Phare 
Euroopan komissio: 
Phare-ohjelma 
Vuosikertomus 
1995 
Bryssel 23.07.1996 Kom (96) 360 
lopullinen 
Mikä Phare on ? 
Phare-ohjelma on Euroopan yhteisön aloite, jonka tarkoi­
tuksena on tukea laajan demokraattisen kansojen yhteisön 
kehittymistä vauraassa ja vakaassa Euroopassa. Sen tavoit­
teena on auttaa Keski-Euroopan maita palaamaan euroop­
palaisen kehityksen valtavirtaan liittymällä Euroopan 
Tavoitteensa saavuttamiseksi Phare antaa rahoitusapua 
ohjelman kumppanuusmaille auttaakseen niitä uusiutu­
maan taloudellisesti ja rakentamaan vakaan demokratian, 
jotta ne kykenisivät omaksumaan Euroopan jäsenyyden 
velvoitteet. Phare-rahoituksen tärkeimmät painopisteet ovat samat 
kaikissa maissa. Nämä painopisteet ovat valtionyritysten ja 
maatalouden uudelleenjärjestely, yksityissektorin kehittä­
minen, toimielimien uudistaminen, lainsäädäntö ja julkis­
hallinto, sosiaalipalvelujen uudistaminen, työllisyys, koulu­
tus ja terveys, energiasektorin kehittäminen, kuljetus- ja 
tietoliikenneperusrakenteet, ympäristöjä ydinturvallisuus. 
Neljä maata on allekirjoittanut Eurooppa-sopimuksen. 
Phare-ohjelma on Euroopan unionin liittymistä edeltävän 
strategian rahoitusinstrumentti, jonka tavoitteena on näiden 
maiden jäsenyys. 
Vuoteen 1995 mennessä eli ensimmäisen kuuden toiminta­
vuoden aikana Phare on antanut yhdelletoista osallistuja­
maalle 5416,9 miljoonaa ecua. Phare onkin lajissaan mitta­
vin avustusohjelma. 
Phare työskentelee tiiviisti kumppanuusmaidensa kanssa 
päätettäessä varojen käytöstä Euroopan yhteisön kanssa 
sovitulla tavalla. Täten Phare-rahoitus soveltuu kunkin 
valtion omaan uudistuspolitiikkaan ja -tarpeisiin. 
Pharen ansiosta sen kumppanuusmallia on mahdollisuus 
hyödyntää monipuolista ei-kaupallisten, julkisten ja yksi­
tyisten järjestöjen osaamista. Tutkimusten, pääoma-avus­
tusten, takausten ja luottolimiittien avulla Phare toimii 
tehokkaana katalysaattorina rohkaisten muita avustuseli-
miä rahoittamaan tärkeitä hankkeita. Se sijoittaa myös 
suoraan infrastruktuuriin, jonka rahoitusosuus kasvaa 
yhdistymisen edistyessä. 
Sisällys 
Komissaarin saatesanat 2 
Phare taloudellinen katsaus 1995 3 
Poliittinen kehitys vuonna 1995 3 
Phare vuonna 1995 6 
Phare-ohjelman toiminnallinen hallinto 10 
Albania 13 
Bulgaria 14 
Tsekin tasavalta 16 
Viro 18 
Unkari 19 
Latvia 20 
Liettua 21 
Puola 23 
Romania 25 
Slovakia 27 
Slovenia 29 
Vuosina 1990-1995 sidotut varat maittain 30 
Vuosina 1990-1995 sidotut varat toimialoittain 32 
Phare-rahoitus maittain 34 
Phare-rahoitus toimialoittain 40 
Pharen taloudelliset saavutukset 44 
Tärkeimmät vuonna 1995 käynnistetyt ohjelmat 47 
Komissaarin saatesanat 
Viime vuoden aikana Phare-ohjelman toiminta laajeni 
rahoituksen ja osaamisen tarjoajana Keski-Euroopan 
maille. Näiden maiden ja Euroopan unionin poliittisten 
suhteiden kehityksen myötä Phare on omaksunut uuden 
tavoitteen. 
Niinpä vuonna 1995 Phare aloitti toiminnan Euroopan 
unionin liittymistä edeltävän strategian rahoitus­
instrumenttina. Eurooppa-neuvoston Essenin kokouksessa 
vuoden 1994 joulukuussa esitelty liittymistä edeltävä 
strategia auttaa Keski-Euroopan maita etenemään kohti 
Euroopan unionin jäsenyyttä. Sen ansiosta ne voivat 
yhtenäistää poliittiset ja taloudelliset järjestelmänsä 
Euroopan unionin järjestelmien kanssa. Joulukuussa solmittu Daytonin rauhansopimus edellyttää 
kansainvälisen yhteisön tukea. Samassa kuussa Euroopan 
komissio ja Maailmanpankki järjestivät ensimmäisen 
tapaamisen Bosnia-Herzegovinaan varoja lahjoittaville, 
tarkoituksena etsiä jälleenrakentamista tarvitsevat 
kohteet ja rohkaista rahoittajia. Tätä varten laadittiin 
ohjelma nimeltä Pharen välttämättömän avun ohjelma 
(62,5 miljoonaa ecua), jonka ensimmäinen, monen­
keskiseen suunnitelmaan perustuva vaihe alkoi tammi­
kuussa 1996. 
Ohjelma on ennenkaikkea osoitus siitä konkreettisesta 
tavasta, jolla Euroopan unioni tukee rauhanprosessia, joka 
saattaa Bosnia-Herzegovinan Phare-rahoituksen piiriin. 
Euroopan komission julkaisi vuonna 1995 valkoisen 
kirjan, joka koskee kumppanuusmaiden sisämarkkinoihin 
liittymisen valmistelua. Phare tukee tämän valkoisen 
kirjan toteuttamista. Kirja ohjaa kumppanuusmaita niiden 
yhtenäistäessä lainsäädäntöään Euroopan yhteisön lakien 
kanssa. Vuonna 1995 Phare keskittyi myös alueisiin, jotka 
liittyvät läheisesti yhdistymiseen, kuten perusrakenne­
investointeihin ja raja-alueyhteistyöhön. 
Phare tehtävä liittymistä edeltävässä strategiassa ilmenee 
myös uudessa ohjelmakaudessa. Kansalliset ja raja-
alueohjelmat jaksotetaan nyt useamman vuoden kausiin. 
Täten Phare toimii keskipitkien tavoitteiden mukaan ja 
kykenee vastaamaan joustavammin kumppanuusmaiden 
tarpeisiin. Kuten tässä kertomuksessa osoitetaan, myös 
Pharen menetelmiä on parannettu. Tämä on ollut 
mahdollista komission Pharen parissa työskentelevän 
komission henkilöstön omistautumisen ja sitoutumisen 
ansiosta. Euroopan unionin laajeneminen on kunnianhimoinen 
hanke, ja se edellyttää sekä unionin että liittymistään 
valmistelevien Keski-Euroopan maiden tukea. Phare on 
tämän hankkeen ytimessä. Ohjelmasta vuonna 1995 ja 
1996 vastuullisena Euroopan unionin komissaarina jätän 
teille tämän vuosikertomuksen. 
Hans van den Broek 
Euroopan komission jäsen 
Phare 1995 taloudellinen katsaus 
Vuonna 1995 Phare-ohjelma sitoi 1154,7 miljoonaa ecua 
kumppanuusmaidensa käyttöön. Summa kasvoi 19 pro­
senttia edellisvuodesta (973 miljoonaa ecua 1994) ja on 
99,4 prosenttia käytettävissä olevista varoista. Ongelman 
koko toiminta-aikana 1990 - 1995 on sidottu yhteensä 
5416,9 miljoona ecua. 
Phare teki 1142,9 miljoonan ecun arvosta rahoitussopi­
muksia vuonna 1995. Sopimusten summa kasvoi merkit­
tävästi eli 72 prosenttia vuoteen 1994 (665 milj. ecua) 
verrattuna. Ohjelman maksatukset olivat 762,4 miljoonaa 
ecua vuonna 1995, eli 5 prosenttia enemmän kuin vuonna 
1994. 
Tehdyt rahoitussopimukset vastaavat kaiken kaikkiaan 
62,3 prosenttia Phare-sitoumuksista. Sopimuksista on 
maksettu 85,9 prosenttia. 773.6 1012,3 
""' i*i »k 
« v * 
Pharen vuoden 1995 vuosikertomus käsittää kaikki ohjel­
man viisi budjettimomenttia. Tietokoneohjelmista johtuen 
vuoden 1994 kertomus sisälsi vain kahden momentin 
tiedot. Siksi vuosia 1994 ja 1995 koskevat tiedot eroavat 
hieman toisistaan. 
Seuraava taulukko osoittaa vuosittain tehtyjen Phare-
rahoitussitoumusten summan vuosina 1990-1995. 
Poliittinen kehitys vuonna 1995 
Phare on Euroopan yhteisön ja sen keski-eurooppalaisten 
kumppanuusmaiden poliittisten ja taloudellisten suhteiden 
ytimessä. Kumppanuusmaat valmistelevat liittymistään 
Euroopan unionin jäseniksi. Valmistelu perustuu Essenin 
kokouksessa vuoden 1994 joulukuussa annettuun liitty­
mistä edeltävään strategiaan, jonka rahoitusinstrumentti 
Phare on. 
Liittymistä edeltävä strategia 
Liittymistä edeltävä strategia on tie, jota pitkin Keski-
Euroopan Eurooppa-sopimuksen solmineet maat kulkevat 
kohti Euroopan unionin jäsenyyttä. Se on suunniteltu aut­
tamaan kumppanuusmaita yhtenäistämään poliittiset, 
taloudelliset ja lainsäädännölliset järjestelmänsä Euroopan 
yhteisön järjestelmien kanssa. 
Strategia annettiin Essenin huippukokouksessa joulukuus­
sa 1994. Samalla Euroopan unionin ja sen kumppanuus­
maiden suhteissa tapahtui selkeä muutos. Strategialla on kolme pääelementtiä: Eurooppa-sopimuk­
set, rakenteellinen vuoropuhelu ja Phare-ohjelma. 
Eurooppa-sopimukset 
Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenmaiden sekä kumppa­
nuusmaiden kahdenväliset suhteet perustuvat Eurooppa-
sopimuksiin. Euroopan yhteisön vuonna 1990 kehittämät 
ja sen jälkeen yksittäisten maiden kanssa allekirjoittamat 
Eurooppa-sopimukset koskevat kaupallista, poliittista, 
taloudellista ja kulttuurista yhteistyötä ja asettavat Phare-
ohjelman ja Euroopan investointipankin tarvittavan rahoi­
tuksen järjestäjiksi. Sopimukset perustuvat yhteisymmär­
rykseen ja yhteisiin arvoihin ja ne tekevät tietä jatkuvalle 
lähentymiselle usealla alalla. Koska liittyminen Euroopan 
unioniin on nyt kumppanuusmaiden selkeä tavoite, ne 
perustavat jäsenyysvalmistelunsa Eurooppa-sopimuksiin. 
Maa 
Bulgaria 
Tsekin tasavalta 
Viro 
Unkari 
Latvia 
Liettua 
Puola Allekirjoitti 
Eurooppa-sopimuksen 
Maaliskuu 1993 
Lokakuu 1993 
Romania 
Slovakia 
Slovenia Kesäkuu 1995 
Joulukuu 1991 
Kesäkuu 1995 
Kesäkuu 1995 
Joulukuu 1991 
Helmikuu 1993 
Lokakuu 1993 Eurooppa sopimus 
voimaan 
Helmikuu 1995 
Helmikuu 1995 
Helmikuu 1994 
Helmikuu 1994 
Helmikuu 1995 
Helmikuu 1995 Haki virallisesti 
EU :n jäsenyyttä 
Joulukuu 1995 
Tammikuu 1996 
Marraskuu 1995 
Maaliskuu 1994 
Kesäkuu 1996 Lokakuu 1995 
Joulukuu 1995 
Huhtikuu 1994 
Kesäkuu 1995 
Kesäkuu 1995 
Kesäkuu 1996 
Eurooppa-sopimusten poliittinen merkitys kasvoi Euroop-
pa-neuvoston Kööpenhaminan kokouksen myötä vuonna 
1993. Kööpenhaminassa neuvosto nimittäin sopi, että jäse­
nyyttä haluavista Keski- ja Itä-Euroopan maista tulee 
Euroopan jäseniä. Maat voivat liittyä kun ne kykenevät 
suoriutumaan jäsenyyteen kuuluvista velvoitteista täyttä­
mällä taloudelliset ja poliittiset ehdot. 
Allekirjoittamalla sopimuksen kumppanuusmaat sitoutu­
vat lähentämään omat lakinsa Euroopan yhteisön lakeihin, 
erityisesti sikäli kuin ne koskevat sisämarkkinoita. 
Assosiointineuvostot ovat eräs tärkeimmistä Euroopa-
sopimuksen elementeistä. Neuvostot koostuvat sarjasta 
Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden ja kumppa­
nuusmaiden kahdenkeskisiä neuvotteluja. Vuonna 1995 
assosiointineuvostot ovat keskittyneet liittymistä edeltävän 
strategian toteutukseen ja alueiden yhteistyöhön. 
Assosiointineuvostojen tukena toimivat assosiointi-
komiteat, jotka arvioivat kaikkia Eurooppa-sopimusten 
aloja, sekä parlamentaariset sekakomiteat. 
Rakenteellinen vuoropuhelu 
Rakenteellinen vuoropuhelu on liittymistä edeltävän stra­
tegian toinen instrumentti. Vuoropuhelu on aina ollut 
Euroopan yhteisön ja Keski-Euroopan maiden yhteistyön 
kulmakivi. Keski-Euroopan maiden vapautuessa vuosi­
kymmenten eristyksestä rakenteellinen vuoropuhelu auttoi 
ymmärtämään niiden vaatimuksia ja tarpeita. Euroopan unioni päätti Eurooppa-neuvoston Kööpen­
haminan huippukokouksessa vuoden 1993 kesäkuussa 
säännöllisistä monenkeskisistä ministerineuvotteluista 
Unionin ja kumppanuusmaiden välillä. Essenin neuvosto 
antoi tukensa näille neuvotteluille ja laati rakenteelliselle 
vuoropuhelulle käytännön toimintakehyksen. 
Rakenteellisella vuoropuhelulla on merkittävä rooli 
valmisteltaessa kumppanuusmaita Unionin jäsenyyteen. 
Sen avulla on mahdollista keskustella yhteisistä ongel­
mista, aloilla, jotka edellyttävät yleiseurooppalaisia toimia. 
Poliittiset aiheet vaihtelevat kulttuuriyhteistyöstä yhtei­
seen uiko- ja turvallisuuspolitiikkaan. 
Keskustelu molemmille osapuolille tärkeistä aiheista antaa 
jäsenehdokkaille myös mahdollisuuden osallistua Euroo­
pan unionin toimintaan ennen liittymisneuvottelujen aloit­
tamista ja tutustua paremmin unionin toimielimiin ja nii­
den tapaan toimia. Täten rakenteellinen vuoropuhelu tukee 
Euroopan yhdentymiselle oleellista läheistä yhteistyötä. 
Kumppanuusmaiden johtajat kutsuttiin Eurooppa-neuvos­
ton kokouksiin Cannesiin ja Madridiin. Ministerit ovat 
myös tavanneet keskustellakseen useista koko Eurooppaa 
koskevista seikoista, kuten televiestinnästä, kuljetuksesta, 
ympäristöstä ja tieteellisestä tutkimuksesta, sekä muista, 
EY:n sisämarkkinoita koskevista seikoista. Oikeus- ja 
sisäasioiden osalta yhteistyö on keskittynyt järjestäytyneen 
rikollisuuden vastaiseen taistoon. 
Phare-ohjelman uusi painopiste 
Phare-ohjelma, joka alunperin suunniteltiin välittömäksi 
vastineeksi Keski-Euroopan maita koskeviin haasteisiin 
on nykyisin myös liittymistä edeltävän strategian rahoitus­
instrumentti. 
Essenin neuvoston laatiman liittymistä edeltävän stra­
tegian mukaan Euroopan unionin Phare-ohjelma tukee 
yhdentymistä ohjeenomaisena keskipitkän ajan rahoitus­
instrumenttina, joka kykenee edistämään perusrakenteiden 
kehittämistä ja alueiden välistä yhteistyötä entistä parem­
min. 
Käytännössä tämä merkitsee sitä, että Phare käyttää entistä 
suuremman osan varoistaan perusrakenteiden kehittämis­
hankkeiden yhteisrahoitukseen ja raja-alueyhteistyön edis­
tämiseen. Phare ottaa myös käyttöön toimenpiteitä, jotka 
edistävät kumppanuusmaiden välistä yhteistyötä, ja inves­
tointitukea korostetaan aiempaa enemmän. 
Kumppanuusmaiden valmistelemiseksi sisämarkkinoita 
varten niitä päätettiin auttaa muokkaamaan lainsää­
däntöään, standardejaan ja normejaan yhdenmukaisem­
miksi Euroopan yhteisön lakien, standardien ja normien 
kanssa. Niiden julkishallintoa on tuettava niin, että lain­
säädäntö voidaan toteuttaa tehokkaasti. 
Eurooppa-neuvostolle joulukuussa 1995 jätetyssä liitty­
mistä edeltävän strategian edistymistä koskevassa kerto­
muksessaan Euroopan komissio totesi, että investointi- ja 
infrastruktuuritukea pitää korostaa vieläkin enemmän. Se 
totesi myös, että Phare tukee myös eräitä oikeus- ja sisä­
asioita koskevia hankkeita. 
Parantaakseen Phare-ohjelman tehokkuutta Euroopan 
komissio koordinoi sen ja muiden Keski-Euroopan maita 
tukevien avustuselinten, kuten Euroopan jälleenrakennus-
ja kehityspankin ja Maailmanpankin tukitoimia. Komissio 
painottaa tiettyjä toimialoja, jotta tuen vaikutus olisi 
voimakkaampi. 
Cannesin Eurooppa-neuvosto 
Euroopan komissio esitti Essenin huippukokouksen pää­
töksiin perustuvan valkoisen kirjansa kumppanuusmaiden 
valmistelemisesta Euroopan yhteisön sisämarkkinoihin 
liittymistä varten. Cannesin Eurooppa-neuvosto päätti, 
että, kuten Essenin huippukokouksessa vahvistettiin, asso­
sioitujen maiden valmistelu sisämarkkinoihin liittymistä 
varten on jäsenyyttä valmistelevan strategin tärkein osa. Neuvosto sopi myös ohjelman rahoituksen lisäämisestä 
vuoteen 1999 asti. Pharen budjetti kasvaa vuoden 1995 
1154 miljoonasta ecusta 1634 miljoonaan ecuun vuonna 
1999 mikä tekee yhteensä 6693 miljoonaa ecua koko 
kautena. Tämä vahvistaa Euroopan unionin sitoutumista 
kumppanuusmaiden liittymiseen. 
Kumppanuusmaat aloittivat lainsäädäntönsä lähentämisen 
sisämarkkinalainsäädäntöön ja muutoksen kohti niitä 
taloudellisia vapauksia, joille sisämarkkinat perustuvat jo 
ennen valkoisen kirjan julkaisua. Koska niiden täys­
jäsenyys Euroopan unionissa on yhä lähempänä, päätettiin 
luoda asiakirja, joka määrittelee sisämarkkinalaeista tär­
keimmät. 
Phare-rahoitusta käytetään jo nyt valkoisen kirjan toteut­
tamiseen. Kirja on ennenkaikkea liittymistä edeltävälle 
strategialle oleellinen tekninen käsikirja. Sen tarkoitus on 
selkeyttää kansallisten lakien lähentämistä Euroopan 
unionin lainsäädäntöön opastamalla kumppanuusmaita 
sisämarkkinoiden toiminnalle välttämättömiin lakeihin, 
rakenteisiin ja laajoihin taloudellisiin ehtoihin. 
Lähentymistehtävästä suoriutumiseksi Valkoinen kirja 
ehdottaa loogista työjärjestystä kullekin sisämarkkinalain­
säädännön 23 alueesta. Vaikka toimien tärkeysjärjestyk­
seen asettamista pidetäänkin oleellisena, kukin maa päät­
tää itse alueista, joilla suurin vaikutus on saavutettavissa. 
Valkoinen kirja on alku prosessille, jossa kumppanuus-
mailla on johtava asema. Vain kumppanuusmaat itse voi­
vat säätää, toteuttaa ja panna toimeen tarvittavat lait. 
Euroopan unioni ja sen jäsenvaltiot antavat tukea mutta on 
välttämätöntä, että työ koordinoidaan niin, että avun tar­
jonta on sekä tehokasta että vaikuttavaa. 
Tämän takia valkoinen kirja suositti, että komissio perus­
taisi teknisen avun tiedotustoimiston ja hoitaisi sitä. 
Pharen monen valtion ohjelma tukee toimistoa, josta tulee 
lainsäädäntöä ja tarpeellisia toteutusrakenteita koskevien 
neuvojen ja asiantuntemuksen keskeinen lähde. Toimis­
toon kuuluu sisämarkkinatietokanta, jonka kautta voi 
saada tietoa Pharen ja muiden Euroopan unionin ohjel­
mien myöntämästä tuesta. Toimisto myös etsii kumppa­
nuusmaiden tukipyynnöille sopivan kansallisen tai 
eurooppalaisen ohjelman tai asiantuntijan. Näin toimisto 
ohjaa Pharen ja muiden julkisten ja yksityisten lähteiden 
antamaa tukea tavalla, joka parhaiten vastaa kumppanuus­
maiden tarpeita. 
Madridin neuvosto ja laajeneminen 
Madridin huippukokouksessa joulukuussa 1995 Euroopan 
komissio esitti selvityksensä vaihtoehtoisista strategioista 
Euroopan yhteisön ja kumppanuusmaiden maatalous-
suhteiden kehittämiseksi. Komissio esitti myös selvityksiä 
liittymistä valmistelevan strategian etenemisestä ja laaje­
nemisen vaikutuksesta Euroopan unionin politiikkaan. 
Madridin huippukokous ilmoitti, että Euroopan unionin 
hallitusten välinen konferenssi (HVK) alkaa maaliskuussa 
1996. Vaikka konferenssilla ei olekaan välitöntä vaiku­
tusta Phare-ohjelmaan, se sopeuttaa Euroopan unionin toi­
mielimet ensi vuosituhannen vaatimuksiin. Seuraavat maat hakivat virallisesti Euroopan unionin jäse­
nyyttä vuonna 1995: Bulgaria, Viro, Latvia, Liettua, 
Romania ja Slovakia. Puola ja Unkari jättivät hakemuk­
sensa 1994. Tsekin tasavalta päätti odottaa vuoden 1996 
alkuun, ja Slovenia jätti hakemuksensa kesäkuussa 1996. 
Madridin neuvosto toivoi, että alustava neuvotteluvaihe 
alkaisi samaan aikaan kuin neuvottelut Maltan ja 
Kyproksen kanssa. Ne alkanevat kuusi kuukautta HVK:n 
päättymisestä eli vuoden 1997 puolivälissä. 
Phare vuonna 1995 
Vuosi 1995 oli Phare-ohjelmassa sekä jatkuvuuden että 
muutoksen vuosi. Monilla alueilla jatkettiin vuonna 1994 
aloitettua työtä. Perusrakennehankkeet olivat edelleen kes­
keisiä, raja-alueyhteistyöohjelman toteuttaminen vauhdit­
tui ja Phare jatkoi taitotiedon levittämistä ja raha-avun 
jakamista kumppanuusmaihin. 
