Komission kertomus Euroopan parlamentille ja neuvostolle EMOTR:n tukiosaston menojen kehityksestä - Varojärjestelmä nro 12/2003 /* SEK/2004/0065 lopull. */





KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE EMOTR:n tukiosaston menojen kehityksestä - Varojärjestelmä nro 12/2003 1. Kuukausittaisten menojen kokonaiskehitys Seuraavissa taulukoissa esitetään kuukausittaisten menojen kokonaiskehitys verrattuna menoprofiiliin. Tilanne vastaa jäsenvaltioissa 16. lokakuuta 2002-15. lokakuuta 2003 toteutettuja menoja. 1.1. Alaotsake 1a: YMP >TAULUKON PAIKKA> 1.2. Alaotsake 1b: Maaseudun kehittäminen >TAULUKON PAIKKA> 2. Määrärahojen alustava käyttö Seuraavassa taulukossa esitetään määrärahojen alustava käyttö varainhoitovuoden 2003 aikana. Taulukko 2 - Määrärahojen alustava käyttö - Varainhoitovuosi 2003 Jäsenvaltioille 16.10.2002 - 15.10.2003 aiheutuneet menot, jotka kirjataan Euroopan unionin talousarvioon vuoden 2003 tammi-joulukuussa >TAULUKON PAIKKA> 3. SELVITYSOSA 3.1. Määrärahojen täytäntöönpano varainhoitovuonna 2003 Talousarvion määrärahojen alustava täytäntöönpano rahoitusnäkymien otsakkeen 1 osalta varainhoitovuonna (jäsenvaltioiden menot 16. lokakuuta 2002-15. lokakuuta 2003) on 44 285,6 miljoonaa euroa eli 98,9 prosenttia määrärahoista. Tämä määrä - sisältää toisaalta jäsenvaltioiden 16. lokakuuta 2002-15. lokakuuta 2003 toteuttamat (alustavat) menot ja arvion komission suorittamista tai vielä suoritettavana olevista suorista maksuista 31. joulukuuta 2003 asti, ja - se on toisaalta nettosumma, josta on vähennetty negatiiviset menot EMOTR:n tukiosaston tilien tarkastamiseen ja hyväksymiseen liittyvien rahoitusoikaisujen ja varainhoitovuoden 2003 aikana vahvistettujen ennakkomaksujen keskeyttämisen ja alentamisen perusteella. Tämä yleinen alikäyttö jakautuu näin ollen seuraavasti: - alaotsakkeessa 1a (EMOTR:n tukiosaston perinteiset menot ja eläinlääkintämenot) 427,2 miljoonaa euroa, ja - alaotsakkeessa 1b (maaseudun kehittäminen) 67,7 miljoonaa euroa. Määrärahojen siirrot Komissio ehdottaa joulukuussa 2003 budjettivallan käyttäjälle 580,0 miljoonan euron siirtämistä luvuista B1 11, B1 15, B1 16, B 121 ja B1 31 seuraavien lukujen määrärahatarpeiden täyttämiseksi kuluvan varainhoitovuoden lopussa: - B1-10: Peltokasvit (+ 25,0 miljoonaa euroa) - B1-12: Oliiviöljy (7,0 milj. euroa) - B1-18: Muut kasvialat tai -tuotteet (+ 31,0 miljoonaa euroa) - B1-20: Maito ja maitotuotteet (+ 129,0 miljoonaa euroa) - B1-22: Lampaan- ja vuohenliha (+ 280,0 miljoonaa euroa) - B1-30: Tuet tietyille maataloustuotteiden jalostuksessa saataville tavaroille (+ 19,0 miljoonaa euroa) - B1-37: Tilien tarkastaminen ja hyväksyminen (+ 92,0 milj. euroa). 3.2. Valuuttoihin vaikuttavat tekijät Dollarin pariteetti euroon nähden Edellä mainituissa menoissa on otettu huomioon dollarin kurssikehitys euroon nähden. Useimpien maataloustuotteiden vientitukien (erityisesti viljat ja sokeri) sekä eräiden yhteisön sisäisten tukien (esim. puuvillatuki) menot riippuvat dollarin kurssikehityksestä. Talousarvion kurinalaisuudesta 26. syyskuuta 2000 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2040/2000 mukaisesti vuoden 2003 maatalousbudjetin oikaisukirjelmää laadittaessa perustana oli vuoden 2002 heinä-syyskuun keskimääräinen dollarin pariteetti eli 1 EUR = 0,98 $. Dollarin keskikurssi 1. elokuuta 2002-31. heinäkuuta 2003 oli 1 EUR = 1,06 $ eli noin 8 prosenttia vuoden 2003 talousarvion laatimisessa käytettyä kurssia korkeammalla. 