KOMISSION TIEDONANTO EUROOPAN PARLAMENTILLE EY:n perustamissopimuksen 251 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan mukaisesti neuvoston yhteisestä kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen tekemiseksi energia-alan toimien monivuotisesta ohjelmasta "Älykäs energiahuolto Euroopalle" (2003-2006)

2002/0082 (COD)

KOMISSION TIEDONANTO EUROOPAN PARLAMENTILLE EY:n perustamissopimuksen 251 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan mukaisesti neuvoston yhteisestä kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen tekemiseksi energia-alan toimien monivuotisesta ohjelmasta "Älykäs energiahuolto Euroopalle" (2003-2006)

1 TAUSTA

Ehdotus toimitettiin Euroopan parlamentille ja neuvostolle (asiakirja KOM(2002) 162 lopullinen - 2002/0082 COD) // 10.4.2002

Euroopan Talous- ja sosiaalikomitea antoi lausuntonsa // 18.9.2002

Euroopan parlamentti antoi lausuntonsa ensimmäisessä käsittelyssä // 20.11.2002

Alueiden komitea antoi lausuntonsa // 20.11.2002

Poliittinen yhteisymmärrys yhteisestä kannasta // 25.11.2002

Yhteinen kanta vahvistettiin // 03.02.2003

2 KOMISSION EHDOTUKSEN TAVOITE

Vihreässä kirjassaan "Energiahuoltostrategia Euroopalle" [1] komissio peräänkuuluttaa seuraavia pitkän aikavälin toimenpiteitä energia-alalla:

[1] KOM(2000) 769 lopullinen, 29.11.2000.

- Euroopan unionin on tasapainotettava tarjontaan liittyvää politiikkaa selkeillä kysyntään liittyvää politiikkaa edistävillä toimilla. Yhteisön oman energiantarjonnan kasvun mahdollinen toimintamarginaali on vähäinen tarpeeseen verrattuna, kun taas kysynnän hallinnan toimintamarginaali on lupaavampi.

- Energian kysynnän suhteen vihreässä kirjassa peräänkuulutetaan todellista muutosta kuluttajien käyttäytymisessä. Liikenne- ja kuljetusalalla sekä rakennusalalla ja sähkölaitteiden alalla on toteutettava aktiivista energiansäästöön ja energialähteiden monipuolistamiseen tähtäävää politiikkaa, jossa suositaan saastuttamattomia energialähteitä.

- Energian tarjonnan suhteen on asetettava etusijalle ilmastonmuutoksen torjuminen. Muutoksen avain on uusien ja uusiutuvien energiamuotojen, kuten biopolttoaineiden, kehittäminen. Tavoitteena on vuoteen 2010 mennessä kaksinkertaistaa niiden osuus energiataseessa 6 prosentista 12 prosenttiin ja kasvattaa näiden energialähteiden osuus sähköntuotannossa 14 prosentista 22 prosenttiin.

Göteborgin Eurooppa-neuvostossa asetetut unionin uudet painopisteet tukevat ja vahvistavat vihreässä kirjassa hahmoteltuja toiminnan päälinjoja erityisesti EU:n kestävän kehityksen strategian osalta.

Käsiteltävänä oleva ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi koskee energia-alan monivuotista toimintaohjelmaa "Älykäs energiahuolto Euroopalle" (2003-2006). Ohjelma on tarkoitettu pääasialliseksi yhteisön välineeksi, jolla muu kuin tekninen tuki annetaan energia-alalla. Ohjelmassa jatketaan ALTENER- ja SAVE-ohjelman ja osittain myös SYNERGY-ohjelman toimia, ja siihen kootaan kaikki toimet niillä energia-alan osa-alueilla, jotka edistävät yhteisön energiastrategian, liikennestrategian ja kestävän kehityksen strategian pääasiallisten tavoitteiden saavuttamista.

