FI Euroopan unionin virallinen lehti C 9/65

Alueiden komitean lausunto aiheesta ”Euroopan sähköisen hallinnon toimintasuunnitelma 2011–2015”

2012/C 9/12

ALUEIDEN KOMITEA

— on tyytyväinen Euroopan sähköisen hallinnon toimintasuunnitelmaan 2011–2015. Suunnitelman painopisteet – rajatylittävät palvelut, käyttäjien valtaistaminen, julkisen sektorin tiedon uudelleenkäyttö, sähköinen osallistavuus, verkkokaupan yhtenäismarkkinat, vihreä hallinto ja yhteentoimivuus – ovat kaikki aloja, joilla kunnat ja alueet ovat samanaikaisesti toimijoita, palveluntarjoajia ja edunsaajia.

— pitää tervetulleina eurooppalaisten hallintotahojen pyrkimyksiä valtaistaa kansalaisia ja yrityksiä niin sähköisen hallinnon palvelujen avulla kuin parantamalla julkisen tiedon saatavuutta ja lisäämällä avoimuutta. Komitea tukee yrityksiä lisätä yleisön osallistumista poliittisiin prosesseihin, parantaa liikkuvuutta yhtenäismarkkinoilla ja vähentää kansalaisiin kohdistuvaa hallinnollista rasitetta.

— korostaa, että Euroopan sähköisen hallinnon toimintasuunnitelma voi auttaa merkittävästi digitaalisen kuilun kaventamisessa ja Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamisessa. Samalla se voi auttaa täyttämään eurooppalaisten monia keskeisiä sosiaalisia, kulttuurisia ja taloudellisia tarpeita.

— korostaa, että samaan aikaan kun avoimen lähdekoodin ohjelmistot hyväksytään yhä laajemmin markkinoilla, ovat myös avoimet standardit ja avoimet rajapinnat keskeisiä tiedonsiirron, tiedon hyödyntämisen ja yhteentoimivuuden mahdollistajia organisaatioissa, järjestelmissä ja laitteissa.

Esittelijä Ján ORAVEC (SK, PPE), Štúrovon kaupunginjohtaja Viiteasiakirja Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle – Euroopan sähköisen hallinnon toimintasuunnitelma 2011–2015: tieto- ja viestintätekniikalla älykkäämpää, kestävämpää ja innovatiivisempaa hallintoa KOM(2010) 743 lopullinen

I POLIITTISET SUOSITUKSET

Tietoyhteiskunta on kiihdyttänyt taloudellista ja sosiaalista kehitystä huikeasti. Tietoisina tästä maat ja alueet kaikkialla maailmassa ovat sisällyttäneet tietoyhteiskunnan vahvistamisen kehittämissuunnitelmiinsa ja pyrkivät julkisen sektorin toimenpiteillä vauhdittamaan tieto- ja viestintätekniikan perusrakenteiden luomista, tukemaan sisällöntuotantoa, nopeuttamaan tarjottavia palveluita sekä auttamaan kansalaisia lisäämään näiden palveluiden käyttöä. Eurooppa on maailmanlaajuisesti yksi edelläkävijöistä tässä asiassa. EU:n toimintasuunnitelmaa olisi vahvistettava paikallis- ja alueviranomaisten panoksella.

Euroopan sähköisen hallinnon toimintasuunnitelma 2011–2015 on nähtävä Euroopan digitaalistrategian tavoitteiden käytännön toteutuksena. Esteet, jotka hidastavat tieto- ja viestintätekniikan potentiaalin dynaamisempaa kasvua ja joiden poistamiseksi kyseisiin hankkeisiin on ryhdytty, ovat täysin ilmeisiä Euroopassa. Erityisen tärkeää on pyrkiä parantamaan paikallis- ja alueviranomaisten mahdollisuuksia käyttää innovatiivista teknologiaa, koska ne ovat kansalaista lähinnä toimiva hallinnon taho, joka tarjoaa ruohonjuuritason palveluita. Aiemmista hankkeista, joissa ei ole päästy odotettuihin tuloksiin, on otettava opiksi.

