KOMISSION KERTOMUS NEUVOSTOLLE ROMANIAN KANSALAISTEN VAPAUTTAMINEN VIISUMIPAKOSTA

JOHDANTO

Neuvosto antoi 15. maaliskuuta 2001 asetuksen luettelon vahvistamisesta kolmansista maista, joiden kansalaisilla on oltava viisumi ulkorajoja ylittäessään, ja niistä kolmansista maista, joiden kansalaisia tämä vaatimus ei koske (neuvoston asetus (EY) N:o 539/2001, annettu 15 päivänä maaliskuuta 2001, EYVL L 81, 21.3.2001, s.1). Asetuksen 8 artiklan 2 kohdan mukaisesti Romania kuuluu luetteloon maista, joiden kansalaisia viisumivaatimus ei koske. Viisumivapaus tulee kuitenkin voimaan vasta neuvoston tehtyä asiasta päätöksen komission kertomuksen perusteella.

Neuvosto on pyytänyt komissiota toimittamaan sille viimeistään 30. kesäkuuta 2001 kertomuksen sitoumuksista, jotka Romania on valmis antamaan laittoman maahanmuuton ja oleskelun torjumiseksi ja Euroopan unionin jäsenvaltioissa laittomasti oleskelevien romanialaisten palauttamiseksi kotimaahansa. Komission on lisäksi tarkoitus antaa kertomuksessaan toteuttamiskelpoisia suosituksia.

Voidakseen ottaa kantaa Romanian hallituksen sitoumuksiin mahdollisimman varhaisessa vaiheessa neuvosto on pyytänyt komissiota toimittamaan sille välikertomuksen 30. tammikuuta 2001 mennessä. Komissio on toimittanut kertomuksen neuvostolle tiedonannon muodossa (KOM/2001/61 lopullinen). Kertomus perustuu lähinnä tietoihin, jotka Romanian viranomaiset ovat toimittaneet 15. tammikuuta 2001 vastatessaan komission 18. joulukuuta 2000 esittämään pyyntöön.

Romanian hallitus on toimittanut 7. toukokuuta 2001 komissiolle selvityksen, jossa se esittää viisumivapauskysymyksen kannalta olennaisten lainsäädännöllisten, hallinnollisten ja käytännön puutteiden poistamiseksi laaditun strategian tärkeimmät tavoitteet. Selvitykseen sisältyy viisumiasioita koskeva toimintasuunnitelma, jonka tarkoituksena on antaa ohjeet strategian tavoitteiden saavuttamiseksi toteutettavista toimista. Komissio asettaa kaiken Romanialta saadun aineiston jatkossakin jäsenvaltioiden saataville.

Komission kertomuksen tarkoituksena on luoda katsaus Romanian toiminnan tämänhetkisiin tuloksiin ja sen antamiin sitoumuksiin. Toiminnan tuloksellisuutta ja sitoumusten luotettavuutta arvioitaessa päähuomio kiinnitetään siihen, ovatko toimet, joilla Romanian kansalaiset on tarkoitus vapauttaa viisumipakosta EU:n jäsenvaltioihin saapuessaan, asiaankuuluvia. Arviointitoimet eivät kuitenkaan saa sekoittua Romanian lainsäädännön analyyttiseen arviointiprosessiin, maahan tehtäviin arviointikäynteihin tai toimintasuunnitelmiin, joita Romaniaan sovelletaan ehdokasmaana liittymistä edeltävän prosessin aikana. Arviointiprosessiin sisältyvät myös suositukset, joita neuvosto on pyytänyt komissiota antamaan.

Asetuksen (EY) N:o 539/2001 8 artiklan 2 kohdassa esitetään selkeästi viisumipakon poistamista koskevat tärkeimmät periaatteet. Romanian osalta voidaan tehdä myönteinen päätös lähinnä siinä tapauksessa, että se on valmis antamaan sitoumuksia laittoman maahanmuuton torjumiseksi ja Euroopan unionin jäsenvaltioissa laittomasti oleskelevien romanialaisten palauttamiseksi kotimaahansa.

Edellä mainitut periaatteet ovat tämän kertomuksen aiheena. Laittoman maahanmuuton osalta on erotettava toisistaan toimet, joiden tarkoituksena on estää Romanian kautta tulevien EU:n ulkopuolisten maiden kansalaisten laitonta maahanmuuttoa jäsenvaltioihin ja toimet, joiden tarkoituksena on hillitä Romanian kansalaisten laitonta maahanmuuttoa jäsenvaltioihin.

1. ROMANIA EU:N ULKOPUOLISTEN MAIDEN KANSALAISTEN KAUTTAKULKUMAANA

1.1. Romanian viranomaisten suorittamat rajatarkastukset maan alueelle saavuttaessa ja sieltä poistuttaessa sekä maan kautta kuljettaessa

1.1.1. Lainsäädäntö

Romaniassa ollaan juuri hyväksymässä kaksi poikkeustila-asetusta (hallituksen päätös, jolla on lain voima), joista toinen koskee Romanian valtakunnanrajoja ja toinen rajapoliisia. Valtakunnan rajoja koskeva asetus sisältää yleisiä säännöksiä rajamenettelyistä. Sen tarkoituksena on yhdenmukaistaa Romanian rajavalvontalainsäädäntöä jäsenvaltioiden vastaavien säädösten kanssa. Rajapoliisia koskevassa asetuksessa vartiostolle luodaan uusi organisaatiorakenne. Asetukseen sisältyy säännöksiä rajapoliisien toimivallasta ja luodaan puitteet muiden virastojen ja laitosten kanssa tehtävälle yhteistyölle.

Romania on tehnyt rajanaapuriensa kanssa kahdenvälisiä sopimuksia rajaviranomaisten yhteistyöstä ja kansainvälisestä virka-avusta. Sopimuksissa käsitellään myös järjestäytyneen rikollisuuden torjumista, lahjontaa, laitonta huumekauppaa ja ihmiskauppaa [1].

[1] Vuosina 1990-2001 Romania on tehnyt yhdeksän yhteistyösopimusta Ukrainan, neljä sopimusta Moldovan ja kahdeksan sopimusta Bulgarian sekä Unkarin kanssa. Se käy parhaillaan myös neuvotteluja edellä mainittujen maiden sekä Jugoslavian liittotasavallan kanssa tehtyjen aiempien sopimusten ajantasaistamiseksi ja kehittämiseksi.

1.1.2. Rajavartiolaitoksen kehittäminen, tekninen laitteisto ja investointiohjelmat

Päävastuu rajavalvonnasta on rajapoliisilla, joka toimii sisäministeriön alaisuudessa. Rajapoliisin palveluksessa on tällä hetkellä yhteensä 23 000 toimiupseeria ja varusmiestä. Vuosina 2000-2004 toteutetaan uudistus, jonka tarkoituksena on uudenaikaistaa Romanian rajapoliisia ja suorittaa siellä uudelleenjärjestelyjä. Uudistuksessa on useita eri osia:

a) Hierarkkisen rakenteen yksinkertaistaminen (yksi alueellinen hallintotaso on jo poistettu ja alueellisten yksikköjen lukumäärää on supistettu niin, että niitä on yksi kullakin maarajalla ja yksi Mustanmeren vastaisella rajalla) ja henkilöstön uudelleenjärjestely (20 % keskusjohdon henkilöstöstä on siirretty operatiivisiin tehtäviin, joihin siirretään henkilöstöstä vielä 10 % lisää lähitulevaisuudessa).

b) Maaliskuussa 2000 aloitettu rajapoliisin ammattitaidon kehittämishanke (varusmiesten korvaaminen asteittain toimiupseereilla) valmistuu vuoden 2002 loppuun mennessä. Yhteensä 2 151 sopimusperusteisesti palkattua työntekijää sijoitetaan ns. vihreällä rajalla (maastorajalla) suoritettavaan vartio- ja valvontatoimintaan. Näistä 740 on jo sijoitettu itäiselle ja pohjoiselle rajalle.

c) Rajapoliisin uudet koulutusmenetelmät. Tätä tarkoitusta varten on perustettu kolme alueellista koulutuskeskusta, jotka on saatu muuttamalla varusmiesten koulutuskeskuksia toimiupseerien ammatillisiksi koulutuskeskuksiksi. [2] Phare-ohjelmasta on myös rahoitettu Espanjan kanssa yhteistä kummitoimintahanketta, jota alettiin toteuttaa huhtikuussa 2001 tarkoituksena avustaa Romaniaa kehittämään nykyaikainen koulutusstrategia ja uudistamaan rajapoliisin eri henkilöstöryhmille tarkoitettuja koulutuskeskusten opetusohjelmia.

[2] Kolme koulutuskeskusta sijaitsevat Careissa, Giurgiussa ja Sighetissä.

