FI    FI  EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel 1.6.2005 
KOM(2005) 229 lopullinen 
  
KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTO LLE, EUROOPAN PARLAMENTILLE, 
EUROOPAN TALOUS- JA SOSI AALIKOMITEALLE JA ALUEIDEN 
KOMITEALLE 
”i2010 – kasvua ja työllisyyttä edist ävä eurooppalainen tietoyhteiskunta” 
{SEK(2005) 717} 
 
FI 2   FI KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTO LLE, EUROOPAN PARLAMENTILLE, 
EUROOPAN TALOUS- JA SOSI AALIKOMITEALLE JA ALUEIDEN 
KOMITEALLE 
”i2010 – kasvua ja työllisyyttä edist ävä eurooppalainen tietoyhteiskunta” 
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) 
SISÄLLYSLUETTELO 
1. Johdanto .................................................................................................................... ... 3 
2. Yhtenäinen eurooppalainen tietoalue........................................................................... 4 3. Tutkimusinvestoinnit ja innovointi .............................................................................. 7 4. Osallisuus sekä julkisten palvelujen ja elämänlaadun parantaminen......................... 10 5. Päätelmät: i2010-aloite osana uut ta Lissabonin hallintosykliä .................................. 12 
 
FI 3   FI 1. J OHDANTO  
Keväällä 2005 kokoontunut Eurooppa-neuvost o kutsui osaamista ja innovointia 
kestävän kasvun moottoreiksi käynnistäessä än kasvua ja työllisyyttä edistävän 
kumppanuuden Lissabonin strategian uutena alk una. Se totesi olevan keskeisen tärkeää 
rakentaa kaikkien osallisuutta edistävä  yhteiskunta, joka perustuu tieto- ja 
viestintätekniikan (TVT:n) laajamittais een käyttöön julkisissa palveluissa, pk-
yrityksissä ja kotitalouksissa. 
Tieto- ja viestintätekniikka on merkittävä  kasvua ja työllisyyttä edistävä voima. 
Neljännes EU:n bruttokansantuotteen kasvus ta ja 40 prosenttia t uottavuuden kasvusta 
luetaan TVT:n ansioksi. Teollisuusmaiden taloudellisen suorituskyvyn väliset erot 
voidaan suureksi osaksi selittää TVT:he n tehtyjen investointien, sitä koskevan 
tutkimuksen ja sen käytön tasolla sekä tietoyhteiskunnan ja mediateollisuuden 
kilpailukyvyn avulla1. TVT-alan palvelut, osaaminen, me dia ja sisältö muodostavat yhä 
suuremman osan taloutta ja yhteiskuntaa. 
Tieto- ja viestintätekniikan kehitys on kiih tynyt viime vuosina ja saavuttanut pisteen, 
jossa tietoyhteiskunta- ja media-ala kasv avat voimakkaasti. Tämän on mahdollistanut 
nopea ja laajalle levinnyt tietoliikenne, joka yhdistää monia erilaisia laitteita. 
Tavanomaista sisältöä (kuten filmejä, vide oita ja musiikkia) on nykyään saatavilla 
digitaalisessa muodossa, ja lisäksi ilmestyy uusia, alun perinkin digi taalisia palveluja, 
kuten vuorovaikutteisia ohjelmistoja. Tietoyhteiskunta- ja  mediapalvelujen, 
verkkojen ja laitteiden digitaalisesta konvergenssista  on vihdoinkin tulossa 
arkitodellisuutta: tieto- ja viestintätekn iikka kehittyy älykkäämmäksi, vaatii entistä 
vähemmän tilaa ja tulee entistä turvalli semmaksi ja nopeammaksi. Se on aina 
yhteydessä verkkoon, on entis tä helppokäyttöisempää ja  tarjoaa yhä enemmän 
kolmiulotteista multimediasisältöä. 
Näihin tekniikan perusluont eisiin muutoksiin vastaaminen edellyttää ennakoivaa 
politiikkaa. Digitaalinen  konvergenssi edellyttää poliittista konvergenssia  sekä halua 
sovittaa tarvittaessa sääntelyjärjestelmiä  kehittyvän digitaalitalouden mukaisiksi. 
Komissio ehdottaa uutta strategiaa  i2010  – eurooppalainen tietoyhteiskunta 2010, 
jossa esitetään laajat poliittiset suuntaviivat . Strategialla edistetään avointa ja 
kilpailukykyistä digita alitaloutta, ja siinä tähdennetään tieto- ja  viestintätekniikan 
olevan osallisuutta ja eläm änlaatua lisäävä voima. Tässä  i2010-aloiteessa, joka on 
kasvua ja työllisyyttä edistävän uudistetun Lissabonin kumppanuuden keskeinen osa, 
                                                 
1 Tietoyhteiskunnan ja mediateollisuuden palveluja kuvattiin jo vuonna 1998 julkaistussa 
vihreässä kirjassa ”Televiestinnän, tiedotusvälin eiden ja tietotekniikan lähentyminen sekä sen 
vaikutukset sääntelyyn – Kohti tietoyhteiskunnan ed ellyttämää lähestymistapaa” (KOM(97) 623) 
sekä vuonna 2003 julkaistussa tiedonannossa ”Audiovisuaalialan sääntelyn tulevaisuus 
Euroopassa” (KOM(2003) 784), jossa otettiin huomioon myös uusi kehitys. Nämä palvelut 
heijastavat sähköisten viestintäpalvelujen, tietoyhteiskuntapalvelujen ja radio- ja televisiolähetyspalvelujen nykyistä lähentymistä sekä sen synnyttämien uusien sisältöpalvelujen 
ilmaantumista. 
 