Joillakin alueilla tehtiin kuitenkin perustavaa laatua olevia 
muutoksia. Ohjelman uusi rooli liittymistä edeltävän stra­
tegian rahoitusvälineenä ja tämän roolin tuomat haasteet 
aiheuttivat sen, että ohjelman organisaatiota oli muutettava 
sekä jatkaa ohjelmointimenettelyn parantamista, luoda 
uusi seurantamenettely sekä tehostaa rahoituksenhallintaa. 
Seuraavissa jaksoissa kuvataan sekä vuonna 1995 tehtyjä 
muutoksia että niitä alueita, joilla toimintaa jatkettiin enti­
seen tapaan. 
Painopisteenä perusrakenneinvestoinnit 
Vuonna 1995 jatkettiin ja tehostettiin 1994 aloitettua työtä 
perusrakenteiden parantamiseksi. Joulukuussa 1994 pidet­
ty Essenin neuvosto tunnusti Pharen työn lisääntyvän 
merkityksen tällä alueella nostamalla Phare-rahoituksen 
perusrakenteisiin käytettävissä olevan osuuden 25 pro­
senttiin aikaisemmasta 15 prosentista. Tämä lisäsi ohjel­
man mahdollisuuksia täydentää perinteistä rooliaan osaa­
misen levittäjänä ja antaa myös kohdennettua rahallista 
apua avainalueilla. Käytännössä Phare on kyennyt muodostamaan rahoituk­
sellisen sillan kansainvälisten rahoituslaitosten tai yksi­
tyisten sijoittajien ja kumppanuusmaiden hallitusten välille 
ja siten panemaan liikkeelle sellaisia hankkeita, jotka 
muuten olisivat voineet juuttua paikoilleen. Perusraken­
teiden Phare-rahoitukseen liittyy joukko perussääntöjä. 
Tärkeimmät näistä säännöistä ovat seuraavat 
• Hankkeen on oltava kumppanuusmaan itsensä tärkeäksi 
katsoma. Tämä vastaa liittymistä edeltävä strategian 
periaatetta, jonka mukaan liittymistä edeltävien toimien 
tärkeysjärjestyksen määrittää kumppanuusmaa itse. 
Kumppanuusmaan on siksi tultava vastaan ja osallis­
tuttava hankkeen rahoitukseen itsekin. 
• Pharen osuuden on tuotava hankkeeseen sellaista lisä­
arvoa, jota muuten ei syntyisi. Pharen avulla voidaan 
saada esimerkiksi liikkeelle tärkeä hanke, joka ei muu­
ten etenisi sen vuoksi, että jokin maa ei halua tukea 
hanketta, jonka kustannukset kohdistuisivat sen omalle 
alueelle, mutta edut koituisivat usean maan hyväksi. 
Phare-rahoitus voi myös houkutella mukaan kaupallista 
rahoitusta kerrannaisvaikutustensa kautta. 
• Phare-rahoituksen tulee täydentää tavanomaisten toimi­
joiden kuten kumppanuusmaiden hallitusten, yksityis­
ten sijoittajien, kaupallisten lainaajien ja kansainvälis­
ten rahoituslaitosten toimintaa tällä alueella, ei kilpailla 
niiden kanssa. 
• Hankkeen tukena on oltava kokonaisstrategia, joka on 
yhdenmukainen Euroopan unionin standardien kanssa. 
Pharen perusrakennehankkeet ovat vuonna 1995 edelleen 
keskittyneet liikenteeseen, ympäristönsuojeluun, ener­
giaan, tietoliikenteeseen ja yksityissektorin kehittämiseen. 
Erityistä huomiota on kiinnitetty kahteen laajaan mutta 
erittäin tärkeään alueeseen. Näistä ensimmäisen muodos­
tavat Euroopan laajuiset verkot, jotka on nimetty etusija-
alueeksi vuoden 1992 Maastrichtin sopimuksessa, ja jotka 
ovat edelleen välttämättömiä sisämarkkinoiden toimin­
nalle. Vuonna 1995 määriteltiinkin useita tähän liittyviä 
perusrakenteiden parannushankkeita, joiden piiriin kuului­
vat esimerkiksi maantie- ja rautatieyhteydet Berliinin ja 
Varsovan, Dresdenin ja Prahan, Niirnbergin ja Prahan, 
sekä Triesten, Ljubljanan ja Budapestin välillä sekä 
Venäjän, Valko-Venäjän, Puolan ja Euroopan unionin 
kautta kulkeva maakaasuputki, telemaattinen asema Itä­
merellä sekä Baltian sähköverkko. 
Toisen alueen muodostavat hankkeet, joiden tarkoituksena 
on avustaa Keski-Euroopan maiden olemassa olevien 
perusrakenteiden muuttamisessa vanhasta keskusjohtoi­
sesta järjestelmästä kohti länsimaista "vapaiden markki­
noiden" taloutta. Liikenteen alueella tämä on tarkoittanut 
maantie- ja rautatieverkostojen uudelleenjärjestelyjä ja 
uudenaikaistamista, rajanylityksen pullonkaulojen poista­
mista ja liikenteenhallintajärjestelmien kehittämistä. 
Lisäksi on määritelty ympäristöhankkeita, jotka pureu­
tuvat ilman ja veden pilaantumiseen liittyviin alueellisiin 
ongelmakohtiin, varsinkin sellaisiin, joilla on rajat ylit­
täviä vaikutuksia. Muita esimerkkejä ovat rannikko­
alueiden ja kosteikkojen hoito, välittömiä terveysetuja 
tuovat ympäristöhankkeet kuten maaseudun vesivarojen 
tai teollisuus- ja sotilasalueiden puhdistus sekä vähän saas­
tuttavan tekniikan käyttöönotto. 
Energiahuollon alueella Phare-rahoitusta ovat saaneet 
voimaloiden ympäristötekniikan ja turvallisuuden paran­
tamiseen, sähköverkkojen kehittämiseen ja yhteenliitt-
ämiseen, energiatehokkuuden lisäämiseen ja uusiutuvien 
energiamuotojen käyttöön liittyvät hankkeet sekä paikal­
liset hankkeet, joilla saadaan aikaan selkeitä ympäristö-
etuja. 
Phare on osallistunut myös maaseudun puhelinyhteyksien 
parantamiseen liittyviin kokeiluhankkeisiin, jotka ovat tärkeä askel kohti tämän päivän globaalisen liiketoiminta­
ympäristön edellyttämän viestintäinfrastruktuurin luo­
mista. 
Raj a-alueyhteisty ö 
Pharen raja-alueohjelma perustettiin vuonna 1994 Euroo­
pan parlamentin aloitteesta, ja sillä on edelleen tärkeä osa 
liittymisstrategiassa. 
Kun vuonna 1994 keskityttiin ohjelman tiedotusta, suun­
nittelua, toteutusta ja seurantaa varten tarvittavien raken­
teiden luomiseen, suoritettiin vuonna 1995 jo lukuisia 
konkreettisia toimia. 
Phare työskenteli läheisessä yhteistyössä INTERREG-
ohjelmaa hoitavan aluepolitiikan pääosaston kanssa 
alueellisen yhteistyön päämäärien ja käytäntöjen 
yhdenmukaisuuden varmistamiseksi. Komission asetus 
N:o 1628/94 Phare-ohjelman puitteissa tapahtuvasta raja-
alueyhteistyöstä jäsenvaltioiden ja Keski-Euroopan 
maiden välillä sisältää säännöt rakenteellisille rahoitus­
toimille sellaisten Keski-Euroopan maiden raja-alueilla, 
joilla on yhteinen raja Euroopan unionin jäsenvaltion 
kanssa. Toimet ovat yhdenmukaisia Euroopan unionin 
rakenteellisten toimenpideohjelmien ja erityisesti 
INTERREG II -ohjelman kanssa. Suunnittelu- ja toteutus­
vaiheiden yhteensovittamisesta ja valittujen ohjelmien 
seurannasta vastaavat pääasiassa yhteinen ohjelma- ja 
seurantakomitea, jotka koostuvat molempien osapuolien 
asiaankuuluvista viranomaisista. 
Valtaosa Pharen raja-alueyhteistyöhankkeista kohdistuu 
perusrakenteiden, liikenteen, tietoliikenteen ja 
energiahuollon kehittämiseen, mutta vuosiksi 1995-1999 
omaksuttuun uuteen lähestymistapaan kuuluu entistä 
enemmän "pehmeitä toimia", jotka liittyvät esimerkiksi 
matkailuun, inhimillisiin voimavaroihin ja kulttuuriin. 
Tätä toimintaa tukemaan on perustettu pienhankkeiden 
rahoitusjärjestelmä. 
Vuonna 1994 ohjelmaan voivat osallistua Albania, 
Bulgaria Baltian maat, Tsekin tasavalta, Puola ja Slovenia. 
Vuonna 1995 mukaan tulivat myös Unkari ja Slovakia 
(Itävallan liityttyä Euroopan unioniin) sekä uusia raja-
alueita Tsekin tasavallasta ja Sloveniasta. Kumppanuus­
maat määrittelivät osallistuvat raja-alueet itse yhteistyössä 
komission kanssa yhteensopivuuden varmistamiseksi 
INTERREG-ohjelman kanssa. 
Vuonna 1995 Phare-ohjelman hallintokomitea antoi 
myönteisen lausunnon Albanian, Bulgarian, Tsekin 
tasavallan, Viron, Latvian, Liettuan, Puolan, Slovakian ja 
Slovenian raja-aluehankkeista. Nämä hankkeet liittyivät 
pääasiassa liikenteeseen, ympäristöön, maatalouteen, inhi­
millisiin voimavaroihin ja taloudelliseen kehitykseen, ja 
niitä varten hyväksyttiin 169 miljoonan ecun budjetti. 
Myönteinen lausunto annettiin myös useista ympäristöön 
ja alueidenväliseen yhteistyöhön liittyvistä yhteistyö­
ohjelmista. Tällaiseen ohjelmaan tarvitaan rahoitusta kan­
sainväliseltä rahoituslaitokselta tai Euroopan unionin 
jäsenvaltiolta. Phare antaa tarvittavaa tukea hankkeen 
arvioinnin ja valmistelun sekä toteutuksen aikana. Hank­
keet voivat koskea monenlaisia asioita kuten ilman saastu­
misen torjuntaa, jätevesien käsittelyä ja liikennehank­
keiden ympäristövaikutuksia. 
Alueidenvälisessä yhteistyöohjelmassa, joka on jo raken­
nettu Euroopan unionin ECOS- ja Ouverture-ohjelmien 
varaan, tämä on ensimmäinen kerta kun rahoitusta on 
annettu kaupungeille ja alueille kaikissa Pharen kumppa-
nuusmaissa ja Euroopan unionin alueella. Rahoitusta 
annetaan yli 100 alueidenväliselle yhteistyöhankkeelle. Ensi vaiheessa tämä sallii kumppanuusmaiden osallis­
tumisen Sokrates-, Leonardo- ja Nuorten Eurooppa III -
ohjelmiin. Ne maat, joiden audiovisuaalinen lainsäädäntö 
on yhteensopiva yhteisön lainsäädännön kanssa, voivat 
osallistua myös Media II -ohjelmaan. Muita kulttuuriin, 
ympäristöön, terveydenhoitoon, energiaan ja sisämark­
kinoihin liittyviä ohjelmia on muokattava Keski-Euroopan 
maiden tulevaa osallistumista varten. Esimerkkejä ohjel­
mista, jotka on suunniteltu tai laajennettu Keski-Euroopan 
maita varten ovat Corine (satelliittikartoitus), LIFE (ympä­
ristö), SAVE II (energiatehokkuus) ja Synergy (energia­
yhteistyö). 
Vuonna 1995 sidottiin 9,9 miljoonaa ecua assosioitujen 
maiden osallistumisen valmisteluun. Keinoina olivat 
tiedotustilaisuudet sekä kansallisten hallintoviranomaisten 
vierailut ja heille suunnattu koulutus, tarpeellisten asia­
kirjojen siirto ja tarvittavien kansallisten rakenteiden tai 
tiedotustoimistojen perustaminen tietojen välittämiseksi 
näistä ohjelmista. 
Kumppanuusmaat voivat tietyin ehdoin osallistua myös 
joihinkin tutkimuksen ja kehityksen neljännen puite­
ohjelman erityisohjelmiin. 
Tulevaisuudessa, kun Keski-Euroopan maat pääsevät 
lähemmäs yhdentymistä, Pharen raja-alueyhteistyö siirtyy 
perusrakennehankkeiden toteutuksesta ja arvioinnista yhä 
enemmän koulutuksen, hallinnon ja yhteiskunnallis-
taloudellisten rakenteiden kehittämisen suuntaan. Näin 
ohjelma voi paremmin tyydyttää yhdentymisprosessin 
tarpeita. 
Yhteisön ohjelmien avaaminen 
Vuoden 1993 Kööpenhaminan huippukokouksessa jäsen­
valtioiden valtionpäämiehet tekivät poliittisen päätöksen 
Keski-Euroopan assosioitujen maiden mahdollisuudesta 
osallistua yhteisön ohjelmiin. 
Komissio ja neuvosto allekirjoittivat yhteisymmärryksessä 
Euroopan parlamentin kanssa Bulgarian, Tsekin tasa­
vallan, Unkarin, Puolan ja Romanian kanssa 4 päivänä 
joulukuuta 1995 Eurooppa-sopimusten lisäpöytäkirjat, 
joilla luotiin tarvittavat lainsäädännölliset puitteet maiden 
osallistumiselle näihin ohjelmiin. Slovakian kanssa alle­
kirjoitettu lisäpöytäkirja odottaa vielä Euroopan parlamen­
tin hyväksyntää. Baltian maiden osalta lisäpöytäkirjat 
sisältyvät kunkin maan Eurooppa-sopimukseen. Yhteensovittaminen muiden avustuselinten 
kanssa 
Euroopan yhteisön ja erityisesti Phare-ohjelman antaman 
avun tehokkuuden lisäämiseksi komissio sovittaa avustus­
toimintansa yhteen muiden Keski-Euroopan maita tuke­
vien avustusjärjestöjen kanssa. Pariisissa heinäkuussa 
1989 pidetystä G7-maiden valtion ja hallitusten päämies­
ten huippukokouksesta lähtien komissio on ollut kaikkien 
avustusjärjestöjen toiminnan virallinen yhteensovittaja. 
Tässä ominaisuudessaan ja Phare-ohjelman tärkeyden 
takia komissio työskentelee läheisessä yhteistyössä G-24-
maiden sekä kansainvälisten rahoituslaitosten kuten 
Maailmanpankin, Euroopan jälleenrakennus- ja kehitys­
pankin (EBRD), Euroopan investointipankin (EIP) ja 
Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön (OECD) 
kanssa. 
Phare ja OECD ovat tehneet yhteistyötä esimerkiksi 
SIGMA-ohjelmassa (hallinnon ja johtamisen tukeminen 
Keski- ja Itä-Euroopassa). SIGMA tukee kumppanuus­
maita johdonmukaisten uudistusstrategioiden ja tehok-
kaiden julkisten toimielimien kehittämisessä. Esimerkkinä 
Pharen ja EBRD:n yhteisrahoituksesta on ympäristö­
hankkeiden valmistelun tukeminen, laaja-alainen ohjelma, 
joka käynnistettiin vuoden 1995 lopulla ja joka helpottaa 
kiireellisten ympäristöhankkeiden toteuttamista Keski-
Euroopan maissa. 
Maaliskuussa 1995 pidettiin korkean tason kokous, jossa 
G-24-maiden avustuselimet yhdessä analysoivat Keski-
Euroopan viiden ensimmäisen siirtymävuoden aikana 
aikaansaatuja uudistuksia. Yleinen johtopäätös oli, että 
siirtymä on peruuttamaton. Avustusorganisaatiot sitoutui­
vat jatkamaan tukeaan Keski-Euroopan maiden liittämi­
selle kansainväliseen taloudelliseen yhteisöön. Niiden 
antama tuki suunnitellaan lisäksi niin, että se edistää liit-
tymisstrategiaa. 
Nämä tavoitteet huomioon ottaen komission yhteen-
sovittamistyötä kentällä kumppanuusmaissa vahvistetaan 
ja tiettyjä alueita painotetaan vaikutusten tehostamiseksi. 
Organisaatiot tekevät yhteistyötä ohjelma- ja hanketasolla. 
Ulkomaanavun yhteensovittaminen tuli yleisön tietoi­
suuteen vuonna 1995. Entisen Jugoslavian tasavaltojen 
solmima rauhansopimus edellyttää kansainvälisen yhtei­
sön tukea. Joulukuussa 1995 komissio ja Maailmanpankki 
järjestivät ensimmäisen avustuselimien kokouksen 
Bosnia-Herzegovinassa. Kokouksen päätavoitteina oli 
määritellä maan jälleenrakennukseen liittyvät tarpeet ja 
saada avustuselimien apu liikkeelle. Tämä oli ennen kaik­
kea merkkinä Euroopan unionin rauhanprosessille anta­
masta konkreettisesta tuesta ja unionin roolista maailman­
yhteisön avun yhteensovittajana Keski-Euroopassa. Joulukuussa 1995 aikaansaadun Daytonin rauhan­
sopimuksen jälkeen oli myös erittäin tärkeätä, että lyhyen 
ja keskipitkän aikavälin jälleenrakennus Bosnia-
Herzegovinassa saataisiin käyntiin mahdollisimman 
nopeasti. Joukko kansainvälisiä järjestöjä, varsinkin 
Maailmanpankki, Kansainvälinen valuuttarahasto (IMF), 
Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankki (EBRD) ja 
Euroopan yhteisö laativat ohjelman tätä tarkoitusta varten. 
Pharen välttämättömän avun ohjelma laadittiin monen­
välisen suunnitelman pohjalta, ja ensimmäinen 
62,5 miljoonan ecun avustuserä oli tarkoitus laskea 
liikkeelle heti tammikuussa 1996. 
Tilintarkastustuomioistuin 
Tilintarkastustuomioistuin antoi kertomuksensa komission 
vuoden 1994 taloudellisesta ja toiminnallisesta suoritus­
kyvystä marraskuussa 1995. Tuomioistuin totesi, että 
Pharen hallinnon työ oli johtanut lukuisiin parannuksiin 
ohjelmassa. 
Tuomioistuin toi kuitenkin esille joitakin parannus-
kohteita, joita olivat eritoten taloudellisen raportointi­
järjestelmän PHACSY:n käytön tehostaminen, tarjous­
prosessin jämäköittäminen, ja Phare-varoilla suoritettujen 
tutkimusten tulosten toiminnallisempi hyödyntäminen eri­
toten todellisten investointien edistämiseksi. 
Kuten seuraavassa jaksossa kerrotaan, Pharen rahoituksen-
hallintajärjestelmiä ja toiminnallisia menettelyjä tarkas­
teltiin ja parannettiin jo vuoden 1995 aikana. Lisäksi 
perustettiin uusi seurantayksikkö. 
Phare ja entinen Jugoslavia 
Entisen Jugoslavian jälleenrakennus alkoi vuonna 1995. 
Komission hyväksymässä rahoitussuunnitelmassa osoi­
tettiin rauhanprosessin tukemiseen 600 miljoonaa ecua 
käytettäväksi vuosiksi 1996-1999. 
Phare-ohjelman toiminnallinen hallinto 
Phare on alusta lähtien pyrkinyt saamaan kumppanuus­
maat osallistumaan mahdollisimman suuressa määrin 
ohjelman strategiseen ja toiminnalliseen ohjaukseen. 
Ohjelman rakennetta on siksi ajan mittaan muutettu 
kumppanuusmaiden muuttuvien tarpeiden huomioon otta­
miseksi, yhteistyön ja yhteensovittamisen lisäämiseksi 
komission ja maiden välillä sekä Pharen puitteissa 
toteutettujen ohjelmien vaikuttavuuden kohottamiseksi. 
Tämä toiminnan kehittäminen jatkui vuonna 1995. 
Ohjelmaa hoitavan osaston ja ohjelman hallinnon sisäistä 
rakennetta muutettiin Phareen, Eurooppa-sopimuksiin ja 
liittymisstrategiaan liittyvien toimien yhteyksien lujit­
tamiseksi. 
Hallintomenettelyjä parannettiin. Talouden ja hallinnon 
raportointijärjestelmiä uusittiin ja säännönmukaisten, riip­
pumattomien tarkastusten määrää lisättiin. Perustetun 
erillisen seuranta- ja arviointiyksikön tarkoituksena on 
parantaa Phare-ohjelmien toiminnallista laatua ja varmis­
taa entistä kustannustehokkaampi varojen käyttö. Tämä 
tukee toiminnan hajautusta, jonka merkitys lisääntyy liitty­
mistä edeltävä strategian edetessä. 
Phare-ohjelman avoimuutta lisättiin Euroopan unionin 
muille toimielimille ja jäsenvaltioille - varsinkin julkisille 
palveluille ja kaupalliselle alalle - sekä kumppanuusmaille 
suunnatulla tiedotusohjelmalla. 
Toiminnallinen rakenne 
Phare-ohjelmaa hoitava osasto, joka toimii pääosasto IA:n 
alaisuudessa (Eurooppa ja uudet itsenäiset valtiot, yhtei­
nen uiko- ja turvallisuuspolitiikka ja ulkoiset edustustot), 
järjestettiin uudelleen vuonna 1995. 
Aikaisemmin Phare-osasto oli järjestetty pääsiassa 
toimialoittain ja henkilöstö oli jaettu toimialayksiköihin, 
joita olivat esimerkiksi maatalous ja perusrakenteet. Kävi 
kuitenkin selväksi, että tarvittiin kokonaisvaltaista maan­
tieteellistä rakennetta, joka vastaisi liittymistä edeltävä 
strategian ja Eurooppa-sopimusten tarpeita sekä tukisi 
ohjelman menestyksen kannalta erittäin tärkeitä raken­
teellisia suhteita ja rahoitusyhteistyötä. 
Tämän vuoksi komissio järjesti Phare-ohjelmaa hoitavan 
osaston uudelleen maittain heinäkuussa 1995. Silloin 
muodostettiin kolme maantieteellistä yksikköä, jotka vas­
taavat kaikista suhteista Keski-Euroopan maiden kanssa. Tarkoituksena on hoitaa kunkin maan liittymistarpeet ja 
samalla parantaa ohjelman suorituskykyä niin, että maa­
kohtaisiin kysymyksiin voidaan reagoida entistä nopeam­
min ja yhteensovitetusti ja saadaan aikaan toiminnallista 
synergiaa kumppanuusmaissa olevien edustustojen ja 
Brysselin välille. 
Moniin Phare-ohjelmiin osallistuu kuitenkin useita maita. 
Jotta näiden ohjelmien hoitamisen edellyttämää kokonais­
kuvaa ei menetettäisi, muodostettiin erillisiä laaja-alaisia 
ja toimialakohtaisia yksiköitä, joiden vastuulla on toi­
mintaohjelmien yhteensovittaminen sekä laaja-alaisten ja 
monen maan ohjelmien johtaminen. Nämä yksiköt 
varmistavat, että yhteistyö maiden välillä jatkuu ja että 
synergiamahdollisuudet tunnistetaan ja hyödynnetään. 
Osasto alkoi toimia tältä maantieteelliseltä pohjalta 
kesäkuusta 1995 lähtien, jotta ei olisi hukattu Essenin ja 
Cannesin huippukokousten ja liittymistä edeltävä stra­
tegian käynnistymisen aikaansaamaa liikevoimaa. 
