EUROOPAN YHTEISOJEN KOMISSIO 
Bryssel, 15.07.1997 
KOM(97) 2003 lopull. 
Komission lausunto 
Romanian hakemuksesta 
Euroopan unionin jaseneksi 

a) Esipuhe 
Jasenyyshakemus 
Lausunnon taustaa 
Lausunnon sisalto Sisilto 
A.JOHDANTO 
b) Euroopan unioninja Romanian suhteet 
Historialliset ja geopoliittiset yhteydet 
Romanian kanta Euroopan unioniin 
Sopimussuhteet 
Liittymista valmisteleva strategia 
K.auppasuhteet 
Yleisarvio 
B. JASENYYDEN ARVIOINTIPERUSTEET 
1. Poliittiset arviointiperusteet 
1.1 Demokratia ja laillisuusperiaate 
Parlamentin ja lainsWmtovallan rakenne 
2 
Parlamentin toiminta 
Toimeenpanovallan rakenne 
Toimeenpanovallan toiminta 
Tuomiovallan rakenne 
Tuomiovallan toiminta 
1.2 Ihmisoikeudet ja vlhemmistfijen suojelu 
Poliittiset oikeudet ja kansalaisoikeudet 
Taloudelliset, sosiaaliset ja sivistykselliset oikeudet 
Va.hemmistojen oikeudet ja suojelu 
1.3 Yleisarvio 
2. Taloudelliset arviointiperusteet 
2.1 Taloudellinen tilanne 
Tausta 
Vapauttaminen 
V akauttaminen 
Rakennemuutos 
Rahoitusala 
Taloudellinen ja sosiaalinen kehitys 
2.2 Talous jisenyyden nikfikulmasta 
Johdanto 
Toimiva markkinatalous 
Edellytykset selviytyii kilpailun ja markkinavoimien paineista 
Nfilcymiit ja tArkeimmAt tavoitteet 
2.3 Yleisarvio 
3 
3. Edellytykset tiyttiA jisenyyteen liittyvit velvoitteet 
3.1 Rajattomat sislmarkkinat 
Nelja vapautta 
Yleinen toimintaymparist<i 
Tavaroiden vapaa liikkuvuus 
Paaomien vapaa liikkuvuus 
Palveluiden vapaa liikkuvuus 
Henkil<iiden vapaa liikkuvuus 
Yleisarvio 
Kilpailu 
3.2 Innovaatiot 
Tietoyhteiskunta 
Yleissivistava ja ammatillinen koulutus sekA nuoriso 
Tutkimus ja teknologinen kehittAminen 
Televiestinta 
Audiovisuaalinen ala 
3.3 Taloutta ja verotusta koskevat kysymykset 
Talous-ja rahaliitto 
Verotus 
Tilastot 
3.4 Politiikat eri aloilla 
Teollisuus 
Maatalous 
Kalastus 
Energia 
4 
Liikenne 
Pienet ja keskisuuret yritykset 
3.5 Taloudellinen ja sosiaalinen ybteenkuuluvuus 
Tyollisyys ja sosiaaliset kysymykset 
Aluepolitiikka ja koheesio 
3.6 Ellmlnlaatu ja ymplrist6 
Ymparisto 
Kuluttajansuoja 
3. 7 Oikeus-ja sislasiat 
3.8 Ulkosuhteisiin liittyvl politiikka 
Kauppa ja kansainvfiliset taloussuhteet 
Kehitysyhteistyo 
Tulli 
Yhteinen ulko-ja turvallisuuspolitiikka 
3.9 Varainhoitoa koskevat kysymykset 
V arainhoidon valvonta 
V aikutukset yhteison talousarvioon 
4. Ballintojirjestelman kyky soveltaa yhteison saannostoa 
4.1 Hallinnon rakenteet 
4.2 Hallinnon ja oikeuslaitoksen toimintak.yky 
4.3 Yleisarvio 
5 
C. TIIVISTELMA JA PilTELMAT 
Liitteet 
Parlamentin kokoonpano 
YhtenAismarkkinat: V alkoisessa kirjassa vahvistetut toimenpiteet 
Tilastotiedot 
6 

SWEDEN 
GERMANY 
llll!lllllllllllllllllllllllllillilllllll!!I: BELARUS 
UKRAINE RUSSIA 
.. 
,.-.~· -:=:=:=:=:=: =:=:=:=:=:=:=:=: 
., .. ------------­... --------------
'•.-: --------------......... -... -.... _ ... __ --­
-.----.. -----------
---===:=:=:=:=:=:=:=:=:=:=:=:=:=:=:=:=~~=:=:=:=:=:=:::=:=:=:=:=:=:=:=;:::: 
-----------------------------------------
-:_ --: =-====:=:=:=:=:=:=:=:=:=.tit=:=:=:=:=:=:=:=:=:=:=:=:=:=:=:=:=:=: 

A.JOHDANTO 
a) Esipuhe 
Jisenyyshakemus 
Romania jatti hakemuksensa Euroopan unionin jasenyydesta 22 paivana kesakuuta 1995, 
ja ministerineuvosto paatti vastaavasti 17 paivana heinakuuta 1995 Euroopan unionista 
tehdyn sopimuksen O artiklan, jossa mM.ratMn komission kuulemisesta, mukaisen 
menettelyn taytlintoonpanemisesta. 
EdelUi sanottu huomioon ottaen komissio antaa tiiman lausunnon vastauksena Madridissa 
vuoden 1995 joulukuussa kokoontuneen Eurooppa-neuvoston esittiimaan pyyntoon antaa 
lausunto mahdollisimman nopeasti vuoden 1996 maaliskuussa alkaneen hallitusten 
valisen konferenssin paatyttya vuoden 1997 kesakuussa. 
Lausunnon taustaa 
Romanian jattiimaa jasenyyshakemusta kasitellaan samanaikaisesti yhdeksan muun 
assosioituneen maan hakemuksen kanssa. Romanian liittyminen Euroopan unioniin on 
nahtava osana historiallista kehitysta, jossa Keski-ja Ita-Euroopan maat paasevat yli 40 
vuotta kestaneesta maanosan kahtia jakautumise~ta ja liittyvat unionin luomaan rauhan, 
vakauden ja hyvinvoinnin alueeseen. 
Koopenhaminassa vuoden 1993 kesfilcuussa kokoontunut Eurooppa-neuvosto teki 
seuraavat paatelmat: 
"Jaseniksi haluavista Keski-ja Ita-Euroopan assosioituneista maista tulee unionin 
jasenia. Liittyminen tapahtuu heti, kun maa kykenee tayttlimaan jasenyydesta koituvat 
velvoitteet tayttamalla taloudelliset ja poliittiset edellytykset. Jasenyys edellyttaa 
seuraavaa: 
-hakijamaassa on vakaat toimielimet, jotka takaavat kansanvallan, oikeusvaltion, 
ihmisoikeudet seka vahemmistojen kunnioittamisen ja suojelun, 
toimivan markkinatalouden olemassaolo ja kyky selviytya kilpailupaineesta ja 
markkinavoimista unionissa, 
-kyky vastata jasenyyden mukanaan tuomiin velvoitteisiin, mukaan lukien poliittisen, 
talous-ja rahaliiton tavoitteiden noudattaminen. 
Unionin kyky ottaa vastaan uusia jasenia Euroopan yhdentymisen vauhdin pysyessa 
ennallaan on myos tarkea seikka seka unionin etta hakijamaiden yhteisen edun kannalta." 
Tassa julistuksessa esitettiin poliittiset ja taloudelliset arviointiperusteet Keski-ja Ita­
Euroopan assosioituneiden maiden unioniin liittymista koskevien hakemusten 
kasittelemiseksi. 
7 
Madridissa vuoden 1995 joulukuussa kokoontunut Eurooppa-neuvosto viittasi liittymista 
valrnistelevan strategian yhteydessa tarpeeseen "luoda sellaiset edellytykset, jotka 
mahdollistavat hakijamaiden asteittaisen ja sopusointuisen integroitumisen erityisesti 
-markkinatalouden kehittmnisen, 
-hakijamaiden hallinnollisten rakenteiden mukauttamisen, ja 
-vakaan taloudellisen ja rahapoliittisen ymparistl>n luomisen avulla." 
Lausunnossaan komissio kasittelee Romanian jattamaa hakemusta erikseen, mutta 
samojen arviointiperusteiden mukaisesti kuin muitakin hakemuksia, joista se antaa 
lausunnon samanaikaisesti. Kyseinen menettelytapa noudattaa Madridissa kokoontuneen 
Eurooppa-neuvoston ilmaisemaa toivomusta hakijamaiden tasa-arvoisesta kohtelusta. 
Yksittaisten lausuntojen lisaksi komissio antaa neuvostolle erikseen "Agenda 2000" 
-tiedonantonsa yhteydessa yleisarvioinnin liittymisti koskevista hakemuksista ja 
suositukset unionin onnistunutta laajentumista koskevaksi strategiaksi. Samanaikaisesti 
komissio antaa arvioinnin laajentumisen vaikutuksista unionin politiikkaan. 
Lausunnon ,1,11to 
Lausunnon rakenteessa otetaan huomioon Kl>l>penhaminassa kokoontuneen Eurooppa­
neuvoston tekemit pUtelmAt. SiinA: 
-kuvataan Romanian ja unionin tahmiastisia suhteita erityisesti assosiaatiosopimuksen 
puitteissa, 
-eritelllln tilanne Eurooppa-neuvoston esittamien poliittisten edellytysten osalta 
(kansanvalta, oikeusvaltio, ihmisoikeudet, vahemmistl>j en suoj elu ), 
-arvioidaan Romanian tilannetta ja tulevaisuuden nfilcymia Eurooppa-neuvoston 
esittamien taloudellisten edellytysten osalta (markkinatalous, kyky selviytya 
kilpailupaineesta ), 
-kasitelliin kysymysta Romanian kyvysta omaksua jasenyyden mukanaan tuomat 
velvoitteet, toisin sanoen unionin saannl>sto sellaisena kuin se on ilmaistu Euroopan 
unionista tehdyssa sopimuksessa seka johdettu oikeus ja unionin politiikat, ja 
-arvioidaan lopuksi yleisesti Romanian tilannetta ja tulevaisuuden nakymia unionin 
jasenyytta koskevien edellytysten osalta ja annetaan liittymisneuvotteluja koskeva 
suositus. 
Arvioidessaan Romaniaa taloudellisilla perusteilla ja sen kykya omaksua yhteisl>n 
saannosto komissio teki myl>s tulevaisuutta koskevan arvioinnin; komissio on pyrkinyt 
arvioimaan Romanian kohtuudella odotettavissa olevan kehityksen tulevien vuosien 
aikana ennen sen liittymista unioniin ottaen huomioon sen, etta myos yhteison saannosto 
kehittyy jatkuvasti. Tammi vuoksi ja ennakoimatta liittymisen varsinaista ajankohtaa 
lausunto kasittll noin viiden vuoden keskipitkmi aikavalin. 
8 
Lausuntoa valmistellessaan komissio on saanut runsaasti tietoa Romanian tilanteesta 
Romanian viranomaisilta seka. hyl>dynta.nyt monia muita tietoUihteita., mukaan lukien 
ja.senvaltiot ja useat kansainva.liset ja.rjest<it. 
9 
b) Euroopan unioninja Romanian suhteet 
Historialliset Ja 1eopoliittiset yhteydet 
Romania rajoittuu kaakossa Mustaan mereen ja Tonavan suistoalueeseen seka luoteessa 
Karpaattien vuoristoon, joka muodostaa suuressa osassa maata maantieteellisen esteen 
pohjois-etela-suunnassa. Romanian pinta-ala on 237 500 km2 ja asukasluku 22,6 
miljoonaa. 
Romania perustettiin itsenaiseksi valtioksi 1859 Valakian ja Moldavian muodostaessa 
liiton. Ensimmaisessa maailmansodassa Romania oli liittoutuneiden puolella, ja itavalta­
unkarilaiset, turkkilaiset ja bulgarialaiset miehittivat maan. Sodan jalkeisessa ratkaisussa 
Romania sai takaisin Bukovinan ja Transsylvanian. Toisessa maailmansodassa 
Neuvostoliitto miehitti Bessarabian ja Bukovinan, ja Romanian oli myos palautettava 
Transsylvania Unkarille ja Dobrogea Bulgarialle. Vuoden 1947 Pariisin 
rauhansopimuksessa Romania sai jalleen takaisin Transsylvanian ja osia Bukovinasta. 
Vuoteen 1947 mennessa kommunistipuolue oli paassyt valtaan Romaniassa. Vuonna 
1965 Nicolae Ceausescusta tuli puolueen ensimmainen sihteeri ja sittemmin maan 
presidentti. Romania sailytti 60-luvulta Ulhtien tietyn etaisyyden Neuvostoliittoon 
ulkopolitiikassaan. Truna mahdollisti sen j!senyyden paitsi SEV :issa myos 
Maailmanpankissa. Ceausescun sisapolitiikka, joka perustui pelkoon ja manipulointiin, 
merkitsi sortovaltaa. Vuoden 1989 loppupuolella puolueessa syntyi sisainen kapina seka 
kansannousu, mika johti Ceausescun vallasta syoksemiseen ja teloitukseen saman vuoden 
joulukuussa. 
Vapaat vaalit toukokuussa 1990 johtivat uuden perustuslain hyvaksymiseen joulukuussa 
1991, jonka perusteella vuonna 1992 pidettiin parlamenttivaalit ja presidentinvaalit 
Goissa entiset kommunistit palasivat valtaan). Yalta vaihtui ensimmaisen kerran vuoden 
1996 vaaleissa. Tana aikana Romania on myos pyrkinyt luomaan hyvat ja toimivat 
suhteet naapurimaihinsa. Se on myos tehnyt sopimukset Unkarin ja Ukrainan kanssa 
rajojen tunnustamisesta ja vahemmistojen oikeuksista. 
Romanian kanta Euroopan unioniin 
Romania jatti hakemuksensa Euroopan unioniin liittymisesta 22. kesakuuta 1995. Sen 
liitteina olivat kansallinen liittymista valmisteleva strategia seka julistus, jonka olivat 
allekirjoittaneet Romanian tasavallan presidentti, senaatin ja edustajainhuoneen 
puhemiehet seka paruninisteri ja kaikkien parlamenttiin valittujen poliittisten 
ryhmittymien puheenjohtajat. Julistuksessa ilmaistaan Romanian poliittinen tahto ottaa 
ma!dltietoisesti suunta, jolla lujitetaan ja kehitetaan oikeusvaltiota, poliittista 
moniarvoisuutta, toimivallan jakoa, vapaita vaaleja, ihmisoikeuksien kunnioittamista 
seka markkinatalouden luomista sopusoinnussa Euroopan unionin periaatteiden kanssa. 
Hallituksen vaihtuminen marraskuussa 1996 ja uuden hallituksen sitoutuminen 
uudistuksiin tekivat "euroatlanttisen yhdentymisen" valmisteluista Romanian 
ulkopolitiikan ydintavoitteen. Trunan nakyman toi esille presidentti Emil Constantinescu 
julistuksessa, jonka ban esitti Euroopan komission puheenjohtajan Jacques Santerin 
vieraillessa Bukarestissa 10. huhtikuuta vuonna 1997: "Romanian politiikassa 
eurooppalainen ja euroatlanttinen yhdentyminen on tarkein asia, ainoa kehityksen tie, 
10 
joka vastaa kansallista etua sekii maan perinnetUi ja pyrkimyksia. Romani:m 0n 
IOydettlva paikkansa Euroopan mantereen demokraattisten maiden joukosta, ja tama on 
maan tllrkein ja kiireellisin tavoite. Tosin Euroopan yhdentyminen edellyttaa suuria 
ponnisteluja talouden, lainsruidannon ja toimielinten rakennemuutosten toteuttamiseksi, 
mutta Romania on jo ryhtynyt toteuttamaan tatii uudistusta ja vie sen paatokseen. Naiden 
pyrkimysten oleellisin kysymys, yhteison saannoston omaksumisen tarkein merkitys on 
kuitenkin omaksua demokraattiset arvot ja ihmis-ja kansalaisoikeuksien kunnioitus. 
Naiden arvojen kunnioittaminen ja niiden lujittaminen merkitsevat Romanialle Euroopan 
yhdentymisen lopullista paamaaraa. Silla Romanialle Euroopan unioni on ennen kaikkea 
portti tlihan tasapainon ja sopusoinnun rakennelmaan, jolla mantereen mikro-ja 
makrokosmokset jarjestetiian eurooppalaisen kulttuurin lipun alle yhteiseen kotiin, jossa 
kaikki ovat tasa-arvoisia ja sailyttavat silti omat piirteensa." 
Sopimussuhteet 
Romania on ensimmainen Euroopan yhteison kanssa sopimussuhteet luonut KIE-maa: 
yleista tullietuusjarjestelmaa koskeva sopimus tehtiin 1974 ja teollisuustuotteita koskeva 
sopimus 1980. Romanian ja EY :n diplomaattisuhteet luotiin 1990. Romanian palattua 
demokraattisten maiden joukkoon tehtiin vuonna 1991 kauppaa ja yhteistyota koskeva 
sopimus. Sen jalkeen tuli voimaan Eurooppa-sopimus vuoden 1995 helmikuussa. Sen 
kauppaa koskevat maaraykset olivat jo tulleet voimaan toukokuu:..sa 1993 valiaikaisella 
sopimuksella. Viinikaupasta on tehty sopimus, joka pfilittyy vuoden 1997 lopussa. 
Eurooppa-sopimus on talla hetkella Romanian ja EU:n suhteiden oikeusperusta. Sen 
pyrkimyksena on luoda poliittisen vuoropuhelun kehys, laajentaa kauppa- ja 
taloussuhteita sopimuspuolten kesken, luoda perusta yhteison tekniselle ja rahoitusavulle 
seka sopiva kehys Romanian tukemiseksi sen yhdentyessa vahitellen Euroopan unioniin. 
Sopimuksen institutionaalinen rakenne antaa tarvittavan jarjestelman kaikkien alojen 
taytantoonpanoa, hallinnointia j a valvontaa varten kaikilla sopimuksen aloilla. 
Alakomiteat tutkivat teknisen tason kysymyksia. Assosiaatiokomitea ylempien 
virkamiesten tasolla kay perusteellisia keskusteluja ongelmista ja loytaa usein ratkaisut 
sopimuksen tulkintaongelmiin. Assosiaationeuvosto tutkii suhteiden yleista tilaa j a 
nakymia ja antaa mahdollisuuden tarkastella Romanian edistymista sen valmistautuessa 
liittymaan unioninjaseneksi. 
Vahvistaakseen hallituksen politiikkaa ja paatoksentekoa Euroopan yhdentymiseen 
liittyvissa as101ssa hallitus on perustanut pWiministerin alaiseksi Euroopan 
yhdentymisasioista vastaavan osaston, joka muuttui ministerioksi tammikuussa 1997. 
Paarninisterin johdolla toimiva ministerioiden vAlinen komitea antaa neuvoja Euroopan 
yhdentymiseen liittyvista asioista, ja sen apuna on Euroopan yhdentymisasioista vastaava 
osasto. Ministeriot vastaavat Eurooppa-sopimuksen toteuttamisesta omalla 
hallinnonalallaan ja liittymista edeltavasta valmistelusta mukaan luettuna lainsaadannon 
lahentaminen. Euroopan yhdentymisasioista vastaava osasto on vastannut komission 
sisamarkkinoita koskevan valkoisen kirjan taytantoonpanon kansallisen strategian 
valmistelusta yhteistyossa 23 :n EU :n yhdentymista kasittelevan tyoryhman kanssa. 
Liittymistl valmisteleva strategia 
Euro0.J2Pa-so.pimuksen ia valkoisen ki"rjan tiivtiintoonpano 
11 
Eurooppa-sopimus edistyy enimmakseen sopimuksessa vahvistetun . aikataulun 
mukaisesti. Ministeritason assosiaationeuvosto on kokoontunut kerran vuodessa ja 
ylemman virkamiestason assosiaatiokomitea kahdesti. Parlamentaarinen sekakomitea, 
johon kuuluu seka Romanian etta Euroopan parlamentin edustajia, on kokoontunut nelja 
kertaa. Jarjestelma, johon kuuluu yhdeksan alojen valista alakomiteaa, on perustettu ja se 
on toiminnassa. 
Sopimuksen eraiden maaraysten voimaantulo on viivastynyt. Yritysten kilpailua koskevat 
Ulytantoonpanomaaraykset, joiden olisi pitanyt tulla voimaan vuonna 1996, ovat tulleet 
voimaan vasta vuonna 1997, ja valtionapua koskeva saannos on viela maarittamatta. 
Sopimuksen kauppaa koskevia mWl.dlyksHl toteutetaan aikataulun mukaisesti, ja siina 
esiintyy ainoastaan vahaisia ongelmia. Romanian viranomaiset eivat ole vedonneet 
mihinkalin sopimuksen kaupan suojaamista koskevaan maaraykseen. Euroopan komissio 
aloitti vuonna 1996 saumattomia putkia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn, ja 
vAliaikaisia tulleja on sovellettu kesfilruusta 1997. 
Talia hetkellA Eurooppa-sopimuksen yhteydessA kasitelffivat tarkeimmat kysymykset 
ovat lainsaadAnnon lahentaminen ja liittymista valmisteleva strategia, makrotalouden 
edistyminen, kauppaan liittyvAt kysymykset, yhteison ohjelmien avaaminen, sertifiointia 
ja standardointia koskevat kysymykset seka yhteistyo kolmannen pilarin kysymyksissa. 
Komission vuonna 1995 julkaisemassa sisamarkkinoita koskevassa valkoisessa kirjassa 
esitetalin sWl.dokset, jotka unionin jasenyytta hakeneiden maiden on saatettava osaksi 
kansallista lainsaadantoa.An ja pantava taytantoon voidakseen soveltaa yhteison 
saannostoa, seka yksiloida.An sisamarkkinoiden toteuttamiseksi valttamattomat 
edellytykset ( ensimmaisen vaiheen toimenpiteet), joihin on kiinnitettava erityista 
huomiota. Romania pitaa tata tyota tarkeana. Hallitus hyvaksyi joulukuussa 1995 
yksityiskohtaisen strategian yhteison saannoston hyvaksymiseksi. Samanaikaisesti 
hallitus esitti yhteiskunnan laajojen osien kuten ammattiyhdistysten, liike-elaman 
jarjestojen ja ammattialojen edustajien saamista mukaan ta.ban tapahtumasarjaan. 
Yleisesti ottaen Eurooppa-sopimuksen taytantoonpano etenee ongelmitta, vaikkakin era.in 
viivastyksin. Talouden hidas vapauttaminen ja todellisen hallinnollisen uudistuksen 
puute ovat vaikeuttaneet sopimuksen hyodyntamista kaikilta osiltaan, mutta uusi hallitus 
on ryhtynyt korjaamaan tata epakohtaa. 
Suunnitelmallinen vuoropuhelu 
Romania on osallistunut · suunnitelmalliseen vuoropuheluun, jota se pitaa tarkeana maan 
valmistautuessa liittyma.An Euroopan unionin jaseneksi. Romania on tassa yhteydessa 
selostanut tekemia.An uudistuksia ja toivonut vuoropuhelun tehostamista. Vuoropuhelun 
yhteydessa Romanialla on ollut merkittava tehtava vakaiden olojen palauttamiseksi 
entiseen Jugoslaviaan. 
Vuonna 1996 Romanialle osoitettiin Phare-ohjelman maararahoista 118,4 miljoonaa 
ecua. Vuosiksi 1990-1996 osoitetut varat olivat 731 miljoonaa ecua. Phare-ohjelmaa on 
12 
k!ytetty seuraavilla pllaloilla: maatalous, koulutus, tyoharjoittelu ja tutkimus, 
perusrakenteet, yksityissektori, rakennemuutos ja yksityistaminen. 
Romanialla ei ole yhteista maa-eika merirajaa Euroopan unionin minkaan jasenvaltion 
kanssa. Nain ollen mikaan Romanian alue ei voi osallistua Phare-ohjelman raja­
alueyhteistyon ohjelmiin (CBC) Euroopan unionin jasenvaltioiden ja KIE-maiden valilla. 
Vuonna 1996 sovittiin kuitenkin CBC-ohjelmasta Unkarin kanssa, ja siihen kuuluu 
talouden kehittamis-, liikenne-, ymparisto- seka kolmannen pilarin asioihin liittyvia 
hankkeita. 
Ohjelman tiiytantoonpanossa on ollut vaikeuksia, koska uudistuspolitiikkaan ei 
sitouduttu selvasti erityisesti maataloudessa ja teollisuudessa. Sitoumuksia on kuitenkin 
tehty kohtuullisesti. 
Osallistuminen vhteison ohjelmiin 
Vuodesta 1997 Romania osallistuu Socrates-, Leonardo- ja Nuorten Eurooppa -ohjelmiin. 
Se on aloittanut valmistelut osallistuakseen myos LIFE-ja SA VE-ohjelmiin seka 
erilaisiin sosiaalialan ohjelmiin. 
Kauppasuhteet 
Euroopan unionin vienti Romaniaan vuonna 1995 oli 3,8 miljardia ecua, kun se vuonna 
1990 oli ollut 1,2 miljardia ecua. Euroopan unionin tuonti oli 3,4 miljardia ecua vuonna 
1995, vastaavasti 1,6 miljardia ecua vuonna 1990. Romanian kauppa muiden KIE­
maiden kanssa ei kehity yhta nopeasti kuin Euroopan unionin kanssa. Tekstiilituotteet 
ovat tarkein vientituote Euroopan unioniin ja kevyen teollisuuden tuotteet paaasiallinen 
tuontiartikkeli. 
Vaikeudet kahdenvalisen kaupan kehittamisessa liittyvat paaosin saantelya koskeviin ja 
hallinnollisiin ongelmiin kuten vientilisenssien antamiseeen ja sertifiointivaatimuksiin. 
Hiljattain voimaan tullut Romanian lainsaadanto auttanee kuitenkin poistamaan 
viimeksimainittuja vaikeuksia, ja jaljella olevat Romanian vientia koskevat rajoitukset on 
tarkoitus poistaa tammikuuhun 1998 mennessa. 
Yleisarvio 
Vuodesta 1989 lahtien Euroopan unionin ja Romanian suhteet ovat kehittyneet 
myonteisesti. Vain muutamia huomattavia poliitiikkoihin liittyvia esteitii on ollut 
poistettavana. Romanian on kuitenkin tiukennettava tarkastuksia rajoillaan. Romanian 
taloudelliset ja poliittiset uudistukset ovat vaikuttaneet siihen, kuinka nopeasti se on 
edistynyt yhdentymisessa. Edistymista on hidastanut maan hallinnollisten rakenteiden 
heikkous. 
13 
B. JASENYYDEN ARVIOINTIPERUSTEET 
1. Poliittiset arviointiperusteet 
Koopenhaminassa kokoontunut Eurooppa-neuvosto antoi joukon Keski-ja Ita-Euroopan 
hakijamaiden liittymista koskevia niin sanottuja poliittisia arviointiperusteita. Naiden 
mukaan hakijamaissa olisi oltava "vakaat toimielimet, joilla turvataan demokratia, 
laillisuusperiaate, ihmisoikeudetja vahemmistojen kunnioittaminenja niiden suojelu". 
Euroopan yhteisojen komissio on kayttanyt useita tietolahteita tehdakseen silta pyydetyn 
poliittisia oloja koskevan arvioinnin. NAitli tietoUlhteitli ovat muun muassa Romanian 
viranomaisten vastaukset komission huhtikuussa 1996 lahettamaan kyselyyn, 
kahdenvalisten kokousten seuranta, jasenvaltioiden suurlahetystojen ja komission 
edustuston tekemat analyysit, kansainvalisten jarjestojen ( erityisesti Euroopan neuvoston 
ja ETYJ :n) tekemat arvioinnit ja valtiosta riippumattomien jarjestojen kertomukset. 
Tassa analyysissa paneudutaan julkisen vallan rakenteen ja toiminnan paaasiallisiin 
piirteisiin seka perusoikeuksien suojelujarjestelmiin. Siina ei tyydyta viralliseen 
kuvaukseen, vaan pyritaan demokratian ja oikeusvaltion todellisen toiminnan 
kuvaamiseen. 
Tama arviointi koskee tilannetta vuoden 1997 kesakuussa. Siina ei tarkastella 
yksityiskohtaisesti muutoksia, jotka ovat voineet tapahtua menneisyydessa tai joita 
suunnitellaan tulevaisuutta varten, vaikka aikomus uudistaa jokin ala on useimmiten 
otettu huomioon. Hallinnon tilanteeseen, jota kasitellWin tarkemmin 4 osastossa, viitataan · 
ainoastaan lyhyesti. 
1.1 Demokratia ja laillisuusperiaate 
Romania hyvaksyi vuoden 1991 joulukuussa pidetylla kansanaanestyksella uuden 
perustuslain, jolla Romania siirtyi parlamentaariseen demokratiaan. Romanian 
toimielimet toimivat sruinnonmukaisesti; lainsaadantovallan, toimeenpanovallan ja 
tuomiovallan kayttajat ovat varoneet toimivaltansa ylittamista ja toimineet yhteistyossa. 
Parlamentin ja IainsAAdlntOvallan rakenne 
Parlamentti koostuu kahdesta kamarista -edustajien kokous ja senaatti -jotka 
muodostuvat vastaavasti 343 ja 143 jasenesta. Nama-valitaan neljaksi vuodeksi 
suhteellisella vaalilla, jossa puolueiden on ylitettava 3 prosentin aanikynnys tullakseen 
edustetuiksi. Vahemmistoille on varattu 15 paikkaa edustajien kokouksesta. 
Perustuslain 89 artiklan mukaisesti tasavallan presidentti voi hajottaa parlamentin, jos 
hallitusta ei muodosteta 60 paivan kuluessa ja sen jalkeen, kun vahintaan kaksi yritysta 
siihen on epaonnistunut. Parlamentti voidaan hajottaa korkeintaan kerran vuodessa. Sita 
14 
ei voida myOskWin hajottaa tasavallan presidentin toimikauden kuuden viimeisen 
kuukauden aikana taikka poikkeus- tai hitlitilan aikana. 
Parlamentin jasenet nauttivat perinteista koskemattomuutta. Kumpikin kamari voi 
perustaa tutkintavaliokuntia, jos kolmasosa sen jasenista niin paattaa. Jokainen poliittinen 
ryhma on edustettuna tutkintavaliokunnissa suhteessa paikkoihin, jotka silla on 
asianomaisessa kamarissa. 
Romaniassa on monipuoluejarjestelma, kuten kay ilmi siita, etta 57 puoluetta osallistui 
vuoden 1996 marraskuussa pidettyihin parlamenttivaaleihin. Puolueet, jotka ylittavat 2 
prosentin alinikynnyksen saavat rahoitusta valtion talousarviosta, ja parlamentissa 
edustetut puolueet saavat enemmin rahoitusta. 
Lainsaadint6valta on tasapuolisesti parlamentin molemmilla kamareilla, joista kumpikin 
voi keskeyttllii lakien laatimismenettelyn. Aloiteoikeus kuuluu parlamentin lisaksi myos 
hallitukselle. Lisaksi 250 000 kansalaisen ryhma voi esittaa parlamentille lakiehdotuksen, 
joka ei saa kuitenkaan koskea verotusta, kansainvalisia asioita tai armahdusta. 
Perustuslain 114 artiklan nojalla hallitus voi parlamentin sijaan antaa kiireellisissa 
tapauksissa asetuksia tamin valtuutuksen perusteella. Hallitus nayttaa kayttineen tata 
jarjestelmll erittain usein (yli kolmannes edellisen hallituksen antamista saadoksista 
annettiin tamin menettelyn mukaisesti), myos valtiosaantoa taydentavien lakien alalla, 
vaikka nama Iait eivat periaatteessa kuulu taman menettelyn soveltamisalaan. 
Perustuslain 90 artiklan nojalla tasavallan presidentti voi jarjestaa kansanaanestyksen 
"kansallista etua koskevista kysymyksista" kuultuaan parlamenttia asiasta. Perustuslain 
tarkistukset on hyvaksyttava kansanWinestyksessa, jotta ne tulisivat vmmaan 
(perustuslain 147 artiklan 3 kohta). Romaniassa ei ole viela kaytetty 
kansanaanestysmenettelya perustuslain voimaantulon jalkeen. 
Parlamentin toiminta 
Vuoden 1996 marraskuussa pidetyt vaalit olivat vapaat ja rehelliset lukuun ottamatta 
tiettyja vaikeuksia vaalien jarjestamisessa; niiden tuloksena valta vaihtui tosiasiallisesti 
ensimmaisen kerran vuoden 1947 jalkeen. 
Parlamentti toimii tyydyttavissa olosuhteissa: sen toimivaltaa kunnioitetaan ja oppositio 
osallistuu saann6nmukaisesti sen toimintaan. 
Tolmeenpanovallan rakenne 
Tasavallan presidentti valitaan suoralla kaksivaiheisella enemmistovaalilla neljan vuoden 
toimikaudeksi, jonka voi uusia kerran. Ehdokkailla on oltava ainakin 100 000 
ainioikeutetun tuki ja heidin on oltava vahintaan 35 vuotta tayttaneita. Tasavallan 
presidentille kuuluu valtionpaamiehen perinteinen toimivalta, minka lisaksi hinella on 
tarkea rooli toimielinten toiminnassa seka maan poliittisessa elamassa. 
Hallitus vastaa toiminnastaan parlamentille, joka voi kaataa sen molempien kamareiden 
jasenten yksinkertaisella enemmistolla. Hallitus muodostuu paaministerista ja 
15 
ministereisti, jotka tasavallan presidentti nimittll heidlln saatuaan parlamcntiltu 
luottamuslauseen. 
Yksittaiset ministerit vastaavat toiminnastaan ainoastaan rikosoikeudellisissa asioissa. 
Perustuslain 108 artiklassa sWidetaan menettelysta, jonka mukaisesti heita vastaan voi 
nostaa syytteita (kamarien tai tasavallan presidentin aloite, korkeimman oikeuden 
pWitos). Hallitus valmistelee parhaillaan lakiluonnosta, joka koskee ministereiden 
vastuuta viranhoidossa. 
Maan hallinnollinen jarjestelma perustuu keskushallinnon hajautettuihin tasoihin eli 
')udeteihin" ( 41 Bukarestin lisaksi, jolla on vastaava asema), joide~ maaherrat vastaavat 
valtion viranomaisten toiminnan yhteensovittamisesta seka paikallishallintojen toimien 
valvonnasta, jonka he voivat siirtWi tuomioistuimille. Paikallishallinnoilla on vaaleilla 
valittuja valtuustoja seka judetien etta kuntien, kaupunkien ja maalaiskuntien tasolla 
(2 686 valtuustoa). Judetien presidentit, kuten myos kunnanjohtajat, valitaan yleisilla 
vaaleilla. 
Judetien valtuustot vastaavat paikallisten valtuustojen toiminnan yhteensovittamisesta. 
Kunnanjohtajalla on toimeenpanovalta paikallisella tasolla. Han vastaa toiminnastaan 
paikalliselle valtuustolle ja judetin valtuustolle. Maaherralla on oikeus erottaa 
paikallisesti valitut edustajat viroistaan laiminlyonnin tai korruption tapauksissa; vuonna 
1996 annetulla ja vuonna 1997 muutetulla lailla luotiin tehokkaammat kehykset tahan 
toimivaltaan, jota oli aiemmin kaytetty vaarin (vuosina 1992 -1995 erotettiin 133 
kunnanjohtajaa ja 98 kunnanvaltuuston jAsenta). 
Romaniassa ei ole julkishallinnon henkilostoa koskevia saantoja, joissa toimihenkiloiden 
oikeudet ja velvollisuudet maariteltaisiin. Hallitus aikoo antaa saadoksia hallirmon 
avoimuudesta, koska niita ei ole talla hetkella olemassa. 
Siviilihallinto valvoo armeijaa, salaista palvelua ja poliisivoimia. Romanian poliiseilla on 
sotilasasema, ja he kuuluvat sotilastuomioistuimien tuomiovaltaan. Na.ma tuomioistuimet 
soveltavat kuitenkin tiettyja menettelyihin liittyvia takeita ja lopullinen tuomiovalta on 
korkeimman oikeuden sotilasasiain jaostolla. Kansallisen puolustuksen korkein neuvosto 
esittaa asevoimia koskevia tiettyja paatoksia parlamentin hyvaksyttavaksi lain N:o 39/90 
mukaisesti. Naiden paatosten soveltamista ei kuitenkaan valvota. 
Toimeenpanovallan toiminta 
Keskeiset julkiset toimielimet toimivat tavanomaiseen tapaan ja tasavallan presidentilla 
on tarkea asema niiden toiminnassa. 
Paikallisen itsehallinnon toteuttamista vaikeuttavat paikallista henkilostoa koskevan 
sllnnoston puuttuminen ja paikallishallintojen rahoitusvarojen rajallisuus. Lisaksi 
kuntien omaisuutta koskevaa jarjestelmaa ei ole viela maaritetty. Uusi hallitus on jo 
antanut lain, jolla paikallishallintojen valtaa lujitetaan ja selkeytetaan. Hallitus 
valmistelee parhaillaan paikallisviranomaisten varainhoitoa koskevaa lakiluonnosta, 
jonka pitaisi tulla voimaan vuoden 1998 alussa, seka kuntien omaisuutta koskevaa lakia. 
Julkishallinnon tilanne on edelleen vaikea. Julkishallinnon henkilostoa koskevien 
saantojen puuttuminen ja hyvin matala palkkataso ovat huolestuttavia seikkoja. Toisaalta 
16 
hallinnon tiettyjen portaiden politisointi on myotavaikuttanut korruption kehittymiseen. 
Uusi hallitus on esittanyt parlamentille julkishallinnon henkilostoa koskevan saannoston, 
joka sisliltaa ankaria rangaistuksia korruptiosta. 
Romanian poliisivoimissa on esiintynyt pahoinpitelytapauksia, joista ei ole aina nostettu 
syytteitli. Poliisivoimissa on esiintynyt myos korruptiota. Salaisella palvelulla on viela 
hyvin laaja toimivalta erityisesti hallinnollisten asiakirjojen luokittelun, puhelinkuuntelun 
ja kotietsintojen osalta. Tama tilanne johtuu ensisijaisesti siita, etta salaisen palvelun 
toimivalta tlissli asiassa on mWiritelty hyvin valjasti lainsaadannossa. Uusi hallitus aikoo 
uudistaa kyseista lainsaadantoa lujittaakseen parlamentin valvontaa salaisen palvelun 
toiminnasta, erityisesti perustamalla valiokunnan, jonka tehtaviin kuuluu ulkomaan 
tiedustelupalvelujen toiminnan seuranta. 
Tuom,iovallan rakenne 
Romanian oikeuslaitoksen riippumattomuus muista elimista on vahvistunut asteittain. 
Tasavallan presidentin nimittamia tuomareita ei voida erottaa; narna muodostavat 80 
prosenttia kaikista tuomareista, ja loput 20 prosenttia ovat viela koeajalla. Tuomarit ovat 
tuomarikunnan korkeimman neuvoston alaisuudessa; neuvostoa johtaa oikeusministeri ja 
se muodostuu tuomareista ja syyttajista (viimeksi mainituilla on viisi neuvoston 
viidestatoista paikasta), jotka parlamentti valitsee neljaksi vuodek~i. 
Toimeenpanovallan kayttaja valvoo tuomareiden toimintaa oikeusministerin alaisuudessa 
olevan tarkastusyksikon valityksella. Vaikka tuomarit ovat parhaiten palkattuja valtion 
virkamiehia heidan palkkatasonsa on edelleen hyvin alhainen, minka johdosta useat 
heista siirtyvat paremmin palkattuihin juridisiin tehtaviin yksityissektorilla. 
Syyttajalaitosta johtaa tasavallan presidentin nimittama virallinen syyttaja ja se on 
oikeusministerin alainen. Syyttajilla on laaja toimivalta, ja erityisesti virallinen syyttaja 
voi omasta aloitteestaan tai oikeusministerin pyynnosta pyytaa lopullisen oikeuden 
paatoksen uudelleenkasittelyli seka siviili-etta rikosasioissa. Lisaksi osa syyttajien 
toiminnasta on oikeuslaitoksen valvonnan ulkopuolella. 
Hallinnollisista toimista voi valittaa yleisiin tuomioistuimiin, joilla on asiaan 
erikoistuneita j aostoj a. 
Romanian perustuslaissa perustettiin oikeusasiamiehen perinteisia tehtavia hoitavan ns. 
kansalaisasiamiehen virka. Hanen toimivaltaansa ja keinoja, joilla han voi harjoittaa sita 
ei ole kuitenkaan tarkoin mWiritelty. 
Vuonna 1992 perustetulla perustuslakituomioistuimella on yhdeksan jasenta, joiden 
yhdeksanvuotista toimikautta ei voida uusia. Tasavallan presidentti, edustajien kokous ja 
senaatti nimittavat kukin kolme jasenta. Perustuslakituomioistuin tarkistaa lakien 
perustuslain mukaisuuden etukateen eri julkisten tahojen pyynnosta (tasavallan 
presidentti, edustajien kokous tai senaatin puhemies, hallitus, korkein oikeus ja 50 
edustajien kokouksen jasenten tai 25 senaatin jasenten ryhma) seka jalkikateen kenen 
tahansa aloitteesta, jos asiasta on aloitettu oikeudellinen menettely. Perustuslain 
mukaisuutta koskeva kielteinen paatos ei kuitenkaan tule voimaan, jos parlamentti 
17 
pidattliytyy alkuperaisessa paatoksessaan kahden kolmasosan enemmistolHi (perustuslain 
145 artikla), mika heikentaa tam.an valvonnan tehokkuutta. 
Tuomiovallan toiminta 
Romanian oikeuslaitos ei toimi tyydyttavasti. Tuomioistuimet ovat ylityollistettyja ja 
tuomioiden antaminen kestaa liian pitkaan. Patevien tuomareiden puute (23 prosenttia 
tuomarin viroista on talla hetkella tayttamatta), valineiden puute, menettelyjen 
monimutkaisuus ja sovellettavien uusien saiintojen suuri maara selittavat osittain tatii 
tilannetta. Nain ollen uusi hallitus on antanut lakiesityksen toimeenpanovallan ja 
oikeuslaitoksen suhteiden uudistamisesta viimeksi mainitun riippumattomuuden 
tehostamiseksi erityisesti kanteiden tai syytteiden nostamisen osalta. Suunnitelmiin 
kuuluu myos palkkatason nostaminen ( viimeinen tuntuva korotus tapahtui vuoden 1996 
lopussa) seka inhimillisten voimavarojen lisfiliminen. 
Se, etta parlamentti voi kumota kahden kolmasosan enemmistolla kaikki 
perustuslakituomioistuimen paatokset, muodostaa suuren esteen lainsaadannon 
perustuslain mukaisuuden valvonnalle Romaniassa. 
1.2 Ihmisoikeudet ja vahemmistojen suojelu 
Romaniassa on otettu kayttoon kansallisia saannoksiA ihmisoikeuksien ja vah.emmistojen 
oikeuksien kunnioittamisen varmistamiseksi. Samassa tarkoituksessa sovelletaan tiettyja 
kansainvalisia yleissopimuksia, joista tarkeimpia ovat Euroopan 
ihmisoikeusyleissopimus ja sen tarkeimmat lisapoytakirjat. Kyseinen kokonaisuus 
muodostaa Euroopan unionista tehdyn sopimuksen F artiklan mukaisesti osan yhteison 
saannostoa: kaikkien Euroopan unioniin liittymista haluavien valtioiden on ratifioitava 
kyseiset tekstit ennen liittymista. 
Romania on ollut Euroopan neuvoston jasen vuoden 1993 lokakuusta ja se on ratifioinut 
Euroopan ihmisoikeusyleissopimuksen seka sen lisapoytakirjat vuoden 1994 kesakuussa. 
Romania myontiili yksityishenkiloille mahdollisuuden saattaa asioita Euroopan 
ihmisoikeustuomioistuimen kasiteltavaksi jos he katsovat, ettli heidan kyseisen 
yleissopimuksen mukaisia oikeuksiaan on loukattu. 
Romania on ratifioinut kidutuksen vastaisen yleissopimuksen ja vah.emmistoja koskevan 
puiteyleissopimuksen. Sen sijaan se on allekirjoittanut Euroopan sosiaalisen peruskirjan, 
mutta ei ole ratifioinut sita. Romania on myos ratifioinut Yhdistyneiden Kansakuntien 
tarkeimmat ihmisoikeuksia koskevat yleissopimukset. 
Parlamentin ratifioimat kansainvaliset yleissopimukset ovat osa Romanian sisaista 
oikeutta (perustuslain 11 artikla), ja perusoikeuksia koskevat sopimukset ovat ensisijaisia 
suhteessa sisaisen oikeuden normeihin (perustuslain 20 artiklan 2 kohta). 
Poliittiset oikeudet ja kansalaisoikeudet 
Romanian perustuslaissa tunnustetaan jokaisen henkilon oikeus oikeussuojan saamiseen. 
Suhteellisen kehittynyt oikeusapujarjestelma tukee tiita periaatetta. Poliisitoiminnan 
18 
oikeudellinen valvonta on kuitenkin vieUi riittlimatonta jotta henkilo, joka katsoo, etta 
hanen oikeuksiaan on loukattu, voisi vieda asian oikeuteen; tama johtuu lahinna siita, etta 
poliisien vastuuseen saattamista koskevat saannokset ovat hyvin rajoittavia. 
Poliisivoimien henkilostoa koskevien saantojen uusi luonnos ei sisalla oleellisia 
parannuksia tahan tilanteeseen, jossa poliisit ovat lahes rankaisemattomia. 
Kuolemanrangaistus poistettiin kaikissa olosuhteissa vuonna 1989. 
Oikeuteen olla joutumatta pidatetyksi mielivaltaisesti liittyy tiettyja 
soveltamisvaikeuksia. Pidatyksen kesto ilman syyttajan tai tuomarin antamaa lupaa on 
eninWin 24 tuntia. Tahan saantoon on kuitenkin poikkeuksia, erityisesti kaivostyolaisten 
osalta. Tuomarit voivat lisaksi pWittaa pidatysajan jatkamisesta 30 paivaan. Pidatetty voi 
sina aikana pyytaa vapauttamistaan tuomioistuimelta. Oikeusviranomaiset kayttavat liian 
usein turvaamistoimenpiteena suoritettavan vangitsemisen mahdollisuutta. 
Aanestysoikeus on turvattu kaikille yli 18-vuotiaille kansalaisille. 
Yhdistymis- ja kokoontumisvapaus on myos turvattu perustuslaissa, ja niita sovelletaan 
ilman vaikeuksia. Romaniassa on talla hetkella melkein 12 000 valtiosta riippumatonta 
jarjestoa. 
Sananvapaus ilmenee Romaniassa tiedotusvalineiden suurena maa ·ana seka lehdiston etta 
radioasemien tai televisiokanavien osalta (kaksi maanlaajuista televisiokanavaa valtion 
omistuksessa, 10 yksityista kanavaa seka useita kaapeli-ja satelliittikanavia). Sensuuri 
kielletlln perustuslaissa. Vaarien tietojen levittamista ja kunnianloukkausta koskevia 
rikoslain saannoksia voidaan kayttaa sananvapauden tehokkaana rajoittamiskeinona 
ottaen huomioon toimittajien joskus saamat ankarat rangaistukset. Uusi hallitus on 
ilmoittanut aikovansa tarkistaa rikoslakia talta osalta. Lehdistoon voi myos kohdistua 
taloudellisia paineita sen vuoksi, etta valtion LETEA-yrityksella on maaraava asema 
painopaperin jakelussa. Hallitus on joissakin tapauksissa puuttunut julkisten 
televisiokanavien hallintoon. 
Omistusoikeus on nykyisin turvattu; pakkolunastusta voidaan kayttaa ainoastaan yleisen 
edun nimissa ja silloinkin siita on suoritettava oikeudenmukainen korvaus etukateen. 
Ulkomaalaiset saavat omistaa maata Romaniassa, jos sita kaytetaiin taloudelliseen 
toimintaan. Henkiloille, joiden omaisuus joutui kommunistisen hallinnon 
takavarikoimaksi on alettu maksaa korvauksia; asiassa on edistytty vaihtelevasti laadusta 
riippuen. Juutalaisten omaisuus on palautettu. Vahemmistojen omaisuuden 
palauttamisesta on annettu lakiesitys. Kreikkalaiskatolisen kirkon omaisuus palautetaan 
Uihiaikoina ortodoksisen kirkon kanssa neuvoteltavana olevan sopimuksen ansiosta. 
Salaisen palvelun laaja toimivalta uhkaa yksityiselaman kunnioittamista; salainen palvelu 
voi tietyissa tapauksissa suorittaa kotietsintoja ja puhelinkuuntelua ilman etukateen 
annettavaa oikeuslaitoksen lupaa. 
Turvapaikanhakijoiden tilanne nayttaa huolestuttavalta, koska heidan oikeussuojansa ja 
majoitusolosuhteensa eivat aina ole tyydyttavia. Erityisesti turvapaikkahakemuksen 
jattamiselle asetettu 1 O paivan maarliaika vaikuttaa liian lyhyelta. 
19 
Useat ja.rjestcit ovat ilmoittaneet tapauksista, joissa poliisivoimat ovat syyllistyneet 
epainhimilliseen tai halventavaan kohteluun. Tama tilanne on erityisen huolestuttava sen 
vuoksi, etta Romaniassa ei ole jarjestelmia kyseisten toimien rankaisemiseksi. Myos 
vankiloissa vallitseva tilanne on vaikea, vaikka se on viime aikoina parantunut. 
Homoseksuaalien oikeutta tasapuoliseen kohteluun lain edessa saatetaan loukata, koska 
rikoslain 200 artiklassa tarkoitettu julkisen paheksunnan herattamisen kasite on ilmaistu 
epamfiliraisesti ja sita voidaan kayttaa homoseksuaalisten tekojen kieltamiseksi. 
Lasten oikeuksien tilanne on ollut pitkaan huolestuttava. Vuodesta 1970 maassa 
sovellettiin vaestonkasvun edistamiseksi tarkoitettua jarjestelmaa, jolla kayta.nnossa 
kannustettiin vanhempia jattamaan lapsensa valtion orpokoteihin kammottaviin 
olosuhteisiin perheiden avustamiseksi ja lasten sijoittamiseksi sijaisperheisiin 
tarkoitettujen jarjestelyien puuttumisen vuoksi. Naita lapsia on yli 100 000, ja niiden 
mruira on kasvanut edelleen viime aikoina. Tama tilanne rikkoo suoraan tiettyja 
Romanian kansainvalisia sitoumuksia ( erityisesti vuonna 1989 lapsen oikeuksista tehty 
yleissopimus ), minka johdosta Euroopan unioni on toteuttanut toimenpiteita erityisesti 
Phare-ohjelman kautta, jolla on annettu rahoitusta tiettyihin toimiin 70 miljoonan ecun 
arvosta. 
Tilanne voi parantua lahiaikoina, kun Romanian hallitus hyvaksyi kaksi kiireellista 
asetusta, joilla laissa N:o 3/70 saadetty jarjestelma kumotaan ja korvataan uusilla 
sruid6ksilla parantaen samalla adoptiojarjestelmaa, joka siirtyy judetien alaisuuteen. 
Perheavustuksia on nostettu ja muita vaikeuksissa olevien perheiden avustamiseksi 
tarkoitettuja toimenpiteita on toteutettu. 
Taloudelliset, sosiaaliset ja sivistykselliset oikeudet 
Oikeudesta vahimmaistoimeentuloon j a sosiaaliturvaan saadetaan perustuslaissa. 
Ammatillinen jarjestaytymisvapaus tunnustetaan julkista sektoria lukuun ottamatta. 
Ammattijarjestojen toimivalta tyoehtosopimusneuvotteluissa seka palkansaajille 
myonnetyt takeet eivat vaikuta riittavilta. Jarjestaytymisaste Romaniassa on talla hetkella 
noin 40 prosenttia ja suurin osa ammattiyhdistyksiin kuuluvista kuuluu neljaan suureen 
liittoon. 
Lakko-oikeus tunnustetaan kaikilla aloilla paitsi sellaisilla, joita hallitus pitaa tlirkeina 
kansalliselle edulle Gulkiset palvelut ja tietyt keskeiset valtion yritykset); hallitus voi 
myos velvoittaa tiettyja aloja yllapitamaan vahimmaistason palveluja (kolmasosa 
tavanomaisesta palvelusta). Kaytannossa valtion toimihenkil6t ovat kuitenkin menneet 
useita kertoja lakkoon ilman, etta heita olisi rangaistu. Muilla aloilla lakko-oikeutta 
rajoitetaan usein vaatimuksella ottaa yhteytta sovitteluelimeen ennen lakon aloittamista. 
Tuomioistuimet ovat lisaksi pitaneet useita lakkoja Iaittomina. 
Romaniassa turvataan oikeus opetukseen seka uskonnonvapaus: 
Ylhemmistiijen oikeudet ja suojelu 
20 
Vahemmistot muodostavat 13 -15 prosenttia Romanian vaestosta; suurimmat ryhmat 
ovat unkarilaiset (7 ,8 prosenttia) ja romanit, jotka muodostavat eri arvioiden mukaan 5 -
7 prosenttia vaestosta. 
Vahemmistojen suojelu on turvattu tiettyjen kansainvalisten sopimusten avulla. Romania 
ratifioi vuoden 1995 Euroopan neuvoston vahemmistoja koskevan puiteyleissopimuksen. 
Romania hyvak:syi myos Euroopan neuvoston parlamentaarisen edustajakokouksen 
suosituksen N :o 1201, joka ei ole oikeudellisesti sitova, periaatteet allekirjoittaessaan 
kahdenvalisen sopimuksen Unkarin kanssa vuoden 1996 syyskuussa; Romanian 
pyynnosta sopimukseen lisatylla huomautuksella suljetaan kuitenkin pois kyseisen 
suosituksen mukaisten kollektiivisten oikeuksien tunnustamisen mahdollisuus. 
Romanian vahemmistojen edustuksesta parlamentissa on annettu erityisia saantoja (katso 
edella) ja uuteen hallitukseen perustettiin vahemmistojen ministerio, jota johtaa 
UDMR:aan (unkarilaisvahemmiston puolue) kuuluva ministeri. Kansallisella tasolla 
toimivaa vahemmistojen neuvostoa on vuodesta 1993 kuultu sen toimivaltaan kuuluvissa 
asioissa ja se voi tutkia sille osoitettuja valituksia. Sen sijaan rikoslain 236 artiklassa 
saadettyja rangaistuksia vieraan maan kansallislaulua laulaville tai vieraan maan lippua 
nostaville on aikaisemmin pidetty vahemmistojen vastaisina. 
Unkarilaisvahemmiston osalta tilanne parani huomattavasti, kun Unkarin kanssa tehty 
kahdenvalinen sopimus allekirjoitettiin vuoden 1996 joulukuussa seica uuden hallituksen, 
johon kuuluu kaksi UDMR:n ministeria, valtaantulon myota. Vuoden 1995 kesakuussa 
annettu laki, jolla rajoitettiin koulutusmahdollisuuksia vahemmistokielilla ja jolla 
lujitettiin romaniankielisen koulutuksen asemaa, mutta jota ei kuitenkaan koskaan 
sovellettu, on tarkoitus korvata lahiaikoina uudella lailla. Nain ollen Romanian 
vahemmistot saavat jatkossakin koulutusta omalla kielella. Vahemmistoihin kuuluvilla 
on asiasta annetun uuden asetuksen ansiosta myos mahdollisuus kayttfili omaa kieltfilin 
asioidessaan viranomaisten kanssa ja saada silla kielella laadittuja virkatodistuksia 
paikkakunnilla, joilla he muodostavat yli 20 prosenttia vaestosta. Tama koskee yhteensa 
noin 1 624 romanialaista paikkakuntaa, joista 1 3 79 unkarilaisvahemmiston osalta. 
Olisi huomattava, etta romaneihin, jotka muodostavat huomattavan osan vaestosta (1 -
1,5 miljoonaa henkiloa eri arvioiden mukaan) kohdistuu eri syrjintamuotoja arkielamassa 
ja ettli he joutuvat erittain usein poliisivoimien tai yksityishenkiloiden pahoinpitelemiksi 
ilman, etta syyllisia rangaistaan. Romanit elavat hyvin vaikeissa sosiaalisissa oloissa, 
jotka tosin johtuvat seka sosiologisista ja kulttuuriin liittyvista seikoista etta valtavaeston 
harjoittamasta syrjinnasta. On tarkeaa, etta hallitus kehittfili ilmoittamiaan sopeutumista 
edistavia toimenpiteita, jotta taman vaestonosan kokemat vaikeudet voidaan 
tosiasiallisesti ottaa huomioon. 
Tassa yhteydessa olisi hyodyllista tuntea taman vahemmiston tilanne paremmin ja 
suorittaa luotettava arvio Romaniassa asuvien romanien lukumfilirasta ja sosiaalisista 
oloista (tyottomyysaste, terveydenhoitoa koskevat tilastot, koulutustaso ), joista ei talla 
hetkella ole tarkkoja lukuja kaytettavissa. 
1.3 Yleisarvio 
21 
Romanian demokraattisten toimielinten vakaus naytWi olevan turvattu. Naita toimielimia 
on vieUi lujitettava laillisuusperiaatteen noudattamisen parantamiseksi kaikilla 
valtiokoneiston tasoilla. V aalit ovat vapaat ja rehelliset, ja ne johtivat vuoden 1996 
marraskuussa vallan todelliseen vaihtumiseen. 
Perusoikeuksien kunnioittamisessa on edelleen puutteita, vaikka Romanian 
viranomaisten vuoden 1996 marraskuusta toteuttamat toimenpiteet ja sitoumukset ovat 
olleet myonteisia. Ponnistuksia on myos tehtava korruption torjunnassa, oikeuslaitoksen 
toiminnan parantamisessa ja yksilon vapauksien suojelemisessa poliisivoimien ja salaisen 
palvelun toiminnalta seka oikeudellisen menettelyn aikana. 
Unkarilaisvahemmisto nayttWi sopeutuneen hyvin ja sen tilanne onkin parantunut viime 
vuosina; samaa ei voi kuitenkaan sanoa romaneista, jotka muodostavat tarkean 
vahemmiston. 
Vaikka orpokodeissa olevien lasten suojelemiseksi aloitetut uudistukset merkitsevat 
huomattavaa kehitysffi, ne eivat ole vieUi johtaneet tuloksiin. 
Uuden hallituksen valtaantulon myota tapahtuneista parannuksista johtuen voidaan 
olettaa, etta Romania kykenee tayttllmWin Koi:Spenhaminassa kokoontuneen Eurooppa­
neuvoston asettamat poliittiset edellytykset. 
22 
2. Taloudelliset arviointiperusteet 
Tutkiessaan Romanian taloudellista tilannetta ja taloudellisia nakymia komissio kaytti 
ohjenuoranaan erityisesti Koopenhaminassa vuoden 1993 kesakuussa kokoontuneen • Eurooppa-neuvoston paatelmia, joissa todettiin, etta Euroopan unionin jasenyys 
edellyttllii. voimassaolevaa toimivaa markkinataloutta seka kykya selviytya unionissa 
vallitsevissa markkinavoimien ja kovan kilpailun paineessa. 
Romaniaa koskevan maalausunnon tassa luvussa esitetfilin siksi perusteellinen katsaus 
maan taloudelliseen tilanteeseen ja sen taustoihin. Sen jalkeen tarkastellaan Romanian 
edistymista avainalueilla, jotka koskevat talouden muuttamista 
markkinatalousjmjestelmaksi (hinta-ja kauppajmjestelman vapauttaminen, talouden 
vakauttaminen, rakennemuutos, rahoitusalan uudistaminen) seka maan taloudellista ja 
sosiaalista kehittymista. Luku pfilittyy yleisarvioon siita, miten Romania tayttfili 
Eurooppa-neuvoston asettamat arviointiperusteet, seka lisauudistuksia koskevista 
nAkymista j a tarkeysj Arj estyksista ja niiden arvioinnista. 
