Tiivistelmä Maltan parlamentti on hyväksynyt hiljattain yksimielisesti joukon maan oikeuslaitosta koskevia merkittäviä uudistuksia. Varsinkin tuomareiden nimitysjärjestelmää ja kurinpitomenettelyjä koskevilla uudistuksilla pyritään parantamaan keskinäistä valvontaa rajoittamalla pääministerin ja parlamentin roolia. Uudistusten tavoitteena on vahvistaa oikeuslaitoksen riippumattomuutta ja vallanjakojärjestelmää ja vastata eräisiin Venetsian komission joulukuussa 2018 antamiin suosituksiin samoin kuin Euroopan komission ja neuvoston suosituksiin, jotka ne ovat antaneet talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä. Venetsian komissio suhtautuu yleisesti ottaen myönteisesti uudistussuunnitelmiin, ja se laatii parhaillaan lisälausuntoa uudistuksia koskevista lakiteksteistä. Ylimmän syyttäjän viraston alaisuuteen ollaan perustamassa valtionasiamiehen toimistosta täysin erillistä syyttäjälaitosta. Oikeuslaitoksen tehokkuuteen liittyy edelleen merkittäviä huolenaiheita: oikeudenkäynnit ovat erittäin pitkiä kaikissa oikeusasteissa ja kaikentyyppisissä tapauksissa. Korruptio on paljastunut ulottuvan syvälle. Se on saanut kansan vaatimaan korruptiontorjuntavalmiuksien tuntuvaa parantamista ja laajempia oikeusvaltiouudistuksia. Laajamittaista korruptiota koskevissa tapauksissa on annettu vain vähän tuomioita. Puutteiden korjaamiseksi ja korruptiontorjunnan institutionaalisen kehyksen lujittamiseksi on käynnistetty laaja-alainen uudistushanke, joka käsittää myös lainvalvonnan ja syytetoimet. Uudistus pitää sisällään uudet säännöt poliisiylijohtajan nimittämiseksi, syyttäjäviranomaisen tehtävien siirtämisen – myös korruptioon liittyvissä tapauksissa – poliisilta ylimmälle syyttäjälle, pysyvän korruptiontorjuntakomitean uudistamisen ja uusia säännöksiä, jotka mahdollistavat muutoksenhaun ylimmän syyttäjän syyttämättäjättämispäätöksiin. Näiden uudistusten toteutus tulee osoittamaan, miten hyvin Malta noudattaa komission suositusten lisäksi Venetsian komission ja lahjonnan vastaisen valtioiden ryhmän (GRECO) suosituksia. Maltan perustuslaissa säädetään sananvapaudesta ja tiedonvälityksen vapaudesta. Maltan tunnetuimman tutkivan toimittajan Daphne Caruana Galizian lokakuussa 2017 tapahtunutta murhaa pidettiin yleisesti hyökkäyksenä sananvapautta vastaan. Tapaus herätti huolta tiedonvälityksen vapaudesta ja toimittajien turvallisuudesta Maltalla. Muita huolenaiheita ovat tiedotusvälineiden sääntelyviranomaisen tosiasiallinen riippumattomuus sekä tutkivien toimittajien oikeudellinen ja verkkouhkailu. Monet Maltan tiedotusvälineistä ja lähetystoiminnan harjoittajista ovat parlamentin kahden pääpuolueen omistuksessa, määräysvallassa tai johtamia, millä on huomattava vaikutus tiedonvälitykseen Maltalla. Parlamentti on hiljattain hyväksynyt joitakin keskinäistä valvontaa koskevia uudistuksia. Niistä tärkeimpiä ovat uudet säännöt tasavallan presidentin valinnasta ja viraltapanosta sekä oikeusasiamiehen asemaa vahvistavat uudistukset. Lisäksi on tehty lakialoitteita pääministerin roolin rajoittamiseksi eräiden riippumattomien komiteoiden nimittämisessä. Uudistusten tavoitteena on vahvistaa yleistä keskinäisen valvonnan järjestelmää ja vastata joihinkin Venetsian komission suosituksiin. Viimeksi mainittu valmistelee parhaillaan lisälausuntoa näitä uudistuksia koskevista lakiteksteistä. Muiden perustuslaillisten uudistusten, esimerkiksi parlamentin toimintaa koskevien uudistusten, tarvetta pohditaan. Kansalaisjärjestöjen rooli julkisessa keskustelussa kasvaa koko ajan.

