FI Euroopan unionin virallinen lehti C 332/20

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Luovuuden, yrittäjyyden ja liikkuvuuden edistäminen koulutuksella”

(oma-aloitteinen lausunto)

(2015/C 332/03)

Esittelijä: Vladimíra DRBALOVÁ

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea päätti 16. lokakuuta 2014 työjärjestyksensä 29 artiklan 2 kohdan nojalla laatia oma-aloitteisen lausunnon aiheesta

”Luovuuden, yrittäjyyden ja liikkuvuuden edistäminen koulutuksella”.

Asian valmistelusta vastannut ”työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 7. toukokuuta 2015.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 27.–28. toukokuuta 2015 pitämässään 508. täysistunnossa (toukokuun 27. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 88 ääntä puolesta ja 8 vastaan 21:n pidättyessä äänestämästä.

1. Päätelmät ja suositukset

1.1 ETSK kannattaa Euroopan komission ja Eurooppa-neuvoston puheenjohtajakolmikon yhteistä aloitetta, jossa panostetaan yrittäjyyskasvatukseen (1) ja yrittäjähenkisyyden edistämiseen Euroopassa.

1.2 ETSK suosittaa, että jäsenvaltiot ottavat jälleen käyttöön eurooppalaisen koulutusyhteistyön strategiset puitteet (ET 2020), jotka perustuvat vuoden 2006 Oslon toimintaohjelmaan ja ovat edelleen varsin ajankohtaiset.

1.3 ETSK suosittaa, että jäsenvaltiot kehittävät omat yrittäjyyskasvatusstrategiansa tai sisällyttävät yrittäjyyskäsitteen elinikäistä oppimista koskeviin kansallisiin strategioihin.

1.4 ETSK suosittaa, että kehitetään asteittain Euroopan parlamentin ja neuvoston vuonna 2006 antamassa suosituksessa (2) tarkoitettuja avaintaitoja sopeutumiskyvyn, työllistettävyyden, sosiaalisen osallisuuden ja liikkuvuuden parantamiseksi.

1.5 Siirtymistä koulusta työhön tai itsenäiseen ammatinharjoittamiseen voivat helpottaa laadukkaat työharjoittelut, oppisopimuskoulutukset, työskentelyn ja koulutuksen yhdistelmät ja muut työpohjaiset järjestelmät, aloitteleville yrityksille suunnatut ja yrityshautomo-ohjelmat, vapaaehtoistyö ja urheilutoiminta.

1.6 Koulun ulkopuolella hankitun osaamisen tunnustamisjärjestelmiä on kehitettävä, ja oppijoiden, kouluttajien ja työnantajien tulee olla mukana suunnittelemassa tunnustamisprosesseja, jotka lähtevät heidän tarpeistaan (3).

1.7 Yrittäjyyskasvatus on kuitenkin nähtävä osana yhteiskuntaa yleensä eikä vain osana yritystoimintaympäristöä. Yrittäjyystaitoja olisi opetettava tarkoituksenmukaisesti kaikilla koulutustasoilla varhaisista ikävuosista lähtien tavalla, joka mahdollistaa taitojen jatkuvan kehittämisen koko opintojen ajan.

1.8 ETSK kannattaa Euroopan komission jäsenvaltioille esittämää ehdotusta luoda avaintaitoja koskevan viitekehyksen yhteyteen yrittäjyystaitojen viitekehys. Se auttaisi varmistamaan, että kaikilla koulutusasteilla sovelletaan koordinoitua lähestymistapaa ja otetaan huomioon epävirallinen ja arkioppiminen.

1.9 ETSK kehottaa jäsenvaltioita laatimaan opettajille, kouluttajille ja kasvattajille suunnatun ohjelman, jossa keskitytään yrittäjyystaitojen ja yrittäjähenkisyyden kehittämiseen. Oppilaitosten tulisi puolestaan tarjota oppimisympäristöjä, jotka edistävät yrittäjähenkistä ajattelua ja ovat avoimia laajemmalle yleisölle.

1.10 ETSK korostaa sidosryhmien – julkisen hallinnon, koulujen, yritysten, työllisyyspalvelujen ja perheiden – välisen kumppanuuden tärkeyttä ja painottaa erityisesti työmarkkinaosapuolten roolia todellisia tarpeita vastaavien ammatillisten ja monialaisten taitojen kehittämisessä.

1.11 ETSK kehottaa jäsenvaltioita hyödyntämään kaikkia saatavilla olevia ohjelmia ja välineitä, joilla tuetaan yrittäjyyttä koulutuksen osana, luovuutta, innovointia ja liikkuvuutta. ETSK kehottaa komissiota antamaan jäsenvaltioille tukea ja tarvittavaa apua Erasmus+-ohjelman täytäntöönpanossa ja varmistamaan näin, että kaikki sen osa-alueet toimivat asianmukaisesti.