2.1 Taloudellinen tilanne 
Tausta 
Romaniassa asuu 22,6 miljoonaa ihmista ja vuonna 1995 sen bn,ttokansantuote (BKT) 
oli 93 miljardia ecua (ilmaistuna ostovoimapariteettina). Romanian vakiluku on noin 6,5 
% Euroopan unionin vakiluvusta, ja Romanian talous on vain noin 1,5 % unionin 
taloudesta. Bruttokansantuote henkea kohti laskettuna on noin 24 % unionin 
keskiarvosta. Keskimaaraisen kuukausipalkan arvioitiin olevan noin 65 ecua maaliskuun 
lopulla vuonna 1997. 
Romania on Maailman kauppajmjeston (WTO) perustajajasen. Romania liittyi jaseneksi 
Keski-Euroopan vapaakauppasopimukseen 1. paivana heinakuuta 1997. 
Edistyminen talouden rakennemuutoksessa 
Kun Ceaucescun hallintokausi loppui vuoden 1989 lopussa Romaniassa, Romania oli 
yksi niista Keski-ja Ita-Euroopan maista, joiden instituutiot seka talouden yhteiskunnan 
ja oikeuslaitoksen perusrakenteet olivat kauimpana vastaavista markkinatalouden 
rakenteista. Romanian talous oli kokenut erittain vaikean vuosikymmenen. 
Maaratietoisessa mutta huonoin neuvoin toteutetussa pyrkimyksessa maksaa pois maan 
ulkoinen velka Romanian viranomaiset olivat ryhtyneet pakkovientiin seka 
haikailemattomfilin tuonnin kovaan rajoittamiseen, mista johtui, etta maalla ei ollut 
kipeasti tarvittavia tuotannontekijoita. Arvovaltahankkeet, joissa oli vain vahan 
taloudellista tulosta, soivat merkittavan osan bruttokansantuotteesta. 1990-luvun alussa 
Sev-maiden luhistuminen, Persianlahden sota ja Jugoslavian hajoaminen olivat suuria 
ulkopuolisia shokke, jotka vaikuttivat Romaniaan, kun maa oli poliittisesti hyvinkin 
sekasortoinen. 
Ceaucescun hallituksen syrjayttmnisen jalkeen joulukuussa 1989 Romania oli syvassa 
taloudellisessa ja yhteiskunnallisessa kriisissa. Usean vuoden ajan Romania ei pystynyt. 
panemaan jmjestykseen riittavfili poliittista tahtoa, jolla uudistukset olisi 
menestyksellisesti pfilitetty ja pantu taytantoon. Vuonna 1990 Romanialle oli 
23 
luonteenomaista sekasorto, joka kasitti akuutin talouden epajarjestyksen, jota karjisti 
yleisen jarjestyksen luhistuminen ja huikea tyontekijoirlen roi~~Aoln t viir~ilwilf ~ 
Vumdon 199 I ja I 9'J2 uudistmmhjdmat ohval perusteellisesti suunnitelluja, mutta niita ei 
pantu kokonaan taytantoon, ja ne epaonnistuivat. Vasta vuoden 1993 lopussa 
kayttoonotetulla ohjelmalla saatiin aikaan huomattavaa edistysta: tiukempi 
rahapolitiikka, verotuksen suurempi kurinalaisuus, inflaation pieneneminen ja yritysten 
uudistamisen hienoinen lisaantyminen, mitka kaikki vaikuttivat kasvun elpymiseen. 
Uudistustahti hidastui kuitenkin jalleen vuoden 1995 lopussa ja vuoden 1996 alussa. 
Romanian viranomaiset itseasiassa ottivat kayttoon jatkuvasti uusia uudistusohjelmia 
hyljatakseen ne vain muutaman kuukauden kuluttua kasvavan poliittisen vastustuksen 
vuoksi. Uudistusten saama julkinen tuki on vaihdellut sen mukaisesti: se oli merkittavaa 
talouden muuttamisen alussa vaheten sitten selvasti, kun talouden muuttaminen aiheutti 
kasvavia kustannuksia, ja vahvistui jalleen kun kavi selvaksi, etta vuosien 1989 ja 1996 
valissa toteutetut osittaiset uudistukset olivat johtamassa umpikujaan. 
Kyseisen strategian vaistamattomiin vastakohtiin puututtiin todenteolla vuoden 1996 
marraskuun kansanedustajien- ja presidentinvaalien jalkeen, kun uusi hallitus kehitti 
radikaalin ohjelman julkisen talouden vakauttamiseksi ja rakenteellisten uudistusten 
aikaansaamiseksi seka aloitti sen taytantoonpanon. 
TUmlin tuloksena Romaniassa on omituinen tilanne. V aikka yksityissektori tuotti 52 % 
bruttokansantuotteesta vuonna 1996, maan taloutta hallitsee yha valtion omistuksessa 
olevat, tappiota tuottavat monopolit ja arvoavahentavat yritykset. Jos kuitenkin vuoden 
1997 alussa ilmoitetut toimenpiteet pannaan tehokkaasti taytantoon, Romanian talous 
tulee olemaan vuoden 1997 lopussa olennaisesti erilainen. 
Ulkomaiset suorat s{ioitukset 
Ulkomaiset suorat sijoitukset ovat hyvin alhaiset Romanian kokoiselle maalle: vuoden 
1996 lopussa ulkomaisten suorien sijoitusten yhteenlaskettu kanta oli vain 1, I miljardia 
ecua (Uihde: EBRD). Talouden siirtymisen ensimmaisina vuosina maassa vallitsi suuri 
epavannuus Romanian poliittisesta ja taloudellisesta suunnasta, mink.a vuoksi sijoittajat 
olivat hyvin varovaisia, mihin vaikutti lisaksi tiettyjen johtavien poliittisten voimien 
vastahakoisuus hyvaksya ulkomaisia sijoituksia. Vasta vuonna 1994 ulkomaisten suorien 
sijoitusten virta piristyi. Ulkomaiset suorat sijoitukset ovat kuitenkin pysyneet 
riittamattomina, jotta niilla olisi talouteen merkittavaa vaikutusta. Uusi hallitus on 
selvasti vaihtanut politiikkaa ja pyrkii aktiivisesti houkuttelemaan ulkomaisia sijoittajia 
sijoittamaan Romaniaan. Ulkomaiset sijoittajat saavat nyt omistaa maata, ja kesakuussa 
1997 otettiin kayttoon hataasetus, jolla voittojen kotiutus tehtiin helpommak:si ja 
selkiytettiin ulkomaisia sijoittajia koskevia tukitoimenpiteita. 
Talouden rakenne 
Maatalous on Romaniassa tarkea talouden toimiala. Vuonna 1996 maatalous muodosti 
noin 20 prosenttia kokonaisbruttoarvonlisasta, ja osuus on ollut kasvussa vuodesta 1990 
lahtien. Kansainvalisten standardien mukaisesti katsottuna maatalous tyollistaa paljon 
ihmisia Romaniassa, yli kolmasosan aktiivisesta kokonaistyovoimasta, ja osuus on vain 
nousussa talouden muutoksen aikana, kun maatalous imee muiden toimialojen pois 
24 
heittaman tyovoiman. Maatalouden ja elintarviketeollisuuden tuottavuus on edelleen 
alhainen. Yksityissektorin osuus maataloustuotannosta oli 87 prosenttia vuonna 1996. 
Vuonna 1991 taytantoon pantu uudistus johti maan lohkomiseen. Omistusoikeudet 
maahan oli huonosti maaritelty ja suurimmalle osalle maanviljelijoista myonnettiin 
ainoastaan valiaikainen omistusoikeus. Omistusoikeuden epavarmuuden seurauksena on 
se, etta yksityiset henkilot eivat voi myyda maata eivatka kayttaa sita kiinnityksen 
vakuutena. Uusi hallitus on kuitenkin sitoutunut saatamaan uuden maatalousmaata 
koskevan lain ennen vuoden 1998 kesakuuta. Lain on maara selventaa omistusoikeuksia 
ja luoda perusta kilpailukykyisille maata koskeville markkinoille. Maan myyminen on 
nyt mahdollista. 
Uudenaikaistamiseen ja rakennemuutokseen tarvittavat paaomat eivat ole riittavat. 
Yksityissektorin maatalouden kehityksen esteena on alhainen koneistamisaste seka 
riittavien tukitoimien ja luottojen puute. Kaikkein tehottomimpien valtion omistamien 
maatilojen sulkeminen, nopea yksityistaminen, ohjattujen luottojen vaheneminen seka 
hinta-ja kauppajarjestelmien vapauttaminen tullevat olemaan kannustimina 
tehokkaamman maataloustuotannon aikaansaamiseksi. 
Talouden rakenteen tarkeimmat tunnusluvut 
(kaikki tiedot koskevat vuotta 1996, ellei muuta ilmoiteta) 
Vaesto miljoonaa 22,6 
BKT asukasta kohti PPS* -ecua (1995) 4100 
% EU-15:n keskiarvosta % (1995) 24 
Maatalouden osuus: 
bruttoarvonlisasta % (1995) 19,9 
tyo llisyydesta % (1995) 34,4 
Ulkomainen bruttovelka/BKT % 25 
Tavaroiden ja palveluiden vienti/BKT % (1995) 27 
Ulkomaiset suorat sijoitukset (kanta)* miljardia ecua 1,1 
ecua/asukas 50 
Lahteet: Komissio, kansalliset lahteet, Euroopan jalleenrakennus- ja kehityspankki ... * Ulkomaisten suorien s1Jo1tusten kanta vuoden 1996 lopun kurss11la, 1 ecu = 1,25299 
USD I 
Teollisuuden osuus on yli kolmannes kokonaisbruttoarvonlisasta, ja kyseinen 
prosenttiosuus on pudonnut nopeasti viime vuosina ja on nyttemmin lahentymassa 
Euroopan yhteison jasenmaiden vastaavia tasoja. Teollisuuden palveluksessa olevan 
tyovoiman maara on suunnilleen samaa luokkaa, mutta sen kokonaisarvo on laskenut. 
Teollisuuden rakenteet eivat ole kuitenkaan paljon muuttuneet vuoden 1989 jalkeen. 
Teollisuutta hallitsevat edelleenkin samat hyvin suuret valtion omistamat yritykset, jotka 
25 
aikaisemmat hallitukset perustivat pakollisen teollistamisen vuosma Ja joille on 
luonteenomaista erittain suuri energiavaltaisuus, alhainen tuottavuus ja valtion 
rahoitukscn etuoikeutettu saanti. Halvan energian ja raaka-aineiden suhteellisen helppo 
saatavuus seka raskaan teollisuuden kehittamiselle annettu etusija ovat johtaneet 
erikoistumiseen sellaisille aloille : .. uin oljy-ja petrokemian teollisuus, mitka eivat ole 
linjassa maan luontaisten edellytysten ja suhteellisten etujen kanssa. Yksityissektorin 
osuus teollisuustuotannosta on edelleen alhainen (24 prosenttia vuonna 1996) eika se ole 
juurikaan noussut viime vuosina (20, 7 prosenttia vuonna 1995). 
Monet teollisuusalaa hallitsevista suurista yrityksista ovat edelleen tehottomia ja 
kannattamattomia ja muodostavat suuren makrotaloudellisen epavakaisuustekijan. Uusi 
hallitus on kuitenkin paattanyt ryhtya reippaisiin toimiin, joihin kuuluu joidenkin 
suurimpien tappiota tekevien tehtaiden sulkeminen, rakennemuutokset, yksityistaminen 
ja ohjattujen luottojen lopettaminen. 
Pienet ja keskisuuret yksityiset yritykset ovat olleet aika dynaamisia etenkin kevyen 
teollisuuden aloilla kuten elintarvikejalostuksessa ja tekstiili- ja huonekalualalla. Pk­
yritysten kasvu ja yksityistaminen ovat vaikuttaneet vain vahaisesti teollisuussektorin 
tyovoimarakenteeseen: vuoden 1994 lopussa yli tuhannen tyontekijan yritykset 
tyollistivat yli 60 prosenttia kokonaistyovoimasta, valtionomisteiset yritykset tyollistivat 
yli 84 prosenttia kaikista tyontekijoista huolimatta siita, etta valtion yhtiot edustivat vain 
6,5 prosenttia kaikkien yritysten maarasta. Vaikka tilanne onkin jonkin verran tasta 
muuttunut, tyovoiman keskittyminen muutamaan suureen tehottomaan yritykseen on yha 
melkoinen teollisuuden rakennemuutoksen este. Tahan prosessiin kiistamatta kuuluvia 
sosiaalisia kustannuksia on usein kaytetty perusteena valttamattomien muutosten 
lykkaamiseksi. 
Tuottavuus on jatkuvasti noussut vuodesta 1994. Tallainen kehitys on tapahtunut 
etupaassa pienissa ja keskisuurissa yrityksissa. 
Romania oli yksi vahiten palveluelinkeinoihin suuntautuneista talouksista Keski-ja Ita­
Euroopassa. Palveluiden osuus oli alle 20 prosenttia bruttokansantuotteesta 1980-
luvulla. Alan nopea kasvu on toteutunut vuoden 1989 jalkeen etenkin kukoistavan 
yksityisen toiminnan ansiosta jalleenmyynnin ja matkailun alalla. Vuonna 1996 
palveluiden osuus oli noin 36 prosenttia bruttokansantuotteesta, ja yksityissektorin osuus 
oli yli kolme neljannesta kyseisesta prosenttimaarasta. 
Romanialaisten arvioiden mukaan epavirallisen eli harmaan sektorin koko voi olla 
noin 20-30 prosenttia bruttokansantuotteesta. Tuloverotuksen korkea marginaaliveroaste 
ja sosiaaliturvamaksut ovat johtaneet siihen, etta merkittava osuus tyontekijoista on joko 
hakeutunut pois virallisen talouden kanavista hakeakseen muita tuloveroilmoituksen 
ulkopuolella olevia tulolahteita. 
Vapauttaminen 
Hintaiariestelma 
Astettainen ohjelma hintojen vapauttamiseksi otettiin kayttoon vuoden 1990 lopussa. 
Useimmat kuluttajien hyodyksi tulevat valtion tuet poistettiin vuonna 1993, jolloin 
suoran hintavalvonnan alaisia kulutustavaroita vahennettiin myos reippaasti. Vuoden 
26 
1995 lopussa hallinnollisesti saanneltyjen hintojen osuus oli 3 prosenttia 
kulutustavaroiden ja palvelujen osalta, noin 7 prosentia teollisuustuotteiden hinnoista ja 
yli 27 prosenttia raaka-aineiden ja perusmateriaalien hinnoista. Uusi hallitus paatti 
edelleen taydentrui hintojen vapauttamista vuoden 1997 alussa rajoittamalla valvottujen 
hintojen maaran alle kahteenkymmeneen tavaraan (enimmakseen julkisten 
peruspalvelujen ja energian hintoja). Eraiden tarkeimpien maataloustuotteiden hinnat 
vapautettiin maaliskuussa 1997. 
Kauppajiidestelmii 
Ulkomaankauppajarjestelman vapauttaminen on ollut melko nopeaa, silla se saatiin 
enimma.kseen paatokseen vuoden 1992 loppuun mennessa. Se alkoi vuonna 1990 
ulkomaankaupan monopolin poistamisella. Ja vuonna 1991 yritykset ja rajoitetusti myos 
kansalaiset saivat pitrui hallussaan ja kayda kauppaa ulkomaan valuutalla. Suurin osa 
vienti-ja tuontiluvista poistettiin vuonna 1992, kun uusi tullikoodeksi otettiin kayttoon. 
Romanian kauppapolitiikan yksi piirre on kuitenkin nopeasti lisaantyvat tariffien 
harkinnanvaraiset ja valiaikaiset vahennykset etenkin tariffikiintioiden muodossa ( eli 
tapahtuu tuontitullien "lakisaateisestii" tasosta poikkeamista alempien tullien 
soveltamisen hyvaksi tai kun sovelletaan suorastaan tullittomuutta ennaltamaaratyille 
tavaramaarille ). ltse asiassa vuonna 1995 noin puolet Romanian maahantuonnista oli 
erityisjarjestelyjen alaista (niiden arvon mukaan laskettuna), iriinka vuoksi maan 
tuontitariffijarjestelma oli kayffinnossa merkitykseton. Vuonna 1996 otettiin kayttoon 
merkittlivia kaupan rajoituksia (mukaanlukien perustulleista poikkeamiset, vientikiellot ja 
vientikiintiot), kun pyrittiin leikkaamaan kasvavaa kaupan alijaamaa. Eraat naistii 
toimista eivH.t olleet Euroopan unionin ja Romanian valisen Eurooppa-sopimuksen 
mWiriiysten mukaisia. 
Uusi hallitus on kuitenkin sitoutunut ottamaan kH.yttoon uuden tullikoodeksin vuoden 
1997 aikana, mink! pitH.isi parantaa kauppajarjestelman avoimuutta. Romanian 
viranomaiset aikovat erityisesti lopettaa kaikki vientikiellot ja -kiintiot vuoteen 1998 
mennessA. Ne ovat jo merkittavasti vahentaneet maataloustuotteiden ulkoisia tariffeja 
toukokuussa 1997. Romaniasta tuli Keski-Euroopan vapaakauppasopimuksen CEFTAn 
jasen 1. paivana heinakuuta 1997. 
Valuuttqjiirjestelmii 
Valuuttajarjestelmaa on merkittavasti vapautettu. Vanha, useisiin vaihtokursseihin 
perustuva jarjestelma poistettiin 1991 lopussa, kun "viralliset" ja "kaupalliset" kurssit 
yhdistettiin. Sittemmin kuitenkin hallinnon puutturninen markkinoiden toimintaan oli 
luonteenominaista. Vuoden 1994 elokuussa perustettiin pankkien valiset 
valuuttamarkkinat, mutta vuoden 1996 maaliskuussa viranomaiset ottivat kayttoon 
merkittiivasti valvontaa, minka vuoksi kansainvaliset luotonantajat (mukaanlukien 
Euroopan unioni ja Kansainvalinen valuuttarahasto) keskeyttivat rahoitusapunsa. 
Virallisen kurssin ja yksityisten valuutanvaihtotoimistojen kayttaman kurssin valille 
syntyi suuri ero. Valuuttamarkkinoiden saannostely johti kansallisen valuutan 
yliarvostumiseen, mika puolestaan auttoi pitamfilin suurten energiavaltaisten valtio­
omisteisten yritysten energiantuonnin kustannukset alhaisina. 
Uusi hallitus vapautti jalleen vuonna 1997 valuuttamarkkinat. Kaikki pankit saivat 
takaisin luvan harjoittaa valuutanvaihtotoimintaa ja muutkin rajoitukset poistettiin. 
27 
Virallisten ja epavirallisten kurssien ero havisi, kansallinen valuutta asettui 
realistisemmalle tasolle ja pankkien valisilla markkinoilla liiketoimien maara lisaantyi 
selvasti. 
NykyiselUUin Romaniassa valuutan vaihdettavuus on vain rajoitetusti mahdollista vaihto­
ja paaomataseen erien osalta. Kansainvalisen valuuttarahaston perustamissopimuksen 
VIIl artiklan kayttoonottaminen ja sen myota kehittyneempi vaihdettavuus vaatisi, etta 
Romania poistaisi jaljella olevat hallinnolliset rajoitukset ja varmistaisi suuremman 
valuuttavarannon. 
Yakauttamineu 
Sisliiset teki,illt 
Vuonna 1995 Romanian reaalinen bruttokansantuote kasvoi 7,1 prosenttia. Kuitenkin 
vuonna 1996, huolimatta vfillenevasta tyottomyydesta, makrotaloudellinen kehitys oli 
tyydyttlivA: kasvu hidastui 4, 1 prosenttiin, inflaatio kiihtyi 56,9 prosenttiin joulukuun 
lopussa ja julkisen talouden budjettialijaama kasvoi 3,9 prosenttiin suhteessa 
bruttokansantuotteeseen Ga 8,3 prosenttiin, jos alijaamaan lasketaan varsinaisesti 
budjettitalouden ulkopuolelle kuuluvat piilomenoerat ja Romanian keskuspankin 
myontmnat valtion tuen luonteiset avustukset). Vuonna 1996 reaalinen bruttokansantuote 
oli 88 prosenttia vuoden 1989 tasosta. 
Itse asiassa makrotalouspolitiikka ei ole aina ollut johdonmukaista: tiukan politiikan 
kausia, jolloin on saatu aikaan suurin osa myonteisista tuloksista makrotalouden 
vakauttamisen kannalta, ovat seuranneet kaudet, jolloin politiikka on ollut jonkin verran 
keveampaa eturyhmien painostuksen vaikutuksesta. Vuoden 1996 marraskuun vaalien 
edella seka raha-etta finanssipolitiikkaa kevennettiin merkittavasti. Tasta on ollut 
seurauksena se etta uuden hallituksen on rakenneuudistuksen lisaksi taytynyt ryhtya 
rajuihin vakauttamistoimenpiteisiin, joiden oletetaan johtavan valiaikaiseen talouskasvun 
hidastumiseen vuonna 1997. 
Talouden kehitys 1994 1995 1996 
BKT % 3,9 7,1 4,1 
Kuluttaj ahintainflaatio 
vuosikeskiarvo % 136,7 32,3 38,8 
joulukuusta joulukuuhun % 61,7 27,8 56,9 
Tyottomyys vuoden lopussa % 8,1 8,0 6,3* 
ILO:n miiiiritelmii 
Julkisen talouden rahoitusasema %/BKT -2,0 -2,6 -3,9 
Vaihtotase %/BKT -1,4 -4,6 -5,8 
Velka/vienti % 76,6 73,9 85 
28 
Ulkomaiset suorat sijoitukset maahan %/BKT 1,1 1,0 1,5 
* Tilastoitu tyottomyys 
Ulkoiset tekjjat 
-
Seka kauppa- etta vaihtotaseet ovat olleet alijaamaisia vuodesta 1990 lahtien. 
Vaihtotaseen alijaama oli kaikkien aikojen syvin vuonna 1996, jolloin se oli 1,8 miljardia 
ecua. Ulkoisen tasapainon heikkeneminen johtuu useista tekijoista. Se johtuu osin 
paaomahyodykkeiden tuonnin kasvusta vahvan taloudellisen elpymisen myota. Tama ei 
ole mitenkaan kielteinen kehityssuunta, silla maahantuotu paaoma lisaa 
tuotantokapasiteettia. Heikentyminen on kuitenkin heijastusta vakavista rakenteellisista 
heikkouksista: kulutustavaroiden tuonnin seka polttoaineiden ja raaka-aineiden tuonnin 
selvasta kasvusta; viimeksi mainittuja kayttaa etupaassa talouden viela uudistamattomat 
toimialat, joille on luonteenomaista vahainen arvonlisa ja suuri energiavaltaisuus. 
Vuonna 1996 vienti karsi valuutan yliarvostuksesta. Vuoden 1997 alussa toteutetuilla 
vakauttamistoimenpiteilla pitaisi olla suotuisa vaikutus kauppataseeseen (mika nakyy jo 
ensinunaisen vuosineljanneksen luvuissa), mutta kielteinen vaikutus kaupan maaraan 
(varsinkin tuontiin kuten vuoden 1997 ensimmaisten kuukausien aikana havaituista 
trendeista voidaan todeta). 
Romanian ulkoinen velka on edelleen suhteellisen alhainen, mutta se on kasvanut 
nopeasti viime aikoina. Vuoden 1996 lopussa keski-ja pitkaaikainen ulkoinen velka oli 
5,5 miljardia ecua. Velan hoito (0,9 miljardia ecua vuonna 1996) ei viela toistaiseksi 
kuluta suurta osaa budjettimaararahoista, mutta siita voi tulla nopeasti ongelma, koska 
Romanian velat ovat paljolti lyhytaikaisia. Vuonna 1995 Romania onnistui jalleen 
saamaan rahoitusta kansainvalisilta yksityisilta rahoitusmarkkinoilta, jotka myonsivat 
joukon syndikoituja luottoja. Romania sai myos melko suotuisan 
luottokelpoisuusluokituksen suurilta kansainvalisilta luokituslaitoksilta, mita helpotti 
kieltiimatta Romanian alhainen ulkoinen velkaantumisaste. Vuonna 1996 Romania 
hankki 1,1 miljardia ecua kansainvalisilta paaomamarkkinoilta, ja liike-ja 
investointipankit ovat huomattavan kiinnostuneita olemaan liikesuhteissa Romanian 
kanssa. Hallitus on asettanut vuoden 1997 osalta 3,2 miljardin dollarin enimmaismaaran 
ulkoisille kaupallisille luotoille. 
Valuuttakurssit ovat ilmentaneet vaihtelevaa talouspolitiikkaa. Vuoden 1993 lopulla 
alkanutta ja vuoden 1995 puolivaliin kestanytta suhteellisen vakaata kautta seurasi 
keinotekoisen yliarvostamisen kausi. Se on nyt loppunutja kansallisen valuutan arvon on 
annettu heikentya nopeasti vuoden 1997 alussa (katso edella). 
Rakennemuutos 
Ulkomaankauppa 
Ulkomaankauppa on merkittavasti suuntautunut uudelleen pois entisista Sev-maista 
Lansi-Euroopan suuntaan. Euroopan unionin jasenmaiden kanssa kaytava kauppa 
muodosti noin puolet Romanian ulkomaankaupasta vuonna 1996. Saksan, Ranskan ja 
29 
Italian kanssa kaytava kauppa on erityisen dynaamista, vaikka Romanian vienti on 
vuonna 1996 karsinyt siita, etta eraissa tarkeimmissa unionin jasenmaissa kysynta on 
ollut alhaista. Vcnlijli ju vlihcmmlissll mWlrin tictyl Lllhi-hUln ja Aasian kehilysmaal uvat 
edelleen rnerkittlivia Romanian kauppakumppaneja. 
Kaupan kohteina olevien kauppatavaroiden koostumuksessa tapahtuu samanlaista 
mukauttamista. Romania on vuodesta 1990 alkaen vahentanyt hitaasti mutta vakaasti 
perinteisten rnineraali- ja kemiantuotteiden seka koneteollisuustuotteiden vientia. 
Edellisten tuotteiden viennin vaheneminen johtuu lisaantyvasta tuonnin hidastumisesta. 
Teollisuusvalrnisteiden viennin vahentyminen johtuu sen sijaan suurelta osin Sev-maiden 
sisaisen kaupan luhistumisesta, kun perinteisten kauppakumppaneiden, entisten 
sosialistimaiden kysyntii on vahentynyt. Viime vuosina tekstiili-ja nahkateollisuus ja 
puuteollisuuden tuotteet (paperimassa, paperi ja huonekalut) ovat lisanneet huomattavasti 
vientia. Tuonnin osalta mineraalien ja polttoaineiden tuonti on lisruintynyt eniten (niiden 
osuus oli noin 1/4 vuonna 1996). Tekstiilien ja nahkatuotteiden tuonti on myos 
merkittAvasti lisaantynyt. 
On vaikeaa sanoa pysyyko kaupan tavarakoostumus samanlaisena rnyos keskipitkalla 
aikavalilla. Sellaisten tuotteiden, joiden valmistuksessa tarvitaan paljon energiaa, viennin 
vahentyminen luultavasti jatkuu ja t1ita on pidettava myonteisena kehityksena. Toisaalta 
tekstiili- ja nahkatuotteiden kaupan kasvu johtuu paljolti ulkoisen jalostuksen 
liiketoimista, mika perustuu alhaisiin yksikkotyokustannuksiin. 
TyOmarkkinat 
Romanian tyomarkkinoille on luonteenomaista, etta tyovoima on jakautunut 
maataloussektorille. Maataloussektori nayttaa imeneen suuren osan siita tyovoimasta, 
jonka teollisen toiminnan vaheneminen on vapauttanut muihin tehtaviin. Itsensa 
tyollistllvien maaran selva nousu on myos vahentanyt taloustaantuman kielteisia 
vaikutuksia. Tyottomyysaste laski merkittavasti vuoden 1995 alun ja 1996 lopun valilla 
(vuoden 1996 lopussa tyottomyys nousi 6, 1 prosenttiin Romanian virallisten tilastojen 
mukaan, jotka eivat noudata Kansainvalisen tyojarjeston ILOn menetelmaa), mutta sen 
ennustetaan nousevan yli kymmeneen prosenttiin vuoden 1997 lopussa uuden talous­
ohjelman kayttoonoton seurauksena. Korkea tyottomyysaste voisi hyvinkin olla 
tunnusomaista tuleville vuosille, jos suurten valtion omistamien yritysten rakennernuutos 
jatkuu. 
Tyon tuottavuus (laskettuna bruttokansantuotteena tyollistettya henkiloa kohti) on 
noussut tasaisesti vuodesta 1993 lahtien. Tama on johtunut enemmankin ylimaaraisen 
tyovoiman irtisanomisesta ja poissaolojen vahenemisesta kuin rnonissa 
teollisuusyrityksissa tapahtuneesta tuotantomenetelmien tehokkaasta 
rakennemuutoksesta. 
Julkinen talous 
Finanssipolitiikassa ja instituutioissa on tehty merkittavia muutoksia siita lahtien, kun 
aloitettiin talouden muuttaminen markkinataloudeksi. Suurilla muutoksilla pyritfilin 
sopeuttamaan verotusjarjestelma uuteen hajautettuun talouteen ja maarittamruin rnenojen 
tlirkeysjirjestys seka parantamaan budjetin hallintoa. Arvonlisavero otettiin kayttoon 
heinakuussa 1993, milla korvattiin silloinen liikevaihtovero. Yritysten palkkarahastoja 
30 
koskeva vero korvattiin palkkatuloverolla vuoden 1993 lopussa. Vuoden 1994 elokuussa 
sWidettiin uusi laki voittojen verottamisesta. 
Sosiaaliturvassa on tapahtunut selvia parannuksia. Tyottomyysrahasto perustettiin 
vuonna 1990 ja eUikkeet sidottiin osittain indeksiin. Jaljella oleva suuri ongelma on 
j§.rjestelman rahoituksen kestavyys pitkalla aikavalilUi. 
Romanialla oli budjettiylijaamia 1980-luvulla, mutta finanssitilanne on huonontunut 
merkittlivasti vuodesta 1991 Uihtien. Koko julkisen talouden konsolidoitu 
budjettialijWima oli 3,9 prosenttia bruttokansantuotteesta vuonna 1996 (5,7 prosenttia 
suoriteperusteisesta bruttokansantuotteesta) ja julkisen talouden alijaama, jos siihen 
lasketaan budjettitalouden ulkopuolelle kuuluvat piilomenoerat ja keskuspankin 
myontamat valtion tuen luenteiset avustukset, nousi 8,3 prosenttiin 
bruttokansantuotteesta. Julkisen talouden huonontunut tilanne johtui lisaantyneesta 
tuesta, jota annettiin talouden tappiota tuottaville ja tehottomille toimialoille ( erityisesti 
maataloudelle ja "regies autonomes'lle"). Vaikka uusi hallitus on sitoutunut vahentamaan 
budjettialijWim§n 3,7 prosenttiin bruttokansantuotteesta vuonna 1997 (sisaltaen 
aikaisemmin julkisen talouden edella mainittuja naennaismenoina pidettyja menoja), 
parannukset ovat kriittisessa maarin yrityssektorin menestyksellisen rakennemuutoksen 
seka keskisuurten ja suurten valtion-omisteisten yritysten yksityistarn.isen varassa. 
Yritystoiminta: yksityistiiminen ia rakennemuutos 
Yksityissektorin kehitys on ollut hidas, mutta varteenotettava. Vuonna 1996 
yksityissektorin osuus oli 52 prosenttia bruttokansantuotteesta. Yksityisen toiminnan 
laajentuminen johtuu kahdesta ilmiosta: omaisuuden siirtymisesta valtion omisteisilta 
aloilta ja uusien yritysten luomisesta. Viitena viime vuotena on rekisteroity yhteensa noin 
750 OQO yksityista yritysta, joista noin kolmannes on pienia perheyrityksia. 
Yksityistliminen on edennyt melko hyvin pienissa yrityksissa ja maataloudessa. Nain ei 
ole niinkaan asian laita teollisuudessa, etenkaan suurissa yrityksissa. Energia- ja 
televiestintli- aloilla yksityista toimintaa ei ole oikeastaan ollenkaan. Yksityissektorin 
osuus oli vuonna 1996 itse asiassa alle 25 prosenttia teollisuustuotannosta. 
Yksityissektorin edelleen kehittamisen suurimmat esteet ovat yksityistamisen hitaus ja 
luottojen vahainen saatavuus, kuten useimmissa siirtymatalouksissa. 
Kun otetaan huomioon, etta yksityistaminen on pitkalti rajoittunut tyontekijoiden tai 
yrityshallinnon suorittamiin yritysostoihin (buyouts), sen vaikutus keskisuurten ja 
suurten yritysten suoritukseen on ollut toistaiseksi rajallista. Vuoden 1997 toukokuussa 
yksityistamiseen vuonna 1991 tarjotuista 3 257 keskisuurestaja suuresta yrityksesta vain 
840 yritysta oli yksityistetty. 
Romanian uudet viranomaiset ovat esitt§neet kunnianhimoisen yksityistarn.ista ja 
yritysten rakennemuutosta koskevan suunnitelman. Viralliset tavoitteet ovat, etta 50 
keskisuurta ja suurta yhtiota yksityistetaan joka viikko maaliskuun 1 paivasta 1997 
alkaen ja ettli jotkin suurimmista valtionomisteisista tappiontekijayrityksista suljetaan 
nopeasti seka etta suurin osa niin sanotuista "regies autonomes' sta" muutetaan 
liikeyrityksiksi. Lisaksi huutokaupoissa ei aseteta mitaan lahtohintoja, minka pitaisi 
nopeuttaa yksityistamisvauhtia. 
31 
Rahoitosala 
Romaniassa otettiin kayttoon kaksitahoinen pankkijarjestelma joulukuussa 1990: 
Romanian keskuspankki otti hoitoonsa perinteiset keskuspankkitoiminnot, ja sen 
kaupalliset toiminnot siirrettiin neljalle valtion omistuksessa olevalle liikepankille. Siita 
lahtien pankkija.rjestelmassa on tapahtunut merkittavia muutoksia. Vuoden 1996 lopussa 
Romaniassa toimi 40 pankkia, joista yhdeksan oli ulkomai~ten pankkien sivuliikkeita tai 
tytllryhtioitl. Huolimatta pankkien yksityistamisen lisaamissuunnitelmista alaa hallitsevat 
edelleenkin valtionomisteiset pankit, joista muutamilla on paljon jarjestamattomia 
luottoja. Jotkin pankit saattavat joutua vaikeuksiin kaynnissa olevassa yritysten 
rakennemuutosprosessissa, kun joidenkin niiden yritysasiakkaiden toiminta lopetetaan. 
Pankkialalla jatkuu huomattava segmentointi ja keskittyminen seka talletusten etta 
luottojen osalta: jokainen suuri pankki palvelee paaasiassa tiettya markkinoiden osaa, 
jolloin kilpailua on vahan. Viiden valtionomisteisen pankin osuus on yli 2/3 
kokonaisvaroista ja 3/4 kaupallisista luotoista. 
Keskuspankin harjoittamaa pankkivalvontaa koskeva lainsaadanto on melko kehittynytta. 
Parhaillaan pyriWin maarittamlin uudelleen pankin aluekonttoreiden tehtava, mita 
pideWln oleellisena valvonnan tehostamiseksi. Keskuspankin valvontaosastoa 
laajennetaan tllrkeimpien ulkomaisten keskuspankkien avustuksella. Pankkien 
maksukyvyttomyytta koskeva tiukka lainsfilidanto otetaan kayttoon ja toiminnan 
vakauden valvontaa ja kirjanpitoa koskevat saannot tehdaan kansainvalisten standardien 
mukaisiksi. Vaikka keskuspankki on muodollisesti riippumatonja parlamentin valvonnan 
alainen, aikaisemmin hallitus puuttui jossain mMrin keskuspankin toimintaan. 
Keskuspankkiin on jatkuvasti kohdistunut painostusta sellaisilla aloilla kuten 
valuuttapolitiikka, valvonta, toimilupien myontaminen ja kriisien hallinta. Selvin 
esimerkki tlstil oli keskuspankin myontamat erityisluotot valtionomisteisille tappiota 
tekeville yrityksille ja maatalousyhtioille. 
Rahapolitiikkaa harjoittavat viranomaiset siirtyivat vahitellen rahapoliittisista suorista 
ohjausvalineista (luottojen enimmaismaarat) markkinapohjaisempiin valineisiin. 
Nykyisin keskuspankin rahapolitiikan valineisiin kuuluvat jalleenrahoitusluotot, korot ja 
vahimmaisvarantovaatimukset. Monenkeskinen selvitysjarjestelma perustettiin 
huhtikuussa 1995. Liikepankkeja rohkaistaan aktiivisesti ottamaan kayttoon uusia 
maksuvalineiUi, vaikka muut kuin kateiselUi rahalla tapahtuvat maksut ovat hyvin pienia. 
Romaniassa on rekisteroity noin 40 vakuutus- ja jalleenvakuutusyhtiota. Alaa kuitenkin 
hallitsee edelleen kolme valtionyritysta. Virallinen porssi aloitti toimintansa vuoden 
1995 lopussa. Vuoden 1996 syyskuussa aloittivat toimintansa yksityiset jalkimarkkinat 
(RASDAQ), joilla kaydlin kauppaa osakkeilla, jotka ovat peraisin yleisolle suunnatuista 
yksityistlimisohjelmista. Rahoitusmarkkinat ovat kuitenkin yha lapsenkengissa: porssiin 
on listautunut hyvin pieni maara yhtioita, vaihdetut maarat ovat suhteellisen pienia ja 
tiedonantovelvoitteet ovat edelleen epaselvia, etenkin yksityisilla jalkimarkkinoilla. 
Taloudellinen ja sosiaaliaea kebitys 
Sosiaaliset tunnusluvut 
32 
Romanian vaesto on suhteellisen nuorta: vuonna 1995 noin 66 % vaestosta oli alle 44-
vuotiaita. Tama on tulosta edellisen hallituk:sen vahvasti syntyvyytta rohkaisevasta 
politiikasta, johon sisaltyi lapsiperheille annettavia runsaita lapsilisia, tiukka raskauden 
keskeytykset kieltava laki, ehkaisyvalineiden taydellinen kielto seka kovat rangaistuk:set 
naita lakeja rikkoville. Syntyvyys laski huomattavasti vuoden 1990 jalkeen, kun kyseinen 
politiikka hylattiin virallisesti. Vuodesta 1991 lahtien vaesto on vahentynyt melkein 500 
000:lla henkilolla laskeneen syntyvyyden ja lisaantyneen maastamuuton takia. 
Romaniassa on edelleen korkea lapsi-ja aitikuolleisuus, mika on selvasti enemman kuin 
Euroopan unionissa ja Keski-ja Ita-Euroopassa. Tama on selva todiste 
terveydenhuoltojarjestelman laadun huonontumisesta. Romania on itse asiassa yksi niista 
Euroopan maista,joissa kaytetaan vahiten rahaa terveydenhuoltoon (3,9 % vuonna 1991). 
Huomattava osa romanialaisista kotitalouk:sista ( era.an epavirallisen arvion mukaan 9 % ) 
elaa koyhyysrajan alapuolella. 
Perusasteen koulutus on yleensa hyva, mika tuottaa hyvin korkean lukutaitoi&ten ma.a.ran. 
Jatkokoulutu.s on kuitenkin perinteisesti suuntautunut ammattikoulutukseen, ja 
korkeakouluopiskelijoiden maara on alhainen. Vuodesta 1989 korkeakoulu- ja 
yliopistotason opiskelijoiden maara on selvasti lisaantynyt, luultavasti sen vuoksi, etta 
opiskelijapaikkarajoitukset on poistettu ja nuorisotyottomyys on lisaantynyt kovasti . 
Alueelliset ia alakohtaiset erot 
Bukarestiin on keskittynyt 10 % Romanian vaestosta ja sen kehitystaso on selvasti 
kansallista keskitasoa korkeampi. Bukarestilaisilla on paljon paremmat mahdollisuudet 
saa<ia terveydenhuolto- ja muita julkisia palveluja, ja tyottomyys on alhainen. Tama 
johtuu sen talouden suhteellisen monipuolisesta rakenteesta, kasvavan palvelujen alan 
merkityksesta ja monista ulkomaisista sijoittajista. 
Aikaisemmin era.at Romanian alueet (Bukarest, Galati, Transsylvania) olivat 
teollistuneempia kuin muut alueet. Sodanjalkeisen pakkoteollistamisen kautena 
viranomaiset paattivat kuitenkin sijoittaa uusia teollisuuskeskuksia kaikille alueille 
valittlimatta useinkaan siita, oliko alueen taloudella mitaan suhteellisia etuja ( esim. 
Calarasin teraskompleksi). Jotkin alueet ovat nykyisin edelleen pelkastaan erikoistuneet 
raskaaseen teollisuuteen ja muutamien kaupunkien toimeentulo riippuu yksinomaan 
yhdestli teollisuudenalasta tai yhdesta suuresta kombinaatista (esim. Resita). 
Vuonna 1994 Romanialle oli tunnusomaista suuret tyottomyysasteiden erot eri alueiden 
valilla. Alueisiin, joissa oli keskitasoa korkeampi tyottomyys, kuului vanhentuneen 
raskaan teollisuuden alueita ( eli etelassa oleva~ Caras-Severin, Doljin ja Oltin alueet ja 
koillisessa olevat Galati, Iasi ja Bacau) tai vahan teollistuneita alueita (koillisessa olevat 
Tulcean, V asluin ja Botosanin alueet). 
2.2 Talons jlsenyyden nlk6kulmasta 
Johdanto 
33 
Koopenhaminassa vuonna 1993 kokoontunut Eurooppa-neuvosto maaritteli liittymista 
koskevat edellytykset. jotka Keski-ja Ita-Euroopan assosioituneiden maiden on 
taytettava. Taloudelliset edellytykset ovat: 
• toimiva markkinatalous; 
• kyky selviytya kilpailupaineesta ja markkinavoimista unionissa. 
Nama edellytykset ovat toisiinsa sidoksissa. Toimiva markkinatalous selviytyy 
paremmin ki]pailupaineesta, ja unionin jasenyytta ajatellen toimivat markkinat ovat 
sisamarkkinat. Ilman yhdentymista sisamarkkinoihin j asenyys Euroopan unionissa 
menettaisi taloudellisen merkityksensa seka Romanian etta sen kumppaneiden kannalta. 
Yhteison saannoston ja erityisesti sisamarkkinoita koskevan saannoston kayttoonotto on 
taman vuoksi erittain tarkeaa jasenyytta hakeneelle maalle, jonka on sitouduttava 
pysyvasti jasenyyteen ]iittyviin taloudellisiin velvoitteisiin. Tata peruuttamatonta 
sitoutumista tarvitaan sen varmistamiseksi, etta laajentuneen Euroopan unionin 
markkinat toimivat edelleen kaikin puolin yhteisten saantojen mukaisesti. 
Valmiudella ottaa kayttoon yhteison saannosto on useita ulottuvuuksia. Toisaalta 
Romanian on pystyttava vastaamaan jasenyyteen liittyvista taloudellisista velvoitteista 
siten, etta yhtenaismarkkinat toimivat sulavasti ja oikeudenmukaisesti. Toisaalta 
Romanian kyky hyotya taysimaaraisesti sisamarkkinoiden kilpailupaineesta edellyttaa, 
etta taloudellinen ymparisto on pohjimmiltaan suosiollinen ja etta Romanian talous on 
joustava ja silla on riittavasti inhimillista ja fyysista paaomaa, erityisesti riittava 
infrastruktuuri. Niiden puuttuessa kilpailupainetta saatetaan pitaa liian suurena joillakin 
yhteiskunnan aloilla, jolloin vaaditaan suojatoimenpiteita, jotka toteutuessaan 
heikentaisivat yhtenaismarkkinoita. 
Hakijamaan valmius ja vakaa paatos hyvaksya yhteison saannosto ja panna se 
taytantoon on erittain tarkeaa, koska siita aiheutuvat kustannukset ja hyodyt saattavat 
j akaantua epatasaisesti aj allisesti seka eri toimialoj en j a sosiaaliryhmien kesken. Unionin 
jasenyyden edellyttaman talouspolitiikan muutosten laatua koskeva laaja-alainen 
konsensus ja talousuudistusten jatkuva taytantoonpano eturyhmien painostuksesta 
huolimatta vahentavat riskia, etta maa ei pysty noudattamaan sitoumustaan tayttaa 
jasenyyteen liittyvat taloudelliset velvoitteet. 
Julkishallinnon tasolla unionin jasenyys edellyttaa hallinnollista ja oikeudellista 
valmiutta saattaa useita aloja koskeva tekninen lainsaadanto osaksi kansallista 
oikeusjarjestysta ja panna se taytantoon, koska sita tarvitaan vapaan liikkuvuuden 
esteiden poistamiseksi unionissa ja koska silla varmistetaan talla tavoin 
yhtenaismarkkinoiden toimivuus. Naita asioita tarkastellaan jaljempana olevissa 
luvuissa. Yksittaisten y1itysten tasolla yhteison saannoston kayttoonoton vaikutus niiden 
kilpailukykyyn riippuu niiden kyvysta sopeutua uuteen talouden ymparistoon. 
Toimiva markkinatalous 
Markkinatalous edellyttaa, etta tarjonnan ja kysynnan valinen tasapaino saavutetaan 
markkinavoimien vapaan vuorovaikutuksen avulla. Markkinatalous toimii, kun silla on 
oikeusjarjestys, mukaan lukien omistusoikeutta koskevat saannokset, ja kun sen lait 
34 
voidaan panna taytantoon. V akaalla makrotaloudella ja talouspolitiikan olennaisia osia 
koskevalla tietyntasoisella konsensuksella helpotetaan ja parannetaan markkinatalouden 
toimivuutta. Hyvin kehittynyt rahoitusala ja huomattavien markkinoille paasyn ja niilta 
poistumisen esteiden puuttuminen parantavat talouden tehokkuutta. 
Romaniassa on tapahtunut valtavasti kehitysta siita, kun aloitettiin markkinatalouteen 
siirtyminen, vaikka maata ei voida viela pitaa toimivana markkinataloutena. Suurin osa 
hinnoista on vapautettu j a kaupan suurimmat esteet on poistettu. Romanialle on kuitenkin 
edelleen luonteenomaista hallituksen melko laaja puuttuminen talouden toimintaan. 
Ainakin yhden tuotannontekijan eli maan osalta omistusoikeudet ja niiden siirrettavyys ei 
ole viela vannistettu. Saantelyelimia perustetaan yha ja niiden kyvyssa varmistaa, etta 
lainslidantoa noudatetaan ja etta se pannaan taytantoon, on kehittamisen varaa. 
Talouspolitiikka ei ole aina ollut johdonmukaista. Ta.man vuoksi makrotalouden 
vakauden kehitys ei ole ollut tasaista: viime vuosille on ollut tunnusomaista laajasti 
vaihteleva kasvun, inflaation ja tyottomyyden kehitys. Taloudelliset toimijat eivat 
valttlimattli pida makrotaloudellista ymparistoaan riittavan vakaana edistamaan saastoja 
ja sijoitustoimintaa (seka kotimaista etta ulkomaista). 
Vuoden 1997 alussa viranomaisten ilmoittaman kokonaisvaltaisen makrotaloudellisen 
vakauttamis- ja rakennemuutosohjelman pitaisi, jos se pannaan kokonaan taytantoon, 
muuttaa perusteellisesti Romanian talous ja luoda perusta terveelle kasvulle vuosiksi 
eteenpain. Mutta ohjelman perusasioiden, etenkin rakennemuutoksen, 
tiiytiintoonpaneminen kestaa useita vuosia. Tassa vaiheessa on liian aikaista arvioida sita,' 
pannaanko ohjelma kokonaisuudessaan ja menestyksekkaasti taytantoon. Lisaksi viime 
aikojen toteutunut epatasainen uudistustahti j a makrotaloudellinen epavakaisuus 
osoittavat, ettli eraat taloudelliset toimijat eivat nayta viela olevan taysin sitoutuneita 
uudistukseen. Eraat voimakkaat eturyhmat, joilla on menetettavaa nykyisten uudistusten 
yhteydessa, vaativat valtiota puuttumaan enemman talouteen, lisaa valvottuja hintoja ja 
palaamista vanhoihin taloushallinnon menetelmiin. Kaikilla talouden aloilla tapahtuva 
markkinamekanismien konsolidaatio riippuu paljon siita, loytavatko tarkeimrnat 
taloudelliset, yhteiskunnalliset ja poliittiset voimat selvan ja laajapohjaisen konsensuksen 
keskipitkan strategian aikavalilla. 
Romanian taytyy yha panna taytantoon monia yksityiskohtaisia ja vaikeita toimenpiteita, 
jotta se pystyisi saattamaan menestyksellisesti loppuun talouden muuttamisprosessinsa ja 
valmistautuakseen Euroopan unionin jasenyyteen. Eurooppa-sopimuksen 
taytlintoonpanon hyva edistyminen on asia, jonka pitaisi olla avuksi saatettaessa loppuun 
markkinatalouden toimintaa ja sen pitaisi varmistaa, etta siirtyminen unionin jaseneksi 
tapahtuu ilman suurempia vaikeuksia. Tama edellyttaa, etta maassa on hallitus ja 
hallintojmjestelma, jotka ovat taysin sitoutuneet naihin paamaariin. Lakien avoin, 
johdonmukainen ja tehokas soveltaminen, ja taloudellisten toimijoiden odotukset, etta 
nain todella tapahtuu, mahdollistavat sen, etta markkinatalous toimii tehokkaammin. 
Romaniassa julkishallinnolla Gohon sisaltyy tassa paatoksenteko-, saadanto- ja 
valvontaelimet) on viela paljon tehtavfili varmistaakseen etta lakeja sovelletaan 
tehokkaasti sen jiilkeen kun ne on hyvaksytty. Ulkomaiset sijoittajat ovat aikaisemrnin 
osoittaneet erikseen sen, etta oikeusjarjestelman kehittyminen on arvaamatonta ja etta 
kaksinkertaisen verotuksen estamista koskevien yleissopimusten erilainen tulkinta ovat 
Romaniassa kaupankaynnin esteina. 
35 
Rahoitusala, joka on uudenaikaisen markkinatalouden oleellinen tekija, ei ole tahan 
mennessa pystynyt tyydyttAvasti toimimaan rahoituksen valittajana. Rahoitusalan 
elinkelpoisuutta pita.a vahvistaa yksityistamista lisaamalla ja ottamalla kayttoon tehokas 
valvonta. Sitten kun pankkiala on asianmukaisesti yksityistetty ja valvottu, se pystyy 
mUrlllim.Wln yrityksille rahoitusk.urin. Laki pankkien ylcsityistiimisesta on hyvaksytty 
askettliin. 
Yksityistiiminen ja suurempi avautuminen kansainvaliselle kaupalle on lisannyt kilpailua. 
Romaniassa on kuitenkin selvia rajoituksia, jotka koskevat markkinoillepaasya ja 
markkinoilta poistumista tiettyjen taloudellisten toimintojen osalta. Energia- ja 
televiestintblueilla yksityiset toimijat eivat ole mukana riippumatta siita, etta se toisi 
selvia etuja tuoreen paaoman ja osaamisen muodossa. Muutoksiin on ryhdytty vasta 
askettliin: kaksi GSM-matkapuhelinverkkoa on aloittanut toimintansa, ja viranomaiset 
ovat pUttlineet purkaa Romanian raakaoljy-yhti6n. Suurella osalla maatalousalaa ei ole 
markkinarnekanismeja, mika on johtanut korkeisiin hintoihin, korkeaan protektionismiin 
ja tehottomuuteen. Huolimatta radikaaleista uudistuksista, jotka on otettu kayttoon 
kansainvalisten rahoituslaitosten tuella, huomattava osa rakennemuutoksesta ja 
sijoituksista on toteutettava monen vuoden aikana, jotta ala saadaan ajan tasalle 
Euroopassa ja maailmanmarkkinoilla tapahtuvan kehityksen kanssa. 
K.vk.Y selyjytyl kilpailupaiueesta ja markkinavoimista 
On vaikea muodostaa lopullista arviota Romanian kyvysta tayttaa yllaoleva 
arviointiperuste, koska mahdollisesti tulevaan jasenyyteen on viela joitakin vuosia, ja 
ennen kuin Romania on hyvaksynyt ja pannut taytantoon suuremman osuuden yhteison 
oikeutta. On kuitenkin mahdollista tunnistaa tiettyja Romaniassa tapahtuneen kehityksen 
piirteita, joista saadaan jonkin verran osviittaa Romanian tulevasta kyvysta selviytya 
kilpailupaineesta ja markkinavoimista Euroopan unionissa. 
Kyseinen selviytyminen vaatii vakaiden makrotaloudellisten puitteiden olemassaoloa, 
joissa yksityiset taloudelliset toimijat voivat tehda paatoksia yritysilmastossa jossa 
vallitsee kohtuullinen ennustettavuus. Ta.man taustaksi tarvitaan riittava mfilira 
inhimillistli ja fyysista paaomaa seka perusrakenteita, jotta yksityiset yritykset voivat 
sopeutua kohtaamaan sisamarkkinoilla lisaantynytta kilpailupainetta. Yritysten on 
sijoitettava tehokkuutensa parantamiseen, niin etta ne voivat kilpailla kotimarkkinoilla ja 
hyodynWi sisimarkkinoille paasysta syntyvat suurtuotannon edut. Tallainen 
sopeutumiskyky on sita suurempi, mita enemmrui yrityksilla on kaytettavissaan 
sijoitusrahoitusta, mita laadukkaampaa niiden tyovoima on ja mita menestyksellisimpia 
ne ovat innovatiivisessa toiminnassa. 
Talous on lisak:si kykenevampi selviytymaan unionin jasenyyden tuomista 
velvollisuuksista, jos se on ehtinyt saamaan aikaan korkea-asteisen taloudellisen 
integroitumisen ennen unioniin liittymista. Mita enemman Romania on jo integroitunut 
Euroopan unioniin, sitli vahemman j asenyys tuo mukanaan lisaa rakennemuutoksia. 
Taloudellisen integraation taso liittyy jasenvaltioiden kanssa kaytavrui kaupan 
tavaramUrarui ja tavaravalikoimaan. Sisamarkkinoille paasysta koituva suora hyoty voi 
olla suurempi aloilla, joilla toimii paljon pienia yrityksia, koska kaupan esteet vaikuttavat 
niihin enemmrui. 
36 
Romanian kohdalla kilpailukyvyn arviointi on vaikeampaa, koska suuria uudistuksia 
on vasta hiljattain otettu kayttfion. Kyky selviytya kilpailutilanteessa riippuu seka 
nykyisista talouden rakenteista etta siita, millaisiksi ne kehittyvat keskipitkalla 
aikavalilla. Tassa suhteessa Romaniassa ilmenee vastakkainasettelutilanne: voimassa 
olevat talouden rakenteet ilmentavat hyvin suuria rakenteellisia heikkouksia, kun taas 
vuoden 1997 alussa ilmoitetut uudistukset voivat vaikuttaa hyvinkin myonteisesti 
suhteellisen lyhyella aikavalilla, etenkin jos yksityistaminen saadaan aikaiseksi 
nopeasti ja jos ulkomaisia suoria sijoituksia virtaa maahan. Kyetakseen selviytymaan 
kilpailupaineesta Euroopan unionissa seka teollisuuden etta maatalouden on 
toteutettava suuri talouden rakenteiden muuttaminen. 
Nykyinen teollisuuden tuotantoperusta on paljolti energiavaltaisilla tai maahan 
tuodusta raaka-aineesta riippuvaisilla aloilla tai aloilla, joilla Euroopan unionissa on jo 
toteutettu kapasiteetin vahentamista. Ottaen huomioon Romanian 
tyovoimakustannukset ja ammattitaitoinen tyovoima, erikoistuminen naille aloille 
(metalli-ja kemianteollisuus, laivanrakennus, koneteollisuus) ei ole valttamatta huono 
strategia, edellyttaen, etta tuotteet on sopeutettu lansimarkkinoiden tarpeisiin. Tata 
nykya naiden osalta on saatava aikaan parannusta. Lisaksi monet suuret 
valtionomisteiset yritykset ovat hyfityneet suorista ja epasuorista tuista, mika on 
hidastanut tai jopa estanyt niiden valttamatfinta markkinoihi1e1 mukauttamista ja 
uudenaikaistamista. Nykyisilla rakenneuudistuksilla pitaisi pyrkia uudistamaan hyvin 
suurten valtion omistamien kombinaattien rakenteita, koska nykyisellaan kyseiset 
kombinaatit kohtaavat kovaa kilpailupainetta lantisten kilpailijoittensa taholta. 
Teollisuuspohjan monipuolistamisesta kevyen teollisuuden suuntaan, mika luo paljon 
uusia pienia ja keskisuuria yrityksia, ja lisaantynyt ulkomaisen paaoman ja osaamisen 
osallistuminen niihin, auttaa Romaniaa mukautumaan suurten yritysten 
rakennemuutokseen. Teollisuus on jo hyvin kehittynytta tietyilla aloilla 
(puuteollisuuden tuotteet, nahka-ja tekstiiliteollisuus) ja se on suoriutunut hyvin 
vientimarkkinoilla. 
V aikka viime vuosikymmenina maatalous oli laiminlyC>ty ala, siita on potentiaalisesti 
tarkeaa suhteellista etua Romanialle, joka oli ennen toista maailmansotaa merkitttava 
maataloustuotteiden vieja Euroopan ja maailman markkinoille. Mutta maatalouden 
uudenaikaistamisprosessi on vasta alkanut ja se vaatii politiikan, jolla pyritaan 
edistamaan seka maanviljelyyn etta metsateollisuuteen suuntautuvia investointeja. 
Ulkomaiset suorat sijoitukset ovat olleet alhaisia Romanian kokoiselle maalle: vuoden 
1996 lopussa kumulatiiviset ulkomaiset suorat sijoitukset henkea kohti laskettuna 
olivat 50 ecua. Muutamaa selvaa poikkeusta lukuunottamatta ulkomaisilla suorilla 
sijoituksilla ei ole ollut juurikaan merkitysta teollisuuden eika maatalouden 
uudenaikaistamisessa. Tama merkitsee sita, etta monilla aloilla tuotanto perustuu yha 
vanhaan ja kaytosta poisjaaneeseen tekniikkaan. Vaaditaan paljon enemman maahan 
suuntautuvia ulkomaisia suoria sijoituksia, jotta lisattaisiin romanialaisten tuottajien 
mahdollisuuksia selviytya kilpailussa korkealaatuisia ja korkealuokkaisia EU­
tavaroita vastaan ja jotta parannettaisiin Romanian taloudessa vallitsevaa 
osaamistasoa. 
37 
Ulkomaisten suorien sijoitusten maara riippuu myos talouden teknologisesta tasosta. 
Nykyisin liikeyritykset Romaniassa kllytUMU hyvin valtlin rahaa tutkimukseen Ja 
kehitykseen. Valtion laboratoriot suorittavat edelleenkin suurimman osan 
perustutkimuksesta ja se tapahtuu usein sotilaallisten ohjelmien yhteydessa. Valtion 
yritykset suorittavat valtaosan tutkimus- ja teknologisesta kehitystyosta. Koska 
julkisia varoja on vain v§han kaytettavissa, yhtioiden on itse rahoitettava yha kasvava 
osuus tutkimus- ja kehitystyosta tai saatava ulkomaisten kumppanien apua. Itse 
asiassa ulkomaiset suorat sijoitukset on nopeampi keino nostaa teknisen kehityksen 
tasoa kayttamfilla yhdistettya teknologiaa teollisuusprosesseissa ja 
tuotanto/hallintotekniikoissa. 
