FI    FI  EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel 20.10.2004 
KOM(2004) 701 lopullinen 
  
KOMISSION TIEDONANTO  
NEUVOSTOLLE JA EUROOP AN PARLAMENTILLE 
Terrorismin torjuntavalmius ja seurausten hallinta 
 
FI 2   FI SISÄLLYSLUETTELO 
1. JOHDANTO ................................................................................................................ 3 
2. PELASTUSPALVELUJÄRJESTELMÄ..................................................................... 3 2.1. Yhteisön pelastuspalvelumekanismi ............................................................................ 3 2.2. Valmiuksien parantaminen koulutuksen ja simulaatioharjoitusten avulla................... 4 
2.3. Valmiuksien määrittäminen ja arvioiminen................................................................. 5 3. TERVEYDEN SUOJELU ........................................................................................... 6 3.1. Haaste.................................................................................................................... ....... 6 
3.2. Terveysturva-alan yhteistyö......................................................................................... 6 3.3. Uhkien tiedostaminen ja joht amisjärjestelyt: tiedonvaihto-,  
neuvottelu- ja yhteistyömekanismi .............................................................................. 7 
3.4. Valvonta ja havaitseminen: kartoittami s-, havainto- ja tunnistusvalmiudet ................ 7 
3.5. Toiminta ja elpyminen: lääkevarastot,  terveydenhuoltopalvelujen tietokanta  
ja järjestelmät lääkkeiden ja lääkintätarvikkeiden jakamiseksi ja asiantuntijoiden  ja infrastruktuurin  toimittamiseksi ............................................................................... 8 
3.6. Ehkäiseminen ja suojelu: aineiden lii kkumisen kieltäminen ja bioturvallisuus........... 9 
3.7. Valmiuksien ja reaktiokyvyn parantaminen................................................................. 9 3.8. Kansainvälinen yhteistyö ........................................................................................... 10 4. YHTEISÖN NOPEIDEN HÄLYTYSJÄ RJESTELMIEN VERKOSTOT ............... 10 
4.1. Olemassa olevat komission nopeat hälytysjärjestelmät ............................................. 10 4.2. Komission hallinnoimien hätäjärjestelmien yhdistäminen ........................................ 10 4.3. Euroopan unionin lainvalvontav iranomaisten verkosto............................................. 11 
4.4. Euroopan unionin kriittisen infrastr uktuurin varoitusjärjestelmä .............................. 12 
TEKNISET LIITTEET ............................................................................................................ 13  
 
FI 3   FI 1. JOHDANTO 
Kesäkuussa 2004 kokoontunut Eurooppa -neuvosto pyysi komissiota ja neuvostoa arvioimaan 
jäsenvaltioiden valmiuksia sekä ehkäistä kaikenlaisia terrori-iskuja että selviytyä niiden seurauksista ja tehostamaan pelastuspalvel ualan nykyistä yhteistyötä.  Tässä tiedonannossa 
esitetään yleiskatsaus komission tämänhetkis iin toimiin ja ehdotetaan lisätoimenpiteitä 
voimassa olevien välineiden vahvistamiseksi ja Eurooppa-neuvoston antamien tehtävien 
täyttämiseksi.  
2. PELASTUSPALVELUJÄRJESTELMÄ 
2.1. Yhteisön pelastuspalvelumekanismi 
Keskinäinen avunanto ja yhteist oiminta on terrori-iskun satt uessa niin poliittinen kuin 
käytännön välttämättömyys. Terrori-iskujen jälkeen saatetaan tarvita monenlaisia 
pelastuspalveluryhmiä, joilla on perinteisten pe lastuspalveluvalmiuksien lisäksi käytössään 
nykyaikaisempia teknisiä ja tieteellisiä resursse ja. On hyvin todennäköistä,  että terrori-iskun 
kohteeksi joutunut maa ei kykene yksin selviytymään seur auksista. Jotta kaikkiin  mahdollisiin 
terroriuhkiin voidaan vastata aj oissa ja riittävin resurssei n, tarvitaan solidaarisuuteen 
perustuvaa yhteistoimintaa.  
Komissio on valmis osaltaan auttamaan jäsenva ltioita toteuttamaan käytännössä niiden 
antaman yhteisvastuuta koskevan sitoumuks en yhteisön pelastuspalvelumekanismin 
välityksellä. Lokakuussa 2001 perustetusta yh teisön mekanismista on nopeasti kehittynyt 
eurooppalainen pelastuspalveluyhteistyön keskei nen väline. Tällä hetkellä mekanismiin 
osallistuu jo yhteensä 30 maata (EU:n 25 jäsenva ltion lisäksi Bulgaria, Romania, Islanti, 
Liechtenstein ja Norja), ja moni muu maa on k iinnostunut siihen liitty misestä. Komissio on 
tehnyt tiiviisti yhteistyötä jäsenva ltioiden kanssa ke hittääkseen toimenp iteitä ja välineitä, 
joilla voidaan tehostaa suurkatastrofin varalta tarvittavia valmiuksia ja edistää keskinäistä avunantoa. Ennen kaikkea pelastuspalvelumek anismi, johon mikä tahansa suurkatastrofin 
kohteeksi joutunut maa voi turvautua, on an tanut ajantasaista tukea monenlaisissa 
hätätilanteissa. Käytännön työstä on saatu kokemuksia, jodien pohjalta toimintaa voidaan 
kehittää edelleen.  
Kun jossakin on tapahtunut kata strofi, kyseisen maan viranomaiset voivat esittää 
avunpyynnön seuranta- ja tiedotusk eskukselle, joka välittää heti pyynnön kansallisten 
yhteyspisteiden verkostolle. Sen jälkeen yksittäis et maat päättävät, voivatko ne tarjota apua. 
Seuranta- ja tiedotuskeskus ke rää maiden vastaukset, ja a vunpyynnön esittänyt maa voi valita 
saamistaan tarjouksista ne, jotka parhaiten täyde ntävät sen omia resur sseja. Lisäksi valvonta- 
ja seurantakeskus voi antaa teknistä tuke a ja lähettää pienen asiantuntijaryhmän 
koordinoimaan avustustoimintaa tai pitämään  yhteyttä kansallisiin  viranomaisiin tai 
kansainvälisiin organisaatioihin.  
Valvonta- ja seurantakeskus myös kerää validoi tuja tietoja koko hätätilanteen ajan ja toimittaa 
päivitetyt tiedot säännöllisesti kaikille osanottajamaille. Vuonna 2004 otetaan käyttöön yhteinen hätäviestintä- ja tietojärjestelmä ( common emergency communication and 
information system, CECIS ) tiedonkulun tehostamise ksi hätätilanteissa. 
 
