Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus jäsenvaltioiden vesiviljelyä koskevien tilastojen toimittamisesta /* KOM/2006/0864 lopull. - COD 2006/0286 */





[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO | Bryssel 22.12.2006 KOM(2006) 864 lopullinen 2006/0286 (COD) Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS jäsenvaltioiden vesiviljelyä koskevien tilastojen toimittamisesta (komission esittämä) PERUSTELUT 1) Ehdotuksen tausta - Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet Yhteisön nykylainsäädäntö perustuu jäsenvaltioiden vesiviljelytuotantoa koskevien tilastojen toimittamisesta annettuun neuvoston asetukseen (EY) N:o 788/96, ja siinä edellytetään, että jäsenvaltiot toimittavat komissiolle vuosittain tiedot niiden vesiviljelytuotannon määrästä. Säännösten antamisen jälkeen vesiviljely on kuitenkin kasvanut suuresti (nykyisellään sen osuus on 27 prosenttia EU:n kalastuksen kokonaistuotannosta), ja vesiviljelyn järkevä ja yhteisen kalastuspolitiikan mukainen kehittäminen ja hallinto edellyttävät laajempia tietoja alasta. - Yleinen tausta Vesiviljelyn tilastotietoja koskevaa yhteisön lainsäädäntöä tarvitaan vesiviljelytuotemarkkinoiden tilanteen tarkistamiseksi ja arvioimiseksi. Nyt käsiteltävänä oleva ehdotus on laadittu samanaikaisesti kalastus- ja meriasioiden pääosaston (DG FISH) laatiman tarkistettua tietojenkeruuasetusta koskevan ehdotuksen, jäljempänä ’tietojenkeruulainsäädäntö’, kanssa. Komissio varmistaa jatkossakin, että käsitteet ja määritelmät, joita käytetään nykyisessä vesiviljelyn tilastotietoa koskevassa ehdotuksessa ja jotka kattavat laajasti alan rakenteelliset ominaisuudet, ovat yhteensopivia niiden käsitteiden ja määritelmien kanssa, joita käytetään tietojenkeruulainsäädännön tulevassa täytäntöönpanossa, jossa keskitytään alan taloudellisiin näkökohtiin. - Voimassa olevat aiemmat säännökset Ehdotuksella on tarkoitus parantaa ja korvata yhteisön nykyistä lainsäädäntöä. Jäsenvaltioiden vesiviljelytuotantoa koskevien tilastojen toimittamisesta annettu neuvoston asetus (EY) N:o 788/96 olisi näin ollen kumottava. - Johdonmukaisuus suhteessa unionin muuhun politiikkaan ja muihin tavoitteisiin Tämän asetuksen hyväksymisellä helpotetaan parempien tietojen saamista, jotta voidaan toteuttaa komission laatimaa yhteisön vesiviljelyalan kestävän kehittämisen strategiaa (KOM(2002) 511). 2) Kuulemiset ja vaikutusten arviointi - Intressitahojen kuuleminen Kuulemismenettely, tärkeimmät kohderyhmät ja yleiskuvaus vastaajista Kansallisille kalastustilastoasiantuntijoille esiteltiin valmisteluasiakirja, johon sisältyivät nyt käsillä olevan ehdotuksen tekniset piirteet, ja asiakirjasta käytiin keskustelua. Tätä asiakirjaa on kehitetty tiiviissä yhteistyössä kalastus- ja meriasioiden pääosaston kanssa sen varmistamiseksi, että se kattaa vesiviljelyä koskevat tiedot, joita tarvitaan yhteisen kalastuspolitiikan kehittämiseksi ja hallinnoimiseksi. Tiivistelmä vastauksista ja siitä, miten ne on otettu huomioon Sen jälkeen, kun oli tehty lukuisia muutoksia keskusteluista saatujen neuvojen ja huomautusten perusteella, kansalliset kalastusasiantuntijat pääsivät laajasti yhteisymmärrykseen ehdotuksen teknisestä sisällöstä. - Asiantuntijatiedon käyttö Lähteenä olleet tieteenalat ja asiantuntemuksen alat Eurostatin kalastustilastoja käsittelevän työryhmän kokouksiin osallistuneet jäsenvaltioiden edustajat ovat asiantuntijoita, jotka tuntevat nykylainsäädännön ja joilla on yleistä asiantuntemusta kalastustilastojen keruuseen ja kokoamiseen käytettävistä kansallisista järjestelmistä ja usein erityisesti vesiviljelystä. Käytetty menettely Kalastustilastoja käsittelevän työryhmän kokouksissa ja kansallisten asiantuntijoiden välillä kahdenkeskisesti käydyt ja avoimet keskustelut. Tärkeimmät organisaatiot ja asiantuntijat, joita on kuultu