2. EU:n poliittiset puitteet

2.1 Yksi 26.–27. kesäkuuta 2014 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmien prioriteeteista oli liitteessä I ”Unionin strateginen ohjelma muutoksen aikoina” (4) esitetyn mukaisesti auttaa kaikkia kehittämään osaamistaan ja käyttämään kykyjään ja mahdollisuuksiaan elämässä edistämällä modernin talouden ja elinikäisen oppimisen kannalta oikeanlaista osaamista.

2.2 Puheenjohtajavaltio Italia (5) käynnisti Eurooppa 2020 -strategian uudelleenarvioinnin tueksi poliittisen keskustelun koulutuksen tulevasta roolista kansallisissa ja EU-tason kasvuohjelmissa. Myös puheenjohtajavaltio Latvia jatkaa digitaalisten mahdollisuuksien edistämistä ja yrittäjyyskasvatuksen tukemista erityisesti aluetasolla (6).

2.3 Koulutus-, nuoriso-, kulttuuri- ja urheiluneuvosto painotti 12. joulukuuta 2014 antamissaan päätelmissä (7), että sekä yrittäjyys että koulutus ovat älykästä, kestävää ja osallistavaa kasvua koskevan Eurooppa 2020 -strategian painopisteitä. Yrittäjähenkisyyden kehittämisestä voi olla merkittävää hyötyä kansalaisten työuralle ja elämänuralle.

3. Yleistä

3.1 Yrittäjyyskasvatuksen painottaminen merkitsee yhteiskunnan yrittäjähenkisyyden edistämiseen tähtäävän yrittäjyyskasvatusta Euroopassa koskevan Oslon ohjelman (8) ja eurooppalaisen koulutusyhteistyön strategisten puitteiden (ET 2020) (9) paluuta.

3.2 Luovuus ja innovointi ovat ratkaisevan tärkeitä yritysten kehittämiselle ja Euroopan kyvylle kilpailla kansainvälisesti. Yleissivistävään ja ammatilliseen koulutukseen investointi taitojen kehittämiseksi on olennainen tekijä pyrittäessä vauhdittamaan kasvua ja kilpailukykyä. Ensiksi on edistettävä sitä, että kaikki kansalaiset hankkivat sellaisia monialaisia avaintaitoja kuin digitaaliset taidot, oppimistaidot, aloitekyky ja yrittäjyys sekä kulttuuritietoisuus (10).

3.3 Työmarkkinoiden seurantaryhmän konferenssi aiheesta ”Aloittelevien yritysten tukeminen kasvun ja työpaikkojen luomiseksi” (11) osoitti myös selvästi, että yrittäjyyskasvatus tulisi nähdä osana laajempaa yhteiskunnallista toimintaympäristöä. Liiketoimintaympäristössä olisi kuitenkin pyrittävä helpottamaan yritystoiminnan aloittamista, vähentämään byrokratiaa ja luomaan työllistymismahdollisuuksia. Yritystoiminnan valmistelun, aloittamisen ja kehittämisen kannustimet voidaan kytkeä moniin muihin aktiivisen työmarkkinapolitiikan piiriin kuuluviin toimenpiteisiin, ja niitä tulisi tarkastella osana laajempaa yritysten tukemiseen ja kehittämiseen keskittyvää kehystä.

3.4 Eurooppalaisia pk-yrityksiä tukevan Small Business Act -aloitteen (12) tarkistus tarjoaa ainutlaatuisen mahdollisuuden tiivistää yhteyksiä pk-yrityksiin keskittyvän toiminnan ja yrittäjyyskasvatuksen välillä hyödyntämällä kaikkia saatavilla olevia välineitä, kuten COSME-ohjelmaa. Pk-yrityksissä tarvittavien taitojen kehittämisen ja kaikenlaisen innovoinnin edistäminen on yksi kymmenestä toimintalinjasta, joiden avulla EU:n pk-yrityksille luodaan tasapuoliset toimintaedellytykset.

4. Avaintaidot

4.1 Koulutukseen sisällytettävällä yrittäjyyskasvatuksella tulisi pyrkiä antamaan kaikille oppijoille sukupuolesta, sosioekonomisesta taustasta tai erityistarpeista riippumatta mahdollisuus kehittää yrittäjänä tarvittavia taitoja ja osaamista.

