Kehotus huomautusten esittämiseen luonnoksesta valtiontukia koskevaksi komission yleiseksi ryhmäpoikkeusasetukseksi

(2007/C 210/10)

Asianomaiset voivat esittää huomautuksensa kuukauden kuluessa tämän asetusluonnoksen julkaisemisesta. Huomautukset on lähetettävä osoitteeseen:

Luonnos asetetaan saatavilla myös verkkosivustolle osoitteeseen:

http://ec.europa.eu/comm/competition/state_aid/reform/reform.cfm

LUONNOS KOMISSION ASETUKSEKSI N:o …/…,

annettu … 2007,

tietyt tukimuodot yhteismarkkinoille soveltuviksi toteavien EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 92 ja 93 artiklan soveltamisesta tiettyihin valtion monialaisen tuen muotoihin 7 päivänä toukokuuta 1998 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 994/98 (1) ja erityisesti sen 1 artiklan 1 kohdan a ja b alakohdan,

on julkaissut tämän asetuksen luonnoksen (2),

on kuullut neuvoa-antavaa valtiontukikomiteaa,

sekä katsoo seuraavaa:

(1) Asetuksella (EY) N:o 994/98 komissio valtuutetaan säätämään perustamissopimuksen 87 artiklan mukaisesti, että pienille ja keskisuurille yrityksille, jäljempänä ’pk-yritykset’, myönnettävä tuki, tutkimus- ja kehitystyöhön myönnettävä tuki, ympäristönsuojelutuki, työllisyys- ja koulutustuki sekä komission kunkin jäsenvaltion osalta alueellisen tuen myöntämistä varten hyväksymien karttojen mukainen tuki soveltuu tietyin edellytyksin yhteismarkkinoille ja vapautetaan perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdassa määrätystä ilmoitusvaatimuksesta.

(2) Komissio on soveltanut perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklaa useissa päätöksissä ja sillä on riittävä kokemus yleisten soveltuvuusperusteiden määrittämiseksi pk-yrityksille tukialueilla ja niiden ulkopuolella investointituen ja riskipääomaohjelmien muodossa sekä tutkimuksen ja kehityksen alalla myönnetyn tuen osalta erityisesti Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta pienille ja keskisuurille yrityksille myönnettyyn valtiontukeen 12 päivänä tammikuuta 2001 annetun komission asetuksen (EY) N:o 70/2001 (3), komission asetuksen (EY) N:o 70/2001 muuttamisesta sen soveltamisalan laajentamiseksi koskemaan tukea tutkimus- ja kehitystyöhön 25 päivänä helmikuuta 2004 annetun komission asetuksen (EY) N:o 364/2004 (4) sekä valtiontukea ja riskipääomaa koskevan komission tiedonannon (5) ja valtiontuesta pieniin ja keskisuuriin yrityksiin tehtävien riskipääomasijoitusten edistämiseksi annettujen yhteisön suuntaviivojen (6) täytäntöönpanon tuloksena.

(3) Komissiolla on myös erityisesti Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta koulutustukeen 12 päivänä tammikuuta 2001 annetun komission asetuksen (EY) N:o 68/2001 (7), Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta työllisyystukeen 12 päivänä joulukuuta 2002 annetun komission asetuksen (EY) N:o 2204/2002 (8), tutkimus- ja kehitystyöhön myönnettävälle valtion tuelle annettujen yhteisön puitteiden (9), tutkimus- ja kehitystyöhön sekä innovaatiotoimintaan myönnettävälle valtiontuelle annettujen yhteisön puitteiden (10), valtiontuesta ympäristönsuojelulle annettujen yhteisön suuntaviivojen (11) ja alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen (12) täytäntöönpanon tuloksena riittävästi kokemusta perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta koulutustuen, työllisyystuen, ympäristönsuojelutuen, tutkimus- ja kehitystuen sekä pk-yrityksille ja suurille yrityksille myönnettävän aluetuen aloilla.

(4) Edellä mainittujen asetusten soveltamisesta saadun kokemuksen perusteella voidaan todeta, että joitakin niissä säädettyjä edellytyksiä on aiheellista mukauttaa. Yksinkertaistamiseen liittyvistä syistä ja komission harjoittaman tukien valvonnan tehostamiseksi kyseiset asetukset olisi korvattava yhdellä asetuksella.

(5) Tällä asetuksella olisi myönnettävä poikkeus kaikille siinä säädetyt merkitykselliset edellytykset täyttäville tuille ja kaikille tukiohjelmille, joista myönnettävät tuet täyttävät kaikki tässä asetuksessa säädetyt merkitykselliset edellytykset. Tuen valvonnan tehostamiseksi tukiohjelmasta myönnettyyn yksittäiseen tukeen ja tukiohjelman ulkopuolella myönnettyyn yksittäiseen tapauskohtaiseen tukeen, ei kuitenkaan tukiohjelmiin, olisi sisällytettävä erillinen viittaus tähän asetukseen ja komission kyseisille toimenpiteille antamaan tunnistenumeroon. Voidakseen valvoa tämän asetuksen täytäntöönpanoa komission olisi lisäksi saatava jäsenvaltioilta kaikki tarvittavat tiedot tämän asetuksen nojalla toteutetuista toimenpiteistä. Sitä, että jäsenvaltio jättää toimittamatta kohtuullisessa määräajassa tiedot kyseisistä tukitoimenpiteistä, voidaan tämän vuoksi pitää osoituksena siitä, että tässä asetuksessa säädetyt edellytykset eivät täyty. Jos jäsenvaltio jättää toimittamatta tukitoimenpiteen valvonnan mahdollistavat tiedot, komissio voi sen vuoksi päättää, että asetuksen tai asian kannalta merkityksellisen osan asetuksesta soveltaminen kyseiseen jäsenvaltioon olisi keskeytettävä. Jäsenvaltion toimitettua oikeat ja kattavat tiedot komission olisi annettava sille jälleen lupa soveltaa asetusta kokonaisuudessaan.

(6) Perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun valtiontuen, joka ei kuulu tämän asetuksen soveltamisalaan, olisi kuuluttava edelleen perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdassa määrätyn ilmoitusvaatimuksen piiriin. Tämä asetus ei rajoita jäsenvaltioiden mahdollisuutta ilmoittaa tuesta, jonka tavoitteet vastaavat tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvia tavoitteita. Komissio arvioi kyseiset tuet erityisesti tässä asetuksessa säädettyjen edellytysten perusteella ja komission antamien erityisten suuntaviivojen tai puitteiden mukaisin perustein aina, kun kyse on tällaisen erityisvälineen soveltamisalaan kuuluvasta tukitoimenpiteestä.

(7) Tätä asetusta ei pitäisi soveltaa vientitukeen eikä tukeen, jolla suositaan kotimaisia tuotteita tuontituotteiden kustannuksella. Sitä ei pitäisi soveltaa varsinkaan tukeen, jolla rahoitetaan jakeluverkon perustamista ja toimintaa muissa maissa. Tuki messujen osallistumiskustannuksiin tai sellaisista selvityksistä tai konsulttipalveluista aiheutuviin kustannuksiin, joita tarvitaan uuden tai olemassa olevan tuotteen tuomiseksi uusille markkinoille, ei yleensä ole vientitukea.

(8) Tätä asetusta olisi sovellettava käytännöllisesti katsoen kaikilla aloilla. Kalastuksen ja vesiviljelyn alalla tällä asetuksella olisi myönnettävä poikkeus vain tutkimuksen ja kehityksen aloilla myönnettävälle tuelle, riskipääoman muodossa myönnettävälle tuelle, koulutustuelle sekä epäedullisessa asemassa olevien ja alentuneesti työkykyisten työntekijöiden hyväksi myönnettävälle tuelle.

(9) Maatalousalalla tällä asetuksella olisi maataloustuotteiden alkutuotantoon sovellettavien erityissääntöjen vuoksi myönnettävä poikkeus vain tutkimuksen ja kehityksen aloilla myönnettävälle tuelle, riskipääoman muodossa myönnettävälle tuelle, koulutustuelle, ympäristönsuojelutuelle sekä epäedullisessa asemassa olevien ja alentuneesti työkykyisten työntekijöiden hyväksi myönnettävälle tuelle.

(10) Maataloustuotteiden ja muiden kuin maataloustuotteiden jalostuksen ja markkinoille saattamisen välisten yhtäläisyyksien vuoksi tätä asetusta olisi sovellettava maataloustuotteiden jalostukseen ja markkinoille saattamiseen, jos ne täyttävät tietyt edellytykset.

(11) Tässä asetuksessa tarkoitetuksi jalostukseksi tai markkinoille saattamiseksi ei pitäisi katsoa maatilatoimintaa, joka on tarpeen tuotteen valmistamiseksi ensimyyntiä varten, eikä ensimyyntiä jälleenmyyjille tai jatkojalostajille. Euroopan yhteisöjen tuomioistuin on todennut, että silloin kun yhteisö on päättänyt tiettyä maatalouden alaa koskevan yhteisen markkinajärjestelyn käyttöönotosta, jäsenvaltioiden on pidätyttävä kaikista sellaisista toimenpiteistä, jotka saattaisivat vaarantaa tämän järjestelyn tai joilla siitä poikettaisiin. Tätä asetusta ei sen vuoksi pitäisi soveltaa tukeen, jonka määrä vahvistetaan ostettujen tai markkinoille saatettujen tuotteiden hinnan tai määrän perusteella, eikä tukeen, johon liittyy velvoite jakaa tuki alkutuottajien kanssa.

(12) Kivihiiliteollisuuden valtiontuesta 23 päivänä heinäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1407/2002 (13) mukaisesti tätä asetusta ei pitäisi soveltaa kivihiilialalla toimiville yrityksille myönnettyyn tukeen lukuun ottamatta koulutustukea, tutkimus- ja kehitystukea sekä ympäristönsuojelutukea.

(13) Jos aluetukiohjelmalla pyritään alueellisten tavoitteiden saavuttamiseen, mutta ohjelma suunnataan tietyille toimialoille, sen tavoite ja todennäköiset vaikutukset saattavat olla ennemminkin alakohtaisia kuin horisontaalisia. Tietyille toimialoille suunnattuja aluetukiohjelmia ei sen vuoksi pitäisi sisällyttää ilmoitusvaatimuksesta myönnettävän vapautuksen soveltamisalaan. Matkailualalla on kuitenkin tärkeä merkitys kansantalouksille ja yleisesti ottaen erityisen myönteinen vaikutus alueelliseen kehitykseen. Matkailutoimintaa koskevat alueelliset tukiohjelmat olisi sen vuoksi vapautettava ilmoitusvaatimuksesta.

(14) Valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi annetuissa yhteisön suuntaviivoissa (14) tarkoitetuille vaikeuksissa oleville yrityksille myönnetty tuki olisi arvioitava kyseisten suuntaviivojen mukaisesti niiden kiertämisen välttämiseksi. Pk-yritysten, joiden yhtiöittämisestä on kulunut vähemmän kuin kolme vuotta ja joiden toiminnan ennustetaan niiden liiketoimintasuunnitelmassa olevan tappiollista kyseisinä kolmena ensimmäisenä vuotena, ei katsota olevan kyseisenä aikana tässä asetuksessa tarkoitettuja vaikeuksissa olevia yrityksiä.

(15) Komissio varmistaa, että hyväksytty tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun vastaisella tavalla. Tämän vuoksi tämän asetuksen soveltamisalan ulkopuolelle olisi jätettävä tuki tuensaajalle, jolle on annettu sellaiseen komission aikaisempaan päätökseen perustuva maksamaton perintämääräys, jossa tuki on julistettu sääntöjenvastaiseksi ja yhteismarkkinoille soveltumattomaksi. Kaikkien tällaiselle tuensaajalle maksettujen yksittäisten tapauskohtaisten tukien ja kaikkien tukiohjelmien, joissa ei erikseen määrätä mainitunlaisten tuensaajien jättämisestä ohjelman ulkopuolelle, olisi edelleen kuuluttava perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdassa määrättyjen ilmoittamista koskevien vaatimusten piiriin. Kyseinen määräys ei vaikuta sellaisten tukiohjelmien edunsaajien perusteltuun luottamukseen, joihin ei kohdistu maksamatonta perintämääräystä.

(16) Yhteisön valtiontukisääntöjen johdonmukaisen soveltamisen varmistamiseksi ja hallinnon yksinkertaistamiseksi tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvien eri tukimuotojen kannalta merkityksellisten käsitteiden määritelmät olisi yhdenmukaistettava.

(17) Läpinäkyvyyteen, tasapuoliseen kohteluun ja tehokkaaseen valvontaan liittyvistä syistä tätä asetusta olisi sovellettava vain läpinäkyvään tukeen. Läpinäkyvää on tuki, jolle on mahdollistaa määrittää ennakkoon tarkka bruttoavustusekvivalentti ilman riskinarviointia. Tällainen tarkka laskelma voidaan tehdä esimerkiksi avustuksille, korkotuille ja rajatuille verovapautuksille.

(18) Takausohjelmiin sisältyvä tuki olisi katsottava läpinäkyväksi, kun bruttoavustusekvivalentin laskentamenetelmät on hyväksytty sen jälkeen kun menetelmistä on ilmoitettu komissiolle, ja alueellisen tuen tapauksessa myös silloin, kun komissio on hyväksynyt menetelmät perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta kansalliseen alueelliseen investointitukeen 24. lokakuuta 2006 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1628/2006 (15) antamisen jälkeen. Komissio käsittelee kyseiset ilmoitukset EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta valtiontukiin takauksina annetun komission tiedonannon (16) perusteella. Takaisinmaksettavien ennakoiden muodossa myönnettävän tuen avustusekvivalentin laskentaan liittyvien vaikeuksien vuoksi kyseisen tukimuodon pitäisi kuulua tämän asetuksen soveltamisalaan vain, jos takaisinmaksettavan ennakon kokonaismäärä alittaa tämän asetuksen mukaisen erillistä ilmoitusta koskevan kynnysarvon ja tässä asetuksessa säädetyt tuen enimmäisintensiteetit.

(19) Koska riski kilpailun vääristymisestä on suurten tukimäärien tapauksessa suurempi, komission olisi arvioitava ne myös jatkossa tapauskohtaisesti. Kullekin tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvalle tukimuodolle olisi sen vuoksi määritettävä kynnysarvot, joissa otetaan huomioon kyseisen tuen muoto ja sen todennäköiset kilpailuvaikutukset. Kynnysarvot ylittävät tuet kuuluvat jatkossakin perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdassa määrätyn ilmoittamista koskevan vaatimuksen piiriin.

(20) Jotta voidaan varmistaa, että tuki on oikeasuhteista ja rajattu välttämättömään enimmäismäärään, kynnysarvot olisi mahdollisuuksien mukaan ilmaistava tukikelpoisiin kustannuksiin suhteutettuina tuki-intensiteetteinä. Tuki-intensiteettien laskemiseksi useammassa erässä maksettava tuki olisi diskontattava myöntämishetken arvoon. Diskonttauksessa sekä muussa muodossa kuin avustuksena myönnettävän tuen määrän laskennassa olisi käytettävä korkona myöntämisen aikaan voimassa ollutta viitekorkoa. Koska tukikelpoisten kustannusten todentaminen on riskipääoman muodossa myönnettävän tuen tapauksessa vaikeaa, kyseisen tukimuodon kynnysarvo olisi ilmaistava tuen enimmäismäärinä.

(21) Tuki-intensiteettinä tai tuen määränä ilmaistavat kynnysarvot olisi komission kokemuksen perusteella vahvistettava tasolle, jolla otetaan tasapuolisesti huomioon tarve minimoida kilpailunvääristymät tuettavalla alalla ja poistaa niillä havaitut markkinahäiriöt tai koheesio-ongelmat. Alueellisen tuen osalta kynnysarvon vahvistamisessa olisi otettava huomioon aluetukikarttojen mukaan hyväksyttävät tuki-intensiteetit.

(22) Jotta voitaisiin määrittää, noudatetaanko tässä asetuksessa säädettyjä erilliseen ilmoitukseen sovellettavia yksittäisiä kynnysarvoja ja tuen enimmäisintensiteettejä, olisi otettava huomioon tuettuun toimintaan tai hankkeeseen myönnetyn julkisen tuen enimmäismäärä riippumatta siitä, rahoitetaanko julkinen tuki paikallisista, alueellisista, kansallisista tai yhteisön myöntämistä varoista.

(23) Lisäksi tässä asetuksessa olisi määritettävä olosuhteet, joissa tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvien eri tukimuotojen kasautuminen voidaan hyväksyä. Tarkasteltaessa tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvan tuen kasautumista tämän asetuksen soveltamisalaan kuulumattoman valtiontuen kanssa olisi otettava huomioon asetuksen soveltamisalaan kuulumattoman tuen hyväksymisestä tehty komission päätös ja valtiontukisäännöt, joihin kyseinen päätös perustuu. Epäedullisessa asemassa olevien ja alentuneesti työkykyisten työntekijöiden hyväksi myönnettävän tuen kasautumiseen muiden tukimuotojen kanssa olisi sovellettava erityissäännöksiä. Tässä asetuksessa olisi säädettävä myös sellaisten tukitoimenpiteiden kasautumisesta, joiden tukikelpoiset kustannukset ovat todennettavissa, sellaisten tukitoimenpiteiden kanssa, joiden tukikelpoiset kustannukset eivät ole todennettavissa.

(24) Sen varmistamiseksi, että tuki on tarpeen ja kannustaa kehittämään tiettyjä toimintoja tai hankkeita, tätä asetusta ei pitäisi soveltaa sellaisiin toimintoihin myönnettävään tukeen, jotka tuensaaja toteuttaisi jo tavanomaisissa markkinaolosuhteissa. Pk-yrityksille myönnettävillä tuilla, jotka kuuluvat tämän asetuksen soveltamisalaan, olisi katsottava olevan tällainen kannustava vaikutus, kun kyseinen pk-yritys on jättänyt tukihakemuksen jäsenvaltiolle ennen tuetun hankkeen tai toiminnan toteutukseen liittyvän toiminnan aloittamista. [Kun tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvan tuen saajat ovat suuria yrityksiä, jäsenvaltion olisi tarkistettava pk-yrityksiin sovellettavien edellytysten lisäksi myös se, että tuensaaja on analysoinut sisäisessä asiakirjassa tuettavan hankkeen tai toiminnan toteutettavuutta tuen kanssa ja ilman tukea. Tuensaajan olisi laadittava tämä analyysi ennakkoon määrällisten ja laadullisten indikaattoreiden perusteella. Jäsenvaltion olisi tarkistettava analyysi ja säilytettävä siihen liittyvät asiakirjat. Koska suurille yrityksille myönnetyn tapauskohtaisen tuen kannustavan vaikutuksen määrittämistä pidetään vaikeana, kyseinen tukimuoto olisi jätettävä tämän asetuksen soveltamisalan ulkopuolelle. Komissio tutkii, onko tuella kannustava vaikutus, kyseistä tukea koskevan ilmoituksen antamisen yhteydessä voimassa olevissa suuntaviivoissa, puitteissa tai muissa yhteisön välineissä vahvistettujen perusteiden mukaan.]

(25) Avoimuuden ja tehokkaan seurannan varmistamiseksi asetuksen (EY) N:o 994/98 3 artiklan mukaisesti on aiheellista laatia vakiolomake, jota jäsenvaltiot käyttävät toimittaessaan komissiolle yhteenvedon tiedoista aina, kun tukiohjelma tai yksittäinen tapauskohtainen tuki pannaan täytäntöön tämän asetuksen nojalla. Yhteenvetolomaketta käytetään toimenpiteen julkaisemiseksi Euroopan unionin virallisessa lehdessä ja Internetissä. Yhteenveto tiedoista olisi lähetettävä komissiolle sähköisessä muodossa ennen toimenpiteen toteutusta käyttäen vakiintunutta tietotekniikkasovellusta. Komissio antaa tunnistenumeron kaikille toimenpiteille, jotka annetaan sille tiedoksi. Tunnistenumeron antaminen tukitoimenpiteelle ei tarkoita sitä, että komissio on tutkinut, täyttääkö tuki tämän asetuksen mukaiset edellytykset. Tunnistenumero ei sen vuoksi luo jäsenvaltiolle eikä tuensaajalle perusteltua luottamusta siihen, että tukitoimenpide on tämän asetuksen mukainen.

(26) Samoista syistä komission olisi vahvistettava erityisvaatimukset jäsenvaltioiden komissiolle antamien vuotuisten kertomusten muodolle ja sisällölle. Lisäksi on aiheellista laatia säännöt asiakirjoista, jotka jäsenvaltioiden olisi säilytettävä tämän asetuksen nojalla poikkeuksen saaneista tukiohjelmista ja yksittäisistä tuista.

(27) On tarpeen vahvistaa lisäedellytykset, jotka kaikkien tämän asetuksen nojalla poikkeuksen saavien tukiohjelmien tai yksittäisten tukien olisi täytettävä. Perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a ja c alakohdan mukaisesti tällaisen tuen olisi oltava oikeassa suhteessa poistettaviin markkinahäiriöihin tai haittoihin ollakseen yhteisön edun mukaista. Tämän asetuksen soveltamisala on sen vuoksi aiheellista rajata pk-yrityksille myönnetyn investointituen, ympäristönsuojeluinvestointeihin myönnettävän tuen ja alueellisen tuen osalta tiettyjen aineellisten ja aineettomien investointien yhteydessä myönnettyyn tukeen. Koska yhteisössä on ylikapasiteettia ja kilpailun vääristymiseen liittyviä erityisongelmia maanteiden rahtiliikenteen ja lentoliikenteen aloilla, yritysten, joiden päätoimialan kyseiset liikennesektorit muodostava, tukikelpoisiin investointikustannuksiin ei pitäisi sisällyttää kuljetusvälineitä eikä kuljetuslaitteita. Ympäristönsuojelutuen osalta aineellisen omaisuuden määritelmään sovelletaan erityissäännöksiä.

(28) Perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua tukea koskevien periaatteiden mukaisesti tuki olisi katsottava myönnetyksi sillä hetkellä, kun tuensaajalle myönnetään laillinen oikeus tuensaantiin asiaan sovellettavan kansallisen lainsäädännön nojalla.

(29) Jotta investoinnin pääomaa ei asetettaisi etusijalle suhteessa työvoimaan, tässä asetuksessa olisi säädettävä mahdollisuudesta mitata pk-yrityksille myönnettävä investointituki ja alueellinen tuki joko investointikustannusten perusteella tai investointihankkeessa välittömästi luoduista työpaikoista aiheutuneiden kustannusten perusteella.

(30) Veronalennusten muodossa myönnettävällä ympäristönsuojelutuella, epäedullisessa asemassa olevien ja alentuneesti työkykyisten työntekijöiden hyväksi myönnetyllä tuella, alueellisella tuella tai riskipääoman muodossa myönnetyllä tuella, joka myönnetään tuensaajalle tapauskohtaisesti, voi olla huomattava vaikutus kilpailuun merkityksellisillä markkinoilla, koska se suosii tuensaajaa suhteessa muihin yrityksiin, jotka eivät ole saaneet tukea. Koska tapauskohtainen tuki myönnetään vain yhdelle yritykselle, sillä on todennäköisesti vain vähäinen myönteinen rakenteellinen vaikutus ympäristöön, epäedullisessa asemassa olevien ja alentuneesti työkykyisten työntekijöiden työllisyyteen, alueelliseen koheesioon tai riskipääomamarkkinoiden häiriöihin. Tästä syystä tukiohjelmille, joista myönnetään ympäristönsuojelutukea veronalennusten muodossa, alueellista tukea tai tukea riskipääoman muodossa, olisi myönnettävä poikkeus tämän asetuksen nojalla, kun taas yksittäisistä tapauskohtaisesti myönnettävistä tuista olisi ilmoitettava komissiolle. Tällä asetuksella olisi kuitenkin myönnettävä poikkeus tapauskohtaiselle alueelliselle tuelle, kun tällaista tapauskohtaista tukea käytetään täydennyksenä alueellisen tukiohjelman perusteella myönnetylle tuelle ja tapauskohtaisen tuen osuus kyseiseen investointiin myönnettävän tuen kokonaismäärästä on enintään 50 prosenttia.

(31) Pk-yrityksille myönnettävää investointi- ja työllisyystukea koskevat säännökset eroavat asetuksen (EY) N:o 70/2001 säännöksistä siinä, että ne eivät mahdollista tuen enimmäisintensiteettien korottamista alueellisen lisän perusteella. Alueellista tukea koskevassa jaksossa säädetyt tuen enimmäisintensiteetit voidaan kuitenkin myöntää myös pk-yrityksille, kunhan alueellisen tuen myöntämisedellytykset täyttyvät. Myöskään ympäristönsuojeluinvestointeihin myönnettävää tukea koskevat säännökset eivät mahdollista tuen enimmäisintensiteettien korottamista alueellisen lisän perusteella. Alueellista tukea koskevassa jaksossa säädettyjä tuen enimmäisintensiteettejä voidaan kuitenkin soveltaa myös hankkeisiin, joilla on myönteisiä ympäristövaikutuksia, kunhan alueellisen tuen myöntämisedellytykset täyttyvät.

(32) Kansallisella aluetuella pyritään poistamaan epäedullisessa asemassa olevien alueiden haittoja ja edistämään siten jäsenvaltioiden ja koko yhteisön taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta. Alueellisen tuen tarkoituksena on auttaa kehittämään kaikkein epäedullisimmassa asemassa olevia alueita tukemalla investointeja ja työpaikkojen luomista kestävän kehityksen periaatteen mukaisesti. Sillä edistetään epäsuotuisilla alueilla sijaitsevien yritysten toimintojen laajentamista, järkeistämistä, uudenaikaistamista ja monipuolistamista erityisesti kannustamalla yrityksiä sijoittamaan uusia tuotantolaitoksia näille alueille.

(33) Jotta suuria investointihankkeita ei olisi mahdollista jakaa keinotekoisesti alahankkeisiin tässä asetuksessa säädettyjen ilmoitusvaatimusta koskevien kynnysarvojen kiertämiseksi, suuren investointihankkeen olisi katsottava muodostavan yhden investointihankkeen, jos sama yritys tai samat yritykset toteuttavat investoinnin kolmen vuoden jakson aikana ja jos se muodostuu käyttöomaisuudesta, jota ei voida jakaa osiin taloudellisesti kannattavasti. Sen arvioimiseksi, onko investoinnin taloudellinen jakaminen mahdotonta, jäsenvaltioiden olisi otettava huomioon tekniset, toiminnalliset ja strategiset yhteydet sekä välitön maantieteellinen läheisyys. Taloudellisen jakamattomuuden arvioinnin ei pitäisi riippua omistajuudesta. Tällä tarkoitetaan sitä, että kun tarkoituksena on määrittää, muodostaako suuri investointihanke yhden investointihankkeen, arvioinnin olisi oltava sama riippumatta siitä, toteuttaako hankkeen yksi yritys, useampi kuin yksi investointikustannukset jakava yritys vai useampi yritys, jotka vastaavat erillisistä investoinneista aiheutuvista kustannuksista saman investointihankkeen puitteissa (esimerkiksi yhteisyrityksen tapauksessa).

(34) Toisin kuin alueellista tukea, jota voidaan myöntää vain tukialueilla, pk-yrityksille myönnettävää investointi- ja työllisyystukea voidaan myöntää sekä tukialueilla että niiden ulkopuolella. Jäsenvaltiot voivat tämän vuoksi myöntää tukialueilla investointitukea, kunhan ne noudattavat joko kaikkia alueellista tukea koskevaan jaksoon tai kaikkia pk-yrityksille myönnettävää investointitukea koskevaan jaksoon sovellettavia edellytyksiä.

(35) Kestävä kehitys on kilpailukyvyn ja energian toimitusvarmuuden ohella yksi kasvua ja työllisyyttä koskevan Lissabonin strategian peruspilareista. Kestävä kehitys perustuu muun muassa ympäristönsuojelun korkeaan tasoon ja ympäristön laadun parantamiseen. Ympäristön kestävyyden vahvistaminen ja ilmastonmuutoksen torjuminen vaikuttavat samalla myönteisesti myös energian toimitusvarmuuden parantamiseen, Euroopan talouden kilpailukyvyn turvaamiseen ja kohtuuhintaisen energian saantiin. Ympäristönsuojelun alalla esintyy usein kielteisten ulkoisvaikutusten muodossa ilmeneviä markkinahäiriöitä. Tavanomaisissa markkinaolosuhteissa yrityksillä ei välttämättä ole kannustinta vähentää aiheuttamaansa saastumista, koska saastumisen vähentäminen saattaa kasvattaa niiden kustannuksia. Kun yrityksillä ei ole velvollisuutta kantaa saastumisesta aiheutuvia kustannuksia, koko yhteiskunta joutuu kattamaan nämä kustannukset. Ympäristönsuojelukustannusten kohdentaminen voidaan varmistaa ympäristösääntelyllä tai veroilla. Ympäristönormien täyden yhdenmukaistamisen puuttuminen yhteisön tasolla luo epäsuhtaiset toimintaedellytykset. Ympäristönsuojelun tasoa voidaan lisäksi entisestään parantaa aloitteilla, jotka ylittävät pakolliset yhteisön normit, mikä voi heikentää kyseisten yritysten kilpailuasemaa.

(36) Koska valtiontuesta ympäristönsuojelulle annettujen yhteisön suuntaviivojen soveltamisesta on riittävästi kokemusta, yhteisön normien ylittämiseen tai yhteisön normien puuttumisen vuoksi (esimerkiksi nykyisiin ajoneuvoihin tehtävien jälkiasennusten tapauksessa) ympäristönsuojelun alalla myönnettävä investointituki, pk-yritysten ennakoivaan mukautumiseen tuleviin yhteisön normeihin myönnettävä tuki, energiansäästötoimenpiteisiin tehtäviin investointeihin myönnettävä ympäristönsuojelutuki, suuritehoiseen yhteistuotantoon tehtäviin investointeihin myönnettävä ympäristönsuojelutuki, uusiutuvien energialähteiden edistämiseen tehtäviin investointeihin myönnettävä ympäristönsuojelutuki ja veronalennusten muodossa myönnettävä ympäristönsuojelutuki olisi vapautettava ilmoitusvaatimuksesta. Erityisesti tuki, joka myönnetään hyväksyttyjen yhteisön normien mukaisen uuden kuljetuskaluston hankintaan, voidaan sallia ennen normien voimaantuloa, jos uusia normeja, jotka ovat tulleet pakollisiksi, ei sovelleta taannehtivasti jo aiemmin ostettuihin ajoneuvoihin.

(37) Ympäristönsuojelua varten tehtävät ylimääräiset investointi- tai tuotantokustannukset on tärkeää laskea oikein, jotta voitaisiin määrittää, onko tuki perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan mukaista. Laskentaperusteena olisi käytettävä viitearvoa sellaisesta vertailukelpoisesta investoinnista, joka ei tuota kyseisiä myönteisiä ympäristövaikutuksia ja jossa on kyse yhtä suuresta todellisena tuotantona mitatusta tuotannosta. Koska erityisesti ylimääräisestä investoinnista saatavan hyödyn vähentämisessä voi ilmetä vaikeuksia, olisi säädettävä ylimääräisten investointikustannusten yksinkertaistetusta laskentamenetelmästä. Energiansäästötoimenpiteisiin tehtäviin investointeihin myönnettävää ympäristönsuojelutukea lukuun ottamatta kyseiset kustannukset olisi sen vuoksi laskettava tätä asetusta sovellettaessa ottamatta huomioon toiminnan tuottoa, kustannussäästöjä tai ylimääräistä oheistuotantoa ja ottamatta huomioon investoinnin pitoaikana aiheutuneita toimintakustannuksia. Ympäristöinvestointeihin myönnettäville eri tukimuodoille säädetyt enimmäisintensiteetit on määritetty kyseisen menetelmän mukaan.

(38) Yhteistuotantoon tehtäviin investointeihin myönnettävän ympäristönsuojelutuen ja uusiutuvien energialähteiden edistämiseen tehtäviin investointeihin myönnettävän ympäristönsuojelutuen osalta ylimääräiset kustannukset olisi laskettava tätä asetusta sovellettaessa ottamatta huomioon muita tukitoimenpiteitä, jotka on myönnetty samojen tukikelpoisten kustannusten kattamiseen, lukuun ottamatta muita ympäristöinvestointeihin myönnettyjä tukia.

(39) Kilpailunvääristymiä mahdollisesti aiheuttavien erojen poistamiseksi, pk-yrityksiä koskevien yhteisön ja kansallisten aloitteiden yhteensovittamisen helpottamiseksi ja hallinnollisen selkeyden ja oikeusvarmuuden vuoksi tässä asetuksessa käytettävän pk-yrityksen määritelmän olisi perustuttava pienten ja keskisuurten yritysten määritelmästä 6 päivänä toukokuuta 2003 annetussa komission suosituksessa 2003/361//EY (17) olevaan määritelmään.

(40) Pk-yrityksillä on ratkaiseva asema työpaikkojen luomisessa ja yleisemmin yhteiskunnallisen vakauden ja talouden elinvoimaisuuden edistäjinä. Markkinahäiriöt voivat kuitenkin jarruttaa niiden kehitystä ja aiheuttaa pk-yrityksille tyypillisiä haittoja. Pk-yritysten on usein vaikea saada pääomaa, riskipääomaa tai lainoja, mikä johtuu tiettyjen rahoitusmarkkinoiden pyrkimyksestä välttää riskejä ja siitä, että ne saattavat kyetä tarjoamaan vakuuksia vain rajoitetusti. Niiden resurssien rajallisuus voi myös heikentää niiden mahdollisuuksia hankkia tietoja varsinkin uudesta teknologiasta ja potentiaalisista markkinoista. Pk-yritysten liiketoiminnan kehittämisen helpottamiseksi tällä asetuksella olisi sen vuoksi myönnettävä poikkeus tietyille tukimuodoille, kun niitä myönnetään pk-yrityksille. Tämän vuoksi on perusteltua vapauttaa kyseinen tuki ennakkoilmoitusvaatimuksesta ja katsoa tätä asetusta sovellettaessa, että kun tuensaaja täyttää tämän asetuksen liitteessä olevan pk-yrityksen määritelmän edellytykset, markkinahäiriöistä aiheutuvien pk-yrityksille tyypillisten haittojen voidaan olettaa rajoittavan kyseisen pk-yrityksen kehitystä, kun tukimäärä ei ylitä kyseiseen tukeen sovellettavaa ilmoittamista koskevaa kynnysarvoa.

(41) Pienten yritysten ja keskisuurten yritysten välisten erojen vuoksi niille olisi määritettävä eri perustuki-intensiteetit ja lisät. Pk-yrityksiin yleisesti kohdistuvat markkinahäiriöt, muun muassa rahoituksen hankintaan liittyvät vaikeudet, jarruttavat vielä enemmän pienten yritysten kuin keskisuurten yritysten kehitystä.

(42) Valtiontukea ja riskipääomaa koskevan tiedonannon (18) soveltamisesta saadun kokemuksen perusteella yhteisössä näyttää olevan joitakin erityisiä riskipääomamarkkinoiden toimintahäiriöitä, jotka rasittavat tietyntyyppisiä investointeja tietyissä vaiheissa yritysten kehitystä. Nämä markkinahäiriöt aiheutuvat siitä, että riskipääoman tarjonta ja kysyntä eivät täysin vastaa toisiaan. Riskipääoman tarjonta markkinoilla on tämän vuoksi liian vähäistä eivätkä yritykset saa rahoitusta, vaikka niillä olisi houkutteleva liiketoimintamalli ja hyvät kasvunäkymät. Riskipääomamarkkinoiden toimintahäiriöiden tärkein syy on epätäydellinen tai epäsymmetrinen tiedotus, joka vaikuttaa erityisesti pk-yritysten mahdollisuuksiin saada pääomaa, minkä vuoksi julkinen tuki voi olla perusteltua. Sijoitusrahastojen muodossa toteutettava riskipääomaohjelmat, joissa riittävän suuri osa rahastojen varoista katsotaan yksityiseksi sijoituspääomaksi, olisi tämän vuoksi vapautettava tietyin edellytyksin ilmoitusvaatimuksesta. Tällä asetuksella ei ole vaikutusta Euroopan investointirahaston ja Euroopan investointipankin asemaan sellaisena kuin se määritellään riskipääomaa koskevissa yhteisön suuntaviivoissa.

(43) Tutkimus- ja kehitystyöhön myönnettävä tuki voi edistää talouskasvua, vahvistaa kilpailukykyä ja parantaa työllisyyttä. Asetuksen (EY) N:o 364/2004, tutkimus- ja kehitystyöhön myönnettävää valtiontukea koskevien yhteisön puitteiden (19) ja yhteisön puitteiden tutkimus- ja kehitystyöhön sekä innovaatiotoimintaan myönnettävälle valtiontuelle (20) soveltamisesta saatujen kokemusten perusteella näyttää siltä, että sekä pk-yritysten että suurten yritysten saatavilla olevien tutkimus- ja kehitysvoimavarojen puutteiden vuoksi markkinahäiriöt voivat estää markkinoita pääsemästä optimaaliseen tuotokseen ja aiheuttaa tehottomuutta. Tällainen tehottomuus liittyy yleensä myönteisiin ulkoisvaikutuksiin ja osaamiseen liittyviin kerrannaisvaikutuksiin, julkishyödykkeisiin ja osaamiseen liittyviin kerrannaisvaikutuksiin, epätäydelliseen ja epäsymmetriseen tiedotukseen sekä koordinointiin ja verkostoitumiseen liittyviin ongelmiin.

(44) Pk-yrityksille myönnettävä tutkimus- ja kehitystuki on erityisen tärkeää, sillä yksi pk-yrityksille tyypillisistä rakenteellisista haitoista on se, että ne saattavat kohdata vaikeuksia pyrkiessään hyötymään uudesta teknologisesta kehityksestä, teknologian siirrosta tai korkeasti koulutetusta henkilöstöstä. Tutkimus- ja kehityshankkeeseen myönnettävä tuki, teknisiin toteuttavuustutkimuksiin myönnettävä tuki ja pk-yrityksille aiheutuvien teollisuusoikeuksien kustannuksiin myönnettävä tuki olisi tämän vuoksi vapautettava tietyin edellytyksin ennakkoilmoitusvaatimuksesta.

(45) Tutkimus- ja kehitystyöhön myönnettävän hanketuen osalta tukea saavan tutkimushankkeen osan on kuuluttava kokonaisuudessaan perustutkimuksen, teollisen tutkimuksen tai kokeellisen kehittämisen alaan. Kun hanke koostuu eri tehtävistä, kukin tehtävä on luokiteltava osaksi perustutkimusta, teollista tutkimusta tai kokeellista kehittämistä tai on katsottava, ettei se kuulu mihinkään kyseisistä tutkimusluokista. Tällaisen luokittelun ei välttämättä tarvitse noudattaa kronologista järjestystä siten, että siirryttäisiin vaiheittain perustutkimuksesta markkinoita lähempänä olevaan toimintaan. Tämä tarkoittaa sitä, että hankkeen loppuvaiheessa suoritettava tehtävä voidaan luokitella osaksi teollista tutkimusta. Tämän mukaisesti ei ole myöskään poissuljettua, että hankkeen alkuvaiheessa harjoitettava toiminta on osa kokeellista kehittämistoimintaa.

(46) Erityisesti tutkimus- ja kehitystyöhön myönnettävää valtion tukea koskevien yhteisön puitteiden muuttamisesta annetun komission tiedonannon (21) soveltamisesta saadun kokemuksen perusteella tietylle maatalousalalla tutkimus- ja kehitystyöhön myönnettävälle tuelle olisi myönnettävä poikkeus, jos tuki täyttää tutkimus- ja kehitystyöhön sekä innovaatiotoimintaan myönnettävälle valtiontuelle annettujen yhteisön puitteiden maatalousalaa koskevien erityismääräysten edellytyksiä vastaavat edellytykset. Jos kyseiset erityisedellytykset eivät täyty, tuelle voidaan myöntää poikkeus, jos se täyttää edellytykset, joista säädetään tässä asetuksessa tutkimus- ja kehitystyöhön liittyvissä yleissäännöksissä.

(47) Koulutuksen tukeminen, epäedullisessa asemassa olevien ja alentuneesti työkykyisten työntekijöiden palkkaaminen sekä alentuneesti työkykyisten työntekijöiden työllistämisestä aiheutuvien lisäkustannusten korvaaminen kuuluvat yhteisön ja sen jäsenvaltioiden talous- ja sosiaalipolitiikan keskeisiin tavoitteisiin.

(48) Koulutuksen ulkoisvaikutukset ovat yleensä koko yhteiskunnan kannalta myönteisiä, sillä se lisää käytettävissä olevaa ammattitaitoista työvoimaa, johon muutkin yritykset voivat turvautua, parantaa yhteisön teollisuuden kilpailukykyä ja sillä on merkittävä asema yhteisön työllisyysstrategiassa. Koulutus, mukaan lukien verkko-oppiminen, on olennaista myös osaamisen luomisen, hankkimisen ja levittämisen kannalta, mikä on yleisen edun kannalta ensisijaisen tärkeää. Koska yhteisössä sijaitsevat yritykset investoivat yleensä liian vähän työntekijöidensä koulutukseen, erityisesti kun on kyse yleiskoulutuksesta, joka ei tuo välitöntä ja konkreettista hyötyä kyseiselle yritykselle, valtiontuki voi helpottaa tämän markkinahäiriön poistamista. Tällainen tuki olisi sen vuoksi vapautettava tietyin edellytyksin ennakkoilmoitusvaatimuksesta. Pk-yrityksiin kohdistuvien erityishaittojen ja koulutusinvestoinneista niille aiheutuvien suhteellisesti tarkasteltuna korkeampien kustannusten vuoksi tällä asetuksella ilmoitusvaatimuksesta vapautettavan tuen intensiteettejä olisi korotettava, kun on kyse pk-yrityksille myönnettävästä tuesta.

(49) Yleis- ja erityiskoulutus voidaan erottaa toisistaan. Hyväksyttävien tuki-intensiteettien olisi vaihdeltava tarjottavan koulutuksen muodon ja yrityksen koon mukaan. Yleiskoulutuksessa annetaan sellaista pätevyyttä, jota voidaan hyödyntää muualla, ja se parantaa koulutettujen työntekijöiden työllistettävyyttä olennaisesti. Tähän tarkoitukseen myönnettävän tuen kilpailua vääristävät vaikutukset ovat vähäisempiä, mikä tarkoittaa sitä, että korkeammat tuki-intensiteetit voidaan vapauttaa ennakkoilmoitusvaatimuksesta. Erityiskoulutus, joka hyödyttää pääasiassa yritystä itseään, aiheuttaa suuremman kilpailun vääristymisen riskin, joten ennakkoilmoitusvaatimuksesta vapautettavan tuen intensiteetin olisi oltava huomattavasti alhaisempi. Koulutus katsotaan luonteeltaan yleiseksi myös silloin, kun se liittyy ympäristönasioiden hallintaan, ympäristöinnovaatioihin tai yritysten sosiaaliseen vastuuseen ja parantaa siten tuensaajan valmiutta edistää ympäristöalan yleisten tavoitteiden saavuttamista.

(50) Tietyillä epäedullisessa asemassa olevien ja alentuneesti työkykyisten työntekijöiden ryhmillä on edelleen erityisen suuria vaikeuksia päästä työmarkkinoille. Tästä syystä viranomaisten on perusteltua toteuttaa toimenpiteitä yritysten kannustamiseksi lisäämään erityisesti näihin epäedullisessa asemassa oleviin ryhmiin kuuluvien työntekijöiden osuutta työvoimastaan. Työllisyyskustannukset muodostavat osan jokaisen yrityksen tavanomaisista toimintakustannuksista. Onkin erityisen tärkeää, että epäedullisessa olevien ja alentuneesti työkykyisten työntekijöiden hyväksi myönnettävällä työllisyystuella olisi myönteinen vaikutus kyseisten työntekijäryhmien työllisyysasteeseen ja että se ei pelkästään tarjoaisi yrityksille tilaisuutta alentaa kustannuksia, jotka niiden olisi muussa tapauksessa katettava. Tällainen tuki olisi sen vuoksi vapautettava ennakkoilmoitusvaatimuksesta silloin, kun se todennäköisesti auttaa näitä työntekijäryhmiä palaamaan työmarkkinoille tai alentuneesti työkykyisten työntekijöiden tapauksessa palaamaan pysyvästi työmarkkinoille.

(51) On aiheellista laatia siirtymäsäännöksiä tuelle, joka on myönnetty ennen tämän asetuksen voimaantuloa ja jota perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdassa määrätyn velvollisuuden vastaisesti ei ole ilmoitettu. Kun perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta kansalliseen alueelliseen investointitukeen annettu komission asetus (EY) N:o 1628/2006 kumotaan, sellaisten voimassa olevien alueellisten investointiohjelmien, joille on myönnetty poikkeus, toteutusta voidaan jatkaa kyseisessä asetuksessa säädetyin edellytyksin asetuksen 9 artiklan 2 kohdan viimeisen luetelmakohdan mukaisesti.

(52) Kun otetaan huomioon komission kokemus tällä alalla ja erityisesti se, että valtiontukipolitiikkaa on yleensä tarkistettava tihein väliajoin, tämän asetuksen voimassaoloaikaa on syytä rajoittaa. Jos tämän asetuksen voimassaolo päättyy eikä sitä pidennetä, tällä asetuksella poikkeuksen saaneisiin tukiohjelmiin olisi sovellettava poikkeusta vielä kuuden kuukauden ajan, jotta jäsenvaltioilla olisi riittävästi sopeutumisaikaa.

(53) Seuraavat asetukset olisi kumottava: asetus (EY) N:o 70/2001, asetus (EY) N:o 68/2001, asetus (EY) N:o 2204/2002 ja asetus (EY) N:o 1628/2006,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

I LUKU

YHTEISET SÄÄNNÖKSET

1 artikla

Soveltamisala

1. Tätä asetusta sovelletaan seuraaviin tukimuotoihin:

a) alueellinen investointi- ja työllisyystuki;

b) pk-yrityksille myönnettävä investointi- ja työllisyystuki;

c) ympäristönsuojeluun myönnettävä tuki;

d) konsulttipalveluihin ja pk-yritysten osallistumiseen messuille myönnettävä tuki;

e) riskipääoman muodossa myönnettävä tuki;

f) tutkimus- ja kehitystyöhön myönnettävä tuki;

g) koulutustuki;

h) epäedullisessa asemassa olevien tai alentuneesti työkykyisten työntekijöiden hyväksi myönnettävä tuki.

2. Tätä asetusta ei sovelleta:

a) vientiin liittyvään toimintaan myönnettävään tukeen eli tukeen, joka on suoraan sidoksissa vientimääriin, jakeluverkon perustamiseen ja toimintaan tai muihin vientitoimintaan liittyviin juokseviin kustannuksiin;

b) tukeen, jolla suositaan kotimaisia tuotteita tuontituotteiden kustannuksella.

3. Tätä asetusta sovelletaan tukeen kaikilla toimialoilla lukuun ottamatta seuraavia:

a) neuvoston asetuksen (EY) N:o 104/2000 (22) soveltamisalaan kuuluvilla kalastus- ja vesiviljelyaloilla toimiville yrityksille myönnettävä tuki, lukuun ottamatta koulutustukea, riskipääoman muodossa myönnettävää tukea, tutkimus- ja kehitystyöhön myönnettävää tukea sekä epäedullisessa asemassa olevien tai alentuneesti työkykyisten työntekijöiden hyväksi myönnettävää tukea;

b) perustamissopimuksen liitteessä I lueteltujen maataloustuotteiden alkutuotannon alalla toimiville yrityksille myönnettävä tuki, lukuun ottamatta koulutustukea, riskipääoman muodossa myönnettävää tukea, tutkimus- ja kehitystyöhön myönnettävää tukea, ympäristönsuojelutukea sekä epäedullisessa asemassa olevien tai alentuneesti työkykyisten työntekijöiden hyväksi myönnettävää tukea;

c) perustamissopimuksen liitteessä I lueteltujen maataloustuotteiden jalostuksen ja markkinoille saattamisen alalla toimiville yrityksille myönnettävä tuki seuraavissa tapauksissa: i) kun tuen määrä on vahvistettu alkutuottajilta ostettujen tai kyseisten yritysten markkinoille saattamien tuotteiden hinnan tai määrän mukaan; tai ii) kun tuen ehtona on, että se siirretään osittain tai kokonaan alkutuottajille;

d) kivihiilialalla toimiville yrityksille myönnettävä tuki, lukuun ottamatta koulutustukea, tutkimus- ja kehitystukea sekä ympäristönsuojelutukea;

e) teräsalalla toimiville yrityksille myönnettävä tuki, lukuun ottamatta ympäristönsuojelutukea, koulutustukea sekä epäedullisessa asemassa olevien ja alentuneesti työkykyisten työntekijöiden hyväksi myönnettävää tukea;

f) laivanrakennusalalla toimiville yrityksille myönnettävä alueellinen tuki;

g) synteettikuitujen (23) alalla toimiville yrityksille myönnettävä alueellinen tuki.

4. Tätä asetusta ei sovelleta tietyille tehdasteollisuuteen tai palvelualaan sisältyville toimialoille suunnattuihin alueellisiin tukiohjelmiin. Matkailutoimintaa koskevia ohjelmia ei katsota tietyille aloille suunnatuiksi.

5. Tätä asetusta ei sovelleta suurille yrityksille myönnettyyn tapauskohtaiseen yksittäiseen tukeen, lukuun ottamatta 11 artiklan 1 kohdassa säädettyjä tapauksia.

6. Tätä asetusta ei sovelleta seuraavaan tukeen:

a) tukiohjelmat, joissa ei nimenomaisesti suljeta pois mahdollisuutta yksittäisen tuen maksamiseen yritykselle, jota koskee sellaiseen komission aikaisempaan päätökseen perustuva maksamaton perintämääräys, jossa tuki on julistettu sääntöjenvastaiseksi ja yhteismarkkinoille soveltumattomaksi;

b) tapauskohtainen yksittäinen tuki yritykselle, jota koskee sellaiseen komission aikaisempaan päätökseen perustuva maksamaton perintämääräys, jossa tuki on julistettu sääntöjenvastaiseksi ja yhteismarkkinoille soveltumattomaksi;

c) tuki vaikeuksissa oleville yrityksille.

2 artikla

Määritelmät

Tässä asetuksessa tarkoitetaan:

1) ’tuella’ toimenpiteitä, jotka täyttävät kaikki perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa määrätyt perusteet;

2) ’tukiohjelmalla’ säädöstä, jonka perusteella yksittäisiä tukia voidaan muita täytäntöönpanotoimenpiteitä vaatimatta myöntää vaatimatta yrityksille, jotka määritellään säädöksessä yleisesti ja käsitteellisesti, sekä säädöstä, jonka perusteella tiettyyn hankkeeseen liittymätöntä tukea voidaan myöntää yhdelle tai useammalle yritykselle toistaiseksi ja/tai rajoittamaton määrä;

3) ’tapauskohtaisella yksittäisellä tuella’ yksittäistä tukea, jota ei myönnetä tukiohjelman perusteella;

4) ’tuki-intensiteetillä’ tuen määrää ilmaistuna prosentteina tukikelpoisista kustannuksista;

5) ’läpinäkyvällä tuella’ tukea, jolle on mahdollista laskea ennakkoon tarkka bruttoavustusekvivalentti ilman, että sille olisi tarpeen laatia riskinarviointi;

6) ’pienillä ja keskisuurilla yrityksillä’ tai ’pk-yrityksillä’ yrityksiä, jotka täyttävät liitteen I mukaiset perusteet;

7) ’suurilla yrityksillä’ yrityksiä, jotka eivät täytä liitteessä I olevia perusteita;

8) ’tukialueilla’ aluetukeen oikeutettuja alueita, sellaisina kuin ne ovat määritettyinä kyseiselle jäsenvaltiolle hyväksytyssä aluetukikartassa vuosiksi 2007-2013;

9) ’aineellisella omaisuudella’ maa-alueita, rakennuksia ja laitoksia, koneita ja laitteita; liikenteen alalla, lukuun ottamatta maanteiden rahtiliikennettä ja lentoliikennettä, kuljetusvälineet ja kuljetuslaitteet katsotaan tukikelpoiseksi omaisuudeksi paitsi kun on kyse alueellisesta tuesta;

10) ’aineettomalla omaisuudella’ omaisuutta, joka perustuu tekniikan siirtoon tai patenttioikeuksien, käyttölupien, taitotiedon tai patentoimattoman teknisen tietämyksen hankintaan;

11) ’suurella investointihankkeella’ käyttöomaisuuteen tehtyä investointia, jonka tukikelpoiset kustannukset ovat yli 50 miljoonaa EUR laskettuina tuen myöntämispäivän hintojen ja valuuttakurssien mukaan;

12) ’työntekijöiden määrällä’ vuosityöyksiköiden (VTY) määrää eli vuoden aikana kokopäivätyössä olleen henkilöstön määrää, kun osa-aikatyön sekä kausityön määrä lasketaan vuosityöyksiköiden murto-osina;

13) ’investointihankkeella suoraan luoduilla työpaikoilla’ työpaikkoja, jotka liittyvät investoinnin kohteena olevaan toimintaan; näihin kuuluvat työpaikat, jotka on luotu investoinnin aiheuttaman kapasiteetin käyttöasteen nousun vuoksi;

14) ’palkkakustannuksilla’ tuensaajan kyseessä olevan työpaikan osalta tosiasiallisesti suorittamien maksujen kokonaismäärää, joka koostuu: a) bruttopalkasta eli palkasta ennen veroja; ja b) pakollisista maksuista, kuten sosiaaliturvamaksuista;

15) ’pk-yrityksille myönnettävällä investointi- ja työllisyystuella’ tukea, joka täyttää 12 artiklassa säädetyt edellytykset;

16) ’investointituella’ seuraavissa artikloissa tarkoitettuja tukimuotoja: alueellista investointi- ja työllisyystukea koskeva 11 artikla, pk-yrityksille myönnettävää investointi- ja työllisyystukea koskeva 12 artikla ja ympäristönsuojeluun myönnettävää investointitukea koskevat 14-18 artikla;

17) ’epäedullisessa asemassa olevalla työntekijällä’ henkilöä, joka kuuluu johonkin seuraavien henkilöiden muodostamista ryhmistä: a) henkilöt, jotka eivät ole ollut vakinaisessa työssä kuuden viime kuukauden aikana; b) henkilöt, joilla ei ole keskiasteen koulutusta eikä ammatillista pätevyyttä (ISCED 3); c) yli 50-vuotiaat henkilöt; d) yksin elävät aikuiset henkilöt, joilla on vähintään yksi huollettava; e) naiset, jotka työskentelevät alalla tai ammatissa, jolle on ominaista sukupuolijakauman epätasapaino, joka on 25 prosenttia suurempi kuin keskimääräinen kansallinen sukupuolijakauman epätasapaino; f) jäsenvaltion etniseen vähemmistöön kuuluva henkilö, joka tarvitsee kieli- tai ammatillista koulutusta tai työkokemusta, jotta hänen mahdollisuutensa vakituisen työpaikan saamiseen paranevat;

18) ’alentuneesti työkykyisellä työntekijällä’ henkilöä: a) joka on todettu kansallisen lain mukaan alentuneesti työkykyiseksi; tai b) jolla on todettu rajoite, joka johtuu ruumiillisesta tai henkisestä vammasta tai mielenterveydellisistä syistä;

19) ’suojatyöllä’ työpaikkaa toimipaikassa, jonka työntekijöistä vähintään 50 prosenttia on alentuneesti työkykyisiä henkilöitä;

20) ’tuetulla työllistymisellä’ alentuneesti työkykyisten työntekijöiden työskentelyä toimipaikassa, jossa tarjotaan henkilökohtaista apua tai tukea mutta joka ei ole suojatyöympäristö;

21) ’maataloustuotteella’: a) perustamissopimuksen liitteessä I lueteltuja tuotteita, asetuksen (EY) N:o 104/2000 soveltamisalaan kuuluvia kalastus- ja vesiviljelytuotteita lukuun ottamatta; b) CN-koodeihin 4502, 4503 ja 4504 kuuluvia tuotteita (korkkituotteet); c) neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1898/87 (24) 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja maitoa ja maitotuotteita jäljitteleviä tuotteita tai niiden korvikkeita;

22) ’maataloustuotteiden jalostamisella’ maataloustuotteen käsittelyä niin, että myös käsittelyn tuloksena saatava tuote on maataloustuote, lukuun ottamatta maatilatoimintaa, joka on tarpeen eläin- tai kasvituotteen valmistelemiseksi ensimyyntiä varten;

23) ’maataloustuotteen markkinoille saattamisella’ tavaran pitämistä tai esille panemista myyntiä varten, myytäväksi tarjoamista, toimittamista tai muulla tavoin markkinoille saattamista lukuun ottamatta ensimyyntiä jälleenmyyjille tai jatkojalostajille ensituottajan toimesta tai tuotteen valmistamista tällaista ensimyyntiä varten; alkutuottajan suorittama tuotteen myynti loppukäyttäjälle katsotaan markkinoille saattamiseksi, jos se tapahtuu erillisissä, kyseiseen tarkoitukseen varatuissa tiloissa;

24) ’matkailutoiminnalla’ seuraavaa NACE Rev. 1.1:n luokituksen mukaista liiketoimintaa: a) NACE 55: hotellit ja ravintolat, b) NACE 63.3: matkatoimistojen ja matkanjärjestäjien toiminta, muualle luokittelematon matkailua palveleva toiminta, c) NACE 92: virkistys-, kulttuuri- ja urheilutoiminta;

25) ’takaisinmaksettavalla ennakolla’ hankkeeseen myönnettyä lainaa, joka maksetaan yhdessä tai useammassa erässä ja jonka takaisinmaksuehdot riippuvat tutkimus- ja kehityshankkeen tuloksista.

26) ’riskipääomalla’ oman pääoman ehtoista tai oman pääoman luonteista rahoitusta yrityksille niiden kasvun varhaisvaiheissa (siemenvaihe, käynnistysvaihe ja laajentamisvaihe);

27) ’teräsalalla’ alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen (2007-2013) (25) liitteen I kattamia aloja.

3 artikla

Poikkeuksen edellytykset

1. Tukiohjelmat, jotka täyttävät kaikki tämän asetuksen I luvussa säädetyt edellytykset ja tämän asetuksen II luvussa olevat asiaa koskevat säännökset, ovat perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdassa tarkoitetulla tavalla yhteismarkkinoille soveltuvia, ja ne vapautetaan perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisesta ilmoitusvaatimuksesta edellyttäen, että tällaisesta ohjelmasta myönnettävät yksittäiset tuet täyttävät kaikki tämän asetuksen edellytykset ja ohjelma sisältää nimenomaisen viittauksen tähän asetukseen siten, että siinä mainitaan tämän asetuksen nimi ja viite sen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

2. Yksittäinen tuki, joka myönnetään 1 kohdassa tarkoitetusta ohjelmasta, on perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdassa tarkoitetulla tavalla yhteismarkkinoille soveltuvaa, ja se vapautetaan perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisesta ilmoitusvaatimuksesta edellyttäen, että kyseinen tuki täyttää kaikki tämän asetuksen I luvussa säädetyt edellytykset ja tämän asetuksen II luvussa olevat asiaa koskevat säännökset ja yksittäinen tukitoimenpide sisältää nimenomaisen viittauksen tähän asetukseen siten, että siinä mainitaan tämän asetuksen nimi ja viite sen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä, sekä nimenomaisen viittauksen 9 artiklan 1 kohdassa säädettyyn tunnistenumeroon.

3. Tapauskohtainen yksittäinen tuki, joka täyttää kaikki tämän asetuksen I luvussa säädetyt edellytykset ja tämän asetuksen II luvussa olevat asiaa koskevat säännökset, on perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdassa tarkoitetulla tavalla yhteismarkkinoille soveltuvaa, ja se vapautetaan perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisesta ilmoitusvaatimuksesta edellyttäen, että kyseinen tuki sisältää nimenomaisen viittauksen tähän asetukseen siten, että siinä mainitaan tämän asetuksen nimi ja viite sen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä, sekä nimenomaisen viittauksen 9 artiklan 1 kohdassa säädettyyn tunnistenumeroon.

4 artikla

Tuki-intensiteetti ja tukikelpoiset kustannukset

1. Tuki-intensiteetin laskemiseksi kaikki käytettävät luvut on ilmaistava ennen verojen tai muiden maksujen vähentämistä. Jos tuki myönnetään muussa muodossa kuin avustuksena, tuen määrä on tuen avustusekvivalentti. Useammassa erässä maksettava tuki diskontataan myöntämishetken arvoon. Diskonttauksessa käytettävä korko on myöntämisen aikaan sovellettava viitekorko. Jos tuki myönnetään verovapautuksena tai tulevien verojen alennuksina bruttoavustusekvivalenttina määritetyn tuki-intensiteetin rajoissa, tukierien diskonttaus suoritetaan veroetuuksien voimaantuloajankohtina sovellettavien viitekorkojen perusteella.

2. Tukikelpoiset kustannukset on osoitettava asiakirjoilla, joiden on oltava selkeitä ja eriteltyjä.

5 artikla

Tuen läpinäkyvyys

1. Tätä asetusta sovelletaan vain läpinäkyvään tukeen.

Läpinäkyviksi katsotaan erityisesti seuraavat tukimuodot:

a) lainoista koostuva tuki, kun bruttoavustusekvivalentti on laskettu tuen myöntämishetkellä voimassa olevan viitekoron perusteella ja siinä otetaan huomioon, että lainalla on tavanomainen vakuus ja/tai siihen liittyy poikkeuksellinen riski;

b) takausohjelmista koostuva tuki, kun bruttoavustusekvivalentin laskemiseen käytettävät menetelmät on hyväksytty sen jälkeen kun niistä on ilmoitettu komissiolle tämän asetuksen tai asetuksen (EY) N:o 1628/2006 mukaisesti ja hyväksytyt menetelmät koskevat nimenomaisesti kyseistä takaustyyppiä ja kyseistä perustana olevien tointen tyyppiä;

c) verotoimenpiteistä koostuva tuki, kun toimenpiteessä määrätään ylärajasta, jolla voidaan varmistaa, että sovellettavaa kynnysarvoa ei ylitetä.

2. Seuraavia tukimuotoja ei katsota läpinäkyviksi:

a) pääomapanoksista koostuva tuki;

b) riskipääomatoimenpiteistä koostuva tuki, lukuun ottamatta 23 artiklan mukaiset edellytykset täyttävää tukea.

3. Takaisinmaksettavien ennakoiden muodossa myönnettävä tuki katsotaan läpinäkyväksi vain siinä tapauksessa, että takaisinmaksettavan ennakon kokonaismäärä ei ylitä tämän asetuksen nojalla sovellettavia kynnysarvoja. Jos kynnysarvo ilmaistaan tuki-intensiteettinä, takaisinmaksettavan ennakon kokonaismäärä, joka ilmaistaan prosentteina tukikelpoisista kustannuksista, ei saa ylittää sovellettavaa tuki-intensiteettiä.

6 artikla

Erillistä ilmoitusta koskevat kynnysarvot

1. Tätä asetusta ei sovelleta joko tapauskohtaisesti tai ohjelman perusteella myönnettyyn yksittäiseen tukeen, jonka avustusekvivalentti ylittää seuraavat kynnysarvot:

a) pk-yrityksille myönnettävä investointi- ja työllisyystuki: 7,5 miljoonaa EUR kutakin yritystä ja kutakin investointihanketta kohden;

b) ympäristönsuojeluun myönnettävä investointituki: 5 miljoonaa EUR kutakin yritystä ja kutakin investointihanketta kohden;

c) pk-yrityksille konsulttipalveluihin myönnettävä tuki ja pk-yritysten osallistumiseen messuille myönnettävä tuki: 2 miljoonaa EUR kutakin yritystä ja kutakin hanketta kohden;

d) tutkimus- ja kehityshankkeisiin sekä toteutettavuustutkimuksiin myönnettävä tuki: i) jos hanke on ensisijaisesti perustutkimusta, 20 miljoonaa EUR yritystä ja hanketta/toteutettavuustutkimusta kohden; ii) jos hanke on ensisijaisesti teollista tutkimusta, 10 miljoonaa EUR yritystä ja hanketta/toteutettavuustutkimusta kohden; iii) kaikkien muiden hankkeiden osalta 7,5 miljoonaa EUR yritystä ja hanketta/toteutettavuustutkimusta kohden; iv) jos kyse on Eureka-hankkeesta, i, ii ja iii alakohdan mukaiset määrät kaksinkertaisina; Hankkeen katsotaan koostuvan ensisijaisesti perustutkimuksesta, jos yli 50 prosentin osuus tukikelpoisista hankekustannuksista aiheutuu perustutkimukseksi katsottavasta toiminnasta, tai ensisijaisesti teollisesta tutkimuksesta, jos yli 50 prosentin osuus tukikelpoisista hankekustannuksista aiheutuu teolliseksi tutkimukseksi katsottavasta toiminnasta. Tapauksissa, joissa hankkeen ensisijaista luonnetta ei voida määrittää, sovelletaan alhaisempaa kynnysarvoa.

e) pk-yrityksille myönnettävä tuki teollisoikeuksien kustannuksiin: 5 miljonaa EUR kutakin yritystä ja kutakin hanketta kohden;

f) koulutustuki: 2 miljonaa EUR kutakin koulutushanketta kohden;

g) tuki epäedullisessa asemassa olevien työntekijöiden palkkaamiseen: 5 miljonaa EUR vuodessa kutakin yritystä kohden;

h) tuki alentuneesti työkykyisten työntekijöiden työllistymiseen palkkakustannusten korvaamisen muodossa: 10 miljonaa EUR vuodessa kutakin yritystä kohden;

i) tuki alentuneesti työkykyisten työntekijöiden työllistymiseen lisäkulujen korvaamisen muodossa: 10 miljoonaa EUR vuodessa kutakin yritystä kohden.

2. Suuriin investointihankkeisiin myönnettävä alueellinen tuki on ilmoitettava komissiolle, jos kaikista lähteistä myönnetyn tuen kokonaismäärä ylittää 75 prosenttia enimmäismäärästä, joka voitaisiin myöntää investointiin, jonka tukikelpoiset kustannukset ovat 100 miljoonaa EUR, kun sovelletaan hyväksytyn aluetukikartan mukaisesti suuriin yrityksiin tuen myöntämispäivänä sovellettavaa kiinteää tuen kynnysarvoa.

7 artikla

Kasautuminen

1. Määritettäessä, noudatetaanko 6 artiklassa säädettyjä erillistä ilmoitusta koskevia kynnysarvoja ja II luvussa säädettyjä tuki-intensiteetin enimmäismääriä, on otettava huomioon tuettuun toimintaan tai hankkeeseen myönnetyn julkisen tuen kokonaismäärä riippumatta siitä, rahoitetaanko tuki paikallisista, alueellisista, kansallisista vai yhteisön myöntämistä varoista.

2. Tuki, jolle myönnetään poikkeus tällä asetuksella, voi kasautua minkä tahansa muun tämän asetuksen nojalla poikkeuksen saaneen tuen kanssa, kunhan kyseiset tukitoimenpiteet koskevat eri yksilöitävissä olevia tukikelpoisia kustannuksia.

3. Tuki, jolle myönnetään poikkeus tällä asetuksella, ei saa kasautua minkään muun tämän asetuksen nojalla poikkeuksen saaneen tuen kanssa eikä komission asetuksessa (EY) N:o 1998/2006 (26) säädetyt edellytykset täyttävän vähämerkityksisen tuen eikä muun samojen — osittain tai kokonaan päällekkäisten — tukikelpoisten kustannusten kattamiseen myönnetyn yhteisön rahoituksen kanssa, jos kasautuminen aiheuttaisi kyseiseen tukeen tämän asetuksen nojalla sovellettavan korkeimman tuki-intensiteetin tai tukimäärän ylittymisen.

4. Poiketen siitä, mitä 3 kohdassa säädetään, 32 ja 33 artiklassa säädetty alentuneesti työkykyisten työntekijöiden hyväksi myönnettävä tuki voi kasautua tämän asetuksen nojalla poikkeuksen saaneen, samat tukikelpoiset kustannukset kattavan tuen kanssa, vaikka tämän asetuksen nojalla sovellettava korkein kynnysarvo ylittyisikin edellyttäen, että kasautuminen ei johda tuki-intensiteettiin, joka olisi yli 100 prosenttia palkkakustannuksista ajalta, jolloin kyseiset työntekijät ovat työllistettyinä.

5. Tukitoimenpiteiden, joille on myönnetty poikkeus tämän asetuksen nojalla ja joiden tukikelpoiset kustannukset ovat yksilöitävissä, ja tukitoimenpiteiden, joille on myönnetty poikkeus tämän asetuksen nojalla ja joiden tukikelpoiset kustannukset eivät ole yksilöitävissä, kasautumiseen on sovellettava toisessa alakohdassa säädettyjä edellytyksiä.

Kun kohdeyritys on saanut pääomaa 23 artiklan soveltamisalaan kuuluvan riskipääomatoimenpiteen perusteella ja hakee myöhemmin kolmen vuoden kuluessa ensimmäisen riskipääomainvestoinnin toteutuksesta tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvaa tukea, tämän asetuksen nojalla sovellettavia tuen kynnysarvoja tai tukikelpoisia enimmäismääriä alennetaan 50 prosenttia yleisesti ottaen ja 20 prosenttia tukialueilla sijaitsevien kohdeyritysten osalta. Alennuksen määrä ei saa ylittää yrityksen saaman riskipääoman kokonaismäärää. Tätä alennusta ei sovelleta tutkimus- ja kehitystyöhön myönnettävään tukeen, jolle myönnetään poikkeus 25-27 artiklan nojalla.

8 artikla

Kannustava vaikutus

1. Tällä asetuksella myönnetään poikkeus vain tuelle, jolla on kannustava vaikutus.

Tuella katsotaan olevan kannustava vaikutus, jos se antaa tuensaajalle valmiudet toteuttaa toimintoja tai hankkeita, joita se ei olisi toteuttanut vastaavanlaisina ilman kyseistä tukea.

Alueellisella tuella katsotaan olevan kannustava vaikutus myös siinä tapauksessa, että investointihanketta ei olisi toteutettu ilman tukea kyseisellä tukialueella.

2. Tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluville pk-yrityksille myönnettävän tuen osalta 1 kohdassa säädetyn edellytyksen katsotaan täyttyvän, jos tuensaaja on jättänyt tukihakemuksen kyseiselle jäsenvaltiolle ennen hanketta tai toimintaa koskevien töiden aloittamista.

3. [Tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluville suurille yrityksille myönnettävän tuen osalta 1 kohdassa säädetyn edellytyksen katsotaan täyttyvän, jos 2 kohdassa säädetyn edellytyksen täyttymisen lisäksi jäsenvaltio on tarkistanut ennen kyseisen yksittäisen tuen myöntämistä, että tuensaajan laatimasta asiakirja-aineistosta saadaan vahvistus sille, että tuella on kannustava vaikutus, käyttämällä yhtä tai useampaa seuraavista perusteista:

a) hankkeen/toiminnan suurempi koko tuen seurauksena;

b) hankkeen/toiminnan laajempi soveltamisala tuen seurauksena;

c) tuensaajan hankkeen/toiminnan toteuttamiseen käyttämän kokonaismäärän lisääntyminen tuen seurauksena.]

4. Edellä 2 ja 3 kohdassa säädettyjä edellytyksiä ei sovelleta verotoimenpiteisiin, joilla vahvistetaan laillinen oikeus tukeen objektiivisin perustein ja ilman jäsenvaltion harkintavaltaa, jos kyseiset verotoimenpiteet on annettu ennen tuetun hankkeen tai toiminnan toteutukseen liittyvän töiden aloittamista.

5. Jos 1-4 kohdan mukaiset edellytykset eivät täyty, koko tukitoimenpiteelle ei myönnetä poikkeusta tämän asetuksen nojalla.

9 artikla

Läpinäkyvys ja valvonta

1. Viimeistään kymmenen työpäivää ennen yksittäisen tuen myöntämistä jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle sähköisessä muodossa yhteenveto kyseistä tukea koskevista tiedoista käyttäen vakiintunutta komission tietotekniikkasovellusta ja [liitteessä III] oleva lomaketta sen julkaisemiseksi Euroopan unionin virallisessa lehdessä ja komission verkkosivustolla. Viiden työpäivän kuluessa kyseisen yhteenvedon vastaanottamisesta komissio lähettää jäsenvaltiolle vastaanottoilmoituksen, johon on merkitty kyseisen tukitoimenpiteen tunnistenumero.

2. Välittömästi sen jälkeen, kun tukiohjelma on tullut voimaan tai tapauskohtainen yksittäinen tuki on myönnetty tämän asetuksen nojalla, jäsenvaltioiden on julkaistava Internetissä kyseisen tukitoimenpiteen koko teksti sekä ilmoitettava kyseisen tuen myöntämisperusteet ja -edellytykset ja tuen myöntävän viranomaisen nimi. Verkkosivun osoite on ilmoitettava komissiolle yhdessä 1 kohdan nojalla tukea koskevista tiedoista vaadittavan yhteenvedon kanssa. Se on sisällytettävä myös 5 kohdan mukaisesti toimitettavaan vuosikertomukseen.

3. Jäsenvaltioiden on viitattava komission 1 kohdan nojalla antamaan tunnistenumeroon jokaisessa lopulliselle tuensaajalle osoitetussa tuen myöntämistä koskevassa toimenpiteessä lukuun ottamatta verotoimenpiteiden muodossa myönnettävää tukea.

4. Aina kun myönnetään yksittäistä tukea tutkimus- ja kehityshankkeita koskevasta voimassa olevasta tukiohjelmasta, joka kuuluu 25 artiklan soveltamisalaan, ja yksittäisen tuen määrä on yli 3 miljoonaa EUR tai aina kun myönnetään yksittäistä alueellista tukea suuria investointihankkeita koskevasta voimassa olevasta tukiohjelmasta, josta ei tarvitse ilmoittaa erikseen 6 artiklan nojalla, jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle 20 työpäivän kuluessa päivästä, jona toimivaltainen viranomainen myöntää tuen, liitteessä II olevassa vakiolomakkeessa pyydetyt tiedot käyttäen vakiintunutta tietotekniikkasovellusta.

5. Jäsenvaltioiden on neuvoston asetuksen (EY) N:o 794/2004 (27) III luvun mukaisesti laadittava sähköisessä muodossa oleva kertomus tämän asetuksen soveltamisesta kultakin kokonaiselta vuodelta tai kultakin osavuodelta, jonka aikana tätä asetusta sovelletaan.

6. Jäsenvaltioiden on säilytettävä yksityiskohtaiset asiakirjat kustakin yksittäisestä tuesta tai tukiohjelmasta, jolle myönnetään poikkeus tämän asetuksen nojalla. Asiakirja-aineistoon on sisällytettävä kaikki tarvittavat tiedot, joiden perusteella voidaan vahvistaa, että tässä asetuksessa säädetyt edellytykset täyttyvät, mukaan lukien tiedot kaikkien niiden yritysten asemasta, joiden oikeus tukeen tai lisään riippuu siitä, katsotaanko niiden olevan asemaltaan pk-yrityksiä, tiedot tuen kannustavasta vaikutuksesta sekä tiedot, joiden perusteella voidaan selvittää tukikelpoisten kustannusten tarkka määrä tätä asetusta sovellettaessa.

Yksittäistä tukea koskevat asiakirjat on säilytettävä kymmenen vuoden ajan lukien päivästä, jona tuki myönnettiin. Tukiohjelmaa koskevat asiakirjat on säilytettävä kymmenen vuoden ajan lukien päivästä, jona kyseisestä ohjelmasta myönnettiin viimeisen kerran tukea.

7. Komissio valvoo säännöllisesti tukitoimenpiteitä, jotka on annettu sille tiedoksi 1 kohdan nojalla.

8. Kyseisen jäsenvaltion on toimitettava kirjallisen pyynnön perusteella komissiolle pyynnössä asetettavan määräajan kuluessa kaikki tiedot, jotka komissio katsoo tarvitsevansa voidakseen valvoa tämän asetuksen soveltamista.

Jos kyseisiä tietoja ei toimiteta määräajassa tai yhteisesti sovitussa ajassa, komissio lähettää jäsenvaltiolle muistutuksen, jossa ilmoitetaan uusi määräaika tietojen toimittamiselle. Jos kyseinen jäsenvaltio ei muistutuksesta huolimatta toimita pyydettyjä tietoja, komissio voi, annettuaan kyseiselle jäsenvaltiolle mahdollisuuden ilmaista näkemyksestä asiasta, tehdä päätöksen, jossa todetaan, että kaikki tulevaisuudessa toteutettavat tukitoimenpiteet, joihin sovelletaan tätä asetusta, on ilmoitettava komissiolle.

10 artikla

Investointitukeen sovellettavat erityisedellytykset

1. Jotta investoinnit voitaisiin katsoa tässä asetuksessa tarkoitetuiksi tukikelpoisiksi kustannuksiksi, niiden on koostuttava seuraavista:

a) investoinnista sellaisiin aineelliseen ja/tai aineettomaan omaisuuteen, joka liittyy uuden toimipaikan perustamiseen, olemassa olevan toimipaikan laajentamiseen, toimipaikan tuotannon monipuolistamiseen uusiin lisätuotteisiin tai olemassa olevan toimipaikan tuotantoprosessin perusteelliseen muuttamiseen; tai

b) toimipaikkaan välittömästi liittyvän käyttöomaisuuden hankinnasta, jos toimipaikka on suljettu tai olisi suljettu, jollei sitä olisi ostettu, ja käyttöomaisuuden ostajana on riippumaton sijoittaja;

Pelkkää yrityksen osakkeiden hankkimista ei katsota investoinniksi.

2. Jotta aineeton omaisuus voitaisiin katsoa tässä asetuksessa tarkoitetuiksi tukikelpoisiksi kustannuksiksi, sen on täytettävä seuraavat edellytykset:

a) sitä on käytettävä ainoastaan tukea saavassa toimipaikassa;

b) se on katsottava poistokelpoiseksi omaisuudeksi;

c) se on ostettava kolmansilta markkinaehdoin ilman että ostaja kykenisi käyttämään neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (28) 3 artiklassa tarkoitettua määräysvaltaa suhteessa myyjään tai päinvastoin;

d) se on sisällytettävä yrityksen omaisuuteen ja pysyttävä tukea saavan toimipaikan hallussa vähintään viiden vuoden ajan tai pk-yritysten tapauksessa kolmen vuoden ajan.

3. Jotta investointihankkeella suoraan luodut työpaikat voitaisiin katsoa tässä asetuksessa tarkoitetuiksi tukikelpoisiksi kustannuksiksi, niiden on täytettävä seuraavat edellytykset:

a) työpaikat on luotava kolmen vuoden kuluessa investoinnin loppuun saattamisesta; ja

b) investointihankkeen tuloksena kyseisen toimipaikan työntekijöiden nettomäärän on lisäännyttävä viimeisen 12 kuukauden keskiarvoon verrattuna; ja

c) luodut työpaikat on säilytettävä suurten yritysten tapauksessa vähintään viiden vuoden ajan ja pk-yritysten tapauksessa vähintään kolmen vuoden ajan.

II LUKU

ERI TUKIMUOTOJA KOSKEVAT ERITYISSÄÄNNÖKSET

1 JAKSO

Alueellinen tuki

11 artikla

Alueellinen investointi- ja työllisyystuki

1. Alueelliset investointi- ja työllisyystukiohjelmat ovat perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdassa tarkoitetulla tavalla yhteismarkkinoille soveltuvia, ja ne vapautetaan perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisesta ilmoitusvaatimuksesta edellyttäen, että ne täyttävät tässä artiklassa säädetyt edellytykset.

Tapauskohtainen tuki, jota käytetään ainoastaan täydentämään alueellisten investointi- ja työllisyystukiohjelmien perusteella myönnettyä tukea ja jonka määrä on enintään 50 prosenttia investointiin myönnettävästä kokonaistuesta, on perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdassa tarkoitetulla tavalla yhteismarkkinoille soveltuvaa, ja se vapautetaan perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisesta ilmoitusvaatimuksesta edellyttäen, että myönnettävä tapauskohtainen tuki täyttää suoraan kaikki tämän asetuksen edellytykset.

2. Tuki on myönnettävä aluetukeen oikeutetuilla alueilla siten kuin kyseiselle jäsenvaltiolle hyväksytyssä aluetukikartassa vuosiksi 2007-2013 määritetään. Investoinnin on säilyttävä tukea saaneella alueella vähintään viiden vuoden ajan tai pk-yritysten tapauksessa kolmen vuoden ajan sen jälkeen, kun koko investointi on saatettu päätökseen. Tämä ei estä sellaisen tuotantolaitoksen tai laitteen korvaamista, joka on vanhentunut tekniikan nopean kehittymisen vuoksi, jos taloudellista toimintaa jatketaan kyseisellä alueella säädetyn vähimmäisajan.

3. Tarkasteluajankohdan bruttoavustusekvivalenttina ilmaistu tuki-intensiteetti ei saa ylittää tuen myöntämisajankohtana voimassa olevaa, alueelliselle tuelle asetettua kynnysarvoa sillä alueella, jolla investointi toteutetaan, sellaisena kuin se määritetään kyseiselle jäsenvaltiolle hyväksytyssä aluetukikartassa vuosiksi 2007-2013.

4. Lukuun ottamatta suuriin investointihankkeisiin myönnettävää tukea ja liikenteen alalla myönnettävää alueellista tukea, 3 kohdassa vahvistettuja kynnysarvoja voidaan korottaa 20 prosenttiyksikköä, kun on kyse pienille yrityksille myönnettävästä tuesta, ja 10 prosenttiyksikköä, kun on kyse keskisuurille yrityksille myönnettävästä tuesta.

5. Kynnysarvoja, jotka vahvistetaan 3 kohdassa, sovelletaan tuki-intensiteettiin, joka lasketaan joko prosentteina investoinnin tukikelpoisista aineellisista ja aineettomista kustannuksista tai prosentteina investointihankkeella suoraan luotuun työpaikkaan palkatun henkilön arvioiduista palkkakustannuksista laskettuina kahden vuoden ajalta tai näiden kahden yhdistelmänä edellyttäen, että tuki ei ylitä vain toista näistä laskutavoista soveltamalla saatua suurinta mahdollista tuen määrää.

6. Kun tuki lasketaan aineellisten tai aineettomien investointikustannusten tai yritysostojen tapauksessa hankintakustannusten perusteella, tuensaajan on rahoitettava osaltaan vähintään 25 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista joko omilla varoillaan tai ulkopuolisella rahoituksella, johon ei liity julkista tukea. Jos kyseisen jäsenvaltion aluetukikartan mukaisesti hyväksytty tuki-intensiteetin enimmäismäärä, jota on korotettu 4 kohdan mukaisesti, on kuitenkin yli 75 prosenttia, tuensaajan rahoitusosuutta pienennetään vastaavasti. Jos tuki lasketaan aineellisten tai aineettomien investointikustannusten perusteella, siihen sovelletaan myös 7 kohdassa säädettyjä edellytyksiä.

7. Toimipaikan oston yhteydessä on otettava huomioon ainoastaan kustannukset, jotka aiheutuvat omaisuuserien ostamisesta kolmansilta edellyttäen, että kauppa on toteutettu markkinaehdoin. Jos kauppaan liittyy muita investointeja, näistä aiheutuvat kustannukset on lisättävä hankintakustannuksiin.

Kustannukset, jotka liittyvät muiden omaisuuserien kuin maa-alueiden ja rakennusten hankintaan vuokrasopimuksella, on otettava huomioon ainoastaan, jos vuokrasopimus tehdään rahoitusleasingin muodossa ja siihen sisältyy velvoite kyseisen omaisuuserän ostamisesta vuokrasopimuksen päätyttyä; jos maa-alueita ja rakennuksia hankitaan vuokrasopimuksella, vuokrasopimuksen on oltava voimassa vähintään viisi vuotta investointihankkeen arvioidun toteuttamisajankohdan jälkeen tai kolme vuotta, kun on kyse pk-yrityksistä.

Lukuun ottamatta pk-yrityksiä ja yritysostoja, hankittujen omaisuuserien on oltava uusia. Yritysostojen tapauksessa on vähennettävä omaisuuserät, joiden hankkimiseen on saatu tukea jo ennen ostoa. Pk-yritysten tapauksessa voidaan ottaa huomioon aineettomaan omaisuuteen tehdyistä investoinneista aiheutuvat kokonaiskustannukset. Suurten yritysten tapauksessa tällaisista kustannuksista tukikelpoisiksi katsotaan ainoastaan enintään 50 prosenttia hankkeeseen tehtyjen investointien tukikelpoisista kokonaiskustannuksista.

8. Jos tuki lasketaan palkkakustannusten perusteella, luotujen työpaikkojen on liityttävä suoraan investointihankkeeseen.

9. Poiketen siitä, mitä 3 ja 4 kohdassa säädetään, maataloustuotteiden jalostamiseen ja markkinoille saattamiseen tehtävien investointien tuki-intensiteettien enimmäismäärät voidaan vahvistaa seuraavasti:

a) 50 prosenttia tukikelpoisista investoinneista perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisilla tukialueilla ja 40 prosenttia tukikelpoisista investoinneista muilla alueelliseen tukeen oikeutetuilla alueilla siten kuin kyseisille jäsenvaltioille hyväksytyssä aluetukikartassa vuosiksi 2007-2013 määritetään, jos tuensaaja on pieni tai keskisuuri yritys;

b) 25 prosenttia tukikelpoisista investoinneista perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisilla tukialueilla ja 20 prosenttia tukikelpoisista investoinneista muilla alueelliseen tukeen oikeutetuilla alueilla siten kuin kyseisille jäsenvaltioille hyväksytyssä aluetukikartassa vuosiksi 2007-2013 määritetään, jos tuensaajayrityksessä on vähemmän kuin 750 työntekijää ja/tai sen liikevaihto on pienempi kuin 200 miljoonaa EUR laskettuna liitteen I mukaisesti.

10. Jotta suurta investointia ei olisi mahdollista jakaa keinotekoisesti alahankkeisiin, suuri investointihanke katsotaan yhdeksi investointihankkeeksi, jos sama yritys tai samat yritykset toteuttavat investoinnin kolmen vuoden aikana ja jos se koostuu käyttöomaisuudesta, jota ei voida jakaa osiin taloudellisesti kannattavasti.

2 JAKSO

Pk-yrityksille myönnettävä investointi- ja työllisyystuki

12 artikla

Pk-yrityksille myönnettävä investointi- ja työllisyystuki

1. Pienten ja keskisuurten yritysten hyväksi myönnettävä investointituki on perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdassa tarkoitetulla tavalla yhteismarkkinoille soveltuvaa, ja se vapautetaan perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisesta ilmoitusvaatimuksesta edellyttäen, että se täyttää 2, 3 ja 4 kohdassa säädetyt edellytykset.

2. Tuki-intensiteetti on enintään:

a) 20 prosenttia, kun on kyse pienistä yrityksistä;

b) 10 prosenttia, kun on kyse keskisuurista yrityksistä.

3. Tukikelpoisia kustannuksia ovat seuraavat:

a) investoinnin tukikelpoiset aineelliset ja aineettomat kustannukset; tai

b) investointihankkeella suoraan luotujen työpaikkojen arvioidut palkkakustannukset laskettuina kahden vuoden ajalta.

4. Kun investointi koskee perustamissopimuksen liitteessä I lueteltujen maataloustuotteiden jalostamista ja markkinoille saattamista, tuki-intensiteetti on enintään:

a) 75 prosenttia tukikelpoisista investoinneista syrjäisimmillä alueilla;

b) 65 prosenttia tukikelpoisista investoinneista neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 2019/93 (29) tarkoitetuilla pienillä Egeanmeren saarilla;

c) 50 prosenttia tukikelpoisista investoinneista perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan nojalla tukikelpoisilla alueilla;

d) 40 prosenttia tukikelpoisista investoinneista kaikilla muilla alueilla.

3 JAKSO

Ympäristönsuojeluun myönnettävä tuki

13 artikla

Määritelmät

Tässä jaksossa tarkoitetaan:

a) ’ympäristönsuojelulla’ kaikkia toimenpiteitä, joilla pyritään korjaamaan tai ennaltaehkäisemään fyysiselle ympäristölle tai luonnonvaroille tuensaajan omasta toiminnasta aiheutuvia haittoja, pienentää tällaisten haittojen riskiä tai edistämään luonnonvarojen järkiperäistä käyttöä, mukaan lukien energiansäästötoimenpiteet ja uusiutuvien energialähteiden käyttö;

b) ”energiansäästötoimenpiteillä” toimia, joiden avulla yritykset voivat vähentää tuotantoprosessiensa energiankulutusta, lukuun ottamatta vähemmän energiaa kuluttavien koneiden tai kuljetusvälineiden kehittämistä ja tuotantoa sekä toimia, joiden tarkoituksena on parantaa työturvallisuutta tai -hygieniaa;

c) ”yhteisön normilla” yhteisön pakollista normia, jolla vahvistetaan saavutettava ympäristönsuojelun taso; neuvoston direktiivissä 96/61/EY (30) säädettyjä velvollisuuksia ei katsota tässä asetuksessa tarkoitetuksi yhteisön normiksi;

d) ”uusiutuvilla energialähteillä” uusiutuvia, muita kuin fossiilisia energialähteitä (tuuli-, aurinko-, maalämpö-, aalto- ja vuorovesienergia, teholtaan alle 10 megawatin vesivoimalat sekä biomassan suora poltto, kaatopaikkakaasut, jäteveden käsittelylaitosten kaasut ja biokaasut);

e) ”energiantuotannolla uusiutuvista energialähteistä” energian tuottamista prosesseissa, joissa käytetään vain uusiutuvia energialähteitä, ja uusiutuvista energialähteistä tuotetun energian lämpöarvona mitattua osuutta sähköstä, joka on tuotettu myös tavanomaisia energialähteitä käyttävissä hybridivoimaloissa, esimerkiksi yhteispoltolla, mukaan lukien varastointijärjestelmien täyttämiseen käytettävä uusiutuva sähkö ja lukuun ottamatta varastointijärjestelmien tuloksena tuotettua sähköä;

f) ”yhteistuotannolla” lämpöenergian ja sähkö- ja/tai mekaanisen energian samanaikaista tuottamista samassa prosessissa;

g) ”tehokkaalla yhteistuotannolla” yhteistuotantoa, joka täyttää Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/8/EY (31) liitteiden II ja III perusteet ja kyseisen direktiivin 4 artiklassa määritellyt yhdenmukaistetut hyötysuhteen viitearvot;

h) ”ympäristöverolla” veroa, jonka erityisellä määräytymisperusteella on selkeä kielteinen vaikutus ympäristöön ja jonka tarkoituksena on tiettyjen tavaroiden tai palvelujen verottaminen siten, että ympäristökustannukset voidaan sisällyttää niiden hintaan ja/tai tuottajat ja kuluttajat ohjata ympäristöystävällisempään toimintaan;

i) ”aineellisella omaisuudella” tämän asetuksen 3 jaksossa ja poiketen siitä, mitä 2 artiklan 9 kohdassa säädetään, myös maantiekuljetusvälineitä ja -laitteita, jotka katsotaan tukikelpoiseksi aineelliseksi omaisuudeksi.

14 artikla

Yhteisön normien ylittämiseen ympäristönsuojelun alalla myönnettävä investointituki

1. Ympäristönsuojeluun myönnettävä investointituki on perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdassa tarkoitetulla tavalla yhteismarkkinoille soveltuvaa, ja se vapautetaan perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisesta ilmoitusvaatimuksesta edellyttäen, että se täyttää 2-5 kohdassa säädetyt edellytykset.

2. Tuetun investoinnin on täytettävä yksi seuraavista edellytyksistä:

a) investointi mahdollistaa sen, että tuensaaja voi vähentää toiminnastaan aiheutuvaa pilaantumista ylittämällä sovellettavat yhteisön normit riippumatta siitä, että voimassa on kansallisia normeja, jotka ovat tiukempia kuin pakolliset yhteisön normit;

b) investointi mahdollistaa sen, että tuensaaja voi vähentää nykyisestä toiminnastaan aiheutuvaa pilaantumista yhteisön normien puuttuessa.

3. Tuki-intensiteetti on enintään 25 prosenttia. (32)

Tuki-intensiteettiä voidaan kuitenkin korottaa 20 prosenttiyksikköä, kun on kyse pienille yrityksille myönnettävästä tuesta, ja 10 prosenttiyksikköä, kun on kyse keskisuurille yrityksille myönnettävästä tuesta.

4. Tukikelpoisia kustannuksia ovat ylimääräiset investointikustannukset, joita yhteisön normeissa vaadittua korkeamman ympäristönsuojelun tason saavuttaminen edellyttää.

5. Jätehuoltoon liittyviin investointeihin myönnettävälle tuelle ei myönnetä poikkeusta tämän artiklan nojalla.

15 artikla

Pk-yritysten ennakoivaan mukautumiseen tuleviin yhteisön normeihin myönnettävä tuki

1. Tuki, joka mahdollistaa sen, että pk-yritykset voivat noudattaa korkeamman ympäristönsuojelun tason saavuttamisen mahdollistavia uusia yhteisön normeja, on perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdassa tarkoitetulla tavalla yhteismarkkinoille soveltuvaa, ja se vapautetaan perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisesta ilmoitusvaatimuksesta edellyttäen, että se täyttää 2, 3 ja 4 kohdassa säädetyt edellytykset.

2. Edellytyksenä on, että kyseiset yhteisön normit on annettu, mutta niiden täytäntöönpanolle asetettu velvoittava määräaika ei saa olla päättynyt.

Investointi on toteutettava ja saatettava päätökseen vähintään vuotta ennen täytäntöönpanolle asetettua velvoittavaa määräaikaa.

3. Tuki-intensiteetti on enintään 15 prosenttiyksikköä (33), kun on kyse pienistä yrityksistä, ja 10 prosenttiyksikköä (34), kun on kyse keskisuurista yrityksistä.

4. Tukikelpoisia kustannuksia ovat ylimääräiset investointikustannukset, joita yhteisön normeissa vaaditun ympäristönsuojelun tason saavuttaminen edellyttää.

16 artikla

Energiansäästötoimenpiteisiin tehtäviin investointeihin myönnettävä ympäristönsuojelutuki

1. Ympäristönsuojeluun myönnettävä investointituki, joka mahdollistaa sen, että yritykset voivat säästää energiaa, on perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdassa tarkoitetulla tavalla yhteismarkkinoille soveltuvaa, ja se vapautetaan perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisesta ilmoitusvaatimuksesta edellyttäen, että se täyttää 2 ja 3 kohdassa säädetyt edellytykset.

2. Tuki-intensiteetti on enintään 35 prosenttia. (35)

Tuki-intensiteettiä voidaan kuitenkin korottaa 20 prosenttiyksikköä, kun on kyse pienille yrityksille myönnettävästä tuesta, ja 10 prosenttiyksikköä, kun on kyse keskisuurille yrityksille myönnettävästä tuesta.

3. Tukikelpoisia kustannuksia ovat ylimääräiset investointikustannukset, joita yhteisön normeissa vaadittuja suurempien energiasäästöjen saavuttaminen edellyttää. Tukikelpoisten kustannusten laskentaperusteena on käytettävä ylimääräisiä investointikustannuksia, joista vähennetään pienemmän energiankulutuksen ansiosta saatava toiminnan tuotto investoinnin pitoajan viiden ensimmäisen vuoden ajalta.

17 artikla

Suuritehoiseen yhteistuotantoon tehtäviin investointeihin myönnettävä ympäristönsuojelutuki

1. Ympäristönsuojelutuki, joka mahdollistaa sen, että yritykset voivat investoida suuritehoiseen yhteistuotantoon, on perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdassa tarkoitetulla tavalla yhteismarkkinoille soveltuvaa, ja se vapautetaan perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisesta ilmoitusvaatimuksesta edellyttäen, että se täyttää 2 ja 3 kohdassa säädetyt edellytykset.

2. Tuki-intensiteetti on enintään 35 prosenttia. (36)

Tuki-intensiteettiä voidaan kuitenkin korottaa 20 prosenttiyksikköä, kun on kyse pienille yrityksille myönnettävästä tuesta, ja 10 prosenttiyksikköä, kun on kyse keskisuurille yrityksille myönnettävästä tuesta.

3. Tukikelpoisia kustannuksia ovat ylimääräiset investointikustannukset, joita suuritehoisen yhteistuotantolaitoksen toteuttaminen edellyttää.

18 artikla

Uusiutuvien energialähteiden hyödyntämiseksi tehtäviin investointeihin myönnettävä ympäristönsuojelutuki

1. Ympäristönsuojelutuki, joka mahdollistaa sen, että yritykset voivat investoida energian tuottamiseen uusiutuvista energialähteistä, on perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdassa tarkoitetulla tavalla yhteismarkkinoille soveltuvaa, ja se vapautetaan perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisesta ilmoitusvaatimuksesta edellyttäen, että se täyttää 2 ja 3 kohdassa säädetyt edellytykset.

2. Tuki-intensiteetti on enintään 35 prosenttia. (37)

Tuki-intensiteettiä voidaan kuitenkin korottaa 20 prosenttiyksikköä, kun on kyse pienille yrityksille myönnettävästä tuesta, ja 10 prosenttiyksikköä, kun on kyse keskisuurille yrityksille myönnettävästä tuesta.

3. Tukikelpoisia kustannuksia ovat ylimääräiset kustannukset, joita tuensaajalle aiheutuu todellisena energiantuotantona mitattuna kapasiteetiltaan vastaavan tavanomaisen energiantuotantolaitoksen tai tavanomaisen lämmitysjärjestelmän kustannuksiin verrattuna.

19 artikla

Veronalennusten muodossa myönnettävä ympäristönsuojelutuki

1. Uusien ympäristöverojärjestelmien mukaisen veron alentamisen muodossa myönnettävä ympäristönsuojelutuki, joka täyttää neuvoston direktiivin 2003/96/EY (38) edellytykset, on perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdassa tarkoitetulla tavalla yhteismarkkinoille soveltuvaa, ja se vapautetaan perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisesta ilmoitusvaatimuksesta edellyttäen, että se täyttää 2 ja 3 kohdassa säädetyt edellytykset.

2. Tuen määrä ei saa ylittää yhteisön verotuksen vähimmäistason ja veronalennusta sisältämättömän kansallisen veron erotusta.

Yhteisön verotuksen vähimmäistasoksi katsotaan direktiivin 2003/96/EY mukainen verotuksen vähimmäistaso.

3. Veronalennukset on myönnettävä jaksoille, joiden kesto on enintään kymmenen vuotta.

4 JAKSO

Pk-yrityksille konsulttipalveluihin ja pk-yritysten osallistumiseen messuille myönnettävä tuki

20 artikla

Pk-yrityksille konsulttipalveluihin myönnettävä tuki

1. Pienille ja keskisuurille yrityksille myönnettävä tuki konsulttipalveluihin on perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdassa tarkoitetulla tavalla yhteismarkkinoille soveltuvaa, ja se vapautetaan perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisesta ilmoitusvaatimuksesta edellyttäen, että se täyttää 2 ja 3 kohdassa säädetyt edellytykset.

2. Tuki-intensiteetti on enintään 50 prosenttia.

3. Tukikelpoisia kustannuksia ovat ulkopuolisten konsulttien tarjoamista konsulttipalveluista aiheutuvat kustannukset.

Kyseiset palvelut eivät saa olla jatkuvaa tai säännöllistä toimintaa eivätkä liittyä yrityksen tavanomaisiin toimintakustannuksiin, kuten rutiininomaisiin veroneuvontapalveluihin, säännöllisiin lainopillisiin palveluihin tai mainontaan liittyviin kustannuksiin.

21 artikla

Pk-yritysten osallistumiseen messuille myönnettävä tuki

1. Pienille ja keskisuurille yrityksille myönnettävä tuki osallistumiseen messuille on perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdassa tarkoitetulla tavalla yhteismarkkinoille soveltuvaa, ja se vapautetaan perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisesta ilmoitusvaatimuksesta edellyttäen, että se täyttää 2 ja 3 kohdassa säädetyt edellytykset.

2. Tuki-intensiteetti on enintään 50 prosenttia.

3. Tukikelpoisia kustannuksia ovat kustannukset, jotka aiheutuvat messu- tai näyttelyosaston vuokraamisesta, pystyttämisestä ja hoitamisesta, kun yritys osallistuu ensimmäistä kertaa tietyille messuille tai tiettyyn näyttelyyn.

5 JAKSO

Riskipääoman muodossa myönnettävä tuki

22 artikla

Määritelmät

Tässä jaksossa tarkoitetaan:

a) ’omalla pääomalla’ sijoittajien merkitsemiä osakkeita, jotka antavat omistusosuuden yrityksestä;

b) ’oman pääoman luonteisella rahoituksella’ rahoitusvälineitä, joiden tuotto haltijalle perustuu pääasiassa kohdeyrityksen voittoihin tai tappioihin ja jotka ovat maksulaiminlyönnin yhteydessä vakuudettomia;

c) ’yksityisellä sijoituspääomalla’ yksityisen — ei julkisen — oman pääoman ehtoisen tai oman pääoman luonteisen rahoituksen sijoittamista yrityksiin, joita ei ole noteerattu pörssissä, mukaan lukien pääomasijoittaminen;

d) ’siemenvaiheen rahoituksella’ tarkoitetaan käynnistysvaihetta edeltävää, alustavan liikeidean tutkimiseen, arviointiin ja kehittämiseen tarkoitettua rahoitusta;

e) ’käynnistysvaiheen rahoituksella’ rahoitusta tuotekehitykseen ja alkumarkkinointiin yrityksille, jotka eivät ole vielä myyneet tuotteitaan tai palvelujaan kaupallisesti eivätkä vielä tuota voittoa;

f) ’laajentamiseen tarvittavalla pääomalla’ rahoitusta, joka on tarkoitettu yrityksen kasvuun ja laajentamiseen riippumatta siitä, onko yritys kannattava tai voittoa tuottava, ja jolla on tarkoitus rahoittaa tuotantokapasiteetin lisäämistä, markkinoiden tai tuotteiden kehittämistä tai lisätä käyttöpääomaa;

g) ’irtautumisstrategialla’ strategiaa, jolla pääomasijoitusrahasto luopuu osuuksistaan mahdollisimman suureen tuottoon tähtäävän suunnitelman mukaisesti; strategiana voi olla esimerkiksi yrityskauppa, alaskirjaus, etuoikeutettujen osakkeiden/lainojen takaisinlunastus, myynti toiselle pääomasijoittajalle, myynti rahoituslaitokselle ja myynti julkisesti, mukaan lukien listautumisanti;

h) ’kohdeyrityksellä’ yritystä, johon sijoittaja tai sijoitusrahasto suunnittelee sijoittavansa.

23 artikla

Riskipääoman muodossa myönnettävä tuki

1. Pk-yrityksille suunnatut riskipääomatukiohjelmat ovat perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdassa tarkoitetulla tavalla yhteismarkkinoille soveltuvia, ja ne vapautetaan perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisesta ilmoitusvaatimuksesta edellyttäen, että ne täyttävät 2-8 kohdassa säädetyt edellytykset.

2. Tuki on myönnettävä osakkuutena voittoa tavoittelevaan sijoitusrahastoon, jota hoidetaan liiketaloudellisin perustein.

3. Sijoitusrahaston myöntämien rahoituserien arvo saa olla enintään 1 000 000 EUR kohdeyritystä kohden kullakin 12 kuukauden jaksolla.

4. Tukialueilla sijaitsevien pk-yritysten ja tukialueiden ulkopuolella sijaitsevien pienten yritysten osalta riskipääomatoimenpide on rajattava siemenvaiheen ja käynnistysvaiheen rahoituksen ja/tai laajentamiseen tarvittavan pääoman tarjoamiseen. Tukialueiden ulkopuolella sijaitsevien keskisuurten yritysten osalta riskipääomatoimenpide on rajattava siemenvaiheen tai ja/tai käynnistysvaiheen rahoituksen tarjoamiseen, eikä se voi koskea laajentamiseen tarvittavaa pääomaa.

5. Vähintään 70 prosenttia riskipääomatoimenpiteen kokonaismäärärahoista on käytettävä kohdeyrityksiin sijoitettavana oman pääoman ehtoisena tai luonteisena rahoituksena. [Jakso, jonka aikana riskipääomatukiohjelman perusteella voidaan myöntää tukea kohdeyrityksille, saa olla kestoltaan enintään kuusi vuotta.]

6. Sijoitusrahastojen rahoituksesta vähintään 50 prosenttia on oltava yksityistä sijoituspääomaa tai vähintään 30 prosenttia sellaisten sijoitusrahastojen tapauksessa, joiden kohdeyritykset ovat yksinomaan tukialueilla sijaitsevia pk-yrityksiä. Jäsenvaltioiden on valittava yksityisen sijoituspääoman tarjoajat joko julkisen tarjouskilpailun perusteella tai sijoitusrahastoihin osallistumista koskevan avoimen pyynnön perusteella, jos jäsenvaltiolla ei ole harkintavaltaa rajoittaa rahastoihin osallistuvien pääomasijoittajien lukumäärää.

7. Jotta voitaisiin varmistaa, että riskipääomatoimenpiteellä tavoitellaan voittoa, on täytettävä seuraavat edellytykset:

a) kutakin investointia varten laaditaan liiketoimintasuunnitelma, joka sisältää yksityiskohtaiset tiedot tuotteesta, myynnistä ja kannattavuuden kehityksestä ja jossa arvioidaan ennakkoon hankkeen elinkelpoisuutta; ja

b) kutakin investointia varten on laadittu selkeä ja realistinen irtautumisstrategia.

8. Jotta voitaisiin varmistaa, että sijoitusrahastoa hoidetaan liiketaloudellisin perustein, on täytettävä seuraavat edellytykset:

a) sijoitusrahaston ammattimainen hoitaja tai rahastoyhtiö ja rahaston osuudenomistajat ovat tehneet sopimuksen, jossa määrätään, että rahastonhoitajan saama palkkio riippuu tuloksesta, ja jossa määritetään rahaston tavoitteet ja sijoitusten suunniteltu ajoitus; ja

b) yksityiset pääomasijoittajat ovat edustettuna investointirahaston rakenteessa esimerkiksi sijoituskomitean tai neuvoa-antavan komitean välityksellä; ja

c) rahaston hoidossa sovelletaan parhaita käytänteitä ja rahasto on viranomaisvalvonnan kohteena.

6 JAKSO

Tutkimus- ja kehitystyöhön myönnettävä tuki

24 artikla

Määritelmät

Tässä jaksossa tarkoitetaan:

a) ’tutkimusorganisaatiolla’ sellaista korkeakoulun tai tutkimuslaitoksen kaltaista yksikköä sen oikeusasemasta (julkis- tai yksityisoikeudellinen) tai rahoitustavasta riippumatta, jonka päätavoitteena on harjoittaa perustutkimusta, teollista tutkimusta tai kokeellista kehittämistä ja levittää tutkimustuloksia koulutuksen, julkaisujen tai teknologiansiirron kautta; kaikki voitto on investoitava edelleen kyseiseen toimintaan, tulosten levittämiseen tai opetukseen; tällaisessa yksikössä vaikutusvaltaa esimerkiksi osakkaan tai jäsenen muodossa käyttävillä yrityksillä ei ole etuoikeusasemaa yksikön tutkimuskapasiteetin käyttöön tai sen saavuttamiin tutkimustuloksiin nähden;

b) ”perustutkimuksella” kokeellista tai teoreettista työtä, jolla pyritään pääasiassa hankkimaan uutta tietoa ilmiöiden tai havaittavissa olevien tosiseikkojen perusperiaatteista, ja joilla ei ensisijaisesti pyritä mihinkään tiettyyn käytännön päämäärään tai tavoitteeseen;

c) ”teollisella tutkimuksella” suunniteltua tutkimusta tai uuden tiedon ja taitojen hankkimiseen pyrkiviä kriittisiä tutkimuksia, joiden tavoitteena on, että näitä tietoja voidaan käyttää uusien tuotteiden, prosessien tai palveluiden kehittämiseen tai että olemassa olevat tuotteet, prosessit tai palvelut paranevat huomattavasti; teollinen tutkimus kattaa sen harjoittamiseen ja erityisesti geneerisen teknologian validointiin tarvittavien monimutkaisten järjestelmien komponenttien luomisen prototyyppejä lukuun ottamatta;

d) ”kokeellisella kehittämisellä” olemassa olevan tieteellisen, teknisen, liiketoiminta- ja muun relevantin tiedon ja taitojen hankkimista, yhdistämistä, muokkaamista ja käyttöä suunnitelmien ja järjestelyiden tai mallien laatimiseksi uusille, muutetuille tai parannetuille tuotteille, prosesseille tai palveluille; tämä voi kattaa myös esimerkiksi muuta sellaista toimintaa, jonka tarkoituksena on uusien tuotteiden, prosessien ja palveluiden peruskäsitteiden määrittely, suunnittelu ja dokumentointi; toimintaan voi kuulua luonnosten, piirustusten, suunnitelmien ja muun aineiston laatimista edellyttäen, että niitä ei ole tarkoitettu kaupalliseen käyttöön. Kokeelliseksi kehittämiseksi katsotaan myös kaupallisesti hyödynnettävissä olevien prototyyppien ja pilottihankkeiden kehittäminen, kun prototyyppi on pakostakin lopullinen kaupallinen tuote ja kun sen tuottaminen pelkästään esittelyä ja validointia varten olisi liian kallista. Jos esittely- tai pilottihankkeita käytetään myöhemmin kaupallisiin tarkoituksiin, tällaisesta käytöstä saatava tulo on vähennettävä tukikelpoisista kustannuksista. Tuotteiden, prosessien ja palveluiden koetuotanto ja testaus on myös tukikelpoista edellyttäen, että kyseisiä tuotteita, prosesseja ja palveluita ei voida käyttää tai muuttaa käytettäviksi teollisissa sovelluksissa tai kaupallisiin tarkoituksiin. Kokeellinen kehittäminen ei kata tuotteisiin, tuotantolinjoihin, valmistusmenetelmiin, olemassa oleviin palveluihin tai muihin meneillään oleviin toimintoihin rutiininomaisesti tai säännöllisin väliajoin tehtäviä muutoksia, vaikka kyseiset muutokset merkitsisivät parannuksia.

25 artikla

Tutkimus- ja kehityshankkeisiin myönnettävä tuki

1. Tutkimus- ja kehityshankkeisiin myönnettävä tuki on perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdassa tarkoitetulla tavalla yhteismarkkinoille soveltuvaa, ja se vapautetaan perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisesta ilmoitusvaatimuksesta edellyttäen, että se täyttää 2-5 kohdassa säädetyt edellytykset.

2. Tutkimushankkeen tuetun osan on kuuluttava kokonaan vähintään yhteen seuraavista tutkimusluokista:

a) perustutkimus;

b) teollinen tutkimus;

c) kokeellinen kehittäminen.

Kun hanke koostuu eri tehtävistä, kunkin tehtävän on katsottava kuuluvan yhteen ensimmäisessä alakohdassa luetteluista tutkimusluokista tai on katsottava, ettei se kuulu mihinkään kyseisistä luokista.

3. Lähtökohtainen tuki-intensiteetti on enintään:

a) 100 prosenttia, kun on kyse perustutkimuksesta;

b) 50 prosenttia, kun on kyse teollisesta tutkimuksesta;

c) 25 prosenttia, kun on kyse kokeellisesta kehittämisestä.

Tuki-intensiteetti on vahvistettava kunkin tuensaajan osalta, myös 4 kohdan b alakohdan i alakohdan mukaisessa yhteistyöhankkeessa.

Jos tutkimusorganisaatioiden ja yritysten yhteistyössä toteuttamaan tutkimus- ja kehityshankkeeseen myönnetään valtiontukea, tuen yhteismäärä, joka muodostuu suorasta valtion avusta tietylle tutkimushankkeelle ja tutkimusorganisaatioiden tueksi katsottavista rahoitusosuuksista kyseiseen hankkeeseen, ei saa ylittää kuhunkin tuensaajayritykseen sovellettavia tuki-intensiteettejä.

4. Lähtökohtaisia tuki-intensiteettejä, jotka vahvistetaan 3 kohdassa teolliseen tutkimukseen ja kokeelliseen kehittämiseen myönnettävän tuen osalta, voidaan korottaa seuraavasti:

a) kun kyse on pk-yrityksille myönnettävästä tuesta, keskisuurten yritysten tuki-intensiteettiä voidaan korottaa 10 prosenttiyksikköä ja pienten yritysten 20 prosenttiyksikköä; ja

b) tukea voidaan lisäksi korottaa 15 prosenttiyksikköä, kuitenkin enintään 80 prosentin tuki-intensiteettiin saakka, jos: i) hankkeeseen liittyy vähintään kahden toisistaan riippumattoman yrityksen välistä todellista yhteistyötä ja seuraavat edellytykset täyttyvät: — kunkin yrityksen osuus yhteistyöhankkeen tukikelpoisista kustannuksista on enintään 70 prosenttia, — hankkeeseen liittyy yhteistyötä vähintään yhden pk-yrityksen kanssa tai se toteutetaan vähintään kahdessa jäsenvaltiossa; tai ii) hankkeeseen liittyy yrityksen ja tutkimusorganisaation välistä todellista yhteistyötä ja seuraavat edellytykset täyttyvät: — tutkimusorganisaation osuus tukikelpoisista hankekustannuksista on vähintään 10 prosenttia; ja — tutkimusorganisaatiolla on oikeus julkaista tutkimushankkeiden tulokset siltä osin kuin ne ovat peräisin kyseisen organisaation harjoittamasta tutkimustyöstä; tai iii) teollisen tutkimuksen tapauksessa hankkeen tuloksia levitetään laajasti teknisissä ja tieteellisissä konferensseissa tai ne julkaistaan tieteellisissä tai teknisissä aikakauslehdissä tai avoimissa tietoarkistoissa (tietokannoissa, joissa käsittelemättömät tutkimustiedot ovat kaikkien saatavilla) tai vapaan tai avoimen lähdekoodin ohjelmiston kautta. Alihankintaa ei katsota b alakohdan i ja ii alakohdassa tarkoitetuksi todelliseksi yhteistyöksi.

5. Tukikelpoisia kustannuksia ovat seuraavat:

a) henkilöstökustannukset (tutkijat, teknikot ja muu tutkimustoimintaa avustava henkilöstö siinä määrin, kuin nämä toimivat tutkimushankkeen parissa);

b) välineiden ja laitteiden kustannukset siltä osin ja siltä ajalta, kun niitä on käytetty tutkimushankkeessa; jos tällaisia välineitä ja laitteita ei käytetä tutkimushankkeen tarpeisiin koko niiden käyttöikää, tukikelpoisiksi katsotaan ainoastaan poistokustannukset, jotka vastaavat tutkimushankkeen kestoa laskettuna hyvän kirjanpitotavan mukaan;

c) rakennusten ja maa-alueiden kustannukset siltä osin ja siltä ajalta, kun niitä on käytetty tutkimushankkeessa; rakennusten osalta tukikelpoisiksi katsotaan ainoastaan poistokustannukset, jotka vastaavat tutkimushankkeen kestoa laskettuna hyvän kirjanpitotavan mukaan; maa-alueiden osalta tukikelpoisiksi katsotaan luovutuksen aiheuttamat kustannukset tai toteutuneet pääomakustannukset;

d) ulkopuolisista lähteistä markkinahintaan ostettujen tai käyttöluvalla hankitun sopimukseen perustuvan tutkimuksen, teknisen tietämyksen ja patenttien kustannukset, jos liiketoimi on toteutettu tavanomaisten kaupan edellytysten mukaisesti eikä siihen liity minkäänlaista kilpailunvastaista yhteistyötä, sekä konsultoinnin ja vastaavien palveluiden kustannukset, kun niitä on käytetty yksinomaan tutkimustoimintaa varten;

e) tutkimushankkeesta suoraan aiheutuvat muut yleiskustannukset;

f) muut käyttökustannukset, mukaan luettuina suoraan tutkimustoiminnasta aiheutuvat materiaalien, tarvikkeiden ja vastaavien tuotteiden kustannukset.

6. Kaikki tukikelpoiset kustannukset on kohdennettava tiettyyn tutkimus- ja kehitysluokkaan.

26 artikla

Teknisiin toteutettavuustutkimuksiin myönnettävä tuki

1. Teollista tutkimusta tai kokeellista kehittämistä edeltäviin teknisiin toteutettavuustutkimuksiin myönnettävä tuki on perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdassa tarkoitetulla tavalla yhteismarkkinoille soveltuvaa, ja se vapautetaan perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisesta ilmoitusvaatimuksesta edellyttäen, että se täyttää 2 ja 3 kohdassa säädetyt edellytykset.

2. Tuki-intensiteetti on enintään:

a) pk-yritysten osalta 75 prosenttia teollista tutkimusta edeltäviin tutkimuksiin ja 50 prosenttia kokeellista kehittämistä edeltäviin tutkimuksiin;

b) suurten yritysten osalta 65 prosenttia teollista tutkimusta edeltäviin tutkimuksiin ja 40 prosenttia kokeellista kehittämistä edeltäviin tutkimuksiin.

3. Tukikelpoisia kustannuksia ovat tutkimuksesta aiheutuvat kustannukset.

27 artikla

Teollisoikeuksien kustannusten kattamiseen myönnettävä tuki pk-yrityksille

1. Patenttien ja muiden teollisoikeuksien hankkimiseen ja voimaansaattamiseen liittyviin kustannuksiin myönnettävä tuki pk-yrityksille on perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdassa tarkoitetulla tavalla yhteismarkkinoille soveltuvaa, ja se vapautetaan perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisesta ilmoitusvaatimuksesta edellyttäen, että se täyttää 2 ja 3 kohdassa säädetyt edellytykset.

2. Tuki-intensiteetti ei ylitä 25 artiklan 3 ja 4 kohdan soveltamisalaan kuuluvan hanketuen intensiteettiä kyseisiin teollisoikeuksiin johtaneen tutkimustoiminnan osalta.

3. Tukikelpoisia kustannuksia ovat seuraavat:

a) kaikki kustannukset, jotka aiheutuvat ennen oikeuden myöntämistä ensimmäisellä lainkäyttöalueella, mukaan lukien hakemuksen laatimiseen, jättämiseen ja käsittelyyn liittyvät kustannukset sekä kustannukset hakemuksen uusimisesta ennen oikeuden myöntämistä;

b) käännös- ja mu