Paikallisesti ja internetin kautta tapahtuvan radikalisoitumisen ehkäiseminen on keskeinen osa unionin terrorismintorjuntaa. Komissio esitteli kesäkuussa 2016 kattavan tiedonannon siitä, miten EU:n tason työllä voidaan tukea jäsenvaltioita väkivaltaisiin ääriliikkeisiin johtavan radikalisoitumisen ehkäisemisessä. EU:n toimielinten olisi toteutettava ehdotetut toimet kiireellisesti. Toimintasäännöt hyväksyttiin toukokuussa 2016, ja komissio on seurannut sen jälkeen, miten tietotekniikkayritykset ovat panneet sitoumuksia täytäntöön. Erityisesti on seurattu vihapuheen poistamista verkosta alle 24 tunnissa. Komissio raportoi edistymisestä oikeus- ja sisäasioiden neuvostolle 8. joulukuuta 2016. Lokakuussa 2015 pidettiin korkean tason konferenssi rikosoikeudellisista toimista radikalisoitumisen torjumiseksi. Jäsenvaltiot esittävät sen ja 20. marraskuuta 2015 annettujen neuvoston päätelmien johdosta parhaillaan ehdotuksia vastauksena hankepyyntöön, joka koskee vankiloissa tapahtuvaan radikalisoitumiseen puuttumista. Jäsenvaltioiden ja niiden paikallisviranomaisten olisi samaan aikaan käytettävä täysimääräisesti hyväkseen erilaisia tukitoimia ja yhteistyövälineitä radikalisoitumisen ehkäisemiseksi ja torjumiseksi erityisesti radikalisoitumisen torjunnan EU-verkoston (RAN) tarjoaman tuen kautta. RAN käynnisti syyskuussa 2016 Exit Hate -kampanjan, jonka puitteissa kerrotaan henkilökohtaisista kokemuksista vaihtoehtona ääriliikkeiden propagandalle. RANia vahvistettiin hiljattain, minkä ansiosta se tavoittaa nyt myös kolmannet maat. Se järjesti paikallisille nuorisotyöntekijöille ja tutkijoille vierailut Turkkiin ja Jordaniaan tarkoituksena laatia luettelo paikallisyhteisöjen kanssa toteutettavista konkreettisista toimista. Komissio järjestää 9. marraskuuta 2016 radikalisoitumista käsittelevän korkean tason RAN-konferenssin, jossa kansalliset ja paikalliset päättäjät ja kentällä työskentelevät käytännön toimijat keskustelevat tehokkaista tavoista torjua radikalisoitumista. Komissio valmistelee myös toista, 8. joulukuuta 2016 järjestettävää EU:n internetfoorumin korkean tason kokousta, jossa jäsenvaltiot, alan edustajat ja kansalaisyhteiskunnan toimijat voivat tarkastella internetissä tapahtuvan radikalisoinnin estämisessä ja terroristipropagandan torjunnassa aikaansaatua edistystä ja pohtia tulevia toimia. Bratislavan etenemissuunnitelmassa korostetaan EU:n tuen merkitystä jäsenvaltioiden toimille radikalisoitumisen ehkäisemisessä.

Räjähteitä koskevilla politiikkatoimilla on myös puututtava uhan jatkuvasti muuttuvaan luonteeseen. Komissio on hiljattain nimennyt yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa uusia räjähteiden lähtöaineita, joiden olisi oltava tehostetun tarkkailun alaisia. Komissio hyväksyy marraskuussa kolme erillistä delegoitua säädöstä, joilla kyseiset aineet lisätään räjähteiden lähtöaineiden markkinoille saattamisesta ja käytöstä annetun asetuksen liitteeseen II. Lisäämisen myötä näitä aineita koskevista epäilyttävistä liiketoimista, katoamisista ja varkauksista on ilmoitettava lainvalvontaviranomaisille.

