EUROOPAN YHTEISOJEN KOMISSIO 
Bryssel, 15.07.1997 
KOM(97) 2004 lopull. 
Komission lausunto 
Slovakian hakemuksesta 
Euroopan unionin jaseneksi 

a) Esipuhe 
Jasenyyshakemus 
Lausunnon taustaa 
Lausunnon sisalto Sisilto 
A.JOHDANTO 
b) Euroopan unionin ja Slovakian suhteet 
Historialliset j a geopoliittiset yhteydet 
Slovakian kanta Euroopan unioniin 
Sopimussuhteet 
Liittymista valmisteleva strategia 
Kauppasuhteet 
Yleisarvio 
B. JASENYYDEN ARVIOINTIPERUSTEET 
1. Poliittiset arviointiperusteet 
1.1 Demokratia ja laillisuusperiaate 
Parlamentin ja lainsaadantovallan rakenne 
Parlamentin toiminta 
2 
Toimeenpanovallan rakenne 
Toimeenpanovallan toiminta 
Tuomiovallan rakenne 
Tuomiovallan toiminta 
1.2 Ihmisoikeudet ja vahemmistojen suojelu 
Poliittiset oikeudet ja kansalaisoikeudet 
Taloudelliset, sosiaaliset ja sivistykselliset oikeudet 
Vahemmistojen oikeudet ja suojelu 
1.3 Yleisarvio 
2. Taloudelliset arviointiperusteet 
2.1 Taloudellinen tilanne 
Tausta 
Vapauttaminen 
Vakauttaminen 
Rakennemuutos 
Rahoitusala 
Taloudellinen j a sosiaalinen kehi tys 
2.2 Talons jasenyyden nakokulmasta 
Johdanto 
Toimiva markkinatalous 
Edellytykset selviytya kilpailun ja markkinavoimien paineista 
Nakymat ja tarkeimmat tavoitteet 
2.3 Yleisarvio 
3 
3. Edellytykset tayttaa jasenyyteen liittyvat velvoitteet 
3.1 Rajattomat sisamarkkinat 
Nelja vapautta 
Yleinen toimintaymparisto 
Tavaroiden vapaa liikkuvuus 
Paaomien vapaa liikkuvuus 
Palveluiden vapaa liikkuvuus 
Henkiloiden vapaa liikkuvuus 
Yleisarvio 
Kilpailu 
3.2 Innovaatiot 
Tietoyhteiskunta 
Ylcissivistava ja ammatillinen koulutus seka nuoriso 
Tutkimus ja teknologinen kehittaminen 
Televiestinta 
Audiovisuaalinen ala 
3.3 Taloutta ja verotusta koskevat kysymykset 
Talous-ja rahaliitto 
Verotus 
Tilastot 
3.4 Politiikat eri aloilla 
Teollisuus 
Maatalous 
Kalastus 
Energia 
Liikenne 
4 
Pienet ja keskisuuret yritykset 
3.5 Taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus 
Tyollisyys ja sosiaaliset kysymykset 
Aluepolitiikka ja koheesio 
3.6 EHimanlaatu ja ymparisto 
Ymparisto 
Kuluttajansuoja 
3. 7 Oikeus-ja sisaasiat 
3.8 Ulkosuhteisiin liittyva politiikka 
Kaupp a j a kansainvaliset taloussuhteet 
Kehi tysyhteistyo 
Tulli 
Yhteinen ulko-ja turvallisuuspolitiikka 
3.9 Varainhoitoa koskevat kysymykset 
Varainhoidon valvonta 
Vaikutukset yhteison talousarvioon 
4. Hallintojarjestelman kyky soveltaa yhteison saannostoa 
4.1 Hallinnon rakenteet 
4.2 Hallinnon ja oikeuslaitoksen toimintakyky 
4.3 Yleisarvio 
5 
C. TIIVISTELMA JA PAATELMAT 
Liitteet 
Parlamentin kokoonpano 
Yhtenaismarkkinat: Valkoisessa kirjassa vahvistetut toimenpiteet 
Tilastotiedot 
6 

SWEDEN 
RUSSIA 
BELARUS 
GERMANY 
UKRAINE 

A.JOHDANTO 
a) Esipuhe 
Jasenyyshakemus 
Slovakia jatti hakemuksensa Euroopan unionin jasenyydesta 27 paivana kesakuuta 1995, 
ja ministerineuvosto paatti 17 paivana heinakuuta 1995 Euroopan unionista tehdyn 
sopimuksen O artiklan mukaisen menettelyn taytantoonpanemisesta; tassa artiklassa 
maarataan komission kuulemisesta. 
Edella sanotun huomioon ottaen komissio antaa taman lausunnon vastauksena 
Madridissa vuoden 1995 joulukuussa kokoontuneen Eurooppa-neuvoston esitta.maan 
pyyntoon antaa lausunto mahdollisimman nopeasti vuoden 1996 maaliskuussa alkaneen 
hallitusten valisen konferenssin paatyttya vuoden 1997 kesakuussa. 
Lausunnon taustaa 
Slovakian jattamaa jascnyyshakemusta kasitellaan samanaikaisesti yhdeksan muun 
assosioituneen maan hakemuksen kanssa. Slovakian liittyminen Euroopan unioniin on 
nahtava osana historiallista kehitysta, jossa Keski-ja Ita-Euroopan maat paasevat yli 40 
vuotta kestaneesta maanosan kahtia jakautumisesta ja liittyvat unionin luomaan rauhan, 
vakauden ja hyvinvoinnin alueeseen. 
Koopenhaminassa vuoden 1993 kesakuussa kokoontunut Eurooppa-neuvosto teki 
seuraavat paatelmat: 
"Jaseniksi haluavista Keski-ja Ita-Euroopan assosioituneista maista tulee unionin jasenia. 
Liittyminen tapahtuu heti, kun maa kykenee tayttamaan jasenyydesta koituvat velvoitteet 
tayttamalla taloudelliset ja poliittiset edellytykset. Jasenyys edellyttaa seuraavaa: 
-hakijamaassa on vakaat toimielimet, jotka takaavat kansanvallan, oikeusvaltion, 
ihmisoikeudet seka vahemmistojen kunnioittamisen ja suojelun, 
toimivan markkinatalouden olcmassaolo ja kyky selviytya kilpailupaineesta Ja 
markkinavoimista unionissa, 
-kyky vastata jasenyyden mukanaan tuomiin velvoitteisiin, mukaan lukien poliittisen, 
talous-ja rahaliiton tavoitteiden noudattaminen. 
Unionin kyky ottaa vastaan uusia jasenia Euroopan yhdentymisen vauhdin pysyessa 
ennallaan on myos tarkea seikka seka unionin etta hakijamaiden yhteisen edun kannalta." 
Tassa julistuksessa esitettiin poliittiset ja taloudelliset arviointiperusteet Keski-ja Ita­
Euroopan assosioituneiden maiden unioniin liittymista koskevien hakemusten 
kasittelemiseksi. 
Madridissa vuoden 1995 joulukuussa kokoontunut Eurooppa-neuvosto viittasi liittymista 
valmistelevan strategian yhteydessa tarpeeseen "luoda sellaiset edellytykset, jotka 
mahdollistavat hakijamaiden asteittaisen ja sopusointuisen integroitumisen erityisesti 
-markkinatalouden kehittamisen, 
7 
-hakijamaiden hallinnollisten rakenteiden mukauttamisen, ja 
-vakaan taloudellisen ja valuuttapoliittisen ympariston luomisen avulla." 
Lausunnossaan komissio kasittelee Slovakian jattamaa hakemusta erikseen, mutta 
samojen arviointiperusteiden mukaisesti kuin muitakin hakemuksia, joista se antaa 
lausunnon samanaikaisesti. Kyseinen menettelytapa noudattaa Madridissa kokoontuneen 
Eurooppa-neuvoston ilmaisemaa toivomusta hakijamaiden tasa-arvoisesta kohtelusta. 
Yksittaisten lausuntojen lisaksi komissio antaa neuvostolle erikseen "Agenda 2000" -
tiedonantonsa yhteydessa yleisarvioinnin liittymista koskevista hakemuksista ja 
suositukset unionin onnistunutta laajentumista koskevaksi strategiaksi. Samanaikaisesti 
komissio antaa arvioinnin laajentumisen vaikutuksista unionin politiikkaan. 
Lausunnon sisalto 
Lausunnon rakenteessa otetaan huomioon Koopenhaminassa kokoontuneen Eurooppa­
neuvoston tekemat paatelmat. Siina: 
-kuvataan Slovakian ja unionin tahanastisia suhteita erityisesti assosiaatiosopimuksen 
puitteissa, 
-eritellaan tilanne Eurooppa-neuvoston esittamien poliittisten edellytysten osalta 
( demokratia, oikeusvaltio, ihmisoikeudet, vahemmistojen suojelu), 
arvioidaan Slovakian tilannetta ja tulevaisuuden nakymia Eurooppa-neuvoston 
csittamien taloudellisten edellytysten osalta (markkinatalous, kyky selviytya 
ki lpailupaineesta), 
--kasitellaan kysymysta Slovakian kyvysta omaksua jasenyyden mukanaan tuomat 
velvoitteet, toisin sanoen unionin saannosto sellaisena kuin se on ilmaistu Euroopan 
unionista tehdyssa sopimuksessa seka johdettu oikeus ja unionin politiikat, ja 
-arvioidaan lopuksi yleisesti Slovakian tilannetta ja tulevaisuuden nakymia unionin 
jasenyytta koskevien edellytysten osalta ja annetaan liittymisneuvotteluja koskeva 
suositus. 
Arvioidessaan Slovakiaa taloudellisilla perusteilla ja sen kykya omaksua saannosto 
komissio teki myos tulevaisuutta koskevan arvioinnin; komissio on pyrkinyt arvioimaan 
Slovakian kohtuudella odotettavissa olevan kehityksen tulevien vuosien aikana ennen sen 
Iiittymista unioniin ottaen huomioon sen, etta myos saannosto kehittyy jatkuvasti. Ta.man 
vuoksi ja ennakoimatta liittymisen varsinaista ajankohtaa lausunto kasittaa noin viiden 
vuoden keskipitkan aikavalin. 
Lausuntoa valmistellessaan komissio on saanut runsaasti tietoa Slovakian tilanteesta 
Slovakian viranomaisilta seka hyodyntanyt monia muita tietolahteita, mukaan lukien 
jasenvaltiot ja useat kansainvaliset jarjestot. 
8 
b) Euroopan unionin ja Slovakian suhteet 
Historiallinen ja geopoliittinen tausta 
Slovakia on vuoristoinen, meriyhteytta vailla oleva valtio Euroopan keskiosissa. Sen 
rajanaapurit ovat Itavalta, Tsekki, Puola, Unkari ja Ukraina. Maan pinta-ala on 49 000 
km2 ja vakiluku 5,3 miljoonaa. 
Slaavit ovat asuneet Slovakian alueella 400-luvulta lahtien. Slovakian alue oli 900-
luvulta aina 1900-luvulle asti osa Unkaria ja Itavalta-Unkaria lukuun ottamatta vuodesta 
1526 alkanutta jaksoa, jolloin se oli osittain Turkin hallinnassa. Slovakian kansallistunne 
herasi 1800-luvulla osaksi reaktiona Slovakian alueiden unkarilaistamispolitiikkaan. 
Tsekkoslovakian tasavalta perustettiin vuoden 1918 lokakuussa. Se koostui monista eri 
kansallisuuksista: vuonna 1921 tehdyn vaestonlaskennan mukaan maassa oli 51 
prosenttia tsekkeja, 23 prosenttia saksalaisia, 14 prosenttia slovakkeja ja 5,5 prosenttia 
unkarilaisia. Maa sai perintona 60-70 prosenttia Itavalta-Unkarin teollisesta perustasta. 
Sudeettialueen saksalaisten itsehallintovaatimukset lisasivat 1930-luvulla jannitetta. 
Vuonna 1938 tehdyn Milnchenin sopimuksen seka ns. Wienin valityksen rajatarkistusten 
mukaisesti Saksan rajan laheiset alueet, jotka olivat lahinna saksalaisten asuttamia, 
luovutettiin Saksalle ja neljannes Slovakian alueesta luovutettiin Unkarille. Vuoden 1939 
. maaliskuussa Saksan joukot valtasivat loput Tsekin alueesta ja Slovakiasta tuli 
presidentti JozefTisonjohtama nimellisesti itsenainen valtio. 
Sodan jalkeen Tsekkoslovakian tasavallan rajat palautettiin entiselleen lukuun ottamatta 
Rutenian aluetta, joka liitettiin Neuvostoliittoon. La.hes kaikki sudeettialueen saksalaiset 
pakotettiin lahtemaan Tsekkoslovakian alueelta, ja heidan omaisuutensa takavarikoitiin. 
Tsekkoslovakia oli yksi sodanjalkeisten kansainvalisten taloudellisten jarjestojen 
perustajajasenista (Kansainvalinen valuuttarahasto IMF ja Kansainvalinen 
jalleenrakennus- ja kehityspankki IBRD vuonna 1945; tullitariffeja ja kauppaa koskeva 
GATT-yleissopimus :vuonna 1948). Vuonna 1948 muodostettiin kuitenkin hallitus, joka 
koostui ainoastaan kommunisteista liittolaisineen, ja kommunistinen puolue kiristi 
otettaan vallasta. SEY :ssa sovitun tyonjaon mukaisesti Tsekkoslovakia keskittyi raskaan 
teollisuutensa kehittamiseen. Keskusjohtoisuus hollentyi osittain 1960-luvulla. 
Kommunistipuolueen sisaisten uudistuspaineiden seurauksena puolueen ensimmaiseksi 
sihteeriksi valittiin Alexander Dubcek vuoden 1968 tammikuussa. Politiikan ja 
kulttuurielaman demokratisointi eli niin kutsuttu Prahan kevat sai raa'an lopun, kun 
V arsovan liiton jasenet miehittivat maan 21. elokuuta 1968 ja Neuvostoliiton opit 
palautettiin Gustav Husakin johdolla. 
Pieni toisinajattelijoiden liike, joka myohemmin yhdistyi Charta 77 -ryhmaan, jatkoi 
kuitenkin toimintaansa koko 1970-ja 80-lukujen ajan. Monien Keski-ja Ita-Euroopan 
maiden poliittiset levottomuudet vuonna 1989 johtivat saman vuoden marraskuussa 
protesteihin myos Tsekkoslovakiassa. Poliisi tukahdutti vakivaltaisesti opiskelijoiden 
mielenosoituksen Prahassa 17. marraskuuta; kansan reaktio tahan johti Husakin eroon, ja 
joulukuussa presidentiksi valittiin Charta 77 -ryhman johtohahmoihin kuulunut Vaclav 
Havel. 
9 
Vuoden 1989 jalkeen maan nimi muutettiin virallisesti Tsekin ja Slovakian 
liittotasavallaksi. Tsekin ja Slovakian poliitikkojen erimielisyydet liittovaltion 
rakenteesta ja talouspolitiikasta kasvoivat ylitsepaasemattoman suuriksi. Vuoden 1992 
lokakuussa (Slovakiassa pidetyn kansanaanestyksen jalkeen) tasavaltojen parlamentit 
tekivat yhteisen paatoksen liittovaltion hajottamisesta ja kahden itsenaisen valtion 
luomisesta 1. paivasta tammikuuta 1993. 
Ensimmaisen itsenaisyysvuoden poliittinen tilanne oli epavakaa. Vaikka oltiinkin yhta 
mielta siita, etta tarvittiin poliittista ja taloudellista uudistusta, nakemykset talouden 
uudistuksen tahdista j a luonteesta erosivat jyrkasti toisistaan. Vuoden 1994 maaliskuusta 
syyskuuhun maata johti valiaikainen kokoomushallitus, joka korvasi ensimmaisen 
itsenaistymisen jalkeen muodostetun hallituksen. Vuoden 1994 syyskuussa pidettyjen 
vaalien jalkeen muodostettiin kokoomushallitus, jonka hallituskaudelle ovat olleet 
tunnusomaisia ristiriidat sen ja muiden valtioelinten valilla. 
Slovakian kanta Euroopan unioniin 
Vuonna 1990 muodostettu Tsekkoslovakian hallitus sitoutui selvasti Euroopan 
yhdentymiskehitykseen. Tata sitoumusta kuvasti Eurooppa-sopimuksen 
allekirjoittaminen vuoden 1992 maaliskuussa. Slovakian hallitus omaksui myonteisen 
kannan Euroopan yhdentymiseen seka Tsekin ja Slovakian liittotasavallan tekeman 
Eurooppa-sopimuksen mukaisiin oikeuksiin ja velvoitteisiin. Slovakian nykyisen 
hallituksen EU-politiikka tuotiin julki sen vuoden 1995 tammikuussa esittamassa 
ohjelmassa, jossa todettiin, etta hallituksen ulkopolitiikan ensisijaisiin tavoitteisiin kuului 
Slovakian EU-jasenyys. Siina korostettiin myos sitoumusta Eurooppa-sopimuksen 
taysimaaraiseen taytantoonpanoon, lainsaadannon lahentamiseen ja standardien 
saattamiseen EU:n vaatimusten mukaisiksi, EMU-jasenyyden valmisteluun ja kaupan 
taydelliseen vapauttamiseen. Slovakian 27. kesakuuta 1995 jattaman 
jasenyyshakemuksen liitteena olevassa asiakirjassa todetaan, etta "Slovakian tasavallan 
strategisena tavoitteena on tulla EU:n taysjaseneksi noin vuonna 2000. Slovakian 
tasavalta haluaa liittya unioniin tasaveroisena jasenena, joka osallistuu aktiivisesti 
hyodylliseen ja monitahoiseen yhteistyohon." 
Sopirnussuhteet 
Euroopan yhteison ja Tsekkoslovakian tasavallan diplomaattisuhteet luotiin vuoden 1988 
syyskuussa. Ensimmainen niiden valinen sopimus oli nelivuotinen teollisuustuotteiden 
kauppaa koskeva sopimus, joka tuli voimaan vuoden 1989 huhtikuussa. Vuonna 1990 
tehtiin kauppaa ja yhteistyota koskeva sopimus. Vuoden 1990 syksylla yhteiso esitti 
Tsekkoslovakialle seka Unkarille ja Puolalle assosiaatiosopimusten eli niin kutsuttujen 
Eurooppa-sopimusten tekemista. Tavoitteena oli tukea poliittista ja taloudellista 
siirtymakehitysta. Sopimus Tsekkoslovakian kanssa allekirjoitettiin 16. joulukuuta 1991. 
Sen kauppaa koskevat maaraykset tulivat voimaan vuoden 1992 maaliskuussa 
valiaikaisella sopimuksella, joka korvasi vuoden 1989 sopimuksen. Valiaikaisessa 
sopimuksessa maarattiin aiempien kauppaa koskevien myonnytysten vakiinnuttamisesta 
seka vapaakauppa-alueen asteittaisesta ja epasymmetrisesta luomisesta kymmenen 
vuoden aikana. Tsekkoslovakian jakauduttua kahtia oli neuvoteltava kaksi erillista 
Eurooppa-sopimusta uusien valtioiden kanssa. Sopimus Slovakian kanssa allekirjoitettiin 
vuoden 1993 lokakuussa, ja se tuli voimaan vuoden 1995 helmikuussa. 
10 
Eurooppa-sopimus on nyt Slovakian ja Euroopan unionin suhteiden oikeusperusta. Sen 
tavoitteena on luoda puitteet poliittiselle vuoropuhelulle, kehittfili kauppaa ja 
sopimuspuolten taloudellisia suhteita, luoda perusta yhteison tekniselle avulle ja 
rahoitusavulle seka luoda asianmukaiset puitteet Slovakian asteittaiselle yhdentymiselle 
unioniin. Sopimuksella luotu institutionaalinen rakenne tarjoaa mekanismin 
taytantoonpanolle, hallinnoinnille ja valvonnalle suhteiden kaikilla osa-alueilla. 
Alakomiteat tarkastelevat teknisen tason kysymyksia. Ylemmista virkamiehista 
koostuvassa assosiaatiokomiteassa keskustellaan sopimukseen liittyvista ongelmista, 
jotka pystytaan usein ratkaisemaan. Ministeritason assosiaationeuvostossa tarkastellaan 
suhteiden yleista tilaa ja tulevaisuudennakymia, ja siina on mahdollisuus tarkastella 
Slovakian edistymista liittymisvalmisteluissa. 
Slovakian hallitus on luonut Euroopan yhdentymiseen ja erityisesti Eurooppa­
sopimuksen taytantoonpanoon liittyvien asioiden kasittelylle koordinoidun 
institutionaalisen rakenteen. Ministeritason elin on Euroopan unioniin liittymista 
kasitteleva neuvosto, jonka puheenjohtajana on varapaaministeri. Hanen varamiehiaan 
ovat ulkoasiainministeri ja lainsaadannon lahentamisesta vastaava varapaaministeri. 
Kussakin Slovakian ministeriossa on osasto, joka vastaa kaikista Euroopan unioniin 
liittyvista asioista ja joka on edustettuna edella mainitussa neuvostossa sen mukaan, mita 
Euroopan yhdentymiseen liittyvia kysymyksia kasitellaan. Vuonna 1996 parlamenttiin 
perustettiin Euroopan yhdentymista kasitteleva valiokunta. · 
Liittymista valmisteleva strategia 
Euroovva-sovimuksen ;a valkoisen kMan tavtantoonvano 
Eurooppa-sopimuksella luotu institutionaalinen rakenne on taysin toimintakykyinen. 
Assosiaationeuvosto on kokoontunut kolme kertaa ja assosiaatiokomitea kahdesti. 
Parlamentaarinen assosiaatiokomitea on kokoontunut nelja kertaa. Assosiaatiokomiteaa 
avustamaan on perustettu yhdeksan monialaisen alakomitean jarjestelma. Asioista on 
keskusteltu kattavasti. Slovakian poliittisen tilanteen vuoksi on erityisesti taytynyt 
keskittya kansalaisyhteiskunnan vakiinnuttamiseen liittyviin kysymyksiin. 
Kauppaa koskevat maaraykset on pantu taytantoon aikataulun mukaisesti, mutta 
sopimuksen eraiden muiden maaraysten voimaantulo on viivastynyt. Kilpailua koskevat 
soveltamissaannot tulivat voimaan 1. tammikuuta 1997, vaikka niiden sopimuksen 
mukaan olisi pitanyt tulla voimaan jo vuoden 1995 maaliskuussa. Valtion tukia koskevat 
soveltamissaannot ovat vasta nyt hyvaksyttavina. Slovakia ei viela ole pannut taytantoon 
henkista ja teollista omaisuutta koskevia sitoumuksiaan. 
Useimmat Eurooppa-sopimuksen taytantoonpanossa ilmenneet kaupan ongelmat on 
onnistuttu ratkaisemaan. Yksi keskeisista ongelmista on ollut maksutaseeseen liittyvat 
rajoitustoimenpiteet. Slovakian hallitus sovelsi tuonnin lisamaksua vuodesta 1994 
1. paivaan tammikuuta 1997, pitempaan kuin maksutaseen kehitys olisi edellyttanyt. 
Hallitus otti vuoden 1997 toukokuussa maksutasesyista kayttoon 
tuontitalletusjilrjestclman, josta keskustellaan yha. Slovakian standardointia ja 
sertifiointia koskevien maaraysten eroavuuksien vuoksi on ilmennyt kaupan teknisia 
esteita. Slovakia ilmoitti unionille vuoden 1996 puolivalissa aikeestaan aloittaa 
neuvottelut Venajan kanssa mahdollisesta vapaakauppasopimuksesta. Kun asiasta oli 
keskusteltu Eurooppa-sopimuksessa maaratyissa elimissa, Slovakia muutti aikeitaan ja 
pyrkii nyt ainoastaan tiettyjen alojen kaupan vapauttamiseen. 
11 
Komission vuonna 1995 julkaisemassa sisamarkkinoita koskevassa valkoisessa kirjassa 
esitetaan saadokset, jotka unionin jasenyytta hakeneiden maiden on saatettava osaksi 
kansallista lainsaadantoaan ja pantava taytantoon voidakseen soveltaa yhteison 
saannostoa, seka yksiloidaan sisamarkkinoiden toteuttamiseksi valttamattomat 
edellytykset (I vaiheen toimenpiteet), joihin on kiinnitettava erityista huomiota. Slovakia 
pita.a erittain tarkeana oikeudellisia tehtavia, jotka liittyvat yhteison saannoston 
saattamiseen osaksi kansallista lainsaadantoa. Slovakian hallitus on julkaissut valkoisen 
kirj an toteuttamista koskevan strategian. Se on osa lainsaadannon lahentamista koskevaa 
yleista strategiaa, jossa esitetaan ensisijaisia toimia, joilla pystyttaneen saattamaan 
voimaan EY :n sisamarkkinoiden lainsaadanto keskipitkalla aikavalilla. Lainsaadannon 
tarkistamisessa ollaan edistytty pankkitoiminnan, paaoman vapaan liikkuvuuden, 
valillisen verotuksen, maataloudenja ympariston (jatehuollon) aloilla. 
Henkisen omaisuuden alaa lukuun ottamatta Slovakian halllitus on johdonmukaisesti 
noudattanut silJe Eurooppa-sopimuksessa asetettuja velvollisuuksiaan ja osoittanut 
halukkuutensa yhteistyohon ongelmien ratkaisemiseksi. Sen pitaytyminen 
maksutaseeseen liittyvissa rajoituksissa viittaa kuitenkin siihen, etta Slovakia suhtautuu 
edelleen hieman varauksellisesti sopimusvelvoitteisiinsa. 
Suunnitelmallinen vuorovuhelu 
Slovakia on osallistunut suunnitelmalliseen vuoropuheluun ja toimittanut tausta­
asiakirjoja suunnitelmalliseen vuoropuheluun liittyviin kokouksiin. Lokakuun 29. 
paivana 1996 pidetyssa yhteisessa ministerikokouksessa (ulkoasiat) Slovakian hallitus 
esitteli maan liittymista valmistelevan strategian edistymista koskevan asiakirjan, jossa 
oli ehdotuksia suunnitelmallisen vuoropuhelun parantamiseksi siten, etta keskityttaisiin 
tarkemmin unioniin liittymista koskeviin asioihin ja otettaisiin assosioituneet maat 
paremmin mukaan kokouksissa kasiteltavien asioiden valintaan. 
Vuosina 1990--1996 Slovakian tasavallalle on myonnetty Phare-ohjelman maararahoista 
212 miljoonaa ecua, joista 4 miljoonaa osoitettiin raja-alueyhteistyohon vuonna 1995. 
Vuonna 1996 Slovakian osalta hyvaksyttiin ainoastaan 4,5 miljoonan ecun 
maksusitoumus. Aiemmin keskeisia toiminta-aloja olivat yksityisen sektorin, 
infrastruktuurin ja henkilostovoimavarojen kehittaminen seka Euroopan yhdentyminen, 
mukaan lukien julkisen hallinnon rakenneuudistuksen ja lainsaadannon lahentamisen 
tukeminen. 
Phare-ohjelman suunnittelussa ja toteuttamisessa on ollut ongelmia. Vuonna 1996 ei 
sidottu maararahoja kansallisiin eika rajat ylittaviin ohjelmiin, koska hallinnossa oli 
pullonkauloja ja Slovakian vastaanottokyky oli heikko. Lisaksi maa hylkasi eraan 
rahoitusehdotuksen siihen liittyvien ehtojen vuoksi. Tilanne on ta.man jalkeen parantunut. 
Osallistuminen vhteison ohjelmiin 
Slovakia on hyvaksynyt yhteison ohjelmia koskevan Eurooppa-sopimuksen 
lisapoytakirjan ja on valmis osallistumaan vuodesta 1997 alkaen ensin Sokrates-, 
Leonardo- ja Nuorten Eurooppa -ohjelmiin. Vuodesta 1998 alkaen se osallistuu myos 
Media II-, Kaleidoskooppi-, Raphael- ja Ariane-ohjelmiin seka terveydenhuollon ja 
sosiaalialan ohjelmiin. 
12 
Kauppasuhteet 
Vuosina 1989--1992 EY:n ja Tsekkoslovakian kauppa lisaantyi huomattavasti. EU:n 
tuonti kasvoi 2,6 miljardista 5,5 miljardiin ecuun (112 prosentin lisays), ja EU:n vienti 
kasvoi 2,4 miljardista 6,3 miljardiin ecuun (132 prosentin lisays). Tsekkoslovakian 
hajottua Tsekin tasavallasta tuli Slovakian tarkein kauppakumppani, jonka osuus 
Slovakian viennista oli 42 prosenttia vuonna 1993 ja 37 prosenttia vuonna 1994. Yli 
puolet Slovakian viennin 23,5 prosentin suuruisesta kasvusta vuosina 1993-1994 johtui 
kuitenkin Euroopan unioniin suuntautuvan viennin kasvusta. Vuosina 1993-1995 12 
jasenmaan unionin tuonti Slovakiasta lisaantyi 1,15 miljardista 2,61 miljardiin ecuun 
(124 prosentin lisays). Vuoden 1996 alkupuoliskolla 15 jasenmaan unionin tuonti oli 
1,688 miljardia ecua. EU:n (12 jasenmaata) vienti Slovakiaan lisaantyi 1,2 miljardista 
ecusta vuonna 1994 2,69 miljardiin ecuun vuonna 1995 (126 prosentin lisays). Vuoden 
1996 alkupuoliskolla 15 jasenmaan unionin vienti oli 1,884 miljardia ecua. Lukuun 
ottamatta vuotta 1994, jolloin EU:n alijaama Slovakian suhteen oli 80 miljoonaa ecua, 
yleinen kauppatase on ollut ylijaamainen Euroopan unionille. EU on nyt Slovakian 
nopeimmin kasvava ja suurin kauppakumppani. Saksan osuus EU:n kaupasta Slovakian 
kanssa on noin puolet. 
Slovakian teollisuus on edelleen varsin erikoistunutta ja tuotannossa keskitytaan 
kemikaaleihin, rauta-ja terastuotteisiin, tekstiileihin ja vaatteisiin. Slovakiaan tuodaan 
unionista lahinna koneita ja sahkolaitteita, kuljetuskalustoa ja kemianteollisuuden 
tuotteita. Slovakia vie unioniin etupaassa epajaloja metalleja ja niista valmistettuja 
tuotteita, tekstiileja, kuljetuskalustoa, koneita ja sahkolaitteita. 
Slovakia on tulliliitossa Tsekin kanssa, ja se on yksi Keski-Euroopan 
vapaakauppasopimuksen aloitteentekijoista. Yksittaisista maista Tsekki on Slovakian 
tarkein kauppakumppani, jonka osuus Slovakian viennista vuonna 1996 oli 31 prosenttia 
ja tuonnista 24,5 prosenttia. Muita tarkeita vientimarkkinoita ovat Puola, Unkari, 
Romania ja Bulgaria. 
Yleisarvio 
EU:n ja Slovakian suhteet ovat kehittyneet Eurooppa-sopimuksen voimassaoloaikana. 
Kauppaan liittyvia ongelmia on ollut suhteellisen vahan, mutta kysymys 
tuontitalletusjarjestelmasta on viela ratkaisematta. Lisaksi on taytynyt kasitella useita 
muita, esimerkiksi poliittisia kysymyksia, erimielisyyksia Phare-ohjelman hallinnoinnista 
seka kysymysta Slovakian ydinvoimaohjelman tulevaisuudesta. Slovakia on ollut halukas 
hyodyntamaan sen unionin suhteissa kaytettavissa olevia valineita, mutta kaikkia 
ongelmia ei viela ole ratkaistu. 
13 
B. JASENYYDEN ARVIOINTIPERUSTEET 
1. Poliittiset arviointiperusteet 
Koopenhaminassa kokoontunut Eurooppa-neuvosto antoi joukon Keski-ja Ita-Euroopan 
hakijamaiden liittymista koskevia ns. poliittisia arviointiperusteita. Naiden mukaan 
hakijamaissa olisi oltava "vakaat toimielimet, joilla turvataan demokratia, 
laillisuusperiaate, ihmisoikeudet j a vahemmistoj en kunnioittaminen j a niiden suoj elu". 
Euroopan yhteisojen komissio on kayttanyt useita tietolahteita tehdakseen silta pyydetyn 
po]iittisia oloja koskevan arvioinnin. Naita tietolahteita ovat muun muassa Slovakian 
viranomaisten vastaukset komission yksikoiden niille vuoden 1996 huhtikuussa 
lahettamaan kyselyyn, kahdenvalisten kokousten seuranta, jasenvaltioiden 
suurlahetystojen ja komission edustuston tekemat laatimat kertomukset, kansainvalisten 
jarjestojen ( erityisesti Euroopan neuvoston ja ETYJ :n) tekemat arvioinnit ja valtiosta 
riippumattomien j arj estoj en kertomukset. 
Tassa analyysissa paneudutaan julkisen vallan rakenteen ja toiminnan paaasiallisiin 
piirteisiin seka perusoikeuksien suojan jarjestamiseen. Siina ei tyydyta viralliseen 
kuvaukseen, vaan pyritaan demokratian ja oikeusvaltion todellisen toiminnan 
kuvaamiseen. 
Tama arviointi koskee tilannetta vuoden 1997 kesakuussa. Siina ei tarkastella 
yksityiskohtaisesti muutoksia, jotka ovat voineet tapahtua menneisyydessa tai joita 
suunnitellaan tulevaisuutta varten, vaikka aikomus uudistaa jokin ala on useimmiten 
otettu huomioon. 1-lallinnon tilanteeseen, jota kasitellaan tarkemmin 4 osastossa, 
ainoastaan viitataan lyhyesti. 
1.1 DEMOKRATIA JA LAILLISUUSPERIAATE 
Samaan aikaan itsenaisyytta ja kansallista riippumattomuutta koskevan julistuksen 
kanssa vuoden 1992 syyskuussa annetulla perustuslailla Slovakiasta tuli 
parlamentaarinen demokratia. Slovakian toimielinten toiminnassa on ollut kuitenkin 
lukuisia vaikeuksia. 
Parlamentin ja lainsaadantovallan rakenne 
Parlamentti koostuu yhdesta kamarista, Slovakian tasavallan kansallisneuvostosta, jossa 
on 150 neljaksi vuodeksi suhteellisella vaalitavalla valittua jasenta. Ainoastaan ne 
puolueet, jotka ovat saaneet vahintaan 5 prosenttia aanista (7 prosenttia, jos kyse on 
kahden tai kolmen puolueen liittoutumasta; 10 prosenttia, jos liittoutuma koostuu 
vahintaan neljasta puolueesta), saavat paikkoja parlamentista. 
Poliittisten ryhmittymien suuri maara (79 rekisteroitya poliittista puoluetta) on osoitus 
Slovakian todellisesta monipuoluejarjestelmasta. Yli 3 prosenttia filinista viimeisissa 
vaaleissa saaneet puolueet saavat rahoitusta valtiolta. 
14 
Tasavallan prcsidcntti voi hajottaa kansallisncuvoston, jos sc on parlamenttivaalien 
jalkcistcn kuudcn kuukaudcn aikana kolme kcrtaa kieltaytynyt antamasta 
luottamuslausetta hallitukselle. Muulloin parlamentin · voi ainoastaan parlamentti itse 
hajottaa kahden kolmasosan enemmistolla. 
Parlamentin jasenet nauttivat perinteista koskemattomuutta perustuslain 78 artiklan 
mukaisesti. 
Parlamentti harjoittaa lainsaadantovaltaa. Silla on aloiteoikeus yhdessa hallituksen 
kanssa. Hallituksella ja yksittaisilla ministereilla on saadosvalta laissa saadetyissa 
rajoissa. 
Tasavallan presidentti voi jarjestaa kansanaanestyksia joko parlamentin tai vahintaan 300 
000 kansalaisen sita pyytaessa. Kansanaanestykset ovat pakollisia perustuslakien 
vahvistamiseksi tai siita paattamiseksi, liittyyko Slovakia johonkin valtioliittoon vai 
eroaako se valtioliitosta. Kansanaanestykset voivat koskea mita aihetta tahansa, e1 
kuitcnkaan perusoikeuksiin, verotusjarjestelyyn tai valtion talousarvioon liittyvia. 
Parlamentin toiminta 
Vaalit ovat vapaat ja rehelliset Slovakiassa. Vuoden 1994 syyskuussa pidetyt 
viimeisimmat parlamenttivaalit toivat valtaan Demokraattinen Slovakia -liikkeen 
johtainan kokoomushallituksen. Demokraattinen Slovakia -liike oli saman vuoden 
maaliskuussa menettanyt enemmistoasemansa sisaisten kiistojen johdosta (katso liite 
viime parlamenttivaalien tuloksista). 
Slovakian parlamentti ei tayta tehtavaansa olosuhteissa, joissa noudatettaisiin 
demokratian toimintaa koskevia tavanomaisia saantoj a. 
Parlamentin opposition oikeuksia ei taysin kunnioiteta erityisesti sen osallistumisen 
osalta parlamcntaarisiin tutkintavaliokuntiin. Vuoden 1994 syyskuusta vuoden 1997 
tammikuuhuri ei oUut voimassa saannosta opposition osallistumisesta suhteellisen 
edustuksen pohjalta parlamentaarisiin tutkintavaliokuntiin, joiden tehtavana on valvoa 
salaisen palvelun ja armeijan tiedustelupalvelun toimia. Kyseisia valiokuntia ei ole viela 
voitu asettaa, koska hallitus on kieltaytynyt hyvaksymasta niihin oppositiopuolueiden 
nimeamia edustajia. Oppositiolla ei ole enaa puheenjohtajuutta missaan parlamentin 
pysyvassa valiokunnassa, toisin kuin ennen vuoden 1994 syyskuuta. 
Parlamentin jasenten valtakirjojen kunnioittamista ja parlamentin tyoskentelyn 
maaraavien saantojen noudattamista ei ole aina turvattu. Perustuslakituomioistuin tutkii 
parhaillaan edustaja Gauliederin eroamista tehtavastaan, jonka asianomainen itse kiistaa. 
Parlamentin enemmisto perusti vuonna 1994 nelja tutkintavaliokuntaa, jotka koostuvat 
useilla aloilla lahes taysin enemmiston edustajista (kaksi valiokuntaa, joiden tehtavana on 
tutkia olosuhteita, joissa hallitus kaadettiin vuoden 1994 maaliskuussa; salaista palvelua 
kasitteleva valiokunta; armeijan tiedustelupalvelua kasitteleva valiokunta). 
Perustuslakituomioistuin arvosteli kyseisten valiokuntien perustamista, silla niille annetut 
valtuudet ylittivat perustuslaissa parlamentille saadetyn vallan. 
Toimeenpanovallan rakenne 
Parlamentti valitsee tasavallan presidentin kolmen viidenosan enemmistolla viiden 
vuoden toimikaudeksi. Hanet voidaan valita kerran uudelleen. Presidentilla on 
15 
valtionpaamiehen perinteiset virkatehtavat. Parlamentti voi erottaa ha.net kolmen 
viidesosan maaraenemmistolla, jos han toimii maan riippumattomuuden, alueellisen 
koskemattomuuden tai sen peruslakiin perustuvan demokraattisen jarjestelman 
vastaisesti. Han voi pyytaa kansallisneuvostoa ottamaan uuteen kasittelyyn lain, joka on 
juuri annettu, mutta kansallisneuvosto voi jattaa hanen veto-oikeutensa vaikutuksitta 
yksinkertaisella enemmistolla. 
Slovakian perustuslain saadostekstissa piilee vaara toimielinten toiminnan 
keskeytymisesta, jos mikaan enemmisto ei paase yksimielisyyteen uuden tasavallan 
presidentin nimittamisesta. Jos kyseista tointa ei ole taytetty, ei voitane nimittaa uutta 
hallitusta, ja istuva paaministeri hoitaa tavallisesti tasavallan presidentille kuuluvat 
virkatehtavat. 
Tasavallan presidentti nimittaa paaministerin ja taman esityksesta ministerit. Hallitus ja 
yksittaiset ministerit ovat vastuussa parlamentille. 
Valtion aluehallinto perustuu kahdeksaan alueeseen ja 79 maakuntaan, joita johtavat 
hallituksen nimeamat edustajat. Vuoden 1996 heinakuun laissa on lujitettu kyseisten 
toimielinten valtaa siihen asti paikallisyhteisoilla olleen toimivallan kustannuksella. 
Toimivallan jakamista valtionhallinnon hajautettujen tasojen ja hajautettujen yhteisojen 
valilla on kuitenkin tarpeen tasmentaa. 
Slovakiassa on ainoastaan yksi paikallistason hallintoyksikko, kunnat (2 680). Ne saavat 
rahoitusta seka omista varoista etta hallituksen vuotuisesti maaraaman osan kansallisista 
verovaroista. 
Slovakiassa ei ole julkishallinnon henkilostoa koskevia saantoja, joissa maariteltaisiin 
selkeasti virkamiesten oikeudet ja velvollisuudet. Tama ei helpota maassa esiintyvan 
korruption torjuntaa. Siviiliviranomaiset valvovat armeijaa ja poliisia. Salainen palvelu 
on suorassa vastuussa paaministerille. Parlamentti valvoo teoriassa sen toimintaa. 
Toimeenpanovallan toiminta 
Suurin heikkous toimeenpanovallan toiminnassa Slovakiassa on se, etta nykyinen hallitus 
ei kunnioita taysin maan muiden toimielinten asemaa ja toimivaltaa, ja etta se omaksuu 
usein asenteen, joka ylittaa demokratiassa perinteisesti sallitun vastakkainasettelun. 
Kyseisesta tilanteesta mainittakoon esimerkkina jatkuva jannite hallituksen ja tasavallan 
presidentin valilla. Vuonna 1995 enemmistopuolue kaynnisti menettelyn presidentin 
erottamiseksi, vaikka edellytyksia kyseisen menettelyn kayttamiseen ei selvasti ollut 
(katso edella). Presidenttia ei voitu erottaa, koska hallitus ei saanut taakseen 
perustuslaissa saadettya kolmen viidesosan enemmistoa. Vuonna 1996 tasavallan 
presidentin toimintaa koskevia budjettimaararahoja supistettiin tuntuvasti. 
Vuoden 1995 lokakuussa virkamiehia pyydettiin allekirjoittamaan kulttuuriministerin 
laatima adressi, jossa vaadittiin tasavallan presidentin erottamista. Henkiloita, jotka eivat 
halunneet allekirjoittaa kyseista asiakirjaa, uhkailtiin seuraamuksilla. Kyseinen 
toimielinten valinen ristiriitatilanne ylittaa sen, mita demokratiaan kuuluvassa 
tavanomaisessa poliittisessa pelissa voidaan sallia. 
Euroopan unioni ilmaisi 25 paivana lokakuuta 1995 huolestumisensa "poliittisesta ja 
toimielinten valisesta jannitteesta Slovakiassa ja erityisesti sellaisista mahdollisista 
16 
toimista tasavallan presidenttia vastaan, jotka voisivat loukata perustuslakia ja Euroopan 
yhteison yhteisia demokraattisia kaytantoja". Euroopan parlamentti otti vastaavan kannan 
saman vuoden marraskuussa antamassaan paatoslauselmassa. 
Slovakian liittymisesta NATO:onja tasavallan presidentin valitsemisesta yleisilla suorilla 
vaaleilla 23 ja 24 paivana toukokuuta 1997 jarjestettyjen kansanaanestysten yhteydessa 
perustuslakituomioistuin teki paatoksen, jonka mukaan presidentinvaalien vaalitavasta 
jarjestetty kansanaanestys oli perustuslain mukainen. Siita huolimatta hallitus kieltaytyi 
jakamasta vaalihuoneistoihin asianomaista kysymysta koskevia vaalilippuja ja sivuutti 
siten keskusvaalilautakunnan paatoksen. Keskusvaalilautakunta katsoikin, ettei aanestys 
23 ja 24 paivana toukokuuta ollut lainmukainen. 
Hallitus on yrittanyt ulottaa valvontakeinonsa siviiliyhteiskunnan eri aloille. 
Yksityistamisprosessi toteutettiin olosuhteissa, jotka eivat tayttaneet avoimuuden ja 
puolueettomuuden vaatimuksia. Perustuslakituomioistuin arvosteli yksityistamisen 
taytantoonpanomenetelmia. Korkeakouluopetuksesta vuonna 1996 annetussa laissa 
lisataan hallituksen mahdollisuuksia puuttua yliopisto-opettajien nimityksiin. 
Siviiliviranomaiset ja erityisesti parlamentti eivat valvo riittavasti salaisen palvelun 
toimintaa. Salaista palvelua valvoo ainoastaan hallitus, joka ei ole viela sallinut 
opposition taysin kannattaman parlamentaaris"en valvonnan kayttoonottoa. Toimivaltaiset 
viranomaiset eivat ale saattaneet paatokseen tutkimuksia, jotka olisivat tarpeen tiettyjen 
tapausten selvittamiseksi, joihin salaisen palvelun on epailty sekaantuneen. Esimerk:keina 
mainittakoot tasavallan presidentin pojan sieppaus, agentti Remiasin tappo ja Sme:n 
vastaavan paatoimittajan Peter Tothin pahoinpitely. 
Tuomiovallan rakenne 
Slovakian oikeuslaitoksen riippumattomuudelle on joitakin esteita. Parlamentti nimittaa 
tuomarit hallituksen esityksesta ensin neljan vuoden toimikaudeksi ja sen jalkeen 
rajoittamattomaksi ajaksi. Kyseinen perustuslain 145 artiklassa saadetty 
"koeaikajarjestelma" voi johtaa tuomareiden riippumattomuuden rajoittamiseen 
erityisesti toimikauden ensimmaisina vuosina. Oikeusministerilla on valta, jota han on jo 
kayttanyt, mielensa mukaan siirtaa tuomioistuinten puheenjohtajat ja varapuheenjohtajat 
toisiin tehtaviin. Ainoastaan parlamentti voi erottaa tuomarit erittain raskauttavista syista 
kurinpitotuomioistuimen annettua asiasta lausunnon. He nauttivat samaa 
koskemattomuutta kuin parlamentin jasenet. Heilta voi poistaa koskemattomuuden 
ainoastaan perustuslakituomioistuin. Tuomarit ja syyttajat eivat saa liittya poliittisiin 
puolueisiin. 
Syyttajalaitos on ylimman syyttajaviranomaisen alainen; tasavallan presidentti voi erottaa 
hanet parlamentin esityksesta. Syyttajalaitos on riippumaton toimeenpanovallasta. 
Perustuslain 151 artiklassa saadettya syyttajalaitoksen rakennetta ja sen jasenia koskevien 
saantojen toteuttamista koskevaa lakiesitysta ei ole viela annettu. 
Hallinnollisten toimien valvonta kuuluu siviilituomioistuinten toimivaltaan. 
Slovakiassa ei ale oikeusasiamiesta. 
Vuonna 1993 perustettu perustuslakituomioistuin koostuu kymmenesta jasenesta, jotka 
tasavallan presidentti nimittaa seitseman vuoden toimikaudeksi parlamentin 20:sta 
ehdolle panemasta henkilosta. Se valvoo, etta lait ja saadokset ovat perustuslain ja 
17 
kansainvalisten sopimusten mukaisia. Se sovittelee lainsaadantovallan ' toimeenpanovallan ja tuomiovallan valille mahdollisesti tulevissa ristiriitatilanteissa ' paattaa parlamenttivaalien ja kansanaanestysten tulosten laillisuudesta seka voi lausua 
kantansa valituksista, jotka koskevat poliittisen puolueen lakkauttamista tai parlamentin 
j asenen erottamista. 
Asian voi saattaa perustuslakituomioistuimen kasiteltavaksi perustuslain 130 artiklan 
mukaisesti yksi viidesosa parlamentin jasenista, tasavallan presidentti, hallitus, ylin 
syyttajaviranomainen, tuomioistuimet tai kuka tahansa henkilo, joka katsoo hallituksen 
tai hallintoviranomaisen tekeman paatoksen loukkaavan hanen perusoikeuksiaan tai 
vapauttaan ja joka ei saa oikeussuojaa toisessa tuomioistuimessa. 
Tuomiovallan toiminta 
Slovakian oikeuslaitoksen toiminnalle on luonteenomaista oikeusprosessien liiallinen 
hitaus. Tuomarikunnan riiipumattomuus olisi turvattava paremmin. 
Perustuslakituomioistuin on toiminut erittain aktiivisesti yrittaessaan yllapitaa tasapainon 
lainsaadantovallan, toimeenpanovallan ja tuomiovallan valilla ja sailyttaa niiden kunkin 
toimivallan sellaisena kuin se on maariteltyna perustuslaissa. Perustuslakituomioistuin on 
vuodesta 1994 lahtien katsonut 12 lakiesityksen olleen perustuslain vastaisia. 
1.2 IHMISOIKEUDET JA V AHEMMISTOJEN SUOJELU 
Slovakiassa on otettu kayttoon kansallisia saannoksia ihmisoikeuksien ja vahemmistojen 
oikeuksien kunnioittamisen varmistamiseksi. Samassa tarkoituksessa sovelletaan tiettyja 
kansainvalisiil ylcissopimuksia, joista merkittavimpia ovat Euroopan 
ihmisoikeusyleissopimus ja sen tarkeimmat lisapoytakirjat. Kyseinen kokonaisuus 
muodostaa Euroopan unionista tehdyn sopimuksen F artiklan mukaisesti osan yhteison 
saannostoa: kaikkien Euroopan unioniin liittymista haluavien valtioiden on ratifioitava 
kyseiset tekstit ennen liittymista. 
Slovakia on ollut Euroopan neuvoston jasen vuoden 1993 kesakuusta. Se on ollut 
sopimuspuolena Euroopan ihmisoikeusyleissopimuksessa ja sen lisapoytakirjoissa 
vuoden 1992 maaliskuusta, jolloin Tsekkoslovakia ratifioi kyseiset asiakirjat. Slovakia 
myontaa yksityishenkiloille mahdollisuuden saattaa asiansa Euroopan 
ihmisoikeustuomioistuimen kasiteltavaksi, jos he katsovat, etta heidan kyseisen 
yleissopimuksen mukaisia oikeuksiaan on loukattu. 
Muista ihmisoikeuksien ja vahemmistojen suojelua koskevista kansainvalisista 
yleissopimuksista Slovakia on ratifioinut kidutuksen vastaisen yleissopimuksen ja 
vahemmistoja koskevan puiteyleissopimuksen. Se on allekirjoittanut Euroopan 
sosiaalisen peruskirjan. Se on ratifioinut myos tarkeimmat YK:n ihmisoikeuksia koskevat 
y leissopimukset. 
Ihmisoikeuksia koskevien kansainvalisten yleissopimusten maaraykset ovat Slovakian 
perustuslain nojalla ensisijaisia suhteessa kansallisiin saannoksiin, jos ne ovat viimeksi 
mainittuja myonteisempia sen henkilon kannalta, johon niita sovelletaan. 
Poliittiset oikeudet ja kansalaisoikeudet 
18 
Oikeussuojan saaminen on Slovakiassa laajalti turvattu. Oikeusapujarjestelma on 
olemassa rikosasioissa. 
Kuolemanrangaistus poistettiin vuonna 1990 ja perustuslaki kieltfili. sen kaikkien rikosten 
osalta. 
Oikeus olla joutumatta pidatetyksi mielivaltaisesti on turvattu: ketfili.n ei voi pidattaa 
ilman virallisen syyttajan antamaa maaraysta ja pidatetty on vietava tuomarin eteen 24 
tunnin maaraajassa. Kyseisena ajanjaksona pidatetylla on oikeus asianajajan palveluihin. 
Seuraavien 24 tunnin aikana tuomari paattaa, onko hanen vapautettava pidatetty vai 
nostettava syyte ta.ta vastaan. Tutkintavankeus ei saa kestoltaan ylittaa yhta vuotta, ellei 
korkein oikeus paata pidentaa sita erityisen vaaran vuoksi, jonka turvaamistarkoituksessa 
vangittu henkilo saattaisi yhteiskunnalle aiheuttaa. 
Vaalioikeudet on turvattu kaikille 18 vuotta tayttaneille kansalaisille. 
Slovakiassa on turvattu yhdistymisvapaus, mika ilmenee yhdistysalan vireytena (12 000 
valtiosta riippumatonta jarjestoa). Parlamentti on antanut entista tiukemman saatiolain, 
jonka mukaan alunperin tietyt saatioiksi re~isteroidyt valtiosta riippumattomat jarjestot 
eivat tayta enaa saatiolle asetettuja vaatimuksia. Parlamentti kasittelee parhaillaan 
lakiesitysta voittoa tavoittelemattomista yhteisoista. 
Kokoontumisvapaus on turvattu Slovakiassa. 
Hallitus on kayttanyt laajalti vaikutusvaltaansa valtion omistuksessa oleviin radio-ja 
televisiokanaviin, mika on johtanut merkittavaan epatasapainoon hallituksen ja 
opposition saamissa lahetysajoissa. Yksityisen sektorin mukaantulo audiovisuaalisiin 
tiedotusvalineisiin (yksityisen koko maassa nakyvan televisiokanavan, viiden 
paikalliskanavan ja 20 yksityisen radioaseman perustaminen) on parantanut tilannetta 
huomattavasti sananvapauden osalta. Ulkomaisten radio-ja televisiokanavien kasvava 
mukaantulo ( 49 kaapelilahetyksiin myonnettya lupaa) vahvistaa myos kyseista 
suuntausta. 
Lehdistolle luonteenomaista on merkittava moniarvoisuus (11 koko maassa leviavaa 
paivalehtea ja seitseman usemmalla kuin yhdella alueella leviavaa), vaikka hallitusta 
myotaileva sanomalehti Slovenska Republika saa huomattavaa julkista rahoitusta. 
Parlamentti, jonka uudelleen kasiteltavaksi tasavallan presidentti oli palauttanut kyseisen 
saadostekstin kahteen otteeseen, hylkasi lopulta rikoslain muutosesityksen, joka sisalsi 
sananvapautta ja kokoontumisvapautta koskevia vakavia rajoituksia, joita Euroopan 
unioni oli ankarasti arvostellut vuoden 1996 huhtikuussa. 
Omistusoikeus on turvattu. Pakkolunastusta voidaan kayttaa ainoastaan yleisen edun 
nimissa ja silloinkin siita on suoritettava oikeudenmukainen korvaus. Slovakiassa on 
toteutettu tehokas jarjestely, jossa niille ·henkiloille, joiden omaisuus takavarikoitiin 
kommunistihallinnon aikana, palautetaan heidan omaisuutensa. Slovakiassa on palautettu 
omaisuutta myos uskonnollisille yhteisoille. 
YksityiseHiman kunnioittaminen turvataan siten, etta poliisilla on oltava etukateen 
annettu lupa kotietsintaan tai puhelinkuunteluun. 
19 
Slovakia on ratifioinut pak:olaisia koskevan Geneven yleissopimuksen, Ja 
turvapaikanhak:ijat nauttivat kansainvalisesti turvattuja oikeuksia ja suojelua. 
Viime aikoina on ilmoitettu useasta tapauksesta, jossa poliisi on kohdellut 
turvaamistarkoituksessa vangittuja henkiloita epainhimillisesti ja halventavasti. 
Taloudelliset, sosiaaliset ja sivistykselliset oikeudet 
Oikeus vahimmaistoimeentuloon ja sosiaaliturvaan turvataan Slovakian perustuslaissa. 
Ammatillinen jarjestaytymisvapaus on turvattu perustuslain 37 artiklassa muille paitsi 
armeijan henkilostolle. Slovakiassa on nykyisin nelja ammattiliittoa, joista ehdottomasti 
merkittavin on Ammattijarjestojen keskusliitto (KOZ). Ammatillinen jarjestaytymisaste 
on lahes 80 prosenttia. 
Lakko-oikeus on turvattu perustuslain 3 7 artiklan 4 kohdassa muille paitsi tuomareille, 
syyttajille, armeijan henkilostolle ja palomiehille. Vaikka Slovakiassa on ollut vain vahan 
lakkoja vuoden 1989 jalkeen, kyseista oikeutta kaytetaan saannonmukaisesti ilman 
erityisia esteita. 
Opetuksen ja uskonnon vapaus on turvattu perustuslaissa. 15 uskontokuntaa ja uskollista 
jarjestoa on rekisteroity ja ne saavat valtiontukea. Olisi kuitenkin pantava merkille, etta 
julkisilla televisiokanavilla esitetyissa ohjelmissa on askettain selitetty Slovakian 
juutalaisten keskitysleireille siirtamista "heidan rikastumisellaan Slovakian kansan 
kustannuksella". Slovakian viranomaiset julkaisivat askettain oppikirjan, jossa 
ihannoitiin vuosien 1939 -1945 natsimielista Slovakian hallitusta. Hallitus veti kyseisen 
kirjan markkinoilta 1 paivana heinakuuta 1997. 
Vahemmistojen oikeudet ja suojelu 
Slovakian vaestosta 18 -23 prosenttia kuuluu vahemmistoihin, joista suurimmat ovat 
unkarilaiset (11 prosenttia) ja romanit ( 4,8 -10 prosenttia arvioiden mukaan). 
Vahemmistoja suojellaan ensinnakin erailla kansainvalisilla normeilla. Slovakia ratifioi 
vuoden 1995 syyskuussa vahemmistoja koskevan Euroopan neuvoston 
puiteyleissopimuksen. Sen sijaan se ei ole allekirjoittanut Euroopan neuvoston 
parlamentaarisen edustajakokouksen suositusta n:o 1201, joka ei ole oikeudellisesti 
sitova, mutta jossa maarataan vahemmistojen kollektiivisten oikeuksien tunnustamisesta. 
