Euroopan alueiden komitean lausunto – Urheilun huomioon ottaminen EU:n toimintaohjelmissa vuoden 2020 jälkeen

(2018/C 461/06)

Esittelijä: Roberto PELLA (IT, EPP) Valdengon pormestari

POLIITTISET SUOSITUKSET

EUROOPAN ALUEIDEN KOMITEA

Yleistä

1. aikoo analysoida Euroopan unionin sekä paikallis- ja alueyhteisöjen tasolla urheilun taloudellista ja inhimillistä ulottuvuutta ja sosiaaliseen osallisuuteen liittyvää puolta, joita ei voida erottaa toisistaan. Urheilu, jolla tarkoitetaan motorisen aktiviteetin ja liikunnan jatkumoa, liittyy useisiin politiikkoihin, tuotteisiin ja palveluihin, jotka ovat sidoksissa ja vuorovaikutuksessa eri arvoketjujen kanssa.

2. toteaa, että viimeisimpien arvioiden mukaan urheilu on EU:lle olennaisen tärkeä talouden ala, sillä sen osuus vastaa maa-, metsä- ja kalatalousalojen yhdistettyä osuutta jäsenvaltioiden talouksissa ( 1 ) . Sen merkityksen ennustetaan kasvavan entisestään. Lisäksi urheilu muodostaa 2 prosenttia EU:n bruttokansantuotteesta, ja alalla on koko Euroopassa 7,3 miljoonaa työpaikkaa, mikä vastaa 3,5 prosentin osuutta EU:n kokonaistyöllisyydestä. Vuodessa tehdään 12–15 miljoonaa kansainvälistä matkaa, joiden tarkoituksena on urheilutapahtumiin osallistuminen tai urheilun harjoittaminen. Yksi urheilualan erityispiirteistä onkin se, että se on vahvasti sidoksissa muihin tuotantoaloihin: esteetön matkailu ja urheilumatkailu, teknologia, terveys, ympäristö ja liikenne, integraatio, rakennusala ja infrastruktuuri. Urheilu tuottaa näille aloille lisäarvoa sekä suoraan että välillisesti ( 2 )

3. huomauttaa kuitenkin samalla, että SpEA:n (SportsEconAustria) Euroopan parlamentille tekemässä tutkimuksessa ( 3 ) tuotiin esille, että urheilun vaikutusten mittasuhteita ja sen merkitystä julkisen politiikan vaikutusten ja suuntaamisen kannalta aliarvioidaan, etenkin jos otetaan huomioon sellaiset ilmiöt kuin vapaaehtoistoiminta (suurin osa urheilutoiminnasta tapahtuu voittoa tavoittelemattomissa rakenteissa), integraation ja sosiaalisen osallisuuden heijastusvaikutukset tai liikunnan puutteen kustannukset, jotka ovat EU:n 28 valtiossa 80 miljardia euroa vuodessa ( 4 ) . Tähän tulee vielä lisätä keskipitkän aikavälin vaikutukset alueellisiin terveydenhuollon määrärahoihin liikunnan puutteesta tai vähäisestä liikunnasta aiheutuvia sairauksia varten.

4. korostaa, että vaikka liikunta tunnustetaan yhä useammin keskeiseksi toimintapoliittiseksi kysymykseksi, tiedot liikunnan tuomista laajemmista hyödyistä ovat paikallistasolla edelleen erittäin puutteellisia. Tutkimukset nimittäin osoittavat, että 66 prosenttia paikallistason poliittisista päättäjistä ei tiedä, kuinka yleistä liikalihavuus on heidän paikallisyhteisöissään, ja 84 prosenttia, kuinka yleistä ylipaino on ( 5 )

5. korostaa, että urheilu ei ole marginaalinen ala. Se kuuluu itse asiassa ensisijaisiin investointitavoitteisiin EU:ssa, sillä urheilun määritelmään sisältyy kilpailutoiminnan lisäksi nykyään myös sekä motorinen aktiviteetti että liikunta, ja näin voidaan itse urheilutoiminnan lisäämisen ohella edistää myös terveyttä ja terveellisten elämäntapojen omaksumista. Lähestymistavan tulee olla sellainen, jossa pyrkimyksenä on tarjota aiempaa tasavertaisemmat, toisin sanoen tasapuoliset, tasa-arvoiset ja yhdenvertaiset, mahdollisuudet harjoittaa eri lajeja sekä ehkäistä kroonisten sairauksien puhkeamista (erityisesti ei-tarttuvat sairaudet, kuten lihavuus, tyypin 2 diabetes, sydän- ja verisuonitaudit, psyykkiset sairaudet).

