RIIPPUMATTOMAN TILINTARKASTAJAN ANTAMA KERTOMUS TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN VARAINHOITOVUODEN 2010 TILINPÄÄTÖKSESTÄ

2011/C 267/01

LUKIJALLE

Varainhoitovuoden 1987 päättymisestä lähtien tilintarkastustuomioistuin on antanut vuosittain tuloja ja menoja koskevat tilinsä riippumattoman tilintarkastajan tarkastettavaksi. Tämä ei kuitenkaan rajoita niiden Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 287 artiklan määräysten soveltamista, joilla tilintarkastustuomioistuimelle annetaan vastuu unionin kaikkia tuloja ja menoja koskevien tilien tarkastamisesta, eikä kyseisen perussopimuksen 319 artiklan määräysten soveltamista, jotka koskevat vastuuvapauden myöntämistä.

Riippumattoman tilintarkastajan antamat kertomukset, jotka koskivat tilintarkastustuomioistuimen tilinpäätöksiä varainhoitovuosilta 1987–1991, toimitettiin ainoastaan Euroopan parlamentin talousarvion valvontavaliokunnan puheenjohtajalle.

Tilintarkastustuomioistuimen jäsenten muodostaman kollegion 8. heinäkuuta 1993 pitämässä kokouksessa tehdyn päätöksen mukaisesti riippumattoman tilintarkastajan antamat kertomukset on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä varainhoitovuoden 1992 kertomuksesta alkaen.

TILINPÄÄTÖS 31. JOULUKUUTA 2010 PÄÄTTYNEELTÄ VARAINHOITOVUODELTA

SISÄLTÖ

TILINPÄÄTÖS

Riippumattoman tarkastajan kertomus

Tase 31 päivältä joulukuuta 2010

Tuloslaskelma 31. joulukuuta 2010 päättyneeltä varainhoitovuodelta

Rahavirtalaskelma 31. joulukuuta 2010 päättyneeltä varainhoitovuodelta

Oman pääoman muutoksia koskeva laskelma 31. joulukuuta 2010 päättyneeltä varainhoitovuodelta

Tilinpäätöksen laadintaperiaatteet ja tilinpäätöksen liitetiedot

1. Taustaa

2. Keskeiset tilinpäätöksen laadintaperiaatteet ja tilinpäätöksen esittäminen

3. Taseen liitetiedot

4. Tuloslaskelman liitetiedot

5. Taseen ulkopuoliset erät

Talousarviota koskevat tiedot varainhoitovuodelta 2010

Riippumaton varmennuskertomus

Riippumattoman tarkastajan kertomus

Euroopan tilintarkastustuomioistuimen

johdolle

Olemme tarkastaneet oheisen Euroopan tilintarkastustuomioistuimen tilinpäätöksen, joka koostuu taseesta 31 päivältä joulukuuta 2010, tuloslaskelmasta, oman pääoman muutoksia koskevasta laskelmasta ja rahavirtalaskelmasta päättyneeltä varainhoitovuodelta sekä keskeisiä tilinpäätöksen laadintaperiaatteita koskevasta yhteenvedosta ja muista liitetiedoista. Tilinpäätös alkaa sivulta 4 ja päättyy sivulle 15.

Johdon vastuu tilinpäätöksestä

Euroopan tilintarkastustuomioistuimen johto on vastuussa siitä, että tilinpäätös laaditaan ja siinä esitetään oikeat ja riittävät tiedot 25 päivänä kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002, kyseisen neuvoston asetuksen soveltamissäännöistä 23 päivänä joulukuuta 2002 annetun komission asetuksen (EY, Euratom) N:o 2342/2002 ja Euroopan unionin kirjanpitosääntöjen mukaisesti ja että johdon määrittämän sisäisen valvonnan pohjalta on mahdollista laatia tilinpäätös, jossa ei ole petoksesta tai virheestä johtuvia olennaisesti virheellisiä tietoja.

Tarkastajan (Réviseur d'entreprises agréé) vastuu

Meidän vastuullamme on antaa tilinpäätöksestä lausunto suorittamamme tarkastuksen perusteella. Olemme toimittaneet tarkastuksemme rahoitusalan valvontavaliokunnan (Commission de surveillance du secteur financier) Luxemburgin osalta hyväksymien kansainvälisten tarkastusstandardien mukaisesti. Standardeissa edellytetään, että noudatamme eettisiä vaatimuksia ja suunnittelemme ja toimitamme tarkastuksen siten, että sen avulla saadaan kohtuullinen varmuus siitä, sisältyykö tilinpäätökseen olennaisia virheitä.

Tarkastusta toimitettaessa toteutetaan menettelyjä, joiden tarkoituksena on saada todentavaa aineistoa tilinpäätökseen sisältyvistä määristä ja tilinpäätöstiedoista. Tarkastajan tehtävänä on valita käytettävät menetelmät sekä arvioida, kuinka suuri on riski, että tilinpäätökseen sisältyy petoksesta tai virheestä johtuvia olennaisia virheitä. Riskinarvioinnin yhteydessä tarkastaja arvioi sisäistä valvontaa, jolla valvotaan tarkastettavassa organisaatiossa tilinpäätöksen laatimista ja oikeellista esittämistä, ja suunnittelee tilanteeseen sopivat tarkastusmenettelyt. Tarkoituksena ei kuitenkaan ole antaa lausuntoa organisaation sisäisen valvonnan vaikuttavuudesta. Tarkastuksen yhteydessä arvioidaan lisäksi sovellettujen kirjanpitoperiaatteiden tarkoituksenmukaisuutta ja Euroopan tilintarkastustuomioistuimen johdon tekemien kirjanpidollisten arvioiden asianmukaisuutta sekä tilinpäätöksen yleistä esittämistä.

Katsomme, että saatu todentava aineisto on riittävä ja sopiva tarkastuslausunnon perustaksi.

Lausunto

Katsomme, että tilinpäätös antaa oikean ja riittävän kuvan Euroopan tilintarkastustuomioistuimen taloudellisesta asemasta 31 päivältä joulukuuta 2010 ja rahavirroista päättyneeltä varainhoitovuodelta 25 päivänä kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002, kyseisen neuvoston asetuksen soveltamissäännöistä 23 päivänä joulukuuta 2002 annetun komission asetuksen (EY, Euratom) N:o 2342/2002 ja Euroopan unionin kirjanpitosääntöjen mukaisesti.