I.Oikeuslaitos

Maltan oikeuslaitos on saanut vaikutteita sekä mannermaisen oikeuden että common law -oikeuden perinteistä. Tuomioistuimet on jaettu ylemmän ja alemman oikeusasteen tuomioistuimiin. Ylemmän oikeusasteen tuomioistuimia ovat riita-asioita käsittelevä tuomioistuin, rikostuomioistuin, muutoksenhakutuomioistuin, rikosasioiden muutoksenhakutuomioistuin ja perustuslakituomioistuin. Niissä asioita ratkovat tuomarit. Alemman oikeusasteen tuomioistuimia ovat Maltan ja Gozon rauhantuomioistuimet. Niissä asioita ratkovat rauhantuomarit. Oikeuslaitosta johtaa perustuslakituomioistuimen presidentti. Oikeuslaitoksen riippumattomuus on kirjattu perustuslakiin, jolla myös taataan tuomareiden ja rauhantuomareiden virkasuoja. Oikeudenkäyttökomitea valvoo oikeuslaitoksen toimintaa. Maltalla toimii useita eri alojen erityistuomioistuimia. Täysin erillistä syyttäjälaitosta ollaan perustamassa. Maltan asianajajaliitto on asianajajien riippumaton ja itsesääntelyyn perustuva ammattialajärjestö. Parlamentti hyväksyi heinäkuussa 2020 eräitä perustuslaillisia uudistuksia oikeudenkäytön alalla.

Riippumattomuus

Tuomareiden ja rauhantuomareiden nimitysjärjestelmän uudistus hyväksyttiin heinäkuussa 2020. Hallitus esitti keväällä 2020 joukon uudistusehdotuksia, jotka koskivat muun muassa tuomareiden nimitysjärjestelmää. Ehdotuksilla pyrittiin vastaamaan Venetsian komission joulukuussa 2018 antamiin suosituksiin. Parlamentti hyväksyi 29. heinäkuuta 2020 perustuslakia muuttavan lakiesityksen. Venetsian komissio on keskustellut kaikista edellä mainituista ehdotuksista ja arvioinut niitä. Se ei ole kuitenkaan vielä antanut lausuntoa lakiteksteistä. Edellisessä järjestelmässä tuomarit ja rauhantuomarit nimitti maan presidentti pääministerin neuvoa noudattaen. Tuomarinimityksiä käsittelevä komitea selvitti, että ehdokkaat täyttävät nimityskriteerit, mutta ei laittanut ehdokkaita paremmuusjärjestykseen eikä asettunut kannattamaan heistä ketään. Nimityskomitean tehtävänä oli esittää joukko tuomari- ja rauhantuomariehdokkaita, joista pääministeri sai valita tehtävään nimitettävät. Presidentin rooli oli puhtaasti muodollinen. Parlamentin hyväksymän uuden lainsäädännön mukaisesti nimityskomitean kokoonpanoa on muutettu niin, että yli puolet sen jäsenistä kuuluu nyt tuomarikuntaan. Haettavissa olevat tuomarinvirat julkaistaan jatkossa. Nimityskomitea tulee esittämään kolmea virkaan parhaiten soveltuvaa ehdokasta suoraan tasavallan presidentille, joka valitsee tuomarit ja rauhantuomarit hänelle näin esitetyistä ehdokkaista. Arviointikriteerit on viety perustuslakiin. Näillä uudistuksilla otetaan huomioon Euroopan neuvoston suositukset, ja ne vahvistavat osaltaan oikeuslaitoksen riippumattomuutta. Myös Euroopan komissio ja neuvosto olivat ottaneet tämän kysymyksen esiin vuoden 2020 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annetussa maakohtaisessa suosituksessa, samoin Euroopan parlamentti. Venetsian komissio suhtautuu 19. kesäkuuta 2020 antamassaan lausunnossa yleisesti ottaen myönteisesti tuomarinimityksiä koskeviin uudistussuunnitelmiin, mutta muistuttaa lisätoimien tarpeellisuudesta, jotta keskinäisen valvonnan yleisestä järjestelmästä saataisiin riittävä sen joulukuussa 2018 antaman lausunnon mukaisesti. Venetsian komissio valmistelee parhaillaan lisälausuntoa näitä uudistuksia koskevista lakiteksteistä. Uudistuksen mukaan oikeuslaitoksen johtajan nimitykseen tarvitaan parlamentin kahden kolmasosan enemmistö ilman, että tuomarikunta tai tuomarinimityksiä käsittelevä komitea osallistuvat siihen. Koska oikeuslaitoksen johtajalla on muitakin rooleja (perustuslakituomioistuimen ja muutoksenhakutuomioistuimen presidentti, molempien muutoksenhakupaneelien puheenjohtaja) ja merkittäviä tehtäviä oikeuslaitoksen hallinnossa (tuomarinimityksiä käsittelevän komitean puheenjohtaja, kurinpitoseuraamuksista vastaavan oikeudenkäyttökomitean jäsen), Venetsian komissio on painottanut, että johtajan nimityksen on oltava mahdollisimman epäpoliittinen.

