1.Euroopan globalisaatiorahaston, jäljempänä ’EGR’, rahoitustukeen sovellettavat säännöt vahvistetaan Euroopan globalisaatiorahastosta (2014–2020) ja asetuksen (EY) N:o 1927/2006 kumoamisesta 17. joulukuuta 2013 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 1309/2013, jäljempänä ’EGR-asetus’.

8.Työntekijävähennykset viiteajanjakson aikana on laskettu seuraavasti:

–269 henkilöä päivästä, jona työnantaja antaa yksilöllisen ilmoituksen työntekijän irtisanomisesta tai työsopimuksen päättämisestä,

–456 henkilöä päivästä, jona työsopimus päättyy tosiasiallisesti tai jona sen voimassaolo päättyy.

Tukeen oikeutetut edunsaajat

9.Tukeen oikeutettuja edunsaajia on yhteensä 725.

Työntekijävähennysten ja maailmanlaajuisen rahoitus- ja talouskriisin välinen yhteys (asetus (EY) N:o 546/2009)

10.Osoittaakseen, että työntekijävähennykset ovat yhteydessä asetuksessa (EY) N:o 546/2009 käsiteltyyn maailmanlaajuiseen rahoitus- ja talouskriisiin, Kreikka väittää, että Kreikan talous on ollut syvässä taantumassa vuonna 2008 käynnistyneen kriisin alusta lähtien. Kreikan tilastoviranomaisen ELSTATin mukaan Kreikan reaalinen BKT on vuodesta 2008 vuoteen 2016 pienentynyt 26,2 prosenttia, julkinen kulutus 22,8 prosenttia ja yksityinen kulutus 24,4 prosenttia samalla kun työttömyys on lisääntynyt noin 14 prosenttiyksikköä. Vaikka Kreikan talouden arvioidaan olevan elpymässä ja jotkin näitä indikaattoreita koskevat ennusteet ovat jo positiivisia vuoden 2017 osalta, työmarkkinoilla on edelleen vaikeuksia myös lähitulevaisuudessa.

11.Selvitäkseen ulkomaanvelkojen takaisinmaksuista Kreikan hallitus on lisäksi vuodesta 2008 toteuttanut toimenpiteitä: se on esimerkiksi nostanut veroprosentteja, leikannut julkisia menoja ja leikannut julkisen alan työntekijöiden palkkoja. Palkat ovat pienentyneet myös yksityisellä sektorilla pyrittäessä parantamaan Kreikan talouden kilpailukykyä.

12.Alentunut tulotaso on johtanut suoraan kulutuksen – varsinkin ei-välttämättömien hyödykkeiden kulutuksen – vähenemiseen. Kotitalouksien kulutus on Kreikassa laskenut jatkuvasti vuodesta 2009 vuoteen 2013, vaikka EU-28:n tasolla on ollut hidasta elpymistä. Elvyttyään hieman vuonna 2014 Kreikan kotitalouksien kulutuksen laskusuuntaus käynnistyi uudestaan vuonna 2015.

13.ELSTATin kotitalouksien tuloista ja elinoloista laatiman raportin mukaan 21,2 prosenttia kreikkalaisista eli vuonna 2016 köyhyysrajan alapuolella.

14.IME-GSEVEE:n hiljattaisen, tammikuussa 2016 julkaistun tutkimuksen mukaan yksi kolmesta kotitaloudesta ilmoitti, että niiden tulotaso on laskenut vuonna 2015 verrattuna edelliseen vuoteen. Kotitalouksista 94,2 prosenttia ilmoitti, että niiden tulot ovat laskeneet merkittävästi kriisin alkamisen jälkeen.

15.Kuluttajien luottamusta mittaava indikaattori heikkeni ajanjaksolla 2009–2016 merkittävästi ensimmäisten neljän vuoden aikana –46:sta vuonna 2009 –75:een vuonna 2012. Indikaattori parani vuosina 2014–2015 (–49) ja heikkeni jälleen vuonna 2016 vahvasti –73,3:een helmikuussa 2017.

16.Vähittäiskaupan alalta on tähän mennessä jätetty seitsemän EGR-hakemusta, jotka kaikki perustuvat maailmanlaajuiseen rahoitus- ja talouskriisiin.

Työntekijävähennyksiin ja toiminnan lopettamiseen johtaneet tapahtumat

17.Kreikan viranomaisten mukaan työntekijävähennyksiin johti kaksi pääsyytä: 1) kotitalouksien käytettävissä olevien tulojen pieneneminen, joka johtui verotaakan kasvamisesta, palkkojen pienenemisestä ja työttömyyden kasvamisesta ja johti ostovoiman rajuun heikkenemiseen, 2) yrityksille ja yksityishenkilöille myönnettyjen lainojen jyrkkä väheneminen, joka johtui siitä, ettei kreikkalaisilla pankeilla ollut riittävästi varoja. Kreikan pankin mukaan kotitalouksille ja yrityksille myönnettyjen lainojen vuotuinen kasvuvauhti on Kreikan pankeissa ollut negatiivinen vuodesta 2010.

18.Kreikkalaisten kotitalouksien ostovoiman vähennettyä vuodesta 2008 lähtien perushyödykkeiden ja kestokulutushyödykkeiden kysyntä on laskenut. Tämä on johtanut vähittäismyynnin huomattavaan supistumiseen vuosina 2008–2015. Määrät vaihtelivat kodinkoneiden 60 prosentista 30 prosenttiin elintarvikkeiden vähittäiskauppojen ja 23 prosenttiin supermarkettien kohdalla. Infobank Hellastat SA:n mukaan vähittäismyynnin odotetaan supistuvan jatkossakin.

19.Vähittäiskaupan yrityksillä on ollut vakavia kannattavuusongelmia, sillä niiden ennestään heikot rahoitus ja tulos heikkenivät edelleen kriisin aikana. Vähittäiskauppa-alan kokonaisliikevaihdon indeksi on laskenut jatkuvasti. Se pieneni yli 63 prosenttia ajanjaksolla 2008–2016 vuoden 2008 112,6:sta 71,1:een vuonna 2016.

20.Kreikkalaisten kuluttajien tulojen jatkuva väheneminen muutti heidän kulutuskäyttäytymistään ja asennettaan. Myös sähköisen myynnin jatkuva kasvu – sen osuus oli 18,3 prosenttia marraskuussa 2016 – aiheutti lisäpaineita perinteiselle vähittäiskaupalle. Kaikki nämä tekijät nostivat jo ennestään korkeaa työttömyysastetta. Kreikan työntekijöiden ammatillisen keskusjärjestön (GSEE) työmarkkinatutkimuslaitoksen vuoden 2016 vuosiraportin mukaan vähittäiskaupassa, valmistusteollisuudessa ja rakennusalalla menetettiin 164 000 työpaikkaa vuosina 2008–2015 eli 64,2 prosenttia kaikista menetetyistä työpaikoista.

Työntekijöiden vähentämisten odotettu vaikutus paikalliseen, alueelliseen tai kansalliseen talouteen ja työllisyyteen

21.Vaikka neljän viimeksi kuluneen vuoden aikana Kreikan työttömyys on hitaasti vähentynyt, maan työttömyysaste oli edelleen EU:n korkein (23,6 %) vuonna 2016.