Alueiden komitea kannattaa

1. sähköisen hallinnon toimintasuunnitelman ehdotuksia, jotka ovat erittäin merkittäviä paikallis- ja alueviranomaisille. Paikallis- ja alueviranomaisten on toimintasuunnitelmaa toteuttaessaan hyödynnettävä ennen kaikkea tieto- ja viestintätekniikkaa. Uuden strategian paikallis- ja aluetason painopisteet voivat parantaa kansalaisten elämänlaatua ja vahvistaa yhteiskunnallista ja taloudellista toimintaa sekä edistää samalla aiempaa tehokkaampia ja kohdennettuja julkisia palveluita ja paikallista yritystoimintaa. On olemassa useita tapoja, joilla alueet ja kunnat voivat tukea potentiaalin täysimääräistä hyödyntämistä.

2. kannattaa yhtenä toimintasuunnitelman päätavoitteista olevaa tietoyhteiskuntaan osallistamista eli osallistavaa, alueellisesti ja sosiaalisesti oikeudenmukaista tietoyhteiskuntaa, jossa tieto- ja viestintätekniikkaa hyödynnetään kilpailukyvyn parantamiseen ja julkisten palvelujen kehittämiseen.

3. kannattaa paikallis- ja alueviranomaisten osallistumista laajaan yhteistyöhön, jonka avulla parannetaan julkishallinnon järjestelmien yhteentoimivuutta ja tehostetaan julkisten palvelujen tarjontaa. (1)

Alueiden komitean suhtautuu myönteisesti

4. Euroopan sähköisen hallinnon toimintasuunnitelmaan 2011–2015. Suunnitelman painopisteet – rajatylittävät palvelut, käyttäjien valtaistaminen, julkisen sektorin tiedon uudelleenkäyttö, sähköinen osallistavuus, verkkokaupan yhtenäismarkkinat, vihreä hallinto ja yhteentoimivuus – ovat kaikki aloja, joilla kunnat ja alueet ovat samanaikaisesti toimijoita, palveluntarjoajia ja edunsaajia.

5. eurooppalaisten hallintotahojen pyrkimyksiin valtaistaa kansalaisia ja yrityksiä niin sähköisen hallinnon palvelujen avulla kuin parantamalla julkisen tiedon saatavuutta ja lisäämällä avoimuutta. Komitea tukee yrityksiä lisätä yleisön osallistumista poliittisiin prosesseihin, parantaa liikkuvuutta yhtenäismarkkinoilla ja vähentää kansalaisiin kohdistuvaa hallinnollista rasitetta.

6. keskitettyihin palvelupisteisiin, joita on perustettu useisiin jäsenvaltioihin. Tällaisten viranomaispalvelukeskusten perustaminen kaikkialle EU:hun olisi perustavanlaatuisen tärkeää sekä yleisölle että yrityksille jäsenvaltioissa. On kuitenkin välttämätöntä luoda ensin edellytykset sähköisille viranomaispalveluille ja samalla arvioida täysimääräisesti EU:n palveludirektiivin toteuttamista.

7. arvokkaaseen kansanterveyden edistämis- ja seurantatyöhön erityisesti syrjäisillä tai vaikeapääsyisillä alueilla. Jäsenvaltioiden kansallisten terveydenhuollon digitalisointiohjelmien laatiminen ja täytäntöönpano helpottaisi huomattavasti terveyspalveluiden tarjoamista paikallis- ja aluetasolla ja rajatylittävästi.

