[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO |

Bryssel 18.2.2009

KOM(2009) 73 lopullinen

KOMISSION TIEDONANTO EUROOPAN PARLAMENTILLE, NEUVOSTOLLE, EUROOPAN TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE SEKÄ ALUEIDEN KOMITEALLE

Toimintastrategia vuodeksi 2010

SISÄLLYSLUETTELO

1. Johdanto 3

2. I osa – Toiminnan ensisijaiset tavoitteet vuonna 2010 4

2.1 Taloudellinen ja sosiaalinen elpyminen 4

2.2 Ilmastonmuutos ja kestävän kehityksen Eurooppa 6

2.3 Kansalaiset etusijalle 6

2.4 Eurooppa kumppanina maailmassa 8

2.5 Sääntelyn parantaminen ja avoimuuden lisääminen 9

3. II osa – Henkilöresurssien ja taloudellisten resurssien kokonaistilanne vuonna 2010 10

3.1 Henkilöresurssit 10

3.2 Muutokset taloudellisten resurssien jakautumisessa 10

3.2.1 Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky (otsake 1 a) 10

3.2.2 Kasvua ja työllisyyttä edistävä koheesio (otsake 1 b) 12

3.2.3 Luonnonvarojen suojelu ja hallinta (otsake 2) 12

3.2.4 Vapaus, turvallisuus ja oikeus (otsake 3 a) 12

3.2.5 Kansalaisuus (otsake 3 b) 13

3.2.6 EU maailmanlaajuisena toimijana (otsake 4) 13

KOMISSION TIEDONANTO EUROOPAN PARLAMENTILLE, NEUVOSTOLLE, EUROOPAN TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE SEKÄ ALUEIDEN KOMITEALLE

Toimintastrategia vuodeksi 2010

1. Johdanto

Tämä vuotuinen toimintastrategia muodostaa perustan vuotta 2010 koskevan toimintasuunnitelman laatimiselle. Sillä käynnistetään samalla toimielinten välillä keskustelu ensi vuoden tärkeimmistä tavoitteista. Nykyisen komission tehtävänä on varmistaa strategisen suunnittelun ja ohjelmasuunnittelun jatkuvuus komissiossa. Sen on tässä yhteydessä kuitenkin otettava huomioon, että vuonna 2010 EU:lla on jo uusi komissio. Tämän uuden komission tehtäväksi jää varmistaa, että toiminnan ensisijaiset tavoitteet vastaavat sen omia strategisia päämääriä, ja laatia näin tarkistamiensa tavoitteiden pohjalta toimintaohjelma vuodeksi 2010.

Vuodesta 2010 saattaa tulla Lissabonin sopimuksen voimaantulovuosi, jos kansalliset ratifiointimenettelyt saadaan päätökseen. Sopimus tuo mukanaan merkittäviä muutoksia EU:n toimielinjärjestelmään. Jos Lissabonin sopimus tulee voimaan, komission on esitettävä useita ehdotuksia varmistaakseen, että sopimuksella saadaan aikaan tavoitellut vaikutukset.

Eurooppa kärsii parhaillaan talouskriisistä, joka vaikuttaa kansalaisiin ja yrityksiin kaikkialla Euroopassa. Kriisin vaikutusten odotetaan tuntuvan selkeinä sekä vuonna 2009 että vuonna 2010. EU:n on sen vuoksi edelleen varmistettava, että kriisiin vastataan nopeasti, määrätietoisesti ja koordinoidusti, ja osallistuttava kaikin tavoin myös kansainvälisten ratkaisujen etsimiseen. Euroopan talouden elvytyssuunnitelma tarjoaa vankan perustan luotaessa edellytyksiä elvytykselle. Suunnitelman toteuttamisella on sen vuoksi vuosina 2009 ja 2010 erittäin tärkeä merkitys. Jotta varmistettaisiin, että EU on kriisin jälkeen entistä vahvempi ja että se pystyy hyödyntämään talouden elpymisen tarjoamat mahdollisuudet entistä paremmin, EU:ssa on jatkettava Lissabonin kasvu- ja työllisyysstrategian mukaisten rakenneuudistusten toteuttamista EU:n toimielinten ja jäsenvaltioiden keskinäiseen kumppanuuteen perustuvalta pohjalta.

Vuonna 2009 esitetään talousarvion kokonaistarkastelun tulokset, ja komissio, Euroopan parlamentti ja neuvosto aloittavat niiden pohjalta tärkeän keskustelun siitä, miten EU:n rahoitus olisi tulevaisuudessa järjestettävä. Komissio pyrkii siihen, että vuoden 2010 kuluessa saavutetaan yhteisymmärrys seuraavan monivuotisen rahoituskehyksen perustekijöistä. Näin luodaan samalla perusta uusille säädösehdotuksille. Vuonna 2010 tehtäviin valmisteluihin kuuluu myös EU:n nykyisten rahoitusohjelmien väliarviointi. EU:n toimintaan osoitettujen varojen moitteeton ja kurinalainen hoito edellyttää yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamista, joten näiden etujen suojaamisella on myös vastaisuudessa erittäin tärkeä merkitys.

EU-asioista tiedottaminen on ratkaisevan tärkeää aikana, jolloin toimielinjärjestelmään tehdään useita muutoksia. Komissio, neuvosto ja Euroopan parlamentti asettavat tiedotukselle yhteiset päätavoitteet kumppanuuteen perustuvasta EU-viestinnästä annetun poliittisen julistuksen mukaisesti. Tiedotus kattaa kansalaisia suoraan koskettavia aiheita, joihin kuuluvat mm. talouden elvyttäminen, ympäristö, ilmasto ja energia sekä uuden perussopimuksen myötä Euroopassa käyttöön otettava sisäisen ja ulkoisen turvallisuuden parannettu ohjausjärjestelmä.

