EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 05.06.1997 
KOM(97) 273 lopull. 
KOMISSION KERTOMUS BUDJETTIVALLAN 
•• «• KÄYTTÄJÄLLE YLEISTA TALOUSARVIOTA SITOVIEN 
TAKAUSTEN TILANTEESTA 31. JOULUKUUTA 1996 

<1 
KERTOMUS YLEISTA TALOUSARVIOTA SITOVIEN 
TAKAUSTEN TILANTEESTA 31. JOULUKUUTA 1996 
Tässä kertomuksessa esitetään yleistä talousarviota sitovien takausten tilanne yllä 
mainittuna päivänä. 
Se vastaa komission korjaavan ja täydentävän lisätalousarvion n:o 1/91 äänestyksen 
yhteydessä antamaa julistusta kertomuksen antamisesta "kaksi kertaa vuodessa 
budjettivallan käyttäjälle talousarvion takauksien ja niihin liittyvien riskien tilanteesta". 
Tämä kertomus esitetään Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavan 
varainhoitoasetuksen 134 artiklan g kohdan mukaisesti. 
Komissio on toimittanut jo yksitoista tällaista kertomusta budjettivallan käyttäjälle. 
Tämä kertomus muodostuu kahdesta osasta ja liitteestä: 
1) Edellisen kertomuksen jälkeen ilmenneet tapahtumat, riskitilanteen kehittyminen ja 
budjettitakaustoimet. 
2) Arvio mahdollisista riskeistä: taloudellinen ja rahoitustilanne kolmansissa maissa, jotka 
ovat edunsaajina merkittävimmissä lainanantotoimenpiteissä. 
<L. 
Sisällysluettelo 
ENSIMMÄINEN OSA: 30.6.1996 ANNETUN KERTOMUKSEN JÄLKEEN ILMENNEET 
TAPAHTUMAT, RISKITILANTEEN KEHITTYMINEN JA 
BUDJETTTTAKAUSTOIMENPITEET 
L JOHDANTO: KYSEISTEN RAHOITUSJÄRJESTELYJEN LUONNE. 
LA MAKROTALOUDELLISET RAHOITUSJÄRJESTELYT 
I.B MIKROTALOUDELLISET RAHOITUSJÄRJESTELYT 
a 30.6.1996 ANNETUN KERTOMUKSEN JÄLKEEN ILMENNEET TAPAHTUMAT 
II. A BULGARIA II 
II.B UKRAINA II 2 
II. C MOLDAVIA II 2 
II.D EUROOPAN INVESTOINTIPANKIN MUILLE YHTEISTYÔSOPIMUSMAILLE (LATINALAISEN AMERIKAN JA 
AASIAN KEHITYSMAILLE) MYÖNTÄMÄT LAINAT 2 
m. RISKITILANNE 2 
III. A LAINOJEN KOKONAISMÄÄRÄ 3 
III.B VUOSITTAISET ENIMMÄISRISKIT YHTEISÖN TALOUSARVION OSALTA: 4 
II1.C TEOREETTISET VUOSITTAISET YHTEISÖN TALOUSARVIOTA RASITTAVAT ENIMMÄISRISKIT 5 
IV. BUDJETTITAKAUSTOIMET 9 
IVA EUROOPAN INVESTOINTIPANKIN LAINAT KOLMANSILLE MAILLE 9 
IV.B OTTO- TAI ANTOLAINAUS TAI LAINATAKAUKSET KOLMANSIEN MAIDEN HYVÄKSI 9 
V. ARVIO YHTEISÖN LASKENNALLISESTA LAINA- JA TAKAUSKAPASITEETISTA 
KOLMANSIEN MAIDEN HYVÄKSI 10 
VL TAKUURAHASTON SUHTEELLINEN VAKAUS 11 
TOINEN OSA: MAHDOLLISTEN RISKIEN ARVIOINTI: TALOUDELLINEN JA 
RAHOITUSTILANNE KOLMANSISSA MAISSA, JOTKA OVAT EDUNSAAJINA 
MERKITTÄVEMMISSÄ LAINANANTOTOIMENPITEISSÄ 
L JOHDANTO 13 
a KESKI- JA ITÄ-EUROOPAN MAAT 13 
HI. ENTISEN NEUVOSTOLHTON UUDET ITSENÄISET VALTIOT 16 
IV. VÄLIMEREN MAAT 19 
LIITE 
L SELITTÄVÄT HUOMAUTUKSET YLEISESTÄ TALOUSARVIOSTA KATETTAVIEN 
RISKIEN TILANTEESTA 22 
LA TAULUKOT 1 -3 22 
I.B TALOUSARVIOSTA TAATTAVAA ANTOLAINAUSTA KUVAAVAT TAULUKOT 24 
I.C ARVIOT EIP.N LAINOJEN ALLEKIRJOITTAMISESTA JA NOSTOISTA 29 
I.D TALOUS ARVIOTAKUUN MAKSAMISTA KOSKEVAT YKSITYISKOHTAISET SÄÄNNÖT 30 
J. I 
H. METODOLOGINEN HUOMAUTUS YHTEISÖN ARVIOIDUSTA, 
TAKUURAHASTOJARJESTELMAN MUKAISESTA LAINAKAPASITEETISTA 
KOLMANSILLE MAILLE AJANJAKSONA 1997 - 1999 31 
II. A KOLMANSILLE MAILLE ANNETTAVIEN LAINOJEN TAKUUVARAUS (1) 31 
II.B TAKUURAHASTOON SUORITETTAVIEN MÄÄRIEN LASKENTAPERUSTE (2) 31 
II. C RAHASTOON SUORITETTAVIEN MÄÄRIEN PERUSTE OSITTAISEN TAKUUN TAPAUKSESSA. 32 
II.D TAKUURAHASTOON SUORITETTAVAT MÄÄRÄT (3) 32 
ILE TAKUUVARAUKSESSA JÄLJELLÄ OLEVA MARGINAALI (4) 33 
n.F JÄLJELLÄ OLEVA LAINAKAPASITEETTI (5) 33 
HL MAAKOHTAISET RISKI-INDnCAATTORITAULUKOT. 34 
-1 
ENSIMMÄINEN OSA 
30.6.1996 ANNETUN KERTOMUKSEN JÄLKEEN ILMENNEET 
TAPAHTUMAT, RISKITILANTEEN KEHITTYMINEN JA 
BUDJETTITAKAUSTOIMET 
I. JOHDANTO: KYSEISTEN RAHOITUSJÄRJESTELYJEN LUONNE 
Yhteisön talousarviosta katettavat riskit ovat peräisin useista antolainaus- ja 
takuutoimenpiteistä, jotka voidaan jakaa kahteen luokkaan: makrotaloudelliset lainat ja 
mikrotaloudelliset lainat. 
LA Makrotaloudelliset rahoitusjärjestelyt 
Näihin rahoitusjärjestelyihin kuuluvat ensinnäkin jäsenvaltioiden tai kolmansien maiden 
maksutaseiden tukemiseen tarkoitetut lainat, joihin liittyy tiukkoja taloudellisia ehtoja ja 
sitoumuksia. 
Tähän luokkaan kuuluu myös 1 250 miljoonan ecun laina maatalous- ja 
elintarviketuotteiden viennin rahoittamiseksi entiseen Neuvostoliittoon, sillä tähän 
rahoitusjärjestelyyn liittyvä riski on suuresti riippuvainen edunsaajamaiden 
makrotaloudellisen ja poliittisen tilanteen kehittymisestä. 
I.B Mikrotaloudelliset rahoitusjärjestelyt 
Nämä lainat on tarkoitettu hankkeiden rahoittamiseen ja ne on maksettava takaisin 
pitkällä aikavälillä varoilla, joita hankkeista odotetaan; niitä myönnetään tavallisesti 
yrityksille, rahoituslaitoksille tai kolmansille maiÙe ja ne katetaan yhteisön takuun lisäksi 
tavanomaisilla pankkialalla vaadittavilla takuilla. 
Tähän luokkaan sisältyvät Euratomin ja yhteisön uuden rahoitusvälineen lainat 
jäsenvaltioille sekä Euratomin ja EIP:n lainat yhteisön ulkopuolelle (Välimeren alue, 
Keski- ja Itä-Eurooppa, eräät kolmannet maat - Latinalaisen Amerikan ja Aasian 
kehitysmaat ja Etelä-Afrikka). 
H. 30.6.1996 ANNETUN KERTOMUKSEN JÄLKEEN ILMENNEET 
TAPAHTUMAT 
Vuoden 1996 toisen puoliskon tärkeimmät tapahtumat ovat seuraavat: 
II.A Bulgarian 
Komissio valtuutettiin lainaamaan Bulgarialle yhteisön nimissä G-24:n vuosille 1992-93 
myöntämän uuden avun puitteissa 110 miljoonaa ecua korkeintaan seitsemäksi vuodeksi 
kahdessa erässä. Bulgarian taloudellisten uudistusten viivästysten takia toimen toteutus 
siirtyi joulukuulle 1994, jolloin ensimmäinen 70 miljoonan ecun erä viimein'maksettiin. 
Jälkimmäinen 40 miljoonan ecun erä maksettiin elokuussa 1996. Se maksetaan takaisin 
yhtenä eränä 29.8.2003 ja vaihtelevat korot maksetaan puolivuosittain. 
II.B UkrainaH 
Komissio valtuutettiin neuvoston 23.10.1995 tekemällä päätöksellä lainaamaan 
Ukrainalle yhteisön nimissä Ukrainan talousapuohjelman puitteissa 20Ö miljoonaa ecua 
korkeintaan 10 vuodeksi kahdessa erässä. 
Puolet ensimmäisestä erästä eli 50 miljoonaa ecua suunniteluista 100 miljoonasta ecusta 
on maksetttu Ukrainalle 29.8.1996. Se maksetaan takaisin viitenä tasalyhennyksenä 
kuudennesta vuodesta alkaen. Sen tulee olla maksettu kokonaisuudessaan 29.8.2006. 
Ensimmäisen erän toinen osa, 50 miljoonaa ecua, maksettiin 30.10.1996 ja se maksetaan 
takaisin viitenä tasalyhennyksenä kuudennesta vuodesta alkaen. Sen tulee olla maksettu 
kokonaisuudessaan 30.10,2006 mennessä. Vaihtelevat korot maksetaan puolivuosittain. 
H.C Moldavian 
Komissio valtuutettiin neuvoston 25.3.1996 tekemällä päätöksellä lainaamaan 
Moldavialle yhteisön nimissä 15 miljoonaa ecua korkeintaan kymmeneksi vuodeksi 
kahdessa erässä. 
Laina nostettiin yhtenä eränä 30.12.1996. Se maksetaan takaisin viitenä tasalyhennyksenä 
kuudennesta vuodesta alkaen. Sen tulee olla maksettu kokonaisuudessaan 30.10.2006 
mennessä. Vaihtelevat korot maksetaan puolivuosittain 
n.D Euroopan investointipankin muille yhteistyôsopimusmaille (Latinalaisen 
Amerikan ja Aasian kehitysmaille) myöntämät lainat 
Neuvosto myönsi 12.12.1996 EIP:lle EY:n 100%:n takauksen lainoille eräiden 
kolmansien maiden (Latinalaisen Amerikan ja Aasian kehitysmaiden) molemminpuolista 
etua vastaaviin hankkeisiin. Takuun enimmäismääränä on vuonna 1996 275 miljoonaa 
ecua. Päätöksen voimassaoloaika pitenee ilman eri toimenpiteitä puolelle vuodella, jos 
EBP:n myöntämien lainojen määrä on alle 275 miljoonan ecun enimmäismäärän. 
m. RISKITILANNE 
Yhteisön talousarviota rasittavat riskit voidaan arvioida seuraavien kahden käsitteen 
avulla: 
- kyseisiin rahoitusjärjestelyihin liittyvien lainojen määrä kokonaisuudessaan 
tiettynä päivänä pääomana ilmaistuna (pankeissa usein käytetty käsite), 
- yhteisöä kunkin varainhoitovuoden osalta rasittavat takaisinmaksuun liittyvät 
enimmäisriskit (pikemminkin talousarvioon liittyvä käsite). 
Jälkimmäistä käsitettä voidaan edelleen arvioida kahdella tavalla: 
- ainoastaan 30 päivään kesäkuuta 1996 mennessä nostettujen lainojen perusteella, 
mikä edustaa yhteisön vähimmäisriskitasoa, jos ennenaikaista takaisinmaksua ei 
tapahdu. Tilanne kuvataan jäljempänä taulukossa 2, 
- tekemällä ennakkoarvio kaikista komission ehdottamista tai neuvoston 
päättämistä rahoitusjärjestelyistä, jotta voitaisiin arvioida niiden vaikutukset 
tuleviin talousarvioihin. Näin saadaan laskettua yhteisön enimmäisriski 
edellyttäen, että komission ehdotukset hyväksytään. Tilanne kuvataan jäljempänä 
taulukossa 3. 
Meneillään oleviin ehdotuksiin liittyvien riskien suuruusluokka on mahdollista määrittää 
viimeisimmän varainhoitovuoden perusteella. On kuitenkin tehtävä arvioita 
maksupäivien, takaisinmaksua koskevien yksityiskohtaisten sääntöjen, jotka on esitetty 
yksityiskohtaisesti liitteessä, sekä korkokannan 1 ja vaihtokurssien^ osalta. 
Tulokset esitetään taulukoissa 1 ja 3, joissa riski eritellään sen mukaan, koskeeko se 
yhteisön sisällä vai ulkopuolella sijaitsevia maita. 
Voidaan myös huomauttaa, että taulukoissa mainitut yleiset luvut kattavat luonteeltaan 
erilaisia riskejä: esimerkiksi makrotaloudellisten tukitoimien osalta lainan yhdelle maalle 
ja yhteisön uuden rahoitusvälineen tai EIP:n toimien osalta lainanottajien takaamien 
hankkeiden lainat. 
Seuraavassa analyysissä eritellään kokonaisriski, riski jäsenvaltioissa ja riski kolmansissa 
maissa. 
IILA Lainojen kokonaismäärä 
Tilanne kuvataan taulukossa 1. 
Kokonaisriski oli 30. kesäkuuta 1996 11 876 miljoonaa ecua, kun se oli puolta vuotta 
aikaisemmin 11 705 miljoonaa ecua, eli se kasvoi 171 miljoonaa ecua3. 
1 Oletuskantana on keskimääräinen 10 prosentin korkokanta. 
2 Muina valuuttoina kuin ecuina olevien lainojen vaihtokursseina ovat vuoden 1996 joulukuun 31. 
päivän kurssit. 
3 Riskien kehitys edellisen puolivuotiskauden aikana selittyy osittain muina valuuttoina kuin ecuina 
olevia lainoja koskevien vaihtokurssien vaihteluilla. 
Seuraavassa taulukossa esitetään rahoitusjärjestelyt, jotka vaikuttivat lainojen määrän 
kehitykseen edellisen kertomuksen jälkeen 
miljoonaa ecua 
Lainojen kokonaismäärä 30.6.96 11.705 
Lainojen takaisinmaksut 
Euratom 123 
Yhteisön uusi rahoitusväline 187,5 
EIP 81 
Muiden valuuttojen vaihtokurssien vaihtelu suhteessa ecuun -48,5 
I. i < 
Lainojen nostot 
Yhteisön uusi rahoitusväline 0,01 
Bulgaria 40 
" Moldavia 15 
Ukraina 100 
EIP 456 
Lainojen kokonaismäärä 31.12.1996 11.876 
Jäsenvaltioille annettujen lainojen pääoman kokonaismäärä 30. kesäkuuta 1996 on 5 564 
miljoonaa ecua, mikä on 7,03 prosenttia vähemmän kuin 30. kesäkuuta 1996. 
Tämä aleneminen johtuu pääasiassa Euratomin ja yhteisön uuden rahoitusvälineen 
lainojen takaisinmaksusta 310,5 miljoonalla eculla. 
Muiden rahoitusjärjestelyiden osalta saatavien määrä pysyy samana. 
Kolmansia maita koskevien riskien osalta lainapääoman kokonaismäärä oli 6 312 
miljoonaa ecua, mikä on 10,35 prosenttia enemmän kuin puoli vuotta aikaisemmin. 
III.B Vuosittaiset enimmäisriskit yhteisön talousarvion osalta: 
Tilanne kuvataan taulukossa 2. 
Kokonaisriski, joka vuonna 1997 on 3 095 miljoonaa ecua, nousee tasaisesti kunnes se 
vuonna 2000 on noin 3 546 miljoonaa ecua. Tähän liittyy vuoden 1999 erityistilanne, 
joka johtuu pääomasuoritusten erääntymispäivien puuttumisesta jäsenvaltioiden 
maksutaseiden tukemiseen annetuilta lainoilta ja pääomasuoritusten päättymisestä 
Unkarille sekä Tsekin ja Slovakian tasavallalle myönnettyjen lainojen ja Bulgarialle 
myönnetyn 290 miljoonan ecun lainan osalta vuonna 1998. 
Jäsenvaltioita koskeva riski on vuoden 1997 osalta 1 429 miljoonaa ecua. 
Tämä määrä kehittyy Kreikan ja Italian maksutaselainojen pääoman takaisinmaksun 
erääntymisrytmin mukaisesti (joka toinen vuosi). Enimmäisriskit ovat siis vuoteen 2000 
asti korkeampia parillisina vuosina ja 2 757 miljoonaa ecua vuonna 2000. 
5-
Kolmansia maita koskevat riskit ovat 1 666 miljoonaa ecua vuonna 1997 seuraavien 
pääomien erääntyessä: 
- 80 miljoonaa ecua Unkarilta, 
- 127 miljoonaa ecua Tsekin tasavallalta, 
- 63 miljoonaa ecua Slovakian tasavallalta, 
- 140 miljoonaa ecua Bulgarialta, 
- 250 miljoonaa ecua Algerialta, 
- 160 miljoonaa ecua Israelilta, 
- 143 miljoonaa ecua entisen Neuvostoliiton tasavalloilta. 
Jatkossa riski pienenee vuonna 1998 1 275 miljoonaan ecuun ja vuonna 1999 806 
miljoonaan ecuun. 
III.C Teoreettiset vuosittaiset yhteisön talousarviota rasittavat enimmäisriskit 
Tilanne on kuvattu taulukossa 3. 
Tämä riski, joka vuonna 1997 on 3 381 miljoonaa ecua, nousee tasaisesti vuoteen 2000 
asti (lukuun ottamatta vuotta 1999: 2 072 miljoonaa ecua). 
Enimmäisriskit kehittyvät hyvin samansuuntaisesti kuin taulukossa 2 vuoteen 2000 
saakka, jolloin riski on 3 154 miljoonaa ecua, 2 366 miljoonaa ecua vuonna 2003 ja 2 
188 miljoonaa ecua vuonna 2004. 
Kolmansia maita koskeva riski nousee 1 781 miljoonasta ecusta vuonna 1997, 1 396 
miljoonaan ecuun vuonna 1999. Taulukkoon 2 verrattuna riski nousee vuodesta 2000 
vuoteen 2004, jolloin se on 3 370 miljoonaa ecua. 
-6 
TAULUKKO 1 
HYVÄKSYTTYJEN RAHOITUSJÄRJESTELYJEN TAKAUKSET PÄÄOMANA 
,t Rahoitusjärjestelyt 
JÄSENVALTIOT 
A. Maksutase 
1. Kreikka 
2. Italia 
B. Muut 
3. Euratom 
4. Yhteisön uusi rahoitusväline ja yhteisön 
uusi rahoitusväline - maanjäristykset 
5. EIP Välimeri 
Espanja, Kreikka, Portugali 
JÄSENVALTIOT YHTEENSÄ 
KOLMANNET MAAT 
A. Rahoitusapu 
1. Unkari 
2. Tsekin tasavalta 
3. Slovakian tasavalta 
4. Bulgaria 
5. Romania 
6. Algeria 
7. Israel 
8. Baltian maat 
9. Moldova 
10. Ukraina 
11. Valko-Venäjä 
12. Ent. Neuvostoliitto 
B. Muut 
13. EIP Välimeri 
14. EIP Keski-ja Itä-Eurooppa I 
15. EIP Keski-ja Itä-Eurooppa II 
16. EIP Latinalaisen Amerikan ja Aasian kehitysmaa 
17. EIP Etelä-Afrikka 
KOLMANNET MAAT YHTEENSÄ 
KAIKKI YHTEENSÄ Hyväksytyt enim 
mäismäärät 
14000 
2200 
8000 
4000 
6830 
1500 
26330 
1050 
250 
125 
400 
580 
600 
160 
220 
60 
285 
55 
1250 
6362 
1700 
3000 
1025 
300 
17422 
43752 Kokonaismäärä 
pääomana 
30.06.96 
500 
3512 
695 
932 
345,9 
5985 
180 
250 
125 
360 
510 
500 
160 
135 
45 
85 
30 
143 
1981 
884 
141 
191 
5720 
11705 Kokonaismäärä 
pääomana 
31.12.96 
500 
3479 
572 
748 
265 
5564 
180 
250 
125 
400 
510 
500 
160 
135 
60 
185 
30 
144 
2092 
971 
335 
204 
32 
6312 
11876 Nostamatta 
31.12.96 
1200 
4000 
0 
0 
0 
5200 
260 
0 
0 
0 
70 
100 
" 0 
85 
0 
100 
25 
0 
2497 
602 
2645 
443 
69 
6896 
12096 2) 
1) Takaisinmaksua ei ole suunniteltu 
2) 31.12.1996 mennessä toista ja kolmatta erää ei ole maksettu, koska Italian viranomaiset eivät ole sitä pyytäneet 
LIITE TAULUKKOON 1 
EIP:N RAHOITUSJÄRJESTELYJEN TILANNE 31.12.1996 
ahoitusjärjestelyt 
EIP Välimeri 
Espanja, Kreikka, Portugali 
EIP Välimeri kolmannet maat 
Keski- ja Itä-Eurooppa I 
Keski-ja Itä-Eurooppa II 
Latinalaisen Amerikan ja Aasian kehitysmaat 
Etelä-Afrikka Hyväksytyt lainat 
1500 
6362 
1700 
3000 
1025 
300 Avatut luotot -
peruutukset 
1465 
5660 
1628 
2980 
647 
101 Alkuperäinen 
nostettu määrä 
1543 
3143 
1026 
335 
204 
32 Kokonaismäärä 
31.12.96 
265 
2092 
971 
335 
204 
32 
Huomautus: Alkuperäiset nostetut määrät ylittävät joskus hyväksytyt lainamäärät sopimusten allekirjoittamisen 
ja 31.12.96 välisenä aikana tapahtuneiden ecun kurssin vaihteluiden vuoksi. 
