C 301/22

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta ”Euroopan unionin missiot”

(2022/C 301/05)

Esittelijä: Markku Markkula (FI, EPP), Uudenmaan maakuntahallituksen puheenjohtaja Viiteasiakirja: Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Euroopan unionin missiot COM(2021) 609 final

I. POLIITTISET SUOSITUKSET

EUROOPAN ALUEIDEN KOMITEA (AK)

1. suhtautuu myönteisesti EU:n missioihin, joissa on kyse komission koordinoidusta pyrkimyksestä koota yhteen tarvittavat resurssit eli rahoitusohjelmat, toimintapolitiikat ja säädökset sekä muut toimet julkisten ja yksityisten toimijoiden mobilisoimiseksi ja aktivoimiseksi, jotta saadaan aikaan todellisia ja pysyviä vaikutuksia uusien ratkaisujen ja lähestymistapojen käyttöönoton edistämiseksi yhteiskunnassa. AK painottaa, että tarvitaan osallistavaa lähestymistapaa, jossa EU:n missioiden sekä unionin laajuisen koheesiopolitiikan ja EU:n kaikkien muiden rahoitusvälineiden avulla pyritään edistämään alueellista yhteenkuuluvuutta ja saavuttamaan kestävän kehityksen tavoitteet.

2. korostaa ( 1 ) , että Euroopan unionin missiot ovat Euroopan tulevaisuutta käsittelevän konferenssin valossa uusi ja elintärkeä väline polttavien yhteiskunnallisten haasteiden ratkaisemiseksi ja todellinen testi EU:n vaikuttavuudelle ja uskottavuudelle. Niillä on oltava laaja legitimiteetti ja hyväksyntä. Kuten Euroopan komissio on korostanut, kunnilla ja alueilla sekä niiden kaikilla sidosryhmillä ja kansalaisilla on ratkaiseva rooli EU:n missioiden kunnianhimoisten tavoitteiden saavuttamisessa.

3. toistaa, että AK pitää EU:n missioita rohkeana askeleena yhteiskunnallisiin haasteisiin vastaamiseksi ja tukee niiden täytäntöönpanoa ( 2 ) , ja korostaa, että tarvitaan tehokas monitasoinen hallintojärjestelmä, jossa missiot kytketään paikallisiin ja alueellisiin kehitysstrategioihin, älykkään erikoistumisen strategioihin, covid-19-elpymistoimiin ja innovointirahoitukseen rakennerahastojen kautta.

4. kehottaa EU:n ja jäsenvaltioiden keskeisiä päättäjiä reagoimaan nopeasti ja päättäväisesti Ukrainan tilanteeseen myös EU:n missioiden, erityisesti kaupunkeja koskevan mission, käynnistämisen yhteydessä. NextGenerationEU-varoista ja muista julkisista lähteistä saatavan rahoituksen kriteerit on kohdistettava joustavasti siten, että osa kaupunkeja koskevan mission toimista voidaan liittää Euroopan energiasiirtymän valtaväylien luomiseen. Tässä yhteydessä olisi tuettava uusien energiajärjestelmäratkaisujen kehittämiseen liittyvää julkisen ja yksityisen sektorin tutkimusta. Kaupungit ja muut julkiset toimijat voivat erityisesti hyödyntää yhteistyössä yritysten kanssa innovatiivisia julkisia hankintoja uusiutuvien energialähteiden nopeamman käyttöönoton edistämiseksi sekä sellaisten kestävien ja innovatiivisten energiaratkaisujen luomiseksi, joilla voidaan korvata tätä nykyä Venäjältä EU-maihin ostettavia fossiilisia polttoaineita.

5. on tyytyväinen siihen, että tiedonannossa Euroopan unionin missioista ( 3 ) tunnustetaan asianmukaisesti paikallis- ja alueviranomaisten merkitys EU:n missioiden suunnittelu- ja toteutusvaiheissa sekä missioita koskevassa viestinnässä.

6. korostaa, että jotta tietämystä ja osaamista voidaan kehittää yhdessä, EU:n missioiden täytäntöönpano on ankkuroitava kuntien ja alueiden päivittäiseen työhön siten, että keskitytään toimintaprosessien kehittämiseen ja uudistamiseen. Näin luodaan järjestelmällistä synergiaa EU:n koheesiopolitiikan sekä rakennerahastojen ja muiden erityisvälineiden käytön kanssa. Tämä tuo myös maailmanlaajuisesti esiin alueiden ja paikallisyhteisöjen potentiaalin ja kuntien roolin tavoiteltujen muutosten toteuttamisessa.

EU:n missiot kunnianhimoisena uutena välineenä suurten yhteiskunnallisten haasteiden ratkaisemiseksi

7. toteaa, että EU:n missioiden on tarkoitus olla uudenlainen ja ratkaisevan tärkeä väline, kuten Euroopan komissio asian ilmaisee. Komission mukaan missiot ovat uusi tapa saada aikaan konkreettisia tuloksia ja vaikutuksia vuoteen 2030 mennessä ja siten löytää konkreettisia ratkaisuja eräisiin suurimpiin haasteisiimme, sillä tutkimukselle ja innovoinnille annetaan niiden yhteydessä uusi rooli, mikä yhdistyy uudenlaisiin hallinto- ja yhteistyömuotoihin, ja kansalaiset otetaan niihin mukaan ( 4 )

8. muistuttaa, että kunkin mission yhteydessä olisi määriteltävä selkeä etenemissuunnitelma ja kehitettävä systeeminen uusi monitasoinen hallintomalli sekä kokeilutoimintaa, prototyyppien valmistusta, seurantatoimia ja käyttöönoton laajentamista koskevat menetelmät kaikilla hallintotasoilla. Erityistä huomiota on kiinnitettävä toimintakokonaisuuksien (portfolioiden) luomiseen sekä EU- että alue-/paikallistasolla ja niiden tehokkaaseen levittämiseen suunnittelun ja täytäntöönpanon kaikissa vaiheissa. Tämä edellyttää paikallis- ja alueviranomaisten osallistamista ja osallistumista sekä kumppanuuksia toimivaa ja innovatiivista hallintoa koskevien kokemusten jakamiseksi.

9. huomauttaa, että paikallis- ja aluetasolle on osoitettava missiorahoitusta, jotta saadaan aikaan epätavanomaisia läpimurtoja erilaisissa lukkiutuneissa tilanteissa, jotka liian usein estävät asianmukaisen edistymisen uusien ratkaisujen ja vaikutusten aikaansaamisessa. Tämä edellyttää uusia eurooppalaisia kumppanuuksia, jotka perustuvat älykkään erikoistumisen strategioissa määriteltyihin paikallisiin ja alueellisiin intresseihin. EU:n missioissa olisi hyödynnettävä AK:n ja yhteisen tutkimuskeskuksen yhteisestä, alueellisen innovoinnin kumppanuuksia koskevasta pilottihankkeesta saatavia kokemuksia.

10. kannustaa painottamaan EU:n missioissa pyrkimystä edetä humaanisuuden ja ihmiskeskeisyyden suuntaan siten, että kestävyys kaikkine ulottuvuuksineen – ekologinen, taloudellinen, sosiaalinen ja kulttuurinen kestävyys – on missioiden kunnianhimoisten tavoitteiden saavuttamiseksi tarvittavien muutosten liikkeellepaneva voima. Elämänlaatua voidaan parantaa vain tekemällä tietoisesti yhteistyötä monimutkaisten kokonaisuuksien puitteissa. Tässä yhteydessä niin Euroopassa kuin maailmanlaajuisestikin on löydettävä parempi tasapaino aineellisen ja aineettoman hyvinvoinnin välillä. Elämä maapallolla on mahdollista luonnon ansiosta, ja meidän on otettava ihmisen riippuvuus luonnosta huomioon.