2. I osa – Toimin NAN ENSISIJAISET TAVOITTEET VUONNA 2010

2.1 Taloudellinen ja sosiaalinen elpyminen

Taloudellisen ja sosiaalisen elpymisen tukeminen perustuu vuonna 2009 toteutettuihin toimiin. Yksi komission tärkeimmistä tehtävistä on varmistaa Euroopan talouden elvytyssuunnitelmaan perustuvien jatkotoimien toteuttaminen ja seurata suunnitelman vaikutuksia sekä jäsenvaltioiden että yhteisön tasolla. Komissio varmistaa lisäksi, että jäsenvaltiot huolehtivat sitoumustensa mukaisesti Lissabonin kasvu- ja työllisyysstrategiaan sekä vakaus- ja kasvusopimukseen perustuvien toimien koordinoidusta toteuttamisesta. Lissabonin strategian toisen vaiheen lähestyessä loppuaan on lisäksi päätettävä, miten tätä strategiaa voidaan tehostaa vuodesta 2010 eteenpäin.

Kriisin edetessä on erittäin tärkeää, että EU auttaa kaikin käytettävissään olevin keinoin jäsenvaltioita torjumaan työttömyyttä ja vahvistamaan sosiaalista yhteenkuuluvuutta. EU:n työllisyys- ja koulutuspoliittisia toimia on hyödynnettävä luovalla tavalla, jotta jäsenvaltioita voitaisiin auttaa laatimaan strategioita, joilla tuetaan uusien taitojen hankkimista, parannetaan työpaikkojen laatua ja autetaan työttömäksi jääneitä. Tämä tarkoittaa myös Euroopan sosiaalirahastosta ja Euroopan globalisaatiorahastosta myönnettävän tuen lisäämistä. Vuonna 2010 päästään hyötymään kauden 2007–2013 koheesiorahasto-ohjelmiin ja maaseudun kehittämisohjelmiin tehdyistä muutoksista sekä näihin ohjelmiin sisältyvien toimien aikaistamisesta kokonaisvaltaisen elpymisen edistämiseksi. Muutosten ansiosta hankkeita valmistellaan entistä tiiviimmässä yhteistyössä kansallisten ja alueellisten viranomaisten kanssa. Tavoitteena on lisätä investointeja energiatehokkuuteen, vähän hiilidioksidipäästöjä aiheuttaviin energialähteisiin ja uusiutuvaan energiaan liittyvään teknologiaan, infrastruktuurihankkeisiin ja ilmastonmuutoksen torjuntaan.

Vuosi 2010 on tärkeä myös rahoitusmarkkinoiden kannalta, sillä vuonna 2010 on tarkoitus saattaa päätökseen rahoitusmarkkinoiden sääntelyn ja valvonnan perusteellinen uudistus. Kriisi on osoittanut, että nykyisessä järjestelmässä on aukkoja ja puutteita. Komissio aikoo varmistaa, että kaikkia rahoitusjärjestelmään kuuluvia systeemisesti merkittäviä laitoksia säännellään asianmukaisesti. Komissio esittää piakkoin ehdotuksia rahoituspalvelujen uudistamiseksi. Ehdotukset perustuvat de Larosièren työryhmän työhön, ja ne ovat yhteydessä muihin kansainvälisellä tasolla, etenkin G20-maiden ryhmässä, käynnissä oleviin rinnakkaisiin hankkeisiin. Vuosina 2009 ja 2010 keskeisenä tavoitteena on, että uudistukset saadaan hyväksyttyä ja toteutettua asianmukaisesti ja aikataulussa.

Hyvin toimivat ja avoimet sisämarkkinat ovat yksi tehokkaimmista EU:n käytössä olevista keinoista, joilla se voi tukea kasvua ja hyvinvointia. Komissio varmistaa myös vastaisuudessa yhdessä jäsenvaltioiden kanssa, että EU:n kansalaiset ja yritykset pääsevät suoraan hyötymään sisämarkkinoista. Se jatkaa sisämarkkinakatsauksen pohjalta aloitettuja uudistuksia, joilla pyritään parantamaan yritysten toimintaympäristöä, vahvistamaan kuluttajien luottamusta ja lisäämään kuluttajakysyntää. Elpymistä edistetään vuonna 2010 myös varmistamalla, että eurooppalaisten pk-yritysten tueksi vuonna 2008 hyväksytty toimenpidepaketti (”Small Business Act”) toteutetaan kaikilta osin ja että pk-yrityksille tarjotaan entistä paremmat mahdollisuudet päästä EU:n ulkopuolisille markkinoille. Näin autetaan samalla pk-yrityksiä selviämään kriisistä.

Komissio varmistaa, että sisämarkkinat tarjoavat myös vastaisuudessa mahdollisuuksia yksityisyrityksille, tukeakseen markkinoiden elpymistä kilpailukykyisiksi vuodesta 2010 lähtien. Palveludirektiivin täytäntöönpanolla ja soveltamisella voidaan tarjota hyvät edellytykset tämän tavoitteen saavuttamiselle. Postipalveludirektiivin täytäntöönpano on vuonna 2010 edennyt viimeiseen vaiheeseen, jossa postipalvelumarkkinat avataan kokonaisuudessaan kilpailulle. Euroopassa voidaan myös kehittää uusi standardointijärjestelmä, joka on nykyiseen järjestelmään verrattuna entistä tehokkaampi ja vaikuttavampi.

Ensisijaisiin toimiin kuuluvat vuonna 2010 myös sellaiset valtiontukiin ja yrityskeskittymien valvontaan liittyvät toimenpiteet, joilla pyritään hallitsemaan Euroopan taloudessa kriisin johdosta tapahtuneiden muutosten vaikutuksia. Talouden elpymistä tuetaan lisäksi tehostamalla kartellien torjuntaa sekä parantamalla kilpailusääntöjen noudattamisen valvontaa verkkotoimialoilla (energia, tietotekniikka, liikenne sekä posti- ja rahoituspalvelut). Kilpailuun liittyvien alakohtaisten kyselyjen tekemistä jatketaan ja uudenlaisen perusteellisen markkinaseurannan ansiosta voidaan tunnistaa sellaiset markkinat, jotka eivät toimi tehokkaasti, ja sellaiset alat, joilla muutoksilla voitaisiin vauhdittaa kasvua, luoda uusia työpaikkoja ja lisätä kuluttajien hyvinvointia. Samalla on kuitenkin varmistettava, että kriisistä erityisesti kärsineiden yritysten pelastamiseen ja rakenneuudistukseen liittyvät toimet ovat Euroopan tasolla johdonmukaisia.

