Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 105 artiklassa tarkoitetun, erään viinialan nimityksen eritelmän muutoksen hyväksymistä koskevan hakemuksen julkaiseminen

(2019/C 394/06)

Tämä julkaiseminen antaa oikeuden vastustaa hakemusta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 (1) 98 artiklassa tarkoitetulla tavalla kahden kuukauden kuluessa tästä julkaisemisesta.

TUOTE-ERITELMÄÄN TEHTÄVÄÄ MUUTOSTA KOSKEVA HAKEMUS

”Dealu Mare”

PDO-RO-A1079 – AM01

Hakemuksen päiväys: 3.8.2017

1. Muutokseen sovellettavat säännöt

Asetuksen (EU) N:o 1308/2013 105 artikla – Muu kuin vähäinen muutos

2. Muutoksen kuvaus ja perustelut

2.1 Joidenkin viinintuotantoon tarkoitettujen lajikkeiden tuotokseen on tehty muutoksia

Eräät tähän eritelmään kuuluvat viinintuotantoon tarkoitetut, tämän tarkistetun alkuperänimityksen saaneet lajikkeet voivat tuottaa enemmän. Tämän vuoksi Crâmpoșie selecționată-, Negru de Drăgășani- ja Pinot gris ‐lajikkeiden satoa koskevia tietoja on muutettava.

Yhtenäisen asiakirjan ja viinin kasvattamista ja tuotantoa koskevan eritelmän IV luvun kohtaa Enimmäistuotokset muutetaan.

2.2 Rajattua tuotantoaluetta on muutettu lisäämällä alueeseen kaksi kuntaa ja niihin kuuluvat kylät

Prahovan piirikunnassa sijaitsevissa Apostolachen ja Iordăcheanun kunnissa sekä niihin kuuluvissa Iordăcheanun, Moceștin ja Plavian kylissä on samanlaiset ilmasto- ja maasto-olosuhteet kuin muualla alkuperänimityksen maantieteellisellä alueella ja sen vuoksi ne on liitettävä siihen. Kunnat ovat syntyneet piirikuntien tasolla tehdyn hallinnollisen uudelleenjaon pohjalta, ja maanomistajien (jotka ovat saaneet kommunistisen hallinnon takavarikoimat alueensa takaisin) omistamat viinitilat sijaitsevat kuntien alueella.

Yhtenäisen asiakirjan ja rajattua tuotantoaluetta koskevan eritelmän III luvun 3 jakson kohtaa Rajattu maantieteellinen alue muutetaan.

2.3 Yhteyttä maantieteelliseen alueeseen koskeva lisäys

Tietojen täydentämiseksi ja alkuperänimityksen käytön perustelemiseksi eritelmän II luvun ja yhtenäisen asiakirjan kohtaa Yhteys maantieteelliseen alueeseen muutetaan kuvaamalla siihen liittyviä inhimillisiä tekijöitä.

Tietojen täydentämiseksi ja alkuperänimityksen käytön perustelemiseksi eritelmään ja yhtenäiseen asiakirjaan lisätään yksityiskohtaisia tietoja valko-, rosee- ja punaviiniluokkien tuotteiden laadusta ja ominaisuuksista.

Eritelmän ja yhtenäisen asiakirjan syy- ja seuraussuhteita koskeva teksti laaditaan uudelleen, jotta esitetyt yksityiskohdat kuvaavat rajatun maantieteellisen alueen erityisten luonnonolosuhteiden vaikutusta valko-, rosee- ja punaviinien ominaisuuksiin.

2.4 Valko-, rosee- ja punaviiniluokkien aistinvaraisten ominaisuuksien esittely

Selkeyden ja objektiivisuuden vuoksi valko-, rosee- ja punaviiniluokkien aistinvaraiset ominaisuudet on tarpeen eritellä.

Yhtenäisen asiakirjan ja eritelmän XI luvun b) alakohdan kohtaa Viinin/viinien kuvaus muutetaan.

2.5 Valko-, rosee- ja punaviiniluokkien analyyttisten ominaisuuksien esittely lainsäädännön mukaisesti

Selkeyden ja objektiivisuuden vuoksi valko-, rosee- ja punaviiniluokkien analyyttiset ominaisuudet on tarpeen eritellä ja niiden on oltava voimassa olevan lainsäädännön mukaisia.

Yhtenäisen asiakirjan ja eritelmän XI luvun a) alakohdan kohtaa Viinin/viinien kuvaus muutetaan.