6. tähdentää urheilun olevan keskeinen terveyttä edistävä ja hyvinvointiin vaikuttava tekijä, kuten erityisesti EU:n kolmas terveysalan toimintaohjelma, terveyttä edistävän liikunnan (HEPA, Health-Enhancing Physical Activity ) seuranta, Maailman terveysjärjestön (WHO) vuosien 2014–2019 toimintaohjelma sekä WHO:n ravitsemusta, liikalihavuutta ja liikuntaa käsittelevä eurooppalainen NOPA-tietokanta ( Nutrition, Obesity and Physical Activity ) osoittavat.

7. muistuttaa lisäksi, että kestävän kehityksen Agenda 2030 -toimintaohjelmassa pidetään urheilua tärkeänä kestävän kehityksen mahdollistavana tekijänä ja tunnustetaan sen rooli terveyden ja koulutuksen parantamisessa ja sen merkitys rauhan, suvaitsevaisuuden, kunnioituksen ja sosiaalisen osallisuuden sekä naisten ja nuorten vaikutusmahdollisuuksien edistämisessä ( 6 )

8. mainitsee urheilua käsittelevän Eurobarometri-tutkimuksen ( 7 ) tuloksista seuraavaa: — Lähes puolet (46 prosenttia) Euroopan kansalaisista ei harrasta liikuntaa tai urheilua, ja tämä osuus on kasvanut viime vuosina (vuonna 2013 osuus oli 42 prosenttia) asteittain vuodesta 2009 alkaen. — Liikuntaa ja urheilua harrastavat vähemmän ne henkilöt, joiden koulutustaso on alhaisempi tai joilla on suurempia taloudellisia vaikeuksia. — Urheilun harrastaminen ns. epävirallisissa harrastuspaikoissa, kuten puistoissa ja ulkotiloissa (40 prosenttia), kodeissa (32 prosenttia) sekä koulun tai työn ja kodin välisillä matkoilla (23 prosenttia) on yleisempää kuin urheilun harrastaminen virallisesti urheiluun tarkoitetuissa tiloissa. — Tärkeimpiä syitä liikuntaan ovat terveyden edistäminen sekä kunnon kohottaminen, ja suurin este liikunnan harrastamiselle on ajanpuute. — Suurin osa eurooppalaisista on sitä mieltä, että liikunnan harrastamiseen on olemassa mahdollisuuksia paikallistasolla, mutta samaan aikaan monet katsovat, että paikallisviranomaiset eivät tee tarpeeksi asian hyväksi.

9. kiinnittää huomiota siihen, että urheilun rooli taloudessa ja nyky-yhteiskunnassa tuo muun muassa EU:n talouskriisin jäljiltä huomattavia etuja paikallis- ja alueyhteisöille: vaikutusten ulottuminen useille eri aloille ja voimakkaan vipuvaikutuksen syntyminen; kilpailukyky, houkuttelevuus ja elämänlaatu siellä, missä on paljon merkittäviä tapahtumia ja toimintaa; työllistyvyys, kun otetaan huomioon, että kunnat omistavat Euroopassa erittäin usein liikuntatilat; integraatio vahvana välineenä EU:n yhteisten ja usein nimenomaan paikallistasolla ilmenevien yhteisten arvojen välittäjänä ( 8 ) . Koska urheilua käytetään yhä useammin välineenä sosiaalisten ja taloudellisten tavoitteiden saavuttamiseen, vaatimus sen tehokkuudesta ja tuloksellisuudesta on vähitellen voimistumassa ei vain välineenä asetettujen tavoitteiden täyttämistä varten, vaan myös omana strategisena tavoitteenaan.