Asiantuntijoina olivat kansalliset kalastusministeriöt ja/tai kansalliset tilastolaitokset. Tiivistelmä saaduista ja huomioon otetuista asiantuntijalausunnoista Esille ei ole tuotu sellaisia mahdollisesti vakavia riskejä, jotka voisivat johtaa peruuttamattomiin seurauksiin. Vaikka käsillä oleva ehdotus laajentaa nykylainsäädäntöä, riskejä ei ole tunnistettu. Asiantuntijalausuntojen julkistaminen Asiantuntijoiden keskusteluista saadut tulokset sisältyvät kalastustilastoja käsittelevän työryhmän kokouspöytäkirjaan. - Vaikutusten arviointi Vaikka ehdotus merkitsee lisätyötä jäsenvaltioille, alan ja jäsenvaltioiden ylimääräistä hallintotyötä helpotetaan seuraavilla rajoituksilla: - otantamenetelmiä voidaan käyttää, jos täysimittainen laskenta olisi vaivalloinen, - poikkeusjärjestelyt, jos tiettyjen alojen tiedon tuottaminen aiheuttaisi kansallisille viranomaisille ongelmia ja - tietojen toimittamisen rajoittaminen yhteen kertaan kolmen vuoden välein, kun vuotuiset muutokset eivät ole merkityksellisiä. 3) Ehdotukseen liittyvät oikeudelliset näkökohdat - Ehdotetun toimen lyhyt kuvaus Ehdotuksen tavoitteena on, että jäsenvaltiot voisivat: - toimittaa vuosittain tiedot, jotka koskevat vesiviljelytuotannon määrää ja arvoa ja jotka on jaoteltu lajien, ympäristön (makea vesi vai suolainen vesi) ja tekniikan (esimerkiksi lammissa tai verkkoaltaissa) mukaan - toimittaa joka kolmas vuosi tiedot, jotka koskevat siirtoviljelyn ( capture-based aquaculture ) tuloksia, eli niiden kalastustuotteiden määrää ja arvoa, jotka on pyydystetty luonnossa ja sijoitettu vesiviljely-yksiköihin, joissa ne kasvatetaan markkinakelpoisiksi - toimittaa joka kolmas vuosi tiedot poikashautomoiden tuotannosta, joka on jaoteltu niihin tuotteisiin, jotka käytetään jatkokasvattamiseen vesiviljely-yksikössä, ja niihin, jotka vapautetaan luontoon esimerkiksi uuden kalakannan istuttamiseksi vesistöihin - toimittaa joka kolmas vuosi vesiviljelylaitosten rakenteesta tiedot, jotka sisältävät niiden käyttämät tekniikat ja laitosten koot. - Oikeusperusta Yhteisön tilastojen oikeusperustana on EY:n perustamissopimuksen 285 artikla. Neuvosto voi yhteispäätösmenettelyn mukaisesti hyväksyä toimenpiteitä yhteisön toiminnan kannalta tarpeellisten tilastojen tuottamiseksi. Mainitussa artiklassa asetetaan yhteisön tilastojen tuottamista koskevat vaatimukset sekä edellytetään puolueettomuuden, luotettavuuden, objektiivisuuden, tieteellisen riippumattomuuden, kustannustehokkuuden ja tilastosalaisuuden noudattamista. - Toissijaisuusperiaate Toissijaisuusperiaatetta sovelletaan, koska asia, jota ehdotus koskee, ei kuulu yhteisön yksinomaiseen toimivaltaan. Ehdotuksen tavoitteita ei voida saavuttaa riittävällä tavalla pelkästään jäsenvaltioiden toimin seuraavista syistä: Jäsenvaltioiden toiminta yksin ei riitä varmistamaan sellaisten vertailukelpoisten tilastojen saatavuutta, joita tarvitaan kalastus- ja vesiviljelytuotteiden yhteisiä markkinajärjestelyjä koskevan oikeudenmukaisen ja tehokkaan yhteisön politiikan kehittämistä ja seurantaa varten. Vesiviljelyalan merkityksen kasvun vuoksi jäsenvaltiot tarvitsevat luotettavia ja vertailukelpoisia tilastoja. Pelkät jäsenvaltioiden toimet eivät ilman unionin tasoista koordinointia ja yhdenmukaistamista täyttäisi tätä tarvetta tehokkaasti. EY:n perustamissopimuksen 5 artiklan toissijaisuusperiaate otetaan huomioon, sillä jäsenvaltiot eivät voi yksin toimien riittävässä määrin toteuttaa suunnitellun toiminnan tavoitetta eli toimittaa järjestelmällisesti vesiviljelytuotantoa koskevia tietoja yhdenmukaistettujen yhteisön tilastojen tuotantoa varten, vaan toimet voidaan paremmin toteuttaa yhteisön tasolla. Kokemus on osoittanut, että jäsenvaltiot ovat viime vuosina tulleet entistä tietoisemmiksi vesiviljelyä koskevien tietojen tarpeesta mutta käyttävät eri käsitteitä ja määritelmiä, joiden