2.6 Kaupan pitämistä koskevat yksityiskohdat

Kaupan pitämistä varten viini kuljetetaan voimassa olevien säännösten mukaisesti, ja kuljetuksessa kiinnitetään huomiota erityisten asiakirjojen laatimista koskeviin säännöksiin.

Pullottamattoman viinin kuljetuksesta ilmoitetaan paikallisille viranomaisille ja kuljetusasiakirjojen mukana on todistus kaupan pitämistä koskevasta luvasta.

Tämä muutos ei aiheuta muutoksia yhtenäiseen asiakirjaan.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

1. Tuotteen nimi

”Dealu Mare”

2. Maantieteellisen merkinnän tyyppi

SAN – Suojattu alkuperänimitys

3. Rypäletuotteiden luokat

1. Viini

4. Viinin/viinien kuvaus

Analyyttiset ja aistinvaraiset ominaisuudet – valkoviinit

Haistamalla viineistä erottuu eksoottisten hedelmien, päärynän, viiniköynnöksen kukkien kukkaisia, niitetyn heinän, jasmiinin ja akaasian kukan vivahteita. Viineissä on yleensä keltaisen eri sävyjä, kuten sitruunankeltaisia sävyjä ja oljenkeltaisia sävyjä, joissa on vihreitä vivahteita.

Viinit ovat raikkaita ja hedelmäisiä ja hieman mineraalisia, mikä johtuu Dealu Maren massiivin itäosan Sarmatian kalkki- ja hiekkakivisestä ja savisesta maaperästä, joka on omiaan Pinot Gris- ja Riesling-lajikkeille. Viineissä on aprikoosin, sitrushedelmien, eksoottisten hedelmien tai hienostuneiden mausteiden vivahteita.

Valea Călugăreascăn viinien rikkidioksidipitoisuus on enintään ainoastaan 350 mg/l.

Yleiset analyyttiset ominaisuudet Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til.-%) 15 Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til.-%) 11 Vähimmäishappopitoisuus 5,5 g/l viinihappona ilmaistuna Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) 18 Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra) 250

Analyyttiset ja aistinvaraiset ominaisuudet – roseeviinit

Roseeviineissä on eksoottisten hedelmien ja sitrushedelmien aromeja, ja maut ovat raikkaita, pirteitä ja eloisia. Viinit ovat hapokkaita ja tasapainoisia ja niissä on hedelmäinen jälkimaku. Väriltään viinit ovat hennon vaaleanpunaisen persikan ja kohtalaisen vaaleanpunaisen appelsiinin värisiä.

Yleiset analyyttiset ominaisuudet Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) 15 Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til.-%) 11 Vähimmäishappopitoisuus 5,5 g/l viinihappona ilmaistuna Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) 18 Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra) 250

Analyyttiset ja aistinvaraiset ominaisuudet – punaviinit

Punaviineille on ominaista finessi, kevyt tanniinisuus, samettimaisuus ja intensiiviset värit.

Viineissä on kypsien punaisten hedelmien ja marjojen, luumujen, tummien metsämarjojen ja joskus kanelin ja makean mantelin hienostuneita aromeja. Maku on runsas, täyteläinen ja harmoninen, ja hapokkuus, tanniinit ja tyypilliset aromit sulautuvat hyvin toisiinsa. Viinien väreissä erottuvat rubiininpunainen, granaatinpunainen tai tummanpunainen.

Yleiset analyyttiset ominaisuudet Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) 15 Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til.-%) 11 Vähimmäishappopitoisuus 4,5 g/l viinihappona ilmaistuna Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) 20 Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra) 200

5. Viininvalmistusmenetelmät

a. Olennaiset viininvalmistusmenetelmät

SALLITUT MENETELMÄT

Viljelymenetelmä

— Istutustiheys: vähintään 3 000 köynnöstä hehtaarilla tai vähintään 75 prosenttia satoa tuottavia köynnöksiä suhteessa odotettavissa olevaan tiheyteen.

— Tarkistetun alkuperänimityksen saaneiden viinien rypäleitä tuottavien viljelmien lajikepuhtauden on oltava vähintään 85 prosenttia. Muiden näillä viljelmillä kasvavien lajikkeiden perusrunkojen on oltava muita Vitis vinifera -sukuun kuuluvia lajikkeita. Näihin lajikkeisiin kuuluvat rypäleet on eroteltava sadonkorjuuvaiheessa alkuperänimityksen saaneiden viinien valmistukseen käytettävien lajikkeiden rypäleistä.

b. Enimmäistuotokset

Sadon sokeripitoisuuden mukaan (cules la înnobilarea boabelor ”CIB” (korjataan, kun rypäleet ovat parhaimmillaan)):

10 000 kg rypäleitä/ha.

