Virallinen lehti nro C 020 , 20/01/1997 s. 0031



A4-0338/96 Päätöslauselma kansalaisten ja yhteiskunnallisten toimijoiden osallistumisesta Euroopan unionin toimielinjärjestelmään Euroopan parlamentti, joka - ottaa huomioon työjärjestyksensä 148 artiklan, - ottaa huomioon institutionaalisten asioiden valiokunnan mietinnön sekä aluepoliittisen valiokunnan ja kulttuuri-, nuoriso- ja koulutusasioita sekä tiedotusvälineitä käsittelevän valiokunnan lausunnot (A4-0338/96), A. katsoo, että kansalaisten osallistuminen on eurooppalaisen poliittisen kulttuurin keskeinen piirre, mutta toteutetuista toimista huolimatta unionissa on edelleen demokratiavaje ja kansalaisten keskuudessa vallitsee luottamuspula unionia kohtaan, B. katsoo, että Euroopan rakentamisen onnistuminen riippuu sen päätöksentekokyvyn parantamisesta ja sen kansalaisten laajemmasta osallistumisesta, erityisesti lisäämällä Euroopan parlamentin toimivaltaa, C. ottaa huomioon, että unionin on toimittava kansalaisten luottamuksen palauttamiseksi ja sellaista hanketta koskevan osallistumishalun herättämiseksi, joka ulkoisen ja sisäisen turvallisuuden lisäksi on suunnattu ratkaisujen löytämiseen työttömyyden, syrjäytymisen, ympäristövahinkojen ja sosiaaliturvajärjestelmien heikkenemisen ongelmiin; katsoo näin ollen, että siihen on sisällyttävä todellinen yhteinen sitoumus työllisyyden, miesten ja naisten tasavertaisten mahdollisuuksien, solidaarisuuden ja kestävän kehityksen edistämiseksi, D. ottaa huomioon, että osallistuminen myötävaikuttaa, erityisesti naisten ja miesten välisen tasavertaisuuden pohjalta toteutettuna, demokraattisen järjestelmän arvon palautumiseen, E. katsoo, että on Euroopan parlamentin tehtävä on antaa asialle alkusysäys tekemällä uusia aloitteita, joiden tavoitteena on: - selventää toissijaisuusperiaatteen soveltamista tavalla, jonka suuri yleisö ymmärtää, - saattaa unionin politiikat julkisesti keskusteltavaksi, - edistää politiikkojen arviointia, - edistää kuulemisoikeuksien yleistä käyttämistä, F. katsoo, että niiden valtioiden, jotka ovat valinneet unioniin kuulumisen, on itse edistettävä oman alueensa osallistumista unionijärjestelmän toimintaan sekä ylikansallisten vaihtojen ja tapaamisten kehittämistä, G. katsoo, että kansalaisyhteiskunnan toimijoilla on tärkeä osa eurooppalaisen tietoisuuden muodostamisessa niiden edistäessä tiedonlevittämistä, ideoiden vertailua ja yhteisten intressien tutkimista, H. katsoo, että unionin toimielinten tasolla jo toteutettuja toimia kansalaisten kuulemiseksi on jatkettava, I. katsoo, että parhaillaan käynnissä olevan HVK:n on tarjottava tilaisuus laatia samalla kertaa periaatteita ja joitakin selkeitä keinoja näihin osallistumisvaatimuksiin vastaamiseksi; I. Julkinen keskustelu unionin politiikoista 1. Katsoo, että Euroopan kansalaisuus kuuluu erottamattomana osana demokraattiseen keskusteluun; A. Euroopan yhteiskunnallinen malli 2. Katsoo, että unioni voi herättää kiinnostusta osallistumiseen ainoastaan vakuuttamalla kansalaiset siitä, että se on yhtä lailla yhteiskunnallinen kuin taloudellinen unioni; ottaen huomioon yhtenäisvaluutan käyttöönottoon ja unionin laajentumiseen liittyvät seikat, on tarpeen viipymättä määritellä jäsenvaltioiden toimivaltaa täydentävä unionin yhteiskunnallinen toimivalta; 3. Palauttaa mieleen kantansa, jonka se esitti päätöslauselmassaan (i), johon sisältyy Euroopan parlamentin lausunto hallitusten välisen konferenssin koollekutsumisesta ja (ii) arviointi mietintäryhmän työstä ja Euroopan parlamentin poliittisten tavoitteiden täsmentäminen hallitusten välistä konferenssia silmällä pitäen ja joka koskee sosiaalisten perusoikeuksien pöytäkirjan perusperiaatteiden välitöntä sisällyttämistä perustamissopimukseen ((EYVL C 96, 1.4.1996, s. 77)); ehdottaa lisäksi, että luodaan menettely yhteisön toimielinten ja yhteiskunnallisten toimijoiden edustajien