FI    FI FI 
FI    FI  EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel 30.1.2009 
SEK(2009) 90  
  
KOMISSION YKSIKÖIDEN VALMISTELUASIAKIRJA 
EU:n lainsäädännön yksinkertaistaminen tekst iilien nimitysten ja merkintöjen alalla – 
Vaikutusten arviointi – Tiivistelmä 
 
{COM(2009) 31 lopullinen} 
{SEK(2009) 91} 
 
FI 2   FI KOMISSION YKSIKÖIDEN VALMISTELUASIAKIRJA 
EU:n lainsäädännön yksinkertaistaminen tekst iilien nimitysten ja merkintöjen alalla – 
Vaikutusten arviointi – Tiivistelmä 
EU:n lainsäädäntö tekstiilien nimitysten ja merk intöjen alalla käsittää kolme direktiiviä, joita 
on viime vuosien kuluessa muutettu uusien ku itunimitysten sisällyttämiseksi yhteisön 
lainsäädäntöön (mukauttaminen tekniseen edis tykseen). Direktiivi 96/74/EY tekstiilien 
nimityksistä edellyttää, että kuitukoostumu s merkitään tekstiilitu otteisiin yksinomaan 
direktiivin liitteessä I luetteloituja yhdenmuka istettuja nimityksiä käyttäen. Direktiiveissä 
96/73/EY ja 73/44/ETY täsmennetään  analyysimenetelmät, joita on käytettävä tarkistettaessa, 
onko tekstiilituotteiden koostumus selost eessa annettujen tietojen mukainen.  
Kyseiset tekstiilidirektiivit on  mukautettava joka kerta, kun uudenlaisen kuidun yleisnimi on 
lisättävä teknisiin liitteisiin. Menettely alk aa siitä, kun taloudellisen toimijan valmistelema 
hakemustiedosto esitetään komissiolle. Pol iittiselta ja oikeudelliselta kannalta uuden 
kuitunimityksen sisällyttäminen on vähäinen  tekninen muutos EU:n lainsäädäntöön. 
Kuitenkin kun lainsäädäntö on direktiivien m uodossa, tämä edellyttää, että kaikkien 
jäsenvaltioiden on siirrettävä muutosdirekt iivit kansalliseen lainsäädäntöön. Kokemus on 
osoittanut, että uuden kuidun si sällyttämistä koskevan pyynnön esit tämisestä kuluu pitkä aika 
ennen kuin esitys tulee oikeudellisesti hyvä ksytyksi koko EU:ssa. Euroopan komission 
käynnistämän lainsäädännöllisen yksinkertaist amisohjelman puitteiss a on ehdotettu, että 
tekstiilien nimityksiä ja merkintää koskevaa EU:n lainsäädäntöä tarkistetaan, jotta sen 
mukauttaminen tekniseen edistykseen yksinkertaistuu. 
Nykyisestä säädöskehyksestä johtuva avainongelma sekä viranomaisille että teollisuudelle on 
aika, joka kuluu uutta kuitua koskevan alkupe räisen hakemuksen esittämisestä sen 
oikeudelliseen hyväksymiseen kaikissa EU-maiss a. EU:n lainsäädännön yksinkertaistamisessa 
kyseisellä alalla keskitytään nä in ollen menettelyn rationalisoin tiin ja ajan voittamiseen uuden 
kuitunimityksen lisäämisessä direkt iivien teknisiin liitteisiin. N iinpä tutkitut vaihtoehdot eivät 
vaikuta tekstiilituotteiden merkintää koskev iin säännöksiin kuitujen koostumuksen osalta 
eivätkä aiheuta muutoksia halli nnolliseen päätöksentekoprosessiin. 
Kun tavoitteena on uuden tekstii likuitunimityksen laillisee n markkinointiin EU:ssa 
vaadittavan ajan lyhentäminen, käyttökel poinen ratkaisu on kolmen olemassa olevan 
direktiivin muuttaminen yhdeksi tai kolmeksi asetukseksi. Yhden asetuksen ratkaisu on suositeltavin edellyttäen, että  oikeudellinen yksikkö vahvistaa tämän olevan oikeudellisesti 
mielekkäin ratkaisu. 
Asetuksella yksinkertaistetaan mukauttamista te kniseen edistykseen. Jäsenvaltioiden ei enää 
tarvitse siirtää direktiivien muodossa anne ttavia teknisiä muutoksia kansalliseen 
lainsäädäntöön, mikä vähentää suoraan niiden  hallinnollista taakkaa. Edelleen näin 
mahdollistetaan uusien tekstiilikuitunimity sten saaminen markkinoille 12 kuukautta 
lyhyemmässä ajassa kuin nykytilanteessa, mikä t uottaa talouden toimijoille oleellista etua. 
