Kaikki osallistujat olivat yhtä mieltä siitä, että palveluntarjoajille on annettava pitkäaikaistyöttömien auttamista koskevaa ohjeistusta. Suosituksen lähestymistavan katsottiin olevan kokonaisvaltainen ja osallistava. Haasteesi katsottiin toistuvasti se, että suosituksessa ei mainittu kohdennettuja määrärahoja, mikä rajoittaa sen tehokkuutta, ja se, että työllistymissopimuksen saamisen 18 kuukauden määräaika on liian pitkä. Osallistujat korostivat myös sitä, että suosituksen tinkimättömän lähestymistavan vuoksi innovoinnille ei jää juurikaan tilaa. Ne vaativat lisää laatuindikaattoreita seurannalle, tarjottaville palveluille ja työpaikkojen laadulle. Ne korostivat myös rekrytoinnin jälkeisen tuen ja koulutuksen puutetta. Lopuksi osallistujat ilmaisivat huolensa siitä, että kansalaisjärjestöjä ei otettu mukaan täytäntöönpanoon.

Kolmannes vastaajista kertoi pitkäaikaistyöttömiä hyödyttävien EU:n toimintatapojen välillä olevan synergioita. Vastaajista 89 prosenttia piti pitkäaikaistyöttömyyttä koskevaa EU:n politiikkaa hyvänä asiana. Suurin osa vastaajista totesi, että suositus on jossain määrin johtanut toimintatapojen muuttamiseen (tärkeysjärjestys / rahoitus / toimenpiteiden nopeuttaminen). Kuulemisen yhteydessä saatiin 23 täydentävää asiakirjaa, jotka olivat lähinnä kansalaisjärjestöjen kannanottoja. Niistä kolmessa korostettiin kokonaisvaltaisten palvelujen merkitystä ja neljässä huomautettiin, että vammaisiin kohdistuvia toimia voitaisiin parantaa. Kolmessa muussa asiakirjassa todettiin, että tilanteeseen olisi puututtava tehokkaasti mahdollisimman varhaisessa vaiheessa ja että 18 kuukauden määräaika on liian pitkä. Kolme kansalaisjärjestöä huomautti, että täytäntöönpano olisi voinut olla tehokkaampaa, jos sitä varten olisi varattu määrärahat, ja yksi kansalaisjärjestö arvosteli sitä, että kansalaisjärjestöille ei osoitettu omaa roolia. Kaksi vastaajaa mainitsi, että on tärkeää ottaa mukaan myös osaamistekijät. Eräs suomalainen asiakirja oli esitetty hyvän käytännön muodossa, ja sitä käytettiin esimerkkinä komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa.

Enemmistö vastaajista katsoi, että edellisten kahden vuoden toimenpiteet paransivat niiden ihmisten tilannetta, joiden osaamis- tai koulutustaso on alhainen tai joilla on mielenterveysongelmia ja/tai henkinen kehitysvamma. Enemmistö vastaajista ei katsonut, että pitkäaikaistyöttömien muiden haavoittuvien ryhmien osalta olisi tehty parannuksia.

Sidosryhmien kuulemisen tarkoituksena oli kerätä asianosaisilta ryhmiltä ja yleisöltä tietoja, kokemuksia ja näkemyksiä suosituksen keskeisistä perusteista. Tämä on paremman sääntelyn suuntaviivojen mukaista. Tämä kertomus on tiivistelmä kuulemisista ja niiden keskeisistä tuloksista.

Eräs ammattiliitto katsoi, että suosituksen myötä pitkäaikaistyöttömyys otetaan politiikassa paremmin huomioon. Kansalaisjärjestöjen mukaan suosituksella on ollut myönteinen vaikutus. Eräs viranomainen kertoi yhdenmukaistaneensa pitkäaikaistyöttömien integrointia koskevia lähestymistapojaan. Suurin osa haastatelluista katsoi, että suositus oli yhdenmukainen EU:n muiden työttömyyden torjuntatoimien kanssa. Ne huomauttivat, että EU:n rahastojen käyttöä voitaisiin parantaa esimerkiksi käyttämällä Euroopan sosiaalirahastoa julkisten työvoimapalvelujen kapasiteettiongelmien ratkaisemiseen erään työmarkkinaosapuolen ehdotuksen mukaisesti. Suurin osa haastatelluista katsoi suosituksesta syntyvän EU:n tason lisäarvon olevan se, että pitkäaikaistyöttömyys otetaan politiikassa (paremmin) huomioon ja että toimenpiteitä varten on saatu ohjeistusta. Eräs kansalaisjärjestö toivoi, että suositus olisi sisältänyt enemmän vähimmäisvaatimuksia sellaisille jäsenvaltioille, joiden tukijärjestelmät ovat heikkoja. Kaikki haastatellut kuitenkin suhtautuivat kielteisesti suosituksen mahdolliseen kumoamiseen.

