ASETUKSEN (ETY) N:o 1600/92 35 ARTIKLAN MUKAINEN KOMISSION KERTOMUS NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN PARLAMENTILLE - Kertomus vuosilta 1992-1998 POSEIMA-ohjelman täytäntöönpanon edistymisestä (komission esittämät) JOHDANTO 1. Sosiaalistaloudellinen tilanne 1.1. Yleistietoja 1.2. Tietoja maataloudesta 2. POSEIMA-ohjelman maatalousosaa koskevan puiteasetuksen täytäntöönpano 2.1. Erityinen hankintajärjestelmä 2.2. Azorien ja Madeiran maataloustuotantotuet 2.2.1. Molempien alueiden yhteiset toimenpiteet 2.2.2. Madeiran tuotteita koskevat tukitoimenpiteet 2.2.3. Azorien tuotteita koskevat tukitoimenpiteet 2.3. Muita toimenpiteitä 2.3.1. Graafinen tunnus 2.4. Talousarviota koskevia tietoja 2.5. Rakenteellisia toimenpiteitä koskevat poikkeukset 2.6. Kasvien terveyttä koskevat toimenpiteet 3. EMOTR:n ohjausosastosta rahoitettavat toimenpiteet 4. Päätelmät LIITE 1 Erityinen hankintajärjestelmä LIITE 2 Paikallisille maataloustuotteille tarkoitettujen erityistukien kehitys LIITE 3 Rakenteellisia toimenpiteitä koskevat poikkeukset LIITE 4 Kasvien terveyttä koskevat toimenpiteet LIITE 5 EMOTR:n ohjausosastosta rahoitettavat toimenpiteet JOHDANTO 1. Portugalin tasavallan liittymisestä Euroopan yhteisöihin tehdyn asiakirjan mukaisesti erityisesti maataloutta koskevia määräyksiä ja yhteistä maatalouspolitiikkaa sovelletaan täysimääräisesti ja välittömästi liittymishetkestä alkaen Azorien ja Madeiran itsehallintoalueisiin tiettyjä yhteiseen politiikkaan sovellettavia täsmällisiä poikkeuksia lukuun ottamatta. Jäsenvaltiot kehottavat liittymisasiakirjaan liitetyssä yhteisessä julistuksessa yhteisön toimielimiä kiinnittämään erityistä huomiota edellä mainittujen saarten kehittämiseen. 2. Madeiran ja Azorien saarten syrjäisestä sijainnista ja saariluonteesta johtuvat erityisvaihtoehdot huomioon ottava ohjelma (POSEIMA) perustettiin 26 päivänä kesäkuuta 1991 tehdyllä neuvoston päätöksellä 91/315/ETY [1]. Ohjelman tarkoituksena on ottaa yhteisön politiikan soveltamisessa huomioon kyseisten saarten saariluonteesta ja erittäin syrjäisestä sijainnista, suppeasta pinta-alasta, pinnanmuodostuksesta ja vaikeista ilmasto-olosuhteista johtuvat erityispiirteet ja puutteet, tiettyjä tuotteita koskeva taloudellinen riippuvuus ja kapea-alaiset ja hajanaiset paikalliset markkinat, jotka asettavat erityiset edellytykset näiden yhteisön syrjäisimpien alueiden taloudelliselle ja sosiaaliselle elämälle. [1] EYVL L 171, 29.6.1991, s.10. 3. POSEIMA-ohjelma symboloi yhteisön yhteisvastuuta näistä syrjäisimmistä alueista. Yhteisvastuu on tarpeen, jotta nämä alueet voisivat paremmin liittyä sisämarkkinoihin. Tämän vuoksi POSEIMA-ohjelma on laadittu viitekehykseksi yhteisön politiikan soveltamiselle kyseisillä alueilla; ohjelma perustuu Azorien ja Madeiran yhteisöön kuulumista ja niiden alueellisen todellisuuden tunnustamista koskeviin periaatteisiin, joista osana on myös niiden erityinen maantieteellinen sijainti. 4. Azorit ja Madeira halutaan liittää yhteisöön realiteetit huomioiden. Tämän vuoksi POSEIMA-ohjelmassa vahvistetaan maatalouden ja maatalouteen perustuvan teollisuuden alalle useita toimia, joiden tarkoituksena on ennen kaikkea helpottaa kyseisten alueiden hankintoja ja kehittää tai säilyttää tiettyä paikallista tuotantotoimintaa. Lisäksi ohjelmalla mukautetaan YMP:n tukitoimenpiteet Azorien ja Madeiran maatalouden erityisiin pakottaviin seikkoihin. 5. Tätä tarkoitusta varten neuvosto antoi 15 päivänä kesäkuuta 1992 puiteasetuksen [2] tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityistoimenpiteistä Azorien ja Madeiran hyväksi; toimenpiteet on pantu täytäntöön lukuisilla soveltamista koskevilla komission asetuksilla. [2] Neuvoston asetus (ETY) N:o 1600/92, EYVL L 173, 27.6.1992. 6. Lisäksi koska banaanintuotannolla on tärkeä taloudellinen ja sosiaalinen merkitys Madeiralle, yhteisössä on kiinnitetty erityistä huomiota tähän perinteiseen alaan ja toteutettu erityisiä rakenteellisia toimenpiteitä sekä annettu neuvoston asetus (ETY) N:o 404/93 (banaanialan yhteisestä markkinajärjestelystä) ja sen soveltamista koskevat komission asetukset. 7. POSEIMA-ohjelmaan sovellettava lähestymistapa vahvistetaan Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen liitetyssä yhteisessä julistuksessa yhteisön syrjäisimmistä alueista. Amsterdamin sopimuksessa otettiin käyttöön uusi määräys, 299 artiklan 2 kohta, jota sovelletaan erittäin syrjäisiin alueisiin ja jossa yhteisölle annetaan kyseisiin alueisiin sovellettava erityiskehys. Amsterdamin sopimus tuli voimaan 1 päivänä toukokuuta 1999. 8. Komissio esitti POSEIMA-ohjelman VI osaston ja asetuksen (ETY) N :o 1600/92 35 artiklan mukaisesti vuonna 1994 neuvostolle ja Euroopan parlamentille ensimmäisen kertomuksen vuosilta 1992/93 [3] POSEIMA-ohjelman täytäntöönpanon edistymisestä. [3] KOM(94)476 lopullinen, 9.12.1994. 9. Portugalin viranomaiset ovat toimittaneet komissiolle kertomuksia kyseisen ohjelman täytäntöönpanosta ja esittäneet pyyntöjä neuvoston asetuksen (ETY) N :o 1600/92 muuttamiseksi. 10. Komissio valtuutti SEM 2000:n yhteydessä ulkopuolisen asiantuntijan laatimaan arviointikertomuksen POSEIMA-ohjelman maataloutta koskevasta osasta. 11. Kahdeksan soveltamisvuoden jälkeen on syytä laatia toimenpidekohtainen tilinpäätös kunkin maataloutta koskevan säännöksen toteuttamisesta ja käytöstä. Tarkasteltavana olevassa kertomuksessa esitetäänkin kyseinen tilinpäätös, otetaan huomioon saatu kokemus ja toteutettujen toimenpiteiden vaikutukset. 12. Tietyt toimenpiteet koskevat molempia saariryhmiä, toiset taas kummankin saariryhmän omia niille luonteenomaisia tilanteita. 1. Sosiaalistaloudellinen tilanne 1.1. Yleistietoja Azorit Azorien saariryhmä sijaitsee Pohjois-Atlantin valtameressä, runsaat 1 500 kilometriä Lissabonista länteen, Pohjois-Amerikan ja Euroopan puolessa välissä. Azorit muodostuvat yhdeksästä pääsaaresta, jotka hajautuvat 560 kilometrin suuruiselle alueelle. Suurin saari on São Miguel (757 km ), jota seuraavat Pico (446 km ) ja Terceira (402 km ). Saariryhmän kokonaispinta-ala on 2 335 km . Saarten vehreys perustuu niiden hyvin kosteaan ja tuuliseen ilmastoon. Ainoastaan saarten rannikkoalueet ovat asuttuja ja viljeltyjä. Ne ovat laidunten ja metsien peitossa aina 300-400 metrin korkeudelle asti. Saarilla on noin 245 000 asukasta. Väestötiheys on korkea (105 as./ km ) ja vaihtelee suuresti saarittain. Azoreilla ei ole suuria kaupunkeja. Vain kahdessa taajamassa on enemmän kuin 10 000 asukasta: Ponta Delgadassa São Miguelin saarella ja Angra do Heroismossa Terceiransaarella. Asujaimisto on hajallaan. Alueen BKT (bruttokansantuote) asukasta kohti on puolet Euroopan keskimääräisestä BKT:sta (vuonna 1996). Työttömyysaste on 7,2%. Matkailu on edelleen kehittymätöntä, vaikka majoituskapasiteetti kasvaa vuosittain. Jäljempänä esitettävästä taulukosta käy ilmi aktiivisen väestön jakauma ja kunkin toimialan taloudellinen merkitys: >TAULUKON PAIKKA> Madeira Tulivuoriperäinen Madeiran saariryhmä, jonka pinta-ala on 795 km , koostuu kahdesta asutusta saaresta, Madeirasta ja Porto Santosista, ja asumattomista saarista (Desertasista ja Selvagensista). Ne sijaitsevat Atlantin