EUROPAAN YHTEISÖJEN KOMMISSIO 
Bryssel, 14.03.1997 
KOM(97) 99 lopull. 
97/0103 (COD) 
SOKRATES: 
YHTEISÖN KORKEAKOULUTUSALAN TOIMINTAOHJELMA 
KERTOMUS SAADUISTA TULOKSISTA 
VUOSINA 1995 JA 1996 
Ehdotus 
Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös 
yhteisön SOKRATES-toimintaohjelmasta tehdyn päätöksen 819/95/EY muuttamisesta 
(Kommission esittämä) 

YLEISKATSAUS SOKRATES-OHJELMAAN 
KORKEAKOULUTUS (Erasmus) 
Toiminto 1 Apurahat yliopistoille eurooppalaisen ulottuvuuden edistämiseksi 
- Korkeakoulukohtaiset sopimukset (opiskelijoiden vaihto; opettajien vaihto, 
eurooppalainen opintosuoritusten ja arvosanojen siirtojärjestelmä ECTS; 
opetussuunnitelmien kehittäminen; intensiivikielikurssit; eurooppalaiset moduulit; 
intensiivikurssit; valmistelevat vierailut) 
- Temaattisten verkostojen kehittämät hankkeet 
Toiminto 2 Apurahat opiskelijoiden liikkuvuuden tukemiseksi 
KOULUOPETUS (Comenius) 
Toiminto 1 Eurooppalaisiin koulutushankkeisiin liittyvät koulujen 
yhteistyöhankkeet kuten opettajavaihtoja koulujen johtajien opintovierailut 
Toiminto 2 Ylikansalliset hankkeet, jotka liittyvät siirtotyöläisten ja liikkuvan 
väestön lasten opetukseen. Liikkuva väestöjä romanit / kulttuurien välinen opetus. 
Toiminto 3 Opetushenkilöstön täydennyskoulutus 
3.1. apurahat kurssien laatimiseen ja järjestämiseen 
3.2. apurahat koulutukseen osallistuville 
KIELITAIDON EDISTÄMINEN (Lingua) 
Toiminto A Kieltenopetuksen eurooppalaiset yhteistyöhankkeet 
Toiminto B Vieraiden kielten opettajien täydennyskoulutus 
Toiminto C Apulaisopettajaharjoittelu kielenopettajiksi opiskeleville 
Toiminto D Kieltenopetuksen menetelmien ja välineiden kehittäminen sekä 
kielitaidon arviointi 
Toiminto E Yhteistyöhankkeet nuorten kielitaidon parantamiseksi 
AVOIN OPETUS JA ETÄOPETUS 
- Eurooppalainen yhteistyö / yhteistyöhankkeet 
- Tutkimushankkeet 
AIKUISKOULUTUS 
- Tietoisuuden lisääminen muista Euroopan maistaja Euroopan unionista 
- Aikuiskoulutuksen korostaminen eurooppalaisessa yhteistyössä 
KOULUTUSJÄRJESTELMÄÄ JA -POLITIIKKAA KOSKEVIEN TIETOJEN 
JA KOKEMUSTEN VAIHTO 
- Yleisten koulutuspoliittisten kysymysten analyysi 
- Koulutusalan eurooppalainen tietoverkko (Eurydice) 
- Yleissivistävän koulutuksen asiantuntijoiden vierailuohjelma (Arion) 
- Korkeakoulututkintojen tunnustamista hoitavien kansallisten tiedotuskeskusten 
verkosto (Naric) 
TÄYDENTÄVÄT TOIMINNOT 
- Koulutusalalla toimivien järjestöjen eurooppalaiset toiminnot 
- Tietoisuuden lisääminen eurooppalaisesta koulutusyhteistyöstä 
- Sokrates-ohjelman kansallisten vastuutahojen tiedotustoiminta 
- Sokrates-ohjelman seuranta ja arviointi 
SISÄLLYS 
TIIIVISTELMÄ 
OSA A: SOKRATES-OHJELMAN TUOTTAMAT KOKONAISTULOKSET 
I. Johdanto 
II. Ohjelman aloitustoimenpiteet 
1. Tiedottaminen 
2. Hallinnollisen infrastruktuurin perustaminen 
3. Tuettavien hankkeiden valitseminen 
4. Vastaavuuden takaaminen muiden yhteisön ohjelmien ja käytäntöjen kanssa 
5. Ohjelman seuranta-ja arviointimenetelmien kehittäminen 
6. Valmistelut Sokrates-ohjelman laajentamiseksi muihin maihin 
III. Ohjelman tulokset vuosina 1995 ja 1996 
1. Ohjelman tarjoaman tuen tarve 
2. Myönnetyt apurahat vuosina 1995 ja 1996 
3. Myönnetyn tuen tuottamat tulokset 
4. Kohdattuja ongelmia 
IV. SOKRATES-ohjelman haasteet tulevalla kaudella 
V Yhteenveto 
OSA B: OHJELMAN ERI OSIEN TUOTTAMAT TULOKSET 
- Korkeakoulutus (Erasmus) 
- Kouluopetus (Comenius) 
- Kielitaidon edistäminen (Lingua) 
- Avoin opetus ja etäopetus 
- Aikuiskoulutus 
- Koulutusjärjestelmää ja -politiikkaa koskevien tietojen ja kokemusten vaihto 
- Täydentävät toiminnot 
TILASTOLIITE 
TIIVISTELMÄ 
Sokrates-ohjelma on otettu hyvin vastaan 15 jäsenvaltion ja 3 Efta-Eta -maan 
muodostamassa koulutusyhteisössä. Vuosina 1995 ja 1996 myönnetty tuki on jo 
alkanut näkyä merkittävänä kasvuna eurooppalaisessa yhteistyössä, erityisesti 
sellaisilla alueilla, joilla ei ole perinteisesti juurikaan harjoitettu järjestelmällistä 
ylikansallista yhteistyötä kuten kouluopetuksessa, aikuiskoulutuksessa ja avoimessa 
opetuksessa ja etäopetuksessa. Koulujen suhtautuminen eurooppalaiseen yhteistyöhön 
on muuttunut järjestelmällisemmäksi, ja yhteistyö on saanut entistä enemmän 
jalansijaa koulujen tulevaisuudensuunnitelmissa. 
SOKRATES-TUKI VUOSINA 1995 JA 1996 
Liikkuvuus ja vaihto-ohjelmat 
- apurahat, joiden ansiosta jopa 316 000 korkeakouluopiskelijaa saattoivat suorittaa 
toisessa ohjelmaan osallistuvassa maassa vastavuoroisesti tunnustettuja opintoja 
- noin 26 000 professorin ja luennoitsijan osallistuminen opettajavaihtoihin 
- noin 80 000 nuorta osallistui koulutuksen yhteistyöhankkeisiin ja vaihto-ohjelmiin, 
joiden tarkoitus on motivoida nuoret käyttämään muita eurooppalaisia kieliä 
- yli 16 000 opettajaa osallistui kieltenopettajien eurooppalaiseen 
täydennyskoulutukseen 
Yhteistyöverkostot 
- 2763 yliopistojen välistä yhteistyöohjelmaa, joihin osallistui 1800 korkeakoulua 
- 28 laajaa temaattista verkostoa, joiden tarkoitus on kehittää eurooppalaista 
ulottuvuutta useilla tieteenaloilla ja muilla korkeakoulutukseen erityisesti liittyvillä 
alueilla. Teemaverkostoihin osallistui 70 oppilaitosta kuhunkin ja yhteensä 85 muuta 
akateemiseen yhteisöön kuuluvaa eurooppalaista toimijaa 
- 1620 monenkeskeistä koulujemalista yhteistyösuhdetta, joihin osallistui noin 5000 
koulua 
- noin 3500 yhteistyöhanketta nuorten kielitaidon parantamiseksi, tarkoituksena 
innostaa nuoria opiskelemaan muita eurooppalaisia kieliä. 
- yli 600 ylikansallista hanketta, joihin osallistui noin 2700 oppilaitosta ja joiden 
tarkoitus on edistää yhteistyötä avoimen opetuksen ja etäopetuksen, 
aikuiskoulutuksen, kulttuurien välisen opetuksen, kielten opetuksen ja opettajien 
perus-ja täydennyskoulutuksen aloilla. 
Sokrates-ohjelmasta annetussa päätöksessä määritettyjen keskeisten tavoitteiden 
saavuttamisessa on edistytty huomattavasti. Vuosina 1995 ja 1996 ohjelma on 
erityisesti: 
- lisännyt opetushenkilöstö- ja opiskelijavaihtojen määrääja parantanut vaihtojen 
rakenteellista perustaa monella tavalla; 
- edistänyt osallistuvien maiden oppilaitosten laajaa ja tiivistä yhteistyötä erityisesti 
monenkeskisten verkostojen kautta. Monet verkostoista ovat jo osoittautuneet 
pystyvänsä kehittymään kestäviksi yhteistyörakennelmiksi, joiden työllä tulee 
olemaan myönteisiä seurauksia vielä pitkään sen jälkeen, kun Sokrates-ohjelman 
tukema erityishanke on päättynyt; 
- vauhdittanut ulkomailla suoritettujen akateemisten opintokausien ja 
opintosuoritusten tunnustamista; 
- edistänyt jatkuvasti unionin vähemmän käytettyjen ja opetettujen kielten opettamista 
ja oppimista; 
- korostanut avoimen opetuksen ja etäopetuksen laajempaa käyttöä sekä uusien 
teknologioiden käyttöönottoa monilla koulutussektoreilla sekä auttanut varmistamaan, 
että multimediasovellusten kehittämisessä otetaan pedagogiset näkökannat entistä 
paremmin huomioon; 
- johtanut laajan ja monipuolisen opetusmateriaalien, opetussuunnitelmien, 
koulutusohjelmien ja muiden koulutustuotteiden valikoiman tuottamiseen; 
- tarjonnut uusia mahdollisuuksia laaja-alaiselle tietojen ja kokemusten vaihdolle, ja 
siten levittänyt asiantuntemusta ja edistänyt innovaatiokehitystä kaikissa 
osallistujamaissa; 
- vaikuttanut oleellisesti sen varmistamiseen, että eurooppalainen yhteistyö hyödyttää 
kaikkia jäsenvaltioita, mukaan lukien ne maat, jotka ovat taloudellisesti heikossa 
asemassa ja/tai sijaitsevat yhteisön reuna-alueilla; 
- auttanut huomattavan lisärahoituksen järjestymisessä monista muista lähteistä ja 
siten lisännyt kokonaispanostusta koulutukselliseen liikkuvuuteen ja yhteistyöhön 
Euroopassa; 
- valmistellut maaperää ohjelman laajentamiseksi muualle Eurooppaan 
perustamispäätöksen ehtojen mukaisesti. 
Huolimatta niistä lukuisista esteistä, jotka tämän kokoisen ja laajuisen ohjelman 
aloitusvaiheessa kohdataan, saavutetut tulokset osoittavat, että ohjelma on monin eri 
tavoin alkanut täyttää Maastrichtin sopimuksessa yhteisölle annettua tehtävää 
panostaa laatukoulutuksen kehittämiseen kaikilla koulutuksen aloilla useiden 
yhteistyötoimintojen avulla. Euroopan, kansallisen tason ja oppilaitostason yhteisten 
ponnistusten ansiosta Sokrates on luomassa "koulutuksen eurooppalaisesta 
ulottuvuudesta" mielekästä käsitettä sadoille tuhansille opettajille ja opiskelijoille. 
Mahdollisuus osallistua Sokrates-ohjelmaan on otettu innolla vastaan myös Eurooppa-
sopimuksen allekirjoittaneissa Keski- ja Itä-Euroopan maissa ja Kyproksessa1, mikä 
vahvistaa EY :n jäsenvaltioista ja sittemmin Efta-Eta -maista saatua käsitystä siitä, 
että ohjelma on kiinnostava ja tarpeellinen. 
Jo näin varhaisessa vaiheessa monet ohjelman toiminnot ovat kuitenkin huomattavasti 
ylikuormitettuja, ja akuutteihin määrärahaongelmiin törmätään jatkuvasti. 
Tässä asiakirjassa pyritään analysoimaan Sokrates-ohjelman alkuvaiheiden ja 
kehittymisen pääpiirteitä sen kahden ensimmäisen vuoden aikana. 
Sokrates-ohjelman perustavassa päätöksessä mainitaan myös mahdollisuus, että sen toiminnat 
voitaisiin laajentaa koskemaan Maltaa. Neuvotteluja on käyty siitä, että Malta voisi osallistua 
ohjelmaan niissä puitteissa, että se on hakenut yhteisön jäsenyyttä. Maltan hallitus on 
kuitenkin päättänyt jäädyttää yhteisön jäsenyyshakemuksensa, ja neuvosto on antanut 
komissiolle tehtävän aloittaa ennakkotiedustelut, jotta päästäisiin selvyyteen yhteisön ja 
Maltan tulevista suhteista. Koska vielä ei ole tiedossa, minkä kannan Malta ja yhteisö ottavat, 
tässä yhteydessä ei viitata myönteisesti eikä kielteisesti siihen, että Maltalla olisi mahdollisuus 
joskus myöhemmin osallistua ohjelmaan. 
OSA A: SOKRA 2TS-OHJELMAN TUOTTAMAT KOKONAISTULOKSET 
I. JOHDANTO 
Yhteisön koulutusalan toimintaohjelma Sokrates kattaa aikavälin 1995 - 1999, ja 
siihen voivat osallistua Euroopan yhteisön 15 jäsenmaata ja Eta-maista Islanti, 
Liechtenstein ja Norja. Lähitulevaisuudessa se laajenee myös Keski- ja Itä-Euroopan 
maihin jaKyprokseen päätöksen ehtojen mukaisesti. 
Sokrates-ohjelman yleistavoite on edistää yhteistyötä, lisätä liikkuvuutta ja vahvistaa 
eurooppalaista ulottuvuutta kaikilla koulutustasoilla. Ohjelmalla tuetaan laadukkaiden 
inhimillisten voimavarojen kehittämistä vastaamaan niihin tarpeisiin, joita syntyy 
Euroopan maiden yhtenäisyyden ja keskinäisen riippuvuuden kasvaessa. Tämä on 
avaintekijöitä kilpailukyvyn ja työllisyyden parantamisessa, paremman taloudellisen 
kasvun saavuttamisessa ja yhteiskunnallisen vakauden säilyttämisessä koko yhteisön 
alueella4. Sokrates-ohjelmalla pyritään tukemaan myös ohjelmaan osallistuvien 
yksilöllisiä tavoitteita ja edistämään kaikenikäisten kansalaisten tunnetta Euroopan 
yhteisöön kuulumisesta. 
Ohjelmalla on laaja kohderyhmä. Euroopan yhteisössä on tällä hetkellä noin 117 
miljoonaa alle 25-vuotiasta nuorta - kolmannes koko väestöstä. Yhteisön 307 000 
koulussa on noin 60 miljoonaa oppilasta, noin 36 miljoonaa näistä on toisen asteen 
koulutuksessa ja noin 24 miljoonaa perusasteen koulutuksessa. Lisäksi noin 10 
miljoonaa lasta on esiasteen koulutuksessa. Koululaisia opettaa yli 4 miljoonaa 
opettajaa. Yli 5000:ssa korkea-asteen oppilaitoksessa opiskelee noin 11 miljoonaa 
opiskelijaa, ja miljoonat aikuisopiskelijat osallistuvat koko- tai osa-aikaisille 
kursseille päivittääkseen ja lisätäkseen tietojaan ja taitojaan. Kaikki edellä mainituista, 
koulutuksen hallinnon ja johdon henkilökunta sekä muiden alaan liittyvien toimien 
kuten ohjauksen ja neuvonnan parissa työskentelevät ovat mahdollisia Sokrates-
ohjelmaan osallistujia. 
Sokrates on Euroopan yhteisön tasolla ensimmäinen kattava ohjelma, joka edistää 
yhteistyötä koko koulutuksen alueella. Se ulottuu aikaisempiin EY:n ohjelmiin kuten 
Erasmus-ja Lingua-hankkeisiin, laajentaa niiden toiminta-alaa ja -laajuutta ja yhdistää 
niitä uudenlaisiin koulutussektorin toimintoihin, joita ei ole aiemmin 
Euroopan parlamentin ja neuvoston 14.3.1995 antama päätös n:o 819/95/EY yhteisön 
toimintaohjelman "Sokrates" perustamiseksi. EYVL n:o L 87/10,20.4.1995. 
Katso alaviite (1). 
Tätä korostetaan seuraavissa asiakirjoissa: Commission 's Action for Employment in Europe. A 
Confidence Pact, asiakirja CSF (96) 1 lopull., Bryssel, 5.6.1996; komission Valkoinen kirja 
koulutuksesta: Opettaminen ja oppiminen - kohti kognitiivista yhteiskuntaa, Luxemburg: 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 1996; komission viimeisin Vihreä kirja 
innovaatiosta, 20. joulukuuta 1995 (KOM (95) 688) ja sen aikaisempi Valkoinen kirja 
kasvusta, kilpailukyvystä ja työllisyydestä (White Paper on Growth, Competitiveness, 
Employment. The challenges and ways forward into the 21st century), Luxemburg: Euroopan 
yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 1994. 
Tämän kappaleen luvut perustuvat Eurydice-tietoverkon raporttiin "Avaintietoja 
koulutuksesta Euroopan unionissa", vuoden 1995 painos, Luxemburg: Euroopan yhteisöjen 
virallisten julkaisujen toimisto 1996. 
8 
järjestelmällisesti ollut yhteisön ohjelmissa. Sokrates on myös osa laajempaa 
suunnitelmaa edistää elinikäisen oppimisen käsitettä. Se toimii läheisessä yhteistyössä 
muiden eurooppalaisten koulutusohjelmien kanssa, erityisesti mainittakoon 
ammatillisen koulutuksen kehittämiseen tähtäävä Leonardo Da Vinci-ohjelma, 
Nuorten Eurooppa - Youth for Europe III, yhteiskuntapolitiikan ohjelmat sekä 
tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen neljäs puiteohjelma. 
Jotta Sokrates-ohjelmalla olisi merkittävää vaikutusta, siihen tulee sisältyä sekä 
valikoima huolellisesti valittuja menetelmiä että taloudellinen perusta, joka kattaa 
täysin ohjelman tavoitteet. Pitkällisten Euroopan parlamentin ja neuvoston välisten 
sovittelumenettelyjen tuloksena ohjelman budjetiksi sovittiin lopulta 850 miljoonaa 
ecua kaudelle 1995 - 1999. Summa ei ollut lähelläkään komission alkuperäistä 
ehdotusta, joka oli 1005,6 miljoonaa ecua, vaikka määrärahoilla on tarkoitus kattaa 
neuvotteluissa esitellyt laajentuneen Euroopan yhteisön 15 jäsenvaltion sekä 
ohjelman lisäosien, erityisesti aikuiskoulutuksen, tarpeet. Euroopan parlamentti 
myöntyi kompromissisummaan sillä ehdolla, että summa tarkistetaan aikanaan. 
Neuvottelujen päätteeksi Euroopan parlamentti, neuvostoja komissio sopivat, että: 
"Kaksi vuotta ohjelman aloittamisen jälkeen Euroopan parlamentti ja neuvosto 
(arvioivat) ohjelman puitteissa saatuja tuloksia. Komissio antaa niille tätä tarkoitusta 
varten raportin, jonka liitteenä ovat sen tarkoituksenmukaisiksi katsomat ehdotukset, 
mukaan lukien lainsäätäjän määräämää rahoitusta koskevat ehdotukset 6.3.1995 
g 
annetun yhteisilmoituksen mukaisesti. Euroopan Parlamentti ja neuvosto käsittelevät 
ehdotukset ensi tilassa. " 
Komissio on edelliseen perustuen laatinut tämän kertomuksen, jossa analysoidaan 
Sokrates-ohjelman kaksi ensimmäistä vuotta (1995 ja 1996). Se esittää, että ohjelma 
on otettu innokkaasti vastaan koulutusyhteisössä kaikkialla yhteisössä, ja että ohjelma 
on alkanut lupaavasti päästä niihin tavoitteisiin, jotka on määritetty ohjelmasta 
annetussa päätöksessä. Näin se täyttää tehokkaasti EY:n perustamissopimuksen 126 
artiklassa8 asetetun tehtävän, jonka mukaan yhteisön tulee edistää laatukoulutuksen 
kehittämistä kansalliset rajat ylittävän yhteistyön avulla. 
Jo nyt kuitenkin ohjelmasta haetun rahoituksen määrä ylittää käytettävissä olevat varat 
moninkertaisesti, ja useista syistä johtuen lopullisen tarpeen määrää ei vielä voida 
edes ennustaa. Komissio on kahden ensimmäisen vuoden analyysin perusteella 
päätellyt, että taloudellinen perusta ei enää riitä kattamaan ohjelman tarpeita. Niinpä 
tämän raportin liitteenä on edellä mainitun yhteislausunnon mukaisesti komission 
ehdotukset taloudellisen perustan uudistamisesta. 
Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission ilmoitus 6.3.1995 (95/C 293/03). EYVL n:o 
C 293/4 8.11.1995. 
Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission yhteislausunto koskien Euroopan parlamentin 
ja neuvoston päätöstä 819/95/EC, 14.3.1995, neuvoston toimintaohjelman nimeltä "Sokrates" 
perustamiseksi, EYVL n:o. LI32/18, 16.6.1995. 
EYVL n:oC 224, 31.8.1992 
II. OHJELMAN ALOITUSTOIMENPITEET 
Ohjelman aloitusmenetelmät keskittyivät kuuteen alueeseen: 
1. Tiedottaminen 
Jotta kohderyhmät kuulisivat Sokrates-ohjelman tarjoamista mahdollisuuksista, 
ohjelmasta on tiedotettu monella tavalla. Yleinen Vademecum, toimintoeriytyneet 
hakuoppaat ja tiedotesarja valmisteltiin kaikilla 11 virallisella EU-kielellä, ja niitä 
levitettiin laajalti sekä painotuotteina että EUROPA Internet -palvelimen kautta. 
Virallisessa lehdessä julkaistiin virallinen ilmoitus / ehdotuspyyntö . 
Jotta kunkin maan tarvitseman informaation yksilöity tarve saataisiin selville, 
järjestettiin kansallisia Sokrates-tiedonvälityskampanjoita, joihin kuului kansallisia 
aloituskokouksia, alueellisia ja toimialakohteisia konferensseja ja seminaareja, 
tiedotusasiakirjoja ja julkistamistoimenpiteitä. Kampanjaa tuettiin Sokrates-
apurahoilla perustamispäätöksen mukaisesti. Uusia Sokrates-ohjelman 
rahoitusosatekijöitä korostettiin. Erityisen tiiviit kampanjat järjestettiin Erasmus-
ohjelman "korkeakoulukohtaiseen sopimukseen" (vrt.jäljempänä) ja kouluopetuksen 
toimialueen yhteistyöhön (Comenius) liittyen. 
2. Hallinnollisen infrastruktuurin perustaminen 
Komission apuna Sokrates-ohjelman toteuttamisessa toimii Sokrates-komitea, johon 
jokainen jäsenmaa nimittää kaksi jäsentä ja jonka puheenjohtajana toimii komissio. 
Komitea ja sen kaksi alakomiteaa ovat käsitelleet muun muassa seuraavia 
korkeakoulutukseen ja kouluopetukseen liittyviä asioita: tuen saamisen ehdot ja 
kriteerit ohjelman eri toiminnoissa; määrärahakiintiöinti eri toimintoihin, ja 
hajautetuissa toiminnoissa rahoituksen jako maittain; hankkeiden valinta keskitetysti 
johdetuissa toiminnoissa; tasavertaiset mahdollisuudet ja vammaisten erityistarpeet. 
Hyvät työskentelysuhteet komission ja kansallisten viranomaisten välillä ovat 
helpottaneet ohjelman täytäntöönpanoa, ja ne tulevat olemaan avainasemassa 
ohjelman onnistumiselle pitkällä tähtäimellä. 
Euroopan parlamentille on tiedotettu kaikista asioista, joita komitea ja alakomiteat 
ovat käsitelleet Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 20.12.1994 sopiman 
yhteistoimintatavan mukaisesti . 
Kansallisilla vastuutahoilla on ollut tärkeä rooli Sokrates-ohjelman aloittamisessa. 
Niiden velvollisuuksiin kuuluu hankkeiden valinta ja apurahojen jakaminen 
hajautetuissa toiminnoissa, seuranta ja taloushallinto, tiedottaminen, avun ja 
ohjauksen tarjoaminen sopivien yhteistyökumppanien löytämiseksi ja toiminnallisen 
10 EYVL n:oC 200,4.8.1995 
Yhteistoimintatapa, 20.12.1994, Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välillä 
koskien toimenpiteitä, joihin on ryhdytty perustamissopimuksen 189 b artiklan määrittämien 
menettelyjen mukaisesti. EYVL n:o C 293/1, 8.11.1995. 
10 
täydentävyyden varmistaminen kansallisen tason hankkeisiin nähden. Joissain 
osallistujamaissa kaikille Sokrates-ohjelmille on nimetty yksi kansallinen vastuutaho 
11. Joissain maissa eri toimintoja varten on nimetty eri vastuutahot; komissio on 
kehoittanut osallistujamaita koordinoimaan järjestelyt mahdollisimman tehokkaasti. 
Kansalliset vastuutahot ovat kokoontuneet kahteen yleisistuntoon ja useampaan 
toimintokohtaiseen istuntoon. Kokoukset ovat elintärkeitä tehokkaalle ja yhtenäiselle 
ohjelmasuunnittelulle ja -toteutukselle. Suurin osa kansallisista vastuutahoista on 
toiminut erittäin tehokkaasti Sokrates-ohjelman alullepanovaiheessa, ja ne ovat 
pyrkineet vastaamaan ohjelman asettamiin haasteisiin esimerkillisesti. Joitain 
vaikeuksia on myös ilmennyt, kuten myöhemmin osoitamme. 
Ohjelman toiminnallisessa hallinnossa komission tukena on Brysselissä sijaitseva 
Sokrates-toimisto (Socrates and Youth Technical Assistance Office). Tukiorganisaatio 
valittiin vuoden 1995 alkupuolella avoimen tarjouskilpailun perusteella. 
Sokrates-ohjelman hallinnollisten organisaatioiden suuren määrän vuoksi sähköisen 
tiedonvaihdon kehittämistä kansallisten vastuutahojen, komission ja Sokrates-
toimiston kesken on pidetty ensiarvoisen tärkeänä. 
3. Tuettavien hankkeiden valinta 
Tuettavien hankkeiden valinta on ollut keskeinen tekijä Sokrates-ohjelman 
aloitusvaiheessa. Koska ohjelmasta annettu päätös julkaistiin vasta huhtikuun lopussa 
1995, 5 artiklan 2 kohtaan tukeutuen sovittiin alkuvaiheen "siirtymäkeinoista". 
Kaikkien osapuolten joustavan ja yhteistyöhaluisen asenteen ansiosta ohjelma voitiin 
näillä keinoilla aloittaa kitkattomasti. Ohjelman eri osien kautta myönnetty tuki 
eritellään tarkemmin myöhemmin. 
4. Vastaavuuden varmistaminen muiden yhteisön ohjelmien ja käytäntöjen 
kanssa. 
Vaikka Sokrates on yhteisön koulutusyhteistyön pääasiallinen väline, myös monilla 
muilla yhteisöpolitiikan aloilla on tärkeä koulutuksellinen ulottuvuus tai ne liittyvät 
läheisesti koulutukseen. 2 Sokrates-ohjelmasta annetun päätöksen 6 artiklan 1 
kohdassa taataan lisäksi, että "komissio varmistaa yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa 
ohjelman ja muiden yhteisön toimintojen välisen johdonmukaisuuden". Näitä sääntöjä 
on noudatettu solmimalla tiiviit työskentely-yhteydet vastuunalaisiin palveluihin, 
12 Tällä toimeksiannolla on joissain tapauksissa perustettu uusia organisaatioita joko 
yksinomaan Sokrates-ohjelmaa varten tai kansallisten vastuutahojen muihin yhteisön 
ohjelmiin liittyvissä tehtävissä. Tässä tarkoitettuja muita ohjelmia ovat muun muassa 
Leonardo da Vinci, Youth for Europe II ja rakennerahastoiden yhteisöaloitteet. 
Toiminta-aloja ovat muun muassa: ammatillinen koulutus, nuoriso, ulkoiset suhteet, 
kehitysapu, työttömyys, tietoyhteiskunta, sisämarkkinat, tutkimus ja teknologinen kehitys, 
energia, alueellinen kehitys, yhteiskuntapolitiikka kuten vammaisten integroituminen ja 
naisten ja miesten tasa-arvoisten mahdollisuuksien edistäminen, ympäristö, terveys, kulttuuri, 
tieto, kuluttajasuoja, tilastotiede. 
11 
esimerkiksi valitsemalla hankkeita yhdessä, sekä ryhtymällä tarpeellisiin 
toimenpiteisiin sen varmistamiseksi, että Sokrates omalta osaltaan pyrkii 
täysipainoisesti edistämään muita EY:n tavoitteita. 
Kuten Sokrates-päätöksestä ilmenee ja kuten Euroopan parlamentti erityisesti korosti 
päätöstä annettaessa, tärkeimpiä näistä tavoitteista ovat tasavertaisten 
mahdollisuuksien edistäminen ja vammaisten henkilöiden integraatio, eli näiden 
periaatteiden sisällyttäminen kaikkiin yhteisön käyttämiin menetelmiin, ohjelmiin ja 
toimintoihin . Tasavertaisten mahdollisuuksien edistämiseksi pyritään lisäämään 
AA 
yleistä tietoisuutta eri menetelmin , tuetaan tasavertaisiin mahdollisuuksiin liittyviä 
15 
hankkeita ja varmistetaan, että komission ja kansallisten vastuutahojen valitessa 
hankkeita ja yksilöitä noudatetaan tarkoin tasavertaisten mahdollisuuksien periaatetta. 
Vammaisten henkilöiden tarpeet otetaan huomioon monella tavalla, erityisesti 
toimimalla läheisessä yhteistyössä sellaisten organisaatioiden kanssa, jotka edistävät 
vammaisten henkilöiden tasavertaisia mahdollisuuksia, ja järjestämällä 
teemaseminaareja, joiden tarkoitus on rohkaista useampia oppilaitoksia kehittämään 
16 
hankkeita tällä alueella . Avustusta saavia oppilaitoksia rohkaistaan tarjoamaan 
tehokkaita palveluja vammaisten henkilöiden vastaanottoa, opastusta, pedagogista 
apua ja teknistä tukea varten . Vammaisten henkilöiden koulutustarpeita koskevat 
hankkeet asetetaan etusijalle, esimerkiksi Comenius-ohjelman toiminnoissa 1 ja 3 ja 
Lingua-ohjelman toiminnoissa A ja D. Vammaisille osallistujille voidaan myöntää 
ylimääräistä taloudellista tukea ohjelman käytössä olevien varojen puitteissa.19 
13 
14 
15 
16 
17 
18 
19 Vit. Komission tiedonanto: Naisten ja miesten yhtäläisten mahdollisuuksien sisällyttäminen 
yhteisön politiikkaan ja toimintaan kaikilla aloilla, 21.2.1996. KOM (96)67 lopull.; 
Komission tiedonanto vammaisten yhtäläisistä mahdollisuuksista, 30.7.1996, KOM (96)406 
lopull.; Neljäs naisten ja miesten tasa-arvoisia mahdollisuuksia koskeva keskipitkä 
toimintaohjelma (1996 - 2000). EYVL n:o. L 335/37, 31.12.1995. 
Esimerkiksi Tukholmassa pidettiin joulukuussa 1995 yhteysseminaari, jonka aihe oli toisen 
asteen oppilaitosten tasa-arvoa edistävien hankkeiden kehittäminen. 
Tämä on esimerkiksi yksi tärkeimmistä tukialueista Comenius-ohjelman koulujen 
yhteistyössä. 
Esimerkiksi Belgiassa suunnitellaan pidettävän helmikuussa 1997 teemaseminaari, joka on 
tarkoitettu koulutuspalveluja lievästi henkisesti vammaisille henkilöille tarjoaville 
oppilaitoksille,. 
Esimerkiksi 2-osainen julkaisu nimeltään Studying Abroad, jonka Katholike Universiteit 
Leuven on valmistellut yhdessä HELIOS-ohjelman temaattisen ryhmän numero 13 ja Fedoran 
(European Forum for Student Guidance) kanssa Euroopan komission tuella. (Voi. 1 : Checklist 
of needs for students with disabilities; Vol. 2: European guide for sudents with disabilities), 
[Leuven, 1995-96]. 
Esimerkiksi joukko ranskalaisia, kreikkalaisia, alankomaalaisia ja brittiläisiä oppilaitoksia on 
Comenius-ohjelman toiminnon 3 puitteissa laatimassa yhdessä toimintaohjepakettia 
normaalien luokkien opettajille, jotka ovat vastuussa erityisiä koulutustarpeita vaativien 
oppilaiden integroitumisesta. 
Esimerkiksi erityisen vaikeavammaisten korkeakouluopiskelijoiden tarpeisiin on varattu 5 % 
komission käytössä olevista osio l:n (Erasmus) toiminto 2:n varoista, jotta tasapuolinen 
osallistuminen voitaisiin varmistaa. Komissio on ilmoittanut olevansa halukas harkitsemaan, 
voitaisiinko samaa toteuttaa myös osioihin Ilja III vuodesta 1997 eteenpäin. 
12 
5. Ohjelman seuranta- ja arviointimenetelmien kehittäminen 
Sokrates-ohjelman seuranta, väliarviointi ja lopullinen arviointi suoritetaan päätöksen 
8 artiklan sääntöjen mukaisesti. Niissä otetaan huomioon myös arvioinnin 
suuntaviivat, jotka komissio on antanut järkevän ja tehokkaan hallinnon (SEM 2000) 
20 periaatteen puitteissa. Järjestelyistä sovitaan neuvottelussa Sokrates-komitean 
kanssa. Valmistaviin toimiin on ryhdytty, erityisesti sen varmistamiseksi, että kaikki 
seurantaa ja perusarviointia varten tarvittavat välttämättömät tiedot saadaan hankittua. 
Kansallisten vastuutahojen on suhtauduttava tähän toimintaan hyvin vakavasti, ja 
niiden on toimittava tiiviissä yhteistyössä komission kanssa. Tämä raportti on yksi 
osoitus siitä, kuinka tärkeänä komissio pitää perusteellista kausiraportointia ohjelman 
edistymisestä. 
6. Valmistelut Sokrates-ohjelman laajentamiseksi muihin maihin 
Päätöksen 7 artiklan 3 kohdassa määrätään Sokrates-ohjelman laajentamisesta Keski-
ja Itä-Euroopan maihin21, Kyprokseen ja Maltaan 2. Neuvotteluja näiden maiden 
kanssa on pidetty Sokrates-ohjelman aloittamiskautena ensiarvoisen tärkeinä. Tällä 
hetkellä näyttää todennäköiseltä, että jotkin maista voivat tulla ohjelmaan mukaan 
vuodesta 1997 lähtien. Ohjelman laajentamisella on merkittävät seuraukset, etenkin 
23 
budjetointiin. 
Käytännön toimenpiteisiin on ryhdytty sen varmistamiseksi, että heti kun 
asianmukaiset sopimukset astuvat voimaan, asianomaiset Keski-ja Itä-Euroopan maat 
voivat osallistua täysipainoisesti ohjelman eri toimintoihin . Valmistelujen 
helpottamiseksi Pharen budjetista annettiin vuosina 1995 ja 1996 avustuksia yhteensä 
4,05 miljoonan ecun arvosta. Erityisesti on kiinnitetty huomiota kansallisten 
vastuutahojen perustamiseen ja niiden henkilökunnan kouluttamiseen, ohjelmasta 
tiedottamiseen, vastaavien tietojärjestelmien luomiseen ja viestintäverkostoiden 
saatavuuteen, kansallisten asiantuntijoiden koulutusseminaareihin hankkeiden 
arvioimiseksi ja opintokäyntiapurahoihin koulutuksen päätöksentekijöille. 
20 
21 
22 
23 SEK (95) 1301/4,22.7.1995. 
Näillä mailla viitataan niihin Keski- ja Itä-Euroopan maihin, jotka ovat allekirjoittaneet 
Eurooppa-sopimuksen. Sopimuksien tarkoitus on auttaa maita valmistautumaan mahdolliseen 
tulevaan yhteisön äsenyyteen. Kaikki 10 kyseessä olevaa maata voivat osallistua Sokrates-
ohjelmaan heti, kun kaikki ehdot on sovittuja vahvistettu. 
Katso alaviite (1). 
Näitä on käsitelty taloudellisessa selvityksessä ja perusteissa, jotka olivat liitteinä komission 
ehdotuksessa ohjelman taloudellisen pohjan laajentamiseksi. 
13 
III. OHJELMAN TULOKSET VUOSINA 1995 ja 1996 
1. Ohjelman tarjoaman tuen tarve 
Sokrates-ohjelma on otettu innokkaasti vastaan eurooppalaisessa koulutusyhteisössä. 
Jo tässä kehitysvaiheessa tuen tarve on ylittänyt budjetin huomattavasti; 
ensimmäisenä ohjelman aloitusvuotena vuonna 1995 tukea haettiin24 yhteensä yli 500 
miljoonan ecun edestä, eli noin kolme kertaa enemmän kuin määrärahoja oli 
käytettävissä. 
Useimmissa toiminnoissa apuraha-anomusten määrä kasvoi huimasti vuonna 1996 
vuoteen 1995 verrattuna. Näin tapahtui varsinkin uusissa toiminnoissa, jotka ovat 
saaneet nopeasti jalansijaa. Esimerkiksi koulujen yhteistyöhankkeisiin hakevien 
koulujen määrä Comenius-ohjelman puitteissa on viisinkertaistunut, ja Lingua-
ohjelman apulaisopettajaohjelmassa apurahojen ja apulaisopettajien vastaanottotarve 
on ollut joissain maissa 5-10 kertaa suurempi vuoteen 1995 verrattuna. 
"Keskitetyissä" toiminnoissa eli niissä, joissa komissio itse suorittaa valinnan, 
hakemuksien määrä uusien projektien tukeen opetushenkilöstön 
täydennyskoulutuksen (Comenius, toiminto 3), aikuiskoulutuksen ja avoimen 
opetuksen ja etäopetuksen aloilla on kasvanut 78 - 112 % edelliseen vuoteen 
verrattuna. 
Määrärahatilanne on jo tuottanut joitain ongelmia. Kuten tilastoliitteen taulukosta 2 
näkyy, haetut määrärahat ylittivät monessa toiminnossa käytettävissä olevat 
määrärahat moninkertaisesti vuosina 1995 ja 1996, myös uusilla yhteisön 
rahoittamilla Sokrates-ohjelman alueilla. Kaikissa yhteisön ohjelmissa tilanne ei olisi 
ehkä niin huolestuttava, mutta Sokrates-ohjelman ollessa kyseessä on aihetta huoleen, 
sillä ohjelman päämäärä on saavuttaa mahdollisimman laaja läpileikkaus kaikilla 
koulutussektoreilla ja siten edistää yhteisöön kuulumisen tunnetta Euroopan 
kansalaisissa. 
Vuosina 1995 ja 1996 tarve oli suuri, mutta vasta vuodesta 1997 eteenpäin voidaan 
nähdä sen todellinen suuruus. Tämä johtuu erityisesti siitä, että vuodesta 1997 alkaen: 
- rahoitusta tarvitaan vuosittain sekä uusien aloitteiden rahoittamiseen että vanhojen 
tukien uusimiseen aiemmin tuettujen monivuotisten hankkeiden 2. ja 3. vuosina. 
Useimmissa toiminnoissa yli 80 % alunperin tuetuista hankkeista haki lisärahoitusta 
vuonna 1996; 
- vuosina 1995 ja 1996 järjestettyjen tiedotuskampanjoiden ja valmisteleviin 
vierailuihin myönnettyjen apurahojen vaikutus tulee näkymään hanke-ehdotuksina, 
erityisesti ohjelman innovatiivisimmissa toiminnoissa kuten monenkeskisissä 
koulujen yhteistyöhankkeissa; 
24 Sokrates-tuen kokonaistarpeen laskemiseksi oletetaan, että Erasmus-ohjelman toiminnon 2 
puitteissa tukea hakeneet opiskelijat hakevat noin puolta saatavissa olevasta 
enimmäissummasta suhteutettuna ulkomailla vietetyn ajan kestoon kuukausina. 
14 
- uusien jäsenvaltioiden ja Efta-Eta -maiden osallistuminen todennäköisesti kasvaa, 
kun ne tottuvat käyttämään ohjelmia hyödykseen; 
- jotkin toiminnot tulevat täysipainoisesti käyttöön ensimmäistä kertaa, kuten: 
Erasmus-ohjelman "korkeakoulukohtainen sopimus"; johon lukuvuodeksi 1997 - 98 
saatujen hakemusten kokonaismäärä rahassa mitaten (250 miljoonaa ecua) oli 25 % 
enemmän verrattuna viimeiseen vuoteen, jolloin rahoituskanavana olivat ICP-
hankkeet (Inter-University Cooperation Programme); sekä opettajien apurahat 
täydennyskoulutusta varten Comenius-ohjelmassa (osio II, toiminto 3.2); 
- muiden tekijöiden vaikutus, joka ilmenee Sokrates-ohjelman tuen lisääntyneenä 
tarpeena. Tällaisia tekijöitä ovat erityisesti Euroopan elinikäisen oppimisen vuosi25 
1996 ja Euroopan rasisminvastainen vuosi 1997. 
2. Vuosina 1995 ja 1996 myönnetyt apurahat 
Sokrates-ohjelman kahden ensimmäisen vuoden aikana ohjelman puitteissa 
27 
myönnettiin apurahoja yhteensä 364,5 miljoona ecua. Seuraavasta laatikosta 
nähdään, että tukea on myönnetty erittäin monelle hankkeelle ja yksilölle kaikilla 
koulutusaloilla. Yksityiskohtaisemmat luvut ovat tilastoliitteessä. 