FI 4   FI Valvonta- ja tiedotuskeskus on tähä n mennessä koordinoinut eurooppalaista 
pelastuspalveluapua monenl aisten luonnonkatastrofien ja ihmisen aiheuttamien 
suuronnettomuuksien yhteydessä . Kahden viime vuoden aikana yli 10 maata on saanut 
yhteisön mekanismin välityksellä eurooppal aista pelastuspalveluapua. Valvonta- ja 
tiedotuskeskuksen välittämä apu vaihtelee peri nteisestä pelastuspalv elutoiminnasta, kuten 
palontorjunnasta, lääketieteellisestä avusta ja et sintä- ja pelastustoimis ta, erityislaitteistoihin 
ja -asiantuntemukseen. Samanlaista apua voida an pyydettäessä antaa terrori-iskun jälkeen. 
EU:n laajuisen yhteistyön erityinen arvo ilmenee silloin, kun on kyse niin suuresta katastrofista, että kyseisen maan omat valmiude t eivät enää r iitä riippumatta siitä, onko kyse 
luonnonkatastrofista, teknisen vian aiheutta masta onnettomuudesta vai terroriuhasta.  
Eurooppa-neuvosto antoi julkilausuman yht eisvastuusta 25. maaliskuuta 2004. Samana 
päivänä komissio ilmoitti aikovansa vahvistaa edelleen yhteisön pelastuspalvelumekanismia. Euroopan unionin pelastuspalveluvalmiuksie n tehostamisesta annetussa tiedonannossa 
määritetään seuraavat alueet, joita on tarkoitus kehittää: 
• koordinointi ja viestintä; 
• teknisen välineistön yhteentoimivuus, siviili- ja sotilasresurssien yhteentoimivuus mukaan 
luettuna; 
• pelastusyksiköiden yhteiset tunnukset, joiden avu lla voidaan tuoda näkyvämmin esille 
Euroopan solidaarisuutta; 
• välineistön ja pelastusyksiköide n kuljetuksesta katastrofipaik alle aiheutuvien kustannusten 
rahoittaminen. 
Komissio on sitoutunut parantamaan keskinäise n avun järjestelmää edellä kuvatulla tavalla. 
Tavoitteiden saavuttaminen edellyttää kuite nkin jäsenvaltioiden  ehdotonta tukea.  
2.2. Valmiuksien parantaminen koulutuksen ja simulaatioharjoitusten avulla 
Koulutus on keskeinen osa hätä tilanteisiin valmistautumista . Euroopan tasolla on yhteisön 
pelastuspalvelumekanismin puitteissa tehty huomattavasti työtä kansallisille asiantuntijoille ja toimintaryhmien päälliköille tarkoitetun koulutus ohjelman kehittämiseksi ja toteuttamiseksi. 
Ohjelma käsittää tällä hetkellä kolme osaa: kurssit, simulaatioharjoitukset ja asiantuntijavaihtojärjestelmä.  
Kurssien kohderyhmä käsittää kansallisten to imintaryhmien päälliköt, yhteyshenkilöt sekä 
tekniset ja arvioinnista ja koo rdinoinnista vastaavat asiantunt ijat, jotka voivat osallistua 
eurooppalaisiin avustustoimiin oman maansa  ulkopuolella. Koulutus ohjelma on laadittu 
huolellisesti, jotta se kattaisi kaikki mahdolliset tiedot ja taidot, joit a avustusoperaatioihin 
osallistuminen edellyttää. Viikon kestävillä kursseilla osanottajia kannustetaan vuorovaikutukseen tietämyksen lisäämiseksi muid en maiden pelastuspalvelutoiminnasta.  
Ensimmäiset kurssit on jo pidetty, ja ne onni stuivat hyvin. Koulutukseen osallistui yli 200 
kansallista asiantuntijaa ja toimintaryhmie n päällikköä. Komissio jatkaa ja tarvittaessa 
tehostaa toimintaansa koulutuksen alalla . Uudet kurssit alkoiv at syyskuussa 2004.  
Komissio aikoo myös järjestää erityiskoulutusta valituista aiheista. Kurssit käsittelevät 
todennäköisesti terrori-iskujen kannalta tärkeitä kysymyksiä, kuten uhrien ja 
 
FI 5   FI avustustyöntekijöiden psykologista ja psykososiaalis ta jälkihoitoa, saast uneessa ympäristössä 
toimimista jne. Simulaatioharjoituksista on hyötyä silloin, kun on tarkoitus kehittää ja 
ylläpitää tehokasta ja toimivaa pelastuspalveluj ärjestelmää, joka kykenee vastaamaan yleiseen 
turvallisuutteen kohdistuviin uhk iin. Harjoitusten ansiosta ka tastrofipaikalle ensimmäisinä 
saapuvat avustustyöntekijät vo ivat käyttää taito jaan todenmukaisissa tilanteissa. 
Simulaatioharjoitusten oppimistilanteet ovat niin vaativia, että vastaavia ei pystytä 
järjestämään pelkillä kursseilla. Pelast uspalvelujärjestelmä n vastuuhenkilöille 
simulaatioharjoitukset ovat ainu tlaatuinen tilaisuus testata ja arvioida menettelyjä, havaita 
ongelmat ja hyödyntää aiempia kokemuksia.  
Komissio on rahoittanut vuodesta 20 02 lähtien kahdeksan Euroopan ta solla järjestettyä suurta 
simulaatioharjoitusta, joihin on osallistunut ryhm iä ja asiantuntijoita useasta jäsenvaltiosta. 
Harjoitukset on järjestetty yhtei sön mekanismin puitteissa.  
Harjoituksista kolme suunniteltiin nimenomaan  terrorismiskenaarioid en pohjalta: Ranskassa 
lokakuussa 2002 järjestetty Euratox, Tanskassa  lokakuussa 2002 järjestetty Common Cause ja 
Belgiassa tammikuussa 2003 järjestetty EU Response. 
Asiantuntijavaihtojärjestelmä mahdollistaa kansallisten asiantuntijoiden lyhytaikaisen 
työskentelyn toisessa jäsenvaltiossa. Järj estelmän tavoitteena on jakaa kokemuksia ja 
asiantuntemusta ja varmistaa, että kaikki jä senvaltiot voivat hyödyntää yhteistä tietopohjaa. 
2.3. Valmiuksien määrittäminen ja arvioiminen 
Terroristit paljastavat heikot kohtamme ja hyödyntävät niitä. Kun ehkäisevät toimet ja 
pelotteet pettävät ja iskuja tapahtuu, tilanne void aan palauttaa nopeasti normaaliksi vain hyvin 
organisoidun ja tehokkaan reagointijärjestelmä n avulla. Tämä edellyttää, että valmiuksia 
vastata terrori-iskuihi n tehostetaan kaikilla tasoilla. Tätä varten Eu roopan komissio on 
kehittänyt useita toimenpiteitä ja välineitä, joiden tarkoituksena on määrittää ja arvioida 
Euroopan tasolla käytettävissä ol evat pelastuspalveluvalmiudet. 
Valmiuksia voidaan parantaa esimerkiksi keräämällä tietoa. Kun Euroopan tasolla 
käytettävissä olevista voimavaroi sta ja valmiuksista on olemassa luotettavat ja tarkat tiedot, 
voidaan parantaa suunnittelua ja pitkällä ai kavälillä varmistaa ra jallisten resurssien 
tehokkaampi käyttö. Tiedotustarve on tuotu es ille yhteisön mekanismin perustamisesta 
tehdyssä neuvoston päätöksessä, jossa pyydettiin jäsenvaltioita toimitta maan tiedot yhteisön 
mekanismia varten käytettävissä olevista pe lastuspalveluryhmistä ja -asiantuntijoista. 
Jäsenvaltioilta saadut tiedot on syötetty komission ylläpitämään pelastuspalvelutietokantaan. Edellä mainitussa komission tiedonannossa Eu roopan unionin pelastuspalveluvalmiuksien 
tehostamisesta mainittiin useita tiedoissa olev ia aukkoja ja kehotet tiin jäsenvaltioita 
toimittamaan tarkemmat tiedot suunnittelun ja valmistautumisen tehostamiseksi.  
Vuonna 2003 Euroopan unionin sotilaskomitealle annettiin tehtäväksi luoda tietokanta 
sotilaallisista voimavaroista, jotka liittyvät sivi iliväestön suojelemiseen terrori-iskujen, myös 
kemiallisin, biologisin, säteily- ja ydinasein tehtävien iskujen vaikutuksilta. Vuonna 2004 
sotilastietokannan sisältö saat ettiin yhteisön mekanismin kä yttöön sen reaktiovalmiuksien 
tehostamiseksi. 
Kesäkuussa kokoontuneen Eurooppa-neuvoston valtuutuksen mukaisesti komissio on 
käynnistänyt uuden menettelyn, jo nka tarkoituksena on arvioida  suurten terrori-iskujen 
kohteeksi joutuneiden maiden auttamisek si Euroopassa käytettävissä olevia 
 
