EUROOPAN KOMISSIO Strasbourg 12.6.2018 COM(2018) 474 final 2018/0258(COD) Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS tullitarkastuslaitteiden rahoitusvälineen perustamisesta yhdennetyn rajaturvallisuuden rahaston osaksi {SWD(2018) 347}

{SWD(2018) 348}

{SEC(2018) 315}



PERUSTELUT 1.EHDOTUKSEN TAUSTA •Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet Komissio hyväksyi 2. toukokuuta 2018 monivuotista rahoituskehystä koskevan paketin vuosiksi 2021–2027. Komissio ehdotti uutta, nykyaikaista pitkän aikavälin talousarviota, joka liittyy tiiviisti EU:n 27 jäsenvaltion poliittisiin painopisteisiin. Talousarvioehdotuksessa nykyaikaistetuille ohjelmille vahvistetaan kokonaan uusia välineitä, jotta unionin painopisteet voitaisiin saavuttaa tehokkaasti. Tämän perusteella komissio ehdottaa, että perustetaan uusi yhdennetyn rajaturvallisuuden rahasto muuttoliikkeen ja rajaturvallisuuden budjettikohtaan. Tämän uuden rahaston tarkoituksena on antaa jäsenvaltioille elintärkeää ja aiempaa vahvempaa tukea, jotta ne voisivat turvata unionin yhteiset ulkorajat. Yhdennetyn rajaturvallisuuden rahasto edistää yhteisen visapolitiikan kehittämistä ja Euroopan yhdennetyn rajaturvallisuuden toteutusta jäsenvaltioissa, mikä puolestaan auttaa laittoman muuttoliikkeen torjunnassa sekä helpottaa laillista matkustamista ja kaupankäyntiä. Rahoituksella olisi annettava edelleen tukea jäsenvaltioille, jotta ne voisivat kehittää ja parantaa valmiuksiaan näillä aloilla ja tiivistää yhteistyötä mm. asiaankuuluvien unionin virastojen kanssa. Rahoitus on tärkeää myös ulkorajoilla tehtävien tullitarkastusten yhdenmukaisuuden varmistamiseksi, jotta maantieteellisistä eroista sekä käytettävissä olevien valmiuksien ja resurssien eroista johtuva epätasapaino voitaisiin korjata. Ehdotettuun yhdennetyn rajaturvallisuuden rahastoon kuuluisi sekä rajaturvallisuutta ja viisumipolitiikkaa tukeva rahoitusväline että tullitarkastuslaitteille myönnettävää rahoitustukea koskeva väline. Tämä ehdotus koskee ainoastaan tullitarkastuslaitteiden välinettä. Komissio esittää samaan aikaan rajaturvallisuuden ja viisumipolitiikan välinettä koskevan erillisen ehdotuksen. Tässä ehdotuksessa esitetään, että soveltaminen alkaisi 1. tammikuuta 2021. Ehdotus koskee 27 jäsenvaltion unionia, sillä Yhdistynyt kuningaskunta ilmoitti 29. maaliskuuta 2017 Eurooppa-neuvostolle aikomuksestaan erota Euroopan unionista ja Euratomista Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 50 artiklan mukaisesti. Vuodesta 1991 lähtien käytössä olleesta tullialan monivuotisesta toimintaohjelmasta (Tulli-ohjelma)voidaan myöntää rahoitusta tulliviranomaisten välisiin yhteistyötoimiin, sähköisiin järjestelmiin ja hallinnollisten valmiuksien kehittämiseen. Se täydentää tämän alan kansallisia aloitteita ja investointeja. Siinä ei kuitenkaan anneta mahdollisuutta eikä keinoja rahoittaa laitteita, joita käytetään tullitarkastusten tekemisessä EU:n ulkorajoilla. Tämä tarve on tähän mennessä tyydytetty osittain muilla EU:n tason ohjelmilla (Herkules III, rakenneuudistusten tukiohjelma ja Euroopan rakenne- ja investointirahastot). Tulli 2020 -ehdotuksesta neuvostossa järjestettyjen neuvottelujen aikana jäsenvaltiot kehottivat komissiota tekemään kustannus-hyötyanalyysin havainnointilaitteista ja niihin liittyvästä teknologiasta, jotta tulliviranomaisten olisi helpompi hankkia nykyaikaisia tullitarkastusvälineitä vuoden 2020 jälkeen. Tämä pyyntö lisättiin tulliohjelman perustamisesta kaudelle 2014–2020 annetun asetuksen (EU) N:o 1294/2013 johdanto-osan 4 kappaleeseen. Lisäksi neuvosto kehotti 23 päivänä toukokuuta 2017 antamissaan päätelmissä komissiota esittämään vuoden 2018 puoliväliin mennessä kertomuksen tarvittavien rahoitusvarojen tarjoamisesta asianmukaisten välineiden hankkimiseksi tullitarkastuksia varten, mukaan lukien mahdollisuus kohdentaa näitä varoja yhden rahaston kautta. Siitä lähtien jäsenvaltiot ovat toistuvasti ilmoittaneet tarvitsevansa rahoitustukea tullitarkastuslaitteita varten. Lisäksi ne esittivät, että tullipoliittisessa ryhmässä tehtäisiin asiasta perusteellinen analyysi. Vastauksena näihin pyyntöihin komissio käsitteli asiaa EU:n tulliliiton ja sen hallinnoinnin kehittämisestä vuonna 2016 antamassaan tiedonannossa. Se ilmoitti aikovansa tarkastella ja arvioida seuraavan sukupolven tulliohjelmia koskevissa vaikutustenarvioinneissa, voidaanko laitetarpeita rahoittaa komission tulevista rahoitusohjelmista. Tämän jälkeen maaliskuussa 2017 annetuissa tullialan rahoitusta koskevissa neuvoston päätelmissä neuvosto toisti, että EU:n ja sen jäsenvaltioiden on puututtava kaupan ja rikollisuuden globalisoitumiseen sekä pysyttävä niiden tahdissa. Niiden on voitava selvitä näiden ilmiöiden aiheuttamista uhkista, mikä edellyttää tulliliiton tehokasta toimintaa tukevia asianmukaisia laitteita, minkä vuoksi tarvitaan rahoitusta tulliviranomaisten varustamiseksi teknisillä laitteilla, joita tarvitaan EU:n ulkorajan ylittäville tavaroille tehtävissä tarkastuksissa. Näin ollen neuvosto kehotti komissiota arvioimaan vuoden 2017 loppuun mennessä mahdollisuutta rahoittaa teknisiin laitteisiin liittyviä tarpeita komission tulevista rahoitusohjelmista sekä parantamaan koordinointia ja yhteistyötä tulliviranomaisten ja muiden lainvalvontaviranomaisten välillä rahoitustarkoituksia varten paremman EU-tason kumppanuuden avulla Euroopan parlamentti on useissa päätöslauselmissaan todennut, että ”tulliliitto on maailman suurimpiin kaupparyhmittymiin kuuluvan Euroopan unionin kulmakiviä ja se on välttämätön sisämarkkinoiden asianmukaiselle toiminnalle, joka on EU:n yritysten ja kansalaisten edun mukaista”. Tämän vuoksi se kehotti komissiota myös ”laatimaan selkeän, johdonmukaisen ja kunnianhimoisen strategian ja sen toteuttamisaikataulun sen varmistamiseksi, että tehdään kaikkia EU:n tullijärjestelmien täytäntöönpanon kannalta välttämättömiä osa-alueita koskevat asiaankuuluvat ehdotukset, jotka ovat tarkoituksenmukaisia ja linjassa maailmankaupan nykyisen kehityksen ja EU:n kauppapoliittisen ohjelman kanssa”. Tämän välineen erityistavoitteena on edistää asianmukaisia ja samantasoisia tullitarkastuksia. Tullitarkastuslaitteiden ostamisen, ylläpitämisen ja päivittämisen tukeminen on nimenomaisesti tähän soveltuva toimenpide. Uudella tullitarkastuslaitteiden välinettä koskevalla ehdotuksella pyritään parantamaan tullitarkastusten samantasoisuutta kaikissa jäsenvaltioissa, jotta vältettäisiin tavaravirtojen suuntaaminen heikoimpiin kohtiin. Tullitarkastuslaitteita koskevalla erityisellä unionin toimella voidaan tukea tullitarkastuksissa käytettävien avustuskelpoisten havainnointilaitteiden ostamista, ylläpitämistä ja päivittämistä laajassa merkityksessä. Välineeseen kuuluvat myös muihin tarkastuksiin kuin tullitarkastuksiin käytettävät havainnointilaitteet, kunhan tullitarkastukset ovat niiden pääasiallinen tarkoitus. •Yhdenmukaisuus muiden alaa koskevien politiikkojen säännösten kanssa Ehdotus on täysin yhdenmukainen tulliliiton tavoitteiden kanssa ja edistää niiden saavuttamista. Samantasoisten tullitarkastusten varmistaminen EU:n ulkorajoilla on välttämätöntä, jotta vältettäisiin tavaravirtojen suuntaaminen heikoimpiin kohtiin. Tämä on tärkeää, koska tullin on perinteisen varojenkeruutehtävänsä lisäksi varmistettava turvallisuus ja vaarattomuus. Tällaisten ulkorajojen yli liikkuvien tavaroiden tarkastusten ei tulisi kuitenkaan heikentää laillista kauppaa, vaan sitä olisi helpotettava. Tämänhetkinen epätasapaino johtuu osittain eroista jäsenvaltioissa käytettävissä olevissa valmiuksissa ja resursseissa. Jäsenvaltioiden kyky reagoida jatkuvasti kehittyvien maailmanlaajuisten liiketoimintamallien ja toimitusketjujen synnyttämiin haasteisiin riippuu sekä inhimillisistä tekijöistä että nykyaikaisten ja luotettavien tarkastuslaitteiden saatavuudesta. Ehdotettu väline täydentää Tulli-ohjelmaan kuuluvia toimia. Tullitarkastuslaitteiden välineestä tuetaan ainoastaan avustuskelpoisten laitteiden ostamista, ylläpitämistä ja päivittämistä, kun taas Tulli-ohjelmalla tuetaan kaikkia asiaankuuluvia toimia, kuten laitetarpeiden arviointia koskevia yhteistyötoimia tai tarvittaessa annettavaa hankittuihin laitteisiin liittyvää koulutusta. •Yhdenmukaisuus unionin muiden politiikkojen kanssa Tämä ehdotus on täysin yhdenmukainen unionin muiden turvallisuus- ja vaarattomuusalan politiikkojen kanssa. Tulliliiton perustamisen jälkeen tulliviranomaisten rooli ulkorajojen valvonnassa on muuttunut huomattavasti. Niiden tehtäviin kuuluu tätä nykyä muutakin kuin EU:n kaupan valvontaa ja helpottamista sekä sen taloudellisten etujen suojaamista koskevat perinteiset tehtävät. Tulli ottaakin yhä enemmän vastuuta turvallisuuden ja vaarattomuuden alalla. Tämä uusi tilanne ei vaikuta kuitenkaan pelkästään tulliviranomaisiin vaan myös muihin viranomaisiin, kuten poliisiin, rajavartiostoon sekä terveys- ja kuluttajansuojaviranomaisiin. Tällä ehdotuksella rahoitettaisiin monikäyttöisiä laitteita (tullitarkastukset, rajavalvonta ja turvallisuus), joiden pääasiallinen tarkoitus on kuitenkin tullitarkastusten tekeminen. Ehdotuksella maksimoitaisiin näin ollen unionin talousarvion vaikutukset, koska sillä tuetaan tarkastuslaitteiden yhteiskäyttöä ja yhteentoimivuutta, mikä edistää puolestaan asetuksen (EU) 2016/1624 4 artiklan e alakohdassa tarkoitettua virastojen välistä yhteistyötä kaikkien asianosaisten (tulliviranomaiset, rajavartijat jne.) välillä osana Euroopan yhdennettyä rajaturvallisuutta.