4.2 Perustaitojen eli esimerkiksi luku-, kirjoitus- ja laskutaidon lisäksi yrittäjyys edellyttää, että kehitetään asteittain erilaisia Euroopan parlamentin ja neuvoston vuonna 2006 antamassa suosituksessa tarkoitettuja avaintaitoja, mm. aloitekykyä, yrittäjyyttä ja kykyä toteuttaa ideoita. Tämä edellyttää luovuutta, innovointia ja riskinottoa sekä kykyä suunnitella ja johtaa hankkeita tavoitteiden saavuttamiseksi.

4.3 Vierailla kielillä kommunikointi on erityisen tärkeää, jotta eurooppalaiset pystyvät liikkumaan, työskentelemään ja opiskelemaan vapaasti eri puolilla Eurooppaa. Se onkin yhä tärkeämpi asia nuorille (13).

4.4 Digitaalinen yrittäjyys on keskeisen tärkeää digitaalisilla sisämarkkinoilla työpaikkojen luomiseksi, innovatiivisten ajatusten toteuttamiseksi ja innovointia vauhdittavien klusterien muodostamiseksi. EU:n tulee kehittää poliittiset puitteet, jotka edistävät viestintä- ja tietoteknisiä taitoja ja kannustavat jäsenvaltioita ottamaan opiksi toisiltaan siitä, miten ne voivat lisätä tieto- ja viestintätekniikkaa hallitsevien ammattiin valmistuneiden lukumäärää ja laatua yritysten tarpeiden mukaan.

4.5 Naisten valtava potentiaali on saatava käyttöön, ja heidän ainutlaatuista johtamistapaansa ja yrittämistapaansa on hyödynnettävä. Jäsenvaltioiden tulee läheisessä yhteistyössä sidosryhmien kanssa toteuttaa ohjelmia, joissa keskitytään liiketoiminta- ja yrittäjyystaitojen kehittämiseen ja naisten johtamien yritysten ottamiseen osaksi maailmanlaajuisia toimitusketjuja (14).

5. Miten yrittäjähenkisyyttä voi edistää

5.1 Yrittäjyystaidot ovat tärkeitä elämässä yleensä, ja ne antavat ihmisille paremmat mahdollisuudet hallita omaa tulevaisuuttaan. Yrittäjyystaitoja olisi opetettava tarkoituksenmukaisesti kaikilla koulutustasoilla varhaisista ikävuosista lähtien tavalla, joka mahdollistaa taitojen jatkuvan kehittämisen koko opintojen ajan.

5.2 Kaikilla koululaisilla tulisi olla mahdollisuus osallistua työharjoitteluohjelmiin näiden taitojen kehittämiseksi, ja yrittäjyystaitojen hankkimisessa edistymistä ja niiden hallitsemisen osoittamista varten olisi kehitettävä välineitä, joissa keskitytään tulevien työharjoittelujen laadun parantamiseen. Hyvä esimerkki on Suomen yrittäjyyskasvatusohjelma (15), jossa annetaan yritystoimintaan liittyvää koulutusta eri koulutusasteilla.

5.3 Yrittäjyyskasvatus määritellään viralliseksi opetukseksi, jossa ”jaetaan tietoa, koulutetaan ja kasvatetaan kaikkia sosioekonomisesta kehityksestä kiinnostuneita hankkeessa, jolla edistetään yrittäjähenkisyyttä, yritysten perustamista tai pienyritysten kehittämistä” (16).

5.3.1 Eurooppa asettaa tällä hetkellä kaiken toivonsa teoriaa ja käytäntöä yhdistelevien järjestelmien ja vastaavien työssäoppimisjärjestelmien edistämiseen ja kehittämiseen. Jäsenvaltiot, joissa on käytössä tällaisia järjestelmiä, ovat saaneet hyviä tuloksia pitkällä aikavälillä, ja niiden työttömyysasteet ovat EU:n keskiarvon alapuolella.

5.3.2 Harjoittelu on tärkeä keino, jolla voidaan puuttua työttömyysongelmaan tai ammattitaidon kysynnän ja tarjonnan kohtaamattomuuteen sekä turvata siirtyminen koulutuksesta työmarkkinoille. Harjoittelun sisällyttämistä koulutusohjelmiin tulisi tukea entistä enemmän (17).

5.3.3 Työharjoittelu, jonka aikana kehitetään työntekijöiden yrittäjähenkisyyttä, ja työntekijälähtöinen/yhteiskunnallinen yrittäjyys voivat olla hyviä esimerkkejä työntekijöiden osallistumisjärjestelyistä, joissa tavoitteena on saavuttaa työskentelyorganisaation taloudelliset ja sosiaaliset päämäärät.