Nykyisin teknisen kehityksen suhteellinen alhainen aste viittaa suhteelliseen etuun 
tuotannonaloilla, joiden tuotannossa on paljon huonolaatuisia tekijoita. Lisaksi suurin 
osa Romanian teollisuuslaitoksista ei ole aloittanut uudenaikaistamisprosessia eika 
tuotannontekijoidensa laadun parantamista. Naissa olosuhteissa suurin osa taloudesta 
olisi suurissa vaikeuksissa selviytya sisamarkkinoiden kilpailupaineessa. 
Markkinataloudessa rahoitusala on tarkea tekija, kun lisataan maan kilpailukykya, 
sill! rahoitusala auttaa erottamaan elinkelpoiset ja elinkelvottomat yritykset seka 
luomaan elinkelpoisille yrityksille menestymisolosuhteet. Tassa suhteessa Romanian 
tilanne ei ole tyydyttava: rahoitusala on liian heikko, sita vaivaavat jarjestamattomat 
luotot ja sit! hallitsevat valtion omistamat pankit. Pienten ja keskisuurten yksityisten 
yritysten riskipfilioman saanti on paljon vaikeampaa kuin suurten valtionomisteisten 
yritysten. Keskipitkan ja pitkan aikavalin luottoja ei ole pahemmin saatavilla eika 
myosk!an oman p!aoman rahoitusta. Vuoden 1997 alussa toteutettujen toimien, 
kuten valtion omistamien pankkien yksityistamisen aloittaminen ja tarkeimman 
lainsWidannon uudenaikaistaminen, pitaisi kuitenkin johtaa siihen, jos ne pannaan 
kokonaan taytlintoon, etta Romanian rahoitusala vahvistuu selvasti. 
Taloudellinen kasvu ja uudenaikaistaminen ovat ratkaisevan tarkeita asianmukaisen 
liikennetta koskevan infrastruktuurin kehittamiseksi seki Romanian ihmistyovoiman 
kohentamiseksi paremmalla terveydenhuollolla ja koulutuksella. Ottaen huomioon 
heikot Uihtoedellytykset nailla kaikilla kolmella alueella nykyiset toimenpiteet eivat 
todennakoisesti ole riittavia antamaan Romanialle kunnon perustaa, jotta se voisi 
kilpailla menestyksellisesti 1§.hivuosina yhtenaismarkkinoilla. 
Romanialla on muutamia tarkeita etuja: sen maantieteellinen sijainti monien 
kauppareittien keskuspaikkana ja etenkin asemaporttina mereltapain tapahtuvalle 
Keski-Euroopan markkinoille tulolle, sen vaeston maii.ra houkuttelee suurtuotannon 
etuja omaavia teollisuuden aloja, silla on suhteellisen nuori vaesto, mika merkitsee 
valtavaa kestokulutustavaroiden tarvetta, ja sen alhaiset tyokustannukset. Kaikki nama 
tekijat voivat tehda Romaniasta vahvan vientiperustan pyrittaessa pienempien 
naapurien etenkin kulutustavaroiden markkinoille. 
Viime vuosina on havaittu tuottavuuden selvfili nousua ja sen odotetaan nousevan 
edelleenkin tulevaisuudessa. Osana uutta ohjelmaa ammattiliitot ovat hyvaksyneet, 
etta nimennaispalkkojen indeksiin sitomista vahennetaan, minka pitaisi varmistaa se, 
etta palkat pysyvat suhteellisen alhaisina. Se, etta valuutan todellinen vaihtokurssi 
38 
vahvistuu vaajaamatta keskipitkalla aikavalilla, nostaa Romanian tyokustannuksia sen 
kilpailijoihin nahden, mutta tfunan ei odoteta tapahtuvan nopeasti, kun otetaan 
huomioon valuutan askettainen vahva arvonalennus. 
Romania on suunnannut suuren osan kaupastaan Euroopan unionin markkinoille. 
Unionin kanssa kayty kauppa oli vuonna 1996 laimeata ja jatkuu luultavasti sellaisena 
seuraavat pari vuotta, koska Romanian lama vahentaa Romanian kaupan maaraa. 
Tasta voidaan paatella, etta taloudellinen integroituminen Euroopan unioniin pysyy 
suhteellisen alhaisena nykyisin ja etta Romanian markkinoiden avautuminen aikaisin 
yhtenAismarkkinoiden kilpailupaineille aiheuttaisi huomattavan Romanian talouden 
jarkkymisen. 
38bls 
Nlkymlt ja tlrkeimmlt tavoitteet 
Vuosina 1995 ja 1996 Romanian aikaansaama makrotalouden vakaus ja sen suhteellisen 
hyvi menestys perustui hyvin heikolle perustalle. Itse asiassa, kun otetaan huomioon 
rakenneuudistusten hyvin hidas edistyminen, kyseisen jakson korkeat kasvuluvut eivat 
olleet kesfflviA eivatka yhteensopivia siihen tavoitteeseen, jolla pyritaan integroimaan 
Romania Euroopan ja maailman talouteen. Tama diagnoosi oli marraskuussa 1996 
valitun uuden hallituksen taloudellisen ja sosiaalisen ohjelman ytimena. 
Helmikuussa 1997 ilmoitettu makrotalouden vakaus-ja rakenneuudistusohjelma on 
hyvin kunnanhimoinen ohjelma, jolla pyritaan perusteellisesti muuttamaan vanhat 
talouden rakenteet suhteellisen lyhyella aikavalilla seka luomaan perusta taysin 
toimivalle markkinataloudelle. Tmna on kuitenkin vain ensimmainen askel oikeaan 
suuntaan ja paljon on vieUi tehtavai. 
V akaat ja ennakoitavissa olevat makrotalouden puitteet ovat ensimmaiset avainehdot, 
jotta voidaan luoda Romanian mikrotaloudelle kesfflvan kasvun ja uudenaikaistamisen 
perustat. Tassa suhteessa on erittain tarkeaa, etta hyvaksytaan tiukka raha-ja 
veropolitiikka keskipitkalle aikavalille ja ta.Ha pitaisi mm. valttaa korkea ja vaihteleva 
inflaatio. Inflaatio kasvoi vuoden 1997 ensimmaisina kuukausina (174 prosenttiin 
vuositasolla laskettuna toukokuussa), mika on seurausta saannosteltyjen hintojen 
vapauttamisesta ja suhteellisten hintojen rakenteen mukauttamisesta. Vaikka 
kuukausittainen inflaatio onkin alkanut selvasti laskea, uuden hallituksen haasteena on 
alentaa inflaatio paljon alemmaksi tulevina vuosina. 
Julkisen talouden tiukka valvonta tuo mukanaan paljon etuja. Vahentiimalla inflaatio­
odotuksia ja poistamalla kaytostli vanhoja ja tehottomia julkisia ohjelmia valvonnalla 
vapautetaan kipeasti tarvittavia julkisia varoja investoitavaksi tarkeille aloille ( esim. 
koulutus, terveydenhoito, infrastruktuurit) . 
Kasvava ulkomaan velka voi keskipitkalla aikavalilla aiheuttaa makrotalouden 
epavakaisuutta. Kasvava ulkomaan velka ei sinansa pitaisi olla huonenaihe, edellyttaen, 
ettli Romania ansaitsee riittavasti ulkomaista valuuttaa sen hoitamiseksi etenkin 
dynaamisen viennin avulla ja etta vaihtotaseen vaje rahoitetaan terveella tavalla, 
erityisesti siten, ettli pitkavaikutteisten ulkomaisten sijoitusten saannollisesta 
maahantulosta pidetaan huolta. V aikka uuden hallituksen politiikkojen pitiiisi olla avuksi 
tassa suhteessa, kyseisia ehtoja ei ole viela varmasti vahvistettu Romaniassa. 
Romanian uudet viranomaiset ovat jo tunnustaneet, etta ulkomaisilla sijoittajilla ja 
kansainvalisillii rahoituslaitoksilla on avaintehtava kyseisten viranomaisten 
uudistuspyrkimysten menestymisessa. Jotta voidaan palauttaa kansainvalisten sijoittajien 
ja luotonantajien luottamus ja varmistaa niiden keskipitkan aikavalin sijoitukset 
Romaniaan, Romaniassa edellytetruin vallitsevan vakaa makrotaloudellinen kehys, 
kestava ja uskottava sitoutuminen rakenneuudistuksiin, selva ja laajapohjainen 
39 
yksimielisyys keskipitkan aikavalin strategiasta ja etta vaesto mieltaa uudistusten 
jatkuvan laillisuuden. Nama edellytykset ovat valttamattomia poliittisen ja taloudellisen 
epavarmuuden vahentamiseksi ja menestyksellisen pohjan luomiseksi suunnitelmille. 
Uudessa talousohjelmassa edellytetaan hyvin merkittavia rakenneuudistuksia melkein 
kaikilla talouden aloilla: rahoitusalan uudistus, yritysten rakennemuutos, maatalous- ja 
valuuttamarkkinat. Merkittavia toimenpiteita on jo pantu taytantoon: valuuttamarkkinat 
on jo melkein taysin vapautettu, joukko suuria valtionomisteisia tappioita tekevia yhtioita 
on suljettu, yksityistaminen on nopeutunut ja useimpien tuotannontekijoiden hinnat on 
saatu kansainvaliselle tasolle. Mutta lisaa uudistuksia tarvitaan maan valmistautumiseksi 
Euroopan unionin jasenyyteen, kaikkien niiden uudistusten lisaksi, jotka on mainittu 
edella aikaisemmissa luvuissa. 
Rahoitusalalle on yha luonteenomaista valtionomisteisten pankkien suuri mfili.ra. Kyseiset 
pankit pysyvat herkkina omaantuntoon vetoavaan taivutteluun eivatka ne aina toimi 
tiysin avoimesti. Lopullinen tavoite pitfilsi olla se, etta luodaan asianmukaiset puitteet 
rahoituksen vilitykselle ja etta varmistetaan uusien toimijoiden paasy alalle seka uusien 
yritysten etta ulkomaisen osaomistuksen muodossa. On valttamatonta saada aikaan lisaa 
edistystli valtionomisteisten liikepankkien rakenteiden uudistamiseksi ja 
yksityistiimiseksi. Maksujarjestelman nopeutta ja tehokkuutta pitaisi parantaa. 
On tehty toistuvia yrityksia rahoituskurin maaraamiseksi valtionomisteisille yrityksille ja 
etenkin "regies autonomes' eille", mutta niiden tiella on ollut esteita. Y ritysten 
rakennemuutosta ja rahoituksen elpymista koskevien ohjelmien tehokas taytantoonpano 
on karsinyt tarpeellisen lainsaadannon (hyvaksymisen ja taytantoonpanon) puutteesta. On 
tarpeen panna taytantoon myos tehokas yrityshallinto sellaisia valtionyrityksia varten, 
joita ei ole mfiliratty yksityistettaviksi. 
Yleisesti ottaen voidaan sanoa, etta Romanian on kehitettava tehokkaampi 
yrityshallintokulttuuri luomalla johtajia, jotka on koulutettu lansimaisten 
johtamismenetelmien mukaisesti, ja kehittamalla pankkeja ja rahoitusrahastoja 
harjoittamaan parempaa valvontaa omien luottojensa ja sijoitustensa suhteen ja 
kehittam.a.lla rahoitusta koskevien tietojen avoimempaa tiedonantovelvollisuutta ja 
osakkeenomistajien aktiivisempaa toimintaa. Yksityistamisohjelman loppuun 
saattaminen menestyksellisesti lahivuosina on tassa suhteessa avainehto sille, etta talous 
valmistautuu toimimaan markkinatalouden ymparistossa. 
Julkisen sektorin kyky toteuttaa rakenneuudistuksia on tarpeen mukauttaa 
markkinatalouden peruspiirteisiin. Erityisesti yhteison saannoston sisallyttiiminen osaksi 
kansallista lainsaadantoa vaatii uusia taitoja. 
Markkinatalouden institutionaalisen ja lainsaadannollisen kehyksen vahvistaminen on 
t!rkea osa sellaisen ympariston luomisessa, jossa viime vuosina perustetut pienyritykset 
seka yksityiset yritykset yleensa voivat menestya. Ei ole yllattavaa, etta jotkin kypsalle 
markkinataloudelle tunnusomaiset piirteet ovat Romaniassa jonkin verran alikehittyneita. 
Erityisesti on tarpeen vahvistaa saantelymekanismeja, jotka mahdollistaisivat 
markkinatalouden tehokkaan toiminnan. Perustekijatasolla ta.ma tarkoittaa sita, etta 
varmistetaan omistusoikeuksien ja kaupallisten sopimusten asianmukainen 
40 
taytlnt66npantavuus. Edistys UUUi alalla on luultavasti nsteittnin knsvavnn: td1oka~tn 
kauppalainsWkUinte>a ei luoda hetkessa. 
Taman perustarpeen tyydyttavan mutta tarkean lainsaadannon kehyksen lisaksi on 
tarpeen luoda tehokas kilpailupolitiikka. Tarvittavat lait ja mekanismit ovat nyt kaytossa: 
kilpailulaki hyvaksyttiin huhtikuussa 1996 ja kilpailuneuvosto on myos perustettu. Sitten 
kun maaraavassa asemassa olevat yritykset on yksityistetty, Romanian on varmistettava, 
ettii ne toimivat asianmukaisesti saannellyssa ja/tai kilpaillussa ymparistossa ja etta 
mahdolliset kilpailijat voivat tehokkaasti paasta markkinoille. 
Romanian liikennetta ja televiestintaa koskevien infrastruktuurien heikko taso on 
vakavana pullonkaulana talouden keskipitkan aikavalin kasvunakymille. Parempi 
infrastuktuuri lisfill tuotannontekijoiden kokonaistuottavuutta. Infrastruktuurit helpottavat 
myos Uihella ja kauempana olevien naapureiden kanssa kaytavan kaupan laajentamista. 
Ne myos auttavat Romaniaa saamaan hyotya ja liikennetuloja sen strategisesta sijainnista 
monien alueellisten kauppareittien keskuspaikkana. 
Lopuksi todettakoon, etta ihmisten muodostaman paaoman laadun parantaminen on myos 
avaintekija maan talouden keskipitkan aikavalin nakymille. Tassa suhteessa Romanialla 
on kolme toisiinsa liittyvaa haastetta edessaan: terveydenhuollon uudistaminen koko 
viestoi koskevan terveydenhuollon parantamiseksi, korkeammanasteisen koulutuksen ja 
teknisen koulutuksen mukauttaminen ja kehittaminen, jolla luodaan ja pannaan 
taytlintoon aktiivista tyomarkkinapolitiikkaa ja jolla autetaan irtisanottuja tyontekijoita 
hankkimaan nopeasti uudessa talousymparistossa tarvittavia perustaitoja. Viimemainittu 
tekiji on erityisen oleellinen sellaisilla alueilla, joita hallitsee yksi ainoa teollisuuden ala, 
joka on mfiliratty suljettavaksi tai huomattavien rakennemuutosten kohteeksi. 
2.3 Yleisarvio 
Romania on edistynyt huomattavasti markkinatalouden luomisessa. Duden hallituksen 
aikaansaama talouspolitiikan uudelleen suuntautuminen on merkinnyt muutosta 
parempaan, mutta paljon on viela tehtavana. Hinnat on melkein taysin vapautettu, mutta 
omistusoikeuksia maahan ei ole viela taysin varmistettu, oikeusjarjestelma on yha 
heikko ja talouspolitiikka ei ole aina ollut johdonmukaista. Tarvitaan lisaa tyota 
oikeudellisen ja hallinnollisen kehyksen vakaannuttamiseksi ja jatkuvan makrotalouden 
epatasapainon kasittelemiseksi, jotta varmistettaisiin vakaat olosuhteet. 
Romania kohdannee suuria vaikeuksia selviytyakseen kilpailupaineesta ja 
markkinavoimista Euroopan unionissa keskipitkalla aikavalilla. Se on edistynyt hiljattain 
taloutensa kilpailukyvyn parantamisessa kasittelemalla erityisesti isoja vaaristymia kuten 
eparealistisia energian hintoja, nopeuttamalla yksityistamista ja aloittamalla suurten, 
tappiollisten valtionomisteisten yritysten lakkauttamisen. Suuri osa Romanian 
teollisuudesta on kuitenkin vanhentunutta, ja maataloutta olisi uudenaikaistettava. 
Tutkimuksen ja kehityksen alhainen taso, ja tyovoiman osaamistaso viittaavat siihen, etta 
maan talous tarvitsee kestavia rakenneuudistuksia useiden vuosien ajan. 
41 
3. Edellytykset tayttia jasenyyteen liittyvat velvoitteet 
Koopenhaminassa kokoontunecn Eurooppn-ncuvoston liittymisrn knskcviin JlC'mstc-isiin 
kuuluivat "edellytykset UiytUUl jasenyyden velvoitteet, joihin kuuluu poliittisen, 
taloudellisen ja rahaliiton tavoitteisiin sitoutuminen". 
Hakiessaan jasenyytta Euroopan yhteison perustamissopimuksen perusteella Romania 
hyvaksyi varauksetta unionin perustavoitteet, myos sen politiikat ja valineet. Tassa 
osastossa tarkastellaan Romanian edellytyksia tayttaa jasenyyteen liittyvat velvoitteet, eli 
omaksua oikeudellisesta ja institutionaalisesta kehyksesta muodustuva yhteison 
saannosto, jolla unioni toteuttaa tavoitteitaan. 
Unionin kehittyessa yhteison saannostosta on tullut yha vaativampi, ja se asettaa aiempaa 
suurempia haasteita tuleville unioniin liittymisille. Romanian edellytykset panna yhteison 
saannosto taytantoon on keskeista sen onnistuneelle toiminnalle unionissa. 
Seuraavissa jaksoissa tutkitaan Romanian nykyista tilannetta ja tulevaisuuden nakymia 
kullakin unionin paatoiminta-alalla. Kuvauksen ja analyysin alussa on lyhyt kuvaus 
yhteison saannostosta seka maininta Eurooppa-sopimuksen maarayksista ja valkoisen 
kirjan ohjeista sen ollessa tarkoituksenmukaista. Lopuksi arvioidaan lyhyesti Romanian 
edellytyksia tayttilii jasenyyteen liittyvat velvoitteet kullakin toiminta-alalla keskipitkalla 
aikavalilla. 
3.1 Rajattomat sisamarkkioat 
Euroopan yhteison perustamissopimuksen 7 a artiklassa unionin yhtenaismarkkinat 
maaritellaan alueeksi, jolla ei ole sisaisia rajoja ja jolla tavaroiden, henkiloiden, 
palvelujen ja paaomien vapaa liikkuvuus taataan. Yhteison yhdentymiskehityksessa 
keskeiset yhtenaismarkkinat perustuvat avoimeen markkinatalouteen, jossa kilpailulla 
seka taloudellisella ja sosiaalisella koheesiolla on oltava taysimaarainen rooli. 
Euroopan yhteison perustamissopimukseen kirjattujen vapauksien tosiasiallinen 
taytantoonpano edellyttaa sellaisten tarkeiden periaatteiden kuten Euroopan yhteisojen 
tuomioistuimen oikeuskaytannossa maariteltyjen syrjimattomyyden tai kansallisten 
saantojen vastavuoroista tunnustamista koskevien periaatteiden kunnioittamista ja 
yhteison kutakin alaa koskevien erityissaannosten samanaikaista ja tehokasta 
soveltamista. Nailla erityissaiinnoksilla pyritaan nimenomaan varmistamaan turvallisuus 
ja kansanterveys, ymparistonsuojelu ja kuluttajansuoja, ihmisten luottamuksen 
sailyttiiminen palvelualaan seka tiettyja erikoistuneita ammatteja harjoittavien 
henkiloiden tarkoituksenmukaisen kelpoisuuden varmistaminen. Lisaksi se koskee 
tarvittaessa saantely-ja valvontamekanismien kayttoonottoa tai koordinointia, silla kaikki 
saantojen hyvan soveltamisen varmistamiseksi tarvittavat jarjestelmalliset tarkastukset 
tehdaan sisamarkkinoilla eika ulkorajoilla. 
Yhteison lainsaadannon tehokas saattaminen osaksi kansallista lainsaadantoa on tarkeaa. 
Vielakin tarkeampaa on se, etta jasenvaltioiden hallinnollinen ja oikeudellinen koneisto 
panee lainsaadannon oikein taytantoon ja etta yritykset noudattavat sita. Tama on 
valttamatonta sisamarkkinoiden toiminnan kannalta oleellisen keskinaisen luottamuksen 
syntymiseksi. 
42 
Tama luku olisi luettava yhdessa sosiaalipolitiikkaa, ymparistoa ja kuluttajansuojaa seka 
alakohtaisia politiikkoja kasittelevien lukujen kanssa. 
Neija vapautta 
Hakijamaiden yhteison saannoston kayttoonotto tapahtuu asteittain: 
-Euroopan yhteison ja sen jasenvaltioiden seka Romanian assosiaatiosopimus tuli 
voimaan vuoden 1995 helmikuussa. Neljan vapauden ja lainsfilidantojen lahentamisen 
osalta sopimuksessa maarataan erityisesti tiettyjen vastavuoroisten tai yksipuolisten 
velvollisuuksien valittomasta tai asteittaisesta soveltamisesta. Velvollisuudet koskevat 
erityisesti sijoittautumisoikeutta, kansallisuuteen perustuvaa kohtelua ja vapaakauppaa 
seka henkisen omaisuuden ja julkisten hankintojen alaa. 
-komission vuonna 1995 esittamassa valkoisessa kirjassa KOM (95) 163 lopullinen, 
jonka ohjeiden tarkoituksena oli auttaa hakijamaita valmistautumaan 
yhtenaismarkkinoille yhdentymiseen, kyseisia lainsaadantoja kasitellaan rajoitetummin. 
Valkoisessa kirjassa esitetaan aiheet ja keskeiset toimenpiteet, jotka suoraan vaikuttavat 
tavaroiden, palvelujen, paaomien ja ihmisten vapaaseen liikkuvuuteen seka niiden 
soveltamiseksi tarvittavat edellytykset, kuten oikeudellinen rakenne ja organisaatio. Siina 
kasitellaan 23 :a yhteison toiminta-alaa ja jaetaan kyseiset toimenpiteet kahteen 
vaiheeseen niiden tarkeyden mukaan, eli vahvistetaan toimintaohjelma liittymista 
edeltavalle ajalle. Teknisen avun tiedonvaihtotoimisto T AIEX perustettiin antamaan 
taydentavaa ja keskitettya teknista apua valkoisessa kirjassa kasitellyilla lainsfilidannon 
aloilla. Toimisto on hiljattain perustanut lainsaadantotietokannan. 
-Euroopan unioniin liittyminen edellyttaa hakijamailta koko yhteison saannoston 
saattamista osaksi kansallista lainsaadantoa seka sen taytantoonpanoa. Talta osin on 
korostettava, etta Amsterdamissa kokoontuneelle Eurooppa-neuvostolle jatetyssa 
toimintasuunnitelmassa sisamarkkinoita varten esitetaan tarkeimmat toimet, jotka on 
toteutettava 15 jasenen unionin yhtenaismarkkinoiden toiminnan parantamiseksi 
yhtenaisvaluutan kayttoonoton huomioon ottamiseksi. Tama tapahtuu yhteison 
saannoston kehittamisen avulla. 
Yleinen toimintaymparisto 
Toimialasta riippumatta yritysten on voitava to1m1a yhteisten saantojen perusteella. 
Yhteiset saiinnot ovat tarkeita, koska niilla maaritellaan talouden yleinen 
toimintaymparisto ja yleiset kilpailuedellytykset. Tahan alaan kuuluvat lausunnon muissa 
jaksoissa kasiteltyjen kilpailusaantojen (yritykset ja valtiontuet) ja verosaannosten lisaksi 
julkisten toiden, hankintojen ja palvelujen markkinoiden avaaminen, henkista omaisuutta 
(myos eurooppalaista patenttia) koskevien saantojen yhdenmukaistaminen, yhtiooikeutta 
ja kirjanpito-oikeutta koskevien saantojen yhdenmukaistaminen, henkilotietojen suoja 
seka tuomioistuinten paatosten noudattaminen ja tunnustaminen (Euroopan yhteison 
perustamissopimuksen 220 artiklan maaraykset). 
43 
Yleiskuvaus 
Julkisia hankintoja saannellaan hallituksen maarayksella 12/1993, joka koskee tavaroiden 
hankintaa ja julkisia investointeja, ja jossa kuvataan sovellettavat menettelyt. 
Henkisen ja kaupallisen omaisuuden alaa sfilinnellaan patenttilailla (1992), 
puolijohdelailla (laki 16/1996) tekijanoikeuksia ja lahioikeuksia koskevalla lailla (laki 
8/1996) seka mallienja piirustusten suojaa koskevalla lailla (laki 129/1992). 
Romania jattaa Miinchenin yleissopimukseen liittymishakemuksensa vuoden 1997 
loppuun mennessa. Kun sen kansallisen lainsaadanto on tarkoituksenmukaisesti 
mukautettu, Romania suunnittelee liittyvansa Maailman henkisen omaisuuden jarjeston 
(WIPO) hallinnoimiin asiaa koskeviin yleissopimuksiin. Romania on liittynyt 
sopimukseen teollis-ja tekijanoikeuksien kauppaan liittyvista nakokohdista, jota 
sovelletaan siihen taysimaaraisesti 1. tammikuuta 2000. 
Yhtiooikeutta saannellaan vuoden 1996 heinakuussa muutetulla lailla 31/1990. Siina 
saadetaan useista yhtiotyypeista: henkiloyhtio ( osuuskunta tai tavallinen 
kommandiittiyhtio) ja paaomayhtioista ( osakejarjestelmaan perustuva osake-tai 
kommandiittiyhtio). Romaniassa on noin 500 000 yhtiota. Osakkeet voivat olla 
haltijaosakkeita tai nimennaisosakkeita. Sama koskee obligaatioiden liikkeellelaskua. 
Paaomayhtioissa osakkeenomistajien vastuu rajoittuu tosiasiallisiin varoihin ja vastuisiin. 
Laissa saadetaan paaomasta ja sen suojasta. Velkojien oikeudet suojataan erityisesti 
uudelleenjarjestelya ja oikeudellista selvitystilaan asettamista koskevalla lailla (64/96). 
Kaikki yhtiot on rekisteroitava pakolliseen yhtiorekisteriin, ja siina on oltava oleelliset 
tiedot yhtioista. 
Kir}anaitolainsiiiidiinnon alalla yhtioita varten on otettu kayttoon standardoitu 
kirjanpitosuunnitelma. Valtiovarainministerio on antanut viralliset standardit. Ministeriot 
seka valtion virastot ja laitokset voivat laatia tiettyja tuotannonaloja koskevia 
erityisstandardeja valtiovarainministerion ennakkosuostumuksella. Konsemitilinpaatosta 
, koskevia standardeja ei ole. Tilintarkastusta saannellaan tilintarkastuksen asiantuntijoita 
koskevalla maarayksella 65/94. 
Romaniassa ei ole henkilotietojen suojaa koskevaa yleista lainsaadantoa. Lakiluonnosta 
valmistellaan parhaillaan. 
Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi 
Julkisia hankintoja koskeva Romanian lainsfilidanto ei ole yhteison oikeuden 
periaatteiden mukainen. Lainsfilidanto ei ole riittavan kattava sen arvioimiseksi, 
noudatetaanko eri direktiiveja taysimaaraisesti erityisesti palvelujen osalta. Romanian 
lainsaadanto ei kata yhteison vetta, energiaa, liikennetta eika televiestintaa koskevia 
saannoksia. Romania soveltaa yleista kansallista ensisijaisuutta tavarahankintoihin, 
joiden arvo on alle 1,5 miljardia leuta ja palveluihin, joiden maara on alle 7 miljardia 
leuta. Lainsaadannon taytantoonpanon ja sen soveltamisen valvonnan rakenne on raskas; 
siihen osallistuu kuusi ministeriota. Menettelyjen hitauden ja tehokkuuden puutteen 
vuoksi valituksentekijoiden oikeuksien kunnioittamista ei voida taata. Vaikka tiettyja 
44 
kansallisen lainsaadannon ja yhteison direktiivien yhdenmukaistamista koskevia 
mukautuksia on suunniteltu, aikataulua niidcn tekemiseksi ei ole esitetty. 
Henkisen omaisuuden alalla on toteutettu merkittava lainsaadannon 
yhdenmukaistaminen, ja yhdenmukaisuus Miinchenin yleissopimuksen ja yhteison 
direktiivien kanssa on kokonaisuudessaan vam1istettu. 
Mukauttamista edellytetaan viela tavaramerkkien ja rajoilla tapahtuvan tehokkaan 
taytant66npanon osalta (border enforcement) seka tietyilla aloilla tarvittavan suojaa 
koskevan lisatodistuksen osalta. Ensiksi mainittua kahta kysymysta koskevat 
lakiluom10kset oli suunniteltu esitettavan vuonna 1996 tai 1997 ja viimeksi mainittua 
kysymysta koskeva lakiluonnos vuonna 1998. 
Yhtiooikeudesta voidaan todeta, etta kansallinen lainsaadanto on tarkeimmilta osiltaan 
ensimmaisen, toisen, kolmannen, yhdennentoista ja kahdennentoista direktiivin 
mukainen. Kun viimeiset ennen vuotta 1998 tehtavaksi suunnitellut muutokset on tehty, 
Romanian lainsaadanto on taysin yhdenmukainen yhteison direktiivien kanssa 
Kunnianhimoinen kirjanpito- ja tilintarkastusohjelma on aloitettu. Ohjelmaan kuuluu 
mukautukset nykyisiin asetuksiin seka uusien asetusten ja standardien antaminen. Suurin 
osa muutoksista on tarkoitus toteuttaa vuoden 1997 aikana. Suunnitelluilla muutoksilla 
on tarkoitus aikaansaada taysi yhdenmukaisuus kirjanpitodirektiivien kanssa, mutta 
lakiluonnosten teksteja ei ole viela saatavilla. Uusien sfilintojen taytantoonpanoon 
liittyvia tiettyja ongelmia, kuten kelpoisuusehdot tayttavien kirjanpitajien ja 
tilintarkastajien puute, voidaan havaita, ja naiden ongelmien ratkaiseminen keskipitkalla 
aikavalilla on epatodennakoista. 
TietosuQjan alalla valmisteilla olevalla lakiluonnoksella pyritaan Romanian lainsaadanto 
saattamaan yhteison kehysdirektiivin mukaiseksi. Siina saadetaan erityisesti lain 
soveltamisen valvomisesta vastaavan riippumattoman valvontaviranomaisen h.1omisesta. 
Romania suunnittelee liittyvansa Euroopan neuvoston yleissopimukseen n:o 108 vuonna 
1999. 
Siviililainsaadannosta voidaan todeta, etta oikeudellisesta toimivallasta ja siviiliasioita ja 
kauppaa koskevien pfilitosten taytantoonpanosta tehty Luganon yleissopimus ei ole viela 
avoinna Romanialle. Sopimukseen liittymincn edellyttaa edistymista 
siviilioikeuksellisten etujen suojaamisessa. 
Paatelmat 
Romanian 011-tehtava erityisen paljon tyota saattaakseen lainsaadantonsa vastaamaan 
yhteison saannoksia julkisten hankintojen alalla. 
Henkisen omaisuuden alalla toteutettu lainsaadantotyo osoittaa, etta Romania haluaa 
saattaa lainsaadantonsa yhteison lainsaadannon mukaiseksi. Taytantoonpanoon olisi 
kuitenkin kiinnitettava huomiota. 
Yhtiooikeuden alalla ei Romanian osalta ole odotettavissa suuria ongelmia yhteison 
saannoston kayttoonotossa. Kirjanpidon ja tilintarkastuksen alalla parhaillaan tehtavasta 
tyosta kaytettavissa olevien tietojen perusteella ei voida tehda yksityiskohtaista arviointia 
45 
Romanian lainsfilidannon ja yhteison sfilinnoston vastaavuudesta eika arvioida Romanian 
mahdollisuuksia saavuttaa vastaavuus keskipitkalla aikavalilla. 
Tietoemojan alalla yhdcnmukaisuutta yhttison lainsaadannon kanssa ei ole toteutettu. 
Tavaroideu vapaa liikkuvuus 
Tavaroiden vapaa liikkuvuus edellyttfili kauppaa rajoittavien toimenpiteiden poistamista. 
Kauppaan sovellettavien tullien ja maarallisten rajoitusten lisaksi ta.ma koskee myos 
kaikkia muita vaikutukseltaan vastaavia toimenpiteita. Nama ovat toimenpiteita, joita 
sovelletaan joko koti-tai ulkomaisiin tuotteisiin tai molempiin ja joilla on 
protektionistisia vaikutuksia. Jos tekniset vaatimukset eivat ole yhdenmukaistettuja, 
tavaroiden vapaan liikkuvuuden varmistamiseksi on Cassis de Dijon -tuomioon 
perustuvan oikeuskaytannon mukaisesti valttamatonta soveltaa kansallisten sfilinnostojen 
vastavuoroisen tunnustamisen periaatetta j a hyvaksya periaate, etta kansallisten 
vaatimusten on rajoituttava tavoitteisiin suhteutettuihin vaatimuksiin. 
Yhdenmukaistamista varten Euroopan yhteiso on kehittanyt "uuden lahestymistavan". 
Tassa lahestymistavassa uutta on julkishallinnon ja yksityisten riippumattomien elinten 
tarkka tasapainottaminen seka Euroopan yhteison lainsaadannon ja eurooppalaisten 
standardien selvasti taydentava tehtava. Teknisista ratkaisuista maaraamisen sijaan 
Euroopan yhteison lainsaadannossa saadetaan ainoastaan yleisista vaatimuksista, jotka 
tuotteiden on taytettava. Eurooppalaisten standardien mukaisesti valmistettujen 
tuotteiden oletetaan tayttavan tallaiset oleel liset vaatimukset, mutta eurooppalaiset 
standardit eivat ole ainoa tapa osoittaa vaatimusten mukaisuus. "Uusi lahestymistapa" 
liittyy tuotteiden varmentamisen "kokonaislahestymistapaan", joka koskee CE-merkin 
myontamista tuotteille. Muiden tuotteiden kuten laakkeiden, kemikaalien, 
moottoriajoneuvojen ja elintarvikkeiden osalta Euroopan yhteison direktiiveissa 
noudatetaan perinteista saantelykaytantoa, jonka mukaisesti niissa annetaan 
yksityiskohtaisia saantoj a. 
Tavaroiden vapaa liikkuvuus edellyttaa myos joidenkin yhteison yhdenmukaistamista 
koskevien toimenpiteiden saattamista osaksi kansallista lainsaadantoa. Talta osin erityista 
huomiota on kiinnitettava terveytta j a turvallisuutta koskevien 
yhdenmukaistamissaantojen soveltamiseen. Naissa sfilinnoissa maarataan seka yrityksia 
etta viranomaisia koskevien tarkoituksenmukaisten mekanismien ja organisaatioiden 
kayttoonotosta. 
Rajattomien markkinoiden hyvalle toiminnalle valttamattomia horisontaalisia direktiiveja 
ovat erityisesti yleista tuoteturvallisuutta ja tuotevastuuta koskevat direktiivit. Yleiseen 
tuoteturvallisuuteen liittyvia sfilinnoksia kasitellaan kuluttajansuojaa koskevassa_jaksossa. 
Maataloustuotteita koskevat erityissfilinnokset ( elainten ja kasvien terveytta koskevien 
standardien noudattaminen) esitetaan yksityiskohtaisesti maataloutta kasittelevassa 
jaksossa. 
Yleiskuvaus 
Romania ilmoitti vuoden 1997 helmikuussa vapauttavansa kaikki hinnat. Talia se 
sanoutui irti entisesta hintajarjestelmasta, j a vapautti tosiasillisesti tavarakaupan. 
46 
Tiettyjen perustuotteiden hintoja sfilinnelUian edelleen (po1ttoain~johdannaiset. 1eipa jne.). 
mutta ne on tarkoitus vapauttaa asteittain. 
Vienti, johon tietyilta osin sovelletaan rajoituksia (lisenssijarjestelma, hallinnolliset Iuvat, 
jopa vientikiellot), vapautetaan kokonaan viimeistaan vuonna 1998 
assosiaatiosopimuksen maaraysten mukaisesti. 
Lain 21/1996 mukaan toimivalta hintojen saantelyn subteen on siirretty 
valtiovarainministerion alaiselle kilpailuvirasto I le. 
Lainsaadannon yhdenmukaistamisesta voidaan todeta, etta hallituksen 
lainsaadantosuunnitelma maariteltiin vuonna 1995. Romania soveltaa laatusaantojaan 
tuotuihin tuotteisiin. Periaate CE-merkin automaattisesta tunnustamisesta on hyvaksytty 
hiljattain (vuoden 1997 huhtikuu). Uusien periaatteiden mukaisia varmentamisen alalla 
sovellettavia soveltamissfilinnoksia ei ole kuitenkaan viela laadittu. 
Yhteison salinnoston soveltamisen edellyttamasta rakenteesta voidaan todeta, etta 
Romania perusti uusia virastoja ja laitoksia vuonna 1992, joita ovat Romanian 
standardointilaitos (IRS) ja Virallisen metrologian toimisto (BRML) IRS on seka 
Euroopan standardointikomitean (CEN) etta Euroopan sahkotekniikan 
standardointikomitean (CENELEC) liitannaisjasen. 
Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi 
Romanian liikevaihtoverojarjestelmassa kotimaista tuotantoa suositaan joiltakin osin 
( alkoholi, tupakka jne.) 
Romania on toistaiseksi edistynyt vain vahan lainsaadannon lahentamisessa. Joitakin 
Euroopan yhteison sruintojen kayttoon ottamisen edellyttamia perustoja on luotu, vaikka 
yleinen kehyslainsaadanto erityisesti standardoinnin ja vaatimustenmukaisuuden 
arvioinnin osalta ei vastaakaan EU :n periaatteita. Vuonna 1995 laadittu hallituksen 
lainsaadantosuunnitelma ei kata kaikkea valkoisessa kirjassa lueteltua lainsaadantoa, ja se 
ei vaikuta johdonmukaiselta. 
Uusilla lainsaadantoluonnoksilla on tarkoitus saada aikaan tyydyttiiva yhdenmukaisuus. 
Autoalalla asianmukaiset direktiivit pitaisi antaa vuonna 1998. Taytantoonpano voi 
kuitenkin kestaa kauemmin, ja siirtymakausia voidaan pyytaa EY:n paastodirektiivien 
subteen. Elintarvikkeiden, kemikaalien ja laakkeiden alalla edistyminen on ollut 
vahaisempaa. Kaiken kaikkiaan prosessi tuntuu edistyvan melko hitaasti. Joka 
tapauksessa on muistettava, etta johdettu oikeus on usein tarpeen yleisen 
lainsaadantokehyksen taytantoon panemiseksi. Standardisointi on hidasta, ja sita 
vaikeuttaa vapaaehtoisten ja pakollisten standardien valisen selkea.n erottelun puute. 
Joidenkin Romaniassa sovellettavien standardien ilmoitetaan vastaavan eurooppalaisia 
standardej a. 
Romanian on viela toteutettava saantelyn, akkreditoinnin, standardoinnin ja tuotteiden 
vannentamisen valttamaton erottelu. Yksityissektorin pitaisi paaasiallisesti vastata 
kahdesta viimeksi mainitusta. Esimerkiksi IRS on osa tutkimusministeriota, ja se hoitaa 
akkreditointiin, standardointiin ja tuotteidcn vannentamiseen liittyvia tehtavia. 
Ministerion olisi vastattava markkinoiden va]vonnasta, mutta se karsii koordinaation, 
47 
valineiden ja sopivan tyovoiman puutteesta ja vallitseva taloudellinen tilanne vaikuttaa 
siihen. 
Romanian tuotevastuulainsaadanto ei ole yhteison saannosten mukainen. Toistaiseksi ei 
ole toimitettu mitaan tietoja nykyisen lainsaadannon mahdollisesta muuttamisesta. 
Yhteison yh.denmukaistamiseen kuulumattomilla kansallisella tasolla saannellyilla aloilla 
ei ole tarpeeksi tietoa siita, kuinka tavaroiden vapaata liikkumista koskevia yhteison 
oikeuden periaatteita sovelletaan Romaniassa. Tama tilanne johtuu erityisesti siita, etta 
sisamarkkinoiden toimintaan liittyvat avoimuusmekanismit puuttuvat, eika niita siis 
voida sellaisinaan kayttaa unioniin liittymista edeltavissa yhteyksissa. Kyseeseen tulevat 
erityisesti direktiivi N:o 83/189, jossa saadetaan kansallisia teknisia standardeja ja 
mfilirayksia koskevien tietojen toimittamisessa noudatettavasta menettelysta, tavaroiden 
vapaan liikkuvuuden periaatteesta yhteisossa poikkeavia toimenpiteita koskevan 
tietojenvaihtomenettelyn luomisesta tehty paatos N:o 3052/95/EY, komissiolle tehtavaa 
menettelya koskeva valitus tai Euroopan yhteison perustamissopimuksen 177 artiklassa 
mfiliratty mahdollisuus pyytaa tuomioistuimelta ennakkoratkaisua. Samoin arvioinnin 
tekeminen siita, soveltaako Romania vastavuoroisen tunnustamisen periaatetta, 
edellyttaisi perusteellisempia tietoja kansallisesta lainsaadannosta seka kansallisista 
hallintomenettelyista, joiden voidaan olettaa vaikuttavan tavaroiden markkinoille 
saattamiseen. 
Piitelmit 
Romanian kanssa kaytya kauppaa koetelleiden tiettyjen vaikeuksien varittaman 
ajanjakson jalkeen viranomaisten vuoden 1997 alussa omaksumat uudet suuntaviivat 
antavat aihetta odottaa myonteista kehitysta ja tahtoa noudattaa Eurooppa-sopimuksessa 
mfilirattya aikataulua kahdenvalisen kaupan rajoitusten poistamiseksi. Romanian 
viranomaisten on myos varmistettava, etta kansallinen lainsaadanto ei ole esteena 
kaupalle yhteison yhdenmukaistamiseen kuulumattomilla aloilla erityisesti tarkastamalla, 
etta toteutettavat toimenpiteet on suhteutettu tavoitteisiin. 
On tehtava paljon tyota, jotta saadaan aikaan riittavan kehittynyt tilanne paatelman 
tekemiseksi siita, etta Romania voi panna yhteison saannoston taysimaaraisesti ja 
tehokkaasti taytantoon. 
PiUiomieu vapaa liikkuvuus 
Eurooppa-sopimuksessa vahvistetaan periaate paaomien vapaasta liikkuvuudesta 
Romanian ja Euroopan unionin valilla. Romaniaa koskevien velvoitteiden mukaisesti ta.ta 
sovelletaan Romaniaan jo sijoittautuneiden yritysten suoriin sijoituksiin seka yhteison 
yritysten sivukonttoreihin ja edustuksiin (ja itsenaisiin ammatinharjoittajiin) asteittain 
siirtymakauden aikana. 
Eurooppa-sopimuksessa mfilirataan, etta sopimuspuolet neuvottelevat yhteison ja 
Romanian valisen paaomien liikkuvuuden helpottamiseksi sopimuksen tavoitteiden 
edistlimisen vuoksi. 
Valkoisessa kirjassa korostetaan paaomien ja rahoituspalvelujen vapaan liikkuvuuden 
valista yhteytta. Siina ehdotetaan keskipitkien ja pitkaaikaisten paaomien liikkeiden seka 
48 
lyhytaikaisten paaomien liikkeiden vapauttamisesta alkavaa sarjaa 
vapauttamistoimenpi tei Ui. 
Yleiskuvaus 
Romaniaan suuntautuneiden ulkomaisten sijoitusten maara on ollut alueen alhaisimpia. 
Niiden kokonaismfilira ajanjaksolla 1989-1996 oli 1,4 miljardia dollaria. Toisten 
lahteiden mukaan mfilira oli kuitenkin korkeampi. Kasautunut merkittavan hidas 
yksityistaminen la.hes kaikilla tuotannon- ja palvelualoilla seka epasuotuisa 
oikeudellinen, saantelyllinen ja hallinnollinen ymparisto selittaa alhaista mfiliraa. 
Leu on vaihdettava valuutta suurimmassa osassa vaihtotaseeseen liittyvia liiketoimia. 
Romanian viranomaiset olettavat voivansa omaksua Kansainvalisen valuuttarahaston 
sopimusten VIII artiklan velvollisuudet vuoden 1997 aikana. Paaomien liikkeet: 
paaomien siirrot ja ulkoinen lainaaminen edellyttavat yleensa keskuspankin lupaa. 
Seuraavat edellyttavat yleensa keskuspankin lupaa. Seuraavat maahan suuntautuvat 
paaomansiirrot eivat poikkeuksellisesti edellyta lupaa: 
-muiden kuin maassa asuvien henkiloiden talletukset romanialaisiin luottolaitoksiin, 
-asukkaalle myonnetyt valtion takaamat lainat ja luotot, ja 
-pankkien omille tileilleen tekemat tai vastaanottamat talletukset. 
Uuden ulkomaisia sijoituksia koskevan lain (3.6.1996) mukaan ulkomaisen paaoman 
osuuteen Romaniassa perustetuissa kaupallisissa yrityksissa ei sovelleta mitaan 
rajoituksia. Ulkomaisia sijoituksia voidaan tehda kaikille talouden aloille lukuun 
ottamatta aloja, joita puolustuksellisista tai ymparistonsuojelullisista syista pidetaan 
kansalliselle edulle tarkeina aloina. Voitot ja sijoitettu pfilioma voidaan kotiuttaa 
vaihdettavana valuuttana. 
Pfiliomien liikkuvuuteen sovellettava Romanian jarjestelma on yleensa Eurooppa­
sopimuksen paaomien liikkuvuutta koskevien maaraysten mukainen 
Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi 
Ulkomaisia sijoituksia saannellaan useilla saannoksilla. Ulkomaisia sijoituksia koskevaa 
lakia n:o 35/1991 taydennettiin vuoden 1997 toukokuussa uudella ulkomaisia sijoituksia 
koskevalla lailla. Uuden lain tarkoituksena on parantaa sijoitettujen varojen 
kotiuttamisedellytyksia. Sen pfiliasiallinen tarkoitus on verohelpotusten myontaminen 
suursijoittajille (yli 4 miljoonaa ecua) 'ja yksityistettyjen yritysten osakkeiden ostajille. 
Pakollinen kuuluminen yritysten perustamista jarruttaneeseen Romanian 
kehitystoimistoon on kumottu. Ulkomaisten yritysten romanialaiset tytaryritykset voivat 
nyt hankkia kiinteaa omaisuutta toimintansa harjoittamista varten; sivukonttoreilla ja 
yritysten edustuksilla ei ole tata oikeutta. 
Tiettyja ongelmia esiintyy edelleen tehokkaiden ja varmojen paaomien markkinoiden 
luomisessa. Ongelmia ovat erityisesti riippumattomiin rekistereihin siirretyt arvo­
osuudet, yritysten rahoitustietojen avoimuuden jarjestaminen ja entisten 
yksityisomaisuuden rahastojen varojen maarittaminen. 
49 
Viime aikoihin asti ulkomaisilla sijoittajilla ei ollut vapaata paiisya 
arvopaperimarkkinoille. Tama puute on korjattu ulkomaisia sijoituksia koskevalla 
uudella lailla, jossa on erityissaannoksia "portfoliosijoittajista" eli porssisijoittajista tai 
sijoittajista, jotka sijoittavat yksityistettyjen yritysten jalkimarkkinoille (Rasdaq). 
Arvonlisan ja osinkojen siirtoon sovelletaan kuitenkin edelleen valuuttaan sijoittamisen 
ennakkotarkastusta. 
Plltelmlt 
Romanian lainsaadanto avautuu enemman suorien sijoitusten markkinoille. Sijoitusten 
erittain vahainen mfilira johtuu erityisesti hallinnollisista kaytannoista, joista sijoittajat 
usein ilmoittavat ja joilla rajoitetaan suuresti oikeusturvaa ja liiketapahtumia (koskee 
muun muassa kaupallista alaa, tullia, verotusta) Hallinnollisen ja oikeudellisen 
ympariston merkittava kehittaminen on oleellisen tarkeaa sijoitusten mfiliran lisaamiselle. 
Rahoitusmarkkinoista voidaan todeta, etta Romania on edistynyt merkittavasti kahden 
viimeisen vuoden aikana. Todellisten markkinoiden syntyminen keskipitkalla aikavalilla 
ei herata epailyja muuten kuin syntyville markkinoille luonteenomaisten riskien ja hyvin 
uusien valvontaelinten kokemuksen puutteen osalta. 
Paaomien vapaa liikkuvuus on nyt toteutettu asiakirjojen tasolla, mutta kilpailuun 
perustuvien markkinoiden kehittymista koskevien rajoitusten poistaminen pitaisi nayttaa 
toteen kaytannossa. Romania on ottanut kayttoon rajoitetun paaomien vapaan 
liikkuvuuden. Vapautetut tapahtumat, erityisesti suorat sijoitukset, koskevat ainoastaan 
maahan suuntautuvia paaomansiirtoja. Jos tyo rahoitusjarjestelman rakenteellisten 
heikkouksien korjaamiseksi seka talouden vakauttamiseksi ja uudistamiseksi jatkuu, 
Romanian olisi voitava ottaa kaytt6on paaomien liikkuvuutta koskeva yhteison saannosto 
keskipitkalla aikavalilla. 
Palvelujeu vapaa liikkuvuus 
Palvelujen vapaa liikkuvuus perustuu syrjinnan ja erityisesti kansallisuuteen perustuvan 
syrjinnan kieltoon seka erilaisten kansallisten saannosten yhdenmukaistamista koskeviin 
saantoihin. Nama saannot koskevat yhta paljon seka henkiloiden vapaaseen liikkuvuuteen 
kuuluvaa sijoittautumisoikeutta etta palvelujen vapaata tarjoamista. Niiden 
taytant66npano edellyttaa hallintorakenteiden luomista (pankkivalvontakomiteat, 
audiovisuaalisen toiminnan valvontaviranomaiset, saantelyviranomaiset) seka 
jasenvaltioiden valisen valvontayhteistyon lujittamista (vastavuoroisen tunnustamisen 
jarjestelyt). 
Tarkea osa palveluiden vapaan liikkuvuuden alalla sovellettavaa lainsaadantoa liittyy 
rahoituspalveluihin. Kyseeseen tulevat myos ongelmat, jotka liittyvat kansallisten 
markkinoiden avaamiseen aloilla, joita monopolit ovat perinteisesti hallinneet. Tallaisia 
aloja ovat muun muassa televiestinta ja osittain myos energia ja liikenne. Viimeksi 
mainittuja aiheita kasitellaan lausunnon niita koskevissa jaksoissa. 
Yleiskuvaus 
50 
Pankkialan nykyaikaistaminen alkoi vuonna 1991, kun Romanian keskuspankille 
annettiin keskuspankin perinteiset tehtlivlit. 
Erityisesti maantieteellisen kattavuuden subteen pankkialaa hallitsee yha julkisen 
sektorin viisi pankkia, joiden osuus markkinoista on yli 70 prosenttia. Taman vuoksi 
yksityiset pankit pysyvlit pienina markkinaosuuksina mitattuna ja niita syntyy 
erityismarkkinoilla, kuten kansainvalisen kaupan, sijoituspankkitoiminnan ja 
osuuspankkitoiminnan aloilla. Lailla n:o 15/1990 perustetut tlirkeimmat valtion pankit 
heijastavat vanhaa rakennetta. Valtion omaisuuden rahastolla on niissa osake-enemmisto 
(70 prosenttia) ja loput osakkeet ovat viidella entisella yksityisomaisuuden rahastolla 
Gokaisella 6 prosenttia). Lisa.ksi Romaniassa on edelleen valtiovarainministerion alainen 
SWlstOpankki (CEC). Tallli pankilla on erityinen oikeudellinen asema kotitalouksiin 
erikoistuneena pankkina. 
Selvista ennakkovaroituksista huolimatta nykyinen valvontajarjestelma ei estanyt kahden 
yksityisen pankin (joiden osuus varoista oli 10 prosenttia) konkurssia, josta koitui 
valtionkassasta maksettu noin 400 miljoonan ecun suuruinen tappio. Muita pankkeja, 
kuten valtion omistamaa Banca Agricolaa, jonka osuus pankkien varoista on 30 
prosenttia, valvotaan yha tiivisti niiden edustamien riskien vuoksi. 
Pankeissa, on yleensa liikaa henkilostoli, puutteelliset tietojarjestelmat ja merkittavat 
mUrllt jarjestlimllttomia luottoja Gotka liittyvat paaasiassa tappiota tuottaviin valtion 
yrityksiin muun muassa terasteollisuuden, koneteollisuuden ja petrokemian alalla). 
Vuoden 1996 loppuun asti valtion pankeilla oli tosiasiallinen monopoli valuuttakaupan 
alalla: keskuspankki oli myontanyt ainoastaan nelja lupaa, joista kolme valtion pankeille. 
Vuoden 1997 alussa hallitus paatti valuuttamarkkinoidep taydellisesta vapauttamisesta. 
Pankit eivat saa viela harjoittaa porssitoimintaa. 
Romanian keskuspankin yksi osasto vastaa toiminnan vakauden valvonnasta. 
Hallitus paatti talletusten takausjarjestelman kayttoonotosta vuoden 1996 elokuussa 
(hallituksen maarays 39/1996). Kyseessa on julkisoikeudellinen rahasto joka takaa 
luonnollisten henkiloiden, asuvatpa nama maassa tai eivat, talletukset 10 miljoonaan 
leuhin (1100 ecuun) henkea kohti mina tahansa valuuttana. 
Arvopaperimarkkinat ovat uudet ja ne kehittyvat nopeasti. Bukarestin porssi avattiin 
vuoden 1995 kesakuussa. Porssiyhtioiden maara kasvaa (noin 40 vuoden 1997 
toukokuussa). Koska sijoitusrahastot osoittavat suurta kysyntaa, noteeraukset tehdaan nyt 
paivittain. Vuoden 1996 syyskuussa perustettiin arvo-osuuksien kaupankayntia varten 
jiirjestelma (Rasdaq), jonka materiaalina on 4000 yksityistetyn yhtion jarjestelmaan 
liitetyt arvo-osuudet. Rasdaq kehittyy nopeasti. 
Lailla 52/1994 perustettu kansallinen arvopaperivalvontakomitea valvoo markkinoita. 
Komitealla on saantely-ja valvontavalta ja se hyvaksyy arvopaperimarkkinoiden toimijat 
ja instituutioiden (osakkeenomistajien rekisterit ja Rasdaqin kanssa samanaikaisesti 
perustettu kansallinen saantely-ja korvausyhdistys. 
51 
Vuonna 1991 yksityistamiseen siirtyman valineiksi perustctut viisi yksityisomaisuuden 
rahastoa muutettiin lailla n:o 133/1996 yksityisiksi sijoitusrahoitusyhtioiksi 1. 
marraskuuta 1996 alkaen. 
Vakuutusalaa saannellaan vakuutusyhtioiden sijoittautumista, organisaatiota ja toimintaa 
koskevalla lailla n:o 47/1991 seka vakuuttamista ja jalleenvakuuttamista koskevalla lailla 
n:o 136/1995. Alaa valvoo vakuutus- ja jalleenvakuutustoiminnan valvontatoimisto, joka 
perustettiin lailla n:o 47/1991 [henkilokunta 14]. 
Vaikka laillinen monopoli on kumottu, Romaniassa on edelleen tosiasiallinen monopoli. 
Markkinoilla hallitsevassa asemassa on kahdeksan yritysta, joiden osuus 
kokonaismaksuista oli 92 prosenttia vuonna 1995. Suurinta osaa markkinoista hallitsee 
kolme valtion valvonnassa olevaa yhtiota. 
Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi 
Pankkialalla ei ole toteutettu yhtaan yksityistamista vuodcn 1989 jalkeen. Parlamentti on 
joka kerta estanyt useasti aloitetun yksityistamisprosessin. Parlamentti hyvaksyi uuden 
luonnoksen pankkialan yksityistamiseksi vuoden 1997 huhtikuussa. Luonnoksen mukaan 
yksityistaminen toteutetaan joko myymalla osakkeita tai laskemalla liikkeelle uusia 
osakkeita. Romanialaiset tai ulkomaalaiset yksityishenkilot tai yksityiset yritykset voivat 
ostaa niita. Tekstista aanestaminen edustaa merkittavaa edistysta, mutta tietyt saannokset 
ovat edelleen ongelmallisia (valtion omaisuuden rahastolla voi olla 10 prosenttia 
paaomasta; se voi harjoittaa valvontaa, jonka avulla se voi vastustaa "kansallisen edun" 
vastaisia paatoksia; hallitus maarittaa "parhaimman omistusrakenteen"; 
enimmaisosakkuuden rajoittaminen; oikeus lykata ostettujen osakkeiden luovuttamista 
jne.) Kaikilla nailla rajoituksilla hankaloitetaan alalla tarvittavaa rakenneuudistusta. 
Ulkomaisten pankkien sijoittautumisoikeutta ei puolestaan rajoiteta. 
Toiminnan vakautta koskevat saannot (pankkilaki n:o 33/1191 ja Romanian 
keskuspankin antamat saannot) ovat yhdenmukaisia ensimmaisen pankkidirektiivin seka 
pankkien omista varoista ja vakavaraisuudesta annettujcn direktiivien kanssa. Tiettya 
hitautta voidaan taas todeta toisen pankkidirektiivin scka i) paaomien pesuun, ii) 
pankkien kokonaisvaltaiseen valvontaan, iii) luottolaitosten luottoriskien rajoittamiseen 
ja iv) luottolaitosten markkinariskien valvontaan liittyvien toimenpiteiden 
kayttoonotossa. Suuria riskeja koskevan direktiivin sekti tilinpaatosta ja konsolidoitua 
tilinpaatosta koskevan direktiivin saattamista osaksi kansallista lainsaadantoa 
valmistellaan. Luottojen periminen konkurssin tehneilta vclallisilta on erittain vaikeaa 
konkurssilainsaadannon puutteellisen soveltamisen vuoksi. 
Rahoitusjarjestelman rahanpesuun kayton estamisesta voidaan todeta, etta Romanian 
hallitus on ehdottanut, etta vuoden 1997 cnsisijainen tavoite olisi ta.ta koskevan 
lakiluonnoksen hyvaksyminen. Tama luonnos on laad it tu niin, etta se vastaa asiaa 
koskevaa yhteison lainsaadantoa. 
Arvopaperialan lainsaadanto on osittain yhdenm ukaistettu arvopapereita ja 
arvopaperiporsseja koskevalla lailla n:o 52/1994. Taman yhdenmukaistamisen 
paatokseen saamiseksi hallitus on ehdottanut kyscisen lain muuttamista vuoden 1997 
kuluessa; ta.ma teksti on osa uudistusohjelman toteuttamiseksi tehtavaa 
lainsaadantoohjelmaa. Sijoitusrahastoja koskeva lains~Uidanto on yhdenmukaistettu 
52 
hallituksen maarayksella n:o 24/1993 (hyvaksytty lai 11 a n:o 83/1994), joka koskee 
rahoitusvalittajina toimivien sijoitusyhtioiden avointen sijoi tusrahastojen perustamista ja 
toimintaa. 