Phare käynnisti myös henkilöstökysymysten tarkastelun 
sekä päämajassa Brysselissä että edustustoissa. Parhaillaan 
määritellään niitä tehtäviä, jotka ovat keskeisiä Phare-
ohjelman johtamisen kannalta ja kuuluvat komission 
osastojen toimeenpanovaltaan, ja jotka siten on hoidettava 
komission henkilöstön voimin. Muut tehtävät, joiden ei 
katsota olevan keskeisiä, voidaan teettää ulkopuolella, 
jolloin olemassa olevaa henkilöstöä voidaan käyttää 
mahdollisimman tehokkaasti. 
Uusi lähtökohta suunnitteluun 
Phare-ohjelman suunnittelua virtaviivaistettiin vuonna 
1995. Essenin ja Cannesin huippukokoukset määrittelivät 
yhteiset päämäärät entistä tarkemmin, joten varat voitiin 
kohdentaa aiempaa tehokkaammin. Pharelle annettiin 
myös monivuotiset rahoitustavoitteet ohjelman liittä­
miseksi entistä läheisemmin kumppanuusmaiden keski­
pitkän aikavälin strategisiin pyrkimyksiin. 
Tämän seurauksena neljälle maalle (Tsekin tasavalta, 
Unkari, Puola ja Slovakia) laadittiin vuonna 1995 moni­
vuotiset tavoiteohjelmat. Suunnitelmissa on vastaavien 
ohjelmien laatiminen muille Phare-maille vuoden 1996 
puoliväliin mennessä. Ohjelmat laaditaan yhteistyössä 
kyseisten maiden kanssa, ja ne ulottuvat vuoden 1999 lop­
puun. Kunkin maan suunnitelmat sisältävät maan tavoit­
teet, etusijalla olevat toimialat, toimintamuodot ja aika­
taulut sekä kullekin toimialalle osoitettavien varojen 
10 
ohjeelliset määrät. Monivuotisia tavoiteohjelmia laadittiin 
11 raja-aluehanketta varten, ja mukana ovat kaikki kump­
panuusmaat Romaniaa lukuun ottamatta. 
Uusi lähestymistapa on edullinen sekä kumppanuus­
maiden että jäsenvaltioiden kannalta. Kumppanuusmaiden 
osalta se tehostaa liittymisen valmistelua, antaa joukon 
konkreettisia tavoitteita ja mahdollistaa Phare-ohjelman 
sisällyttämisen keskipitkän aikavälin rakennemuutos­
ohjelmiin ja liittymisstrategioihin. Jäsenvaltioille se antaa 
mahdollisuuden strategiseen osallistumiseen ja kunkin 
maan Phare-prioriteettien tarkasteluun entistä pitemmällä 
aikavälillä ja kokonaisvaltaisemmin. 
Vaikka monivuotiset tavoiteohjelmat ovat antaneet 
Pharelle keskipitkän aikavälin näkökulman, on pidettävä 
mielessä, että ohjelmien toteutus perustuu vuosittaiseen 
budjettimenettelyyn. Tämä tarkoittaa sitä, että moni­
vuotisissa ohjelmissa esitetyt rahamäärät ovat puhtaasti 
ohjeellisia ja siten vain aikomusten ilmaisuja. Komissio 
osoittaa tarvittavat varat vuosittain kullekin maalle 
maakohtaisen toimintaohjelman perusteella. Toiminta­
ohjelma esittää kaikki ohjelman komponentit yhdessä 
asiakirjassa, ja se perustuu monivuotiseen tavoiteohjel­
maan, mutta ei välttämättä noudata sitä uskollisesti. Tämä 
antaa sekä kyseiselle maalle että Pharelle joustavuutta 
olosuhteiden ja prioriteettien muuttumisen varalta. 
Monivuotisten tavoiteohjelmien käyttöönotto on kuitenkin 
helpottanut vuotuista suunnittelukierrosta, lyhentänyt 
varojen sitomisen, rahoitussopimusten teon ja maksatuk­
sen välistä aikaa ja merkittävästi yksinkertaistanut ohjel­
man suunnitteluprosessia. 
Muutoksia toteutuksessa 
Toteutus on Phare-ohjelmien kriittisin alue. Kyky hoitaa 
yksittäiset hankkeet kentällä määrää hankkeiden vaikut­
tavuuden tason ja siten julkisten varojen käytön tehok­
kuuden. 
Yhteisön rahoitussääntely asettaa tiettyjä rajoituksia 
antamalla täyden vastuun varojen käytöstä komissiolle, ja 
tämä rajoittaa vastuun delegoimista kumppanuusmaille. 
Tätä mahdollista ristiriitaa pyrittiin kuitenkin ratkaisemaan 
vuoden 1995 aikana ja löytämään sellainen toteutustapa, 
joka olisi sekä tehokas että tarkka. Toteutusprosessin hajauttaminen eteni edelleen vuonna 
1995. Hajauttaminen alkoi 1994, jolloin julkaistiin 
hajautetun toteutusjärjestelmän käsikirjat. Niiden tarkoi­
tuksena oli saada aikaan koko ohjelman laajuinen yhteinen 
toimintajärjestelmä ja sovittaa yhteen kumppanuus-
hallintojen johtamistaidot ja -tavat Phare-asetuksen 
puitteissa. 
Vuonna 1995 jatkettiin hajautetun toteutusjärjestelmän 
parantamiseen tähtäävää työtä yhdessä kumppanuus­
maiden kanssa. Työ painottui seuraaviin seikkoihin 
• Suunnittelun yksinkertaistaminen ja varsinkin koko-
naistyömäärän vähentäminen luomalla läheisempi 
yhteys sekä suunnittelussa että toteutuksessa tarvit­
tavien asiakirjojen välille moninkertaisen työn vähentä­
miseksi. 
• Toteutusvastuun siirto kahdella tärkeällä tasolla, 
ensinnäkin komissiolta kumppanuusmaille ja toisaalta 
Brysselin Phare-henkilöstöltä komission henkilöstölle 
maiden edustustoissa. Käytännössä tämä merkitsee 
asteittaista siirtymistä etukäteen tapahtuvasta ex ante -
hyväksynnästä jälkikäteen tapahtuvaan ex post -
seurantaan ja arviointiin luopumatta kuitenkaan 
komission yleisestä valvontavastuusta. 
• Tärkeimpien toteutukseen osallistuvien tahojen tehtä­
vien ja vastuiden tarkka määrittely etenkin Brysselin ja 
edustustojen välillä. Tähän kuuluu sopiminen tehtävän­
kuvauksista, mikä puolestaan vähentää moninkertaista 
työtä, tehostaa olemassa olevien voimavarojen käyttöä 
ja lisää eri ryhmien välistä yhteisymmärrystä. 
Hajautetun toteutusjärjestelmän käsikirjojen saatavuutta 
pyrittiin myös parantamaan ja niistä tehtiin helppokäyt­
töisempiä. Uudet menettelyt sisältävät uudet painokset 
julkaistaan vuonna 1996, ja julkaisua tuetaan edustustoille 
ja ohjelman hallintoyksiköille suunnatulla koulutuksella. 
Rahoituksen hallinta 
Phare-ohjelman monipuolisuus ja laajuus ja komission 
valvontavastuu edellyttävät tehokasta rahoituksen hallinta­
järjestelmää. Vuonna 1994 otettiin käyttöön PHACSY-
järjestelmä, joka kokoaa yhteen ohjelmatiedot suoraan 
ohjelman hallintoyksiköistä, ja jota voidaan käyttää 
seurantatyökaluna. PHACSY uudistettiin vuoden 1995 
alussa ja julkaistiin uudessa, helppokäyttöisemmässä muo­
dossa. 
Tätä ennen järjestelmä yhdistettiin Pharen päätietokantaan 
(Desiree), joka puolestaan oli täysin yhdistetty SINCOM-
järjestelmään, joka on koko komission rahoituksen 
hallintajärjestelmä. Tämä on virtaviivaistanut ja tarken­
tanut Pharen rahoituksenhallintaa, vähentänyt monin­
kertaista työtä ja tuonut järjestelmän paremmin ohjelman 
hallintoyksiköiden ulottuville. Vuoden 1995 loppuun 
mennessä noin 95 prosenttia kaikesta ohjelman hallinto­
yksiköistä tulevasta johtamistiedosta oli PHACSY-järjes-
telmän piirissä, ja vuoden 1996 aikana pyritään sinne 
saamaan loputkin tiedot. Tätä on tukenut riippumattomien 
tarkastusten määrän lisääntyminen, joka jatkuu edelleen 
vuonna 1996. 
Seuranta ja arviointi 
Hajautuksen lisääminen ja komission vastuiden hoito 
edellyttävät tehokkaan seuranta- ja arviointijärjestelmän 
luomista. Kun Phare-ohjelmaa hoitava osasto vuonna 
1995 järjestettiin uudelleen, perustettiin myös uusi, 
seurannasta ja arvioinnista vastaava yksikkö. 
Yksikön tehtävänä on toteuttaa seuranta- ja arviointi­
järjestelmä, joka on itsenäinen ja uskottava ja joka 
perustuu kumppanuusmaiden yhteiseen omistukseen ja 
osallistumiseen. Yksikköä kehotettiin käyttämään tässä 
työssä standardijärjestelmää, jota voitaisiin soveltaa 
laajasti kaikissa Phare-hankkeissa. 
Vuonna 1995 luotiin perusta uudelle seuranta- ja 
arviointijärjestelmälle. Sille luotuun alueelliseen raken­
teeseen kuuluu kolme alueellista toimistoa, joissa työsken­
telee riippumattomia konsultteja Euroopan unionista sekä 
paikallisia asiantuntijoita. Suunitelmien mukaan toimistot 
ovat täysin toimintakykyisiä vuoden 1996 ensimmäisen 
puoliskon aikana ja vuosittain seurataan ja arvioidaan yli 
400 hanketta. 
Prosessinkehitys on ennen kaikkea toiminnallinen työkalu 
kaikille Phare-ohjelmaan osallistuville. Arvioimalla sään­
nöllisesti Phare-hankkeiden tilaa ja edistymistä uusi 
yksikkö pystyy määrittelemään parhaat menettelytavat ja 
jakamaan niitä kaikkiin kumppanuusmaihin, tuomaan 
esille heikosti menestyvät hankkeet ja ehdottamaan 
parannuksia sekä antamaan palautetta tulevien ohjelmien 
suunnittelijoille. Seuranta- ja arviointijärjestelmä on 
suunniteltu niin, että se limittyy normaalin suunnittelu­
prosessin kanssa ja sen antamien tietojen perusteella voi­
daan ohjelmia sopeuttaa entistä lähemmin kumppanuus­
maiden tarpeiden mukaan. Tiedotus 
Vuodesta 1993 lähtien Phare on aktiivisesti vastannut 
siihen kiinnostukseen, jota Euroopan yhteisön toimielimet, 
neuvoa-antavat elimet, jäsenvaltiot ja kumppanusmaat 
ovat osoittaneet ohjelmaa kohtaan. 
Vuonna 1995 Phare käytti tiedottamiseen 3,2 miljoonaa 
ecua. Se julkaisi 67 erillistä julkaisua 18 kielellä ja jakoi 
niitä yli 800000 kappaletta 26 maahan. Tiedotustoimisto 
vastasi yli 60000 puhelintiedusteluun, kirjeeseen ja tele-
kopioviestiin, ja toimistoon tehtiin yli 5000 henkilö­
kohtaista vierailua. Tiedotustoimiston henkilöstö piti myös 
yli 100 puhetta tai esittelytilaisuutta Phare-ohjelmasta 
konferensseissa ja työpajoissa pääasiassa jäsenvaltioissa. 
Vuonna 1995 jatkettiin kumppanuusmaissa tutkimus­
ohjelmaa, jonka tarkoituksena oli määritellä ja etsiä 
sopivia keinoja ihmisten tiedontarpeen tyydyttämiseksi. 
Edustustojen tiedotusohjelmat keskittyivät entistä enem­
män tiedottamaan päätöksentekijöille ja mielipiteenmuo-
dostajille liittymistä edeltävistä toimista ja Euroopan 
unioniin liittymisen mahdollisista vaikutuksista. Näihin 
ohjelmiin sisältyy julkaisuja paikallisilla kielillä, 
yhteydenpito-ohjelmien kehittämistä ja toteuttamista sekä 
paikallisten tiedotustietokantojen luomista. Joka toinen 
kuukausi ilmestyvän "Eurooppalainen vuoropuhelu" -leh­
den julkaiseminen aloitettiin, ja vuoden 1996 alkuun men­
nessä sitä jaettiin kuudella Keski-Euroopan kielellä 20000 
päättäjälle ja mielipiteenmuodostajalle alueella. Erityisiä 
tiedotusohjelmia käynnistettiin Tsekin tasavallassa, 
Unkarissa, Puolassa ja Slovakiassa. Euroopan unionia 
käsitteleviä televisiodokumentteja, jotka välittivät tietoa 
unionista suurelle yleisölle, alettiin esittää entistä enem­
män kumppanuusmaissa. 
Vuoden 1995 aikana tehtiin myös sopimuksia Pharen on-
line-tietopalvelun avaamiseksi Internetissä. Palvelu 
tarjoaisi tietoa sopimuksista ja asettaisi käytettäväksi 
Pharen osoitekirjan ja muuta yleistä Phare-tietoa. Se tar­
joaa myös ihmisille mahdollisuuden helppoon yhteyden­
pitoon Pharen kanssa sähköpostin välityksellä. Tämä vie 
Pharen tiedotusohjelmaa jälleen askelen eteenpäin, 
nopeuttaa tiedonsaantia ja lisää tiedotuksen tehoa ja 
kustannustehokkuutta. 
12 
Albania 
Albanian talous on alkanut toipua muita entisiä 
kommunistimaita tiukemman keskusjohtoisen talous­
järjestelmän romahtamisen seurauksista. Vuonna 1995 
maan talouden kasvuvauhti oli Keski-Euroopan nopeim­
pia (11,3 prosenttia). Inflaatio aleni kurinalaisen raha­
politiikan ansiosta 6 prosenttiin ja työttömyys putosi 14 
prosenttiin. Yksityistäminen etenee hyvin: kaikki jäljellä 
olleet valtionyritykset muutettiin osakeyhtiöiksi huhti­
kuussa 1995. Tämän johdosta voidaan toteuttaa laaja 
yksityistämisohjelma, joka käynnistyy vuonna 1996. 
Vuonna 1995 edistyttiin myös Albanian toimielinten ja 
lainsäädännön lähentämisessä Euroopan unionin järjes­
telmien kanssa. Maassa hyväksyttiin uudet siviili-, rikos-
ja työlait, jotka luovat vahvemman perustan oikeus­
järjestelmälle. Albania allekirjoitti Euroopan neuvoston 
yleissopimuksen vähemmistöjen suojelemisesta, ja maa 
hyväksyttiin neuvoston täysjäseneksi heinäkuussa 1995. 
Vuonna 1995 Phare-ohjelma tuki edelleen Albanian 
uudistusprosessia. Albania ei ole enää riippuvainen välttä­
mättömästä, joten Pharen painopisteetkin ovat muuttuneet 
ja heijastelevat maan talouden huomattavaa paranemista. 
Vuoden 1995 tavoiteohjelman kautta osoitettiinkin 
35 miljoonaa ecua 
• liikenteen, tietoliikenteen ja energiahuollon kehittä­
miseen 
• korkean asteen koulutuksen tehostamiseen Tempus-
ohjelman kautta 
• kunnallistekniikan parantamiseen Albanian kehitys­
rahaston kautta 
• yksityisten toimialojen, julkishallinnon ja oikeus­
järjestelmien kehittämiseen. 
Pharen painotukset siirtyivät vuonna 1995 maataloudesta 
perusrakenteiden kehittämiseen, varsinkin teiden, sata­
mien, tietoliikenteen ja energiahuollon parantamiseen. 
Näiden alueiden kehittäminen on välttämätöntä, jotta 
Albania voisi osallistua yhtenäismarkkinoihin täydessä 
mitassa. Vuonna 1995 perusrakenteiden kehittämisessä oli 
etusijalla itä-länsikäytävän rakentaminen ja parantaminen. 
Phare rahoittikin yhdessä Euroopan investointipankin 
kanssa 
• itä-länsikäytävän Durrës-Elbasan- ja Pogradec-
Kapshtica-osuuksien (yhteensä 146 km) parantamista 
• Durrësin lauttaterminaalin kehittämistä. Myönnetty toimialakohtainen rahoitus 1995 
88 miljoonaa ecua 
Koulutus ja tutkimus 3,5 
Kokonaisvaltaiset 
alueelliset 
toimenpiteet 8,5 
Perusrakenteet 
(energia, liikenne 
tietoliikenne) 34 Rahoitusala 35 
Nämä hankkeet ovat esimerkkinä siitä, kuinka tärkeä 
Pharen osuus on rahoituksen saamiseksi muilta kansain­
välisiltä elimiltä. 
Pharella oli tärkeä asema myös muilla alueilla. Vuoden 
aikana parannettiin perusterveydenhuoltoa ja kehitettiin 
sairaaloita, käynnistettiin ohjelmia paikallishallinnon vah­
vistamiseksi ja ryhdyttiin toimenpiteisiin varojen kana­
voimiseksi suoraan sellaisille pienimuotoisille hankkeille, 
joista on välitöntä etua paikallisille yhteisöille. Phare 
jatkaa myös tuen suuntaamista energia-alalle siten, että 
pääpaino on kansallisen strategian, politiikan ja lain­
säädännön valmistelussa ja investointien esitutkimusten 
suorittamisessa avainalueilla. 
Albanian kyky käyttää Phare-ohjelman varoja oli edelleen 
tyydyttävä, ja rahoitussopimukset tehtiin noin 73 
prosentista Pharen budjettisitoumuksia. Pitkän valmistelun 
ja monivaiheisen tarjousmenettelyn vaativien perusraken­
nehankkeiden lisääntyminen sekä maan rekisteröinnin 
logistiset rajoitukset ja pankkialan kyvyttömyys tarvit­
tavien luottolimiittien järjestämiseen ovat kuitenkin jonkin 
verran hidastaneet toteutusta ja maksatusta vuoden 1995 
aikana. 
Albanian vakaa talous antaa Phare-ohjelmalle tulevai­
suudessa mahdollisuuden entistä pitemmän aikavälin 
suunnitteluun, ja valmisteilla onkin monivuotinen tavoite­
ohjelma vuosiksi 1996-1999. Albania tahtoo myös edetä 
kohti assosioitumista Euroopan unioniin. Maaliskuussa 
1995 Albania esitti virallisen pyynnön aloittaa neuvottelut 
erityissopimuksesta. 
13 
Bulgaria 
Bulgariassa yhteiskunnallinen ja taloudellinen muutos on 
tuottanut vaikeuksia. Hallitusmuutokset ja parlamen­
taarisen tuen vaihtelu ovat hidastaneet päätöksentekoa 
rakenneuudistuksen avainalueilla. Talouskasvuun ovat 
vaikuttaneet myös Comecon-markkinoiden romahta­
minen, Persianlahden kriisi ja YK:n pakotteet entistä 
Jugoslaviaa vastaan. Markkinatalouden perusta on kuiten­
kin luotu ja perustukset demokratialle ja kansalaisyhteis­
kunnalle valettu. 
Edellisenä vuonna alkanut talouden tilan paraneminen 
jatkui vuonna 1995. BKT kasvoi 2,5 prosenttia, inflaatio ja 
työttömyys alenivat ja yksityistäminen edistyi. Tämä 
yhdessä poliittisen vakautumisen kanssa loi Phare-ohjel­
man toteuttamiselle rakentavan ympäristön ja vakiinnutti 
ja tehosti ohjelman johtorakenteita. 
Vuonna 1995 Phare tuki Bulgariassa hankkeita 60 mil­
joonalla eculla, jotka käsittelivät 
• lainsäädännön lähentämistä 
• yksityisen maanviljelyn edistämistä 
• inhimillisten voimavarojen kehittämistä 
• liikenteen kehittämistä 
• energiahuoltoa ja ydinteknistä turvallisuutta. 
Phare-ohjelmasta osoitettiin 5 miljoonaa ecua eri maa-
taloushankkeille. Tukea annettiin maatalous- ja elin-
tarviketeollisuusministeriölle, historiallisia maanomistus­
oikeuksia koskevien ja muiden toimien rekisteröintiin ja 
voimaanpalauttamiseen, valtionyhtiöiden uudelleenjärjes-
telyihin ja yksityistämiseen sekä tuotanto- ja markkinointi­
rakenteiden kehittämiseen. 
Koulutuksen alalla Phare tuki edelleen Tempus-ohjelman 
kautta korkean asteen koulutuksen uudistamista. Vuoden 
1993 kokeiluhankkeen pohjalta käynnistettiin ohjelma 
korkean asteen ammatillisen koulutuksen ja keskiasteen 
koulutuksen rahoitusjohtamisen kehittämiseksi. Ohjelma 
tuki myös korkean asteen koulutuksen tunnustamis- ja 
arviointiviraston perustamista. Myönnetty toimialakohtainen rahoitus in 1995 
83 miljoonaa ecua 
Lainsäädännön Maatalouden 
lähentäminen 2 rakennemuutos 5 
Perusrakenteet 
(energia, liikenne 
tietoliikenne) 48 Koulutus ja tutkimus 21 
Ympäristöjä 
ydintekninen turvallisuus 7 
Vuoden 1995 liikenneohjelma rahoitti yhdessä Euroopan 
jälleenrakennus- ja kehityspankin ja Maailmanpankin 
kanssa merkittävää rautateiden kunnostushanketta 
(noin 400 km). Lisäksi tuettiin Sofian julkisen liikenne­
järjestelmän uudelleenjärjestelyjä. 
Energiahuollon alueella Phare tuki energiatehokkuuden 
parantamista (sähkö, kaukolämpö ja kaasu), investointien 
esitutkimuksia ja toimenpiteitä yhteisön säännöstön 
käy ttöönottami seksi. 
Vuonna 1995 hyväksyttiin lisäksi monivuotinen tavoite­
ohjelma raja-alueyhteistyöstä Kreikan kanssa. Ohjelma 
koskee vuosia 1995-1999, ja sen tavoitebudjetti on 115 
miljoonaa ecua. Maiden hyvien kahdenvälisten suhteiden 
pohjalta ohjelma tukee Kreikan rajan läheisyydessä ole­
vien Bulgarian alueiden kehitystä Bulgarian yleisen alue-
yhteistyöohjelman puitteissa. Avainalueita ovat liikenne, 
ympäristö, taloudellinen kehitys ja henkilöresurssit. 
14 
Ohjelman toteuttamisen entistä tiiviimpi seuranta mahdol­
listi satunnaisten ongelmien tunnistamisen ja korjaamisen 
aikaisessa vaiheessa, ja poliittisen vakauden ansiosta on 
voitu harkita keskipitkän aikavälin suunnitelmien teke­
mistä. Tämän seurauksena osa edellisvuosien sitomatta 
jääneistä varoista saatiin käyttöön, ja rahoitussopimusten 
solmimisaste nousi vuoden 1994 48 prosentista 56 
prosenttiin vuonna 1995. 
Vuoden 1995 lainsäädännön lähentämisohjelman tavoit­
teena oli saada aikaan kattava vastaavuus Bulgarian ja 
Euroopan yhteisön lainsäädäntöjen välille. Tavoitteen 
saavuttamiseksi Phare avusti uusien lakien valmistelussa 
ja koulutti kohderyhmiä julkishallinnossa ja oikeus­
laitoksessa. Lisäksi tarkoituksena on, että ohjelma käyttää hyväkseen Brysseliin vuonna 1996 perustetun teknisen 
avunannon tiedonvaihtotoimiston tietoja ja asiantuntijoita. 