FI 6   FI pelastuspalveluvalmiuksia. Tarkoituksena ei  ole saada tarkkaa kuvaa osanottajamaiden 
kaikista kansallisista pelastuspa lveluresursseista vaan keskittyä erityisesti niihin valmiuksiin, 
joista voi olla apua muille maille suuren terrori-iskun jälkeen.  
Komissio on kehitellyt erilaisia skenaarioita, joiden avulla se pyrkii määrittämään avun 
tarpeen EU:ssa ja avustustoimiin käytettävissä olevat resurssit. Kansallisten asiantuntijoiden avulla komissio on luonut rajoitetun määrän sk enaarioita, jotka koskevat reagointia terrori-
iskuihin. Skenaarioiden perusteella komissio on  laatinut luettelon Euroopassa mahdollisesti 
tapahtuvien suurten terrori -iskujen seurausten hoitamiseksi tarvittavista 
pelastuspalveluresursseista ja -valmiuksista. Komissio laati tarkan kyselylomakkeen, jossa 
kysytään sekä kvantitatiivisia et tä kvalitatiivia tietoja, ja pyysi 17. elokuuta 2004, että kaikki 
30 yhteisön mekanismiin osallistuvaa maata toimittaisivat tiedot pelastuspalveluavusta, jota ne pystyisivät toimittamaan mainittujen sk enaarioiden toteutuessa. Euroopan unionin 
sotilasesikunta on ryhtynyt päivittämään sotilas tietokantaa komission laatiman luettelon ja 
kyselylomakkeen perusteella.  
Heti kun komissio on saanut kaikki pyytämänsä tiedot, se yhdistää ne ja ryhtyy laatimaan 
rajoitettuun jakeluun tarko itettua luonnosta EU:n raportiksi, jossa arvioidaan Euroopan tasolla 
käytettävissä olevia valmiuksia avustaa suur en terrori-iskun kohteeksi joutuvia maita. Raportti 
esitetään joulukuussa kokoontuvalle Eurooppa-neuvos tolle. Raportista voi tulla ainutlaatuinen 
toimintaväline, jonka avulla Euroopan unioni ja jäsenvaltiot voiva t lujittaa Euroopan 
pelastuspalvelukehystä ja vahvistaa antama nsa yhteisvastuuta koskevat sitoumukset.  
Toistaiseksi vain muutama jäsenvaltio on toimittanut pyydetyt tiedot. Kaikkien 
jäsenvaltioiden osallistuminen on edellyt yksenä sille, että Euroopan unioni pystyy 
muodostamaan tarkan kokonaiskuvan pelastuspa lveluvalmiuksistaan ja toteuttamaan 
antamansa sitoumuksen yhteisvastuusta.  
3. TERVEYDEN
 SUOJELU 
3.1. Haaste 
Onnettomuudet tai terrori-iskut, joihin liittyy räjä hteitä tai kemiallisia tai biologisia aineita, 
voivat olla hyvin tuhoisia ja aiheuttaa suuret kustannukset, va ikka ne eivät tappaisi tai 
vammauttaisi ihmisiä tai vaikka niissä ei käytet äisi isorokkoviruksen tapaisia aineita, jotka 
ilman tehokkaita vastatoimia leviävät rajattomas ti. Terveysalan toiminnan tarkoitus on kattaa 
kaikki mahdolliset toimenpiteet, kuten riskie narviointi, biologisten, kemiallisten tai 
radioaktiivisten aineiden havaitseminen pakka uksissa, ympäristössä, ihmisissä, eläimissä tai 
kasveissa ja kyseisten aineiden elim inoiminen, riskejä koskeva viestintä 
terveysviranomaisten, te rveydenhuoltoalan ammattilaisten ja suuren yleisön kesken, riskien 
hallinta, vastatoimet, tiedotukset ja varo itukset matkailijoille, joukkotarkastukset, 
kontaktijäljitykset, rokotukset, hoidot, puhdist aminen, suuria potilasmääriä koskevat 
kiireellisyysluokitukset, eristys ja karanteeni, tilojen sulk eminen, liikkumiskiellot ja 
jätehuolto.  
3.2. Terveysturva-alan yhteistyö 
Jäsenvaltiot ja komissio tekevät yhteistyötä varmistaakseen tervey salan riittävän kapasiteetin 
ja tehostaakseen alan valmiuksia toimia kaikissa mahdollisissa tilanteissa niiden syystä 
 