Parlamentti on hyväksynyt myös tuomareiden ja rauhantuomareiden erottamismenettelyä koskevan uudistuksen. Edellisessä järjestelmässä päätöksen tuomareiden ja rauhantuomareiden viraltapanosta teki parlamentti. Venetsian komissio on suosittanut menettelyn epäpolitisoimista. Uudistusten mukaan tuomareiden ja rauhantuomareiden viraltapanopäätökset tekee jatkossa oikeudenkäyttökomitea, jonka jäsenistä enemmistö on tuomareita. Parlamentti ei jatkossa osallistu tuomareiden ja rauhantuomareiden viraltapanopäätösten tekemiseen. Lisäksi viraltapanopäätöksiin voi uudistusten mukaan hakea muutosta perustuslakituomioistuimessa. Näillä uudistuksilla otetaan huomioon Euroopan neuvoston suositukset , ja ne vahvistavat oikeuslaitoksen riippumattomuutta. Venetsian komissio suhtautui kesäkuussa 2020 antamassaan lausunnossa myönteisesti uudistussuunnitelmiin, ja se laatii parhaillaan lisälausuntoa uudistusten lakiteksteistä.

Oikeuslaitoksen riippumattomuuden tasoa pidetään keskinkertaisena. Suuresta yleisöstä 52 prosenttia pitää oikeuslaitoksen riippumattomuutta melko tai erittäin hyvänä, yrityksistä 48 prosenttia.

Täysin erillistä syyttäjälaitosta ollaan perustamassa. Viime aikoihin asti suurimmassa osassa tapauksista syyttäjäviranomaisena on toiminut poliisi. Ylin syyttäjä on hoitanut suoraan vain vakavimmat rikokset. Ylin syyttäjä on syyttäjäntehtäviensä lisäksi toiminut hallituksen oikeudellisena neuvonantajana ja edustanut siinä ominaisuudessa valtiota oikeudenkäynneissä, mikä on herättänyt huolta vallanjakoperiaatteen toteutumisesta. Hallitus vastasi Venetsian komission suositukseen ilmoittamalla vuonna 2019 aikomuksestaan perustaa erillinen syyttäjälaitos. Ensimmäisessä vaiheessa perustettiin valtionasiamiehen toimisto, jolle siirrettiin ylimmältä syyttäjältä tehtävät, jotka eivät liity syytetoimiin. Valtionasiamies toimii hallituksen oikeudellisena neuvonantajana. Ylin syyttäjä vastaa jatkossa kaikkien rikosten syytetoimista. Hallitus aikoo antaa parlamentille lokakuussa 2020 lakiesityksen ylimmän syyttäjän syyttäjäntehtävien laajentamista koskemaan myös vähemmän vakavia rikoksia. Tapausten siirtäminen poliisilta syyttäjälaitokselle tapahtuu vaiheittain kesästä 2020 alkaen. Lopullisena tavoitteena on siirtää kaikki syytetoimet ylimmälle syyttäjälle. Sen vuoksi menee vielä aikaa ennen kuin syyttäjälaitosta koskevat uudistukset saadaan vietyä kokonaisuudessaan päätökseen. Parlamentti sääti heinäkuussa 2019 lain ylimmän syyttäjän uudesta nimitysmenettelystä. Lain mukaan pääministerin on otettava huomioon nimityskomitean suositukset päättäessään, ketä hän suosittaa presidentille uudeksi ylimmäksi syyttäjäksi perustuslain 91 §:n mukaisesti. Pääministeri hyväksyi uuden menettelyn mukaisesti 8. syyskuuta 2020 nimityskomitean suositteleman ehdokkaan Maltan ylimmäksi syyttäjäksi. Nämä muutokset parantavat keskinäistä valvontaa edelliseen nimitysmenettelyyn verrattuna. Käytännössä ylimmän syyttäjän nimittäminen on edelleen pääasiassa pääministerin harkintavallassa, mikä on todettu ongelmalliseksi.