Romanian toimittamien tietojen perusteella sen edistys yhteison perussaannoksia 
( ensimrnaisen vaiheen toimenpiteet) vastaavan vakuutus lainsaadannon laatimisessa on 
hyvin vahaista. Romanian viranomaiset maaraav~H, etta hcnkivakuutusyhtioihin ja muihin 
vakuutusyhtioihin sovelletaan samaa perussolvenssirnarginaalia. Tama kaytanto ei vastaa 
yhtcison lainsaadantoa, ja siina asetetaan henkivak uutusyhtiot epaedullisempaan 
asemaan. 
Toimintaa vakuutusalalla saannellaan vakuutusalalla to 11rnv1en kaupallisten yhtioiden 
perustamista, organisaatiota ja toimintaa koskcvalla lai I la n:o 47 /1991. Taman lain 
saannokset vastaavat taysin vihreaa korttia koskevan dircktiivin N:o 72/166/ETY seka 
yhteisossa moottoriajoneuvoa kayttavien rnatkustajien pakollisessa vakuutuksessa ol}eet 
aukot paikkaavan direktiivin N:o 90/232/ETY saannoksia. Romanian hallitus aikoo 
esittaa luonnoksen vakuutusvalvontalaiksi vuonna 1997. 
Ulkomaiste11 vakuutusyhti oiden markkinoill eptias y raj oi t l u u ulkomaalaisille tarj ottuihin 
vakuutuksiin seka jalleenvakuutustoimintaa11. Ne voivat toimia Romaniassa ainoastaan 
maan lainsaadannon mukaisen yhteisyritykscn valitykselLi, ja yhtiokumppanin on oltava 
romanialainen. Uutta lakia, jolla tilanne pitaisi korjata, odl)tctaan. 
Paatelmat 
Tarkeimmat paatokset on tehty pankkialan rakenteiden tosiasialliseksi uudistamiseksi. 
Vakavaraisuussaantojen noudattamista ja erityisesti keskuspankin valvontavoimavaroja 
on vahvistettava alan vakauden varmistamiseksi. 
Keskuspankin riippumattomuutta valtiosta ei ole vieHi taysin varmistettu: ,se t01m11 
edelleen valtionkassana ja osallistuu merkittavissa m~iarin budjettivajeen rahoittamiseen 
Pankkialan tilanne on edelleen erittain heikko. On valttamatonta, etta parhaillaan 
laadittavalla saadoksella mahdollistetaan alan lujittamincn ja tervehdyttaminen ja etta 
valtion pankkien yksityistaminen, jolle ei ole viela vahvistettu aikataulua, muuttaa alan 
avoimemmaksi ja kilpailullisemmaksi. Joka tapauksessa kyseessa on pitkan aikavalin 
prosessi ja Romanian pankkijarjestelman yhdentyminen sisamarkkinoille keskipitkalla 
aikavalilla ei ole mahdollinen. 
Arvopaperimarkkinat ovat vain vahan kehittyneet. Nykyinen valvontajarjestelma on 
riittamaton, ja sen tehokkuutta voidaan epailla. Yksityistamisohjelman jatkaminen ja 
nopeuttaminen vaikuttaa kuitenkin naiden markkinoiden kasvuun, minka vuoksi porssia 
ja arvopapereita koskevan uuden lain antaminen ja nopea soveltaminen on vielakin 
tarkeampaa. 
On ilmeista, etta Romanian on tehtava viela paljon tyota vakuutusalalla seka 
lainsaadannon antamisen etta taytantoonpanon j a sen markkinoille paasyn esteiden 
poistamisen osalta. 
Henkiloiden vapaa Iiikkuvu us 
53 
Henkiloiden vapaaseen liikkuvuuteen kuuluu kaksi osa-aluetta, jotka liittyvat eri 
aihepiireihin Euroopan yhteison perustamissopimuksessa. Periaatteet esittelevassa 
sopimuksen ensimmaisessa osassa oleva 7 a artikla kuuluu sisamarkkinoiden 
toteuttamisen alaan ja koskee liikkumista ilman jasenvaltioiden sisarajoilla tehtavia 
tarkastuksia. Unionin kansalaisuutta koskevassa toisessa osassa olevalla 8 a artiklalla 
jokaiselle unionin kansalaiselle myonnetaan henkilokohtainen oikeus liikkua ja oleskella 
vapaasti jasenvaltioiden alueella tietyin edellytyksin. Rajatarkastusten poistaminen 
koskee kaikkia henkiloita kansalaisuudesta riippumatta; muuten 7 a artiklalla ei olisi 
mitaan tosiasiallista vaikutusta. Kaikissa jasenvaltioissa sovelletaan 8 a artiklasta 
johtuvia oikeuksia, mutta 7 a artiklasta johtuvia oikeuksia ei ole viela pantu 
taysimWiraisesti taytantoon unionin tasolla. 
a) Unionin kansalaisten vapaa liikkuvuus sijoiuautumisvapaus sekii 
tutkintotodistusten ia ke/poisuuua osoiuavien asiaki"c,iojen vastavuoroinen tunnustaminen 
Eurooppa-sopimuksessa mlirataan laillisten tyontekijoiden (ja heidan perheenjasentensa) 
syrjimattomastii kohtelusta. Sopimuksessa maaratfilin myos mahdollisuudesta yhdistaa tai 
siirtaa sosiaaliturvaetuuksia ja rohkaistaan jasenvaltioita tekemiliin Romanian kanssa 
tyomarkkinoille paasya koskevia kahdenvalisia sopimuksia. Siirtymakauden toisen 
vaiheen aikana assosiaationeuvosto tutkii muita keinoja parantaa tyontekijoiden 
liikkuvuutta. 
Valkoisessa kirjassa kasitellaan lainsaadannollisia vaatimuksia, jotta voidaan toteuttaa 
tyomarkkinoiden sopusointuinen kehittaminen j a samanaikaisesti ehkaista kilpailun 
vWiristyminen. 
Tyontekijoiden vapaa liikkuvuus on yksi Euroopan yhteison perustamissopimuksessa 
tunnustetuista perusvapauksista. Oikeus saada harjoittaa joitakin ammatteja ( esimerkiksi 
oikeuden tai terveydenhuollon alalla) voi kuitenkin riippua joidenkin erityisesti 
kelpoisuutta koskevien edellytysten tayttamisesta. Kelpoisuusedellytyksia joko 
yhteensovitetaan tai niihin sovelletaan vastavuoroisen tunnustamisen periaatetta. 
Sopimuksella taataan myos sijoittautumisvapaus, joka koskee seka itsenaista ammattia 
harjoittavia luonnollisia henkiloita etta yrityksia. 
Asuinpaikan vapaaseen valintaan voidaan siten soveltaa vahimmaisvaatimuksia, jotka 
koskevat varallisuuttaja sairausvakuutusjarjestelmaan kuulumista silloin, kun kyseessa ei 
ole ammatillinen toiminta kyseisessa maassa. 
Yleiskuvaus 
Vuonna 1996 perustettiin opetusministerion alainen tutkintotodistusten, muiden 
kelpoisuutta osoittavien asiakirjojen ja ammatillisen koulutuksen tunnustamisen toimisto. 
Tiettyja lakiluonnoksia on suunniteltu vuodelle 1997. 
Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi 
54 
Kaytettlivissa olevien opintojen sisaltoa ja kestoa koskevien tietojen perusteella ei voida 
muodostaa kantaa tutkintotodistusten ja ammatillisen patevyyden vastaavuudesta. 
Yhteison saan.nostoa ei ole edes muodollisesti saatettu osaksi kansallista lainsaada.ntoa. 
Tilannetta vaikeuttaa edelleen tutkintotodistusten varmentamisesta ja yhteison 
saan.noston taytantoonpanosta vastaavien laitostenja virastojen puute. 
PiUitelmit 
Jos talla alalla ei pyrita voimakkaasti lainsaadannon yhdenmukaistamiseen seka 
soveltamisrakenteiden luomiseen ja lujittamiseen, romanialaisten tutkintotodistusten ja 
muiden kelpoisuutta osoittavien asiakirjojen tunnustamista Euroopan yhteisossa ei voida 
toteuttaa keskipitkalla aikavalilla. 
b) SisiirQioilla tebtiivien benkiloiden tarkastusten poistaminen 
Euroopan yhteison perustamissopimuksen 7 a artiklan mukainen vapaa liikkuvuus, eli 
kansalaisuudesta riippumaton sisarajoilla tehtavien henkiloiden tarkastusten poistaminen, 
ei ole viela taysin toteutunut Euroopan unionin tasolla. Rajoilla tehtavien henkiloiden 
tarkastusten poistaminen edellyttfili useiden liitannaistoimenpiteiden tayta.ntoonpanoa. 
Jasenvaltiot eivat ole viela hyvaksyneet ja panneet taytantoon joitakin naista 
toimenpiteista (katso oikeus-ja sisaasioita koskeva erillinen jakso). Tietyt jasenvaltiot 
ovat kuitenkin toteuttaneet Ulman tavoitteen Schengenin yleissopimuksella (seitseman 
jisenvaltiota jo soveltaa yleissopimusta ja kuusi valmistelee sen Uiytantoonpanoa). 
Taman tavoitteen toteutumista Euroopan unionissa pyritruin helpottamaan luonnoksessa 
uudeksi perussopimukseksi, jossa esitellaan uusi luku "Vapauden, turvallisuuden ja 
oikeuden alue" ja jolla Schengenin saannosto otetaan kayttoon Euroopan unionissa. 
Yleisarvio 
1. Yhteenveto Romanian edistymisesta valkoiseen kirjaan liittyvan lainsaadannon 
taytantoonpanossa esitetaan liitteessa. Taulukosta ilmenee, etta 30. kesakuuta 1997 
mennessa Romania arvioi saattaneensa osaksi kansallista lainsaadantoaan 426 valkoisen 
kirjan 899:sta direktiivista ja asetuksesta. Nam.a tiedot koskevat lainsaadantoa, jonka 
Romania katsoo saattaneensa osaksi kansallista lainsaada.ntoaan tai jonka osalta se katsoo 
tarkistaneensa sen yhteison saantojen mukaisuuden. Tam.an tiedon perusteella ei voida 
kuitenkaan vahvistaa tekstien vastaavuutta, silla komissio ei tassa vaiheessa pysty 
antamaan siita lausuntoaan. 
2. Tarkeiden sisamarkkina-alojen saannosto on otettu Romanian lainsaadantoon 
ainoastaan hyvin pienelta osin. Poikkeus tasta on henkinen ja teollinen omaisuus. 
Ongelmia on paljon, ja ne edellyttavat erittain suuria ja jatkuvia ponnistuksia seka 
lainsUdJintojen lahentamisessa seka lainsaadannon taytantoonpanorakenteiden 
luomisessa. Tarkeimpia tehtavia on rahoitusalan rakenteiden taydellinen uudistaminen, 
jotta ihmisten yleensa ja sijoittajien oleellisen tarkea luottamus voidaan sailyttaa. 
3. Romanian julkishallinnon heikkous on vakava ongelma. Se vaikuttaa seka 
lainsfilidannon lahentamisen vauhtiin etta sen laatuun. Sisamarkkinalainsaadannon 
taytantoonpanoa varten tarvittavien rakenteiden nykyinen toimintakyky ei ole riittava. 
55 
Sama koskee taloudellisten toimijoiden, erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten, 
kykya noudattaa lainsaadantoa. 
4. Unionin sisarajoilla tehtavien tarkastusten poistaminen on mahdollista vasta 
lainsaadantojen riittavan yhdenmukaistamisen jalkeen. Tama edellyttaa erityisesti hyvaan 
hallintoon perustuvaa molemminpuolista luottamusta ( esimerkiksi tiettyja tuotteita 
koskevat lahtopaikassa tehtavat turvallisuustarkastukset). Tavaroiden liikkuvuuden osalta 
sisarajattoman alueen toteuttaminen 1. tammikuuta 1993 mennessa oli mahdollista 
ainoastaan poistamalla kaikki unionin jasenvaltioiden jasenvaltiosta toiseen liikkumisen 
osalta noudattamat muodollisuudet ja tekemat tarkastukset. Tama koski erityisesti 
teknisia tarkastuksia ( erityisesti tuoteturvallisuustarkastukset), ihmisten, elainten ja 
kasvien terveytta koskevia tarkastuksia, taloudellisia ja kaupallisia tarkastuksia 
(esimerkiksi vaarennosten torjunta), turvallisuustarkastuksia (aseet jne.) seka 
ymparistotarkastuksia (jatteet jne.). Suurimmassa osassa tapauksia muodollisuuksien ja 
tarkastusten poistaminen voitiin toteuttaa ainoastaan hyvaksymalla ja toteuttamalla 
yhteison toimenpiteita. Nailla toimenpiteilla voitiin _yhdenmukaistaa liikkumista tai 
markkinoille saattamista koskevat saannot ( erityisesti tuoteturvallisuuden osalta) ja 
tarvittaessa siirtaa jasenvaltioiden alueella tai markkinoilla tehtavat tarkastukset tai 
noudatettavat muodollisuudet ulkorajoilla tehtaviksi (erityisesti arvonlisa- ja 
valmisteveron kantamisen, elainten ja kasvien terveystarkastusten seka tilastotietojen 
keruun osalta). 
Osasta Romanian nykyisia rajoja tulee unionin ulkoraja. Tama merkitsee rajatarkastusten 
vahvistamista (katso tullia koskeva erillinen jakso ). 
Kyseisilla aloilla tehdyn tyon edistymista ja tahtia koskevan kokonaisarvioinnin 
perusteella on vaikea sanoa, milloin Romania kykenee hyvaksymaan ja panemaan 
taytllntoon kaikki ne saadokset, jotka ovat valttamattomia sisarajoilla tehtavien 
tarkastusten poistamiseksi ja naiden tarkastusten teon siirtamiseksi unionin ulkorajoilla 
tehtaviksi. 
5. Romania ei ole viela ottanut kayttoon yhteison sisamarkkinoita koskevan 
saannoston tarkeimpia osia muutoin kuin henkisen ja teollisuuden omaisuuden alalla. Sen 
on ponnisteltava huomattavasti, jotta se voisi antaa yhtenaismarkkinalainsaadannon ja 
panna sen taytllntoon seka luoda sen soveltamiseksi tarvittavat mekanismit. Talia hetkella 
ei vaikuta silta, etta Romania voisi osallistua sisamarkkinoille keskipitkalla aikavalilla. 
Kilpailu 
Euroopan yhteison kilpailupolitiikan perusta on perustamissopimuksen 3 artiklan g 
kohta, jossa maarataan, etta yhteisossa on oltava jarjestelma, jolla taataan, ettei kilpailu 
sisamarkkinoilla vaaristy. Paaasialliset soveltamisalat ovat kilpailulainsaadanto ja valtion 
tuet. 
Eurooppa-sopimuksessa maarataan yhteison j a Romanian kauppasuhteisiin 
sovellettavasta kilpailujarjestelysta, etta se perustuu perustamissopimuksen 85 ja 86 
artiklassa (yritysten valiset sopimukset/mfiliraavan aseman vaarinkaytto) ja 92 artiklassa 
(valtion tuki) maarattyihin arviointiperusteisiin ja etta kyseisten alojen soveltamista 
koskevat yksityiskohtaiset saannot on hyvaksyttava kolmen vuoden kuluessa Eurooppa-
56 
sopimuksen voimaantulosta. Lisaksi siina mfilirataan, etta Romania saattaa 
kilpailulainsaadantonsa yhdenmukaiseksi yhteison kilpailulainsaadannon kanssa. 
Valkoisessa kirjassa viitataan kyseisten maaraysten, sulautumisasetuksen saannosten 
(4064/89) ja perustamissopimuksen 37 ja 90 artiklan (monopolit ja erityis-ja 
yksinoikeudet) mWiraysten asteittaiseen soveltamiseen. 
Yleiskuvaus 
Uusi kilpailulaki n:o 21/1996, joka perustuu yhteison kilpailusaantojen periaatteille, 
hyvaksyttiin parlamentissa helmikuussa 1996 ja se tuli voimaan helmikuussa 1997. Laki 
sisaltWi kartelleja, maarWivan aseman vllrinkayttoa ja yrityskeskittymia koskevia 
sainnliksia. 
Laissa edellytetaan, etta perustetaan kilpailuneuvosto, jolla on toimivalta tehda 
tutkimuksia ja paatoksia, ja toisaalta, etta perustetaan kilpailuvirasto hallituksen 
valvonnan alaisuuteen. Molemmat elimet perustettiin vuonna 1996 ja ne saivat 
kayttolinsa edeltajansa (MOF) henkilokunnan ja rahoituksen. 
Perinteisten monopolialojen vapauttaminen edistyy asteittain erityisesti 
televiestinUialalla. Edistyminen on ollut vahaisempaa lentoliikenne-, postipalvelu- ja 
energia-aloilla. 
Yksinoikeuksien osalta todettakoon, etta Romaniassa on voimassa 
yksinoikeusjfujestelma, joka koskee kaivostoiminnan harjoittamiseen myonnettavia 
toimilupia. Tallainen jarjestelma on tosiasiallisesti voimassa 83 "regies autonomes 'ien'~ 
osalta, jotka toimivat strategisilla aloilla (aseteollisuus, energia, rautatieliikenne, jne.). 
TietyilUi teollisuuden aloilla on voimassa tuotantomonopolit (tupakka, savukkeet, 
vakijuomat, huumausainetta sisaltavat laakkeet, jne.). Tallaiset monopolit kattavat 
yleensa tuotannon ja kyseisten tuotteiden viennin. Tietyilla aloilla toimilupia voidaan 
myontrul romanialaisille taloudellisille toimijoille. 
Valtiontukien osalta kaytettavissa olevat tiedot ovat hyvinkin epataydellisia eivatka ne 
tayta yhteison saantojen vaatimaa avoimuutta. Lisaksi valtiontukien valvontaa koskevia 
menettelysaantoja ei ole viela olemassa. Lisaksi on todettu vientia helpottavien 
tukijarjestelmien voimassaolo ja etta vaikeuksissa oleville yrityksille annetaan 
toimintatukea. 
Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi 
Kilpailulainsildint6, joka koskee kartelleja, maaraavan aseman vfilirinkayttoa ja 
yrityskeskittymia, kehittyy yleensa ottaen hyvin yhteison lainsaadannon 
mukaisesti. Valvontaviranomaiset ovat periaatteessa riittavan itsenaisia, jotta niiden 
toiminta olisi taysin riippumatonta. Niiden valilla on kuitenkin tietty konfliktiriski, koska 
niiden toimivallat menevat osin paallekkain. 
Romaniassa on voimassa valtion monopoleja, joita on perusteltu ns. "strategisilla" 
eduilla tai etta valtion etu niin vaatii, aloilla, joilla pitaisi olla yksityista toimintaa 
(alkoholi, tupakka, metsien kaytto, jne.). Mahdolliset toimiluvat, joita voidaan myontaa 
57 
ainoastaan romanialaisille taloudellisille toimijoille, ovat syrjivia muunmaalaisia kohtaan 
ja Eurooppa-sopimuksen saannosten vastaisia. 
Kilpailuviraston toimivalta hintojen saantelyn osalta on erittain laaja, ja sita pitaisi 
rajoittaa kattamaan ainoastaan peruspalvelut ja -tuotteet. 
Valtiontukien osalta Romania ei Hilla hetkella tayta valtiontukien uskottavan valvonnan 
jarjestelmaa koskevia ehtoja. Asianmukainen lainsaadanto puuttuu. Tukien 
myontamisessa ei noudateta vaadittavaa avoimuutta, ja on valttamatonta luoda nopeasti 
voimassa olevia valtiontukia koskeva inventaario, joka sisaltaa kaikki valtion ja 
alueellisten tai paikallisviranomaisten myontamat tukitoimenpiteet ja kaikki julkisista 
mali.rarahoista rahoitetut tuet. 
Lisaksi on huomattava, etta nayttaa silta, etta tietyt tukitoimenpiteet on sidottu 
vientisuoritukseen, mika on selvasti Eurooppa-sopimuksen vastaista, ja merkittava osa 
valtiontuesta on myonnetty valillisen tuen muodossa, kuten verohelpotuksina, velan 
kuittauksina ja veronmaksun lykkayksina. Tallaiset tukitoimenpiteet ovat toimintatukea, 
mika on sallittua vain hyvin tiukoin ehdoin. Koska avoimuutta ei viela ole, on epaselvaa, 
onko noudatettu toimintatuen myontamisehtoja. 
Sen lisaksi, etta hyvaksytaan Euroopan unionin lainsfilidantoa riittavan lahella oleva 
lainsaadanto, kilpailulain uskottavaan tiytintoonpanoon tarvitaan hyvintoimivat 
kilpailuolosuhteita ja valtiontukia valvovat viranomaiset. Lisaksi vaaditaan, etta 
tuomioistuinlaitos, julkishallinto ja taloudelliset toimijat ymmartavat riittavasti 
kilpailulakia ja kilpailupolitiikkaa. 
Piitelmit 
Kilpailulainsiidinnon lahentamisessa on saatu aikaan huomattavaa edistysta. Lain 
taytantoonpano seka kahden kilpailuviranomaisen lisakouluttaminen tehtaviinsa on nyt 
tarkefili 
Valtiontukien osalta ei ole saavutettu toistaiseksi kovin paljon edistysta, ja tyota on viela 
paljon tehtavana valtiontukien valvontaa koskevien vaatimusten tayttamiseksi 
keskipitkalla aikavalilla, erityisesti avoimuuden luomiseksi yhteison kaytannon mukaisen 
uskottavan tuki-inventaarion avulla ja hyvaksymalla tarpeelliset saannot valtionavun 
uskottavaa valvontaa varten. 
Yksi kilpailupolitiikan valittomimpia haasteita on sen varmistaminen, etta 
kilpailusaantoja sovelletaan myos niin sanottuihin "regies autonomes'hin", jotka on 
suljettu kilpailusaantojen, mukaan lukien valtiontukisaantojen, tavanomaisen 
soveltamisen ulkopuolelle. 
Lisaksi vaikuttaa silta, etta tietyilla aloilla on voimassa erityis-tai yksinoikeuksia, jotka 
eivat ole yhteison saannoston mukaisia. Naita ongelmia pitaisi kasitella 
lahitulevaisuudessa. 
3.2 Innovaatiot 
Tietoyhteiskunta 
58 
Nykytilanne 
Tietotekniikka ja televiestinta tarjoavat yhdessa valtavia taloudellisia ja yhteiskunnallisia 
mahdollisuuksia erityisesti Romaniassa. Ennen vuotta 1989 naita mahdollisuuksia ei 
hyodynnetty, vaikka peruskoulutusta arvostettiinkin hyvin paljon. Ta.man seurauksena 
henkilokohtaisten tietokoneiden kysynta on kehittynyt palj on nopeammin kuin normaalin 
kasvun seurauksena voitiin odottaa. Jos Intemet-liittymien maara kasvaa samaa vauhtia, 
nykyisin noin 40 vuotta EU:n keskitasoa jaljessa oleva tietoliikenneinfrastruktuuri tulee 
jarruttamaan tietoyhteiskunnan kehittymista. Vuoden 1997 alussa lntemet-palvelimia 
arvioitiin olevan 0,4 tuhatta asukasta kohti. Henkilokohtaisten tietokoneiden 
kokonaismaara oli 65 000, ja maara oli kasvanut noin 17 prosenttia. Toukokuussa 1997 
RoEduNet, korkea-asteen koulutuksen yleinen verkko, avasi nopean VSAT-valitteisen 
yhteyden. 
Vuoden 1997 alussa hallitus perusti valtion tietotekniikkatoimikunnan paasihteeristonsa 
alaisuuteen. Toimikunta laati Romanian liittymista Euroopan unioniin valmistelevan 
strategian tietotekniikan alalla. Strategian tavoitteena on edistaa arkkitehtuuria, johon 
kuuluu: 
-kansallinen runkoverkko 
-asiakirjojen hallinta hallintoelimissa (tarjouskilpailu on avattu) 
-kansallisten jarjestelmien runko (rekisterit ja nimikkeistot) 
-tietoa koskeva lainsaadanto (joka sisaltaa Euroopan yhteison lainsaadannon 
perusteella laaditut lait henkilotietojenja yksityisyyden suojaamisesta) 
-ohjelmistoteollisuuden tukeminen. 
Piitelmit 
Telealan vapauttaminen on Romaniassa edistynyt toistaiseksi hitaasti, ja maan 
BKT /asukas on viela yksi alueen alhaisimpia. Ta.man vuoksi tietoyhteiskunnan 
mahdollisuudet toteutettaneen myohemmin kuin KIE-maissa keskimaarin, jos 
merkittavia parannuksia ei saada aikaan. 
Yleissivistilvil ja ammatillinen koututus sekil nuoriso 
EY:n perustamissopimuksen 126 ja 127 artiklassa maarataan, etta yhteiso myotavaikuttaa 
korkealaatuisen koulutuksen kehittamiseen ja toteuttaa ammatillista koulutusta koskevaa 
politiikkaa, milla toimilla pyritaan edistamaan eurooppalaista ulottuvuutta koulutuksessa 
seka parantamaan teollisiin muutoksiin mukautumista ja tyomarkkinoiden joustavuutta 
ammattikoulutuspolitiikkoj en kautta. 
Eurooppa-sopimuksessa ja sen lisapoytakirjassa maarataan naiden alojen yhteistyosta 
erityisesti puiteohjelmaan osallistumisen kautta. Valkoiseen kirjaan ei sisally ta.man alan 
toimenpiteita. 
Yleiskuvaus 
Romania kayttaa koulutukseen 3,4 prosenttia BKT:sta. Valtion menoista noin 9,9 
prosenttia on osoitettu koulutukseen. Opetusministerion talousarviosta 75 prosenttia 
59 
menee palkkoihin, 5 prosenttia valtta.mattomiin kunnostustoihin ja investointeihin ja 
loput kayttokustannuksiin ja tarkeimpiin oppikirjoihin. 
Roinaniassa on 3 600 000 koululaista, 350 000 opiskelijaa ja 280 000 opettajaa (joista 
22 600 korkea-asteen koulutuksessa). Romanian yliopistotasoa edeltavaan jarjestelmaan 
kuuluu 29 000 koulua, joista 1 300 on lukioita, 800 ammattikouluja, taydentavia kouluja 
tai harjoittelukouluja ja 1 300 erityisia lukion jalkeisia ja teknisia kouluja. 
Yliopistojarjestelmaan kuuluu 325 yksikkoa, joista 63 on julkisia oppilaitoksia ja 262 
yksityisia. 
Talla alalla toimivia laitoksia ovat opetusministerio, tyovoimaministerio yhdessa 
tyomarkkinaosapuolten kanssa, 
kasvatustieteiden instituutti, 
(tyomarkkinaosapuolet, yritykset). UNESCO:n 
yliopistot ja kansallinen komitea 
muut asianomaiset Romaniassa, 
osapuolet 
Kunnianhimoinen uudistussuunnitelma on laadittu koulutuksen kaikille tasoille 
(perusasteen, toisen asteen, ammatilliselle ja korkea-asteen koulutukselle). Heinakuussa 
1995 voimaan saatettu koulutusta koskeva laki on edistyksellinen ja yhdenmukainen 
EU :n vaatimusten kanssa. 
Tempus-ohjelma on osaltaan edistanyt korkea-asteen koulutuksen uudistamista 
koskevien tavoitteiden saavuttamista ja luonut perustan yhteistyolle EU:n korkea-asteen 
oppilaitosten kanssa. 
Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi 
Romanian hallitus on vakuuttunut koulutusjarjestelman uudistamisen 
valtta.mattomyydesta demokraattisen yhteiskunnan ja markkinatalouden uusien tarpeiden 
tyydyttamiseksi ja koulutusjarjestelman laadun kohottamiseksi EU:n vaatimusten 
mukaiseksi. 
Suurin ongelma uudistuksen tiella on niiden koulutusalalle osoitettujen valtion varojen 
vahyys, jotka on tarkoitettu koulutuksen perusrakenteiden kohentamiseen ja 
yllapitamiseen, opetusmateriaalien ja -valineiden hankintaan ja kilpailukykyisten 
palkkojen maksamiseen opetushenkilok:unnalle. 
Muita tekijoita, jotka voivat vaarantaa uudistuksen onnistumisen, ovat opetusministerion 
heikko hallinnollinen kapasiteetti uudistuksen taytantoonpanemista ajatellen seka 
muutosten kansallisella ja paikallisella tasolla herattama vastustus. 
Romania osallistuu yhteison Sokrates-, Leonardo da Vinci-ja Nuorten Eurooppa 
-ohjelmiin vuodesta 1997 alkaen ja ta.ma edesauttaa Roinanian valmistautumista unioniin 
liittymista varten. 
PIUltelmit 
Unioniin liittymista ajatellen nailla aloilla ei ole odotettavissa suuria ongelmia. 
60 
Tutkimus ja teknologinen kehittimineu 
Perustamissopimuksessa ja puiteohjelmassa maarattyjen tutkimuksen ja teknologisen 
kehittamisen yhteison tason toimien tavoitteena on Euroopan teollisuuden kilpailukyvyn 
ja yleisen elamanlaadun parantaminen seka kestavan kehityksen, ymparistonsuojelun ja 
muiden yhteisten politiikkojen tukeminen. 
Eurooppa-sopimuksessa ja sen lisapoytakirjassa maarataan naiden alojen erityisesti 
puiteohjelmassa tehtavasta yhteistyosta. Valkoiseen kirjaan ei sisally alaa koskevia 
valittomia toimenpiteita. 
Yleiskuvaus 
Alan toimintaa harjoittavat tutkimus- ja teknologiaministerion valvonnassa korkeakoulut, 
ministerioiden alaiset tutkimusyksikot seka akatemioiden (Romanian akatemia, 
maatalous- ja metsatieteen akatemia seka laaketieteen akatemia) alaiset laitokset. 
Alan menot ovat Hilla hetkella yhteensa 0,68 prosenttia BKT:sta; vuoden 2000 
tavoitteena on 1 prosentti. 
Hallituksen ensisijaiset tavoitteet ovat seuraavat: 
-alan kansallisten valmiuksien sailyttaminen ottaen huomioon maan todelliset tarpeet, 
-jarjestelman rakenneuudistus ja mukauttaminen Euroopan unionin j arjestelmaan, 
-yhteensopivuus markkinatalouteen siirtymisen kanssa. 
Saannollinen yhteistyo Euroopan yhteison kanssa alkoi vuonna 1992 tutkimuksen ja 
teknologisen kehittamisen kolmannessa puiteohjelmassa. Ta.ban mennessa yhteistyo on 
keskittynyt paaasiassa COPERNICUS-ohjelmaan (KIE-maiden ja IVY-maiden kanssa 
harjoitettavan yhteistyon erityisohjelma), ja osallistuminen neljanteen puiteohjelmaan on 
melko vahaista. Romania on COST:n (tieteellisen ja teknisen tutkimuksen 
eurooppalainen yhteistyo) ja EUREK.An (Euroopan tutkimustoiminnan 
koordinointivirasto) jasen. 
A.skettain hyvaksyttiin laaja-alainen kansallinen "Horizon 2000" -ohjelma ja perustettiin 
teollisuudelle ja pk-yrityksille tarkoitettu erityisrahasto, jota hallinnoi valtion teknologian 
siirron ja innovaation keskus. 
Alaa koskevat tilastot eivat viela ole OECD:n standardien mukaisia. 
Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi 
Tutkimus- ja teknologiaministerion perustamisesta vuonna 1992 lahtien on pyritty 
voimakkaasti kaikkien alan rakenteiden rationalisointiin ja nykyaikaistamiseen valtiossa, 
joka on viela erittain keskusjohtoinen ja jossa yksityiset hankkeet ovat edelleen vahaisia 
ja epavarmoja. Na.ma toimenpiteet, joihin on liittynyt tutkijoiden kokonaismaaran 
voimakas vaheneminen, ovat tuottaneet myonteisia tuloksia. Romanian jarjestelmaan 
61 
vaikuttaa kuitenkin edelleen voimavarojen voimakas keskittyminen julkiselle sektorille ja 
tutkimustulosten vahainen kysynta seka yksityisessa etta julkisessa teollisuudessa. 
Kahden-ja monenvalinen yhteistyo ( erityisesti Euroopan unionin kanssa) osoittaa, etta 
maan tutkijat ja tieteelliset rakenteet ovat kykenevia kansainvaliseen kumppanuuteen. 
Jollei voimakkaisiin taloudellisiin uudistuksiin ryhdyta, alan rakenteet jaavat kuitenkin 
riippuvaisiksi hallituksen paatoksista ja taloudellisesta tuesta. Talloin koko jarjestelman 
kilpailukyky pysyy heikkona eivatka Romanian tutkijat voi taysipainoisesti osallistua 
kansainvaliseen yhteistyohon. Taman vuoksi on tarpeellista jatkaa sellaisten aloitteiden 
tukemista, joiden tavoitteena on jarjestelman rationalisointi, infrastruktuurin ja laitteiden 
kehittaminen ja tutkijoiden aseman parantaminen. 
Plltelmlt 
Romanian tutkimuksen ja teknologisen kehittamisen jarjestelman muuttuminen 
tehokkaaksi ja kansainvalisesti kilpailukykyiseksi vaatii lisaponnisteluja. Liittymisen 
kannalta talla alalla ei kuitenkaan liene odotettavissa erityisia ongelmia. 
Teleyiestintl 
Euroopan yhteison televiestintapolitiikan tavoitteena on poistaa esteet telelaitteiden, 
-palvelujen ja -verkkojen yhtenaismarkkinoiden tehokkaan toiminnan tielta, avata 
ulkomaiset markkinat EU:n yrityksille ja tarjota yleisesti saatavia nykyaikaisia palveluja 
kaikille EU:n asukkaille ja yrityksille. Nama tavoitteet saavutetaan yhdenmukaistamalla 
tarjottavien palvelujen standardit ja edellytykset, vapauttamalla paatelaitteiden, 
palvelujen ja verkkojen markkinat ja antamalla tarpeellinen lainsaadanto. V aikka 
tavoitteiden saavuttamiseksi tarvittavat direktiivit on nyt annettu j a tarvittavat 
toimintaperiaatteet vahvistettu, julkisen puhelintoiminnan ja siihen liittyvan 
infrastruktuurin kayton vapauttamista lykataan joissakin jasenvaltioissa vuodella tai 
kahdella vuodesta 1998. 
Eurooppa-sopimuksessa maarataan yhteistyosta, jolla pyritaan saamaan standardit ja 
kaytannot kohti Euroopan yhteison tasoa televiestinta- ja postipolitiikassa, 
standardoinnissa, lainsaadantoperiaatteissa ja infrastruktuurin uudistamisessa. 
Valkoisessa kirjassa keskitytaan tarkastelemaan saantelyn, verkkojen ja palvelujen 
lahentmnista, jota taydennetaan muilla toimilla, jotka vahitellen vapauttavat telealan. 
Yleiskuvaus 
1980-luvun lopulla Romanian verkko oli heikosti kehittynyt. Se koostui vanhentuneesta 
sahk6mekaanisesta laitteistosta, ja useimmilla maaseutualueilla oli vain kasivalitteisia 
vaihteita. Vuonna 1991 puhelintiheys oli 10,8 prosenttia, ja sittemmin se on noussut 13,9 
prosenttiin vuoden 1997 tammikuussa (vuonna 2005 puhelintiheyden odotetaan olevan 
30 prosenttia). Puhelinliittyman jonotusaika on keskimaarin 4,8 vuotta. 
Saantelyviranomaisena on viestintaministeri6, josta operaattori Rom Telecom on 
naennaisesti erillaan. Vuoden 1996 kesakuussa annettiin uusi telelaki, jolla taydennetaan 
erillisen saantelyelimen, yleisen viestintatarkastuslaitoksen, laatimaa institutionaalista 
jarjestelmaa. Yleinen viestintatarkastuslaitos vastaa posti-ja telealan sfilinnosten 
soveltamisesta. 
62 
Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi 
Telealan vapautuminen 
Maailman kauppajarjeston WTO:n vuoden 1997 neuvotteluissa tehtyjen sitoumusten 
mukaan hallitus poistaa Rom Telecomilta kiintean verkon ja puhelintoiminnan tarjonnan 
yksinoikeudet 1. tammikuuta 2000. Analogisen matkapuhelinverkon lisaksi kahdelle 
digitaaliselle matkapuhelinverkolle (GSM) myonnettiin toimilupa vuoden 1996 lopussa. 
Rom Telecomille myonnettiin kolmannen digitaalisen (DCS 1800-standardia kayttavan) 
matkapuhelinverkon toimilupa vuoden 1997 kesakuussa. Toimilupa on myos annettu 
25:lle henkilohakupalvelujen tarjoajalle seka kahdelle datasiirto-operaattorille. Lisaksi 
Romaniassa on 8 500 VSAT-verkkoa, joihin on liitetty 160 000 tilaajaa. Toimilupien 
myontamista paikallisten telepalvelujen tarjoajille maaseutualueilla vuoden 2002 jalkeen 
suunnitellaan. Vuoden 1997 maaliskuusta lahtien datasiirtopalvelujen tarjoaminen 
kaapelitelevisioverkkojen valityksella on ollut sallittua. 
Vuonna 1997 hallitus on paattanyt joukosta toimenpiteita, joilla maaritellaan Rom 
Telecomin muuttaminen asteittain kaupalliseksi yritykseksi. Osittaisen yksityistamisen 
strategia julkistettiin aikaisemmin samana vuonna, ja jonkin strategisen kumppanin 
kanssa aiotaan toteuttaa yhteenliittyma vuonna 1998. 
Lainsiiiidiinnon liihentiiminen Euroovan vhteison lainsaiidiintoon 
Ennen vuotta 1996 osa telealan lainsaadannosta oli jo osittain yhteison saannoston 
mukaista, koska ministerioiden antamilla asetuksilla ja toimiluvilla oli avattu 
markkinalohkoja esimerkiksi datasiirto-, VSAT-ja analogisten matkapuhelinpalvelujen 
alalla. Muilla asetuksilla on toteutettu tiettyja yhdenmukaistamisperiaatteita, kuten 
avoimen verkon tarjonnan soveltaminen kiinteisiin johtoihin. 
Vuoden 1996 kesakuussa annettiin uusi telelaki, joka laadittiin Euroopan komission 
toimiessa neuvonantajana Euroopan yhteison lainsaadannon mukaiseksi. Uudessa laissa 
saadetaan, etta saantelyviranomaisesta tulee vuonna 1998 taysin toimintakelpoinen 
kansallinen saantelyviranomainen. 
Rom Telecomin omistussuhteiden valvonta siirretaan viestintaministeriolta valtion 
omaisuudesta vastaavalle rahastolle, ja nain erotetaan saantelytehtavat operaattorin 
tehtavista, jotka molemmat kuuluvat hallituksen alaisuuteen. Merkittavia toimenpiteita 
on toteutettava lainsaadannon, esimerkiksi toimilupien myontamis-, yleispalvelu- ja 
yhdysliikennelainsaadannon taytantoonpanemiseksi. 
Radiotaajuusspektrin kayttoa koskeva lakiluonnos on odotettavissa vuonna 1998. Silla 
luotaisiin entista avoimemmat ja syrjimattomammat taajuuksien jakamis- ja 
hallinnoirnisrnenettelyt. 
Uuden, yhteison saannoston mukaisen lainsaadannon antamiseen j a uuden lainsaadannon 
taytantoonpanemiseen ja erityisesti oikeudenmukaisen kilpailun seurantaan tarvittava 
hallintokapasiteetti vaikuttaa riittamattomalta. Duden saantelyviranomaisen voidaan 
kuitenkin odottaa parantavan mahdollisuuksia tayttaa lainsaadannon 
lahentamisvaatimukset. 
63 
Infrastruktuuri 
Pitkan aikavalin tavoitteet ovat verkon digitalisoinnin loppuun saattaminen vuoteen 2005 
mennessa ja kansallisen valokaapelirunkoverkon loppuun saattaminen. Vuoden 1997 
alussa oli asennettu tarkeimmat aluekeskukset yhdistavaa valokaapelia 3 000 kilometria, 
ja verkon laajentaminen 7 000 kilometrin pituiseksi on meneillaan. Vuonna 1998 aiotaan 
ottaa kayttoon ISDN-palvelut. Digitaalista valityslaitteistoa valmistetaan paikallisesti 
200 000 liittyman vuosivauhtia Siemensin ja Alcatelin yhteisyrityksissa. 
Vuosina 1991-1997 puhelintiheys kasvoi 10,8 liittymasta 13,9 liittymaan sataa asukasta 
kohti. Sen suunnitellaan olevan 28 liittymaa sataa asukasta kohti vuoden 2005 loppuun 
mennessa (lrlannissa, Portugalissa ja Kreikassa on nykyisin keskimaarin 44 liittymfili 
sataa asukasta kohti). Verkon digitalisointi edistyy kohtalaisen hyvin, ja vuoden 1996 
loppuun mennessa 28 prosenttia oli digitalisoitu (Irlannissa, Portugalissa ja Kreikassa 
luku on keskimaarin 62,4 prosenttia). Hallituksen suunnitelmissa on digitalisoida koko 
verkko vuoteen 2005 mennessa. Sijoitukset telealalla olivat vahaisia vuonna 1995 ja 
1996: vain 1,1 prosenttia BKT:sta investoitiin televiestintaan. Vuonna 1997 
asennettavien liittymien maaran odotetaan kolminkertaistuvan, mika vaatii huomattavia 
investointeja. Analogisten matkapuhelinpalvelujen tilaajien maara vuoden 1996 lopussa 
oli noin 20 000 eli sataa asukasta kohti oli 1,2 liittymaa. Digitaaliset 
matkapuhelinpalvelut (GSM) alkoivat vuoden 1997 huhti-kesakuussa, ja ne herattivat 
heti niin suuren kiinnostuksen, etta muutamassa viikossa tilaajia oli yli 30 000. 
Kaapelitelevisioverkkoon on liitetty noin 2 000 000 tilaajaa, operaattoreita on useita 
satoja ja verkko peittaa 80 prosenttia maasta. 
Osa Telefonica Romanian analogisesta matkapuhelintoiminnasta on 
ulkomaalaisomistuksessa (59,9 % Espanjan Telefonicalla ja 19,9 % Rom Telecomilla ja 
Radio Comunicatiilla kummallakin). Sama pa.tee datasiirtopalvelujen tarjoajaan Global 
One Romaniaan (Global One 50,3 %, Rom Telecom 49,5 %) seka kahteen GSM-verkon 
operaattoriin MOBILROMiin (France Telecom 51 %, romanialaisyritykset 41 %) ja 
MOBILFONiin (kanadalainen Telesystems 39,9 %, Airtouch 10 % ja 
romanialaisyritykset 50,1 %). 
Alan kilpailukyky , 
Vuonna 1995 Romanian telealalla oli 17,9 tyontekijaa tuhatta liittymaa kohti (lrlannissa, 
Portugalissa ja Kreikassa vastaava luku oli 6,2). Vuonna 1996 tyydyttarnatonta 
puhelinliittymien kysyntaa oli paljon, ja odotusaika oli keskimaarin 4,8 vuotta. 
Infrastruktuuria puuttuu erityisesti joiltakin maaseutualueilta. Yritysviestintaan 
tarkoitetun perusliittyman hinta (112 ecua) on alueen alhaisimpia. Yhden liittyman 
tuottamat tulot (noin 90 ecua vuonna 1995) ovat myos alueen alhaisimpia, eivatka ne riita 
siihen, etta Rom Telecom saisi lisattya sijoituksiaan ilman huomattavaa ulkopuolista 
tukea. Hintojen tasapainottaminen on kuitenkin alkanut vuonna 1997. 
PiUltelmit 
Romania kohdannee joitakin vaikeuksia yhteison mallin mukaisessa telealan 
vapauttamisessa, koska ala kehittyy hitaasti ja vapauttamisessa on viiveita. Jos uusi 
64 
lainsruidmito pannaan taytmitoon lahivuosina, Romanian voidaan odottaa saavan 
lainsaadmitonsa kokonaan lahennettya EU :n saannostoon keskipitkalla aikavalilla. Alan 
kilpailukyky riippuu ratkaisevasti verkkojen ja palvelujen nykyaikaistamisohjelman 
nopeutumisesta, ulkomaisten sijoitusten lisaantymisesta seka yleisten televerkkojen 
operaattorin markkinalahtoisemmasta j a joustavammasta hallinnosta. 
Audiovisuaalineu ala 
Audiovisuaalista alaa koskevan yhteison siiiinnoston tavoitteena on sisamarkkinoiden 
yhteydessa toteutettava audiovisuaalisten palvelujen tukeminen ja vapaa liikkuvuus 
Euroopan unionissa seka eurooppalaisen ohjelmateollisuuden edistaminen. Televisio 
ilman rajoja -direktiiviin, jonka soveltamisala koskee kaikkia yleisradiopalvelun 
harjoittajia lahetystavasta (maanpaallinen, satelliitti-, kaapelilahetystoiminta) tai niiden 
yksityis- tai julkisoikeudellisesta luonteesta riippumatta, sisaltyy yhteison siiiinnosto, 
jossa maaritellaan rajat ylittavmi yleisradioinnin perussaannot. Saannoston paakohtia 
ovat: varmistaa televisiolahetysten vapaa liikkuvuus jasenvaltioiden valilla, edistaa 
eurooppalaisten audiovisuaalisten teosten tuotantoa ja levitysta (sruitamalla 
eurooppalaisiin teoksiin ja itsenaisten tuottajien teoksiin sovellettavista lahetysaikojen 
vahimrnaisosuuksista), maarittaa televisiomainontaa koskevat perusstandardit, luoda 
alaikaisten suojelua koskevat saannokset ja mahdollistaa vastineoikeus. 
Eurooppa-sopimuksessa maaratami yhteistyosta audiovisuaalisen teollisuuden 
edistamiseksi ja nykyaikaistamiseksi seka audiovisuaalisen alan politiikan 
lainsaadannolliseksi yhdenmukaistamiseksi. 
Televisio ilman rajoja -direktiivi sisaltyy valkoiseen kirjaan ensimmaisen vaiheen 
toimenpiteena. 
Yleiskuvaus 
Audiovisuaalisen alan oikeusperusta maaritellaan radio-ja televisiolahetystoiminnan 
harjoittamista koskevassa laissa. Riippumattomana saa.ntelyelimena toimiva kansallinen 
audiovisuaalisen alan neuvosto perustettiin heinakuussa 1992. 
Julkisen palvelun yleisradiotoiminnan harjoittaja on 'Romanian televisio', jonka lisaksi 
1990-luvulla on perustettu useita yksityisia yhtioita, jotka toimivat kansallisella tasolla 
tai paikallisesti. Kansallisella tasolla toimiva yksityinen kaupallinen kanava 'ProTV' on 
talla hetkella (vuoden 1997 alkupuolella) johtava televisiolahetystoiminnan harjoittaja. 
Kaapelitelevisiolla on merkittava osuus markkinoista. 
Elokuvatuotannon valtion monopoli lakkautettiin vuonna 1990, jolloin perustettiin 
riippumaton kansallinen elokuvakeskus (National Film Centre), jonka tehtavana on 
elokuvien tuotanto ja levitys. Romaniassa toimii nykyisin joukko yksityisia elokuvien 
tuotantoyhtioita. Kulttuuriministerion alainen valtionsektori tuottaa edelleen elokuvia, 
mutta elokuvien rahoitusta on vahennetty voimakkaasti. Elokuvien levitysta hoitaa 
valtion monopolin asemassa oleva 'RADEF-Romaniafilm' -yhtio. Ulkomaiset yhtiot 
eivat toimi suoraan elokuvien levityssektorilla. 
Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi 
65 
Romanian audiovisuaalinen ala pyrkii uudelleen vakiinnuttamaan asemansa viime 
vuosien huomattavien muutosten jalkeen. Nopea kasvu ja jatkuvat muutokset ovat sille 
ominaisia. Sen kyky sopeutua kunnolla yhteison siiiinnoston noudattamiseen edellyttaa, 
etta parannetaan ohjelmantuotantoteollisuuden mahdollisuuksia vastata mukautetun 
sWintelykehyksen sille asettamiin huomattaviin haasteisiin. 
Romanian audiovisuaalisen alan lainsaadanto ei ole taysin Televisio ilman ra101a -
direktiivin mukainen. Se on edelleen useilta osiltaan puutteellinen erityisesti sellaisten 
keskeisten kysymysten osalta kuin lahetysten vastaanottoa koskeva vapaus, 
eurooppalaisen tuotannon edistaminen (jota koskeva muutos on valmisteltavana), 
itsenaiset tuottajat ja mainonnan sisaltoa koskevat saannot. 
Audiovisuaalisen alan lainsaadantoa koskevat muutosehdotukset on valmisteltu, j a 
parlamentin on maara kasitella niita vuoden 1997 loppupuolella. Muutosehdotukset ovat 
suurelta osin yhtenevia audiovisuaalista alaa koskevan yhteison siiiinnoston kanssa ja ne 
arvioidaan hyvaksyttavan vuoden 1998 aikana. 
Piitelmit 
Edellyttaen, etta alan teollisuudessa suoritetaan tarvittavat rakenteelliset 
sopeuttamistoimet, on toteutettava pitkaaikaisia toimia lainsaadannon muuttamiseksi, 
jotta Romania voisi tayttaa keskipitkalla aikavalilla audiovisuaalista alaa koskevat 
Euroopan unionin vaatimukset. 
3.3 Taloutta ja verotusta koskevat kysymykset 
Talons-ja rahaliitto 
Romanian liittyessa Euroopan unioniin EMUn kolmas vaihe on jo alkanut. EMUn 
kolmas vaihe merkitsee suuria muutoksia kaikille jasenvaltioille, myos niille, jotka eivat 
osallistu euro-alueeseen. Kaikki jasenvaltiot, uudet mukaan lukien, osallistuvat taysin 
talous-ja rahaliittoon ja jokaisen jasenvaltion talouspolitiikka koskee muita 
jasenvaltioita. Jasenvaltiot osallistuvat talouspolitiikan koordinointiin (kansalliset 
lahentymisohjelmat, laajat talouden suuntaviivat, monenvalinen valvonta, liiallista 
alijaamaa koskeva menettely). Jasenvaltioita vaaditaan noudattamaan kasvua ja vakautta 
koskevaa sopimusta, luopumaan kaikesta suorasta keskuspankkirahoituksesta julkisen 
sektorin alijaaman poistamiseksi ja julkisten viranomaisten rahoituslaitoksilta saamista 
suosituimmuusluotoista seka saattamaan paatokseen paaomaliikkeiden vapauttaminen. 
Liittyminen unionin jaseneksi merkitsee laheisempaa raha-ja valuuttapoliittista 
yhteistyota Euroopan unionin kanssa. Tama vaatii raha-ja valuuttapolitiikan alueella 
rakenteellisten uudistusten vahvistamista. Jasenvaltiot, jotka eivat osallistu euro­
alueeseen, voivat harjoittaa itsenaista rahapolitiikkaa ja osallistua rajoitetusti 
keskuspankkien eurooppalaiseen jarjestelmaan. Kyseisten valtioiden keskuspankkien on 
oltava riippumattomia ja hintojen vakauden on oltava niiden ensisijainen tavoite. 
Rahapolitiikkaa taytyy harjoittaa markkinoihin perustuvin valinein ja sen on 
''tehokkaasti" valitettava suuntaukset reaalitalouteen. Taman vuoksi uudistuksia on 
jatkettava rahapolitiikan tehokkuutta estavien tekijoiden poistamiseksi. Naita esteita ovat 
66 
muun muassa kilpailun puute pankkialalla, rahoitusmarkkinoiden heikko kehitys ja 
pankkialan jarjestamattomat luotot. Jokaisen jasenvaltion valuuttapolitiikka koskee 
kaikkia jasenvaltioita ja jokaisen jasenvaltion on kyettava vakauttamaan valuuttansa 
myohemmin pfilitettavassa mekanismissa. 
Koska Euroopan unionin jasenyys merkitsee EMDn tavoitteiden hyvaksymista, 
Romanian on taytettava lahentymisperusteet, vaikka sen ei tarvitse valttamatta tapahtua 
liittymisajankohtana. Vaikka lahentymisperusteiden tayttaminen ei olekaan Euroopan 
unionin jasenyyden ehtona, perusteet ovat tarkea vertailukohta vakauteen pyrkiville 
makrotalouspolitiikoille, ja uusien jasenvaltioiden on aikanaan taytettava ne pysyvasti. 
Ta.man vuoksi jarjestelmallisen talouden siirtyman ja markkinatalouteen suuntautuneiden 
rakenneuudistusten menestyksellinen paatokseen saattaminen on olennaisen tarkeaa. 
Romanian taloudellista tilannetta ja sen edistymista on jo analysoitu ta.man 
maalausunnon aikaisemmissa luvuissa. 
Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi 
Romanian keskuspankki on muodollisesti suhteellisen riippumaton hallituksesta 
pfilijohtajan nimittamismenettelyn ja rahapolitiikan harjoittamisen subteen. Keskuspankin 
saantojen mukainen tavoite on varmistaa Romanian valuutan vakaus. Tavoitetta ei 
kuitenkaan aina ole tulkittu hintojen vakaudeksi. Keskuspankkia koskevan lain 
saannokset eivat ole viela yhteensopivia budjettialijaaman rahoituksen kieltamista 
koskevan Euroopan yhteison perustamissopimuksen maarayksen kanssa. Romanian 
keskuspankki ei ole myoskaan aiemmin noudattanut laissa saadettyja budjettialijfiliman 
rahoitusta koskevia rajoituksia. Vuoden 1996 marraskuussa valittu hallitus on sitoutunut 
tukemaan rahapolitiikan tiukentamista. Tama merkitsee sita, etta keskuspankin ei pitaisi 
nyt rahoittaa budjettialijaamaa. 
Rahapolitiikalla ei ole aina pyritty hintavakauteen. Kolmen laskevan inflaation vuoden 
jalkeen inflaatio lisaantyi jalleen vuonna 1996. Tama johtui huomattavasta 
budjettialijfiliman rahoittamisesta (marraskuun vaalien motivoimasta) ja keskuspankin 
harjoittamasta liikepankkien jalleemahoittamisesta. Lisaksi keskuspankki on 
"erikoispankkien" valityksella myontanyt edullisia luottoja kokonaisille tehottomille 
taloussektoreille. Dusi hallitus nayttfili omaksuneen tiukemman raha-ja finanssipoliittisen 
strategian. Kaikki hitaasti uudistuville talouksille yhteiset tekijat estavat kuitenkin 
rahapolitiikan tehokkuutta. Valtion pankit hallitsevat edelleen pankkialaa, joka on erittain 
jakautunut. Rahoitusmarkkinat ovat vasta lapsenkengissaan, ja keskuspankilla ei ole 
merkityksellista kokemusta markkinoihin perustuvien rahapolitiikan valineiden kaytosta. 
Hiljattain annetun konkurssilain taytantoonpano tuottaa edelleen vaikeuksia, ja 
jarjestamattomat lainat ovat huomattava ongelma. 
Vuodesta 1991 Romanian valuuttakurssijarjestelma on muodollisesti ollut vapaa kellutus. 
Vuoden 1994 alusta Romanian keskuspankki on to1mmut aktiivisesti 
valuuttamarkkinoilla: valuuttakurssijarjestelma on kaytannossa ollut askeltava 
devalvaatio. Silloin kun on esiintynyt kaupallisen valuuttakurssin heikentymispaineita, 
keskuspankki on ottanut kayttoon hallinnollisia rajoituksia pankkienvalisilla 
valuuttamarkkinoilla. Nain tapahtui erityisesti vuonna 1996, kun keskuspankki peruutti 
kaikkien yksityisten pankkien valuuttatoimiluvat valttaakseen kevyesta politiikasta 
johtuvan kaupallisen valuuttakurssin heikentymisen. Dusi hallitus on suosinut 
67 
''virallisen" ja "kaupallisen" kurssin yhdentarnista. Kurssi on nyt vakaa tiukan raha-ja 
finanssipolitiikan ansiosta. 
Plltelmlt 
On ennenaikaista arvioida, pystyyko Romania osallistumaan euro-alueeseen 
liittymisajankohtana. Se riippuu rakenneuudistuksessa saavutetusta menestyksesta, joka 
mahdollistaa Uihentymisperusteiden tayttamisen ja niiden jatkuvan noudattamisen. 
Lahentymisperusteet eivat kuitenkaan ole ehto liittymiselle. 
Romanian osallistuminen EMUn kolmanteen vaiheeseen euro-alueeseen kuuluniattomana 
jasenvaltiona aiheuttaa yha ongelmia keskipitkalla aikavalilla. Keskuspankkia koskeva 
lainsaadanto ei ole taysin Euroopan yhteison saantojen mukainen ja raha-ja 
valuuttakurssipolitiikkojen vakauteen suuntautuvan tuloksen on parannuttava 
merkittavasti. 
Yerotus 
Valittoman verotuksen alalla yhteison saannosto koskee paaas1assa yritys-ja 
paaomaverojen tiettyja nakokohtia. EY :n perustamissopimuksen neljalla vapaudella on 
laajempi vaikutus kansallisiin verojarjestelmiin. 
Valillista verotusta koskeva saannosto koostuu ensisijaisesti yhdenmukaistetusta 
lainsfilidannosta arvonlisaveron ja valmisteverojen alalla. Siihen sisaltyy kasautumaton 
yleinen kulutusvero (AL V), jota kannetaan kaikissa tavaroiden ja palveluiden tuottamisen 
ja jakelun vaiheissa. Tama merkitsee kotimaisten ja ei-kotimaisten (tuonnin) 
liiketapahtumien yhtalaista verotuskohtelua. AL V-saannostoon sisaltyy myos Euroopan 
unionin sisalla verovelvollisten valilla toteutettavien liiketapahtumien verotusta koskevia 
siirtymasaantoja. Valmisteverojen osalta saannosto sisaltaa yhdenmukaista 
verotusrakennetta ja verojen vahimmaiskantaa koskevat saannot seka yhteiset saannot 
valmisteveron alaisten tuotteiden hallussapidosta ja liikkumisesta (mukaan lukien 
verottomia varastoja koskevat saannot). Yhtenaismarkkinoiden toteuttamisen johdosta 
yhteison sisarajoilta poistettiin kaikki verotarkastukset tammikuussa 1993. 
Jasenvaltioiden veroviranomaisten keskinainen avunanto on tarkea sisamarkkinoiden 
hallinnollisen yhteistyon piirre. Asiasta annettu direktiivi koskee seka valitonta etta 
valillistli verotusta. 
Eurooppa-sopimuksessa on mWirAykset lainslldAnnon lahentamisesta valillisen 
verotuksen alalla. 
Valkoisessa kirjassa esitetaan ensimmaisena vaiheena toimenpiteita, jotka ovat valillista 
verotusta koskevan yhteison saannoston paavaatimusten mukaisia (lahinna yhteisossa 
vuoteen 1993 sovellettuja toimenpiteita), ja toisena vaiheena toimenpiteita, jotka edella 
mainittujen lisaksi ovat valttarnattomia koko valillista verotusta koskevan saannoston 
taytantoonpanemiseksi. 
Yleiskuvaus 
Valiton verotus 
68 
Kahdessa yhtioverotusta koskevassa direktiivissa seka valimiesmenettelya koskevassa 
direktiivissa saadetfilin vastavuoroisuuden periaatteella toimivasta mekanismista. 
V astaavia kansallisia saannoksia ei siis voida olettaa olevan olemassa ennen jaseneksi 
Iiittymista. 
Viilillinen verotus 
Arvonlisaveron osuus Romanian valtion tuloista oli noin 27 prosenttia ja valmisteveron 
osuus noin 6 prosenttia vuonna 1995. Talia hetkella ei ole saatavilla tuoreempia tilastoja, 
joista nakyisi naiden lukujen kehitys. 