SOKRATES-TUKI VUOSINA 1995 JA 1996 
Liikkuvuus ja vaihto-ohjelmat 
- opiskelija-apurahat, joiden ansiosta jopa 316 000 korkeakouluopiskelijaa saattoi 
suorittaa yhteisesti tunnustettavia opintoja toisessa osallistujamaassa 
- noin 26 000 professorin ja luennoitsijan osallistuminen opettajavaihtoon 
- noin 80 000 nuorta osallistui nuorten kielitaidon parantamiseksi järjestettyihin 
yhteistyöhankkeisiin ja vaihto-ohjelmiin, joiden pyrkimys on motivoida nuoria 
kommunikoimaan muilla eurooppalaisilla kielillä 
- eurooppalaisiin kieltenopettajien täydennyskoulutuskursseilla oli yli 16 000 
osallistujaa 
25 
26 
27 Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös n:o 2493/95/EC, annettu 23.10.1995, elinikäisen 
oppimisen teemavuoden järjestämisestä. EYVL n:o. L 256/45,26.10.1995. 
Neuvoston ja jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätöslauselma, neuvoston kokous 
23.7.1996 koskien rasismin vastaisen teemavuoden järjestämistä 1997. EYVL n:o C 237/1, 
15.8.1996. 
Vuonna 1995 tähän lukuun sisältyy lisäksi yhteisön määrärahat Efta-Eta -maistaja Sveitsistä 
(vuosi 1995 oli viimeinen kahdenkeskisessä sopimuksessa, jonka mukaan maa sai osallistua 
ohjelman Erasmus-osaan) sekä aiemmilta vuosilta kierrätetyt varat. Vuonna 1996 lukuun 
sisältyy Efta-Eta -maiden määrärahat. 
15 
Yhteistyöverkostot 
- 2763 ICP-hanketta (Inter-University Cooperation Programme), joihin osallistui yli 
1800 korkeakoulua 
- 28 laajaa teemaverkostoa, joiden pyrkimys on kehittää eurooppalaista ulottuvuutta 
monilla tieteenaloilla ja korkeakoulutuksen erityiskohteissa, ja joihin osallistui 
kuhunkin 70 oppilaitosta sekä yhteensä 85 akateemisessa yhteisössä toimivaa 
eurooppalaista järjestöä 
-1620 monenkeskistä koulujen yhteistyöhanketta, joihin osallistui noin 5000 koulu. 
- noin 3500 yhteistyöhanketta, joiden tarkoitus on lisätä nuorten kiinnostusta 
käyttämään muita eurooppalaisia kieliä 
- yli 600 ylikansallista hanketta, joiden pyrkimys on vahvistaa yhteistyötä avoimen 
opetuksen ja etäopetuksen, aikuiskoulutuksen, kulttuurien välisen opetuksen, 
kieltenoppimisen ja opetushenkilöstön perus- ja täydennyskoulutuksen aloilla. 
Hankkeisiin osallistui noin 2700 oppilaitosta 
Mitä tulee rahoituksen jakamiseen ohjelman eri osien välillä, jo alkuvaiheessa on ollut 
mahdollista pitäytyä päätöksessä määritetyssä periaatteessa, jonka mukaan koko 
viisivuotiskauden aikana vuoteen 1999 asti vähintään 55 %, 10 % ja 25 % on 
käytettävä osioihin I, II ja III tässä järjestyksessä. Ks. taulukko 1 tilastoliitteessä. 
Tämä vain vahvistaa sitä huomiota, että osioiden II ja III uudet rahoitusalueet on 
otettu hyvin vastaan. 
Jotta liian monta hyvää ehdotusta ja hakijaa ei jouduttaisi hylkäämään ohjelman 
alkuvuosina, komissio on vuosina 1995 ja 1996 pyrkinyt yleensä antamaan vähintään 
tietyn määrän tukea mahdollisimman monelle hyvälle hankkeelle huolimatta 
rajoitetuista määrärahoista, kuitenkin niin, että kukin hanke saisi tukea riittävästi. 
Ensimmäisten kahden vuoden analyysi osoittaa kuitenkin, että joissain ohjelman 
avainosissa yksittäisten avustusten määrä on jo laskenut kestämättömän alhaiselle 
28 
tasolle eikä aina ehkä riitä varmistamaan projektin täyttä onnistumista . Erityisen 
huolestuttava tilanne on seuraavissa kohteissa: 
- Erasmus, jonka kussakin ICP-hankkeessa vuonna 1996 rahoitusta voitiin myöntää 
keskimäärin 1000 ecua/oppilaitos. Jos lisäksi kaikille hyväksyttyjen Erasmus -vaihto-
ohjelmien piiriin kuuluville opiskelijoille myönnettäisiin apuraha ulkomailla 
suoritettavan opiskelun taloudelliseksi helpottamiseksi, apuraha matka-avustuksineen 
ja muine kustannusosineen olisi opiskelijaa kohden vain 750 ecua vuoden opiskelun 
ajaksi (eli 75 ecua kuussa) - mikä on noin 15 % päätäksessä määrätystä 5000 ecun 
enimmäismäärästä. Vaikka Erasmus-vaihto-oppilaana olosta ei ole rahallista hyötyä 
(ulkomailla suoritettujen opintojen täysimääräinen hyväksyminen kotimaiseen 
tutkintoon, ei lukukausimaksuja ulkomaisessa yliopistossa jne.), Sokrates-ohjelman 
Erasmus-osion kahden ensimmäisen vuoden analyysistä voidaan tehdä se johtopäätös, 
28 
Tietoon on tullut jopa tapauksia, joissa hankkeen koordinaattorit ovat torjuneet 
apurahatarjouksen, koska eivät ole katsoneet tarjotun summan riittävän kyseessä olevan 
hankkeen järjestämiseksi. 
16 
että sekä opiskelijoiden että yliopistojen saaman tuen vähyys on todellinen ja kasvava 
huolenaihe. Jos tilanteen annetaan jatkua korkeakoulukohtaisen sopimuksen 
alkamisen jälkeen lukuvuonna 1997 - 9829, se saattaa vaikuttaa kielteisesti tämän 
erittäin tärkeän Sokrates-ohjelman osan suosioon. 
Comenius, jonka puitteissa apurahan enimmäismäärä kullekin 
yhteistyöhankkeeseen osallistuvalle koululle on yleensä vain 2000 ecua vuodessa (3 
000 ecua, jos koulu on yhteistyöhankkeen järjestäjä). Luku on erittäin pieni, ja 
kansallisen tason koulutusmäärärahatilanne voi vaikuttaa niin, että koulut eivät 
helposti saa lisärahoitusta muista lähteistä. Joissain maissa Sokrates-apurahaa 
pidetään riittämättömänä yllykkeenä koulujen osallistumiselle, varsinkin, kun 
osallistuvien oppilaiden liikkuvuutta ei tueta. 
Kehittyvä tilanne suosii sellaisia henkilöitä ja oppilaitoksia, joilla on muita enemmän 
taloudellisia mahdollisuuksia käytettävissään. Kokemukset vuosilta 1995 ja 1996 ovat 
myös osoittaneet, että voimavarojen riittämättömyys saattaa estää joitain kansallisia 
toimijoita tiedottamasta ohjelmasta laajemmin, mistä on ikävät seuraukset 
oppilaitoksille ja yksilöille, jotka eivät ole aiemmin osallistuneet eurooppalaiseen 
yhteistyöhön eivätkä tiedä riittävästi Sokrates-ohjelman tarjoamista 
mahdollisuuksista. Tällaiset tekijät vaikeuttavat ohjelman edellytyksiä huolehtia siitä, 
että päätöksen mukaista tasavertaisten mahdollisuuksien periaatetta noudatetaan. 
3. Myönnetyn tuen tuottamat tulokset 
Ohjelman kussakin osiossa saavutetut tulokset vuosina 1995 ja 1996 esitellään tämän 
raportin osassa B. Yleisesti voidaan todeta, että jopa kohtalaisen lyhyen ajanjakson 
aikana ohjelma on vaikuttanut eurooppalaisen yhteistyön merkittävään kasvamiseen 
ja sen laadun paranemiseen erityisesti kouluopetuksessa, aikuiskoulutuksessa ja 
avoimessa opetuksessa ja etäopetuksessa, joilla ei juuri ole perinteitä 
järjestelmällisestä ylikansallisesta yhteistyöstä. Ohjelma rohkaisee lisäksi 
oppilaitoksia suhtautumaan eurooppalaiseen yhteistyöhön määrätietoisemmin ja 
ottamaan sen aikaisempaa laajemmin huomioon tulevaisuudensuunnitelmissaan. 
Sokrates on erityisesti: 
- myötävaikuttanut suuresti opiskelijoiden, nuorten ja opetushenkilöstön vaihtojen 
30 
määrään ja vaihtojen perusjärjestelyihin; 
- edistänyt eri osallistujamaiden oppilaitosten välistä laajaa ja tiivistä yhteistyötä 
erityisesti monenkeskisten verkostojen kautta. Monet verkostoista ovat jo osoittaneet 
olevansa kestäviä yhteistyörakenteita, jotka tulevat vaikuttamaan myönteisesti vielä 
29 
30 Katso Erasmus-osiota tämän asiakirjan osassa B. 
Kansainvälisen liikkuvuuden merkittävimmät esteet esitellään komission vihreässä kirjassa: 
Koulutus - ammattikoulutus - tutkimus: Kansainvälisen liikkuvuuden esteet, KOM (96)462 
lopull., 2.10.1996. 
17 
pitkään sen jälkeen, kun Sokrates-tukea saanut hanke on jo päättynyt. Yli 16 000 
oppilaitosta kaikilla koulutussektoreilla on osallistunut aktiivisesti Sokrates-
ohjelmaan sen kahtena ensimmäisenä vuonna; 
osallistunut eurooppalaisen ulottuvuuden vahvistamiseen monella 
koulutussektorilla, erityisesti opetushenkilöstön perus- ja täydennyskoulutukseen 
liittyvillä toimilla; 
- edistänyt ulkomailla suoritettujen akateemisten opintojen vastavuoroista 
hyväksymistä; eurooppalainen opintosuoritusten ja arvosanojen siirtojärjestelmä ECTS 
on käytössä yli 1000 korkeakoulussa; lisäksi tuetaan hankkeita, jotka ajavat 
aikuiskoulutuksen sekä avoimen opetuksen ja etäopetuksen pätevyysvaatimusten 
vastavuoroista tunnustamista; 
- tukenut väsymättä Euroopan unionissa vähemmän käytettyjen ja opetettujen kielten 
opettamista ja oppimista; erityisesti ohjelman Lingua- ja Erasmus-osiot; 
- tarjonnut lähtökohdan avoimen opetuksen ja etäopetuksen laajemmalle käytölle sekä 
uusien teknologioiden käyttöönotolle eri koulutussektoreilla ja auttanut varmistamaan, 
että multimedian kehittymisessä myös pedagogiset näkökohdat otetaan huomioon 
entistä paremmin; 
- johtanut laajan ja monipuolisen teknisen materiaalin, opintosuunnitelmien, 
koulutusohjelmien ja muiden koulutustuotteiden valikoiman tuottamiseen; 
- avannut uusia mahdollisuuksia laaja-alaiselle kokemusten ja tiedon vaihdolle ja 
siten levittänyt asiantuntemusta ja tukenut innovaatiokehitystä osallistujamaissa; 
- osaltaan varmistanut, että eurooppalainen yhteistyö hyödyttää kaikkia jäsenvaltioita, 
myös niitä maita, jotka ovat taloudellisesti heikossa asemassa ja/tai sijaitsevat 
yhteisön reuna-alueilla. 
Näin Sokrates-ohjelma on selvästi ja todistettavasti kulkemassa kohti EY:n 
32 
perustamissopimuksen 126 artiklassa määritettyä tavoitetta edistää laatukoulutusta 
kaikkialla yhteisön alueella. Yhtä tärkeää on ollut käsitteen "koulutuksen 
eurooppalaisen ulottuvuuden" tekeminen ymmärrettäväksi sadoille tuhansille 
opettajille ja kaikenikäisille oppilaille. Lisäksi on tehty paljon työtä ohjelman 
hyötyjen leviämiseksi laajemmalle Eurooppaan päätöksen ehtojen mukaisesti. 
Ohjelman tukimuodot ovat selvästi helpottaneet rahoituksen saamista myös monista 
33 
muista lähteistä . 
31 
32 
33 Verkostoihin osallistumisen laajuus on suurempi kuin miltä se näyttää ensinäkemältä, sillä 
monet "yhteistyökumppaneista" ovat Euroopan laajuisia järjestöjä, joihin kuuluu monia 
jäsenlaitoksia. Tilastoliitteessä on katsaus kunkin maan osallistumisesta Sokrates-ohjelman 
kansainvälisiin hankkeisiin. 
EYVL n:oC 224, 31.8.1992. 
Kuten tilastoliitteessä osoitetaan, Sokrates-ohjelman apurahat vuonna 1996 kattoivat alle 40 
% hankkeiden kokonaiskustannuksista lähes kaikissa ohjelman keskitetyissä toiminnoissa; 
18 
4. Kohdattuja ongelmia 
Kokemukset ohjelman kahdesta ensimmäisestä vuodesta ovat auttaneet näkemään, 
mitä vastoinkäymisiä ohjelmalla saattaa olla edessään tulevaisuudessa. Tämä pätee 
etenkin toisen asteen ja perusasteen kouluihin, sillä vain harvalla noiden 
koulutusasteiden oppilaitoksella on perinteitä ylikansallisesta yhteistyöstä tai 
käytettävissään kansainvälisten suhteiden verkosto. Vaatimus siitä, että hankkeiden on 
alusta alkaen oltava monenkeskisiä, aiheuttaa siis huomattavia ongelmia. Muita 
koulujen kokemia vastoinkäymisiä ovat olleet: 
- kansalliset, alueelliset tai paikalliset hallintoviranomaiset säätelevät usein tiukasti 
koulujen toimintaa oppilaitoksen hallintosääntöjen, opettajien työolojen ja 
lukujärjestyksen sisällön suhteen; 
- etenkään perusasteen kouluilla ei useinkaan ole lakisääteistä asemaa itsenäisenä 
organisaationa, minkä vuoksi niiden on joskus vaikea löytää sopivia sopimuksellisia 
ja taloudellisia puitteita osallistuakseen hankkeisiin; 
- toimivaltaiset viranomaiset ovat usein olleet haluttomia vähentämään hankkeista 
vastaavien opettajien lakisääteistä työtaakkaa ja/tai antamaan heille riittävästi 
tunnustusta projektityöstä; 
- koulut ja opettajien täydennyskoulutuslaitokset ovat kokeneet, että lisärahoitusta on 
vaikea saada erityisesti sellaisina aikoina, kun kansallisella, alueellisella tai 
paikallisella tasolla on vakavia määräraharajoituksia. 
Aikuiskoulutuksessa haasteiksi ovat osoittautuneet myös aiemman ylikansallisen 
yhteistyön puute, osallistujamaiden normien keskinäinen vastaamattomuus, 
kohderyhmän laajuus ja Sokrates-ohjelman tarjoamien mahdollisuuksien uutuus. Kun 
tieto alkaa levitä alan oppilaitoksiin, monenkeskisen eurooppalaisen yhteistyön 
lisäarvo alkaa kuitenkin nopeasti näkyä arvokkaiden hankkeiden lisääntymisenä. 
Korkeakoulutussektorilla suurin ongelma projektin aloituskautena on ollut varmistaa 
pehmeä siirtyminen edeltävässä Erasmus-ohjelmassa käytössä olleesta 
rahoitusjärjestelmästä vaarantamatta mukana olleiden kiinnostusta yliopistojen 
laitoksilla ja tiedekunnissa. Aiemmin apurahoja myönnettiin monenkeskisiin ICP-
hankkeisiin, ja nyt tuki kanavoidaan "korkeakoulukohtaisten sopimusten" kautta, ja se 
kattaa suurimman osan yliopistojen eurooppalaisista yhteistyötoimista 
Ohjelman Lingua-osiossa apulaisopettajaohjelman aloitusvuorina on myös 
ilmaantunut moniin koulutussektoreihin liittyviä ongelmia. Hallinnolliset esteet 
saattavat rajoittaa osallistujien vapaata liikkuvuutta. Osallistujat eivät ole aina 
henkilökuntaa eivätkä opiskelijoita, ja ongelmia aiheuttavat sellaiset asiat kuin 
työluvat, vakuutukset ja verotus. Kansalliset säännökset saattavat rajoittaa 
korkeakoulutuksessa osuus on vieläkin pienempi ja korkeintaan 15 % projektien 
kokonaiskustannuksista. 
19 
opettajaharjoittelijoiden liikkuvuutta, kotimaan ja harjoittelumaan elinkustannusten 
eroista aiheutuu taloudellisia ongelmia, ja lisäksi on muita, esimerkiksi asumiseen 
liittyviä käytännön ongelmia. 
Ongelmia ovat joskus aiheuttaneet myös ne olosuhteet, joissa kansallisten 
vastuutahojen on pitänyt työskennellä. Aluksi tämä johtui osaltaan vastuutahojen 
perustamisvaikeuksista ja siitä, että monet toiminnot oli aloitettava äärimmäisen 
tiukoissa aikarajoissa ohjelman viivästymisen johdosta. Joissain osallistujamaissa 
kansallisten toimivaltaisten viranomaisten vastuutahoille myöntämien resurssien taso 
on aiheuttanut ongelmia. Ensimmäisten kahden vuoden kokemusten perusteella 
voidaan selvästi ennustaa, että jos näin jatkuu, resurssien alamitoitus johtaa moniin 
vakaviin seurauksiin: se voi estää vastuutahoja tiedottamasta ohjelmasta 
mahdollisimman laajasti ja rajoittaa siten ohjelman täysipainoista toteuttamista, se voi 
rajoittaa vastuutahojen resursseja tarjota apua yhteistyökumppanien löytämiseksi ja 
hakijoiden opastamiseksi, se voi haitata vastuutahojen kykyä toimittaa komissiolle 
ajoissa tietoa ja niiden valmiutta hoitaa sellaisia tehtäviä, joita pidetään tärkeinä mutta 
ei kiireellisinä, kuten seuranta ja arviointi. 
Kuten raportin B-osasta ilmenee, joidenkin mainittujen esteiden poistamisessa on jo 
edistytty huomattavasti.Vaikka osa ongelmista voi olla vaikeampi ratkaista, kahden 
vuoden kokemus on osoittanut, että "vastuutahot" ovat halukkaita omaksumaan 
rakentavan asenteen ja etsimään innovatiivisesti ratkaisuja ongelmiin. 
Rakenteellisempi huolen aihe ovat kuitenkin määrärahaongelmat, joita on jo koettu 
ohjelman aikana ja jotka tulevat yhä ilmeisemmiksi vuonna 1997 ja siitä eteenpäin, 
kun ohjelma kasvaa ja todellinen tarve saadaan tietää. Lisää vaikeuksia on 
odotettavissa, kun ohjelma laajenee Eurooppa-sopimuksen allekirjoittaneisiin 
valtioihin Keski- ja Itä-Euroopassa jaKyprokseen. Sokrates-ohjelman kahdesta 
ensimmäisestä vuodesta tehdyn analyysin ja sen perusteella tehtyjen tulevia vuosia 
koskevien ennusteiden perusteella voidaan päätellä, että taloudelliset rajoitukset 
tulevat muodostamaan suurimmat esteet ohjelman kehitykselle ja sen 
mahdollisuuksille täyttää päätöksessä asetetut tavoitteet. 
IV. SOKRATES-OHJELMAN HAASTEET TULEVALLA KAUDELLA 
Raportin kattamana aikana on ilmennyt huomattava joukko haasteita tulevalle 
kaudelle. Haasteita ovat muun muassa: 
- Sokrates-ohjelman toiminnoista saatujen tulosten ja kokemusten jakaminen. Tässä 
suhteessa on jo tehty paljon: hankkeiden omat, tehokkaat tiedotuskeinot ovat yksi 
avaintekijöistä hankkeiden valinnassa; hankkeiden väliset kokoukset ja temaattiset 
seminaarit; yhteistyö eurooppalaisten järjestöjen kanssa tiedottamisen välineenä; 
hyvän käytännön oppaiden laatiminen eri projekteihin; jatkuva yhteydenpito 
aikaisempiin osallistujiin. Seuraava vaihe on tiedotustoiminnan kehittäminen 
yhtenäisemmäksi sekä yhteisötasolla että yhteistyössä kansallisten vastuutahojen 
20 
kanssa ja uusien menetelmien käyttöönotto. Uusia menetelmiä ovat muun muassa 
hankkeiden tulosten julkaisu luettelona ja lisääntynyt sähköisten viestimien kuten 
Internetin käyttö hankkeiden tuloksista tiedotettaessa. 
- Sokrates-toimintojen välisen vuorovaikutuksen parantaminen. Kun Sokrates-
ohjelmasta päätettiin, tarkoitus ei ollut luoda raameja, joiden puitteissa puoli-itsenäiset 
ohjelmat pyrkivät kukin eri tavoitteisiin. Päämääränä oli pikemminkin luoda 
yhtenäinen ohjelma, jolle oli luonteenomaista luova vuorovaikutus sen ala-ohjelmien 
välillä kaikilla koulutussektoreilla tai osa-alueilla. Kun kaikki toiminnot on otettu 
käyttöön, sekä yhteisön että kansallisella tasolla on kiinnitettävä enemmän huomiota 
eri toimintojen välisen synergian lisäämiseen. 
- Kansallisten vastuutahojen verkoston vahvistaminen. Tulevan kauden 
avainhaasteita on varmistaa, että kaikilla vastuutahoilla on mahdollisuus täyttää sen 
tehtävä, joka niille on annettu perustamispäätöksessä. Lisäksi on pyrittävä entistä 
paremmin varmistamaan tehokas yhteistyö Sokrates-ohjelman eri toimintojen 
vastuutahojen välillä kansallisella tasolla ja Sokrates-ohjelman vastuutahojen ja 
muissa eurooppalaisissa ohjelmissa samanlaisissa tehtävissä toimivien välillä. 
Sokrates-ohjelmassa myönnettävien apurahojen ja osallistujamaissa muista lähteistä 
saatavien apurahojen välistä toiminnallista täydentävyyttä tulisi pitää ensiarvoisen 
tärkeänä. 
- Ohjelman seuranta- ja arviointimenetelmät. Sokrates-komitea neuvottelee 
parhaillaan ohjelman väli- ja lopullisen arvioinnin strategiasta, menetelmistä ja 
käytännön järjestelyistä. 
- Keski- ja Itä-Euroopan Eurooppa-sopimuksen allekirjoittaneiden valtioiden ja 
Kyproksen pehmeä lasku ohjelmaan. Tämän haasteen edessä kaikkien Sokrates-
ohjelman järjestämisessä mukana olevien organisaatioiden työtaakka kasvaa, ja ne 
joutuvat käsittelemään uudentyyppisiä tarpeita ja ongelmia. Tarvitaan lisää tietoa, ja 
etenkin henkilökunnan näkemykset uusien osallistujamaiden koulujärjestelmistä on 
saatettava ajan tasalle. 
- Sokrates-ohjelman tarjoamista mahdollisuuksista tiedottaminen koulutusyhteisölle. 
Tiedotustoiminnan on jatkuttava erityisesti uusien toimien kuten koulujen välisen 
yhteistyön ja aikuiskoulutuksen ollessa kyseessä. Tiedottaminen on myös erityisen 
tärkeää maissa, jotka ovat vasta hiljattain päässeet osallistumaan yhteisön ohjelmiin. 
- Määrärahojen aiheuttamien rajoitusten edessä haaste ohjelman jatkuvasta 
etenemisestä ja kasvusta kasvaa jatkuvasti. Useilla sektoreilla erityisen haaste on 
löytää tasapaino jo olemassa olevien, tehokkaiksi ja onnistuneiksi osoittautuneiden 
hankkeiden tuen jatkamisen ja verkostojen, hankkeiden ja liikkuvuuden tukemisen 
välillä. 
Näiden koko Sokrates-ohjelmaan vaikuttavien haasteiden lisäksi kullakin ohjelman 
toiminnolla on vielä omat erityishaasteensa. Ne on esitelty jäljempänä olevassa 
laatikossa. 
21 
V. YHTEENVETO 
Viimeisin kertomus osoittaa, että Sokrates on merkittävästi myötävaikuttanut tämän 
päivän nuorten valmistautumiseen elämään ja työhön huomispäivän Euroopassa. Se 
on osoittanut ominaisuutensa lisätä koulutuksen laatua, luovuutta ja innovaatiota 
eurooppalaisen yhteistyön kautta. Se on lisännyt arvostusta tietoyhteiskunnan 
koulutusalalle avaamia mahdollisuuksia kohtaan, ja ehkä kaikkein tärkeintä, se tukee 
voimakkaasti Euroopan yhteisön kehittymistä konkreettiseksi, eläväksi 
todellisuudeksi sadoille tuhansille kaikenikäisille Euroopan kansalaisille, esikoulusta 
aina aikuiskoulutukseen ja korkeakoulutukseen asti. 
Analyysistä voidaan kuitenkin nähdä myös se, että ohjelma ei voi ylläpitää tai 
varmistaa näitä lupaavia tuloksia eikä tukeutua niihin ilman lisärahoitusta. Tämän 
raportin liitteenä on siten edellä mainitun Euroopan parlamentin, neuvoston ja 
komission välisen yhteislausunnon mukaisesti ehdotuksia taloudellisten puitteiden 
vahvistamiseksi. Määrärahoja koskevat selitykset ovat yksityiskohtaisesti 
perusteluissa ja niiden liitteenä olevassa taloudellisessa selvityksessä. Ne voidaan 
jakaa kolmeen kohtaan, jotka perustuvat kertomuksen tuloksiin: 
- ensinnäkin on muistettava, että Sokrates-ohjelman yleinen tavoite on hyödyntää 
koulutuksen laatua Euroopassa ja lähentää Eurooppaa ja sen kansalaisia toisiinsa. Sen 
vuoksi on tärkeää, että kunkin ohjelman toiminnon sisällä tuetaan riittävää määrää 
laatuhankkeita ja toimia. Koska ohjelman kohteena olevat ryhmät ovat suuria, 
apurahoja on myönnettävä paljon; 
- toiseksi ohjelma ei voi saavuttaa riittävää määrää hankkeita ja toimia, jos 
keskimäärin myönnettävää tukea edunsaajaa kohti vähennetään. Esimerkiksi 
Comenius-ohjelman koulujen yhteistyöhankkeiden saama tuki koulua kohti (2000 
ecua) riittää tuskin takaamaan edes vähimmäismäärää opettajakontakteja. Erasmus-
ohjelman sisällä myönnetyt opiskelija-apurahat ovat vain 15 % päätöksen sallimasta 
enimmäismäärästä. Lisäksi julkisen rahoituksen rajoitukset koulutussektorilla ja 
yksityissektorin kohtaamat vaikeudet vaikeuttavat entisestään koulujen 
mahdollisuuksia saada merkittävää lisärahoitusta kansallisista lähteistä. 
- kolmanneksi, kuten uudessa kertomuksessa osoitetaan, ohjelmasta haetun tuen tarve 
ylittää selvästi käytettävissä olevat taloudelliset resurssit, ja rakenteellisista syistä 
johtuen tuen tarve kasvaa edelleen. Sokrates-ohjelman kaltaisessa ohjelmassa, jonka 
päätavoite on lähentää Eurooppaa ja sen kansalaisia, nykyistä suurempi tarve 
valikoida edes laatuhankkeiden ollessa kyseessä ei ole toivottavaa. Se aiheuttaisi vain 
turhautumista suuressa osassa kansalaisia juuri silloin, kun yhteisön olisi osoitettava, 
että se vastaa kansalaisten todellisiin tarpeisiin. 
22 
SOKRATES-TOIMINTOJEN HAASTEET TULEVALLA KAUDELLA 
Korkeakoulutus (Erasmus) 
- eurooppalaisen ulottuvuuden takaaminen kaikille opiskelijoille, ei vain niille, jotka 
opiskelevat jonkin aikaa ulkomailla 
- korkeakoulukohtaisen sopimuksen käyttöönotto, eurooppalaisen yhteistyön 
tuleminen oppilaitosten suunnittelun strategiseksi osatekijäksi, kiinnostuksen 
säilyminen korkeakoulujen laitoksilla 
- temaattisten verkostojen tukeminen innovaation ja laadun parantamisen välineenä 
- opiskelijoiden motivaation säilyminen ulkomailla opiskelua kohtaan ja tasavertaiset 
mahdollisuudet vaihto-ohjelmissa huolimatta saatavilla olevan taloudellisen tuen 
vähyydestä 
Kouluopetus (Comenius) 
- monenkeskisen koulujen välisen yhteistyön yleistyminen, erityisesti perusasteen ja 
esiasteen koulujen entistä aktiivisemman osallistumisen tukeminen (Toiminto 1) 
- heikompiosaisten koulutuksen tuen lisääminen (Toiminto 2) 
- varmistaa, että osallistujamaiden toimivaltaiset viranomaiset tunnustavat Comenius-
ohjelman toiminnon 3 puitteissa tapahtuvan täydennyskoulutuksen täysin oman maan 
täydennyskoulutusta vastaavaksi 
- vuorovaikutuksen edistäminen toimintojen välillä, erityisesti täydennyskoulutuksen 
(toiminto 3) tulosten käyttäminen koulujen välisen yhteistyön (toiminto 1) 
kehittämisessä. 
Kieltenopetus (Lingua) 
- kielten moninaisuuden tukeminen edelleen, erityisesti vähemmän käytettyjen ja 
opetettujen EU-kielten opettaminen ja opiskeleminen 
- järjestelmällinen palaute kielenoppimisen tutkimuksesta Lingua-toimintojen 
kehittämiseksi ja niistä kansallisten koulutusjärjestelmien hyväksi 
- peruskoulutussektorin laajempi osallistuminen eurooppalaisiin yhteistyöohjelmiin 
- tehokkaampien yhteyksien edistäminen Lingua-toimintojen välillä ja niiden ja 
muiden Sokrates-toimintojen kuten kouluopetuksen välisten yhteyksien tukeminen 
Avoin opetus ja etäopetus (ODL) 
- muutoksiin sopeutuminen uuden teknologian kehittyessä, ja sen varmistaminen, että 
ohjelman käytössä korostuu koulutus teknologian sijaan 
- ODL-välineiden ja -tuotteiden laadun parantaminen 
- toiminnon entistä suurempi vaikutus vaatimusten ja pätevyyksien yhteiseen 
tunnustamiseen 
- koulusektorin laajempi osallistuminen tuettuihin toimintoihin 
Aikuiskoulutus 
- toiminnosta tiedottamisen jatkuminen aikuiskoulutussektorin heterogeenisyys ja 
moninaisuus huomioon ottaen 
- toiminnan kohdistaminen avainalueisiin ja avainryhmiin, elinikäinen oppiminen ja 
yhteiskunnallinen syrjäytyminen huomioon ottaen 
- aiemman empiirisen oppimisen arvioinnin edistäminen 
23 
- erityyppisten aikuiskoulutusorganisaatioiden välisen yhteistyön tukeminen, siltojen 
rakentaminen muodollisen ja epämuodollisen aikuiskoulutuksen välille 
Koulutusjärjestelmiä ja -politiikkaa koskeva tiedon ja kokemusten vaihto 
- Sokrates-ohjelman osan 3 toiminnon 3.1. mukaisten hankkeiden aloittaminen; 
erityisesti ensimmäiset laadunvarmistuksen pilottihankkeet kouluopetuksessa; 
- Eurydice-verkoston työn tukeminen luotettavien, vertailukelpoisten opintojen ja 
koulutusyhteistyön avainmerkitsijöiden tuottamisessa yhteisön tasolla 
- uuden mallin käyttöönotto Arion-opintovierailuissa, opintovierailujen laadun 
jatkuva parantaminen osallistujien palautteen ja muun arvioinnin perusteella; 
- Keski- ja Itä-Euroopan maiden ja Kyproksen pehmeä lasku Eurydiceen, Arioniin ja 
Naric-verkostoon. 
24 
OSA B: OHJELMAN ERI OSIEN TUOTTAMAT TULOKSET 
KORKEAKOULUTUS (ERASMUS) 
Sokrates-ohjelman korkeakoulutusta koskeva osio jatkaa parannetussa ja laajennetussa 
muodossa aikaisempaa Erasmus-ohjelmaa (1987 - 1994). Sen tarkoitus on tukea 
korkeakoulutuksen laatua eurooppalaisen yhteistyön avulla. Se tunnetaan parhaiten 
toiminnosta 2, joka myöntää apurahoja opiskelijavaihtoon tutkintoon hyväksytyn 
ulkomaanopintojakson kustannusten peittämisen avustamiseksi. Sen jälkeen kun 
Erasmus yhdistettiin Sokrates-ohjelmaan, on kuitenkin painotettu entistä enemmän 
toiminnon 1 avulla eurooppalaisen ulottuvuuden lisäämistä korkeakoulujen työssä, 
mikä antaa opiskelijoille mahdollisuuden hyötyä eurooppalaisesta yhteistyöstä, vaikka 
he eivät itse suoranaisesti osallistuisikaan vaihto-ohjelmiin. 
Erasmuksen vaikutusta sekä eurooppalaisen yhteistyön määrään että laatuun on 
arvioitu riippumattomasti ohjelman perustamisesta alkaen.34 Määrän perusteella 
Erasmus on muuttanut ennen sen käyttöönottamista vallinnutta tilannetta ja 
vaikuttanut enemmän kuin mikään muu yksittäinen tekijä siihen, että korkeakoulut 
pitävät nykyisin eurooppalaista yhteistyötä huomattavasti tärkeämpänä kuin 
kymmenen vuotta sitten. Myös sen laadulliset vaikutukset ovat selvästi havaittavissa, 
kuten vuosien 1995 ja 1996 aikana pidetyt temaattiset konferenssit osoittavat. 
Korkeakoulujen saamiin etuihin lukeutuvat asiantuntemuksen ja kokemuksen 
yhdistämisen ansiosta kohentuneet opetusstandardit, parempi vieraiden kielten 
opetuksen taso, tehokkaampi tiedonvälitys, parempi tutkintojen ja opintojaksojen 
tunnustaminen ja paremmat sisäiset hallinnolliset menettelytavat etenkin 
kansainvälisen yhteistyön hoitamisessa korkeakoulujen, tiedekuntien ja laitosten 
tasolla. Korkeakouluhenkilöstöjen välisistä lukuisista kontakteista on myös 
seurannut uutta tai tehostunutta tutkimusyhteistyötä. Valtaosa Erasmus-opiskelij oista 
kertoo saaneensa entistä hedelmällisempiä akateemisia kokemuksia säännöllisestä 
yhteydenpidosta isäntäkorkeakoulun opetushenkilöstön kanssa. Tutkimukset entisistä 
opiskelijoista osoittavat, että Erasmus-kokemus auttaa valmistuneita hankkimaan 
työpaikan ja saamaan työtehtäviä, joissa vaaditaan kansainvälistä tietoa ja 
kokemusta. 
Edellä mainitut edut ovat jatkuneet, ja niitä on edelleen laajennettu Sokrates-ohjelman 
kahtena ensimmäisenä vuonna, jotka kattavat lukuvuodet 1995 - 96 ja 1996 - 97: 
Jotta korkeakouluille jäisi aikaa sopeutua korkeakoulukohtaiseen sopimusjärjestelyyn 
(Institutional Contract), entistä, korkeakoulujen välisiin yhteistyöohjelmiin (Inter-
university Cooperation Programmes, ICP) perustuvaa rahoitustapaa jatkettiin 
34 
35 
36 Varsinkin Universität-Gesamthochschule Kasselin korkeakoulutuksen ja työn tutkimuskeskus, 
joka julkaisi joukon määrällisiä ja temaattisia arviointeja koko Erasmus-ohjelman aikana, sekä 
Price Waterhouse -konsulttiyrityksen arvioinnissa, joka valmistui vuonna 1993. 
Vrt. Review of the Erasmus Programme: Final Synthesis Report. Price Waterhouse, 1993. 
Vit. Friedhelm Maiwarm, Wolfgang Steube and Ulrich Teichler, Learning in Europe: the 
Erasmus Experience. London 1991, ibid.: Experiences of erasmus students 1990/1. Kassel 
1993 (- Erasmus Monographs No. 14 ja 17 mainitussa järjestyksessä). 
25 
Sokrates-komitean suosituksesta tämän kaksivuotisen siirtymäkauden aikana. ' 
Vuonna 1995 tuettiin ennätysmäistä 2673:a korkeakoulujen välistä yhteistyöohjelmaa 
(ICP), joihin kuhunkin osallistui keskimäärin 8 korkeakoulua. Vuosina 1995 ja 1996 
anotut tuet, joiden yhteissumma oli noin 400 miljoonaa ecua, ylittivät käytettävissä 
olevat resurssit kertoimella 9:1. Vuonna 1996 ylimääräisiä tukieriä myönnettiin 2530 
ICP-hankkeelle. Samalla kun opiskelijavaihto säilyi keskeisenä kohteena valtaosissa 
ICP-hankkeista, myös muita yhteistyömuotoja esiintyi runsaasti. Niinpä 
opetussuunnitelmien kehittämiseen tarkoitetun tuen kysyntä oli jälleen kerran vilkasta, 
ja intensiivikurssien tuen kysyntä kasvoi edelleen. Intensiivikurssit tarjoavat useiden 
maiden opiskelijoille ja opettajille arvokkaan mahdollisuuden kokoontua yhteen ja 
vaihtaa kokemuksia, tietoja ja ideoita tiiviillä kurssilla, ja monet niistä johtavat 
yhteisen opetusmateriaalin kehittämiseen sekä opetushenkilöstön ja opiskelijoiden 
yhteisten tutkimushankkeiden syntymiseen. Opettajavaihtoon tarkoitetun tuen 
kysynnän merkitys on myös kasvanut. Sen olennaista arvoa korkea-asteen 
opetussuunnitelmien ja -menetelmien laadun parantamisessa on selkeästi ryhdytty 
arvostamaan laajemmalti, samoin kuin sen merkitystä eurooppalaisen ulottuvuuden 
lisäämisessä niiden opiskelijoiden opintoihin, jotka eivät voi suoranaisesti hyötyä 
opiskelijavaihdosta. 
Yhteiselle opetussuunnitelmien kehittämiselle annetaan Sokrates-ohjelmassa 
huomattava rooli sen tavoitteen mukaisesti, jolla pyritään edistämään ja vahvistamaan 
eurooppalaista ulottuvuutta yhä useamman opiskelijan kohdalla. Kolmea uutta 
opetussuunnitelmien kehittämistoimenpidettä ("Masters"-tason kurssit, eurooppalaiset 
moduulit, integroidut kielikurssit) testataan erittäin rajoitetusti lukuvuonna 1996 - 97 
ennen niiden lopullista täytäntöönpanoa korkeakoulukohtaisten sopimusten osana 
lukuvuodesta 1997 - 98 alkaen. Parhaillaan tuetaan 41 :tä pilottihanketta aiheissa, jotka 
on komission ja akateemisten ja ammatillisten järjestöjen välisissä neuvotteluissa 
määritelty Euroopan inhimillisten voimavarojen kehittämisen kannalta keskeisiksi.39 
Eurooppalainen opintosuoritusten ja arvosanojen siirtojärjestelmä (European Credit 
Transfer System, ECTS) on parhaillaan merkittävässä laajennusvaiheessa. ECTS-
järjestelmää on lukuvuosien 1989 - 90 ja 1994 - 95 välisenä aikana käytetty 
37 
38 
39 Viimeinen täydellinen ICP-valinta tehtiin vuonna 1995, mutta koska yhtään uutta ICP.tä tai 
uutta toimintoa ei sen jälkeen ole rahoitettu ja koska joidenkin ICP-hankkeiden rahoittaminen 
lopetettiin, seurauksena on ollut näennäinen kasvun pysähdys lukuvuonna 1996 - 97. Tämä 
kehitys on siis luotu "keinotekoisesti", eikä se heijasta mitään perustavaa laatua olevaa 
kysynnän laskua, kuten ensimmäisen vuoden "korkeakoulukohtaisten sopimusten" 
tukihakemukset {vrt. tuonnempana) ovat osoittaneet. 
Useimmat ulkomaille suuntautuneet opetustoimeksiannot ovat kuitenkin olleet lyhytaikaisia, 
mikä usein rajoittaa niiden vaikutusta. Vuodesta 1997 alkaen otetaan käyttöön uusi 
opetushenkilöstövaihtojen tukimuoto, Erasmus -luennoitsija-apurahat (Erasmus Teaching 
Fellowships). Niihin kuuluu pitempiä, 2-6 kuukauden mittaisia opetusjaksoja ulkomailla, ja 
niiden on suunniteltu vaikuttavan pysyvästi opetusmenetelmiin. 
Lukuvuoden 1996 - 97 pilottihankkeiden aihepiirit ovat: kulttuurin hallinta, terveydenhuollon 
hallinta, pienten ja keskisuurten yritysten hallinta, uudet työmarkkinaohjelmat, 
insinöörijohtajan toimenkuva, uudet materiaalit ja teollisuusteknologia, palvelusektorin uusi 
teknologia, tie- ja vesirakennussuunnittelu, kaupunkikehitys, ympäristönsuojelu ja 
kehittäminen, sosiaali- ja talousmaantieteen muutokset, koulutuspolitiikka, kansainvälinen 
terveyskasvatus, Euroopan oikeustietokannat, henkinen omaisuus, naisten oikeudellinen 
asema. 
