Virallinen lehti nro C 287 , 30/10/1995 s. 0115



A4-0209/95 Päätöslauselma komission tiedonannosta neuvostolle ja Euroopan parlamentille suuntaviivoista Euroopan unionille ympäristöindikaattorien ja kansantalouden vihreän tilinpidon aloilla - Ympäristö- ja taloustietojärjestelmien integrointi Euroopan parlamentti, joka - ottaa huomioon komission tiedonannon neuvostolle ja Euroopan parlamentille suuntaviivoista Euroopan unionille ympäristöindikaattorien ja kansantalouden vihreän tilinpidon aloilla (KOM(94)0670 - C4-0009/94), - ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 artiklan ja 130 r artiklan 2 kohdan, - ottaa huomioon 17. marraskuuta 1992 antamansa lausunnon neuvostolle osoitetusta komission ehdotuksesta, joka koskee päätöslauselmaa politiikkaa ja toimintaa ympäristön ja kestävän kehityksen aloilla käsittelevästä yhteisöohjelmasta ((EYVL C 337, 21.12.1992, s. 34)), - ottaa huomioon neuvoston päätöslauselman politiikkaa ja toimintaa ympäristön ja kestävän kehityksen aloilla käsittelevästä toimintaohjelmasta ((EYVL C 138, 17.5.1993, s. 1)), - ottaa huomioon komission valkoisen kirjan kasvusta, kilpailusta ja työllisyydestä ((Komission julkaisema Euroopan yhteisöjen tiedote)), - ottaa huomioon 9. maaliskuuta 1994 antamansa päätöslauselman tarpeesta arvioida ympäristöä huomioimattoman toiminnan kustannukset ((EYVL C 91, 28.3.1994, s. 130)), - ottaa huomioon 22. huhtikuuta 1994 antamansa päätöslauselman ympäristötekijän huomioimisesta bruttokansantuloa laskettaessa ((EYVL C 128, 9.5.1994, s. 473)), - ottaa huomioon ympäristö-, terveys- ja kuluttajansuojavaliokunnan mietinnön ja budjettivaliokunnan, talous- ja raha-asioita sekä teollisuuspolitiikkaa käsittelevän valiokunnan ja tutkimusta, teknologista kehittämistä ja energia- asioita käsittelevän valiokunnan lausunnot (A4-0209/95), A. Katsoo, että Euroopan unionin on edistettävä kestävää kehitystä, joka ei kiihdytä inflaatiota ja kunnioittaa ympäristöä, ja että tätä varten tarvitaan uusia välineitä ja -ohjausjärjestelmiä talouspolitiikan asianmukaiseksi toteuttamiseksi ja hallitsemiseksi, B. Katsoo, että yksi Euroopan unionin ensisijaisista tehtävistä on toteuttaa tarvittavat toimenpiteet riittävän tasapainon luomiseksi ympäristön, elämänlaadun ja talouden välillä kestävän kehityksen saavuttamiseksi, kuten Euroopan parlamentti vaati päätöslauselmassaan viidennestä toimintaohjelmasta, samoin kuin komissio edellä mainitussa valkoisessa kirjassaan, C. Katsoo, että tämän vuoksi Euroopan unionin on välttämätöntä vahvistaa koordinoidusti perusta ympäristö- ja taloustietojärjestelmien integroimiseksi luomalla yhtenäistetty eurooppalainen kestävän tai ympäristöön liittyvän tilinpidon järjestelmä, D. Arvioi, että kerättyjen ja yhtenäistettyjen tilastotietojen on oltava käyttökelpoisia päätöksentekoprosessien ja poliittisten hallintotoimenpiteiden täytäntöönpanemiseksi ja että ne ovat samalla suuntaa antavia taloudellisissa prosesseissa kehityksemme ylläpitämisen varmistamiseksi, E. Katsoo, että on tarpeen ottaa käyttöön eurooppalainen ympäristötilinpidon järjestelmä, jonka ensiarvoisen tärkeänä osana olisi ympäristövaikutusten indeksijärjestelmä ja joka edistäisi ensimmäisenä askeleena «ulkopuolisten tekijöiden» taloudellista arviointia, aluksi «satelliittitilinpidon» avulla, F. Palauttaa mieliin, että ympäristötilinpidon on sisällettävä luonnonvarojen käytön ja loppuunkulutuksen, ympäristövahinkojen ja ympäristöä koskevan toiminnan kaikkien näkökohtien rahallinen arvo, ja siten välttää luonnonjärjestelmän tuottamien varojen nykyinen