Erään viinialan nimityksen tuote-eritelmän vakiomuutoksen hyväksymistä koskevan tiedonannon julkaiseminen (komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 17 artiklan 2 ja 3 kohta)

(2019/C 427/03)

Tämä tiedonanto julkaistaan komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 (1) 17 artiklan 5 kohdan mukaisesti.

VAKIOMUUTOKSEN HYVÄKSYNNÄN TIEDOKSI ANTAMINEN

”Valsusa”

Viitenumero: PDO-IT-A1243-AM02

Tiedonannon päivämäärä: 24.9.2019

HYVÄKSYTYN MUUTOKSEN KUVAUS JA PERUSTELUT

1. Uudet lisätyt rypälelajikkeet (pääasialliset rypälelajikkeet ja rypälelajikkeiden yhdistelmät)

Kuvaus ja perustelut

a) Becuet- ja Baratuciat-lajikkeet on lisätty pääasiallisten viininvalmistuksessa käytettävien rypälelajikkeiden luetteloon. Perustelut: Becuet- ja Baratuciat-rypälelajikkeet, joita kasvatettiin aiemmin Valsusan tuotantoalueella, on pitkän testauksen jälkeen jälleen todettu viljelyyn soveltuviksi, ja niiden on vahvistettu soveltuvan Piemonten alueella tapahtuvaan viininviljelyyn. Niiden viljelyä on näin ollen päätetty edistää hyväksymällä ne Valsusa DOC -nimityksen piiriin. Vaikka kyseisiä lajikkeita tuotetaan vain hyvin pienellä alalla, alueen vuoristoisen pinnanmuodon takia niiden osuus tuotetuissa viineissä on kuitenkin huomattava. Muutos koskee tuote-eritelmän 1, 2, 4, 5 ja 6 artiklaa sekä yhtenäisen asiakirjan 1.7 kohtaa.

b) Becuet-lajike on lisätty Valsusa Rosso (punainen) -viinityypissä sallittujen rypälelajikkeiden yhdistelmään, johon tällä hetkellä kuuluvat Avanà-, Barbera-, Dolcetto- ja Neretta Cuneese -lajikkeet ja josta viinin on koostuttava 60-prosenttisesti. Perustelut: Kyseinen pääasialliseksi rypälelajikkeeksi lisättävä lajike (sitä on jo aiemmin voitu käyttää yhtenä Valsusa Rosso -viinityypin sallittuna lisälajikkeena, jonka osuus ei ole saanut ylittää 40:tä prosenttia) ja erityisesti sen laatuominaisuudet parantavat viinin rakennetta ja väriä sekä lisäävät sen soveltuvuutta vanhentamiseen. Muutos koskee tuote-eritelmän 2 artiklaa sekä yhtenäisen asiakirjan 1.7 kohtaa.

2. Viininvalmistusalue

Kuvaus ja perustelut

Tuote-eritelmässä luetellaan kunnat, joissa viiniä voidaan tuotantoaluetta koskevista säännöistä poiketen myös valmistaa.

Perustelut:

Tuote-eritelmän teksti muotoillaan uudelleen. Muutos ei vaikuta rajattuun alueeseen.

Tuote-eritelmässä ilmoitettiin jo aiemmin, että säännöistä poiketen viiniä voidaan valmistaa tuotantoalueen lisäksi myös Alta Valle di Susan, Bassa Valle di Susan ja Val Cenischian vuoristokuntien muodostamalla hallinnollisella alueella. Koska kyseiset vuoristokunnat on alueellisen lain nojalla lakkautettu ja korvattu uusilla Italian vuoristokuntien kansalliseen unioniin UNCEMiin (Unione Nazionale Comuni Comunità Enti Montani) kuuluvilla hallinnollisilla yksiköillä, rajatun alueen muodostavat kunnat on lueteltu alueen määrittämiseksi täsmällisesti ja yksiselitteisesti.

Muutos koskee tuote-eritelmän 5 artiklaa sekä yhtenäisen asiakirjan 1.9 (Lisäedellytykset) kohtaa.

