FI    FI  EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel 10.11.2005 
KOM(2005) 551 lopullinen 
  
KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTO LLE, EUROOPAN PARLAMENTILLE, 
EUROOPAN TALOUS- JA SOSI AALIKOMITEALLE JA ALUEIDEN 
KOMITEALLE 
YHTEISÖN LISSABON-OHJELMAN TÄYTÄNTÖÖNPANO 
KASVUUN JA TYÖLLISYYTEEN TÄHTÄÄVÄ NYKYAIKAINEN PK-
YRITYSPOLITIIKKA 
 
FI 2   FI SISÄLLYSLUETTELO 
1. Johdanto .................................................................................................................... ... 3 
2. Pk-yrityspolitiikan vauhdittaminen.............................................................................. 4 3. Erityistoimien tarve...................................................................................................... 5 3.1 Yrittäjyyden ja yrittäjät aitojen edistäminen................................................................. 5 
3.2 Pk-yritysten markkinoillepääsyn edistäminen ............................................................. 6 3.3 Byrokratian karsiminen................................................................................................ 8 3.4 Pk-yritysten kasvupoten tiaalin parantaminen .............................................................. 9 
3.5 Pk-yritysten sidosryhmien kanssa kä ytävän vuoropuhelun ja niiden kuulemisen 
vahvistaminen ............................................................................................................ 11 
4. Päätelmät................................................................................................................... . 12 
 
FI 3   FI KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTO LLE, EUROOPAN PARLAMENTILLE, 
EUROOPAN TALOUS- JA SOSI AALIKOMITEALLE JA ALUEIDEN 
KOMITEALLE 
YHTEISÖN LISSABON-OHJELMAN TÄYTÄNTÖÖNPANO 
KASVUUN JA TYÖLLISYYTEEN TÄHTÄÄVÄ NYKYAIKAINEN PK-
YRITYSPOLITIIKKA 
1. J OHDANTO  
Pienet ja keskisuuret yrityks et (pk-yritykset), jotka määr itellään siten, että niillä on 
alle 250 työntekijää1, vastaavat suuresta osasta Eu roopan taloutta. Pk-yrityksiä on 
Euroopan unionissa noin 23 miljoonaa; ne tarjoavat 75 milj oonaa työpaikkaa ja 
edustavat 99:ää prosenttia kaikista yrit yksistä. Pk-yritykset ovat avainasemassa 
Euroopan teollisuudessa, eivätk ä vähiten siksi, että niid en osuus työllisyydestä on 
jopa 80 prosenttia eräillä teollisuuden aloilla kuten tekstiili-, rakennus- ja 
huonekaluteollisuudessa. Pk-yritykset ovat yrittäjätaitojen ja innovaation tärkein 
lähde, ja ne edistävät osaltaan taloudel lista ja yhteiskunnalli sta yhteenkuuluvuutta.  
Uudessa kasvuun ja työllisyyteen tä htäävässä kumppanuudessa korostetaan 
erityisesti tarvetta parantaa liiketoimi ntaympäristöä, otta a huomioon pk-yritysten 
huolenaiheet ja antaa yrityksille asianm ukaista tukea. Pk-yritykset ovatkin 
välttämättömiä voimakkaan ja kestävän kasvun toteuttamisessa sekä uusien ja parempien työpaikkojen luomisessa. Talout ensa elvyttämiseksi Eurooppa tarvitsee 
enemmän ihmisiä, jotka haluavat ryhtyä yrittäjiksi, ja siksi yrityskulttuurin 
edistäminen on erityisen tärkeää. 
Niinpä pk-yrityksiä tukevat pol itiikat sekä yhteisön tasolla että jäsenvaltioissa käyvät 
yhä tärkeämmiksi, jotta yritysten voi mavaroja voitaisiin paremmin hyödyntää 
EU:ssa. Näistä syistä komissio pyrkii pitä mään pk-yritykset poliittisen toimintansa 
polttopisteessä ja ehdottaa, että pk-yri tyspolitiikassa käynnistetään uusi vaihe 
tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioid en kanssa. Tämä tiedonanto tarjoaa 
johdonmukaisen kehyksen eri yrityspoliittisten välineiden ja päämäärien kokoamiseksi ja ”pienet ensin” -periaa tteen sisällyttämiseks i kaikkiin EU:n 
politiikkoihin. Siinä valotetaan tärkeimpiä haasteita, joihin pk-yritykset törmäävät 
päivittäin, ja ehdotetaan uusia toimia, joilla pyritään vahvistamaan pk-yritysten 
kykyä selviytyä markkinoilla ja kasvaa ja luoda työpaikkoja, sekä esitetään uusia 
keinoja pk-yritysten sidosryhmien kan ssa käytävän vuoropuhelun ja niiden 
kuulemisen edistämiseksi. Tällä tavoi n sillä selkeästi tuetaan Lissabonin 
yhdennettyjen suuntaviivojen
2 ja yhteisön Lissabon-ohjelman3 toteuttamista. 
                                                 
1 Ks. komission suositus 2003/361/EY. 
2 Neuvoston suositus 2005/601/EY jäsenvaltioiden ja yhteisön talouspolitiikan laajoiksi suuntaviivoiksi. 
3 Komission tiedonanto – Yhteiset toimet kasvun ja työllisyyden hyväksi: yhteisön Lissabon-ohjelma, 
KOM(2005) 330. 
 
