FI    FI  
 EUROOPAN KOMISSIO 
Bryssel 30.11.2011 
SEC(2011) 1447 lopullinen 
  
KOMISSION YKSIKÖIDEN VALMISTELUASIAKIRJA 
Euroopan maailmanlaajuista satelliittinavigointijärjestelmää koskevan vaikutusten 
arvioinnin tiivistelmä 
Oheisasiakirja 
ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi eurooppalaisten 
satelliittinavigointijärjestel mien toteuttamisesta jatkossa (vuosina 2014 – 2020) 
{KOM(2011) 814 lopullinen} 
{SEK(2011) 1446 lopullinen}  
 
FI 2   FI 1. ONGELMAN MÄÄRITTELY  
1.1. Toiminnan tausta 
Perustelut Maailmanlaajuisen satelliittinav igointijärjestelmän (GNSS) te knologia ja sen kyky tarjota 
erittäin luotettavia ja tarkkoj a paikan, nopeuden ja ajan määrit yksiä ovat olennaisen tärkeitä 
pyrittäessä tehostamaan monen talouden osa-alan  toimintaa samoin kuin useilla kansalaisten 
jokapäiväistä elämää koskettavilla aloilla. K okemus amerikkalaisesta GPS-järjestelmästä 
(maailmanlaajuinen paikantamisjärjestelmä) on oso ittanut satelliittinavi goinnista olevan etua 
siinä määrin, että GPS:ää pi detään Yhdysvalloissa nykyään viidentenä yleishyödyllisenä 
palveluna
1 vesi-, sähkö-, kaasu- ja puhelinpalveluj en ohella. Amerikkalaiset sotilas- ja 
siviilikäyttäjät ova t tulleet hyvin riippuvaisiksi GPS:stä.  Myös monet muut maat rakentavat 
nyt omaa maailmanlaajuista satell iittinavigointijärjestelmäänsä. 
Nykyisin satelliittinavig oinnin käyttäjillä Euroopassa ei ole muuta vaihtoehtoa kuin käyttää 
amerikkalaisen GPS:n tai venäläisen GLONASS-järjestelmän ( Global’naya Navigatsionnaya 
Sputnikovaya Sistema ) satelliittisignaaleja pa ikannusta, navigointia ja ajanmääritystä varten. 
Euroopan riippuvuuden GPS-järjestelmän tarjoama sta satelliittinavig oinnista arvioidaan 
olevan 6–7 prosenttia EU-27:n BKT:stä eli 800 miljardia euroa.2 Näistä järjestelmistä 
vastaavat sotilastahot eivät kuitenkaan voi an taa mitään takeita siitä, että ne pystyvät 
tarjoamaan palveluita keskeytyksettä. Tästä sy ystä Euroopan talous on yhä riippuvaisempi 
sotilasinfrastruktuurista, joka ei ole Euroopan valvonnassa ja jota ei ensisijaisesti ole 
suunniteltu Euroopan taloudellis ia etuja silmällä pitäen. Euroopan geostationaarinen 
navigointilisäjärjestelmä (EGNOS) ja Galileo-ohjelman puitteissa kehitetty satelliittinavigointijärjestelm ä varmistavat EU:lle mahdollis uuden käyttää GNSS-teknologiaa 
muista riippumattomasti. Tästä strategisesta valinnasta voi koitua Euroopan unionille suoraa 
ja välillistä sosioekonomista hyötyä. 
Euroopan unioni on jo pitkään tunnustanut, et tä sen on syytä hankkia oma maailmanlaajuinen 
satelliittinavigointijärjestelmänsä.
3 Tällä poliittisella tavoitteel la on lukuisia päämääriä, kuten 
ensimmäisen maailmanlaajuise n satelliittinavigointi- ja  paikannusinfrastruktuurin 
perustaminen siviilivalvontaan täysin nykyi sistä järjestelmistä riippumattomasti. 
Eurooppalaisen GNSS-järjestelmän lisäarvo piil ee siinä, että sen avulla varmistetaan 
Euroopan riippumattomuus kriittisen teknologia n osalta ja että si itä aiheutuu Euroopan 
unionille merkittävää makrotal oudellista hyötyä, sillä se kä ynnistää GNSS-järjestelmään 
perustuvien uusien palvelujen ja tuotteiden kehittelyn ja synnyttää uusia teknologia-alan 
yrityksiä vauhdittamaan tutkimusta , kehittelytyötä ja innovointia.4  
                                                 
1 The White House, Office of the Pre ss Secretary. Press briefing by Assi stant Secretary of Transportation, 
Gene Conti, 1. toukokuuta 2000. 
2 KOM(2010) 308, 14.6.2010, Vaikutusten arviointi oheisasiakirjana Euroopan komission tiedonantoon 
aiheesta maailmanlaajuisen satelliittinavigointijärjestelmän (GNSS) sovelluksia koskeva 
toimintasuunnitelma.  
3 Neuvoston päätöslauselma Euroopan osallistumisesta maailmanlaajuisen 
satelliittinavigointijärjestelmän (G NSS) kehittämiseen, 19.12.1994. 
4 Yksityiskohtainen analyysi esitettiin komission vuonna 2007 julkaisemassa tiedonannossa, jossa 
käsiteltiin Galileo- ja EGNOS-ohjelmien tilannetta (KOM(2007) 261 lopullinen ja KOM(2007) 534/2). 
 