Vuonna 2009 verkkotoimialoista annettavan lainsäädännön täytäntöönpanolla varmistetaan entistä kilpailukykyisemmät televiestintä-, sähkö- ja kaasumarkkinat. Vuonna 2010 on päästy tilanteeseen, jossa on aika määritellä kokonaisvaltainen lähestymistapa digitaalitalouteen ja uudistaa nykyistä tieto- ja viestintätekniikkapolitiikkaa (i2010). Tavoitteena on etenkin hyödyntää tieto- ja viestintätekniikkaa energiatehokkuuden parantamiseksi. Samalla kiinnitetään erityistä huomiota verkko- ja tietoturvaan. Vuonna 2010 toteutetaan lisäksi komission vuonna 2009 esittämään uudistettuun laajakaistastrategiaan perustuvia jatkotoimia, joihin kuuluu myös suunnitteilla oleva laajakaistayhteyksien ulottaminen maaseutualueille.

Nykyisessä taloustilanteessa on pyrittävä entistä määrätietoisemmin estämään tuotteiden väärentäminen ja laiton jäljentäminen. Tässä työssä keskeisessä asemassa ovat tulliviranomaiset ja kansainvälinen yhteistyö. Komissio jatkaa myös yhteisöpatentin ja patenttioikeudenkäyntijärjestelmän suunnittelua. Myös tekijänoikeus- ja tavaramerkkijärjestelmät olisi uudistettava, jotta ne saataisiin paremmin vastaamaan yritysten ja kuluttajien tarpeita.

Vähentääkseen eurooppalaisen tutkimuksen hajanaisuutta komissio pyrkii yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa varmistamaan osaamisen vapaan liikkuvuuden eurooppalaisella tutkimusalueella, jonka perustan muodostaa edelleen seitsemäs tutkimuksen puiteohjelma. Laaja-alaisen innovaatiostrategian tehokkaalla toteuttamisella varmistetaan, että tutkimus tuottaa kaupallisesti hyödynnettäviä tuotteita.

Komissio jatkaa myös työtään Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin (EIT) kehittämiseksi. Instituutin tarjoamia innovoinnin edistämismahdollisuuksia päästään hyödyntämään, kun ensimmäiset osaamis- ja innovointiyhteisöt aloittavat toimintansa.

Vuonna 2010 saadaan myös päätökseen kuuleminen EU:n liikennepolitiikan tulevaisuudesta. Kuulemisen tulokset auttavat komissiota arvioimaan uudelleen liikennepolitiikkaansa. Se ottaa arvioinnissaan huomioon vähän hiilidioksidipäästöjä synnyttävän talouden asettamat vaatimukset ja äskettäin kehitetyt uudet rahoitusjärjestelmät. Lisäksi komissio muuttaa Euroopan laajuisista liikenneverkoista antamiaan suuntaviivoja tieteen ja tekniikan kehityksen huomioon ottamiseksi ja esittää ehdotuksia Galileo-ohjelman hallinnoinnin järjestämisestä (vuodesta 2013 eteenpäin).

2.2 Ilmastonmuutos ja kestävän kehityksen Eurooppa

Jos EU:n tavoitteena oleva uusi kansainvälinen ilmastosopimus saadaan neuvoteltua Kööpenhaminassa vuonna 2009, EU:ssa ja muissa osissa maailmaa, myös ilmastonmuutoksen seurauksista kärsivissä kaikkein heikoimmassa asemassa olevissa maissa, on huolehdittava siitä, että sopimus otetaan osaksi kansallista lainsäädäntöä ja että sen seuranta järjestetään. EU on lisäksi antanut laajakantoisia yksipuolisia sitoumuksia, jotka koskevat kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä EU:ssa, uusiutuvien energialähteiden kehittämistä ja energiatehokkuuden parantamista. Vuodeksi 2010 asetettuihin tärkeisiin tavoitteisiin kuuluu myös jokin aika sitten hyväksytyn ilmasto- ja energiapaketin ja siihen sisältyvän EU:n tarkistetun päästökauppajärjestelmän täytäntöönpano. Ympäristön parantamista ja ilmastonmuutoksen torjuntaa tuetaan myös rakennerahastoista katettavilla investoinneilla, jotka ovat vuonna 2010 yhteensä 13 miljardia euroa. Ympäristön ja turvallisuuden maailmanlaajuiseen seurantajärjestelmään (GMES) kuuluvia operationaalisia palveluja kehitetään lisäksi siten, että niiden avulla voidaan seurata ilmastonmuutoksen vaikutuksia.

Keväällä 2010 pidettävässä Eurooppa-neuvoston kokouksessa on tarkoitus hyväksyä vuodet 2010–2014 kattava energia-alan toimintasuunnitelma komission laatimien esitysten pohjalta. Energiatehokkuus on tärkeässä asemassa myös vastaisuudessa etenkin energiatehokkuutta koskevan toimintasuunnitelman tarkistamisen ansiosta. Euroopan laajuisista energiaverkoista annettuja suuntaviivoja on tarkoitus uudistaa, jotta niillä voitaisiin auttaa turvaamaan energian toimitusvarmuus. Lisäksi on tehtävä työtä uusiutuvista energialähteistä annetun lainsäädännön täytäntöönpanemiseksi ja sähkön ja kaasun sisämarkkinoiden toteuttamiseksi.

Komissio suojelee luonnon monimuotoisuutta EU:ssa myös vuonna 2010. Se varmistaa tämän vuoksi, että EU:n luonnonsuojelulainsäädäntö pannaan täytäntöön, Natura 2000 -verkosto saadaan valmiiksi ja vuonna 2006 laadittu biologista monimuotoisuutta koskeva toimintasuunnitelma toteutetaan. Vuonna 2010 saavutetaan tilanne, jossa kaikki yhteisen maatalouspolitiikan kokonaisarvioinnin seurauksena toteutetut uudistukset ovat tulleet voimaan. Komissio toteuttaa lisäksi jatkotoimia vuoden 2009 työohjelmassaan esittämiensä, epäsuotuisten alueiden rajaamista ja maataloustuotteiden laatua koskevien aloitteiden pohjalta.