Eurooppa-sopimus Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsen­
valtioiden kanssa tuli voimaan helmikuussa 1995 ja 
ensimmäinen assosiointineuvoston kokous pidettiin touko­
kuussa 1995. Kokouksessa osapuolet keskustelivat 
Bulgarian liittymistä edeltävän strategian edistymisestä. 
Phare on tärkein keino tämän strategian tukemiseksi. 
Bulgaria jätti virallisen jäsenyyshakemuksensa joulu­
kuussa 1995. Hallitus on ilmoittanut Euroopan yhden­
tymisen olevan yhden päätavoitteistaan ja perustanut 
ministeriöiden välisen yhdentymisorganisaation. 
15 
Tsekin tasavalta 
Tsekin tasavallan Eurooppa-sopimus EU:n kanssa astui 
voimaan vuonna 1995, ja maan talouden hyvä kehitys 
jatkui. Samana vuonna Tsekki hyväksyttiin ensimmäisenä 
Keski-Euroopan maana OECD:n jäseneksi, mikä oli 
tunnustus hallituksen suorittamille uudistuksille. 
Makrotalouden vakauttamiseen ja mikrotaloudessa hin­
tojen vapauttamiseen, säännöstelyn lopettamiseen ja yksi­
tyistämiseen perustuva poliittinen linja tuotti hyviä tulok­
sia. Kasvu oli voimakasta ja työttömyys alhainen, vain 3,5 
prosenttia. Kansallisesta valuutasta korunasta tuli vuonna 
1995 vapaasti vaihdettava. 
Eurooppa-sopimuksen voimaantulo merkitsi sitä, että 
Tsekin tasavalta saattoi täysin osallistua "rakenteelliseen 
vuoropuheluun" Euroopan unionin kanssa. Assosiointi­
neuvoston ensimmäinen kokous pidettiin huhtikuussa 
1995 ja parlamentaarisen sekakomitean ensimmäinen 
kokous toukokuussa. Jälkimmäisessä kokouksessa käsitel­
tiin valkoista kirjaa sisämarkkinoista. 
Phare-ohjelma otti vuonna 1995 uuden suunnan Tsekin 
tasavallassa. Kuten muissakin assosioiduissa maissa tämä 
uusi suunta tarkoittaa sitä, että Phare liittyy suoraan 
Tsekin tasavallan valmistautumiseen Euroopan unionin 
jäsenyyteen. Erityistä huomiota kiinnitetään perusraken­
teiden parantamiseen Saksan ja Itävallan rajojen lähellä 
olevilla alueilla sekä yhdentymisprosessin ja tulevan 
jäsenyyden kannalta keskeisten toimielimien vahvista­
miseen. 
Tsekin tasavallalle osoitettiin varoja yhteensä 110 miljoo­
naa ecua, josta 71 miljoonaa oli vuoden 1995 maakoh­
taiselle toimintaohjelmalle, 8 miljoonaa Tempus-ohjel­
malle ja 25 miljoonaa raja-alueyhteistyöhön Saksan ja 6 
miljoonaa Itävallan kanssa. 
Phare-ohjelma keskittyi vuonna 1995 Tsekin tasavallan 
perusrakenteiden parantamiseen. Phare osallistui Berliini -
Decin - Praha - Breclav - Wien - rautatiekäytävän rakenta-Myönnetty toimialakohtainen rahoitus 1995 
110 miljoonaa ecua 
Sosiaalinen kehittäminen Muut 3 
ia työllisyys 2 1 n • . .••!•• 
1 J 'J Julkisten toimielimien 
Yksityissektorin kehittäminen ja hallinnon uudistaminen 5 
ja yritysten tukeminen L^g^ËMÊÈÊK*^ Koulutus ja tutkimus 8 
Perusrakenteet 
(energia, liikenne, 
tietoliikenne) 91 
miseen ja joihinkin raja-alueyhteistyöohjelmaan kuuluviin 
perusrakenneinvestointihankkeisiin. Vuodesta 1995 
lähtien ohjelma on lisäksi tukenut yhteiskunnallis-
taloudellista kehitystä ja matkailuhankkeita raja-alueilla, 
esimerkiksi historiallisten muistomerkkien restaurointia. 
Sen jälkeen kun Itävalta liittyi Euroopan unioniin vuoden 
1995 alussa, Tsekin tasavallan rajoista noin 67 prosenttia 
on yhteisiä EU:n kanssa. Tämä ja (varsinkin Tsekin ja 
Saksan välisen) maantie- ja rautatieliikenteen voimakas 
kasvu ovat lisänneet raja-alueiden, rakenteellisten seik­
kojen ja ympäristövaikutusten merkitystä.Pharen raja-
alueyhteistyöohjelma rahoittaa maanteiden ja rautateiden 
parantamista ja rajanylityspaikkojen kohentamista tai 
rakentamista sekä toimenpiteitä pullonkaulapaikkojen 
vähentämiseksi. Pharen kautta parannetaan myös ilman ja 
veden laatua näillä alueilla muiden muassa rakentamalla 
uusia kaasu- ja höyryputkia, ottamalla käyttöön vähän 
saastuttavaa tekniikkaa lämmön ja sähkön tuotannossa, 
parantamalla viemärijärjestelmiä ja rakentamalla uusia 
vedenpuhdistamolta jokien saastumisen vähentämiseksi ja 
juomaveden laadun parantamiseksi. 
16 
Phare on osallistunut myös Tsekin lainsäädännön ja 
toimielinten toimintakyvyn vahvistamiseen rahoittamalla 
virkamiehille tarjottavaa asiantuntija-apua ja koulutusta 
sekä tukemalla yhdentymisprosessin kannalta oleellisten 
ministeriöiden ja toimielinten kuten tullin, tilastotoimen, 
teollisuusomaisuuden hoidon, kilpailuasioiden ja standar­
disoinnin hallintoa. Merkittävä osa tästä panoksesta on 
kohdistunut avunantoon lakien lähentämisessä Euroopan 
unionin lainsäädännön kanssa. 
Tulevaisuuden osalta on allekirjoitettu ja hyväksytty 
monivuotinen tavoiteohjelma vuosiksi 1995-1999. Sen 
pääpaino on investointien tukemisessa ja Pharen käytössä 
keskipitkän aikavälin rahoituskeinona. Tavoiteohjelman kokonaisbudjetti on 300-330 miljoonaa ecua, raja-alue­
yhteistyö mukaan lukien, ja etusijalla ovat seuraavat alueet 
• lainsäädännön yhdenmukaistaminen Euroopan yhtei­
söjen kanssa lopullisena päämääränä yhteisön säännös­
tön voimaan saattaminen 
• perusrakenteiden yhdenmukaistaminen Euroopan 
unionin kanssa varsinkin liikenteen, energiahuollon ja 
ympäristönsuojelun alueilla 
• yhteiskunnallis-taloudellinen kehitys mukaan lukien 
pk-yritysten toiminnan, viennin, alueellisen kehityksen, 
suorien ulkomaisten investointien ja sosiaaliturva­
uudistuksen edistäminen. 
Viro 
Viron talous on viime vuosina elpynyt nopeasti. Kaupan 
vapauttamisessa ja makrotaloudellisissa uudistuksissa maa 
on edennyt pitkälle. Tämä näkyy BKT:n kasvuna, joka 
vuonna 1995 oli 6 prosenttia jo toisena vuotena peräkkäin. 
Merkittävää on myös se, että ulkomaisten sijoitusten 
määrä pysyi edellisvuoden korkealla tasolla. Nämä 
tulokset ovat olleet mahdollisia rakenteellisten uudistusten 
merkittävän edistymisen ansiosta. 
Kahteen talouden alueeseen on kuitenkin kiinnitettävä 
erityistä huomiota tulevalla kaudella, nimittäin suhteellisen 
korkeaan inflaatioon ja kauppataseen vajeeseen, joka 
vuoden lopulla oli noin 300 miljoonaa ecua. 
Viro jätti virallisen jäsenyyshakemuksensa Euroopan 
unionille marraskuussa 1995 ja osallistuu liittymistä edel­
tävän strategian rakenteelliseen vuoropuheluun. Marras­
kuussa Euroopan unioni allekirjoitti Viron kanssa sopi­
muksen komission edustuston avaamisesta Tallinnassa. 
Yksityistämisprosessi vauhdittui vuonna 1995, ja sitä 
auttoi Pharen tuki yksityistämistoimistolle. Suurten 
valtionyritysten yksityistäminen on vielä kesken, mutta 
pienet yritykset on yksityistetty lähes kokonaan. Pienten ja 
keskisuurten yritysten osuus työpaikoista on yli 40 pro­
senttia. Talouden yksityistämistä edisti myös hallituksen 
pyrkimys luoda lainsäädännölliset edellytykset kansal­
liselle arvopaperipörssille, joka aloittanee toimintansa 
vuoden 1996 alkupuoliskolla. 
Vuonna 1995 Phare keskittyi edistämään Viron kehitystä 
saavutetun taloudellisen menestyksen pohjalta ja maan 
valmistautumista Euroopan unionin jäsenyyteen. Viron 
Eurooppa-sopimus allekirjoitettiin kesäkuussa 1995, ja se 
odottaa nyt kaikkien EU:n jäsenvaltioiden ratifiointia. 
Viro on ainoa Keski-Euroopan maa, joka ei ole pyytänyt 
siirtymäkautta kauppapolitiikkansa vapauttamista varten. 
Virolle annetun Phare-rahoituksen määrä nousi vuonna 
1995 24 miljoonaan ecuun. Budjettisitoumusten kokonais­
määrä vuosiksi 1991-1995 on siten 68,5 miljoonaa ecua. 
Viron hallituksen ja Phare-ohjelman jatkuva yhteistyö on 
johtanut sitoumusten tasaiseen kasvuun. Myönnetty toimialakohtainen rahoitus 1995 
24 miljoonaa ecua 
Sosiaalinen kehittäminen 
ja työllisyys 2,9 Julkisten toimielimien ja 
hallinnon uudistaminen 2,8 
Koulutus ja tutkimus 4,2 
Yksityissektorin 
kehittäminen ja 
yritysten tukeminen 9,1 Perusrakenteet (energia, 
liikenne, tietoliikenne) 5 
Maataloudessa Phare on jatkanut suunnitteluprosessien, 
maaseudun luototusjärjestelmien kehittämisen ja maan 
rekisteröinnin sekä yksityistämisen tukemista. Lisäksi 
Phare panostaa maatalousministeriön toimielinten ja hen­
kilöstön kehittämiseen. Tämä auttaa parantamaan maa­
talouselinkeinojen tehokkuutta maanviljelijöille annet­
tavan ammattiavun, maatilatalouden ja liiketaloudellisten 
neuvonantajien kouluttamisen ja maaseudun luototus-
laitosten tukemisen muodossa. Vuoden 1995 aikana Phare 
on tukenut myös energiatehokkuuden parantamiseen täh­
täävän energiastrategian kehittämistä, saastumisen vähen­
tämistä, investointeja liikenteenperusrakenteisiin sekä 
sosiaaliturva- ja terveydenhoitojärjestelmien uudistamista. 
Pharen monivuotinen tavoiteohjelma, jolle on budjetoitu 
84 miljoonaa ecua vuosiksi 1995-1999, keskittyy seuraa­
viin etusijalla oleviin alueisiin 
• Euroopan yhdentyminen 
• vienninedistäminen 
• alueellinen kehitys 
• julkishallinnon ja perusrakenteiden kehittäminen. 
Suunnitelmien mukaan ohjelmien painopiste siirtyy 
kauden aikana julkisiin ja yksityisiin investointeihin 
varsinkin maatalouden ja alueiden kehittämisessä. Paino­
pisteen siirtämisellä on tarkoitus tasata aiempaa panostusta 
kaupunkialueiden kehittämiseen sekä ottaa huomioon 
liittymistä edeltävän strategian vaatimukset. 
Unkari 
Unkari oli yksi ensimmäisiä Phare-tuen kohdemaita ja se 
on luonut demokraattiset poliittiset toimielimet, jotka 
nauttivat maan yhteiskunnallisten ja poliittisten voimien 
yleistä luottamusta. Maa on myös vakavasti pyrkinyt 
luomaan sopusointuiset suhteet naapurimaihinsa. 
Unkarin asema markkinasuuntautuneimpana entisenä 
Comecon-maana on houkutellut maahan eniten investoin­
teja muihin alueen maihin verrattuna (40,5 prosenttia 
alueen kokonaismäärästä vuosina 1989—1994). Valtion­
yritysten yksityistämisen nopeuttamiseen tähtäävät yksi-
tyistämislait saatiin voimaan nopeasti, ja kaikki markkina­
talouden perusrakenteet on luotu. 
Vuonna 1995 Unkari joutui kuitenkin painimaan vakavien 
makrotaloudellisten ongelmien kanssa ja otti käyttöön 
vakauttamissuunnitelman, jonka tarkoituksena oli vähen­
tää budjetin ja vaihtotaseen vajetta ja nopeuttaa julkisen 
rahoituksen uudistamista. 
Phare keskittyikin vuonna 1995 tukemaan hallitusta sen 
pyrkimyksissä kohti lisääntyvää taloudellista yhden­
mukaisuutta sekä auttamaan Unkaria suoriutumaan valkoi­
sessa kirjassa esitetyistä liittymistä edeltävän strategian 
toimenpiteistä. Unkari jätti entisistä kommunistimaista 
ensimmäisenä hakemuksen Euroopan unionin täys­
jäsenyydestä (huhtikuussa 1994), ja hallituksen sitou­
tuminen liittymisprosessiin on aiheuttanut sen, että Phare 
on keskittänyt suuren osan tuesta lainsäädännön yhden­
mukaistamisen ja julkishallinnon uudelleenjärjestelyn 
tukemiseen. 
Käytännössä tämä on tarkoittanut toimialakohtaisten ja 
oikeudellisten selvitysten tekemistä, uuden lainsäädännön 
valmistelemista ja yhteisön lainsäädännön kääntämistä 
unkariksi, tarpeellisten toimielinten luomista, koulutus­
tilaisuuksien järjestämistä virkamiehille ja muille päät­
täjille sekä tärkeille kohderyhmille kohdistettua suhde­
toimintaa. 
Toinen erittäin tärkeä alue on Unkarin liikenne- ja 
tietoliikenteenperusrakenteiden muuttaminen ja uudista­
minen. Nykyinen tila osaltaan ehkäisee kotimaisten ja 
ulkomaisten sijoitusten tekemistä ja lisää eri alueiden 
taloudellisen kehityksen epätasaisuutta. Phare tukee aktii­
visesti tarvittavien standardien kehittämistä ja muiden 
muassa perusrakenteiden parantamista, tienrakennusta 
sekä rautateiden ja yhdistelmäkuljetusterminaalien raken­
tamista. Myönnetty toimialakohtainen rahoitus 1995 
92 miljoonaa ecua 
Sosiaalinen kehittäminen Muut 2 
ja työllisyys 2 
Kokonaisvaltaiset 
alueelliset toimenpiteet i 
Yksityissektorin 
kehittäminen ja 
yritysten 
tukeminen 6 Julkisten toimielimien ja 
hallinnon uudistaminen 3 
Maatalouden 
rakennemuutos 10 
Perusrakenteet 
(energia, liikenne, 
tietoliikenne) 36 Koulutus ja 
tutkimus 16 
Ympäristöjä ydintekninen 
turvallisuus 12 
Vuonna 1995 hyväksyttiin Pharen monivuotinen tavoite­
ohjelma (1995-1999), joka tukee 425 miljoonalla eculla 
seuraavia etusijalle asetettuja alueita: 
• Euroopan yhdentyminen, lainsäädännön lähentäminen 
ja julkishallinnon uudistaminen 
• koulutus painopisteenä inhimillisten voimavarojen 
kehittämisrahaston perustaminen 
• taloudellinen kehitys painopisteinä maatalous, yksi­
tyistäminen ja uudelleenjärjestelyt, pk-yritysten kehittä­
minen, alueellinen kehitys, kaupan ja investointien 
edistäminen ja matkailun edistäminen 
• julkisen rahoituksen ja sosiaalialan uudistaminen 
• perusrakenteiden kehittäminen painopisteinä maantie-
ja rautatiekuljetukset, tietoliikenne, kauttakulku, vesi­
huolto, energiahuolto ja ympäristönsuojelu 
• osallistuminen Euroopan yhteisön ohjelmiin. 
Vuodeksi 1995 näille painopistealueille osoitettiin 85 
miljoonaa ecua. 
Vuonna 1995 aloitettiin myös ensimmäinen raja-alue-
yhteistyöohjelma Unkarin ja Itävallan välillä. Unkarin 
viranomaisten kanssa on sovittu raja-alueyhteistyön moni­
vuotisesta tavoiteohjelmasta vuosiksi 1995-1999 Itävallan 
kanssa tehdyn kahdenvälisen yhteistyön pohjalta. 
19 
Latvia 
Vuonna 1995 Latvian talous kehittyi taas suotuisasti 90-
luvun alkuvuosien taantuman jälkeen. Kasvu oli 
voimakasta varsinkin palvelu- ja rakennusaloilla sekä 
metsätaloudessa vaikkakin tarvittavista uudelleenjärjeste­
lyistä johtuen teollisuus-ja maataloustoimialat heikkenivät 
edelleen. 
Pienten ja keskisuurten yritysten yksityistäminen sujui 
hyvin vuonna 1995, mutta suurten yritysten kohdalla 
kehitys on ollut paljon hitaampaa. Prosessia on edesautettu 
perustamalla keskitetty kansallinen yksityistämistoimisto. 
Toimisto järjestää jäljellä olevien valtionyritysten myyn­
nin lähivuosien aikana, ja sillä välin vielä valtion hallussa 
olevia yrityksiä hoitaa valtion omaisuusrahasto. 
Yksityissektorin kehittymisen kannalta on vielä tarpeen 
täydentää ja yksinkertaistaa lainsäädäntöä investointien 
houkuttelemiseksi. Phare on avustanut sekä Latvian 
yksityistämistoimistoa että valtion omaisuusrahastoa. 
Muiden Keski-Euroopan maiden tapaan Latvia panee 
suuren painon lainsäädännön lähentämiselle tärkeänä 
askeleena kohti Euroopan unionin jäsenyyttä. Julkis­
hallinnon uudistus on oleellinen osa tätä pyrkimystä, ja 
Pharen rahoittaman ohjelman avulla valmennetaan mah­
dollisimman monta virkamiestä vuoteen 2000 mennessä. 
Suotuisasta kehityksestä huolimatta Latvian taloutta 
kohtasi joukko takaiskuja vuonna 1995. Kesäkuussa maan 
tärkein liikepankki, Bankas Baltija, julistettiin maksu­
kyvyttömäksi, mistä seurasi yleinen pankkikriisi. Euroo­
pan unioni lupasi antaa 2,5 miljoonaa ecua rahoitusalan 
auttamiseksi. 
Toinen takaisku oli veronkierrosta aiheutunut valtion 
tulojen pienuus. Se johti vuoden ensimmäisellä puolis­
kolla budjettikriisiin ja aiheutti osaltaan budjettivajeen, 
joka vuonna 1995 oli noin 4,8 prosenttia BKT:stä. 
Eurooppa-sopimus solmittiin 25. kesäkuuta 1995 ja Latvia 
jätti virallisen jäsenhakemuksensa 27. lokakuuta 1995. 
Maa osallistuu täysin mitoin liittymistä edeltävän 
strategian rakenteelliseen vuoropuheluun. 
Latvian kohdalla Phare on keskittynyt tietämyksen 
antamiseen. Tässä ovat etusijalla olleet erityisesti julkis­
hallinnon uudistus, yksityistäminen ja pk-yritysten toimin­
nan edistäminen sekä pankkitoiminnan, maatalouden 
tietoliikenteen, energiahuollon, liikenteen, terveyden-Myönnetty toimialakohtainen rahoitus 1995 
32,5 miljoonaa ecua 
Julkisten toimielimien ja 
hallinnon uudistaminen 1,3 
Sosiaalinen 
kehittäminen 
ja työllisyys 9 Koulutus ja tutkimus 2 
Rahoitusala 2,5 
Perusrakenteet(energia, 
liikenne, tietoliikenne) 9,2 
Yksityissektorin 
kehittäminen ja 
yritysten tukeminen 8,3 
huollon ja korkean asteen koulutuksen kehittäminen. 
Vuonna 1995 Pharen tuki laajennettiin koskemaan myös 
talousuudistusta, toimielinten ja inhimillisten voima­
varojen kehittämistä ja perusrakenteiden parantamista. 
Perusrakenteiden osalta Phare kiinnitti erityistä huomiota 
energiahuoltoon. Maalla ei ole lainkaan omia hiilivety-
varoja, joten se on suuresti riippuvainen energian tuon­
nista. Maalla on kuitenkin kehityskelpoisia kotimaisia 
energiavaroja kuten vesivoimaa, puuta ja turvetta, ja Phare 
on rahoittanut hankkeita, joiden tarkoituksena on näiden 
energiamuotojen hyödyntämiskelpoisuuden tutkiminen. 
Pharen rahoitus oli 32,5 miljoonaan ecua vuonna 1995. 
Latviaan vuosina 1991-1995 sidottujen varojen kokonais­
määrä on siten 108 miljoonaa ecua. Vuonna 1995 vuosiksi 
1996-1999 allekirjoitettu monivuotinen tavoiteohjelma 
kohdistuu seuraaviin ensisijaisiin toimiin 
• yksityissektorin kehittäminen mukaan lukien uudel­
leenjärjestelyt ja yksityistäminen, pankkitoiminta, pk-
yritysten kehittäminen, ulkomaisten investointien ja 
ulkomaankaupan edistäminen ja maatalousuudistus 
• toimielinten yhdentyminen, inhimilliset voimavarat ja 
sosiaaliala, tilastoyhteistyö, julkishallinnon uudista­
minen, korkean asteen koulutus, julkinen rahoitus ja 
laskentatoimi sekä sosiaalialan uudistus 
• perusrakenteiden parantaminen painopisteinä energia­
huolto, ympäristöjä liikenne. 
20 
Liettua 
Liettuan talous nousi Neuvostoliiton hajoamisen aiheut­
tamasta syvästä taantumasta ja BKT, joka vuosina 1992 ja 
1993 oli pienentynyt, kasvoi 1,5 prosenttia vuonna 1994 ja 
5 prosenttia vuonna 1995. 
Yksityistäminen on edennyt tyydyttävästi, pienten yritys­
ten osalta nopeastikin, ja se on tapahtunut pääasiassa yksi-
tyistämistodistuksia vaihtamalla ja paikallisten sijoittajien 
kautta. Parlamentti hyväksyi vuoden 1995 puolivälissä 
uuden yksityistämislain, jossa esitetään taloudellisten 
ministeriöiden, valtion toimielinten ja paikallisten viran­
omaisten vastuut. Laki on selkeä merkki siitä, että hallitus 
on sitoutunut viemään yksityistämisprosessin loppuun. 
Lisäksi vuonna 1995 perustettiin yksityistämistoimisto, 
joka on aloittanut toimintansa ripeästi paikallisen Phare -
neuvojan avustuksella. Toimisto on puolittain itsenäinen 
elin, jonka tarkoituksena on valmistella ja toteuttaa jäljellä 
oleva yksityistäminen pääministerin kanslian valvonnassa. 
Uuden lain ja toimiston toiminnan odotetaan nopeuttavan 
yksityistämistä. Erityistä huomiota kiinnitetään yritysten 
uudelleenjärjestelyihin jo yksityistettyjen yritysten tekni­
sen suorituskyvyn tai taloudellisten voimavarojen lisää­
miseksi. 