TAVI.WK0 3 
VUOSITTAISET YHTEISÖN TALOUSARVIOTA RASITTAVAT ENIMMÄISRISKIT 
JÄSENVALTIOT 
PAAOMA 
A. Maksutase 
1. Kreikka 
2. Italia 
B. Rakenteelliset lainat 
3. Euratom 
4. Yhteisön uusi rahoitusväline ja yhteisör 
uusi rahoitusväline - maanjäristykset 
5. EIP Välimeri ent pöytäkirjat 
Espanja, Kreikka, Portugali 
VÄLISUMMA PÄÄOMA 
KOROT 
A. Maksutase 
1. Kreikka 
2. Italia 
B. Rakenteelliset lainat 
3. Euratom 
4. Yhteisön uusi rahoitusväline ja yhteisör 
uusi rahoitusväline - maanjäristykset 
5. EIP Välimeri ent. pöytäkirjat 
Espanja, Kreikka, Portugali 
VÄLISUMMA KOROT 
JÄSENVALTIOT YHTEENSÄ 
KOLMANNET MAAT 
PÄÄOMA 
A. Rahoitusapu 
6. Unkari 
7. Tsekin tasavalta 
8. Slovakian tasavalta 
9. Bulgaria 
10. Romania 
11. Israel 
12. Algeria 
13. Ent. Neuvostoliitto 
14. Baltian maat 
15. Moldova 
16. Ukraina 
17. Valko-Venäjä 
B. Takuut 
18. EIP Välimeri 
19. EIP Keski-ja Itä-Eurooppa I ja II 
20. EIP Lat Am. ja Aasian kehitysmaat 
21. EIP Etelä-Afrikka 
VÄLISUMMA PÄÄOMA 
KOROT 
A. Rahoitusapu 
6. Unkari 
7. Tsekin tasavalta 
8. Slovakian tasavalta 
9. Bulgaria 
10. Romania 
11. Israel 
12. Algeria 
13. Ent. Neuvostoliitto 
14. Baltian maat 
15. Moldova 
16. Ukraina 
17. Valko-Venäjä 
B. Takuut 
18. EIP Välimeri 
19. EIP Keski- ja Itä Eurooppa f ja II . 
20. EIP Lat Am. ja Aasian kehitysmaat 
21. EIP Etelä-Afrikka 
VÄLISUMMA KOROT 
KOLMANNET MAAT YHTEENSÄ 
KAIKKI YHTEENSÄ 
(joista Itä-Eurooppa) 
(joista muut kolmannet maat) 1997 
453 
532 
58 
1042 
48 
211 
42 
63 
23 
386 
1429 
80 
127 
63 
140 
160 
250 
144 
140 
50 
15 
1169 
18 
25 
13 
40 
51 
16 
50 
5 
14 
6 
19 
3 
140 
84 
11 
5 
493 
1662 
3090 
880 
782 1998 
500 
989 
92 
50 
44 
1675 
48 
211 
10 
16 
18 
301 
1976 
100 
123 
62 
150 
185 
162 
78 
19 
879 
10 
13 
6 
26 
51 
25 
14 
6 
19 
3 
130 
81 
9 
5 
392 
1271 
3247 
926 
345 1999 
16 
40 
39 
95 
157 
3 
12 
14 
186 
280 
190 
175 
104 
20 
489 
11 
33 
25 
14 
6 
19 
3 
118 
76 
9 
5 
312 
801 
1062 
454 
347 2000 
2490 
12 
40 
37 
2579 
157 
1 
10 
11 
178 
2757 
80 
110 
5 
175 
119 
22 
511 
11 
13 
25 
14 
6 
19 
3 
106 
69 
8 
5 
273 
784 
3541 
448 
336 2001 
71 
20 
92 
7 
7 
14 
106 
70 
150 
9 
17 
6 
167 
123 
23 
32 
565 
11 
6 
25 
3 
5 
19 
3 
94 
61 
7 
5 
233 
798 
904 
332 
466 2002 
22 
22 
2 
5 
7 
30 
55 
100 
25 
12 
37 
6 
162 
120 
24 
541 
4 
6 
10 
3 
5 
17 
2 
82 
53 
7 
188 
729 
758 
344 
385 2003 
21 
21 
2 
3 
5 
27 
40 
12 
37 
6 
163 
114 
8 
380 
4 
3 
13 
2 
71 
45 
6 
144 
524 
551 
277 
248 2004 
16 
15 
30 
2 
2 
3 
34 
12 
37 
e 
146 
114 
9 
324 
2 
9 
1 
59 
37 
5 
115 
439 
473 
219 
220 YHTEENSÄ 
500 
3479 
572 
0 
748 
257 
5557 
95 
735 
55 
113 
83 
1082 
6638 
180 
250 
125 
400 
510 
160 
500 
144 
135 
50 
128 
24 
1289 
821 
141 
32 
4889 
28 
38 
19 
107 
159 
16 
160 
5 
59 
40 
132 
20 
800 
506 
62 
24 
2150 
7038 
13677 
3879 
3160 
VUOSITTAISET TEOREETTISET YHTEIS< 
(Arvio miljoonaa ecua perustuen kor 
JÄSENVALTIOT 
PAAOMA 
A. Maksutase 
1. Kreikka 
2. Italia 
B. Rakenteelliset lainat 
3. Euratom ja yhteisön uusi rahoitusväline 
4. EIP Espanja, Kreikka, Portuqali 
Vaiisumma pääoma 
KOROT 
A. Maksutase 
1. Kreikka 
2. Italia 
B. Rakenteelliset lainat 
3. Euratom ja yhteisön uusi rahoitusväline 
4. EIP Espania. Kreikka. Portugali 
Välisumma korot 
JÄSENVALTIOT YHTEENSÄ 
KOLMANNET MAAT 
PAAOMA 
A. Rahoitusapu 
5. Unkari 
6. Tsekin tasavalta 
7. Slovakian tasavalta 
8. Bulgaria 
9. Romania 
10. Israel 
11. Algeria 
12. Ent. Neuvostoliitto 
13. Baltian maat 
14. Moldova 
15. Ukraina 
16. Valko-Venäjä 
17. Euratom Keski-ja Ita-Eurooppa 
B. Takuut 
18. EIP Välimeri 
19. EIP Keski-ja Itä-Eurooppa I ja II 
20. EIP Lat. Am. ja Aasian kehitysmaat 
21. EIP Etelä-Afrikka 
Välisumma pääoma 
KOROT 
A. Rahoitusapu 
5. Unkari 
6. Tsekin tasavalta 
7. Slovakian tasavalta 
8. Bulgaria 
9. Romania 
10. Israel 
11. Algeria 
12. Ent. Neuvostoliitto 
13. Baltian maat 
14. Moldova 
15. Ukraina 
16. Valko-Venäjä 
17. Euratom Keski-ja Itä-Eurooppa 
B. Takuut 
18. EIP Välimeri 
19. EIP Keski-ja Itä-Eurooppa I ja II 
20. EIP Lat. Am. ja Aasian kehitysmaat 
21. EIP Etelä-Afrikka 
Välisumma korot 
KOLMANNET MAAT YHTEENSÄ 
KAIKKI YHTEENSÄ 
(josta Itä-Eurooppa) 
(josta muut kolmannet maat) 1997 
985 
58 
1042 
48 
383 
105 
23 
559 
1601 
80 
127 
63 
140 
160 
250 
144 
140 
50 
15 
1169 
31 
25 
13 
40 
55 
16 
55 
5 
18 
6 
24 
3 
1 
173 
124 
18 
6 
612 
1781 
3381 
948 
833 1998 
500 
989 
141 
44 
1675 
48 
553 
25 
18 
644 
2318 
100 
123 
62 
150 
185 
162 
78 
19 
879 
36 
12 
6 
26 
58 
35 
22 
6 
29 
3 
6 
240 
209 
34 
11 
733 
1612 
3930 
1111 
501 •AULUKK0 3 
3N TALOUSARVIOTA 
nission nostamiin, pää 
1999 
55 
39 
95 
553 
15 
14 
582 
676 
190 
175 
104 
20 
0 
489 
26 
0 
11 
40 
35 
22 
6 
29 
3 
17 
328 
310 
61 
20 
907 
1396 
2072 
757 
639 2000 
2490 
52 
37 
2579 
553 
11 
11 
575 
3154 
80 
110 
5 
231 
187 
34 
1 
648 
26 
0 
11 
21 
35 
22 
6 
29 
3 
34 
436 
429 
93 
31 
1175 
1823 
4977 
962 
861 RASITTAVAT ENIMMÄISRISKIT 
ttämiin ia ehdottamiin eriin) 
2001 
71 
20 
92 
340 
7 
7 
354 
446 
70 
150 
9 
17 
6 
0 
295 
268 
54 
40 
909 
26 
0 
11 
13 
35 
11 
6 
29 
3 
54 
525 
523 
122 
40 
1397 
2306 
2751 
1045 
1261 2002 
22 
22 
340 
2 
5 
347 
369 
55 
100 
25 
12 
37 
6 
1 
385 
365 
79 
17 
1082 
26 
0 
4 
13 
20 
11 
5 
27 
2 
72 
574 
571 
138 
45 
1507 
2589 
2958 
1231 
1358 2003 
2000 
21 
2021 
340 
2 
3 
345 
2366 
0 
40 
0 
0 
0 
12 
57 
6 
7 
500 
482 
95 
28 
1227 
26 
4 
7 
10 
9 
3 
23 
2 
88 
594 
589 
145 
49 
1550 
2777 
5142 
1356 
1421 2004 
2000 
16 
15 
2030 
170 
2 
2 
174 
2204 
260 
0 
0 
0 
70 
0 
100 
0 
85 
12 
57 
6 
16 
0 
558 
551 
119 
39 
1873 
26 
0 
7 
10 
9 
2 
17 
1 
101 
559 
575 
141 
49 
1497 
3370 
5574 
1795 
1575 YHTEENSÄ 
500 
7479 
1320 
257 
9556 
95 
3230 
169 
83 
3577 
13133 
440 
250 
125 
400 
580 
160 
600 
144 
220 
50 
168 
24 
24 
2446 
2085 
435 
125 
8276 
223 
37 
19 
107 
212 
16 
235 
5 
124 
40 
205 
20 
373 
3429 
3330 
752 
251 
9377 
17653 
30786 
9204 
8449 
IV. BUDJETTITAKAUSTOIMET 
IV.A Euroopan investointipankin lainat kolmansille maille 
EIP pyysi 23. lokakuuta 1996 noin 5,7 miljoonan ecun suuruista budjettitakausta entisen 
Jugoslavian tasavalloille (entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia, Bosnia ja 
Hertsegovina sekä Serbia) myönnettäville lainoille. Maksu EIP:lle suoritettiin 28. 
tammikuuta 1997. 
Erääntyneistä maksamattomista 84,4 miljoonasta ecusta otettiin talousarvioon 24 
miljoonaa ecua ennen vuotta 1994 laiminlyötyinä maksuina ja takuurahastolta on 
pyydetty niiden osalta 60,4 miljoonaa ecua 11. päivänä tammikuuta 1995 (5,3 miljoonaa 
ecua), 30. päivänä tammikuuta 1995 (14,3 miljoonaa ecua), 24. päivänä toukokuuta 
1995 (6,08 miljoonaa ecua), 11. päivänä lokakuuta 1995 (8,6 miljoonaa ecua), 26. 
päivänä tammikuuta 1996 (5,2 miljoonaa ecua), 11 päivänä kesäkuuta 1996 (6,4 
miljoonaa ecua), 4. päivänä lokakuuta 1996 (8,9 miljoonaa ecua) ja 28. päivänä 
tammikuuta 1997 (5,7 miljoonaa ecua). 
Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia (ARYM) on maksanut takaisin yhteensä 4,7 
miljoonaa ecua eli osan maksamattomista veloistaan. 
ÏV.B Otto- tai antolainaus tai lainatakaukset kolmansien maiden hyväksi 
1KB. 1 Toimet kassavaroista 
Komissio käyttää yhteisön kassavaroja yhteisöjen omista varoista tehdyn päätöksen 
88/376/ETY, Euratom soveltamisesta 29 päivänä toukokuuta 1989 annetun neuvoston 
asetuksen N:o 1552/89 12 artiklan mukaisesti. Tällä menettelyllä vältetään komission 
maksujen myöhästyminen ja siitä aiheutuvat kustannukset annetuissa lainoissa silloin kun 
velallisen maksu myöhästyy. 
IV. B. 2 Takuurahaston maksut 
Kun yhteisön myöntämän tai takaaman lainan edunsaajan erääntyvät maksut 
myöhästyvät, takuurahasto auttaa kattamaan maksuhäiriön kolmen kuukauden kuluessa 
erääntymispäivästä. 
Viivästyskorko, joka syntyy varojen käyttöönsaattamispäivän ja rahaston suorituspäivän 
erotuksesta, anotaan takuurahastolta palautettavaksi kassavaroihin. 
Viimeisten kuuden kuukauden aikana rahasto on maksanut takauksia seuraavien 
velallisten maiden osalta: 
Maa Maksupäivämäärä Korot 
Georgia (40 milj. ecun laina) 15.10.1996 855 862,78 
10 
IV. B. 3 Myöhästyneet takaisinmaksut 
Seuraava kolmas maa on tämän kertomuksen kattamana aikana maksanut myöhässä 
takaisin erääntyneen maksun, jonka takuurahasto on suorittanut aikaisemmin. Tämä 
myöhästynyt määrä maksetaan takaisin takuurahastolle takuurahaston perustamisesta 
ulkosuhteisiin liittyville hankkeille 31 päivänä lokakuuta 1994 annetun neuvoston 
asetuksen (EY, Euratom) N: o 2728/94 2 artiklan mukaisesti. 
Maa Takaisinmaksupäivä Määrä (pääoma + korot) 
Turkmenistan (45 milj. ecun laina) 13.08.96 11.386.081,43 
09.10.96 11.467.876,61 
13.12.96 7.716.363,36 
Georgia 10.10.96 710.997,54 
Yhteensä 31.281.318,94 
IVB. 4 Maksamatta olevien velkojen tilanne 30.6.1996 
Kauden lopulla maksamattomat määrät ovat seuraavat: 
Maa Määrä (pääoma + korot) 
Tadjikistan 63.181.389,89 
Georgia 92.608.823,28 
Armenia 57.601.313,20 
Yhteensä4 213.319.525,37 
V. ARVIO YHTEISÖN LASKENNALLISESTA LAINA-
TAKAUSKAPASITEETISTA KOLMANSIEN MAIDEN HYVÄKSI JA 
Takuurahasto- ja takuuvarausmekanismi rajoittaa käytännössä yhteisön laina- tai 
takauskapasiteettia kolmansille maille, sillä rahoitusnäkymissä takuuvaraukseen kirjattu 
määrä^ rajoittaa rahaston täydentämiseksi uuden lainapäätöksen yhteydessä käytettävissä 
olevia määrärahoja (tai vuotuisen erän yhteydessä monivuotisia rahoitusjärjestelyjä 
koskevien takuiden tapauksessa). 
4 Kaksi yhteensä 8,4 miljoonan ecun takaisinmaksua on suoritettu 31.12.1996 jälkeen: Armenia 3,7 
miljoonaa ecua ja Georgia 4,7 miljoonaa ecua. 
5 Rahoitusnäkymiin kirjattu määrä on 300 miljoonaa ecua vuoden 1992 hintoina ilmaistuna. 
11 
Lainakapasiteetti vastaa tiettynä aikana takuuvarauksessa jäljellä olevaa marginaalia. 
Tämä marginaali on yhtä suuri kuin erotus varauksen ja jo päätettyjen ja valmisteilla 
olevien rahoitusjärjestelyjen yhteydessä takuurahaston täydentämiseksi tarvittavan 
arvioidun määrän välillä. 
Taulukossa 4 esitetään takuurahastomekanismin mukainen arvio yhteisön 
lainakapasiteetista kolmansille maille kaudella 1997 - 1999. Laskentamenetelmä ja 
säädösviittaukset esitetään yksityiskohtaisemmin tämän kertomuksen liitteessä. 
Neuvoston tekemien sekä ehdotettujen ja valmisteltavien päätösten perusteella (ks. 
taulukko 4) takuuvarauksesta arvioidaan käytettävän 286 miljoonaa ecua vuonna 1997, 
jolloin vuoden 1997 lopussa käytettävissä olisi 43 miljoonaa ecua. 
Takuurahaston varat voisivat tällaisessa tapauksessa olla varainhoitovuoden 1997 
lopussa noin 843 miljoonaa ecua, jos seuraavat edellytykset täyttyvät: 
- rahaston tukitoimia edellyttäviä uusia laiminlyöntejä ei tapahdu, 
- velallisina olevat maat eivät maksa velkojaan myöhässä. 
Käytettävissä oleva vuotuinen lainakapasiteetti vaihtelee, kun otetaan huomioon aiemmin 
päätettyjä lainoja ja kautta 1997 - 1999 varten ehdotettuja ja valmisteltavina olevia 
lainoja koskevien rahaston maksujen vaikutus takuuvaraukseen, 
- 213 miljoonasta ecusta 286 miljoonaan ecuun kokonaisuudessaan yhteisön 
talousarviosta taattujen lainojen osalta, 
- 304 miljoonasta ecusta 409 miljoonaan ecuun 70-prosenttisesti taattujen lainojen 
osalta (kuten EIP:n uusissa lainoissa). 
VI. TAKUURAHASTON SUHTEELLINEN VAKAUS 
Rahaston vuoden 1996 lopussa käsittämän määrän (557 miljoonaa ecua) ja taulukossa 3 
vuodelle 1997 ennakoidun kolmansille maille myönnettyjen lainojen vuotuisen 
enimmäisriskin (määritellään erääntyvillä kokonaismäärillä) välinen suhde on 31 
prosenttia. 
Tällöin rahaston määrä olisi 8,5 prosenttia yhteisön ulkopuolisten taattujen lainojen 
kokonaismäärästä. 
12 
TAULUKKO4 
YHTEISÖN ARVIOITU TEOREETTINEN LAINAKAPASITEETTI YHTEISÖN 
ULKOPUOLISILLE VALTIOILLE KAUDELLA 1997 -1999 
takuurahastomekanismin mukainen (*) 
miljoonaa ecua 1997 1998 1999\ 
Yhteisön ulkopuolisille valtioille annettavien lainojen 
takuu varaus (1) 329 338 345 
Takuurahaston suoritettavien määrien laskentaperuste(2) 
- EIP:n LAINAT 
- Välimeri (a) 644 779,25 693 
- Keski-ja Itä-Euroopan maat (b) 787,5 728 752,5 
- Latinalainen Amerikka ja Aasia (c) 172 210 210 
- Etelä-Afrikka (d) 125 87,5 105 
- EIP:n lainat yhteensä f 728,5 7804,75 1760,5 
- Euratomin lainat (e) 0 200 350 
- Makrotaloudellinen rahoitusapu (f) 165 25 0 
Takuurahastoon suoritettavat määrät (3) 286 302 313 
Takuuvarauksessa jäljellä oleva marginaali (4) 43 36 32 
Lainojen ylijäämäkapasiteetti (maksutaselainat, 
EIP:n lainat ja Euratomin lainat) (5) 
Enintään, jos käytetty kokonaan 100-prosenttiseen takuuseen (BP-lainat) 286 243 213 
Enintään, jos käytetty kokonaan ElP.n lainoihin (70-prosenttinen takuu) 409 347 304 
(*) Tekninen olettamus, jonka mukaisesti tavoitesumma saavutetaan vuoden 1999 jälkeen. Esimerkiksi, jos rahasto 
saavuttaa tavoitesummansa 1.1.1999 ja jos rahaston perustamisesta annetun asetuksen 4 artiklan uudelleentarkas­
telun jälkeen suoritettavat määrät korotetaan 10 prosenttiin, unionin lainakapasiteetti kolmansille maille lisääntyy 
vuosittain 106 miljoonalla eculla 100-prosenttisesti taattujen lainojen osalta ja 152 miljoonalla eculla 70-prosenttisesti 
taattujen lainojen osalta. 
Rahastoon suoritettavilla määrillä katettavien lainojen ominaispiirteet kaudella 1997 -1999 
- EIP 
a. Välimeri: 
• lainat, loista on tehtv Päätös: 1994 -1996:115 miljoonaa ecua Syyrian kanssa tehdyn 4. rahoituspöytäkirjan 
mukaisesti. 1995 -1998: 80 miljoonaa ecua Maltan ja Kyproksen kanssa tehdyn rahoituspöytäkirjan mukaisesti. 