Terroristit ovat käyttäneet Euroopassa toteutetuissa iskuissa itse tehtyjä räjähteitä. Komissio tekee aktiivista työtä rajoittaakseen mahdollisuuksia käyttäälähtöaineita itse tehtyjen räjähteiden tekoon ja lisätäkseen lainvalvontaviranomaisten ja muun julkisia alueita, julkista liikennettä ja kriittisiä infrastruktuureita turvaavan henkilöstön havaitsemisvalmiuksia. Tämän työn puitteissa on rahoitettu tutkimushanketta, jossa tarkastellaan rautakaupoissa vapaasti myytävinä olevien tuotteiden räjähdysominaisuuksien neutraloimista. Hankkeen tuloksena on jätetty hakemuksia alan patenteille. Komission ja jäsenvaltioiden on yhdessä tarkasteltava pikaisesti, miten tätä tutkimusta voitaisiin hyödyntää käytännössä siihen, etteivät terroristit pääse käyttämään tätä pommintekovälineiden mahdollista lähdettä.

Komissio hyväksyi 18. marraskuuta 2015 Pariisin terrori-iskujen jälkeen täytäntöönpanoasetuksen ampuma-aseiden deaktivoinnin yhteisistä vähimmäisstandardeista. Täytäntöönpanoasetus tuli voimaan 8. huhtikuuta 2016, ja siinä säädetään, että deaktivoidut ampuma-aseet on tehtävä pysyvästi ampumakelvottomiksi. Ampuma-aseiden deaktivoinnin toteuttamisesta vastuussa oleva komitea kokoontui syyskuussa 2016 arviomaan tarvetta muuttaa deaktivointistandardeja edelleen. Komissio on esittänyt myös ehdotuksen ampuma-asedirektiivin (direktiivi 91/447/ETY) tarkistamiseksi siten, että mahdollisuuksia saada vaarallisimpia ampuma-aseiden luokkia siviiliomistukseen rajoitettaisiin. Neuvosto muodosti yleisnäkemyksen komission ehdotuksesta 10. kesäkuuta 2016, ja Euroopan parlamentin sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunta äänesti ehdotuksesta 19. heinäkuuta 2016. Lainsäätäjien väliset keskustelut alkoivat poliittisella tasolla 27. syyskuuta 2016, ja niitä käydään parhaillaan teknisten keskusteluiden muodossa. On tärkeää, että asiasta päästään sopimukseen ennen vuoden loppua. Komissio kehottaa edelleen lainsäätäjiä suhtautumaan kunnianhimoisesti tavoitteisiin, erityisesti vaarallisimpien lippaallisten itselataavien kertatuliaseiden kieltämiseen.

Komissio on vauhdittanut joulukuussa 2015 antamansa ampuma-aseiden ja räjähteiden laittoman kaupan ja käytön torjumista koskevan toimintasuunnitelmansa täytäntöönpanoa vahvistamalla operatiivista yhteistyötä EU:n tasolla. Suurin osa toimintasuunnitelman toimenpiteistä on toteutettu tai niitä ollaan parhaillaan toteuttamassa. Ampuma-aseita koskevaa tiedonvaihtoa ollaan vauhdittamassa ja lisäämässä niin eurooppalaisella kuin kansainväliselläkin tasolla. Lisäksi on aloitettu vuoropuhelu Lähi-idän ja Pohjois-Afrikan alueen maiden sekä Länsi-Balkanin maiden kanssa, jotta voitaisiin parantaa tiedonvaihtoa ja operatiivista yhteistyötä ampuma-aseiden laittoman kaupan torjunnassa näillä kahdella keskeisellä reitillä.

