FI Euroopan unionin virallinen lehti C 94/12

Euroopan tietosuojavaltuutetun lausunto muutetusta ehdotuksesta neuvoston asetukseksi Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 muuttamisesta (KOM(2006) 213 lopullinen); luonnoksesta komission asetukseksi (EY, Euratom) Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 soveltamissäännöistä annetun komission asetuksen (EY, Euratom) N:o 2342/2002 muuttamisesta (SEC(2006) 866 lopullinen)

(2007/C 94/03)

EUROOPAN TIETOSUOJAVALTUUTETTU, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 286 artiklan,

ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan ja erityisesti sen 8 artiklan,

ottaa huomioon yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 24 päivänä lokakuuta 1995 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 95/46/EY (1),

ottaa huomioon yksilöiden suojelusta yhteisöjen toimielinten ja elinten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 18 päivänä joulukuuta 2000 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 45/2001 (2) ja erityisesti sen 41 artiklan,

ottaa huomioon asetuksen (EY) N:o 45/2001 28 artiklan mukaiset lausuntopyynnöt, jotka tietosuojavaltuutettu sai komissiolta 18 päivänä toukokuuta 2006 (varainhoitoasetusta koskevasta muutetusta ehdotuksesta) ja 4 päivänä heinäkuuta 2006 (soveltamissääntöjä koskevasta luonnoksesta),

ON ANTANUT SEURAAVAN LAUSUNNON:

I. JOHDANTO

1. Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 päivänä kesäkuuta 2002 annetussa neuvoston asetuksessa (EY, Euratom) N:o 1605/2002 (3) (jäljempänä ’VHA’) säädetään varainhoitouudistuksen oikeusperustasta. Komissio hyväksyi joulukuussa 2002 varainhoitoasetuksen soveltamissäännöt (jäljempänä ’soveltamissäännöt’) muiden toimielinten kanssa käytyjen tiiviiden neuvottelujen jälkeen. Asetukset tulivat voimaan 1 päivänä tammikuuta 2003. Kumpaakin asetusta sovelletaan kaikkiin toimielimiin.

2. Vuonna 2006 annettu muutettu ehdotus neuvoston asetukseksi Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 muuttamisesta (4) (jäljempänä ’VHA-ehdotus’) esitetään, koska VHA:n 184 artiklan mukaan varainhoitoasetusta on tarkistettava kolmen vuoden välein ja aina tarpeen mukaan. VHA-ehdotuksen päätavoite on parantaa sääntöjen tehokkuutta ja avoimuutta suhteuttamalla valvonnan kustannukset paremmin taloudellisiin riskeihin niin, että yhteisön varojen korkeatasoinen suoja säilyy. Muutettu VHA-ehdotus hyväksyttiin Euroopan parlamentin ja neuvoston välisessä sovittelumenettelyssä marraskuun 2006 lopussa. Kyseinen teksti on otettu huomioon tässä lausunnossa (5).

3. Lainsäädäntöprosessin nopeuttamiseksi komissio esitti luonnoksen komission asetukseksi (EY, Euratom) Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o1605/2002 soveltamissäännöistä annetun komission asetuksen (EY, Euratom) N:o 2342/2002 muuttamisesta (6) (jäljempänä ’soveltamissääntöluonnos’). Euroopan tietosuojavaltuutettua kuullaan näistä kahdesta ehdotuksesta.

4. Tietosuojavaltuutettu pitää ehdotusten tarkastelua tärkeänä, koska ne vaikuttavat siihen, miten joitakin luonnollisten henkilöiden taloudelliseen toimintaan liittyviä henkilötietoja käsitellään. Yksi ehdotusten ydinkohdista on se, että komission on määrä perustaa kaikille toimielimille ja elimille yhteinen tietokanta, jossa olisivat sellaiset ehdokkaat ja tarjoajat, jotka ovat petoksen vuoksi poissulkemiseen johtavissa erityistilanteissa, ja käyttää sitä. Tietokannassa olevia tietoja olisi mahdollista vaihtaa eri tasojen viranomaisten kanssa. Tietosuojavaltuutettu korostaa, että esitetty keskustietokanta, joka sisältäisi varainhoitoasetuksen artiklassa 93, 94 tai 96 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tai 2 kohdan a alakohdassa tarkoitetussa tilanteessa olevat ehdokkaat ja tarjoajat, oli olemassa jo ennen varainhoitoasetuksen muuttamista (7). Olemassa oleva tietokanta perustuu eritasoisten (1, 2, 4, 3, 5a ja 5b) varoitusten käyttöön sen mukaan, millaisia vaikutuksia niillä on ehdokkaisiin tai tarjoajiin. Nykyisellä tietokannalla, jonka komissio on kehittänyt toimielintasolla, on kuitenkin laajempi soveltamisala kuin VHA-ehdotuksessa esitetyllä tietokannalla (joka koskee vain tason 5 varoituksia). Tätä keskustietokantaa ja ehdotuksessa olevia muita asioita on tarkasteltava huolellisesti tietosuojan kannalta.

Euroopan tietosuojeluvaltuutetun kuuleminen

5. Komissio lähetti VHA-ehdotuksen ja soveltamissääntöluonnoksen Euroopan tietosuojeluvaltuutetulle lausuntoa varten yksilöiden suojelusta yhteisöjen toimielinten ja elinten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 18 päivänä joulukuuta 2000 annetun asetuksen (EY) N:o 45/2001 (jäljempänä ’asetus 45/2001’) 28 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Koska kuuleminen on asetuksen 45/2001 28 artiklan 2 kohdan mukaan pakollista, tietosuojavaltuutettu on tyytyväinen siihen, että tähän kuulemiseen viitataan selvästi ehdotusten johdanto-osassa.

II. EHDOTUSTEN TARKASTELU

6. Komissio vastaa Euroopan unionin yleisen talousarvion ja muiden Euroopan yhteisöjen hoitamien varojen toteuttamisesta, ja sillä on velvollisuus suojata yhteisön taloudellisia etuja petolliselta menettelyltä ja muulta laittomalta toiminnalta. VHA-ehdotuksessa ja soveltamissääntöluonnoksessa asetetaan komissiolle uusia velvoitteita, jotka koskevat hankintasopimusten tekemistä kolmansien osapuolten kanssa ja avustusten myöntämistä kolmansille osapuolille yhteisön varojen hoidon yhteydessä. Kun otetaan huomioon, että ehdotuksissa esitetään noudatettavaksi sääntöjä, joilla pyritään varmistamaan yhteisöjen taloudellisten etujen suoja, on välttämätöntä, että näin tehtäessä asianomaisten henkilöiden oikeus tietosuojaan ja yksityisyyteen taataan asianmukaisesti henkilötietoja käsiteltäessä.