välisen sellaisen erityisen vuoropuhelun mahdollistamiseksi, jonka tarkoituksena on varmistaa näiden sosiaalisten oikeuksien toteutuminen käytännössä; B. Työllisyyssopimus 4. Suhtautuu periaatteessa myönteisesti komission puheenjohtajan tekemään aloitteeseen laatia luottamussopimus, joka käsittää työmarkkinaosapuolet; 5. Kehottaa laajaan yhteiseen keskusteluun sellaisista ehdoista, jotka antaisivat sopimukselle painoarvoa: - yhteisön toimivaltaa työllisyysasioissa on täsmennettävä; - työmarkkinat on organisoitava siten, että ne muuttuvat joustavimmiksi ja että ne lisäävät solidaarisuutta työttömien integroimiseksi, työturvallisuuden parantamiseksi, koulutuksen kehittämiseksi ja liikkuvuuden edistämiseksi; - Euroopan parlamentin 18. syyskuuta 1996 annetun työaikojen lyhentämistä ja mukauttamista koskevan päätöslauselman ((Kyseisen päivän istunnon pöytäkirja, osa II, kohta 8.)) mukaisesti on tehtävä yhteisön aloite työaikojen lyhentämisen varmistamiseksi - raha- ja budjettipolitiikoilla samoin kuin rakennepolitiikoilla on oltava myönteinen vaikutus työpaikkojen luomiseen; - yhteisiä taloudellisia voimavaroja on lisättävä, etenkin alueellista kehittämistä varten; tämä tarkoittaa yhteisen verotusvälineen käyttöönottoa; - yhdessä Euroopan keskuspankin perustamisen kanssa on toteutettava toimia Euroopan investointirahaston kehittämisen edistämiseksi siten, että se rahoittaisi yhteisön hankkeita valkoisessa kirjassa olevien suositusten mukaisesti; 6. Korostaa, että paljon riippuu sopimuksen onnistumisesta, ja uudistaa toiveensa uuden sellaisen työllisyyskomitean perustamisesta rahapoliittisen komitean rinnalle, jonka avulla talous- ja valtionvarainministerit ja sosiaaliministerit kuulisivat Euroopan tasolla edustavia työmarkkinaosapuolia vähintään kerran vuodessa; C. Talouspolitiikan valintojen demokraattinen valvonta 7. Katsoo, että talouspolitiikan suurten linjojen määrittelyn osalta, neuvoston ja komission velvollisuudet edellyttävät vahvistettua demokraattista valvontaa; 8. Ehdottaa, että taloudellinen vuosikertomus annetaan lausuntoa varten Euroopan parlamentille; ehdottaa, että komissio laatii asiakirjan, jossa otetaan huomioon tämä lausunto ja esitetään eri vaihtoehtoja, mukaan lukien niiden vaikutukset talousarvioon; ehdottaa, että neuvosto tekee sitten valintansa ja vastaa lausuntoihin yksiselitteisesti; D. Seuraavista merkittävistä määräajoista keskusteleminen 9. Ehdottaa, että seuraavien tapahtumien määräajoista keskustellaan riittävän varhain ja laajasti, jotta kansalaiset voisivat ennalta tutustua valintoihin, jotka unionia odottavat: siirtyminen euroon, rahoitusnäkymien tarkistaminen, laajentuminen, poliittisen unionin vahvistaminen; E. Vuosittainen konferenssi 10. Pitää välttämättömänä säännöllistä ja laajaa julkista keskustelua unionin politiikoista, jolloin kansalaiset voivat osallistua yhteisten ongelmien pohtimiseen; 11. Pitää hyödyllisenä, että vuosittain järjestettäisiin parlamentin erityisistuntojakson muodossa keskustelu, johon komissio ja neuvosto osallistuisivat, talouspolitiikan yleisistä suuntaviivoista ja että keskustelua edeltäisi Euroopan parlamentin valmisteleva konferenssi yhdessä talous- ja sosiaalikomitean ja alueiden komitean edustajien kanssa; 12. Pitää välttämättömänä, että tällaista konferenssia valmistellaan myös kansallisella tasolla kunkin jäsenvaltion valitsemien demokraattisten menettelyjen mukaisesti; 13. Katsoo, että sille olisi annettava tehtäväksi tällaisen konferenssin koollekutsuminen, sen sihteeristötehtävistä huolehtiminen ja sen työtä koskevan julkisen tiedotuksen toteuttaminen; II. Kansalaisten tiedonsaanti A. Yleisperiaate 14. Korostaa, että oikeus tiedonsaantiin on välttämätöntä demokratian tehokkaalle toteutumiselle, ja korostaa edellä mainitussa 13. maaliskuuta 1996 annetussa päätöslauselmassa avoimuudesta Euroopan toimielimissä olevien ehdotusten