Komissio kehittää ja toteuttaa yhdennettyä meripolitiikkaansa myös vuonna 2010. Tähän politiikkaan kuuluvat mm. merivalvontaan, merten aluesuunnitteluun ja Euroopan meripoliittiseen seurantakeskukseen ja tietoverkkoon (EMODNET) liittyvät pitkän aikavälin hankkeet. Vuosi 2010 on myös kalastuspolitiikan kannalta tärkeä vuosi. Komissio aikoo esittää ehdotuksensa yhteisen kalastuspolitiikan uudistamiseksi sen jälkeen kun niistä on ensin järjestetty julkinen kuuleminen. Vuonna 2010 tulee voimaan myös yhteisen kalastuspolitiikan sääntöjen noudattamisen ja täytäntöönpanon valvontaa koskeva uudistus, kun parhaillaan käsiteltävänä oleva uudistusehdotus on hyväksytty.

Komissio tukee Itämeri-strategian ja siihen liittyvän toimintasuunnitelman käytännön toteutusta. Tuki kattaa mm. seuraavat osa-alueet: energia, ympäristö, liikenne, tieto- ja viestintätekniikkaa, tutkimus, innovointi sekä EU:n ulkopuolisten maiden kanssa tehtävän yhteistyön kehittäminen.

2.3 Kansalaiset etusijalle

Vuonna 2010 aloitetaan vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueella Tukholman ohjelman toteuttaminen. Työ pohjautuu vuonna 2009 esitettäviin aloitteisiin, ja sen tavoitteena on torjua terrorismin uhkaa ja järjestäytynyttä rikollisuutta ja parantaa näin kansalaisten turvallisuutta. Myös Euroopan oikeusaluetta kehitetään mm. ottamalla käyttöön sähköisen oikeudenkäytön portaali, parantamalla rikos- ja siviilioikeudellisiin asioihin liittyvää vastavuoroista tunnustamista ja vahvistamalla prosessuaalisia oikeuksia.

Perusoikeuksien suojelu on keskeinen osa EU:n toimintaa myös vuonna 2010. Erityistä huomiota kiinnitetään muita heikommassa asemassa oleviin ryhmiin kuten lapsiin. Lisäksi edistetään kansalaistoimintaa ja pyritään helpottamaan EU:n kansalaisten matkustamista EU:n ulkopuolelle. Tarvittaessa esitetään myös uusia aloitteita yksityisyyden suojaamiseksi globalisoituvassa maailmassa.

EU:n maahanmuutto- ja turvapaikkapolitiikka perustuu jatkossa Euroopan maahanmuutto- ja turvapaikkasopimukseen. Sopimuksen soveltamista käsitellään ensimmäisen kerran Eurooppa-neuvoston kokouksessa kesäkuussa 2010 komission laatiman kertomuksen pohjalta. Vuonna 2010 toteutetaan myös kotoutumiseen liittyviä aloitteita, joista päätettiin vuonna 2008 Vichyssä pidetyssä ministerikokouksessa.

Rajapolitiikassa on odotettavissa Schengenin uuden arviointimekanismin käyttöönotto. Vuoden 2010 alkupuolella komissio saattaa lisäksi tehdä ehdotuksia maahantulo- ja maastapoistumisjärjestelmän käyttöönottamisesta, rekisteröityjen matkustajien asemaa koskevasta ohjelmasta ja rajaturvallisuusviraston toimeksiantoon tehtävistä muutoksista. Vuonna 2010 edistytään todennäköisesti myös Euroopan rajavalvontajärjestelmän (Eurosur) toteuttamisessa. EU:n yhteistä viisumipolitiikkaa kehitetään vastavuoroiseen viisumivapauteen perustuvilla toimenpiteillä.

Finanssikriisin seurauksia pyritään hallitsemaan etenkin työvoima- ja koulutuspolitiikan keinoin. Seuraava komissio jatkaa uudistettuun sosiaalipoliittiseen ohjelmaan pohjautuvaa työtä toteuttamalla työllisyyteen, sosiaalipolitiikkaan, sukupuolten tasa-arvoon ja nuorisoon liittyviä toimia. Näillä toimilla pyritään osaltaan vastaamaan politiikan tärkeimpiin haasteisiin, joihin kuuluvat mm. globalisaatio, tekniikan kehitys ja väestönmuutokset. Komissiolta odotetaan myös strategiaa jatkotoimista, joita olisi toteutettava naisten ja miesten tasa-arvon tukemiseksi laaditun etenemissuunnitelman päätyttyä vuonna 2010. Komissio jatkaa myös työtään sen varmistamiseksi, että vammaisten yhtäläiset mahdollisuudet toteutuvat käytännössä. Vuonna 2010 vietetään köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjumisen eurooppalaista teemavuotta, jonka aikana EU voi osoittaa, miten tärkeänä se pitää köyhyyden poistamista ja sosiaalisen syrjäytymisen torjumista. Komissio valmistelee lisäksi yhteistyössä jäsenvaltioiden, sidosryhmien ja EU:n muiden toimielinten kanssa Euroopan vapaaehtoistyön teemavuotta, jota vietetään vuonna 2011.

Vuonna 2010 toteutetaan myös toimia kansanterveyden parantamiseksi ja kuluttajaturvallisuuden varmistamiseksi. Näihin toimiin kuuluvat EU:n terveysstrategian ja terveyteen liittyvän yhteisön toisen toimintaohjelman toteuttaminen, rajatylittävässä terveydenhuollossa sovellettaviin potilaiden oikeuksiin sekä elinten luovutukseen ja elinsiirtoihin liittyvien yhteispäätösmenettelyjen loppuun saattaminen sekä pandeemiseen influenssaan ja kansanterveysuhkiin liittyvät jatkotoimet. Lääkevalmisteista vuonna 2008 esitetyn säädösehdotuspaketin hyväksymisellä varmistetaan lääkealan kilpailukykyä vaarantamatta, että potilaat saavat entistä turvallisempia lääkkeitä. Komissio voi lisäksi tehdä uusia, eläinten terveyteen ja hyvinvointiin liittyviä ehdotuksia eläinten terveyttä koskevan strategian ja eläinten hyvinvointia koskevan toimintasuunnitelman pohjalta.