3. Enimmäistuotokset

Kuvaus ja perustelut

Uusien, rypälelajikenimityksellä (Avanà, Becuet, Baratuciat) varustettujen viinityyppien enimmäistuotokseksi on vahvistettu 7 000 kilogrammaa hehtaaria kohden. Rosso Novello -viinityypin enimmäistuotosta koskeva kohta sen sijaan on poistettu, koska kyseinen viinityyppi on poistettu tuote-eritelmästä.

Muutos koskee tuote-eritelmän 4 artiklaa sekä yhtenäisen asiakirjan 1.5.2 kohtaa.

4. Viinin/Viinien kuvaus

Kuvaus ja perustelut

a) Tuote-eritelmään on lisätty kuvaus uusista viinityypeistä, joissa on maininta rypälelajikkeesta (Avanà, Becuet ja Baratuciat).

b) Rosso Novello -viinityyppi on poistettu.

Perustelut:

a) Muutos on tarpeellinen uusien, lajikemaininnalla varustettujen viinityyppien lisäämisen vuoksi.

b) Rosso Novello -viinin tuotanto on vuosien kuluessa muuttunut merkityksettömäksi vähentyneen kysynnän vuoksi, ja tuottajat ovat pyytäneet sen poistamista tuote-eritelmästä.

Muutos koskee tuote-eritelmän 1 ja 6 artiklaa sekä yhtenäisen asiakirjan 1.4 kohtaa.

5. Yhteys maantieteelliseen alueeseen

Kuvaus ja perustelut

Tämä kohta on laadittu uudelleen, ja siihen on lisätty yksityiskohtaisempia tietoja viiniluokasta. Tuote-eritelmään on lisätty viittauksia viinityyppeihin, joissa on maininta rypälelajikkeesta. Novello-viinityyppiä koskevat viittaukset on poistettu.

Muutos koskee tuote-eritelmän 8 artiklaa sekä yhtenäisen asiakirjan 1.8 kohtaa.

6. Muut tiedot – Perinteisen ”Novello”-nimen poistaminen

Kuvaus ja perustelut

Tuote-eritelmä ei enää koske Rosso Novello -viinityyppiä tai muita viinejä, joissa käytetään Novello-nimeä, koska tuottajat ovat päättäneet vastata muita, alueelle tyypillisempiä viinejä koskevaan kysyntään.

Muutos koskee yhtenäisen asiakirjan 1.3.2 b (Muut tiedot) kohtaa.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

1. Tuotteen nimi

Valsusa

2. Maantieteellisen merkinnän tyyppi

SAN – suojattu alkuperänimitys

3. Rypäletuotteiden luokat

1. Viini

4. Viinin/viinien kuvaus

Valsusa Rosso

Väri: rubiininpunaisen eri sävyt, toisinaan myös oranssin vivahteita

Tuoksu: voimakas, tunnusomainen, hedelmäinen

Maku: kuiva, tasapainoinen, hapokas, kohtalaisen tanniininen

Kokonaisalkoholipitoisuus vähintään: 11 %

Sokeriton uutos vähintään: 20 g/l

Kaikki analyyttiset parametrit, joita ei esitetä seuraavassa taulukossa, ovat kansallisessa ja EU:n lainsäädännössä asetettujen raja-arvojen mukaiset.

Yleiset analyyttiset ominaisuudet Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til.-%) Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til.-%) Vähimmäishappopitoisuus 5,0 g/l viinihappona ilmaistuna Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (milligrammaa/litra)

Valsusa Avanà

Väri: vaalean rubiininpunainen, toisinaan myös oranssin vivahteita

Tuoksu: hedelmäinen, toisinaan myös kasvien aromeja

Maku: kuiva, tasapainoinen, hapokas, kohtalaisen tanniininen

Kokonaisalkoholipitoisuus vähintään: 11 %

Sokeriton uutos vähintään: 21 g/l

Kaikki analyyttiset parametrit, joita ei esitetä seuraavassa taulukossa, ovat kansallisessa ja EU:n lainsäädännössä asetettujen raja-arvojen mukaiset.