Alueiden komitea korostaa,

8. että alue- ja paikallisviranomaisilla on tässä prosessissa erityisrooli, mikä edellyttää seuraavaa: — Euroopan komission ja jäsenvaltioiden olisi ryhdyttävä tarvittaviin toimenpiteisiin, jotta alue- ja paikallisviranomaiset voidaan ottaa tosiasiallisesti ja täysipainoisesti mukaan tieto- ja viestintätekniikka-aloitteiden hallinnointiin. (2) — Euroopan mahdollisuudet kehittää tieto- ja viestintätekniikkapalveluita julkisella ja yksityisellä sektorilla olisi hyödynnettävä täysimääräisesti, ja alue- ja paikallisviranomaisten palveluita olisi parannettava tieto- ja viestintäteknologian avulla esimerkiksi terveydenhuollon, koulutuksen, julkisten hankintojen, turvallisuuden ja sosiaalipalveluiden alalla. EU:n tukemat julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuudet, joissa on mukana alue- ja paikallisviranomaisia sekä tieto- ja viestintätekniikan kehittämiseen julkisten tieto- ja viestintätekniikkapalveluiden alalla keskittyviä pk-yrityksiä, voivat tarjota erinomaisen perustan vahvistettaessa paikallista tietämystä ja osaamista eri puolilla EU:ta. (3) — Kehitettäessä perusrakenteita ja palveluja edelleen Euroopan sähköisen hallinnon toimintasuunnitelman mukaisesti on ratkaisevan tärkeää huolehtia luottamuksellisuutta, saatavuutta ja loukkaamattomuutta koskevien turvallisuusvaatimusten täyttymisestä kaikilla tasoilla, jotta varmistetaan mahdollisimman hyvä yksityisyyden ja henkilötietojen suoja ja estetään kaikentyyppisten henkilökohtaisten tietojen laiton jäljittäminen ja profilointi (4), ostomieltymykset, terveydentila, potilastietorekisterit jne. mukaan luettuina, ja jottei millään jo tunnetulla tavalla päästä käsiksi tiedonkäsittely- ja tiedontallennusjärjestelmään. — Rajatylittävien viranomaispalvelujen kehittäminen edellyttää, että toteutettavissa tietotekniikkahankkeissa käsitellään Euroopan laajuisesti näkökohtia, jotka liittyvät yhteentoimivuuteen, kansalaisten sähköiseen tunnistamiseen (Stork), sähköiseen allekirjoitukseen, sähköisiin asiakirjoihin ja muihin sähköisen hallinnon kulmakiviin. Tämä on myös perusedellytys kansalaisten henkilökohtaisen liikkuvuuden lisäämiselle EU:ssa. Yhteentoimivuus on oleellinen osa viranomaisten rajatylittävää palveluntarjontaa. Se edellyttää kansainvälistä lähestymistapaa, jossa mennään paikallisviranomaisten näkökulmaa pidemmälle. — Alue- ja paikallisviranomaisia olisi kuultava järjestelmällisesti suunniteltaessa, toteutettaessa ja hallinnoitaessa toimenpiteitä, joilla on tarkoitus luoda sähköinen hallinto Eurooppaan. Alueiden ja kuntien keskeinen asema jäsenvaltioiden rinnalla tieto- ja viestintätekniikkainnovaatioiden käyttäjien ja tuottajien tiiviimmän yhteistyön edistäjinä hallinnon eri osa-alueilla olisi tunnustettava. (5)

9. että on ryhdyttävä toimenpiteisiin toiminnan rationalisoimiseksi, nykyaikaistamiseksi ja hallintorasitusten pienentämiseksi. Kaikki nämä toimenpiteet ovat keskeisellä sijalla supistettaessa kuluja sekä järkiperäistettäessä ja yksinkertaistettaessa hallinnollisia menettelyjä ja palveluita. Niistä on hyötyä annettaessa uutta pontta taloudelliselle toiminnalle sekä vähennettäessä hallintokäsittelyjä ja byrokratiaa, ja lisäksi ne helpottavat kansalaisten ja hallinnon välisiä suhteita. Kaikki tämä vähentää osaltaan yritystoiminnan hallintokuluja, parantaa yritysten kilpailukykyä ja vauhdittaa kehitystä.