Kuten komissio totesi terrorismin rahoituksesta helmikuussa 2016 esittämässään terrorismin rahoituksen torjuntaa koskevassa EU:n toimintasuunnitelmassa, se hyväksyi 5. heinäkuuta 2016 ehdotuksen, jolla tehtiin kohdennettuja muutoksia neljänteen rahanpesun vastaiseen direktiiviin. Ehdotetuilla muutoksilla pyritään puuttumaan uusiin terrorismin rahoituskeinoihin (esimerkiksi virtuaaliraha ja ennalta maksetut kortit) ja lisäämään läpinäkyvyyttä rahanpesun torjumiseksi. Euroopan parlamentti ja neuvosto ovat aloittaneet työn muodostaakseen kantansa ehdotukseen. Tämän työn olisi edettävä nopeasti, jotta kolmikantaneuvottelut voivat alkaa vuoden 2017 alussa. Komissio esitti 14. heinäkuuta 2016 luettelon kolmansista maista, joilla on strategisia puutteita rahanpesun tai terrorismin rahoituksen torjumisessa. Pankkien on nyt suoritettava lisätarkastuksia näistä 11 maasta peräisin oleville rahoitusvirroille (tehostetut asiakkaan tuntemisvelvollisuutta koskevat toimenpiteet).

Komission ehdotuksella direktiiviksi terrorismin torjunnasta pyritään panemaan nopeasti täytäntöön kansainväliset normit ja velvoitteet. Samalla varmistetaan, että EU:n tason tarkistetulla rikosoikeudellisella kehyksellä puututaan riittävästi uusiin haasteisiin, joita esimerkiksi takaisin palaavat terrorismiin osallistuvat vierastaistelijataiheuttavat. Myös asunnon, kuljetuksen tai aineellisen tuen tarjoaminen terroristeille ja julkinen yllyttäminen terrorismirikokseen ovat terrorismiin liittyviä rikoksia, joista olisi seurattava ankara rangaistus. Ehdotusta on syyskuusta 2016 alkaen käsitelty kolmessa kolmikantakokouksessa, joissa on löydetty yhteisiä lähtökohtia monille tärkeille kysymyksille. Komissio on tyytyväinen siihen, että lainsäätäjillä on yhteinen tavoite, jonka mukaan direktiiviehdotuksesta on päästävä yhteisymmärrykseen ennen vuoden loppua.

Kuten komissio on todennut aiemminkin, nykymaailmassa yhden jäsenvaltion sisäinen turvallisuus vaikuttaa kaikkien jäsenvaltioiden sisäiseen turvallisuuteen. Ainoastaan yhteistyön avulla voimme saavuttaa sellaisen kollektiivisen turvallisuuden tason, jota EU:n kansalaiset edellyttävät ja odottavat. Tämän työn on perustuttava perusoikeuksien täysimääräiseen noudattamiseen, sillä unionin turvallisuus voidaan varmistaa ainoastaan, kun kansalaiset voivat luottaa perusoikeuksien kunnioittamiseen.

Turvallisuusasiat ovat olleet jatkuvasti esillä komission toimikauden alusta asti puheenjohtaja Junckerin heinäkuussa 2014 esittämistä suuntaviivoista hänen syyskuussa 2016 pitämäänsä viimeisimpään unionin tilaa käsittelevään puheeseen. Syyskuussa 2016 annetuissa Bratislavan julkilausumassa ja etenemissuunnitelmassa korostettiin Euroopan unionin tärkeää tehtävää kansalaistensa turvallisuuden takaajana. Siinä kehotettiin unionia toteuttamaan tarvittavat toimet jäsenvaltioita sisäisen turvallisuuden varmistamiseksi ja terrorismin torjumiseksi. Viime kuukausien aikana on edistytty tasaisesti huhtikuussa 2015 vahvistetun Euroopan turvallisuusagendan toteuttamisessa ja toimivan ja todellisen turvallisuusunionin valmistelussa huhtikuussa 2016 annetussa komission tiedonannossa ehdotetulla tavalla. Puheenjohtaja Juncker on perustanut turvallisuusunionia varten erityisen komissaarin salkun. Komissaaria avustaa monialainen työryhmä, joka hyödyntää koko komission asiantuntemusta. Näin varmistetaan asian eteneminen ja toimien täytäntöönpano.