Slovakia allekirjoitti vuoden 1995 maaliskuussa ystavyys- ja yhteistyosopimuksen 
Unkarin kanssa. Slovakian parlamentti liitti kyseisen sopimuksen ratifiointiin vuoden 
1996 maalikuussa kaksi julistusta, joissa hylataan vahemmistojen kollektiivisten 
oikeuksien tunnustaminen samoin kuin etniselle perustalle pohjautuvien 
itsehallintorakenteiden luominen. 
Perustuslaissa saadetaan vahemmistojen oikeudesta kehittaa omaa kulttuuriaan ja saada 
tietoa ja opetusta omalla kielellaan ja osallistua niita koskevien paatosten Iaatimiseen. 
Valtion talousarviossa on vahemmistojen kulttuuri- ja opetustoiminnan edistamiseen 
tarkoitettuja varoja. Vahemmistoihin ei sovelleta erityisia saannoksia, joilla turvattaisiin 
niiden edustus parlamentissa, mutta unkarilaisella vahemmistolla on ollut vuoden 1994 
syyskuun vaaleista lahtien parlamentissa 17 edustajaa, jotka kuuluvat 
kokoomushallituksen kolmeen puolueeseen. Slovakia noudattaa niita Euroopan 
neuvoston suosituksia, jotka koskevat nimia (unkarilaisten ei enaa tarvitse kaantaa 
20 
sukunimiaan slovakin kielelle) seka vahemmistokielen kayttamista slovakin rinnalla 
liikennemerkeissa alueilla, joilla vahemmistoihin kuuluu yli 20 prosenttia vaestosta. 
Vaikka vahemmistot elavatkin , sopusoinnussa Slovakian muun vaeston kanssa, 
hallituksenja unkarilaisvahemmiston valilla on kuitenkin tiettyjajannitteita. 
Ensimmainen vaikeus syntyi vuoden 1995 marraskuussa kansalliskielesta annetusta 
laista, jolla kumottiin edelliset saadokset, joissa saadettiin mahdollisuudesta kayttaa 
vahemmistokielta virallisissa yhteyksissa kaikissa kaupungeissa ja kylissa, joiden 
vaestosta yli 20 prosenttia kuului vahemmistoon. Slovakian viranomaiset olivat antaneet 
sitoumuksen Euroopan unionille ja ETYJ :n kansallisten vahemmistojen paavaltuutetulle 
vahemmistokielten kayttamisesta annettavasta uudesta laista. On myos huomattava, etta 
Slovakian perustuslain 34 artiklan 2 kohdassa saadetaan nimenomaisesti vahemmistojen 
oikeudesta kayttaa omaa kieltaan "virallisissa yhteyksissa" ja etta kyseisen oikeuden 
kayttamista koskevat yksityiskohtaiset saannot on maariteltava lailla. 
Tasta huolimatta Slovakia ei ole vielakaan antanut kokonaislainsaadantoa kyseisesta 
aiheesta. Se on ottanut jalleen vastatakseen aikaisemmat sitoumuksensa. Joissakin 
erityisaloja koskevissa saadoksissa tosin saadetaan vahemmistokielen kayttamisesta 
(yhteydenpidossa viranomaisten kanssa, tuomioistuimissa, radiossa ja televisiossa, 
valtion kouluissa ja liikennemerkeissa). Kyseiset saadokset eivat kuitenkaan kata kaikkia 
tilanteita. Yleissaados puuttuu edelleen. 
Kyseista epaselvaa tilannetta pahentavat viela tietyt unkarilaisvahemmistoa koskevat 
hallituksen paatokset kuten unkarilaisille kulttuurilaitoksille annettavan tuen 
vahentaminen ja kaksikielisten todistusten poistaminen unkarilaisista kouluista ( opettaja 
voidaan erottaa, jos han ei noudata kyseista saantoa). 
Romanien maara on lisaantynyt Slovakiassa Tsekkoslovakian jakautumisen jalkeen. He 
karsivat edellecn jokapaivaisessa elamassa usein syrjinnasta. Ns. skinheadit kohdistavat 
heihin aika usein vakivaltaa eika poliisi suojele heita riittavasti. Heidan sosiaalinen 
tilanteensa on usein vaikea erityisesti tyon (tyottomyysaste 40 -50 prosenttia), asunnon 
ja laajemminkin julkisten palveluiden saamisen osalta, vaikka sosiologisillakin tekijoilla 
on asiassa merkitysta muun vaeston heita kohtaan harjoittaman syrjinnan lisaksi. 
1.3 YLEISARVIO 
Slovakian tilanne aiheuttaa useita ongelmia Koopenhaminassa kokoontuneen Eurooppa­
neuvoston asettamien edellytysten osalta. 
Slovakian toimielinten toiminnalle on ominaista se, etta hallitus ei kunnioita tarpeeksi 
peruslaissa lainsaadantovallalle ja tuomiovallalle saadettyja tehtavia ja sivuuttaa liian 
usein opposition oikeudet. Jatkuva jannite hallituksen ja tasavallan presidentin valilla on 
yksi esimerkki kyseisesta tilanteesta. Ne olosuhteet, joissa hallitus sivuutti 
perustuslakituomioistuimen ja keskusvaalilautakunnan paatokset 23 ja 24 paivana 
toukokuuta 1997 j arj estetyn aanestyksen yhteydessa, asettavat toimielinten vakauden 
kyseenalaiseksi. Usein toistuva kieltaytyminen ottamasta oppositiota mukaan 
toimielinten toimintaan erityisesti parlamentaarisen valvonnan osalta vahvistaa kyseista 
suuntausta. 
21 
Se, etta hallitus kayttaa poliisia ja salaista palvelua kyseisessa yhteydessa, on 
huolestuttavaa. On ponnisteltava huomattavasti oikeusjarjestelman ja sen toiminnan 
riippumattomuuden paremmaksi turvaamiseksi tyydyttavissa olosuhteissa. Korruption 
torjuntaa on tehostettava. 
Unkarilaisvahemmiston kohtelua on parannettava. Vahemmistokielten kayttamisesta ei 
ole vielakaan annettu lakia, vaikka Slovakian viranomaiset sitoutuivat sen antamiseen ja 
siita saadetaan perustuslaissakin. Viranomaisten on kiinnitettava huomiota myos 
romanien ti lanteeseen. 
Edella mainitun perusteella olisi pantava merkille, etta vaikka Slovakian perustuslaissa 
maaritelty toimielinjarjestelma vastaa parlamentaarista demokratiaa, jossa vaalit ovat 
vapaatja rehelliset, tilanne ei ole kuitenkaan tyydyttava toimielinten vakaudenja niiden 
poliittiseen elamaan kiinnittamisen osalta. Euroopan unionin monissa yhteyksissa 
tekemista suosituksista huolimatta tuntuvaa parannusta ei ole havaittu. 
2. Taloudelliset arviointiperusteet 
Slovakian taloudellisia oloja ja nakymia tarkastellessaan komissio on pitanyt 
lahtokohtanaan erityisesti Koopenhaminassa vuoden 1993 kesakuussa kokoontuneen 
Eurooppa-neuvoston paatelmia, joissa todettiin, etta Euroopan unionin jasenyys 
edellyttaa toimivaa markkinataloutta ja kykya selviytya unionissa vallitsevista 
kilpai lutekijoista ja inarkkinavoimista. 
Tassa lausunnon osastossa esitetaan ensin tiivis katsaus taloudelliseen tilanteeseen ja 
taustaan ja tarkastellaan ta.man jalkeen toisaalta Slovakian edistymista talouden siirtyman 
keskeisilla aloilla (hinta-ja kauppajarjestelman vapauttaminen, talouden vakauttaminen, 
rakennemuutos, rahoitusalan uudistukset) ja toisaalta maan taloudellista ja sosiaalista 
kehitysta. Lopuksi annetaan yleisarvio Slovakian tilanteesta suhteessa Eurooppa­
neuvoston esittamiin arviointiperusteisiin ja selvitys jatkouudistusten mahdollisuuksista 
j a painopisteista. 
2.1 Taloudellinen tilanne 
Tausta 
Slovakian asukasluku vuonna 1995 oli 5,4 miljoonaa ja bruttokansatuote (BKT) 38 
miljardia ecua ( ostovoimapariteetilla ilmaistuna). Sen asukasmaara on noin 1,5 prosenttia 
Euroopan unionin asukasmaarasta, mutta talous ainoastaan 0,6 prosenttia. Slovakian 
asukasta kohti laskettu BKT on noin 41 prosenttia unionin keskiarvosta. Lansimaiden 
palkkatasoon verrattuna 220 ecun kuukausipalkka on kuitenkin alhainen. 
Slovakia on WTO:n ja CEFTAn perustajajasen ja sen hakemusta OECD:n jaseneksi 
kasitellaan parhaillaan. 
Edistyminen talouden rakennemuutoksessa 
22 
Ennen toista maailmansotaa Tsekkoslovakia oli yksi Euroopan vauraimmista maista, 
mutta sen Slovakian puoleinen osa oli paaosin maaseutua ja paljon koyhempi. 
Kommunistihallinnon alaisuudessa Tsekkoslovakia omaksui keskusjohtoisen 
suunnitelmatalouden kokonaisuudessaan ja alkoi investoida huomattavasti Slovakian 
teo11istamiseen, jonka perustana oli halpojen raaka-aineiden ja energian tuonti 
Neuvosto]iitosta. Vuoteen 1989 mennessa melkein 50 vuotta kestaneen keskusjohtoisen 
suunnitclmatalouden jalkeen Tsekkoslovakian talous oli romahtanut jopa alle unionin 
koyhimpien jasenvaltioiden tason, mutta taloudellinen toiminta oli jakautunut 
tasaisemmin koko maan alueelle. 
Kommunistihallinnon romahtaminen marraskuussa 1989 johti demokraattisen Tsekin ja 
Slovakian liittotasavallan luomiseen. Tilanne siirtymavaiheen alussa oli suhteellisen 
myonteinen Tsekin ja Slovakian liittotasavallan kannalta; liikakysyntaa ei juuri ollut, 
raha-ja finanssipolitiikka oli ollut varovaista usean vuoden ajan ja ulkomainen velka oli 
vahainen. Hyodykkeiden tarjonnan puutteesta johtuva saastojen kertyma oli rajallinen, 
joten inflaatio ei ollut yhta korkea kuin maan muissa osissa. Uudistus aloitettiin 
valittomasti; hinnat ja kauppa vapautettiin, yksityistaminen eteni ripeasti, taloudellisia 
laitoksia perustcttiin ja uusi konkurssi- ja kilpai]ulainsaadanto otettiin kayttoon. 
Teo]lisuudcn rakcnteensa vuoksi Slovakia karsi kuitenkin eniten idan markkinoiden 
menctyksesta ja uudistusten vastainen mieliala kasvoi. Paatokseen Tsekin ja Slovakian 
]iittotasavallan jakamisesta vaikutti merkittavasti se, etta talouspolitiikan 
kehityssuunnista ei paasty yksimielisyyteen. 
Vuoden 1992 lopulta Slovakia on ollut vaikean tehtavan edessa rakentaessaan 
markkinataloutta ja perustaessaan samanaikaisesti itsenaisen valtion instituutioita. Ero 
Tsekin tasavallasta lisasi taloudellisia ongelmia. Poliittinen epavakaus ja laajan 
yhteiskunnallisen yksimielisyyden puute taloutta uudistettaessa muodostivat lisaa esteita 
talouden siirtymalle. Myos varojen siirtamisen loppuminen Tsekin tasavallasta 
loppuminen paljasti laajan julkisen talouden ja maksutaseen epatasapainon. Slovakialle 
myonteista oli kuitenkin hyvin alhainen ulkomaan velka, alhainen inflaatio ja 
perinteellisesti oikeaoppinen ja jarkeva makrotaloudellinen politiikka. 
Nopean yksityistamisen ohjelma alkoi vuonna 1991, ja Tsekin ja Slovakian 
liittotasavallan jakaantuessa pienomaisuuden yksityistaminen ja suuromaisuuden 
yksityistamisen cnsimmainen vaihe oli jo kaytannollisesti katsoen toteutettu. 
Itsenaistymisen ja]keen aloitettiin yksityistamistodistuksilla tapahtuvan yksityistamisen 
toisen vaiheen valmistelut, mutta hallituksen vaihduttua toinen vaihe peruutettiin ja 
korvattiin suoralla myynnilla kesakuussa 199 5. 
Ulkomaiset suorat siioitukset 
Ulkomaiset suorat sijoitukset ovat pysyneet erittain vahaisina (ainoastaan 0,8 prosenttia 
BKT:sta vuonna 1996; lahde: EBRD) huolimatta siita, etta on olemassa harvoja 
sijoituksia estavia saannoksia. Paasyyna tahan nayttaa olevan se, etta ulkomaiset 
sijoittajat eivat luota viranomaisten markkinauudistusta koskeviin sitoumuksiin, 
ulkomaalaisten poissulkeminen suurimmasta osasta yksityistamisohjelmaa ja poliittinen 
epavarmuus. 
Talouden rakenne 
23 
Maatalouden osuus arvonlisasta on noin 6,3 prosenttia ja se tyollistaa 9,7 prosenttia 
tyossa kayvasta vaestonosasta. Siirtymavaiheen alettua ja erityisesti hintojen 
vapauttamisen jalkeen maatalouden tuotannon romahdus oli jyrkempi kuin 
kokonaistuotannon vaheneminen. Maatalouden tuotanto kuitenkin myos tervehtyi 
nopeasti j a tuotanto alkoi kasvaa j o vuonna 1993. 
Ennen vuotta 1989 enemman kuin 80 prosenttia viljellysta maasta oli kollektiivi- tai 
valtiontilojen omistuksessa. Sittemmin on annettu saadoksia maan palauttamisesta 
entisille omistajille, kollektiivitilojen muuttamiseksi yksityisesti omistetuiksi 
osuuskunniksi ja valtion maatilojen yksityistamiseksi. Kaytannossa maatalouden rakenne 
ei ole kuitenkaan muuttunut ratkaisevasti. Ainoastaan muutama valtion maatila on 
yksityistetty johtuen maan palauttamista koskevien vaatimusten epaselvyydesta, valtion 
maatilojen maaperan huonompilaatuisuudesta, vanhentuneista koneista ja suurista 
veloista. Vaikka osuuskuntien jasenet voivat siirtaa itselleen oman osuutensa maasta ja 
varoista uusien yksittaisten maatilojen perustamiseksi, osuuskunnat omistavat silti yha 
suurimman osan maasta. Useimmat maatilat ovat edelleen pienia ja tuottavat paaosin 
omaan kulutukseen. 
Talouden rakenteen tarkeimmat tunnusluvut 
(kaikki tiedot koskeval vuotta 1996, ellei muuta ilmoiteta) 
Yaesto miljoonaa 5,4 
BKT asukasta kohti PPS-ecua (1995) 7 100 
% EU-15:n keskiarvosta % (1995) 41 
Maatalouden osuus: 
arvonlisasta % (/995) 5,6 
tyollisyydcstil % (1995) 9,7 
Ulkomaincn bruttovclka/BKT % 43 
Tavaroiden ja palveluiden vienti/BKT % (1995) 63 
Ulkomaiset suorat sijoitukset (kanta) miljardia ecua I 0,6 
ecualasukas 110 
Lahteet: Komissio, kansalliset lahteet, EBRD 
.. . .. .. Ulkoma1sten suonen s1Jo1tusten kanta on muunnettu kayttamalla vuoden 1996 lopun 
valuuttakurssia (1 ecu = 1,2S299 USO). 
Teollisuuden osuus on kolmannes BKT:sta ja sen osuus tyovoimasta on hieman 
enemman. Kommunistihallinto keskittyi lahinna raskaan teollisuuden kehittamiseen 
Slovakiassa. Tarkeita teollisuudenaloja on yksityistetty ja noin 70 prosenttia 
teollisuustuotannosta tuotetaan nykyaan yksityisissa yrityksissa. Terasala ja petrokemian 
ala, joita molempia hallitsee yksi suuri yritys, ovat nykyaan kilpailukykyisia ja kykenevat 
viemaan lansimarkkinoille. Kyseisten alojen kasvumahdollisuudet ovat kuitenkin 
edelleen rajoitetut ottaen huomioon Euroopassa olemassa olevan liikakapasiteetin. 
Samoin kemikaaliala ja muiden kuin rautapitoisten metallien ala on teknisesti edistynytta 
24 
ja kansainvalisesti kilpailukykyista. Muut alat, kuten tekstiiliala ja tarkea 
puolustusteollisuus, joutuvat uudistamaan rakennettaan huomattavasti jatkuvuutensa 
takaamiseksi. 
Palvelualan tarkeat osat (suurimmat pankit, televiestinta) ovat yha valtion valvonnassa. 
Slovakian matkailualalla on kasvumahdollisuuksia, mutta se tarvitsee huomattavia 
sijoituksia, koska kommunistihallinnon aikana matkailuun ei kiinnitetty huomiota. 
Vapauttaminen 
Hintaiiiriestelmii 
Vuonna 1991 vapautettiin 85 prosenttia kuluttajahinnoista. Vuoteen 1995 mennessa noin 
IO prosenttia hinnoista oli viela saannosteltyja; tama koski paaasiassa energian ja 
joidenkin julkisten palvelujen hintoja ja vuokria. Vuonna 1996 hyvaksyttiin hintoja 
koskeva laki, jossa annettiin hallintoviranomaisille laajat valtuudet arvioida suurten 
hintamuutosten oikeellisuutta. Vaikka tahan asti kyseista lakia on sovellettu ainoastaan 
hintojen valvontaan muutamien maataloustuotteiden osalta, sita voitaisiin myos soveltaa 
markkinahintatekijoita vaaristavien tavanomaisten markkina- ja kausivaihteluiden 
valvontaan. 
Kauvvaiiiriestelma 
Yleisesti ottaen Slovakian kauppajarjestelma on vapaa ja avoin; tullit ovat kohtuulliset ja 
muita kuin tari fficstcita kaytctaan harvoin. Tsekin ja Slovakian liittotasavallan 
jakaantumiscn jalkccn molemmat uudet tasava11at muodostivat "tulliliiton", jossa niilla 
on yhteinen ulkoinen tariffi, mutta jossa kolmansista maista peraisin olevat tavarat eivat 
voi liikkua vapaasti. Slovakia on tehnyt kauppasopimuksia Euroopan unionin, EFT Anja 
CEFT An kanssa ja se on WTO:n perustajajasen. 
Vuonna 1993 otettiin valiaikaisena toimenpiteena kayttoon 10 prosentin suuruinen 
tuonnin lisamaksu epavarman maksutasetilanteen tukemiseksi. Vaikka maksutase parani 
huomattavasti vuosina 1994 ja 1995, lisamaksu sailytettiin. Euroopan unioninja WTO:n 
painostuksesta hallitus alensi lisamaksua 7,5 prosenttiin 1. heinakuuta 1996 ja poisti sen 
kokonaan 1. tammikuuta 1997. 
Toukokuussa 1997 Slovakian hallitus otti kayttoon tuontitalletusjarjestelman. Sen 
mukaisesti tuojien on tehtava slovakialaiseen pankkiin kuudeksi kuukaudeksi koroton 
talletus, joka on 20 prosenttia tuonnin arvosta. Tama talletusjarjestelma otettiin kayttoon 
Tsekin tasavallan tehtya samoin huhtikuussa 1997, ja sen tarkoituksena oli parantaa 
nopeasti heikkenevaa vaihtotasetta. Vaikka toimenpiteen kuluja lisaava vaikutus on 
vahainen, se voi tehokkaasti estaa kaiken tuonnin niiden pienten tuojien osalta, joiden 
paasy rahoitusmarkkinoille ei ole riittavaa talletuksen rahoittamiseksi. Taman vuoksi 
toimenpiteen tarkkaa vaikutusta kaupan alijaamaan on vaikea ennustaa. Kuitenkin on 
selvaa, etta ta.ma toimenpide on valitettava kaanne huonompaan suuntaan. 
Valuuttakurssiiariestelma 
Slovakian voimistunut ulkoinen asema mahdollisti Slovakian korunan tayden 
vaihdettavuuden vaihtotaseen erien osalta 1. lokakuuta 1995. Tama alunperin 1. 
tammikuuta 1996 alkavaksi suunniteltu toimi toteutettiin aiemmin, koska Tsekin 
25 
tasavalta keskeytti tuolloin Tsekin ja Slovakian bilateraalisen kaupan maksujen clearing­
j arj estelman. 
Valuuttakurssi on sidottu Saksan markan (60 prosenttia) ja Yhdysvaltain dollarin (40 
prosenttia) muodostamaan koriin ja vaihteluvalia on asteittain lisatty ±1,5 prosentista 
vuonna 1995 tamanhetkiseen ± 7 prosenttiin. Voidaan olettaa, etta Slovakian 
keskuspankki kayttaa tulevaisuudessa yha enemman laajempia vaihteluvaleja 
lisavalineena rahapoliittisten tavoitteidensa saavuttamisessa. 
Vakauttaminen 
Sisiiiset tekiiiit 
SEVin hajoamiscsta johtuva pcrinteisten vientimarkkinoiden menetys, jota pahensi 
Tsekin tasavallan kanssa kaytavan kaupan keskeytyminen Tsekin ja Slovakian 
liittovaltion jakautumisen jalkeen, aiheutti Slovakiassa syvan taantuman, joka kesti 
vuodesta 1989 vuoteen 1993 ja jonka aikana BKT pieneni melkein neljanneksella. 
Vuonna 1994 tapahtui talouden nopea elpyminen, joka johtui Euroopan unioniin ja 
Tsekin tasavaltaan suuntautuneen viennin kasvusta. Kotimainen kysynta tavoitti 
vahitellen viennin ma.a.ran, mika johti KIE-maiden korkeimpiin BKT:n kasvulukuihin 
vuosien 1995 ja 1996 aikana. Talouskasvua lisaa ta.Ha hetkella pelkastaan kotimainen 
kysynta, minka vuoksi talous on vaarassa ylikuumentua. Jos makrotaloudellinen 
politiikka pysyy rajoittavana, inflaatiopaineiden ei pitaisi lyhyella aikavalilla ilmeta 
uudelleen. Kotimaisen kysynnan voimakas kasvu on kuitenkin jo vaikuttanut 
maksutaseeseen. Slovakian talouden pitkan aikavalin kehitys ei ole riippuvainen 
ainoastaan kestavasta ja jarkevasta makrotaloudellisesta politiikasta, vaan myos 
mikrotaloudellisista tekijoista, kuten pankkien ja yritysten rakenneuudistuksen 
laajuudesta. Voimakasta kasvua, joka ei lisaa inflaatiota, voidaan yllapitaa ainoastaan, jos 
kilpailukyky lisiiantyy riittavasti. 
Talouden kehitys 1994 1995 1996 
BKT % 4,9 6,8 6,9 
Inflaatio 
vuosikeskiarvo % 13,3 9,9 5,8 
joulukuusta joulukuuhun % 11,6 7,2 5,4 
Tyottomyys vuoden lopussa % 13,3 12,8 10,9 
JW:n maiiritelmii 
Julkiscn talouden rahoitusascma WBKT -1,3 0,1 -1,3 
Vaihtotase '½/BKT 4,8 2,3 -10,2 
Vclka/vicnti % 47,9 53,1 71,6 
Ulkomaiset suorat sijoitukset maahan %/BKT 1,3 1,0 0,8 
Liihteet: Komissio, kansalliset liihteet, EBRD 
26 
Ankarasta raha-ja finanssipolitiikasta johtuen inflaatio oli alhainen siirtymavaiheen 
aikana. Ainoastaan vuonna 1991 hintoj en vapauttamisen seurauksena j a vuonna 1993 
arvonlisaveron kayttoonoton vuoksi inflaatio oli korkeampi. Sittemmin inflaatio on 
pienentynyt tasaisesti keskimaarin 5,8 prosenttiin vuonna 1996, joka on assosioituneiden 
siirtymatalouksien alhaisin. Kotimaisen kysynnan kasvamisesta ja joistakin saanneltyjen 
hintojen mukautuksista johtuen inflaatiovauhti kiihtyi uudelleen vuoden 1997 
ensimmaisina kuukausina. Siksi voidaan olettaa, etta inflaatio ei pienene vuonna 1997. 
Selvana vastakohtana Tsekin tasavallan kehitykselle Slovakiassa tyottomyys paheni 
erittain nopeasti siirtymavaiheen alettua. Tyottomyys oli seka tammikuussa 1994 etta 
tammikuussa 1995 15,2 prosenttia, mutta laski 12,8 prosenttiin vuoden 1996 lopussa. 
Kuitenkin vuoden 1997 ensimmaisen neljanneksen aikana tyottomyysaste oli korkeampi 
kuin vastaavana aikana vuonna 1996. Tyottomyys on jakautunut maassa epatasaisesti ja 
pitkaaikaistyottomien osuus on suuri. Ainoastaan pieni osa korkeasta talouskasvusta 
nakyy lisaantyneina tyopaikkoina tyovoiman tuottavuuden suuren kasvun takia. 
Itsenaisyyden ensimmaisen vuoden aikana julkisen talouden alijaama kasvoi 7,6 
. prosenttiin BKT:sta Tsekin tasavallasta peraisin olevien varojen siirtojen loputtua ja 
uuden verohallinnon perustamisen vaikeuksista johtuen. Julkinen talous parani 
huomattavasti vuonna 1994 ja se oli melkein tasapainossa vuonna 1995, mika johtui 
suuremman kasvun aiheuttamasta odotettua suuremmista verotuloista. Vuonna 1996 on 
harjoitettu elvyttavampaa finanssipolitiikkaa, ja julkisen talouden alijaamaksi on arvioitu 
1,3 prosenttia BKT:sta. Vuoden 1997 valtion talousarviossa menot kasvavat edelleen 
verrattuna vuoteen 1996, mista aiheutuu vuodelle 1997 suunniteltu korkeampi alijaama. 
Merkittava osa lisaantyneista menoista aiheutuu kuitenkin tarpeellisista investoinneista 
infrastruktuuriin. 
Ulkoiset tekiiiit 
Slovakia sai Tsekin ja Slovakian liittotasavallalta perinnoksi alhaisen ulkomaisen velan 
ja velka sailyi suhteeellisen pienena itsenaistymisen jalkeen. Koska Slovakia harjoittaa 
vakauttamiseen tahtaavaa talouspolitiikkaa, se on paassyt yksityisille 
paaomamarkkinoille ja suurimmat luottokelpoisuutta luokittelevat yritykset ovat 
maaritelleet Slovakian investointiriskiluokan. 
Liittovaltion jakaantumisen seurauksena Slovakian vienti Tsekin tasavaltaan vaheni 
kolmanneksella vuonna 1993. Kotimaisen kysynnan hillitsemisen ja korunan 
devalvoimisen seka 1 O prosentin tuonnin lisamaksun eli valiaikaisen tuonnin lisaveron 
kayttoonoton jalkeen vaihtotase kuitenkin parani nopeasti BKT:sta mitattuna yli 5 
prosentin alijaamasta vuonna 1993 melkein 5 prosentin ylijaamaan vuonna 1994. 
Kuitenkin vuonna 1996 kotimaisen kysynnan jatkunut kasvu aiheutti huomattavan 
lisayksen kulutus- ja tuotantohyodykkeiden tuonnissa, mutta vienti pysahtyi, minka 
vuoksi vaihtotase huononi nopeasti ja alijaama oli yli 10 prosenttia BKT:sta. 
Valuuttavarannon kehitys osoittaa selvasti, etta maksutase on parantunut kaikilta osin. 
Keskuspankin varanto melkein kaksinkertaistui vuonna 1995 ja se vastasi neljan 
kuukauden tavaroiden ja palveluiden tuontia, kun vuoden 1994 lopussa se vastasi 2,4 
kuukauden vastaavaa tuontia. Vaihtotaseen huonontumisen myota valuuttavaranto on 
kuitenkin huonontunut merkittavasti viime kuukausien aikana. Ilman huomattavia 
27 
ulkomaisia suoria sijoituksia varanto v01s1 olla vaarassa pitkalla aikavalilla, JOS 
vaihtotaseen alij aama pysyy suurena. 
lli1kcnncmuutos 
U lk < 1111am1ka II uu<, 
Slovakian tasavalta on hyvin avoin talous, jossa tavaroiden ja palveluiden viennin osuus 
oli 57 prosenttia BKT:sta vuonna 1996. 
Ulkomaankauppaa on suunnattu merkittavasti uudelleen kohti lansimarkkinoita ja 
erityisesti Euroopan unionin markkinoita. Euroopan unioni on talla hetkella Slovakian 
nopeimmin kasvava ja suurin kauppakumppani; 36 prosenttia Slovakian tuonnista on 
peraisin unionista ja Slovakian vienti unioniin on 41 prosenttia. Saksan kanssa kaytavan 
kaupan osuus on yksinaan melkein puolet Euroopan unionin ja Slovakian valisesta 
kaupasta. Huolimatta Tsekin tasavallan vahenevasta osuudesta Slovakian 
ulkomaankaupassa se on edelleenkin tarkein yksittainen Slovakian kanssa kauppaa kayva 
maa, jonka osuus tuonnista on noin neljasosa ja viennista melkein kolmasosa. 
Kokonaistuonnista viidennes on vielakin peraisin entisen Neuvostoliiton alueelta; tuonti 
koskcc pUiiasiassa cncrgiaa ja raaka-aincita. Entisccn Ncuvostoliittoon vicda~in kuitcnkin 
alle kymmcncs kaikcsta vicnnistil. 
T~irkcimmat tuotavat hyodykkeet ovat koneet ja laitteet, energia, puolivalmisteet ja 
kemikaalit. Suuremmista investoinneista johtuen koneiden ja laitteiden tuonti kasvaa 
eniten. Vuonna 1996 38,3 prosenttia viennista koostui puolivalmisteista (lahinna 
terastuotteet), 23,2 prosenttia koneista ja kuljetuslaitteista ja 12,4 prosenttia 
kemikaaleista. Teraksen, autojen ja kemikaalien vientia hallitsee ainoastaan yksi yritys 
kullakin alalla. 
Tvomarkkinat 
Siirtymavaiheen alussa Slovakian tyottomyys kasvoi paljon Tsekin tasavaltaa 
nopcammin, vaikka makrotaloudellisen ja rakennepolitiikan kehykset olivat olleet Tsekin 
ja Slovakian Iiittotasavallassa molemmille samat. Tama selittyy silla, etta Slovakia oli 
riippuvaisempi SEVin markkinoista, silla oli tarkeaa puolustusteollisuutta ja se oli 
suurcmmassa mililrin riippuvaincn halvan encrgian ja raaka-ainciden tuo1inista entisesta 
Ncuvostoliitosta. mikii kaikki johti jyrkcmpiiiin ty61lisyydcn laskuun. Lisilksi Slovakian 
tyi5voima ci viihcntynyt siinii mliilrin kuin Tsckin tasavallassa, koska clakkecllc jaavien 
maara oli alhaisempi Tsekin tasavallassa. 
Tyottomyyden nousu pysahtyi talouden tervehtyessa vuonna 1994, ja se alkoi laskea 
vuonna 1995. Tama myonteinen kehitys johtuu paaasiassa uusien tyopaikkojen 
luomisesta. Tyovoiman tarjonnan supistuminen on talla hetkella suurin piirtein 
pysahtynyt naisten ja iakkaiden tyontekijoiden poistuttua alkuvaiheessa tyomarkkinoilta. 
Yli puolet tyottomista on ollut tyottomana yli vuoden. Pitkaaikaistyottomyys on 
erityisesti vahan koulutettujen ongelma. Ottaen huomioon tyovoiman tuottavuuden 
jatkuvat kasvumahdollisuudet voidaan olettaa, etta tulevaisuudessa tyottomyys laskee 
ainoastaan vahitellen. 
Reaalipalkat alkoivat nousta uudelleen vuonna 1994. Viime aikoina reaalipalkkojen 
nousu on jopa ylittanyt tuottavuuden kasvun, mika vaarantaa kilpailukykya. 
28 
Julkinen talous 
Itscnaistymiscn jalkccn julkisen taloudcn tila oli enty1scn vaikea Slovakiassa; uuden 
valtion ja uuden hallinnon perustamisesta aiheutuvia kuluja lisasi jatkuva talouslama, 
huomattavien liittovaltiolta tulevien varojen siirtojen loppuminen ja verojarjestelman 
uudistamiseen ( arvonlisaveron kayttoonotto) liittyvat vaikeudet. Ta.man tuloksena oli, 
etta tavoite tasapainoisesta talousarviosta vuodeksi 1993 osoittautui eparealistiseksi ja 
julkisen talouden alijaama oli 7,6 prosenttia. 
Tiukasta kulujen valvonnasta seka suuremmasta talouskasvusta ja paremmasta 
veronkannosta johtuvien odotettua suurempien verotulojen vuoksi julkinen talous 
tervehtyi huomattavasti vuosina 1994 ja 1995, jolloin se oli hieman ylijaamainen. 
Suurempien kulujen, lahinna infrastruktuuria koskevien investointien, vuoksi ja 
arvonlisavcroproscntin alcntamiscn johdosta alijaama kasvoi jalleen vuonna 1996 ja sen 
odotctaan olcvan mdkcin 2 proscnttia BKT:sta vuonna 1997. Tulevaisuudessa on 
olcmassa vaara, ctUi pankkialan rakcnncmuutos vaikuttaa kiclteisesti talousarvioon 
johtuen mahdollisesta luottotappiovarausten verovahennyskelpoisuuden kayttoonotosta 
tai luottotappioiden valtiontakuusta. Hallitusohjelman mukaan julkisen talouden alijaama 
olisi kuitenkin pidettava alle 3 prosentissa BKT:sta. 
Julkisen talouden rakenne on muuttunut merkittavasti. Menopuolella yritystukia 
vahennettiin ja sosiaaliturvajarjestelman rahoitus siirrettiin valtion talousarviosta 
erillisille sosiaaliturvamaksuin rahoitetuille laitoksille. Sosiaaliturvamenot ovat melko 
korkeat (noin kolmannes julkisen talouden menoista) erityisesti elakkeiden osalta. 
Tulopuolella liikevaihtovero korvattiin arvonlisaverolla ja henkilokohtainen tulovero 
seka yritysvero otettiin kayttoon. Henkilokohtaisista tuloveroista saatavat tulot ovat 
pienet verrattuna muihin tuloliihteisiin.) 
Yritvkset: Yksitvistiiminen ;a rakennemuutos 
Yksityistamistodistuksilla tapahtuvan yksityistamisen ensimmainen vaihe saatiin 
p~Uitoksccn Tsckin ja Slovakian liittotasavallan aikana. Omistuksen liiallisen 
hajaantumiscn cstamiscksi Slovakian viranomaiset paattivat peruuttaa 
yksityistamistodistuksilla tapahtuvan yksityistamisen toisen vaiheen ja korvata sen 
suoralla myynnilla. Uscimmat yritykset myytiin yritysten johdolle ja tyontekijoille 
erityishintaan ja maksuaikaa annettiin jopa 10 vuotta. Toisen vaiheen yksityistaminen ei 
yleisesti ottaen ole ollut avointa ja sen ei katsottu olevan oikeudenmukaista. 
Yritysten rakennemuutos Slovakiassa ei ole ollut taysin tyydyttava. Lukuun ottamatta 
erityisen kannattavien yritysten ydinryhmaa olemassa on viela suhteellisen paljon 
tappiota tuottavia yrityksia, joiden rakennetta on muutettava niiden toimintakelpoisuuden 
takaamiseksi. Paasyyt siihen, etta yritysten rakennemuutosta ei ole toteutettu, ovat valtion 
jatkuva osallistuminen, heikko pankkiala, tehottomat konkurssimenettelyt ja 
riittamattomat ulkomaiset suorat sijoitukset. Tamlin seurauksena yritysten ei tarvitse ottaa 
huomioon tiukkoja budjettivelvoitteita; yritysjohtajat odottavat vielakin, etta valtio tai 
pankit takaavat heidan karsimansa tappiot. 
Viranomaisct pyrkivat vaikutusvaltansa sailyttamisccn strateg1sma pidettyjen 
yksityistettyjen yritysten tarkeissa paatoksissa. Vaikka perustuslakituomioistuin on 
poistanut oikeusperustan pakollisilta "kultaisilta osakkeilta", jotka olisivat antaneet 
valtiolle tarkeita paatoksia koskevan veto-oikeuden, valtio yrittaa taivuttaa 
29 
yksityistettyjen yritysten omistajia antamaan sille vaikutusvaltaa yrityksissa 
vapaaehtoisesti. Lisaksi ehdotettu laki yritysten uudistamisesta lisaisi valtion 
vaikutusvaltaa vaikeuksissa olevissa strategisissa yrityksissa. Lakiluonnoksessa annetaan 
valtiovallalle mahdollisuus siirtaa tai peruuttaa talousarviosta tai pankeilta otettu velka 
salaisella ja suljetulla rnenettelylla. 
Slovakiaan · ei ole tehty kovinkaan paljon ulkomaisia suoria sijoituksia, ja 
jarjestamattomat luotot estavat kotimaisia pankkeja rahoittamasta aktiivisesti yritysten 
rakennemuutosta. Useimmilla yksityistettyjen yritysten uusilla omistajilla ei ole 
investointeihin tarvittavaa rahoitusta, koska heidan oli jo investoitava saadakseen yritys 
omistukseensa. Sen vuoksi rakennemuutokseen kohdistuvat investoinnit on rahoitettava 
paaosin yritysten jakamattomalla voitolla, mika on mahdollista ainoastaan jo voittoa 
tuottavien yritysten osalta. Ainoastaan suurimmat naista voittoa tuottavista yrityksista 
pystyisivat myos hankkimaan rakennemuutoksessaan tarvittavan rahoituksen 
kansainvalisilta paaomamarkkinoilta. 
Voimassa olevan konkurssilain taytantoonpanossa on tapahtunut ainoastaan vahaista 
edistysta. Nykyisessa vuodelta 1993 pera1sm olevassa laissa saadetfilin 
sovittelumenettelyista ja poikkeuksista, jotka estavat nopean ja oikeudenmukaisen 
konkurssimenettelyn. Lisaksi tuomioistuimet ovat ylityollistettyja ja eika niilla ole 
kokemusta konkurssitapauksista. Ehdotettu laki yritysten uudistamisesta muodostaisi 
velkojille yhden lisaesteen niiden hakiessa konkurssimenettelyn aloittamista, silla 
kyseisen lain saannosten rnukaisesti valitut yritykset, joissa rakennemuutos toteutetaan, 
olisivat vapautettuja konkurssimenettelyista uudistusohjelman ajaksi. 
Rahoitusala 
Rahapolitiikasta vastuussa oleva viranomainen on Slovakian keskuspankki, joka 
perustettiin 1. tammikuuta 1993, ja jonka edeltaja oli liittovaltiossa toiminut vastaava 
pankki. Se on valtiosta riippumaton ja se on vastuussa raha-ja valuuttakurssipolitiikasta 
seka pankkialan saantelysta ja valvonnasta. Korot on talla hetkella taysin vapautettu ja 
sen jalkeen, kun jaljella olleet luottorajat yksittaisten pankkien osalta poistettiin 
tammikuussa 1996, rahapolitiikkaa harjoitetaan ta.Ila hetkella taysin epasuorien 
valineiden avulla. Pankkialan saantelya ja valvontaa on asteittain voimistettu. 
Slovakiassa toimivien pankkien maara on noussut ainoastaan neljasta vuoden 1991 
lopussa 29:aan; 10 niista on ilman ulkomaista paaomaa, 14:ssa on ulkomaista paaomaaja 
5 on ulkomaisten pankkien konttoreita. Slovakiassa on myos 10 ulkomaisten pankkien 
edustustoa. Valtion, ulkomaisen paaoman ja yksityisen kotimaisen paaoman osuus 
pankkien merkitysta paaomasta on suurinpiirtein sama. Pankkijarjestelma on kuitenkin 
viela vahvasti keskittynyt kolmen suurimman, paaosin viela valtion omistaman pankin 
ymparille. Kolmen suurimman pankin osuus lainojen kokonaismaarasta on 65 prosenttia 
ja talletuksista 70 prosenttia. Naiden pankkien yksityistamista kasitellaan parhaillaan. 
Askettain paatettiin, etta kaksi suurinta pankkia (VUB ja IRB) voidaan yksityistaa, mutta 
saastopankki, jolla on yha suurin osuus yksityisista talletuksista, ja Slovakian suurin 
vakuutusyhtio, val ti on vakuutusyhtio, pysyy valtion omistuksessa vuoteen 2003. Viela ei 
ole selvaa, mita menetelmaa kaytetaan VUB:n ja IRB:n yksityistamisessa ja annetaanko 
yksityistamisessa mahdollisuus ulkomaisiin sijoituksiin. 
30 
Huolimatta valtion suorasta tucsta ja pankkien omista yrityksista jarjestamattomien 
luottojcn osuus on yha mclko korkca: luotot, joidcn lyhennykset ja korot ovat 
maksamalta vahinUian kolmcn kuukau<lcn ajalta, muo<lostivat melkein kolmasosan 
veloista vuoden 1995 lopussa. Suurin osa naista jarjestamattomista luotoista on valtion 
omistamien pankkien myontamia, ja useimmat velallisista ovat valtion yrityksia, jotka 
usein hyotyvat valtion takuista. Viranomaiset haluaisivat asteittaisen ratkaisun 
jarjestamattomien luottojen aiheuttamaan ongelmaan lisaamalla pankkien 
luottotappiovarauksia. Valtio aikoo tukea ta.ta kehitysta, mutta paatosta valtion 
osallistumisen muodosta, suuruudesta ja ehdoista pankkien rakennemuutokseen ei ole 
viela tehty. Vaikka 73 prosenttia jarjestamattomista luotoista on Hilla hetkella katettu 
varauksilla, niiden merkitys on edelleen kohtuuttoman suuri ja ne kuormittavat 
pankkialan kannattavuutta merkittavasti. Sen vuoksi pankkien on rahoitusasemansa 
vahvistamiseksi yllapidettava suhteellisen suuria korkomarginaaleja eli otto-ja 
antolainauskorkojen eroja, mika rajoittaa pankkialan mahdollisuuksia tukea yritysten 
rakennemuutosta kohtuukorkoisia luottoja myontamalla. 
Paakehityssuunta yritysluottoja ja henkilokohtaisia luottoja myonnettaessa on 
henki lokohtaistcn luottojen jatkuva vahenemincn ja yritysluottojen lisaantyminen 
pankki]uottojcn kokonaismaarasta. Valuuttaluotot lisaantyivat myos merkittavasti viime 
vuosina, vaikka niiden osuus kokonaisluotonannosta jai suhteellisen pieneksi (noin 10 
proscnttia). Vuonna 1995 yksityisten lainaajien maara pankkilainojen kokonaismaarasta 
kasvoi. Kyseisena vuonna lyhytaikaiset luotot muodostivat 75 prosenttia yksityisille 
jarjestoille myonnettyjen luottojen kokonaismaarasta. Osakeannit eivat ole yrityksille 
vaihtoehtoinen rahoituslahde, vaikka joukkovelkakirjalaina-anteja kaytetaan yleisemmin 
yritysten rahoituslahteena. Lyhyen rahan markkinat eivat ole viela taysin kehittyneet, 
vaikka niilla on kypsien markkinatalouksien rahamarkkinoiden rakenne ja piirteet. 
Paaomamarkkinat ovat edelleen hajanaiset ja karsivat likviditeetin puutteesta, ja niiden 
lainsaadannollista kehysta on edelleen kehitettava. Yksityistamistodistuksilla tapahtuvan 
yksityistamisen ensimmainen vaihe antoi sysayksen osakekauppaan, jossa investointien 
yksityistamisrahastoilla oli tarkea valittajaasema. Yksityistamistodistuksilla tapahtuvan 
yksityistamisen toisen vaiheen odottamaton peruuttaminen vuonna 1995 seka 
investointien yksityistamisrahastoja koskevat eniten rajoittavammat saannot vahensivat 
markkinoidcn luottamusta mcrkittavasti ja rajoittivat markkinoiden kchitysta lisaa. 
Pcruutcttujcn yksityistamistodistusten korvaamiseksi liikkeelle laskettujen 
joukkovelkakirjojen, joiden tarkoituksena on yksityistamisen rahoittaminen, kauppa on 
jaanyt vahaiseksi kysynnan puutteen ja lakisaateisen vahimmaishinnan vuoksi. 
Taloudellinen ja sosiaalinen kehitys 
Sosiaaliset tunnusluvut 
Slovakian asukasluku on noin 5,4 miljoonaan. Vaestonkasvu on laskenut melkein 
jatkuvasti 1,8 prosentista vuodessa 1950-luvun puolivalissa alle 0,5 prosenttiin Hilla 
hetkella. Vaestonkasvun hidastuminen ke1ioo vaeston asteittaisesta vanhenemisesta ja 
tyoikaisen vaeston osuuden kasvamisesta. Miesten elinianodote vuonna 1996 oli 68,4 
vuottaja naisten 76,3 vuotta. 
Koulutustaso on melko korkea. Keskiasteen koulutus on keskittynyt ammatilliseen ja 
tekniseen erikoisturniseen, mika kuvastaa raskaan teollisuuden ja tekniikan tarkeytta 
taloudelle. 
31 
Alueelliset ;a alakohtaiset erot 
Alueelliset erot ovat erityisen huomattavia Slovakiassa maan suhteellisen pienen koon 
huomioon ottaen. Tuotanto on keskittynyt paaasiallisesti maan lansiosiin (Bratislava ja 
lahialueet) seka Kosicen ymparistoon Ita-Slovakiassa. Taman vuoksi tyottomyys on 
myos epatasaisesti jakautunut, Bratislavassa se on 4 prosenttia ja maaseutualueilla yli 20 
prosenttia. Tyottomyyden alueellisten erojen vahentamista estaa maaseudun suhteellisen 
kchittymilton liikcnnc- ja viestintainfrastruktuuri seka vahainen tyovaeston muuttoliike, 
joka johtuu osittain suurimman talouskasvun alueilla saatavilla olevien asuntojen 
vahyydesta ja kalleudesta. 
2.2 Talous jasenyyden nakokulmasta 
Johdanto 
Koopenhaminassa vuonna 1993 kokoontunut Eurooppa-neuvosto maaritteli liittymista 
koskevat edellytykset, jotka Keski-ja Ita-Euroopan assosioituneiden maiden on 
taytettava. Taloudelliset edellytykset ovat: 
• toimiva markkinatalous; 
• kyky selviytya kilpailupaineestaja markkinavoimista unionissa. 
Mirna edellytykset ovat toisiinsa sidoksissa. Ensiksi, toimiva markkinatalous selviytyy 
paremmin kilpailupaineesta. Toiseksi, unionin jasenyytta ajatellen toimivat markkinat 
ovat sisamarkkinat. Ilman yhdentymista sisamarkkinoihin jasenyys Euroopan unionissa 
menettaisi taloudellisen merkityksensa seka Slovakian etta sen kumppaneiden kannalta. 
Yhteison saannoston ja erityisesti sisamarkkinoita koskevan saannoston kayttoonotto on 
ta.man vuoksi erittain tarkeaa jasenyytta hakeneelle maalle, jonka on sitouduttava 
pysyvasti jasenyyteen liittyviin taloudellisiin velvoitteisiin. Tata peruuttamatonta 
sitoutumista tarvitaan sen varmistamiseksi, etta laajentuneet Euroopan unionin markkinat 
toimivat edelleen kaikin puolin yhteisten saantojen mukaisesti. 
Valmiudella ottaa kayttoon yhteison saannosto on useita ulottuvuuksia. Toisaalta 
Slovakian on pystyttava vastaamaan jasenyyteen liittyvista taloudellisista velvoitteista 
siten, etta yhtenaismarkkinat toimivat sulavasti ja oikeudenmukaisesti. Toisaalta 
Slovakian kyky hyotya taysimaaraisesti sisamarkkinoiden ki]pailupaineesta edellyttaa, 
ctta taloudellincn ymparisto on pohjimmiltaan suosiollinen ja etta Slovakian talous on 
joustava ja silla on riittavasti inhimillista ja fyysista paaomaa, erityisesti riittava 
infrastruktuuri. Niiden puuttuessa kilpailupainetta saatetaan pitaa liian suurena joillakin 
yhteiskunnan aloilla, ja vaaditaan suojatoimenpiteita, jotka heikentaisivat 
yhtenaismarkkinoita toteutuessaan. 
Hakijamaan valmius ja vakaa paatos ottaa yhteison saannosto kayttoon ja panna se 
taytantoon on erittain tarkeaa, koska siita aiheutuvat kustannukset ja hyodyt saattavat 
jakaantua epatasaisesti ajallisesti seka eri toimialojen ja sosiaaliryhmien kesken. Unionin 
jasenyyden edellyttamien talouspolitiikan muutosten laatua koskeva laaja-alainen 
32 
konsensus ja talousuudistusten jatkuva taytantoonpano eturyhmien painostuksesta 
huolimatta vahcntavat riskia, etta maa ci pysty noudattamaan sitoumustaan tayttaa 
jasenyyteen liittyvat taloudelliset velvoitteet. 
Julkishallinnon tasolla unionin jasenyys edellyttaa hallinnollista ja oikeudellista 
valmiutta saattaa useita aloja koskeva tekninen lainsaadanto osaksi kansallista 
oikeusjarjestelmaa ja panna se taytantoon, koska sita tarvitaan vapaan liik:kuvuuden 
esteiden poistamiseksi unionissa ja koska silla varmistetaan talla tavoin 
yhtenaismarkkinoiden toimivuus. Naita asioita tarkastellaan jaljempana olevissa luvuissa. 
Yksittaisten yritysten tasolla yhteison saannoston kayttoonoton vaikutus niiden 
kilpailukykyyn riippuu niiden kyvysta sopeutua uuteen talouden ymparistoon. 
Toimiva markkinatalous 
Markkinatalous cdcllyttaa, etta tarjonnan ja kysynnan valinen tasapaino saavutetaan 
markkinavoimien vapaan vuorovaikutuksen avulla. Markkinatalous on toimiva, kun 
oikeusjarjestelma, mukaan lukien omistusoikeutta koskevat saannokset, on olemassa ja se 
voidaan panna taytantoon. Vakaalla makrotaloudella ja talouspolitiikan olennaisia osia 
koskevalla tietyntasoisella konsensuksella helpotetaan ja parannetaan markkinatalouden 
toimivuutta. Hyvin kehittynyt rahoitusala ja huomattavien markkinoille paasyn ja niilta 
poistumisen esteiden puuttuminen auttaa parantamaan talouden tehokkuutta. Eurooppa­
sopimuksen taytantoonpanossa tapahtuva huomattava edistyminen auttaa todennakoisesti 
vakauttamaan markkinatalouden toimi vuuden. 
Slovakia on toteuttanut useimmat markkinatalouden luomisessa tarvittavat uudistukset. 
Hintajarjestelma on vapautettu, varojen kohdentamista koskeva paatoksenteko on 
hajautettu melkein loppuunsaatetulla yksityistamisella, ja on perustettu riippumaton 
tuomioistuin, joka on useaan kertaan osoittautunut kykenevaksi suojelemaan 
omistusoikeutta. Ylcisesti ottaen ci ole olemassa merkittavia lainsaadannollisia 
markkinoille paasyn esteita. Makrotalouden vakaus on myos tyydyttavan kestavalla 
tasolla, inflaatio on alueen alhaisin, mika mahdollistaa taloudellisten toimijoiden pitkan 
aikavalin suunnitclmat. 
Slovakian viranomaiset ovat kuitenkin useasti suosineet muita kuin markkinatalouteen 
perustuvia mekanismeja hinnanmuodostuksen ja varojen kohdentamisen osalta. 
Esimerkkeja tasta ovat valtion yritysten erittain alhainen kilpailuun perustuvan myynnin 
osuus, yksityistamisen rahoittamiseen tarkoitettujen joukkovelkakirjojen myynnille 
asetettu vahimmaishinta ja hallituksen pyrkimykset sailyttaa strategisina pidettyjen 
yritysten valvonta. Na.ma osoittavat selvasti, etta markkinatalouden toimivuutta on 
edelleen vahvistettava. 
Tietyt hinnat, paaasiassa energian, joidenkin julkisten palveluiden ja vuokrien hinnat, 
ovat viela saanneltyja, mika vaaristaa suhteellisia hintoja. Julkisten palveluiden hintojen 
saantelyn voidaan katsoa olevan jasenvaltioiden kaytantojen mukaista. Kotitalouksien 
energiankulutuksen tukemisella on kuitenkin kielteisia vaikutuksia energiatehokkuuteen 
ja kauppataseeseen. Vuokrien nousun hillitseminen lisaa taloudellisen toiminnan 
keskittymista tietyille alueille ja vahentaa yksityisia investointeja asuntojen 
rakentamiseen. Lisaksi viela rajoittavampaa vuoden 1996 hintalakia voidaan soveltaa 
tavanomaisten tai kausittaisten hintavaihteluiden valvontaan, mika johtaa 
markkinahintatekij oiden vaaristymiseen. 
33 
Voimakas ja vakaa rahoitusala on olennainen osa toimivaa markkinataloutta. Slovakian 
rahoitusalalla on yha merkittavia rakennemuutosta koskevia ongelmia ratkaistavana, 
kuten esimerkiksi jarjestamattomien luottojen suuri maara ja muutamien valtion 
omistamien pankkien hallitseva asema. Tam.an vuoksi ala ei viela pysty taysin 
huolehtimaan tehtavastaan rahoituksen valittajana. Paaomamark.kinat karsivat Iisaksi 
edelleen likviditeetin puutteesta, ne ovat hajanaiset ja niiden saantelya on edelleen 
kehitettava. Vaikka kyseiset ongelmat vahentavat talouden toimivuuden tehokkuutta, 
rahoitusjarjestelma on riittavan kehittynyt talouden normaalin toimivuuden takaamiseksi. 
Tictyilla tarkcillti aloilla (tcrlisala, pankkiala, pctrokcmian ala) on vahan kotimaista 
kilpailua, ja suurin osa tuotannosta on keskittynyt yhteen yritykseen. Muutamien 
yritysten johtava markkina-asema voi estaa uusien yritysten paasyn naille aloille. 
Kauppajarjestelma on kuitenkin riittavan avoin ulkomaiselle kilpailulle kilpailun 
takaamiseksi kotimaan markkinoilla. 
Voimassa olevan konkurssilain taytantoonpanossa on tapahtunut ainoastaan vahaista 
edistysta. Nykyisessa voimassa olevassa laissa saadetaan sovittelumenettelyista ja 
poikkeuksista, jotka estavat nopean ja oikeudenmukaisen konkurssimenettelyn. Lisaksi 
tuomioistuimet ovat ylityollistettyja ja eika niilla ole kokemusta konkurssitapauksista. 
Ehdotettu laki yritysten uudistamisesta muodostaisi velkojille yhden lisaesteen heidan 
hakiessaan konkurssimenettelyn aloittamista, silla kyseisen lain saannosten mukaisesti 
yritykset, joissa rakennemuutos toteutetaan, olisivat vapautettuja konkurssimenettelyista 
uudistusohje]man ajaksi. 
Edellytykset selviytya kilpailun ja markkinavoimien paineista 
Koska mahdolliseen jasenyyteen on viela muutama vuosi aikaa ja ennen kuin Slovakia on 
ottanut kayttoon ja pannut taytantoon suurimman osan yhteison lainsaadantoa, on vaikeaa 
antaa lopullista arviota maan kyvysta tayttaa edellytys selviytya kilpailupaineesta. On 
kuitenkin mahdollista yksiloida tiettyja Slovakian kehityksen ominaisuuksia, joista 
ilmenee jossain maarin sen todennakoinen kyky selviytya kilpailupaineesta ja 
markkinavoimista unionissa. 
Selviytyminen edellyttaa vakaata makrotalouden kehysta, jossa yksittaiset taloudelliset 
toimijat voivat tehda paatoksia olosuhteissa, joissa voidaan kohtuullisesti ennakoida 
tulevaa. On oltava riittavasti inhimillista ja fyysista paaomaa, mukaan lukien 
infrastruktuuri, sellaisen perustan luomiseksi, etta yksittaiset yritykset pystyvat 
mukautumaan kasvavaan kilpailupaineeseen yhtenaismarkkinoilla. Y ritysten on tehtava 
investointeja tehokkuutensa parantamiseksi, jotta ne voivat seka kilpailla 
kotimarkkinoilla etta hyotya suurtuotannon eduista, jotka saavutetaan paasylla 
yhtenaismarkkinoille. Tama mukautumiskyky on sita suurempi, mita enemman 
yrityksilla on kaytettavissa investointirahoitusta, mita parempi on niiden tyovoiman laatu 
ja mita enemman niilla on menestysta innovaatioiden alalla. 