10. että toimintasuunnitelman taustalla olevat periaatteet – avoimuus, joustavuus ja yhteistyö Euroopan viranomaistahojen ja yleisön suhteissa – ovat keskeisen tärkeitä suunnitelman onnistumisen kannalta.

11. että avoimuus on tässä yhteydessä erityisen tärkeää, sillä jäsenvaltiot tarjoavat kansalaisille mahdollisuuden tutustua verkon välityksellä heitä koskeviin viranomaisten hallussa oleviin tietoihin, jos ne ovat saatavilla sähköisessä muodossa (6). Kansalaisilla on jo nykyään oikeus tutustua kyseisiin tietoihin, mutta alueiden komitea suhtautuu varauksellisesti komission ehdotukseen siitä, että vuodesta 2014 alkaen kansalaiset saisivat automaattisesti sähköisen ilmoituksen aina kun heitä koskevia tietoja käsitellään automatisoidusti. Tällaisia tietoja olisi annettava vain, jos ne ovat kansalaisen kannalta tarkoituksenmukaisia ja asianmukaisessa suhteessa aiheutuviin kustannuksiin.

12. että julkisen sektorin tiedon uudelleenkäyttömahdollisuudet voitaisiin hyödyntää täysimittaisesti, jos paikallis- ja alueviranomaisilla olisi suurempi rooli, sillä niillä on valmiudet tukea merkittävästi tällaista tietojen uudelleenkäyttöä kilpailukyvyn parantamiseksi ja uusien työpaikkojen luomiseksi. (7)

13. että Euroopan sähköisen hallinnon toimintasuunnitelma voi auttaa merkittävästi digitaalisen kuilun kaventamisessa ja Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamisessa. Samalla se voi auttaa täyttämään eurooppalaisten monia keskeisiä sosiaalisia, kulttuurisia ja taloudellisia tarpeita. (8)

14. että jos koko Euroopassa omaksutaan periaate, jonka mukaan henkilö- ja asiatiedot rekisteröidään vain kerran eikä lomakkeita tarvitse täyttää toistuvasti, tämä auttaa merkittävästi vähentämään turhaa hallinnollista rasitetta ja yleisesti julkishallinnon kustannuksia. Tässä yhteydessä on huolehdittava siitä, että noudatetaan tietosuojalainsäädännön vaatimuksia.

15. että tieto- ja viestintätekniikan parempi hyödyntäminen edellyttää ennen kaikkea saatavuuteen ja varustelutasoon liittyvän epätasa-arvon – joka vallitsee edelleen useilla Euroopan unionin alueilla, erityisesti syrjäisimmillä alueilla – kitkemistä. Tämä pätee erityisesti paikallis- ja alueviranomaisiin: erot ovat huomattavia paitsi maan eri alueiden välillä myös paikallishallintojen välillä niiden koosta riippuen. Pienet kaupungit ja kylät ovat usein selvästi jäljessä, kun ajatellaan tieto- ja viestintätekniikan käytön lisäämisen edellyttämää teknistä, organisatorista ja henkilöstökapasiteettia. Tästä syystä on ryhdyttävä tarjoamaan yhdennettyjä järjestelmiä paikallis- ja kunnallispalvelujen tarjoamiseksi verkkosovelluspalveluna. Tässä on hyödynnettävä nykyisiä IT-sovelluksia, kuten virtualisointia ja tietotekniikan resurssipalveluja, jotka supistavat hankkeiden toteuttamiskustannuksia ja lyhentävät niiden kestoa. Tämän kehityksen on perustuttava pääosin jo olemassa oleviin foorumeihin, ja siinä on hyödynnettävä avointa lähdekoodia.