5.3.4 Vapaaehtoistyö voi olla arvokas taitoja kehittävä kokemus. Nuorisojärjestöt ovat tärkeitä epävirallisen oppimisen paikkoja. Kasvatuksellisten ohjelmiensa avulla ne auttavat kehittämään useita monialaisia taitoja, kuten ryhmätyötä, vuorovaikutustaitoja, aloitekykyä ja riskinottoa. Nuoret voivat ottaa opiksi virheistään turvallisessa ympäristössä (toisin kuin todellisessa yritysmaailmassa).

5.4 Euroopan komissio julkaisi vuonna 2012 kouluissa annettavasta yrittäjyyskasvatuksesta raportin (18), jossa keskitytään kansallisiin strategioihin, opetusohjelmiin ja oppimistuloksiin. Yrittäjyyskasvatusta tuetaan nykyisin useimmissa Euroopan maissa. Asiaa lähestytään eri tavoin: 1) yrittäjyyskasvatukseen keskittyvin erityisin strategioin/toimintaohjelmin, 2) laajemmin kasvatuksellisin tai taloudellisin strategioin, joihin sisältyy yrittäjyyskasvatustavoitteita, tai 3) yksittäisten tai useampien yrittäjyyskasvatusaloitteiden kautta.

5.5 Kaikki eivät synny yrittäjiksi. Yrittäjähenkisyys tarjoaa vain enemmän vaihtoehtoja työuralla ja elämänuralla onnistumiseksi. Niitä, jotka ovat lahjakkaita yrittämisessä ja riittävän rohkeita muuntamaan yrittäjähenkisyytensä toiminnaksi, tulisi kuitenkin tukea.

5.5.1 Yrityshautomot ovat innovoinnin ja yrittäjyyden keskuksia. Niitä on monissa yliopistoissa, ja ne tarjoavat turvallisen ympäristön, jossa opiskelijat saavat ammattitaitoista ohjausta liikeideoiden toteuttamiseen ja riskien ottamiseen ilman kielteisiä vaikutuksia ja epäonnistumisen kulttuuria. Kaupallisen alan oppilaitoksissa, joissa on yrityshautomoita, opiskelijoille avautuu suorempi reitti lähteä mukaan aloittelevaan yritykseen tai perustaa oma yritys.

5.5.2 Yrittäjyystaitoja voi hankkia myös yleisen opetusjärjestelmän ulkopuolella järjestetyissä osaamisen kehittämisohjelmissa. Ohjelmiin voi sisältyä valmennusta ja mentorointia, jota tarjoavat kokeneet kouluttajat, yrittäjät ja liiketoiminnan asiantuntijat. Näin potentiaaliset yrittäjät saavat arvokasta liiketoimintatietotaitoa ja pääsevät luomaan yhteyksiä toiminnassa oleviin yrityksiin ja yrittäjiin.

5.5.3 Kauppa- ja teollisuuskamarien eri puolilla Eurooppaa tarjoamassa yrittäjyystaitokoulutuksessa hyödynnetään erilaisia opetus- ja harjoittelumuotoja, jotka tukevat ihmisiä liikeidean hahmottamisessa ja yrityksen perustamisessa, tarvittavien resurssien arvioimisessa ja organisoinnissa ja yritykseen liittyvän riskin ottamisessa. Niitä ovat esimerkiksi Itävallan yrittäjyystaitopassi (19), Belgian Startup@Campus (20), Ranskan Incuba-koulu, Saksan aloittelevien yritysten kurssi (21), Espanjan uusien yrittäjien päivä ja Belgian Bryo-hanke (22).

5.6 Sidosryhmillä ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioilla voi olla keskeinen käytännön rooli yrittäjyyttä edistävien ja yrittäjähenkisyyttä lisäävien aloitteiden toteuttamisessa ja tuloksissa. Yksi esimerkki on Suomen Startup Sauna -säätiö (23), jonka suomalaiset yrittäjät perustivat yhteistyössä useiden julkisten tahojen kanssa.

6. Miten tunnustaa yrittäjyystaidot ja määritellä ne nykyistä avoimemmin

6.1 Osaamisen ja pätevyyden tunnustamiseen ja läpinäkyvyyteen edelleen liittyvät vaikeudet haittaavat oikeanlaisen osaamis- ja pätevyysyhdistelmän kehittämistä sekä liikkuvuutta, jota tarvitaan osaamisen ja työpaikkojen kohtaamisen varmistamiseksi ja sitä kautta kilpailukyvyn ja hyvinvoinnin parantamiseksi.