vuoksi EU-tason tiedot eivät ole vertailukelpoisia. Tämä rajoittaa merkittävästi tällaisten tietojen käyttökelpoisuutta vesiviljelyn hallinnossa yhteisön tasolla. Ehdotuksen tavoitteet saavutetaan paremmin yhteisön toimilla seuraavista syistä: Asetuksessa säädetään tietojen koordinoinnista ja yhdenmukaistamisesta EU:n tasolla sekä kansallisten viranomaisten toimittamista raporteista, joissa käsitellään tietojen keruussa ja kokoamisessa käytettyjä menetelmiä. Pysyvän maataloustilastokomitean kalastustilastotyöryhmä tarkastelee raporteissa annettujen tietojen sisältöä ja laatua. Jos nämä raportit hyväksytään, kansalliset viranomaiset voivat käyttää tietojen keräämiseen menetelmiä, jotka soveltuvat kyseisen alueen vesiviljelyalan rakenteeseen. Yhteisön tilastotietojen keruun järjestäminen onnistuu parhaiten komissiolta, mutta kansallisten tilastojärjestelmien organisointi ja toiminta kuuluvat jäsenvaltioiden toimivaltaan. Yhteisön tilastoista 17. helmikuuta 1997 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 322/97 säädetään, että yhteisön tilastojen on perustuttava mm. puolueettomuuden ja tilastosalaisuuden periaatteisiin. Puolueettomuudesta seuraa, että tilastot on mahdollisimman nopeasti tarjottava kaikkien käyttäjien saataville. Se edellyttää, että tietoja, joiden perusteella kansalliset viranomaiset ja komissio laativat yhteisön tilastoja, on pidettävä luottamuksellisina, jos niistä voi suoraan tai välillisesti tunnistaa tilastoyksiköt ja ne näin paljastavat yksilötietoja. Kansallisten viranomaisten on toimitettava menetelmäraportit, joita kalastustilastotyöryhmä tarkastelee arvioidakseen tietojen keruuseen ja kokoamiseen käytettävien kansallisten järjestelmien laatua. Yhteisön vesiviljelyala on analysoitava EU:n tasolla yhdenmukaistettuja ja vertailukelpoisia kansallisia tietoja käyttäen. Näin ollen ehdotus on toissijaisuusperiaatteen mukainen. - Suhteellisuusperiaate Ehdotus on suhteellisuusperiaatteen mukainen seuraavista syistä. On tunnettua, että vesiviljelyalan rakenne vaihtelee suuresti jäsenvaltioittain. Tämän vuoksi myös vesiviljelytuotteiden määrää ja arvoa koskevien tietojen keruuseen ja kokoamiseen liittyvät kansallisten viranomaisten tehtävät eroavat vastaavasti toisistaan. Kansalliset viranomaiset voivatkin käyttää sellaisia tietojenkeruumenetelmiä, jotka soveltuvat niiden vesiviljelyalan kokoon ja rakenteeseen. Suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa säädetään vain tämän tavoitteen saavuttamisen edellyttämistä vähimmäisvaatimuksista eikä siinä mennä pidemmälle kuin on tämän vuoksi tarpeen. Uusi lainsäädäntö lisää nykytilanteeseen verrattuna kansallisille viranomaisille koituvaa taloudellista ja hallinnollista taakkaa, mutta kun kansalliset viranomaiset käyttävät tässä asetuksessa sallittuja otantamenetelmiä, taakka kevenee. - Sääntelytavan valinta Ehdotettu sääntelytapa: asetus. Muut vaihtoehdot eivät soveltuisi seuraavista syistä: Euroopan parlamentin ja neuvoston säädöstyypin valinta riippuu lainsäädännön tavoitteesta. Kun tietotarpeet ovat Euroopan tasoisia, suuntauksena on käyttää yhteisön tilastoissa perussäädöksenä mieluummin asetusta kuin direktiiviä. Asetus on suositeltavampi, koska siinä sama laki säädetään koko yhteisöön, eikä jäsenvaltioille jätetä mahdollisuutta soveltaa säännöstä epätäydellisesti tai valikoidusti. Asetus on lisäksi suoraan sovellettavaa lainsäädäntöä, mikä tarkoittaa, että sitä ei tarvitse saattaa osaksi kansallista lainsäädäntöä. Direktiivillä sitä vastoin pyritään yhdenmukaistamaan kansallisia lakeja. Ne sitovat jäsenvaltioita tavoitteen osalta, mutta jäsenvaltiot voivat valita miten ne saavuttavat yhteisön tasolla sovitun tavoitteen. Direktiivit on saatettava osaksi kansallista lainsäädäntöä. Asetuksen käyttäminen vastaa vuodesta 1997 muissa tilastoalan säädöksissä omaksuttua linjaa. 