FI 3   FI Vaikka riippumattomuus maailmanlaajuisen sa telliittinavigoinnin alalla on Galileo-ohjelman 
pääasiallinen liikkeelle paneva voima, yhteentoimivuus nykyisten ja tulevien 
satelliittinavigointijärjestelmien (erityisesti amerikkalaisen GPS-järjestelmän) kanssa on 
merkittävä lisäarvo. Kun Galileo-ohjelman puitteissa perustettu järjestelmä saadaan toimintavalmiiksi, markkinoilla toimivat käyttäjä t hyötyvät satelliittinav igointijärjestelmien 
yhteentoimivuudesta ja lisääntymisestä, mikä lis ää luotettavuutta ja tarkkuutta, ja useimmat 
vastaanottimet voivat käyttää tieto a monesta eri järjestelmästä. Käyttäjillä on lisäksi oltava 
käytettävissään varajärjestelmiä järjestelmän pe ttäessä tai signaalien tahallisen keskeyttämisen 
tapauksissa, mikä osoittaa siviilijä rjestelmästä aiheutuvan lisäarvon. 
Hallinto ja rahoituspuitteet 
Eurooppalainen satelliittinavigointiohjelma  Galileo käynnistettiin vuonna 2001. Hanke 
perustui alun perin yksityisen ja julkisen sektorin kumppanuuteen, ja Galileo-yhteisyritys toimi yhteisenä hallinnointi- ja rahoitusrakenteena. 
Vuonna 2006 Galileo-yhteisyritys korvattiin maailmanlaajuisen 
satelliittinavigoint ijärjestelmän (GNSS) Euroopan val vontaviranomaisella, joka vastaa 
eurooppalaisten GNSS-ohjelmien  yleistä etua koskevien näkökohtien hallinnoinnista. 
Euroopan avaruusjärjestö ESA vastasi GNSS- ohjelmien teknisestä hallinnoinnista ja 
toteutuksesta yhteensä 2,8 miljardin euron m äärärahoilla, jotka se sai EU:lta ja ESAlta. 
Vuonna 2008 annettu GNSS-asetus
5 teki EU:sta ainoan polii ttisen tahon, joka vastaa 
eurooppalaisen GNSS-politiikan ohjaamisesta ja sen koko raho ituksesta. GNSS-asetuksessa 
vahvistettiin EU:n Galileo-  ja EGNOS-ohjelmille anta ma rahoitus vuosiksi 2007–2013. 
Talousarvio, joka oli suuruudeltaan 3,4 miljardia  euroa, jaettiin Ga lileon jäljellä olevan 
kehittämisvaiheen, Galileon rakennus- ja kä yttöönottovaiheen ja EGNOS-ohjelman käytön 
välillä. 
Komission ehdotuksessa EU:n ta lousarvion seuraavaksi monivuo tiseksi rahoituskehykseksi 
vuosiksi 2014–20206 ehdotetaan, että GNSS-ohjelmat rahoite taan täysin EU:n talousarviosta 
ja että määrärahojen enimmäismäärä on 7 miljardia euroa. 
1.2. Todetut ongelmat 
Seuraavat kaksi ongelmaa haittaavat edistymistä eurooppalaisten satelliit tinavigointiohjelmien 
toteuttamisessa:  
1) Galileo-ohjelman puitteissa perustettu  järjestelmä ei tule olemaan täysin 
toimintavalmis eikä tarjoa r iippumattomasti kaikkia viittä palvelua vuonna 2013 niin 
kuin on suunniteltu.  Galileo-ohjelma on kehittämisvaiheestaan lähtien ylittänyt 
kustannuksensa, ja järjestelmän toteuttaminen on viivästynyt. Tästä ai heutuvia vaikutuksia on 
jonkin verran lievennetty erinäisillä toimenpite illä. GNSS-asetuksessa esitetyssä aikataulussa 
ei voida kuitenkaan pysyä (sen mukaan Galileo -ohjelman puitteissa perustettu järjestelmä 
olisi täysin toimintavalmis vuoteen 2013 menne ssä ja tarjoaisi riippumattomasti avoimen 
palvelun (Open Service, OS), ihmishengen turvaavan palvelun (S afety-of-life Service, SoL), 
                                                 
5 Asetus (EY) N:o 683/2008 eurooppalaisten satelliittinavigointiohjelmien (EGNOS ja Galileo) 
toteuttamisesta. 
6 KOM(2011) 500, 29.6.2011, Eurooppa 2020 -strategiaa tukeva talousarvio. 
 
FI 4   FI kaupallisen palvelun (Commercial service, CS ), julkisesti säännellyn palvelun (Public 
regulated service, PRS) ja etsi ntä- ja pelastuspalvelun (Search and rescue service, SAR)).  
2) Galileo- ja EGNOS-ohjelmien käyttövaihetta varten ei ole olemassa lopullisia 
rahoitus- ja hallinnointipuitteita vuoden 2013 jälkeen. GNSS-asetus kattaa ajanjakson 
2008–2013 eli Galileo-ohjelman kehittämisvaiheen ja rakennus- ja käyttöönottovaiheen ja 
EGNOS-ohjelman käyttövaiheen alun. Kustannus ten ylittymisten ja viivästysten vuoksi 
Galileo-ohjelman rakennus- ja käyttöönottovaihe saadaan päätökseen vuosina 2018–2019 ja käyttövaihe alkaa vähitellen vuonna 2014. Koska GNSS-asetuksessa ei säädetä Galileo- ja 
EGNOS-ohjelmien rahoitus- ja hallinnoint ipuitteista vuoden 2013 jälkeen, tarvitaan uusi 
oikeusperusta, jotta nämä järjestelmät saataisiin  toimintavalmiiksi ja niitä voitaisiin pitää yllä 
ja hallinnoida pitkällä aikavälillä. 
Galileo-ohjelman rakennus- ja käyttöönottovaihe ja käyttövaihe toteutuvat rinnatusten noin 
viiden vuoden ajan (2014–2019). Tämän ajanjakson kuluessa Galileo-ohjelman rakennus- ja käyttöönottovaiheen hallinnoinnilla olisi varmistettava jatkuvuus, johdonmukaisuus ja 
uskottavuus suhteessa kolmansiin osapuoliin se kä taattava palvelun jatkuvuus, jottei 
loppukäyttäjille aiheudu häiriöitä. Galileo-oh jelman käyttövaiheen hallinnointia on 
tarkasteltava, ja sitä olisi vähitellen mukautettava tarpeisiin ja ensimmäisten palvelujen 
tarjonnasta saatuihin kokemuksiin. EGNOS-toimie n hallinnointi on järjestettävä kiireesti. 
1.3. Keihin vaikutus kohdistuu,  miten ja missä määrin? 
Edellä kuvatut kaksi ongelmaa hankaloittavat GNSS-asetuksella suunniteltujen palvelujen 
tarjoamista: ilman rahoitusta ja riittävi ä hallinnointipuitteita vuonna 2014 käytettävissä 
olevalla infrastruktuurilla ei voida toimittaa täysimääräisesti mitään palvelua. Tämä vaikuttaisi EU:n kansalaisiin, teollisuuteen ja viranomaisiin eri tasoilla: 
• Eurooppalaisen navigointisovellusteollisuuden kasvu riippuu eurooppalaisen GNSS-
järjestelmän saatavuudesta. Jos eurooppalais ta GNSS-järjestelmää ei ole saatavilla, 
tätä uutta sektoria ei kehity. 
• Useat talouden sektorit ovat riippuvais ia GNSS-järjestelmän olemassaolosta. 
• Järjestelmän tarjoamia paikannustietoja  käytetään kaikissa kuljetustoiminnan 
muodoissa ja näin myös logistiikkajärjeste lmissä, joilla varmistetaan tavaroiden 
toimitus EU:n kuluttajille. 
• Ajoitustietoja käytetään synkronoimaan televi estintäverkostoja ja enenevässä määrin 
myös virranhallintajärjes telmiä erityisesti älykkäiden energiaverkkojen 
kehittämiseksi. 
Nämä teollisuudenalat eivät nykyään l uonnollisestikaan ole eurooppalaisen GNSS-
järjestelmän varassa vaan ovat tähän asti menestyksekkäästi tukeutuneet amerikkalaiseen 
GPS-järjestelmään. Juuri se seikka, että amerikkalainen GPS tarjoaa kustannustehokkaan 
ratkaisun paikannus- ja ajoitustarpeisiin, on  nopeuttanut GPS:ään pe rustuvien laitteiden 
käyttöönottoa kaikilla EU:n kansalaisten päivit täisen elämän osa-alueilla. Amerikkalaisesta 
GPS-järjestelmästä on näin ollen muodostumassa  EU:n kriittisen in frastruktuurin heikko 
kohta, mikä tarkoittaa sitä, että häiriöillä GPS:n signaalin tarjonnassa olisi merkittävä vaikutus 
Euroopan yhteiskuntaan. 
 