16. että asiakirjassa olisi painotettava erityisesti tarvetta kaventaa alueiden välistä kuilua tai edes pysäyttää sen syveneminen. Komitea on erityisen huolissaan siitä riskistä, että sähköisen hallinnon hankkeet hyväksytään ja toteutetaan vain tietyillä alueilla.

17. että saumattomat rajatylittävät palvelut, joiden ansiosta yritykset voivat tarjota palveluja ja tuotteita kaikkialla EU:ssa (SPOCS-hanke, Simple Procedures Online for Crossborder Services) käyttämällä helppoa sähköistä palvelua julkisiin hankintamenettelyihin osallistumiseen (PEPPOL-hanke, Pan-European Public Procurement Online), piristävät jatkossa suuresti yritystoiminnan kehittämistä EU:ssa.

18. että samaan aikaan kun avoimen lähdekoodin ohjelmistot hyväksytään yhä laajemmin markkinoilla, ovat myös avoimet standardit ja avoimet rajapinnat keskeisiä tiedonsiirron, tiedon hyödyntämisen ja yhteentoimivuuden mahdollistajia organisaatioissa, järjestelmissä ja laitteissa.

19. että paikallis- ja alueviranomaisilla on keskeinen rooli laajakaistayhteyksien saatavuuden kehittämisessä alueilla, joilla markkinat eivät toimi. (9)

20. kannattaa Euroopan parlamentin 6. heinäkuuta 2011 antamaa päätöslauselmaa ”Laajakaista Euroopassa: investointi digitaalivetoiseen kasvuun” (10) ja etenkin näkemystä, että yleispalveluvelvoite edistäisi huomattavasti laajakaistayhteyksien kehittämistä maaseutualueilla.

21. että kohtuuhintainen ja laadukas laajakaistayhteys voi parantaa paikallis- ja alueviranomaisten tarjoamien palvelujen saatavuutta ja laatua sekä auttaa mikroyrityksiä ja pk-yrityksiä markkinoimaan tuotteitaan. Syrjäisten, erityisesti kaikkein syrjäisimpien, alueiden ja yhteisöjen odotetaan hyötyvän merkittävästi laajakaistapalvelujen yleistymisestä ja niiden käyttöönsaannin nopeutumisesta. (11)

22. että laajakaistayhteydellä voitaisiin näin kompensoida maaseutualueiden syrjäisyydestä aiheutuvat haitat, sillä sen avulla voidaan parantaa hallinnon ja sen kanssa asioivien, niin yksityisten kuin yritystenkin, välistä viestintää. (12)

23. että kehitettävien sähköisen hallinnon palvelujen tulisi kattaa muun muassa seuraavia asioita: hallinnon ja sen kanssa asioivien suhteet, hallinnon osallistuminen julkisten keskustelujen virittämiseen (keskeisen julkisen tiedon levittäminen, julkiset keskustelufoorumit, sähköiset kuulemiset ja laajemmin uudet mekanismit kansalaisten kuulemiseksi), yritysten ja hallinnon suhteet (kuten sosiaaliasioita koskevat ilmoitukset, henkilöstön palkkaamista koskevat ilmoitukset, verotus- ja kirjanpitotietojen toimittaminen), sähköisen kaupankäynnin tekniikkojen soveltaminen julkisiin hankintoihin (sähköiset hankinnat) sekä uudet työmuodot ja työn organisointitavat hallinnossa (ammattien muuttuminen, yhteistyö, etätyö).

24. että EU:n on nopeasti toteutettava Euroopan digitaalistrategian mukaiset sitoumukset saada peruslaajakaista kaikkien eurooppalaisten ulottuville vuoteen 2013 mennessä ja nopea ja ultranopea laajakaista vuoteen 2020 mennessä.

25. että kun ajatellaan sähköisen hallinnon mahdollisuuksia pienentää hiilijalanjälkeä, alueet ja kunnat voisivat olla johtoasemassa määrittämässä tieto- ja viestintätekniikan paikallisia käyttömahdollisuuksia, jakamassa parhaita teknologisia käytäntöjä, etsimässä hankekumppaneita, jakamassa rahoitusta tieto- ja viestintätekniikkavälineisiin investoimista varten, mittaamassa edistystä ja välittämässä tietoa onnistumisista.