Tilannekatsaus: aloitteet Euroopan tasolla

10. toteaa, että Euroopan komissio julkaisi vuonna 2007 ensimmäisen alaa käsittelevän poliittisen asiakirjan, valkoisen kirjan urheilusta.

11. kiinnittää huomiota siihen, että urheiluorganisaatiot ja kulttuuri- ja koulutuslaitokset voivat tarjota puitteet, jotka madaltavat integroitumiskynnystä, kuten AK:n lausunnossa radikalisoitumisen ja väkivaltaisen ääriliikehdinnän torjunnasta todetaan ( 9 )

12. tähdentää, että joulukuussa 2009 voimaan tulleeseen Lissabonin sopimukseen liitettiin erityinen artikla, EU:n toiminnasta tehdyn sopimuksen 165 artikla, jolla EU:lle annettiin uusia valtuuksia urheilun tukemiseen ja jossa määrättiin urheilun edistämisestä ja kehotettiin EU:ta kehittämään urheilun eurooppalaista ulottuvuutta. Unionilla on jo EU:n toiminnasta tehdyn sopimuksen 6 artiklan e alakohdan nojalla toimivalta toteuttaa urheilun alalla toimia jäsenvaltioiden toimien tukemiseksi tai täydentämiseksi.

13. muistuttaa, että vuonna 2011 komissio antoi tiedonannon ”Urheilun eurooppalaisen ulottuvuuden kehittäminen” ( 10 ) , jonka perusteella neuvosto antoi päätöslauselman Euroopan unionin urheilualan työsuunnitelmasta 2011–2014. Päätöslauselmalla oli tarkoitus vahvistaa edelleen eurooppalaista yhteistyötä urheilun alalla ja määrittää painopisteet EU:n toimille, joihin EU:n jäsenvaltiot ja komissio osallistuvat. Neuvosto antoi vuonna 2012 päätelmät liikunnan edistämisestä välineenä parantaa terveyttä sekä tietokannan vahvistamisesta urheilupoliittisten toimien laatimiseksi ja kehotti komissiota julkaisemaan säännöllisesti urheilua ja liikuntaa koskevia tutkimuksia.

14. muistuttaa lisäksi, että työsuunnitelman toteuttamista varten asiantuntijatyössä on keskitytty nykyisen Eurobarometri-tutkimuksen kyselylomakkeen laatimiseen.

15. huomauttaa, että äskettäin (vuonna 2017) käynnistettiin yhteistyössä EPSI:n ( European Platform for Sport Innovation ) kanssa alueiden välinen, taloudellista kehitystä ja arvon luomista alalle käsittelevä aloite ClusSport, johon osallistuu tällä hetkellä kymmenen maata. Lisäksi ACES Europe (Euroopan urheilukaupunkien liitto) on viimeksi kuluneiden 18 vuoden aikana edistänyt eurooppalaisia arvoja EU:n lipun alla Euroopan urheilupääkaupunki-, urheilukaupunki- ja urheiluyhteisötunnustuksin.

16. toteaa, että Euroopan unionin urheilualan uusi työsuunnitelma tuli voimaan heinäkuussa 2017, ja siinä määritellään keskeiset aiheet, jotka EU:n jäsenvaltioiden ja komission olisi asetettava etusijalle vuoteen 2020 asti: urheilun integriteetti niin, että keskitytään hyvään hallintoon, alaikäisten suojeluun, sopupelien torjuntaan, dopingin ennaltaehkäisyyn ja korruption torjuntaan; urheilun taloudellinen ulottuvuus, jossa keskitytään innovointiin sekä urheilun ja digitaalisten sisämarkkinoiden väliseen yhteyteen; urheilu ja yhteiskunta, jossa keskitytään sosiaaliseen osallisuuteen, valmennukseen, mediaan, ympäristöön, terveyteen, koulutukseen ja urheiludiplomatiaan.

17. muistuttaa lopuksi komission tuoreimmasta aloitteesta ”Tartu Call for a Healthy Lifestyle” ( 11 ) . Kyseessä on terveiden elämäntapojen edistämistä koskeva etenemissuunnitelma, joka on synnyttänyt myönteistä dynamiikkaa eri alojen välisessä yhteistyössä.