11. tähdentää, että EU:n missioiden yhteydessä on luotava yhdessä uusia toimintatapoja. Kehitys edellyttää, että kaikki toimijat oppivat uusia taitoja ja että tämä tapahtuu niin, että teknologia ja tutkimus yhdistetään ihmiskeskeiseen lähestymistapaan, sitoudutaan yhteisten vihreään ja digitaaliseen siirtymään liittyvien prosessien toteuttamiseen ja varmistetaan tarvittavien resurssien saatavuus. Nämä vaatimukset ovat olennaisen tärkeitä pyrittäessä luomaan hyvin toimivia alueellisia ja paikallisia tutkimus-, kehitys- ja innovointiekosysteemejä, jotka muodostavat uusia innovatiivisia osaamissiltoja Euroopan huipputason tiedontuottajien ja alueellisten ja paikallisten elävien laboratorioiden ja muiden kokeilukeskusten sekä kärkihankkeiden kaltaisten demonstrointitoimien välille. Niiden avulla kaikki kunnat ja alueet voivat käynnistää vertailuoppimisprosesseja ja aloittaa vertaisverkkotyöskentelyn hyödyntääkseen älykkäiden ja kestäväpohjaisten käytäntöjen edelläkävijöiden kehittämiä toimintamalleja ja ratkaisuja.

12. huomauttaa, että alue- ja paikallishallinto, ennakointi sekä tutkimus-, kehitys- ja innovointi-investointien lisääminen ovat keskeisiä osatekijöitä EU:n missioihin liittyvissä toimintakokonaisuuksissa, jotka koostuvat ammattimaisesti orkestroiduista EU:n, jäsenvaltioiden sekä alue- ja paikallistason toimista. EU:n missioiden orkestrointi lisää yhteistyötä, motivaatiota ja valmiuksia eli toisin sanoen kilpailukykyä, kun uusia toimintakokonaisuuksia ja toimia kehitetään yhdessä. Orkestrointiin kuuluu useita rinnakkaisia vaiheita ja monitasoisen hallinnon toimia, joita toteutetaan eri järjestelmissä. Lisäksi on käytettävä sekä julkisia että yksityisiä rahoitusvälineitä ja annettava tukea etenkin vähemmän kehittyneille alueille, jotta voidaan kannustaa kaikkia alueita parantamaan tutkimus-, kehitys- ja innovointijärjestelmiään ja edistämään EU:n missioiden täytäntöönpanoa.

13. muistuttaa, että AK:lla on kuuden valiokuntansa sekä kampanjoidensa, kuten Vihreän kehityksen ohjelma paikallistasolla (Green Deal going local) ja Euroopan yrittäjyysalue -palkinto (EYA), kokemusten avulla tärkeä instrumentaalinen rooli EU:n missioiden täytäntöönpanossa, ja toteaa komitean olevan luonteva yhteyspiste julkisen ja yksityisen sektorin, teollisuuden ja palvelujen sekä kansalaisten kanssa tehtävää yhteistyötä varten.

Kuntien ja alueiden rooli EU:n missioissa

14. korostaa komission jäsenen Mariya Gabrielin ja AK:n vuonna 2020 allekirjoittaman yhteisen toimintasuunnitelman mukaisesti, että AK on jäsenvaltioiden sekä Euroopan alueiden ja kuntien kanssa valmis osallistumaan aktiivisesti monitasoisen hallintojärjestelmän kehittämiseen EU:n missioiden tavoitteiden saavuttamiseksi. Tarvittavan kehityksen turvaavat toimet perustuvat paikallisista tarpeista lähteviin alueellisiin innovointiekosysteemeihin ja älykkään erikoistumisen strategioihin (S3/S4).

15. voi muun muassa vaikuttaa EU:n missioiden yleisiin prosesseihin, välittää päätöksentekijöille tietoa sekä kannustaa alueita ja kuntia osallistumaan aktiivisesti eri tavoin. EU:n missioita koskevilla suunnitelmilla on vahva alue- ja paikkasidonnainen ulottuvuus, ja täytäntöönpanomekanismeihin sisältyy ehdotuksia alueiden ja kuntien ja niiden tutkimus-, kehitys- ja innovointiekosysteemien asettamisesta keskeiseen asemaan. AK voikin tehdä laajaa yhteistyötä kaikkien kumppaneiden kanssa sen varmistamiseksi, että tämän uudenlaisen, alhaalta ylöspäin suuntautuvan politiikkavälineen avulla saadaan aikaan toivotut vaikutukset.

16. lupautuu – kunkin mission aihepiiristä vastaavien AK:n valiokuntien tuella – auttamaan siinä, että mukaan saadaan mahdollisimman monia kuntia ja alueita, jotta voidaan varmistaa, että alue- ja paikallistaso tukee EU:n missioita. Tämä tapahtuu seuraavin tavoin: a) Käynnistetään tiedotuskampanjoita, suora vuoropuhelu ja muita yhteisiä avoimia ja vuorovaikutteisia osallistamisprosesseja, jotka on suunnattu eri kohderyhmille, myös alle 18-vuotiaille. b) Pyritään saamaan edelläkävijäyhteisöt mukaan testaamaan innovatiivisia ratkaisuja käytännön elämässä. c) Pyritään saamaan demonstroijayhteisöt osallistumaan innovatiivisten ratkaisujen laajamittaiseen käyttöönottoon ja parhaiden ratkaisujen saattamiseen Euroopan laajuiseen käyttöön. d) Varmistetaan, että Euroopan alueiden moninaisuus ja niiden monenlaiset sidosryhmä- ja kansalaisyhteisöt otetaan laajalti huomioon missioiden täytäntöönpanotoimissa.

17. kehottaa jäsenvaltioita tukemaan EU:n missioiden täytäntöönpanoa luomalla synergiaa valtakunnallisten ja alueellisten ohjelmien kanssa ja helpottamalla EU-rahoituksen ja kansallisen rahoituksen saantia.

18. kehottaa varmistamaan, että kaikilla kaupunki- ja maaseutualueilla (parhaiten, keskinkertaisesti ja heikoiten suoriutuvilla) on riittävästi kapasiteettia ja valmiuksia innovoida yhteisöissään ja että niitä tuetaan asianmukaisilla oppimisprosesseilla, jotta ne pystyvät toimimaan myös toisiaan tukevien monitoimijaisten, kaikkiin eri toimijaryhmiin kuuluvien palveluntarjoajien foorumeina. Paikalliset ja alueelliset arvonmuodostusprosessit on orkestroitava tehokkaiden yhteistyöhön perustuvien arvoketjujen ja arvovirtojen tasolla kehittäen ekosysteemejä edelleen.

19. korostaa, että kunnianhimoisten tavoitteiden saavuttamisen ratkaiseva ennakkoedellytys on se, että päätöksentekijät, virkamiehet ja innovointialan ammattilaiset omaksuvat taitoja, joiden turvin he voivat toimia muutosvoimana, kun on kyse uusien tietojen ja valmiuksien hankkimisesta. Kolme keskeistä prosessia tässä yhteydessä ovat a) kuntien ja alueiden operatiivisen oppimisen prosessit, joissa painotetaan missioihin liittyvän toiminnan integroimista muuhun paikalliseen toimintaan ja siten osaksi tavanomaista strategista ja operatiivista päätöksentekoa b) yritysten, tutkimuslaitosten, korkeakoulujen, ammatillisten oppilaitosten ja niiden paikkasidonnaisten ja temaattisten ekosysteemien kannustaminen osallistumaan uusien innovatiivisten ja uraauurtavien ratkaisujen kehittämiseen ja niiden osallistumisen tukeminen c) uudenlaisten osallistavien menetelmien soveltaminen innovoinnissa. Näissä prosesseissa olisi käytettävä keinoina muun muassa laajamittaisia kumppanuuksia, innovatiivisia julkisia hankintoja, nopeasti kehitettäviä prototyyppejä ja uusien ratkaisujen kokeilua.