Komissio jatkaa Yhdysvaltojen ja Kiinan viranomaisten kanssa tuoteturvallisuuden alalla tekemäänsä yhteistyötä ja aloittaa vastaavanlaisen yhteistyön myös eräiden muiden maiden kanssa. Lelujen turvallisuudesta annetun direktiivin voimaantulo lisää tätä yhteistyötä entisestään. Komissio seuraa markkinoiden toimintaa ja kuluttajien asemaa markkinoilla myös vastaisuudessa. Lisäksi se selvittää vuonna 2009 laadittavan tiedonannon pohjalta, miten yhteisön kuluttajansuojasäännöstön noudattamista voitaisiin valvoa nykyistä paremmin. Komissio aikoo myös toteuttaa kuluttajan kollektiivisista oikeussuojakeinoista vuonna 2008 laadittuun vihreään kirjaan perustuvia jatkotoimia.

2.4 Eurooppa kumppanina maailmassa

EU:n on oltava maailmassa vahvan vaikuttajan asemassa, jotta se voisi vastata globalisaation mukanaan tuomiin haasteisiin. Näihin haasteisiin kuuluvat mm. energian toimitusvarmuus, ilmastonmuutos, elintarviketurva, muuttoliikkeet sekä tarve auttaa maailman köyhimpiä valtioita selviämään taantumasta. EU:n ulkosuhdepolitiikassa alkaa vuonna 2010 uusi aikakausi, jos Lissabonin sopimus tulee voimaan. Yksi tämän sopimuksen mukanaan tuomista ensimmäisistä näkyvistä muutoksista tulee olemaan Euroopan ulkosuhdehallinnon perustaminen.

Vuoden 2010 odotetaan tuovan mukanaan myös talouden elpymisen ja uudistetun kansainvälisen rahoitusjärjestelmän. Komissio on aktiivisesti mukana kansainvälisillä foorumeilla muokkaamassa uusia globaaleja rakenteita. Vuonna 2010 toteutetaan lisäksi tärkeitä hankkeita, joilla pyritään parantamaan rahoitusalan valvontaa sekä kehittämään makrotalouden seurantaa ja kriisinhallintaa.

Kroatian ja Turkin kanssa aloitettuja liittymisneuvotteluja jatketaan. Komissio pyrkii Eurooppa-neuvoston kehotuksen mukaisesti myös nopeuttamaan vakaus- ja assosiaatioprosessia Länsi-Balkanilla. Lisäksi komissio suunnittelee toimenpiteitä, joilla tuetaan Kosovon poliittista ja sosioekonomista kehitystä ja autetaan sitä lähentymään EU:ta yhdessä alueen muiden maiden kanssa.

EU jatkaa myös tukeaan Kyproksen yhdistymisprosessille.

Euroopan naapuruuspolitiikassa korostetaan kahdenvälisten suhteiden syventämistä etenkin Israelin, Moldovan, Marokon ja Ukrainan kanssa. Naapuruuspolitiikan toteuttamista tehostetaan itäisellä kumppanuudella, ensimmäisten Välimeren unionin puitteissa toteutettavien merkittävien hankkeiden käynnistämisellä sekä Mustanmeren synergiaan perustuvalla parannetulla yhteistyöllä. Vuonna 2010 neuvotellaan lisäksi uudesta Venäjän kanssa tehtävästä sopimuksesta. Myös Keski-Aasian-strategian toteuttamista tehostetaan. Komissio tekee yhteistyötä kaikkien näiden kumppaniensa kanssa etenkin varmistaakseen energian vastavuoroisen toimitusvarmuuden.

Komissio tekee läheistä yhteistyötä myös Yhdysvaltain uuden hallinnon kanssa kehittääkseen transatlanttista kumppanuutta. Tässä yhteydessä olisi etsittävä mahdollisuuksia edistää yhteisiä etuja ja myönteisiin näkökohtiin perustuvia yhteisiä tavoitteita maailmanlaajuisissa yhteyksissä.

Komissio tekee yhteistyötä myös ASEAN-maiden, Kiinan ja Intian kanssa. Toukokuussa 2010 pidettävässä EU:n ja Latinalaisen Amerikan huippukokouksessa on tarkoitus kehittää EU:n ja Latinalaisen Amerikan strategista kumppanuutta. Poliittinen vuoropuhelu Kuuban kanssa aloitetaan uudelleen neuvoston kesäkuussa 2008 tekemän päätöksen mukaisesti, ja nyt aloitettavaa yhteistyötä on tarkoitus kehittää edelleen vuonna 2010.

Vuonna 2010 komission odotetaan osallistuvan aktiivisesti Dohan kehityskierroksen loppuun saattamiseen ja/tai sen tulosten täytäntöönpanoon sekä keskeisiin kahdenvälisiin kauppaneuvotteluihin. Sääntelystä käytävää vuoropuhelua tärkeimpien talouskumppaneiden kanssa jatketaan. Tavoitteena on parantaa eurooppalaisten yritysten mahdollisuuksia päästä EU:n ulkopuolisille markkinoille. Komissio kiinnittää myös erityistä huomiota EU:n ulkopuolisissa maissa havaittujen kauppaa vääristävien toimien ja protektionismin ehkäisemiseen.

EU:n on myös vastaisuudessa osallistuttava kansainvälisen turvallisuuden ja vakauden varmistamiseen etenkin Kosovossa, Lähi-idässä, Afganistanissa ja Georgiassa. EU:n on lisäksi oltava aktiivisesti mukana Lähi-idän rauhanprosessissa, jonka eteneminen riippuu Israelin ja miehitettyjen palestiinalaisalueiden sisäpoliittisesta tilanteesta, Yhdysvaltain uuden hallinnon ja Lähi-idän kvartettiryhmän jatkossa toteuttamista toimista sekä tilanteen kehittymisestä paikan päällä.

