KOMISSION KERTOMUS VUOSIKERTOMUS KOHEESIORAHASTOSTA (2011) /* COM/2012/0642 final */





SISÄLLYSLUETTELO 1........... Ohjelmakauden 2000–2006 rahoituksen toteutuminen vuonna 2011 ja hankkeiden päättäminen 1 2........... Taloudellinen toimintaympäristö ja ehdollisuus. 5 3........... Tarkastukset ja rahoitusoikaisut 6 4........... Jäsenvaltioiden ilmoittamat sääntöjenvastaisuudet 8 5........... Arviointi 9 6........... Tiedottaminen ja julkistaminen. 10 Tämä kertomus esitetään asetuksen (EY) N:o 1164/1994 14 artiklan 1 kohdan mukaisesti, ja se kattaa ohjelmakaudella 2000–2006 hyväksyttyjen koheesiorahastohankkeiden, aiempien ISPA-hankkeiden sekä niiden ohjelmakaudella 1994–1999 hyväksyttyjen tai hyväksyttäväksi esitettyjen koheesiorahastohankkeiden, joiden täytäntöönpanoa jatkettiin kaudella 2000–2006, täytäntöönpanon vuonna 2011. Tiedot koskevat vuosia 2000–2006, koska koheesiorahaston perustamisesta ja asetuksen (EY) N:o 1164/1994 kumoamisesta annetussa asetuksessa (EY) N:o 1084/2006 ei edellytetä koheesiorahaston toimintaa koskevan vuosikertomuksen antamista vuosilta 2007–2013. Tämän vuoksi tässä kertomuksessa käsitellään koheesiorahaston toimintaa viidessätoista tukea saaneessa jäsenvaltiossa: kolmessatoista maassa, jotka olivat jäsenvaltioita vuoden 2006 lopussa (Espanja, Kreikka, Kypros, Latvia, Liettua, Malta, Portugali, Puola, Slovakia, Slovenia, Tšekki, Unkari ja Viro), sekä Euroopan unioniin 1. tammikuuta 2007 liittyneissä Bulgariassa ja Romaniassa kaudella 2000–2006 hyväksyttyjä aiempia ISPA-hankkeita. On muistettava, että Irlanti ei ole talouskasvustaan johtuen saanut tukea 1. päivästä tammikuuta 2004. Käynnissä olevat koheesiorahastohankkeet on kuitenkin vielä päätettävä. Kunkin tuensaajajäsenvaltion osalta vuosina 2000–2006 hyväksyttyjen hankkeiden täytäntöönpanoa, valvontaa ja tarkastusta vuonna 2011 käsitellään yksityiskohtaisesti tähän kertomukseen liitetyssä komission valmisteluasiakirjassa. 1. Ohjelmakauden 2000–2006 rahoituksen toteutuminen vuonna 2011 ja hankkeiden päättäminen Jäsenvaltiot, jotka voivat saada tukea koheesiorahastosta, voidaan jakaa kolmeen ryhmään: ohjelmakauden 2000–2006 alusta alkaen tukikelpoiset neljä jäsenvaltiota (EU-4: Espanja, Irlanti, Kreikka ja Portugali), unioniin toukokuussa 2004 liittyneet kymmenen jäsenvaltiota (EU-10: Kypros, Latvia, Liettua, Malta, Puola, Slovakia, Slovenia, Tšekki, Unkari ja Viro) sekä unioniin tammikuussa 2007 liittyneet kaksi jäsenvaltiota (EU-2: Bulgaria ja Romania). Taulukko 1: Koheesiorahaston hankkeiden lukumäärä jäsenvaltioittain ja aloittain Jäsenvaltio || Liikenne || Ympäristö || Yhdistelmät || Tekninen apu || Yhteensä Kreikka || 30 || 92 || 1 || 1 || 124 Irlanti || 6 || 4 || || || 10 Portugali || 34 || 72 || || 3 || 109 Espanja || 80 || 322 || 2 || 3 || 407 EU-4 || 150 || 490 || 3 || 7 || 650 Kypros || 1 || 1 || || || 2 Tšekki || 13 || 38 || 1 || 6 || 58 Viro || 10 || 17 || || 10 || 37 Unkari || 9 || 25 || || 13 || 47 Latvia || 14 || 22 || || 10 || 46 Liettua || 17 || 27 || || 7 || 51 Malta || 1 || 1 || || 1 || 3 Puola || 25 || 88 || || 17 || 130 Slovakia || 6 || 25 || || 8 || 39 Slovenia || 8 || 16 || || 4 || 28 EU-10 || 104 || 260 || 1 || 76 || 441 Bulgaria || 5 || 22 || || 11 || 38 Romania || 12 || 36 || || 15 || 63 EU-2 || 17 || 58 || || 26 || 101 Yhteensä || 271 || 808 || 4 || 109 || 1192 Komissio hyväksyi kaudella 2000–2006 kaikkiaan 1192 koheesiorahastohanketta 16 tukikelpoisessa jäsenvaltiossa. Tämä luku sisältää 52 hanketta, jotka hyväksyttiin tai esitettiin hyväksyttäväksi kaudella 1994–1999 mutta joiden täytäntöönpano jatkui kaudella 2000–2006. Komission hyväksymistä 1192 hankkeesta 808 liittyi ympäristöön, 271 liikenteeseen ja 109 tekniseen apuun. Neljässä hankkeessa yhdistyi useampi ala (ks. taulukko 1). 