Tullitarkastuslaitteiden välineen ja petostentorjuntaohjelman, jolla nimenomaisesti pyritään suojaamaan unionin taloudellisia etuja, välillä on synergiaetuja, mikä tukee tulliliiton moitteetonta toimintaa ja edistää siten unionin ja sen jäsenvaltioiden taloudellisten etujen suojaamista. Näillä ohjelmilla on siis erilaiset päämäärät, mutta niiden toimet ovat mahdollisesti toisiaan täydentäviä. 2.OIKEUSPERUSTA, TOISSIJAISUUSPERIAATE JA SUHTEELLISUUSPERIAATE •Oikeusperusta Rajaturvallisuuden rahasto perustetaan sekä tällä asetuksella että rajaturvallisuuden ja viisumipolitiikan rahoitusvälineen perustamisesta annetulla asetuksella (EU).../2018. Koska näiden kahden välineen tavoitteiden kirjo on laaja, niille tarvitaan eri oikeusperustat. Tämän vuoksi ei ole oikeudellisesti mahdollista perustaa yhdennetyn rajaturvallisuuden rahastoa yhtenä meno-ohjelmana. Sen vuoksi ehdotetaan, että rahasto perustetaan kattavana rahoituskehyksenä, jossa on kaksi alakohtaista ehdotusta (tämä on niistä toinen). Tämän ehdotuksen osalta tullitarkastuslaitteiden rahoittaminen edellyttää useiden oikeusperustojen yhdistämistä, koska laitteilla voi olla useita erillisiä mutta toisiaan korreloivia tavoitteita: –Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT-sopimuksen) 33 artikla, jossa unionia kehotetaan tekemään tulliyhteistyötä ja toteuttamaan EU:n tulliliittoa koskevia toimia; –SEUT-sopimuksen 114 artikla, jossa unionia kehotetaan toteuttamaan sisämarkkinoita koskevia toimia; ja –SEUT-sopimuksen 207 artikla, jossa unionia kehotetaan toteuttamaan yhteistä kauppapolitiikkaa koskevia toimia. EU:n toimet ovat myös perusteltuja kansainvälisistä sopimuksista ja etenkin Maailman kauppajärjestöstä johtuvien velvoitteiden vuoksi. •Toissijaisuusperiaate (jaetun toimivallan osalta) Vaikka tulliliitto kuuluu unionin yksinomaiseen toimivaltaan ja sitä koskevaa lainsäädäntöä on laajalti yhdenmukaistettu, lainsäädännön täytäntöönpano kuuluu edelleen yksittäisille jäsenvaltioille. Sen vuoksi kukin jäsenvaltio määrittää tullitarkastusten kohdentamisessa käyttämänsä keinot, mukaan lukien laitteet. Tällä hetkellä jäsenvaltioiden välillä on kuitenkin epätasapainoa, joka johtuu mm. maantieteellisistä eroista. Ulkorajan luonteesta riippuen jäsenvaltioilla on erilaiset resurssit ja tarpeet tullitarkastuslaitteitaan varten. Esim. suuret satamat, joissa käsiteltävä tavaramäärä on valtava, tuottavat enemmän tuloja, mikä puolestaan johtaa siihen, että tulliviranomaisilla on käytettävissään enemmän varoja kantokustannuksensa kattamiseen. Samalla tämä mahdollistaa synergiaedut laitteiden käytössä. Pitkät maarajat, joilla on useita pieniä rajanylityspaikkoja, vaativat paljon materiaaleja ja laitteita ollakseen täysin toimintavalmiita ja -kuntoisia. Lisäksi ne tuottavat vähemmän tuloja, minkä vuoksi tulliviranomaisilla on käytettävissään vähemmän varoja kantokustannustensa kattamiseen. Nykyiset unionin toimet ovat osoittautuneet riittämättömiksi ja epätyydyttäviksi. Lisäksi jos EU:n tasolla ei ryhdytä toimiin, epätasapaino uhkaa pahentaa pinnan alla kyteviä poliittisia jännitteitä ja lisää viime kädessä vaaraa, että pahantahtoiset kansalaiset tai talouden toimijat alkavat käyttää heikoimpia rajanylityspaikkoja. •Suhteellisuusperiaate Ehdotus ei mene pidemmälle kuin on tarpeen sen tavoitteiden saavuttamiseksi. Ehdotuksen perustana on keskittäminen. Tämä tarkoittaa sellaisten työryhmien perustamista, joissa jäsenvaltiot arvioivat yhdessä laitetarpeitaan ja yksilöivät yhteiset optimaaliset laitevaatimukset edistääkseen unionin rajoilla käytettävien homogeenisten tai virtaviivaistettujen tullitarkastuslaitteiden ostamista, ylläpitämistä ja päivittämistä. Jäsenvaltiot voivat tämän jälkeen tehdä itse lopullisen hankintapäätöksen avustussopimuksen rajoissa. Komissio suorittaa välineen toteutusta varten Euroopan unionista tehdyn sopimukseen (SEU) 17 artiklan mukaiset yhteensovitus-, täytäntöönpano- ja hallinnointitehtävät perussopimuksissa määrättyjen edellytysten mukaisesti. •Toimintatavan valinta Asiaankuuluvan vaikutustenarvioinnin päätelmien mukaisesti rahoitusvälineen avulla tapahtuva EU:n väliintulo on tarpeen. Komissio ehdottaa, että uusi tullitarkastuslaitteiden väline annetaan asetuksena osana yhdennetyn rajaturvallisuuden rahastoa. 3.JÄLKIARVIOINTIEN, SIDOSRYHMIEN KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET •Sidosryhmien kuuleminen Koska tullitarkastuslaitteiden väline on uusi aloite, siinä ei voida käyttää suoraan hyväksi aiemmista arvioinneista saatuja kokemuksia. Tullitarkastuslaitteisiin liittyviä haasteita ja tarpeita tarkasteltiin kuitenkin ulkoiselta toimeksisaajalta tilatun vuoden 2020 jälkeistä tulliohjelmaa koskevan selvityksen yhteydessä. Tässä yhteydessä tehtiin varsinkin kohdennettu tutkimus ja järjestettiin haastatteluja ja tapaustutkimuksia. Lisäksi 10.1.2018–9.3.2018 järjestettiin avoin julkinen kuuleminen investointeja, tutkimusta, innovointia, pk-yrityksiä ja sisämarkkinoita koskevista rahastoista. Kuulemisessa käsiteltiin myös tulliasioihin liittyviä asioita. Yhteenveto kaikista näistä vastauksista on tämän ehdotuksen mukana olevan vaikutustenarvioinnin liitteessä 2.

Kaikista näistä toimista saatiin vahvistus sille, että unionin toimia tarvitaan. Niistä uskotaan saavan mittavaa lisäarvoa. Itse asiassa jatkuvasti kasvavat tavaravirrat ja nopeasti lisääntyvä tehokkaan ja nopean rajavalvonnan tarve muodostavat perustan sekä tullin perinteiselle varojenkeruutehtävälle että tarpeelle vahvistaa huomattavasti EU:n ulkorajojen yli saapuvien ja poistuvien tavaroiden tarkastuksia turvallisuuden ja vaarattomuuden varmistamiseksi. Tällaisten ulkorajojen yli liikkuvien tavaroiden tarkastusten ei tulisi kuitenkaan heikentää laillista kauppaa, vaan sitä olisi helpotettava. Tullitarkastuslaitteilla on keskeinen asema näiden tavoitteiden saavuttamisessa, minkä vuoksi on kiireellisesti otettava käyttöön erityinen unionin väline, jolla pyritään korjaamaan nykyinen epätasapaino ja varmistamaan tullisääntöjen yhdenmukainen soveltaminen EU:n rajoilla. •Vaikutustenarviointi Tämän ehdotuksen tueksi on laadittu vaikutustenarviointi, joka kattaa turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahaston, sisäisen turvallisuuden rahaston, yhdennetyn rajaturvallisuuden rahaston (josta tämä väline muodostaa osan) sekä rajaturvallisuuden ja viisumipolitiikan rahoitusvälineen. Vaikutustenarvioinnille annettiin myönteinen lausunto sääntelyntarkastelulautakunnassa 13. huhtikuuta 2018. Lautakunta suositteli tarkempien tietojen antamista tullitarkastuslaitteiden välineestä etenkin siihen liittyen, miten suoran hallinnointitavan käyttäminen soveltuu siihen. Tätä näkökohtaa tarkasteltiin vaikutustenarvioinnin lopullisessa versiossa, jossa annettiin asiaa koskevia selvennyksiä sekä itse päätekstissä että erityisessä välineen yleistä suunnittelua koskevassa liitteessä 6. Pääasiallinen esille otettu vaihtoehto koskeekin hallinnointitapaa eli sitä, tapahtuvatko välineestä rahoitettavat tullitarkastuslaitteiden ostaminen, ylläpitäminen ja kehittäminen kansallisille viranomaisille myönnettävillä avustuksilla vai yhteistä hallinnointia käyttäen. Keskustelut muiden yhteistä hallinnointia toteuttavien komission yksiköiden kanssa osoittivat selvästi, että sen lisäksi, että yhteinen hallinnointi on monimutkaista, se ei johtaisi yleiseen yhdenmukaisuuteen ja rajatylittävään koordinointiin, joita tulli tarvitsee varmistaakseen samantasoiset tarkastukset kaikissa jäsenvaltioissa. Lisäksi jos jäsenvaltiot eivät tee yhteistyötä keskenään, koska kukin niistä laatii itse oman kansallisen suunnitelmansa, yhteinen hallinnointi ei edistä kokemusten, asiantuntemuksen ja parhaiden käytäntöjen vaihtoa, joka on tällaisesta toiminnasta odotettava merkittävä hyöty EU:n tullisääntöjen yhdenmukaiselle soveltamiselle. Parhaaksi arvioitu vaihtoehto on näin ollen suora hallinnointi, jossa kansallisille viranomaisille myönnetään avustuksia. Uusilla EU:n toimilla pyritään nimenomaisesti puuttumaan jäsenvaltioiden väliseen epätasapainoon ja varmistamaan samantasoiset tullitarkastukset koko tulliliitossa. Tällainen tavoite edellyttää luonnollisesti kansalliset rajat ylittävää koordinointia, joka saavutetaan parhaiten suoralla hallinnoinnilla tapahtuvalla keskitetyllä lähestymistavalla. Koska kansallisten viranomaisten – eikä unionin – olisi edelleen omistettava EU:n rajoilla suorittamissa tehtävissä käyttämänsä laitteet, EU:n toimet toteutettaisiin jäsenvaltioille myönnettävinä avustuksina, joilla tuetaan tullitarkastuslaitteiden ostamista, ylläpitämistä ja kehittämistä kunkin rajatyypin osalta vahvistettujen ennalta määriteltyjen vaatimusten mukaisesti. Lisäksi tullialan nykyisiä toimia koskevissa mekanismeissa (Tulli- tai Herkules-ohjelma) käytetään suoraa hallinnointia. Se on asianmukainen lähestymistapa myös siksi, että välineeseen kuuluu vain rajoitettu määrä avustuksensaajia (27 jäsenvaltiota). •Yksinkertaistukset Väline on suunniteltu hyvin yksinkertaiseksi. Alustavat tarpeet arvioidaan työryhmissä, minkä jälkeen hyväksytään työohjelma. Suora hallinnointi pohjautuu avustuksiin, ja siinä mahdollistetaan useiden varainhoitoasetuksissa ja sen täytäntöönpanosäännöissä säädettyjen yksinkertaistusten soveltaminen, kuten varsinkin ehdotuspyyntöjen järjestämistä koskevat poikkeukset. •Perusoikeudet Ehdotuksella ei ole erityistä vaikutusta perusoikeuksiin. 4.TALOUSARVIOVAIKUTUKSET Komission ehdotus uudesta monivuotisesta rahoituskehyksestä vuosiksi 2021–2027 sisältää 9 318 miljoonan euron määrärahan (nykyhintoina) yhdennetyn rajaturvallisuuden rahastoa varten. Tämän kokonaismäärärahan puitteissa käytettävissä olevat taloudelliset resurssit tämän erityisohjelman toteutusta varten on 1,3 miljardia euroa (käypinä hintoina). Vaikka summa on absoluuttisesti mitattuna suuri, se kattaa vain osan arvioidusta investointivajeesta. Jäsenvaltioista vuonna 2014 ja 2015 kerättyjen tietojen mukaan investointivaje oli arviolta noin 2,3 miljardia euroa viisivuotiskaudella. Unionin toimilla ei tulisi kuitenkaan välttämättä kattaa koko arvioitua investointivajetta, koska unionin toiminnan tasoa olisi arvioitava laajemmassa yhteydessä eli tullien kannalta. Jäsenvaltiot saavat näistä unionin omista varoista tällä hetkellä 20 %, mikä tarkoitti, että vuonna 2015 ne saivat 4,7 miljardia euroa tullikustannustensa ja -investointiensa kattamiseen. Lisäksi unionin toiminnan tasoa olisi arvioitava suhteessa unionin koko ulkokaupan määrään, sillä tullitarkastuksilla ei pelkästään valvota ulkokauppaa vaan myös helpotetaan sitä. Tulli käsittelee päivittäin valtavia tavaramääriä unionin kauppapolitiikkaa toteuttaessaan: kaikkia 28 jäsenvaltiota koskevien tilastojen mukaan vuonna 2016 ulkokaupan määrä oli 3,46 triljoonaa euroa (vienti 1,75 triljoonaa ja tuonti 1,71 triljoonaa) eli 9,5 miljardia euroa päivässä. Ehdotettu unionin toiminnan taso olisi näin ollen alle 0,01 prosenttia koko ulkokaupan määrästä. Välineen toteutuksessa käytetään suoraa hallinnointitapaa, ja se hoidetaan priorisoidusti. Työohjelmat, joissa määritetään tietyn ajankohdan painopistealueet, laaditaan yhdessä sidosryhmien kanssa tarvearviointien perusteella. Tullitarkastuslaitteiden väline vaikuttaa unionin ja sen jäsenvaltioiden tuloihin. Vaikka vaikutusta ei voida esittää määrällisesti, välineen arvioidaan helpottavan ja yksinkertaistavan tulliviranomaisten toimintaa tullien, alv:n ja valmisteverojen kantamisen osalta. Koska tarkastusten laatu paranee, tuliviranomaiset voivat tehokkaammin suojata unionin ja sen jäsenvaltioiden taloudellisia etuja. 5.LISÄTIEDOT •Toteuttamissuunnitelmat, seuranta, arviointi ja raportointijärjestelyt Koska kyseessä on uusi EU:n toiminta, on äärimmäisen tärkeää varmistaa, että tullitarkastuslaitteiden välineessä keskitytään tulosten saavuttamiseen. Ennen toimien toteuttamista tarvitaan poliittisia valintoja: vaikka käynnissä olevassa Tulli 2020 -ohjelmassa EU:n maaulkorajojen tilannetta voitiin arvioida ja kartoittaa tullivirkamiesten läsnäolon ja kaikilla asianomaisilla rajanylityspaikoilla käytettävissä olevien laitteiden perusteella, tällä hetkellä on saatavilla vain vähän tietoa meri- ja ilmarajoista ja postiliikenteen rajanylityspaikoista. Tätä varten on suunniteltu välineen erityisolosuhteita ja -tarpeita varten räätälöity malli. Mallin ytimessä on keskitetty koordinointi, joka ylittää kansalliset rajat (jotta tasapuoliset toimintaedellytykset voitaisiin varmistaa) ja joka pohjautuu kansalliseen asiantuntemukseen ja kokemukseen. Neljää vaihetta vastaavat neljä rakenneosaa auttavat yleisten ja erityisten tavoitteiden saavuttamisessa:

Liitteenä olevassa vaikutustenarvioinnin liitteessä 6 esitetään kaikki nämä neljä rakenneosaa. Lyhyesti sanottuna prosessi on seuraava: –ensimmäisessä vaiheessa arvioidaan kunkin rajatyypin tarpeet: rajatoimipaikat maalla, merellä ja ilmassa sekä postiliikenteen rajanylityspaikat. Käytännössä siinä toistetaan itäisen ja kaakkoisen maarajan tullitoimintaa käsittelevän asiantuntijaryhmän (CELBET) menestyksekäs toiminta, jossa EU:n maarajoilla sijaitsevista laitteista tehtiin inventaario käsittelemällä 172 rajatarkastuspisteeltä saadut yli 9 200 tietokenttää, yksilöimällä näiden rajanylityspaikkojen ominaisuudet, ehdottamalla rajanylityspaikkojen typologiaa (esim. rautateiden vs. maanteiden rajanylityspaikat, kuorma-autoliikenne vai ainoastaan ei-kaupallinen liikenne) ja yksilöimällä laitevaatimusehdotukset kutakin luokkaa kohden. Lopuksi tehtiin inventaarion ja määriteltyjen vaatimusten välinen kuiluanalyysi, jonka ansiosta tarvittavien varojen määrä voitiin arvioida. –Toisessa vaiheessa keskitytään ohjelmasuunnitteluun, jossa tärkeimpiä tuotoksia ovat työohjelmat ja vastaavat avustussopimukset. Koska kutakin rajatyyppiä kohden tehdään erillinen arviointi, työ ei koske pelkästään avustuskelpoisuuden tarkastamista vaan myös varojen jakamisen järjestämistä tullialan painopisteiden, uhkien ja tavaramäärien mukaisesti. Työohjelman hyväksymishetkellä on myös tehtävä poliittisia valintoja. –Kolmas vaihe on toteutus. Kun avustussopimukset on allekirjoitettu, jäsenvaltiot hankkivat laitteet sopimusehtojen mukaisesti. –Neljäs ja viimeinen vaihe on seuranta ja valvonta. Säännöllisen seurannan ja raportoinnin varmistamiseksi ehdotetaan, että otetaan käyttöön erityinen kehys välineellä ja siihen kuuluvilla toimilla saavutetuille tuloksille. Tällainen seuranta ja raportointi perustuvat indikaattoreihin, joilla mitataan välineeseen kuuluvien toimien vaikutuksia verraten niitä etukäteen määriteltyihin perustavoitteisiin. Oikeasuhteiset raportointivaatimukset sisältävät joitakin vähimmäistietoja tietyn kynnysarvon ylittävistä laitteista. Lisäksi komissio tekee väliarvioinnin ja loppuarvioinnin. Nämä arvioinnit tehdään 13. huhtikuuta 2016 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen 22 ja 23 kohdan mukaisesti. Kyseisessä sopimuksessa kolme toimielintä vahvistivat, että voimassaolevaa lainsäädäntöä ja politiikkaa koskevien arviointien olisi muodostettava perusta lisätoimien eri vaihtoehtojen vaikutustenarvioinneille. Arvioinneissa tarkastellaan välineiden käytännön vaikutuksia indikaattoreiden ja tavoitteiden sekä sellaisen yksityiskohtaisen analyysin perusteella, jossa arvioidaan, missä määrin välinettä voidaan pitää merkittävänä, tuloksellisena, tehokkaana, riittävästi lisäarvoa tuottavana ja johdonmukaisena muiden EU:n politiikkojen kanssa. Arvioinneissa otetaan huomioon puutteiden/ongelmien havaitsemisesta saadut kokemukset sekä mahdollisuudet parantaa toimia tai niiden tuloksia ja maksimoida niiden vaikutusta. Niissä yksilöidään toimien sääntelykustannukset, hyödyt ja säännöt ja esitetään ne määrällisesti. •Ehdotukseen sisältyvien säännösten yksityiskohtaiset selitykset I luku: Yleiset säännökset Yhdennetty rajaturvallisuuden rahasto perustetaan sekä tällä asetuksella että rajaturvallisuuden ja viisumipolitiikan rahoitusvälineen perustamisesta annetulla asetuksella (EU) [2018/XXX]. Kyseiset kaksi välinettä liittyvät läheisesti toisiinsa. Tässä ehdotuksessa käsitellyllä välineellä tuetaan laitteita, joiden tarkoituksena on tarkastaa tavaroita unionin rajoilla, kun taas toisella välineellä tuetaan (muiden yhdennettyyn rajaturvallisuuteen liittyvien toimien ohella) sellaisten laitteiden ostamista, joilla tehdään pelkästään rajaturvallisuuteen ja viisumipolitiikkaan liittyviä tarkastuksia. Yhdennetyn rajaturvallisuuden rahasto on tarpeen perustaa kaksi alakohtaista ehdotusta sisältäväksi kattavaksi rahoituskehykseksi, koska ehdotuksilla on perussopimuksissa eri oikeusperustat tavoitteiden laajuuden vuoksi. Tämä väline on näin ollen tarkoitettu lähinnä tukemaan tulliliittoa ja tulliviranomaisia. Oikeusperustan mukaisesti laitteet on tarkoitettu ensisijaisesti tullitarkastuksia varten. Tämä on kuitenkin ymmärrettävä niin, että oikeusperusta kattaa tullilainsäädännön lisäksi myös muun tavaroiden liikkuvuutta unionin tullialueen sisä- ja ulkopuolella koskevan lainsäädännön eli sisämarkkinoiden ulkoista ulottuvuutta, yhteistä kauppapolitiikkaa ja sellaisia unionin muita yhteisiä politiikkoja koskevan lainsäädännön, jotka liittyvät kauppaan ja toimitusketjujen yleiseen turvallisuuteen. Välineellä pyritään tukemaan tulliliittoa ja tulliviranomaisia, suojaamaan unionin ja sen jäsenvaltioiden taloudellisia etuja, varmistamaan turvallisuus ja vaarattomuus unionissa sekä suojaamaan unionia hyvän kauppatavan vastaiselta ja laittomalta kaupalta ja samalla helpottamaan laillista liiketoimintaa. Käytännössä välineellä edistetään asianmukaisia ja samantasoisia tullitarkastuksia. Tämä tapahtuu tukemalla asiaankuuluvien, nykytasoa vastaavien ja luotettavien tullitarkastuslaitteiden ostamista, ylläpitämistä ja päivittämistä. Väline toteutetaan suoralla hallinnoilla ja varsinkin avustuksilla. Tehokkuuden ja yhteentoimivuuden varmistamiseksi kaikkien unionin ohjelmista saadulla tuella ostettujen laitteiden välillä komissio perustaa koordinointimekanismin työohjelmien valmistelun yhteydessä. II luku Avustuskelpoisuus Välineestä voidaan myöntää rahoitusta sellaisten avustuskelpoisten laitteiden ostamiseen, ylläpitämiseen ja päivittämiseen, jotka on ensisijaisesti tarkoitettu tullitarkastusten tekemiseen. Koska useimmat tullitarkastuslaitteet voivat olla yhtä sopivia tai satunnaisesti soveltuvia muussa lainsäädännössä (kuten viisumipolitiikkaa tai poliisitoimintaa koskevassa lainsäädännössä) määrättyjen vaatimusten tarkastamiseen, sellaisille laitteille, joilla voidaan tullitarkastusten lisäksi suorittaa muita toimintoja, voidaan myöntää rahoitusta välineestä, mutta sen käyttö tällaisiin muihin tarkoituksiin on sen sijaan sallittava nimenomaisesti. Näin voidaan maksimoida tästä välineestä mahdollisesti rahoitettavien toimien vaikutukset. Jotta rahoituksen kohdentamisessa varmistettaisiin keskittyminen painopistealoihin, välineeseen kuuluu erityisiä avustuskelpoisuusperusteita sekä kustannuksia, jotka eivät ole avustuskelpoisia. Käytännössä välineestä voidaan selkeästi luetellut avustuskelvottomat kustannukset pois lukien myöntää rahoitusta ainoastaan toimiin, joilla on jokin seuraavista kuudesta tarkoituksesta: ajoneuvoihin/henkilöihin kajoamaton tarkastus; ihmisiin kätkettyjen esineiden havaitseminen; säteilyn ilmaiseminen ja nuklidien tunnistaminen; näytteiden analysointi laboratorioissa; näytteenotto ja näytteiden kenttäanalyysi; käsityökaluin suoritettava etsintä. Liitteessä 1 on ohjeellinen luettelo laitteista tullitarkastustarkastusten tarkoitusten perusteella jaoteltuna. Koska tarpeet saattavat muuttua ajan mittaan, komissiolla on valtuudet tarkastella uudelleen kyseistä eri tarkastustarkoituksia koskevaa luetteloa ja liitettä 1 delegoiduilla säädöksillä. Lisäksi välineestä tuetaan tarvittaessa tullitarkastuslaitteiden ostamista tai päivittämistä silloin, kun laitteiden uusia osia tai toimintoja testataan toimintaolosuhteissa. Tämä on välttämätön vaihe ennen kuin jäsenvaltiot aloittavat tällaisten uusien laitteiden laajamittaiset hankinnat. Toimintaolosuhteissa tapahtuva testaus on tutkimustoimia pidemmälle ulottuva askel, joka suoritetaan Horisontti-ohjelman puitteissa. Jotta unionin rahoituksesta saataisiin kaikki mahdolliset hyödyt ja jotta rahoituksen päällekkäisyys vältettäisiin, komissio varmistaa työohjelmien valmistelun yhteydessä asianmukaisen koordinoinnin kahden välineen välille. Jotta EU:n tasolla saataisiin mahdollisimman suuri lisäarvo, väline on avoin kaikille tullitehtäviä ja niihin liittyviä tehtäviä suorittaville jäsenvaltioiden viranomaisille. Jotta toimi olisi avustuskelpoinen, jäsenvaltion tulliviranomaisen on toimitettava tiedot 11 artiklan 3 kohdassa säädettyä tarvearviointia varten. Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) [2018/XXX] perustetaan tulliyhteistyötä koskeva Tulli-ohjelma tulliliiton ja tulliviranomaisten tukemiseksi. Jotta yhteistyötoimien johdonmukaisuus ja horisontaalinen koordinointi voitaisiin säilyttää, on aiheellista panna ne kaikki täytäntöön yhdellä ainoalla säädöksellä ja sääntökokonaisuudella. Sen vuoksi vain avustuskelpoisten laitteiden ostamista, ylläpitämistä ja päivittämistä tuetaan tästä välineestä, kun taas tulliyhteistyötä koskevalla Tulli-ohjelmalla tuetaan asiaan liittyviä toimia, kuten tarpeiden arviointia tai asianomaisiin laitteisiin liittyvää koulutusta koskevia yhteistyötoimia.