FI 4   FI kehitetään kokonaisvaltaista  lähestymistapaa tietoyhte iskuntaa ja audiovisuaalista 
viestintää koskevaan politiikkaan EU:ssa.  
Käyttämällä lähtökohtanaan laajaa selvitystä tietoyhteiskuntaan liit tyvistä haasteista 
sekä laajaa sidosryhmien kuulemista aika isemmista aloittei sta ja välineistä2 komissio 
ehdottaa Euroopan tietoyhteis kuntaa ja viestimiä koskeva a politiikkaa varten kolmea 
ensisijaista tavoitetta: 
i) Olisi luotava yhtenäinen eurooppalainen tietoalue , jolla edistettäisiin 
avoimia ja kilpailuun perustuvia si sämarkkinoita tietoyhteiskunnan ja 
viestinten alalla. 
ii) Olisi lisättävä innovointia ja investointeja TVT-tutkimuksen alalla, jotta 
voitaisiin edistää kasvua ja luoda uu sia ja entistä parempia työpaikkoja. 
iii) Olisi luotava osallisuutta edistävä eur ooppalainen tietoyhteiskunta , joka 
edistäisi myös kasvua ja työllisyyttä kestävän kehityksen mukaisella tavalla ja jossa julkisten palvelujen ja elämänlaa dun parantaminen asetettaisiin etusijalle. 
Seuraavissa luvuissa hahmotell aan i2010-aloittee n tavoitteita ja keskeisiä toimia, jotka 
on sisällytetty uuteen Lissabonin hallinto sykliin ja ovat täysin sen mukaisia. 
2. Y
HTENÄINEN EUROOPPALAINEN TIETOALUE  
Tietoyhteiskunta on tullut käännekohtaan: teknologia on viime aikoina kehittynyt 
valtavasti ja TVT:n käyttö on muuttuma ssa massakäytöksi, joka voi muuttaa 
perusteellisesti työ-, elin- ja vuorovaikut ustapamme. Rikasta mediasisältöä tulee 
saataville monenlaisissa uusissa muodoissa, se voidaan  räätälöidä yksittäisten 
kansalaisten mieltymysten tai vaatimusten muk aan ja toimittaa heille ajasta ja paikasta 
riippumatta. Tekniikan kannalta katsoen viestintäverkot, vies timet, sisältö, palvelut ja 
laitteet lähentyvät toisiaan  digitaalisen konvergenssin ansiosta. Verkkoihin tehdyt 
parannukset luovat yhdessä uusien pakkauste kniikoiden kanssa uusia ja entistä 
nopeampia jakelukanavia ja synnyttävät uusia sisältömuotoja ja palveluja (esimerkiksi 
IP-välitteinen puheensiirto, Internet-televisio ja online-musiikki). 
Uuden sisällön, palvelujen ja liiketoimint amallien luominen edistää kasvua ja 
työllisyyttä. Esimerkiksi Länsi-Eur oopan online-sisältömarkkinoiden odotetaan 
kolminkertaistuvan (ja kuluttajamarkkino iden kymmenkertaistuvan) vuoteen 2008 
mennessä3. Tämän kehityksen odotetaan leviäv än koko alalle, jonka osuus EU:n 
BKT:sta on jo 8 prosenttia. Digitaalisen konvergenssin vaikutukset tuntuvat kuitenkin 
koko maailmassa, ja ne lisäävät maailmanl aajuista kilpailua. Jos Eurooppa aikoo 
hyödyntää taloudellista potentiaaliaan täysimittaisesti, se tarvitsee ennakoivaa 
poliittista lähestymistapaa , jonka avulla voidaan edist ää suotuisaa markkinakehitystä 
                                                 
2 eEurope-aloitteet sekä tiedonanto audiovisuaalialan sääntelyn tulevaisuudesta Euroopassa, 
KOM(2003) 784. 
3 EITO (European Information Technology Observatory) 2005. 
 
FI 5   FI ja osaamisyhteiskuntaa (kuten elinikäist ä oppimista, luovuutta  ja innovointia), 
kuluttajansuojaa sekä tervettä ja turval lista eurooppalaista  tietoyhteiskuntaa. 
Yhtenäisen eurooppalaisen tiet oalueen luominen edellyttää jo alkuvaiheessa vastaamista 
neljään digitaalisen konvergens sin asettamaan haasteeseen: 
• nopeus:  laajakaistapalvelujen nopeuttamine n Euroopassa rikkaan sisällön, kuten 
teräväpiirtovideon, toimittamiseksi 
• rikas sisältö:  oikeudellisen ja taloudellisen va rmuuden lisääminen uusien palvelujen 
ja online-sisällön edistämiseksi 
• yhteentoimivuus:  keskenään kommunikoivien laitteid en ja alustojen sekä sellaisten 
palvelujen lisääminen, jotka voidaan siirtää alustalta toiselle 
• turvallisuus:  Internetin suojaaminen petosten teki jöiltä, haitalliselta sisällöltä ja 
teknisiltä vioilta investoijien ja ku luttajien luottamuksen lisäämiseksi. 
Tavoite 1: Yhtenäinen eurooppalainen tie toalue, joka tarjoaa kohtuuhintaisia ja 
turvallisia laajakaistayhteyksiä, rikasta ja monipuolista sisältöä ja digitaalipalveluja. 
Digitaalinen konvergenssi  edellyttää johdonmukaista tietoyhteiskunta- ja 
mediasäännöstöä . Sisämarkkinoita ohjaa tällä alalla laaja säännöstö, jolla säännellään 
muun muassa audiovisuaalisia viestimiä, digitaalista tele visiotoimintaa, verkkokauppaa, 
teollis- ja tekijä noikeuksia sekä eurooppa laisen sisällön luomista  ja levitystä tukevia 
toimia. Eräät sääntelyvälineet (kuten sä hköistä kaupankäyntiä koskeva direktiivi) on 
annettu hiljattain, ja di gitaalinen konvergenssi on jo ot ettu niissä huomioon. Toisia taas 
ja erityisesti ”televisio ilman rajoja” –dire ktiiviä aiotaan tarkastella uudelleen. Komissio 
ryhtyy tutkimaan digitaalitalouteen vaikutta via sääntöjä johdonmukaistaakseen niiden 
vuorovaikutusta ja saadakseen ne vastaamaan  paremmin taloudellista ja teknologista 
todellisuutta. Käytännössä komissio aikoo 
• ehdottaa vuoden 2005 loppuun mennessä ”tel evisio ilman rajoja” –direktiivin 
tarkistamista, jolla pyritään ajantasaistam aan audiovisuaalisiin viestimiin liittyviä 
palveluja koskevat säännöt 
• analysoida vuoteen 2007 mennessä yhteis ön säännöstöä, joka vaikuttaa 
tietoyhteiskunta- ja mediapal veluihin, ja tehdä tarvit taessa muutosehdotuksia. 
Ajantasaistettujen sääntelyjärjestelmien nopeaa ja tehokasta täytäntöönpanoa  
edistetään täydentävillä toimilla, ja eurooppalaisen sisällön ja osaamisen  luomista ja 
levittämistä tuetaan myöhemminkin4. 
Sähköisen viestinnän sääntelyä on muutettu  perusteellisesti viime vuosikymmenen 
aikana. Vuonna 2003 voimaan tullut eu rooppalainen sähköisen viestinnän 
                                                 