Jäsenvaltioiden olisi käytettävä EU:n virastojen tehostetulla tuella täysimittaisesti hyväksi EU:n tasolla käytössä olevia mekanismeja rajatylittävän operatiivisen yhteistyön varmistamiseksi. Eurojustilla on tässä keskeinen rooli. Ranskassa ja Belgiassa hiljattain toteutettujen terrori-iskujen jälkeen Eurojust on tukenut näiden maiden syyttäjiä antamalla neuvontaa ja koordinoimalla monimutkaista tutkintaa.

Meneillään olevassa toimintapoliittisessa syklissä (2013–2017) pyritään puuttumaan johdonmukaisesti suurimpiin rikosuhkiin jäsenvaltioiden, EU:n toimielinten ja EU:n virastojen asianomaisten yksiköiden sekä asianomaisten kolmansien maiden ja organisaatioiden välisellä yhteistyöllä. Sykli on nyt päättymässä. Se olisi uusittava ja sitä olisi lujitettava, koska sillä on ollut myönteinen vaikutus, ja lainvalvontaviranomaisten yhteistyö on lisääntynyt yli rajojen. Jäsenvaltioiden ja kumppanimaiden lainvalvontaviranomaiset ovat esimerkiksi pidättäneet epäiltyjä, joilla on ollut hallussaan varastetuilla tai väärennetyillä luottokorttitiedoilla ostettuja lentolippuja. Monet näistä epäillyistä ovat olleet mukana myös muuntyyppisissä rikoksissa, esimerkiksi laittomassa ihmis- ja huumausainekaupassa, kyberrikollisuudessa ja terrorismissa. Vakava ja järjestäytynyt rajatylittävä rikollisuus pyrkii jatkuvasti löytämään uusia mahdollisuuksia. Näitä voivat olla esimerkiksi mahdollisten maahanmuuttajien hyväksikäyttö ihmiskaupan kautta, luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston laiton kauppaa ja muu ympäristörikollisuus. Myös meidän toimiemme on kehityttävä vastaavasti.

Jotta EU voisi torjua terrorismia ja järjestäytynyttä rikollisuutta edelleen tehokkaasti, EU:n on oltava valmis mukautumaan rikollisuuden uusiin suuntauksiin ja kyberkeinojen käytön lisääntymiseen rikollisuudessa. Europolin yhteydessä toimiva Euroopan verkkorikostorjuntakeskus tukee jo nyt monialaista ja rajatylittävää yhteistyötä kyberrikollisuutta vastaan. Euroopan verkkorikostorjuntakeskus käynnisti heinäkuussa 2016 yhdessä Alankomaiden poliisin, Intel Securityn ja Kaspersky Labin kanssa NoMoreRansom-kampanjan. Se toteutetaan julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuudella ja sillä pyritään torjumaan kiristyshaittaohjelmia, jotka aiheuttavat tietokoneeseen viruksen salatuilla tiedostoilla siten, että salaus puretaan, kun lunnaat on maksettu. Tähän mennessä on autettu 2 400:aa käyttäjää purkamaan salaus ilman lunnaiden maksamista. Koska sähköinen todistusaineisto on yhä tärkeämpää rikostutkinnassa, komissio on parantamassa nykyisten menettelyjen, esimerkiksi keskinäisen oikeusavun, tehokkuutta tällaisen aineiston rajatylittävässä saatavuudessa. Komissio on aloittanut oikeus- ja sisäasioiden neuvoston kesäkuussa 2016 antamien päätelmien mukaisesti asiantuntijoiden kuulemisen EU:n yhteisestä lähestymistavasta internetissä toteutettaviin tutkintatoimiin. Lainvalvontaviranomaisista, tutkijoista ja internetpalveluntarjoajista koostuva asiantuntijaryhmä on kokoontunut kolme kertaa heinä-lokakuussa 2016. Marraskuussa 2016 pidetään neljäs seminaari, jossa arvioidaan alustaratkaisun toteutettavuutta sähköistä todistusaineistoa koskevien pyyntöjen lähettämisessä. Näiden asiantuntijatapaamisten tuloksia käytetään väliraportissa, joka toimitetaan oikeus- ja sisäasioiden neuvostolle joulukuussa 2016.

