Torstai 23. kesäkuuta 2011

Makrotalouden epätasapainon ennalta ehkäiseminen ja korjaaminen ***I

P7_TA(2011)0287

Euroopan parlamentin tarkistukset 23. kesäkuuta 2011 ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi makrotalouden epätasapainon ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta (KOM(2010)0527 – C7-0301/2010 – 2010/0281(COD)) (1)

2012/C 390 E/17

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

[tark. 2]

PARLAMENTIN TARKISTUKSET (2)

komission ehdotukseen

(1) Tarkistusten hyväksymisen jälkeen asia päätettiin palauttaa valiokuntakäsittelyyn työjärjestyksen 57 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan mukaisesti (A7-0183/2011).

(2) Tarkistukset: uusi tai muutettu teksti merkitään lihavoidulla kursiivilla, poistot symbolilla ▐.

Torstai 23. kesäkuuta 2011

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS

makrotalouden epätasapainon ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 6 kohdan,

ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

ottavat huomioon Euroopan keskuspankin lausunnon (1) ,

sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,

ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (2),

noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä,

sekä katsovat seuraavaa:

(1) ▐ Jäsenvaltioiden talouspolitiikkojen yhteensovittamista unionissa olisi kehitettävä ottaen huomioon talouspolitiikan laajat suuntaviivat ja työllisyyspolitiikan suuntaviivat ja noudattaen seuraavia johtavia periaatteita: vakaa hintataso, terve ja kestävä julkistalous ja rahatalous sekä kestävä maksutase.

(1 a) Dynaamisten yhtenäismarkkinoiden saavuttamista ja ylläpitämistä olisi pidettävä yhtenä talous- ja rahaliiton asianmukaisen ja häiriöttömän toiminnan edellytyksistä.

(1 b) Talouden ohjausta ja hallintaa koskevan parannetun kehyksen olisi nojauduttava useisiin toisiinsa liittyviin ja keskenään johdonmukaisiin kestävää kasvua edistäviin toimintalinjoihin, joihin kuuluvat erityisesti unionin kasvu- ja työllisyysstrategia, eurooppalainen ohjausjakso talous- ja budjettipolitiikan yhteensovittamisen tehostamiseksi, tehokas kehys julkisen talouden liiallisen alijäämän estämiseksi ja korjaamiseksi (kasvu- ja vakaussopimus), vankka kehys makrotalouden epätasapainon estämiseksi ja korjaamiseksi sekä tehostettu rahoitusmarkkinoiden sääntely ja valvonta.

(2) Talous- ja rahaliiton ensimmäisen kymmenvuotiskauden toiminnasta olisi otettava oppia ja unionissa olisi parannettava etenkin talouden ohjausta ja hallintaa, jonka on perustuttava jäsenvaltioiden voimakkaampaan sitoutumiseen .

(2 a) Talouden ohjausta ja hallintaa lujitettaessa on varmistettava Euroopan parlamentin ja kansallisten parlamenttien entistä tiiviimpi ja oikea-aikaisempi osallistuminen. Euroopan parlamentin asiasta vastaava valiokunta voi tarjota jäsenvaltiolle, jota koskee tämän asetuksen 7 artiklan 2 kohdan, 8 artiklan 2 kohdan tai 10 artiklan 4 kohdan mukaisesti annettu neuvosto suositus tai päätös, tilaisuuden osallistua näkemystenvaihtoon.

(2 b) Komissiolla olisi oltava vahvempi rooli tehostetussa valvontamenettelyssä jäsenvaltiokohtaisten arviointien, seurannan, valvontakäyntien, suositusten ja varoitusten suhteen.

(3) Jäsenvaltioiden talouspolitiikkojen valvontaa olisi erityisesti laajennettava niin, että se sisältää paitsi julkisen talouden valvonnan myös yksityiskohtaisemman ja virallisemman kehyksen , jotta ehkäistäisiin ennalta liiallista makrotalouden epätasapainoa ja autettaisiin asianomaisia jäsenvaltioita laatimaan korjaussuunnitelmat ennen kuin erot vakiintuvat. Talouden valvontakehystä olisi laajennettava rinnakkain julkisen talouden valvonnan syventämisen kanssa.

(4) Tällaiseen epätasapainoon puuttumiseksi tarvitaan lainsäädännössä vahvistettua yksityiskohtaista menettelyä.

(5) Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä "SEUT-sopimus", 121 artiklan 3 ja 4 kohdassa tarkoitettua monenvälistä valvontaa on tarkoituksenmukaista täydentää erityisillä säännöillä, jotka koskevat makrotalouden epätasapainon havaitsemista sekä liiallisen makrotalouden epätasapainon ennalta ehkäisemistä ja korjaamista unionissa, ja nämä olisi sovitettava yhteen vuotuisen monenvälisen valvontajakson kanssa. .

(6) Tämän menettelyn tueksi olisi perustettava varoitusmekanismi , jotta syntymässä oleva makrotalouden epätasapaino havaittaisiin varhaisessa vaiheessa. Sen olisi perustuttava ohjeellisia kynnysarvoja sisältävän ohjeellisen ja avoimen tulostaulun käyttöön yhdistettynä talousteoreettiseen arviointiin. Arvioinnissa olisi otettava huomioon muun muassa nimellinen ja todellinen lähentyminen euroalueella ja sen ulkopuolella.