valtameressä, 1 000 kilometrin päässä Lissabonista ja 600 kilometrin päässä Marokon rannikosta. Ilmasto on subtrooppinen, Välimeren ilmastoa muistuttava ja Golfvirralla on siihen voimakas vaikutus. Väestö, 260 000 asukasta, on keskittynyt Madeiransaarelle (98% asukkaista); väestötiheys on erittäin korkea: 324 as./ km . Taloudessa hallitsevana tekijänä on matkailuala, jolla on pitkät perinteet ja joka keskittyy saarten pääkaupunkiin (48 000 asukkaan) Funchaliin. BKT asukasta kohti on 54% Euroopan keskimääräisestä BKT:sta ja työttömyysaste 5,5%. Jäljempänä esitettävästä taulukosta käy ilmi aktiivisen väestön jakauma ja kunkin toimialan taloudellinen merkitys: >TAULUKON PAIKKA> 1.2. Tietoja maataloudesta Azorit Maataloudella on ratkaiseva merkitys Azorien taloudelle. Sitä haittaa kuitenkin maan jakautuminen hajanaisiksi ja pieniksi tiloiksi ja tuotantolaitteiden (määrälliset ja laadulliset) puutteet. Saarilla on noin 18 000 maatilaa, joiden 136 000 hehtaarin kokonaispinta-alasta vain kahdeksaa prosenttia viljellään. Viljelyala sijaitsee ylimmillään 300 metrin korkeudessa ja sen yläpuolella on pysyviä laitumia ja metsää. Maatilat jakautuvat osiin (joista 3,5 São Miguelilla ja 32 Corvolla ja loput muualla) ja maatilaviljely muodostaa puolet maatalouspinta-alasta. Azorien maatalouden tärkein ominaisuus on naudanlihatuotanto laajaperäisillä laitumilla, jotka muodostavat 88% viljelyalasta. Kotieläintuotannon osuus on 82% maatalouden lopputuotannosta, tärkeimpänä on maidontuotanto (60% maatalouden lopputuotannosta) jota seuraa naudanlihatuotanto ja vasikoiden vienti. Tärkeimmällä sijalla viljelyssä on rehuntuotanto (erityisesti tuotetaan maissia 5 500 ha), viininviljely, perunanviljely (1 500 ha), sokerijuurikas ja tupakka; ananaksen ja teen tuotannolla on jonkin verran merkitystä tietyillä alueilla (São Miguelilla). Madeira Madeiran pinnanmuodostus vaikuttaa suuresti saaren maatalouteen, 88 prosentilla maa-alasta on jyrkempi kuin 16 prosentin kaltevuus (65 prosentilla maa-alasta on jyrkempi kuin 25 prosentin kaltevuus). Vuoristoinen pinnanmuodostus voidaan jakaa korkeuden mukaan kolmeen maatalousvyöhykkeeseen: ensimmäistä "kerrosta" (suojaisia rannikkovyöhykkeitä) käytetään banaanin ja muiden subtrooppisten hedelmien viljelyyn; toista vyöhykettä - kukkuloita - hallitsee viininviljely ja puutarhanhoito; korkeimmat vyöhykkeet käytetään maissinviljelyyn ja hedelmätarhojen pitoon. Niin korkealla kuin maataloutta voidaan harjoittaa (700 metriin asti) maankäyttö on hyvin tiheää: noin 17 000 maatilaa käyttää noin 13 000 hehtaarin suuruista pinta-alaa, josta 7 500 käytetään maanviljelyyn. Hyvin pienet tilat (viljelyala on keskimäärin 0,43 ha) jakautuvat keskimäärin kolmeen osaan; tällainen hajautuminen on suureksi vahingoksi, traktorin tai edes vetoeläinten käyttö on usein mahdotonta. Hallitsevassa asemassa ovat perheviljelyt (94% maatiloista), joilla työvoiman käyttö on hyvin tehokasta, noin 2,75 maatalouden työyksikköä viljelyhehtaarilla vuodessa. Suurin osa maatiloista suuntaa tuotantonsa omaan käyttöön ja pitää kaupan yleensä vähemmän kuin 50 prosenttia tuotannostaan. Suotuisan ilmaston ansiosta alueella voidaan kehittää hyvin monenlaisia maataloustuotteita, vaikka vuosittainen kuiva kausi on pitkä: 3-6 kuukautta. Koska kesällä sataa hyvin harvoin, maataloudessa joudutaan turvautumaan kastelujärjestelmiin. Madeiralla on erittäin tiivis kastelukanavaverkko, jonka ansiosta alue on kansallisesti ensimmäisellä sijalla kasteltujen maatalousalueiden osalta (75% viljelyalasta). Kasvintuotanto on selvästi hallitsevassa asemassa (72% maatalouden lopputuotannosta): markkinoille suunnatusta maataloustuotannosta tärkeimmällä sijalla on viininviljely (2 200 ha), jota seuraavat subtrooppiset viljelmät, mm. banaani (1 600 ha), ananas ja sokeriruoko sekä perunat ja kukkienviljely (30 ha). Kotieläintaloudessa hallitsee siipikarjan ja sikojen laajaperäinen tuotanto (rehuntuotantoa ja laitumia ei ole). Kasvintuotantoon suuntautuneessa erittäin laajaperäisessä maataloudessa on rakenteellisia epäkohtia ja tarjonta on hajallaan, minkä lisäksi syrjäinen sijainti ja saariluonne lisäävät merkittävästi tuotantotekijöistä aiheutuvia lisäkustannuksia. 2. POSEIMA-ohjelman maatalousosaa koskevan puiteasetuksen täytäntöönpano 2.1. Erityinen hankintajärjestelmä Erityisen hankintajärjestelmän tavoitteena on varmistaa kyseisten alueiden hankinnat ja estää maataloustuotteiden hankintoihin liittyvät lisäkustannukset, jotka johtuvat kyseisten alueiden saariluonteesta ja syrjäisestä sijainnista. Järjestelmän tarkoituksena on vastata väestön kulutustarpeisiin ja toimia tuotannon ja jalostuksen kehittämisvälineenä: sillä pyritään vähentämään tarvikekustannuksia ja siten säilyttämään ja kehittämään maataloustuotantoa ja paikallista jalostusteollisuutta. Järjestelmän kuvaus: Kultakin markkinointivuodelta laaditaan tavanomaiselle kulutukselle ja/tai alueella toteutettavalle jalostukselle asetuksen liitteessä I (Azorien osalta) ja liitteessä II (Madeiran osalta) mainittujen tärkeimpien maataloustuotteiden hankintatase paikallisten markkinoiden tarpeiden perusteella ja ottaen huomioon paikallinen tuotanto. Erityiseen hankintajärjestelmään oikeutettujen tuotteiden määrää tarkistetaan säännöllisesti saarten tarpeiden perusteella. Jalostus- ja pakkausteollisuuden tarpeiden arvioinnin perusteella paikallisille markkinoille tarkoitetuille tai perinteisesti muualle yhteisöön lähetettäville tuotteille voidaan laatia erilliset arvioidut taseet. POSEIMA-ohjelman tavoitteena on alentaa lopulliselle kuluttajalle tarkoitettuja hintoja hankintalähteiden kilpailuttamisella. Tavoitteen tehokkaaksi toteuttamiseksi EU:n ulkopuolisista maista lähtöisin olevat tuontituotteet vapautetaan tulleista ja samat yhteisön tuotteet voidaan toimittaa lopulliselle kuluttajalle kyseisestä vapauttamisesta johtuvaa hyötyä vastaavin edellytyksin. Erityistä huomiota kiinnitetään ohjelman taloudellisiin vaikutuksiin, erityisesti myönnettyjen etujen siirtoon. Erityiseen hankintajärjestelmään kuuluvia tuotteita ei saa jälleenviedä eikä jälleenlähettää muihin yhteisön osiin. Kieltoa ei kuitenkaan sovelleta sellaisiin tuotteisiin, jotka jälleenlähetetään tai jälleenviedään perinteisesti edellyttäen, että tuotteet jalostetaan saarilla; tällaisessa tapauksessa korvausta ei myönnetä. Erityisen hankintajärjestelmän soveltamista koskevat yhteiset ja yksityiskohtaiset säännöt määritetään 30 päivänä kesäkuuta 1992 annetussa komission asetuksessa (ETY) N:o 1696/92 [4]. [4] EYVL L 179, 1.7.1992, s. 6. Jäsenvaltioiden tehtävänä on toteuttaa kaikki aiheelliset toimenpiteet myönnetyn edun tosiasiallisen siirtymisen valvomiseksi. Asetuksessa täsmennetään, että jäsenvaltiot voivat tässä tarkoituksessa mahdollisesti arvioida asianomaisten toimijoiden käyttämät myyntikatteet. Edun tosiasiallisen siirtymisen varmistamiseksi perustetaan vakuus, joka vapautetaan sen jälkeen, kun koko alalla on tehty valvonta viljelijöille tai tukea saavalle teollisuudelle suunnattuun myyntiin saakka. Portugalin viranomaisten on toimitettava säännöllisesti tiedot, joiden perusteella komissio voi seurata ja mukauttaa taseet saarten