4) Talousarviovaikutukset Ehdotuksella ei ole vaikutuksia yhteisön talousarvioon. 5) Lisätiedot - Simulaatio, kokeiluvaihe ja siirtymäaika Ehdotukseen sisältyy siirtymäaika. - Yksinkertaistaminen Ehdotuksella ei yksinkertaisteta nykyistä lainsäädäntöä, vaan sillä laajennetaan sen ulottuvuutta. Ehdotuksessa kuitenkin sallitaan otantamenetelmien käyttö kansallisten viranomaisten työmäärän rajoittamiseksi, ja siinä sallitaan poikkeusjärjestelyiden soveltaminen niiltä tietojenkeruumenettelyn osilta, jotka aiheuttavat erityisiä ongelmia kansallisille viranomaisille. Ehdotuksella on sama soveltamisala ja se on laajalti yhteensopiva Yhdistyneiden Kansakuntien elintarvike- ja maatalousjärjestön Fishstat AQ -nimisen vesiviljelyä koskevan kyselylomakkeen kanssa, jonka monet EU:n jäsenvaltioista jo täyttävät. Ehdotus sisältyy komission työ- ja lainsäädäntöohjelmaan viitteellä 2006/ESTAT/012. - Lainsäädännön kumoaminen Ehdotuksen hyväksymisestä seuraa, että aiempaa lainsäädäntöä kumotaan. - Euroopan talousalue Ehdotus on Euroopan talousalueen kannalta merkityksellinen, minkä vuoksi olisi suotavaa, että se ulotettaisiin koskemaan myös Euroopan talousaluetta. 2006/0286 (COD) Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS jäsenvaltioiden vesiviljelyä koskevien tilastojen toimittamisesta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 285 artiklan 1 kohdan, ottavat huomioon komission ehdotuksen[1], noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa[2] määrättyä menettelyä, sekä katsovat seuraavaa: (1) Jäsenvaltioiden vesiviljelytuotantoa koskevien tilastojen toimittamisesta 22 päivänä huhtikuuta 1996 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 788/96[3] edellytetään, että jäsenvaltiot toimittavat vuosittain tiedot niiden vesiviljelytuotannon määrästä. (2) Vesiviljelyn osuuden kasvaminen yhteisön kalastuksen kokonaistuotannosta edellyttää laajempia tietoja alasta, jotta alaa voidaan kehittää ja hallinnoida järkevästi yhteisen kalastuspolitiikan mukaan. (3) Tuotannon määrää ja arvoa koskevia tietoja tarvitaan vesiviljelytuotteiden markkinoiden tarkistamiseksi ja arvioimiseksi. (4) Alan rakennetta ja käytettyjä tekniikoita koskevaa tietoa tarvitaan ympäristön kannalta järkevän teollisuuden varmistamiseksi. (5) Asetus (EY) N:o 788/96 olisi sen vuoksi kumottava. (6) Koska ehdotettujen toimien tavoitetta eli yhteisten oikeudellisten puitteiden laatimista vesiviljelyalaa koskevien yhteisön tilastojen järjestelmällistä tuottamista varten ei voida riittävällä tavalla toteuttaa kansallisella tasolla ja se voidaan paremmin toteuttaa yhteisön tasolla, yhteisö voi toteuttaa toimenpiteitä perustamissopimuksen 5 artiklassa määrätyn toissijaisuusperiaatteen mukaisesti; mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen kyseisen tavoitteen saavuttamiseksi. (7) Yhteisön tilastoista 17 päivänä helmikuuta 1997 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 322/97[4] luodaan yleispuitteet kalastusalan tilastoille. Sen mukaan tilastojen laatimisessa on noudatettava puolueettomuuden, luotettavuuden, olennaisuuden, kustannustehokkuuden, tilastosalaisuuden ja avoimuuden periaatteita. (8) Tämän asetuksen täytäntöönpanemiseksi tarvittavista toimenpiteistä olisi päätettävä menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY[5] mukaisesti. (9) Komissiolle olisi annettava erityisesti toimivalta hyväksyä tämän asetuksen liitteet. Näihin laajakantoisiin toimenpiteisiin, joilla muutetaan asetuksen muita kuin keskeisiä osia tai täydennetään tätä asetusta lisäämällä uusia muita kuin keskeisiä osia, olisi sovellettava neuvoston päätöksen 1999/468/EY 5 a artiklan mukaista valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä. (10) Komissiota avustaa pysyvän maataloustilastokomitean perustamisesta 31 päivänä heinäkuuta 1972 annetun neuvoston päätöksen 72/279/ETY[6] 1 artiklalla perustettu pysyvä maataloustilastokomitea, OVAT ANTANEET TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Jäsenvaltioiden velvoitteet Jäsenvaltiot toimittavat komissiolle vuosittain tilastot kaikesta vesiviljelytoiminnasta niiden alueella sisämaassa ja merialueilla. 