FI 5   FI 2. TOISSIJAISUUSKYSYMY STEN ANALYSOINTI  
EU:n oikeus toimia perustuu Euroop an unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen7 170 artiklaan 
ja eurooppalaisten satelliittinavigointiohjel mien (EGNOS ja Galileo) toteuttamisesta 
annettuun GNSS-asetukseen8. 
Jäsenvaltiot yksinään eivät voi perustaa satelliitt inavigointijärjestelmiä,  koska tällainen hanke 
ylittää kaikkien yksittäisten jä senvaltioiden taloudelliset ja tekniset valmiudet. Näin ollen 
järjestelmän perustaminen voidaan saada aikaan ainoastaan EU:n tasolla. 
GNSS-asetuksessa todetaan, että Euroopan uni oni on kaiken ohjelmissa  luodun tai kehitetyn 
aineellisen ja aineettoman omaisuuden omistaja . Kaiken ohjelmiin liittyvän aineellisen ja 
aineettoman omaisuuden omistajana Euroopa n unionin on varmistettava, että kaikki 
edellytykset järjestelmien käytölle ja toimi nnalle ovat olemassa, kun ensimmäisiä paikannus-, 
navigointi- ja ajoituspalveluja aletaan ta rjota vuosina 2014–2015. Hallinnoinnin on näin ollen 
oltava luonteeltaan eurooppalaista. 
3. TAVOITTEET  
Ehdotuksen yleisenä tavoitteena on SEUT-sopimuksen9 170 artiklan pohjalta ”myötävaikuttaa 
Euroopan laajuisten verkkojen perust amiseen ja kehittämiseen”. Lisäksi Eurooppa 2020 
strategian10 lippulaiva-aloitteessa todetaan samaan aiheeseen liittyen, että komissio aikoo 
”kehittää tehokkaan avaruuspolitiik an, joka tarjoaa välineet va stata joihinkin keskeisiin 
maailmanlaajuisiin haasteisiin, ja erityis esti saada tuloksia Galileosta […]”.  
Poliittisia tavoitteita ovat seuraavat: 
• Perustetaan ensimmäinen siviilivalvonnassa oleva  maailmanlaajuinen 
satelliittinavigointijärjestelmä (GNSS) täysin irralleen muista  olemassa olevista 
järjestelmistä  keskeytymättömien GNSS-palvelujen ja strategisen edun 
tuottamiseksi Euroopalle. 
• Parannetaan Euroopan talousinfrastrukt uurin häiriönsietokykyä tarjoamalla 
varajärjestelmä , mikäli muista järjestelmistä saatavilla olevissa signaaleissa on 
häiriöitä . 
• Maksimoidaan  Euroopalle aiheutuvat sosioekonomiset hyödyt  tarkempien, 
helpommin saatavilla olev ien ja vahvempien signaal ien avulla hyödyntämällä 
huipputarkkaa satelliittinavi gointia paljon suuremmassa  määrin kuin nykyisin on 
mahdollista. 
• Rakennetaan Euroopan teknisiä valmiuksia  kehittää, ottaa käyttöön ja käyttää 
monimutkaisia laaja-alaisia infrastruktuureja. 
                                                 
7 EUVL C 83, 30.3.2010, s. 47. 
8 EUVL L 196, 24.7.2008, s. 1. 
9 EUVL C 83, 30.3.2010, s. 124. 
10 Komission tiedonanto KOM(2010) 2020, 3.3.2010, Eurooppa 2020 – Älykkään, kestävän ja 
osallistavan kasvun strategia, s. 15. 
 
FI 6   FI Nämä poliittiset tavoitteet olivat perustana silloin, kun GNSS-asetuksessa määriteltiin 
eurooppalaista satelliittinavigointipolitiikkaa, jolla pyritään tarjoamaan EU:lle kaksi EGNOS- 
ja Galileo-ohjelmien puitteissa kehite ltyä satelliittinavigointijärjestelmää. 
• Galileo-ohjelman tavoitteena on luoda ensimmäinen erityisesti siviilikäyttöön 
tarkoitettu maailmanl aajuinen satelliittinavi gointi-, -paikannus- ja 
-ajoitusinfrastruktuuri. Galileo-ohjelman mukaisesti perustettu järjestelmä on kokonaan riippumaton muista olemassa olev ista tai mahdollisesti perustettavista 
järjestelmistä, ja järjestelmästä lähetettyjä signaaleja voidaan käyttää viiden palvelun tuottamiseen (avoin palvelu, ihmishenge n turvaava palvelu, ka upallinen palvelu, 
julkisesti säännelty palvelu ja etsintä- ja pelastuspalvelu). 
• EGNOS-ohjelmalla pyritään parantamaan olemassa olevien maailmanlaajuisten 
satelliittinavigointijärjestelmien signaalien laatua; näitä signaaleja voidaan käyttää 
kolmen palvelun tuottamiseen (avoin palvelu, ihmishengen turvaava palvelu sekä EGNOS-järjestelmän tiedonsaantipa lvelu (Data Access Service)). 
4. T
OIMINTAVAIHTOEHDOT  
4.1. Toimintavaihtoehdot ongelman nro 1 osalta:  Miten edistyä eurooppalaisten 
GNSS-ohjelmien toteuttamisessa ja käyttämisessä 
4.2. Galileo 
Seuraavia toimintavaihtoehtoja voidaan harkita Galileo-infrastruktuurin toteutuksen 
edistämiseksi: 
a) Avaruussegmentti : Alustavan operatiiv isen toimintakyvyn vaiheessa, jota on 
suunniteltu vuosiksi 2014–2015, ote ttaisiin käyttöön kaikki jo  hankitut 18 satelliittia 
niistä 30 satelliitista, joita on suunniteltu täyden operatiivisen to imintakyvyn vaihetta 
varten. Ottaen huomioon Galileon erityis et kiertorataominaisuudet voidaan 
tarkastella kolmea teoreettisesti ja teknisesti toteutuskelpoista lopullista kokonaisuutta: 
1) Otetaan käyttöön 18 sate lliitin lopullinen kokonaisuus. 
2) Otetaan käyttöön 24 sate lliitin lopullinen kokonaisuus. 
3) Otetaan käyttöön 30 sate lliitin lopullinen kokonaisuus. 
b) Maasegmentti : Alustavan operatiivisen toimintakyvyn vaiheessa (2014–2015) 
otetaan käyttöön vain väliv aiheen maainfrastruktuuri
11 (v2), jonka ansiosta Galileo 
voi tarjota navigointisign aaleja OS-, PRS- ja SAR-palveluja varten. Myöhempi 
maainfrastruktuurin päivitys (v3) on nykyi sin suunniteltu otettavaksi käyttöön 
alustavan ja täyden operatiivisen toim intakyvyn vaiheiden välillä, jotta voidaan 
tarjota erillinen ihmishengen turvaava palvelu ja toteuttaa täysimääräinen PRS-valmius. Ajateltavissa on kolme teknisesti toteutuskelpoista 
maainfrastruktuurikokoonpanoa: 
                                                