3.3. Markkinoihin vaikuttavat tekijät Alaotsake 1a Alaotsakkeessa 1a oli alikäyttöä kaikissa talousarvion osastoissa. Alikäyttö keskittyi kussakin talousarvion osastossa kuitenkin erityisesti seuraaville aloille: - kasvituotteet: sokeri-, hedelmä- ja vihannes- sekä viinialat; - eläintuotteet: naudanliha- ja sianliha-alat, sekä - liitännäismenot: elintarvikeapuohjelmat, menekinedistämistoimenpiteet ja maatalouden valuuttatoimenpiteet. Toisaalta joissakin yksittäisissä luvuissa, kuten muut kasvialat (riisi), maito, lampaanliha sekä kasvinsuojelu- ja eläinlääkintätoimenpiteet, oli tai niissä ennakoidaan olevan määrärahojen ylikäyttöä. Jäljempänä annetaan lyhyt alustava selvitys eräiden yksittäisten lukujen täytäntöönpanon merkittävimmistä eroista verrattuna niiden alkuperäisiin määrärahoihin. Luku B1-10: Peltokasvit // Ylikäyttö: + 19 milj. (+ 0,1%) // (menot: 16 809 milj. euroa) (määrärahat: 16 790 milj. euroa) Ylikäyttö johtui ensisijaisesti jäsenvaltioiden toteuttamista suuremmista maksuista seuraavilla aloilla: - ammattituottajien hehtaarituet, - viljojen vientituet vehnän, jauhojen, ohran ja kauran vientitukimäärien kasvun vuoksi vuoden ensimmäisten kuukausien aikana, ja - julkisen varastoinnin suurempien hankintojen, pienemmän myynnin ja niistä aiheutuneiden vuoden lopussa julkisessa varastossa olevien suurepien viljamäärien vuoksi. Luku B1-11: Sokeri // Alikäyttö: -205 milj. euroa (-13,8%) // (menot: 1 277 milj. euroa) (määrärahat: 1 482 milj. euroa) Alikäyttö johtuu pääosin sokerin vientimäärän laskusta verrattuna talousarviossa käytettyyn määrään huolimatta vuoden kuluessa tapahtuneesta vientitukimäärien keskimääräisestä kasvusta. Luku B1-12: Oliiviöljy // Ylikäyttö: + 5 milj. (+ 0,2%) // (menot: 2 346 milj. euroa) (määrärahat: 2 341 milj. euroa) Ylikäyttö johtui siitä, että jäsenvaltioille aiheutuneista ja niiden ilmoittamista menoista noin 70,0 miljoonaa euroa koski edellisten markkinointivuosien tuotantotukimaksuja, koska jäsenvaltioiden maksamat tuotantotukimaksut olivat suurempia kalojen ja vihannesten säilönnässä käytettyjen suurempien oliiviöljymäärien vuoksi. Luku B1-14: Kuitukasvit ja silkkiäistoukat // Alikäyttö: -18 milj. euroa (-2,0%) // (menot: 890 milj. euroa) (määrärahat: 908 milj. euroa) Alikäyttö aiheutui pääosin puuvilla-alan pienemmistä menoista Kreikassa ja Espanjassa verrattuna talousarviossa ennakoituihin määrärahoihin, jotka vahvistettiin sen jälkeen, kun komissio oli tehnyt päätöksen puuvillan, josta siemeniä ei ole poistettu, tosiasiallisen tuotantotason vahvistamisesta vuoden 2003 budjetissa ennakoitua korkeammalle tasolle. Tämän päätöksen vuoksi kohdehinta laski, jolloin myös puuvillalle myönnettävä tuki pieneni talousarviossa alun perin ennakoituun tukeen verrattuna. Luku B1-15: Hedelmät ja vihannekset // Alikäyttö: -77 milj. euroa (-4,8%) // (menot: 1 532 milj. euroa) (määrärahat: 1 609 milj. euroa) Alikäyttö