4 Media-, eLearning- ja eContent-ohjelmilla ja niiden seuraajilla. 
 
FI 6   FI sääntelyjärjestelmä on esimerkki hyvistä to imintatavoista. Kun sitä on käytetty 
johdonmukaisesti ja tehokkaasti, se on lisännyt kilpa ilua, alentanut hint oja ja edistänyt 
investointeja. Sääntelyn on kehityttäv ä samassa tahdissa kuin tekniikan ja 
markkinoidenkin. Sen vuoksi komissio aikoo  pohtia perusteellisesti vuonna 2006 
sääntelyjärjestelmän uudelleenta rkastelun yhteydessä kyseise n järjestelmän periaatteita 
ja soveltamistapaa ja erityisesti ni itä pullonkauloja, jotka hidastavat entistä 
nopeampien, innovatiivisempien ja kilpai lukykyisempien laajakaistapalvelujen  
tarjontaa. 
Uudet nopeat langat tomat sovellukset5 lisäävät radiotaajuuksien  kysyntää. Tätä 
koskevan politiikan tavoitteena on helpotta a radiotaajuuksien kä yttömahdollisuuksia 
koko EU:ssa markkinamekanismien avulla. Sitä edistäisi s uunnitteilla oleva 
maanpäällisten analogisten televisiolähetysten lopettaminen vuoteen 2012 mennessä. Komissio kokoaa asiaa koskevat ehdotuksensa yhteen vuonna 2005  laatimalla 
tehokasta taajuushallintoa koskevan strategian , joka pannaan täytäntöön sähköistä 
viestintää koskevan sääntelyjärjeste lmän tarkistuksen yhteydessä vuonna 2006. 
Digitaalinen konvergenssi ed ellyttää, että la itteet, alustat ja palvelut ovat 
yhteentoimivia . Komissio aikoo käyttää kaikkia vä lineitään edistääkseen tekniikoita, 
jotka kommunikoivat keskenään. Näihin vä lineisiin kuuluvat tutkimus, avointen 
standardien edistäminen, sidosryhmien välisen  vuoropuhelun tukemine n ja tarvittaessa 
myös velvoitteet. Euroopan matkapuhelinten al alla saavuttama mene stys perustui juuri 
tällaiseen poliittiste n välineiden yhdistelmään. Lisäksi komissio pyrkii i2010-aloitteessa 
luomaan kokonaisvaltaisen lähestymistavan edistääkseen tehokkaita ja 
yhteentoimivia digitaalisten oikeuksien hallintajärjestelmiä . 
Luotettava , turvallinen  ja varmakäyttöinen tieto- ja viestintätekniikka on 
välttämätön edellytys toisiaan lähentyvien di gitaalipalvelujen laaj alle käyttöönotolle. 
Komissio ehdottaa vuoden 2006 aikana turvallista tietoyhteiskuntaa koskevaa 
strategiaa , jonka tavoitteena on yhdistää käytettävissä  olevat välineet ja saattaa ne ajan 
tasalle sekä lisätä tietoisuutta siitä, että it sesuojelu, valppaus, vaaroj en seuranta ja nopea 
ja tehokas reagointi hyökkäyksiin  ja järjestelmävikoihin ov at hyvin tarpeellisia. Tukea 
annetaan kohdennettuun tutkimukseen, jossa tutkitaan turvallisuusnäkökohtien ottamista 
huomioon jo suunnitteluvaiheessa, sekä käyttööno ttotoimiin, joilla test ataan identiteetin 
hallinnan kaltaisten avainkysymysten ratkai suja. Säännösten tarkistamista harkitaan 
tarpeen mukaan esimerkiksi silloin, kun on kyse yksityisyyden suojasta, sähköisestä allekirjoituksesta tai laittoman ja  haitallisen sisällön torjunnasta. 
Tiivistetysti voidaan todeta, että yhtenäistä eurooppalaista tietoalu etta koskevalla i2010-
aloitteen ohjelmalla nopeutet aan digitaalisen konvergenssin  taloudellista hyödyntämistä 
toteuttamalla seuraavat toimet: 
Sähköisen viestinnän sääntelyjärjestelmää tarkas tellaan uudelleen (vuonna 2006), mihin sisältyy 
myös tehokasta taajuushallintoa koskevan strategian määrittely (vuonna 2005). 
Tietoyhteiskunta- ja mediapalvelujen sisämar kkinoita varten luodaan yhdenmukaiset puitteet 
                                                 
5 Esimerkiksi laajakaistainen matkaviestinverkko, langaton lähiverkko ja suuralueverkko (WiFI & 
WiMax) sekä digitaalitelevisio. 
 