6.2 EU:n tasolla on kehitelty useita välineitä, joilla pyritään helpottamaan yhteistyötä ammatillisessa koulutuksessa ja korkea-asteen koulutuksessa hankitun osaamisen ja pätevyyden EU-laajuisen läpinäkyvyyden ja tunnustamisen kautta (24).

6.3 Näiden välineiden lisäksi useilla aloitteilla pyritään parantamaan taitojen tarjonnan ja kysynnän kohtaamista. Niitä ovat muun muassa eurooppalainen taito-, osaamis-, tutkinto- ja ammattiluokittelu (ESCO) ja EU:n osaamispanoraama. Liikkuvuutta edistetään puolestaan Europass-kehyksellä, johon sisältyy Europass-ansioluettelo ja eurooppalainen osaamispassi, sekä hiljattain tarkistetun ammattipätevyysdirektiivin (25) avulla.

6.4 Eurooppalaisen tutkintojen viitekehyksen, opintosuoritusten eurooppalaisten siirtojärjestelmien (ECTS ja ECVET) ja eurooppalaisen monikielisen taito-, osaamis-, tutkinto- ja ammattiluokittelun (ESCO) johdonmukaisuuden varmistaminen auttaisi takaamaan tutkintojen tunnustamisen, epävirallisen ja arkioppimisen validoinnin ja elinikäisen oppimisen ohjauksen. Tämän prosessin on oltava kokonaisvaltainen, ja sen yhteydessä on arvioitava eri välineiden tehokkuutta.

6.5 Tiedonannossa ”Koulutuksen uudelleenajattelu” (26) korostetaan myös tarvetta tunnustaa, arvioida ja validoida koulun ulkopuolella hankitut taidot, jotta ihmiset voivat hankkia ammattitaitoprofiilin esitettäväksi mahdollisille työnantajille. Luokkahuoneen ulkopuolella hankittujen taitojen tunnustaminen on tärkeää harkittaessa työntekijän palkkaamista tiettyyn tehtävään, mutta taitojen arvioinnin ja validoinnin ei pitäisi jäädä pelkästään työnantajan velvollisuudeksi.

6.6 Tutkintojen siirrettävyyttä tukevat linjaukset ja kehykset myös liittyvät yleensä voimassa olevaan EU:n lainsäädäntöön. Lisäksi jäsenvaltioissa on olemassa useita kansallisen tason aloitteita aiemmin hankitun osaamisen validoimiseksi. Tällaisia kansallisia aloitteita tulisi arvioida ja seurata järjestelmällisesti, jotta havaitaan hyvät käytänteet ja edistetään vastavuoroista oppimista ja yhteisiä periaatteita (27).

6.7 ETSK kannattaa Euroopan komission ehdotusta kehittää avaintaitoja koskevan viitekehyksen osaksi yrittäjyystaitoja koskeva viitekehys, jossa osaaminen jaetaan eri alojen taitoihin eurooppalaisen tutkintojen viitekehyksen oppimistuloskuvausten ja tasojen perusteella. Se auttaa varmistamaan, että kaikilla koulutustasoilla sovelletaan koordinoitua lähestymistapaa ja että epävirallinen ja arkioppiminen otetaan huomioon.

6.8 ETSK kannattaa seuraavia kahta komission ja OECD:n yhteistä aloitetta:

1) Yrittäjyys 360 (28), jonka tarkoituksena on innostaa yrittäjyyteen kouluissa ja teknisissä ja ammatillisissa oppilaitoksissa ja tarjota ilmaiseksi käyttöön itsearviointiväline, joka tukee oppilaitoksia ja yksittäisiä opettajia auttamalla toteuttamaan yrittäjyyttä edistäviä strategioita ja käytänteitä

2) HEInnovate-verkkotyökalu (29), joka auttaa korkea-asteen oppilaitoksia edistämään yrittäjähenkisempää ja innovatiivisempaa ajattelua kansainvälisissä yhteyksissä.

7. Opettajien, kouluttajien ja kasvatusalan johtohahmojen rooli

7.1 Opettajilla ja kasvattajilla on keskeinen rooli oppimisen tukemisessa ja ideoinnissa. Uusien kasvatuksellisten prosessien ja opetustekniikoiden käyttöönotto luokissa ei ole helppo tehtävä ja edellyttää päteviä opettajia, jotka ohjaavat prosessia (30). Heidän tulee tukea vaihtoehtoisia ja epävirallisia oppimistapoja ja soveltaa yksilöllistä lähestymistapaa.