Lisaksi talous pystyy paremmin vastaamaan jasenyyteen liittyvista velvoitteista, mita 
korkeamman taloudellisen yhdentymisen tason se saavuttaa unioniin nahden ennen siihen 
liittymista. Mita yhdentyneempi maa jo on unioniin nahden, sita vahemman jasenyys 
edellyttaa ylimaaraisia rakennemuutoksia. Taloudellisen yhdentymisen taso liittyy seka 
niiden tavaroiden valikoimaan etta maaraan, joilla kaydaan kauppaa jasenvaltioiden 
kanssa. Yhtenaism.arkkinoille paasysta saatavat suorat edut voivat myos olla suurempia 
34 
aloi11a, joilla on huomattava osuus pienia yrityksia, koska kaupan esteet vaikuttavat 
ni ihin suhtcclliscsti cncmmiin. 
Slovakian taloudella on useita tarkeita etuja kilpailupaineesta ja markkinavoimista 
selviytymiseksi yhtenaismarkkinoilla. Talous on vakaa ja se kasvaa nopeasti, kun taas 
palkkakustannukset ovat suhteellisen pienet ja vaesto on hyvin koulutettua. Keskeinen 
sijainti tarkean Euroopan laajuisen verkon (TEN) pohjoisesta etelaan ja lannesta itaan 
johtavien paavaylien risteyksessa vahvistaa kilpailukykyisen palvelualan kehitysta 
edellyttaen, etta naihin paavayliin investoidaan riittavasti. 
Slovakia on myos kyennyt suuntaamaan vientinsa Lansi-Euroopan markkinoille sen 
menetettya perinteiset vientimarkkinansa SEVin ja Tsekin tasavallan kanssa muodostetun 
liittovaltion hajottua. Viime vuosina tapahtunut unionin kanssa kaytavan kaupan nopea 
kasvu osoittaa sen lisaksi, etta useat slovakialaiset yritykset ovat riittavan 
kilpailukykyisia harjoittamaan vientia Euroopan unioniin ja sen, etta ne kykenevat 
tuottamaan tavaroita yhtenaismarkkinoiden saantojen ja maaraysten mukaisesti. 
Toincn kilpailukykya osoittava tekija on yritysten kyky sopeutua. Vaikka perinteisesti 
tilrkcat raskaan tcollisuudcn yrityksct teras-ja petrokemian aloilla kykenevat nykyaan 
tuottamaan laadukkaita perustuotteita kilpailukykyisilla hinnoilla, kyseisten alojen 
kasvumahdollisuudet on kuitenkin edelleen rajalliset ottaen huomioon Euroopassa oleva 
liikakapasiteetti. Samain kemikaaliala ja muiden kuin rautapitoisten metallien ala ovat 
teknisesti edistyneita ja kansainvalisesti kilpailukykyisia. Muut alat, kuten tekstiiliala ja 
tarkea puolustusteollisuus, joutuvat uudistamaan rakennettaan huomattavasti 
jatkuvuutensa takaamiseksi. Yleisesti ottaen lisainvestointeja tarvitaan jokaisella alalla 
tuotantokapasiteetin nykyaikaistamiseksi ja sen rakenteen muuttamiseksi ja 
mukauttamiseksi tayttamaan yhteison saannoston vaatimukset. Tuotannon 
monipuolistamiseksi on pyrittava kehittamaan kevyempaa kokoonpanoteollisuutta ja 
palveluja, jotka ovat Slovakialle ominaisempia. Slovakian tamanhetkista kykya uudistaa 
ja monipuolistaa tuotantoaan vaikeuttaa tutkimukseen ja kehitykseen kaytettyjen varojen 
vahyys. Ammattitaidon ja tekniikan tuonti ulkomailta on myos jaanyt vahaiseksi 
riittamattomien suorien ulkomaisten sijoitusten vuoksi. 
Tuotannon monipuolistamista ja sen rakenteen muuttamista saattaa vaikeuttaa 
sijoituspaaoman puutc. Tahan mennessa Slovakiaan ei ole suunnattu merkittavia ma.aria 
suoria ulkomaisia sijoituksia, ja kotimaan rahoitusalan rahoituskapasiteetti on rajallinen 
jarjestamattomien luottojen vuoksi. Useimmilla yksityistettyjen yritysten uusilla 
omistajilla ei ole sijoituksiin tarvittavaa rahoitusta, koska naiden oli jo investoitava 
saadakseen yritys omistukseensa. Sen vuoksi sijoitukset rakennemuutokseen on 
rahoitettava paaosin yritysten jakamattomalla voitolla, mika on mahdollista ainoastaan jo 
voittoa tuottavien yritysten osalta. Ainoastaan suurin naista voittoa tuottavista yrityksista 
pystyisi myos hankkimaan rakennemuutoksessaan tarvittavan rahoituksen 
kansainvalisilta paaomamarkkinoilta. Sen vuoksi yritysten rakennemuutoksen tukeminen, 
ja erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten, jotka eivat helposti paase kansainvalisille 
paaomamarkkinoille, edellyttaa rahoitusalan rakennemuutosta seka paaomarakenteen 
vahvistamista jossain muodossa. Ottaen huomioon valtion tiukka budjetti rahoitusalan 
uudistaminen kyseise11a tava11a olisi todennakoisesti mahdollista ainoastaan sen 
yksityistamisen kautta. Ulkomainen osallistuminen yksityistamiseen nayttaa olevan 
oleellista tarvittavan ammattitaidon ja paaoman saamiseksi alalle. 
35 
Slovakia pystyisi periaatteessa ratkaisemaan jaljella olevat talousongelmansa riittavan 
nopeasti, jotta se olisi ensimmaisten unioniin liittyvien assosioituneiden maiden 
joukossa. On kuitenkin yha epavarmaa voidaanko nama rakenneongelmat ratkaista 
pikaisesti ja avoimesti kayttamalla yhtenaismarkkinoita koskevien saantojen kanssa 
yhteen sopivia markkinamekanismeja. Syyna tahan epavarmuuteen on, etta ~ 
vuosina harjoitettu talouspolitiikka ei ole ollut ennustettavissa eika se ole ollut avointa. 
Selvin esimerkki tasta on yksityistaminen; toinen yksityistan1istodistuksilla tapahtuvan 
yksityistamisen ohjelma peruutettiin odottamatta, investointien yksityistamisrahastojen 
asema muutettiin akillisesti (mika aiheutti rahastoille huomattavia menetyksia), ja 
suurimpien pankkien yksityistfuninen on ilmoitettu alkavaksi ja taas peruutettu useita 
kertoja. Ehdotettu laki yritysten uudistamisesta ei myoskaan ole avoin, koska poliittisilla 
paatoksilla voidaan vaikuttaa siihen, mitka yritykset hyotyvat laista. Lisaksi Slovakian 
viranomaiset suosivat vielakin muita kuin markkinatalouteen perustuvia mekanismeja 
hinnanmuodostuksen ja varojen kohdentamisen osalta. 
Riittavan vakuuttava naytto johdonmukaisesta talousuudistuksesta puuttuu yha. 
Slovakian viranomaisten julkaisema ja taytantoonpanema laaja, avoin Ja 
markkinasuuntautunut keskipitkan aikavalin rakenneuudistusohjelma auttaisi saamaan 
tarvittavia ulkomaisia sijoituksia ja mahdollistaisi Slovakian talouden riittavan 
kilpailukyvyn yhtenaismarkkinoilla sen liittyessa unioniin. 
Nakymat ja tarkeimmat tavoitteet 
Slovakian tasavallan talouspolitiikkaa ei ole tahan mennessa ohjannut huolellisesti 
laadittu keskipitkan aikavalin ohjelma. Joitakin talouspolitiikan osia (rahapolitiikkaa, 
teollisuuspolitiikkaa, jne.) koskevia ohjelmia on olemassa, mutta ne ovat paaasiassa 
lyhytaikaisia ja niita ei ole sisallytetty yhteen yleiseen ohjelmaluonnokseen. 
Talousasioita kasittelevassa assosiaatiokomiteassa Slovakian viranomaiset ovat kuitenkin 
ilmaisseet halukkuutensa laatia laajan keskipitkan aikavalin vakauttamis- ja 
nykyaikaistamisstratcgian. Tama auttaisi tulevaisuuden uudistusten tarkeysjarjestyksen 
maarittamisessa, jotta jaljella olevat talousvaikeudet voitaisiin voittaa. 
ltsenaisyytensa ensimmaisina vuosina Slovakia saavutti huomattavaa edistysta 
makrotalouden vakauttamisessa. Kaikista Keski-ja Ita-Euroopan assosioituneista maista 
Slovakian BKT:n kasvu vuosina 1995 ja 1996 oli yksi kaikkein korkeimmista ja inflaatio 
oli alueen alhaisin. Vuonna 1995 vaihtotase oli ylijaamainen, mutta jatkunut korkea 
kulutus- ja tuotantohyodykkeiden kotimainen kysynta teki siita jyrkasti alijaamaisen 
vuonna 1996. Inflaation kiihtyminen hieman vuoden 1997 ensimmaisen neljanneksen 
aikana ja vaihtotaseen suuri alijaama osoittavat selvasti, etta talous on alkanut 
ylikuumeta. Talouden j atkuvan vakauden takaamiseksi makrotalouden politiikan on 
oltava riittavan rajoittavaa ja hyvin koordinoitua. Lisaksi mikrotalouden tekijoita, kuten 
pankkien ja yritysten rakennemuutoksen laajuutta, on kehitettava. Voimakasta kasvua, 
joka ei nopeuta inflaatiota, voidaan yllapitaa ainoastaan, jos talouden kilpailukyky 
lisaantyy riittavasti. 
Sen jalkeen, kun uuden valtion ja uuden hallinnon perustamisesta aiheutuvat vaikeudet 
oli voitettu, julkisen talouden alijaama vaheni nopeasti ja vuonna 1995 se oli jopa hieman 
ylijaamainen. Vuonna 1996 harjoitettiin kuitenkin elvyttavampaa finanssipolitiikkaa 
johtuen odotettua alhaisemmista tuloista ja suurempien julkisten investointien tarpeesta. 
Yritysten ja pankkialan rakennemuutoksesta aiheutuvien budjettikulujen takia julkisen 
talouden alijaaman odotetaan lisaantyvan tulevina vuosina. Kulujen lisaamispainetta 
36 
voitaisiin helpottaa suuntaamalla yhteiskunnan tukea niille, jotka sita todella tarvitsevat. 
Hintojen vapauttamisen loppuun saattaminen mahdollistaisi yrityksille annettavan tuen 
vahentamisen edelleen. 
Vaikka tyottomyys on laskenut viime vuosina, korkea tyottomyysaste ja tyottomyyden 
huomattavat alueelliset vaihtelut jatkavat talouden ja talousarvion kuormittamista 
tulevaisuudessa. Tyottomyytta ei voida ratkaista hetkessa, mutta uusien pienten ja 
keskisuurten yritysten perustamisen tukeminen, joustavammat tyovoimamarkkinat, 
palkkakustannuksiin kohdistuvan verotaakan keventaminen tiukentamalla sosiaaliturvan 
myontamisperusteita, ja korkeammat alueelliset palkkaerot alueiden valisen liikkuvuuden 
edistamiseksi voisivat nopeuttaa tyopaikkojen luomista. 
KesUivan talouskasvun takaamiseksi Slovakia tarvitsee jatkuvaa yritysten ja rahoitusalan 
rakcnncmuutosta. Ottacn huomioon, ctta jarjcstamattomien luottojen aiheuttamaa 
ongelmaa pyritaan ratkaisemaan asteittain, pankkiala ei lyhyella aikavalilla kykene 
rahoittamaan suurinta osaa yritysten rakennemuutoksesta. Lisarahoitusta 
rakennemuutokseen on saatava ulkomailta tai yrityksen omista varoista. Ulkomaiset 
suorat sijoitukset ovat tahan mennessa jaaneet vahaisiksi, koska paatoksentekijoiden 
markkinasuuntautuneisuuteen ei luoteta. Rakennemuutosta ei lisaksi edista valtion 
jatkuvat pyrkimykset sailyttaa vaikutusvaltansa jo yksityistetyissa yrityksissa, eika 
ehdotetussa yritysten uudistamista koskevassa laissa esitetyt suljetut menettelyt. 
Slovakia on toteuttanut useimmat markkinatalouden luomisessa tarvittavat uudistukset. 
Hintajarjestelma on vapautettu ja varojen kohdentamista koskeva paatoksenteko on 
hajautettu pitkalle edenneella yksityistamisella. Vuonna 1996 annettiin kuitenkin 
rajoittava hintalaki, ja yritysten uudistamista koskeva lakiluonnos olisi kaanne pois 
markkinataloudesta. Rahoitusalaa on vahvistettava, ja konkurssimenettelya ja 
paaomamarkkinoita koskevaa saantclya on kehitettava. 
Slovakia kykcnce todcnnakoisesti sclviytyrnaan kilpailupaineesta ja markkinavoimista 
unionissa keskipitkalla aikavalilla, rnutta se vaatii avoimempaa ja 
markkinasuuntautuneempaa politiikkaa. Talous on kasvanut nopeasti usean vuoden ajan 
ja inflaatio on ollut alhainen. Maassa on alhaiset palkkakustannukset ja ammattitaitoinen 
tyovoima. Y ritysten rakennemuutos on kuitenkin ollut hidasta, mika heikentaa vahitellen 
talouskasvua ja maksutasetta. Ulkomaisten suorien sijoitusten vahaisyys on osoituksena 
mainituista rakenteellisista ongelmista, jotka on ratkaistava nopeasti ja avoimella tavalla. 
2.3 Yleisarvio 
Slovakia on toteuttanut useimmat markkinatalouden luomisessa tarvittavat uudistukset. 
Hintajarjestelma on vapautettu ja varojen kohdentamista koskeva paatoksenteko on 
hajautettu pitkalle edenneella yksityistamisella. Vuonna 1996 annettiin kuitenkin 
rajoittava hintalaki, ja yritysten uudistamista koskeva lakiluonnos olisi kaanne pois 
markkinataloudesta. Rahoitusalaa on vahvistettava, ja konkurssimenettelya ja 
paaomamarkkinoita koskevaa saantelya on kehitettava. 
Slovakia kykenee todennakoisesti selviytymaan kilpailupaineesta ja markkinavoimista 
unionissa keskipitkalla aikavalilla, mutta se vaatii avoimempaa ja 
markkinasuuntautuneempaa politiikkaa. Talous on kasvanut nopeasti usean vuoden ajan 
ja inflaatio on ollut alhainen. Maassa on alhaiset palkkakustannukset ja ammattitaitoinen 
tyovoima. Yritysten rakennemuutos on kuitenkin ollut hidasta, mika heikentfili vahitellen 
37 
talouskasvua ja maksutasetta. Ulkomaisten suorien sijoitusten vahaisyys on osoituksena 
mainituista rakenteellisista ongelmista, jotka on ratkaistava nopeasti ja avoimella tavalla. 
3. Edellytykset tayttaa jasenyyteen liittyvat velvoitteet 
Koopenhaminassa kokoontuneen Eurooppa-neuvoston liittymista koskeviin perusteisiin 
kuuluivat "edellytykset tayttaa jasenyyden velvoitteet, joihin kuuluu poliittisen, 
taloudellisen ja rahaliiton tavoitteisiin sitoutuminen". 
Hakiessaan jasenyytta Euroopan yhteison perustamissopimuksen perusteella Slovakia 
hyvaksyi varauksetta unionin perustavoitteet, myos sen politiikat ja valineet. Tassa 
osastossa tarkastellaan Slovakian edellytyksia tayttaa jasenyyteen liittyvat velvoitteet, eli 
omaksua oikeudellisesta ja institutionaalisesta kehyksesta muodostuva yhteison 
saannosto, jolla unioni toteuttaa tavoitteitaan. 
Unionin kehittyessa yhteison saannostosta on tullut yha vaativampi, ja se asettaa aiempaa 
suurempia haasteita tuleville unioniin liittymisille. Slovakian edellytykset panna yhteison 
saannosto taytantoon on keskeista sen onnistuneelle toiminnalle unionissa. 
Seuraavissa jaksoissa tutkitaan Slovakian nykyista tilannetta ja tulevaisuuden nakymia 
kullakin unionin paatoiminta-alalla. Kuvauksen j a analyysin alussa on lyhyt kuvaus 
yhteison saannostosta seka maininta Eurooppa-sopimuksen maarayksista ja valkoisen 
kirjan ohjeista sen ollessa tarkoituksenmukaista. Lopuksi arvioidaan lyhyesti Slovakian 
edellytyksia tayttaa jasenyyteen liittyvat velvoitteet kullakin toiminta-alalla keskipitkalla 
aikavalilla. 
3.1 · Rajattomat sisamarkkinat 
Euroopan yhteison. perustamissopimuksen 7 a artiklassa unionin sisarnarkkinat 
maaritellaan alueeksi, jolla ei ole sisaisia rajoja ja jolla tavaroiden, henkiloiden, 
palvelujen ja paaomien vapaa liikkuvuus taataan. Yhteison yhdentymiskehityksessa 
keskeiset yhtenaismarkkinat perustuvat avoimeen markkinatalouteen, jossa kilpailulla 
seka taloudellisella ja sosiaalisella koheesiolla on oltava taysimaarainen rooli. 
Euroopan yhteison perustamissopimukseen kirjattujen vapauksien tosiasiallinen 
taytantoonpano edellyttaa sellaisten tarkeiden periaatteiden kuten Euroopan yhteisojen 
tuomioistuimen oikeuskaytannossa maariteltyjen syrjimattomyyden tai kansallisten 
saantojen vastavuoroista tunnustamista koskevien periaatteiden kunnioittamista ja 
yhteison kutakin alaa koskevien erityissaannosten samanaikaista ja tehokasta 
soveltamista. Nailla erityissaannoksilla pyritaan varmistamaan erityisesti turvallisuus ja 
kansanterveys, ymparistonsuojelu ja kuluttajansuoja, ihmisten luottamuksen 
sailyttarninen palvelualaan seka tiettyja erikoistuneita ammatteja harjoittavien 
henkiloiden tarkoituksenmukaisen kelpoisuuden varmistaminen. Lisaksi ne koskevat 
tarvittaessa saantely-ja valvontamekanismien kayttoonottoa tai koordinointia, silla kaikki 
saantojen hyvan soveltamisen varmistamiseksi tarvittavat jarjestelmalliset tarkastukset 
tehdaan sisarnarkkinoilla eika ulkorajoilla. 
38 
Yhteison lainsaadannon tehokas saattaminen osaksi kansallista lainsfilidantoa on tarkefili. 
Yhta tarkeaa on se, etta jasenvaltioiden hallinnollinen ja oikeudellinen koneisto panee 
lainsaadannon oikein taytantoon ja etta yritykset noudattavat sita. Tama on valttamatonta 
sisamarkkinoiden toiminnan kannalta oleellisen keskinaisen luottamuksen syntymiseksi. 
Tamil luku olisi lucttava yhdessa sosiaalipolitiikkaa, ymparistoa ja kuluttajansuojaa seka 
alakohtaisia politiikkoja kasittelevien lukujen kanssa. 
Nelja vapautta 
Hakij amaiden yhteison saannoston kayttoonotto tapahtuu asteittain: 
-Euroopan yhteison ja sen jasenvaltioiden seka Slovakian assosiaatiosopimus tuli 
voimaan 1. helmikuuta 1995. Neljan vapauden ja lainsaadantojen lahentamisen osalta 
sopimuksessa maarataan erityisesti tiettyjen vastavuoroisten tai yksipuolisten 
velvollisuuksien valittomasta tai asteittaisesta soveltamisesta. Velvollisuudet koskevat 
erityisesti sijoittautumisoikeutta, kansallisuuteen perustuvaa kohtelua ja vapaakauppaa 
seka tekijanoikeuden ja julkisten hankintojen alaa. 
-komission vuonna 1995 esittamassa valkoisessa kirjassa KOM (95) 163 lopullinen 
annetuissa suuntaviivoissa, joiden tarkoituksena oli auttaa hakijamaita valmistautumaan 
yhtenaismarkkinoille yhdentymiseen, kyseisia lainsaadantoja kasitellaan rajoitetummin. 
Valkoisessa kirjassa csitetaan aiheet ja keskeiset toimenpiteet, jotka suoraan vaikuttavat 
tavaroiden, palvelujen, paaomien ja ihmisten vapaaseen liikkuvuuteen seka niiden 
soveltamiseksi tarvittavat edellytykset, kuten oikeudellinen rakenne ja organisaatio. Siina 
kasitellaan 23:a yhteison toiminta-alaa ja jaetaan kyseiset toimenpiteet kahteen 
vaiheeseen niiden tarkeyden mukaan, eli vahvistetaan toimintaohjelma liittymista 
edeltavalle ajalle. Teknisen avun tiedonvaihtotoimisto T AIEX perustettiin antamaan 
taydentavaa ja keskitettya teknista apua valkoisessa kirjassa kasitellyilla lainsaadannon 
aloilla. Toimisto on hiljattain perustanut lainsaadantotietokannan. 
-Euroopan unioniin liittyminen edellyttaa hakijamailta koko yhteison saannoston 
saattamista osaksi kansallista lainsaadantoa seka sen taytantoonpanoa. Talta osin on 
korostettava, etta Amsterdamissa kokoontuneelle Eurooppa-neuvostolle jatetyssa 
toimintasuunnitelmassa sisamarkkinoita varten esitetaan tarkeimmat toimet, jotka on 
toteutettava 15 jasenen unionin yhtenaismarkkinoiden toiminnan parantamiseksi 
yhtenaisvaluutan kayttoonoton huomioon ottamiseksi. Tama tapahtuu yhteison 
saannoston kehittamisen avulla. 
Yleinen toimintaymparisto 
Toimialasta riippumatta yritysten on voitava t01mia yhteisten saantojen perusteella. 
Yhteiset saannot ovat tarkeita, koska niilla maaritellaan talouden yleinen 
toimintaymparisto ja yleiset kilpailuedellytykset. Tahan alaan kuuluvat lausunnon muissa 
jaksoissa kasiteltyjen kilpailusaantojen (yritykset ja valtiontuet) ja verosaannosten lisaksi 
julkisten toiden, hankintojen ja palvelujen markkinoiden avaaminen, henkista omaisuutta 
(myos eurooppalaista patenttia) koskevien saantojen yhdenmukaistaminen, yhtiooikeutta 
ja kirjanpito-oikeutta koskevien saantojen yhdenmukaistaminen, henkilotietojen suoja 
seka tuomioistuinten paatosten noudattaminen ja tunnustaminen (Euroopan yhteison 
perustamissopimuksen 220 artiklan maaraykset). 
Yleiskuvaus 
39 
Julkisia hankjntoja saade1Jaan vuonna 1993 hyvaksyty11a tavaroiden, paJveluiden ja 
julkistcn toidcn hankintaa koskcvalla lailla, jota on myohemmin muutettu. 
Rakcnnusalasta ja julkiscsta rakcntamiscsta vastaava ministcrio on vastuussa julkisten 
hankintojcn cri osa-alucista. 
Teollis-ja tekijanoikeuksien osalta Slovakia on teollis-ja tekijanoikeuksien kauppaan 
liittyvista nakokohdista tehdyn sopimuksen (TRIPS) sopimuspuolena ja se alkoi soveltaa 
sopimuksen maarayksia 1 paivana tammikuuta 1996. Teollis-ja tekijanoikeusvirasto on 
perustettu. Kulttuuriministerio vastaa teollis-ja tekijanoikeusasioista. 
Yhtiooikeudesta saadetaan useissa eri laeissa, erityisesti kauppaa koskevassa 
lainsaadannossa. Slovakian tasavallassa on monenlaisia yritysmuotoja, kuten 
kauppayhtiot, osakeyhtiot j a muut erityyppiset osakeyhtiot. 31 paivana maaliskuuta 1997 
Slovakiassa oli 2 957 rekisteroitya osakeyhtiota ja 34 495 rekisteroitya muuta 
erityyppista osakeyhtiota. Ainoastaan osakeyhtiot voivat laskea liikkeelle osakkeita 
varojensa kartuttamiseksi ja osakkeenomistajat ovat talloin suojattuja. Laissa saadetaan 
paaoman vahimmaismaarasta. Velkojille annetaan vahimmaissuoja. Kaupparekisteri, 
jossa on tarkcimrnat tiedot kauppayhtioista, on nahtavana pienesta maksusta. Kyseisten 
yritystcn on ilmoitcttava niita koskevista muutoksista. Sisaasiainministeriossa tai 
vaHionhallinnon paikallisvirastoissa on ticdot tuotantoyhtioista. 
Kirjanpidon osalta vuoden 1991 kirjanpidosta annetussa laissa saadetaan yritysten 
erityistilinpaatoksesta. Valtionvarainministerion asetuksessa vuodelta 1993 saadetaan 
konsemitilinpaatoksesta. Kirjanpitonormien maarittaminen ei ole selvaa. 
Tilintarkastajista vuonna 1992 annetun lain mukaisesti tilintarkastusvirasto saatelee 
tilintarkastaj ien asemaa j a toimintaa. 
Fyysisten henkiloiden perusoikeuksien suojelu sisaltyy Slovakian perustuslakiin Ja 
henkilotietojen suojasta annettuun lakiin 256/1992. 
Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi 
Slovakian julkisia hankintoja koskevaan lainsaadantoon sisaltyy joitain Euroopan 
unionin julkisia hankintoja koskevia perussaantoja. Siita puuttuu kuitenkin selvyys, siina 
ci kiinniteHi huomiota yksityiskohtiin cika sc vastaa taysin kaikkia Euroopan yhteison 
dircktiiveja. Tamil patce crityisesti yleishyodyllisten laitosten (energia, televiestinta, 
vedenjakelu ja julkincn liikenne) osalta. Lisaksi jaa nahtavaksi ovatko tamanhetkiset 
tarkastusmenettelyt riittavan nopeita ja tehokkaita. Lainsaadannossa ei saadeta 
slovakialaisten toimittajien etuuskohtelusta ja tassa suhteessa se ylittaa Eurooppa­
sopimuksen velvoitteet. Hallitus aikoo muuttaa olemassa olevaa lakia julkisista 
hankinnoista vuoden 1997 aikana, jotta se olisi taysin yhdenmukainen Euroopan yhteison 
direktiivien kanssa. 
Teollis- ja tekijanoikeuksien osalta Slovakia ei ole viela taannut Euroopan yhteisossa 
voimassa olevaa suojelun tasoa, kuten Eurooppa-sopimuksen 67 artiklassa saadetaan. 
Vuoden 1997 alussa Slovakia jatti hakemuksen liittymisesta sopimuspuoleksi patenttien 
myontamista koskevaan Milnchenin yleissopimukseen. 
Vaikka I paivana maaliskuuta 1997 hyvaksytty tavaramerkkeja koskeva laki on 
Slovakian viranomaisten mukaan taysin Euroopan yhteison lainsaadannon mukainen, se 
on sita ainoastaan osittain patentteja ja puolijohteita koskevan lainsaadannon osalta. 
40 
Euroopan yhteison lainsaadannon kanssa yhdenmukainen tekijanoikeuslainsaadanto 
hyvaksyttaneen vuoden 1997 aikana. Slovakian viranomaisten mukaan henkisen ja 
teollisen omaisuudcn alan koko lainsaadannon taydellinen yhdenmukaistaminen EU:n 
vastaavan lainsaadannon kanssa tapahtuu vuoteen 2000 mennessa. 
Keskipitkalla aikavalilla on kiinnitettava erityista huomiota lakien tehokk:aaseen 
taytant66npanoon j a voimassa pitamiseen, silla vastuullisilla viranomaisilla ei ole 
riittavasti kokemusta ja maan sisainen valvonta seka rajavalvontamekanismit ovat Hilla 
hetkella heikkoja. 
Slovakian tasavallan antamien yhtiooikeutta koskevien tietojen pemsteella 
kauppayhtioita koskeva laki on jo yhdenmukainen ensimmaisen ja toisen direktiivin 
kanssa. Muita yhtioita koskevia talla hetkella voimassa olevia lakeja tarkastellaan 
parhaillaan j a niiden odotetaan olevan taysin yhdenmukaisia kolmannen, yhdennentoista 
ja kahdennentoista direktiivin kanssa vuoteen 2000 mennessa. 
Muutoksia kirjanpitoa koskevaan lakiin ja tilintarkastajia koskevaan lakiin tehdaan 
vuoden 1998 ensimmaisella neljanneksella. Konsemitilinpaatoksia koskevaa asetusta 
muutetaan vuoden 2000 toise11a puoliskolla. Naiden muutosten kautta lait saadaan taysin 
yhdenmukaisiksi neljannen, seitsemannen ja kahdeksannen direktiivin kanssa, 
lakiluonnosten tekstit eivat ole viela kaytettavissa. Uusien saantojen taytantoonpanossa 
ilmenee todennakoisesti tiettyja siirtymavaiheen ongelmia, esimerkiksi pula patevista 
kirjanpitajista ja tilintarkastajista; naiden ongelmien ratkaiseminen keskipitkalla 
aikavalilla vaatii suuria ponnisteluja. 
Tamanhetkinen tietosuojaa koskeva lainsaadanto ei ole Euroopan yhteison 
kehysdirektiivin mukainen. Lainsaadannon muutosta tarvitaan erityisesti riippumattoman 
viranomaisen asettamiseksi valvomaan lainsaadannon soveltamista. Direktiivin kanssa 
yhdenmukainen lakiluonnos on laadittu ja Slovakian viranomaisten mukaan laki 
hyvaksytaan ja pannaan taytant66n keskipitkalla aikavalilla. Slovakia ei viela ole liittynyt 
sopimuspuoleksi Euroopan neuvoston tietosuojaa koskevaan yleissopimukseen N:o 108. 
Siviilioikeuden osalta Slovakiaa ei ole viela kutsuttu liittymaan sopimuspuoleksi 
tuomioistuimen toimivallasta ja tuomioiden taytant66npanosta yksityis- ja 
kauppaoikeuden alalla tehtyyn Luganon yleissopimukseen. Luganon yleissopimuksen 
sopimuspuolina jo olevien jasenvaltioiden on ensin arvioitava, onko siviilioikeuden 
suojelussa tapahtunut edistysta. 
Paatelmat 
Slovakia panee jatkuvasti taytantoon merkittavia Eurooppa-sopimuksen ja valkoisen 
kirjan suositusten mukaisia toimenpiteita erityisesti yhtiooikeuden, julkisten hankintojen 
ja immateriaalioikeuden alalla. Kaikilla nailla aloilla tarvitaan kuitenkin uutta 
lainsaadantoa ja lakimuutoksia lahentymiskehityksen loppuun saattamiseksi. 
Julkisten hankintojen ja henkisen ja teollisen omaisuuden aloilla on pyrittava tehokkaasti 
vahvistamaan lainsaadannon taytantoonpanoon ja voimassa pitamiseen liittyvia 
rakenteita lainsaadannon tehokkaan soveltamisen varmistamiseksi. 
41 
Talla hetkella kaytossa olevat kirjanpitoa ja tilintarkastusta koskevat tiedot eivat ole 
riittavia yksityiskohtaisen arvioinnin tekemiseksi niita koskevan lainsaadannon 
yhdenmukaisuudesta yhteison saannoston kanssa, tai Slovakian kyvysta saavuttaa 
yhdenmukaisuus, vaikkakin uudistusten aikataulu vaikuttaa kohtuulliselta. Slovakialla on 
jo kokemusta usean vuoden ajalta tietosuojaa koskevan lainsaadannon soveltamisessa, 
mutta parannusta tarvitaan vie la lainsaadannon ja lakien taytantoonpanon rakenteissa. 
Tavaroiden vapaa liikkuvuus 
Tavaroiden vapaa liikkuvuus edellyttaa kauppaa rajoittavien toimenpiteiden poistamista. 
Kauppaan sovellettavien tullien ja maarallisten rajoitusten lisak:si ta.ma koskee myos 
kaikkia muita vaikutukseltaan vastaavia toimenpiteita. Na.ma ovat toimenpiteita, joita 
sovelletaan koti-tai ulkomaisiin tuotteisiin tai molempiin ja joilla on protektionistisia 
vaikutuksia. Jos tekniset vaatimukset eivat ole yhdenmukaistettuja, tavaroiden vapaan 
liikkuvuuden varmistamiseksi on Cassis de Dijon -tuomioon perustuvan oikeuskaytannon 
mukaisesti valttamatonta soveltaa kansallisten saannostojen vastavuoroisen 
tunnustamisen periaatetta j a hyvaksya periaate, etta kansallisten vaatimusten on 
rajoituttava tavoitteisiin suhteutettuihin vaatimuksiin. 
Yhdenmukaistamista varten Euroopan yhteiso on kehittanyt "uuden lahestymistavan". 
Tassa lahestymistavassa uutta on julkishallinnon ja yksityisten riippumattomien elinten 
tarkka tasapainottaminen seka Euro op an yhteison lainsaadannon j a eurooppalaisten 
standardien selvasti taydentava tehtava. Teknisista ratkaisuista maaraamisen sijaan 
Euroopan yhteison lainsaadannossa saadetaan ainoastaan yleisista vaatimuksista, jotka 
tuotteiden on taytettava. Eurooppalaisten standardien mukaisesti valmistettujen 
tuotteiden oletetaan tayttavan tallaiset oleelliset vaatimukset, mutta eurooppalaiset 
standardit eivat ole ainoa tapa osoittaa vaatimusten mukaisuus. "Dusi lahestymistapa" 
liittyy tuotteiden varmentamisen "kokonaislahestymistapaan", joka koskee CE-merkin 
myontamista tuotteille. Muiden tuotteiden kuten laakkeiden, kemikaalien, 
moottoriajoneuvojen ja elintarvikkeiden osalta Euroopan yhteison direktiiveissa 
noudatetaan perinteista saantelykaytantoa, jonka mukaisesti niissa annetaan 
yksi tyiskohtaisia saantoj a. 
Tavaroiden vapaa liikkuvuus edellyttaa myos joidenkin yhteison yhdenmukaistamista 
koskevien toimenpiteiden saattamista osaksi kansallista lainsaadantoa. Talta osin erityista 
huomiota on kiinnitettava terveytta ja turvallisuutta koskevien 
yhdenmukaistamissaantojen soveltamiseen. Naissa saannoissa maarataan seka yrityksia 
etta viranomaisia koskevien tarkoituksenmukaisten mekanismien ja organisaatioiden 
kayttoonotosta. 
Rajattomien markkinoiden hyvalle toiminnalle valttamattomia horisontaalisia direktiiveja 
ovat erityisesti yleista tuoteturvallisuutta ja tuotevastuuta koskevat direktiivit. Yleiseen 
tuoteturvallisuuteen liittyvia saannoksia kasitellaan kuluttajansuojaa koskevassa jaksossa. 
Maataloustuotteita koskevat erityissaannokset (elainten ja kasvien terveytta koskevien 
standardien noudattaminen) esitetaan yksityiskohtaisesti maataloutta kasittelevassa 
jaksossa. 
Yleiskuvaus 
42 
Slovakia on luonut pohjan tavaroiden ja palveluiden vapaalle liikkuvuudelle 
vapauttamalla hinta-, kauppa- ja valuuttakurssijarjestelmansa ja luomalla 
peruslainsaadannon seka kauppaa koskevat perussaannot lainturvan ja lakien avoimuuden 
takaamiseksi yksityisille taloudellisille toimijoille. Slovakia on lisaksi vakaasti sitoutunut 
Eurooppa-sopimuksen maaraysten mukaisesti kaupan vapauttamiseen ja kaikkien 
maarallisten rajoitusten ja syrjivien toimenpiteiden poistamiseen, mista tuloksena on 
vapaakauppa-alueen perustaminen vuoteen 2002 mennessa. Hinnoista on vapautettu 95 
prosenttia, ja loput 5 prosenttia ovat vuokriin, energiaan ja tiettyihin muihin 
kulutustavaroihin sovellettavia saanneltyj a hintoj a. 
Slovakian standardien ja testausmenettelyjen osalta on ilmennyt tiettyja teknisia kaupan 
esteita. Slovakia aloitti yhteison uuden lahestymistavan soveltamisen teknisen 
yhdenmukaistamisen osalta hyvaksymalla lain 142/1991, jossa saadetaan vapaaehtoisesta 
standardoinnista pakollisten vaatimusten sijaan. Slovakian standardointi-, metrologia- ja 
testausvirasto (UNMS), joka on liittynyt Jiitannaisjaseneksi Euroopan 
standardointikomiteaan (CEN) ja Euroopan sahkotekniikan standardointikomiteaan 
(CENELEC), perustettiin laatimaan ja panemaan taytantoon ta.man alan lainsaadantoa. 
Vuonna 1995 Slovakia kuitenkin hyvaksyi lain, joka ei ole taysin Euroopan yhteison 
lainsaadannon ja kaytannon mukainen, ja jossa vaaditaan Euroopan unionin 
lainsaadantoon verrattuna laaj empaa tavaroiden testaamista ennen niiden markkinoille 
saattamista ja niiden pakollista varmentamista. Lisaksi on otettu kayttoon alakohtainen 
lainsaadanto (joka koskee esimerkiksi elintarvikkeiden merkintaa ja kivennaisvesia), joka 
ei ole Euroopan yhteison lainsaadannon mukainen, ja josta voisi tulla kaupan tekninen 
este. 
Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi 
Slovakia on edistynyt huomattavasti hintojen ja kaupan vapauttamisessa ja siten myos 
perustan luomisessa tavaroiden vapaalle liikkuvuudelle. Slovakia on aina noudattanut 
Eurooppa-sopimukscn kauppaa koskevien maaraysten mukaisia maaraaikoja, ja se on 
toteuttanut aktiivisesti vapauttamiseen tahtaavia lisatoimenpiteita esimerkiksi 
hyvaksymalla uudct alkuperasaannot. Slovakia ei kuitenkaan ole kyennyt parhaalla 
mahdollisella tavalla noudattamaan Eurooppa-sopimuksen maksutasetta koskevia 
maarayksia. Slovakian hallitus otti kayttoon tuontitalletusjarjestelman 1. toukokuuta 
1997. Tata asiaa kasitellaan lausunnon muissa osissa. 
Mahdollisia esteita tavaroiden vapaalle liikkuvuudelle voisi ilmeta Slovakian 
kansallisessa hintoja seka standardeja ja testausmenettelyja koskevassa lainsaadannossa. 
Hintojen osalta on olemassa laki, jossa saadetaan valtionvarainministerion ja 
paikallishallinnon laajasta toimivallasta tuotteiden, palveluiden, julkisten toiden, 
vuokrien ja aineettomien investointien kotimaisilla markkinoilla seka niiden tuonnissa ja 
viennissa, ja jos kyseinen laki pannaan taytantoon, se voisi merkita vakavaa estetta 
tavaroiden vapaalle liikkuvuudelle. 
Teknisten standardien ja varmentamisen osalta Slovakian kansallisessa lainsaadannon 
lahentamista koskevassa ohjelmassa ennakoidaan valkoisessa kirjassa esitettyjen 
toimenpiteiden yksityiskohtaisen taytantoonpanon tapahtuvan lahinna vuosina 1997 -
1999, ja kaikki jaljella olevat toimenpiteet on tarkoitus panna taytantoon vuoteen 2000 
mennessa. Useimmat uuteen lahestymistapaan liittyvat direktiivit on tarkoitus hyvaksya 
yleisten lainsaadannollisten kehysten kayttoonoton jalkeen. 
43 
Edella sanottu olisi varmistettava tuotteiden teknisista vaatimuksista annettavalla 
yleisella lailla, johon sisaltyy uuden lahestymistavan ja kokonaislahestymistavan 
periaatteet. Ta.man puitelainsaadannon ja siihen liittyvan tuotevastuulainsaadannon 
hyvaksymisessa on jo ilmennyt merkittavia viivytyksia. Vaikka 
moottoriajoneuvoteollisuudessa, laake-, elintarvike- ja kemikaalialalla lakien 
yhtenaistaminen on alustavasti ajoitettu vuoteen 1999, komissio ei ole saanut kayttoonsa 
konkrccttisia todistcita toiminnan cdistymisesta. 
Slovakiassa standardit ovat pakollisia, ja ta.ta ongelmaa ei ole kokonaan ratkaistu. 
Siirtymista vapaaehtoisiin sandardeihin on vaikeuttanut kansallisen yksimielisyyden 
puute teknisten maaraysten asemasta ja soveltamisalasta ja yksityiseen vastuuseen 
perustuvan jarjestelman kayttoonotosta keskusjohtoisen viranomaisen sijasta. 
Tuotteiden vaatimustenmukaisuuden arvioimiseksi suureen maaraan tuotteita sovelletaan 
pakollista varmentamista. Tama tilanne paranee luultavimmin ylla kuvatuilla 
lainsaadantoa koskevilla mukautuksilla ja soveltamalla kokonaan vapaaehtoisia 
standardej a. 
Slovakian viranomaisten tarkoituksena on muuttaa talla hetkella voimassa olevaa 
siviilioikeudellista lainsaadantoa tayden yhdenmukaisuuden saavuttamiseksi Euroopan 
yhteison vaatimusten kanssa viallisten tuotteiden korvausvastuun osalta. 
Yhteison yhdenmukaistamiseen kuulumattomilla kansallisella tasolla saannellyilla aloilla 
ci ole tarpeeksi tictoa siita, kuinka tavaroiden vapaata liikkumista koskevia yhteison 
oikeuden periaatteita sovelletaan Slovakiassa. Tama tilanne johtuu erityisesti siita, etta 
sisamarkkinoiden toimintaan liittyvat avoimuusmekanismit puuttuvat, eika niita siis 
voida sellaisinaan kayttaa unioniin liittymista edeltavissa yhteyksissa. Kyseeseen tulevat 
erityisesti direktiivi N:o 83/189, jossa saadetaan kansallisia teknisia standardeja ja 
maarayksia koskevien tietojen toimittamisessa nouoatettavasta menettelysta, tavaroiden 
vapaan liikkuvuuden periaatteesta yhteisossa poikkeavia toimenpiteita koskevan 
tietojenvaihtomenettelyn luomisesta tehty paatos N:o 3052/95/EY, ·komissiolle tehtava 
menettelya koskeva valitus tai Euroopan yhteison perustamissopimuksen 1 77 artiklassa 
maaratty mahdollisuus pyytaa tuomioistuimelta ennakkoratkaisua. Samoin arvioinnin 
tekeminen siita, soveltaako Slovakia vastavuoroisen tunnustamisen periaatetta, 
edellyttaisi perusteellisempia tietoja kansallisesta · lainsaadannosta seka kansallisista 
hallintomenettelyista, joiden voidaan olettaa vaikuttavan tavaroiden markkinoille 
saattamiseen. 
Paatelmat 
Slovakia on asteittain ottamassa tavaroiden vapaaseen liikkuvuuteen liittyvan yhteison 
saannoston kokonaisuudessaan osaksi kansallista oikeusjarjestysta, ja se noudattaa taysin 
Eurooppa-sopimuksen kaupan vapauttamista koskevia maarayksia. Taipumus palata 
takaisin maksutaseen rajoittamista koskeviin toimenpiteisiin ja lainsaadannon 
lahentamisen seka yhteensopivan vapaaehtoisia standardeja ja vaatimustenmukaisuuden 
arviointia koskevan jarjestelman kayttoonoton hitaus osoittavat kuitenkin, etta Eurooppa­
sopimuksen maaraysten noudattamisessa on puutteita, ja niilla voidaan katsoa olevan 
kielteinen vaikutus arvioitaessa Slovakian pyrkimyksia helpottaa tavaroiden vapaata 
liikkuvuutta. 
44 
Standardien ja tuotteiden varmentamisen aloilla tarvitaan huomattavia ponnisteluja 
riittavan kehittyneen tilanteen aikaansaamiseksi, jotta Slovakia voi taysin ja tehokkaasti 
panna taytantoon yhtcison saannoston keskipitkalla aikavalilla. Slovakian viranomaisten 
on myos taattava, etta yhteison yhdenmukaistamiseen kuulumattomien alojen 
lainsaadanto ei ole esteena kaupalle, erityisesti tarkastamalla toteutettavien 
toimcnpiteiden laajuuden suhteessa niilla saavutettaviksi aiottuihin tavoitteisiin. Jos 
edella mainittuihin tavoitteisiin paastaan, tavaroiden vapaan liikkuvuuden ei odoteta 
muodostavan suurta estetta liittymisvaiheessa. 
Paaomien vapaa liikkuvuus 
Eurooppa-sopimuksessa vahvistetaan periaate paaomien vapaasta liikkuvuudesta 
Slovakian ja Euroopan unionin valilla. Slovakian velvoitteiden osalta tata periaatetta 
sovelletaan Eurooppa-sopimuksen voimaantulosta jo Slovakian tasavaltaan 
sijoittautuneiden yritysten suoriin sijoituksiin ja yhteison yritysten sivuliikkeiden ja 
agentuurien (seka itsenaisten ammatinharjoittajien) osalta asteittain siirtymakauden 
aikana. 
Valkoisessa kirjassa korostetaan paaomien ja rahoituspalvelujen vapaan liikkuvuuden 
valista yhteytta. Siina ehdotetaan paaomanliikkeiden vapauttamista vaiheittain alkaen 
pitkaaikaisen paaoman liikkeista ja kaupallisiin liiketapahtumiin liittyvista 
paaomanliikkeista lyhytaikaisiin paaomiin. 
Yleiskuvaus 
Paaosa paaomantuonnista muodostuu ulkomaisista luotoista (yli 480 miljoonaa ecua, 
josta noin 75 prosenttia on pitkaaikaisia luottoja) seka maahan suuntautuneista 
portfoliosijoituksista (liittyen lahinna yksityistamiseen ja Tsekin tasavallan kanssa 
kaytyyn arvopaperikauppaan). Ulkomaiset suorat sijoitukset muodostavat kolmanneksi 
suurimman osan Slovakiaan suuntautuneesta paaomantuonnista, mutta ne ovat kuitenkin 
olleet vahaisia. Vuosina 1990 -1995 suorat ulkomaiset sijoitukset olivat 640 miljoonaa 
ecua. 
Muut kuin ulkomaisiin suoriin sijoituksiin liittyvat huomattavat valuuttavirrat ovat 
nostaneet ~aluuttavarannon kahden viime vuoden aikana tamanhetkiselle 3 miljardin 
Yhdysvaltain dollarin tasolle. Slovakian suorat sijoitukset ulkomailla ovat noin 200 
miljoonaa Slovakian korunaa. 
Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi 
Slovakia on ottanut kayttoon valuutan tayden vaihdettavuuden vaihtotaseen erien osalta; 
I. lokakuuta 1995 korunasta tuli taysin vaihdettava valuutta vaihtotaseeseen liittyvissa 
liiketoimissa ja pitkaaikaisissa ulkomaisissa sijoituksissa Slovakiaan. Pankkien 
paaomansiirrot on taysin vapautettu. Slovakian kayttoon ottamassa valkoisen kirjan 
soveltamista paaomanliikkeiden alalla koskevassa strategiassa, joka yleisesti ottaen 
vastaa valkoisessa kirjassa ehdotettua strategiaa, vapautetaan ensin suorat sijoitukset, 
kaupallisiin liiketapahtumiin liittyvat luotot ja maahan suuntautuvat paaomansiirrot. 
Ottaen kuitenkin huomioon Slovakian hyvan makrotalouden tilan ja toimintakyvyn 
paaomien nopeampi vapauttaminen ( erityisesti paaomanviennin osalta) mahdollistaisi 
Slovakian nopeamman integroitumisen kansainvalisiin talous-ja rahoitusjarjestelmiin. 
Hakiessaan OECD:n jasenyytta vuoden 1996 puolessa valissa Slovakian hallitus ilmoitti 
45 
aikomuksestaan vapauttaa paaomantuonti taysin vuonna 1998, paaomanvienti vuonna 
1999 ja jaljella olevat sijoitussalkkuja ja ulkomaisia tileja koskevat rajoitukset vuonna 
2000. 
Aikataulua nopeutettiin, kun hallitus p01stI useita paaomanliikkeiden rajoituksia jo 
joulukuussa 1996, mika salli slovakialaisten tekemat ulkomaiset suorat sijoitukset 
OECD-maissa (ulkomaiset suorat sijoitukset muissa maissa sallitaan 31. joulukuuta 
1998), antoi Slovakian kansalaisille mahdollisuuden ostaa kiinteistoja OECD:n 
jasenmaissa, salli rahoitusluottojen ottamisen ja niiden pidentamisen yli kolmeksi 
vuodeksi ja OECD-maitten myontamien rahoitusluottojen pidentamisen yli viideksi 
vuodeksi. Slovakian hallituksen tarkoituksena on vapauttaa paaomanliikkeet taysin 
vuoteen 2000 mennessa. 
Jaljella olevat ulkomaisia suoria sijoituksia ja muita paaomanliikkeita koskevat 
rajoitukset liittyvat maassa toimivien pankkien osakkeiden ostoon, porssiosakkeisiin, 
muiden kuin Slovakiassa asuvien muuta kuin liiketoimintaa varten hankkimiin 
kiinteistoihin, tilintarkastustoimistoihin, strategisiin yrityksiin ja muiden kuin 
Slovakiassa asuvien kotimaan markkinoilla liikkeeseen laskemiin arvopapereihin. 
Paatelmat 
Slovakian hallitus on sitoutunut seka Eurooppa-sopimuksen puitteissa etta OECD:n 
yhteydessa kunnianhimoiseen paaomamarkkinoiden vapauttamisen aikatauluun. Slovakia 
on tayttanyt Eurooppa-sopimuksen vaatimukset ja on jopa ylittanyt ne maahan 
suuntautuvien paaomanliikkeiden osalta. Voidaan olettaa, etta Slovakia tayttaa myos 
muut vapauttamista koskevat sitoumukset. 
Palvelujen vapaa liikkuvuus 
Palvelujen vapaa liikkuvuus perustuu syrjinnan ja erityisesti kansallisuuteen perustuvan 
syrjinnan kieltoon seka erilaisten kansallisten saannosten yhdenmukaistamista koskeviin 
saantoihin. Mirna saannot koskevat yhta paljon seka henkiloiden vapaaseen liikkuvuuteen 
kuuluvaa sijoittautumisoikeutta etta palvelujen vapaata tarjoamista. Niiden 
taytant66npano edellyttaa hallintorakenteiden luomista (pankkivalvontakomiteat, 
audiovisuaalisen toiminnan valvontaviranomaiset, saantelyviranomaiset) seka 
jasenvaltioiden valisen valvontayhteistyon lujittamista (vastavuoroisen tunnustamisen 
jarjestelyt). 
Tarkea osa palveluiden vapaan liikkuvuuden alalla sovellettavaa lainsaadantoa liittyy 
rahoituspalveluihin. Kyseeseen tulevat myos ongelmat, jotka liittyvat kansallisten 
markkinoiden avaamiseen aloilla, joita monopolit ovat perinteisesti hallinneet. Tallaisia 
aloja ovat muun muassa televiestinta ja osittain myos energia ja liikenne. Viimeksi 
mainittuja aiheita kasitellaan lausunnon niita koskevissa jaksoissa. 
Yleiskuvaus 
Kolmen suurimman pankin osuus luottojen kokonaismaarasta oli 65 prosenttia ja 
talletusten kokonaismaarasta 70 prosenttia vuoden 1996 maaliskuun lopussa. Kyseiset 
kolme pankkia ovat valtaosaltaan valtion omistamia. Ulkomaisten pankkien osuus kasvoi 
merkittavasti. Pankkitarkastusviranomaisena toimii on Slovakian keskuspankin osasto. 
46 
Yksityistamistodistuksilla tapahtuneen yksityistamisen ensimmaisen vaiheen tuloksena 
useimmat SJovakian keskisuurista ja suurista yrityksista ovat talla hetkella rekisteroityja 
Bratislavan arvopaperiporssissa ja markkinarekisterointijarjestelmassa (MRS). Valvova 
viranomainen on talla hetkella valtionvarainministerio, mutta Slovakian viranomaiset 
suunnittelevat riippumattoman arvopaperikomitean perustamista. 
Suurin vakuutusyhtio on entinen slovakialainen monopoliyritys, jonka osuus 
henkivakuutuksista vuonna 1996 oli 72 prosenttia ja muista vakuutuksista 76 prosenttia. 
Maaliskuussa 1991 hyvaksyttiin uusi vakuutuslaki valtion monopolin poistamiseksi 
vakuutusalalta j a vakuutustarkastusviranomaisen asettamiseksi. 
Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi 
Rahoituspalveluja (pankkeja) koskevan yhteison saannoston ottamisessa osaksi 
kansallista oikeusjarjestysta on saavutettu huomattavaa edistysta seka ensimmaisen etta 
toiseen vaiheen toimenpiteiden osalta. Slovakian lainsaadanto on yhdenmukaistettu 
vastaamaan ensimmaista pankkidirektiivia, omista varoista annettua direktiivia, 
talletusten vakuusjarjestelmaa ja luottolaitosten vakavaraisuudesta annettua direktiivia. 
Lainsaadanto on osittain yhdenmukaistettu vastaamaan rahanpesusta annettua direktiivia, 
riskikeskittymia koskevaa direktiivia ja toista pankkidirektiivia. Viimeksi mainittuja 
aloja koskeva lainsaadanto on suurimmalta osaltaan Euroopan yhteison direktiivien 
mukainen, mutta siina tarvitaan muutoksia, jotta se olisi taysin yhdenmukainen. 
Esimerkiksi rahanpesun osalta Slovakian henkilollisyyden todistamista koskevassa olisi 
lainsaadannossa olisi otettava huomioon siirrettaville saastokirjoille tehtavat talletukset. 
Tarkeita direktiiveja, joita ei ole otettu kayttoon, ovat luottolaitosten konsolidoidusta 
valvonnasta annettu direktiivi, omien varojen riittavyydesta annettu direktiivi, 
luottolaitosten erityistilinpaatoksista ja konsemitilinpaatoksista annettu direktiivi. 
Luottolaitosten konsolidoidusta valvonnasta annettu direktiivi on erittain tarkea, koska 
sen avulla pankkitarkastusviranomaisten on mahdollista saada kokonaiskasitys seka 
yksittaisten pankkien etta konsernien riskeista. Tilinpaatoksista annettu direktiivi on 
tarkea, silla sen perusteella lasketaan yksittaisten pankkien ja konsemien 
vakavaraisuusaste. 
Slovakian odotetaan kykenevan yhdenmukaistamaan taysin lainsaadantonsa pankkialalla 
vastaamaan Euroopan yhteison direktiiveja kolmen seuraavan vuoden aikana. Pankkialan 
saadosten voimaan saattamiseksi riittavalla tavalla tarvitaan kuitenkin huomattavia 
ponnisteluja huomioon ottaen erityisesti valtion omistamien pankkien suuri mfilira ja 
jarjestamattomien luottojen kasaantumiseen liittyva kotimaisten pankkien heikko 
rahoitustilanne. Tassa yhteydessa tarkastusviranomaisen asemassa olevan Slovakian 
keskuspankin riippumattomuutta on edelleen vahvistettava. 
Vaikka Euroopan yhteison direktiiveja suurelta osin vastaavia saadoksia (laki 
yhteissijoituksista ja arvopapereita koskeva laki) on hyvaksytty, lainsaadannon osalta on 
viela tehtavaa jaljella. 
Lainsaadannossa tarvittaviin muutoksiin sisaltyvat maaraykset porssiyhtioiden 
toimintaympariston selvemmasta maarittamisesta, riippumattomasta valvonnasta, 
vahemmistoosakkaiden tehokkaasta suojelusta, tehokkaan valvonnan maaritelmasta, 
suuremmasta avoimuudesta eri arvopaperilajeja koskevan verotuksen osalta, lisenssien 
myontamista ja peruuttamista koskevista selvemmista menettelyista, tilinpaatosta 
47 
koskevasta tiedonantovelvollisuudesta, tarkeimpien osakkeenomistajien yksiloimisesta, 
osakkeenomistajien oikeudesta saada tietoja Euroopan unionin direktiivien mukaisesti ja 
sisapiirikauppojen estamisesta. Arvopapereiden yhteissijoituksia koskevaa lainsaadantoa 
on muutettava. 
Arvopaperimarkkinat eivat ole tarpeeksi avoimet ja vahemmistoosakkaiden suojelussa on 
puutteita. Paaomamarkkinoiden saantelysta vastaavan valtionvarainministerion 
paatoksentekoa, mukaan lukien paatokset toimilupien myontamisesta ja peruuttamisesta, 
koskevat perusteet eivat ole avo1mrn. Lainsaadannon taytantoonpanon ja 
voimassapitamisen kannalta olisi suotavaa perustaa riippumaton arvopaperikomitea tai 
jokin muu riippumaton valvontaviranomainen. 
Valkoiscn kirjan vakuutusalaa koskevia I vaihcen toimenpiteita ei ole viela tahan 
mennessa taysin otettu osaksi Slovakian kansallista oikeusjarjestysta. Vuoden 1991 
vakuutuksia koske.vassa laissa on huomattavia eroja Euroopan yhteison lainsaadantoon 
verrattuna, vaikka siihen vuosina 1995 ja 1996 tehdyt muutokset paransivat tilannetta 
merkittavasti. Toimilupia ja toiminnan vakauden valvontaa koskevassa lainsaadannossa 
on viela heikkouksia ja puutteita. Erityisesti perussolvenssimarginaaleja ja vastuuvelkaa 
koskevat maaraykset seka vaatimus tallettaa 30 prosenttia vastuuvelan maarasta 
kotimaisiin pankkeihin eivat ole Euroopan yhteison direktiivien mukaisia. Ulkomaisten 
vakuutuslaitosten konttoreita ei sallita. Ulkomaisten vakuutuslaitosten on perustettava 
tytaryhtioita tai yhteisyrityksia. Kyseiset maahan sijoittautumista koskevat rajoitukset 
eivat vastaa taysin Slovakian Eurooppa-sopimuksen mukaisia velvoitteita. 