johtui pääasiassa hedelmä- ja vihannesalasta. Suotuisien markkinaolosuhteiden vuoksi kyseisellä alalla - markkinoilta poistettiin aiempaa pienempiä hedelmien ja vihannesten määriä, jolloin taloudelliset korvaukset jäivät pienemmiksi ja - korkeammat hinnat johtivat siihen, että banaanien tuki vahvistettiin vuoden 2003 talousarviota laadittaessa käytettyä tasoa alhaisemmalle tasolle. Luku B1-16: Viini // Alikäyttö: -168 milj. euroa (-12,2%) // (menot: 1 213 milj. euroa) (määrärahat: 1 381 milj. euroa) Alikäyttö johtui pääasiassa siitä, että - tänä vuonna ei ollut erityistä tislausta, johon talousarviossa oli varattu määrärahoja 8,0 miljoonaa hehtolitraa varten, - viiniä tislataan alkoholiteollisuutta varten; tislauksen määrä nousi noin 8,8 miljoonaan hehtolitraan, kun tätä tislaustyyppiä varten oli varattu talousarviomäärärahoja 12,5 miljoonalle hehtolitralle vuonna 2003, ja - alkoholin poistokulut olivat alhaisempia, koska alkoholin hankintamäärät ja julkisesta varastosta myydyt pienemmät määrät aiheuttivat sen, että vuoden lopussa julkisessa varastossa olevat alkoholimäärät olivat pienempiä. Luku B1-18: Muut kasvialat tai tuotteet (riisi) // Ylikäyttö: + 29 milj. (+9,4%) // (menot: 332 milj. euroa) (määrärahat: 303 milj. euroa) Ylikäyttö johtui pääasiassa jäsenvaltioille aiheutuneista suuremmista julkisen varastoinnin menoista, jotka johtuivat suuremmista hankinnoista, pienemmästä myynnistä ja niistä aiheutuneista vuoden lopussa julkisessa varastossa olevista suuremmista riisimääristä. Luku B1-20: Maito // Ylikäyttö: + 124 milj. (+4,6%) // (menot: 2 796 milj. euroa) (määrärahat: 2 672 milj. euroa) Ylikäyttö johtui pääasiassa siitä, että - voin ja voirasvan vientitukien sekä voin vientimäärät kasvoivat suuremmiksi kuin vuoden 2003 talousarviossa alun perin käytetyt määrät, - rasvattoman maitojauheen ja voin poistokulut kasvoivat kyseisten tuotteiden suurempien hankintamäärien ja niistä johtuneiden vuoden lopussa julkisessa varastossa olevien määrien kasvun vuoksi verrattuna vuoden 2003 talousarviota laadittaessa käytettyihin määriin, - kaseiiniksi valmistettavan rasvattoman maidon tukitaso sekä kyseisen tuotteen eläinten rehuksi ja kaseiinin tuotantoon käytettävät määrät kasvoivat verrattuna vuoden 2003 talousarviota laadittaessa käytettyyn tasoon, ja - leivontaan käytettävän voin tukitasot olivat korkeampia verrattuna vuoden 2003 talousarviota varten voiöljyn tukijärjestelmän erityiskäytön mukaisesti käytettyihin tasoihin. Komissio peri myös korkeampia maitopalkkioiden määriä verrattuna vuoden 2003 talousarviossa ennakoituihin määriin. Luku B1-21: Naudanliha // Alikäyttö: -417 milj. euroa (-5,0%) // (menot: 7 987 milj. euroa) (määrärahat: 8 404 milj. euroa) Alikäyttö johtui pääasiassa siitä, että - vientitukimaksut olivat pienempiä, mikä johtuu naudanlihan vientimäärien laskusta vuoden 2003 talousarviota laadittaessa käytettyihin määrärahoihin verrattuna, - palkkiomaksut olivat pienempiä, mikä johtuu pienemmästä määrästä eläimiä, joille haettiin naudanlihan erityispalkkiota, laajaperäistämispalkkiota, pakollista teurastusta koskevaa palkkiota ja yli 30-kuukauden ikäisten nautaeläinten palkkiota niitä koskevissa palkkiojärjestelmissä