II 1. Avoimuus

7. Euroopan tietosuojavaltuutettu toteaa, että ehdotuksissa edistetään tärkeitä moitteettomaan varainhoitoon liittyviä periaatteita ja että niissä esitetään tai vahvistetaan uusia periaatteita. Tietosuojavaltuutettu huomauttaa esimerkiksi, että VHA-ehdotuksen johdanto-osan 1 kappaleen mukaan ”Erityisesti olisi lisättävä avoimuutta säätämällä yhteisön rahoituksen saajia koskevasta tiedottamisesta”. Tätä periaatetta käsitellään VHA-ehdotuksen 30 artiklan 3 kohdassa ja 53 artiklassa.

8. Näissä avoimuusperiaatetta käsittelevissä säännöksissä otetaan käyttöön talousarviosta peräisin olevien varojen saajia koskevien tietojen julkistaminen. Tietosuojavaltuutettu kannattaa tämän periaatteen sisällyttämistä siten, että direktiivi 95/46/EY (8) ja asetus 45/2001 otetaan asianmukaisesti huomioon, mutta korostaa, että rekisteröityjen oikeuksiin nähden olisi noudatettava ennakoivaa lähestymistapaa, koska henkilötietoja paljastetaan. Tämä ennakoiva lähestymistapa voisi tarkoittaa sitä, että rekisteröidyille ilmoitetaan etukäteen jo henkilötietoja kerättäessä niiden mahdollisesta julkistamisesta, ja sen varmistamista, että rekisteröidyn tiedonsaantioikeutta ja oikeutta vastustaa henkilötietojensa käsittelyä kunnioitetaan. Tätä periaatetta olisi sovellettava myös varojen saajien jälkikäteen tapahtuvaan julkistamiseen (soveltamissääntöjen 169 artikla).

II 2. Ennakkovaroitusjärjestelmän (EWS) keskustietokanta

9. VHA-ehdotuksen 95 artiklassa esitetään, että komissio perustaa keskustietokannan, joka sisältää olennaiset tiedot niistä ehdokkaista tai tarjoajista, jotka ovat jossakin varainhoitoasetuksen 93 tai 94 (9) artiklassa tai 96 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tai 2 kohdan a alakohdassa tarkoitetuista poissulkemistilanteista, ja hoitaa sitä henkilötietojen suojelua koskevia yhteisön säännöksiä noudattaen. Kuten johdannossa mainittiin, tämä 95 artiklan uusi versio, jossa korostetaan komission johtavaa asemaa, ei olennaisesti muuta nykyistä, toistaiseksi noudatettua käytäntöä (ks. VHA:n 95 artikla, jonka mukaan jokaisella toimielimellä on oma keskustietokantansa). Nykyisin toimielimillä (10) ei siis ole erillisiä tietokantoja, vaan ne käyttävät Euroopan komission sähköistä tietokantaa ja vaihtavat tietoja sen kanssa (11). Tätä tietokantaa käsitellään ennakkovaroitusjärjestelmästä tehdyssä komission päätöksessä (12) tarkoitetun menettelyn mukaisesti. Komissio keskittää kaikki merkittävät tiedot ja toimii kaikkien järjestelmään kuuluvien toimielinten keskusyhteyspisteenä.

10. VHA-ehdotuksen 95 artiklassa mainitaan myös, että tietokanta on VHA:n 185 artiklassa tarkoitettujen toimielinten, toimeenpanovirastojen ja elinten yhteinen. VHA:n hyväksytyn version 95 artiklassa todetaan myös, että jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden viranomaisten sekä elinten, jotka osallistuvat talousarvion täytäntöönpanoon, on toimitettava toimivaltaiselle tulojen ja menojen hyväksyjälle tiedot ehdokkaista ja tarjoajista, jotka ovat jossakin 93 artiklan 1 kohdan e alakohdassa tarkoitetuista tilanteista (lainvoimainen päätös). Nämä tiedot toimitetaan, jos kyseisen toimijan toiminta on vahingoittanut yhteisön taloudellisia etuja (95 artiklan 2 kohta). Kyseisten toimijoiden osallisuudesta johtuvia seurauksia tarkastellaan jäljempänä.

11. Tietosuojavaltuutettu kannattaa periaatetta keskustietokannasta, johon merkitään sellaiset ehdokkaat ja tarjoajat, jotka ovat olleet jossakin 93 tai 94 artiklassa tai 96 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tai 2 kohdan a alakohdassa tarkoitetuista tilanteista, ottaen huomioon VHA:ssa esitetyt tietojenkäsittelytarkoitukset. Nämä tarkoitukset ovat yhteisön taloudellisten etujen suojan tehostaminen ja kolmansia osapuolia koskevien, jakelultaan rajoitettujen tietojen kulun varmistaminen.

12. Vaikka keskustietokantojen ja laajamittaisten järjestelmien käyttö on nykyään yleistymässä, tietosuojavaltuutettu katsoo, että tällaisen tietokannan tarvetta on kussakin tapauksessa arvioitava asianmukaisesti ja huolellisesti, ja jos tietokanta perustetaan, on toteutettava erityisiä turvatoimia tietosuojaa koskevien periaatteiden pohjalta. Syy tähän on pyrkimys välttää ilmiöt, jotka voisivat vaikuttaa haitallisesti henkilötietojen suojeluun. Tietosuojavaltuutetun mielestä ehdotuksessa, jossa esitetään henkilötietoja sisältävän keskustietokannan perustamista, on noudatettava tietosuojaa koskevaa eurooppalaista lainsäädäntöä ja sovellettava sitä konkreettisesti. Esimerkiksi asetuksen 45/2001 4 artikla (tietojen laatu), 5 artikla (henkilötietojen käsittelyn laillisuus) ja 10 artikla (erityisiä tietoryhmiä koskeva käsittely) ovat erittäin merkittäviä EU:n toimielinten suorittamassa tiedonkäsittelyssä.