FI 4   FI 2. P K-YRITYSPOLITIIKAN VAUHDITTAMINEN  
Tässä tiedonannossa esitetään joukko tavoitte ita ja toimia, joilla osoitetaan, kuinka 
yhteisön Lissabon-ohjelman toimenpiteil lä voidaan hyödyttää pk-yrityksiä. 
Erityisesti siinä selvitetään, kuinka Lissabonin yhdennetyt suuntaviivat on 
toteutettava, jotta ne palvelevat pk-yrityksiä. Tämä pätee erityisesti suuntaviivoihin 14 ja 15, joilla pyritään  parantamaan pk-yrityksiä koskevaa 
lainsäädäntöä, edistämään yr ityskulttuuria sekä luomaan n iiden kilpailukykyä tukeva 
toimintaympäristö. Näin pyritään erityisesti  auttamaan jäsenvaltioita toteuttamaan 
kansalliset uudistusohjelmansa, joihin ne ovat sitoutuneet. Uuden pk-yrityspolitiikan 
onnistuminen riippuukin ennen kaikkea jäsenv altioista, joilla säilyy pääasiallinen 
toimivalta yrityspolitiikassa, kun taas yhteisön poliittisella toimintakehyksellä 
pyritään antamaan tukea ja täyden tämään jäsenvaltioiden työtä. 
Tässä tiedonannossa hahmotetaan pk-yrityksiä koskeva po liittinen toimintakehys  
ja vahvistetaan yrityspolitiik an nykyisten välineiden tavo itteet, erityisesti ne, jotka 
sisältyvät pienyrityksiä koskevaan eurooppa laiseen peruskirjaan  ja yrittäjyyttä 
koskevaan toimintasuunnitelmaan. Tarkoituksena on luoda synergiaetuja ja parantaa Euroopan pk-yrityspolitii kan avoimuutta. Erity isesti peruskirjan 
täytäntöönpanokertomuksen sisällyttämi nen Lissabonin hallintosykliin lisää pk-
yrityksiä tukevien moninaisten toimien näkyvyyttä ja keskinäistä johdonmukaisuutta. 
Se edistää osaltaan myös synergiaa mikr otaloudellisten uudistusten välillä, jotka 
tähtäävät innovatiivisuuden lisäämiseen Euroopassa sekä Euroopan tekemiseen 
houkuttelevammaksi sekä investointien että työnteon kannalta. Pk-yrityspolitiikka on 
luonnostaan monialaista, ja  sillä pyritään vahvistam aan pk-yritysulottuvuutta 
monissa yhteisön politiikoissa. Pk-yr itysulottuvuus heijastuu esimerkiksi 
tiedonannon ”Yhtenäisempi lähestym istapa teollisuuspolitiikkaan”
4 seurannassa. 
Uusi lähestymistapa perustuu kokonaisvalta iseen näkemykseen pk- yritysten roolista 
yhteiskunnassa; lähestymistavassa korostetaan  pk-yritysten tärkeyttä taloudellisen ja 
sosiaalisen yhteenkuuluvuuden oleellisena tekijänä paikallis- ja aluetasolla. Lisäksi useimmat pk-yritykset ovat sitoutuneet noudattamaan yritysten sosiaalisen vastuun 
periaatteita, mikä on omiaan lisäämään niiden suoritus- ja  kilpailukykyä sekä niiden 
myönteistä vaikutusta paik allisyhteisöön ja ympäristöön. Myös isoilla yhtiöillä on 
vastuunsa pk-yrityksiä kohtaan , joita ne käyttävät alihankkijoina esimerkiksi 
autoteollisuudessa.  Komissio on yhteydessä liikemaailmaan sekä EU:n ohjelmien 
tunnetuksi tekemiseksi että pk-yritysten näkemysten kanavoimiseksi poliittisille päättäjille. Yhteisön luomilla liiketoiminnan tukiverkoilla kuten euroneuvontakeskuksilla on olennainen rooli pk-yrityspolitiikan menestyksekkäässä 
toteuttamisessa. 
Pk-yritykset ovat luonteeltaan hyvin erilaisia . Jotkin tavoittelevat nopeaa kasvua ja 
laajoja markkinoita, toiset suuntaavat to imintansa pelkästään paikallisille tai 
alueellisille markkinoille. Koska tämän moninaisuuden on heijastuttava 
harjoitettavaan politiikkaan, uusi lähestymistapa kattaa aloitteita ja toimia, joilla pyritään vapauttamaan kaikentyyppisten yritysten piilevät voimavarat, oli sitten kyse uusyrityksistä, nopean kasvun ”gaselleista” tai perinteisistä yrityksistä, mukaan 
                                                
 
4 Komission tiedonanto – Yhteisön Lissabon-ohjelman täytäntöönpano: EU:n valmistusteollisuutta 
vahvistavat toimintapuitteet – Yhtenäisempi lähestymistapa teollisuuspolitiikkaan, KOM(2005) 474. 
 