1.1. Muutokset koheesiorahastohankkeita koskeviin päätöksiin Komissio teki vuonna 2011 yhteensä 175 muutosta koheesiorahastohankkeita koskeviin päätöksiinsä. Tämä on hieman enemmän kuin vuonna 2010 (167), vähemmän kuin vuonna 2009 (196) ja enemmän kuin vuonna 2008 tehdyt 137 muutosta. Muutokset koskivat pääasiassa fyysistä soveltamisalaa, hankkeen edunsaajia, ennakko- ja välimaksujen enimmäismäärän korotusta 80 prosentista 90 prosenttiin sekä tukikelpoisuuden päättymispäivän muuttamista talouskriisin tai ylivoimaisen esteen vuoksi. Merkittävä määrä muutoksista koski yhdistettyjä ehdotuksia, ja niihin liittyi useampi kuin yksi edellä mainituista näkökohdista. Yhtenä toimenpiteenä Euroopan talouden elvytyssuunnitelman tukemiseksi komissio hyväksyi huhtikuussa 2010 muutoksen suuntaviivoihin kauden 2000–2006 koheesiorahastohankkeiden ja aiempien ISPA-hankkeiden päättämiseksi[1]. Komissio katsoi, että alun perin vuonna 2004 ja sen jälkeen hyväksyttyihin hankkeisiin on saattanut erityisen paljon vaikuttaa vaikeudet vaaditun julkisen ja yksityisen kansallisen rahoituksen järjestämisessä tai tuensaajien kyky noudattaa toimien alkuperäistä aikataulua. Komissio arveli, että tällaisten hankkeiden toteutus oli kesken tai vasta aivan alussa, kun kriisi alkoi. Tämän vuoksi suuntaviivoja muutettiin siten, että komissio voi päättää asianmukaisesti perustellusta pyynnöstä lykätä sellaisten hankkeiden tukikelpoisuuden päättymispäivää 31. joulukuuta 2011 saakka, jotka komissio on hyväksynyt ensimmäistä kertaa 1. tammikuuta 2004 jälkeen tehdyllä päätöksellä. Lisäksi jos kyseessä on hanke, jonka rahoitus koheesiorahastosta on vähintään 100 miljoonaa euroa, tukikelpoisuuden päättymispäivää voidaan lykätä 31. joulukuuta 2012 saakka. Tukikelpoisuuden päättymispäivän lykkääminen tätä pidemmälle on mahdollista ainoastaan poikkeuksellisissa ja asianmukaisesti perustelluissa olosuhteissa (esim. hallinnollisten tai oikeudellisten menettelyjen aiheuttamat viivytykset, ylivoimaiset esteet, joilla on merkittäviä seurauksia koheesiorahastosta tuetun hankkeen toteutuksessa, tai komission ilmiselvät virheet). Jäsenvaltiot pitivät muutosta tervetulleena, koska se parantaa ohjelmakauden 2000–2006 koheesiorahastohankkeiden tehokkuutta ja vaikutusta. Mahdollisuus lykätä tukikelpoisuuden päättymispäivää vuoden 2010 jälkeen tarkoittaa käytännössä, että joidenkin koheesiorahastohankkeiden täytäntöönpanoa jatkettiin vuosina 2011 ja 2012, mikä vaikuttaa päättämisprosessiin, jota on pidennettävä vastaavasti. Yli 500 hankkeen tukikelpoisuus olisi muussa tapauksessa päättynyt vuoden 2010 loppuun mennessä. Tukikelpoisuuden päättymispäivän lykkäämistä koskevat jäsenvaltioiden pyynnöt johtivat siihen, että 380 hankkeen tukikelpoisuus päättyi vuonna 2010, 116 hankkeen vuonna 2011 ja seitsemän vuonna 2012. 1.2. Ohjelmakaudella 2000–2006 hyväksyttyjen hankkeiden maksut vuonna 2011 Ohjelmakauden 2000–2006 koheesiorahastohankkeille (ja aiemmille ISPA-hankkeille) suoritettiin yleisesti ottaen odotettua vähemmän loppumaksuja. Loppumaksupyyntö edellyttää päättämisasiakirjojen perusteellista analysointia, ja riippuen asiakirjojen kattavuudesta ja laadusta analyysi saattaa johtaa loppumaksujen lykkääntymiseen ennakoitua myöhemmäksi. Vuoden 2011 alkuperäinen talousarvio ohjelmakauden 2000–2006 koheesiorahastohankkeiden maksuja varten oli 1 377 miljoonaa euroa (2 500 miljoonaa euroa vuonna 2010). Määrärahasiirron ansiosta lopullinen talousarvio oli 945 miljoonaa euroa, jotka oli kokonaan maksettu vuoden 2011 loppuun mennessä. Toteutuma on vähäisempi kuin vuonna 2010 (2 321 miljoonaa euroa) tai vuonna 2009 (2 777 miljoonaa euroa), mikä ilmentää sitä, että koheesiorahastohankkeiden täytäntöönpanosykli on loppuvaiheessa. Aiempien ISPA-hankkeiden budjettikohdissa oli alun perin 358 miljoonaa euroa vuodeksi 2011. Määrärahasiirtojen jälkeen määrärahat vähenivät 164 miljoonalla eurolla. Vuoden 2011 loppuun mennessä maksettiin 188 miljoonaa euroa (ks. taulukko 2). Taulukko 2: Koheesiorahastohankkeita ja aiempia ISPA-hankkeita koskevien maksujen toteutuminen vuonna 2011 (euroa) Maksumäärärahat || Alkuperäinen || Siirrot || Lopulliset määrärahat || Toteutuma Koheesiorahasto || 1 377 495 593 || - 432 555 482 || 944 940 111 || 944 940 111 Aiemmat ISPA-hankkeet || 352 094 460 || - 164 080 494 || 188 013 966 || 188 013 966 YHTEENSÄ || 1 729 590 053 || - 596 635 976 || 1 132 954 077 || 1 132 954 077 Taulukossa 3 esitetään maksut vuonna 2011 jäsenvaltioittain ja aloittain. Eniten tukea saivat