(6 a) Komission olisi laadittava tulostaulu ja määritettävä makrotalous- ja rahoitusmarkkinaindikaattorit jäsenvaltioille tiiviissä yhteistyössä neuvoston ja Euroopan parlamentin kanssa. Indikaattorit ja kynnysarvot olisi vahvistettava ja niitä olisi mukautettava tarvittaessa, jotta voidaan mukautua makrotalouden epätasapainon muuttuvaan luonteeseen ja muun muassa siihen, miten makrotalouden vakauteen kohdistuvat uhkakuvat muuttuvat tai asianmukaisten tilastojen saatavuus paranee. Komission olisi esitettävä neuvoston ja Euroopan parlamentin asiasta vastaavien valiokuntien kommentoitavaksi ehdotuksia suunnitelmista vahvistaa ja mukauttaa indikaattoreita ja kynnysarvoja. Komission olisi annettava neuvostolle ja Euroopan parlamentille tieto indikaattoreihin ja kynnysarvoihin tehdyistä muutoksista ja kerrottava perusteensa muutosten tekemiselle.

(7) Jotta tulostaulu voisi olla toimiva varoitusmekanismin osa, sen olisi sisällettävä rajallinen määrä talous- ja rahoitustilannetta kuvaavia sekä rakenteellisia indikaattoreita, jotka ovat makrotalouden epätasapainon havaitsemisen kannalta merkityksellisiä, sekä niitä vastaavat ohjeelliset kynnysarvot. Indikaattoreita ja kynnysarvoja mukautetaan tarvittaessa, jotta voidaan mukautua makrotalouden epätasapainon muuttuvaan luonteeseen ja muun muassa siihen, miten makrotalouden vakauteen kohdistuvat uhkakuvat muuttuvat tai asianmukaisten tilastojen saatavuus paranee. Indikaattoreita ei tule pitää talouspolitiikan päämäärinä vaan välineinä, joiden avulla otetaan huomioon makrotalouden epätasapainon muuttuva luonne Euroopan unionissa.

(7 a) Tulostaulua kehitettäessä on myös otettava asianmukaisesti huomioon heterogeeniset taloudelliset olosuhteet, kuten kiinnikuromisvaikutukset.

(8) Yhden tai useamman ohjeellisen kynnysarvon ylittyminen ei välttämättä merkitse sitä, että on syntymässä makrotalouden epätasapaino, sillä talouspoliittisessa päätöksenteossa olisi otettava huomioon makrotalouden eri muuttujien väliset kytkökset. Tulostaulusta ei pidä tehdä mekaanisia päätelmiä: talousteoreettisessa arvioinnissa olisi varmistettava, että kaikki tiedot – riippumatta siitä, perustuvatko ne tulostauluun – otetaan huomioon ja sisällytetään kattavaan analyysiin.

(9) Komission olisi monenvälisen valvontamenettelyn ja varoitusmekanismin avulla tai jos taloudessa havaitaan sellaista ennakoimatonta, merkittävää kehitystä, joka edellyttää kiireellistä analyysia tämän asetuksen soveltamiseksi, määritettävä jäsenvaltiot, joita on tarkasteltava perusteellisesti. Perusteellisessa tarkastelussa ei pidä olettaa makrotalouden epätasapainoa olevan, vaan siinä olisi analysoitava yksityiskohtaisesti epätasapainon lähteitä tarkastelun kohteena olevassa jäsenvaltiossa ottaen asianmukaisesti huomioon maakohtaiset taloudelliset toimintaedellytykset ja olosuhteet ja käyttäen laajempaa joukkoa analyyttisiä välineitä, indikaattoreita ja kvalitatiivista maakohtaista tietoa . Komissio laatii perusteellisen tarkastelun yhteistyössä jäsenvaltion kanssa sen varmistamiseksi, että komission käytettävissä olevat tiedot ovat mahdollisimman täydellisiä ja oikeita. Lisäksi komission olisi otettava asianmukaisesti huomioon mahdolliset muut tiedot, jotka ovat kyseisen jäsenvaltion mielestä merkityksellisiä ja jotka jäsenvaltio on esittänyt komissiolle ja neuvostolle. Perusteellisesta tarkastelusta olisi keskusteltava neuvostossa ja euroa rahayksikkönään käyttävien jäsenvaltioiden muodostamassa euroryhmässä. Perusteellisessa tarkastelussa on tarvittaessa otettava huomioon tarkastelun kohteena oleville jäsenvaltioille osoitetut SEUT-sopimuksen 121, 126 ja 148 artiklan ja tämän asetuksen 6, 7, 8 ja 10 artiklan mukaiset neuvoston suositukset tai kehotukset sekä tarkastelun kohteena olevan jäsenvaltion kansallisten uudistusohjelmien mukaiset toimintapoliittiset tavoitteet ja indikaattoreita ja menetelmiä koskevat parhaat kansainväliset käytännöt. Jos komissio päättää suorittaa perusteellisen tarkastelun sellaisen taloudessa tapahtuneen ennakoimattoman, merkittävän kehityksen johdosta, joka edellyttää kiireellistä analyysia, sen olisi ilmoitettava siitä asianomaisille jäsenvaltioille.