tarpeisiin. Toteamukset ja analyysit: Järjestelmän käyttö vaihtelee alueittain. Azoreilla erityisen hankintajärjestelmän soveltamisalaan kuuluvat tuotteet - suoraan kulutukseen tarkoitettua riisiä lukuun ottamatta - on pääasiallisesti suunnattu jalostusteollisuuteen: sokerijuurikkaasta saatu raaka sokeri (puhdistusteollisuuteen), vehnä (myllyteollisuuteen), maltaat (panimoihin) sekä ohra ja maissi (rehuksi). Madeiralla sen sijaan suoraan kulutukseen tarkoitettujen tuotteiden osuus on suurempi (riisi, kasviöljyt, sokeri, sian- ja naudanliha sekä maitotuotteet). Lisäksi erityisen hankintajärjestelmän soveltamisalaan kuuluvat yhteisöstä peräisin olevat siitoseläimet (4 artikla): tukea myönnetään lisääntymiseen tarkoitetuille kananpojille, siitosmunille, puhdasrotuisille siitosnaudoille, ja siitossioille sekä puhdasrotuisille siitoslampaille ja -vuohille. Näiden toimenpiteiden tarkoituksena on vahvistaa eri alojen toimintaa tai käynnistää se paikallisen tuotannon tehostamiseksi, alentaa tuotantokustannuksia ja nostaa heikon omahankinnan tasoa. Asetuksessa (ETY) N:o 1600/92 säädetään Madeiralle myös erityisen hankintajärjestelmän perusteella toteutettavasta (markkinointikaudesta 1992/93 markkinointikauteen 1995/96 sovellettavasta) tilapäisestä hankinnasta, joka koskee seuraavia kahta tuotetta: (CN-koodiin 0701 10 00 kuuluvia) siemenperunoita ja saarilla lihotukseen ja kulutukseen tarkoitettuja nautaeläimiä. Toimenpiteen soveltaminen päättyi kesäkuussa 1996 ilman, että paikallinen tuotanto olisi kehittynyt niin pitkälle, että sillä olisi voitu varmistaa paikalliset hankinnat. Neuvosto jatkoi toimenpiteen soveltamista siirtymäkauden ajan 30 päivään kesäkuuta 1997 [5], kunnes arvioinnin päätelmät saatiin ja toimenpiteen soveltamisen äkkinäisen keskeyttämisen välttämiseksi. [5] Neuvoston asetus (EY) N:o 2348/96, EYVL L 320, 11.12.1996. Erityisen hankintajärjestelmän toimivuudesta ohjelmakausien 1992/93 ja 1997/98 välisenä aikana voidaan tehdä tiettyjä päätelmiä ja analyysejä. Liitteeseen 1 on koottu tärkeimmät tilastotiedot. Edellä mainitut käyttöasteet vastaavat kertomusta toimitetuista todistuksista ja hankintataseesta. -Erityisen hankintajärjestelmän merkitys näkyy sen osuudesta (noin 70%) ohjelman kokonaismenoista; osuus tosin vaihtelee alueittain: erityisen hankintajärjestelmän osuus menoista on Madeiralla 94% (erityisen tuotantotuen osuus on 6%), Azoreilla sen sijaan molempien menoluokkien osuus on suurin piirtein 50%. -Erityisestä hankintajärjestelmästä aiheutuvien menojen määrä on kuitenkin vähenemässä, erityisesti vuodesta 1995 alkaen. Väheneminen johtuu yhteisön tuotteille maksetun tuen yksikkömäärien alenemisesta. YMP:n uudistamisen yhteydessä toteutettiin muutoksia. Yhteisö on sitoutunut viimeisimpiin GATT-sopimuksiin (Uruguayn kierros), ja maailmanhinnat ja yhteisönhinnat ovat asteittain lähentyneet toisiaan samalla, kun tiettyjä tuotteita koskevat yhtenäiset tukitoimenpiteet erityisesti vientiin sovellettavien hintojen perusteella toteutettavien yhteisön tuotteiden hankintojen yhteydessä ovat vähentyneet. Ohjelmakautena 1995/96 rekisteröitiin tukitason selkeä aleneminen, jopa tuen poistuminen tietyiltä viljoilta, erityisesti vehnältä. Kehitys on aiheuttanut huolestumista siitä, miten voidaan estää lisäkustannusten muodostuminen ja siten vähentää tuotantokustannuksia. -Komissio on pyrkinyt nykyisen säännöstön rajoissa hallitsemaan kansainvälisessä ympäristössä tapahtuneiden muutosten vaikutuksia. Se on ottanut käyttöön SEM 2000 yhteydessä ulkoiset arviot, joilla on tarkoitus tarkastella erityisen hankintajärjestelmän soveltamisessa ilmenneitä tosiasiallisia vaikeuksia ja valmistella neuvostolle ja Euroopan parlamentille tarkoitettuja komission kertomuksia kyseisten järjestelmien täytäntöönpanosta. -POSEIMA-ohjelman maatalousosaa koskevassa ulkoisessa arviointikertomuksessa päädyttiin siihen, ettei neuvoston asetuksessa (ETY) N :o 1600/92 säädetyillä keinoilla voida varmistaa erityisen hankintajärjestelmän tärkeimmän tavoitteen saavuttamista, eli niillä ei onnistuta vähentämään kyseisten alueiden lisäkustannuksia ottaen huomioon markkinoilla vallitseva uusi todellisuus. Käytössä ei ole objektiivisia perusteita, joilla kyseisten alueiden syrjäistä sijaintia ja saariluonnetta voitaisiin mitata: nykyinen menetelmä, jolla yhteisön tuotteista maksettava tuki lasketaan, aiheuttaa tietyissä tapauksissa tuen määriä, jotka ovat liioiteltuja verrattuna hankinnoista aiheutuviin lisäkustannuksiin, kun taas toisissa tapauksissa tuen määrät jäävät lisäkustannuksia alhaisemmiksi. -Asiaa talouden kannalta tarkasteltaessa voidaan todeta, että järjestelmän ansiosta hintoja on onnistuttu laskemaan molemmilla saariryhmillä. Madeiralla on tehty säännöllisesti julkisen sektorin tilintarkastussääntöjen ja komission EMOTR:n tukiosaston edunsaajien valvonnalle (asetuksessa (ETY) N:o 4045/89) vahvistaman yleisen mallin mukaisia varainhoidon tarkastuksia. Azoreilla sen sijaan sopimuksiin perustuvia hintajärjestelmiä ja kaupan pitämiselle vahvistettuja rajoja valvoo taloudellisen toiminnan tarkastuselin. Erityiseen hankintajärjestelmään perustuvat tuet otetaan yleensä huomioon hintoja muodostettaessa. Järjestelmän toiminnan kolmena ensimmäisenä vuotena ilmeni tiettyjä vaikeuksia; erityisesti tiettyjen taseiden varausten ja tarpeiden välillä oli eroja. Nämä häiriöt johtuivat tilastotietojen puutteellisuudesta (niissä ei ollut otettu huomioon tiettyä muun Portugalin ja itsehallintoalueiden välistä kauppaa), alussa esiintyneestä hallinnollisesta monimuotoisuudesta sekä kulutustottumusten määrällisistä ja laadullisista vaihteluista. Vaikeudet on korjattu, mutta komission asetuksessa (ETY) N :o 1696/92 [6] säädettyjä yksityiskohtaisia soveltamissääntöjä olisi muutettava. [6] EYVL L 179, 1.7.1992, s. 6. 2.2. Azorien ja Madeiran maataloustuotantotuet POSEIMA-ohjelmassa määrätään, että maataloustuotannolle voidaan myöntää tuotanto- jalostamis- ja kaupanpitämistukea, perinteisen toiminnan säilyttämiseksi ja vahvistamiseksi tai tuotannon monimuotoisuuden kehittämiseksi. Tätä tukea täydennetään tietyissä tapauksissa erityisen hankintajärjestelmän tukitoimenpiteillä (panoksia ja siitoseläimiä varten). Näiden paikallista tuotantoa suosivien tukitoimenpiteiden kustannukset, joiden osuus on noin 30% ohjelman kokonaiskustannuksista, jaetaan aloittain seuraavasti: Madeiralla, ruokaperunan tuotanto (72% tuesta) on hyötynyt eniten tästä järjestelmästä (jos banaania ei oteta lukuun). Azoreilla toimenpiteistä hyötyvät eniten nautakarjan kasvatus (74%) ja ananaksentuotanto (19%). 