Espanja EU4-ryhmästä, Puola EU10-ryhmästä ja Romania EU2-ryhmästä. Taulukko 3: Koheesiorahastohankkeita ja aiempia ISPA-hankkeita koskevat maksut vuonna 2011 jäsenvaltioittain ja aloittain Jäsenvaltio || Ympäristö || Liikenne || Tekninen apu || YHTEENSÄ Määrä (euroina) || %-osuus toteutu­masta || Määrä (euroina) || %-osuus toteutu­masta || Määrä (euroina) || Määrä (euroina) || %-osuus toteutu­masta Kreikka || 57 615 863,65 || 5,09 || 44 816 211,78 || 3,96 || || 102 432 075,43 || 9,04 Irlanti || 8 933 600,00 || 0,79 || 2 207 521,12 || 0,19 || || 11 141 121,12 || 0,98 Portugali || 59 890 525,34 || 5,29 || 36 626 302,96 || 3,23 || 272 789,96 || 96 789 618,26 || 8,54 Espanja || 207 017 555,55 || 18,27 || 193 055 630,27 || 17,04 || || 400 073 185,82 || 35,31 EU-4 || 333 457 544,54 || 29,43 || 276 705 666,13 || 24,42 || 272 789,96 || 610 436 000,63 || 53,88 Kypros || 8 926 429,27 || 0,79 || 5 058 456,00 || 0,45 || || 13 984 885,27 || 1,23 Tšekki || 20 394 019,16 || 1,80 || 20 304 261,32 || 1,79 || || 40 698 280,48 || 3,59 Viro || 7 885 782,28 || 0,70 || 17 391 904,00 || 1,54 || || 25 277 686,28 || 2,23 Unkari || 57 450 019,62 || 5,07 || || 0,00 || || 57 450 019,62 || 5,07 Latvia || 12 587 415,80 || 1,11 || 18 353 828,28 || 1,62 || || 30 941 244,08 || 2,73 Liettua || 16 724 432,00 || 1,48 || 5 143 945,00 || 0,45 || 264 809,42 || 22 133 186,42 || 1,95 Malta || 0 || 0,00 || 0 || 0,00 || || 0 || 0,00 Puola || 94 410 927,60 || 8,33 || 50 776 143,02 || 4,48 || 601 745,21 || 145 788 815,83 || 12,87 Slovakia || 5 504 756,15 || 0,49 || 10 381 316,38 || 0,92 || || 15 886 072,53 || 1,40 Slovenia || 8 207 958,63 || 0,72 || 2 446 325,42 || 0,22 || || 10 654 284,05 || 0,94 EU-10 || 232 091 740,51 || 20,49 || 129 856 179,42 || 11,46 || 866 554,63 || 362 814 474,56 || 32,02 Bulgaria || 20 080 988,55 || 1,77 || 11 181 332,51 || 0,99 || || 31 262 321,06 || 2,76 Romania || 48 053 737,21 || 4,24 || 80 387 543,69 || 7,10 || || 128 441 280,90 || 11,34 EU-2 || 68 134 725,76 || 6,01 || 91 568 876,20 || 8,08 || || 159 703 601,96 || 14,10 YHTEENSÄ || 633 684 010,81 || 55,93 || 498 130 721,75 || 43,97 || 1 139 344,59 || 1 132 954 077,15 || 100,00 1.3. Ohjelmakauden 2000–2006 maksattamatta olevat sitoumukset Kaikkien nykyisten tuensaajamaiden keskimääräinen käyttöaste (maksut suhteessa maksusitoumuksiin) sekä koheesiorahastohankkeiden että aiempien ISPA-hankkeiden osalta oli vuoden 2011 lopussa 86,8 prosenttia. Alimpia käyttöasteita olivat Unkarin 76,4 prosenttia ja Maltan 80,0 prosenttia ja korkeimpia Irlannin 94,5 prosenttia ja Kyproksen 100 prosenttia. Vuoden 2011 lopussa maksattamatta olevat sitoumukset kaudelta 2000–2006 olivat 4,76 miljardia euroa. Tämä määrä väheni vuoden 2011 aikana 1,3 miljardilla eurolla. Taulukko 4: Käyttöaste ja maksattamatta olevat maksusitoumukset vuoden 2011 lopussa Jäsenvaltio || Sidottu (euroa) || Maksettu (euroa) || Maksu­prosent­ti || Maksamattomat sitoumukset (euroa) (12/2011 mennessä) || (12/2011 mennessä) || 31.12.2011 Kreikka || 2 715 715 157 || 2 298 554 325 || 84,6 || 644 237 217 Irlanti || 570 501 432 || 539 671 256 || 94,5 || 44 183 661 Portugali || 3 091 383 087 || 2 702 560 755 || 87,4 || 480 151 783 Espanja || 11 678 668 888 || 10 390 253 116 || 88,9 || 1 385 991 734 EU-4 || 18 056 268 566 || 15 931 039 454 || 88,2 || 2 554 564 397 Kypros || 54 014 695 || 54 014 695 || 100,0 || 0 Tšekki || 1 216 164 695 || 1 102 680 977 || 90,6 || 123 537 739 Viro || 425 313 806 || 393 964 337 || 92,6 || 31 359 034 Unkari || 1 481 998 333 || 1 133 287 696 || 76,4 || 348 710 635 Latvia || 679 429 631 || 608 993 278 || 89,6 || 70 541 232 Liettua || 825 210 750,63 || 713 677 487 || 86,4 || 124 668 359 Malta || 21 966 289 || 17 573 031 || 80,0 || 4 393 258 Puola || 5 622 608 032 || 4 798 548 338 || 85,3 || 826 434 068,96 Slovakia || 764 788 823 || 662 551 600 || 86,6 || 102 246 279,62 Slovenia || 254 129 012 || 225 399 467 || 88,6 || 28 729 545 EU-10 || 11 345 624 057 || 9 710 690 908 || 85,5 || 1 660 620 153 Bulgaria || 791 062 943 || 645 742 295 || 81,6 || 226 706 678 Romania || 2 001 213 853 || 1 678 709 925 || 83,8 || 322 503 927 EU-2 || 2 792 276 796 || 2 