- ehdotetut tai valmisteilla olevat lainat: 1996 - 2000: 750 miljoonaa ecua Turkin kanssa tehtävän rahoitusyhteistyön 
mukaisesti ja 230 miljoonaa ecua Kroatian kanssa tehtävän rahoitusyhteistyön mukaisesti. 1997 • 2000:150 miljoonaa 
ecua entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian kanssa tehtävän rahoitusyhteistyön mukaisesti. 
31.1.1997 - 31.1.2000: 2310 miljoonaa ecua EIP:n toimikauden jatkamisen johdosta, johon kohdistuu 70 prosentin 
yleinen takaus. 
b. Keski- ja Itä-Euroopan maat: 
- ehdotetut tai valmisteilla olevat lainat: 31.1.1997 - 31.1.2000: 3520 miljoonaa ecua EIP:n toimikauden jatkamisen 
johdosta, johon kohdistuu 70 prosentin yleinen takaus. 
c. Latinalainen Amerikka ja Aasia: 
- lainat. Joista on tehtv päätös: 1993 -1996: 750 miljoonaa ecua 
- ehdotetut tai valmisteilla olevat lainat: 31.1.1997 - 31.1.2000: 900 miljoonaa ecua EIP:n toimikauden jatkamisen 
johdosta, johon kohdistuu 70 prosentin yleinen takaus. 
d. Etelä-Afrikka: 
- lainat. Joista on tehtv Päätös: vuoden 1995 puolivälistä vuoden 1997 puoliväliin: 300 miljoonaa ecua 
- ehdotetut tai valmisteilla olevat lainat: 1.7.1997 -1.7.2000: 375 miljoonaa ecua EIP:n toimikauden jatkamisen 
johdosta, johon kohdistuu 70 prosentin yleinen takaus. 
e. - Euratom 
- lainat, toista on tehtv päätös: 1994 -1999:1 100 miljoonaa ecua 
f. - Rahoitusapu 
- lainat, joista on tehtv Päätös: 1997: 25 miljoonan ecun laina Valko-Venäjälle peruutettu; 130 miljoonan ecun 
laina Slovakian tasavallalle peruutettu. 
- ehdotetut tai valmisteilla olevat lainat: 1997:170 miljoonaa ecua lainoihin Georgialle, Armenialle ja Tadzikistanille, 
13 
TOINEN OSA: 
MAHDOLLISTEN RISKIEN ARVIOINTI: TALOUDELLINEN JA 
RAHOITUSTILANNE KOLMANSISSA MAISSA, JOTKA OVAT 
EDUNSAAJINA MERKITTÄVIMMISSÄ 
LAINANANTOTOIMENPITEISSÄ 
I. JOHDANTO 
Kertomuksen aiemmissa osissa ilmoitetut luvut antavat tietoja yleistä talousarviota 
rasittavien riskien määristä. Näitä tietoja on kuitenkin painotettava riskin laadullisilla 
seikoilla, jotka riippuvat rahoitusjärjestelyjen luonteesta ja lainanottajan asemasta. 
Viimeaikaisia tapahtumia, jotka voivat vaikuttaa portfoliomaariskiin, analysoidaan 
jäljempänä olevassa osassa. 
Tässä kappaleessa on esitetty maariskiarvio kaikista Keski- ja Itä-Euroopan maista, 
entisen Neuvostoliiton uusista itsenäisistä valtioista sekä Välimeren alueen maista, joille 
on myönnetty takuita Euroopan yhteisön budjetista. Kunkin maan maariskiarviointi 
esitetään sivunmittaisena taulukkona, johon on koottu tärkeimmät maariskiosoittimet. 
Lisäksi esitetään tarkempi sanallinen arviointi niistä maista, joista on saatu riskiarviointiin 
vaikuttavaa merkittävää uutta tietoa edellisen, vuoden 1996 alkupuolta koskevan 
selvityksen jälkeen. 
On huomattava, että arviointi ei kata Euroopan yhteisön riskejä muilla kuin mainituilla 
alueilla, koska ne (erityisesti Euroopan investointipankin lainatakuista aiheutuvat riskit) 
edustavat vain pientä osuutta kokonaisriskistä (alle 3 prosenttia) ja ovat lisäksi hyvin 
hajautettuina eri maihin. 
II. KESKI- JA ITÄ-EUROOPAN MAAT 
BULGARIA 
Bulgarian tilanne on heikentynyt huomattavasti edellisen kertomuksen jälkeen ja 
Bulgarian BKT:n arvioidaan laskeneen noin 10 prosenttia vuonna 1996. Vuoden lopussa 
inflaatio oli yli 300 prosenttia ja Bulgarian levi heikentyi nopeasti ja kiihtyvää vauhtia 
(vuoden 1996 alussa levin arvo suhteessa dollariin oli 70, marraskuussa 250, joulukuun 
lopussa 500 ja 30. tammikuuta 1000 leviä). Hyperinflaation vaara on näin ollen aivan 
ilmeinen vuoden 1997 alkukuukausina. Julkisen talouden alijäämä on kasvanut hyvin 
nopeasti ja keskuspankki on viime kuukausina rahoittanut sitä suoraan. Joulukuun 
lopussa sisäinen velka oli noussut 1 053 biljoonaan leviin, kun se vuoden 1995 lopussa 
oli 345 miljardia leviä. Vaikka yksityistäminen on edistynyt jonkin verran, rakenteelliset 
uudistukset etenevät hitaasti ja pankkijärjestelmään liittyy edelleen paljon ongelmia. 
Useat pankit ovat tällä hetkellä konkurssimenettelyssä. 
Syksyn aikana Maailmanpankki ja IMF keskeyttivät Bulgarialle myöntämänsä 
rahoitustuen maksamisen. Marraskuussa 1996 IMF ehdotti, että maahan perustettaisiin 
valuuttakomitea taloudellisten olojen vakauttamiseksi ja talouden toimijoiden 
-14-
luottamuksen palauttamiseksi. Keskustelut Bulgarian viranomaisten kanssa järjestelmän 
teknisestä toteutuksesta aloitettiin joulukuussa, mutta pääministerin ero on viivästyttänyt 
neuvotteluita. Poliittiset voimat - sekä oppositio että hallitseva puolue - näyttävät 
kuitenkin hyväksyneen ajatuksen valuuttakomitean perustamisesta. 
Kriisin vuoksi maan kansainvälinen valuuttavaranto on vähentynyt jyrkästi: vuoden 1995 
lopussa varanto oli 1,3 miljardia dollaria ja vuoden 1996 lopussa 518 miljoonaa dollaria. 
Ulkomaisen velan hoitokustannukset ovat edelleen erittäin korkeat - jo vuoden 1997 
kolmen ensimmäisen kuukauden aikana velanhoitokustannukset olivat 300 miljoonaa 
dollaria. Näissä olosuhteissa ulkoisesta velasta selviäminen edellyttää, että maa saa 
nopeasti solmittua sopimukset EvfF:n ja muiden kansainvälisten velkojien kanssa. 
VIRO 
Arvion mukaan Viron maariski on edelleen alueen pienimpiä, joskin merkkejä 
taloudellisesta epävakaudesta on näkyvissä. Vuosi 1996 oli toinen peräkkäinen vuosi, 
jolloin BKT:n kasvu oli positiivista, joskin kasvu näyttää hidastuneen vuodesta 1995 (3 
prosenttia). Rakennusala ja kauppa (sekä tukku- että vähittäiskauppa) kasvoivat erittäin 
hyvin, kun taas maatalous- ja teollisuustuotanto väheni vuodesta 1995. Kauppa on nyt 
teollisuustuotantoa tärkeämpi. Lähes 20 prosenttia koko viennistä muodostuu 
jalostetuista tuontihyödykkeistä ja 13 prosenttia on välityskauppaa. 
Viroon perustettiin valuuttakomitea vuonna 1992. Se muodostaa kiinteän yhteyden rahan 
määrän kasvun ja valuuttavarannon tason välille. Valuuttakurssi on kiinnitetty Saksan 
markkaan kiinteällä kurssilla. Järjestelmällä on onnistuttu vakauttamaan talouden tila 
erittäin hyvin: vuonna 1996 julkisen talouden alijäämän arvioidaan olevan 1,5 prosenttia 
suhteessa BKT:hen (valtion tulot olivat arvioitua korkeammat) ja inflaatio on hidastunut 
edelleen (vuonna 1996 inflaatio oli 23 prosenttia, kun se vielä vuonna 1995 oli 29 
prosenttia). Viron viennin määrä on kasvanut vuoden 1996 kolmen ensimmäisen 
neljänneksen aikana noin 5 prosenttia edellisen vuoden vastaavaan ajanjaksoon 
verrattuna, ja viennin arvo 15 prosenttia. 
Valuutan asteittainen vahvistuminen on kuitenkin lisännyt tuontia voimakkaasti ja 
kasvattanut kauppavajeen lähes 30 prosenttiin vuoden 1996 kolmen ensimmäisen 
neljänneksen aikana. Kun pääoman nettotuonti oli aikaisemmin huomattavasti suurempi 
kuin vaihtotaseen vaje ja riitti siten mainiosti sen rahoittamiseen, tilanne oli vain juuri ja 
juuri tasapainossa vuoden 1996 kolmannella neljänneksellä. Muita epävarmuustekijöitä 
olivat suhteellisen suuret suorat sijoitukset ulkomaille (ne ylittivät Viroon tehdyt suorat 
sijoitukset vuoden toisella neljänneksellä), poliittinen tilanne (pääministeriä vaaditaan 
eroamaan) ja Liettuan mahdollinen luopuminen valuuttakomiteajärjestelmästä ja sen 
seuraukset. 
LATVIA 
Latvian luottokelpoisuus näyttää parantuneen huomattavasti. Latvian talous on 
selviämässä vuoden 1995 pankkikriisistä: talouskasvu nopeutuu ja oli vuoden 1996 
yhdeksän ensimmäisen kuukauden aikana 2,3 prosenttia. Valuuttavaranto ja pankkien 
varat ovat jälleen kriisiä edeltäneellä tasolla. Lisäksi inflaatio on hidastunut ja korot 
laskeneet melko nopeasti, valuutta on vakaa ja vuoden 1996 budjettialijäämä jäi 
15 
tavoitetta pienemmäksi. Näistä syistä ja koska Latvian ulkoinen velkaantuneisuus on 
suhteellisen vähäinen (velan suhde bruttokansantuotteeseen on alle 10 prosenttia), 
kansainväliset luokituslaitokset myönsivät Latvialle investointitason luokituksen 
tammikuussa 1997. Ulkoinen tasapaino on kuitenkin heikentynyt. Kauppataseen vaje on 
16 prosenttia ja vaihtotaseen vaje 7 prosenttia. Ulkomaiset suorat sijoitukset ovat 
edelleen hyvin vähäisiä. 
LIETTUA 
Liettuan talous jatkaa yhä elpymistään joulukuun 1995 pankkikriisistä. Vuoden 1996 
taloudellinen kehitys oli tyydyttävää rahoitusvaikeuksista huolimatta. Kasvu kiihtyi 
viennin kasvun ja kotimaisen kysynnän elpymisen vauhdittamana vuoden lopulla. 
Valuuttakomiteajärjestelmä säilytettiin jatkuvan raha- ja finanssipoliittisen kurin ansiosta. 
Budjettialijäämä säilyi kohtuullisena, joskin kasvoi hieman. Maksutaseen tila näyttää 
pysyneen vakaana. 
Pankkisektorin tila on edelleen heikko, mutta pankkivalvontaa tehostettiin ja hallitus 
edistyi jonkin verran vuoden 1995 kriisin seurausten selvittelyssä. Reaalitalouden 
rakenneuudistus edistyy huomattavasti, jos viranomaiset toteuttavat ilmoittamansa 
suurten tietoliikenne- ja kuljetusyritysten yksityistämisohjelman. Tämä voisi herättää 
myös sijoittajien kiinnostuksen ja lisätä suuresti ulkomaisia suoria sijoituksia, jotka ovat 
edelleen valitettavan vähäisiä. Mainittakoon vielä, että Moody's myönsi viime syyskuussa 
Liettualle luottoluokituksen (investointitason alapuolelle), joten Liettua on ensimmäinen 
luokituksen saanut entisen Neuvostoliiton uusi itsenäinen tasavalta. 
ROMANIA 
Uuden hallituksen muodostamisen jälkeen vuoden 1996 lopulla Romanian riskiarvio 
näyttää hiukan kohentuneen. Uuden hallituksen tavoitteena on Romanian liittäminen 
nopeasti EU:hun ja NATOon, ja se on sitoutunut uudistusvauhdin nopeuttamiseen. 
Maailmanpankin ja IMF:n kanssa uudelleen käynnistettyjen neuvotteluiden perusteella 
Romanian viranomaiset ovat julkistaneet kattavan talouden vakauttamis- ja 
rakennesopeutusohjelman. 
Taloudellinen tilanne heikentyi kuitenkin huomattavasti vuoden 1996 viimeisinä 
kuukausina. Se johtui erityisesti entisen hallituksen vaaleja edeltäneestä 'kulutusjuhlasta', 
joka rahoitettiin lähinnä rahaa painamalla. Inflaatio kiihtyi 57 prosenttiin vuoden lopulla. 
Valtion budjettialijäämä nousi 6 prosenttiin suhteessa BKT:hen, mutta kun valtion 
omistamien yhtiöiden alijäämä ja maatalouden piilotuet otetaan huomioon, alijäämä on 
itse asiassa vieläkin suurempi. Rakenneuudistus on edistynyt hyvin heikosti. Vuoden 
1996 vaihtotaseen vajeen arvioidaan nousevan 2 miljardiin dollariin. Ulkomaisen velan 
kasvu jatkui: velka kasvoi 30 prosenttia vuonna 1996 (se oli 6,9 miljardia dollaria eli 
25,8 prosenttia suhteessa- BKT:hen), kun kasvu vuonna 1995 oli 18 prosenttia. 
Velanhoitomenot ovat edelleen korkeat (noin miljardi dollaria) vuonna 1997. 
Uusi hallitus on jo ryhtynyt eräisiin talouden sopeuttamis- ja vapauttamistoimiin. 
Rahapolitiikkaa on kiristetty. Polttoainehintoja nostettiin 90 prosenttia tammikuun alussa 
ja sen jälkeen leun virallista kurssia suhteessa dollariin on heikennetty 41 prosenttia. 
16 
Nämä toimet ovat tarpeen hintävääristymien poistamiseksi ja sisäisten hintojen 
saattamiseksi kansainvälisten hintojen mukaisiksi. 
Hallitus on solminut periaatesopimuksen Maailmanpankin kanssa sopeutusohjelmasta ja 
kauan kaivatusta rakenneuudistuksesta, johon kuuluu erittäin rajuja ennakkotoimenpiteitä 
(esimerkiksi suurista tappiollisista yrityksistä suljettiin 10 vain viiden viikon sisällä ja 
samaan aikaan lomautettiin 5 prosenttia virkamiehistä). Hyvin toteutettuina 
toimenpiteiden odotetaan parantavan luottamusta ja palauttavan Romanian kehityksen 
takaisin kohti nopeaa ja onnistunutta siirtymistä täydelliseen markkinatalouteen. Edessä 
oleva vaikea kausi voi kuitenkin heikentää hallituksen nauttimaa luottamusta sekä suuren 
yleisön keskuudessa että kokoomushallituksen sisällä. Lisäksi tietyillä eturyhmillä on 
edelleen paljon vaikutusvaltaa, mikä voi hidastaa uudistusvauhtia. 
SLOVAKIA 
Slovakian maariski on edelleen melko kohtuullinen mutta maa tukeutuu yhä enenevästi 
ulkomaiseen rahoitukseen. Taloudellinen kehitys oli pääsääntöisesti myönteistä vuonna 
1996: kokonaistuotanto kasvoi voimakkaasti (7 prosenttia), inflaatio oli hidas (5,9 
prosenttia) ja työttömyys väheni. Kotitalouksien ja valtion kasvava kulutus heikensi 
kuitenkin vaihtotaseen vajetta nopeasti (vuonna 1995 vaihtotase oli 3,6 prosenttia 
ylijäämäinen suhteessa BKT:hen, mutta on nyt kääntynyt 7,8 prosenttia alijäämäiseksi 
suhteessa BKT:hen), mikä saattaa asettaa nykyisen talouspoliittisen linjan kestävyyden 
kyseenalaiseksi. Slovakian keskuspankki nosti korkoja jyrkästi joulukuussa, joskin 
vuoden 1998 parlamenttivaalien lähestyminen voi synnyttää paineita rahapolitiikan 
keventämiseksi. Toistaiseksi ulkomaista pääomaa on sijoitettu maahan niin paljon, että 
sillä on helposti rahoitettu vaihtotaseen heikentyminen. Velanhoitokulut ovat edelleen 
pienet. 
HI. ENTISEN NEUVOSTOLHTON UUDET ITSENÄISET VALTIOT 
ARMENIA 
Armenian luottoriski on edelleen suuri. Vuonna 1996 taloudellinen kasvu jatkui kolmatta 
peräkkäistä vuotta ja BKT:n arvioidaan kasvaneen noin 6 prosenttia. Hitaasti etenevän 
rakenneuudistuksen vuoksi - vaikka yksityistäminen alkoikin pian itsenäistymisen jälkeen 
- Armenia on hyvin riippuvainen ulkoisesta avusta. Vuoden 1996 loppuun mennessä 
ulkoisen velan arvioidaan nousseen noin 600 miljoonaan dollariin (noin 35 prosenttia 
suhteessa BKT.hen). Maalla on ollut vaikeuksia täyttää rahoitusvelvollisuutensa EU:lle, 
mutta Armenian viranomaisten kanssa on nyt päästy yhteisymmärrykseen siitä, miten 
jäljelläolevat maksurästit suoritetaan. Helmikuussa 1996 IMF:n johtokunta hyväksyi 3-
vuotisen talousohjelman, joka voi osaltaan nopeuttaa uudistusvauhtia ja parantaa yleistä 
taloudellista tilannetta keskipitkällä aikavälillä. Poliittisista ongelmista voidaan mainita 
Vuoristo-Karabahin tilanne, jossa ei ole tapahtunut mitään edistystä. 
AZERBAIDZAN 
Azerbaidzanin maariski arvioitiin jonkin verran pienemmäksi vuonna 1996. Talous on 
elpymässä ja BKT:n arvioidaan kasvaneen noin prosentin vuonna 1996 vuosina 1994-
17 
1995 tapahtuneen jyrkän, noin 40 prosentin laskun jälkeen. Myös inflaatiovauhti on 
hidastunut jyrkästi: vuonna 1995 se oli 400 prosenttia ja vuonna 1996 noin 20 prosenttia. 
Budjettialijäämän arvioidaan laskeneen alle 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Ulkoinen 
velka oli melko alhainen, noin 560 miljoonaa dollaria (noin 16 prosenttia suhteessa 
BKT:hen) vuoden 1996 lopussa. Rakenneuudistus on edistynyt Azerbaidzanissa 
huomattavasti hitaammin kuin monissa muissa entisen Neuvostoliiton uusissa itsenäisissä 
valtioissa. Maassa on kuitenkin hyväksytty vuosille 1996-1999 uusi talousohjelma, jonka 
tueksi on tarkoitus saada IMF:n luottoja. LMF:n johtokunta hyväksyi ohjelman 
joulukuussa 1996. Sen tavoitteena on valmistella maata tulevaa öljyn hinnan nousua 
varten ja hoitaa keskeisimmät rakenneuudistukset. Azerbaidzanin näkymät lienevät 
suotuisat keskipitkällä aikavälillä maan runsaiden öljyvarojen ansiosta. Lyhyellä 
aikavälillä on kuitenkin useita tekijöitä - herkästi haavoittuva taloudellinen tilanne, 
rakenneuudistusten hitaus ja Armenian ja Azerbaidzanin välinen Vuoristo-Karabahia 
koskeva ratkaisematon ristiriita - jotka yhdessä merkitsevät sitä, että Armenian maariski 
on edelleen suuri. 
VALKO-VENÄJÄ 
Valko-Venäjän poliittinen kehitys oli huolestuttavaa vuonna 1996. Marraskuun 
kansanäänestyksessä heräsi epäilyjä Valko-Venäjän viranomaisten sitoutumisesta 
demokraattisiin periaatteisiin. Epävarmuutta lisää entisestään Valko-Venäjän ja Venäjän 
välillä mahdollisesti solmittava poliittinen liitto ja/tai talousliitto. Valko-Venäjän BKT 
kasvoi 2,6 prosenttia vuonna 1996, mutta talouden kehityksessä on vielä useita 
huolestuttavia piirteitä. Vaikka Valko-Venäjän valuutta on heikentynyt huomattavasti 
huhtikuun 1996 jälkeen, se oli edelleen yliarvostettu vuoden lopulla ja kauppavaje oli 
kasvanut 1,7 miljardiin dollariin (14,1 prosenttia suhteessa BKT:hen), Koska 
rakenneuudistusta ei ole käynnissä, 20 prosenttia yrityksistä toimi tappiollisina, 
työttömyys oli edelleen korkea ja piilotyöttömyyttä on runsaasti. Yritysten väliset 
rästisaamiset nousivat yli 100 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Vuoden 1996 lopulla 
inflaatio kiihtyi 8 prosenttiin kuukaudessa. Tämä johtui keveästä rahapolitiikasta, jota 
keskuspankki harjoitti myöntämällä suunnattuja lainoja. Muita huolestuttavia tekijöitä oli 
rakenneuudistusten keskeyttäminen sekä epävarmuus poliittisesta sitoutumisesta 
talousuudistuksen toteuttamiseen. Valko-Venäjän talous on monilta osiltaan 
uudistamatta ja valtiolla on edelleen keskeinen rooli tuotannossa ja jakelussa. Talouden 
rakenne on tosiasiassa vieläkin hyvin monopolistinen ja hinnat ovat laajasti säänneltyjä. 