 
11 Maainfrastruktuuriin kuuluu yli 50 maa-asemaa eri puolilla maailmaa. 
 
FI 7   FI 1) Maainfrastruktuuri v2, joka saad aan käyttöön alusta van operatiivisen 
toimintakyvyn vaiheessa, ilman SoL-palvelua . 
2) Maainfrastruktuuri v3, SoL-palvelu saatavilla ainoastaan  amerikkalaisen 
GPS-järjestelmän kanssa yhteentoimivana  (tämä vaatisi vähemmän maan 
pinnalla olevia laitteistoja ja tekisi infrastruktuurista yksinkertaisemman). 
3) Maainfrastruktuuri v3, SoL-palvelu saatavilla erillisenä . 
Taulukko 1: Toimintavaihtoehdo t ongelman nro 1 osalta 
Vaihtoehto Ava-
ruus-
seg-mentti Maa-
seg-
mentti  Palvelut 
1) Perusvaihtoehto (A.3) (B.3)  Palvelut voidaan tarjota erillisinä , kuten Galileon 
järjestelmävaatimuksista laaditussa asiakirjassa määritellään. 
2) Tarkistettujen palvelujen vaihtoehto (A.3) (B.2) Palvelut voidaan ta rjota erillisinä , kuten Galileon 
järjestelmävaatimuksista laaditussa asiakirjassa määritellään, lukuun ottamatta SoL-palvelua, joka 
voidaan tarjota ainoastaan yhteistyössä GPS:n 
kanssa.  
3) Vähennettyjen 
palvelujen vaihtoehto (A.2) (B.2) Palvelut voidaan tarjota erillisinä, mutta ei siten 
kuin Galileon järjes telmävaatimuksista 
laaditussa asiakirjassa määritellään  (vähennetty 
palvelujen taso). SoL voi daan tarjota ainoastaan 
yhteistyössä GPS:n kanssa.  
4) Heikennettyjen 
palvelujen 
vaihtoehto (A.1) (B.1) Palveluja ei voida  tarjota erillisinä , vaan 
ainoastaan yhteentoimivina GPS:n kanssa, ei siten 
kuin  Galileon järjestelmävaatimuksista laaditussa 
asiakirjassa määritellään . 
5) Ohjelman 
lopettaminen ei 
mitään ei 
mitään ei mitään 
 
EGNOS EGNOS-järjestelmä on jo käytössä, mutta sen palveluja on kuitenkin lähivuosina tarjottava 
käyttöön, pidettävä yllä ja kehitettävä. Näin ollen void aan tarkastella vain kahta 
toimintavaihtoehtoa: 1) ohjelman jatkaminen tai 2) ohjelman lopettaminen. 
Koska EGNOS-ohjelman SoL-palvelu on jo to iminnassa, ohjelman jatkaminen on ainoa 
mahdollinen vaihtoehto: Ilmoitettuaan ihmishenge n turvaavan palvelun olevan toimintavalmis 
komissio on varmistanut loppukäyttäjäyhteisö jen sitoutumisen EGNOS-ohjelman käyttöön. 
Tämä saa etenkin ilmailualan loppukäyttäjä t investoimaan voimakkaasti saadakseen 
 
FI 8   FI järjestelmänsä EGNOS-ohjelman mukaisik si. Tämä edellyttää komission sitoutuvan 
pitkäjänteisesti EGNOS-palvelujen tarjoamiseen. 
4.3. Toimintavaihtoehdot ongelman nro 2 osalta:  Hallinnointijärjestelmä molempien 
järjestelmien hyödyntämiseksi 
Hallinnointipuitteet on määriteltävä hallintoto imintojen, organisaation ja oikeudellisten 
muotojen pohjalta. Toimintojen ja niiden organi soinnin osalta on tarkasteltava kahta hallinnon 
tasoa: 1) ohjelmien poliittinen valvonta  – ohjelmat säilyvät edelleen EU:n puolesta toimivan 
komission vastuulla – yleisten tavoitteiden ja tehtävävaatimusten asettamiseksi ja talousarviosta päättämiseksi ja sen seuraamiseksi sekä 2) ohjelmahallinto , jonka toteuttaa yksi 
taho ja jolla varmistetaan, että järjestelmillä pä ästään poliittisen valvonnan tasolla asetettuihin 
tavoitteisiin ajan ja kustannusten osalta, m ukaan lukien kaikkien tämän tavoitteen 
saavuttamiseen liittyvien to imien koordinointi ja seuranta. 
4.3.1.  Vaihtoehdot ohjelmahallinnon osalta 
Kun pidetään mielessä, että  EU säilyttää vast uun ohjelmien poliittisesta valvonnasta, 
ohjelmahallintoa varten on vali ttavana neljä vaihtoehtoa: 
1) Euroopan komissio 2) eurooppalainen yhteisyritys 
3) EU:n sääntelyvirasto 
4) eurooppalainen julkinen yhtiö. 
Esiseulontakriteerien pohjalta ja painottaen to teutettavuutta hylättiin vaihtoehdot 1 (Euroopan 
komissio) ja 2 (eurooppalainen yhteisyritys). Vaihtoehtoja 3 ja 4 analysoitiin lisää. 
5. V
AIKUTUSTEN ARVIOINTI  
5.1. Vaikutusten arviointi on gelman nro 1 osalta:  Eurooppalaisten GNSS-ohjelmien 
toteutuksen jatkaminen 
Edellä mainittujen viiden vaihtoehdon vaikutusta Galileo-ohjelman puitteissa rakennetun 
järjestelmän täyden operatiivisen toimintakyvyn saavuttamiseen voidaa n arvioida hyötyjen 
(välilliset hyödyt ja suorat tulot), kustannusten (infrastrukt uurin saaminen valmiiksi ja 
käyttökustannukset) sekä EU:n te ollisuuden kilpailukyvyn kannalta. 
5.1.1.  Hyötyjen analysointi 
Euroopan avaruusjärjestö on suorittanut simul aatioita arvioidakseen navigointitoimintaa 
navigoinnin tarkkuuden  ja saatavuuden  mukaan.  Galileo-ohjelman suorituskyvyn tavoitteet 
asetettiin Galileon järjestelmävaatimuksista la aditussa asiakirjassa: ta rkkuudeksi asetettiin 4 
metriä vaakasuuntaisesti ja 8 metriä pysty suuntaisesti (kaksois taajuuspalvelu) ja 
saatavuudeksi 99,5 prosenttia. 
 