2.2.1. Molempien alueiden yhteiset toimenpiteet Yhdistetyn nimikkeistön 6, 7 ja 8 ryhmään kuuluvien hedelmien, vihannesten, kukkien ja elävien kasvien sekä 9 ryhmään kuuluvan teen alalla myönnetään hehtaaritukea tuottajille, jotka toteuttavat tuotannon kehittämistä ja/tai monipuolistamista ja/tai laadun parantamista koskevaa aloiteohjelmaa (11 artikla). Tuki on enintään 500 euroa hehtaarilta, jos jäsenvaltion virallinen rahoitusosuus on vähintään 300 euroa hehtaarilta ja tuottajien osuus on vähintään 200 euroa hehtaarilta. Lisäksi kyseisten aloitteiden on kuuluttava vähintään kolme vuotta kestäviin ohjelmiin ja niiden on koskettava vähintään 0,3 hehtaarin suuruista pinta-alaa. Tukea ei sovelleta banaanin- ja perunoidentuotantoon Madeiralla eikä siemenperunoiden- ja ananaksentuotantoon Azoreilla. Tuen soveltamismenetelmät ovat osoittautuneet hallinnollisesti raskaiksi eikä tuen rakenteella ja määrillä ole ollut toivottua kannustavaa vaikutusta. Toimenpidettä ei ole sovellettu. Samalla alalla maksetaan tukea saarilla korjattujen tuotteiden yhteisön markkinoilla toteutettavan kaupan pitämisen edistämiseksi, kun tuottajien tai niiden yhteenliittymien ja muualle yhteisöön sijoittautuneiden toimijoiden välillä tehdään markkinointivuosisopimuksia (12 artikla). Kummallakin alueella kyseinen tuki maksetaan tuote- ja vuosikohtaisesti enintään 3 000 tonnille. Ostajalle maksettu tuki on 10 prosenttia määräpaikka-alueelle toimitetun kaupan pidetyn tuotannon arvosta (tuki korotetaan 13 prosenttiin tuottajien ja toimijoiden yhteisyrityksille, jotka toimivat vähintään kolme vuotta). Toimenpiteen tilinpäätöksestä esitetään yhteenveto liitteen 2 taulukossa 1. Tuottajat ovat yleensä suhtautuneet myönteisesti toimenpiteeseen, vaikka kolmen vuoden sopimuksia on ollut vaikea tehdä. Mahdollisuutta ei ole käytetty. Yhteisö osallistuu kummallakin saariryhmällä jalostettavien, erityisesti trooppisten hedelmien ja vihannesten alaan liittyvän erittelevän ja tulevaisuudennäkymiä koskevan taloudellisen tutkimuksen rahoitukseen (13 artikla). Tutkimusta ei ole vielä tehty ja sen avulla olisi pystyttävä havaitsemaan alalla esiintyvät pullonkaulat ja saatava perusta alan kehittämiselle. On myös mietitty mahdollisuutta toteuttaa nykyään molempien alueiden yhteinen yhteisön rahoitus erillään ja rahoittaa kaksi erillistä ja erityistä tutkimusta, kummallekin alueelle omansa. Tutkimus voisi kattaa jalostettujen lisäksi tuoreiden hedelmien ja vihannesten alan. 2.2.2. Madeiran tuotteita koskevat tukitoimenpiteet Asetuksessa säädetään tiettyjä aloja, karjankasvatusta ja erityisesti naudanliha-alaa koskevista tukitoimenpiteistä, joiden tarkoituksena on edistää Madeiran perinteisestä karjankasvatuksesta saatavien tuotteiden kehittämistä saarten kulutuksen tarpeiden rajoissa, jotka arvioidaan määräaikaisten taseiden yhteydessä. Näihin toimenpiteisiin kuuluu, puhdasrotuisten siitoseläinten ja paikalla lihotettavaksi tarkoitettujen nautaeläinten tilapäisten hankintojen lisäksi (ks. erityinen hankintajärjestelmä), urospuolisten nautaeläinten lihottamisesta ja emolehmien pidosta maksettavien palkkioiden 48,3 euron suuruisen lisäosan myöntäminen (14 artikla). Tämän artiklan toteuttamisesta esitetään yhteenveto liitteen 2 taulukossa 2. Urospuolisten nautaeläinten lihottamista koskeva tukitoimenpide toteutettiin asteittain, sen sijaan emolehmien pidosta maksettava tuki ei ole erityisemmin kiinnostanut karjankasvattajia. Tämä johtuu pääasiallisesti alan rakenteellisista rajoituksista. Alalle ominaista on tilojen hyvin pienet kotieläinmäärät ja niiden suuntautuminen lähinnä omaan kulutukseen tarkoitettuun maidontuotantoon, josta ne saavat päätulonsa. Tällainen perinteinen kotieläintuotanto ei juurikaan vastaa uutta taloudellista ympäristöä. Näin ollen nautaeläinpalkkioiden lisäosat eivät ole täyttäneet tavoitettaan tukea tehokkaasti paikallista tuotantoa. Tuoreen lihan tuonti, jota tuetaan erityisellä hankintajärjestelmällä, on osittain täyttänyt naudanlihan kulutustarpeen, joka aiemmin pystyttiin tyydyttämään paikallisella tuotannolla. Naudanliha-alan kehitystaseesta esitetään yhteenveto liitteen 2 taulukossa 3. Asetuksen 14 artiklassa säädetyillä toimenpiteillä ei ole onnistuttu estämään naudanlihan paikallisen tuotannon määrän vähenemistä 17 prosentilla vuosina 1993-1998; vaikka kielteinen kehitys näyttääkin vakiintuneen viimeksi kuluneina markkinointivuosina, tuoreen lihan kulutuksen lisääntyminen verrattuna jäädytettyyn lihaan ei suosi paikallista tuotantoa. Meijereille maksetaan paikallisesti tuotettujen tuoreiden maitotuotteiden kulutustukea saariryhmän omien kulutustarpeiden rajoissa. Tuen nykyinen määrä on maatalouden valuuttamuutosten jälkeen 8,14 euroa 100 kilogrammalta (15 artikla). Toimenpiteen kehittyminen osoitetaan liitteen 2 taulukossa 4. Paikallinen maidontuotanto on vähentynyt tarkasteltavana olevana kautena lypsylehmien määrän supistumisen vuoksi. Kulutus perustuu enenevässä määrin erityisen hankintajärjestelmän perusteella tuotuihin tuotteisiin, joiden määrä lisääntyi 18% vuosina 1993-1997. Meijerikeskukselle maksetulla tuella ei ole onnistuttu säilyttämään ulkoisen hankinnan ja paikallisen tuotannon välistä tasapainoa. Tuottajahinnat ovat pysyneet käytännössä vakaina ja toimenpiteen vaikutukset ovat heikentyneet kaiken aikaa siten, että sitä sovelletaan enää vain pieneen osaan alueella tuotettua maitoa. Ala kärsii rakenteellisista vaikeuksista. Kiinteää hehtaaritukea myönnetään ihmisravinnoksi tarkoitettujen perunoiden viljelyyn ja sitä maksetaan vuosittain enintään 2 000 hehtaarin viljellylle ja korjatulle alalle (16 artikla). Vuosittainen tuen määrä on nykyään 596 euroa hehtaarilta. Toimenpiteen kehittyminen osoitetaan liitteen 2 taulukossa 5. Toimenpide on käytetty täysimääräisesti ja sillä on ollut erittäin myönteiset vaikutukset lukuisille tuensaajille. Perunantuottajien tulot ovat nousseet merkittävästi toimenpiteen ansiosta ja kilpailukyky kasvanut tosiasiallisesti. Maarakenteiden ja maan voimakkaan kaltevuuden vuoksi tuotantoa ei voida koneellistaa, minkä vuoksi on käytettävä runsaasti työvoimaa ja tuotantokustannukset ovat korkeat (alueviranomaiset korostivat, että perunanviljelyn perusbruttokate on vähemmän kuin 9,3% kansallisesta katteesta). Sokeriruokoa viljellään Madeiralla pienillä palstoilla, joilla työt tehdään kokonaisuudessaan käsin, sokerisiirapin (Mel de cana) tai maatalousrommin tuotantoa varten. Sokeriruo'on viljelystä maksetaan kiinteää hehtaaritukea Portugalin viranomaisten esittämän ja viljelmien parantamiseen tarkoitetun rakenneuudistussuunnitelman toteuttamisen yhteydessä. Tukea maksetaan yksittäisille viljelijöille, tuottajaryhmittymille tai -organisaatioille. Tuen toteuttamisen kuudennesta soveltamisvuodesta alkaen tukea maksetaan yksinomaan tuottajaryhmittymille tai -organisaatioille (17 artikla). Yhteisön rahoitusosuus on 60% tukikelpoisista menoista edellyttäen, että julkisen rahoituksen osus on vähintään 15%. Jos viimeksi mainittu rahoitusosuus on vähäisempi, yhteisön tuen määrää supistetaan vastaavasti. Toimenpiteen kehittyminen osoitetaan liitteen 2 taulukossa 6. Tukea maksetaan sokeriruo'on suorasta jalostamisesta sokerisiirapiksi tai maatalousrommiksi. Tuki maksetaan tapauksen mukaan siirapinvalmistajalle tai tislaajalle edellyttäen, että sokeriruo'on tuottajalle on maksettu vuosittain määritettävä vähimmäishinta (18 artikla). Tukea myönnetään enintään 250 tonnin sokerisiirapin vuosituotannolle ja enintään 2 500 hehtolitran alkoholipitoisuudeltaan 71,8 -prosenttisen maatalousrommin vuosituotannolle. Toimenpiteen kehittyminen osoitetaan liitteen 2 taulukossa 7. Molempien toimenpiteiden vaikutukset ovat olleet myönteisiä ja lisänneet viljelijöiden ja tuotannon kilpailukykyä ja