FI 7   FI riippumatta. Ne sopivat marraskuussa 2001 terv eysturvallisuusohjelma sta, josta komissio 
antoi 2. kesäkuuta 2003 tiedonannon KOM(2003) 320. 
3.3. Uhkien tiedostaminen ja johtamisjärjestelyt: tiedonvaihto-, neuvottelu- ja 
yhteistyömekanismi 
EU:n terveysturvaa koordinoidaan terveysturva komitean välityksellä, jonka jäsenvaltioiden 
terveysministerit ja terveys- ja kuluttaja-asioista vastaava komission jäsen perustivat marraskuussa 2001. Komitea huolehtii terveyteen lii ttyviä uhkia koskevien tietojen vaihdosta, 
koordinoi valmius- ja toimintasuunnitelmia ja kr iisinhallintastrategioita, tekee hälytykset ja 
tiedottaa nopeasti terveyttä uhkaavista, EU:ta koskettavista kriiseistä, antaa riskienhallintaan liittyviä neuvoja ja tukee koulutus ta ja parhaiden käytänteiden ja kokemusten levittämistä. 
Ympärivuorokautinen turvattu, nopea hälytysjärjestelmä RAS- BICHAT toimii komission ja 
terveysturvakomitean jäsenten välisenä yhdyssiteenä, jota tukeva t jäsenvaltioiden virastoissa 
olevat yhteyspisteet. Järjeste lmä täydentää varhaisvaroitus- ja reagointijärjestelmää ( early 
warning and response system, EWRS ), joka perustettiin 22. joulukuuta 1999 tehdyllä 
komission päätöksellä 2000/57/EY huolehtimaan tartuntatautiepidemioista ilmoittamisesta ja 
torjuntatoimenpiteistä päättämisestä ja toimenpiteiden koordinoinnista Euroopan parlamentin 
ja neuvoston päätöksen N:o 2119/98/EY mukais esti. Kumpikin järjestelmä on yhdistetty 
asianmukaisin toimintamenettelyin kaikkiin terv eyteen liittyviin EU:n hälytysjärjestelmiin 
sekä järjestelmiin, joilla tutkitaan ja analys oidaan uutistoimistoilta, muilta viestimiltä ja 
Internetistä saatavia tietoja ennakkovaroituksen antamiseksi haitallisista tapahtumista.  
Terveysturvayhteistyöhön liittyvi ä hälytysjärjestelmiä ja to imenpiteiden koordinointia 
sovelletaan yhtä hyvin pieniin  tapahtumiin ja uhkiin, kuten  terveydelle haitallisia 
elintarvikelähetyksiä koskeviin ilmoituksiin ja  epäilyttäviin kirjelähetyksiin, kuin suuria 
ihmisjoukkoja koskeviin onnettomuuksiin ja lii kkumiskieltoihin, jotka voivat vaatia 
huomattavia lainvalvonta-, turvallisuus- ja mahdollisesti jopa sotilaallisia resursseja. 
3.4. Valvonta ja havaitseminen: kartoittam is-, havainto- ja tunnistusvalmiudet 
Biologiset aineet on asetettu etus ijalle muun muassa siksi, että ne ovat tarttuvia, aiheuttavat 
tauteja ja säilyvät ympäristössä, niitä on helppo käsitellä ja levi ttää ja niiden leviämistä ja 
vaikutuksia vastaan on olema ssa puolustautumiskeinoja.  
Viidessä EU:n jäsenvaltiossa on seitsemän turv atason 4 laboratoriota, joissa voidaan käsitellä 
ja vahvistaa suuririskisiä te kijöitä, kuten veren vuotokuume- tai isorokkovi ruksia, sisältäviä 
näytteitä. Laboratorioista on muodostettu ve rkko, joka tarjoaa laad ukkaita diagnostisia 
palveluja kaikille jäsenvaltio ille, huolehtii ympärivuorokautises ta päivystyksestä, viestii 
nopeasti kansallisten viranomaisten ja komission ka nssa sekä järjestää te stausta, harjoituksia 
ja koulutusta.  
Bioturvallisuuden puolustamisen tehostamiseksi komissio määräsi seuraavat bakteerit ja 
virukset pakolliseen seurantaan kesäkuusta 2003 lähtien: Bacillus anthracis  (pernarutto), 
Franciscella tularensis  (tularemia), Coxiella burnetii  (Q-kuume) ja Variola major  (isorokko). 
Ne lisättiin EU:n tartuntatautien luetteloon, ja  niille laadittiin ta pausmäärittelyt komission 
17. heinäkuuta 2003 tekemässä päätöksessä 2003/534/EY. Jotta voitaisiin koota yhteen 
terveysturvallisuutta koskevat toimenpiteet ja ase ttaa ne etusijalle, jäsenvaltioiden kansallisten 
viranomaisten käyttöön on kehitetty matriis i ja algoritmi päätöksentekoa varten.  
 
FI 8   FI 3.5. Toiminta ja elpyminen: lääkevarastot, terveydenhuoltopalvelujen tietokanta ja 
järjestelmät lääkkeiden ja lääkintätarvik keiden jakamiseksi ja asiantuntijoiden 
ja infrastruktuurin toimittamiseksi 
Euroopan unionissa ei ole hyväksyt tyjä rokotteita isorokon ja rut on kaltaisia taud inaiheuttajia 
vastaan. Hyväksyttyjä pernaruttorokotteita ei  ole kovin laajasti saat avilla. Parhaillaan 
käynnissä olevan EU:n lääkelainsäädännön tarkis tuksen yhteydessä on tartuttu tilaisuuteen 
tehdä säädöksiin muutoksia, joiden nojalla mar kkinoilla kiellettyjen lä äkkeiden jakelu ja 
määrääminen voidaan sallia edellyttäen, että asiassa sovelletaan asianmukaisia vastuusääntöjä.  
Tutkittaessa lääkealan kykyä t uottaa antibiootteja on havaitt u, että tarjonta riittää hyvin 
todennäköisesti kattamaan kysynnän kaikissa kuv iteltavissa olevissa ti lanteissa. Biologisiin 
aineisiin tehoavien rokotteiden, antibioottien, antigeenien ja virusl ääkkeiden varastoista 
jäsenvaltioissa on kerätty tietoa, jota on myös jossakin määrin vaihdettu jäsenvaltioiden kesken. Yhdessä on sovittu, millaisia tietoja on kerättävä lääkintäresursseista, joita lääketieteellisissä katastrofitilanteissa anne ttava keskinäinen apu edellyttää. Useimmilla 
jäsenvaltioilla on jo isorokkorokotevarastot, ta i ne ovat hankkimassa sellaisia. Sen sijaan 
vakavien rokotusreaktioiden hoitoon tarvittavi a immunoglobuliineja ei ole riittävästi tarjolla. 
Komissio on tehnyt olemassa olevien isorokkorokotteiden laimentamista koskevan tutkimuksen, josta kävi ilmi, että immunoglobu liinien riittämättömyys olisi hätätilanteessa 
ongelma. Tällä hetkellä keskityt ään erityisesti turvallisempien rokotteiden kehittämiseen ja 
rokotusstrategioiden laatimiseen esimerkiks i influenssapandemioiden varalle. Euroopan 
lääkearviointivirasto on laatinut komission pyynnös tä ohjeet lääkkeiden käytöstä mahdollisia 
taudinaiheuttajia vastaan ja Vaccinia-vi rukseen perustuvien isorokkorokotteiden 
kehittämisestä. 
Neuvottelujen ja vertaisarvioinnin perusteella on laadittu kliiniset ohjeet pernaruton, 
isorokon, botulismin, ruton, tularemian, ver envuotokuumetta aihe uttavien virusten, 
bruselloosin, Q-kuumeen, aivokalvontulehdust a aiheuttavien viru sten, räkätaudin ja 
melioidoosin tunnistamista ja hoitamista varten, si llä kyseisiä taudinaiheuttajia voidaan 
levittää tahallisesti. 
Terroristien mahdollisesti käyttämistä kemiallisi sta aineista on laadittu luetteloita, jotta 
voitaisiin määritellä aineryhmät, jotka edellyttävät samanlaisia kansanterveydellisiä ja 
lääketieteellisiä toimia . Kliinisiä ja toksikologisia nä kökohtia on arvioitu, ja komission 
tekemästä myrkytyskeskusselvityksestä saatuj en tietojen perusteella on koottu luettelo 
kliinisestä ja laboratorio-osaamisesta EU:ssa. Tarkoitus on perustaa kemiallisten aineiden neuvontakeskusten verkosto, jonka tehtävä on raportoida EU:n kannalta keskeisistä 
tapauksista ja antaa neuvoja vastatoimista.  Euroopan lääkearvioin tivirasto on antanut 
kemiallisten aineiden vasta-aineiden ja muiden lääkkeiden käyttöä koskevat ohjeet, jotka on julkaistu.  
Terroritoimintaan käytettävistä aineista ja niihin  liittyvistä taudeista ja tautien kliinisestä ja 
epidemiologisesta hallinnasta ja tarvittavista laboratorioanalyyseistä on rajallisesti tietoa. 
Siksi on löydettävä alan asiantuntijat EU:ssa ja  laadittava heistä luettelo, joka jaetaan 
jäsenvaltioiden viranomaisille. Terveystur vakomitea nimeää asiantuntijat pätevyyttä, 
kokemusta ja toimintavalmiutta koske vien kriteerien perusteella.  
 