2 artikla Määritelmät Tässä asetuksessa tarkoitetaan: 1. ’vesiviljelyllä’ vesieliöiden kasvatusta tai viljelyä, jossa käytetyllä tekniikalla on tarkoitus lisätä kyseisten eliöiden tuotantoa ympäristön luonnollista kapasiteettia suuremmaksi; eliöt pysyvät koko kasvatus- tai viljelyvaiheen ja myös niiden korjuuvaiheen ajan luonnollisen tai oikeushenkilön omaisuutena[7] 2. ’siirtoviljelyllä’ menettelyä, jossa elämän varhaisesta kehitysvaiheesta aikuisvaiheeseen olevaa ”siemen”materiaalia kerätään luonnosta ja kasvatetaan sitten markkinoitavaan kokoon vesiviljelytekniikkoja käyttäen 3. ’tuotannolla’ vesiviljelyalan alkutuotannon tuotteiden tuotantoa. Siinä voidaan käyttää laajamittaisen tai tehoviljelyn tekniikoita ja siihen sisältyy tuotanto teollisiin tarkoituksiin. 4. ’määrällä’: 1. kalojen, äyriäisten, nilviäisten ja muiden vesieliöiden (mutta ei vesikasvien) osalta tuotteen elopainoa (tonneina). Nilviäisten osalta se sisältää kuoren painon. 2. vesikasvien osalta tuotteen tuorepainoa (tonneina) 5. ’yksikköarvolla’ tuotannon kokonaisarvoa (ilman laskutettua arvonlisäveroa) ensimmäistä kertaa myytäessä asianomaisen maan kansallisena valuuttana ilmaistuna ja tuotannon kokonaismäärällä jaettuna. 3 artikla Tilastojen keruu 1. Jäsenvaltio voi käyttää tilastotietojen tuottamiseen otantatutkimuksia tai muita sopivia lähteitä, jotka kattavat vähintään 90 prosenttia määrällisestä tuotannosta; tuotannon jäljelle jäävää osaa koskevat tiedot voidaan arvioida. 2. Muiden lähteiden kuin tutkimusten käyttö arvioidaan jälkikäteen niiden tilastollisen laadun osalta. 3. Jäsenvaltio, jonka kokonaisvuosituotanto on alle 500 tonnia, voi toimittaa arviot koko tuotannon osalta. 4 artikla Tiedot Tilastot koskevat viitekalenterivuotta ja niissä ilmoitetaan: - jokaisen lajin vesiviljelytuotanto (määrä ja yksikköarvo), ympäristön (makea vesi vai suolainen vesi) ja tekniikan mukaan jaoteltuina, - siirtoviljelyn tulokset (määrä ja yksikköarvo), - niiden kasvatusaltaiden tuotanto, jotka tuottavat materiaalia (esimerkiksi mätimunia tai nuoria kaloja) valvottuihin olosuhteisiin tai luontoon vapautettaviksi, - vesiviljelyalan rakennetta koskevat tiedot. 5 artikla Tilastotietojen toimittaminen Jäsenvaltiot toimittavat liitteissä I–III tarkoitetut tilastot komissiolle yhdeksän kuukauden kuluessa viitekalenterivuoden päättymisestä. Vuosi 2007 on ensimmäinen viitevuosi. Liitteessä IV tarkoitetut rakenteita koskevat tilastot toimitetaan yhdeksän kuukauden kuluessa viitekalenterivuoden päättymisestä vuodesta 2007 lähtien ja sen jälkeen kolmen vuoden välein. Muuttujat, joista tilastotiedot on toimitettava, ja näiden muuttujien toimittamismuodot ilmoitetaan liitteissä I–IV. Muuttujiin sovellettavat määritelmät on ilmoitettu liitteessä V. 6 artikla Menetelmäraportti 1. Tietoja ensimmäistä kertaa luovutettaessa jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle yksityiskohtainen menetelmäraportti, jossa kuvataan se, miten tiedot on kerätty ja tilastot koottu. Raporttiin on sisällytettävä yksityiskohtaiset tiedot mahdollisesti käytetyistä otantamenetelmistä, käytetyt muut lähteet kuin tutkimukset sekä arvio näin saatujen estimaattien laadusta. Menetelmäraportti voidaan laatia liitteessä VI olevan mallin mukaan. 2. Komissio tarkastelee näitä raportteja ja esittää päätelmänsä neuvoston päätöksellä 72/279/ETY perustetulle pysyvän maataloustilastokomitean soveltuvalle työryhmälle, jäljempänä ’pysyvä maataloustilastokomitea’. 3. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle kaikista muutoksista 1 kohdan mukaisesti annettuihin tietoihin kolmen kuukauden kuluessa siitä kun muutos tehtiin. 