Luxemburgissa, 16 päivänä kesäkuuta 2011. PricewaterhouseCoopers SARL Tilintarkastusyrityksen puolesta Marianne WEYDERT

Tase 31 päivältä joulukuuta 2010

(euroa) Vastaavaa Huomautus 31. joulukuuta 2010 31. joulukuuta 2009 Aineettomat käyttöomaisuushyödykkeet 3.1. 479 144 401 216 Aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet 3.2. 37 919 629 36 554 342 Pitkäaikaiset saamiset 25 525 Pysyvät vastaavat yhteensä 38 398 798 36 956 083 Lyhytaikaiset saamiset 3.3. 531 239 965 208 Rahat ja pankkisaamiset 3.4. 55 267 786 1 527 466 Vaihtuvat vastaavat yhteensä 55 799 025 2 492 674 Vastaavaa yhteensä 94 197 823 39 448 757





(euroa) Vastattavaa Huomautus 31. joulukuuta 2010 31. joulukuuta 2009 Kertynyt alijäämä –24 068 815 –22 012 092 Varainhoitovuoden taloudellinen tulos – voitto+/tappio– 57 113 695 –2 056 723 Pääoma 33 044 880 –24 068 815 Työsuhde-etuudet 3.5. 53 317 385 56 663 864 Muut pitkäaikaiset velat 3.6. 175 000 175 000 Pitkäaikainen vieras pääoma yhteensä 53 492 385 56 838 864 Riski- ja kuluvaraukset 3.7. — 650 000 Muut lyhytaikaiset velat 3.8. 7 660 558 6 028 708 Lyhytaikainen vieras pääoma yhteensä 7 660 558 6 678 708 Vastattavaa yhteensä 94 197 823 39 448 757

Oheiset liitetiedot sivuilla 8–15 ovat erottamaton osa tätä tilinpäätöstä.

Tuloslaskelma 31. joulukuuta 2010 päättyneeltä varainhoitovuodelta

(euroa) Huomautus 2010 2009 Komissiolta muille toimielimille siirretyt varat 4.1. 164 602 733 104 484 524 Tuotot hallinnollisesta toiminnasta 4.2. 18 583 069 18 622 118 Muut toiminnan tuotot 4.3. 14 279 164 861 Toiminnan tuotot yhteensä 183 200 081 123 271 503 Henkilöstökulut 4.5. – 100 326 863 –92 264 980 Käyttöomaisuushyödykkeisiin liittyvät menot 3.1. - 3.2. & 4.6. –3 005 731 –3 393 154 Muut hallintokulut 4.7. –23 109 833 –22 890 737 Toiminnan kulut –29 665 – 102 110 Toiminnan kulut yhteensä – 126 472 092 – 118 650 981 Toiminnan ylijäämä/(alijäämä) 56 727 989 4 620 522 Rahoitustuotot 4.8. 53 017 59 266 Rahoituskulut 4.9. –15 044 –15 125 Eläkkeitä koskevat muutokset (– menot, + tuotot) 3.5. & 4.10. 347 733 –6 721 386 Rahoitustoiminnan ylijäämä/(alijäämä) 385 706 –6 677 245 Varainhoitovuoden taloudellinen tulos 57 113 695 –2 056 723

Oheiset liitetiedot sivuilla 8–15 ovat erottamaton osa tätä tilinpäätöstä.

Rahavirtalaskelma 31. joulukuuta 2010 päättyneeltä varainhoitovuodelta

(euroa) 2010 2009 Varainhoitovuoden taloudellinen tulos 57 113 695 –2 056 723 Toiminta – Oikaisut Poistot (aineettomat käyttöomaisuushyödykkeet) 215 031 184 798 Arvonalennukset (aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet) 2 780 834 3 206 079 Riski- ja kuluvarausten lisäykset/(vähennykset) – 650 000 650 000 Epävarmojen saamisten arvonalentumisen lisäys/(vähennys) — –1 790 Pitkäaikaisten saamisten (lisäykset)/vähennykset 500 — Lyhytaikaisten saamisten (lisäykset)/vähennykset 441 676 492 568 Vähennykset/(lisäykset) saamisiin unionin elimiltä –7 707 – 205 Muiden pitkäaikaisten velkojen lisäykset/(vähennykset) — — Muiden lyhytaikaisten velkojen lisäykset/(vähennykset) 1 616 394 –1 629 818 Lisäykset/(vähennykset) EU:n elimiin liittyviin velkoihin 15 456 –88 476 Toiminnan nettorahavirta 61 525 879 756 433 Investointien rahavirta Aineellisten ja aineettomien käyttöomaisuushyödykkeiden hankinnat (–) –4 448 946 –4 850 333 Aineellisista ja aineettomista käyttöomaisuushyödykkeistä saatu tuotto (+) — — Kiinteistöt, koneet ja kalusto: (myyntivoitot)/myyntitappiot 9 866 2 275 Investointien nettorahavirta –4 439 080 –4 848 058 Työsuhde-etuuksien lisäykset/(vähennykset) –3 346 479 4 130 466 Rahavarojen nettomääräinen lisäys/(väheneminen) 53 740 320 38 841 Rahavarat kauden alussa 1 527 466 1 488 625 Rahavarat kauden lopussa 55 267 786 1 527 466

Oheiset liitetiedot sivuilla 8–15 ovat erottamaton osa tätä tilinpäätöstä.

Oman pääoman muutoksia koskeva laskelma 31. joulukuuta 2010 päättyneeltä varainhoitovuodelta

(euroa) Pääoma Kertynyt alijäämä Varainhoitovuoden taloudellinen tulos Pääoma (yhteensä) Saldo 31. joulukuuta 2009 –22 012 092 –2 056 723 –24 068 815 Edellisen varainhoitovuoden taloudellisen tuloksen kohdentaminen –2 056 723 2 056 723 — Varainhoitovuoden taloudellinen tulos 57 113 695 57 113 695 Saldo 31. joulukuuta 2010 –24 068 815 57 113 695 33 044 880

Oheiset liitetiedot sivuilla 8–15 ovat erottamaton osa tätä tilinpäätöstä.

Tilinpäätöksen laadintaperiaatteet ja tilinpäätöksen liitetiedot

1. Taustaa

Euroopan tilintarkastustuomioistuin (jäljempänä ’tilintarkastustuomioistuin’) perustettiin 22 päivänä heinäkuuta 1975 tehdyllä Brysselin sopimuksella, ja se aloitti toimintansa yhteisön ulkoisena tarkastuselimenä lokakuussa 1977 päätoimipaikassaan Luxemburgissa.

Euroopan tilintarkastustuomioistuimen tehtävä

Tilintarkastustuomioistuin on perustamissopimuksen mukaisesti Euroopan unionin toimielin, joka huolehtii unionin varojen tarkastamisesta. EU:n ulkoisena tarkastajana se osaltaan kehittää EU:n varainhoitoa ja toimii unionin kansalaisten taloudellisten etujen riippumattomana valvojana.