(10) Haitallisen makrotalouden epätasapainon seurannassa ja korjaamisessa noudatettava menettely, jossa on sekä ennalta ehkäiseviä että korjaavia osatekijöitä, edellyttää tehokkaampien valvontavälineiden kehittämistä monenvälisessä valvontamenettelyssä käytettyjen välineiden perusteella. Tähän voi sisältyä komission jäsenvaltioihin tekemien tai komission ja Euroopan keskuspankin yhdessä euroa rahayksikkönään käyttäviin tai ERM II -valuuttakurssimekanismiin osallistuviin jäsenvaltioihin tekemien tehostettujen valvontakäyntien ja jäsenvaltioiden raportoinnin lisääminen, jos jäsenvaltio joutuu vakavaan epätasapainoon, mukaan lukien epätasapaino, joka vaarantaa talous- ja rahaliiton moitteettoman toiminnan. Työmarkkinaosapuolet ja muut kansalliset sidosryhmät olisi tarvittaessa otettava mukaan vuoropuheluun.

(11) Epätasapainoa arvioitaessa olisi otettava huomioon sen vakavuus ▐ ja sen mahdolliset kielteiset taloudelliset ja rahoitusmarkkinoiden heijastusvaikutukset , jotka pahentavat EU:n talouden haavoittuvuutta ja uhkaavat rahaliiton moitteetonta toimintaa . Kaikissa jäsenvaltioissa, erityisesti euroalueella, on toteutettava toimia, joilla puututaan makrotalouden epätasapainoon ja kilpailukyvyssä ilmeneviin eroihin. Toimintapoliittiset haasteet saattavat kuitenkin erota merkittävästi luonteeltaan, merkitykseltään ja kiireellisyydeltään asianomaisista jäsenvaltioista riippuen. Kun otetaan huomioon haavoittuvuus ja vaaditun sopeuttamisen suuruusluokka, politiikkatoimia tarvitaan erityisen kiireellisesti jäsenvaltioissa, joissa on jatkuvasti suuria vaihtotaseen alijäämiä ja huomattavaa kilpailukyvyn menetystä. Myös sellaisten jäsenvaltioiden toimintapolitiikassa, joille kertyy suuria vaihtotaseen ylijäämiä, olisi määriteltävä ja pantava täytäntöön rakenneuudistuksia, jotka edistävät niiden kotimaisen kysynnän ja kasvupotentiaalin voimistamista.

(11 a) Arvioinnissa olisi myös tarkasteltava asianomaisen jäsenvaltion taloudellista sopeutumiskykyä ja edistymistä tämän asetuksen mukaisesti annettujen aiempien suositusten sekä sellaisten muiden suositusten noudattamisessa, jotka on annettu Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 121 artiklan mukaisesti osana monenvälistä valvontaa ja erityisesti jäsenvaltioiden ja unionin talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen yhteydessä.

(12) Jos havaitaan makrotalouden epätasapainon olemassaolo, kyseiselle jäsenvaltiolle olisi annettava , tarvittaessa asiaankuuluvien komiteoiden myötävaikutuksella, suosituksia, joissa annetaan tarkoituksenmukaisia vastatoimia koskevaa ohjeistusta. Epätasapainoa koskevien kyseisen jäsenvaltion vastatoimien olisi oltava oikea-aikaisia, ja niihin olisi sisällyttävä kaikkia viranomaisten käytettävissä olevia politiikkavälineitä. Asiaankuuluvat kansalliset sidosryhmät, myös työmarkkinaosapuolet, olisi tarvittaessa otettava mukaan SEUT-sopimuksen määräysten ja kansallisten lakisääteisten ja poliittisten järjestelyjen mukaisesti. Vastatoimet olisi räätälöitävä kyseisen jäsenvaltion erityisympäristöön ja -tilanteeseen, ja niiden olisi katettava tärkeimmät talouspolitiikan alat, joihin voivat sisältyä muun muassa finanssi- ja palkkapolitiikka, työmarkkinat, tuote- ja palvelumarkkinat sekä finanssialan sääntely. ERM II -sopimusten mukaiset sitoumukset on otettava huomioon.

(13) Euroopan järjestelmäriskikomitean jäsenvaltioille tai unionille antamat varoitukset ja suositukset koskevat makrotalouteen ja rahoitusmarkkinoihin liittyviä riskejä. Myös niiden osalta pitäisi olla perusteltua toteuttaa tarvittaessa komission suorittamia jatkotoimia epätasapainon seurannan yhteydessä. Euroopan järjestelmäriskikomitean riippumattomuutta ja luottamuksellista menettelyä olisi noudatettava tiukasti.

(14) Jos saadaan viitteitä vakavasta epätasapainosta, mukaan lukien epätasapaino, joka vaarantaa talous- ja rahaliiton moitteettoman toiminnan, olisi käynnistettävä liiallista epätasapainoa koskeva menettely, jonka yhteydessä voidaan antaa suosituksia jäsenvaltiolle, harjoittaa tiukempaa valvontaa ja seurantaa sekä turvautua mahdollisuuteen toteuttaa asetuksen (EU) N:o […/…] (3) mukaisia täytäntöönpanotoimia niiden jäsenvaltioiden osalta, joiden rahayksikkö on euro ja jotka jättävät korjaavat toimet toistuvasti toteuttamatta.

(15) Jäsenvaltioiden, joihin sovelletaan liiallista epätasapainoa koskevaa menettelyä, olisi laadittava korjaussuunnitelma, jossa vahvistetaan neuvoston suositusten täytäntöön panemiseksi suunnitellut toimet yksityiskohtaisesti. Korjaussuunnitelmaan olisi sisällyttävä aikataulu hahmoteltujen toimenpiteiden toteuttamiseksi. Neuvoston olisi hyväksyttävä korjaussuunnitelma antamalla suositus . Suositus olisi toimitettava Euroopan parlamentille.