26 
kokeilupohjalta, ja se on otettu laajalti vastaan tehokkaana järjestelmänä, joka takaa 
vaihto-oppilaille kurssisuoritusten täysimääräisen siirrettävyyden Euroopan 
korkeakoulujen välillä. Perusteellinen arviointitutkimus korostaa järjestelmän kykyä 
helpottaa opiskelijavaihtoa ja sen laadun parantamista.40 Lukuvuoden 1995 - 96 
aikana ECTS-järjestelmää laajennettiin kattamaan lähes 1000 laitosta tai tiedekuntaa 
noin 230 korkeakoulussa, ja kun ECTS tulee kaikkien Euroopan korkeakoulujen 
käyttöön korkeakoulukohtaisten sopimusjärjestelyjen aloittamisen myötä lukuvuonna 
1997 - 98, sitä laajennetaan jälleen kerran. 
Vuonna 1996 on esitelty uudet temaattiset verkostohankkeet (Thematic Network 
Projects), jotka tukevat akateemisen oppiaineen eurooppalaisen ulottuvuuden 
kehittämistä tai muuta yleisesti kiinnostavaa alaa (esim. monitieteellistä opintosuuntaa 
tai korkeakoulutuksen järjestämisen tai hallinnon osa-aluetta). Hankkeisiin sisältyy 
lukuisten tiedekuntien välistä yhteistyötä kaikissa tai useimmissa osanottajamaissa 
sekä akateemisten, ammatillisten ja muiden yhdistysten yhteistyötä. Niiden on 
tarkoitus vaikuttaa pysyvästi ja laajasti kaikkialla Euroopassa kyseisillä aloilla. Lähes 
500 mielenkiinnon ilmausta ja yli 100 valmista hanke-ehdotusta jätettiin, mutta 
budjetin rajoitusten vuoksi vain 28 voitiin valita yhteisön tuen piiriin.41 Euroopan 
korkeakoulujen reaktio temaattisten verkostohankkeiden tarjoamiin mahdollisuuksiin 
osoittaa, että ne vastaavat akuuttiin tarpeeseen, ja tämä ensimmäinen vuosi osoittaa, 
että monet verkostot kykenevät myötävaikuttamaan merkittävästi laadun 
kehittämiseen ja jatkuvaan innovaatioon omilla aloillaan. 
Suunnilleen kolme neljäsosaa Erasmuksen budjetista on varattu opiskelijavaihdon 
apurahojen rahoittamiseen. Vuosina 1995 ja 1996 tuettiin 316 000:a 
opiskelijavaihtoa, joissa ulkomaisen opintojakson kesto oli keskimäärin 7 kuukautta. 
Kysyntä on kasvanut tasaisesti nopeammin kuin käytettävissä oleva budjetti, ja vaikka 
useat osanottajamaat ovat pyrkineet tarjoamaan täydentävää rahoitusta, 
opiskelijavaihdon taloudelliset olosuhteet ovat ajan myötä pahasti heikentyneet. 
Keskimääräinen apuraha hyväksyttyä opiskelijaa kohti on nyt vain noin 15 % 
komission päätöksen sallimasta enimmäismäärästä - tämä tilanne aiheuttaa huolta yhä 
laajemmissa piireissä42. Komission pyrkimykset varmistaa, että maat, jotka sijaitsevat 
unionin reuna-alueilla, joissa puhutaan harvinaisempia kieliä ja joiden taloudellinen 
tilanne on epäsuotuisa, otetaan kokonaisvaltaisesti mukaan opiskelijavaihtoon sekä 
lähettäjinä että vastaanottajina, alkavat nyt selvästi kantaa hedelmää. Vuonna 1996 
40 
41 
42 
43 Evaluation of the Pilot Phase of the European Community Course Credit Transfer System. 
Coopers & Lybrand, 1993. 
Temaattiset verkostot kattavat niinkin erilaisia aloja kuin laadunhallinta, bioteknologia, 
sosiaalityö, urheilu, lääketieteen didaktiikka, taidekasvatus, sähkötekniikka, arkeologia, 
matkailukoulutus, inhimillisten voimavarojen kehittäminen humanitaarisiin 
avustustarkoituksiin, tekstiiliteknologia, eläinlääketiede, Euroopan kansalaisten yhtenäinen 
oikeussuoja, maanviljelys, taloustiede, kääntäminen ja tulkkaus, fysiikka, kemia ja 
opettajankoulutus. 
Tämä käy myös ilmi tiedotusvälineiden äskettäisestä uutisoinnista Erasmuksen siirtyessä 
Sokrateehen, etenkin Saksassa. Katso esimerkiksi artikkeleita "Hoffhungslos unterdotiert" 
Deutsche Universitäts-Zeitungissa 3.5.1996 ja "Weniger Geld fur den Studentenaustausch", 
Handelsblatt, 29.5.1996. 
Lukuvuosien 1988 - 89 ja 1995 - 96 välisenä aikana Saksasta, Ranskasta ja Yhdistyneestä 
kuningaskunnasta hyväksyttyjen opiskelijoiden määrä kasvoi seitsenkertaiseksi noin 78 
27 
perustettiin uusi pilottialoite, jolla eri jäsenmaiden opiskelijat voivat osallistua 
intensiiviseen kielitaitovalmennukseen portugalin, kreikan, suomen, tanskan ja italian 
kielillä. Nämä ovat niiden maiden kieliä, jotka ovat kokeneet suurimpia vaikeuksia 
Erasmus-opiskelij öiden houkuttelemisessa. 
Sen jälkeen kun Erasmus liitettiin Sokrates-ohjelmaan, korkeakoulujen omien 
eurooppalaisen yhteistyön strategioiden vahvistamista on painotettu huomattavasti. 
Lukuvuodesta 1997 - 98 lähtien valtaosa yhteisön suorasta tuesta korkeakouluille 
kanavoidaankin siksi "korkeakoulukohtaisten sopimusten" kautta. Tämä käsite 
merkitsee Euroopan komission ja kunkin korkeakoulun välistä sopimusta, jossa 
esitellään korkeakoulun suunnittelemat eurooppalaiset yhteistyötoimet ja yhteisön 
antama tuki niiden kehittämiseksi ja toimeenpanemiseksi. Kunkin tällaista sopimusta 
haluavan korkeakoulun on laadittava eurooppalaisen yhteistyön suunnitelma 
(European Policy Statement), jossa kuvataan sen kansainvälisen yhteistyön strategiaa 
sen varsinaisten ehdotusten viitekehyksenä. 
Komissio on nyt saanut korkeakoulujen ensimmäiset korkeakoulukohtaisia 
sopimuksia koskevat hakemukset lukuvuodelle 1997 - 98. Sen sijaan että uusien 
järjestelyjen täytäntöönpano olisi johtanut kiinnostuksen vähenemiseen, kuten jotkut 
ovat ennustaneet, se on saanut aikaan erittäin huomattavan määrän kasvun sekä 
joitakin merkittäviä muutoksia eurooppalaisten yhteistyötoimien kysynnän luonteessa. 
Yhteensä 1582 korkeakoulukohtaista ehdotusta on vastaanotettu lähestulkoon kaikista 
18 osanottajamaan keskeisistä korkeakouluista ja miltei kaikista tähän mennessä 
Erasmuksen ICP-hankkeisiin osallistuneista korkeakouluista. Korkeakoulujen 
ehdotukset muodostavat noin 250 miljoonan ecun rahoitustarpeen, joka on 25 % 
enemmän kuin viime vuoden normaali ICP-rahoitus. Ehdotusten keskeiset piirteet 
ovat seuraavia: 
Noin 95 % jätetyistä hakemuksista sisältää opiskelijavaihdon. Opiskelijamäärä, jolle 
apurahoja on pyydetty, on noussut vielä 20 % vuodesta 1995 yli 180 000:een, mikä 
jatkaa heti Erasmuksen alkuaikoina ilmennyttä opiskelijavaihdon kysynnän 
säännöllistä nousua. Noin kaksi kolmaosaa kaikista korkeakoulukohtaista sopimusta 
havittelevista korkeakouluista on myös pyytänyt tukea ECTS:n käyttöönottamiseksi -
tämä on nelinkertainen kasvu verrattuna niiden korkeakoulujen määrään, jotka 
parhaillaan panevat järjestelmää täytäntöön. 
Opettajavaihdon kysynnän kasvu on sitäkin suurempaa. Peräti 85 % hakemuksista 
sisältää opettajavaihdon, mikä käsittää yli 31 000 opetustoimeksiantoa ulkomailla 
verrattuna lukuvuoden 1995 - 96 vaatimattomaan 14 000:een toimeksiantoon. 
Ehdotettujen intensiivikurssien määrä on miltei kaksinkertaistunut 605:stä lukuvuonna 
1995 - 96 aina 1138:aan lukuvuonna 1997 - 98. Tämä saattaa osittain johtua Sokrateen 
intensiivikurssien uudesta määritelmästä; se antaa sellaisille tieteenaloille tilaisuuden 
000:een; kaikista osanottajamaista hyväksyttyjen määrä nousi 14-kertaiseksi saman ajanjakson 
aikana (alle 6000:sta yli 82 000:een). 
28 
eurooppalaiseen toimintaan, joilla on perinteisesti ollut vaikeuksia osallistua 
opiskelijavaihtoon. 
Lukuvuodelle 1997 - 98 on ehdotettu yhteensä lähes 1200:aa opintosuunnitelman 
kehittämishanketta, mikä on reilusti kaksinkertainen määrä verrattuna lukuvuoden 
1995 - 96 lukuun 514. Ne käsittävät 287 perus- ja aineopintojen 
opintosuunnitelmahanketta, 355 ehdotusta jatko-opintojen ("Masters-taso") kurssien 
kehittämiseksi, 453 eurooppalaista moduulia ja 100 ehdotusta muihin aineisiin 
integroiduista kielikursseista. 
Korkeakoulukohtaiset sopimusehdotukset eivät siis osoita ainoastaan jatkuvaa 
sitoutumista opiskelijavaihtoon Sokrates-ohjelmaan sisältyvän Erasmuksen 
kulmakivenä, vaan myös erityisen suurta tuen kysyntää niitä toimintoja varten, jotka 
on suunniteltu lisäämään eurooppalainen ulottuvuus laajemman opiskelijaväestön 
opinto-ohjelmiin. 
Siirtymä Erasmuksesta Sokrates-ohjelmassa toteutettaviin uusiin järjestelyihin on 
paljastanut erittäin mielenkiintoisia tulevaisuuden kehitysmahdollisuuksia. Tämä 
ohjelman osio on kuitenkin parhaillaan joutumassa entistä suurempiin vaikeuksiin, 
jotka johtuvat tuen kysynnän ja käytettävissä olevien varojen välisestä kuilusta. 
Varojen puute vaikeuttaa oleellisesti Erasmuksen kykyä tukea edelleen 
korkealaatuisten inhimillisten voimavarojen kehittämistä ja keskinäisen 
yhteisymmärryksen lisäämistä Euroopassa. 
KOULUOPETUS (COMENIUS) 
Comenius on ensimmäinen kattava väline kaikenlaisten koulujen - esi-, perus- ja 
toisen asteen - eurooppalaisen yhteistyön tukemiseksi yhteisötasolla. 
Tämän ohjelmaosion onnistuneeseen toteuttamiseen liittyy erittäin suuria haasteita. 
Tämä johtuu ensinnäkin jo pelkästä kohdeväestön määrästä. Kuten edellä on mainittu, 
Sokrates-ohjelman osanottajamaissa on tällä hetkellä huomattavasti yli 300 000 
koulua, 4 miljoonaa opettajaa ja noin 70 miljoonaa oppilasta. Tiedon välittäminen 
kaikille asiasta mahdollisesti kiinnostuneille onkin siksi valtava tehtävä. 
Koulusektorilla ei myöskään ole lähtökohtana samanlaista kansainvälisen yhteistyön 
perinnettä kuin korkeakoulutasolla; lisäksi kouluilla on yleensä huomattavasti 
vähemmän autonomiaa omien asioidensa hoitamisessa kuin korkeakouluilla. 
Tämän vuoksi Comeniusta on toteutettu vaiheittain. Vuonna 1995 tälle Sokrates-
ohjelman osiolle kohdistetut varat olivat suhteellisen vaatimattomat, kun taas vuonna 
1996 niitä on lisätty huomattavasti tuen kysynnän alkaessa vaikuttaa. 4 Vain kahden 
tukivuoden jälkeen on alkanut nopeasti muodostua uusi "yhteistyökulttuuri": 
Päätökseen sisältyvän määräyksen mukaan vähintään 10 % ohjelman koko viisivuotisesta 
budjetista on ohjattava tälle osiolle. Sekä komissio että Sokrates-komitea ovat kuitenkin 
ilmaisseet aikomuksenaan päästä, mikäli mahdollista, tätä suurempaan prosenttiosuuteen. 
29 
Kun toimintoon 1 kuuluvien koulujen monenkeskisten yhteistyöryhmien kehittämien 
eurooppalaisten koulutushankkeiden kohdalla edeltävässä pilottitoiminnassa tuettiin 
vain 10:tä yhteistyöhanketta, vuonna 1995 Comenius-tuen tultua saataville 
yhteistyöhankkeita aloitettiin välittömästi yli 11-kertainen määrä (462), ja tämä määrä 
on edelleen lähes nelinkertaistunut vuonna 1996 noin 1620 yhteistyöhankkeeseen. 
Ohjelmaan osallistuu tällä hetkellä noin 5000 koulua. Tulevina vuosina nämä luvut 
kasvavat huomattavasti, kun tiedotustoimet ja vuosina 1995 ja 1996 tehdyt 
hankkeiden valmisteluun liittyvät 4300 vierailua alkavat vaikuttaa kokonaisuudessaan. 
Koulujen monenkeskiset yhteistyöryhmät alkavat jo lunastaa niitä edeltäneen 
pilottitoiminnan lupauksia, ja ne antavat tehokkaan viitekehyksen monenlaisille 
koulujen välisille yhteistyöaloitteille sekä eurooppalaisen ulottuvuuden luomiselle tai 
tehostamiselle oppitunneilla. Ne alkavat myös osoittaa kykynsä solmia ja ylläpitää 
intensiivisiä ylikansallisia kontakteja ja toimia uusien eurooppalaisten 
opetusmateriaalien kehitykseen perustuvina opettajien innovatiivisen käytännön ja 
ammatillisen kehityksen lähteinä; niillä on osoittautunut olevan positiivinen vaikutus 
niihin osallistuvien oppilaiden oppimismotivaatioon. Kun oppilaat työskentelevät 
yhteisen, yleiseen opetusohjelmaan sisältyvän hankkeen parissa, heille tarjoutuu 
tilaisuus tutustua tarkemmin elämään ja oppimiseen muissa Euroopan maissa. Uuden 
tieto- ja viestintätekniikan käyttäminen yhteydenpidossa ulkomaisten 
yhteistyökoulujen kanssa perehdyttää oppilaat tähän nyky-yhteiskunnan keskeiseen 
alaan. 
Vuosien 1995 ja 1996 hankkeisiin on ryhdytty lukuisilla temaattisilla aloilla, joita 
ovat esimerkiksi ympäristö, kulttuuriperintö, koulujen ja elinkeinoelämän väliset 
yhteydet, alueellinen, paikallinen ja eurooppalainen identiteetti sekä tasapuoliset 
mahdollisuudet. Moniin hankkeisiin sisältyy monitieteellisiä yhteyksiä koulun 
ulkopuoliseen yhteisöön. 
Tällaisten projektien lisäksi on myös tuettu 1700:aa opettajavaihtoa, ja apurahoja on 
myönnetty yli 600 opettajalle, jotta he voisivat järjestää ylikansallisia 
harjoittelupaikkoja teollisuuden ja kaupan alalle sekä muihin koulutussektorin 
ulkopuolisiin järjestöihin ja auttaa näin luomaan selkeämmän yhteyden yrityksiin sekä 
valmistamaan oppilaita entistä tehokkaammin työelämään. Yli 2300 opintokäynnin 
avulla koulujen johtajat ovat saaneet tietoja koulunsa hankkeisiin osallistuvista 
yhteistyötahoista, ja samalla opintokäynnit ovat helpottaneet eri maiden koulujen 
hallinto-ja johtotapojen kriittistä vertailua. 
Comeniuksen toiminnon 2 (kulttuurien välinen opetus) mahdollisuudet edistää 
sosiaalista yhteenkuuluvuutta nykypäivän yhä momkulttuurisemmassa yhteiskunnassa 
on selvästi nähtävissä vuosina 1995 ja 1996 tuettujen yli 200 hankkeen kirjosta. Ne 
keskittyvät erityisesti seuraaviin aiheisiin: 
- maahanmuuttajien kielten opettaminen vieraina kielinä muille oppilaille 
- tietoisuuden lisääminen opetuksessa käytettävän muodollisen sanaston 
(opetuskieli) vaikutuksesta epäedullisista oloista tulevien oppilaiden suoritustasoon 
- uusien tekniikoiden, etenkin avoimen opetuksen ja etäopetuksen, käyttö romanien 
ja liikkuvan väestön koulutuksessa 
30 
- kulttuurien välisten menetelmien käyttöön ottaminen valtavirran koulutuksessa 
erilaisten kulttuurien, uskontojen ja kielten ymmärtämisen edistämiseksi 
- edellytysten luominen aktiiviselle Euroopan kansalaisuudelle, joka perustuu 
keskinäiseen kunnioitukseen ja kulttuurista, rodusta tai uskonnollisesta 
vakaumuksesta riippumattomiin yleisiin ihmisoikeuksiin 
- keskustakoulujen uudistaminen ja suurkaupunkien levottomilla alueilla sijaitsevien 
koulujen erityistarpeisiin keskittyvät hankkeet, jotka hyödyntävät integroituja 
menetelmiä ja oppilaitosten, kaupungin viranomaisten, oppilaiden, vanhempien ja 
paikallisten yhdistysten välistä yhteistyötä. 
Tässä toiminnossa on jo päästy tasapainoon eri kohderyhmien välillä, sillä hankkeista 
40 % kohdistuu siirtotyöläisten lasten koulutuksen parantamiseen, 30 % keskittyy 
romanien ja liikkuvassa työssä olevan väestön tarpeisiin ja 30 % koskee kulttuurien 
välisiä kouluopetukseen yleensä liittyviä asioita. 
Tuetut eurooppalaiset verkostot alkavat jo nyt osoittautua tehokkaaksi ajatusten, 
käytännön esimerkkien ja yleisen kulttuurien välisten asioiden viestintä- ja 
vaihtoväyläksi. Monet niistä ovat jo tuottaneet konkreettisia tuloksia, kuten 
opetusmateriaalia siirtolaislapsille, romaneille ja liikkuvalle väestölle, kulttuurien 
välisen koulutuksen opetusmoduuleja ja tietopankkeja, jotka helpottavat ylikansallista 
yhteistyötä. Näihin lukeutuu tällä alalla aktiivisesti toimiviin järjestöihin ja laitoksiin 
noin 5000 viitettä sisältävä tietopankki ja kaikenlaista eurooppalaisen kulttuurien 
välisen koulutuksen opetusmateriaalia varten perustettu tietopankki. 
Comeniuksen toiminto 3 (opetushenkilöstön täydennyskoulutus) kohdistuu opettajaan 
avainhenkilönä, joka auttaa muuttamaan nuorten oppimiskokemuksia kouluissa. 
Tähän mennessä on rahoitettu 128:aa täysin uutta hanketta, joihin osallistuu noin 500 
opettajien täydennyskoulutuksessa mukana olevaa laitosta 18 osanottajamaassa. 
Kysyntä on enemmän kuin kaksinkertaistunut vuosina 1995 ja 1996. Vuoden 1996 
osanottomäärät olivat selvässä nousussa kaikissa maissa, ja koordinoijien ja 
osanottajalaitosten maantieteellinen jakautuma oli entistä tasaisempi. Vuoden 1996 
hankkeissa näkyy myös teemojen ja mukana olevien laitostyyppien 
monipuolistuminen sekä tasaisempi levittäytyminen eri koulutussektoreille. 
Jo nyt täydennyskoulutustoimintaan myönnetyt apurahat ovat alkaneet tuottaa tulosta. 
Vaikka vuonna 1995 myönnettiin vain 47 tällaista apurahaa, niiden tuottavuus on ollut 
sitä luokkaa, että lukuvuonna 1996 - 97 on jo saatavilla peräti 81 eurooppalaista 
kurssia. Nämä kurssit, joiden yksityiskohtaiset kuvaukset sisältyvät Comeniuksen 
toiminnon 3 luetteloon, tarjoavat täydennyskoulutusmahdollisuuksia 2200 - 2500 
opettajalle elokuuhun 1997 mennessä ja rasittavat siten toiminnossa 3.2 käytettävissä 
olevia varoja (yksittäisten opettajien täydennyskoulutuskursseille osallistumiseen 
suunnatut apurahat) odottamattoman varhaisessa vaiheessa. Koska kurssien 
valmisteluun ja järjestämiseen osallistuu useita täydennyskoulutuslaitoksia monista 
maista ja tämän seurauksena kursseille osallistuu opettajia monista eri maista, niistä 
muodostuu todistettavasti lisäarvoa verrattuna pelkästään yhden maan sisällä 
kehitettyyn ja tarjottuun täydennyskoulutukseen. 
31 
Siitä huolimatta, että tällaisen suunnitelman aloittamiseen liittyy luonnostaan lukuisia 
ongelmia, kaikki kolme Comeniuksen toimintoa ovat alkaneet juurtua 
koulutusyhteisöön, ja sekä toimintojen määrän että niiden laadun perusteella tämän 
Sokrateen uuden ja kunnianhimoisen osion tulevaisuuden vaikutusmahdollisuudet 
näyttävät hyviltä. 
KIELITAIDON EDISTÄMINEN (LINGUA) 
Paremman kielitaidon ja etenkin vähemmän käytettyjen ja opetettujen kielten45 
osaamisen edistäminen on Sokrates-ohjelman yksi tärkeimpiä tavoitteita. Se ei ole 
keskeistä ainoastaan Euroopan inhimillisten voimavarojen kehittämiseksi vaan myös 
keskinäisen yhteisymmärryksen ja Euroopan kansalaisuuden merkityksen lisäämiseksi 
kaikkialla yhteisössä . Sokrates-ohjelmassa tuettu toiminta jatkaa Lingua-ohjelmassa 
(1990 - 94) aloitettuja hankkeita. Myös uusia toimintoja on otettu mukaan, samalla 
kun mahdollisuus toimia vuorovaikutuksessa muiden Sokrateen osien kanssa on 
avannut uusia ulottuvuuksia. Mukana ovat kaikki Euroopan unionin 11 virallista kieltä 
sekä iiri, letzeburg, islanti ja norja. 
Lingua pyrkii kehittämään kielten opettamisen ja oppimisen laatua ja määrää luomalla 
ympäristön, jossa kieliä voidaan oppia tehokkaasti, edistämällä kieltenopettajien 
koulutusta ja kieliin liittyvän materiaalin kehittämistä sekä parantamalla kansalaisten 
kieltenoppimismotivaatiota ja halua kommunikoida vierailla kielillä ylikansallisten 
yhteydenpitomahdollisuuksien lisäämisen avulla. 
Yli 300 laitosta on osallistunut 54:ään Linguan toiminnon A tukemaan 
eurooppalaiseen kieltenopettajakoulutuksen yhteistyöohjelmaan (ECP). Mukana ovat 
lähes kaikki Linguan kohdekielet. Tähän mennessä Sokrates-ohjelmassa tuettuja 
hankkeita luonnehtii aiheiden ja koulutussektoreiden kasvava monipuolisuus. Samalla 
painotetaan yhä enemmän innovatiivisia avainalueita, kuten vieraiden kielten 
varhaisopetusta, multimedian ja muun uuden tekniikan käyttöä sekä avoimen ja 
etäopiskelun roolia kieltenopettajien koulutuksessa. 
Kuten aikaisemmat arviot ovat osoittaneet, ECP-ohjelmilla on merkittävä vaikutus 
osanottajalaitosten ja muidenkin tarjoamaan kieltenopettajien koulutukseen. Näiden 
laitosten käynnistämien toimintojen kautta ECP-ohjelmissa kehitetyt moduulit, 
materiaalit ja opintosuunnitelmat tarjoavat merkittävän keinon tehdä uusia keksintöjä, 
jotka tukevat opettajien ja kouluttajien kielellisten kykyjen ja kohdekielen 
käyttövarmuuden kohentamisen lisäksi myös kielen kulttuuriympäristön 
ymmärtämisen laajentamista sekä teknisen ja metodologisen asiantuntemuksen 
kehittämistä. Ohjelmissa kehitetyt laitosverkostot muodostavat tärkeän 
tiedonlevityskanavan, jonka mahdollisuuksia tulisi tulevaisuudessa hyödyntää 
järjestelmällisesti. Koulutusyhteisö ei ole vielä täysin toteuttanut opettajien 
45 Tätä tarvetta on äskettäin korostettu uudelleen komission oppimista ja opettamista koskevan 
valkoisen kirjan, Kohti kognitiivista yhteiskuntaa (vrt. edellä) tavoitteessa 4, jossa osoitetaan 
tarve asettaa vähintään kahden vieraan EU-kielen hyvä taito etusijalle. 
32 
peruskoulutuksen liittämistä tämän toiminnon kattamaan sektoriin. Kun tietoisuus 
tästä uudistuksesta leviää, on odotettavissa merkittävää kysynnän kasvua. 
Vuosina 1995 ja 1996 yli 16 000 kieltenopettajaa on saanut apurahan Linguan 
vieraiden kielten opettajien toisessa osanottajamaassa annettavaan 
täydennyskoulutukseen osallistumista varten myönnettävien apurahojen (toiminto 2) 
järjestelmässä. Näin ollen voidaan arvioida, että sen edut ovat kyseisenä ajanjaksona 
saavuttaneet yli miljoona oppilasta. Järjestelmälle on Sokrateen piirissä annettu entistä 
laajempi ulottuvuus ottamalla mukaan opettajat, jotka haluavat opettaa muita aineita 
vieraalla kielellä. 
Tämän toiminnon tarjoamalla tuella on monenlaisia vaikutuksia: se lisää 
kieltenopettajien ylikansallista liikkuvuutta, kohentaa kieltenopetuksen laatua, 
vahvistaa eurooppalaista ja kulttuuriulottuvuutta kouluopetuksessa, tukee opettajien 
ammatillisen motivaation kohottamista ja saattaa yhteen kasvavan joukon ihmisiä, 
jotka kykenevät aloittamaan muita yhteistyömuotoja Sokrates-ohjelmassa niin 
Linguan piirissä kuin koulujen yhteistyönkin alueella (Comenius-ohjelmassa). 
Lukuvuosi 1995 - 96 oli pilottivuosi Linguan apulaisopettajaharjoittelulle (toiminto 
3), jossa noin 200 tulevalle kielenopettajalle järjestettiin harjoittelupaikkoja EY:n 
jäsenmaiden ja Efta- ja Eta-maiden kouluissa. Lukuvuonna 1996 - 97 tuetaan 550:tä 
Linguan apulaisopettajahanoittelua. Jo nyt on olemassa viitteitä siitä, että kysyntä 
ylittää huomattavasti rajoitetun tarjonnan. Vuonna 1996 jotkin maat ovat raportoineet 
kymmenkertaisen lisäyksen harjoittelutuen hakemusmäärissä verrattuna vuoteen 1995, 
ja toisissa maissa on todettu viisinkertainen lisäys apulaisopettajan haluavien koulujen 
määrässä. Monissa maissa harjoittelun pituutta on rajoitettava, jotta useammat ihmiset 
voisivat hyötyä niistä. 
Tällä uudella toiminnolla on merkittävä vaikutus kielten harjoittelupaikkojen 
tarjonnan laajentamiseen Euroopassa. Ennen sen alkua vain kolmella Sokrates-
ohjelman 18 osanottajamaasta oli minkään laajuisia harjoittelujärjestelmiä, ja kyseessä 
olivat ne maat, joiden väestö on EU:n suurin ja joissa puhutaan EU:ssa yleisimmin 
puhuttuja kieliä. Lisäksi Linguan apulaisopettajaharjoitteluun liittyy useimpiin 
kansallisesti rahoitettuihin harjoittelupaikkoihin verrattuna lukuisia "lisäarvopiirteitä", 
koska ne kohdistuvat ainoastaan tuleviin kieltenopettajiin, painottavat opetusmetodeja 
pelkän kielitaidon kohentamisen lisäksi ja asettavat vähemmän puhutut EU-kielet 
etusijalle. 
Pilotti vuonna on paljastunut, että tällä toiminnolla on mahdollisuuksia auttaa 
kehittämään kieltenopetuksen laatua ja monipuolisuutta etenkin viimeistelemällä 
tulevien opettajien opetuskielen ja -kulttuurin tuntemusta, auttamalla uusia 
kieltenopettajia lisäämään uuden kielen opetuskieliinsä, antamalla uusille opettajille ja 
jo vakiintuneille ammattilaisille tilaisuus oppia toisiltaan, kehittämällä kouluissa 
opetettujen Euroopan kielten kirjoa ja rohkaisemalla useampia oppilaita - ja jopa 
opettajia ja vanhempia - opiskelemaan uutta eurooppalaista kieltä. Muihin etuihin 
lukeutuu apulaisopettajien käyttäminen yhteyksien luomiseen ulkomaisten 
yhteistyökoulujen tai paikallisten yritysten kanssa, uusien opetusmateriaalien 
33 
laatiminen ja Euroopan kielten ja kulttuurien tuominen kielituntien lisäksi muillekin 
tunneille. 
Sokrates-ohjelman kahden ensimmäisen vuoden aikana Linguan toiminnossa D on 
avustettu 84:ää kieltenopetuksen menetelmien ja välineiden kehittämistä koskevaa 
yhteistyöhanketta (opetussuunnitelmia, materiaaleja, arviointia ja arvostelua, välineitä 
jne.). Sokrateen kaksi ensimmäistä vuotta ovat vahvistaneet tämän toiminnon 
merkityksen innovaatioiden kehittämiselle, etenkin materiaalin tuottamiselle. Vuosien 
1995 ja 1996 hankkeissa suunnitellut tuotteet liittyvät varsinkin: 
- tietotekniikan ja telematiikan käyttäminen, mukaan lukien etenkin CD-romin ja 
internetin hyödyntäminen kielten opettamisen ja oppimisen tukena 
- kielten oppimisen kulttuuriulottuvuus 
- vieraiden kielten varhainen oppiminen 
- kielitaidon ja kielellisen kompetenssin arviointi 
- välineet, jotka on suunniteltu antamaan opetuksellisesti epäedullisessa asemassa 
oleville nuorille paremmat mahdollisuudet osallistua ja hyötyä vaihto-ohjelmista. 
Useita tuotteita, joiden kehittämistä on tuettu, ei olisi olemassakaan ilman Linguan 
tukea, ja tämä koskee etenkin niitä tuotteita, jotka liittyvät vähemmän käytettyjen ja 
opetettujen kielten opettamiseen ja oppimiseen. Kuitenkin myös tässä ohjelman 
toiminnossa kysyntä ylittää rajusti käytettävissä olevat resurssit. Vuonna 1995 
hyväksyttiin vain 20 % uusien hankkeiden hakemuksista, ja lukuisat hanke-ehdotuksia 
tehneet tahot ovat vetäneet hankkeensa pois, koska ne pitivät komission tarjoamaa 
avustusta riittämättömänä hankkeen toteuttamiseksi. 
Lukuvuosina 1995 - 96 ja 1996 - 97 Sokrates-tukea tarjotaan noin 3500 
yhteistyöhankkeelle nuorten kielitaidon parantamiseksi (Joint Educational Projects, 
JEP) Linguan toiminnossa E, joka huipentuu kaksiviikkoisiin vaihto-ohjelmiin yli 80 
000 nuorelle kaikkialla osanottajamaissa. JEP-hankkeilla on pitkä ja menestyksekäs 
ansioluettelo nuorten motivaation ja kielitaidon todellisessa kohentamisessa, etenkin 
niiden, joilla on tavallista vähemmän kieltenoppimismahdollisuuksia: noin 56 % 
osanottajista osallistuu tekniselle/ammattikurssille. Vähiten käytetyille tai opetetuille 
kielille annetun etusijan vaikutus alkaa sekin vähitellen tuntua. 
Osallistumalla näihin hankkeisiin oppilaat alkavat käsittää, että on olemassa hyvä syy 
opiskella kieliä, joita he tarvitsevat kommunikoidakseen kumppaneidensa kanssa 
ennen sitä vaihto-ohjelmaa, johon jokainen JEP huipentuu, sekä sen aikana. 
Osanottajat saavat käytännön kokemusta kumppaneidensa elämästä ja opinnoista 
muissa Euroopan maissa ja ymmärtävät sitä kautta entistä paremmin Euroopan 
moninaisuutta ja yhteisyyttä. Sokrateen tukemat hankkeet kattavat useita erilaisia 
aiheita, joista kukin tuottaa oppilasvaihtojen lisäksi myös joukon käytännöllisiä ja 
kouriintuntuvia tuloksia, kuten näyttelyitä, lehtiä, teknisiä sanastoja, kaksikielisiä 
multimediaohjelmia ja niin edelleen. 
46 Tämän toiminnon edelleen jatkuvaa myötävaikutusta kielten tarjonnan monipuolistamiseen 
osoittaa myös se, että vuonna 1995 tuettiin yhteensä 61:tä tanskan, hollannin, suomen, 
kreikan, iirin, norjan, portugalin ja ruotsin kieliin liittyvää hanketta ja vain yhtätoista 
englantiin liittyvää hanketta. 
34 
Kokemukset Linguan kahdesta ensimmäisestä vuodesta Sokrates-ohjelmassa 
viittaavat siihen, että Linguan eri toimintojen välille alkaa muodostua entistä 
enemmän vuorovaikutusta. Esimerkiksi toiminnon B apurahojen myöntämisessä 
annetaan entistä keskeisempi sija opettajille, jotka osallistuvat toiminnossa A 
kehitettyyn täydennyskoulutukseen; toiminnossa A kehitetyt kurssit ja toiminnon C 
apulaisopettajaharjoittelu voivat auttaa opettajia kehittämään toiminnon E 
yhteistyöhankkeita nuorten kielitaidon parantamiseksi. Lisäksi Linguan toiminnoissa 
tutkitaan mahdollisuuksia lähempään yhteistyöhön Sokrateen muiden osien kanssa. 
Esimerkiksi opetusmateriaalien ja -ohjelmien suunnittelu, joka tähtää nimenomaan 
vaihtojen edistämiseen, on nyt etusijalla tukia myönnettäessä, ja samalla paljastuu 
monenlaisia yhteistyömahdollisuuksia Comeniuksen kanssa. 
AVOIN OPETUS JA ETÄOPETUS 
Avoimen opetuksen ja etäopetuksen (open and distance learning, ODL) kehittäminen, 
mukaan lukien uuden tieto-, viestintä- ja multimediatekniikan käyttö koulutuksessa, 
on keskeinen tekijä, joka antaa kansalaisille mahdollisuuden hyödyntää 
eurooppalaisen koulutusyhteistyön avointa aluetta, ja sillä on ensiarvoinen rooli 
koulutuksen saatavuuden ja tason parantamisstrategiassa kaikilla tasoilla läpi koko 
elämän. 
Sokrates-ohjelman ODL-toiminto ilmaisee kasvavaa, tietoisuutta intensiivisemmän 
eurooppalaisen yhteistyön edistämisen merkityksestä tällä alalla. Tämä on 
47 
aikaisemmin ilmennyt komission vuoden 1991 Muistiossa , neuvoston vuoden 1992 
johtopäätöksissä sekä 12:ssa sitä seuranneessa kansallisessa raportissa. Äskettäisiin 
kehitystuioksiin lukeutuvat komission koulutusohjelmistoa ja -multimediaa 
käsittelevän työryhmän perustaminen, joka on johtanut usean yhteisöohjelman 
50 
yhteisen ehdotuspyynnön julkaisemiseen , neuvoston toukokuun 1996 tätä alaa 
51 
koskeva päätöslauselma sekä komission Firenzen Eurooppa-neuvoston kesäkuun 
1996 kokouksen jälkeen julkaisema strateginen toimintasuunnitelma "Oppiminen 
• 52 
tietoyhteiskunnassa' . Tässä yhteydessä on myös mainittava kieltenoppimista 
koskeva hanke, joka muodostaa osan G7-maiden oppimisyhteiskuntaan liittyvästä 
toiminnasta. 
Open and distance learning in the European Community. COM (91) 388 final, 12 November 
1991. 
48 Conclusions of the Council (British Presidency). Official Journal No. 3 92/C 336 of 27 
November 1992. 
Educational software and multimedia., Final Report, July 1996. SEC(96)1426 final. 
EYVL n:o C 381/24, 17.12.1996. 
Neuvoston koulutuksen ja opetuksen alan multimediaohjelmistoa koskeva päätöslauselma 
6.5.1996 (96/C, 195/03), ïïYVL n:o C 195/8, 6.7.1996. 
Oppiminen tietoyhteiskunnassa. Toimintasuunnitelma eurooppalaiselle koulutusaloitteelle 
(1996-1998). Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, talous- ja 
sosiaalikomitealle ja aineiden komitealle 2.10.1996. KOM (96) 47! lopull. 
35 
Tämä toiminto suuntautuu kahteen näkökohtaan: etäopetuspalvelujen tarjonta ja 
multimediatuotteiden ja -palvelujen käyttö kaikissa nykyisissä ja mahdollisissa 
uusissa koulutusyhteyksissä. Toiminnossa tuetaan kahdentyyppisiä hankkeita: 
eurooppalaisia yhteishankkeita, joiden tarkoitus on luoda entistä laajempaa 
synergiaa, kokemusten vaihtoa sekä voimavarojen ja asiantuntemuksen 
jakamista Euroopan tasolla erityisten tulosten tuottamisessa tai erityisten 
avoimen ja etäopetuksen palveluiden tarjoamisessa Euroopassa 
tutustumishankkeita, joiden tarkoitus on tarjota kattava käsitys jonkin tietyn 
avoimen ja etäopetuksen osa-alueen kehitystilanteesta, mukaan lukien uuden 
koulutustekniikan käyttö, ottamalla laaja läpileikkaus Sokrates-ohjelman 
osanottajamaista. 
Tämä toiminto vastaa selkeästi niihin tarpeisiin, joihin muut yhteistyöohjelmat eivät 
vastaa. Tähän mennessä uusien hankkeiden kahdella valintakierroksella on jätetty 241 
hakemusta, joista 74 on hyväksytty. Vuosien 1995 ja 1996 välinen jyrkkä nousu 
viittaa siihen, että kysynnän koko määrä ei ole vielä selvinnyt. Näyttää varmalta, että 
budjettirajoituksista tulee todellinen este tämän toiminnon kehitykselle vuodesta 1997 
lähtien, mikä johtuu alun perin vuosina 1995 ja 1996 tuettujen monivuotisten 
hankkeiden rahoituksen uudistamistarpeesta sekä todennäköisesti edelleen kasvavasta 
tuen kysynnästä uusille hankkeille. 
Sokrateen avoimen opetuksen ja etäopetuksen toiminnon pelkkä olemassaolo on jo 
huomattavasti lisännyt eurooppalaisen yhteistyön määrää tällä alalla. Se on erityisesti 
alkanut helpottaa sellaisten erilaisten "toimijoiden" välistä yhteistyötä, joilla ei 
juurikaan ole aiempaa kokemusta kumppanuudesta tällä alalla: käyttäjät, tarjoajat, 
ohjelmistojen kehittäjät ja jakelijat, koulutusjärjestelmien johtajat ja niin edelleen. 
Tähän mennessä tuettuihin verkostoihin kuuluu monia erilaisia järjestöjä, kuten 
yhdistyksiä ja muita kansalaisjärjestöjä, etäopetuslaitoksia, perinteisiä korkeakouluja 
(ja jossain määrin myös kouluja ja aikuiskoulutusorganisaatioita), jotka ovat 
kiinnostuneita uuden opetusteknologian käytöstä ja etäopetusjärjestelmien 
käyttöönotosta, sekä opetusmateriaalin julkaisijoita, erityisesti multimedia-alalta. 
Tällä tavoin toiminto tukee myös ODL:n kasvavaa näkyvyyttä osanottajamaissa. 
Vuosien 1995 ja 1996 hankkeet kattavat laajan keskeisten aiheiden kirjon. Niistä 
näkyy kasvava tietoisuus tarpeesta tutkia avoimeen ja etäopetukseen perustuvien 
innovatiivisten menetelmien käyttöönoton seuraamuksia - sekä opettajien/kouluttajn 
että opetusalan johtajien ollessa kyseessä. Lisäksi niistä voidaan huomata, että vaikka 
tieto- ja viestintätekniikan roolia ja osuutta pidetään laajalti tämän prosessin 
keskeisenä elementtinä, on olemassa myös ensiarvoisen tärkeää ryhtyä uudelleen 
painottamaan sellaisia pedagogisia näkökohtia kuin kurssien suunnittelua ja 
opettajien/ohjaajien roolia. Huomattavalla sijalla hankkeiden kohteissa ovat myös 
organisaatioseikat, jotka liittyvät yhteistyöhön opetusohjelmien ja -materiaalien 
kehittämisessä/soveltamisessa, tieto- ja viestintätekniikan käyttöönottoon erilaisissa 
opetustilanteissa tai erityisten palvelujen tai tukiympäristöjen kehittämiseen 
opiskelijoille tai aikuisopiskelijoille. 
36 
AIKUISKOULUTUS 
Aikuiskoulutustoiminto on merkittävä innovaatioalue Sokrates-ohjelmassa. Se pyrkii 
täydentämään Leonardo da Vinci -ohjelman koulutukseen ja taitoihin liittyviä toimia 
lisäämällä eurooppalaisen ulottuvuuden kaikille aikuiskoulutuksen alueille - yleisille, 
kulttuurisille ja sosiaalisille. Sitä tulee tarkastella yhteydessä tarpeeseen vahvistaa 
sekä Euroopan tason että kunkin osanottajamaan elinikäisen oppimisen politiikkaa. 