Vakuutusalaa koskevan yhteison saannoston ottamisessa osaksi Slovakian kansallista 
oikeusjarjestysta ja sen riittavassa taytantoonpanossa on tapahduttava huomattavaa 
edistysta, jotta saannoston kayttoonotto ja sen taytantoonpano voitaisiin taysin saattaa 
1oppuun keskipitkal1a aikavalilla. Slovakian hallitus on i1moittanut, etta vakuutuslain 
yhdcnmukaistamincn 1 vaiheen toimenpiteiden kanssa saatetaan loppuun vuoden 1998 
toisella puolisko11a. II vaiheen toimenpiteet otetaan kayttoon Slovakian unioniin 
liittymisen yhteydessa. Vakuutusvalvontaviranomaisen pitaisi olla riippumaton, mutta 
todellisuudessa se on osa valtionvarainministeriota. Sen kyky tarkkailla ja valvoa 
vakuutusalaa tehokkaasti on heikko. Lopuksi voidaan todeta, etta mahdollisuudet 
markkinaolosuhteiden saavuttamiseen kyseisella alalla keskipitkalla aikavalilla ovat 
kyseenalaiset, koska vakuutusalalla on valtion monopoli. Ainoastaan tarkeimman valtion 
omistaman vakuutuslaitoksen yksityistaminen parantaisi tilannetta, mutta vuoden 1996 
lopussa tehtiin paatos, etta kyseinen yksityistaminen tapahtuisi vasta vuoden 2003 
jalkeen. Samanlainen paatos tehtiin myos valtion saastopankin osalta. 
Paatelmat 
Slovakian odotetaan kykenevan taysin yhdenmukaistamaan pankkialan lainsaadantonsa 
Euroopan yhteison direktiivien kanssa seuraavien viiden vuoden aikana. Lainsaadannon 
riittavassa taytantoonpanossa tarvitaan kuitenkin huomattavia ponnisteluja erityisesti 
jaljella olevien valtion omistamien pankkien osalta, joista yhta ei yksityisteta ennen 
vuotta 2003. 
Lainsaadannon lahentaminen arvopaperialalla voidaan saavuttaa keskipitkalla aikavalilla. 
Lainsaadannon taytantoonpanon ja voimassapitamisen kannalta olisi suotavaa perustaa 
riippumaton arvopaperikomitea tai jokin muu riippumaton valvontaviranomainen. 
Viranomaiset ovat vakaasti sitoutuneet eurooppalaisten vaatimusten tayttamiseen 
48 
mahdollisimman nopeasti, mutta ottaen huomioon parlamentin asenne yksityistamiseen 
heidan mahdollisuuksiinsa tayttaa neon suhtauduttava varovaisesti. 
Yksityistamisessa, lainsaadannon lahentamisessa ja taytantoonpanossa on tapahduttava 
huomattavaa edistysta, jotta Slovakia kykenisi tehokkaasti omaksumaan ja panemaan 
taytantoon vakuutusalaa koskevan yhteison saannoston. Tahanastisen kehityksen 
pcrusteella voidaan sanoa, etta kyseista alaa koskevan yhteison saannoston 
kayttoonottamista koskevat kehitysnakymat eivat ole myonteiset. 
Henkiloiden vapaa liikkuvuus 
Henkiloiden vapaaseen liikkuvuuteen kuuluu kaksi osa-aluetta, jotka liittyvat eri 
aihepiireihin Euroopan yhteison perustamissopimuksessa. Periaatteet esittelevassa 
sopimuksen ensimmaisessa osassa oleva 7 a artikla kuuluu sisamarkkinoiden 
toteuttamisen alaan ja koskee liikkumista ilman jasenvaltioiden sisarajoilla tehtavia 
tarkastuksia. Unionin kansalaisuutta koskevassa toisessa osassa olevassa 8 a artiklassa 
jokaiselle unionin kansalaiselle myonnetaan henkilokohtainen oikeus liikkua ja oleskella 
vapaasti jasenva]tioiden aluee11a tietyin ede1lytyksin. Rajatarkastusten poistaminen 
koskcc kaikkia hcnki loita kansalaisuudesta riippumatta; muuten 7 a artiklalla ei olisi 
mitililn tosiasiallista vaikutusta. Kaikissa jasenvaltioissa sovelletaan 8 a artiklasta 
johtuvia oikeuksia, mutta 7 a artiklasta johtuvia oikeuksia ei ole viela pantu 
taysimaaraisesti taytant66n unionin tasolla. 
a) Unionin kansalaisten vapaa liikkuvuus. sijoittautumisvapaus seka tutkintotodistusten 
ja kelpoisuutta osoittavien asiakirjojen vastavuoroinen tunnustaminen 
Eurooppa-sopimuksessa maarataan laillisten tyontekijoiden (ja heidan perheenjasentensa) 
syrjimattomasta kohtelusta. Sopimuksessa maarataan myos mahdollisuudesta yhdistaa tai 
siirtaa sosiaaliturvaetuuksia ja rohkaistaan jasenvaltioita tekemaan Slovakian kanssa 
tyomarkkinoille paasya koskevia kahdenvalisia sopimuksia. Siirtymavaiheen toisessa 
vaiheessa assosiaationeuvosto tutkii muita keinoja parantaa tyontekijoiden liikkuvuutta. 
Valkoisessa kirjassa kasitellaan lainsaadannollisia vaatimuksia, jotta voidaan toteuttaa 
tyomarkkinoiden sopusointuinen kehittaminen ja samanaikaisesti ehkaista kilpailun 
vaaristyminen. 
Tyontekijoiden ·vapaa liikkuvuus on yksi Euroopan yhteison perustamissopimuksessa 
tunnustetuista perusvapauksista. Oikeus saada harjoittaa joitakin ammatteja ( esimerkiksi 
oikeuden tai terveydenhuollon alalla) voi kuitenkin riippua joidenkin erityisesti 
kelpoisuutta koskevien edellytysten tayttamisesta. Kelpoisuusedellytyksia joko 
yhteensovitetaan tai niihin sovelletaan vastavuoroisen tunnustamisen periaatetta. 
Sopimuksella taataan myos sijoittautumisvapaus, joka koskee seka itsenaista ammattia 
harjoittavia luonnollisia henkiloita etta yrityksia. 
Asuinpaikan vapaaseen valintaan voidaan siten soveltaa vahimmaisvaatimuksia, jotka 
koskevat varallisuutta ja sosiaaliturvajarjestelmaan kuulumista silloin, kun kyseessa ei 
ole ammatillinen toiminta kyseisessa maassa. 
Paatelmat 
Slovakian lainsaadannossa ei saadeta tyolupia koskevista kiintioista. Nykyisissa 
saannoissa maarataan, etta ulkomaalaisi11a tyontekijoilla on oltava viisumi, tyolupa ja 
49 
pitkaaikainen oleskelulupa. Tyolupa on valttamaton ehto tyontekijan pitkaaikaisen 
oleskeluluvan myontamiselle. Jos tyovoimaviranomaiset eivat pidenna tyolupaa, myos 
oleskeluluvan voimassaolo lakkaa. Tyolupia myonnetfilin tietyille ammattiryhmille. Ne 
myonnetaan enintaan yhdeksi vuodeksi j a ne voidaan uusia. Ulkomaalaisten 
tyontekijoiden maaraa ei ole rajoitettu, niin kauan kuin tyomarkkinatilanne sen sallii. 
Henkiloiden vapaa liikkuvuus liittyy laheisesti palveluiden tarjonnan vapauteen, 
erityisesti sellaisten palveluiden, joiden osalta ammatilliset patevyysvaatimukset ovat 
vahaiset, mita vuorostaan helpottaa tutkintotodistusten vastavuoroinen tunnustaminen. 
Osa yhteison saannostoa ( opetussuunnitelman ja opintojen kestoajan vastaavuus 
useimpien sellaisten ammattien osalta, joiden koulutusta koordinoidaan alakohtaisilla 
direktiiveilla, useiden ammattien rakenne) on jo otettu osaksi Slovakian kansallista 
oikeusjarjestysta ja Slovakian viranomaiset ennakoivat lainsaadannon tayden 
lahentymisen tapahtuvan vuoteen 1999 mennessa. Erityisesti koulutusala, jota 
koordinoivat seitsemaa ammattiryhmaa koskevat direktiivit, on suurin piirtein yhteison 
saannoston mukainen, vaikka useita mukautuksia tarvitaan viela. Integroituminen 
Euroopan unionin ammattijarjestoihin edistyy hyvin (esimerkiksi insinooritutkinnot 
vastaavat jo eurooppalaisia vahimmaisvaatimuksia). 
Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi 
Vaikka Slovakian tasavalta on jo toteuttanut joitain toimenpiteita sosiaalilainsaadantonsa 
yhdenmukaistamiseksi Euroopan unionin vastaavan lainsaadannon kanssa, ulkomaalaisia 
ja ulkomaalaisten tyollistamista koskevaan voimassa olevaan lainsaadantoon on tehtava 
muutoksia, jotta se saataisiin vastaamaan Euroopan unionin periaatteita tyontekijoiden 
vapaasta liikkuvuudesta. Tutkintotodistusten vastavuoroisen tunnustamisen osalta 
Slovakia kykenee todennakoisesti ottamaan yhteison saannoston osaksi kansallista 
oikeusjarjestystaan keskipitkalla aikavalilla. 
Paatelmat 
Henkiloiden vapaan liikkuvuuden helpottamisessa tarvittavat rakenteet nayttavat olevan 
olemassa, mutta tassa vaiheessa on mahdotonta arvioida taysin niiden tehokkuutta. 
Henkiloiden vapaaseen liikkuvuuteen liittyvan lainsaadannon kayttoonotto ja sen 
taytantoonpanoa ja voimassa pitamista koskevat rakenteet ovat edellytyksena sille, etta 
Slovakia kykenee taysin ottamaan yhteison kyseista alaa koskevan saannoston osaksi 
kansallista oikeusjarjestystaan. Kyseinen lainsaadannon kayttoonotto on mahdollista 
keskipitkalla aikavalilla. 
b) Henkilotarkastusten poistaminen sisarajoilta 
Euroopan yhteison perustamissopimuksen 7 a artiklan mukainen vapaa liikkuvuus, eli 
kansalaisuudesta riippumaton sisarajoilla tehtavien henkilotarkastusten poistaminen, ei 
o]e viela ~ toteutunut Euroopan unionin tasolla. Rajoilla tehtavien 
henkilotarkastusten poistaminen edellyttaa useiden liitannaistoimenpiteiden 
taytantoonpanoa, joista joitakin jasenvaltiot eivat ole viela hyvaksyneet ja panneet 
taytantoon (katso oikeus-ja sisaasioita koskeva erillinen jakso ). Tietyt jasenvaltiot ovat 
kuitenkin toteuttaneet ta.man tavoitteen Schengenin yleissopimuksella (seitseman 
jasenvaltiotajo soveltaa yleissopimustaja kuusi valmistelee sen taytantoonpanoa). 
50 
Taman tavoitteen toteutumista Euroopan unionissa pyritaan helpottamaan uudessa 
perussopimuksessa, jossa esitellaan uusi luku "Vapauden, turvallisuuden ja oikeuden 
alue" ja jolla Schengenin saannosto otetaan kayttoon Euroopan unionissa. 
Slovakia on ilmaissut tahtonsa liittya sopimuspuoleksi Schengenin yleissopimukseen ja 
sc on pyytanyt tarkkailija-ascmaa Schengenin yleissopimuksessa Euroopan unionin ja 
Slovakian tasavallan assosiaationeuvostossa helmikuussa 1997. Slovakia on tehnyt 
pyynnon institutionaalisesta ja teknisesta yhteistyosta rajatarkastusten osalta. 
Yleisarvio 
Yhteenveto Slovakian edistymisesta valkoiseen kirjaan liittyvan lainsfilidannon 
taytantoonpanossa esitetaan liitteessa. Taulukosta ilmenee, etta 30. kesakuuta 1997 
mennessa Slovakia arvioi saattaneensa osaksi kansallista lainsaadantoaan 644 valkoisen 
kirjan 899:sta direktiivista ja asetuksesta. Nama tiedot koskevat lainsaadantoa, jonka 
Slovakia katsoo saattaneensa osaksi kansallista lainsaadantoaan tai jonka osalta se katsoo 
tarkistaneensa sen yhteison saantojen mukaisuuden. Ta.man tiedon perusteella ei voida 
kuitenkaan vahvistaa tekstien vastaavuutta, silla komissio ei tassa vaiheessa pysty 
antamaan siita lausuntoaan. 
Merkittavaa edistysta lainsaadannon lahentamisessa on tapahtunut tarkeilla 
yhtiooikeuden alalla, pankki-ja arvopaperialalla ja paaomien vapaassa liikkuvuudessa. 
Kyseisilla aloilla suurin osa toimenpiteista on Slovakian viranomaisten arvioinnin 
mukaan joko kokonaan tai osittain otettu osaksi kansallista oikeusjarjestysta, mutta 
komissio ei voi viela antaa lausuntoaan lainsaadannon taydesta vastaavuudesta yhteison 
lainsaadannon kanssa. 
Tayden vastaavuuden saavuttaminen naita aloja koskevien Euroopan yhteison 
vaatimusten kanssa edellyttaa kuitenkin viela lisatoimenpiteita. Standardien ja 
varmentamisen aloilla, henkisen ja teollisen omaisuuden alalla ( erityisesti 
tekijanoikeusalalla), julkisten hankintojen alalla ja vakuutusalalla on tehtava huomattavia 
ponnisteluja, jotta Slovakian lainsaadanto saavuttaisi tayden vastaavuuden yhteison 
lainsaadannon kanssa keskipitkalla aikavalilla. 
Tehdyista ponnisteluista huolimatta ja vaikka askettain hyvaksytyn lainsaadannon 
ottamisessa osaksi kansallista oikeusjarjestelmaa on tapahtunut todellista edistysta, on 
otettava kayttoon konkreettisia taytantoonpanoa koskevia toimenpiteita seka tehokas 
hallinnon infrastruktuuri. Slovakian tietyt infrastruktuurit toimivat melko tyydyttavalla 
tavalla, mutta useilla aloilla on viela tehtava merkittavia ponnisteluja erityisesti 
standardointiin liittyen, mukaan lukien "uuden lahestymistavan" taytantoonpanossa 
tarvittavien teknisten rakenteiden luominen, lisaponnisteluja tarvitaan myos julkisten 
hankintojen ja henkisenja teollisen omaisuuden alalla. 
Komissio ei voi viela antaa lausuntoaan yritysten ja erityisesti pienten ja keskisuurten 
yritysten kyvysta soveltaa yhteison saannostoa. 
Maatalouteen liittyvia erityisnakokohtia huomioon ottamatta unionin sisarajoilla 
tehtavien tarkastusten poistaminen on mahdollista vasta lainsaadantojen riittavan 
yhdenmukaistamisen jalkeen. Tama edellyttaa erityisesti hyvaan hallintoon perustuvaa 
molemminpuolista luottamusta ( esimerkiksi tiettyja tuotteita koskevat lahtopaikassa 
tehtavat turvallisuustarkastukset). Tavaroiden liikkuvuuden osalta sisarajattoman alueen 
51 
toteuttaminen 1. tammikuuta 1993 mennessa oli mahdollista ainoastaan poistamalla 
kaikki unionin j asenvaltioiden j asenvaltiosta toiseen liikk:umisen osalta noudattamat 
muodollisuudet ja tekemat tarkastukset. Tama koski teknisia tarkastuksia ( erityisesti 
tuoteturvallisuustarkastukset), ihmisten, elainten ja kasvien terveytta koskevia 
tarkastuksia, taloudellisia ja kaupallisia tarkastuksia ( esimerkiksi vaarennosten torjunta), 
turvallisuustarkastuksia (aseet jne.) seka ymparistotarkastuksia (jatteet jne.). 
Suurimmassa osassa tapauksia muodollisuuksien ja tarkastusten poistaminen voitiin 
toteuttaa ainoastaan hyvaksymalla ja toteuttamalla yhteison toimenpiteita. Nailla 
toimenpiteilla voitiin yhdenmukaistaa liikkumista tai markkinoille saattamista koskevat 
saannot ( erityisesti tuoteturvallisuuden osalta) ja tarvittaessa siirtaa jasenvaltioiden 
alueella tai markkinoilla tehtavat tarkastukset tai noudatettavat muodollisuudet 
ulkorajoilla tehtaviksi (erityisesti arvonlisa- ja valmisteveron kantamisen, elainten ja 
kasvien terveystarkastusten seka tilastotietojen keruun osalta). Osasta Slovakian nykyisia 
rajoja tulee unionin ulkoraja. Tama merkitsee rajatarkastusten vahvistamista (katso tullia 
koskeva erillinen jakso ). 
Kyseisilla aloilla tehdyn tyon edistymista ja tahtia koskevan kokonaisarvioinnin 
perusteella on vaikea sanoa, milloin Slovakia kykenee hyvaksymaan ja panemaan 
taytantoon kaikki ne saadokset, jotka ovat valttamattomia sisarajoilla tehtavien 
tarkastusten poistamiseksi ja naiden tarkastusten teon siirtamiseksi unionin ulkorajoilla 
tehtaviksi. 
Slovakia on jo antanut suuren osa yhtenaismarkkinoita koskevaa yhteison saannostoa. 
Komissio ei kuitenkaan viela voi muodostaa kantaansa kaikista saadoksista, jotka 
Slovakia on ilmoittanut ottaneensa osaksi kansallista lainsaadantoaan. Standardien ja 
varmentamisen, julkisten hankintojen ja henkisen omaisuuden alalla on kuitenkin 
edcttava pidemmalle. Useimmilla aloilla lainsaadannon taytantoonpanoa on 
vahvistettava. Erityisesti hallinnon lujittaminen vaatii paljon tyota. Huomattavien 
ponnistusten avulla Slovakian pitaisi pystya keskipitkalla aikavalilla antamaan suurin osa 
yhtenaismarkkinoiden lainsaadannosta ja panemaan se taytantoon seka edistymaan 
tarvittavissa maarin taytantoonpanomekanismien toiminnassa, mika on taysimaaraisen 
sisamarkkinoille osallistumisen edellytys. 
Kilpailu 
Euroopan yhteison kilpailupolitiikan perusta on perustamissopimuksen 3 artiklan g 
kohta, jossa maarataan, etta yhteisossa on oltava jarjestelma, jolla taataan, ettei kilpailu 
sisamarkkinoilla vaaristy. Paaasialliset soveltamisalat ovat kilpailulainsaadanto ja valtion 
tuet. 
Eurooppa-sopimuksessa maarataan yhteison ja Slovakian kauppasuhteisiin 
sovellettavasta kilpailujarjestelysta, etta se perustuu perustamissopimuksen 85 ja 86 
artiklassa (yritysten valiset sopimukset/maaraavan aseman vaarinkaytto) ja 92 artiklassa 
(valtion tuki) maarattyihin arviointiperusteisiin ja etta kyseisten alojen soveltamista 
koskevat yksityiskohtaiset saannot on hyvaksyttava kolmen vuoden kuluessa Eurooppa­
sopimuksen voimaantulosta. Lisaksi snna maarataan, Slovakia saattaa 
kilpailulainsaadantonsa yhdenmukaiseksi yhteison kilpailulainsaadannon kanssa. 
52 
Valkoisessa kirjassa viitataan kyseisten maaraysten, sulautumisasetuksen saannosten 
(4064/89) ja perustamissopimuksen 37 ja 90 artiklan (monopolit ja erityis -ja 
yksinoikeudet) maaraysten asteittaiseen soveltamiseen. 
Yleiskuvaus 
Slovakia on toiminut nopeasti perustaakseen lainsaadannollisen ja institutionaalisen 
kehyksen, joka on yhteensopiva Euroopan unionin kehyksen kanssa, ja jatkaa samalla 
yksityistamismenettelya vahentaakseen valtion tehtavia maan taloudessa. Jatkuva 
julkisten monopolien olemassaolo, laaja julkinen omistus kansallisen omistusrahaston 
kautta ja kilpailunvastaisen hintojen vahvistamista koskevan lainsaadannon olemassaolo 
ovat tarkeita tekijoita arvioitaessa kilpailuymparistoa. 
Slovakian tasavallan kansallisneuvosto hyvaksyi 8 paivana heinakuuta 1994 Iain 
taloudellisen kilpailun suojelemisesta. Lain tarkoituksena on suojella taloudellista 
kilpailua tuote-ja palvelumarkkinoilla kilpailun estamista, rajoittamista tai vaaristymista 
vastaan seka luoda edellytykset kilpailun edelleen kehittamiselle kuluttajia hyodyntavan 
taloudellisen kehittymisen edistamiseksi. Kilpailuvirasto (Antimonopoly Office) 
perustettiin keskeiseksi hallinnolliseksi elimeksi, joka on vastuussa kilpailulain 
taytantoonpanosta. 
Julkisten yritysten ja erityis-tai yksinoikeuksien perusteella toimivien yritysten osalta 
todettakoon, etta Slovakian hallituksen yksityistamispolitiikassa on jatetty 
yksityistamisprosessin ulkopuolelle 29 olennaista yhtiota, joiden yhteenlaskettu 
kirjanpitoarvo on I 00 miljardia Slovakian korunaa. Na.ma yritykset toimivat etupaassa 
energia-, posti-ja televiestinta-, liikenne-, aseteollisuus-, vesihallinto-, vakuutus- ja 
pankkialoilla. Slovakian hallitus on pidattanyt itsellaan veto-oikeuden kahdentoista ns. 
strategisen yrityksen yksityistamisen osalta. 
Vastuu valtiontukien valvonnasta on annettu valtionvarainministerion alaiselle osastolle. 
Kyseisen valtiontukia valvovan viranomaisen osalta ei ole luotu mitaan saantoja, jotka 
koskevat sen toimintaa, sen toimivallan maarittelya, tietojenkeruuta ja sen paatoksia tai 
lausuntoja siita, ovatko valtion tuet Eurooppa-sopimukseen soveltuvia. 
Olemassaolevista valtiontuista on tehty ensimmainen kertomus, joka kattaa ajanjakson 
1993 -1994. 
Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi 
Kilpailulainsaadannon alalla nykyinen laki tayttaa suurelta osin lainsaadannon 
lahentymista koskevat vaatimukset. Vain muutamia mukautuksia on tarpeen viela tehda 
ryhmapoikkeusten, ja fuusiovalvonnanja menettelyjen alalla. 
Julkisten yritysten ja erityisoikeuksia tai yksinoikeuksia omaavien yritysten osalta 
yksityistamisen ulkopuolelle suljetut 29 (oleellista yritysta) ja jaljella olevat 12 
(strategista yritysta), joissa valtiolla on veto-oikeus, on jatetty konkurssilainsaadannon 
soveltamisalan ulkopuolelle. Tarvitaan viela huomattavaa edistymista ennen kuin naista 
yhtioista saadaan kaupallisesti elinkelpoisia rakennemuutoksen avulla ja vapauttamalla 
ne alat, joissa jotkin kyseisista olennaisista yrityksista toimivat ( esim. televiestinta, 
liikenne, energia, postipalvelut). 
53 
Valtionvarainministerion _puitteissa toimivan valtiontukia valvovan viranomaisen 
toiminnasta ei ole viela laadittu minkaanlaisia saantoja. On edelleen epaselvaa, millainen 
toimivalta valvontaviranomaisella on valtiontukien valvomiseksi, ja vaikuttaa selvalta, 
etta nykyisen jarjestelman mukaan valvontaviranomaisen ei ole mahdollista kerata 
kaikkia tarpeellisia tietoja kaikilta tukia myontaneilta viranomaisilta tutkiakseen 
valtiontukien soveltuvuuden Eurooppa-sopimukseen. 
Valtiontuissa ei ole saavutettu vaadittua avoimuutta. Vuosia 1993 -1994 koskeva 
myonnettyjen valtiontukien ensimmainen inventaario on tehty, jossa ei kuitenkaan anneta 
tarvittavia tietoja, jotta nahtaisiin kuka hyotyy valtiontuista ja mihin tarkoituksiin 
valtiontukia on myonnetty. 
Nayttaa silta, etta tietyt tukitoimenpiteet on sidottu vientisuoritukseen, mika on selvasti 
Eurooppa-sopimuksen vastaista, j a merkjttava osa valtiontuesta on myonnetty valillisen 
tuen muodossa kuten verohelpotuksina, velan kuittauksina ja veronmaksun lykkayksina. 
Tallaiset tukitoimenpiteet ovat toimintatukea, mika on sallittua vain hyvin tiukoin 
chdoin. Avoimuuden puutteen takia on viela epaselvaa onko noudatettu toimintatuen 
myontamisehtoja. Talouden elvyttamista koskevan lakiehdotuksen hyvaksyminen 
pahentaisi lisaa tilannetta. 
Sen lisaksi, etta hyvaksytaan Euroopan yhteison lainsaadantoa riittavan lahella oleva 
lainsaadanto, kilpailulain uskottavaan taytantoonpanoon vaaditaan hyvin toimivat 
kilpailuolosuhteita ja valtiontukia valvovat viranomaiset. Lisaksi vaaditaan, etta 
tuomioistuinlaitos, julkishallinto ja taloudelliset toimijat ymmartavat riittavasti 
kilpailulakia ja kilpailupolitiikkaa. 
Paatelmat 
Kilpailulainsaadannon lahentaminen edistyy tyydyttavasti ja on kaytossa keskipitkalla 
aikavalilla. Lisaksi kilpailuvirastolla tuntuu olevan tarpeelliset taidot ja voimavarat lain 
taytantoonpanemiseksi. Tarkein haaste on kuitenkin sen varmistaminen, etta lakia 
sove1letaan kaikkiin yrityksiin, mukaanlukien ns. olennaisiin ja strategisiin yrityksiin. 
Valtiontukien alalla on viela paljon tehtavaa, ja erityisesti on luotava tarpeellinen 
avoimuus, olemassaolevat valtiontukitoimet on saatettava yhdenmukaiseksi Eurooppa­
sopimuksen kanssa ja on hyvaksyttava saannot valtiontukia valvovan viranomaisen 
tehokkaan toiminnan takaamiseksi. Erityisesti, tukia koskevan inventaarion pitaisi 
kasittaa valtion, aluellisten ja paikallisviranomaisten myontamat tai valtion maararahoista 
myonnetyt kaikki tukitoimenpiteet. Valtiontukia koskevia saannoksia pitaisi soveltaa 
kaikkiin yrityksiin, mukaanlukien ns. olennaisiin ja strategisiin yrityksiin. Keskipitkalla 
aikavalilla on viela valttamatonta tehda merkittavasti tyota, jotta taytetaan vaatimukset 
valtiontukien valvonnan alalla. 
3.2 Innovaatiot 
Tietoyhteisku nta 
Nykytilanne 
Tietotekniikka ja televiestinta tarjoavat yhdessa valtavia taloudellisia ja yhteiskunnallisia 
mahdollisuuksia. Ennen vuotta 1989 naita mahdollisuuksia ei Slovakiassa hyodynnetty, 
vaikka koulutusta yleensa ei lyotykaan laimin. Seurauksena nayttaa olevan, etta 
54 
tietokoneiden kysynfa on ylittanyt normaalit odotukset, kun otetaan huomioon maan 
BKT/asukas. Jos tietoyhteiskuntaan tahtaavaa kehitysta mitataan suhteellisesti Internet­
palvelimien maaralla (1,6 palvelinta/1000 asukasta tammikuussa 1997), se on erittain 
nopeassa kasvussa, vaikka Slovakia edustaa suurinpiirtein alueen keskiarvoa eika ole 
viela saavuttanut EU-maiden keskimaarin kaksi vuotta sitten saavuttamaa tasoa. 
Televerkon kaynnissa oleva nykyaikaistaminen lisannee pian datasiirron maaraa ja myos 
Intemetiin liittyva datasiirtoa. 
Paatelmiit 
Tietotekniikkatuotteiden markkinoiden koko on ilahduttava osoitus Slovakian kasvavasta 
potentiaalista tietoyhteiskunnan alalla. Kehitysta voisi edistaa uusien kilpailijoiden 
entista vapaampi paasy datapalvelumarkkinoille, mutta tarkeimpana kannustimena lienee 
kehittyneiden palvelujen parempi saatavuus. 
Yleissivistava ja ammatillinen koulutus sekii nuoriso 
EY:n perustamissopimuksen 126 ja 127 artiklassa maarataan, etta yhteiso myotavaikuttaa 
korkealaatuisen koulutuksen kehittamiseen ja toteuttaa ammatillista koulutusta koskevaa 
politiikkaa, milla toimilla pyritaan edistamaan eurooppalaista ulottuvuutta koulutuksessa 
seka parantamaan teollisiin muutoksiin mukautumista ja tyomarkkinoiden joustavuutta 
ammattikoulutuspolitiikkojen kautta. 
Eurooppa-sopimuksessa maarataan yhteistyosta koulutuksen ja ammatillisen patevyyden 
tason kohottamiseksi. Valkoiseen kirjaan ei sisally taman alan toimenpiteita. 
Yleiskuvaus 
Slovakia kayttaa koulutukseen 1,5 prosenttia BKT:sta, joka vastaa 3,2 prosenttia valtion 
talousarviosta. 
Slovakiassa on 1 150 000 koululaista, 72 500 opiskelijaa ja 82 500 opettajaa. 
Slovakian koulutusjarjestelma koostuu perusasteen, toisen asteen ja korkea-asteen 
koulutuksesta, joihin sisaltyy myos ammatillinen koulutus. Perusasteen ja toisen asteen 
koulutuksen alueella vuoden 1989 jalkeen toteutettuihin uudistuksiin on sisaltynyt 
yksityisen koulutuksen hyvaksyminen, koulujen johtajien ja paikallisten ja alueellisten 
viranomaisten paatosvallan lisaaminen, opetussuunnitelmien uudistaminen seka 
oppivelvollisuusajan pidentaminen. Slovakiassa on 14 korkea-asteen oppilaitosta 
(mukaan lukien kolme opettajankoulutuslaitosta), kaksi sotakorkeakoulua ja yksi 
poliisiopisto, jotka ovat kaikki valtion rahoittamia. 
Vuonna 1990 perustettiin korkeakouluneuvosto edustamaan korkea-asteen oppilaitoksia 
niiden suhteissa opetusministerioon. Vuonna 1990 annettua korkea-asteen koulutusta 
koskevaa lakia, jossa akateemisille oppilaitoksille myonnettiin laaja itsenaisyys, 
muutettiin vuonna 1996. Muutokset nahtiin yleisesti opetusministerion vaikutusvallan 
merkittavana Iisaamisena ja akateemisen vapauden kaventamisena. Uutta 
ammattikoulutusjarjestelmaa kehitetaan parhaillaan. 
55 
Tempus-ohjelma on osaltaan edistanyt korkea-asteen koulutuksen uudistamista 
koskevien tavoitteiden saavuttamista ja luonut perustan yhteistyolle-EU:n korkea-asteen 
oppilaitosten kanssa. 
Noin 16,5 prosenttia Slovakian vaestosta on ialtaan 15 -25 vuotiaita. Slovakian 
nuorisoj arj estot ovat osallistuneet Euroopan nuorisoalan toimintaan vuodesta 1990 
lahtien. Nuorisoalan yhteistyo Slovakian kanssa on sisaltynyt myos Nuorten Eurooppa 
-ohjelmaan vuodesta 1995 alkaen. 
Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi 
Eurooppa-sopimuksen mukaisesti Slovakian kanssa on kaynnistetty yhteistyo, jonka 
tavoittecna on yleiscn koulutuksen ja ammatillisen patcvyyden tason kohottaminen, ja 
Slovakian tasavallan odotetaan pian osallistuvan naita aloja koskeviin yhteison ohjelmiin. 
Suunnitteilla on lisauudistuksia, joilla pyritaan parantamaan Slovakian 
koulutusjarjestelman laatua sen kaikilla tasoilla. Opettajankoulutus on tarkea osa naita 
uudistuksia. Ammattikoulutusjarjestelman jatkuva uudistaminen on olennaisen tarkeaa 
tyovoiman mukauttamiseksi kaynnissa olevaan talouden rakennemuutosprosessiin ja sen 
varmistamiseksi, etta vaatimukset ovat EU:njasenvaltioiden vaatimusten mukaisia. 
Edellyttaen etta uudistukset etenevat aiotulla tavalla, Slovakian koulutussektorin pitaisi 
pystya taysin osallistumaan yhteistyotoimiin Euroopan unionissa. 
Paatelmat 
Unioniin liittymista ajatellen nailla aloilla ei ole odotettavissa suuria ongelmia. 
Tutkimus ja teknologinen kehittaminen 
Perustamissopimuksessa ja puiteohjelmassa maarattyjen tutkimuksen ja teknologisen 
kehittamisen yhteison tason toimien tavoitteena on Euroopan teollisuuden kilpailukyvyn 
ja yleisen elamanlaadun parantaminen seka kestavan kehityksen, ymparistonsuojelun ja 
muiden yhteisten politiikkojen tukeminen. 
Eurooppa-sopimuksessa ja sen lisapoytakirjassa maarataan naiden alojen erityisesti 
puiteohjelmassa tehtavasta yhteistyosta. Valkoiseen kirjaan ei sisally alaa koskevia 
toimenpiteita. 
Yleiskuvaus 
Paavastuu kansallisen tiede-ja teknologiapolitiikan kehityksesta, koordinnoinnista ja 
taytantoonpanosta kuului Slovakian tasavallan yhteiskunnan, tieteen ja teknologian 
kehityksen strategiavirastolle vuodesta 1995 vuoden 1997 alkuun saakka, jolloin se 
siirrettiin takaisin opetusministeriolle. Tarkein tukea myontava elin kuuluu yha edella 
mainitun viraston alaisuuteen, ja sen toiminta perustuu yleisiin tarjouskilpailuihin, jotka 
ovat avoinna kaikkien laitosten tutkijoille. Slovakian tiedeakatemia, Slovakian 14 
yliopistoa ja soveltavaa tutkimusta tekevat laitokset ovat tarkeimmat toimijat tieteen ja 
teknologisen tutkimuksen alalla. 
Tutkimuksen ja teknologisen kehittamisen kokonaismenojen osuus BKT:sta laski vuoden 
1991 2,25 prosentista vuoden 1995 1,04 prosenttiin, ja julkisen sektorin menojen osuus 
56 
BKT:sta laski vuoden 1991 0,71 prosentista 0,37 prosenttiin vuonna 1994, mutta 
sitteminin julkisen sektorin menojen osuus kasvoi taas 0,51 prosenttiin vuonna 1996. 
Hallituksen ensisijaiset yleistavoitteet Hilla alalla ovat tehokkaan valtiontukijarjestelman 
perustaminen seka tieteen ja teknologian osuuden kasvattaminen valtion talousarviossa 1 
prosenttiin BKT:sta. Painopisteita ovat raaka-aineiden kayton vahentaminen, 
energiatehokkuuden lisaaminen ja maatalouden ekosysteemien optimointi. 
Saannollinen yhteistyo Euroopan yhteison kanssa alkoi vuonna 1992 tutkimuksen ja 
teknologisen kehittamisen kolmannessa puiteohjelmassa. Tahan mennessa yhteistyo on 
kcskittynyl piiilasiassa COPERNICUS-ohjclmaan (KIE-maiden ja IVY-maiden kanssa 
harjoileltavan yhlcistyon crityisohjclma), ja osallistumincn ncljanleen puiteohjelmaan on 
melko vahaista. Slovakia on COST:n (tieteellisen ja teknisen tutkimuksen 
eurooppalainen yhteistyo) ja EUREKAn (Euroopan tutkimustoiminnan 
koordinointivirasto) jasen. 
Alaa koskevat tilastot ovat OECD:n standardien mukaiset vuodesta 1994 alkaen. 
Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi 
Slovakian tutkimus- ja kehitysala on korkeatasoista, Ja valtion tuen huomattavan 
vahentamisen takia sita on rationalisoitu nopeasti. Tutkimuksen ja kehityksen 
oikeudc11ista ja rahoituksellista kehysta on nyt vahvistettava alan vakauttamiseksi ja 
tulevaisuuden kehitysnakymien selventamiseksi. Tutkimusta ja kehitysta koskevaa 
lainsaadantoa valmistellaan. Rahoitusta on lisattava ja monipuolistettava. Runsaampi 
osallistumincn yhtcison ohjclmiin auttance alan vahvistamisessa ja palvelee teollisuuden 
innovatiivisuutta. 
Paatelma 
Liittymisen kannalta talla alalla ei ole odotettavissa erityisia ongelmia. Liittymisen 
hyodyt olisivat molemminpuoliset. 
Televiestinta 
Euroopan yhteison televiestintapolitiikan tavoitteena on poistaa esteet telelaitteiden, 
-palvelujen ja -verkkojen yhtenaismarkkinoiden tehokkaan toiminnan tielta, avata 
ulkomaiset markkinat EU:n yrityksille ja tarjota yleisesti saatavia nykyaikaisia palveluja 
kaikille EU :n asukkaille ja yrityksille. Nama tavoitteet saavutetaan yhdenmukaistamalla 
tarjottavien palvelujen standardit ja edellytykset, vapauttamalla paatelaitteiden, 
palvelujen ja verkkojen markkinat ja antamalla tarpeellinen lainsaadanto. Vaikka 
tavoitteiden saavuttamiseksi tarvittavat direktiivit on nyt annettu ja tarvittavat 
toimintaperiaatteet vahvistettu, julkisen puhelintoiminnan ja siihen liittyvan 
infrastruktuurin kayton vapauttamista lykataan joissakin jasenvaltioissa vuodella tai 
kahdella vuodesta 1998. 
Eurooppa-sopimuksessa maarataan yhteistyosta, jolla pyritaan saamaan standardit ja 
kaytannot kohti Euroopan yhteison tasoa televiestinta- ja postipolitiikassa, 
standardoinnissa, lainsaadantoperiaatteissa Ja infrastruktuurin uudistamisessa. 
57 
Valkoisessa kirjassa keskitytaan tarkastelemaan saantelyn, verkkojen ja palvelujen 
lahentamista, jota taydennetaan muilla toimilla, jotka vahitellen vapauttavat telealan. 
Yleiskuvaus 
Vuoden 1996 lopulla Slovakian puhelintiheys oli lisaantynyt 23,2 liittymaan sataa 
asukasta kohti, mutta puhelinliittymien jonotuslistalla oli 145 000 liittyman haluavaa. 
Vuoteen 2000 mennessa hallitus pyrkii lyhentamaan jonotusaikaa viiteen kuukauteen ja 
lisaamaan liittymien maaraa 35:een sataa asukasta kohti. 
Valtion monopoliyhtio Slovenske telekomunikacie (ST) tarjoaa suurimman osan 
telepalveluista. Sen muuttamista osakeyhtioksi valmistellaan parhaillaan. Hallitus on 
todennut, etta yksityiselta sektorilta tarvitaan paaomaa alan laajentamisen jatkamiseksi, ja 
harkitsee ST:n eri yksityistamisvaihtoehtoja. 
Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi 
Telealan vavautuminen 
Slovakian hallitus sitoutui Maailman kauppajarjeston WTO:n neuvotteluissa purkamaan 
1. tammikuuta 2003 mennessa puhelintoiminnan monopoliaseman, joka ST:lla viela on. 
Kaikki palve]ut on vapautettu lukuun ottamatta vaihtoehtoisten infrastruktuurien 
tarjontaa, ja henkil~hakupalveluja lukuun ottamatta alalla on kilpailua. ST on hiljattain 
sulautunut Slovakian ainoaan henkilohakupalveluja tarjoavaan yhtioon, jossa 
yhtiokumppaneina oli ranskalais- ja tsekkiyhtioita. Vuoteen 1997 Slovakiassa oli vain 
yksi (analogista jarjestelmaa kayttava) matkapuhelinoperaattori, mutta vuonna 1996 
kaksi uutta, yleiseurooppalaista GSM-digitaalistandardia kayttavaa matkapuhelinverkkoa 
aloitti toimintansa. 
Lainsaadannon lahentaminen Euroovan vhteison lainsaadantoon 
Vuonna 1992 entisen liittovaltion hallitus muutti vuoden 1964 telelakia saantelytehtavien 
erottamiseksi varsinaisesta toiminnasta. Lisaksi muutoksilla purettiin lakisaateiset 
monopolit, sallittiin yksityistaminen, asetettiin jo toimiville operaattoreille toimiluvan 
saantivaatimuksia ja nain annettiin hallitukselle mahdollisuus toteuttaa 
vapauttamispolitiikkaa, jota se ei kuitenkaan ole viela toteuttanut. Saantelysta ja 
politiikasta vastaavien elimien selkeampi erottaminen operaattoriyrityksista on 
valttamatonta, jotta Slovakian lainsaadanto olisi yhteison saannoston mukainen.ja hallitus 
voi toteuttaa kilpailua suosivaa politiikkaa tehokkaasti. 
Vuonna 1997 on maara antaa uusi, ST:n yksityistamista valmisteleva telelainsaadanto. 
Nyt viela luonnosvaiheessa olevassa uudessa lainsaadannossa saantelytehtavat jaetaan 
neljalle elimelle: liikenne- ja viestintaministeriolle, televiestintalaitokselle, alueellisille 
televiestintalaitoksille ja valtiovarainministeriolle, joka· saantelee joitakin hintoja. 
Slovakian itsenaistyttya alan uuden lainsaadannon hyvaksyminen on kaynyt hitaasti, ja 
hallintokapasiteetti vaikuttaa riittamattomalta vahvistettujen tavoitteiden saavuttamiseksi. 
Hintojen tasapainottaminen on meneillaan, vaikka hinnoittelupolitiikka onkin mutkikasta 
kahdelle ministeriolle jaetun toimivallan vuoksi. Kun paaverkko laajenee alueille, jotka 
eivat ole taloudellisesti kovin elinvoimaisia, tarvitaan toimenpiteita 
yleispalvelutavoitteen saavuttamiseksi. 
58 
Infrastruktuuri e 
Hallituksen paatavoite on ollut saada lisaa investointeja yleisen televerkon 
laajentamiseen ja nykyaikaistamiseen ja parantaa tarjolla olevien palvelujen laatua. 
Laajentamista on paljolti voitu kustantaa kansallisella tasolla saaduilla voitoilla ja 
kansainvalisten rahoituslaitosten myontamilla lainoilla. Kun kaukopuheluverkko on 
valmis, kehittyneiden palvelujen saanti paranee varsinkin kaupungeissa. Vuosina 1991-
1996 kiintean verkon liittymat lisaantyivat 14,3 :sta 23 ,5 liittymaan sataa asukasta kohti. 
Kreikassa, Portugalissa ja Irlannissa liittymia on keskimaarin 43,9 sataa asukasta kohti. 
Vuoteen 2000 mennessa hallitus pyrkii lyhentamaan uusien liittymien jonotusaikaa 
viiteen kuukauteen ja nostamaan puhelintiheyden 35 liittymaan sataa asukasta kohti. Jos 
hallitus pystyy rahoittamaan investoinnit, tavoitteet ovat ehka saavutettavissa. Yleisen 
televerkon digitaalisuusaste on 38 prosenttia, kun Kreikassa, Portugalissa ja Irlannissa se 
on keskimaarin 62,4 prosenttia. 
Hallitus pohtii parhaillaan ST:n yksityistamisvaihtoehtoja, joilla saataisiin lisarahoitusta 
investointeihin. Yhden liittyman tuottamat tulot ovat nykyisellaan ehka liian alhaiset 
yleispalvelutavoitteen saavuttamiseksi. Ostovoiman tasosta paatellen tariffien 
lisauudistukset voisivat kasvattaa tuloja. Vuoden 1996 lopussa matkapuhelimia oli vain 
25 000 eli 0,4 7 sataa asukasta kohti. 
Alan kilpailukyky 
Vuonna 1995 telealalla oli 13, 7 tyontekijaa tuhatta liittymaa kohti (Kreikassa, 
Portugalissa ja Irlannissa heita oli keskimaarin 6,2), ja uudet tilaajat olivat odottaneet 
liittymiaan keskimaarin 1,5 vuotta. Puhelinpalvelujen tyydyttamatonta kysyntaa on 
paljon, ja verkon nykyisesta nopeasta laajenemisesta huolimatta kuluu viela joitakin 
vuosia, ennen kuin edes peruspuhelinpalvelu on yleisesti saatavilla. Yhden liittyman 
tuottamat tulot (noin 264 ecua vuodessa vuonna 1995) on lahella sita vahimmaismaaraa, 
joka mahdollistaa verkon tarjoamisen taloudellisen kannattavuuden ja kohtuuhintaisen 
yleispalvelun tarjonnan. Yleisten televerkkojen operaattorin on tehtava tehokkuutta 
lisaavia saastoja ollakseen kilpailukykyinen. Jos hintojen tasapainottamista jatketaan ja 
talouskasvu jatkuu, teleala pystynee selviytymaan alan taydellisesta vapauttamisesta, joka 
toteutuu vuonna 2003. 
Paatelmat 
Slovakialla tulee olemaan joitakin vaikeuksia yhteison saannoston kayttoonotossa 
keskipitkalla aikavalilla, koska hallintokapasiteetti ei riita uuden lainsaadannon 
valmistelun paattamiseen ja taytantoonpanoon. Yleisten televerkkojen operaattorin on 
muututtava kilpailukykyisemmaksi, jotta se houkuttelisi investointeja ja valmistautuisi 
kilpailuun. 
Audiovisuaalinen ala 
Audiovisuaalista alaa koskevan yhteison saannoston tavoitteena on sisamarkkinoiden 
yhteydessa toteutettava audiovisuaalisten palvelujen tukeminen ja vapaa liikkuvuus 
Euroopan unionissa seka eurooppalaisen ohjelmateollisuuden edistaminen. Televisio 
ilman rajoja -direktiiviin, jonka soveltamisala koskee kaikkia yleisradiopalvelun 
harjoittajia lahetystavasta (maanpaallinen, satelliitti-, kaapelilahetystoiminta) tai niiden 
yksityis- tai julkisoikeudellisesta luonteesta riippumatta, sisaltyy yhteison siiiinnosto, 
59 
Jossa maaritellaan rajat y1ittavan yleisradioinnin perussaannot. Saannoston paakohtia 
ovat: varmistaa tclcvisioJahetysten vapaa liikkuvuus jasenvaltioiden valilla, edistaa 
curooppalaistcn audiovisuaalistcn tcostcn tuotantoa ja lcvitysta (saatamaJJa 
curooppalaisiin teoksiin ja itsenaisten tuottajien teoksiin sove11ettavista Jahetysaikojen 
vahimmaisosuuksista), maarittaa televisiomainontaa koskevat perusstandardit, Iuoda 
alaikaisten suojelua koskevat saannokset ja mahdollistaa vastineoikeus. 
Eurooppa-sopimuksessa maarataan yhteistyosta audiovisuaalisen teollisuuden 
edistamiseksi ja nykyaikaistamiseksi seka audiovisuaalisen alan politiikan 
lainsaadanno lliseksi yhdenmukaistamiseksi. 
Televisio ilman rajoja -direktiivi sisaltyy valkoiseen kirjaan ensimmaisen vaiheen 
toimenpiteena. 
Yleiskuvaus 
Audiovisuaalisen alan oikeusperusta maaritellaan vuonna 1991 saadetyssa Slovakian 
televisiotoimintaa koskevassa laissa seka vuoden 1991 radio- ja 
tclevisiolahctystoiminnan harjoittamista koskcvassa laissa. Ensin mainitulla lailla 
lakkautetaan valtion monopoli ja maarataan yleisradiotoimintaa ja yleisradiopalvelun 
harjoittajia koskevat perussaannot, -oikeudet ja -asetukset. Jalkimmaisessa laissa 
maarataan radio- ja televisiolahetystoiminnan neuvostosta, joka paattaa 
yleisradiopalvelun harjoittajille myonnettavista toimiluvista. 
Tarkein televisiolahetystoiminnan harjoittaja on 'Slovakian televisio'. 
Elokuvatuotannon ja -levityksen valtion monopolin lakkauttamisen jalkeen ovat pienet 
yksityiset tuottajat alkaneet toimia aktiivisesti. Levityssektorilla toimii useita yhtioita. 
Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi 
Slovakian audiovisuaalinen ala pyrkii uude11een vakiinnuttamaan asemansa viime 
vuosien huomattavicn muutosten jalkeen. Nopea kasvu ja jatkuvat muutokset ovat sil1e 
ominaisia. Sen kyky sopcutua kunnolla yhtcison siiiinnosti>n noudattamiscen edellyttaa, 
etta parannetaan ohjelmantuotantoteollisuuden mahdollisuuksia vastata mukautetun 
saantelykehyksen siHe asettamiin huomattaviin haasteisiin. 
Slovakian audiovisuaalisen alan lainsaadanto ei ole taysin Euroopan unionin vaatimusten 
mukainen. Se on edelleen puutteellinen eurooppalaisen tuotannon, itsenaisten tuottajien 
j a uuden tuotannon edistamisen, eurooppalaista tuotantoa koskevien maaritelmien seka 
erillisia mainoksia ja mainonnan sisaltoja koskevien saantojen osalta. 
Slovakian hallinnossa kasitellaan parhaillaan lainsaadantoon tehtavia muutoksia. 
Paatelmat 
Lainsaadantotilanteen kehittymisesta tarvitaan nykyista taydellisempia tietoja. 
Edellyttaen, etta tarvittavat saadokset kuitenkin toteutetaan riittavan nopeasti ja niihin 
yhdistetaan alan teollisuudessa tarvittavat rakentee1liset sopeuttamistoimet, on perusteltua 
60 
odottaa, cllil Slovakian on mahdollista tilytUUi audiovisuaalista alaa koskevat Euroopan 
yhteison vaatimuksct keskipitkalla aikavalilla. 
3.3 Taloutta ja verotusta koskevat kysymykset 
Talons-ja rahaliitto 
Slovakian liittyessa Euroopan unioniin EMUn kolmas vaihe on jo alkanut. EMUn kolmas 
vaihe merkitsee suuria muutoksia kaikille jasenvaltioille, myos niille, jotka eivat osallistu 
euro-alueeseen. Kaikki jasenvaltiot, uudet mukaan lukien, osallistuvat taysin talous-ja 
rahaliittoon ja jokaisen jasenvaltion talouspolitiikka koskee muita jasenvaltioita. 
Jasenvaltiot osallistuvat talouspolitiikan koordinointiin (kansalliset lahentymisohjelmat, 
laajat taloudcn suuntaviivat, monenvalinen valvonta, liiallista alijaamaa koskeva 
mcncttcly). Jilscnvaltioita vaaditaan noudattamaan kasvua ja vakautta koskevaa 
sopimusta, luopumaan kaikesta suorasta keskuspankkirahoituksesta julkisen sektorin 
alijaaman poistamiseksi ja julkisten viranomaisten rahoituslaitoksilta saamista 
suosituimmuusluotoista seka saattamaan paatokseen paaomaliikkeiden vapauttaminen. 
Liittyminen unionin jaseneksi merkitsee laheisempaa raha-ja valuuttapoliittista 
yhteistyota Euroopan unionin kanssa. Tama vaatii raha-ja valuuttapolitiikan alueella 
rakenteellisten uudistusten vahvistamista. Jasenvaltiot, jotka eivat osallistu euro­
alueeseen, voivat harjoittaa itsenaista rahapolitiikkaa ja osallistua rajoitetusti 
keskuspankkien eurooppalaiseen jarjestelmaan. Kyseisten valtioiden keskuspankkien on 
oltava riippumattomia ja hintojen vakauden on oltava niiden ensisijainen tavoite. 
Rahapolitiikkaa taytyy harjoittaa markkinoihin perustuvin valinein ja sen on 
"tehokkaasti" valitettava suuntaukset reaalitalouteen. Ta.man vuoksi uudistuksia on 
jatkettava rahapolitiikan tehokkuutta estavien tekijoiden poistamiseksi. Naita esteita ovat 
muun muassa kilpailun puute pankkialalla, rahoitusmarkkinoiden heikko kehitys ja 
pankkialan jarjestamattomat luotot. Jokaisen jasenvaltion valuuttapolitiikka koskee 
kaikkia jasenvaltioita ja jokaisen jasenvaltion on kyettava vakauttamaan valuuttansa 
myohemmin paatettavassa mekanismissa. 
Koska Euroopan unionin jasenyys merkitsee EMUn tavoitteiden hyvaksymista, 
Slovakian on taytettava Hihentymisperusteet, vaikka sen ei tarvitse valttamatta tapahtua 
liittymisajankohtana. Vaikka lahentymisperusteiden tayttaminen ei olekaan Euroopan 
unionin jasenyyden ehtona, perusteet ovat tarkea vertailukohta vakauteen pyrkiville 
makrotalouspolitiikoille, ja uusien jasenvaltioiden on aikanaan taytettava ne pysyvasti. 
Ta.man vuoksi jarjestelmallisen talouden siirtyman ja markkinatalouteen suuntautuneiden 
rakenneuudistusten menestyksellinen paatokseen saattaminen on olennaisen tarkefili. 
Slovakian taloudellista tilannetta ja sen edistymista on jo analysoitu ta.man maalausunnon 
aikaisemmissa luvuissa. 
Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi 
Slovakian keskuspankkia voidaan pita.a suurelta osin hallituksesta riippumattomana 
paajohtajan nimittamismenettelyn ja rahapolitiikan harjoittamisen subteen. Keskuspankin 
saantojen rnukaincn tavoite on varmistaa Slovakian valuutan vakaus. Tavoite on 
kuitenkin aina tulkittu hintojen vakaudeksi. Keskuspankkia koskevan lain saannokset 
eivat ole viela laheskaan yhteensopivia Euroopan yhteison perustamissopimuksen kanssa, 
61 
mutta Slovakian tasavallan julkinen talous on ollut terve ja budjettivajeen rahoitusta ei 
ole koskaan esiintynyt. 
Rahapolitiikka on ollut melko tehokasta inflaation laskemisessa alle kymmeneen 
prosenttiin, vaikkakin on huomattava, etta Slovakian keskuspankki alkoi kayttaa 
markkinatalouteen suuntautuneita valineita vasta vuonna 1996. Rahan tarjonnan valvonta 
on ollut aikaisemmin suhteellisen vaikeaa kiintean valuuttakurssin ja (matalasta 
inflaatiosta johtuvan) positiivisen reaalikoron odotuksen yhteisvaikutuksen vuoksi. 
Keskuspankki reagoi tilanteeseen vuonna 1996 laajentamalla valuutan vaihteluvalia 
keskuskurssiin nahden, korottamalla varantovaatimuksia ja ottamalla kayttoon pankkien 
jalleenrahoitusluottoja koskevat rajoitukset. Tama on vakavasti vaikeuttanut 
maksuvalmiutta pankkienvalisilla markkinoilla, joilla on vain yksi talletusten hankkija. 
Taman vuoksi pankkienvaliset korot ovat suhteellisen korkeat. Rahapolitiikan 
tehokkuuden esteena on valtion hallitsema pankkiala, jolla ei ole kilpailua ja jonka 
ongelmana on myos suuri maara jarjestamattomia luottoja. Lisaksi konkurssimenettelyja 
ei panna tehokkaasti taytantoon, ja rahoitusmarkkinat ovat melko kehittymattomat. 
Valuuttakurssijarjestelma muodostuu keskuskurssista, jonka ymparilla on vaihteluvali. 
Pyrkiessaan rajoittamaan rahan tarjonnan vaarantanutta maan ulkoista luotonottoa 
Slovakian keskuspankki laajensi asteittain valuutan vaihteluvalia keskuskurssiin nahden 
vuonna 1996. Vuodesta 1993 lahtien valuutta on ollut vakaa tavoitteena olevassa 
vaihteluvalissa. 
Paatelmat 
On ennenaikaista arvioida, pystyyko Slovakian tasavalta osallistumaan euro-alueeseen 
liittymisajankohtana. Se riippuu rakenneuudistuksessa saavutetusta menestyksesta, joka 
mahdollistaa lahentymisperusteiden tayttamisen ja niiden jatkuvan noudattamisen. 
Uihentymisperusteet eivat kuitenkaan ole ehto liittymiselle. 
Slovakian tasaval1an osallistumisen EMUn kolmanteen vaiheeseen euro-alueeseen 
kuulumattomana jasenvaltiona ei pitaisi aiheuttaa ongelmia keskipitkalla aikavalilla, 
edellyttaen etta keskuspankkia koskeva lainsaadanto mukautetaan taysin Euroopan 
yhteison saantoihin ja etta pankkialalla toteutetaan markkinatalouden vaatimusten 
mukainen rakennemuutos. 
Verotus 
Valittoman verotuksen alalla yhteison saannosto koskee paaasiassa yritys-ja 
paaomaverojen tiettyja nakokohtia. EY:n perustamissopimuksen neljalla vapaudella on 
laajempi vaikutus kansallisiin verojarjestelmiin. 