FI 9   FI 3.6. Ehkäiseminen ja suojelu: aineiden lii kkumisen kieltäminen ja bioturvallisuus 
Kemiallisten, biologisten, radioaktiivisten ja ydi naineiden ja -materiaalien kirjanpitoa koskeva 
EU:n lainsäädäntökehys on tiukka. Biologisia ja kemiallisia aineita työterveyden- ja 
turvallisuuden kannalta käsittelevien direktii vien nojalla on vuodesta 1990 lähtien asetettu 
erilaisia ehtoja kyseisten aineiden hallussapido lle, varastoinnille, käsittelylle ja käytölle 
kaikilla työpaikoilla, myös esimerkiksi labora torioissa, tutkimuslait oksissa, korkeakouluissa, 
sairaaloissa jne. Lisäksi direktiiveissä säädet ään edellä mainittuihin tehtäviin osallistuvien 
henkilöiden pätevyysvaatimuksista ja reki steröinnistä. Radioaktiivisten aineiden 
rekisteröinnille ja käsittelylle  on asetettu ankarat vaatimukset useissa direktiiveissä, jotka 
koskevat kansalaisten ja työn tekijöiden suojelua ionisoivalta säteilyltä. Lisäksi 
elintarviketurvallisuuteen ja eläinten ja kasvien turvallisuuteen sovelletaan ankaria 
vaatimuksia ja varotoimenpiteitä. Kaksikäyttötuo tteiden ja -teknologian vientiä varten on 
luotu pakollinen valvontajärjestelmä ja laadittu luettelo radioaktiivisista, biologisista, kemiallisista ja ydinaineista, joihin sovelletaan kansainvälisiin asesulku- ja vientivalvontajärjestelmiin li ittyviä ankaria määräyksiä.  
3.7. Valmiuksien ja reaktiokyvyn parantaminen 
Hätätilanteisiin valmistautuminen ja suunn ittelu ovat etusijalla Euroopan unionissa. Tärkein 
tavoite on varmistaa jäsenvaltio iden vastatoimenpiteiden yhteen toimivuus. Sitä varten on 
koottu yhteen terveyskriisejä varten luodut kansalliset hätäsuunni telmat. Vuonna 2005 on 
tarkoitus järjestää EU :n laajuiset isorokko- ja influe nssapandemiaharjoitukset, joiden 
tavoitteena on arvioida viestint ää ja kansallisten suunnite lmien yhteensopivuutta. Komissio 
julkaisi maaliskuussa 2004 valmisteluasiakirjan  influenssapandemiaan valmistautumisen ja 
reagoinnin yhteisön tason suunnittelusta. Komi ssio valmistelee parhaillaan EU:n yleistä 
hätäsuunnitelmaa tervey skriisien varalta.  
Jäsenvaltiot ja komissio kehittävät parhaillaan  malleja, joiden avulla voitaisiin ennustaa 
tautien etenemistä ja taudinaiheuttajien leviämistä eri skenaarioissa ja saataisiin määrällistä ja 
laadullista tietoa ihmisten liikkeistä ja sosi aalisista käyttäytymismalleista sekä erilaisista 
maantieteellisistä ja säähän, liikenteeseen ja sähkö-, vesi- ja ka asuhuoltoon liittyvistä 
seikoista. Lisäksi tarvitaan tietoja tiettyjen terveydensuojelutoimien, kuten eristämisen ja 
joukkorokotusten, vaikutuksista. Toimintaan myönnetään yhteisön osarahoitusta vuosien 
2003–2008 kansanterveysohjelmasta. 
Asiasta järjestetään kahdenlaista koulutusta. Ensinnäkin komissio ja jäsenvaltiot rahoittavat 
tartuntatautien kenttäepidemiologista koulutusta ( Programme for Intervention Epidemiology 
Training, EPIET ), joka mahdollistaa asiantuntemuksen joustavan käytön EU:n sisällä ja sen 
ulkopuolella. Toiseksi on yhteistyössä Europolin kanssa kehitetty oikeuslääketieteellistä 
epidemiologiaa koskeva kurssi ja tuotettu asia an liittyvää aineistoa. Tarkoituksena on, että 
Europol osallistuu jäsenvaltioid en lainvalvonta- ja  kenttäepidemiol ogisten yksikköjen 
kouluttajien kouluttamiseen.  
Tautien ehkäisyn ja valvonnan eurooppalainen  keskus, jonka perustamisen Euroopan 
parlamentti ja neuvosto hyväksyivät kom ission ehdotuksesta 21. huhtikuuta 2004, on 
keskeisessä asemassa jäsenvaltioiden ja  EU:n toimielinten neuvonantajana sekä 
terveysturvallisuuteen liittyvien valvonta-  ja muiden toimien täytäntöönpanijana.  
 