Tätä tarkoitusta varten toiminnossa tuetaan eurooppalaisia hankkeita, jotka 
pyrkivät kehittämään aikuiskoulutuskursseja tai tuottamaan 
opiskelumateriaaleja, jotka voivat johtaa Sokrateen osanottajamaiden ja koko 
Euroopan yhteisön poliittisten, taloudellisten, sosiaalisten, kulttuuristen ja 
historiallisten tekijöiden parempaan ymmärtämiseen. Tässä yhteydessä tuetaan 
myös eurooppalaista kansalaiskasvatusta ja laajemmin aktiivista kansalaisuutta 
koskevia hankkeita. 
vaalivat aikuiskoulutusta tarjoavien organisaatioiden välistä ylikansallista 
yhteistyötä, verkostoitumista sekä kokemusten ja tietojen vaihtoa ja vaikuttavat 
näin osaltaan aikuiskoulutuksen laatuun Euroopassa. 
Järjestelmällinen ylikansallinen yhteistyö aikuiskoulutuksen alalla on aikaisemmin 
ollut lapsenkengissä. Sokrateessa kahden ensimmäisen vuoden aikana tuetut 68 
eurooppalaishanketta merkitsevätkin alan yhteistyön huomattavaa laajentumista. 
Erityisen ilahduttavaa on, että kuhunkin hankkeeseen osallistuu keskimäärin lähes 5 
yhteistyökumppania (kaikkiaan yli 300), mikä osoittaa, että tämä toiminto on 
saavuttanut lyhyessä ajassa korkean monenkeskisyyden asteen. Tuen kysyntä 
kaksinkertaistui vuosien 1995 ja 1996 välisenä aikana. 
Aikuiskoulutuksen tarjonnan muoto ja määrä vaihtelevat suuresti maasta toiseen, ja 
Sokrateen aikuiskoulutustoiminnon mahdollisuudet kokemusten ja asiantuntemuksen 
hedelmällisen vaihdon välineenä alkavat jo nousta esiin. Tähän mennessä tuetut 
hankkeet kattavat laajan aiheiden ja toimintojen kirjon. Eurooppaa ja aktiivista 
kansalaisuutta koskevan tietoisuuden ja tietouden edistämiseen keskittyvät hankkeet 
osallistuvat tavallisesti sellaisten materiaalien ja/tai moduulien kehittämiseen, jotka 
aikanaan ovat käytettävissä painetussa tai sähköisessä muodossa. Käsiteltyihin 
aiheisiin lukeutuvat taide, valmiudet käyttää medioita, terveyskasvatus sekä rasismin, 
ulkomaalaisvihan ja sosiaalisen syrjinnän vastainen taistelu. Hankkeet, jotka 
painottavat aikuiskoulutuksen kehittämistä eurooppalaisen yhteistyön avulla, 
keskittyvät uusien opetusmenetelmien, uusien aikuiskoulutusjärjestelmien ja -
ohjelmien sekä tietoverkkojen ja -pankkien kehittämiseen ja julkaisujen (käsikirjojen, 
oppaiden, aikakauslehtien) levittämiseen. Monet hankkeet keskittyvät eläkeläisten, 
sosiaalisesti syrjittyjen tai syrjäytyneiden ryhmien, vammaisten tai lukutaidottomien 
henkilöiden sekä työttömien koulutusmahdollisuuksien parantamiseen. Joitakin niistä 
kehitetään yhteistyössä ammattiyhdistysryhmien kanssa. 
Ohjelmassa tuetut hankkeet käsittelevät joitakin eurooppalaisen aikuiskoulutuksen 
keskeisiä kysymyksiä. Näihin lukeutuvat menetelmiin liittyvät kysymykset, 
itseopiskelustrategiat, aikaisemmin omaksuttujen käytännön tietojen arviointi, 
37 
aikuiskoulutuksen laadunhallinta, koulutuksen saanti- ja motivaatiokysymykset, 
epäedullisessa asemassa olevien ryhmien ydintaidot, aikuiskouluttajien ja -ohjaajien 
kouluttaminen, muodolliseen ja vapaamuotoiseen aikuiskoulutukseen sopivat 
tutkintojen ja opintosuoritusten hyväksymisjärjestelmät sekä näiden järjestelmien 
yhdistämistavat. 
Hankkeisiin osallistuu aktiivisesti erittäin monenlaisia aikuiskoulutuksen tarjoajia 
kaikilta "aikuiskoulutusjärjestelmän" osa-alueilta, niin muodollisilta kuin 
vapaamuotoisilta, julkisilta kuin yksityisiltä, ammatti- kuin vapaaehtoispohjalta 
lähteviltä sekä kansallisella ja alueellisella että paikallistasolla. Erityisen rohkaisevaa 
on ollut se, että valtaosa hakijaorganisaatioista on kansallisia tai paikallisia 
aikuiskoulutusorganisaatioita tai kansalaisjärjestöjen organisaatioita, mikä viittaa 
siihen, että tämän toiminnon vaikutukset alkavat tuntua myös ruohonjuuritasolla. 
KOULUTUSJÄRJESTELMÄÄ JA -POLITIIKKAA KOSKEVIEN TIETOJEN 
JA KOKEMUSTEN VAIHTO 
Euroopan yhteisöstä tehdyn sopimuksen 126 artiklaan sisältyvän tehtävän perusteella 
yksi Sokrateen tavoitteista on parantaa koulutuksen laatua kannustamalla tietojen ja 
kokemusten vaihtoa osanottajamaiden välillä. Tätä tarkoitusta silmällä pitäen tuetaan 
neljänlaista toimintaa: 
Yleisesti kiinnostavien koulutuspoliittisten kysymysten analysointi 
Koulutusalan päättäjien välisen perustellun ja syvällisen keskustelun edistämiseksi 
Sokrates tukee tutkimuksia ja analyysejä, asiantuntijavaihtoja ja opintokäyntejä, 
tiedonlevitystoimintaa, seminaareja, työryhmiä ja - vuodesta 1997 lähtien - keskeisiä 
poliittisia kysymyksiä käsitteleviä pilottihankkeita. Nämä yksilöidään tiiviissä 
yhteistyössä neuvoston koulutusvaliokunnan kanssa. Hanke-ehdotuksia arvioidaan 
kolmella kriteerillä, joita ovat politiikan olennaisuus, tieteellinen laatu ja selkeän 
eurooppalaisen ulottuvuuden osoittaminen. Jälkimmäinen määritellään tässä 
lisäarvoksi, joka syntyy, kun aihetta käsitellään vertailevasta näkökulmasta ja/tai 
eurooppalaisessa yhteydessä erotettuna pelkästään kansallisesta, alueellisesta tai 
paikallisesta viitekehyksestä. Tarkoitus on pikemminkin tukea rajoitettua joukkoa 
kattavia analyysejä kuin suurempaa määrää vähemmän laajoja ja/tai syvällisiä 
tutkimuksia. 
Vuosina 1995 ja 1996 aloitetut analyysit täyttävät nämä edellytykset täysin. Ne 
liittyvät aiheisiin, jotka ovat keskeisiä kaikkien Euroopan maiden koulutusalan 
päätöksentekijöille, nimittäin koulutuksen rooliin käsiteltäessä niiden nuorten 
ongelmia, jotka lähtevät koulutusjärjestelmästä ilman kunnollista valmistautumista 
aktiivielämään, sekä kouluopetuksen laadunvarmistukseen. Tämän toiminnon 
53 Tällä tavoin toiminto täydentää tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen neljänteen 
puiteohjelmaan sisältyvän kohdennetun sosioekonomisen tutkimuksen ohjelman koulutusta 
koskevan alaohjelman yhteydessä rahoitettuja tutkimuspainotteisempia hankkeita. 
38 
mahdollisuudet yhdistää koulutuspoliittisen tutkimuksen alalla aktiivisten 
organisaatioiden asiantuntemus ja vilkastuttaa jäsenneltyä vuoropuhelua tutkimuksen 
ja politiikanteon välillä nousevat esiin nopeasti. Kyky sulauttaa hankkeen tulokset 
poliittiseen keskusteluun on ensiarvoisen tärkeä. 
Euroopan koulutusalan tietoverkko (Eurydice) 
Eurydice-tietoverkko koostuu kansallisista yksiköistä, joiden toimintoja 
yhteensovittaa Brysselissä sijaitseva Eurooppa-yksikkö, ja sen tarkoitus on tarjota 
osanottajamaiden ja Euroopan viranomaisille luotettavia vertailutietoja ja -analyyseja 
koulutusjärjestelmien ja -politiikan kehityksestä. Verkko toimii yhteistyössä 
Eurostatin, Cedefobin, Euroopan neuvoston, OECD:n ja muiden tahojen kanssa. 
Eurydice-verkon Sokrates-ohjelmaan liittämisen jälkeiset kaksi vuotta ovat olleet 
erityisen hedelmällistä aikaa. Tuloksiin lukeutuvat varsinkin seuraavat: 
yhdeksän arvovaltaista katsausta, jotka käsittelevät selvärajaisia kiinnostavia 
aiheita, kuten esi- ja peruskoulun sekä toisen asteen opetuksen tilaa, vanhempien 
ja neuvoa-antavien tahojen roolia koulutuksessa, opettajankoulutusta, pakollisen 
kouluopetuksen uudistuksia ja koulunjohtajan roolia 
EY.n jäsenvaltioiden koulutus- ja perusammattikoulutusjärjestelmiä käsittelevän 
kattavan käsikirjan toinen painos, joka tuotettiin tiiviissä yhteistyössä Euroopan 
ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskuksen (Cedefob) kanssa54 
Avaintietoja koulutuksesta Euroopan unionissa -julkaisun toinen, merkittävästi 
cc 
parannettu painos . Tämä Eurostatin kanssa tiiviissä yhteistyössä toimitettu ja 
nyt vuosittain julkaistava asiakirja valaisee Eurydicen yhä merkittävämpää 
roolia päätöksentekoprosessin tukemisessa sekä arvovaltaisen ja entistä 
laajempialaisen tiedon tarjoamisessa. Toinen painos sisältää perusteellisen 
tietopaketin Euroopan opettajakunnasta. 
Vuosina 1995 - 96 on kehitetty myös tärkeää Eurybase-tietokantaa. Se sisältää 
runsaasti tietoa osanottajamaiden koulutusjärjestelmistä kuten tärkeän lainsäädännön, 
keskeiset kirjallisuusviitteet, laitosluettelon ja terminologiasanaston. 
Viime vuosina on ponnisteltu huomattavasti Eurydicen toimintojen laajentamiseksi 
Efta- ja Eta-maihin sekä asteittain niihin maihin, joille Sokrates-ohjelma nyt avautuu, 
julkaisujen tuottamiseksi yhä useammalla yhteisön kielellä sekä verkon tulosten, 
kuten tutkimusten ja Eurybase-tietokannan saattamiseksi sekä koulutuspoliittisten 
päättäjien että laajemman yleisön ulottuville erityisesti internetissä komission 
EUROPA-palvelimen kautta. 
Koulutusalan päättäjille tarkoitettu opintokäyntiohjelma (Arion) 
54 
55 Structures of the Education and Initial Training Systems in the European Union, toinen 
painos. Luxembourg: Office for Official Publications 1995. 
Avaintietoja koulutuksesta Euroopan unionissa, vuoden 1995 painos. Luxemburg: Euroopan 
yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 1996. 
39 
Lukuvuosina 1995 - 96 ja 1996 - 97 on myönnetty noin 2600 apurahaa Arion-
opintokäynneille, joiden tarkoitus on helpottaa tietojen ja kokemusten vaihtoa 
yleisesti kiinnostavilla aloilla, etenkin perus- tai yleiskoulutuksen, teknisen ja toisen 
asteen ammatillisen koulutuksen aloilla. Kullekin viikon mittaiselle opintokäynnille 
osallistuu monikansallinen ryhmä. Vuosittain julkaistava luettelo auttaa kutakin 
osanottajaa valitsemaan tarpeisiinsa parhaiten soveltuvan opintokäynnin. 
Arionin laadulliset tulokset ovat jatkuneet Sokrateen ensimmäisenä kahtena vuotena. 
Tuhansista raporteista ja paikallisten järjestäjien, kansallisten vastuutahojen ja 
osanottajien välisistä yhteydenpitokokouksista saatu palaute osoittaa, että järjestelmä 
tarjoaa koulutusalan asiantuntijoille ja päättäjille ainutlaatuisen mahdollisuuden käydä 
monenkeskisiä keskusteluja heitä kiinnostavista asioista kollegojensa kanssa ja harkita 
ja muokata ammattiaan eurooppalaisessa viitekehyksessä. Osanottajamaiden 
koulutusalan avaintehtävissä toimivien henkilöiden välille syntyy kestäviä kontakteja 
ja verkostoja. Monissa tapauksissa osallistuminen Arioniin lisää edelleen yhteistyötä 
ja hankkeita Sokrateen muissa toiminnoissa ja muissa EY:n ohjelmissa. 
Kansalliset vastuutahot määrittelevät Arionin opintokäyntien ensisijaiset aiheet, jotka 
hyväksytään yhteisön tasolla. Sokrateen ensimmäisinä kahtena vuonna ne ovat 
keskittyneet koulutusjärjestelmiin ja niiden arvoihin, koulutusprosessin "pelaajiin", 
opetussuunnitelmaan ja koulua ja kouluympäristöä koskeviin näkökohtiin. Muuttuviin 
tarpeisiin pyritään mukautumaan joustavuuden avulla: niinpä koulutuksen 
laadunvarmistusta käsittelevät opintokäynnit otettiin mukaan lokakuun 1995 
koulutusneuvoston käsittelyn tuloksena. 
Aiempina vuosina käytettyä budjetin varojenjakomallia mukautettiin lukuvuonna 
1996 - 97 Sokrates-päätöksen ehtojen huomioon ottamiseksi. Tämä on johtanut 
merkittäviin muutoksiin tuen jakamisessa kullekin maalle, ja uuden mallin 
seuraamuksia arvioidaan parhaillaan. Järjestelmää laajennetaan parhaillaan Keski- ja 
Itä-Euroopan Eurooppa-sopimusmaihin. 
Opintokäyntien tulosten levittämiseen kiinnitetään entistä enemmän huomiota. 
Opintokäyntejä koskevia raportteja annetaan laajempaan levitykseen, ja 
teemaseminaareja järjestetään hankittujen vertailevien oivallusten ajantasaistamiseksi 
ja asianosaisten henkilöiden verkostojen lujittamiseksi. 
Tutkintotodistusten akateemisen tunnustamisen kansallisten tiedotuskeskusten 
verkosto (Naric) 
Kukin osanottajamaa on perustanut kansallisen keskuksen, jonka tehtävä on tukea 
opiskelija-, opettaja- ja tutkijavaihtoa antamalla akateemisten tutkintojen 
tunnustamista koskevia tietoja ja neuvoja. Useimmat Naric-keskukset toimivat 
tiedotuskeskuksina korkeakoulututkintojen ammatillisen tunnustamisen 
40 
Cfi 
"yleisdirektiivin" toteuttamisen yhteydessä. Komissio verkostoi keskukset 
varmistaakseen tiiviin yhteistyön ja parhaan mahdollisen tiedonvaihdon. Kahdesti 
vuodessa järjestetään kokouksia, joista toinen on yhteisistunto Euroopan neuvoston 
ENIC-verkoston ja Unescon korkeakoulutuskeskuksen CEPES:n kanssa. Lisäksi 
tuetaan Naric-keskusten välisiä opintokäyntejä ja yhteishankkeiden, etenkin 
tutkimusten ja yhteenvetoraporttien toimeenpanoa. Verkoston jäsenet ovat laatineet 
ulkomaisten tutkintotodistusten arviointia käsitteleviä koulutusmoduuleja ja näin 
helpottaneet hankitun asiantuntemuksen ja tiedon laajempaa levittämistä. 
Vuosina 1995 ja 1996 on kiinnitetty erityistä huomiota Keski- ja Itä-Euroopan 
Eurooppa-sopimusmaiden avustamiseen niiden valmistautuessa liittymään verkostoon 
esimerkiksi antamalla niille mahdollisuus osallistua verkoston kokouksiin, tarjoamalla 
niille koulutustilaisuuksia, helpottamalla keskeisten asiakirjojen levittämistä ja 
asettamalla sähköiset viestintäverkot niiden käyttöön. Nykyisin Sokrates-ohjelmaan 
osallistuvien maiden Naric-keskuksilla on aktiivinen rooli monilla tämän prosessin 
osa-alueilla. 
TÄYDENTÄVÄT TOIMINNOT 
Sokrateen osiossa III tarjotaan tukea täydentäville toimenpiteille, joihin sisältyvät 
etenkin koulutusalalla toimivien järjestöjen toiminta, kansallisten vastuutahojen 
tiedotustoiminta, seuranta ja arviointi sekä useat erilaiset valistustoimet. Vuonna 1995 
myönnettiin yhteensä 160 apurahaa, joista 23 korkeakoulusektorille, 70 koulu- ja 
yleisopetuksen alalle ja 13 kieltenopetuksen alalle, kun taas loput myönnettiin 
ohjelman käynnistämiseen liittyville tiedotustoimille. Tässä osuudessa katetut toimet 
liittyivät erityisesti konferenssien, seminaarien ja työryhmien järjestämiseen, 
tiedotuslehtisten ja muiden julkaisujen julkaisemiseen sekä hankkeiden tulosten, 
opetusmateriaalien ja innovatiivisten menetelmien levittämiseen. Lisäksi tuettiin 
"Eurooppa koulussa" -kilpailua, joka järjestettiin yhteistyössä Euroopan neuvoston 
kanssa. 
Erityisen tärkeää tässä yhteydessä on tuki eurooppalaisille järjestöille, joita on 
syntynyt viime vuosina yhä nopeammin57. Lukuisilla näistä järjestöistä on ollut 
ensiarvoisen tärkeä rooli eurooppalaisen koulutusyhteistyön uranuurtamisessa58, ja ne 
56 
57 
58 Council Directive of 21 December 1988 on a general system for the recognition of higher-
education diplomas awarded on completion of professional education and training of at least 
three years' duration (89/48/EEC). OfficialJournal'No. L 19/16 of 24 January 1989. 
Komissio arvioi, että Euroopan tasolla eri koulutussektoreilla toimivien järjestöjen määrä on 
yli kaksinkertaistunut viimeksi kuluneiden kolmen vuoden aikana. 
Tällaiset järjestöt ovat erittäin moninaisia. Niihin lukeutuu esimerkiksi jonkin tietyn 
tieteenalan professorien ja opetushenkilöstön yhdistyksiä, opiskelijajärjestöjä ja 
korkeakoulujen tai muiden oppilaitosten rehtoreiden järjestöjä, koulujen johtajien ja ohjaus-ja 
neuvontatyötä tekevien henkilöiden yhdistyksiä, kieltenopetukseen erikoistuneita järjestöjä tai 
muiden alojen, kuten ympäristön, terveydenhuollon tai uuden tekniikan, koulutusasioita 
käsitteleviä järjestöjä, tiettyjen koulutuspalveluja käyttävien ihmisryhmien, kuten vammaisten, 
tarpeisiin keskittyviä yhdistyksiä sekä tiettyyn koulutussektoriin, kuten perus-, aikuis- tai 
opettajankoulutukseen keskittyviä järjestöjä. Erityisen merkittäviä ovat lisäksi 
41 
ovat helpottaneet ylikansallisia yhteyksiä ja käynnistäneet laitosten välisiä verkostoja, 
jotka avustavat hankkeiden suunnittelussa ja valmistelussa ja tarjoavat koulutusta 
opetushenkilöstölle ja koulutusalan johtajille aidosti eurooppalaisessa kontekstissa.59 
Sokrates onkin tämän vuoksi tukenut aktiivisesti näiden järjestöjen työtä -
täydentävien toimenpiteiden osuudessa myönnetyistä apurahoista 53 myönnettiin 
tällaisille eurooppalaisille organisaatioille - ja se on työskennellyt tiiviissä 
yhteistyössä niiden kanssa ohjelman tavoitteiden toteuttamiseksi. 
Päätöksen 5 artiklan 1 kohdassa sallitaan selvästi neuvottelut tällaisten järjestöjen sekä 
työmarkkinaosapuolten kanssa. Tätä tarkoitusta varten marraskuussa 1995 pidettiin 
suuri konferenssi, johon kutsuttiin kaikki asianosaiset järjestöt. Sen jälkeen on käyty 
useita tarkemmin rajattuja keskusteluja joidenkin asianosaisten järjestöjen kanssa, ja 
yleiset neuvottelut 16 järjestön ja työmarkkinajärjestön edustajien välillä pidettiin 
tammikuussa 1997. 
59 työmarkkinaosapuolia Euroopan tasolla edustavien järjestöjen keskuudessa muodostetut 
ryhmittymät. 
Useiden suurten järjestöjen merkitys yhteyskanavana koulutusyhteisöön ja aidon 
kerrannaisvaikutuksen saavuttamisessa käy selvästi ilmi joidenkin mukana olevien järjestöjen 
pelkästä koosta. Esimerkiksi Euroopan ammatillisen yhteisjärjestön koulutuskomitea 
(ETUCE) käsittää kolmesta neljään miljoonaa opettajaa jäsenjärjestöissään kaikkialla 
Euroopassa, ja Euroopan tasolla toimivista vanhempainyhdistysten kattojärjestöistä suurin, 
Euroopan vanhempainyhdistys, kattaa noin 50 erillistä tahoa, joiden kautta on mahdollisuus 
tavoittaa yli 135 000 koulua. 
42 
STATISTICAL ANNEX 
Version 19/12/96 
te 
(1) Table 1: Number of amplications received within the Centralised A .ions "' in 1995 and 1996 
Erasmus (Inter-unlv. 
Coop. Programmes) 
Erasmus (Thematic 
networks) 
Comenius 
(Intercultural educ.) 
Comenius (In-service 
training) 
Lingua (Europ. Coop. 
Programmes) 
Lingua (Language 
instruments) 
Open and Distance 
Learning 
Adult Education 
Studies on education 
policy 1995 
New 
Projects m 
2870 
— 
221 
66 
56 
162 
97 
58 
37 Renewals 
_ 
_ 
_ 
_ 
_ 
_ 
_ 
_ 
-Total 
2870 
_ 
221 
66 
56 
162 
97 
58 
37 1996 J] 1995 +1996 
New 
Projects 
_ 
109(4) 
68 
101 
22 
93 
144 
89 
64 Renewals 
2530(3) 
_ 
96 
39 
22 
32 
29 
26 
4 %of 
eligible 
projects 
requesting 
renewal(6) 
[88 %]<3) 
_ 
60 %(S) 
83% 
51 %(5) 
63 %(5) 
88% 
84% 
100% Total 
2530(3) 
109 
164 
140 
44 
125 
173 
115 
68 % change 
from 1995 New 
Projects 
(31 2870<3) 
. 
-26 %(5) 109 
289 
+ 112%| 167 
m -21 %(5) 
-23 %l5) 
+ 78% 78 
255 
241 
+ 98 %I 147 
+ 84 %I 97 Renewals 
2530<3) 
96 
39 
22 
32 
29 
26 
4 Total 
5400 
109 
385 
206 
100 
287 
270 
173 
105| 
(1) Actions in which the decision on the projects to be selected is taken directly by the Commission. 
(2) In 1995, all projects are defined as "new", since this was the first year of the programme, irrespective of whether they had received support under a previous 
Community programme or action. 
(3) Comparison with 1995 is not significant for this Action, since no additional ICPs were allowed in 1996 and many ICPs reached the end of their funding period in 1995. 
(4) Full applications. These were submitted after preselection among 486 expressions of interest. 
(5) Comparison with 1995 is not significant for these Actions, since a high proportion of projects supported in 1995 were ones which had reached the end 
of their funding period that year. In addition, with regard to Comenius (Intercultural education), the criteria for support were changed considerably in 1996 
as a result of the SOCRATES Decision 
(6) There is also one decentralised Action (i.e. where selection is carried out by National Agencies) in which renewal of funding is a systematic feature, namely 
Comenius Action 1 (European Education Projects within school partnerships). 13 of the 18 participating countries report renewal rates of over 90 %, and for 8 of these 
the rate was 100 %; the other countries report renewal rates of 84 %, 77%, 75 %, 69 % and 67 %. 
cs/smith/centra-1 xls 18/02/97 
Table 2: Num-.-r of grants awarded in 1995 and 1996 (CentK ..sed Actions(l) ) 
S ta 
Erasmus (Inter-univ. 
Coop. Programmes) 
Erasmus (Thematic 
networks) 
Comenius 
(Intercultural educ.) 
Comenius (In-service 
training) 
Lingua (Europ. Coop. 
Programmes) 
Lingua(Language 
instruments) 
Open and Distance 
Learning 
Adult Education 
Studies on education 
policy 1995 
New 
Projects(2) 
(= Total 
1995) 
2673 
. 
160 
47 
43 
51 
33 
31 
4 Acceptance 
rate 
93% 
_ 
72% 
71% 
77% 
32% 
34% 
53% 
11% 1996 
New 
Projects 
. 
28 
42 
81 
11 
33 
41 
37 
9 Acceptance 
rate 
. 
26 %(4> 
62% 
80% 
50% 
35% 
28% 
42% 
14% Renewal 
grants 
2504(3) 
_ 
70 
34 
20 
24 
29 
20 
4 Acceptance 
rate 
99% 
. 
73% 
87% 
91% 
75% 
100% 
77% 
100% Total 
grants 
2504 
28 
112 
115 
31 
57 
70 
57 
13 Acceptance 
rate 
99% 1995 +1996 
New 
Projects 
2673 
26 %(4| 28 
68% 
82% 
70% 
46% 
41% 
50% 
19% 202 
128 
54 
84 
74 
68 
13 Acceptance 
rate 
93% 
26 %w 
70% 
77% 
69% 
33% 
31% 
46% 
13% Renewal 
grants 
2504 
. 
70 
34 
20 
24 
29 
20 
4 Acceptance 
rate 
99% 
73% 
87% 
91% 
75% 
100% 
77% 
100% Total 
grants 
5177(5> 
28 
272 
162 
74 
108 
103 
88 
17 Acceptance 
rate 
96% 
26 %(4i 
71% 
79% 
74% 
38% 
38% 
51% 
16% 
(1 ) Actions in which the decision on the projects to be selected is taken directly by the Commission. 
(2) In 1995, all projects are defined as "new", since this was the first year of the programme, irrespective of whether they had received support under a previous Community programme or action. 
(3) Comparison with 1995 is not significant for this Action, since no additional ICPs were allowed in 1996 and many ICPs reached the end of their funding period in 1995. 
(4) 6 %, if measured against the initial expressions of interest. 
(5) Within these ICPs, it is estimated that a total of 26,641 staff members have received support for teaching assignments abroad. 646 Intensive programmes were also supported (acceptance rate 70 %) 
as well as 383 curriculum development projects (acceptance rate 52 %). 
cs/smilh/centra-2 xls 18/02/97 
5^ Table 3: Participation of each country in projects supported under the Centralised Actions(l) in 1995 and 1996 
(number of partners(2) including numbers of coordinators) 
^\Country 
Actions ^\ 
Erasmus (Inter-univ. 
Coop. Programmes)(3) 
Erasmus (Thematic 
networks) 
Comenius (Intercultural 
educ.) 
Comenius (In-service 
training) 
Lingua (Europ. Coop. 
Programmes) 
Lingua (Language 
instruments) 
Open and Distance 
Learning 
Adult Education BE 
1060 
107 
31 
13 
26 
30 
26 DK 
559 
67 
28 
10 
15 
17 
22 DE 
2869 
166 
46 
36 
29 
35 
34 GR 
763 
81 
19 
11 
42 
30 
16 ES 
2374 
135 
60 
33 
27 
40 
38 FR 
3128 
173 
67 
44 
30 
46 
32 IE 
643 
60 
32 
8 
13 
20 
19 IT 
1998 
178 
55 
35 
39 
54 
33 LU 
15 
9 
5 
3 
3 
1 
2 NL 
1162 
99 
31 
11 
27 
23 
31 AT 
436 
59 
17 
6 
1 
6 
9 PT 
835 
79 
34 
17 
18 
28 
8 Fl 
664 
86 
26 
12 
8 
18 
17 SV 
606 
91 
25 
9 
7 
23 
21 UK 
3347 
301 
105 
53 
58 
72 
56 IS 
38 
9 
4 
0 
2 
2 
1 LI 
1 
1 
0 
0 
0 
1 NO 
368 
32 
8 
3 
5 
24 
6 EUR 
3 
85 
0 
0 
2 
0 
2 Total 
20869 
1817 
594 
304 
352 
469 
374 
(1) Actions in which the decision on the projects to be selected is taken directly by the Commission. This table does not include the Studies on educational 
policy as in this case the number of partners is not considered relevant. 
(2) The number of "partners" is not necessarily identical with the number of "participating institutions", since an institution may be participating in more 
than one project. 
(3) 1995 only (no new projects were accepted in 1996). 
cs/smith/centra-3 xls 18 '02/97 
Table 4: Financial aspects of the app..carions for support under the Centralised étions(l) in 1995 and 1996 (in MioECU) 
Erasmus (Inter-univ. 
Coop. Programmes) 
Erasmus (Thematic 
networks) 
Comenius 
(Intercultural educ.) 
Comenius (In-service 
training) 
Lingua (Europ. Coop. 
Programmes) 
Lingua (Language 
instruments) 
Open and Distance 
Learning 
Adult Education 
Studies on education 
policy 1995 
All projects 
Total 
cost 
n/a 
_ 
17.3 
5.3 
11.4 
38.6 
27.4 
99 
4.9 Amount 
requested 
from 
SOCRATES 
200.0 
. 
9.1 
2.5 
4.9 
18.5 
16.1 
6.5 
2.8 Request 
from 
SOCRATES 
as % of cost 
n/a 1996 
New projects 
Total 
cost 
. 
1 321 
53%l 7.8 
47%l 6.4 
43%I 4.1 
48% 
59% 
66% 
57% 17.0 
36.5 
16.4 
8.4 Amount 
requested 
from 
SOCRATES 
-
15.3 
3.8 
2.6 
1.7 
8.8 
22.3 
10.4 
5.0 % 
-
48% 
49% 
41% 
41% 
52% 
61% 
63% 
60% Renewals 
Total 
cost 
n/a 
-
10.0 
2.4 
62 
119 
8.6 
5.7 
0.8 Amount 
requested 
from 
SOCRATES 
200.0 m 
. 
4.9 
1.0 
27 
4.0 
4.5 
3.8 
0.6 % 
n/a 
-
49% 
42% 
44% 
34% 
52% 
67% 
75% Total 1996 
Total 
cost 
n/a 
32.1 
17.8 
8.8 
10.3 
28.9 
45.1 
22.1 
9.2 Amount 
requested 
from 
SOCRATES 
200.0 m 
15.3 
8.7 
3.6 
4.4 
12.6 
268 
14.2 
56 % 
n/a 
48% 
49% 
41% 
43% 
44% 
59% 
64% 
61% 1995 + 1996 
New projects 
Total 
cost 
n/a 
32.1 
25.1 
11.7 
15.5 
55.6 
63.9 
26 3 
13.6 Amount 
requested 
from 
SOCRATES 
200.0 
15.3 
12.9 
5.1 
6.6 
27.3 
38.4 
16.9 
7.8 % 
n/a 
48% 
51% 
44% 
43% 
49% 
60% 
64% 
57% Renewals 
Total 
cost 
n/a 
. 
10.0 
2.4 
6.2 
11.9 
8.6 
5.7 
0.8 Amount 
requested 
from 
SOCRATES 
200.0 
_ 
4.9 
1.0 
2.7 
4.0 
4.5 
3.8 
06 % 
n/a 
_ 
49% 
42% 
44% 
34% 
52% 
67% 
75% Total 
Total 
cost 
n/a 
321 
35.1 
14.1 
21.7 
67.5 
72.5 
32.0 
144 Amount 
requested 
from 
SOCRATES 
4000 
153 
178 
6 1 
93 
31.3 
429 
207 
84 % 
n/a 
48% 
51% 
43% 
43% 
46% 
59% 
65% 
58% 
(1) Actions in which the decision on the projects to be selected is taken directly by the Commission. 
(2) Inaease in demand was structurally excluded by the nature of the transitional measures for this Action. The figure has increased to around 250 MioECU for 1997. 
cs/smith/centra-4 xls 18 02 *7 
Table 5 : Financial aspects of projects supported under the Centralised Actions(l) in 1995 and 1996(2) 
«* Erasmus (Thematic 
networks) 
Comenius 
(Intercultural educ.) 
Comenius (In-service 
training) 
Lingua (Europ. Coop. 
Programmes) 
Lingua (Language 
instruments) 
Open and Distance 
Learning 
Adult Education 
Studies on education 
policy 1995 
All projects 
Total budget 
of accepted 
projects 
(MioECU) 
13.2 
4.4 
9.9 
13.3 
9.8 
4.6 
4.9 Amount 
swarded by 
SOCRATES 
(MioECU) 
5.4 
1.1 
3.0 
4.2 
4.1 
2.9 
0.5 SOCRATES 
grants as a 
% of tout 
project 
budgets 
41% 
25% 
30% 
32% 
42% 
63% 
10% Average 
grant 
awarded 
(ECU) 
33,500 
23.400 
69.100 
82.200 
123,800 
94,800 
125.000 1996 
New projects 
Total budget 
of accepted 
projects 
15.2 
4.6 
50 
2.2 
5.9 
10.4 
6.7 
1.3 Amount 
awarded by 
SOCRATES 
(MioECU) 
2.3 
1.6 
1.9 
0.8 
3.1 
42 
3.0 
07 SOCRATES 
grants as a 
% of total 
project 
budgets 
15% 
35% 
38% 
41% 
53% 
40% 
45% 
52% Average 
grant 
awarded 
(ECU) 
82.100 
39,000 (3) 
23.500 
77.000™ 
97.000 
102,200 
80.600 
75.600 Renewals 
Total budget 
of accepted 
projects 
. 
8.3 
20 
56 
6.7 
86 
5.0 
0.8 Amount 
awarded by 
SOCRATES 
(MioECU) 
. 
3.2 
0.8 
2.1 
2.3 
3.0 
2.1 
0.6 SOCRATES 
grants as a 
% of total 
project 
budgets 
. 
39% 
40% 
38% 
34% 
35% 
42% 
73% Average 
grant 
awarded 
(ECU) 
46.100 
24,500 
102.800 
94,100 
104,800 
106,100 
142,500 All projects 
Total budget 
of accepted 
projects 
15.2 
12.9 
7.0 
7.7 
12.6 
19.2 
11.7 
2.1 Amount 
awarded by 
SOCRATES 
(MioECU) 
2.3 
4.8 
2.7 
2.9 
5.4 
7.2 
5.1 
1.3 SOCRATES 
grants as a 
% of total 
project 
budgets 
15% 
37% 
39% 
38% 
43% 
38% 
44% 
62% 1 Average 
grant 
awarded 
(ECU) 
82.100 
42,900(3' 
23,500 
93,500<4' 
94.700 
102.900 
89.500 
103,700 
(1) Actions in which the decision on the projects to be selected is taken directly by the Commission. Including contributions from, and grants to projects involving, EFTA-EEA countries. 
(2) The figures for 1996 are provisional, as the final data for 1996 were not available at the time of completing the present document. 
(3) The average grant rose in 1996 due to the new requirements concerning the profile of projects (at least 2 institutions from each of at least 3 participating countries). 
(4) The average grant rose in 1996 due to the process of concentration within projecu (fewer projects, more institutions within each project) actively encouraged by the Commission. 
cs/smith/cenira-5 xls I8'02'97 
Table 6 : Amount requested and grants awarded under each of the SOCRATES Actions 
(total for 1995 and 1996) (in ECU) (,) 
Action 1: European Dimension of universities 
Action 2: Student mobility 
Action 1: School partnerships/European Projects 
Action 2: intercultural education 
Action 3: In-service training of teachers 
Action 1: Promotion of language-learning (Lingua) 
Action 2: Open and distance learning 
Action 3: Exchange of information and experience 
fTotal SOCRATES 
(1) Provisional figures, as the final data for 1996 were not available at the time of completing the present document. 
(2) For the purpose of calculating the amount requested for student grants, it is assumed that students request only 
50 % of the maximum grant allowable under the Decision, modulated downwards by the number of months to be 
spent abroad compared with a full academic year, rather than the maximum grant as such. 
cs/smith/centra-6.xli 
Chart I: Overall utilisation of funds in 1995 and 1996 
8» Categories to be used 
A - Erasmus (universities) 
B - Erasmus (student grants) 
C - Comenius 
D - Lingua 
E - Open and distance learning 
F - Adult Education 
G - Exchange of information on education 
systems and policy 
H - Complementary measures (including 
information activities of National Agencies) 
Total allocation 
Chapter!: 56.9% 
Chapter II: 13.2 % 
Chapter III: 29.9% 
B 
41,21% 
cs/smith/chart-l.xls I8'02,97 
Chart 2: SOCRATES budget, relative to (a) total project costs and (b) amounts requested 
under the Centralised Actions (l) and Erasmus student grants (total for 1995<2) 
and 1996 (3)) (expressed as an index, whereby SOCRATES budget = 1) 
Index O Total project cost 
• Total amount requestec 
D Total budget available 
14 
12 
10 
(1) Actions in which the decision on the projects to be selected is taken directly by the Commission. 
(2) In 1995 also including contributions from EFTA-EEA countries and Switzerland, as well as funds recycled from 
previous years. 
(3) Including contributions from EFTA-EEA countries. 
(4) Budget - All Action 1 expenditure except Thematic networks. Total project cost is not available for ICPs. 
(5) For the purpose of calculating the amount requested for student grants, it is assumed that students request only 
50 % of the maximum grant allowable under the Decision, modulated downwards by the number of months to be 
spent abroad compared with a full academic year, rather than the maximum grant as such. 
<o1 
Ehdotus: 
Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös 
yhteisön SOKRATES-toimintaohjelmasta tehdyn päätöksen 819/95/EY muuttamisesta 
St 
PERUSTELUT 
I. JOHDANTO 
2 SOKRATES1, joka on yhteisön toimintaohjelma koulutuksen alalla, ulottuu 
vuosille 1995-1999, ja sitä sovelletaan 15 jäsenvaltioon sekä yhteistyökumppaneina 
oleviin Euroopan talousalueen maihin. Ohjelman yleinen tavoite on parantaa laatua 
lisäämällä liikkuvuutta, edistämällä yhteistyötä ja vahvistamalla eurooppalaista 
ulottuvuutta kaikilla koulutusaloilla. Ohjelma myötävaikuttaa Euroopan yhteisön 
tulevaan kehitykseen kolmella tavalla: 
• SOKRATES on yhtenä kulmakivenä politiikassa, jolla Euroopan yhteisöä 
tuodaan lähemmäksi sen kansalaisia. Yhteisössä on noin 60 miljoonaa nuorta ja 
yli neljä miljoonaa opettajaa. Opiskelijoita on noin 11 miljoonaa, korkea-asteen 
oppilaitoksia yli 5 000, ja miljoonat aikuisopiskelijat osallistuvat koko- tai 
osapäiväiseen opetukseen. SOKRATES-ohjelman mahdollisuudet kannustaa 
positiivista samastumista Euroopan rakentamiseen ovat mittavat. 
• SOKRATES-ohjelma on ensisijaisen tärkeässä osassa kehitettäessä 
korkealaatuisia inhimillisiä voimavaroja ja avaintekijänä työllisyyden 
edistämisessä, kilpailukyvyn vahvistamisessa ja suuremman taloudellisen 
kasvun saavuttamisessa. 
• SOKRATES on keskeisessä asemassa laajennettaessa yhteisöä laajempaan 
Eurooppaan ulottamalla strategisesti tärkeät ohjelmat Keski- ja Itä-Euroopan 
assosioituneisiin maihin ja Kyprokseen2 ennen maiden liittymistä unioniin. 
Kaikki tämä saavutetaan äärimmäisen alhaisilla kustannuksilla. Kun otetaan 
huomioon komission nyt esittämissä ehdotuksissa tarkoitettu rahoituspuitteiden 
korotus, SOKRATES-ohjelman osuus yhteisön talousarviosta vuonna 1998 on noin 
0,2 prosenttia. 
SOKRATES-ohjelmassa on tukeuduttu yhteisön aikaisempiin ohjelmiin, kuten 
erittäin onnistuneisiin Erasmus- ja Lingua-ohjelmiin, ja laajennettu ohjelmia koko 
Yhteisön SOKRATES-toimintaohjelman vahvistamisesta 14 päivänä maaliskuuta 1995 tehty 
Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 819/95/EY, EYVL N:o L 87,20.4.1995, s. 10 
SOKRATES-ohjelman vahvistamista koskevassa päätöksessä mainitaan myös mahdollisuus ulottaa 
ohjelma Maltaan. Asiasta on neuvoteltu, jotta Malta voisi osallistua ohjelmaan ennen yhteisöön 
liittymistä. Koska Maltan hallitus on kuitenkin äskettäin päättänyt keskeyttää jäsenyyshakemuksen 
käsittelyn, neuvosto on antanut komissiolle valtuudet ottaa alustavasti yhteyttä Maltaan yhteisön ja 
Maltan välisten suhteiden selvittämiseksi. Maltan ja yhteisön lopullinen kanta ei ole tällä hetkellä 
tiedossa, minkä vuoksi tässä tekstissä ei viitata - myönteisesti eikä kielteisesti - ohjelman mahdolliseen 
laajentamiseen Maltaan myöhempänä ajankohtana. 
« 
koulutusalalle. SOKRATES-ohjelma käsittää kutakin koulutussektoria varten 
huolellisesti kohdennettuja toimenpiteitä, joista päästiin vaikeuksitta 
yhteisymmärrykseen ohjelman vahvistamista koskevissa neuvotteluissa. Sekä 
Euroopan parlamentti että neuvosto korostivat toistuvasti ohjelman vahvistamisen 
tärkeyttä. 