Valillista verotusta koskeva saannosto koostuu ensisijaisesti yhdenmukaistetusta 
lainsaadannosta arvonlisaveron ja valmisteverojen alalla. Siihen sisaltyy kasautumaton 
yleinen kulutusvero (ALY), jota kannetaan kaikissa tavaroiden ja palveluiden tuottamisen 
ja jakelun vaiheissa. Tama merkitsee kotimaisten ja ei-kotimaisten (tuonnin) 
liiketapahtumien yhtalaista verotuskohtelua. AL V -saannostoon sisaltyy myos Euroopan 
unionin sisalla verovelvollisten valilla toteutettavien liiketapahtumien verotusta koskevia 
siirtymasaantoja. Valmisteverojen osalta saannosto sisaltaa yhdenmukaista 
verotusrakennetta j a veroj en vahimmaiskantaa koskevat saannot seka yhteiset sfilinnot 
valmisteveron alaisten tuotteiden hallussapidosta ja liikkumisesta (mukaan lukien 
62 
verottomia varastoja koskevat saannot). Yhtenaismarkkinoiden toteuttamisen johdosta 
yhteison sisarajoilta poistettiin kaikki verotarkastukset tammikuussa 1993. 
Jasenvaltioiden veroviranomaisten keskinainen avunanto on tarkea sisamarkkinoiden 
hallinnollisen yhteistyon piirre. Asiasta annettu direktiivi koskee seka valitonta etta 
valillista verotusta. 
Eurooppa-sopimuksessa on maaraykset lainsaadannon lahentamisesta valillisen 
verotuksen alalla. 
Valkoisessa kirjassa esitetaan ensimmaisena vaiheena toimenpiteita, jotka ovat valillista 
verotusta koskevan yhteison saannoston paavaatimusten mukaisia (lahinna yhteisossa 
vuoteen 1993 sovellettuja toimenpiteita), ja toisena vaiheena toimenpiteita, jotka edella 
mainittujen lisaksi ovat valttamattomia koko _ valillista verotusta koskevan saannoston 
taytantoonpanemiseksi. 
Yleiskuvaus 
Valiton verotus 
Kahdessa yhtioverotusta koskevassa direktiivissa seka valimiesmenettelya koskevassa 
direktiivissa saadetaan vastavuoroisuuden periaatteella toimivasta mekanismista. 
Vastaavia kansallisia saannoksia ei siis voida olettaa olevan olemassa ennen jaseneksi 
liittymista. 
Valillinen verotus 
Arvonlisaveron osuus Slovakian valtion tuloista oli noin 32 prosenttia ja valmisteveron 
osuus noin 12 prosenttia vuonna 1995. Ta.man tilanteen odotetaan jatkuvan, ja suuntaus 
on kasvamaan pain. 
Arvonlisiivero 
Slovakian nykyinen AL V-jarjestelma otettiin kayttoon 1. tammikuuta 1993, ja se korvasi 
entisen yksivaiheisen liikevaihtoveron. Slovakiassa on kaksijakoinen AL V-jarjestelma: 
standardiverokanta on 23 prosenttia ja alennettu verokanta 6 prosenttia. 
Standardiverokanta koskee periaatteessa kaikkia tavaroita ja palveluja, joille ei 
nimenomaisesti ole maaratty alennettua veroa. Tuontiin sovelletaan samaa AL V­
prosenttia kuin vastaaviin kotimaisiin tuotteisiin. 
Tietyt toiminnan laj it ovat vapautettuj a AL V: sta, eika niiden johdosta voida pyytaa 
palautusta. Na.ma verovapautukset koskevat paaasiassa yleisen edun mukaista toimintaa, 
rahoitus- ja vakuutuspalveluja seka arpajaisia ja muita vastaavia peleja. Verovelvollisilla 
on periaatteessa oikeus vahentaa liiketoiminnan yhteydessa suorittamiensa tavaroiden ja 
palvelujen ostojen ALY. Slovakian ALV-laissa ei kuitenkaan ole saannoksia veron 
palauttamisesta verovelvollisille, joiden kotipaikka ei ole Slovakia. 
Valmistevero 
Slovakian tasavallan nykyinen valmisteverojarjestelma otettiin kayttoon 1. tammikuuta 
1993. Valmisteveroa kannetaan kivennaisoljyista, alkoholista ja alkoholijuomista seka 
valmistetusta tupakasta. Kunkin tuoteryhman valmistevero on maaraan perustuva. 
63 
Keskiniiinen avunantu 
V crohallinnon ci vicla ole tarvinnut kehittaa valmiuksiaan harjoittaa jasenvaltioiden 
veroviranomaisten valista keskinaista avunantoa, silla se tulisi ajankohtaiseksi vasta 
jaseneksi liittymisen yhteydessa. 
Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi 
Arvonlisavero 
Slovakian nykyinen AL V-jarjestelma perustuu yhteison AL V-saannoston 
perusperiaatteille. Se on hyva lahtokohta maan mukautuessa tulevaisuudessa yhteison 
AL V -saannostoon, vaikka se on soveltamistavaltaan melko suurpiirteinen. 
Ulkomaiset kaupan harjoittajat, jotka eivat ole asettautuneet vakinaisesti Slovakiaan 
civatkil olc maan kaupparckistcrissa, civat voi rckistcroitya ALV-velvollisiksi. Koska 
Slovakiassa ci olc miUian jarjcstclmlia ALV-palautusten maksamiseksi 
rekistcroimilttomillc ulkomaisillc verovelvollisillc, ALY merkitsee lisakustannusta 
tallaisille kaupan harjoittajille. Alennetun AL V-kannan soveltamisala on selvasti 
laajempi kuin yhteisossa. 
Slovakian jasenyys Euroopan unionissa vaatisi lisasopeuttamista, jotta maan AL V­
lainsaadanto saataisiin yhteison saannoston asettamien vaatimusten mukaiseksi erityisesti 
sellaisen verojarjestelman osalta, joka on valttamaton yhteison sisarajoilla tapahtuvien 
tarkastusten loputtua. 
Slovakian kansallisessa strategiasuunnitelmassa valkoisen kirjan arvonlisaveroa 
koskevien suositusten toteuttamiseksi asetetaan aluksi etusijalle ALV-kantajarjestelman 
uudistaminen seka ulkomaisille lento-ja merikuljetusyhtioille suoritettavien 
tavarantoimitusten ja ulkomaisissa ilma-aluksissa ja laivoissa suoritettavien palvelujen 
verottomuuskohtelu. Vuosien 1998 ja 2000 valisella kaudella lainsaadantoohjelmassa on 
tarkoitus keskittya jarjestelyihin ALV :n palauttamiseksi verovelvollisille, joiden 
kotipaikka c1 olc Slovakia, vcrovclvolliscn maarittelcmiseen seka 
vcrotlomuuskaytantoon, jota sovelletaan muidcn tavaroiden kuin kuljetusvalineiden 
valiaikaiseen tuontiin. Slovakian ALV-lainsaadanto on tarkoitus saattaa taysin yhteison 
saannoston mukaiseksi vuoteen 2000 mennessa, lukuun ottamatta yhteison 
siirtymakauden j arj estel yj a. 
Valmistevero 
Slovakian valmisteverojarjestelma poikkeaa huomattavasti EU:n vaatimuksista. 
Ensiksikaan Slovakiassa ei ole valiaikaisen valmisteverottomuuden jarjestelmaa, jonka 
mukaan tavarat voivat liikkua verottomasta varastosta toiseen ilman veroa. 
Toiseksi, vaikka verotusaste on suurin piirtein yhteison direktiiveissa saadetylla 
vahimmaistasolla, kivennaisoljyihin sovellettava verokanta alittaa yhteison 
vahimmastason ja nykyinen maaraan perustuva savukkciden valmisteverokanta on 
muutcttava yhteisossil kaytettavaksi yhdistelmakannaksi, jossa on seka maaraan etta 
arvoon perustuva osuus. 
64 
Yhteison valmisteverolainsaadannon oikean soveltamisen varmistamiseksi on erittain 
tarkeaa, etta Slovakian tasavalta mahdollisimman pian toteuttaa yhteison mallin 
mukaisen varastojarjestelman seka sopeuttaa valmisteverotuksensa rakenteen ja tason 
yhteison vaatimuksia vastaavaksi. 
Slovakian kansallinen strategiasuunnitelma valkoisen kirjan suositusten 
taytantoonpanemiseksi ei sisalla selkeaa ja yksityiskohtaista aikataulua Slovakian 
valmisteverolainsaadannon tulevalle tarkistamiselle. Lyhyen aikavalin tavoitteena on 
Slovakian valmisteverolainsaadannon lahentaminen yhteison lainsaadantoon kaudella 
1999 2000. Verottomien varastojen perustaminen ja alkoholijuomien 
valmisteverorakenteen yhdenmukaistaminen voi kuitenkin viivastya. Lainsaadannon 
taydellinen yhdenmukaistaminen ei siis ole odotettavissa lahivuosina. 
Keskinainen avunanto 
Jaseneksi liittymisen yhteydessa olisi myos tarpeen toteuttaa jasenvaltioiden valisen 
hallinnollisen yhteistyon ja keskinaisen avunannon mahdollistavat ja:rjestelyt. Ne ovat 
oleellisia sisamarkkinoiden toiminnan kannalta. 
Paatelmat 
Valitonta verotusta koskeva saannosto ei tuottane merkittavia vaikeuksia. 
Valillisen verotuksen osalta Slovakian tasavalta kyennee mukautumaan arvonlisaveroa ja 
valmisteveroja koskevaan yhteison saannostoon lahivuosina, jos sen edistyminen nailla 
aloilla jatkuu. 
Keskinaiseen avunantoon osallistuminen lienee mahdollista aloittaa verohallinnon 
kehittaessa ta.man alan asiantuntemustaan. 
Tilastointi 
Yhteison saannoston keskeiset periaatteet liittyvat virallisten tilastojen 
puolueettomuuteen, luotettavuuteen, avoimuuteen, (yksittaisten tietojen) 
luottamuksellisuuteen ja tilastotietojen levittamiseen. Lisaksi on olemassa joukko 
periaatteita ja kaytantoja, jotka koskevat eurooppalaisten ja kansainvalisten 
luokitteluiden, kansantalouden tilinpitojarjestelmien, yritysrekistereiden ja erilaisten 
tilastoluokkien kayttoa. 
Eurooppa-sopimuksessa maarataan yhteistyosta tehokkaan ja luotettavan tilastoinnin 
kehittamiseksi kansainvalisten standardien ja luokitteluiden mukaisesti. 
Valkoisessa kirjassa ei kasitella alaa. 
Yleiskuvaus 
Slovakian tilastolaitos (ST A TISTICKY UR.AD SLOVENSKEJ REPUBLIKY) on 
Slovakian virallisten tilastotietojen tuottamisesta ja levittamisesta vastaava keskuselin. 
Sita ohjaa tilastoneuvosto, joka koostuu muiden hallinnonalojen ja yksityisen sektorin 
edustajista. 
Slovakian virallisen tilastoinnin oikeusperustana on laki valtion tilastoinnista. 
65 
Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi 
Slovakian lainsaadanto on muutamaa poikkeusta lukuun ottamatta yhteensopiva 
Euroopan unionissa nykyisin sovellettavien standardien kanssa. 
Huomiota on kiinnitettava eraisiin avoimuutta, luottamuksellisuutta ja tietojen 
levittamista koskeviin kysymyksiin, ja puutteita esiintyy kansallisen ja alueellisen 
ti linpidon seka yritysrekisterin aloilla. Parannusta tarvitaan myos alueellisessa 
tilastointijarjestelmassa maan aluellisen jaon uudistuksen seurauksena. 
Paatelmat 
Slovakia pystynee noudattamaan Euroopan unio111n virallista tilastointia koskevia 
vaatimuksia lahivuosina edellyttaen, etta kehitys on jatkuvaa. 
3.4 Alakohtaiset politiikat 
Teollisuus 
EY:n teollisuuspolitiikalla pyritaan parantamaan EU:n teollisuuden kilpailukykya ja nain 
parantamaan elintasoa ja tyollisyytta. Sen tavoitteena on vauhdittaa teollisuuden 
mukautumista rakennemuutoksiin ja luoda aloitteellisuutta, yritysten kehittamista ja 
teollista yhteistyota suosiva ilmapiiri kaikkialla yhteisossa. Lisaksi pyritaan paremmin 
hyodyntamaan innovaatioita, tutkimusta ja teknologista kehittamista koskevien politiikan 
alojen mahdollisuudet teollisuudessa. EY:n teollisuuspolitiikka on luonteeltaan 
· horisontaalista. Alakohtaisten tiedonantojen avulla pyritaan saamaan horisontaaliset 
toimintamallit kayttoon yksittaisilla aloilla. EY:n teollisuuspolitiikassa nivelletaan yhteen 
useiden yhteison politiikkojen tarjoamia valineita, ja se kasittaa seka markkinoiden 
toimintaan liittyvia valineita (tuotemaarittelyt, markkinoille paasy, kauppapolitiikka, 
valtiontuet ja kilpailupolitiikka) etta toimia, jotka liittyvat teollisuuden kykyyn mukautua 
muutoksiin (muun muassa vakaa makrotaloudellinen ymparisto, teknologia ja koulutus). 
Jotta hakijamaiden teollisuus selviytyisi kilpailun ja markkinavoimien paineesta 
unionissa, sen kilpailukyvyn on oltava tietylla tasolla liittymiseen mennessa. On voitava 
todeta hakijamaiden hallitusten noudattavan av01mun markkinoihin ja 
kilpailumarkkinoihin tahtaavaa politiikkaa perustamissopimuksen 130 artiklan 
(Teollisuus) maaraysten mukaisesti. Eurooppa-sopimusten mukaiset EU:n ja 
hakijamaiden yhteiset toimet teollisuudenalojen valisen yhteistyon, investointien, 
teollisuuden standardoinnin ja vaatimustenmukaisuuden arvioinnin alalla ovat tarkea 
osoitus oikeanlaisesta kehityksesta. 
Yleiskuvaus 
Slovakia oli toiseen maailmansotaan asti paaasiassa maatalousmaa. Sen teollistuminen 
noudatti keskusjohtoisen suunnitelmatalouden lainalaisuuksia, eika tassa prosessissa 
otettu juurikaan huomioon resursseja tai sijoituspaikasta johtuvia kustannuksia. Kun 
Slovakia oli osa Tsekkoslovakian sosialistista tasavaltaa ennen vuotta 1990, sen talous oli 
yksi keskusjohtoisimmista. Talouden rakennetta hallitsi raskas teollisuus ( erityisesti 
perusteollisuus), joka tuotti suurelta osm raaka-ainetta (terasta, paperia, 
petrokemikaaleja) Tsekin teollisuudelle. 
66 
Perinteisten markkinoiden romahtaminen ja lisaantynyt kilpailu johtivat teollisuuden 
rakennemuutokseen ja teollisuustuotannon voimakkaaseen laskuun. Vuosina 1990 -1995 
teollisuustuotannon (mukaan lukien rakennusteollisuus) osuus BKT:sta laski 
kolmanneksella pudoten 37 prosenttiin, ja sen arvo on nyt noin 5 miljardia ecua. Myos 
teo11isuuden tyopaikkojen kokonaismaara laski ja on nyt noin 650 000 eli 35 prosenttia 
tyovoimasta. Picnet yrityksct muodostavat kolme neljasosaa kaikista teollisuusyrityksista 
ja niissa on 25 prosenttia tyopaikoista. Valtaosa tyopaikoista on keskisuurissaja suurissa 
yrityksissa. Tarkeimmat teollisuuden alat ovat nykyisin koneiden ja laitteiden valmistus, 
kemianteollisuus, metalliteollisuus, maatalous- ja elintarviketeollisuus, puu-seka 
tekstiili-j a vaatetusteollisuus. 
67 
Slovakian teollisuus: Tarkeimmat tuotannonalat vuonna 1995 
Tuotannonala Osuus teollisuuden Osuus teollisuuden Osuus teollisuuden 
jalostusarvosta (%) tyopaikoista (%) viennista (%) 
Koneet (mukaan lukien paine-, 10,5 25 7,5 
Iaakinnalliset ja mittalaitteet 
Kemian teollisuus 14,5 9,5 24 
Metalliteollisuus 9 5,5 20 
Maatalous- ja clintarvikctcollisuus 8,5 9,5 2,5 
Puu-, scllu-ja papcritcollisuus 7 8 8,5 
Tcksliili-, vaalctus-, nahka-ja 5,5 15 5,5 
jalkincteollisuus 
Autoteollisuus 5 1,5 5,5 
Sahkoteknisten tuotteiden valmistus 2 4 3 
(mukaan Iukien kulutuseletroniikka, 
komponentit, televiestintalaitteet, 
konttorikoneet) 
Uiaketeollisuus 2 2,5 
Yhteensa 67,5 83 79 
Muut teollisuudcnalat 32,5 17 21 
Teollisuus yhtccnsa 100 100 100 
Teollisuustuota111w11 o.,·111.,s BKT:sta (%) 32 27 
Rakennusteollisuus 5 5 
Teollisuus ja rakennusala yhteensii 37 32 
Koneenrakennus on edelleen tarkea ala huolimatta tuotannon voimakkaasta laskusta. 
Sen tarkeimmat osa-alueet ovat tienrakennuskoneet ja raskaat rakennuskoneet, 
kulkuneuvojen valmistus ja hydrauliset laitteet. Useimmat yritykset on yksityistetty, ja 
rakennemuutos pakotti monet valtionyritykset lopettamaan toimintansa. 
Tuotantoteknologiat ja paaomarakenne ovat kuitenkin edelleen vanhanaikaisia ja 
toimintasuhde alhainen. Nykyaikaistamista estaa varojen puute. 
Kemianteollisuus on ollut vuosikymmenien ajan johtava teollisuudenala Slovakiassa, ja 
sc nayttali kilpailukykyiselta. Alan toimintasuhde on nykyisin yli 80 prosenttia, ja se myy 
aktiivisesti tuotteitaan etupaassa Tsekin tasavaltaan ja EU-maihin. "Strategisesti tarkeita 
yrityksia" ei ole toistaiseksi yksityistetty. 
Terasteollisuus kasittaa itse asiassa yhden suuren terasyhtion. Seka se etta muiden kuin 
rautametallien ala ovat teknisesti kehittyneita ja kilpailukykyisia, mutta 
nykyaikaistaminen on toteutettu vahentamatta kapasiteettia. 
68 
Maatalous- ja elintarviketeollisuus on tarkea teollisuuden ala. Alan kapasiteetin 
kayttoastc vaihtclec huomattavasti. 
Perusteollisuuden alat puu-ja paperiteollisuus, sementtiteollisuus seka lasi-ja 
keramiikkateollisuus ovat myos tarkeita teollisuudenaloja. Metsaan perustuvat 
teollisuudenalat ovat Slovakiassa yleisesti ottaen melko kehittymattomia, mutta joillakin 
sektoreilla on mahdollisuuksia (esim. puulevyt). Lisaksi se, etta Slovakia sijaitsee lahella 
EU:ta, on edullista viennin kannalta. Suhteellisen korkeasta vientiasteesta ja kapasiteetin 
kayttoasteesta paatellen nama teollisuudet alat ovat tahan mennessa olleet 
kansainvalisesti kilpailukykyisia. Toisaalta vahainen tuonti seka joillakin aloilla 
sovellettavat kaupan rajoitukset, kuten keramiikka-alan tuontilupajarjestelma, saattavat 
merkita sita, etta ulkomaisten viejien paasya Slovakian markkinoille rajoitetaan. 
Suhtcellisen laaja tekstiili-, vaatetus-, nahkatuote- ja jalkinesektori on edelleen 
kriisissa. Sen rasitteena on kilpailu aasialaisten valmistajien kanssa seka yleinen 
rakennemuutoksen tarve. Tasta huolimatta tuotanto menee edelleen suurimmaksi osaksi 
vientiin, ja vienti on ylijaamaista. Kilpailukykyaan parantaakseen valmistajat yrittavat 
paasta uusille markkinoille, parantaa tuotannon tasoa EU:n markkinoita varten ja solmia 
ulkoiseen jalostukseen liittyvia yhteyksia EU:n valmistajien kanssa. Autoteollisuus on 
yksi dynaamisimmista aloista. Slovakiassa on kaksi ajoneuvojen valmistajaa, joista 
toinen on kokonaan suuren saksalaisen tuottajan omistuksessa, ja lahes koko tuotanto 
menee EU:n markkinoille. Kyseinen yritys siirsi tuotannon Saksasta Bratislavaan 
paastakseen hyotymaan alhaisista tyovoimakustannuksista ja kehittaakseen tasta 
korkealaatuisesta tehtaasta Euroopassa markkinoitavien erikoisautojen tarkeimman 
kokoamistehtaan. Autonosia valmistava teollisuus on vasta hitaasti toipumassa 
Tsekkoslovakian hajoamisesta. Slovakian autonosien valmistajat toimivat yhteistyossa 
tsekkilaisen autotehtaan kanssa, ja lansimaiden kanssa perustettujen yhteisyritysten 
maara on nousussa. Laaketeollisuus on melko pieni. Vuonna 1995 suurin osa tuotannosta 
meni vientiin, lahes kokonaan Tsekin tasavaltaan. Vientia suunnataan kuitenkin entista 
enemman lansimarkkinoille, vaikkakin lansivienti koostuu etupaassa raaka-aineista. 
Tuotantojarjestelma on joka tapauksessa rakennemuutoksen tarpeessa. Uiaketeollisuus 
yrittaa saavuttaa lansimaisia normeja, mutta resurssit ovat edelleen vahaiset. Lisaksi 
tutkimukseen ja kehitykseen osoitettujen varojen puute jarruttaa tulevaa kehitysta. 
Laaketeollisuus ei nayta onnistunecn ulkomaisten kumppanien tai ulkomaisen paaoman 
hankkimisessa, mika mahdollisesti johtuu myos patenttisuojan puuttumisesta. Paine-ja 
mittalaitteiden valmistus on enimmakseen pienen mittakaavan toimintaa. Vuonna 1995 
vienti oli huomattavasti suurempaa kuin tuonti, mutta kapasiteetin alhainen kayttoaste 
viittaa siihen, etta rakennemuutosta on jatkettava. Tietotekniikkateollisuuden 
tuotantolaitokset ja menetelmat ovat enimmakseen vanhoja ja vanhanaikaisia. 
Yksityistaminen ja rakennemuutos ovat johtaneet tuotannon jyrkkaan laskuun, ja monet 
yritykset ovat lopettaneet toimintansa, vaikka kysynnan kasvu on melko voimakasta. 
Jaljelle jaaneita yrityksia on viela nykyaikaistettava. Teollisuuden taantumisesta 
huolimatta osia tutkimusymparistosta on viela olemassa valtion yllapitamina, ja ne 
tarjoavat mahdollisuuksia uusien tuotteiden kehittamiseen. Toisaalta Slovakian 
ohjelmistontuottajat ovat solmineet menestyksekkaasti yhteyksia ulkomaisiin 
asiakkaisiin. 
Yksityistamisessa on edistytty. Se tapahtui ensin yksityistamistodistuksia kayttamalla, 
jonka jalkeen omaisuutta myytiin suoraan tai yritysten toimivalle johdolle. 
Yksityistamisen seurauksena yksityisen sektorin osuus BKT:sta nousi 70 prosenttiin. 
Vuodesta 1995 lahtien monicn suurten yhtioiden yksityistaminen on kuitenkin 
69 
hyodyttanyt lahinna yritysmaailman ja politiikan sisapiireja, ja se on toteutettu 
vahemman avoimesti. Ta.man takia valtiolle on kertynyt vain vahan lisatuloja, ja 
yksityistetyt yritykset ovat saaneet vain niukasti uutta paaomaa ja uusia 
johtamisresursseja. Hallituksella on kuitenkin edelleen maaraysvaltaan oikeuttava osuus 
lukuisissa "keskeisissa ja strategisesti tarkeissa yhtioissa". Naita ovat mm. energia-alan 
yritykset, julkiset laitokset, aseteollisuuden yritykset, posti-ja telelaitokset, rautatiet seka 
Jaaketeollisuuden ja maatalousteollisuuden yritykset. Na.ma yritykset on vapautettu 
konkurssilainsaadannon soveltamisesta. 
Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi 
Slovakian teollisuus on kehittynyt tahan mennessa tyydyttavasti huolimatta epavakaasta 
poliittisesta tilanteesta. Ta.man on mahdollistanut ennen kaikkea se, etta 
makrotaloudellinen ymparisto on pysynyt vakaana ja avoin kauppajarjestelma on 
mahdollistanut riittavan kilpailun. Teollisuuden kehitysnakymia ei voi kuitenkaan irrottaa 
poliittisesta kehityksesta, koska yksityistaminen on viela kaukana taydellisesta ja koska 
tahanastiset tapahtumat ovat usein liittyneet nykyiseen hallitukseen. Jaa siis nahtavaksi, 
toimivatko "poliittisesti ystavallisiin" kasiin annetut teollisuudenalat tulevaisuudessa 
kilpailuperiaatteen mukaisesti. Tama kysymys tulee olemaan erityisen olennainen 
monilla aloilla, joita hallitsee yksi ainoa yritys. 
Investointien osuus BKT:sta on assosioituneiden maiden korkein (la.hes 36 %, joka on 
miltei yhta suuri kuin joissakin nopeimmin kasvavissa Aasian talouksissa). 
Teollisuuden suurimmat ongelmat johtuvat siita, etta yksityistamista ei ole toteutettu 
kilpailuperiaatteen mukaisesti seka siita, etta teollisuus tukeutuu liikaa energiavaltaisiin 
aloihin. Valtion omistamilla yrityksilla on vahemman ongelmia pitkakestoisen 
rahoituksen saannissa, ja niilla on siten etulyontiasema yksityissektoriin verrattuna 
paaomavaltaisilla aloilla. Tama saattaa johtaa samanlaiseen kehityskulkuun kuin 
joissakin etelaeurooppalaisissa jasenvaltioissa 1970-ja 1980-luvulla, kun niissa 
laajennettiin tai sailytettiin valtion omistamia paaomavaltaisia raskaan teollisuuden aloja 
kasvavista tappioista huolimatta. Jos Slovakia kehittyy tahan suuntaan, sen teollisuuden 
on huomattavasti entista vaikeampaa ryhtya sellaiseen laajamittaiseen 
rakenneuudistukseen, joka on viela tarpeen, jos se haluaa kehittaa tuotevalikoiman, joka 
on entista vahemman riippuvainen matalista palkoista ja halvoista raaka-aineista. 
Teollisuuden kilpailukykya koskevat paatelmat 
Slovakian teollisuuden yhdentamisessa Euroopan markkinoihin voisi tulla eteen 
vaikeuksia keskipitkalla aikavalilla. Naiden valttaminen edellyttaisi sita, etta teollisuus 
monipuolistuu ja raskaan teollisuuden alojen osuutta vahennetaan, ja etta yritysten 
rakennemuutosta j atketaan entista tehokkaammin. Suuri potentiaalinen este 
rakenneuudistus- ja monipuolistamispyrkimyksille on sijoituspaaoman puute, joka johtuu 
ulkomaisten sijoitusten vahaisyydesta, raskaista veloista ja sisapiirin etuja palvelevasta ja 
epamaaraisesta tavasta hoitaa yksityistaminen. 
Slovakian teollisuuden tulevaisuuden kannalta on alakohtaisten tekijoiden sijasta 
ratkaisevaa pikemminkin teollisuuden yleinen toimintaymparisto, esim. infrastruktuurit, 
verotus jne. Teollisuuteen tulevat siten vaikuttamaan kevaalla 1997 kayttoon otetut 
taloudelliset toimenpiteet kuten tuontitalletusjarjestelma. Lisaksi Slovakian kruunun 
vaihtoarvon tuleva kehitys tulee olemaan erittain tarkea. 
70 
Teollisuustuotteiden vapaata liikkuvuutta koskevaa saannostoa arvioidaan erikseen 
sisamarkkinoita kasittelevassa jaksoss
1a. 
Maatalous 
Yhteisen maatalouspolitiikan tavoitteena on yllapitaa ja kehittaa nykyaikaista 
maatalousjarjestelmaa, jolla varmistetaan maatalousvaeston kohtuullinen elintaso seka 
kuluttajien kohtuuhintaisten elintarvikkeiden saanti ja taataan tavaroiden vapaa 
liikkuvuus Euroopan yhteisossa. Erityista huomiota kiinnitetaan ymparistoon ja 
maaseudun kehittamiseen. Yhteista maatalouspolitiikkaa (YMP) hallinnoidaan yhteisilla 
markkinajarjestelyilla, joita taydennetaan elainlaakintaa, kasvien terveytta ja elainten 
ruokintaa koskevilla saadoksilla seka elintarvikehygieniaa koskevilla saadoksilla. Myos 
rakennepolitiikan alalla on lainsaadantoa, joka kehitettiin alunperin ensisijaisesti 
maatalouden nykyaikaistamiseksi ja monipuolistamiseksi, mutta jossa on viime aikoina 
korostunut yha enemman ymparisto ja rakennepolitiikan alueellinen eriyttaminen. 
Vuoden 1992 uudistusten jalkeen maatilojen tukeen tarkoitettu rahoitus on tullut yha 
enemman suorista tukimaksuista, joilla korvataan pienentyneita maatalouden tukihintoja. 
Slovakian tasavallan kanssa tehdyssa Eurooppa-sopimuksessa maarataan etuuskohteluun 
perustuvasta kaupasta maatalousalalla ( 19 -22 artikla seka niiden liitteet). Eurooppa­
sopimuksen 78 artiklassa vahvistetaan sopimuspuolten valinen taloudellinen yhteistyo 
maatalousalan ja maatalouden raaka-aineita jalostavan teollisuuden nykyaikaistamisen 
avustamisessa. Valkoinen kirja kattaa elainlaakinnan, kasvinsuojelun ja elainten 
ruokinnan tarkastukset seka yksittaisten hyodykkeiden kaupan pitamisen vaatimukset. 
Tallaisen lainsaadannon tarkoituksena on suojella kuluttajia, kansanterveytta seka 
elainten ja kasvien terveytta. 
Yleiskuvaus 
Maatafouden tilanne 
Slovakian maataloustuotannon arvo oli vuonna 1995 nom 0,68 prosenttia umomn 
tuotannon arvosta. 
Maatalouden osuus bruttokansantuotteesta vaheni 9,4 prosentista vuonna 1989 5,8 
prosenttiin vuonna 1996. Maatalouden alalla tyoskentelevien osuus laski 7 ,5 prosenttiin 
kokonaistyovoimasta, kun vastaava luku vuonna 1989 oli 12,5 prosenttia. Tyontekijoiden 
maara 100 maatilahehtaaria kohti laski vuoden 1989 13,3:sta 6,8:aan vuonna 1996. 
Puolet 4,9 miljoonan hehtaarin kokonaispinta-alasta on maatalouskaytossa ja yli 40 
prosenttia on metsaa. Peltoviljelyalasta noin 60 prosentille on kylvetty viljaa, paaasiassa 
vehnaa, ohraa ja maissia, ja noin 25 prosentille rehukasveja. Muut peltokasvit -
oljysiemenet (paaosin rapsin ja auringonkukan siemenet), palkokasvit, sokerijuurikas ja 
peruna -eivat ole maankayton kannalta kovin tarkeita. 
Markkinatalouteen siirtymisen ja yksityistamisen jalkeen syntyi kolme maatilojen 
perustyyppia. 
(1) Muodostui noin 1000 osuuskuntaa, joiden hallussa on noin 69 prosenttia 
maatalousmaastajajotka ovat kooltaan keskimaarin 1600 hehtaaria. 
(2) Syntyi yksittaisia (perhekohtaisia) pienviljelmia, joita vuoden 1994 lopussa oli noin 
7600 (keskimaarainen koko 15 ha), ja joista suurimman osan perusti osuuskunnasta 
71 
lahtenyt viljelija. Kuitenkin moni yksityinen maanviljelija toimii maataloudessa vain osa­
aikaisesti, ja yli 60 prosentilla pientiloista on alle 5 hehtaaria maata, joka on puolestaan 
j aettu keskimaarin 0,34 hehtaarin suuruisiin palstoihin. 
(3) Slovakiassa oli noin 60 keskimaarin 290 hehtaarin suuruista maatilayritysta 
( erityyppisia osakeyhtioita). Yhdessa yksittaisten (pien)tilojen kanssa niiden hallussa oli 
yhteensa noin 9 prosenttia maatalousmaasta vuonna 1994. Viimeksi mainittujen yritysten 
omistajat ovat useimmiten yrittajia, jotka jakavat maan, paaoman ja tyovoiman ja 
toimivat aktiivisimmin vilja-alalla. 
Valtiontiloilla (137 tilaa vuonna I 995) on edelleen 22 proscnttia viljelymaasta, ja ne ovat 
keskimaarin 2950 hehtaarin suuruisia. Valtiontilojen yksityistaminen on hidastunut 
yksityistamisen laajuutta ja menetelmia koskevien lakimuutosten vuoksi. 
Slovakia oli vuonna 1995 kokonaan tai melkein omavarainen paaasiallisten 
maataloustuotteiden subteen (vilja 3,5 milj. t eli 94,7 %; oljysiemenet 0,23 milj. t eli 
169 %; sokerijuurikas 1,23 milj. t eli 100 %; peruna 0,44 milj. t eli 82 %; naudanliha 
60 000 t eli 94 %; sianliha 190 000 t eli 100 %; siipikarj anliha 113 % j a maito 1, 19 milj. t 
eli 130 %). 
Elintarviketeollisuudessa oli vuoden 1996 loppuun mennessa yksityistetty 171 yritysta eli 
92 prosenttia kaikista valtion omistamista jalostusyrityksista. 
Slovakia on maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden nettotuoja (vienti 430 milj. ecua ja 
tuonti 590 milj. ecua), ja kyseisten tuotteiden osuus 8 prosenttia maan kokonaistuonnista 
ja 6,2 prosenttia kokonaisviennista vuonna 1995. Arvon perusteella tarkein 
maataloudesta saatavien elintarvikkeiden markkina-alue Slovakian viennille oli Tsekin 
tasavalta ( 43 % vuonna 1995), ja sen jalkeen EU (17 %) ja entinen Neuvostoliitto (15 %). 
Tsekin tasavalta oli myos tuontipuolella tarkein (36 % v,uonna 1995) ja EU toiseksi 
tarkein (35 %) kauppakumppani. Maataloudesta saatavien elintarvikkeiden 
kokonaisalijaama kasvoi vuonna 1996 145 miljoonaa ecua yhteensa 330 miljoonaan 
ecuun. 
Vuonna 1995 Slovakian tarkeimmat vientituotteet olivat vilja, maltaat ja tarkkelys, maito 
ja maitotuotteet, vihannekset ja juomat. Paaasialliset maataloudesta saatavien 
elintarvikkeiden tuontitavarat olivat trooppiset tuotteet, rehu, juomat ja tupakka. 
Maatalousvolitiikka 
OECD:n laskema Slovakian tuottajatukiekvivalentti (PSE) oli 25 prosenttia vuonna 1995, 
kun yhteisossa se oli 49 prosenttia. 
Maataloudcn markkinahintatukea annetaan paaas1assa interventio-ostoina yhdessa 
kiintioiden ja vientitukien kanssa. Maatalousministerio ascttaa viljalle, teuraskarjalle ja 
sioille taatut vahimmaishinnat (jotka kattavat vahintaan 90 % keskimaaraisista 
tuotantokuluista ja joita mukautetaan, jos tuotantohinnat nousevat yli 5 %). Maidolle 
vahvistetaan taattu hinta, ja siihen liittyviin valineisiin kuuluu maitokiintiojarjestelma, 
joka vahvistetaan alueellisesti ja jaetaan yksittaisten tilojen kesken. Perunoille on 
kotimaan markkinoiden vaj auksen vuoksi vahvistettu tilapainen enimmaishinta. 
Valtion markkinasaantelyrahasto tekee interventio-ostoja taatuin hinnoin, antaa 
vientitukea ja myontaa vienti-ja tuontitodistuksia. 
72 
Maatalousministerio soveltaa tarkeimmilla aloilla valillista tukijarjestelmaa paaasiassa 
tuotantotukien muodossa siementen, lannoitteiden ja nykyaikaisen teknologisen 
valineiston hankkimista seka uusien lajikkeiden jalostamista ja kastelua varten. 
Lainsaadannossa saadetaan vientituista monille tuotteille, kuten viljalle, sokerille, 
naudan-, sian-ja siipikarjanlihalle, maitotuotteille, hedelmille ja vihanneksille. 
Maaseudulla on tarkea asema Slovakian sosioekonomisessa kehityksessa, ja Slovakian 
hallituksen tavoitteena on maaseudun ja alueiden kehittamispolitiikan asteittainen 
kayttoonotto EU :n Jainsaadantoon mukautumiseksi. Ta11a hetkella yhteison poltiikan 
kaltaista maaseudun kehittamispolitiikkaa ei kuitenkaan ole olemassa. Epasuotuisten 
alueiden viljelijoille maksetaan suoraa tulotukea maaperan laadun mukaan vaihtelevina 
hehtaarimaksuina. Myos lampaan- ja vuohenkasvatuksesta maksetaan tukea nailla 
alueilla ( elainkohtainen palkkio ). Lisaksi tukia on saatavilla korkealaatuisten 
tuotantopanosten (sertifi:oidut siemenet ja jalostuselaimet) ostamista ja edella mainittuja 
investointej a varten. 
Slovakian tukihinnat ovat huomattavasti yhteison interventiohintoja alhaisemmat. 
Vuonna 1995 viljan hinta oli 53 -64 prosenttia Euroopan keskitasosta, ja maidon tukihita 
vahvistettiin 63 prosentiksi EU:n hinnasta. Hintoja sovelletaan kuitenkin tuottajahinnan 
tasolla. 
Vuonna 1995 maatalouden budjettimenot olivat yhteensa 7,674 miljoonaa Slovakian 
korunaa (200 miljoonaa ecua), josta 53 prosenttia kaytettiin epasuotuisten alueiden 
suoriin maksuihin ja maiton laatua koskeviin maksuihin. Tuotantotukiin kaytettiin 18 
proscnttia maatalousbudjctista ja markkinasaantelyyn vientimaksut mukaan lukien 8,5 
proscnttia. Ylcisten palvelujen (koulutukscn) osuus maatalouden kokonaisbudjetista oli 3 
prosenttia ja muiden tukien (tiettyjen verohelpotusten) osuus 9 prosenttia. Vuonna 1995 
tukimaksujen absoluuttinen maara vastasi noin kuuttatoista prosenttia 
maataloustuotannon arvosta ( 48 miljardia Slovakian korunaa). 
Verojarjestelma uudistettiin vuonna 1993, jolloin annettiin useita uusia verolakeja 
maatalousalan erityispiirteiden ja tavoitteen mukautua EU:n jarjestelmfilin huomioon 
ottamiseksi. 
Uruguayn kierroksen osana tehdyn sopimuksen taytantoonpanon yhteydessa muuttuvat 
maksut seka muut kuin tariffeihin peustuvat esteet (tasausmaksut) muutettiin kiinteisiksi 
tariffeiksi. Slovakia on huolehtinut Uruguayn kierroksen mukaisista situoumuksista 
kotimaisen tuen, markkinoille pa.a.syn ja vientitukien osalta (1651 miljoonaa Slovakian 
korunaa eli 38 miljoonaa ecua vuoteen 2000 mennessa). 
Eurooppa-sopimukscn kaupan etuuskohtelua koskevien maarayksista joitakin kiintioita ei 
ole taytetty, paaasiassa markkinoinnin ja menekinedistamisen puutteen vuoksi, mutta 
myos tiettyjen tuotteiden tarjonnan riittamattomyyden takia. 
Slovakian tasavalta on myos maatalouskaupan vapauttamiseen tahtaavan Keski-Euroopan 
vapaakauppasopimuksen CEFT A:n jasen. Ottaen huomioon, etta muiden CEFTA:n 
sopimuspuolten GATT:iin liittyvat sitoumukset ovat sidottuja korkeampaan suojatasoon 
kuin Slovakian sitoumukset, vapauttamisen vaikutukset ovat Slovakian 
maataloustuotteiden viennin kannalta myonteiset. 
Slovakia on ottamassa kayttoon Valkoisessa kirjassa eriteltya lainsaadantoa. 
73 
Slovakian institutionaalisen rakenteen mukaan maatalousministerio on kansallisen 
maataloushallinnon keskuselin, ja alueilla kansallista hallintoa edustaa 36 maa-ja 
tietopalvelua. Lisaksi tietyt rahastot hallinnoivat maatalouspolitiikan eri osia. Slovakian 
maatalous- ja elintarvikekamari (SKPPK) on valtiosta riippumaton, julkinen ja 
autonominen elin, ja se toimii yhteistyossa maatalousministerion kanssa 
maaseutupo Ii tiikan perustamiseksi. 
Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi 
Viiden vuoden investointitauon jalkeen tarve korvata koneita uusilla on huomattava. 
Slovakian odotetaan keskipitkalla aikavalilla tuottavan yha enemman viljan, 
o]jysiementen, sokerin, sianlihan ja siipikarjanlihan ylijaamaa, joka on mahdollista vieda. 
Vaikka Slovakia on edistynyt uuden, EU :n lainsaadannon kanssa sopusoinnussa olevan 
lainsaadannon ja rakenteiden hyvaksymisessa, Slovakian ja EU:n maatalouspolitiikan 
valilla on yha suuria eroja. 
Slovakian hallitus on onnistunut varsin hyvin taloudelliseen vakauteen ja maatalouden 
tukemiseen liittyvissa tavoitteissaan pannessaan taytantoon vuonna 1993 aloitettua 
maatalouspolitiikan ohjelmaa. Nykyisen politiikan vuodeksi 1998 suunnitellun 
tarkistuksen ei odoteta muuttavan oleellisesti nykyisen politiikan puitteita. 
Tiettyja markkinajarjestelyja on kuitenkin mukautettava alan lahentamiseksi EU:n 
kanssa. Tuonti-ja vicntimencttelyt on mukautettava unionin vastaaviin. Nyt sovellettava 
tuonti-ja vienti lupajarjestelma on lopetettava. Myos tiettyjen tuotantotukien 
myontaminen ( esim. lannoitteiden ostoon, uusien lajikkeiden jalostamiseen) ei vaikuta 
yhteison s~annoston mukaiselta. 
Yhteison markkinapolitiikan paavalineita ei sovelleta Slovakiassa. Naita ovat muutamat 
tarkeimmista valineista kuten sokerialan kiintiot, paaasialliset peltoviljelmajarjestelmat 
(perusalaja tasaustuet) seka tietyt maaseudunja rakenteiden kehittamisohjelmat. 
Naiden toimenpiteiden hallinto ja valvonta edellyttaa kohtuullisen kehittyneita 
hallintojarjestelmia kuten asianmukaista maarekisteria ja karjan tunnistus- ja 
rekisterointijarjestelmaa. Hallinnon kapasiteettia olisi kehitettava edelleen nailla aloilla, 
jos tallaisia toimenpiteita haluttaisiin soveltaa myos Slovakiassa. Hedelma- ja 
vihannessektorille o lisi perustettava tuottaj aorganisaatioita j a tukkumarkkinoita. 
On vaikea ennustaa, miten maatalouden tukihinnat kehittyvat Slovakiassa ennen 
liittymista. Tama riippuu monista tekijoista kuten kansantaloudesta, vientimarkkinoiden 
tilanteesta ja hintatukitason kehittymisesta unionissa. 
Elintarviketeollisuus karsii viela yleisesti ylikapasiteetista, ja sita olisi nykyaikaistettava. 
Maaseudun kehittamisohjelmien taloudellista tukea ei talla hetkella soviteta yhteen 
tarpeeksi tehokkaasti eri alakohtaisten elinten valilla horisontaalisella ja alueellisella 
tasolla, ja naiden kahden tason toimenpiteissa on usein paallekkaisyyksia. Vastuuta 
maaseudun kehittamispolitiikasta ei ole kansallisella tasolla osoitettu selkeasti millekaan 
taholle. 
Parhaillaan kaydaan neuvotteluj a Eurooppa-sopimuksen kauppamaaraysten 
soveltamisessa kohdattujen ongelmien ratkaisemiseksi. 
74 
Slovakian tasavalta edistyy Valkoisessa kirjassa eritellyn lainsaadannon kayttoon 
ottamisessa. Slovakia neuvottelee Euroopan komission kanssa vastaavuutta koskevasta 
sopimuksesta elainlaakinta- ja kasvinsltoj_~lualalla, ja neuvottelut saadaan piakkoin 
paatokseen. ··· 
Viinialalla edelleen sovellettavat viinilajikkeiden ja niiden viljelyn luokittelua kosekvat 
saannot perustuvat vuonna 1964 annettuun lakiin. Yhteison lainsaadannon kanssa 
lahennetty viininviljelya koskeva laki on annettu, ja siina edellytetaan muutoksia 
rakenteeseen ja rekisterointi-, arkistointi- ja valvontajarjestelmiin. Myos valvontaelinten 
henkilostoa ja valineistoa on lisattava. Slovakia on Kansainvalisen viiniviraston OIV:n 
(Organisation internationale de la vigne et du vin) jasen. 
Kaupan pitamista koskevien vaatimusten osalta uudistetun elintarvikekoodeksin 
suunnite11aan tulevan voimaan vuoden 1997 aikana. Slovakian teknisia standardeja on 
mukautettava, ja niiden pitaisi koskea myos kasvinsuojelua. 
Slovakiassa ei suoriteta hedelma- ja vihannesalan tarkastuksia tavaroiden tullessa maan 
alueelle (rajalla, satamissa, lentokentilla), kuten yhteison lainsaadannossa edellytetaan. 
Raja-asemille olisi perustettava tarkastusyksikkoja. 
Elainlaakintaalalla on lahennytty kohti yhteison saannostoa, ja sita on osaksi jo pantu 
taytantoon. Duden elainlaakintaa ja jalostusta koskevan peruslainsaadannon 
hyvaksymisessa ja toteuttamisessa tarvitaan viela edistysta. 
Johdetun lainsaadannon hyvaksymista ja taytantoonpanoa koskeva aikataulu vaihtelee 
alasta riippuen vuodesta 1997 vuoteen 2000. 
Slovakian tasavallan maatalousministerion alaiset elainlaakinnan valvonnan ja 
tarkastusten rakenteet ovat perinteisesti olleet hyvat seka rajoilla etta niiden sisapuolella. 
Duden lainsaadannon taytantoonpanossa ja voimaan saattamisessa saattaa olla 
odotettavissa vaikeuksia, koska elainlaakarikunnan rakenteeseen on tehty muutoksia 
alueellisella tasolla. Lahentymisessa tarvitaan mukauttamista HACCP-kasitteen (riskien 
analysointi ja niiden hallitsemisen kriittiset kohdat) seka sisaisten tarkastusten, 
valvontaohjelmien, tautien ( erityisesti klassisen sikaruton) torjunnan, sisamarkkinoiden 
valvontatoimenpiteiden ( suoj atoimenpiteet, lupaj arj estelma, elainlfilikarin tarkastukset, 
lisatakeet, alueellistaminen), tuontijarjestelyn (hyvaksytyt kolmannet maat ja laitokset) ja 
elainten tunnistus- ja rekisterointijarjestelman ( erityisesti pientiloilla) osalta. 
Rajatarkastusasemien ja elainlaakintalaboratorioiden tiloja ja laitteita on parannettava ja 
niiden henkiloston ammattitaitoa lisattava. Atk-tietojarjestelmia, elainten tunnistus- ja 
reksiterointijarjestelmia seka renderointilaitosten rakenteita on tehostettava. Yhteison 
saannoston taytantoonpano lienee suurelta osin toteutettavissa keskipitkalla aikavalilla. 
Siemeniin ja kasvulliseen lisaysaineistoon seka kasvien terveyteen liittyva lainsaadannon 
yhdenmukaistaminen ED:n lainsaadannon kanssa on edennyt hyvin, ja uusia lakeja on 
valmisteilla. Lainsaadannon taytantoonpanoon tarvittavia rakenteita on vahvistettava. 
Elainten ravintoa, kasvinsuojelutuotteita ja torjunta-ainejaamia koskevan lainsaadannon 
lahentamisessa edistytaan. Komission ja Slovakian viranomaisten valille tarvitaan 
edelleen tietojen vaihtoa yleisesti ja taytant66npanon rakenteiden osalta. 
75 
Paatelmat 
Yhteison saannostoon mukautumisessa on viela edistyttava, vaikka Valkoisessa kirjassa 
mainittujen toimenpiteiden toteuttamisessa onkin edistytty huomattavasti. 
Erityisesti seuraaviin seikkoihin on kiinnitettava huomiota: 
-elainlaakinta- ja kasvinsuojeluvaatimusten taytantoonpano ja voimaan saattaminen 
seka laitosten kunnostus yhteison vaatimusten noudattamiseksi; ta.ma on erityisen 
tarkeaa tarkastus- ja valvontamenettelyjen osalta unionin ulkorajan suojelemiseksi, 
hallintorakentcidcn vahvistaminen, jotta taataan YMP:n valineiden taytantoonpanoa ja 
voimaan saattamista varten tarvittava kapasiteetti, 
-maataloustuotteita jalostavan elintarviketeollisuuden rakenteiden muutokset 
kilpailukyvyn lisaamiseksi. 
Jos tallainen kehitys saadaan aikaan, liittyminen keskipitkalla aikavalilla ei aiheuttane 
merkittavia ongelmia yhteisen maatalouspolitiikan soveltamisessa asianmukaisesti. 
Kalastus 
Yhteinen kalastuspolitiikka kasittaa yhteiset markkinajarjestelyt, rakennepolitiikan, 
sopimukset kolmansien maiden kanssa, kalavarojen hoidon ja sailyttamisen seka 
tutkimuksen taman toiminnan tueksi. 
Eurooppa-sopimuksessa on maarayksia yhteison kanssa kaytavasta kalastustuotteiden 
kaupasta. Valkoiseen kirjaan ei kuulu alan toimenpiteita. 
Yleiskuvaus 
Slovakialla on ainoastaan sisavesikalastusta, eika kalastusala ole kansantaloudellisesti 
tarkea. Vuonna 1995 tuotanto oli 6015 tonnia. Valtiollisia ja yksityisia tuottajia on 
ainoastaan 25. 
Slovakia on yhteison kauppakumppani, ja sielta tuodaan 0,01 prosenttia yhteison 
kalastustuotteiden kokonaistuonnista (alkuperasta riippumatta) ja 0,40 prosenttia 
hakijamaiden kalastustuotteiden tuonnista yhteisoon (arvon mukaan laskettuna). 
Slovakiaan viedaan 0,32 prosenttia yhteison kalastustuotteiden kokonaisviennista ja 3,8 
prosenttia EU:n naiden tuotteiden viennista hakijamaihin (arvon mukaan laskettuna). 
Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi 
Slovakian tuotanto- ja ulkomaankauppaluvut ovat varsin pienia verrattuna yhteison 
vastaaviin lukuihin, eika niilla liene suurta vaikutusta koko yhteisoon. Slovakian _olisi 
varmistettava yhteison terveys-, hygienia- ja ymparistovaatimusten noudattaminen. 
Paatelmat 
Kalastusala ei aiheuta ongelmia liittymiselle. 
76 
Euroopan unionin energiapolitiikan tarkeimpia tavoitteita ovat komission valkoisen 
kirj an Euroopan unionin energiapolitiikka mukaisesti kilpailukyvyn vahvistaminen, 
energian saannin varmuus ja ymparistonsuojelu. Yhteison energiasfilinnoston tarkeimpia 
osia ovat perustamissopimusten maaraykset seka johdettu oikeus, joka koskee erityisesti 
kilpailua ja valtion tukea, energian sisamarkkinoita ( esim. direktiivit sahkosta, hintojen 
avoimuudesta, kaasun- ja sahkonsiirrosta, hiilivedyista, luvista ja suunnitelmista 
hatatilanteiden varalle, kuten varmuusvarastointivelvoitteista), ydinenergiaa seka 
energiatehokkuus- ja ymparistomaarayksia. Muita tarkeita energiapolitiikan osa-alueita 
ovat Euroopan laajuisten energiaverkkojen kehittaminen ja energia-alan tutkimuksen ja 
kehittamisen tukeminen. Parhaillaan ollaan vapauttamassa kaasualaa, kehittamassa 
energiatehokkuuteen liittyvaa yhteison saannostoa ja toteuttamassa Auto Oil -ohjelmaa. 
Yhteison ydinenergiasaannosto on kehittynyt alkuperaisesta Euroopan 
atomienergiayhteison perustamissopimuksesta laajaksi oikeudellisten ja poliittisten 
keinojen jarjestelmaksi, johon kuuluvat myos kansainvaliset sopimukset. Nykyaan 
saannosto koskee terveys- ja turvallisuuskysymyksia ( esim. sateilysuojelua), 
ydinlaitosten turvallisuutta, radioaktiivisen jatteen kasittelya, investointeja ( esim. 
Euratomin rahoitusinstrumentteja), tutkimuksen edistamista, ydinenergian 
yhteismarkkinoi ta, toimi tuksia, turvavalvontaa j a kansainvalisia yhteyksia. 
Eurooppa-sopimuksessa maarataan yhteistyosta Euroopan energiamarkkinoiden 
yhtenaistamiseksi asteittain, ja se sisaltaa maarayksia avunannosta asiaan liittyvilla 
politiikan aloilla. Valkoisessa kirjassa, jolla valmistellaan KIE-maiden liittymista 
energian sisamarkkinoihin, painotetaan, etta tarkeimpia sisamarkkinadirektiiveja on 
sovellettava kaikilta osin yhdessa Euroopan yhteison kilpailulainsaadannon kanssa. 
Y dinalan osalta valkoisessa kirjassa kasitellaan ydinenergiatoimituksia, turvavalvontaa ja 
ydinjatekuljetuksia. 
Yleiskuvaus 
Slovakia on vahvasti riippuvainen ulkopuolisista energiavaroista, silla se tuo yli 80 % 
tarvitsemastaan energiasta ( etenkin oljya, kaasua ja ydinpolttoainetta Venajalta). 
Vahaiset kotimaiset energiavarat (huonolaatuinen ligniitti ja ruskohiili) aiheuttavat 
vakavia ymparistoongelmia, ja niita louhitaan valtion tuella. Slovakian aikomuksena on 
pita.a tuotantotaso (3,7 miljoonaa tonnia) ennallaan ainakin vuoteen 2005. 
Slovakian energia-ala on kahdesta kolmeen kertaa Euroopan unionin keskiarvoa 
tehottomampi, mika johtuu aikaisemmasta tarjontalahtoisesta politiikasta, alhaisista 
hinnoista ja raskaan teollisuuden rakenteesta. 
Slovakian kautta kulkee strategisesti tarkeita venalaisen kaasun toimituksia seka 
Euroopan unioniin etta muihin alueen maihin, ja siirto-ja varastointikapasiteettia ollaan 
lisaamassa. Maan sahkoverkkojen ja Lansi-Euroopan UCPTE-verkon valilla on ollut 
synkroninen koeyhteys lokakuusta 1995. 
Slovakia kayttaa Jaslovske Bohunicessa kahta ( ensimmaisen sukupolven) 
VVER 440-230 ydinreaktoria ja kahta (toisen sukupolven) VVER 440-213 
-ydinreaktoria, joiden osuus sahkontuotannosta on la.hes puolet. Aiemmin toteutetun 
lyhyen aikavalin parannusohjelman jalkeen ykkos-ja kakkosyksikkoon ollaan paraikaa 
77 
tekemassa lisaparannuksia (1996-1999), minka jalkeen niiden pitaisi olla lahempana 
Euroopan yhteison turvallisuusstandardien tasoa. Aikaisemmassa vaiheessa kaytossa 
ollut Al-prototyypin reaktori jouduttiin sulkemaan ennenaikaisesti vuonna 1977, ja sita 
poistetaan parhaillaan kaytosta. Siina kaytetty polttoaine viedaan Venajalle. Mochovceen 
rakennetaan lansimaisten yhtioiden avustuksella kahta VVER 440-213 -reaktoria, jotka 
otettaneen kaytoon seuraavien kahden vuoden kuluessa. Ensi vuosikymmeneksi samaan 
paikkaan suunnitellaan kahta uutta samantyyppista yksikkoa. Y dinvoimalaitoksen 
turvallisuuden arvioidaan olevan parannusohjeman valmistuttua la.hes niiden standardien 
tasoa, jotka on yleisesti hyvaksytty Euroopan unionissa. Maassa ei louhita uraania eika 
valmisteta ydinpolttoainetta. 
Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi 
Slovakian energiapolitiikan tavoitteet ovat Euroopan unionin tavoitteiden mukaisia, ja 
niihin kuuluvat kilpailun lisaaminen, energian saannin varmuuden parantaminen, 
ymparistonsuoj elu j a energiatehokkuus. 
Energia-alan kilpailulainsaadanto ei viela vastaa energian sisamarkkinoista annettuja 
direktiiveja, joita sovelletaan yhdessa Euroopan yhteison kilpailulainsaadannon kanssa. 
Vuonna 1994 annettu monopolien vastainen laki ei riita takaamaan yhteison saannoston 
mukaista alan kilpailua, vaikka edellytysten luomisessa maan sahkoyhtion tuotanton ja 
toimituksen erilliselle kirjanpidolle onkin edistytty. Nain ollen on tarpeen jouduttaa 
energialain antamista j a tulevaa taytantoonpanoa. 
Alalle ovat tyypillisia valtion monopolit, vaikka oljy-ja kaasualaa ollaankin jossain 
maarin vapauttamassa ja yksityistamassa. Laissa 192/95 suljetaan strategisista syista 
tietty sahkoon ja kaasuun seka lisaksi oljyn putkikuljetuksiin liittyva toiminta 
yksityistamisen ulkopuolelle. 