Elintarvikerahoitusvälineen toteuttamista jatketaan. Lisäksi komissio pyrkii vuonna 2010 aiempien vuosien tapaan osallistumaan aktiivisesti kriisinhallintaan sekä vastaamaan nopeasti ja tehokkaasti humanitaarisiin kriiseihin, kuten humanitaarista apua koskevan eurooppalaisen konsensuksen täytäntöönpanosta vuonna 2008 hyväksytyssä toimintasuunnitelmassa edellytetään.

Syyskuussa 2010 järjestettävässä YK:n huippukokouksessa on tarkoitus arvioida, miten vuosituhannen kehitystavoitteiden saavuttamisessa on edistytty. EU on antanut kunnianhimoiset sitoumukset kehitysavun määrän lisäämisestä. Vuonna 2010 on tarkoitus päästä tärkeään välitavoitteeseen ennen vuodeksi 2015 asetetun 0,7 prosentin kokonaistavoitteen saavuttamista. Vuonna 2010 valmistuvat myös AKT-maiden kanssa tehdyn Cotonoun sopimuksen toinen tarkistus ja 10. Euroopan kehitysrahaston väliarviointi. Lisäksi EU:n ja Afrikan maiden kolmannessa huippukokouksessa tarkistetaan joulukuussa 2007 hyväksyttyä yhteistä Afrikka–EU-strategiaa ja päätetään uudesta vuodet 2011–2013 kattavasta toimintasuunnitelmasta.

Jos Kööpenhaminassa saadaan aikaan uusi ilmastosopimus, komissio tekee yhteistyötä sekä teollisuusmaiden että kehitysmaiden kanssa varmistaakseen, että kyseinen sopimus pannaan viipymättä täytäntöön.

Vuonna 2010 tulevat myös voimaan muutokset, jotka ovat seurausta ulkosuhteiden alan rahoitusvälineistä vuonna 2009 tehdystä väliarvioinnista.

2.5 Sääntelyn parantaminen ja avoimuuden lisääminen

Sääntelyn parantaminen on myös vastaisuudessa erittäin tärkeä osa kaikkea komission työtä. Jo annettu lainsäädäntö arvioidaan yhtenäisellä, yksinkertaistamiseen pyrkivällä menetelmällä. Arvioinnissa tarkastellaan kullakin politiikan osa-alueella annetun lainsäädännön yleistä vaikuttavuutta. Samaan aikaan komissio tarkastelee myös osa-alueita, joita voidaan vuonna 2009 esitetyn, sääntelyn parantamiseen pyrkivän aloitepaketin mukaan yksinkertaistaa. Komissio pyrkii myös edelleen määrätietoisesti vähentämään hallinnollisia rasitteita saavuttaakseen vuodeksi 2012 asetetun 25 prosentin vähennystavoitteen. Lisäksi se jatkaa äskettäin parannetun vaikutustenarviointijärjestelmän soveltamista ja arviointitulosten käytön tehostamista varmistaakseen, että uusi lainsäädäntö on mahdollisimman laadukasta.

Euroopan avoimuusaloitteen toteuttamista jatketaan. Edunvalvojien rekisterin toiminnasta vuonna 2009 tehdyn arvioinnin jälkeen voidaan mahdollisesti ottaa käyttöön Euroopan parlamentin kanssa yhteinen rekisteri. Komissio pyrkii myös tarjoamaan entistä avoimemmin tietoa EU:n lopullisista tuensaajista.

3. II osa – Henkilöresurssien ja taloudellisten resurssien kokonaistilanne vuonna 2010

3.1 Henkilöresurssit

Alkuvuodesta 2007 toteutetun henkilöstöresurssien kokonaistarkastelun[1] yhteydessä komissio sitoutui siihen, että sen jälkeen kun Bulgarian ja Romanian jäsenyyteen liittyvät viimeiset uudet virat on saatu perustettua, kaikki henkilöstötarpeet katetaan vuoteen 2013 asti nykyisellä henkilöstöllä. Komissio on kehottanut yksikköjään tehostamaan etenkin tuki- ja koordinointitoimintojaan, jotta vuodeksi 2010 asetetut ensisijaiset tavoitteet voitaisiin saavuttaa. Tehostamisen tuloksena odotetaan vapautuvan noin 600 virkaa, joista suurin osa siirretään yksittäisten pääosastojen sisällä ja muutetaan toimintapolitiikan tehtäväalueen viroiksi. Tämä tehtäväalue kattaa politiikan suunnittelun ja säädösten valmistelun sekä yhteisön toimintapolitiikan seurannan ja toteuttamisen. Siihen kuuluvat mm. toimenpiteet, joilla pyritään lievittämään nykyisen finanssi- ja talouskriisin seurauksia, tehostamaan liikenteen alan ja energia-alan tutkimusohjelmia, parantamaan toiminta- ja kauppapolitiikkaan liittyvien tehtävien hoitoa EU:n ulkopuolella sijaitsevissa EU:n lähetystöissä, lisäämään jäsenvaltioissa sijaitsevien edustustojen resursseja sekä kehittämään toimielinten tiedotustoimintaa.

3.2 Muutokset taloudellisten resurssien jakautumisessa

Tässä vuotuisessa toimintastrategiassa esitetään rahoitussuunnitelmaan tehtävät muutokset vuodet 2007–2013 kattavan monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeittain. Näin valmistellaan samalla vuodeksi 2010 laadittavaa alustavaa talousarvioesitystä, jonka komissio aikoo esittää huhtikuun lopulla. Kaikki muutokset tehdään vuodet 2007–2013 kattavassa monivuotisessa rahoituskehyksessä menoille vahvistettujen enimmäismäärien ja rahoitusohjelmiin sisältyvien viitemäärien puitteissa.