20. muistuttaa, että käytettävissä on toimiviksi todettuja prosesseja mutta ne edellyttävät yksittäisten kuntien ja alueiden sitoutumista ja EU:n missioihin liittyvien ryhmien järjestämää erityistä yhteistyötä. Rahoituksen myöntäminen Euroopan laajuisille kumppanuuksille edistää näiden kriittisten tekijöiden hankkimista lukuisissa EU:n kunnissa ja lukuisilla EU:n alueilla. Useilla olemassa olevilla EU:n välineillä, kuten yhteisellä tutkimuskeskuksella, Interregillä, yhteisillä ohjelma-aloitteilla sekä Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutilla ja sen osaamis- ja innovaatioyhteisöillä voi olla tässä keskeinen rooli.

21. korostaa, että kaikkia EU:n rahoitusvälineitä on tarkistettava missiotoiminnan tukemiseksi erityisesti paikallis- ja aluetasolla. Alueiden ja kuntien ei ole helppo saada käyttöönsä Horisontti-määrärahoja, eikä tämä rahoituslähde ole vielä riittävän hyvin linjassa EU:n missioihin liittyvien uusien strategisten tavoitteiden kanssa. Monilla alueilla on huomattavia vaikeuksia saada rahoitusta, koska ehdotuspyyntöjä on runsaasti, kriteerit ovat erittäin yksityiskohtaisia ja järjestelmät ovat monimutkaisia. Monien alueiden on esimerkiksi vaikea rahoittaa työvoimansa osaamisen kehittämistä EU:n missioissa keskeisellä sijalla olevan vihreän siirtymän nopeuttamiseksi. Tämä edellyttää uudelleentarkastelua EU:n varojen saannin yksinkertaistamiseksi.

Suuntaviivoja EU:n missioiden toteutuksen tehostamiseksi

22. korostaa tarvetta auttaa dynaamisten kumppanuuksien luomisessa EU:n missioiden ja toimia esittelevien kuntien ja alueiden välillä, jotta voidaan lisätä merkittävien aloitteiden ja hajautettujen demonstroijatahojen työn Euroopan laajuisia vaikutuksia. Kumppanuuksien on oltava osittain virallistettuja, osittain joustavia vastavuoroisia sitoumuksia.

23. kannattaa EU:n missioiden toteuttamissuunnitelmissa ehdotettavien kunta- ja aluesopimusten joustavaa käyttöä ja korostaa niiden toimintaperiaatteiden aktiivista kehittämistä.

24. ehdottaa EU:n missiotunnuksen käyttöönottoa. Tunnus myönnettäisiin niille kunnille ja alueille, jotka ottavat toimia esittelevinä edelläkävijöinä ja Euroopan vihreän ja digitaalisen siirtymän tukijoina vastuun missioiden tavoitteiden saavuttamisesta ja innovatiivisten ratkaisujensa tuottamien tulosten saattamisesta laajempaan käyttöön. Komitea kehottaa ottamaan oppia jo olemassa olevista käytännöistä, kuten kaupunginjohtajien energia- ja ilmastosopimuksesta.

25. ehdottaa erilaisia tapoja hyödyntää EU:n missiotunnusta synergiavaikutusten lisäämiseksi paitsi muiden asiaan liittyvien EU- ja muiden aloitteiden kanssa myös InvestEU-rahaston, elpymis- ja palautumistukivälineen, alueidenvälisen innovoinnin investointivälineen (I3), Interreg Europe -ohjelman, Verkkojen Eurooppa -välineen, Digitaalinen Eurooppa -ohjelman ja EU4Health-ohjelman kaltaisten ja Euroopan investointipankin ja Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin tarjoamien rahoitusvälineiden käytön kanssa. AK ehdottaa, että luodaan Euroopan laajuinen järjestelmä, jossa sekä EU että jäsenvaltiot käyttävät EU:n missiotunnusta hakuprosessien yksinkertaistamiseksi. Tunnuksen olisi helpotettava EU-rahoituksen ja kansallisen rahoituksen saantia, jotta voidaan tukea paikallis- ja aluetason toimia EU:n missioiden kunnianhimoisten tavoitteiden saavuttamiseksi ja samalla parantaa paikallisia ja alueellisia menettelyjä.

26. huomauttaa, että ERA-keskukset voivat paikallis- ja aluetasolla olla yksi tehokkaimmista välineistä alueellisten tutkimus- ja innovointistrategioiden, myös älykkään erikoistumisen strategioiden (S3/S4), saattamiseksi samoille linjoille valtakunnallisten ja eurooppalaisten strategioiden, eurooppalaisen tutkimusalueen (ERA), Horisontti Eurooppa -puiteohjelman ja EU:n missioiden kanssa. ERA-keskukset voivat siten edistää sellaisia uusia rakenteellisia hankkeita, jotka tukevat erityisesti EU:n missioita ja niihin liittyvien eri rahoituslähteiden käyttöönottoa, joten EU:n missiotunnus olisi hyödyllistä yhdistää ERA-keskuksiin aina kun se on mahdollista.

27. muistuttaa tarpeesta luoda ja soveltaa tehokkaita tietämyksenhallintamenetelmiä, jotta EU:n missioiden täytäntöönpanossa voidaan komission esittämän uuden, tutkimusta ja innovointia koskevan kansainvälistymisstrategian eettisiä kriteereitä noudattaen tukeutua parhaaseen globaaliin ja alueelliseen tietämykseen. Tulosten käyttöön ottamiseksi ja niiden käytön laajentamiseksi Horisontti Eurooppa -puiteohjelman ja muiden välineiden on tarjottava dynaamisempia mahdollisuuksia todellisissa olosuhteissa tapahtuvaan kokeiluun ja prototyyppien valmistukseen.

28. painottaa, että EU:n missioiden toteuttamisprosessin tulee olla avoin ja osallistava ja siihen on otettava mukaan kaikki asiaankuuluvat paikalliset, alueelliset, eurooppalaiset ja kansainväliset sidosryhmät ( 5 ) . Etenkin alueiden, kuntien ja kansalaisten osallistumisella on ratkaiseva merkitys missioiden onnistumisen kannalta. Olisikin varmistettava suora vuoropuhelu näiden sidosryhmien kanssa kussakin missiossa. AK on valmis ryhtymään EU:n missioiden vankaksi tukijaksi.

29. huomauttaa, että EU:n missioiden kokeilu- ja demonstrointitoiminnassa olisi keskityttävä tieteen rajoja venyttävien toimien orkestroimiseen ja syväteknologioiden hallitsemiseen sekä yhdisteltävä digitaalisia, fyysisiä, ympäristöön liittyviä ja biologisia innovaatioita. Lisäksi tuloksia olisi tarkasteltava säännöllisesti ja niistä olisi jaettava tietoa eturintaman toimijoiden kesken. Älykkään erikoistumisen strategioiden olisi teollisuuden ja tiedemaailman kanssa tehtävän alueellisen yhteistyön malleina oltava missioissa näkyvästi esillä.

Ennakointi sekä EU:n missioiden kannalta ratkaisevan tärkeät ja niiden tuottamat yhteiskunnalliset innovaatiot

30. toteaa, että haasteet ovat monimutkaisia ja että kaikkea tarvittavaa tieteellistä ja teknologista tietämystä ei vielä ole. Tavoitteiden saavuttaminen on mahdollista laajojen ennakointitoimien, tutkimus- ja kehitysinvestointien lisäämisen, todellisissa olosuhteissa tapahtuvan prototyyppien valmistuksen, kokeilutoiminnan ja tulosten käytön laajentamisen avulla.