Arvonlisiivero 
Romanian nykyinen AL V-jarjestelma otettiin kayttoon 1. heinakuuta 1993, ja se korvasi 
entisen tavaran liikkumisesta kannettavan veron. Romaniassa sovelletaan kaksijakoista 
AL V-jarjestelmaa: standardiverokanta on 18 prosenttia ja alennettu verokanta 9 
prosenttia. Standardiverokantaa sovelletaan kaikkiin tavaroihin ja palveluihin, myos 
tuontiin, joille ei nimenomaisesti ole maaratty alennettua AL V-kantaa. 
Tietyt tavarat ja palvelut ovat vapautettuja AL V :sta, eika niiden johdosta voida pyytaa 
palautusta. Romanian AL V-laissa ei eroteta toisistaan tavaroiden ja palvelujen 
tuottamista. 
Verovelvolliset ovat periaatteessa oikeutettuja vahentamaan liiketoimintaansa varten 
suorittamiensa tavaroiden ja palvelujen ostojen arvonlisaveron. On epavarmaa, sisaltaako 
Romanian AL V-lainsaadanto saannoksia palautusten maksamisesta verovelvollisille, 
joiden kotipaikka ei ole Romania. 
Valmistevero 
Romanian nykyinen valmisteverolainsaadanto otettiin kayttoon samanaikaisesti kuin 
AL V -j arj estelma. V almisteveroa kannetaan hyvin monenlaisista tuotteista, j a niiden 
joukossa on myos tuotteita, joista yhteisossa ei kanneta valmisteveroa (kivennaisoljyt, 
alkoholi ja alkoholijuomat seka valmistettu tupakka). Savukkeita lukuun ottamatta 
kaikkien tuoteryhmien valmistevero on arvoon perustuva. 
Keskiniiinen avunanto 
Verohallinnon ei viela ole tarvinnut kehittaa valmiuksiaan harjoittaa jasenvaltioiden 
veroviranomaisten valista keskinaista avunantoa, silla se tulisi ajankohtaiseksi vasta 
jaseneksi liittymisen yhteydessa. 
Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi 
69 
Arvonlisavero 
Romanian nykyinen ALV-jarjestelma perustuu yhteison AL V-saannoston 
perusperiaatteille. Se on kuitenkin suhteellisen suurpiirteinen, eika sen soveltaminen ole 
johdonmukaista. 
Liiketapahtumien verovapauden soveltamisala on Romanian AL V-lain mukaan 
huomattavasti laajempi kuin yhteisossa sallittu. Rekisteroimattomille ulkomaisille 
verovelvollisille suoritettavia AL V-palautuksia koskevien jarjestelyjen puuttuessa AL V 
merkitsee lisakustannuksia tallaisille kaupan harjoittajille. 
Romanian jasenyys Euroopan unionissa vaatisi huomattavaa sopeuttamista, jotta maan 
AL V-lainsaadanto saataisiin yhteison saannoston asettamien vaatimusten mukaiseksi 
seka yhteison ALV-lainsaadannon yleisten saannosten osalta etta sen verojarjestelman 
osalta, joka on valttamaton yhteison sisarajoilla tapahtuvien tarkastusten loputtua. 
Romanian kansallisessa strategiasuunnitelmassa valkoisen kirjan arvonlisaveroa 
koskevien suositusten toteuttamiseksi ei ole tulevaa yhteison saannoston mukaiseksi 
saattamista koskevia yksityiskohtia. Romania odottaa kuitenkin AL V-lainsaadantonsa 
olevan yhteison saannoston mukainen vuoden 1997 loppuun mennessa, jos ei oteta 
lukuun yhteison siirtymakauden AL V -saannoksia. 
Valmistevero 
Romanian valmisteverojarjestelma poikkeaa huomattavasti EU :n vaatimuksista. 
Ensiksikaan Romaniassa ei ole valiaikaisen valmisteverottomuuden jarjestelmaa, jonka 
mukaan tavarat voivat liikkua verottomasta varastosta toiseen ilman veroa. 
Toiseksi alkoholijuomien ja savukkeiden verotuksessa on eroja, joiden johdosta 
tuontitavaroiden verotus on korkeampaa kuin vastaavien kotimaisten tuotteiden. 
Mahdollisen liittymisen yhteydessa edella mainittuihin ryhmiin kuulumattomien 
tuotteiden valmisteverot voisivat jaada voimaan, jos ne eivat aiheuta rajamuodollisuuksia 
jasenvaltioiden valisessa kaupassa ja jos ne ovat kansallisten tuotteiden ja muista 
jasenvaltioista peraisin olevien tuotteiden valisen syrjimattomyyden periaatteiden 
mukaisia. 
Yhteison valmisteverolainsaadannon oikean soveltamisen varmistamiseksi on tarkeaa, 
etta Romania luo mahdollisimman pian yhteison mallin mukaisen varastojarjestelman, 
vahvistaa valvontamenettelyjaan seka sopeuttaa valmisteverokantansa rakenteen ja tason 
yhteison sen periaatteen mukaiseksi, jonka nojalla kansallisten ja muista jasenvaltioista 
peraisin olevien tuotteiden valilla ei harjoiteta syrjintaa. 
Romanian kansallinen strategiasuunnitelma valkoisen kirjan suositusten 
taytantoonpanemiseksi ei sisalla selkeaa aikataulua Romanian valmisteverolainsaadannon 
tulevalle tarkistamiselle. Alkoholijuomien veromerkinnan toteuttamista koskeva 
lainsaadanto on olemassa (tama ei kuitenkaan kuulu yhteison saannoston 
soveltamisalaan). Muita tavoitteita ovat tupakkatuotteiden valmisteverokantojen 
vahittainen lahentaminen, siirtyminen pois alkoholijuomien arvoon perustuvasta 
70 
verotusjarjestelmasta seka valmisteveron alaisten tuoteryhmien supistaminen. 
Lainsfilidannon taydellista yhdenmukaistamista ei kuitenkaan ole suunnitteilla. 
Kesldniiinen avunanto 
Jaseneksi liittymisen yhteydessa olisi myos tarpeen toteuttaa jasenvaltioiden valisen 
hallinnollisen yhteistyon ja keskinaisen avunannon mahdollistavat jarjestelyt. Ne ovat 
oleellisia sisamarkkinoiden toiminnan kannalta. 
PiUltelmat 
Valitonta verotusta koskeva sfilinnosto ei tuottane merkittavia vaikeuksia. 
V aikka valillisen verotuksen uudistaminen onkin saatu alkuun, vaaditaan huomattavia 
ponnistuksia, jotta Romanian lainsaadanto voitaisiin mukauttaa arvonlisaveroa ja 
valmisteveroja koskevaan yhteison saannostoon keskipitkalla aikavalilla. 
Keskinaiseen avunantoon osallistuminen lienee mahdollista aloittaa verohallinnon 
kehittaessa ta.man alan asiantuntemustaan. 
Tilastointi 
Yhteison saannoston keskeiset periaatteet liittyvat virallisten tilastojen 
puolueettomuuteen, luotettavuuteen, avoimuuteen, (yksittaisten tietojen) 
luottamuksellisuuteen ja tilastotietojen levittamiseen. Lisaksi on olemassa joukko 
periaatteita ja kaytantoja, jotka koskevat eurooppalaisten ja kansainvalisten 
luokitteluiden, kansantalouden tilinpitojarjestelmien, yritysrekistereiden ja erilaisten 
tilastoluokkien kayttoa. 
Eurooppa-sopimuksessa maarataan yhteistyosta tehokkaan ja luotettavan tilastoinnin 
kehittamiseksi kansainvalisten standardien ja luokitteluiden mukaisesti. 
Valkoisessa kirjassa ei kasitella alaa. 
Yleiskuvaus 
Romanian tilastolaitos (COMISIA NA TIONALA PENTRU STA TIS TICA) on 
Romanian virallisten tilastotietojen tuottamisesta ja levittamisesta vastaava elin, joka on 
itsenainen valtion virasto. 
Romanian virallisen tilastoinnin oikeusperustana on Romanian hallituksen asetus n:o 
9/1992 ja laki n:o 11/1994. 
Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi 
Romanian lainsaadanto on muutamaa poikkeusta lukuun ottamatta yhteensopiva 
Euroopan unionissa nykyisin sovellettavien standardien kanssa. 
Viralliset tilastotiedot ovat yleensa korkealaatuisia, mutta puutteita esiintyy muun muassa 
alueellisissa seka kotitalouksia ja ymparistoa koskevissa tilastoissa seka valtion 
71 
neljinnesvuosi- ja rahoituskirjanpidossa. Yritysrekisterin laatua Ja kattavuutta on 
parannettava. 
Plltelmlt 
Romania pystynee noudattamaan Euroopan unionin virallista tilastointia koskevia 
vaatimuksia lahivuosina edellyttaen, etta kehitys on jatkuvaa. 
3.4 Politiikat eri aloilla 
Teollisuus 
Euroopan yhteison teollisuuspolitiikalla pyritaan parantamaan EY :n teollisuuden 
kilpailukykya ja nain parantamaan elintasoa ja tyollisyytta. Sen tavoitteena on vauhdittaa 
teollisuuden mukautumista rakennemuutoksiin ja luoda aloitteellisuutta, yritysten 
kehittamista ja teollista yhteistyota suosiva ilmapiiri kaikkialla yhteisossa. Lisaksi 
pyritaan paremmin hyodyntamaan innovaatioita, tutkimusta ja teknologista kehittamista 
koskevien politiikan alojen mahdollisuudet teollisuudessa. EY:n teollisuuspolitiikka on 
luonteeltaan horisontaalista. Alakohtaisten tiedonantojen avulla pyritaan saamaan 
horisontaaliset toimintamallit kayttoon yksittaisilla aloilla. EY :n teollisuuspolitiikassa 
nivelletaan yhteen useiden yhteison eri politiikkojen tarjoamia valineita, ja se kasittaa 
seka markkinoiden toimintaan liittyvia valineita (tuotemaarittelyt, markkinoille paasy, 
kauppapolitiikka, valtiontuet ja kilpailupolitiikka) etta toimia, jotka liittyvat teollisuuden 
kykyyn mukautua muutoksiin (muun muassa vakaa makrotaloudellinen ymparisto, 
teknologiaja koulutus). 
Jotta hakijamaiden teollisuus selviytyisi kilpailun ja markkinavoimien paineesta 
unionissa, sen kilpailukyvyn on oltava tietylla tasolla liittymiseen mennessa. On voitava 
todeta hakijamaiden noudattavan avoimiin markkinoihin ja kilpailumarkkinoihin 
tahtaavaa politiikkaa perustamissopimuksen 130 artiklan (Teollisuus) maaraysten 
mukaisesti. Eurooppa-sopimusten mukaiset EU:n ja hakijamaiden yhteiset toimet 
tuotannonalojen valisen yhteistyon, investointien, teollisuuden standardoinnin ja 
vaatimustenmukaisuuden arvioinnin alalla ovat tarkea osoitus oikeanlaisesta 
kehityksesta. 
Yleiskuvaus 
Romanian teollisuustuotannon arvo oli vuonna 1995 noin 11,6 mrd ecua, mika on hieman 
vahemman kuin Irlannin teollisuustuotanto. Vuosina 1990-1995 teollisuuden osuus 
BKT:sta laski 46 prosentista 42 prosenttiin. Teollisuus tyollistaa yhteensa noin 2,7 
miljoonaa henkea. Teollisuusyritysten kokonaismaaraksi arvioidaan noin 34 000, joista 
96 % on alle 500 tyontekijan yrityksia. Pk-yritykset tuottavat kuitenkin vain 18 % 
teollisuustuotannosta. Vuonna 1994 noin viidennes tuotannosta meni vientiin. 
Ennen kuin siirtyminen kohti markkinataloutta alkoi vuonna 1989, Romanian teollisuus 
oli hallituksen johdossa ja tarkassa valvonnassa. Teollisuus oli hyvin keskittynytta, ja 
raskaan teollisuuden osuus oli huomattava. Nykyaan useita toimialoja leimaavat 
vanhentuneet tuotantotekniikat, markkinatilanteeseen soveltumattomat tuotteet, alhainen -
72 
kapasiteetin kayttoaste, heikot johtamistaidot ja erittain suuret tappiot. Teollisuuden 
investoinnit ovat vahentyneet vuodesta I 990. Romanian tuottajat toimivat kuitenkin vha 
nkliivi~t'nuniu vionhtmu J..Jduoilla, l..t>!9J..a j,,Udu alal u, at tuuuut.uu::,;,:,a 
kilpailukyk yisemmiksi. 
Romanian teollisuus: tirkeimmilt tuotannonalat vuonna 1995 
Elintarviketeollisuus 
Koneenrakennus ja sahkotekniikka 
Terasteollisuus, metalliteollisuus, muiden kuin 
rautametallien valmistus 
Kemianteollisuus 
Tekstiili- ja vaatetusteollisuus, nahkateollisuus 
Raaka-aineiden jalostus (sis. sementti, lasi, 
keramiikka, paperi, puu) 
Autoteollisuus 
Huonekalut 
Laaketeollisuus 
Tietotekniikka 
Muut tuotannonalat 
Yhteensa 
Rakennusteollisuus 
YHTEENSA 
Teollisuustuotannon osuus BKT-sta (%) Osuus teollisuus­
tuotannosta 
(%) 
15 
12 
14 
10 
8 
6 
6 
2 
16 
91 
9 
100 
36 Osuus 
teollisuuden 
tyopaikoista (%) 
9 
21 
6 
4 
4 
8 
7 
4 
1 
5 
84 
16 
100 
Elintarviketeollisuus: Ala on yksi teollisuuden tarkeimpia. Suurin osa yrityksista on 
valtion omistuksessa. Huono tuottavuus, tuotantokapasiteetin vajaakaytto ja 
sopeuttamisen puute ovat alan suurimpia heikkouksia. Hallitus on harjoittanut 
protektionistista politiikkaa nostamalla tuontitulleja. Myos syrjivia maksuja on otettu 
kayttoon. Koska tuotteiden laatu ei ole korkea, vienti on vahaista ja suuntautuu lahinna 
muihin Keski-ja Ita-Euroopan maihin. 
73 
Koneenrakennus on toiseksi suurin teollisuuden toimiala. Sen kapasiteetin, 
e~koisturnisasteen, tyon tuottavuuden ja teknologian ei katsota laheskaan riittavan 
kunsuinvlilisccn kilpuiluun. Suuri osu tuutuntukapasilt,t,lisla uunka kayuoaslt un nykyaau 
alle 50 prosenttia) on purettava tulevina vuosina. Toisaalta koneenrakennusala voi toivoa 
pelastavansa alhaisten palkkakustannustensa avulla osan sellaisten yksinkertaisten 
koneiden ja komponenttien tuotannosta ja viennisUi, joiden valmistuksessa tyovoiman 
osuus on erityisen suuri. 
Metallituotteiden valmistus on vakavassa kriisissa, ja mahdollisuudet sen kilpailukyvyn 
parantamiseen ovat rajalliset. Tuotanto on hajanaista ja tyovoiman tuottavuus huono. 
Romanialaisten valmistajien ongelmia ovat ylikapasiteetti ja kotimarkkinoiden lama. 
Joillakin aloilla vienti jatkuu tasaisena, mutta kaiken kaikkiaan se on mfiliraltaan pienta. 
Suurin osa tuotantokapasiteetista on purettava tulevina vuosina. Kolmansista maista 
tapahtuvaan tuontiin sovellettavien tullien alentaminen EY :n tasolle johtaisi siihen, etta 
tuonti Ita-Aasiasta Romaniaan kasvaisi nopeasti. Yhteydet EY:n teollisuuteen (erityisesti 
Italian tyokaluteollisuuteen) kuitenkin lisaantyvat jalostusarvoltaan alhaisten 
komponenttien osalta. 
Kemianteollisuus on Romanian kolmanneksi suurin teollisuuden toimiala. 
Tuotantokapasiteetin kayttoaste on matala ja useimmat tuotantolaitokset vanhentuneita. 
Perusteellista jarkeistamista ja uudelleenjarjestelyja tarvitaan, eika yksityistaminen ole 
viela pfilissyt kunnolla vauhtiin. 
Teristeollisuuden erityispiirteita ovat sen laajuus (raakateraksen tuotantokapasiteetti oli 
vuonna 1995 vain vahan pienempi kuin Puolassa) ja tuotantolaitosten vanhanaikaisuus. 
Ala on keskittynyt selvasti jalostusarvoltaain alhaisiin tuotteisiin, joiden markkinat ovat 
hyvin herkat. Tarvittava rakenneuudistus ei ole viela alkanut, vaikka virallinen 
rakenneuudistusstrategia onkin laadittu. Sen toteuttamista on viivastyttanyt lahinna 
yhteisen paatoksentekoelimen ja rahoituksen puute. 
Tekstiili- ja vaatetusalalla toimii suuri mfilira pienia yrityksia ja niiden lisaksi muutama 
suuryritys, jotka ovat lahinna valtion omistamia ja joilla on vakavia ongelmia ja raskaat 
tappiot. Ulkomaisten suorien sijoitusten maara kasvaa nopeasti, ja niiden ansiosta koko 
tuotantoketju on nykyaikaistumassa. Suurin osa kaupasta tapahtuu EU :n kanssa, ja 
1.1.1998 alkaen EU:hun suuntautuvaan Romanian tekstiili-ja vaatetusalan vientiin ei 
enaa sovelleta tulleja eika mfilirallisia rajoituksia. 
Nahka-ja jalkineala on perinteisesti tarkea sektori, jolla tyovoima on erityisen halpaa. 
Vuotien ja nahkatuotteiden tuonti seka nahan ja nahkatuotteiden vienti on vapautettu. 
Kuitenkin joidenkin raakavuotien ja -nahkojen vientia rajoitettiin vuonna 1996 kiintioilla 
ja valiaikaisella vientikiellolla. Tilanne antaa Romanian parkitusalalle kilpailuetua, mutta 
jarjestelyn on maara paattya vuonna 1998. 
Romanian huonekaluteollisuus on yksi Ita-Euroopan merkittavimmista. Huonoa 
tuottavuutta pyritaan parantamaan sijoitusten ja viennin edistamiseen tahtaavalla 
politiikalla. 
Autoteollisuus: Henkiloautonvalmistajia on kolme, ja lisaksi on kaksi pakettiautojen 
valmistajaa. Henkiloautojen valmistuksessa kapasiteetin kayttoaste on alhainen. Noin 
yksi kolmannes tuotannosta menee vientiin, lahinna sellaisille markkinoille, joilla hinta 
74 
ratkaisee, seka muille Ita-Euroopan markkinoille. Korealaisen valmistajan ja Romanian 
hallituksen perustamn yhtcisyritys nn l'nsimmninon lA'\in ulk,,mo1non itn-P~ih,inti l\111tt'1 
koska kasvun mahdollisuudet ovat nykyiselHUin rajoitetut, alueella on ylikapasiteetin 
syntymisen vaara. EU :sta tuotaviin autoihin sovellettavia tuontitulleja madallettiin mutta 
nostettiin sitten uudelleen. 
Tietotekniikan teollisuus kaynnistettiin 1970-luvun alussa tuontilisenssien varassa, ja 
alan kasvu oli enimmakseen t&k-verkoston laajan toiminnan ansiota. Alalla tuotetaan 
erilaisia automatisoituihin teollisuusprosesseihin tarkoitettuja komponentteja, mutta se ei 
ole viela muuttunut tarkeaksi tuotannonalaksi. 
Liiketeollisuus on Romaniassa pienta, ja sen tuotanto on tarkoitettu lahinna paikalliseen 
kayttoon. Alan romanialaisyritykset ovat sita paitsi erittain riippuvaisia tuoduista raaka­
aineista, ja niiden t&k-edellytykset ovat vaatimattomat. 
Romanialla on myos pienehko ilmailuteollisuus. Sektori toimi ennen vuotta 1991 
Neuvostoliiton teollisuuden alihankkijana, ja se on nyt menettanyt tarkeimman 
vientimarkkinansa. Yhteisyritykset eurooppalaisyritysten kanssa ja/tai alihankintatyo 
eurooppalaisyrityksille ovat yksi mahdollisuus hyodyntaa alan ammattitaitoista 
tyovoimaa. Romanialla on lisaksi jonkin verran valmiuksia avaruusteknologiassa, silla 
se kuului vuoden 1967 Intercosmos-sopimuksen osapuoliin. Sopimuksen perusteella se 
toimitti laitteita ja muuta tukea Neuvostoliiton johtamia tutkimuslentoja varten. Ala 
tarjoaa Euroopan teollisuudelle joitakin mahdollisuuksia kasvavilla satelliittivalitteisen 
tietoliikenteen segmenteilla kuten yritysverkoissa, yleisradiotoiminnassa, 
henkiloviestinnassa j a laaj akaistapalveluissa. 
Laivanrakennuksella on Romaniassa pitkat perinteet. Kaikki alan yritykset ovat viela 
ainakin osittain valtion omistuksessa. Sijoitukset ovat viivastyneet viime vuosina. 
Valtion omistus on edelleen vallitseva piirre Romanian teollisuusyrityksissa. 
Teollisuuden 2, 7 miljoonasta tyopaikasta 2 miljoonaa on julkisella sektorilla. Vain 
viidesosa teollisuustuotannosta syntyy yksityissektorilla. Yksityistaminen on edennyt 
hitaasti huolimatta vuonna 1995 hyvaksytysta laajasta 
joukkoyksityistamissuunnitelmasta. Vuonna 1991 perustettu valtionomistusrahasto on 
vastuussa valtion omistamista kaupallisista yrityksista ja yksityistamista mahdollisesti 
edeltavista rakenneuudistuksista. 
Karsittyaan kolme vuotta talouden taantumasta siirtymakauden alussa Romanian 
talouselama alkoi elpya vuonna 1993, ja kasvua on jatkunut nelja vuotta. Tuotanto on 
kasvanut kotimaisen ja kansainvalisen kysynnan kasvun johdosta. Vuonna 1994 
viidesosa kaikesta tuotannosta meni vientiin, ja osuus oli erityisen merkittava kevyessa 
teollisuudessa. Teollisuuden investoinnit ovat vahentyneet vuodesta 1990, ja Romaniaan 
suuntautuvat sijoitukset ovat edelleen vahaisia. 
Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi 
Romanian teollisuus ei ole viela pitkalle edistynyt sopeutumisessaan markkinatalouteen. 
Kaytossa on yha laajalto vanhentunutta tuotantotekniikkaa, tuotteet ovat usein 
sopimattomia markkinatilanteeseen, kapasiteetin kayttoaste on yleensa hyvin alhainen ja 
johtamistaitoja tarvittavien muutosten tekemiseen ei juuri ole, varsinkaan valtion 
75 
omistamissa yrityksissa. Y ritysten eraantyneet maksettavat toisilleen ovat viela 
Romaniassa ongelmana etenkin teollisuudessa. Tana vuona tilannetta yritetfilin taas 
kerran vakauttaa, mutta tulokset tuskin ovat pysyvia, ellei perustavampiin ongelmiin 
(valtionyrityksille tarkoitettuihin edullisiin luottoihin ja samojen yritysten tuottamiin 
suuriin tappioihin) puututa. Raskas teollisuus, joka on rakennettu maan omien 
energialahteiden ja raaka-aineiden varaan, tuhlaa energiaa vahemman kuin joidenkin 
muiden hakijamaiden teollisuus, koska Romania ei aikaisemmin voinut turvautua 
Neuvostoliitolta saataviin edullisiin toimituksiin. Teollisuuden tulevaisuus ei kuitenkaan 
vaikuta lupaavalta, silla raaka-aineiden hankkiminen kotimaasta kallistuu, kun Romanian 
omat luonnonvarat vahenevat. Oljyalan keskittyminen ei lupaa nopeaa rakenneuudistusta. 
Jos nykyinen hallitus ajaa lapi mittavat uudistukset, teollisuustuotanto saattaa · aluksi 
laskea tukien avulla saavutetulta viimevuotiselta tasoltaan. 
Perusteellista rakenneuudistusta tarvitaan erityisesti elintarviketeollisuudessa, 
terasteollisuudessa ja muussa raskaassa teollisuudessa seka kaivostoiminnassa. 
Toisaalta monet tekijat jarruttavat Romanian teollisuuden mahdollisuuksia tehda 
tarvittavat muutokset. Naita ovat mm. infrastruktuurin puutteellisuus, tietotekniikan 
kehityksen jalkeenjaaneisyys, yritysten heikko johtaminen, rahoituksen puute ja 
inflaatiopaineet. Lisaksi yksityistamisprosessia ei toteuteta tehokkaasti, eika valtion 
osallisuus yrityksissa vahene toivotulla tavalla. 
Romaniassa ovat oljyn etsinnassa ja tuotannossa kaytossa yksinoikeudet ja 
yksinoikeudelliset toimiluvat. Sama patee malmin louhintaan. 83:lle Regies Autonomes -
yhtiolle, jotka ovat valtiolle strategisesti merkittavia, on luotu yksinoikeusjarjestelma. 
Valtion monopolit ovat viela voimassa joillakin tuotannonaloilla, esimerkiksi tupakka-, 
alkoholi- ja laaketeollisuudessa. Jarjestelmaa on muutettava sopivaksi EU:n 
lainsaadantoon. 
Marraskuussa 1996 valittu uusi hallitus on sitoutunut toteuttamaan tiukkaan budjettiin 
perustuvaa talouspolitiikkaa, ja taman vaikutukset teollisuuteen tulevat olemaan 
merkittavat. Vuoden 1997 alussa ilmoitettiin, etta kymmenen suurimpia tappioita 
tuottavaa yritysta on tarkoitus lakkauttaa, mutta talUi on niin monenlaisia poliittisia ja 
oikeudellisia seurauksia, etta tuloksia tuskin voi odottaa kovin pian. Hallitus on muun 
muassa paattanyt Romanian terasteollisuuden rakenneuudistusstrategiasta, joka olisi nyt 
toteutettava. Romanian hallituksen harjoittama politiikka suojelee viela nykyaan joitakin 
yksittaisia tuotannonaloja, erityisesti elintarvike-, nahka-ja jalkine-seka autoteollisuutta 
mm. tariffimaarayksilla ja kaytettyjen ajoneuvojen tuontirajoituksilla, ja tata kaytantoa 
olisi muutettava. 
Plltelmlt teollisuuden kilpailukyvystl 
Romania ei ole viela luonut edellytyksia, jotka johtaisivat dynaamisen ja 
kilpailukykyisen yksityissektorin syntymiseen. Taman vuoksi sen teollisuus pystyy 
selviytymaan yhtenaismarkkinoiden kilpailupaineista vasta pitkalla aikavalilla. Tuleva 
unioniin liittyminen edellyttaa kattavaa rakenneuudistusta. Yksityissektorin kasvua viela 
haittaavien esteiden poistaminen edellyttaa vakavaa poliittista sitoutumista ja 
hallinnollisia taitoja. Teollisuuden uudistamisessa on edistytty paikoin huomattavasti, 
76 
mutta viela on paljon tehtavaa erityisesti suurimpien tappiota tuottavien valtionyritysten 
rakenneuudistuksessa. 
Teollisuustuotteiden vapaata liikkuvuutta koskevaa smilmostoa arvioidaan erikseen 
sisamarkkinoita kasittelevassa jaksossa. 
Maatalous 
Yhteisen maatalouspolitiikan tavoitteena on yllapitaa ja kehittaa nykyaikaista 
maatalousjarjestelmaa, jolla varmistetaan maatalousvaeston kohtuullinen elintaso seka 
kuluttajien kohtuuhintaisten elintarvikkeiden saanti ja taataan tavaroiden vapaa 
liikkuvuus Euroopan yhteisossa. Erityista huomiota kiinnitetfilin ymparistoon ja 
maaseudun kehittamiseen. Yhteista maatalouspolitiikkaa (YMP) hallinnoidaan yhteisilla 
markkinajarjestelyilla, joita taydennetaan elainlaakintaa, kasvien terveytta ja elainten 
ruokintaa koskevilla saadoksilla seka elintarvikehygieniaa koskevilla saadoksilla. Myos 
rakennepolitiikan alalla on lainsaadantoa, joka kehitettiin alunperin ensisijaisesti 
maatalouden nykyaikaistamiseksi ja monipuolistamiseksi, mutta jossa on viime aikoina 
korostunut yha enemman ymparisto ja rakennepolitiikan alueellinen eriyttaminen. 
Vuoden 1992 uudistusten jalkeen maatilojen tukeen tarkoitettu rahoitus on tullut yha 
enemman suorista tukimaksuista, joilla korvataan pienentyneita maatalouden tukihintoja. 
Eurooppa-sopimuksessa maarataan Romanian ja Euroopan yhteison valisen 
maatalouskaupan perustasta, ja silla pyritaan Romanian maatalousalan seka 
maataloustuotteita j alostavan teollisuuden j a kasvinsuoj eluvaatimusten 
nykyaikaistamista, · rakenteellista uudistamista ja yksityistamista koskevan yhteistyon 
edistamiseen. V alkoinen kirj a kattaa elainl aakinnan, kasvinsuoj el un j a elainten ruokinnan 
tarkastukset seka yksittaisten hyodykkeiden kaupan pitamisen vaatimukset. Tallaisen 
lainsaadannon tarkoituksena on suojella kuluttajia, kansanterveytta seka elainten ja 
kasvien terveytta. 
Yleiskuvaus 
Maatalouden tilanne 
Maataloustuotannon arvo oli vuonna 1995 noin 4,93 prosenttia unionin tuotannon 
arvosta. 
Maatalouden osuus Romanian BKT:sta vuonna 1995 oli 20 prosenttia, ja maatalousalalla 
tyoskentelee 34,4 prosenttia aktiivivaestosta. 
Siirtyrnakauden alussa taantuminen maataloussektorilla ei ollut yhta merkittavaa kuin 
muilla elinkeinoelaman aloilla, ja maataloustuotanto ylsi vuoden 1989 tasolle taas 
vuonna 1994. Erityisesti lannoitteiden kayton ja kastelun vahentymisen vuoksi tuotanto 
on kuitenkin edelleen epavakaata, ja sen taso vaihtelee vuodesta toiseen; vuonna 1996 
kasvintuotanto, erityisesti viljantuotanto, romahti erityisesti epasuotuisten ilmasto­
olosuhteiden vuoksi. Tilanne karjantuotannossa nayttaisi olevan vakaampi. 
77 
Maatalousala (metsia lukuun ottamatta) on 14,8 miljoonaa hehtaaria (62 % maan 
kokonaispinta-alasta). Kokonaisalasta 30 prosenttia on vuoristoa. 
Romanian alueesta 6,69 miljoonaa hehtaaria eli 28 prosenttia on metsaa; 
puutavarantuotanto, joka oli vuonna 1994 14 miljoonaa kuutiometria, on laskenut 
kolmanneksella siirtymakauden alusta, mutta se on edelleen yksi Romanian tarkeimmista 
vientialoista. 
Suuri osa Romanian maatalousmaasta edellyttaa kastelua. Romanian 3,1 miljoonan 
hehtaarin kasteltava alue on toiseksi suurin koko Euroopassa, mutta siita kastellaan talla 
hetkella ainoastaan 800 000 hehtaarin suuruista aluetta (syyna tehottomat laitteet, 
pirstoutuneet maat ja varojen puute ). 
Alaa hallitsi vuoteen 1989 asti 511 valtiontilaa (14 % kaytetysta maatalousmaasta, 
KMM:sta) ja 3 776 maatalousosuuskuntaa (61 % KMM:sta) yksityisen sektorin maa­
alueen osuuden ollessa 25 prosenttia. Maatalousosuuskunnat hajotettiin 1990-91, ja 
vuonna 1991 otettiin kayttoon uudenlainen maanomistusjarjestelma, johon kuuluu useita 
tilatyyppeja: keskimaarin 2 002 hehtaarin suuruiset yksityistamattomat kaupalliset 
yritykset (entiset valtiontilat; 12 % KMM:sta), yhdistystyyppiset tilat (13 % KMM:sta; 
keskimaarin 366 hehtaaria), perheyhtymat (14 % KMM:sta; keskimaarin 113,6 
hehtaaria), yksittaiset tilat (38 % KMM:sta; keskimaarin 1,8 hehtaaria) ja muut rakenteet 
(tutkimuskeskukset, kunnalliset maat: 23 % KMM:sta). Tama tarkoittaa, etta palstat ja 
maatilat ovat pirstoutuneita. Yksityisen sektorin osuus peltoviljelysta ja karjan 
alkutuotannosta vuonna 1996 oli yli 85 prosenttia maatalouden bruttotuotosta, mutta 
kokonaismyynnin ja hyodykkeiden ostojen osalta sen osuus oli huomattavasti pienempi 
kuin valtiontilojen osuus yksityisen sektorin laajan omavaraistalouden vuoksi. 
Kaudella 1989-1993 maanviljelijat lisasivat vilja-aloja ja vahensivat muuta viljelya 
( erityisesti sokerijuurikkaan) maatilojen koon pienentymisen ja varojen 
riittamattomyyden vuoksi. Samanaikaisesti voidaan havaita viljamaissin tuotannon kasvu 
vehnan kustannuksella; kaiken kaikkiaan viljantuotanto oli kuitenkin ainoastaan 14,25 
miljoonaa tonnia vuonna 1996, mika on selkeasti vahemman kuin vuonna 1995 (19,9 
miljoonaa tonnia). 
Vuosi 1996 oli vuoteen 1995 verrattuna hyva tuotantovuosi hedelmien (+70 %), 
perunoiden (+20 %) ja auringonkukan (+17 %) osalta. Viinikoynnoksille istutetut alat 
ovat myos tasaisesti lisaantyneet (10 %) 90-luvulla, ja tuotantotaso ylittaa nykyisin 80-
luvun puolivalin tason. 
K.arjakanta vaheni vahitellen vuosina 1989-1995, mutta vuonna 1996 Romanian 
sikakanta kasvoi 2 prosentilla ja nautakanta 5 prosentilla. Lampaiden ja vuohien maara 
vaheni edelleen. Maidontuotanto (3,9 miljoonaa tonnia) ja naudanlihantuotanto (240 000 
tonnia) oli vuonna 1995 vuoden 1989 vastaavia tasoja korkeampi, kun taas sianlihan (647 
000 tonnia) ja siipikarjanlihan (274 000 tonnia) tuotantotasot olivat selkeasti 
alhaisemmat. Lilian kokonaistuotanto kuitenkin lisaantyi hieman vuonna 1996. Munien 
tuotanto kasvoi 2 prosenttia ja maidontuotanto 3 prosenttia vuonna 1995. Suurin osa 
tuotannon kasvusta oli peraisin yksityisilta tiloilta, vaikka valtiontilat hallitsevatkin 
edelleen sianliha-ja siipikarjanliha-alaa. 
78 
Maataloustuotteita jalostavan elintarviketeollisuuden osuus maan teollisuuden 
kokonaistuotannosta on 20-25 prosenttia. Sen rakenteellisia puutteita (tuotantoyksikoiden 
perustaminen 70-luvulla poliittisten paatosten eika taloudellisten kriteerien perusteella) 
pahentaa kaytetyn teknologian ja taitotiedon vanhanaikaisuus, silla yksikoihin ei ole tehty 
suuria investointej a niiden perustamisen j alkeen j a inhimillisten voimavaroj en hallinto on 
riittamatonta. 
Na.in ollen yrityksista on yksityistetty alle kolmannes, ja ulkomaiset investoinnit ovat 
erittain vahaisia. 
Maatalouden kauppatase on selkeasti heikentynyt vuodesta 1989; vuonna 1995 
Romanian tuonti maatalousalalla (8,4 % kokonaistuonnista) oli 835 miljoonaa ecua Gosta 
267 miljoonaa ecua EU:sta) ja vienti maatalousalalla oli 460 miljoonaa ecua, josta 117 
miljoonaa ecua Euroopan unioniin. 
Maatalouspolitiikka 
Seuraavassa kuvataan yhteisen maatalouspolitiikan paaasiallisia osatekijoita 
siirtymakauden alusta vuoden 1996 loppuun. Vuoden 1997 alusta aloitettuja uudistuksia 
kasitelHian osassa 'Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi'. 
Siirtymakauden ensimmaisina vuosina Romanian hallitus pyrki yhteiskunnallista 
konsensusta ja inflaation vastaista taistelua korostavan strategian perusteella sailyttamaan 
jarjestelyn, jossa tuottajat ovat pakotettuja myymaan tuotteensa halpaan hintaan valtion 
hankintajarjestelman osana. 
Hintajarjestelmaa on sittemmin vahitellen vapautettu ja siita on tullut joustavampi; 
tuottaja-ja kuluttajahinnat paikallismarkkinoilla on vapautettu, mika on johtanut niiden 
reaaliarvon nopeaan nousuun. Hallitus voi kuitenkin lain numero 83/1993 (marraskuu 
1993) perusteella vahvistaa kunkin vuoden maaliskuun alussa "kansallisesti 
merkittavien" tuotteiden "taatut vahimmaisostohinnat", jotka ovat 80 prosenttia edellisen 
vuoden maailmanmarkkinahintoj en keskiarvosta. Laki kattaa suuren maaran 
kasvinviljelytuotteita (muun muassa viljat, oljykasvit, vihannekset, sokerijuurikkaat ja 
perunat) seka maidon, sianlihan ja siipikarjanlihan, mutta vuonna 1995 jarjestelmaan 
otettavia "kansallisesti merkittavia" tuotteita katsottiin olevan ainoastaan vehna, maito, 
sianliha ja siipikarjanliha. "Taattu vahimmaishinta" on itse asiassa valtion elinten (tai 
valtion valtuuttamien elinten) tuottajille tarjoama hinta. 
Tama johtaa kaksinkertaisen hintajarjestelman syntymiseen naiden neljan tuotteen osalta 
(yhdessa tuotantotukia rajoittavien jarjestelmien kanssa), kun muiden 
maataloustuotteiden hinnat taas ovat Romanian sisamarkkinoilla taysin vapaat. 
Politiikassa on vuodesta 1993 keskitytty tuotantopanosten tukemiseen; useimmiten tuet 
on varattu tuottajille, joiden tilan tuotanto toimitetaan kokonaan tai osittain valtion 
elimille vapaiden markkinoiden hintaa alhaisemmalla hinnalla, tai niista paasevat 
osallisiksi ensisijaisesti tallaiset tuottajat. 
Tuotteitaan vapailla markkinoilla kaupan pita.vat tuottajat nayttavat nain ollen saavan 
ainoastaan alennettua tukea. 
79 
Lisaksi valtionyhtiot saavat verohelpotuksia, valtion korkotuettuja lainoja ja tietyissa 
tapauksissa suoraa tukea. 
Romanian maataloushinnat vaihtelevat maailmanmarkkinahintojen mukaan. Ta.man 
vuoksi vehnan hinnat Romaniassa ovat vuodesta 1993 kaytannossa tulleet yhteison 
hintojen tasolle yhteison ja kansainvalisten hintojen kehityksen mukaisesti. Sianlihan ja 
siipikarjanlihan ecuina ilmaistut hallinnolliset hinnat ja markkinahinnat ovat pysyneet 
suhteellisen vakaina, lahella yhteison markkinahintojen tasoa. Kananlihan hinta vapailla 
markkinoilla on pysynyt 40 prosenttia korkeampana kuin taattu vahimmaishinta, mika 
kuvastaa Romanian asemaa nettotuojana. 
Maidon osalta vertailu yhteison hintoihin on erityisen vaikeaa; vapaiden markkinoiden 
hintoja nayttfili mfilirittavan yhteison jauheesta tehdyn erityyppisen maidon kilpailu, silla 
valtion meijereille myonnettyjen palkkioiden vuoksi "valvotun" maidon todelliset 
ostokustannukset ovat ainoastaan kolmasosa vapaiden markkinoiden hinnasta. 
Elintarvike- ja maatalousministerion osuus valtion vuoden 1994 talousarviosta oli 9,5 
prosenttia. Kulutustuet poistettiin vuonna 1993, mutta neljan tarkeimman 
maataloustuotannonalan palkkioiden maksuun kului vuonna 1995 lahes puolet 
maatalousbudjetista, eli lahes viisi prosenttia talousarvion kokonaismenoista. Valtion 
varojen siirrot maatalouteen olivat vuonna 1996 yhteensa nelja prosenttia BKT:sta. Noin 
puolet naista siirroista oli suoria budjettisiirtoja (korkotuet ja tuottajapalkkiot), ja loput 
kansallisen keskuspankin rahoittamien kohdelainojen avulla tehtyja julkisen talouden 
naennaissiirtoja. Julkisen talouden naennaissiirtojen lisaantyminen erityisesti vuonna 
1996 johti vaikeuksiin ja vaikutti osaltaan merkittavasti siihen, etta kansallinen 
talouspolitiikka ei ollut tarpeeksi tiukkaa ja inflaatio kasvoi. Maatalouden tuloveron 
osuus valtion tuloista oli noin yksi prosentti verrattuna edella mainittuihin menoihin. 
Romania teki Uruguayn kierroksen sopimusta koskevat sitoumuksensa kansallisessa 
valuutassa mutta reaaliarvoisena. Se haki myos kehitysmaa-asemaa, mika takaa sille 
pidemman siirtymakauden (10 vuotta). Romania ei eritellyt sisaista tukea koskevia 
sitoumuksiaan, ja ta.man vuoksi sen menot kehitysmaana on rajattu 10 prosenttiin sen 
tuotannon arvosta. 
Tariffien kayttoonotto tuonnissa heinakuun 1995 alusta on johtanut maataloustuotteiden 
ja maataloustuotteita jalostavan elintarviketeollisuuden tuotteiden suojan merkittavfilin 
lisaamiseen Romanian sisamarkkinoilla. Useimpien tuotteiden tuontitullit ylittavat EU:n 
kayttamat tullit. Romanian vientitukia koskeva sitoumus rajoittaa vientiin liittyvat menot 
2,2 miljardiin leihin (alle miljoona ecua) vuoteen 2004. 
Romanian kanssa tehtya Eurooppa-sopimusta on sovellettu vuodesta 1995. 
Hallitus soveltaa lisaksi suhdanteista riippuen valiaikaisia tuontikieltoja 
maailmanmarkkinahintoja halvempien hankintojen varmistamiseksi sisamarkkinoilla. 
Vaikuttaa silta, etta Romaniassa ei ta.Ila hetkella myonneta vientitukia. 
ElainUUikintfili ja kasvinsuojelua koskevaa lainsaadantoa yhdenmukaistetaan parhaillaan 
Valkoisessa kirjassa mainittujen yhteison saannosten kanssa, ja neuvottelut 
vastaavuussopimuksesta on aloitettu. 
80 
Maatalouspolitiikan taytantoonpanosta vastaa maatalousministerio. Romaniassa ei ole 
Euroopan unionin 15 jasenvaltiossa kaytossa olevia interventioelimia vastaavia elimia. 
Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi 
Romanian maatalouselinkeinoa yksityistettaessa maan viranomaiset ovat vuoden 1997 
alkuun asti pyrkineet minimoimaan valittomat vaikutukset maataloustuotannossa seka 
alku-ja lopputuotannossa viivastyttamalla ta.ten taysin vapaaseen talouteen siirtymiseen 
tarvittavia rakennemuutoksia. 
Kasvinviljelytuotanto on elpynyt jonkin verran, koska lainoja tarjotaan melko halpaan 
hintaan ja tuottajatuki koostuu siementen ja lannoitteiden hankkimiseen myonnettavasta 
tuesta. Romaniasta tuleekin luultavasti keskipitkalla aikavalilla jalleen viljan viejamaa. 
Tallaista politiikkaa ei kuitenkaan voida jatkaa, silla se johtaa julkistalouden alijaamaan 
ja vahvistaa valtiollisia jakelu-ja markkinointirakenteita. Maataloustuotteita jalostavan 
elintarviketeollisuuden yksityistaminen on viivastynyt huomattavasti, koska 
valtionyritykset saavat edelleen suoria tai valillisia tukia. Rakenteellisten muutosten ja 
investointien puuttuessa niiden taloudellinen tulos heikkenee entisestaan, eika yksityisten 
elinkeinoelaman toimijoiden toiminta paase todella vauhtiin. 
Taatun vahimmaishintajarjestelman vaikutukset eivat vastaa YMP:aan kuuluvien 
jarjestelmien vaikutuksia kyseisten tuotteiden osalta. Taatut vahimmaishinnat 
vahvistetaan itse asiassa vapaiden markkinoiden hintojen perusteella sellaiselle tasolle, 
joka houkuttaa toimittamaan tuotteet julkisille ostajille ja jalostajille. Hinnat ovat 
nousseet kolmen viimeisen vuoden aikana kansainvalisten hintojen nousun ja paikallisen 
inflaation seurauksena, mutta ne laskevat jalleen, jos maailmanmarkkinahinnat laskevat. 
Romaniassa ei siis Hilla hetkella ole hallinnollisia hintoja, joita voitaisiin sellaisenaan 
verrata yhteison hallinnollisiin hintoihin. 
Romanian paaministerin Kansainvalisen valuuttarahaston (IMF) ja Maailmanpankin 
kanssa kaytyjen neuvottelujen jalkeen helmikuussa esittama "valtion talouden 
pelastamisohjelma" poikkeaa kuitenkin taysin Romanian viranomaisten tahan asti 
omaksumasta lahestymistavasta, vaikka siihenkaan ei sisally yhteisia 
markkinajarjestelyja vastaavien jarjestelyjen kayttoonottoa. Kaikkien 
maataloustuotteiden hinnat on vapautettu taysin helmikuun 18 paivasta, ja merkittavien 
toimenpiteiden toteuttamisesta on ilmoitettu (maareformin nopeuttaminen, 
yksityistaminen, maataloustuotteita jalostavan elintarviketeollisuuden suorien tukien 
vahentaminen ja maataloustuottajien tukien uudistaminen, viennin esteiden 
vahentaminen ja tuonnissa sovellettavien tullien alentaminen). Ulkomaankauppaa 
koskevat toimenpiteet toteutettiinkin maaliskuussa j a tietyt tuotantopanostuet on 
poistettu. 
On erittain vaikea ennustaa, miten hinnat kehittyvat Romaniassa ennen liittymista. Tama 
riippuu monista tekijoista kuten kansantaloudesta, vientimarkkinoiden tilanteesta ja 
hintatukitason kehittymisesta unionissa. 
Yhteison kaupan pitamista koskevat vaatimukset ja luokitusjarjestelmat olisi myos 
otettava kayttoon. Romaniassa ei ole markkinoiden hallintaan ja maatalouden tukemiseen 
81 
yhteisossa kaytettavia paaasiallisia valineita (muun muassa maitokiintiot, tasausmaksut ja 
palkkiot karjatalousalalla) eika myoskaan maaseudun kehittarniseen tahtaavia 
toimenpiteita. Naiden toimenpiteiden hallinnointi ja valvonta edellyttaisi kohtuullisen 
kehittyneita hallintojarjestelmia, joiden kayttoonotto olisi suuri haaste Romanian 
hallintoviranomaisille, mikali tallaisia toimenpiteita haluttaisiin toteuttaa Romaniassa. 
Romania soveltaa moitteettomasti unionin kanssa kaytavaa maataloustuotteiden kauppaa 
koskevia Eurooppa-sopimuksen maarayksia. 
Romania on edistynyt lainsaadantonsa mukauttamisessa Valkoisen kirjan mukaisesti. 
Elainlaakintalainsaadanto on osittain yhdenmukaistettu, mutta elainten hyvinvointia 
koskeva lainsaadanto ei tayta yhteison vaatimuksia. Yhdenmukaistamistyolle on asetettu 
tavoitteet vuodeksi 1997, mutta varsinaiselle taytantoonpanolle ei ole aikataulua. 
Rajatarkastusta koskevat saannokset eivat vastaa yhteison vaatimuksia. Niihin ei 
erityisesti sisally elavien elainten ja elainperaisten tuotteiden tarkastusta koskevia 
saannoksia, ja useimmat fyysiset tarkastukset tehdaankin vasta maarapaikassa; rajoilla 
tarkastetaan yleensa vain todistukset ja muut asiakirjat. Romanian viranomaisten on 
pystyttava takaamaan sisaisena toimenpiteena Romanian elainten terveystilanne tiettyjen 
unionin vaatimusten osalta ja toteutettava tarvittavat muutokset elainten rekisterointi- ja 
tunnistusjarjestelman osalta. Klassista sikaruttoa vastaan annettavasta rokotuksesta olisi 
yhteison lainsaadannon noudattamiseksi luovuttava, vaikka se onkin vaikeata. J alostusta 
harjoittavat laitokset olisi myos saatettava yhteison vaatimusten mukaiseen kuntoon. 
Romanian saantelyssa mainitaan kansallisen valvontayksikon perustaminen, mutta 
taloudelliset vaikeudet nayttavat hidastavan sen varsinaista kayttoonottoa, mista syysta 
ta.Ila hetkella ei voida antaa riittavia takeita sisarnarkkinoiden toteuttamiseksi. 
Kasvinsuojelua koskeva lainsaadanto on maara yhdenmukaistaa vuonna 1997. Tarvitaan 
lisatietoja sen arvioimiseksi, miten hyvin uudelleenjarjestelyn kohteena olevat 
asianomaiset elimet kykenevat soveltamaan naita saannoksia. 
Siemenia ja kasvullista lisaysaineistoa koskeva lainsaadanto on tarkoitus yhdenmukaistaa 
vuoden 1997 puolivalissa. Useille lajeille on myonnetty vastaavuus, mutta 
varmennusyksikot tarvitsevat lisavaroja. Yhdenmukaistaminen on saatu pitkalti valmiiksi 
torjunta-ainejaarnien osalta, mutta elainten ruokinnan osalta yhdenmukaistaminen on 
ollut erittain vahaista, ja kasvinsuojelutuotteiden seka luonnonmukaisen viljelyn osalta 
sita ei ole tehty juuri lainkaan. 
Plltelmlt 
Yhteist>n sWl.nnt>stt>t>n mukautumisessa on edistytty varsin rajoitetusti. Maatalouden ja 
maataloustuotteita jalostavan elintarviketeollisuuden rakenteiden uudelleenjarjestely seka 
maatalouspolitiikan uudistaminen edellyttaa jatkuvia ponnisteluja yhteison saannoston 
soveltamisen valmistelemiseksi Romaniassa. 
Erityisesti seuraaviin seikkoihin on kiinnitettava huomiota: 
-elainlaakinta- ja kasvinsuojeluvaatimusten hyvaksyminen, taytantoonpano ja voimaan 
saattaminen seka laitosten kunnostaminen yhteison vaatimusten noudattamiseksi; 
62 
ta.ma on erityisen tarkeaa tarkastus- ja valvontamenettelyjen osalta unionin ulkorajojen 
suojelemiseksi, 
-hallintornkcntci,kn n\hvistruuincu, j\>Un t,mtumt YMl':n, ahnoi1.fo11 tit) taut{h:tupat11.~a Ja 
voimaan saattamista varten tarvittava kapasiteetti, 
-maatalouden ja maataloustuotteita jalostavan elintarviketeollisuuden rakenteiden 
muutokset kilpailukyvyn lisaamiseksi. 
Jasenyysvelvoitteiden tayttaminen edellyttaa perustavanlaatuisia uudistuksia 
Romaniassa. 
Kalastus 
Yhteinen kalastuspolitiikka kasittaa yhteiset markkinajarjestelyt, rakennepolitiikan, 
sopimukset kolmansien maiden kanssa, kalavarojen hoidon ja sailyttamisen seka 
tutkimuksen ta.man toiminnan tueksi. 
Eurooppa-sopimuksessa on mfili.rayksia yhteison kanssa kaytavasta kalastustuotteiden 
kaupasta seka yhteistyosta. Valkoiseen kirjaan ei kuulu alan toimenpiteita. 
Yleiskuvaus 
Vuonna 1995 Romanian kalastusalalla oli toissa 6000 henkea. Kalaa ja kalastustuotteita 
tuotettiin noin 69 000 tonnia 232 miljoonan ecun arvosta. Tama vastaa 2,8 prosenttia 
EU :n tuotannon arvosta. 
Laivastoon kuului vuonna 1995 34 alusta, joista 19 (1300 henkea) oli rekisteroity 
avomerikalastukseen ja 15 (109 henkea) Mustanmeren rannikkovesille. Aktiivisesti 
toimivista kalastusaluksista tarvitaan lisatietoja, silla ikaa, uppoamaa ja pituutta 
koskevien rakennetietojen mukaan laskettuna maarat ovat huomattavasti pienempia ja 
vaihtelevat 14 ja 21 aluksen valilla. 
Kokonaissaalis oli 39 000 tonnia (kasvua vuodesta 1993, jolloin Mustaltamerelta saatiin 
1400 tonnia ja syvanmerenkalastuksesta 1300 tonnia). Vuoden 1995 saaliista 95 % (36 
500 tonnia) saatiin Koillis-Atlantilta ja loput 1500 tonnia Mustaltamerelta (suurimmaksi 
osaksi kilohailia). 
Vuonna 1995 kalaa saatiin myos makeanveden vesiviljelysta, enimmakseen karppia (28 
000 tonnia),ja EU:njasenvaltioista tulevasta tuonnista (46 300 tonnia) 
Jalostussektorilla toimii 14 yritysta, jotka tyollistavat 1700 henkea ja jotka ovat 
ryhmittyneet neljaksi suuryritykseksi. Vuonna 1995 tuotantoa oli 69 105 tonnia (kaksi 
kertaa niin paljon kuin vuonna 1993), josta 30 prosenttia tuli yksityissektorilta. 
Romania toi vuonna 1995 46 300 tonnia ja vei 5099 tonnia kalaa ja kalastustuotteita. 
Vuoden 1996 ensimmaisten yhdeksan kuukauden aikana kalaa tuotiin 13 000 tonnia ja 
vietiin 230 tonnia -huomattavaa vahentymista vuodesta 1995. Romania on yhteison 
kauppakumppani ja sielta tuodaan 0,02 prosenttia yhteison kalastustuotteiden 
kokonaistuonnista (alkuperasta riippumatta) ja 0,8 prosenttia hakijamaiden 
kalastustuotteiden tuonnista yhteisoon. Romaniaan viedaan 0,39 prosenttia yhteison 
83 
kalastustuotteiden kokonaisviennistii ja 4. 7 proscnttiA yhtcisCln ni$idcn 1un1tC'idC'n 
viennistli hakijamaihin (arvon mukaan laskettuna). 
Romaniassa ei ole kapasiteettia eika rakenteita kiintioiden valvomiseen tai lisaamiseen 
avomerella, Mustallamerella tai sisavesilla, vaikka useilla elimilla on lakien 
toimeenpanovalta. 
Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi 
Romanian tuotanto- ja ulkomaankauppaluvut ovat varsin pienia verrattuna yhteison 
vastaaviin lukuihin, ja suuntaus vaikuttaa olevan laskeva. Taman vuoksi niilla et 
todennakoisesti ole suurta vaikutusta koko yhteisoon. 
Romania aikoo nykyaikaistaa avomerilaivastonsa ja lisata vuotuisia saalismaaria 80 000 -
100 000 tonniin vuoteen 2000 mennessa, kun valtiollisten syvanmeren yritysten ja 
Mustallamerella toimivien yritysten rakenteet on muutettu yksityistamisen 
nopeuttamiseksi. Naiden kunnianhimoisten tavoitteiden toteuttamiskelpoisuuden ja 
uuden hallituksen myotamielisyyden arvioiminen edellyttaa lisaa tietoa siita, mista 
Uihteista lisasaalis saadaanja miten rakenteiden muutokset etenevat. 
Kalastusala on vanhentunut ja vaatii nykyaikaistamista. Romanian olisi perustettava 
kalastushallinto, joka pystyy panemaan taytantoon yhteista kalastuspolitiikkaa -
erityisesti kalavarojen hoidon, kalastusalusrekisterin pidon, alan rakennepolitiikan 
soveltamisen, markkinajarjestelyn hallinnon ja tilastotietojen kokoamisen osalta -seka 
yhteison terveys-, hygienia- ja ymparistopolitiikkaa. 
Myos muiden maiden kanssa tehtyjen kalastussopimusten tilanteen arvioimiseksi 
tarvitaan lisatietoja. 
Piltelmit 
Alan mukauttaminen liittymista varten vaatii huomattavia ponnistuksia. Romanian 
kalastusalan liittaminen yhteiseen kalastuspolitiikkaan ei aiheuta suuria ongelmia. 
Eueraia 
Euroopan unionin energiapolitiikan tarkeimpia tavoitteita ovat komission valkoisen 
kirjan Euroopan unionin energiapolitiikka mukaisesti kilpailukyvyn vahvistaminen, 
energian saannin varmuus ja ymparistonsuojelu. Yhteison energiasaannoston tarkeimpia 
osia ovat perustamissopimusten maaraykset seka johdettu oikeus, joka koskee erityisesti 
kilpailua ja valtion tukea, energian sisamarkkinoita ( esim. direktiivit sahkosta, hintojen 
avoimuudesta, kaasun- ja sahkonsiirrosta, hiilivedyista, luvista ja suunnitelmista 
hatatilanteiden varalle, kuten varmuusvarastointivelvoitteista), ydinenergiaa seka 
energiatehokkuus- ja ymparistomaarayksia. Muita tarkeita energiapolitiikan osa-alueita 
ovat Euroopan laajuisten energiaverkkojen kehittaminen ja energia-alan tutkimuksen ja 
kehittamisen tukeminen. Parhaillaan ollaan vapauttamassa kaasualaa, kehittamassa 
energiatehokkuuteen liittyvaa yhteison saannostoa ja toteuttamassa Auto Oil -ohjelmaa. 
Yhteison ydinenergiasaannosto on kehittynyt alkuperaisesta Euroopan 
atomienergiayhteison perustamissopimuksesta laajaksi oikeudellisten ja poliittisten 
keinojen jarjestelmaksi, johon kuuluvat myos kansainvaliset sopimukset. Nykyaan 
84 
sfilin.nosto koskee terveys- ja turvallisuuskysymyksia ( esim. sateilysuojelua), 
ydinlaitosten turvallisuutta, radioaktiivisen jatteen kasittelya, investointeja ( esim. 
Euratomin rahoitusinstrumenttej a), tutkimuksen edistamista, ydinenergian 
yhteismarkkinoita, toimituksia, turvavalvontaa ja kansainvalisia yhteyksia. 
Eurooppa-sopimuksessa mfiliratfilin yhteistyosta Euroopan energiamarkkinoiden 
yhtenaistarn.iseksi asteittain, ja se sisaltaa maarayksia avunannosta asiaan liittyvilla 
politiikan aloilla. Valkoisessa kirjassa, jolla valmistellaan KIE-maiden liittymista 
energian sisarn.arkkinoihin, painotetaan, etta tarkeimpia sisamarkkinadirektiiveja on 
sovellettava kaikilta osin yhdessa Euroopan yhteison kilpailulainsaadannon kanssa. 
Y dinalan osalta valkoisessa kirjassa kasitellruin ydinenergiatoimituksia, turvavalvontaa ja 
ydinj atekulj etuksia. 
Yleiskuvaus 
Romania on Kaakkois-Euroopan maista energiavaroiltaan rikkain erityisesti ( seka maalla 
etta merella porattavan) oljyn ja kaasun mutta myos ligniitin, kivihiilen, uraanin ja 
vesivoiman ansiosta. Se on yli 70-prosenttisesti omavarainen. Kaasun osuus on yli 40 % 
energiataseesta, ja puolet siita tuodaan Venajalta. 
Oljyteollisuuteen kuuluvat kapasiteetiltaan suuret jalostamot (34 miljoonaa tonnia 
vuodessa) seka niihin liittyvat laitteistot, kuten oljyputket ja Mustanmeren vienti-ja 
tuontiterminaalit. 
Raakaoljya tuodaan (Venajan lisaksi myos Uihi-idasta) Constantan kautta. Kaasu tulee 
Romaniaan Venajalta, Ukrainasta ja Moldovasta. 