vuonna 2002. Eräissä jäsenvaltioissa kesällä esiintyneen kuivuuden vuoksi komissio hyväksyi 16. syyskuuta 2003 asetuksen (EY) N:o 1621/2003, jolla sallitaan vuoden 2003 naudan- ja lampaanlihapalkkioiden maksaminen varainhoitovuonna 2003 vuoden 2004 sijaan enintään yhteensä noin 500 miljoonaan euroon asti. Asianomaiset jäsenvaltiot ilmoittivat komissiolle 1. lokakuuta 2003 aikomuksestaan maksaa vuoden 2003 emolehmäpalkkioiden ja naudanlihan erityispalkkioiden ennakoita noin 101 miljoonan euron edestä. Komissio ei vielä tässä vaiheessa tiedä näistä ennakkomaksuista maksettuja tarkkoja määriä. On kuitenkin huomattava, että näiden erityistoimenpiteiden maksut ovat vähentäneet ennakoitua alikäyttöä. Yhteisöjen tuomioistuin antoi lisäksi tuomionsa asiassa C-239/01, jolla se peruutti komission asetuksen (EY) N:o 690/2001 5 artiklan 5 kohdan siltä osin, kuin kyseisessä säännöksessä edellytetään jäsenvaltioiden rahoittavan 30 prosenttia erityishankintajärjestelmän mukaisesti hankitun naudanlihan hinnasta. Sen vuoksi komission on nyt korvattava jäljelle jääneet 30 prosenttia jäsenvaltioille tästä järjestelmästä aiheutuneista menoista. Jäsenvaltioita pyydettiin toimittamaan kyseiset määrät 5. joulukuuta 2003 mennessä. Jäsenvaltiot, jotka vastaavat määräaikaan mennessä, saavat korvauksen tämän varainhoitovuoden kuluessa. Tätä kertomusta laadittaessa määrät eivät olleet tiedossa. Tämän luvun alikäyttö pienenee kuitenkin asianomaisille jäsenvaltioille korvattavien summien vuoksi. Luku B1-22: Lampaanliha // Ylikäyttö: + 277 milj. (+15,4%) // (menot: 2 082 milj. euroa) (määrärahat: 1 805 milj. euroa) Vuoden 2003 talousarviota laadittaessa käytettyjen määrärahojen oli tarkoitus kattaa vuoden 2002 lammas- ja vuohipalkkiot sekä kiinteät palkkiot. Komissio arvioi, että eläinten määrät, joille näitä palkkioita maksettiin, oli pienempi kuin vuoden 2003 talousarviossa käytetyt määrät. Koko luvun täytäntöönpanoa koskeva tilanne korjaantui kuitenkin erityistoimenpiteiden vuoksi, joita komissio toteutti eräissä jäsenvaltioissa kesällä esiintyneen kuivuuden vuoksi. Komissio hyväksyi 16. syyskuuta 2003 asetuksen (EY) N:o 1621/2003 (ks. lisätietoja edellä olevasta kuvauksesta luvun B1-21 kohdalla). Asianomaiset jäsenvaltiot ilmoittivat komissiolle 1. lokakuuta 2003 aikomuksestaan maksaa vuoden 2003 lammas- ja vuohipalkkioiden ennakoita noin 303 miljoonan euron edestä. Vaikkei komissio vielä tiedäkään näistä ennakkomaksuista maksettuja tarkkoja määriä, se arvioi tämän luvun määrärahojen ylikäytön johtuneen täysin näiden erityistoimenpiteiden maksuista. Luku B1-23: Sianliha // Alikäyttö: -32 milj. euroa (-15,8%) // (menot: 171 milj. euroa) (määrärahat: 203 milj. euroa) Alikäyttö johtui ensisijaisesti pienemmistä sianlihan vientimääristä sekä kyseiselle viennille myönnettyjen tukien alhaisemmasta tasosta verrattuna vuoden 2003 talousarviota laadittaessa käytettyihin tasoihin. Luku B1-30: Liitteeseen I kuulumattomat tuotteet // Määrärahojen ylitys: + 16 milj. (+3,8%) // (menot: 431 milj. euroa) (määrärahat: 415 milj. euroa) Ylikäyttö johtui ensisijaisesti aiempien maksujen maksutahdin nopeutumisesta, mikä johti tavanomaista korkeampiin jäsenvaltioiden