Tilintarkastustuomioistuin arvioi tarkastuksissaan EU-varojen keruuta ja käyttöä. Sen tehtävänä on tarkastaa, onko rahoitustoimet kirjattu ja ilmoitettu asianmukaisesti, onko ne toteutettu laillisesti ja sääntöjenmukaisesti ja onko varainhoito ollut taloudellista, tehokasta ja vaikuttavaa. Tilintarkastustuomioistuin tiedottaa tarkastustensa tuloksista julkaisemalla selkeitä, relevantteja ja objektiivisia kertomuksia. Lisäksi se antaa lausuntoja varainhoitoon liittyvistä kysymyksistä.

Tilintarkastustuomioistuin edistää tilintekovelvollisuutta ja avoimuutta ja avustaa Euroopan parlamenttia ja neuvostoa EU:n talousarvion toteuttamisen valvonnassa, etenkin vastuuvapausmenettelyn aikana. Tilintarkastustuomioistuin on sitoutunut toimimaan tehokkaasti edelläkävijänä julkisen varainhoidon tarkastuksen ja julkishallinnon aloilla.

Tilintarkastustuomioistuimen varainhoitovuosi alkaa 1. tammikuuta ja päättyy 31. joulukuuta.

2. Keskeiset tilinpäätöksen laadintaperiaatteet ja tilinpäätöksen esittäminen

2.1 Esittämisperusta

Euroopan tilintarkastustuomioistuimen tilinpäätös laaditaan Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 päivänä kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 sekä kyseisen varainhoitoasetuksen soveltamissäännöistä 23 päivänä joulukuuta 2002 annetun komission asetuksen (EY, Euratom) N:o 2342/2002 mukaisesti.

Tilinpäätös laaditaan kansainvälisiin julkisen sektorin tilinpäätösstandardeihin (International Public Sector Accounting Standards, IPSAS) perustuvien Euroopan unionin kirjanpitosääntöjen (Euroopan komission kirjanpitosäännöt) mukaisesti. Komission tilinpitäjä hyväksyy kirjanpitosäännöt muita toimielimiä kuultuaan.

2.2 Ulkomaisissa valuutoissa esitettävien saldojen ja tapahtumien arvon määrittäminen

Ulkomaisissa valuutoissa toteutetut tapahtumat on muunnettu euroiksi käyttämällä tapahtumapäivänä voimassa ollutta vaihtokurssia.

Tuloslaskelmaan on kirjattu kurssivoitot ja -tappiot, jotka ovat syntyneet ulkomaan rahan määräisten maksutapahtumien suorittamisesta sekä ulkomaan rahan määräisten monetaaristen varojen ja velkojen muuntamisesta euromääräisiksi vuoden lopussa.

Ulkomaan rahan määräisten monetaaristen varojen ja velkojen vuoden lopun saldot on muunnettu euroiksi joulukuun 31 päivän kurssiin.

2.3 Aineettomat ja aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet

Aineettomat ja aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet ilmoitetaan alkuperäiseen hankintahintaan, josta on vähennetty poistot ja arvon alennukset. Alle 420 euron vähäarvoiset erät kirjataan hankintavuoden menoihin. Tilikauden aikana toimitetut hyödykkeet, joita ei ole vielä vuoden päättyessä maksettu, on raportoitu ”rakenteilla oleviksi”. ”Rakenteilla olevia” hyödykkeitä ovat myös suuret rakennushankkeet, jotka ovat yhä käynnissä vuoden päättyessä.

Poistojen laskentaan on sovellettu tasapoistomenetelmää, jonka mukaan laskenta alkaa hankintakuukaudesta ja käyttöomaisuushyödykkeet kirjataan niiden arvioidun taloudellisen vaikutusajan mukaan seuraavalla tavalla:

Aineettomat käyttöomaisuushyödykkeet (ohjelmistolisenssit) 4 vuotta Rakennukset 25 vuotta tai arvioitu taloudellinen vaikutusaika Laitteisto, koneet ja kalusto 4, 8 vuotta Kalusteet ja ajoneuvot 4, 8, 10 vuotta Atk-laitteet 4 vuotta Vuokrakiinteistöjen kunnostustyöt vuokrasopimuksen kesto Muu kiinteä kalusto 4, 6, 8 vuotta

Rakenteilla oleviin hyödykkeisiin ei tehdä poistoja, sillä kyseiset hyödykkeet eivät ole vielä käytettävissä.

Euroopan komission kirjanpitosääntöjen täytäntöönpanon jälkeen komission tilinpitäjä myönsi väliaikaisen poikkeuksen kirjanpitosäännöstä nro 6 ja täten sisäisesti kehitettyjä aineettomia käyttöomaisuushyödykkeitä ei tarvinnut aktivoida. Poikkeuskausi päättyi 31. joulukuuta 2009. Tästä seuraa, että sisäisesti kehitetyt aineettomat käyttöomaisuushyödykkeet on aktivoitava 1. tammikuuta 2010 alkaen kansainvälisen kirjanpitostandardin (IAS) nro 38 ja IPSAS-standardin nro 31 mukaisesti. Tutkimuskulut ja aktivoimatta jätetyt kehityskulut on laskettava keskimääräisten henkilöstökulujen arvoisiksi.

2.4 Työsuhde-etuudet

Työsuhde-etuudet koskevat tilintarkastustuomioistuimen jäsenten tulevia eläkeoikeuksia. Tilintarkastustuomioistuimen jäsenten palkkajärjestelyistä 18 päivänä lokakuuta 1977 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom, EHTY) N:o 2290/77 (EYVL L 268, 20.10.1977, s. 1) 19 artiklan mukaisesti eläkejärjestelmässä määrätyt etuudet otetaan unionin talousarvioon ja jäsenvaltiot takaavat yhdessä näiden etuuksien maksamisen.

Näihin tuleviin eläkemaksuihin liittyvä velka kirjataan ja ilmoitetaan Euroopan komission kirjanpitosääntöä nro 12 ”Työsuhde-etuudet” noudattaen. Velan laskentamenetelmässä otetaan huomioon eläkejärjestelmän ominaisuudet kansainvälisen julkisen sektorin tilinpäätösstandardin IPSAS nro 25 mukaisesti.

Tilinpäätösstandardi IPSAS nro 25 edellyttää, että työsuhteen päättymisen jälkeisten etuuksien kustannukset arvioidaan nykyhetkellä (kun jäsen saavuttaa eläkeoikeutensa). Eläkesitoumuksen vakuutusmatemaattista arvoa määritetään jatkuvasti ottaen huomioon työssäoloaikana kertyvät etuudet sekä arviot tulevista palkankorotuksista. Velan laskemisessa käytetty vakuutusmatemaattinen arviointimenetelmä on ennakoituun etuusoikeusyksikköön perustuva menetelmä.

Velasta vähennetään tuleviin eläkemaksuihin sovellettavien arvioitujen verojen määrä, koska kyseiset verot palautuvat EU:n talousarvioon tuloina.