324 452 221 || 83,2 || 549 210 606 YHTEENSÄ || 32 201 682 470 || 27 966 182 584 || 86,8 || 4 764 395 156 1.4. Koheesiorahastohankkeiden päättäminen Ohjelmakaudella 2000–2006 osarahoitetuista 1192 hankkeesta 690 oli edelleen meneillään jäsenvaltioissa vuoden 2011 lopussa (ks. taulukko 5). Näin ollen hankkeista oli saatettu päätökseen 502, mukaan lukien vuonna 2011 päätetyt 105 hanketta (vuonna 2010 hankkeita saatettiin päätökseen 102). Hankkeita saatettiin päätökseen eniten seuraavissa jäsenvaltioissa: Espanjassa 44, Kreikassa 13, Portugalissa 10 ja Puolassa 9 hanketta. Hankkeiden täytäntöönpano oli huipussaan vuonna 2010, ja huomio on nyt siirtynyt kohti päätökseen saattamista ja päättämiseen liittyvien asiakirjojen toimittamista. Hallintoviranomaisten ja komission työ hankkeiden päättämiseen liittyvien asiakirjojen osalta kasvaa merkittävästi. Komissio on tietoinen siitä, että päätösprosessi on liian hidas, kun otetaan huomioon seuraavien kahden vuoden aikana viimeisteltävien hankkeiden määrä. Päätösprosessia vaikeuttavat käytännön ongelmat, kuten hankkeiden päättämiseen liittyvien asiakirjojen toimittaminen myöhässä, tietojen ristiriitaisuus (joidenkin loppukertomusten ja hankkeiden päättämistä koskevien lausumien välillä) tai tiettyjen hankkeiden vajavainen toteutus verrattuna niiden alkuperäisiin tavoitteisiin. Lisäksi käytännön ongelmat vielä meneillään olevien hankkeiden toteuttamisessa johtavat usein uusiin muutospyyntöihin jäsenvaltioilta. Päättämisvaiheessa on lisäksi aiempaa monimutkaisempia hankkeita, ja päättämismenettelyyn liittyvään tarkasteluun ja päätöksentekoon on varattava enemmän aikaa. Komissio on hyväksynyt konkreettisia toimenpiteitä, joilla tehostetaan päättämismenettelyä. Aluepolitiikan pääosastoon perustettiin helmikuussa 2011 koheesiorahastohankkeiden päättämistä käsittelevä työryhmä, joka valvoo, opastaa ja helpottaa hankkeiden päättämistä. Lisäksi se on esittänyt eräitä aloitteita tilanteen parantamiseksi, kuten menettely sellaisten hankkeiden peruuttamista varten, joita ei todennäköisesti pystytä saattamaan päätökseen, koska niiden toteutus on ollut niin vähäistä, jäsenvaltioiden kanssa päätösvaiheessa tarvittavista selvennyksistä käytävän kirjeenvaihdon järkiperäistäminen yhtenäisen lähestymistavan ja tasapuolisen kohtelun varmistamiseksi sekä uuden valvontavälineen kehittäminen päättämismenettelyn edistymisen päivittäistä seurantaa varten. Taulukko 5: Vuoden 2011 loppuun mennessä päätökseen saatetut koheesiorahastohankkeet Jäsenvaltio || Koheesiorahasto­hankkei­den kokonais­määrä || Tilanne vuoden 2011 lopussa || Avoimina olevien hankkeiden määrä vuoden 2011 lopussa Päätet­tyjen hankkei­den kokonais­määrä || Päätet­tyjen hankkei­den %-osuus || Päätettyjen hankkeiden osalta maksettu yhteensä (euroa) || Vuonna 2011 päätettyjen hankkeiden määrä Kreikka || 124 || 71 || 57,3 || 1 645 734 338 || 13 || 53 Irlanti || 10 || 6 || 60,0 || 451 776 989 || 2 || 4 Portugali || 109 || 46 || 42,2 || 1 243 494 296 || 10 || 63 Espanja || 407 || 208 || 51,1 || 6 329 550 889 || 44 || 199 EU-4 || 650 || 331 || 50,9 || 9 670 556 512 || 69 || 319 Kypros || 2 || 1 || 50,0 || 28 722 415 || 1 || 1 Tšekki || 58 || 30 || 51,7 || 658 665 260 || 3 || 28 Viro || 37 || 27 || 73,0 || 240 805 280 || 6 || 10 Unkari || 47 || 13 || 27,7 || 67 714 692 || 1 || 34 Latvia || 46 || 22 || 47,8 || 155 238 464 || 3 || 24 Liettua || 51 || 17 || 33,3 || 177 056 807 || 1 || 34 Malta || 3 || 0 || 0,0 || 0 || 0 || 3 Puola || 130 || 15 || 11,5 || 384 661 932 || 9 || 115 Slovakia || 39 || 18 || 46,2 || 231 678 461 || 7 || 21 Slovenia || 28 || 17 || 60,7 || 125 856 727 || 4 || 11 EU-10 || 441 || 160 || 36,3 || 2 070 400 038 || 35 || 281 Bulgaria || 38 || 5 || 13,2 || 67 979 411 || 1 || 33 Romania || 63 || 6 || 9,5 || 15 776 582 || 0 || 57 EU-2 || 101 || 11 || 10,9 || 83 755 993 || 1 || 90 YHTEENSÄ || 1192 || 502 || 42,1 || 11 824 712 543 || 105 || 690 2. Taloudellinen toimintaympäristö ja ehdollisuus Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1164/1994, jonka mukaisesti ennen vuoden 2006 loppua hyväksyttyjä koheesiorahastohankkeita hallinnoidaan, 6 artiklassa asetetaan rahaston maksuille finanssipoliittisia ehtoja. Siinä säädetään, että ”rahastosta ei rahoiteta uusia hankkeita tai, jos kyseessä on merkittävä hanke, mitään hankkeen uusia vaiheita jäsenvaltiossa, jos neuvosto määräenemmistöllä komission suosituksesta katsoo, että […] jäsenvaltio ei ole pannut täytäntöön [vakaus- tai lähentymisohjelmaansa] siten, että julkistalouden liiallinen alijäämä vältetään”. Koska kauden 2000–2006 hankkeiden hyväksyminen tapahtui ennen talouskriisiä, tämän artiklan säännöksiä ei kuitenkaan ole sovellettu kauden 2000–2006 hankkeiden yhteydessä. 