Ohjelma käsittää seuraavat neljä erityistä toiminta-alaa:

* energian järkevä käyttö ja kysynnän hallinta (SAVE),

* uudet ja uusiutuvat energialähteet (ALTENER),

* liikenteen energianäkökohdat (STEER) ja

* uusiutuvien energialähteiden ja energiatehokkuuden edistäminen kansainvälisesti (COOPENER).

Kullakin toiminta-alalla kaavaillaan kuudentyyppisiä toimia:

a) strategioiden toteutus, standardien kehittäminen, tutkimukset jne.,

b) rakenteiden ja rahoitus- ja markkinavälineiden luominen, myös paikallinen ja alueellinen suunnittelu,

c) järjestelmien ja laitteiden edistäminen, jotta voidaan helpottaa siirtymistä demonstraatiosta kaupallistamiseen,

d) tiedotus- ja koulutusrakenteiden kehittäminen ja tulosten hyödyntäminen,

e) seuranta ja

f) toimien vaikutusten arviointi.

On tärkeää, että Euroopan unionilla on tarvittavat voimavarat tämän kunnianhimoisen toimintaohjelman toteuttamiseksi energia-alalla Eurooppa-neuvoston kesäkuussa 2001 hyväksymän kestävää kehitystä koskevan yhteisön strategian mukaisesti. Aiempaa energia-alan puiteohjelmaa (1998-2002) koskevassa komission alkuperäisessä ehdotuksessa esitettiin viideksi vuodeksi 200 miljoonan euron määrärahoja, jotka kuitenkin pudotettiin lopulta 175 miljoonaan euroon.

Monet syyt puoltavat sitä, että tämän ohjelman määrärahoja lisätään verrattuna aiempaan energia-alan puiteohjelmaan.

Ensiksikin on vahvistettava toimia, jotka johtuvat uusista poliittisista suuntaviivoista, uusiutuvien energialähteiden ja energiatehokkuuden aloilla annetusta ja valmisteilla olevasta lainsäädännöstä sekä liikenteen energianäkökohtien asettamisesta etusijalle kestävän kehityksen strategiassa.

Toiseksi on vahvistettava kansainvälistä toimintaa etenkin yhteistyössä kehitysmaiden kanssa Kioton mekanismien mukaisesti ja otettava huomioon se ensisijainen merkitys, joka annettiin uusiutuvien energialähteiden käytölle kestävää kehitystä koskevassa Johannesburgin huippukokouksessa.

Kolmanneksi on vauhditettava parhaiden käytäntöjen ja tekniikoiden levittämistä, jotta voitaisiin tehostaa ohjelman tulosten hyödyntämistä.

Niinpä komissio on ehdottanut ohjeellisen rahoitusmäärän nostamista siten, että kokonaisbudjetti olisi EU:n 15 jäsenvaltion osalta 215 miljoonaa euroa ohjelman neljän vuoden ajanjaksolle.

3 YHTEISTÄ KANTAA KOSKEVAT HUOMIOT

a) Yleistä

Edellisten ohjelmien tuloksia ajatellen neuvosto ja Euroopan parlamentti pitävät tätä ehdotusta komission tavoin keskeisenä välineenä, jonka avulla voidaan saavuttaa uusiutuviin energialähteisiin ja energiatehokkuuteen liittyvät EU:n tavoitteet ja täyttää ilmastonmuutokseen ja kestävään kehitykseen liittyvät EU:n kansainväliset sitoumukset.

Espanjan ja viimeksi Tanskan puheenjohtajakaudella ehdotusta on käsitelty ensisijaisen tärkeänä ja siihen liittyvää työtä on tehostettu neuvostossa. Jäsenvaltioiden kesken käydyissä keskusteluissa on kummallakin puheenjohtaja kaudella vallinnut rakentava yhteistyö- ja kompromissihenki, minkä tuloksena ehdotuksen teksti on nyt parempi.