7.1.1 Opettajien ja ohjaajien laadukkuus on olennainen tekijä yrittäjyyskoulutusohjelmien onnistumisen ja tehokkuuden kannalta. Potentiaaliset yrittäjät, jotka ovat yrittäjäuransa alkuvaiheissa, arvostavat erityisesti kokeneiden opettajien kokemusta ja osaamista: he voivat olla esimerkiksi vanhempia yrittäjiä, jotka jakavat omia kokemuksiaan (31).

7.1.2 Yksi esimerkki toimivasta yrittäjyyskoulutusohjelmasta on Irlannin kansallisen yrittäjyyskoulutussäätiön ohjelma (32), jossa annetaan intensiivistä opettajankoulutusta toisen asteen oppilaitosten opettajille ja nuorisotyöntekijöille, jotta näillä olisi tarvittavat taidot ja resurssit yrittäjyyskasvatuksen antamiseksi nuorille. Ohjelman suorittaneet saavat todistuksen yrittäjyyskasvattajan pätevyydestä.

7.1.3 Toinen esimerkki on Alankomaiden yrittäjyys- ja koulutustoimintaohjelma (33), jonka tavoitteena on lisätä opiskelijoiden yrittäjähenkisyyttä ja yrittäjyysmyönteistä asennoitumista sisällyttämällä yrittäjyystaidot ja -osaaminen osaksi Alankomaiden opetusjärjestelmää. Ohjelma muodostuu erilaisista osista, joissa pyritään tarjoamaan monenlaisia toimintoja opiskelijoiden yrittäjyystaitojen kehittämiseksi opintojen kaikissa vaiheissa sekä tarjoamaan opettajille yrittäjyyskasvatusta käsitteleviä koulutuskursseja.

7.2 Opettajien, kouluttajien ja kasvatusalan johtohahmojen tulisi pyrkiä kehittämään omaa luovuuttaan ja innovatiivisuuttaan, ja koulujen tulisi tarjota oppimisympäristö, joka edistää yrittäjähenkistä ajattelua ja on avoin laajemmalle yleisölle.

7.3 Komissio julkaisi kesäkuussa 2013 A guide for educators -oppaan (34), jossa luetellaan perusperiaatteita yrittäjyyskasvatuksen opettajille, käsitellään laadullisten oppimistulosten arviointia, oppiainerajat ylittävää opiskelua, opettajankoulutusta ennen työskentelyä ja työn aikana, mentorointia, yrittäjyyspedagogia-alan innovaatioita ja esitetään käytännön esimerkeistä poimittuja tärkeitä viestejä.

7.3.1 Yrittäjyyskasvatusta käsittelevien opettajankoulutuslaitosten tulisi laatia selkeä kasvatuskäsite, jotta opettajat saisivat valmiudet antaa myös työmarkkinoiden tarpeita ajatellen hyödyllistä opetusta. Yrittäjähenkisyyttä tukeva koulutus on sisällytettävä opetusohjelmaan horisontaalisena lähestymistapana ja oppiainerajat ylittävänä aineena.

7.3.2 Yrittäjyyskasvatuksen koulutusohjelmissa on motivoitava opettajaopiskelijoita kehittämään omaa yrittäjyystuntemustaan, yrittäjyystaitojaan ja -asenteitaan.

7.3.3 Olisi tuettava sellaisten ilmaisten ja avointen digitaalisten ja verkkopohjaisten välineiden kehittämistä, joiden avulla voi opiskella yrittäjyystaitoja, ja yhteistyömuotojen tutkimista avointa lähdekoodia käyttävän yhteisön kanssa ilmaisten yritystoimintavälineiden ja niiden käyttökoulutuksen edistämiseksi.

7.3.4 Kouluttajien Euroopan laajuinen liikkuvuus on tärkeää etenkin korkea-asteella EU:n elinikäisen oppimisen ohjelman ja/tai muiden erityisesti tähän tarkoitettujen välineiden kautta. Liikkuvuutta ja kokemustenvaihtoa on lisättävä Euroopassa paitsi yliopistojen välillä myös tiedemaailman ja soveltuvin osin yritysmaailman välillä. On kehitettävä ohjelmia, joiden puitteissa kouluttajat voivat viettää aikaa muissa oppilaitoksissa ja/tai yksityissektorilla ja sitä kautta aidosti sitoutua, oppia ja kehittyä.