(15 a) Neuvostolle olisi siirrettävä valta antaa yksittäisiä päätöksiä, joissa todetaan, että korjaussuunnitelman yhteydessä annettuja neuvoston suosituksia korjaaviksi toimiksi ei ole toteutettu. Kyseiset yksittäiset päätökset ovat osa SEUT-sopimuksen 121 artiklan 1 kohdan mukaista jäsenvaltioiden talouspolitiikkojen yhteensovittamista neuvostossa ja niiden suositusten erottamaton jatkotoimi, jotka neuvosto antaa SEUT-sopimuksen 121 artiklan 4 kohdan mukaisesti korjaussuunnitelman yhteydessä.

(16) Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tavoitetta eli makrotalouden epätasapainon havaitsemista ja ennalta ehkäisemistä koskevan kehyksen laatimista, sillä jäsenvaltioiden välillä on läheiset kaupalliset ja rahoitukselliset kytkökset ja kansallisella talouspolitiikalla on heijastusvaikutuksia koko unioniin ja euroalueeseen. Koska tämä tavoite voidaan saavuttaa paremmin unionin tasolla, unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen näiden tavoitteiden saavuttamiseksi.

(16 a) Kun neuvosto ja komissio soveltavat tätä asetusta, niiden olisi täysin kunnioitettava kansallisten parlamenttien ja työmarkkinaosapuolten asemaa ja otettava huomioon kansallisten järjestelmien, esimerkiksi palkanmuodostusjärjestelmien erot.

(16 b) Jos neuvosto katsoo, että jäsenvaltiossa ei ole enää liiallista epätasapainoa, liiallista epätasapainoa koskeva menettely päätetään sen jälkeen, kun neuvosto on komission suosituksesta kumonnut 7, 8 ja 10 artiklan mukaisesti annetut suositukset. Tämä perustuu kattavaan komission analyysiin, joka osoittaa, että jäsenvaltio on toiminut neuvoston suositusten mukaisesti ja että sen suosituksen, jolla liiallista epätasapainoa koskeva menettely aloitettiin, perusteena olevia syitä ja niihin liittyviä riskejä, jotka siinä määritettiin, ei enää ole, muun muassa ottaen huomioon makrotalouden kehityksen, näkymät ja heijastusvaikutukset. Liiallista epätasapainoa koskevan menettelyn päättämisestä olisi annettava julkilausuma,

OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:

I LUKU

Kohde ja määritelmät

1 artikla

Kohde

1. Tässä asetuksessa vahvistetaan yksityiskohtaiset säännöt, jotka koskevat makrotalouden epätasapainon havaitsemista sekä liiallisen makrotalouden epätasapainon ennalta ehkäisemistä ja korjaamista unionissa.

1 a. Tätä asetusta sovelletaan julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja koordinoinnin tehostamisesta annetussa asetuksessa (EU) N:o […/…] vahvistetun talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson (jäljempänä "EU-ohjausjakso") yhteydessä.

1 b. Tätä asetusta sovellettaessa noudatetaan täysin SEUT-sopimuksen 152 artiklan määräyksiä, ja tämän asetuksen mukaisesti annetuissa suosituksissa noudatetaan kansallisia käytäntöjä ja palkanmuodostusinstituutioita. Asetuksessa otetaan huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan 28 artikla, joten se ei vaikuta oikeuteen neuvotella, tehdä ja panna täytäntöön työehtosopimuksia eikä oikeuteen ryhtyä työtaistelutoimenpiteisiin kansallista lainsäädäntöä ja käytäntöjä noudattaen.

2 artikla

Määritelmät

Tässä asetuksessa sovelletaan seuraavia määritelmiä:

a) ‧epätasapaino‧ tarkoittaa mitä tahansa sellaiseen makrotalouden kehitykseen johtavaa suuntausta , joka vaikuttaa tai voi vaikuttaa kielteisesti jäsenvaltion talouden, talous- ja rahaliiton tai koko unionin moitteettomaan toimintaan;

b) ‧liiallinen epätasapaino‧ tarkoittaa vakavaa epätasapainoa, mukaan luettuna epätasapaino, joka vaarantaa tai uhkaa vaarantaa talous- ja rahaliiton moitteettoman toiminnan.

II LUKU

Epätasapainon havaitseminen

3 artikla

Tulostaulu

1. Tulostaulua ja sen indikaattoreita käytetään helpottamaan epätasapainon varhaista havaitsemista ja seurantaa.

2. Tulostaulu muodostuu pienestä määrästä keskeisiä, käytännöllisiä, yksinkertaisia, mitattavissa ja käytettävissä olevia, jäsenvaltioita koskevia makrotalous- ja rahoitusmarkkinaindikaattoreita . Sen avulla on mahdollista havaita varhaisessa vaiheessa sekä lyhyellä aikavälillä ilmaantuva makrotalouden epätasapaino että rakenteellisista ja pitkän aikavälin suuntauksista johtuva epätasapaino.

2 a. Tulostaulussa on oltava muun muassa indikaattoreita, jotka ovat hyödyksi pyrittäessä varhaisessa vaiheessa havaitsemaan

a) sisäinen epätasapaino, myös yksityisestä ja julkisesta velkaantumisesta, varallisuus- ja rahoitusmarkkinoiden kehityksestä kiinteistöala mukaan lukien, yksityisen sektorin luottovirroista sekä työttömyysasteen kehityksestä johtuva epätasapaino;

b) ulkoinen epätasapaino, myös jäsenvaltioiden vaihtotaseen rakenteen ja nettosijoitusten määrän sekä reaalisten efektiivisten valuuttakurssien ja vientimarkkinaosuuksien kehityksestä, hinta- ja kustannuskehityksen sekä muun kilpailukyvyn kuin hintakilpailukyvyn muutoksista johtuva epätasapaino, ottaen huomioon tuottavuuden eri osatekijät.