Maltalla toimii lukuisia eri alojen erityistuomioistuimia. Niitä ovat esimerkiksi pakolaisasioiden muutoksenhakulautakunta, ympäristö- ja suunnitteluasioiden muutoksenhakutuomioistuin, kuluttajariitojen tuomioistuin, kilpailu- ja kuluttajavalitustuomioistuin, työtuomioistuin, tiedonsaanti- ja tietosuoja-asioita koskeva valitustuomioistuin, mielenterveyspotilaiden hoitoriitojen tuomioistuin, patenttituomioistuin, poliisilupia koskeva muutoksenhakutuomioistuin, hallintotuomioistuinten paneelit ja vankien muutoksenhakutuomioistuin. Venetsian komissio on ilmaissut huolensa näistä erityistuomioistuimista, koska niiden riippumattomuus ei ole samalla tasolla kuin yleisten tuomioistuinten.

Laatu

Oikeuslaitoksen laadun parantamiseksi on toteutettu joitakin toimenpiteitä. Varsinkin seuraavilla toimenpiteillä on pyritty parantamaan tietoteknisten välineiden käyttöä tuomioistuimissa: i) sähköistä arkistointia ja maksujen sähköistä maksamista ollaan ulottamassa yhä useampiin riita-asioita käsitteleviin tuomioistuimiin; ii) kansalaiset ja oikeusalan ammattilaiset saavat vapaasti tutustua omaan asiaansa liittyviin asiakirjoihin verkossa; ja iii) on perustettu sähköinen tuomioistuinalusta, joka tarjoaa monenlaisia oikeudellisia palveluja suurelle yleisölle ja oikeusalan ammattilaisille. Hallitus valmistelee parhaillaan digitaalistrategiaa ja toimintasuunnitelmaa teknologian käytön tehostamiseksi oikeuslaitoksessa. Mitä tulee oikeusalan koulutukseen, oikeusalan opintolautakunnan määrärahoja on lisätty, mikä mahdollistaa koulutuspalvelujen monipuolistamisen ja laadun parantamisen. Vuonna 2018 useilla keskeisillä oikeusalan osaamisalueilla ei järjestetty koulutusta. Ongelmana on edelleen oikeusetiikkaa koskevan koulutuksen puute.

Tapaustenjakojärjestelmä on tarkasteltavana. Nykyisessä järjestelmässä kirjaaja jakaa tapaukset oikeuslaitoksen johtajan ohjeiden mukaisesti. Tarkastelun tavoitteena on luoda uusi järjestelmä, jossa huomioidaan rekisteröityjen tapausten moninaisuus. Sen ansiosta tapaukset voidaan jakaa paremmin ja toimintaa voidaan tehostaa.

Tehokkuus

Oikeudenkäyntien kesto on edelleen yksi EU:n pisimmistä. Huolimatta eräistä viime vuosina aikaan saaduista parannuksista, oikeudenkäyntien kesto on edelleen erittäin pitkä kaikissa oikeusasteissa ja kaikentyyppisissä tapauksissa. Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimilta meni siviili- ja kauppaoikeudellisten riita-asioiden käsittelyyn keskimäärin 440 päivää vuonna 2018, mikä on yksi EU:n pisimmistä käsittelyajoista. Tilannetta pahentaa entisestään oikeudenkäyntien keston pituus toisessa oikeusasteessa (keskimäärin 1 120 päivää). Myös hallintotuomioistuinten käsittelyajat (keskimäärin 1 057 päivää) ovat huolenaihe huolimatta eräistä viime vuosina aikaan saaduista parannuksista. Selvitysasteet osoittavat, että Maltan tuomioistuimet toimivat tällä hetkellä kapasiteettinsa ylärajoilla ; tuomareiden määrä asukasta kohden on yksi EU:n alhaisimmista. Ensimmäisessä oikeusasteessa käsiteltävien rahanpesutapausten keskimääräinen kesto (yli 2 000 päivää) on erityinen huolenaihe, ja niiden suhteen tilanne huononi entisestään vuonna 2018. Tuomioistuimia suljettiin ja määräajat jäädytettiin 16. maaliskuuta 2020 kansanterveyden valvontaviranomaisen määräyksellä osana covid-19-pandemian johdosta toteutettuja hätätoimia. Määräys kumottiin 5. kesäkuuta 2020.