Alueiden komitea katsoo,

26. että palvelualalla on erityinen merkitys tieto- ja viestintätekniikan hyödyntämisessä, sillä tukku- ja vähittäismyynnin sekä rahoitus- ja yrityspalveluiden kaltaiset alat investoivat tieto- ja viestintätekniikkaan kaikkein eniten. (13)

27. että edelleen jatkuva digitaalinen eriarvoisuus pahentaa sosiaalista syrjäytymistä ja taloudellista eriytymistä. Yhtäläisten mahdollisuuksien takaaminen digitaalialalla on siten välttämätöntä niin sosiaalisista kuin taloudellisista syistä. Tietoyhteiskunnan osallistavuus onkin ratkaisevan tärkeää Euroopan sähköisen hallinnon toimintasuunnitelman 2011–2015 tavoitteiden ja samalla myös Eurooppa 2020 -strategiaan (14) sisältyvien sosiaalista ja taloudellista kehitystä koskevien tavoitteiden saavuttamiseksi.

28. että yksityisyyden suojan turvaaminen riippuu tietyistä tekijöistä, joita ovat julkisen sektorin elinten rakenneratkaisut (niistä suurin osa sijoittuu paikallistasolle), lainsäädännön yhdenmukaisuus unionitasolla, innovatiivisten toimintatapojen edistäminen julkishallinnon virkamiesten keskuudessa (mm. yhteisen eettisen ohjeiston käyttö) ja kansalaisten keskuudessa (digitaalisten kuluttajanoikeuksien määritteleminen ja tunteminen) sekä tieto- ja viestintätekniikkaan perustuvien sovellusten hallinnointi. (15)

29. että on tarpeen varmistaa, että turvallisuusvaatimukset täyttyvät kaikilla tasoilla otettaessa internetin perusrakenteita käyttöön ja kehitettäessä siihen liittyviä palveluja. Näin taataan yksityisyyden ja henkilötietojen paras mahdollinen suoja ja estetään kaikenlainen henkilötietojen luvaton tarkkailu ja profilointi esimerkiksi ostokäyttäytymisen, potilastietojen tai terveydellisten tietojen perusteella. (16)

30. että paikallis- ja alueviranomaiset ovat keskeisessä roolissa tietoverkkorikollisuuden torjunnan ja tietoturvan suojelemisen alalla. Niiden tulisi osallistua tietoverkkorikollisuutta käsittelevien tilastotietojen keruuseen ja henkilöstön kouluttamiseen.

31. että kun otetaan huomioon periaate, jonka mukaan julkisen sektorin tietojen markkinoiden on oltava kilpailukykyiset, on erittäin tärkeää varmistaa, että yksityisillä palvelun tarjoajilla on samat ehdot kuin julkisilla instituutioilla, jotta julkiset tiedot ovat yksityisten käyttäjien saatavilla. On niin ikään olennaista ilmoittaa selvästi, millaisin ehdoin kyseisiä tietoja voidaan käyttää kaupallisiin tarkoituksiin. (17)

32. että toissijaisuusperiaatteen noudattaminen on erittäin tärkeää sähköisen hallinnon toimintasuunnitelman taustalla olevan prosessin ja siihen liittyvien julkisten politiikkojen hallinnassa sekä Euroopan unionin, jäsenvaltioiden sekä paikallis- ja alueviranomaisten koordinoidussa toiminnassa, kuten AK:n valkoisessa kirjassa monitasoisesta hallinnosta todetaan. (18)