FI 7   FI • ajantasaistamalla audiovisuaalisia palveluja koskeva lainsäädäntö, mikä aloitetaan 
komission vuonna 2005 antamalla ehdotukse lla, joka koskee ”televisio ilman rajoja” 
-direktiivin tarkistamista 
• analysoimalla tietoyhteiskunta- ja mediapalveluihin vaikuttavaa yhteisön säännöstöä ja 
tekemällä siihen tarpeelliset  mukautukset (vuonna 2007) 
• edistämällä aktiivisesti voimassa olevan ja ajantasaistetun tietoyhteiskunta- ja 
mediapalveluja koskevan säännöstön nopeaa ja tehokasta täytäntöönpanoa. 
Eurooppalaisen sisällön luomista ja leviämistä tuetaan edelleen. 
Laaditaan turvallista eurooppalaista tietoyht eiskuntaa koskeva strategia ja pannaan se 
täytäntöön (vuonna 2006). 
Yksilöidään ja edistetään yhteentoimivuuteen liittyviä kohdennettuja toimia, jotka koskevat 
erityisesti digitaalisten oikeuksien hallintaa (vuosina 2006 ja 2007).  
3. T UTKIMUSINVESTOINNIT JA INNOVOINTI  
Tieto- ja viestintätekniikka vaikuttaa merk ittävästi kasvuun ja työllisyyteen Euroopassa. 
TVT-alalla on suuri merkitys taloudelle , ja TVT:n käyttöönotto ja kyvykäs 
soveltaminen ovat merkittävimpiä tuottavuutta ja kasvua edistäviä tekijöitä, jotka johtavat avainaloilla liik etoiminnan innovaatioihin. 
Tutkimus ja innovointi:  Euroopan osuus TVT-alan myynnistä koko maailmassa on 
kolmannes. Alan myynti kasvaa 5 prosenttia vuodessa, mutta kehittyvissä talouksissa, kuten Intiassa ja Kiinassa, kasvuluvut ovat kaksinumeroisia. Eurooppa on sähköisen 
viestinnän alalla maailmanjoht aja, jonka osuus maailman s uurimpien yritysten tuloista 
on 40–50 prosenttia
6. Eurooppa on vahvassa asemassa myös sellaisilla aloilla kuin 
nanoelektroniikka, mikrojärjestelmä t ja sulautetut järjestelmät. 
On olennaisen tärkeää investoida tutkim ustoimintaan ja innovoi ntiin, jotta TVT-ala 
voisi tulevaisuudessakin saada aikaan kasvua ja  työpaikkoja sekä l yhyellä että pitkällä 
aikavälillä. Eurooppa investoi kuitenkin aivan liian vähän TVT:hen, mikä ilmenee 
jäljempänä olevasta taulukosta 1. 
Taulukko 1 – Investoinnit tieto- ja viestintätekniikkaa koskevaan tutkimukseen (2002)7 
                                                 
6 OECD Information Technology Outlook  2004. 
7 Vertailukelpoiset tiedot 25 jäsenvaltion EU:sta saadaan loppuvuoteen 2005 mennessä. TVT:tä koskeva T&K8 EU-15 Yhdysvallat Japani 
Yksityisen sektorin investoinnit 23 mrd. € 83 mrd. € 40 mrd. € 
Julkisen sektorin investoinnit 8 mrd. € 20 mrd. € 11 mrd. € 
Asukasmäärä 383 milj. 296 milj. 127 milj. 
Investoinnit asukasta kohden 80 € 350 € 400 € . 
TVT:tä koskeva T&K prosentteina koko T&K:sta 18 % 34 % 35 % 
 