Romania toimii myos venalaisen kaasun strategisesti tarkeana kaytavana Balkanille ja 
Kreikkaan. Romania aikoo tulevaisuudessa liittaa sahkoverkkonsa Lansi-Euroopan 
UCPTE-verkkoon, mika vahvistaisi maan asemaa kauttakulkumaana ja auttaisi sita 
yhdentymaan Euroopan laajuisiin energiaverkkoihin. Romanian, Bulgarian, Kreikan, 
Serbian j a Albanian sahkoverkkoj en askettain toteutettu synkroninen koeyhteys on 
ensimmainen askel kohti tulevaa UCPTE-liittymaa. 
Hallitus tukee kiinteiden polttoaineiden alaa (joka tuottaa paaasiassa ligniittia ja tyollistaa 
115 000 henkiloa). Alalla tarvitaan perusteellinen rakenneuudistus. 
Energia-alan osuus maan tuotannosta on suurempi kuin minkaan muun Romanian 
talouden alan. Maan energia-ala on kolme kertaa Euroopan unionin keskiarvoa 
tehottomampi, mika johtuu muun muassa alhaisten hintojen perinteesta, 
energiatehokkuuteen tahtaavan politiikan puuttumisesta ja vanhentuneesta teknologiasta. 
Tehottomuuden lisaksi energiantuotannon, kiinteiden polttoaineiden alan ja oljyalan 
paastot saavat aikaan ympariston pilaantumista. 
Cemavodassa sijaitseva Romanian ensimmainen ydinvoimalaitos (joka on rakennettu 
yhteistyossa Kanadan ja Italian kanssa ja joka edustaa kanadalaista CANDU-tyyppia) on 
nyt kaytossa. Sen osuus sahkontuotannosta oli jo kahdeksan prosenttia vuonna 1996. 
Hallitus pita.a tarkeana tavoitteena kakkosyksikon rakentamista seuraavien viiden vuoden 
aikana. Pidemmalla aikavalilla aiotaan rakentaa myos muita yksikoita, jotka ovat 
Euroopan unionissa yleisesti hyvaksyttyjen standardien mukaisia, mutta rahoitus on viela 
85 
auki. Reaktorin polttoaineena kaytettavaa luonnonuraania louhitaan Ga polttoainetta 
valmistetaan) Romaniassa j a Kanadassa. 
Lisaksi Romanialla on kaksi tutkimusreaktoria. Voimakkaasti rikastettu uraanipolttoaine 
on tuotu joko Venajalta tai Yhdysvalloista. Kaytetyn polttoaineen palautuksesta 
Yhdysvaltoihin on sovittu, mutta Venajan osalta tilanne on viela epaselva. Parhaillaan 
mfiliriteWin sahkotariffia, jossa otetaan huomioon ydinvoiman tuotantoon liittyvat eri 
kustannukset. 
Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi 
Romanian laaja energiasektori karsii pahoin investointivarojen puutteesta, ja 
rakenneuudistusta haittaa lisaksi selkean ja kokonaisvaltaisen energiapolitiikan 
puuttuminen. Taytantoon on pantu pelkastaan politiikan osa-alueita ja valttamaton 
lainsaadanto (esimerkiksi oljylaki). Useat muut saadosluonnokset odottavat kuitenkin 
parlamentin kasittelya tai taytantoonpanoa ( esim. tuleva sahko-ja lampoenergiaa koskeva 
laki). 
Energia-alan kilpailulainsaadanto ei viela vastaa energian sisamarkkinoista annettuja 
direktiiveja, joita sovelletaan yhdessa Euroopan yhteison kilpailulainsaadannon kanssa. 
Suurilla vertikaalisesti yhdennetyilla valtion energiayhtioilla on tuotanto-, siirto-ja 
jakelumonopoli. Ulkomaisia yhtiota toimii jo kuitenkin esimerkiksi oljyalalla (oljyn 
hyodyntamisessa ja oljytuotteiden vahittaiskaupassa). Energian hintoja (lukuun ottamatta 
oljyn hintaa, joka on lahes yleismaailmallisella tasolla) tuetaan muiden toiminta-alueiden 
voitoilla, joten hinnoissa on vaaristymia. V arsinkin kotitalouksien energian hintataso on 
viela sosiaalisista syista liian alhainen. 
Romania ei 'tayta hatatilanteisiin varautumista koskevia yhteison saannoston vaatimuksia, 
kuten velvoitetta yllapitaa 90 paivan oljyvarastoa. Nykyisten varastojen arvioidaan 
riittavan noin 30 paivan kulutukseen, mutta arviossa on otettava huomioon myos 
kotimainen oljyntuotanto, joka vahentaa maan varastointivelvoitteita enimmillaan 15 
prosenttia. Yhteison saannostoon mukautuminen edellyttaa lainsaadantoa ja huomattavia 
investointeja sailioihin ja varastoihin. 
Valtion tuki kiinteiden polttoaineiden alalla on arvioitava Euroopan yhteison maaraysten 
ja Euroopan hiili-ja terasyhteison erityisen valtiontukilainsaadannon perusteella. 
Energiatehokkuutta (mm. merkintoja ja vahimmaistehokkuusvaatimuksia) ja 
ymparistoasioita (mm. polttoaineen laatua) koskevien yhteison saantojen noudattamista 
vaikeuttaa esimerkiksi investointivarojen puute, vaikkakin energiatehokkuusmerkintoja 
koskeva tyo on jo aloitettu. Tehtavaa on edelleen paljon. 
Tassa yhteydessa on huomattava, etta oljyteollisuuden ja erityisesti jalostamoiden on 
mukauduttava Euroopan yhteison standardeihin. Lisaksi jalostamot joutuvat kilpailemaan 
Euroopan markkinoilla, joilla on jo saavutettu kyllastymisaste. 
Jos Romania tyydyttaa jatkossakin uraanitarpeensa kotimaisella tuotannolla, uraanin 
saannin varmuus laajentuneessa Euroopan unionissa paranisi pitkalla aikavalilla. 
Unioniin liittymisen jalkeen tehtaviin toimitussopimuksiin sovellettaisiin yhteista 
ydinmateriaalien hankintapolitiikkaa, jonka mukaan saannin varmuus saavutetaan 
86 
monipuolistamalla lahteita. Cernavodan ydinvoimalaitoksen kaytetty polttoaine 
varastoidaan ensimmaisina toimintavuosina itse voimala-alueelle. Tata pitkaaikaisempia 
ratkaisuja ei viela ole loydetty. 
Unioniin liittyessaan Romanian on noudatettava erityisesti niita Euratomin 
perustarnissopimuksen maarayksia, jotka koskevat ydinmateriaalien hankintaa, 
ydinenergian yhteismarkkinoita, turvavalvontaa, terveytta ja turvallisuutta seka 
kansainvalisia sopimuksia. Vaikeuksia voi aiheuttaa epaselvyys siita, onko Romania 
saattanut joitain kyseisten alojen kansainvalisia sopimuksia (kuten ydinvahinkoja 
koskevasta siviilioikeudellisesta vastuusta tehtya Wienin yleissopimusta, ydinaineiden 
turvajarjestelyja koskevaa kansainvalista sopimusta tai ydinmateriaalien toimittajien 
ohjeistoa (Nuclear Suppliers Guideline)) kokonaan osaksi kansallista 
oikeusjarjestelmaansa. Romanialla on taysimittainen turvavalvontasopimus 
Kansainvalisen atomienergiajarjeston (IAEA) kanssa, joten yhteison lainsaadannon 
soveltamisessa ei liene suuria vaikeuksia talla alalla. Lansivalmisteinen ydinvoimalaitos 
ei aiheuta ongelmia, mutta sen toiminnan turvallisuuteen on kiinnitettava erityista 
huomiota. Turvallisuusviranomaisen riippumattomuutta olisi tuettava. 
Paatelmat 
Yhdentymisen valmistelu vaatii Romanialta energia-alan toimien huomattavaa 
tehostamista. 
Perusteellista huomiota vaativat erityisesti monopolien (mm. tuonti-ja vientimonopolien) 
uudelleenjarjestely, energian hinnoittelu, hatatilanteisiin varautuminen (mm. pakollisten 
oljyvarastojen kokoaminen), kiinteiden polttoaineiden alan valtiontuki seka 
energiatehokkuutta ja polttoaineiden laatua koskevien standardien kehittaminen. 
Euratomin perustamissopimuksen maarayksia voitaneen noudattaa suuremmitta 
vaikeuksitta, mutta Romanian olisi pantava taytantoon joitakin ydinalan kansainvalisia 
sopimuksia. Y dinturvallisuusstandardeja (paaasiassa· laitosten toimintaan liittyvia) olisi 
kehitettava asianmukaisella tavalla, ja ydinjatekysymykseen on loydettava pidemman 
aikavalin ratkaisuj a. 
Liikeuue 
Yhteison liikennepolitiikka koostuu seuraav1en kolmen paaalueen politiikoista Ja 
aloitteista: 
-laadun parantaminen kehittamalla kilpailukykyisia liikennejarjestelmia Ja 
liikennejarjestelmakokonaisuuksia, jotka perustuvat kehittyneisiin tekniikoihin Ja 
jotka vaikuttavat osaltaan myos ymparistoa ja turvallisuutta koskeviin tavoitteisiin; 
yhtenaismarkkinoiden toiminnan parantaminen tehokkaiden, vaihtoehtoisten ja 
helppokayttoisten liikennepalvelujen tarjonnan edistamiseksi alentamatta tyoehtoja 
alalla; 
-yhteison ulkopuolisten suhteiden laajentaminen parantamalla liikenneyhteyksia 
kolmansiin maihin ja edistamalla Euroopan unionin liikenteenharjoittajien paasya 
87 
muille liikenteen markkinoille (Yhteinen liikennepolitiikka -Toimintaohjelma 1995-
2000). 
Eurooppa-sopimuksessa mlUlrilUili.n lains!UidthmOn UlhouUimiscslii yhtcisuu 
lainsaadmtoon j a liikenteen rakenteen muuttamiseen j a sen uudenaikaistamiseen 
Ulhtaaviista yhteistyosta, liikennemarkkinoille paasyn parantamisesta, 
kauttakulkuliikenteen helpottamisesta ja yhteison liikenteen standardeja vastaavan tason 
saavuttamisesta. Valkoisessa kirjassa tarkastellaan to1mia, joilla toteutetaan 
sisamarkkinoiden edellytykset liikenteen alalla, ja naihin kuuluu muun muassa kilpailu, 
lainsaadannon yhdenmukaistaminen j a standardit. 
Yleiskuvaus 
Romanialla ja Euroopan unionilla ei ole yhteista rajaa, mutta entisessa Jugoslaviassa 
kaydyn sodan vuoksi kauttakulkuliikenne lisfili.ntyi huomattavasti, koska entisen 
Jugoslavian kiertamiseksi liikenne kulki Romanian alueen kautta suurimmaksi osaksi 
maanteilla, joita ei ole rakennettu niin suurta liikennetta ajatellen. Romaniassa on 
ilmennyt tarve investoida pikaisesti toteutettaviin merkittaviin maantieverkon 
parannuksiin, jotka ovat suurimmaksi osaksi viela kesken, ja kehittaa aikaisemmin hyvin 
vahaista rajanylityksen infrastruktuuria. Kolme yleiseurooppalaisessa 
liikennekokouksessa Kreetalla maariteltya yleiseurooppalaista liikennekaytavaa kulkee 
Romanian halki. 
Vuoden 1990 poliittisten muutostenjalkeen Romanian avauduttua ajat ovat maassa olleet 
hankalat, ja vaikea talouslama on aiheuttanut jyrkan laskun liikenteen alalla. Liikenteen 
kysynta ei ole viela palautunut entiselleen lukuun ottamatta sisavesi-ja lentoliikennetta. 
Merkittavin muutos liikennemuotojen kaytossa tapahtui rahtiliikenteessa: 
maantieliikenteen osuus kasvoi enemman kuin muut liikennemuodot ja erityisesti 
rautatieliikenne, jonka osuutta lisattiin aikaisemmin keinotekoisesti, menetti 
markkinaosuuttaan. 
Romanian on selviydyttava monista hankaluuksista liikenteen alalla. Ennen Romanian 
yksinvallan aikana vaadittiin ulkomaisten velkojen taytta takaisinmaksua, jonka 
seurauksena liikenneinfrastruktuuriin ja '-kalustoon ei investoitu, varsinkin kun suurin osa 
joukkoliikennekalustosta tuotiin muualta. Melkein koko joukkoliikennekalusto on 
peraisin entisesta Neuvostoliitosta, mika pahentaa ongelmaa, koska Romanian on tehtava 
huomattavia sijoituksia liikenteeseen pelkiistam standardeista poikkeavan ja 
vanhentuneen kaluston uusimiseksi aikana, jolloin tallaisiin tarpeisiin ei ole taloudellisia 
varoja. Siksi unioniin liittymista edeltavana aikana on seurattava tarkasti liikenteen 
kysynnan tulevaa kehitysta. 
Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi 
Sisamarkkinoiden toteuttamista ajatellen Romania on tehnyt paljon tyota yhteison 
samnoston mukaisen lainsaadannon antamisessa. Kansainvalisen liikenteen alalla 
Romaniassa jo suurimmaksi osaksi sovelletaan yhteison saantojen kaltaisia saantoja 
erityisesti sisavesiliikenteessa ja yhdistetyissa kuljetuksissa. Lentoliikenteessa Romanian 
on kuitenkin jatkettava yhdenmukaistamista ja annettava nopeasti suunniteltu 
lainsaadanto ja erityisesti uudet siviili-ilmailua koskevat saannot. Kaluston uusimistarve 
voi aiheuttaa ylittamattomia rahoitusongelmia. Meriliikenteessa ollaan jaljessa yhteison 
88 
saannostosta erityisesti turvallisuuden kannalta, jossa Romania on viela kaukana unionin 
normeista. 
Maanteiden tavaraliikenne ei Romaniassa ole nykyisen yhteison lainsaadannon mukaista. 
Ennen unioniin liittymista olisi varmistettava, etta Romanian tavaraliikennetta koskeva 
lainsaadanto on yhteison saannosten mukaista ja etta sita noudatetaan myos kaytannon 
taytantoonpanossa. Tieliikenneturvallisuudessa seka painojen ja mittojen ja 
kayttajamaksujen kannalta on seurattava naita asioita liittymista edeltavana aikana. 
Painoja ja mittoja koskevien yhteison saantojen mukaista lainsaadantoa ei ehka saada 
annettua ennen liittymista, mika rajoittaa Romanian tieverkon kykya vastaanottaa EU :n 
ajoneuvoja. 
Rautatieliikenteessa ja maanteiden henkiloliikenteessa yhteison mukaisen lainsaadannon 
antaminen ei aiheuta niin suuria ongelmia kuin kolmella edella mainitulla alalla, vaikka 
selvennykset ovatkin tarpeen ja rautatieliikenteen alalla on viela toteutettava monia 
toimia. Sen sijaan juuri naiden kahden alan markkinoiden toimivuus nayttaa epavarmalta, 
koska rakennemuutokset (yksityisyritysten mallin mukainen johtaminen, kilpailun 
aloittaminen jne.) ovat vasta alullaan. Molemmilla aloilla voi seuraavina vuosina olla 
odotettavissa suuria mullistuksia. 
Romanian viranomaiset pitavat yhtena tavoitteenaan yhtenaisen ja kilpailukykyisen 
liikennejarjestelman kehittamista. Taman tavoitteen saavuttamisessa suurimmat haasteet 
ovat lahinna liikenneturvallisuuden saaminen oikealle tasolle ja liikennejarjestelman 
optimaalinen kaytto. Romaniassa on edistytty ilahduttavasti liikenneturvallisuuden alalla, 
vaikka se onkin viela kaukana yhteison normeista erityisesti lento-, meri-ja 
tieliikenteessa. Liikennejarjestelman yhtenaisyyden tavoitetta ajatellen liikenne 
Romanian maanteilla kasvaa luultavasti jatkuvasti, ja Bulgarian on panostettava 
rautatieliikenteen ja vesivaylien kayttoon, koska sen tieverkko on heikompi kuin 
rautatieverkot ja sisavesiliikenteen verkot. 
Romania aikoo sijoittaa omasta talousarviostaan 1,6 miljardia ecua vuosina 1995-1999 
kansainvalisen liikenteen kayttamaan infrastruktuuriin ja lahinna yleiseurooppalaisiin 
liikennekaytiiviin parantaakseen yhteyksiaan unionin jasenvaltioiden ja naapurimaidensa 
kanssa. Maara on lahes 1,3 prosenttia bruttokansantulosta, mika voi vaikuttaa jo melko 
hyvalta, mutta ei selvastikaan riita. Jos maaraa leikataan talousarvion rajoitusten vuoksi, 
huono tilanne voi heikentya entisestaan, ja Romanian yhdentyminen unioniin vaikeutuu. 
PiUttelmiit 
Romania on edistynyt yhteison saannoston mukaisen liikennelainsaadannon antamisessa. 
Sen paasy liikenteen sisamarkkinoille edellyttaa kuitenkin yhteison saannoston mukaisen 
lainsaadannon antamista nopeasti. Erityisesti meriliikenteessa ja maanteiden 
tavaraliikenteessa voi ilmeta ongelmia, varsinkin turvallisuusongelmia, mutta 
rautatieliikennettakin on viela kehitettava. 
On myos valvottava, etta kaytettavissa on tarvittavat keinot tulevan, unionin jasenyytta 
hakeviin maihin ulottuvan Euroopan laajuisen liikenneverkon perustan toteuttamiseksi ja 
etta tieverkoston nykyiset puutteet korvataan. Lisaksi on valttamatonta lujittaa pian ja 
89 
johdonmukaisesti Romanian hallintorakenteita, joihin kuuluvat valvonnasta Ja 
esimerkiksi turvallisuudesta vastaavat viranomaiset. 
Pienet Ja keskisuuret yritykset 
Euroopan unionin yrityspolitiikan tavoitteena on edistfili pk-yritysten kehitykselle 
suotuisan toimintaympariston syntymista kaikkialla unionissa, parantaa yritysten 
kilpailukykya ja rohkaista niita toimimaan myos Euroopan ja koko maailman tasolla. 
Politiikalle on luonteenomaista toissijaisuusperiaatteen vahva noudattaminen. Yhteison 
taydentavat tehtavat maaritellaan ja toteutetaan. Euroopan unionin monivuotisen pk­
yritysohjelman avulla. Ohjelma muodostaa oikeus-ja rahoitusperustan yhteison pk­
yrityspolitiikan yksittaisille toimille. Yhteison sfilinnosto sisaltaa toistaiseksi vain 
alakohtaisia suosituksia, mutta myos muiden alojen lainsaiidanto ( esim. kilpailu-, 
ymparisto- ja yhtiolainsfilidanto) vaikuttaa pk-yrityksiin. 
Eurooppa-sopimuksessa maarataan yhteistyosta pk-yritysten kehittamiseksi ja 
vahvistamiseksi erityisesti yksityisella sektorilla. Yhteistyo koskee muun muassa 
tiedonsaantia seka avunantoa oikeudellisissa, hallinnollisissa ja verotukseen liittyvissa 
kysymyksissa. Valkoinen kirja ei sisalla erityisesti pk-yrityksia koskevia toimenpiteita. 
Yleiskuvaus 
Romanian tuotantoteollisuuden osuus bruttokansantuotteesta oli vuonna 1995 arviolta 
34,6 % ja palvelualan 37,9 %. Yksityisen sektorin kokonaisosuus bruttokansantuotteesta 
oli noin 45 % (noin 29 % jalostusarvosta). Noin 98 % kaikista yrityksista voidaan 
luokitella pk-yrityksiksi ( eli Romanian hallituksen mfiliritelman mukaisesti enintaan 500 
tyontekijan yrityksiksi). Naista suurin osa toimii vahittais- tai tukkukaupassa (70 %) ja 
teollisuudessa (11 %). 
Hallitus tunnustaa pk-yritysten tarkean osuuden maan taloudessa, mutta pk­
yrityspolitiikka ja pk-yritysten tukitoimenpiteet eivat ole olleet riittavan johdonmukaisia. 
Pk-yritysten tukemiseen tahtfilivia hallituksen toimia haittaa myos verovarojen puute. Pk­
yritysten tarkeimmat nykyiset tukijarjestelyt on luotu ja niita tuetaan lahjoitusvaroin. 
Hallitus on toteuttanut suppeita tilapaistoimia pk-yritysten tukemiseksi. Lainsfilidannossa 
on keskitytty tukijarjestelyidenja rahoitusinstrumenttien luomiseen seka verojarjestelman 
yksinkertaistamiseen. Tammikuun 1. paivasta 1996 lahtien on toiminut kansallinen 
yksityistamisvirasto, joka on pfilivastuussa pk-yrityspolitiikan kehittamisesta ja pk­
yritysten erityistukitoimenpiteiden hallinnosta. -Myos tyontekija- ja tyonantajajarjestojen 
maara on kasvussa. Lisaksi pk-yritysten kehittamisessa ovat mukana muun muassa 
teollisuus- ja kauppakamari, lahjoitusvaroin tuettavat pk-yritysten kehittamiskeskukset ja 
osuustoiminnalliset j arj es tot. 
Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi 
Pk-yritykset edistavat jo nyt voimakkaasti Romanian taloudellista elpymista. 
Tulevaisuudessa niilla voi olla kasvun ja tyollisyyden kannalta yha tarkeampi tehtava. 
Pk-yritysten nykyiset tukijarjestelyt tarjoavat perustiedon ja tarkeimmat yrityspalvelut. 
Poliittinen sitoutuminen pk-yrityssektorin kannustamiseen ja kehittamiseen on kuitenkin 
ollut jossain mfilirin empivfili, ja tulevina vuosina pk-yrityspolitiikkaan olisikin 
90 
sitouduttava entista ponnekkaammin ja itse politiikkaa johdonmukaistettava. On myos 
tarkefili parantaa nykyisia tukijarjestelyita ja ryhtya toimiin pk-yritystcn oikeudellisen ja 
hallinnollisen ympariston yksinkertaistamiseksi, jotta se olisi entista suotuisampi pk­
yrityksille. Yhta olennaista on edistaa pk-yritysten rahoituksen saantia. 
Naista syista olisi edelleen jatkettava nykyisia toimia, jotka tahtaavat pk-yritysten 
vahvistamiseen liittymista edeltavana aikana. 
Piitelmit 
Pk-yrityspolitiikkaa on selvasti tarpeen johdonmukaistaa, mutta Romanian liittymisessa 
unioniin ei liene pk-yrityssektorin kannalta suuria ongelmia. 
3.5 Taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus 
TyOllisyys ja sosiaaliset kysymykset 
Yhteison sosiaalipolitiikkaa on kehitetty eri tavoilla, esimerkiksi lakisaannoksilla, 
Euroopan sosiaalirahaston avulla ja erityisaloihin, mm. kansanterveyteen, koyhyyden 
vastustamiseen ja vammaisiin kohdistetuilla toimilla. Yhteison saannosto kattaa 
tyoterveydenja tyoturvallisuuden, tyooikeudenja tyoolot, naistenja miesten tasa-arvoiset 
mahdollisuudet, siirtotyolaisten sosiaaliturvan yhteensovittamisen, ja tupakkatuotteet. 
Unionin sosiaalilainsaadannossa asetetaan vahimmaisvaatimukset. Lisaksi 
tyomarkkinaosapuolten vuoropuhelu eurooppalaisella tasolla on sisallytetty sopimukseen 
Euroopan unionista (118 b artikla), ja poytakirjassa sosiaalipolitiikasta viitataan 
tyomarkkinaosapuolten kuulemiseen ja yhteiskunnallista vuoropuhelua helpottaviin 
toimenpiteisiin. 
Eurooppa-sopimuksessa edellytetaan kansallisen lainsaadannon lahentamista yhteison 
oikeuteen ja yhteistyota tyoterveyden ja tyoturvallisuuden tason parantamisessa, 
tyomarkkinapolitiikassa ja sosiaaliturvajarjestelman uudenaikaistamisessa. Siina 
edellytetaan myos Romaniassa laillisesti tyollistettyjen yhteison tyontekijoiden kohtelua 
ilman kansallisuuteen perustuvaa syrjintaa suhteessa heidan tyooloihinsa. Valkoisessa 
kirjassa edellytetfilin lainsfilidantoa lahentavia toimenpiteita yhteison saannoston kaikilla 
aloilla. 
Yleiskuvaus 
Tyomarkkinaosapuolten vuoropuhelu kehittyy Romaniassa, vaikka 
tyomarkkinaosapuolten autonomiasta piittaamattoman hallituksen cdustajien valiintulon 
entisia tapoja on vaikea havittfili. Tyomarkkinaosapuolten, erityisesti yksityissektorin 
tyonantajien, on itse vahvistettava rakenteitaan ja varmistettava tyoehtosopimusten 
tuntemuksensa toimiakseen taysin osansa mukaisesti. Kasvava yksityistaminen saattaa 
helpottaa tata kehitysta. Tyontekijapuolen nelja tarkeinta jarjestoa ovat Euroopan 
ammatillisen yhteistyojarjeston EAY:n jasenia. Tyonantajat ovat edustettuina 
kansainvalisella tasolla kattojarjestelman kautta, joka kattaa viisi suurta 
tyonantaj aj arj estelmaa. 
91 
Vuonna 1995 virallinen tyottomyysaste oli 8 prosenttia. Huomattava piilotyottomyys on 
syyta ottaa huomioon, ja Romanialla on edessaan vakava pitkaaikaistyottomyyden 
ongelma. Joillakin seuduilla, joilla perinteisten elinkeinoalojen tyopaikkoja on menetetty 
runsaasti, tlihm ryhmaan kuuluu 50 prosenttia tyottomista. 
Romania on aloittanut nykyaikaisen tyomarkkinapolitiikan, -saannosten j a -laitosten 
kehittlimisen. Tata kehitysta on jatkettava huomattavan kauan. 
Romanian sosiaalituryajarjestelmaa uhkaavat vakavat rahoitusongelmat, jotka johtuvat 
osittain maksujen keraamisvaikeuksista. Vaikka sosiaalipalvcluja vaaditaan yha 
enemmm, sosiaaliturvaan kaytetty osuus BKT:sta on suhteellisen alhainen, 9 prosenttia 
(vuoden 1994 luku). Vaikka sosiaaliturvajarjestelma kattaa suurimman osan sosiaalisista 
uhkatekijoista, tamanhetkinen korvausten taso ei ole riittava suojaamaan koyhyydelta. 
Tamanhetkinen jarjestelma mahdollistaa merkittavan eri vaestoryhmien valisen 
eriarvoisuuden. Sosiaaliturvajarjestelman yleishallintoa ja jarjestelyja on parannettava. 
Jatkuvat ponnistelut ovat tarpeen sen varmistamiseksi, etta sosiaaliturvan toimenpiteita 
kehitetaan edelleen. 
Terveydenhuoltojarjestelma on huomattavasti alempi kuin EU:ssa. Tarttuvat taudit 
muodostavat erityisongelman. Taloudelliset ja sosiaaliset olosuhteet ovat johtaneet 
terveydenhuoltojarjestelman hajoamiseen niin, etta se ei selvia ongelmista. 
Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi 
Romania on Uihentanyt lainsruidantoansa yhteison saannostoon tyoterveyden ja 
-turvallisuuden osalta. Useita EY:n direktiiveja on jo saatettu osaksi kansallista 
lainsaadantoa. Syyskuussa 1996 Romania hyvaksyi uuden EU :n kehysdirektiivin 
mukaisesti laaditun tyoterveys- ja tyoturvallisuuslain, joka sisaltaa tyoterveyden ja 
-turvallisuuden perusperiaatteet. Tyotarkastusstandardeja koskeva lainsaadanto on 
vahaista. Odotettavissa on kuitenkin, etta uusi EY:n ja ILO:n standardien mukainen 
tyotarkastuslaki valmistuu ennen vuoden 1997 loppua. 
Tyolainsaadannon alalla Romanian tyolainsaadanto ei ole viela yhdenmukainen EU :n 
saannosten kanssa sellaisilla aloilla kuten tyontekijoiden oikeuksien suojaaminen 
yrityksen luovuttamisen ja tyontekijoiden joukkovahentamisen ollessa kyseessa seka 
tyontekijoiden suojeleminen tyonantajan maksukyvyttomyystapauksissa. Olemassa 
olevaa tyolainsaadantoa on mukautettava niilta osin, kun on kyse tyonantajan 
velvollisuudesta tiedottaa tyontekijoille heidan tyoolosuhteistaan, ja tyoajasta. 
Tiedottamista tyontekijoille ja heidan kuulemistaan yritystasolla joidenkin. 
EY-direktiivien vaatimusten mukaisesti on vahvistettava. 
Tasa-arvoisten mahdollisuuksien osalta Romanian lainsaadanto kattaa naisten ja miesten 
yalisen syrjinnan kieltavan EY:n lainsaadannon perussaannokset. Naisia suosivia lakeja 
ei aina noudateta kaytannossa ja naisten aineelliset olosuhteet nayttavat huonontuneen. 
Lainsaadantoa on mukautettava raskaana olevien naisten suojelemisen ja 
vanhempainloman osalta. 
Tyovoiman vapaan liikkumisoikeuden ollessa kyseessa Romanialla ei nayta olevan 
mitfilin esteita ta.man alan saannoston toimeenpanossa. Oikeus tyovoiman vapaaseen 
92 
liikkuyuuteen edellyttaa kuitenkin muutoksia kansalliseen lainsaadantoon, erityisesti 
tyonsaannin ja kansallisuuteen perustuvan syrjivan kohtelun poistamisen osalta. 
Siirtotyolaisten sosiaaliturvan osalta unioniin liittyminen ei periaatteessa aiheuta 
suurempia ongelmia, vaikkakin tietyt tekniset mukautukset ovat tarpeen. Tarkeampaa on 
hallinnon kyky soveltaa yksityiskohtaisia yhteensovittamissaantoja yhteistyossa muiden 
maiden kanssa. Ei ole selvaa, onko Romanialla naiden yhteensovittamistehtavien 
suorittamiseen vaadittavat hallinnolliset rakenteet. 
Kahta direktiivia savukepakkausten varoitusmerkinnoista ja enimmaistervapitoisuudesta 
ei viela ole siirretty osaksi Romanian kansallista lainsaadantoa. 
Piiitelmit 
Romanian on tulevina vuosina edistyttava hyvin huomattavasti kaikilla sosiaalipolitiikan 
aloilla, ja erityisesti tyoterveydessa ja -turvallisuudessa, terveydenhuoltojarjestelmassa ja 
tyovoima- ja tyollistamispolitiikassa. Ennen kuin Romania kykenee ottamaan vastaan 
EU-jasenyyden velvoitteet sosiaalipolitiikan alalla, on tehtava viela paljon lakien 
Uihentamiseksi ja julkishallinnon seka tehokkaiden toimeenpanorakenteiden 
vahvistamiseksi. 
Aluepolitiikka ja koheesio 
Perustamissopimuksen XIV osaston maaraysten mukaisesti yhteiso tukee koheesion 
lujittamista paaasiassa rakennerahastojen valityksella. Romanian edellytetaan kayttavan 
naita valineita tehokk.aasti, ja noudattavan samalla sen liittymisen aikaan voimassa olevia 
periaatteita, tavoitteita ja menettelyja. 
Eurooppa-sopimuksessa edellytetaan yhteistyon harjoittamista aluekehityksen ja alueiden 
kayton suunnittelun aloilla erityisesti paikallisten, alueellisten ja kansallisten 
viranomaisten valisen tiedonvaihdon seka virkamies- ja asiantuntijavaihdon avulla. 
Valkoisessa kirjassa ei ole erityisedellytyksia. 
Yleiskuvaus 
Romanian BKT henkea kohti oli vuonna 1995 noin 23 prosenttia EU:n keskiarvosta. 
Tilastotietojen mukaan alueiden valiset erot vaihtelevat Bukarestin 116 prosentista 
kansallisesta keskiarvosta paakaupunkiseudun etelaisten osien 54 prosenttiin. Vastaava 
arvio alueellisesta tyottomyydesta osoittaa, etta alueiden valiset erot eivat ole aivan yhta 
suuria, mutta niiden uskotaan kasvavan taloudellisen rakennemuutoksen syventyessa. 
Romanian perustuslaissa (1991) ja vuonna 1996 tarkistetussa paikallisesta 
julkishallinnosta annetussa laissa on annettu laaja toimivalta 41: lle valitulle judet-
neuvostolle (seka Bukarestin kaupunginhallitukselle). Ne valmistelevat 
aluekehityssuunnitelmaa ja vastaavat talouskehityssuunnitelmasta ja 
investointiohjelmista. Alemmalla tasolla laissa paikallisesta julkishallinnosta saadetaan 
itsehallinnollisista kunnanvaltuustoista. Romaniassa on 2 767 itsehallinnollista 
paikallisviranomaista (80 kaupunkia ja 2 686 kuntaa, joihin kuuluu 13 000 kylaa). 
93 
Romanialla ei ole erityista aluekehityspolitiikkaa. Sen alueiden kayton suunnitteluun, 
joka kuuluu julkisten toiden ja aluesuunnittelun ministcrion toimiahrnn. sisaltvv knitenkin 
hmj" uUu,udotlhacu, hilllhuu,lliHL,ll ja luimiuuallHH.:u vtHukthyb. 
Aluekehitys on yksi aluesuunnitteluohjelman paatavoitteista. Sen ensisijainen tehtava 
vahentaa alueellisia eroja sisaltaakin seka takapajuisten aluekehityssuunnitelmien etta 
alueiden kayton suunnitelmien sosioekonomisen kehittamisen. Siina maaritellaan myos 
julkiset investointiohjelmat (talouden infrastruktuuri) ja kansallisella tasolla erityisille 
alueille, kuten Lansi-Karpatian ylangolle, laaditut erityisohjclmat paaasiallisiksi 
valineiksi alueellisen koheesion saavuttamiseksi. 
Alueellisen tason kehitysstrategiat hyvaksyttiin judet-tasolla vuonna 1995. Niihin 
sisaltyy seka alueellinen talouskehitys etta alueiden kayton suunnittelu ja niissa on yleiset 
suuntaviivat, suunnitelmat ja ohjelmat. Dusi laki kaupunkien ja alueiden kayton 
suunnittelusta on parlamentin hyvaksyttavana. 
Aluekehitysaloitteiden kaytossa olevat rahoitusvalineet Romaniassa ovat rajallisia. 
Euroopan yhteison rakennepolitiikan rahoitukseen kaytettavia mahdollisia kansallisia 
rahoitusosuuksia kehitykseen liittyvista menoista ei ole viela mahdollista maarittaa. 
Taman vuoksi Romanian osarahoituskykya ei voida viela arvioida riittavan luotettavasti. 
Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi 
Aluekehityspolitiikka on Romaniassa edelleen kehittymatonta ja epataydellista, mutta 
alueiden kayton suunnittelun viitekehyksen laatimisessa on edistytty huomattavasti. 
Tami voi olla hyodyksi Romanian laatiessa aluekehityspolitiikkaansa erityisesti 
lainsaadannon ja toimielinten perustamisen aloihin liittyvan yhteisvaikutuksen osalta. 
NykyisessA politiikassa on rakennerahastojen toimintaa ohjaavien periaatteiden ja 
tavoitteiden kanssa yhtenevaisia osia. Aluekehityksen yhdentamispolitiikalle, 
lainsaadannolle ja valineille ei kuitenkaan ole olemassa kattavaa viitekehysta. 
Periaatteiden ja tavoitteiden toteuttaminen on vaikeaa, koska julkishallinto niin 
kansallisella kuin paikallisella tasolla toimii heikosti. 
Plltelmlt 
Romaniassa ollaan poliittisella tasolla yha enemman tietoisia aluepolitiikan 
tarpeellisuudesta. Romanian hallinnollista kykya Euroopan yhteison varojen hoitoon ja 
integroidun aluekehityspolitiikan harjoittamiseen on kuitenkin parannettava. Olemassa 
olevien viranomaisten aseman j a vastuualueiden oikeusperustan maarittaminen, 
tunnistaminen ja selkiyttaminen seka asianmukaisen hallintorakenteen vahvistaminen 
edellyttaa viela huomattavia lisatoimia ennen kuin Romania voi soveltaa yhteison 
saantojaja kanavoida Euroopan yhteison rakennepoliittista tukea tehokkaasti. 
3.6 EHimanlaatu ja ymparisto 
YmplristO 
94 
Euroopan yhteison perustamissopimuksien mukaisen ymparistopolitiikan tavoitteena on 
kestava kehitys, joka perustuu EU:n politiikan eri aloihin sisallytettyyn ympariston 
suojeluun, ennaltaehkaisyyn, aiheuttamisperiaatteeseen, ymparistovahinkojen 
torjumiseen niiden syntypaikassa ja vastuun jakamiseen. Yhteison saannostossa on noin 
200 saadosta, jotka koskevat muun muassa veden ja ilman pilaantumista, jatteiden ja 
kemikaalien kasittelya, bioteknologiaa, sateilysuojausta ja luonnonsuojelua. 
Jasenvaltioiden on valvottava, etta ymparistovaikutukset arvioidaan ennen kuin 
tietynlaisille valtion tai yksityisille hankkeille annetaan toteuttamisl upa. 
Eurooppa-sopimuksessa maarataan, etta Romanian maankayttopolitiikan on oltava 
kestavan kehityksen periaatteen mukaista, ja siina on otettava aina huomioon 
ymparistonakokohdat. Sopimuksessa maarataan myos, etta ymparisto kuuluu 
kahdenvalisen yhteistyon alaan, ja sita koskeva lainsaadanto on lahennettava yhteison 
vastaavaan lainsaadantoon. 
Valkoisessa kirjassa kasitellaan vain pienta osaa yhteison ymparistoalan saannostosta, 
nimittain tuotelainsaadantoa, joka liittyy suoraan tavaroiden vapaaseen liikkuvuuteen. 
Yleiskuvaus 
Romanialla on hyvin vakavia ymparistoongelmia ja erityisia haasteita kaikilla 
tarkeimmilla aloilla: veden laadun, jatehuollon seka ilman ja maaperan pilaantumisen 
aloilla. 
Vesivarojen tila aiheuttaa monenlaista huolta: juomaveden laatu on hyvin huono, 
jatevedenkasittelylaitosten piiriin kuuluvat hyvin harvat, kasittelyn laatu on huonoa ja 
pohjavesi on laajalti saastunut. Vesien saastuminen Romaniassa johtuu suureksi osaksi 
tehomaanviljelysta peraisin olevista nitraateista. Tonavan vakavat saastumisongelmat 
ovat suuressa maarin peraisin Romaniasta. Jatteet ovat myos suuri huolen aihe: 
jatehuoltolakeja ei kaytannollisesti katsoen ole lainkaan, vaarallisia jatteita ei ole 
maaritelty ja jatteita poltetaan vain satunnaisesti. Ilman pilaantuminen on vakava 
ongelma. Tarkeimmat paastolahteet ovat voimalaitokset ja muut erityisesti raskaita 
metalleja kayttavat teollisuuslaitokset seka moottoriajoneuvot ja kotitalouksien lammitys. 
Happosateista on myos tullut vakava ongelma. Vuoden 1989 jalkeen tapahtunut 
saastepaastojen vahentyminen johtuu etupaassa talouselaman taantumisesta, mutta myos 
yrityksista korjata pahimmin saastuneita kohteita. Romanialla on kuitenkin viela 
arvokkaita alueita, joiden luonto ei ole vaurioitunut, kuten. Karpaattien vuoristo ja 
Tonavan suisto Goista jalkimmainen on maaritelty biologisen monimuotoisuutensa 
johdosta yhdeksi maailman arvokkaimmista alueista). 
Ta.ban mennessa Romaniassa ei ole tehokkaasti kasitelty ymparistokysymyksia. 
Investoinnit ovat vahaisia verrattuna EY:n tasoon, ja tilannetta pahentaa 
ymparistoongelmiin tarkoitettujen rahoitusinstrumenttien puute. 
Ymparistoalan puitelaki saadettiin vuonna 1995, ja siina asetetaan jatehuolto etusijalle. 
Suurin osa ymparistolainsaadannosta on kuitenkin varsin vanhaa. Lisaksi 
taytantoonpanotaso on alhainen, mika johtuu muun muassa kannustimien puutteesta, 
vanhoista ja energiaa tuhlaavista teknologioista, rahoituksen ja henkiloston puutteesta ja 
vahaisesta julkisesta panoksesta. Uudessa yksityistamislaissa edellytetaan, etta 
sijoittajilla on joko rahoitustakuu tai he sitoutuvat noudattamaan ymparistovaatimuksia. 
95 
K.ansallinen ymparistorahasto, joka rahoitettaisiin saasteveroilla ja valtion talousarviosta, 
saataneen perustetuksi vuoden 1997 loppuun mennessa. 
Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi 
Yleisesti ottaen on tehty hyvin vahan ymparistolainsaadannon lahcntamiseksi Euroopan 
yhteison lainsruidantoon. Vuosina 1996 ja 1997 on tarkoitus valmistella tiettyja 
ymparistoalan valineita, jotka liittyvat erityisesti valkoiseen kirjaan sisaltyvaan 
lainsruidantoon. Erityisia suunnitelmia muiden ymparistoalaa koskevien yhteison 
saannosten saattamiseksi osaksi kansallista lainsaadantoa ja niiden 
taytantoonpanemiseksi ei kuitenkaan ole. Tilanne on erityisen vakava kiinteiden ja 
vaarallisten jatteiden alalla, jossa lainsruidantoa ei kaytannollisesti katsoen ole, vaikka 
lakiluonnos onkin suunnitteilla. Paljon tehtavaa on viela myos sateilysuojauksessa ja 
radioaktiivisten jatteiden huollossa. Na.ma ovat aloja, joilla ei ole turvallisuuskulttuuria. 
Erityista huomiota pitaisi kiinnittrui ilmaa, jatteita ja vetta koskevien puitedirektiivien 
seka ympariston pilaantumisen ehkaisemisen ja vahentamisen yhtenaistamiseksi annetun 
direktiivin (IPPC-direktiivi) nopeaan saattamiseen osaksi kansallista lainsruidantoa seka 
rahoitusstrategioiden vahvistamiseen suuria investointia vaativien vcsi-, ilma-ja jatealan 
lainsruidantoa varten. 
Tilannetta vaikeuttaa viela hyvin huono tietoisuus ymparistoasioista, vaikka 
kansalaisjarjestot osallistuvat nykyisin entista enemman ymparistopolitiikan 
kehittamiseen. Romanialla onkin viela pitka matka EU:n vaatimusten muodolliseen 
tayttamiseen. Tosiasialliseen EU:n sruinnosten taytantoonpanoon on viela pitempi matka, 
ja siihen tarvittaisiin seka hallituksen etta yritysten suuria investointeja samoin kuin 
asianmukaisten taytantoonpanorakenteiden kehittamista. Unioniin liittymista koskevaan 
Romanian ymparistoalan strategiaan pitaisi kuul ua taytantoonpanoaikataulut EU :n 
ymparistoalan sruinnosten voimaan saattamiseksi. Se aloitettaisiin muun muassa edella 
mainittujen puitedirektiivien ja IPPC-direktiivin taytantoonpanolla. 
PiUitelmiit 
Jotta Romania pruisisi alkuun mukautumisessa EU :n sruinnoksiin, sen pitaisi kiinnittrui 
enemman huomiota ymparistokysymyksiin, panna taytantoon kohdennettuja 
ymparistostrategioita ja tyoohjelmia unioniin liittymista silmalla pitaen, lisata 
merkittavasti rahoitus- ja muita varoja Hille alalle seka kehittaa hallintokapasiteettiaan. 
Jos tallaista strategiaa noudatetaan, Romania pystyy saattamaan yhteison 
ymparistosaannokset kokonaan osaksi kansallista lainsaadantoaan keskipitkalla tai 
pitkalla aikavalilla. Kuitenkin monien pitkakestoisia ja maaraltaan huomattavia 
investointeja seka huomattavaa hallinnollista tyota vaativien saannosten ( esim. 
kaupunkien jateveden kasittely, juomavesi, jotkut jatehuoltoa ja ilman pilaantumista 
koskevan lainsaadannon nakokohdat) tosialliseen voimaan saattamiseen paastaan vasta 
hyvin pitkalla aikavalilla. 
Kuluttaj ansuQj a 
Yhteison saannosto kattaa kuluttajien taloudellisten etujen suojaamisen Gohon sisaltyy 
harhaanjohtavan mainonnan, hintojen ilmoittamiscn, kulutusluottojcn, kohtuuttomien 
sopimusehtojen, etamyynnin, matkapakettien, muualla kuin el i nkeinonharjoittajan 
toimititiloissa tapahtuvan myynnin ja kiinteistojen osa-aikaisen kayttooikeuden valvonta) 
96 
ja tavaroiden ylciHtm lurvallisuuden seka kosmetiikka-alan, tekst1tl1en nimitysten ja 
lelujen erityisalat. 
Eurooppa-sopimuksessa maaratfilin lainsaadannon lahentamisesrn yhteison oikeuden 
kanssa seka yhteistyosta, jonka paamaarana on Romanian ja Euroopan yhteison 
kuluttajansuojajarjestelmien taydellinen vastaavuus. Valkoisen kirjan ensimmaisen 
vaiheen toimenpiteissa keskitytfilin tuoteturvallisuuden parantarnisccn, mukaan lukien 
kosmetiikka, tekstiilit ja lelut, seka kuluttajan taloudellisten etujen suojaamiseen, 
erityisesti harhaanjohtavaa- mainontaa, kulutusluottoja, kohtuuttomia sopimusehtoja ja 
hintojen ilmoittamista koskevilla toimenpiteilla. Toisen vaiheen toimenpiteet liittyvat 
matkapaketteihin, muualla kuin elinkeinonharjoittajan toimitiloissa tapahtuvaan myyntiin 
ja kiinteistojen osa-aikaiseen kayttooikeuteen. Euroopan yhteison uusi lainsaadanto, joka 
on otettu kayttoon askettain (etamyynti) tai otetaan pian kayttoon (vcrtaileva mainonta, 
hintojen ilmoittaminen), on myos otettava huomioon. 
Yleiskuvaus 
Romania on kehittanyt vuodesta 1992 alkaen laajan kuluttajansuojaa kasittelevien 
toimielinten verkoston. YK:n antamien ta.man alan su~taviivojen innoittamana 
kuluttajansuojalaissa saadetfilin tarkeimmista saannoista ja perustetaan 
kuluttajansuojavirasto (OPC). Se on valtionlaitos, joka ei ole riippumaton, ja silla on 14 
kuluttajapolitiikan koordinoinnista ja toteuttamiscsta vastaavaa aluctoimistoa. Lisaksi 
OPC jarjestaa kuluttajien neuvoa-antavia kokouksia, joihin osallistuu edustajia 
valtionlaitoksista, kuluttajaryhmista ja teollisuudesta seka kansallisclla, maakunnallisella 
etta paikallisella tasolla. 
OPC:n ruohonjuuritason kuluttajaryhmia rohkaisevan tyon tuloksena Romanian 
kuluttajaliikkeeseen kuuluu useita valtiosta riippumattomia jarjestoja, mukaan lukien 
kuluttajansuojaliitto. Kuluttajaryhmien ja OPC:n valilla on ajoittain jannitteita, koska 
OPC valitsee neuvontaprosessiin osallistumaan oikeutetut ryhmat. Suurin osa noin 
sadasta kuluttajajarjestosta on pienia, paikallisia ryhmia, jotka kuuluvat usein johonkin 
16:sta alueryhmittymasta. Romaniassa on yksi kansallinen yhteenliittyma. 
Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi 
Kuluttajansuojalain voimassaolo aiheuttaa sen, etta useimmat kuluttajansuojan alat ovat 
osittain sfilinneltyja. Mutta koska laissa sfilidetaan vain puitteista, yhteison vaatimusten 
tayttamiseksi tarvitaan viela erityislainsaadantoa. 
Kuluttajien taloudellisten etujen suojaamiseksi tietyilla aloilla tarvitaan taydentavaa 
lainsfilidantoa, esimerkiksi hintojen ilmoittamisen, muualla kuin clinkeinonharjoittajan 
toimitiloissa tapahtuvan myynnin, etamyynnin, kiintcistojen osa-aikaisen 
kayttooikeuden, kohtuuttomien sopimusehtojen ja kulutusluottojen alalla. Joissakin 
tapauksissa Romanian yhdenmukaistamisohjelmassa on jo suunnitteilla luonnoksia, kun 
taas toisilla aloilla, kuten etamyynti, ei nayta olevan suunnitteilla aloitteita. 
Matkapaketeista on todennakoisesti valmisteilla lainsaadantoa, j a kasiteltavana on 
97 
lakiluonnoksia, jotka yhdenmukaistaisivat harhaanjohtavaa mainontaa koskevia saiintoja 
Romaniassa yhteison standardien kanssa. 
Yleista tuoteturvallisuutta koskeva Romanian lainsaadanto nayttaa vastaavan melko 
hyvin alan tarkeinta yhteison direktiivia. Romanian yhdenmukaistamisohjelmaan kuuluu 
yhteison kuluttajansuojalainsruidannon tarkeimmat alat kattavien useiden lakiluonnosten 
kasittely. 
Yhteison saiinnoston kayttoonottamiseen on liityttava tehokkaan j a riippumattoman, 
viranomaisten tukeman kuluttajaliikkeen kehittaminen. 
Plltelmit 
Romania on edennyt lainsaadannon Hihentamisessa melko pitkalle. Vaikka hallituksen on 
viela hyvaksyttava useita muutoksia tai uusia lakiluonnoksia, romanialaiset ovat lahella 
yhteison kuluttajanstandardien noudattamista. Mutta yhteison s~itinnoston tehokas 
soveltaminen aiheuttaa todennakoisesti ongelmia, erityisesti koska Romanian on 
voimavarojen puuttuessa vaikea saattaa voimaan nykyista lainsaadantoa. 
3.7 Oikeus-ja sisaasiat 
Nykyiset siinni>kset 
Oikeus-ja sisaasioita (YOS) koskeva yhteison saannosto perustuu paaasiassa Euroopan 
unionista tehdyn sopimuksen (SEU) VI osastossa (sen K artiklassa) maarattyyn 
yhteistyohon, ns. "kolmanteen pilariin", mutta siihen liittyvat lahcisesti myos era.at 
"ensimmaisen pilarin" (Euroopan yhteison perustamissopimukscn) maaraykset ja 
lainsruidantotoimenpiteet. 
Yhteison saiinnoston soveltamisalaan kuuluvat oikeus-ja sisaasioidcn alalla ensisijaisesti 
turvapaikkakysymykset, yhteison ulkorajojen valvonta, maahanmuuttoasiat, tulli-ja 
poliisiyhteistyo vakavien rikosten, mm. huumekaupan, torjumiscksi seka oikeudellinen 
yhteistyo rikos-ja yksityisoikeuden alalla. Sopimuksessa Euroopan unionista 
maaritellaiin tallaisessa yhteistyossa noudatettavat paaperiaatteet, joita ovat erityisesti 
Euroopan yleissopimus ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi seka vuonna 
1951 tehty pakolaisten oikeusasemaa koskeva Geneven yleissopirnus. Lisaksi yhteistyon 
perustana kaytetaan ta.ban alaan liittyvia kansainvalisia sopimuksia, joita on tehty mm. 
Euroopan neuvoston, Yhdistyneiden kansakuntien ja Haagin konferenssin piirissa. 
Kolmanteen pilariin liittyvan yhteison saannoston lainsaadannollincn sisalto on erilainen 
kuin ensimmaisessa pilarissa, silla sen muodostavat sopimuksct, yhteiset toiminnat, 
yhteiset kannat ja paatoslauselmat (mukaan lukien viela ncuvoteltavina olevien 
luonnosten hyvaksytyt osat). Neuvosto on hyvaksynyt useita yhtcison sopimuksia (mm. 
vuonna 1990 tehdyn Dublinin sopimuksen seka rikoksen johdosta tapahtuvaa 
luovuttamista, petoksia ja Europolia koskevat sopimukset), ja nc ovat parhaillaan 
kansallisten kansanedustuslaitosten ratifioitavina; era.at muut sopirnuksct, mm. ulkorajoja 
koskeva sopimus, ovat edelleen neuvoston kasiteltavina eri vaiheissa. Oikeus-ja 
98 
sisaasioita koskeva yhteison saannosto sisaltaa itse lainsaadannon Ja sen 
tiiyt~toonpanotoimenpiteetja edellyttaa runsaasti kaytannon yhteistyotlL 
Uusi sopimus 
Kun Amsterdamissa hallitusten valisen konferenssin tyon tuloksena laadittu uusi sopimus 
tulee voimaan, yhteistyokehys useilla edella mainituilla aloilla muuttuu kokonaan. 
Uudessa sopimuksessa vahvistetaan pyrkimys tehda unionista "vapaudcn, turvallisuuden 
ja oikeuden alue", ja siksi kyseiset alat ja erityisesti henkiloiden vapaa liikkumisoikeus 
seka turvapaikka- ja maahanmuuttokysymykset sisallytetaan yhteison toimialaan. 
Erityisesti henkiloiden vapaan liikkumisoikeuden osalta uudessa sopimuksessa 
maarataan, etta Schengenin saannosto sisallytetaan Euroopan unioniin, ja edellytetaan, 
etta kukin yhteison jasenyytta hakeva maa hyvaksyy kyscisen saannoston 
kokonaisuudessaan. 
Rikosoikeudelliset ja poliisiasiat jaavat edelleen hallitusten valiscn yhteistyon piiriin, 
mutta uudessa sopimuksessa vahvistetaan niihin liittyvia yhteistyomcncttelyja. 
Eurooopa-sopimus ia Valkoinen ki,:,ia 
Eurooppa-sopimus sisaltaa maarayksia yhteistyosta huumeidcn vaarinkayton Ja 
rahanpesun torjumiseksi. 
Valkoisessa kirjassa ei suoranaisesti kasitella kolmanteen pilariin liittyvia asioita, mutta 
siina viitataan sellaisiin ensimmaiseen pilariin kuuluviin asioihin kuin rahanpesu ja 
henkiloiden vapaa liikkumisoikeus, jotka liittyvat laheisesti oikeus-ja sisaasioihin. 
Lisaksi viitataan Brysselin ja Rooman sopimuksiin. 
Yleiskuvaus 
Yleiset edellytykset vhteistyolle oikeus-ia sisiiasioissa 
Romania liittyi Euroopan neuvostoon vuonna 1993, Ja se on ratifioinut keskeiset 
ihmisoikeussopimukset. Maan perustuslaissa saadeUian tuomiovallan 
riippumattomuudesta oikeusvaltion periaatteiden mukaisesti. 
Hallintoelinten uudistus on saatava vakiintumaan. Useimmissa oikeus-ja sisaasioista 
vastaavissa elimissa on luotava uusi hallintokulttuuri. Romanian koko ja sijainti 
aiheuttavat sille erityisia haasteita. Romanian tietosuojalainsaadi.into on kehittymaton, 
eika se ole ratifioinut tietosuojasopimusta. (Ks. myos erillinenjakso sisamarkkinoista). 
Turvapaikkakysymvkset 
Romania ratifioi Geneven yleissopimuksen ja siihen liittyvan poytaki,jan vuonna 1991; 
vuonna 1996 se pani taytantoon niiden soveltamista koskevan kansallisen lainsaadannon, 
jok~ tayttaa sopimusmaarayksista monet mutta ei valttamatta kaikkia. Laki sisaltaa 
saannokset valiaikaisesta suojelusta. Tarkeimmat hallintomencttelyt pakolaisten ja 
99 
turvapaikanhakijoiden asioiden kasittelemiseksi ovat kunnossa, ja ta.ta varten on 
perustettu erityinen yksikko. Sen voimavarat ovat kuitenkin puuttccllisct, ja henkilokunta 
kaipaa lisaa kokemusta turvapaikkakysymysten ja -hakemusten kasittelysta. Kahden 
viime vuoden aikana on tehty 400-500 turvapaikkahakemusta~ niiden tekijat ovat 
lahtoisin paaasiallisesti Aasiasta. 
MaahanmuuuokJ?svmvksetlRQfavalvonta 
Romania arvioi maassa olevan noin 18 000-20 000 Aasiastaja Afrikasta tullutta laitonta 
maahanmuuttajaa. Jarjestaytynyt rikollisuus harjoittaa ihmiskauppaa. Puutteellisen 
viisumi-, maahanpaasy- ja rajavalvontapolitiikan vuoksi Euroopan unioni lisasi 1990-
luvun alkupuolella Romanian luetteloon niista yhteison ulkopuolisista maista, joiden 
kansalaisilta vaaditaan viisumi. Romania on nyt ottanut itse kayttoon taman luettelon 
jaadytettyaan viisumivapautta koskevan sopimuksen 17 maan kanssa. Viranomaiset ovat 
ryhtyneet uudistamaan viisumin myontamiseen liittyvia mencttelyja, tarkistamaan 
kutsukirjeita ja tiukentamaan passinmyontamismenettelyja. Valmisteilla on uusi 
ulkomaalaislaki, jonka avulla pyritaan puuttumaan laittomaan maahanmuuttoon, pimeaan 
tyovoimaan ja laittomien maahanmuuttajien karkottamiseen scka tiukentamaan 
oleskelulupajarjestelyja. Takaisinottoa koskeva sopimus on tehty 15 maan kanssa. 
Romania pyrkii parantamaan myos rajahallintojarjestelmfilinsU; tietoverkot ovat 
puutteellisia eika rajavartiostossa ole viela suoritettujuuri mitaan uudistuksia. 
Poliisivhteistyo 
Jarjestaytynytta rikollisuutta esiintyy laajalti, etenkin talous-ja rahoitusalalla. Siihen 
kuuluvat myos naisten, aseiden ja radioaktiivisten aineiden kauppa, huumekauppa, 
vfilirennokset, autovarkaudet, laiton liiketoiminta ja ihmiskauppa. Romaniassa toimivilla 
rikollisilla on vahvat yhteydet ulkomaisiin ryhmiin. Romani a pyrkii saattamaan 
jarjestiiytynytta rikollisuutta koskevat lakinsa yhdenmukaisiksi Euroopan unionin 
saannoston kanssa mm. tarkistamalla rikos-ja siviilioikeudellista lainsaadantoaan; 
samalla yritetaan karsia julkishallinnossa esiintyvaa korruptiota. Poliisivoimien 
ammattitaidon kohentaminen vaatii runsaasti tyota. Lainvalvontaa _johtaa jarjestaytyneen 
rikollisuuden torjumiseksi perustettu poliisiosasto, johon kuuluu talousrikoksia tutkiva 
erikoisyksikko. Myos valtiovarainministerio (tulli-ja valtiovarainhallinto) kehittaa 
erityisosaamista. Romania ei ole allekirjoittanut rahanpesua koskevia kansainvalisia 
sopimuksia. Asiaa koskeva lakiehdotus on harkittavana. Tiedot rahanpesun luonteesta ja 
laajuudesta seka keinoista puuttua siihen tehokkaasti ovat rajallisct. (Ks. myos erillinen 
jakso sisamarkkinoista). Romaniassa ei ole sisaisen terrorismin uhkaa, mutta huolestusta 
herattaa se, etta kansainvalinen terrorismi pita.a maata jalansi_janaan. Romania on 
allekirjoittanut tarkeimmat terrorismia koskevat sopimukset j a ottanut kayttoon 
asianmukaiset lainsaadannolliset ja hallinnolliset toimenpiteet sen torjumiseksi. 
Huumeet 
Romania on huomattava huumeiden jakelukeskus ja kauttakulkumaa Balkanin 
pohjoispuolisella reitilla. Etupaassa Aasiasta, mutta myos Afri kasta peraisin olevat 
huumeet tulevat Romaniaan lahinna Tonavan satamien kautta ja turistibussien mukana. 