8. Kumppanuusperiaate

8.1 Yrittäjyyskasvatuksen sisältöä muotoiltaessa olisi tiedusteltava yritysten mielipiteitä. Tämä on välttämätöntä, jotta opintonsa päättävillä olisi varmasti ne taidot, joita he tarvitsevat menestyäkseen. Yrityksiä tulisi kehottaa osallistumaan nykyistä tiiviimmin johtajille ja työntekijöille suunnattuun koulutukseen, jossa käsitellään yrittäjyyttä, yhteistyötä ja osallistumista organisaation johtoon. Yritysten tulisi myös opettaa työntekijöilleen työtilanteen edellyttämät tarvittavat taidot ja uudet osaamisalat sekä päätöksentekotavat ja antaa heille mahdollisuus osallistua näihin koulutusohjelmiin. Lisäksi niiden tulisi tehdä yhteistyötä opetusyhteisön kanssa siten, että nuoret voisivat tutustua työmarkkinoihin ja löytää niiltä itselleen paikan.

8.2 Ammattiliittojen ja nuorten välinen yhteys koulutusalalla on erityisen tärkeä. Ammattiliitot voivat osallistua nuorten koulutukseen, joka tapahtuu muissa työympäristöissä kuin kouluissa tai oppilaitoksissa. Kokeneimmat ja ammattitaitoisimmat työntekijät voivat työskennellä nuorten työntekijöiden, harjoittelijoiden ja vapaaehtoistyöntekijöiden kanssa ohjaajina ja tutoreina tai ryhtyä opettajiksi erityisissä oppisopimusjärjestelyissä. Yhteydet yrityksiin ovat tärkeitä, jotta nuoret saavat tietoa työmarkkinaprosesseista ja työmarkkinasuhteista. Opettajien ammattijärjestöt ovat keskeinen taho, jonka kanssa kannattaa tehdä yhteistyötä tehokkaan koulutuspolitiikan hyväksi, mutta rajapinta yritysten kanssa on elintärkeä.

8.3 Ennen kaikkea työnantaja- ja työntekijäjärjestöt on työmarkkinaosapuolina otettava mukaan laatimaan kansallisia elinikäisen oppimisen strategioita ja nuorisotakuun toteuttamiseen tähtääviä toimintasuunnitelmia. ETSK kannattaa eurooppalaisten työmarkkinaosapuolten laatimia nuorisotyöllisyyden toimintapuitteita (35).

8.4 On tärkeää varmistaa kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden osallisuus. Näin erilaiset organisaatiot (naisten, nuorten, perheiden, vammaisten, maahanmuuttajien, vähemmistöjen ja muiden ryhmien järjestöt) voisivat keskittyä tehokkaammin tiettyjen väestönosien tarpeisiin ja prioriteetteihin koulutusjärjestelmässä ja työmarkkinoilla.

8.5 Perheellä on edelleen tärkeä rooli, kuten komitean aiemmassa lausunnossa (36) on todettu.

9. Käynnissä olevien ja uusien ohjelmien tehokas hyödyntäminen

9.1 Komission uudessa opetus-, koulutus-, nuoriso- ja urheilualan Erasmus+-ohjelmassa (37) vuosiksi 2014–2020 pyritään kehittämään taitoja ja työllistettävyyttä sekä uudistamaan koulutusta ja nuorisotyötä. Seitsenvuotisen ohjelman budjetti on 14,7 miljardia euroa, mikä merkitsee EU:n tätä alaa koskevan investointisitoumuksen mukaisesti 40 prosentin lisäystä nykyiseen varainkäytön tasoon nähden. Erasmus+ antaa yli neljälle miljoonalle eurooppalaiselle mahdollisuuden opiskella, hankkia työkokemusta ja osallistua vapaaehtoistyöhön ulkomailla. Tämä on suuri edistysaskel, sillä siihen liittyy merkittäviä mahdollisuuksia tukea yrittäjyyskoulutusta esimerkiksi kannustamalla koulutuksen ja elinkeinoelämän yhteistyön valtavirtaistamista osaamisyhteenliittymiksi korkeakoulutuksessa ja alakohtaisiksi taitoyhteenliittymiksi ammatillisessa koulutuksessa.

9.2 Muillakin ohjelmilla ja välineillä tuetaan yrittäjyyskasvatusta EU:ssa. Niitä ovat Euroopan sosiaalirahasto (38) , eurooppalainen taito-, osaamis-, tutkinto- ja ammattiluokittelu ESCO (39) , COSME (40) , Horisontti 2020 (41) , nuorisotyöllisyysaloite (42) ja Luova Eurooppa (43).

Bryssel 27. toukokuuta 2015. Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Henri MALOSSE

(1) Määritelmä esitetään jäljempänä kohdassa 5.3.

(2) Suositus 2006/962/EY, annettu 18. joulukuuta 2006, EUVL L 394, 30.12.2006, s. 10.

(3) EUVL C 214, 8.7.2014, s. 31.

(4) EUCO 79/14, s. 15.

(5) Puheenjohtajavaltio Italian ohjelma ”Europe – A fresh start”, s. 72.