Osana yksityissektorin kehittämistä hallitus alkoi vuonna 
1995 määritellä pk-yrityksiä koskevia lainsäädännöllisiä 
perusteita, ja maahan on perustettu voittoa tuottamaton ja 
riippumaton kehitystoimisto. Yrittäjät kärsivät kuitenkin 
yhä pääomanmuodostukseen tarvittavan rahoituksen puut­
teesta. Tätä tilannetta on osittain helpottanut ulkomaisten 
investointien nopea kasvu (noin 254 miljoonaa ecua 
vuosina 1989 - 1994). Investointien määrä on kuitenkin 
vielä huomattavasti pienempi kuin muissa Baltian maissa. 
Hallitus pohtii parhaillaan muutaman viime vuoden aikana 
perustettujen erilaisten taloudellisten kehitystoimistojen 
toiminnan yhteensovittamista. 
Liettuan virallinen jäsenhakemus Euroopan unioniin jätet­
tiin joulukuussa 1995, ja se vahvistettiin Liettuan parla­
mentin antamalla julistuksella. 
Liettua allekirjoitti Eurooppa-sopimuksen kesäkuussa 
1995, ja maa on sittemmin osallistunut aktiivisesti raken­
teellisen vuoropuhelun puitteissa järjestettyihin kokouksiin. Myönnetty toimialakohtainen rahoitus 1995 
42 miljoonaa ecua 
Sosiaalinen kehittäminen 
ja työllisyys 4,4 Julkisten toimielimien ja 
hallinnon uudistaminen 5,5 
llk Koulutus ja tutkimus 3,5 
Perusrakenteet(energia, 
liikenne, tietoliikenne) 19 
Lisäksi hallitus on aktiivisesti luonut tarvittavia toimi­
elimiä sekä lainsäädännöllisiä perusteita Euroopan yhden­
tymisprosessin aloittamiseksi.Osana tätä prosessia Liettua 
aloitti vuonna 1995 pyrkimykset lainsäädäntönsä lähentä­
miseksi Euroopan yhteisön säännöstön kanssa. Phare 
avusti tätä prosessia tukemalla lainsäädännön kehittämistä 
rahoitusalalla (pankkitoimintalaki, vakuutukset ja arvo­
paperit) sekä liiketoimintalain, työlainsäädännön, Euroo­
pan yhteisön ja kansainvälisen lain sekä valtiosääntö­
oikeuden ja hallinto-oikeuden aloilla. 
Eurooppa-sopimus edellyttää ulkomaalaisten maan­
omistusta koskevaa muutosta Liettuan perustuslakiin. Par­
lamentin odotetaan hyväksyvän tarvittavan muutoksen 
vuoden 1996 alkupuoliskolla. Eurooppa-sopimus ratifioi­
taneen vuoden 1996 aikana. 
Pharen vuoden 1995 budjettisitoumukset Liettualle olivat 
38 miljoonaa ecua, 4 miljoonaa enemmän kuin edellisenä 
vuonna. Varat kohdistettiin vuosien 1994-1995 tavoite­
ohjelman mukaisesti taloudelliseen kehittämiseen, perus­
rakenteiden parantamiseen, julkisiin investointeihin, 
Euroopan yhdentymiseen ja inhimillisten voimavarojen 
kehittämiseen. 
Yksityissektorin kehittämiseen Phare on osallistunut avus­
tamalla liike-elämän neuvontakeskusten verkoston luomi­
sessa ja eurotiedotuspisteen perustamisessa Vilnaan. Phare 
on jatkanut yhden paikallisen neuvonantajan ylläpitämistä 
Liettuan investointien edistämistoimistossa, joka perustet­
tiin vuonna 1993. 
21 
Phare on osallistunut aktiivisesti myös maatalouden kehit- Phare tuki myös aktiivisesti ohjelmia, jotka koskivat 
tämiseen. Maatalous on taantunut viime vuosien aikana, julkishallinnon uudistusta (suunnitteluohjelma saatettiin 
mutta on silti vielä toiseksi suurin talouden ala. Maatilojen päätökseen maaliskuussa 1995), terveydenhuoltoalaa (var-
yksityistäminen on johtanut omistuksen pirstoutumiseen ja sinkin perusterveydenhuoltoa) sekä strategisen neuvonnan 
tämä yhdessä pääoman rajallisen saatavuuden sekä antamista sosiaali- ja työmarkkina-alalla, 
puutteellisten liike-elämän taitojen ja osaamisen kanssa 
rasittaa yhä alaa. Phare onkin tukenut maatalouden 
taloudellisen suunnittelun parantamiseen tähtäävien ohjel­
mien kehittämistä sekä liiketaloudellisen ja teknisen neu­
vonnan antamista ja luototusmahdollisuuksien kehittä­
mistä. 
22 
Puola 
Vuonna 1995 Puolan talousuudistus eteni hyvän matkaa. 
Yksityissektori tuottaa jo reilusti yli puolet kansantulosta, 
markkinatalous on vakiintunut, ja taloudellisen suoritus­
kyvyn riippuvuus poliittisesta kehityksestä vähenee 
edelleen. 
Talouden kehitystä kuvaa selvimmin vuoden 1995 kasvu: 
BKT kasvoi 7 prosenttia viennin ja investointien voimak­
kaan lisääntymisen ansiosta, kun kasvu vuonna 1994 oli 5 
prosenttia. Kasvu oli viennin ja investointien voimakkaan 
lisääntymisen ansiota. Lisäksi korot laskivat, mikä kuvasti 
zlotyn vahvan aseman säilymistä. 
Tämän taloudellisen menestyksen pohjalta Puolan hallitus 
käynnisti virallisesti laajan yksityistämisohjelman marras­
kuussa 1995. Ohjelman toteuttamiseksi luotiin 15 kansal­
lista sijoitusrahastoa, joita johtavat ammattimaiset omai­
suudenhoitajat. Kukin rahasto toimii noin 500 yksityis­
tettävän keskikokoisen yrityksen holding-yhtiönä, ja 
kansalaiset voivat ostaa rahastojen osakkeita nimelliseen 
hintaan. Euroopan yhteisö tuki ohjelmaa Phare-ohjelman 
kautta rahoittamalla tiedotuskampanjan sekä osakekirjojen 
painatuksen ja jakelun. Jäljellä olevien 4400 valtionyhtiön 
yksityistäminen jatkuu vuonna 1996. 
Osana yksityistämisprosessia tehostettiin pyrkimyksiä 
pankkitoiminnan uudelleenjärjestelyjen ja yksityistämisen 
toteuttamiseksi. Ala on vielä 60-prosenttisesti valtion 
omistuksessa. Phare jatkoi prosessista vastaavan pankki­
alan hoitoyksikön tukemista, ja prosessin odotetaan 
nopeutuvan ratkaisevasti vuonna 1996. 
Vuonna 1995 Euroopan unionin Phare-budjettisitoumuk-
set Puolaan olivat 174 miljoonaa ecua. Summa kuuluu 
Puolan vuosien 1995-1999 tavoiteohjelmaan, jonka 
kokonaisbudjetti on 1015 miljoonaa ecua. 
Phare-tuen päätavoitteena on edistää Puolan osallistumista 
Euroopan yhdentymiseen (prosessiin) tukemalla yhteis-
kunnallis-taloudellista muutosta. Myönnetty toimialakohtainen rahoitus 1995 
174 miljoonaa ecua 
Julkisten toimielimien ja 
Yksityissektorin kehittäminen ha|]innon uudistaminen 2 
ja yritysten tukeminen 9 
Maatalouden rakennemuutos 13 
Koulutus ja tutkimus 37 
Perusrakenteet 
(energia, liikenne, 
tietoliikenne) 91 Ympäristöjä ydintekninen 
turvallisuus 22 
Monivuotinen tavoiteohjelma keskittyy seuraaviin ensi­
sijaisiin kohteisiin, jotka on valittu niin, että ne sopivat 
yhteen Puolan hallituksen vuosiksi 1994-1997 laatiman 
talousstrategian kanssa 
• työmarkkinasuhteiden saattaminen lähemmäs markki­
nataloudessa vallitsevia suhteita, rakenteellisen työttö­
myyden torjuminen ja ympäristönsuojelun tehosta­
minen 
• toimielinten uudistamisen jatkaminen sosiaaliturvan ja 
sosiaalipalveluiden alueella sekä rahoitusalalla 
• Puolan talouden kilpailukyvyn parantaminen. 
Vuonna 1995 Puolan Phare-ohjelmaan sidotuista varoista 
52 prosenttia käytettiin maan perusrakenteiden kehit­
tämiseen. Tästä 22 miljoonaa ecua osoitettiin yhdessä 
Euroopan investointipankin ja Euroopan jälleenrakennus-
ja kehityspankin kanssa rahoitettavaan E-20-rautatien 
uudenaikaistamiseen. Rata kulkee Berliinistä Varsovan ja 
Minskin kautta Moskovaan. 
Raja-alueyhteistyöhön osoitettiin vuonna 1995 yhteensä 
53 miljoonaa ecua. Varat keskitetään siten, että vain 
kahdeksan aluetta Saksan vastaisella raja-alueella ja 
23 
Itämeren alueella voi saada tukea. Ohjelman lopullisena 
päämääränä on kehittää Puolan läntisen raja-alueen 
perusrakenteita siten, että ne saadaan samalle tasolle 
Saksan itäosan kanssa. Varat käytetään pääasiassa 
liikenteenperusrakenteiden ja ympäristönsuojelun kehit­
tämiseen ja 55 prosenttia on tarkoitettu rajanylitys­
paikkojen parantamiseen. Lisäksi perusrakenteiden kehit­
tämistä tuetaan Pharen rahoittamien alueellisten kehit­
tämistoimien kautta eri puolilla Puolaa 20 miljoonalla 
eculla. 
Ympäristönsuojelun tärkeyttä heijastaa kansalliselle 
ympäristörahastolle osoitetun rahoituksen jatkaminen 18 
miljoonalla eculla. Tämä noudattaa Euroopan parlamentin suositusta, jonka mukaan Phare-rahoitusta ympäristön 
puhdistushankkeille tulee jatkaa. 
Muita tärkeitä alueita Puolan Phare-ohjelmassa olivat 
maatalous, matkailun edistäminen ja koulutus. 
Phare-ohjelman toteutus nopeutui huomattavasti vuonna 
1995, mikä heijastaa vuoden aikana tapahtunutta Puolan ja 
Euroopan unionin välisten suhteiden paranemista. Kahden­
välinen assosiointineuvosto piti Eurooppa-sopimukseen 
liittyvän toisen kokouksensa heinäkuussa 1995. Neuvosto 
keskittyi kolmeen kysymykseen, jotka olivat Puolan 
strategia Euroopan unioniin yhdentymisessä, alueiden 
sisäinen yhteistyö ja kaupankäyntiin liittyvät asiat. 
24 
Romania 
Romanialle vuosi 1995 merkitsi vakaata talouskehitystä ja 
entistä lujempia poliittisia suhteita Euroopan unioniin. 
Hallituksen virallisten lukujen mukaan BKT kasvoi 6,9 
prosenttia, inflaatio puolittui 27,8 prosenttiin, työttömyys 
aleni 10,9 prosentista 8,9 prosenttiin ja reaaliset keski­
ansiot kasvoivat 16,3 prosenttia. Vuoden loppupuolella 
tapahtunut maksutaseen heikkeneminen ja yleisön 
luottamuksen väheneminen kansalliseen valuuttaan osoit­
tavat kuitenkin, että kaikki kestävän kasvun makro­
taloudelliset edellytykset eivät vielä täyty. 
Mikrotalouden tasolla valtion omaisuusrahasto onnistui 
myymään yli 650 yritystä, mikä on tähän mennessä paras 
vuositulos yritysten lukumäärällä mitattuna. Yksityistet­
tyjen yritysten kokonaismäärä on nyt 1524, ja niissä 
työskentelee noin 10 prosenttia kokonaistyövoimasta. 
Lisäksi kesäkuussa käynnistettiin uudistettu laaja yksityis-
tämisohjelma. Ohjelman mukaisesti Romanian kansalaiset 
saavat merkittävän omistusosuuden yli 4000 romania­
laisessa yrityksessä. Valtion omaisuusrahastolle jää vielä 
merkittäviä osuuksia, jotka se myy käteisellä joko 
huutokaupalla, yleisömyynnillä tai tavanomaisella kau­
palla. Yleisön kiinnostus ohjelmaa kohtaan oli kuitenkin 
heikko, ja merkintäaikaa jatkettiin maaliskuuhun 1996. 
Ohjelma helpottaa tuotantosektorin hajauttamista ja on 
merkittävä askel kohti toimivaa markkinataloutta. 
Pharen budjettisitoumukset Romanian ohjelmiin vuodeksi 
1995 olivat 66 miljoonaa ecua ja toteutumisaikataulu 
kaksi-kolme vuotta. Summa on osa monivuotista rahoitus­
kehystä, jonka budjetti vuosina 1995-1999 on 550 mil­
joonaa ecua. Vuosiksi 1990-1994 myönnetty tuki oli 542 
miljoonaa ecua. 
Vuonna 1995 Phare tuki erityisen aktiivisesti yksityis­
tämistä ja teollisuuden uudelleenjärjestelyjä. Hallituksen 
laajaa yksityistämisohjelmaa tuettiin muun muassa 
tiedotuskampanjalla, jonka tarkoituksena oli saada yleisö 
mahdollisimman hyvin ymmärtämään mistä on kysymys 
ja osallistumaan yksityistämiseen. Lisäksi Phare tukee 
merkittävästi valtion omaisuusrahastoa jäljellä olevien 
omistusten purkamisessa. 
Suurten valtionyritysten yksityistäminen eteni vuonna 
1995 hitaasti. Phare osallistui merkittävällä panoksella 
taloudellisten tervehdyttämissuunnitelmien laatimiseen 
26 raskaasti velkaantuneelle yritykselle, mutta näitä suun­
nitelmia ei ole vielä pantu täytäntöön. Myönnetty toimialakohtainen rahoitus 1995 
66 miljoonaa ecua 
Perusrakenteet 
(energia, liikenne 
tietoliikenne) 38 Maatalouden rake 
nnemuutos 10 
Koulutus ja tutkimus 18 
Phare jatkoi pk-yritysten kehityksen tukemista avus­
tamalla pk-yritysten neuvontakeskusten verkostoa apu­
rahaohjelman avulla. Phare rahoitti myös pankkien avus­
tusohjelmaa, jonka tarkoituksena on auttaa niitä liike­
toimissa pk-yritysten kanssa. 
Myös yritysmaailman ulkopuolella tapahtui merkittävää 
edistystä muiden uudistusten kohdalla. Esimerkiksi am­
matillisen koulutuksen uudistus nopeutui, ja Phare tuki 
merkittävällä panoksella sekä kansallisen tason kehitystä 
että avainammattikoulujen ryhmää joka koostuu 25 eri 
puolilla maata sijaitsevasta koulusta. Lisäksi uuden 
koulutuslain tarkoituksena on lisätä yliopistojen auto­
nomiaa, minkä tukemiseksi on kehitetty Phare-ohjelmaa. 
Myös keskusjohtoisessa taloudessa tärkeässä asemassa 
olleen tutkimus- ja teknologia-alan uudelleenjärjestelyt on 
aloitettu Pharen tuella. 
Phare on myös aktiivisesti tukenut paikallisten julkisten ja 
yksityisten elimien hajautettuja yhteishankkeita kaupun­
geissa eri puolilla maata. Pisimmälle viety ohjelma tällä 
alueella keskittyy aktiivisten työllisyystoimien kehittä­
miseen. 50 000 ecun Phare-avustuksia myönnettiin 21 
kaupungissa toteutettaville hankkeille. Kaupunkien luku­
määrä kasvaa vuonna 1996. Muut vuoden 1995 aikana 
valmistellut tämän tyyppiset ohjelmat tukevat esimerkiksi 
paikallista taloudellista kehitystä ja sosiaalipalveluja. 
25 
Kansalaisyhteiskunnan kehittämiseksi Phare on 
demokratiaohjelman kautta tukenut 19 pienhankkeen 
toteuttamista seuraavilla alueilla: nuorten poliitikkojen 
koulutus, paikallishallinnon ja kansalaisten vuoropuhelun 
edistäminen, romanialaisten organisaatioiden vahvista­
minen ja niiden yhteistyön kehittäminen paikallisten ja 
kansallisten viranomaisten kanssa, lasten oikeuksien 
edistäminen ja Unkarin-Romanian vuoropuhelun sekä 
monikulttuuristen toimintojen edistäminen. Terveyden­
hoitoalalla Phare on osallistunut rokotteiden säilytys-
menetelmien kehittämiseen maaseutualueita varten. 
Phare tuki Romanian perusrakenteiden parantamista sekä 
suoraan rahoittamalla yhdessä Euroopan investointipankin 
kanssa suurta maanteiden parannushanketta että välillisesti 
rahoittamalla soveltuvuustutkimuksia ja muuta valmistelu­
työtä liikenteen, tietoliikenteen ja energiahuollon alueilla. Romanian ja Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenval­
tioiden välinen Eurooppa-sopimus astui voimaan helmi­
kuussa 1995. Assosiointineuvoston ensimmäinen kokous 
pidettiin huhtikuussa. Assosiointikomitean kokouksessa 
lokakuussa 1995 käsiteltiin pääsyä Pharen raja-alue­
yhteistyön piiriin, monen maan ohjelmien toteuttamista 
sekä kaupallista rahoitustoimintaa. 
Kesäkuussa 1995 Romania jätti virallisen jäsenyys­
hakemuksensa Euroopan unionille. Kaikki hakemuksen 
osapuolet allekirjoittivat Romanian jäsenyyttä puoltavan 
julistuksen. Myös hakemukseen liitetty "kansallinen 
liittymisstrategia" painotti Romanian poliittisen, yhteis­
kunnallisen ja taloudellisen muutoksen käyttövoimana 
olevaa suurta kansallista yksimielisyyttä. 
Sisämarkkinoita käsittelevän valkoisen kirjan suunta­
viivojen mukaisesti Romania aloitti kansallisen lainsää­
däntönsä yhdenmukaistamisen Euroopan yhteisön lain 
kanssa. Etusijalla ovat kilpailu, valtionavut, julkiset palve­
lut, rahoitus sekä ihmisten vapaa liikkuvuus. 
26 
Slovakia 
Slovakian makrotaloudellinen kehitys vuonna 1995 oli 
vaikuttava. BKT kasvoi voimakkaasti, inflaatio oli 
alhainen, kauppatase pysyi positiivisena ja valtiontalouden 
vaje pieneni merkittävästi. Kielteistä oli vain työttömyys­
aste ja ulkomaisten sijoittajien vähäisyys. 
Slovakian taloudessa tapahtui dramaattinen käänne 
vuonna 1994, jolloin talous kasvoi 4,8 prosenttia. Vuonna 
1995 BKT:n reaalikasvu kiihtyi edelleen ja oli 7,4 
prosenttia. Korkeat reaalipalkat ja työllisyyden hienoinen 
paraneminen lisäsivät yksityistä kulutusta, ja talouden 
kasvulla oli viimeinkin positiivinen vaikutus investoin­
teihin. Talouskasvun kiihtymisestä huolimatta inflaatio 
laski alle 10 prosentin tiukan rahapolitiikan jatkumisen 
ansiosta. 
Kasvu lisäsi myös tuontia, mikä puolestaan pienensi 
vaihtotaseen ylijäämää ja nettoviennin osuutta kasvusta. 
Pharen budjettisitoumukset Slovakiaan vuonna 1995 
olivat 46 miljoonaa ecua, enemmän kuin edellisen vuoden 
40 miljoonaa. 
Pharen kokonaissitoumus oli vuonna 1995 sovitun 
monivuotisen tavoiteohjelman ensimmäinen erä. Ohjel­
man mukaan Pharen tuki keskittyy keskipitkällä 
aikavälillä seuraaviin laajoihin aiheisiin 
• yhteisön säännöstön käyttöönotto ja siihen liittyvä 
valtion ja yhteiskunnan rakenteiden uudistaminen sekä 
lakien, standardien ja määräysten lähentäminen 
• yksityissektorin kehittäminen ja uudelleenjärjestelyt 
• inhimillisten voimavarojen kehittäminen ja sosiaalialan 
uudistus 
• perusrakenteiden parantaminen. Myönnetty toimialakohtainen rahoitus 1995 
46 miljoonaa ecua 
Julkinen terveydenhoito 2 
Sosiaalinen kehittäminen 
ja työllisyys 2,4 
Kokonaisvaltaiset 
alueelliset 
toimenpiteet 
1,5 Julkisten toimielimien ja 
hallinnon uudistaminen 5 
Maatalouden rakennemuutos 2,6 
Kansalaisyhteiskunta 
ja demokratisointi 0,5 
Koulutus ja tutkimus 5 
Ympäristö ja ydintekninen 
turvallisuus 1 
Yksityissektorin 
kehittäminen ja 
yritysten tukeminen 14,2" Perusrakenteet (energia, 
liikenne, tietoliikenne) 8,2 
Vuosiksi 1995-1999 sovitun monivuotisen tavoite­
ohjelman mukaan sidottuja varoja voidaan sovittaa tar­
peiden ja varojen käyttökyvyn mukaan. Käyttökyky on 
otettava erityisesti huomioon, sillä aikaisempien ohjelmien 
aikana Slovakian kyvyssä käyttää varoja on ollut toivo­
misen varaa. Slovakian viranomaisten kanssa käydään 
jatkuvaa keskustelua siitä, miten Pharen tehokkuutta ja 
vaikuttavuutta voitaisiin parantaa. 
Vuonna 1995 Phare-tuki keskitettiin pääasiassa osaamisen 
ja investointituen antamiseen yksityissektorin kehityksen 
edistämiseksi. Phare tuki hankkeita, jotka ovat välttämät­
tömiä Slovakian auttamiseksi sen valmistautuessa Euroo­
pan unionin jäsenyyteen 
• Yksityistämisen jälkihoitorahasto on Pharen ja 
Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin yhteinen 
aloite oman pääoman järjestämiseksi ja osaamisen 
jakamiseksi Slovakian pk-yrityksille 
27 
pk-yritysohjelma antaa rahoitusapua ja siirtää osaa­
mista Slovakian pk-yrityksille. Ohjelman rahoitus­
keinoja, varsinkin pienten lainojen rahastoa, on käytetty 
ahkerasti. Tämä rahoitus yhdessä neuvontakeskusten 
verkoston antaman yritysneuvonnan kanssa ovat olleet 
arvokkaita apuvälineitä pk-yrityksille 
Slovakian keskuspankille ja valtiovarainministeriölle, 
jotka ovat tärkeässä asemassa talousuudistuksessa ja 
Euroopan yhdentymisessä, siirrettiin tarvittavaa tietoa. 
Inhimillisten voimavarojen kehittämisen alueella käyn­
nistettiin vuonna 1995 terveydenhoito-ohjelma, joka 
keskittyy perusterveydenhoitoon ja terveydenhoidon 
rahoittamiseen 
Slovakian tullihallinnolle, standardisointivirastolle, 
oikeuslaitokselle ja kansalaisyhteiskuntaohjelmille 
annettiin lisätukea 
Vuonna 1995 rahoitettiin merkittävää perusrakenne-
aloitetta, jonka kautta annettiin investointitukea maa-
lämpöhankkeeseen • Slovakian ja Itävallan välisen raja-alueyhteistyö-
ohjelman puitteissa sidottiin 4 miljoonaa ecua erilaisiin 
ympäristöhankkeisiin (jäteveden- ja veden puhdistus) 
sekä liikenteeseen, yhteiskunnallis-taloudelliseen kehi­
tykseen ja aluesuunnitteluun liittyviin soveltuvuustutki­
muksiin. 