aliarvostus, joka johtaa «luontopääoman» riistoon ((Fulai Sheng: Real Value for Nature: an overview of global efforts to achieve true measures of economic progress (Maailman luonnonsäätiön kertomus, toukokuu 1995))), sillä kestävää kehitystä ei voi olla ilman ympäristötilinpitoa ((Per Sorup: «Sustainability Accounting - a support document for preparation of the conference «Taking Nature into Account», Brussels 31 May-1 June 1995", Institute for Prospective Technological Studies, Seville.)), G. Katsoo, että Euroopan unionin on selvitettävä sekaannus kestävän kehityksen ja kestävän kasvun käsitteiden välillä, H. Ottaa huomioon 31. toukokuuta ja 1. kesäkuuta 1995 Brysselissä Euroopan parlamentin, komission, Maailman luonnonsäätiön ja Rooman klubin suojeluksessa järjestetyn luonnon huomioon ottamista koskevan konferenssin tulokset, 1. Suhtautuu hyvin myönteisesti komission tiedonantoon ja toistaa, että kestävää kehitystä ei voi olla ilman ympäristötilinpitoa, jossa arvioidaan rahallisesti luonnonvarojen käytön, ympäristövahinkojen, luonnonvarojen arvon alenemisen ja ympäristöä koskevien toimien kaikki näkökohdat; 2. Palauttaa mieliin, että maiseman olennainen arvo, metsien hyväksikäyttö, maaperän köyhtyminen, jonka syynä on kestävään kehitykseen perustumaton maatalous, ja vesivarojen loppuunkuluttaminen aiheuttavat myös yhteiskunnalle kustannuksia, otka pitäisi arvioida taloudellisin perustein; 3. Toteaa myös, että ihmisen luontoa aliarvioivan toiminnan välittömiin kustannuksiin on lisättävä «vihreässä» tai ympäristöä koskevassa tilinpidossa muut lisäkulut ja investoinnit, jotka ovat välttämättömiä aiheutettujen vahinkojen korjaamiseksi tai korvaamiseksi; 4. Pyytää komissiota ilmoittamaan parlamentille toimistaan ja antamaan lausuntonsa tavasta hallinnoida menoja ja strategisia investointeja, jotka ovat tarpeen ympäristölle aiheutuneiden vahinkojen korjaamiseksi ja korvaamiseksi osana kansallista kustannusjärjestelmää, koska nykyisessä kansallisessa kustannusjärjestelmässä eräät kyseisistä menokategorioista kuuluvat BKT:hen; 5. Arvioi, että yhteisen «vihreän» tilinpidon järjestelmän aikaansaamiseksi EU:ssa on välttämätöntä luoda lähivuosina eurooppalainen integroitu talous- ja ympäristöindikaattorien järjestelmä, joka sisältäisi välttämättömän yhteisen vertailukehyksen ympäristökulujen tunnistamiseksi ja arvioimiseksi ja niiden ilmaisemiseksi määrällisenä kansantalouden tilinpidon järjestelmässä; 6. On vakuuttunut siitä, että tähän asti perinteisten kansantalouden tilinpitojärjestelmien (kansantalouden tilinpito, näkyvä tai näkymätön tilinpito ja niiden perinteisten esitysmuotojen kuten BKTL jne.) perustavoitteena on ollut esitellä makrotalouden indikaattoreita, joita hallitukset voivat käyttää taloudellisen toiminnan ohjaamiseen, tuottavuuden arviointiin ja markkinoiden ohjaamiseen. Kansantalouden tilinpidossa ei kuitenkaan ole otettu huomioon luontopääoman «arvonalenemisen» rahallista arvoa, mikä vääristi kansantalouden tilinpitojen todellista arvoa; 7. Uskoo, että valittu "satelliittitilinpitoihin" perustuva lähestymistapa on tällä hetkellä sopivin tilanteen korjaamiseksi ja käsitteiden 'integraatio' ja 'kestävä kehitys' toteuttamiseksi lopultakin käytännössä, unohtamatta kuitenkaan, että lopullisena päämääränä on oltava ympäristöbruttokansantulon laatiminen, kuten myös yhteisön viidennen ympäristöalaa koskevan toimintaohjelman tavoitteen 4 a kohdan taulukosta 17 käy ilmi; 8. Pyytää komissiota perustamaan työryhmän tämän sitoumuksen täytäntöönpanemiseksi ja antamaan Euroopan parlamentille säännöllisesti asiaa koskevia tietoja; 9. Pyytää, että Euroopan ympäristövaikutusten indeksijärjestelmässä otetaan huomioon kunkin maan ympäristön erityistila (esim. happosateet Saksassa tai eroosio Espanjassa), jotta pystyttäisiin määrittelemään yhteinen järjestelmä tai rakenne, jota voidaan soveltaa yhtä täsmällisesti, yksityiskohtaisesti ja luotettavasti EU:n eri jäsenvaltioissa ja joka tulisi ottaa huomioon laadittaessa Euroopan painotuskertoimia. 