Jotta ohjelmalla voisi olla merkittäviä vaikutuksia, sen rahoituspuitteiden on oltava 
täysin yhdenmukaisia päätöksessä esitettyjen tavoitteiden kanssa. Rahoituspuitteet 
olivat Euroopan parlamentin ja neuvoston välisen sovittelumenettelyn aiheena. 
Vahvistettu summa, 850 miljoonaa ecua vuosille 1995-1999, ei vastannut 
läheskään komission alkuperäistä ehdotusta, 1 005,6 miljoonaa ecua, vaikka 
summasta on katettava 15 jäsenvaltion laajentuneen Euroopan unionin tarpeet, kun 
komission ehdotus perustui 12 jäsenvaltion tarpeisiin, sekä ne ohjelmaan kuuluvat 
lisätoimenpiteet, joita esitettiin neuvottelujen aikana. Euroopan parlamentti 
myöntyi tähän kompromissiin ainoastaan sillä ehdolla, että ohjelmaa arvioitaisiin 
sen puolivälissä. Tämän mukaisesti Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio 
sopivat sovittelumenettelyn lopulla seuraavaa: 
'^Euroopan parlamentti ja neuvosto arvioivat ohjelmalla saavutettuja tuloksia 
kahden vuoden kuluttua ohjelman käynnistymisestä. Tätä tarkoitusta varten 
komissio jättää niille kertomuksen, jonka liitteenä ovat komission aiheellisina 
pitämät ehdotukset, mukaan lukien 6. maaliskuuta 1995 annetun yhteisen 
julistuksen3 tarkoittamia lainsäätäjän vahvistamia rahoituspuitteita koskevat 
ehdotukset. Euroopan parlamentti ja neuvosto tekevät päätöksensä näiden 
ehdotusten osalta mahdollisimman nopeasti. " 4 
Komissio laati yhteisessä julistuksessa annetun tehtävän mukaisesti kertomuksen, 
jossa analysoitiin SOKRATES-ohjelman kahta ensimmäistä vuotta (1995 ja 1996)5, 
ja kertomuksen liitteenä oli tässä esitetty päätösehdotus ohjelman 
rahoituspuitteiden muuttamisesta. 
II. SOKRATES-OHJELMALLA VUOSINA 1995 JA 1996 SAAVUTETUT 
TULOKSET 
Sokrates-ohjelma on saanut koulutusyhteisön innokkaan vastaanoton koko 
yhteisössä. Ohjelma on johtanut eurooppalaisen yhteistyön määrän huomattavaan 
kasvuun ja laadun paranemiseen erityisesti mm. kouluopetuksen, aikuisopetuksen 
ja avoimen ja etäopetuksen aloilla, joilla ei juuri ole aiempia perinteitä 
rakenteellisesta yhteistyöstä ylikansallisella tasolla. Erityisesti ohjelma on: 
3 6 päivänä maaliskuuta 1995 annettu Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission julistus, (95/C 
293/03), EYVL N:o C 293, 8.11.1995 
4 Euroopan parlamentin ja neuvoston 14 päivänä maaliskuuta 1995 tekemää päätöstä N:o 819/95/EY 
yhteisön SOKRATES-toimintaohjelmasta koskeva Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 
yhteinen julistus, EYVL N:o L 132,16.6.1995, s. 18 
5 Asiakirja KOM(97) [...] lopullinen 
5<f 
• vaikuttanut huomattavasti opiskelijoiden, nuorten ja opetushenkilökunnan 
liikkuvuuteen sekä vaihdon määrän että vaihdon organisatoristen puitteiden 
laadun suhteen. Korkea-asteen koulutuksessa on myönnetty apurahoja, joiden 
ansiosta 316 000 opiskelijaa ja 26 000 opetushenkilöä on voinut opiskella tai 
opettaa jossakin toisessa jäsenvaltiossa osana rakenteellista ohjelmaa6; 
• edistänyt laajaa ja tiivistä yhteistyötä eri osallistujamaiden oppilaitosten välillä 
erityisesti siten, että ohjelmalla on perustettu noin 2 600 korkeakoulujen välistä 
yhteistyöohjelmaa ja yli 600 muiden koulutusalojen ylikansallista hanketta. 
Tähän mennessä ohjelmaan on osallistunut yli 16 000 oppilaitosta; 
• antanut uutta painoarvoa ulkomailla suoritettujen opiskelujaksojen ja tutkintojen 
akateemiseen tunnustamiseen. Korkea-asteen koulutuksen alalla hyvin 
onnistunutta eurooppalaista opintosuoritusten ja arvosanojensiirtojärjestelmää 
(European Credit Transfer System, ECTS) ollaan laajentamassa yli 1 000 
oppilaitokseen; 
• myötävaikuttanut koulutuksen eurooppalaisen ulottuvuuden edistämiseen 
erityisesti peruskoulutuksessa ja opettajien ammatillisessa jatkokoulutuksessa; 
• jatkanut unionin harvemmin käytettyjen ja opetettujen kielten opetuksen ja 
oppimisen edistämistä; 
• antanut keskeisen sijan laaja-alaisemmalle ja teknisen osaamisen sijaan 
pedagogisemmalle avoimen opetuksen ja etäopetuksen ja multimedioiden 
käytölle monilla koulutuksen aloilla ja johtanut siihen, että on tuotettu paljon 
erilaisia opetusmateriaaleja, opetussuunnitelmia, koulutusohjelmia ja muita 
koulutusalan tuotteita; 
• antanut uusia mahdollisuuksia laajalle ulottuvaan tietojen ja kokemusten 
vaihtoon ja siten levittänyt erityisosaamista ja kannustanut innovaatioita 
osallistujamaissa; 
• myötävaikuttanut sen varmistamiseen, että eurooppalainen yhteistyö hyödyttää 
kaikkia jäsenvaltioita antamalla taloudellisesti ja/tai maantieteellisesti 
epäsuotuisammassa asemassa oleville maille paremmat yhteistyömahdollisuudet 
kuin mitä niillä muuten olisi ollut; 
• auttanut saamaan merkittävää lisärahoitusta monista muista lähteistä ja siten 
lisännyt eurooppalaista liikkuvuuteen ja yhteistyöhön suunnattua 
rahoitustoimintaa. 
Kaikilla näillä tavoin SOKRATES-ohjelmalla edetään selvästi ja havaittavasti kohti 
EY:n perustamissopimuksen7 126 artiklassa esitettyä tavoitetta korkealaatuisen 
6 Euroopan yhteisön sisällä tapahtuvan kansainvälisen liikkuvuuden pääasiallisia esteitä on viime 
aikoina tarkasteltu komission vihreässä kirjassa "Koulutus - Ammattikoulutus - Tutkimus: 
Kansainvälisen liikkuvuuden esteet", KOM(96) 462 lopullinen, 2.10.1996 
7 EYVL N:oC 224, 31.8.1992 
55 
koulutuksen kehittämiseen myötävaikuttamisesta koko yhteisössä. Yhtä tärkeätä 
edellä esitetyn kanssa on, että ohjelma edistää sitä, että "eurooppalainen ulottuvuus 
koulutuksessa" on merkityksellinen käsite sadoille tuhansille kaiken ikäisille 
opiskelijoille ja heidän opettajilleen. Huomattavaa edistystä on saavutettu 
valmisteltaessa ohjelman etujen laajentamisen perusteita päätöksen mukaisesti 
myös laajempaan Eurooppaan. 
III. TARVE KOROTTAA SOKRATES-OHJELMAN RAHOITUSPUITTEITA 
Vuodesta 1997 lähtien SOKRATES-ohjelmaan sijoitetut varat eivät enää riitä 
saavuttamaan päätöksessä asetettuja tavoitteita. Tämä selvä johtopäätös voidaan 
tehdä ohjelman kahta ensimmäistä vuotta koskevasta analyysistä sekä analyysin 
tuloksina saaduista tulevia vuosia koskevista yksityiskohtaisista arvioista. Tämän 
vuoksi komissio ehdottaa ohjelman yleisten rahoituspuitteiden korottamista 50 
miljoonalla eculla (eli 5,9 prosenttia) ohjelman ensimmäisen viisivuotiskauden 
kahden viimeisen vuoden (1998 ja 1999) ajaksi. Muita muutoksia päätökseen ei 
pidetä tarpeellisina tähän mennessä saatujen kokemusten perusteella. Syyt, joiden 
vuoksi komissio on ehdottanut rahoituspuitteiden korottamista, ovat seuraavat: 
1. Tarve saavuttaa kohdeväestön kriittinen massa 
SKRATES-ohjelman hallitsevina tavoitteina on myötävaikuttaa korkealaatuiseen 
koulutukseen Euroopassa ja tuoda Eurooppa lähemmäksi kansalaisia. Tämän 
vuoksi on olennaisen tärkeää, että ohjelman kaikissa toiminnoissa tuetaan 
laadukkaiden hankkeiden ja toimintojen kriittistä massaa. Koska ohjelman 
kohderyhmät ovat kooltaan erittäin suuria, myös myönnettäviä apurahoja on oltava 
paljon. Kuten jäljempänä kohdassa 3 todetaan, ohjelman etenemistä kohti tämän 
kriittisen massan saavuttamista ei voida pitää yllä pienentämällä entisestään 
edunsaajille keskimäärin myönnettävää tukea. Vaihtoehto, jossa valinta olisi 
nykyistäkin tiukempaa, on epätoivottava. Valinnan tiukentamisesta olisi 
seurauksena hyvin suuren kansalaisryhmän turhautuminen hetkellä, jolloin yhteisön 
on ratkaisevan tärkeä osoittaa voivansa vastata todellisiin huolen aiheisiin. 
2. Olemassa olevan rahoitustarpeen suuruus 
Ohjelman ensimmäisenä toimintavuotena, vuonna 1995, ohjelman yli 500 
miljoonan ecun kokonaisrahoitustarve oli noin kolme kertaa suurempi kuin 
käytettävissä oleva talousarvio. Vuonna 1996 tukihakemusten määrä kasvoi jyrkästi 
vielä 1995 vuodenkin määrästä. Esimerkkinä voidaan mainita, että koulujen 
väliseen yhteistyöhön haluavien koulujen määrän kasvun kerroin on 5, ja että 
hakemusten määrä on kaksinkertaistunut muilla uusilla ohjelman aloilla, joita ovat 
muun muassa aikuiskoulutus ja avoin ja etäopiskelu. Tietyissä ohjelman osissa 
haetun rahoituksen määrä on noin yhdeksän kertaa suurempi kuin käytettävissä 
oleva vuosittainen talousarvio. Haetun rahoituksen määrä nousi vuonna 1996 700 
miljoonaan ecuun, kun käytettävissä oli 173 miljoonaa ecua. 
3. Riittämättömistä varoista aiheutuvat ongelmat 
Varojen kysynnän ja tarjonnan epätasapaino aiheuttaa todellisen ongelman 
SOKRATES-ohjelman kaltaisella ohjelmalle, joka mahdollistaa eurooppalaisen 
S 
yhteistyön etujen saattamisen hyvin laajojen kohderyhmien ulottuville. Erityisesti 
seuraavia ongelmia aiheutuu ohjelman yhä riittämättömämmistä rahoituspuitteista: 
• Rahoituksen rajoitteiden vuoksi ohjelman tiettyissä keskeisissä osissa 
myönnettyjen tukien taso on jo laskemassa kohtuuttoman alhaalle. 
Erasmus-ohjelma on ollut yksi yhteisön rahoituksen suurimmista menestyksistä. 
Nykyisenä SOKRATES-ohjelman osana se on edelleen keskeinen tekijä ohjelman 
tavoitteiden saavuttamisessa. Koko SOKRATES-ohjelmaan vaikuttava rahoituksen 
vähyys kuitenkin vaarantaa Erasmuksen kehittämisen edelleen. Tämä koskee sekä 
opiskelijoiden liikkuvuutta tukevien apurahojen myöntämistä että eurooppalaisen 
ulottuvuuden tukemista niiden opiskelijoiden tapauksessa, jotka eivät suoraan ole 
osallisina liikkuvuushankkeissa. 
Opiskelijoiden liikkuvuutta tukevien apurahojen myöntäminen on luultavasti 
Erasmus-ohjelman tunnetuin pilari, mutta apurahojen tehokkuutta uhataan. 
Enimmäisapuraha on 5 000 ecua opiskelijaa kohden, mutta mikäli kaikki 
hyväksyttyihin Erasmus-vaihto-ohjelmiin hakumahdollisuuden saaneet opiskelijat 
saisivat apurahan, apuraha opiskelijaa kohden olisi koko lukuvuodelta ainoastaan 
noin 750 ecua, mikä vastaa ainoastaan 15:ttä prosenttia sallitusta enimmäismäärästä 
ja on riittämätön muille kuin huomattavaa lisärahoitusta saaville opiskelijoille. 
Tästä lähtien kullakin yliopistolla on yksi ainoa korkeakoulukohtainen sopimus 
(Institutional Contract) komission kanssa kaikista eurooppalaista ulottuvuutta 
koskevista toiminnoistaan. Tällä- on huomattava vaikutus, kun laitoksia 
kannustetaan vahvistamaan eurooppalaista yhteistyötä koskeva kanta, ja se 
varmistaa SOKRATES-ohjelmaan sijoitettujen varojen pitkäaikaistuoton. 
Yliopistojen reaktio on ollut erittäin rohkaiseva. Koko yhteisön alueella lähes 1 600 
laitosta on jättänyt sopimushakemuksen lukuvuodesta 1997/98. Kaikkiaan tukea on 
haettu 250 miljoonaa ecua. Näiden lukujen perusteella kunkin yliopiston saaman 
tuen määrä olisi suuruusluokaltaan vain 10 000—50 000 ecua, vaikka tuki olisi 
tarkoitettu käytettäväksi yliopiston kaikkiin eurooppalaista ulottuvuutta koskeviin 
toimintoihin. Tämä vaarantaisi kokonaisuudessaan yhteisön yliopistojen välistä 
yhteistyötä koskevan uuden strategisen lähestymistavan. 
Samankaltainen tilanne on kohdannut Comenius-ohjelmaa, joka koskee koulujen 
yhteistyötä ja joka yhtenä SOKRATES-ohjelman keskeisimpänä innovaationa tuo 
koulutuksen eurooppalaisen ulottuvuuden entistä laajemmille kohderyhmille. 
Ohjelman ydin on koulujen monenvälinen yhteistyö, joka yhdistää eri jäsenmaiden 
kouluja. Euroopan koulut ovat innolla odottaneet tätä uutta mahdollisuutta, mutta 
kahden ensimmäisen vuoden aikana enimmäistuki kullekin osallistuvalle koululle 
on tavallisesti ollut ainoastaan 2 000 ecua vuodessa (3 000 ecua koordinoiville 
kouluille). Määrä on erittäin pieni, ja yhteisön jäsenvaltioiden kansallisiin 
koulutustalousarvioihin kohdistuvat paineet aiheuttavat sen, että koulujen on 
erityisen vaikeata saada merkittävää täydentävää rahoitusta muista 
rahoituslähteistä. 
• Yhteisön rahoituksen maksimaalinen tuottavuus edellyttää kolmea tekijää: 
rahoituksen tietynlaista jatkuvuutta kestävien yhteistyöverkostojen luomista 
varten, "uutta verta" tuovien osallistujien säännöllistä mukaan tulemista ja 
S 
tulosten tiedottamista ohjelmien ulkopuolisille laitoksille ja henkilöille. 
Alirahoittaminen vaarantaisi tämän lähestymistavan. 
• Varojen riittämättömyys kattamaan edes olemassa olevaa tarvetta näyttää jo 
saavan kansallisia toimistoja pidättymään ohjelman laajasta tiedottamisesta. 
Tämä johtaa siihen, että ohjelmasta suljetaan pois tiettyjä sellaisia laitoksia ja 
epäsuotuisammassa asemassa olevia alueita sekä ihmisryhmiä, jotka eivät ole 
aiemmin osallistuneet eurooppalaiseen yhteistyöhön. Yhdessä ohjelman tietyissä 
osissa myönnettyjen tukien pienuuden kanssa tämä vaikuttaa haitallisesti 
ohjelman mahdollisuuksiin noudattaa päätöksessä vahvistettua yhtäläisten 
mahdollisuuksien periaatetta, jota varsinkin Euroopan parlamentti piti erittäin 
tärkeänä ohjelman vahvistamista koskevissa neuvotteluissa. 
4. Viisivuotiskauden lopun kasvavat talousarvio-ongelmat 
Vaikka tarve on ollut suurta jo vuosina 1995 ja 1996, se on suurimmillaan vasta 
vuodesta 1997 ja varsinkin vuodesta 1998 lähtien, koska: 
• rahoitusta ei tarvita ainoastaan uusiin aloitteisiin, vaan myös useimmissa 
SOKRATES-ohjelman osissa kannustettujen monivuotisten hankkeiden tukien 
uusimiseen hankkeiden toiseksi ja kolmanneksi vuodeksi; 
• uusien hankkeiden tukemista koskevien hakemusten määrä kasvaa merkittävästi, 
kun vuosien 1995 ja 1996 tiedotuskampanjoiden täysi vaikutus muuttuu hanke-
ehdotuksiksi. Myös kolmen uuden jäsenvaltion osallistuminen tiettyihin 
toimintoihin aiheuttanee merkittävää kasvua; 
• ohjelman tietyt toiminnot tulevat käyttöön ensimmäistä kertaa, erityisesti: 
- Erasmuksen korkeakoulukohtaiset sopimukset. Kuten edellä esitettiin, 
toiminnan rahoitustarve vuonna 1997 tiedetään jo. Tarve on noin 250 miljoonaa 
ecua (+ 25 prosenttia verrattuna vuoteen 1996); 
- tuki opettajien osallistumiseen työpaikkakoulutukseen (Comenius). Tuki on 
keskeinen keino sen varmistamiseksi, että opetuksen eurooppalaisen 
ulottuvuuden edistämistä koskevien hankkeiden innovaatiopotentiaali siirtyy 
myös luokkahuoneisiin; 
• tiettyjen muiden politiikkojen, kuten erityisesti Euroopan elinikäisen oppimisen 
vuoden 19968 ja Euroopan rasismin vastaisen vuoden 19979, vaikutukset 
näkyvät SOKRATES-ohjelman nojalla myönnetyn tuen kasvavana kysyntänä. 
8 "Euroopan elinikäisen oppimisen vuoden" vahvistamisesta 23 päivänä lokakuuta 1995 tehty Euroopan 
parlamentin ja neuvoston päätös N:o 2493/95/EY, EYVL N:o L 256,26.10.1995, s. 45 
9 Euroopan rasismin vastaisesta vuodesta (1997) 23 päivänä heinäkuuta 1996 annettu neuvoston ja 
neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden edustajien päätöslauselma, EYVL N:o C 273, 15.8.1996, 
s. 1 
S 
Komission ehdottama talousarvion korottaminen on näin ollen perusteltua 
ohjelman nykyinen muoto ja maantieteellinen laajuus huomioon ottaen. 
Korotetussakaan talousarviossa ei ole varauduttu talousarvioon lähitulevaisuudessa 
kohdistuviin paineisiin, joita SOKRATES-ohjelman laajentamisen kymmeneen 
Keski-ja Itä-Euroopan assosioituneeseen maahan ja Kyprokseen aiheuttaa.10 
IV. JOHTOPÄÄTÖKSET 
SOKRATES-ohjelman saavutukset sen kahden ensimmäisen toimintavuoden 
aikana ovat huomattavat. Toiminta-ajalta saadut kokemukset kuitenkin ovat 
osoittaneet, että ohjelman avulla ei kyetä ylläpitämään ja vahvistamaan näitä 
lupaavia aikaisia tuloksia eikä rakentamaan niiden varaan ilman ohjelman 
ensimmäisen viisivuotiskauden kahden viimeisen vuoden (1998 ja 1999) aikana 
toteutettavaa ohjelman yleisten rahoituspuitteiden huomattavaa korottamista. Jos 
yleinen talousarviotilanne olisi suotuisampi, komissio ei epäröisi ehdottaa tässä 
esitettyä korotusta huomattavasti suurempaa korotusta. Tämä olisi täysin 
perusteltua kysymyksessä olevan toiminnan kustannustehokkuussuhteen ja 
osoitetun lisävarojen tarpeen nojalla. 
Nyt ehdotettua 900 miljoonan ecun summaa, joka vastaa noin kuuden prosentin 
korotusta, pidetään vähimmäismääränä, jotta SOKRATES-ohjelmalla voitaisiin 
toteuttaa sen suomat mahdollisuudet toimia keinona siirtymisessä kohti aidosti 
avointa koulutusyhteistyötä yhteisössä ja jotta vältettäisiin pettymyksen 
tuottaminen laajalle ja vaikutusvaltaiselle Euroopan kansalaisten ryhmälle yhteisön 
tulevan kehityksen kannalta ratkaisevalla hetkellä. 
10 Toimintakustannukset (apurahat), jotka liittyvät suoraan uusien osallistujamaiden kansalaisten ja 
laitosten osallistumiseen, katetaan kyseisten maiden antamasta rahoituksesta joko käyttämällä 
pelkästään kyseisen valtion budjetista saatavia varoja tai käyttämällä osaksi kansallisia varoja ja osaksi 
kyseisen valtion PHARE-määrärahaa (josta tähän tarkoitukseen voidaan käyttää enintään 10 
prosenttia). Uusien maiden kanssa tehtävä yhteistyö aiheuttaa kuitenkin huomattavia kustannuksia 
myös SOKRATES-ohjelman nykyisten maiden elimille. 
51 
Ehdotus: 
Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös 
yhteisön SOKRATES-toimintaohjelmasta tehdyn päätöksen 819/95/EY1 muuttamisesta 
EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka 
ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 126 ja 127 
artiklan, 
ottavat huomioon komission ehdotuksen2, 
ottavat huomioon talous-ja sosiaalikomitean lausunnon3, 
ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon4, 
noudattavat perustamissopimuksen 189 b artiklassa määrättyä menettelyä5, 
sekä katsovat, että 
14 päivänä maaliskuuta 1995 tehdyssä Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksessä 
819/95/EY vahvistetaan yhteisön SOKRATES-toimintaohjelma, 
kyseisen päätöksen 7 artiklassa vahvistetaan ohjelman täytäntöönpanon rahoituspuitteet 
ajanjaksolle 1.1.1995 - 31.12.1999, 
edellä mainittua 14 päivänä maaliskuuta 1995 tehtyä päätöstä koskevassa Euroopan 
parlamentin, neuvoston ja komission yhteisessä julistuksessa säädetään, että Euroopan 
parlamentti ja neuvosto arvioivat ohjelmalla saavutettuja tuloksia kahden vuoden 
kuluttua ohjelman käynnistymisestä; tätä tarkoitusta varten komissio jättää niille 
kertomuksen, jonka liitteenä ovat komission aiheellisina pitämät ehdotukset mukaan 
lukien 6. maaliskuuta 1995 annetussa yhteisessä julistuksessa6 tarkoitetut lainsäätäjän 
1 EYVL N:o L 87,20.4.1995, s. 10 
2 
3 
4 
5 
6 Varainhoitoa koskevien säännösten sisällyttämisestä säädöksiin 6 päivänä maaliskuuta 1995 annettu 
Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission julistus (95/C 293/03), EYVL N:o C 293, 8.11.1995, 
s.4 
(o 
vahvistamia rahoituspuitteita koskevat ehdotukset; Euroopan parlamentti ja neuvosto 
tekevät päätöksensä näiden ehdotusten osalta mahdollisimman nopeasti7, 
edellä mainitun yhteisen julistuksen nojalla jätetyssä komission kertomuksessa8 esitetään 
erinomaiset tulokset, joita ohjelmalla on saavutettu ensimmäisen kahden vuoden aikana 
sen käynnistymisestä, 
ohjelma on saanut erityisen hyvän vastaanoton koulutusyhteisössä, ja sen eteenpäin 
pyrkivää suuntausta on edelleen edistettävä kohti asetettujen tavoitteiden saavuttamista, 
tuen tarve on jo monta kertaa käytettävissä olevia varoja suurempi ja jatkaa edelleen 
kasvuaan, 
on tarpeen varmistaa, että rahoituksen kriittinen massa säilytetään ja että samalla 
varmistetaan, että tuettavien yhteistyötoimintojen laatu ei heikkene, 
hankkeille on myönnettävän tuen jatkuvuus on taattava hankkeiden kehittämisvaiheessa, 
ja samalla on kuitenkin varattava riittävästi varoja uusien hankkeiden ja toimintojen 
tukemiseen ja siten turvattava ohjelman mahdollisuudet vaikuttaa innovatiiviseen 
toimintaan, ja 
tämän vuoksi on tarpeen mukauttaa ohjelman rahoituspuitteita, jotta ohjelman avulla 
kyettäisiin edelleen täyttämään ohjelman vahvistamispäätöksessä esitetyt tavoitteet, 
OVAT PÄÄTTÄNEET SEURAAVAA: 
/ artikla 
Korvataan 14 päivänä maaliskuuta 1995 tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston 
päätöksen N:o 819/95/EY 7 artiklan 1 kohta seuraavasti: 
"Tämän ohjelman toteuttamiseen myönnetyt rahoituspuitteet 1 artiklassa tarkoitetulle 
kaudelle vahvistetaan 900 miljoonaksi ecuksi." 
2 artikla 
Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa 
lehdessä. 
7 EYVL N:o L 132, 16.6.1995, s. 18 
8 KOM(97)[...] 
M 
RAHOITUSSELVITYS 
1. TOIMENPITEEN NIMI 
14 päivänä maaliskuuta 1995 tehdyllä Euroopan parlamentin ja neuvoston 
päätöksellä N:o 819/95/EY1 perustetun yhteisön Sokrates-toimintaohjelman 
muuttaminen 
2. BUDJETTIKOHTA 
B3-1001 
3. OIKEUDELLINEN PERUSTA 
EY:n perustamissopimuksen 126 ja 127 artikla 
4. TOIMENPITEEN KUVAUS 
4.1. Toimenpiteen yleistavoite 
Tämän ohjelman päätavoitteena on myötävaikuttaa korkealaatuisen koulutuksen 
kehittämiseen edistämällä jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä. 
Ohjelmalla pyritään edistämään avoimen eurooppalaisen koulutusalueen asteittaista 
muodostamista kehittämällä koulutuksen kykyä sopeutua poliittisiin, sosiaalisiin, 
taloudellisiin ja teknisiin muutoksiin ja ennakoida niitä, jotta nuoret ja aikuisopiskelijat 
saisivat sellaisen koulutuksen, jonka avulla he voivat elää ja työskennellä Euroopan 
yhteisön uusissa puitteissa. 
Ohjelmalla on seuraavat erityiset tavoitteet: 
- eurooppalaisen ulottuvuuden kehittäminen kaikentasoisissa opinnoissa, jotta 
eurooppalaista identiteettiä saataisiin vahvistetuksi tukeutumalla jokaisen 
jäsenvaltion kulttuuriperintöön, 
- myötävaikuttaminen Euroopan unionin kielten määrällisen ja laadullisen 
tuntemuksen parantamiseen, erityisesti vähiten käytettyjen ja opetettujen kielten, 
jotta vahvistettaisiin unionin muodostavien kansojen välistä ymmärtämystä ja 
yhteisvastuuta, ja lisäksi opetuksen kulttuurien välisen ulottuvuuden edistäminen, 
- jäsenvaltioissa laajan ja tiiviin yhteistyön edistäminen kaikilla koulutuksen tasoilla 
ottaen huomioon koulutuslaitosten älylliset ja pedagogiset voimavarat, 
- opetushenkilöstön liikkuvuuden edistäminen eurooppalaisen ulottuvuuden 
viemiseksi opintoihin sekä myötävaikuttaminen opetushenkilöstön ammattitaidon 
laadulliseen parantamiseen, 
EYVL N:o L 87, 20.4.1995, s. 10. 
a 
opiskelijoiden liikkuvuuden edistäminen sallimalla heidän suorittaa osan 
opinnoistaan toisessa jäsenvaltiossa eurooppalaisen ulottuvuuden vahvistamiseksi 
koulutuksessa, 
oppilaiden välisten yhteyksien edistäminen Euroopan yhteisön tasolla edistämällä 
samalla eurooppalaista ulottuvuutta opetuksessa, 
korkeakoulututkintojen, opintojaksojen ja muun kelpoisuuden vastavuoroisen 
tunnustamisen edistäminen yhteistyölle avoimen eurooppalaisen koulutusalueen 
kehittämiseksi, 
- avoimen ja etäopiskelun edistäminen tämän ohjelman yhteydessä, 
tietojen ja kokemusten vaihdon edistäminen, jotta jäsenvaltioiden 
koulutusjärjestelmien monimuotoisuudesta ja ominaislaadusta tulee rikkauden ja 
keskinäisten virikkeiden lähde. 
4.2 Toimenpiteen kestoaika ja sen uudistamista koskevat yksityiskohtaisetsäännöt 
Toimenpiteen kestoaika on viisi vuotta (1995-1999). Uudistaminen tehdään ohjelman 
osa-arvioinnin tulosten perusteella. 
5. MENOJEN JA TULOJEN LUOKITUS 
5.1 Ei-pakolliset menot 
5.2 Jaksotetut määrärahat 
5.3 Oletettu tulolaji: ei ole 
6. MENO-/TULOLAJI 
Yleinen periaate on yhteisrahoitus muiden yksityisen tai julkisen sektorin 
rahoituslähteiden kanssa (toimiin osallistuvat instituutiot: yliopistot ja koulut, kansallisella 
tai Euroopan tasolla toimivat yhdistykset, valtiosta riippumattomat järjestöt, 
aikuiskoulutuslaitokset, paikalliset yhteisöt, yksityiset aloitteentekijät, yritykset jne.). 
Yhteisön maksuosuus voi olla tavanomaista suurempi, jopa 75 %, seuraavissa tapauksissa: 
- Euroopan tasolla toteutettava hanke uudella toiminta-alalla, jolla eurooppalainen 
yhteistyö on toistaiseksi ollut hyvin vähäistä ja jossa yhteisöllä on erityistä 
kiinnostusta edistää yhteistyötä 
- hanke, jossa on mukana sellainen organisaatio, jolla olisi asemansa tai luonteensa 
puolesta ilmeisiä vaikeuksia saada hankittua yhteisön rahoitusta vastaavaa osuutta 
(esimerkiksi hyväntekeväisyysjärjestöt tai järjestöt, joissa jäsenten vapaaehtoistyön 
osuus on merkittävä, tai joka ei aiemmin ole merkittävässä määrin osallistunut 
eurooppalaiseen yhteistyöhön 
- hanke, jossa yhteisöllä on erityistä kiinnostusta lisätä valtioiden rajat ylittävä 
ulottuvuus aiemmin pelkästään kansalliseen toimintaan 
- hanke, jossa on mukana sellaisia jäsenvaltioita, joissa kyseinen ala ei ole kovin 
kehittynyt 
- hanke, jonka tuotos tai tulos on sellainen, että yhteisön kannalta on erityisen 
tärkeää pyrkiä levittämään sen vaikutuksia. 
Rahoitusosuus voi olla 100 % ainoastaan kolmansien osapuolien suorittamille 
tutkimuksille ja analyyseille tai muissa poikkeustapauksissa, jotka edellyttävät tarkkoja 
perusteluja. 
7. TALOUDELLISET VAIKUTUKSET 
7.1 Toimenpiteen kokonaiskustannusten laskentatapa (yksittäisten ja 
yhteenlaskettujen kustannusten välinen suhde) 
7.1.1 Yleistä 
Sovittelumenettelyn tuloksena Sokrates-ohjelmalle varattu summa on 850 miljoonaa ecua 
vuosiksi 1995 - 1999. Tämä summa ei vastaa läheskään komission ehdotusta, 1005,6 
miljoonaa ecua, vaikka summasta on katettava 15 jäsenvaltiota käsittävän laajentuneen 
Euroopan yhteisön tarpeet (komission alkuperäinen ehdotus perustui 12 jäsenvaltion 
tarpeisiin) sekä ne uudet toimenpiteet, erityisesti aikuiskoulutus, jotka lisättiin ohjelmaan 
neuvottelujen aikana. 
Komission alkuperäiset budjettiennusteet on laajalti vahvistettu realistisiksi. Ohjelman 
ensimmäisenä toimintavuotena, vuonna 1995, ohjelman yli 500 miljoonan ecun 
kokonaisrahoitustanne oli jo noin kolme kertaa suurempi kuin käytettävissä oleva 
talousarvio. Vuonna 1996 tarve kasvoi edelleen vuoteen 1995 verrattuna. Esimerkiksi 
niiden koulujen määrä, jotka halusivat osallistua Comenius-ohjelman koulujen välisiin 
kumppanuussuhteisiin, viisinkertaistui yhdessä vuodessa, ja haetun rahoituksen määrä on 
ylittänyt moninkertaisesti vuosina 1995 ja 1996 käytettävissä olevan talousarvion monissa 
ohjelman osissa, mukaan lukien uudet yhteisön rahoittamat alat. Tilanne on sitäkin 
huolestuttavampi, kun otetaan huomioon tavoite saattaa Sokrates-ohjelma 
mahdollisimman laajojen kohderyhmien ulottuville kaikilla koulutusaloilla ja vahvistaa 
siten eurooppalaista identiteettiä kansalaisten keskuudessa. 
Monesta syystä tuen tarpeen kokonaisvaikutus ei vielä ole tullut esiin. Vuodesta 1997 
lähtien, ja etenkin vuonna 1998, tarve lisääntyy uudelleen erityisesti seuraavista syistä: 
- Monivuotisten hankkeiden vaikutukset tulevat täysin näkyviin: vuosittaisen 
talousarvion on katettava uusien hankkeiden lisäksi myös ohjelman eri aloihin 
liittyvien kolmivuotisten hankkeiden toisen ja kolmannen vuoden kustannukset. 
- Uusien hankkeiden tukemista koskevien hakemusten määrä lisääntyy, kun vuosien 
1995, 1996 ja 1997 tiedotuskampanjoiden ja valmistavien vierailujen vaikutus on 
täysin nähtävissä. 
- Myös uusien jäsenvaltioiden osallistuminen toimintaan kasvanee merkittävästi. 
- Ohjelman tietyt uudet toiminnat toteutuvat kokonaan, erityisesti 
- korkeakoulukohtaiset sopimukset, I luku (Korkeakoulutus - Erasmus), 1. 
toimintamuoto; tämän toiminnan rahoitustarve vuonna 1997 kasvaa 25 % 
verrattuna edellisen vuoden rahoitusjärjestelmään ja on pelkästään tämän 
toiminnan osalta jopa 250 miljoonaa ecua, 
O 
- apurahat opettajille täydennyskoulutukseen osallistumista varten, II luku 
(Kouluopetus - Comenius), 3. toimintamuodon 2. kohta, 
Tiettyjen muiden yhteisön toimenpiteiden vaikutukset tulevat täysin näkyviin, 
erityisesti Euroopan elinikäisen oppimisen vuoteen 1996 ja Euroopan rasismin 
vastaiseen vuoteen 1997 liittyvät toimet. 
Komissio ehdottaa ohjelman kokonaismäärärahan korottamista 50 miljoonalla eculla (eli 
5,9 prosentilla nykyisestä). Tätä summaa pidetään vähimmäismääränä ohjelman 
tavoitteiden toteuttamiseksi. Jos yleinen talousarviotilanne olisi suotuisampi, komissio ei 
epäröisi ehdottaa huomattavasti suurempaa korotusta, vähintään alkuperäisessä 
ehdotuksessa esittämäänsä summaan asti. On huomattava, että tämä korottaminen on 
perusteltua ohjelman kehittymisen ja nykyisen maantieteellinen laajuuden takia. 
Korotetussakaan talousarviossa ei ole varauduttu talousarvioon lähitulevaisuudessa 
kohdistuviin huomattaviin paineisiin, jotka aiheutuvat Sokrates-ohjelman laajentamisesta 
kymmeneen Keski- ja Itä-Euroopan assosioituun maahan sekä Kyprokseen2, mikä on 
myös otettava huomioon kyseisenä ajanjaksona.3 
7.1.2. Laskentatapa 
Edellä mainitun päätöksen liitteeseen sisältyvien määräysten mukaisesti toimenpiteen 
kokonaiskustannusten laskentatavassa otetaan huomioon toisaalta yksikön saama 
rahamäärä, joka katsotaan sopivaksi kattamaan erityyppiset tuetut toimet niiden 
erityislaadun mukaisesti, ja toisaalta toimien yleisyys (valintamenettelyn vuosirytmi) ja 
hankkeiden sekä kuhunkin toimeen osallistuvien henkilöiden kriittinen massa. On myös 
otettava huomioon tarve varmistaa tuen uusiminen sopivan pituiseksi kaudeksi, joka ei 
yleensä ylitä yhteensä kolmea vuotta, sekä uusien hankkeiden riittävä määrä ohjelman 
uudistavan vaikutuksen varmistamiseksi. 
Yksikkökustannusten laskemiseksi ja tukea saavien lukumäärän arvioimiseksi on otettu 
tarkkaan huomioon ohjelman kahtena ensimmäisenä toimintavuotena saadut kokemukset. 
Nämä liittyvät muun muassa seuraaviin avaintekijöihin: 
Sokrates-toimintaohjelmasta tehdyssä päätöksessä mainitaan myös mahdollisuus ulottaa 
ohjelma koskemaan Maltaa. On käyty neuvotteluja siitä, että Malta voisi osallistua 
ohjelmaan osana yhteisöön liittymistään edeltävää vaihetta. Maltan hallitus teki kuitenkin 
hiljattain päätöksen jäädyttää liittymistä koskevan hakemuksensa, jonka seurauksena 
neuvosto valtuutti komission ottamaan teknisellä tasolla alustavasti yhteyttä Maltaan 
yhteisön ja Maltan välisten tulevien suhteiden tarkentamiseksi. Koska tällä hetkellä ei ole 
tiedossa Maltan ja yhteisön lopullista kantaa tästä kysymyksestä, tässä tekstissä ei viitata 
millään tavalla Maltan mahdollisuuteen osallistua ohjelmaan tulevaisuudessa. 
Ohjelmaan liittyneistä uusista valtioista tulevien henkilöiden tai laitosten osallistumisesta 
suoraan aiheutuvat toimintakustannukset katetaan näiden valtioiden rahoitusosuuksillajoko 
niin, että ne maksetaan kokonaisuudessaan kansallisesta talousarviosta, tai niin, että ne 
maksetaan osittain kansallisesta talousarviosta ja osittain kyseiselle maalle myönnetystä 
Phare-talousarviosta (tähän tarkoitukseen voidaan käyttää enintään 10 prosenttia Pharen 
kansallisesta kokonaismäärärahasta). Yhteistyö uusien valtioiden kanssa aiheuttaa 
kuitenkin huomattavia kustannuksia myös Sokrates-ohjelmaan tällä hetkellä osallistuvien 
18 valtion toimielimille. Jos kustannuksia ei rahoiteta täydentävistä varoista, ei pystytä 
säilyttämään tähänastisia yhteisön aikaansaannoksia jäsenvaltioiden välisen yhteistyön 
määrän suhteen. 
(4 
- toimenpiteen prosentuaalinen osuus, 
tuesta saadun hyödyn säilyttämiseksi tarvittava vähimmäissumma, 
- niiden monivuotisiin toimiin liittyvien hankkeiden prosentuaalinen osuus, joille 
myönnetty tuki on uusittava, 
- niiden hankkeiden tai henkilöiden lukumäärä, jotka muodostavat kunkin toiminnan 
kriittisen massan. 
Arvioitu tuen saajien määrä samoin kuin eri toiminnoille vuodeksi 1998 varatut 
keskimääräiset summat ovat seuraavat: 
I luku (Erasmus) 
- 1. toimintamuoto (korkeakoulukohtaiset sopimukset) : tuki vaihtelee yleensä 10 000 
ecusta 50 000 ecuun, ja kukin korkeakoulu saa keskimäärin 17 000 ecua kaikkia 
eurooppalaiseen ulottuvuuteen liittyviä toimintojaan varten. Tukea saa noin 1 586 
korkeakoulua. 
- 1. toimintamuoto (aihekohtaiset verkot): kukin verkko saa keskimäärin 70 000 
ecua. Näin voidaan jatkaa vuosina 1996 ja 1997 valittujen 30 hankkeen rahoitusta 
ja säilyttää mahdollisuus viiden uuden verkoston rahoittamiseen. 
- 2. toimintamuoto ( opiskelijoiden liikkuvuuteen liittyvät apurahat): Kun oletetaan, 
että hakemusten määrä kasvaa erittäin vähän, eli ainoastaan 1 % - tämä luku on 
selvästi edellisten vuosien kasvulukuja alhaisempi - apurahan saavien 
opiskelijoiden enimmäismäärä on noin 182 0004. Jos jokainen Erasmus-ohjelmaan 
hyväksytty opiskelija saa apurahan ulkomailla opiskelua varten, summa on 
keskimäärin 400 ecua tavallisesti seitsemän kuukautta kestävää opiskelua varten 
(57 ecua kuukaudessa). 
II luku (Comenius) 
- 1. toimintamuoto (koulujenväliset kumppanuussuhteet / eurooppalaiset 
koulutushankkeet): kukin hankkeeseen osallistuva koulu saa keskimäärin 2 000 
ecua vuodessa, ja toimintaa koordinoiva koulu saa lisäksi 1 000 ecua 
korvaukseksi tähän tehtävään liittyvästä ylimääräisestä työstä. Ennakoitu 
kokonaistuki riittää 8 500 koululle, millä edetään kohti komission asettamaa 
määrällistä tavoitetta liittää lähitulevaisuudessa 10 000 koulua tähän toimintaan. 
- Koulujenvälisiä kumppanuussuhteita varten varatun 19,7 miljoonan ecun summan 
lisäksi varataan 5 miljoonaa ecua arviolta 10 000 opettajan ja rehtorin 
osallistumiseen henkilövaihtoihin ja vierailuihin. 