FI 9   FI Taulukko 2: Simuloitu navigointitarkkuus Galile o-infrastruktuuria koskevien vaihtoehtojen 
mukaan12 
Vaakasuuntainen tarkkuus  Pystysuuntainen tarkkuus  
(m)/saatavuus 99,5 %  Keskiarvo-
tarkkuus (99,5 
%) Huonoin 
käyttäjän 
sijaintipaikan 
tarkkuus  Keskiarvo-
tarkkuus (99,5 
%) Huonoin 
käyttäjän 
sijaintipaikan 
tarkkuus  
1) Perusvaihtoehto  3,3 3,7 7 7,4 
2) Tarkistettujen palvelujen vaihtoehto  3,3 3,7 7 7,4 
3) Vähennettyjen palvelujen vaihtoehto  8 25 11,5 30 
4) Heikennettyjen palvelujen 
vaihtoehto  80 250 138 451 
5) Galileo-ohjelman lopettaminen  Ei sovellu  Ei sovellu  Ei sovellu  Ei sovellu  
Vaihtoehdot 1 ja 2 täyttävät tavo itteet, jopa huonoimpien käyttäjä n sijaintipaikkojen osalta, ja 
vaihtoehto 3 on lähellä vaatimuksia.  Vaihtoehdon 4 tarkkuus on riittämätön useimpien 
käyttäjien kannalta.  Nämä arvot osoittavat suorituskyvyn heikkenevän merkittävästi, jos 
satelliittien määrää vähennetään. 
Satelliittien määrä vaikuttaa palvelun jatkuvuuteen  eli navigointiin maapallon pinnalla, mikä 
on epätasaisempaa satelliittien määrän ollessa pienempi, ja järjestelmän kestävyyteen  eli 
järjestelmän suorituskyvyn säilymiseen häiriö tilanteissa esim. sate lliittivikojen ollessa 
kyseessä. Vaihtoehto 4 ei olisi yhtä kest ävä, koska yhden tai useamman satelliitin 
odottamaton häiriötila johtaisi  navigointikyvyn dramaattiseen heikkenemiseen ja jopa 
palvelun tarjonnan häiriöihin. Tä llaiset tapahtumat vaikuttais ivat vähemmän vaihtoehtoihin, 
joissa on käytössä useampia satelliitteja. 
Taulukossa 3 esitetään eri toimintavaihtojen kohdalla palvelujen saatavuus yksinään Galileo-
ohjelman puitteissa perustetussa järjestelmässä  ja yhdessä amerikkalaisen GPS-järjestelmän 
kanssa13 
Taulukko 3: Palvelujen saatavuus kussakin infrastruktuurivaihtoehdossa 
Palvelun saatavuus järjestelmävaati muksia koskevan asiakirjan mukaan     
OS PRS SAR CS SoL 
Yksi-
nään Kyllä Kyllä Kyllä Kyllä Kyllä 
1) Perus-vaihtoehto
 
GPS:n 
kanssa Kyllä Ei sovellu  Kyllä Ei sovellu  Kyllä 
                                                 
12 Nämä simuloinnit riippuvat useista oletuksista, joita päivitetään sen mukaan, miten järjestelmä 
tosiasiallisesti toimii sitten, kun se on otettu käyttöön, esim. Orbit Determination and Time Synchronisation (ODTS) -tarkkuus). 
13 Taulukko perustuu Euroopan avaruusjärjestöltä syysku ussa 2011 saatavilla olleisiin tietoihin, ja sitä on 
tarkoituksella yksinkertaistettu. 
 
FI 10   FI Yksi-
nään Kyllä Kyllä Kyllä Kyllä Ei 2) Tarkistet-tujen 
palvelujen vaihtoehto
 GPS:n 
kanssa Kyllä Ei sovellu  Kyllä Ei sovellu  Kyllä 
Yksi-
nään Lähellä 
vaatimuksia, 
mutta 
kestävyydessä 
rajoituksia  Vaatimusten 
mukainen, 
mutta 
kestävyydessä 
rajoituksia  Kyllä Kyllä Ei 3) Vähen-nettyjen 
palvelujen 
vaihtoehto
 
GPS:n 
kanssa Kyllä Ei sovellu  Kyllä Ei sovellu  Kyllä 
Yksi-
nään Keskinker-
tainen 
tarkkuus ja 
heikko 
jatkuvuus  Keskinker-
tainen 
tarkkuus ja 
heikko 
jatkuvuus  Kyllä – 
pidempi 
paikannusaika 
ja heikko 
kestävyys  Vähentynyt 
kapasiteetti, 
rajoittuu lisä-
järjestelmään  Ei 4) Heiken-nettyjen palvelujen 
vaihtoehto
 
GPS:n 
kanssa Vähennetty 
palvelujen taso  Ei sovellu  Vähennetty 
palvelujen taso  Ei sovellu  Vähennetty 
palvelujen taso  
Yksi-
nään Ei Ei Ei Ei Ei 5) Ohjelman lopet-
taminen
 
GPS:n 
kanssa Ei sovellu  Ei sovellu  Ei sovellu  Ei sovellu  Ei sovellu  
 
Mahdollisuus toimia yhteensopivasti amerikkala isen GPS-järjestelmän kanssa, erityisesti 
vaihtoehdoissa 3 ja 4, parantaisi merkittävä sti navigointi-, nopeus- ja ajoituspalvelujen 
tarkkuutta, mutta sillä on useita seurauksia:  
• Galileo-ohjelman puitteissa perustettu järjestelmä on osittain tai kokonaan 
riippuvainen yhteentoimivuudesta amerik kalaisen GPS-järjestelmän kanssa . 
Eurooppa ei pysty olemaan GNSS-innovoi nnin johtajia. Se ei enää kykene 
vaikuttamaan tuleviin navigointistandarde ihin, ja Euroopan teollisuuden kilpailukyky 
heikkenee sovellusten alalla ja tuotan toketjun loppupään teknologian kehittelyssä 
juuri siellä, missä navigointim arkkinat kasvavat voimakkaasti. 
• Galileo-ohjelman puitteissa perustetusta järjestelmästä ei tule erillistä 
maailmanlaajuista satelliittinavigointijärje stelmää, kuten sidosryhmät haluaisivat, 
vaan amerikkalaisen GPS-järjestelmän lisä . Näin ollen häiriö toisessa 
järjestelmistä vaikuttaa käyttäjien käytössä olevien järjestelmien kokonaissuorituskykyyn.  
Nämä näkökohdat ovat tärkeitä OS-, PRS- ja CS-palvelujen tarjonnan kannalta. SAR- ja SoL-
palvelujen osalta voida an todeta seuraavaa:  Palvelu saatavilla 
vaatimusten mukaisesti   Palvelua vähennetty   Palvelua heikennetty   Palvelua ei saatavilla  
 