3. Tarkastukset ja rahoitusoikaisut Komissio on varmistanut koheesiorahastohankkeiden säännölliset tarkastukset useimmissa asianomaisissa jäsenvaltioissa, ja se on keskittynyt koheesiorahaston täytäntöönpanoon liittyviin erityisriskeihin. Tarkastusselvitys päivitettiin viimeksi vuonna 2011 (Cohesion Fund: Review of Winding-up Body 2000-2006 and audit of projects). Tämän selvityksen perusteella komission yksiköiden pitäisi pystyä päättelemään, tarjoavatko perustetut järjestelmät ja menettelyt ja muut toimet varmuuden jo päätökseen saatetuista ja pian päätösvaiheessa olevista hankkeista. Tarkastustyö alkoi toukokuussa 2011, ja sitä jatketaan vuosina 2012 ja 2013. Vuonna 2011 tehtiin kuusi tarkastuskäyntiä (Bulgariaan, Espanjaan, Romaniaan, Unkariin, Liettuaan ja Latviaan). Komissio on tehnyt kauden 2000–2006 koheesiorahastohankkeille kaikkiaan 162 järjestelmätarkastusta ja 20 lopputarkastusta. Jäljempänä esitetyssä analyysissä annetaan tarkemmat tiedot vuoden 2011 loppuun mennessä tehdyistä toimista ryhmiteltyinä rahaston kehitysvaiheen mukaan. 3.1. EU4-jäsenvaltiot Vuodesta 2001 lähtien tärkeimpien tarkastusselvitysten yhteydessä on tehty huomattavasti työtä EU4-jäsenvaltioiden osalta. Toimet ovat koskeneet jäsenvaltioiden hallinto- ja valvontajärjestelmien toimivuuden tarkastusta, julkisia hankintoja ja lausuman antavien jäsenvaltioiden elinten työn tarkastelua kauden 2000–2006 ohjelmien ja hankkeiden päättämiseen valmistautumiseksi sekä toimintasuunnitelmia, joilla korjataan havaittuja puutteita, rahoitusoikaisuja ja tilintarkastustuomioistuimen tarkastusten tuloksia. 3.2. EU10-jäsenvaltiot Komission aiempien vuosien tärkeimpien selvitysten yhteydessä tekemän merkittävän tarkastustyön ansiosta EU10-jäsenvaltioissa on saavutettu hyvä kattavuus (jopa 53 prosenttia). Arviot tähän ryhmään kuuluvien jäsenvaltioiden lausuman antavien elinten toiminnan luotettavuudesta vaihtelevat. Jos ongelmia havaittiin, komissio pyysi jäsenvaltion viranomaisia toteuttamaan tilanteen korjaavia toimintasuunnitelmia, suorittamaan ylimääräisiä jälkitarkastuksia, parantamaan päättämisen valmistelutoimia ennen päättämistä koskevien lausumien lähettämistä ja toteuttamaan tarvittavat rahoitusoikaisut. Jäljellä ovat lähinnä seuraavat riskitekijät: julkisten hankintojen menettelyt ja epäilyt joidenkin lausuman antavien elinten kyvystä havaita sääntöjenvastaisuuksia tai määrätä rahoitusoikaisuja sekä puutteet lausuman antavien elinten toiminnassa. Yhdessä tapauksessa (Unkari) raportoitiin liikennehankkeisiin liittyneistä vakavista ongelmista ja suhteellisen korkeasta virheprosentista, minkä vuoksi aluepolitiikan pääosaston vuoden 2011 toimintakertomukseen sisällytettiin varauma. Kaikkia havaittuja riskejä lieventää se, että komissio tekee perusteelliset tarkastukset tarkastellessaan päättämistä koskevia lausumia kunkin hankkeen päättyessä. Komissio aikoo myös jatkaa näiden riskien valvontaa tekemällä vielä avoinna olevista hankkeista otokseen perustuvia tarkastuksia. Neljässä jäsenvaltiossa (Kypros, Viro, Malta, Slovenia) ei ole ratkaisemattomia tarkastuskysymyksiä, joten komissio voi pitkälti luottaa hankkeiden päättämistä koskeviin lausumiin näiltä jäsenvaltioilta. 