7 artikla Siirtymäkausi Jäsenvaltioille voidaan jäljempänä 10 artiklan 2 kohdassa säädetyn menettelyn mukaisesti myöntää tämän asetuksen täytäntöönpanoa varten siirtymäkausia, joiden kesto on enintään kolme vuotta tämän asetuksen voimaantulopäivästä. 8 artikla Poikkeukset 1. Jos jonkin jäsenvaltion vesiviljelyalan tietyn sektorin sisällyttäminen tilastotietoihin aiheuttaisi kansallisille viranomaisille vaikeuksia, jotka ovat suhteettomia kyseisen sektorin merkitykseen nähden, voidaan 10 artiklan 2 kohdassa säädetyn menettelyn mukaisesti myöntää poikkeus, jolla jäsenvaltion sallitaan jättää kyseistä sektoria koskevat tiedot pois kansallisia tietoja toimittaessaan tai käyttää otantamenetelmiä tietojen keräämiseksi kyseiseltä sektorilta. 2. Jäsenvaltioiden on mahdollisten poikkeuspyyntöjensä, jotka on esitettävä ennen tietojen toimittamisen ensimmäistä määräpäivää, tueksi esitettävä komissiolle raportti niistä ongelmista, joita niillä on ollut tämän asetuksen soveltamisessa. Jos tietojen keräämistä koskevassa tilanteessa tapahtuva muutos aiheuttaisi ennakoimattomia ongelmia kansallisille viranomaisille, jäsenvaltiot voivat esittää asianmukaisesti perustellun poikkeuspyynnön tietojen toimittamisen ensimmäisen määräpäivän jälkeen. 9 artikla Liitteiden ajantasaistaminen Liitteiden tekniset muutokset tehdään 10 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen. 10 artikla Komiteamenettely 1. Komissiota avustaa pysyvä maataloustilastokomitea. 2. Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 4 ja 7 artiklaa ottaen huomioon mainitun päätöksen 8 artikla. Mainitun päätöksen 4 artiklan 3 kohdassa säädetty määräaika on kolme kuukautta. 3. Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 5 a artiklan 1–4 kohdassa ja 7 artiklassa säädettyä valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä ja otetaan huomioon mainitun päätöksen 8 artikla. 11 artikla Selvitys Komissio antaa kolmen vuoden kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta ja sen jälkeen joka kolmas vuosi Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen tämän asetuksen mukaisesti laadituista tilastoista ja erityisesti niiden merkityksestä ja laadusta. Kertomuksessa tutkitaan myös tilastojen keräämiseen ja käsittelyyn käytetyn järjestelmän kustannustehokkuutta, ja siinä esitetään parhaita käytäntöjä jäsenvaltioiden työmäärän vähentämiseksi ja tietojen käyttökelpoisuuden ja laadun parantamiseksi. 12 artikla Kumoaminen Kumotaan asetus (EY) N:o 788/96. Viittauksia kumottuun asetukseen pidetään viittauksina tähän asetukseen. 13 artikla Voimaantulo Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä . Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä […] päivänä […]kuuta […]. Euroopan parlamentin puolesta Neuvoston puolesta Puhemies Puheenjohtaja [ ] [ ] LIITE I Vesiviljelytuotteet Maa: Vuosi: Viljelty laji | Makeavesiviljely | Suolavesiviljely | Yhteensä | 3-kirjaiminen koodi | Kansallinen nimi | Tieteellinen nimi | FAO pääkalastusalue | Määrä (tonnia) | Yksikköarvo (kansallisena valuuttana) | Määrä (tonnia) | Yksikköarvo (kansallisena valuuttana) | Määrä (tonnia) | Yksikköarvo (kansallisena valuuttana) | KALAT (elopaino) | Lammet | Altaat | Aitaukset | Verkkoaltaat | Uoma-altaat | Kiertovesijärjestelmät | Muut menetelmät | Viljelty laji | Makeavesiviljely | Suolavesiviljely | Yhteensä | 3-kirjaiminen tunnus | Kansallinen nimi | Tieteellinen nimi | FAO pääkalastusalue | Määrä (tonnia) | Yksikköarvo (kansallisena valuuttana) | Määrä (tonnia) | Yksikköarvo (kansallisena valuuttana) | Määrä (tonnia) | Yksikköarvo (kansallisena valuuttana) | ÄYRIÄISET (elopaino) | Lammet | Altaat | Aitaukset | Muut menetelmät | NILVIÄISET (elopaino) | Pohjalla | Pohjan yläpuolella | Muut menetelmät | MERILEVÄ (märkäpaino) | MUUT