Slovakia on asettanut etusijalle yhdentymisen länsimaisiin 
taloudellisiin rakenteisiin ja turvallisuusjärjestelmiin ja 
eritoten Euroopan unioniin. Se jätti virallisen jäsen­
hakemuksensa Euroopan unionille 27. kesäkuuta 1995. 
Maa osallistui täysmittaisesti rakenteelliseen vuoro­
puheluun jäsenvaltioiden kanssa koko vuoden ajan ja vei 
Eurooppa-sopimuksen toteuttamista eteenpäin assosiointi­
neuvoston ensimmäisessä kokouksessa toukokuussa ja 
assosioitumisasioita käsittelevän parlamentaarisen seka­
komitean kokouksessa marraskuussa. 
28 
Slovenia 
Slovenia on nopeilla talouden säätötoimilla saavuttanut 
hyvän makrotaloudellisen vakauden. Kansantuotteessa 
asukasta kohti Slovenia on joidenkin Euroopan unionin 
jäsenvaltioiden tasolla. Vuonna 1995 talous kasvoi lähes 5 
prosenttia, ja inflaatio putosi alle 10 prosentin. Maan 
viennistä 65 prosenttia suuntautuu Euroopan unioniin. 
Slovenian kyky käyttää varoja on vaikuttava. Vuosina 
1992 ja 1993 solmittiin rahoitussopimukset melkein 
kaikista sidotuista varoista, ja vuoden 1994 sitoumuksista 
lähes 60 prosentista on tehty sopimukset. Tämä osoittaa 
miten tehokkaasti Slovenia käyttää Phare-varoja. 
Vuonna 1995 Slovenian maakohtaiseen toimintaohjel­
maan osoitettiin 16,4 miljoonaa ecua. Raja-alueyhteis­
työhön osoitetut 6 miljoonaa ja Tempus-ohjelmaan tarkoi­
tetut 2,6 miljoonaa nostivat Pharen kokonaisrahoituksen 
vuonna 1995 25 miljoonaan ecuun. 
Vuoden 1995 aikana Phare-ohjelmalla oli välitön vaikutus 
eräillä avainalueilla. Toimiala- ja yrityskohtaista uudel­
leenjärjestelyä tuettiin jatkuvasti muun muassa koulut­
tamalla yritysjohtajia ja tukemalla yksityistämistodis-
tusohjelmaa. Varoja käytettiin Dolga Vasin rajanylitys­
paikan parantamiseen Unkarin rajalla. Paikka on ollut 
pahimpia pullonkauloja tärkeällä Keski-Eurooppaan johta­
valla reitillä. Tukea annettiin lisäksi julkisen rahoituksen 
ja pankkitoiminnan uudistamiselle sekä uuden verotus­
järjestelmän luomiselle. 
Raja-alueyhteistyöohjelmaan Itävallan kanssa sisältyi 
Jezerskon raja-aseman parantaminen sekä Gornja 
Radgonan viemärijärjestelmän uudistaminen. Saman­
lainen ohjelma Italian kanssa sisälsi yhteistyötä muiden 
muassa liikenteen perusrakenteiden, ympäristönsuojelun, 
inhimillisten voimavarojen kehittämisen ja kulttuurin 
aloilla. 
Kesäkuussa 1995 allekirjoitettiin kansallisen Pharen 
yhteensovittajan ja komission välillä yhteisymmärrys­
pöytäkirja, jossa hahmotellaan strategiaa Slovenialle tule­
vaisuudessa annettavalle monivuotiselle Phare-avulle. 
Tämä toimi pohjana vuosien 1996-1999 monivuotiselle 
tavoiteohjelmalle, jossa hallituksen yhdentymis- ja 
jäsenyystavoitteiden mukaisesti hahmotellaan kolme 
laajaa aluetta, joilla Phare voi tukea Slovenian valmis­
tautumista Euroopan unionin jäsenyyteen. Nämä alueet 
ovat seuraavat Myönnetty toimialakohtainen rahoitus in 1995 
25 miljoonaa ecua 
Koulutus ja tutkimus 2,6 
Perusrakenteet(energia, 
liikenne, tietoliikenne) 7,4 
Sosiaalinen 
kehittäminen 
ja työllisyys 4,4 Yksityissektorin kehittäminen 
yritysten tukeminen 3 
• Valmistautuminen jäsenyyden velvoitteisiin (yhteisön 
säännöstö) vähitellen mukauttamalla lainsäädäntöä, 
standardeja ja säännöksiä Euroopan unionin käytän­
töjen mukaisiksi. Tähän sisältyy valmistautuminen 
niiden toteuttamiseen ja täytäntöönpanoon sekä tär­
keiden unionin sisäisten ohjelmien kuten maatalous­
politiikan huomioon ottaminen. 
• Taloudellisten, kaupallisten ja fyysisten yhteyksien 
kehittäminen Euroopan unionin, assosioitujen maiden 
ja tarkoituksenmukaisella tavalla muidenkin lähia­
lueiden kanssa. Tämä on välttämätöntä tulevan laajene­
misen ja koko alueen kestävän kehityksen kannalta. 
• Keskipitkän aikavälin taloudellinen ja yhteiskunnal­
linen rakennemuutos. Tähän sisältyy teollisuuden ja 
palvelualan kilpailukyvyn nostaminen kansainväliselle 
tasolle sekä yksityissektorin, investointien, vientikyvyn 
ja pääomamarkkinoiden kehityksen tukeminen edel­
leen. Lisäksi tarvitaan sosiaalipalveluiden ja julkis­
hallinnon uudistamista sekä tieteen ja teknologian, 
perusrakenteiden ja ympäristönsuojelun kehittämistä. 
Alueita, joille uudistukset aiheuttavat ongelmia, on 
tuettava. 
Slovenian Eurooppa-sopimus parafoitiin vuonna 1995. 
Vuonna 1993 allekirjoitettu sopimus kaupallisesta ja 
taloudellisesta yhteistyöstä tukee edelleen osapuolten 
välisiä kaupallisia suhteita. Slovenia on osallistunut täysi­
painoisesti liittymistä edeltävän strategian toteuttamiseen. 
Eurooppa-sopimuksen allekirjoittamisesta 10. kesäkuuta 
lähtien. Hallitus on laatinut valkoisen kirjan liittymistä 
edeltävästä kansallisesta strategiasta sekä perustanut 
organisaation sen toteuttamiseksi. 
29 
Vuosina 1990-1995 sidotut varat 
maittain 
Albania 
Bulgaria (miljoonaa ecua) 
Tsekin tasavalta 1990 0 
1991 0 
1992 0 
1993 
1994 
1995 
Tsekkoslovakia 1990 
1991 
1992 f-' 
1993 0 
1994 0 
1995 0 34 
100 
Viro 1990 0 
1991 0 
1992 
1993 
1994 
1995 10 
12 
22,5 
24 
DDR 1990 
1991 0 
1992 0 
1993 0 
1994 0 
1995 0 35 
Unkari 
Latvia 
Liettua 
Puola 
197 
200 
208,'8, 225 
30 
Romania 
Slovakia 
Slovenia 
Entinen 
Jugoslavia 
Monen maan 
ohjelmat 
Muut 
dijelmat 47,7 
72,3 
119,5 it 243,2 
Huom. 
Pharen vuoden 1995 vuosikertomukseen sisätyvät 
kaikkien Phare-ohjelman puitteissa hallittavien viiden 
budjettimomentin luvut (B7-5200, Phare-demokratia-
ohjelma; B7-6000, apu Keski- ja Itä-Euroopan maiden 
taloudellisen rakennemuutoksen tukemiseksi (Phare); B7-
6020, raja-alueyhteistyö; B7-6310, yhteisön tuki 
kansalaisjärjestöjen toiminnalle; B7-6330, yhteisön 
ohjelmien avaaminen Keski-Euroopan assosioiduille 
maille). Ohjelmistorajoituksista johtuen vuoden 1994 vuosiker­
tomukseen sisältyivät vain kahden budjettimomentin 
luvut. 
Tästä johtuu pieni ristiriita vuoden 1994 ja 1995 
kertomusten historiallisissa tiedoissa. 
31 
Vuosina 1990-1995 sidotut varat 
toimialoittain 
Maatalouden 
rakennemuutos 1990 
1991 
1992 
1993 
1994 
1995 40,6 80 
^^^^B^^M^^M^^^^^W78.5 136 (miljoonaa ecua) 
Kansalaisyh­
teiskunta ja 
demokratis­
oituminen 1990 
1991 
1992 
1993 
1994 
1995 16.2 
10,5 
Hätäapu 
m H9.7 
Koulutus 
ja tutkimus 
Ympäristö ja 
ydintekninen 
turvallisuus 
Perusrakenteet 
(energia, liikenne, 
tietoliikenne) 
Yksityissektorin 
kehittäminen 
ja yritysten 
tukeminen 169,9 
Julkinen 
terveydenhoito 1990 
1991 
1992 
1993 
1994 
1995 26,5 
Julkisten 
toimielimien 
ja hallinnon 
uudistaminen 1990 
1991 
1992 
1993 
1994 
1995 26,5 
25,1 
HHK7T 81,9 
32 
Sosiaalinen 
kehittäminen 
ja työllisyys 
Lainsäädännön 
lähentäminen 
Kuluttajansuoja 
Rahoitusala 
Kokonaisvaltaiset 
alueelliset 
toimenpiteet 
Muut toimialat 1990 0 
1991 0 
1992 0 
1993 0 
1994 0 
1995 |2 
1990 0 
1991 0 
1992 0 
1993 H 5 
1994 M 4 
1995 0 I 48,2 
47,3 
Huom. 
Pharen vuoden 1995 vuosikertomukseen sisätyvät 
kaikkien Phare-ohjelman puitteissa hallittavien viiden 
budjettimomentin luvut. Ohjelmistorajoituksista johtuen 
vuoden 1994 vuosikertomukseen sisältyivät vain kahden 
budjettimomentin luvut. 
Tästä johtuu pieni ristiriita vuoden 1994 ja 1995 
kertomusten historiallisissa tiedoissa. Rahoituksen raportointijärjestelmän ansiosta on nyt 
mahdolista jaotella toimialat entistä tarkemmin. Siksi 
toimialojen määrä on noussut vuoden 1994 yhdeksästä 
viiteentoista. 
33 
Phare-rahoitus maittain 
Albania (miljoonaa ecua) 
Myönnetty toimialakohtainen rahoitus 1990-1995 1990 1991 1992 1993 
Julkisten toimielimien ja hallinnon uudistaminen 0 0 0 1,2 
Maatalouden rakennemuutos 0 0 15 10 
Kansalaisyhteiskunta ja demokratisointi Ö 0 0 0 
Koulutus ja tutkimus 0 Ö 1.2 2,5 
Ympäristö ja ydintekninen turvallisuus 0 0 0 3.3 
Rahoitusala Ö 0 35 35 
Hätäapu 0 10 50 10 
Perusrakenteet (energia, liikenne, tietoliikenne) 0 0 4,4 Ö 
Lainsäädännön lähentäminen 0 0 0 0 
Kuluttajansuoja 0 Ö 0 Ö~~ 
Yksityissektorin kehittäminen ja yritysten tukeminen 0 0 0 7 
Kokonaisvaltaiset alueelliset toimenpiteet 0 0 0 0 
Sosiaalinen kehittäminen ja työllisyys 0 0 0 0 
Julkinen terveydenhoito 0 0 0 6 
Muut 0 0 4,4 0 
Yhteensä 0 10 110 75 1994 
"4.6 
5 
0 1995 Yhte. 
2.4 
0" 
Ö 
7 
"23" 
"0 
0 
" Ö" 
"!)" 
""o" 
7 
0 
W o 
o 
""()" 
3,5 
35 
0 
34" 
0 
0 
"~Ö" 
~8~5~" 
0 
"o 
7 5.8 
30 
" Ö 
"9.6" 
" 3.3 
Ï05 
77 
6K4" 
"""Ö" 
0" 
" "T 
8,5 
0 
13 
11.4 
332 
Bulgaria Huom.: Albania tuli Phare-ohjelman piiriin vuonna 1991 
Myönnetty toimialakohtainen rahoitus 1990-1995 1990 1991 
Julkisten toimielimien ja hallinnon uudistaminen 0 0 
Maatalouden rakennemuutos Î6 25 
Kansalaisyhteiskunta ja demokratisointi 0 0 
Koulutus ja tutkimus 0 5 
Ympäristö ja ydintekninen turvallisuus 3,5 19 
Rahoitusala 0" K) 
Hätäapu 5 20 
Perusrakenteet (energia, liikenne, tietoliikenne) 0 5 
Lainsäädännön lähentäminen 0 0 
Kuluttajansuoja 0 0 
Yksityissektorin kehittäminen ja yritysten tukeminen 0 20 
Kokonaisvaltaiset alueelliset toimenpiteet 0 0 
Sosiaalinen kehittäminen ja työllisyys 0 2.5 
Julkinen terveydenhoito 0 0 
Muut 0 0 
Yhteensä 2431063 1992 
0 
Ï0 
0 
8" 
0 
o 
21 
()" 
"0 
22,5 
0" 
0 
15 
0" 
"873" 1993 
16 
Ö 
0 
17,5 
"15.6" 
5 
0 
13,9 
0 
0 
6 
"" Ö" 
4 
10.5 
1,5 " 
90 1994 
L2 
0 
1.2 
12 
5" 
0 
~~Ö~ 
62,6 1995 Yhte. 
0 
'5 
0 
21" 
0 
""Ö" 
48 17.2 
"56" 
1.2 
63.5 
61,l" 
"15" 
"" 25 
150.5 
'"" ~2 
Ö" 
51.5 
0 
85 0 
83 0 
6,5 
""25,5 
Ï.5 
476X 
Tsekin tasavalta 
Myönnetty toimialakohtainen rahoitus 1990-1995 
Julkisten toimielimien ja hallinnon uudistaminen 
Maatalouden rakennemuutos 
Kansalaisyhteiskunta ja demokratisointi 
Koulutus ja tutkimus 
Ympäristöjä ydintekninen turvallisuus 
Rahoitusala 
Hätäapu 
Perusrakenteet (energia, liikenne, tietoliikenne) 
Lainsäädännön lähentäminen 
Kuluttajansuoja 
Yksityissektorin kehittäminen ja yritysten tukeminen 
Kokonaisvaltaiset alueelliset toimenpiteet 
Sosiaalinen kehittäminen ja työllisyys 
Julkinen terveydenhoito 
Muut 
Yhteensä 1990 
0_ 
"~(T 
Ö~" 
Ô"" 
0 1991 
0 
ö~ 
(T 
ö"" 
o 1992 
0 
Ö" 
"""CT 
0 1993 
0 
"""(")" 
o-
8~ 
0" 1994 
ii 
]4jT 
0"" 
""5.5 
() " 
0 
0 
"9 
0 
0 
"27" 
0 
8 
0 
8 
60 0 
0 
25 
0 
" 0 
o" 
o 
"Ï4 
0 
0 
60 1995 
5 "ir 
o" 
sT 
o 
o" 
(f" 
9Ï 
o 
o"" 
"["" 
o 
2 
0 
" 3" 
lW Yhte. 
16 
"475"" 
" 0 
"2L5" 
0" 
0 
Q~ 
"125" 
0 
Ö~ 
"""28" 
0 
_"^4"" 
0 
1! 
Huom.: Ennen vuotta 1993 rahoituksen saaja oli Tsekkoslovakia 
34 
Tsekkoslovakia 
Myönnetty toimialakohtainen rahoitus 1990-1995 1990 1991 1992 1993 1994 1995 Yhte. 
Julkisten toimielimien ja hallinnon uudistaminen 0 0 0 0 0 Ö 0 
Maatalouden rakennemuutos 0 0 0 0 0 0 0 
Kansalaisyhteiskunta ja demokratisointi 0 0 4 Ö 0 0 4 
Koulutus ja tutkimus 4" 9 25" Ö 0 0 38 
Ympäristö ja ydintekninen turvallisuus 30 5 () 0 Ö 0 35 
Rahoitusala " Ö O" 0 " 0 Ö Ö 0 
Hätäapu 0 0 0 0 0 0 0 
Perusrakenteet (energia, liikenne, tietoliikenne) 0 11 10 0 S 6 21 
Lainsäädännön lähentäminen 0 0 0 0 Ö 0 0 
Kuluttajansuoja Ö (") " 0 0 Ö Ö" " 0 
Yksityissektorin kehittäminen ja yritysten tukeminen 0 39 31 0 Ö 0 70 
Kokonaisvaltaiset alueelliset toimenpiteet Ö 0 0 0 0 0 0 
Sosiaalinen kehittäminen ja työllisyys 0 15 0 Ö 0 0 15 
Julkinen terveydenhoito 0 0 0 0 0 Ö 0 
Muut 0 20 30 0 0 0 50 
Yhteensä 34 99 100 0 0 0 233 
Huom.: Vuodesta 1993 lähtien Phare-rahoitusta on annettu erikseen Tsekin tasavallalle ja Slovakialle 
Viro 
Myönnetty toimialakohtainen rahoitus 1990-1995 1990 1991 1992 1993 1994 1995 Yhte. 
Julkisten toimielimien ja hallinnon uudistaminen 0 0 Ö 0 0 2.8 2.8 
Maatalouden rakennemuutos 0 Ö 0 0 0 0 Ö 
Kansalaisyhteiskunta ja demokratisointi 0 0 0 0 0 0 0 
Koulutus ja tutkimus 0 Ö i " "T,5 4.5 4.2 iï,2" 
Ympäristö ja ydintekninen turvallisuus Ö 0 Ö 0 2,5 Ö 2.5 
Rahoitusala 0 0 0 0 0 0 "" O" 
Hätäapu 0 0 " 0 '""() ()" 0 0 
Perusrakenteet (energia, liikenne, tietoliikenne) 0 0 0 0 6 5 11 
Lainsäädännön lähentäminen 0 Ö 0 0 0 0 0 
Kuluttajansuoja "Ö 0 0 0 O 0 0 
Yksityissektorin kehittäminen ja yritysten tukeminen 0 0 0 0 8 9.1 17.1 
Kokonaisvaltaiset alueelliset toimenpiteet 0 0 0 0 0 0 0 
Sosiaalinen kehittäminen ja työllisyys 0 0 0 0 0 2.9 2.9 
Julkinen terveydenhoito 0 0 0 0 0 0 0 
Muut 0 0 9 "ÏCK5 " 1.5 0 ""21" 
Yhteensä 0 0 TÖ 12 223 24 683 
Huom.: Viro tuli Phare-ohjelman piiriin vuonna 1992 
DDR 
Myönnetty toimialakohtainen rahoitus 1990-1995 1990 1991 1992 1993 1994 1995 Yhte. 
Julkisten toimielimien ja hallinnon uudistaminen 0 0 0 0 0 0 0 
Maatalouden rakennemuutos 0 0 0 0 0 0 0 
Kansalaisyhteiskunta ja demokratisointi Ö 0 0 Ö 0 () 0 
Koulutus ja tutkimus 1 0 0 Ö 0 0 1 
Ympäristöjä ydintekninen turvallisuus 20 Ö 0 Ö 0 6 20 
Lainsäädännön lähentäminen Ö Ö 0 0 0 0 0 
Kuluttajansuoja Ö" 0 Ö" 0 0 0" 0 
Yksityissektorin kehittäminen ja yritysten tukeminen Ö 0 0 Ö 0 Ö 0 
Kokonaisvaltaiset alueelliset toimenpiteet 0 0 0 0 0 0 0 
Sosiaalinen kehittäminen ja työllisyys Ö Ö 0 0 0 0 0 
Julkinen terveydenhoito Ö 0 0 0 0 Ö 0 
Muut 14" 0 0 0" 0 0 "Ï4 
Yhteensä 35 Ö Ö 0 0 0 35 
Huom.: Apu DDR: Ile lakkasi vuonna 1990 tapahtuneen Saksan yhdistymisen jälkeen 
35 
Unkari 
Myönnetty toimialakohtainen rahoitus 1990-1995 1990 1991 
Julkisten toimielimien ja hallinnon uudistaminen 0 8 
Maatalouden rakennemuutos 20 13 
Kansalaisyhteiskunta ja demokratisointi 0 0 
Koulutus ja tutkimus 7,5 17 
Ympäristö ja ydintekninen turvallisuus 27 10 
Rahoitusala 5 14 
Hätäapu 0 0 
Perusrakenteet (energia, liikenne, tietoliikenne) 0,8 7,5 
Lainsäädännön lähentäminen 0 0 
Kuluttajansuoja 0 0 
Yksityissektorin kehittäminen ja yritysten tukeminen 26 45,5 
Kokonaisvaltaiset alueelliset toimenpiteet 0 0 
Sosiaalinen kehittäminen ja työllisyys 3 0 
Julkinen terveydenhoito 0 0 
Muut 0 0 
Yhteensä 893 "ÏÏ5 1992 
14,5" 
_5 
¥ 
21 
10 
0 
0 __. 
O" 
0 " 
ii 
_J°" " 
26 
0 
_4_ 
io iX 1993 
1,5 
30,5_ 
0 
26 
0 
0 
0 
O" 
0 
O" 
"31 
""" 0 
0 
10 1994 
0 
0 
"o 
24 
15,5 
0 
0 
29 
0 
Ö" 
100 16,5 
" 0 
0 
0 
0 
85 1995 
3" 
10 
O" 
16 
\2 
"o 
0 
~_36 
0 
" 0 
" 6 
5 
2_ 
0 
2 
92 Yhte. 
"27 
78,5 
""_ 0 
"l I i,5 
"74,5" 
Ï9 
0 
""73,3 
"_ "o 
o 
136" 
15 
" 31 
io" 
7 
582,8 
Latvia 
Myönnetty toimialakohtainen rahoitus 1990-1995 1990 1991 1992 
Julkisten toimielimien ja hallinnon uudistaminen 0 0 0 
Maatalouden rakennemuutos 0 0 0 
Kansalaisyhteiskunta ja demokratisointi 0 0 0 
Koulutus ja tutkimus 0 0 1,5 
Ympäristöjä ydintekninen turvallisuus 0 0 0 
Rahoitusala Ö" 0 "_ 0 
Hätäapu Ö" 0 0 
Perusrakenteet (energia, liikenne, tietoliikenne) 0 0 0 
Lainsäädännön lähentäminen 0 0 0 
Kuluttajansuoja 0 0 0 
Yksityissektorin kehittäminen ja yritysten tukeminen 0 0 0 
Kokonaisvaltaiset alueelliset toimenpiteet 0 0 0 
Sosiaalinen kehittäminen ja työllisyys 0 0 0 
Julkinen terveydenhoito 0 0 0 
Muut 0 ~_ 0 13,5 
Yhteensä 0 0 15 1993 
0 
0 
0 
2 
"o 
o 
o 
o 
"o 
o 
o"" 
"o 
o 
"o 
Ï6 
18 1994 1995 Yhte. 