III luku: Avustukset Avustukset myönnetään varainhoitoasetuksen säännösten mukaisesti. Kun otetaan huomioon välineen avustuksensaajien henkilöllisyys eli se, että ne ovat jäsenvaltioiden tulliviranomaisia, avustukset myönnetään ilman ehdotuspyyntöä varainhoitoasetuksessa säädettyjen poikkeusten mukaisesti. Yhteen toimeen voidaan myöntää rahoitusta useasta ohjelmasta, mutta kaksinkertainen rahoitus ei ole sallittua. Asetuksessa olevassa erityisessä säännöksessä estetään näin ollen unionin rahoituksen myöntäminen useista välineistä, jos sillä katetaan samat kustannukset. IV luku: Ohjelmasuunnittelu, seuranta, arviointi ja valvonta Väline toteutetaan työohjelmilla, jotka komissio hyväksyy noudattaen yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä, 16 päivänä helmikuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 5 artiklassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen. Työohjelman valmistelun tueksi laaditaan edellä mainitut ja vaikutuksenarvioinnin liitteessä 6 eritellyt tarvearvioinnit. Kyseiset tarvearvioinnit tehdään Tulli 2020 -ohjelman mukaisesti ja vuodesta 2021 alkaen uuden Tulli-ohjelman mukaisesti. Kattavat seuranta-, arviointi- ja raportointipuitteet on otettava käyttöön sen varmistamiseksi, että väline täyttää tavoitteensa. Arvioinnin raportointijärjestelmällä varmistetaan etenkin, että välineen arviointia koskeva data kerätään tuloksellisesti, tehokkaasti, oikea-aikaisesti ja asianmukaisella rakeisuuden tasolla. Tällaiset data ja tiedot on toimitettava komissiolle tavalla, joka noudattaa muussa lainsäädännössä asetettuja vaatimuksia. Tämä tarkoittaa mm. sitä, että henkilötiedot on anonymisoitava tarvittaessa. Sitä varten unionin varojen saajille on asetettava oikeasuhteiset raportointivaatimukset. V luku: Siirretyn säädösvallan käyttäminen ja komiteamenettely Komissiolle siirretään valta antaa delegoituja säädöksiä seuraavista: –tarkastustarkoitusten eli olennaisten avustuskelpoisuusvaatimusten uudelleentarkastelu, koska ne voivat muuttua huomattavasti ajan mittaan tullialan painopisteiden, uhkien ja teknologian vuoksi; ja –liitteen 2 muuttaminen indikaattoreiden uudelleentarkastelemiseksi tai täydentämiseksi tarvittaessa ja tämän asetuksen täydentäminen seuranta- ja arviointikehyksen perustamista koskevilla säännöksillä. Komitea avustaa komissiota. Jotta kaikkien tähän välineeseen ja Tulli-ohjelmaan kuuluvien toimien johdonmukaisuus ja horisontaalinen koordinointi voitaisiin varmistaa, yhden komitean perustamista ehdotetaan. Koska Tulli 2020 -ohjelmalla on jo perustettu komitea ja koska sitä on jo ehdotettu komiteaksi uutta Tulli-ohjelmaa varten, ehdotetaan, että tulliohjelmakomitea olisi toimivaltainen myös tämän välineen osalta. VI luku: Siirtymä- ja loppusäännökset Eri kohderyhmille, kuten tiedotusvälineille ja suurelle yleisölle, annetaan johdonmukaisia, olennaisia ja oikeasuhteisia kohdennettuja tietoja. 2018/0258 (COD) Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS tullitarkastuslaitteiden rahoitusvälineen perustamisesta yhdennetyn rajaturvallisuuden rahaston osaksi EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 33, 114 ja 207 artiklan, ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen, sen jälkeen, kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille, ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon, noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä, sekä katsovat seuraavaa: (1)Euroopan unionin ulkorajoilla sijaitsevat 2 140 tullitoimipaikkaatarvitsevat asianmukaiset laitteet varmistaakseen tulliliiton toimintaan. Riittävien ja samantasoisten tullitarkastusten tarve on entistäkin tärkeämpi, koska tullin on perinteisen varojenkeruutehtävänsä lisäksi yhä enemmän tehostettava unionin ulkorajojen yli saapuvien ja poistuvien tavaroiden tarkastuksia turvallisuuden ja vaarattomuuden varmistamiseksi. Tällaisten ulkorajojen yli liikkuvien tavaroiden tarkastusten ei tulisi kuitenkaan heikentää kolmansien kanssa käytävää laillista kauppaa, vaan sitä olisi sen sijaan helpotettava. (2)Eri jäsenvaltiot eivät tällä hetkellä tee tullitarkastuksia tasapainoisesti. Tämä epätasapaino johtuu sekä jäsenvaltioiden välisistä maantieteellisistä eroista että eroista niiden valmiuksissa ja voimavaroissa. Jäsenvaltioiden kyky reagoida jatkuvasti kehittyvien maailmanlaajuisten liiketoimintamallien ja toimitusketjujen synnyttämiin haasteisiin riippuu sekä inhimillisistä tekijöistä että nykyaikaisten ja luotettavien tullitarkastuslaitteiden saatavuudesta. Samantasoisten tullitarkastuslaitteiden saatavuus on näin ollen tärkeässä asemassa pyrittäessä löytämään ratkaisu nykyiseen epätasapainoon. Se parantaa tullitarkastusten samantasoisuutta kaikissa jäsenvaltioissa, minkä ansiosta voidaan välttää tavaravirtojen suuntaaminen heikoimpiin kohtiin. (3)Jäsenvaltiot ovat toistuvasti tuoneet esille rahoitustuen tarpeen, ja ne pyysivät perusteellisen analyysin tekemistä tarvittavista laitteista. Neuvosto kehotti 23 päivänä maaliskuuta 2017 antamissaan tullin rahoitusta koskevissa päätelmissä komissiota ”arvioimaan mahdollisuutta rahoittaa tekniseen välineistöön liittyviä tarpeita komission tulevista rahoitusohjelmista sekä parantamaan koordinointia ja (...) yhteistyötä tulliviranomaisten ja muiden lainvalvontaviranomaisten välillä rahoitustarkoituksia varten”. (4)Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 952/2013 mukaan tullitarkastuksilla tarkoitetaan tullilainsäädännön noudattamisen valvonnan lisäksi muun sellaisen lainsäädännön noudattamisen valvontaa, joka koskee unionin tullialueen ja sen ulkopuolisten maiden tai alueiden välillä liikkuvien tavaroiden saapumista, poistumista, passitusta, liikkumista, varastointia ja tiettyä käyttötarkoitusta sekä muiden kuin unionitavaroiden ja tietyn käyttötarkoituksen menettelyyn asetettujen tavaroiden unionin tullialueella oloa ja liikkumista. Tällaista tulliviranomaisille erityisiä tarkastusvaltuuksia antavaa lainsäädäntöä ovat esimerkiksi verosäännökset ja etenkin valmisteveroja ja arvonlisäveroja koskevat säännökset sekä sisämarkkinoiden ulkoisia näkökohtia, yhteistä kauppapolitiikkaa ja muita sellaisia unionin yhteisiä politiikkoja koskevat säännökset, jotka liittyvät kauppaan, toimitusketjun kokonaisturvallisuuteen sekä unionin ja sen jäsenvaltioiden taloudellisiin etuihin. (5)Riittävien ja samantasoisten tullitarkastusten tukeminen unionin ulkorajoilla mahdollistaa sen, että tulliliitosta saadaan suurimmat mahdolliset hyödyt. Nykyisen epätasapainon korjaava tullitarkastuslaitteita koskeva erityinen unionin toiminta edistäisi lisäksi jäsenvaltioiden välistä yhteenkuuluvuutta. Koska koko maailma on haasteellisten aikojen edessä ja varsinkin koska unionin ja sen jäsenvaltioiden taloudellisten etujen suojaamista on jatkettava samalla kun laillisia kauppavirtoja helpotetaan, ulkorajoilla on ehdottomasti oltava käytettävissä nykyaikaiset ja luotettavat tarkastuslaitteet. (6)Tästä syystä on suotavaa perustaa uusi tullitarkastuslaitteiden rahoitusväline. (7)Koska jäsenvaltioiden tulliviranomaiset ovat ottaneet yhä enemmän vastuutehtäviä, jotka usein ulottuvat turvallisuusalalle ja suoritetaan ulkorajoilla, rajavalvonnan suorittamisen ja tullitarkastusten tekemisen välinen samantasoisuus ulkorajoilla on varmistettava antamalla riittävää unionin rahoitustukea jäsenvaltioille. On myös tärkeää edistää tavaroiden ja henkilöiden tarkastamista koskevaa virastojen välistä yhteistyötä unionin rajoilla sellaisten kunkin jäsenvaltion viranomaisten keskuudessa, jotka vastaavat rajavalvonnasta tai muista rajoilla suoritettavista tehtävistä. (8)Sen vuoksi on tarpeen perustaa yhdennetty rajaturvallisuuden rahasto, jäljempänä ’rahasto’. (9)Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen V osastoon liittyvien oikeudellisten näkökohtien vuoksi sekä siitä syystä, että ulkorajapolitiikkaan ja tullitarkastuspolitiikkaan sovelletaan eri oikeusperustaa, rahastoa ei ole oikeudellisesti mahdollista perustaa yhtenä välineenä. (10)Sen vuoksi rahasto olisi perustettava kokonaisvaltaisena kehyksenä, josta myönnetään unionin rahoitustukea rajavalvonnan alalla ja joka käsittää tällä asetuksella perustetun tullitarkastusten rahoitusvälineen, jäljempänä ’väline’, sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o .../... perustetun rajaturvallisuuden ja viisumipolitiikan rahoitusvälineen. (11)Tässä asetuksessa vahvistetaan välineen rahoituspuitteet, joita Euroopan parlamentti ja neuvosto pitävät ensisijaisena rahoitusohjeenaan vuosittaisessa talousarviomenettelyssä talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta 2 päivänä joulukuuta 2013 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen 17 kohdan mukaisesti. (12)Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EU, Euratom) [2018/XXX], jäljempänä ’varainhoitoasetus’, sovelletaan tähän välineeseen. Siinä vahvistetaan unionin talousarvion toteuttamista koskevat säännöt, mukaan lukien avustuksia, koskevat säännöt. (13)Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) [2018/XXX] perustetaan tulliyhteistyötä koskeva Tulli-ohjelma tulliliiton ja tulliviranomaisten tukemiseksi. Jotta yhteistyötoimien johdonmukaisuus ja horisontaalinen koordinointi voitaisiin säilyttää, on aiheellista panna ne kaikki täytäntöön yhdellä ainoalla säädöksellä ja sääntökokonaisuudella. Sen vuoksi vain avustuskelpoisten tullitarkastuslaitteiden ostamista, ylläpitämistä ja päivittämistä olisi tuettava tästä välineestä, kun taas tulliyhteistyötä koskevalla Tulli-ohjelmalla olisi tuettava asiaan liittyviä toimia, kuten tarpeiden arviointia tai asianomaisiin laitteisiin liittyvää koulutusta koskevia yhteistyötoimia. (14)Välineestä olisi tarvittaessa tuettava myös tullitarkastuslaitteiden ostamista tai päivittämistä silloin, kun laitteiden uusia osia tai toimintoja testataan toimintaolosuhteissa ennen kuin jäsenvaltiot aloittavat tällaisten uusien laitteiden laajamittaiset hankinnat. Toimintaolosuhteissa tapahtuvassa testauksessa olisi erityisesti noudatettava asetuksen (EU) [2018/XXX] mukaisesti tehtävän tullitarkastuslaitteiden tutkimuksen tuloksia.