FI 11   FI • SAR-palvelu on toimintakykyinen 18 satellii tin turvin. Näin ollen sen suorituskyky 
ei riipu siitä, kuinka monta satelliittia eri infrastruktuurivaihtoehdoissa on kaavailtu, 
vaikkakin heikennetty vaihtoehto 4 voisi  johtaa pidempiin paikannusaikoihin ja 
heikkoon kestävyyteen satelliittien mahdollisten häiriötilojen vuoksi. 
• SoL-palvelua koskevat vaihtoehdot riippuvat  lähinnä käyttöön otet usta maan päällä 
sijaitsevasta infrastruktuurista. Vaihtoehdossa 1 voidaan tarjota erillinen SoL-
palvelu, vaihtoehdoissa 2 ja 3 SoL-palvelu voidaan tarjota ainoast aan amerikkalaisen 
GPS-palvelun kanssa yhteentoimivana ja vaihtoehdossa 4 SoL-palvelua ei voida 
tarjota. 
5.1.1.1.  Välilliset hyödyt 
GNSS-ohjelman kumulatiiviset rahamääräiset (taloudelliset, sosiaali set ja ympäristöön 
liittyvät) kokonaishyödyt vuoteen  2034 ulottuvalla ajanjaksol la riippuvat valitusta 
vaihtoehdosta.  Ne on mallinnettu Euroopan GNSS-virast on kehittämän mallin pohjalta 20 
vuoden ajanjaksolle, jotta voidaan ottaa huom ioon Galileo-ohjelman puitteissa perustetun 
järjestelmän koko elinkaari. 
Taulukossa 4 esitetyt välilli set kokonaishyödyt vastaavat kolme sta eri lähteestä syntyvien 
hyötyjen summaa:  
• tuotantoketjun alkupään markkinat ja  heijastusvaikutukset (investoinnit 
avaruusinfrastruktuuriin ja tutkimukseen ja kehittelyyn käytettyjen investointien 
heijastusvaikutukset) 
• tuotantoketjun loppupään markkinoiden kasvu (GNSS-sovellusten markkinoiden 
kasvu) 
• yleinen hyöty (GNSS-sovell usten erillisesti tai väli llisesti luomat ulkoiset 
vaikutukset, kuten hyöty julkisille lait oksille, yhteiskunnalle ja käyttäjille). 
Taulukko 4: EGNSS:n välilliset hyödyt kussakin vaihtoehdossa – 2014–2034 
 Taloudelliset hyödyt  Sosiaaliset ja 
ympäristö-
hyödyt   
(miljardia euroa / vuoden 2011 kiinteät 
hinnat)  Tuotanto-
ketjun 
alkupään 
markkinoiden 
kasvu  Tuotanto-
ketjun 
loppupään 
markkinoiden 
kasvu  Yleinen hyöty  Hyödyt 
yhteensä  
1) Perusvaihtoehto  19,94 26,43 87,41 133,77 
2) Perusvaihtoehto – tarkistettujen palvelujen vaihtoehto
 19,94 26,43 87,41 133,77 
3) Vähennettyjen palvelujen vaihtoehto  17,30 20,64 73,43 111,37 
4) Heikennettyjen palvelujen vaihtoehto  14,83 15,36 64,84 95,04 
5) Galileo-ohjelman lopettaminen  6,76 1,27 15,02 23,05 
 
FI 12   FI Lähde:  Euroopan GNSS-virasto  
EGNOS-ohjelman välilliset hyödyt sisä ltyvät kaikkiin vaihtoehtoihin.  Viimeinen vaihtoehto 
merkitsee Galileo-ohjelman lopettamista, mutta EGNOS-ohjelmaa kuitenkin hyödynnettäisiin 
ja sen palvelut tarjottaisiin.  EGNOS-ohjelma on näin ollen ainoa hyödyn lähde vaihtoehdossa 
5. 
5.1.2.  Suorat tulot 
Sosioekonomisten hyötyjen lisäksi GNSS-ohjel mien puitteissa tarjotuista palveluista 
odotetaan syntyvän suoraa tuloa. Mahdollisi a tulovirtoja ovat kaupallinen palvelu 
(todentamispalvelujen ja tarkan paikannuks en palvelun käyttömaksut) ja julkisesti 
säännelty palvelu (PRS) (vastaanotti mien lisenssimaksut, vastaanottimien 
käyttöönottomaksut ja signaalien käyttömaksut).14 Muita välillisiä tuloja palveluista, 
joiden osalta automaattinen käyttöoikeuden esto ei ole kuviteltavissa (esim. ihmishengen turvaava palvelu), on mahdollista hankkia välillisillä 
laskutusmekanismeilla, mutta tällä hetkellä ei ole olemassa säädöspuitteita tällaisia 
mekanismeja varten. 
Taulukko 5: EGNSS:n mahdolliset suorat tulot kussakin vaihtoehdossa 
(miljardia euroa / vuoden 2011 kiinteät hinnat)  PRS:n 
vähimmäis- ja 
enimmäistulot  CS:n tulot  Keskimääräiset 
tulot yhteensä 
2014–2034  
1) Perusvaihtoehto  0,24 – 0,34 1,32 1,61 
2) Perusvaihtoehto – tarkistettujen palvelujen vaihtoehto
 0,24 – 0,34 1,32 1,61 
3) Vähennettyjen palvelujen vaihtoehto  0,24 – 0,34 0,00 0,28 
4) Heikennettyjen palvelujen vaihtoehto  0,00 0,00 0,00 
5) Galileo-ohjelman lopettaminen  0,00 0,00 0,00 
Odotettavissa olevat tulot julkisesti säännellyi stä palveluista ja kaupallisista palveluista ovat 
vain 1,61 miljardia euroa 20 vuoden ajanjaksolla, mikä on alle 10 prosenttia niiden kokonaiskustannuksista seuraavien 20 vuoden aikana. Näin ollen on selvää, ettei 
eurooppalainen GNSS ole tarpeeksi kannattava voida kseen toimia itsenäisesti, vaan se tulee 
tarvitsemaan julkista rahoitusta. Suorat tulot eivät koskaan voi kattaa näiden ohjelmien toimintakustannuksia. 
5.1.3.  Kustannusten analysointi 
Vaihtoehdoissa on eroja käyttöön otettujen satel liittien määrän ja maasegmentin eritelmien 
mukaan. Kunkin vaihtoehdon osalta on arvioitu niin infrastruktuurin valmiiksi saamiseen 
vaadittavat kustannukset kuin Galileo- ja E GNOS-ohjelmien käyttövaiheen kustannukset. 
Kustannusarviot on mallinnettu samalle ajan jaksolle kuin hyödyt eli vuosiksi 2014–2034, 
mikä vastaa kolmea EU:n monivuotisen rahoituskehyksen seitsenvuotiskautta. 
                                                
 
14 PRS-palvelusta syntyvä mahdollinen tulo riippuu tehtävistä poliittisista valinnoista. 
 
FI 13   FI Taulukko 6: Eurooppalaisten GNSS-ohjelmie n kustannukset kussakin vaihtoehdossa vuosina 
2014–2034 
(miljardia euroa / vuoden 2011 kiinteät hinnat)  EU:n moni-
vuotinen 
rahoitus-
kehys  
2014–2020  EU:n moni-
vuotinen 
rahoitus-
kehys  
2021–2034 
(2021–27, 
2028–34)  Yh-
teensä  
1) Perusvaihtoehto  7,8 12 19,8 
2) Perusvaihtoehto – tarkistettujen palvelujen vaihtoehto  7,0 11,5 18,5 
3) Vähennettyjen palvelujen vaihtoehto  6,5 10,8 17,3 
4) Heikennettyjen palvelujen vaihtoehto  5,6 10 15,6 
5) Galileo-ohjelman lopettaminen  2,4 1,4 3,8 
5.1.4.  Sektorikohtaiset vaikutukset 
Analyysissa tarkastellaan va ikutusta aloitteen kohteena ol evien sektorien kilpailukykyyn, 
niiden toimittajiin (tuotantoketjun alkupää) ja ni iden asiakkaisiin (tuotantoketjun loppupää ja 
loppukäyttäjät). Arvoketjuanalyys i kattaa neljä pääsegmenttiä:  
• Tuotantoketjun alkupää : Euroopan avaruusteollisuus, joka osallistuu 
maailmanlaajuisen satelliittinavig ointijärjestelmän rakentamiseen 
• Palvelujen tarjonta : Eurooppalainen teollisuus, joka toimittaa kaupallisia tai julkisia 
paikannus-, navigointi- tai ajoituspalveluja 
• Tuotantoketjun loppupää : Eurooppalainen sovellusteol lisuus, joka on riippuvainen 
palvelujen tarjonnasta ja joka toimitta a satelliittisignaalien hyödyntämisessä 
tarvittavia laitteistoja ja ohjelmistoja 
• Loppukäyttäjät : Palveluja ja sovelluksia kä yttävät teollisuudenalat.  
Analyysissa keskitytään eurooppalaiseen sovellu steollisuuteen ja lo ppukäyttäjiin, joiden 
osalta kilpailukykyyn kohdistuvan vaikut uksen odotetaan olevan suurin.  
Taulukko 7: Tiivistelmä vaikutuksesta kilpailukykyyn 
 (1-2) perusvaihtoehto 
ja tarkistettujen 
palvelujen vaihtoehto  (3-4) vähennettyjen ja 
heikennettyjen 
palvelujen vaihtoehto  (5) Galileo-ohjelman 
lopettaminen  
Tuotantoketjun 
alkupää  + + + – 
Palvelujen tarjonta  + + + – 
Tuotantoketjun +  + – 
 
FI 14   FI loppupää  
Loppukäyttäjät  + + + + 0 
Yhteensä  + + + – 
–: kielteinen vaikutus kilpailukykyyn  +: myönteinen vaikutus kilpailukykyyn  
  
Eri vaihtoehtojen kilpailukykyvaikutusta kartoittav a selvitys osoittaa, että perusvaihtoehto ja 
tarkistettujen palvelujen vaihtoehto todennäköisesti lisäävät merkittävästi EU:n innovaatiokilpailukykyä, sillä niid en myötä luodaan uusia markki noita ja liiketoiminnan aloja 
ja niistä koituu heijastusvaikutuksia, jotka pa rantavat liiketoimintaprosesseja ja edistävät 
innovointia muilla sektoreilla.  Myönteisiä vaikutuksia on lisäk si odotettavissa hinta- ja 
kustannuskilpailukyvyn kannalta. 
5.2. Vaikutusten arviointi ongelman nro 2 osalta:  Hallinnointijärjestelmä 
molempien järjestelmien hyödyntämiseksi 
Ongelmaa nro 2 koskevia vaihtoehtoja arvioidaan  laadullisesti sen mukaan, täyttävätkö ne 
varainhoitoasetuksessa hallinnolle määritellyt tavoitteet, joita ovat toteutettavuus, päätöksenteko, kestävyys, kehittämismahd ollisuudet, vaikutus EU:n talouteen, 
johdonmukaisuus EU:n toimintalinjojen kanssa ja EU:n etujen edistäminen sekä EU:n 
valvonta ja tilivelvollisuus. Nämä tavoitteet ryhmitellään vaikuttavu utta, tehokkuutta ja 
johdonmukaisuutta koskevien kriteerien mukaisesti. 
 
FI 15   FI 6. VAIHTOEHTOJEN VERTAILU  
6.1. Ongelmaa nro 1 koskevien toim intavaihtoehtojen vertailu:  Miten edistyä 
eurooppalaisten GNSS-ohjelmien toteuttamisessa ja käyttämisessä 
Vaikuttavuus  
Vaikuttavuus suhteessa politiikan  yleisten tavoitteiden täytty miseen perustuu vaihtoehtojen 
teknisten ominaisuuksien ja niiden vaikutusten laadulliseen vertailuun.   Vaikuttavuus  Tehokkuus  Johdonmukaisuus  
EU:n 
sääntely-virasto
 • Toteutettavuus 
hyvällä pohjalla 
• Nopea päätöksenteko 
• Vankka kestävyys: 
Päteväksi osoitettu 
oikeudellinen järjestelmä. Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 340 ja 343 artiklan mukaisesti  
 • Kehit-
tämismah-dollisuudet 
keskitasoa , 
edellyttävät viraston perustavan EU:n oikeus-perustan muut-tamista  
• Myönteinen 
vaikutus 
EU:n talouteen • Vahvasti 
johdon-mukainen EU:n toiminta-linjojen kanssa 
• Vahva EU:n 
valvonta ja 
tili-velvollisuus 
Euroop-
palainen 
julkinen yhtiö  • Toteutettavuus 
erittäin heikolla 
pohjalla: Ei olemassa 
ennakkotapausta eikä 
selkeitä sääntöjä, joiden nojalla EU voisi luoda eurooppalaisen julkisen yhtiön   
• Nopea päätöksenteko 
ja joustavuus 
• Heikko kestävyys: 
Toiminta perustuisi 
yhtiön sijaintijäsenvaltion kansalliseen lainsäädäntöön   • Heikot 
kehittämis-mahdol-
lisuudet 
• Epämää-
räinen vaikutus EU:n talouteen • Johdon-
mukaisuus suhteessa 
EU:n 
toiminta-linjoihin sekä EU:n valvonta ja tili-velvollisuus keskitasoa 
 
 
FI 16   FI Taulukko 8: Politiikan yleisten tavoitteiden mukaisuus 
 Riippumat-
toman GNSS:n 
perustaminen  EU:n talous-
infrastruktuurin 
häiriönsietokyvyn lisääminen
 Euroopan teknisen 
GNSS-valmiuden 
rakentaminen  
1) Perusvaihtoehto  
 100  % 
 100  % 
 100  % 
2) Tarkistettujen 
palvelujen 
vaihtoehto  
 75 % 
 100  % 
 100  % 
3) Vähennettyjen 
palvelujen 
vaihtoehto  
 75 % 
 50 % 
 100  % 
4) Heikennettyjen 
palvelujen vaihtoehto
 
 0 % 
 0 % 
 25 % 
5) Galileo-ohjelman 
lopettaminen  
  0 % 
 0 % 
 0 % 
: Ei vastaa tavoitetta 
 : Vastaa täysin tavoitetta  
 
Tehokkuus  
Toimintavaihtoehtojen tehokkuutta arvioidaan  kunkin vaihtoehdon välillisten hyötyjen, 
suorien tulojen ja kustannusten pohjalta ottaen huomi oon tarjottujen palvelujen määrä ja laatu.  
Taulukko 9: Toimintavaihtoehtoj en kustannus-hyötyanalyysi: 2014–2034 
Välilliset hyödyt  Suorat tulot  Kustannukset  Nettohyödyt  (miljardia euroa) 
Vuoden 2011 kiinteät 
hinnat ja diskontatut hinnat (4 %) Kiinteät hinnat Diskon-tatut hinnat 
 Kiinteät hinnat Diskon-tatut hinnat
 Kiinteät hinnat Diskon-tatut hinnat
 Kiinteät hinnat Diskon-tatut hinnat
 