13. Lisäksi tietosuojavaltuutettu korostaa, että henkilötietoja on kerättävä perusteltuihin tarkoituksiin (asetuksen 45/2001 4 artiklan 1 kohdan b alakohta). Tässä yhteydessä tietosuojavaltuutettu katsoo, että vaikka onkin toimielinten ja muiden elinten perusteltujen etujen mukaista perustaa järjestelmä, jolla huolehditaan yhteisön taloudellisista eduista ja maineesta, yksittäistä henkilöä koskevan varoituksen viemisellä tietokantaan voi olla rekisteröidylle vakavia haitallisia vaikutuksia, ja sen vuoksi on oltava olemassa erityisiä suojatoimia, joilla taataan rekisteröidylle lain mukaan kuuluvat edut. Näitä suojatoimia käsitellään seuraavissa kappaleissa.

II 2.a Rekisteröidyt, joita asia koskee

14. Ennakkovaroitusjärjestelmän tietokanta perustuu keskitetysti varmennettuun ”oikeussubjektitiedostoon ”(jäljempänä LEF) ja käyttää sen sisältämiä tietoja. LEF on yleistietokanta, joka sisältää ne oikeushenkilöt tai henkilöt, joilla on tai on joskus ollut sopimus- ja/tai taloudellisia järjestelyjä jonkin komission yksikön kanssa: palveluntarjoajat, henkilökunta, asiantuntijat ja avustusten saajat. VHA-ehdotuksen 95 artiklassa mainitaan ainoastaan ehdokkaat ja tarjoajat, eikä sitä sovelleta henkilökuntaan kuuluviin, koska he eivät voi olla samalla ehdokkaita tai tarjoajia. Tältä osin tietosuojavaltuutettu ehdottaa ehdokkaiden ja tarjoajien määritelmän selkeyttämistä soveltamissääntöluonnoksessa, jotta vältettäisiin asianomaisia oikeussubjekteja koskevat sekaannukset.

15. Lisäksi tietosuojavaltuutettu ehdottaa, että soveltamissääntöluonnoksen 134 a artiklassa ilmaistaan selvemmin, mitä oikeussubjektien ryhmiä tietokanta koskee. 134 a artiklaa sovellettaisiin asianomaisiin kolmansiin osapuoliin, joita kutsutaan myös oikeussubjekteiksi LEF:issä ja jotka ovat joko luonnollisia henkilöitä tai oikeushenkilöitä. Lisäksi luonnoksessa ennakoidaan kolmatta ryhmää siten, että tiedot voivat koskea myös luonnollisia henkilöitä, joilla on jonkin oikeushenkilön edustus-, päätöksenteko- tai valvontavalta. Näin ollen viimeksi mainitussa tapauksessa luonnolliset henkilöt kuuluvat järjestelmään, jos heillä on edustusoikeus. Nykykäytännössä heistä tehdään tietokantaan uusi erillinen merkintä. Selvennyksestä pitäisi olla hyötyä määritettäessä yhtenevyyksiä ja eroja, joita oikeushenkilöillä on edustus-, päätöksenteko- tai valvontavaltaa omaaviin luonnollisiin henkilöihin nähden.

II 2.b Tietokantaan tallennettujen tietojen päivittäminen

16. Asetuksen 45/2001 4 artiklan tietojen laatua koskevan periaatteen mukaan henkilötietojen on oltava asianmukaisia ja olennaisia eivätkä ne saa olla liian laajoja suhteessa tarkoituksiin, joihin ne on kerätty (13). On selvää, että henkilötietojen laatu voidaan varmistaa vain, jos niiden paikkansapitävyys tarkastetaan säännöllisesti ja moitteettomasti. Soveltamissääntöluonnoksen 134 a artiklan 2 kohdassa säädetään nyt menettelystä, jossa komissio toimittaa tietokantaan tallennettuja validoituja tietoja suojattua yhteyttä käyttäen säännöllisesti tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen toimielinten, toimeenpanovirastojen, viranomaisten ja elinten nimeämille henkilöille. Ehdotettu aikataulu on epäselvä. Tietosuojavaltuutettu on tietoinen siitä, että vaihtoehtoja harkitaan parhaillaan, mukaa lukien henkilötietojen säännöllinen toimittaminen. Se ei kuitenkaan olisi riittävää. Tietosuojavaltuutetun mielestä keskustietokantaa on päivitettävä tiheästi, ja päivitystiheyden on oltava selvästi määritelty ja tarkan aikataulun mukainen (tiedonsiirrot kerran kuukaudessa tai viikossa auttaisivat varmistamaan henkilötietojen paikkansapitävyyden ja oikea-aikaisen päivittämisen).

II 2.c Keskustietokannan hallinta ja turvallisuus

17. Keskustietokanta on suojattava asianmukaisesti. Keskustietokannan hallinta ja optimaalisen suojatason takaaminen on olennaista tietokantaan tallennettujen henkilötietojen asianmukaisen suojan ja päivittämisen varmistamiseksi. Tyydyttävän suojatason saavuttamiseksi on toteutettava asianmukaiset suojatoimet fyysiseen järjestelmäkokonaisuuteen ja siinä osallisena oleviin henkilöihin liittyvien mahdollisten riskien torjumiseksi.

18. Tästä syystä tietosuojavaltuutettu katsoo, että tulojen ja menojen hyväksyjien valintaa varten on kehitettävä johdonmukainen järjestelmä, jotta mahdollistettaisiin keskustietokantaan tallennettujen henkilötietojen riittävä suoja ja suojattaisiin tietojen eheys. 134 a artiklassa säädetään kylläkin sen tulojen ja menojen hyväksyjän valinnasta ja tehtävien määrittelemisestä, jonka vastuulla on pyytää tietojen tallettamista tietokantaan ja vastaanottaa tietokantaan tallennettuja validoituja tietoja, mutta tämä menettely on tarkoitettu vain VHA:n 185 artiklassa tarkoitettuja toimielimiä, toimeenpanovirastoja ja elimiä varten, ja sitä sovelletaan komission osalta komission ennakkovaroitusjärjestelmää koskevassa päätöksessä. Jäsenvaltioiden, kolmansien maiden tai kansainvälisten järjestöjen aseman osalta ei ole erityisiä sääntöjä. Tästä voi seurata epäjohdonmukaisuutta saatavilla olevien tietojen suojaamisessa.