Yleiset analyyttiset ominaisuudet Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til.-%) Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til.-%) Vähimmäishappopitoisuus 5 g/l viinihappona ilmaistuna Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (milligrammaa/litra)

Valsusa Becuet

Väri: voimakkaan rubiininpunainen, toisinaan myös violetin vivahteita

Tuoksu: voimakas, hedelmäinen, hienostunut

Maku: kuiva, tasapainoinen, maukas, toisinaan kohtalaisen tanniininen

Sokeriton uutos vähintään: 22 g/l

Kokonaisalkoholipitoisuus vähintään: 11 %

Kaikki analyyttiset parametrit, joita ei esitetä seuraavassa taulukossa, ovat kansallisessa ja EU:n lainsäädännössä asetettujen raja-arvojen mukaiset.

Yleiset analyyttiset ominaisuudet Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til.-%) Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til.-%) Vähimmäishappopitoisuus 5 g/l viinihappona ilmaistuna Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (milligrammaa/litra)

Valsusa Baratuciat

Väri: oljenkeltaisen eri sävyt, toisinaan myös vihertäviä vivahteita

Tuoksu: voimakas, kukkaisia ja hedelmäisiä vivahteita

Maku: tasapainoinen, maukas, toisinaan hapokas, kuiva

Kokonaisalkoholipitoisuus vähintään: 11 %

Sokeriton uutos vähintään: 19 g/l

Kaikki analyyttiset parametrit, joita ei esitetä seuraavassa taulukossa, ovat kansallisessa ja EU:n lainsäädännössä asetettujen raja-arvojen mukaiset.

Yleiset analyyttiset ominaisuudet Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til.-%) Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til.-%) Vähimmäishappopitoisuus 5 g/l viinihappona ilmaistuna Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (milligrammaa/litra)

5. Viininvalmistusmenetelmät

a. Olennaiset viininvalmistusmenetelmät

Ei ole

b. Enimmäistuotokset

Valsusa Rosso

9 000 kilogrammaa rypäleitä hehtaaria kohden

Valsusa, jossa mainitaan rypälelajike

7 000 kilogrammaa rypäleitä hehtaaria kohden

6. Rajattu maantieteellinen alue

SAN-nimityksen Valsusa saaneiden viinien tuotantoon käytettävien rypäleiden tuotantoalue käsittää seuraavien kuntien muodostaman hallinnollisen alueen kokonaisuudessaan Torinon maakunnassa: Almese, Borgone di Susa, Bruzolo, Bussoleno, Caprie, Chianocco, Chiomonte, Condove, Exilles, Giaglione, Gravere, Mattie, Meana di Susa, Mompantero, Rubiana, San Didero, San Giorio di Susa, Susa ja Villar Focchiardo.

7. Pääasiallinen rypälelajike / pääasialliset rypälelajikkeet

Baratuciat B.

Neretta Cuneese N.

Avanà N.

Barbera N.

Dolcetto N.

Becuet N.

8. Yhteyden/yhteyksien kuvaus

Valsusa DOC

Valsusa DOC -viinit tuotetaan Torinon maakuntaan kuuluvissa kunnissa, jotka ulottuvat Almesesta Exillesiin ja sijaitsevat kaikki Val di Susan laaksoon, josta myös viini saa nimensä. Piemonten länsiosassa sijaitsevassa, itä–länsi-suuntaan kulkevassa Val di Susan laaksossa vallitsee suotuisa mikroilmasto, ja se on suojassa kylmiltä pohjoistuulilta. Tämän vuoksi alueella (Orrido di Foreston luonnonsuojelualue) kasvaa eräitä Välimeren ilmastolle tyypillisiä kasveja.