Muun kuin lainsäädännöllisen ratkaisun käyttöke lpoisuus tekstiilien nimitysten yhteydessä 
tutkittiin niin ikään. Tekstiilien nimitysten kertakaikkinen poistaminen  merkinnöistä ei ole 
mikään vaihtoehto. Kuluttajille tiedottaminen kyseisellä alalla on tärkeää jo tiettyjen kuitujen ominaisuuksiin liittyvistä mukavuussyistä sekä  terveyssyistä, sillä jotkut kuluttajat ovat 
FI 3   FI allergisia eräille kuiduille. Edelleen kyseistä alaa koskeva Euroopan unionin lainsäädäntö 
kehitettiin jäsenvaltio iden lainsäädännön yhdenmukaistami seksi ja teknisten esteiden 
poistamiseksi tekstiilituotteiden vapaalta liikkumiselta yhteisön markkinoilla. Lisäksi 
talouden toimijoille on hyötyä uusien kuitujen kehi ttämisestä ja laajamittaisesta tunnetuksi 
tekemisestä. 
Myös itsesääntelyn mahdollisuus selvitettiin. Uusia kuitunimityksiä koskevista hakemuksista 
saatu kokemus on kuitenkin osoittanut, että ehdot etut nimitykset ovat toisinaan lähempänä 
tuotemerkkejä kuin kuidun ominaisuuksia kuvaavia  merkintöjä. Ehdotettu määritelmä ei aina 
ole kuidun ominaisuuksien mukainen ja antaa site n väärää tietoa kulutt ajalle. Myös ehdotetut 
koemenetelmät ovat miltei aina epätäydellisiä tai epäasianmukaisia, mikä estää valvontaviranomaisia arvioimasta tuotteen vaatimustenmukaisuutta. 
Jäsenvaltiot eivät kannata kumpaakaan vaihtoehtoa. Siksi molempien edellä mainittujen 
vaihtoehtojen tarkemmasta tutkimisesta luovuttiin. 
Edelleen tutkittiin, voi siko lainsäädännön ehdotetulla yksinke rtaistamisella ol la kielteisiä 
ympäristö- ja työllisyysvaikutuksia. Ympäristön  osalta lainsäädännön yksinkertaistaminen ei 
näytä aiheuttavan muutoksia nykytilanteeseen. Mikään  ei osoita, että uusi en tekstiilikuitujen 
markkinointirytmistä aiheutuisi  ympäristöongelmia. Päinvastoi n voitaisiin esittää, että 
ympäristölle saattaa ol la hyötyä sellaisten kuitujen tuota nnon kannustamisesta, jotka voivat 
korvata luonnonkuidun kuten esimerkiksi puuvill an, jonka tuotant oon liittyy eräitä 
ympäristöongelmia. Tämän vuoksi ei jatkettu tutkimusta mahdollisista kielteisistä 
vaikutuksista, joita voisi aiheutua uuden tekstii likuidun saattamisesta markkinoille joka vuosi.  
Työllisyyden osalta tilanne on vastaava. Mi käli uusien tekstiilikuitujen markkinoille 
saattamisen nopeuttamisella on jotain vaikutus ta, se voi olla vain myönteinen. Uusiin 
tekstiilikuituihin liittyvä innovaatio on its e asiassa kilpailuetu Euroopan tekstiili- ja 
vaatetusteollisuudelle. Se on muiden näkökoh tien ohella osaltaan auttanut teollisuutta 
selviytymään perinpohjaisesta nykyaikaistam is- ja uudelleenjärjestelyprosessista jo 
vuosikymmenien ajan ja säilyttämään maailmanl aajuisen johtoasemansa esimerkiksi teknisten 
ja teollisuustekstiilien sekä muodin aloilla. Alan  kehityspyrkimykset osoittavat, että yritysten 
lukumäärä on laskussa, mutta niiden koko on ka svussa ja ne ovat uudenaikaisempia, ne 
työllistävät vähemmän, mutta työntekijät ovat pa remmin palkattuja. Työpaikkojen menetykset 
Euroopan tekstiili- ja vaatetusalalla liittyvä t enimmäkseen tuotanto tekijöiden yhdistelmän 
muutoksiin kansainvälisellä tasolla. Teknol ogioiden, taitotiedon ja työvoimakustannusten 
yhdistelmä tuottaa Euroopassa maailman mu ihin alueisiin verrattuna kilpailuetuja 
laadukkaiden, innovatiivist en ja korkean lisäar von tuotteiden valmist ukselle, ja yritykset 
luopuvat säännöllisesti massatuotannosta. Täss ä yhteydessä uudet tekstiilikuidut osaltaan 
muuttavat tekstiili- ja vaatetusteollisuuden profiilia, ja vaikka sen osuus Euroopan taloudesta 
on laskussa, se edustaa edelleen 3,5 pr osenttia tehdasteollis uuden arvonlisäyksestä
1. Tämän 
vuoksi ehdotetulla lainsäädännöllis ellä yksinkertaistamisella ei havaittu olevan kielteisiä 
vaikutuksia työllisyyteen eikä niiden tutkimista jatkettu.  