Euroopan parlamentin ensimmäistä käsittelyä valmisteltaessa parlamentin kannat toimitettiin jatkuvasti neuvoston tietoon, ja näin jäsenvaltiot saivat hyödyllisiä suuntaviivoja yhteisen kannan kehittämiseen ja siitä neuvottelemiseen. Euroopan parlamentin tekemistä 39 tarkistuksesta 22 on otettu kokonaan tai osittain huomioon yhteisessä kannassa ja 17 hylätty.

Yleisesti ottaen yhteisessä kannassa poiketaan komission ehdotuksesta vain silloin, kun on haluttu selventää tai määritellä tarkemmin alkuperäisessä tekstissä ehdotettua soveltamisalaa ja käsitteitä.

Jäsenvaltiot ovat yhteisessä kannassa päässeet kompromissiratkaisuun 190 miljoonan euron ohjeellisesta rahoitusmäärästä, mikä on 25 miljoonaa euroa vähemmän kuin komission ehdotuksessa. Lisäksi 6 artiklaan on sisällytetty lisäehtoja, joiden mukaisesti tarkistetaan budjetin jakautumista neljän toiminta-alan kesken, sekä lisäsäännöksiä ohjelman ohjeellisen rahoitusmäärän tarkistamiseksi. Ohjeellista rahoitusmäärää tarkistetaan rahoitusnäkymien puitteissa ja ottaen huomioon saapuneet hakemukset. Komissio hyväksyy tämän kompromissiratkaisun.

b) Parlamentin tekemien tarkistusten tärkeimmät tavoitteet

Parlamentti antoi selkeän tuen komission ehdotuksen pääkohdille. Useiden Euroopan parlamentin ensimmäisessä käsittelyssä tekemien tarkistusten tavoitteena on parantaa ja päivittää tekstiä, jotta se vastaisi viimeaikaista poliittista kehitystä sekä EU:ssa että kansainvälisesti, sekä selventää, kohdentaa ja/tai laajentaa ohjelman määritelmiä, tavoitteita ja soveltamisalaa sekä artikloissa että johdanto-osan kappaleissa. Näitä pyrkimyksiä vastaavasti tarkistukset 1-7, 11, 13, 15, 18-21, 27 ja 34 on otettu kokonaan tai osittain huomioon yhteisen kannan tekstissä mutta ei tarkistuksia 16, 17 ja 31. Yhteiseen kantaan on lisätty keskeisiä viittauksia avoimuuteen, sukupuolinäkö kulmaan, yleisön oikeuteen tutustua tietoihin ja muihin mahdollisuuksiin tukea toimintaa. Nämä lisäykset vastaavat Euroopan parlamentin tarkistuksia 14, 22, 23 ja 28.

Euroopan parlamentti katsoo uusien ja päivitettyjen energiaan, ympäristöön ja kestävään kehitykseen liittyvien EU:n ja maailmanlaajuisten painopisteiden ja tavoitteiden merkitsevän sitä, että uusiutuvien energialähteiden ja energia tehokkuuden alojen edistämistoimien kokonaisrahoitusta pitäisi lisätä. (Tarkistukset 32 ja 41). Lisäksi uutta COOPENER-toimien alaa pitäisi erityisesti lujittaa EU:n Johannesburgissa antamien, uusiutuviin energialähteisiin liittyvien erityissitoumusten valossa.

Ohjeellista rahoitusmäärää koskevat Euroopan parlamentin ja neuvoston kannat ovat selvästi tärkein asia, jossa on päästävä ratkaisuun lopullisen yhteisymmärryksen aikaansaamiseksi. Euroopan parlamentti ottaa varmasti tässä yhteydessä huomioon rahoitusmäärän tarkistamista koskevan lausekkeen, jonka neuvosto sisällytti tekstiin loppukeskustelujen aikana.

c) Yhteisen kannan muut kohdat verrattuina Euroopan parlamentin tekemiin tarkistuksiin

Huomiota kiinnitettiin myös ohjelman hallinnointiin ja täytäntöönpanoon komission sisällä. Komitologiaan ja sisäiseen hallintoon liittyviä tarkistuksia ei ole kuitenkaan otettu täysin huomioon yhteisessä kannassa (8, 10, 24, 29, 33, 35 ja 37-40). Jotkin näistä tarkistuksista on otettu huomioon osittain (tarkistukset 26 ja 30). Ohjelmaan tulisi soveltaa voimassa olevia yleisiä säännöksiä, joita ole syytä muuttaa pelkästään tämän ohjelman hallinnointia varten.

