE tulee englanninkielisisUl sanoista "Rehabilitation, Modernisation and 
Rationalisation of Interstate Oil and Gas Pipelines in the NIS", eli uusien ilscntlisten vallioiden 
vAlisten kaasu-ja 0ljyputkien kunnostus, nykyaikaistamincn ja ralionalisointi. 
15 Teknistll apua on annettu Tessalonikissa sijaitsevan Mustanmeren kauppa- ja kchityspankin 
liiketoimintasuunnitelman kehitUimiseen seka Ateenassa sijaitsevalle Mustanmeren tutkimuksen 
kansainvfiliselle keskukselle tiettyjen taloudellisten tutkimusten tekoa varten. 
-10 -
Mustanmeren alueen valtioiden on haettava rahoitusta ja hanke-ehdotukset on esitettava 
tavanomaista menettelya noudattaen. Hankkeet on arvioitava niiden ansioiden perusteella 
tavanomaisten saantojen ja menettelyjen mukaisesti. Phare-, Tacis-ja Meda-ohjelmassa 
seka tapauksen mukaan Interreg-ohjelmassa esitetyt hanke-ehdotukset ja erityisesti 
ehdotu~set, joissa on mukana useita Mustanmeren valtioita ja jotka liittyvat liikenne-, 
energia-ja televiestintaverkon, kaupallisen yhteistyon, ekologisesti kestavan kehityksen 
seka oikeus-ja sisaasioiden kehittamiseen, arvioitaisiin siis myos "Mustameri-kriteerin" 
perusteella. 
3 3. Muita jo saavutettuihin tavoitteisiin perustuvia tai uusia yhteistyomahdollisuuksia 
avaavia aloitteita on harkittava. Naita ovat TRACECAn yhdistaminen yleiseurooppalaisiin 
liikennekaytaviin ja Mustanmeren lantisiin satamiin, monimuotoisen ja alueellisesti 
yhdennetyn liikenneverkon kehittaminen Mustanmeren alueella ja Mustanmeren alueen 
Keski-Aasiaan ja Eurooppaan yhdistavien energiaverkkojen strategisen kehittamisen 
varmistaminen. Kaupallisen yhteistyon ja alueelle tehtavien investointien edistaminen seka 
ymparistoa koskevan Mustanmeren strategisen toimintasuunnitelman ja Mustanmeren 
suojelua koskevan Bukarestin yleissopimuksen taytantoonpanon varmistaminen pysyvat 
ensisijaisina tavoitteina. "Euroopan ymparisto" -prosessin odotettu uusiin itsenaisiin 
valtioihin keskittyminen avaa todennakoisesti uusia ymparistoyhteistyon mahdollisuuksia 
Mustanmeren alueella. Lisaksi on tarkeaa avustaa huumausaineiden, aseiden ja laittoman 
maahanmuuton vahentamisessa. Kun arvioidaan EY:n tietyille aloitteille myontaman tuen 
hyodyllisyytta, tarkea arviointiperuste on kohdemaiden aktiivinen toimintaan 
osallistuminen rahoitus mukaan lukien. 
34. Mustanmeren alueen yhteistyon tukeminen tarjoaa haastavia mahdollisuuksia 
suuremman synergian kehittamiselle Tacis-, Phare-ja Meda-ohjelman valille, josta se myos 
suuresti hyotyy. Nama kolme yhteison ohjelmaa tukevat kumppanimaita niiden 
taloudellisessa muutoksessa ja demokratian lujittamisessa, mutta niiden maantieteellinen 
kattavuus ja saannot eroavat toisistaan. Tapauksen mukaan toiminta on yhteensovitettava 
myos Interreg-ohjelmaan. Jotta voidaan enimmaistaa yhteison Mustanmeren alueelle 
myontaman tuen tehokkuus ja varmistaa kyseisten ohjelmien valttamaton synergia, 
varmistetaan komission yksikoiden valinen Mustanmeren alueen toimia koskeva tiivis 
yhteydenpito, jolla luodaan puitteet sellaisten ehdotusten yhteista tarkastelua ja 
-11 -
• -tarvittaessa yhteista rahoitusta varten, joiden tarkoitus on lujittaa Mustanmeren 
yhteistyota. Suurempaa yhteensovittamista Ja yhteistoimintaa kansainvalisten 
rahoituslaitosten kanssa tutkitaan sen ollessa tarkoituksenmukaista. 
35. Tahan mennessa Euroopan yhteison paaasialliset kumppanit Mustanmeren alueen 
aloitteiden kehittamisessa ovat olleet kyseiset Mustanmeren alueen rannikkovaltiot. 
Komissio ehdottaa, etta tata tyoskentelytapaa jatketaan ohjelmoitaessa yhteison toimia 
Mustanmeren alueella, kun taas alueen valtioita rohkaistaan kehittamaan yhteisia ohjelmia, 
joissa on alueellinen ulottuvuus. Komissio ottaisi tyydytyksella vastaan sen lisaarvon, 
jonka BSEC tarkeimpana Mustanmeren alueen yleisena alueellisena yhteistyoaloitteena 
tarjoaisi, ja olisi valmis saannollisesti vaihtamaan tietoja BSCE:ssa hyvaksyttyihin 
tavoitteisiin liittyvien yhteison toimien merkityksesta. Myos muiden lisaarvoa tarjoavien 
Mustanmeren alueen yhteistyoaloitteiden panos olisi tervetullut. 