Korruption estämiseksi on toteutettu lukuisia toimenpiteitä. Lahjonnan vastaisen uuden lain tultua voimaan (toukokuussa 2000) sisäministeriöön on perustettu yleiseen sisäiseen suojeluun erikoistunut yksikkö. Yksikön perustaminen on sisäministeriötä ja sen alaisia yksiköitä varten hiljattain laaditun lahjonnanvastaisen strategian ansiota. Yksi uuden yksikön tehtävistä on toimittaa ennaltaehkäiseviä ja tapauskohtaisia tarkastuksia rajapoliisin kaikilla organisaatiotasoilla. Yksikön henkilöstöön valitaan vain nuhteettomia virkamiehiä, ja tammikuusta 2001 alkaen sen tehtävänä on ollut lähinnä johdon ja keskustarkastusviraston tasolla toimitettavat tarkastukset. Tarkastus ja valvonta voidaan erityistapauksissa ulottaa myös alempiin hallintotasoihin. Lahjonnasta epäillyt henkilöt pidätetään virantoimituksesta välittömästi ja asetetaan syytteeseen. Toinen lahjonnanvastainen toimenpide on moitteettomaan ammatilliseen käyttäytymiseen perustuvien kannustimien käyttöönotto. 1. tammikuuta 2001 ja 15. maaliskuuta 2001 välisenä aikana 68 rajapoliisin virkamiestä on saanut rangaistuksen tehtäviensä laiminlyönnistä, lahjonnasta tai virkasääntöjen rikkomisesta.

Romanian rajavartiolaitoksen infrastruktuurille on myönnetty yhä enemmän tukea sekä valtion budjetista että EU-ohjelmista. Tärkeimmässä asemassa ovat Moldovan ja Etelä-Ukrainan vastaiselle koillisrajalle hankittavat partioajoneuvot, partioveneet, jokasään univormut, suojaliivit sekä yövalvonta- ja viestintävälineet. Kuusi rajanylityspaikkaa (Euroopan tärkeiden liikenneväylien varrella sijaitsevat Giurgiu, Petea, Albita, Bors ja Nadlac sekä tärkein kansainvälinen Otopenin lentoasema) on varustettu väärennettyjen matkustusasiakirjojen havaitsemiseen käytettävillä VSD-laitteilla.

Matkustusasiakirja- ja viisumitarkastusten tehostamiseksi allekirjoitettiin 23. toukokuuta 2001 rajapoliisin keskustarkastusviraston ja kansallisen lentoyhtiön (TAROM) välillä yhteistyötä koskeva pöytäkirja. Sen mukaisesti rajapoliisi tarjoaa lentoyhtiön henkilöstölle koulutusta väärien tai väärennettyjen asiakirjojen tunnistamiseksi. Pöytäkirja koskee Ammanin, Damaskoksen, Istanbulin, Kairon ja Tripolin lentokentillä työskentelevää TAROMin henkilökuntaa. Lentoyhtiön virkailijat tarkastavat matkustajien matkustusasiakirjojen oikeellisuuden koneeseen noustaessa sen estämiseksi, että Romaniaan saapuu henkilöitä väärin tai väärennetyin asiakirjoin.

Viranomaiset vaihtavat Saksan ja Ranskan Romaniaan lähettämien yhteyshenkilöiden kanssa säännöllisesti tietoja rikollisorganisaatioista, jotka käyvät kauppaa Schengen-maista varastetuilla tyhjillä passeilla ja viisumeilla.

1.1.3. Tilastotietoja ja yleisiä suuntauksia

Romanian rajan pituus on yhteensä 3 146,7 kilometriä, josta 1 074,5 km maarajaa, 941,6 km rajajokia, 883,2 km vesistörajaa ja 147,4 km merirajaa. Maassa on kymmenen kansainvälistä lentokenttää, joista tärkein on Otopeni Bucharest -lentokenttä.

Romania on yksi EU:n jäsenvaltioihin suuntautuvan laittoman maahanmuuton kauttakulkumaista. Vuosien 1998-2000 aikana 10 524:lle ulkomaan kansalaiselle määrättiin kielto poistua Romanian alueelta. Näistä 2 333 oli matkalla EU:n jäsenvaltioihin. Suurin osa kiellon saaneista oli Afganistanin, Irakin, Iranin, Pakistanin, Turkin tai Kiinan kansalaisia. Syitä matkan jatkamisen kieltämiseen olivat matkustusasiakirjoihin liittyvät väärinkäytökset, tullimenettelyjä koskevien säädösten laiminlyöminen sekä väärien tai väärennettyjen passien tai viisumien käyttö. Vuoden 2001 kolmen ensimmäisen kuukauden aikana maastapoistumiskielto annettiin 4 009 ulkomaan kansalaiselle (vuoden 2000 vastaavana ajanjaksona kiellon sai 3 145 ulkomaalaista).

Vuodesta 1998 pääsy Romaniaan on evätty vuosittain noin 40 000 ulkomaalaiselta. Arvioiden mukaan 40 000 ulkomaalaista ylittää Romanian rajan laittomasti päästäkseen EU:hun. Vuoden 2001 kolmen ensimmäisen kuukauden aikana maahantulo kiellettiin 16 715 ulkomaalaiselta (vuoden 2000 vastaavana ajanjaksona kiellon sai 10 900 ulkomaalaista). Maahantulo tapahtuu yleisimmin Moldovan vastaisen rajan kautta.

1.1.4. Sitoumukset

Hallituksen on määrä hyväksyä Romanian valtakunnanrajoja ja Romanian rajapoliisin organisaatiota ja toimintaa koskevien poikkeustila-asetusten luonnokset 30. kesäkuuta 2001 mennessä. Samaan ajankohtaan mennessä maan hallitus antaa normit edellä mainittujen säädösten soveltamiseksi.

EU:n jäsenvaltioiden kanssa neuvotellaan rajavalvontayhteistyötä koskevista sopimuksista (ensimmäisessä vaiheessa Itävallan, Ranskan ja Saksan kanssa). Neuvottelut naapurimaiden kanssa tehtyjen nykyisten sopimusten parantamisesta ovat parhaillaan käynnissä.

Rajapoliisin uudistuksen yhteydessä on jo palkattu 3 063 ammattipoliisia varusmiesten korvaamiseksi ja loputkin varusmiehet on määrä korvata ammattipoliiseilla vuoden 2002 loppuun mennessä. Henkilöstön vaihtoprosessi sujuu jatkossa niin, että 30. kesäkuuta 2001 mennessä korvataan 1 657 varusmiestä 663 ammattipoliisilla ja 30. lokakuuta 2001 mennessä 1 686 varusmiestä 674 ammattipoliisilla. Vuonna 2000 korvataan 5 000 varusmiestä 2 000 ammattipoliisilla. Kaiken kaikkiaan yhteensä 16 000 varusmiestä korvataan 6 400 ammattipoliisilla.

Vuoden 2001 kesäkuun loppuun mennessä siirretään vielä 10 prosenttia rajapoliisin keskustarkastusviraston hallintohenkilökuntaa operatiivisiin tehtäviin.

Lahjonnan ehkäisemistä ja torjuntaa koskevan sisäministeriön ohjelman mukaisesti rajapoliisin keskustarkastusviraston odotetaan laativan 30. kesäkuuta 2001 mennessä oman suunnitelmansa lahjonnan pysyvistä torjuntatoimista. Vuoden 2001 loppuun mennessä rajapoliisin keskustarkastusvirastoon avataan pysyvästi maksuton puhelinpalvelu, johon otetaan vastaan viestejä henkilöiltä, joilla on ongelmia maan rajoja ylittäessään.

Kokonaiskatsaus rajapoliisin koulutusstrategiasta on määrä esittää 30. kesäkuuta 2001 mennessä.

Yhteistyössä muiden toimivaltaisten rajaviranomaisten kanssa laaditaan strategia rajavalvonnan yhtenäistämiseksi. Strategiasta toteutetaan parhaillaan pilottihanketta, ja strategiaa kehitetään edelleen Phare-rahoitusta saavalla kummitoimintahankkeella, joka toteutetaan lokakuun 2001 ja marraskuun 2002 välisenä aikana.

Romanian viranomaiset myöntävät myös tänä vuonna ja seuraavina vuosina lisää rahoitusta rajapoliisin varusteiston parantamiseksi ja uudenaikaistamiseen.

1.2. Romanian viisumipolitiikka

1.2.1. Lainsäädäntö

Luetteloon maista, joiden kansalaisilla on oltava viisumi Romaniaan saapuessaan kuuluu 156 maata. Viisumipakosta on vapautettu 35 maan kansalaiset (EU:n jäsenvaltiot mukaan luettuina). Romanian lainsäädännössä asetetaan erityisen tiukat viisuminsaantiehdot 86 maalle, joiden kansalaisissa on paljon potentiaalisia maahanmuuttajia. Näitä ehtoja ja kriteereitä täsmennetään ns. metodologisissa normeissa, joilla uusi ulkomaalaislaki nro 123/2001 pannaan täytäntöön (ks. kohta 1.4.1), sekä ulko-, sisä- ja työministeriön 30. huhtikuuta 2001 yhteisesti sopimissa ohjeissa. 75:n tällaisen maan kansalaisten on toimitettava Romanian viisumia hakiessaan maan viranomaisille oikeaksi todistettu kutsu ja pankkitakaus, joka käytetään mahdollisen kotimaahan palauttamisen kustannuksiin. Armenian, Azerbaidzanin, Valko-Venäjän, Kuuban, Georgian, Kazakstanin, Kirgisian, Turkmenistanin, Tadzikistanin ja Uzbekistanin kansalaisilta vaaditaan oikeaksi todistettu kutsu mutta ei pankkitakausta.