Kokonaisriski on sen vuoksi edelleen suuri. 
GEORGIA 
Georgian maariskiarvio pysyi melko vakaana koko vuoden 1996. Vuonna 1995 
havaittujen talouden elpymisen ensimmäisten merkkien jälkeen vuoden 1996 BKT:n 
kasvun odotetaan olevan noin 10 prosenttia. Julkisen talouden tilanne on kuitenkin 
heikentynyt huomattavasti, mikä johtuu valtion tulojen romahtamisesta. Tulot ovat 
jääneet huomattavasti ohjelman tavoitteiden alapuolelle. Georgian ulkomainen velka 
kasvoi arviolta noin 1,3 miljardiin dollariin vuoden 1996 loppuun mennessä (27 
prosenttia suhteessa BKT:hen), josta suurin osa on tuontiin liittyviä maksurästejä. 
Useimpien velkojien kanssa on sovittu lainojen uudelleenjärjestelystä. Georgialla on myös 
maksurästejä Euroopan yhteisölle, mutta Georgian viranomaisten kanssa on päästy 
yhteisymmärrykseen siitä, kuinka loput maksurästit hoidetaan. Helmikuussa 1996 IMF.n 
18 
johtokunta hyväksyi 3-vuotisen talousohjelman, joka voi osaltaan nopeuttaa 
uudistusvauhtia ja parantaa yleistä taloudellista tilannetta keskipitkällä aikavälillä. 
Poliittisista ongelmista voidaan mainita Abhaasian tilanne, joka on edelleen ratkaisematta. 
MOLDOVA 
Moldovan talous- ja rakenneuudistus ei edennyt odotusten mukaisesti vuonna 1996. 
Moldovan BKT laski edelleen noin 3-5 prosenttiin. Valtion talous kehittyi huonosti 
heikon veronkannon vuoksi, vaikka ongelmaa yritettiinkin korjata vuoden 1996 aikana. 
Moldovan ulkomaisen velan odotettiin nousevan noin 700 miljoonaan dollariin vuoden 
1996 loppuun mennessä (noin 32 prosenttia suhteessa BKT:hen). Velkojat ovat 
pääasiassa kansainvälisiä rahoituslaitoksia. Tärkeitä rakenneuudistuksia on vielä 
tekemättä keskeisillä aloilla, esimerkiksi maatalouden yksityistäminen ja yritys- ja 
energiasektoreiden rakenneuudistus. Toukokuussa 1996 IMF:n johtokunta hyväksyi 3-
vuotisen talousohjelman, joka voi osaltaan nopeuttaa uudistusvauhtia ja parantaa yleistä 
taloudellista tilannetta keskipitkällä aikavälillä. Maan vastavalittu presidentti ja uusi 
hallitus vaikuttavat sitoutuneilta uudistuksiin ja voivat antaa myös uutta vauhtia 
neuvotteluille, joiden tarkoituksena on ratkaista Moldovan alueeseen kuuluvan Dniesterin 
tasavallaksi julistautuneen alueen itsehallinto. 
TADZIKISTAN 
Islamilaisen opposition kanssa tapahtuneen sotilaallisen yhteenoton laajentumisen jälkeen, 
joka kesti marraskuuhun 1996, viranomaiset ja oppositio sopivat tulitauosta, joka näyttää 
pitävän. Talouskehitys on ollut myönteistä vuoden 1996 alusta lähtien: inflaation 
kuukausivauhti on hidastunut nopeasti (2,5 prosenttia marraskuussa 1996), 
talousarviokehitys on pääpiirteissään IMF:n ohjelman mukaista ja luotto- ja 
rahapolitiikka ovat tyydyttäviä. BKT:n lasku on kuitenkin jatkunut (10 prosenttia). 
Valuuttamarkkinoiden, ulkomaankaupan ja hintojen vapauttaminen on edistynyt jo 
pitkälle. Toistaiseksi hitaasti edenneiden yritysten yksityistämisen ja maauudistuksen 
odotetaan nopeutuvan vuonna 1997. Vuoden 1996 lopussa maan ulkomaan kaupan 
ylijäämä oli 111 miljoonaa dollaria, mutta valuuttavaranto oli edelleen heikko. Varannon 
tason odotetaan nousevan jopa kahden kuukauden tuontia vastaavalle tasolle vuonna 
1997. Vuoden 1996 lopussa Tadzikistanin ulkoinen velka oli yhtä suuri kuin maan BKT. 
Tärkeimmät velkojat sopivat kuitenkin vuonna 1996 erääntyvien lainojen 
uudelleenjärjestelystä ja aloittivat vuonna 1997 erääntyvien velanhoitomenojen 
uudelleenjärjestelyn. Maalla on maksurästejä Euroopan yhteisölle, mutta maan 
viranomaisten kanssa on nyt päästy yhteisymmärrykseen siitä, kuinka jäljelläolevat 
maksurästit saadaan suoritettua IMF.n valmiusluottojärjestelyn avulla, josta odotetaan 
sovittavan lähikuukausina. 
UKRAINA 
Vuoden 1996 loppupuolella Ukrainan siirtyminen markkinatalouteen, joka käynnistyi 
varsinaisesti vuoden 1994 lopulla presidentti Kuchmanin tultua valituksi virkaansa, 
näyttää saaneen uutta vauhtia. Rahapolitiikka jatkui suhteellisen tiukkana ja vaikutti 
keskeisesti inflaation edelleen hidastumiseen, valuuttakurssin vakauttamiseen ja sen 
avulla varmistettiin uuden kansallisen valuutan onnistunut käyttöönotto syyskuussa. 
Rahapolitiikasta vastuussa oleva keskuspankin pääjohtaja valittiin äskettäin virkaansa 
-19 
toiseksi kaudeksi. Budjettialijäämä on saatu pienenemään noin 3 prosenttiin EMF:n 
kanssa sovittujen tavoitteiden mukaisesti. Tämä tapahtui kuitenkin kasvattamalla 
julkisten palkkojen ja eläkkeiden maksurästejä, joiden suuruus on noin 3,5 prosenttia 
BKT:stä. Taloudellinen tilanne on pysynyt hyvin vaikeana ja BKT laski jälleen 10 
prosenttia vuonna 1996. Rakenneuudistukset etenivät huomattavasti yksityistämisen, 
monopolien purkamisen ja pankkivalvonnan osalta. 
Vakauttamisen ja uudistusten jatkamiseksi ja vahvistamiseksi ja siten kasvuedellytysten 
luomiseksi, Ukrainan hallitus hyväksyi marraskuussa kattavan keskipitkän aikavälin 
uudistusohjelman marraskuussa. Viime kuukausina on kuitenkin käynyt selväksi, että 
paketin hyväksyminen parlamentissa kestää huomattavan kauan, mikä myös viivästyttää 
talouden odotettua elpymistä. Kun uudistuspaketti on hyväksytty, Ukraina voi saada 1,9 
miljardia dollaria rahoitusapua IMF.ltä (Extended Financing Facility, EFF, laajennettu 
rahoitustuki) ja Maailmanpankilta osana ulkoisen rahoitustarpeensa kattamista. Sen 
lisäksi odotetaan täydennysrahoitusta virallisilta kahdenvälisiltä rahoittajilta, mm. 
Euroopan yhteisöltä. Ukraina aikoo myös laskea liikkeeseen ensimmäisen euromääräisen 
joukkovelkakirjalainansa heti kun EFF on käynnistetty ja maa on saanut 
luottoluokituksen, oletettavasti keväällä 1997. 
Ukrainan velkasuhteet ovat pienentyneet jonkin verran kahden viime vuoden aikana ja 
ovat siten pysyneet varsin kohtuullisina. Koska maa on ryhtynyt taas maksamaan 
Venäjälle ja Turkmenistanille aiemmin uudelleenjärjestettyjä kaasutoimituksiin liittyviä 
maksurästejä, velanhoitosuhteen odotetaan nousevan jonkin verran vuonna 1997. 
UZBEKISTAN 
Sotilaallisen tilanteen jonkin verran vakiinnuttua Afganistanissa, Uzbekistanin 
viranomaisilla on paremmat mahdollisuuudet hyötyä Keski-Aasian poliittisesta 
vakaudesta. Uzbekistanin BKT:n arvioidaan kasvaneen jonkin verran (1,6 prosenttia) 
vuonna 1996. Inflaation vuosivauhti kuitenkin kiihtyi 65 prosenttiin vuoden lopulla, mikä 
johtui valtion mittavasta maataloustuesta lokakuussa. Budjettialijäämä oli odotettua 
suurempi. Vuonna 1996 vaihtotase oli alijäämäinen, mikä johtui tuonnin suuresta 
kasvusta, puuvillan hinnan laskusta ja huonosta sadosta. Tämä vähensi valuuttavarantoa, 
joskin sen taso oli vielä siedettävä eli 1,8 miljardia dollaria (vastaa 5 kuukauden tuontia). 
Koska Uzbekistanin somiin kohdistui kasvavia paineita ja hallitus oli haluton käyttämään 
kovan valuutan varantoaan, maan valuuttamarkkinoille syntyi pula kovasta valuutasta ja 
maassa otettiin käyttöön ankara valuutansäännöstely, mikä sai kansainväliset 
avustusjärjestöt lakkauttamaan taloudellisen tukensa Uzbekistanille. Ulkomaisia suoria 
sijoituksia tehtiin kuitenkin runsaasti vuonna 1996. Yritysten rakennemuutokset 
edistyivät, kun taas ulkomaankaupan ja valuuttamarkkinoiden vapauttamisessa oli 
havaittavissa taantumista. 
IV. VÄLIMEREN MAAT 
ALGERIA 
Algerian maariski on edelleen suuri keskipitkällä aikavälillä, vaikka talouden kehityksen 
osoittimet ovat parantuneet viime aikoina. Vuodesta 1994 käynnissä olleen IMF:n 
-20 
tukeman ohjelman avulla maan talous on kohentunut ja sitä on viime aikoina vahvistanut 
maataloustuotannon ja hiilivetyteollisuuden suotuisa kehitys. Kokonaistuotannon 
kasvuksi arvioidaan 4 prosenttia ja kasvu jatkuu vuosina 1996-97. Inflaatio hidastui alle 
20 prosenttiin ja öljyn hinnan nousu vaikutti osaltaan siihen, että budjetti oli 2,7 
prosenttia ja vaihtotase 0,3 prosenttia ylijäämäinen suhteessa BKT:hen. Vuoden 1996 
lopulla valuuttavaranto nousi 4,2 miljardiin dollariin, mikä vastaa yli 4 kuukauden 
tuontia. IMF:n mukaan suuntauksen odotetaan jatkuvan vuonna 1997. Myönteisestä 
kehityksestä huolimatta poliittinen tilanne ja turvallisuusongelmat himmentävät 
keskipitkän aikavälin näkymiä ja hidastavat mm. rakenneuudistuksen vauhtia ja 
voimakkaan yksityisen sektorin kehittymistä. Tärkeiden rakenneuudistusten vaikeimmat 
kohteet (maatalous, valtionyhtiöiden rakenneuudistus, suurten valtionyhtiöiden 
yksityistäminen, sääntelyn purkaminen ja omistusoikeudet) ovat vielä käsittelemättä. 
Uudistusvauhtia voivat myös hidastaa vaikeat yhteiskunnalliset ongelmat, esimerkiksi 
korkeana jatkuva työttömyys (noin 28 prosenttia) ja asuntopula. Algerian ulkoinen ja 
sisäinen rahoitustasapaino pysyy jatkossakin riippuvaisena öljyn hinnan heilahteluista. 
Erityisesti ulkoinen tasapaino on haavoittuva keskipitkällä aikavälillä, koska maa ei ole 
mukana kansainvälisillä pääomamarkkinoilla, ulkomaisia suoria sijoituksia on vähän, 
kansainväliset rahoittajat joutuvat tukemaan maata jatkuvasti ja Lontoon ja Pariisin klubit 
uudelleenjärjestelevät edelleen maan lainoja. 
21 
LIITE 
L SELITTÄVÄT HUOMAUTUKSET YLEISESTÄ TALOUSARVIOSTA KATETTAVIEN 
RISKIEN TILANTEESTA 22 
I.A TAULUKOT 1 -3 22 
I.B TALOUS ARVIOSTA TAATTAVAA ANTOLAINAUSTA KUVAAVAT TAULUKOT 24 
I.C ARVIOT EIP:N LAINOJEN ALLEKIRJOITTAMTSESTA JA NOSTOISTA 29 
I.D TALOUSARVIOTAKUUN MAKSAMISTA KOSKEVAT YKSITYISKOHTAISET SÄÄNNÖT 30 
H. METODOLOGINEN HUOMAUTUS YHTEISÖN ARVIOIDUSTA, 
TAKUURAHASTOJARJESTELMAN MUKAISESTA LAINAKAPASITEETISTA 
KOLMANSILLE MAILLE AJANJAKSONA 1997 - 1999 31 
II.A KOLMANSILLE MAILLE ANNETTAVIEN LAINOJEN TAKUUVARAUS(I) 31 
II.B TAKUURAHASTOON SUORITETTAVIEN MÄÄRIEN LASKENTAPERUSTE (2) 31 
II.C RAHASTOON SUORITETTAVIEN MÄÄRIEN PERUSTE OSITTAISEN TAKUUN TAPAUKSESSA 32 
II.D TAKUURAHASTOON SUORITETTAVAT MÄÄRÄT (3) 32 
II.E TAKUUVARAUKSESSA JÄLJELLÄ OLEVA MARGINAALI (4) 33 
II.F JÄLJELLÄ OLEVA LAINAKAPASITEETTI (5) 33 
HL MAAKOHTAISET RISKI-INDIKAATTORITAULUKOT. 34 
22-
I. SELITTÄVÄT HUOMAUTUKSET YLEISESTÄ TALOUSARVIOSTA 
KATETTAVIEN RISKIEN TILANTEESTA 
LA Taulukot 1-3 
Taulukoiden 1 - 3 tarkoituksena on esittää pääomaan ja korkoihin liittyvien takausten ja 
vuosittaisten takaisinmaksujen määrä sellaisten otto- ja antolainojen osalta, jotka 
sisältävät yhteisön talousarviota rasittavan riskin. Luvut esittävät näiden 
rahoitusjärjestelyjen suurimman mahdollisen riskin yhteisölle, joten niitä ei pidä tulkita 
siten, että niiden esittämät määrät tosiaankin katettaisiin talousarviosta. Varsinkin 
taulukon 3 osalta ei ole varmaa, että kaikki kuvatut toimenpiteet tosiasiassa toteutetaan. 
LA. I Myönnettyjen lainojen enimmäismäärä (taulukko I) 
Myönnettyjen lainojen enimmäismäärä määritellään jokaiseen neuvoston päättämään 
rahoitusjärjestelyyn myönnettyjen pääomien enimmäismäärien summana (katto). 
Yhteisön talousarviota rasittavien riskien määrittämiseksi kokonaisuudessaan on otettava 
huomioon seuraavat tekijät, jotka muuttavat riskiä molempiin suuntiin: 
Riskiä lisäävät tekijät: hyväksyttyjen lainapääomien enimmäismäärään on lisättävä näille 
lainoille lankeava korko, 
Riskiä pienentävät tekijät: 
• EIP:lle annettujen takausten rajaaminen 75 prosenttiin Välimeren alueen maiden 
kanssa allekirjoitettujen lainojen osalta, 
• takaisinmaksetut määrät, koska kyseessä ovat maksutaselainoja lukuun ottamatta 
(jäsenvaltioille) myönnettyjen lainojen enimmäismäärät eivätkä hyväksytyt, 
kuolettamattomat lainat, 
• myönnettyjä määriä ei välttämättä käytetä kokonaan. 
I.A.2 Otto-/antolainauksen määrä (taulukko I) 
Kyseessä on tiettynä päivämääränä velallisen nostamista lainoista jäljellä oleva, 
takaisinmaksettava lainapääoma. 
Edelliseen ryhmään verrattuna tähän eivät sisälly nostamattomat lainat eivätkä nostettujen 
lainojen takaisinmaksetut määrät. Se kuvaa tiettynä päivämääränä "olemassa olevia" 
lainoja. 
LA. 3 Vuosittaisten riskien määrä (taulukot 2 ja 3) 
Määrä saadaan arvioimalla erääntyvien pääomien ja korkojen määrä jokaisena 
varainhoitovuotena. 
-23-
Määrä lasketaan: 
a) joko ainoastaan nostettujen lainojen osalta (taulukko 2) 
Tällöin takaisinmaksettava pääoma vastaa lainan määrää; 
b) tai nostettujen lainojen, päätettyjen mutta nostamattomien lainojen ja komission 
ehdottamien, päätöstä odottavien lainojen osalta (taulukko 3). 
Tässä tapauksessa takaisinmaksettava pääoma vastaa myönnettyjen lainojen 
enimmäismäärää, johon on tarvittaessa lisättävä komission ehdottamien 
rahoitustoimenpiteiden määrät, joista ei vielä ole tehty päätöstä. 
24 
LB Talousarviosta taattavaa antolainausta kuvaavat taulukot 
TAULUKKO 5 a 
Otto- ja antolainaus jäsenvaltioille 
JSsenvaltioMe annettujen lainasitoumusten tilanteen kehitys vuosipuoRskon aikana 
MAA 
KREIKKA 
ITALIA 
EURATOM 
MCI 
YHTEENSÄ Viittaukset 
päätöksiin 
91/136/ETY 
93/67/ETY 
77/270-271/Euratom 
80/29/Euratom 
82/170/Euratom 
85/537/Euratom 
90/212/Euratom 
78/870/ETY 
81/19/ETY(1) 
81/1013/ETY(2) 
82/169/ETY 
83/200/ETY 
87/182/ETY Päätösten 
päivämäärät 
4.3.91 
18.1.93 
29.3.77 
20.12.79 
15.3.82 
5.12.85 
23.4.90 
16.10.78 
20.1.81 
14.12.81 
15.3.82 
19.4.83 
9.3.87 Lainojen 
kesto 
vuosia 
6 
6 
6 
(3) 
(3) Lainananto 
-päätetyt lainat (a) 
- osittain nostetut lainat (b) 
- kokonaan nostetut lainat (c) 
- vielä nostamattomat lainat (d) 
(c) 
(d) 
(d> 
(c) 
(o) 
(d) 
(d) 
(c) 
(c) 
(c) 
(b)(4) 
(d)(4) 
(o) 
(c) 
(c) 
(c) 
(c) 
(c) Päätetyt 
määrät 
2.200,00 
1.000.00 
600,00 
600,00 
8.000,00 
2.000,00 
2.000,00 
2.000,00 
2.000,00 
4.000,00 
500,00 
500,00 
1.000,00 
1.000,00 
1.000,00 
6.830,00 
1.000,00 
1.000,00 
80,00 
1.000,00 
3.000,00 
750,00 
21.030,00 Sitoumukset 
1.7.96 
500.00 
3.525,90 
589,50 
935.60 
5.551,00 Vuosipuoliskon aikana 
toteutetut toimenpiteet 
Nostetut 
määrät 
0,01 
0,01 Takaisin maksetut 
määrät 
24,80 
187,50 
212,30 Sitoumukset 
31.1&96 
500,00 
3.478,57 
572,48 
748.11 
5.299,16 (5) V ^ 
(1) Poikkauksallinan tuki vuodan 1980 maanjäristyksestä kärsineiden Italian aluaidan jälleenrakentamiseen. 
(2) Poikkaukceliinan tuki vuodan 1981 maanjäristyksestä kärsineiden Kraikan aluaidan jälleenrakentamiseen. 
(3) Pitkäaikaiset lainat, joiden »rapsivat riippuvat maksupäivistä. 
(3) Nauvosto on päättänyt ulottaa 21 päivinä maaliskuuta 1994 annetulla päätöksellä 94/179/Euratom Euratomin lainat hankkeiden rahoitukseen eräissä yhteisön ulkopuolisissa valtioissa. 
Kertomuksen antamispäivänä ei ollut myönnetty yhtään lainaa yhteisön ulkopuolisilla valtioille. 
(5) Poikkeama johtuu muiden valuuttojen valuuttakurssien vaihtelusta suhteessa ecuun. 