FI 8   FI Lähde: IDATE (tiedot 15 jäsenvaltion EU:sta); OECD. 
Strategista TVT-tutkimusta tarvitaan sen varmistamiseksi, että Eurooppa säilyttää 
johtoasemansa aloilla, joilla se on tunnus tetusti vahvassa asemassa (esimerkiksi 
nanoelektroniikka, sulautetut järjestelmät ja viestintä), kuten myös kehittyvillä aloilla (esimerkiksi web-palvelut ja kognitiivis et järjestelmät). K ohdennettua tutkimusta 
tarvitaan pullonkaulojen poistamiseksi (esi merkiksi integroituja ratkaisuja sekä 
helppokäyttöisyyttä ja turvallisuutta koske vaa tutkimusta). Näin voidaan myös 
vahvistaa Euroopan kansainvälis tä kilpailukykyä sellais illa tärkeillä aloilla kuin 
standardointi ja T&K-toiminnan sijoitu spaikkoja koskevat p äätökset. Euroopan on 
investoitava enemmän TVT-tutkimukseen saavuttaakseen Barcelonassa asetetun tavoitteen, jonka mukaan T&K:n osuus BKT:stä tulisi olla 3 prosenttia. 
TVT:n käyttöönotto ja omaksuminen : Pelkkä tutkimus ei kuitenkaan riitä. TVT:tä 
hyödynnetään sisällyttämällä sitä tuotteisiin  ja palveluihin ja omaksumalla uusia 
liiketoimintamalleja, tekemällä organisatorisia muutoksia ja kehittämällä uutta osaamista. Yritykset voivat lisätä tuottavuu ttaan TVT:n avulla, mutta niiden ongelmana 
ovat edelleen yhteentoimivuuden, luotettavuud en ja turvallisuuden puute, vaikeudet 
työpaikan uudelleenorganisoinnissa ja TVT: n integroimisessa siihen sekä korkeat 
tukikustannukset. Erityisesti pk-yrityst en voi olla vaikea omaksua TVT:tä. 
Tulossa on kuitenkin uutta  aikakautta edustavia ”sähköisen liitetoiminnan 
ratkaisuja” , jotka perustuvat integroituihin TVT-ratkaisuihin, turvallisiin 
verkkopalveluihin ja ”yhteist oimintavälineisiin ”, joiden avulla  voidaan lisätä 
työntekijöiden tuottavuutta. Uusi kehitys os oittaa, että TVT:n käyttö liiketoiminnassa 
kasvaa lähivuosien aikana. Lisäksi on tärk eää muuttaa työympäristöä käyttämällä 
TVT:tä tehokkaasti työpaikalla, jotta turvallinen ja laadukas työ voitaisiin organisoida joustavasti. 
Tavoite 2: Maailmanluokkaa oleva tutkimus toiminta ja innovointi TVT:n alalla 
kuromalla umpeen Euroopan tärkei mpien kilpailijoiden etumatka. 
Lissabonin strategiassa painotetaan investoimista tutkim ukseen ja innovoin tiin tekijänä, 
joka luo kasvua ja työllis yyttä. Menestyessään keksinnö issä Eurooppa ei kuitenkaan 
aina menesty innovoinnissa. Sen vuoksi i2010-aloitteessa  pyritään aktiivisesti 
vähentämään esteitä, jotka haittaavat  tutkimustulosten taloudellista 
hyödyntämistä.  
Komissio on hiljattain antanut kaksi merk ittävää ehdotusta, joiden tavoitteena on 
vahvistaa Euroopan asemaa TVT:n al alla: ehdotuksen seitsemänneksi 
tutkimuspuiteohjelmaksi sekä ehdotuksen kilpailukykyä ja innovointia koskevaksi 
ohjelmaksi9. Seitsemättä puiteohjelmaa koskevassa ehdotuksessaan komissio kehottaa 
lisäämään merkittävästi TVT-alan tutkimus budjettia. Näiden varojen avulla voidaan 
                                                                                                                                               
8 “Investment in ICT Research, Comparative Study”, IDATE 2002.  
9 Seitsemännessä puiteohjelmassa ehdotetaan, että TVT:hen varattaisiin vuosittain 
1 800 miljoonaa euroa. Kilpailukykyä ja innovointia koskevaan ohjelmaan kuuluvassa tieto- ja viestintätekniikkapolitiikan tukiohjelmassa ehdotetaan puolestaan, että TVT:n käyttöönottoa ja 
käyttöä edistettäisiin 800 miljoonalla eurolla vuosina 2007–2013. 
 
FI 9   FI kuroa umpeen muiden johtavien talouks ien etumatkaa TVT:n alalla, jos niitä 
täydennetään lisäämällä vastaavasti yksityisiä ja julkisia tutkimusvaroja. 
Komissio edistää tekniikan keh itystulosten muuttamista innovati ivisiksi sovelluksiksi ja 
palveluiksi julkisella ja yksityisellä sektor illa. Se tukee lähestymistapoja, jotka ovat 
hyvin riskialttiita ja  luovia ja joiden  avulla voidaan toteuttaa s uuria hankkeita julkisen ja 
yksityisen sektorin kumppanuuksien10 ansiosta, joissa mobilisoidaan teollisuuden ja 
tutkimustoiminnan osaaminen, valmiudet ja taloudelliset resurssit ensisijaisten strategisten tutkimustavoitteiden saavuttamiseksi
11. Komissio asettaa strategisen 
tutkimuksen etusijalle niillä aloilla, joi lla eurooppalainen lisäarvo sekä kasvu- ja 
työllisyysvaikutukset ovat suurimm illaan. Seitsemännen puiteohjelman 
teknologiapilarit  ovat seuraavat: 
• teknologiat, jotka tukevat osaamista, sisältöä ja l uovuutta – mukaan luettuina 
kognitio, simulaatio ja visualisointi 
• kehittyneet ja avoimet viestintäverkot 
• luotettavat ja turvalliset ohjelmistot 
• sulautetut järjestelmät 
• nanoelektroniikka. 
Komissio voi koordinoida paremmin tutkimusta  ja käyttöönottoa edistäviä keinojaan 
keskittämällä ne tärkeimpiin pullonkauloihin , jotka haittaavat muun muassa 
yhteentoimivuutta, turvallisuutta ja luotetta vuutta, identiteetin hallintaa, oikeuksien 
hallintaa ja helppokäyttöisyyttä. Tutkim usta ja käyttöönottoa edistäviä keinoja 
koordinoidaan teknologisten ja organisatorist en ratkaisujen demonstroimiseksi aloilla, 
joilla EU-tason yhteisen lähestymistavan avulla voidaan saavuttaa mittakaavaetuja ja kannustaa investoijia. 
Komissio aikoo myös edistää täydentävillä toimilla  investoimista TVT:tä koskevaan 
tutkimukseen ja innovointiin Euroopa ssa. Se tukee TVT:tä koskevien 
tutkimusohjelmien välistä strategista yhtei styötä tuomalla yhteen kansallisia ja 
Euroopan tason toimia ja hyödyntämällä yhteisi stä infrastruktuurei sta kuten GÉANTista 
saatuja kokemuksia. Komissio seuraa sekä julk isen että yksityisen sektorin käyttämien 
varojen vaikutuksia. Lisäksi se edistää koulutuspolitiikkaa, jo tta Euroopalla olisi 
tutkimukseen, innovointiin ja TVT:n käyttöön tarvittavat valmiudet. 
Tukeakseen TVT:n käyttöönottoa  komissio aikoo ehdottaa verkkoliiketoimintaa 
koskevaa yhdennettyä politiikkaa, jossa kiinni tetään erityistä huomiota pk-yrityksiin. 
Tätä olisi täydennettävä rakennerahastois ta ja maaseudun kehittämisrahastosta 
saatavalla tuella. 
                                                
 
10 Eurooppalaiset teknologiayhteisöt tai yhteiset teknologia-aloitteet. 
11 Komissio tukee ja koordinoi nanoelektroniikkatutkimusta seitsemättä tutkimuspuiteohjelmaa 
koskevan ehdotuksen sekä nanoelektroniikkaa käsittelevän eurooppalaisen teknologiayhteisön 
vision ja strategisen tutkimusohjelman mukaisesti. 
 