Huhtikuussa 1998 otettiin käyttöön kauttakulkuviisumivaatimus Afganistanin, Etiopian, Intian, Ghanan, Iranin, Irakin, Nigerian, Somalian, Sri Lankan, Kongon demokraattisen tasavallan, Pakistanin ja Bangladeshin kansalaisille.

Seitsemän maata, jotka kuuluvat EU:n luetteloon maista, joihin viisumivaatimusta sovelletaan [3] - Venäjä, Ukraina, Moldova, Bosnia ja Hertsegovina, Jugoslavian liittotasavalta, entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia ja Turkki - kuuluvat nykyisin Romanian luetteloon maista, joiden kansalaiset eivät tarvitse viisumia Romaniaan saapuessaan. Moldovan kansalaiset tarvitsevat nykyisin vain henkilökortin Romaniaan saapuessaan, mutta 1. heinäkuuta 2001 alkaen heiltä aletaan vaatia passia.

[3] Ks. neuvoston asetuksen (EY) N:o 539/2001 liite I.

1.2.2. Rajavartiolaitoksen kehittäminen, tekninen laitteisto ja investointiohjelmat

Yleissääntönä on, että viisumeita myöntävät 1. tammikuuta 2001 lähtien ainoastaan Romanian diplomaattiedustustot ja konsulaatit. Viisumi myönnetään raja-asemilla vain poikkeustapauksissa.

Romanian diplomaattiedustustot ja konsulaatit myöntävät viisumeita ainoastaan sellaisen maan kansalaisille, johon suurlähettiläs tai konsuli on akkreditoitu, ja vasta sen jälkeen kun on tarkistettu, sisältyykö viisumin hakijan nimi luetteloon henkilöistä, joilta on kielletty pääsy Romaniaan. Luettelo on saatavilla ulkoministeriössä, sisäministeriössä ja raja-asemilla.

Kaikki viisumihakemukset lähetetään diplomaattiedustustosta tai konsulaatista ulkoministeriön konsulaattiosastolle hiljattain perustettuun viisumikeskukseen, jossa tehdään lopullinen päätös viisumin myöntämisestä. Paljon potentiaalisia maahanmuuttajia omaavien maiden kansalaisten viisumihakemukset lähetetään lisäksi lisätarkastusta varten sisäministeriön ulkomaalais- ja maahanmuutto-osastolle.

Romaniaan on myös kehitetty tietokonejärjestelmähanke viisumihakemusten käsittelemiseksi verkossa. Hanke saa osarahoitusta Phare 2000 -rajaohjelmasta. Hankkeen avulla viisumien myöntämisestä vastaavat keskusviranomaiset (ulko- ja sisäministeriö) voivat olla verkkoyhteydessä diplomaattiedustustoihin ja konsulaatteihin sekä raja-asemille. Hanke koskee alkuvaiheessa neljää diplomaattiedustustoa ja konsulaattia EU-maissa (Itävalta, Saksa, Italia ja Alankomaat) sekä kuutta edustustoa maissa, joissa on paljon potentiaalisia maahanmuuttajia (Pakistan, Kiina, Jordania, Irak, Intia ja Ukraina).

1.2.3. Sitoumukset

Moldovan kansalaisilta aletaan vaatia passi Romaniaan saavuttaessa 1. heinäkuuta 2001.

Romanian viranomaiset tarkastelevat Bosnian ja Hertsegovinan, Jugoslavian tasavallan, entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian ja Turkin kansalaisia koskevan viisumipakon käyttöönottoa osana EU:n ja kyseisten maiden välisten suhteiden kehittymistä ja ottavat viisumipakon tarvittaessa käyttöön.

Romanian viranomaisten tarkoituksena on saada päätökseen sekä Venäjän liittotasavallan että Ukrainan kanssa käytävät neuvottelut sopimuksista, joilla maiden kansalaisille otetaan käyttöön pakolliset viisumijärjestelyt vuoden 2001 loppuun mennessä. Jos kahdenväliseen sopimukseen ei päästä tässä ajassa, Romania ottaa viisumipakon käyttöön yksipuolisesti.

1.3. Romanialaiset matkustus- ja henkilöllisyysasiakirjat

1.3.1. Lainsäädäntö

Romanian hallitus teki 19. huhtikuuta 2001 päätöksen nro 460, jolla otetaan käyttöön uusi, aiempaa enemmän turvallisuusominaisuuksia sisältävä passi. Päätös sisältää Romanian uudenmallisen passin valmistusta koskevat oikeudelliset säännökset. Sen mukaan uudenmallisen passin valmistuksesta vastaa hallituksen sihteeristö valtion protokollasäännöstöstä vastaavan viraston välityksellä. Tämä hallituksen omistama virasto käynnisti 30. toukokuuta 2001 hallituksen päätöksen mukaisesti kansainvälisen tarjouskilpailun valitakseen alihankkijan, joka huolehtii seuraavista seikoista:

- Romanian uuden passimallin mukaisen, 1 000 000 tavallista tyhjää passia sisältävän ensimmäisen erän valmistus ja toimitus

- Uuden mallin mukaisen passin myöntämisessä ja optisessa luvussa tarvittavien laitteiden toimittaminen

- Romanian uuden passin valmistuksessa tarvittavien tulostimien, teknologian ja materiaalien toimittaminen sen jälkeen kun ensimmäinen 1 000 000 tyhjän passin erä on käytetty loppuun.

Tällä hetkellä on käytössä noin 4 000 000 Romanian turistipassia, jotka ovat voimassa viisi vuotta. Passit ovat henkilökohtaisia, mutta alle 14-vuotiaat lapset merkitään yleensä vanhempiensa passiin. Vanhanmallisia passeja alettaneen korvata uusilla vuoden 2001 jälkipuoliskolla. Edellä mainitun hallituksen päätöksen mukaisesti uudenmallisia Romanian passeja aletaan myöntää sen jälkeen kun suhteellisen pieni nykyvarasto on käytetty loppuun (vanhamallisia tyhjiä passeja on vielä varastossa noin kahdeksi kuukaudeksi). Vanhat passit poistetaan asteittain käytöstä ja korvataan uusilla. Hallituksen päätöksessä säädetään myös, että vanhanmallisten passien voimassaoloaikaa ei enää jatketa sen jälkeen kun uudenmallisia passeja on alettu myöntää. Passi on maksullinen ja se maksaa kaikkine kuluineen noin 15,50 Yhdysvaltain dollaria.

Mainitsemisen arvoista on myös se, että Romanian viranomaiset aikovat käyttää uudenmallisen passin turvallisuusominaisuuksia matkustusasiakirjojen myöntämiseen pakolaisille Geneven yleissopimuksen mukaisesti ja kansallisuudettomille henkilöille New Yorkin yleissopimuksen mukaisesti. Tämänhetkisten tietojen mukaan tällaisten matkustusasiakirjojen haltijoita on vajaa 2 000.

1.3.2. Rajavartiolaitoksen kehittäminen ja turvallisuustoimenpiteet

Romaniassa passit myönnetään tällä hetkellä maakuntatasolla (41 keskusta) hajautetun tietokonejärjestelmän kautta. Passien myöntämisestä vastaava keskusviranomainen on sisäministeriön passiosasto. Diplomaattiedustustot ja konsulaatit voivat myöntää vain väliaikaisen passin Romanian kansalaiselle, joka tarvitsee voimassaolevan matkustusasiakirjan kiireellisesti sen vuoksi, että hänen matkustusasiakirjansa voimassaolo on päättynyt ulkomailla oleskelun aikana tai hänen passinsa on kadonnut tai varastettu. Tällainen passi myönnetään sen jälkeen kun on tarkastettu, että hakija on Romanian kansalainen. Passi myönnetään ainoastaan Romaniaan paluuta varten eikä sen haltija voi lähteä Romaniasta tai matkustaa ulkomaille. Jos Romanian kansalaisen passi varastetaan tai se katoaa ulkomaanmatkan aikana, asianomaisen henkilön on tehtävä asiasta ilmoitus siinä maassa sijaitsevaan Romanian konsulaattiin tai diplomaattiedustustoon, jossa hän parhaillaan oleskelee.

Passeista maksetut maksut tarkastetaan vertaamalla niitä myönnettyjen passien lukumäärään. Näin paikallisvirastojen passitarkoituksiin käyttämät tyhjät asiakirjat tarkastetaan kahteen kertaan keskustasolla. Lisäksi lahjonnan ehkäisemistä ja torjuntaa koskevaa sisäministeriön ohjelmaa sovelletaan myös passiosastolla.

Tyhjät passit varastoidaan passiosaston päätoimipaikkaan, josta ne lähetetään paikallistoimistoihin sisäministeriön sisäisen sähköpostijärjestelmän välityksellä. Tyhjät passit talletetaan tietokantaan, jossa ne on luokiteltu sarjanumeroin. Tietokannassa on myös kaikkien voimassaolevien passien viitetiedot sekä hälytysmekanismi, joka ilmoittaa kadotetuista tai varastetuista passeista. Tietokanta on verkkokäytössä rajapoliisin keskustarkastusvirastossa ja ulkoministeriössä. Tämän lisäksi jokaisessa maakunnassa on paikallinen tietokanta, johon talletetaan tiedot myönnetyistä passeista.