Eläkevastuu lasketaan uudelleen vuosittain raportointipäivänä. Tuloslaskelmassa kyseisen vuoden eläkemenot koostuvat kyseisenä vuonna maksetuista eläkkeistä sekä eläkevastuuseen tehdyistä mukautuksista vuoden lopussa; kummastakin määrästä on vähennetty verot. Vakuutusmatemaattiset voitot ja tappiot kirjataan tuloslaskelmaan.

Mahdollisten ”eläkejärjestelyyn kuuluvien varojen” osalta voidaan todeta, että EU:lla ei tällä hetkellä ole eläkesitoumusten rahoittamiseen osoitettuja varoja.

2.5 Riski- ja kuluvaraukset

Nämä varaukset on tarkoitettu sellaisia luonteeltaan selvästi määriteltyjä tappioita tai velkoja varten, jotka tasepäivänä ovat joko todennäköisiä tai varmoja mutta joiden määrä ja syntymisen ajankohta on epävarma.

2.6 Kulujen kirjaaminen

Toimet tai tapahtumat merkitään sen kauden tilinpäätökseen, jona ne ovat toteutuneet. Tilikauden lopussa siirtovelat kirjataan toimitettujen tavaroiden tai suoritettujen palveluiden määrän perusteella.

Sitä vastoin eräitä kuluvana vuonna suoritettuja maksuja, jotka liittyvät seuraaviin kausiin, pidetään menoennakoina ja ne merkitään seuraavana kautena (seuraavina kausina).

Siirtovelkojen ja menoennakoiden laskemista varainhoitovuoden lopussa kutsutaan jaksottamiseksi. Sitä varten on laadittu yksityiskohtaiset menettelyt ja käytännön ohjeet.

3. Taseen liitetiedot

3.1 Aineettomat käyttöomaisuushyödykkeet

Seuraavassa on esitetty aineettomia käyttöomaisuushyödykkeitä koskevat muutokset vuonna 2010:

(euroa) Bruttomääräinen kirjanpitoarvo 1. tammikuuta 2010 Lisäykset Vähennykset Bruttomääräinen kirjanpitoarvo 31. joulukuuta 2010 Kertyneet poistot 31. joulukuuta 2010 Nettokirjanpitoarvo 31. joulukuuta 2010 Muut tietokoneohjelmistot 798 102 292 959 — 1 091 061 – 611 917 479 144 Yhteensä 798 102 292 959 — 1 091 061 – 611 917 479 144

Vuonna 2010 ei ilmoitettu lainkaan sisäisesti kehitettyjä aineettomia käyttöomaisuushyödykkeitä.

Seuraavat määrät ilmoitettiin kuluina:

(euroa) 2010 Tutkimuskulut 349 850 Kehityskulut, joita ei ole aktivoitu 1 985 750

Nämä kaksi määrää ovat osa ”muita hallintokuluja” ja ”henkilöstökuluja”.

3.2 Aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet

Seuraavassa on esitetty aineellista käyttöomaisuutta koskevat muutokset vuonna 2010:

(euroa) Bruttomääräinen kirjanpitoarvo 1. tammikuuta 2010 Lisäykset Vähennykset ja uudelleen luokittelu Bruttomääräinen kirjanpitoarvo 31. joulukuuta 2010 Kertyneet poistot 31. joulukuuta 2010 Nettokirjanpitoarvo 31. joulukuuta 2010 Maa-alue 776 630 — — 776 630 — 776 630 Rakennukset 53 474 631 61 168 4 452 077 57 987 876 –28 275 576 29 712 300 Koneet ja laitteet 196 329 18 378 –1 887 212 820 – 133 326 79 494 Atk-laitteet 4 694 988 382 255 –1 048 957 4 028 286 –3 138 312 889 974 Kalusteet ja ajoneuvot 2 083 199 152 677 – 165 812 2 070 064 –1 293 963 776 101 Muu kiinteä kalusto 1 980 516 23 242 – 125 781 1 877 977 –1 761 769 116 208 Rakenteilla oleva käyttöomaisuus 6 502 732 3 518 267 –4 452 077 5 568 922 — 5 568 922 Yhteensä 69 709 025 4 155 987 –1 342 437 72 522 575 –34 602 946 37 919 629

”Rakenteilla oleva käyttöomaisuus” sisältää varainhoitovuoden mittaan toimitetut tai osittain toimitetut mutta sen päättyessä laskuttamatta olevat omaisuuserät. Se käsittää myös varainhoitovuoden lopussa kesken olevat suuret rakennushankkeet. Kun toimitus on hyväksytty ja lasku saatu, kyseinen omaisuuserä luokitellaan uudelleen oikeaan otsakkeeseen.

Rakenteilla olevan käyttöomaisuuden määrä oli 5 568 922 euroa 31. joulukuuta 2010. Määrä koskee K3-rakennusta, jota alettiin rakentaa vuonna 2010. Terveys- ja turvallisuusvaatimusten mukaiset K1-rakennuksen kunnostustyöt (4 452 077 euroa) siirrettiin tänä vuonna otsakkeesta ”Rakenteilla oleva käyttöomaisuus” otsakkeeseen ”Rakennukset”.

3.3 Lyhytaikaiset saamiset

(euroa) 31. joulukuuta 2010 31. joulukuuta 2009 Pääasiassa henkilöstön kansallisten eläkeoikeuksien siirtämiseen liittyvät lyhytaikaiset saamiset 27 286 398 142 Pääasiallisesti palkkoihin ja virkamatkaennakoihin liittyvät sekalaiset saamiset 131 388 367 360 Kiinteistöjen vuokraukseen ja IT-sopimuksiin liittyvät menoennakot 288 122 197 446 EU:n elimiin liittyvät siirtovelat 74 476 0 Saamiset EU:n elimiltä 9 967 2 260 Yhteensä 531 239 965 208

3.4 Rahat ja pankkisaamiset

(euroa) 31. joulukuuta 2010 31. joulukuuta 2009 Käteiskassa 1 000 1 000 Pankit – käyttötilit 3 152 174 1 526 466 Sijoitustili 52 114 612 0 Yhteensä 55 267 786 1 527 466

Euroopan tilintarkastustuomioistuin avasi sijoitustilin Luxemburgissa sijaitsevassa Banque et caisse d'épargne de l'État -pankissa 27. tammikuuta 2010. Sijoitustilin avulla Euroopan tilintarkastustuomioistuin voi hallinnoida budjettivallan käyttäjän K3-rakennushankkeelle myöntämää talousarviota (ks. kohta 5.3).

Euroopan tilintarkastustuomioistuin voi käyttää sijoitustiliä ainoastaan tiettyjen Banque et caisse d'épargne de l'État -pankin kanssa tekemäänsä sopimukseen sisältyvien edellytysten mukaisesti.