(15)Useimmat tullitarkastuslaitteet voivat olla yhtä soveltuvia tai satunnaisesti soveltuvia muussa lainsäädännössä, kuten rajaturvallisuutta, viisumipolitiikkaa tai poliisiyhteistyötä koskevissa säännöksissä, määrättyjen vaatimusten tarkastamiseen. Sen vuoksi yhdennetty rajaturvallisuuden rahasto sisältää kaksi toisiaan täydentävää laitteiden ostamista koskevaa välinettä, joiden soveltamisalat ovat keskenään erilaiset mutta johdonmukaiset. Asetuksella [2018/XXX] perustetun rajaturvallisuutta ja viisumipolitiikkaa koskevan välineen soveltamisalaan eivät toisaalta kuulu laitteet, joita voidaan käyttää sekä rajavalvonnassa että tullitarkastuksissa. Toisaalta tällä asetuksella perustetusta tullitarkastuslaitteille myönnettävää rahoitustukea koskevasta välineestä ei anneta rahoitustukea pelkästään laitteille, joiden pääasiallisena tarkoituksena on tullitarkastusten tekeminen, vaan kyseisiä laitteita voidaan käyttää myös muihin tarkoituksiin, kuten rajavalvontaan ja turvallisuuteen. Roolien jakaminen edistää asetuksen (EU) 2016/1624 4 artiklan e alakohdassa tarkoitettua virastojen välistä yhteistyötä osana Euroopan yhdennettyä rajaturvallisuutta, mikä mahdollistaa tulli- ja rajaviranomaisten välisen yhteistyön ja maksimoi unionin talousarvion vaikutukset yhteiskäytön ja yhteentoimivuuden kautta. (16)Poiketen siitä, mitä varainhoitoasetuksessa säädetään, useasta unionin ohjelmasta tai välineestä yhdelle toimelle annettavan rahoituksen olisi oltava mahdollista monialaisen yhteistyön ja yhteentoimivuuden sallimiseksi ja tukemiseksi tarvittaessa. Tällaisissa tapauksissa rahoitusosuudet eivät kuitenkaan saa kattaa samoja kustannuksia varainhoitoasetuksessa säädetyn kaksinkertaista rahoituksen kieltoa koskevan periaatteen mukaisesti. (17)Koska tullin painopistealat, uhat ja teknologiat kehittyvät nopeasti, työohjelmien keston ei tulisi olla pitkä. Samalla tarve vahvistaa vuotuisia työohjelmia lisää sekä komissiolle että jäsenvaltioille aiheutuvia hallinnollisia rasituksia, jotka eivät ole tarpeellisia välineen toteuttamiselle. Tätä taustaa vasten työohjelmien keston pitäisi periaatteessa olla pidempi kuin yksi varainhoitovuosi. (18)Jotta voitaisiin varmistaa tämän asetuksen mukaisten työohjelmien yhdenmukainen toteutus, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa. Tätä valtaa olisi käytettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 mukaisesti. (19)Vaikka keskitetty toteutus on välttämätöntä erityistavoitteen saavuttamiseksi eli sen varmistamiseksi, että tullitarkastukset ovat samantasoiset, välineen teknisen luonteen vuoksi valmistelutyötä on tarpeen tehdä teknisellä tasolla. Sen vuoksi toteutusta olisi tuettava tarvearvioinneilla, jotka riippuvat kansallisesta asiantuntemuksesta ja jäsenvaltioiden tulliviranomaisten osallistumisesta saadusta kokemuksesta. Kyseisten tarvearviointien olisi perustuttava selkeään metodiikkaan, mukaan lukien vaadittujen tietojen keräämisen varmistava vaiheiden vähimmäismäärä. (20)Säännöllisen seurannan ja raportoinnin varmistamiseksi olisi otettava käyttöön asianmukainen kehys välineellä saavutettujen tulosten ja välineeseen kuuluvien toimien seuraamiseksi. Tällaisen seurannan ja raportoinnin olisi perustuttava indikaattoreihin, joilla mitataan välineeseen kuuluvien toimien vaikutuksia. Raportointivaatimuksiin olisi kuuluttava joitakin tietoja sellaisista tullitarkastuslaitteista, joiden osalta tietty kustannuskynnys ylittyy. (21)Tätä välinettä on arvioitava paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen 22 ja 23 kohdan mukaisesti erityisiä seurantavaatimuksia noudattaen kerättyjen tietojen perusteella, ja samalla on vältettävä liiallista sääntelyä ja hallinnollisten rasitusten aiheuttamista varsinkin jäsenvaltioille. Kyseisiin vaatimuksiin voi tarvittaessa kuulua mitattavissa olevia indikaattoreita, jotka muodostavat perustan välineen käytännön vaikutusten arvioimiselle. (22)Jotta voidaan reagoida asianmukaisesti politiikan painopisteiden, uhkien ja teknologioiden muutoksiin, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, jotka koskevat välineeseen kuuluvien avustuskelpoisten toimien muuttamista tullitarkastusten tarkoitusten osalta ja erityistavoitteiden saavuttamista mittaavia indikaattoreita koskevan luettelon muuttamista. On erityisen tärkeää, että komissio toteuttaa asiaa valmistellessaan asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla, ja että nämä kuulemiset toteutetaan paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Jotta voitaisiin erityisesti varmistaa tasavertainen osallistuminen delegoitujen säädösten valmisteluun, Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitetaan kaikki asiakirjat samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijoille, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asiantuntijoilla on järjestelmällisesti oikeus osallistua komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä. (23)Varainhoitoasetuksen, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 883/2013, neuvoston asetuksen (Euratom, EY) N:o 2988/95, neuvoston asetuksen (Euratom, EY) N:o 2185/96 ja neuvoston asetuksen (EU) 2017/1939 mukaan unionin taloudellisia etuja on suojattava oikeasuhteisin toimenpitein, joita ovat sääntöjenvastaisuuksien ja petosten ehkäiseminen, havaitseminen, korjaaminen ja tutkiminen sekä hukattujen, aiheettomasti maksettujen tai virheellisesti käytettyjen varojen takaisinperintä ja soveltuvin osin hallinnollisten seuraamusten määrääminen. Euroopan petostentorjuntavirasto (OLAF) voi asetuksen (EU, Euratom) N:o 883/2013 ja asetuksen (Euratom, EY) N:o 2185/96 nojalla tehdä hallinnollisia tutkimuksia, joihin sisältyvät myös paikan päällä suoritettavat todentamiset ja tarkastukset, selvittääkseen, onko kyse unionin taloudellisia etuja vahingoittavasti petoksesta, lahjonnasta tai muusta rikoksesta. Asetuksen (EU) 2017/1939 nojalla Euroopan syyttäjänvirasto (EPPO) voi tutkia petoksia ja muuta laitonta toimintaa, joka vahingoittaa unionin taloudellisia etuja, sekä nostaa niistä syytteen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2017/1371 mukaisesti. Varainhoitoasetuksen mukaan unionin rahoitusta saavien henkilöiden ja yhteisöjen on toimittava täydessä yhteistyössä unionin taloudellisten etujen suojaamiseksi, myönnettävä komissiolle, OLAFille, Euroopan syyttäjänvirastolle ja Euroopan tilintarkastustuomioistuimelle tarvittavat valtuudet ja varmistettava, että unionin varojen hoitamiseen osallistuvat kolmannet osapuolet myöntävät vastaavat oikeudet. (24)Euroopan parlamentin ja neuvoston Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 322 artiklan perusteella hyväksymiä horisontaalisia varainhoitosääntöjä sovelletaan tähän asetukseen. Kyseiset säännöt annetaan varainhoitoasetuksessa, ja niissä määritetään etenkin avustuksien, hankintojen, palkintojen tai välillisen toteutuksen muodossa tapahtuva talousarvion vahvistamis- ja toteutusmenettely ja määrätään taloushallinnon toimijoiden vastuuta koskevista tarkastuksista. SEUT-sopimuksen 322 artiklan perusteella annetut säännöt koskevat unionin talousarvion suojaamista silloin, kun jäsenvaltioissa on havaittu oikeusvaltioperiaatteen noudattamiseen kohdistuvia yleisiä puutteita, koska kyseisen periaatteen noudattaminen on ehdoton edellytys moitteettomalle varainhoidolle ja EU:n rahoituksen tuloksellisuudelle. (25)Tämän asetuksen mukaiset rahoitustyypit ja toteutusmenetelmät olisi valittava sen perusteella, miten niillä pystytään saavuttamaan toimien erityistavoite ja tulokset erityisesti tarkastusten kustannukset, hallinnolliset rasitukset ja vaatimusten noudattamatta jättämisestä oletettavasti aiheutuva riski huomioon ottaen Tässä yhteydessä olisi harkittava kertakorvausten, kiinteiden prosenttimäärien ja yksikkökustannusten käyttöä sekä rahoitusta, joka ei liity varainhoitoasetuksen 125 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuihin kustannuksiin. (26)Koska tämän asetuksen tavoitetta, joka on perustaa tulliliittoa ja tulliviranomaisia tukeva väline, ei voida riittävällä tavalla saavuttaa jäsenvaltioiden toimin ja koska niiden välillä vallitsee maantieteellisellä tasolla objektiivinen epätasapaino ja koska ne voidaan koordinoidun lähestymistavan ja keskitetyn rahoituksen ansiosta saavutettavan tullitarkastusten samantasoisuuden ja -laatuisuuden vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla, unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa määrätyn toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen tämän tavoitteen saavuttamiseksi, OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN: I LUKU YLEISET SÄÄNNÖKSET 1 artikla Kohde 1.Tällä asetuksella perustetaan tullitarkastusvälineiden rahoitusväline, jäljempänä ’väline’, joka muodostaa osan yhdennetyn rajaturvallisuuden rahastosta, jäljempänä ’rahasto’ ja josta myönnetään taloudellista tukea tullitarkastuslaitteiden ostamiseen, ylläpitämiseen ja päivittämiseen. 2.Rahasto perustetaan sekä tällä asetuksella että asetuksella [2018/XXX], jolla perustetaan rajaturvallisuuden ja viisumipolitiikan rahoitusväline osaksi yhdennetyn rajaturvallisuuden rahastoa. 3.Siinä vahvistetaan välineen tavoitteet, talousarvio vuosiksi 2021–2027, unionin rahoituksen muodot ja rahoitusta koskevat säännöt.