2 b. Kun komissio tekee tulostaulusta talouspoliittisia päätelmiä varoitusmekanismia varten, se seuraa tarkkaan reaalitalouden kehitystä, muun muassa talouskasvua, työllisyyden ja työttömyysasteen kehitystä, nimellistä ja todellista lähentymistä euroalueella ja sen ulkopuolella, tuottavuuden kehitystä ja sitä edistäviä tekijöitä, kuten tutkimus- ja kehitystoimintaa ja ulkomaisia/kotimaisia investointeja sekä eri teollisuusalojen, kuten energia-alan, kehitystä, joka vaikuttaa bruttokansantuotteeseen ja vaihtotaseeseen.

Tulostaulu sisältää myös näille indikaattoreille varoituksena toimivat kynnysarvojen ohjeelliset rajat. Valittujen indikaattoreiden ja kynnysarvojen on osaltaan edistettävä EU:n kilpailukykyä.

Indikaattorit käsittävän tulostaulun ja etenkin varoituskynnysten on aina tarvittaessa oltava symmetrisiä, ja ne on eriytettävä euroalueeseen kuuluvien ja kuulumattomien jäsenvaltioiden osalta, jos rahaliiton erityispiirteet ja asiaankuuluvat taloudelliset olosuhteet antavat siihen aihetta. Tulostaulua kehitettäessä on myös otettava asianmukaisesti huomioon heterogeeniset taloudelliset olosuhteet, kuten kiinnikuromisvaikutukset.

2 c. Euroopan järjestelmäriskikomitean työ on otettava asianmukaisella tavalla huomioon, kun laaditaan rahoitusmarkkinoiden vakauteen liittyviä indikaattoreita. Komissio pyytää Euroopan järjestelmäriskikomitealta näkemyksiä ehdotuksista rahoitusmarkkinoiden vakauden kannalta merkityksellisiksi indikaattoreiksi.

3. Luettelo tulostauluun sisällytettävistä indikaattoreista ja kynnysarvoista julkistetaan.

4. ▐ Tulostaulun tarkoituksenmukaisuutta, mukaan luettuina indikaattorien koostumus, vahvistetut kynnysarvot ja käytetyt menetelmät, arvioidaan säännöllisesti ja sitä mukautetaan tai muutetaan tarvittaessa ▐. Sovellettuihin menetelmiin ja tulostaulun koostumukseen tehtävät muutokset julkistetaan.

4 a. Tulostauluun sisältyvien indikaattoreiden arvot päivitetään vähintään kerran vuodessa.

4 artikla

Varoitusmekanismi

1. Varoitusmekanismi on suunniteltu helpottamaan epätasapainon varhaista havaitsemista ja seurantaa. Komissio laatii vuosikertomuksen, joka sisältää tulostauluun perustuvan kvalitatiivisen talous- ja rahoitustilannetta koskevan arvion ja joukon indikaattoreita, joita on verrattu ohjeellisiin kynnysarvoihin. Tulostaulun indikaattoreiden arvot sisältävä kertomus julkistetaan.

2. Komission kertomus sisältää indikaattorien kehitystä selkeyttävän talous- ja rahoitustilanteen arvioinnin , ja siinä hyödynnetään tarvittaessa ▐ muita talous- ja rahoitustilannetta kuvaavia indikaattoreita epätasapainon kehittymisen arvioinnissa . Tulostaulun indikaattoreista ei pidä tehdä mekaanisia päätelmiä. Arvioinnissa on otettava huomioon epätasapainon kehitys unionissa ja euroalueella. Kertomuksessa myös todetaan, tarkoittaako kynnysarvojen ▐ ylittyminen yhdessä tai useammassa jäsenvaltiossa sitä, että epätasapaino on kenties kehittymässä. Sellaisten jäsenvaltioiden arviointi, joissa on suuria vaihtotaseen alijäämiä, saattaa erota sellaisten jäsenvaltioiden arvioinnista, joille kertyy suuria vaihtotaseen ylijäämiä.

3. Kertomuksessa on nimettävä jäsenvaltiot, joissa komission mukaan saattaa olla epätasapaino tai sen uhka .

3 a. Kertomus toimitetaan hyvissä ajoin Euroopan parlamentille, neuvostolle sekä Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle.

4. Osana SEUT-sopimuksen 121 artiklan 3 kohdan mukaista monenvälistä valvontamenettelyä neuvosto keskustelee komission kertomuksesta ja tekee siitä kokonaisarvion . Euroryhmä keskustelee kertomuksesta siltä osin kuin se liittyy ▐ jäsenvaltioihin, joiden rahayksikkö on euro.

5 artikla

Perusteellinen tarkastelu

1. Komissio laatii 3 artiklan 4 kohdassa tarkoitetut neuvoston ja euroryhmän keskustelut asianmukaisesti huomioon ottaen , tai jos taloudessa on tapahtunut sellaista ennakoimatonta, merkittävää kehitystä, joka edellyttää kiireellistä analyysia tämän asetuksen soveltamiseksi, perusteellisen tarkastelun kustakin jäsenvaltiosta, jossa komission mukaan saattaa olla epätasapaino tai sen uhka. ▐.