- 2. toimintamuoto (kulttuurienvälinen koulutus): jokaiseen hankkeeseen 
myönnetään keskimäärin 40 000 ecua. Yhteensä suunnitellaan tukea 124 
hankkeelle, joista uusia hankkeita 46 ja uudistettavia 78. 
- 3. toimintamuoto (3.1: täydennyskoulutushankkeet): kullekin hankkeelle 
myönnetään keskimäärin 20 000 ecua. Yhteensä tuetaan 128 hanketta, joista uusia 
hankkeita 28 ja uudistettavia 100. 
- 3. toimintamuoto (3.2: apurahat): kukin hankkeisiin osallistuva opettaja saa 
keskimäärin 1 000 ecun suuruisen apurahan. Apurahan saavien osallistujien 
kokonaismäärä on arviolta noin 1 900. 
Nyt kun Erasmus on liitetty Sokrates-ohjelmaan, Erasmus-opiskelijoita on kahdenlaisia: 
niitä, jotka saavat liikkuvuuteen tarkoitetun (osittaisen) apurahan, ja niitä, jotka eivät saa 
apurahaa. Apuraha annetaan sitä eniten tarvitseville opiskelijoille. 
t5 
III luku (Laaja-alaiset toimintamuodot) 
1. toimintamuoto (kohta 2a: Euroopan yhteistyöohjelmat): kullekin ohjelmalle 
myönnetään keskimäärin 75 000 ecua. Yhteensä tuetaan 36 ohjelmaa, joista 14 
uusia ja 22 uudistettavia. 
1. toimintamuoto (kohta 2b: täydennyskoulutus): kukin täydennyskoulutukseen 
osallistuva opettaja saa keskimäärin 1 000 ecun suuruisen apurahan. Osallistujien 
kokonaismääräksi arvioidaan noin 6 900. 
1. toimintamuoto (kohta 2c: tulevien kielten opettajien toimiminen avustajina): 
ohjelma on tarkoitettu 500 avustajalle, joista kukin saa keskimäärin 5 300 ecun 
suuruisen apurahan yhdeksi kokonaiseksi kouluvuodeksi. 
1. toimintamuoto (kohta 2d: välineet ja kielitaidon mittaaminen): kullekin 
hankkeelle myönnetään keskimäärin 85 000 ecua. Yhteensä tuetaan 35 hanketta, 
joista 10 uusia ja 25 uudistettavia. 
1. toimintamuoto (kohta 2e: nuorille tarkoitetut oppilaitosten yhteiset 
koulutushankkeet): kullekin hankkeelle myönnetään keskimäärin 6 000 ecua. 
Yhteensä tuetaan noin 1 770 hanketta; vaihtoihin osallistuu noin 33 000 nuorta ja 
3 300 opettajaa. 
- 2. toimintamuoto: kullekin hankkeelle myönnetään keskimäärin 77 000 ecua. 
Yhteensä tuetaan 85 hanketta, joista uusia hankkeita 20 ja uusittavia 65. 
3. toimintamuoto: tähän kuuluu erittäin vaihtelevia toimintoja, esimerkiksi 
• tuen myöntäminen noin 20:lle valtioiden rajat ylittävälle erilaajuiselle 
toiminnalle (vertailevat analyysit, opinto vierailut, asiantuntijavaihdot, 
kokoukset, seminaarit, pilottihankkeet), jotka koskevat yleisesti 
kiinnostavia koulutuspoliittisia kysymyksiä, 
• keskimäärin 1000 ecun suuruiset apurahat noin 1 150:11e koulutusalan 
päättäjälle Arion-ohjelmassa tarkoitettujen opinto vierailujen 
toteuttamiseksi, 
• yhteisön tuki korkeakoulututkintojen vastavuoroisen tunnustamisen 
kansallisille tiedotuskeskuksille (Naric), joista kukin saa keskimäärin 
13 000 ecua, 
• keskimäärin 72 000 ecun suuruinen tuki aikuiskoulutuksen alueella; 
yhteensä tuetaan 75 hanketta, joista uusia hankkeita 30 ja uusittavia 45, 
• noin 300:n, keskimäärin 10 000 ecun suuruisen tuen myöntäminen 
koulutusalalla Euroopan tasolla toimiville yhdistyksille ja muille 
vastaaville tahoille, 
• kansallisten tiedotuslaitosten toiminnan tukeminen, 
• tämän ohjelman seuranta- ja arviointitoimenpiteiden rahoitus. 
Ohjelman eri osiin kuuluviin valmistaviin vierailuihin myönnetyt tuet ovat keskimäärin 
500 - 1000 ecua henkilöä kohti viikon vierailua varten, johon sisältyvät kaikki matka- ja 
oleskelukustannukset; täsmällinen summa riippuu suunnitellun vierailun kestosta ja 
matkan pituudesta. 
7.1.3 Suunnitellun korotuksen vaikutus 
Kokonaismäärärahan suunniteltua korotusta sovelletaan pikemminkin strategisesti kuin 
lineaarisesti. Tilanteessa, jolle on ominaista rahoitustarpeen voimakas kasvu ja 
talousarvion supistuminen, tarkoituksena on erityisesti 
£6 
- estää tietyille ohjelman aloille myönnetyn keskimääräisen tuen jääminen sellaisen 
vähimmäismäärän alapuolelle, joka tarvitaan tuen tehokkaan vaikutuksen ja 
joissain tapauksissa jopa ohjelman uskottavuuden takaamiseksi, 
- toimia niin, että edes vähimmäismäärä varoista voidaan käyttää uusiin hankkeisiin 
ja siten säilyttää ohjelman uudistava vaikutus, 
luoda olosuhteet, joissa on mahdollista lisätä jonkin verran hankkeiden tai 
apurahan saajien lukumäärää; tämä on välttämätön edellytys ohjelman määrällisten 
tavoitteiden saavuttamiseksi suhteessa kohderyhmien kokoon, joka on selvästi 
kasvamassa useilla koulutuksen aloilla kaikissa yhteisön jäsenvaltioissa, 
- välttää tilannetta, jossa talousarvion asettamien vaatimusten takia jätetään 
myöntämättä tuettujen hankkeiden tulosten levittämiseen tarvittavia varoja, mikä 
vähentää yhteisön myöntämien tukien kautta tehtyjen investointien 
kannattavuutta. 
Rahoitusesityksen pohjana olevien yksikkökustannusten laskentatavassa on tarvinnut ottaa 
huomioon tilanne, joka tuli esiin jo vuonna 1996 ja joka ilmenee vielä selvemmin vuonna 
1997. Ohjelman kahta ensimmäistä toimintavuotta koskeva analyysi nimittäin osoittaa, 
että ohjelman tietyillä avainaloilla yhteisön tuki on jo laskemassa äärettömän alhaiselle 
tasolle eikä ole tietyissä tapauksissa enää riittävä takaamaan toivottuja tuloksia. On syytä 
välttää tilannetta, jossa suosittaisiin henkilöitä ja laitoksia, joilla on käytettävissä 
suurimmat taloudelliset voimavarat, ja loukattaisiin näin päätöksessä määriteltyä 
yhtäläisten mahdollisuuksien periaatetta. Vuosina 1995 ja 1996 saatu kokemus on lisäksi 
osoittanut, että jos käytettävissä olevat varat eivät riitä vastaamaan tiettyihin valtioiden 
rajat ylittäviin hankkeisiin ja yksilöiden liikkuvuuteen kohdistuvaa runsasta kysyntää, 
kansalliset toimistot voivat pidättyä ohjelman laajasta tiedottamisesta. Tällä olisi erityisen 
onnettomat seuraukset sellaisille epäsuotuisammassa asemassa oleville laitoksille, alueille 
ja ihmisryhmille, jotka eivät ole aiemmin osallistuneet eurooppalaiseen yhteistyöhön 
eivätkä ole vielä täysin tietoisia Sokrates-ohjelman tarjoamista mahdollisuuksista. 
Ongelmallisia ovat erityisesti seuraavat kohdat: 
- I luku (korkeakoulutus/Erasmus): vuonna 1997 tuki vaihtelee 10 000 ecusta 
50 000 ecuun ja kukin laitos saa keskimäärin vain 16 000 ecua kaikkiin 
korkeakoulukohtaiseen sopimukseensa liittyviin toimiin eurooppalaisen 
ulottuvuuden edistämiseksi. Jos kaikki Erasmus-ohjelmaan hyväksyttyihin vaihto-
ohjelmiin osallistuvat opiskelijat saisivat apurahan ulkomailla opiskelua varten, 
matka ja kaikki muut kustannukset mukaan lukien, kukin apuraha olisi tuskin 550 
ecua täyttä opiskeluvuotta varten (siis tuskin 55 ecua kuukaudessa), mikä on 
noin 11 % siitä 5 000 ecun enimmäismäärästä, joka päätöksen perusteella voidaan 
myöntää. Vaikka Erasmus-opiskelijana olemiseen liittyy myös muita kuin 
rahallisia etuja, koetaan laajalti, että nykyinen tilanne voi vakavasti estää tämän 
Sokrates-ohjelman keskeisen osan menestystä. Vuodeksi 1998 suunniteltu lisäys 
mahdollistaisi ainakin apurahan tason vakiinnuttamisen lähes 60 ecuksi 
kuukaudessa opiskelijaa kohti ja korkeakoulujen saaman tuen noin 17 000 ecuksi 
yksikköä kohti, vaikka lukumäärät ovat jatkuvasti hienokseltaan kohoamassa. 
II lukuun (Comenius) sisältyvät koulujenväliset kumppanuussuhteet. Nämä 
eurooppalaisen koulutushankkeen ympärille rakentuvat kumppanuussuhteet 
muodostavat perustan koulujenväliselle yhteistyölle, joka on Sokrates-ohjelman 
suuri haaste ja yksi sen tärkeimmistä innovaatioista. Kullekin 
C7 
kumppanuushankkeeseen osallistuvalle koululle myönnetty tuki on yleensä vain 
2000 ecua vuodessa (3000 ecua näitä kumppanuusohjelmia koordinoiville 
kouluille). Tämä luku on erittäin alhainen, ja koulutusbudjetteihin kansallisella 
tasolla kohdistuvien paineiden takia koulujen on erittäin vaikea saada merkittävää 
täydentävää rahoitusta muista lähteistä. On välttämätöntä ainakin vakiinnuttaa 
nämä luvut, jotka ovat vastedes pikemminkin keskitasoa kuin enimmäismääriä, 
samalla kun pidetään yllä osallistuvien koulujen määrän kasvua, jotta 
varmistettaisiin aluksi tarvittava oppilaitosten kriittinen massa. 
Tämän ohjelman useisiin toimintamuotoihin kuuluvien valtioiden rajat ylittävien 
yhteistyöhankkeiden saama yksikkökohtainen tuki vähenee selvästi vuonna 1997. 
Tämä koskee erityisesti kulttuurienvälistä koulutusta, valtioiden rajat ylittäviä 
Lingua-ohjelman hankkeita, avointa ja etäopiskelua sekä aikuiskoulutusta. 
Komission ehdottamalla lisäyksellä estetään tukien määrän jatkuva lasku ainakin 
Sokrates-ohjelman meneillään olevan viisivuotiskauden loppuvuosiksi. 
7.2. Kustannusten jakautuminen toimenpiteen osatekijöiden mukaan 
(miljoonina ecuina) 
t Korkeakoulutus (Erasmus) 
1. toimintamuoto: Eurooppalainen 
ulottuvuus 
2. toimintamuoto: Opiskelijoiden 
liikkuvuus 
It Kouluopetus (Comenius) 
1. toimintamuoto: Koulujen väliset 
kumppanuussuhteet / Eurooppalaiset 
koulutushankkeet 
2. toimintamuoto: Kulttuurienvälinen 
koulutus 
3. toimintamuoto: Täydennyskoulutus 
- 3.1: Hankkeet 
- 3.2: Apurahat osallistujille 
i III. Laaja-alaiset toiutmtamuödot 
1. toimintamuoto: Kielitaidon 
edistäminen (Lingua) 
2. toimintamuoto: Avoin ja 
etäopiskelu 
3. toimintamuoto: Tietojen ja 
kokemusten vaihto 1995 
+ 
1996 
m>$ 
51,9 
145,6 
46*8 
30,0 
11,0 
5,8 
4,8 
1,0 
104,6 
60,0 
11,4 
33,2 1997 
9M 
27,3 
68,8 
28,6 
19,7 
4,7 
4,2 
2,9 
1,3 
46$ 
24,9 
6,3 
15,6 1998 
! 192*2 
29,4 
72,8 
w#! 
24,7 
5,0 
4,5 
2,6 
1,9 
49,1 
25,9 
6,6 
16,6 1999 
187,0 
30,8 
76,2 
IM 
26,1 
5,1 
4,6 
2,6 
2,0 
5ï^ 
27,1 
6,9 
17,3 YHT. 
m$ 
145,4 
231,8 % 
5%* 
IM 
28,0 
Ê8 
YHTEENSÄ Sokrates 348,9 171,5 185,5 194,1 900,0 100 
% 
7.3. Maksusitoumusmäärärahojen / maksumäärärahojen aikataulu 
Kokonaismääräraha ohjelman koko kestoajaksi (ensisijainen ohje): 900 miljoonaa ecua. 
Tästä ohjelmasta tehdyn päätöksen 7 artiklassa myönnetty kokonaismääräraha oli 850 
miljoonaa ecua (ensisijainen ohje). Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio ovat 
sopineet, että kaksi vuotta ohjelman käynnistymisen jälkeen parlamentti ja neuvosto 
arvioivat ohjelman tulokset. Tässä tarkoituksessa komissio antaa niille kertomuksen ja 
liittää siihen tarkoituksenmukaisiksi katsomansa ehdotukset, jotka koskevat muun muassa 
6 päivänä maaliskuuta 1995 annetussa yhteisessä julistuksessa tarkoitettua lainsäätäjän 
myöntämää kokonaismäärärahaa. Euroopan parlamentti ja neuvosto tekevät näitä 
ehdotuksia koskevan päätöksen mahdollisimman pikaisesti.5 
Komissio on laatinut edellä mainitussa yhteisessä julistuksessa tarkoitetun kertomuksen.6 
Käsillä oleva rahoitusselvitys liittyy komission ehdotuksiin, ja sen tarkoituksena on nostaa 
ohjelman kokonaismääräraha 850 miljoonasta ecusta 900 miljoonaan ecuun. 
Soveltamiskausi: 1995-1999 (miljoonina ecuina) 
Maksu­
sitoumus­
määrärahat 
Maksu­
määrärahat 
1995 
1996 
1997 
1998 
1999 
myöhemmin 
Yhteensä Maksu­
sitoumus­
määrärahat 95 
175,9 
124,4 
51,5 
175,9 Maksu­
sitoumus­
määrärahat 96 
173,0 
143,1 
29,9 
173,0 Maksu­
sitoumus­
määrärahat 97 
171,5 
147,2 
24,3 
171,5 Maksu­
sitoumus­
määrärahat 98 
185,5 
159,0 
26,5 
185,5 Maksu­
sitoumus­
määrärahat 99 
194,1 
166,3 
27,8 
194,1 Yhteensä 
900,0 
124,4 
194,6 
177,1 
183,3 
192,8 
27,8 
900,0 
Osaan B sisältyvät toimintamenot tutkimuksiin, asiantuntijakokouksiin jne. 
Maksusitoumusm äärärahat 
EYVLN:o L 132, 16.6.1995, s. 18. 
KOM(97) [...] 
Q9 
miljoonaa ecua 
Erittely 
- tutkimukset 
- asiantuntijakokoukset 
- konferenssit ja 
kongressit 
- tiedotus ja julkaisut 
YHTEENSÄ 1998 
0,500 
0,250 
0,250 
3,000 
4,000 1999 
0,500 
0,250 
0,250 
3,000 
4,000 Yhteensä 
1,000 
0,500 
0,500 
6,000 
8,000 
8. PETOSTENVASTAISET TOIMENPITEET 
Kaikissa komission ja edunsaajien välisissä sopimuksissa ja oikeudellisissa 
sitoumuksissa annetaan komissiolle ja tilintarkastustuomioistuimelle mahdollisuus tehdä 
paikalla ensimmäisen ja toisen asteen tarkastuksia, ts. tarkastaa suoraa yhteisön tukea 
nauttivan edunsaajan toimintaa tai toisen edunsaajan toimintaa, jos toimintaa on 
hajautettu. Lisäksi pääasiallinen edunsaaja on toiminnassaan velvollinen laatimaan 
kertomuksia ja rahoitusselvityksiä, jotka arvioidaan sekä toteutettujen toimien että 
menojen hyväksyttävyyden kannalta ottaen huomioon yhteisön varainkäytön tavoitteet 
sekä sopimuksista johtuvat velvoitteet ja taloudellisuuden ja moitteettoman 
varainhoidon periaatteet. 
Komission ja hajautettuja toimintoja hoitamaan nimettyjen järjestöjen välisiin 
sopimuksiin sisällytetään vähimmäislausekkeet, jotka näiden järjestöjen on liitettävä 
lopullisten edunsaajien kanssa tehtäviin sopimuksiin, jotta varmistettaisiin sekä 
lopullisten edunsaajien että yhteisön etujen paras mahdollinen suoja. 
9. KUSTANNUSTEHOKKUUSANALYYSI 
9.1 Määrälliset erityistavoitteet ja kohderyhmä 
9.1.1 Sokrates-ohjelma kokonaisuudessaan 
Sokrates-ohjelman tarkoituksena on parantaa koulutuksen laatua lujittamalla yhteistyötä 
ja lisäämällä liikkuvuutta Euroopan tasolla. Tämän toteuttamiseksi ohjelmalla pyritään 
saamaan aikaan eri koulutusalojen parempi yhteisvaikutus lähestymällä koulutusalalla 
toimivia asiantuntijoita yhdenmukaisesti mutta ottaen samalla huomioon heidän roolinsa 
ja tarpeensa (liikkuvuus, opetussuunnitelmia koskeva yhteistyö jne.) ja ylläpitäen 
yhteistyötä eri alojen välillä. 
Toimintojen kustannustehokkuuden suhteen ohjelman kahtena ensimmäisenä 
toimintavuotena saavutetut tulokset, jotka on kirjattu tätä kautta koskevaan edellä mainitun 
toimielinten yhteisen julistuksen mukaisesti laadittuun kertomukseen, tuovat esiin useita 
merkittäviä rakenteellisia näkökohtia, erityisesti seuraavat: 
- Monilla ohjelman osa-alueilla valtioiden rajat ylittäville hankkeille myönnetyillä tuilla 
on luotu useita satoja monenkeskisiä verkkoja, joiden suuri enemmistö on jo 
osoittanut, että niistä on mahdollista tulla pysyviä yhteistyön muotoja. Tämän 
^0 
verkostojen luomisen myönteiset seuraukset tulevat vaikuttamaan paljon pidemmällä 
aikavälillä kuin mikä on pelkästään Sokrates-ohjelman kautta saadun rahoituksen 
kestoaika. 
- Tuki on myönnetty siten, että kaikki jäsenvaltiot, mukaan lukien ne, joiden syrjäinen 
sijainti ja/tai taloudellinen tilanne ovat aikaisemmin muodostaneet suuren esteen 
eurooppalaiseen yhteistyöhön osallistumiselle, ovat voineet täysimääräisesti osallistua 
erilaisiin yhteistyön muotoihin. 
- Yhteisön myöntämät tuet ovat osoittautuneet tehokkaaksi välineeksi, jonka avulla 
hankkeista vastaavat ovat voineet saada täydentävää rahoitusta muista lähteistä. 
Korkeakoulutuksen alalla Sokrates-ohjelman kautta myönnetyt tuet ovat keskimäärin 
vain noin 10 % erilaisten liikkuvuuteen liittyvien toimien kokonaiskustannuksista ja 
15 % uusien aihekohtaisten verkostojen kokonaiskustannuksista. 
- Ohjelmassa on lisäksi toteutettu hallinnon rakenteiden järkeistämistä ja suurempaa 
hajautusta, ja tätä kautta on päästy lähemmäs toimiin osallistujia. 
Kahden ensimmäisen toimintavuoden arviointi on kuitenkin osoittanut myös entistä 
suurempia puutteita tiettyjen osa-alueiden rahoituksessa, erityisesti sen vähimmäismäärän 
suhteen, joka on myönnettävä yhteisön tuen vaikutuksen turvaamiseksi. Komission 
ehdotus, johon tämä rahoitusselvitys liittyy, pyrkii korjaamaan tätä tilannetta edes 
vähäiseltä osin (katso edellä kohta 7.1). 
Kun otetaan huomioon komission ehdottama lisäys, ohjelman kokonaismääräraha vuodeksi 
1998 on noin 0,2 % yhteisön koko talousarviosta. 
9.1.2 Ohjelman erityiset toimintamuodot 
Määrällisiin erityistavoitteisiin liittyvät arviot tuettavien hankkeiden määrästä on esitetty 
edellä kohdassa 7.1. 
/ luku - Korkeakoulutus - Erasmus 
Erityistavoitteet 
1. toimintamuoto: Eurooppalaisen ulottuvuuden edistäminen korkeakouluissa 
1. Korkeakoulukohtaiset sopimukset 
I luvun innovatiivisin oivallus on korkeakoulukohtaiset sopimukset, joita tehdään 
yliopistojen kanssa ensimmäistä kertaa lukuvuodeksi 1997-1998 ja joiden avulla 
järkeistetään yhteistyötä, saavutetaan mittakaavaetuja yleisesti kiinnostavilla alueilla 
(kielet, hallinto, majoittaminen jne.) ja saadaan aikaan opetushenkilökunnan ja yliopistojen 
hallintoviranomaisten suurempi osallistuminen yhteistyöhön. 
Korkeakoulukohtaisia sopimuksia koskevien hakemuksien ensimmäinen erä tuo selvästi 
esiin jatkuvan sitoutumisen opiskelijoiden liikkuvuuden edistämiseen, joka on ollut 
Sokrates- ja Erasmus-ohjelmien kulmakivi tähän asti, sekä myös erityisen suuren tuen 
tarpeen niille toimille, joiden tarkoituksena on sisällyttää eurooppalainen ulottuvuus 
opiskelijoiden opinto-ohjelmiin yleensä. Kyseessä ovat erityisesti seuraavat hankkeet: 
- Opetushenkilöstön liikkuvuus: tämän toiminnan kustannushyötysuhde on 
kaksinkertainen: sillä on sisäinen arvonsa siinä mielessä, että se parantaa 
korkeakoulutuksen opinto-ohjelmien ja opetusmenetelmien laatua, mutta se on tärkeä 
myös tuodessaan eurooppalaisen ulottuvuuden niiden opiskelijoiden opintoihin, jotka 
eivät voi itse lähteä opiskelemaan ulkomaille. 
- Yhteisten opetussuunnitelmien kehittäminen: tällä tukimuodolla on ensisijainen 
mahdollisuus lisätä opetuksen innovatiivisuutta ja laatua ja tuoda samalla 
eurooppalainen ulottuvuus kaikkien opiskelijoiden opintoihin. Näihin toimiin voi 
kuulua sisällöltään erityisesti Eurooppaan liittyvien (esimerkiksi yhteisön 
lainsäädäntöä koskevien), kaikille opiskelijoille tarkoitettujen kurssien kehittäminen. 
Jo aikaisemmassa Erasmus-ohjelmassa tuettujen, opetussuunnitelmien kehittämiseen 
liittyvien yhteistyömuotojen rinnalla Erasmus yhtenä Sokrates-ohjelman osa-alueena 
pyrkii kehittämään opinto-ohjelmaa kolmella uudella tavalla, joita ovat "kandidaatti-
tason kurssien järjestäminen vastaamaan tiettyjen työvoimapulasta kärsivien alojen 
tarpeita, eurooppalaiset opintokokonaisuudet ja kurssit, joissa erityiskoulutukseen 
liittyy kielikoulutus. 
- Intensiivikurssit: nämä tarjoavat useista maista tuleville opiskelijoille ja opettajille 
arvokkaan mahdollisuuden kokoontua yhteen ja vaihtaa ajatuksia, tietoja ja 
kokemuksia tiiviin kurssin aikana. Monet näistä kursseista tähtäävät yhteisen 
opetusmateriaalin kehittämiseen ja sellaisiin yhteisiin tutkimushankkeisiin, joihin 
osallistuvat sekä opetushenkilöstö että opiskelijat. 
Yliopistot tunnustavat yhä laajemmin näiden toimenpiteiden arvon, ja hakemusten määrä 
on vuodeksi 1997 yli kaksinkertainen edelliseen vuoteen verrattuna. 
Opiskelijoiden liikkuvuuden järjestäminen on kuitenkin edelleen korkeakoulukohtaisten 
sopimusten tärkein osa. Yhteisö myöntää kahdentyyppistä tukea: 
- tukia yliopistojen välisen yhteydenoton helpottamiseksi, jotta liikkuvuuden 
edellyttämät organisatoriset puitteet olisivat mahdollisimman korkealaatuiset. Tähän 
liittyviä kysymyksiä ovat korkeakouluopintojen vastavuoroinen tunnustaminen, 
opiskelijoiden vastaanotto, valmistelevat kieliopinnot, vaihto-ohjelmiin osallistuvien 
vammaisten opiskelijoiden erityistarpeiden huomioon ottaminen jne. 
Korkeakoulukohtaiseen sopimukseen liittyen kutakin yliopistoa pyydetään luomaan 
asianmukainen hallinnollinen järjestelmä valtioiden välistä opiskelijavaihtoa varten ja 
nimeämään vastuulliset keskusyksiköt sekä myös näistä asioista vastaavat henkilöt 
eri tiedekunnissa ja osastoissa. Tällä tavalla saavutetaan yhteisöltä saadun tuen paras 
mahdollinen kustannustehokkuus. Lukuvuotta 1997 - 1998 koskevista yliopistojen 
hakemuksista ilmenee, että yliopistot ovat korkeakoulukohtaisen sopimuksen johdosta 
luoneet asianmukaiset rakenteet tässä suhteessa. 
- eurooppalainen opintosuoritusten ja arvosanojen siirtojärjestelmä (European Credit 
Transfer System, ECTS): tämä järjestelmä, joka otettiin käyttöön pilottihankkeena 
kauden 1989 - 1990 ja- 1994 - 1995 välisenä aikana, muodostaa tehokkaat puitteet 
vaihto-opiskelijoiden opintosuoritusten siirtämiselle Euroopan eri yliopistojen välillä. 
Î2 
Pilottivaiheen arviointi on korostanut sen kykyä helpottaa opiskelijavaihtoja ja 
parantaa niiden laatua. Järjestelmä on huomattavasti lisännyt kurssien selkeyttä, joka 
on välttämätöntä korkeakouluopintojen vastavuoroiselle tunnustamiselle sekä 
akateemiselle yhteistyölle yleensäkin. Vuosina 1995 -1996 pilottivaihetta laajennettiin 
käsittämään lähes 1 000 laitosta tai tiedekuntaa noin 230 korkeakoulussa, ja on selvää, 
että kun ECTS-järjestelmä on kaikkien Euroopan korkeakoulujen saatavilla ja kun 
korkeakoulu-kohtaisia sopimuksia koskevat säännökset saadaan valmiiksi, sen 
toteuttamista laajennetaan edelleen huomattavasti: noin kaksi kolmannesta kaikista 
korkeakoulukohtaista sopimusta hakeneista yliopistoista on pyytänyt apua ECTS-
järjestelmän käyttöönottamiseksi ainakin yhdessä tiedekunnassa tai laitoksessa. Tämä 
merkitsee järjestelmää tällä hetkellä soveltavien laitosten lukumäärän 
nelinkertaistumista. 
Aihekohtaiset verkostot ovat toinen suuri innovaatio Sokrates-ohjelman korkeakoulutusta 
koskevassa luvussa. Korkeakoulujen yhteistyöhankkeiden toteuttamisen yhteydessä 
saatujen kokemusten perusteella yhteisö tukee hankkeita, joissa on mukana aihekohtaisiin 
verkkoihin liittyneitä korkeakouluja, edistääkseen yhteistyötä ja helpottaakseen 
tiedekuntien välisiä yhteyksiä sekä mahdollistaakseen pohdintaa koulutuksen 
tulevaisuudesta oppiaineittain. Myös korkeakoulujen hallintoa koskevia kysymyksiä 
otetaan esiin. Nämä verkot muodostavat siis yhteistyötahoja, jotka ovat erityisen sopivia 
luomaan synergiaa opinto-ohjelmien välillä ja analysoimaan tulevaisuuden tarpeita, ja 
antavat näin ollen virikkeitä ja suuntaa korkeakoulujen toiminnalle tarkoituksena tarjota 
korkealaatuinen, meneillään olevan sosioekonomisen kehityksen huomioon ottava 
koulutus. Verkot edistävät siten niiden investointien tehokkuutta ja taloudellisuutta, joita 
kukin laitos tekee antamansa opetuksen parantamiseksi ja mukauttamiseksi. 
Yliopistomaailma on suhtautunut yhteisön tukeen erittäin myönteisesti: lähes 500 laitosta 
on osoittanut mielenkiintoa verkkojen luomiseen. Perustetut 28 verkkoa ovat koonneet 
yhteen keskimäärin 70 korkeakoulua; toimintaan on osallistunut myös noin 85 akateemista 
yhdistystä ja seuraa. Yhteisön tuki on ollut vain 15 % näiden verkkojen suunnittelemien 
hankkeiden kokonaiskustannuksista, mutta se on ollut kannustin, joka on käynnistänyt 
laajan liikkeen akateemisten voimavarojen valjastamiseksi yhteistyöhön koko Euroopan 
yhteisössä. Hyvä kustannustehokkuus on siis erityisen ilmeinen tässä hankkeessa. 
2. toimintamuoto: Opiskelijoiden liikkuvuuden edistäminen ja Erasmus-apurahojen 
rahoittaminen 
Sokrates-ohjelmassa yhteisö pyrkii kehittämään Erasmus-ohjelmassa perustettua 
apurahajärjestelmää, jonka avulla yli puoli miljoonaa opiskelijaa on tähän mennessä voinut 
opiskella ulkomailla. Taloudellisesti epäedullisessa asemassa olevien ja vammaisten 
opiskelijoiden erityistarpeet otetaan huomioon. Tässä yhteisö noudattaa ja vahvistaa erästä 
toimintansa tärkeimmistä näkökulmista, toisin sanoen rohkaisee suuria määriä opiskelijoita 
lähtemään valtioihin, jotka erityisesti virallisten kieltensä takia eivät olisi muuten voineet 
hyötyä muista jäsenvaltioista tulevien nuorten läsnäolosta omissa korkeakouluissaan. 
Muuten on syytä kiinnittää huomiota siihen, että yhteisön tuki tasapuolisen osallistumisen 
edistämiseksi samoin kuin liikkuvuuden kannustamiseksi yleensä on todella vaatimaton. 
Se kattaa vain pienen murto-osan liikkuvuuden kokonaiskustannuksista, mutta se on 
kuitenkin pannut alulle julkisten ja joskus myös yksityisten tahojen osallistumisen 
rahoitukseen, mikä osoittaa, että jäsenvaltiot tiedostavat liikkuvuuden välttämättömyyden 
ja arvon korkeakoulutuksen alalla. 
V 
Erasmus-ohjelman huomattavia vaikutuksia sekä eurooppalaisen yhteistyön määrään 
että laatuun on arvioitu tarkasti ja jatkuvasti. Korkeakoulujen kohdalla etuihin 
kuuluvat asiantuntemuksen ja kokemuksen yhdistämisestä johtuva opetuksen tason 
kohoaminen, vieraiden kielten opetuksen paraneminen, tietojen tehokkaampi 
levittäminen, korkeakouluopintojen parempi tunnustaminen ja paremmat hallinnon 
sisäiset käytännöt, erityisesti kansainvälisen yhteistyön hoitamisessa korkeakoulun, 
tiedekunnan ja laitoksen tasolla. Erasmus-ohjelma tukee korkeakoulujen henkilöstön 
välisiä tiiviitä yhteyksiä, joiden suuri määrä on johtanut tehokkaampaan yhteistyöhön. 
Erasmus-opiskelijöiden suuri enemmistö on kokenut, että heidän opintojaan ovat 
rikastuttaneet lukuisat yhteydet vastaanottavan korkeakoulun opetushenkilöstöön. 
Ohjelmaan aikaisemmin osallistuneita koskevat tutkimukset osoittavat, että tutkinnon 
suorittaneiden on Erasmus-kokemuksen ansiosta helpompi löytää työpaikka, ja he 
pääsevät useammin tehtäviin, joissa vaaditaan kansainvälistä kokemusta ja tietoa. 
Kohderyhmä 
Erasmus on tarkoitettu jäsenvaltioiden kaikille 5 600 korkeakoululle, 600 000 
korkeakoulujen opettajalle ja 11 miljoonalle opiskelijalle. Erasmus-ohjelma on avoinna 
kaikille opiskelualoille ja kaikentyyppisille korkea-asteen oppilaitoksille. Erityistä 
huomiota kiinnitetään muihin kuin yliopistollisiin laitoksiin, joilla ei ole käytettävissään 
samaa infrastruktuuria kuin yliopistoilla, samoin kuin tiettyihin opiskelualoihin, jotka 
vaativat erityistä kannustusta, kuten kielten opiskelu tai opettajien koulutus. 
Talousarvio 
1. toimintamuodon talousarvio (29,4 miljoonaa ecua vuonna 1998) on 29 % I luvun 
kokonaistalousarviosta. Oleellinen osa talousarviosta osoitetaan edellä kohdassa a 
mainituille toiminnoille, jotka muodostavat perustan yhteistyön toimintamuodoille. 
Viime vuosina yhteisön näitä toimintoja varten korkeakouluille myöntämä rahallinen tuki 
on vähentynyt huomattavasti, jolloin on saavutettu erittäin hyvä kustannustehokkuus. 
Ennakoitu talousarvio pyrkii erityisesti ylläpitämään rajallista tukea kaikille korkea-asteen 
oppilaitoksille, jotka ehdottavat korkealaatuisia, eurooppalaiseen ulottuvuuteen liittyviä 
toimintoja, koska tämä tuki -vaikkakin sen prosentuaalinen osuus kokonaiskustannuksista 
on erittäin pieni - on osoittautunut laitoksille olennaisen tärkeäksi hankittaessa varoja, 
muista julkisista ja yksityisistä lähteistä. 
Etusijalla ovat toiminnat, jotka pyrkivät tuomaan eurooppalaisen ulottuvuuden kaikkien 
opiskelijoiden opintoihin. On uudelleen korostettava näiden toimenpiteiden strategista 
merkitystä, jotta vaihto-ohjelmiin osallistumattomat opiskelijat - jotka muodostavat suuren 
enemmistön koko opiskelijakunnasta - saisivat henkisen ja sosiaalisen eurooppalaisen 
"pätevyyden", joka antaisi heille mahdollisuuden kehittyä yhteisön muodostamissa uusissa 
puitteissa, hyötyä niistä ja tuoda omaan jäsenvaltioonsa avoimuutta ja pätevyyttä 
tämänhetkisten sosioekonomisten vaatimusten mukaisesti. Vaikutus, joka näillä 
%A 
toiminnoilla on osoittautunut olevan, antaa aiheen ennakoida erittäin hyvää 
k ustannustehokkuutta. 
Vuosi 1998 on aihekohtaisten verkkojen ensimmäinen täysi toimintavuosi, koska 
verkkoja, jotka saivat tukea ensimmäisen kerran vuosina 1996 ja 1997, on edelleen 
tuettava tämän vuoden uusien verkkojen rinnalla. Niiden osuus I luvun 
kokonaistalousarviosta on noin 2,4 %. 
2. toimintamuoto nielaisee suurimman osan I luvun talousarviosta (71 %); se on 39 % 
ohjelman kokonaistalousarviosta. Kansalliset toimielimet, korkeakoulut, nuoret ja heidän 
perheensä tunnustavat yhteisön toiminnan lisäarvon opiskelijoiden liikkuvuuden alalla. Jos 
ajatellaan tästä toiminnasta hyötyvien opiskelijoiden suurta määrää, fyysisen liikkuvuuden 
roolia yhteistyön käynnistäjänä ja Erasmus-ohjelman merkitystä välineenä, joka osoittaa 
hallitustenvälisen kokouksen ollessa käynnissä, miten lähellä Euroopan yhteisö on 
kansalaisiaan, kustannustehokkuus näyttää erittäin positiiviselta. Näistä syistä 
opiskelijoiden liikkuvuus on edelleen etusijalla Sokrates-ohjelmassa. 
// luku - Kouluopetus - Comenius 
II luku on todellinen uutuus yhteisön koulutusta koskevissa toimissa. Tämä on 
ensimmäinen toimintamuoto eurooppalaisen yhteistyön edistämiseksi yhteisön tasolla, 
johon kuuluvat kaikentyyppiset oppilaitokset: esikoulut sekä peruskoulu- ja lukioasteen 
koulut. Tämän ohjelman osan menestyksellinen toteuttaminen on huomattava haaste, mikä 
johtuu osittain kohderyhmän laajuudesta: tällä hetkellä Sokrates-ohjelmaan osallistuvissa 
valtioissa on noin 307 000 koulua, 4 miljoonaa opettajaa ja noin 70 miljoonaa oppilasta 
koulu- ja esikouluopetuksen piirissä. Tietojen jakaminen kaikille niille, jotka ovat 
mahdollisesti kiinnostuneita ohjelmasta, on siis todella suurisuuntainen hanke. 
Kouluopetuksen alalla ei myöskään voida tukeutua samaan kansainvälisen yhteistyön 
perinteeseen kuin korkeakoulutuksen alalla; kouluilla on lisäksi yleensä paljon vähemmän 
itsenäisyyttä asioidensa hoidossa kuin korkea-asteen oppilaitoksilla. 
Erityiset tavoitteet 
1. toimintamuoto: Koulujenväliset kumppanuussuhteet 
Kumppanuussuhteet, joihin osallistuu useita oppilaitoksia vähintään kolmesta 
jäsenvaltiosta, muodostavat erityisen tehokkaan ja pedagogisesti arvokkaan 
yhteistyömuodon, koska ne rakentuvat koko oppilaitoksen hyväksymän koulutushankkeen 
(eurooppalainen koulutushanke) ympärille. Kumppanuussuhteilla saadaan aikaan 
pedagogista toimintaa ja saavutetaan sosiaalisia ja henkilökohtaisia taitoja, joilla on pysyvä 
vaikutus sekä oppilaisiin että opettajiin. Tämä tuli esiin jo Sokrates-ohjelman 
kumppanuussuhteita valmistelevassa pilottihankkeessa ja se varmistui myös varsinaisen 
Sokrates-ohjelman kahden ensimmäisen vuoden kokemusten perusteella. 
Eurooppalaisiin koulutushankkeisiin olennaisesti sisältyvä pedagoginen arvo, jolle 
kumppanuussuhteet rakentuvat, ja etusijan antaminen sellaisille hankkeille, jotka levittävät 
saatuja kokemuksia tehokkaasti, edistävät myönteisten tulosten kerrannaisvaikutusta 
oppilaitoksen sosioekonomiseen toimintaympäristöön sekä samoilla paikkakunnilla 
sijaitseviin muihin kouluihin. 
15 
Kumppanuussuhteiden kautta ohjelman olisi määrä koskea tästä alkaen ja Sokrates-
ohjelman ensimmäisen viisivuotiskauden loppuun mennessä vähintään 10 000 oppilaitosta, 
kymmeniä tuhansia opettajia ja satoja tuhansia oppilaita keskimääräisten yksikkö­
kustannusten oppilaitosta kohti ollessa vaatimattomat (2 000 ecua osallistuvalle koululle 
ja 3 000 ecua koordinoivalle koululle). Kuten edempänä mainittiin, on kuitenkin 
huolehdittava siitä, että yksikkökohtainen tuki ei laske sen kynnyksen alapuolelle, jota 
pidetään vähimmäismääränä koulujen kannustamiseksi mukaan tähän toimintaan. 
Toimissa, jotka voivat saada yhteisön tukea, pyritään erityisesti tekemään mahdolliseksi 
yhteistyö ilman fyysistä liikkuvuutta, lukuun ottamatta opettajien vaihto- ja 
harjoitteluohjelmia ja oppilaitosten rehtoreiden tai johtajien opinto vierailuja. Voidaan siis 
ennakoida hyvää ja kestävää vaikutusta erittäin pienin kustannuksin; koulujen rehtoreiden 
keskuudessa suoritetun kyselyn perusteella vaikuttaa siltä, että melkein kaikki ilmoittavat 
olevansa mahdollisesti valmiita osallistumaan kumppanuussuhteisiin. 
Jo tässä ohjelman toteuttamisen varhaisessa vaiheessa on selvää, että monenkeskiset 
koulujen kumppanuussuhteet vahvistavat ohjelmaa edeltävän pilottihankkeen lupaavia 
tuloksia. Sokrates-ohjelman kahden ensimmäisen toimintavuoden kokemukset ovat 
osoittaneet, että kumppanuudet tarjoavat tehokkaat puitteet kehittää suurta määrää 
vaihtelevia toimintoja ja aloitteita koulujenväliseksi yhteistyöksi ja luoda tai tehostaa 
eurooppalaista ulottuvuutta luokissa. Kumppanuussuhteet voivat myös toimia 
innovatiivisten käytäntöjen lähteenä ja edistää opettajien ammatillista kehitystä tiiviiden, 
yli rajojen luotujen opettajienvälisten yhteyksien ja uusien opetusmateriaalien laatimisen 
avulla. Lisäksi niillä katsotaan olevan myönteinen vaikutus osallistuvien oppilaiden 
yleiseen oppimismotivaatioon: työskennellessään kumppaniensa kanssa yhteisen, opintojen 
perusohjelmaan liittyvän hankkeen parissa, oppilaat saavat paljon tarkemman näkemyksen 
muiden Euroopan maiden elämästä ja koulutuksesta. Uusien tietotekniikka- ja 
viestintätekniikoiden käyttö yhteyksien ylläpitämiseksi ulkomailla sijaitseviin 
kumppanuuskouluihin perehdyttää oppilaat tähän nyky-yhteiskunnassa oleellisen tärkeään 
alueeseen. 