TAULUKKO 6b (1) 
Rahoitusapuna annetut lainat yhteisön ulkopuolisille valtioille 
LainasrtoumustHanteen kehitys vuosipuoHskon aikana edunsaajavattiofttain ja h/hennyserittäin 
miljoonaa ecua 
MAA 
UNKARI I 
l.erä 
2. erä 
3. erä 
UNKARIN 
l.erä 
2. erä 
TSEKIN TASAVALTA 
l.erä 
2. erä 
SLOVAKIAN TASAV. 
l.erä 
2. erä 
BULGARIA 1 
l.erä 
2. erä 
BULGARIA II 
l.erä 
2. erä 
ROMANIA 1 
l.erä 
2. erä 
ROMANIAN 
ROMANIA III 
l.erä 
2. erä 
BALTIAN MAAT 
VIRO 
l.erä 
2. erä Viittaukset 
päätöksiin 
90/83/ETY 
90/681/ETY 
91/310/ETY 
91/106/ETY 
91/106/ETY 
91/311/ETY 
92/511/ETY 
91/384/ETY 
92/551/ETY 
94/369/EY 
92/542/ETY Päätösten 
päivämäärät 
22.2.90 
21.12.90 
24.6.91 
25.2.91 
25.2.91 
24.6.91 
19.10.92 
22.7.91 
27.11.92 
20.6.94 
23.11.92 Lainojen 
kesto 
vuosia 
5 
5 
7 
5 
7 
5 
7 
5 
7 
5 
7 
7 
7 
6 
7 
7 
7 Eräpäivät 
20.4.95 
14.2.96 
18.3.98 
15.12.97 
18.3.98 
15.12.97 
18.3.98 
15.12.97 
18.3.98 
15.12.97 
7.12.2001 
29.8.2003 
1.2.99 
18.3.98 
26.2.2000 
20.11.2002 
31.3.2000 Lainananto 
- päätetyt lainat (a) 
- osittain nostetut lainat (b) 
- kokonaan nostetut lainat (c) 
- vielä nostamattomat lainat (d) 
(a) 
(a) 
(d) 
(c) 
(c) 
(c) 
(c) 
(o) 
(c) 
(c) 
(c) 
(c) 
(c) 
(c) 
(d) 
(c) 
(d) 
(c) 
(d) Päätetyt 
määrät 
870,00 
350,00 
260,00 
260,00 
180,00 
100,00 
80,00 
250,00 
123,30 
126,60 
125,00 
6t,60 
63,30 
290,00 
f50,00 
140,00 
110,00 
70,00 
40,00 
375,00 
190,00 
J85.00 
80,00 
125,00 
55.00 
70,00 
220,00 
40,00 
20,00 
20,00 Sitoumukset 
1.7.96 
0,00 
100.00 
80,00 
123,30 
126,60 
61,60 
63.30 
150,00 
140.00 
70,00 
0,00 
190.00 
185,00 
80.00 
55.00 
0.00 
20.00 
0.00 Vuosipuoliskon aikana 
toteutetut toimenpiteet 
Nostetut 
määrät 
40,00 Takaisin 
maksetut 
määrät Sitoumukset 
31.12.96 
0,00 
100.00 
80,00 
185,00 
190,00 
150.00 
140,00 
70,00 
40,00 
190.00 
185,00 
80,00 
0,00 
55.00 
0,00 
20,00 
0,00 f 
K» 
I 
TAULUKKO 5b (2) 
Rahoitusapuna annetut lainat yhteisön ulkopuolisille valtioille 
Lainasitoumustilanteen kehitys vuosipuoliskon aikana edunsaajavaltioittain ja lyhennyserfttäin 
MAA 
) 
LATVIA 
l.erä 
2. erä 
UETTUA 
l.erä 
2. erä 
MOLDOVA 1 
l.erä 
2. erä 
MOLDOVA II 
UKRAINA 1 
UKRAINA II 
1/2 erää 
1/2 erää 
2. erä 
VALKO-VENÄJÄ 
l.erä 
2. erä 
ALGERIA 1 
l.erä 
2. erä 
ALGERIA» 
l.erä 
2. erä 
ISRAEL 
ENT. NL.N TASAVALLAT 
YHTEENSÄ Viittaukset 
päätöksiin 
94/346/EY 
96/242/EY 
94/940/EY 
95/442/EY 
95/132/EY 
91/51 O/ETY 
94/938/EY 
91/408/ETY 
91/658/ETY Päätösten 
päivämäärät 
13.6.94 
25.3.96 
22.12.94 
23.10.95 
10.4.95 
23.9.91 
22.12.94 
22.7.91 
16.12.91 Lainojen 
kesto 
vuosia 
7 
7 
7 
10 
10 
10 
10 
10 
10 
10 
5 
7 
7 
5 
3 Eräpäivät 
31.3.2000* 
27.7.2000 
16.8.2002 
7.12.2004 
8.8.2005 
30.10.2006 
28.12.2005 
29.8.2006 
30.10.2006 
28.12.2005 
15.12.97 
17.8.2001 
27.11.202 
15.12.97 
28.9.97 Lainananto 
• päätetyt lainat (a) 
- osittain nostetut lainat (b) 
- kokonaan nostetut lainat (c) 
- vielä nostamattomat lainat (d) 
(c) 
(d) 
(c) 
(b) 
(c) 
(c) 
(c) 
(c) 
(c) 
(c) 
(d) 
(c) 
(d) 
(c) 
(c) 
(c) 
(d) 
(c) Päätetyt 
määrät 
80,00 
40,00 
40,00 
100,00 
50,00 
50,00 
45,00 
25,00 
20,00 
15,00 
85,00 
200,00 
55,00 
30,00 
25,00 
400,00 
250,00 
150,00 
200,00 
100,00 
100.00 
160,00 
1.250,00 
5.035,00 Sitoumukset 
1.7.96 
40,00 
0,00 
50,00 
25,00 
25,00 
20,00 
0,00 
85,00 
0,00 
0,00 
0,00 
30,00 
0,00 
250,00 
150,00 
100,00 
0,00 
160.00 
143,70 
2.523,50 miljoonaa ecua 
Vuosipuoliskon aikana 
toteutetut toimenpiteet 
Nostetut 
määrät 
15,00 
50,00 
50.00 
155,00 Takaisin 
maksetut 
määrät 
0,00 Sitoumukset 
31.12.96 
40,00 
0,00 
50,00 
25,00 
25,00 
20.00 
15,00 
85,00 
50,00 
50,00 
0,00 
30,00 
0,00 
250,00 
150.00 
100,00 
0.00 
160,00 
143,70 
2.678,70 I 
f 
TAULUKKO 6 
EIP:N LAINOILLE ANNETUT TAKAUKSET 
MAANTIETEELLINEN ALUE 
Vällm. al. rahoituspöytäkirjat (1) 
Välim. ai. horisontaal. yhteistyö 
VÄLIMEREN ALUE YHTEENSÄ 
KIE-maatl 
KIE-maatll 
Aasian ja Lat Am. kehitysmaat I 
Aasian ja Lat Am. kehitysmaat 1 
Etelä-Afrikka 
YHTHMSÄ Viittaukset 
päätöksiin 
R/1762/92/ETY 
90/62/ETY(4) 
91/252/ETY(5) 
93/696/EY(6) 
93/115/ETY 
967723/EY 
95/207/EY Päätösten 
päivämäärät 
8.3.77 
29.6.92 
12.2.90 
14.5.91 
13.12.93 
15.2.93 
12.12.96 
1.6.95 Takaus-
prosentit 
75% (2) 
75% (2) 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% Lainojen 
kesto 
(vuosia) 
15 
15 
15 
15 
15 
15 
15 
15 Takaus­
sopimusten 
päivämäärät 
30.10.76710.11.78 
9.11.92/18.11.92 
24.4.90/14.5.90 
19.1.93/4.2.93 
22.7.94/12.8.94 
4.11.93/17.11.93 
18.3.97/-
4.10.95/16.10.95 Päätetyt 
määrät 
6062 
1800 
7862 
1000 
700 
3000 
750 
275 
300 
13887 Allekirjoitetut lainat 
1.7.96 
5196 
1397 
6593 
(3) 
947 
700 
1999 
647 
101 
10987 vuosipuolis­
kon aikana 
129 
404 
533 
(3) 
-20 
981 
1494 Sitoumukset 
1.7.96 
2065 
261 
2327 
559 
325 
141 
191 
3543 31.12.96 
2057 
301 
2357 
615 
356 
335 
204 
32 
3898 
(1) Josta 1 500 miljoonaa ecua Espanjan, Kreikan ja Portugalin hyväksi. 
(2) Yleinen takaus, joka kattaa 75% kaikista lainajärjestelyjen perusteella avatuista luotoista yhteisön ja EIP: n 30.10.78 ja 10.11.78 tekemän takaussopimuksen mukaisesti. 
Lisäksi Portugalille hätäapuna myönnetyt luotot taataan poikkeuksellisesti 100-prosenttisesti 7 päivänä lokakuuta 1975 tehdyn neuvoston päätöksen perusteella. 
(3) Yhteisön takaama osuus on 5379,4 miljoonaa ecua, josta 141,5 miljoonaa ecua on taattu Portugalille 100-prosenttisesti. 
(4) Yhteisön ulkopuoliset edunsaajavaltiot Puola, Unkari. 
(5) Yhteisön ulkopuoliset edunsaajavaltiot Tsekin ja Slovakian tasavallat Bulgaria, Romania. 
(6) Yhteisön ulkopuoliset edunsaajavaltiot Puola, Unkari, Tsekin ja Slovakian tasavallat Bulgaria, Romania, Baltian maat ja Albania. 
-29 
I.C Arviot EIP:n lainojen allekirjoittamisesta ja nostoista 
EIP on itse toimittanut luvut, joita on käytetty taulukon 3 laadintaan tarvittavien oletusten 
laskemiseksi ja jotka koskevat EIP:n omista varoistaan myöntämiä lainoja kolmansille maille. 
Arviot lainojen allekirioittamisesta 
Välimeren alue 
Vireillä olevien ja vanhojen valtuuksien perusteella allekirjoitettavien lainojen määrä 31. 
joulukuuta 1996 oli 477 miljoonaa ecua. Tästä määrästä on vähennettävä 227 miljoonaa ecua 
(Jugoslavian ensimmäisen ja toisen pöytäkirjan jäännös, jota ei allekirjoiteta), joten 
allekirjoittamatta olevien lainojen todellinen määrä on 250 miljoonaa ecua. 
Syyriaa koskevista kolmanteen ja neljänteen pöytäkirjaan perustuvista lainoista (yhteensä 225 
miljoonaa ecua) komissio arvioi, etttä ne allekirjoitetaan vuonna 1998, mutta arvio on varsin 
epävarma. 
Keski- ja Itä-Euroopan maat (KIE) 
Vireillä olevien ja vanhojen valtuuksien perusteella vuonna 1997 allekirjoitettavien lainojen 
määrä 31. joulukuuta 1996 oli 20 miljoonaa ecua. 
Aasian ja Latinalaisen Amerikan maat (ALA) 
Ensimmäisen valtuuden perusteella allekirjoittamatta olevien lainojen määrä 31. joulukuuta 
1997 oli 20 miljoonaa ecua. Neuvosto päätti 12. joulukuuta 1996 uudesta 275 miljoonan 
ecun määrästä. Allekirjoittamatta on siis lainoja 295 miljoonalle eculle. 
Etelä-Afrikka 
Ensimmäisen valtuuden perusteella vuonna 1997 allekirjoitettavien lainojen määrä 31. 
joulukuuta 1996 oli 199 miljoonaa ecua. 
Arviot lainojen nostoista 
Allekirjoittamatta olevien lainojen nostojen arvioidaan jakautuvan seuraavasti: 
allekirjoitusvuosi: 0 %, 2. vuosi: 10 %, 3. - 5. vuosi: 25 % vuodessa, 6. vuosi: 15 %. 
Joulukuun 31. päivänä 1996 jo allekirjoitetuista lainoista oli nostamatta 6 256 miljoonaa ecua. 
Määrä jakautuu seuraavasti^: 
VÄLIMERI: 2497,3 miljoonaa ecua, 
KIE: 3247 miljoonaa ecua, 
ALA: 443 miljoonaa ecua, 
Etelä-Afrikka: 69 miljoonaa ecua. 
6 luvut perustuvat työhypoteesiin, jonka mukaisesti lainoista nostetaan 25 prosenttia vuodessa neljän 
vuoden aikana, ja lainat annetaan keskimäärin 15 vuodeksi, joista kolmena vuotena maksetaan 
ainoastaan lainan korkoja. 
30 
I.D Talousarviotakuun maksamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt 
/. D. 1 Otto- ja antolainaus 
Euroopan yhteisö ottaa rahoitusmarkkinoilta lainaa otto- ja antolainaustoimintaansa varten 
siirtääkseen lainan tuoton samoin korko- ja aikaehdoin jäsenvaltioiden (maksutaseet), 
kolmansien maiden (keskipitkän aikavälin rahoitusapu) tai yritysten (NCI, Euratom) 
käyttöön. 
Antolainojen takaisinmaksulla on katettava yhteisön liikkeelle laskemien lainojen 
erääntyminen. Jos lainansaaja myöhästyy takaisinmaksun suorittamisessa, komission on 
maksettava lainansa takaisin määräpäivänä omista varoistaan. 
Jos yhteisön myöntämän lainan edunsaajan maksu viivästyy, budjettitakauksen maksamiseksi 
tarvittavat varat otetaan käyttöön seuraavilla tavoilla: 
a) kassavarojen väliaikaisella käytöllä yhteisöjen omista varoista tehdyn päätöksen 
88/376/ETY, Euratom soveltamisesta 29 päivänä toukokuuta 1989 annetun 
neuvoston asetuksen N.o 1552/89 12 artiklan mukaisesti. Tämä rahoituskeino 
otetaan käyttöön, jotta yhteisö voisi suorittaa lainan takaisinmaksun välittömästi 
määräpäivänä silloin kun lainansaajan maksu viivästyy. 
b) jos maksun viivästyminen varmistuu kolmen kuukauden kuluttua sen erääntymi­
sestä, komissio pyytää takuurahastoa suorittamaan laiminlyödyn maksun. 
Komission tavoitteena on tällöin saada korvaus kassavaroistaan suorittamista 
maksuista. 
c) määrärahasiirtomenettelyllä, jonka avulla takauksia koskevaan budjettikohtaan 
saadaan laiminlyödyn maksun suorittamiseksi tarvittavat määrärahat. Ne otetaan 
ensisijaisesti takuuvarauksessa käytettävissä olevasta marginaalista. 
Määrärahasiirtoa käytetään, kun takuurahaston käytettävissä olevat varat eivät 
riitä, ja siihen tarvitaan budjettivallan käyttäjältä ennakkoon hankittava lupa. 
d) käyttämällä uudelleen määriä, jotka on peritty takaisinmaksun aiemmin 
laiminlyöneiltä lainanottajilta, joiden osalta yhteisön talousarviosta on maksettu 
takauksia. Tämä keino mahdollistaa maksun lyhyen määräajan kuluessa sillä 
varauksella, että perityt määrärahat ovat käytettävissä. 
LD.2 Kolmansille osapuolille annetut takaukset 
Kolmansille osapuolille annetuissa takauksissa yhteisö on rahoituslaitosten, kuten Euroopan 
investointipankin (EIP) antamien lainojen takaajana. EIP:n huomatessa, että lainansaaja ei 
maksa takaisin sovitussa määräajassa sellaista lainaa, jolla on takaus, se pyytää yhteisöä 
takaussopimusten mukaisesti maksamaan maksunsa laiminlyöneen velallisen erääntyneet 
suoritukset. Takaus on maksettava viimeistään kolme kuukautta sen jälkeen kun yhteisö on 
vastaanottanut EIP:n maksupyynnön. EIP hoitaa lainaa hyvän pankkitavan mukaisesti 
huolella ja on velvollinen vaatimaan erääntyneitä maksuja sen jälkeen kun vakuus on asetettu 
maksuun. 
31 
Takuurahaston perustamisesta ulkosuhteisiin liittyville hankkeille annetun asetuksen 
voimaantulosta lähtien rahaston hallinnosta tehdyssä yhteisön ja EIP:n välisessä sopimuksessa 
määrätään, että EIP:n vaatiessa takauksen maksamista takaisinmaksun laiminlyönnin vuoksi, 
komissio antaa pankille valtuudet nostaa laiminlyöntejä vastaavat määrät takuurahaston tililtä 
kolmen kuukauden kuluessa. 
Jos rahaston varat eivät riitä takauksen maksamiseen, sovelletaan otto- ja antolainojen 
takaustoimenpiteille säädettyjä yksityiskohtaisia sääntöjä. 
H. METODOLOGINEN HUOMAUTUS YHTEISÖN ARVIOIDUSTA, 
TAKUURAHASTOJARJESTELMAN MUKAISESTA LAINAKAPA­
SITEETISTA KOLMANSILLE MAILLE AJANJAKSONA 1997 - 1999 
H.A Kolmansille maille annettavien lainojen takuuvaraus (1) 
Talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja talousarviomenettelyn parantamisesta 29 
päivänä lokakuuta 1993 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa määrätään Eurooppa-
neuvoston Edinburghin kokouksen päätelmien mukaisesti, että Euroopan yhteisöjen yleiseen 
talousarvioon tehdään varaus kolmansien maiden lainojen takuita varten. Varauksen 
tarkoituksena on kattaa takuurahaston rahoitustarpeet ja tarvittaessa ne takausvaatimukset, 
joiden määrä ylittää rahastossa käytettävissä olevat varat ja jotka voidaan näin rahoittaa 
talousarviosta, 
Takuuvarauksen määrä on sama kuin rahoitusnäkymissä, eli 300 miljoonaa ecua vuoden 1992 
hintoina. Varauksen määrä on 329 miljoonaa ecua vuonna 1997. 
Edellytykset varauksen varojen käyttöön ottamiseksi, käyttämiseksi ja rahoittamiseksi 
määritellään seuraavissa säädöksissä: 
• neuvoston päätös 94/729/EY, tehty 31 päivänä lokakuuta 1994, talousarviota koskevasta 
kurinalaisuudesta 
• neuvoston asetus (EHTY, EY, Euratom) N:o 2730/94, annettu 31 päivänä lokakuuta 
1994, Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavan 21 päivänä joulukuuta 
1977 annetun varainhoitoasetuksen muuttamisesta 
• neuvoston päätös 94/728/EY, tehty 31 päivänä lokakuuta 1994, Euroopan yhteisöjen 
omista varoista. 
II.B Takuurahastoon suoritettavien määrien laskentaperuste (2) 
Rahastolle suoritettavat määrät lasketaan käyttämällä voimassa olevaa takausprosenttia, eli 
75:tä tai 100:taa prosenttia: 
- neuvoston hyväksymiin lainatakauksiin sekä komission ehdottamiin ja 
valmistelemiin lainatakuisiin rahoitusselvityksissä esitettyjen allekirjoitettujen 
laina-arvioiden perusteella (EIP:n lainat, Euratomin lainat), 
- neuvoston hyväksymiin lainoihin (rahoitusapuna annetut lainat) sekä komission 
ehdottamiin ja valmistelemiin lainoihin. 
32 
Takuurahaston perustamisesta ulkosuhteisiin liittyville hankkeille 31 päivänä lokakuuta 1994 
annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 2728/94 liitteessä, jossa esitetään 
takuurahastolle suoritettavia maksuja koskevat yksityiskohtaiset säännöt, määrätään, että 
otto- ja/tai antolainaustoimenpiteissä tai annettaessa takauksia rahoituslaitoksille osana 
usealle vuodelle jakautuvaa runkojärjestelmää, jonka tavoite on liiketaloudellinen ja 
rakenteellinen, maksut rahastoon suoritetaan vuotuisina erinä komission ehdotukseen 
liitetyssä rahoitusselvityksessä esitettyjen vuosittaisten määrien perusteella, jotka tarvittaessa 
mukautetaan neuvoston päätöksen perusteella. 
Yhteisön muiden otto- tai antolainaustoimenpiteiden osalta (esim. kolmansien maiden 
maksutaseiden tukemiseen annetut lainat), jotka maksetaan yhdessä tai useammassa erässä, 
rahastoon suoritettava määrä lasketaan neuvoston päättämän toiminnan kokonaismäärän 
perusteella. 
Takuurahaston perustamisesta annetun asetuksen liitteessä määrätään, että (usealle vuodelle 
jakautuvissa toimenpiteissä) toisesta vuodesta alkaen korjataan rahastoon maksettavia määriä 
edellisen vuoden joulukuun 31. päivänä todetulla edellisen maksun perustana olleen arvion ja 
saman vuoden kuluessa toteutuneiden allekirjoitettujen lainojen määrän erotuksella. 
Mahdollinen erotus edelliseen vuoteen maksetaan seuraavana vuonna. 
Liitteessä määrätään edelleen, että komission aloittaessa maksumenettelyn se tarkistaa, missä 
määrin aikaisemmin rahoitettuja toimenpiteitä on toteutettu ja jos sitoumusten alun perin 
vahvistettuja määräaikoja ei ole noudatettu, ehdottaa, että tämä otetaan huomioon 
laskettaessa ensimmäistä seuraavan varainhoitovuoden alussa suoritettavaa maksua jo vireillä 
olevan toiminnan osalta. 
Vuoden 1996 toisella puoliskolla budjettivallan käyttäjä hyväksyikin määrärahasiirrot 42/96 ja 
52/96, joiden tarkoituksena on kattaa takuurahaston lainatoimet kolmansille maille (lainat 
Moldavialle ja EIP:n lainat sellaisille Latinalaisen Amerikan ja Aasian kehitysmaille, joilla on 
yhteisön kanssa yhteistyösopimus). 
II.C Rahastoon suoritettavien määrien peruste osittaisen takuun tapauksessa 
EIP.n lainoissa, joissa takaus on 75 prosenttia kokonaissummasta, varat rahastoon 
suoritetaan allekirjoitettavien lainojen kokonaismäärää koskevan vuosiennusteen perusteella 
aina 75 prosenttiin hyväksyttyjen toimenpiteiden kokonaismäärästä. 
n.D Takuurahastoon suoritettavat määrät (3) 
Takuurahastoon suoritettavien maksujen määrät saadaan soveltamalla edellä määriteltyyn 
laskentaperusteeseen asianmukaisia suoritettavia osuuksia, eli 15:ta tai 14:ta prosenttia. 