FI 10   FI Lyhyesti sanoen komissio toteuttaa seuraavat  toimet käynnistääkseen i2010-aloitteen 
ohjelman, jolla pyritään lisäämään tutkimukseen  ja innovointiin tehtäv iä investointeja: 
Ehdottaa, että yhteisön  TVT-tutkimukseen anta maa tukea lisätään 80 prosentilla vuoteen 2010 
mennessä, ja kehottaa jäsenv altioita tekemään samoin. 
Asettaa strategisen TVT-tutkimuks en etusijalle seitsemännen tutkimuspuiteohjelman keskeisten 
teknologiapilareiden puitte issa (vuonna 2007). 
Käynnistää tutkimus- ja käyttöönottoaloi tteita sellaisten keskeisten pullonkaulojen 
poistamiseksi, jotka edellyttävät sekä teknologisia  että organisatorisia ratkaisuja (vuonna 2006). 
Määrittelee täydentäviä toimenpiteitä, joilla edistetään yksityisiä investointeja TVT:tä 
koskevaan tutkimukseen ja innovointiin (vuonna 2006). 
Tekee erityisiä ehdotuksia kaik ille yhteisestä tietoy hteiskunnasta yhteisön  koheesiopolitiikan 
strategisissa suuntaviivoi ssa vuosiksi 2007–2013. 
Määrittelee verkkoliiketoimintaa koskevat polit iikat, joiden tavoitteena on poistaa TVT:n 
käyttöönottoa haittaavat teknologiset, organisatorise t ja oikeudelliset esteet ja joissa kiinnitetään 
erityistä huomiota pk-yrityksiin. 
Kehittää sellaisia uusia työskentelymalleja tukevia välineitä, joilla lisätään innovointia 
yrityksissä sekä mukautumis ta uusiin osaamistarpeisiin.  
4. O SALLISUUS SEKÄ JULKISTEN PALVELUJEN JA ELÄMÄNLAADUN 
PARANTAMINEN  
TVT:n käytön lisääntyessä lisääntyvät myös sen yhteiskunnalliset  vaikutukset. i2010-
aloitteessa tämä tunnustetaan kolmella tavalla: varmistamalla, että TVT hyödyttää 
kaikkia kansalaisia;  parantamalla julkisia palveluj a, niiden kustannustehokkuutta 
ja saatavuutta  sekä parantamalla elämänlaatua . 
TVT:tä käytetään yhä laajemmin ja se hyödy ttää yhä useampia ihmisiä. Nykyään tilanne 
on kuitenkin se, että yli puolet EU:n v äestöstä ei hyödynnä TVT:n tuomia etuja 
täysimittaisesti tai ei ole päässyt niistä osalliseksi. Sosiaalisen, taloudellisen ja 
alueellisen yhteenkuuluvuuden lisääminen parantamalla TVT-tuotteiden ja 
-palvelujen käyttömahdollisuuksia muun mua ssa kehityksessä jälkeen jääneillä 
alueilla on taloudellinen, sosiaalinen , eettinen ja poliittinen välttämättömyys.  
i2010-aloitteessa korostetaan vahvasti täysip ainoista osallistumista ja digitaalisen 
perusosaamisen tarjoamista kaikille ihmisille. 
Julkiset palvelut  muodostavat suuren osan Euroopan taloudesta. Esimerkiksi julkisten 
hankintojen osuus BKT:stä on 16 pros enttia. Keskeisenä haasteena on parantaa näitä 
palveluja sekä niiden saat avuutta ja kustannustehokkuutta . TVT-pohjaisten 
julkisten palvelujen käyttöönotossa on saavut ettu merkittäviä edistysaskelia. Menestys 
on jo mitattavissa: esimerkiksi sähköisillä veroilmoituksilla s äästetään vuosittain 
miljoonia tunteja. Paljon on kuitenkin vielä teht ävä ennen kuin voidaan saavuttaa selviä 
taloudellisia vaikutuksia ja yhteiskunnallinen hyväksyntä. 
 