1) Perusvaihtoehto  133,77 81,26 1,61 1,05 19,8 14,65 115,58 67,66 
2) Perusvaihtoehto – 
tarkistettujen 
palvelujen vaihtoehto 
 133,77 81,26 1,61 1,05 18,5 13,69 116,88 68,63 
3) Vähennettyjen 
palvelujen 
vaihtoehto  111,37 67,59 0,28 0,20 17,3 12,80 94,35 54,99 
4) Heikennettyjen palvelujen 
vaihtoehto
 95,04 57,53 0,00 0,00 15,6 11,54 79,44 45,99 
5) Galileo-ohjelman 
lopettaminen  23,05 14,00 0,00 0,00 3,8 2,81 19,25 11,19 
 
FI 17   FI Johdonmukaisuus  
Vaihtoehdot 1 (perusvaihtoehto) ja 2 (tarkistetut palvelut)  ovat molemmat linjassa EU:n 
politiikan kanssa. Lisäksi ni illä on erittäin myönteinen va ikutus EU:n teollisuuden 
kilpailukykyyn ja niistä voi ko itua strategista hyötyä EU:lle.  
Vaihtoehdot 3 (vähennetyt palvelut) ja 4 (heikennetyt palvelut) ovat samankaltaisia:  
molemmat ovat vain osittain EU:n tavoitteiden ja painopisteiden mukaisia ja molemmilla on 
varsin myönteinen vaikutus kilpailukykyyn. 
Vaihtoehto 5 (Galileo-ohjelman lopettaminen)  ei ole laisinkaan EU:n ilmoittamien 
tavoitteiden mukainen, ja sillä on kielteinen vaik utus kilpailukykyyn.   
Näin ollen, kun otetaan huom ioon kaikki vaikutukset, tehokkuuteen, vaikuttavuuteen ja 
johdonmukaisuuteen  liittyvät näkökohdat ja erityisest i mahdolliset kustannussäästöt, 
vaihtoehto 2 (tarkistetut palvelut) näyttäisi olevan paras vaihtoehto. 
6.2. Ongelmaa nro 2 koskevien toim intavaihtoehtojen vertailu:  
Hallinnointijärjestelmä molempien järjestelmien hyödyntämiseksi 
EU:n sääntelyviraston ja eurooppa laisen julkisen yhtiön aiheut tamien vaikutusten vertailu 
osoittaa, että EU:n sääntelyvirasto  näyttäisi soveltuva n parhaiten ohjelman 
hallintotavoitteiden täyttämiseen, koska tämä  vaihtoehto on EU:n näkökulmasta erittäin 
johdonmukainen, tehokas ja vaikuttava.  
Koska EU:n erillisvirastojen määrän kasvu aihe uttaa yleistä huolta, on epätodennäköistä, että 
Euroopan parlamentti tai EU:n neuvosto hyväksyisivät uuden EU:n sääntelyviraston perustamisen. Nykyisistä EU:n sääntelyvira stoista Euroopan GNSS- virasto on soveltuvin 
ehdokas, koska se on osa GNSS-ohjelmien nykyisi ä hallinnointirakenteita ja sillä on jo 
asiantuntemusta tämän toiminnan ka nnalta merkityksellisellä alalla. 
Euroopan GNSS-virasto ei kuitenkaan nykyisessä muodossaan voi välittömästi ottaa 
hoitaakseen ohjelman käyttövaiheen hallintotehtäviä, koska sen nykyinen toimeksianto rajoittuu turvallisuuteen ja markkinoihin liitty viin näkökohtiin eikä sillä ole tarvittavia 
taloudellisia eikä he nkilöstöresursseja. 
7. S
EURANTA JA ARVIOINTI  
Tuotosindikaattorien pohjaksi otetaan EGNOS- ja Galileo-palvelujen ominaispiirteet, laatu ja 
eritelmät ja se, missä määrin ne vastaavat GNSS-asetusta, aikataulun mukainen toimitus 
tavoitekustannuksissa pysyen sekä hallintojä rjestelmän vakaus, kestävyys ja tehokkuus. 
Eurooppaan sijoittuvan GNSS-teollisuuden kilpa ilukyky, palvelujen käyttö – markkinaosuus 
mukaan luettuna –, luotujen t yöpaikkojen määrä sekä GNSS-ohjel mista syntyvät välilliset ja 
suorat hyödyt ovat tulosindikaattoreita. 
Komissio varmistaa, että kaikissa GNSS-ohj elmien puitteissa tehdyissä sopimuksissa 
määrätään komission valvonnasta ja varainhoid on valvonnasta. Kaikkien seuranta- ja 
arviointimekanismien painopisteenä on minimoida kustannusten ylitykset ja palvelujen toimitusten viivästykset. Komi ssio ehdottaa tätä varten hyvissä ajoin 
ennen seuraavan monivuotisen rahoituskehyk sen laatimista strategisia puitteita, 
joissa luetellaan tärkeimmä t toimenpiteet, alustava talousarvio ja aikataulu 
 
FI 18   FI 30. kesäkuuta 2014 saakka, vuosittaista työohje lmaa, jossa esitetään yksityiskohtaiset 
toimenpiteet ja indikaatto rit, vuotuista täytäntöönpanor aporttia, jossa arvioidaan 
toimenpiteiden toteuttamista, sekä välia rviointia, jossa kesk itytään 30. kesäkuuta 
2017 mennessä saavutettuihin laadulli siin ja määrällisiin tuloksiin. 
Näiden vakiotoimien lisäksi komissio ai koo – harjoittaessaan Galileo- ja EGNOS-
ohjelmien poliittista valvontaa – parant aa seuranta- ja arviointimekanismeja 
ohjelmaa hallinnoivaan tahoon nähden pyyt ämällä yksityiskohtaisia vuotuisia 
hallintasuunnitelmia ja täytäntöönpanoraportteja, jä rjestämällä säännöllisiä 
kokouksia ohjelman edistymisestä ja toteutta malla varainhoitoon liit tyviä ja teknisiä 
tarkastuksia. 
Myös jäsenvaltioiden olis i oltava mukana ohjelmien  seurannassa. Ne voivat 
esimerkiksi antaa panoksensa ohjelmien tekni seen seurantaan ja ehdottaa keskeisiä 
suoritusindikaattoreita, joihin  nähden ohjelmia arvioidaan. 
Lisäksi komissio ehdottaa ohjelman päivittäistä johtamista varten 
riskinhallintamekanismia ja halli nnon välineitä, joilla voidaan minimoida 
kustannusten ylitysten todennäköisyys kustannu sten paremman arvioinnin pohjalta ja 
ottaen huomioon aiemmat kokemukset ja järjestelmän tosiasiallinen täytäntöönpano.