3.2.1 Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky (otsake 1 a)

Otsakkeeseen 1 a (Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky) on komission rahoitussuunnitelman mukaisesti tarkoitus ottaa 9 prosenttia enemmän määrärahoja kuin vuoden 2009 talousarviossa. Tämä merkitsee sitä, että otsakkeesta 1 a rahoitettavaa Euroopan talouden elvytyssuunnitelmaa sekä Lissabonin strategiaa tukeville keskeisille hankkeille voidaan osoittaa lisärahoitusta seuraavasti:

- seitsemäs tutkimuksen ja teknologian kehittämisen puiteohjelma (EY ja Euratom): +803 miljoonaa euroa

- Elinikäisen oppimisen ohjelma: +39 miljoonaa euroa

- kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelma: +25 miljoonaa euroa

- Euroopan laajuiset verkot (TEN): +128 miljoonaa euroa

- Galileo: +66 miljoonaa euroa

- Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutti (EIT): +24 miljoonaa euroa ensimmäistä toimintavuotta varten.

Eurooppa-neuvoston joulukuussa 2008[2] hyväksymä Euroopan talouden elvytyssuunnitelma sisältää tärkeän uuden rahoitusvälineen. Tämä väline on Euroopan energia-alan elvytysohjelma, jolla tuetaan energiahankkeiden toteuttamista yhteisössä. Ohjelma on voimassa kaksi vuotta (vuodet 2009 ja 2010), ja sitä varten on varattu yhteensä 3 500 miljoonan euron määrärahat, jotka jakautuvat seuraavasti:

- kaasu- ja sähköyhteyshankkeet: 1 750 miljoonaa euroa

- merituulivoimahankkeet: 500 miljoonaa euroa

- hiilidioksidin talteenottoon ja varastointiin liittyvät hankkeet: 1 250 miljoonaa euroa.

Komissio on jo esittänyt ehdotuksen[3] vuodet 2007–2013 kattavan monivuotisen rahoituskehyksen tarkistamiseksi, jotta otsakkeeseen 1 a saataisiin lisämäärärahoja ylittämättä kuitenkaan kokonaismääriä, joista on sovittu talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17. toukokuuta 2006 tehdyssä toimielinten sopimuksessa. Komissio ehdottaa budjettivallan käyttäjän kanssa käytyjen keskustelujen pohjalta, että määrärahat, joita ei vuonna 2008 tarvita otsakkeessa 2, siirretään otsakkeeseen 1 a ja käytetään energiahankkeita varten ehdotetun 3 500 miljoonan euron määrärahan rahoittamiseen (1 500 miljoonaa euroa vuonna 2009 ja 2 000 miljoonaa euroa vuonna 2010).

Komissio pyrkii selvittämään yhteistyössä Euroopan kemikaaliviraston kanssa, miten vuonna 2010 odotettavissa olevat viraston kassavirtaongelmat voitaisiin ratkaista. Nämä ongelmat johtuvat viraston keräämien maksujen myöhäisestä suoritusajankohdasta. EU:n talousarviosta on tämän vuoksi varattava virastolle avustus.

Komissio on ehdottanut yhteisön ohjelmaa rahoituspalveluihin, tilinpäätösraportointiin ja tilintarkastukseen liittyvien yksittäistoimien tukemiseksi[4]. Tästä ohjelmasta on tarkoitus myöntää rahoitusta elimille[5], joiden toiminta liittyy valvontakäytänteiden lähentämiseen ja valvontayhteistyöhön sekä tilinpäätösraportointiin ja tilintarkastukseen. Ohjelmaa varten ehdotetaan varattavan 36,2 miljoonaa euroa vuosiksi 2010–2013 tammikuussa 2009 tarkistetun rahoitussuunnitelman mukaisesti.

3.2.2 Kasvua ja työllisyyttä edistävä koheesio (otsake 1 b)

Kasvua ja työllisyyttä edistävän koheesion otsaketta varten varataan rakenne- ja koheesiorahastojen nykyisen rahoitussuunnitelman mukaisesti yhteensä 980 miljoonaa euroa (eli 2 prosenttia) enemmän kuin vuonna 2009. Kun edellytykset tehokkaalle hallinnolle ja valvonnalle on luotu ja vuoden 2008 lopulla esitetyt, täytäntöönpanon tehostamista koskevat ehdotukset hyväksytty, komissio pyrkii etenkin maksimoimaan tästä otsakkeesta rahoitettavien toimien koheesiota, kasvua ja tehokkuutta lisäävät vaikutukset, joilla voidaan puolestaan lievittää talous- ja finanssikriisin seurauksia.

3.2.3 Luonnonvarojen suojelu ja hallinta (otsake 2)

Maatalouspolitiikan kokonaisarvioinnin yhteydessä siirretään suoriin tukiin osoitetuista määrärahoista yhteensä 479 miljoonaa euroa maaseudun kehittämiseen. Kun tämä summa lisätään Portugalin soveltaman vapaaehtoisen mukauttamisen ja viinialan uudistuksen seurauksena siirrettäviin määriin, maaseudun kehittämiseen on vuonna 2010 käytettävissä 4,3 prosenttia enemmän määrärahoja kuin vuonna 2009.

Tässä vertailussa ei ole otettu huomioon Euroopan talouden elvytyssuunnitelmaan sisältyviä vuodeksi 2009 suunniteltuja toimenpiteitä. Komissio ehdottaa, että otsakkeessa 2 otetaan jo vuonna 2009 huomioon maatalouspolitiikan kokonaisarvioinnin yhteydessä esitetyt toimenpiteet, joilla on tarkoitus vastata uusiin haasteisiin (500 miljoonaa euroa), sekä maaseutualueiden laajakaistainfrastruktuurin parantamiseksi toteutettavat toimenpiteet (1 000 miljoonaa euroa). Näillä Euroopan talouden elvytyssuunnitelmaan sisältyvillä toimenpiteillä täydennetään otsakkeeseen 1 a kuuluvia toimenpiteitä.

LIFE+-ohjelmaa varten varataan vuodeksi 2010 rahoitussuunnitelman mukaisesti 6,9 prosenttia enemmän määrärahoja kuin edellisvuonna.

3.2.4 Vapaus, turvallisuus ja oikeus (otsake 3 a)

Tämän otsakkeen menot ovat vuonna 2010 noin 14 prosenttia suuremmat kuin vuonna 2009. Tämä osoittaa, että kyse on erittäin tärkeästä yhteisön toiminnasta.