III PUOLUSTAUTUMISVALMIUDEN JA SELVIYTYMISKYVYN LISÄÄMINEN

a) Tiedonvaihdon parantaminen

Tietojen vaihtaminen on keskeisen tärkeää terrorisminvastaisen puolustautumisvalmiutemme lisäämiselle. Tärkein haaste on käyttää olemassa olevia välineitä ja järjestelmiä hyväksi mahdollisimman hyvin. Ne on pantava täytäntöön ja niitä on sovellettava täysimääräisesti.

Prüm-puitteet ovat tästä hyvä esimerkki. Ne on tarkoitettu DNA-, sormenjälki- ja ajoneuvorekisteritietojen vaihtamiseen ja ovat toimineet hyvin rajojen yli toimivien rikollisten tunnistamisessa. Kaikki jäsenvaltiot eivät kuitenkaan vielä ole panneet näitä puitteita täytäntöön, mikä vähentää niiden turvallisuutta lisäävää vaikutusta. Komissio on aloittanut tilanteen parantamiseksi rikkomusmenettelyt Kreikkaa, Kroatiaa, Irlantia, Italiaa ja Portugalia vastaan, sillä ne eivät ole noudattaneet Prüm-päätöksiä. Kyseessä ovat ensimmäiset ns. ”aiemman kolmannen pilarin säädöstä” koskevat rikkomusmenettelyt poliisiyhteistyön ja rikosasioissa tehtävän oikeudellisen yhteistyön alalla. Komissio tukee samaan aikaan edelleen jäsenvaltioita, jotta ne panisivat Prüm-puitteet kaikilta osin täytäntöön, ja järjestää tammikuussa 2017 konferenssin parhaiden käytänteiden jakamista varten.

Myös matkustajarekisteridirektiivin suhteen suurin haaste on sovittujen periaatteiden noudattaminen. Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio tekivät yhteistyötä, jotta direktiivi saatiin hyväksyttyä, mutta edistymisen esteenä on se, ettei valtaosalla jäsenvaltioita ole kapasiteettia käsitellä kerättyä tietoa. Jäsenvaltioiden on nyt perustettava kiireellisesti matkustajatietoyksiköt. Toistaiseksi ainoastaan yksi jäsenvaltio (Yhdistynyt kuningaskunta) on perustanut täysin toiminnassa olevan matkustajatietoyksikön. Kaksi muuta (Ranska ja Unkari) saanevat omansa käyttöön vuoden 2016 loppuun mennessä, ja muillakin jäsenvaltioilla on meneillään asiaan liittyviä hankkeita. Jäsenvaltioiden komissiolle toimittamien tietojen perusteella yksitoista jäsenvaltiota ei ole vielä aloittanutkaan tätä työtä. Komissio on valmis antamaan tähän oikeudellista apua, asiantuntija-apua ja taloudellista tukea. Se esittää viimeistään marraskuussa 2016 täytäntöönpanosuunnitelman ja vahvistaa välitavoitteet, jotka jäsenvaltioiden on saavutettava, jotta niiden matkustajatietoyksiköt olisivat toiminnassa direktiivin täytäntöönpanon määräaikaan eli toukokuuhun 2018 mennessä. Komissio on ehdottanut niiden perustamisen tukemiseksi budjettivallan käyttäjille, että tähän osoitettaisiin 70 miljoonaa euroa lisävaroja vuosina 2017–2020. Lisäksi komissio osoittaa 3,8 miljoonaa euroa matkustajarekisteritietojen vaihtamisen helpottamiseen jäsenvaltioiden ja Europolin välillä. Komissio kuulee jäsenvaltioita ja lentoyhtiöiden järjestöjä, minkä jälkeen se esittää soveltamissäännöt myös matkustajarekisteritietojen lähettämistä koskevista tiedostomuodoista ja yhteyskäytännöistä. Komissio on valmiina hyväksymään soveltamissäännöt ennen tämän vuoden loppua. Näin lentoyhtiöt voisivat käyttää täytäntöönpanopäätöksellä käyttöön otettuja vakiotiedostomuotoja ja -yhteyskäytäntöjä vuoden kuluessa päätöksen hyväksymisestä.