Yhteiseen kantaan ei ole sisällytetty viittausta "perinteisen" eurooppalaisen energiaviraston perustamiseen, jota ehdotetaan parlamentin tarkistuksissa 9 ja 25. Tällaisen viraston tehtävänä katsottiin olevan energiapolitiikkaan liittyvien kysymysten käsittely, jolloin uudesta ohjelmasta tehtävä päätös ei olisi tarkoituksenmukainen väline sen perustamiseen. Komissio aikoo edetä tässä vaiheessa perustamalla erityisen toimeenpanoviraston, joka avustaa ohjelmaan sisältyvien yhteisön toimien hallinnoinnissa. Tämä ei kuitenkaan kuulu päätöksen soveltamisalaan, joten asiasta on valmisteilla erillinen päätös.

4 PÄÄTELMÄT

Komissio katsoo, että neuvoston 3. helmikuuta 2003 enemmistöllä hyväksymä yhteinen kanta vastaa yleisesti komission 10. huhtikuuta 2002 antaman ehdotuksen henkeä ja sisältöä. Tämä ehdotus itsessään laadittiin vastauksena neuvoston ja Euroopan parlamentin pyyntöihin, jotka koskevat yhteisön toimien jatkamista energia-alan ohjelmissa.

Lisäksi komissio katsoo, että yhteisen kannan ansiosta voidaan - komission alkuperäisen ehdotuksen mukaisesti - kohdentaa, tehostaa ja parantaa yhteisön toimia energiatehokkuuden ja uusiutuvien energialähteiden aloilla sekä laajentaa tätä toimintaa siten, että se käsittää myös liikenteen energianäkökohdat ja kehitysmaiden kanssa tehtävän yhteistyön.

Komission mielestä yhteisessä kannassa on onnistuttu säilyttämään komission ehdotuksen tarkoitus. Siinä on otettu huomioon huomattava osa Euroopan parlamentin tekemistä tarkistuksista.

Lisäksi yhteisessä kannassa otetaan huomioon yhteisön politiikan uusi kehitys energian, ympäristön ja kestävän kehityksen aloilla, vaikka komissio katsookin, että ohjeellinen rahoitusmäärä ei täysin ilmennä näitä uusia painopisteitä ja uudelleen kohdennettuja tavoitteita. Eriävien kantojen sovittelemiseksi komissio on kuitenkin aktiivisesti tukenut ratkaisun löytymistä. Komissio toteaa, että yhteiseen kantaan sisältyvä lauseke ohjelman puolivälissä tehtävästä uudelleentarkastelusta merkitsee, että ohjeellista rahoitusmäärää tarkastellaan uudelleen ja tarvittaessa muutetaan rahoitusnäkymien puitteissa ja ottaen huomioon saadut hakemukset.

Mitä avoimuutta ja tasavertaisia mahdollisuuksia koskeviin viittauksiin tulee, komissio katsoo, että myös nämä ovat yhteisessä kannnassa hyvin paljolti parlamentin tekemien tarkastusten mukaisia.

Tämän vuoksi komissio suosittelee Euroopan parlamentille yhteisen kannan hyväksymistä.

5 KOMISSION JULISTUS YHTEISEEN KANTAAN

Komissio panee merkille päätöksen liitteessä esitetyn ohjeellisen budjettijaon, mutta aikoo rahoittaa SAVE- ja ALTENER-toiminta-alojen toimia tasapainoisesti ja joustavasti ohjelman nelivuotisen keston aikana ottaen huomioon ehdotettujen hankkeiden laadun.