19. Tietosuojavaltuutettu kehottaa sisällyttämään täydentäviin hallinnollisiin määräyksiin sääntöjä siitä, miten pääsy tietoihin myönnetään jäsenvaltioiden, kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen viranomaisille ja elimille, ja siitä, miten paljon tietoja voi olla saatavilla. Tietosuojavaltuutettu pitää tärkeänä sitä, että tietokantaan tallennettujen tietojen turvallisuuden lisäksi varmistetaan tietojen lähettäminen asianomaisille toimivaltaisille viranomaisille, ja viranomaisten sisällä vain asianomaisille virkamiehille.

II 2.d Henkilötietojen vaihto

20. Tietosuojavaltuutettu panee merkille, että tietokantaan luodaan keskitetty pääsy yhdestä yhteisestä pisteestä, jota komissio koordinoi. Lisäksi VHA-ehdotuksessa laajennetaan ennakkovaroitusjärjestelmän nykyistä soveltamisalaa, koska ehdotuksen mukaan pääsy tietoihin annetaan useammille viranomaisille ja elimille kuin edellisessä versiossa. Näin ollen VHA-ehdotuksessa esitetään tietoihin pääsyn osalta erilaisia tilanteita. Tilanteet koskevat eri viranomaisia ja elimiä, ja niitä on tarkasteltava erikseen. Tietosuojan kannalta tietosuojavaltuutettu toteaa, että eri elimille myönnettävä pääsy tietokantaan johtaa tietojen siirtämiseen kullekin elimelle siitä huolimatta, että tiedot tallettaa komissio. Asian tarkastelua onkin jatkettava ottaen huomioon asetuksen 45/2001 7, 8 ja 9 artikla, jotka koskevat tietojen siirtämistä.

21. VHA-ehdotuksessa erotetaan kaksi erityyppistä tietojen siirtoa. Ensimmäinen koskee yhteisön toimielinten ja elinten sisäistä tai niiden välistä tietojen siirtoa. Toinen koskee jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden tai kansainvälisten elinten oikeutta saada tietoja. Tässä lausunnossa tietosuojavaltuutettu tarkastelee erikseen jäsenvaltioiden tilannetta ja toisaalta kolmansien maiden tai kansainvälisten elinten tilannetta, koska niitä on käsitelty erikseen asetuksessa 45/2001.

22. Ensimmäinen tilanne kuuluu VHA-ehdotuksen 95 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan. Artiklan mukaan komission perustama ja hoitama tietokanta on VHA:n 185 artiklassa tarkoitettujen toimielinten, toimeenpanovirastojen ja elinten yhteinen. Tietosuojavaltuutettu korostaa, että jos kysymyksessä on henkilötietojen siirtäminen yhteisön toimielinten tai elinten sisällä tai välillä, sovelletaan asetuksen 45/2001 7 artiklaa. Tietosuojavaltuutettu muistuttaa, että henkilötietojen vastaanottajan tulee käsitellä tietoja vain niitä tarkoituksia varten joihin ne on toimitettu.

23. Jäsenvaltioiden, kolmansien maiden ja kansainvälisten organisaatioiden pääsy tietoihin kuuluu VHA-ehdotuksen 95 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan soveltamisalaan. Niillä on oltava pääsy tietokannassa oleviin tietoihin ja ne voivat ottaa tiedot huomioon asianmukaisesti ja omalla vastuullaan tehdessään talousarvion toteuttamiseen liittyviä hankintasopimuksia. Tästä syystä ehdotuksessa esitetään automaattista pääsyä tietokantaan talousarvion toteuttamiseen liittyvien hankintasopimusten tekemisen yhteydessä.

24. Tietosuojavaltuutettu korostaa, että jos kyseisten tietojen vastaanottaja on jäsenvaltio, sovelletaan asetuksen 45/2001 8 artiklaa. Artikla koskee henkilötietojen siirtämistä vastaanottajille, jotka eivät ole yhteisön toimielimiä tai elimiä ja joihin sovelletaan direktiiviä 95/46/EY. Tässä tapauksessa noudatetaan todennäköisesti 8 artiklan a alakohtaa, ottaen huomioon, että se, kuinka tarpeellisia tiedot ovat vastaanottajien suorittamien tehtävien toteuttamisessa, liittyy komission valitsemaan tapaan toteuttaa talousarviota. Lisäksi kaikki kyseiset elimet toimivat direktiivin 95/46 täytäntöönpanemiseksi annetun kansallisen lainsäädännön mukaisesti ja toimivat EU:n talousarvion toteuttamiseksi.

25. Kolmansiin maihin ja kansainvälisiin järjestöihin sovelletaan asetuksen 45/2001 9 artiklaa (14). 9 artiklan 1 kohdassa kielletään henkilötietojen siirtäminen vastaanottajille, jotka eivät ole yhteisöjen toimielimiä tai elimiä ja joihin ei sovelleta direktiivin 95/46/EY täytäntöönpanemiseksi annettua kansallista lainsäädäntöä, paitsi siinä tapauksessa, että vastaanottajan maassa tai vastaanottavassa kansainvälisessä järjestössä varmistetaan tietosuojan riittävä taso ja että tiedot siirretään yksinomaan sen vuoksi, että rekisterinpitäjän toimivaltaan kuuluvien tehtävien hoito olisi mahdollista. Asetuksessa 45/2001 sallitaan poikkeuksia, jotka koskevat talousarvion toteuttamiseen liittyvien hankintasopimusten tekemistä. Tietosuojavaltuutettu kuitenkin korostaa, että näitä poikkeuksia on tulkittava rajoittavasti. On suotavaa huolehtia riittävistä suojatoimenpiteistä rakenteellisten siirtojen yhteydessä. Jos henkilötietoja siirretään keskustietokannasta, siirrot ovat rakenteellisia, ja näin ollen soveltamissäännöissä olisi vahvistettava suojatoimenpiteiden, kuten sopimuslausekkeiden, tarve EU:n varojen myöntämistä koskevissa sopimuksissa.