EU:n virastot ovat tärkeässä roolissa, kun tuetaan tiedonvaihtoa kansallisten viranomaisten välillä. Tätä tukea olisi lisättävä. Europolille hyväksyttiin toukokuussa 2016 uusi oikeusperusta, joka tulee voimaan toukokuussa 2017 ja jonka myötä Europoliin tulee jopa 90 uutta virkaa. Vuoden 2016 puheessa unionin tilasta ilmoitettiin, että Europolia lujitetaan, minkä lisäksi komissio on tekemässä kattavaa tarvearviota Europolin tarjoamista tiedoista. Komissio toteuttaa tämän arvion perusteella tarvittavat toimenpiteet Euroopan terrorismintorjuntakeskuksen perustamiseksi Europolin yhteyteen. Sen kautta jäsenvaltiot saavat tarvittavaa ympärivuorokautista tukea.

Bratislavan etenemissuunnitelmassa kehotetaan lisäämään jäsenvaltioiden turvallisuuspalvelujen yhteistyötä ja tiedonvaihtoa. Näin noudatetaan 14. syyskuuta 2016 annettua komission tiedonantoa, jossa korostettiin, miten tärkeää on löytää käytännön ratkaisu, jonka avulla lainvalvontayhteisön ja tiedustelupalvelujen yhteistyötä voidaan lisätä. Komissio pyysi jäsenvaltioita jakamaan kansallisella tasolla havaittuja parhaita käytänteitä tiedonvaihtorakenteiden aikaansaamiseksi lainvalvontaviranomaisten ja kansallisten tiedustelupalvelujen välille. Ajatuksia vaihdettiin ensimmäisen kerran sisäisen turvallisuuden operatiivisen yhteistyön pysyvässä komiteassa 28. syyskuuta 2016. Komissio lähestyy yksittäisiä jäsenvaltioita tämän ajatustenvaihdon edistämiseksi.

b) Tietojärjestelmien lujittaminen ja tietoaukkojen paikkaaminen

Nykyisten järjestelmien täytäntöönpanon lisäksi on tarpeen tarkastella turvallisuusalan tietojärjestelmien kokonaisrakennetta. Tiedonhallinnan nykyjärjestelyt EU:ssa ovat hajanaisia. Tämän ansiosta rikolliset ja terroristit ovat voineet käyttää eri henkilöllisyyksiä ja jääneet paljastumatta. Parhaillaan pohditaan vaihtoehtoja, miten olemassa olevaa tietoa voidaan käyttää parhaiten EU:n tasolla ja parantaa henkilöllisyyden hallintaa siten, että samalla noudatetaan täysin tietosuojaperiaatteita ja erityisesti käyttötarkoituksen rajoittamisen periaatetta.

Komissio on asettanut korkean tason asiantuntijaryhmän käsittelemään eri vaihtoehtojen oikeudellisia, teknisiä ja operatiivisia näkökohtia rajaturvallisuuden ja sisäisen turvallisuuden tietojärjestelmien yhteentoimivuuden saavuttamiseksi. Korkean tason asiantuntijaryhmä piti 20. kesäkuuta perustamiskokouksen ja 20. syyskuuta kokouksen, johon osallistuivat myös Euroopan unionin perusoikeusvirasto ja Euroopan tietosuojavaltuutettu. Ryhmä keskusteli mahdollisuuksista parantaa tapoja, joilla jäsenvaltiot soveltavat ja käyttävät olemassa olevia järjestelmiä. Erityisesti pohdittiin lisäarvoa, joka yhdellä yhteisellä hakuliittymällä voisi olla. Ryhmä keskusteli myös EU:n matkustustieto- ja -lupajärjestelmään (ETIAS) liittyvästä komission työstä, sen periaatteista ja tavoitteesta sekä oikeudellisista, teknisistä ja operatiivisista haasteista. Komissio toimittaa ajantasaiset tiedot näistä keskusteluista neuvostolle (13. lokakuuta pidettävään oikeus- ja sisäasioiden neuvoston kokoukseen) ja Euroopan parlamentille (8. marraskuuta pidettävään kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan kokoukseen).