Kyseiseltä sijoitustililtä voidaan suorittaa maksuja ainoastaan hankevastaavana toimivan konsortion toimintatilille. Toimintatiliä voi käyttää ainoastaan hankevastaava maksaakseen rakennusyhtiöiden lähettämiä laskuja. Sijoitustilille siirrettiin aluksi 52 107 202,11 euroa; pankkikorkoja kertyi 7 410,25 euroa.

3.5 Työsuhde-etuudet

Tulevista eläkemaksuista aiheutuvasta velasta on vähennetty tulevista eläkemaksuista perittävät verot (ks. myös 2.4).

(euroa) 31. joulukuuta 2010 31. joulukuuta 2009 Bruttomäärä 65 315 919 68 741 798 Veroprosentti (%) 18,37 17,57 Verot 11 998 534 12 077 934 Määrä verojen jälkeen 53 317 385 56 663 864 Nettomääräisen eläkevastuun muutos –3 346 479 4 130 466

Jäseniä koskeva eläkejärjestely on etuuspohjainen. Tässä yhteydessä etuudet ovat:

— siirtymäkorvaukset (maksetaan kolmen vuoden ajan toimikauden päättyessä),

— vanhuuseläke,

— työkyvyttömyyseläke ja -korvaus,

— perhe-eläke (maksetaan jäsenen kuoleman jälkeen siitä riippumatta, tapahtuuko kuolema eläkkeelläoloaikana vai sitä ennen).

Edunsaajat, joiden osalta vastuut on laskettava, on luokiteltu seuraavasti:

— nykyiset jäsenet,

— toimikauden jälkeen siirtymäkorvausta saavat jäsenet,

— jäsenet toimikauden ja siirtymäkauden jälkeen (myöhemmin maksettava eläke),

— eläkkeellä olevat jäsenet,

— pysyvästi työkyvyttömät jäsenet,

— tilapäisesti työkyvyttömät jäsenet,

— jäljelle jääneet puolisot,

— orvot.

Eläkevastuun laskee Eurostat, jota menetelmän täytäntöönpanossa sekä vastaavien vakuutusmatemaattisten olettamusten määrittelyssä avustaa pätevä riippumaton asiantuntija.

Eläkevastuun arviointi edellyttää taloudellisiin ja väestötieteellisiin näkökohtiin liittyvien muuttujien käyttöä. Kyseisille muuttujille annetut arvot voivat perustua kerättyyn tietoon, arvioihin tai jopa sattumanvaraisesti valittuihin lukuihin.

Keskeisistä vakuutusmatemaattisista olettamuksista mainittakoon arvioitu nimellinen diskonttokorko, joka oli 4,4 prosenttia joulukuussa 2010, ennustettu pitkän aikavälin inflaatio, joka oli 1,9 prosenttia joulukuussa 2010, ja yleinen palkkatason nousu, joka oli 0 prosenttia joulukuussa 2010. Joulukuussa 2009 vastaavat arvot olivat 4,1 prosenttia, 2,3 prosenttia ja 0 prosenttia.

Bruttomääräisen eläkevastuun muutos varainhoitovuoden 2010 aikana johtuu pääasiassa reaalisen diskonttokoron muutoksesta (2,5 prosenttia joulukuussa 2010 ja 1,8 prosenttia joulukuussa 2009). Muutos käy ilmi seuraavasta taulukosta:

(euroa) 2010 2009 Bruttomääräinen eläkevastuu varainhoitovuoden alussa 68 741 798 63 730 921 Uusista työntekijöistä johtuva vastuun muutos 1 225 850 0 ”Pysyvän” populaation ominaisuuksiin liittyvä vastuun muutos 1 001 771 3 958 178 ”Pysyvän” populaation työsuoritukseen perustuvat menot 4 369 423 5 614 685 ”Pysyvästä” populaatiosta aiheutuneet korkomenot 2 923 684 2 510 704 Eläkemaksut kyseiseltä vuodelta –3 520 106 –2 977 454 Vakuutusmatemaattiset voitot ja tappiot aiemman kokemuksen perusteella –2 771 230 –1 189 757 Vakuutusmatemaattiset voitot ja tappiot olettamusten muutosten vuoksi –5 653 500 1 052 699 Korko –5 653 500 3 295 980 Kuolleisuus- ja elinajanodotetaulukot 0 0 Yleinen palkkatason nousu 0 –2 243 281 Muut vakuutusmatemaattisten olettamusten muutokset 0 0 Vakuutusmatemaattiset voitot ja tappiot menetelmien muuttumisen ja muiden muutosten vuoksi 0 0 Bruttomääräinen eläkevastuu varainhoitovuoden lopussa 65 315 919 68 741 798

”Työsuoritukseen perustuvat menot” kuvastavat nykyisten jäsenten vuoden kuluessa tekemään työsuoritukseen perustuvien eläkeoikeuksien kasvun todellista arvoa.

”Korkomenot” aiheutuvat työelämässä olevien jäsenten iän lisääntymisestä: jäsenet ovat tulleet vanhemmiksi ja uuden arvostuspäivän ja päivän, jona he tulevat saamaan tulevat etuutensa, välistä ajanjaksoa on vähennetty yhdellä vuodella.

”Eläkemaksut kyseiseltä vuodelta” liittyvät vuoden aikana suoritettuihin maksuihin, ja ne on eritelty kohdassa 4.10.

”Vakuutusmatemaattiset voitot ja tappiot” aiheutuvat seuraavalle vuodelle tehdyn olettamuksen perusteella odotetun ja vuoden aikana tosiasiassa toteutuneen tilanteen välisistä eroista. Reaalisen diskonttokoron suuren vaihtelun (= 4,4 prosentin nimellisestä diskonttokorosta on vähennetty ennustettu 1,9 prosentin pitkän aikavälin inflaatio) vuoksi bruttomääräinen eläkevastuu oli vuonna 2010 alhaisempi kuin edellisenä vuonna (68 741 798 euroa vuonna 2009 ja 65 315 919 euroa vuonna 2010).

3.6 Muut pitkäaikaiset velat

Sopimuksen mukaan K9-rakennuksen vuokraamisen päättyessä erääntyy maksettavaksi 175 000 euroa.

3.7 Riski- ja kuluvaraukset

Euroopan komissio haki muutosta EU-henkilöstön palkkoja koskevaan Euroopan neuvoston päätökseen, ja 650 000 euron varaus (31 päivänä joulukuuta 2009) käytettiin vuonna 2010 tuomioistuimen tuomion perusteella palkkojen maksamiseen.