3.3. EU2-jäsenvaltiot Komission aiempien vuosien tärkeimpien selvitysten yhteydessä tekemän merkittävän tarkastustyön ansiosta Bulgariassa ja Romaniassa on saavutettu hyvä kattavuus (51,35 prosenttia Bulgarian osalta ja 36,51 prosenttia Romanian osalta). Koheesiorahaston hankkeiden täytäntöönpano alkoi yleensä myöhemmin näissä jäsenvaltioissa. Tämän seurauksena 38 hankkeesta Bulgariassa on vielä auki 33 ja 63 hankkeesta Romaniassa 57. Näin ollen vuonna 2012 ja mahdollisesti vielä vuonna 2013 suoritetaan merkittäviä välimaksuja. Kuten aluepolitiikan pääosaston vuoden 2011 toimintakertomuksessa todetaan, tarkastukset toivat esiin puutteita julkisten hankintojen alalla (valinta- ja myöntämisperusteet, määräajat, neuvottelumenettelyjen käyttö) ja heikkouksia hallinnon tarkastuksissa. Tämä johti komission aloitteesta rahoitusoikaisuihin. Ilmoitettuja oikaisuja tehtiin vuonna 2011 Bulgarian osalta 0,69 miljoonan euron ja Romanian osalta 0,22 miljoonan euron edestä. Komissio havaitsi puutteita lausuman antavan elimen työssä Bulgariassa ja antoi korjaussuosituksia. Se seuraa tilannetta tiiviisti (toukokuussa 2011 tehdyn tarkastuksen johdosta arvioidakseen tarkemmin lausuman antavan elimen työtä). Romanian osalta vuonna 2009 tehty lausuman antavan elimen toiminnan tarkastus on saatettu päätökseen huomautuksitta, minkä pohjalta näyttäisi olevan mahdollista luottaa päättämistä koskeviin lausumiin. 3.4. Muu tarkastustyö vuonna 2011 Koheesiorahastoa koskevaan komission yksiköiden tarkastustyöhön vuonna 2011 sisältyi myös asetuksen (EY) N:o 1386/2002 12 artiklan mukaisten kansallisten vuosittaisten valvontakertomusten, vuotuisten yhteenvetojen sekä komissiolle toimitettujen kansallisia järjestelmätarkastuksia koskevien kertomusten tarkastelu. Saadut kertomukset analysoitiin ja jäsenvaltioille lähetettiin vastaukset huomautuksilla ja tarpeen vaatiessa lisätietopyynnöillä varustettuina, jotta kansallisen tarkastustyön tulokset antaisivat mahdollisimman suuren varmuuden. Vuosittain järjestetään komission ja kansallisten tarkastusviranomaisten kahdenvälisiä koordinointikokouksia, joiden tarkoituksena on vaihtaa tarkastustyön toteuttamista koskevia tietoja ja keskustella otantatarkastusten edistymisestä sekä tarkastusten tulosten seurannasta. Vuoden 2010 tarkastustyötä koskevat kokoukset järjestettiin vuoden 2011 alkupuoliskolla. Vuoden 2011 tarkastustyötä koskevat kahdenväliset koordinointikokoukset järjestettiin vuoden 2012 alkupuoliskolla. 3.5. Hallinto- ja valvontajärjestelmät Aluepolitiikan pääosaston vuoden 2011 toimintakertomuksessa arvioitiin hallinto- ja valvontajärjestelmien toimivuutta (2000–2006). Arvio perustui jäsenvaltioiden tarkastusviranomaisten tarkastuslausumiin ja komission omien tarkastusten tuloksiin. Arvio oli 15 jäsenvaltion osalta myönteinen (yksi osittain). Koheesiorahastojärjestelmät viidessä jäsenvaltiossa (Kypros, Viro, Malta, Portugali ja Slovenia) saivat varauksettoman lausunnon. Kymmenen jäsenvaltion lausunto sisälsi vaikutukseltaan lieviä puutteita koskevia huomautuksia (Bulgaria, Tšekki, Kreikka, Unkari / ympäristö- ja teknisen avun hankkeet, Irlanti, Latvia, Liettua, Puola, Romania ja Slovakia). Unkarin liikennealasta annettiin varauma ja merkittävästi vaikuttavia puutteita koskevia huomautuksia sisältävä lausunto. Tähän olivat syynä kansallisen tarkastuselimen havaitsema korkea virheprosentti, komission tarkastusten tulokset (julkisissa hankinnoissa havaittiin useita sääntöjenvastaisuuksia), puutteet toimien päättämisestä vastaavien viranomaisten suosittelemien rahoitusoikaisujen täytäntöönpanossa sekä puutteet julkisiin hankintoihin liittyvien sääntöjenvastaisuuksien havaitsemisessa ja korjaamisessa kansallisella tasolla. Lisäksi hidas edistyminen Espanjan koheesiorahastohankkeiden päättämisessä, erityisesti suurimpaan osaan hankkeista liittyneiden julkisten hankintojen virheiden suuren määrän vuoksi, ja Espanjan viranomaisten hidas edistyminen komission esille ottamien ongelmien korjaamisessa, johtivat myös kaikkien espanjalaisten koheesiorahastohankkeiden maineeseen liittyvään varaumaan vuoden 2011 toimintakertomuksessa. Taulukko 6: Varaumat ja päätetyt/sovitut rahoitusoikaisut koheesiorahaston osalta ohjelmakaudella 2000–2006 jäsenvaltioittain Jäsenvaltio || Varauma 2010 toimintakert. || Päätetyt/sovitut rahoitusoikaisut (euroa) 2011[2] || Varauma 2011 toimintakert. Kreikka || EI || 1 272 734 || EI Irlanti || EI || || EI Portugali || EI || 4 139 400 || EI Espanja || EI || - 5 413 