Romanialaisten viisumitarrojen valmistuksessa noudatetaan tiukkoja turvallisuusstandardeja (erityismustetta ja laserilla tehtyjä osia) ja niiden varastoinnissa noudatetaan erityisiä turvallisuusjärjestelyjä. EU:n vaatimukset täyttävä uudenmallinen viisumitarra otetaan käyttöön vuonna 2002.

Romanian kansalaisilla on käytössään henkilökortti. Se ei kelpaa matkustusasiakirjaksi, mutta siitä voi olla joissakin tapauksissa hyötyä EU:n jäsenvaltioiden viranomaisille. Tällainen tilanne voi olla esimerkiksi silloin, kun jäsenvaltioiden alueella laittomasti oleskelleen romanialaisen kansalaisuus tarkastetaan Romaniaan palauttamistarkoituksessa. Romanialaisten henkilökorttien myöntämisestä vastaavat henkilötietojen rekisterivirastot maakunnittain. Ne myöntävät henkilökortteja hakemuslomakkeen ja sellaisten virallisten asiakirjojen (esim. syntymätodistus) perusteella, joista käy ilmi hakijan nimi, siviilisääty, Romanian kansalaisuus, kotipaikka ja tarvittaessa asevelvollisuuden suorittaminen. Tyhjiä romanialaisia henkilökortteja ei ole olemassa, sillä ne valmistetaan tietokoneohjatulla tekniikalla taipuisasta erityispaperista, joka laminoidaan muovikalvolla. Viranomaiset voivat myöntää myös väliaikaisia henkilökortteja, jotka ovat voimassa yhden, kolmen tai kuuden kuukauden ajan tai enintään yhden vuoden. Kortit painetaan erikoisyksiköissä vesileimapaperille, joka on suojattu turvallisuusominaisuuksilla, ja rekisteröidään sekä sarjanumeroittain että myöntäneen yksikön mukaan.

Romanialaisen passin tai henkilökortin haltijan on ilmoitettava passinsa tai henkilökorttinsa varastamisesta tai katoamisesta lähimmälle poliisiasemalle. Passien katoamistiedot julkaistaan virallisessa lehdessä, ja henkilökortin kadottaja joutuu maksamaan sakot ennen uuden kortin myöntämistä.

1.3.3. Sitoumukset

Nykyisiä passeja aletaan vaihtaa lisäturvallisuusominaisuuksia sisältäviin uudentyyppisiin passeihin vuoden 2001 jälkipuoliskolla.

EU:n vaatimukset täyttävä uudenmallinen viisumitarra otetaan käyttöön vuonna 2002.

1.4. Romanian maahanmuutto- ja turvapaikkalainsäädäntö

1.4.1. Lainsäädäntö

Uusi ulkomaalaislaki (nro 123/2001) tuli voimaan 3. toukokuuta 2001, ja siinä säädetään Romaaniaan saapumisen ja oleskelun ehdot sekä maastakarkotusjärjestelyt. Hallitus hyväksyi edellä mainitun lain täytäntöönpanemista koskevat normit 9. toukokuuta 2001. Normeissa on yksityiskohtaisia määräyksiä siitä, miten lakia sovelletaan asiakirjojen tarkastukseen, viisumien myöntämiseen, oleskeluoikeuden myöntämiseen ja ulkomaalaisten maastakarkotukseen.

Laiton maahantulo ja oleskelu on Romaniassa rikos. Maahantulo- ja oleskeluehtoja rikkoneet ulkomaalaiset (esim. laiton maahantulo, viisumin voimassaolon lakkaaminen ja merkit siitä, että henkilö on uhka maan turvallisuudelle sekä kansanterveyteen, yleiseen järjestykseen, ihmisoikeuksiin ja perusvapauksiin liittyvät syyt) karkotetaan maasta sisäministeriön määräyksellä. Maastakarkotus tapahtuu ministeriön alueyksiköiden toimesta. Maastakarkotusviisumi liitetään laittoman maahanmuuttajan matkustusasiakirjoihin, ja niihin lyödään lisäksi erikoisleima, jossa ulkomaalaiselta kielletään Romaniaan tulo ajaksi, joka voi vaihdella kuudesta kuukaudesta viiteen vuoteen. Jos ulkomaalaisen katsotaan muodostavan uhan maan turvallisuudelle, yleiselle järjestykselle, ihmisoikeuksille tai perusvapauksille, ministeriö voi julistaa hänet tietyn aikaa ei-toivotuksi henkilöksi. Maastakarkotuspäätös voidaan tehdä myös, jos ulkomaalainen on tehnyt rikoksen. Tällöin maastakarkotuspäätöksen tekee tuomioistuin, ja päätöksessä täsmennetään, ettei sitä sovelleta maihin, joissa ulkomaalaisen henki saattaa olla vaarassa. Laittomat maahanmuuttajat ja kielteisen päätöksen saaneet turvapaikanhakijat voidaan määrätä suljettuihin asuntoloihin odottamaan karkotuspäätöksen voimaantuloa.

Uudessa lainsäädännössä lisätään myös rangaistuksia kuljetusyhtiöille, jotka ovat tuoneet Romaniaan ulkomaalaisia, jotka eivät täytä matkustusasiakirjoja ja viisumeja koskevia ehtoja. Tällaisten yhtiöiden on myös maksettava kustannukset ulkomaalaisen palauttamisesta kuljetuksen lähtömaahan tai johonkin toiseen paikkaan, johon ulkomaalainen haluaa ja otetaan vastaan. Yhtiöiden on lisäksi maksettava ulkomaalaisen majoituskustannukset ja muut mahdolliset kustannukset. Romania on allekirjoittanut lentoliikennettä koskevan Chigacon yleissopimuksen, jossa lentoyhtiö asetetaan vastuuseen matkustajista, joilla ei ole asianmukaisia matkustusasiakirjoja.

Hiljattain annetuissa laeissa on myös tiukennettu työluvan saantiehtoja. Työluvan saantiedellytyksenä on työviisumi (opiskelijaviisumin haltijat eivät näin ollen voi enää saada työlupaa).

Vuoden 1996 pakolaislakiin tehtiin elokuussa 2000 turvapaikanhakijoita ja pakolaisia koskevia muutoksia: Jotta Romanian turvapaikkalainsäädäntö saataisiin mukautettua EU:n säännöstöön, lakeihin otettiin uusia käsitteitä, kuten 'ilmeisen perusteettomat turvapaikkahakemukset', 'turvallinen kolmas maa', 'lähtömaa' ja 'nopeutettu menettely'. Palauttamiskiellon periaate on yleensä turvattu ja turvapaikanhakijoille tarjotaan nykyään tasokkaampaa apua. Turvapaikkahakemusten käsittelystä vastaa kansallinen pakolaisvirasto, jonka päätöksiin voi hakea muutosta tuomioistuimista. Turvapaikanhakijoita ja pakolaisia koskevat säännökset ovat toistaiseksi voimassa asetuksen voimalla. Parlamentti ei ole vielä antanut säännöksille lopullista hyväksyntää.

1.4.2. Menettelyihin osallistuvien virastojen ja laitosten toiminta

Ihmiskaupan ehkäisemiseksi perustettiin vuonna 2000 työryhmä, joka toimii kansainvälisen rikollisuuden alueellisessa torjuntakeskuksessa. Romania on myös allekirjoittanut kansainvälisen järjestäytyneen rikollisuuden vastaisen YK:n yleissopimuksen ja sen pöytäkirjat.

Romanian presidentti hyväksyi lisäksi 12. joulukuuta 2000 muistion Romanian ja Europolin välisen yhteistyösopimuksen valmistelusta ja sopimusneuvottelujen aloittamisesta. Siinä esitetään neuvottelujen toimeksianto ja kriteerit, joita noudatetaan täytettäessä kyselylomaketta, jonka Europol on lähettänyt ehdokasmaille yhteistyön aloittamiseksi. Kun yhteistyösopimus on saatu tehtyä, Romania aloittaa yhteyshenkilövaihdon Europolin kanssa.

Rajapoliisin keskustarkastusvirasto ja kansallinen pakolaisvirasto tekivät 15. helmikuuta 2001 pöytäkirjan lennon saapumisen yhteydessä toimitettavista lentomatkustajien yhteisistä tarkastuksista. Pöytäkirjan avulla voidaan kohdistaa tehostettu valvonta henkilöihin, jotka tulevat paljon potentiaalisia maahanmuuttajia omaavista maista. Laittomat matkustajat määrätään välittömästi takaisin ja palautetaan lähtömaahan, mutta turvapaikanhakijat voivat saada apua kansallisesta pakolaisvirastosta. On syytä huomauttaa, että UNCHR:n edustajat Romaniassa ja turvapaikanhakijoita ja pakolaisia avustavat kansalaisjärjestöt ovat yhä enemmän huolissaan tehostetuista rajatarkastuksista ja nopeutetuista maahantulokieltomenettelyistä, joiden ne arvelevat loukkaavan oikeutta turvapaikkaan.