VESIELIÖT (elopaino) | LIITE II Materiaalin hankinta siirtoviljelyä ( capture-based aquaculture ) varten Maa: Vuosi: Laji | Yksikkö (täsmennettävä) a) | Arvo (kansallisena valuuttana) | 3-kirjaiminen koodi | Kansallinen nimi | Tieteellinen nimi | a) Lukumäärä tai tonnia LIITE III Poikashautomoiden tuotos Maa: Vuosi: Laji | Elinkaaren vaihe | Lukumäärä (miljoonaa) | 3-kirjaiminen koodi | Kansallinen nimi | Tieteellinen nimi | Mätimunat a) | Nuoret kalat a) | Siirretty valvottuihin olosuhteisiin (jatkokasvatusta varten) | Vapautettu luontoon b) | Tarkoitettu jalostukseen (esim. kaviaari) | Määränpää ei tiedossa | Yhteensä | a) Laita rasti asiaankuuluvaan sarakkeeseen b) Vapaaehtoinen LIITE IV Vesiviljelyalan rakennetta koskevat tiedot Maa: Vuosi: Viljelymenetelmä | FAO pääkalastusalue | Makeavesiviljely a) | Suolavesiviljely a) | Yhteensä a) | Kuutiotonnia | Hehtaaria | Kuutiotonnia | Hehtaaria | Kuutiotonnia | Hehtaaria | KALAT | Lammet | Altaat | Aitaukset | Verkkoaltaat | Uoma-altaat | Kiertovesijärjestelmät | Muut menetelmät | Viljelymenetelmä | FAO pääkalastuslaue | Makeavesiviljely | Suolavesiviljely a) | Yhteensä a) | Kuutiotonnia | Hehtaaria | Kuutiotonnia | Hehtaaria | Kuutiotonnia | Hehtaaria | ÄYRIÄISET | Lammet | Altaat | Aitaukset | Muut menetelmät | NILVIÄISET | Pohjalla | Pohjan yläpuolella | Muut menetelmät | MERILEVÄT | MUUT VESIELIÖT | a) Merkitään tilojen koko asianomaiseen sarakkeeseen ("Kuutiotonnia" tai "Hehtaaria") LIITE V Määritelmät vesiviljelyä koskevien tietojen toimittamista varten Makeavesiviljelyllä tarkoitetaan sellaista vesieliöiden viljelyä, jossa lopullista tuotetta kasvatetaan makeassa vedessä. Suolavesiviljelyllä tarkoitetaan sellaista vesieliöiden viljelyä, jossa lopullista tuotetta kasvatetaan murtovedessä tai merivedessä. Makealla vedellä tarkoitetaan jokien, järvien, lampien, altaiden ja vastaavien alueiden vettä, jonka suolapitoisuus on jatkuvasti erittäin pieni. Suolavedellä tarkoitetaan vettä, jonka suolapitoisuus on huomattava. Kyseessä voi olla vesi, jonka suolapitoisuus on jatkuvasti korkea (esimerkiksi merivesi) tai jonka suolapitoisuus on huomattava, mutta ei jatkuvasti korkea: suolapitoisuus voi vaihdella kausittain makean veden tai meriveden virtaamisen vaikutuksesta. Lajilla tarkoitetaan kala-, äyriäis-, nilviäis- ja vesikasvilajia tai muuta vesieliölajia, joka yksilöidään kansainvälisen kolmikirjaimisen koodin avulla. Kansainvälisten kolmikirjaimisten lajikoodien (alpha-3 species codes) täydellinen luettelo on saatavilla FAO:n ASFIS-sivuilta: (). FAO pääkalastusalueella tarkoitetaan: Koodi | Alue | 05 | Sisävedet (Eurooppa) | 27 | Koillis-Atlantti | 37 | Välimeri ja Mustameri | Lammilla tarkoitetaan suhteellisen matalia ja yleensä vesimäärältään pieniä seisovan veden alueita tai alueita, joiden vesi vaihtuu hitaasti. Ne ovat useimmiten ihmisen tekemiä mutta voivat olla myös luonnon lampia, vuoristolampia tai pieniä järviä. Altailla tarkoitetaan yleensä maalle sijoitettuja rakenteita, joissa pidetään kaloja tai vettä, joiden vesi vaihtuu yleensä nopeasti ja joiden olosuhteita valvotaan tarkasti. Hautomoilla tarkoitetaan paikkoja, joissa eläimiä, erityisesti kaloja, nilviäisiä ja äyriäisiä, keinosiemennetään, haudotaan ja kasvatetaan varhaisissa kehitysvaiheissa. Kalanviljelyssä hautomot ja poikaslaitokset ovat yleensä kiinteässä yhteydessä toisiinsa. Sen sijaan simpukanviljelyssä ovat yleisiä erilliset kasvatuspaikat, joissa hautomoissa tuotettuja simpukan poikasia kasvatetaan siihen asti, kunnes ne ovat valmiita siirrettäväksi lihotusalueille (jatkokasvatusalueille). Viljelyllä tarkoitetaan tuotannon lisäämiseksi toteutettavaa toimintaa, kuten säännöllistä kannan täydentämistä, ruokintaa ja petoeläimiltä suojelua sekä viljellyn kannan yksityistä tai yhteisomistusta. Aitauksilla tarkoitetaan vesialueita, jotka