26. Kolmansille maille ei toimiteta tietoja ainoastaan keskustietokannasta VHA:n 95 artiklan mukaisesti vaan soveltamissääntöjen 134 a artiklassa esitetään myös tietojen vastaanottamista kolmansilta mailta ja kansainvälisiltä järjestöiltä, ja tältä osin niiden on varmistettava komissiolle, että tiedot on hankittu ja toimitettu henkilötietojen suojaamista koskevia sääntöjä noudattaen. Tässä yhteydessä tietosuojavaltuutettu korostaa tietojen laadun merkitystä tehtäessä kansainvälisiä henkilötietojen siirtoja. On varmistettava, että noudatetaan asetuksen 45/2001 säännöksiä, jotka koskevat komissiolle toimitettavien ja keskustietokantaan tallennettavien tietojen oikeellisuutta ja päivittämistä. Rahoitussopimuksia tehtäessä on siis tärkeää määritellä asianomaiset tiedot ja niiden laadun takeet. Näiden suojatoimenpiteiden tarve tulisi todeta myös soveltamissäännöissä.

II 2.e Ehdokkaiden ja tarjoajien oikeudet

27. Keskustietokantaan rekisteröityjen ehdokkaiden ja tarjoajien on määrä hyötyä suojatoimenpiteistä, jotka koskevat heidän henkilötietojensa käsittelyä keskustietokannassa. Näiden suojatoimenpiteiden tulisi muun muassa ilmetä rekisteröityjen oikeutena saada tietoa ja päästä tutustumaan itseään koskeviin tietoihin.

28. Tiedonsaantioikeus kuuluu soveltamissääntöjä koskevan ehdotuksen 134 a artiklan 1 kohdan kolmannen alakohdan soveltamisalaan. Tietosuojavaltuutettu kuitenkin katsoo, että tämän alakohdan sanamuoto olisi tarkistettava ja tulkittava seuraavasti: ”Varainhoitoasetuksen 95 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitettujen toimielinten, toimeenpanovirastojen, viranomaisten ja elinten on vahvistettava komissiolle, että tiedot on hankittu ja toimitettu henkilötietojen suojaamista koskevia sääntöjä noudattaen ja että asianomaiselle kolmannelle on ilmoitettu tietojen toimittamisesta”. Tietosuojavaltuutettu korostaa, että asetusta 45/2001 sovelletaan toimielimiin, toimeenpanovirastoihin ja elimiin, kun taas jäsenvaltioissa sovelletaan kansallista lainsäädäntöä, jolla pannaan täytäntöön direktiivi 95/46/EC. Kansallisella tasolla voi kuitenkin syntyä ongelmia, jos kolmas maa ei anna kansalaisilleen tiedonsaantioikeutta. Tietosuojavaltuutetun mielestä komission olisi varmistettava mekanismi, jonka avulla ehdokkaat tai tarjoajat voivat saada tiedon siitä, että keskustietokannassa on niitä koskevia tietoja.

29. Tietosuojavaltuutettu kannattaa ennakoivaa lähestymistapaa (15) tiedonsaantioikeuteen. Yhteisöjen tuomioistuimen ennakkovaroitusjärjestelmän toteuttamista koskevassa ennakkotarkastustapauksessa (16) tietosuojavaltuutettu suhtautuu myönteisesti siihen, että kaikille kolmansille osapuolille ilmoitetaan etukäteen, että yhteisöjen tuomioistuin ei ainoastaan voi käyttää heidän henkilötietojaan hankintaprosessiin liittyviin sisäisiin tarkoituksiin, vaan voi myös välittää niitä muille toimielimille VHA:n 93 ja 94 artiklan mukaisesti, jotta ne tallennettaisiin VHA:n 95 artiklassa tarkoitettuun komission tietokantaan. Tällaisissa tapauksissa kolmannelle osapuolelle on jo ilmoitettu mahdollisuudesta joutua suljetuksi hankintamenettelyn ulkopuolelle tai estää hankintasopimuksen tekeminen, jos kyseinen osapuoli on sisällytetty komission tietokantaan. Tästä näkökulmasta tietosuojavaltuutettu panee merkille myös tiedonsaantia koskevien lisäoikeuksien saavuttamiseksi tehdyn työn. Esimerkiksi VHA-ehdotuksen johdanto-osan 36 kappaleessa käsitellään hylättyjen tarjoajien oikeutta saada tieto ratkaisusta hankintasopimuksen tekemisen jälkeen. Kuten tässä lausunnossa on jo korostettu, tietosuojavaltuutettu ehdottaa, että kaikki asianomaiset toimielimet, viranomaiset ja elimet noudattavat tätä menettelyä ja että se sisällytetään soveltamissääntöluonnokseen.

30. Asetuksen 45/2001 13 artiklassa säädetään rekisteröidyn oikeudesta saada rekisterinpitäjien käsittelemiä tietoja. Tämän oikeuden käyttämiseksi soveltamissäännöissä olisi määrättävä, että kolmannella osapuolella, jota koskevia henkilötietoja on viety tietokantaan, on oikeus saada itseään koskevia tietoja, eikä tätä oikeutta tule rajoittaa muista kuin asetuksen 45/2001 20 artiklassa mainituista syistä. Tiedonsaantioikeus liittyy läheisesti myös edellä mainittuun ennakoivaan lähestymistapaan sikäli, että jos henkilö ei tiedä tietokannassa olevan itseään koskevia tietoja, hän ei tietenkään voi käyttää tiedonsaantioikeuttaan.

II 2.f Ennakkotarkastuksen tarve

31. Asetuksen 45/2001 27 artiklan 2 kohdan mukaan käsittelyihin, joiden tarkoituksena on arvioida rekisteröityjen henkilökohtaisia ominaisuuksia, kuten heidän pätevyyttään, suorituskykyään tai käyttäytymistään, saattaa liittyä erityisiä rekisteröityjen oikeuksiin liittyviä vaaroja. Sama koskee myös käsittelyjä, joiden tarkoituksena on henkilön jättäminen ilman tiettyä oikeutta, etuutta tai sopimusta (27 artiklan 2 kohdan d alakohta).