Sadon sokeripitoisuuden mukaan (cules târziu ”CT” (myöhäinen sadonkorjuu)):

12 000 kg rypäleitä/ha.

Sadon sokeripitoisuuden mukaan (cules la maturitate deplină ”CMD” (korjataan, kun rypäleet ovat täysin kypsiä)):

14 000 kg rypäleitä/ha.

Viinit, joiden sokeripitoisuus on sadonkorjuuhetkellä vähintään 240 g/l (cules la înnobilarea boabelor ”CIB” (korjataan, kun rypäleet ovat parhaimmillaan)):

65 hl/ha.

Viinit, joiden sokeripitoisuus on sadonkorjuuhetkellä vähintään 220 g/l (cules târziu ”CT” (myöhäinen sadonkorjuu)):

78 hl/ha.

Viinit, joiden sokeripitoisuus on sadonkorjuuhetkellä vähintään 187 g/l (cules la maturitate deplină ”CMD” (korjataan, kun rypäleet ovat täysin kypsiä)):

91 hl/ha.

6. Rajattu maantieteellinen alue

Prahovan piirikunta

1. Alkuperänimitykseen kuuluva alue DEALU MARE-BOLDEŞTI — Seciun alueen kunta Boldești-Scăieni – Bucovin kunnan kylät Pleașa ja Bucov – Plopun kunnan kylät Gâlmeia ja Plopu.

DEALU MARE-BOLDEŞTIn alkuperänimitykseen kuuluvaan alueeseen voidaan liittää yksi seuraavista single vineyard -viinitiloista: SECIU, DEALU FRUMOS, VALEA CORBULUI.

2. Alkuperänimitykseen kuuluva alue DEALU MARE-VALEA CĂLUGĂREASCĂ — Valea Călugăreascăn kunnan kylät Valea Călugărească, Valea Largă, Valea Nicovani, Valea Poienii, Valea Mantei, Valea Popii, Valea Ursoi, Vârfurile, Schiau, Răchieri ja Valea Săracă — Bucovin kunnan kylät Chițorani, Valea Orlei, Bucov ja Bighilin — Albești-Paleologun kunnan kylä Albești-Paleologu — Valea Mieilorin alueen kunta Urlați.

DEALU MARE-VALEA CĂLUGĂREASCĂn alkuperänimitykseen kuuluvaan alueeseen voidaan liittää yksi seuraavista single vineyard -viinitiloista: CHIŢORANI, VALEA ORLEI, VALEA POPII, VALEA SĂRACĂ, VALEA MANTEI, VALEA POIENII, VALEA NICOVANI, VALEA LARGĂ, VALEA MIEILOR.

3. Alkuperänimitykseen kuuluva alue DEALU MARE-URLAŢI — Urlaţin alueen kunnat Urlaţi, Arioneştii Noi, Arioneştii Vechi, Cherba, Măruntiş, Orzoaia de Jos, Orzoaia de Sus, Valea Bobului, Valea Crângului, Valea Nucetului, Valea Pietrei, Valea Seman, Valea Urloi, Jercălăi — Apostolachen kunnan kylä Apostolache — Iordăcheanun kunnan kylät Iordăcheanu, Mocești ja Plavia.

DEALU MARE-URLAŢIn alkuperänimitykseen kuuluvaan alueeseen voidaan liittää yksi seuraavista single vineyard -viinitiloista: VALEA PIETREI, VALEA BOBULUI, VALEA NUCETULUI, VIA DOMNEASCĂ, VALEA URLOI, VALEA SEMAN, VALEA CRÂNGULUI.

4. Alkuperänimitykseen kuuluva alue DEALU MARE-CEPTURA — Cepturan kunnan kylät Ceptura de Jos, Ceptura de Sus, Malu Roșu, Rotari ja Șoimești — Fântânelen kunnan kylät Fântânele ja Bozieni.

DEALU MARE-CEPTURAn alkuperänimitykseen kuuluvaan alueeseen voidaan liittää yksi seuraavista single vineyard -viinitiloista: MALU ROŞU, VALEA GARDULUI, VALEA MĂNĂSTIRII.