36. Euroopan yhteisolla ja BSEC:lla ei ole virallista institutionaalista suhdetta. 
Jonkinlainen suhde BSEC:hen voisi olla hyodyllinen, kun asiaa tarkastellaan Euroopan 
unionin alueellisen yhteistyon aloitteiden tukemisen kannalta. BSEC:n jasenvaltioiden 
valtion- tai hallitusten paamiehet totesivat haluavansa kehittaa yhteisen ohjelman 
tiiviimpien yhteyksien ja yhteistyon luomiseksi. Komission rooli teknisen avun 
taytantoonpanossa huomioon ottaen komissio katsoo, etta sen kutsuminen osallistumaan 
seuraamaan BSCE:n kokouksia olisi tarkoituksenmukaista. Suhteiden kehittaminen 
BSCE:hen taydentaa kahdenvalisten suhteiden lujittamista alueen taysivaltaisten 
valtioiden kanssa. 
Tiivistelma ja paatelmat 
3 7. Komissio kannattaa Ja tukee Mustanmeren valtioiden alueellisen yhteistyon 
lisaamista. Se ehdottaa Mustanmeren valtioiden ja EU:n edut huomioon ottaen, etta 
kehitetaan uus1 lahestymistapa Mustanmeren alueelliseen yhteistyohon osana aluetta 
koskevaa EU:n laajempaa strategiaa. Komission mielesta taman lahestymistavan olisi 
perustuttava nykyisiin poliittisiin, kaupallisiin ja teknisen avun valineisiin. Euroopan 
yhteison olisi oltava valmis tukemaan toimia, joilla kannustetaan alueelliseen yhteistyohon 
koko Mustanmeren alueella ja osa-alueilla erityisesti liikenne-, energia- ja 
-12 -
-televiestintaverkkojen, kaupallisen yhteistyon, ekologisesti kestavan kehityksen seka 
oikeus-ja sisaasioiden alalla. 
38. Kun arvioidaan EY:n tietyille aloitteille myontaman tuen hyodyllisyytta, tarkea 
arviointiperuste on kohdemaiden aktiivinen toimintaan ja rahoitukseen osallistuminen. 
Teknista apua annetaan nykyisia valineita kayttaen (paaasiassa Tacis, Phare, Meda ja 
tapauksen mukaan Interreg) ja niiden saantojen ja vahvistettujen kaytantojen seka 
budjettikohtien mukaisesti, ja samalla kehitetaan mahdollisimman suuressa maarin 
"Mustanmeren synergiaa" naiden ohjelmien valilla. Tallaisen yhteistyon kehittaminen 
tarjoaa kaikkien jasenvaltioiden taloudellisille toimijoille mahdollisuuden osallistua 
taysimaaraisesti sovittuihin yhteistyohankkeisiin. 
39. Kyseiset Mustanmeren valtiot ovat komission paaasialliset kumppanit 
Mustanmeren alueen toimien ohjelmoinnissa seka kahdenvalisesti etta monia maita 
koskevissa neuvotteluissa. Samanaikaisesti BSCE Mustanmeren alueen tarkeimpana 
yleisluontoisena alueellisen yhteistyon aloitteena voi tukea toimintaa merkittavalla tavalla. 
Komission rooli teknisen avun taytantoonpanossa huomioon ottaen komissio katsoo, etta 
sen kutsuminen osallistumaan seuraamaan BSCE:n kokouksia olisi tarkoituksenmukaista. 
Kannustamalla alueellisen yhteistyon tekemista Mustallamerella Euroopan unioni vaikuttaa 
osaltaan turvallisuuden, vakauden ja vaurauden lisaamiseen alueella, joka on strategisesti 
yha tarkeampi Euroopan unionille. 
-13 -
Va"-tta 
"'• Malta Ionian 
Sea 
Mediterrq,., 
I 1ec11') 
Sea ~ 
~ Cypr~s Black 
•-Hico.la . 
~-_). Sea 
Latakta Alueellinen yhteistyo Mustanmeren alueella 
, 1 I I I I I I l±GiilllllHT ; 
I I I I I I I I I I I I I I -t j I I I I I I ' ' 
,, '--+--l 
,'\ 
~--v-l LU1J1l1JJLI 11 J l L'. '. [ L_ 
• 
Iraq Kirlluk • TaMz • .....J_ 
.~ .~ 
__;._ 
Iran ., 
i ., 
8' ; 
() 
0 > z 
UJ 
~ -.;' 
I:! 
~ 
~ 
., 
2 ., 
! 0 
3 
~ 
I:! 
~ 
0 () 
0 
CJ Mustanmeren taloudellisen yhteistyOn (BSEC) jasen 
1/)'}½J Euroopan unionin (EU)jasen CJ Muutmaat 
F'..·>;-1 EU:njasenvaltio -BSEC:njasen 
Sopimussuhteet Euroopan unionin kanssa 
~ Eurooppa-sopimus 
~ Tulliliitto CJ Assosiaatiosopimus 
IElddl Kumppanuus- ja yhteistyOsopimus 
[II] YhteistyOsopimus 
Tirkeimpien kaupunkien vikiluku 
e > 5 milj. asukasta 
O 1-5 milj. asukasta 
• muu Ulrkel kaupunki 
Athens pMkaupunki 
BSEC:n jisenvaltioiden viklluku • 
(ympyrln koko riippuu vlkiluwsta (miljoonaa asukasta) wonna 1992) 
--.._\ 149 
59 
23 
10 
_f'' 4 
\. ___ _,., 
Vieston muutokset (wosittainen vaihtelu, 
ennuste wosille 1992-2000)• 
- Kasvu>1% 
[Ill Kasvu 0,2 % -1 % LJ Vakaa(-0,2%-+o,2%) 
l:nr:rl Lasku > -0,2 % 
• !Ahde: Maailmanpankki 

ISSN 1024-4492 
KOM(97) 597 lopullinen 
ASIAKIRJAT 
FI 11 13 02 
Luettelonumero CB-C0-97-612-FI-C 
Euroopan yhteisojen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxemburg ISBN 92-78-27533-6