on eristetty verkoilla tai muilla esteillä, jotka mahdollistavat veden vapaan vaihtumisen. Erityistä näissä aitauksissa on se, että niihin kuuluu koko vesipatsas pohjasta pintaan eli niiden vesimäärä on yleensä suhteellisen suuri. Verkkoaltailla tarkoitetaan avoimia tai katettuja suljettuja rakenteita, jotka on tehty verkosta tai mistä tahansa huokoisesta materiaalista, joka sallii veden luonnollisen vaihtumisen. Nämä rakenteet voivat olla kelluvia, riippuvia tai pohjaan kiinnitettyjä, mutta joka tapauksessa ne mahdollistavat veden vaihtumisen alhaalta päin. Uoma-altailla tarkoitetaan keinotekoisia yksikköjä, jotka on rakennettu maanpinnan ylä- tai alapuolelle ja joissa veden vaihtuminen voi olla hyvin nopeaa. Kiertovesijärjestelmillä tarkoitetaan järjestelmiä, joissa vesi käytetään uudelleen sen jälkeen, kun se on jollakin tavalla käsitelty (esimerkiksi suodatettu). Valvottuihin olosuhteisiin siirtämisellä tarkoitetaan tarkoituksellista vapauttamista vesiviljelyn jatkotoimenpiteitä varten. Luontoon vapauttamisella tarkoitetaan tarkoituksellista vapauttamista kannan istuttamiseksi jokiin, järviin ja muille vesialueille muuhun tarkoitukseen kuin vesiviljelyyn. Tähän kuuluu myös kalojen ja muiden vesieliöiden vapauttaminen vapaana kasvatusta varten. Vapautettuja yksilöitä voidaan myöhemmin pyydystää vankeudessa viljelyä varten. Laidunnusviljelyllä ( ranching ) tarkoitetaan yleensä nuorten kalojen, äyriäisten tai nilviäisten vapauttamista viljelylaitoksista luonnonympäristöön kasvamaan myyntikokoisiksi tai täysi-ikäisiksi. Tässä menetelmässä käytetään yleensä joko vaeltavia lajeja (esimerkiksi lohi), jotka palaavat lähelle vapautuspaikkaa ja tulevat osaksi paikallisia pyyntisaaliita, tai lajeja, jotka pysyvät ainakin huomattavan suuren osan elinkaarestaan samalla pienellä alueella, jossa ne tulevat osaksi paikallisia pyyntisaaliita. Yksikköarvolla tarkoitetaan tuotannon kokonaisarvoa (kansallisena valuuttana ilman laskutettua arvonlisäveroa) jaettuna tuotannon kokonaismäärällä (elopainotonneina). Jos kokonaistuotantoa koskevia tietoja ei ole saatavissa, yksikköarvo voidaan arvioida edustavasta otoksesta. LIITE VI Vesiviljelyä koskevista kansallisista tilastointijärjestelmistä tehtävien menetelmäraporttien malli 1. Vesiviljelyä koskevan kansallisen tilastointijärjestelmän organisaatio. - Tietojen keruusta ja käsittelystä vastaavat viranomaiset ja heidän velvollisuutensa. - Vesiviljelyä koskevien tilastotietojen keräämistä koskeva kansallinen lainsäädäntö. - Tietojen välittämisestä komissiolle vastaava yksikkö. 2. Vesiviljelyä koskevien tilastotietojen keräys-, käsittely ja koontimenetelmä. - Ilmoitetaan, mistä kunkin tyyppiset tiedot ovat peräisin. - Kuvaillaan tietojenkeruumenetelmät (esimerkiksi postitettavat kyselylomakkeet, henkilöhaastattelut, laskenta tai otanta ja selvitysten tiheys) kullakin vesiviljelyn alalla. - Kuvaillaan, miten tiedot käsitellään ja kootaan ja kuinka pitkä aika siihen kuluu. 3. Tietojen luotettavuus ja edustavuus. - Jos jotkin tiedot saadaan otantamenetelmillä, kuvaillaan käytetyt menetelmät ja arvioidaan kyseisten menetelmien käyttö- ja luotettavuusaste. - Ilmoitetaan kansallisten järjestelmien mahdolliset puutteet sekä tavat, joilla puutteet korjataan, ja tarvittaessa korjaustoimien aikataulu. [1] EUVL C […], […], s. […]. [2] EUVL C […], […], s. […]. [3] EYVL L 108, 1.5.1996, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 1882/2003 (EUVL L 284, 31.10.2003, s. 1). [4] EYVL L 52, 22.2.1997, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 1882/2003 (EUVL L 284, 31.10.2003, s. 1). [5] EYVL L 184, 17.7.1999, s. 23. Päätös sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna päätöksellä 2006/512/EY (EUVL L 200, 22.7.2006, s. 11). [6] EYVL L 179, 7.8.1972, s. 1. [7] EUVL L 223, 15.8.2006, s. 1. Asetus (EY) N:o 1198/2006.