Tavoitteet

18. kehottaa toistaiseksi esille tulleiden mahdollisuuksien ja kriittisten huomioiden valossa tarttumaan seuraaviin haasteisiin: a. mahdollisuuksien parantaminen vuorovaikutukseen käynnissä olevien hankkeiden ja alueiden käynnistämien tuoreimpien toimien välillä niin, että edistetään laajaa osallistumista ja hyvien käytäntöjen vaihtoa sekä kumppanuuksia (ja laajennetaan niitä EU:n ulkopuolelle) b. urheilualan hankkeiden tuominen lähemmäs ihmisiä ja sosiaalista ulottuvuutta korostamalla läheisyyttä ja paikallisuutta myös suhteessa paikallis- ja alueviranomaisten vastuuseen liikuntatiloista ja tapahtumista c. mahdollisimman hyvä yleinen tietoisuus motorisen aktiviteetin, liikunnan ja urheilun hyödyistä d. urheilun EU:n talouteen aikaansaaman myönteisen vaikutuksen tunnetuksi tekeminen ja siten urheilupolitiikan parempi huomioon ottaminen aloilla, joihin se liittyy ja vaikuttaa e. teknologisen innovoinnin ja yritysten lisääminen paikallis- ja alueyhteisöille tarkoitettujen välineiden avulla niin, että tutkimus-, teknologia- ja koulutusalan toimijoita ja hallintoviranomaisia kannustetaan yhdistämään voimansa yhteisen strategian laatimiseksi ja toteuttamiseksi pyrkien vaikuttamaan yhteyksiin kaikkien arvoketjujen kanssa sekä tuotantoprosessin alku- että loppupäässä ja kiinnittäen erityistä huomiota alan tarjoamiin työllisyysmahdollisuuksiin f. urheilun mieltäminen kansalaisille aidosti kuuluvaksi oikeudeksi, sillä se edistää yhteiskuntaan sopeutumista ja osallisuutta etenkin vammaisten keskuudessa ja tarjoaa mahdollisuuksia kohentaa elämänlaatua ja psykofyysistä hyvinvointia ja kehittää itseään g. tuen tarjoaminen sen varmistamiseksi, että kaikki ihmiset ikään, sukupuoleen, kansallisuuteen ja varallisuuteen katsomatta voivat käyttää kaikenlaisia urheilutiloja, sallimalla tilojen vapaa käyttö ja laajentamalla niiden aukioloa suurelle yleisölle h. naisten urheilukilpailujen tukemisen ja näkyvyyden lisääminen i. urheilun mieltäminen välineeksi, jonka avulla edistetään tasa-arvoa ja yhteiskuntaan integroitumista j. kilpailuihin osallistuvien harrastelijaurheilijoiden liikkuvuuden tukeminen taloudellisesti erityisesti, kun kyse on urheilijoista, jotka ovat kotoisin syrjäseuduilta, saarialueilta tai syrjäisimmiltä alueilta.

Poliittiset suositukset ja ehdotukset

19. katsoo, että urheilun huomioon ottamiseksi EU:n toimintaohjelmissa vuoden 2020 jälkeen voidaan ehdottaa toimia ja ottaa käyttöön välineitä:

Poliittisella tasolla

20. Pyritään toteuttamaan urheiludiplomatiaa, jotta voidaan edistää Euroopan arvoja urheilun ja rakentavan ja monitasoisen vuoropuhelun välityksellä. Tähän tulee ottaa mukaan kaikki hallintotasot ja eurooppalaiset elimet – esimerkiksi Euroopan parlamentti ja sen urheiluasioita käsittelevä laajennettu työryhmä, Euroopan komission asiaankuuluvat pääosastot, kansalliset olympiakomiteat ja Euroopan olympiakomitea sekä kaikki mm. kansalaissektorilla toimivat asiaan liittyvät eturyhmät, esimerkiksi kokeiluhankkeiden pohjalta.

21. Kehitetään ulkosuhteita ja Euroopan ulkopuolelle suuntautuvia kansainvälisiä yhteistyöhankkeita vaihtotoiminnan edistämiseksi liikkuvuushankkeiden sekä osaamisen, kokemusten ja hyvien käytäntöjen vaihdon avulla ( communities of practices ).