5. Alkuperänimitykseen kuuluva alue DEALU MARE-TOHANI — Gura Vaduluin kunnan kylät Gura Vadului, Perșunari ja Tohani — Vadu Săpatin kunnan kylät Vadu Săpat, Ghinoaica ja Ungureni — Călugărenin kunnan kylät Călugăreni ja Valea Scheilor — Jugurenin kunnan kylät Jugureni ja Boboci.

DEALU MARE-TOHANIn alkuperänimitykseen kuuluvaan alueeseen voidaan liittää yksi seuraavista single vineyard -viinitiloista: VÂRFUL CU DOR, GURA VADULUI, DUMBRAVA, VADU SĂPAT

Buzăun piirikunta

6. Alkuperänimitykseen kuuluva alue DEALU MARE-BREAZA — Breazan kunnan kylät Breaza, Bădeni, Greceanca, Văleanca-Vilănești ja Vispești — Năenin kunnan kylät Năeni, Fințești, Fântânele, Prosca ja Vârf — Săhătenin kylät Săhăteni ja Istrița de Jos.

DEALU MARE-BREAZAn alkuperänimitykseen kuuluvaan alueeseen voidaan liittää yksi seuraavista single vineyard -viinitiloista: BREAZA, GRECEANCA, NĂENI, VISPEŞTI, FINŢEŞTI, SĂHĂTENI.

7. Alkuperänimitykseen kuuluva alue DEALU MARE-MEREI — Merein kunnan kylät Merei, Dealul Viei, Ciobănoaia, Izvoru Dulce, Gura Sărății, Nenciulești, — Dobrileşti, Sărata Monteoru, Valea Puţului-Merei, Ogrăzile — Ulmenin kunnan kylä Vâlcele.

DEALU MARE-MEREIn alkuperänimitykseen kuuluvaan alueeseen voidaan liittää yksi seuraavista single vineyard -viinitiloista: IZVORU DULCE, GURA SĂRĂŢII, DEALUL VIEI, DOBRILEŞTI, NENCIULEŞTI, VALEA PUŢULUI, CIOBĂNOAIA.

8. Alkuperänimitykseen kuuluva alue DEALU MARE-ZOREŞTI — Verneștin kunnan kylät Vernești, Zorești, Săsenii pe Vale, Săsenii Noi, Săsenii Vechi, Nișcov, Nenciu, Cârlomănești ja Cândești.

DEALU MARE-ZOREŞTIn alkuperänimitykseen kuuluvaan alueeseen voidaan liittää yksi seuraavista single vineyard -viinitiloista: VALEA TEANCULUI, DEALUL ZORILOR, NIŞCOV.

7. Pääasiallinen rypälelajike / pääasialliset rypälelajikkeet

Chardonnay B – Gentil blanc, Pinot blanc Chardonnay

Busuioacă de Bohotin Rs – Schwarzer Muscat, Muscat fioletovâi, Muscat violet cyperus, Tămâioasă violetă

Cabernet Sauvignon N – Petit Vidure, Bourdeos tinto

Cabernet Franc N

Burgund Mare N – Grosser burgunder, Grossburgunder, Blaufrankisch, Kekfrankos, Frankovka, Limberger

Barbera N

Băbească neagră N – Grossmuttertraube, Hexentraube, Crăcana, Rară neagră, Căldăruşă, Serecsia

Grasă de Cotnari B – Dicktraube, Grasă, Köver szölö

Crâmpoşie selecţionată B

Grenache Noir N

Fetească albă B – Păsărească albă, Poama fetei, Mädchentraube, Leanyka, Leanka

Fetească regală B – Königliche Mädchentraube, Königsast, Kiralyleanka, Dănășană, Galbenă de Ardeal

Fetească neagră N – Schwarze Mädchentraube, Poama fetei neagră, Păsărească neagră, Coada rândunicii

Pinot Gris G – Affumé, Grau Burgunder, Grauburgunder, Grauer Mönch, Pinot cendré, Pinot Grigio, Ruländer

Pinot Blanc B – Pinot Bianco

Pinot Noir N – Blauer Spätburgunder, Burgund mic, Burgunder roter, Klävner Morillon Noir