Alueiden komitea toteaa,

33. että työmarkkinaosapuolten, alue- ja paikallisviranomaisten ja hallitusten on tehtävä yhteistyötä sen varmistamiseksi, että saadaan liikkeelle itseään ruokkiva henkilöstöresurssien kehittämisen, organisaatiomuutoksen, tieto- ja viestintätekniikan ja tuottavuuden kehä ja että tieto- ja viestintätekniikkaa kehitetään ja käytetään tehokkaasti. Tieto- ja viestintäteknologian perustaitojen vahvistamiseen, korkeatasoisten tieto- ja viestintätekniikkataitojen kehittämiseen, tieto- ja viestintätekniikan elinikäisen oppimisen edistämiseen sekä tieto- ja viestintätekniikan tehokkaan käytön edellyttämien johtamis- ja verkostoitumistaitojen kehittämiseen tähtäävät politiikat ovat erityisen tärkeitä (19) ja kuuluvat paikallis- ja alueviranomaisten ydinosaamiseen.

34. että Euroopan komissio esittää tiedonannossa vaikuttavan määrän toimia, jotka on määrä toteuttaa osana sähköisen hallinnon toimintasuunnitelmaa.

35. etteivät tiedonannossa kaavaillut toimenpiteet ja toimet tällaisenaan vaikuta aiheuttavan ongelmia suhteellisuusperiaatteen noudattamisen suhteen, sillä ne rajoittuvat siihen, mikä on tarpeen tavoitteiden saavuttamiseksi. Toimista jäsenvaltioille koituvat lisärasitukset on minimoitava mahdollisimman pitkälle ja niiden kannattavuus on tutkittava.

36. että ehdotetut toimintamuodot (ns. pehmeät toimintatavat) ovat niin yksinkertaisia kuin mahdollista asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi ja jättävät mahdollisimman paljon päätösvaltaa kansallisille (myös alueellisille) tasoille.

37. että toteuttavia yksittäisiä toimenpiteitä on seurattava tarkasti ja ne on arvioitava, jotta voidaan olla varmoja siitä, että ne eivät ylitä sitä, mikä on tarpeen asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi, ja että jäsenvaltioille jää mahdollisimman paljon päätösvaltaa eikä yrityksiä rasiteta tarpeettomasti. Tätä varten on otettava käyttöön menettelyjen seurantajärjestelmä.

38. että turvallisuuden vaarantuminen on uhka yleishyödyllisille palveluille (paikalliset vesi- ja energiayhtiöt, vihreää energiaa tuottavat yhtiöt jne.).

39. että ilmastonmuutoksen hallinta on yksi tärkeimmistä poliittisista haasteista, joka paikallis- ja alueviranomaisten on pystyttävä ratkaisemaan tulevina vuosina, ja että kunnianhimoisten 2020-tavoitteiden saavuttaminen edellyttää sen varmistamista, että tieto- ja viestintätekniikkapohjaisia ratkaisuja on helposti saatavilla ja niitä hyödynnetään täysimääräisesti.

40. että alueet, samoin kuin kunnat, ovat kestävää kehitystä edistävän tieto- ja viestintätekniikka-alan keskeisiä toimijoita, sillä ne ovat vastuussa useista toimista, jotka liittyvät suunnitteluun, lupamenettelyihin, investointeihin, tarjouskilpailuihin, tuotantoon ja kulutukseen. Liikenne, asuminen, julkinen rakentaminen ja julkinen valaistusinfrastruktuuri, joiden suunnittelusta ja tarjonnasta paikallis- ja alueviranomaiset vastaavat, ovat aloja, joilla hiilidioksidipäästöjä voidaan supistaa ja energiaa säästää tuntuvasti. Lisäksi tieto- ja viestintätekniikan valtavat mahdollisuudet kasvattaa energiatehokkuutta parantavat Euroopan unionin kilpailukykyä ja lisäävät liiketoimintamahdollisuuksia alue- ja paikallistasolla.