22. Kehitetään unionitasolla välineitä, joissa urheilu katsotaan EU:n kasvutekijäksi, laatimalla mentorointiohjelmia ja pehmeitä poliittisia toimia (yhteistyössä esimerkiksi vuosittain järjestettävän urheilufoorumin tai tiedotuspäivän kanssa) ja tukemalla parhaiden toimintatapojen vaihtoa paikallisten ja alueellisten urheiluorganisaatioiden ja -järjestöjen kesken niiden vaatimukset ja tarpeet huomioon ottavan, alhaalta ylöspäin suuntautuvan ja osallistavan lähestymistavan mukaisesti, kun on kyse niiden suhteista kansalliseen ja eurooppalaiseen tasoon.

23. Vahvistetaan Euroopan paikallis- ja alueviranomaisten roolia osallistamalla alueet ja kunnat aktiivisesti ja entistä koordinoidummin vuosittain järjestettävään Euroopan urheiluviikkoon. Se on ollut käynnistämisestään asti vahva motivaation lähde sellaisten keskipitkän ja pitkän aikavälin julkisten politiikkojen toteuttamiseksi, joilla on todistetusti vaikutuksia terveellisiin elämäntapoihin ja käyttäytymismalleihin ja jotka edistävät kansalaisten osallistumista työelämään ja varmistavat näin korkean ammattitaidon ja työllistyvyyden urheilualalla.

24. Annetaan Euroopan unionin tasolta käytännön tukea Yhdistyneiden kansakuntien puitteissa solmitun vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevan yleissopimuksen kattavaksi täytäntöönpanemiseksi jäsenvaltioissa urheilun osalta.

Ohjelmien tasolla

25. Katsotaan tervetulleeksi, että Euroopan komissio ehdottaa Erasmus-määrärahojen kaksinkertaistamista EU:n seuraavassa monivuotisessa rahoituskehyksessä 2021–2027 ja keskittyy ruohonjuuritason urheilutoimintaan ( 12 ) . Komitea kehottaa komissiota tässä yhteydessä asettamaan etusijalle kokemusten vaihdon alalla laajassa mielessä toimivien tahojen, muun muassa valmentajien, urheilujohtajien, alan ammattilaisten – erityisesti nuorten – välillä esimerkiksi vertaisoppimistoiminnan ja tutustumisvierailujen avulla. Näin voidaan hyödyntää asiantuntemusta ja kokemuksia vastavuoroisesti ja parantaa paikallistason valmiuksia kaupungeissa ja kunnissa, jotta voidaan kehittää innovatiivisia tapoja ottaa liikunta keskeiseksi osaksi kaupunkien ja alueiden strategioita.

26. Osoitetaan tulevissa Euroopan rakenne- ja investointirahastoissa rahoitusta erikseen ja nimenomaan urheilua varten, kun otetaan myös huomioon, että paikallisiin ruohonjuuritason urheiluinfrastruktuureihin ei investoida tarpeeksi, ja keskitytään edistämään liikuntaa etenkin epäsuotuisilla alueilla, varmistamaan, että kaikille tarjotaan mahdollisuus osallistua urheilutoimintaan, ja vahvistamaan ihmisten osaamista ja valmiuksia keskeisinä taloudellisen ja sosiaalisen kehityksen mahdollistavina tekijöinä.

27. Korostetaan olennaisen tärkeänä sitä, että myös Erasmus+-ohjelmassa otetaan selkeämmin esille tarve lisätä urheilun harjoittamista oppivelvollisuuskoulutuksesta lähtien.