Kotitalouksien energian ( etenkin kaasun, sahkon ja lammon) hintoja tuetaan muiden 
toiminta-alueiden voitoilla, eivatka hinnat kata kustannuksia. Hallituksen odotetaan 
piakkoin paattavan toimenpiteista naiden vaaristymien poistamiseksi vuoteen 2002 
mennessa. 
Slovakia on alkanut kehittaa lainsaadantoa hatatilanteisiin varautumista (mm. 
oljyvarastojen kokoamista) varten. Talla hetkella maa ei tayta vaatimusta 90 paivan 
kulutukseen riittavista oljyn varmuusvarastoista (varastojen arvioidaan riittavan 40-45 
paivan kulutukseen), eika tarvittavat investoinnit huomioon ottaen voida kaytannossa 
odottaa, etta se saavuttaisi taman tavoitteen lyhyella aikavalilla. 
Kaivosalan rakenneuudistus on vaistamaton, ja sen sosiaaliset ja alueelliset vaikutukset 
on otettava huomioon. Toisaalta valtion tuki on arvioitava Euroopan yhteison 
valtiontukisaantojen perusteella. 
Slovakia on alkanut kehittaa yhteison saannoston mukaista energiatehokkuutta koskevaa 
Iainsaadantoa ( esim. laitemerkintoja ja vahimmaistehokkuusvaatimuksia) seka 
ymparistomaarayksia (mm. polttoaineen laatustandardeja), mutta tama ei viela riita. 
Energiansaastolain antaminen tukee tulevaisuudessa yhteison energiasaannoston 
noudattamista. On syyta huomata, etta maan oman j alostamon uudistaminen Euroopan 
yhteison standardien mukaiseksi vaatii huomattavia investointeja. Lisaksi jalostamon on 
kilpailtava Euroopan markkinoilla, joilla on jo saavutettu kyllastymisaste. 
78 
Hal1itus on antanut piHitoslausclman, jossa csiteUUin ydinpolttoainehankintojen 
monipuolistamista vuodcsta 1999. Slovakian tasavallan liittyminen unioniin lisaisi 
Euroopan union in ri ippuvuutta V cnajan uraanista ja rikastuslaitoksista. Suunnitelma 
cncrgian hankintalahtciden tulevasta monipuolistamisesta vastaisi kuitenkin yhteista 
ydinmateriaalien hankintapolitiikkaa, jonka mukaan saannin varmuus saavutetaan 
monipuolistamalla lahteita. Politiikkaa sovellettaisiin unioniin liittymisen jalkeen 
tehtavissa toimi tussopimuksissa. 
Bohunicen ydinreaktoreiden kaytetty polttoaine vietiin vuoteen 1986 asti 
Neuvostoliittoon, minka jalkeen se on varastoitu altaisiin voimalan alueella. Kaikki Al­
reaktorin kaytetty polttoaine palautetaan vuoteen 1999 mennessa Venajalle aikaisemmin 
tehdyn Tsekkoslovakian ja Neuvostoliiton valisen sopimuksen perusteella. Nykyisten 
altaiden varastointikapasiteetin lisaamista tutkitaan parhaillaan. Lisaksi tutkitaan kaytetyn 
polttoaineen pitkan aikavalin valivarastointia ja lopullista kasittelya varten kaytossa 
olevia vaihtoehtoja. Parhaillaan on kaynnissa Mochovceen sijoitettavan matala-ja 
keskiaktiivisen jattecn loppusijoitusvaraston lupamenettely. 
Unioniin liittyessaan Slovakian tasavallan olisi noudatettava erityisesti niita Euratomin 
perustamissopimuksen maarayksia, jotka koskevat ydinmateriaalien hankintaa, 
ydincnergian yhtcismarkkinoita, turvavalvontaa, terveytta ja turvallisuutta seka 
kansainvalisia sopimuksia. Se on kyseisten alojen kaikkien kansainvalisten 
ydinenergiasopimusten ja -yleissopimusten sopimuspuoli. Slovakian tasavallalla on myos 
taysimittainen turvavalvontasopimus Kansainvalisen atomienergiajarjeston (IAEA) 
kanssa, eika yhteison lainsaadannon soveltaminen tuottane suuria vaikeuksia talla eika 
muilla edella mainituilla alueilla. Y dinturvallisuuskysymykset vaativat kuitenkin 
huomiota, ja on sovittava (tarvittaessa reaktoreiden tehokasta sulkemista koskevista) 
jarkevista ohjelmista seka pantava ne taytantoon. Riippumattoman 
turvallisuusviranomaisen kehittamista olisi tuettava. 
Paatelmat 
Slovakian tasavallan on ryhdyttava entista voimaperaisempiin toimiin, mikali se aikoo 
noudattaa suurinta osaa Euroopan yhteison energialainsaadannosta lahivuosina. On 
seurattava erityisen tarkasti monopolien (mm. tuonti-ja vientimonopolien) 
uudelleenjarjestelya, paasya verkkoihin, energian hinnoittelua, hatatilanteisiin 
varautumista (mm. pakollisten oljyvarastojen kokoamista), valtion tukea kiinteiden 
polttoaineiden alalla seka energiatehokkuusvaatimusten ja polttoaineiden 
laatustandardien kehittamista. 
Euratomin maaraysten noudattamisessa ei liene suuria vaikeuksia. Y dinturvallisuus vaatii 
jatkuvaa erityishuomiota. Olisi kehitettava asianmukaisia turvallisuusstandardeja, ja 
realistiset ohjelmat olisi toteutettava nopeasti. Y dinjatekysymykseen olisi etsittava pitkan 
aikavalin ratkaisuja. 
Liikenne 
Yhteison liikennepolitiikka koostuu seuraav1en kolmen paaalueen politiikoista Ja 
aloitteista: 
79 
-laadun parantaminen kehittamalla kilpailukykyisia Iiikennejarjestelmia Ja 
liikennejarjestelmakokonaisuuksia, jotka perustuvat kehittyneisiin tekniikoihin Ja 
jotka vaikuttavat osaltaan myos ymparistoa ja turvallisuutta koskeviin tavoitteisiin; 
yhtenaismarkkinoiden toiminnan parantaminen tehokkaiden, vaihtoehtoisten ja 
helppokayttoisten liikennepalvelujen tarjonnan edistamiseksi alentamatta tyoehtoja 
alalla; 
-yhteison ulkopuolisten suhteiden laajentaminen parantamalla liikenneyhteyksia 
kolmansiin maihin ja edistamalla Euroopan unionin liikenteenharjoittajien paasya 
muille liikenteen markkinoille (Yhteinen liikennepolitiikka -Toimintaohjelma 1995-
2000). 
Eurooppa-sopimuksessa maarataan lainsaadannon lahentamisesta yhteison 
lainsaadantoon ja liikenteen rakenteen muuttamiseen ja sen uudenaikaistamiseen 
tahtaavasta yhteistyosta, liikennemarkkinoille paasyn parantamisesta, 
kauttakulkuliikenteen helpottamisesta ja yhteison liikenteen standardeja vastaavan tason 
saavuttamisesta. Valkoisessa kirjassa tarkastellaan toimia, joilla toteutetaan 
sisamarkkinoiden edellytykset liikenteen alalla, ja naihin kuuluu muun muassa kilpailu, 
lainsaadannon yhdenmukaistaminen ja standardit. 
Yleiskuvaus 
Slovakian liikenteen infrastruktuuri on suurimmaksi osaksi ita-lansi-suuntaista lahinna 
maan pinnanmuodostuksen erityispiirteiden vuoksi, mutta myos siksi, etta maalla on 
entisen Tsekkoslovakian aikana luodut laheiset suhteet Tsekin tasavaltaan. Vuoret 
Slovakian pohjois-ja keskiosissa jakavat maan kahteen hallitsevaan talousalueeseen 
(Bratislava maan lansipuolella ja Kosice itapuolella) ja ne ovat pohjoisesta etelaan 
suuntautuvan liikenteen luonnollinen este. Tama vaikuttaa merkittavasti infrastruktuurin 
suhteellisiin kustannuksiin. Rajanylityspaikkoja naapurimaihin on vahan, ja niita on 
nykyaikaistettava huomattavasti. Slovakian hallitus vahvisti vuoden 1996 helmikuussa 
laaja-alaisen moottoriteiden rakennussuunnitelman nopeuttaakseen Slovakian 
yhdentymista yleiseurooppalaisiin multimodaaliliikenteen kaytaviin. Kolme naista 
kaytavista kulkee Slovakian kautta. 
Eri liikennemuotoj en kaytossa rautatie- j a sisavesiliikenne ovat vahentyneet selvasti. 
Samalla joukkoliikenne maanteilla on lisaantynyt, vaikka henkiloautojen omistus ja 
kaytto ovat myos lisaantyneet jyrkasti. Rautatieliikenne on kuitenkin pysynyt viela 
tarkeimpana liikennemuotona. 
Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi 
Sisamarkkinoiden toteuttamista ajatellen Slovakian tasavalta on edistynyt suhteellisen 
hyvin lainsaadantonsa yhdenmukaistamisessa yhteison saannoksiin. Kansainvalisen 
liikenteen alalla Slovakiassa jo suurimmaksi osaksi sovelletaan unionin saantojen 
kaltaisia saantoja varsinkin meri-ja sisavesiliikenteessa seka yhdistetyissa kuljetuksissa. 
Uutta siviili-ilmailulainsaadantoa ollaan valmistelemassa, ja se on suurimmaksi osaksi 
yhteison saantojen mukainen. Turvallisuusnormien vahvistamiseen on kuitenkin 
kiinnitettava erityista huomiota. Rautatieliikenteen osalta on seurattava seuraavina 
vuosina, saadaanko Slovakian lainsaadannossa otettua kayttoon rautatieverkon 
kayttooikeuksia ja infrastruktuurin hallinnon ja kayton erillista kirjanpitoa koskeva 
80 
yhtcison sililnnosto. Lisaksi on seurattava yhteison saannoston soveltamista kaytannossa 
julkisen palvelun alalla ja kirjanpidon muuttamista normien mukaiseksi. Maanteiden 
tavaraliikenteessa on otettu kayttoon useimmat kansainvalista liikennetta koskevat 
yhteison saannokset, mutta kotimaanliikenteessa niiden kayttoonotto on epavarmempaa. 
Kayttoonottoa on seurattava, ja se on erityisen tarkeaa tulevan sisarajattoman unionin 
kannalta, kun maanteiden tavaraliikenteen kabotaasi vapautuu kokonaan. Markkinoille 
paasyssa, turvallisuusvalvonnassa, teknisissa normeissa ja verotuksessa esiintyy viela 
ongelmia. 
Yleisesti ottaen voidaan sanoa, etta maanteiden henkiloliikennetta koskeva lainsaadanto 
on yhteison saannoston mukaista. Koska sen nykyrakenne on yha sama kuin vuonna 
1989, ja siihen kuuluu vain julkisia yrityksia, se voi tulevaisuudessa aiheuttaa ongelmia. 
Slovakian viranomaiset pitavat yhtena tavoitteenaan yhtenaisen ja kilpailukykyisen 
liikennejarjestelman kehittamista. Taman tavoitteen saavuttamisessa suurimmat haasteet 
ovat todennakoisesti liikenneturvallisuuden saaminen oikealle tasolle ja 
liikennejarjcstclman optimaalinen kaytto. Slovakiassa on edistytty liikenneturvallisuuden 
alalla melko tyydyttavasti. Liikennejarjestelman yhtenaisyyden tavoite nayttaa kuitenkin 
olevan vaikeampi saavuttaa. Maantieliikenne kasvaa luultavasti jatkuvasti, ja Slovakian 
on panostettava rautatieliikenteen ja sisavesivaylien kayttoon, niin kuin se jo pyrkiikin 
tekemaan. 
Slovakia e1 ole viela turvautunut kansainvaliseen rahoitukseen kehittaakseen 
infrastruktuuriaan ja parantaakseen nain yhteyksiaan unionin jasenvaltioiden ja 
naapurimaidensa kanssa. Slovakia aikoo kuitenkin sijoittaa omasta talousarviostaan 2 
miljardia ecua vuosina 1995-1999 kansainvalisen liikenteen kayttamaan infrastruktuuriin 
ja lahinna yleiseurooppalaisiin liikennekaytaviin. Maara on lahes 2,8 prosenttia 
bruttokansantulosta, j a se vaikuttaa riittavalta, mutta sen vahentaminen talousarvion 
rajoitusten vuoksi voi kuitenkin aiheuttaa ongelmia. 
Paatelmat 
Slovakia on cdistynyt liikennelainsaadannon yhdenmukaistamisessa yhteison 
saannoksiin. Sen on kuitenkin selvasti kehitettava maanteiden tavarakuljetuksia 
(erityisesti markkinoille paasyn, turvallisuussaantojen ja verotuksen kannalta) ja 
rautatieliikennetta, joissa yhteison saannoston voimaan saattamista kaytannossa on 
seurattava. J os tilanne nailla kahdella alalla paranee, liikenteen ala ei todennakoisesti 
aiheuta suuria ongelmia yhteison saannoston mukaisen lainsaadannon taytantoonpanossa 
sisamarkkinoi ta aj atellen. 
On myos valvottava, etta kaytettavissa on tarvittavat keinot tulevan, unionin jasenyytta 
hakeviin maihin ulottuvan Euroopan laajuisen liikenneverkon perustan toteuttamiseksi. 
Tahan on kiinnitettava erityista huomiota, koska infrastruktuurin rakennuskustannukset 
ovat Slovakian vuoristoisuuden vuoksi korkeat, ja maa joutuu suhteellisesti huonompaan 
asemaan kuin sen naapurimaat, joissa Euroopan laajuisia verkkoja on helpompi kehittaa. 
Lisaksi Slovakian hallintorakenteita, joihin kuuluvat valvonnasta ja esimerkiksi 
turvallisuudesta vastaavat viranomaiset, olisi lujitettava pian ja johdonmukaisesti kaikilla 
tasoilla, ettei maan kehitys enaa hankaloidu. 
Pienet ja keskisuuret yritykset 
81 
Euroopan unionin yrityspolitiikan tavoitteena on edistaa pk-yritysten kehitykselle 
suotuisan toimintaympariston syntymista kaikkialla unionissa, parantaa yritysten 
kilpailukykya ja rohkaista ~iita toimimaan myos Euroopan ja koko maailman tasolla. 
Politiikalle on luonteenomaista toissijaisuusperiaatteen vahva noudattaminen. Yhteison 
taydentavat tehtavat maaritellaan ja toteutetaan Euroopan unionin monivuotisen pk­
yritysohjelman avulla. Ohjelma muodostaa oikeus-ja rahoitusperustan yhteison pk­
yrityspolitiikan yksittaisille toimille. Yhteison saannosto sisaltaa toistaiseksi vain 
alakohtaisia suosituksia, mutta myos muiden alojen lainsaadanto ( esim. kilpailu-, 
ymparisto- ja yhtiolainsaadanto) vaikuttaa pk-yrityksiin. 
Eurooppa-sopimukscssa malirataan yhteistyosta pk-yritystcn kehittamiseksi Ja 
vahvistamiseksi crityisesti yksityisella sektorilla. Yhteistyo koskee muun muassa 
tiedonsaantia seka avunantoa oikeudellisissa, hallinnollisissa ja verotukseen liittyvissa 
kysymyksissa. Valkoinen kirja ei sisalla erityisesti pk-yrityksia koskevia toimenpiteita. 
Yleiskuvaus 
Pk-yritysten maara ja merkitys ovat vuodesta 1989 lahtien kasvaneet Slovakiassa 
vakuuttavalla tavalla. Vuonna 1995. pk-yritysten maara oli noussut jo 300 000:een, ja 
niiden osuus teollisuuden bruttotuotannosta on talla hetkella 35 %. Joillai~ aloilla, kuten 
rakennus-, maantiekuljetus- ja jakelualalla, vastaava osuus on paljon suurempi (arviolta 
80 %). Pk-yrityksissa tyoskentelee 425 000 tyontekijaa, ja pk-yritysten osuus koko 
tyovoimasta on noin 25 %. Slovakiassa on 54 yritysta tuhatta asukasta kohti, joten luku 
ylittaa Euroopan unionin keskiarvon, joka on 41. Vertailututkimukset osoittavat, etta 
Slovakian pk-yritysten kasvu on ollut alueen maiden dynaamisinta. 
Kasvua on suurclta osin vauhdittanut yksityistamisprosessi, jonka aikana 10 000 yhtiota 
huutokaupattiin vuosina 1992-93. Useimmat naista pk-yrityksista olivat kasityolais- tai 
kauppaliikkeita eivatka oikeushenkiloita. Hyvin pienilla itsenaisten ammatinharjoittajien 
yrityksilla on yli 80 prosentin osuus pk-yrityssektorista. Yksityistamista seurannut kasvu 
johtuu myos siita, etta suuryrityksista on niiden jarkevoimistoimien yhteydessa irrotettu 
pienempia yrityksia. Pk-yritysten osuus on kasvanut erityisen paljon koneiden, 
metallituotteiden ja tekstiilituotteiden valmistuksen aloilla. 
Yritystoimintaa koskeva yleislainsaadanto on yleensa sovellettavissa pk-yrityksiin. 
Lisaksi Slovakian hallitus antoi vuonna 1995 pk-yritystukea koskevan erityislain. Tukea 
toteutetaan paaasiassa lainoina, lainojen takauksina, korkohyvityksina, erityissaantojen 
mukaisina avustuksina, takaisin maksettavana rahoituksena ja valtion tukena. 
Osuuskuntia saannellaan myos kauppaoikeudessa, mutta keskinaisia yhtioita ja saatioita 
vain siviilioikeudessa. Vuonna 1993 hyvaksyttiin verolain tarkistus, jossa sallitaan 
verohelpotukset tietyille vastaperustetuille yrityksille. 
Hallitukscn tcollisuuspolitiikassa pk-yritystcn kchittamincn maaritellaan ensisijaiseksi 
tavoittccksi. Elokuussa 1993 perustettiin pk-yritysten keskustukivirasto tukemaan pk­
yritysten kehitysta ja kasvua ja koordinoimaan kaikkia pk-yritysten (neuvontaan ja 
rahoitukseen liittyvia) tukitoimia. Slovakiassa toimii myos 12 alueellista neuvonta- ja 
tiedostuskeskusta, joiden tehtavana on tarjota neuvonta- ja tiedotuspalveluita, seka muita 
tukielimia, kuten yritys-ja innovaatiokeskuksia ja erilaisia valtiosta riippumattomia 
jarjestoja. 
Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi 
82 
Pk-yrityssektorin kehittamisessa on edistytty huomattavasti, ja Slovakia ori osoittanut 
sitoutuneensa voimakkaasti kehittamaan ja vahvistamaan pk-yrityksia seka myos 
Euroopan unionin ja Slovakian valista alan yhteistyota, josta maaratfilin Eurooppa­
sopimuksen 90 artiklassa. Perusedellytykset pk-yrityksen kestavalle kasvulle ja 
kehitykselle ovat olemassa. Parantamisen varaa kuitenkin edelleen on. Tukijarjestelyita 
olisi vahvistettava ja lainsaadantoa olisi yksinkertaistettava, jotta se olisi entista 
suotuisampaa pk-yritysten kannalta. Olisi myos parannettava pk-yritysten 
verotuskohtelua, rahoituksen saantia ja mahdollisuuksia paasta uusille markkinoille. 
Pk-yrityssektorien elinvoimaisuutta voi keskipitkalla aikavalilla haitata tarvittavan 
investointipaaoman puute. 
Naista syista olisi edelleen jatkettava nykyisia toimia, jotka tahtaavat pk-yritysten 
vahvistamisen liittymista edeltavana aikana. 
Paatelmat 
Slovakian liittymisessa unioniin ei ole pk-yrityssektorin kannalta nahtavissa erityisia 
ongelmia. 
3.5 Taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus 
Tyollisyys ja sosiaaliset kysymykset 
Yhteison sosiaalipolitiikkaa on kehitetty eri tavoilla, esimerkiksi lakisaannoksilla, 
Euroopan sosiaalirahaston avulla ja erityisaloihin, mm. kansanterveyteen, koyhyyden 
vastustamiseen ja vammaisiin kohdistetuilla toimilla. Yhteison saannosto kattaa 
tyoterveyden ja tyoturvallisuuden, tyooikeuden ja tyoolot, naisten ja miesten tasa-arvoiset 
mahdollisuudet, siirtotyolaisten sosiaaliturvan yhteensovittamisen, ja tupakkatuotteet. 
Unionin sosiaalilainsaadannossa asetetaan vahimmaisvaatimukset. Lisaksi 
tyomarkkinaosapuolten vuoropuhelu eurooppalaisella tasolla on sisallytetty sopimukseen 
Euroopan unionista (118 b artikla), ja poytakirjassa sosiaalipolitiikasta viitataan 
tyomarkkinaosapuo lten kuulemiseen j a yhteiskunnallista vuoropuhelua helpottaviin 
toimenpi teisiin. 
Eurooppa-sopimuksessa edellytetaan kansallisen lainsaadannon lahentamista yhteison 
oikeuteen j a yhteistyota tyoterveyden j a tyoturvallisuuden tason parantamisessa, 
tyomarkkinapolitiikassa ja sosiaaliturvajarjestelman uudenaikaistamisessa. Siina 
edellytetaan myos Slovakiassa laillisesti tyollistettyjen yhteison tyontekijoiden kohtelua 
ilman kansallisuuteen perustuvaa syrjintaa suhteessa heidan tyooloihinsa. Valkoisessa 
kirjassa edellytetaan lainsaadantoa lahentavia toimenpiteita yhteison saannoston kaikilla 
aloilla. 
Yleiskuvaus 
Entisen Tsekkoslovakian aikana aloitettu tyomarkkinaosapuolten vuoropuhelun uudistus 
on Slovakian tasavallassa hidastunut vuodesta 1993. Eras merkittavista uudistustekijoista 
tulevaisuudessa on hallituksen tarve kehittaa tyomarkkinaosapuolten autonomista 
luonnetta politiikkaan osallistujina. Edustavin tyonantajajarjesto, Slovakian tyonantajain 
liittojen yhdistys, on Euroopan teollisuuden ja tyonantajajarjestojen liiton (UNICE) ja 
83 
~ansain:valisen tyonantajien jarjeston jasen. Slovakian ammattiliittojen keskusjarjesto, 
Joka onJarjestoista edustavin, on Euroopan ammatillisen yhteistyojarjeston (EYA) jasen. 
Tilastollinen tyottomyysaste on viime vuosina pysytellyt suhteellisen korkeana. Vuonna 
1996 se oli ILO:n mukaan 10,9 prosenttia. Alueelliset erot tyottomyydessa ovat 
merkittavia tyottomyysasteen ollessa erityisen korkea maan etela-ja kaakkoisosissa. 
Pitkaaikaistyottomien maara on noussut huomattavasti ja korkea nuorisotyottomyysaste 
ei nayta merkkeja alenemisesta. 
Alueellisia ja paikallisia tyovoimatoimistoja on perustettu tyovoimapolitiikan 
toteuttamiseksi. Slovakian tasavallassa on otettu kayttoon toimenpiteita tyomarkkinoiden 
jouston lisaamiseksi ja naita toimia onkin jatkettava, jotta Slovakia voi integroitua 
EU:hun ja sen tyomarkkina- ja tyollisyyspolitiikkaan. 
Sosiaaliturvan osalta Slovakian tasavallassa pyritaan kolmitasoiseen jarjestelmaan, johon 
sisaltyy sosiaalivakuutus, val ti on sosiaalituki ja toimeentulotuki. 
Tyottomyyskorvausjarjestelman kayttoonoton jalkeen vuonna 1991 tilastoitu 
tyottomyysaste on noussut varsin selkeasti, mutta tuensaajien maara on laskenut jyrkasti. 
Varainkeraysjarjestelma aiheuttaa huomattavia hallinnollisia ongelmia, mukaan lukien 
vaikeudet kerata varoja tyonantajilta ja itsenaisilta ammatinharjoittajilta. Tuista ja 
kelpoisuusperusteista ei usein ole saatavissa riittavasti tietoa. Sosiaalimenot ovat noin 
30 % valtion kokonaismenoista ja noin 14 % bruttokansantuotteesta. Suurin menoera 
ovat elakkeet. Sosiaaliturvaa on edelleen kehitettava. 
Slovakian terveydenhuoltojarjestelmaa on parannettava huomattavasti. 
Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi 
Terveytta ja turvallisuutta koskevan lainsaadannon suuntaviivojaja erityisia saannoksia 
Slovakian tasavallassa ollaan muuttamassa. Uusia tyoterveytta ja -turvallisuutta koskevat 
EU-direktiivit huornioon ottavia esityksia luonnostellaan. Taydellisen yhdenrnukaisuuden 
varmistamiseksi yhteison saannoston kanssa tarvitaan lisaa lakialoitteita. Slovakian 
valvontarakenteet eivat vastaa ILO:n yleissopimusta N:o 81. Slovakia aikoo kuitenkin 
ottaa kayttoon riippurnattornat valvontarakenteet, joihin kuuluvat asianmukaiset 
valvontamenetelmat ovat ILO:n saantojen rnukaisia. 
Slovakian tyolainsaadanto on suhteellisen edistyksellinen tietyilta osin, kuten 
tyontekijoiden turvaaminen joukkoirtisanomisilta, enimmaistyoaika ja riittava lepoaika, 
palkallisen vuosiloman vahimmaisrnaara ja oikeus tyoehtosopimusneuvotteluihin. Useita 
muutoksia tarvitaan kuitenkin taydellisen yhdenrnukaisuuden varrnistamiseksi 
tyontekij oiden suoj aa tyonantaj an maksukyvyttornyystilanteessa koskevien yhteison 
saantojen kanssa. Nykyisia tyontekijoille tiedottamista ja heidan kuulernistaan koskevia 
saantoja on kehitettava edelleen useiden EU:n direktiivien mukaisiksi. Slovakia 
suunnittelee uutta tyolakia EU :n edellytysten tayttamiseksi. 
Naisten ja miesten tasa-arvoisten rnahdollisuuksien osalta miesten ja naisten valisen 
syrjinnan kieltavan EY:n lainsaadannon perussaannoksien vaatimukset tayttyvat. 
Slovakialla ei nayta olevan rnitaan esteita tyovoirnan vapaata liikkurnisoikeutta koskevan 
yhteison saannoston toirneenpanossa. Oikeus tyovoirnan vapaaseen liikkuvuuteen 
edellyttaa kuitenkin muutoksia kansalliseen lainsaadantoon, erityisesti tyonsaannin ja 
kansallisuuteen perustuvan syrjivan kohtelun poistamisen osalta. 
84 
Siirtotyolaisten sosiaaliturvan osalta unioniin liittyminen ei periaatteessa aiheuta 
suurempia ongelmia, vaikkakin tietyt tekniset mukautukset ovat tarpeen. Tarkeampaa on 
hallinnon kyky sovcltaa yksityiskohtaisia yhteensovittamissaantoja yhteistyossa muiden 
maiden kanssa. Slovakian tasavalta kehittaa parhaillaan joitakin naiden tehtavien hoitoon 
tarvittavia hallintorakentcita, mutta lisavalmisteluja ja -koulutusta tarvitaan ennen kuin 
yhteensovittamissaannot voidaan ottaa kayttoon. 
Tupakkaa koskevan kahden EY :n direktiivin osalta Slovakia on vahan aikaa sitten 
hyvaksynyt lain, joka tayttaa EU:n edellytykset savukerasioiden varoitusmerkinnoista. 
Toista, savukkeiden enimmaistervapitoisuudesta annettua direktiivia vastaavaa 
lainsaadantoa ei ole. 
Paatelmat 
Slovakian tasavalta on vuodesta 1993 huomattavasti edistynyt EU-jasenyyden 
valmisteluissaan. Sosiaalisia uudistuksia on kuitenkin jatkettava, tyomarkkinaosapuolten 
vuoropuhelua kehitettava ja terveydenhuoltojarjestelmaa parannettava. Sellaisilla aloilla 
kuten tyoterveys- ja turvallisuus seka tyovoimalait Slovakian on edistyttava viela 
huomattavasti EU:n edellytysten tayttamiseksi. Pyrkimyksia yhteison saannoston 
taytantoonpanemiseksi on jatkettava. Jos Slovakia jatkaa edelleen merkittavia toimiaan 
seka yhteison saannoston kayttoon ottamiseksi etta sen soveltamiseksi, sen pitaisi olla 
mahdollista tilyttaa EY-jascnyysvelvoitteet keskipitkaJia aikavalilla .. 
Aluepolitiikka ja koheesio 
Perustamissopimuksen XIV osaston maaraysten mukaisesti yhteiso tukee koheesion 
lujittamista paaasiassa rakennerahastojen valityksella. Slovakian edellytetaan kayttavan 
naita valineita tehokkaasti, ja noudattavan samalla sen liittymisen aikaan voimassa olevia 
periaatteita, tavoitteita ja menettelyja. 
Eurooppa-sopimuksessa edellytetaan yhteistyon harjoittamista aluekehityksen ja alueiden 
kayton suunnittelun aloilla erityisesti paikallisten, alueellisten ja kansallisten 
viranomaisten valisen tiedonvaihdon seka virkamies- ja asiantuntijavaihdon avulla. 
Valkoisessa kirjassa ei ole erityisedellytyksia. 
Yleiskuvaus 
Slovakian BKT henkea kohti oli vuonna 1995 noin 41 prosenttia EU:n keskiarvosta. 
Alueelliset erot Slovakiassa ovat merkittavia. Ennen vuoden 1996 heinakuussa 
toteutettua aluehallintorakenteen uudistusta olemassa olleista 38 piirista nelja -
Bratislava, Kosice, Tmava ja Banka Bystrica -tuotti yli 50 prosenttia BKT:sta. 
Bratislavan osuus Slovakian BKT:sta kokonaisuudessaan oli 32 prosenttia. Slovakian 
kokonaisinvestoinneista yli 62 prosenttia kohdistettiin naille neljalle alueelle. 
Myos tyottomyyslukuja tarkasteltaessa kay ilmi, etta tyottomyys on pysynyt ennallaan tai 
vahenee merkittavimmilla kaupunkialueilla (Bratislava ja Kosice) seka luoteessa lahella 
Tsekin rajaa sijaitsevalla alueella, jolla on runsaasti teollisuutta. Tyottomyysaste on 
korkein maan etelaisissa ja itaisissa osissa. Tyottomyysaste on esimerkiksi Bratislavassa 
4,6 prosenttia, ja vastaava luku heikoimmalla alueella (Rimaska Sobota) kaakossa oli 26 
prosenttia. 
85 
Alucclliscn hallintotason pcrustamiseksi hyvaksyttiin heinakuussa 1997 Slovakian 
tasavallan aluccllisista ja ha11innollisista jarjestelyista annettu laki, jossa vahvistetaan 
kahdcksan aluctta ja 79 piiria. Samaan aikaan hyvaksyttiin toinen aluerakenteen 
uudistusta seuranneeseen valtionhallinnon paikallistason uuteen jarjestelyyn liittyva laki. 
Tahan asti Slovakian tasavalta on toteuttanut aluekehitysaloitteensa alakohtaisen 
politiikan osana talouspolitiikan periaatteiden perusteella. Aluekehityspolitiikalle ei 
olekaan talla hetkella oikeusperustaa. Luonnos aluekehityslaista on kuitenkin parhaillaan 
valmisteltavana, ja sen tarkoituksena on luoda uusi lainsaadannollinen viitekehys 
tulevalle aluepolitiikalle. 
Slovakian aluepolitiikan toimielinrakenteelle on ominaista hallituksen maaraava asema. 
Hallitus tekee lopullisen paatoksen aluekehitysaloitteista. Yhteiskunnan, tieteen ja 
teknologian kehitysstrategian toimisto (OSDSST), joka on valtion toimielin, vastaa 
naidcn aloitteiden asianmukaisesta toteuttamisesta ja osa11istuu niiden suunnitteluun. Se 
on kuitcnkin lahinna ncuvoa-antava elin. Piiritason hallinnon tehtavat on rajattu valtion 
hankkeiden toteuttamiseen. 
Alucpolitiikan kaytossa olcvat rahoitusvalineet Slovakian tasavallassa ovat selkeasti 
rajallisia. Euroopan yhteison rakennepolitiikan rahoitukseen kaytettavia mahdollisia 
kansallisia rahoitusosuuksia kehitykseen liittyvista menoista ei ole viela mahdollista 
maarittaa. Ta.man vuoksi Slovakian tasavallan osarahoituskykya ei voida viela arvioida 
riittavan luotettavasti. 
Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi 
Slovakian tasavallan aluekehitysaloitteet toteutetaan alakohtaisen politiikan osana ja niita 
koordinoi keskustasolla aluepolitiikan takaaja OSDSST. Aluepolitiikan kaytossa olevat 
varat Slovakiassa ovat rajallisia. 
Slovakian aluepolitiikan toiminnallisessa ja organisatorisessa viitekehyksessa on lisaksi 
joitakin vakavia puutteita. Paatoksenteko aluepolitiikassa on liian keskitettya, ja hallitus 
tckcc suoraan kaikki mcrkittavat paatoksct. Aluepolitiikan alan paatoksentekomenettelyn 
tchokkuudcn parantamincn cdcllytta~i sclkeampaa vastuujakoa hallitustasolla ja 
ministerioidcn valiscn koordinoinnin parantamista. Slovakian kykyyn ohjelmoida, 
hallinnoida, arvioida ja valvoa yhteison tukea on kiinnitettava erityista huomiota. 
Slovakiassa tarvitaan asianmukainen oikeusperusta, jossa maaritellaan sen 
aluekehitysaloitteita ohjaavat periaatteet, tavoitteet ja toimintatavat. 
Paatelmat 
Slovakian tasavallassa on ainoastaan rajallinen maara integroidun kehityspolitiikan 
edellyttamia valineita, jotka voisivat varmistaa Euroopan yhteison rakennepolitiikan 
saantojen noudattamisen. Alueellisten erojen hoitoa varten olisi otettava kayttoon 
kattava erillinen politiikka. Slovakian tasavallan hallinnollista kykya hoitaa integroituja 
aluekehitysohjelmia on myos selkeasti parannettava. Ennen kuin Slovakian tasavalta voi 
soveltaa yhtcison saantoja ja kanav6ida tchokkaasti Euroopan yhteison rakennepoliittista 
tukea onkin toteutettava merkittavia uudistuksia, joihin kuuluu asianmukaisten hallinto­
ja budjettimenettelyjen kaytt66notto. 
86 
3.6 Ela.man Iaatu ja ymparisto 
Ymparisto 
Euroopan yhteison perustamissopimuksien mukaisen ymparistopolitiikan tavoitteena on 
kestava kehitys, joka perustuu EU:n politiikan eri aloihin sisallytettyyn ympariston 
suojeluun, ennaltaehkaisyyn, aiheuttamisperiaatteeseen, ymparistovahinkojen 
torjumiseen niiden syntypaikassa ja vastuun jakamiseen. Yhteison saannostossa on noin 
200 saadosta, jotka koskevat muun muassa veden ja ilman pilaanturnista, jatteiden ja 
kemikaalien kasittelya, bioteknologiaa, sateilysuojausta ja luonnonsuojelua. 
Jasenvaltioiden on valvottava, etta ymparistovaikutukset arvioidaan ennen kuin 
tietynlaisille valtion tai yksityisille hankkeille annetaan toteuttamislupa. 
Eurooppa-sopimuksessa maarataan, etta Slovakian maankayttopolitiikan on oltava 
kestavan kehityksen periaatteen mukaista, ja siina on otettava aina huomioon 
ymparistonakokohdat. Sopimuksessa maarataan myos, etta ymparisto kuuluu 
kahdenvalisen yhteistyon alaan, ja sita koskeva lainsaadanto on lahennettava yhteison 
vastaavaan lainsaadantoon. 
Valkoisessa kirjassa kasitellaan vain pienta osaa yhteison ymparistoalan saannostosta, 
nimittain tuotelainsaadantoa, joka liittyy suoraan tavaroiden vapaaseen liikkuvuuteen. 
Yleiskuvaus 
Slovakian ymparistoongelmat ovat edelleen huomattavat, vaikka tilanne onkin viime 
vuosina parantuntu. Vakavimmat ongelmat ovat pinta-ja pohjaveden pilaantuminen, 
jatehuolto ja paikallinen ilmanlaatu. 
Y mpariston laatu on parantunut paljon suureksi osaksi raskaan teollisuuden 
rakennemuutoksen ansiosta. Erityisesti raskaan teollisuuden aiheuttama i/man 
pilaantuminen on vahentynyt merkittavasti vuodesta 1989, ja pahasti saastuneet alueet 
rajoittuvat nykyisin suurimpiin teollisuusalueisiin (Bratislava, Kosice, Banka Bystrica). 
Suuria ongelmia on vesialalla. Erityisesti viemarijarjestelmiin liitettyjen kotitalouksien 
maara on vahainen, eika teollisuuden paastoja vesistoihin useinkaan valvota. Parannuksia 
on saatu aikaan vaarallisten ja yhteiskuntajatteiden alalla, mutta jaljella on huomattavia 
ongelmia, ja kasittely ja varastointi ovat riittamattomia. Uusia pilaantumislahteita on 
syntynyt, kuten liikenne ja kevyt teollisuus, ja naihin on reagoitava. Slovakiassa on 
luonnoltaan erittain arvokkaita alueita, jotka merkitsisivat arvokasta lisaa laajentuneen 
unionin luontoon. 
Slovakia on ryhtynyt uudistamaan laajasti ymparistolainsaadantoaan. Ymparistoa 
koskeva puitelaki annettiin vuonna 1992, kansallinen ymparistopolitiikan strategia 
hyvaksyttiin vuonna 1993 ja toimintaohjelma vuonna 1996. Niiden tavoitteita ja 
periaatteita on mukautettu mm. kestavan kehityksen, ennaltaehkaisemisen, paastojen 
syntypaikassa tapahtuvan korjaamisen ja aiheuttamisperiaatteiden mukaan. Periaate 
ymparistokysymysten niveltamisesta muihin politiikkoihin sisaltyy vuonna 1994 
annettuun lakiin ymparistovaikutusten arvioinnista. Viela on kuitenkin otettava kayttoon 
ympariston pilaantumisen ehkaisemisen ja vahentamisen yhtenaistamisesta annettu ja 
muu puitelakityyppinen lainsaadanto seka asianmukaiset 
taytantoonpanoaikataulusaannokset. Olemassa olevia virastoja ja rakenteita on 
vahvistettava, niiden vastuualueita selvennettava ja niiden toiminnat suunnattava 
87 
uudelleen siten, etta niissa otetaan paremmin huomioon uudet saastelahteet. Slovakian 
ymparistoinvestoinnit prosentteina BKT:sta ovat olleet merkittavat viime vuosina. 
Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi 
Yhteison lainsaadannon kanssa yhteensopivaa ymparistolainsaadantoa on pyritty 
saatamaan. Valkoisen kirjan taytantoonpanostrategian perusteella on toteutettu Iukuisia 
valkoiseen kirjaan sisaltyvia toimia, esimerkiksi bensiinin lyijypitoisuutta ja jatehuoltoa 
koskeva lainsaadanto. Muita ensimma1sen vaiheen mukaisia toimia kuten 
sateilysuojausta, kemiallisia aineita, olemassa olevien kaupallisten aineiden riskien 
hallintaa ja geneettisesti muunnettujen organismien tahallista ymparistoon paastamista 
koskevia saannoksia voitaneen antaa aikaisintaan vuoteen 2000 mennessa. Toisen 
vaiheen toimet on maara toteuttaa kaksi tai kolme vuotta myohemmin. Lainsaadantoa on 
alettu lahentaa yhteison ymparistosaannostoon myos muilla aloilla. Uusi laki 
ilmanlaadusta, jossa maaritellaan uudelleen hallinnolliset toimivaltakysymykset, tuli 
voimaan heinakuussa 1996, ja uusi vesilaki on valmisteilla. 
Slovakia valmistelee parhaillaan yksityiskohtaista ymparistostrategiaa umonnn 
liittymista varten. Sen pitaisi valmistua vuoden 1997 loppuun mennessa. Erityista 
huomiota pitaisi kiinnittaa ilmaa, jatteita ja vetta koskevien puitedirektiivien seka 
ympariston pilaantumisen ehkaisemisen ja vahentamisen yhtenaistamiseksi annetun 
direktiivin (IPPC-direktiivi) nopeaan saattamiseen osaksi kansallista lainsaadantoa seka 
rahoitusstrategioiden vahvistamiseen suuria investointia vaativien vesi-, ilma-ja jatealan 
lainsaadantoa varten. 
EY :n saannoston tosiasiallisessa taytantoonpanossa ongelmat ovat huomattavasti 
suurempia: EY:n normien noudattaminen on vahaista jatealalla, vesialalla (erityisesti 
tietyilla teollisuusalueilla) ja ilmanpuhtauden alalla (tietyilla alueilla ja tietyissa 
kunnissa). Saastuttajia ei seurata ja/tai aseteta syytteeseen tehokkaasti. Lainsaadannon 
epajohdonmukaisuudet ( erityisesti puitelainsaadannon ja taytantoonpanoa koskevan 
johdetun oikeuden valilla) estavat pilaantumisen tehokkaan seurannan ja 
taytantoonpanotoimet. Seurantajarjestelma on periaatteessa t01m1va, mutta 
mittaustulosten kasittelyssa on ongelmia, jotka on ratkaistava. Unioniin liittymista 
koskevaan Slovakian ymparistoalan strategiaan pitaisi kuulua taytantoonpanoaikataulut 
EU :n ymparistoalan saannosten voimaan saattamiseksi. Se aloitettaisiin muun muassa 
edella mainittujen puitedirektiivienja IPPC-direktiivin taytantoonpanolla. 
EU :n saannosten tehokasta voimaan saattamista nykyaan vaikeuttavia tarkeimpia 
ongelmia ovat mm. normien riittamaton taytantoonpano, riittamattomat rahoitusvarat 
erityisesti kuntatasolla, heikot hallinnolliset rakenteet ja epaselva vastuunjako virastojen 
ja hallinnon eri tasojen valilla seka yleison riittamaton tietoisuus ja osallistuminen. 
Paatelmat 
Jos Slovakia jatkaa nykyista lainsaadantoohjelmaansa, sen pitaisi pystya saattamaan 
yhteison saannokset kokonaan osaksi kansallista lainsaadantoaan keskipitkalla 
aikavalilla. Toisaalta monien pitkakestoisia ja maaraltaan huomattavia investointeja seka 
paljon hallinnollista tyota vaativien saannosten ( esim. kaupunkien j atevedenkasittely, 
juomavesi, jatteidenkasittelya ja ilman pilaantumista koskevan lainsaadannon tietyt 
nakokohdat) tosiasialliseen voimaan saattamiseen paastaan vasta pitkalla tai hyvin 
pitkalla aikaval~lla. 
88 
Kuluttajansuoja 
Yhteison saannosto kattaa kuluttajien taloudellisten etujen suojaamisen Gohon sisaltyy 
harhaanjohtavan mainonnan, hintojen i]moittamisen, kulutusluottojen, kohtuuttomien 
sopimuschtojcn, cHimyynnin, rnatkapakctticn, muualla kuin elinkeinonharjoittajan 
toimitiloissa tapahtuvan myynnin ja kiintcistojen osa-aikaiscn kayttooikeuden valvonta) 
ja tavaroiden yleisen turvallisuuden seka kosmetiikka-alan, tekstiilien nimitysten ja 
lelujen erityisalat. 
Eurooppa-sopimuksessa maarataan lainsaadannon lahentamisesta yhteison oikeuden 
kanssa seka yhteistyosta, jonka paamaarana on Slovakian ja Euroopan yhteison 
kuluttajansuojajarjestelmien taydellinen vastaavuus. Valkoisen kirjan ensimmaisen 
vaiheen toimenpiteissa keskitytaan tuoteturvallisuuden parantamiseen, mukaan lukien 
kosmetiikka, tekstiilit ja lelut, seka kuluttajan taloudellisten etujen suojaamiseen, 
erityisesti harhaanjohtavaa mainontaa, kulutusluottoja, kohtuuttomia sopimusehtoja ja 
hintojen ilmoittamista koskevilla toimenpiteilHL Toisen vaiheen toimenpiteet liittyvat 
matkapaketteihin, muualla kuin elinkeinonharjoittajan toimitiloissa tapahtuvaan myyntiin 
ja kiinteistojen osa-aikaiseen kayttooikeuteen. Euroopan yhteison uusi lainsaadanto, joka 
on otettu kayttoon askettain ( etamyynti) tai otetaan pian kayttoon (vertaileva mainonta, 
hintojen ilmoittamincn), on myos otettava huomioon. 
Yleiskuvaus 
Slovakian kuluttajansuojalainsaadanto koostuu yleisesta vuonna 1992 hyvaksytysta 
kuluttajansuojalaista, jolla saannellaan julkishallinnon vastuita kuluttajansuojan alalla ja 
saadetaan kuluttajien ja kuluttajansuojajarjestojen oikeuksista. Valtiovaraimninisterio 
vastaa kuluttajansuojasta ja -politiikasta, kun taas kaupan tarkastusvirastolla ministerion 
sisalla on oikeus panna taytantoon ja saattaa voimaan kuluttajansuojalaki yhteistyossa 
muiden testauksesta ja tarkastuksista vastaavien viranomaisten kanssa. 
Kuluttajapolitiikan neuvosto toimii valtiovarainministerion neuvoa-antavana elimena 
kuluttajapolitiikan ja sen tarkeimpien kysymysten alalla, ja siina on edustajia kaikista 
asiaankuuluvista valtionlaitoksista, kuluttajajarjestoista seka kaupan ja teollisuuden 
alalta. Kuluttajajarjestoilla on lain mukaan oikeus tehda yhteistyota viranomaisten kanssa 
niin kuluttajapolitiikan kehittamisessa kuin valvonnassakin seka hallintonsa tehokkuuden 
parantamisessa. 
Nykytilantecn ja tulcvaisuuden arviointi 
Toimielintensa tasolla Slovakian tasavallan valmius yhteison ja kansainvalisten 
kuluttajansuojastandardien taytantoonpanoprosessin jatkamiseksi vaikuttaa hyvalta. 
Valtiosta riippumattomien jarjestojen ja hallinnon valinen suhde nayttaa olevan 
rakentava. Slovakian kuluttajansuojalaki on yleisempi ja epataydellisempi kuin yhteison 
direktiivien tarkat kuluttajansuojasaannokset, kuten Valkoisessa kirjassa mainitaan. 
Yleisessa tuoteturvallisuudessa on saavutettu melkein taydellinen yhdenmukaisuus 
yhteison direktiivien kanssa, ja hintojen ilmoittamisessa on saavutettu osittainen 
yhdenmukaisuus. Vuonna 1996 hyvaksytty uusi laki mainonnasta saattaa taman 
kuluttajansuojalain alueen lahemmaksi Euroopan yhteison saannoksia. 
Kuluttajansuojaan sovellettavat saannot varmistavat useilla aloilla paremman 
kuluttajansuojan tason kuin EU:n direktiivi. Lelujen turvallisuudesta ja tekstiilien 
nimityksista on valmisteilla etillisia asetusluonnoksia, ja kulutusluottoja koskevaa 
89 
lainsaadantoa seka muutoksia kuluttajansuojalakiin on valmisteilla. Slovakian 
viranomaiset tahtaavat Valkoisen kirjan toimenpiteiden taydelliseen noudattamiseen 
vuoteen 2 000 mennessa. 
Yhteison saannoston kayttoonottamiseen on liityttava tehokkaan ja riippumattoman, 
viranomaisten tukeman kuluttajaliikkeen kehittaminen. 
Paatelmat 
Vaikka Slovakian on ponnisteltava lainsaadantoohjelmansa yhdenmukaistamiseksi 
Euroopan yhtcison vaatimusten kanssa seka hallintonsa ja kuluttajajarjestojensa 
tehostamiseksi, se pystyy todennakoisesti ottamaan kayttoon yhteison 
kuluttajansuojasaannoston keskipitkalla aikavalilla. 
3.7 Oikeus-ja sisaasiat 
Nykyiset saannokset 
Oikeus-ja sisaasioita (YOS) koskeva yhteison saannosto perustuu paaasiassa Euroopan 
unionista tehdyn sopimuksen (SEU) VJ osastossa (sen K artiklassa) maarattyyn 
yhteistyohon, ns. "'kolmanteen pilariin", mutta siihen liittyvat laheisesti myos era.at 
"ensimmaisen pilarin" (Euroopan yhteison perustamissopimuksen) maaraykset ja 
lainsaadantotoimenpiteet. 
Yhteison saannoston soveltamisalaan kuuluvat oikeus-ja sisaasioiden alalla ensisijaisesti 
turvapaikkakysymykset, yhteison ulkorajojen valvonta, maahanmuuttoasiat, tulli-ja 
poliisiyhteistyo vakavien rikosten, mm. huumekaupan, torjumiseksi seka oikeudellinen 
yhteistyo rikos-ja yksityisoikeuden alalla. Sopimuksessa Euroopan unionista 
maaritellaan tallaisessa yhteistyossa noudatettavat paaperiaatteet, joita ovat erityisesti 
Euroopan yleissopimus ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi seka vuonna 
1951 tehty pakolaisten oikeusasemaa koskeva Geneven yleissopimus. Lisaksi yhteistyon 
perustana kaytetaan tahan alaan liittyvia kansainvalisia sopimuksia, joita on tehty mm. 
Euroopan ncuvoston, Yhdistyneiden kansakuntien ja Haagin konferenssin piirissa. 
Kolmanteen pilariin liittyvan yhteison saannoston lainsaadannollinen sisalto on erilainen 
kuin ensimmaisessa pilarissa, silla sen muodostavat sopimukset, yhteiset toiminnat, 
yhteiset kannat ja paatoslauselmat (mukaan lukien viela neuvoteltavina olevien 
luonnosten hyvaksytyt osat). Neuvosto on hyvaksynyt useita yhteison sopimuksia (mm. 
vuonna 1990 tehdyn Dublinin sopimuksen seka rikoksen johdosta tapahtuvaa 
luovuttamista, petoksia ja Europolia koskevat sopimukset), ja ne ovat parhaillaan 
kansallisten kansanedustuslaitosten ratifioitavina; era.at muut sopimukset, mm. ulkorajoja 
koskeva sopimus, ovat edelleen neuvoston kasiteltavina eri vaiheissa. Oikeus-ja 
sisaasioita koskeva yhteison saannosto sisaltaa itse lainsaadannon ja sen 
taytantoonpanotoill'!-enpiteet ja edellyttaa runsaasti kaytannon yhteistyota. 
Uusi sopimus 
90 
Kun Amsterdamissa hallitusten valisen konferenssin tyon tuloksena laadittu uusi sopimus 
tulee voimaan, yhteistyokehys useilla edella mainituilla aloilla muuttuu kokonaan. 
Uudessa sopimuksessa vahvistetaan pyrkimys tehda unionista "vapauden, turvallisuuden 
ja oikeuden alue", ja siksi kyseiset alat ja erityisesti henkiloiden vapaa liikkumisoikeus 
seka turvapaikka- ja maahanmuuttokysymykset sisallytetaan yhteison toimialaan. 
Erityisesti henkiloiden vapaan liikkumisoikeuden osalta uudessa sopimuksessa 
maarataan, etta Schengenin saannosto sisallytetaan Euroopan unioniin, ja edellytetfilin, 
etta· kukin yhteison jasenyytta hakeva maa hyvaksyy kyseisen saannoston 
kokonaisuudessaan. 
Rikosoikeudelliset ja poliisiasiat jaavat edelleen hallitusten valisen yhteistyon piiriin, 
mutta uudessa sopimuksessa vahvistetaan niihin liittyvia yhteistyomenettelyja. 
Eurooppa-sopimus ja Valkoinen kiria 
Eurooppa-sopimus sisaltaa maarayksia yhteistyosta huumeiden vaarinkayton ja 
rahanpesun torjumiseksi. 
Valkoisessa kirjassa ei suoranaisesti kasitella kolmanteen pilariin liittyvia asioita, mutta 
siina viitataan sellaisiin ensimmaiseen pilariin kuuluviin asioihin kuin rahanpesu ja 
henkiloiden vapaa liikkumisoikeus, jotka liittyvat laheisesti oikeus-ja sisaasioihin. 
Lisaksi viitataan Brysselin ja Rooman sopimuksiin. 
Yleiskuvaus 
Yleiset edellytykset yhteistyolle oikeus-ja sisaasioissa 
Slovakia liittyi Euroopan neuvostoon vuonna 1993, ja se on ratifioinut tarkeimmat 
ihmisoikeussopimukset. Maan perustuslaissa saadetaan tuomiovallan 
riippumattomuudesta oikeusvaltion periaatteiden mukaisesti. 
Oikeus-ja sisaasioista vastaavien hallintoelinten uudistus on edennyt jonkin verran. 
Perustuslaissa taataan tietosuoja: vuonna 1997 kasiteltavan uuden tietosuojalain 
odotetaan kattavan kaikki Euroopan unionin vaatimukset talla alalla. Slovakia ei ole viela 
allekirjoittanut vuonna 1990 tehtya tietosuojasopimusta. (Ks. myos erillinen jakso 
sisamarkkinoista). 
Turvapaikkapo litiikka 
Slovakia on liittynyt Geneven yleissopimukseen. Perustuslaissa saadetfilin 
turvapaikkaoikeudesta ja vuoden 1995 pakolaisia koskeva laki perustuu Euroopan 
unionin kaytantoon: se sisaltaa saannokset nopeutetusta menettelysta ja kasitteen 
"turvallinen kolmas maa". Uuden lain taytantoonpano on pitkalla, mutta pakolaisilla on 
kaytettavissaan niukasti oikeusapua, ja maahanmuuttoviraston henkilokunnalta puuttuu 
tietoa ja kokemusta kolmansien maiden olosuhteista. Vuonna 1995 tehtiin 300 
turvapaikkahakemusta. Maassa on valiaikaisia pakolaisia entisesta Jugoslaviasta; 
ensimmaiset palautukset toteutettiin maaliskuussa 1996 yhteistyossa YK:n pakolaisasiain 
paakomissaarin viraston/Kansainvalisen siirtolaisjarjeston (IOM) kanssa. Vuonna 1996 
tehtiin noin 400 turvapaikkahakemusta. 
91 
Maahanmuuttokysymykset/Raj avalvonta 
Vuonna 1995 tehtiin noin 89 miljoonaa rajanylitysta; naista noin 2 000 paljastui 
laittomiksi. Slovakia pyrkii ottamaan kayttoon Euroopan unionin luettelon niista yhteison 
ulkopuolisista maista, -joiden kansalaisilta vaaditaan viisumi, mutta 
viisumivapaussopimukset ovat edelleen voimassa Valko-Venaj an, Venaj an, Kuuban, 
Romanian, Bulgarian ja Ukrainan kanssa (viimeksi mainitun kansalaisilta vaaditaan 
kutsukirje). Maassa oleskeluaja rajanylitysta koskeva laki vuodelta 1995 saatelee maassa 
oleskelua, viisumia ja rajanylitysta koskevia menettelyja. Takaisinottoa koskevat 
sopimukset on tehty Itavallan ja muiden naapurimaiden kanssa seka Romanian, 
Slovenian, Kroatian ja Bulgarian kanssa. Vastaavia sopimuksia neuvotellaan parhaillaan 
Benelux-maiden ja Saksan kanssa. Rajahallintoa uudenaikaistetaan. 
Poliisiyhteistyo 
Slovakiassa esiintyy jarjestaytynytta rikollisuutta huumekaupan, ihmiskaupan ja 
prostituution, laittoman liiketoiminnan seka aseiden, radioaktiivisten aineiden, 
taideteosten, varastettujen autojen ja valuutan salakuljetuksen alalla; vakivaltaa, kiristysta 
ja kiskontaa harjoitetaan. Poliisivoimien ja varainhoidon valvonnasta vastaavien 
viranomaisten yhteyteen on perustettu erikoisyksikkoja, joiden tehtavana on tehostaa 
jarjestaytyneen rikollisuuden (erityisesti huumeiden ja autovarkauksien) torjuntaa. 
Slovakia on allekirjoittanut rahanpesua koskevat sopimukset, ja rahanpesu on kansallisen 
lainsaadannon mukaan rikollista toimintaa, vaikkakin voimavarojen niukk:uus ja 
hallintoelimissa esiintyvat puutteet vaikeuttavat lain noudattamista. (Ks. myos erillinen 
jakso sisamarkkinoista). Slovakiassa ei esiinny sisaisen terrorismin uhkaa. Maa on 
allekirjoittanut tarkeimmat terrorismia koskevat sopimukset ja ottanut kayttoon 
asianmukaiset lainsaadannolliset ja hallinnolliset toimenpiteet terrorismin torjumiseksi. 
Huumeet 
Slovakia on huumekaupan kauttakulkumaa Balkanin pohjoispuolisella reitilla. Viime 
vuosina on takavarikoitu suuria heroiinieria. Kysynta maan sisalla lisaantyy nopeasti. 
Slovakia on liittynyt tarkeimpiin kansainvalisiin huumeita koskeviin sopimuksiin ja 
valmistelee huumeiden vaarinkayton ja huumeiden esiasteiden valvontaa koskevaa 
lakiehdotusta. Slovakian poliisissa on huumeidenvastainen yksikk:6 seka yhteinen 
huumeyksikk:6 tullin kanssa j a yhteysvirkamiehia Prahassa, Wienissa j a Budapestissa. 