FI 10   FI 3.8. Kansainvälinen yhteistyö 
G7-maiden ja Meksikon terveysministerit sopi vat 7. marraskuuta 2001 Ottawassa terveys- ja 
kuluttaja-asioista vastaavan komission jäsenen David Byrnen kanssa maailmanlaajuisesta 
terveysturvallisuutta koskevasta yhteistoiminta -aloitteesta, jonka tavoitteet vastaavat EU:n 
yhteistyön tavoitteita. Osapuolet ovat kehittäneet riskeistä tie dottamista varten  asteikon ja 
algoritmeja, joiden perusteella reagoidaan er ilaisiin skenaarioihin. Ne ovat järjestäneet 
koulutusta, joka koskee isorokkoa ja potil aiden eristämistä.  Laboratorioiden 
yhteistyöverkoston puitteissa on järjestetty labo ratorioiden yhteisiä kokeita. Lisäksi on luotu 
verkosto, jonka vastuulla on ri skeistä tiedottaminen ja koor dinointi. Osapuolet tekevät 
jatkuvasti yhteistyötä kenttätutkimustekn iikoiden, kemiallisten aineiden ja 
influenssasuunnitelmien alalla, ja syyskuussa  2003 ne järjestivät harjoituksen (Global 
Mercury), jossa arvioitiin isorokkosuu nnitelman toimivuutta. Komissio johtaa 
bioturvallisuustutkimuksen yhtei styöjärjestelmää. Asiasta vastaav at jäsenvaltioi den ministerit 
ja kyseinen komission jäsen arvioivat s äännöllisesti toiminnan edistymistä.  
Komissio tekee yhteistyötä Maailman tervey sjärjestön (WHO) kanssa bioterrorismiin 
liittyvissä asioissa. Yhteistyötä tehdään pait si Ottawan aloitteen puitteissa myös WHO:n 
aloitteiden pohjalta, joiden ta voitteena on tehostaa tartuntatau tipandemioita käsittelevän 
WHO:n verkoston (Global Outbreak and Response Network) toimintaa.  
4. YHTEISÖN  NOPEIDEN  HÄLYTYSJÄRJESTELMIEN  VERKOSTOT 
4.1. Olemassa olevat komission nopeat hälytysjärjestelmät 
Komissio on kehittänyt valmiuksia toimia erilaisi ssa hätätilanteissa. Tätä  varten on perustettu 
useita nopean toiminnan järjestelmiä: seuranta- ja tiedotuskeskus ( monitoring and information 
centre, MIC ), jonka tehtävänä on tukea osanot tajamaiden keskinäistä avunantoa, 
säteilyhätätilanteiden viestintään tarkoitettu ECURIE-järjestelmä, biologisia ja kemiallisia 
hyökkäyksiä ja uhkia koskeva BICHAT-järjestel mä, nopea tietojenvaihtojärjestelmä RAPEX 
(kuluttajien terveys ja turvallis uus, muut kuin elintarvikkeisiin li ittyvät asiat), elintarvikkeita 
ja rehuja koskeva nopea hälytysjärjestel mä RASFF, tartuntatau teja koskeva EWRS-
järjestelmä, kasveja uhkaavien vaarojen to rjuntaverkko EUROPHYT, eläinlääkinnälliseltä 
kannalta merkittävien tuontierien terveystar kastuksia koskeva SHIFT ja eläintautien 
ilmoittamisjärjestelmä ADNS.  
Yksittäiset järjestelmät koostuvat yleensä tieto jenvaihtoverkosta, joka vastaanottaa tietoja 
ympärivuorokautisesti, antaa hälytykset ja välitt ää tietoja jäsenvaltioilta ja jäsenvaltioille ja 
muilta järjestelmään osallistuvilta mailta tai maille tai IAEA:n hätäkeskukseen. Vaikka 
järjestelmien laajuus, menettelyt ja tavoitteet va ihtelevat, niiden kaikkien tarkoituksena on 
toimia nopeasti ja tehokkaasti hätätilanteissa. Olem assa olevat verkostot ja hälytysjärjestelmät 
ovat toimineet erinomaisesti ja osoittautuneet ar vokkaiksi hälytysten ja  tietovirtojen nopeassa 
ja tehokkaassa käsittelyssä. Ennen kaikkea ne ova t lisänneet asioista va staavien viranomaisten 
keskinäistä luottamusta. 
4.2. Komission hallinnoimien hätäjärjestelmien yhdistäminen 
Komissio voi saada tiedon lähestyvästä tai kehittymässä olevasta uhkatilanteesta tai 
iskusta/katastrofista minkä tahansa edellä ma initun nopean hälytysjärjestelmän välityksellä. 
 
FI 11   FI Koska ilmoituksia vastaanotetaan useassa eri pi steessä, komission täytyy huolehtia siitä, että 
keskeiset tiedot toimitetaan välittömästi kaikille asiasta vastaaville komission yksiköille ja kansallisille viranomaisille. Jotkut hätätilanteet voivat olla niin vakavia ja voivat johtaa niin 
pahaan kriisiin, että ne edellyttävät käyt ännössä lähes kaikkien  EU:n politiikkojen 
koordinointia. Kaikkien keskeisten nope iden hälytysjärjestelmien (myös 
lainvalvontaviranomaisten verkoston ja kriittis ten infrastruktuurien ve rkoston) yhteistyö ja 
koordinaatio ovat välttämättömä t suuren terrori-iskun tai mu un katastrofin sattuessa.  
Tehostaakseen osuuttaan terrorismin to rjunnassa komissio peru staa suojatun nopean 
yleishälytysjärjestelmän (ARGUS), joka yhdistää kaikki Euroopan tasolla toimivat 
erityisjärjestelmät. Osana järjestelmää otetaa n käyttöön uusi keskitet ty yhteydenottopiste. 
Uusi järjestelmä ei vaikuta yksittäisten järjestelmien erityispiirteisiin, toiminta-alueeseen tai asiantuntemukseen, vaan erityisjärjestelmät ja tkavat edelleen nykyistä toimintaansa. Koska 
katastrofin, kuten räjähdyksen, alussa ei  useinkaan ole viel ä selvillä, onko kyse 
onnettomuudesta vai terrorismista, järjestelmän s oveltamisalaa ei rajoitet a pelkästään terrori-
iskuihin vaan se käsittää kaikki hätäkeskuks et ja nopean toiminnan mekanismit, joiden 
tavoitteena on turvallisu uden varmistaminen.  
ARGUS-järjestelmän lisäksi komissioon olisi perustettava keskitetty hätäkeskus, johon 
kaikkien asioista vastaavien komission yksi köiden edustajat kokoontuisivat hätätilanteessa. 
Hätäkeskuksen tarkoitus olisi koordinoida to imintaa, arvioida käyttökelpoisimpia 
toimintavaihtoehtoja ja päättää, millais iin toimiin ryhdytään. EU:n yhteinen kattava 
kriisijärjestelmä edellyttää, että kaikkia erit asoisia riskejä varten on olemassa yhtenäinen 
riskienarviointimenettely (arvioinnit, turvatasot, toimenpiteet jne.). Sitä varten on kehitettävä 
turvariskien arviointijärjestelmä, jonka perust eella voidaan käynnistää yleiset lisätoimenpiteet 
ja tarvittaessa ottaa käyttöön erityistoimet. Jos jäsenvaltiot eivät halua turv autua tiettyyn 
toimenpiteeseen, ne voivat soveltaa uhkaan vaihtoehtoisia toimia. 
4.3. Euroopan unionin lainvalvon taviranomaisten verkosto 
EU:n tasolla hallinnoid uista nopeista hälytysjärjestelmist ä puuttuu tällä hetkellä ainoastaan 
järjestelmä, joka koskee yleistä järjesty stä ja turvallisuutta uhkaaviin kriiseihin 
valmistautumista tai vastaamista lainval vonnan keinoin. Terrori-iskuihin reagoiminen 
edellyttää nykyisten järjestelmien lisäks i lainvalvontaviranomaisten osallistumista. Tarkoitus 
on perustaa Euroopan lainvalvontaviranomaisten verkosto ( European law enforcement 
network, LEN ), jonka hallinnointi olisi annettava Eur opolin tehtäväksi. Verkoston on tarkoitus 
aloittaa toimintansa vuoteen 2005 mennessä. Kyse inen ympärivuorokautinen monitasoinen 
tiedonsiirtoverkko palv elisi erityisesti EU:n lainvalvonta viranomaisten yhteisöä olemassa 
olevien Europol-verkoston suojattujen viestint äkanavien välityksellä. Kun jäsenvaltioiden 
lainvalvontaviranomaiset antava t verkoston kautta hälytyksen  Europolille tai päinvastoin, 
asiasta on tehtävä ilmoitus myös ARGUS-järjes telmään. Europolin on tarkoitus perustaa 
viestintäkeskuksena käytettävän operaatioke skuksen, jossa päivys tää jatkuvasti yksi 
Europolin virkamies. Päivystävä virkamies olis i yhteydessä Europolin kansallisten yksikköjen 
yhteyshenkilöihin. Lainvalvontaviranomaisten ve rkostoa varten on laadittava toimintaohjeet, 
joita noudatetaan verkostossa annettavien häly tysten käsittelyssä, ilmoittamiskriteerien 
määrittämisessä ja tapahtumien luokittelussa. Jäsenvaltioiden olisi nimettävä kansalliset 
yhteyspisteet, joiden tehtävänä on antaa/vast aanottaa hälytyksiä ja ryhtyä tarvittaessa 
jatkotoimiin.  
 