0 
"o 
0 
"""5 
"5,5" 
14,5 
o" 
0 
o" 
"o 
o" 
o 
o 
o" 
43 
29,5 _L3 
Ö 
0 
-—2-
" 0 
2,5 
0 
9,2 
" 0 
"O 
8,3 
0 
9,2 
"o" 
32"3 L3 
0 
_0_ 
10,5 
5,5" 
17 
0 
9,2 
0 
0" 
8,3 
0 
9,2 
0" 
34 
95 
Liettua Huom.: Latvia tuli Phare-ohjelman piiriin vuonna 1992 
Myönnetty toimialakohtainen rahoitus 1990-1995 1990 1991 1992 1993 
Julkisten toimielimien ja hallinnon uudistaminen 0 0 0 0 
Maatalouden rakennemuutos 0 0 0 0 
Kansalaisyhteiskunta ja demokratisointi 0 0 0 0 
Koulutus ja tutkimus 0 0 1,5 2,5 
Ympäristöjä ydintekninen turvallisuus 0 0 0 0 
Rahoitusala 0 0 "ÖJ"___ 0 
Hätäapu '_ 0 0 "'_ 0 0 
Perusrakenteet (energia, liikenne, tietoliikenne) 0 0 0 0 
Lainsäädännön lähentäminen 0 0 0 0 
Kuluttajansuoja Ö Ö 0 0 
Yksityissektorin kehittäminen ja yritysten tukeminen 0 0 9,5 0 
Kokonaisvaltaiset alueelliset toimenpiteet 0 0 0 0 
Sosiaalinen kehittäminen ja työllisyys 0 0 0 0 
Julkinen terveydenhoito 0 0 0 0 
Muut _2"(T " O _'_9"""22,5 
Yhteensä Ö 0 20 25 1994 
0 
0 
0_ 
6 
|4^5 
0" 
16,5 
0 
0" 
"O 
_jo~ 
O 
0 
"f 
39 1995 
5,5 
0 
0 
3,5 
"0 
"o_ 
0 
19 
0 
_0 
" 9,6 
_0 "" 
"^4,4" 
0_ 
o" 
42 Yhte. 
5,5 
" "o 
" 0 
13,5 
JF 
"U,5 
0" 
35,5 
0 
Jo 
Ï9,T" 
" o 
4~4~ 
0 
32,5 
126 
Huom.: Liettua tuli Phare-ohjelman piiriin vuonna 1992 
36 
Puola 
Myönnetty toimialakohtainen rahoitus 1990-1995 
Julkisten toimielimien ja hallinnon uudistaminen 
Maatalouden rakennemuutos 
Kansalaisyhteiskunta ja demokratisointi 
Koulutus ja tutkimus 
Ympäristöjä ydintekninen turvallisuus 
Rahoitusala 
Hätäapu 
Perusrakenteet (energia, liikenne, tietoliikenne) 
Lainsäädännön lähentäminen 
Kuluttajansuoja 
Yksityissektorin kehittäminen ja yritysten tukeminen 
Kokonaisvaltaiset alueelliset toimenpiteet 
Sosiaalinen kehittäminen ja työllisyys 
Julkinen terveydenhoito 
Muut 
Yhteensä 1990 
10" 
100 
o 
2,8 
22 
2 
0 
6 
Ö 
0 
" 38 
Ö 
0 
0 
0 
780,8 1991 
"73 " 
17 
Ö 
Ï4,5 
35 
16 
0 
10 
0 
0 
56 
0 
"f"8 
20 
3 
197 1992 
9,2 
18 
0 
42 
18 
"4,7 
0 
26,4 
0 
"0 
74,5 
0 
7,2 
0 
0 
200 1993 
27 
30 
0 
45 
0 
21 
0 
63 
0 
5 
1 
" 0 
0 
0 
27 1994 
2" f,5" 
2,5 
0 
39 
12 
22 
0 
93,8 
0 
0 
9 
0 
9 
0 
0 
225 208,8 1995 
"T" 
13 
0 
37 
22 
0 
0 
91 
0 
0 
9 
0 
0 
0 
0 
174 Yhte. 
77,2 
180,5 
0 
180,3 
109 
65,7 
0 
290,2 
0 
5 
193,5 
0 
34y 
20 
30 
1185,6 
Romania 
Myönnetty toimialakohtainen rahoitus 1990-1995 1990 1991 1992 1993 1994 1995 Yhte. 
Julkisten toimielimien ja hallinnon uudistaminen 0 0 0 10 9,6 0 19,6 
Maatalouden rakennemuutos Ö 34 32 5 0 10 81 
Kansalaisyhteiskunta ja demokratisointi 0 0 0 0 5 0 5 
Koulutus ja tutkimus 0 10 _13 18 37 18 96 
Ympäristö ja ydintekninen turvallisuus Ö 0 5 0 0 0 5 
Rahoitusala 0 Ö 5 0 0 0 5 
Hätäapu 15,5 34,3 22 9,9 0 0 81,7 
Perusrakenteet (energia, liikenne, tietoliikenne) 0 9 0 0 25 38 72 
Lainsäädännön lähentäminen 0 0 0 0 0 0 0 
Kuluttajansuoja 0 0 0 0 0 0 0 
Yksityissektorin kehittäminen ja yritysten tukeminen 0 0 40 70 23,4 Ö 133,4 
Kokonaisvaltaiset alueelliset toimenpiteet 0 0 0 0 0 0 0 
Sosiaalinen kehittäminen ja työllisyys 0 0 15 0 0 0 15 
Julkinen terveydenhoito 0 25 0 0 0 0 25 
Muut 0 22 20 27 " 0 0 69 
Yhteensä 153 1343 152 139,9 100 66 607,7 
Slovakia 
Myönnetty toimialakohtainen rahoitus 1990-1995 1990 1991 1992 1993 1994 
Julkisten toimielimien ja hallinnon uudistaminen 0 0 0 0 4 
Maatalouden rakennemuutos 0 0 0 3 5 
Kansalaisyhteiskunta ja demokratisointi 0 0 0 0 0 
Koulutus ja tutkimus 0 0 0 5 9 
Ympäristö ja ydintekninen turvallisuus 0 0 0 0 0 
Rahoitusala 0 0 0 0 " 5 
Hätäapu 0 """"O 0 0 0 
Perusrakenteet (energia, liikenne, tietoliikenne) 0 0 0 5 6,5 
Lainsäädännön lähentäminen 0 0 0 0 0 
Kuluttajansuoja 0 0 0 0 0 
Yksityissektorin kehittäminen ja yritysten tukeminen 0 0 0 19 0 
Kokonaisvaltaiset alueelliset toimenpiteet 0 0 0 0 0 
Sosiaalinen kehittäminen ja työllisyys 0 0 0 3 5,5 
Julkinen terveydenhoito 0 0 0 0 0 
Muut 0 0 0 5 5 
Yhteensä Ö 0 Ö 40 40 1995 
5 
2,6 
0,5" 
5 
3 
0 
8,2 
0 
0 
14,2 
1,5 
~2,4" 
2 
0,6 
46 Yhte. 
9 
10,6 
0,5 
19 
0 
19,7 
0 
0 
33,2 
1,5 
10,9 
2 
10,6 
126 
Huom.: Ennen vuotta 1993 rahoituksen saaja oli Tsekkoslovakia 
37 
Slovenia 
Myönnetty toimialakohtainen rahoitus 1990-1995 1990 1991 
Julkisten toimielimien ja hallinnon uudistaminen 0 0 
Maatalouden rakennemuutos 0 0 
Kansalaisyhteiskunta ja demokratisointi 0 0 
Koulutus ja tutkimus 0 0 
Ympäristö ja ydintekninen turvallisuus 0 0 
Rahoitusala 0 0 
Hätäapu 0 0 
Perusrakenteet (energia, liikenne, tietoliikenne) 0 0 
Lainsäädännön lähentäminen 0 0 
Kuluttajansuoja 0 0 
Yksityissektorin kehittäminen ja yritysten tukeminen 0 0 
Kokonaisvaltaiset alueelliset toimenpiteet 0 0 
Sosiaalinen kehittäminen ja työllisyys 0 0 
Julkinen terveydenhoito 0 0 
Muut 0 0 
Yhteensä 0 0 1992 
Ö 
0 
0 
2.3 
0 
"o 
o 
o 
o 
o 
o 
o 
o 
o 
6,7 
9 1993 
Ö" 
0 
0 
3,5 
0 
0 
o 
o 
o 
o 
o 
o" 
o 
o 
7,5 
11 1994 
0 
0 
"o 
5,5""" 
0 
0 
o 
6" 
0 " 
"0 
1X5 
0 " 
0 
o 
o 
24 1995 Yhte. 
0 
0 
ö" 
2,6 
" "0 
0 
0 
7,4 
0 
"0" 
T 
o 
4,4 
0 
7,6 
25 0 
0 
0 
13,9 
Ö 
Ö 
0 
13,4 
0 
0 
15,5 
"O 
"4.4" 
0 
21,8 
69 
Entinen Jugoslavia Huom.: Slovenia tuli Phare-ohjelman piiriin vuonna 1992 
Myönnetty toimialakohtainen rahoitus 1990-1995 1990 1991 1992 1993 1994 
Julkisten toimielimien ja hallinnon uudistaminen 0 0 0 0 2 
Maatalouden rakennemuutos Ö 0 Ö 0 0 
Kansalaisyhteiskunta ja demokratisointi 0 0 0 0 0 
Koulutus ja tutkimus Ö 6 0 0 0 
Ympäristö ja ydintekninen turvallisuus 0 0 0 0 0 
Rahoitusala 0 0 0 0 0 
Hätäapu "30,2 7,1 47,7 25 23 
Perusrakenteet (energia, liikenne, tietoliikenne) 0 0 0 0 0 
Lainsäädännön lähentäminen 0 0 0 0 0 
Kuluttajansuoja 0 0 0 0 0 
Yksityissektorin kehittäminen ja yritysten tukeminen 0 0 0 0 0 
Kokonaisvaltaiset alueelliset toimenpiteet 0 0 0 0 0 
Sosiaalinen kehittäminen ja työllisyys 0 0 0 0 0 
Julkinen terveydenhoito 0 0 0 0 0 
Muut 0 0 0 0 0 
Yhteensä 30,2 13,1 47,7 25 25 1995 Yhte. 
0 "2 
Ö" 
0 
0 
Ö" 
0 
"25 
0 
0 
"0 
o 
o" 
o 
o 
"ö 
"25 0 
o 
6 
0 
Ö 
"158 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0" 
166 
Monen maan (ohjelmat) 
Myönnetty toimialakohtainen rahoitus 1990-1995 1990 
Julkisten toimielimien ja hallinnon uudistaminen 0 
Maatalouden rakennemuutos 0 
Kansalaisyhteiskunta ja demokratisointi 0 
Koulutus ja tutkimus 21,3 
Ympäristö ja ydintekninen turvallisuus 0 
Rahoitusala 0 
Hätäapu 51 
Perusrakenteet (energia, liikenne, tietoliikenne) 0 
Lainsäädännön lähentäminen 0 
Kuluttajansuoja Ö 
Yksityissektorin kehittäminen ja yritysten tukeminen 0 
Kokonaisvaltaiset alueelliset toimenpiteet 0 
Sosiaalinen kehittäminen ja työllisyys 0 
Julkinen terveydenhoito 0 
Muut Ö 
Yhteensä 723 1991 
11 
"Ö" 
"0 
28,1 
"23",5" 
Ö 
0 
"""o 
o 
o 
"20 
4,3 
0 
0 
1,5 
88,4 1992 
1,5 
0 
0 
"24" 
46 
0 
0"" 
35 
0 
0 
3 
6,5 
0" 
0 
0" 1993 
10 
Ö" 
"""o" 
20,8" 
20 
Ö" 
" 0 
""24 
0 
0 
273 " 
Ï0 
o 
o 
o 
116 1123 1994 
25 
"O"" 
Ö" 
13 
i"3"" 
0" 
"O" 
31" 
0 
0 
0 
4 " 
0 
0 
0 
86 1995 
0 
0" 
0 
83" 
20 
0 
Ö" 
70,5 
0 
0 
5 
0 
0 
0 
"o 
104 Yhte. 
47,5 
0 
" 0 
115.7 
1223 
Ö 
51 
"160,5 
0 
0 
"553 
2"43 
0 
o 
1,5 
579 
38 
Muut ohjelmat 
Myönnetty toimialakohtainen rahoitus 1990-1995 1990 1991 1992 1993 1994 1995 Yhte. 
Julkisten toimielimien ja hallinnon uudistaminen 0 0 0 0 3 0 3 
Maatalouden rakennemuutos 0 0 0 0 0 0 0 
Kansalaisyhteiskunta ja demokratisointi 0 0 5 10 10 10 35 
Koulutus ja tutkimus 0 0,4 0 9,9 7 17,8 35.1 
Ympäristö ja ydintekninen turvallisuus 0 0 0 0 23 20 43 
Rahoitusala 0 Ö" 0 00 0 0 
Hätäapu 0 0 0 0 0 0 0 
Perusrakenteet (energia, liikenne, tietoliikenne) 0 0 0 0 2 0 2 
Lainsäädännön lähentäminen 0 0 0 0 0 0 0 
Kuluttajansuoja 0 0 0 0 4 2 6 
Yksityissektorin kehittäminen ja yritysten tukeminen 0 0 0 0 21 74 95 
Kokonaisvaltaiset alueelliset toimenpiteet 0 0 0 0 0 32 32 
Sosiaalinen kehittäminen ja työllisyys 0 0 0 0 0 20 20 
Julkinen terveydenhoito 0 0 0 0 6 0 6 
Muut 13,4 10 38,6 54,9 43,5 67,4 227.8 
Yhteensä 13,4 Ï0,4 433 74,8 1193 243,2 504,9 
39 
Phare-rahoitus toimialoittain 
Hätäapu Julkisten toimielimien ja hallinnon 
uudistaminen 
1990 1991 1992 1993 1994 1995 Yhte. 1990 1991 1992 1993 1994 1995 Yhte. 
Albania 
Bulgaria 
DDR 
Latvia 
Liettua 
Puola 
Romania 
Slovakia 
Slovenia 
Tsekin tasavalta 
Tsekkoslovakia 
Unkari 
Viro 
Entinen Jugoslavia 
Monen maan ohjelmat 
Muut 0 
5 
0 
0 
0 
0 
15.5 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
30.2 
51 
0 10 
20 
0 
0 
0 
0 
34,3 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
7,1 
0 
0 50 
0 
0 
0 
0 
0 
22 
0 
0 
0 
o 
o 
o 
"47,7 
o 
o 10 
o 
o 
o 
o 
o 
9.9 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
25 
0 
o 
Yhteensä 101,7 71,4 119,7 44,9 7 
0 
0 
0 
o 
o 
o 
o 
o 
o 
o 
o 
o 
"23 
o 
o 
30 o 
o 
o 
o 
o 
o 
o 
o 
o 
o 
o 
o 
o 
25 
0 
0 77 
25 
0 
0 
0 
o 
81,7 
O 
0 
0 
0 
0 
0 
158 
51 
0 
25 392,7 Albania 
Bulgaria 
DDR 
Latvia 
Liettua 
Puola 
Romania 
Slovakia 
Slovenia 
Tsekin tasavalta 
Tsekkoslovakia 
Unkari 
Viro 
Entinen Jugoslavia 
Monen maan ohjelmat 
Muut 
Yhteensä 0 
0 
0 
o 
o 
10 
o 
o 
o 
o 
o 
o 
o 
o 
o 
o 
10 o 
o 
o 
o 
o 
7,5 
0 
o 
o 
o 
o 
8 
0 
0 
11 
0 
263 1,2 
16 
0 
0 
0 
27 
10 
0 
0 
o 
o 
1,5 
0 
0 
10 
0 
25,2 65,7 0 
0 
o 
o 
o 
9,2 
0 
0 
0 
0 
O 
14,5 
0 
0 
1,5 
0 4,6 
1.2 
0 
0 
0 
21,5 
9,6 
4 
0 
11 
0 
o 
o 
2 
25 
3 
81,9 O 
0 
0 
1.3 
5,5 
2 
0 
5 
0 
5 
0 
3 
2,8 
0 
0 
0 
24,6 5.8 
17,2 
0 
~~ 1,3 
5,5 
"77,2 
19,6 
9 
0 
16 
0 
27 
2.8 
2 
47,5 
3 
233,9 
(miljoonaa ecua) 
Julkinen terveydenhoito Kansalaisyhteiskunta ja demokratisoituminen 
1990 1991 1992 1993 1994 1995 Yhte. 1990 1991 1992 1993 1994 1995 Yhte. 
Albania 
Bulgaria 
DDR 
Latvia 
Liettua 
Puola 
Romania 
Slovakia 
Slovenia 
Tsekin tasavalta 
Tsekkoslovakia 
Unkari 
Viro 
Entinen Jugoslavia 
Monen maan ohjelmat 
Muut 
Yhteensä 0 
0 
0 
o 
o 
20 
25 
0 
0 
0 
o 
o 
o 
o 
o 
o 
45 6 
10,5 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
10 
0 
0 
0 
o 
26^ 13 
25,5 
0 
0 
0 
20 
25 
2 
0 
0 
0 
10 
o 
o 
o 
6 
1013 Albania 
Bulgaria 
DDR 
Latvia 
Liettua 
Puola 
Romania 
Slovakia 
Slovenia 
Tsekin tasavalta 
Tsekkoslovakia 
Unkari 
Viro 
Entinen Jugoslavia 
Monen maan ohjelmat 
Muut 
Yhteensä 0 
1,2 
0 
0 
0 
o 
5 
0 
o 
o 
o 
o 
o 
o 
o 
10 
16,2 0 
o 
o 
o 
o 
o 
o 
0,5 
0 
0 
0 
o 
o 
o 
o 
10 
1Ö3 o 
1,2 
0 
0 
0 
o 
5 
0,5 
0 
0 
4 
0 
0 
0 
0 
" 35 
45,7 
40 
Koulutus ja tutkimus Lainsäädännön lähentäminen 
Albania 
Bulgaria 
DDR 
Latvia 
Liettua 
Puola 
Romania 
Slovakia 1990 1991 
0 0 
0 5 
1 0 1992 
1,2 1993 1994 1995 Yhte. 1990 1991 1992 1993 1994 1995 Yhte. 
0 0 
0 o 
Ï.8 14.5 
0 10 
0 0 
0 
0 
9 
17 
0 
" 6 
Monen maan ohjelmat 21.3 28,1 
Muut 0 0,4 
Yhteensä 36,6 90 Slovenia 0 
Tsekin tasavalta 0 
Tsekkoslovakia 4 
Unkari 7.5 
Viro n"" 
Entinen Jugoslavia 0 2,5 
8 17,5 
0 0 
1,5 
1,5 2,5 
45 
0 5 
2,3 3,5 
0 8 
25 0 2,4 
12 
0 
5 
6 
39 
~37 
9 
0 
20,8 
9,9 
140,5 162,2 3,5 9,6 
21 63,5 
0 1 
2 10,5 
3,5 13,5 
37 180,3 
2.6 
8 
0 
16 
4,2 
0 96 
19 
13,9 5,5 
5,5 
0 
24 
4,5 
0 
"" "l3 
7 
169,9 147,1 7463 21,5 
38 
111,5 
11,2 
6 
8,5 115,7 
17.8 35.1 Albania 
Bulgaria 
DDR 
Latvia 
Liettua 
Puola 
Romania 
Slovakia 
Slovenia 
Tsekin tasavalta 
Tsekkoslovakia 
Unkari 
Viro 
Entinen Jugoslavia 
Monen maan ohjelmat 
Muut 
Yhteensä 
Kuluttajansuoja Maatalouden rakennemuutos 
1990 1991 1992 1993 1994 1995 Yhte. 1990 1991 1992 1993 1994 1995 Yhte. 
Albania 
Bulgaria 
DDR 
Latvia 
Liettua 
Puola 
Romania 
Slovakia 
Slovenia 
Tsekin tasavalta 
Tsekkoslovakia 
Unkari 
Viro 
Entinen Jugoslavia 
Monen maan ohjelmat 
Muut 
Yhteensä Albania 
Bulgaria 
DDR 
Latvia 
Liettua 
Puola 
Romania 
Slovakia 
Slovenia 
Tsekin tasavalta 
Tsekkoslovakia 
Unkari 
Viro 
Entinen Jugoslavia 
Monen maan ohjelmat 
Muut 
Yhteensä 0 
16 
0 
0 
0 
100 
0 
0 
0 
0 
0 
20 
0 
0 
0 
0 
136 0 
25 
0 
0 
0 
17 
34 
0 
0 
0 
0 
13 
0 
0 
0 
0 
89 0 
0 
0 
o 
5 
0 
0 
0 0 0 
0 0 0 
80 783 17 0 
0 
0 
30,5 
0 
0 5 
0 
0 
0 
o 
2,5 
0 
5 
0 
4,5 
0 
0 
0 
0 30 
56 
0 
0 
0 
180,5 
81 
10,6 
0 
4.5 
0 0 
10 78.5 
0 0 
0 0 
0 0 
0 0 
40,6 447X 0 
5 
0 
0 
0 
13 
10 
2,6 
0 
0 
41 
Perusrakenteet Sosiaalinen kehittäminen ja työllisyys 
1990 1991 1992 1993 1994 1995 Yhte. 1990 1991 1992 1993 1994 1995 Yhte. 
Albania 
Bulgaria 
DDR 
Latvia 
Liettua 
Puola 
Romania 
Slovakia 
Slovenia 
Tsekin tasavalta 
Tsekkoslovakia 
Unkari 
Viro 
Entinen Jugoslavia 
Monen maan ohjelmat 
Muut 
Yhteensä 0 
0 
0 
o 
o 
6 
0 
0 
0 
0 
0 
0.8 
0 
0 
0 
0 
"6,8" II 
7.5 
0 
0 
0 
o 
423 0 4,4 
5 21 
0 0 
0 0 
0 
26.4 
0 
0 
0 
o 
10 
o 
o 
o 
35 
0 o 
13,9 
0 
0 
0 
63 
0 
5 
0 
9 
0 
0 
0 
0 
24 
0 23 
62.6 
0 
0 
16.5 
93.8 
25 
6.5 
6 
25 
0 
29 
6 
0 
31 34 61,4 
48 150,5 
0 0 
9.2 
35.5 
290,2 
72 
19,7 
13,4 
125 
21 
73.3 
11 
0 
70,5 160,5 
0 2 
96,8 114,9 326,4 4573T044,7 Albania 
Bulgaria 
DDR 
Latvia 
Liettua 
Puola 
Romania 
Slovakia 
Slovenia 
Tsekin tasavalta 
Tsekkoslovakia 
Unkari 
Viro 
Entinen Jugoslavia 
Monen maan ohjelmat 
Muut 
Yhteensä 0 
2.5 
0 
0 
0 
18 
0 
0 
0 
0 
15 
0 
0 
0 
o 
o 
353 0 
0 
0 
0 
0 
7.2 
15 
0 
0 
0 
0 
26 
0 
0 
0 
0 
48X 0 
0 
0 
o 
o 
9 
0 
5.5 
0 
14 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
183 0 
0 
o 
9.2 
4.4 
0 
0 
2.4 
4.4 
2.9 
0 
0 
20 0 
6.5 
0 
9.2 
4.4 
34.2 
15 
10.9 
4.4 
24 
15 
31 
2.9 
0 
0 
20 
473 177,5 
Rahoitusala Yksityissektorin kehittäminen ja yritysten 
tukeminen 
1990 1991 1992 1993 1994 1995 Yhte. 1990 1991 1992 1993 1994 1995 Yhte. 