FI 5   FI luettuina käsiteollisuus, mikroyritykset, os uus- ja yhteisötaloude n yritykset ja pk-
perheyritykset. 
Talouden rakennemuutokset kahtena viime vuosikymmenenä ovat luoneet uusia 
tilaisuuksia pk-yrityksille, jotka ovat usein joustavi a, mukautumiskykyisiä ja 
dynaamisia. Isoihin yrityksiin verrattuna ne voivat toimia tehokkaammin kapeilla 
markkinasektoreilla ja paikallismarkkinoilla sekä silloin, kun valmistetaan vähäisiä 
määriä tai erityistuotteita. Suurliiketoimintaan nähden pk-yritykset kärsivät kuitenkin suhteettomasti lainsäädännöllisis tä ja hallinnollisista rasitte ista. Niiden kasvua voivat 
haitata myös kilpailun kiihtyminen ja ma rkkinoiden puutteet kuten vaikeudet löytää 
rahoitusta tai päästä osalliseksi tutkim uksen, innovaatioiden, verkottamisen ja 
toimitusketjujen tarjoamista eduista. Pk-yr itykset joutuvat usein alakynteen nopeissa 
taloudellisissa muutoksissa ja ankarassa kilp ailussa. Lisäksi yrittä jät eivät yleensä ole 
kyllin hyvin perillä EU:n yritysten ku ulemismenettelyistä ja tukitoimista. 
Pk-yrityksiä tuetaan  yrityksiä varten perustetuista yhteisön ohjelmista, erityisesti 
monivuotisesta ohjelmasta yritysten ja yrittäjyyden hyväksi sekä tulevasta 
kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelmasta. Koska pk-yr ityspolitiikkaa kehitetään 
ja hankkeita käynnistetään usein paikallis- ja aluetasoilla, on käytettävä myös muita 
merkittäviä rahoituslähteitä, joita ovat es imerkiksi koheesiopoliittiset rahastot. 
Rakennerahastot  ovat avainasemassa yrittäjyyden ja yrittäjätaitojen edistämisessä ja 
pk-yritysten kasvupotentiaalin parantamis essa esimerkiksi silloin, kun on kysymys 
pk-yritysten teknologisesta kehittämisestä, tuki palvelujen tarjoamisesta yrityksille ja 
pk-yritysten yhteistyön vahvistamisesta . Rakennerahastoista on myönnetty pk-
yrityksille noin 21 milj ardia euroa vuosina 2000–2006, ja koheesiopolitiikan 
strategisia suuntaviivoja käsittelevässä tiedonannossa
5 ehdotetut linjat vahvistavat 
tätä sitoumusta. Maaseudun kehittämisen st rategisissa suuntaviivoissa korostetaan 
roolia, joka mikroyritysten perustam istuella voi olla maaseututalouden 
monipuolistamisessa.6 
3. E RITYISTOIMIEN TARVE  
3.1 Yrittäjyyden ja yrittäjätaitojen edistäminen 
EU ei hyödynnä  täysimääräisesti yrittäjyyspotentiaaliaan  eikä luo kylliksi 
uusyrityksiä. Haittana on edelleen liian monia tekijöitä kuten riskin ja hyödyn välinen epätasapaino, huono sosiaaliturvakate ja  tietämättömyys siitä, mitä yrittäjä 
todella tekee. Näistä syistä joht uen palkansaajana oleminen koetaan 
mielekkäämmäksi kuin ryhtyminen yrittäjä ksi. Komissio tehostaa toimiaan, joilla 
pyritään lisäämään yrittäjyyden arvostusta yhteiskunnassa, tiedottamaan yrittäjänuran 
tarjoamista mahdollisuuksista sekä edistämään  yrittäjyysajattelu a ja yrittäjävastuun 
mukaisia toimintatapoja. Yrittäjyyskasvatuksen lisääntyvää merkitystä korostetaan tätä avainalaa käsittelevässä tuleva ssa komission tiedonannossa. Samanaikaisesti 
rakennerahastoista tuetaan suoraan yrittäjyyd en edistämistä rahoittamalla esimerkiksi 
yritystoiminnan neuvontapalvelujen ja yritys ten yhteisten palveluiden laajuuden ja 
laadun parantamista. Edelleen todettakoon, että useimpien jäsenvaltioiden olisi 
                                                