Pinot noir N – Spätburgunder, Pinot nero

Petit Verdot N

Nebbiolo N

Negru de Drăgășani N

Novac N

Negru Aromat N

Mourvedre N

Merlot N – Bigney rouge

Muscat Ottonel B – Muscat Ottonel blanc

Sangiovese N – Brunello di Montalcino, Morellino

Syrah N – Shiraz, Petit Syrah

Riesling de Rhin B – Weisser Riesling, White Riesling

Riesling italian B – Olasz Riesling, Olaszriesling, Welschriesling

Sauvignon B – Sauvignon verde

Tămâioasă românească B – Busuioacă de Moldova, Muscat blanc à petit grains

Tămâioasă românească B – Rumänische Weihrauchtraube, Tamianka

Viognier B – Bergeron, Barbin, Rebolot, Greffou, Picotin Blanc, Vionnier

Viognier B – Petit Vionnier, Viogne, Galopine, Vugava bijela

Traminer Roz Rs – Rosetraminer, Savagnin roz, Gewürztraminer

Aligoté B – Plant de trois, Plant gris, Vert blanc, Troyen blanc

8. Yhteyden/yhteyksien kuvaus

a. Yhteyttä maantieteelliseen alueeseen koskevien inhimillisten tekijöiden kuvaus

Ensimmäiset asiakirjat, joissa mainitaan viininviljelys tällä alueella, ovat peräisin 1300- ja 1400-luvuilta. Asiakirjat osoittavat, että Cepturan, Valea Călugăreascăn, Valea Mantein ja Valea Popiin kunnat tunnettiin ja niitä arvostettiin alueella tuotetun korkealaatuisen viinin vuoksi. Tuolta ajalta peräisin olevista asiakirjoista käy ilmi, että suosituin viininviljelyalue oli Cepturile, joka tunnettiin myöhemmin nimellä Cepturi ja nykyään nimellä Ceptura.

Aiemmin tälle viinitilalle ja sen köynnöksille kuvaavaa oli, että siellä viljeltiin huolella ja harmonisesti useita eri lajikkeita, joita sekoitettiin tasapainoisessa suhteessa, ja lopputuloksena oli erittäin suosittu viini. Ajan myötä viininviljelystä on muodostunut sukupolvelta toiselle siirtynyt perinne, josta on tullut viiniä viljelevien kylien elämäntapa. Ennen viinikirvan aiheuttamia tuhoja Dealu Maressa kasvatettiin noin 20:tä peruslajiketta, joista kolmea tai neljää kasvatettiin yhdessä samassa paikassa. Lopputuloksena oli ominaisuuksiltaan selkeä viini. Viinikirvoja havaittiin ensimmäiseksi Dealu Maressa (Chițoranissa vuonna 1884), ja viinitilojen kehitys joutui kriisiin. Viinikirva aiheutti nopeasti valtavia tuhoja alueella ja muutti sitä merkittävästi.

Viinitilat elvytettiin pitkälle ranskalaisten lajikkeiden avulla, mutta mukana oli myös romanialaisia lajikkeita. Sotien välisenä aikana viinejä tuotettiin seuraavista lajikkeista: valkoviinilajikkeet Fetească albă, Tămâioasă românească sekä Aligote, Sauvignon ja Traminer ja punaviinilajikkeet Fetească neagră, Pinot noir ja Merlot. Viininviljelystä ja viinin tuotannosta säädettiin lainsäädännöllä ensi kerran vuonna 1915.

b. Tietoja tuotteen laadusta ja ominaispiirteistä

Viinit valmistetaan pääasiassa yhdestä viinilajikkeesta (monocepage), mutta myös vähintään kahden–kolmen lajikkeen sekoituksista. Useimmin käytetään lajikkeita Cabernet Sauvignon, Merlot ja Fetească neagră. Tuottajat päättävät sekoitussuhteesta sekoitushetkellä satovuoden aikana tallennettujen sekoitettavia lajikkeita koskevien tietojen perusteella.

Valkoviinien rakenne on tasapainoinen, ja niiden hapokkuus juontuu paitsi kaakkoon päin olevista rinteistä myös viljelymenetelmistä (yleensä keskikorkea kasvutapa sekä lehvistön tasaista levittäytymistä ja rypäleiden optimaalista kypsymistä tukevat tukijärjestelmät).

Lauhkea mannerilmasto suosii valkoviinien tuotantoa. Näissä viineissä on optimaalinen alkoholi-, happo- ja sokeritasapaino ja niissä on eksoottisten hedelmien, päärynän, viiniköynnöksen kukkien kukkaisia, niitetyn heinän, jasmiinin ja akaasian kukan vivahteita. Viineissä on sitruunankeltaisia sävyjä ja oljenkeltaisia sävyjä, joissa on vihreitä vivahteita.