FI 11   FI TVT voi myös myötävaikuttaa merkittävästi elämänlaadun  paranemiseen. TVT:n 
avulla voidaan parantaa kansalaisten terveyttä TVT:n mahdollistamien uusien 
lääketieteellisten ja sosiaalisten palvelujen  ansiosta. Sen avulla voidaan myös tehostaa 
julkisia terveydenhuolto- ja sosiaalisia pa lveluja ottaen huom ioon Euroopan edessä 
olevat demografiset haasteet. TVT voi vahvistaa merkittävästi Euroopan kulttuurista moninaisuutta tuomalla kulttuuriperin tömme ja –tuotteemme yhä useamman 
kansalaisen ulottuville. Se voi myös edistää ympäristön  kestävyyttä muun muassa 
ympäristönseurannan, ympäristökriisien hallinnan sekä puhtaiden, vähän energiaa kuluttavien ja tehokkaiden t uotantoprosessien ansiosta
12. TVT:n avulla voidaan myös 
lisätä liikenteen turv allisuutta, puhtautta ja energiatehokkuutta. 
Tavoite 3: Tietoyhteiskunta, joka edistää osallisuutta, tarjoaa laadukkaita julkisia 
palveluja ja myötävai kuttaa elämänlaatuun.  
Digitaalinen konvergenssi asettaa uusia haasteita osallistamiselle tietoyhteiskuntaan , 
minkä vuoksi komissio aikoo soveltaa siihen  kokonaisvaltaista lähe stymistapaa. Se 
käsittelee vuoden 2005 aikana sähköistä saa vutettavuutta erilaisilla tutkimus- ja 
edistämistoimilla, joilla pyritään siihen, että  useampien ihmisten olisi helpompi käyttää 
TVT-järjestelmiä. Se antaa myös ohjeita s iitä, miten laajakaistan maantieteellistä 
kattavuutta voidaan laajentaa sell aisilla alueilla, joilla se ei  ole vielä riittävää, sekä 
tarkastelee uudelleen ylei spalveludirektiivin sove ltamisalaa vuonna 2005 ja koko 
direktiiviä vuonna 2006. Komissio aikoo myös tarkastella vuonna 2006 TVT:n ja digitaalisen lukutaidon vaikut usta keskeisiin valmiusta voitteisiin Koulutus 2010 
-aloitteessa. 
Lisäksi komissio aikoo ehdottaa vuonna 2008 tietoyhteiskuntaan osallistamista 
koskevaa eurooppalaista aloitetta , jossa käsitellään muun muassa yhtäläisiä 
mahdollisuuksia, TVT:n osaamista ja alueellisi a eroja. Aloitetta valmistellaan toimilla, 
jotka liittyvät aktiiviseen seurantaan, digita aliseen lukutaitoon ja käytettävissä olevia 
teknisiä ratkaisuja koskevaan tutkimukseen. Ka ikki käytettävissä ol evat keinot olisi 
otettava käyttöön, kuten integrointi ra kennerahastoja koskeviin strategisiin 
suuntaviivoihin, maaseudun kehittämisrahasto, kansallinen tuki, sääntelytoimet ja 
tutkimus. 
Komissio aikoo erityisesti omaa sähköise en toimintaympäristöön siirtymistään 
koskevalla aloitteellaan edistää TVT-pohjaisia julkisia palveluja , jotka ovat nykyistä 
avoimempia, helpommin saatavilla ja entistä kustannustehokkaampia. Tähän liittyy 
kuitenkin suuria haasteita. Teknisesti tarvitaan yhteisiä rajapintoja, mahdollisuutta siirtää identiteetti järjestelmästä toiseen sekä todentamisjärjestelmiä. Lisäksi tarvitaan organisatorisia muutoksia, kuten uusia toimintatapoja, uutta osaamista ja toisenlaisia sääntöjä. Näitä kysymyksiä vo idaan käsitellä parhaiten k okonaisvaltaisesti sellaisten 
aloitteiden avulla kuin äskettäisillä sähköistä te rveydenhuoltoa ja sähköistä 
hankintamenettelyä koskevilla toimintasuunnitelmilla. Lisäksi komissio ehdottaa sähköistä hallintoa kosk evaa toimintasuunnitelmaa  ja TVT-pohjaisia julkisia 
palveluja koskevia suuntaviivoja. Se tukee näitä toimia käyttämällä rajallista määrää 
                                                
 
12 Näitä mahdollisuuksia selvitetään i2010-aloitteessa yhdessä ympäristöteknologian 
toimintasuunnitelman kanssa. 
 
FI 12   FI näkyviä demonstraatiohankkeita, jo illa testataan teknisiä, oikeude llisia ja organisatorisia 
ratkaisuja. Näiden hankkeiden painopistei stä ja laajuudesta päätetään yhteistyössä 
jäsenvaltioiden kanssa. 
TVT:llä ei useinkaan tunnusteta  olevan suurta merkitystä elämänlaadun  
parantamisessa, ja sen käyttö  on tässä suhteessa rajal lista. Tunnettuude n lisäämiseksi 
komissio ehdottaa uraauurtavia TVT-aloitteita , jotka liittyvät keskeisiin 
yhteiskunnallisiin haasteisiin. Nä iden aloitteiden kolmena pai nopisteenä ovat alustavasti 
ikääntyvän yhteiskunnan tarpeet, turvallin en ja puhdas liikenne sekä kulttuurin 
moninaisuus . Ensimmäisessä aloitteessa, jonka aiheena on ikääntyvän väestön 
hoitaminen , käsitellään hyvinvointia, itsenäistä elämistä ja terv eyttä edistävää 
teknologiaa. Toisen aloitteen aiheena on älykäs, turvallinen ja  ympäristöystävällinen 
auto , ja siinä käsitellään tieliikenteen lis ääntymisestä johtuvia ympäristö- ja 
turvallisuuskysymyksiä. Kolmannella  aloitteella, jonka aiheena on digitaaliset 
kirjastot , pyritään helpottamaan multimedia-aineist on käyttöä ja tekemään siitä entistä 
mielenkiintoisempaa. Se perustuu Euroopan rikkaaseen kulttuuriperintöön, ja sen tavoitteena on hyödyntää tekniikan  edistysaskelia ja uusia liiket oimintamalleja 
monikulttuurisissa ja monikielisissä ympäristöissä. 
Lyhyesti sanoen komissio toteuttaa seuraavat  toimet käynnistääkseen i2010-aloitteen 
yhteiskunnallisen ohjelman: 
Antaa poliittiset suuntaviivat sähk öisestä saavutettavuudesta ja  laajakaistan alueellisesta 
kattavuudesta (vuonna 2005). 
Ehdottaa tietoyhteiskuntaan osallistamista kosk evaa eurooppalaista aloitetta (vuonna 2008). 
Antaa sähköistä hallintoa koskevan toimintasuunni telman ja TVT-pohjaisia julkisia palveluja 
koskevat suuntaviivat (vuonna 2006). 
Käynnistää demonstraatiohankkeita, joissa te knologisia, oikeudellisia ja organisatorisia 
ratkaisuja testataan toiminnallisessa laajuude ssa sähköisten julkisten palvelujen käyttöön 
ottamiseksi (vuosi 2007). 
Käynnistää aluksi kolme elämänlaatuun liittyvää uraauurtavaa TVT-aloitetta (vuonna 2007). 
5. P ÄÄTELMÄT : I2010- ALOITE OSANA UUTTA LISSABONIN HALLINTOSYKLIÄ  
Euroopan unioni on uudistanut Lissabonin strategiaa painottamalla kasvua ja 
työllisyyttä edistävää kumppanuutta. i2010-aloitteen  avulla Eurooppa voi houkutella 
lisäämään investointeja ja innovointia tietopohj aisten hyödykkeiden ja palvelujen alalla. 
Jokaisella toimijalla on oma tehtävänsä omalla vastuualueellaan: 
• Euroopan komissio  johtaa työtä yhteisön kehittämän Lissabonin ohjelman ja 
erityisesti i2010-al oitteen avulla: 
– laatimalla ehdotuksia, joiden tavoitt eena on saattaa sähköistä viestintää, 
tietoyhteiskuntaa ja mediapalve luja koskevat säänte lyjärjestelmät aj an tasalle, jotta 
sisämarkkinoita voitaisiin hyödyntää täysimittaisesti; 
 