28. Tuetaan Euroopan rakenne- ja investointirahastoista (ERI-rahastot) erityisesti nuorten työllisyyttä alan startup-yritysten tai teknologisten innovointialustojen kautta ja edistetään perusluonteista ruohonjuuritason urheilutoimintaa uusien, pienimuotoisten urheilutilojen ja -perusrakenteiden avulla. Edistetään sukupuolten tasa-arvoa urheilun avulla urheilupolitiikan tehostamiseksi ja niin muodoin osallistumisasteen lisäämiseksi. Lisäksi ERI-rahastovaroin voitaisiin edistää uusia ratkaisuja EU:n alueiden erityisiä haasteita varten esimerkiksi tukemalla suosittuja ja perinteisiä urheilumuotoja ja kannustamalla sisällyttämään niitä julkisissa koulutusjärjestelmissä noudatettaviin ohjelmiin, jotta voidaan tuoda esille Euroopan arvoa ja tehdä sitä tunnetuksi ja ylläpitää näin yhteisöjen erityispiirteitä ja identiteettiä.

29. Edistetään terveyttä motorisen aktiviteetin ja liikunnan avulla myös työpaikoilla, kuten Tarton asiakirjassa todetaan. Voidaan muun muassa harkita kannustinten tarjoamista työnantajille, myös eurooppalaisille pk-yrityksille, jotta ne toteuttaisivat tällaisia edistämistoimia työntekijöiden yleisen suoritustason ja tuottavuuden parantamiseksi sekä toistuvien poissaolojen vähentämiseksi ja sairauksien ennaltaehkäisemiseksi.

30. Korostetaan, että on tärkeää suunnitella – mielellään yhteistyössä kansalaissektorin toimijoiden kanssa – yhteisöllistä toimintaa helposti saavutettaviin julkisiin tiloihin ja kohdentaa se heikommille väestönosille, erityisesti rajoituksista kärsiville ( 13 ) , äideille ja lapsille ja vanhuksille sekä syrjäytymisvaarassa oleville ryhmille, kuten muuttajille ja niille, jotka elävät heikommissa sosioekonomisissa oloissa, jotta voidaan edistää Euroopan kansalaisten sukupolvien välistä vuorovaikutusta ja integrointia. Suunnitellaan yhteisöllistä toimintaa vankeusrangaistusta suorittaville henkilöille. Komitea kehottaakin harkitsemaan nykyisen WiFi4EU-aloitteen kaltaista Sport4EU-järjestelmää terveyden edistämiseksi kuntoilun ja liikunnan avulla. Se toteutettaisiin paikallis- ja alueviranomaisten tasolla ja pohjautuisi maantieteellisesti tasapuolisella tavalla jaettaviin arvoseteleihin.

31. Tehdään valistuksen avulla ja myös maatalousalan ohjelmien temaattisissa tavoitteissa selväksi liikunnan ja terveellisen ruokavalion välinen yhteys erityisesti koulun tasolla esimerkiksi perustamalla todellisia koelaboratorioita, ns. terveyspuutarhoja, joista lapset, nuoret ja perheet voivat saada käytännön tietoa oikeasta ruokavaliosta, kauden hedelmistä ja vihanneksista, epäterveellisten elämäntapojen riskeistä ja urheilun ja liikunnan merkityksestä.

32. Varataan tarvittavat varat aktiivisten kaupunkien kokeilua ja kehittämistä varten ottaen huomioon, että unionin toimielimet kiinnittävät suurta huomiota tulevaan kaupunkiagendaan. Aktiiviset kaupungit ovat erittäin houkuttavia matkailun kannalta ja innovatiivisia ja tarjoavat älykkäämpiä vastauksia kaupunkiväestön tarpeisiin.

33. Pyritään siihen, että Interrail-korttiin sisällytetään urheilutapahtumia ja symbolisia urheilupaikkoja, jotta EU:n edistämät urheilun arvot tulisivat tutuiksi nimenomaan nuoremmille ikäpolville ja että nuoret myös levittäisivät näitä arvoja. Näin voidaan vahvistaa nuorten identiteettiä.

34. Käytetään julkisten rakennusten ja muiden julkisten perusrakenteiden energiatehokkuuden parantamiseen tarkoitettuja rakennerahastovaroja, jotta voidaan lisätä osaltaan olemassa olevien urheilutilojen ekologista kestävyyttä muun muassa estämällä mikromuovien käytön yleistymistä, ja tutkitaan samalla mahdollisuuksia muuttaa näitä tiloja EU-varoin monitoimitiloiksi.