Varsinaisten kumppanuushankkeiden lisäksi opettajavaihtoihin ja opettajien harjoitteluun 
teollisuuden ja kaupan palveluksessa sekä muissa koulutusalan ulkopuolisissa järjestöissä 
myönnetyt apurahat auttavat osaltaan luomaan parempia yhteyksiä paikallisiin yrityksiin 
ja valmistamaan oppilaita tehokkaammin työelämään. Opinto vierailut antavat oppilaitosten 
rehtoreille ja johtajille mahdollisuuden saada täydelliset tiedot koulujen hankkeisiin 
osallistuvista kumppaneista ja myös vertailla kriittisesti eri maiden koulujen johtamistapoja 
ja hallintoa, millä on suuri potentiaalinen vaikutus koulutustarjonnan laadun parantamiseen 
yleensä. 
2. toimintamuoto: Siirtotyöläisten, kiertäviä ammatteja harjoittavien henkilöiden, liikkuvan 
väestön ja romanien lasten koulutus; kulttuurienvälinen koulutus 
Tämän toiminnan merkitys sosiaalisen yhteenkuuluvuuden edistäjänä yhä 
monikulttuurisemmassa nyky-yhteiskunnassa on entistä ilmeisempi. Tämä koskee aivan 
erityisesti vuosia 1998 ja 1999, koska toimintaan kehotetaan liittämään enenevä määrä 
Euroopan rasismin vastaiseen vuoteen 1997 liittyviä aloitteita. 
Siirtotyöläisten, romanien ja liikkuvan väestön lapsia on vastaisuudessa erittäin monissa 
oppilaitoksissa, ja heidän täytyy saada koulutusta, joka todella edistää heidän yhtäläisiä 
mahdollisuuksiaan. 
16 
Poliittinen ja sosiaalinen yhteys vaatii lisäksi voimakkaita toimia kaikille tarkoitetun 
kulttuurienvälisen koulutuksen edistämiseksi ja tässä 2. toimintamuodossa tarkoitetut 
erityiset toiminnot pystyvät muodostamaan kokeilukentän ja innovaatioiden lähteen 
hyödyttämään kaikkia nuoria. 
Seuraavat käsiteltävät aiheet ovat varainhoitovuosien 1995 ja 1996 perusteella 
asiaankuuluvia: 
- maahanmuuttajien kielten ottaminen opetussuunnitelmaan vieraina kielinä kaikille 
oppilaille, 
- koulussa käytetyn muodollisen sanaston (opetuksen kielen) vaikutus vähäosaisten 
nuorten oppimistulosten tasoon ja tämän vaikutuksen enenevä huomioon ottaminen 
- uusien tekniikoiden ja erityisesti avoimen ja etäopetuksen käyttö romanien ja 
liikkuvan väestön opetuksessa, 
- kulttuurienvälisten lähestymistapojen käyttöönotto yleisessä opetuksessa eri 
kulttuurien, uskontojen ja kielten ymmärtämiseksi, 
- sellaisten olosuhteiden luominen, jotka ovat edellytyksenä aktiiviselle toiminnalle 
Euroopan kansalaisena ja jotka perustuvat keskinäiseen kunnioitukseen ja yleisiin 
ihmisoikeuksiin riippumatta kulttuurista, rodusta tai uskonnosta, 
- syrjäytyneiden alueiden hankkeiden ja koulujen uudistaminen keskittyen suurten 
kaupunkialueiden vaikeiden kaupunginosien koulujen erityisiin tarpeisiin kehittämällä 
lähestymistapoja ja integroitua yhteistyötä oppilaitosten, kaupunkien viranomaisten, 
oppilaiden, vanhempien ja paikallisten yhdistysten välillä. 
Tämä asia on todella erittäin ajankohtainen, koska maahanmuuttaneilla nuorilla (9 % 
eurooppalaisista koululaisista) on vakavia integroitumiseen ja koulutukseen liittyviä sekä 
sosiaalisia ongelmia etenkin suurkaupunkien vaikeilla alueilla. Lisäksi on alkanut ilmetä 
muukalaisvihaa ja väkivaltaa ja idästä on alkanut virrata liikkuvaa väestöä ja romaneja 
(miljoona kouluikäistä nuorta). Toimien parempi tehokkuus taataan kokemusten vaihdon 
ja opettajien paremman koulutuksen kautta. Näiden toimien ulottaminen koskemaan 
kaikkea koulutusta tuo mukanaan tärkeitä mittakaavaetuja, parantaa 
toteuttamismekanismeja ja saa aikaan tartuntavaikutuksen, kun sovelletaan hankittuja 
pedagogisia kokemuksia muihin syrjäytymisuhan alaisiin väestönosiin. Yhteisön panos 
keskittyy toimiin, joita voidaan soveltaa laajemminkin ja joilla on voimakas 
koulutuspotentiaali, sekä näiden toimien levittämiseen. Tässä tarkoituksessa osallistumista 
koskevat säännöt edellyttävät vastedes, ettäjokaisessajohonkin hankkeeseen osallistuvassa 
valtiossa (vähimmäismäärä kolme) toimintaan otetaan mukaan ainakin kaksi oppilaitosta 
ja etusija annetaan nimenomaan hankkeille, jotka sisältävät hyvin määritellyt suunnitelmat 
tietojen levittämisestä. 
Tässä toimintamuodossa on jo saavutettu hyvä tasapaino eri kohderyhmien välillä: noin 
40 % hankkeista on tarkoitettu siirtotyöläisten lasten koulutustarjonnan parantamiseen, 30 
% vastaamaan romaniväestön, kiertolaisten ja kiertäviä ammatteja harjoittavien 
henkilöiden tarpeita ja 30 % kouluopetukseen yleensä liittyvien kulttuurienvälisten 
kysymysten edistämiseen. 
Toiminnan kustannustehokkuus on erittäin hyvä, varsinkin kun vaatimukset ovat 
lisääntyneet osallistuvien oppilaitosten määrän kasvaessa. Tukea saavat eurooppalaiset 
verkot ovat osoittautuneet tehokkaaksi keinoksi vaihtaa ajatuksia ja esimerkkejä hyvistä 
käytännöistä sekä välittää tietoa kulttuurienvälisistä ongelmista yleisemminkin. Lisäksi 
suuri määrä tuetuista hankkeista tuottaa materiaalia, jolla on huomattava merkitys 
V 
muillekin kuin verkkoon suoraan osallistuville laitoksille, esimerkiksi käsikirjoja sekä 
siirtotyöläisten, romanien, kiertolaisten ja kiertäviä ammatteja harjoittavien henkilöiden 
lapsille tarkoitettua opetusmateriaalia j a opetuskokonaisuuksia kulttuurienvälistä koulutusta 
varten. Perustetaan myös tietopankkeja helpottamaan yhteistyötä eri maiden välillä. 
Näihin kuuluu erityisesti tietokanta, joka sisältää noin 5 000 viittausta tällä alalla toimiviin 
organisaatioihin ja laitoksiin, ja tietopankki, joka sisältää kaikkea kulttuurienväliseen 
opetukseen Euroopassa liittyvää materiaalia. Toinen tekijä, joka vahvistaa hyvää 
kustannustehokkuutta, on avoimen ja etäopetuksen menetelmien liittäminen hankkeisiin. 
Näin voidaan helpommin saavuttaa kiertelevät väestönosat ja antaa heille mahdollisuus 
saada korkeatasoisempaa opetusta. 
3. toimintamuoto: Opetushenkilöstön ammattitaidon saattaminen ajan tasalle 
Tällä toiminnalla on sen luonteesta johtuen huomattavan suuret mahdollisuudet 
kerrannaisvaikutuksiin. Toisaalta se on suunnattu ensisijaisesti niille, joiden vastuulla on 
opetushenkilöstön ammattitaidon saattaminen ajan tasalle, toisaalta se on suunnattu kaikille 
koulutusalan ammattilaisille, joilla on ratkaiseva vaikutus koulutuksen laatuun. Toiminta 
koskee koulutusta kokonaisuudessaan ja siinä otetaan huomioon kasvatuspsykologian 
suuntaviivat ja menetelmät, jolloin saavutetaan suurempi tehokkuus pienellä panoksella. 
Tätä toimintaa koskevilla yksityiskohtaisilla säännöillä pyritään ennen muuta lisäämään 
eurooppalainen ulottuvuus opettajien täydennyskoulutukseen, siirtämään positiivisia 
kokemuksia ja luomaan opetusmateriaalia, mistä saadaan huomattavia mittakaavaetuja 
laajentamalla opettajien täydennyskoulutuksessa käytettävissä olevien välineiden 
valikoimaa. Tärkeä näkökulma on huono-osaisista oppilaista huolehtivien opettajien 
täydennyskoulutus samoin kuin koulussa epäonnistumisen tehostettu estäminen - tärkeä 
tekijä yhteisön tukien strategisen sijoittamisen kannalta, koska sen pitäisi auttaa 
vähentämään niitä paljon suurempia, inhimillisiä ja taloudellisia kustannuksia, jotka 
aiheutuvat koulussa epäonnistumisesta jäsenvaltioiden koulutusjärjestelmissä. 
Eri maiden useiden täydennyskoulutuslaitosten osallistuminen kurssien valmisteluun ja 
järjestämiseen ja useista maista tulevien opettajien osallistuminen kursseihin merkitsee 
selvää lisäarvoa puhtaasti kansallisesti kehitettyyn ja tarjottuun täydennyskoulutus­
toimintaan verrattuna. 
Toimintaa koskevilla yksityiskohtaisilla ohjeilla (yhteiset hankkeet ja opetusmateriaalin 
laatiminen) edistetään kunkin eri jäsenvaltioissa toteutetun ohjelman lupaavimpien osien 
siirtämistä eteenpäin, samalla kun pidetään arvossa niiden monimuotoisuutta. 
Kustannustehokkuuden suhteen tässä toimintamuodossa tuetut hankkeet ovat erittäin 
tuottoisia: kussakin hankkeessa suunnitellaan täydennyskoulutuskurssi, joka on 
toteutettavissa tietyn määräajan kuluessa, nimittäin tuen myöntämistä seuraavan 
kouluvuoden aikana. Tuotos on noin 1,5 kurssia hanketta kohti tänä aikana, mutta 
todellisuudessa määrä on vielä suurempi, koska huomattava osa kursseista järjestetään 
useampaan kertaan. Toinen tehokkuutta lisäävä tekijä on se, että apurahoja myönnetään 
nimenomaan näin järjestettyjen kurssien osanottajille. Se seikka, että toimintaohjelman 
kohdassa 3.2 varatut apurahat myönnetään yksinomaan kohdan 3.1 puitteissa 
suunniteltuihin kursseihin osallistumiseen, takaa myös kurssien laadun ja apurahoja varten 
varattujen rahavarojen optimaalisen käytön. Vuoden 1995 hankkeille myönnettiin yhteensä 
47 tukisummaa, ja niillä rahoitettiin 81 eurooppalaista kurssia, jotka antoivat 
18 
mahdollisuuden täydennyskoulutukseen 2 200 - 2 500 opettajalle.Toiminnan laajuus 
lisääntyy merkittävästi tulevina vuosina. 
On myös huomattava, että aivan erityisen tärkeänä pidetään tässä yhteydessä järjestetyn 
täydennyskoulutuksen tunnustamista virallisesti osallistujamaissa. Tällä tavalla tuetut 
toimet sulautuvat yleensä paremmin koulutusjärjestelmiin, mikä takaa entistä paremmin 
sen, että yhteisön investoinnilla on pitempiaikaisia vaikutuksia. Yleisemmällä tasolla tämä 
toimi kuuluu Sokrates-ohjelman niihin osiin, jotka pyrkivät kerrannaisvaikutuksiin, koska 
opettajat ja muu koulutushenkilöstö ovat tässä suhteessa erityisen hyvin sopivia 
kohderyhmiä. 
Kohderyhmä 
Comenius-ohjelma on tarkoitettu kaikkien asteiden oppilaitoksille (±307 000 koko 
Euroopan yhteisössä), oppilaille, mukaan lukien maahanmuuttajien ja romanien lapset 
(noin 70 miljoonaa oppilasta esikoulussa ja peruskoulu- ja lukioasteen kouluissa), sekä 
opetushenkilöstölle (> 4 miljoonaa koko yhteisössä). 
Tähän ohjelman osaan kuuluvissa toimissa suositellaan lähestymistapaa, jonka avulla 
voidaan lisätä ohjelmasta epäsuorasti hyötyvien henkilöiden määrää, koska ohjelmaan voi 
suoraan osallistua vain pieni osa erittäin laajasta kohderyhmästä. Siksi suunnitellut toimet 
keskittyvät neljään osa-alueeseen: 
- kumppanuussuhteiden ja verkkojen luominen 
- saavutettujen tulosten vaikutusten moninkertaistaminen 
- opettajien ja yleensä opetushenkilöstön täydennyskoulutus ottaen huomioon 
kerrannaisvaikutus 
- sellaisten kurssien ja opetusmateriaalin suunnittelu, joita voidaan käyttää pitemmän 
ajan kuluessa. 
Kun otetaan huomioon kohderyhmän suuruus, yksilöiden liikkuvuus ei ole päämäärä 
sinänsä. Tietty määrä liikkuvuutta osoittautuu kuitenkin välttämättömäksi, jotta voitaisiin 
tukea verkkojen luomista, ylläpitämistä ja myöhempää kehittämistä, testata 
opintokokonaisuuksien, kurssien ja opetusmateriaalien elinkelpoisuutta ja verrata eri 
osallistujamaissa sovellettuja lähestymistapoja. 
Koska täydennyskoulutusta antavia laitoksia on vähemmän kuin kouluja, pyrkimyksenä 
on tietyn ajan kuluttua saada, suoraan tai epäsuorasti, kaikki nämä laitokset mukaan 
tuettuun toimintaan. 
Talousarvio 
Näitä kolmea toimintamuotoa varten varattujen, välttämättömiksi arvioitujen määrärahojen 
myöntämisessä otetaan huomioon edellä esitetty lähestymistapa ja siihen sisältyvät 
seuraavat tekijät: 
- 1. toimintamuodolle, jonka kohderyhmä on kaikkein laajin, osoitetaan 72 % 
Comenius-ohjelman talousarviosta. Koska talousarvioa on supistettu, on kuitenkin 
ennustettavissa, että vain entistä pienempi osuus (3 %) kouluista, jotka periaatteessa 
haluavat osallistua kumppanuusohjelmaan, voi saada erittäin rajallista tukea. Suurempi 
19 
korotus olisi tarpeen toiminnan laajentamiseksi määrällisesti sopivaksi, käsittämään 
10 % kouluista Euroopan yhteisössä. 
2. toimintamuodolle on varattu 15 % Comenius-ohjelman talousarviosta. Tämä 
katsotaan ehdottomaksi vähimmäismääräksi, kun otetaan huomioon toiminnan 
kohteena olevien sosiaalisten ongelmien kasvava merkitys. 
3. toimintamuodon talousarvio jakautuu kahteen osaan: osa 3.1 koskee 
täydennyskoulutuskurssien järjestämiseen liittyvien hankkeiden kehittämistä, osa 3.2 
koskee apurahojen myöntämistä näin suunnitelluille kursseille osallistumista varten. 
Koko toimintamuodon talousarvio, joka on 13 % Comenius-ohjelman talousarviosta, 
jaetaan näiden kahden osan välillä suhteessa 58:42. 
III luku - Laaja-alaiset toimenpiteet 
Tässä luvussa käsitellään laaja-alaisia toimintamuotoja, joita sovelletaan kaikilla 
koulutustasoilla ja jotka täydentävät kahdessa edellä olevassa luvussa esitettyjä 
toimintamuotoja. 
1. toimintamuoto: Kielitaidon kehittäminen (Lingua) 
Erityistavoitteet 
Tähän toimintamuotoon kuuluu joukko johdonmukaisia toimintoja, joilla pyritään 
edistämään yhteisön kielien tuntemusta koulutusalalla (ks. toinen tavoite edellä olevassa 
4.1 jaksossa). Siihen sisältyvät laajennettuina koulutusalalle osoitetut Lingua-ohjelman 
(1990-1994) toiminnot. Tarkemmin ottaen tällä toimintamuodolla pyritään 
- edistämäänkansainvälistäyhteistyötäopettajienperus-jatäydennyskoulutuksen laadun 
parantamiseksi laatimalla yhteisiä koulutushankkeita kieltenopettajille 
- suosimaan kielten opettajien ja kielten opettajiksi aikovien liikkuvuutta, jotta he 
voisivat olla suorassa yhteydessä jonkin toisen yhteisön jäsenvaltion kielen ja 
elämäntapojen kanssa 
- edistämään yhteistyötä innovatiivisen opetusmateriaalin ja -menetelmien 
kehittämisessä, etenkin unionin vähiten käytettyjä ja opetettuja virallisia kieliä varten 
- kannustamaan nuoria oppimaan vierasta kieltä ja käyttämään sitä, etenkin teknisellä 
ja ammatillisella alalla toimivia nuoria, joiden keskuudessa kielten opiskelu on 
harvinaisempaa. 
Toimintamuodon eri osien kustannustehokkuussuhteen osalta on syytä mainita erityisesti 
seuraavat kohdat: 
- Toimintamuodon 2a kohdan yhteydessä tuettavissa kieltenopettajien kouluttamiseen 
tarkoitetuissa eurooppalaisissa yhteistyöohjelmissa lähes kaikki Lingua-ohjelman 
kohdekielet ovat jo edustettuina. Tähän saakka Sokrates-ohjelman osana tuettuja 
hankkeita luonnehtii käsiteltävien aiheiden ja alojen yhä kasvava monimuotoisuus. 
Lisähuomiota annetaan innovaation avainaloille, kuten vieraiden kielten 
varhaisopetukselle, multimedian ja muiden uusien tekniikoiden käyttämiselle sekä 
avoimen ja etäopetuksen asemalle kieltenopettajien koulutuksessa. Kuten edellä 
20 
olevista arvioinneista on ilmennyt, kieltenopettajien kouluttamiseen tarkoitetuilla 
eurooppalaisilla yhteistyöohjelmilla on merkittävä vaikutus osallistuvien oppilaitosten 
kieltenopettajien koulutuksen laatuun ja laajemminkin. Näiden oppilaitosten käynnissä 
olevan toiminnan välityksellä kehitetyt opetuskokonaisuudet, -materiaali ja -ohjelmat 
ovat merkittävä osoitus innovatiivisuudesta, ja ne auttavat parantamaan opettajien ja 
kouluttajien kielitaitoa sekä heidän itseluottamustaan kohdekielen käytössä. Tämän 
lisäksi ne auttavat heitä laajentamaan ymmärrystään kielen kulttuurisesta ympäristöstä 
ja hiomaan teknistä ja menetelmällistä pätevyyttään. Ohjelmien yhteydessä kehitetyt 
oppilaitosten verkot muodostavat merkittävän tietoa levittävän voimavaran, jonka 
mahdollisuuksia hyödynnetään tulevaisuudessa järjestelmällisesti. 
Apurahojen, joiden ansiosta kieltenopettajat voivat osallistua täydennyskoulutukseen 
toisessa jäsenvaltiossa, (toimintamuodon 2b kohta) soveltamisala on laajempi 
Sokrates-ohjelmassa, jossa mukaan luetaan opettajat, jotka haluavat opettaa muita 
aineita vieraalla kielellä. Tämän toimintamuodon yhteydessä annettavalla tuella on 
monenlaisia vaikutuksia: se laajentaa kieltenopettajien kansainvälistä liikkuvuutta, 
parantaa kieltenopetuksen laatua, vahvistaa kulttuurista ja eurooppalaista ulottuvuutta 
luokissa, auttaa lisäämään opettajien ammatillista motivaatiota yleensä ja luo kasvavan 
joukon henkilöitä, jotka kykenevät tarvittaessa osallistumaan muihin yhteistyön 
muotoihin Sokrates-ohjelman yhteydessä, niin Lingua-ohjelman kuin kouluopetusta 
koskevan Comenius-ohjelman puitteissa. Kyse on siis toimenpiteestä, jonka 
yksikkökustannukset ovat vähäiset, jolla on merkittävä joukko vaikutuksia ja jonka 
tehokkuus lisääntyy jatkossa lähentämällä tätä toimenpidettä tiiviimmin edellä 
mainittuihin kieltenopettajien kouluttamiseen tarkoitettuihin eurooppalaisiin 
yhteistyöohjelmiin. 
Harjoittelua (toimintamuodon 2c kohta) koskevan kokeiluhankkeen ensimmäinen 
vaihe on auttanut tuomaan esiin useita tekijöitä, joilla on suora vaikutus toimenpiteen 
kustannustehokkuussuhteeseen: tämä on hyvin merkittävä väline Euroopassa 
tapahtuvan kieliharjoittelun käsitteen ja tarjonnan laajentamisen kannalta. Lingua-
harjoittelujaksot ilmentävät innovatiivisia piirteitä siinä suhteessa, että ne kohdistuvat 
muihinkin kuin tuleviin kieltenopettajiin, niissä korostetaan opetusmenetelmiä eikä 
niinkään pelkän kielitaidon kehittämistä ja annetaan etusija Euroopan unionin 
harvinaisemmille kielille. Toimintamuoto auttaa parantamaan kieltenopetuksen laatua 
ja monimuotoisuutta, erityisesti kehittämällä edelleen tulevien kieltenopettajien 
kielitaitoa ja kulttuurin tuntemusta, auttamalla uusia kieltenopettajia hankkimaan 
valikoimaansa lisäkielen, lisäämällä kouluissa opetettavien eurooppalaisten kielten 
valikoimaa ja rohkaisemalla oppilaita - samoin kuin opettajia ja vanhempia -
oppimaan jotakin uutta eurooppalaista kieltä. On myös syytä huomata, että ennen 
tämän toiminnan käynnistämistä ainoastaan kolmessa osallistujamaassa oli huomattava 
harjoitteluohjelma, joka koski yleisimpiä kieliä. 
Kieltenopetus-ja -oppimisvälineiden kehittämiseen liittyvät yhteistyöhankkeet (opinto-
ohjelmat, materiaali, arviointivälineet jne.), joita tuetaan Linguan 2d kohdan 
yhteydessä, ovat osoittautuneet innovaatioita edistäviksi, erityisesti oppimateriaalin 
tuotannossa. Tässä yhteydessä laaditut tuotteet liittyvät etenkin tietotekniikan ja 
telematiikan käyttöön, CD-ROM:in ja Internetin hyödyntämiseen opetus- ja 
oppimisvälineinä, kieltenoppimisen kulttuuriseen ulottuvuuteen, vieraiden kielten 
varhaiseen oppimiseen, kielitaidon arviointiin sekä sellaisten välineiden 
kehittämiseen, jotka tarjoavat koulutuksen suhteen huono-osaisille nuorille paremmat 
mahdollisuudet osallistua vaihto-ohjelmiin ja hyötyä niistä. 
31 
- Yhteiset koulutushankkeet, joita tuetaan Linguan 2e kohdan yhteydessä, tuovat 
todellisen lisän nuorten motivaation ja kielitaidon kehittämiseen, erityisesti niiden 
nuorten, joilla ei yleensä ole mahdollisuutta opiskella vieraita kieliä: noin 56 % 
osallistujista on teknisessä tai ammatillisessa koulutuksessa. Vähemmän käytetyille ja 
opetetuille kielille annettu etusija alkaa vähitellen näkyä. Hankkeet kattavat laajan 
valikoiman aiheita. Niistä jokainen johtaa käytännöllisiin ja konkreettisiin tuotteisiin, 
kuten näyttelyihin, lehtiin, teknisen alan sanastoihin, kaksikielisiin 
multimediaohjelmiin jne. 
Kohderyhmä 
Kohdeyleisö jakaantuu neljään ryhmään: 
- kaikenikäiset ihmiset, jotka haluavat oppia yhtä tai useampaa kieltä tai arvioida 
kielitaitoaan 
- Euroopan yhteisön kieltenopettajat ja tulevat kieltenopettajat, joita on yhteensä 
arviolta 300 000 
- opettajien perus- ja täydennyskoulutuksesta vastaavat oppilaitokset sekä 
oppimateriaalin laatimisesta vastaavat 
- etenkin teknisissä ja ammattikouluissa opiskelevat nuoret. 
Talousarvio 
Näiden toimintamuotojen toteuttamiseksi tarpeelliseksi katsottua talousarviota on 
tarkasteltava seuraavien huomioiden perusteella: 
- Kieltenopettajien perus- ja täydennyskoulutuksen integroiminen 1. toimintamuodon 
2a kohdan kohderyhmänä edellyttää lisärahoitusta. 
- Kokemuksen mukaan vaikuttaa välttämättömältä lisätä kielikylpyyn osallistumista 
varten (1. toimintamuodon 2b kohta) tukea saavien kieltenopettajien määrää vuoteen 
1997 verrattuna. Näiden kielikylpyjen vaikutus sekä opettajan ammattitaitoon että 
siihen oppilaitokseen, jossa hän opettaa, kannustaa tehostamaan tätä tukimuotoa. 
- Koska Lingua-harjoittelun kokeiluhankkeen arviointitulokset olivat hyvin myönteisiä, 
on tarpeen varmistaa apurahojen vähimmäismäärän rahoittaminen 1. toimintamuodon 
2c kohdan yhteydessä. 
- Uusien jäsenvaltioiden liittymisestä aiheutunut lisäkysyntä alkaa vähitellen tuntua, 
etenkin koska etusijalla ovat harvinaisemmat kielet. 
- Kieltenoppimisen suhteen huono-osaisten kohderyhmien yhtäläisten mahdollisuuksien 
säilyttämiseksi, etenkin teknisen ja ammattikoulutuksen alalla, olisi huolehdittava, ettei 
1. toimintamuodon 2e kohdan nojalla yhteishankkeille myönnettävää tukea enää 
vähennettäisi. 
Näiden näkökohtien ja ohjelman kahden ensimmäisen vuoden aikana saatujen kokemusten 
perusteella käytettävissä olevat varat myönnetään toimintamuodon viiden eri 
toimenpidekokonaisuuden kesken seuraavassa suhteessa: 11 %, 27 %, 10 %, 12 % ja 
40 %. 
32 
2. toimintamuoto: Avoimen ja etäopiskelun edistäminen 
Erityistavoitteet 
Avoin ja etäopetus muodostavat erinomaisen keinon koulutustarjonnan 
monipuolistamiseksi kaikille ja etenkin niille, jotka eivät voi osallistua jatkuvaa läsnäoloa 
edellyttävään koulutukseen, ja siten se lisää koulutukseen eurooppalaisen ulottuvuuden. 
Avoin ja etäopetus ovat avaintekijöitä, jotka auttavat EU:n kansalaisia hyötymään kaikista 
koulutusmahdollisuuksista yhteisön alueella, ja niillä on keskeinen asema siinä 
strategiassa, jolla pyritään parantamaan koulutuksen tasoa ja koulutukseen pääsyä kaikilla 
tasoilla ja kaikissa elämänvaiheissa. 
Käyttämällä avoimen ja etäopetuksen keinoja Erasmus-, Comenius- ja Lingua-ohjelmien 
tukena ja tehosteena, tällä toimintamuodolla pyritään edistämään avointa ja etäopetusta 
itsessään luomalla kansainvälisiä kumppanuussuhteita etäopetusta antavien laitosten kesken 
tai käyttämällä uusia tieto- ja kommunikaatiotekniikoita. 
Tämä yhteisön toimintamuoto helpottaa inhimillisten verkkojen kehittämistä ja 
mahdollistaa siten paremman tietojen ja kokemusten vaihdon avoimen ja etäopetuksen 
alalla toimivien käyttäjien, tuottajien ja palveluiden tarjoajien välillä, kuten 
opetusohjelmistoja ja multimediaa käsitelleen erityisryhmän kertomuksessa todettiin. Tämä 
toimintamuoto edistää käytettyjä menetelmiä koskevaa vaihtoa ja yhteisen korkeatasoisen 
materiaalin kehittämistä Euroopan tasolla. Pitkällä aikavälillä sillä saadaan aikaan 
mittakaavaetuja opetusvälineiden kehittämisessä. 
Kahden ensimmäisen vuoden kokemukset ovat osoittaneet selvästi, että toimintamuoto on 
saamassa aikaan merkittävää yhteistyön lisääntymistä Euroopassa avoimen ja etäopetuksen 
alalla. Erityisesti se on helpottanut yhteistyötä useiden sellaisten toimijoiden välillä, joiden 
kesken ei perinteisesti ole ollut juurikaan kumppanuussuhteita tällä alalla. Näitä ovat 
muun muassa ohjelmistojen käyttäjät, toimittajat, kehittäjät ja levittäjät, 
opetusjärjestelmien hallinnosta vastaavat jne. Tähän asti tuettuihin verkkoihin liittyy suuri 
määrä organisaatioita, kuten yhdistyksiä ja muita kansalaisjärjestöjä, avointa ja etäopetusta 
antavia oppilaitoksia, perinteisiä yliopistoja (ja jossakin määrin aikuiskoulutuksen alalla 
toimivia oppilaitoksia ja järjestöjä), joita kiinnostaa uusien tekniikoiden käyttö opetuksessa 
ja etäopetusjärjestelmien käyttöönotto. Lisäksi mukana on pedagogisen materiaalin 
laatimisesta vastaavia tahoja, erityisesti multimedian alalla. Siten toimintamuoto 
myötävaikuttaa avoimen ja etäopetuksen laajempaa näkyvyyteen osallistuvissa maissa. 
Lisäksi toimintamuoto kannustaa tiedostamaan tarpeen tutkia etäopetukseen perustuvien 
uusien lähestymistapojen käyttöönoton vaikutuksia sekä opettajan/kouluttajan että 
opetushallinnon kannalta. Vaikka tieto- ja kommunikaatiotekniikan asema ja vaikutus on 
keskeinen tekijä tässä prosessissa, kasvava merkitys on pedagogisilla näkökohdilla, kuten 
kurssien suunnittelulla ja opettajan/kouluttajan asemalla. Opinto-ohjelmien ja 
oppimateriaalien yhteistyössä tapahtuvaa kehittämistä tai mukauttamista koskevat 
organisatoriset kysymykset, uusien tieto- ja kommunikaatiotekniikoiden käyttöönotto 
erilaisissa koulutukseen liittyvissä yhteyksissä tai erityisten tukipalveluiden tai -yhteyksien 
kehittäminen opiskelijoille tai aikuisopiskelijoille ovat myös keskeisessä asemassa 
hankkeiden tavoitteiden joukossa. Tällä tavoin toimintamuoto tukee tällaisen koulutuksen 
laadun parantamista yhdistämälläkaikkienjäsenvaltioiden voimavarat ja asiantuntemuksen. 
S3 
Vuosien 1995 ja 1996 kokemus on osoittanut, että toimintamuoto vastaa tarpeisiin, joita 
ei oteta huomioon muissa yhteisöaloitteissa. Sen täytäntöönpano tapahtuu kuitenkin 
edelleen tiiviissä yhteydessä muiden asiaa koskevien aloitteiden kanssa. Tästä 
konkreettisin ja toimivin osoitus oli useita yhteisön ohjelmia kattanut yhteinen 
ehdotuspyyntö, joka julkaistiin joulukuussa 1996. 
Kohderyhmä 
Toimintamuoto voi periaatteessa kohdistua kaikkiin kansalaisiin, jotka haluavat parantaa 
koulutustaan ja erityisesti niihin, jotka eivät voi osallistua läsnäoloa edellyttävään 
opetukseen. Tämä on merkittävä lisä elinikäistä oppimista - joka on kaikkien yhteisön 
jäsenvaltioiden painopistealue - koskevan strategian täytäntöönpanoon. 
Talousarvio 
Tässä on kyse uudesta toimintamuodosta yhteisön tuessa kasvussa olevalle koulutusalalle. 
Sille olisi myönnettävä sellainen vähimmäisrahoitus, jonka avulla voidaan saavuttaa 
yhteisön toiminnan tehokkuuden takaava kriittinen massa. Alaa koskeva kysyntä lisääntyy 
edelleen etenkin sen huomion ansiosta, jota yhteisön tuet ovat saaneet osakseen edellä 
mainitun multimediaa koskevat ohjelmat (Sokrates, Leonardo da Vinci, Telematiikka, 
Esprit) yhdistävän yhteisen ehdotuspyynnön ansiosta. 
Budjettirajoitukset näyttävät muodostuvan jatkossa todelliseksi esteeksi tämän 
toimintamuodon kehittämiselle vuodesta 1997 alkaen, sillä vuonna 1995 ja 1996 tuettujen 
monivuotisten hankkeiden rahoitusta olisi voitava jatkaa, ja samalla uusia hankkeita 
koskevien tukihakemusten määrä todennäköisesti kasvaa edelleen. Ennakoitu talousarvio 
auttaa hieman lisäämään keskimääräistä tukea, joka on hyvin pieni vuonna 1997, 
säilyttäen samalla hankkeiden lukumäärän huomattavana. 
3. toimintamuoto: Tietojen ja kokemusten vaihdon edistäminen 
Erityistavoitteet 
3. toimintamuoto kattaa tietojen ja kokemusten vaihdon edistämisen sellaisissa yleisesti 
kiinnostavissa asioissa kuin koulutuspolitiikka, koulutusalan tietojenvaihtoa koskeva 
Eurydice-verkko, koulutusalan päättäjien opintovierailuohjelma (Arion), 
korkeakoulututkintojen vastavuoroisen tunnustamisen kansallisten tiedotuskeskusten 
verkko (Naric) sekä muut toimenpidekokonaisuudet, joihin sisältyy aikuiskoulutus ja 
täydentäviä toimenpiteitä. 
Näillä toimilla on omat erityispiirteensä, jotka liittyvät sekä niiden asemaan 
tietojenvaihtoketjussa että niiden kohdeyleisöön. 
- Tietojen vaihto ja laatiminen analyysien ja asiantuntijavaihdon sekä koulutusalan 
laadunvarmennusta koskevien kokeiluhankkeiden avulla on tarkoitettu ensisijaisesti 
koulutusalan päätöksentekijöille. Ne suosivat yhteisön sisällä kehitettyjen koulutusta 
koskevien suuntausten ja kysymysten parempaa huomioon ottamista. Samoin niillä 
pyritään antamaan luotettavia ja täsmällisiä taustatietoja päättäjille. 
9A 
- Opintovierailut ovat samalla tilaisuus jakaa tietoa ja kiinnittää huomiota joihinkin 
kaikille jäsenvaltioille yhteisiin asioihin sekä keino helpottaa yhteistyötä 
koulutusalalla. Niiden kohteena ovat eri alojen asiantuntijat, jotka voivat saada aikaan 
kerrannaisvaikutuksia omassa jäsenvaltiossaan. 
- Aikuiskoulutusta koskevilla toimilla pyritään kiinnittämään huomiota muihin 
jäsenvaltioihin ja Euroopan yhteisöön sekä parantamaan aikuiskoulutuksen laatua 
luomalla yhteistyöverkkoja. 
- Täydentävillä toimenpiteillä voidaan lisätä suuren yleisön eli kaikkien koulutusalan 
toimijoiden tietoisuutta, erityisesti ohjelman kansallisten tiedotuskeskusten toiminnan 
avulla. Ne kattavat myös ohjelman arvioinnin. 
Kaikki nämä tekijät osoittavat suotuisaa kustannustehokkuussuhdetta. Kyse on 
toimenpiteistä, joilla päättäjille annetaan keinoja yhdistää kaikkien muiden jäsenvaltioiden 
kokemukset koulutusalalla, minkä perusteella voidaan - murto-osalla Sokrates-ohjelman 
talousarviosta - toteuttaa asianmukaisia toimenpiteitä mahdollisimman hyvin 
menestymismahdollisuuksin ja kohtuullisin investoinnein. 
- Analyysit, asiantuntijavaihdot, laatua koskevat kokeiluhankkeet ja levitystoimet, joita 
toteutetaan 3. toimintamuodon 1 kohdan nojalla, koskevat neuvoston koulutusasioita 
käsittelevän komitean kanssa läheisessä yhteistyössä määriteltyjä keskeisiä poliittisia 
näkökohtia. Ehdotuksia arvioidaan niiden poliittisen merkityksen, tieteellisen laadun 
ja selkeän eurooppalaisen ulottuvuuden perusteella. Eurooppalaiseksi ulottuvuudeksi 
määritellään tässä tapauksessa se lisäarvo, jota saadaan asian käsittelemisellä 
vertailevasti tai eurooppalaisessa yhteydessä verrattuna pelkästään kansalliseen, 
alueelliseen tai paikalliseen yhteyteen. Etusija annetaan rajalliselle määrälle 
perusteellisia analyysejä pikemmin kuin suurelle joukolle suppeampia selvityksiä. 
Tässä yhteydessä tulevat nopeasti esiin toimintamuodon mahdollisuudet koota yhteen 
koulutusta koskevia analyyseja ja alan tulevaisuudensuuntauksia luotaavia selvityksiä 
laativia organisaatioita sekä mahdollisuudet virittää rakentavaa vuoropuhelua 
tutkimuksen ja politiikan välillä. Aivan erityinen huomio annetaan hankkeiden 
seurannalle ja niiden tulosten käsittelylle tavalla, joka tekee niistä käyttökelpoisia 
poliittisten päättäjien kannalta. 
- Eurydice-verkko (3. toimintamuodon 2 kohta), jonka muodostavat EU.n 
yhteensovittamat kansalliset yksiköt, on tärkeässä asemassa sikäli, että se tarjoaa 
osallistujamaiden viranomaisille vertailukelpoisia ja luotettavia tietoja 
koulutuspolitiikan ja -järjestelmien kehityksestä. Verkon tuottavuus on erittäin korkea 
sen kustannuksiin verrattuna, kuten osoittavat kahden ensimmäisen tukivuoden 
tulokset Sokrates-ohjelman alaisuudessa. Rahoituksen avulla voidaan laatia etenkin 
vertailevia yleiskatsauksia erityisistä kiinnostuksen kohteista, koulutusjärjestelmiä 
koskevia yhteenvetoja, laajempi julkaisu keskeisistä opetusta koskevista 
numerotiedoista Euroopan unionissa, ja varmistaa Eurybase-tietokannan jatkuva 
kehittäminen ja päivittäminen. Erityistä huomiota annetaan julkaisujen ja verkon 
muiden tuotteiden käyttöön saattamiseen entistä useammilla yhteisön kielillä. Ne 
saatetaan aiempaa laajemman yleisön käyttöön sähköisessä muodossa, erityisesti 
Internetin välityksellä. Näillä toimenpiteillä verkon kustannustehokkuussuhde paranee 
entisestään. 
S5 
Arion-opintovierailujen (3. toimintamuodon 3 kohta) laadulliset tulokset on voitu 
osoittaa jo kauan sitten. Tuhansista raporteista sekä lukuisista paikallisten järjestäjien, 
kansallisten virastojen ja osanottajien kanssa pidetyistä kokouksista saatu palaute on 
osoittanut, että nämä vierailut tarjoavat asiantuntijoille ja koulutusalan päättäjille 
ainutlaatuisen tilaisuuden keskustella huolenaiheistaan kollegoidensa kanssa 
monenkeskisesti ja sitä kautta pohtia ja muuttaa työtään eurooppalaisemmassa 
yhteydessä. Näin syntyy yhteyksiä ja kestäviä verkkoja osallistujamaiden koulutusalan 
keskeisten vaikuttajien välille. Useissa tapauksissa osallistuminen Arioniin johtaa 
uuteen yhteistyöhönja uusiin hankkeisiin Sokrates-ohjelman muiden toimintamuotojen 
ja muiden Euroopan yhteisön ohjelmien osana. Huomattavaa ja kasvavaa painoa 
annetaan opinto vierailujen tulosten levittämiselle. Vierailuja koskevia kertomuksia 
levitetään yhä laajemmin, ja aihekohtaisia seminaareja järjestetään saatujen 
vertailevien selvitysten päivittämiseksi ja kyseisten henkilöiden verkkojen 
lujittamiseksi edelleen. 
Korkeakoulututkintojen vastavuoroisen tunnustamisen kansallisten tiedotuskeskusten 
verkon (Naric, 3. toimintamuodon 4 kohta) hyödyllisyys on ilmeinen: kukin 
jäsenvaltio on nimennyt kansallisen keskuksen, jonka tehtävänä on myötävaikuttaa 
opiskelijoiden, opettajien ja tutkijoiden liikkuvuuteen antamalla tietoja ja neuvoja 
tutkintotodistusten tunnustamista koskevissa ongelmissa. Sokrates-ohjelmalla 
varmistetaan näiden keskusten verkottuminen, millä saadaan erittäin merkittäviä 
hyötyjä Euroopan tasolla hyvin vähäisellä rahoituksella. Useimmat Naric-keskuksista 
palvelevat myös tietopisteinä korkeakoulututkintojen ammatillista tunnustamista 
koskevan yleisdirektiivin täytäntöönpanon yhteydessä. Komissio vastaa jatkossakin 
verkon toiminnan johtamisesta varmistaakseen läheisen yhteistyön ja optimaalisen 
tietojen vaihdon. Kokouksia järjestetään kahdesti vuodessa; toinen näistä on yhteinen 
Euroopan neuvoston Enic-verkon ja korkeakoulutusta koskevan Unescon Cepes-
keskuksen kanssa. Tukea annetaan myös Naric-keskusten välisiin opintovierailuihin 
ja yhteishankkeiden toteuttamiseen, erityisesti tiivistelmäkertomusten laadintaan. 