FI 12   FI 4.4. Euroopan unionin kriittisen infras truktuurin varoitusjärjestelmä 
Kuten tiedonannossa kriittisen in frastruktuurin suojelusta terro rismin torjunnassa mainitaan, 
komissio laatii vuoden 2005 loppuun mennessä Eu roopan kriittisen infrastruktuurin 
suojeluohjelman. Komissio kats oo, että on perustettava kriittisen infrastruktuurin 
varoitusjärjestelmä ( Critical Infrastructure Warni ng Information Network, CIWIN ). 
ARGUSin on tarkoitus toimia yhteistyössä CIWIN-järjestelmän kanssa samalla tavalla kuin muidenkin nopeiden varoitu sjärjestelmien kanssa.  
 
FI 13   FI  
               
TECHNICAL ANNEXES
 
 
FI 14   FI ANNEX 1  
1. MULTI-SECTOR  RESPONSE  FOR  HEALTH  PROTECTION 
Chemical, biological, radiological and nuclear terrorism has direct consequences not only for 
people, but also for the environment, the food chain and for property. Pr eventing terrorist acts 
and mitigating their consequences requires a mobilisation of actors and resources in many sectors other than health. Of ma jor importance to health security  are the measures and actions 
in food, animal, plant and water safety.  
1.1. Food safety 
The EU has a broad body of legislation which covers primary production of agricultural 
products and industrial production of processed food. This legisl ative body provides different 
means to respond to situations in specific sectors. The measur es that would be taken in 
response to a terrorist act in the food sector are not fundam entally different from those 
adopted by the EU in response to accidents in th e recent past. The aspect of the fight against 
bio terrorism that needs developing is the orga nisation of upstream information, investigation 
and information-gathering within the territory of the EU and third countries as well as an 
improved cooperation between authorities and those working in the food chain and their 
education.  
1.2. Animal safety 
Many EU regulations exist in the area of animal safety. In  response to animal health 
emergencies, the Commission will adopt urgent  safeguard measures to supplement existing 
regulations. The Commission manages a bank of a bout 40 million doses of various antigens of 
the foot-and-mouth disease virus for the rapi d formulation of vaccines. There is on-going 
reinforcement of banks of vaccines against foot-and-mouth, classical swine fever, avian 
influenza and bluetongue. Imports are subjec t to strict controls  at the EU borders. 
1.3. Plant safety 
Structures specifically intended to prevent the abuse of plant protection products, which 
sample, analyse and inspect randomly and at regular intervals, are already in place in the EU. Phytosanitary laboratories exist in all Member  States. Strict notification requirements are 
enforced and inspections are carried out in thir d countries for plants intended for planting and 
for specified plant products. A system is also in  place for temporary safe guard measures in the 
case of an imminent danger of introducti on or spread of harmful organisms. 
1.4. Water safety 
As regards water safety, EU laws on the quality of drinki ng water and on the quality of 
surface waters used for drinking water abstracti on are been reviewed to check whether they 
sufficiently cover the requirements for consta nt monitoring of drinking water and other 
appropriate monitoring and early warning syst ems. Multi-barrier systems, the use of 
appropriate markers at key points and the introduction of and adherence to the HACCP 
system by suppliers are being promoted in the co ntext of the programme on health security to 
enhance safety and confidence in early dete ction of infective agents and toxicants.  
 
FI 15   FI ANNEX 2  
1. ACTIONS  IN OTHER  FIELDS 
1.1. Enhancing the protection of the external  border with regard to the movement of 
goods 
As the EU is a Customs Union, the protection of the Internal Market relies exclusively on the 
mechanisms in place at the external bor der and their efficient application.  
The fight against terrorism or any other external  threat relies on the capacity of the national 
customs authorities to block entry at the border of all goods that could present a danger to the 
EU while not hampering legitimate trade. With this in mind the Commission presented a Communication to the Council on th e role of customs in the in tegrated management of the 
external border (COM(2003) 452). 
Questions such as a common approach to risks or guaranteeing an appropriate level of human 
resources and equipment are examined in this Communication and further action in this area 
both by the Commission and the Member  States is under consideration. 
At the same time, agreement between the Comm unity and the United States in the framework 
of their "Container Security Initiative" ha s been achieved. Bilate ral negotiations on its 
implementation are continuing. 
1.2. Export control lists 
The EU has a compulsory regime for the contro l of exports of dual-use items and technology 
which contains lists of radiol ogical, nuclear, biological and ch emical agents etc. for which 
strict provisions linked to international non -proliferation regimes and export control 
arrangements apply. In the area of  exports of dual use technologi es (civil technologies which 
can be used for military purposes in particular for production or delivery of Weapons of Mass 
Destruction), "the responsibili ties of exporters of dual use items as defined in Regulation 
1334/2000 (legal and natural person s) in ensuring that exports  of dual use technologies does 
not contribute to the developm ent of Weapons of Ma ss Destruction by terro rists are extremely 
important. It is increasingly recognised that  regular dialogue betwee n exporters and national 
authorities and regular inform ation and awareness raising by national authorities vis-à-vis 
their dual use suppliers are a prerequisite fo r the efficient implementation of Regulation 
1334/2000.  
At EU level, a working group established by the article 18 of the Regulation 1334/2000 has 
met regularly and facilitated in teraction between EU Member States' authorities responsible 
for issuing export licenses of dual use items and exporters. However, the Commission is 
conscious that this dialogue can be improved a nd has started to consider options for such 
improvement which have been shared with UNICE at the highest levels as a follow up to the Thessaloniki Action plan against the prolifer ation of WMD (which includes a number of 
actions aiming at strengthening the community e xport control regime and at making the EU a 
leading player in the international export control regimes). 
 