3.8 Muut lyhytaikaiset velat

(euroa) 31. joulukuuta 2010 31. joulukuuta 2009 Lyhytaikaiset velat 784 111 548 543 Palkkoihin ja henkilöstöön liittyvät sekalaiset velat 469 459 425 994 Siirtovelat – muut kuin EU:n toimielimet 5 484 673 4 161 463 Siirtovelat – EU:n toimielimet 888 211 874 060 Muut lyhytaikaiset velat konsolidoiduille EU:n elimille, pääasiassa Eurooppa-neuvostolle ja parlamentille 34 104 18 648 Yhteensä 7 660 558 6 028 708

4. Tuloslaskelman liitetiedot

4.1 ”Komissiolta muille toimielimille siirretyt varat”: Määrä vastaa maksupyyntöjä, joita tilintarkastustuomioistuin esittää komissiolle kuukausittain saadakseen varoja pankkitililleen. Vuonna 2010 tilintarkastustuomioistuimelle siirrettiin 55 619 892 euroa K3-kiinteistön rakentamista varten.

4.2 ”Tuotot hallinnollisesta toiminnasta”: Kohtaan kuuluvat lähinnä tilintarkastustuomioistuimen jäsenten ja henkilöstön palkoista verojen ja sosiaaliturvamaksujen vuoksi tehdyt vähennykset.

4.3 ”Muut toiminnan tuotot” ovat peräisin mm. kurssivoitoista.

4.4 Valuuttatoimista ja muista kuin valuuttatoimista kertyi tuottaja seuraavasti: (euroa) 2010 Tuotot valuuttatoimista 22 440 Tuotot muista kuin valuuttatoimista 183 177 641 Tulot yhteensä 183 200 081

4.5 ”Henkilöstökulut” sisältävät jäsenten, henkilöstösääntöjen alaisen henkilöstön sekä väliaikaisten ja sopimussuhteisten toimihenkilöiden palkat. Entisten jäsenten siirtymäkorvaukset ja jäsenten eläkkeisiin ja siirtymäkorvauksiin liittyvät verot ovat myös osa kohdasta ”eläkkeitä koskevat muutokset” (ks. 4.10).

4.6 ”Käyttöomaisuushyödykkeisiin liittyvät menot” koskevat aineellisten ja aineettomien käyttöomaisuushyödykkeiden poistoja.

4.7 Merkittävimmät kohtaan ”muut hallintomenot” kuuluvat erät ovat: — kiinteistöjen vuokra- ja liitännäiskulut, — tietotekniikka ja televiestintä, — virkamatkakulut, — siivous- ja turvapalvelu.

4.8 ”Rahoitustuotot” sisältävät tilintarkastustuomioistuimen käyttötilistä saadut pankkikorot.

4.9 ”Rahoituskulut” muodostuvat tilintarkastustuomioistuimen käyttötilistä perityistä pankkikuluista.

4.10 ”Eläkkeitä koskevat muutokset” sisältävät kaikki tilintarkastustuomioistuimen jäsenten eläkkeisiin liittyvät menot. Se kattaa vuoden aikana maksetut eläkkeet ja siirtymäkorvaukset sekä kaikkien tulevien eläkevastuiden mukautuksen vuoden lopussa. (euroa) 2010 2009 Jäseniä koskevan nettomääräisen eläkevastuun muutos –3 346 479 4 130 466 Maksetut jatkuvat eläkkeet 2 146 438 2 020 586 Maksetut perhe-eläkkeet 380 799 356 249 Maksetut siirtymäkorvaukset 920 878 542 642 Maksetut työkyvyttömyyseläkkeet 71 991 57 977 Vuoden aikana maksetut eläkkeet yhteensä 3 520 106 2 977 454 Korjauskerroin 153 662 165 722 Maksuista vähennetyt verot – 675 022 – 552 256 Eläkkeitä koskevat muutokset yhteensä – 347 733 6 721 386

5. Taseen ulkopuoliset erät

5.1 Ehdolliset varat

Toimittajat ovat antaneet seuraavat sopimusmääräiset pankkivakuudet:

(euroa) 31. joulukuuta 2010 31. joulukuuta 2009 Matkatoimisto 50 000 100 000 K1-rakennuksen kunnostaminen 545 951 545 951 K3-rakennushankkeen hallinnointi 3 424 120 578 000 Virka-autojen pitkäaikainen vuokraus 60 000 75 000 Vakuutusyhtiö — 1 361 Televiestintä 20 000 20 000 Yhteensä 4 100 071 1 320 312

5.2 Tulevaa rahoitusta koskevat sitoumukset

(euroa) 31. joulukuuta 2010 31. joulukuuta 2009 Rakennusten käyttöleasing 7 840 772 11 683 829 Tietotekniikkatarvikkeiden, autojen ja muiden laitteiden käyttöleasing 884 379 1 001 910 Yhteensä 8 725 151 12 685 739 Sitoumukset käyttämättä olevista määrärahoista – maksattamatta olevat talousarviositoumukset (RAL) vuoden 2010 menojäämän vähentämisen jälkeen 11 439 075 56 918 665 Yhteensä 20 164 226 69 604 404

”Maksattamatta olevat talousarviositoumukset” ovat talousarviokirjanpidon osatekijä, joka vastaa maksattamatta olevien sitoumusten arvoa. Kyse on sitoumusten ja maksujen välisestä erosta, joka johtuu sitoumuksen tekemisen ja siihen liittyvän maksun suorittamisen välisestä aikaerosta.

Maksattamatta olevien talousarviositoumusten väheneminen edeltävään vuoteen verrattuna johtuu uuden K3-rakennuksen rakentamiseen käytetystä määrästä.

5.3 Tilintarkastustuomioistuimen rakennushankkeet

Tilintarkastustuomioistuin asettui päärakennukseensa (K1) vuonna 1988 ja osti rakennuksen ja asianomaisen maa-alan kokonaisuudessaan vuonna 1990. Vuonna 1999 tilintarkastustuomioistuin teki Luxemburgin valtion kanssa kerran uusittavissa olevan puitesopimuksen, jonka mukaan tilintarkastustuomioistuin sai yhden euron hintaan käyttöönsä 49 vuoden ajaksi maa-alan, jolle se voi rakentaa ensimmäisen laajennusosan (K2). Koska toisen laajennusosan (K3) toteuttamiseen liittyvät järjestelyt ovat erilaiset kuin edellisen rakennushankkeen, Luxemburgin valtion ja tilintarkastustuomioistuimen oli tehtävä 22. helmikuuta 2008 uusi puitesopimus.

Luxemburgin valtio on myynyt kahteen edellä mainittuun laajennusosaan (”K2” ja ”K3”) liittyvät maa-alat tilintarkastustuomioistuimelle symboliseen yhden euron hintaan. Mikäli tilintarkastustuomioistuin milloinkaan harkitsisi jonkin rakennuksensa luovuttamista jollekin muulle kolmannelle osapuolelle kuin yhteisön elimelle tai toimielimelle, tilintarkastustuomioistuin on omalta osaltaan sitoutunut luovuttamaan kyseisen maa-alan omistajuuden Luxemburgin valtiolle symboliseen yhden euron hintaan. Valtiolla on myös mahdollisuus ostaa kyseinen rakennus riippumattoman asiantuntijan määrittämään hintaan. Jos Luxemburgin valtio päättää olla käyttämättä tätä mahdollisuutta, se antaa rakennuksen ostajille oikeuden käyttää maa-alaa.