toteuttamiin maksuihin, jotka koskivat maataloustuotteiden jalostuksessa saatavien tavaroiden tukia. Luku B1-31: Elintarvikeapuohjelmat // Alikäyttö: -53 milj. euroa (-17,4%) // (menot: 253 milj. euroa) (määrärahat: 306 milj. euroa) Alikäyttö johtui pääasiassa siitä, että - jäsenvaltiot eivät toteuttaneet kokonaan vuoden 2003 suunnitelmaa interventiovarastosta tulevien elintarvikkeiden toimittamiseksi yhteisön kaikkein varattomimmille, ja - riisin vientimäärät olivat pienempiä samoin kuin elintarvikeapuohjelmille maksettujen vientitukien taso. Luku B1-32: Syrjäisimmät alueet ja Egeanmeri // Alikäyttö: -15 milj. euroa (-6,0%) // (menot: 234 milj. euroa) (määrärahat: 249 milj. euroa) Alikäyttö johtui ensisijaisesti siitä, että jäsenvaltiot eivät toteuttaneet kokonaan vuoden 2003 ohjelmia, jotka on tarkoitettu eräiden alueiden syrjäisen sijainnin korvaamiseksi. Luku B1-39: Muut toimenpiteet // Alikäyttö: -21 milj. euroa (-14,4%) // (menot: - 3 milj. euroa) (määrärahat: 18 milj. euroa) Alikäyttö johtui pääasiassa siitä, että jäsenvaltioiden maksamat maatalouden valuuttatukimaksut olivat hyvin pieniä verrattuna vuoden 2003 talousarviota laadittaessa varattuihin määrärahoihin. Samalla jäsenvaltiot perivät takaisin ja hyvittivät talousarvioon tämän tuen määriä, jotka olivat suurempia kuin suoritetut maksut. Alaotsake 1b Luku B1-40: Maaseudun kehittäminen // Alikäyttö: -68 milj. euroa (-1,4%) // (menot: 4 630 milj. euroa) (määrärahat: 4 698 milj. euroa) Alikäyttö johtui jäsenvaltioiden eräiden maaseudun kehittämisohjelmien määrärahojen alikäytöstä. Näitä ohjelmia olivat maataloustuotteiden jalostuksen ja markkinoinnin parantaminen, metsätalous sekä maaseudun sopeuttamisen ja kehittämisen edistäminen. Asiaa käsitellään tarkemmin varainhoitovuotta 2003 koskevassa komission vuosikertomuksessa. 4. PÄÄTELMÄT Määrärahojen täytäntöönpano varainhoitovuonna 2003 Määrärahojen täytäntöönpano helmikuussa 2003 (jäsenvaltioiden menot 16. lokakuuta 2002-15. lokakuuta 2003) on 44 285,6 miljoonaa euroa eli 98,9 prosenttia määrärahoista. Talousarviomäärärahojen alikäytön suuruudeksi arvioidaan yhteensä noin 494,9 miljoonaa euroa. Alaotsakkeen 1a alikäyttö on tätä kertomusta laadittaessa -427,2 miljoonaa euroa (1,1 % talousarviomäärärahoista), ja se johtuu pääasiassa naudanliha-, sokeri-, viini- sekä hedelmä- ja vihannesalasta. Tämän alaotsakkeen alikäytön lopullinen määrä selviää vasta kalenterivuoden 2003 lopussa, koska - komissio korvaa jäljelle jääneet 30 prosenttia jäsenvaltioiden menoista, jotka aiheutuivat komission asetuksen (EY) N:o 690/2001 mukaisessa erityisessä hankintajärjestelmässä hankitun naudanlihan hinnasta yhteisöjen tuomioistuimen asiassa C-239/01 antaman tuomion mukaisesti (ks. lisätietoja edellä olevan luvun B1-21 kohdalla), ja - komissiolla oli mahdollisuus maksaa eräät toimenpiteet suoraan 31. joulukuuta 2003 asti. Alaotsakkeessa 1b maaseudun kehittämisohjelmien alikäyttö on 41,3 miljoonaa euroa (0,9 % talousarvion määrärahoista), mikä on alhaisempi kuin näiden ohjelmien alikäyttö edellisinä vuosina. Otsakkeen 1 lopulliset alikäyttöä koskevat luvut esitetään näin ollen varainhoitovuotta 2003 koskevassa komission vuosikertomuksessa.