Uuden lainsäädännön myötä on kehitetty toimenpiteitä, joilla turvapaikanhakijoille voidaan taata vähimmäisvaatimukset täyttävät vastaanotto-olosuhteet koko menettelyn ajan. Pakolaisaseman saaneilla henkilöillä on oikeus saada valtion taloudellista tukea yhdeksän kuukauden ajan. Joillekin pakolaisryhmille (mm. ilman huoltajaa tuleville alaikäisille, vanhuksille ja naimattomille naisille, joilla on lapsia) myönnetään lisätukea. Pakolaisilla on periaatteessa samat oikeudet kuin Romanian kansalaisilla, myös samat oikeudet tehdä työtä. UNCHR:n ja kansalaisjärjestöjen yhteisellä kansallisella ohjelmalla pyritään helpottamaan pakolaisaseman saaneiden henkilöiden kotoutumista tarjoamalla heille kielikursseja, ammatillista koulutusta ja sosiaalisia neuvontapalveluja. Romanian viranomaiset ovat valmiit parantamaan yhteistyötään kansalaisjärjestöjen kanssa tarjoamalla turvapaikanhakijoille neuvontaa heidän oikeuksistaan ja velvollisuuksistaan ja antamalla heille jatkossakin taloudellista tukea hakemuksen käsittelyn ajan.

Kansallisella pakolaisvirastolla on Bukarestissa uudenaikainen turvapaikanhakijoiden vastaanottokeskus, johon voidaan majoittaa 250 henkilöä. Bukarestiin perustetaan uusi (500-paikkainen) vastaanottokeskus vuoden 2001 lopulla, johon aiotaan sijoittaa ilman huoltajaa tulevia alaikäisiä, naimattomia naisia ja naisia, joilla on lapsia. Romanian itä- ja länsiosaan on tarkoitus perustaa kaksi muuta vastaanottokeskusta.

1.4.3. Tilastotietoja ja yleisiä suuntauksia

Romaniasta karkotettiin vuonna 1998 yhteensä 2 830 ulkomaalaista, jotka eivät täyttäneet Romanian maahantulo- ja oleskeluehtoja. Vuonna 1999 karkotettujen ulkomaalaisten määrä nousi 3 431 henkilöön, mutta laski 2 498 henkilöön vuonna 2000. Vuoden 2001 tammi- ja toukokuun välisenä aikana karkotettiin 465 ulkomaalaista, mikä saattaa olla osoitus siitä, että koko vuotta koskevat maastakarkotusluvut ovat laskussa.

Tilastotiedot ulkomaalaisista, joilta on kielletty Romanian alueelle saapuminen ja sieltä poistuminen esitetään kohdassa 1.1.3.

Romanian viranomaisten mukaan Romaniasta turvapaikkaa hakevien määrä on vähentynyt 1 667 hakijasta vuonna 1999 1 366 hakijaan vuonna 2000. Vuoden 2001 tammi- ja toukokuun välisenä aikana turvapaikkahakemuksen teki kuitenkin 706 henkilöä, mikä saattaa olla osoitus siitä, että hakemukset ovat tänä vuonna lisääntymässä. Romaniasta turvapaikkaa hakevat henkilöt ovat lähtöisin yleensä Afganistanista, Bangladeshista, Intiasta, Iranista, Irakista ja Pakistanista. Suurin osa hakijoita (95 %) hakee turvapaikkaa heti maahan saapuessaan. Otopenin lentokentälle saapuvat matkustajat tai laittomasta maahantulosta kiinni jääneet ulkomaalaiset tekevät vain vähän turvapaikkahakemuksia.

1.4.4. Sitoumukset

Hallitus tekee ennen vuoden 2001 loppua pakolaisten kotouttamista koskevan päätöksen, jota aletaan myös soveltaa vielä ennen vuoden loppua.

2. Romanian kansalaisten laiton maahanmuutto EU:n jäsenvaltioihin

2.1. Romanian viranomaisten kotimaastaan poistuviin Romanian kansalaisiin kohdistamat rajatarkastukset

2.1.1. Lainsäädäntö

Romanian kansalaisille, jotka ovat jääneet kiinni pyrkiessään muuttamaan laittomasti Romaniasta EU:n jäsenvaltioihin tai jotka on palautettu kotimaahansa takaisinottosopimusten mukaisesti, voidaan rankaista epäämällä heiltä lailla nro 216/1998 muutetun hallituksen päätöksen nro 65/1997 mukaisesti passin käyttöoikeus 3-12 kuukauden ajaksi. Näihin päätöksiin voidaan hakea muutosta 30 päivän kuluessa ylemmältä viranomaiselta ja sen jälkeen hallintotuomioistuimelta. Rajapoliisin keskusosasto tekee päätökset romanialaisten passien tilapäisestä peruuttamisesta. Passi peruutetaan automaattisesti, jos on kyse toisesta maasta karkotettujen Romanian kansalaisten palauttamisesta kotimaahansa. Myös rikoksiin syyllistyneiden Romanian kansalaisten passi peruutetaan, jos asiasta ilmoitetaan Romanian viranomaisille. Romanian kansalaisista, joiden ei sallita poistua kotimaastaan oikeudellisista syistä, on laadittu musta lista. Maahan saapuminen tai sieltä poistuminen ylittämällä raja laittomasti katsotaan laittomaksi teoksi, josta voidaan määrätä vähintään kolmen kuukauden ja enintään kahden vuoden vankeusrangaistus. Romanian kansalaisille ja ulkomaalaisille määrättävät rangaistukset ovat samat. Henkilölle, joka palkkaa toisen henkilön sekä neuvoo ja ohjaa tätä, jotta raja voitaisiin ylittää laittomasti, ja henkilölle, joka organisoi tällaista toimintaa, voidaan määrä 1-5 vuoden vankeusrangaistus.

Rajapoliisilla on lisäksi valtuudet tarkastaa, että kotimaastaan poistuvilla Romanian kansalaisilla on kohdemaan vaatimusten mukaiset viisumit, oleskeluluvat, sairausvakuutukset ja rahavarat. Romanian rajaviranomaisten laatiman muuttoriskiarvioinnin perusteella sellaisten henkilöiden passi, joiden matkustus estetään sen takia, että he eivät täytä kohdemaahan pääsylle asetettuja vaatimuksia, voidaan peruuttaa tilapäisesti.

2.1.2. Rajavartiolaitosten kehittäminen, tekniset laitteistot ja investointiohjelmat

Romanian viranomaiset ovat pyrkineet tehostamaan EU:n jäsenvaltioihin matkustavien henkilöiden matkustusasiakirjojen valvontaa esimerkiksi lisäämällä tarkastuksia lentoasemien rajatarkastuspisteissä ja järjestämällä erikoiskoulutuskursseja matkustusasiakirjojen tarkastamisesta ja rajaylittävän rikollisuuden torjunnasta vastaavalle henkilöstölle (ks. edellä 1.1.2 kohta).

Romanian viranomaiset hyväksyvät voimassa olevien takaisinottosopimusten mukaan (liite I) niiden kansalaistensa palauttamisen Romaniaan, joiden havaitaan oleskelleen laittomasti EU:n jäsenvaltioissa, jos voidaan todistaa tai olettaa, että kyseiset henkilöt ovat Romanian kansalaisia. Oletus voidaan perustaa ajokorttiin, Romanian viranomaisten myöntämiin työlupiin tai todistajalausuntoihin edellyttäen kuitenkin, että kyseinen henkilö puhuu romanian kieltä. Jos kansalaisuudesta ollaan edelleen epävarmoja, kyseisten henkilöiden henkilöllisyys voidaan tarkistaa sisäministeriön passiosaston tietokannasta.

2.1.3. Tilastotietoja ja yleisiä suuntauksia

Vuoden 1998 ja helmikuun 2001 välisenä aikana oikeus käyttää Romanian passia on peruutettu 59 602:ltä Romanian kansalaiselta, jotka on palautettu kotimaahansa takaisinottosopimusten perusteella.

Vuosina 1998-2000 27 409:lle Romanian kansalaiselle asetettiin kielto poistua Romanian alueelta.

Tähän lukuun sisältyy henkilöitä, joiden nimi on rikostutkimusten tai oikeudenkäynnin kohteena olevien henkilöiden luettelossa tai jotka oli etsintäkuulutettu muiden rikosten takia, henkilöitä, jotka olivat käyttäneet väärennettyjä passeja tai kätkeytyneet kulkuvälineisiin, tai henkilöitä, joiden matkustusasiakirjoihin liittyi väärinkäytöksiä.

Romaniasta saatujen tietojen mukaan Romaniaan palautettujen Romanian kansalaisten lukumäärä oli 19 714 henkilöä vuonna 1998 (10 747 jäsenvaltioista), 23 036 vuonna 1999 (10 312 jäsenvaltioista) ja 21 411 vuonna 2000 (9 003 jäsenvaltioista).