Oikeudellinen yhteistyo 
Slovakia pyrkii parantamaan oikeuslaitoksen henkiloston koulutusta ja ratkaisemaan 
oikeuslaitokseen liittyvat institutionaaliset ongelmat. Maa on ratifioinut tarkeimmat 
rikosoikeudelliset sopimukset (lukuun ottamatta vuonna 1990 tehtya rahanpesua 
koskevaa sopimusta, ks. edella). Slovakia on useiden Haagin sopimusten jasen ja kehittaa 
valmiuksiaan myos yksityisoikeuden alalla. 
Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi 
Slovakian lainsaadannossa on edelleen suuria aukkoja, mutta se on kuitenkin paaosin 
kunnossa tai sita valmistellaan. Ensisijaisena tavoitteena on tehokkaiden ja korruptiosta 
vapaiden oikeus-ja sisaasioista vastaavien hallintoelinten kehittaminen. Suuria 
huolenaiheita ovat poliisivoimien luotettavuus ja tuomiovallan riippumattomuus. Joitakin 
edistysaskelia on saavutettu taistelussa jarjestaytynytta rikollisuutta vastaan, mutta paljon 
92 
tyota on viela tehtava saavutetun tason sailyttamiseksi ja kehittamiseksi edelleen. 
Maahanmuutto- ja rajavalvontajarjestelmat kaipaavat huomattavaa vahvistamista, jotta ne 
voivat selvita jatkuvasta paineesta. 
HaJJitus on ryhtynyt joihinkin toimcnpitcisiin valmistcllakseen hallintoelimia ja 
lainsaadantokehysta lahentymiseen oikeus- ja sisaasioiden alalla. Suppealla 
virkamiesjoukolla on jonkin verran kokemusta yhteistyosta Euroopan unionin 
jasenvaltioiden kanssa, mutta ta.ta on kehitettava voimakkaasti lahivuosina. 
Paatelmat 
Slovakialla nayttaa olevan hallinnolliset valmiudet ja tarvittavat rakenteet oikeus-ja 
sisaasioita koskevan yhteison saannoston (seka nykyisen etta tulevan) toteuttamiseksi 
keskipitkalla aikavalilla. Sen on kuitenkin osoitettava valmiutensa toteuttaa tarvittavat 
uudistukset erityisesti uusiin itsenaisiin valtioihin kohdistuvan viisumipolitiikan, 
rajahallinnon, maahanmuuton valvonnan ja rikollisten luovuttamisen osalta seka 
taistelussa jarjestaytynytta rikollisuutta ja korruptiota vastaan. 
3.8 Ulkosuhteisiin liittyvat politiikat 
Kauppa ja kansainvaliset taloussuhteet 
Yhteison monenvaliset ja kahdenvaliset kauppapoliittiset sitoumukset ja niiden 
autonomiset kauppapoliittiset puolustusvalineet muodostavat paaosin ta.Ila alalla yhteison 
saannoston. 
Eurooppa-sopimuksessa on monilla aloilla maarayksia, jotka vaativat sopimuspuolia 
toimimaan Maailman kauppajarjeston/GATTin periaatteiden mukaisesti tai muiden asian 
kannalta oleellisten kansainvalisten velvoitteiden mukaisesti. 
Valkoisessa kirjassa ei ole tata alaa koskevia maarayksia. 
Yleiskuvaus 
Slovakia on kchittanyt avoimen kauppatalouden ja se on Maai]man kauppajarjeston 
jasen. Liityttyaan unioniin sen olisi noudatettava WTO:n sellaisten useammankeskisten 
sopimusten maarayksia, joissa yhteiso on sopimuspuolena. 
Slovakialla ei ole nykyisin kaytossa maarallisia rajoituksia tekstiili-ja vaatetuotteille. 
Kun Slovakia liittyy unioniin, yhteison tekstiilituotteita koskeva politiikka ulotettaisiin 
koskemaan Slovakiaa. Kaikkia yhteison rajoituksia, jotka ovat yha voimassa sina paivana 
kun Slovakia liittyy unioniin, olisi mukautettava sopivin maarin Slovakian unioniin 
liittymisen huomioon ottamiseksi. 
Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi 
Liityttyaan unioniin Slovakian pitaisi soveltaa yhteison yhteista tullitariffia ja yhteison 
maatalouspolitiikan maarayksia ulkoisesta kaupasta. Slovakian osalta Uruguayn 
kierroksen jalkeinen painotettu keskimaarainen suosituimmuustulli teollisuustuotteille on 
3,8 prosenttia ja yhteison osalta 3,6 prosenttia. 
93 
Suhtcissaan kansainvalistcn jarjestojen kanssa Slovakian pitaisi vannistaa, etta sen toimet 
ja sitoumukset noudattavat Eurooppa-sopimusta ja vannistaa tulevien velvollisuuksiensa 
yhdenmukainen taytantoonpano yhteison jasenena. Ottaen huomioon Slovakian vuoden 
1996 puolivalissa ilmaiseman kiinnostuksen keskustella Venajan federaation kanssa 
mahdollisuudesta tehda vapaakauppasopimus, Euroopan unioni on ilmoittanut, etta 
tallaisen jarjestelyn olisi oltava Eurooppa-sopimuksen seka Slovakian tulevien unionin 
jasenyysvelvoitteiden mukainen. 
Liityttaan unioniin Slovakiasta tulisi yhteison useiden suosituimmuuskohtelua koskevien 
sopimusten sopimuspuoli. Slovakian ja kolmansien maiden valiset sopimukset 
suosituimmuuskohtelusta olisi yleensa lakkautettava liittymisajankohtana. 
Palvelujen kaupan ja sijoittautumisen alalla pitaisi olla mahdollista ratkaista mahdolliset 
jilljella olevat huomattavat croavaisuudet Slovakian ja yhteison sitoumusten valilla, 
vaikka jonkin verran lisaa vapauttamista voidaan vaatia tehtavaksi Slovakiassa. 
Liityttyaan unioniin Slovakian pitasi kumota kansallinen kauppapolitiikan 
puolustusvalineita koskeva lainsaadantonsa, ja yhteison vastaavaa lainsaadantoa 
sovellettaisiin sen sijaan. 
Kokemus aikaisemmista unioniin liittymisista on osoittanut, etta olemassaolevien 
polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden automaattinen ulottaminen koskemaan uusia 
jasenvaltioita aiheuttaa sen, etta kolmannet maat aiheuttavat ongelmia asettamalla 
kyseenalaiseksi tallaisen lahestymistavan asian kannalta oleellisten WTO-maaraysten 
kanssa. On myos nahty, etta unioniin liittyminen mahdollistaa sellaisten toimenpiteiden 
kiertamisen, jotka komissio on ottanut kayttoon kauppapolitiikan puolustusvalineina. 
Nain tapahtuu kun ennen liittymista huomattavat maarat toimenpiteen alaisia tuotteita 
viedaan tulevan jasenvaltion alueelle ja liittymisen tapahduttua ne lasketaan 
automaattisesti vapaaseen liikkeeseen laajentuneella tullialueella. Nama kaksi ongelmaa 
pitaisi kasitella Slovakian unioniin liittymi~ta valmistelevan vaiheen aikana. 
Slovakia on jasen kolmessa neljasta voimassaolevasta joukkotuhoaseita koskevassa 
ydinsulkujarjcstclyssil, ja se on hakenut jasenyytta neljanteenkin. Slovakian 
valvontaluettelo siviili-ja sotilaskayttoon tarkoitetuista tavaroista ja tekniikoista on 
paljolti samanlainen kuin yhteison vastaava luettelo. Aseiden vienti on myos valvottua. 
On vaikea arvioida, missa maarin vientivalvonta pannaan tehokkaasti taytantoon, mutta 
Slovakialla ei nayta olevan mitaan suurempia vaikeuksia soveltaa ta.Ila alueella yhteison 
lainsaadantoa. 
Paatelma 
Slovakian tilanne on hyva sen subteen, etta se voi vastata yhteison vaatimuksiin talla 
alalla lahivuosina. 
Kehitysyhteistyo 
Yhteison saannosto kehitysyhteistyon alalla koostuu paaasiallisesti Lomen 
yleissopimuksesta, joka on voimassa vuoden 2000 alkuun. 
Eurooppa-sopimus ja valkoinen kirja eivat sisalla ta.ta alaa koskevia maarayksia. 
Yleiskuvaus 
94 
Slovakialla ei ole etuuskohteluun perustuvia kauppasopimuksia AKT-valtioiden kanssa. 
Slovakia myontrui kuitenkin yleisessa tullietuusjarjestelmassruin etuuskohtelun 
alennettuina tulleina tietyille AKT-valtioille seka tuontitullittomuuden vahiten 
kehittyneina maina pidetyille AKT-valtioille. 
Slovakian talousarviossa ei ole kehitysyhteistyomaararahoja. 
Nykytilanteen ja tulevaisuuden arvio 
Unioniin liittymisen jalkeen Slovakian olisi sovellettava etuuskohteluun perustuvaa 
kauppajarjestelmaansa AKT-valtioihin ja rahoitettava muiden jasenvaltioiden kanssa 
Euroopan kehitysrahastoa (EKR), joka antaa rahoitusapua Lomen yleissopimuksen 
mukaisesti. 
S]ovakialla ei y]eisesti pitaisi olla vaikeuksia Lomen nykyisen kauppajarjestelman 
soveltamisessa. 
Tavanomaisesti uudet jasenvaltiot liittyvat Lomen yleissopimuksen sopimuspuoliksi 
unioniin liittymispaivana erillisella poytakirjalla. 
Paatelma 
Slovakialla on hyvat edellytykset tayttaa Euroopan unionin vaatimukset ta.Ila alalla 
Hihivuosina. 
Tulli 
Tullialan saannosto on yhteison tullikoodeksi ja sen soveltamista koskevat saannokset, 
EY:n yhdistctty nimikkeisto, yhteinen tullitariffi mukaan luettuna kauppaa koskevat 
etuudct, tariffikiintiot ja tariffisuspensiot, seka muu tullia koskeva lainsruidanto, johon ei 
sovelleta tuIJikoodeksia. 
Eurooppa-sopimus koskee vapaakauppa-alueen perustamista yhteison kanssa ja tullien 
asteittaista poistamista monilta tuotteilta sopimuksen voimaantulopaivasta aikataulun 
mukaisesti. 
Valkoiseen kirjaan sisaltyvat ensimmainen vaihe, toimenpiteet Eurooppa-sopimuksen 
perusteella vahvistetetun vapaakaupan lujittamiseksi ja yhdenmukaistamiseksi, mukaan 
luettuna muun muassa tullikoodeksin ja yhdistetyn nimikkeiston mukainen lainsruidanto. 
Toinen vaihe koskee koko yhteison lainsaadannon kayttoonottoa maan liittamiseksi 
tullilii ttoon j asenyydentoteutuessa. 
Yleiskuvaus 
Euroopan unioniin liittyessaan Slovakian tulliviranomaisia vaaditaan ottamaan kaikki 
vastuu unionin ulkorajan suojelemisesta ja valvomisesta. Valillista verotusta koskevien 
saadosten soveltamisen lisaksi tulliviranomaiset vastaavat muun muassa yhteison 
yhteisen kauppapolitiikan, yhteisen maatalouspolitiikan ja yhteisen kalastuspolitiikan 
taytantoonpanosta j a toteuttamisesta yhteison ulkoraj alla. 
95 
Slovakian kyky soveltaa taysin yhteison saannostoa edellyttaa mahdollisuutta hyvaksya 
ja panna taytantoon yhteison lainsaadanto seka riittavaa perusrakenteiden seka valineiden 
ja laitteiden tasoa, erityisesti kun on kyse tietokoneistamisesta ja tutkimusvalineista ja 
sellaisen tehokkaan tulliorganisaation perustamista, jossa on riittava maara patevaa ja 
motivoitunutta henkilokuntaa, jolla on korkea moraali viranhoidossaan. 
Tulliohjelmissa annetun teknisen avun turvin Slovakia on muuttanut lainsaadantonsa 
lahes kokonaan yhteison tulllikoodeksin ja sen taytantoonpanosta annettujen saannosten 
mukaiseksi. Tullikoodeksin ulkopuolisen tullilainsaadannossa on kuitenkin ilmennyt 
huomattavia viivastyksia. 
Slovakia on parhaillaan yhdenmukaistamassa kansallista tavaranimikkeistoan yhteison 
yhdistetyn nimikkeiston kanssa. Slovakian tullihallinnossa valmistellaan parhaillaan 
yhdennettya tariffia, mika helpottaa suuresti Slovakian tullitariffin tullien vertaamista 
yhteisen tu11itariffin tulleihin. Slovakian viranomaiset kayttavat lisaksi yhteisossa 
sovellettavan ennakkotietojarjestelman kaltaista jarjestelmaa .. 
Slovakia otti kayttoon 1 tammikuuta 1997 Euroopan maiden valisen 
alkuperakumulaatiota koskevan uuden j arj estelman. 
Slovakiasta tuli EY:n ja EFTA:n yht_eista passitusmenettelya koskevan yleissopimuksen 
seka yhtenaisesta hallinnollisesta asiakirjasta tehdyn yleissopimuksen sopimuspuoli I 
heinakuuta 1996. 
Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi 
Slovakian on tarpeellista mukauttaa kansalliset menettelynsa vastaamaan yhteison 
lainsaadantoa suspensioj arj estelyista j a taloudellisesti vaikuttavista tullimenettelyista. 
Slovakian liittyessa unioniin eraita teknisia siirtymajarjestelyja olisi toteutettava 
erityisesti sellaisten toimintojen osalta, jotka alkavat ennen liittymispaivaa, mutta 
saatetaan paatokseen sen jalkeen. 
Slovakian tuontitalletusjarjestelma on vaikutukseltaan maarallisia rajoituksia vastaava 
toimenpide. Taman vuoksi jarjestelma olisi poistettava pikaisesti. 
On tarkeata, etta Slovakian tulliviranomaiset voivat osallistua asianmukaisesti erilaisiin 
tietokoneistettuihin jfujestelmiin, jotka ovat valttamattomia jarjestelmien hoitamiseksi 
tulliliitossa ja sisamarkkinoilla, sovellettaessa tullia ja valillista verotusta koskevia 
saannoksia seka hoidettaessa tietokoneistettuja jfujestelmia keskinaisen hallinnollisen 
avun antamiseksi tullia, maataloutta ja valillista verotusta koskevissa asioissa. 
Unioniin liittyessaan Slovakian olisi poistettava 
jasenvaltioihin ja muihin unioniin liittyneihin 
Rajanylityspaikkojen vahvistamiseksi tarvittavat 
kuulumattomien maiden valisilla rajoilla olisi 
suunni ttel ussa. tullivalvonta Euroopan unionin 
maihin rajoittuvilta rajoiltaan. 
varat Slovakian ja unioniin 
otettava huomioon strategisessa 
Slovakian ja Tsekin tasavallan valille saattaa syntya ongelma tulliliitosta, mikali 
molemmat maat eivat liity yhteisoon samanaikaisesti. 
Paatelma 
96 
Slovakia on aloittanut huomattavat ponnistelut yhdenmukaistaakseen lainsaadannon ja 
organisaation sekil kehittaakseen henkilostoa siten, etta se vastaa nykyaikaisen 
tullihallinnon ascttamia vaatimuksia. 
Mikali Slovakia tchostaa ponnistelujaan erityisesti tietokoneistamiseen Iiittyvassa 
projcktien hallinnassa, sc voisi tayttaa Euroopan unionin tullihallinnon velvollisuudet 
lahi vuosina. 
Yhteinen ulko-ja turvallisuuspolitiikka 
Slovakia (Tsekkoslovakia vuoteen 1993) on vuodesta 1989 muuttanut ulko-ja 
turvallisuuspolitiikkansa suunnan Euroopan ja euroatlanttista yhdentymista kohti. 
Slovakia on osallistunut aktiivisesti Euroopan unionin yhteisen ulko-ja 
turvallisuuspolitiikan mukaisiin vuoropuhelua koskeviin jarjestelyihin ja on pyydettaessa 
tukenut Euroopan unionin toimintaa tassa yhteydessa. 
Slovakia on Yhdistyneiden Kansakuntien, Euroopan turvallisuus- ja yhteistyojarjeston 
(ETYJ), Euroopan neuvoston ja monien muiden kansainvalisten jarjestojen jasen. Se on 
Lansi-Euroopan unionin (WEU) liitannaiskumppani, sc osallistuu Pohjois-Atlantin 
yhtcistyoncuvoston (NACC) ja rauhankumppanuusohjelman toimintaan ja on selvasti 
ilmaissut halunsa liittya Lansi-Euroopan unionin ja NATOn jaseneksi mahdollisimman 
pian. Se on lahettanyt joukkoja osallistumaan IFOR/SFOR-rauhanturvajoukkojen 
toimintaan. Se osallistuu myos useiden alueellisten jarjestojen toimintaan, mukaan lukien 
Keski-Euroopan vapaakauppasopimus (CEFTA) ja Keskieurooppalainen aloite (CEI). 
Slovakialla ei ole aluerajakiistoja Euroopan unionin jasenvaltioiden kanssa. Silla ei ole 
myoskaan aluekiistoja unioniin assosioituneiden naapurimaiden kanssa. Silla on 
kuitenkin erimielisyyksia Unkarin kanssa niiden tekeman kahdenvalisen sopimuksen 
tulkinnasta Gabcikovon patoa koskevan kiistan lisaksi. Tama kiista on viety Haagin 
kansainvalisen tuomioistuimen kasiteltavaksi ja kumpikin maa on sitoutunut 
noudattamaan tuomioistuimen paatosta. Slovakia on joko allekirjoittanut kaikkien 
naapurimaiden kanssa (Itavaltaa lukuun ottamatta) uudet sopimukset valtiollisten rajojen 
kunnioittamisesta tai neuvotellut voimassa olevien sopimusten jatkamisesta. Tsekin 
tasavallan kanssa silla on viela joitakin toissijaisia kysymyksia ratkaisematta. Tsekin 
tasavallassa oleva slovakialaisvahemmisto nauttii kaikista perusoikeuksista eika asiasta 
ole aiheutunut ongclmia. 
Slovakian ja Venajan suhteet ovat hyvat ja mailla on laheisia siteita: esimerkiksi 
sotilaallisesta yhteistyosta 26 paivana elokuuta 1993 tehdyssa sopimuksessa (joka on yksi 
Slovakian ja Venajan 70:sta sopimuksesta) maaratfilin sitoumuksesta "aloittaa viipymatta 
neuvottelut, jos toinen sopimuspuoli on huolissaan sen turvallisuusetuihin kohdistuvasta 
uhasta''. 
Slovakian tasavallalla on suurelta osin uusi ja keskikokoinen ulkoasiainhallinto, jonka 
avulla se kykenee toimimaan riittavasti Euroopan unionin jasenena. Silla on 64 
ulkomaanedustustoaja sen diplomaattisen henkiloston maara on 556. 
Slovakia tukee ydinaseiden seka biologisten ja kemiallisten aseiden leviamisen estamista 
ja on allekirjoittariut kaikki tarkeimmat asevalvonnasta tehdyt kansainvaliset sopimukset. 
Tarkeimpien viennin valvontajarjestelmien jasenena tai jasenehdokkaana se valvoo 
tarkasti teknologian kaksikayttotuotteita. Slovakian asevoimat ovat demokraattisessa 
97 
valvonnassa ja niiden rakennetta ollaan uudistamassa nykyajan vaatimusten 
tayttamiseksi. Puolustusteollisuuden perusta joka on taantunut huomattavasti viime 
vuosina, karsii cdcl1een vakavista ongelmista ja myos sen rakennetta ollaan 
uudistamassa. 
Slovakian hallitus on vahvistanut komissiol1e olevansa valmis ja kykeneva osallistumaan 
tilysipainoiscsti ja aktiiviscsti yhteisccn ulko-ja turvallisuuspolitiikkaan. 
Slovakian tahanastista ulko-ja turvallisuuspolitiikkaa koskevan arvion perusteella on 
odotettavissa, etta Euroopan unionin jasenena se pystyy tehokkaasti tayttamaan 
velvollisuutensa talla alalla. 
3.9 Varainhoitoa koskevat kysymykset 
Varainhoidon valvonta 
Yhteison politiikkojen taytantoonpano edellyttaa erityisesti maatalouden ja 
rakennerahastojen alalla julkisten menoJen tehokkaita hallinnointi- Ja 
valvontajarjcstclmia, joihin sisaltyv~it pctostcntorjuntaa koskevat saannokset. 
Lainsaadantojcn lahcntaminen on lisaksi tarpeen, jotta omien varojen jarjestelma ja 
siihcn liittyvat riittavat kirjanpitoa koskevat saannokset voitaisiin ottaa kayttoon. 
Eurooppa-sopimukseen ei sisally erityisia maarayksia varainhoidon valvonnasta. Siina 
kuitenkin maarataan yhteistyosta tilintarkastuksen alalla, mihin sisaltyy yhteison 
tarvittaessa antama tekninen apu. Valkoiseen kirjaan ei sisally alaa koskevia 
toimenpiteita. 
Yleiskuvaus 
Slovakian tasavallan tilintarkastusvirasto (Highest Control Office, HCO) on riippumaton, 
ulkoinen toimielin, joka valvoo valtiontalouden hoitoa, kansallisomaisuuden 
hallinnointia ja kayttoa seka tasavallan omaisuutta koskevien oikeuksien ja saatavien 
kayttoa jne. Tilintarkastusvirasto antaa tarkastustoimintansa tuloksista vuosittaisen 
kertomuksen parlamentille. Se antaa myos valtion talousarviota koskevan lausunnon. 
Parlamcntti voi pyytila tilintarkastusvirastoa suorittamaan erityistutkimuksia. 
Valtionhallinnon keskusclimet vastaavat valtion talousarviota koskevan sisaisen 
valvonnan suorittamisesta alaisuudessaan toimivissa hallintoelimissa. Erityisesti 
valtiovarainministerio suorittaa tarkastuksia kaikilla valtion talousarvion aloilla. 
Valtionhallinnon paikallisviranomaiset suorittavat tarkastuksia niiden budjettikohtien 
osalta, jotka on annettu niiden kayttoon. 
Useat Slovakian hallintoelimet, kuten keskustullihallinto (Central Customs Agency), 
osallistuvat petostentorjuntaan. Kansallista tullivalvontaa johtaa keskustullitoimipaikka 
(Customs Head Office), joka vastaa lainsaadannon ja kansainvalisten yleissopimusten 
jne. taytantoonpanosta. Paikallista tullivalvontaa suorittavat tullitoimipaikat. Tullin 
sisaista, riippumatonta tarkastuselinta ei ole olemassa vaan tallainen sisainen tarkastus 
kuuluu tarkastustoimenpiteesta vastaavalle johdolle. 
98 
Erityista petoksia koskevaa lainsaadantoa ei ole olemassa. Petoksia kasitellaan rikoslain 
saadosten perusteella. Sisaasiainministerion alainen poliisin talousrikostoimisto vastaa 
veropetosten ja laittomien varainsiirtojen tutkintaan liittyvien toimien 
yhteensovittamisesta. Epailyttavien varainhoidollisten ja verotukseen liittyvien toimien 
tutkinnan lisaksi toimisto on valtuutettu tekemaan ehdotuksia muutoksista olemassa 
olevaan lainsaadantoon petostentorjunnan parantamiseksi. 
Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi 
Kelvollisen varainhoidon valvonnan institutionaalinen rakenne on luotu. Samoin on 
saadctty sita koskeva peruslainsaadanto. Lainsaadannon tosiallisen taytantoonpanon tasoa 
on vaikeata arvioida. Slovakian viranomaisten kanssa on tehtava lisaa yhteistyota sen 
maarittamiseksi, onko tilintarkastusviraston ja muiden tarkastusviranomaisten suhde 
hallintoon riittavan itsenainen niiden tehtavien hoitamiseksi. Nykyista maatalouden 
rahoitusjarjestelmaa on tarpeen parantaa. Lisaksi varainhoidon valvonnan alalla esiintyy 
vastaavanlaisia vaikeuksia kuin julkisessa hallinnossa yleensa. 
Paatelma 
Tarvitaan huomattavia ponnistuksia, jotta varainhoidon valvontaa ja tilintarkastusta 
voitaisiin vahvistaa. 
Budjettivaikutukset 
Tiedonannossa "Agenda 2000" esitetaan kokonaisrahoitusta koskeva kehys, johon sen 
mukaan pitaisi sisaltya tulevien laajentumisten vaikutus talousarvioon keskipitkalla 
aikavalilla siten, etta _ varmistetaan sen yhdenmukaisuus yhteison politiikkojen 
ehdotettujen suuntalinjojen kanssa jarkevissa budjettirajoissa. 
Tassa vaiheessa olisi vaikeata, ja varmasti ennenaikaista, arvioida tarkasti ja 
maakohtaisesti niita vaikutuksia, jotka ehdokasmaiden liittymisella on talousarvioon. 
Vaikutus talousarvioon riippuu suurelta osin monesta eri tekijasta: 
-ajankohdasta, jolloin ehdokasmaan liittyminen toteutuu 
-yhteison politiikkojen tulevasta kehityksesta, erityisesti yhteisen maatalouspolitiikan 
uudistamisen jatkamisen ja rakennetoimien alalla asetettavien uusien suuntaviivojen 
osalta tehtavista paatoksista 
-ehdokasmaissa tapahtuvasta kehityksesta kasvun, niiden kilpailu- ja tuotantokyvyn 
lujittamisen seka saannoston omaksumiskyvyn osalta 
-siirtymatoimenpiteista, joista neuvotteluissa voidaan paattaa. 
Tassa voidaan ainoastaan esimerkinomaisesti esittaa joihinkin talousarvion osa-alueisiin 
kohdistuvien vaikutusten suuruusluokkaa koskevia arvioita seka kokonaisarvio. 
Menot 
Olettaen, etta yhteista maatalouspolitiikkaa uudistetaan komission esittamien 
suuntaviivojen mukaisesti, Slovakian liittyminen merkitsisi kyseista uudistusta taysin 
sovellettaessa ja ainoastaan markkinoihin kohdistuvien interventiotoimenpiteiden osalta 
99 
menojen lisaantymista alle 1 prosentilla nykyisten 15 jasenvaltion ennustettavissa 
olevista vastaavista menoista. 
Rakennetoimien osalta unionin vahavaraisempien jasenvaltioiden saamat nykyiset 
maararahat ovat noin 4 -5 prosenttia maan BKT:sta. Sopeuttamisvaiheen jalkeen uusille 
jasenvaltioille kohdistettavat maararahat saattavat lahestya vastaavaa tasoa, mika olisi 
selkeasti niiden vastaanottokyvyn rajoissa. 
Muiden yhteison sisaisten politiikkojen soveltaminen unioniin vasta liittyneisiin maihin 
merkitsisi varmastikin suurempaa lisamenoa kuin mita niiden suhteellinen painoarvo 
unionin BKT:ssa on, koska joidenkin politiikkojen toteuttamisesta aiheutuvat lisamenot 
riippuvat osittain asianomaisen vaeston koosta, maantieteellisesta soveltamisalasta tai 
niiden jasenvaltioiden lukumaarasta, joiden kanssa yhteensovittamista ja 
yhdenmukaistamista koskevia toimia toteutetaan. Mainittakoon esimerkinomaisesti, etta 
Slovakian BKT on nykyisin 0,2 prosenttia unionin BKT:sta. 
Slovakian liittymisen ei sita vastoin pitaisi aiheuttaa merkittavia lisamenoja unionin 
ulkoisten toimien osalta. 
Toisaalta on otettava huomioon, etta jokaisen ehdokasmaan liittyminen merkitsee niiden 
menojen paattymista, jotka sille on saatettu osoittaa yhteison talousarviosta liittymista 
edeltavien ohjelmien mukaisesti esimerkiksi Phare-ohjelman kautta. 
Slovakian liittymisesta kolmella edella mainitulla alalla aiheutuvien menojen voidaan 
edella mainittujen seikkojen perusteella arvioida sijoittuvan vuosittain 1,0 ja 1,3 
miljardin ecun valille vuosina 2005 -2006 (vuoden 1997 hintoina). 
Tulot 
Olettaen, etta omien varojen jarjestelmaa sovelletaan taysin, unioniin vasta liittyneiden 
maiden yhteison talousarviosta maksettavaksi tulevan osuuden olisi oltava BKT-ja AL V­
tulojen osalta -ottaen huomioon jalkimmaisten osalta tasoitussaannot -likimain sama 
kuin niiden osuus unionin BKT:sta. Slovakian tapauksessa se on noin 0,2 prosenttia. 
Slovakian osuus perinteisista omista varoista riippuu sen kauppavirtojen rakenteesta 
Iii ttymisaj ankohtana. 
Slovakian nykyista tullijarjestelmaa on tarpeen mukauttaa perinteisten omien varojen 
toteamisen, valvonnan j a kayttoonasettamisen varmistamiseksi yhteison saannosten 
mukaisesti. BKT-tulon asianmukainen laskeminen merkitsee huomattavia parannuksia 
kansallisten tilien luotettavuuteen, yhdenmukaisuuteen ja kattavuuteen. Kyseiset 
tilastolliset parannukset ovat valttamattomia ALV:a koskevan omien varojen 
maaraytymisperusteen vahvistamiseksi, joka edellyttaa Slovakian AL V-jarjestelman 
taydellista mukauttamista yhteison direktiiveihin. 
4. Hallinnon edellytykset soveltaa yhteison saannostoa 
Madridin Eurooppa-neuvoston paatelmissa joulukuussa 1995 todettiin yhtenaisen 
integroitumisen Euroopan unioniin edellyttavan Keski-ja Ita-Euroopan mailta muun 
100 
muassa hallinnon rakenteiden mukauttamista. Tassa osastossa tarkastellaan Slovakian 
julkista hallintoa oikeusjarjestelman keskeisia piirteita sivuuttamatta ja arvioidaan maan 
tamanhetkisia ja nakopiirissa olevia edellytyksia suoriutua nykyaikaisen demokraattisen 
valtion sille asettamista tehtavista, etenkin yhteison saannoston soveltamiseen liittyvien 
asioiden hallinnoinnista. 
4.1 Hallinnon rakenteet 
Osastossa I on esitetty Slovakian valtiosaannon mukaiset toimielimet, niiden 
valtaoikeudet j a tehtavat, myos paikallisen j a alueellisen tason elinten osalta. 
Slovakian keskushallintoon kuuluu 15 ministeriota ja kymmenen hallituksen alaisuudessa 
toimivaa keskusvirastoa. Paaministerin ja kahden varapaaministerin johtama 
paaministerin kanslia toimii keskushallinnon koordinoinnista vastaavana viranomaisena. 
Julkisen hallinnon virkamiesten palvelussuhteen ehdoista maarataan tyolain 73 artiklassa. 
Julkisen hallinnon palveluksessa toimimisesta ei ole nykyisin erityista lakia. Tallainen 
laki, samoin kuin virkamiesten yleiset menettelysaannot ovat kuitenkin parhaillaan 
valmisteltavina. 
Monet julkishallinnon virkanimitykset kansallisella, alueellisella tai paikallisella tasolla 
seka hallintohierarkian eri tasoilla maaraytyvat ainakin osittain poliittisin perustein. 
Slovakian julkishallinnossa tyoskenteli v_uonna 1995 noin 136 000 henkiloa. 
Julkishallinnon palkkataso on yleisesti ottaen verrattavissa yksityiseen sektoriin. 
Julkishallinnon parantamista koskevat pyrkimykset ovat johtaneet sisaasiainministerion 
alaisen julkishallinnon instituutin perustamiseen. 
Integraatioasioiden hoitaminen kuuluu paaministerin kanslialle. Yksi varapaaministeri 
vastaa yleisesta integraatiopolitiikasta ja toinen hallituksen lainsaadantoohjelmasta. 
Erityisesti integraatioon ja yhteison saannoston kayttoonottamiseen liittyvia kysymyksia 
kasittelee 133 virkamiesta. Hallitus on ilmoittanut, etta se aikoo vahvistaa Euroopan 
yhdentymista kasittelevaa julkishallintoa palkkaamalla ja kouluttamalla 107 uutta 
virkamiesta. Se aikoo perustaa Eurooppa-asioiden koulutuskeskuksen. (Ks. myos 
johdannosta Euroopan unionin ja Slovakian suhteita kasitteleva jakso ). 
4.2 Hallinnon ja oikeuslaitoksen edellytykset 
Kommunistikaudclla Tsckkoslovakiaa hallittiin keskitetyn suunnitelmallisuuden avulla. 
Kommunistincn jarjcstelmli kumosi lain koskemattomuudcn ja alisti seka oikeuden etta 
hallinnon puolueen politiikan toteuttamisen valikappaleeksi. Tassa tilanteessa yleinen 
mielipide alkoi pita.a hallintoa ja lainkayttoa yha enenevassa maarin poliittisen valvonnan 
valineina. 
Vuoden 1993 jalkeen on saavutettu huomattavaa edistymista. Nykyinen hallinnollinen 
rakenne on verrattavissa EU-maiden vastaaviin rakenteisiin. Hallintoyksikoiden ja 
tarkastuselinten tehtavat onjarjestetty keskushallinnon tasolla suhteellisen hyvin. 
101 
Jarjestelmassa on vahvoja osia. Esimerkiksi sellaisten yksittaisten laitosten kuin 
Slovakian ydinenergiaviranomaisen, kilpailuviraston, tilastotoimiston ja Slovakian 
keskuspankin kapasiteetti on yleisesti riittavalla tasolla. Vastaavasti loytyy myos 
heikkouksia, jotka koskevat erityisesti joidenkin laitosten rakennetta, laajuutta, tehtavia ja 
toimivaltuuksia ja kyseenalaistavat niiden kyvyn lainsaadantoohjelmien tehokkaaseen 
toteuttamiseen valmisteluvaiheesta lakien taytantoonpanoon ja, niiden noudattamisen 
valvontaan. Viimeaikainen alueellisen tason uudelleenjarjestely on luonut 
taytantoonpanon ja valvonnan tyhjion, kun keskus-ja paikallistasolle aikaisemmin 
kuuluneita tehtavia on siirretty alueelliselle tasolle. Tama on vaikuttanut erityisesti 
ympariston valvontaan ja seurantaan, mutta vaikutukset ulottuvat myos muille aloille. 
Julkiscn hallinnon oikcusperusta ci ole viela taysin riittava, mutta uuden lain on maara 
merkita huomattavaa parannusta. Toisaalta Hilla hetkella on vain vahan merkkeja siita, 
etta julkishallinnon poliittista riippumattomuutta kehitettaisiin myos kaytannossa. 
Slovakian hallinnossa on monia henkilostovoimavaroihin liittyvia ongelmia. Henkiloston 
alimiehitys ei ole tallainen ongelma, vaan nimenomaan riittavan patevan henkiloston 
puute. Kielitaidon taso on riittamaton. Tahan mennessa ei ole kehitetty yhtenaista 
toimintaohjelmaa julkishallinnon virkamiesten koulutuksen ja uudelleenkoulutuksen 
jarjestamiseksi. Virkamiesten suuri vaihtuvuus muodostaa ongelman kaikilla tasoilla. 
Erityisen kriittinen tilanne on ylemmalla virkamiestasolla, etenkin kun liittymisprosessin 
kannalta olennaisista politiikan valmistelu-, lainvalmistelu-, johtamis- ja 
suunnittelukyvysta vallitsee puute. Henkiloston vaihtuvuuden ongelmaa on pahentanut 
julkisha11innon po]itisoitumisaste. 
Ylcincn luottamus julkista hallintoa kohtaan on yleisesti matalalla tasolla. Erityisesti 
tama koskce alucellista tasoa, jolla yleiso on kaikkein suorimmin yhteydessa 
julkishallinnon virkamiehiin. Yleiso nayttaa epailevan virkamiehia erityisesti virka­
aseman vaarinkaytosta. Tilintarkastusviraston askettaisessa kertomuksessa huomautetaan 
j ulkisten varoj en toistuvasta vaarinkaytosta ministerioissa. Viraston mukaan 105: ssa 
tarkastuksessa havaittiin 1 093 tapausta, joissa oli rikottu julkisia hankintoja koskevaa 
lakia tai muuta olennaista lainsaadantoa. Pienimuotoinen lahjonta on yleista. 
Kaikilla julkishallinnon tasoilla tarvitaan kiireellisesti ammattitaidon parantamista, 
eettisten normien vahvistamista seka kaikille hallinnon aloille ulottuvan yhtenaisen ja 
jarjestyneen julkishallinnon edistamista. Kielitaidon tasoa on parannettava huomattavasti, 
jotta yhteydet Euroopan unionin toimielimiin helpottuisivat ja Euroopan yhdentymiseen 
liittyvat asiakirjat saataisiin kaytettavaksi nykyista nopeamminja suoremmin. 
Paaministerin kans1ian koordinointikapasiteetti on osoittautunut heikoksi. Tama on 
johtanut viivastymisiin keskeisten asiakirjojen ja niihin liittyvan, lainsaadantojen 
lahentamiscksi tarvittavan lainsaadantoohjclman valmistelussa seka taman ohjelman 
taytant66npanossa. Suunnitellut uudistukset Euroopan unionia koskevilla politiikan 
aloilla ovat kaytannollisesti katsoen testaamattomia. Periaatteessa niiden avulla pitaisi 
kuitenkin pystya ratkaisemaan monia naista ongelmista. 
Yhteison saannoston taytantoonpanon avainalueet 
102 
Yhteison oikeuden yhtenainen soveltaminen; Yhteison saannoston soveltaminen 
kaytantoon edellyttaa sita, etta jasenvaltioiden oikeusviranomaiset pystyvat soveltamaan 
perustamissopimuksen maarayksia saannoston yhtenaisyydesta ja sen soveltamisesta seka 
turvaamaan yleisesti yhtenaismarkkinoiden ja yhteison eri politiikkojen toimivuuden. 
Tarvitaan korkeatasoisia ja hyvin koulutettuja oikeusviranomaisia, jotta tuomioistuimet 
noudattavat yhteison oikeutta myos suoraan sovellettavan lainsaadannon osalta ja 
tapauksissa, joissa yhteisojen tuomioistuimeen voidaan vedota EY:n 
perustamissopimuksen 177 artiklan nojalla. 
Slovakian oikeusjarjestelmassa on merkittavia heikkouksia, erityisesti henkiloston ja sen 
asiantuntemuksen osalta. Tassa tilanteessa komissio epailee suuresti yhteison saannoston 
kaytannon soveltamisen onnistumista. 
Yhtenaismarkkinat: Slovakian kyky toteuttaa moitteettomasti yhteison vaatimukset 
yhtenaismarkkinoiden osalta, etenkin tavaroiden ja palveluiden vapaan liikkuvuuden 
osalta, edellyttaa sellaisten korkeasti kehittyneiden ja toimivien saantely-, standardointi-, 
sertifiointi- ja valvontaviranomaisten loytymista, jotka osaavat toimia EY:n saannosten 
mukaisesti. Tata on tarkasteltu luvussa 3.1 (jaksossa "Nelja vapautta"). 
Tavaroiden vapaan liikkuvuuden toteuttamisedellytysten tilanne Slovakiassa on hallinnon 
osalta varsin tyydyttava. Tosin patenttiviraston ja kulttuuriministerion tekijanoikeuksista 
vastaavien viranomaisten edellytykset panna taytantoon henkista ja teollista omaisuutta 
koskevaa lainsaadantoa ovat heikot. Tulli ei ole pystynyt antamaan nayttoa kyvystaan 
torjua laitonta jaljentamista. Palvelujen vapaan liikkuvuuden tilanteessa on myonteisia 
puolia. Keskuspankki vastaa pankkitarkastuksesta (pankkitarkastusviraston palveluksessa 
on 52 henkiloa) ja selviytyy hyvin tehtavastaan. Silta tosin nayttaa puuttuvan henkilostoa 
erailta aloilta ( esimerkiksi paikalla tehtavia tarkastuksia suorittaa vain yhdeksan 
tarkastajaa). Vakuutustoiminnan valvontaviranomaisen edellytykset valvoa teollisuutta 
ovat heikot. 
Euroopan yhteison vaatimusten tayttamiseksi tarvitaan viela tehostettua koulutusta 
manilla erikoisaloilla. Lainsaadannon taytantoonpano onnistuisi paremmin, jos 
perustettaisiin itsenainen arvopaperiliikennetta valvova komissio. 
Kilpailu: Kuten luvussa 3.1 (jaksossa "Kilpailu") on todettu, kilpailulakien 
taytantoonpano edellyttaa yrityskeskittymia ja valtiontukia valvovan elimen perustamista 
seka oikeuslaitoksen, julkisen hallinnon ja taloudellisten toimijoiden riittavaa kilpailulain 
ja kilpailupolitiikan ymmartamysta. 
Keskeinen viranomainen alalla on Slovakian kilpailuvirasto, jolla on riittavat 40 
tyontekijaa. Asiantuntemuksen taso ei ole kaikilta osin riittava. Euroopan yhteison 
vaatimusten tayttaminen edellyttaa henkiloston kehittamista ( etenkin yhteison oikeutta 
koskeva koulutus), viraston toimivallan maarittelemista seka avoimuuden lisruimista. 
Asiantuntemusta on lisattava valtiontukien osalta. 
Televiestinta: Yhteison saannoston markkinoiden vapauttamista koskevien asetusten 
taytantoonpanemiseksi tarvitaan televiestintasaantelya ja -politiikkaa toteuttava elin, 
jonka on oltava tosiasiallisesti riippumaton alalla toimivista yrityksista. 
Televiestintavirasto ja alueelliset televiestintatoimistot kuuluvat osana valtionhallintoon. 
Hallintoa on vahvistettava. 
103 
Valillinen verotus: Valillista verotusta koskevan yhteison saannoston kaytannon 
hallinnointi edellyttaa, etta siita vastaava elin kykenee panemaan EY:n lainsaadannon 
taytantoon arvonlisaveron ja valmisteverojen yhtenaistamisen osalta sellaisessa 
toimintaymparistossa, jossa unionin sisarajat on kumottu ja jossa valmisteverot 
pcrustuvat vcrottomiin varastoihin ja sen jilsenvaltion tasoon, jossa tavara luovutetaan 
kulutuksccn. Tilstil suoriutumiseen tarvitaan korkeatasoista, hyvin koulutettua, hyvin 
varustettua ja ehdottoman rehellisesti toimivaa yksikkoa. 
Asianomainen viranomainen Slovakiassa on valtiovarainministerio, jolla on 
(keskusministeriossa, kuudessa laaninverotoimistossa j a paikallisissa verotoimistoissa) 
5 000 tyontekij aa. Koulutetun henkiloston yksityiselle sektorille siirtymisesta osittain 
johtuvan henkiloston suuren vaihtuvuuden takia on vaikea arvioida nykyisen henkiloston 
patevyytta. Alaa koskevan yhteison saannoston hallinnoinnin kaytannon toteutumisen 
vuoksi on tarpeen vahvistaa henkiloston ammatillista patevyytta eri toimien avulla, joihin 
sisaltyvat mm. koulutus ja palkkatason korottaminen. 
Maatalous: Maatalouden osalta hallintoa koskevat vaatimukset liittyvat ennen kaikkea 
elainlaakinnan ja kasvinsuojelun tarkastuksiin, kansanterveyden suojeluun ja 
maataloustuotteiden vapaaseen liikkuvuuteen ja edellytyksiin hallinnoida YMP:n erilaisia 
mekanismeja ja vaatimuksia, joihin kuuluu mm. korkealaatuinen varainhoidon valvonta 
ja tilastointi. Naita nakokohtia kasitellaan luvussa 3.4 Uaksossa "Maatalous") ja 
tilastoinnin yleisia normeja luvussa 3.3 ("Tilastointi"). 
Elainlaakinnan ja kasvinsuojelun tarkastusten hallinnollisten edellytysten osalta 
Slovakiassa on perinteisesti ollut toimivat elainlaakinnan valvonta- ja tarkastustoimen 
infrastruktuurit seka maan rajoilla etta sisaisesti. Alueellisella tasolla toteutetut 
hallinnolliset muutokset elainlaakintatoimen rakenteessa saattavat kuitenkin johtaa 
vaikeuksiin saannosten taytantoonpanon ja noudattamisen valvonnan aloilla. Komissiolla 
ei ole talla hetkella kaytettavissaan tietoja elintarvike- ja elainlaakintatarkastuksen parissa 
tyoskentelevan henkiloston maarasta. YMP:n yleisten vaatimusten tayttamiseksi 
vaaditaan joitakin hallinnollisia uudelleenjarjestelyja. Maatalousministerion 
palveluksessa on 280 henkiloa. 
Euroopan yhteison alalle asettamien vaatimusten tayttamiseksi tarvitaan viela 
parannuksia, vaikka edistystakin on tapahtunut. 
Liikenne: Euroopan yhteison sisamarkkinoiden ja kilpailua koskevien vaatimusten 
soveltaminen liikenteen alalla, tarvittavien infrastruktuuriin liittyvien saannosten 
kehittaminen seka muut yhteison saannoston nakokohdat asettavat haasteita uusien 
jasenvaltioiden hallinnolle. 
Vastaava viranomainen on Slovakian liikenneministerio. Henkiloston maara ei ole 
komission tiedossa. Erottuaan Tsekkoslovakiasta Slovakia ei ole kyennyt luomaan 
tehtavista taysin suoriutuvaa hallinnon rakennetta. Tama on otettava erityisesti 
huomioon, koska puutteet koskevat mm. turvatarkastuksia ja normien valvontaa. 
Tyollisyys ja sosiaalipolitiikka: Keskeinen yhteison saannoston hallinnolle asettama 
vaatimus koskee riittavaa tarkastuskapasiteettia, erityisesti tyosuojelun osalta. 
Slovakian tyosuojelutarkastuksessa toimii noin 180 tyontekijaa. Henkiloston maaraa ja 
sen asiantuntemusta on lisattava huomattavasti. 
104 
Alucpolitiikka ia koheesio: Keskeiset vaatirriukset hallinnolle ovat aluetason 
asianmukaisct ja toimivat hallinnolliset yksikot seka henkiloston patevyys ja rehellisyys 
yhteison varojen hallinnoinnissa. 
Yhteiskunnan, tieteen ja teknologian strategioista vastaava virasto on Slovakiassa 
alueellisten aloitteiden taytantoonpanosta vastaava valtiollinen elin, vaikka sen asema on 
lahinna neuvoa-antava. Henkiloston tamanhetkinen maara ei ole komission tiedossa. 
Aluepolitiikan osalta niin toiminnalliset kuin organisatorisetkin jarjestelyt ovat 
puutteelliset. V arainhoidon valvonnan osalta tilanne ei ole viela tyydyttava (ks. 
jaljempana "V arainhoidon valvonta"). Alaa koskevan yhteison saannoston kaytannon 
hallinnointi edellyttaa merkittavia lisatoimia tarvittavien toimielin-, hallinto- ja 
budjettipuitteiden luomiseksi. 
Ymparisto: Koska Euroopan yhteison ymparistopolitiikassa ymparistonsuojelu on 
sisallytetty yhteison eri politiikkoihin, hallinnolle asetetaan laaja-alaisia vaatimuksia 
moncn scllaiscnkin climcn osalta, joka tavallisesti ci o]e tckemisissa ymparistonsuojelun 
kanssa. Paavastuu kuitenkin kuuluu ymparistoministeriolle ja sen alaisille eri elimille. 
Slovakian ymparistoministerion henkilostovahvuus on 291. Valvontaa suorittavat 
Slovakian ymparistovirasto ja eri viranomaiset alakohtaisen tyonjaon pohjalta, 
taytantoonpanosta vastaa ministerio yhdessa valtion tarkastuskeskuksen kanssa. Na.ma 
jarjestelyt eivat ole viela riittavia, silla toimivaltasuhteita ei ole selkeasti maaritelty. 
Yhteison saannoston kaytannon hallinnointi edellyttaa taloudellisiin voimavaroihin ja 
henkilostoon panostamista. 
Kuluttajansuoja: Alaa koskevan yhteison saannoston kaytannon hallinnointi edellyttaa 
vastuun keskittamista erityiselle valtion virastolle, joka laatii ja panee taytantoon 
kuluttajapolitiikkaaja kuluttajansuojaa koskevan lainsaadannon. 
Slovakiassa kotimaan kaupan ja kuluttajansuojan virasto vastaa kuluttajansuojapolitiikan 
kehittamisesta ja toteuttamisesta. Valtiosta riippumattomat kuluttajaelimet ovat jo 
vahvoja, ja itsenainen kuluttajaliike on kehittynyt. Kuluttajapolitiikan tarkasta alasta ja 
pliamaliristil on cpasclvyytta. Tama sclittaa osaltaan kuluttajalakicn taytantoonpanossa 
kohdatut vaikcudct, ja muita mainittavia syita oval asiantuntevan henkiloston 
puuttuminen, organisaatioiden puutteet ja oikeusviranomaisten riittamaton tietoisuus 
kuluttajakysymysten merkityksesta. 
Oikeus- Ja sisaasiat: Oikeus- ja sisaasioiden hoito kuuluu oikeus- Ja 
sisaasiainministerioille. Hallintoelinten on hoidettava turvapaikka- ja 
maahanmuuttoasioita, rajahallintoa seka poliisialan ja oikeudellista yhteistyota. Tarvitaan 
ensisijaisesti riittavan suurta ja riittavasti koulutettua henkilostoa, joka on ehdottoman 
rehellista. 
Slovakian oikeus-ja sisaasiainministerioilla on tarpeeksi henkilostoa. Turvapaikka- ja 
maahanmuuttopolitikkaa ei viela kyeta hoitamaan, silla siirtolaisvirasto on toiminut vain 
vahan aikaa. Rajahallinnon jarjestelmat ovat vanhentuneet ja tarvitsevat huomattavaa 
kohentamista. Uudistukset ovat suunnitteilla. Poliisi on perustanut erikoisyksikoita 
torjumaan jarjestaytynytta rikollisuutta, mutta yhteistyo muiden maiden kanssa on 
vahaista. Oikeuslaitoksen uudistuksia toteutetaan, mutta yhteistyota muiden maiden 
kanssa on lisattava. Alaa koskevan yhteison saannoston kaytannon hallinnointi edellyttaa 
105 
poliisin vastuusuhteiden, oikeuslaitoksen puolueettomuuden seka institutionaalisten 
puitteiden vahvistamista. 
Tulli: Alaa koskevan yhteison saannoston soveltaminen edellyttaa riittavaa 
infrastruktuuria ja valineistoa, mukaan lukien tietokoneistaminen ja tutkimuspanostus, ja 
tehokkaan tulliorganisaation luomista seka riittavan suurta, riittavasti koulutettua ja 
motivoitunutta henkilostoa, joka on ehdottoman rehellista. 
Slovakian tullihallintoon kuuluu 5 000 henkea. Suuri vaihtuvuus vaikeuttaa henkiloston 
tehokkuuden j a maaran riittavyyden arvioimista. Yhteison saannoston kaytannon 
hallinnointi edellyttaa koulutetun ja kokeneen henkiloston pysymista tullihallinnon 
palveluksessa seka tullihallinnon tietokoneistamista. 
Varainhoidon valvonta: Yhteison taloudellisten etujen suojaaminen edellyttaa 
petostentorjuntayksikoiden kehittamista, erikoistuneen henkiloston kouluttamista 
(tutkimuksista vastaavat virkamiehet, tuomarit) ja tiettyjen yhteistyojarjestelmien 
vahvistamista. Yhteisopolitiikkojen toteuttaminen edellyttaa etenkin maatalouden ja 
rakennerahastojen osalta tehokkaita julkisten varojen kayton hallinnointi- ja 
valvontajarjestelmia petostentorjuntasaannoksineen. On olennaista pitaa sisainen ja 
ulkoinen tarkastus hallinnollisesti selvasti erillisina. Poliisi-ja oikeusviranomaisten on 
kyettava kasittelemaan tehokkaasti yhteison taloudellisiin etuihin vaikuttavaa 
monimuotoista kansainvalista talousrikollisuutta (petolliset menettelyt, lahjonta ja 
rahanpesutoiminta mukaan lukien). 
Slovakian paaasiallinen ulkoista tarkastusta suorittava virasto on tilintarkastusvirasto, 
jossa on 250 tyontekijaa. Alaa koskevan yhteison saannoston kaytannon hallinnointi 
edellyttaa huomattavia toimia toimielinrakenteen lujittamiseksi. 
4.3 Yleisarviointi 
Mikali Slovakia toteuttaa kattavia ja huomattavasti tehostettuja uudistusponnistuksia, 
voidaan olettaa, etta sen hallinnon rakenteet vastaavat keskipitkalla aikavalilla yhteison 
saannoston hallinnoinnin vaatimuksia. 
Tassa vaiheessa on vaikea arvioida lopullisesti oikeuslaitoksen edellytyksia soveltaa 
yhteison oikeutta. 
106 
C. YHTEENVETO JA PAATELMAT 
Slovakia jatti Euroopan unioniin liittymista koskevan hakemuksensa 27. heinakuuta 
1995. Hakemuksen jattaminen on osa historiallista kehitysvaihetta, jossa Euroopan 
jakautuminen paattyy ja joka osoittaa demokratian juurtumisen Slovakiaan. 
Euroopan unionista tehdyn sopimuksen O artiklan mukaisesti komissio on Euroopan 
unionin neuvoston pyynnosta laatinut Slovakian jasenyyshakemusta koskevan lausunnon. 
Slovakia on valmistautunut liittymiseen paaasiassa helmikuussa 1995 voimaan tulleen 
Eurooppa-sopimuksen · maaraysten perusteella. Liittymista valmistelevan strategian 
toisen oleellisen osan eli vuoden 1995 toukokuussa annetun sisamarkkinoita koskevan 
valkoisen kirjan taytantoonpanossa on noudatettu Slovakian hallituksen esittamaa 
ohjelmaa. Hallitus on myos perustanut Euroopan yhdentymispolitiikan 
taytantoonpanossa tarvittavat kansalliset koordinaatiorakenteet. 
Jasenyyshakemusta on arvioitu Koopenhaminassa vuoden 1993 kesakuussa 
kokoontuneen Eurooppa-neuvoston maarittelemien arviointiperusteiden mukaisesti. 
Paatelmien lopussa todetaan, etta seuraavat edellytykset tayttavat Keski-ja Ita-Euroopan 
maat voivat liittya Euroopan unioniin: 
demokratian, laillisuusperiaatteen noudattamisen, ihmisoikeudet seka 
vahemmistojen oikeuksien kunnioittamisen ja niiden suojan takaavat vakaat 
toimielimet, 
toimiva markkinatalous seka edellytykset selviytya kilpailun ja markkinavoimien 
paineista Euroopan unionissa, 
edellytykset tayttaa jasenyyteen liittyvat velvoitteet, joista tarkeimpia ovat 
sitoutuminen poliittisen, taloudellisen ja rahaliiton tavoitteisiin. 
Naiden kolmen arviointiperusteen -poliittiset pernsteet ja taloudelliset perusteet seka 
edellytykset ottaa kayttoon yhteison saannosto -arviointi perustuu myos julkishallinnon 
ja oikeuslaitoksen edellytyksiin panna taytantoon demokratian ja markkinatalouden 
periaatteet seka soveltaa yhteison saannostoaja varmistaa sen noudattaminen. 
Noudatetun menetelman mukaisesti jokaisesta hakijamaasta on tehty keskipitkan 
aikavalin tulevaisuutta koskeva arviointi, jossa on otettu huomioon tahanastinen 
edistyminen ja jo aloitetut uudistukset. Poliittisten edellytysten osalta komissio on 
tarkastellut nykytilannetta toimielinrakenteen kuvaamisesta demokratian todelliseen 
toimintaan. 
1) Poliittiset arviointiperusteet 
Slovakian tilanteeseen liittyy monia ongelmia Koopenhaminassa kokoontuneen 
Eurooppa-neuvoston esittamien edellytysten osalta. 
107 
Slovakian toimielintcn toimintaa luonnehtii se, etta hallitus ei kunnioita riittavassa 
maarin perustuslaissa muille elimille myonnettyja valtuuksia ja etta se kieltaytyy liian 
usein tunnustamasta opposition oikeuksia. Jatkuva jannite hallituksen ja tasavallan 
presidentin valilla kuvaa tata tilannetta. Myos olosuhteet, joissa hallitus on viela askettain 
j attanyt huomiotta perustuslakituomioistuimen j a kansanaanestyksen keskuskomitean 
paatokset 23.-24. toukokuuta 1997 jarjestetyssa aanestyksessa, asettavat kyseenalaisiksi 
toimielinten vakauden. Lisaksi myos liian usein tapahtuva opposition jattfuninen 
toimielinten toiminnan ulkopuolelle, erityisesti parlamentin valvonnan osalta, vahvistaa 
ta.ta suuntausta edelleen. 
Tassa yhteydessa on huolestuttavaa, etta hallitus kayttaa poliisia ja salaista palvelua. Olisi 
ponnisteltava huomattavasti, jotta paremmin varmistettaisiin oikeuslaitoksen 
riippumattomuus ja se, etta se voi toimia tyydyttavissa olosuhteissa. Korruption vastaista 
taistelua on edelleenkin tehostettava. 
