(3)Yhdistynyt kuningaskunta toimitti vuoden 2019 kansallisen uudistusohjelmansa ja budjettivuoden 2018–2019 lähentymisohjelmansa 23 päivänä huhtikuuta 2019. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon.

(4)Yhdistynyt kuningaskunta ilmoitti 29 päivänä maaliskuuta 2017 Eurooppa-neuvostolle aikomuksestaan erota Euroopan unionista. Kun Yhdistynyt kuningaskunta eroaa Euroopan unionista, siitä tulee kolmas maa. Koska Yhdistyneen kuningaskunnan eroamispäivästä ja eron ehdoista samoin kuin Yhdistyneen kuningaskunnan ja EU:n tulevista suhteista on epävarmuutta, tässä asiakirjassa ei pohdita erilaisten skenaarioiden mahdollisia taloudellisia vaikutuksia. Siinä tapauksessa, että Yhdistynyt kuningaskunta eroaa Euroopan unionista erosopimuksen perusteella, jonka Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus on hyväksynyt ja jonka Eurooppa-neuvosto (50 artikla) hyväksyi 25 päivänä marraskuuta 2018, unionin lainsäädäntöä, talouspolitiikan eurooppalainen ohjausjakso mukaan luettuna, sovelletaan edelleen Yhdistyneeseen kuningaskuntaan ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa mainitulla sopimuksella vahvistetun siirtymäkauden ajan.

(5)Kauden 2014–2020 Euroopan rakenne- ja investointirahastojen, jäljempänä ’ERI-rahastot’, ohjelmasuunnittelussa on otettu huomioon asiaankuuluvat maakohtaiset suositukset. Kuten Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1303/2013 23 artiklassa säädetään, komissio voi pyytää jäsenvaltiota tarkastelemaan uudelleen kumppanuussopimustaan ja asiaankuuluvia ohjelmiaan ja esittämään niihin muutoksia, kun tämä on tarpeen asiaankuuluvien neuvoston suositusten täytäntöönpanon tukemiseksi. Komissio on antanut tarkempaa tietoa tämän säännöksen hyödyntämisestä ohjeissa sellaisten toimenpiteiden soveltamiselle, joilla ERI-rahastojen vaikuttavuus kytketään talouden tehokkaaseen ohjaukseen ja hallintaan.

(6)Yhdistyneeseen kuningaskuntaan sovelletaan vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevää osiota ja budjettivuoteen 2019–2020 asti väliaikaista velkasääntöä. Hallitus odottaa budjettivuoden 2018–2019 lähentymisohjelmassaan, että julkisen talouden alijäämä, joka on 1,2 prosenttia suhteessa BKT:hen budjettivuonna 2018–2019, kasvaa 1,4 prosenttiin budjettivuonna 2019–2020 ja supistuu tämän jälkeen 1,1 prosenttiin budjettivuonna 2020–2021. Lähentymisohjelmassa ei esitetä julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitetta. Lähentymisohjelman mukaan on odotettavissa, että julkisen talouden velka, joka on 85,5 prosenttia suhteessa BKT:hen budjettivuonna 2018–2019, supistuu 83,3 prosenttiin budjettivuonna 2019–2020 ja edelleen 82,9 prosenttiin budjettivuonna 2020–2021. Näiden julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on uskottava. Toimenpiteet, joita tarvitaan tukemaan suunniteltujen alijäämätavoitteiden saavuttamista, on yleisesti ottaen täsmennetty hyvin, mutta julkisiin menoihin kohdistuvat kasvavat paineet useilla aloilla vaarantavat suunnitellun alijäämäuran saavuttamisen.

(7)Neuvosto suositti 13 päivänä heinäkuuta 2018 Yhdistyneelle kuningaskunnalle sen varmistamista, että nettomääräisten julkisten perusmenojen nimellinen kasvu on enintään 1,6 prosenttia budjettivuonna 2019–2020, jolloin vuotuinen rakenteellinen sopeutus olisi 0,6 prosenttia suhteessa BKT:hen. Komission kevään 2019 talousennusteen mukaan on vaarana, että ennaltaehkäisevän osion vaatimuksista poiketaan merkittävästi budjettivuonna 2019–2020.

(8)Kun otetaan huomioon, että Yhdistyneen kuningaskunnan julkisen talouden velka on yli 60 prosenttia suhteessa BKT:hen ja ennustettu tuotantokuilu 0,3 prosenttia, vakaus- ja kasvusopimuksen mukaisen vaatimuskaavion perusteella nettomääräisten julkisten perusmenojen nimellinen kasvu budjettivuonna 2020–2021 saisi olla enintään 1,9 prosenttia, jolloin rakenteellinen sopeutus olisi 0,6 prosenttia suhteessa BKT:hen. Jos politiikka säilyy muuttumattomana, on vaarana, että vaatimuksesta poiketaan merkittävästi budjettivuonna 2020–2021. Yhdistyneen kuningaskunnan ennustetaan noudattavan väliaikaista velkasääntöä budjettivuonna 2019–2020, mikä johtuu 0,25 prosentin sallitusta vuotuisesta poikkeamasta, ja velkasääntöä budjettivuonna 2020–2021. Kaiken kaikkiaan neuvosto katsoo, että Yhdistyneen kuningaskunnan on oltava valmis toteuttamaan budjettivuodesta 2019–2020 alkaen lisätoimenpiteitä, jotta vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia voidaan noudattaa.