Alue alkaa Almesesta ja ulottuu Dora Riparia -joen vasenta rantaa myötäillen aina Chiomonteen ja Exillesiin saakka. Siihen kuuluvat myös joen oikealla rannalla sijaitsevat Meana di Susan ja Graveren kunnat. Valtavat jäätiköt, jotka muovasivat laakson pohjaa ja rinteitä, peittivät Val di Susan laakson vuosisatojen ajan (135 000–10 000 vuotta sitten). Viiniköynnöksiä kasvatetaan näin ollen pääasiassa kasvualustoilla, joiden maaperä on nuori ja osittain metamorfinen sekä rakenteeltaan karkea ja joka sisältää keskinkertaisesti eloperäistä ainesta. Kasvualustat edellyttävät erityisten, vuosisatojen kuluessa kehitettyjen maanhoitotekniikoiden käyttöä. Viiniviljelmillä käytetään pääasiassa perinteistä tukisäleikköjärjestelmää, joka perustuu pystysuorien ja vaakasuorien puukehikoiden käyttöön, suhteellisen pieniin istutusväleihin (0,8–0,9 x 1,00–1,2 metriä) ja suureen istutustiheyteen (enemmän kuin 9 000 köynnöstä hehtaaria kohden).

Ympäristö sopii erityisen hyvin viininviljelyyn, koska vain 20 prosenttia vuotuisesta sademäärästä saadaan kesäaikaan. Tämä yhdessä alueen tuulisuuden ja runsaan auringonpaisteen kanssa luo ihanteelliset olosuhteet viininviljelylle jopa yli 850 metrin korkeudessa – tämä on ainutlaatuista Piemonten alueella. Kotoperäiset lajikkeet (Avanà, Becuet, Baratuciat) ovat näin ollen voineet kehittyä ja sopeutua hyvin paikalliseen ilmastoon. Ne ovat kehittäneet ominaispiirteitä, jotka heijastuvat viinin laatuominaisuuksiin. Novalesan benediktiiniluostari vaikutti merkittävästi viininviljelykäytäntöjen leviämiseen. Vuodelta 739 peräisin olevaan asiakirjaan, jossa luostarin perustaja, Provencen Abbo (Abbone di Provenza) nimitti luostarin testamentinsaajaksi, sisältyy luettelo omaisuudesta, johon kuuluu useita viiniviljelmiä käsittäviä alueita. Hieman tuoreempien, Val di Susan laakson ja erityisesti Chiomonten kunnan viininviljelyn historiasta kertovien todisteiden mukaan Avanà-lajiketta viljeltiin jo 1000-luvun vaihteessa historiallisella Ulzion hallintoalueella (prevostura), jossa yhä edelleen on viiniviljelmiä. Historiankirjojen mukaan viinitilat otettiin 1100-luvun lopulla haltuun paikallisilta maanomistajilta, eikä viinin kaupasta kannettu veroa. Samaan aikaan otettiin käyttöön ensimmäiset paikallisten viinien suojelemiseen pyrkivät toimenpiteet, kuten kielto tuoda markkinoille muilta alueilta peräisin olevia viinejä, paikallisen kaupan ja Ranskan kanssa harjoitetun kaupankäynnin vahvistamiseksi. Myös Provencen ja Lombardian yhdistävä Via Francigena vaikutti viininviljelyn kehittymiseen, koska reitin varrelle perustetut majatalot ja tavernat tarjosivat ainoastaan paikallista viiniä. Laakso muuttui 1500-luvulla sotatoimien näyttämöksi, ja paikallinen väestö joutui muuttamaan ja asettumaan korkeammalla vuoristossa sijaitseville alueille. Tämän vuoksi alettiin rakentaa myös kivimuureja, joilla tuettiin viiniviljelyyn käytettyjä terassiviljelmiä.

Valsusa DOC, viiniluokka 1

Kaikki Valsusa-viinityypit ovat hienostuneita ja aromaattisia, niiden alkoholipitoisuus on alhainen, mutta kuitenkin riittävä laadun säilyttämiseen. Nämä ominaisuudet ovat tyypillisiä vuoristosta peräisin olevalle viinille.

SAN-nimityksen Valsusa saaneet viinit tuotetaan viiniluokan 1 punaviineinä, myös viinityypit, joissa on maininta rypälelajikkeesta.