806[3] || KYLLÄ[4] Kypros || EI || || EI Tšekki || EI || 7 921 142 || EI Viro || EI || 77 353 || EI Unkari || KYLLÄ - liikenneala || 2 581 124 || KYLLÄ[5] Latvia || EI || || EI Liettua || EI || 206 765 || EI Malta || EI || || EI Puola || EI || 4 796 351 || EI Slovakia || EI || 922 150 || EI Slovenia || EI || || EI Bulgaria || KYLLÄ – 1 hanke || 690 206 || EI Romania || EI || 221 356 || EI YHTEENSÄ || || 17 414 784 || 4. Jäsenvaltioiden ilmoittamat sääntöjenvastaisuudet Koska koheesiorahaston toimintakertomus kattaa ohjelmakaudella 2000–2006 hyväksyttyjen koheesiorahastohankkeiden täytäntöönpanon vuoden 2011 aikana, huomioon on otettu ainoastaan asetuksen (EY) N:o 1831/1994 nojalla tehdyt ilmoitukset. Komissiolle on annettu 64 ilmoitusta kyseiseen ajanjaksoon liittyvistä sääntöjenvastaisuuksista. Ne koskevat yhteensä 42 168 842:ta euroa hankkeissa, joiden rahoitukseen EU on osallistunut. Vielä on perimättä takaisin 20 315 177 euroa. Suurin osa ilmoituksista tuli Portugalista (19), Kreikasta (14) ja Liettuasta (8). Suurimmista määristä ilmoittivat kuitenkin Puola (16 miljoonaa euroa) ja Kreikka (11 miljoonaa euroa), mikä vastaa noin 64:ää prosenttia koko määrästä (ks. taulukko 7). Eniten ilmoitettuja sääntöjenvastaisuuksia liittyi julkisia hankintoja koskevien sääntöjen rikkomiseen ja tukeen oikeuttamattomiin menoihin. Näitä oli kaikkiaan 64 ilmoitetusta sääntöjenvastaisuudesta 54 (85 prosenttia). Taulukko 7: Jäsenvaltioiden vuonna 2011 asetuksen (EY) N:o 1831/1994 nojalla ilmoittamat sääntöjenvastaisuudet ja vaikutus EU:n rahoitukseen – ohjelmakausi 2000–2006 Jäsenvaltio || Sääntöjenvastaisuuksien määrä || Määrät, joita säänt.vast. koskee || Takaisinperittävät määrät euroa || % || euroa || % Kreikka || 14 || 11 298 028 || 26,79 || 592 581 || 2,92 Irlanti || 3 || 1 552 044 || 3,68 || || Portugali || 19 || 5 404 973 || 12,82 || || Espanja || 3 || 483 353 || 1,15 || || Kypros || || || || || Tšekki || 6 || 4 684 545 || 11,11 || 1 761 729 || 8,67 Viro || || || || || Unkari || || || || || Latvia || || || || || Liettua || 8 || 569 966 || 1,35 || 43 548 || 0,21 Malta || || || || || Puola || 5 || 15 998 132 || 37,94 || 15 739 519 || 77,48 Slovakia || 6 || 2 177 800 || 5,16 || 2 177 800 || 10,72 Slovenia || || || || || Bulgaria || || || || || Romania || || || || || YHTEENSÄ || 64 || 42 168 842 || 100,00 || 20 315 177 || 100,00 5. Arviointi Komissio ja jäsenvaltiot suorittavat kaikkien yhteisrahoitettujen koheesiorahastohankkeiden ennakko- ja jälkiarvioinnin. Komissio jatkoi vuonna 2011 koheesiorahaston ja aiempien ISPA-hankkeiden jälkiarviointia ohjelmakauden 2000–2006 osalta. Sen yhteydessä muodostettiin viisi toisiinsa liittyvää tehtäväkokonaisuutta, joilla on seuraavat tavoitteet: a) Arvioidaan, miten koheesiorahasto ja ISPA ovat vaikuttaneet unionin liikennejärjestelmän kehittämiseen ja EU:n säännöstöön ympäristöalalla. Samalla arvioidaan ISPA:n vaikutusta valmistauduttaessa rakennerahasto- ja koheesiorahasto- ohjelmiin: · Näiden kahden välineen katsotaan vaikuttaneen merkittävästi TEN-T-verkon kehittämiseen kaudella 2000–2006, poikkeuksellisen merkittävästi EU10-jäsenvaltioiden osalta. Tämä johtuu siitä, että EU10-jäsenvaltiot liittyivät ohjelmaan kauden 2000–2006 puolivälissä, ja niillä oli suurin työ saada kansallinen infrastruktuurinsa muiden jäsenvaltioiden kanssa vertailukelpoiselle perustasolle. · Tieliikenteen alalla 99 hyväksyttyä tiehanketta toivat 4 214 uutta tai kunnostettua tiekilometriä TEN-T-verkkoon, mikä vastaa noin 10:tä prosenttia sen koko pituudesta. Vaikutus oli suurin EU10-jäsenvaltioiden osalta, sillä niiden 57 hanketta tuottivat noin 20 prosenttia TEN-T-verkosta kyseisissä maissa. · Rautateiden osalta 112 hyväksyttyä hanketta toivat TEN-T-verkkoon 8 477 uutta tai kunnostettua rata-/infrastruktuurikilometriä, mikä vastaa noin 21:tä prosenttia verkon kokonaispituudesta näissä maissa. Vaikutus oli jälleen suurin EU10-jäsenvaltioiden alueella sijaitsevassa TEN-T-verkossa, josta ISPA-hankkeet ovat parantaneet lähes 40:ää prosenttia (yli 6 000:ta kilometriä). · EU:n säännöstön osalta arvioitiin ainoastaan veden laatuun ja vesihuoltoon (mukaan lukien jäteveden