32. Tämän lausunnon antamisajankohtana tilanne on se, että sekä Euroopan komissio että Euroopan yhteisöjen tuomioistuin ovat antaneet tietosuojavaltuutetulle ilmoituksen voimassa olevaan VHA:han perustuvan ennakkovaroitusjärjestelmän tarkastamiseksi ennalta. Koska VHA:n uuteen versioon on tehty tietokannan hoitoa koskevia muutoksia, jotka tähtäävät sellaisen yhteisen tietokannan perustamiseen ja käyttöön, johon jäsenvaltioilla, kolmansilla mailla ja kansainvälisillä järjestöillä on pääsy ja johon ne lähettävät tietoja, tietosuojavaltuutettu pitää sitä asetuksen 45/2001 27 artiklan soveltamisalaan kuuluvana olennaisena muutoksena. Kun komissio ryhtyy toimiin uuden lainsäädännön panemiseksi täytäntöön, tietosuojavaltuutettu tarkastaa järjestelmän ennakolta.

III. TIETOJEN SÄILYTTÄMISEN AIKARAJAT JA TALOUSARVION VALVONTA

33. Tietosuojavaltuutettu haluaa tässä yhteydessä ottaa esille säännöksen, jota hän on jo käsitellyt aiemmissa talousarvioasioita koskevissa ennakkotarkastustapauksissa, vaikka ehdotuksissa olevat nykyiset muutokset eivät koske sitä.

Nykyiset säädöspuitteet

34. Voimassa olevien soveltamissääntöjen 49 artiklassa säädetään tulojen ja menojen hyväksyjien velvollisuudesta säilyttää tositteet seuraavasti: ”Alkuperäisten tositteiden säilyttämistä koskevissa hallintojärjestelmissä ja -menettelyissä edellytetään, että (…) d) varainhoitovuoden tositteet säilytetään vähintään viiden vuoden ajan siitä päivästä, jolloin Euroopan parlamentti on myöntänyt kyseistä varainhoitovuotta koskevan vastuuvapauden. Tositteet, jotka koskevat vielä keskeneräisiä toimenpiteitä, säilytetään ensimmäisen alakohdan d alakohdassa säädettyä määräaikaa kauemmin, toimenpiteiden päättymistä seuraavan vuoden loppuun saakka.”

35. Soveltamissäännöissä oleva tositteiden säilyttämisperiaate mahdollistaa jopa seitsemän vuoden säilytysajan EU:n toimielinten ja elinten talousarviota koskevan vastuuvapauden myöntämistä varten.

36. Tulojen ja menojen hyväksyjien säilyttämät tositteet voivat sisältää henkilötietoja ja siltä osin sovelletaan myös henkilötietojen säilyttämistä koskevia periaatteita sellaisina kuin ne ovat yksilöiden suojelusta yhteisöjen toimielinten ja elinten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta annetussa asetuksessa 45/2001.

37. Asetuksen 45/2001 4 artiklan 1 kohdan c alakohdan yleisperiaatteena on, että henkilötietojen on oltava asianmukaisia ja olennaisia eivätkä ne saa olla liian laajoja suhteessa tarkoituksiin, joihin ne on kerätty ja/tai joihin niitä myöhemmin käsitellään. Asetuksen 4 artiklan 1 kohdan e alakohdassa säädetään lisäksi, että henkilötiedot on säilytettävä muodossa, josta rekisteröity on tunnistettavissa ainoastaan sen ajan, kuin on tarpeen niitä tarkoituksia varten, joihin tiedot kerättiin tai joihin niitä myöhemmin käsitellään.

38. Asetuksen 37 artiklassa on erityismääräyksiä liikenne- ja laskutustietojen säilyttämisestä sisäisissä viestintäverkoissa. Tällaiset verkot määritellään 34 artiklassa sellaisiksi televiestintäverkoiksi tai telepäätelaitteiksi, jotka toimivat yhteisöjen toimielimen tai elimen valvonnassa. Näin ollen artiklaa sovelletaan yhteisöjen toimielinten tai elinten sisäisten verkkojen keräämiin liikenne- ja laskutustietoihin.

39. 37 artiklan 1 kohdan mukaan käyttäjiä koskevat liikennetiedot, joita käsitellään ja tallennetaan puhelujen ja muiden yhteyksien muodostamiseksi televiestintäverkossa, on poistettava tai tehtävä nimettömiksi heti puhelun tai muun yhteyden päätyttyä. Periaatteena on siis poistaa henkilötiedot heti kun niitä ei tarvita puhelun tai yhteyden muodostamiseen.

40. 37 artiklan 2 kohdassa kuitenkin säädetään, että liikennetietoja (17), sellaisina kuin ne ovat Euroopan tietosuojavaltuutetun hyväksymässä luettelossa, voidaan tarvittaessa käsitellä televiestinnän talousarvion ja liikenteen hallintaa varten, mukaan lukien televiestintäjärjestelmän luvallisen käytön tarkistaminen. Ne on poistettava tai tehtävä nimettömiksi mahdollisimman pian ja viimeistään kuusi kuukautta niiden keräämisen jälkeen, jollei ole tarpeen säilyttää niitä pitempään tuomioistuimessa käsiteltävän oikeudellisen vaateen perustelemiseksi, esittämiseksi tai puolustamiseksi. Jos kuuden kuukauden ajanjakso kuluu ilman oikeudenkäynnin vireillepanoa, liikennetiedot on poistettava tai tehtävä nimettömiksi. Jos oikeuskäsittely on alkanut kyseisenä ajanjaksona, se keskeyttää määräajan asian käsittelyn loppumiseen asti ja edelleen siihen asti, kunnes muutoksenhaun määräaika tai muutoksenhakukäsittely päättyy. Liikenne- ja laskutustietoja voidaan näiden kuuden kuukauden jälkeen säilyttää ainoastaan, jos se on perusteltua 20 artiklan nojalla.