Suurin osa haastatelluista katsoi, että suosituksen täytäntöönpano on jäsenvaltioiden vastuulla ja että EU:n rooli siinä on pieni. Enemmistön mukaan EU:n tulisi valvoa ja seurata täytäntöönpanoa ja myös painostaa niitä jäsenvaltioita, joissa täytäntöönpanon edistyminen on hidasta. Muita ehdotuksia olivat muun muassa, että EU:n tulisi auttaa pitkäaikaistyöttömien sosiaalisen leimautumisen estämisessä (yksi kansalaisjärjestö) ja helpottaa jäsenvaltioiden välistä käytäntöjen jakamista (yksi työmarkkinaosapuoli).

Italia

Suosituksella katsottiin olevan merkitystä, sillä se lisäsi tietoisuutta nykyisistä ongelmista ja auttoi ongelmiin puuttumista koskevien toimintatapojen suunnittelemisessa. Sen tehokkuutta pidettiin kuitenkin huonona. Kummankin alueen paikallisen tason haastateltavat totesivat, että työllisyyspalveluista tiedottaminen ja näin ollen niihin rekisteröityminen on pysynyt vähäisenä. Alueellisen ja paikallisen tason näkemykset vahvistivat sen, että räätälöidyissä tukipalveluissa on alueellisia eroja . Aluetason haastateltavat kertoivat tämän johtuvan henkilökunnan puutteesta. Haastatellut kertoivat, että yhteistyö muiden palveluntarjoajien kanssa on epävirallista ja jäsentymätöntä ja että työnantajille ei ole kunnollisia kannustimia vahvojen suhteiden luomiseen julkisiin työvoimapalveluihin. Suosituksessa annettujen toimenpiteiden kerrottiin olevan yhdenmukaisia vuosina 2012–2018 käyttöön otettujen työllisyyttä ja köyhyyden torjuntaa koskevien toimintatapojen kanssa.

Romania

Suosituksella katsottiin olevan merkitystä erityisesti heikoimmassa asemassa olevien ryhmien tukemisessa työmarkkinoilla. Sitä pidettiin hyvin tehokkaana. Paikallisen tason haastateltavat mainitsivat, että vaikka keskitetyn yhteyspisteen kehittämistyö on käynnissä, mitään konkreettista ei ole vielä tapahtunut. Eräs työnantaja piti työvoimapalvelujen tarjoamia työnvälityksen jälkeisiä tukipalveluja merkityksellisinä. Pitkäaikaistyöttömien kanssa työskentelevät ihmiset huomauttivat välityspalvelujen olevan tehokkaita. Sidosryhmät sanoivat suosituksen luoneen uusia mahdollisuuksia parantaa asiakkaiden tukemista. Tehokkuuden sanottiin lisääntyneen, sillä palvelujen paremman koordinoinnin ansiosta on poistettu tarpeettomia menettelyjä, palaute on parantunut ja asiakkaiden tyytyväisyys on lisääntynyt. Yhdenmukaisuutta havaittiin nuorisotakuun kanssa, mutta ei muiden Romaniassa toteutettujen EU:n poliittisten aloitteiden kanssa. EU:n tason lisäarvo ilmeni kansallisten pitkäaikaistyöttömien tukitoimien käynnistämisessä.

Slovakia

Rekisteröitymistä koskevaa toimenpidettä lukuun ottamatta kaikki suosituksessa ehdotetut toimenpiteet olivat Slovakian kannalta merkityksellisiä ja tehokkaita. Julkisten työvoimapalvelujen työntekijöiden mukaan tehokkain muutos oli aktivointijakson lyhentäminen 24:stä 18 kuukauteen, vaikka julkisten työvoimapalvelujen asiakkaat eivät vahvistaneet asiaa. Haastateltavat totesivat, että toimenpiteitä työnhakijoiden rekisteröimiseksi on kehitetty edelleen. Toimenpiteisiin on ryhdytty keskitetyn yhteyspisteen käyttöönottamiseksi, mutta sen tehokkuus on kyseenalainen, ja asiakkaat ja julkisten työvoimapalvelujen työntekijät ovat siitä keskenään eri mieltä. Työnantajat ja työnantajajärjestöt olivat palveluihin tyytyväisiä. Suositus oli yhdenmukainen kansallisten toimintatapojen kanssa, ja se auttoi niiden toteuttamisessa laajemmassa mittakaavassa.