Perusteellisen tarkastelun on perustuttava maakohtaisten olosuhteiden, muun muassa jäsenvaltioiden erilaisen alkuaseman, yksityiskohtaiseen analyysiin; siinä on tarkasteltava laajaa taloudellisten muuttujien valikoimaa ja käytettävä analyyttisiä välineitä ja kvalitatiivista maakohtaista tietoa. Siinä on otettava huomioon työmarkkinasuhteisiin ja työmarkkinaosapuolten vuoropuheluun liittyvät kansalliset erityispiirteet.

Lisäksi komissio ottaa asianmukaisesti huomioon mahdolliset muut tiedot, jotka ovat kyseisen jäsenvaltion mielestä merkityksellisiä ja jotka jäsenvaltio on esittänyt.

Tarkastelun rinnalla on toteutettava valvontakäyntejä kyseiseen jäsenvaltioon 11 e artiklan mukaisesti.

2. Perusteellisessa tarkastelussa on arvioitava, onko kyseisessä jäsenvaltiossa epätasapaino ja onko tämä epätasapaino liiallinen. Siinä selvitetään havaitun epätasapainon syy ottaen huomioon taustalla oleva vallitseva taloudellinen tilanne, mukaan lukien kaupan ja rahoitusalan vahvat kytkökset jäsenvaltioiden välillä ja kansallisten talouspolitiikkojen heijastusvaikutukset. Tarkastelussa analysoidaan merkittäviä kehityssuuntia, jotka liittyvät unionin kasvu- ja työllisyysstrategiaan. Siinä huomioidaan myös unionin ja koko euroalueen talouskehityksen merkityksellisyys. Siinä otetaan huomioon erityisesti seuraavat seikat:

a) tapauksen mukaan SEUT-sopimuksen 121, 126 ja 148 artiklan ja tämän asetuksen 6, 7, 8 ja 10 artiklan mukaiset tarkastelun kohteena oleville jäsenvaltioille osoitetut neuvoston suositukset tai kehotukset;

b) tarkastelun kohteena olevan jäsenvaltion politiikkatavoitteet, sellaisina kuin ne ilmenevät kansallisista uudistusohjelmista ja tarvittaessa vakaus- tai lähentymisohjelmasta ;

c) ▐ Euroopan järjestelmäriskikomitean varoitukset tai suositukset järjestelmäriskeistä, jotka pyritään korjaamaan tai jotka koskevat tarkastelun kohteena olevaa jäsenvaltiota . Asiassa on noudatettava Euroopan järjestelmäriskikomitean luottamuksellisuutta koskevia sääntöjä.

2 a. Perusteellinen tarkastelu julkistetaan. Komissio tiedottaa neuvostolle ja Euroopan parlamentille perusteellisen tarkastelun tuloksista.

6 artikla

Ennalta ehkäisevät toimet

1. Jos komissio katsoo tämän asetuksen 5 artiklassa tarkoitetun perusteellisen tarkastelun perusteella, että jäsenvaltiossa on epätasapaino, se ilmoittaa asiasta neuvostolle ja euroryhmälle sekä Euroopan parlamentille . Neuvosto voi komission suosituksesta antaa kyseiselle jäsenvaltiolle tarpeelliset suositukset SEUT-sopimuksen 121 artiklan 2 kohdassa määrättyä menettelyä noudattaen.

2. Neuvosto antaa suosituksestaan tiedon Euroopan parlamentille. Neuvoston suositus julkistetaan.

2 a. Neuvoston ja komission suosituksissa noudatetaan täysin SEUT-sopimuksen 152 artiklaa ja otetaan huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan 28 artikla.

3. Neuvosto tarkastelee suositusta vuosittain EU-ohjausjakson yhteydessä ja voi tarvittaessa mukauttaa sitä 1 kohdan mukaisesti.

III LUKU

Liiallista epätasapainoa koskeva menettely

7 artikla

Liiallista epätasapainoa koskevan menettelyn käynnistäminen

1. Jos komissio katsoo 5 artiklassa tarkoitetun perusteellisen tarkastelun tehtyään, että kyseisessä jäsenvaltiossa on liiallinen epätasapaino, se ilmoittaa asiasta neuvostolle ja euroryhmälle sekä Euroopan parlamentille .

Komissio ilmoittaa asiasta myös asiaankuuluville Euroopan valvontaviranomaisille ja Euroopan järjestelmäriskikomitealle, jota kehotetaan ryhtymään tarpeellisina pitämiinsä toimiin.

2. Neuvosto voi komission suosituksesta antaa SEUT-sopimuksen 121 artiklan 4 kohdan mukaisen suosituksen, jossa todetaan liiallisen epätasapainon olemassaolo ja suositellaan kyseiselle jäsenvaltiolle, että se toteuttaisi korjaavia toimia.

Suosituksessa esitetään epätasapainon luonne ja vaikutukset ja määritetään joukko politiikkasuosituksia, joita on noudatettava, sekä määräaika, jonka kuluessa kyseisen jäsenvaltion on toimitettava korjaussuunnitelma . Neuvosto voi julkistaa suosituksensa SEUT-sopimuksen 121 artiklan 4 kohdan mukaisesti.