Viinit ovat raikkaita ja hedelmäisiä ja hieman mineraalisia, mikä johtuu Dealu Maren massiivin itäosan Sarmatian kalkki- ja hiekkakivisestä ja savisesta maaperästä. Jos maaperä on lohkareista (kalsiumkarbonaattipitoisuus on korkea), viineissä on aprikoosin, sitrushedelmien, eksoottisten hedelmien tai hienostuneiden mausteiden vivahteita.

Roseeviineissä on eksoottisten hedelmien ja sitrushedelmien aromeja, ja maut ovat raikkaita, pirteitä ja eloisia. Viineissä on hapokkuutta, tasapainoa ja hedelmäinen jälkimaku.

Punaviineille on ominaista finessi, kevyt tanniinisuus, samettimaisuus ja intensiiviset värit. Ne johtuvat punaruskeasta maaperästä, jossa on runsaasti rautasuoloja ja joka koostuu Dealu Maren massiivin länsiosan punasavesta, merkelikivestä ja hienosta punertavasta hiekasta (jotka antavat erityisesti Cabernet Sauvignon-, Merlot-, Fetească neagră- ja Shyraz-viineille tyypillisen hyvän rakenteen ja hyvin sulautuvat tanniinit).

Viineissä on kypsien punaisten hedelmien, luumujen, tummien metsämarjojen ja joskus kanelin ja makean mantelin aromeja. Maku on runsas, täyteläinen ja harmoninen, ja hapokkuus, tanniinit ja tyypilliset aromit sulautuvat hyvin toisiinsa. Viinien värit vaihtelevat rubiininpunaisesta granaatinpunaiseen/tummanpunaiseen.

c. Syy-seuraussuhde

Alkuperänimityksen rajattua aluetta suojaavat Karpaattien eteläpuoliset rinteet, jotka nousevat korkeammalle asteittain ja toimivat kilpenä kylmiä pohjois-, luoteis- ja koillisvirtoja vastaan ja auttavat varmistamaan heliotermiset resurssit. Olosuhteet ovat optimaaliset lajikkeiden kypsymisen ja viinien, erityisesti punaviinien, perusaromien säilymisen kannalta.

Maantieteellisen alueen lauhkea mannerilmasto takaa oikeanlaisen yhteyttämisen ja rypäleiden optimaalisen kypsyyden sadonkorjuuhetkellä. Tämä on tae valko- ja roseeviinien hyvälle happo- ja sokeritasapainolle ja raikkaille ja hedelmäisille ominaisuuksille sekä punaviinien optimaaliselle fenolirakenteelle ja runsaille tanniineille.

Dealu Maren massiivin länsiosan maaperätyyppejä ovat punasavi ja merkelikivi, joiden rautaoksidipitoisuus on korkea, mikä tarjoaa mahdollisuuden tuottaa punaviinejä, joissa on metsämarjojen aromeja ja jotka ovat täyteläisiä ja harmonisia.

Muun muassa Merlot- ja Fetească neagră -punaviinit saadaan pääasiassa rinteiden yläosissa sijaitsevilta viinitiloilta. Aurinkoa rakastavien lajikkeiden, joiden tuotanto on tasapainossa, kypsyysaste on optimaalinen syyskuun alusta lokakuun loppuun. Tuolloin säteilyn määrä ja intensiivisyys auttavat tuottamaan riittävästi sokeria tummien metsämarjojen, kypsien punaisten hedelmien ja marjojen ja mausteisten perusaromien sekä täyteläisyyden ja kasviperäisen, pyöreän ja tasaisen maun aikaan saamiseksi. Cepturan, Tohanin ja Merein kaltaisissa tunnetuissa keskuksissa punaviinit ovat täyteläisempiä, voimakkaampia ja väriltään intensiivisempiä. Nämä piirteet johtuvat alueiden runsaista heliotermisistä resursseista ja kuohkeasta maaperästä.

Lohkareinen maaperä, jonka kalsiumkarbonaattipitoisuus on korkea, tuottaa aromaattisia viinejä, jotka ovat raikkaita ja joissa on huomattavia kukkaisia ominaisuuksia.

9. Olennaiset lisäedellytykset

Ei ole.

Linkki eritelmään

http://onvpv.ro/sites/default/files/caiet_sarcini_doc_dealu_mare_modif_cf_cererii_1225_din_11.08.2014_si_notific_2019_no_track_changes_0.pdf

(1) EUVL L 347, 20.12.2013, s. 671.