41. Asetuksen 45/2001 20 artiklan mukaan 37 artiklan 1 kohdassa säädetystä liikennetietojen välittömästä poistamisesta voidaan poiketa tai sitä voidaan rajoittaa tietyissä 20 artiklassa luetelluissa rajoitetuissa tapauksissa. Liikennetietoja voidaan säilyttää erityisesti silloin, jos se on välttämätöntä, jotta turvataan rikosten torjunta, tutkinta, selvittäminen ja syytteeseenpano; jäsenvaltiolle tai Euroopan yhteisöille tärkeä taloudellinen tai rahoituksellinen etu, mukaan lukien rahapolitiikkaa, talousarviota ja verotusta koskevat asiat; tai rekisteröidyn suojelu tai muiden henkilöiden oikeuksien ja vapauksien suojelu. 20 artiklaa, joka poikkeaa asetuksessa esitetyistä tietosuojaa koskevista periaatteista, on tulkittava rajoittavasti ja sitä on sovellettava vain tapauskohtaisesti. Lisäksi 20 artiklassa esitetään poikkeuksia vain 37 artiklan 1 kohdassa säädettyyn liikennetietojen välittömään poistamiseen, ei 37 artiklan 2 kohdassa säädettyyn kuuden kuukauden määräajan rajoittamiseen. Näin ollen 20 artiklaa ei voi käyttää perusteluna liikennetietojen säilyttämiselle 6 kuukautta kauemmin soveltamissääntöjen 9 artiklassa tarkoitettuihin yleisiin tilintarkastustarkoituksiin.

Tarkistustarve

42. Tietosuojavaltuutettu suosittaa, että soveltamissäännöissä olevat tositteiden säilyttämistä koskevat määräykset tarkistetaan siten, että varmistetaan henkilötietojen suojaa koskevien periaatteiden noudattaminen.

43. Näiden periaatteiden noudattamisen varmistamiseksi tositteissa olevia tietoja on tarkasteltava yksityiskohtaisesti. Tositteissa on nimittäin eritasoisia tietoja: yleisluonteisia tietoja, joita tarvitaan talousarviota koskevan vastuuvapauden myöntämiseen, mahdolliset tilintarkastukset mukaan lukien, ja yksityiskohtaisia tietoja, jotka eivät sellaisenaan ole välttämättömiä talousarvion valvonnassa.

44. Pääperiaatteen tulisi olla seuraava: jos tositteissa on henkilötietoja, voidaan käsitellä vain niitä henkilötietoja, jotka ovat välttämättömiä talousarviota koskevan vastuuvapauden myöntämiselle. Jos mahdollista, ne asiakirjat, jotka sisältävät muita kuin tähän tarkoitukseen välttämättömiä henkilötietoja, on poistettava. Olennaisia tietoja voidaan säilyttää vain niin kauan kuin se on välttämätöntä talousarviota koskevan vastuuvapauden myöntämistä varten. Soveltamissääntöjen 49 artiklassa annettua 5–7 vuoden määräaikaa on joka tapauksessa pidettävä tositteiden säilyttämisen enimmäismääräaikana.

45. Yksityiskohtaisia tietoja, kuten liikennetietoja, sisältävien tositteiden säilyttämisen osalta periaatteena tulisi olla se, että tällaiset liikennetiedot on poistettava, koska ne eivät ole välttämättömiä talousarviota koskevan vastuuvapauden myöntämiselle. Jos tositteissa olevat tiedot on esitetty eri tasoisina, alin, yksityiskohtaisin taso, joka voi sisältää liikennetietoja, ei ole tarpeen, eikä sitä tule säilyttää vastuuvapauden myöntämistä varten. Jos taas tositteita ei ole esitetty useammassa tasossa, olisi harkittava niissä olevien tietojen osittaista käsittelyä, edellyttäen, ettei se vaadi suhteettomia ponnistuksia.

46. Tämän asian havainnollistamiseksi tietosuojavaltuutettu käyttää esimerkkinä toimielinten kiinteitä puhelinlinjoja koskevaa budjetointia. Kiinteiden puhelinlinjojen osalta 37 artiklassa säädetään periaate, jonka mukaan liikennetiedot, kuten soittajan numero, numero johon soitetaan ja puhelun kesto, voidaan säilyttää liikenteen ja talousarvion hallintaa varten, mukaan lukien viestintäjärjestelmän sallitun käytön tarkastaminen, enintään kuuden kuukauden ajan. Kun viestintävälineiden sallittu käyttö on asianmukaisesti tarkastettu, liikennetiedot olisi poistettava tai tehtävä nimettömiksi. Jos tietoja on säilytettävä viestintäkulujen tarkastusta varten soveltamissääntöjen mukaisesti, yksityiskohtaisia liikennetietoja ei tarvitse säilyttää. Ainoat olennaiset tiedot, jotka voidaan säilyttää talousarviota varten, liittyvät sellaisista puheluista aiheutuviin kuluihin, joiden liikennetiedot eivät ilmene (18).

Ehdotuksia muutettua 49 artiklaa varten

47. Yhteensopivuuskysymyksen ratkaisemiseksi tietosuojavaltuutettu ehdottaa, että soveltamissääntöjen 49 artiklaan lisätään uusi kohta seuraavasti: ”Tositteissa olevat henkilötiedot olisi poistettava jos se on mahdollista, kun kyseisiä tietoja ei tarvita talousarviota koskevan vastuuvapauden myöntämiseen. Liikennetietojen osalta on joka tapauksessa noudatettava asetuksen (EY) 45/2001 37 artiklan 2 kohtaa”.

IV. PÄÄTELMÄT

Euroopan tietosuojavaltuutettu ilmaisee tyytyväisyytensä siihen, että häntä on kuultu näistä ehdotuksista, joiden tavoitteena on yhteisön moitteeton ja avoimempi varainhoito. Hän on myös tyytyväinen voidessaan tässä yhteydessä korostaa useita tietosuojan toteuttamiseen liittyviä erityisnäkökohtia, etenkin ennakkovaroitusjärjestelmän osalta.