FI 16   FI Concerns over the adverse impact of controls on public health activities, such as barriers for 
and delays in the transport of agents, samp les, reagents and specimens for tests and 
comparisons, persist among national public health  agencies and labora tories. Commission 
services have raised the atten tion of the EU Member States in  2002 on the risk s that delays 
arising from the implementation of  national- (EC) export control legislations in a number of 
important suppliers of relevant  dual-use biological technol ogies (EU and non EU such as 
USA, Japan, Australia, Canada) might create in cas e of a public health crisis whose solution 
would imply quick international cooperation a nd move of sensitive dual use items across 
international borders. 
The Commission has made a number of proposal s for follow up regarding the strengthening 
of the community export control regime in the enlarged EU. In particular the Commission has 
drawn the attention of the EU Member States an d of key third countries to the risks that non 
membership of new EU Member States in expor t control regimes such as Missile Technology 
Control Regime and Wassenaar Arrangement present in terms of weakening of the 
international export control re gimes and for the very functi oning of the Community export 
control regime due to the single market for du al-use items. The Commission has coordinated 
the Task Force in charge of the Peer Reveiw s of Member States' application of Regulation 
1334/2000 in conformity with the Thessaloniki  Action Plan. Drawing on the peer review 
visits which are now finished, the Task Force will present a report to the WP Dual Use with 
suggestions for follow-up which should be of inte rest not only to the ex port control licensing 
officers of the EU but also to all the EU actor s involved in the fight against terrorists getting 
access to dual use technologies in the EU. 
Resolution 1540 of the UN Security Council which calls for all States to adopt measures to 
ensure that terrorists do not access releva nt dual use technologie s contains important 
provisions regarding controls of exports of dua l use items. The Commission is contributing to 
the work carried out in the UN Committee 1540 es tablished to monitor the implementation of 
this Resolution. The Commission has prepared  its contribution on the aspects of the 
implementation of the Resolution which is of EC competence and it has been agreed that all Member States will mention it in their national report to the UN committee in charge of Resolution 1540. 
1.3. The EU Solidarity Fund 
Bearing in mind the significant co sts involved after a major terrorist  attack or natural disaster 
there exist a need to alleviate the financia l consequences for those affected by it. The 
Commission is currently reviewing the possi bility of a common approach to emergency 
situations through a revised EU solidarity fund (in addition to national compensation 
schemes) with the objective to pr ovide financial aid to cope with  emergency situations in the 
aftermath of an unforeseen cr isis (COM(2004) 487). Such an  instrument would provide 
funding to give support to victims of terrorism as well as to alleviate the effects of other 
natural and/or man-made disasters or public health crises. 
Support to the victims and their families as well as contributions to rehabilitations efforts 
must be an integral part of the response to  terrorist attacks in a society bound by solidarity. 
The Commission is currently working on different  aspects of this response and implementing 
a pilot project agreed upon by the Parliament to  support the financing of projects intended to 
help the victims to recover and to raise awar eness of the public agai nst terrorist threat. 
 
FI 17   FI 1.4. Research and technology development  
Following the different requests from the Parliament and the Council, the Commission has 
started a Preparatory Action entitled "Enhancemen t of the European indus trial potential in the 
field of Security research 2004-2006", with a view  to contributing to the improvement of the 
European citizens’ security and to reinforce Eu ropean technological a nd industrial potential in 
this area. This Prepar atory Action covers the period 2004-2006 and addresse s five main areas, 
including the protecti on against terrorism.  
A Group of Personalities (GoP ) was established in 2003 and tasked to propose key 
orientations, principles  and priorities for a future European Security Research Programme 
(ESRP). The GoP report describe s the essential elements of a “European Security Research 
Programme” (ESRP) and its contri bution to address the new securi ty challenges of a changing 
world. Its main recommendations include: 
• The establishment of an ESRP, from 2007 onwards, with funding of at least 1 billion Euros 
per year, additional to currently existing resources, 
• The creation of a “European Security Research Advisory  Board” to define strategic lines 
of action, user involvement, implementation m echanisms and a strategic agenda for the 
ESRP, 
As a follow-up, the Commission adopted on 7 September 2004 a Communication entitled 
“Security Research: The Next St eps” (COM(2004) 353) to initia te a debate w ith the Council 
and the Parliament. It subscribes to the main thrust of the report and indicates steps to be 
taken to progress the activity: 
• Consultation and cooperation with stakeholde rs, especially via the “European Security 
Research Advisory Board” to be established in 2004. 
• Development of an ESRP, to become, from  2007, a specific programme within the 7th 
Framework Programme of  Community Research. 
• Ensuring an effective institutional setti ng, taking into account Common Foreign and 
Security Policy and European Security and Defence Policy and other relevant Community 
policies (e.g. fight against terrorism including bio-terrorism, cross border control, 
transport, environment,…), a nd developing cooperation and s ynergies with the European 
Defence Agency. 
• Establishing a governance structure responding to the needs of  security research work in 
terms of contract, participation and funding. 
In fields directly related to biological and chemical terrorism, the 6th Framework 
Programme’s Scientific Support to Policies activities covers “Civil protection (including 
biosecurity and protection against risks arising from terrorist  attack) and crisis management”. 
Research is currently ongoing on biological agen ts, risk assessment, crop bioterrorism and 
modelling the propagation of bi oterrorist agents. The Comm ission can also call upon the 
advice of the EU Research Group on Countering the Effects of  Biological and Chemical 
Terrorism, encompassing experts from the Member  States was established as a follow up to 
the Research Council of 31 October 2001. 
 
FI 18   FI The Commission has developed real time system s for emergency management (e.g. to help 
emergency response in transport accidents involving dangerous substances). Similar systems 
could be developed as early wa rning to address deliberate attacks in the areas of civil 
protection and health security. The Commission will further work on the establishment of a 
European level threat  assessment methodology. 
Improved surveillance on disease monitoring co uld be supported by the Commission’s Joint 
Research Centre through the development of real-time mon itoring networks, integrating 
normalised instrumentation (e.g. on capture syst ems for biological vectors) and sensors, 
remote sensing data, and meteorol ogical data, which then feed into models that can provide 
alerts in the case of an outbrea k, predict the spreading of di seases and be used to take 
preventive actions. In addition to disease mon itoring, other vulnerabiliti es in the food chain 
can be reduced by improved traceability systems (e.g. in the cold chain, in feedstock and in 
food products), where the Commission can use its  expertise developed in animal and meat 
traceability. 
In addition, the Commission’s services has substa ntial experience in the analysis of lessons 
learned concerning the management of past indu strial and natural disasters, it can expand on 
this experience to collate and analyse data c oncerned with deliberate attacks on installations. 
The information could be conveyed to national civil protection agencies thereby contributing 
to the development of appropriate prevention, preparedness and response measures to address 
deliberate terrorist threats.  
Further improvement and validation of Comm ission and external dispersion models of 
radioactive substances for the consequence mode lling of various types of scenarios including 
‘dirty bomb explosions’ will be supported by th e Commission’s Joint Res earch Centre. Other 
improvements include extending the geographic cove rage of existing dispersion models to the 
entire EU territory, and integration of ex isting dispersions models within Commission 
interactive impact analysis map-based tools to provide the dispersion models with additional 
functionality in order to improve their scenario  and impact analysis functionalities (such as 
estimating affected population and cr itical infra-structures within th e vicinity of the incident). 
Development of statistical techniques will improve the Commission’s early warning rapid alert system on outbreaks of communicable di seases by further studying bio-terror related 
incidents and outbreaks at large.  
1.5. The Commission’s internal rules of procedure for crises 
On 5 March 2003 the Commission adopted a Decision
1 amending its internal Rules of 
Procedure for crises which directly affect  the safety, operation and integrity pf the 
Commission in terms of persons, buildings and information. In this regard on 26 March the 
Commission adopted a second Decision2 on security in crisis situations which institute 
operational procedures for a new crisis management structure. 
                                                 
1 Minutes of the 1603rd meeting of the Commission of 5 March 2003, point No 9: doc. No C(2003) 
744/2. 
2 Written procedure No E/479/2003: document No C(2003)972 of 21 March 2003.