31. tunnustaa tutkimuksen merkittävän potentiaalin kaikenlaisten innovaatioiden sekä suurten yhteiskunnallisten haasteiden ratkaisemisen kannalta. Komitea odottaakin, että poliittisessa päätöksenteossa yleisesti ottaen tukeudutaan nykyistä enemmän näyttöön, tuetaan tutkimusta entistä voimakkaammin ja keskitytään yhä enemmän yhteiskunnallisille innovaatioille suotuisien olosuhteiden luomiseen samalla kun huolehditaan innovaatioiden kyllin ripeästä käyttöönotosta käytännön elämässä ja prosesseissa.

32. muistuttaa EU:n missioiden kunnianhimoisten tavoitteiden saavuttamisen edellyttävän, että alueiden ja organisoinnista vastaavien poliittisten johtajien, johtohenkilöstön, asiantuntijoiden ja kansalaisten tehokkaita oppimisprosesseja tuetaan. Euroopan kunta- tai aluelähtöiset toimintamallit on sovitettava erikseen kunkin alueen tilanteeseen sellaisen järjestelmällisen ammatillisen kehittämisen keinoin, joka perustuu kaikille avoimeen paikalliseen tekemällä oppimiseen.

33. korostaa, että EU:n missioissa olisi keskityttävä hyödyntämään aineettoman omaisuuden ja henkisen pääoman tarjoamia mahdollisuuksia. Tällaisen tiedon huomioon ottaminen poliittisessa päätöksenteossa erityisesti sellaisten älykkäiden ja ihmiskeskeisten kaupunkien luomiseksi, joissa painotetaan kestävyyttä, voi vauhdittaa merkittävästi investointeja inhimilliseen pääomaan, rakenne- ja suhdepääomaan ja yleisesti tutkimus-, kehitys- ja innovointitoimintaan.

34. korostaa, että on tärkeää siirtyä tuumasta toimeen ja ottaa lähtökohdaksi erityisesti seuraavat EU:n vuoden 2021 strategisessa ennakointiraportissa ( 6 ) esitetyt unionin tutkimus- ja kehityspolitiikkaa ja teknologiapolitiikkaa koskevat toteamukset: a) Tulevina vuosikymmeninä valta maailmassa jakautuu yhä enemmän uudelleen siten, että vallan geoekonominen painopiste siirtyy idemmäs. b) EU kilpailee maailmanlaajuisella tasolla ”ensimmäisen toimijan” eduista standardoinnissa. c) EU:n on omaksuttava vahvempi asema osallistavien seuraavan sukupolven teknologioiden kehittämisessä ja tuotannossa. d) Tiettyjen teknologioiden lisäksi hyperyhteenliitettävyys edistää muutosta. e) Kriittiset raaka-aineet ovat olennaisen tärkeitä EU:n vihreän ja digitaalisen siirtymän kannalta. f) EU:n digitaalinen itsenäisyys riippuu valmiudesta tallentaa, poimia ja käsitellä dataa ja täyttää samalla luottamusta, turvallisuutta ja perusoikeuksia koskevat vaatimukset. g) EU:n strategista riippumattomuutta on parannettava. h) Kestävä ja monipuolinen tarjonta voitaisiin varmistaa teollisuus-, tutkimus- ja kauppapolitiikan ja kansainvälisten kumppanuuksien älykkäällä yhdistelmällä.

35. toteaa, että toimiin ryhdyttäessä olisi huolehdittava siitä, että teknologian kehittäminen sovitetaan nykyistä paremmin yhteen sosioekonomisen kehityksen kanssa ja että se tapahtuu todellisissa olosuhteissa, jotta voidaan varmistaa tulosten nopea käyttöönotto ja saattaminen laajempaan käyttöön.

36. ehdottaa EU:n toimielinten välisen ennakointiyhteistyön lisäämistä siten, että yhteisellä tutkimuskeskuksella, Euroopan parlamentin tutkimuspalveluilla ja AK:lla on oma roolinsa. AK esittää, että valtio-, alue- ja kuntatasolla harkitaan yleisen ja ennen kaikkea nuorille, etenkin korkea- ja keskiasteen opiskelijoille, ja yrittäjille suunnatun sekä poliittisen päätöksenteon tueksi tarkoitetun osallistavan kansalaistiedetoiminnan järjestämistä. Tätä varten tulisi perustaa tulevaisuusvaliokuntia ja -lautakuntia, joissa keskitytään ennakointiin ja teknologian arviointiin.

EU:n missioiden mukanaan tuoma uusi lähestymistapa teknologiaan ja tutkimus- ja kehityspolitiikkaan

37. korostaa, että EU:n missioiden tavoitteiden saavuttamista tukevien yhteiskunnallisten muutosten ja toimintatapojen muutosten on oltava osallistavia ja myönteisiä. Tätä varten on tukeuduttava laajalti prototyyppivalmistukseen ja käytettävä menetelmänä kokeilemista.

38. muistuttaa kaikkia siitä, että tutkimus ja innovointi ovat EU:n missioiden ydin. Monimutkaisten yhteiskunnallisten haasteiden ratkaiseminen edellyttää tutkimus-, kehitys- ja innovointi-investointien lisäämistä. Sekä eurooppalaista tutkimusaluetta että teollisuutta koskevat tutkimukset osoittavat selvästi, että EU on globaaleja pääkilpailijoitaan jäljessä yritysten tutkimus- ja kehitysintensiteetissä, erityisesti korkean teknologian sektoreilla, sekä innovatiivisten pk-yritysten laajentamisessa, mikä vaikuttaa kielteisesti tuottavuuteen, työpaikkojen luomiseen ja kilpailukykyyn ( 7 )

39. kannattaa eurooppalaiselle tutkimusalueelle asetettuja tavoitteita ( 8 ) vauhdittaa Euroopan elpymistä ja auttaa sitä vihreässä, digitaalisessa ja sosiaalisessa siirtymässä tukemalla innovaatiopohjaista kilpailukykyä ja edistämällä teknologista riippumattomuutta keskeisillä strategisilla aloilla (esim. tekoäly, robotiikka, kyberturvallisuus, dataekologia, mikroelektroniikka, kvanttilaskenta, 5G, seuraavan sukupolven akut, uusiutuva energia, vetyteknologia, päästötön rakennettu ympäristö ja älykäs liikkuvuus) avoimen strategisen riippumattomuuden mallin mukaisesti.

40. peräänkuuluttaa kysyntälähtöistä hiilineutraaliuspolitiikkaa, joka kattaa hiilijalanjäljen ja hiilikädenjäljen kestävien julkisten hankintojen perusteena. AK korostaa hiilijalanjäljen lisäksi myös hiilikädenjäljen merkitystä. Kyseessä on uusi tapa saada aikaan ilmastovaikutuksia ja laskea niitä osoittamalla, minkälaisia myönteisiä vaikutuksia ilmastoystävällisillä tuotteilla ja palveluilla on ( 9 )

41. kannattaa teollisuuden toteuttamia hiilikädenjälkeen liittyviä tutkimus-, kehitys- ja innovointitoimenpiteitä pyrittäessä luomaan uusia laajennettuja tuotteita, järjestelmiä ja muita innovatiivisia ratkaisuja, joilla on olennainen merkitys ilmastotavoitteiden saavuttamisessa, ja huomauttaa, etteivät ilmastoneutraaliustavoitteet ole saavutettavissa, ellei puhtaaseen energiaan liittyvää innovointia vauhditeta.