2.1.4. Sitoumukset

Torjuakseen Romanian kansalaisten laittoman maahanmuuton EU:n jäsenvaltioihin Romanian viranomaiset aikovat kiristää jäsenvaltioihin laittomasti muuttaneille ja kotimaahansa takaisinottosopimusten perusteella palautetuille Romanian kansalaisille määrättäviä rangaistuksia (esimerkiksi pidentämällä passin peruutusajan kestoa). Romanian kansalaisten laittoman maahanmuuton torjunta on myös yksi niistä syistä, joiden takia Romaniassa otetaan käyttöön EU:n vaatimusten mukainen uusi passi.

Romanian hallitus on sitoutunut tehostamaan valvontaa, jonka kohteena on mahdollisesti maahanmuuttoon liittyvä toiminta, esimerkiksi kansainvälinen turismi, lasten adoptointiin liittyvä järjestötoiminta ja epäilyttävä yritystoiminta (esim. "artistic impresarios"). Tutkimusten kohteina ovat myös tiedotusvälineissä julkaistavat viisumeita ja muita järjestelyitä koskevat mainokset, joita tutkimalla pyritään paljastamaan ihmisten salakuljetusta ja ihmiskauppaa harjoittavien rikollisjärjestöjen toiminta.

2.2. Romanian kansalaisuutta ja kansalaisuudettomia henkilöitä koskeva lainsäädäntö ja muut säännöt

2.2.1. Romanian kansalaisuuden myöntäminen

Romanian passi voidaan myöntää vain niille henkilöille, joilla on Romanian kansalaisuus.

Ulkomaalaiset voivat hakea Romanian kansalaisuutta täyttämällä erityisehdot, joita tiukennettiin äskettäin. Ehtojen tiukentaminen merkitsi muun muassa sitä, että Romanian kansalaisuutta hakevilta ulkomaalaisilta vaadittavien maassaoleskelujaksojen ja odotusjaksojen vähimmäiskeston pidennettiin - siviilisäädystä riippuen - siten, että maassaoleskelujakson pituus on nyt aiempien viiden vuoden sijaan seitsemän vuotta ja odotusjakson pituus kolmen vuoden sijaan viisi vuotta. Kansalaisuutta hakevien henkilöiden yhteiskuntaan sopeutumista pyritään helpottamaan takaamiseksi ehtoihin on lisätty myös muita vaatimuksia, esimerkiksi riittävän hyvä Romanian kielen, kulttuurin ja yhteiskunnan tuntemus sekä Romanian perustuslain tuntemus.

Kansalaisuutta koskevassa laissa nro 21/91 säädetään erityistapauksista, joissa entisillä Romanian kansalaisilla on mahdollisuus saada takaisin Romanian kansalaisuus. Ulkomailla sijaitsevien romanialaisyhteisöjen tukemisesta 15. heinäkuuta 1998 annetussa laissa nro 150 ei säädetä erioikeuksista, joista on esimerkkinä Moldovan tasavallassa tai muualla ulkomailla asuvien entisten Romanian kansalaisten oikeus saada Romanian passi.

Romania on allekirjoittanut kansalaisuutta koskevan eurooppalaisen yleissopimuksen [4], muttei ole vielä ratifioinut sitä. Romanian viranomaisten mukaan vuoden 1999 kansalaisuuslaki sisältää kuitenkin lähes kaikki kyseisen yleissopimuksen määräykset.

[4] Euroopan neuvosto, 6. marraskuuta 1997.

Romanian kansalaisuuden uudistetusta määritelmästä on poistettu mahdollisuus myöntää Romanian kansalaisuus kotimaahan palauttamisen seurauksena. Joissakin tapauksissa entiset Romanian kansalaiset saivat aiemmin menettämänsä kansalaisuuden automaattisesti takaisin Romaniaan palauttamisen yhteydessä. Tämä säännös näyttää aiheuttaneen sekaannuksia ja väärinkäytöksiä Romanian viranomaisten, kyseisten Romanian kansalaisten ja jäsenvaltioiden välillä. Kyseiseen henkilöryhmään sovelletaan vastedes tavanmukaista kansalaisuuden myöntämismenettelyä, joka perustuu hakemukseen.

Romanian kansalaisuus myönnettiin 14.12.1999-31.5.2001 välisenä aikana 363 ulkomaalaiselle ja 19 kansalaisuudettomalle henkilölle. Saman jakson aikana 161 entiselle Romanian kansalaiselle, joista 108:lla oli kaksoiskansalaisuus ja 53 oli kansalaisuudettomia, myönnettiin Romanian kansalaisuus.

2.2.2. Luopuminen Romanian kansalaisuudesta ja kansalaisuudettomat henkilöt

Aiemmin voimassa olleen lainsäädännön ja aiemman käytännön mukaan Romanian kansalaisilla oli mahdollisuus luopua kansalaisuudestaan esittämättä todisteita siitä, että heille oli myönnetty toisen maan kansalaisuus, mikä kasvatti kansalaisuudettomien henkilöiden lukumäärää. Nykyisessä lainsäädännössä säädetään, että Romanian kansalaisuudesta luopumista koskeva hakemus hyväksytään vain siinä tapauksessa, että kyseiselle henkilölle on myönnetty toisen maan kansalaisuus tai hän on hakenut sitä. Jälkimmäisessä tapauksessa kansalaisuuden myöntämisestä on annettava viralliset vakuudet. Tätä menettelyä ei kuitenkaan sovelleta alaikäisiin henkilöihin, jotka eivät voi luopua Romanian kansalaisuudesta. Romania allekirjoitti 6. marraskuuta 1997 kansalaisuutta koskevan eurooppalaisen yleissopimuksen, jossa mahdollisuudelle luopua kansalaisuudesta asetetaan tarkat rajat ja ehdot, mutta ei ole vielä ratifioinut sitä. Romanian lainsäädännössä ei kielletä monikansalaisuutta.

Kansalaisuudettomien henkilöiden takaisinottoa koskeva kahdenvälinen sopimus Romanian ja Saksan välillä tuli voimaan helmikuussa 1999. Romanian ja Saksan hallitukset ratkaisevat takaisinottoon liittyvät kysymykset kahdenvälisesti ja kansainvälisten normien ja eurooppalaisten käytäntöjen mukaisesti.

2.2.3. Sitoumukset

Romania sitoutuu epäämään kansalaisiltaan oikeuden luopua kansalaisuudestaan, ellei näillä ole jo toisen maan kansalaisuutta tai elleivät he toimita toisen maan viranomaisten antamia virallisia vakuuksia kansalaisuuden myöntämisestä. Tämän sitoumuksen tavoitteena on estää kansalaisuudettomien henkilöiden lukumäärän kasvu.

2.3. Taloudelliset ja sosiaaliset näkökohdat

Romanian hallitus on tietoinen niistä taloudellisista ja sosiaalisista seikoista, jotka voivat saada Romanian kansalaiset hakemaan työtilaisuuksia EU:n jäsenvaltioista. Kohentaakseen Romanian elintasoa hallitus on päättänyt asettaa prioriteeteikseen köyhyyden ja työttömyyden torjunnan. Hallitus on ottanut käyttöön kaksisuuntaisen lähestymistavan, jonka kohteina ovat

- alikehittyneet alueet, joita tuetaan aluekehitysohjelmien kautta, ja

- köyhyydestä ja työttömyydestä kärsivät sosiaaliryhmät.

Romanian viranomaisten tavoitteena on kohottaa aktiiviväestön työllisyysastetta nopeuttamalla yksityistämisprosessia ja järjestämällä ammatillista uudelleenkoulutusta erityisesti nuorille työntekijöille ja naisille.

Romaniväestöön kiinnitetään tässä yhteydessä erityishuomiota. Romanian hallitus hyväksyi toukokuussa 2001 romaniväestöä koskevan strategian, jonka laatimista Euroopan komissio on tukenut merkittävästi. Strategian täytäntöönpanon odotetaan parantavan yleisesti romaniyhteisön asemaa ja vähentävän sitä kautta muuttopainetta. Vähemmistöjä käsittelevä ministeriöiden välinen komitea huolehtii siitä, että eri elimet toimivat yhteistyössä ja yhteensovittavat toimintaansa, jotta terveys-, koulutus- ja työmarkkinakysymysten ja lasten oikeuksiin liittyvien kysymysten käsittely tapahtuisi kokonaisvaltaisen lähestymistavan mukaisesti. Romanian hallitus pyrkii lisäksi määrätietoisesti parantamaan Romanian hallintokoneistoa ja lainsäädäntöä, mikä on edellytyksenä sille, että kansallisessa ja kansainvälisessä lainsäädännössä määritellyt romaniväestön oikeudet otetaan huomioon nykyistä paremmin.

3. EU:n ulkopuolisten maiden kansalaisten ja EU:n jäsenvaltioissa laittomasti oleskelevien Romanian kansalaisten palauttaminen kotimaahansa

3.1. Romanian tekemät takaisinottosopimukset (ks. liitteessä 1 oleva luettelo)

Romanian hallitus hyväksyi 3. toukokuuta 2001 muistion Romanian kansalaisia ja ulkomaalaisia koskevien takaisinottosopimusneuvottelujen käymisestä joidenkin Euroopan unionin jäsenvaltioiden, Euroopan unionin jäsenyyteen valmistautuvien ehdokasmaiden ja sellaisten valtioiden kanssa, joissa on paljon potentiaalisia maahanmuuttajia. Puitesopimuksesta, joka on laadittu tätä tarkoitusta varten, pyritään noudattamaan mahdollisimman tarkoin jäsenvaltion ja EU:n ulkopuolisen maan kahdenvälisen takaisinottosopimuksen mallista 30. marraskuuta 1994 annettua neuvoston suositusta. [5]

[5] EYVL C 274, 19.9.1996, s. 20.