Valsusa Rosso -viinin (jossa ei ole mainintaa rypälelajikkeesta) valmistuksessa käytettävistä lajikkeista vähintään 60 prosenttia on oltava Piemonten alueen kotoperäisiä lajikkeita, kuten Barbera-, Dolcetto- ja Neretta Cuneese -lajikkeita, tai Val di Susan laakson kotoperäisiä lajikkeita, kuten Avanà- ja Becuet-lajikkeita. Yhdestä lajikkeesta valmistettavat viinityypit tuotetaan samoista rypälelajikkeista. Viinit ovat lasissa kauniin rubiininpunaisia, ja niissä on viinimäinen tuoksu, jossa on havaittavissa metsämarjojen ja villikirsikoiden vivahteita, jotka korostuvat tuotantoalueen itä–länsi-sijainnista johtuvien, alueelle tyypillisten, päivä- ja yölämpötiloissa esiintyvien huomattavien lämpötilavaihtelujen ansiosta. Joen vasemmalle (etelään suuntautuneelle) rannalle muodostuu näin ollen mikroilmasto, joka on ihanteellinen viininviljelylle. Sadekaudet sijoittuvat pääosin touko-kesäkuulle ja loka-marraskuulle. Alppien pohjoisrinteiltä alas laaksoon puhaltavat lämpimät Föhn-tuulet, jotka syntyvät ilmamassojen tiivistymisen seurauksena, ovat tavanomainen ilmiö alueella. Viinien kohtalainen hapokkuus tasapainottaa niiden vähäistä tanniinipitoisuutta. Vanhempien viinien maussa voi olla havaittavissa puun aromeja.

Baratuciàt-rypälelajikkeesta valmistetut valkoviinit ovat tasapainoisen hapokkaita, niiden maussa on havaittavissa rypälelajikkeelle tyypillisiä kukkaisaromeja ja huomattavista lämpötilavaihteluista johtuvaa raikkautta.

Viininviljely on aina ollut Chiomonten ja Giaglionen asukkaille merkittävä elinkeino Ranskaan ja läheiseen Torinon kaupunkiin suuntautuneen tiiviin kaupankäynnin ansiosta. On myös syytä korostaa viljelyolosuhteiden merkitystä erityisesti Avanà- ja Becuet-lajikkeiden kohdalla, jotka ovat aikojen kuluessa sopeutuneet Val di Susan laaksolle tyypilliseen mikroilmastoon. Viiniviljelmät sijaitsevat kivikkoisilla rinteillä, jotka toisinaan muodostavat tasankoja ja toisinaan terassiviljelmiä. Tästä syystä viininviljelyssä tai viininkorjuussa ei voida käyttää koneita. Viininviljely näissä olosuhteissa vaatikin lähes sankarillista sitkeyttä. Vaikka viininviljely tällä alueella liittyy geologisista ja kulttuuriin liittyvistä syistä perinteisiin, se edellyttää myös jatkuvaa uudistumista viljely- ja viininvalmistustekniikoihin liittyvien innovaatioiden takia.

9. Olennaiset lisäedellytykset (pakkaaminen, merkinnät, muut vaatimukset)

Viininvalmistusalue

Oikeudellinen kehys:

EU:n lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Tuotantoa rajatulla maantieteellisellä alueella koskeva poikkeus

Edellytyksen kuvaus:

Rajatun tuotantoalueen lisäksi viininvalmistus voi tapahtua seuraavista naapurikunnista muodostuvalla hallinnollisella alueella: Bardonecchia, Cesana Torinese, Claviere, Moncenisio, Ulzio, Salabertano, Salice d’Ulzio, Sauze di Cesana, Sestriere, Avigliana, Caselette, Novalesa, Chiusa di San Michele, Sant’Ambrogio, Sant’Antonino, Vaie, Venaus ja Villar Dora.

Linkki eritelmään

https://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/14378

(1) EUVL L 9, 11.1.2019, s. 2.