Alueiden komitea suosittaa,

41. että komissio ja jäsenvaltioiden hallitukset tukevat aktiivisesti alue- ja paikallisviranomaisten osallistumista tieto- ja viestintäteknologian innovaatioiden käyttöön julkisella sektorilla erityisesti edistämällä parhaita eurooppalaisia käytänteitä ja antamalla neuvoja ja metodologisia suosituksia. (20)

42. että koko henkilöstölle järjestetään luottamukseen ja turvallisuuteen liittyvistä asioista laaja-alaista koulutusta, joka suunnattaisiin etenkin teknisille asiantuntijoille (esimerkiksi verkot, järjestelmät, turvallisuus, yksityisyyden suoja), erilaisia menetelmiä sisältävien turvaprosessien kanssa suoraan työskenteleville sekä innovointiin ja ajanmukaistamiseen yleisesti tai epäsuorasti osallistuvalle henkilöstölle (esimerkiksi digitaalisen lukutaidon opettaminen kuluttajille). (21)

43. että Euroopan komissio kehittää tietojärjestelmiä koskevia vaikutustenarviointeja ja että tällaiset arvioinnit sisällytetään hallitustenvälisiä yhteyksiä koskeviin käytännesääntöihin, jotta voidaan arvioida sellaisten uusien poliittisten toimien ja säädösten vaikutukset kuntiin ja alueisiin, jotka edellyttävät tietohallinnon muuttamista ja uusien teknologioiden käyttöönottoa. Tällaisilla vaikutustenarvioinneilla pyritään — selvittämään riittävän varhaisessa vaiheessa, onko säädös mahdollista panna täytäntöön käytännössä — tutkimaan, miten sähköisen hallinnon eri osa-alueet voivat auttaa sujuvoittamaan täytäntöönpanoa — määrittämään täytäntöönpanon edellyttämän tuen määrä, kun otetaan huomioon kuntien nykyinen kehitystaso ja sopeutumiskyky.

44. että kiinnitetään aiempaa enemmän huomiota tiedotukseen, sillä alue- ja paikallistasolla ei osata eikä siellä ole mekanismeja määrittää uudelleenkäytettävissä olevia tietoja, ja autetaan näin julkisia elimiä olemaan avoimempia ja edistämään julkisen sektorin hallussa olevien tietojen uudelleenkäyttöä. (22)

45. että Euroopan alue- ja paikallishallinto hyödyntävät laajamittaisesti tieto- ja viestintätekniikan mahdollisuuksia vastata väestön ikääntymisestä aiheutuviin haasteisiin ja siten parantavat ikääntyneiden elämänlaatua, pitävät heidät mukana paikallisyhteisön elämässä sekä edistävät alueellista ja paikallista kilpailukykyä tarjoamalla kohdennettuja palveluja. (23)

Bryssel 12. lokakuuta 2011 Alueiden komitean puheenjohtaja Mercedes BRESSO

(1) CdR 10/2009 fin.

(2) CdR 283/2008 fin.

(3) CdR 156/2009 fin.

(4) CdR 104/2010 fin.

(5) KOM(2009) 116 lopullinen.

(6) KOM(2010) 743 lopullinen.

(7) CdR 247/2009 fin.

(8) CdR 14/2010 fin.

(9) CdR 5/2008 fin.

(10) http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+TA+P7-TA-2011-0322+0+DOC+XML+V0//FI.

(11) CdR 252/2005 fin.

(12) CdR 14/2010 fin.

(13) The Economic Impact of ICT Measurement, Evidence and Implications, OECD:n julkaisu (2004).

(14) KOM(2010) 2020.

(15) CdR 247/2009 fin.

(16) CdR 247/2009 fin.

(17) CdR 247/2009.

(18) CdR 89/2009 fin.

(19) The Economic Impact of ICT Measurement, Evidence and Implications, OECD:n julkaisu (2004).

(20) CdR 156/2009 fin.

(21) CdR 104/2010 fin.

(22) CdR 247/2009.

(23) CdR 84/2007 fin.