käsittely) sekä kiinteiden jätteiden keräykseen ja käsittelyyn liittyvää lainsäädäntöä. Analyysi osoitti, että koheesiorahasto ja ISPA vastasivat merkittävästi maiden tarpeisiin ja edistivät unionin ympäristösäännöstön noudattamista. Täyttääkseen EU:n direktiivien vaatimukset maat tekivät uusia hankintoja tai laajensivat tai nykyaikaistivat vesihuoltoon, sanitaatiopalveluihin ja kiinteiden jätteiden käsittelyyn liittyviä infrastruktuureitaan. Vaikka maat saivat erisuuruista eri alojen rahoitusta, sen keskimääräinen kattavuus alojen tarpeista on varsin samanlainen, noin 30 prosenttia juomaveden ja 38 prosenttia jäteveden alalla. Kiinteän jätteen osalta maiden tarpeet vaihtelivat enemmän, hankkeet olivat monimuotoisempia ja rahoituksen osuus oli 25 prosenttia. b) Suoritetaan kustannusten ja hyödyn jälkianalyysi otoksesta liikenne- ja ympäristöhankkeita ja määritetään, miten saatua kokemusta voidaan hyödyntää tulevilla ohjelmakausilla: · Liikennehankkeiden kustannus-hyötyanalyysi: Analyysi osoitti, että kaikki hankkeet antoivat vastinetta rahoille. Koheesiorahaston osuus oli tarpeen, jotta hankkeista saatiin taloudellista hyötyä. Hankkeista saatiin kahdeksaan eri luokkaan kuuluvaa hyötyä (matkustusajan väheneminen, ajoneuvojen käyttökustannukset, turvallisuuden paraneminen, hiilidioksidipäästöjen, ilmansaasteiden ja melun väheneminen ym.). Todetut käyttöasteet ovat yleensä yhteneväiset sen tavoitteen kanssa, että luodaan tarpeeksi ylimääräistä kapasiteettia, jotta hankkeella on varaa kasvaa elinkaarensa aikana. Suoran syy-yhteyden määrittäminen liikenneinfrastruktuuri-investointien ja laajempien sosioekonomisten vaikutusten (etenkin BKT:n) välillä oli vaikeaa. · Ympäristöhankkeiden kustannus-hyötyanalyysi: Analyysi osoitti, että monet ympäristöinfrastruktuurihankkeet toteutettiin lakisääteisten vaatimusten täyttämiseksi. Lainsäädännön noudattaminen ei sinänsä taannut myönteisiä talousvaikutuksia – useimmissa tapauksissa kustannukset ylittivät rahallisesti määritettävän hyödyn. Tämän vuoksi voi olla mahdotonta osoittaa positiivinen taloudellinen nettonykyarvo hanketasolla. Niissä kahdessa hankkeessa, joiden tavoite ei ollut mukautuminen lainsäädäntöön, ympäristöasioiden painotus oli alueen tarpeiden mukaista. Yleisesti ottaen arvioinneissa todettiin, että hankkeista saatiin positiivisia oheisvaikutuksia, joita olivat esimerkiksi ympäristötietoisuuden kasvu ja institutionaalinen oppiminen. Koska ensimmäiseen tehtäväkokonaisuuteen liittyi sopimusmuutos, vuonna 2011 käynnistettiin kaksi lisäarviointia, jotka koskivat koheesiorahaston hallintoa ja täytäntöönpanoa sekä koko arvioinnin asiantuntijatarkastelua ja synteesiä. 6. Tiedottaminen ja julkistaminen Kaikkia koheesiorahastoon liittyviä asioita on käsitelty 1. päivästä tammikuuta 2007 rahastojen yhteensovittamisesta vastaavassa komiteassa, joka on perustettu asetuksen (EY) N:o 1083/2006 nojalla. Komissio esitti ajantasaisen katsauksen kauden 2000–2006 koheesiorahaston päättämisprosessista rahastojen yhteensovittamisesta vastaavan komitean 44. kokouksessa Brysselissä 21. syyskuuta 2011. Aluepolitiikan pääosasto on jatkanut vuonna 2011 tarkkaa raportointia koheesiorahastosta toimintakertomuksessaan[6] ja julkaissut tarkempia tietoja merkittävimmistä hankkeista, joita on rahoitettu muun muassa koheesiorahastosta sekä kaudella 2000–2006 että kaudella 2007–2013. Tähän mennessä 238:aa suurta hanketta koskevat tiedot on julkaistu erityisessä hakutietokannassa Inforegio-verkkosivuilla. Verkkosivuilla voi tutustua muihinkin koheesiorahastohankkeisiin, ja siellä on satoja esimerkkejä muista hankkeista. Lisäksi on laadittu erikoisesite 150 esimerkkihankkeesta, jotka ovat saaneet osan rahoituksestaan koheesio- ja rakennerahastoista. [1] SEC(2010) 0405, 19.4.2010. [2] Ei vuodelle 2011 siirrettävää ohjelmakaudelta 1994–1999. [3] Negatiivinen määrä johtuu siitä, että vuonna 2010 koheesiorahaston osalta virheellisesti ilmoitettu määrä on oikaistu. Oikaisu koskee 34 784 766 euron määrää. [4] Maineeseen liittyvä varaus. [5] Maineeseen liittyvä varaus. [6] Julkaistu sivulla http://ec.europa.eu/atwork/synthesis/aar/index_en.htm.