Luxemburgissa toimistorakennusten sallittu käyttöikä on 15 vuotta, jonka jälkeen ne on nykyaikaistettava voimassa olevien terveys-, turvallisuus- ja ympäristövaatimusten mukaisiksi. Kyseiset terveys- ja turvallisuusvaatimusten mukaiset kunnostustyöt K1-rakennuksessa on suoritettu. Työt on saatu päätökseen ja virallinen loppuhyväksyntä saatiin vuonna 2010. K2-rakennus otettiin käyttöön marraskuussa 2003, ja sitä on lupa käyttää (autorisation d'exploitation) vuoteen 2018 asti.

K3-laajennusosan rakentaminen aloitettiin maaliskuussa 2010. Toinen rahoituserä eli 11 miljoonaa euroa otettiin varainhoitovuoden 2010 talousarvioon (vuonna 2009 suoritettu ensimmäinen rahoituserä oli 55 miljoonaa euroa). Vuonna 2010 maksettiin 1 361 544 euroa, ja jäljellä oleva määrä, 9 638 456 euroa, on kirjattu maksattamatta oleviin talousarviositoumuksiin (ks. kohta 5.2.). Määrä kattaa rakennusyhtiöiden kanssa vuonna 2010 tehdyt ja vuonna 2011 tehtävät sopimukset. Tilintarkastustuomioistuin teki 15. kesäkuuta 2009 avoimen tarjouskilpailun perusteella yrityskonsortion kanssa palvelusopimuksen K3-kiinteistön rakentamista koskevan hankkeen hallinnoinnista. Hankevastaavan vastuualueeseen kuuluu muun muassa tehdä ja allekirjoittaa tilintarkastustuomioistuimen puolesta rakennusyhtiöiden kanssa sopimuksia, seurata töiden toteuttamista ja tarkistaa laskut ennen niiden maksamista. Kun tilintarkastustuomioistuimen asiaankuuluvat yksiköt ovat varmentaneet ja hyväksyneet laskut maksettaviksi, hankevastaavan vastuulla on suorittaa maksut rakennusyhtiöille. Edellä kuvailluissa tilanteissa hankevastaava tekee rahoitussitoumukset rakennusyritysten kanssa. Vastapainoksi tilintarkastustuomioistuimen ja hankevastaavan välisessä sopimuksessa edellytetään, että tilintarkastustuomioistuimella on riittävästi varoja talousarviosta käytettävissä olevien varojen rajoissa, jotta hankevastaava voi huolehtia sitoumuksistaan rakennusyhtiöihin nähden. Tämän varmistamiseksi tilintarkastustuomioistuin on allekirjoittanut paikallisen pankin kanssa varainhoitosopimuksen, joten sillä on tähän tarkoitukseen varoja, jotka budjettivallan käyttäjä on antanut sen käyttöön. Varainhoitosopimuksella suojataan myös unionin taloudellisia etuja.

5.4 Mahdolliset riita-asiat

Ei ole.

Talousarviota koskevat tiedot varainhoitovuodelta 2010

A. Talousarvion toteutuksen tuloksen laskeminen

Varainhoitovuoden talousarvion toteutuksen tulos lasketaan talousarvion toteuttamisesta saatujen lukujen perusteella. Vuoden 2010 talousarvio hyväksyttiin 17. joulukuuta 2009. Selvitys varainhoitovuoden 2010 talousarvio- ja varainhallinnosta julkaistiin 4. toukokuuta 2011 ilmestyneessä Euroopan unionin virallisessa lehdessä C 134.

(euroa) Maksut varainhoitovuoden määrärahoista – 121 673 823 Siirretyistä määrärahoista suoritetut maksut –60 368 584 Käyttötarkoitukseensa sidottuihin tuloihin liittyvistä määrärahoista suoritetut maksut – 320 649 Varainhoitovuoden perintämääräykset, joihin liittyi vuoden aikana maksutapahtuma 18 927 934 Edeltävien vuosien perintämääräykset, joihin liittyi vuoden aikana maksutapahtuma 140 989 Aiempien vuosien perintämääräysten mukautus – 288 038 Seuraavalle varainhoitovuodelle siirretyt maksumäärärahat –16 665 339 Edellisiltä varainhoitovuosilta siirretyt määrärahat 61 197 589 Käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen siirtämiseen liittyvät mukautukset 472 601 Talousarvion toteutuksen tulos – 118 577 320

Lopulliseen talousarvioon ei tehty lisäyksiä tai vähennyksiä alkuperäiseen talousarvioon verrattuna.

B. Tuloslaskelman täsmäyttäminen talousarvion toteutuksen tulokseen

(euroa) Varainhoitovuoden tuloslaskelma 57 113 695 Taloudelliseen tulokseen kuuluvien mutta talousarvion toteutuksen tulokseen kuulumattomien erien mukautus – 155 962 435 Edellisen vuoden lopussa ja kuluvan vuoden lopussa olevien siirtyvien erien muutos 374 703 Komissiolta saadut varat – 164 602 734 Vuoden lopussa maksamattomien laskujen muutos 958 325 Aineettomien ja aineellisten käyttöomaisuushyödykkeiden arvonalennukset 3 005 731 Varausten muutos –3 996 479 Arvonalennusten muutos 0 Kuluvan vuoden perintämääräykset, joihin ei vielä liity maksutapahtumaa –4 837 Siirretyistä määrärahoista suoritetut maksut 60 368 584 Muut –52 081 747 Valuuttakurssierot 16 019 Talousarvion toteutuksen tulokseen kuuluvien mutta taloudelliseen tulokseen kuulumattomien erien mukautukset –19 728 580 Omaisuuserien hankinnat (vuoden aikana maksetut) –4 448 946 Edeltävien varainhoitovuosien perintämääräykset, joihin liittyi vuoden aikana maksutapahtuma 140 989 Seuraavalle varainhoitovuodelle siirretyt maksumäärärahat –16 665 339 Edeltävältä varainhoitovuodelta siirrettyjen käyttämättömien maksumäärärahojen peruuntuminen 829 005 Käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen siirtämiseen liittyvät mukautukset 472 602 Eläkkeiden maksaminen (talousarviomaksuja, jotka kirjataan varauksiksi) 0 Muut –56 891 Talousarvion toteutuksen tulos – 118 577 320

Riippumaton varmennuskertomus

Euroopan tilintarkastustuomioistuimen

johdolle

Olemme tarkastaneet, että Euroopan komission Euroopan tilintarkastustuomioistuimelle (jäljempänä ’tilintarkastustuomioistuin’) osoittamat varat on käytetty aiottuihin tarkoituksiin ja että tulojen ja menojen hyväksyjien soveltamien valvontamenettelyjen avulla saadaan tarvittavat takuut sitä, että rahoitustoimet ovat sovellettavien sääntöjen ja säännösten mukaisia 1. tammikuuta – 31. joulukuuta 2010 välisenä aikana käyttöön asetettujen ja käytettyjen varojen osalta.

Kirjanpidosta ja asiakirjojen säilytyksestä sekä asianmukaisten valvontamenettelyjen vahvistamisesta ja ylläpitämisestä vastaa tilintarkastustuomioistuimen johto. Meidän vastuullamme on antaa tarkastuksemme perusteella lausunto.

Toimitimme tarkastuksen ”Commission de surveillance du secteur financier” -järjestön hyväksymän kansainvälisen varmennustoimeksiantostandardin ”Muut varmennustoimeksiannot kuin menneitä kausia koskevaan taloudelliseen informaatioon kohdistuva tilintarkastus tai yleisluonteinen tarkastus” (ISAE 3000) mukaisesti. Standardissa edellytetään, että suunnittelemme ja toimitamme tarkastuksen siten, että tilintarkastustuomioistuimen kirjanpitoon olennaisella tavalla vaikuttava varojen väärinkäyttö havaitaan kohtuullisella varmuudella. Tehtävänämme oli pääasiallisesti tarkastaa testien ja otosten perusteella seuraavia väittämiä tukevaa todentavaa aineistoa:

— Tilintarkastustuomioistuimelle kohdennetut varat on käytetty aiottuihin tarkoituksiin.

— Valvontamenettelyjen avulla saadaan tarvittavat takuut siitä, että rahoitustoimet ovat sovellettavien sääntöjen ja säännösten mukaisia.

Tarkastuskriteereinä käytettiin seuraavia sääntöjä ja säännöksiä:

— Neuvoston asetus (EY, Euratom) N:o 1605/2002, annettu 25 päivänä kesäkuuta 2002, Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon (jäljempänä ’talousarvio’) sovellettavasta varainhoitoasetuksesta (jäljempänä ’varainhoitoasetus’)

— Komission asetus (EY, Euratom) N:o 2342/2002, annettu 23 päivänä joulukuuta 2002, Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 soveltamissäännöistä (jäljempänä ’soveltamissäännöt’)

— Euroopan tilintarkastustuomioistuimen päätös nro 36/2007, tehty 12. ja 19. heinäkuuta 2007, talousarvion toteuttamista koskevista sisäisistä säännöistä. Nämä säännökset muodostavat osan perussopimuksissa tai niiden nojalla tehdyissä sopimuksissa vahvistetuista menettelyistä, jotka koskevat talousarvion toteuttamiseen liittyvää toimintaprosessia.

Kriteereinä käytettiin erityisesti seuraavia sisäisiä sääntöjä:

— 7 artikla – Allekirjoitukset – Kaikkien niiden osapuolten, jotka laativat, valvovat ja rekisteröivät toimia, joiden avulla todetaan ja peritään tuloja tai sidotaan määriä ja suoritetaan maksuja, on allekirjoitettava ja päivättävä kyseinen toimintansa.

— 9 artikla – Kiinteistöhankkeet – Ennen kuin tilintarkastustuomioistuin hyväksyy kiinteistöhanketta koskevan sopimusperusteisen sitoumuksen, asiasta vastaavan yksikön on toimitettava selittävä asiakirja, jossa perustellaan, että hanke on rahoituskehyksen mukainen.

— 16 artikla – Maksujen suorittaminen – Tilinpitäjän on annettava varainhoitoasetuksen 80 artiklassa määritellyt maksumääräykset sen jälkeen, kun hän on tarkastanut soveltamissääntöjen 103 artiklan 1 kohdassa ja 104 artiklassa kuvatut pakolliset maininnat.

— 23 artiklan 1 kohta – Määrärahasiirrot – Varainhoitoasetuksen 21 artiklan mukaisesti määrärahat eritellään osastoittain ja luvuittain käyttötarkoituksensa mukaisesti; luvut jaetaan momentteihin ja alamomentteihin.

— 23 artiklan 2 kohta – Määrärahasiirrot – Kaikissa määrärahasiirtopyynnöissä on selvitettävä, miksi määrärahat eivät riitä. Asiasta vastaavan johtajan on allekirjoittava määrärahapyyntö.

— 24 artikla – Määrärahasiirrot seuraavalle varainhoitovuodelle – Asiasta vastaavan tulojen ja menojen hyväksyjän on laadittava luettelo, josta käy ilmi maksusitoumuksiin käytettävissä oleva saldo. Talousarviokirjanpidossa saldoa mukautetaan ottamalla huomioon peruutettavat määrärahat. Saldosta on käytävä ilmi myös määrärahasiirrot seuraavalle varainhoitovuodelle.

— 26 artikla – Omaisuusluettelot – Aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet on luetteloitava tietokantaan.

— 27 artikla – Hallinnoinnin ja sisäisen valvonnan vähimmäistasoon liittyvät menettelyt – Tulojen ja menojen hyväksyjät laativat hallinnointiin ja sisäiseen valvontaan liittyvät menettelyt tilintarkastustuomioistuimen hyväksymien sisäisen valvonnan vähimmäistasoa koskevien standardien mukaisesti. Talousarviotoimen käsittelee ennakkotarkastuksesta vastaava henkilö. Jos ennakkotarkastuksesta vastaava henkilö toteaa, että kyseinen toimi täyttää soveltamissääntöjen 47 artiklan 3 kohdassa esitetyt vaatimukset, hän hyväksyy toimen ja dokumentoi antamansa hyväksynnän.

Katsomme, että toimittamamme tarkastus muodostaa asianmukaisen perustan lausunnollemme.

Tässä kertomuksessa kuvatun tarkastustyön perusteella voimme todeta, että tarkastuksessa tietoomme ei ole tullut seikkoja, jotka antaisivat aiheen uskoa, että kaikilta olennaisilta osin ja edellä mainittujen kriteerien perusteella:

a) tilintarkastustuomioistuimelle kohdennettuja varoja ei olisi käytetty aiottuihin tarkoituksiin,

b) käytössä olevilla valvontamenettelyillä ei saataisi tarvittavia takuita siitä, että rahoitustoimet ovat sovellettavien sääntöjen ja säännösten mukaisia.

Kertomuksemme on laadittu ainoastaan ensimmäisessä kohdassa ilmaistussa tarkoituksessa ja Teille tiedoksi. Sitä ei saa käyttää muuhun tarkoitukseen eikä levittää muille osapuolille, lukuun ottamatta julkaisemista Euroopan unionin virallisessa lehdessä.