Suoritettavien määrien 15 prosentin osuutta käytetään takuurahaston käyttämisen jälkeen 
myönnettyihin lainoihin ja niin kauan kun laiminlyötyjen maksujen määrää ei ole palautettu 
takuurahastolle. Takuurahaston perustamisesta annetun asetuksen 5 artiklassa täsmennetään: 
"Jos takaisinmaksun laiminlyönnistä aiheutuneiden takausmaksujen suoritusten johdosta 
rahaston varat ovat pienemmät kuin 75 prosenttia tavoitesummasta, korotetaan suoritettavat 
määrät 15 prosenttiin uusien toimenpiteiden osalta, joko siihen saakka kunnes tavoitesumma 
saavutetaan uudelleen tai, jos laiminlyönti tapahtuu ennen kuin tavoitesummaa on saavutettu, 
33 
kunnes suoritettu takausmaksu on kokonaisuudessaan palautettu". Koska takausmaksujen 
suoritukset ovat korvaamatta, uusiin toimenpiteisiin sovellettava osuus on 15 prosenttia. 
Sen sijaan 14 prosentin osuutta sovelletaan niihin lainoihin, jotka EIP on päättänyt ennen 
kuin takuurahasto on alkanut kattaa laiminlyönnit ja joista rahoitusselvitysten mukaan osa on 
nostettavissa vuonna 1997. (Takuurahastosta annetun asetuksen 2 ja 4 artiklassa säädetään, 
että rahastoa rahoitetaan Euroopan yhteisöjen yleisestä talousarviosta suoritetuilla maksuilla, 
jotka ovat 14 prosenttia toimenpiteiden pääoma-arvosta kunnes rahasto saavuttaa 
tavoitesumman.) 
ILE Takuuvarauksessa jäljellä oleva marginaali (4) 
Takuuvarauksessa jäljellä oleva marginaali määritetään varauksen (1) ja takuurahaston 
rahoittamista koskevan budjettikohdan (3) välisen erotuksen perusteella. 
II.F Jäljellä oleva lainakapasiteetti (S) 
Jäljellä oleva lainakapasiteetti merkitsee lainoja, jotka vastaavat varauksessa jäljellä olevaa 
lainamarginaalia, voimassa olevat takausprosentit huomioon ottaen. 
34-
in. MAAKOHTAISET RISKI-INDIKAATTORITAULUKOT 
•35-
MaarisklosoitUmet 
Maa: Bulgaria 
BKT(%) 
Teollisuustuotanto (muutosprosentti) 
Työttömyysaste (jakson loppu) 
Inflaatio (jakson loppu) 
Valuuttakurssi (lev/USD) (jakson loppu) 
Julkisyhteisöjen rahoitustasapaino (% suhteessa BKT.hen) 
Maksutase 
Tavaroiden ja palvelusten vienti (miljardia dollaria) 
Vaihtotase (% suhteessa BKT: hen) 
Suorien sijoitusten pääoman nettotuonti (miljoonaa dollaria) 
Virallinen valuuttavaranto, mukaan lukien kulta (jakson loppu) 
miljardia dollaria 
ilmoitettuna tavaroiden ja palvelusten tuonnin arvoa 
vastaavina kuukausina 
Ulkomaanvelka 
Ulkomaanvelka 
(vaihdettavina valuuttoina, miljardia dollaria, jakson loppu) 
Vaihdettavina valuuttoina olevan velan hoito (miljardia dollaria) 
pääoma 
korko 
Ulkomaanvelka/BKT (%) 
Ulkomaanvelka/tavaroiden ja palvelusten vienti (%) 
Velanhoitomenot/tavaroiden ja palvelusten vienti (%) 
Erääntyneet maksut (koroista ja pääomasta, miljardia dollaria) 
Velan huojentamissopimukset ja uudelleenjärjestelyt 
EU:n riskien osoittimet 
EU:n riski/EU:n kokonaisriski (%) 
EU:n riski/ulkomaanvelka (%) 
EU: n riski/tavaroiden ja palvelusten vienti (%) 
IMF:n Järjestelyt 
Tyyppl/n:o 
(Päiväys/ -) 
Aikataulussa/aikataulusta Jäljessä 
(-/päiväys) 
Markkinoiden luottokelpolsuusnäkemyksen osoittimet 
Moody's: pitkäaikainen ulkomaan valuutan luokitus (jakson loppu) 
S&P: pitkäaikainen ulkomaan valuutan luokitus (jakson loppu) 
Euromoney 
Järjestysnumero 
(maiden lukumäärä) 
Institutional Investor 
Järjestysnumero 
(maiden lukumäärä) 
Riskiluokitus alaviitteet 
(1) 
(2) 
(2) 
(3) 1994 
1.8 
7,8 
12,8 
121,9 
66 
-5,8 
5,3 
-2,0 
105 
1,3 
3 
10,3 
0,9 
0,5 
0,5 
118,9 
219,8 
18,4 
17,6 
W 
6,8 
4,6 
8,9 
(5)+(6) 
(3/04-3/95) 
(7) 
(09/94) 
(8) 
(8) 
03/94 09/94 
88 98 
(167) (167) 
03/94 09/94 
91 95 
(135) (135) 
19.8 20.8 1995 
2,5 
8,6 
11,6 
32,8 
70,7 
-5,7 
7,0 
-0,4 
90 
1,5 
2,8 
9,4 
0.8 
0,2 
0,6 
80,9 
155,1 
11,4 
(9) 
(9) 
7,3 
5,7 
7,7 
(8) 
(8) 
03/95 09/95 
90 90 
(187) (181) 
03/95 09/95 
93 94 
(135) (135) 
21.9 22.2 1996 
(10) (12) 
-10,0 
-1,1 
12,5 
311 
496 
-11,0 
4,4 (09/96) 
-0,1 
61 
0,5 
(11) 
9,9 (09/96) 
1,1 
0,5 
0,8 
280,0 
221,0 (09/96) 
(11) 
(9) 
(8) 
8,1 
6,5 
14,6 (09/96) 
(8) 
(8) 
03/96 09/96 
99 92 
(178) (178) 
03/96 09/96 
92 93 
(135) (135) 
23.1 23.5 
(1) 
(2) 
(3) 
(5) 
(6) 
(7) 
(8) 
(8) 
(10) 
(11) Ainoastaan Euroopan investointipankin lainat ja maksutaselainat (erääntyneet maksut) Keski-ja Itä-Euroopan 
maille, uusille itsenäisille valtioille ja Välimeren alueen maille 
Mitä suurempi järjestysnumero on, sitä alhaisempi on maan luottokelpoisuus. 
Maat luokitellaan asteikolla 0-100, jossa 100 tarkoittaa pienintä luottoriskiä. Maa voi parantaa 
riskiluokitustaan, mutta pudota silti järjestyksessä, jos kaikkien laskettujen maiden keskimääräinen 
luokitus paranee. 
Lontoon klubi DDSR (heinäk.). Pariisin klubin uudellenjärj. (huhtik.). 
SBA (valmiusluottojärjestely) 
STF 
SBA keskeytetty 
Ei luokiteltu 
Ei ole 
Alustava tieto 
Ei saatavilla 
(12) Viimeisin tieto tai arvio (A) (taulukossa *) 
•36-
MaarlsfclosottHmtt 
Maa: Tsekki 
BKT (%) 
Teollisuustuotanto (muutosprosentti) 
Työttömyysaste, prosenttia työvoimasta (jakson loppu) 
Inflaatio (joulukuu/joulukuu) 
Valuuttakurssi (kruunu/USD) (jakson loppu) 
Julkisyhteisöjen rahoitustasapaino (% suhteessa BKT: hen) 
Maksutase 
Tavaroiden ja palvelusten vienti (miljoonaa dollaria) 
Vaihtotase (% suhteessa BKT:hen) 
Suorien sijoitusten pääoman nettotuonti (miljoonaa dollaria) 
Virallinen valuuttavaranto (jakson loppu) 
miljardia dollaria 
ilmoitettuna tavaroiden ja palvelusten tuonnin arvoa 
vastaavina kuukausina 
Ulkomaanvelka 
Ulkomaanvelka 
(vaihdettavina valuutoina, miljardia dollaria, jakson loppu) 
Vaihdettavina valuutoina olevan velan hoito (miljardia dollaria) 
pääoma 
korko 
Ulkomaanvelka/BKT (%) 
Ulkomaanvelka/tavaroiden ja palvelusten vienti (%) 
Velanhoitomenot/tavaroiden ja palvelusten vienti (%) 
Erääntyneet maksut (koroista ja pääomasta, miljoonaa dollaria) 
Velan huojentamissopimukset ja uudelleenjärjestelyt 
EU:n riskien osoittimet 
EU:n riski/EU:n kokonaisriski (%) 
EU.n riski/ulkomaanvelka (%) 
EU:n riski/tavaroiden ja palvelusten vienti (%) 
IMF:n järjestelyt 
Tyyppi/n.o 
(Päiväys/ -) 
Aikataulussa/aikataulusta jäljessä 
(-/päiväys) 
Markkinoiden luottokelpolsuusnäkemyksen osoittimet 
Moody's: pitkäaikainen ulkomaan valuutan luokitus (jakson loppu) 
S&P: pitkäaikainen ulkomaan valuutan luokitus (jakson loppu) 
Euromoney 
Järjestysnumero 
(maiden lukumäärä) 
Institutional Investor 
Järjestysnumero 
(maiden lukumäärä) 
Riskiluokitus alaviitteet 
(1) 1994 
2,6 
2,1 
3,3 
10,2 
28,2 
-0,3 
14295 
-0,1 
762 
6,2 
4,2 
10,7 
2,5 
2,0 
0,5 
29,7 
56,6 
12,6 
(4) 
(4) 
5,2 
3,4 
2,5 
(5) 
(3/93-3/94) 
(6) 
Baa2 (06/94) 
BBB+ (07/94) 
03/94 09/94 
40 39 
(167) (167) 
03/94 09/94 
40 39 
(135) (135) 
49.7 52.8 1995 
4,8 
9,2 
3,0 
7,9 
26,3 
-0,8 
17054 
-3,0 
2547 
14,0 
7,9 
16,5 
2,6 
1,5 
1.1 
35,8 
56,5 
15,2 
(4) 
(4) 
5,8 
2,6 
2.5 
-
Baa1 (09/95) 
A 
03/95 09/95 
35 41 
(187) (181) 
03/95 09/95 
33 30 
(135) (135) 
55.8 58.4 1996 
(7) 
4,8 
7,9 
3,0 
9,0 
27,0 
-0,6 
29920 
-6,5 
875 
12,4 
5,3 
16,1 
3,8 
3,0 
0,8 
30,6 
53,8 
12,7 
(4) 
(4) 
7,3 
3,6 
1,9 
-
Baa1 
A 
03/96 09/96 
36 35 
(178) (178) 
03/95 09/95 
30 29 
(135) (135) 
60.1 62.0 
(1) 
(2) 
(3) 
(4) 
(5) 
(6) 
(7) Ainoastaan Euroopan investointipankin lainat ja maksutaselainat (erääntyneet maksut) Keski- ja Itä-Euroopan 
maille, uusille itsenäisille valtioille ja Välimeren alueen maille 
Mitä suurempi järjestysnumero on, sitä alhaisempi on maan luottokelpoisuus. 
Maat luokitellaan asteikolla 0-100, jossa 100 tarkoittaa pienintä luottoriskiä. Maa voi parantaa 
riskiluokitustaan, mutta pudota silti järjestyksessä, jos kaikkien laskettujen maiden keskimääräinen 
luokitus paranee. 
Ei 
SBA (valmiusluottojärjestely) 
Aikataulussa. Kaikki velat IMF:lle maksettu ennen määräaikaa. 
Ennusteita (ellei toisin mainita) 
•37-
Maarisklosoittimet 
Maa: Viro 
BKT(%) 
Teollisuustuotanto (muutosprosentti) 
Työttömyysaste (jakson loppu) 
Inflaatio (jakson loppu) 
Valuuttakurssi (kruunu/USD) (jakson loppu) 
Julkisyhteisöjen rahoitustasapaino (% suhteessa BKT:hen) 
Rahoitustase 
Budjettitase 
Maksutase 
Hyödykkeiden vienti (miljoonaa dollaria) 
Vaihtotase (% suhteessa BKT:hen) (pl. viralliset siirrot) 
Suorien sijoitusten pääoman nettotuonti (miljoonaa dollaria) 
Virallinen valuuttavaranto (jakson loppu) 
miljoonaa dollaria 
ilmoitettuna tavaroiden tuonnin arvoa 
vastaavina kuukausina 
Ulkomaanvelka 
Ulkomaanvelka 
(vaihdettavina valuuttoina, miljoonaa dollaria, jakson loppu) 
Vaihdettavina valuuttoina olevan velan hoito (miljoonaa dollaria) 
pääoma 
korko + maksut Kansainväliselle valuuttarahastolle 
Ulkomaanvelka/BKT (%) 
Ulkomaanvelka/hyödykkeiden vienti (%) 
Velanhoitomenot/hyödykkeiden vienti (%) 
Erääntyneet maksut (koroista ja pääomasta, miljoonaa dollaria) 
Velan huojentamissopimuksetja uudelleenjärjestelyt 
EU:n riskien osoittimet 
EU:n riski/EU:n kokonaisriski (%) 
EU:n riski/ulkomaanvelka (%) 
EU.n riski/tavaroiden ja palvelusten vienti (%) 
IMF:n järjestelyt 
Tyyppi/n:o 
(Päiväys/-) 
Aikataulussa/aikataulusta jäljessä 
(-/päiväys) 
Markkinoiden luottokelpoisuusnäkemyksen osoittimet 
Moody's: pitkäaikainen ulkomaan valuutan luokitus (jakson loppu) 
S&P: pitkäaikainen ulkomaan valuutan luokitus (jakson loppu) 
Euromoney 
Järjestysnumero 
(maiden lukumäärä) 
Institutional Investor 
Järjestysnumero 
(maiden lukumäärä) 
Riskiluokitus alaviitteet 
(1) 
(1) 
(2) 
(3) 
(3) 
(4) 1994 
-0,1 
3.5 
4,5 
41,6 
13 
2,9 
1,3 
1329 
-12,3 
212 
447 
3,2 
170,3 
8.1 
3,0 
5,1 
7,5 
12,8 
0,6 
(5) 
(5) 
0,4 
15,7 
2,0 
(6) 
(10/93-3/95) 
(7) 
(8) 
(8) 
03/94 09/94 
105 102 
(167) (167) 
03/94 09/94 
88 86 
(135) (135) 
20.7 23.6 1995 
3,2 
1,4 
4,1 
28,4 
11,5 
-0,4 
-0,8 
1861 
-8.2 
202 
583 
2,7 
246,8 
12,8 
3,5 
9,3 
7,1 
13,3 
0,7 
(5) 
(5) 
0,5 
16,5 
2,2 
(8) 
(4/95-6/96) 
(7) 
(8) 
(8) 
03/95 09/95 
66 76 
(187) (181) 
03/95 09/95 
79 79 
(135) (135) 
25.4 26.3 1986 
(10) (121 
3,1 
-0,7 
4.3 
23,1 
12,4 
(11) 
-1,5 
1980 
(11) 
42 (09/96) 
605 (09/96) 
2,3 (09/96) 
294 (10/96) 
21,4 
10,5 
10,9 * 
(11) 
14,3 (10/96) 
(11) 
(5) 
(5) 
0,5 
13,8 
2,1 
(9) 
(4/95-6796) (13) 
(7) 
(8) 
(8) 
03/98 09/96 
73 71 
(178) (178) 
03/96 09/96 
76 71 
(135) (135) 
28.9 31.1 
Rahoitustaseessa ei oteta huomioon valtion nettoluotonantoa, mutta budjettitaseessa otetaan. 
Ainoastaan Euroopan investointipankin lainat ja maksutaselainat (erääntyneet maksut) Keski-ja Itä-Euroopan 
maille, uusille itsenäisille valtioille ja Välimeren alueen maille 
Mitä suurempi järjestysnumero on, sitä alhaisempi on maan luottokelpoisuus. 
Maat luokitellaan asteikolla 0-100, jossa 100 tarkoittaa pienintä luottoriskiä. Maa voi parantaa 
riskiluokitustaan, mutta pudota silti järjestyksessä, jos kaikkien laskettujen maiden keskimääräinen 
luokitus paranee. 
Ei 
SBA (valmiusluottojärjestelyVSTF 
Aikataulussa 
Ei luokiteltu 
SBA (valmiusluottojärjestely) 
Alustava tieto 
Ei saatavilla 
(12) Viimeisin tieto tai arvio (A) (taulukossa *) 
(13) Valmiusluottojärjestely (SBA) (7/96-7/97) on myös aikataulussa (5) 
(6) 
(7) 
(8) 
(9) 
(10) 
(11) 
• 38-
Maariskiosottumet 
Maa: Unkari 
BKT (%) 
Teollisuustuotanto (muutosprosentti) 
Työttömyysaste (prosenttia työvoimasta) (jakson loppu) 
Inflaatio (joulukuu/joulukuu) 
Valuttakurssi (forlntti/USD) (jakson loppu) 
Konsolldoltu valtion budjettltasapalno (% suhteessa BKT:hen) 
(OFS-määrittely) 
Maksutase 
Tavaroiden ja palvelusten vienti (miljoonaa dollaria) 
Vaihtotase (% suhteessa BKT:hen) 
Suorien sijoitusten pääoman nettotuonti (miljoonaa dollaria) 
Virallinen valuuttavaranto (jakson loppu) 
miljardia dollaria 
ilmoitettuna hyödykkeiden tuonnin arvoa 
vastaavina kuukausina 
Ulkomaanvelka 
Ulkomaanvelka 
(vaihdettavina valuuttoina, miljardia dollaria, jakson loppu) 
Vaihdettavina valuuttoina olevan velan hoito (miljardia dollaria) 
pääoma 
korko 
Ulkomaanvelka/BKT (%) 
Ulkomaanvelka/tavaroiden ja palvelusten vienti (%) 
Velanhoitomenot/tavaroiden ja palvelusten vienti (%) 
Erääntyneet maksut (koroista ja pääomasta, miljoonaa dollaria) 
Velan huojentamissopimuksetja uudelleenjärjestelyt 
EU:n riskien osoittimet 
EU:n riski/EU:n kokonaisriski (%) 
EU.n riski/ulkomaanvelka (%) 
EU:n riski/tavaroiden ja palvelusten vienti (%) 
IMP:n Järjestelyt 
Tyyppi/n:o 
(Päiväys/ -) 
Aikataulussa/aikataulusta jäljessä 
(-/päiväys) 
Markkinoiden luottokelpoisuusnäkemyksen osoittimet 
Moody's: pitkäaikainen ulkomaan valuutan luokitus (jakson loppu) 
S&P: pitkäaikainen ulkomaan valuutan luokitus (Jakson loppu) 
Euromoney 
Järjestysnumero 
(maiden lukumäärä) 
Institutional Investor 
Järjestysnumero 
(maiden lukumäärä) 
Riskiluokitus alaviitteet 
(1) 
(2) 
(3) 
(3) 
(4) 1994 
2,9 
9,0 
10,9 
21,2 
111,0 
-6,3 
10219 
-9,5 
1100 
6,8 
7,2 
28,5 
6,2 
4,2 
2,0 
68,9 
278,9 
60,8 
(5) 
(5) 
16,5 
4,0 
11,3 
(6) 
(7) 
Ba1 
BB+ 
03/94 09/94 
44 46 
(167) (167) 
03/94 09/94 
43 44 
(135) (135) 
46.1 46.2 1995 
1,5 
6,0 
10,4 
28,5 
139,5 
-6,8 
14667 
-5,6 
4410 
12 
9,5 
31,7 
7,7 
5,3 
2.4 
70,8 
189,2 
52,5 
(5) 
(5) 
13,0 
3,1 
6,6 
-
Ba1 
BB+ 
03/95 09/95 
50 44 
(187) (181) 
03/95 09/95 
45 48 
(135) (135) 
46.4 45.0 1996 
(10) 
1,0 (09/96) 
2,3 (11/96) 
10,5 
19,8 
164,0 
-3.3 
12788 (11/96) (8) 
-3,2 
1730 (11/96) 
13,8 (11/96) 
10,1 (11/96) 
26,4 (11/96) 
7,4 
5,1 
2.3 
59,1 
206,2 (8) 
43,6 (8) 
(5) 
(5) 
9,6 
2,9 
5,9 
(6) 
(3/96-2/98) 
(9) 
Baa3 
BBB-
03/96 09/96 
44 44 
(178) (178) 
03/96 09/96 
50 50 
(135) (135) 
43.6 44.7 
(1) 
(2) 
(3) 
(4) 
(5) 
(6) 
(7) 
(8) 
(9) 
(10) Aikataulusta edellä olevat takaisinmaksut mukaan lukien. 
Ainoastaan Euroopan investointipankin lainat ja maksutaselainat (erääntyneet maksut) Keski-ja Itä-Euroopan 
maille, uusille itsenäisille vartioille ja Välimeren alueen maille 
Mitä suurempi järjestysnumero on, sitä alhaisempi on maan luottokelpoisuus. 
Maat luokitellaan asteikolla 0-100, jossa 100 tarkoittaa pienintä luottoriskiä. Maa voi parantaa 
riskiluokitustaan, mutta pudota silti järjestyksessä, jos kaikkien laskettujen maiden keskimääräinen 
luokitus paranee. 