bruttotuloja; vaikka viljelylle tarkoitettu tuki on asteittain vähentynyt kyseisenä kautena. Sokeriruo'on tuotannon lisääntyminen (22% vuosina 1994-1997) on näkynyt siirapintuotannon lisääntymisenä. Alalla jalostetaan nykyään enemmän kuin 60% tuotetusta sokeriruo'osta. Maatalousrommin jalostaminen on sen sijaan vähentynyt (huolimatta siitä, että rommintuotantoa varten jalostetulta ruo'olta maksettava tuki on suurempi). Viininviljelyalalle maksetaan Madeiralla kahdenlaista tukea: -Madeiran väkevien viinien valmistuksen tukemiseksi kyseisen alueen perinteisiä menetelmiä vastaavien tarpeiden rajoissa myönnetään kolmenlaista tukea (21 artikla), -kiinteää hehtaaritukea myönnetään sellaisten viiniköynnösten viljelyn ylläpitämiseen, joista tuotetaan määritetyllä alueella tuotettuja laatuviinejä (tma-laatuviinit) perinteisillä tuotantoalueilla (22 artikla). Tukea myönnetään väkevän viinin makeuttamiseksi tarkoitetun puhdistetun tiivistetyn rypälemehun ostamiseksi muualta yhteisöstä. Tuen määrän vahvistamisessa otetaan huomioon Madeiran hankintaedellytykset ja erityisesti hankintakustannukset, jotka perustuvat saaren sijaintiin, tuotteiden markkinahintoihin yhteisössä ja maailmalla sekä tukisuunnitelmaan liittyviin taloudellisiin seikkoihin. Tukea myönnetään viinistä tislatun alkoholin ostamiseksi interventioelimiltä [7]. Tuen määrä määritetään huutokaupalla ja tämän erityisen menekin edellytykset määrätään siten, ettei niistä aiheudu häiriötä yhteisön alkoholimarkkinoille. [7] Neuvoston asetus (ETY) N:o 822/87, EYVL L 84, 27.3.1987, s. 1. Vientitukea ei makseta rypälemehun ja viinistä tislatun alkoholin viennille Madeiralta. Tukea myönnetään myös väkevän viinin vanhentamiselle vuosittain enintään 20 000 hehtolitralle. Tukea maksetaan väkevälle viinille, jonka vanhentamisaika on vähintään viisi vuotta. Tukea maksetaan kullekin palstalle kolmen markkinointivuoden ajan. Tuen määrä on 0,020 euroa päivässä hehtolitralta. Viinistä tislatulle alkoholille maksettua ostotukea ei ole käytetty Madeiralla. Muiden kahden tukitoimenpiteen kehitys osoitetaan liitteen 2 taulukossa 8. Sellaisten viiniköynnösten viljelyn ylläpitämiseen, joista tuotetaan määritetyllä alueella tuotettuja tma-laatuviinejä, myönnetyn kiinteän hehtaarituen määrä on nykyään - maatalouden valuuttamukautusten jälkeen - 476,76 euroa hehtaarilta. Toimenpiteen kehitys osoitetaan liitteen 2 taulukossa 9. Toimenpiteillä on ollut myönteinen vaikutus. Niiden soveltamisella on onnistuttu parantamaan viinintuottajien bruttotuloja, reaalihinnoin, vaikka kehitys ei olekaan ollut Madeiralla yhtä myönteistä kuin muualla Portugalissa. Alueviranomaisilta saatujen tietojen mukaan puhdistetun tiivistetyn rypälemehun ostolle myönnetyn tuen osuus on 6% kokonaishankintakustannuksista ja Madeiran väkevän viinin vanhentamistuen osuus on noin 20% viiden vuoden vanhentamiskustannuksista. Madeiran jaloille viiniköynnöslajikkeille (joita ovat Malvasia, Cândida, Boal da Madeira, Verdelho, Sercial ja Terrantez) on ominaista heikko tuottavuus (joka on 50% alhaisempi kuin alueen muiden lajikkeiden tuottavuus) ja korkeammat tuotantokustannukset (+ 60%), jotka johtuvat kanavajärjestelmistä ja lajikkeiden koosta sekä suuremmasta alttiudesta itiökasvitaudeille. Koska tuottajaryhmittymiä ei ole, on otettu käyttöön komission tilapäinen lupa maksaa tukea yksittäisille tuottajille Madeiran viinilaitoksen kautta. 2.2.3. Azorien tuotteita koskevat tukitoimenpiteet Tukia myönnetään Azoreille välttämättömän perinteisen taloudellisen toiminnan tukemiseksi naudanliha- ja maitoalalla (24 artikla). -Asetuksessa säädetään naudanliha-alalla urospuolisten nautojen lihotukseen ja emolehmien pitoon myönnettävästä 48,3 euron suuruisesta palkkion lisäosasta. Toimenpiteen kehitys osoitetaan liitteen 2 taulukossa 10. Toimenpiteillä on ollut hyvin myönteisiä vaikutuksia: naudanlihatuotannon määrä Azoreilla lisääntyi lähes 20% vuosina 1992-1997 ja naudanlihatuotannon kilpailukyky sekä tuottajien bruttotulot reaalihinnoin kasvoivat merkittävästi. -Maitoalalla myönnettiin erityispalkkio enintään 78 000 pään suuruisen lypsykarjan pidosta. Palkkio maksetaan karjankasvattajalle ja sen määrä on 80 euroa lehmältä. Mukaan lasketaan lehmät, jotka kasvattajalla on hakemuksen jättöpäivänä. Toimenpiteen kehitys osoitetaan liitteen 2 taulukossa 11. Toimenpide on käytetty kokonaan. Sen osuus on lähes 58% Azoreilla paikalliselle tuotannolle myönnetyistä tuista ja sen vaikutukset ovat olleet hyvin myönteiset. Erityisen hankintajärjestelmän yhteydessä käyttöönotettujen siitoseläinten ansiosta geenikanta on parantunut. Tukitoimenpiteet ja tuottavuuden kasvu lisäsivät tuottajien reaalibruttotuloja 20% vuosina 1992-1997. Maidontuotanto kasvoi noin 30%. (Kasvu on suurempi kuin Portugalin maidontuotannon 5% :n kasvu samana aikana). Azorit ylittivät maitokiintiönsä ensimmäisen kerran markkinointivuotena 1999-2000. -Tukea myönnetään juustojen yksityiselle varastoinnille ja se koskee vähintään kolme kuukautta kypsytettyjä ja perinteisesti valmistettuja São Jorge -juustoja sekä vähintään 45 päivää kypsytettyjä Ilha-juustoja. Tarkoituksena on tukea Azorien maitotuotteiden alan tärkeintä perinteistä taloudellista toimintaa [8]. Toistaiseksi ainoastaan Ilha-juustojen yksityistä varastointia koskevat sopimukset on allekirjoitettu; São Jorge -juustolle ei ole haettu tukea. Varastointituen vahvistamisedellytysten (varastointiajan on oltava lyhyempi kuin 60 päivää 90 kypsytyspäivän jälkeen) ja tällaisen juuston kysynnän vuoksi tuki on toistaiseksi tarpeeton. Toimenpiteen kehitys osoitetaan liitteen 2 taulukossa 12. [8] Komission asetus (ETY) N:o 2174/92, EYVL L 217, 31.7.1992, s. 64. Sokerijuurikkaan tuotannon kehittämiseen myönnetään kiinteää hehtaaritukea pinta-alalle, joka vastaa valkoisen sokerin 10 000 tonnin määrän tuottamiseksi käytettyä pinta-alaa vuodessa. Tuen määrä on 500 euroa kylvetyltä ja korjatulta hehtaarilta. Samanaikaisesti myönnettiin erityistä tukea Azoreilla korjattujen sokerijuurikkaiden jalostamisesta valkoiseksi sokeriksi enintään 10 000 tonnilta puhdistettua sokeria vuodessa. Tuen määrää voidaan tarkistaa ja se on nykyään 20 euroa 100 kilogrammalta puhdistettua sokeria (25 artikla). Toimenpiteiden kehitys osoitetaan liitteen 2 taulukossa 13. Hehtaarituen vaikutukset olivat myönteiset vuosina 1992-1996; seuraavina vuosina havaittu kielteinen kehitys johtui haitallisista ilmasto-olosuhteista. Toimenpiteen vaikutuksia tuotantoon ja viljelijöiden bruttotuloihin ei ole syytä epäillä. Pelkästään paikalliselle jalostusteollisuudelle myönnetystä tuesta on todettava, että sitä täydennettiin erityisellä hankintajärjestelmällä (raakasokerin hankkimiseksi paikalla tapahtuvaa puhdistamista varten). Molemmilla tukitoimenpiteillä, erityisesti erityisellä hankintajärjestelmällä on ollut kannustava vaikutus paikalliselle teollisuudelle. Niiden avulla on pystytty säilyttämään kyseinen teollisuudenala, joka on välttämätön sokerijuurikkaan viljelyn säilyttämiseksi Azoreilla. Raakatupakka-alan yhteisessä markkinajärjestelyssä määrättyä palkkiota täydentävä palkkio myönnetään Burley P. -lajikkeen lehtitupakan tuotantoa varten 250 tonnin