Asetusesityksen lisäksi selvitettiin muita mahdolli suuksia, joilla voitaisiin lyhentää aikaa, joka 
kuluu uutta kuitua koskevan hakemuksen jättäm isestä sen oikeudelliseen hyväksymiseen koko 
EU:ssa. 
                                                 
1 Eurostat. 
FI 4   FI Viime vuosien kokemus on osoittanut, että hakemustiedostot ovat lähes aina epätäydellisiä 
etenkin analyysimenetelmien osalta. Tä män vuoksi päätettiin selvittää, voisiko 
hakemustiedoston esittämistapaa koskevista yks ityiskohtaisemmista ohjei sta olla nettohyötyä 
talouden toimijoille, kuluttajille  ja hallintoviranomaisille. 
Lisäksi selvitettiin mahdollisuutta tutkituttaa hakemustiedostot jollakin asiaan erikoistuneista 
laboratorioista ennen tietojen esittämistä komissiolle. 
Lisäksi tutkittiin ajatus analyysimenetelmi ä koskevien teknisten direktiivien sisällön 
standardoinnista. Tekniset menetelmät voidaan näet muuntaa eurooppalais iksi standardeiksi. 
Näin voitaisiin edelleen yksinke rtaistaa Euroopan unionin lainsäädäntöä. Oli siis selvitettävä, 
ettei kyseisellä toimenpiteellä vaaranneta päätavoitetta uusien kuitujen laillisen EU:n markkinoille saattamisen nopeuttamisesta. 
Näiden tavoitteiden pohjalta tutkittiin se uraavat vaihtoehdot ja alavaihtoehdot: 
(1) Vaihtoehto 1: Ei muutosta nykyiseen  – tätä vaihtoehtoa käytetään voimassa olevana 
perushahmotelmana, johon verrataan  jokaista muuta vaihtoehtoa. 
(2) Vaihtoehto 2: Hyväksytään uus i asetus (uusia asetuksia)  – tämä merkitsee, että 
nykyiset kolme direktiiviä tekstiilien nimit yksistä ja merkinnöistä korvataan yhdellä 
asetuksella (tai joukolla asetuksia), jolloin on valittava jokin seuraavista 
alavaihtoehdoista: 
(a) Vaihtoehto 2.1: hyväksytään tällainen uus i asetus (tällais et uudet asetukset) 
lisäämättä mitään uusia säännöksiä. 
(b) Vaihtoehto 2.2: hyväksytään tä llainen uusi asetus (tälla iset uudet asetukset) ja 
lisätään liite, jossa täsmennet ään hakemustiedoston sisältö. 
(c) Vaihtoehto 2.3: hyväksytään tällainen uus i asetus (tällais et uudet asetukset) 
mukaan luettuina säännökset, joissa va hvistetaan luettelo jäsenvaltioiden 
tunnustamista laboratorioista.  
(d) Vaihtoehto 2.4: hyväksytään tällainen uus i asetus (tällais et uudet asetukset) 
mukaan luettuina liite, jossa täsmennetään hakemustiedoston sisältö, ja 
säännökset, joissa vahvistetaan luet telo jäsenvaltioiden tunnustamista 
laboratorioista.  
(3) Vaihtoehto 3: Valitaan yhdistetty lainsäädännöllinen/ei-lainsäädännöllinen 
(standardointi) lähestymistapa  – tämä merkitsee, että uuteen asetukseen 
sisällytettäisiin direktiiv iin 96/74/EY (sellaisena kui n se on muutettuna) nykyisin 
sisältyvät säännökset, kun sen sijaan kva ntifiointimenetelmä t siirrettäisiin 
standardoinnin alueelle. 
(a) Vaihtoehto 3.1: hyväksytään tällainen uus i asetus (tällais et uudet asetukset) 
/standardointimenettelyt lisäämä ttä mitään uusia säännöksiä. 
(b) Vaihtoehto 3.2: hyväksytään tällainen uus i asetus (tällais et uudet asetukset) 
/standardointimenettelyt ja lisätään liite, jossa täsmennetään hakemustiedoston sisältö. 
FI 5   FI (c) Vaihtoehto 3.3: hyväksytään tällainen uus i asetus (tällais et uudet asetukset) 
/standardointimenettelyt m ukaan luettuina säännökset, joissa vahvistetaan 
luettelo jäsenvaltioiden t unnustamista laboratorioista.  
(d) Vaihtoehto 3.4: hyväksytään tällainen uus i asetus (tällais et uudet asetukset) 
/standardointimenettelyt mukaan luettuina liite, jossa täsmennetään hakemustiedoston sisältö, ja säännökset , joissa vahviste taan luettelo 
jäsenvaltioiden tunnustamista laboratorioista (vaihtoeht o 3.2 ja vaihtoehto 3.3).  
Ehdotetut toimintavaihtoehdot voisivat tuotta a merkittävää säästöä ajassa, joka vaaditaan 
uuden kuitunimityksen hyväksymiseen sitä kosk evan hakemuksen jättämisestä, ja siten 
tuottaa taloudellista etua ja vähentää kustann uksia. Edelleen analyysi on osoittanut, että 
merkittävä ajansäästö on omiaan edistämään innovaatiota. 
Teollisuus ja jäsenvaltiot arvioivat, et tä uuden kuitunimityksen hyväksymisprosessin 
jouduttaminen kasvattaa markkinoi lle saatettavien kuitujen määrää. Teollisuuden mukaan uusi 
kuitu tuottaa vuodessa 100 000–2 000 000 euron s uuruisen nettohyödyn, joka  riippuu useista 
tekijöistä. Jos joka vuosi esitetään yksi tai kaks i uutta kuitunimitystä, teollisuudelle koituva 
hyöty kasvaa huomattavasti. Uusista ja innovoivista kuiduista niitä käyttäville 
jatkovalmistajille koituvaa hyötyä ei ole analysoi tu. Kannatta kuitenkin main ita, että hiljattain 
nimetty kuitu ”elastaani”, jonka ominais uutena on erityinen venyvyys, on mahdollistanut 
merkittäviä muutoksia vaatetusteollisuudessa t uottaen siten kilpailuetuja ja huomattavia 
voittoja. 
Pk-yritysten kannalta lienee er ityisen tärkeää supistaa aik aa, joka kuluu uuteen kuituun 
tehdystä investoinnista mahdollisuuteen saattaa se markkinoille uudella nimellä. Teollisuuden 
antamien tietojen mukaan pk-yrityksen koko liik etoiminta voi riippua jonkin tietyn kuidun 
markkinoille saattamisen vaatimasta ajasta. 
Toimintavaihtoehtojen analyysi ja vertailu johtaa seuraaviin päätelmiin: 
• Teollisuus hyötyy eniten sen ajan l yhenemisestä, joka vaaditaan uutta 
kuitunimitystä koskevan hakemuksen jättämisestä mahdollisuuteen saattaa kuitu 
markkinoille uudella nimellä. Tuloksena on säästöä hallintokul uissa ja nopeampi 
tulonmuodostus kuidun myynnistä. Vaihto ehdot 2.4 ja 3.4 (tapaus A) tuottavat 
todennäköisesti merkittävimmät kusta nnussäästöt ja yleiset hyödyt. Kyseisten 
vaihtoehtojen avulla mahdollisesti voitettava aika on 18–33 kuukautta, 6 kuukautta enemmän kuin muilla vaihtoehdoilla.  
• Jäsenvaltioiden viranomaiset hyötyvät eniten direktiivien korvaamisesta 
asetuksella (asetuksilla), sillä muutoksia ei siten enää tarvitse siirtää kansalliseen 
lainsäädäntöön. Tuloksena voi olla jäse nvaltioille merkittäviä kustannussäästöjä. 
Kyseiset säästöt ovat mahdollisia kaikilla vaihtoehtojen 2 ja 3 alavaihtoehdoilla.  
• Teollisuus ja viranomaiset yhdessä voi vat hyötyä hakemustiedoston sisällön 
esittämistapaa koskevista ohjeista (vaihtoehdo t 2.2 ja 3.2) ja luettelon laatimisesta 
jäsenvaltioiden tunnustamist a laboratorioista (vaihtoehdot 2.3 ja 3.3). Jos näiden 
vaihtoehtojen tuloksena hakemustiedostot vastaavat paremmin komission asettamia vaatimuksia, tuloksena voi olla merkittävää ajan säästöä 18–27 
kuukauteen saakka sekä teollisuudelle että viranomaisille.  
FI 6   FI • Kaikki vaihtoehdot hyödyttävät kuluttajia siten, että he saavat varmuuden 
nimettyjen kuitujen ja tiettyjen erityi sominaisuuksien vastaavuudesta. Kuluttajat 
voivat saada lisähyötyä myös siitä, että uudet kuidut tulevat nopeammin markkinoille.