8 artikla

Korjaussuunnitelma

1. Jäsenvaltion, jonka osalta on käynnistetty liiallista epätasapainoa koskeva menettely, on toimitettava neuvostolle ja komissiolle ▐ 7 artiklan mukaisessa suosituksessa määritellyssä määräajassa korjaussuunnitelma, joka perustuu kyseiseen suositukseen . Korjaussuunnitelmassa on esitettävä erityiset ▐ politiikkatoimet, jotka kyseinen jäsenvaltio on toteuttanut tai jotka se aikoo toteuttaa, ja niiden toteuttamisaikataulu. Korjaussuunnitelmassa on otettava huomioon kyseisten politiikkatoimien taloudelliset ja sosiaaliset vaikutukset, ja sen on oltava talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen ja työllisyyspolitiikan suuntaviivojen mukainen.

2. Neuvosto arvioi korjaussuunnitelman kahden kuukauden kuluessa sen esittämisestä komission kertomuksen perusteella. Jos suunnitelmaa pidetään riittävänä, neuvosto hyväksyy sen komission suosituksesta antamalla suosituksen, jossa luetellaan vaaditut yksittäiset toimet ja määräajat niiden toteuttamiselle, sekä vahvistaa valvonta-aikataulun ottaen asianmukaisesti huomioon välityskanavat ja sen, että korjaavan toimen hyväksymisen ja epätasapainon varsinaisen korjaantumisen välillä saattaa kulua pitkä aika .

2 a. Jos korjaussuunnitelmassa mainittuja toteutettuja tai suunniteltuja toimia tai niiden toteutusaikataulua pidetään riittämättöminä, neuvosto antaa komission suosituksesta jäsenvaltiolle suosituksen toimittaa uusi korjaussuunnitelma yleensä kahden kuukauden kuluessa. Uutta korjaussuunnitelmaa tarkastellaan tässä artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen.

3. Korjaussuunnitelma, komission kertomus ja 2 ja 2 a kohdassa tarkoitettu neuvoston suositus julkistetaan.

9 artikla

Korjaavien toimien seuranta

1. Komissio seuraa 8 artiklan 2 kohdan mukaisesti annetun suosituksen täytäntöönpanoa . Jäsenvaltion on tätä varten esitettävä neuvostolle ja komissiolle säännöllisin väliajoin edistymistä koskeva selvitys, jonka esittämistiheys vahvistetaan 8 artiklan 2 kohdassa tarkoitetussa neuvoston suosituksessa.

2. Neuvosto julkistaa jäsenvaltioiden edistymistä koskevat selvitykset.

3. Komissio voi tehdä tehostettuja valvontakäyntejä kyseiseen jäsenvaltioon korjaussuunnitelman toteutuksen seuraamiseksi , ja se voi tehdä ne yhdessä Euroopan keskuspankin kanssa, kun valvontakäynti kohdistuu euroa rahayksikkönään käyttävään tai ERM II -valuuttakurssimekanismiin osallistuvaan jäsenvaltioon . Työmarkkinaosapuolet ja muut kansalliset sidosryhmät on tarvittaessa otettava mukaan vuoropuheluun.

4. Jos taloudellisessa tilanteessa tapahtuu merkittävä suuri muutos , neuvosto voi komission suosituksesta muuttaa 8 artiklan 2 kohdan mukaisia suosituksia samassa artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen. Kyseistä jäsenvaltiota on tarvittaessa pyydettävä toimittamaan tarkistettu korjaussuunnitelma, jota arvioidaan 8 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen.

10 artikla

Korjaavien toimien arviointi

1. Neuvosto arvioi komission kertomuksen perusteella ▐, onko asianomainen jäsenvaltio toteuttanut suositellut korjaavat toimet 8 artiklan 2 kohdan mukaisesti annettua suositusta noudattaen .

2. Komission kertomus julkistetaan.

3. Neuvosto suorittaa arviointinsa määräajassa, jonka neuvosto asettaa 8 artiklan 2 kohdan mukaisesti annetuissa suosituksissaan.

4. Jos neuvosto katsoo, ettei jäsenvaltio ole toteuttanut suositeltuja korjaavia toimia, se antaa komission suosituksesta päätöksen, jossa todetaan, että suositeltuja korjaavia toimia ei ole toteutettu, ja suosituksen, jossa asetetaan uudet määräajat korjaavien toimien toteuttamiselle . Tässä tapauksessa asiasta ilmoitetaan Eurooppa-neuvostolle, ja 9 artiklan 3 kohdassa tarkoitettujen valvontakäyntien päätelmät julkistetaan.

Neuvoston katsotaan hyväksyneen komission suosituksen sen seikan toteamisesta, että suositeltuja korjaavia toimia ei ole toteutettu, jollei se päätä määräenemmistöllä hylätä suositusta kymmenen päivän kuluessa siitä, kun komissio on sen antanut. Kyseinen jäsenvaltio voi pyytää, että neuvosto kutsutaan koolle äänestämään päätöksestä.

Euroopan parlamentti voi 11 e artiklan mukaisesti omasta aloitteestaan tai jäsenvaltion pyynnöstä kutsua neuvoston puheenjohtajan, komission ja tapauksen mukaan euroryhmän puheenjohtajan parlamentin asiasta vastaavaan valiokuntaan keskustelemaan päätöksestä, jossa todetaan, että suositeltuja korjaavia toimia ei ole toteutettu.

5. Jos neuvosto katsoo komission kertomuksen perusteella , että jäsenvaltio on toteuttanut suositellut korjaavat toimet, liiallista epätasapainoa koskevan menettelyn katsotaan olevan meneillään ja se jätetään lepäämään ja seurantaa jatketaan 8 artiklan 2 kohdan mukaisissa suosituksissa hyväksyttyä aikataulua noudattaen . Neuvosto julkistaa perustelunsa menettelyn jättämiselle lepäämään, millä tunnustetaan asianomaisen jäsenvaltion aloittamat korjaavat politiikkatoimet.