Edellä käsiteltyjen asioiden osalta Euroopan tietosuojavaltuutettu suosittaa seuraavaa:

— Sisällytetään soveltamissääntöihin viittaukset ennakoivaan lähestymistapaan (ennakkotiedot ja palautetiedot), jota kaikkien asianomaisten toimielinten, viranomaisten ja elinten olisi sovellettava laajasti avoimuusperiaatteen perusteella;

— Toteutetaan tietosuojaperiaatteiden mukaisia erityisiä suojatoimenpiteitä, kun keskustietokanta perustetaan;

— Selvennetään soveltamissääntöjen 134 a artiklassa ehdokkaan ja tarjoajan käsitteitä sekä niitä oikeussubjektien ryhmiä, joihin tietokantaa vaikuttaa;

— Lisätään soveltamissääntöihin tietokannassa olevien tietojen päivittämistä koskevat tarkat määräajat;

— Johdonmukaisuuden vuoksi jäsenvaltioissa, viranomaisissa ja elimissä on toteutettava tulojen ja menojen hyväksyjien valintajärjestelmä; heidän pääsynsä tietoihin, sekä niiden tietojen määrä, joihin voi päästä 95 artiklan 2 kohdan mukaisesti, olisi määriteltävä täydentävissä hallinnollisissa säännöissä.

— Siirrettäessä henkilötietoja keskustietokannasta siirrot ovat rakenteellisia ja näin ollen suojatoimien, kuten sopimuslausekkeiden tarve, olisi vahvistettava soveltamissäännöissä.

— Kun vastaanotetaan tietoja kolmansilta mailta ja kansainvälisiltä järjestöiltä, on tärkeää määritellä asiaankuuluvat tiedot ja niiden laatua koskevat takuut, ja näiden suojatoimenpiteiden tarve olisi näin ollen sisällytettävä soveltamissääntöihin.

— Tarkistetaan soveltamissääntöjen 134 a artiklan 1 kohdan kolmannen alakohdan sanamuoto siten, että viitataan varainhoitoasetuksen 95 artiklan 1 ja 2 kohdassa mainittuihin toimielimiin, toimeenpanovirastoihin, viranomaisiin ja elimiin;

— Sisällytetään ehdokkaiden ja tarjoajien tiedonsaantioikeutta koskeva viittaus asetuksen 45/2001 13 artiklaan;

— Yhteensopivuuden varmistamiseksi asetuksen 45/2001 37 artiklan kanssa tietosuojavaltuutettu ehdottaa sitä koskevan kohdan lisäämistä soveltamissääntöjen 49 artiklaan;

Menettelyn osalta Euroopan tietosuojavaltuutettu

— Suosittaa, että asetusehdotuksen johdanto-osassa viitataan selkeästi tähän lausuntoon;

— Palauttaa mieleen, että koska ennakoidut käsittelytoimet aiheuttavat olennaisia muutoksia tietokannan hallinnassa ja ne kuuluvat siten asetuksen 45/2001 27 artiklan soveltamisalaan, Euroopan tietosuojavaltuutetun on tarkastettava järjestelmä ennakolta ennen kuin sitä sovelletaan.

Tehty Brysselissä 12. joulukuuta 2006. Peter HUSTINX Euroopan tietosuojavaltuutettu

(1) EYVL L 281, 23.11.1995, s. 31.

(2) EYVL L 8, 12.1.2001, s. 1.

(3) EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1.

(4) Asiak. KOM(2006) 213 lopullinen — 2005/0090 (CNS).

(5) Muutetusta ehdotuksesta on poistettu 95 artiklan 3 kohdan 2 alakohta, mikä tietosuojan näkökulmasta parantaa tekstiä.

(6) Asiak. SEC (2006) 866 lopullinen.

(7) Nykyisen tilanteen tarkastelemiseksi ks. Euroopan tietosuojeluvaltuutetun ennakkotarkastus- lausunto komission ennakkovaroitusjärjestelmästä, 6.12.2006, www.edps.europa.eu.

(8) Ks. asetuksen 45/2001 11–13 ja 18 artikla. Ennakoivan lähestymistavan käsitteestä: ks. ’EDPS Background paper: public accesss to documensts and data protection’, 12.7.2005, http://www.edps.europa.eu/EDPSWEB/edps/lang/en/pid/21

(9) Artiklassa 93 ja 94 (luetaan yhdessä 114 artiklan 2 kohdan kanssa) velvoitetaan sulkemaan hankintamenettelyn tai avustuksen ulkopuolelle kolmannet osapuolet, jos ne ovat olleet VHA:n 93 artiklassa luetelluissa tilanteissa, tai kieltämään hankintamenettely tai avustus kolmansilta osapuolilta, jotka ovat jäävejä tai ovat syyllistyneet väärien tietojen antamiseen ilmoittaessaan hankintaviranomaisen vaatimia tietoja, jotka ovat edellytyksenä hankintamenettelyyn osallistumiselle tai avustuksen hakemiselle.

(10) VHA:n 1 artikla: VHA:ta sovellettaessa talous- ja sosiaalikomitea, alueiden komitea, oikeusasiamies ja Euroopan tietosuojavaltuutettu rinnastetaan yhteisön toimielimiin.

(11) Ks. Euroopan tietosuojeluvaltuutetun lausunto Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen ennakkovaroitusjärjestelmän ennakkotarkastuksesta (Opinion on the prior-check of the EWS of the European Court of Justice). Julkaistaan tietosuojavaltuutetun verkkosivuilla.

(12) C(2004) 193/3 muutettuna oikaisulla C(2004)517 ja viimeksi muutettuna vuoden 2006 sisäisillä säännöillä, ks. http://ec.europa.eu/budget/library/sound_fin_mgt/ews_decision_en.pdf .

(13) Ennakkovaroitusjärjestelmässä on seuraavat tiedot: henkilön nimi ja osoite — EWS-varoituksen tyyppi — alkamispäivä — aktiivisen varoituksen päättymispäivä — EWS-merkintää pyytänyt komission yksikkö .

(14) 9 artikla on verrattavissa direktiivin 95/46/EY 25 ja 26 artiklaan.

(15) Ks. edellä: avoimuusperiaate.

(16) Julkaistaan pian Euroopan tietosuojavaltuutetun verkkosivuilla: www.europa.edps.eu.

(17) Laskutustietoja ei mainita erikseen 37 artiklan 2 kohdassa, mutta niiden voidaan päätellä kuuluvan siihen.

(18) Selkeä esimerkki tästä on löydettävissä Euroopan tietosuojavaltuutetun lausunnosta, joka koskee Euroopan parlamentin TOP 50-menettelyä (asia 2004-0126)