[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO |

Bryssel 19.5.2006

KOM(2006) 215 lopullinen

KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE, EUROOPAN PARLAMENTILLE, EUROOPAN TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE JA ALUEIDEN KOMITEALLE

i2010 – Ensimmäinen vuosikertomus eurooppalaisesta tietoyhteiskunnasta {SEC(2006) 604}

SISÄLLYSLUETTELO

1. Johdanto 3

2. i2010:n toteuttaminen tarkistetun Lissabonin strategian näkökulmasta 3

2.1. Viimeaikainen kehitys 3

2.2. i2010 muodostaa kasvua ja työllisyyttä edistävän Lissabonin strategian ytimen 4

3. Tulevaisuuden poliittiset painotukset 5

3.1. Yhtenäinen eurooppalainen tietoalue 5

3.2. Innovointi ja tutkimusinvestoinnit 7

3.3. Osallisuus sekä julkisten palvelujen ja elämänlaadun parantaminen 9

4. Päätelmät 12

KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE, EUROOPAN PARLAMENTILLE, EUROOPAN TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE JA ALUEIDEN KOMITEALLE

i2010 – Ensimmäinen vuosikertomus eurooppalaisesta tietoyhteiskunnasta

1. JOHDANTO

Euroopan komission i2010-aloite[1] muodostaa kasvua ja työllisyyttä edistävän uudistetun Lissabonin strategian ytimen. i2010:ssä ratkotaan uudenaikaisen tietoyhteiskunnan keskeisiä haasteita ja edistetään komission, jäsenvaltioiden ja kaikkien sidosryhmien välistä kumppanuutta, jotta digitaalitalous saataisiin palvelemaan Euroopan etua. Aloitteessa on yksilöity joukko keskeisiä toimia, jotka on määrä toteuttaa vuosina 2005–2010. Tässä tiedonannossa saatetaan ajan tasalle tietoyhteiskuntapoliittiset ja sähköisiin viestimiin liittyvät toimet kaudelle 2006–2007. Tiedonanto perustuu komission laatimaan valmisteluasiakirjaan, jossa tarkastellaan i2010-aloitteen keskeisiä toimia EU:ssa tapahtuneen tieto- ja viestintäteknologian kehityksen valossa.

EU on ottanut i2010:n omakseen. Jäsenvaltiot ovat sitoutuneet toteuttamaan i2010-hankkeen ja osallistumaan poliittisten strategioiden uudelleentarkasteluun i2010:n korkean tason ryhmässä[2]. Euroopan parlamentti on antanut painokkaan tukensa tietoyhteiskunnalle, jonka keskipisteessä ovat kansalaiset ja yleinen etu. Kevään 2006 Eurooppa-neuvostossa jäsenvaltioita ja komissiota kehotettiin toteuttamaan i2010-strategiaa tarmokkaasti. Tämä tiedonanto on ensimmäinen jatkotoimenpide kevään Eurooppa-neuvoston jälkeen, ja siinä vahvistetaan i2010:n keskeinen rooli Lissabonin tavoitteiden saavuttamisessa.

2. I2010:N TOTEUTTAMINEN TARKISTETUN LISSABONIN STRATEGIAN NÄKÖKULMASTA

2.1. Viimeaikainen kehitys

EU:n talouskasvu parani vuonna 2005, ja vuonna 2006 kasvun on ennustettu olevan 2 % luokkaa[3]. Tämä on kuitenkin selvästi alhaisempi kuin Yhdysvaltojen vuotuinen 2,7 % BKT:n kasvu vuosina 2000–2005. Euroopan tuottavuus on edelleen keskinkertainen ja sen t&k-investoinnit ovat vaatimattomia: vuonna 2004 niiden osuus BKT:sta oli ainoastaan 1,9 %[4]. On kiistatonta, että tieto- ja viestintäteknologia (TVT) on tuottavuuden kasvun keskeinen moottori ja sen hyödyntäminen lisää uudenaikaisten talouksien vaurautta. Tämä havainto ei ole kuitenkaan muuttunut tarvittaviksi käytännön toimiksi.

TVT on kasvun ja kilpailukyvyn lähde taistelussa EU:n maailmanlaajuisen kilpailuaseman heikentymistä vastaan. TVT-alan kasvu on ollut edelleen keskimääräistä suurempaa: vuonna 2005 tulojen on arvioitu kasvavan 3,6 %[5]. TVT on EU:n innovatiivisin ja tutkimuspainotteisin ala. Sen osuus kaikesta tutkimustoiminnasta vuosina 2000–2003 oli 25 %. Samaan aikaan sen osuus BKT:sta oli 5,6 %. TVT tuotti lisäksi ainakin 45 % EU:n tuottavuuden kasvusta vuosina 2000–2004.

Siltikään TVT:n panos ei riitä parantamaan EU:n maailmanlaajuista asemaa. Tuoreet tilastot osoittavat, että EU:n TVT-investoinnit jäävät edelleen kilpailijoistamme jälkeen. Yhdysvallat on vuodesta 2000 johdonmukaisesti investoinut TVT:hen lähes kaksi kertaa niin paljon kuin EU. Kiinasta on tullut TVT-hyödykkeiden suurin viejä. Se ohitti Japanin ja EU:n vuonna 2003 ja Yhdysvallat vuonna 2004[6]. TVT:n yleistyminen yrityksissä on ollut EU:ssa verkkaista. Lisäksi TVT:n vaikutus tuottavuuteen on laskenut huomattavasti verrattuna 1990-luvun jälkipuoliskoon ja on edelleen noin puolet Yhdysvaltain vastaavasta. Kaiken kaikkiaan ei ole mitään merkkejä sellaisesta kehityssuunnan muutoksesta tai TVT-kehityksen nopeutumisesta, joka voisi saattaa EU:n kestävälle kasvun ja kilpailukyvyn tielle.

Myönteistäkin kehitystä toki on. Digitaalisesta konvergenssista on vihdoin tulossa totta. Verkkoihin alettiin taas investoida vuosina 2004–2005, ja vuonna 2005 laajakaistatilaukset kasvoivat 60 %. Matkapuhelin- ja kaapelitelevisio-operaattorit tarjoavat palvelupaketteja, kuten "tripla-palveluja"[7] tai Internet-televisiota. Näistä palveluista saatavat tulot eivät kuitenkaan kata puhelutulojen menettämistä, ja yleisesti ottaen sähköisen viestinnän tulojen kasvu onkin hidastumassa. Euroopan johtoaseman säilyttäminen sähköisen viestinnän alalla edellyttää konvergenssikehityksen nopeutumista.

EU tarvitsee uutta puhtia, mikäli emme halua hidastaa siirtymistä osaamisyhteiskuntaan.

2.2. i2010 muodostaa kasvua ja työllisyyttä edistävän Lissabonin strategian ytimen

i2010 on osa uudistettua Lissabonin strategiaa. Uusi kumppanuuteen perustuva lähestymistapa on jo osoittautunut toimivaksi: EU:n tasolla eli yhteisön Lissabonin ohjelmassa on edistytty huomattavasti, ja kansallisella tasolla jäsenvaltiot esittelivät lokakuussa 2005 omat kolmivuotiset kansalliset uudistusohjelmansa

Kaikki jäsenvaltiot ovat luokitelleet tutkimus- ja innovaatiopolitiikat ensiarvoisen tärkeiksi ja viittaavat kansallisissa uudistusohjelmissaan[8] TVT:hen. Erityisiä painopisteitä ovat sähköinen hallinto, laajakaista ja tietotekniset taidot. Puolet jäsenvaltioista mainitsee lisäksi TVT:n käyttöönoton yrityksissä ja kotitalouksissa, sähköisen viestinnän sääntelyjärjestelmän täytäntöönpanon ja verkkoturvallisuuden. Kansallisissa uudistusohjelmissa TVT-kysymyksiä pidetään yleisesti haasteina ja siten niissä tuetaan TVT:n laajempaa käyttöönottoa. Ehdotettuihin toimiin ei kuitenkaan sisälly kauaskantoisempia elementtejä, kuten digitaalista konvergenssia tai TVT-tutkimusta ja –innovointia. Monissa uudistusohjelmissa viitataan lisäksi EU:n yleiseen i2010-kehykseen ja tunnustetaan sitä kautta yhteiset tavoitteet.

Komissio julkaisi tammikuussa 2006 kasvun ja työllisyyden vuotuisen edistymisraportin, jossa yksilöidään neljä ensisijaista tehtäväkenttää niin jäsenvaltioille kuin komissiollekin: i) suurempi panostus osaamiseen ja innovointiin, ii) erityisesti pk-yritysten liiketoimintapotentiaalin vapauttaminen, iii) vastaaminen globalisaation ja väestön ikääntymisen haasteisiin ja iv) kehitys kohti tehokasta ja yhdennettyä EU:n energiapolitiikkaa[9]. TVT:llä on kriittinen rooli kaikissa näissä tehtävissä, ja i2010 pystyy kattamaan ne kolmen pilarinsa puitteissa : yhtenäinen eurooppalainen tietoalue, innovointi ja tutkimusinvestoinnit sekä osallistaminen. Ahon raportissa[10] tehdään useita TVT-tutkimuksen ja -innovaatioiden kannalta tärkeitä ehdotuksia: Euroopan täytyy tukea kaikkialle ulottuvia teknologioita ja edistettävä innovatiivisten ja luovien markkinoiden kehitystä. Ahon raportissa tällaisista markkinoista esimerkkeinä mainitaan mm. sähköinen terveydenhuolto ja digitaalinen sisältö. Tarvitaan kumppanuuksia, joiden osapuolina on instituutioita, jäsenvaltioita ja yrityksiä. Tältä osin avainasemaan nousevat eurooppalaiset teknologiayhteisöt. On myös pyrittävä luomaan innovatiivisten tuotteiden ja palvelujen markkinoita yhdenmukaistamalla sääntely-ympäristöjä, hyödyntämällä mahdollisimman tehokkaasti standardiratkaisuja, käyttämällä julkisia hankintoja innovatiivisten hyödykkeiden kysynnän veturina ja edistämällä innovaatiokulttuuria. Jotkin näistä ehdotuksista on otettu komission vuotuiseen edistymisraporttiin ensimmäisen ensisijaisen tehtäväkentän alaisuuteen.

Toisen ja kolmannen ensisijaisen tehtäväkentän ("liiketoimintapotentiaalin vapauttaminen" ja "vastaaminen globalisaation ja väestön ikääntymisen haasteisiin") osalta merkityksellisiä ovat jäsenvaltioiden toimet sähköisen hallinnon toteuttamiseksi. Jäsenvaltiot tunnustavat, että sähköinen hallinto voi auttaa parantamaan sääntelyä, yksinkertaistamaan menettelyjä ja vastaamaan lisääntyvään sosiaali- ja terveyspalvelujen kysyntään, joka on vääjäämätön seuraus Euroopan väestön ikääntymisestä. Silti vain harva jäsenvaltio kytkee konkreettisesti TVT-painotuksensa Lissabonin yleisiin tavoitteisiin.

3. TULEVAISUUDEN POLIITTISET PAINOTUKSET

3.1. Yhtenäinen eurooppalainen tietoalue

i2010:ssä nimetään digitaalinen konvergenssi keskeiseksi muutostekijäksi. Siinä pyritään varmistamaan, että EU pystyy hyötymään täysimääräisesti yhtenäismarkkinoiden mahdollisuuksista ja lujittamisnäkymistä. Aloitteessa nähdään konvergenssille neljä haastetta: nopeus, runsas ja monipuolinen monikielinen sisältö, yhteentoimivuus ja turvallisuus. Siinä peräänkuulutetaan tietoyhteiskunnan ja sähköisten viestimien palveluille johdonmukaista viitekehystä investointien ja kilpailun edistämiseksi. Samalla on kuitenkin pidettävä mielessä yleisen edun mukaiset tavoitteet ja varmistettava kuluttajien etujen turvaaminen.

Vuonna 2005 komissio aloitti sähköisen viestinnän sääntelyjärjestelmän uudelleentarkastelun voidakseen varmistaa markkinoiden kilpailun kuluttajien hyötyjen lisäämiseksi sekä investointien ja innovaatioiden stimuloimiseksi. Tämä uudelleentarkastelu saatetaan loppuun vuonna 2006. Sen yhteydessä komissio tarkistaa merkityksellisiä markkinoita koskevaa suositustaan. Se laatii parhaillaan myös toimenpiteitä, joilla on tarkoitus alentaa kansainvälisten verkkovierailujen korkeita kustannuksia ja tehostaa yhtenäismarkkinoita.

Lisäksi komissio aikoo ehdottaa taajuushallinnon uudistamista helpottaakseen radiotaajuuksien saatavuutta. Johdonmukaisella yleiseurooppalaisella lähestymistavalla on välitön vaikutus kasvuun ja työpaikkoihin Euroopassa, esimerkiksi kun taajuuksia vapautuu siirryttäessä analogisesta digitaaliseen televisioon. Tämä voi puolestaan stimuloida langatonta laajakaistaa ja uusien yleiseurooppalaisten palvelujen kehittämistä. Komissio aikoo myös arvioida mobiilitelevision standardoinnin ja yhteentoimivuuden kehittymistä.

Vuonna 2005 komissio teki ehdotuksen "televisio ilman rajoja" - direktiivin ajanmukaistamiseksi. Tarkoitus on luoda tasapuoliset toimintaedellytykset kaikille yrityksille, jotka tarjoavat televisiotyyppisiä palveluja niiden toimitusteknologiasta riippumatta. Ehdotus on menossa yhteispäätösmenettelyyn neuvoston ja Euroopan parlamentin kanssa.

Uusien laitteiden, verkkojen ja palvelujen tullessa markkinoille EU:lla on edessään yhä enemmän uusia haasteita, kuten digitaalisen tekijänoikeussuojatun aineiston Euroopan laajuinen tarjonta, digitaalisten oikeuksien hallintaratkaisujen käyttöönotto, tarve pitää kuluttajansuojasäännöt ajan tasalla sekä laittoman sisällön verkkojakelun torjunta. Suositus verkkomusiikkipalveluihin liittyvästä EU:n laajuisesta tekijänoikeuden hallinnoinnista[11] on ensimmäinen askel, joka osoittaa, että komissio on sitoutunut kehittämään yhtenäistä eurooppalaista tietoaluetta poistamalla asteittain esteet sellaisilta yleiseurooppalaisilta palveluilta, jotka edellyttävät tekijänoikeutta verkkoympäristössä.

Euroopan kansalaiset ja kuluttajat voivat saada konvergenssista monenlaisia hyötyjä alkaen helpommasta pääsystä laajempaan tietovalikoimaan aina parempiin valmiuksiin luoda ja jaella omaa sisältöä. Vuonna 2006 näitä asioita tullaan käsittelemään verkkosisältöä koskevassa tiedonannossa (Content Online) , joka perustuu komission vuonna 2005 käynnistämään verkkoelokuva-aloitteeseen ( Film Online) . Monet ihmiset ovat kuitenkin vielä haluttomia käyttämään tietoyhteiskunnan ja sähköisten viestimien palveluja turvallisuuteen ja yksityisyyteen liittyviin huoliin vedoten. Roskapostia ja haittaohjelmia koskeva tiedonanto, tietoverkkorikollisuutta ja uudenmuotoista Internet-rikollisuutta käsittelevä tiedonanto sekä uusi turvallisuusstrategia tulevat vastaamaan turvallisuutta koskeviin huoliin yleisellä tasolla.

Vuosina 2006–2007 komissio aikoo:

- tehdä ehdotuksia sähköisen viestinnän sääntelyjärjestelmän uudelleentarkastelua varten, mukaan luettuina ehdotukset merkityksellisiä markkinoita koskevan suosituksen tarkistamiseksi ja kansainvälisten verkkovierailujen sääntelemiseksi

- edistää taajuushallinnon tehostamista

- arvioida mobiilitelevisiopalvelujen standardoinnin ja yhteentoimivuuden kehittymistä

- jatkaa Film Online -aloitetta Content Online -aloitteella ja esitellä ehdotuksensa tiedonannossa loppuvuodesta 2006;

- käsitellä luotettavuuteen, yksityisyyteen ja turvallisuuteen liittyviä kysymyksiä tulevassa EU:n turvallisuusstrategiaa koskevassa tiedonannossa (alkuvuodesta 2006) ja tietoverkkorikollisuutta sekä roskapostia ja haittaohjelmia koskevissa tiedonannoissa

- tarkastella kuluttajansuojasäännöksiä uusimman teknologian kehityksen valossa

- jatkaa konvergenssin poliittisten vaikutusten analysointia yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa i2010:n korkean tason ryhmässä.

3.2. Innovointi ja tutkimusinvestoinnit

Tutkimus ja innovointi

Kasvua ja työpaikkoja käsittelevän Lissabonin ohjelman vuoden 2006 edistymisraportissa tehdään selväksi, että EU ei todennäköisesti saavuta tavoitettaan eli t&k-menojen 3 prosentin osuutta BKT:stä . Tutkimus pysyy kuitenkin ensisijaisena painopistealueena rahoituskehyksessä, ja komission seitsemännessä t&k-puiteohjelmassa ehdottamat TVT-tutkimuksen painopistealueet ovat saaneet laajaa tukea neuvostossa ja parlamentissa. Lissabonin ohjelman vuotuisessa edistymisraportissa on tehty konkreettisia ehdotuksia osaamis- ja innovaatioinvestointien lisäämiseksi juuri Ahon raportin mukaisesti. Edistymisraportissa mainitaan esimerkiksi julkiset hankinnat alueena, jolla on huomattavaa innovaatiopotentiaalia.

Vuonna 2005 komissio toteutti useita Ahon raportin suuntaisia TVT-alan toimia:

- Tutkimustoimintakumppanuutta lujitettiin perustamalla yhdeksän eurooppalaista TVT-teknologiayhteisöä, joista kaksi[12] työskentelee yhdessä komission ja jäsenvaltioiden kanssa yhteisten teknologia-aloitteiden[13] luomiseksi. Komission ja jäsenvaltioiden t&k-ohjelmien koordinoinnin tehostamisessa otettiin ensimmäiset askeleet.

- Komissio järjesti kuulemisia TVT:hen liittyvistä innovaatiojärjestelmistä ja tavoista lujittaa niiden linkkejä tutkimukseen. Yksi katetuista alueista oli standardointi: vuoden 2006 TVT-standardoinnin työohjelman myötä TVT on myös tunnustettu tärkeäksi osa-alueeksi Euroopan standardointitoimintasuunnitelmassa, jossa standardointipolitiikkaa tullaan tarkastelemaan uudelleen vuosina 2006 ja 2007. Jäsenvaltiot ovat ryhtyneet keskustelemaan innovaatioiden esikaupallisen vaiheen julkisista hankinnoista EU:n tasolla TVT-tutkimuksen ja -innovaatioiden edistämiseksi. Joitakin näistä aiheista saatetaan käsitellä tulevassa TVT-tutkimusta ja -innovaatioita koskevassa tiedonannossa.

- Komissio käynnisti aloitteet (INNOVA ja PRO-INNO) innovaatiopolitiikkojen ja niiden toteuttamisen parantamiseksi sellaisilla alueilla kuin standardit, hankinnat, rahoituksen saanti, klustereiden muodostaminen, teknologiansiirto, teollis- ja tekijänoikeudet (IPR) ja innovaatiojohtaminen.

Lisäksi komissio hyväksyi kilpailukyvyn ja innovoinnin ohjelman (CIP). Siihen sisältyy TVT-politiikan tukiohjelma TVT:n yleistämistä varten, millä on suora yhteys i2010:n painotuksiin. Komissio on myös lokakuussa 2005 antamassaan teollisuuspolitiikkaa koskevassa tiedonannossa[14] suunnitellulla tavalla perustanut TVT-työryhmän, jonka koostumus on poikkileikkaus eri sidosryhmistä. Työryhmän tehtävä on kartoittaa TVT-alan kilpailukykyä.

Vuosina 2006–2007 komissio aikoo:

- hyväksyä seitsemännen puiteohjelman työohjelman

- ehdottaa kahta yhteistä teknologia-aloitetta (nanoelektroniikka ja sulautetut järjestelmät)

- antaa TVT-alan tutkimusta ja innovointia koskevan tiedonannon

- analysoida julkisista hankinnoista annettujen direktiivien mahdollista soveltamista esikaupallisen vaiheen hankintoihin ja innovaatioiden hankintaan t&k-tulosten käyttöönottoa varten

- tarkastella uudelleen TVT:n standardointia

- hyväksyä TVT-politiikan tukiohjelman työohjelman

- kartoittaa alan kilpailukykyä TVT-työryhmässä ja sen jälkeen i2010:n korkean tason ryhmässä.

TVT:n yleistyminen

Eurooppa on investoinut TVT:hen Yhdysvaltoja vähemmän ja myöhemmin. Yhdysvallat on myös tehokkaampi TVT:n käyttäjä ja saa TVT-investoinneista nopeammin hyötyjä. Sähköisen liiketoiminnan kehittämisessä voitaisiin hyötyä huomattavista muutoksista, joita tapahtuu ohjelmistoteollisuudessa, kun tuotteiden myynnistä siirrytään tilauspohjaiseen palvelujen tarjontaan. Tämä on poikimassa huomattavia muutoksia maailmantalouden innovatiivisilla ja kilpailukykyisillä markkinalohkoilla ja se on omalta osaltaan elvyttänyt IT-markkinoita, jotka vuonna 2005 kasvoivat EU:ssa 4,1 % ja koko maailmassa 4,8 %[15].

Uudet ohjelmisto- ja palveluarkkitehtuurit mahdollistavat paitsi yritysten sisäisten prosessien yhdistämisen myös yritysten verkottumisen, mikä luo uusia yhteistoimintaympäristöjä. Näiden kehitysaskelten keskeisiä mahdollistavia taustateknologioita ovat Grid-teknologiat[16] ja palvelusuuntautuneet arkkitehtuurit eli alat, joiden tutkimuksessa Eurooppa on johtavassa asemassa. TVT:llä voi olla myös mullistava vaikutus yrityksiin ja markkinoihin, kuten on jo käynyt ilmi valmistusteollisuudessa tai jälleenmyynnissä etätunnistuslaitteiden (RFID) yleistyessä. Komissio kuulee parhaillaan eri sidosryhmiä esimerkiksi standardoinnista, yhteentoimivuudesta, taajuustarpeista sekä yksityisyys- ja tietosuojaongelmista RFID:n osalta, ja aikoo tehdä poliittisia ehdotuksia vuoden 2006 kuluessa.

Tämä kehitys näkyy tehokkuushyötyinä, jos yritykset osaavat yhdistää TVT-investointeihinsa liiketoimintaprosessiensa uudelleenorganisoinnin. Tältä osin keskeisenä rajoitteena ovat edelleenkin tietotekniset taidot, mitä varten on perustettu eurooppalainen tietoteknisten taitojen foorumi ( European eSkills Forum ). eBSN-verkko ( European eBusiness Support Network for SMEs ) pyrkii parantamaan sähköistä liiketoimintaa koskevien nykyisten eurooppalaisten politiikka-aloitteiden välisiä synergioita ja edistämään pk-yritysten kilpailukykyä TVT:n käytön kautta. Edistymisraportissa yksilöidään "erityisesti pk-yritysten liiketoimintapotentiaalin vapauttaminen" toiseksi ensisijaiseksi tehtäväkentäksi kasvun ja työpaikkojen lisäämiseksi EU:ssa. i2010-aloitteessa tarkastellaan puolestaan tarvetta poistaa teknologiset, organisatoriset ja oikeudelliset esteet TVT:n käyttöönotolle yrityksissä. Vuonna 2006 etusijalla on uusien kehityssuuntausten tunnistaminen ja analysointi sekä poliittisten toimien tarpeen arviointi. Näillä aloilla tehtävässä työssä voidaan pohjata eri aloitteisiin, kuten Grid-verkkoihin, yhteentoimivuuteen tai digitaalisiin ekosysteemeihin sekä tutkimustulosten parempaan sisällyttämiseen liiketoimintaprosesseihin.

Vuosina 2006–2007 komissio aikoo:

- saattaa loppuun julkisen keskustelun RFID:stä ja antaa loppuvuodesta 2006 tiedonannon

- tarkastella uudelleen sähköisen liiketoiminnan politiikkoja ja kehityssuuntia (2006) ja määritellä tarvittavat poliittiset toimet (2007).

3.3. Osallisuus sekä julkisten palvelujen ja elämänlaadun parantaminen

Osallisuus

i2010-aloitteen kolmannessa pilarissa yhdistetään tietoyhteiskuntaan osallistamisen eri politiikat yhdenmukaiseksi ja koordinoiduksi viitekehykseksi , jolla tuetaan kestävää kasvua ja eurooppalaista yhteiskuntamallia. i2010:ssä määritellyt osallistamispolitiikat kattavat ikääntymisen, esteettömyyden, digitaalisen kahtiajaon, sähköisen hallinnon, tietotekniset taidot ja kulttuurit. Maantieteellisiä eroja, esteettömyyttä ja tietoteknisiä taitoja käsitellään vakiintuneissa EU-politiikoissa, joissa on vahva tietoyhteiskuntaulottuvuus, mutta tuleva eInclusion -aloite tulee olemaan laaja-alaisempi. Vuonna 2005 ja alkuvuodesta 2006 saavutettiin merkittävää edistymistä tiedonantojen ”Laajakaistan levinneisyyserojen umpeen kurominen ”[17] ja ”Esteetön tietoyhteiskunta” [18] myötä. Vuoden 2006 eInclusion -ministerikokous Riiassa tulee olemaan lähtölaukaus tietoyhteiskuntaan osallistamista koskevalle vuoden 2008 eurooppalaiselle aloitteelle.

Vuosina 2006–2007 komissio aikoo:

- jatkaa esteetöntä tietoyhteiskuntaa koskevan tiedonannon mukaisten sitoumusten toteuttamista

- tukea tietofoorumin perustamista laajakaistaa koskevien parhaiden käytäntöjen vaihtamista varten ja järjestää maaseutuyhteisöjen laajakaistaa käsittelevän mittavan konferenssin

- laatia jäsenvaltioiden kanssa Riian eInclusion -konferenssin ministerijulistuksen

- jatkaa tietoteknisten taitojen edistämistä: tulevia toimia ovat verkko-opiskeluaiheinen konferenssi ja tiedonanto TVT:n käytöstä koulutuksessa elinikäisen oppimisen ja innovoinnin tukemiseksi.

Julkisten palvelujen parantaminen

Uudistetussa Lissabonin strategiassa korostetaan julkisten palvelujen roolia kasvu- ja kilpailukykytavoitteiden saavuttamisessa. TVT:n käyttö julkisissa palveluissa voi auttaa saavuttamaan EU:n yleiset ensisijaiset tavoitteet, joita painotetaan kasvua ja työpaikkoja käsittelevän Lissabonin ohjelman vuotuisessa edistymisraportissa: julkisen talouden saattaminen kestävälle pohjalle ja hallinnollisten menettelyjen yksinkertaistaminen. Kaikki jäsenvaltiot jakavat nämä ensisijaiset tavoitteet suhtautumisessaan sähköiseen hallintoon ja muihin julkisiin palveluihin, mukaan luettuna Euroopan komissio omassa e-Commission -aloitteessaan[19]. Näiden tavoitteiden toteuttamisessa on edistytty; ennen kaikkea on sovittu keskeisistä edellytyksistä ja päämääristä TVT-pohjaisten julkisten palvelujen koordinoidussa toteuttamisessa.

Marraskuussa 2005 hyväksytyssä sähköistä hallintoa koskevassa ministerijulistuksessa määritetään EU:n painopistealueet TVT-pohjaisten julkisten palvelujen osalta. Sähköistä terveydenhuoltoa koskevan toimintasuunnitelman antaminen vuonna 2004 ja sen toteuttaminen ovat olleet merkittäviä saavutuksia terveydenhuoltojärjestelmien uudistamisessa. Näillä aloilla suoritettava työ on merkityksellistä kahden Lissabonin tavoitteen kannalta: ”Vastaaminen globalisaation ja väestön ikääntymisen haasteisiin” ja ”Erityisesti pk-yritysten liiketoimintapotentiaalin vapauttaminen”. Komissio antoi helmikuussa 2006 yleiseurooppalaisten sähköisten viranomaispalvelujen yhteentoimivuutta koskevan tiedonannon[20], jossa yksilöidään näiden palvelujen edellyttämiä eri yhteentoimivuustekijöitä. Tiedonannossa pyydetään jäsenvaltioita tekemään yhteistyötä Euroopan tason yhteentoimivuuden toteuttamiseksi. Huhtikuussa 2006 hyväksytyssä sähköisen hallinnon toimintasuunnitelmassa hahmotellaan tiekartta lukuisten sähköistä hallintoa koskevien tavoitteiden saavuttamiseksi vuoteen 2010 mennessä. Komissio on maaliskuussa 2006 julkaissut sähköisen terveydenhuollon yhteentoimivuutta koskevan valmisteluasiakirjan, jonka pohjalta tullaan vuonna 2007 antamaan suositus.

Sähköiset hankinnat ovat keskeinen tekijä julkisten palvelujen parantamisstrategiassa, ja yhteentoimivuus, tunnistaminen ja todentaminen ovat aiheita, joita kehitetään niin sähköisen hallinnon kuin sähköisen terveydenhuollonkin alalla. Tehokkaita ja käyttäjälähtöisiä palveluja kehitetään etupäässä kansallisella tasolla, kun taas EU-tason pilottihankkeissa käsitellään yleiseurooppalaista ulottuvuutta ja sähköisten viranomaispalvelujen roolia keskeisten edellytysten luojana. Hankkeiden keskeisiä aiheita ovat käyttäjätunnistus, yhteentoimivuus ja turvallisuus. Kokemus on osoittanut, että hankkeissa on saavutettava kriittinen massa, jotta niistä saadaan parhaat mahdolliset tulokset ja varmistetaan jonkinasteinen valtioiden rajat ylittävä yhteentoimivuus. Vuoden 2005 IDABC-työohjelmaan sisällytettiin valmistelevia toimenpiteitä, joita nyt toteutetaan. Vuonna 2006 osassa eTEN-toimista keskitytään valmistelemaan suuren mittakaavan pilottihankkeita, joita toteutetaan CIP-ohjelmassa vuodesta 2007 alkaen

Vuosina 2006–2007 komissio aikoo:

- käynnistää sähköistä hallintoa koskevan toimintasuunnitelman ja ehdottaa strategisia suuntaviivoja TVT-pohjaisille julkisille palveluille

- perustaa Internetiin EU:n kansanterveysportaalin ja valmistella sähköisen terveydenhuollon yhteentoimivuutta koskevaa suositusta

- käynnistää pilottihankkeita, joissa teknologisia, oikeudellisia ja organisatorisia ratkaisuja testataan toiminnallisessa laajuudessa viranomaispalvelujen saattamiseksi verkkoon (2007).

Elämänlaatu

TVT:n vaikutus elämänlaatuun ja kestävään kehitykseen jää usein huomaamatta. i2010-aloitteessa pyritäänkin lisäämään asian näkyvyyttä käynnistämällä lippulaivahankkeita, joissa ratkotaan keskeisiä yhteiskunnallisia haasteita: yhteiskunnan ikääntymistä, turvallista ja puhdasta liikennettä sekä kulttuurin monimuotoisuutta. Kullekin näistä alueista on ehdotettu omaa TVT-lippulaiva-aloitetta.

Vuonna 2005 käynnistettiin digitaalisia kirjastoja ja älyautoja koskevat aloitteet. Vuonna 2006 annetaan ehdotus suositukseksi digitoinnista ja digitaalisesta säilytyksestä. Vuonna 2006 annetaan myös tiedonanto, jossa käsitellään digitaalisten kirjastojen ja TVT-verkkojen huomattavaa vaikutusta tieteelliseen vertaisarviointiin, julkaisutapoihin ja eurooppalaiseen tutkimusalueeseen. Eurooppalaisen digitaalisen kirjaston korkean tason ryhmä on aloittanut toimintansa ja tuo yhteen keskeiset sidosryhmät elinkeinoelämän ja kulttuurilaitosten piiristä. Ryhmässä pohditaan esimerkiksi julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyötä digitoinnin ja tekijänoikeuksien alalla. Kolmas aloite “TVT itsenäisen elämän tekijänä ikääntyvässä yhteiskunnassa” käynnistetään vuonna 2006.

TVT voi olla aktiivinen tekijä myös teollisuuden ja yhteiskunnan ympäristövaikutusten pienentämisessä ja kehitettäessä keskeisiä välineitä EU:n kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamista varten. Komissio aikoo tämän vuoksi ehdottaa neljättä TVT-lippulaiva-aloitetta vuodelle 2007. Sen aiheena on TVT:n potentiaali kestävässä kasvussa, energiatehokkuudessa ja jätteen vähentämisessä.

Vuosina 2006–2007 komissio aikoo:

- käynnistää TVT-lippulaiva-aloitteen “TVT itsenäisen elämän tekijänä ikääntyvässä yhteiskunnassa”

- toteuttaa ”Älyautot”-lippulaiva-aloitteen

- toteuttaa ”Digitaaliset kirjastot” -lippulaiva-aloitteen, tehdä ehdotuksen suositukseksi digitoinnista ja digitaalisesta säilytyksestä sekä ehdotuksen tiedonannoksi tieteellisen tiedon digitaalisista kirjastoista

- ehdottaa neljättä TVT-lippulaiva-aloitetta ”TVT kestävän kasvun tekijänä ”.

4. PÄÄTELMÄT

i2010-aloitteessa yksilöidyt haasteet ovat edelleen ajankohtaisia, mutta niiden kimppuun on käytävä entistä tarmokkaammin. Ei riitä, että poliittisten vaikuttajien on tiedostettava paremmin TVT-kehityksen nopeuttamisen tarve; heidän olisi myös laadittava politiikkaa TVT-alan myönteisten kehityssuuntien laajentamiseksi. Erityisiä painopistealueita ovat laajakaistastrategioiden toteuttaminen, yhdenmukainen suhtautuminen sisältöön ja taajuuksiin, tutkimus- ja innovaatiostrategioiden integrointi ja kunnianhimoisemmat julkiset palvelut. Nyt on tarpeellisempaa kuin koskaan saattaa Euroopan TVT-politiikat sellaiseen kuntoon, että niillä saadaan kurottua tärkeimpien maailmanlaajuisten kilpailijoidemme etumatka umpeen.

Niinpä i2010-aloitteen kolme keskeistä viestiä myös vuosina 2006–2007 ovat:

- Kiireellisyys: TVT:n rooli kasvun ja työpaikkojen edistäjänä tunnustetaan yhä laajemmin, mutta tämä pitäisi muuntaa käytännön toimiksi: tarvitaan strateginen, mikro- ja makropolitiikan yhdistävä lähestymistapa kansallisissa uudistusohjelmissa esitettyihin digitaalisen konvergenssin mahdollisuuksiin. Tarvitaan myös i2010:n alaisten lainsäädäntöehdotusten nopeaa käsittelyä, jotta Eurooppa voisi hyötyä täysimääräisesti digitaalisen konvergenssin nopealiikkeisistä vaikutuksista kasvuun ja kilpailukykyyn.

- Kumppanuus: Komission, jäsenvaltioiden ja sidosryhmien on toimittava yhdessä ja jaettava vastuuta Lissabonin strategian ja i2010:n toteuttamisessa paitsi innovaatioita haittaavien pullonkaulojen kartoittamiseksi myös politiikkojen määrätietoiseksi koordinoimiseksi koko Euroopassa, jotta pystyttäisiin perustamaan yhtenäinen, 25 EU-jäsenvaltion tietoalue.

- Toiminta: EU:ssa vallitsee periaatteellinen yksimielisyys TVT:n tärkeydestä kasvulle, työllisyydelle ja elämänlaadulle, mutta siitä on siirryttävä konkreettisiin toimiin panemalla tarmokkaasti täytäntöön kilpailukykyä tukevaa sääntelyä ja politiikkaa sekä hyödyntämällä julkishallintojen taloudellista painoarvoa kansalaisia, kasvua ja työpaikkoja hyödyttävien innovatiivisten palvelujen edistämiseksi.

[1] KOM(2005) 229.

[2] Päätös 2006/215/EY.

[3] KOM(2006) 30.

[4] KOM (2006) 30.

[5] Mikäli toisin ei ole mainittu, lähdetiedot löytyvät oheisesta valmisteluasiakirjasta.

[6] OECD Information Technology Outlook 2006, tulossa.

[7] Triple play, jossa sama operaattori tai palveluntarjoaja toimittaa puhelu-, data- ja televisiopalvelut.

[8] Esim. yhdennetty suuntaviiva nro 9: ”Tieto- ja viestintätekniikan leviämisen ja tehokkaan käytön edistämiseksi sekä osallistavan tietoyhteiskunnan luomiseksi…”.

[9] KOM( 2006) 30.

[10] "Creating an innovative Europe" , Hampton Courtin huippukokouksen jälkeen asetetun, t&k-toimintaa ja innovointia käsitelleen riippumattoman asiantuntijaryhmän raportti tammikuulta 2006. Ryhmän puheenjohtajana toimi Esko Aho.

[11] Suositus 2005/737/EY.

[12] Nanoelektroniikka ja sulautetut järjestelmät.

[13] Yhteiset teknologia-aloitteet (JTI) ovat seitsemännessä puiteohjelmassa kaavailtuja uudentyyppisiä julkis-yksityisiä kumppanuuksia. Niitä perustetaan toteuttamaan tiettyjen teknologiayhteisöjen määrittelemiä strategisia tutkimuslinjauksia, joiden mittakaava on niin kunnianhimoinen, että se edellyttää huomattavaa julkisten ja yksityisten investointien ja tutkimusresurssien valjastamista.

[14] KOM(2005) 474.

[15] EITO 2006.

[16] Grid tarjoaa valtavaa tehoa tilauspohjaiseen tietojenkäsittelyyn ja tietämyksen hallintaan yhdistämällä erillisten tietokoneiden resursseja verkon (yleensä Internetin) kautta.

[17] KOM(2006) 129.

[18] KOM(2005) 425.

[19] Päätös C(2005) 4473.

[20] KOM(2006) 45.