3.1.1. Sopimukset jäsenvaltioiden kanssa

Romania on tehnyt takaisinottosopimukset 13 jäsenvaltion kanssa. Se ei ole tehnyt vielä takaisinottosopimusta Yhdistyneen kuningaskunnan eikä Portugalin kanssa. Se aloitti kuitenkin äskettäin näiden valtioiden kanssa sopimusneuvottelut. Itävallan kanssa käydään neuvotteluja uudesta sopimuksesta, jolla on tarkoitus korvata vuonna 1990 tehty vanha pöytäkirja takaisinotosta. Ruotsin kanssa äskettäin (huhtikuussa 2001) tehtyä uutta sopimusta ei ole vielä ratifioitu. EU:n jäsenvaltioiden tai ehdokasmaiden kanssa neuvoteltavat tai ajantasaistettavat uudet takaisinottosopimukset koskevat sekä sopimuspuolten omia kansalaisia että EU:n ulkopuolisten maiden kansalaisia.

Romanian kanssa takaisinottosopimuksen tehneen valtion alueelle laittomasti tulleiden Romanian kansalaisten takaisinottoa koskevien menettelyiden kesto riippuu kunkin henkilön tilanteesta.

- Jos kyseisellä henkilöllä on henkilöllisyystodistus, joka todistaa hänen olevan Romanian kansalainen, hänet hyväksytään ilman lisämuodollisuuksia.

- Jos kyseisellä henkilöllä ei ole henkilötodistusta (hän on esimerkiksi hävittänyt todistuksensa), joka todistaisi hänen olevan Romanian kansalainen, Romanian viranomaiset tarkistavat kyseisen valtion pyynnöstä 2-3 päivän kuluessa, onko henkilö Romanian kansalainen tai lähtöisin Romaniasta, ja hyväksyvät hänen palauttamisensa asian vahvistuttua.

- Jos kyseinen henkilö on toisen maan kansalainen ja pyynnön esittäneen valtion viranomaiset todistavat hänen kulkeneen Romanian alueen kautta, hänet hyväksytään ilman lisämuodollisuuksia.

3.1.2. EU:n ulkopuolisten maiden kanssa tehdyt sopimukset

Romania on tehnyt takaisinottosopimuksen myös monien EU:n ulkopuolisten maiden kanssa, esimerkiksi Unkarin, Puolan, Slovakian, Tsekin tasavallan, Slovenian, Sveitsin, Bulgarian ja Intian kanssa. Sopimukset Kroatian ja Slovenian kanssa on jo allekirjoitettu ja ratifioidaan pian. Romania on aloittanut neuvottelut takaisinottosopimuksista Egyptin, Ukrainan, entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian, Moldovan, Liettuan, Venäjän, Kiinan, Bangladeshin, Sri Lankan ja Libanonin kanssa. Lisäksi suunnitellaan takaisinottosopimusneuvotteluja Albanian, Afganistanin, Pakistanin ja Israelin kanssa. Kaikki sellaisten EU:n ulkopuolisten maiden kanssa neuvoteltavat tai ajantasaistettavat uudet takaisinottosopimukset, joissa on paljon potentiaalisia maastamuuttajia, koskevat sekä sopimuspuolten omia kansalaisia että EU:n ulkopuolisten maiden kansalaisia.

3.2. Yhteyshenkilöverkon luominen

Romania sai valmiiksi ja hyväksyi joulukuussa 2000 lainsäädännön, jossa määritellään "sisäasioiden asiantuntijavirastot / poliisiyhteyshenkilöt", jotka hoitavat kansainväliseen yhteistyöhön liittyviä erityistehtäviä. Hallitus on tehnyt päätöksen, joka mahdollistaa sisäministeriön alaisuudessa toimivien poliisien määräämisen komennukselle suurlähettiläiden johdolla toimiviin suurlähetystöihin ja edustustoihin. Kyseisten poliisien asema vastaa maanpuolustusasioiden asiantuntijoille myönnettyä asemaa. Romanian edustustoon Euroopan unionissa on tämän mukaisesti nimitetty sisäasioiden asiantuntija. Vastaanottavien valtioiden rahoituksen ansiosta Romania on määrännyt yhteyshenkilöitä komennukselle lyhyeksi ajaksi (1-3 kuukaudeksi) Saksaan, Tsekin tasavaltaan, Slovakiaan ja Irlantiin. Rahoituksen saatavuudesta riippuen Romania aikoo nimittää oikeus- ja sisäasioiden yhteyshenkilöitä muihin jäsenvaltioihin ja erityisesti niihin maihin, joihin Romanian kautta kulkevat laittomat maahanmuuttajat pyrkivät. Myös monet EU:n jäsenvaltioista (Belgia, Tanska, Espanja, Saksa, Ranska, Italia ja Yhdistynyt kuningaskunta) ja jotkin EU:n ulkopuoliset maat (Australia, Israel, Venäjä, Yhdysvallat ja Ukraina) ovat nimittäneet vastaavia asemamaassa tai sen ulkopuolella asuvia yhteyshenkilöitä Romaniaan. Romanian hallitus asettaa etusijalle yhteishenkiöiden lähettämisen EU:n jäsenvaltioihin ja sellaisiin EU:n ulkopuolisiin maihin, joissa on paljon potentiaalisia maastamuuttajia.

3.3. Yhteistyö lentoyhtiöiden kanssa

Romanian rajapoliisi ja TAROM-lentoyhtiö ovat tehneet sopimuksen Romanian kansalaisten vapaaehtoisen kotimaahan paluun helpottamisesta. Myös sellaisten EU:n ulkopuolisten maiden kansalaisten palauttamisesta kotimaahansa, jotka on karkotettu Romaniasta, on tehty sopimus. IATA:n jäsenenä TAROM on mukana kansainvälisissä verkoissa ja työryhmissä, jotka käsittelevät tähän aiheeseen liittyviä kysymyksiä.

3.4. Sitoumukset

Romanian viranomaiset sitoutuvat nykyisten takaisinottosopimusten mukaisesti ottamaan takaisin laittomat maassa oleskelijat, jotka ovat lähtöisin Romaniasta, kansalaisuudettomat henkilöt mukaan luettuina, ja laajentamaan ja uudistamaan EU:n jäsenvaltioiden kanssa tekemiään takaisinottosopimuksia.

Kotimaahansa palautettujen Romanian kansalaisten yhteiskuntaan sopeuttamista varten kehitetään parhaillaan ohjelmia, joiden kohteina on myös ihmiskaupan uhreiksi joutuneita naisia ja lapsia.

Romania hyväksyy voimassa olevien ja lähiaikoina (Portugalin, Yhdistyneen kuningaskunnan ja Itävallan kanssa tehdyn sopimuksen uudistaminen) tehtävien takaisinottosopimusten mukaisesti EU:n ulkopuolisten maiden kansalaisten palauttamisen alueelleen, jos kyseiset henkilöt ovat tulleet Romanian kautta laittomasti EU:n jäsenvaltioihin tai ehdokasmaihin. Lisäksi se parantaa mahdollisuuksiaan ottaa huostaansa EU:n ulkopuolisista maista lähtöisin olevia laittomia maahanmuuttajia muun muassa perustamalla uusia vastaanottokeskuksia.

4. PÄÄTELMÄ JA SUOSITUS

4.1. Lainsäädännön kehittäminen

Romanian hallitus on laatinut kauaskantoisen suunnitelman, joka koskee viisumiaiheiden kannalta merkityksellisen lainsäädännön antamista. Esitettyään neuvostolle välikertomuksen Romania saattoi 3. toukokuuta 2001 voimaan uuden ulkomaalaislain. Romanian hallitus antoi lisäksi 9. toukokuuta 2001 normit uuden ulkomaalaislain täytäntöönpanoa varten. Hallitus teki 19. huhtikuuta 2001 päätöksen nykyisten passien vaihtamisesta lisäturvallisuusominaisuuksia sisältäviin uudentyyppisiin passeihin. Hallitus hyväksyi 3. toukokuuta 2001 takaisinottoa koskevan puitesopimuksen.

Romaniassa on laadittu myös monia tärkeitä lakeja, jotka hyväksytään lähiaikoina. Romanian valtion rajoja ja Romanian rajapoliisin organisaatiota ja toimintaa koskevat poikkeustila-asetukset on tarkoitus hyväksyä 30. kesäkuuta 2001 mennessä. Hallitus aikoo antaa samanaikaisesti myös kyseisten asetusten täytäntöönpanoa koskevat säännöt. Tietosuojaa koskeva lainsäädäntö ja laki yksilöiden suojelusta henkilötietojen automaattisessa tietojenkäsittelyssä tehdyn Euroopan neuvoston yleissopimuksen ratifioinnista on jätetty parlamentin käsiteltäväksi.