rajoissa. Täydentävän palkkion määrä on 0,2 euroa kilogrammalta lehtitupakkaa ja sitä maksetaan ostajille (26 artikla). Toimenpiteen kehitys osoitetaan liitteen 2 taulukossa 14. Toimenpide on toiminut hyvin. Kilpailukyky on lisääntynyt YMP :n ja POSEIMA-ohjelman täydentävien tukien yhteisvaikutuksesta. Vaikutukset viljelijöiden bruttotuloihin reaalihinnoin ja tupakantuotantoon Azoreilla ovat myös olleet erittäin myönteiset. Tupakantuotannon pinta-ala ja määrä ovat lisääntyneet vuosina 1992-1997 ensiksi mainittu 30% ja viimeksi mainittu 38%. Asetuksessa säädetään kahdenlaisista tukitoimenpiteistä siemenperunoiden tuotannolle (27 artikla): -tuotantotukea myönnetään 500 euroa hehtaarilta 200 hehtaarin rajoissa, -tukea myönnetään siemenperunoiden kaupan pitämiseen 12 artiklassa säädetyin edellytyksin (joihin kuuluu paikallisten tuottajien ja muualle yhteisöön sijoittautuneiden toimijoiden välisten markkinointivuosisopimusten tekeminen). Toimenpiteiden kehitys osoitetaan liitteen 2 taulukossa 15. Näyttää siltä, ettei kyseisillä toimenpiteillä ole ollut toivottuja vaikutuksia siemenperuna-alalle. Hehtaaritukea saava pinta-ala on supistunut ja edunsaajina olevien viljelijöiden määrä vähentynyt. Kaupan pitämiselle maksettua tukea on käytetty vain kolmen markkinointivuoden ajan. Tukea myönnetään 500 ecua hehtaarilta CN-koodiin 1212 99 10 kuuluvan sikurin tuotantoon enintään 400 hehtaarin alan rajoissa (27 artikla). Toimenpiteen kehitys osoitetaan liitteen 2 taulukossa 16. Kehitys oli myönteistä vuosina 1992-1995, minkä jälkeen tuen myönteiset vaikutukset alan suhteelliseen kilpailukykyyn eivät riittäneet varmistamaan tuotantotason säilyttämistä. Viljelyala ja tuotannon määrä supistuivat merkittävästi viimeksi kuluneina tuotantovuosina. Viininviljelyalalla myönnetään kiinteää hehtaaritukea sellaisten viiniköynnösten viljelyn ylläpitämiseen, joista tuotetaan määritetyllä alueella tuotettuja laatuviinejä (tma-laatuviinit) perinteisillä tuotantovyöhykkeillä (29 artikla). Tukea olisi maksettava markkinointivuodesta 1997/98 alkaen ainoastaan tuottajaryhmittymille ja sen määrä on 476,76 euroa/ha maatalouden muuntokurssien mukauttamisen jälkeen [9]. Toimenpiteen kehitys osoitetaan liitteen 2 taulukossa 17. [9] Asetus (ETY) N:o 2537/95, EYVL L 260, 31.10.1995. Toimenpide on ollut hyödyllinen siltä osin, että sen soveltamisalaan kuuluva hehtaarimäärä ja viljelijöiden määrä on kehittynyt myönteisesti. Koska tuottajaryhmittymiä ei ole, on otettu käyttöön komission tilapäinen lupa maksaa tukea yksittäisille tuottajille Azorien viinilautakunnan välityksellä. Ananasten tuotantoon myönnetään tukea, joka on suuruudeltaan yksi euro kilogrammalta, enintään 2 000 vuosittaisen tonnin rajoissa (30 artikla). Toimenpiteen kehitys osoitetaan liitteen 2 taulukossa 18. Ananaksen tuotantoon tarkoitetun tuen osuus oli tarkasteltavana olevana kautena lähes 2/3 saarten kasvintuotannolle maksetusta kokonaistuesta. Kilpailukyvyn paranemisella oli erittäin myönteinen vaikutus tuotannon määrään ja tuottajien bruttotulojen kasvuun reaalihinnoin. 2.3. Muita toimenpiteitä POSEIMA-ohjelmassa ja neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 1600/92 annettiin myös tiettyjä poikkeuksia YMP:aan paikallisen tuotannon säilyttämiseksi. Tällainen poikkeus oli mm. seuraava: -poikkeus tislaamisvelvollisuuteen viinialalla ja vapaaehtoisen tislaamisen sekä raivauspalkkion soveltamatta jättäminen. 2.3.1. Graafinen tunnus Erittäin syrjäisille alueille ominaisten jalostettujen tai jalostamattomien maatalouden laatutuotteiden tuntemuksen ja kulutuksen parantamiseksi POSEI-ohjelmissa määrätään graafisen tunnuksen käyttöönottamisesta. Komissio julisti tunnuksesta kilpailun joulukuussa 1993. Tunnuskuvio valittiin vuonna 1994, ja sen käyttöä koskevista edellytyksistä säädettiin komission asetuksessa (EY) N:o 1418/96 [10]. [10] Komission asetus (EY) N:o 1418/96, EYVL L 182, 23.7.1996, s. 9. Komissio käynnisti vuonna 1998 tunnuskuviota koskevan markkinointikampanjan sen tunnetuksi tekemiseksi, merkityksen selittämiseksi ja käytöstä aiheutuvan hyödyn osoittamiseksi. 2.4. Talousarviota koskevia tietoja Yhteisön talousarvioon perustettiin POSEIMA-ohjelman maatalousosan rahoittamista varten erityiset budjettikohdat, joiden ennakot ja toteuttaminen esitetään liitteen 2 taulukossa 19. EMOTR:n tukiosaston vastuulle kuuluviin menoihin on lisättävä yhteisön talousarvioon ottamatta jääneet varat, jotka perustuvat erityiseen hankintajärjestelmään kuuluvien EU:n ulkopuolisten maiden tuotteiden vapauttamiseen tullimaksuista. Yhteenveto POSEIMA-ohjelman kokonaiskustannuksista esitetään liitteen 2 taulukossa 20. Kyseisistä tiedoista voidaan todeta seuraavaa: -erityisen hankintajärjestelmän osuus kokonaiskustannuksista kyseisenä kautena on keskimäärin noin 70% ja maataloustuotantoa koskevien toimenpiteiden osuus noin 30%. Osuuksien jakautuminen vaihtelee kuitenkin alueittain: kyseisten tukitoimenpiteiden osuudet ovat Azoreilla yhtä suuret, kun taas Madeiralla erityisen hankintajärjestelmän osuus on 94% kokonaiskustannuksista, -erityisen hankintajärjestelmän kustannukset ovat vähentyneet, sillä yhteisön tuotteille maksetun tuen määrä on supistunut; kustannusten väheneminen on korvattu suuressa määrin lisäämällä talousarvioon ottamatta jääneiden varojen osuutta (EU :n ulkopuolisten maiden tuotteiden vapauttaminen tullimaksuista). -paikalliselle tuotannolle tarkoitettujen tukitoimenpiteiden kustannukset vakiintuivat Azoreilla noin 2 miljardiksi escudoksi eli noin 10 miljoonaksi euroksi; Madeiralla sen sijaan kyseiset toimenpiteet on otettu käyttöön asteittain, joten toteuttamisessa lienee ollut vaikeuksia, -vuonna 1992 perustetun järjestelmän kokonaiskustannukset vakiintuivat tarkasteltavana olevana kautena noin 40 miljoonaksi euroksi keskimäärin, -EMOTR:n tukiosaston talousarvioon kirjatut määrärahat ovat aina olleet suuremmat kuin tosiasiallisesti toteutetut menot. Ero on osoitus vaikeudesta hyväksyä maataloustuotantotukea käynnistettäessä ja sen vaikutusten voimistuessa paikallisia tarpeita vastaavat taseet. Käsiteltävänä olevassa vaiheessa kaikki toimenpiteet olivat jo vakiinnuttaneet toteuttamisvauhtinsa; menot kasvaisivat kuitenkin, jos tietyt toimenpiteet mukautettaisiin vastaamaan paremmin alueen todellisuutta. 2.5. Rakenteellisia toimenpiteitä koskevat poikkeukset Tässä yhteydessä on syytä mainita, että poikkeuksista säädettiin maatalouden rakenteiden tehokkuuden parantamisesta annetussa neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 2328/91, josta on tullut asetus (EY) N:o 950/97 (asetuksen 32 artiklassa; ks. asiaa koskeva kuvaus liitteessä 3). Poikkeukset poistettiin maatalouden kehittämisestä annetussa uudessa asetuksessa (EY) N:o 1257/1999 asetuksen joustavuuden varmistamiseksi. Kyseisen maaseudun kehittämistä koskevan asetuksen 53:nnessa perustelukappaleessa viitataan kyllä kyseisten alueiden erityisiin tarpeisiin, mutta asetuksen säädösosassa ei anneta asiaa koskevia välineitä. Joustavuutta, mukautuksia tai poikkeuksia koskevia hakemuksia ja asiaan liittyviä ratkaisuja on tutkittava ohjelmakauteen liittyvän tarkastelun yhteydessä. 