Asiantuntijaryhmän työtä on vauhditettava, sillä turvallisuushaasteiden ratkaisemiseen liittyvää tiedonvaihtoa on hyvin tärkeää parantaa. Komissio esittää asiasta välivaiheen tuloksia viimeistään joulukuussa 2016 ja keskittyy erityisesti siihen, miten nykyisiä järjestelmiä voitaisiin toteuttaa ja käyttää paremmin, ja siihen, millainen tukirooli vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisesta hallinnoinnista vastaavalla eurooppalaisella virastolla (eu-LISA) voi olla. Kuten unionin tilaa käsittelevässä puheessa ilmoitettiin ja Bratislavan etenemissuunnitelmassa ennakoitiin, komissio esittää lainsäädäntöehdotuksen ETIAS-järjestelmän perustamiseksi viimeistään marraskuussa. Näin Schengen-alueelle saapuvien viisumivaatimuksesta vapautettujen kolmansien maiden kansalaisille voidaan ottaa käyttöön ennakkotarkastukset.

c) Turvallisuuden parantaminen ulkorajoilla

Komission 13. syyskuuta 2016 antamassa tiedonannossa todettiin selkeästi, että unionin sisäisen turvallisuuden parantamiseksi on tehostettava ulkorajojen valvontaa. Eurooppalaisen raja- ja merivartioston perustaminen 6. lokakuuta ja rajavartijoiden ja teknisen kaluston merkittävän laaja käyttö Bulgarian ulkorajoilla edustavat käännekohtaa ulkorajojen turvallisuuden parantamisessa. Europolin olisi oltava vierailevien virkamiesten kautta vahvemmin läsnä maahanmuuttajien järjestelykeskuksissa, jotta turvatarkastuksista voi tulla osa ulkorajojen turvallisuuden parantamiseen tähtäävää työtä.

Ulkorajoilla tehtävät tarkastukset ovat merkittävä keino havaita takaisin palaavat terrorismiin osallistuvat vierastaistelijat. Tämän vuoksi kaikista EU:n ulkorajat ylittävistä henkilöistä on tehtävä haku asianmukaisissa tietokannoissa. Komissio esitti joulukuussa 2015 ehdotuksen Schengenin rajasäännöstön muuttamiseksi siten, että ulkorajat ylittäville EU:n kansalaisille tehtäisiin järjestelmällisesti tarkastus. Neuvosto muodosti yleisnäkemyksen asiasta oikeus- ja sisäasioiden neuvoston kokouksessa 25. helmikuuta 2016, ja Euroopan parlamentin kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunta antoi siitä mietintönsä 21. kesäkuuta 2016. Toistaiseksi on pidetty yksi kolmikantakokous, 13. heinäkuuta 2016, ja useita teknisiä kokouksia, mutta Euroopan parlamentissa ei ole vielä saavutettu yhteisymmärrystä järjestelmällisten tarkastusten periaatteesta. Molempien lainsäätäjien on lisättävä ponnistelujaan ja vauhditettava tätä ehdotusta koskevia keskustelujaan, jotta asiasta voidaan sopia ennen vuoden 2016 loppua.

Komission huhtikuussa 2016 esittämä EU:n rajanylitystietojärjestelmä parantaa rajatarkastuksia entisestään, sillä järjestelmään tallentuvat tiedot siitä, missä ja koska kolmansien maiden kansalaiset saapuvat EU:hun tai poistuvat EU:sta. Sekä Euroopan parlamentissa että neuvostossa käydään tästä parhaillaan teknisiä keskusteluja, mutta kumpikaan toimielin ei ole vielä hyväksynyt kantaansa kolmikantaneuvotteluja varten. Ehdotusta koskevaa työtä on nopeutettava ja se on saatettava päätökseen.

d) Kansalaisten ja kriittisen infrastruktuurin suojeleminen