Albania 
Bulgaria 
DDR 
Latvia 
Liettua 
Puola 
Romania 
Slovakia 
Slovenia 
Tsekin tasavalta 
Tsekkoslovakia 
Unkari 
Viro 
Entinen Jugoslavia 
Monen maan ohjelmat 
Muut 
Yhteensä 4,7 
5 
0 
0 
0 
o 
o 
o 
o 
40 0 
44,7 0 
0 
0 
21 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
61 0 
14.5 
14.5 
22 
0 
5 
0 35 105 
0 15 
0 0 
17 
14,5 
65.7 
5 
8 
0 0 
0 0 
0 o 
0 19 
0 0 
0 0 
0 0 
0 0 
36 403 249,2 Albania 
Bulgaria 
DDR 
Latvia 
Liettua 
Puola 
Romania 
Slovakia 
Slovenia 
Tsekin tasavalta 
Tsekkoslovakia 
Unkari 
Viro 
Entinen Jugoslavia 
Monen maan ohjelmat 
Muut 
Yhteensä 0 
20 
0 
0 
0 
56 
0 
0 
0 
0 
39 
45.5 
0 
0 
20 
0 0 
22,5 
0 
0 
9,5 
74.5 
40 
0 
0 
0 
31 
11 
0 
0 
3 
0 7 
6 
0 
0 
0 
7 
70 
19 
0 
27 
0 
31 
0 
0 
27.5 
0 0 
3 
0 
0 
0 
9 
23,4 
0 
12.5 
0 
0 
16.5 
8 
0 
0 
21 0 
0 
0 
8.3 
9.6 
9 
0 
14.2 
3 
1 
0 
6 
9.1 
0 
5 
74 7 
51.5 
0 
8,3 
19.1 
193.5 
133.4 
33.2 
15.5 
28 
70 
136 
17.1 
0 
55,5 
95 
64 1803 1913 1943 93,4 139,2 863,1 
42 
Ympäristö ja ydintekninen turvallisuus Muut toimialat 
1990 1991 1992 1993 1994 1995 Yhte. 1990 1991 1992 1993 1994 1995 Yhte. 
Albania 
Bulgaria 
DDR 
Latvia 
Liettua 
Puola 
Romania 
Slovakia 
Slovenia 
Tsekin tasavalta 
Tsekkoslovakia 
Unkari 
Viro 
Entinen Jugoslavia 
Monen maan ohjelmat 
Muut 0 
3,5 
20 
0 
0 
22 
0 
0 
0 
o 
30 
27 
0 
0 
0 
o 
Yhteensä 1023 0 
19 
0 
0 
0 
35 
0 
0 
0 
0 
5 
10 
0 
0 
23.5 
0 
923 3.3 
15.6 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
20 
0 
38,9 0 
5 
0 
5.5 
1 
12 
0 
0 
0 
0 
0 
15.5 
2.5 
0 
13 
23 
773 0 3.3 
7 61.1 
0 20 
5.5 
1 
109 
5 
1 
0 
0 
35 
74.5 
2,5 
0 
122,5 
43 
82 483,4 Albania 
Bulgaria 
DDR 
Latvia 
Liettua 
Puola 
Romania 
Slovakia 
Slovenia 
Tsekin tasavalta 
Tsekkoslovakia 
Unkari 
Viro 
Entinen Jugoslavia 
Monen maan ohjelmat 
Muut 
Yhteensä 0 
0 
14 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
o 
o 
o 
o 
13.4 
27,4 4.4 
0 
0 
13,5 
9 
0 
20 
0 
6.7 
0 
30 
4 
9 
0 
0 
38.6 0 
1.5 
0 
16 
22.5 
27 
27 
5 
7.5 
8 
0 
1 
10.5 
0 
0 
54.9 
56,5 135,2 180,9 0 
0 
0 
4.5 
1 
0 
0 
5 
0 
0 
0 
0 
1.5 
0 
0 
43.5 
553 7 
0 
0 
o 
o 
o 
o 
0.6 
7,6 
3 
0 
0 
0 
67.4 
87,6 11.4 
1.5 
14 
34 
32.5 
30 
69 
10.6 
21.8 
11 
50 
7 
21 
0 
1.5 
227,8 
543 
Kokonaisvaltaiset alueelliset toimenpiteet 
1990 1991 1992 1993 1994 1995 Yhte. 
Albania 
Bulgaria 
DDR 
Latvia 
Liettua 
Puola 
Romania 
Slovakia 
Slovenia 
Tsekin tasavalta 
Tsekkoslovakia 
Unkari 
Viro 
Entinen Jugoslavia 
Monen maan ohjelmat 
Muut 
Yhteensä 4.3 
0 
43 0 
0 
0 
o 
o 
o 
o 
o 
o 
o 
o 
10 
o 
o 
6,5 
0 
163T 0 8.5 8.5 
0 0 0 
0 0 0 
0 0 0 
0 
0 
0 
1.5 
0 0 
0 
0 
1,5 
0 
0 
0 
15 
0 
0 
24.8 
32 
81,8 
43 
Pharen taloudelliset saavutukset 
Phare paransi vuonna 1995 edelleen taloudellista suoritus­
taan. Ensimmäistä kertaa rahoitussopimuksia tehtiin 
vuoden aikana yhtä paljon kuin kyseiselle vuodelle oli 
budjettisitoumuksia. 
Vuoden 1996 panostus toimintojen tehostamiseen ja 
Pharen hajauttamiseen mahdollistavat tämän hyvän sopi-
mustason ylläpitämisen ja parantamisen. 
Pharen rahoituksellista suoritusta voidaan ilmaista sidot­
tujen, rahoitussopimusten piirissä olevien ja maksettujen 
varojen määrillä ja näiden määrien suhteilla eri aikoina. 
Kuvassa 1 on esitetty sitoumusten, sopimusten ja mak­
sujen kokonaisarvot vuosina 1990 - 1995. Kuva 2 osoittaa 
sitoumusten, sopimusten ja maksusuoritusten kumulatii­
viset arvot samana aikana. 
Sidotut varat 
Phare-ohjelman sidottujen varojen osuus vuoden 1995 
budjetista oli edellisten vuosien tapaan korkea, eli 
99,4 prosenttia. Kuva. 1 - Sitoumukset, sopimukset ja 
maksusuoritukset 1990-1995 (miljoonaa ecua) 
1990 1991 1992 1993 1994 1995 
• sitoumukset • sopimukset maksusuoritukset 
Kuva. 2 - Sitoumukset, sopimukset ja 
maksusuoritukset kumulatiivisesti 1990-1995 
(miljoonaa ecua) 
1993 
sitoumukset • sopimukset maksusuoritukset 
44 
Rahoitussopimukset 
Pharen rahoitussopimusten arvon kasvu jatkui vuonna 
1995, ja sopimusten arvo oli kaikkien aikojen suurin 
(1142,9 miljoonaa ecua). 
Sopimustilanteen paraneminen oli seuraavien kolmen 
seikan ansiota 
• Hajautus - Kumppanuusmaiden toteutusrakenteet on 
nyt luotu, ja vuoden 1994 toimenpiteet menettelyjen 
standardisoimiseksi varsinkin jakamalla hajautetun 
toteutusjärjestelmän oppaita alkoivat kantaa hedelmää 
vuonna 1995. Lisäksi 1995 oli ensimmäinen vuosi, 
jolloin ohjelman hallintoyksiköissä (Program 
Management Unit, PMU) tehtiin enemmän sopimuksia 
kuin Brysselissä. 
• Ohjelmien laadun paraneminen - Ohjelmien suunnit­
telussa varsinkin vuonna 1994 tapahtunut edistys 
nopeutti ohjelmien toteutusta ja tehosti sopimusten 
tekoa. 
• Toteutuksen seuranta - Vuoden 1995 ensimmäisellä 
puoliskolla aloitettiin ohjelmien järjestelmällinen ja 
yksityiskohtainen seuranta. Seurannan avulla voitiin 
tunnistaa toteutuksessa ilmenneitä ongelmia ja suunni­
tella toimia toteutuksen nopeuttamiseksi. Seurauksena 
oli rahoitussopimusten lisääntyminen. 
Budjettivuodet, joihin kunakin kalenterivuonna alle­
kirjoitetut rahoitussopimukset liittyvät, nähdään kuvasta 3. Kuva. 3 - Sopimukset kalenterivuosittain 
(miljoonaa ecua) 
budjetti budjetti budjetti budjetti budjetti budjetti 
98.4% 99.07c 81.1% 59.6% 46.6% 21.1% 
Sopimusten %-osuus 31.12.95 mennessä 
sopimukset 1990 sopimukset 1991 
• sopimukset 1992 • sopimukset 1993 
• sopimukset 1994 • sopimukset 1995 
D ei vielä sovittu 
Rahoitusmenettely 
Phare-ohjelmassa on kolme vaihetta, joiden kautta 
budjettiviranomaisten hyväksymä vuosibudjetti etenee 
hankkeiden toteutukseen ja varojen maksamiseen. 
Pharen rahoituksenhallinta noudattaa tätä prosessia. 
Sitoumus - Jokaiselle vuodelle hyväksytään Phare-
budjetti, eli ne varat, jotka komissio on valmis sitomaan 
kuhunkin maahan Phare-ohjelman kautta. Sitten suunni­
tellaan maakohtainen toimintaohjelma ja valmistellaan 
rahoitusehdotukset. Kun Pharen hallintokomitea on 
antanut ehdotuksista myönteisen lausunnon ja komissio 
on tehnyt päätöksensä, esityksiin liittyviä varoja 
sanotaan "sidotuiksi". Pharen on sidottava koko vuosi-
budjettinsa sen vuoden kuluessa, jota budjetti koskee. Sopimus - Kun varat on sidottu, julkaistaan tarjous­
pyynnöt toimintaohjelmassa hahmoteltujen toimien 
toteuttamiseksi. Kun tarjousprosessi on saatu päätök­
seen ja sopimus allekirjoitettu, sanotaan että kyseisistä 
varoista on tehty "rahoitussopimus". Sopimusten 
tekeminen on avainasemassa ohjelman toteuttamisessa, 
sillä sopimusten kautta Phare-rahoitus vapautuu ja varsi­
nainen toteuttaminen kentällä voi alkaa. 
Maksusuoritus - Maksusuoritukset ovat rahoituspro­
sessin viimeinen vaihe. Maksuja suoritetaan sopimus­
kauden kuluessa hankkeen osien toteutumisen mukaan. 
Koska hankkeet voivat kestää useita vuosia, maksa­
minen jatkuu yleensä yhtä kauan. Siksi maksut ovat 
aina jäljessä sitoumuksista ja sopimuksista. 
45 
Maksusuoritukset 
Maksusuoritusten osuus budjetoiduista varoista oli vuonna 
1995 85,3 prosenttia. Osuus oli pienempi kuin vuoden 
1994-99 prosenttia pääasiassa seuraavista kahdesta syystä 
• Albanialle tarkoitetun 20 miljoonan ecun makro­
taloudellisen tuen jäädyttäminen 
• vaikeudet raja-alueyhteistyön toteuttamisessa. 
Maksujen rahallinen arvo kasvoi kuitenkin vuonna 1995 
5,5 prosenttia vuoteen 1994 verrattuna. 
Koska sopimuksia solmittiin paljon sekä vuonna 1995 että 
vuonna 1994, maksusuoritusten osuus kohoaa sitä mukaa 
kuin sopimukset toteutuvat. 
Budjettivuodet, joihin kunkin vuoden maksusuoritukset 
liittyvät, nähdään kuvasta 4. Kuva. 4 - Maksusuoritukset budjetti vuosittain 
(miljoonaa ecua) 
1012.3 1007.9 
1990 1991 1992 1993 1994 1995 
budjetti budjetti budjetti budjetti budjetti budjetti 
98.3% 92.3% 77.9% 54.5% 30.4% 5.5% 
Maksujen %-osuus 31.12.95 mennessä 
maksettu 1990 maksettu 1991 
• maksettu 1992 • maksettu 1993 
• maksettu 1994 • maksettu 1995 
• ei vielä maksettu 
Sopimusten ja maksusuoritusten 
kumulatiivinen määrä prosentteina 
kumulatiivisista sitoumuksista 
Nämä ovat tärkeitä tunnuslukuja. Ensinnäkin ne ilmaise­
vat sitä, miten Phare on kyennyt lyhentämään sitoumusten 
teon ja tarvittavien sopimusten solmimisen välistä aikaa ja 
mittaavat siten Pharen tehokkuutta. Toiseksi ne ilmaisevat 
sopimusten solmimisen ja varojen maksatuksen välillä 
kulunutta aikaa, joka kuvaa sekä Pharen että kentän 
hankejohdon tehokkuutta. 
Siksi onkin rohkaisevaa, että molemmat suhdeluvut 
paranivat vuoden 1995 aikana. Sopimusten kumulatii­
vinen rahamäärä prosentteina sitoumuksista kasvoi 62 pro­
senttiin, eli 10 prosenttia vuodesta 1994. Kumulatiiviset 
maksut kasvoivat myös merkittävästi, 3 prosenttia 53 
prosenttiin. Kuvasta 5 nähdään mainitut suhdeluvut ja 
aika. Kuva. 5 - Sopimukset ja maksusuoritukset 
kumulatiivisesti 1990-1995 
Sopimusten osuus 
sitoumuksista 
prosentteina 
kumulatiivisesti 
Maksusuoritusten 
osuus sitoumuksista 
prosentteina 
kumulatiivisesti 1990 1991 1992 1993 1994 1995 
31,0 36.0 44,0 48,0 52,0 62,0 
35,0 36,0 39,0 43,0 50,0 53.0 
46 
Tärkeimmät vuonna 1995 käynnistetyt 
ohjelmat 
Maatalous 
Maatalouden ja maaseudun kehittämisohjelma 
Puola 13 miljoonaa ecua 
Maatalouden ja maaseudun kehittämisohjelma 
Unkari 10 miljoonaa ecua 
Maatalouden ja maaseudun kehittämisohjelma 
Romania 10 miljoonaa ecua 
Maatalousohjelma 
Bulgaria 5 miljoonaa ecua 
Maatalous- ja maanrekisteröintiohjelma 
Slovakia 2,6 miljoonaa ecua 
Raj a-aluey hteistyö 
Raja-alueyhteistyöohjelma Itämeren alueella 
14 miljoonaa ecua 
Raja-alueyhteistyöohjelma Itävallan kanssa 
Tsekin tasavalta 6 miljoonaa ecua 
Raja-alueyhteistyöohjelma Itävallan kanssa 
Unkari 7 miljoonaa ecua 
Raja-alueyhteistyöohjelma Itävallan kanssa 
Slovenia 3 miljoonaa ecua 
Raja-alueyhteistyöohjelma Itävallan kanssa 
Slovakia 4 miljoonaa ecua 
Raja-alueyhteistyöohjelma Saksan kanssa 
Puola 49 miljoonaa ecua 
Raja-alueyhteistyöohjelma Saksan kanssa 
Tsekin tasavalta 25 miljoonaa ecua 
Raja-alueyhteistyöohjelma Kreikan kanssa 
Albania 9 miljoonaa ecua 
Raja-alueyhteistyöohjelma Kreikan kanssa 
Bulgaria 23 miljoonaa ecua 
Raja-alueyhteistyöohjelma Italian kanssa 
Albania 9 miljoonaa ecua 
Raja-alueyhteistyöohjelma Italian kanssa 
Slovenia 3 miljoonaa ecua Koulutus ja terveys 
Korkean asteen koulutuksen uudistusohjelma 
Romania 8 miljoonaa ecua 
Sosiaaliturva- ja terveysohjelma 
Viro 2,9 miljoonaa ecua 
Strategiset toimenpiteet uudistustavoitteiden 
saavuttamiseksi (SMART) 
Puola 7 miljoonaa ecua 
Ammatillinen koulutus, koulutusuudistus, 
tiede ja tekniikka 
Bulgaria 9 miljoonaa ecua 
Energia 
Tavanomaisen energian ohjelma 
Bulgaria 
Tavanomaisen energian ohjelma 
Romania 
Energiaperusrakenteiden 
kehittämisohjelma 
Slovenia 
Energiaohjelma 
Unkari 
Ympäristö 
Ympäristöohjelma 
Unkari 
Ympäristöohjelma 
Puola 
Vesivarojen hoito-ohjelma 
Unkari 5 miljoonaa ecua 
21 miljoonaa ecua 
4,4 miljoonaa ecua 
4 miljoonaa ecua 
7 miljoonaa ecua 
18 miljoonaa ecua 
5 miljoonaa ecua 
Perusrakenteet 
Perusrakenteiden kehittämisohjelma 
Viro 5 miljoonaa ecua 
Perusrakenteiden kehittämisohjelma 
Latvia 6,2 miljoonaa ecua 
47 
Perusrakenteiden kehittämisohjelma 
Liettua 9,5 miljoonaa ecua 
Perusrakenteiden kehittämisohjelma 
Slovakia 5,2 miljoonaa ecua 
Perusrakenneinvestointiohjelma 
Tsekin tasavalta 60 miljoonaa ecua 
Posti- ja telealan teknisen tuen ohjelma 
Romania 12 miljoonaa ecua 
Julkisten investointien rahoitusohjelma 
Liettua 5,5 miljoonaa ecua 
Kauttakulkuliikenteen edistämisohjelma 
Unkari 8 miljoonaa ecua 
Liikenne- ja viestintäohjelma 
Unkari 17 miljoonaa ecua 
Liikenteen perusrakenneohjelma 
Puola 22 miljoonaa ecua Yksityistämisohjelma 
Unkari 5 miljoonaa ecua 
Liikenneohjelma 
Albania 
Liikenneohjelma 
Bulgaria 
Liikenneohjelma 
Romania 16 miljoonaa ecua 
20 miljoonaa ecua 
5 miljoonaa ecua 
Yksityissektorin kehittäminen ja yritysten 
rakennemuutos 
Pankkitoimintaohjelma 
Latvia 2,5 miljoonaa ecua 
Talouden kehittämisohjelma 
Liettua 9,6 miljoonaa ecua 
Talouden uudistusohjelma 
Viro 6,1 miljoonaa ecua 
Talouden uudistusohjelma 
Latvia 8,3 miljoonaa ecua 
Talouden uudistusohjelma 
Slovenia 7,6 miljoonaa ecua 
Ulkomaisten investointien edistämisohjelma 
Tsekin tasavalta 1 miljoonaa ecua 
Yksityissektorin kehittämisohjelma 
Slovakia 18,7 miljoonaa ecua Alueellinen kehittäminen ja terästeollisuuden 
muuntaminen siviilituotantoon 
Unkari 5 miljoonaa ecua 
Alueelisen kehittämisen ohjelma 
(STRUDER II) 
Puola 20 miljoonaa ecua 
Pk-yritysten kehittämisohjelma 
Puola 3 miljoonaa ecua 
Matkailuohjelma 
Unkari 1 miljoonaa ecua 
Matkailuohjelma (TOURIN III) 
Puola 6 miljoonaa ecua 
Julkisten toimielimien ja hallinnon 
uudistaminen 
Euroopan yhdentymistä koskeva ohjelma 
Viro 2,8 miljoonaa ecua 
Euroopan yhdentymistä koskeva ohjelma 
Latvia 1,3 miljoonaa ecua 
Euroopan yhdentymistä koskeva ohjelma 
Liettua 5,5 miljoonaa ecua 
Euroopan yhdentymistä koskeva ohjelma 
Slovakia 5,55 miljoonaa ecua 
Puiteohjelma kansallisen lainsäädännön 
lähentämiseksi EU:n lain kanssa 
Bulgaria 2 miljoonaa ecua 
Inhimillisten voimavarojen kehittämisohjelma 
Tsekin tasavalta 2 miljoonaa ecua 
Inhimillisten voimavarojen kehittämisohjelma 
Liettua 4,4 miljoonaa ecua 
Toimielimien ja inhimillisten voimavarojen 
kehittämisohjelma 
Slovenia 4,4 miljoonaa ecua 
Toimielimien ja inhimillisten voimavarojen 
kehittämisohjelma 
Latvia 9,2 miljoonaa ecua 
Inhimillisten voimavarojen kehittämisohjelma 
Viro 2,7 miljoonaa ecua 
48 
Julkishallinnon uudistamisohjelma 
Unkari 
Toimielinten yhdentymisohjelma 
Tsekin tasavalta 
Turvallisen yhteiskunnan ohjelma 
Puola 
Sosiaalinen kehittäminen 
Sosiaalisen avun ohjelma 
Unkari 3 miljoonaa ecua 
5 miljoonaa ecua 
2 miljoonaa ecua 
2 miljoonaa ecua 
Sosiaaliturvaa, työmarkkinoita ja terveydenhoitoa 
käsittelevä ohjelma 
Slovakia 4,4 miljoonaa ecua 
Monen maan ohjelmat 
Talousalan yhtesityötä koskeva yhteisön 
toimintaohjelma (ACE) 10 
Yhteistyö etäopetuksessa 10 
Yhteistyö korkean asteen 
koulutuksess 
Demokratiaohjelma 
Ympäristöhankkeen 
valmistelujärjestelmä 
Ympäristölainsäädännön lähentämistä 
tukeva palvelu 
Immateriaalioikeuksien ohjelma 
Alueidenvälinen 
yhteistyöohjelma 
Sisämarkkinoihin osallistumisen 
valmistelua tukevan osaamisen 
siirto-ohjelma 3,5 
10 miljoonaa ecua 
miljoonaa ecua 
miljoonaa ecua 
miljoonaa ecua 
10 
2 miljoonaa ecua 
miljoonaa ecua 
2 miljoonaa ecua 
18,5 miljoonaa ecua Euroopan kansalaisjärjestöjen 
yhteistyöohjelma (LIEN) 10 
12,95 
10 Monen maan raja-alueohjelma 
Kumppanuusohjelma 
Energia-alan ohjelma 9 
Ympäristöohjelma 20 
Tietoliikenne ja postipalveluohjelma 7 
Kauttakulkuliikenteen 
edistämisohjelma 
Yhteisyritysten perustamista ja 
kehittämistä edistävä ohjelma 
(JOP-laajennus) 50 
Laadunvarmistusohjelma 30 miljoonaa ecua 
miljoonaa ecua 
miljoonaa ecua 
miljoonaa ecua 
miljoonaa ecua 
miljoonaa ecua 
30 miljoonaa ecua 
miljoonaa ecua 
miljoonaa ecua 
Alueellinen teoUisuusomaisuutta koskeva 
ohjelma 4 miljoonaa ecua 
Eurooppa-sopimusmaiden 
sosiaaliturvaohjelma 
Kaupan kehittämisohjelma 
Euroopan laajuinen korkean 
asteen koulutuksen yhteistyöohjelma 
(Tempus II) 10 
5 
15 miljoonaa ecua Liikenneohjelma 11,5 miljoonaa ecua 
miljoonaa ecua 
miljoonaa ecua 
miljoonaa ecua 
Muut 
Yleiset tekniset tukipalvelut 
Albania 7 miljoonaa ecua 
Paikallisyhteisöjen kehittämisohjelma 
Albania 8,5 miljoonaa ecua 
Teknisen avun rahasto 
Tsekin tasavalta 3 miljoonaa ecua 
49 




ISSN 1024-4492 • Kom (96) 360 lopullinen • ASIAKIRJAT • FI • Luettelonumero: CB-CO-96-363-FI-C 
ISBN 92-78-07165-X • Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg 
Euroopan komissio • Pääosasto Ulkosuhteet: 
Euroopa ja uudet itsenäiset valtiot, yhteinen uiko-ja turvallisuuspolitiikka ja ulkoiset edustustot (PO IA) 
Tiedotusyksikkö - Phare 
Käyntiosoite Montoyerstraat 34 Rue Montoyer B-1000 Bryssel Puh. (+32-2) 299 16 00 / 299 14 44 / 299 15 55 
Postiosoite MO 34 3/80 Wetstraat 200 Rue de la Loi B-1049 Bryssel Fax (+32-2) 299 17 77 Finnish 
World Wide Web tiosoite http://europa.eu.int/en/comm/dgla/phare.html E-mail phare.info@dgla.cec.be P/FI/08.96/02/02/1 l/B