Ei 
SBA (valmiusluottojärjestely) 
Ensimmäinen tarkastelu kesken 
Vain tavaravienti vuodelta 1996 
Aikataulussa 
Viimeisin tieto tai arvio (A) (taulukossa *) 
•39-
Maartsklosoltämet 
Maa: Latvia 
BKT(%) 
Teollisuustuotanto (muutosprosentti) 
Työttömyysaste (jakson loppu) 
Inflaatio (jakson loppu) 
Valuuttakurssi (lati/USD) (jakson loppu) 
Julkisyhteisöjen rahoitustasapaino (% suhteessa BKT:hen) 
Rahoitustase 
Budjettitase 
Maksutase 
Vienti (miljoonaa Yhdysvaltain dollaria) 
Vaihtotase (% suhteessa BKT:hen) pl. viralliset siirrot 
Suorien sijoitusten pääoman nettotuonti (miljoonaa dollaria) 
Virallinen valuuttavaranto (jakson loppu) 
miljoonaa dollaria 
ilmoitettuna tavaroiden ja palvelusten tuonnin arvoa 
vastaavina kuukausina 
Ulkomaanvelka 
Ulkomaanvelka 
(vaihdettavina valuuttoina, miljoonaa dollaria, jakson loppu) 
Vaihdettavina valuuttoina olevan velan hoito (miljoonaa dollaria) 
pääoma 
korko 
Ulkomaanvelka/BKT (%) 
Ulkomaanvelka/hyödykkeiden vienti (%) 
Velanhoitomenot/hyödykkeiden vienti (%) 
Erääntyneet maksut (koroista ja pääomasta, miljoonaa dollaria) 
Velan huojentamissopimukset ja uudelleenjärjestelyt 
EU:n riskien osoittimet 
EU:n riski/EU:n kokonaisriski (%) 
EU: n riski/ulkomaanvelka (%) 
EU: n riski/tavaroiden ja palvelusten vienti (%) 
IMF:n järjestelyt 
Tyyppi/n:o 
(Päiväys/ -) 
Aikataulussa/aikataulusta jäljessä 
(-/päiväys) 
Markkinoiden luottokelpolsuusnäkemyksen osoittimet 
Moody's: pitkäaikainen ulkomaan valuutan luokitus (jakson loppu) 
S&P: pitkäaikainen ulkomaan valuutan luokitus (jakson loppu) 
Euromoney 
Järjestysnumero 
(maiden lukumäärä) 
Institutional Investor 
Järjestysnumero 
(maiden lukumäärä) 
Riskiluokitus alaviitteet 
(1) 
(1) 
(2) 
(3) 
(3) 
(4) 1994 
2,0 
-2,2 
6,5 
26,0 
0,55 
-1,7 
-4,0 
997 
-3.5 
155 
545 
4,5 
359 
50,0 
(5) 
(5) 
10,0 
36,0 
5,0 
(6) 
(6) 
0,7 
13,3 
4,8 
(7) 
(12/93-3/95) 
(8) 
(8) 
(8) 
03/94 09/94 
104 125 
(167) (167) 
03/94 09/94 
94 92 
(135) (135) 
19.6 21.3 1995 
-1,6 
-6,3 
6,1 
23,1 
0,54 
-2,7 
-3,3 
1306 
-4,4 
165 
527 
3,2 
423 
39,0 
(5) 
(5) 
9,0 
32,4 
3,0 
(8) 
(6) 
0,7 
12,3 
4,0 
(10) 
(4/95-4/96) 
(11) 
(9) 
(9) 
03/95 09/95 
106 116 
(187) (181) 
03/95 09/95 
91 89 
(135) (135) 
22.6 23.4 1996 
(12) 
2,5 
1.0 
7,2 
13.1 
0,55 
-1,2 
-1,8 
1430 
-6,8 
200 
649 
3,5 * 
500 
71,0 
(5) 
(6) 
9,0 
35,0 
5,0 
(6) 
(6) 
0,7 
10,4 
3,6 
(10) 
(5/96) 
(8) 
Baa3 (01/97) 
BBB (01/97) 
03/96 09/96 
89 75 
(178) (178) 
03/96 09/96 
86 88 
(135) (135) 
24.7 25.7 
Rahoitustaseessa ei oteta huomioon valtion nettoluotonantoa, mutta budjettitaseessa otetaan. 
Ainoastaan Euroopan investointipankin lainat ja maksutaselainat (erääntyneet maksut) Keski-ja Itä-Euroopan 
maille, uusille itsenäisille valtioille ja Välimeren alueen maille 
Mitä suurempi järjestysnumero on, sitä alhaisempi on maan luottokelpoisuus. 
Maat luokitellaan asteikolla 0-100, jossa 100 tarkoittaa pienintä luottoriskiä. Maa voi parantaa 
riskiluokitustaan, mutta pudota silti järjestyksessä, jos kaikkien laskettujen maiden keskimääräinen 
luokitus paranee. 
Ei saatavilla 
Ei 
SBA (valmiusluottojärjestelyVSTF 
Aikataulussa 
Ei luokiteltu 
(10) SBA (valmiusluottojärjestely) 
(11) Jäljessä 
(12) Viimeisin tieto tai arvio (A) (taulukossa *) 
40-
MaariskiosoltUmet 
Maa: Liettua 
BKT(%) 
Teollisuustuotanto (muutosprosentti) 
Työttömyysaste (jakson loppu) 
Inflaatio (jakson loppu) 
Valuuttakurssi (Irti/USD) (jakson loppu) 
Julkisyhteisöjen rahoitustasapaino (% suhteessa BKT.hen) 
Rahoitu stase 
Budjottitase 
Maksutase 
Vienti (miljoonaa Yhdysvaltain dollaria) 
Vaihtotase (% suhteessa BKT hen) pl. viralliset siirrot 
Suorien sijoitusten pääoman nettotuonti (miljoonaa dollaria) 
Virallinen valuuttavaranto (jakson loppu, kaikki ulkomaiset saatavat) 
miljoonaa dollaria 
ilmoitettuna tavaroiden ja palvelusten tuonnin arvoa 
vastaavina kuukausina 
Ulkomaanvelka 
Ulkomaanvelka 
(vaihdettavina valuuttoina, miljoonaa dollaria, jakson loppu) 
Vaihdettavina valuuttoina olevan velan hoito (miljoonaa dollaria) 
pääoma 
korko 
Ulkomaanvelka/BKT (%) 
Ulkomaanvelka/tavaroiden ja palvelusten vienti (%) 
Velanhoitomenot/tavaroiden ja palvelusten vienti (%) 
Erääntyneet maksut (koroista ja pääomasta, miljoonaa dollaria) 
Velan huojentamissopimukset ja uudelleenjärjestelyt 
EU:n riskien osoittimet 
EU:n riski/EU:n kokonaisriski (%) 
EU:n riski/ulkomaanvelka (%) 
EU:n riski/tavaroiden ja palvelusten vienti (%) 
IMF:n Järjestelyt 
Tyyppi/n :o 
(Päiväys/ -) 
Aikataulussa/aikataulusta jäljessä 
(-/päiväys) 
Markkinoiden luottokalpoisuusnflkemyksen osoittimet 
Moody's: pitkäaikainen ulkomaan valuutan luokitus (jakson loppu) 
S&P: pitkäaikainen ulkomaan valuutan luokitus (jakson loppu) 
Euromoney 
Järjestysnumero 
(maiden lukumäärä) 
Institutional Investor 
Järjestysnumero 
(maiden lukumäärä) 
Riskiluokitus alaviitteet 
(1) 
(1) 
(2) 
(3) 
(3) 
(4) 1994 
1,0 
-6,7 
3,8 
45,1 
4,3 
-1,5 
-4,2 
1930 
-4,2 
80 
587 
3,1 
446 
19 
(5) 
(5) 
8,0 
23,2 
1,0 
(6) 
(6) 
0,9 
13,3 
3,1 
(7) (10/93-3/94) 
(10) (10/94-11/97) 
(8) 
(8) 
(8) 
03/94 09/94 
110 121 
(167) (167) 
03/94 09/94 
97 98 
(135) (135) 
18.4 20.0 1995 
3,1 
0,8 
6,1 
35,5 
4,0 
-1,8 
-3,3 
2210 
-3,2 
55 
819 
3,9 
757 
69 
(5) 
(5) 
9,7 
34,3 
3,1 
(8) 
(6) 
1,4 
13,9 
4,8 
(10) 
(10/94-10/97) 
(8) 
(9) 
(9) 
03/95 09/95 
108 118 
(187) (181) 
03/95 09/95 
95 90 
(135) (135) 
21.7 22.9 1996 
(11) 
3,6 (09/96) 
2,4 (09/96) 
6,4 (11/96) 
13,1 
4,0 
-1,9 
-3,4 
3361 
-2,7 
101 
838 (09/96) 
2,9 
1070 
120 
(5) 
(5) 
10,4 
42,7 
4,8 
(6) 
(6) 
1,4 
10,5 
3,3 
(10) 
(10/94-10/97) 
(8) 
Ba2 
(9) 
03/96 09/96 
85 59 
(178) (178) 
03/96 09/96 
89 90 
(135) (135) 
23.8 25.3 
(1) Rahoitustaseessa ei oteta huomioon valtion nettoluotonantoa, mutta budjettitaseessa otetaan. 
(2) Ainoastaan Euroopan investointipankin lainat ja maksutaselainat (erääntyneet maksut) Keski- ja Itä-Euroopan 
maille, uusille itsenäisille valtioille ja Välimeren alueen maille 
(3) Mitä suurempi järjestysnumero on, sitä alhaisempi on maan luottokelpoisuus. 
(4) Maat luokitellaan asteikolla 0-100, jossa 100 tarkoittaa pienintä luottoriskiä. Maa voi parantaa 
riskiluokitustaan, mutta pudota silti järjestyksessä, jos kaikkien laskettujen maiden keskimääräinen 
luokitus paranee. 
(5) Ei saatavilla 
(6) Ei 
(7) STF 
(8) Aikataulussa 
(9) Ei luokiteltu 
(10) EFF 
(11) Ennusteita (ellei toisin mainita) 
•41 
MaarlsklosoNUmet 
Maa: Romania 
BKT (%) 
Teollisuustuotanto (muutosprosentti) 
Työttömyysaste (jakson loppu) 
Inflaatio (joulukuu/joulukuu) 
Valuuttakurssi (leu/USD) (jakson loppu) 
Julkisyhteisöjen rahoitustasapaino (% suhteessa BKT:hen) 
Maksutase 
Tavaroiden ja palvelusten vienti (miljardia dollaria) 
Vaihtotase (% suhteessa BKT:hen) 
Suorien sijoitusten pääoman nettotuonti (miljoonaa dollaria) 
virallinen valuuttavaranto (jakson loppu) 
miljoonaa dollaria 
ilmoitettuna tavaroiden ja palvelusten tuonnin arvoa 
vastaavina kuukausina 
Ulkomaanvelka 
Ulkomaanvelka 
(vaihdettavina valuuttoina, miljardia dollaria, jakson loppu 
Vaihdettavina valuuttoina olevan velan hoito (miljoonaa dollaria) 
pääoma 
korko 
Ulkomaanveika/BKT (%) 
Ulkomaanvelka/tavaroiden ja palvelusten vienti (%) 
Velanhoitomenot/tavaroiden ja palvelusten vienti (%) 
Erääntyneet maksut (koroista ja pääomasta, miljardia dollaria) 
Velan huojentamissopimukset ja uudelleenjärjestelyt 
EU:n riskien osoittimet 
EU:n riski/EU:n kokonaisriski (%) 
EU:n riski/ulkomaanvelka (%) 
EU:n riski/tavaroiden ja palvelusten vienti (%) 
(MF:n järjestelyt 
Tyyppi/n:o 
(Päiväys/ -) 
Aikataulussa/aikataulusta jäljessä 
(-/Päiväys) 
Markkinoiden luottokelpolsuusnäkemyksen osoittimet 
Moody's: pitkäaikainen ulkomaan valuutan luokitus (jakson loppu) 
S&P: pitkäaikainen ulkomaan valuutan luokitus Gakson loppu) 
Euromoney 
Järjestysnumero 
(maiden lukumäärä) 
Institutional Investor 
Järjestysnumero 
(maiden lukumäärä) 
Riskiluokitus alaviitteet 
(1) 
(2) 
(2) 
(3) 1994 
3,9 
7.2 
10,9 
61,7 
1767 
-1,0 
6,1 
-1,4 
341 
1596 
2,2 
5,5 
589 
313 
276 
18,3 
90,1 
9,6 
(4) 
(4) 
8,4 
10,7 
9,7 
(5) 
(5/94-12/95) 
(6) 
(7) 
(7) 
03/94 09/94 
74 77 
(167) (167) 
03/94 09/94 
76 74 
(135) (135) 
25.4 26.2 1995 
6,9 
5,2 
8,9 
27,8 
2760 
-2,8 
7,5 
-3,6 
417 
1110 
1,4 
6,6 
1038 
462 
576 
18,7 
88,0 
13,8 
(4) 
(4) 
10,2 
11,5 
10,1 
(8) 
(9) 
(7) 
(7) 
03/95 09/95 
68 64 
(187) (181) 
03/95 09/95 
73 71 
(135) (135) 
28.1 29.7 1996 
(11) 
4,4 
4,9 
6,1 
56,9 
4100 
-5,7 
6.4 
-3,4 
608 
1700 
2.3 
6,9 
1200 
477 
723 
22 
97,0 
13,7 
(4) 
(4) 
10,2 
11,0 
12,5 
(10) 
Ba3 
BB-
03/96 09/96 
67 61 
(178) (178) 
03/96 09/96 
68 72 
(135) (135) 
30.9 31.0 
(1) Ainoastaan Euroopan investointipankin lainat ja maksutaselainat (erääntyneet maksut) Keski- ja Itä-Euroopan 
maille, uusille itsenäisille valtioille ja Välimeren alueen maille 
(2) Mitä suurempi järjestysnumero on, sitä alhaisempi on maan luottokelpoisuus. 
(3) Maat luokitellaan asteikolla 0-100, jossa 100 tarkoittaa pienintä luottoriskiä. Maa voi parantaa 
riskiluokitustaan, mutta pudota silti järjestyksessä, jos kaikkien laskettujen maiden keskimääräinen 
luokitus paranee. 
Ei 
SBA (valmiusluottojärjestely)/SFF 
Aikataulussa 
Ei luokitettu 
Valmiusluottojärjestelyä laajennettu ja jatkettu vuoteen 1997. 
Aikataulussa. Jäljessä vuonna 1996 
(10) Valmiusluottojärjestely peruutettu. IMF:n johtokunnan hyväksyttävänä on uusi ohjelma. 
(11 ) Viimeisin tieto tai arvio (A) (taulukossa *) (4) 
(5) 
(6) 
(7) 
(8) 
(9) 
•42-
Maarlsklosolttlmet 
Maa: Slovakia 
BKT (%) 
Teollisuustuotanto (muutosprosentti) 
Työttömyysaste (prosenttia työvoimasta) (jakson loppu) 
Inflaatio (joulukuu/joulukuu) 
Valuuttakurssi (Slovakian koruna/USD) (jakson loppu) 
Julkisyhteisöjen rahoitustasapaino (% suhteessa BKT:hen) 
Maksutase 
Tavaroiden ja palvelusten vienti (miljardia dollaria) 
Vaihtotase (% suhteessa BKTihen) 
Suorien sijoitusten pääoman nettotuonti (miljoonaa dollaria) 
Virallinen valuuttavaranto (jakson loppu) 
miljoonaa dollaria 
ilmoitettuna tavaroiden ja palvelusten tuonnin arvoa 
vastaavina kuukausina 
Ulkomaanvelka 
Ulkomaanvelka 
(vaihdettavina valuuttoina, miljardia dollaria, jakson loppu) 
Vaihdettavina valuuttoina olevan velan hoito (miljoonaa dollaria) 
pääoma 
korko 
Ulkomaanvelka/BKT (%) 
Ulkomaanvelka/tavaroiden ja palvelusten vienti (%) 
Velanhoitomenot/tavaroiden ja palvelusten vienti (%) 
Erääntyneet maksut (koroista ja pääomasta, miljoonaa dollaria) 
Velan huojentamissopimuksetja uudelleenjärjestelyt 
EU:n riskien osoittimet 
EU:n riski/EU:n kokonaisriski (%) 
EU.n riski/ulkomaanvelka {%) 
EU.n riski/tavaroiden ja palvelusten vienti (%) 
IMF:n järjestelyt 
Tyyppi/n:o 
(Päiväys/ -) 
Aikataulussa/aikataulusta jäljessä 
(-/Päiväys) 
Markkinoiden luottokelpolsuusnäkemyksen osoittimet 
Moody's: pitkäaikainen ulkomaan valuutan luokitus (jakson loppu) 
S&P: pitkäaikainen ulkomaan valuutan luokitus (jakson loppu) 
Euromoney 
Järjestysnumero 
(maiden lukumäärä) 
Institutional Investor 
Järjestysnumero 
(maiden lukumäärä) 
Riskiluokitus alaviitteet 
O) 
(2) 
(2) 
(3) 1994 
4,8 
7,0 
14,6 
11,7 
31,3 
-0,4 
8983 
6 
184 
1691 
2,3 
3,9 
791 
(4) 
(4) 
31,1 
43,4 
8,8 
(5) 
(5) 
5,3 
2,3 
(6) 
(7/93 - 7/94) 
(7) 
(7/94-3/96) 
Baa3 (05/94) 
BB- (02/94) 
03/94 09/94 
64 66 
(167) (167) 
03/94 09/94 
59 59 
(135) (135) 
31.6 33.1 1995 
7,4 
9,6 
13,1 
7,2 
29,6 
0,7 
10921 
3,6 
157 
3400 
4,1 
5,8 
1045 
(4) 
(4) 
39,9 
53,1 
9,5 
(5) 
(5) 
4,1 
5,2 
2,8 
(7) 
(7/94-3/96) (8) 
Baa3 
BB+ 
03/95 09/95 
53 51 
(187) (181) 
03/95 09/95 
61 59 
(135) (135) 
33.2 35.7 1996 
(9) 
7,0 (09/96) 
2,6 (11/96) 
12,8 
5,4 
31,9 
-1,4 
7980 (09/96) 
-7,7 (10/96) 
189 (09/96) 
3473 
3,4 
6,3 (09/96) 
820 (09/96) 
(4) 
(4) 
33,4 (09/96) 
58,8 (09/96) 
7,7 (09/96) 
(5) 
(5) 
4,5 
5,6 
4,4 
-
Baa3 
BBB-
03/96 09/96 
48 49 
(178) (178) 
03/96 09/96 
57 53 
(135) (135) 
38.6 41.2 
(1) 
(2) 
(3) 
(4) 
(5) 
(6) 
(7) 
(8) 
(9) Ainoastaan Euroopan investointipankin lainat ja maksutaselainat (erääntyneet maksut) Keski- ja Itä-Euroopan 
maille, uusille itsenäisille valtioille ja Välimeren alueen maille 
Mitä suurempi järjestysnumero on, sitä alhaisempi on maan luottokelpoisuus. 
Maat luokitellaan asteikolla 0-100, jossa 100 tarkoittaa pienintä luottoriskiä. Maa voi parantaa 
riskiluokitustaan, mutta pudota silti järjestyksessä, jos kaikkien laskettujen maiden keskimääräinen 
luokitus paranee. 
Ei saatavilla 
Ei 
STF 
SBA (valmiusluottojärjestely) 
Ohjelman puolivälissä tehtävää katsausta, joka oli määrä antaa helmikuussa 1995, ei ole saatu valmiiksi. 