(6) Puheenjohtajavaltio Latvian järjestämä konferenssi, Riika, 11.–12. helmikuuta 2015, ”Entrepreneurship in regions to strengthen the European Union’s competitiveness”.

(7) Neuvoston päätelmät yrittäjyydestä koulutuksessa, annettu 12. joulukuuta 2014, EUVL C 17, 20.1.2015, s. 2.

(8) Yrittäjyyskasvatusta Euroopassa koskeva Oslon ohjelma, 2006. http://ec.europa.eu/enterprise/policies/sme/promoting-entrepreneurship/education-training-entrepreneurship/policy-framework/2006-conference/index_en.htm

(9) Neuvoston päätelmät, annettu 12 päivänä toukokuuta 2009, eurooppalaisen koulutusyhteistyön strategisista puitteista (ET 2020) EUVL C 119, 28.5.2009, s. 2.

(10) Strateginen tavoite 4 (ET 2020): Edistetään luovuutta, innovointia ja yrittäjyyttä kaikilla koulutusasteilla, neuvoston päätelmät, annettu 12. toukokuuta 2009.

(11) ETSK:n työmarkkinoiden seurantaryhmän 35. kokous, 13. marraskuuta 2014.

(12) COM(2008) 394.

(13) Euroopan komission puitteet: 1) valtion- ja hallitusten päämiesten vuonna 2002 sopima Barcelonan tavoite ja 2) valtio- ja hallitustaso. Vuonna 2008 annetussa tiedonannossa ”Monikielisyys – voimavara ja sitoumus” esitellään komission toimia tällä alalla.

(14) Research Report 2013, Entrepreneurs: What can we learn from them? Part.2/3 – Inspiring female entrepreneurs. CIPD (Chartered Institute of Personnel and Development).

(15) Opetusministeriö (2009), Yrittäjyyskasvatuksen suuntaviivat, Helsinki.

Työ- ja elinkeinoministeriö (2012), Yrittäjyyskatsaus 2012.

(16) Ks. Unescon ja Unevocin määritelmä.

(17) EUVL C 214, 8.7.2014, s. 36.

(18) Eurydice, huhtikuu 2012, Entrepreneurship education at school in Europe.

(19) Entrepreneurial Skills Pass (Itävalta).

(20) Startup@Campus (Belgia).

(21) Long night of Start-ups (Saksa).

(22) Bright and Young (Belgia).

(23) Teknologiateollisuus (2012), Uusi Startup-säätiö vauhdittamaan suomalaisia kasvuyrityksiä (Helsinki).

(24) Yksi keskeisistä välineistä on eurooppalainen tutkintojen viitekehys, joka liittyy kaikenlaisiin ja kaikentasoisiin tutkintoihin. Ammatillisen koulutuksen välineitä ovat ammatillisen koulutuksen opintosuoritusten eurooppalainen siirtojärjestelmä (ECVET) sekä ammatillisen koulutuksen laadunvarmistuksen eurooppalainen viitekehys (EQAVET). Korkea-asteen koulutuksen välineitä ovat Euroopan korkeakoulutuksen laadunvarmistuksen standardit ja ohjeet (ESG) ja eurooppalainen opintosuoritusten ja arvosanojen siirto- ja kertymisjärjestelmä (ECTS).

(25) Direktiivi 2013/55/EU.

(26) COM(2012) 669 final.

(27) Tuleva Eurofoundin raportti (2015) ”Youth Entrepreneurship in Europe”, EF 1507.

(28) OECD:n Entrepreneurship 360-hanke.

(29) HEInnovate.

(30) EUVL C 214, 8.7.2014, s. 31.

(31) Tuleva Eurofoundin raportti (2015) ”Youth Entrepreneurship in Europe”, EF 1507.

(32) NFTE-ohjelma.

(33) Ohjelmat: Voortgangsrapportage Programma onderwijs en ondernemerschap ja Landbouw en Innovatie, Brief Onderwijs en Ondernemerschap.

(34) ICF GHK:n Euroopan komission yritys- ja teollisuustoiminnan pääosastolle laatima opas ”Entrepreneurship education – A guide for Educators”.

(35) Framework of Action on Youth Employment.

(36) EUVL C 68, 6.3.2012.

(37) Erasmus+, EUVL L 347, 20.12.2013, s. 50.

(38) ESR.

(39) ESCO.

(40) http://ec.europa.eu/cip/cosme/index_en.htm

(41) http://ec.europa.eu/research/horizon2020/index_en.cfm?pg=home&video=none

(42) COM(2013) 144 final.

(43) Luova Eurooppa.