merkitystä; 15. Kiinnittää huomiota sen tarpeeseen, että olisi vastattava myös muihin tiedonsaantioikeutta koskeviin ulottuvuuksiin, mukaan lukien oikeus hyvään koulutukseen, tiedon jakamiseen, tiedon kulkuun kansalaisten keskuudessa sekä kansalaisten ja toimielinten välillä, mikä mahdollistaisi sen, että kaikki henkilöt voisivat käyttää arviointikykyään; B. Yhteisvastuullisuus 16. Pitää tiedonsaantipolitiikkojen monimuotoisuutta hyödyllisenä unionin tulevaisuutta koskevalle keskustelulle; 17. Korostaa, että tässä suhteessa tiedottamisvelvollisuus ei koske ainoastaan unionin toimielimiä vaan se kuuluu myös kansallisille toimielimille; 18. Kehottaa näin ollen jäsenvaltioita ottamaan vastuun Euroopan rakentamista koskevan tiedottamisen parantamisesta; 19. Katsoo, että unionin toimielinten, etenkin Euroopan parlamentin ja komission on myötävaikutettava tiedonsaantioikeuden takaamiseen; tämän toteuttaminen on johdettavissa yleisen edun mukaisista perusteista; tässä yhteydessä toimielinten on - valvottava poliittisten toimielinten ja asiantuntijajärjestelmien sekä eturyhmien toiminnan avoimuutta; - edistettävä erityisesti pysyvän eurooppalaisen kansalaiskasvatuspolitiikan kehittämistä; - otettava käyttöön tarvittavat yhteiset tarkkailu- ja arviointivälineet; - huolehdittava eri jäsenvaltioiden historiaa koskevasta paremmasta tietämyksestä ja tiedottamisesta erityisesti nuorille; C. Tiedon laatu 20. Ehdottaa, että Euroopan rakentamista koskevaa tiedotusta parannetaan huomattavasti: - edistämällä tiedotusvälineiden, yhteisön ja jäsenvaltioiden välisiä sopimuksia, joiden tarkoituksena on parantaa tietoisuutta Euroopan rakentamisen arkipäivästä ja rohkaista sitä koskevaa poliittista keskustelua; - antamalla tarvittavat varat korkealaatuista tilastotietoa varten; - perustamalla toimielinten välinen mahdollisimman hajautettujen ja helppopääsyisten tietokeskusten verkosto; D. Politiikkojen arviointi 21. Korostaa sellaisen yleisperiaatteen merkitystä, jonka mukaan Euroopan laajuisesti toteutettavia politiikkoja olisi arvioitava, ja ehdottaa, että tätä tarkoitusta varten tehtäisiin lisäys perustamissopimukseen; arviointiin kuuluisi yhteisötoimien vaikutuksista suhteessa asetettuihin tavoitteisiin kertovien tietojen kerääminen useista lähteistä sekä näiden tietojen vaihto; 22. Ehdottaa näin ollen, että Euroopan parlamentille ja komissiolle annettaisiin tehtäväksi yhteisön politiikkojen arviointi yhteistyössä talous- ja sosiaalikomitean sekä alueiden komitean kanssa sekä itsenäisistä asiantuntijoista koostuvan sellaisen tieteellisen tutkimuslaitoksen avustuksella, joka tutkisi tarvittaessa yhteisön politiikkojen vaikutuksia; 23. Pyytää komissiota tutkimaan keinoja sen omien tai riippumattomien valvontaelinten toiminnan parantamiseksi siten, että niiden toiminta hyödyttäisi kansalaisia; III. Sananvapaus sekä kuuleminen ja neuvottelu A. Sananvapaus 24. Korostaa sellaisen yleisperiaatteen merkitystä, jonka mukaan kaikilla kansalaisilla ja kaikilla etujärjestöillä on oikeus ilmaista mielipiteensä, tulla kuulluksi ja saada vastauksia suoraan tai välillisesti ilman oikeutta suoraan osallistumiseen päätöksentekoon; 25. Korostaa, että sananvapauden on toteuduttava jokaisessa jäsenvaltiossa ja jokaisella alueella julkisten toimielinten, unionin tiedotuskeskusten, etujärjestöjen ja ylikansallisten tiedotusverkkojen osalta kaikilla aloilla; B. Sosiaalinen vuoropuhelu ja kuuleminen 26. Katsoo, että sosiaalisen vuoropuhelun työmarkkinaosapuolten kesken, josta määrätään sosiaalisen pöytäkirjan 3 artiklassa, on oltava dynaamisempaa ja sitä on vahvistettava osana sosiaalipolitiikkaa, jotta lainsäädäntövallan käyttäjät voivat kaikilta osin suorittaa tehtävänsä; 27. Toivoo, että yhdistyksiä kuullaan ennen päätöksentekoa, jotta sille voidaan antaa todellinen sisältö ja seuranta; Euroopan parlamentin on oltava osapuolena näissä