Vastaajan tyypistä riippuen näkemykset siitä, onko CCCTB sopiva väline voitonsiirtoihin puuttumiseksi ja hallinnollisen taakan keventämiseksi, vaihtelivat. Vaikka ehdotus nähdään kaiken kaikkiaan myönteisenä, kansalaisjärjestöt ja julkiset laitokset korostavat enemmän CCCTB:n vaikutusta verosuunnitteluun. Yritykset pikemminkin korostavat säännösten noudattamisesta aiheutuvien kustannusten alentamista ja liiketoiminnan kannalta suotuisan investointiympäristön luomista. Ne kuitenkin myös korostavat kohonneiden hallinnollisten kustannusten riskejä, jos veronkierron estämistä koskevat säännöt ovat järjestelmässä keskeisessä asemassa.

Julkisessa kuulemisessa saadut kommentit on otettu huomioon vaikutustenarvioinnissa: näihin kommentteihin viitataan eri osissa sekä erillisessä asiaa koskevassa liitteessä.

•Asiantuntijatiedon keruu ja käyttö

1. Euroopan komission yhteisen tutkimuskeskuksen CORTAX-tutkimus. CORTAX-malli on yleisen tasapainon malli, jonka tarkoituksena on arvioida yhteisöverouudistusten vaikutuksia 28 EU-maassa. Mallissa käytetään erilaisista tietolähteistä saatavia yksityiskohtaisia tietoja.

•Vaikutustenarviointi

Keskeisenä toimintavaihtoehtona on harkittu ehdotusta yhteisestä yhdistetystä yhteisöveropohjasta mutta on myös arvioitu, millaisia vaikutuksia aiheutuisi ensimmäisestä vaiheesta ilman veropohjien yhdistämistä. Keskeinen valinta on tällaisen veropohjan laajuus eli keihin sitä sovellettaisiin. Keskeisinä vaihtoehtoina on harkittu sitä, että CCCTB:stä tehtäisiin pakollinen kaikille yrityksille, ja sitä, että se koskisi vain osaa yrityksistä. Harkinnassa on ollut useita vaihtoehtoja, joilla puututtaisiin siihen, että nykyisissä verojärjestelmissä suositaan velanottoa. Valittavissa on kaksi keskeistä toimintatapaa: sallitaan niin velkarahoituksen kuin oman pääoman ehtoisen rahoituksen kustannusten vähennyskelpoisuus tai kielletään se molemmilta. T&K-kannustimien osalta keskeisissä vaihtoehdoissa harkittiin T&K-investointimenojen eriasteisia verovähennyksiä.

Eri vaihtoehtojen arvioinnin jälkeen päädyttiin parhaaksi katsottuun vaihtoehtoon: CCCTB, joka on pakollinen suurille yhtiöille ja johon yhdistetään kasvu- ja investointivähennys ja T&K-menojen vähennys. Kasvu- ja investointivähennyksellä tehdään vähennykset velan ja oman pääoman rahoituskustannuksista noudattaen tiettyjä enimmäismääriä väärinkäytön ja verosuunnittelun välttämiseksi. T&K-menojen vähennyksen tarkoituksena on vähintään säilyttää nykyiset T&K-verokannustimet. Arvioinnin mukaan CCCTB:llä on selkeitä etuja verrattuna siihen vaihtoehtoon, ettei toimia toteutettaisi.

Parhaana pidetyn vaihtoehdon toteuttamisen odotetaan lisäävän verojärjestelmien oikeudenmukaisuutta ja luovan tasapuoliset toimintaedellytykset sen ansiosta, että poistetaan tehokkaasti aggressiivisen verosuunnittelun kannustimet EU:ssa. Näin olisi helpompaa varmistaa, että yhtiöt maksavat oikeudenmukaisen osuuden verorasituksesta, ja vahvistaa verovelvollisten moraalia. Lisäksi rajatylittävät verotukselliset esteet voitaisiin poistaa tehokkaasti EU:ssa. Vaikka veropohjien yhdistäminen on selvästi tärkeä tekijä veronkierron vähentämisessä, yhteistä pohjaa koskevilla säännöillä voitaisiin jo päästä eroon joistakin voitonsiirron muodoista, esimerkiksi verojärjestelmien keskinäisen vaikutuksen synnyttämien eroavuuksien hyväksikäytöstä. Vääristymät yhtiöiden tekemissä rahoituspäätöksissä vähenevät kasvu- ja investointivähennyksen ansiosta, sillä kyseinen vähennys tuo oman pääoman ehtoisen rahoituksen ja velkarahoituksen samaan asemaan. T&K-verokannustimia ei pelkästään säilytetä vaan niitä parannetaan ja virtaviivaistetaan.

Tästä ehdotuksesta odotetaan koituvan positiivista taloudellista hyötyä. Yhteinen yhteisöveropohja, johon sisältyy tappioiden hyvitys rajojen yli sekä kasvu- ja investointivähennys, lisäisi investointeja noin 3,6 prosenttia ja työllisyyttä 0,5 prosenttia. Kasvu kiihtyisi kaiken kaikkiaan noin 1,3 prosenttia. Säännösten noudattamisesta aiheutuvien kustannusten odotetaan alenevan, erityisesti CCCTB-järjestelmässä (10 % säännösten noudattamiseen kuluvassa ajassa ja 2,5 % säännösten noudattamisesta aiheutuvissa kustannuksissa). Tytäryhtiön perustamiskustannukset alenisivat jopa 67 prosenttia, minkä ansiosta yritysten (myös pk-yritysten) olisi helpompi lähteä ulkomaille.

Parhaana pidetystä vaihtoehdosta ei odoteta aiheutuvan ympäristövaikutuksia. Myös yhteiskunnalliset vaikutukset ovat rajalliset.