42. muistuttaa uuden teknologian tarpeesta. Kansainvälisen energiajärjestön (IEA) raportissa ( 10 ) esitetään analyyttistä näyttöä siitä, että 25 prosenttia niistä hiilidioksidipäästövähennyksistä, jotka ovat tarpeen maapallon ilmaston saattamiseksi kestävälle pohjalle, saadaan aikaan kypsien teknologioiden avulla. Sen sijaan 41 prosenttia tarvittavasta teknologiasta on varhaisessa käyttöönottovaiheessa olevaa uutta teknologiaa ja 34 prosenttia on vasta esittely- tai prototyyppivaiheessa tai vielä kokonaan kehittämättä.

43. muistuttaa kasvihuonekaasupäästöjen mittaamisen merkityksestä ja mutkikkuudesta. Kasvihuonekaasupäästöjen perusmittauksessa käytetään scope 1- ja scope 2 -luokkia. Kun käytetään lisäksi scope 3 -luokkaa, voidaan saavuttaa hiilineutraaliutta ja negatiivisia nettopäästöjä koskevat tavoitteet. Scope 3 -luokkaan sisältyvät kaikki muut epäsuorat päästöt, joita syntyy läpi koko arvoketjun.

44. korostaa EU:n missioiden merkitystä unionin keskeisenä painopisteenä pyrittäessä tekemään vihreästä ja digitaalisesta siirtymästä totta. Euroopan komissio on käynnistänyt ERA-keskus-aloitteen pilottivaiheen, ja aloitteen avulla on tarkoitus helpottaa alueellista tutkimus-, kehitys- ja innovointiyhteistyötä ja parhaiden käytäntöjen vaihtoa ja kannustaa maksimoimaan tietämyksen tuottamisen, levittämisen ja käytön hyöty. AK kannustaa tutkimaan mahdollisuutta hyödyntää ERA-keskuksia EU:n missioiden puitteissa yhteyksien luomiseen paikallisten ja alueellisten tutkimus- ja innovointiekosysteemien välille ja tekemään ERA-keskusten toimintaa kokeiltaessa aktiivista yhteistyötä paikallisten ja alueellisten päätöksentekijöiden kanssa konkreettisen yhteistyön kehittämiseksi.

45. painottaa, että ERA-keskusten järjestelmällä pyritään täydentämään eurooppalaisen tutkimusalueen ja eurooppalaisen koulutusalueen toimintaympäristöä puuttuvilta osin, jotta kaikkialle Eurooppaan saataisiin luotua vahvoja eurooppalaisia osaamisyhteiskuntia vihreää kestäväpohjaista ja digitaalista kasvua edistävän yhteiskunnallisen muutoksen vauhdittamiseksi. Ihannetapauksessa ERA-keskusten verkoston avulla varmistetaan, että paikallisista ja alueellisista tutkimus-, kehitys- ja innovointiekosysteemeistä tulee erottamaton osa vastaavaa Euroopan laajuista ekosysteemiä.

46. kannattaa sitä, että paikallistason toimijat voivat osallistua aktiivisesti ERA-keskusten yhdennettyyn täytäntöönpanoon, muihin alueellisten ekosysteemien kokeiluihin ja EU:n missioihin, kun on kyse kokeilutoiminnasta, nopeasta prototyyppivalmistuksesta, testaamisesta, demonstroinnista ja tutkimuksen ja innovoinnin tehostamisesta kunnissa ja alueilla.

47. toteaa, että erilaisten alueellisten ja paikallisten näkemysten, ideoiden ja oppimisen orkestrointi on olennaisen tärkeää, jotta voidaan luoda yleiseurooppalainen lähestymistapa innovatiivisiin toimiin. Opin jakaminen kuntien ja alueiden sekä EU:n viiden mission kesken on olennaisen tärkeää. AK kehottaa perustamaan varhaisessa vaiheessa yhteisoppimisverkoston, jonka kautta voidaan jakaa keskeisiä näkemyksiä sekä prosessista että sisällöstä ja sovittaa niitä eri mittakaavoihin – pienimuotoisemmin muiden kuntien tai alueiden tarpeisiin ja laajemmin EU:n muita missioita ja koko Eurooppaa ajatellen.

48. kehottaa julkaisemaan EU:n missioita koskevat neuvoston päätelmät Ranskan puheenjohtajakaudella, jotta voidaan myös vahvistaa ERA-keskuksia, joihin missioiden on tukeuduttava, jotta ne saadaan ankkuroitua menestyksekkäästi paikallis- ja aluetasolle. Päätelmissä olisi lisäksi korostettava kuntien ja alueiden voimakkaasti tukemien tutkimusinfrastruktuurien merkitystä, sillä ne ovat ratkaisevan tärkeitä EU:n missioita toteutettaessa.

49. toteaa, että vaikka jo päätettyjen missioiden täytäntöönpano on etusijalla, on myös pohdittava herkeämättä mahdollisuutta perustaa uusia missioita, kun eteen tulee merkittäviä uusia yhteisiä haasteita. Eurooppalaisten yhteiskuntien valmiuksia vastata terveysuhkiin ja -kriiseihin ja hallita niitä on ratkaisevan tärkeää parantaa, ja terveyshätätilanteiden valmiusviranomaisen (HERA) perustamisen jälkeen olisikin harkittava uutta missiota, jossa keskitytään tähän haasteeseen, sillä se on luonteeltaan systeeminen ja monialainen ja koskee useita sidosryhmiä.

AK:n kokemukset: EU:n missioiden ja muiden keskeisten toimintapoliittisten välineiden synergia

50. katsoo, että EU:n missioiden tulisi perustua unionin nykyisistä aloitteista ja ohjelmista saatuun kokemukseen ja tietoon, jotta ne toimisivat yhteisvaikutuksessa keskenään. Systeeminen muutos edellyttää oppimiseen sekä tutkimus-, kehitys- ja innovointitoimintaan perustuvien muutosekosysteemien yhteiskehittämistä tieteidenvälisen tieteellisen ja operatiivisen synergian avulla kaikkialla Euroopassa niin, että toiminta kattaa kaikki viisi EU:n missiota.

51. muistuttaa tarpeesta vahvistaa avoimen yhteistyön henkeä ja lisätä paikallista yhteistyötä ja eurooppalaisia kumppanuuksia Euroopan uuden, ihmiskeskeisen ja kestävän tulevaisuuden kehittämiseksi. Potentiaaliset valmiudet ovat suurelta osin paikallis- ja aluetasolla eri puolilla Eurooppaa. Nopeudella on olennainen merkitys, ja suuriin yhteiskunnallisiin haasteisiin on vastattava lähivuosina. Tietämys ja oppiminen ovat keskeisessä asemassa.

52. ehdottaa, että kiinnitetään erityistä huomiota toimiin, joita kunnat ja alueet AK:n tuella toteuttavat EU:n missioiden täytäntöönpanemiseksi, ja tarkastellaan tässä yhteydessä muun muassa monitasoista hallintoa, rahoitusta ja toimiviksi osoittautuneita keinoja saavuttaa kunnianhimoiset tavoitteet nivomalla ne tehokkaasti EU:n tutkimus- ja innovaatiopolitiikkaan, etenkin älykkään erikoistumisen strategioihin (S3/S4), ERA-keskusten toimintaan, uuteen eurooppalaiseen Bauhausiin ja muihin tarkoituksenmukaisimpiin aloitteisiin, ohjelmiin ja välineisiin, joita EU:n monitasoisten toimintapolitiikkojen puitteissa on tarjolla.