35. Sisällytetään seuraavaan ohjelmaan eli ”Euroopan horisontti” -ohjelmaan mahdollisuus parantaa tiedonkeruuvälineitä ja tiedon käsittelymalleja, jotta voidaan löytää innovatiivisia ratkaisuja ja uutta teknologiaa jatkuvaa osaamisen vaihtoa varten, kun otetaan myös huomioon tulevan puheenjohtajavaltion Romanian tavoitteet älykkään erikoistumisen strategian ja digitaalisten sisämarkkinoiden alalla.

36. Kiinnitetään edellä mainittuihin aloitteisiin huomiota seuraavasta monivuotisesta rahoituskehyksestä käytävissä neuvotteluissa. Urheilu tulee todella ottaa huomioon EU:n toimintaohjelmissa vuoden 2020 jälkeen. Pohditaan myös mahdollisuutta perustaa urheiluohjelma.

Toissijaisuusperiaate ja suhteellisuusperiaate

37. odottaa, että seuraavaa monivuotista rahoituskehystä koskevien keskustelujen ja sen hyväksymisen yhteydessä komitealla on mahdollisuus arvioida toissijaisuusperiaatetta tämän aiheen osalta samoin kuin kiinnittää Euroopan komission huomio tavoitteeseen korostaa asianmukaisissa yhteyksissä paikallis- ja alueviranomaisten tärkeää roolia urheilun taloudellisen ja inhimillisen ulottuvuuden suhteen.

38. toistaa olevansa sitoutunut pitämään alueellisia toimintasuunnitelmia, joissa määritellään rakennerahastovarojen investointistrategiat, hyödyllisenä ja tehokkaana lisävälineenä, johon tulee kohdistaa toimia. Siinä määritellään paikallis- ja alueyhteisöt sellaisen yhteisen, monitahoisen hallinnon takaavaksi tahoksi, jossa instituutiot, yritykset, kansalaisyhteiskunnan organisaatiot ja kansalaiset voivat antaa panoksensa alan suunnitteluun ja kehittämiseen.

39. aikoo osallistua yhdessä unionin toimielinten kanssa pohdintoihin siitä, miten voidaan muuntaa keskustelut ja toimintapoliittinen sanoma konkreettisiksi ehdotuksiksi SEDEC-valiokunnan työohjelman (21.11.2017, kohta 1.2) ja alueiden komitean poliittisten painopisteiden mukaisesti.

40. toivoo komission ottavan asiakseen varmistaa, että EU ratifioi urheilukilpailujen manipulointia käsittelevän Euroopan neuvoston yleissopimuksen.

Bryssel 10. lokakuuta 2018. Euroopan alueiden komitean puheenjohtaja Karl-Heinz LAMBERTZ

(1) Euroopan komissio (2014), Sport as a growth engine for EU economy, http://europa.eu/rapid/press-release_MEMO-14-432_en.htm

(2) Euroopan komissio, http://ec.europa.eu/growth/content/sport-growth-engine-eu-economy-0_en

(3) http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2015/563392/IPOL_STU(2015)563392_EN.pdf

(4) Tutkimus ISCA/CEBR 2015, Narrative review: the state of physical activity in Europe, s. 37, ja PASS-hanke http://fr.calameo.com/read/000761585fb41d432c387

(5) PASS-hanke, http://fr.calameo.com/read/000761585fb41d432c387

(6) https://sustainabledevelopment.un.org/post2015/transformingourworld

(7) Eurobarometri (julkaistu 22.3.2018), https://ec.europa.eu/sport/news/2018/new-eurobarometer-sport-and-physical-activity_en

(8) Study on the contribution of sport to regional development through the structural funds, https://ec.europa.eu/sport/news/20161018_regional-development-structural-funds_en

(9) CdR 6329/2015.

(10) CdR 66/2011 fin.

(11) https://ec.europa.eu/sport/sites/sport/files/ewos-tartu-call_en.pdf

(12) Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus unionin koulutus-, nuoriso- ja urheiluohjelman ”Erasmus” perustamisesta ja asetuksen (EU) N:o 1288/2013 kumoamisesta, COM(2018) 367 final.

(13) CdR 3952/2013 fin