FI 13   FI – käyttämällä yhteisön rahoitusvälineitä edistämään investointeja strategiseen 
tutkimukseen ja poistamaan pullonkaulat, jo tka haittaavat laaja-alaista innovointia 
TVT:n alalla; 
– tukemalla politiikkaa, jossa  käsitellään osallistamis ta tietoyhteiskuntaan ja 
elämänlaatua. 
• Jäsenvaltioiden  olisi kansallisten uudi stusohjelmiensa avulla , jotka on tarkoitus 
hyväksyä lokakuun 2005 puoliväliin mennessä, määriteltävä tietoyhteiskunnan 
painopisteet  kasvua ja työllisyyttä koske vien yhdennettyjen suuntaviivojen 
mukaisesti, joissa painotetaan TVT:n kä yttöönottoa, TVT-infrastruktuuria sekä 
työhön ja koulutukseen tarkoitettua TVT:tä . Nämä ohjelmat antavat jäsenvaltioille 
mahdollisuuden 
– varmistaa, että digitaaliseen konvergenssiin  vaikuttavat uudet sä äntelyjärjestelmät 
saatetaan nopeasti ja täysimittaisesti osaksi kansallista lainsäädäntöä avoimia ja kilpailuun perustuvia markkinoita painottaen 
– lisätä TVT-tutkimuksen osuutta kansallisista menoista 
– kehittää nykyaikaisia ja yhteentoimivia  TVT-pohjaisia julk isia palveluja 
– käyttää huomattavaa ostovoimaansa TVT: hen liittyvää innovointia edistävänä 
voimana 
– asettaa kunnianhimoisia tavoitteita tiet oyhteiskunnan kehitykse lle kansallisella 
tasolla. 
• Muut sidosryhmät olisi saatava käymään  avointa ja rakentavaa vuoropuhelua ja 
tukemaan siten innovatiivista osaamisyhteiskun taa. Erityisesti teollisuuden edustajien 
olisi pyrittävä lisäämään investointeja ti eto- ja viestintäalan tutkimukseen ja 
teknologiaan, ja samalla olisi panostettava  rakentavasti niihin aloihin, joilla 
pullonkaulat haittaavat ratkaiseva sti digitaalitalo uden kehitystä. 
Jäsenvaltioiden olisi tiedotetta va vuosittain saavut uksistaan kansallisia  uudistusohjelmia 
koskevissa täytäntöönpanokertomuksissaan Li ssabonin uuden hallinto syklin mukaisesti. 
Komissio analysoi puolestaan saavutettua edistystä Lissabonin tavoitteiden edistymistä 
koskevassa vuosittaisessa kertomuksessaan. 
Komissio laajentaa ja vahvistaa samalla si dosryhmien kanssa käytävää vuoropuhelua ja 
käsittelee näitä kysymyksiä yhteistyössä jäse nvaltioiden kanssa erityisesti avoimen 
koordinointimenetelmän avulla
13. Se voi esimerkiksi edistää hyvien toimintatapojen 
vaihtoa ja seurata laajakaistapalvelujen sekä verkkoliiketoimintaan ja sähköiseen 
hallintoon liittyvien palvelujen käytt öönottoa, investoimista TVT-tutkimukseen, 
sosiaalisia ja taloudel lisia eroja ja digitaa lista lukutaitoa tilanneselvitysten avulla. Tämä 
                                                 
13 Kasvua ja työtä Euroopan tulevaisuuden hyväksi. Tarkistetun Lissabonin strategian seuraavat 
täytäntöönpanovaiheet SEC(2005) 622. 
 
FI 14   FI ei edellytä jäsenvaltioilta uusia raportointim ekanismeja kansallisten uudistusohjelmien 
täytäntöönpanoa koskevien kertomusten lisäksi. 
Komissio käynnistää i2010-aloitteella tietoyhteiskuntaan sovellettavan uuden 
kokonaisvaltaisen lähestymistavan. i2010-aloite , joka on täysin samoilla linjoilla 
uudistetun Lissabonin strategian uuden hall intosyklin kanssa, edistää Lissabonin 
strategian keskeisenä tavoitteena olevaa kasvua ja työllisyyttä.