53. on sitoutunut järjestämään yhteistyössä yhteisen tutkimuskeskuksen kanssa oppimistoimia kaupunkien tiedealoitteen ja Tiede kohtaa alueet -hankkeen puitteissa tarkoituksena tukea EU:n missiotoimintaa edistämällä laajavaikutteisia toimia ja jakamalla tietoa EU:n missioiden tuloksista. Lyhyen aikavälin toimenpiteet eivät riitä vastaamaan todellisiin tarpeisiin. Yksi hyödyllinen toimintamuoto on tukea alueellisten tulevaisuuskeskusten verkoston luomista luovuuden ja yrittäjähenkisyyden edistämiseksi ja kytkeä keskusten toiminta uuteen eurooppalaiseen Bauhausiin, YK:n kestävän kehityksen tavoitteisiin liittyvään työhön ja Unescon nk. tulevaisuuslukutaitolaboratorioiden (Futures Literacy Labs) toimintaan. Näin voidaan huolehtia siitä, että toteutettavat aloitteet ovat kestäviä sekä lyhyellä että pitkällä aikavälillä.

54. kannustaa syventämään yhteistyötä Euroopan yliopistoliiton (EUA), Euroopan tutkimus- ja teknologiaorganisaatioiden liiton (EARTO) ja Euroopan alueiden tutkimus- ja innovaatioverkoston (ERRIN) kaltaisten eurooppalaisten verkostojen kanssa, jotka pyrkivät aktiivisesti vahvistamaan tutkimus-, kehitys- ja innovointitoiminnan roolia yhteiskunnallisten haasteiden ratkaisemisessa. Lisäksi kunkin EU:n mission yhteydessä olisi tehtävä tehokasta yhteistyötä sen omaan aihealueeseen liittyvien verkostojen, kuten Euroopan kuntien ja alueiden neuvoston (CEMR), Eurocities-verkoston ja Euroopan perifeeristen merellisten alueiden liiton (CPMR), kanssa. AK tekee erittäin laajaa yhteistyötä kaikkien näiden sidosryhmäverkostojen kanssa sen varmistamiseksi, että EU:n missiot saavat uudenlaisena, alhaalta ylöspäin suuntautuvana politiikkavälineenä aikaan toivotut vaikutukset.

55. korostaa, että on tärkeää kehittää alueiden ja kuntien valmiuksia hakea EU:n missiorahoitusta sekä hyödyntää kokemuksia, joita on saatu esimerkiksi sellaisista EU:n rahoittamista laajoista hankkeista kuin eurooppalainen elävien laboratorioiden verkosto (ENoLL), Vanguard-aloite, kaupunkien digitalisointia koskeva Digitalising Cities -aloite, Open & Agile Smart Cities -verkosto, kaupunkien tiedealoite (City Science Initiative) ja Living-in.EU-liike (joka tähtää kaupungeissa ja yhteisöissä sovellettavan eurooppalaisen digitalisaatiomallin kehittämiseen). Näin parannetaan kuntien ja alueiden resilienssiä, reagointiherkkyyttä ja aktiivista mukanaoloa eurooppalaisissa uudistuksissa sekä vahvistetaan kansalaisten osallisuutta kaikkialla EU:ssa. Tämä moninkertaistaa EU:n aloitteiden vaikutukset ja varmistaa resurssien laaja-alaisemman ja oikeudenmukaisemman jakautumisen, jotta kaikkialla on paremmat edellytykset hankkia EU:lta ja muualta rahoitusta sekä päästä kehityksen eturintamaan.

Missiokohtaiset suositukset

56. korostaa missioiden välisen yhteistyön merkitystä kaikilla hallinnon tasoilla. AK painottaa, että EU:n missioilla on yhdessä selkeä yhteinen painopiste: tehdä tulevaisuudesta kestäväpohjainen ja älykäs. Tämä voidaan toteuttaa edistämällä yhteiskehittämistä sekä tutkimukseen, kehittämiseen ja innovointiin perustuvia ratkaisuja: — ilmastonmuutokseen sopeutuminen: tulvien, metsäpalojen ja muiden katastrofien hallinta, luontoon perustuvat ratkaisut, kriittisen infrastruktuurin ilmastokestävyyden varmistaminen, väestön terveyteen kohdistuvien vaikutusten valvonta- ja varoitusjärjestelmät — syöpä: terveys yleensä, ennaltaehkäisevien toimenpiteiden lisääminen erityisesti edistämällä terveitä elintapoja — valtameret ja vesi: vesiekosysteemien suojelu ja ennallistaminen, saastumisen vähentäminen ja ilmastoneutraali sininen talous — ilmastoneutraalit kaupungit: edistyminen monialaisissa ympäristö-, infrastruktuuri- ja teollisuusratkaisuissa, jotka edistävät kaupunkien hiilineutraaliutta — maaperä: maankäytöstä johtuvan pilaantumisen ehkäiseminen ja makean ja terveellisen pohjaveden turvaaminen kaikissa olosuhteissa.

57. ehdottaa seuraavia missiokohtaisia toimia EU:n missioiden vaikutuksen lisäämiseksi:

a) Ilmastonmuutokseen sopeutuminen

AK korostaa, että ilmastonmuutokseen sopeutumista koskevalla missiolla olisi oltava keskeinen kattava rooli, erityisesti ennakoinnissa ja kaikkien eurooppalaisten toimijoiden kannustamisessa osallistumaan aktiivisesti EU:n missioihin. Tässä missiossa olisi keskityttävä sosiaaliseen ja yhteiskunnalliseen tietoisuuteen sekä siihen, että toimijat saadaan sitoutumaan yleisesti laaja-alaisten systeemisten ratkaisujen kehittämiseen. Siinä on erityisesti käsiteltävä haasteita, jotka liittyvät teollisuuden, asuinympäristön ja liikenteen vihreään siirtymään. Ilmastonmuutoksen takia menetetään jo nyt keskimäärin 12 miljardia euroa vuodessa, ja EU:n olisi tehtävä ilmastoasioista makro- ja julkistaloudellisia analyyseja saadakseen eri toimijat vakuuttuneiksi siitä, että sopeutumis- ja hillintätoimia on nopeutettava rinta rinnan. Pyrittäessä suojelemaan ihmisiä ilmastonmuutokselta on otettava huomioon myös sosiaaliset näkökohdat ja koheesioon liittyvät kysymykset.

b) Syöpä

AK korostaa maailmanlaajuisen huippututkimuksen merkitystä ja kannustaa tutkijoita ja innovoijia lisäämään sidosryhmien välistä eurooppalaista ja monialaista yhteistyötä tämän mission onnistumiseksi. AK korostaa, että on tärkeää laajentaa HPV-rokotuksia, biopankkitoimintaa ja innovatiivisimpien hoitojen saatavuutta sekä levittää eri maiden ja alueiden parhaita käytäntöjä muihin maihin ja muille alueille. Suurimpia haasteita ovat muun muassa erot syöpähoidon saatavuudessa sekä EU:n jäsenvaltioiden ja alueiden välillä että niiden sisällä samoin kuin sairastuneiden elämän laatu. Varhaisen seulonnan, uusien diagnostiikkavälineiden ja innovatiivisten syöpähoitojen saatavuuden parantaminen Euroopan maissa ja alueilla on näin ollen elintärkeää ja edellyttää investointeja terveydenhuollon infrastruktuuriin, laitteisiin ja digitalisaatioon, terveydenhuoltohenkilöstöön ja uusiin hoitomalleihin. Muita haasteita ovat kohtuuhintaisten hoitojen ja lääkkeiden saatavuus sekä potilaille annettavan yksilöllisen tuen ja omaishoitajia tukevien sosiaalisten innovaatioiden laatu.