neuvotteluissa; 28. Katsoo, että talous- ja sosiaalikomitean ja alueiden komitean vastuulla voisi olla yhteiskunnallisten järjestöjen ja alueellisten yhteisöjen kuulemisen koordinointi, yhteenvetojen laatiminen niiden lausunnoista, sen varmistaminen, että ne saatetaan toimielinten tietoon, näistä toimielimistä peräisin olevan tiedon tehokkaan leviämisen valvominen; pitää välttämättömänä talous- ja sosiaalikomitean ja alueiden komitean säännöllistä kuulemista lainsäädäntö- ja valvontatehtäviä hoidettaessa; 29. Pyytää, että Euroopan tasolla järjestäytyneiden eri alojen komiteoiden tehtävä tunnustetaan; toivoo, että Euroopan parlamentin toimivaltaiset valiokunnat kuulisivat näitä alakohtaisia komiteoita suoraan ja katsoo, että niiden muodostamista olisi rohkaistava; 30. Pyytää jäsenvaltioita poistamaan esteet vaalilla valittujen edustajien ja kansalaisyhteiskunnan toimijoiden laajalle osallistumiselle alueellisen kumppanuuden ja rakennerahastojen toimeenpanon yhteydessä; C. Kuulemisen vaikutukset 31. Pyytää painokkaasti komissiota ja neuvostoa yhdessä parlamentin kanssa pitämään kansalaisten, työmarkkinaosapuolia edustavien järjestöjen ja alueellisten yksiköiden lausuntojen ottamista huomioon sekä niihin vastaamista osana niiden kuulemisvelvollisuutta, joka kuuluu olennaisena osana niiden toimintaan; 32. Täsmentää, että lausuntojen on oltava luonteeltaan julkisia: niistä tehtyjä yhteenvetoja käsitellään vuosittaisessa konferenssissa ja ne ovat Euroopan parlamentin tukena sen käyttäessä valvontavaltaansa; IV. Kansalaisten edustus A. Vaaleilla valitut edustajat 33. Muistuttaa ilmoittaneensa kannattavansa vaalitapaa, joka lähentää valittuja parlamentin jäseniä ja kansalaisia toisiinsa yhdistämällä samalla tavoin jokaisessa jäsenvaltiossa suhteellisen edustuksen periaatteen ja alueelliset vaalipiirit; katsoo, että toimien ja virkojen kasautumista täytyy myös vähentää ja että olisi annettava Euroopan parlamentin jäseniä koskeva yhteinen ohjesääntö; 34. Varoittaa siitä suuntauksesta, että direktiivit tehdään yhä yksityiskohtaisemmiksi, ja toivoo, että direktiivit saavat jälleen yleisen luonteen, jolloin kansallisille täytäntöönpanomääräyksille jää riittävästi tilaa; B. Yhteiskunnallisten toimijoiden edustus 35. Muistuttaa, että poliittisten toimielinten on kunnioitettava yhteiskunnallisten toimijoiden ja yhdistysten riippumattomuutta; niiden tehtävä ei ole edistää niiden perustamista, vaan tarjota toiminnalle oikeudelliset puitteet, tiedonsaantimahdollisuudet sekä pääsy toimielimiin; 36. Ehdottaa, että talous- ja sosiaalikomitean kokoonpanossa otetaan paremmin huomioon yhteiskunnallisten, ympäristöllisten ja kulttuuristen yhdistysten koko skaala; arvioi, että tätä varten olisi jo ennen kuin talous- ja sosiaalikomitean valtuudet uusitaan aiheellista soveltaa järjestelmällisesti EY:n perustamissopimuksen 195 artiklan 2 kohtaa, jossa määrätään mahdollisuudesta hankkia lausunto talous- ja yhteiskuntaelämän eri aloja edustavilta eurooppalaisilta järjestöiltä, ja antaa aiheesta kertomus Euroopan parlamentille; 37. Ehdottaa, että vastedes lainsäädäntömenettelyssä otetaan paremmin huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnot ja että sitä kuullaan intensiivisemmin; 38. Muistuttaa, että järjestäytymisoikeus on olennainen osa Euroopan kansalaisuutta ja että Euroopan parlamentti on jo ilmoittanut kannattavansa tämän oikeuden tunnustamista perustamissopimuksessa; pyytää eurooppalaisten voittoa tavoittelemattomien järjestöjen oikeudellista asemaa koskevan hankkeen pikaista loppuun saattamista; 39. Pyytää komissiota ja jäsenvaltioita konkretisoimaan nämä suuntaviivat HVK:ssa; 40. Kehottaa puhemiestään välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, kansallisille parlamenteille, jäsenvaltioiden hallituksille sekä työmarkkinaosapuolille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle.