Erään viinialan nimityksen tuote-eritelmän vakiomuutoksen hyväksymistä koskevan tiedonannon julkaiseminen komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 17 artiklan 2 ja 3 kohta)

(2021/C 514/06)

Tämä tiedonanto julkaistaan komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 (1) 17 artiklan 5 kohdan mukaisesti.

YHTENÄISEN ASIAKIRJAN VAKIOMUUTOSTA KOSKEVA TIEDONANTO

”Muscadet”

PDO-FR-A0497-AM02

Tiedonannon päivämäärä: 15. lokakuuta 2021

HYVÄKSYTYN MUUTOKSEN KUVAUS JA PERUSTELUT

1. Chardonnay-lajikkeen lisääminen

Suojatun alkuperänimityksen tuotannossa voidaan lisäksi käyttää rypälelajiketta Chardonnay. Chardonnay-lajikkeen osuus käytetyistä viiniköynnöslajikkeista voi olla enintään 10 prosenttia.

Chardonnay-lajiketta on esiintynyt Nantesin viininviljelyalueella jo useita vuosikymmeniä. Kyseisen lajikkeen lisääminen perustuu kokeiluihin, joissa ei havaittu minkäänlaista eroa 100-prosenttisesti Melon-lajiketta sisältävän viinin ja 90-prosenttia Melon-lajiketta ja 10 prosenttia Chardonnay-lajiketta sisältävän viinin välillä. Nimitystä ”Muscadet” käytetään raikkaista ja nuorista viineistä, joissa on rypäleille tyypillisiä aromeja. Chardonnay-lajike tuo lisäarvoa tällaisille kukkaisia vivahteita sisältäville viineille.

Uuden lajikkeen (Chardonnay) käyttöönoton vuoksi eritelmään lisätään sääntö, jonka mukaan Chardonnayn osuus sekoituksesta voi olla enintään 10 prosenttia.

Muutetaan yhtenäisen asiakirjan 1.7 kohtaa.

2. Maininnan ”sur lie” (hiivasakan päällä) poistaminen

Suojatun alkuperänimityksen ”Muscadet” osalta on poistettu maininta ”sur lie” (hiivasakan päällä).

Kyseisen muutoksen johdosta on muutettava myös niitä eritelmän kohtia, joissa annetaan mainintaa ”sur lie” koskevia erityisiä sääntöjä.

Perinteisesti käytössä olivat paikalliset nimitykset ”Muscadet Sèvre et Maine”, ”Muscadet Côtes de Grandlieu” ja ”Muscadet Coteaux de la Loire”, ja nimitys ”Muscadet” hyväksyttiin vasta myöhemmin. Ajan mittaan muodostui nimien käyttöä koskeva hierarkia, jonka mukaan paikallisten nimitysten edellytettiin viittaavaan pidemmän aikaa kypsyneisiin ja siten täyteläisempiin viineihin. Viinityypin ”Muscadet sur lie” (”hiivasakan päällä kypsytetty Muscadet”) tuotanto hiipui ajan mittaan ja on nykyisin hyvin rajoitettua. Maininta ”sur lie” liittyy viininvalmistusmenetelmään, joka antaa viinille tiettyjä ominaisuuksia, joille alueellisen nimityksen ”Muscadet” osalta ei enää ole kysyntää. Jotta kuluttajille voitaisiin tarjota selkeämpää tietoa viinitarjonnasta, maininta ”sur lie” on poistettu nimityksen ”Muscadet” osalta.

Muutetaan yhtenäisen asiakirjan 1.4 ja 1.9 kohtaa.

3. Istutustiheys

Istutustiheyttä alennetaan siten, että tiheys on 5 000 köynnöstä hehtaaria kohden. Köynnösrivien välistä etäisyyttä nostetaan siten, että se voi olla enintään 2,2 metriä.

Tämän muutoksen tarkoituksena on vastata viininviljelyssä käytettyjen laitteiden ja menetelmien kehitykseen. Suurempi riviväli helpottaa ekologisten viljelykäytäntöjen toteuttamista. Näitä ovat esimerkiksi nurmetus, rivivälien muokkaus ja keräyspaneeleilla suoritettavat kasvinsuojelukäsittelyt. Ne ovat toimenpiteitä, joissa käytettävät tavanomaiset viininviljelyn laitteet suunnitellaan kahden metrin rivivälille. Tällaisella kasvatustavalla voidaan paremmin saavuttaa kyseisen tarkistetulla alkuperänimityksellä suojatun viinityypin (nuorena nautittavaksi tarkoitettu hedelmäinen ja raikas viini) haluttu tuotos- ja laatutaso.

Yhtenäisen asiakirjan 1.5 kohtaa (viininvalmistusmenetelmät) muutetaan vastaavasti.

4. Yhteys

Yhteyttä alkuperään koskevaa kohtaa on muutettu istutustiheyden tarkistamisen, Chardonnay-lajikkeen lisäämisen ja maininnan ”sur lie” poistamisen huomioon ottamiseksi.

Tämän vuoksi muutetaan yhtenäisen asiakirjan 1.8 kohtaa.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

1. Nimi/nimet

Muscadet

2. Maantieteellisen merkinnän tyyppi:

SAN – suojattu alkuperänimitys

3. Rypäletuotteiden luokat

1. Viini

4. Viinin tai viinien kuvaus

LYHYT KIRJALLINEN KUVAUS

Kyseessä olevat viinit ovat kuivia ja kuohumattomia valkoviinejä.

Viinien ominaisuudet ovat seuraavat:

— luonnollinen alkoholipitoisuus vähintään 9,5 %

— käymiskykyisten sokereiden (glukoosi ja fruktoosi) enimmäispitoisuus on 5 grammaa litrassa

— haihtuvien happojen pitoisuus on enintään 10 mEq/l

— kokonaisalkoholipitoisuus väkevöinnin jälkeen enintään 12 %

— kokonaishappopitoisuus 61–112 mEq/l niiden viinien osalta, joiden käymiskykyisten sokereiden (glukoosin ja fruktoosin) pitoisuus on 3–5 g/l.

Viinien kokonaisrikkidioksidipitoisuus ja kokonaishappopitoisuus niiden viinien osalta, joiden käymiskykyisten sokereiden (glukoosin ja fruktoosin) pitoisuus on alle 3 g/l, ja todellinen kokonaisalkoholipitoisuus ovat unionin sääntelyssä asetettujen raja-arvojen mukaisia. Kyseessä olevat viinit ovat kuivia ja kuohumattomia valkoviinejä.

Viinien aromit ovat hienovaraisia, useimmiten hedelmäisiä tai kukkaisia. Maut ovat tasapainossa ja yleisesti ottaen raikkaita.

YLEISET ANALYYTTISET OMINAISUUDET

Yleiset analyyttiset ominaisuudet Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) Kokonaishappopitoisuus vähintään Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia litrassa) Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra)

5. Viininvalmistusmenetelmät

5.1. Erityiset viininvalmistusmenetelmät

1. Istutustiheys ja leikkaus

Viljelykäytäntö

Viiniköynnösten istutustiheys on vähintään 5 000 köynnöstä hehtaaria kohden.

Köynnösrivien välinen etäisyys on enintään 2,20 metriä ja köynnösten välinen etäisyys samalla rivillä 0,90–1,10 metriä.

Viiniköynnökset leikataan siten, että kuhunkin köynnökseen jätetään enintään 14 silmua

— joko kannusversollisella matalaleikkauksella niin, että kuhunkin köynnökseen jätetään enintään viisi kannusversoa,

— tai pitkällä yksin- tai kaksinkertaisella Guyot-leikkauksella.

Leikkaus suoritetaan loppuun ennen silmujen puhkeamista tai Eichhorn-Lorenzin asteikon vaihetta 5.

Leikkaustavasta riippumatta viiniköynnöksiin voidaan jättää 4 ylimääräistä silmua edellyttäen, että 11 tai 12 lehden fenologisessa vaiheessa kyseisenä vuonna hedelmää kantavien oksien määrä on enintään 14.

2. Erityinen viininvalmistusmenetelmä

Korjatun rypälesadon kaikenlainen lämpökäsittely alle –5 °C:ssa on kielletty.

Väkevöinnin jälkeen viinien kokonaisalkoholipitoisuus saa olla enintään 12 %.

Hieno sakka erotetaan viinistä viimeistään 31. heinäkuuta sadonkorjuuta seuraavana vuonna. Edellä mainittujen määräysten lisäksi viinien on viininvalmistusmenetelmien osalta täytettävä unionin sääntelyssä ja Ranskan maatalous- ja merikalastuslaissa säädetyt velvoitteet.

5.2. Enimmäistuotokset

1. 83 hehtolitraa hehtaaria kohden

6. Rajattu maantieteellinen alue

Kaikki valmistusvaiheet tapahtuvat maantieteellisellä alueella, jonka maatalouselintarviketuotteiden kansallinen komitea Institut National de l’Origine et de la Qualité (INAO) on vahvistanut 15. kesäkuuta 2017 pidetyssä istunnossa. Siitä päivästä alkaen, kun toimivaltainen kansallinen komitea hyväksyi tämän eritelmän, maantieteellinen alue käsittää seuraavat kunnat tai kuntien osat vuoden 2018 virallisen geokoodin perusteella:

— Loire-Atlantiquen departementti: Aigrefeuille-sur-Maine, Ancenis, Basse-Goulaine, Le Bignon, La Boissière-du-Doré, Bouaye, Brains, Carquefou, Le Cellier, La Chapelle-Heulin, Château-Thébaud, La Chevrolière, Clisson, Corcoué-sur-Logne, Couffé, Divatte-sur-Loire, Geneston, Gétigné (osittain), Gorges, La Haie-Fouassière, Haute-Goulaine, Le Landreau, Legé (osittain), Ligné (osittain), La Limouzinière, Le Loroux-Bottereau, Maisdon-sur-Sèvre, Mauves-sur-Loire, Monnières, Montbert, Mouzillon, Oudon, Le Pallet, La Planche, Pont-Saint-Martin, Port-Saint-Père, La Regrippière, La Remaudière, Remouillé, Saint-Aignan-Grandlieu, Saint-Colomban, Sainte-Pazanne, Saint-Fiacre-sur-Maine, Saint-Géréon, Saint-Hilaire-de-Clisson, Saint-Julien-de-Concelles, Saint-Léger-les-Vignes, Saint-Lumine-de-Clisson, Saint-Lumine-de-Coutais, Saint-Mars-de-Coutais, Saint-Philbert-de-Grand-Lieu, Les Sorinières, Thouaré-sur-Loire, Vair-sur-Loire, Vallet, Vertou, Vieillevigne (osittain) ja Bourgneuf-en-Retzin (osittain) kunnassa ainoastaan Villeneuve-en-Retz.

— Maine-et-Loiren departementti: (La Chapelle-Saint-Florentin ja Saint-Florent-le-Vieil’n kunnissa ainoastaan) Mauges-sur-Loire, (Bouzillén, Champtoceaux’n, Drainin, Landemontin, Lirén ja La Varennen kunnissa ainoastaan) Orée d’Anjou, (Saint-Crespin-sur-Moinen ja Tillièresin kunnissa ainoastaan) Sèvremoine.

— Vendéen departementti: Cugand (osittain), Rocheservière, Saint-Hilaire-de-Loulay (osittain), Saint-Philbert-de-Bouaine.

7. Pääasiallinen rypälelajike (pääasialliset rypälelajikkeet)

Chardonnay B

Melon B

8. Yhteyden tai yhteyksien kuvaus

8.1. Maantieteellisen alueen erityisyys

a) Yhteyden kannalta merkitykselliset luontoon liittyvät tekijät

Maantieteellisen alueen maisemassa vaihtelevat rinteiden viinitarhat ja laaksojen pensaiset niityt, joiden kauneimpia kohtia korostavat vanhat myllyt ja ylimystön ja porvariston Nantesin esikaupunkialueelle 1700-luvulla rakentamat loma-asunnot (folies nantaises). Viininviljelylohkot on istutettu pääasiassa etelässä Loire-, Sèvre- ja Mainejokien, Goulainen suoalueen, Grandlieujärven ja niistä alkavien sivujokien ja idässä Nantesin kaupungin muodostamille rinteille. Lähellä Atlantin rannikkoa maantieteellinen alue kiinnittyy samanaikaisesti historiansa puolesta Bretagneen ja maantieteellisen sijaintinsa puolesta Val de Loireen ja levittäytyy Loire-Atlantiquen, Maine-et-Loiren ja Vendéen departementtien alueelle.

Maantieteellisellä alueella vallitsee valtameri-ilmasto. Sille on ominaista lämpötilan vähäinen vuotuinen vaihtelu, joka johtuu merkittävien vesimassojen (valtameri, Loiren suistoalue, Grandlieujärvi, Goulainen suoalue) läheisyydestä. Talvella lämpötilat ovat lauhkeita ja kesät ovat merituulten ansiosta viileitä. Viiniköynnösten kasvukauden aikana sademäärät ovat vähäiset, joten alue saa paljon auringon valoa. Tosin syksyisin suuret vuorovesivaihtelut tuovat joskus mukanaan voimakkaita rankkasateita.

Maantieteellisen alueen geologia on monimuotoinen. Prekambriajalla ja paleotsooisella kaudella vuorijononmuodostus on johtanut syväkivilajien (graniitti, gabro) ja metamorfisten kivilajien (gneissi, kiilleluiske, eklogiitti, amfipoliitti) muodostumiseen. Tämän pohjan peittää paikallisesti tertiääriset sedimentit (savi, kivinen hiekka). Eoliset hiesukerrostumat ovat peittäneet alueen kvartäärikaudella, mutta eroosio on syönyt kerrostumia. Monimuotoisesta geologiasta huolimatta näiden muodostumien päälle kehittyneet maaperät ovat useimmiten tervettä ruskomaata, hiekkaisia tai erittäin kivisiä. Viinirypäleet kerätään ainoastaan viljelyalueen niiden viljelylohkojen rinteiltä, joiden maisema on avara. Alueelle on pääasiassa tai perinteisesti istutettu viiniköynnöksiä ja lohkojen maaperä on suodattavaa, lämpiää hyvin, pidättää hyvin vähäistä vettä, ja sen kemiallinen hedelmällisyys on kohtalaista.

b) Yhteyden kannalta merkitykselliset inhimilliset tekijät

Tarkistetun alkuperänimityksen ”Muscadet” viinialueen perintö juontuu ajanlaskumme ensimmäisiltä vuosisadoilta.

Loiren suistossa sijaitseva valtamerisatama Nantes osoittautui hyvin varhain tärkeäksi solmukohdaksi, kun viiniä vietiin Brittein saarille ja Pohjois-Eurooppaan. Viinien kasvavasta maineesta on useita kirjallisia todisteita keskiajalta. Asteittain, etenkin hollantilaisten kaupankäynnin myötä, Nantesin alueen viinialue erikoistui valkoviinien ja väkevien alkoholijuomien tuotantoon. Viinintarhojen toimintaa edistettiin verotuksella, ja Bretagnen viineistä kannettu vero oli puolet Loiren yläjuoksulla valmistettujen viinien verosta.

Viinialueen identiteetti muotoutui Melon B -lajikkeen kehittämisen myötä. Ensimmäiset kirjalliset todisteet tämän Muscadet-nimellä kutsutun burgundilaisen kasvin istutuksista ovat peräisin 1600-luvun puolivälistä. Vuoden 1709 ankara talvi tuhosi suuren osan Nantesin alueen viinitarhoista, ja sen jälkeen alueen parhaille viljelypaikoille istutettiin ensisijaisesti hallaa paremmin kestävää Melon B -lajiketta. Vuoden 1793 vastavallankumoussodat, joiden aikana viinitarhat tuhoutuivat, ja vuonna 1884 alkanut viinikirvaepidemia hidastivat viininviljelyn kehittymistä.

Viinitarhat elvytettiin varttamalla ja perinteiset paikalliset menetelmät sopeutettiin uusiin menetelmiin (istutus riveihin, Guyot-leikkaus). Tuotannossa noudatettiin seuraavia käytäntöjä: lajikkeen Melon B käyttäminen, korkean istutustiheyden ylläpito, viiniköynnösten tuotoksen ja tuoton hallinta sekä rypäleiden korjuu täysin kypsyneinä. Oikeudellisen menettelyn avulla 1920-luvulla hyväksytyn sääntelyn jälkeen nämä menetelmät vakinaistettiin tunnustamalla tarkistetut alkuperänimitykset ”Muscadet Sèvre et Maine” ja ”Muscadet Coteaux de la Loire” vuonna 1936 ja ”Muscadet” vuonna 1937.

Viininviljelijät ottivat vähitellen käyttöön erityisen viininvalmistusmenetelmän, jolla viini erotetaan hienojakoisesta sakastaan varhaisessa vaiheessa. Menetelmällä pyrittiin erottamaan alueellinen tarkistettu alkuperänimitys ”Muscadet” pienempiin viininviljelyalueisiin viittaavista alkuperänimityksistä ”Muscadet Sèvre et Maine”, ”Muscadet Coteaux de la Loire” ja ”Muscadet Côtes de Grandlieu”.

8.2. Tuotteen erityisyys

Tarkistetun alkuperänimityksen ”Muscadet” saaneet viinit ovat hiilihapottomia valkoviinejä. Viinit saavat tärkeimmät ominaisuutensa viiniyttämisen aikana, ja niiden aromit ovat hienostuneita ja herkkiä, useimmiten hedelmäisiä tai kukkaisia. Maut ovat tasapainossa ja yleisesti ottaen raikkaita.

8.3. Syy-seuraussuhde maantieteellisen alueen erityisluonteen ja tuotteen erityisyysluonteen välillä

”Loiren alajuoksun maaperä on erinomainen ja ilmasto ihastuttava”, kirjoitti Jules Guyot teoksessaan Étude des vignobles de France (nide II, Pariisi, 1876). Maantieteellisellä alueella yhdistyvät viininviljelylle ihanteellinen maaperä ja ilmasto, jotka suosivat valkoisten rypäleiden aromaattisia ominaisuuksia. Karkeajakoinen maaperä varmistaa sen, että viiniköynnöksen kasvukausi käynnistyy varhain, mutta myöskin tasoittaa sen voimakkuutta. Leudot talvet edistävät tätä varhaista kasvua, ja kesän auringonpaiste ja merituulet suojaavat kasvillisuutta terveyshaitoilta. Lisäksi maantieteellisen alueen maaperä mahdollistaa köynnösten kohtuullisen ja tasaisen vedensaannin ja hyvän kypsymisen: karkeajakoisen maaperän vesivarat ovat vähäiset, joten köynnökset juurtuvat syvemmälle.

Pitkien viininviljelyperinteiden perijöinä kyseisen maantieteellisen alueen tuottajat ovat yli kolmen vuosisadan ajan varanneet parhaimmat rinteensä Melon B -lajikkeen viljelyyn. Viljelijät ovat optimoineet viininvalmistusmenetelmänsä varmistaakseen terveiden ja kypsien rypäleiden korjuun sekä viinien runsauden ja hapokkuuden välisen herkän tasapainon säilymisen. Paikallisen käytännön mukaisesti viiniytettyjä viinejä kypsytetään vain lyhyen aikaa hienojakoisen sakan päällä. Kohtuullinen kesälämpötila on ihanteellinen näiden viinien raikkauden ja hienovaraisten aromien säilymisen kannalta.

Lyhyt kypsytysaika ja varhaisessa vaiheessa suoritettava juoksutus korostavat hiivan avulla tapahtuvan alkoholikäymisen aikana kehittyviä hedelmäisiä ja kukkaisia vivahteita.

Tarkistetun alkuperänimityksen ”Muscadet” saaneet viinit valtasivat 1900-luvun puolivälissä markkinoita Ranskassa niin, että niiden suosio ja markkinaosuus ovat nostaneet ne nykyisin toiselle sijalle valkoviinien luokassa. Vienti on alkanut kehittyä uudelleen 1980-luvulta lähtien, ja sen osuus on lähes 40 prosenttia kaupan pidetyistä määristä. Matkailulla on tämän menestyksen kannalta suuri merkitys, sillä alue sijaitsee rannikon läheisyydessä ja viinit sopivat yhteen merenelävien ja kalan kanssa. Tuotantoalaltaan tämä viinialue on yksi maailman suurimmista valkoviinin tuotantoalueista.

9. Olennaiset lisäedellytykset (pakkaus, merkinnät, muut vaatimukset)

Välittömässä läheisyydessä sijaitseva alue

Oikeudellinen kehys:

EU:n lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Pakkaaminen rajatulla maantieteellisellä alueella

Edellytyksen kuvaus:

Viiniyttämistä sekä viinin kypsyttämistä koskevan poikkeuksen mukaisesti maininnan ”sur lie” saaneiden viinien viiniyttäminen, kypsyttäminen ja pullottaminen tapahtuvat välittömässä läheisyydessä sijaitsevalla alueella, joka koostuu seuraavista kunnista tai kuntien osista (vuoden 2018 virallinen geokoodi):

— Loire-Atlantiquen departementti: La Bernerie-en-Retz, Bouguenais, Boussay, Chaumes-en-Retz, Chauvé, Cheix-en-Retz, Frossay, Gétigné (osittain), Legé (osittain), Ligné (osittain), Loireauxence (La Chapelle-Saint-Sauveurin ja Varadesin kunnissa ainoastaan), Machecoul-Saint-Même, La Marne, Mésanger, Montrelais, Les Moutiers-en-Retz, Paulx, Le Pellerin, Pornic, Rezé, Rouans, Saint-Étienne-de-Mer-Morte, Saint-Hilaire-de-Chaléons, Saint-Père-en-Retz, Saint-Viaud, Touvois, Vieillevigne (osittain), Villeneuve-en-Retz (Bourgneuf-en-Retzin [osittain] ja Fresnay-en-Retzin kunnissa ainoastaan), Vue.

— Maine-et-Loiren departementti: Beaupréau-en-Mauges (ainoastaan liitoskuntien Beaupréaun ja Gestén alue), Ingrandes-Le Fresne sur Loire (ainoastaan liitoskunnan Fresne-sur-Loiren alue), Mauges-sur-Loire (ainoastaan liitoskunnan Marillais’n alue), Montrevault-sur-Èvre (ainoastaan liitoskuntien La Boissière-sur-Evren, La Chaussairen, Le Fief-Sauvinin, Le Fuilet’n, Montrevault’n, Le Puiset-Dorén, Saint-Pierre-Montlimartin ja Saint-Rémy-en-Maugesin alue), Orée d’Anjou (ainoastaan liitoskuntien Saint-Christophe-la-Couperie, Saint-Laurent-des-Autelsin ja Saint-Sauveur-de-Landemontin alue) ja Sèvremoine (ainoastaan liitoskuntien Montfaucon-Montignén ja Saint-Germain-sur-Moinen alue).

— Vendéen departementti: Cugand (osittain), Montaigu, Saint-Étienne-du-Bois, Saint-Hilaire-de-Loulay (osittain).

Merkinnät

Oikeudellinen kehys:

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Merkintöihin liittyvät täydentävät määräykset

Edellytyksen kuvaus:

Tarkistettuun alkuperänimitykseen voidaan lisätä maininta ”primeur” (varhainen) tai ”nouveau” (uusi) niiden viinien osalta, jotka vastaavat tuote-eritelmän tätä mainintaa koskevia tuotantoedellytyksiä.

Tarkistetun alkuperänimityksen nimeä voidaan täydentää maantieteellisellä nimellä ”Val de Loire” kyseisen maantieteellisen nimen käyttöä koskevien eritelmässä vahvistettujen sääntöjen mukaisesti.

Maininnat ”primeur” tai ”nouveau” ja maantieteellisen nimi ”Val de Loire” voidaan kirjoittaa kirjaimin, jotka ovat korkeudeltaan ja leveydeltään tai paksuudeltaan enintään yhtä suuria kuin kirjaimet, joilla tarkistettu alkuperänimitys kirjoitetaan.

Viineihin, jotka saavat maininnan ”primeur” tai ”nouveau”, on merkittävä myös vuosikerta.

Linkki tuote-eritelmään

http://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-7f89900b-3f0e-4f8d-b028-4066234091f5

(1) EYVL L 9, 11.1.2019, s. 2.