 
5 KOM(2005) 299. 
6 KOM(2005) 304. 
 
FI 6   FI hyödyllistä ryhtyä toimiin, joi lla supistetaan uusien yritysten perustamisen vaatimaa 
aikaa ja kustannuksia. 
Komissio tehostaa tukeaan toimille, joilla pyritään vähentämään  yrittäjyyteen 
olennaisesti liittyvää riskitaakkaa . Komissio tekee aloittei ta, joilla pyritään 
vähentämään liiketoiminnan epäonnistumisen  kielteisiä vaikutuksia, ja tutkii 
mahdollisuuksia parantaa sosiaaliturvajärjestelmiä ja konkurssimenettelyitä. Komissio on esimerkiksi käynnistänyt kokeiluhankkeen parantaakseen yritysten 
luovutuksen  onnistumiselle välttämättömän tietämyksen ja avainosaamisen 
siirtymistä. Komissio suunnittelee ti edonannon antamista erikseen myös 
liiketoiminnan luovutuksista korostaakseen asian ratkaisevaa merkitystä miljoonien 
työpaikkojen säilyttä miselle EU:ssa. 
Ammattitaitovajeen  supistamiseksi kaikki osapuol et, erityisesti yritykset, olisi 
saatava mukaan koulutuksen ja koulutusmene telmien kehittämiseen ja määrittelyyn. 
Komissio katsoo, että jäsenvaltioiden olis i tarkistettava koulut uspolitiikkojaan, jotta 
ne vastaisivat paremmin työmarkkinoi den nykyisiä ja enna koitavissa olevia 
muutoksia. Kokonaisvaltaiset kansalliset el inikäisen oppimisen strategiat, jotka 
jäsenvaltioiden on määr ä vahvistaa vuoteen 2006 me nnessä Koulutus 2010 -
ohjelman puitteissa, sekä elinikäistä oppi mista koskeva yhteisön toimintaohjelma 
helpottavat pk-yritysten työnt ekijöiden mukauttamista työm arkkinoiden tarpeisiin ja 
yrittäjätaitojen kehittämistä kaikilla koulutustasoilla, m yös ”riskinottoa”.. Lisäksi 
komissio rahoittaa Euroopan sosiaalirahast oista toimia, joiden  tarkoituksena on 
ammattitaitovajeen supistaminen edistämällä liikealan koulutusta ja elinikäistä oppimista. 
Komissio pyrkii tiiviissä yhteistyössä kansallisten  viranomaisten kanssa 
vaikuttamaan siihen, että naisyrittäjien  tarpeet huomioidaan asianmukaisesti 
erityisesti rahoituksen saannin ja yrityste n verkottamisen osalta. Jos yrittäjä on nuori 
henkilö, vanhempi työntekijä tai etnis een vähemmistöyhteisöön kuuluva, komissio 
kannustaa edelleen poliittis ten päättäjien verkottumista hyvien toimintatapojen 
kartoittamiseksi ja niistä tiedottamiseksi.  
3.2 Pk-yritysten markkinoillepääsyn edistäminen 
Pk-yritykset eivät pysty täysin hyödyntämään sisämarkkinoiden  tarjoamia 
mahdollisuuksia, koska niiltä puuttuu tietoa kaupallisista tilais uuksista huolimatta 
komission ja jäsenvaltioiden pitkäjännittei sestä työstä rajatylittävien toimintojen 
helpottamiseksi ja edistämiseksi EU:n sisällä. Erityisesti pk-yritykset eivät ole aina ole perillä julkishankintamarkkinoiden  tarjoamista tilaisuuksista, eivätkä ne voi 
voimavarojensa niukkuuden vuoksi osallistua standardisointiprosessiin  eivätkä 
hyötyä teollis- ja tekijänoikeuksista . Lisäksi niillä on vaikeuksia mukautua 
mutkikkaisiin ja toisistaan poikkeaviin verojärjestelmiin . Pk-yrityksiä on tarpeen 
kannustaa kansainvälistymään, sillä siten saa vutetaan usein paremmat kilpailuasemat 
sekä edistetään yrityste n kasvua ja tuottavuutta. 
Komissio korostaa tarvetta tehostaa työtä sisämarkkinoiden  loppuunsaattamiseksi ja 
kehottaa jäsenvaltioita auttamaan tämän tavoitteen saavuttamisessa. Komissio käynnistää uuden aloitteen sen selvittämiseksi , miten julkisin to imenpitein voidaan 
auttaa pk-yrityksiä saam aan enemmän hyötyä Euroopan markkinoista. 
Samanaikaisesti komissio jatkaa työtään yht eisön EU-yrityksen lainsäädännöllisen 
 
FI 7   FI muodon määrittelemiseksi kannus taakseen pk-yrityksiä luomaan rajatylittäviä 
kumppanuuksia. 
Julkishankintasopimusten  arvo on yli 1 500 miljardia euroa, toisin sanoen 16 
prosenttia EU:n bruttokansantuotteesta7. Uusien julkishankintadirektiivien 
voimaantulo, jonka on määrä tapahtua 31. tammikuuta 2006 mennessä, nykyaikaistaa 
ja yksinkertaistaa sopimuksentekomenette lyä erityisesti edistämällä sähköistä 
hankintamenettelyä ja mahdollistamalla ympäristöystävälliset julkiset hankinnat. Tämä on omiaan suosimaan pk-yrityksiä, er ityisesti ekoinnovati ivisia pk-yrityksiä, 
jotka hyötynevät uudesta ympäristöyst ävällisestä hankintapolitiikasta. 
Komissio ryhtyy toimiin edistääks een pk-yritysten osallistumista standardointiin  ja 
kohentaakseen pk-yritysten tietoisuutta st andardeista. Tarkoituksena on käynnistää 
kokonaisvaltaisempi pitkän aika välin toiminta sen varmistamiseksi, että pk-yritysten 
edut otetaan huomioon täysimäär äisesti standardointimenettelyssä ja että ne saavat 
säännöllisesti ajantasaista tietoa uusis ta standardeista tiiviissä ja helposti 
ymmärrettävässä muodossa. Jäsenvaltioiden olisi oltava aktiivisia tässäkin asiassa ja 
pidettävä mielessä, että standardien kehittäminen on tulos Euroopan tasolla 
käytävistä keskusteluista, jotka peru stuvat jäsenvaltioi den kannanottoihin. 
Jotta voitaisiin alentaa korkeita kustannuksia , jotka usein johtuvat sivuliikkeen tai 
tytäryhtiön sijoittumisesta toiseen jäse nvaltioon, komissio aik oo ehdottaa tiedonantoa 
sijoittumisjäsenvaltion sääntö jen mukaisesti tapahtuvaa verotusta koskevasta 
kokeiluhankkeesta  (Home State Taxation), jonka tarkoituksena on tarjota pk-
yrityksille mahdollisuus laskea ulkomaisten sivuliikkeidensä tai tytäryhtiöidensä tuottamat verotettavat voitot niiden kotivaltion sääntöjen mukaisesti. 
Komissio aikoo tehdä euroneuvontakeskusverkostoa  koskevia uusia aloitteita pk-
yritysten kannustamiseksi osallist umaan yritysten yhteistyö- ja 
lähentymistapahtumiin (’matchmaking events ’) erityisesti rajaseuduilla. Lisäksi 
ulkomaan markkinoilla vallitsevat kaupan esteet kuten tuonti- ja tullisäännökset 
voivat aiheuttaa pk-yrityksille koht uuttoman taakan. Osana ennakoivaa 
vuoropuheluaan kaikkien tärkeimpien ka uppakumppaneidensa kanssa sekä 
kahdenvälisellä että monenvälisellä tasoll a komissio pyrkii edelleen vähentämään 
Euroopan vientiyritysten kohtaamia es teitä ja edistämään laajempaa pääsyä 
kansainvälisille markkinoille . Tämä olisi toteutettava ensisijaisesti Dohan 
kehityskierroksen kunnianhimoisen strategian  avulla. Lisäksi voidaan välittää tietoa 
markkinoista ja kannustaa pk-yrityksiä  tekemään yhteisyrityssopimuksia 
kehitysmaiden yritysten kanssa. 
EU:n  markkinoillepääsystrategian  soveltamista tehostetaan yhteisön yritysten 
tekemien valitusten kirjaamisen ja niiden vaikutuksen arvioinnin sekä asianmukaisen seurannan toteuttamiseksi. Komi ssio pyrkii myös kehittämään pk-
yrityspolitiikkaansa ja parantamaan liiket oimintaympäristöä muissa kuin EU-maissa, 
erityisesti ehdokasmaissa ja Euroopan naapuruuspolitiikan piiriin kuuluvissa 
kumppanuusmaissa, poliittisen yhteistyön ja avustusohjelmien avulla. 
                                                
 
7 Kertomus yhteisön tuote- ja pääomamarkkinoiden toiminnasta, KOM(2002) 743 lopullinen. 
 
FI 8   FI 3.3 Byrokratian karsiminen 
Komissio on päättänyt sisällyttää ”pienet etusijalle”  -periaatteen kaikkiin yhteisön 
politiikkoihin sekä vauhdittaa lainsäädä nnön ja hallinnon yksinkertaistamista. 
Asianmukaisia yksinkertaistamistoimia kartoitettaessa huomio olisi kiinnitettävä sen varmistamiseen, että sääntely on oikeas sa suhteessa asetettuihin tärkeimpiin 
tavoitteisiin, sosiaaliset, ympäristö lliset ja taloudelliset näkökohdat huomioon 
otettuina.  
Sääntelyn parantaminen  on erityisen tärkeää pk-yrityks ille, sillä niiden voimavarat 
ovat rajalliset ja niiden asiantuntemus on riittämätön, jotta ne selviytyisivät 
asianmukaisesti usein monimutkaisista säännöis tä ja säännöksistä. On myös ilmeistä, 
että hallinnollinen taakka rasittaa suhteetto masti pk-yrityksiä. Kasvun ja työllisyyden 
edellytyksiä parantaakseen komissio käynni stää yhteisön sääntöjen ja lainsäädännön 
yksinkertaistamisen siten kuin komission t uoreessa tiedonannossa säädösympäristön 
yksinkertaistamisesta
8 on esitetty. Koska yksinkertai staminen kuuluu jaetun vastuun 
alaan, jäsenvaltioiden on siirrettävä se osaksi kansallista lainsäädäntöään ja pantava EU:n säädökset täytäntöön mahdollisi mman yksinkertaisella tavalla. 
Komissio tarkastelee pk-yritysulottuvuut ta arvioidessaan EU:n lainsäädännön 
vaikutuksia ja varmistaa, että pk-yritysten tarpeet otetaan asianmukaisesti ja järjestelmällisesti huomioon. Tulevaa lainsäädäntöä  valmistellessaan komissio 
varmistaa, että se ei haittaa pk-yritysten kasvua eikä innovaa tiopotentiaalia, sekä 
tutkii järjestelmällisesti kaikki vaihtoehdot, tarvittaessa myös poikkeussäännöt. Sekä kansallisella että EU:n tasolla olisi aina selvitettävä, mitä asianmukaisia toimenpiteitä voitaisiin toteuttaa pk- yritysten lainsäädännöllisen taakan 
keventämiseksi mukaan lukien pk-yr ityksiä koskevien erityissäännösten 
harkitseminen. . Erityissäännökset voivat tarkoittaa siirtymä kausien pidennystä, 
kustannusten alentamista, raportointivaa timusten yksinkertaistamista, jopa 
erioikeuksia tai tukipalveluita. Esimerki ksi EU:n lääkelainsäädännön tarkistuksen 
yhteydessä lääkkeitä kehittäville pk- yrityksille on suunna ttu merkittäviä 
kustannusten alennuksia, verohelpotuksia ja erityistä hallinnollista tukea. Komissio huolehtii myös siitä, että pk-yrityste n sidosryhmiä kuullaan asianmukaisesti. 
Komissio kiinnittää niin ik ään yhä enemmän huomiota hallinnollisesta taakasta  
johtuviin rasitteisii n, jotka estävät pk-yrityksiä luom asta työpaikkoja, ja kehottaa 
jäsenvaltioita kiireellisesti pa nemaan täytäntöön yhden mieh en yrityksistä hiljattain 
laaditun raportin suositukset helpottaak seen pienyritysten työhönottomenettelyjä
9. 
Vaihtoehtoisten politiikan välineiden  kuten standardien ja vapaaehtoissopimusten 
käyttöä on toisinaan tarkasteltava mahdollisuutena täydentää ja tukea nykyisen 
lainsäädännön täytäntöönpanoa. Jos tällaista  harkitaan, pk-yritysten edustajien olisi 
voitava osallistua kaikin tavoin menettelyn valmisteluun. 
Pk-yritysten osallistumista yhteisön ohjelmiin  koskevien sääntöjen 
yksinkertaistaminen toteutetaan voima peräisesti oikomalla monimutkaisia 
menettelyjä, lisäämällä pk-yritysten tietoa käytettävissä olevista ohjelmista ja 
                                                 
8 KOM(2005) 535. 
9 http://europa.eu.int/comm/enterprise/entrepren eurship/support_measures/first_emp/index.htm  
 
FI 9   FI soveltamalla arviointimenettelyjä, joissa otetaan huomioon pk-yritysten 
erityisominaisuudet. Lisäksi komissi o tutkii muita toimenpiteitä kuten 
ennakkoarviointimenettelyjen käyttöönottoa,  pk-yrityskonsortioiden osallistumisen 
edistämistä, pk-yrityksiä koskevien rahoi tusvaatimusten yksinkertaistamista sekä 
määrällisten tavoitteiden asettamista pk-yrit ysten osallistumiselle. Komissio huolehtii 
myös toteutettujen toimenpiteiden asianmukaisesta seurannasta arvioimalla säännöllisesti pk-yritysten osal listumisen yhteisön ohjelmiin. 
Sekä komission että jäsenvalt ioiden olisi ryhdyttä vä toimiin eriks een määrättävillä 
politiikan aloilla keventääkseen pk-yritys ten taakkaa ja ottaakseen paremmin 
huomioon niiden erityistarpeet.  Komissio aikoo tarkistaa ja  yksinkertaistaa erilaisia 
valtionapusääntöjä  sekä edistää riskinottoa joustavoittamalla suhtautumista pk-
yrityksille suunnattavaan apuun. Erityisesti innovaatiota koskeva t valtionapusäännöt 
tarkistetaan innovaation edistämiseksi pk-yrityksissä, mikä on tärkeä tekijä. 
Komissio on julkaissut ehdotuksen neuvoston direktiiviksi
10 
arvonlisäverovapautuksen myöntämisestä yrit yksille, joiden vuotuinen liikevaihto on 
enintään 100 000 euroa, sekä ”yhden luukun järjestelmän”  luomisesta 
arvonlisäverovelvoitteiden yksi nkertaistamiseksi ja pk-yritysten kannustamiseksi 
kasvattamaan EU:n sisäistä kauppaansa. Komissio kiirehtii ky seisen direktiivin 
hyväksymistä. Lisäksi jäsenvaltioita kehotetaan tarkistamaan välitöntä verotusta  
koskevat sääntönsä pk-yrityksille lankeavan  tarpeettoman taakan supistamiseksi. 
Edelleen komissio kartoittaa jäsenvaltioissa käytössä olevat jakamattomien osinkojen 
verokohtelua koskevat hyvät toiminta tavat pk-yritysten oman pääoman 
vahvistamiseksi. 
3.4 Pk-yritysten kasvupotentiaalin parantaminen 
EU pyrkii täyttämään itsep äiset ja selkeästi tunnist etut markkina-aukot, jotka 
rajoittavat pk-yritysten mahdollisuuksia saada rahoitusta ja hyödyntää tutkimusta 
ja innovaatioita sekä tieto-  ja tietolii kennetekniikkaa  ja siten haittaavat niiden 
kasvumahdollisuuksia. EU:n kyseisillä toiminnoilla on ollut vipuvaikutusta, mutta niitä on vielä vahvistettava ja kehitettävä, jotta kyettäisiin vastaamaan kaikenlaisten yritysten muuttuviin tarpeisiin. 
Rahoitus  on pk-yritysten perustamisen, laaj entumisen ja kehittämisen kannalta 
ratkaiseva tekijä. Komissio on ehdottanut, että nykyistä rahoitustukea  pk-yrityksille 
lisätään merkittävästi kilp ailukyvyn ja innovoinnin puite ohjelmasta. Erityisesti 
innovoiville ja voimakkaasti kasvaville pk-yrityksille ta rkoitetulla  uudella 
riskipääomavälineellä pyritään antamaan niille kasvupuhtia. Pankkilainojen arvopaperistamisvälineellä vapautetaan uu tta lainakapasiteetti a, jotta voidaan 
kehittää tavanomaisempien yritysten lähirahoitusmahdollisuuksia. Komissio esittää 
tiedonannon talouskasvun rahoittamisen eurooppalaisesta mallista  
voimistaakseen synergiavaikutuksia jäsenva ltioiden ja rahoitustahojen kanssa, 
poistaakseen jäljellä olevat esteet sisämar kkinoiden ja rahoituspal veluiden yhteistyön 
tieltä sekä kartoittaakseen  tehokkaat ja suorituskykyise t yksityisen ja julkisen 
sektorin kumppanuushankkeet, joilla markkina-aukkoja voidaan täyttää. 
                                                
 
10 KOM(2004) 728 lopullinen, 29.10.2004. 
 
FI 10   FI Jatkuva innovaatio  on yritysten kestävän kehityksen11 kannalta oleellinen seikka. 
Huomattavasta innovaatiopanoks estaan huolimatta pk-yrit ykset kohtaavat kuitenkin 
usein vaikeuksia pyrkiessään hyödyntämään  innovaation ja tutkimuksen tuloksia 
sekä teollis- ja tekijänoikeuksia. EU on  asettanut tavoitteekseen pk-yritysten 
innovointi- ja tutkimusresurssien vahvi stamisen sekä niille suunnattavan 
teknologiansiirron  volyymin kasvattamisen ja siten tunnustanut, että kaikenlaiset 
pk-yritykset voivat hyötyä teknologisest a edistyksestä. Tämän vuoksi komissio 
pyrkii lisäämään pk-yritysten osallistumista Europa INNOVA -hankkeeseen  sekä 
myöntämään pk-yrityksill e erityistukea teollis- ja te kijänoikeuksien alalla yhteisön 
yritystukiverkoston välityksellä. Ympäristönsuojelun avustusohjelmasta  
puolestaan tuetaan innovaatio ta pk-yrityksissä edellytt äen, että ne kehittävät 
ympäristöystävällisyyttään. 
Pk-yritysten kasvupotentiaalin rahoittaminen on myös yksi uuden 
koheesiopolitiikan  avaintekijöistä. Strategisissa suuntaviivoissa korostetaan useita 
pk-yritysten kasvuun tähtääviä toimia kut en pk-yritysten ja mahdollisten uusien 
yksityisyrittäjien rahoitusmahdollisuuksien pa rantamista sekä teknologiansiirron 
helpottamista ja investointeja osaamiskes kuksiin, jotka toimivat pk-yritysten sekä 
tutkimus- ja teknologialaitost en välisinä yhdyssiteinä. 
Komission mielestä on oleellista, että sääntö jen ja menettelyjen yksinkertaistamiseksi 
tehdään kaikki mahdollinen, jotta edistetään pk-yritysten osallistumista 
seitsemänteen puiteohjelmaan , ja se seuraa edelleen tiiviisti tässä edistymistä. 
Komissio toteuttaa myös uusia toimenpiteitä  kannustaakseen ja helpottaakseen pk-
yritysten osallistumista sekä eri alojen  yhteistyöhankkeisiin että  pk-yrityksille ja 
niiden järjestöille osoite ttuihin erityishankkeisiin. 
Tieto- ja viestintätekn iikan, verkko-opiskelun ja sähköisen liiketoiminnan 
hyödyntämisen edistäminen on avaintekijä pk-yritysten kilpailukyvyn 
parantamisessa. Komissio myöntää edelleen tukea alan toimijoiden verkottumiseen 
pk-yrityksille tarkoitetusta sähköisen liiketoiminnan tukiverkostosta . Lisäksi 
komissio edistää hyvien toimintatapojen vaihtoa ja levitystä, tukee pk-yritysneuvojien koulutusta sekä kehittää tieto- ja viestintät ekniikan toimittajien ja pk-
yritysten välistä yhteistyötä. Lisäksi ki lpailukyvyn ja innovoi nnin puiteohjelmasta 
tuetaan pk-yrityksiä hyödyttävien  tieto- ja viestintäteknisten ratkaisujen levitystä. 
Edelleen komissio pyrkii parantamaan Euroopan pk-yritysten suorituskyvyn 
tuntemusta ja tutkimusta  voidakseen ryhtyä toim iin niiden kilpailukyvyn 
tehostamiseksi. Komissio kehittä ä nykyisiä järjestelyitä kuten Euroopan pk-
yritysten seurantakeskusta , jotta tämä kykenee analysoima an taloudellisia tietoja ja 
pk-yrityksiä koskevia käsityksiä ja tekemään  helposti ymmärrettävällä tavalla selkoa 
niiden suorituskyvystä ja ominaisuuksista niihin kohdistuvaa suoraa hallinnollista 
taakkaa lisäämättä. 
                                                
 
11 Ks. komission tiedonanto – Yhteisön Lissabon-ohjelman täytäntöönpano: Yhteisön Lissabon-ohjelman 
täytäntöönpano: EU:n valmistusteollisuutta vahvistava t toimintapuitteet – Yhtenäisempi lähestymistapa 
teollisuuspolitiikkaan, KOM(2005) 488 lopullinen, 12.10.2005. 
 
FI 11   FI 3.5 Pk-yritysten sidosryhmien kanssa käyt ävän vuoropuhelun ja niiden kuulemisen 
vahvistaminen 
Pk-yritysten tiedot EU:sta ja sen toimista ovat vähäiset, ja niillä on toisinaan 
kriittinen näkemys kyseisten toimien vaik utuksesta liike-elämään. Ne eivät aina 
täysin ymmärrä, mitä mahdollisuuksia Eu roopan unioni niille tarjoaa. EU:n 
toimielinten on myös parannettava kykyään ku unnella pk-yritysten huolenaiheita ja 
yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa l uotava myönteistä kuvaa yrittäjyydestä. 
Euroopan toimielinten ja yritysmaailma n, erityisesti pk-yr itysten välisen 
tiedonpuutteen vähentäminen  on oleellista, jotta kansalaiset kiinnostuisivat 
uudestaan Euroopan yhdentymisestä12. 
Komissio edistää säännöllisempää ja paremmin järjestettyä vuoropuhelua 
sidosryhmien kanssa sekä niiden kuulemist a. Vuoropuhelun tulee heijastaa paremmin 
siihen osallistuvien moninaisuutta; näitä ovat Euroopan yrittäjäjärjestöt, yritysten 
kansalliset ja paikalliset tuki organisaatiot, pienyritysneuvoj at ja tietyssä määrin itse 
pk-yritykset. Komissio ja erityisesti sen pk-yritysedustaja  ovat sitoutuneet 
kuulemaan laajalti asianomaisia sidosryhm iä ja huolehtimaan siitä, että niiden 
huolenaiheet otetaan huomioon poliittisissa toimintalinjoissa. 
Komissio tunnustaa yrittäjäjärjestöjen ke skeisen roolin pyrittäessä saamaan 
palautetta pk-yrityksiltä EU:n toimielimille. Se suunnittelee nopean ja 
helppokäyttöisen kuulemisjärjestelmän (”pk-yritysfoorumin”) luomista 
euroneuvontakeskusverkoston avulla saadaks een pk-yritysten näkemykset erikseen 
määriteltäviltä politiikan aloilta. Lisäksi kom issio tarkistaa parhaillaan interaktiivista 
politiikan suunnittelua koskevaa aloitetta ja aikoo ehdottaa keinoja siihen kuuluvan 
palautejärjestelmän tehostamiseksi tark oituksenaan helpottaa niiden ongelmien 
kartoittamista, joita EU:n lainsäädäntö ai heuttaa pk-yrityksille. Edelleen komissio on 
hiljattain julkaissut kertomuksen sidos ryhmien kuulemisesta kansallisella ja 
alueellisella tasolla. Siinä tehdään konkr eettisia ehdotuksia kuulemisjärjestelmän 
kehittämiseksi. 
Yrittäjyyden ja pk-yrityskuvan edistäminen  on avainkysymys. Komissio 
keskittyy yhteydenpitoon eri sidosryhmien ka nssa myös aluetasolla. Samanaikaisesti 
pyritään kohdennetuin toimin parantamaan suuren yleisön käsitystä yrittäjyydestä 
Euroopassa antamalla myönteisiä esimerkkejä  onnistuneista yritysk äytännöistä. Uusi 
kilpailu Euroopan yrittäjäpalkinnosta  käynnistetään loppuvuodesta 2005. Hankkeen 
avulla pyritään kartoittamaan yrittäjyyden ja pk-yritysten edistämisessä alue- ja 
paikallistasolla onnistuneiksi osoittautuneet toimet ja helpottamaan alan parhaiden toimintatapojen vaihtoa. 
Lopuksi todettakoon, että komissio edistää yhteistyötä jäsenvaltioiden ja muiden 
sidosryhmien kanssa . Se vahvistaa verkottumista kans allisten viranomaisten välillä 
pk-yrityksiä koskevissa kysymyksissä. Säännö llisiä tapaamisia yrittäjäjärjestöjen 
kanssa jatketaan nykyistä tiiviimpään tahtiin yrityspoliittisten kysymysten pohtimiseksi. Kaikkien sidosryhmien saamiseksi mukaan komissio järjestää vuotuisen korkean tason konferenssi n tämän tiedonannon täytäntöönpanon 
tarkastelemiseksi ja uusista toimista keskustelemiseksi. Lisäksi komissio edistää pk-
                                                
 
12 Ks. komission toimintasuunnitelma Eurooppa-asioista tiedottamisen tehostamiseksi (SEC(2005) 985). 
 
FI 12   FI yritysten osallistumista korkean tason työryhmiin, pyöreän pöydän keskusteluihin ja 
tarvittaessa muihinkin tilaisuuks iin sekä järjestää käsiteollis uusyrityksille tarkoitetun 
konferenssin vuonna 2006. 
4. P ÄÄTELMÄT  
Tämä tiedonanto merkitsee lähtölaukaus ta entistä käytännönläheisempään, 
kokonaisvaltaisempaan ja aktiivisempaan EU-politiikkaan pk-yritysten hyväksi. 
Siinä korostetaan pk-yritysten avainase maa kasvuun ja työllisyyteen tähtäävässä 
kumppanuudessa. Tiedonanto avaa tietä st rategiselle lähestymistavalle, jonka 
tarkoituksena on pk-yritysten kilpailukyvyn lisääminen yhteisöpolitiikan välineitä 
yksinkertaistamalla, politiikan alojen vä lisiä synergioita ke hittämällä sekä 
jäsenvaltioiden ja Euroopan unioni n yhteistyökumppanuutta lujittamalla. 
Tärkeänä tavoitteena on muuttaa suhtautumist apaa pk-yrityksiin ja yleensä yrittäjiin 
politiikkojen suunnittelussa ja suuren yl eisön keskuudessa niin  Euroopan unionin 
tasolla kuin jäsenvaltioissa . Onnistuakseen harjoitett avan pk-yrityspolitiikan on 
vastattava miljoonien eur ooppalaisten yritysten nykyisiin  odotuksiin koko politiikan 
laajalla rintamalla. Tiedonannossa kiinni tetään huomiota pk-yr itysten laajoihin 
käyttämättömiin voimavaroihin kasvun ja työllisyyden luomisessa ja ehdotetaan tapoja yksinkertaistaa sääntöjä ja säännöksiä, edistää yrityskulttuuria sekä avustaa pk-yrityksiä innovaatio-, rahoitus- ja koulut usjärjestelyissä ja etenkin pääsyssä 
eurooppalaisille ja kansainvälisille markki noille. Parempi yhte ydenpito sidosryhmiin 
ja niiden kuuleminen on olennainen osa tätä uutta pk-yrityspolitiikkaa. 
Tässä tiedonannossa esitettyjen tavoitteide n saavuttaminen edel lyttää kaikkien 
asianomaisten toimijoiden liikkeellelähtöä ja sitoutumista sekä julkisella että 
yksityisellä, niin alueellisella, kansallisel la kuin Euroopan tasolla. Komissio seuraa 
tiiviisti pk-yritysten taloudell ista kehitystä, asettaa etusijalle pk-yrityksille 
suunnattujen poliitikkojen koordinoinnin vahv istamisen EU:n ja jäsenvaltioiden 
tasolla sekä hyödyntää yhteisön säädöksiä ja  ohjelmia toteuttaak seen pk-yritysten 
kilpailukykyä tukevia toimia.