c) Valtamerien ja vesistöjen ennallistaminen vuoteen 2030 mennessä

AK korostaa, että valtamerien ja vesistöjen tervehdyttäminen ja makean veden turvaaminen ovat maapallon kohtalon kysymyksiä lyhyellä ja pitkällä aikavälillä. Saastumisongelmat voidaan ratkaista vain korostamalla kansainvälistä ulottuvuutta – toimimalla Välimeren, Atlantin, Itämeren ja Mustanmeren kaltaisten merialueiden ja Tonavan vesistöalueen tasolla – ja lisäämällä alueiden välistä yhteistyötä. Arktiseen alueeseen on kiinnitettävä erityistä huomiota. AK kehottaa tekemään meripolitiikasta ja vesistöistä uuden yhteisen painopisteen ja asettamaan sen keskeiselle sijalle EU-hankkeen elvyttämisessä. Komitea korostaa, että keskittyminen tutkimukseen ja puhtaan veden teknologiaan sekä vesihuollon tehostamiseen on tämän mission kannalta erittäin tärkeää, samoin kuin sininen talous, jossa painotetaan yrittäjyyttä, kestävää matkailua, vähähiiliseen meriliikenteeseen siirtymistä ja merellä tuotettavaa uusiutuvaa energiaa. Nämä luovat uusia laajoja mahdollisuuksia rajatylittävälle ja luovalle liiketoimintayhteistyölle. AK korostaa tarvetta mobilisoida kunnat ja alueet luomaan eurooppalaisia verkostoja, jotka liittävät merialan paikallisia innovointiekosysteemejä arvoketjujen yhteyteen ja saavat aikaan innovaatioita meriteollisuusalalla.

d) Ilmastoneutraalit ja älykkäät kaupungit

AK korostaa, että EU tarvitsee aktiivisia edelläkävijäkaupunkeja uusien kiireellisten ratkaisujen kehittämiseksi ja kokeilujen tulosten jakamiseksi muiden kanssa – kaikki kaupungit ja alueet kaikkialla Euroopassa on saatava mukaan, ja niitä on tuettava. Edelläkävijäkaupunkeja olisi hyödynnettävä innovaatiokeskuksina, jotka yhdessä kehittävät toistettavissa olevia ja suoraan käyttövalmiita ratkaisuja, joita voidaan laajentaa kaikkiin muihin EU:n kaupunkeihin niiden pyrkiessä kohti ilmastoneutraaliutta vuoteen 2050 mennessä. Komission olisi koottava laajemmassa mittakaavassa yhteen kaupungit, jotka hakivat mukaan mutta eivät tulleet valituiksi, jotta ne voivat hyödyntää edelläkävijäkaupunkien edistystä ja tuloksia monin eri tavoin, muun muassa ottamalla toistettavissa olevia ratkaisuja suoraan käyttöön. Jo olemassa olevat menestyksekkäät ohjelmat ja hankkeet tai niihin liittyvät ”vihreät aloitteet” luetellaan tätä missiota koskevan toteuttamissuunnitelman lisäyksessä. Saatujen kokemusten pohjalta olisi laadittava monitasoisia etenemissuunnitelmia kohti ilmastoneutraaleja kaupunkeja. Olisi luotava monitoimijaisia muutosyhteisöjä, jotka käyttävät yhteisiä välineitä, jolloin vältetään se, että jokainen yhteisö toimisi yksin. AK korostaa, että osallistuvien kaupunkien on laadittava ilmastokaupunkisopimuksia kysyntälähtöisenä prosessina, jonka pitäisi mahdollistaa paikalliset ratkaisut mutta joka tarvitsee vahvaa tukea jäsenvaltio- ja aluetasolta.

e) Euroopan maaperäsopimus

AK korostaa, että tarvitaan järjestelmäajattelua ja keskeisten muutosten hallintaa, tutkimus-, kehitys- ja innovointitoiminta ja oppiminen mukaan luettuna, jotta voidaan saavuttaa kaikentyyppistä maankäyttöä koskevan maaperämission tavoitteet ja kartoittaa uusia keinoja muuttaa EU:n yhteistä maatalouspolitiikkaa kunnianhimoisemmalla tavalla. Maatalouden tuotantojärjestelmien uudelleensuunnittelu ja elävien laboratorioiden ylikansallisten klustereiden perustaminen ovat mission onnistumisen kannalta ratkaisevan tärkeitä, jotta hiiltä sitovaa viljelyä ja metsänhoitoa saadaan lisättyä. Luonnon monimuotoisuuden tukeminen ja kansalaisten siirtyminen metsäpohjaisiin biotuotteisiin ja kestävästi ja paikallisesti tuotettuun ruokaan ovat välttämättömiä toimia maaseutu- ja kaupunkiympäristöissä. Lisäksi on tärkeää pohtia, miten metsätaloustoiminnasta saadaan houkuttelevaa ja kannattavuudesta tinkimättä taloudellisesti kestävää maaperään liittyvän mission tavoitteiden tukemiseksi.

AK:n rooli Euroopan laajuisen ja maailmanlaajuisen muutoksen tukemisessa

58. tähdentää, että ihmiset asuvat ja työskentelevät kunnissa ja alueilla ja että kaikessa EU:n missiotoiminnassa olisi keskityttävä ihmisiin elinkeinoelämän, tiedemaailman ja julkishallinnon sidosryhmistä aina yksittäisiin, eri-ikäisiin ja taustoiltaan erilaisiin kansalaisiin saakka. AK:lla, yhteisellä tutkimuskeskuksella ja muilla asiaankuuluvilla toimijoilla on tietämystä erilaisista toimiviksi osoittautuneista ja tehokkaista kansalaistoimintamenetelmistä, jotka ulottuvat yrittäjyyttä edistävästä prosessista yhteiskunnallisiin kysymyksiin keskittyviin innovaatioleireihin ja joiden avulla kansalaisten osallistuminen voidaan varmistaa.

59. on valmis tavoittamaan paikallisyhteisöt EU:n missioita koskevan tietoisuuden lisäämiseksi sekä auttamaan missioiden ja EU:n kansalaisten ja yritysten välisten yhteyksien luomisessa.

60. korostaa, että EU:n missiot onnistuvat vain, jos Euroopan sisäisen osaamis- ja innovaatiokuilun sekä Euroopan ja Yhdysvaltojen välisen innovaatiokuilun umpeen kuromiseen kiinnitetään huomiota. Painopisteen on oltava kunnianhimoisissa konkreettisissa ja osallistavissa käytännön toimenpiteissä, joissa hyödynnetään tutkimus-, kehitys- ja innovointitoiminnan tuloksia.

61. korostaa, että EU:n missioiden onnistuminen edellyttää tutkimus-, kehitys- ja innovointitoiminnan uudenlaista kehittymistä. Tämä tarkoittaa uusia laajoja ratkaisuja, joilla varmistetaan täydentävyys ja edistetään synergiaa unionin tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelmien ja muiden unionin ja kansainvälisten ohjelmien ja rahastojen kanssa. Uudessa vaiheessa kokeillaan ERA-keskusten järjestelmää, jonka olisi edistettävä kaikkien asiaankuuluvien EU:n tutkimus-, kehitys- ja innovointialoitteiden hyödyntämistä olennaisena osana aluepoliittista päätöksentekoa.

62. toteaa, että EU:n missioiden toteuttaminen edistää paikallista ja alueellista johtajuutta paitsi unionissa myös maailmanlaajuisesti. Pyrkiessään vahvistamaan kuntien ja alueiden roolia kaupunginjohtajien energia- ja ilmastosopimuksen ja muiden maailmanlaajuisten verkostojen puitteissa AK:n olisi luotava synergiaa EU:n missioiden sekä YK:n kestävän kehityksen tavoitteisiin liittyvien toimien ja Race to Zero- ja Race to Resilience -kampanjoiden välille. EU:n kuntien ja alueiden globaalin johtajuuden vahvistaminen voi myös tukea AK:n pyrkimystä saada valtiotasoa alemmille hallintotasoille virallisesti tunnustettu asema YK:n ilmastosopimuksen puitteissa ja COP27-kokouksen valmistelussa.