2.6. Kasvien terveyttä koskevat toimenpiteet Asetuksen (ETY) N :o 1600/92 33 artiklassa säädetään, että toimivaltaiset viranomaiset esittävät komissiolle kasveille ja kasvituotteille vahingollisten organismien torjuntaan tarkoitetut ohjelmat. (Ks. liitteessä 4 annettu lyhyt kuvaus kyseisistä toimenpiteistä). 3. EMOTR:n ohjausosastosta rahoitettavat toimenpiteet Näiden toimenpiteiden rahoitus ei liity käsiteltävänä olevaan kertomukseen, mutta niitä kuvataan suppeasti liitteessä 5, jotta yhteisön toiminnasta Azoreiden ja Madeiran saariryhmien maatalouden hyväksi annettaisiin yhtenäinen kokonaiskuva. 4. Päätelmät POSEI-ohjelman maatalousosa on erittäin tärkeä ja innovatiivinen ja se on mukautettu paikallisiin erityispiirteisiin soveltuvaksi. Yleisesti ottaen voidaan todeta, että kyseisillä toimenpiteillä on onnistuttu korjaamaan tiettyjä tuotantokustannuksiin liittyviä vaikeuksia. Niillä on täydennetty YMP:aan perustuvaa tukea ja siten parannettu paikallista tuotantoa määrällisesti ja laadullisesti. Kun otetaan huomioon maataloutta koskevien toimenpiteiden toteuttamisessa todetut vaikeudet ja Portugalin viranomaisten komissiolle esittämät pyynnöt, on syytä tehdä tiettyjä mukautuksia. Osa muutoksista kuuluu komission toimivaltaan, osa taas edellyttää neuvoston toimivaltaan kuuluvan POSEIMA-ohjelman maatalousosaa koskevan puiteasetuksen mukauttamista. Komissio aikoo esittää käsiteltävänä olevan kertomuksen perusteella ehdotuksen neuvoston asetukseksi, joka perustuu seuraaviin kolmenlaiseen lähestymistapaan: -erityisen hankintajärjestelmän mukauttamiseen, jolla tehostettaisiin sen tavoitteiden saavuttamista, joka koskisi erityisesti sen soveltamisalaan kuuluvien tuotteiden luetteloa ja jossa otettaisiin huomioon kyseisillä alueilla todettujen tarpeiden kehittyminen ja nykyinen tilanne, -kokemuksen perusteella paikalliseen todellisuuteen huonosti soveltuviksi todettujen toimenpiteiden muuttamiseen houkuttelevammiksi ja tehokkaammiksi, -uusien toimenpiteiden toteuttamiseen siten, että niissä otettaisiin POSEIMA-ohjelman tavoitteita noudattaen huomioon paikalliset erityispiirteet ja tarpeet. LIITE 1 Erityinen hankintajärjestelmä Hyväksyttyjen taseiden suoritus markkinointivuosittain (Lähde: Talousministeriö - Direcção-Geral das Relações Económicas Internacionais - Lissabon) 1992/1993 - AZORIT >TAULUKON PAIKKA> 1993/1994 - AZORIT >TAULUKON PAIKKA> 1994/1995 - AZORIT >TAULUKON PAIKKA> 1995/1996 - AZORIT >TAULUKON PAIKKA> 1996/1997 - AZORIT >TAULUKON PAIKKA> 1997/1998 - AZORIT >TAULUKON PAIKKA> 1992/1993 - MADEIRA >TAULUKON PAIKKA> * - 1.7.1992-31.10.1993 1993/1994 - MADEIRA >TAULUKON PAIKKA> * - 1.11.1993-31.10.1994 ** - Liitteessä eri tuotteille vahvistetut määrät voidaan ylittää 20 prosentilla, jos kokonaismäärää noudatetaan, sanotun kuitenkaan rajoittamatta kyseisen taseen tarkistamista varainhoitovuoden kuluessa. Määräystä voidaan soveltaa viljaan, oliiviöljyyn sekä jalostettuihin hedelmiin ja vihanneksiin. 1994/1995 - MADEIRA >TAULUKON PAIKKA> * - 1.11.1994-31.10.1995 ** - 1.9.1994-31.81995 *** - Liitteessä eri tuotteille vahvistetut määrät voidaan ylittää 20 prosentilla, jos kokonaismäärää noudatetaan, sanotun kuitenkaan rajoittamatta kyseisen taseen tarkistamista varainhoitovuoden kuluessa. Määräystä voidaan soveltaa viljaan, oliiviöljyyn sekä jalostettuihin hedelmiin ja vihanneksiin. 1995/1996 - MADEIRA >TAULUKON PAIKKA> * - 1.11.1995-31.10.1996 1996/1997 - MADEIRA >TAULUKON PAIKKA> * - 1.11.1996-31.10.1997 ** - Liitteessä eri tuotteille vahvistetut määrät voidaan ylittää 20 prosentilla, jos kokonaismäärää noudatetaan, sanotun kuitenkaan rajoittamatta kyseisen taseen tarkistamista varainhoitovuoden kuluessa. Määräystä voidaan soveltaa viljaan, oliiviöljyyn sekä jalostettuihin hedelmiin ja vihanneksiin. 1997/1998 - MADEIRA >TAULUKON PAIKKA> * - 1.11.1997-31.10.1998 ** - Liitteessä eri tuotteille vahvistetut määrät voidaan ylittää 20 prosentilla, jos kokonaismäärää noudatetaan, sanotun kuitenkaan rajoittamatta kyseisen taseen tarkistamista varainhoitovuoden kuluessa. Määräystä voidaan soveltaa viljaan, oliiviöljyyn sekä jalostettuihin hedelmiin ja vihanneksiin. LIITE 2 Paikallisille maataloustuotteille tarkoitettujen erityistukien kehitys Tässä liitteessä esitetyt tilastotiedot on saatu, jollei toisin mainita, Madeiran itsehallintoalueelta ja Azorien itsehallintoalueelta Taulukko 1 12 artiklan tilinpäätös: hedelmien, vihannesten ja kasvien kaupan pitämiseen muualla kuin Azoreilla ja Madeiralla tarkoitettu tuki * >TAULUKON PAIKKA> *Koskee kaikkia kyseisiä tuotteita. Taulukko 2 Tilinpäätös 14 artiklan toteuttamisesta: urospuolisten nautaeläinten lihottamisesta ja emolehmien pidosta maksettu lisätuki (Madeira) >TAULUKON PAIKKA> Taulukko 3 Naudanliha-alan kehitys Madeiralla >TAULUKON PAIKKA> EHJ = erityinen hankintajärjestelmä Taulukko 4 Asetuksen 15 artiklan toteuttamisen kehitys: tuki ihmisravinnoksi tarkoitetuille maitotuotteille - Madeira >TAULUKON PAIKKA> Taulukko 5 Asetuksen 16 artiklan toteuttamisen kehitys: kiinteä hehtaarituki ihmisravinnoksi tarkoitettujen perunoiden tuotannolle - Madeira >TAULUKON PAIKKA> Taulukko 6 Asetuksen 17 artiklan toteuttamisen kehitys: kiinteä hehtaarituki sokeriruo'on viljelylle - Madeira >TAULUKON PAIKKA> Taulukko 7 Asetuksen 18 artiklan toteuttamisen kehitys: tuki sokeriruo'on jalostamiselle suoraan sokerisiirapiksi tai maatalousrommiksi - Madeira >TAULUKON PAIKKA> Taulukko 8 Asetuksen 21 artiklan toteuttamisen kehitys: tuki Madeiran väkevän viinin valmistamiselle >TAULUKON PAIKKA> Taulukko 9 Asetuksen 22 artiklan toteuttamisen kehitys: kiinteä hehtaarituki viiniköynnösten viljelyn säilyttämiselle - Madeira >TAULUKON PAIKKA> Taulukko 10 Asetuksen 24 artiklan toteuttamisen kehitys (naudanliha-ala): urospuolisten nautaeläinten lihottamisesta ja emolehmien pidosta maksettavan palkkion lisäosa - Azorit >TAULUKON PAIKKA> Taulukko 11 Asetuksen 24 artiklan toteuttamisen kehitys (maitoala): lypsylehmien pidon säilyttäminen - Azorit >TAULUKON PAIKKA> Taulukko 12 Asetuksen 24 artiklan toteuttamisen kehitys: tuki juuston yksityiselle varastoinnille - Azorit >TAULUKON PAIKKA> Taulukko 13 Asetuksen 25 artiklan toteuttamisen kehitys: kiinteä hehtaarituki (sokerijuurikkaat) ja erityinen tuki Azoreilla korjatun sokerijuurikkaan jalostamiselle valkoiseksi sokeriksi >TAULUKON PAIKKA> Taulukko 14 Asetuksen 26 artiklan toteuttamisen kehitys: Burley P. -lajikkeen lehtitupakan keräämisen hyväksi ostajille maksettu lisäpalkkio - Azorit >TAULUKON PAIKKA> Taulukko 15 Asetuksen 27 artiklan toteuttamisen kehitys: tuki siemenperunoiden tuottamiselle ja kaupan pitämiselle - Azorit >TAULUKON PAIKKA> Taulukko 16 Asetuksen 27 artiklan toteuttamisen kehitys: tuki sikurintuotannolle - Azorit >TAULUKON PAIKKA> Taulukko 17 Asetuksen 29 artiklan toteuttamisen kehitys: kiinteä hehtaarituki tma-laatuviinien tuottamiseen tarkoitettujen viiniköynnösten viljelyn säilyttämiselle - Azorit >TAULUKON PAIKKA> Taulukko 18 Asetuksen 30 artiklan toteuttamisen kehitys: tuki ananaksen tuotannolle - Azorit >TAULUKON PAIKKA> Taulukko 19 POSEIMAn maatalousosan rahoittamista koskevien budjettikohtien arviot ja toteuttaminen (miljoonina euroina) >TAULUKON PAIKKA> EHJ = erityinen hankintajärjestelmä Lähde: EMOTR:n tukiosasto Taulukko 20 POSEIMA-tuen määrä 7:nä markkinointivuotena >TAULUKON PAIKKA> EHJ = erityinen hankintajärjestelmä Lähde: IDOM-AGRO.GES, taulukko perustuu Portugalin viranomaisten toimittamiin tietoihin. LIITE 3 Rakenteellisia toimenpiteitä koskevat poikkeukset Todettakoon, että poikkeuksista säädettiin maatalouden rakenteiden tehokkuuden parantamisesta annetussa neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 2328/91, josta on tullut asetus (EY) N:o 950/97, (asetuksen 32 artikla) [11]. Poikkeukset poistettiin maatalouden kehittämisestä annetussa uudessa asetuksessa (EY) N:o 1257/1999. [11] Neuvoston asetus (ETY) N:o 2328/91, EYVL L 218, 6.8.1991, sellaisena kuin se on korvattu neuvoston asetuksella (ETY) N:o 950/97, EYVL L 142, 2.6.1997. -Maatilojen investointitukien myöntämisedellytyksiä sekä sianlihan, munien ja siipikarjan tuotannon suosimisen edellytyksiä on lievennetty samalla, kun valvotaan niiden yhteensoveltuvuutta eläinten hyvinvoinnin ja ympäristön suojelun vaatimusten kanssa, ja edellyttäen, että tuotanto on tarkoitettu kyseisten alueiden sisämarkkinoille. -Lehmät, joiden maito on tarkoitettu paikallisille markkinoille, voidaan ottaa huomioon laskettaessa hyvitystä, joka voi kuitenkin koskea enintään 20:ta päätä. Hyvitys voidaan myöntää viljelijöille, joiden viljelyala on vähintään puolihehtaaria, ja se voi koskea kaikkea kasvintuotantoa. Kyseisessä 32 artiklassa säädetään mahdollisuudesta hakea poikkeusta maa- ja metsätaloustuotteiden jalostamisen ja kaupan pitämisen edellytysten parantamisesta annettuun asetukseen (EY) N:o 951/97 (entinen asetus (ETY) N:o 866/90) [12] sekä alan investointien valintaperusteisiin, joista on säädetty komission päätöksessä 94/173/EY. [12] Neuvoston asetus (ETY) N:o 866/90, 29.3.1990, sellaisena kuin se on korvattu neuvoston asetuksella (EY) N:o 951/97, EYVL L 142, 2.6.1997. Poikkeukset hyväksyttiin 20 päivänä huhtikuuta 1998 tehdyllä komission päätöksellä C(1998) 967. Ohjelmassa määrätään EMOTR:n ohjausosastosta maksettavina yhteisön tukitoimenpiteinä 22 miljoonaa euroa investointeihin, joiden tukikelpoinen enimmäismäärä on 56 miljoonaa euroa. POSEIMA-ohjelman rakenteellisia poikkeuksia koskeva 27 artikla poistettiin uudessa asetuksessa (EY) N:o 1257/1999 säädetyn joustavuuden mukaisen rahastojen uudistuksen yhteydessä. Tämän maaseudun kehittämistä koskevan asetuksen 53:nnessa perustelukappaleessa viitataan kyllä kyseisten alueiden erityisiin tarpeisiin, mutta asetuksen säädösosassa ei anneta asiaa koskevia välineitä. Joustavuutta, mukautuksia tai poikkeuksia koskevia hakemuksia ja asiaan liittyviä ratkaisuja on tutkittava ohjelmakauteen liittyvän tarkastelun yhteydessä. LIITE 4 Kasvien terveyttä koskevat toimenpiteet MADEIRA -1993: Yhteensä: 2 000 000 ecua, joista EY:n osuus oli 1 500 000 ecua ja Madeiran 500 000 ecua (ecun muuntokurssi: 198,230 escudoa 1.8.1993) -1995: Yhteensä: 1 200 000 ecua, joista EY:n osuus oli 900 000 ja Madeiran 300 000 ecua (ecun muuntokurssi: 196,159 escudoa 1.6.1995) -1996: Yhteensä: 800 000 ecua, joista EY:n osuus oli 600 000 ja Madeiran 200 000 ecua (ecun muuntokurssi: 196,329 escudoa 1.3.1996) -1997: Yhteensä: 1 066 666 ecua, joista EY:n osuus oli 650 000 ja Madeiran 416 666 ecua (ecun muuntokurssi: 195,106 escudoa 1.2.1997) -1998: Yhteensä: 666 667 ecua, joista EY:n osuus oli 500 000 ja Madeiran 166 667 ecua (ecun muuntokurssi: 203,243 escudoa 1.4.1998) Toimet: hedelmäkärpäsen (Ceratitis capitata) ennaltatorjunta sitrushedelmiä vahingoittavan valkoisen kärpäsen (Aleurothixus floccosus) torjunta Trialeurodes vaporariorumin torjunta (vuoteen 1997 asti). AZORIT -1994: Yhteensä: 666 666 ecua, joista EY:n osuus oli 500 000 ja Azorien 166 666 ecua (ecun muuntokurssi: 197,279 escudoa 1.3.1994) -1995: Yhteensä: 866 667 ecua, joista EY:n osuus oli 650 000 ja Azorien 216 667 ecua (ecun muuntokurssi: 196,159 escudoa 1.6.1995) -1996: Yhteensä: 667 246 ecua, joista EY:n osuus oli 500 000 ecua ja Azorien 167 246 ecua (ecun muuntokurssi: 196,329 escudoa 1.3.1996) Toiminta: Popillia japonican torjunta. LIITE 5 EMOTR:n ohjausosastosta rahoitettavat toimenpiteet Näiden toimenpiteiden rahoitus ei liity käsiteltävänä olevaan kertomukseen, mutta niitä kuvataan suppeasti tässä kappaleessa, jotta annettaisiin yhtenäinen kuva yhteisön Azorien ja Madeiran saarten maatalousalan hyväksi toteuttamista toimista. Ohjelmakausi 1989-1993 Azorien ja Madeiran itsehallintoalueita on kyseinä kautena tuettu useilla yhteisön yhteisrahoitusvälineillä. Pedap-ohjelman (Portugalin maatalouden erityinen kehittämisohjelma) yhteydessä ohjelmakautena 1985-1995 hyväksytyt erityisohjelmat koskivat pääasiallisesti perusrakenteiden (maaseudun tieverkkojen, sähköistämisen, kastelujärjestelmien) parantamista, Azorien laidunalueiden parantamista ja Madeiran banaanintuotannon tuotantosuunnan muuttamista ja rakenteiden uudistamista. POSEIMA-asetuksen, joka annettiin 29 päivänä kesäkuuta 1991, rakenteellisia toimenpiteitä koskevassa osassa hyväksyttiin Madeiraa ja Azoreita varten ohjelmat, jotka koskivat Madeiran osalta banaanin kaupan pitämisen rakenteiden tehostamista ja uudenaikaistamista (11 000 000 euroa); Azorien osalta kyseessä olivat rakenteelliset tukitoimenpiteet uudenaikaistamista varten tehdyille investoinneille, jotka koskivat erityisesti Picon juustoja, ja koneellistamisen tukeminen (5 000 000 euroa). Ohjelmakautta 1989-1993 koskevan yhteisön tukikehyksen yhteydessä kyseisiin alueisiin sovellettiin Azorien ja Madeiran viiniviljelmien rakenteiden uudistamista koskevaa toimenpideohjelmaa, jossa EMOTR:n ohjausosastosta rahoitettu osuus oli yhteensä 2 708 000 euroa. Ohjelmakausi 1994-1999 Kyseisille alueille myönnettiin rakennerahastoista (yhteisön tukikehys ohjelmakautena 1994-1999) seuraavaa tukea: -useista rahastoista rahoitetussa tavoitteen 1 Madeiraa koskevassa toimenpideohjelmassa EMOTR:n ohjausosaston osuus oli 59 723 000 euroa. Yhteisrahoitetuissa toimissa oli kyse kastelujärjestelmistä, maaseudun tieverkoista, sähköistämisestä, maatiloille tehtyjen investointien tukemisesta, tuotantosuunnan muuttamisesta ja tuotannon monipuolistamisesta, koulutuksesta, tutkimuksesta ja esittelystä, maataloustuotteiden jalostamisesta ja kaupan pitämisestä sekä metsänhoidon parantamisesta, -useista rahastoista rahoitetussa tavoitteen 1 Azoreita koskevassa toimenpideohjelmassa EMOTR:n ohjausosaston osuus oli 147 967 000 euroa. Yhteisrahoitetuissa toimissa oli erityisesti kyse maatilojen perusrakenteiden parantamisesta, maaseudun tieverkoista, vesihuollosta, sähköistämisestä, maatiloille tehtyjen investointien tukemisesta, koulutuksesta, maataloustuotteiden jalostamisesta ja kaupan pitämisestä, metsänhoidon parantamisesta sekä rappeutuneiden metsäalueiden korjaamisesta. Ohjelmakausi 2000-2006 Kumpaankin alueeseen sovelletaan jälleen kyseisenä kautena rakennerahastoista rahoitettavan tuen perusteella useista rahastoista rahoitettavan tavoitteen 1 toimenpideohjelmaa, johon kuuluvat toimenpiteet ovat samankaltaiset. EMOTR:n ohjausosastosta myönnettävän yhteisrahoituksen osuus on 79 853 000 euroa Madeiralle ja 133 554 000 euroa Azoreille.