Viimeisin tieto tai arvio (A) (taulukossa *) 
43' 
Maarlsklosorttlmet 
Maa: Valko-Venajl 
alaviitteet! 1994 1995 1996 
(13) 
BKT (%) 
Teollisuustuotanto (muutosprosentti) 
Työttömyysaste 
Inflaatio 
Valuuttakurssi (rupla/USD) (jakson loppu) 
(joulukuu/Joulukuu) 
(keskiarvo) -12,2 
-19,3 
2,1 
1957 
3651 -10,2 
-11,5 
2,7 
244 
11532 2,6 
3,2 
3,9 
39 
(4) 
Julkisyhteisöjen rahoitustasapaino (% suhteessa BKT:hen) -2,6 -1,9 -2,0 
Maksutase 
Tavaroiden ja palvelusten vienti (miljoonaa dollaria) 
Vaihtotase (% suhteessa BKT: hen) 
Suorien sijoitusten pääoman nettotuonti (miljoonaa dollaria) 
virallinen valuuttavaranto (jakson loppu) 
miljoonaa dollaria 
ilmoitettuna tuonnin arvoa vastaavina kuukausina 2641 
-12,4 
10 
101 
0,3 4621 
-2,5 
7 
377 
0,7 5264 
-14,1 * 
6* 
(4) 
0,7* 
Ulkomaanvelka 
Ulkomaanvelka 
(vaihdettavina valuuttoina, miljoonaa dollaria, jakson loppu) 
Vaihdettavina valuuttoina olevan velan hoito (milj. dollaria) 
pääoma 
korko 
Ulkomaanvelka/BKT (%) 
Ulkomaanvelka/tavaroiden ja palvelusten vienti (%) 
Velanhoitomenot/tavaroiden ja palvelusten vienti (%) 
Erääntyneet maksut (koroista ja pääomasta, miljardia dollaria) 
Velan uudelleenjärjestelysopimus 1251 
123,0 
(4) 
(4) 
25,9 
47,4 
4,3 
493 
(5) 1513 
178,0 
(4) 
(4) 
14,7 
32,7 
3,4 
460 
(9) 950 
163,2* 
(4) 
(4) 
8,1 
15,4 
3,1 
(4) 
(9) 
EU:n riskien osoittimet 
EU:n riski/EU:n kokonaisriski (%) 
EU:n riski/ulkomaanvelka (%) 
EU:n riski/tavaroiden ja palvelusten vienti (%) (1) 0,9 
4,8 
2,3 0,5 
2,6 
0,8 0,5 
4,0 
0,7 
IMF:n järjestelyt 
Tyyppi/N:o 
(Päiväys/-) 
Aikataulussa/aikataulusta jäljessä 
(- / päiväys) (6) 
(01/95) 
(7) (10) 
(12/95-11/96) 
(11) 
(12) (10) 
(12/95-11/96) 
(11) 
(12) 
Markkinoiden luottokelpoisuusnäkemyksen osoittimet 
Moody's: pitkäaik. ulkomaan valuutan luokitus (jakson loppu) 
S&P: pitkäaik. ulkomaan valuutan luokitus (jakson loppu) 
Euromoney 
Järjestysnumero 
(maiden lukumäärä) 
Institutional Investor 
Järjestysnumero 
(maiden lukumäärä) 
Riskiluokitus (2) 
(2) 
(3) (8) 
(8) 
03/94 09/94 
145 138 
(167) (167) 
03/94 09/94 
109 109 
(135) (135) 
15.5 15.7 (8) 
(8) 
03/95 09/95 
135 134 
(187) (181) 
03/95 09/95 
112 112 
(135) (135) 
15.2 15.5 (8) 
(8) 
03/95 09/95 
128 142 
(178) (178) 
03/95 09/95 
116 118 
(135) (135) 
14.5 14.6 
W 
(2) 
(3) 
(4) 
(5) 
(6) 
(7) 
(8) 
(9) 
(10) 
(11) 
(12) 
(13) Ainoastaan turoopan investointipankin lainat ja maksutaselainat (erääntyneet maksut) Keski- ja ita-turöopan 
maille, uusille itsenäisille vartioille ja Välimeren alueen maille 
Mitä suurempi järjestysnumero on, sitä alhaisempi on maan luottokelpoisuus. 
Maat luokitellaan asteikolla 0-100, jossa 100 tarkoittaa pienintä luottoriskiä. Maa voi parantaa 
riskiluokitustaan, mutta pudota silti järjestyksessä, jos kaikkien laskettujen maiden keskimääräinen 
luokitus paranee. 
Ei saatavilla 
Venäjän kanssa erääntyneistä kaasumaksuista 
STF 
IMF:n vuoden 1993 STF-ohjelma jäi jälkeen aikataulusta alkuvuonna 1994. IMF suhtautui kuitenkin myönteisesti 
hallituksen syksyllä 1994 hyväksymään ohjelmaan, jota tuettiin toisella STF-erällä tammikuun 1995 lopulla. 
Ei luokiteltu 
Eräänt. maksut venäl. kaasusta peruutussopim 02/96-08/96 
SBA (valmiusluottojärjestely) 
Jäljessä 
Ohjelman ensimmäistä neljännesvuosikatsausta, joka oli määrä antaa joulukuussa 1995, ei ole saatu valmiiksi. 
Arvio (A) (taulukossa *) 
-44-
Maariskiosoitömet 
Maa: Moldova 
BKT(%) 
Teollisuustuotanto (muutosprosentti) 
Työttömyysaste (prosenttia työvoimasta) (jakson loppu) 
Inflaatio (jakson loppu) 
Valuuttakurssi (leu/USD) (jakson loppu) 
Julkisyhteisöjen rahoitustasapaino (% suhteessa BKT:hen) 
Maksutase 
Hyödykkeiden vienti (miljoonaa dollaria) 
Vaihtotase (% suhteessa BKT: hen) 
Suorien sijoitusten pääoman nettotuonti (miljoonaa dollaria) 
Virallinen valuuttavaranto (jakson loppu) 
miljoonaa dollaria 
ilmoitettuna hyödykkeiden tuonnin arvoa vastaavina kuukausina 
Ulkomaanvelka 
Ulkomaanvelka 
(vaihdettavina valuuttoina, miljoonaa dollaria, jakson loppu) 
Vaihdettavina valuuuttoina olevan velan hoito (miljoonaa dollaria) 
pääoma 
korko 
Ulkomaanvelka/BKT (%) 
Ulkomaanvelka/hyödykkeiden vienti (%) 
Velanhoitomenot/hyödykkeiden vienti (%) 
Erääntyneet maksut (koroista ja pääomasta, miljoonaa dollaria) 
Velan huojentamissopimukset ja uudelleenjärjestelyt 
EU:n riskien osoittimet 
EU: n riski/EU: n kokonaisriski (%) 
EU: n riski/ulkomaanvelka (%) 
EU: n riski/hyödykkeiden vienti (%) 
IMF:n Järjestelyt 
Tyyppi/n:o 
(Päiväys/ -) 
Aikataulussa/aikataulusta jäljessä 
(-/Päiväys) 
Markkinoiden luottokelpoisuusnäkemyksen osoittimet 
Moody's: pitkäaikainen ulkomaanvaluutan luokitus (jakson loppu) 
S&P: pitkäaikainen ulkomaanvaluutan luokitus (jakson loppu) 
Euromoney 
Järjestysnumero 
(maiden lukumäärä) 
Institutional Investor 
Järjestysnumero 
(maiden lukumäärä) 
Riskiluokitus alaviitteet 
(1) 
(2) 
(2) 
(3) 1994 
-31,2 
-30,0 
1,0 
116,0 
4,3 
-8,7 
618 
-12,9 
18 
179 
2,9 
343 
12,3 
(4) 
(4) 
30,0 
55,5 
4,0 
(5) 
(5) 
0,9 
18,0 
10,0 
(8) 
(12/93-3/95) 
(7) 
(8) 
(8) 
03/94 09/94 
148 155 
(167) (167) 
(8) 1995 
-3,0 
-10,0 
2,0 
23,8 
4,5 
-5,5 
741 
-6,8 
72 
257 
3,2 
675 
91 
(4) 
(4) 
38,0 
91,1 
11,0 
(5) 
(5) 
0,8 
8,7 
7,9 
(6) 
(3/95-3/96) 
(7) 
(8) 
(8) 
03/95 09/95 
157 141 
(187) (181) 
(8) 1996 
(9) (11) 
-5,0 
-17,7 (11/96) 
2,0 
15,1 
4,7 
-3,4 
563 (09/96) 
-6,8 
(4) 
292 
3,4 
700 
(4) 
(4) 
(4) 
32,0 
124,3 (09/96) 
11,0 
(5) 
(5) 
1.0 
11,1 
13,9 (09/96) 
(10) 
(5/96-5/99) 
(7) 
(8) 
(8) 
03/96 09/96 
134 125 
(178) (178) 
(8) 
(1) Ainoastaan Euroopan investointipankin lainat ja maksutaselainat (erääntyneet maksut) Keski- ja Kä-Euroopan 
maille, uusille itsenäisille valtioille ja Välimeren alueen maille 
Mitä suurempi järjestysnumero on, sitä alhaisempi on maan luottokelpoisuus. 
Maat luokitellaan asteikolla 0-100, jossa 100 tarkoittaa pienintä luottoriskiä. Maa voi parantaa 
riskiluokitustaan, mutta pudota silti järjestyksessä, jos kaikkien laskettujen maiden keskimääräinen 
luokitus paranee. 
Ei saatavilla 
Ei 
SBA (valmiusluottojärjestely) 
Aikataulussa 
Ei luokiteltu 
Ennusteita (ellei toisin mainita) 
EFF 
• 45-
Maarlsklosolttlmet 
Maa: Ukraina 
BKT(%) 
Teollisuustuotanto (muutosprosentti) 
Työttömyysaste (jakson loppu) 
inflaatio (joulukuu/joulukuu) 
Valuuttakurssi (karbovanet/USD) (grivna/USD vuonna 1996) 
- huutokauppa/pankkien velinen (jakson loppu) 
- käteinen (jakson loppu) 
Julkisyhteisöjen rahoitustasapaino {% suhteessa BKT:hen) 
Maksutase 
Tavaroiden ja palvelusten vienti (miljardia dollaria) 
Vaihtotase (siirtoja lukuun ottamatta) (% suhteessa BKT:hen) 
Suorien sijoitusten pääoman nettotuontf (miljardia dollaria) 
Virallinen valuuttavaranto (brutto) miljoonaa Yhdysvaltain dollaria 
ilmoitettuna tavaroiden ja palvelusten tuonnin arvoa 
vastaavina kuukausina 
Ulkomaanvelka 
Ulkomaanvelka 
(vaihdettavina valuuttoina, miljardia dollaria, jakson loppu) 
Vaihdettavina valuuttoina olevan velan hoito (milj. dollaria) 
pääoma 
korko 
Ulkomaanvelka/BKT (%) 
Ulkomaanvelka/tavaroiden ja palvelusten vienti (%) 
Velanhoitomenot/tavaroiden ja palvelusten vienti (%) 
Erääntyneet maksut (koroista ja pääomasta, miljoonaa dollaria) 
Velan huojentamissopimukset ja uudelleenjärjestely 
EU:n riskien osoittimet 
EU: n riski/EU: n kokonaisriski (%) 
EU: n riski/ulkomaanvelka (%) 
EU: n riski/tavaroiden ja palvelusten vienti (%) 
IMF:n Järjestelyt 
Tyyppi/N :o 
(Päiväys/-) 
Aikataulussa/aikataulusta jäljessä 
(- / päiväys) 
Markkinoiden luottokelpoisuusnäkemyksen osoittimet 
Moody's: pitkäaik. ulkomaan valuutan luokitus (jakson loppu) 
S&P: pitkäaik. ulkomaan valuutan luokitus (jakson loppu) 
Euromoney 
Järjestysnumero 
(maiden lukumäärä) 
Institutional Investor 
Järjestysnumero 
(maiden lukumäärä) 
Riskiluokitus alaviitteet 
(1) 
(2) 
(2) 
(3) 1994 
23,0 
-28,5 
0,3 
401,0 
108196 
128000 
-8,2 
14,8 
-6 
0,1 
646 
2,3 
7,2 
1794 
(4) 
(4) 
29,2 
48,0 
12,1 
2722 
(5) 
1,6 
1,6 
0,8 
(6) 
10/94 
(7) 
(8) 
(8) 
03/94 09/04 
149 147 
(167) (167) 
03/94 09/94 
111 113 
(135) (135) 
15.1 14.5 1995 
-11,8 
-11.7 
0,6 
182,0 
179400 
186000 
-5,0 
15.1 
-4,4 
0,3 
1134 
3.7 
8,1 
1531 
986 
545 
23,3 
53.8 
9,3 
236 
(5) 
1.5 
1,4 
0,7 
(9) 
08/95 
(10) 
(8) 
(8) 
03/95 09/95 
145 138 
(187) (181) 
03/95 09/95 
109 111 
(135) (135) 
15.5 15.7 1998 
(11) 
-10,0* 
-5,1 
1,3 
39,7 
1,89 
1,89 
-3,2 
15,6* 
-3,2* 
0,4* 
1994 
5,3 
9,2 
1221 
716 
505 
21,2 
45,3 
6,0 
(5) 
3,0 
2,6 
1,5 
(9) 
5/96 
(7) 
(8) 
(8) 
03/95 09/95 
136 135 
(178) (178) 
03/95 09/95 
107 111 
(135) (135) 
16.7 16.6 
(4) 
(5) 
(6) 
(7) 
(8) 
(9) 
(10) 
(11) Ainoastaan Euroopan investointipankin lainat ja maksutaselainat (erääntyneet maksut) Keski-ja Itä-Euroopan 
maille, uusille itsenäisille valtioille ja Välimeren alueen maille 
Mitä suurempi järjestysnumero on, sitä alhaisempi on maan luottokelpoisuus. 
Maat luokitellaan asteikolla 0-100, jossa 100 tarkoittaa pienintä luottoriskiä. Maa voi parantaa 
riskiluokitustaan, mutta pudota silti järjestyksessä, jos kaikkien laskettujen maiden keskimääräinen 
luokitus paranee. 
Ei saatavilla 
Venäjän/Turkmenistanin velan uudelleenjärjestely. 
STF 
Aikataulussa 
Ei luokiteltu 
SBA (valmiusluottojärjestely) 
Jäljessä 
Arvio (A) (taulukossa *) 
46-
Maarlsklosolttlmet 
Maa: Algeria 
BKT (%) 
Öljyn ja kaasun tuotanto (muutosprosentti) 
Inflaatio (joulukuu/joulukuu) 
Valuuttakurssi (dinaari/USD) (jakson loppu) 
Julkisyhteisöjen rahoitustasapaino (% suhteessa BKT:hen) 
Maksutase 
Tavaroiden ja palvelusten vienti (miljardia dollaria) 
Vaihtotase (% suhteessa BKT.hen) 
Suorien sijoitusten pääoman nettotuonti (miljoonaa dollaria) 
Virallinen valuuttavaranto miljardia dollaria 
ilmoitettuna tavaroiden ja palvelusten tuonnin arvoa 
vastaavina kuukausina 
Ulkomaanvelka 
Ulkomaanvelka 
(vaihdettavina valuuttoina, miljardia dollaria, jakson loppu) 
Vaihdettavina valuutoina olevan velan hoito (miljardia dollaria) 
pääoma 
korko 
Ulkomaanvelka/BKT (%) 
Ulkomaanvelka/tavaroiden ja palvelusten vienti (%) 
Velanhoitomenot/tavaroiden ja palvelusten vienti (%) 
Erääntyneet maksut (koroista ja pääomasta, miljoonaa dollaria) 
Velan huojentamissopimukset ja uudelleenjärjestelyt (miljardia dollaria) 
EU:n riskien osoittimet 
EU:n riski/EU:n kokonaisriski (%) 
EU.n riski/ulkomaanvelka (%) 
EU:n riski/tavaroiden ja palvelusten vienti (%) 
IMF.n Järjestelyt 
Tyyppi/n:o 
(Päiväys/ -) 
Aikataulussa/aikataulusta jäljessä 
Markkinoiden luottokelpoisuusnäkemyksen osoittimet 
Moody's: pitkäaikainen ulkomaan valuutan luokitus (jakson loppu) 
S&P: pitkäaikainen ulkomaan valuutan luokitus (jakson loppu) 
Euromoney 
Järjestysnumero 
(maiden lukumäärä) 
Institutional Investor 
Järjestysnumero 
(maiden lukumäärä) 
Riskiluokitus alaviitteet 
(1) 
(2) 
(2) 
(3) 1994 
-0,9 
-2,5 
38,6 
42,9 
-4,4 
8,9 
-1,8 
0,0 
2,6 
2,9 
29,5 
8,9 
7,1 
1,8 
70,3 
307,5 
48,6 
(4) 
4,5 
9,9 
2,4 
7,8 
(5) 
(5/94 - 5/95) 
(6) 
(7) 
(7) 
03/94 09/94 
92 96 
(167) (167) 
03/94 09/94 
75 78 
(135) (135) 
26.3 24.6 1995 
3,9 
4,4 
21,9 
52.2 
-1,4 
10,3 
-2,2 
0,0 
2,1 
2,1 
32,5 
9,4 
7,1 
2,3 
78,4 
297,1 
42,4 
(4) 
4,9 
12,2 
2,8 
8,9 
(5) 
(5/94 - 5/95) 
(6) 
(7) 
(7) 
03/95 09/95 
102 107 
(187) (181) 
03/95 09/95 
89 91 
(135) (135) 
23.5 22.8 1996 
4,0 
5,4 
15,1 
56,0 
2,6 
12,6 
0,2 
0,2 
3,7 
3,9 
32,7 
7,6 
5,2 
2,4 
72,4 
230,8 
32,7 
(4) 
3,3 
11,6 
2,7 
7,1 
(5) 
(5/94 - 5/95) 
(6) 
(7) 
(7) 
03/95 09/95 
109 97 
(178) (178) 
03/95 09/95 
95 95 
(135) (135) 
21.5 22.8 
(1 ) Ainoastaan Euroopan investointipankin lainat ja maksutaselainat (erääntyneet maksut) Keski- ja Itä-Euroopan 
maille, uusille itsenäisille valtioille ja Välimeren alueen maille 
(2) Mitä suurempi järjestysnumero on, sitä alhaisempi on maan luottokelpoisuus. 
(3) Maat luokitellaan asteikolla 0-100, jossa 100 tarkoittaa pienintä luottoriskiä. Maa voi parantaa 
riskiluokitustaan, mutta pudota silti järjestyksessä, jos kaikkien laskettujen maiden keskimääräinen 
luokitus paranee. 
(4) Ei 
(5) SBA (valmiusluottojärjestely) 
(6) Aikataulussa 
(7) Ei luokiteltu 
(8) EFF 
-47-
Maariskiosoittimet 
Maa: Israel 
BKT(%) 
Teollisuustuotanto (muutosprosentti) (vuoden 1990 kiinteät hinnat) 
Työttömyysaste (keskiarvo) 
Kuluttajahintaindeksi (keskiarvo) 
Valuuttakurssi (sekeli/USD) (jakson loppu) 
Julkisyhteisöjen rahoitustasapaino (% suhteessa BKT:hen) 
Maksutase 
Tavaroiden ja palvelusten vienti (miljardia dollaria) 
Vaihtotase (% suhteessa BKT.hen) 
Suorien sijoitusten pääoman nettotuonti (miljardia dollaria) 
Virallinen valuuttavaranto (brutto) miljardia dollaria 
ilmoitettuna tavaroiden tuonnin arvoa vastaavina 
kuukausina 
Ulkomaanvelka 
Ulkomaanvelka (bruttovelka) 
(miljardia dollaria, Jakson loppu) 
Velan hoito (miljardia dollaria) 
pääoma 
korko (brutto) 
Ulkomaanvelka/BKT (%) 
Ulkomaanvelka/tavaroiden ja palvelusten vienti (%) 
Velanhoitomenot/tavaroiden ja palvelusten vienti (%) 
Erääntyneet maksut (koroista ja pääomasta, miljoonaa doHaria) 
Velan huojentamissopimukset ja uudelleenjärjestelyt 
EU:n riskien osoittimet 
EU:n riski/EU:n kokonaisriski (%) 
EU:n riski/ulkomaanvelka (%) 
EU:n riski/tavaroiden ja palvelusten vienti (%) 
IMF.n järjestelyt 
Tyyppi/n:o 
(Päiväys/ -) 
Aikataulussa/aikataulusta jäljessä 
(•/päiväys) 
Markkinoiden luottokelpoisuusnäkemyksen osoittimet 
Moody's: pitkäaikainen ulkomaanvaluutan luokitus (jakson loppu) 
S&P: pitkäaikainen ulkomaanvaluutan luokitus (jakson loppu) 
Euromoney 
Järjestysnumero 
(maiden lukumäärä) 
Institutional Investor 
Järjestysnumero 
(maiden lukumäärä) 
Riskiluokitus 
(1) Ainoastaan Euroopan investointipankin lainat ja maksutaselainat (eräs alaviitteet 
(1) 
(2) 
(2) 
(3) 
ntyneet ma 1994 
6,5 
7.2 
7.8 
12,3 
3,018 
-2,4 
16,7 
-3,2 
-0,2 
6.792 
3.6 
41 
4,6 
2.2 
2,4 
54,2 
169,4 
14,9 
(4) 
(4) 
4,4 
0,8 
1,9 
(4) 
(5) 
BBB+ 
03/94 09/94 
30 33 
(167) (167) 
03/94 09/94 
46 43 
(135) (135) 
43.4 46.5 
ksut) Keski-ja Itä 1995 
7,1 
7,9 
6.3 
10,1 
3,135 
•4.2 
19,0 
-4,5 
1.2 
8,119 
3.6 
46 
3.9 
(6) 
(6) 
53 
170,0 
15 
(4) 
(4) 
4,4 
0.7 
1,7 
(4) 
A3 
A-
03/95 09/95 
31 31 
(187) (181) 
03/95 09/95 
43 42 
(135) (135) 
47.9 49.2 
-Euroopan 1996 
(7) 
4,3 
2,7* 
6.3 
11,5 
3,244 
-4,3 
19,9 
-5,6 
(6) 
10,05 
4,2 
(6) 
(6) 
(6) 
(6) 
54 
(6) 
(6) 
(4) 
(4) 
3,9 
(6) 
1.5 
(4) 
A3 
A-
03/95 09/95 
33 32 
(178) (178) 
03/95 09/95 
41 40 
(135) (135) 
50.8 52.2 
(2) 
(3) 
(4) 
(5) 
(6) 
(7) maille, uusille itsenäisille valtioille ja Välimeren alueen maille 
Mitä suurempi järjestysnumero on, sitä alhaisempi on maan luottokelpoisuus. 
Maat luokitellaan asteikolla 0-100, jossa 100 tarkoittaa pienintä luottoriskiä. Maa voi parantaa 
riskiluokitustaan, mutta pudota silti järjestyksessä, jos kaikkien laskettujen maiden keskimääräinen 
luokitus paranee. 
Ei 
Ei luokiteltu 
Ei saatavilla 
Arvio (A) (taulukossa *) 

4e 
ISSN 1024-4492 
KOM(97) 273 lopullinen 
ASIAKIRJAT 
FI 01 09 
Luettelonumero : CB-CO-97-269-FI-C 
ISBN 92-78-20851-5 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxemburg