Virallinen lehti nro C 115 , 14/04/1997 s. 0085



A4-0056/97 Päätöslauselma komission valkoisesta kirjasta koulutuksesta: Opettaminen ja oppiminen: kohti kognitiivista yhteiskuntaa (KOM(95)0590 - C4-0597/95) Euroopan parlamentti, joka - ottaa huomioon komission valkoisen kirjan (KOM(95)0590 - C4-0597/95), - ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean kertomuksen (CES 479/96/lop.), - ottaa huomioon alueiden komitean kertomuksen (Cdr 115/96), - ottaa huomioon oikeuden opetukseen sekä ammatilliseen koulutukseen ja erityisesti yleismaailmallisen ihmisoikeuksien julistuksen 26 artiklan, ihmisoikeuksia koskevan eurooppalaisen yleissopimuksen pöytäkirjan 2 artiklan, Euroopan sosiaalisen peruskirjan 10 artiklan sekä taloudellisia, sosiaalisia ja sivistyksellisiä oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen 13 artiklan, - ottaa huomioon työllisyys- ja sosiaaliasiain valiokunnan mietinnön sekä tutkimusta, teknologista kehittämistä ja energia-asioita käsittelevän valiokunnan sekä kulttuuri-, nuoriso- ja koulutusasioita sekä tiedotusvälineitä käsittelevän valiokunnan lausunnot (A4-0056/97), A. katsoo, että komission valkoinen kirja on tervetullut, koska se on käynnistänyt ajankohtaisen keskustelun siitä, millainen asema koulutukselle olisi annettava Euroopan unionin, sen jäsenvaltioiden, alueellisten ja paikallisten viranomaisten, kaikkien työmarkkinaosapuolten tasojen sekä hallituksista riippumattomien järjestöjen poliittisilla esityslistoilla, B. katsoo, että asiakirjassa korostetaan nopeaa taloudellista ja teknologista muutosta, jonka haasteisiin koulutuksen olisi vastattava; erityisesti korostetaan tietoyhteiskunnan, talouden maailmanlaajuistumisen sekä tieteellisen ja teknologisen kehityksen vaikutusta, Haasteet C. katsoo, että komissio ei käsittele riittävästi muita merkittäviä haasteita, kuten väestöllisiä muutoksia, koulutukseen käytettävien julkisten menojen suhteellista vähentymistä sekä yhä suurempaa osaa väestöstä koskevaa lisääntynyttä sosiaalisen syrjäytymisen vaaraa, D. katsoo, että julkisella sektorilla pikemminkin kuin yksilöllä on vastuu siitä, että koulutusta on yleisesti saatavilla, E. katsoo, että Euroopassa tapahtuvat väestörakenteen muutokset, varsinkin väestön ikääntyminen, muuttavat ratkaisevalla tavalla yhteiskuntamme rakennetta, F. katsoo, että tämä kehityssuunta yhdessä nopean teknologisen muutoksen ja talouden rakennemuutoksen kanssa vaatii koulutuksen tavoitteiden uudelleen pohtimista ja julkisten varojen kohdentamista elinikäiseen oppimiseen, G. katsoo, että investointien lisääminen perus- ja ammattikoulutukseen tiukoista budjettirajoituksista huolimatta muodostaa myös haasteen unionin jäsenvaltioille, H. katsoo, että tämä tavoite voidaan saavuttaa osittain siirtymällä passiivisesta työmarkkinapolitiikasta aktiiviseen, kuten kokemukset eräissä jäsenvaltioissa ovat osoittaneet, I. katsoo, että pääomasijoitukset kattavat nykyään vain pienen osan yleisen koulutuksen kokonaiskustannuksista ja ovat pienenemässä, J. katsoo, että tämä on vastoin kiireellistä tarvetta uudistaa koulutusjärjestelmä, K. katsoo, että sosiaalisen syrjäytymisen vaara suurenee, koska kuilu «niiden, jotka osaavat ja niiden, jotka eivät» välillä on kasvamassa ja sen vuoksi tarvitaan toimia, jotta kaikki voisivat hankkia työmarkkinoille tarvittavia joustavia taitoja, Tavoite L. katsoo, että uudet yhteiskunnalliset ja taloudelliset olosuhteet huomioon ottaen koulutusjärjestelmien pitäisi antaa yksilöille mahdollisuus elinikäiseen oppimiseen, M. katsoo, että koulutusjärjestelmien kehittäminen johtaisi parempaan taloudelliseen kasvuun, suurempiin yksilöllisiin ansioihin ja loisi yksilöille paremmat kilpailuedellytykset työmarkkinoilla, N. katsoo, että tutkimustulosten mukaan - EU:ssa noin 14 prosenttia vuosittaisesta kasvusta on koulutuksen ansiota, - koulutus vaikuttaa voimakkaammin ansioihin kuin muut tekijät, kuten sosiaalis-taloudellinen tausta, rotu, luontaiset kyvyt tai työkokemus, varsinkin naisten kohdalla, - työttömyysluvut ovat suhteellisesti paljon korkeammat huonommin koulutettujen osalta, - nuorille tarkoitettu peruskoulutus, varsinkin yhdistettynä mahdollisuuteen hankkia työkokemusta, vähentää huomattavasti työnetsintään kuluvaa aikaa ja näin ollen vähentää pitkäaikaistyöttömäksi joutumisen vaaraa tässä ikäryhmässä, - korkeatasoinen koulutus on hyödyksi yritysten kilpailukyvylle, koska koulutuksen ansiosta työvoima on tuottavampaa, joustavampaa ja liikkuvampaa, O. katsoo, että koulutus edistää myös yhteiskunnallisia tavoitteita, kuten rikollisuuden vähentämistä, yleisen terveyden parantamista, ympäristönsuojelua sekä demokratian, yhtäläisten mahdollisuuksien ja sosiaalisen oikeudenmukaisuuden sekä rasismin ja muukalaisvihan torjunnan edistämistä, P. katsoo, että valkoisessa kirjassa keskitytään ennen kaikkea tietoon ja kognitiivisiin taitoihin, ja siinä otetaan riittämättömästi huomioon opettamisen ja oppimisen sosiaaliset, emotionaaliset, moraaliset ja henkiset näkökohdat, Q. katsoo, että tässä päätöslauselmassa painotetaan voimakkaasti jäsenvaltioiden toimia, koska nämä ovat pääasiallisesti vastuussa koulutuspolitiikasta; Elinikäinen oppiminen: edunsaajat 1. Pitää myönteisenä sitä, että valkoisessa kirjassa korostetaan sellaisia tärkeitä asioita kuin laaja tietopohja, vieraiden kielten oppimisen merkityksen lisääntyminen, pyrkimykset lähentää kouluja ja liike-elämää, oppisopimusohjelmien tärkeys, eurooppalaisen vapaaehtoispalvelun käsite ja tarve lisätä investointeja koulutukseen; 2. Suhtautuu kriittisesti komission lähestymistapaan, joka keskittyy miltei yksinomaan nuoriin, ja katsoo, että keskustelua olisi laajennettava käsittämään elinikäinen oppiminen ja seuraavat kohderyhmät: - lapset - aikuiset työntekijät - naiset - yhteiskunnasta syrjäytyneet tai marginalisoituneet ryhmät, kuten pitkäaikaistyöttömät, ja sellaiset henkilöt, jotka eivät ole hyötyneet yleisestä opetuksesta tai perustavanlaatuisesta ammattikoulutuksesta - yritykset; Lapset 3. Katsoo, että kykyä elinikäiseen oppimiseen on kehitettävä jo hyvin varhaisesta vaiheesta lähtien; sen vuoksi olisi pyrittävä lisäämään hakeutumista esikouluihin, joissa lapsille esitetään laaja opetussuunnitelma leikkiin perustuvan opetuksen ja oppimisen avulla; 4. Pitää tärkeänä tarkastella uudelleen opetusmenetelmiä ja opetuksen sisältöä siten, että opetuksessa edistettäisiin sukupuolten välistä tasa-arvoa ja että saataisiin kaikki lapset osallistumaan enemmän heidän taustastaan riippumatta ja on sitä mieltä, että on tarpeen yksilöllistää koulutusta esimerkiksi hyödyntämällä tietotekniikkaa, jolloin oppilaita voidaan rohkaista aktiiviseen osallistumiseen ja tutkimiseen siten, että he osallistuvat opetukseen aktiivisesti; 5. Ei ole vakuuttunut komission valkoisessa kirjassa esitetyn mallin suositeltavuudesta, jonka mukaan perustettaisiin erillisiä toisen mahdollisuuden tarjoavia kouluja, vaan uskoo sen sijaan, että kannattaa sijoittaa tavanomaiseen koulutusjärjestelmään, jolloin voitaisiin kehittää jokaisen kykyjä ja tarjota kaikille laaja yleissivistys varmistamalla., että kaikki lapset saavat heidän henkilökohtaisten tarpeidensa mukaisesti suunniteltua opetusta, jotta he voisivat menestyksekkäästi päättää koulunkäyntinsä; 6. Hyväksyy koulujärjestelmien erot ja huomauttaa, että komission ehdottaman toisen mahdollisuuden koulun toteuttaminen ei saa johtaa slummikoulujen luomiseen ja että ensisijaisena tavoitteena on oltava nuorten saaminen uudestaan mukaan tavanomaiseen opetusjärjestelmään; 7. Uskoo, että jäsenvaltioiden opetusjärjestelmissä tarvitaan myönteisiä toimia heikossa asemassa olevien ryhmien ja yksilöiden avustamiseksi; 8. Ehdottaa, että heikossa asemassa olevien ryhmiä varten perustetaan oppimisen kumppanuuksia, joissa myös oppilaiden ja opiskelijoiden perheet ovat mukana, ja että erityistä huomiota olisi kiinnitettävä lukutaidottomuuden torjumiseen ja opettajien kouluttamiseen kotien ja koulujen välisen kumppanuuden kehittämisen mahdollistamiseksi; 9. Korostaa oppimisvaikeuksien syitä koskevan tutkimuksen kiireellistä tarvetta; 10. Pitää tavanomaista koulutusjärjestelmää erinomaisena työvälineenä, jonka avulla voidaan estää huonompiosaisten lasten syrjäytyminen, jos tukea ja varoja on saatavilla riittävästi; 11. Pelkää, että markkinaperiaatteiden käyttöönottaminen kouluissa uusien, koulutuksen tehokkuuteen pyrkivien rahoitustapojen muodossa lisää sosiaalista jaottelua ja estää kaikkia lapsia saamasta todellista koulutuspohjaa tulevaisuuttaan varten; Nuoret 12. Arvostelee valkoista kirjaa koulutuksen aliarvioimisesta nuoria yhteiskunnallisiin, tasa-arvoon liittyviin, demokraattisiin ja työelämän tehtäviin valmistavana tekijänä; 13. Korostaa, että koulutusjärjestelmiä ei voida uudistaa ainoastaan luomalla tiiviimpiä yhteyksiä liike-elämään, vaan lisäksi täytyy - pyrkiä suurempaan tasapainoon teoreettisen tiedon ja käytännön valmiuksien välillä kaikissa koulutusohjelmissa, - siirtää valintaa yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen välillä myöhemmäksi, - mahdollistaa suurempi yhteistyö ja liikkuvuus yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen sisällä ja näiden välillä, ja parantaa tällä tavoin opetuksen tarjontaa ja antaa mahdollisuus etenemiseen ammatillisesta koulutuksesta korkeampaan koulutukseen, - tarjota neuvontaa ja ammatinvalinnanohjausta siirryttäessä peruskoulutuksesta (esim. oppivelvollisuuskoulutus, ammatillinen koulutus ja opiskelu) työelämään, - rohkaista nuoria osallistumaan aktiiviseen kansalaistoimintaan, työkokemuksen hankintaan, yrittämiseen ja vapaaehtoistoimintaan; - välttää sellaisten koulutusmuotojen luomista, joissa syntyy jatkokoulutuksen esteeksi muodostuvia koulutuksellisia umpikujia; Naiset 14. Uskoo, että on olennaista luoda olosuhteet, joissa naisilla on pääsy opetukseen ja koulutukseen, koska heillä on vielä usein kannettavanaan kaksinkertainen taakka; 15. Uskoo, että naisten työttömyyden vastaisessa strategiassa on toteutettava myönteisiä toimia tyttöjen ja naisten kannustamiseksi hankkimaan koulutusta, erityisesti tieteellisillä ja teknisillä aloilla, mikä johtaisi siihen, että naiset olisivat edustettuina useammilla mm. perinteisesti miesvaltaisilla aloilla; Huonompiosaiset ryhmät 16. Uskoo, että tarvitaan enemmän tilaisuuksia erityisryhmille, joiden mahdollisuudet elinikäiseen oppimiseen nykyisellään ovat hyvin rajalliset. Tällaisia ryhmiä ovat esimerkiksi pitkäaikaistyöttömät, ammattitaidottomat tai osa-aikatyössä käyvät, työmarkkinoilta jonkin aikaa poissa olleet, etniset vähemmistöt, vanhukset, vammaiset sekä henkilöt, joilla on huono peruskoulutus; 17. Vaatii viranomaisia luomaan rakenteita, joiden avulla voitaisiin tarjota näille huonompiosaisille ryhmille mahdollisuuksia koulutukseen, mukaan lukien 'jatkuvien mahdollisuuksien' järjestelmät, joustavat koulutustiet ja tunnustamisjärjestelmät, jotka toisivat nämä ryhmät taloudellisen, sosiaalisen ja demokraattisen elämän piiriin; 18. Ehdottaa, että sosiaalisen syrjäytymisen torjumiseen pyrkivässä strategiassa kiinnitettäisiin huomiota oppimista estäviin tekijöihin, 'aktiivisempiin' työllistämistoimiin, työmarkkinoiden tiedonantoihin, luku- ja kirjoitustaitoon, tieto- ja viestintätekniikan käyttöön sekä henkilökohtaisiin opinto- ja toimintasuunnitelmiin ja muihin paikallisesti kohdennettuihin palveluihin; 19. Korostaa pitkäaikaisen työttömyyden marginalisoivaa vaikutusta, johon keskeisiä torjuntakeinoja ovat yleissivistävät projektit, kuten perussivistyksen ja tietoteknisten taitojen kohottaminen ja pitkäjänteinen ammatillinen koulutus; 20. Korostaa sen merkitystä, että vammaisille henkilöille annetaan tarvittavaa tukea, jotta he pystyvät osallistumaan tavalliseen koulutusjärjestelmään, mikä pitää sisällään sen, että koulutuslaitokset tehdään täysin sopiviksi liikuntarajoitteisille henkilöille; Opetusmiljöö ja opettajat 21. Korostaa, että hyvän opetuksen perusta on se, että opettajilla itsellään on hyvä koulutus aineessa ja että yhteiskunnan on otettava vastuu siitä, että saatavilla on riittävästi hyvin koulutettuja opettajia; 22. Katsoo edelleen, että jatkuva hyvä pedagoginen koulutus, joka voi inspiroida ja motivoida oppilaita ottamaan vastaan tietoja sekä inspiroida heitä itse etsimään tietoja, on tärkeä edellytys kehittyneelle kognitiiviselle yhteiskunnalle; 23. Katsoo, että hyvät opetusvälineet, erityisesti uuteen tietotekniikkaan perustuvat opetusvälineet, ovat olennainen osa opetusta; 24. Pitää kiinni siitä, että multimediaopetusohjelmistojen kehittämistä pitää tukea laajemminkin kuin «Euroopan elinikäisen koulutuksen vuoden» yhteydessä seuraavin ehdoin: a) sisällön laatu pysyy ennallaan; b) opetuksellisiin näkökohtiin kiinnitetään huomiota ja opettajia koulutetaan erityisesti tätä varten ja heille hankitaan asianmukaista opetusmateriaalia; c) asianosaiset (opettajat ja koululaiset) otetaan mukaan tuotteiden kehittelyyn; d) tarkastellaan huolellisesti taloudellisia seurauksia, jotta saavutettaisiin parempi kannattavuus, ja koulu pysyisi julkisten palvelujen laitoksena; e) julkiset koulut varustetaan samanlaisilla tietokoneilla; 25. On vakuuttunut siitä, että koululla ja opetusmiljööllä on suuri merkitys oppilaiden ja opettajien mahdollisuuksille käyttää hyväkseen tai välittää tietoja; 26. Katsoo, että kielten opetus ja oppiminen äidinkielen lisäksi lisää liikkuvuuden, yhteyksien, tietojen kehittämisen ja työllistämisen mahdollisuuksia; 27. Uskoo, että kyky kommunikoida tehokkaasti kahdella yhteisön kielellä edistäisi eurooppalaisia tieteellisiä, taloudellisia ja sosiokulttuurisia vaihtoja, ja pyytää komissiota kannustamaan ja tukemaan kansallisten, alueellisten ja/tai paikallisten viranomaisten pyrkimyksiä varmistaa, että työskentely tämän tavoitteen toteuttamiseksi heijastuu koulujen opetussuunnitelmissa; 28. Pyytää tämän vuoksi, että pyrittäisiin seuraaviin tavoitteisiin: - äidinkielen hallitseminen - hyvän tason saavuttaminen ensimmäisessä vieraassa kielessä, jonka oppimisen olisi alettava peruskouluopetuksen alusta alkaen - passiiviset taidot yhdessä tai useammassa vieraassa kielessä, etenkin äidinkielen sukulaiskielissä ja naapurimaiden tai sellaisten maiden kielissä, joihin on olemassa historiallinen yhteys, riippumatta siitä, ovatko kyseiset maat EU:n jäsenvaltioita - mahdollisimman suuren eurooppalaisten kielten valikoiman tarjoaminen kaikkien jäsenvaltioiden ylä- ja keskiasteen kouluissa, minkään kielen saamatta hallitsevaa asemaa, jotta voidaan säilyttää Euroopan kulttuurinen moninaisuus; - opettajien erityiskoulutus, jossa otetaan huomioon kielten opetuksen uudet menetelmät; 29. Pyytää komissiota tukemaan nykyaikaisten menetelmien ja multimediaopetuksen käyttöä sekä sellaisten verkkojen kehittämistä, joiden tavoitteena on kielten opettaminen yhteisön tasolla; 30. Viittaa koulun ulkopuolisen sivistys- ja koulutustarjonnan tärkeään panokseen, varsinkin nuorisojärjestöjen ja nuorisotyön yhteydessä; Työntekijät/yritykset 31. On vakuuttunut siitä, että yrityksillä on suurin vastuu jatkuvan ammatillisen koulutuksen edistämisestä, mutta uskoo myös, että markkinavoimat yksin eivät riitä täyttämään nopeaa ja merkittävää muutosta läpikäyvien markkinoiden pätevyys- ja taitovaatimuksia etenkin kun otetaan huomioon tieto- ja viestintäteknologia; 32. Uskoo, että kansallisille hallituksille olisi annettava vastuu yhteistyökumppanuuksien järjestämisestä ja kannustimien tarjoamisesta, jotta elinikäiseen oppimiseen sijoitettaisiin enemmän ja siihen sitouduttaisiin riittävästi; muistuttaa työvoimatoimistojen ja Euroopan sosiaalirahaston mahdollisuuksista tässä asiassa; 33. Katsoo myös, että työntekijöiden osallistumista jatkuvaan koulutukseen on rohkaistava - takaamalla kaikille työntekijöille oikeus koulutukseen heidän omien tarpeidensa ja yrityksen tarpeiden mukaisesti, - luomalla tapoja tunnustaa uusia ammatillisia taitoja ja saavutuksia ja huomioimalla ne myös palkassa ja etenemismahdollisuuksissa, - kohdentamalla toimia epäedullisemmassa asemassa olevaan työvoimaan, kuten ammattitaidottomiin, osa-aikaisiin ja määräaikaisiin työntekijöihin, joiden mahdollisuudet päästä koulutukseen ovat vähäisemmät, - ottamalla huomioon erikseen mikro- ja pk-yritysten sekä itsensä työllistävien työntekijöiden ongelmat; Kumppanuudet ja rahoitus 34. Toteaa, että työmarkkinaosapuolilla on ratkaiseva merkitys elinikäiseen oppimiseen motivoimisessa ja oppimismahdollisuuksien tarjoamisessa esimerkiksi tekemällä sopimuksia, jotka täyttävät sekä työntekijöiden että työnantajien vaatimukset ja lisäksi luovat työtä ja harjoittelupaikkoja nuorille työnhakijoille, työttömille ja muille huonompiosaisille ryhmille; 35. Korostaa tarvetta perustaa kohdennettuja paikallisia kumppanuuksia paikallisten ja alueellisten viranomaisten, hallituksista riippumattomien järjestöjen, paikallisten ihmisten ja pk-yritysten ja muiden yritysten kesken tarpeellisten koulutus- ja harjoittelumahdollisuuksien luomiseksi; 36. Katsoo, että useat pienet, alueellisesti hajautetut koulutuskeskukset, kuten pienemmät yliopistot, alueelliset yritys- ja koulutuskeskukset, voivat auttaa uusien työmahdollisuuksien luomisessa myös harvaan asutuilla alueilla; 37. Uskoo, että koulutusta tarjoavien olisi toimittava yhteistyössä muiden yhteistyökumppanien kanssa uusien pedagogisten menetelmien ja aktiivisen oppimisen kehittämiseksi sekä ammatillisten taitojen ja saavutusten tunnustamiseksi; 38. On vakaasti sitä mieltä, että nykyinen väestö- ja työmarkkinakehitys huomioon ottaen komission olisi pitänyt painokkaammin korostaa sitä, että jäsenvaltioiden on kohdennettava uudelleen varojaan ja tutkittava budjettialoitteita, joiden tarkoituksena on tarjota kannustimia elinikäiseen oppimiseen ja estää inhimillisten voimavarojen haaskausta; 39. Kehottaa jäsenvaltioita SOKRATES- ja LEONARDO-ohjelmien soveltamisen lisäksi vahvistamaan yhteistyötään ja järjestämään opiskelijavaihtoa ja kursseja, jotka sisältävät jossain muussa unionin jäsenvaltiossa suoritettuja opintokokonaisuuksia; näiden toimenpiteiden olisi helpotettava tutkintojen vastavuoroista tunnustamista ja annettava yhä useammalle ihmiselle mahdollisuus tutustua Eurooppaan ja eurooppalaiseen kulttuuriin; EU:n merkitys 40. Muistuttaa, että EU:n rooli rajoittuu koulutuksen ja harjoittelun tukemiseen, alkuun panemiseen ja koordinointiin, ja että pääasiallisessa vastuussa tällä alalla ovat jäsenvaltiot; 41. Odottaa, että neuvosto ja komissio ottavat vuotuisia talousarvioita laatiessaan selkeämmin huomioon sen tosiseikan, että Euroopan unioni pitää yleistä ammatillista koulutusta ensiarvoisen merkittävänä välineenä työllisyystilanteen parantamiseksi; 42. Muistuttaa, että EU:n koulutus- ja kulttuuritoiminta rahoitetaan rahoitusnäkymien otsakkeesta 3 («sisäiset toiminnat»), josta 80 % on varattu tutkimukselle ja verkostoille ja kaikki muut menot on pyrittävä pitämään alhaisina; kiinnittää huomiota sellaisiin ohjelmiin kuin SOKRATES ja LEONARDO, jotka usein mainitaan valkoisessa kirjassa suunnitellun toiminnan taloudellisina kehyksinä ja jotka ovat jo nyt liian niukasti rahoitettuja; 43. Pyytää sen vuoksi budjettivallan käyttäjää lisäämään LEONARDO- ja SOKRATES-ohjelmien rahoitusta, jotta voitaisiin rahoittaa politiikan uusia tavoitteita, jotka on tunnistettu oppimisen yhteiskunnan perustamisen osalta; 44. Pyytää siksi budjettivallan käyttäjiä myös keskustelemaan perusteellisesti rahoitusnäkymistä ja etenkin otsakkeen 3 mahdollisesta liikkumavarasta; 45. Ei itse asiassa yhdy komission näkemykseen, että lisävaroja ei tarvita nyky-yhteiskunnan haasteisiin vastaamiseksi; kannattaa ehdotusta Euroopan vapaaehtoispalvelusta, mutta katsoo samalla, että on välttämätöntä varata tähän riittävästi varoja, jottei herätettäisi odotuksia, joihin ei voi vastata; 46. Kiinnittää huomiota siihen, että sellaisten pätevyyksien tunnustamiseen, jotka on hankittu muutoin kuin tavanomaisilla sivistys- ja koulutusvaihtoehdoilla, liittyy suuria vaikeuksia; vaatii tästä syystä suurempaa avoimuutta ammatillisten pätevyystodistuksien sisällön suhteen sekä pätevyyden tunnustamista eurooppalaisella tasolla; 47. Pyytää komissiota tutkimaan kokonaisuudessaan kysymyksen koulutuksen ja opetuksen edellyttämistä varoista sekä selvittämään useita asiaan liittyviä aloitteita, mukaan lukien verokannustimet, aktiiviset työmarkkinapolitiikat, koulutusmaksut, henkilökohtaiset koulutusselvitykset, varojen suuntaaminen uudelleen toimenpiteisiin, jotka estävät epäonnistumista oppimisessa ja pitkäaikaista työttömyyttä, «etäopetuksen» kehittäminen uusien tietotekniikan välineiden avulla, koulujen ja yritysten mahdollisuuksien hyödyntäminen yhdessä opetuskeskuksina sekä pääomasijoitusten ja koulutukseen tehtävien sijoitusten kohteleminen samalla tavoin; 48. Pyytää komissiota EY:n perustamissopimuksen 126 ja 127 artiklan perusteella ja EY:n perustamissopimuksen 3 b artiklan mukaisesti - edistämään tutkimusta, joka käsittelee koulunkäynnin keskeyttämisen estämiseen tähtääviä toimia ja kyseisen tiedon levittämistä; tarjoamaan tukea yhteisöille ja opettajille, jotka erikoistuvat huonosti menestyvien avustamiseen erityisesti kannustamalla aktiiviseen oppimiseen; tehostamaan tietotekniikan hyödyntämistä koulutuksessa ja kehittämään tietokoneohjelmia vuorovaikutteiseen oppimiseen; kiinnittämään huomiota myös opettajakoulutukseen elinikäisen oppimisen keskeisimpänä työvälineenä sekä aikuispedagogiikan kehittämistarpeeseen, - rahoittamaan pilotti- ja yhteistyökumppanuushankkeita, joiden avulla voidaan toteuttaa suunnitelmia oppivan yhteiskunnan rakentamiseksi, esimerkiksi ohjausohjelmia syrjäytymisen vaarassa oleville henkilöille, kuten naisille, vammaisille henkilöille ja maahanmuuttajille; - kannustamaan hyvien menettelytapojen kehittämiseen yhtenäistämällä ja koordinoimalla komission yksiköiden välisiä toimia, joiden tavoitteena on auttaa huonompiosaisia ryhmiä pääsemään mukaan oppivaan yhteiskuntaan; 49. Katsoo, että tietoyhteiskunnan kehittyminen ja sen vaikutukset opetukseen edellyttävät, että komissio omaksuu johdonmukaisen lähestymistavan ja ryhmittelee eri hankkeet siten, että ne yhdistetään siltä pyydettyihin uudistettuihin toimintaehdotuksiin; 50. Katsoo myös, että koulutustoimet on pyrittävä sisällyttämään kaikkiin asiaan liittyviin EU:n politiikkoihin ja ohjelmiin (esimerkiksi rakennerahastot ja neljäs T& K-puiteohjelma); 51. Kiinnittää huomiota siihen, että toimenpiteitä yleissivistyksen ja koulutuksen edistämiseksi on käytettävä intensiivisemmin sukupuolesta johtuvien erojen kaventamiseksi; 52. Pyytää, että CEDEFOP tutkisi keskipitkän aikavälin (1997-2000) prioriteetteja koskevien poliittisten suuntaviivojensa mukaisesti sellaisten hankkeiden toteutettavuutta, tehokkuutta ja siirrettävyyttä, jotka liittyvät - ammatillisten taitojen tunnustamiseen ja - Euroopan oppisopimussuunnitelmaan; 53. Pyytää komissiota edellä mainittujen tutkimusten tulosten perusteella toimittamaan yksityiskohtaisen ehdotuksen eurooppalaisen oppisopimusjärjestelmän perustamisesta kuultuaan ensin työmarkkinaosapuolia; 54. Pyytää komissiota käyttämään EY:n perustamissopimuksen 118 b artiklan mukaista toimivaltaansa edistääkseen työmarkkinaosapuolten välistä vuoropuhelua käytännön tavoista edistää sijoittamista koulutukseen sekä työssäkäyvien ja työttömien koulutukseen pääsyä; 55. Pyytää komissiota varmistamaan, että sen jäsenvaltioissa tukemien alueellisten sopimusten työllistämisstrategiat sisältävät koulutukseen liittyviä toimia; 56. Pyytää komissiota tarkistamaan nykyistä toimintasuunnitelmaansa ja valmistelemaan kattavamman ja yksityiskohtaisemman ehdotuksen useiden valkoista kirjaa koskevien ehdotusten ja arviointien pohjalta; 57. Odottaa näin ollen, että komissio kuulee parlamenttia uudelleen tarkistetusta suunnitelmasta; 58. Kehottaa puhemiestään välittämään tämän päätöslauselman komissiolle, neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle, alueiden komitealle, Euroopan ammatilliselle yhteistyöjärjestölle (ETUC), EY:n teollisuuden ja työnantajajärjestöjen liitolle (UNICE) ja julkisten yritysten Euroopan keskukselle (CEEP).