(9)Yhdistynyt kuningaskunta on jo pitkään ollut G7-talouksista se, jossa on vähiten pääomasijoituksia suhteessa BKT:hen. Investoinnit vähenivät hyvin jyrkästi myös finanssikriisissä, ja kriisin jälkeinen yksityisten investointien elpyminen on pysähtynyt. Yhdistyneen kuningaskunnan tutkimus- ja kehittämisinvestointien intensiteetti on kuluneella vuosikymmenellä ollut noin 1,7 prosenttia suhteessa BKT:hen eli alle EU:n keskiarvon. Tutkimus- ja kehittämisinvestoinnit ovat keskittyneet pieneen määrään yrityksiä ja alueita. Nämä sekä fyysiseen että inhimilliseen pääomaan liittyvät laaja-alaiset puutteet ovat perimmäisenä syynä Yhdistyneen kuningaskunnan suhteellisen alhaiseen ja paikallaan polkevaan työn tuottavuuteen.

(10)Yhdistyneessä kuningaskunnassa on jatkuva asuntopula. Kriisin jälkeinen asuntotuotannon elpyminen on hiipunut. Alalla on ilmennyt kapasiteettirajoituksia, eikä asuntorakentaminen riitä vastaamaan arvioituun kysyntään. Asuntojen hinnat ja vuokrat ovat edelleen korkeita erityisesti alueilla, joilla asuntojen kysyntä on suurta, ja markkinoilla on merkkejä yliarvostuksesta. Nuorista aikuisista huomattavasti harvemmat omistavat nykyään asuntonsa. Hallitus toteuttaa parhaillaan useita toimenpiteitä lisätäkseen asuntojen tarjontaa. Samaan aikaan uusia asuntoja varten tarjolla olevan maan määrää ja sijaintia rajoittaa maamarkkinoiden tiukka sääntely erityisesti suurten kaupunkien läheisyydessä.

(11)Infrastruktuuriverkkojen nykyaikaistamista ja laajentamista varten tarvitaan merkittäviä investointeja, joiden yhteydessä hankkeiden kustannukset ja kasvihuonekaasupäästöt pidetään kurissa. Maantie-, rautatie- ja lentoliikenneverkkoihin kohdistuu yhä enemmän kapasiteettipaineita. Yhdistyneen kuningaskunnan on saatava aikaan merkittävästi uutta ja vihreämpää energiantuotanto- ja toimituskapasiteettia. Yhdistyneessä kuningaskunnassa infrastruktuurin kehittäminen on yleensä ollut kallista ja hidasta. Vuosikymmeniä liian vähäisinä jatkuneiden julkisten investointien jälkeen hallitus on nyt alkanut korjata infrastruktuuri-investointien vajetta, mutta on haastavaa varmistaa, että sen ennusteissa vaadittu ulkopuolinen rahoitus saadaan käyttöön kustannustehokkaasti.

(12)Vaikka työttömyys on alhainen, reaalipalkat ovat edelleen alle kriisiä edeltäneen huipputason. Matalan osaamistason työntekijöiden osuus on suuri, ja heidän urakehityksensä on rajallista, mikä heikentää tuottavuutta ja kasvattaa köyhyydestä kärsivien työssäkäyvien osuutta. Yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen järjestelmien tehokkuutta perustaitojen ja teknisten taitojen osa-alueilla voitaisiin parantaa. Hallitus on uudistamassa sekä luokkaopetusta että työssäoppimista, mutta uuteen kaksitahoiseen järjestelmään ilmoittautuneiden kokonaismäärä on paljon odotettua pienempi.

(13)Komissio on vuoden 2019 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson osana tehnyt kattavan analyysin Yhdistyneen kuningaskunnan talouspolitiikasta ja julkaissut sen vuoden 2019 maaraportissa. Se on arvioinut myös budjettivuoden 2018–2019 lähentymisohjelman, vuoden 2019 kansallisen uudistusohjelman sekä jatkotoimenpiteet, joita on toteutettu Yhdistyneelle kuningaskunnalle viime vuosina annettujen suositusten noudattamiseksi. Se on ottanut huomioon niiden merkityksen Yhdistyneen kuningaskunnan finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta mutta myös sen, ovatko ne unionin sääntöjen ja ohjeiden mukaisia. Tämä on osoitus siitä, että unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen vahvistaa antamalla unionin tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin.

(14)Neuvosto on tutkinut budjettivuoden 2018–2019 lähentymisohjelman tämän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto ilmenee erityisesti jäljempänä esitettävästä suosituksesta 1,

SUOSITTAA, että Yhdistynyt kuningaskunta toteuttaa vuosina 2019 ja 2020 toimia, joilla se

1.varmistaa, että nettomääräisten julkisten perusmenojen nimellinen kasvu on enintään 1,9 prosenttia budjettivuonna 2020–2021, jolloin vuotuinen rakenteellinen sopeutus on 0,6 prosenttia suhteessa BKT:hen;

2.keskittää investointeihin liittyvän talouspolitiikan tutkimukseen ja innovointiin, asumiseen, koulutukseen ja osaamisen parantamiseen, kestävään liikenteeseen sekä vähähiiliseen talouteen ja energiaan siirtymiseen alueelliset erot huomioon ottaen.

Tehty Brysselissä