▐

11 artikla

Liiallista epätasapainoa koskevan menettelyn päättäminen

▐ Neuvosto kumoaa komission suosituksesta 7, 8 ja 10 artiklan mukaisesti annetut suositukset heti, kun se katsoo, että jäsenvaltiossa ei ole enää 7 artiklan 2 kohdassa tarkoitetussa suosituksessa esitettyä liiallista epätasapainoa , ja antaa julkilausuman, jossa tuo seikka todetaan .

11 a artikla

Neuvoston äänestys

Edellä 7–11 artiklassa tarkoitettuja toimenpiteitä sovellettaessa neuvosto tekee ratkaisunsa ottamatta lukuun kyseistä jäsenvaltiota edustavan neuvoston jäsenen ääntä.

11 b artikla

Valvontakäynnit

1. Komissio varmistaa pysyvän vuoropuhelun jäsenvaltioiden viranomaisten kanssa tämän asetuksen tavoitteiden mukaisesti. Tässä tarkoituksessa komissio tekee valvontakäyntejä jäsenvaltioihin arvioidakseen jäsenvaltion senhetkistä taloudellista tilannetta ja määrittääkseen mahdolliset riskit tai vaikeudet noudattaa tämän asetuksen tavoitteita.

2. Jäsenvaltioita, joista on annettu tämän asetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukainen suositus, jossa todetaan liiallisen epätasapainon olemassaolo, voidaan valvoa tehostetusti ja paikan päällä.

3. Kun valvontakäynti kohdistuu euroa rahayksikkönään käyttävään tai ERM II -valuuttakurssimekanismiin osallistuvaan jäsenvaltioon, komissio voi kutsua Euroopan keskuspankin edustajia osallistumaan valvontakäynteihin.

4. Komissio tekee neuvostolle selkoa 2 kohdassa tarkoitetun valvontakäynnin tuloksista ja voi tarvittaessa päättää julkistaa havaintonsa.

5. Edellä 2 kohdassa tarkoitettuja valvontakäyntejä järjestäessään komissio toimittaa alustavat havaintonsa asianomaisille jäsenvaltioille niiden kommentoitavaksi.

11 c artikla

Taloudellinen vuoropuhelu

1. Unionin toimielinten ja erityisesti Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission vuoropuhelun tehostamiseksi ja avoimuuden ja vastuuvelvollisuuden lisäämiseksi Euroopan parlamentin asiasta vastaava valiokunta voi kutsua neuvoston puheenjohtajan, komission ja tapauksen mukaan Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan tai euroryhmän puheenjohtajan valiokuntaan keskustelemaan

a) talouspolitiikan laajoja suuntaviivoja koskevista tiedoista, jotka neuvosto on toimittanut SEUT-sopimuksen 121 artiklan 2 kohdan mukaisesti;

b) yleisistä ohjeista, jotka komissio antaa jäsenvaltioille vuosittaisen valvontajakson alussa;

c) Eurooppa-neuvoston mahdollisesti antamista päätelmistä, jotka koskevat talouspolitiikan linjauksia EU-ohjausjakson yhteydessä;

d) tämän asetuksen mukaisesti suoritetun monenvälisen valvonnan tuloksista;

e) Eurooppa-neuvoston mahdollisesti antamista päätelmistä, jotka koskevat monenvälisen valvonnan linjauksia ja tuloksia;

f) monenvälisen valvonnan suorittamisen mahdollisesta arvioinnista EU-ohjausjakson päätteeksi;

g) tämän asetuksen 7 artiklan 2 kohdan, 8 artiklan 2 kohdan ja 10 artiklan 4 kohdan mukaisesti annetuista suosituksista.

2. Euroopan parlamentin asiasta vastaava valiokunta voi tarjota jäsenvaltiolle, jota koskee 7 artiklan 2 kohdan, 8 artiklan 2 kohdan tai 10 artiklan 4 kohdan mukaisesti annettu neuvosto suositus tai päätös, tilaisuuden osallistua näkemystenvaihtoon.

3. Komissio ja neuvosto tiedottavat säännöllisesti Euroopan parlamentille tämän asetuksen soveltamisen tuloksista.

11 d artikla

Uudelleentarkastelu

1. Komissio julkaisee kolmen vuoden kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta ja sen jälkeen joka viides vuosi kertomuksen tämän asetuksen soveltamisesta.

Kertomuksessa arvioidaan muun muassa

a) asetuksen tehokkuutta

b) edistymistä jäsenvaltioiden talouspolitiikan tiiviimmän yhteensovittamisen ja niiden taloudellisen suorituskyvyn jatkuvan lähentymisen turvaamisessa SEUT-sopimuksen mukaisesti.

2. Kertomukseen liitetään tarvittaessa ehdotus tämän asetuksen muuttamiseksi.

3. Kertomus toimitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

11 e artikla

Kertomus

Komissio julkaisee tämän jälkeen vuosittain kertomuksen tämän asetuksen soveltamisesta, muun muassa tulostaulun mukauttamisesta 4 artiklan mukaisesti, ja esittää sen neuvostolle ja Euroopan parlamentille EU-ohjausjakson yhteydessä.

IV LUKU

Loppusäännökset

12 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Euroopan parlamentin puolesta Puhemies Neuvoston puolesta Puheenjohtaja

(1) EUVL C 150, 20.5.2011, s. 1.

(2) EUVL C ….

(3) EUVL L […], […], s. […].