10. Pyytää komissiota luopumaan kestävän kasvun ja kestävän kehityksen asettamisesta rinnakkain, sillä yhteiskunta, joka pyrkii perustumaan jatkuvuudelle, voi käyttää ainoastaan luontopääoman antamaa tuottoa eikä koskaan luontopääomaa itsessään, ellei se halua vaarantaa tulevaisuuttaan. 11. Muistuttaa, että Euroopan parlamentin jo kahdenkymmenen vuoden ajan aina puolustama ja Euroopan unionin perustamissopimukseen sisältyvä ympäristöpolitiikka on luonteeltaan «ex ante» eli ennakoivaa aina kun se on mahdollista, eikä «ex post» eli ongelmia jälkikäteen korjaavaa politiikkaa. 12. Pyytää tämän vuoksi, että kansantalouden tilinpitojärjestelmien ei «satelliittitileinä» tule rajoittua vain «ympäristövahinkojen arvioimiseen ja näiden vahinkojen rahallisen arvon määrittämiseen», kuten komission tiedonannosta voidaan päätellä, vaan niihin on sisällytettävä myös arvio ympäristön tulevasta käytöstä sekä niiden taloudellisten toimintojen ja prosessien tunnistaminen, joihin liittyy potentiaalinen uhka ympäristön tilan heikkenemisestä, sen vahingoittumisesta tai arvon alenemisesta, mikäli todellakin olemme luomassa perustaa kestävän kehityksen saavuttamiseksi; 13. Huomauttaa, että vaikeuksista huolimatta on tarpeen määritellä rahallinen arvo luonnonvarojen ehtymiselle ja köyhtymiselle, jotta voitaisiin arvioida luonnonperinnön hyödyntämisen taloudelliset kustannukset; 14. Pyytää tästä syystä, että luonnonjärjestelmälle määrätään alkupääoma-arvo, josta «vähennetään kustannukset ja tulevien etujen menetykset». Yksi tapa olisi määritellä rahallinen arvo sen mukaan, mitä kuluttajat tai käyttäjät itse olisivat valmiita maksamaan kustakin ympäristön osa-alueesta, tai olemassa olevia menetelmiä rahallisen arvon määrittämiseksi voitaisiin parantaa, oli sitten kyseessä hinnan määrittäminen varjolle, nautinnolle jne.; 15. Pyytää selvennystä käsitteisiin 'ekologia' ja 'ympäristö', joita tiedonannossa käytetään sekaisin, sillä monissa tapauksissa ympäristö on ekologiaa laajempi käsite; 16. Pyytää komissiota täsmentämään ympäristötilinpitoa koskevan eurooppalaisen kehyksen täytäntöönpanoon tarvittavaa aikaa ja voimavaroja ja esittämään sitä varten konkreettisen aikataulun ja korostaa, että olisi tarjottava asianmukaiset keinot suunniteltujen toimien toteuttamiseksi ja jotta vältyttäisiin kansallisten tilastopalvelujen viivästymisiltä; toimenpiteelle 3 eli eurooppalaisen integroidun talous- ja ympäristöindikaattorien järjestelmälle (ESI) ei ole osoitettu varoja ja sen toteuttaminen edellyttää vuosittaista 750 000 ecun määrärahaa vuosina 1995 - 1998; 17. Pyytää myös, että kyseistä ympäristötilinpidon prosessia aikanaan toteutetaan Euroopan unionin talousarviossa; 18. Pyytää komissiota selkeyden ja täsmällisyyden sekä asianmukaisen luokittelun vuoksi harkitsemaan mahdollisuutta muotoilla uudelleen tiedonantonsa toimenpide 2 ja toimenpide 4 seuraavasti: "2. määrätään fyysisten ja ympäristövaikutusten indikaattorien keräämisen ensisijaiset tavoitteet, määritellään näiden indikaattoreiden kokoamismenetelmät ja määrätään Euroopan painotuskertoimien yhdistelmien laatimisen ensisijaiset tavoitteet näiden indikaattoreiden yhteenlaskemiselle ympäristövaikutusten indeksien tai Euroopan ympäristövaikutusten indeksijärjestelmän luomiseksi.» "4. jatketaan ja laajennetaan työtä, joka koskee ympäristötilinpidolle keskeisiä kansantalouden tilinpitojen satelliittitilejä, kuten ympäristökustannuksia, luonnonvarojen tilinpitoa, laskentamenetelmiä luontopääoman arvon alenemiselle.» 19. Huomauttaa toimenpiteen 3 osalta, että kunkin ongelma-alueen osalta olisi ympäristönäkökohtien suhteen ja olemassa olevan teknisen tietotaidon avulla vahvistettava painotuskertoimet, joilla muutetaan ympäristövaikutusten fyysiset indikaattorit ympäristövaikutusindikaattoreiksi; ongelma-alueita ympäristönäkökohtien suhteen ovat viidennessä ympäristöohjelmassa määritellyt alueet; ei pitäisi painottaa eikä yhdistää eri alueita, joilla on ympäristön suhteen ongelmia; 20. Pyytää komissiota lisäämään Euroopan unionin ennakoivan eli «ex ante» - politiikan mukaisesti uuden seitsemännen toimenpiteen, joka koskisi luonnonvarojen ja niiden nykyisten ja mahdollisten tulevien käyttötapojen kartoittamisen kehittämistä ja toteutusta sekä luonnonvarojen, ja niiden taloudellisten prosessien ja toimintojen tunnistamista, jotka saattavat heikentää ympäristön tilaa, vahingoittaa ympäristöä tai johtaa luonnonvarojen ja ympäristöresurssien loppuun kulumiseen; 21. Katsoo, että rahallisen arvon määrittäminen on vieläkin eräs vaikeimmista tehtävistä sekä käsitteellisesti että käytännön kannalta ja että tämän vuoksi toimenpiteeseen 5 olisi pitänyt selkeästi sisällyttää myös luonnonjärjestelmän osatekijöiden liittäminen ympäristövahinkojen arviointiin; koska tällä hetkellä ei vielä kuitenkaan ole käytettävissä sopivaa määrällisen arvioinnin järjestelmää, katsoo, että on parasta käyttää toistaiseksi jotakin suuntaa antavaa arviointimenetelmää ennemmin kuin ei mitään ja että se olisi sellaisenaan sisällytettävä mainittuun toimenpiteeseen; 22. Korostaa, että niiden toimintojen koordinointi, jotka johtavat eurooppalaisen järjestelmän luomiseen ympäristötilinpitoa varten, olisi toteutettava Euroopan ympäristökeskuksen perustamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 1210/90 15 artiklan ja ympäristötilastoinnin kehittämistä koskevan nelivuotissuunnitelman käyttöönotosta tehdyn päätöksen N:o 808/94 mukaisesti; 23. Pyytää komissiota ottamaan päätelmiä koskevassa luvussa huomioon perusteluissa esitetyt muutokset; 24. Toivoo saavansa vuoden 1997 joulukuun puoleen väliin mennessä seurantakertomuksen, johon sisältyy a) toimenpiteen 3 (mukaan lukien ympäristöä koskevat menot) ja 2 ensimmäiset tulokset ja niiden mahdolliset vaikutukset Euroopan politiikkaan, b) menetelmä, jota on käytetty eurooppalaisten painotuskertoimien sarjan luomiseen ja ympäristölle aiheutuneiden haittojen rahalliseen arviointiin, c) soveltuva rahoitusta koskeva selvitys kyseistä ohjelmaa varten; 25. Toistaa tyytyväisyytensä ja onnittelee komissiota sen tiedonannosta, sillä katsoo sen olevan tärkeä askel kohti kestävän kehityksen päämäärää, jota tukevat sopimus Euroopan unionista, viides toimintaohjelma ja Delorsin valkoinen kirja; näin ollen katsoo, että tiedonantoa on tuettava ja talousarviossa tähän tarkoitukseen varattua määrärahaa on mahdollisesti korotettava. 26. Kehottaa puhemiestään välittämään tämän päätöslauselman komissiolle, neuvostolle ja jäsenvaltioiden hallituksille, Euroopan ympäristökeskukselle, Eurostatille ja jäsenvaltioiden tilastoviranomaisille, OECD:lle, Yhdistyneille Knsakunnille ja Maailmanpankille.