2 artikla Määritelmät Tässä asetuksessa tarkoitetaan 1)’tulliviranomaisilla’ asetuksen (EU) 952/2013 5 artiklan 1 kohdassa määriteltyjä viranomaisia; 2)’tullitarkastuksilla’ asetuksen (EU) 952/2013 5 artiklan 3 kohdassa määriteltyjä erityisiä toimia; 3)’tullitarkastuslaitteilla’ laitteita, jotka on tarkoitettu ensisijaisesti tullitarkastusten tekemiseen; 4)’liikuteltavilla tullitarkastuslaitteilla’ tarkoitetaan mitä tahansa kuljetusvälinettä, joka on sen liikuteltavuuden lisäksi tarkoitettu itsessään osaksi tullitarkastuslaitetta tai varustettu täydellisillä tullitarkastuslaitteilla; 5)’ylläpitämisellä’ ennalta ehkäiseviä, korjaavia ja ennakoivia toimia, mukaan lukien toiminnalliset tai funktionaaliset tarkastukset, huolto, korjaaminen ja kunnostus, mutta pois lukien sellainen päivitys, joka on tarpeen tullitarkastuslaitteen osan säilyttämiseksi määritellyssä toimintakunnossa tai sen palauttamiseksi määriteltyyn toimintakuntoisuuteen enimmäiskäyttöiän saavuttamiseksi; 6)’päivittämisellä’ kehittäviä toimia, jotka tarvitaan tullitarkastuslaitteen osan saattamiseksi vanhentuneesta toimintakuntoisuudesta nykytasoa vastaavaan toimintakuntoisuuteen. 3 artikla Välineen tavoitteet 1.Koska väline on osa yhdennetyn rajaturvallisuuden rahastoa, sen yleisenä tavoitteena on tukea tulliliittoa ja tulliviranomaisia, suojata unionin ja sen jäsenvaltioiden taloudellisia etuja, varmistaa turvallisuus ja vaarattomuus unionissa sekä suojata unionia hyvän kauppatavan vastaiselta ja laittomalta kaupalta ja samalla helpottaa laillista liiketoimintaa. 2.Välineen erityistavoitteena on edistää riittäviä ja samantasoisia tullitarkastuksia, ja tämä tapahtuu ostamalla, ylläpitämällä ja päivittämällä asiaankuuluvia, nykytasoa vastaavia ja luotettavia tullitarkastuslaitteita. 4 artikla Talousarvio 1.Rahoituspuitteet välineen toteuttamista varten ajanjaksolla 2021–2027 ovat 1 300 000 000 euroa käypinä hintoina. 2.Edellä olevassa 1 kohdassa tarkoitetusta määrästä voidaan kattaa myös menoja, jotka aiheutuvat valmistelu-, seuranta-, valvonta-, tarkastus-, arviointi- ja muusta välineen hallinnointia ja sen tavoitteiden saavuttamisen arviointia koskevasta toiminnasta. Lisäksi siitä voidaan kattaa menoja, jotka liittyvät selvityksiin, asiantuntijoiden kokouksiin, tiedotus- ja viestintätoimiin, sikäli kuin ne liittyvät välineen tavoitteisiin, sekä tietojenkäsittelyyn ja -vaihtoon keskittyviin tietoteknisiin verkkoihin liittyviä menoja, mukaan lukien organisaation omat tietotekniikkavälineet ja muu tekninen ja hallinnollinen apu, jota tarvitaan välineen hallinnoinnissa. 5 artikla EU:n rahoituksen toteutus ja muodot 1.Välineen toteutuksessa käytetään suoraa hallinnointia varainhoitoasetuksen mukaisesti.

2.Välineestä voidaan myöntää rahoitusta missä tahansa varainhoitoasetuksessa säädetyssä muodossa ja varsinkin avustuksina. 3.Kun tuettuun toimeen liittyy laitteen ostaminen tai päivittäminen, komissio perustaa koordinointimekanismin varmistaakseen tehokkuuden ja yhteentoimivuuden kaikkien unionin ohjelmista ja välineistä myönnettävällä tuella ostettujen laitteiden välillä. II LUKU AVUSTUSKELPOISUUS 6 artikla Avustuskelpoiset toimet 1.Jotta toimille voidaan myöntää rahoitusta tästä välineestä, niiden on täytettävä seuraavat vaatimukset: a)niillä on toteutettava 3 artiklassa tarkoitetut tavoitteet; b)niillä on tuettava sellaisten tullitarkastuslaitteiden ostamista, ylläpitämistä ja päivittämistä, joilla on yksi tai useampi seuraavista tullitarkastusten tarkoituksista: 1)ajoneuvoihin/henkilöihin kajoamaton tarkastus; 2)henkilöissä olevien piilotettujen esineiden havaitseminen; 3)säteilyn ilmaisu ja nuklidien tunnistaminen; 4)näytteiden analysointi laboratorioissa; 5)näytteiden otto ja analysointi kentällä; 6)käsityökaluin suoritettava etsintä. Liitteessä 1 on ohjeellinen luettelo tullitarkastuslaitteista, joita voidaan käyttää 1–6 kohdassa tarkoitettujen tullitarkastusten tarkoitusten saavuttamiseksi. 2.Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa säädetään, asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa toimet voivat koskea myös sellaisten tullitarkastuslaitteiden ostamista, ylläpitämistä ja päivittämistä, joita käytetään laitteiden uusien osien tai toimintojen testaamisessa toimintaolosuhteissa. 3.Komissiolle siirretään valta antaa delegoituja säädöksiä 14 artiklan mukaisesti 1 kohdan b alakohdassa säädettyjen tullitarkastusten tarkoitusten muuttamiseksi sekä liitteen 1 muuttamiseksi, kun tällaista uudelleentarkastelua pidetään tarpeellisena. 4.Tästä välineestä rahoitettuja tullitarkastuslaitteita voidaan käyttää muita tarkoituksia kuin tullitarkastuksia varten, kuten henkilöiden tarkastamiseen kansallisten rajaturvallisuusviranomaisten tukena ja tutkimusten tekemiseen. 7 artikla

Avustuskelpoiset yhteisöt Poiketen siitä, mitä varainhoitoasetuksen 197 artiklassa säädetään, avustuskelpoiset yhteisöt ovat jäsenvaltioiden tulliviranomaisia silloin, kun ne antavat tarvittavat tiedot 11 artiklan 3 kohdassa vahvistettua tarvearviointia varten. 8 artikla Yhteisrahoitusosuus 1.Välineestä voidaan rahoittaa enintään 80 prosenttia toimen avustuskelpoisista kokonaiskustannuksista. 2.Rahoitus voi ylittää tämän enimmäismäärän ainoastaan asianmukaisesti perustelluissa poikkeusolosuhteissa. 9 artikla Avustuskelpoiset kustannukset Välineestä ei voida myöntää rahoitusta seuraaviin kustannuksiin: a)maan ostamiseen liittyvät kustannukset; b)infrastruktuuriin, kuten rakennuksiin tai ulkotiloihin, liittyvät kustannukset, sekä huonekaluihin liittyvät kustannukset; c)sähköisiin järjestelmiin liittyvät kustannukset, lukuun ottamatta sellaiseen ohjelmistoon suoraan liittyvät kustannukset, jotka ovat välttämättömiä tullitarkastuslaitteiden käyttämiseksi; d)suojattujen ja suojaamattomien viestintäkanavien kaltaisten verkkojen kustannukset tai liittymäkustannukset; e)muiden kuljetusvälineiden kuten ajoneuvojen, ilma-alusten tai laivojen, kustannukset, pois lukien liikuteltavien tullitarkastuslaitteiden kustannukset; f)tullitarkastuslaitteissa tarvittavien kulutushyödykkeiden, kuten viite- tai kalibrointiaineiston, kustannukset; g)henkilönsuojaimiin liittyvät kustannukset. III LUKU AVUSTUKSET 10 artikla Myöntäminen, täydentävyys ja yhdistetty rahoitus

1.Avustusten myöntämiseen välineestä ja niiden hallinnointiin sovelletaan varainhoitoasetuksen VIII osaston säännöksiä. 2.Varainhoitoasetuksen 195 artiklan f alakohdan mukaisesti avustukset myönnetään ilman ehdotuspyyntöä 7 artiklassa tarkoitetuille avustuskelpoisille yhteisöille. 3.Poiketen siitä, mitä varainhoitoasetuksen 191 artiklan säädetään, toimelle, jolle on myönnetty rahoitusta asetuksella (EU) [2018/XXX] perustetusta tullialan yhteistyötä kokevasta Tulli-ohjelmasta tai muusta unionin ohjelmasta, voidaan myöntää rahoitusta myös välineestä, jos rahoitusosuudet eivät kata samoja kustannuksia. Kunkin asianomaisen unionin ohjelman sääntöjä sovelletaan siihen rahoitusosuuteen, joka siitä osoitetaan toimeen. Kumulatiivisen rahoituksen määrä ei saa ylittää toimen avustuskelpoisia kokonaiskustannuksia, ja eri unionin ohjelmista annettava tuki voidaan laskea määräsuhteessa tuen myöntämisedellytykset vahvistavien asiakirjojen mukaisesti. IV LUKU OHJELMASUUNNITTELU, SEURANTA JA ARVIOINTI 11 artikla Työohjelma 1.Väline toteutetaan varainhoitoasetuksen 110 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuilla työohjelmilla. 2.Komissio hyväksyy työohjelmat täytäntöönpanosäädöksellä. Kyseinen täytäntöönpanosäädös hyväksytään 15 artiklassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen. 3.Edellä olevassa 1 kohdassa tarkoitettujen työohjelmien valmistelun tueksi laaditaan tarvearviointi, jonka on sisällettävä vähintään seuraavat: a)rajanylityspaikkojen yhteinen luokittelu; b)kattava inventaario käytettävissä olevista tullitarkastuslaitteista; c)tullitarkastuslaitteiden vähimmäistasolle ja optimaaliselle tasolle annettu yhteinen määritelmä, joka perustuu rajanylityspaikkojen luokitukseen; ja d)yksityiskohtainen arvio rahoitustarpeista. Tarvearviointi on tulosta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1294/2013 perustettuun Tulli 2020 -ohjelmaan tai asetuksella (EU) [2018/XXX] perustettuun tulliyhteistyötä koskevaan Tulli-ohjelmaan kuuluvista toimista, ja sitä on päivitettävä säännöllisesti vähintään 3 vuoden välein. 12 artikla Seuranta ja raportointi 1.Indikaattorit, joilla raportoidaan välineen edistymisestä 3 artiklassa säädettyjen yleisten ja erityistavoitteiden saavuttamisessa, esitetään liitteessä 2. 2.Jotta varmistetaan tuloksellisen arvioinnin tekeminen välineen etenemisestä kohti sen tavoitteiden saavuttamista, komissiolle siirretään 14 artiklan mukaisesti valta antaa delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan liitettä 2 indikaattoreiden uudelleentarkastelemiseksi tai täydentämiseksi tarvittaessa ja joilla lisätään asetukseen seuranta- ja arviointikehyksen perustamista koskevia säännöksiä. 3.Tulosraportointijärjestelmällä on varmistettava, että välineen toteutuksen ja tulosten seurannassa käytettävät tiedot kerätään tehokkaasti, tuloksellisesti ja oikea-aikaisesti. Sitä varten unionin varojen saajille on asetettava oikeasuhteiset raportointivaatimukset.

4.Edellä 3 kohdassa tarkoitettuihin raportointivaatimuksiin kuuluu ainakin komissiolle vuosittain toimitettava tiedonanto, jossa on seuraavat tiedot, kun tullitarkastuslaitteen osan hinta ylittää 10 000 euroa ilman veroja: a)tullitarkastuslaitteen käyttöönotto ja käytöstä poistaminen; b)tullitarkastuslaitteen käyttöä koskevat tilastot; c)tiedot tullitarkastuslaitteen käytöstä saaduista tuloksista. 13 artikla Arviointi 1.Arvioinnit on suoritettava oikea-aikaisesti, jotta niitä voidaan hyödyntää päätöksenteossa. 2.Välineen väliarviointi on suoritettava heti, kun välineen toteutuksesta on saatavilla riittävästi tietoa, kuitenkin viimeistään neljän vuoden kuluttua siitä, kun välineen toteutus on käynnistynyt. 3.Komissio tekee välineen loppuarvioinnin välineen toteutuksen lopussa, kuitenkin viimeistään neljän vuoden kuluttua 1 artiklassa mainitun ajanjakson päättymisestä. 4.Komissio toimittaa arviointien päätelmät ja omat huomautuksensa Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle. V LUKU SIIRRETYN SÄÄDÖSVALLAN KÄYTTÄMINEN JA KOMITEAMENETTELY 14 artikla Siirretyn säädösvallan käyttäminen 1.Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset. 2.Siirretään komissiolle 31 päivään joulukuuta 2028 saakka 6 artiklan 3 kohdassa ja 12 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä. 3.Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 6 artiklan 3 kohdassa ja 12 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen. 4.Ennen kuin komissio hyväksyy delegoidun säädöksen, se kuulee kunkin jäsenvaltion nimeämiä asiantuntijoita paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. 5.Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle. 6.Edellä olevan 6 artiklan 3 kohdan ja 12 artiklan 2 kohdan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.