Komissio aikoo esittää ehdotuksia Euroopan turvapaikkajärjestelmän täytäntöönpanemiseksi, myös uuden tukiviraston perustamiseksi. Ehdotukset pohjautuvat 15. ja 16. lokakuuta 2008 pidetyssä Eurooppa-neuvoston kokouksessa hyväksyttyyn Euroopan maahanmuutto- ja turvapaikkasopimukseen. Tukivirastolla on tulevaisuudessa tärkeä asema Euroopan maahanmuutto- ja turvapaikkapolitiikassa.

Komissio esittää lisäksi, että rajaturvallisuusvirastolle myönnettävä rahoitus säilytetään vuoden 2009 tasolla (78 miljoonaa euroa) myös vuonna 2010. Summa on 8 miljoonaa euroa suurempi kuin alkuperäisessä rahoitussuunnitelmassa.

Otsakkeeseen ehdotetaan 30 miljoonan euron vähennystä oikeudellisten välineiden puuttumisen vuoksi. Määrärahat riittävät tästä huolimatta kattamaan rajavalvontaan liittyvien järjestelmien, kuten maahantulo- ja maastapoistumisjärjestelmän ja rekisteröityjen matkustajien järjestelmän, käyttöönoton vuonna 2010 alkuperäisten suunnitelmien mukaisesti.

3.2.5 Kansalaisuus (otsake 3 b)

Tästä otsakkeesta katettavien menojen määrä vaihtelee hyvin vähän, joten otsakkeeseen ehdotetaan otettavan vuodeksi 2010 määrärahoja vain 0,6 prosenttia enemmän kuin vuonna 2009. Kansanterveyden, kuluttajansuojan, pelastuspalvelun, kulttuuriohjelmien ja tiedotuksen kaltaisiin kansalaisille tärkeisiin kohteisiin osoitettavan rahoituksen määrä voidaan näin säilyttää ennallaan.

3.2.6 EU maailmanlaajuisena toimijana (otsake 4)

Kööpenhaminassa joulukuussa 2009 pidettävän YK:n ilmastokokouksen onnistuminen on EU:lle erittäin tärkeää. Kokouksen tulosten pohjalta toteutettavat jatkotoimet vaikuttavat sekä EU:n ulkosuhdepolitiikkaan että sen sisäpolitiikkaan. Kööpenhaminassa tavoitteena olevan, ilmastonmuutoksen torjuntaan tähtäävän uuden kansainvälisen järjestelmän täytäntöönpano käsittää sopeutumiseen, vaikutusten rajoittamiseen, rahoitukseen ja teknologiansiirtoon liittyviä toimenpiteitä. Näihin kuuluvat myös maailmanlaajuisen ilmastonmuutosliittouman toimenpiteet, joilla autetaan heikoimmassa asemassa olevia maita sopeutumisohjelmien laatimisessa.

Komissio aikoo lisäksi osoittaa 600 miljoonaa euroa itäisen kumppanuuden vaiheittaiseen täytäntöönpanoon vuosina 2010–2013. Tästä summasta 250 miljoonaa euroa saadaan eurooppalaisen naapuruuden ja kumppanuuden välineen määrärahoista uudelleenjärjestelyjen tuloksena. Loput 350 miljoonaa euroa saadaan otsakkeen 4 liikkumavaraan sisältyvistä kohdentamattomista määrärahoista seuraavassa aikataulussa: 25 miljoonaa euroa vuonna 2010, 53 miljoonaa euroa vuonna 2011, 113 miljoonaa euroa vuonna 2012 ja 159 miljoonaa euroa vuonna 2013.

Gazan ja Länsirannan palestiinalaisalueilla tarvitaan edelleen apua pitkittyneen kriisin seurausten lievittämiseksi.

Komissio jatkaa sitoumuksensa mukaisesti avun toimittamista Georgiaan vastatakseen vuonna 2008 puhjenneesta kriisistä seuranneisiin tarpeisiin. Kotimaansa sisällä siirtymään joutuneille annettavalla avulla täydennetään ja tehostetaan osana eurooppalaista naapuruuden ja kumppanuuden välinettä laadittuun, vuodet 2007–2010 kattavaan Georgian maaohjelmaan sisältyviä ensisijaisia toimia, jotka ovat demokratian, oikeusvaltion ja hyvän hallintotavan edistäminen, talouskehityksen tukeminen sekä tuki köyhyyden vähentämiselle, sosiaalisten uudistusten toteuttamiselle ja Georgian sisäisten konfliktien rauhanomaiselle ratkaisemiselle.

Komissio tehostaa Kosovon vakautus- ja assosiaatioprosessia. Vuonna 2010 komissio toteuttaa toimenpiteitä, joilla tuetaan Kosovon poliittista ja sosioekonomista kehitystä sekä Kosovossa voimassa olevan lainsäädännön lähentämistä yhteisön säännöstöön. Toimenpiteet pohjautuvat komission tutkimukseen, jonka on tarkoitus valmistua syyskuussa 2009.

Lähi-idän rauhanprosessia, Kuubaa, Georgiaa, Kosovoa, Kyproksen yhdistymisprosessin tukemista ja ilmastonmuutoksen torjuntaa varten tarvittavien määrärahojen tarkka määrä riippuu tulevien kuukausien tapahtumista. Komissio täsmentää näitä määrärahatarpeita budjettimenettelyn kuluessa.

[1] Planning & optimising Commission human resources to serve EU priorities , SEC(2007) 530, 24.4.2007.

[2] Brysselissä 11. ja 12. joulukuuta 2008 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan päätelmät, 17271/08, 9 kohta.

[3] KOM(2008) 859, 10.12.2008.

[4] KOM(2009) 14, 23.1.2009.

[5] Kansainvälinen tilinpäätösstandardikomitean säätiö (IASCF), Euroopan tilinpäätösraportoinnin neuvoa-antava ryhmä (EFRAG), julkisen edun valvontalautakunta (PIOB), Euroopan arvopaperimarkkinoiden sääntelyviranomaisten komitea (CESR), Euroopan pankkivalvontaviranomaisten komitea (CEBS) ja Euroopan vakuutus- ja työeläkevalvontaviranomaisten komitea (CEIOPS).