Yhteenveto ratkaisevista menestystekijöistä

63. muistuttaa, että Euroopan on parannettava globaalia kilpailukykyään tukeutuen tietämykseen, Euroopan laajuisiin kumppanuuksiin, valmiuksiin ja osaamiseen pystyäkseen toimimaan tulevaisuuden hyväksi – kyse on osallistavasta lähestymistavasta, jolla pyritään saamaan kaikki mukaan. Euroopalla on tilaisuus ottaa globaali johtoasema kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamiseksi tehtävässä yhteistyössä ja ilmastonmuutoksen torjunnassa.

64. korostaa, että käytännön toiminta on EU:n missioiden avaintekijä. Tutkimus on välttämätöntä uusien ratkaisujen luomiseksi ja parhaiden etenemistapojen määrittämiseksi, ja asianmukaiset sovellukset ovat ratkaisevan tärkeitä tulosten saavuttamiseksi. EU:n missiot onnistuvat, jos paikallinen ekosysteemi mahdollistaa sen. Kyse ei ole vain teknologiasta ja tutkimuksesta vaan ennen kaikkea ihmiskeskeisestä lähestymistavasta, jonka avulla kehitetään osaamista, puututaan paikallisiin riskeihin ja hyödynnetään parhaita Euroopan laajuisia resursseja. Innovoinnin inhimilliset näkökohdat ovat olennaisen tärkeitä kestävien ratkaisujen yhteiskehittämisen kannalta.

65. toteaa, että EU:n missiot ovat olennaisen tärkeitä, kun tuetaan Euroopan muutosta vihreämmäksi, terveemmäksi, osallistavammaksi ja selviytymiskykyisemmäksi maanosaksi. Kunnianhimoisten tavoitteiden saavuttamiseksi jokaisen EU:n mission on toimittava laajana toimenpidekokonaisuutena. Näiden eurooppalaisten kokonaisuuksien on perustuttava kattaviin alueellisesti ja paikallisesti orkestroituihin toimenpidekokonaisuuksiin, mukaan lukien yhdennetyt tutkimushankkeet, politiikkatoimet ja lainsäädännölliset toimenpiteet sekä paikalliset täytäntöönpanotoimet.

66. tähdentää tarvetta yhteisrahoittaa ja tukea kuntien ja alueiden jokapäiväistä työtä arvonluonnin ja vertailuoppimisen alalla, jotta parhaat prosessit ja toimet saadaan yhä laajemmin käyttöön kansalaisten päivittäisen hyvinvoinnin edistämiseksi. Demonstroijayhteisöjen tehtävänä on toimia kaikkien muiden puolesta systeemisen muutoksen edelläkävijöinä, kehittäjinä ja ensimmäisinä testaajina.

67. on valmis tekemään yhteistyötä EU:n missioiden kanssa sen edistämiseksi, että demonstroijakuntien ja -alueiden ja muiden kuntien ja alueiden väliset vertailuanalyysi- ja vertaisoppimisprosessit olisivat houkuttelevia. Rahoitusvälineiden on oltava joustavia ja innovatiivisia, ja niiden avulla on edistettävä kuntien ja alueiden todellisia etuja.

68. korostaa, että keskeistä on se, miten kunnat ja alueet oppivat orkestroimaan tarvittavia toimia ja miten nämä toimet houkuttelevat yksityisiä teollisuus- ja muita investointeja. Ihannetapauksessa ERA-keskusten verkoston avulla varmistetaan, että paikallisista ja alueellisista tutkimus-, kehitys- ja innovointiekosysteemeistä tulee erottamaton osa vastaavaa Euroopan laajuista ekosysteemiä.

69. kehottaa parantamaan yhteiskunnallista ja teknologista ennustettavuutta ja lisäämään yhteistyötä, sillä nämä ovat ratkaisevan tärkeitä menestystekijöitä, joiden avulla voidaan nopeuttaa teollisuus- ja muita investointeja hiilineutraaliuden ja EU:n missioiden muiden tavoitteiden saavuttamiseksi. Missiokeskeinen toimintapolitiikka soveltuu hyvin alhaalta ylöspäin suuntautuvan ulottuvuuden vahvistamiseen EU:n ainutlaatuisessa monitasoisessa hallintojärjestelmässä: saatuja kokemuksia voidaan jakaa ja jaetaan aktiivisesti jäsenvaltioiden kesken. EU:n missioiden tavoitteet on syytä ottaa entistä paremmin huomioon tulevaa lainsäädäntöä kehitettäessä. Esimerkkeinä mainittakoon hiilen hinnoittelu ja 55-valmiuspaketti.

70. painottaa, että tuoreimmat EU:n tason teollisuus- ja innovaatiopoliittiset suuntaviivat ja suunnitelmat sekä tarvittava uusi tieteellinen ja teknologinen tietämys ja innovaatiot on otettava missioiden yhteydessä huomioon ja niiden pohjalta on kehitettävä ja luotava käytännön ratkaisuja ja menettelytapoja tehokkaiden ruohonjuuritasolta lähtevien tietämyksenhallinta- ja muiden toimien avulla.

71. panee merkille, että EU:n missioita varten tarvitaan digitaalisia foorumeita muun muassa tietämyksen siirron ja hallinnan nopeuttamiseksi, virtuaalisen yhteistyön ja kumppanuuksien muodostamisen tukemiseksi sekä rahoitusprosessien yksinkertaistamiseksi. Ne on luotava yhdessä kuntien ja alueiden edustajien kanssa.

72. toteaa yhteenvetona, että uudet asianmukaiset ja tehokkaat työskentelyprosessit ovat olennaisen tärkeitä EU:n missioiden onnistumisen varmistamiseksi. Prosessien on heijastettava avoimen innovoinnin seuraavasta sukupolvesta eli Open Innovation 2.0 -mallista, erilaisista quadruple helix -aloitteista ja monista muista saatuja kokemuksia siitä, miten voidaan yhdessä kehittää houkuttelevaa osallistavaa seuraavan sukupolven hallintoa. Kansalaisten koko kirjo, nuorista vanhempiin, on otettava mukaan. Missiotoimissa olisi otettava huomioon eri sukupolviin liittyviä näkökohtia ja luotava innovatiivisia ja vastuullisia tapoja saavuttaa sellainen sitoutumisen taso, jota Euroopan tulevaisuuden saattaminen kestävälle pohjalle edellyttää.

Bryssel 27. huhtikuuta 2022. Euroopan alueiden komitean puheenjohtaja Apostolos TZITZIKOSTAS

(1) AK:n täysistunnossa 27. tammikuuta 2022 annettu päätöslauselma Euroopan tulevaisuutta käsittelevästä konferenssista (OJ C 270, 13.7.2022, s. 1).

(2) AK:n täysistunnossa 1.–2. joulukuuta 2021 annettu päätöslauselma Euroopan komission vuoden 2022 työohjelmasta (EUVL C 97, 28.2.2022, s. 1).

(3) Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Euroopan unionin missiot (COM(2021) 609 final).

(4) European Research Area Policy Agenda – Overview of actions for the period 2022–2024, Euroopan komissio 2021.

(5) AK:n lausunto aiheesta ”Euroopan horisontti – yhdeksäs tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelma” (COR-2018-03891) (EUVL C 461, 21.12.2018, s. 79).

(6) Vuoden 2021 strateginen ennakointiraportti (COM(2021) 750 final).

(7) Uusi eurooppalainen tutkimusalue tutkimusta ja innovointia varten (COM(2020) 628 final).

(8) Uusi eurooppalainen tutkimusalue tutkimusta ja innovointia varten (COM(2020) 628 final).

(9) AK:n täysistunnossa 1. heinäkuuta 2021 annettu lausunto aiheesta ”Ilmastokestävä Eurooppa – Uusi EU:n strategia ilmastonmuutokseen sopeutumiseksi” (EUVL C 440, 29.10.2021, s. 42).

(10) IEA, Energy Technology Perspectives 2020.