Vuoden 1996 pakolaislakia muutettiin elokuussa 2000 annetulla poikkeustila-asetuksella, jolla pakolaislakiin tehtiin olennaisia parannuksia. Lainsäädäntömenettely, joka koskee lain lopullista hyväksymistä parlamentissa, on kuitenkin vielä kesken.

Romanian lainsäädäntöön sisältyy luettelo maista, joiden kansalaisilta vaaditaan viisumi Romaniaan saapuessaan. Luettelo kattaa samat maat kuin EU:n nykyinen luettelo seitsemää maata lukuun ottamatta (Venäjä, Ukraina, Moldova, Bosnia ja Hertsegovina, Jugoslavian liittotasavalta, entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia ja Turkki). Venäjän ja Ukrainan kanssa käydään parhaillaan neuvotteluja niiden kansalaisia koskevan viisumivaatimuksen ottamiseksi käyttöön vuoden 2001 loppuun mennessä. Jos kahdenväliseen sopimukseen ei päästä tässä ajassa, Romania ottaa viisumipakon käyttöön yksipuolisesti. Muiden maiden osalta Romanian viranomaiset käsittelevät viisumivaatimuksen käyttöönottoa EU:n ja kyseisten maiden välisten suhteiden kehittämisen yhteydessä.

4.2. Eri laitokset ja toimintakapasiteetti

Romanian rajapoliisilaitosta organisoidaan uudelleen ja nykyaikaistetaan parhaillaan. Rajapoliisin organisaatiota on yksinkertaistettu ja se on yhdenmukaistettu jäsenvaltioiden rajapoliisijärjestelmien organisaation kanssa. Varusmiesten korvaaminen toimiupseereilla etenee suunnitelmien mukaan. Henkilöstön korvaamista koskevia suunnitelmia tarkistettiin äskettäin prosessin vauhdittamiseksi. Rajapoliisin henkilöstön koulutusmenetelmiä muutetaan mukauttamalla ne uuteen organisaatioon. Myös rajapoliisin eri henkilöstöryhmille tarkoitettujen koulutuskeskusten uudistaminen on jo aloitettu. Organisaatioiden välinen ja rajatylittävä yhteistyö on alkanut ja sitä kehitetään edelleen yksityiskohtaisten suunnitelmien mukaisesti. Vaikka on tosiasia, että lahjonta on laajalle levinnyt ilmiö Romanian julkisella sektorilla ja sen kitkeminen on vaikea tehtävä, toimenpiteet, joita on toteutettu lahjonnan torjumiseksi rajapoliisilaitoksessa, näyttävät olleen suhteellisen tuloksellisia.

Hallitus on tehnyt suuria investointeja rajapoliisin varusteistoon. Vuoden 2001 kansallisessa budjetissa rajojen suojaamisen ja laittoman maahanmuuton torjunnan osuus on 130 miljoonaa euroa. Phare-rajaohjelmien määrärahojen kohdentaminen laitteisiin johtaa lähiaikoina rajapoliisin toimintakapasiteetin selvään paranemiseen Romanian koillisrajalla, joka on erityisen alttiina EU:n ulkopuolisista maista tulevalle järjestäytyneelle laittomalle maahanmuutolle.

Äskettäin julkaistut tilastot osoittavat rajapoliisin toimintakapasiteetin kasvaneen. Erityisesti vuoden 2001 ensimmäistä neljännestä koskevat luvut osoittavat toiminnan tehostuneen. Esimerkiksi ns. vihreällä rajalla vuoden 2001 ensimmäisen neljänneksen aikana kiinni otettujen henkilöiden lukumäärä oli lähes viisi kertaa niin suuri kuin vuoden 2000 ensimmäisellä vuosineljäksennellä.

Viisumihakemusten käsittelyä on parannettu uuden viisumihakemuslomakkeen käytön ja ulkoministeriöön perustetun viisumikeskuksen ansiosta. Jäsenvaltioiden parhaiden käytänteiden mukaan kehitetyn viisumitietoverkkojärjestelmän ensimmäinen vaihe on tarkoitus ottaa käyttöön vuoden 2001 toisen vuosipuoliskon aikana.

Romanialaiset passien ja henkilökorttien myöntämisessä käytetään asianmukaiset turvallisuusnormit täyttäviä menetelmiä.

4.3. Sitoumukset

Romanian hallituksen antamat sitoumukset, jotka koskevat lähitulevaisuutta, on mainittu tämän kertomuksen eri jaksoissa. Pääasiallinen toiminta, jonka Romanian hallitus esitteli komissiolle 15. tammikuuta 2001 antamassaan asiakirjassa, on tähän mennessä sujunut yleisesti ottaen suunnitelmien mukaan. Hallituksella on vahva poliittinen tahto saavuttaa myönteinen lopputulos viisumikysymyksessä, joka on yksi tärkeimmistä poliittisista aiheista Romaniassa. Hallitukseen kohdistuu voimakasta painetta myös Romanian kansalaisten suunnalta, sillä he ovat pitäneet erityisesti Bulgarian viisumipakon poistamisesta lähtien viisumivaatimusta syrjivänä ja nöyryyttävänä ja toivovat, että asiasta tehtäisiin mahdollisimman pian myönteinen päätös. Voidaankin perustellusti uskoa, että hallitus asettaa sitoumustensa täyttämisen yhdeksi tärkeimmistä prioriteeteistaan. Hallituksen sitoumusten ei voida katsoa olevan epärealistisia tai ylioptimistisia. Monet toimenpiteet on kuitenkin tarkoitus toteuttaa kesäkuun 2001 loppuun mennessä, ja on mahdollista, että osa toimenpiteistä viivästyy jonkin verran. Tätä seikkaa lukuun ottamatta voidaan odottaa, että sitoumukset täytetään suunnitelmien mukaan.

4.4. Päätelmä

On kiistatonta, että Romania on kehittynyt rajatarkastusten ja viisumipolitiikan aloilla ja antanut merkittäviä sitoumuksia kyseisillä aloilla. Nämä toimenpiteet vaikuttavat EU:n ulkopuolisista maista lähtöisin olevaan laittomaan maahanmuuttoon. Romanian hallitus on antanut asianmukaisia sitoumuksia hillitäkseen Romanian kansalaisten laitonta maastamuuttoa. On kuitenkin mahdollista, että viisumivaatimuksen poistaminen voi kannustaa yhä useampia Romanian kansalaisia hyötymään uudesta tilanteesta. Näihin kansalaisryhmiin lukeutuu mitä todennäköisimmin nuoria opiskelijoita, tutkijoita, liikemiehiä ja henkilöitä, jotka pyrkivät parantamaan elinolosuhteitaan.

Ei kuitenkaan ole odotettavissa, että Romaniaa koskeva viisumivapausjärjestely johtaisi EU:n jäsenvaltioissa laittomasti oleskelevien romanialaisten määrän huomattavaan kasvuun. Romanian hallituksen antamat selkeät sitoumukset Romanian kansalaisten kotimaahan palauttamisen helpottamisesta, ovat vastapainona mahdollisuudelle, että laittomien maahanmuuttajien määrä kasvaa jonkin verran. EY:n perustamissopimuksessa määrätään kuitenkin mahdollisuudesta toteuttaa korjaustoimenpiteitä EU:n ulkopuolisten maiden kansalaisten maahanmuuton äkillisen kasvun torjumiseksi.

Viisumipakosta vapauttamiseen liittyy potentiaalisia etuja, jotka koskevat koko demokratisaatioprosessia. Viisumipakon poistaminen lisäisi EU:n jäsenyyden suosiota Romanian kansalaisten keskuudessa, kun taas vastakkainen päätös kasvattaisi syrjäytymisen tunnetta, joka puolestaan voi edistää demokratian vastaisten poliittisten liikkeiden kehitystä. Opiskelijoiden, tutkijoiden ja liikemiesten matkustusmahdollisuuksien ja kansainvälisen vaihdon helpottaminen tukee myönteistä demokraattista ja taloudellista kehitystä. Romanian uudistusprosessin menestyksekäs jatkaminen riippuu kansainvälistä kokemusta hankkineiden vastuullisten kansalaisten uudesta sukupolvesta. Komission päätelmä on, että edellä mainitut edut ovat tärkeämpiä kuin jäsenvaltioissa laittomasti oleskelevien romanialaisten määrän mahdolliseen kasvuun liittyvät haitat.

Komissio suositteleekin, että Romanian kansalaiset vapautettaisiin viisumipakosta 1. tammikuuta 2002 lähtien ja neuvosto tekisi tämän suuntaisen päätöksen ennen tämän vuoden loppua. Tämä edellyttää, että Romanian viranomaiset täyttävät tässä kertomuksessa mainittuihin aiheisiin liittyvät sitoumuksensa.

Jos viisumivaatimus poistetaan, Romanian viranomaiset sitoutuvat myös antamaan kansalaisilleen tietoja säännöistä, joita sovelletaan viisumipakosta vapautettujen kansalaisten pääsyyn jäsenvaltioiden alueelle.

LIITE I: TAKAISINOTTOSOPIMUKSET

>TAULUKON PAIKKA>