15 artikla Komiteamenettely 1.Komissiota avustaa asetuksen (EU) [2018/XXX] 18 artiklassa tarkoitettu tulliohjelmakomitea. 2.Kun viitataan tähän kohtaan, sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 5 artiklaa. VI LUKU SIIRTYMÄ- JA LOPPUSÄÄNNÖKSET 16 artikla Tiedotus, viestintä ja julkisuus 1.Unionin rahoituksen saajien on ilmaistava unionin rahoituksen alkuperä ja varmistettava unionin rahoituksen näkyvyys (erityisesti kun ne tekevät tunnetuksi toimia ja niiden tuloksia) tarjoamalla johdonmukaista, olennaista ja oikeasuhteista kohdennettua tietoa eri kohderyhmille, kuten tiedotusvälineille ja suurelle yleisölle. 2.Komissio toteuttaa tiedotus- ja viestintätoimia, jotka koskevat välinettä ja sen toimia ja tuloksia. Välineelle osoitetuilla taloudellisilla resursseilla tuetaan myös unionin poliittisia painopisteitä koskevaa sisäistä tiedotusta sikäli kuin painopisteet liittyvät 3 artiklassa tarkoitettuihin tavoitteisiin. 17 artikla Siirtymäsäännökset Talousarvioon voidaan 4 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen kulujen kattamiseksi tarvittaessa sisällyttää määrärahoja myös vuoden 2027 jälkeen, jotta voidaan hallinnoida toimia, joita ei ole saatu päätökseen viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2027. 18 artikla Voimaantulo Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Strasbourgissa Euroopan parlamentin puolesta Neuvoston puolesta Puhemies Puheenjohtaja

SÄÄDÖKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS 1.PERUSTIEDOT EHDOTUKSESTA/ALOITTEESTA 1.1.Ehdotuksen/aloitteen nimi 1.2.Toimintalohko(t) toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä (ABM/ABB) 1.3.Ehdotuksen/aloitteen luonne 1.4.Tavoite (Tavoitteet) 1.5.Ehdotuksen/aloitteen perustelut 1.6.Toiminnan ja sen rahoitusvaikutusten kesto 1.7.Hallinnointitapa (Hallinnointitavat) 2.HALLINNOINTI 2.1.Seuranta- ja raportointisäännöt 2.2.Hallinnointi- ja valvontajärjestelmä 2.3.Toimenpiteet petosten ja sääntöjenvastaisuuksien ehkäisemiseksi 3.EHDOTUKSEN/ALOITTEEN ARVIOIDUT RAHOITUSVAIKUTUKSET 3.1.Kyseeseen tulevat monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeet ja menopuolen budjettikohdat 3.2.Arvioidut vaikutukset menoihin 3.2.1.Yhteenveto arvioiduista vaikutuksista menoihin 3.2.2.Arvioidut vaikutukset toimintamäärärahoihin 3.2.3.Arvioidut vaikutukset hallintomäärärahoihin 3.2.4.Yhteensopivuus nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen kanssa

3.2.5.Ulkopuolisten tahojen rahoitusosuudet 3.3.Arvioidut vaikutukset tuloihin SÄÄDÖKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS 1.PERUSTIEDOT EHDOTUKSESTA/ALOITTEESTA 1.1.Ehdotuksen/aloitteen nimi Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi tullitarkastuslaitteiden rahoitusvälineen perustamisesta osaksi yhdennetyn rajaturvallisuuden rahastoa 1.2.Toimintalohko(t) (Ohjelmaklusteri) 11 Rajaturvallisuus 11.02 Yhdennetyn rajaturvallisuuden rahasto 11.02.11 Tullitarkastuslaitteidenväline 1.3.Ehdotus/aloite liittyy Xuuteen toimeen ◻ uuteen toimeen, joka perustuu pilottihankkeeseen tai valmistelutoimeen ◻ käynnissä olevan toimen jatkamiseen ◻ yhden tai useamman toimen sulauttamiseen tai uudelleen suuntaamiseen johonkin toiseen/uuteen toimeen. 1.4.Ehdotuksen/aloitteen perustelut 1.4.1.Tarpeet, joihin ehdotuksella/aloitteella vastataan lyhyellä tai pitkällä aikavälillä sekä aloitteen yksityiskohtainen toteutusaikataulu Väline toteutetaan työohjelman hyväksymisestä annettavalla täytäntöönpanosäädöksellä. Sen on tarkoitus hyväksyä vuoden 2021 ensimmäisen neljänneksen aikana sen jälkeen, kun (nykyisen Tulli 2020 -ohjelman mukainen) tarvearviointi on tehty ja tulliohjelmakomiteaa kuultu. Työohjelma toteuttaminen aloitetaan avunsaajien kanssa tehtävillä avustussopimuksilla viimeistään vuoden 2021 toisen vuosineljänneksen aikana. 1.4.2.EU:n osallistumisesta saatava lisäarvo (joka voi olla seurausta eri tekijöistä, kuten koordinoinnin paranemisesta, oikeusvarmuudesta tai toiminnan vaikuttavuuden tai täydentävyyden paranemisesta). EU:n osallistumisesta saatavalla lisäarvolla tarkoitetaan tässä kohdassa arvoa, jonka EU:n osallistuminen tuottaa sen arvon lisäksi, joka olisi saatu aikaan pelkillä jäsenvaltioiden toimilla. Syyt siihen, miksi toimi toteutetaan EU:n tasolla (ennen toteutusta): Tullitarkastusten samantasoisuutta on parannettava kaikissa jäsenvaltioissa, jotta vältettäisiin tavaravirtojen suuntaaminen heikoimpiin kohtiin, minkä vuoksi komissio ehdottaa uutta välinettä. Samantasoisten tullilaitteiden ja -infrastruktuurin varmistaminen on tärkeä osa nykyisen epätasopainon korjaamista. Tämä epätasapaino johtuu osittain eroista jäsenvaltioissa käytettävissä olevissa valmiuksissa ja resursseissa. Jäsenvaltioiden kyky reagoida jatkuvasti kehittyvien maailmanlaajuisten liiketoimintamallien ja toimitusketjujen synnyttämiin haasteisiin riippuu sekä inhimillisistä tekijöistä että nykyaikaisten ja luotettavien tarkastuslaitteiden saatavuudesta. Itse asiassa jatkuvasti kasvavat tavaravirrat ja nopeasti lisääntyvä rajavalvonnan tarve muodostavat perustan sekä tullin perinteiselle varojenkeruutehtävälle että tarpeelle vahvistaa huomattavasti EU:n ulkorajojen yli saapuvien ja poistuvien tavaroiden valvontaa turvallisuuden ja vaarattomuuden varmentamiseksi. Tällaisten ulkorajojen yli liikkuvien tavaroiden tarkastusten ei tulisi kuitenkaan heikentää laillista kauppaa, vaan sitä olisi helpotettava.

Odotettavissa oleva EU:n tason lisäarvo (toteutuksen jälkeen): Tavoitteet voidaan saavuttaa tulliliitossa vain varmistamalla, että jopa heikoin linkki on tarpeeksi vahva suorittamaan tehtävänsä. Välineellä tuetaan näin ollen tulliliittoa, ja sillä täydennetään pääasiassa Tulli-ohjelmaan kuuluvia toimia. 1.4.3.Vastaavista toimista saadut kokemukset Ei sovelleta 1.4.4.Yhteensopivuus muiden kyseeseen tulevien välineiden kanssa ja mahdolliset synergiaedut Väline liittyy läheisesti uuteen Tulli-ohjelmaan, joka tukee tarvearviointia. Se liittyy myös Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) petostentorjuntatoimiin, joita se suorittaa unionin rahoitusetujen suojaamiseksi SEUT-sopimuksen 325 artiklan mukaisesti. 1.5.Toiminnan ja sen rahoitusvaikutusten kesto X kesto on rajattu –X 1.1.2021–31.12.2027 –X maksusitoumusmäärärahoihin kohdistuvat rahoitusvaikutukset koskevat vuosia 2021–2027 ja maksumäärärahoihin kohdistuvat rahoitusvaikutukset vuosia 2021–2030. ◻ kestoa ei ole rajattu –käynnistysvaihe alkaa vuonna VVVV ja päättyy vuonna VVVV, –minkä jälkeen toteutus täydessä laajuudessa. 1.6.Hallinnointitapa (Hallinnointitavat) X Suora hallinnointi, jonka komissio toteuttaa käyttämällä –X yksiköitään, myös unionin edustustoissa olevaa henkilöstöään –◻ toimeenpanovirastoja ◻ Hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa ◻ Välillinen hallinnointi, jossa täytäntöönpanotehtäviä on siirretty –◻ kolmansille maille tai niiden nimeämille elimille –◻ kansainvälisille järjestöille ja niiden erityisjärjestöille (tarkennettava)

–◻ Euroopan investointipankille tai Euroopan investointirahastolle –◻ varainhoitoasetuksen 70 ja 71 artiklassa tarkoitetuille elimille –◻ julkisoikeudellisille yhteisöille –◻ sellaisille julkisen palvelun tehtäviä hoitaville yksityisoikeudellisille elimille, jotka antavat riittävät rahoitustakuut –◻ sellaisille jäsenvaltion yksityisoikeuden mukaisille elimille, joille on annettu tehtäväksi julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuden täytäntöönpano ja jotka antavat riittävät rahoitustakuut –◻ henkilöille, joille on annettu tehtäväksi toteuttaa SEU-sopimuksen V osaston mukaisia yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan erityistoimia ja jotka nimetään asiaa koskevassa perussäädöksessä. –Jos käytetään useampaa kuin yhtä hallinnointitapaa, olisi annettava lisätietoja kohdassa ”Huomautukset”. Huomautukset: 2.HALLINNOINTI 2.1.Seuranta- ja raportointisäännöt Ilmoitetaan sovellettavat aikavälit ja edellytykset. Välineen tavoitteiden saavuttamista, sen tehokkuutta ja unionin tason toimista saatavaa lisäarvoa koskeva väliarviointi on tehtävä heti, kun välineen toteutuksesta on saatavilla riittävästi tietoa, mutta kuitenkin viimeistään neljän vuoden kuluttua välineen toteutuksen käynnistymisestä. Loppuarvioinnissa olisi käsiteltävä välineen pitkän aikavälin vaikutuksia ja vaikutusten kestävyyttä. Se on tehtävä välineen toteutuksen päätyttyä, mutta kuitenkin viimeistään neljän vuoden kuluttua rahoituskauden päättymisestä. Arviointien olisi perustuttava mm. seurantaa ja raportointia koskeviin indikaattoreihin. 2.2.Hallinnointi- ja valvontajärjestelmä(t) 2.2.1.Perustelut ehdotetu(i)lle hallinnointitavalle(/-tavoille), rahoituksen toteutusmekanismille(/-mekanismeille), maksujärjestelyille sekä valvontastrategialle Tullitarkastuslaitteiden komponentin osalta suositeltavin vaihtoehto on suora hallinnointi kansallisille viranomaisille myönnettävillä tullitarkastuslaitteiden ostamista, ylläpitämistä ja kehittämistä koskevilla avustuksilla. Uusilla EU:n toimilla pyritään nimenomaisesti puuttumaan jäsenvaltioiden väliseen epätasapainoon ja varmistamaan samantasoiset tullitarkastukset koko tulliliitossa. Tällainen tavoite edellyttää luonnollisesti kansalliset rajat ylittävää koordinointia, joka saavutetaan parhaiten suoralla hallinnoinnilla tapahtuvalla keskitetyllä lähestymistavalla. Koska kansallisten viranomaisten – eikä unionin – olisi edelleen omistettava EU:n rajoilla suorittamissa tehtävissä käyttämänsä laitteet, EU:n toimet toteutettaisiin jäsenvaltioille myönnettävinä avustuksina, joilla tuetaan tullitarkastuslaitteiden ostamista, ylläpitämistä ja kehittämistä kunkin rajatyypin osalta vahvistettujen ennalta määriteltyjen vaatimusten mukaisesti. Tullialan nykyisiä toimia koskevissa mekanismeissa (Tulli- tai Herkules III-ohjelma) käytetään suoraa hallinnointia. Lähestymistapa on soveltuva myös sen vuoksi, että se koskee vain 27 avustuksensaajaa (jäsenvaltiota), minkä ansiosta useita varainhoitoasetuksessa ja sen täytäntöönpanosäännöissä säädettyjä yksinkertaistuksia (kuten ehdotuspyyntöjä koskevat poikkeukset) voidaan soveltaa.