Lisaksi olisi parannettava maan unkarilaisen vahemmiston kohtelua. Vahemmistokielten 
kayttamista koskevat lait eivat vielakaan suojaa tata vahemmistoa, vaikka Slovakian 
viranomaiset ovat sitoutuneet soveltamaan niita ja vaikka siita maarataan perustuslaissa. 
Viranomaisten on kiinnitettava huomiota myos romanien tilanteeseen. 
Vaikka edella lueteltujen tekijoiden perusteella on todettava, etta Slovakian 
perustuslaissa saadetty toimielinjarjestelma vastaa parlamentaarisen demokratian 
jarjestelmaa, jossa vaalit ovat vapaat ja vailla vilppia, tasapaino toimielinten vakauden ja 
niiden poliittisen elamaan osallistumisen valilla ei ole kuitenkaan tyydyttava. Euroopan 
unionin monien vetoomusten ja julistusten suosituksista huolimatta havaittavia 
parannuksia ei ole tapahtunut. 
2) Taloudelliset arviointiperusteet 
Slovakiassa, jossa BKT laski Hihes 25 prosenttia vuosina 1989-1993, kasvu on lahtenyt 
uudelleen kayntiin vuodesta 1994. Sen luvut ovat nousseet vuosina 1995-1996 ( + 6,8 
prosenttia vuonna 1995 ja + 6,9 prosenttia vuonna 1996), ja inflaatio on laskussa (5,4 
prosenttia vuonna 1996). Slovakia karsii edelleen kasvavasta budjettivajeesta ja 
erityisesti heikkenevasta vaihtotaseesta. 
Slovakiassa on 5,4 miljoonaa asukasta, ja BKT asukasta kohti on 41 prosenttia Euroopan 
unionin keskiarvosta. Maatalousalalla toimii lahes 10 prosenttia aktiivivaestosta (6 
prosenttia arvonlisasta). Kaupankaynti Euroopan unionin kanssa on kasvanut 
huomattavasti vuodesta 1989, ja siita 36 prosen,ttia on tuontia ja 41 prosenttia vientia 
Slovakiasta. 
Koopenhaminassa kokoontuneen Eurooppa-neuvoston asettamien taloudellisten 
arviointiperusteiden osalta tilanne Slovakiassa on seuraava: 
Slovakia on toteuttanut suurimman osan markkinatalouden kayttoonottamiseen 
tarvittavista uudistuksista. Hintajarjestelma on vapautettu, ja paatoksentekomenettelya on 
hajautettu edistykse11isen yksityistamisohjelman ansiosta. Vuonna 1996 kayttoon otettu 
hintoja rajoittava laki ja lakiluonnos "yritysten elvyttamisesta" ovat kuitenkin askel 
taaksepain markkinamekanismeja ajatellcn. Rahoitusalaa on vahvistettava, ja konkurssi­
ja paaomamarkkinoita koskevan lainsaadannon alalla olisi edistyttava. 
108 
Slovakian pitaisi kyeta selviytymaan kilpailun ja markkinavoimien paineista 
unionissa keskipitkalla aikavalilla, mutta avoimempi ja markkinakeskeisempi politiikka 
on tarpeen. Talous on kasvanut nopeasti monena vuonna, ja inflaatio on ollut alhainen. 
Maalla on pienet palkkakustannukset ja patevaa tyovoimaa. Yritysten rakennemuutos on 
kuitenkin ollut hidasta, ja se haittaa yha enemman talouden kasvua ja maksutasetta. 
Suorien ulkomaisten sijoitusten vahaisyys heijastaa rakenneongelmia, jotka pitaisi 
ratkaista nopeasti ja avoimesti. 
3) Edellytykset tayttaa jasenyyteen liittyyat velvoitteet 
Yhteison saannoston kayttoonottoa on arvioitu eri tekijoiden perusteella: 
Eurooppa-sopimus, jossa maarataan erityisesti sijoittautumisoikeuteen, 
kansalaisuuden perusteella tapahtuvaan kohteluun, vapaakauppaan, henkiseen 
omaisuuteen ja julkisiin hankintoihin liittyvista velvoitteista, 
yhtenaismarkkinoiden luomiseksi tarvittavien valkoisessa kirjassa lueteltujen 
toimenpiteiden toteuttaminen, 
yhteison muun saannoston asteittainen saattaminen osaksi kansallista 
lainsaadantoa. 
Slovakia on noudattanut suurelta osin Eurooppa-sopimuksen velvoitteita ja 
soveltamisaikataulua. Sen toiminta on ollut tyydyttavaa, mutta kaikkia ongelmia, joita on 
ilmennyt niin toimielinten demokraattisen toiminnan kuin kaupan tasolla, erityisesti 
Slovakian otettua kaytoon Eurooppa-sopimuksen vastaisen tuontitalletusjarjestelman, ei 
ole pystytty ratkaisemaan. Slovakia on saattanut valkoisessa kirjassa maaratyt asetukset 
ja direktiivit tyydyttavasti osaksi kansallista lainsaadantoaan. 
Yhteison lainsaadannon saattamisessa osaksi kansallista lainsaadantoa on jo edistytty 
merkittavasti yhtenaismarkkinoiden tarkeilla aloilla, kuten yritysoikeus, pankit ja 
paaoman vapaa liikkuvuus ja verotus, mutta tyota on jatkettava yhdenmukaistamiseksi 
yhteison saannosten kanssa. Erityisesti olisi keskityttava standardeja ja varmentamista, 
teollista ja henkista omaisuutta, kilpailua, julkisia hankintoja ja vakuutusalaa koskevan 
yhteison saannoston kayttoonottamiseen keskipitkalla aikavalilHi. 
Askettain hyvaksytyn yhteison lainsaadannon saattamisessa osaksi kansallista 
lainsaadantoa on edistytty, mutta ponnisteluiden lisaksi niiden taytantoonpanoa varten 
olisi ryhdyttava todellisiin toimenpiteisiin, ja olisi luotava tehokkaat hallinnolliset 
puitteet. Slovakialla on tiettyja valineita, jotka toimivat riittavasti, mutta manilla aloilla 
on viela toteutettava merkittavia toimia, erityisesti julkisten hankintojen, teollisen ja 
henkisen omaisuuden ja standardoinnin alalla. 
Jos Slovakia jatkaa aktiivisesti jasenyyteen liittyvia valmisteluja, silla ei pitaisi olla 
erityisia vaikeuksia yhteison muun siiiinnoston taytantoonpanemisessa keskipitkalla 
aikavalilla varsinkaan seuraavilla aloilla: koulutus, nuoriso ja ammatillinen koulutus, 
tutkimus ja teknologinen kehittaminen, audiovisuaalinen ala, pienet ja keskisuuret 
yritykset, kuluttajansuoja, ulkomaankauppa ja kehitysyhteistyo. 
Sen sijaan Slovakian olisi edistyttava huomattavasti televiestinta- ja tullitarkastusasioissa. 
109 
Slovakian teollisuuden integroiminen yhteison markkinoihin tyydyttavalla tavalla saattaa 
aiheuttaa vaikeuksia keskipitkalla aikavalilla. Se edellyttaa raskaan teollisuuden 
ulkopuolelle ulottuvaa eriyttamista ja yritysten tehokkaampaa rakennemuutosta. 
Ympariston osalta on toteutettava erittain merkittavia toimenpiteita, joihin kuuluu 
laajoja investointeja ja hallinnon vahvistaminen lainsaadannon tehokkaan 
taytantoonpanon varmistamiseksi. Yhteison koko saannoston kayttoonotto voi tapahtua 
vasta pitkalla tai erittain pitkalla aikavalilla. 
Liikennetta koskevan yhteison saannoston osalta Slovakia on toteuttanut toimia, mutta 
tavaroiden maantiekuljetusten ja rautateiden osalta on tapahduttava edistysta. Jos tilanne 
ei parane, liikennela saattaa aiheuttaa suuria ongelmia. Slovakian olisi ponnisteltava 
erityisesti yhteistyossa kansainvalisten rahalaitosten kanssa liittyakseen eurooppalaiseen 
liikenneverkkoon ja osallistuakseen Euroopan laajuisten verkkojen toteuttamiseen, jotka 
ovat tarkeita tekijoita yhtenaismarkkinoiden moitteettomassa toiminnassa. 
Slovakian on viela ponnisteltava huomattavasti tyollisyytta ja sosiaalisia kysymyksia 
koskevien vaatimusten yhdenmukaistamiseksi Euroopan unionin vaatimusten kanssa. 
Erityisesti olisi edistyttava palkansaajien suojaamisen, tyontekijoiden turvallisuuden ja 
terveyden ja tyotarkastusten rakenteiden alalla, jotka eivat nykyisellaan ole tarpeeksi 
riippumattomia toimiakseen asianmukaisesti. 
Aloe-ja koheesiopolitiikan osalta Slovakian olisi kiinnitettava enemman huomiota 
alueellisiin eroihin ja maariteltava soveltuvat rahoitusvalvonnan mekanismit yhteison 
saantojen voimaansaattamiseksi ja rakennerahastojen kayttamiseksi aikanaan. 
Jos maataloudessa edistytaan elainlaakinnan ja kasvinsuojelun alalla, yhteisen 
maatalouspolitiikan soveltamiseksi tarvittavien rakenteiden tehostamisessa ja 
elintarvikealan rakennemuutoksessa, liittymisen ei pitaisi aiheuttaa yhteisen 
maatalouspolitiikan asianmukaiselle taytantoonpanolle Slovakiassa suuria ongelmia 
keskipitkalla aikavalilla. 
Energian alalla olisi viela toteutettava toimia monopolien toiminnan, hintojen 
maarittelyn, ja verkkoihin paasyn alalla seka valtion interventioissa kiinteiden 
polttoaineiden alalla. Slovakian, jolla on Bohunicessa la.hes 50 prosenttia maan sahkosta 
tuottava ydinvoimala ja joka rakentaa Mochovceen uuden voimalan, olisi 
uudcnaikaistettava kcskipitkalla aikavalilla Bohunicen kaksi yksikkoa noudattaakseen 
kansainvalisesti hyvaksyttyja turvallisuusnormeja ja toteuttaakseen soveltuvia 
toimenpiteita niiden yksikoiden sulkemiseksi, joita ei voida uudenaikaistaa. Pitkalla 
aikavalilla on loydettava ratkai-su myos ydinjatteille. 
Kyseisten alojen kokonaisarvion perusteella tassa vaiheessa on vaikeata arvioida 
aikataulua, jolla Slovakia pystyisi keskipitkalla aikavalilla ottamaan kayttoon ja 
panemaan taytantoon tarvittavat toimenpiteet sisarajoilla tehtavien tarkastusten 
poistamiseksi ja niiden siirtamiseksi unionin ulkorajoille. 
Slovakian osallistuminen talons-ja rabaliiton kolmanteen vaiheeseen, joka edellyttaa 
talouspolitiikkojen yhteensovittamista ja paaomanliikkeiden taydellista vapauttamista, 
saattaa aiheuttaa joitakin ongelmia, kun otetaal) huomioon se, etta keskuspankkia 
koskevat saannot eivat ole yhdenmukaisia Euroopan unionin saantojen kanssa, ja tarve 
pankkialan rakenneuudistukseen. On liian varhaista arvioida, pystyyko se osallistumaan 
110 
liittymisajankohtana euroalueeseen: lahentymisedellytysten tayttyminen riippuu 
meneillaan olevien rakenteellisten uudistusten onnistumisesta. Tama ei ole kuitenkaan 
jasenyyden edellytys. 
Slovakia pystynee myos noudattamaan yhteison s1sa-Ja oikeusasioiden saannostoa 
keskipitkalla aikavalilla, jos erityista huomiota kiinnitetaan rajavalvontaan, 
viisumipolitiikkaan ja jarjestaytyneen rikollisuuden torjuntaan. Edistyminen ta.Ila alalla 
riippuu myos tarkeiden demokraattisten periaatteiden noudattamisesta. 
Slovakian pitaisi olla valmis noudattamaan vaikeuksitta yhteisen ulko-ja 
turvallisuuspolitiikan velvoitteita. 
Slovakia ort vahvistanut vuodesta 1989 suhteitaan naapureihinsa ja ratkaissut useimmat 
mahdollisia ongelmia aiheuttavat kiistakymykset niiden kanssa. 
4) Hallinnon j a oikeuslaitoksen toimintakyky 
Jos Slovakia jatkaa hallinnossaan aloitettuja merkittavia uudistuksia, yhteison saannoston 
soveltamiseen tarvittavien rakenteiden kayttoonotto on mahdollista keskipitkalla 
aikavalilla. 
Oikeuslaitoksen kyky varmistaa yhteison oikeuden yhdenmukainen soveltaminen on 
tarkea tekija erityisesti yhtenaismarkkinoiden toteutumisen kannalta. Tassa vaiheessa on 
vaikea ryhtya arvioimaan ta.ta alaa. 
111 
PAATELMAT 
Tekemansa arvioinnin perusteella komissio esittaa paatelmanaan, etta Slovakia ei tayta 
tyydyttavalla tavalla Koopenhaminassa kokoontuneen Eurooppa-neuvoston esittamia 
poliittisia edellytyksia. Syyna ovat sen toimielinten epavakaus ja se, etta ne eivat ole 
tarpeeksi sidoksissa maan poliittiseen elamaan, seka puutteet demokratian toiminnassa. 
Tilanne on erityisen valitettava, koska Slovakia voisi keskipitkalla aikavalilla tayttaa 
taloudelliset edellytykset ja koska se on paattavaisesti sitoutunut yhteison saannoston 
kayttoonottamiseen erityisesti yhtenaismarkkinoiden osalta, vaikka saannoston tehokas 
soveltaminen edellyttaakin viela huomattavaa edistymista. 
Naiden paatelmien mukaisesti komissio suosittelee, etta jasenyysneuvottelut Euroopan 
unioniin liittymisesta aloitetaan Slovakian kanssa heti, kun se on asianmukaisesti 
edistynyt Koopenhaminan Eurooppa-neuvoston maarittelemien jasenyyden edellytysten 
tayttamisessa. 
Vahvistetulla liittymista valmistelevalla strategialla Slovakiaa autetaan valmistautumaan 
mahdollisimman nopeasti liittymista koskevien velvoitteiden tayttamiseen ja korjaarnaan 
lausunnossa yksiloityja puutteita. Komissio antaa kertomuksen Slovakian edistymisesta 
viimeistaan vuoden 1998 lopussa. 
112 
LIITTEET 
PARLAMENTIN KOKOONPANO 
Poliittinen puolue Lyhenne Paikkoja % 
Demokraattinen Slovakia-liike HZDS 61 40,6 
Slovakialaisten tyolaisten Iiitto ZRS 13 8,7 
Slovakian kansa11ispuolue SNS 9 6,0 
Demokraattisen vasemmiston puolue SOL 18 12,0 
Kristillisdemokraattinen liike KDH 17 11,3 
Unkarilainen liittoutuma 17 11,3 
Slovakian demokraattinen liitto DU 15 10,0 
113 
Single Market: White Paper measures 30-06-97 
SK 
This table is based on information provided by the Slovak authorities and confirmed by them as correct as at the end of June 1997. It docs not 
indicate the Commission's agreement with their analysis. The table includes directives and regulations cited in the White Paper which total 899. 
These have been listed in accordance with the categorization used in the White Paper and in relation to the policy areas covered. The table 
shows the number of measures li.lr which the Slovak Republic authorities have notified the existence of adopted legislation having some degree 
of compatibility with the corresponding White Paper measures. 
White Paper chapters Directives Regulations Total 
Stage I Stage Stage I Stage 
11/111 11/111 
I.Free Movement of Capital Slovak Rep. 2 1 0 0 3 
Number of White Paper measures 3 I 0 0 4 
2.FM and Safety of Industrial Products Slovak Rep. 50 100 3 1 154 
Number of White Paper measures 56 104 4 I 165 
J.Competition Slovak Rep. 3 0 1 0 4 
Number of White Paper measures 3 0 I 0 4 
4.Social policy and action Slovak Rep. 12 14 0 2 28 
Number of White Paper measures 12 15 0 2 29 
5.Agriculture Slovak Rep. 93 44 53 2 192 
Number of White Paper measures 93 46 62 2 203 
6.Transport Slovak Rep. 19 14 6 13 52 
Number of White Paper measures 19 15 8 I.\ 'i'i 
7.Audiovisual Slovak Rep. 1 0 0 0 I 
Number of White Paper measures I () () () I 
8.Environmcnt Slovak Rep. 16 7 6 0 29 
Number of White Paper measures 31 7 7 () ,l'i 
9.Telecommunication Slovak Rep. 9 2 0 0 11 
Number of White Paper measures 9 7 0 () I(, 
10.Direct Taxation Slovak Rep. 2 2 0 0 4 
Number of White Paper measures 2 2 0 0 4 
11.Free movement of goods Slovak Rep. 0 0 0 0 0 
Number of White Paper measures 0 0 0 () () 
12.Public Procurement Slovak Rep. 5 1 0 0 6 
Number of White Paper measures 5 1 0 () 6 
13.Financial services Slovak Rep. 12 6 0 0 18 
Number of White Paper measures 13 8 0 () 21 
14.Protection of personal data Slovak Rep. 0 0 0 0 0 
Number of White Paper measures 0 2 0 () 2 
IS.Company Law Slovak Rep. 2 3 0 0 5 
Number of White Paper measures 2 3 0 I (, 
16.Accountancy Slovak Rep. 3 2 0 0 5 
Number of White Paper measures 3 2 0 () 'i 
17.Civil law Slovak Rep. 1 0 0 0 1 
Number of White Paper measures I I () () ) 
18.Mutual rec. of prof. Qual. Slovak Rep 2 16 0 0 18 
Number of White Paper measures 2 16 0 0 IX 
19.Intellectual property Slovak Rep. 5 2 0 0 7 
Number of White Paper measures 5 3 0 3 II 
20.Energy Slovak Rep. 3 2 3 0 8 
Number of White Paper measures 10 2 3 0 15 
21.Customs law Slovak Rep. 0 0 14 38 52 
Number of White Paper measures 2 I 14 184 201 
22.Indirect Taxation Slovak Rep 15 34 0 6 55 
Number of White Paper measures 15 54 () 6 75 
23.Consumer Protection Slovak Rep. 8 3 0 0 11 
Number of White Paper measures 8 3 0 () 11 
Total Slovak Rep 263 253 86 62 664 
Number of White Paper measures 295 293 99 212 899 
/tv, 
Source: TAIFX 
Tilastotiedot 
Jollei muuta ole mainittu, ta.man liitteen tiedot on keratty Slovakian tasavallan 
ti1asto1aitokselta (STATISTICKY URAD SLOVENSKEJ REPUBLIKY), jonka kanssa 
Eurostar ja jasenvaltioiden tilastolaitokset ovat jo useiden vuosien ajan tehneet 
yhteistyota Phare-ohjelmassa. Yhteistyohon kuuluu saannollinen tietojen keruu ja 
Jevittaminen, jolla pyritaan yhteison saannosten ja toimintamallien soveltamiseen 
tilastoaialla. faljempana olevien tietojen laadinnassa on mahdollisuuksien mukaan 
noudatettu EU :n maaritelmia ja normeja, jotka joissain tapauksissa poikkeavat 
kansallisesta kaytannosta. Mirna tiedot saattavat taman vuoksi toisinaan poiketa muihin 
raportin osiin sisaltyvista tiedoista, jotka yleensa perustuvat hakijamaiden 
kyselylomakkeessa ilmoittamiin tarkistettuihin tietoihin. Kyselylomake toimitettiin 
hakijamaille huhtikuussa 1996. Tietojen yhdenmukaisuutta yhteison tilastollisten 
normien kanssa ei kuitenkaan viela voida taata, joten luvut eivat valttamatta ole 
vertailukelpoisia yhteison tilastojen lukujen kanssa, erityisesti niiden tilastotietojen 
osalta, joita ei ole toimitettu Eurostatin kautta vaan jotka on saatu suoraan hakijamailta. 
Lukuja on taydennetty tilastotietojen sisaltoa ja ominaisuuksia koskevilla metodologisilla 
selityksilla aina, kun se on ollut mahdollista. Tilastot perustuvat toukokuusta 1997 
lahtien saatavilla olleisiin tietoihin. 
/lfi-/1& 
PERUSTIEDOT 
1990 1992 1993 1994 1995 
I OOOha 
Kokonaispinta-ala 4904 4904 
Viikiluku (viitejakson lopussa) I 000 
-yhteensli 5314 5336 5356 5368 
-naisia 2737.4 2747.6 2753.8 
-miehili 2598.6 2608.4 2614.2 
I km2:II kohti 
Viiestontiheys 108 108 109 109 
osuus koko vllestl\stl, % 
Kaupunkivliesto 57.2 56.9 57 57 
I 000 hcnkcll kohti 
Kuolleisuus 10.1 8.9 9.6 9.8 
Syntyvyys 14.1 13.8 12.4 11.5 
Tulot ja BKT asukasta kohti ecuina 
-kuukausikeskiansio palkansaajaa kohti 
-BKT asukasta kohti 2467 
Tuotantorakenne: toimialan osuus bruttoarvonlislyksestl osuus bruttoarvonlislyksestl, % 
-maatalous 7.4 6.3 
-teollisuus 49.9 31.9 
-rakentaminen 9.2 5.1 
-palvelut 33.5 57.2 
share of lranch GV A in 1990 share of lranch GV A in 1995 
<l.O .7.4 .0.0 .6.) 
I• -agricult urc 
1 m -indtL,try 
D -construction • -agriculture 
J 1.9 • -industry 
D -construction 
Iii -services ID 57.2 II -services 
111149.9 • -Others • -Others 
share of branch GVA in 1990 = Toimialan osuus BAL:stl vuonna 1990 
-agriculture = maatalous 
-industry = teollisuus 
-construction = rakentaminen 
-services = palvelut 
-others= muut 
share of branch GV A in 1995 = Toimialan osuus BAL:stll vuonna 1995 
-agriculture = maatalous 
-industry = teollisuus 
-construction = rakentaminen 
-services = palvelut 
-others= muut 
117 
KANSANT ALOUD EN TILINPITO 
1990 1991 1992 1993 
I 000 000, kansalliseno valuuttann 
Bruttokansantuotc (kliypiin hintoihin) 278020 319689 332257 369900 
I 000 000 000 ecua 
Bruttokansantuote (kliypiin hintoihin) 10.3 
ostovoimakorjattu, asukasta kohti 
Bruttokansantuote 5870.5 
muutos edelliseen vuoteen VCITattuna. % 
Bruttokansantuote -14.6 -6.5 -3.9 
Kulutusmenot -25.6 -1.7 -1.7 
-kotitaloudet ja kotitalouksia palvelevat -28.3 -6.4 -1.8 
voittoa tavoittclcmattomat yhtcisot 
-julkisyhtcisi>t -17.8 9.9 -2.2 
Kiintciin piiiioman bruttomuodostus -25.2 -4.5 -4.2 
Tavaroidcn ja palvcluidcn vicnti 33.4 47.5 -0.2 
Tavaroidcn ja palvcluidcn tuonti -14.7 47.1 -0.7 
osuus BKT:stn, % 
Kulutusmenot 75.8 71.8 78.0 78.2 
-kotitaloudct ja kotitalouksia palvelevat 53.9 51.2 49.5 53.2 
voittoa tavoittclemattomat yhteisot 
-julkisyhteisot 21.9 20.6 25.6 25.0 
Kiintelin plilioman bruttomuodostus 34.3 28.3 32.9 32.4 
Tavaroiden ja palveluiden vienti 26.5 46.3 70.3 61.7 
Tavaroiden ja palveluiden tuonti 35.6 49.3 74.3 67.2 
BKT (muutos ed. vuoteen verrattuna, %) 
10.0 
5.0 
0.0 
-5.0 
-10.0 
-15.0 
118 1994 1995 
441300 518000 
l 1.6 13.3 
6384.3 7117.4 
4.9 6.8 
-3.4 2.9 
0.0 3.4 
-10.5 1.6 
-5.1 5.8 
14.1 3.5 
-3.5 9.6 
72.3 69.2 
50.4 49.0 
21.8 20.2 
29.5 29.2 
65.2 63.2 
59.7 61.4 
TARKEIMMAT 
INDIKAA TTORIT 
lnflaatioaste 
Teollisuustuotannon volyymi-indeksi TALOUDEN 
Maatalouden kokonaistuotannon volyymi-indeksi 
Tyottomyysaste (ILO:n menetelmiin mukainen) 
-yhteensli 
-alle 25-vuotiaita 
-25-
Ulkomaan bruttovelka 
Maksutase 
-tavaroiden vienti 
-tavaroiden tuonti 
-kauppatase 
-palvelut, netto 
-tulot, netto 
-vaihtotase 
-plilioma- ja rahoitustase (pl. valuuttavaranto) 
-valuuttavaranto 1990 1991 
10.4 61.2 1992 1993 1994 1995 
muutos edellisccn vuotccn vCITllltuna, % 
IO 23.2 13.4 9.9 
edeltllvll vuosi = I 00 
96.2 104.8 108.3 
92.0 102.6 JOO.I 
osuus ty0voimasta, % 
12.2 13.3 12.8 
26.2 23.5 
10.6 10.5 
USD I 000 000 000 
1.317 1.916 
USO I 000 000 
5447 6691 8579 
-6379 -6632 -8807 
-932 59 -228 
267 657 540 
-38 -119 -14 
-601 665 391 
548 129 993 
-55 -1290 -1579 
lnflaatioaste: Vuosikeskiarvon prosentuaalinen muutos edelliseen vuoteen verrattuna -kokonaisindeksi (tiedot perustuvat 
kansallisiin KHI:hin, jotka eivlit ole tliysin vertailukelpoisia) 
Teollisuustuotannon volyymi-indeksi: Teollisuustuotantoon kuuluu kaivostoiminta ja louhinta, teollisuus sekli slihko-, kaasu-ja 
vesihuolto (NACE:n paaluokat C,D ja E). Tiedot kattavat koko teollisuustuotannon, alle 25 tyontekijlin yritysten ja yksityisten 
clinkcinonharjoittajicn osalta ticdot on cstimoitu. Toimialakohtaiset indeksit kattavat kuitcnkin ainoastaan yritykset, joiden 
palvclukscssa on vahintalin 25 tyontekijiiti. 
Maataloudcn kokonaistuotannon volyymi-indcksi: Maataloudcn kokonaistuotos on laskcttu kliyplihintaisen bruttoliikevaihdon 
pcrustcclla. Maataloudcn tuotosta kuvaavan indeksin laskcnnassa on kliytetty vuoden 1989 kiinteitli hintoja. 
Tyottomyysastc (ILO:n menetclmiin mukainen): tyottomien proscntuaalinen osuus tyovoimasta. Tyottomyysaste on johdettu 
tyovoimatutkimukscn tuloksistaja sita maaritcttliessli on noudatettu seuraavia ILO:n mliliritclmilija suosituksia: 
Tyovoima jaljcmplinli esitettyjen ILO:n mliliritelmien mukaiset tyollisetja tyottomlit henkilot. 
Tyolliset kaikki 15 vuotta tliyttlineet henkilot, jotka viitejakson aikana tyoskentelivlit vahintlilin tunnin ajan palkkaa tai muuta 
korvausta vastaan tyontekijoinli, yrittlijinli, osuuskuntien jliseninli tai yrittajliperheenjliseninli. Ty61lisiin kuuluvat myos 
asevoimien palveluksessa olevat henkilot ja hoitovapaalla olevat naiset. 
Tyottomiit kaikki 15 vuotta tliyttaneet henkilot, jotka tayttlivlit samanaikaisesti kaikki kolme ILO:n kliyttlimlian tyottomlin 
henkilon mliliritelmlilin sisliltyvali ehtoa, eli henkilot, (i) jotka ovat ilman tyotli, (ii) hakevat tyotli aktiivisesti ja (iii) voivat ottaa 
tyopaikan vastaan kahden viikon kuluessa. 
Slovakian tasavallan osalta vuosineljlinnekset eivat kliytlinnon syistli vastaa kalenterivuosineljlinneksia, vaan niitli on siirretty 
eteen pain kuukaudella. Tyollisiin eivat kuu)u asevelvollisuuttaan suorittavat henkilot. Sen sijaan pidennetyllli hoitovapaalla 
olevat naiset katsotaan tyollisiksi. 
Ulkomaan bruttovelka: luku perustuu OECD:n laatimiin ulkomaanvelkatilastoihin. 
Maksutase: Tiedot on saatu Kansainvlilisen valuuttarahaston tietokannasta eikli niiden ja yhteison tilastotietojen vlilistli 
vertailukelpoisuutta voida taata, koska maksutase perustuu pliliosin valuuttarahaston laatimiskliytlintMn. Tavaroiden 
kauppatase on Jaadittu maksutaseen periaatteiden mukaisesti. Yienti ja tuonti ovat molemmat fob-hintaisia. Nettotulo 
sisliltlili tulot suorista sijoituksista, portfoliosijoituksista ja muista sijoituksista sekli tyontekijoille maksetuista korvauksista. 
Vaihtotase on Kansainvalisen valuuttarahaston viidenteen kasikirjaan sisaltyvlin maaritelmlin mukainen, eikli se sislillli 
pailoman siirtoja. Valuuttavaranto: kohdassa on ilmoitettu valuuttavarannon muutos vuodcn aikana, (+) merkitsee lisaystli 
ja (-) vahcnnysta. 
119 1996 
5.8 
102.5 
10.9 
19.8 
9.1 
8830 
-10936 
-2106 
7 
-45 
-1941 
2098 
-237 
ULKOMAANKAUPPA 
1992 1993 1994 1995 
Tuonti ja vicnti (kiypiin hintoihin) USD I 000000 
-tuonti 6337 6611 8770 
-vicnli 5450 h691 8579 
-kauppatasc -887 80 -191 
lllkomaankaupan volyymi-indcksit edelUlvll vuosi = JOO 
-tuonti 
-vienti 
Tuonti SITC:n mukaan (kiiypiin hintoihin) osuus koko tuonnista, % 
-(0+ l) elintarvikkeet ja ellivlit elliimet, juomat ja tupakka 5.2 8.8 8.2 
-2 raaka-aineet, ravinnoksi kelpaamattomat 7 5.2 5.3 
-3 poltto-ja voiteluaineet 20.9 19.3 
-4 elliin-ja kasvioljyt, jne. 0.1 0.2 0.3 
-5 kemialliset aineet ja tuotteet 9.8 I l.3 13.2 
-6 valmistetut tavarat pliliasiassa valmistusmateriaalin mukaan 15.1 16.8 
luokiteltuina 
-7 koneet, laitteet ja kuljetusvlilineet 33 29.3 27.7 
-8 erinaiset valmiit tavarat 8.3 9 9.1 
-9 muualla luokittelemattomat tavarat 0.2 
Vienti SITC:n mukaan (kiypiin hintoihin) osuus koko vicnnistA, 0/o 
-(O+ I) elintarvikkeet ja ellivfit eHiimet, juomat ja tupakka 7.9 6.4 5.5 
-2 raaka-aincct, ravinnoksi kclpaamattomat 5.5 4.9 5.1 
-J poltlo-ja voitcluaincct 4.9 4.6 
-4 cltiin-ja kasvil11jy1. jnc. 0.1 0.1 0.1 
-5 kcmialliset aineet ja tuotteet 11.2 12 12.9 
-6 valmistetut tavarat paliasiassa valmistusmateriaalin mukaan 38.8 39.4 
luokiteltuina 
-7 koncet, laitteet ja kuljetusvlilineet 17.4 19.4 19 
-8 erinliiset valmiit tavarat 15.2 13.4 13.4 
-9 muualla luokittelemattomat tavarat 0.1 
cdeltllvll vuosi = 100 
Ulkomaankaupan hintaindeksit 
-tuonti 
-vienti 
Tuonti ja vicnti (kliypiin hintoihin); Ulkomaankaupan rakenne SITC:n mukaan (kliypiin hintoihin): Kauppaa koskeviin 
tietoihin ei sislilly suora jalleenvienti, palveluiden kauppa, kauppa tullivapaiden alueiden kanssa eikli lisenssien, taitotiedon ja 
patenttien kauppa. Tiedot perustuvat erityiseen kaupan jlirjestelm!Uin. Kaupan luokitukset -Slovakian tasavalta kliyttlili 
tavaroidcn luokittclussa yhdistettyii nimikkeistoii (CN). Tuonti kirjataan fob-hintoina ja kirjauspliivlinli k!lytetlilin pliivlimlilinili, 
jona tavarat laskctaan kansallisille markkinoille. Vienti kirjataan fob-hintoina ja kirjausp!livlin!l kliyteWln pliivlimllrU, jona 
tavarat ylittlivlit valtion rajan. Tullitilastoja kliytetli!ln ulkomaankaupan tietojen seurannassa. Eurostat on muuntanut 
kansallisct valuutat USA:n dollareiksi kliyttlimlillli Kansainvlilisen valuuttarahaston vuosikeskikursseja. 
120 8 
6 
17.5 
0.2 
13.6 
17.8 
28.9 
8 
5.9 
5.1 
4.2 
0.1 
13.2 
40.4 
18.8 
12.2 1996 
10936 
8)01 
-210:'i 
7.1 
4.9 
16.9 
0.2 
11.5 
15.4 
35.) 
8.9 
4.5 
4.5 
4.9 
0.1 
12.4 
38.3 
23.2 
12.I 
lJLKOMAANKAlJPPA 
Tuonti tirkeimpien tuontimaiden mukaan (kiypiln hintoihin) 
1. 
2. 
3. 
4. 
5. 
muut maat 
Vienti tiirkeimpien vientimaiden mukaan (kliypiin hintoihin) 
AT 
CZ 
DE 
HU I. 
2. 
J. 
4. 
5. 
111lllll maal 
Tarkeimmat vientimaat vuonna 1996 
Structure of export by main partners 
in 1996 
CZ 
4_q,~0t\T ! I .21Vi, (t.0°o 
lltivalla IT 
Tsckin tasavalta PL 
Saksa RU 
Unkari Italia 
Puola 
Venaja 1992 
RU 35 
DE 21 
AT 10.2 
IT 5.7 
PL 3.2 
24.9 
DE 24.4 
IUI I <,.8 
AT 7.4 
11(1 <>.9 
IT 5.5 
39 
121 1993 1994 1995 
osuus koko tuonnista, o/o 
CZ 35.9 CZ 29.6 CZ 
RU 19.5 RU 18 RU 
DE 11.4 DE 13.4 DE 
AT 6.2 AT 5.8 AT 
IT 3 IT 4.4 IT 
24 28.8 
osuus koko vicnnistll., o/o 
CZ 42.4 CZ 37.4 CZ 
DR 15.2 DE 17.1 DE 
AT 5 AT 5.3 AT 
IUI 4.7 IT 4.3 IT 
11(1 4.5 RlJ 4.1 PL 
28.2 J 1.8 
Tlirkeimmat tuontimaat vuonna 1996 
Structure of import by main partners 
in 1996 
4.7% DE 
14.~'1/u CZ 
RU 1996 
27.7 CZ 24.5 
16.6 RU 17.7 
14.3 DE 14.5 
5.1 AT 4.7 
4.6 IT 5.9 
31.7 32.6 
34.5 CZ 31 
18.4 DE 21.2 
4.9 AT h 
4.7 IT 41) 
4.3 PL 4.X 
33.3 .U 
SOSIAALISET INDIKAATTORIT 
1991 1992 1993 1994 1995 
Vikiluku t. tammikuuta I 000 
5271.71 5295.88 5314.15 5336.5 5356 
VicsUin ikijakauma (1.1.1995) osuus koko vllestOsUI. % 
0-14 22.9 
15-24 16.7 
25-44 29.9 
45-64 19.7 
65- 10.8 
kokonaismllllrl 
Ellivinii syntyneet 78570 74640 73256 66370 
Kuolleet 54621 53423 52707 51386 
Vuotta nuorempana kuolleet 
-vuotta nuorempana kuolleet 1041 939 779 743 
-kuolleena syntyneet 381 357 327 274 
Avioliitot 32714 33880 30771 28155 
Avioerot 7893 8057 8143 8666 
I 000 hcnkeA kohti 
Yleinen avioituvuusluku 6.2 6.4 5.8 5.3 5.1 
Yleinen eronneisuusluku 1.49 1.52 1.53 1.6 1.7 
Luonnollinen viiestonkasvu 4.5 4 3.9 2.8 
Nettomuuttoluku 0.04 -0.5 0.3 0.9 
Vliestonkasvu 4.6 3.4 4.2 3.7 
Kokonaishcdclmiillisyysluku 2.05 1.98 1.92 1.66 
lmcvaiskuollcisuus 13.25 12.58 10.63 11.19 11.0 
Sikiokuollcisuus 4.83 4.76 4.44 4.11 
Elinajanodote syntymllstll 
-michet 66.6 68.4 68.3 68.4 
-naisct 75.4 76.7 76.5 76.3 
Elinajanodote 65-vuotiaana 
-miehet 12.7 
-naiset 16.1 
Nettomuuttoluku: sisaltaa tilastolliset poikkeamat. 
122 
TYOMARKKINAT 
1993 1994 1995 
Tyovoimaosuus (ILO:n menetelmiin mukainen) osuus I 5 vuotta tAyttllneisti, % 
62.1 61.7 61.6 
Ty6llisten vuosikeskiarvo I 000 
2012 1977 2020 
Tyottomyysaste iiin mukaan (ILO:n menetelmiin mukainen): osuus tyOvoimasta, o/o 
-yhteensii 12.2 13.3 12.8 
-alle 25-vuotiaita 26.2 23.5 
-25- 10.6 10.5 
Tyottomiksi ilmoittautuneet (viitcjakson lopussa) osuus taloudclliscsti aktiiviscsta vllcstOstll, % 
14.4 14.8 13.1 
1993 1994 1995 
Keskimiiiiriiinen palkansaajia kuvaava indeksi toimialoittain (NACE) cdcltllvll vuosi = I 00 
-maa-, riista-, metsii-ja kalatalous 85.1 87.7 93.2 
-kaivostoiminta ja louhinta 81 88.6 95_.6 
-teollisuus 94.3 101.4 
-siihko-, kaasu-ja vesihuolto 99.6 98.1 
-rakentaminen 87.3 95.2 
-kuljetus, varastointi ja tietoliikenne 96.7 97.5 
Nimellinen kuukausiansioindeksi toimialoittain (NACE) 
-maa-, riista-, metsii-ja kalatalous 109.8 113.9 112.4 
-kaivostoiminta ja louhinta 118.8 113.9 116.8 
-teollisuus 119.8 118.3 116.2 
-siihko-, kaasu-ja vesihuolto 129.3 112.9 113 
-rakentaminen 119.8 117.5 115.2 
-kuljetus, varastointi ja tietoliikenne 123.5 121.3 116.7 
Kuukausiansioindeksit 
-nimellinen 118.4 117 114.3 
-rcaalincn 96.4 103 104.4 
Tyov01maosuus (ILO:n mcnctclmiin mukamcn) -tyovo1man prosentuaalmen osuus 15 vuotta tayttane1sta. Tyovmmaosuus on 
johdettu tyovoimatutkimuksen tuloksistaja sitii mllliritettiiessii on noudatettu seuraavia ILO:n mllliritelmiiija suosituksia: 
Tyovoima jiiljempanii esitettyjen ILO:n miiaritelmien mukaiset tyollisetja ty6ttomiit henkilot. 
Tyolliset kaikki I 5 vuotta tiiyttaneet henkilot, jotka viitejakson aikana ty6skenteliviit viihintiiiin tunnin ajan palkkaa tai muuta 
korvausta vastaan tyontekij6inii, yrittiijinii, osuuskuntien jiiseninii tai yrittiijiiperheenjiiseninli. Ty61lisiin kuuluvat my6s 
asevoimien palveluksessa olevat henkil6tja hoitovapaalla olevat naiset. 
Tyottomiit kaikki 15 vuotta tayttiineet henkilot, jotka tiiyttiiviit samanaikaisesti kaikki kolme ILO:n kiiyttiimlUin tyotWn;iiin 
henkilon maaritelmiiiin sisiiltyviiii ehtoa, eli henkilot, (i) jotka ovat ilman tyotii, (ii) hakevat tyotii aktiivisesti ja (iii) voivat ottaa 
tyopaikan vastaan kahden viikon kuluessa. 
Slovakian tasavallassa tyovoimatutkimuksen piiriin eiviit kuulu asevelvollisuuttaan suorittavat eivlitka muissa kuin yksityisissa 
kotitalouksissa asuvat henkilot (nk. laitosviiesto). 
Tyottomyysaste (ILO:n menetelmiin mukainen): tyottomien prosentuaalinen osuus tyovoimasta. Tyottomyysaste on johdettu 
tyovoimatutkimuksen tuloksista ja sitii maiiritettiiessa on noudatettu ILO:n miiiiritelmiii ja suosituksia (katso edella). 
Slovakian tasavallan osalta vuosineljannekset eivat kiiytiinnon syistii vastaa kalenterivuosineljiinneksiii, vaan niita on siirretty 
eteen pain kuukaudella. Tyollisiin eiviit kuulu asevelvollisuuttaan suorittavat henkilot. Sen sijaan pidennetyll!i hoitovapaalla 
olevat naiset katsotaan tyollisiksi. 
Tyollistcn vuosikcskiarvo ja kcskimlilirliinen palkansaajia kuvaava indeksi toimialoittain (NACE): Yrityssektorin tiedot 
kattavat kaikki organisaatiot (mukaan lukien alle 25 tyontekijiin yritykset, yksityisten elinkeinonharjoittajien ja heidan 
tyontekijoidensii osalta tiedot on estimoitu). Tietoihin sisiiltyviit kaikki valtion talousarviosta tukea saavat organisaatiot sekii 
henkilot, joilla on sivutyo. Lukuihin eiviit sisiilly asevoimien palveluksessa, oppisopimuskoulutuksessa, hoitovapaalla tai 
pidennetyllii hoitovapaalla olevat henkilot. 
Tyottomiksi ilmoittautuneet (jakson lopussa): Tyottomiksi ilmoittautuneiden osuus prosentteina -tyottomiksi ilmoittautuneiden 
prosentuaalinen osuus taloudellisesti aktiivisesta siviiliviiestostii; jota koskevat tiedot on saatu otantaan perustuvasta 
tyovoimatutkimuksesta. Vuoden 1994 tyottomyysasteen laskennassa on kiiytetty vuoden 1992 tyovoimataseen taloudellisesti 
aktiivisen viieston miiiiriiii. Vuodesta 1995 laskennassa on kiiytetty viitevuotta edeltiiviin vuoden taloudellisesti aktiivisen 
viieston miiiiriiii (tyovoimatutkimus) ja tyovoimatoimistojen rekisteroimaii tyottomien maiiriiii. 
Kuukausiansioindeksit: Reaaliset kuukausiansioindeksit on saatu jakamalla bruttomiiiiriiisten nimellisansioiden indeksit 
elinkustannusindeksillii. Yrityssektorin tiedot kattavat alle 25 tyontekijiin yritykset, yksityisten elinkeinonharjoittajien ja heidiin 
palkkaamiensa tyontekijoiden osalta tiedot on estimoitu (pl. yritystulo). Tietoihin sisaltyviit kaikki valtion talousarviosta tukea 
saavat organisaatiot sekii henkilot, joilla on sivutyo. Lukuihin eivat sisally asevoimien palveluksessa, 
oppisopimuskoulutuksessa, hoitovapaalla tai pidennetyllii hoitovapaalla olevat henkilot. 
123 1996 
61.4 
2036 
10.9 
19.8 
9.1 
12.8 
1996 
91.8 
103.9 
98 
101.2 
97.4 
98.2 
112.7 
108.8 
114.4 
110.I 
116.5 
113.8 
113.3 
107.2 
RAHOITUSSEKTORI 
1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 
Raha-aggregaatit USO I 000 000 000 (10"9) -
-Raha (Ml) 3.50 4.12 5.02 5.45 
-Quasi money 4.12 5.48 7.06 7.62 
Koko valuuttavaranto (lukuun ottamatta kultaa, jakson USO I 000 000 (10"6) 
lopussa) 
416 1691 3364 3419 
Lyhytaikaiset keskikorot % vuodessa 
-antolainaus 14.41 14.56 15.64 13.22 
-tallctus 8.02 9.32 9.01 6.18 
Virallincn diskonttokorko (jakson lopussa) 12.00 9.75 8.80 
llSA:n dollarin kurssi USI> I SKK 
viitejakson kcskikurssi 30.77 32.045 29.713 30.654 
kurssi viitcjakson lopussa 33.202 31.277 29.569 31.895 
ecun kurssi BCU I= SKK. 
viitejakson keskikurssi 36.032 38.118 38.865 40.097 
kurssi viitejakson lopussa 37.043 38.472 38.861 39.964 
Julkinen rahoitus: (valtion talousarvio) tietoja ei saatavilla. 
Raha-aggregaatit Raha (Ml) sisaltlHi avistatalletukset ja yleison hallussa olevan rahan. Quasi money sisiiltiiii aikatalletukset, sliiistotalletukset ja ulkomaanvaluutan 
miiiiriiiset talletukset. Eurostat on muuntanut kansalliset valuutat USA:n dollareiksi kiiytt!imiillii K.ansainviilisen valuuttarahaston vuosittaisia viitejakson lopun 
kursseja. 
Koko valuuttavaranto (lukuun ottamatta kultaa, jakson lopussa): Yirallista valuuttavarantoa koskevat tiedot on otettu Kansainvlilisen valuuttarahaston kuukausittaisista 
kansainvilisistli rahoitustilastoista (International Financial Statistics, IFS). Yaluuttavaranto (lukuun ottamatta kultaa) muodostuu keskuspankin ulkomaanvaluutan 
miiiiraisistli varoista ja muista ulkomaisista saamisista (brutto). Valuuttavarantoon eivat tlimiin miiiiritelmlin mukaan kuulu kotimaiset ulkomaanvaluutan miilirliiset 
saamiset. Yirallincn valuuttavaranto arvostetaan kunkin viitejakson lopussa voimassa olevien markkinakurssien ja -hintojen mukaan. Koko valuuttavarantoa (lukuun 
ottamatta kultaa) koskevat kansainviilisissli rahoitustilastoissa julkaistut tiedot voivat poiketa kansal1isten viranornaisten julkaisemista tiedoista. Eroja voivat aihcuttaa 
Kansainvlilisen valuuttarahaston varannon arvostamisessa kliyttlimlit menetelmat sekli sidotun valuutan mliiirliisten saamisten kiisittelyssa esiintyvlit erot. 
Lyhytaikaiset kcskikorot: Ticdot pcrustuvat Kansainvaliscn valuuttarahaston kuukausittaisiin kansainvalisiin rahoitustilastoihin (International Financial Statistics, IFS). 
Lyhytaikaistcn antolainaus- ja tallctuskcskikorkojcn arvot oval viitcjakson keskiarvoja. Antolaina11skorko on yleensA ilmoittajapankkien myontlimistiilin lainoista 
pcrima kcskikorko. Talletll!,korko on avista-ja aikatalletustcn tai aikatallctusten keskikorko. Nlimli korot civat vAlttiimiittli olc tliysin vertailukelpoisia cri maiden 
valillti, koska ilmoittajapankkicn suhtcclliscssa cdustavuudessaja kaytctyissli painorakentcissa on croja. 
USA:n dollarin kurssi: Kansainvalisen valuuttarahaston valuuttakurssit julkaisusta: "Statistiques Financieres Intemationales". 
INFLAATION KEHITYS (12 
kk) 
Kuluttajuhintaindcksin proscnluuulincn muulos cdcltlivlin vuodcn vustauvuun kuukautccn verrattuna (t/t-12) 
hammi hrlmi nuualis huhti louko kt•sli hrinli rlo syys loka marras joulu 
1993 17.<1 19.4 20.3 21.6 22.0 23.(, 23.9 2(,.0 27.1 26.3 25.6 25.0 
1994 16.4 15.2 14.7 13.9 13.9 13.9 13.6 12.3 12.2 12.1 11.7 11.6 
1995 11.7 11.5 11.3 11.3 11.0 10.6 10.9 9.8 8.8 7.9 7.5 7.2 
1996 6.5 6.1 6.1 6.0 6.2 6.3 5.5 5.6 5.1 5.3 5.3 5.4 
lnflaatio (KHl:n muutos, %) 
30·0 r7""'"""-~7-=-~~·~0~~~~~rry~r-:--7v~~~~~~~~~..., 
25.0 
20.0 
15.0 
10.0 
5.0 
0.0 ~...-;.-+-+--+--+-+-~-+--+--+-----+--+-l--l-+--!---l---+---1---1.;...........+--1- ....... -i--;. ......... 1-+-+ ......... ~~;.,.-~'"4-+; ........ ~~4--,1--.J 
Mua Tou llci Syy Mar Maa Tou Hci Syy Mar Maa Tou !lei Syy Mar Maa Tou Hei Syy Mar 
Tam-93 Tam-94 Tam-95 Tam-96 
Intlaation kehitys (12 kk): Inflaatioaste (12 kk) ilmoittaa KHI:n prosentuaalisen muutoksen edeltlMln vuoden vastaavaan 
kuukauteen verrattuna. lnflaatioaste perustuu kansallisiin KHI:hin, eivlitkli hakijamaiden indeksit ole keskenlln tllysin 
vertailukelpoisia. Ne eivat myOskaan ole tliysin vertailukelpoisia yhteisOn YKHI:en kanssa (indeksien laatimisessa 
kliytetlllin erilaisia menetelmili, klisitteita ja menettelytapoja). Tiedot perustuvat kansatlisten tilastolaitosten toimittamiin 
KHI:hin. 
/J{ 
TEOLLISUUS 
1993 1994 1995 1996 
HKT:n jakautumincn foimiafoiUain (NACE, kiiypiin hintoihin) osuus BKT:sta, % 
-kaivosloiminla ja louhinta I 0.9 I 
-lcollisuus 24.6 24.3 23.3 
-siihko-, kaasu-ja vesihuolto 3.6 3.5 4.2 
Teollisuustuotannon volyymi-indeksit toimialoittain (NACE) edeltlvll vuosi = I 00 
-yhteensii 96.2 104.9 108.3 
-kaivostoiminta ja louhinta 79.9 96.7 98.5 
-teollisuus 88 101.5 108.7 
-slihko-, kaasu-ja vesihuolto 121 115.9 97.5 
1993/1 1993/11 1993/111 1993/IV 1994/1 1994/11 1994/111 
Tcollisuustuotannon volyymi-indeksit toimialoittain (NACE) edelUlvlln vuoden vastaava vuosineljllnncs = I 00 
-yhlccnsil ()( 89 90 102 105.7 107.8 
-kaivosloiminla ju louhinta ()7 92 91 99 93.4 106.9 
-lcollisuus 81 82 86 99 192.7 102.3 
-silhko-, kaasu-ja vesihuollo 102 90 90 115 110.1 120 
1995/1 1995/11 1995/111 1995/IV 1996/1 1996/11 1996/111 
edeltllvlln vuodcn vastaava vuosincljllnncs = I 00 
105.7 109.4 109.5 108.5 107.1 99.8 
78.8 103.2 102.2 111.6 112 105.8 
106.7 107.7 109 111.4 106.4 100.7 
95.7 95.9 100.3 98.3 115.9 99.9 
BKT:n jakautuminen toimialoittain (NACE, kiiypiin hintoihin): BKT:n jakautuminen toimialoittain (NACE) lasketaan 
tuotannontekijiihintaisena. Valittujen toimialojen tiedot on ilmaistu lisliarvoindikaattorin avulla. Plililuokkien C ja E tiedot 
koskevat ainoastaan yrityksiii, joiden palveluksessa on vlihintlilin 25 tyontekijlili. 
Tcollisuustuotannon volyymi-indeksit toimialoittain (NACE): Teollisuustuotantoon kuuluu kaivostoiminta ja louhinta, teollisuus 
sekii siihko-, kaasu-ja vesihuolto (NACE:n plililuokat C,D ja E) Tiedot kattavat koko teollisuustuotannon, alle 25 ty0ntekijiin 
yrilystcn ja itscnaistcn clinkeinonharjoittijien osalta ticdot on estimoitu. Toimialakohtaiset indeksit kattavat kuitenkin vain 
yrityksct, joidcn palvclukscssa on viihintii!ln 25 tyontckij!lii. 
126 101.9 
106.9 
103.1 
105.8 I 
21.3 
4 
102.5 
106.4 
102.9 
105.1 
1994/IV 
107 
l)l),,'i 
101.8 
117 
1996/IV 
101.6 
102.1 
101.9 
98.3 
INFRASTRUKTUURI 
1991 I 1992 I 1993 1 1994 I 1995 
km/I 000 km2 
Rautateidcn ratavcrkko 751 751 751 751 75 
Rautatieliikenne I 000 000 t tai matkustajakilometriil 
-tavaraliikenne I I 1430~, 1223~, 13674 
-matkustajaliikenne 4569 4548 4110 
I 000 henkeA kohti 
Puhclinliittymien lukumlUirii 2471 256.61 267.51 2841 301 
asukkaita 
Asukkaiden lukumliiiri hcnkiloautoa kohti 5.81 5.61 5.31 5.41 5.3 
127 
MAATALOl)S 
)992 )993 1994 )995 )996 
Maa-ala maankiiyttolajeittain I 000 ha 
-yhteensli 4904 4904 4904 4904 4904 
-maatalousmaata 2447 2446 2446 2446 
-metsaa 1990 1991 1992 1992 
-peltoa 1509 1486 1483 1483 1479 
-pysyvali luonnonniittyli ja laidunta 810 831 835 835 839 
Maatalousmaa oikeudellisen aseman mukaan osuus maatalousmaasta, % 
-valtion yrityksia 22.5 22.3 
-osuuskuntia 69.5 69.2 
-muita 8 8.5 
1992 1993 1994 1995 1996 
Osuus HKT:sta osuus IIKT:sla, % 
-maa-, riisla-, mctsa-ja kalatalous (NA( 'E:n paaluokat 6.6 6.6 5.6 5.2 
A+B) 
edelHlvli vuosi ~ I 00 
Maatalouden kokonaistuotannon volyymi-indeksi 92 102.6 100.1 102 
Tiirkeimpien viljelykasvien pinta-alat I 000 ha 
-viljakasveja 808.6 844.9 873.8 856.8 813.6 
-joista: vehnali 354.4 398 442.9 437.8 417.5 
-perunaa 51 47 41 41 41 
-sokerijuurikasta 45 33 34 35 43 
-rehujuurikasta 7 7 7 7 7 
Tiirkeimpien viljelykasvien sadot 100 kg/ha 
-viljakasveja 44.2 37.3 42.3 40.7 41.6 
-joista: vehnali 47.9 38.4 48.4 44.3 42.5 
-pcrunaa 128 182 96.3 106.7 
-sokcrijuurikasta 294.7 338.7 331.9 336.9 
-rchujuurikasta 379.7 436.2 J82.I 409.1 
1992 )993 1994 1995 1996 
Tcuraaksi myydyt tai hankitut cUiimct elopaino I 000 I 
-sikoja 235.1 212.2 205.4 202.2 2!0.2 
-karjaa 172 170.4 122.1 108.3 110.6 
-siipikarjaa 54 59.2 67.8 67.9 
Karjankasvatukscn osuus (iakson lopussa) kpl/1 000 ha maatalousmaata 
-karjaa 411 379 384 369 
-josta: lehmili 160 149 147 139 
-lampaita 170 164 177 173 
kpl/1 000 ha peltoalaa 
-sikoja 1475 1380 1400 1350 
-josta: emakoita 112 107 109 
BKT:n jakautumincn toimialoittain (NACE, kiiypiin hintoihin): BKT:n jakautuminen toimialoittain (NACE) lasketaan 
tuotannontekijiihintaise11a. Valittujcn toimialojen ticdot on ilmaistu lisliarvoindikaattorin avulla. 
Maataloudcn kokonaistuotannon volyymi-indcksi: Maalaloudcn kokonaistuotos on laskcllu kaypilhintaiscn hruttoliikcvaihdon 
pcrustcclla. Maataloudcn luotosla kuvaavan indcksin laskcnnassa on kaytclly vuodcn 1989 kiintcitil hintoja. 
Tcuraaksi myydyt tai hankitut cliiimct: Ticdot koskevat paaasiallisten maataloustuottcidcn myyntiii. 
128 

Slovak Republic 
1994 
N CountrY boundary 
N Main railway line 
Ferry connection 
/V Motorway 
N National road, Double lane 
AV Natlonal road 
A/ Principal road 
N Main navigable waterway 
Infrastructure data not available for UA 
Selected major settlements: 
(1 000 Inhabitants) 
O 200~ 250 
• 250-500 
 500-1 000 
 >1000 
General lnfonnatlon about the country: 
Age groups On years): 
c=I <15 
1111 16-86 
1111 >86 
Living standard (In 1993): ECU 1 749 
(CID.Pperaaplta) 
Area: 49 038 km1 
Administrative regions: 4 
Population: 6 358 200 ... , ............. ...,.(71..., 
8ouroe: ......i OIIIDI oftlle llovllk Alpubllo 
OaltDglaphy and ....... lnfannlllan IIWIICIIIIMllt: Gtaoo 
0 28 78km 
~ 


ISSN I 024-4492 
KOM(97) 2004 lopullinen 
ASIAKIRJAT 
FI 11 01 06 
Luettelonumero CB-C0-97-384-FI-C 
Euroopan yhteisojen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxemburg ISBN 92-78-22977-6