Paikallinen huumeiden vaarinkaytto on viela vahaista, mutta listrnntymaan pain (myos 
100 
synteettisten huumeiden). Huumeiden vaarinkayton torjuntamcnctclmat ja niiden 
5lAAt0,1mcfon ,·ahcmrnmi~~()1l uthrnllvl:41 ff'imP1 "'~, \'if'IA :i U(t)1)I I' . ',lh I ~MIIA llAllituo 
aikoo perustaa mrn1steno1den vahsen komitcan kih;ittclemUan hl11111H.:1tkn vaarinkayton 
torjuntaa. Se aikoo luoda koordinoidun kansallisen strategian huumcista riippuvuuden ja 
huumekaupan torjuiniseksi. Romania on ratifioinut tarkeimmat huumcidcn vfilirinkayttoa 
koskevat sopimukset (lukuun ottamatta rahanpesua koskevaa sopimusta). Suunnitteilla on 
huumeita koskevan lain keskeisten osien yhdenmukaistaminen El 1 :n vaatimusten kanssa 
(esim. huumeiden esiasteet ja rahanpesu). Poliisivoimien ja tullilaitoksen yhteydessa 
toimii erityisia huumeyksikoita. Romania on ratifioinut Yhdistyneiden kansakuntien 
vuonna 1961 ja 1971 tehdyt huumeita koskevat sopimukset. 
Oikeudel/inen vhteistyo 
Romania on allekirjoittanut tarkeimmat kansainvaliset rikosoikcudclliset sopimukset, 
mutta ei ole ratifioinut niita. Kokemus oikeudellisesta yhteistyosta Euroopan yhteison 
jasenvaltioiden kanssa yhteison lainsaadannon parissa on rajoittunutta. Rikoslainsaadanto 
mahdollistaa oikeudellisen yhteistyon, mutta Romanian kansalaisia ci voida luovuttaa 
(kuten eraissa unionin jasenvaltioissa). Yksityisoikeudellinen lainsiiadanto mahdollistaa 
oikeudellisen yhteistyon. Romania aikoo liittya Luganon sopimukseen, ja maa 
hyvaksyikin vuonna 1992 lain, joka laajalti noudattelee tata sopimusta. Romania on 
hyvaksynyt myos vuonna 1980 tehdyn yleissopimukscn kansainvalisesta 
lapsikaappauksesta. Oikeuslaitos on raskaasti ylikuormitettu, _ja sen toimintaa on 
parannettava, jotta tapauksia voidaan kasitella tehokkaasti penistuslain edellyttamalla 
tavalla. 
Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi 
Romaniassa on tapahtunut jonkin verran edistysta turvapaikka-asioita koskevan 
Euroopan unionin saannoston toteuttamisessa, mutta muilla aloilla edistys on vahaista. 
Oikeus-ja sisaasioista vastaavat viranomaiset ovat muodolliscsti luotettavia, mutta 
julkisen valvonnan taso on kaytannossa alhainen ja vaarinldytoksista vastuuseen 
joutuminen harvinaista. Oikeus- ja sisaasioista vastaavicn hallintoelinten ja 
oikeuslaitoksen uudistaminen on alkuvaiheessa. Virkamiehilla on niukasti kokemusta 
oikeus-ja sisaasioiden alalla tehtavasta yhteistyosta Euroopan unionin jasenvaltioiden 
kanssa. 
Maahanmuuton, viisumipolitiikan ja rajavalvonnan alalla esiintyy pitkaan jatkuneita 
ongelmia, joita on ryhdytty selvittamaan vasta nyt. Erityinen ongclma on jarjestaytynyt 
rikollisuus, jonka torjumiseen tarkoitettujen mekanismien ja valincidcn kehittaminen on 
viela alkuvaiheessa. Myos huumekauppa on vakava ongelma, jota ei ole saatu 
tehokkaaseen viranomaisvalvontaan. 
Piitelmat 
Romanialla on oikeus-ja sisaasioiden alalla vastassaan erityisen suuria haasteita. Tahan 
mennessa maassa on tapahtunut vain vahaista edistysta oikeus- j:1 sisaasioita koskevan 
yhteison sfilinnoston taytantoonpanossa. Saannoston (seka nykyiscn etta tulevan) 
toteuttaminen keskipitkalla aikavalilla nayttaa vaikealta. Kehitys Uilta alalla riippuu 
101 
laajemmasta institutionaalisesta uudistuksesta, joka puolestaan on riippuvainen 
poliittisesta kehityksesta. 
3.8 Ulkosuhteisiin liittyva politiikka 
Kauppa ja kansainvlliset taloussuhteet 
Yhteison monenvaliset ja kahdenvaliset kauppapoliittiset sitounmkset ja niiden 
autonomiset kauppapoliittiset puolustusvalineet muodostavat paaosin talla alalla yhteison 
saannoston. 
Eurooppa-sopimuksessa on monilla aloilla mruirayksia, jotka vaativat sopimuspuolia 
toimimaan Maailman kauppajarjeston/GATTin periaatteiden mukaisesti tai muiden asian 
kannalta oleellisten kansainvalisten velvoitteiden mukaisesti. 
Valkoisessa kirjassa ei ole ta.ta alaa koskevia mruirayksia. 
Yleiskuvaus 
Romania on Maailman kauppajarjeston Jasen ja sopimuspuolena GATTn 
siviililentokoneita koskevassa sopimuksessa. Liityttyaan unioniin sen olisi noudatettava 
WTO:n sellaisten monenvalisten sopimusten mfilirayksia, joissa yhteiso on 
sopimuspuolena. 
Romanialla ei ole nykyisin kaytossa mruirallisia rajoituksia tekstiili-ja vaatetuotteille. 
Kun Romania liittyy unioniin, yhteison tekstiilituotteita koskeva poli tiikka ulotettaisiin 
koskemaan sita. Kaikkia yhteison rajoituksia, jotka ovat yha voimassa sina paivana kun 
Romania liittyy unioniin, olisi mukautettava sopivin mruirin Romanian unioniin 
liittymisen huom.ioon ottamiseksi. 
Romanialla on kaytossa maksutasetta koskevia rajoituksia, jotka on poistettava ennen 
unioniin liittymista. 
Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi 
Liityttyaan unioniin Romanian pitaisi soveltaa yhteison yhteista tullitariffia ja yhteison 
maatalouspolitiikan mfilirayksia ulkoisesta kaupasta. Uruguayn kicrroksen jalkeinen 
painotettu keskimruirainen suosituimmuustulli teollisuustuotteille on Romanian osalta 
33,9 prosenttia ja yhteison osalta 3,6 prosenttia, vaikka kaytannossa Romanian 
keskimaaraisesti soveltama tulli on 20 prosenttia. Vapaakaupan asteittainen soveltaminen 
Romanian ja yhteison valilla liittymiseen mennessa vahentaa kuitenkin alemman 
yhteison yhteisen tullitariffin soveltamisen vaikutusta kotimaiseen teol1isuuteen. 
Suhteissaan kansainvalisten jarjestojen kanssa Romanian pitaisi vannistaa se, etta sen 
toimet ja sitoumukset noudattavat Eurooppa-sopimusta ja varmistaa tulevien 
velvollisuuksiensa yhdenmukainen taytantoonpano yhteison j asenena. 
102 
Liityttyaan unioniin Romaniasta tulisi yhteison useiden suosituimmuuskohtelua 
koskevien sopimusten sopimuspuoli. Romanian ja kolmansien maiden valiset sopimukset 
suosituimm.uuskohtelusta olisi yleensa lakkautettava liittymisajankohtana. 
Romanian rautaromua koskevat vientirajoitukset on maara poistaa vuoden 1997 Ioppuun 
mennessa. 
Palvelujen kaupan ja sijoittautumisen alalla Romania on pyrkinyt vam1istamaan, etta sen 
monenvaliset palvelukaupan yleissopimukseen perustuvat sitoumukset ovat 
mahdollisimman samanlaiset vastaavien yhteison sitoumusten kanssa. On tarkeaa, etta 
mahdolliset jaljella olevat mahdolliset eroavaisuudet Romanian ja yhteison sitoumuksissa 
ratkaistaan. 
Liityttyaan unioniin Romanian pitasi kumota kansallinen kauppapolitiikan 
puolustusvalineita koskeva lainsaadantonsa, ja yhteison vastaavaa lainsfilidantoa 
sovellettaisiin sen sij aan. 
Kokemus aikaisemmista unioniin liittymisista on osoittanut, etrn olemassaolevien 
polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden automaattinen ulottaminen koskemaan uusia 
jasenvaltioita aiheuttaa sen, etta kolmannet maat aiheuttavat ongelmia asettamalla 
kyseenalaiseksi tallaisen lahestymistavan asian kannalta oleellisten WTO-maaraysten 
kanssa. On myos nahty, etta unioniin liittyminen mahdollistaa sellaisten toimenpiteiden 
kiertamisen, jotka komissio on ottanut kayttoon kauppapolitiikan puolustusvalineina. 
Na.in tapahtuu kun ennen liittymista huomattavat maarat toimenpiteen alaisia tuotteita 
viedaan tulevan jasenvaltion alueelle ja liittymisen tapahduttua ne lasketaan 
automaattisesti vapaaseen liikkeeseen laajentuneella tullialueella. Nama kaksi ongelmaa 
pitaisi kasitella Romanian unioniin liittymista valmistelevan vaiheen ai kana. 
Romania on jasen kolmessa neljasta voimassaolevasta joukkotuhoaseita koskevassa 
ydinsulkujarjestelyssa, se on hakenut jasenyytta neljanteen. Romania ci ale viela ottanut 
kayttoon yhteison valvontaluetteloa siviili-ja sotilaskayttoon tarkoitctuista tavaroista. 
Aseiden vienti on myos valvottua. On vaikea arvioida, missa maarin viennin valvonta 
pannaan tehokkaasti taytantoon ja ovatko tietyt varaukset perusteltuja, mutta Romanialla 
ei nayta olevan mitaan suurempia vaikeuksia soveltaa talla alueella yhteison 
Iainsaadantoa. 
Paltelma 
Romanian pitaisi pystya vastaamaan yhteison vaatimuksiin talla alalla keskipitkalla 
aikavlililla, edellyttaen, etta se lisaa tyota voimassa olevien kaupan esteiden 
poistamiseksi, jotta sen kauppajarjestelma olisi lahempana yhteison kauppajarjestelmfili. 
Kehitys,yhteistyO 
Yhteison sfilinnosto kehitysyhteistyon alalla koostuu paaasiallisesti Lomen 
yleissopimuksesta, joka on voimassa vuoden 2000 alkuun. 
Eurooppa-sopimus ja valkoinen kirja eivat sisalla tata alaa koskevia miUirayksia. 
Yleiskuvaus 
103 
Romanialla on etuuskohteluun perustuvia kauppasopimuksia tiettyjen AKT-valtioihin 
kuulumattomien kehitysmaiden kanssa, mutta silla ei ole tallaisia jarjestelmia AKT­
valtioiden kanssa. Yleisia tullietuusjarjestelmia ei sovelleta eika tavaroille myonneta 
tuontitullittomuutta. 
Romanian talousarvio ei sisalla kehitysyhteistyomaararahoja, vaikka maa on osallistunut 
Yhdistyneiden Kansakuntien tiettyjen jarjestojen kehitysohjelmien rahoittamiseen. 
Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi 
Unioniin liittymisen jalkeen Romanian olisi sovellettava etuuskohteluun perustuvaa 
kauppajarjestelmaansa AKT-valtioihin ja rahoitettava muiden jasenvaltioiden kanssa 
Euroopan kehitysrahastoa (EKR), joka antaa rahoitusapua Lomen yleissopimuksen 
mukaisesti. 
Romanialla voisi olla vaikeuksia soveltaa Lomen nykyista kauppajarjestelmaa 
kokonaisuudessaan unioniin liittymispaivasta. 
Tavanomaisesti uudet jasenvaltiot liittyvat Lomen· yleissopimuksen sopimuspuoliksi 
unioniin liittymispaivana erillisella poytakirjalla. 
Plltelml 
Romanian on edistyttava lisaa, jotta se voi tayttaa Euroopan unionin vaatimukset talla 
alalla Uihivuosina. 
Tullialan saannosto on yhteison tullikoodeksi ja sen soveltamista koskevat saannokset, 
EY :n yhdistetty nimikkeisto, yhteinen tullitariffi mukaan luettuna kauppaa koskevat 
etuudet, tariffikiintiot ja tariffisuspensiot, seka muu tullia koskeva lainsaadanto, johon ei 
sovelleta tullikoodeksia. 
Eurooppa-sopimus koskee vapaakauppa-alueen perustamista yhteison kanssa ja tullien 
asteittaista poistamista monilta tuotteilta sopimuksen voimaantulopaivasta aikataulun 
mukaisesti. 
Valkoiseen kirjaan sisaltyvat ensimmainen vaihe, toimenpiteet Eurooppa-sopimuksen 
perusteella vahvistetetun vapaakaupan lujittamiseksi ja yhdenmukaistamiseksi, mukaan 
luettuna muun muassa tullikoodeksin ja yhdistetyn nimikkeiston mukainen lainsaadanto. 
Toinen vaihe koskee koko yhteison lainsaadannon kayttoonottoa maan liittamiseksi 
tulliliittoon j asenyyden toteutuessa. 
Yleiskuvaus 
Euroopan unioniin liittyessaan Romanian tulliviranomaisia vaaditaan ottamaan kaikki 
vastuu unionin ulkorajan suojelemisesta ja valvomisesta. Valillista verotusta koskevien 
sfili.dosten soveltamisen lisaksi tulliviranomaiset vastaavat muun muassa yhteison 
yhteisen kauppapolitiikan, yhteisen maatalouspolitiikan ja yhteisen kalastuspolitiikan 
taytantoonpanosta j a toteuttamisesta yhteison ulkoraj alla. 
104 
Romanian kyky soveltaa taysin yhteison saannostoa edellyttaa mahdollisuutta hyvaksya 
ja panna taytantoon yhteison lainsaadanto seka riittavaa perusrakenteiden seka valineiden 
ja laitteiden tasoa, erityisesti kun on kyse tietokoneistamisesta ja tutkimusvalineista ja 
sellaisen tehokkaan tulliorganisaation perustamista, jossa on riittava maara patevaa ja 
motivoinµmtta henkilokuntaa, jolla on korkea moraali viranhoidossaan. 
Tulliohjelmissa annetun teknisen avun turvin Romania on laatinut ehdotuksen yhteison 
tullikoodeksin mukaiseksi tullilaiksi, jota ei ole viela esitetty parlamentille. Lisaksi 
Romania on laatinut ehdotuksen tullihelpotuksia ja vaarennettyja ja laittomasti 
valmistettuja tavaroita koskevaksi lainsfilidannoksi, joka perustuu yhteison 
lainsaadantoon. Erailla aloilla se kuitenkin on viela erilainen. 
Romania on yhdenmukaistanut kansallisen tavaranimikkeistonsa yhteison yhdistetyn 
nimikkeiston kanssa vuonna 1996. Romanian tullihallinnolla ei viela ole yhdennettya 
tariffia. Taman vuoksi Romanian tullitariffin tullien vertaaminen yhteisen tullitariffin 
tulleihin on vaikeaa. Romaniassa ei viela tunneta Euroopan unionin kayttamaa sitovaa 
tariffitietojarjestelmaa. 
Romania otti kayttoon 31 tammikuuta 1997 Euroopan maiden valisen 
alkuperakumulaatiota koskevan uuden jarjestelman. 
Romania on esittanyt hakemuksen paasta EY :n ja EFT A:n yhteista passitusmenettelya 
koskevan yleissopimuksen sopimuspuoleksi seka sopimuspuoleksi yleissopimukseen 
yhtenaisesta hallinnollisesta asiak.irjasta. Yhteison erityistyoryhma auttaa Romaniaa ta.Ha 
alalla, mutta kehityksen esteena ovat olleet vak.uuksiin liittyvat vaikeudet. Liittyminen 
passitusmenettelya koskevaan yleissopimukseen edellyttfili huomattavia lisavalmisteluja. 
Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi 
Romanian on tarpeellista mukauttaa kansalliset menettelynsa vastaamaan yhteison 
lainsaadantoa suspensiojarjestelyista ja taloudellisesti vaikuttavista tullimenettelyista. 
Romanian liittyessa unioniin eraita teknisia siirtymajarjestelyja olisi toteutettava 
erityisesti sellaisten toimintojen osalta, jotka alkavat ennen liittymispaivaa, mutta 
saatetaan paatokseen sen j alkeen. 
Kauppasuhteissaan Euroopan yhteisoon Romanian olisi poistettava jaljella olevat tulleja 
vastaavat mak.sut kuten tullilaitoksen uudenaikaistamismak.su, jota edelleen kannetaan. 
Romania on sitoutunut poistamaan maksun asteittain viimeistaan 1 tammikuuta 1998. 
On tarkeata, etta Romanian tulliviranomaiset voivat osallistua asianmukaisesti erilaisiin 
tietokoneistettuihin jarjestelmiin, jotka ovat valttamattomia jarjestelmien hoitamiseksi 
tulliliitossa ja sisamarkkinoilla, sovellettaessa tullia ja valillista verotusta koskevia 
sWinnoksia seka hoidettaessa tietokoneistettuja jarjestelmia keskinaisen hallinnollisen 
avun antamiseksi tullia, maatalouttaja valillista verotusta koskevissa asioissa. 
Unioniin liittyessaan Romanian olisi poistettava tullivalvonta Euroopan unionin 
jasenvaltioihin ja muihin unioniin liittyneihin maihin rajoittuvilta rajoiltaan. 
Rajanylityspaikkojen vahvistamiseksi tarvittavat varat Romanian ja umonnn 
105 
kuulumattomien maiden valisilUi rajoilla olisi otettava huomioon strategisessa 
suunnittelussa. 
Plltelml 
Romanian tullihallinnon organisaatiota ollaan muuttamassa. On tarpeen saattaa 
organisaatio vastaamaan niita vaatimuksia, jotka nykyaikaisen tullihallinnon on 
taytettava. Alhaiset palkat vaikeuttavat henkiloston hankkimista. 
V aikuttaa epitodennakoiselta, etta Romania olisi valmis tayttamaan Euroopan unionin 
tullihallinnon vaatimukset lahivuosina. 
Yhteinen ulko-ja turvallisuuspolitiikka 
Romania on vuodesta 1989 muuttanut ulko-ja turvallisuuspolitiikkansa suunnan 
eurooppalaista ja euroatlanttista yhdentymista kohti. Romania on osallistunut aktiivisesti 
Euroopan unionin yhteisen ulko-ja turvallisuuspolitiikan mukaisiin jarjestelyihin ja on 
pyydettaessa tukenut Euroopan unionin toimintaa tassa yhteydessa. Romania on 
Yhdistyneiden Kansakuntien, Euroopan turvallisuus- ja yhteistyojarjeston {ETYJ), 
Euroopan neuvoston ja monien muiden kansainvalisten jarjestojen jasen. Se on Lansi­
Euroopan unionin (WEU) liitannaiskumppani, se osallistuu Pohjois-Atlantin 
yhteistyoneuvoston (NACC) ja rauhank.umppanuusohjelman toimintaan ja on selvasti 
ilmaissut halunsa liittya Lansi-Euroopan unionin ja NATOn jaseneksi mahdollisimman 
pian. Se on myos osallistunut IFOR/SFOR-rauhanturvajoukkojen toimintaan. Romania 
tukee useita alueellisia jarjestoja, mukaan lukien Mustanmeren taloudellinen yhteistyo, 
Bulgarian ja Kreikan kanssa tehdyt kolmikantaiset jarjestelyt seka Keskieurooppalainen 
aloite, ja osallistuu niiden toimintaan. Se myos liittyi Keski-Euroopan 
vapaakauppasopimuksen CEFT An sopimuspuoleksi 1 paivana heinakuuta 1997. 
Romanialla ei ole aluekiistoja Euroopan unionin jasenvaltioiden kanssa. Silla ei ole 
myoskaan aluekiistoja unioniin assosioituneiden naapurimai<len kanssa. Romania ja 
Unkari ovat tehneet sopimuksen toistensa rajojen loukkaamattomuudesta seka 
pyrkimyksestaan noudattaa vahemmistoja koskevia kansainvalisia saantoja. Romanian 
unkarilaisvahemmiston kohtelua koskevat erimielisyydet vaikuttivat menneisyydessa 
kielteisesti maiden suhteisiin, jotka ovat kuitenkin parantuneet huomattavasti. 
Suhteet Jugoslavian liittotasavallan kanssa eivat edistyneet entisen J ugoslavian alueella 
esiintyneiden aseellisten selkkausten aikana, kun Romania liittyi Yhdistyneiden 
Kansakuntien turvallisuusneuvoston kayttoon ottamaan pakotejarjestelmaan, kunnes 
vuonna 1996 allekirjoitettiin ystavyytta ja hyvia naapuruussuhteita koskeva sopimus. 
Romania ja Ukraina parafoivat vuoden 1997 toukokuussa hyvia naapuruussuhteita 
koskevan sopimuksen, jolla ratkaistiin tiettyja kahdenvalisia kysymyksia, ja sopivat 
kirjeenvaihdolla sopimuksen soveltamisalaan kuulumattomien kysymysten ratkaisemista 
koskevista edellytyksista. Niihin kuuluu muun muassa naiden maiden valinen 
106 
f'~Jaj'1!Jctitdma, kaullakutk.ujiltJ\)bldma louavan bUlbloHa, 111a11nulaatan raJoJen 
maarittaminen ja Zmejnijn saarta ymparfiiva yksinomainen talousvyohyke. 
Romanian ja Moldovan suhteet ovat saannfinmukaiset, mutta tietyt kulttuuriseikat voivat 
viela monimutkaistaa sopimuksen tekemista. 
Romanialla on mittava ulkoasiainhallinto, jonka avulla se kykenee vaikuttamaan 
Euroopan unionin Jasenena taysipainoisesti ja tehokkaasti. Silla on 96 
ulkomaanedustustoaja sen diplomaattisen henkilostfin maara on 765. 
Romania tukee ydinaseiden seka biologisten ja kemiallisten aseiden leviamisen estamista 
ja on allekirjoittanut kaikki tarkeimmat asevalvonnasta tehdyt kansainvaliset sopimukset. 
Tarkeimpien viennin valvontajarjestelmien jasenena tai jasenehdokkaana se valvoo 
tarkasti teknologian kaksikaytt<>tuotteita. Romanian asevoimat ovat demokraattisessa 
valvonnassaja niiden rakennetta ollaan uudistamassa NATOn vaatimusten tayttamiseksi. 
Puolustusteollisuuden perusta on karsinyt useista vakavista ongelmista ja myfis sen 
rakennetta ollaan uudistamassa. 
Romania vahvisti jasenyyshakemuksensa liitteena olevassa muistiossa olevansa valmis ja 
kykeneva osallistumaan taysipainoisesti ja aktiivisesti yhteiseen ulko-ja 
turvallisuuspolitiikkaan. 
Romanian tahanastista ulko-ja turvallisuuspolitiikkaa koskevan arvion perusteella on 
odotettavissa, etta Euroopan unionin jasenena se pystyy tehokkaasti tayttamaan 
velvollisuutensa talla alalla. 
3.9 Varainhoitoa koskevat kysymykset 
Yarainhoidon vaivonta 
Yhteisfin politiikkojen taytant<>finpano edellyttaa erityisesti maatalouden Ja 
rakennerahastojen alalla julkisten menojen tehokkaita hallinnointi- Ja 
valvontajarjestelmia, joihin sisaltyvat petostentorjuntaa koskevat saannokset. 
Lainsaadantfijen lahentaminen on lisaksi tarpeen, jotta omien varojen jarjestelma ja 
siihen liittyvat riittavat kirjanpitoa koskevat saannokset voitaisiin ottaa kayttoon. 
Eurooppa-sopimukseen ei sisally erityisia maarayksia varainhoidon valvonnasta. Siina 
kuitenkin maarataan yhteistyosta tilintarkastuksen alalla. Valkoiseen kirjaan ei sisally 
alaa koskevia toimenpiteita. 
Yleiskuvaus 
Vuonna 1992 perustettu Romanian tilintarkastusvirasto suorittaa paaasiassa ulkoisia 
tarkastuksia. Tilintarkastukset koskevat valtion varoihin ja julkiseen omaisuuteen liittyvia 
jarjestelyja, hallintoa ja varainhoitoa. Tilintarkastusvirasto antaa parlamentille kutakin 
varainhoitovuotta koskevan kertomuksen. 
Vuonna 1991 valtiovarainministerion yhteyteen perustetut varainhoidon valvontavirasto 
(Financial Control, FC; henkilostomaara 980) ja valtiovarainhallinnon tarkastuselin 
(State Finance Guard, SFG; henkilostomaara 1497) suorittavat sisaisia tarkastuksia. 
107 
Kaikki taloudelliset yksikot Gulkiset ja yksityiset) ovat naiden tarkastusten kohteena. 
Varainhoidon valvontavirasto suorittaa seka ennaltaehkaisevaa etta jalkikateista 
varainhoidon valvontaa. Siina voidaan tarkastella myos varainhoidon moitteettomuutta. 
Suunnitelmien mukaan yhteison va.roihin sovcllctuun tukrnisuudcssu sumuu 
varainhoidon valvontajarjestelmaa kuin kansallisiin budjettivaroihin. 
Tullihallinto vastaa tuontitullien ja -verojen maarfilimisesta ja kannosta. Sen hallinto 
muodostuu valtiovarainministerion yhteydessa toimivasta paaosastosta ja kymmenesta 
osastosta, joihin kuuluu myos varainhoidon valvontayksikko. Lisaksi tullihallintoon 
kuuluu kymmenen alueosastoaja 101 tullitoimipaikkaa. 
Petosten osalta maarataan laissa N:o 12/1990 ja 87/1994 valtion taloudellisten etujen 
vastaisia menettelyja koskevasta rangaistusjarjestelmasta. Petoksia koskevat sfilidokset 
sisaltyvat rikoslakiin ja rangaistusmenettelylakiin. 
V arainhoidon valvontavirasto (FC) ja valtiovarainhallinnon tarkastuselin (SFG) 
osallistuvat lisaksi rahanpesutoiminnan torjuntaa kasittelevien kansainvalisten elinten 
toimintaan ja tiedonvaihtoon ja vaihtavat kokemuksia muiden maiden vastaavien 
hallintoelinten kanssa. 
V aikka Romanialla ei ole hallintoelinta, joka vastaisi keskitetysti petostentorjunnasta, se 
kuuluu mm. seuraavien hallintoelinten tehtaviin: oikeusministerio, syyttajalaitos, 
sisaasiainministerio, valtiovarainministerio, Romanian keskuspankki seka valtion 
omaisuuden arviointikomitea. 
Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi 
Romanian tilintarkastusvirasto suorittaa ennakkovalvontaa eika se ole tosiasiallisesti 
ulkoinen valvontaelin. Muun muassa tasta johtuen Romanian valvontarakenteet vastaavat 
ainoastaan rajallisesti yhteison mallia, jossa on kaksi erillista valvonnan haaraa. 
Romanian tullilainsfili.danto muistuttaa jossakin maarin yhteison lainsaadantoa tullivelan 
syntymista koskevien saantojen osalta, mutta se ei ole taysin yhteneva Euroopan yhteison 
lainsaadannon kanssa. 
Kirjanpitomaaraysten olisi oltava nykyista yksityiskohtaisempia, jotta asetuksen 1552/89 
vaatimukset tayttyisivat. Lisfili yhteistyota komission kanssa tarvitaan useilta kohdin sen 
maarittamiseksi, kuinka pitkalle Romania noudattaa yhteison saannostoa, mutta se 
nayttaa tayttavan yleiset periaatteet maataloustukien ja rakennerahastojen osalta 
perustettuaan valvontajarjestelman, joka soveltuu tarvittavien muutosten toteuttamiseen. 
Romanian nykyisen lainsfili.dannon soveltamisesta talla alalla on kuitenkin vahan 
kokemusta. Samoin tarvitaan riittavan luotettavien hallinnollisten rakenteiden 
perustamista. 
Plltelml 
Tarvitaan huomattavia ponnistuksia, jotta sisaisen varainhoidon valvonnan toimintaa 
voitaisiin vahvistaa. 
Vaikutukset yhteison talousarvioon 
108 
Tiedonannossa Agenda 2000 esiteta.a.n kokonaisrahoitusta koskeva kehys, johon sen 
mukaan pitaisi sisaltya tulevien laajentumisten vaikutus talousarvioon keskipitkalla 
aikavalilla siten, etta varmistetaan sen yhdenmukaisuus yhteison politiikkojen 
ehdotettujen suuntalinjojen kanssa jarkevissa budjettirajoissa. 
Tassa vaiheessa olisi vaikeata, ja varmasti ennenaikaista, arvioida tarkasti ja 
maakohtaisesti niita vaikutuksia, jotka ehdokasmaiden liittymisella on talousarvioon. 
Vaikutus talousarvioon riippuu suurelta osin monesta eri tekijasta: 
-ajankohdasta, jolloin ehdokasmaan liittyminen toteutuu 
-yhteison politiikkojen tulevasta kehityksesta, erityisesti yhteiscn maatalouspolitiikan 
uudistamisen jatkamisen ja rakennetoimien alalla asetettavien uusien suuntaviivojen 
osalta tehtavista paatoksista 
-ehdokasmaissa tapahtuvasta kehityksesta kasvun, niiden kilpailu- ja tuotantokyvyn 
lujittamisen seka saannoston omaksumiskyvyn osalta 
-siirtymatoimenpiteista, joista neuvotteluissa voidaan pfilittaa. 
Tassa voidaan ainoastaan esimerkinomaisesti esittfili joihinkin talousarvion osa-alueisiin 
kohdistuvien vaikutusten suuruusluokkaa koskevia arvioita seka kokonaisarvio. 
Menot 
Olettaen, etta yhteista maatalouspolitiikkaa uudistetaan komission esittamien 
suuntaviivojen mukaisesti, Romanian liittyminen merkitsisi kyseista uudistusta taysin 
sovellettaessa ja ainoastaan markkinoihin kohdistuvien interventiotoimenpiteiden osalta 
menojen lisfilintymista 2 -3 prosentilla nykyisten 15 jasenvaltion ennustettavissa olevista 
vastaavista menoista. 
Rakennetoimien yhteydessa Romanian osalle tulevat mfilirarahat saattaisivat asteittaisen 
nousunjalkeen olla noin 4 prosenttia maan BKT:sta. 
Muiden yhteison sisaisten politiikkojen soveltaminen unioniin vasta liittyneisiin maihin 
merkitsisi varmastikin suurempaa lisamenoa kuin mita niiden suhteellinen painoarvo 
unionin BKT:ssa on, koska joidenkin politiikkojen toteuttamisesta aiheutuvat lisamenot 
riippuvat osittain asianomaisen vaeston koosta, maantieteellisesta soveltamisalasta tai 
niiden jasenvaltioiden lukumaarasta, joiden kanssa yhteensovittamista ja 
yhdenmukaistamista koskevia toimia toteutetaan. Mainittakoon csimerkinomaisesti, etta 
Romanian BKT on nykyisin 0,3 prosenttia unionin BKT:sta. 
Romanian liittymisen ei sita vastoin pitaisi aiheuttaa merkittavia lisamenoja unionin 
ulkoisten toimien osalta. 
Toisaalta on otettava huomioon, etta jokaisen ehdokasmaan liittyminen merkitsee niiden 
menojen pfilittymista, jotka sille on saatettu osoittaa yhteison talousarviosta liittymista 
edeltavien ohjelmien mukaisesti esimerkiksi Phare-ohjelman kautta. 
109 
Romanian liittymisesta kolmella edella mainitulla alalla aiheutuvien vuotuisten menojen 
voidaan edella mainittujen seikkojen perusteella arvioida sijoittuvan vuosittain 2,1 ja 2,5 
miljardin ecun valille vuosina 2005 -2006 (vuoden 1997 hintoina). 
Tulot 
Olettaen, etta omien varojen jarjestelmaa sovelletaan taysin, unioniin vasta liittyneiden 
maiden yhteison talousarviosta maksettavaksi tulevan osuuden olisi oltava BKT-ja 
AL V-tulojen osalta -ottaen huomioon jalkimmaisten osalta tasoitussaannot -likimain 
sama kuin niiden osuus unionin BKT:sta. Romanian tapauksessa se on noin 0,3 
prosenttia. Romanian osuus perinteisista omista varoista riippuu sen kauppavirtojen 
rakenteesta liittymisaj ankohtana. 
Romanian nykyista tullijarjestelmaa on tarpeen mukauttaa perinteisten omien varojen 
toteamisen, valvonnan ja kayttoonasettamisen varmistamiseksi yhteison sfilinnosten 
mukaisesti. BKT-tulon asianmukainen laskeminen merkitsee huomattavia parannuksia 
kansallisten tilien luotettavuuteen, yhdenmukaisuuteen ja kattavuuteen. Kyseiset 
tilastolliset parannukset ovat valttamattomia AL V :a koskevan omien varojen 
maaraytymisperusteen vahvistamiseksi, joka edellyttaa Romanian ALV-jarjestelman 
taydellista mukauttamista yhteison direktiiveihin. 
4. Hallintojarjestelman kyky soveltaa yhteison saannostoa 
Madridin Eurooppa-neuvoston paatelmissa joulukuussa 1995 todettiin yhtenaisen 
integroitumisen Euroopan unioniin edellyttavan Keski-ja Ita-Euroopan mailta muun 
muassa hallinnon rakenteiden mukauttamista. Tassa osastossa tarkastellaan Romanian 
julkista hallintoa oikeusjarjestelman keskeisia piirteita sivuuttamatta ja arvioidaan maan 
tamanhetkisia ja nakopiirissa olevia edellytyksia suoriutua nykyaikaisen demokraattisen 
valtion sille asettamista tehtavista, etenkin yhteison saannoston soveltamiseen liittyvien 
asioiden hallinnoinnista. 
4.1 Hallinnon rakenteet 
Osastossa 1 on esitetty Romanian valtiosaannon mukaisct toimielimet, niiden 
valtaoikeudetja tehtavat, myos paikallisenja alueellisen tason elinten osalta. 
Keskushallintoon kuuluu 15 ministeriota seka paaministerin kanslia, valtion 
omaisuusrahasto ja erilaisia tarkastuselimia. Paaministerin kanslian osana toimii 
Euroopan integraation osasto. 
Julkisen hallinnon virkamiesten asemaa koskeva laki on valmisteilla. Sen suunnitellaan 
tulevan voimaan vuonna 1998. 
Nykyinen hallitus on ilmoittanut sitoutuvansa julkisen hallinnon poliittisen 
riippumattomuuden periaatteeseen; edellinen hallitus politiso i sen asemaa jossakin 
maarin -nyt tata kehitysta kaannetaan painvastaiseen suuntaan. lJ uden lain suunnitellaan 
kattavan myos riippumattomuuskysymyksen. 
110 
Vuonna 1996 keskushallinnon palveluksessa oli noin 12 000 virkamiesta. Koko maassa 
paikallisha11innon tA~e1 mukAAn luC'Uun~ tr,in1c>k\jiittet •lh li!:ZiL ·., I 1 -• 01)tl Yloityia()tt 
sektorin palkkataso on huomattavasti julkista hallintoa korkeamp1. 
Nykyinen hallitus otti julkisen hallinnon uudistamiscn ripeasti erruiksi 
painopistealueekseen. Kaikkien ministerioiden on laadittava s1samen 
uudelleenjarjestelysuunnitelma. Lisaksi hallituksen vaalijulistuksccn sisaltyi olennaisena 
osana paikallishallinnon uudistaminen. 
Euroopan integraation osasto hoitaa keskuselimena EU-asioiden yhteensovittamista. Sen 
johdossa on ministeri paaministerin alaisuudessa. Toiminnassa on myos ministerioiden 
valinen Euroopan integraation komitea, jonka puheenjohtajuutta hoitaa paaministeri. 
Jokaisessa ministeriossa on erityisesti Euroopan integraatiokysymyksista vastaava 
erikoisyksikko. (Ks. myos johdannosta Euroopan unionin ja Romanian suhteita 
kasitteleva jakso ). 
4.2 Hallinnon ja oikeuslaitoksen toimintakyky 
Kommunistikaudella Romaniaa hallittiin keskitetyn suunn i tclmallisuuden avulla. 
Kommunistinen jarjestelma kumosi oikeusvaltion koskemattomuuden ja alisti seka 
oikeuden etta hallinnon puolueen politiikan valikappaleeksi. Tassa tilanteessa yleinen 
mielipide alkoi pita.a hallintoaja lainkayttoa yha enenevassa maarin poliittisen valvonnan 
valineina. 
Romanian julkisen hallinnon yleisrakennetta ei viela ole muokattu tarpeeksi silta 
edellytettavia tehtavia varten, mutta kaynnistetyt uudistukset saattavat muuttaa tilannetta 
melko nopeastikin. 
Koko jarjestelman laajuisena ongelmana on voimassa olevicn lakien ja asetusten 
taytantoonpanon puutteellisuus. Toinen erityisen heikko ala on strateginen suunnittelu ja 
analysointi. 
Lisaksi ongelmana on julkisen hallinnon oikeusperustan puutc, seka sen poliittisen 
riippumattomuuden kannalta etta laajemminkin. Jos uusi julkista hallintoa koskeva laki 
saadaan hyvaksyttya suunnitellussa aikataulussa, ongelma voi k u i tenkin ratketa vuoden 
1998 alkupuolella. 
Keskushallinnossa on liikaa henkilokuntaa. Joissakin ministericlissa vallitsee kuitenkin 
henkilostopula, erityisesti patevan henkiloston osalta. Yksityiscn sektorin palkat ovat 
paljon julkista sektoria korkeammat. Seurauksena on ollut "aivovuoto" yksityisen 
sektorin suuntaan, vaikka talla hetkella sen merkittavin vaikutus on rekrytoinnin 
estyminen pikemminkin kuin henkiloston palveluksessa pitamisen ongelma. 
Kansalaisten julkista hallintoa kohtaan tuntema luottamus on kchno. On melko selvaa, 
etta suurelta osin epaluulo johtuu julkisessa hallinnossa laajalle levinneesta lahjonnasta. 
Presidentin korruptionvastainen kampanja on saanut laajaa suosiota. 
Nykyisen hallituksen uudistusten painottamista voidaan pita.a myonteisena. On kuitenkin 
liian aikaista sanoa, saadaanko kunnianhimoiset suunnitelmat totcutettua kaytannossa. 
Julkisen hallinnon ammattien kasite on viela kehittymassa. Hyvicn hallintotapojen alalla 
111 
annettava koulutus on rajallista ja hajanaista. Henkilostohallinnon rakenteet puuttuvat 
kokonaan tai ovat riittamattomia. Julkisen hallinnon tehokkuutta laskee myos 
haluttomuus ottaa henkilokohtaista vastuuta paatoksista, misrn seuraa paatoksenteon 
siirtaminen tarpeettoman korkealle virkahierarkiassa ja nain ylemman henkiloston 
ylikuormitusta ja viivastyksia. 
EU-asioita koskeva lahestymistapa on jarkeva, esimerkkeina Euroopan integraation 
osasto ja siihen liittyvat rakenteet. Ta.man yleisasenteen jatkuva kehittaminen ja 
vahvistaminen ovat tarpeen. 
Yhteison saannoston taytantoonpanon avainalueet 
Yhteison oikeuden yhtenainen soyeltaminen; Yhteison sa~innoston soveltaminen 
kaytantoon edellyttaa sita, etta jasenvaltioiden oikeusviranomaisct pystyvat soveltamaan 
perustamissopimuksen maarayksia saannoston yhtenaisyydesta ja sen soveltamisesta seka 
turvaamaan yleisesti yhtenaismarkkinoiden ja yhteison eri politiikkojen toimivuuden. 
Tarvitaan korkeatasoisia ja hyvin koulutettuja oikeusviranomaisia, jotta tuomioistuimet 
noudattavat yhteison oikeutta myos suoraan sovellettavan lainsaadannon osalta ja 
tapauksissa, J01ssa yhteisojen tuomioistuimeen voidaan vedota EY:n 
perustamissopimuksen 177 artiklan nojalla. 
Romanian oikeusjarjestelmassa on merkittavia heikkouksia, erityisesti henkiloston ja sen 
asiantuntemuksen osalta. Tassa tilanteessa komissio epailee suuresti yhteison saannoston 
kaytannon soveltamisen onnistumista. 
Yhtena.ismarkkinat: Romanian kyky toteuttaa moitteettomasti yhteison vaatimukset 
yhtenaismarkkinoiden osalta, etenkin tavaroiden ja palveluidcn vapaan liikkuvuuden 
osalta, edellyttaa sellaisten korkeasti kehittyneiden ja toimivien saantely-, standardointi-, 
sertifiointi- ja valvontaviranomaisten loytymista, jotka osaavat toimia EY:n saannosten 
mukaisesti. Tata on tarkasteltu luvussa 3.1 Gaksossa ''Nelja vapautta"). 
Tavaroiden vapaan liikkuvuuden toteuttamisedellytysten tilanne Romaniassa on 
hallinnon osalta epatyydyttava. Romanialta on toteuttamatta saHntely-, standardointi- ja 
sertifiointitoimintojen erottelu. Se karsii yhteensovittamisen, valineiston ja sopivan 
henkiloston puuttumisesta. Palvelujen vapaan liikkuvuuden osalta tilanne ei ole viela 
tyydyttava, mutta edistysta on tapahtunut muun muassa pankkitoiminnan osalta. 
Keskuspankin tarkastusosaston (70 henkiloa) oikeuskeinoihin kuuluu turvautuminen 
oikeusviranomaisten suorittamaan taytantoonpanoon. Vakuutustoiminnan 
tarkastusvirastossa tyoskentelee 14 henkiloa. Silla ei ole edellytyksia valvoa nopeasti 
kasvavaa vakuutussektoria tehokkaasti. Arvopapereiden osalta tarkastuskomission 
henkilostotilanne on sen sijaan parempi (70 henkiloa). 
Euroopan yhteison vaatimusten tayttamiseksi tarvitaan viela panostamista eri tarkastus­
ja saantelytoimintoihin. 
Kilpailu; Kuten luvussa 3.1. Gaksossa "Kilpailu") on todettu, kilpailulakien 
Uiytantoonpano edellyttaa yrityskeskittymia ja valtiontukia valv<.wan climen perustamista 
seka oikeuslaitoksen, julkisen hallinnon ja taloudellisten toimijoi<len riittavaa kilpailulain 
ja kilpailupolitiikan ymmartamysta. 
112 
Keskeinen viranomainen ala11a on Romanian kilpailuneuvosln. j,,lla on riittav~U 61 
tyOntokijrul. A~uautuutcmus ou hyvaksyttavaa tasua. curuup,111 ) I 1L~1~,011 \ aau111u..,tt11 
tayttruninen tehokkaasti edellyttaa henkiloston kehittamiseen panostamista (jo tehdyn 
huomattavan panostuksen taydennykseksi), avoimuuden lisaamista seka valtion 
kilpailuviraston (365 tyontekijaa) tehtavien selkeaa maarittelemista. 
Teleyiestinta: Yhteison saannoston markkinoiden vapauttamista koskevien asetusten 
taytantoonpanemiseksi tarvitaan televiestintasaantelya ja -po1itiikkaa toteuttava elin, 
jonka on oltava tosiasiallisesti riippumaton alalla toimivista yrityksista. 
Uuden kansallisen saantelyviraston on tarkoitus olla taydessa to i mi nnassa vuonna 1998, 
mika parantanee hallinnon nykyisin riittamattomia edellytyksia. 
Valillinen yerotus: Valillista verotusta koskevan yhteison sa~innoston kaytannon 
hallinnointi edellyttaa, etta siita vastaava elin kykenee panemaan EY:n lainsaadannon 
taytantoon arvonlisaveron ja valmisteverojen yhtenaistamisen osalta sellaisessa 
toimintaymparistossa, jossa unionin sisarajat on kumottu ja jossa valmisteverot 
perustuvat verottomiin varastoihin ja sen jasenvaltion tasoon, jossa tavara luovutetaan 
kulutukseen. Tasta suoriutumiseen tarvitaan korkeatasoista, hyvin koulutettua, hyvin 
varustettua ja ehdottoman rehellisesti toimivaa yksikkoa. 
Asianomainen viranomainen Romaniassa on valtiovarainministerio, jolla on 
(keskusministeriossa ja 41 aluetoimistossa) 20 000 tyontekijaa (tulli-ja 
valmisteverovirkailijoita). Tyontekijoita tarvittaisiin noin 50 000, mutta henkilostoa on 
vaikea saada. Tullilaitos ( 4 500 tyontekijaa) vastaa tuontia koskevan arvonlisaveron 
kannosta ja valtiovarainvalvonta (1 100 tyontekijaa) valmisteveron kannosta. Koulutetun 
henkiloston yksityiselle sektorille siirtymisesta osittain johtuvan henkiloston suuren 
vaihtuvuuden takia on vaikea arvioida nykyisen henkiloston patevyytta. Alaa koskevan 
yhteison saannoston hallinnoinnin kaytannon toteutumisen vuoksi on tarpcen vahvistaa 
henkiloston ammatillista patevyytta eri toimien avulla, joihin sisaltyvat mm. koulutus ja 
palkkatason korottaminen. 
Maatalous: Maatalouden osalta hallintoa koskevat vaatimukset liittyvat ennen kaikkea 
elainlaakinnan ja kasvinsuojelun tarkastuksiin, kansanterveyden suojeluun ja 
maataloustuotteiden vapaaseen liikkuvuuteenja edellytyksiin hallinnoida YMP:n erilaisia 
mekanismeja ja vaatimuksia, joihin kuuluu mm. korkealaatuinen varainhoidon valvonta 
ja tilastointi. Naita nakokohtia kasitellaan luvussa 3.4 (jaksossa "Maatalous") ja 
tilastoinnin yleisia normeja luvussa 3.3 ("Tilastointi"). 
Elainlruikinnan ja kasvinsuojelun tarkastusten hallinnollisct edellytykset eivat 
Romaniassa vastaa Euroopan yhteison vaatimuksia, varsinkaan elavien elainten ja 
elaintuotteiden tarkastusten subteen. Elainlaakinnan tarkastajia on 5 000. Komissiolla ei 
ole talla hetkella kaytettavissaan tietoja elintarvikealan tarkastuksen parissa 
tyoskentelevan henkiloston maarasta. YMP:n yleisten vaatimustcn tayttamiseksi nykyisia 
hallinnollisia rakenteita on parannettava. 
Euroopan yhteison alalle asettamien vaatimusten tayttruniseksi tarvitaan varsin suuria 
parannuksia. 
113 
Liikenne: EU:n sisamarkkinoiden ja kilpailua koskevien vaatimusten soveltaminen 
liikenteen alalla, tarvittavien infrastruktuuriin liittyvien saanniistcn kehittaminen seka 
muut yhteistin srutnntiston nfilcokohdat asettavat haasteita uusien jasenvaltioiden 
hallinnolle. 
Romaniassa vastaava viranomainen on liikenneministerio, jolla on 347 tyontekijaa. 
Patevasta henkilostosta on pulaa. Turvatarkastusten tayrnntoonpanoon on nain 
kiinnitettava erityista huomiota, kun turvallisuuskysymykset ovat muutenkin 
ratkaisematta. 
Iyollisyys ja sosiaalipolitiikka: Keskeinen yhteison saannostiin hallinnolle asettama 
vaatimus koskee riittavaa tarkastuskapasiteettia, erityisesti tyosuojclun osalta. 
Romaniassa tyosuojelutarkastuksessa toimii noin 300 tyontekijaa; hcnkiloston maaraa ja 
sen asiantuntemusta on lisattava huomattavasti. 
Alue.politiikka ja koheesio; Keskeiset vaatimukset hallinnollc ovat asianmukaiset ja 
toimivat hallinnolliset yksikot seka henkiloston patevyys ja rehcllisyys yhtcison varojen 
hallinnoinnissa. 
Romanialla ei ole erityista aluepolitiikkaa. Varainhoidon valvonnan osalta tilanne ei ole 
viela tyydyttava (ks. jaljempana "Varainhoidon valvonta"). J\laa koskcvan yhteison 
saannoston kaytannon hallinnointi edellyttaa suurta tyopanosta muun muassa tarvittavan 
hallinnon rakenteen luomiseksi. 
Ymparisto: Koska Euroopan . yhteison ymparistopolitiikassa ymparistonsuojelu on 
sisallytetty yhteison eri politiikkoihin, hallinnolle asetetaan laaja-alaisia vaatimuksia 
monen sellaisenkin elimen osalta, joka tavallisesti ei ole tekemisissa ymparistonsuojelun 
kanssa. Paavastuu kuitenkin kuuluu ymparistoministeriolle ja sen alaisille eri elimille. 
Romanian ymparistoministerion henkilostovahvuus on 200. Valvontaa suorittaa 
tutkimus- ja ymparistoinstituutti, taytantoonpanosta vastaa ministerio yhdessa valtion 
tarkastuskeskuksen ja 41 alueviraston kanssa. Na.ma jarjestelyt eivat ole viela riittavat, 
silla ymparistotietoisuus on erittain heikkoa ja nykyiset rakentcct tehottomia. Yhteison 
saannoston kaytannon hallinnointi edellyttaa suurisuuntaista panostamista yhdessa 
hallinnollisten vastuusuhteiden uudelleen maarittelemisen ja tavoitteellisen koulutuksen 
kanssa. 
KuluttiliansUQja: Alaa koskevan yhteison saannoston kaytannon hallinnointi edellyttaa 
vastuun keskittlimista erityiselle valtion virastolle, joka laatii ja pance taytantoon 
kuluttajapolitiikkaaja kuluttajansuojaa koskevan lainsaadannon. 
Romaniaan on perustettu erillinen kuluttajansuojatoimisto ( 688 tyontckijaa), joka 
raportoi suoraan paaministerille. Valtiosta riippumattomat kuluttajaelimet ovat edelleen 
liian heikkoja. Kuluttajapolitiikan tarkasta alasta ja paamaarisrn on epaselvyytta. Tama 
selittaa osaltaan kuluttajalakien taytantoonpanossa kohdatu t vaikeudct, ja muita 
mainittavia syita ovat asiantuntevan henkiloston puuttuminen, organisaatioiden puutteet 
ja oikeusviranomaisten riittamaton tietoisuus kuluttajakysymystcn merkityksesta. 
114 
Oikeus- ja sisaasiat: Oikeus- ja sisaasioiden hoito kuuluu oikeus- Ja 
sisaasiainministerioille. Hallintoelinten on hoidettava turvapaikka- ja 
maahanmuuttoasioita, rajahallintoa seka poliisialan ja oikeudellista yhteistyota. Tarvitaan 
ensisijaisesti riittavan suurta ja riittavasti koulutettua henkilostlia, joka on ehdottoman 
rehellista. 
Romanian oikeus-ja sisaasiainministerioilla on tarpeeksi henkilostoa. Turvapaikka- ja 
maahanmuuttopolitikkaa ei viela kyeta varmasti hoitamaan; pakolaisia koskevat 
hallintomenettelyt ovat olemassa, mutta jarjestelmalta puuttuu varoja ja henkilostoa. 
Rajahallinnon jarjestelmat ovat tehottomia, mutta uudistuksia valmistellaan. 
Poliisihallintoa on muutettava jarjestaytyneen rikollisuuden trnjunnan tchostamiseksi. 
Oikeudellinen yhteistyo on rajoittunutta eika oikeuslaitos toim i Hilla hetkclla kunnolla. 
Alaa koskevan yhteison saannoston kaytannon hallinnointi edcllyttaa lisapanostamista 
teknisiin voimavaroihin ja henkilostoon (etenkin koulutuksecn), yhteison oikeus-ja 
sisaasioiden yhteistyossa toimivien vastuualueiden selventiimista seka lahjonnan 
torjunnan osalta kiireellisia toimia. 
Tulli: Alaa koskevan yhteison saannoston soveltamincn edellyttaa riittavaa 
infrastruktuuria ja valineistoa, mukaan lukien tietokoneistaminc11 ja tutkimuspanostus, ja 
tehokkaan tulliorganisaation luomista seka riittavan suurta, riittavasti koulutettua ja 
motivoitunutta henkilostoa, joka on ehdottoman rehellista. 
Romanian tullihallintoon kuuluu 4 600 henkiloa. Suuri vaihtuvuus vaikeuttaa henkiloston 
tehokkuuden ja ma.a.ran riittavyyden arvioimista. Yhteison saannoston kaytannon 
hallinnointi edellyttaa panostamista (erityisesti koulutukscen ja nykyaikaiseen 
johtamiseen) seka kiireellisten toimien kaynnistamista lahjonnan to1jumiseksi. 
Varainhoidon valyonta: Yhteison taloudellisten etujen suojaamincn edellyttaa 
petostentorjuntayksikoiden kehittamista, erikoistuneen henkiloston kouluttamista 
(tutkimuksista vastaavat virkamichet, tuomarit) ja tiettyjen yhteistyojarjestelmien 
vahvistamista. Yhteisopolitiikkojen toteuttaminen edellyttaa ctenkin maatalouden ja 
rakennerahastojen osalta tehokkaita julkisten varojen byton hal I innointi- ja 
valvontajarjestelmia petostentorjuntasaannoksineen. On olennaista pitaa sisainen ja 
ulkoinen tarkastus hallinnollisesti selvasti erillisina. Poliisi-ja oikeusviranomaisten on 
kyettava kasittelemaan tehokkaasti yhteison taloudellisiin etuihin vaikuttavaa 
monimuotoista kansainvalista talousrikollisuutta (petolliset menettelyt, lahjonta ja 
rahanpesutoiminta mukaan lukien). 
Romanian paaasiallinen ulkoista tarkastusta suorittava virasto on tilintarkastusvirasto: 
Sen henkilostomaara ei ole komission tiedossa. Alaa koskevan yhteison saannoston 
kaytannon hallinnointi edellyttaa laajoja ponnisteluja sen varmistamiseksi, etta 
toiminnassa ovat tehokkaat, riittavilla voimavaroilla varustetut hallinno1lisct jarjestelmat. 
4.3 Yleisarviointi 
Romanian hallintorakenteiden osalta tarvitaan huomattavia, yhtcisvoimin totcutettuja ja 
pitkaaikaisia uudistusponnistuksia, jotta niiden kapasiteetti riiWiisi yhteisi)n saannoston 
tehokkaaseen hallinnointiin keskipitkalla aikaviililUi. 
115 
Tlssi vaiheessa on vaikea arvioida lopullisesti oikeuslaitokscn edellytyksia soveltaa 
yhteis6n oikeutta. 
116 
C TIIVISTELMA JA PilTELMAT 
Romaniajatti Euroopan unioniin liittymista koskevan hakemuksensa 22. kesakuuta 1995. 
Hakemuksen jattaminen on osa historiallista kehitysvaihetta, jossa Euroopan 
jakautuminen paattyy ja joka osoittaa demokratian juurtumisen Romaniaan. 
Euroopan unionista tehdyn sopimuksen O artiklan mukaisesti komissio on Euroopan 
unionin neuvoston pyynnosta laatinut Romanian jasenyyshakemusta koskevan 
lausunnon. 
Romania on valmistautunut liittymiseen paaasiassa vuoden 1995 helmikuussa voimaan 
tulleen Eurooppa-sopimuksen maaraysten perusteella. Romanian viranomaiset pita.vat 
tarkeA.na liittymista valmistelevan strategian toisen oleellisen osan eli vuoden 1995 
toukokuussa annetun sisamarkkinoita koskevan valkoisen kirjan toimenpidesuosituksia. 
Uusi hallitus on juuri tarkastanut vastaavan lainsaadannon yhdenmukaistamista koskevan 
ohjelman. Hallitus on myos perustanut Euroopan yhdentymispolitiikan 
taytffntoonpanossa tarvittavat kansalliset koordinaatiorakenteet. 
Jasenyyshakemusta on arvioitu Kiitipenhaminassa vuoden 1993 kesakuussa 
kokoontuneen Eurooppa-neuvoston miUlrittelemien arviointiperusteiden mukaisesti. 
Paatelmien lopussa todetaan, etta seuraavat edellytykset tayttavat Keski-j a I ta-Euroopan 
maat voivat liittya Euroopan unioniin: 
demokratian, laillisuusperiaatteen noudattamisen, ihmisoikeudet seka 
vahemmistojen oikeuksien kunnioittamisen ja niiden suojan takaavat vakaat 
toimielimet, 
toimiva markkinatalous seka edellytykset selviytya kilpailun ja markkinavoimien 
paineista Euroopan unionissa, 
edellytykset tayttaa jasenyyteen liittyvat velvoitteet, joista tarkeimpia ovat 
sitoutuminen poliittisen, taloudellisen j a rahaliiton tavoitteis i in. 
Naiden kolmen arviointiperusteen -poliittiset perusteet ja taloudelliset perusteet seka 
edellytykset ottaa kayttoon yhteison saannosto -arviointi perustuu myos julkishallinnon 
ja oikeuslaitoksen edellytyksiin panna taytantoon demokratian ja markkinatalouden 
periaatteet seka soveltaa yhteison saannostoa ja varmistaa sen noudattaminen. 
Noudatetun menetelman mukaisesti jokaisesta hakijamaasta on tehty keskipitkan 
aikavalin tulevaisuutta koskeva arviointi, jossa on otettu huomioon tahanastinen 
edistyminen ja jo aloitetut uudistukset. Poliittisten edellytysten osalta komissio on 
tarkastellut nykytilannetta toimielinrakenteen kuvaamisesta demokratian todelliseen 
toimintaan. 
* 
* * 
117 
1) Poliittiset arviointiperusteet 
Romanian demokraattisten toimielinten vakaus nayttrui olevan nyt turvattu. Nfilta 
toimielimia on viela lujitettava laillisuusperiaatteen noudattamisen parantamiseksi 
kaikilla valtiokoneiston tasoilla. Vaalit ovat vapaat ja rehelliset, ja ne johtivat vuoden 
1996 marraskuussa vallan todelliseen vaihtumiseen. 
Perusoikeuksien kunnioittamisessa on edelleen puutteita, vaikka Romanian 
viranomaisten vuoden 1996 marraskuusta toteuttamat toimenpiteet ja sitoumukset ovat 
olleet myfinteisia. Ponnistuksia on myos tehtava korruption torjunnassa, oikeuslaitoksen 
toiminnan parantamisessaja yksilon vapauksien suojelemisessa poliisivoimienja salaisen 
palvelun toiminnalta seka oikeudellisen menettelyn aikana. 
Unkarilaisva.hemmisto nayttrui sopeutuneen hyvin ja sen tilanne onkin parantunut viime 
vuosina; samaa ei voi kuitenkaan sanoa romaneista, jotka muodostavat ta.rkean 
va.hemmiston. 
Vaikka orpokodeissa olevien lasten suojelemiseksi aloitetut uudistukset merkitsevat 
huomattavaa kehitysta, ne eivat ole viela johtaneet tuloksiin. 
Uuden hallituksen valtaantulon myota tapahtuneista parannuksista voidaan olettaa, etta 
Romania kykenee tayttamaan Koopenhaminassa kokoontuneen Eurooppa-neuvoston 
asettamat poliittiset edellytykset. 
2) Taloudelliset arviointiperusteet 
Aikaisempien tuloksettomien Romanian talouden uudistusyritystcn jalkeen vuoden 1996 
marraskuussa pidettyjen vaalien tuloksena valtaan tullut uusi hallitus on pannut 
taytantoon radikaalin makrotalouden vakauttamista ja rakennemuutosta koskevan 
ohjelman. Kyseinen politiikka pannaan taytantoon tilanteessa, jossa talous on kaantynyt 
laskuun (kasvu oli +7,1 prosenttia vuonna 1995 ja +4,1 prosenttia vuonna 1996), 
inflaatiovauhti on kiihtynyt (56,9 prosenttia vuonna 1996) ja julkisen talouden ja 
maksutaseen alijaamat ovat kasvancet. 
Romanian asukasluku on 22,6 miljoonaa ja sen asukasta kohti laskettu BKT on 24 
prosenttia Euroopan unionin keskiarvosta. Maatalousalalla tyoskcntelee yli kolmannes 
aktiivivaestosta ja sen osuus on 20 prosenttia arvonlisasta; maatalousalalla on viela 
huomattavia vaikeuksia huolimatta asken suoritetusta yksityistamisesta. Unionin kanssa 
kaytava kauppa on 55 prosenttia Romanian viennistaja 52 prosenttia tuonnista. 
Koopenhaminassa kokoontuneen Eurooppa-neuvoston asettamien taloudellisten 
arviointiperusteiden osalta tilanne Romaniassa on seuraava: 
Romaniassa on tapahtunut huomattavaa edistysta markkinatalouden luomisessa. Uuden 
hallituksen tekema talouspolitiikan suunnanmuutos on parantanut taloutta, mutta viela on 
paljon tehUivaa. Hinnat on melkein kokonaan vapautettu, mutta maanomistusoikeutta ei 
ole viela taydellisesti taattu, oikeusjarjestelma on heikko ja taloutta koskevat poliittiset 
pruitoksentekomenettelyt eivat aina ole olleet johdonmukaisia. Hallinto- ja 
118 
oikeusjarjestelman vahvistamista scka jatkuvan makrotaloudellisen epatasapainon kuriin 
saamista koskevia lisaponnisteluja tarvitaan vakaan toimintaympariston varmistamiseksi. 
Romanialla tulee olemaan suuria vaikeuksia selviytya kilpailun ja markkinavoimien 
paineista unionissa keskipitkalla aikavalilla. Romanian taloudellinen kilpailukyky on 
askettain parantunut erityisesti sen tuloksena, etta huomattavimmat vaaristymat, kuten 
energian alhainen hintataso, on saatu kuriin, yksityistamista on nopeutettu ja suuria 
tappioita tuottavia valtionyrityksia on lopetettu. Suurin osa Romanian teollisuudesta on 
kuitenkin vanhentunutta ja maataloutta on nykyaikaistettava. Tutkimuksen ja kehityksen 
alhainen taso seka tyovoiman epapatevyys osoittavat myos, etta taloudessa tarvitaan 
useita vuosia jatkuvaa rakennemuutosta. 
3) Edellytykset tayttaa j asenyyteen 1 i ittyyat velvoitteet 
Yhteison saannoston kayttoonottoa on arvioitu eri tekijoiden perusteella: 
Eurooppa-sopimus, jossa maarataan erityisesti sijoittautumisoikeuteen, 
kansalaisuuden perusteella tapahtuvaan kohteluun, vapaakauppaan, henkiseen 
omaisuuteen ja julkisiin hank intoihin liittyvista velvoitteista, 
yhtenaismarkkinoiden luomiseksi tarvittavien valkoisessa kirjassa lueteltujen 
toimenpiteiden toteuttaminen, 
yhteison muun saannoston asteittainen saattaminen osaksi kansallista 
lainsaadantoa. 
Romania on tehnyt huomattavia ponnisteluja pannakseen taytantoon Eurooppa­
sopimuksen mukaiset velvoitteensa ja valkoisen kirjan mukaiset suositukset, mutta niiden 
ottaminen osaksi Romanian kansallista oikeusjarjestysta ei ole ollut tarpeeksi nopeaa. 
Romania on ottanut yhtenaismarkkinoita koskevan peruslainsaadannon, mukaan lukien 
kilpailulainsaadanto, osaksi kansallista oikeusjarjestystaan ainoastaan vahaisilta osin, 
paitsi teollisen ja henkisen omaisuuden osalta. Tarvittavan kehityksen laajuus huomioon 
ottaen lainsaadantojen yhdenmukaistamisessa seka niiden taytantoonpanossa tarvittavien 
rakenteiden luomisessa tarvitaan erittain merkittavia ja kestavia ponnisteluja. Tarkeimpia 
toimenpiteita on rahoitusalan Hiydellinen rakennemuutos yleison ja sijoittajien 
luottamuksen palauttamiseksi. 
Yleisesti ottaen julkishallinnon hcikkoudet ovat merkittava ongclma, joka vaikuttaa 
kielteisesti lainsaadantojen yhdcnmukaistamisen nopeuteen ja sen laatuun. 
Yhtenaismarkkinoita koskevan lains[iadannon taytantoonpanossa valttamattomat erilaiset 
rakenteet eivat kykene ta.Ila hetkella toimimaan. 
Jos Romania jatkaa ponnisteluja yhteison saannoston ottamiseksi osaksi sen kansallista 
oikeusjarjestysta, silla ei pitaisi olla erityisia vaikeuksia yhteison muun saannoston 
taytantoonpanemisessa keskipitkal W aikavalilla erityisesti seuraavilla aloilla: koulutus, 
nuoriso ja ammatillinen koulutus, tutkimus ja teknologinen kehittaminen, kalastus, pienet 
ja keskisuuret yritykset, kuluttajansuoja, ulkomaan kauppa ja kehitysyhteistyo. 
119 
Sen sijaan Romanian olisi v ida edistytUlva huomattavasti televiestintaalalla, 
audiovisuaalisella alalla seka verotus-ja tulliasioissa. 
Romania ei ole viela luonut olosuhteita, jotka mahdollistaisivat dynaamisen ja 
kilpailukykyisen yksityissektorin. Romanian teollisuus kykenee sen vuoksi selviytymiiiin 
ainoastaan pitkalla aikavalilla kilpai I upaineista yhtenaismarkkinoi 11 a. 
Ympirist6n osalta on toteutettava erittain merkittavia toimenpiteita, joihin kuuluu 
laajoja investointeja ja hallinnon vahvistaminen lainsaadannon tehokkaan 
taytantoonpanon varmistamiseksi. Yhteison koko saannoston kayttoonotto voi tapahtua 
vasta erittain pitkalla aikavalilla, ja se edellyttaajulkisten menojen lisaamista. 
Romania on tietyilta osin edistynyt liikenteen alalla yhteison saannoston kayttoon 
ottamisessa. Sen on vahvistettava ponnistelujaan erityisesti tavaroiden maantie-, meri-ja 
rautatiekuljetusten osalta. Romanian olisi myos suunnattava investointeja Euroopan 
laajuisten verkkojen luomiseen, jotka ovat tarkeita yhtenaismarkkinoiden toimivuuden 
kannalta. 
Romanian on tehtava viela merkittavia ponnisteluja tyollisyytta ja sosiaaliasioita 
koskevan lainsaadannon yhdenmukaistamiseksi Euroopan unionin lainsaadannon kanssa. 
Edistysta on tapahduttava erityisesti tyontekijoiden suojelun ja tyoterveyden- ja 
turvallisuuden osalta. Todellinen tyi>olojen tarkastus on myos otettava kayttoon. 
Aluepolitiikan ja koheesion osalta Romania on juuri aloittanut maarittamiiiin 
hallinnollista kehysta, joka mahdollistaisi unionin rakennerahastojen kayttamisen. 
Romaniaan on myos perustettava todcllinen rahoituksen valvonnan jarjestelma. 
Romanian on pantava taytantoon rnaatalousalan taydellinen rakennemuutos ennen kuin 
se voi tayttaa unioniin liittymista koskevat velvoitteet. Erityistoimia tarvitaan 
maatalouden, elintarviketeollisuudcn, maatalouspolitiikan, elainten terveyden valvonnan 
ja laadunvalvonnan rakenteiden osalta. Yhteisen maatalouspolitiikan taytantoonpanosta 
vastuussa olevia hallinnollisia rakentcita on myos vahvistettava. 
Energia-alalla on jatkettava pyrkirnyksia, jotka koskevat monopolien toimintaa, hintojen 
mfilirittelya ja valtion osallistumista kiinteiden polttoaineiden ja uraanin aloilla. 
Romanialla on Cemavodassa l~insimaisen teknologian mukaisesti rakennettu 
ydinvoimala, joka tuottaa noin 8 prosenttia maan sahkosta. Y dinjateongelmaan olisi 
loydettava ratkaisu. 
Ottaen huomioon kyseisten alojen kokonaisarvio, on vaikeaa arvioida milloin Romania 
pystyisi ottamaan kayttoon ja panernaan taytantoon tarvittavat toimenpiteet sisarajoilla 
tehUivien tarkastusten poistamiseksi _ja niiden siirtamiseksi unionin ulkorajoille. 
Romania ei ole valmis osallistumaan talons-ja rahaliiton kolmenteen vaiheeseen, joka 
edellyttaa talouspolitiikkojen yhtccnsovittamista ja paaomanliikkeiden taydellista 
vapauttamista. Sen sijaan on liian varhaista arvioida, pystyyko se osallistumaan 
liittymisajankohtana euroalueesecn: lahentymisedellytysten tayttyminen riippuu 
meneilUian olevien rakenteellisten uudistusten onnistumisesta. Tama ei ole kuitenkaan 
jasenyyden edellytys. 
120 
Romanialla on oikeus-ja sisilasioissa suuria haasteita. Yhteison silannoston saattaminen 
osaksi kansallista lainsfilidantoa ta.Ila alalla on edistynyt varsin hitaasti. Uusi hallitus on 
kuitenkin toteuttamassa erittain laajaa ohjelmaa tarvittavien institutionaalisten 
uudistusten loppuun saattamiseksi. 
Romanian pitaisi kyeta mukautumaan vaikeuksitta yhteisen ulko-ja 
turvallisuuspolitiikan velvoitteisii n. 
Romanian suhteet naapurimaihin, crityisesti Unkariin ja Ukrainaan ovat parantuneet, ja 
se on pystynyt ratkaisemaan suurimman osan mahdollisista riidanaiheista naiden maiden 
kanssa. 
4) Hallinnonja oikeuslaitoksen toimintakyky 
Romanian hallintoa on uudistettava laajasti ja kestav!lla tavalla, jotta maa pystyisi 
soveltamaan yhteison sfilinnostoa tehokkaasti. 
Oikeuslaitoksen kyky varmistaa yhtcison lainsfilidannon yhdenmukainen soveltaminen on 
erittain tarkea seikka erityisesti yhteismarkkinoiden toteuttamiselle. Kyseista alaa on 
vaikeaa arvioida tassa vaiheessa. 
121 
PilTELMAT 
Tekemlnsti arvioinnin pcrustccllu k, ,111issio csitUUi souruavut paUtchutlt: 
-tilanteen nykyinen paraneminen uuden hallituksen tultua valtaan antaa olettaa, 
ettA Romania kykenee tAytHimtUin poliittiset arviointiperusteet, 
-Romania on edistynyt huomattavasti markkinatalouden luomisessa, mutta silla 
tulee olemaan huomattavia vaikeuksia selviytya kilpailupaineesta ja 
markkinavoimista unionissa keskipitkAIUi aikavalilla, 
-edella mainitusta edistyksesta huolimatta Romania ei ole ottanut osaksi 
kansallista oikeusjarjestystaan eika pannut taytantoon yhteison saannoston 
olennaisia osia, erityisesti yhtenaismarkkinoita koskevaa lainsaAdantoA; voidaan 
myos epaillA, pystyyko Romania tAyttamaan liittymista koskevat velvoitteet 
keskipitkAlla aikavAlillA; lisaksi erityisia toimenpiteitA on kohdistettava 
ympmstoon, liikenteeseen, tyollisyyteen ja sosiaaliasioihin, sisaasioihin, 
oikeusjarjestykseen ja maatalouteen; yleisesti ottaen merkittavAt uudistukset ovat 
valttamattomia yhteison siiannoston kaytannon taytantoonpanoon kykenevien 
rakenteiden luomisessa. 
Naiden plltelmien mukaisesti komissio suosittelee, etta jasenyysneuvottelut Euroopan 
unioniin liittymisesta aloitetaan Romanian kanssa heti, kun se on edistynyt riittavasti 
Koopenhaminan Eurooppa-neuvoston mrutrittelemien jasenyyden edellytysten 
tayttlimisessa. 
Vahvistetulla liittymista valmistelevalla strategialla Romaniaa autetaan valmistautumaan 
mahdollisimman nopeasti liittymista koskevien velvoitteiden tayttamiseen ja korjaamaan 
lausunnossa yksiloityja puutteita. Komissio antaa kertomuksen Romanian edistymisesta 
viimeistaan vuoden 1998 lopussa. 
122 
Parlamentin kokoonpano 
Viime parlamenttivaalien tulokset (vuoden 1996 marraskuu) 
EDUSTAJIEN KOKOUS 
Liwll 
Lyhenne Eaikat 
Romanian demokraattinen konventio OCR 
Romanian sosiaalisen demokratian puolue PSOR 
Sosiaalidemokraattinen liitto USO 
Romanian unkarilaisten demokraattinen liitto 
11 
Suur-Romanian puolue PRM 
Romanian kansallisen yhtenaisyyden puolue PUNR 
123 122 
91 
53 
UDMR 
19 
18 25 LIITTEET 
SENAATTI 
53 
41 
23 
8 
7 
Single Market: White Paper measures 30-06-97 
RO 
This table is based on infonnation provided by the Romanian authorities and confinned by them as correct as at the end of June 1997. It does 
not indicate the Commission's agreement with their analysis. The table includes directives and regulations cited in the White Paper which total 
899. These have been listed in accordance with the categorization used in the White Paper and in relation to the policy areas covered. The table 
shows the number of measures for which the Romanian authorities have notified the existence of adopted legislation having some degree of 
compatibility with the corresponding White Paper measures. 
White Paper chapters Directives Regulations Total 
Stage Stage Stage Stage 
I 11/111 I 11/111 
I.Free Movement of Capital Romania 0 0 0 0 0 
Number of White Paper measures 3 1 0 0 4 
2.FM and Safety of Industrial Products Romania 34 63 1 2 100 
Number of White Paper measures 56 104 4 1 165 
3.Competition Romania 3 0 1 0 4 
Number of White Paper measures 3 0 I 0 4 
4.Social policy and action Romania 10 15 0 0 25 
Number of White Paper measures 12 15 0 2 29 
5.Agriculture Romania 69 25 7 0 101 
Number of White Paper measures 93 46 62 2 203 
6. Transport Romania 17 11 3 9 40 
Number of White Paper measures 19 15 8 13 55 
7 .Audiovisual Romania 1 0 0 0 1 
Number of White Paper measures 1 0 0 0 1 
8.Environment Romania 26 7 5 0 38 
Number of White Paper measures 31 7 7 0 45 
9. Telecommunication Romania 8 3 0 0 11 
Number of White Paper measures 9 7 0 0 16 
10.Direct Taxation Romania 1 1 0 0 2 
Number of White Paper measures 2 2 0 0 4 
1 I.Free movement of goods Romania 0 0 0 0 0 
Number of White Paper measures 0 0 0 0 0 
12.Public Procurement Romania 4 0 0 0 4 
Number of White Paper measures 5 1 0 0 6 
13.Financial services Romania 12 7 0 0 19 
Number of White Paper measures 13 8 0 0 21 
14.Protection of personal data Romania 0 0 0 0 0 
Number of White Paper measures 0 2 0 0 2 
15.Company Law Romania 2 3 0 0 5 
Number of White Paper measures 2 3 0 1 6 
16.Accountancy Romania 3 1 0 0 4 
Number of White Paper measures 3 2 0 0 s 
17.Civil law Romania 0 1 0 0 1 
Number of White Paper measures 1 1 0 0 2 
18.Mutual rec. of prof. Qual. Romania 0 10 0 0 10 
Number of White Paper measures 2 16 0 0 18 
19.Intellectual property Romania 5 3 0 0 8 
Number of White Paper measures 5 3 0 3 11 
20.Energy Romania 8 0 1 0 9 
Number of White Paper measures 10 2 3 0 15 
21.Customs law Romania 2 1 12 14 29 
Number of White Paper measures 2 1 14 184 201 
22.Indirect Taxation Romania 7 3 0 0 10 
Number of White Paper measures IS 54 0 6 15 
23.Consumer Protection Romania 5 0 0 0 5 
Number of White Paper measures 8 3 0 0 II 
Total Romania 217 154 30 25 426 
Number of White Paper measures 295 293 99 212 899 
Source: T AIEX 
Tilastotiedot 
Jollei muuta ole mainittu, ta.man liitteen tiedot on keratty Romanian tilastolaitokselta 
(COMISIA NA TIONALA PENTRU ST A TISTICA), jonka kanssa Eurostat ja 
jasenvaltioiden tilastolaitokset ovat jo useiden vuosien ajan tehneet yhteistyota Phare­
ohjelmassa. Yhteistyohon kuuluu saannollinen tietojen keruu ja levittaminen, jolla 
pyritaan yhteison saannosten ja toimintamallien soveltamiseen tilastoalalla. Jaljempana 
olevien tietojen laadinnassa on mahdollisuuksien mukaan noudatettu EU :n maaritelmia ja 
normeja, jotka joissain tapauksissa poikkeavat kansallisesta kaytannosta. Na.ma tiedot 
saattavat ta.man vuoksi toisinaan poiketa muihin raportin osiin sisaltyvista tiedoista, jotka 
yleensa perustuvat hakijamaiden kyselylomak:keessa ilmoittamiin tarkistettuihin tietoihin. 
Kyselylomake toimitettiin hakijamaille huhtikuussa 1996. Tietojen yhdenmukaisuutta 
yhteison tilastollisten normien kanssa ei kuitenkaan viela voida taata, joten luvut eivat 
valttamatta ole vertailukelpoisia yhteison tilastojen lukujen kanssa, erityisesti niiden 
tilastotietojen osalta, joita ei ole toimitettu Eurostatin kautta vaan jotka on saatu suoraan 
hakijamailta. Lukuja on taydennetty tilastotietojen sisaltoa ja ominaisuuksia koskevilla 
metodologisilla selityksilla aina, kun se on ollut mahdollista. Tilastot perustuvat 
toukokuusta 1997 lahtien saatavilla olleisiin tietoihin. 
taf-1:u, 
PERUSTIEDOT 
1990 1993 1994 1995 1996 
I OOOha 
Kokonal1plnta-ala 23839.0 23839.0 23839.0 23839.0 
Vlldluku (vlltejaklon lopuua) I 000 
-yhteensl 22748.0 22712.0 22656.0 22608.0 
-naisia 11579.0 11569.0 11548.0 11527.0 
-miehil 11169.0 11143.0 11108.0 11081.0 
I lcm2:lkohti 
Vlestlndbey1 97.7 95.1 94.8 
OIUUI koko vieltOltl, % 
Kaupunldvlestl 54.3 54.9 54.9 
I 000 hcnkel kohti 
Kuollel1uu1 11.6 11.7 12.0 12.6 
Syntyvyy1 11.0 10.9 10.4 10.2 
Tulot Ja BKT uukuta kobd ecuina 
-kuukausikeskiansio palkansaajaa kohti 118 79 
-BKT asukasta kohti 1294 1203 
Tuotantorakenne: tolmlalan 01uu1 bruttoarvonllllykleltl (BAL:ltl) OSUUI bruttoervonlidybestl, % 
-maatalous 21.8 20.5 
-teollisuus 40.5 35.7 
-rakentaminen 5.4 6.8 
-palvelut 32.3 36.9 
127 
share of lranch GV A in 1990 share oflranch GVA in 199S 
.o.o .o.o 
21.8 ---------- ---• -agriculture 20.5 
• -industry 
D -construction 
II -services 
• • Others 
share of branch GVA in 1990 = Toimialan osuus BAL:stl vuonna 1990 
-agriculture = maatalous 
-industry • tcollisuus 
•construction= rakentaminen 
-services = palvelut 
-others = muut 
share of branch GVA in 1995 = Toimialan osuus BAL:stl vuonna 1995 
-agriculture = maatalous 
• industry = tcollisuus 
-construction = rakentaminen 
-services = palvelut 
-others = muut 
Vlklluku (jakson lopussa), vliest6ntlbeys ja kaupunklvlest6: Vuoden 1996 tiedot heinlkuun I. pliivln tietoja. 
Tuotantorakenne: toimialan osuus bruttoarvonlislyksestl: palveluita koskevat tiedot sislltavat tilastolliset poikkeamat. 
128 • -agriculture i • -industry 
D -construction 
II -services 
• • Others 
KANSANTALOUDEN 
TILINPITO 
Bruttokansantuote (klyplln hlntolbln) 
Bruttokansantuote (klyplln hlntoihln) 
Bruttokansantuote 
Bruttokansantuote 
Kulutusmenot 
-kotitaloudet ja kotitalouksia 
palvelevat voittoa tavoittelemattomat 
yhteisOt 
-julkisyhteisOt 
Kllnteln plloman bruttomuodostus 
Tavarolden Ja palvelulden vlentl 
Tavarolden Ja palvelulden tuontl 
Kulutusmenot 
-kotitaloudet ja kotitalouksia 
palvelevat voittoa tavoittelemattomat 
yhteisOt 
-julkisyhteisOt 
Kllnteln plloman bruttomuodostus 
Tavarolden ja palvelulden vlentl 
Tavarolden ja palvelulden tuontl 1990 1991 
857851 2203912 
30.0 23.3 
3414 
-5.6 -12.9 
8.9 -11.8 
7.9 -16.3 
8.1 10.6 
-35.6 -31.6 
-39.4 -17.9 
18.4 -29.6 
79.2 75.9 
65.9 60.7 
13.3 15.2 
19.8 14.4 
16.7 17.6 
26.2 21.S 
129 1992 1993 1994 1995 
I 000 000, kansallisena valuuuana 
6029168 20035719 49773186 72559700 
I 000 tlOO 000 ecua 
15.1 22.5 25.1 27.3 
Ollovoimakorjattu, uublta kohti 
3633.0 3780.0 4055.0 
muutos cdelliseen vuotcen vcnattuna, % 
-8.8 1.5 3.9 7.1 
-5.6 1.2 3.8 14.3 
-7.5 0.9 2.4 19.0 
2.2 2.7 11.0 -7.6 
11.0 8.3 20.7 8.6 
2.<J 11.1 19.0 32.6 
7.5 4.4 2.8 44.8 
OIUUS BKT:sta, % 
77.0 76.0 77.3 80.8 
62.7 63.7 63.5 68.6 
14.3 12.3 13.8 12.2 
19.2 17.9 20.3 21.9 
27.8 23.0 24.9 27.8 
36.2 28.0 27.0 33.0 
10.0 
0.0 
-5.0 
-10.0 
-15.0 BKT (muutos ed. vuoteen verrattuna, %) 
130 
TARKEIMMAT 
INDIKAATTORIT TALOUDEN 
1990 1991 1992 1993 1994 1995 
muutos cdclliseen vuoteen vcrrattuna, % 
ln0aatloute 5.1 170.2 210.4 256.1 136.7 32.3 
cdcltlvl vuosi • I 00 
Teolllsuustuotannon volyymi-indeksl 101.1 103.3 109.4 
Maatalouden kokonalstuotannon volyyml-lndeksi 110.2 100.2 104.5 
Tyittimyysaste (ILO:n menetelmln mukalnen) osuus tyOvoimasta, % 
-yhteensl 8.1 8 
-aJle 25-vuotiaita 22.6 20.8 
-25- 5.3 5.4 
USO I 000 000 000 
Ulkomaan bruttovelka 2.169 3.549 3.708 4.327 5.481 
Maksutase USO I 000000 
-tavaroiden vienti 5775 4266 4364 4892 6151 7910 
-tavaroiden tuonti -9202 -5372 -5784 -6020 -6562 -9487 
-kauppatase -3427 -1106 -1420 -1128 -411 -1577 
-palvelut, netto -177 -139 -168 -115 -171 -190 
-tulot, netto 161 15 -87 -145 -129 -241 
-vaihtotase -3337 -1012 -1564 -1174 -428 -1639 
-pUoma- ja rahoitustase (pl. valuuttavaranto) 1606 1059 1054 968 952 847 
-valuuttavaranto 1843 -187 113 54 -618 257 
lnflaatloaste: Vuosikeskiarvon prosentuaalinen muutos edelliseen vuoteen verrattuna -kokonaisindeksi (tiedot perustuvat 
kansaJlisiin KHI:hin, jotka eivlt ole tlysin vertailukelpoisia) 
Teolllsuustuotannon volyyml-lndeksl: Teollisuustuotantoon kuuluu kaivostoiminta ja louhinta, teoJlisuus sekli slihkO-, kaasu-ja 
vesihuolto (NACE:n plililuokat C,D ja E) TeoJlisuustuotannon indeksien laskenta pcrustuu 600 edustavan teollisuuden 
tuotteen ja tuoteryhmlin aineelliseen tuotokseen, ja indeksit painotetaan vuodcn 1991 tuotannontekijlhintaisten 
arvonlislysten perusteella. 
Maatalouden kokonaistuotannon volyyml-lndeksl: Maatalouden kokonaistuotannon indcksit perustuvat edeltlvln vuoden 
tietoihin. 
Tyittamyysaste (ILO:n menetelmln mukalnen): TyOttOmyysaste on johdettu tyOvoimatutkimuksen tuloksista ja sitl 
mUritettAessl on noudatettu seuraavia ILO:n mUritelmil ja suosituksia: 
TylvoblUI jlljempAnl esitettyjen ILO:n rnUritelmien mukaiset tyOlliset ja tyOttOmlit hcnkilOt. 
Tyllllset kaikki 15 vuotta tlyttAneet henkilOt, jotka viitejakson aikana tyOskentelivat vlhintliln tunnin ajan palkkaa tai 
muuta korvausta vastaan tyOntekijOinl, yrittljinl, osuuskuntien jAseninl tai yrittljlperheenjAseninl. TyOllisiin kuuluvat 
myOs asevoimien palveluksessa olevat henkilOt ja hoitovapaalla olevat naiset. 
Tylttl"'4t kaikki 15 vuotta tlyttAneet henkilOt, jotka tlyttlvlt samanaikaisesti kaikki kolme ILO:n klyttAmUn 
tyOttOmln henkilOn mUritelmUn sislltyvlll ehtoa, eli henkilOt, (i) jotka ovat ilman tyoUl, (ii) hakevat tyOtl aktiivisesti ja 
(iii) voivat ottaa tyOpaikan vastaan kahden viikon kuluessa. 
Ulkomaan bruttovelka: luku perustuu OECD:n laatimiin ulkomaanvelkatitastoihin. 
Maksutase: Tiedot on saatu Kansainvllisen vatuuttarahaston tietokannasta, eikl niiden ja yhteisOn tilastotietojen vltistl 
vertailukelpoisuutta voida taata, koska maksutase perustuu pllosin valuuttarahaston laatimisklytlntOOn. Tavaroiden 
kauppatase on taadittu maksutaseen periaatteiden mukaisesti. Vienti ja tuonti ovat molemmat fob-hintaisia. Nettotulo 
sislltlll tulot suorista sijoituksista, portfotiosijoituksista ja muista sijoituksista sekl tyOntckijOille maksetuista korvauksista. 
Vaihtotase on Kansainvllisen valuuttarahaston viidenteen klsikirjaan sislltyvAn mliaritelmAn mukainen, eikl se sisllll 
plloman siirtoja. Valuuttavaranto: kohdassa on ilmoitettu valuuttavarannon muutos vuoden aikana, (+) merkitsee tislystl 
ja (-) vlhennystl. 
131 1996 
38.8 
109.9 
101.8 
8239 
-10368 
-2130 
-271 
-314 
-2336 
2935 
-217 
ULKOMAANKAUPPA 
1993 1994 1995 
Tuontl J• vlentl (klyplln hlntolhln) USO I 000 000 
-tuonti 661>3.5 7201.5 10413.5 
-vienti 4%8 6206.8 7974.3 
-kauppatase -1725.5 -994.7 -2439.2 
Ulkomaankaupan volyyml-lndekslt edeltlvA vu01i • I 00 
-tuonti 
-vienti 
Tuontl SITC:n mukaan (klyplln hlntolhln) osuus koko tuonnista, % 
-(o+ l) elintarvikkeet ja eUMU ellimet, juomat ja tupakka 13.8 8.5 8.2 
-2 raaka-aineet, ravinnoksi kelpaamattomat 6.2 5.8 5.3 
-3 poltto-ja voiteluaineet 25.8 23.6 21.4 
-4 ellin-ja kasviOljyt, jne. 0.2 0.3 0.2 
-5 kemialliset aineet ja tuotteet 9.1 9.1 10.5 
-6 valmistetut tavarat pllasiassa valmistusmateriaalin mukaan 15.7 18.5 19.8 
luokiteltuina 
-7 koneet, laitteet ja kuljetusvllineet 22.3 25.3 24.8 
-8 erinlliset valmiit tavarat 6.6 8 8.9 
Vlend SITC:n mukaan (klyplln hintolhln) osuus koko vicnnistl, % 
-(o+ 1) elintarvikkeet ja eUlvllt ellimet, juomat ja tupakka 5.1 5.4 5.5 
-2 raaka-aineet, ravinnoksi kelpaamattomat 4 4.5 3.8 
-3 poltto-ja voiteluaineet 10 10 7.9 
-4 eUlin-ja kasviOljyt, jne. 1.3 0.8 1 
-5 kemialliset aineet ja tuotteet 8 9.6 10.8 
-6 valmistetut tavarat pllasiassa valmistusmateriaalin mukaan 27.4 24.3 25.9 
luokiteltuina 
-7 koneet, laitteet ja kuljetusvlllineet 17.) 14.3 13.1 
-8 erinlliset valmiit tavarat 27 30.6 31.7 
Ulkom11nkaupan hlntalndekslt edeltlvA vuosi = I 00 
-tuonti 
-vienti 
Tuontl ja vlentl (klyplln hintoihin): Kauppaa koskeviin tietoihin ei sislllly suora jlllleenvienti, palveluiden kauppa, kauppa 
tullivapaiden alueiden kanssa eikll lisenssien, taitotiedon ja patenttien kauppa. Ticdot perustuvat erityiseen kaupan 
jllrjestelmUn. Kaupan luokltulcset: Romania klyttllll tavaroiden luokittelussa yhdlstettyii nlmlkkelstlJli (CN). Tuontl )a 
vlentl: Vlennln arvo perustuu fob-hintoihin ja tuonnln arvo cif-hintoihin. Cif-hintainen tuonti on muunnettu fob­
hintaiseksi cif/fob -korjauskertoimen avulla, joka oli vuosina 1995 ja 1996 arvoltaan 1,0834; arvo perustuu 
merkittllvimpien kaupallisten yhteisOjen tekernlln tutkimukseen. Tullitilastoja kaytetillin ulkomaankaupan tietojen 
seurannassa. Eurostat on muuntanut kansalliset valuutat USA:n dollareiksi kllyttllmlilla Kansainvlilisen valuuttarahaston 
vuosikeskikursseja. 
Ulkomaankauppa SITC:n mukaan (klyplln hintoihin): Kauppaa koskeviin tietoihin ei sisally suora jlllleenvienti, palveluiden 
kauppa, kauppa tullivapaiden alueiden kanssa eikll lisenssien, taitotiedon ja patenttien kauppa. Tiedot perustuvat erityiseen 
kaupan jlrjestehruUl.n. Kaupan luokltukset: Romania klyttll tavaroiden luokittelussa yhdlstettyl nlmikkeistol (CN). 
Tuontl )a vlentl: Vlennln arvo perustuu fob-hintoihin ja tuonnln arvo cif-hintoihin. Cif-hintainen tuonti on muunnettu 
fob-hintaiseksi cif/fob •korjauskertoimen avulla, joka oli vuosina 1995 ja 1996 arvoltaan 1,0834; arvo perustuu 
merkittllvimpien kaupa11isten yhteisOjen tekemlln tutkimukscen. Vienti-ja tuontitavaroiden luokittelussa kaytetlUl.n 
yhdistettyl nimikkeistOll (CN), jonka perusteella rnlllrllytyvlt myOs tullimaksut. 
132 1996 
10226.2 
7778.2 
-2447.9 
6.7 
5.6 
21.1 
0.2 
9.9 
21.9 
25 
8.7 
7.7 
3.9 
7.8 
0.9 
10.1 
23.2 
13.5 
32.7 
ULKOMAANKAUPPA 
1993 1994 1995 1996 
Tuonti tlrkelmplen tuontimalden mukaan (klyplln blntolbln) 0111111 koko tuonnista, % 
1. DE 15.8 DE 18 DE 17.5 DE 17.1 
2. RU 11.7 RI' 13.8 IT 13.3 IT 15.6 
3. IT 9.4 IT 11.8 RU 12 RU 12.6 
4. JR 9.3 us 6.5 FR 5.2 FR 5 
5. FR 7.8 m 6.2 us 4.1 KR 3.8 
muutmaat 46 43.7 47.9 45.9 
Vlenti tlrkelmplen vlentlmalden mukaan (klyplln blntolbln) 0111111 kolto viennistl, % 
1. DE 14.3 DE 16.1 DE 18. 1 DE 18.1 
2. CN 8.6 IT 12.9 IT 15.7 IT 16.7 
3. IT 8.3 FR 5.1 FR 5.8 FR 5.6 
4. TR 5.7 CN 4.5 TR 4.4 TR 5 
5. RU 4.5 TR 4.1 NL 3 NL 4.2 
muutmaat 58.6 57.3 53 50.4 
133 
CN 
DE 
FR 
IR 
IT TArkeimmlt vientimaat vuonna 1996 
Structure of export by main partnen 
In 1996 
50.4% 
Kiina 
Saksa 
Ranska 0NL 
4.2% DE 
18.1% 
Iranin islamilainen tasavalta 
Italia IT 
16.7% 
KR 
NL 
RU 
TR 
us 
134 Tllrkeimmat tuontimaat vuonna 1996 
Structure of i~ by main pu-tners 
In 1996 
45.9% 
Korean tasavalta 
Alankomaat 
Venlljll 
Turkki 
Yhdysvallat KRFR 
3.8'?&.0% DE 
17.1% 
IT 
IS.6% 
12.6% 
1991 1992 1993 1994 
Vlklluku 1. tammlkuuta I 000 
23192.27 22811.39 22778.53 22748.03 
Vlestln lkljakauma (1.l.199S) OSUUI kolto vleltllltl, % 
0-14 
15-24 
25-44 
45-64 
65-
koltonailllllllrl 
Ellvlnl syntyneet 215215 260393 249994 246736 
Kuolleet 251760 263855 263323 266101 
Vuotta nuorempana kuolleet 
-vuotta nuorempana kuol1eet 6258 6080 5822 5894 
-kuolleena syntyneet 1910 1700 1582 1623 
Avlollltot 183388 174593 161595 154221 
Avloerot 37031 29290 31193 39633 
I 000 henkel kohti 
Ylelnen avloltuvuusluku 7.91 7.66 7.10 6.78 
Ylelnen eronnel1uu1luku 1.6 1.29 1.37 1.74 
Luonnolllnen vlestGnkasvu 1.01 -0.15 -0.59 -0.8 
Nettomuuttoluku -17.44 -1.29 -0.86 -0.72 
VlestGnkuvu -16.43 -1.44 -1.44 -1.57 
Kokonal1bedelmllll1yy1luku 1.56 1.51 1.44 1.41 
lmevll1kuollel1uu1 22.73 23.35 23.29 23.89 
SlklGkuollelsuus 6.89 (1.49 6.29 6.53 
Ellnajanodote l)'lltymlltl 
-miehet 
-naiset 
Ellnajanodote 65-wobaana 
-miehet 
-naiset 
Vlklluku 1. tammlkuuta: Vuoden 1991 nettomuuttoa seldl vlestOnlislystlja vlhentymistl koskcviin tuloksiin ovat vaikuttaneet 
tilastoltiset erot vlestOlaskentojen vlliin jllvllll jaksol1a muodostettujen estimaattien ja vuoden 1992 tammikuun 
vlestOlaskennan tulosten vllilll. 
Nettomuuttoluku: Vuoden 1991 nettomuuttolukuun ovat vaikuttaneet tilastolliset erot vleste>laskentojen vlliin jllvllll jaksolla 
muodostettujen estimaattien ja vuoden 1992 tammikuun vlestOlaskennan tulosten vllilla. 
Vlestlnkasvu: Vuoden 1991 vlest0nlislystl ja vlhentymistl koskeviin tuloksiin ovat vaikuttaneet tilastolliset erot 
vlestOlaskentojen vlliin jllvllll jaksolla muodostettujen estimaattien ja vuoden 1992 tammikuun vlestOlaskennan tulosten 
vllilll. 
135 199S 
22712 
20.8 
16.7 
28.3 
22.4 
11.8 
6.8 
1.5 
21.2 
65.7 
73.4 
12.8 
15.3 
TY0MARKKINAT 
1993 1994 1995 
TyGvolmaosuus (ILO:n menetelmln mukalnen) osuus 15 vuotta tlyttlneistl, % 
64.9 67.2 
TyGlllsten vuoslkesklarvo I 000 
10062 10011 9493 
TyGttGmyysaste (ILO:n menetelmJln mukainen) osuus tyovoirnasta, % 
-yhteensl 8.1 8 
-alle 25-vuotiaita 22.6 20.8 
-25- 5) 5.4 
Ty8ttlmlkll llmolttautuneet (vlitejakson lopussa) osuus taloudelliscsti aktiiviscsta vlestOstl, % 
10.4 10.9 9.5 
1993 1994 1995 
Kesklmllrllnen palkansaajla kuvaava indeksi toimlalolttain (NACE) edeltllvli vuosi = 100 
-maa-, riista-, metsl-ja kalatalous 99.2 88.7 87.4 
-kaivostoiminta ja louhinta 96.9 99.l 97.l 
-teollisuus 92.2 93.6 90.4 
-sllhkO-, kaasu-ja vesihuolto 100.2 103:9 100.l 
-rakentaminen 116.8 96 86.l 
-kuljetus, varastointi ja tietoliikenne 94.3 94.5 95.S 
Kuukausianslolndekslt 
-reaalinen 83.2 100.1 11 l.9 
-nimellinen 2%.5 237.7 148.9 
Tytivoimaosuus (ILO:n menetelmJln mukainen) -tyOvoiman osuus 15 vuotta tlyttlneista. TyOvoimaosuus on johdettu 
tyOvoimatutkimuksen tuloksistaja sitl mlllritettlessl on noudatettu seuraavia ILO:n maaritclmilija suosituksia: 
Tylivoima jllljernplinli esitettyjen ILO:n mlllritelmien mukaiset tyOllisetja tyOttOrnlit hcnkilOt. 
Ty8Ulset kaikki 15 vuotta tllyttiineet henkilOt, jotka viitejakson aikana tyOskentelivat vahintllln tunnin ajan palkkaa tai 
muuta korvausta vastaan tyOntekijOinl, yrittljinl, osuuskuntien jlseninl tai yrittljlpcrhccnjlseninli. Tyotlisiin kuuluvat 
myOs asevoimien palveluksessa olevat henkilOt ja hoitovapaalla olevat naiset. 
TylittiJmlt kaikki 15 vuotta tliyttlneet henkilOt, jotka tliyttlvlt samanaikaisesti kaikki kolme ILO:n klyttlrnlilin 
tyOttOmln henkilOn rnliliritelrnlilin sislltyvll ehtoa, eli henkilOt, (i) jotka ovat ilman tyota, (ii) hakevat tyotli aktiivisesti ja 
(iii) voivat ottaa tyOpaikan vastaan kahden viikon kuluessa. 
Tylltt6myy1aste (ILO:n menetelmln mukalnen): TyOttOmyysaste on johdettu tyOvoim.itutkimuksen tuloksista ja sitli 
ma:tritettlessl on noudatettu ILO:n rnliaritelmil ja suosituksia (katso edellll). 
TyGlllsten vuosikesklarvo: Vuosien 1993, 1994 ja 1995 tiedot koskevat siviilivlestOn tyOllisyytta ja perustuvat: 
• yritystutkimukseen, joka kattaa: 
-kaikki yritykset, joissa on vllhintllln 200 tyOntekijll 
-edustavan otoksen alle 200 tyOntekijan yrityksistli. 
• hallinnolliset tiedonllhteet. 
Vuoden 1995 alusta lllhtien tiedot koskevat kokonaistyOllisyyttl (asevoimat mukaan luettuna) ja perustuvat 
neljAnnesvuosittaiseen kotitaloustiedusteluna tehtlvlln tyOvoimatutkimukseen. 
Vuoden 1996 tyOllisten vuosikeskiarvoa ei ole saatavilla. Vuoden 1996 kunkin vuosineljanneksen tiedot oval: 
1996 I 9 896 
I 996 II 11 410 
1996 Ill 11 543 
1996 IV 11 592 
Kesklmllrllnen palkansaajia kuvaava indeksl tolmlaloittaln (NACE): Yrityssektoria koskcvat tiedot kattavat kaikki yritykset, 
joiden palveluksessa on v!ihintliln 200 tyOntekijU, sekl edustavan otoksen alle 200 tyOntekijlin yrityksista. 
Tyfittfimlksl ilmolttautuneet (jakson lopussa): TyOttOmiksi ilmoittautuneiden proscntuaalinen osuus: tyOttOmiksi 
ilmoittautuneiden prosentuaalinen osuus taloudellisesti aktiivisesta siviilivlestOstli, jota koskevat tiedot on saatu otantaan 
perustuvasta tyOvoimatutkimuksesta. TyOttOmyysasteen laskennassa on kllytetty taloudcllisesti aktiiviscn siviilivllestOn 
rnllrll. 
Kuukauslanslolndekslt: Reaaliset kuukausiansioindeksit on saatu jakamalla nettomli.araisten nimellisansioiden indeksit 
pallcansaajat kattavalla kuluttajahintaindeksilla. Yrityssektoria koskevat tiedot kattavat kaikki yritykset, joiden 
palveluksessa on vlhintllln 200 tyOntekijll, sekl edustavan otoksen alle 200 tyOntekijln yrityksistl. 
136 1996 
6.3 
1996 
107.5 
149.3 
JULKJNEN TALOUS 
1990 1991 1992 1993 1994 
Valtlon talousarvlo I 000 000 000, leans. valuuttana 
-valtion sulautetut tulot 297.91 822.81 2200.47 6389.17 14884.3 
-avustukset 
-valtion sulautetut menot 289.87 779.98 2406.03 63 I 1.76 15913.) 
-julkisyhteisOjen sulautetut menot 332.46 826.82 2479.2 6686.95 16927 
-valtion sulautettu ali/ylijlUtml 8.04 42.83 -205.56 77.41 -1028.8 
-julkisyhteisOjen ali/ylijUmll 8.72 44.82 -198.95 97.89 -971.33 
Valtlon talousarvlo osuus BKT:sta. % 
-valtion sulautetut menot 33.8 35.4 39.9 31.5 32.0 
-julkisyhteisOjen sulautetut menot 38.8 37.5 41.1 33.3 34.0 
-valtion sulautettu ali/ylijllml 0.9 1.9 -3.4 0.4 -2.1 
-julkisyhteisOjen ali/ylijllmll 1.0 2.0 -3.3 0.5 -2.0 
Valtlon talousarvlo: Valtion ja julkisyhteisOjen taloutta koskevat tiedot perustuvat Kansainvlilisen valuuttarahaston julkaisemaan 
valtioiden taloutta ldlsittelevUn tilastolliseen vuosikirjaan (Government Finance Statistics Yearbook 1996, GFSY). Mukaan 
on otettu myOs vuosikirjaan sislltyvlt Romaniaa koskevat tiedot 
Koska tilastollinen vuosikirja ei sislllA julkisyhteisOjen tilastoja, vaan tilastot on laadittu erikseen kullekin hallinnon 
tasolle, tlssl esitetyt sulautetut tiedot perustuvat valtion-ja paikallishallinnon tietoihin, jotka on mukautcttu sulauttamalla 
julkisen sektorin sislliset siirrot. 
Vaikka tilastot kattavat vuosikirjassa julkaistut valtion-ja paikallishallinnon tiedot, tilydcllista kattavuutta ei vAlttamlttl 
saavuteta, sillA tiettyjen valtion-tai paikallishallinnon yksikOiden tiedot voivat puuttua tilastoista. Kattavuutta voidaan 
arvioida vertaamalla tilastolliseen vuosikirjaan sislltyvll valtiokohtaista kattayuutta koskcyaa huomautysta valtion-ja 
paikallishallinnon yksikOiden luetteloon. 
TAssA ilmoitettu ali/ylijllml on saatu vAhentamlllll tuloista ja avustuksista menot. Laskcnnassa ei olc otettu huomioon 
antolainausta, josta on vlhennetty takaisinmaksut (katso jAljempAnl). 
Taulukkoja laadittaessa tehty julkisen sektorin sisAisten siirtojen nettouttaminen koskee ainoastaan tulon-ja 
pU.Omansiirtoja, jotka koostuvat yksilOidyista avustuksista sekA hallinnon eri tasojen valisistA tulon-ja palomansiirtojen 
muotoisista tukipalkkioista. Muita hallinnon eri tasojen vAlisiA taloustoimia, kuten verojen ja tyOnantajan 
sosiaaliturvamaksujen maksua tai vastavuoroista tavaroiden ja palveluiden hankintaa, ei yleensA luokitella julkisen sektorin 
sisllisiksi siirroiksi, joten niitA ei ole sulautettu. Aina ei ole selvlll, johtuuko tulon-tai pliaomansiirtoja koskevien tietojen 
puuttuminen siita, ettei siirtoja ole tehty, vai siita, ettei tehdyistl siirroista ole saatu tietoa. Tietojen puuttuminen tulkitaan 
kuitenkin kaikissa tapauksissa osoitukseksi siitA, ettei siirtoa ole tapahtunut. 
a. Valtlon menot koostuvat julkisyhteisOjen rahamUrlisistl, tavaroiden ja palveluiden hankinnasta 
aiheutuneista kulutus-ja investointimenoista, korkomenoista sekA tulon-ja plllomansiin·oista: Niihin eiviit kuulu muut kuin 
rahamllrliset taloustoimet. 
b. AIVylljUmt1 on laskettu vAhentAmlllA rahamllrAisistA tuloista ja avustuksista rahamllraiset menot. Timi 
ali/ylijllmln laskentamenetelml eroaa edellA rnainitussa tilastollisessa vuosikirjassa kaytetyst! menetelmAstA, jossa 
ali/ylijUml saadaan vAhentlmllll rahamlllrAisistA tuloista ja avustuksista rahamllrliset menot ja nettoluotonanto Kun 
yht!]Ostl jltetlln pois nettoluotonanto (joka koostuu tilastollisessa vuosikirjassa sovellettavan menetelmln mukaan 
rahoitusvaroja ja -velkoja koskevista toimista, jotka eivlt liity vakavaraisuuteen vaan tietyn poliittisen tarkoituksen 
toteuttamiseen), saadaan ali/ylijllml l!ihemmls kansantalouden tilinpidon nettoluotonotto/nettoluotonanto -klsiteparia. 
Nettoluotonannon pois jllttlminen aiheuttaa myOs sen, etteiv!it yksityistlmisestl saadut tulot (jotka tilastollisen vuosikirjan 
menetelmln mukaan luokitellaan takaisinmaksuiksi) vaikuta taulukossa ilmoitetun ali/ylijliilmln mllr!iytymiseen (eivlitkA 
nlin vAhennA alijUmAI). 
137 1995 
RAHOITUSSEKTORI 
1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 
Raha-aggrepatlt USO I 000000000(!0'9) 
• Raha (Ml) 1.75 2.57 2.75 2.77 
-Quasi money 1.76 3.46 4.34 4.75 
Koko valuuttavaranto (lukuun ottamatta kultaa, jakson USD l 000000(10"6) 
lopuua) 
995 2086 1579 2103 
Lyhytalkalset kesklkorot %vuodessa 
-antolainaus 
-talletus 
Vlrallinen dlskonttokorko Oakson lopussa) 70 58 35 35 
USA:n dollarln kurssl USDl"' ROL... 
viitejakson keskikurssi 307.95 760.05 1655.09 2033.28 3085.39 
kurssi viitejakson lopussa 460 1276 1767 2578 4035 
ecun kurssi ECU I~ ROL... 
viitejakson keskikurssi 28.563 94.659 399.751 890.018 1980.655 2659.551 4740.472 
kurssi viitejakson lopussa 47.320 253.436 557.014 1423.598 2173.478 3388.111 5055.815 
Raba-aggregaatlt Oakson lopussa): Raha (Ml) sisalWi avistatalletuksetja yleisOn hallussa olevan rahan. Q11asi money sisaltaa aikatalletukset, sllstOtalletuksetja 
ulkomaanvaluutan mUriiset talletukset. Eurostat on muuntanut kansalliset valuutat USA:n dollareiksi kayttamillll Kansainvlilisen valuuttarahaston vuosittaisia 
viitejakson lopun kursseja. 
Koko valuuttavaranto (lukuun ottamatta kultaa, jakson lopussa): Virallista valuuttavarantoa koskevat ticdot on otcttu Kansainvalisen valuuttarahaston 
kuukausittaisista kansainvllisista rahoitustilastoista (International Financial Statistics, IFS). Valuuttavaranto (lukuun ottamatta kultaa) muodostuu keskuspankin 
ulkomaanvaluutan mllrlisista varoista ja muista ulkomaisista saamisista (brutto). Valuuttavarantoon eivat taman maaritelman mukaan kuulu kotimaiset 
ulkomaanvaluutan mUrliset saamiset. Virallinen valuuttavaranto arvostetaan kunkin viitejakson lopussa voimassa olcvien markkinakurssien ja -hintojen 
mukaan. Koko valuuttavarantoa (lukuun ottamatta kultaa) koskevat kansainvllisissa rahoitustilastoissa julkaistut tiedot voivat poiketa kansallisten viranomaisten 
julkaisemista tiedoista. Eroja voivat aiheuttaa Kansainvalisen valuuttarahaston varannon arvostamisessa kayttlirnlt menetelmat seka sidotun valuutan mUriisten 
saamisten klsittelyssl esiintyvat erot. 
USA:n dollarln kurssl: Kansainvllisen valuuttarahaston valuuttakurssit julkaisusta: "Statistiques Financieres lntcmationales". 
INFI..AATION K'4:nrrvs (12 
kk) 
Kuluttajahintaindeksin prosentuaalinen muutos edeltlvln vuoden vastaavaan kuukauteen vcrratluna {t/t-12) 
tamml helmi maalis huhtl touko kesl heinl elo syys loka marrus joulu 
1993 
1994 
199S 
1996 272.0 264.1 260.9 248.1 180.2 172.5 144.5 124.6 110.4 
57.3 50.6 40.5 34.6 29.6 28.0 26.0 28.2 25.3 
28.3 28.7 34.2 33.8 43.9 44.2 45.3 
~--------- ------
300.0 
250.0 
200.0 · 
150.0 
100.0 
50.0 · 
0.0 lnflaatio (KHl:n muutos, %) 88.8 
24.3 70.1 
25.8 
47.4 
Maa Tou 
Tam-94 Hei Syy Mar Maa Tou Hei Syy Mar Maa Tou Hei 
Tam-95 Tam-% 61.7 
27.8 
56.9 
Syy Mar 
lnflaatlon kebltys (12 kk): Inflaatioaste (12 kk) ilmoittaa KHl:n proscntuaalisen muutoksen cdeltlvln vuoden vastaavaan 
kuukautecn verrattuna. Inflaatioaste perustuu kansallisiin KHI:hin, civltkl hakijamaiden indeksit ole keskenlln tlysin 
vertailukelpoisia. Ne eivlt my0sklln ole taysin vertailukelpoisia yhteisOn YKHI:en kanssa (indeksien taatimisessa 
klytetlln eritaisia menetelmil, kAsitteitl ja mcncttelytapoja). lnflaation kehitys (12 kk:n jaksolla) perustuu ILO:n tietoihin. 
TEOLLISUUS 
1993 1994 1995 1996 
BKT:a Jakautumlnen tolmlalolttala (NACE, klyplln blatolhln) osuus BKT:sta, % 
-kaivostoiminta ja louhinta 32.8 33 
-teollisuus 26.6 28.7 34.6 36 
-slhkO-, kaasu-ja vesihuolto 3.9 4.2 
Teolllauustuotanaoa volyyml-lndekslt tolmlalolttaln (NACE) cdcltivll vuosi • I 00 
-yhteensl 101.1 103.3 109.4 109.9 
-kaivostoiminta ja louhinta 98.6 101.8 99.4 99.3 
-teollisuus 100.7 103.8 112.l 112.5 
-slhkO-, kaasu-ja vesihuolto 106.9 99.9 103.3 101.7 
BKT:n Jakautuinlnen tolmlalolttaln (NACE, klyplln hlntolhln): laskennassa on kAytetty perusblntoja. Vuodesta 1995 teollisuuden tietoihin sislltyvlt 
kaivostoimintaja louhinta, teollisuus sekA slhkO-, kaasu-ja vesihuolto (pllluokat C+D+E=koko teollisuus). 
Teolllsuustuotannon volyyml-lndekslt tolmlaloittain (NACE): Teollisuustuotantoon kuuluu kaivostoiminta ja louhinta, teollisuus sekl slhkO-, kaasu-ja vesihuolto 
(NACE:n pllluokat C,D ja E). Teollisuustuotannon indeksien laskenta perustuu 600 edustavan teollisuuden tuotteen ja tuoteryhmln aineelliseen tuotokseen, ja 
indeksit painotetaan vuoden 1991 tuotannontekijlhintaisten arvonlislysten perusteella. 
l'-to 
INFRASTRUKTUURI 
1985 1990 1995 1996 
km/I 000km2 
Rautateiden rataverkko 47.4 47.6 47.7 
km 
Moottoriteiden pituus 72799 72816 72859 
uukkaila 
Asukkalden lukumllrl henklllautoa 18 10 
kobtl 
'. '.'·/ ·•·'!~ .,_ 
Asukkalden lukumllrl henklllautoa kohtl Tietoihin eivllt sisllly minibussit. 
/'1/ 
MAATALOUS 
1992 1993 1994 1995 
Maa-ala maanklytffllajelttaln I OOOha 
-yhteensl 23839 23839 23839 23839 
-maatalousmaata 14790 14793 14798 14797 
-metsU 6682 6681 6680 (,(i80 
-peltoa 9357 9341 9338 9337 
-pysyvU luonnonniittyi ja laidunta 4830 4852 4872 4890 
Maatalousmaa olkeudelllsen aseman mukaan OSUIII maatalousmaasta. 'Yo 
-valtion yrityksii 30 30 28 
-osuuskuntia 12 12 12 
-muita 58 58 60 
1992 1993 1994 1995 
Osuus BKT:sta osuus BKT:sta, % 
-maa-, riista-, mets!-ja kalatalous (NACE:n pUluokat 21 19.9 19.9 
A+B) 
cdeltlvA vuosi = I 00 
Maatalouden kokonalstuotannon volyyml-lndeksl 110.2 100.2 104.5 
Tlrkeimplen vlljelykasvlen plnta-alat I OOOha 
-viljakasveja 5757.5 6383 6553 6438.6 
-joista: vehnU 1460.8 2281.6 2412.2 2480.8 
-perunaa 219 249 249 244 
-sokerijuurikasta 180 97 130 133 
-rehujuurikasta 47 42 39 40 
Tlrkelmpien vlljelykasvlen sadot 100 kg/ha 
-viljakasveja 21.3 24.2 27.7 30.8 
-joista: vehnU 22.0 23.3 25.4 30.9 
-perunaa 118.9 149.0 118.5 123.6 
-sokerijuurikasta 161 182.8 212.6 199.3 
-rehujuurikasta 268.7 326.3 309.2 270.6 
1992 1993 1994 1995 
Teuraaksl myydyt tai hankltut ellimet elopaino I 000 t 
-sikoja 646 618 561 
-karjaa 330 340 298 
-siipikarjaa 163 123 152 
Karjankasvatuksen osuus (iakson lopussa) kpl/ 1 000 ha maatalousmaata 
-karjaa 243 235 236 
-josta: lehmii 121 121 122 
-lampaita 773 736 702 
kpl/1 000 ha peltoalaa 
-sikoja 991 830 853 
BKT:n jakautuminen toimlaloittain (NACE, kllypiin hintoihin): laskennassa on kiytetty perushintoja. 
Maatalouden kokonaistuotannon volyymi-lndeksi: lndeksit perustuvat edeltivin vuoden tietoihin. 1996 
23839 
14743 
9336 
4869 
1996 
19.3 
101.8 
5847.2 
1780.6 
257 
136 
39 
24.3 
17.66 
139.5 
209.6 
1996 
594 
303 
159 
250 
133 
663 
Teuraaksl myydyt tai hankltut ellimet: Luvut koskevat muiden kuin kaksinumerotasolle O I (maatalous) luokiteltavien 
maataloustuotteiden myyntil. Maatalous 
142 
POLAND 
HUNGARY 
r--
' , '·, .,.I 
TIMI$ 
; 
YUGOSLAVIA SUCEAVA 
-,-~~,· ') UKRAINE 
J \.'\ -_; 
IASI 
-._,-·) • 
BISTRl'~)\..NASAUC>•,. 
( \ ?· NEAMT 
SALAJ I ! ' 
. \ \-~· 
i . \ BACAU 
I ,_, 
MURES J HAA~~HTA }\ /.-•· 
' . ' _,,. ··-· ... , ,...._ ·-::------/ ·----- ( 
\/-----<' --., \ 
/ > CO~ASNA '"' YRANCEA BRASOV . ._,..1-.. ~ ··\-·\ . ' 
.);-\ BUZAU -' / .•\ r 
/ . SIBIU ...... \ ··,,. \ \ --1· 
/ I . I ,', /. ' . +-· . \ 
1 • ,HUNEDOARA '.1-. ___ VILCEA : 
(_ .,,.. . \ \ --... .. -, .·''\·-· '( \. 
AAGES ; . ·~ 
1 ·, PRAHOVA( l-'·r-
,.__\ 0 t''-...,__,, . .____/-'~~"', C.·,. 
DIM\VIT\UCUR~~-- __ _ 
-\  BUCURESTI 
\. __ ,-\_qc>NSTAt{TA 
GIURGIU ( I 
/'(_✓\ 
\ ·-·\ 
\ 
-~ OLT 
'1 
~; ,,\ 
BULGARIA Legend: Romania 
1994 
N Country boundary 
N Region boundary 
COUNTRY NAME 
REGIONNAME 
CITY NAME 
Selected major settlements: 
(1 000 Inhabitants) 
O 200_-250 
• 250-500 
 500-1000 
 >1000 
General information about the country: 
Age groups On years): 
CJ <15 .. 15-65 
1111 >65 
Living standard (in 1993): ECU 975 
(GDP per capita) 
Area: 238 391 km2 
Administrative regions: 41 
Population: 22 730 600 
0 60 1601an 
~ 

UKRAINE Romania 
1994 
N Country boundary 
N Main railway line 
Ferry connection 
;V Motorway 
/V National road, Double lane 
National road 
Principal road 
N -Main na~gable waterway 
lnfraslruclure data not available for UA and MD 
Selected major settlements: 
(1 000 inhabitants) 
O 200--250 
• 250-500 
 500-1000 
 ->-1000 
General infonnation about the country: 
Age groups (in years): 
CJ <15 .. 15-65 
.. >65 
Living standard (in 1993): ECU 975 
(GDPparcapb) 
Area: 238 391 km2 
Administrative regions: 41 
Population: 22 730 600 
8ourm: Nllllanal Commlallon liar Slalllllce 
CIIIDgnlplyandgaog111phk, lnfannallDn inmaoe.1•1t Ql800 
0 50 150km 
~ 


ISSN 1024-4492 
KOM(97) 2003 lopullinen 
ASIAKIRJAT 
FI 11 01 06 
Luettelonumero CB-CO-97-383-FI-C 
Euroopan yhteisojen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxemburg ISBN 92-78-22966-0