Jotta kansallisten viranomaisten tietämys ja operatiivinen kokemus otettaisiin kokonaisuudessaan huomioon ja niiden tosiasialliset tarpeet saataisiin siten tyydytettyä, jäsenvaltioista koostuvat valmistelutehtäviä (esim. tarvearviointi ja rajatyyppikohtaisten vähimmäislaitevaatimuksien määritteleminen) varten perustetut asiantuntijaryhmät tukevat komission suorittamaa suoraa hallinnointia. Lopullisen poliittisen päätöksen tekee komiteamenettelyllä komissio, joka jakaa rahoituksen avustuksina tullipolitiikan painopisteiden, uhkien ja määrien perusteella. Yhteisrahoitusta eli sitä, että EU:n rahoituksen lisäksi myönnetään kansallista rahoitusta, sekä ennakkoehtoja (kuten riittävien hallinnollisten valmiuksien osoittaminen esim. henkilöstön määrän ja taitojen osalta) harkitaan myös. Tällä varmistetaan, että tullitarkastuslaitteiden hankinta voi tapahtua vain, jos jäsenvaltiot ovat täysin sitoutuneet siihen ja jos asiaankuuluvat edellytykset täytetään. Näin ollen varmistetaan, että laitetta käytetään tosiasiallisesti ja että sillä on todellinen vaikutus EU:n toimiin. Avustusten ennakkomaksujen ei ole tarkoitus olla kovin suuria (noin 20 % – määritellään työohjelmissa) avustussopimuksen ensimmäisenä vuonna, koska tulliviranomaisten suorittamat tullitarkastuslaitteiden julkiset hankinnat ovat usein pitkäkestoisia menettelyjä ja ulottuvat näin ollen yleensä avustussopimuksen ensimmäistä vuotta pidemmälle. Avustusten lopullinen maksu/takaisinperintä suoritetaan rahoituskertomusten sekä paikan päällä tehtävien jälkitarkastusten perusteella. Koska tämä väline on uusi ohjelma, valvontastrategiaa on todennäköisesti tarpeen hienosäätää ajan mittaan välineen ensimmäisten tulosten perusteella. Käytännössä siinä on seuraavat kaksi osaa: –kansalliset rahoituskertomukset päätetään asiakirjatarkastuksen ja lopullisen maksu-/ perintämääräyksen antamisen jälkeen (minkä ansiosta maksuviivästykset vähenevät); nämä maksu-/perintämääräykset varmennetaan edelleen rahoitusketjuihin kuuluvilla etukäteistarkastuksilla; –edellä mainitut tarkastukset perustuvat jäsenvaltioissa paikalla tehtäviin jälkitarkastuksiin; TAXUD-pääosasto aikoo suorittaa paikalla tehtäviä tarkastuskäyntejä noin joka toisessa jäsenvaltiossa joka vuosi. 2.2.2.Tiedot todetuista riskeistä ja niiden vähentämiseksi käyttöön otetuista sisäisistä valvontajärjestelmistä Välineen toteuttamiseksi suoritettaviin rahoitustapahtumiin liittyvät riskit ovat alhaiset erityisesti, koska –avustuksensaajat ovat jäsenvaltioiden tulliviranomaisia, minkä vuoksi ehdotuspyyntöjä ei järjestetä; –rahoitus kohdennetaan lähinnä työohjelmassa yksilöityihin yhteisiin prioriteetteihin tarvearviointien mukaisesti, minkä vuoksi useimmat toimet ovat samankaltaisia eri jäsenvaltioissa ja poikkeukset voidaan havaita helposti: –sähköisen järjestelmän käyttö toimien rekisteröintiin ja rahoituskertomusten keräämiseen on pakollista; kyseiseen järjestelmään sisältyy erilaisia tarkastuksia ja se helpottaa menojen seuraamista; –rahoituksen odotetaan kohdistuvan pääasiassa kalliisiin tullitarkastuslaitteisiin, mikä vähentää ostettavien, ylläpidettävien tai päivitettävien yksittäisten laitteiden lukumäärää sekä helpottaa seurantaa ja valvontaa; –ehdotuksessa esitetään vähimmäisraportointivaatimuksia, joita täydennetään työohjelmissa ja avustussopimuksissa mahdollisten riskien rajoittamiseksi tai lieventämiseksi. 2.2.3. 2.2.4.Valvonnan kustannustehokkuutta (valvontakustannusten suhde hallinnoitujen varojen arvoon) koskevat arviot ja perustelut sekä arviot maksujen suoritusajankohdan ja toiminnan päättämisajankohdan odotetuista virheriskitasoista Aiemman Tulli-ohjelman mukaisesti tehtyjen tarkastusten kokonaisvuosikustannusten odotetaan pysyvän melko alhaisina, kun otetaan huomioon edellä mainittu vähäinen virheen riski ja asiaankuuluvien maksutapahtumien luonne ja suoritusmenetelmä. Rahoitusketjuihin sisältyviin jälkitarkastuksiin perustuvalla globaalilla sisäisellä valvontajärjestelmällä pyritään poistamaan mahdolliset virheet ennen maksua/päättämistä. Paikalla tehtävät avustusten jälkitarkastukset vähentävät entisestään virheen riskiä maksu-/päättämishetkellä, koska niillä on voimakas ehkäisevä vaikutus. Vertailun vuoksi aiemmassa tulliohjelmassa sovellettu valvontastrategia on osoittautunut vaikuttavaksi ja tehokkaaksi, ja tarkastuskustannukset ovat olleet vähäiset. Koska uudessa välineessä käytetään samoja valvontajärjestelmiä, tarkastuskustannusten ja virheen riskin tason maksu-/päättämishetkellä oletetaan olevan samanlainen uudessa välineessä. 2.3.Toimenpiteet petosten ja sääntöjenvastaisuuksien ehkäisemiseksi

Ilmoitetaan käytössä olevat ja suunnitellut ehkäisy- ja suojatoimenpiteet, esimerkiksi petostentorjuntastrategian pohjalta TAXUD-pääosaston petosstrategialla pyritään luomaan pääosaston sisälle vahva petoksia torjuva kulttuuri. Tämä tapahtuu tiedottamalla pääosaston henkilöstölle mahdollisista petosriskeistä ja eettisestä käytöksestä. Lisäksi strategiassa peräänkuulutetaan aktiivista yhteistyötä OLAFin kanssa ja petoksia koskevien kysymysten lisäämistä pääosaston strategiseen suunnitteluun ja ohjelmointiin. 3.EHDOTUKSEN/ALOITTEEN ARVIOIDUT RAHOITUSVAIKUTUKSET 3.1.Kyseeseen tuleva monivuotisen rahoituskehyksen otsake ja menopuolelle ehdotettu uusi budjettikohta (ehdotetut uudet budjettikohdat) Monivuotisen rahoituskehyksen otsake Budjettikohta Menolaji Rahoitusosuudet Numero JM/EI-JM EFTA-mailta ehdokasmailta kolmansilta mailta varainhoitoasetuksen [21 artiklan 2 kohdan b alakohdassa] tarkoitetut rahoitusosuudet 4 11.01.02 Tullitarkastuslaitteiden välineen tukimenot EI-JM EI EI EI EI 4 11.02.11 Tullitarkastuslaitteidenväline JM EI EI EI EI 3.2.Arvioidut vaikutukset menoihin 3.2.1.Yhteenveto arvioiduista vaikutuksista menoihin milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) Monivuotisen rahoituskehyksen otsake



4 Muuttoliike ja rajaturvallisuus 2021 2022 2023 2024 2025 2026 2027 Vuoden 2027 jälkeen YHTEENSÄ Toimintamäärärahat 11.02.11 Sitoumukset (1) 174,903 178,403 181,973 185,614 189,329 193,117 195,961 1.299.300 Maksut (2) 42,481 129,274 162,474 170,688 175,066 178,602 182,209 258,506 1 299,300 Välineen määrärahoista katettavat hallintomäärärahat- 11.01.02 Sitoumukset = maksut (3) 0,100 0,100 0,100 0,100 0,100 0,100 0,100 0,700 Välineen määrärahat YHTEENSÄ Sitoumukset =1+3 175,003 178,503 182,073 185,714 189,429 193,217 196,061 1 300,000 Maksut =2+3 42,581 129,374 162,574 170,788 175,166 178,702 182,309 258,506 1 300,000







Monivuotisen rahoituskehyksen otsake

7 ”Hallintomenot” milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) 2021 2022 2023 2024 2025 2026 2027 Vuoden 2027 jälkeen YHTEENSÄ Henkilöresurssit 3,575 3,575 3,575 3,575 3,575 3,575 3,575 25,025 Muut hallintomenot 0,100 0,100 0,100 0,100 0,100 0,100 0,100 0,700 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 7 kuuluvat määrärahat YHTEENSÄ (Sitoumukset yhteensä = maksut yhteensä) 3,675 3,675 3,675 3,675 3,675 3,675 3,675 25,725 milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) 2021 2022 2023 2024 2025 2026 2027 Vuoden 2027 jälkeen YHTEENSÄ Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEISIIN kuuluvat määrärahat YHTEENSÄ Sitoumukset 178,678 182,178 185,748 189,389 193,104 196,892 199,736 1 325,725 Maksut 46,256 133,049 166,249 174,463 178,841 182,377 185,984 258,506 1325,725 3.2.2.Yhteenveto arvioiduista vaikutuksista hallintomäärärahoihin –◻ Ehdotus/aloite ei edellytä hallintomäärärahoja.

–X Ehdotus/aloite edellyttää hallintomäärärahoja seuraavasti: milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) Vuosi 2021 2022 2023 2024 2025 2026 2027 YHTEENSÄ Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKE 7 Henkilöresurssit 3,575 3,575 3,575 3,575 3,575 3,575 3,575 25,025 Muut hallintomenot 0,100 0,100 0,100 0,100 0,100 0,100 0,100 0,700 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKE 7, välisumma 3,675 3,675 3,675 3,675 3,675 3,675 3,675 25,725 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 7 sisältymättömät Henkilöresurssit Muut hallintomenot 0,100 0,100 0,100 0,100 0,100 0,100 0,100 0,700 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 7 sisältymättömät, välisumma 0,100 0,100 0,100 0,100 0,100 0,100 0,100 0,700 YHTEENSÄ 3,775 3,775 3,775 3,775 3,775 3,775 3,775 26,425 Henkilöresursseja ja muita hallintomenoja koskeva määrärahatarve katetaan toimen hallinnointiin jo osoitetuilla pääosaston määrärahoilla ja/tai pääosastossa toteutettujen uudelleenjärjestelyjen tuloksena saaduilla määrärahoilla sekä tarvittaessa sellaisilla lisäresursseilla, jotka toimea hallinnoiva pääosasto voi saada käyttöönsä vuotuisessa määrärahojen jakomenettelyssä talousarvion puitteissa. 3.2.2.1.Henkilöresurssien arvioitu tarve –◻ Ehdotus/aloite ei edellytä henkilöresursseja. –X Ehdotus/aloite edellyttää henkilöresursseja seuraavasti: Arvio kokoaikaiseksi henkilöstöksi muutettuna Vuosi 2021 2022 2023 2024 2025 2026 2027 • Henkilöstötaulukkoon sisältyvät virat/toimet (virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt) Päätoimipaikka ja komission edustustot EU:ssa 25 25 25 25 25 25 25 EU:n ulkopuoliset edustustot Tutkimus • Ulkopuolinen henkilöstö: (kokoaikaiseksi muutettuna) Otsake 7 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESTA 7 rahoitettavat – päätoimipaikassa – EU:n ulkopuolisissa edustustoissa Välineen määrärahoista rahoitettavat – päätoimipaikassa – EU:n ulkopuolisissa edustustoissa Tutkimus Muu (mikä?) YHTEENSÄ 25 25 25 25 25 25 25 Henkilöresurssien tarve katetaan toimen hallinnointiin jo osoitetulla pääosaston henkilöstöllä ja/tai pääosastossa toteutettujen henkilöstön uudelleenjärjestelyjen tuloksena saadulla henkilöstöllä sekä tarvittaessa sellaisilla lisäresursseilla, jotka voidaan myöntää toimea hallinnoivalle pääosastolle vuotuisessa määrärahojen jakomenettelyssä talousarvion puitteissa. Kuvaus henkilöstön tehtävistä: Virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt Lisähenkilöstöä tarvitaan välineen hallinnointia ja sen toteutusta varten. Tähän kuuluvat mm. seuraavat tehtävät: - tarvearviointeihin osallistuminen sekä niiden valvonta ja koordinointi: inventaario, typologia ja vaatimukset, kuiluanalyysi ja rajatyyppikohtaiset (maa, meri, ilma, postiliikenteen rajanylityspaikka) rahoitustarpeet; - ohjelmasuunnittelu: horisontaalinen koordinointi (erityisesti uhkien ja määrien arviointi), työohjelmien ja asiaankuuluvien menettelyjen valmistelu (komiteamenettely) sekä avustussopimusten valmistelu ja neuvottelu; - toteutus tulliviranomaisten suorittama toteutuksen seuranta ja tukeminen (esim. yhteiset hankinnat); - raportointi ja valvonta/tarkastukset Ulkopuolinen henkilöstö Ei sovelleta 3.2.3.Ulkopuolisten tahojen rahoitusosuudet Ehdotuksen/aloitteen