[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO |

Bryssel 6.5.2008

KOM(2008) 237 lopullinen

KOMISSION KERTOMUS

VUOSIRAPORTTI 2007 EUROOPAN KOMISSION JA JÄSENVALTIOIDEN PARLAMENTTIEN SUHTEISTA

KOMISSION KERTOMUS

VUOSIRAPORTTI 2007 EUROOPAN KOMISSION JA JÄSENVALTIOIDEN PARLAMENTTIEN SUHTEISTA

1. JOHDANTO

Uutta lähestymistapaa, jonka pohjalta komissio pyrkii vahvistamaan suhteitaan jäsenvaltioiden parlamentteihin, syvennettiin huomattavasti vuonna 2007. Keskeistä lähestymistavassa ovat komission puheenjohtajan ja muiden kollegion jäsenten säännölliset vierailut kansallisissa parlamenteissa (yli 120 vierailua vuonna 2007) sekä syyskuusta 2006 lähtien parlamenteille annettu mahdollisuus esittää näkemyksensä kaikista komission tiedonannoista sekä lainsäädäntö- ja muista ehdotuksista. Komissio oli vastaanottanut 31. joulukuuta 2007 mennessä kansallisilta parlamenteilta 168 lausuntoa. Vuosi oli tässä suhteessa hyvin onnistunut, ja komission ja kansallisten parlamenttien suhteet syvenivät ja kehittyivät erittäin myönteisellä tavalla.

Myös Lissabonin sopimuksen allekirjoittaminen merkitsi suurta edistysaskelta jäsenvaltioiden parlamenttien osallistumisessa yhteisön lainsäädännön valmisteluun. Kansallisten parlamenttien asema on ollut keskeisellä sijalla päätettäessä toimielinten välisestä toimivallanjaosta. Uuden sopimuksen voimaantulon myötä kansalliset parlamentit saavat oikeuden esittää kaikkien komission säädösaloitteiden osalta näkemyksensä toissijaisuusperiaatteen soveltamisesta. Lisäksi kansalliset parlamentit voivat pyytää komissiolta lisäselvityksiä (”keltainen kortti”) tai käynnistää menettelyn, jonka päätteeksi Euroopan parlamentissa ja neuvostossa järjestetään erityinen enemmistöäänestys (”oranssi kortti”).

Ensin jäsenvaltioiden parlamenttien on kuitenkin otettava kantaa Lissabonin sopimuksen ratifiointiin, mikä vahvistaa huomattavasti parlamenttien asemaa EU:n asioiden hoidossa. Kaikkiaan 26 jäsenvaltiossa 27:stä ratifiointi tapahtuu yksinomaan parlamentin päätöksellä.

2. YHTEENVETO KANSALLISTEN PARLAMENTTIEN LAUSUNNOISTA

Komissio esitti kutsun osallistua poliittiseen vuoropuheluun yhteensä 40 edustajakamarille (14 jäsenvaltiolla on yksikamarijärjestelmä ja 13 jäsenvaltiolla kaksikamarijärjestelmä), joista suuri osa lähetti vastauksen.

2.1. Jäsenvaltioiden parlamenttien vastaukset

168 lausuntoa

Jäsenvaltioiden parlamentit ovat edelleen osallistuneet aktiivisesti vuonna 2006 aloitettuun poliittisen vuoropuhelun hyödyntämiseen. Komissio oli saanut 31. joulukuuta 2007 mennessä 168 lausuntoa 19 jäsenvaltion 27 edustajakamarilta. Lausunnot koskivat 82:ta komission asiakirjaa (ks. liitteenä oleva luettelo).

Yhteensä 35 lausuntoa annettiin kahdessa koordinoidussa menettelyssä, jotka yhteisöasioita käsittelevien elinten konferenssi (COSAC) käynnisti vuoden 2006 lopulla toissijaisuusperiaatteen soveltamisen tarkastelemiseksi. Yhteensä 19 kamaria ilmaisi kantansa komission ehdotukseen, joka koskee tuomioistuimen toimivaltaa sekä avioliittoasioissa sovellettavaa lakia koskevia sääntöjä. Yhteisön postipalvelujen sisämarkkinoiden täysimääräistä toteuttamista koskevasta komission ehdotuksesta puolestaan annettiin 16 lausuntoa.

Vuonna 2007 COSAC käynnisti ainoastaan yhden vastaavan menettelyn, joka koski 6. marraskuuta 2007 tehtyä neuvoston puitepäätöstä terrorismin torjunnasta[1].

Lausuntoja useista komission ehdotuksista

Muut 133 lausuntoa koskivat useita komission asiakirjoja. Seuraavista asiakirjoista esitettiin ainakin kolme lausuntoa kustakin: ehdotukset Euroopan teknologiainstituutista, viinin yhteisestä markkinajärjestelystä, maaperän suojelusta sekä maassa laittomasti oleskelevien kolmansien maiden kansalaisten työnantajiin kohdistettavista seuraamuksista, vihreät kirjat tupakasta, työmarkkinoiden uudistamisesta, diplomaatti- ja konsuliviranomaisten antamasta suojelusta sekä yleisön oikeudesta saada tietoja Euroopan yhteisön toimielinten hallussa olevista asiakirjoista, ehdotukset tutkimuspolitiikasta ja yhteisen eurooppalaisen turvapaikkajärjestelmän tulevaisuudesta, tiedonanto Euroopan unionin yhdennetystä meripolitiikasta ja vuoden 2008 toimintastrategia.

Jäsenvaltioiden parlamentit olivat erityisen kiinnostuneita vuoden 2008 toimintastrategiasta. Viisi edustajakamaria antoi lausuntonsa komission käynnistämän poliittisen vuoropuhelun puitteissa. Lisäksi vuoropuhelu sai uusia muotoja: parlamenttien aloitteesta järjestetyt kuulemiset, joista osassa oli mukana komission jäseniä, sekä COSACin puitteissa pidetyt keskustelutilaisuudet.

Aktiiviset parlamentit

Eräät ylähuoneet, kuten Ranskan senaatti, Saksan liittoneuvosto, Ison-Britannian parlamentin ylähuone ja Tšekin senaatti, olivat hyvin aktiivisia, sillä ne antoivat yhteensä 92 lausuntoa. Myös Ruotsin valtiopäivät ja Tanskan parlamentti ilmaisivat kantansa useasta tausta-asiakirjasta. Portugalin parlamentti puolestaan antoi useita myönteisiä lausuntoja toissijaisuusperiaatteen noudattamisesta. Nämä seitsemän edustajakamaria antoivat yhteensä 138 lausuntoa.

Komission vastaukset

Komissio antoi vastauksen 109 lausuntoon. Kansallisten parlamenttien lausunnoista yhteensä 41 oli myönteisiä, joten ne eivät edellyttäneet komissiolta muuta vastausta kuin vastaanottoilmoituksen. Komissio vastaa parlamentille aina sen omalla kielellä, ja vastaukset annetaan tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

Parlamenttien vastaukset

Ranskan senaatti katsoi tarpeelliseksi kommentoida komission vastausta kolmessa tapauksessa: kyseiset ehdotukset koskivat koirien ja kissojen turkin käytön kieltämistä, tieinfrastruktuurin turvallisuutta ja maassa laittomasti oleskelevien kolmansien maiden kansalaisten työnantajiin kohdistettavia seuraamuksia. Ison-Britannian parlamentin ylähuone esitti näkemyksiä Euroopan teknologiainstituuttia koskevasta ehdotuksesta kahteen otteeseen. Ranskan senaatti ja Saksan liittoneuvosto kommentoivat lisäksi vuonna 2007 uudelleen lausuntoja, jotka ne olivat esittäneet edellisenä vuonna maaperän suojelua koskevasta ehdotuksesta.

2.2. Kehittyvä prosessi

Entistä laajempi osanotto

COSACin koordinoimia menettelyjä lukuun ottamatta kansallisten parlamenttien lausunnot olivat alussa peräisin enimmäkseen aktiivisista ylähuoneista. Tosin Ruotsin valtiopäivät ja Tanskan parlamentti päättivät antaa lausuntoja jo tausta-asiakirjoista.

Yleistä politiikkaa koskevat huomautukset

Vaikka COSACin järjestämät menettelyt käsittelivät nimenomaan toissijaisuusperiaatetta, yleisesti voidaan todeta, että jäsenvaltioiden parlamentit kommentoivat lausunnoissaan myös komission ehdotusten sisältöön liittyviä poliittisia kysymyksiä. Tosin esimerkiksi Ranskan senaatti, Alankomaiden parlamentti ja Portugalin parlamentti keskittyivät toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteisiin. Portugalin parlamentti antoi kuitenkin vuoden 2006 politiikan saavutuksia koskevasta komission tiedonannosta yleisen lausunnon, jossa se käsitteli esimerkiksi Lissabonin strategiaa, yhtenäismarkkinoita, yhteiskunnallista solidaarisuutta ja energiakysymyksiä.

IPEX-verkoston tehostaminen

IPEX-tietokannan toiminta on tehostunut jatkuvasti, ja komissio saa sen avulla entistä paremmin tietoja parlamenttien yhteistyöstä sekä sellaisista kansallisten parlamenttien lausunnoista, joita ei ole toimitettu sille. Vuonna 2008 on tarkoitus lisätä yhteistyötä IPEX-verkoston kanssa.

2.3. Vaikutukset politiikan muotoiluun

Jäsenvaltioiden parlamenttien lausuntojen ansiosta parlamentit saavat komissiolta vastauksia ja selvityksiä. Kyseessä on uusi avoimuuden muoto, jota komissio aikoo tukea parantaakseen omalta osaltaan politiikan laadintaa ja kehittelyä.

Perussopimuksen sekä jäsenvaltioiden omien perustuslaillisten sääntöjen ja käytänteiden mukaisesti kansalliset parlamentit eivät osallistu päätöksentekoon EU:n tasolla. Parlamenttien lausunnoista voi kuitenkin olla hyötyä EU:n politiikan muotoilussa komission syyskuussa 2006 käynnistämän poliittisen vuoropuhelun puitteissa.

Jäsenvaltioiden parlamentit ovat ottaneet kantaa komission tausta-asiakirjoihin useaan otteeseen. Komissio ottaa parlamenttien näkemykset huomioon laatiessaan tausta-asiakirjojen pohjalta ehdotuksia.

EU:n toimielimet ovat komission säädösehdotuksia tarkastellessaan usein ottaneet esille samat seikat, joista kansalliset parlamentit ovat jo antaneet lausuntoja. Erityisesti näin on tapahtunut yhteisön postipalvelujen sisämarkkinoiden täysimääräistä toteuttamista, maaperän suojelua, tieinfrastruktuurin turvallisuutta ja Euroopan teknologiainstituuttia koskevien ehdotusten kohdalla.

Erityisesti voidaan mainita Ranskan senaatin esitys muuttaa jalankulkijoiden ja muiden loukkaantumiselle alttiiden tienkäyttäjien suojelua koskevan ehdotuksen otsikkoa, joka sai komission hyväksynnän. Komissio jättää asian Euroopan parlamentin ja neuvoston ratkaistavaksi.

On myös mahdollista, että asiakirjaa on täydennettävä, jotta komission tavoitteet saataisiin ilmaistua selkeämmin. Esimerkiksi hedelmä- ja vihannesalaa koskevan ehdotuksen (KOM(2007) 17) johdanto-osan kappaleita muutettiin ja täydennettiin neuvoston käsittelyssä ehdotuksen perustelujen selkeyttämiseksi toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden osalta.

3. KOMISSION JÄSENTEN TYÖVIERAILUT JA MUU YHTEYDENPITO KANSALLISIIN PARLAMENTTEIHIN VUONNA 2007

Vierailut jäsenvaltioiden parlamenteissa

Komission ja kansallisten parlamenttien suhteita koskevassa uudessa lähestymistavassa[2] määritellään kolme yleistä tavoitetta, jotka ohjaavat komission toimintaa: keskinäinen vuorovaikutus sekä jatkuva ja avoin vuoropuhelu, verkottuminen ja lähentyminen kansalaisiin parantamalla suhteita kansan valitsemiin edustajiin. Tässä yhteydessä keskeiseksi toimeksi on määritelty komission jäsenten säännölliset työvierailut kansallisiin parlamentteihin. Komission puheenjohtaja ja institutionaalisista suhteista vastaava komission varapuheenjohtaja ovat päättäneet vierailla kaikissa jäsenvaltioiden parlamenteissa kuluvan parlamenttikauden aikana. Tämä uudistus on selkeä osoitus siitä, että komissio haluaa kuunnella parlamentteja ja selittää niille paremmin politiikkaansa.

Puheenjohtaja José Manuel Barroso vieraili vuonna 2007 Liettuan, Portugalin, Maltan, Romanian ja Viron parlamenteissa. Lisäksi hän osallistui COSACin kokoukseen, joka pidettiin Estorilissa, Portugalissa 15. lokakuuta 2007, ja EU:n jäsenvaltioiden parlamenttien ulkoasiainvaliokuntien puheenjohtajien tapaamiseen.

Varapuheenjohtaja Margot Wallström vieraili vuonna 2007 Italian ja Alankomaiden parlamenteissa sekä Ison-Britannian parlamentin ala- ja ylähuoneessa. Varapuheenjohtaja Wallström tapasi Ruotsin valtiopäivien edustajia Brysselissä kahteen otteeseen ja osallistui Berliinissä 12. helmikuuta 2007 pidettyyn COSACin valtuustojen puheenjohtajien tapaamiseen sekä 15. toukokuuta 2007 pidettyyn COSACin kokoukseen.

Komission jäsenten vierailuja kansallisissa parlamenteissa tai muita yhteydenottoja niihin puolestaan kirjattiin vuonna 2007 yli 120.

Osallistuminen parlamenttien välisiin kokouksiin

Komissio vastasi myöntävästi moniin pyyntöihin, joissa se kutsuttiin Euroopan parlamentin joko yksin tai yhdessä puheenjohtajavaltion parlamentin kanssa järjestämiin jäsenvaltioiden parlamenttien kokouksiin valiokuntien puitteissa tai tapauskohtaisesti erityisaiheista.

Esimerkiksi komission puheenjohtaja Barroso osallistui Euroopan unionin tulevaisuutta koskevaan parlamenttien väliseen foorumiin 12. kesäkuuta 2007 ja 4. joulukuuta 2007 sekä Lissabonin strategiasta järjestettyyn foorumiin 6. helmikuuta 2007. Varapuheenjohtaja Günter Verheugen avasi keskustelun samalla foorumilla 5. helmikuuta 2007. Lisäksi komission jäsen Joaquin Almunia osallistui euroaluetta koskevaan parlamenttien väliseen foorumiin 28. helmikuuta 2007. Komissaari László Kovács puolestaan osallistui EU:n parlamenttien puhemiesten kokoukseen Bratislavassa 26. toukokuuta 2007.

Tiedote

Komission pääsihteeristö laati kolme tiedotetta, joita jaettiin komission yksiköihin, Euroopan parlamenttiin ja kansallisiin parlamentteihin.

Uusi EU-asioiden viestintäkanava

Poliittisen vuoropuhelun käynnistäminen komission ja jäsenvaltioiden parlamenttien välillä on lisännyt huomattavasti tietojenvaihtoa. Komissio on ryhtynyt kehittämään kokeiluluonteisia tietoverkkoja Euroopan parlamentin vuoden 2007 talousarviomenettelyn aikana esittämän pyynnön johdosta. Kyse on Euroopan parlamentin jäsenten ja kansallisten parlamenttien jäsenten tietojenvaihto- ja viestintäkanavasta, jonka avulla pyritään lisäämään vuoropuhelua eri aiheista. Samalla lisätään tietämystä Euroopan unionista sekä tuodaan esille uusia ajatuksia ja politiikkoja. Tietoverkoista on linkit EUROPA-palvelimelle ja IPEX-sivustolle.

Pysyvät edustajat

Komissio osallistui 12:een kansallisten parlamenttien pysyvien edustajien kokoukseen Brysselissä.

4. PÄÄTELMÄT

Komission suhteet jäsenvaltioiden parlamentteihin ovat perustuneet vuoden 2005 alusta lähtien selkeään ja tiiviiseen toimintasuunnitelmaan. Alussa määriteltyjen keskeisten tavoitteiden ansiosta komissio on voinut luoda vakaat yhteistyösuhteet kansallisiin parlamentteihin ja käynnistää vuoropuhelun, jolla edistetään politiikan kehittämistä.

Vuonna 2008 komission ja jäsenvaltioiden parlamenttien suhteita on tarkoitus syventää Euroopan unionin toimielinten oikeuksia kunnioittaen.

Erityisesti on tärkeä syventää poliittista vuoropuhelua kansallisten parlamenttien kanssa ja valmistella Lissabonin sopimuksen voimaantuloa. Komissio aikoo jatkaa nykyistä vuoropuhelua jäsenvaltioiden parlamenttien kanssa ja vahvistaa sitä julkistamalla vastauksensa parlamenttien esittämiin lausuntoihin sekä kehittämällä edelleen asiakirjojen toimittamista ja lausuntojen vastaanottamista. Samanaikaisesti komissio aikoo toteuttaa tarvittavat toimenpiteet Lissabonin sopimuksen määräysten täytäntöön panemiseksi.

LIITE

JÄSENVALTIOIDEN PARLAMENTTIEN LAUSUNNOT

7.1.2008

2 | DE Bundesrat | 21 | 21 | - | - | 15 |

3 | UK House of Lords | 18 | 17 | 1 | - | 14 |

4 | SE Riksdagen | 17 | 16 | 1 | - | 9 |

5 | PT Assembleia da República | 19 | - | - | 13 | - |

6 | DK Folketing | 12 | 7 | 2 | 3 | 8 |

7 | CZ Sénát | 11 | 10 | - | 1 | 6 |

8 | NL Eerste Kamer / Tweede Kamer | 3 | 3 | - | - | 3 | Kumpikin kamari* |

9 | DE Bundestag | 3 | 2 | 1 | 3 |

10 | LT Seimas | 3 | 1 | 1 | 1 | 2 |

11 | FR Assemblée nationale | 2 | 1 | - | 1 | 1 |

12 | BE Sénat/Senaat | 2 | 2 | - | - | 2 |

13 | UK House of Commons | 2 | 1 | - | 1 | 2 |

14 | HU Országgyűlés | 2 | - | - | 2 | - |

15 | LUX Chambre des députés | 2 | 1 | 1 | - | 2 |

16 | EE Riigikogu | 2 | - | - | 2 | - |

17 | CZ Poslanecká sněmova | 1 | 1 | - | - | 1 |

18 | IT Camera dei Deputati | 1 | - | - | 1 | - |

19 | BE Chambre des Représentants / Kamer van Volksvertegenwoordigers | 1 | 1 | - | - | 1 |

20 | PL Sejm | 1 | - | - | 1 | - |

21 | PL Senat | 1 | - | - | 1 | - |

22 | FI Eduskunta | 1 | - | - | 1 | - |

23 | IE Oireachtas | 1 | 1 | - | - | 1 | Kumpikin kamari* |

24 | SI Državni zbor | 1 | - | - | 1 | - |

25 | SK Národná rada | 1 | - | - | 1 | - |

Yhteensä: | 168 | 112 | 15 | 41 | 94 |

* Alankomaiden ja Irlannin parlamenttien lausunnot on lähetetty kummankin kamarin nimissä.

** Delegointi: komissio on valtuuttanut institutionaalisista suhteista vastaavan varapuheenjohtajan antamaan kansallisille parlamenteille vastauksen komission nimissä, edellyttäen että asianomaiset yksiköt ja kabinetit antavat hyväksyntänsä.

*** Jos lausunto on myönteinen, komissio lähettää ainoastaan vastaanottoilmoituksen. Muissa tapauksissa komissio vastaa kyseisille edustajainhuoneille joko institutionaalisista suhteista vastaavan varapuheenjohtajan välityksellä tai laatii yksinkertaistetun vastauksen.

[1] Jäsenvaltioiden parlamenttien esittämät lausunnot ehdotuksesta saapuivat komissioon vasta vuoden 2007 lopulla.

[2] Komissaari Margot Wallström esitteli kymmenen kohdan toimintaohjelman kollegiolle 9. helmikuuta 2005.