Ulkomailla suoritettujen tutkintojen ja saatujen todistusten arviointia koskevat verkon 
jäsenten laatimat tietopaketit helpottavat hankittujen tietojen ja asiantuntemuksen 
laajempaa levittämistä. Samoin jatketaan työtä tietokantojen saattamiseksi käyttöön 
sähköisessä muodossa. Kaikilla näillä toimenpiteillä on tarkoitus saada aikaan 
mahdollisimman suuri vaikutus myönnettyyn tukeen nähden. 
Aikuiskoulutusta koskeva 3. toimintamuodon 5 A kohta on merkittävä innovatiivinen 
ala Sokrates-ohjelmassa. Sen tavoitteena on vahvistaa eurooppalaista ulottuvuutta 
kaikilla aikuiskoulutuksen aloilla - yleisellä, kulttuurisella ja sosiaalisella. 
Aikuiskoulutus on avaintekijä pyrittäessä kehittämään tarmokasta politiikkaa 
elinikäisen oppimisen edistämiseksi. Tätä tarkoitusta varten toimintamuodossa tuetaan 
laajaa kokemusten ja tietojen vaihtoa Euroopan tasolla, erityisesti sellaisten 
aikuiskoulutusta tai oppimateriaalia kehittävien hankkeiden avulla, joissa edistetään 
jäsenvaltioiden tai itse Euroopan yhteisön poliittisten, taloudellisten, sosiaalisten, 
kulttuuristen ja historiallisten piirteiden ymmärtämistä. Tässä yhteydessä tuetaan myös 
eurooppalaista kansalaiskasvatusta ja laajemmin ottaen kansalaisuutta käsitteleviä 
hankkeita. Toimintamuodolla pyritään lisäksi kehittämään maiden välistä yhteistyötä, 
verkottumista, kokemusten ja tietojen vaihtoa aikuiskoulutusalan organisaatioiden 
välillä. Näin myötävaikutetaan aikuiskoulutuksen laadun paranemiseen Euroopassa. 
Aikuiskoulutuksen tarjonta vaihtelee luonteeltaan ja määrältään huomattavasti maasta 
toiseen, ja aikuiskoulutusta koskevan Sokrates-ohjelman toimintamuodon merkitys ja 
&6 
mahdollisuudet hyödyllisenä kokemusten ja asiantuntemuksen vaihdon välineenä ovat 
sitäkin ilmeisemmät. 
Tuettavat hankkeet kattavat laajan joukon tavoitteita ja toimia. Näistä osa keskittyy 
Eurooppaa ja aktiivista kansalaisuutta koskevan tietoisuuden ja tietämyksen edistämiseen 
ja suuntautuu yleensä sellaisen materiaalin tai opintokokonaisuuksien kehittämiseen, jotka 
saatetaan käyttöön paperilla tai sähköisessä muodossa. Aiheisiin kuuluvat taiteet, 
tiedotusvälineet, terveyskasvatus sekä rasismin, muukalaisvihan ja sosiaalisen 
syrjäytymisen torjunta. Hankkeet, joissa korostetaan aikuiskoulutuksen parantamista 
eurooppalaisen yhteistyön kautta, keskittyvät uusien opetusmenetelmien, rakenteiden tai 
aikuiskoulutusohjelmien, tietoverkkojen ja tietokantojen kehittämiseen sekä julkaisujen 
(oppaiden, aikakausjulkaisujen) valmisteluun ja levittämiseen. Useat hankkeet liittyvät 
ikääntyneiden ihmisten, sosiaalisesti syrjäytyneiden, vammaisten tai lukutaidottomien ja 
työttömien koulutusmahdollisuuksien parantamiseen. Joitakin kehitetään yhteistyössä 
ammattijärjestöjen kanssa. 
Tuettavissa hankkeissa käsitellään monia niistä pääkysymyksistä, jotka koskevat 
aikuiskoulutusta Euroopassa nykyisin. Kyseeseen tulevat etenkin menetelmälliset asiat, 
itseopiskelustrategiat, oppimisen arviointi, aikuiskoulutuksen laadunhallinta, koulutukseen 
pääsyyn ja motivaatioon liittyvät asiat, huono-osaisten ryhmien keskeiset taidot, 
aikuisopettajien koulutus, asianmukaiset akkreditointijärjestelmät virallisessa ja 
epävirallisessa aikuiskoulutuksessa sekä keinot luoda yhteyksiä näiden järjestelmien 
välillä. 
Hankkeisiin liittyy suuri joukko aikuiskoulutuspalveluiden toimittajia kaikilta 
aikuiskoulutusjärjestelmän osa-alueilta: viralliselta, epäviralliseltajulkiselta, yksityiseltä, 
ammatilliselta tai vapaaehtoiselta, kansallisella, alueellisella tai paikallisella tasolla. Se, 
että suurin osa hakijaorganisaatioista on kansallisia tai paikallisia taikka kansalaisjärjestöjä, 
on erityisen rohkaiseva piirre sikäli, että toimintamuodon vaikutukset alkavat näin näkyä 
perustasolla. 
Ottaen huomioon alan merkityksen ja yhteisön tuen avulla saadut huomattavat vaikutukset, 
näiden toimenpiteiden, jotka edustavat vain kolmea prosenttia Sokrates-ohjelman 
talousarviosta, kustannustehokkuussuhde on erityisen myönteinen. 
- Täydentävien toimenpiteiden (Sokrates-ohjelman 3. toimintamuodon 5 A kohta) 
nojalla annetaan tukea erityisesti koulutusalalla toimivien yhdistysten toimille, 
kansallisten virastojen tiedotustoimille, ohjelman seurantaan ja arviointiin, erilaisiin 
tiedostamistoimiin, kuten Eurooppa koulussa -kilpailuun, joka järjestetään yhteistyössä 
Euroopan neuvoston kanssa. Tässä yhteydessä erityisen merkittävää on tuki 
eurooppalaisille yhdistyksille, joista monilla on ollut keskeinen rooli Euroopan tasolla 
tapahtuvan koulutusalan yhteistyön käynnistämisessä. Eurooppalaiset yhdistykset ovat 
avainkumppaneita Sokrates-ohjelman onnistumisen kannalta. Ne ovat tärkeä kanava 
tietojen levittämiseksi, kokemusten ja asiantuntemuksen jakamiseksi, hankkeiden 
suunnittelun ja valmistelun edistämiseksi, ja ne tarjoavat opettajille ja oppilaitosten 
johtajille koulutusta todella eurooppalaisessa ympäristössä. Saatavat hyödyt ovat siis 
erittäin merkittäviä vaatimattomaan tukeen nähden. Tämä pätee myös kansallisten 
keskusten tiedotustoimintaan - nämä toimet ovat aivan keskeisiä pyrittäessä 
huolehtimaan siitä, että koulutusala saa mahdollisimman paljon tietoa Sokrates-
ohjelman tarjoamista mahdollisuuksista - sekä muihin tiedostamistoimiin. Ohjelman 
%7 
seurannan ja arvioinnin kustannukset pysyvät täysin tehokasta hallintoa koskevan 
komission SEM 2000 -lähestymistavan mukaisessa suuruusluokassa. 
Kohderyhmä 
Tämä ohjelman osa kohdistuu etenkin koulutusalan henkilöstöön ja aivan erityisesti 
päättäjiin ja asiantuntijoihin, kaikkiin koulutusalan elimiin ja laitoksiin, kansallisiin 
keskuksiin ja koulutusalalla toimiviin yhdistyksiin. Kyse on tekijöistä, joilla on erilaiset 
roolit mutta suuri merkitys koulutuksen laatuun jäsenvaltioissa, tietojen levittämiseen ja 
niin edelleen, koska niillä kaikilla on kerrannaisvaikutuksia kansallisella tai paikallisella 
tasolla. Kohderyhmänä ovat myös aikuisopiskelijat. 
Talousarvio 
Näiden toimenpiteiden osuus ohjelman kokonaistalousarviosta vuonna 1998 on 9 %. 
Aikuiskoulutuksen osuus on niistä merkittävin (33 % tämän toimintamuodon 
kokonaistalousarviosta) ja on kasvussa ottaen huomioon tämän alan lisääntyvän 
merkityksen jäsenvaltioille nykyisessä sosioekonomisessa tilanteessa. 
9.2 Toimenpiteen perustelut 
Koulutusalaa koskevan yhteisön toimen tarkoituksena on tukea korkealaatuisen 
koulutuksen kehittämistä yhteistyön kautta. Aikana, jolloin yhteiskunta vaatii 
kansalaisiltaan yhä kehittyneempää tietämystä, ammattitaitoa ja osaamista ja jolloin 
yhteiskuntien kehitys riippuu ratkaisevasti niiden kyvystä käyttää inhimillisiä voimavaroja, 
jotka kykenevät kehittymään laajentuvan ympäristön mukana, erityisesti Euroopan 
yhteisössä, yhteisön toimen on osaltaan autettava jäsenvaltioiden koulutusjärjestelmiä 
löytämään vastaus tähän haasteeseen. 
Yhteisö halusi lisäksi antaa uutta pontta toimelleen koulutuksen alalla sisällyttämällä sitä 
koskevan artiklan Euroopan yhteisön perustamissopimukseen. Komissio hyväksyi 
joulukuussa 1995 koulutusta koskevan valkoisen kirjan, joka vahvistaa yhteisön tehtävää 
koulutuksen alalla ja jossa luetellaan tietoyhteiskunnan haasteeseen vastaamiseksi 
toteutettavia toimia. 
Jo yli kymmenen vuoden ajan jäsenvaltiot, neuvosto ja parlamentti ovat jatkuvasti 
osoittaneet kiinnostuksensa ja tukensa yhteisön toimen kehittämiseen päättämällä 
toimintaohjelmista tällä alalla ja osallistumalla aktiivisesti niiden täytäntöönpanoon. 
Mahdollisten edunsaajien kiinnostus näitä ohjelmia kohtaan on kasvamassa. 
Sokrates-ohjelman toimet tukevat ja täydentävät jäsenvaltioiden toteuttamia toimia ja 
antavat niille mahdollisuuden hyödyntää koulutusalan yhteistyöhön käytettyjä voimavaroja 
ja yhteistyöstä saatuja tuloksia parantaakseen omien järjestelmiensä ja rakenteidensa laatua 
ja tehokkuutta. 
Toimien perusta muodostuu laitosten välisistä yhteistyöohjelmista, kumppanuussuhteista 
ja verkoista, jotka ovat osoittaneet kykynsä tuoda eurooppalainen ulottuvuus koulutukseen. 
Niiden tavoitteet liittyvät aloihin, joissa yhteisön tason panostus, toissijaisuusperiaatetta 
kunnioittaen, lisää tehokkuutta ja tukee omalta osaltaan muun muassa unionin kielten 
â8 
tuntemusta, valtioiden rajat ylittävää liikkuvuutta, tietojen ja kokemusten vaihdon 
edistämistä sekä uusien lähestymistapojen ja välineiden kehittämistä. 
Yhteisön toimi täydentää jäsenvaltioiden toimia tehokkaasti, varsinkin kun sen talousarvio, 
joka on äärimmäisen vaatimaton jäsenvaltioiden panostukseen verrattuna, kannustaa 
kehittämään toimenpiteitä valtioiden väliseen toimintaan ja opetusalan innovaatioihin 
liittyvillä aloilla, joilla talousarvion supistamiset ovat yhä tuntuvampia. 
Tietyillä aloilla, esimerkiksi avoimen opetuksen ja etäopetuksen alalla, mahdollisuus 
levittää yhteisön tuella kehitettyä opetusmateriaalia poistaa todennäköisesti esteet 
parempilaatuisen ja paremmin eri ryhmille kohdennetun tuotannon tieltä. 
Toimiensa kautta Sokrates tukee erityisesti opetuksen laatua perustamissopimuksen 126 
artiklassa kuvatun toimivallan mukaisesti. Suunnitelluilla toimilla pyritään helpottamaan 
kaikkien eurooppalaisten pääsyä avoimeen eurooppalaiseen koulutusalueeseen, jossa eri 
menetelmät ja tausta-aineistot johtavat yhä laajempaan pedagogiseen monimuotoisuuteen. 
Tämä monimuotoisuus helpottaa kaikkia koulutuksen piiriin pääsemisessä. Toisaalta 
tukemalla koulutusjärjestelmien saavutusten laajaa levittämistä ohjelma edistää kunkin 
järjestelmän kehitystä ja mahdollistaa tulosten siirtämisen toiseen ympäristöön, mistä 
syntyy säästöjä kansallisen täytäntöönpanon tasolla. 
Korkea-asteen koulutuksen alalla yhteisön toimi perustuu korkeakoulujen välisiin, 
erityisesti opiskelijoiden liikkuvuutta edistäviin sopimuksiin. Näiden sopimusten vaikutus 
yliopistoihin sekä kansallisten ja paikallisten viranomaisten niihin kohdistama kasvava 
kiinnostus - erityisesti merkittävien yhteisrahoitusten kautta - tuovat esiin niiden 
liikkeellepanevan voiman yliopistojärjestelmän kehityksessä sekä jäsenvaltioiden tarpeen 
pystyä turvautumaan nuoriin valmistuneisiin, joilla on suoraa kokemusta yhteisön muista 
jäsenmaista. Korkea-asteen koulutuksen alalla ehdotetut toimet sisältävät myös 
yhdenmukaisemman lähestymistavan, jolla pyritään saamaan kaikki akateemiset 
viranomaiset mukaan valtioiden rajat ylittävään yhteistyöhön. Tällä lähestymistavalla 
saadaan mittakaavaetuja, kun eurooppalaisen ulottuvuuden sisältävästä koulutuksesta saatu 
hyöty laajennetaan koskemaan kaikkia opiskelijoita, sekä edistetään avoimuutta ja 
tutkintojen tunnustamista, joka on ihmisten vapaan liikkuvuuden tehokkaan toteuttamisen 
keskeinen tekijä. 
Kouluopetuksen alalla on vastattava valtioiden välisen yhteistyön tarpeisiin. Näiden 
tarpeiden vaatimat investoinnit ovat niin laajoja, että yhteisön toimella on suuri merkitys 
eri järjestelmille, koska se kykenee levittämään ja aikaansaamaan innovaatioita vähin 
kustannuksin käyttämällä voimavaroja paremmin erityisesti opetusmateriaalin ja 
-menetelmien suhteen. 
Tähän mennessä on toteutettu konkreettisia toimia, jotka liittyvät kiinteästi koulujen 
tarpeisiin ja joissa on luotu siirrettävissä olevia tuotteita. Näillä toimilla arvioidaan olevan 
suuri merkitys, vaikka käytettävissä oleva talousarvio on vaatimaton. 
Lopuksi on korostettava, että koulutusalalla toteutettava yhteisön toimi lisää huomattavasti 
yhteisön toiminnan näkyvyyttä ja saa kaikki kansalaiset tietoisemmiksi Euroopan 
rakentamisesta. Itse asiassa koulutus on ala, joka koskettaa kaikkia kansalaisia: se on usein 
aiheena yhteiskunnallisissa keskusteluissa, se kiinnostaa yleistä mielipidettä ja se koskee 
yksilöiden, perheiden ja jäsenvaltioiden tulevaisuutta. Keskittyessään lapsiin, nuoriin, 
aikuisopiskelijoihin ja heidän opettajiinsa koulutusalalla toteutettavat yhteisön toimet 
89 
edistävät eurooppalaisen tietoisuuden syntymistä, valistuneiden asenteiden kehittymistä sitä 
kohtaan, yhteenkuuluvuuden tunteen muodostumista sekä Euroopan yhteisön luomiseen 
johtaneiden yhteisten arvojen omaksumista. 
9.3 Toimenpiteen seuranta ja arviointi 
Sokrates-ohjelman pysyvästä arvioinnista ja koulutusalan yhteistyöstä vastuussa olevan 
uuden yksikön alaisuuteen perustettiin vuoden 1996 alussa sisäinen työryhmä ohjelman 
seurannan ja arvioinnin varmistamiseksi. Työryhmä laati ohjelman toimintaa kahden 
ensimmäisen täytäntöönpanovuoden aikana koskevan ensimmäisen kertomuksen sekä 
tarkempaa arviointia koskevia metodologisia asiakirjoja. 
9.3.1 Seuranta 
Ohjelman jatkuvasta arvioinnista on huolehdittu siitä alkaen, kun ohjelma pantiin 
täytäntöön vuonna 1995. Seuranta perustuu tietoihin, jotka komissiolla on suoraan 
käytettävissään (keskitettyjen toimintamuotojen yhteydessä tuetuista hankkeista saadut 
tiedot), sekä tietoihin, joita kansalliset elimet toimittavat komissiolle tiettyjen 
toimintamuotojen hajautetun hallinnon mukaisesti. Tämän palautteen avulla ohjelman 
täytäntöönpanosta on voitu laatia ensimmäinen seurantakertomus, jossa tehdään yhteenveto 
Sokrates-ohjelman kahdesta toimintavuodesta ja jonka pohjalta ehdotetaan muutoksia 
ohjelmaan. 
9.3.2 Suoritusten osoittimet 
Ohjelman seurannassa voidaan käyttää esimerkiksi seuraavia suoritusosoittimia: 
9.3.2.1 Tuotoksen osoittimet 
Määrälliset osoittimet 
/ luku - Korkeakoulutus 
1. toimintamuoto: 
2. toimintamuoto: Eurooppalainen ulottuvuus korkeakouluissa 
osallistuvien tiedekuntien, opiskelijoiden ja opettajien 
lukumäärä 
erittely opiskelijoiden ja opettajien liikkumisesta kaikkien 
jäsenvaltioiden välillä oppiaineittain 
opinto-ohjelmien lukumäärä ja niiden maantieteellinen ja 
oppiainekohtainen jakauma varsinkin keskeisimmissä 
opintoaloissa 
yhdessä muiden laitosten kanssa järjestettyjen 
intensiivikurssien lukumäärä varsinkin keskeisimmillä 
opintoaloilla 
aihekohtaisiin verkkoihin kuuluvien (tai niihin liittyneiden) 
tiedekuntien, laitosten, akateemisten yhdistysten ja muiden 
elinten lukumäärä, luonne ja maantieteellinen jakauma 
Opiskelijoiden liikkuvuus 
BO 
II luku - Kouluopetus 
1. toimintamuoto: myönnettyjen apurahojen lukumäärä esimerkiksi 
jäsenvaltion, alueen, osallistuvan laitoksen, sukupuolen tai 
oppiaineen mukaan jaoteltuna 
niiden opiskelijoiden lukumäärä, jotka eivät ole voineet 
osallistua vaihto-ohjelmiin, koska tarvittavat varat ovat 
puuttuneet 
apurahan keskimääräinen suuruus 
Koulujen väliset kumppanuussuhteet ja eurooppalaiset 
koulutushankkeet 
2. toimintamuoto: koulujen välisiin kumppanuussuhteisiin osallistuvien 
koulujen lukumäärä (esim. maan, alueen tai koulun tyypin 
mukaan) 
vaihtoihin ja harjoitteluihin osallistuneiden opettajien 
lukumäärä (esim. maan, alueen tai koulun tyypin mukaan) 
opintovierailuja ulkomaille tehneiden laitosten johtajien 
lukumäärä (esim. maan, alueen tai koulun tyypin mukaan) 
Kulttuurienvälinen koulutus 
3. toimintamuoto: niiden koulujen lukumäärä, jotka hyödyntävät 
kulttuurienvälisen koulutuksen aiheita 
kulttuurienvälisiin hankkeisiin osallistuvien laitosten 
lukumäärä ja luonne (esim. maan, laitoksen tyypin tai 
alueen ja paikkakunnan ominaispiirteiden mukaan) 
Opetushenkilöstön täydennyskoulutus 
valtioiden rajat ylittäviin opetushenkilöstön 
täydennyskoulutukseen tarkoitettuihin hankkeisiin 
osallistuvien laitosten lukumäärä (esim. maan, alueen tai 
opetusalan mukaan) 
valtioiden rajat ylittävissä hankkeissa kehitetyistä 
täydennyskoulutuskursseista hyötyvän opetushenkilöstön 
lukumäärä (esim. maan, alueen tai koulun tyypin mukaan 
taikka ammatinkuvan ja siihen liittyvien kerrannais-
vaikutusmahdollisuuksien mukaan) 
III luku - Laaja-alaiset toimintamuodot 
1. toimintamuoto: Kielitaidon edistäminen 
toimintamuotoon kuuluvien eri toimenpiteiden sisältämä 
kielivalikoima, joka ilmaisee muun muassa toimintamuodon 
vaikutuksen vähemmän käytettyjen kielten opetukseen 
eurooppalaisiin kieltenopettajien perus- ja 
täydennyskoulutusta koskeviin yhteistyöohjelmiin 
osallistuvien laitosten lukumäärä (esim. maan, alueen, 
SI 
2. toimintamuoto: 
3. toimintamuoto: opetettavan kielen, opetusalan, perus- tai 
täydennyskoulutuksen mukaan) 
eurooppalaistenyhteistyöohjelmienalaistenkoulutushnjojen. 
kouluttajien ja (tulevien) opettajien lukumäärä ja jakauma 
täydennyskoulutukseen liittyvistä harjoitteluista hyötyvien 
opettajien lukumäärä (esim. maan, alueen, koulun tyypin, 
opettajatyypin, opetettavan kielen taikka ammatinkuvan ja 
siihen liittyvien kerrannaisvaikutusmahdollisuuksien 
mukaan) 
avustajina toimivien tulevien kieltenopettajien lukumäärä, 
harjoittelukauden kesto, isäntälaitoksen tyyppi 
yhteisiin opetushankkeisiin osallistuvien nuorten lukumäärä 
(esim. maan, alueen tai koulutuslaitoksen tyypin mukaan) 
Avoin ja etäopiskelu 
kumppanuussuhteisiin osallistuvien tai niihin liittyneiden 
laitosten lukumäärä (esim. maan, koulutuslaitoksen tyypin 
tai opetusalan mukaan) 
kumppanuussuhteiden ja tarkkailuhankkeiden synnyttämien 
tulosten tai tuotteiden lukumäärä, luonne, laatuja kattavuus 
Sokrates-hankkeiden ansiosta avoimeen ja etäopiskeluun 
osallistuvien henkilöiden lukumäärä (oppilaat, opettajat, 
hallintohenkilöstö jne.) 
Tietojen ja kokemusten vaihto 
Arion-opintovierailuista hyötyneiden lukumäärä 
aikuiskoulutushankkeisiin osallistuvien elinten lukumäärä ja 
luonne (esim. maan, koulutuslaitoksen tyypin tai kyseisten 
alueiden ja paikkakuntien erityispiirteiden mukaan) 
tuettujen koulutusalan yhdistysten lukumäärä (esim. maan 
tai koulutusalan mukaan) 
Laadulliset osoittimet 
I luku - Korkeakoulutus 
1. toimintamuoto: Eurooppalainen ulottuvuus korkeakouluissa 
opiskelijoiden, opettajien, yliopistojen rehtoreiden ja 
hallintovirkamiesten tyytyväisyyden taso 
eurooppalaisen yhteistyön vakiintumisen todellinen aste 
laitoksessa (johtajien osallisuus, hallinnon vastuu Euroopan 
tason asioista, eurooppalaista yhteistyötä koskevan 
poliittisen julkilausuman täytäntöönpano laitoksessa, 
eurooppalaista yhteistyötä koskevan vastuun jakautuminen 
laitoksen päätöksentekoelimien kesken) 
muiden jäsenvaltioiden sosiaalisia, taloudellisia tai 
kulttuuriin liittyviä asioita käsittelevien kurssien jakauma ja 
laatu 
S2 
2. toimintamuoto: Euroopan yhdentymistäkäsittelevien opintokokonaisuuksien 
jakauma ja laatu 
vertailevien kurssien jakauma ja laatu opiskeltavien 
oppiaineiden mukaan 
opiskelijoille ja opettajille järjestettyjen kielikurssien laatu 
ja kielellinen jakauma 
aihekohtaisten verkkojen sisällä toteutettujen hankkeiden 
lukumäärä, luonne, laatu ja kattavuus 
Opiskelijoiden liikkuvuus 
miten tyytyväisiä opiskelijat ovat apurahoihin 
miten tyytyväisiä ollaan ilmaisun "Erasmus-opiskelija" 
käyttöön opiskelijoista, jotka osallistuvat hyväksyttyihin 
vaihto-ohjelmiin mutta joilla ei ole Erasmus-apurahaa 
II luku - Kouluopetus 
1. toimintamuoto: Koulujen väliset kumppanuussuhteet ja eurooppalaiset 
koulutushankkeet 
2. toimintamuoto: koulun niiden toimintojen laatu, jotka liittyvät 
eurooppalaisen ulottuvuuden tuomiseen opintoihin 
eurooppalaisista koulutushankkeista syntyneiden muiden 
tulosten tai tuotteiden luonne ja laatu 
liikkuvuuden luonne ja asiaankuuluvuus 
kumppanuussuhteiden tavoitteiden ja tarpeiden suhteen 
Kulttuurienvälinen koulutus 
3. toimintamuoto: määrätyillä kulttuurienvälisillä aloilla toimivien elinten 
osallistuminen sekä koulujen, paikallisyhteisöjen ja näiden 
elinten välisten kumppanuussuhteiden luonne 
kulttuurienvälisistä hankkeista syntyneiden tuotteiden 
asiaankuuluvuus 
Opetushenkilöstön täydennyskoulutus 
valtioiden rajat ylittävissä hankkeissa kehitettyjen 
täydennyskoulutuskurssien ja niihin liittyvän 
opetusmateriaalin asiaankuuluvuus sekä aiheenmukainen ja 
maantieteellinen jakauma 
/// luku - Laaja-alaiset toimintamuodot 
1. toimintamuoto: Kielitaidon edistäminen 
perus- ja täydennyskoulutuksen sekä muiden 
eurooppalaisissa yhteistyöohjelmissa luotujen tuotteiden 
S3 
2. toimintamuoto: asiaankuuluvuus sekä jakauma kohdekielen ja aiheen 
mukaan 
Lingua-kieliavustajajärjestelmän aikaansaamat uudet 
vaikutukset 
kieltenopetukseen ja kielitaidon mittaamiseen tarkoitettujen 
tuotteiden jakauma ja asiaankuuluvuus 
Avoin ja etäopiskelu 
avoimeen ja etäopiskeluun perustuvien lähestymistapojen 
monipuolistuminen 
avoimeen ja etäopiskeluun perustuvien lähestymistapojen 
kehitys muissa Sokrates-ohjelman alaisissa tuetuissa 
toimissa (Erasmus, Comenius, Lingua, aikuiskoulutus jne.) 
3. toimintamuoto: Tietojen ja kokemusten vaihto 
3. toimintamuodon 1. kohdasta tuettujen valtioiden rajat 
ylittävien toimien laatu ja asiaankuuluvuus (vertailevat 
tutkimukset, opintovierailut, asiantuntijavaihdot, 
konferenssit, seminaarit, pilottihankkeet) 
Eurydice-verkon kautta toimitettujen ja vaihdettujen 
vertailevien tietojen ja analyysien asiaankuuluvuus, laajuus 
ja luotettavuus 
aikuiskoulutushankkeista saatujen tulosten laatu ja 
asiaankuuluvuus 
kansallisten yksikköjen tiedotustoimien asiaankuuluvuus ja 
laajuus 
niiden toimien, jotka yhdistykset ovat voineet toteuttaa 
Sokrates-ohjelmasta myönnetyn tuen ansiosta, 
asiaankuuluvuus ja laatu 
Kaikkia lukuja koskevat osoittimet 
miten hyvin Sokrates-toimiin osallistuvien vammaisten 
opiskelijoiden ja opettajien tarpeet on otettu huomioon 
miten paljon ja millä tavalla miesten ja naisten yhtäläisten 
mahdollisuuksien periaate on otettu huomioon Sokrates-
toimiin osallistumisessa 
miten tyytyväisiä ollaan Euroopan ja kansallisen tason 
toimien täytäntöönpanoon liittyviin lähestymistapoihin ja 
hallinnollisiin menettelyihin, mukaan lukien kansallisten 
yksiköiden välinen yhteistyö 
miten tyytyväisiä ollaan myönnettyihin rahamääriin 
millainen on ohjelman eri toimintamuotojen välinen 
vuorovaikutus ja miten paljon sitä esiintyy 
miten Sokrates-toimet eroavat vastaavista kansallisella 
tasolla (mahdollisesti) tarjottavista toimista 
miten tehokkaita hankkeiden ja muiden toimien tuloksista 
tiedottamisen menetelmät ovat 
54 
9.3.2.2 Vaikutusten osoittimet 
I luku - Korkeakoulutus 
1. toimintamuoto: Eurooppalainen ulottuvuus korkeakouluissa 
korkeakoulukohtaisen sopimuksen tai aihekohtaisten 
verkkojen toiminnan vaikutuksetjotka parantavat opetuksen 
laatua 
laitosten tarjoamien palvelujen saatavuus (ohjaus, majoitus, 
hallinnolliset palvelut, opiskelijoiden kielellinen 
valmentaminen kaikilla kielillä, seuranta ja 
uudelleensopeuttaminen, akateemisten opintosuoritusten 
tunnustamisen menettelyt jne.) 
yhteisön varoja täydentävät varat 
toteutetut toimenpiteet toiminnan jatkamiseksi yhteisön 
rahoituksen lakkaamisen jälkeen 
2. toimintamuoto Opiskelijoiden liikkuvuus 
yhteisön varoja täydentävien varojen ja rahoituslähteiden 
taso 
opiskelijoihin kohdistuvan vaikutuksen aste ja luonne 
akateemisten opintojen ja työelämään pääsyn kannalta 
// luku - Kouluopetus 
1. toimintamuoto: Koulujen väliset kumppanuussuhteet ja eurooppalaiset 
koulutushankkeet 
eurooppalaisen ulottuvuuden sisällyttämistä opinto-
ohjelmaan, työskentelymenetelmiä, opettajien ja oppilaiden 
välisiä suhteita, kasvatusopillisia lähestymistapoja sekä 
oppiaineiden välistä yhteistyötä koskevien kouluissa 
tapahtuneiden muutosten laajuus ja luonne 
koulun ja sen paikallisen ympäristön välisten suhteiden 
tiivistyminen (alueen muut koulut, yritykset jne.) 
2. toimintamuoto: Kulttuurienvälinen koulutus 
toteutetut toimet kulttuurienvälisten aiheiden 
sisällyttämiseksi koulujen opinto-ohjelmaan sekä opettajien 
ja muun opetushenkilöstön perus- ja täydennyskoulutukseen 
toimintamuodon ansiosta annetut oikeudelliset tai 
hallinnolliset määräykset, jotka suosivat kulttuurienvälistä 
koulutusta 
3. toimintamuoto: Opetushenkilöstön täydennyskoulutus 
95 
täydennyskoulutiiskursseihin osallistuneen opetushenkilöstön 
ammattitaidon paranemisen luonne ja aste 
toimintamuodon yhteydessäkehitetyn täydennyskoulutuksen 
tunnustaminen (kurssien sisällyttäminen kansalliseen 
koulutustarjontaan,koulutuksenanmiatillinentunnustaminen 
yksittäisten osallistujien tasolla jne.) 
III luku - Laaja-alaiset toimintamuodot 
1. toimintamuoto Kielitaidon edistäminen 
valtioiden rajat ylittävän yhteistyön tuloksena tehdyt opinto-
ohjelmia ja opetusmenetelmiä koskevat muutokset 
kieltenopettajien ammattitaidon ajantasaistamisessa 
täydennyskoulutuskursseihin osallistuneen opetushenkilöstön 
ammattitaidon paranemisen luonne ja aste 
yhteisissäopetushankkeissaaikaansaatukielenoppimiskyvyn 
ja 
motivaation paranemisen aste 
Lingua-toimintamuodon vaikutukset kielenoppimisen 
monipuolistumiseen ja innovaatioon erityisesti vähemmän 
levinneiden kielten tilanteen osalta 
2. toimintamuoto: 
3. toimintamuoto: Avoin ja etäopiskelu 
avoimeen ja etäopiskeluun perustuvien lähestymistapojen 
käytön monipuolistuminen (laitosten tyyppi, oppiaineet ja 
opiskelijat) 
kasvatusopillisten tarpeiden ja käyttäjäystävällisyyden 
huomioon ottaminen Euroopassa tuotetun opetusohjelmiston 
laatimisessa 
avoimen ja etäopetuksen kautta saatujen arvosanojen 
vastavuoroiseksi tunnustamiseksi toteutetut toimet 
kansallisella ja Euroopan tasolla 
avoimen ja etäopetuksen palvelujen käytön laajuus ja 
tehokkuus Euroopassa 
Tietojen ja kokemusten vaihto 
osallistuvan maan opetusjärjestelyjen paraneminen 3. 
toimintamuodon 1.-3. kohdasta tuetun tietojen ja 
kokemusten vaihdon ansiosta 
akateemisten opintojen vastavuoroiseen tunnustamiseen 
liittyvien järjestelyjen paraneminen 3. toimintamuodon 4. 
kohdasta tuetun kansallisten keskusten yhteistyön tuloksena 
aikuisopetuksen tarjonnan monipuolistuminen Euroopan 
tasolla toteutetun tietojen ja kokemusten vaihdon ansiosta 
tiedotustoimien tehokkuus ilmaistuna opetusyhteisön 
eurooppalaiseen yhteistyöhön osoittaman mielenkiinnon 
määrällä ja monipuolistumisella 
56 
9.3.3 Arviointi 
Ensimmäinen kertomus laadittiin vuoden 1996 lopussa edellä mainitun Euroopan 
parlamentin, neuvoston ja komission antaman yhteisen julistuksen mukaisesti. Kertomus 
sisältää ensimmäisen arvion ohjelman kahdesta ensimmäisestä toimintavuodesta, ja sen on 
tarkoitus tukea ohjelmasta tehdyn päätöksen muuttamista koskevaa päätösehdotusta. 
Kertomuksessa selostetuista tuloksista tehdään yhteenveto jäljempänä tässä asiakirjassa. 
Lisäksi ohjelmasta tehdyn päätöksen 8 artiklan mukaisesti komissio varmistaa 
yhteistoiminnassa jäsenvaltioiden kanssa ohjelman säännöllisen seurannan ja arvioinnin, 
jotta sitä voidaan mukauttaa uudelleen sen toteuttamisessa ilmenneiden tarpeiden 
mukaisesti. Se antaa viimeistään 30. päivänä syyskuuta 1998 osakertomuksen ohjelman 
käynnistämisvaiheesta ja viimeistään 30. päivänä syyskuuta 2000 loppukertomuksen 
ohjelman toteuttamisesta. 
Pannakseen täytäntöön seuranta-ja arviointimenettelyn komissio kuuli Sokrates-komiteaa 
suunnitellusta menettelyä koskevasta lähestymistavasta sen 18.-19. päivänä marraskuuta 
1996 pidetyssä kokouksessa päätöksen 4 artiklan 3 kohdan määräysten mukaisesti. 
Arviointia käsiteltiin tarkemmin komitean kokouksessa 28.-29. päivänä tammikuuta 1997. 
Saavutettujen tulosten arviointi 
Ohjelman kahdesta ensimmäisestä vuodesta tehty arvio osoitti, että myönnettyjen tukien 
avulla on saavutettu laaja joukko konkreettisia tuloksia. Komissio teki arviosta 
kertomuksen liitteeksi ehdotukseensa päätökseksi ohjelmasta tehdyn päätöksen 
muuttamisesta. Yhteenvetona todetaan, että vaikka Sokrates on käynnistetty vasta 
suhteellisen vähän aikaa sitten, ohjelma on lisännyt liikkuvuutta sekä tehostanut 
eurooppalaista yhteistyötä ja parantanut sen laatua erityisesti sellaisilla aloilla kuin 
kouluopetus, aikuiskoulutus sekä avoin ja etäopiskelu, joilla aiemmin oli vain vähän 
valtioiden välistä järjestäytynyttä yhteistyötä. Lisäksi ohjelma kannustaa laitoksia ottamaan 
käyttöön strategisemman lähestymistavan eurooppalaiseen yhteistyöhön ja antamaan sille 
aiempaa paljon merkittävämmän aseman kehityssuunnitelmissaan. Sokrates on erityisesti 
• myötävaikuttanut merkittävästi opiskelijoiden, nuorten ja opetushenkilöstön 
liikkuvuuteen sekä määrällisesti että vaihtojen järjestämisen laadun osalta 
• kannustanut eri osallistujamaiden koulutuslaitoksia laajaan ja tiiviiseen yhteistyöhön 
m tukenut huomattavasti eurooppalaisen ulottuvuuden vahvistamista useilla eri 
koulutusaloilla varsinkin opettajien perus- ja täydennyskoulutustoimien kautta 
• antanut uutta pontta korkeakouluissa ulkomailla suoritettujen opintojaksojen ja 
hankittujen ammattipätevyyksien vastavuoroiselle tunnustamiselle. Korkea-asteen 
koulutuksen alalla eurooppalainen opintosuoritusten ja arvosanojen siirtojärjestelmä 
on menestynyt hyvin, ja sitä laajennetaan parhaillaan yli 1 000 laitokseen. Ohjelmasta 
on annettu myös ensisijaista apua hankkeille, jotka selvittävät aikuiskoulutusalan 
ammattipätevyyden sekä avoimen ja etäopiskelun kautta saadun ammattipätevyyden 
tunnustamista. 
57 
• edistänyt edelleen unionin vähemmän levinneiden ja opetettujen kielten opetuksen ja 
oppimisen tukemista erityisesti Lingua-ohjelmassa mutta myös Erasmus-ohjelmassa 
• antanut kiinnekohdan avoimen ja etäopiskelun sekä eri opetusalojen uusien 
tekniikoiden hyödyntämiseksi laajemmin siten, että kasvatusopilliset näkökohdat 
otetaan paremmin huomioon opetusohjelmistojen ja multimediatuotteiden 
kehittämisessä 
• johtanut opetusmateriaalin, opetusohjelmien ja muiden opetukseen liittyvien tuotteiden 
laajan ja vaihtelevan valikoiman tuotantoon 
• antanut uusia mahdollisuuksia lisätä tietojen ja kokemusten vaihtoa levittäen siten 
asiantuntemusta ja kannustaen /«wovaartoprosessia osallistujamaissa 
• taannut, että hyöty on jaettu kaikkien jäsenvaltioiden kesken, myös niiden, joille 
osallistuminen eurooppalaiseen yhteistyöhön olisi ollut erityisen vaikeata niiden 
maantieteellisen tai taloudellisen tilanteen vuoksi 
• valmistellut sitä, että ohjelmasta voivat hyötyä myös Keski- ja Itä-Euroopan 
assosioidut maat sekä Kypros. 
Vaikka investoinnit ovat olleet suhteellisen vähäisiä, ne ovat kannustaneet jäsenvaltioita, 
alueita ja eri opetuslaitoksia antamaan lisärahoitusta, jonka avulla on voitu saavuttaa jo 
nyt huomattava määrä ihmisiä. 
Yhteisön tuella on voitu avustaa suurta määrää toimia, joihin kuuluvat muun muassa 
seuraavat: 
Liikkuvuus ja vaihdot 
m liikkuvuuteen tarkoitetut apurahat, joiden avulla jopa 316 000 korkea-asteen 
opiskelijaa on voinut suorittaa toisessa jäsenvaltiossa opintoihin sisällytetyn 
ja tunnustetun opintojakson 
• noin 26 000 professorin ja dosentin kiinteästi opetusohjelmaan kuuluvat 
opetusmatkat ulkomaille 
• yli 80 000 nuoren osallistuminen yhteisiin opetushankkeisiin ja vaihtoihin, 
joiden tarkoituksena on kannustaa heitä kommunikoimaan muilla unionin 
kielillä 
• yli 76 000 kieltenopettajan osallistuminen eurooppalaisille 
täydennyskoulutuskursseille 
Yhteistyöverkot 
m 2 673 yliopistojen välistä yhteistyöohjelmaa, joihin sisältyy yli 1 800 korkea-
asteen oppilaitosta koko Euroopan yhteisön alueelta 
• 28 laajaa aihekohtaista verkkoa, joissa kehitetään eurooppalaista ulottuvuutta 
monilla eri tieteenaloilla sekä korkea-asteen opetukselle erityisen tärkeillä 
aloilla; kuhunkin verkkoon kuuluu yli 70 laitosta sekä yhteensä 85 
eurooppalaista akateemisen yhteisön sisäistä yhdistystä 
38 
/ 620 monenvälistä koulujenkeskistä kumppanuussuhdetta, joihin osallistuu 
noin 5 000 koulua kaikista yhteisön jäsenvaltioista 
noin 3 500 yhteistä opetushanketta, joiden tarkoituksena on kannustaa nuoria 
opettelemaan EU:n kieliä 
yli 600 valtioiden rajat ylittävää hanketta, joihin osallistuu noin 2 700 
laitosta ja joiden tarkoituksena on parantaa yhteistyötä avoimen ja 
etäopiskelun, aikuiskoulutuksen, kulttuurienvälisen koulutuksen, 
kieltenopetuksen sekä opettajien perus- ja täydennyskoulutuksen aloilla 
Kahdesta ensimmäisestä vuodesta tehdyn tutkimuksen perusteella on voitu myös selvittää 
eri toimenpiteiden kustannus-hyötysuhdetta. Näitä seikkoja käsiteltiin edellä kohdassa 9.1. 
Kun tarkastellaan yleisesti ottaen varojen myöntämistä ohjelman eri osista, tämän 
käynnistysjakson aikana on jo ollut mahdollista noudattaa päätöksessä määriteltyä 
periaatetta, jonka mukaan I lukuun on varattava varoja vähintään 55 prosenttia, II lukuun 
10 prosenttia ja III lukuun 25 prosenttia. Tämä osoittaa, että kohderyhmät ovat ottaneet 
myönteisesti vastaan ohjelman eri lukuihin sisältyvät uudet rahoitusalat. 
59 
ISSN 1024-4492 
KOM(97) 99 lopullinen 
ASIAKIRJAT 
FI 16 15 01 
Luettelonumero : CB-CO-97-091-FI-C 
ISBN 92-78-16687-1 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxemburg 
le»