Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös yhteisön tullitoimintaa koskevan toimintaohjelman hyväksymisestä (Tulli 2007)" (KOM(2002) 26 lopullinen – 2002/0029 (COD))



Virallinen lehti nro C 241 , 07/10/2002 s. 0008 - 0013



Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös yhteisön tullitoimintaa koskevan toimintaohjelman hyväksymisestä (Tulli 2007)" (KOM(2002) 26 lopullinen - 2002/0029 (COD)) (2002/C 241/02) Neuvosto päätti 21. maaliskuuta 2002 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 262 artiklan nojalla pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta ehdotuksesta. Asian valmistelusta vastannut "yhtenäismarkkinat, tuotanto ja kulutus" -jaosto antoi lausuntonsa 26. kesäkuuta 2002. Esittelijä oli John Simpson. Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 392. täysistunnossaan (heinäkuun 17. päivän 2002 kokouksessa) yksimielisesti seuraavan lausunnon. TIIVISTELMÄ a) Euroopan talous- ja sosiaalikomitea on tyytyväinen komission aloitteeseen laajentaa ja parantaa tullipalveluja Tulli 2007 -toimintaohjelman avulla. Tavoitteet ovat asianmukaiset, ja ehdotetut menetelmät vastaavat tavoitteita. b) ETSK on kuitenkin tietoinen siitä, että monia keskeisiä ongelmia on vielä ratkaistava varmistettaessa tullipalvelujen tehostaminen, laittoman kaupan vähentäminen sekä jäsenvaltioiden riittävän myötävaikutuksen ja niiden välisen yhteistyön varmistaminen. c) ETSK:n mielestä on erityisen tärkeää, että ohjelmaa käytetään ehdokasvaltioiden tullijärjestelmien kehittämiseen ja vahvistamiseen. Niille yksittäin ja yhteisölle kokonaisuudessaan on tärkeää, että kaikki tullitoiminnot yhteensovitetaan laajentuvan yhteisön koko alueella. d) Ehdotettujen toimien valikoima on kattava ja tarpeellinen. e) Tulli 2007 -toimintaohjelmassa keskitytään luonnollisesti tullipolitiikan yhteensovittamiseen ja tehostamiseen sekä pyritään minimoimaan epätarkoituksenmukainen täytäntöönpano ja maksimoimaan tullihenkilöstön pätevyys ja sen resurssien hyödyntäminen. Näiden painopistealojen avulla yhteisö, jäsenvaltiot ja laillisesti toimivat yritykset pääsevät hyötymään petosten ja tullimaksujen kiertotapausten vähentymisestä. Tullipolitiikan tehostamisen päätavoitteet ovat kuitenkin kilpailukykyisen toimintaympäristön luominen yrityksille, työllisyyden edistäminen sekä laillisen liiketoiminnan tukeminen. f) Komitea myöntää, että on tarpeen koordinoida yhteisönlaajuisesti toimintalinjoja, normeja, yhteistä viestintätekniikkaa, täytäntöönpanoa ja tulliviranomaisten koulutusta. g) Koska Tulli 2007 -toimintaohjelma on viisivuotinen, on luotava keinot edistyksen seuraamiseksi alkuvaiheissa ja puutteiden korjaamiseksi tarvittaessa. h) Toimintaohjelman kattava arviointi tulisi suorittaa yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa. Sen tulisi perustua ennen ohjelman alkua määriteltyihin objektiivisiin arviointiperusteisiin ja osoittimiin. Komitea toivoo, että komissio määrittää ehdotetuille toimille suoritusperusteet. Suoritusperusteet määritetään niiden tulosten pohjalta, joita tullijärjestelmän hallinnointimenetelmien parantamisella arvioidaan saatavan. i) Komitea on tyytyväinen komission aikomukseen valmistella huolella valikoituja vaikutusosoittimia sen vahvistamiseksi, että ohjelman tavoitteet saavutetaan. 1. Johdanto 1.1. Komissio on julkaissut tiedonannon, joka on tarkoitettu Euroopan parlamentille ja neuvostolle. Siinä se ehdottaa, että luotaisiin uusi yhteisön tulleja koskeva toimintaohjelma seuraavaksi viideksi vuodeksi, aikajaksolle 2002-2007. 1.2. Toteutuessaan ehdotus laajentaa ja pidentää nykyistä Tulli 2002 -ohjelmaa(1), joka puolestaan on aiemman, vuonna 1996 käynnistetyn Tulli 2000 -ohjelman(2) kaksivuotinen jatko. 1.3. Aiemmin antamassaan tiedonannossa komissio arvioi aiempaa Tulli 2000 -ohjelmaa jälkikäteen(3). 1.4. Myöhemmin komissio julkaisi etukäteiskertomuksen Tulli 2002 -ohjelman toimeenpanosta(4). 1.5. Näistä päättyneiden ja voimassa olevien tulliohjelmien toimien ja tulosten tarkistuksista ilmenee, että ohjelmat ovat olleet arvokkaita sekä yhteisön politiikkojen lujittamisessa että tullipalvelujen tehostamisessa koko yhteisössä. 1.6. Euroopan talous- ja sosiaalikomitea antoi vuoden 1999 maaliskuussa lausunnon(5) toimintaohjelman "Tulli 2000" ehdotuksia koskevasta välikertomuksesta(6). Komitea kannatti pääosin suunniteltuja periaatteita ja toimintasuunnitelmia. 2. Tulli 2002 -ohjelma ja ehdotettu Tulli 2007 -ohjelma Tulli 2002 2.1. Nykyinen tulliohjelma, Tulli 2002, yhdistää useita toimia tullipalvelujen tehostamiseksi koko yhteisössä. 2.2. Ohjelman pääpiirteet ovat - tullipoliittisen ryhmän ja Tulli 2002 -komitean perustaminen; niiden tehtävänä on koota yhteen komission virkamiehet ja jäsenvaltioiden virkamiehet määrittämään yhteiset lähestymistavat ongelmiin ja hyväksymään ohjelman toimeenpanemiseksi tarvittavat toimet - riskinhallinnan arviointimenetelmien sekä petosten torjunnan tehostaminen - panostaminen ohjelman puitteissa nykyisien tietotekniikkajärjestelmien ylläpitoon ja jatkokehittämiseen sekä uusien tietotekniikkajärjestelmien kehittämiseen, jotta voidaan vastata tulleja koskeviin muuttuviin vaatimuksiin - tietotekniikkakapasiteetin käytön vahvistaminen uusien tietokoneympäristöjen tukemiseksi; tällaisia ovat esim. tietoliikenneverkko / yhteinen järjestelmien rajapinta -järjestelmä (CCN/CSI) - uuden tietokoneavusteisen passitusjärjestelmän (New Computerised Transit System, NCTS) ja DDS-tietokannan (Data Dissemination System) lisääminen näihin tietokoneympäristöihin; DDS-tietokannasta saa tietoa yhteisön tullitariffeista (TARIC) ja kiintiöistä; DDS-tietokannan kahteen keskeiseen tietokantaan (Taric ja tariffikiintiöt) tehdään 2,5 miljoonaa kyselyä kuukaudessa - yhteisön laajuisten tullistandardien soveltamisen tehostaminen - yhteistyön tiivistäminen väärennettyjen tavaroiden maahantuontiin puuttumiseksi - tullipalveluja tukevien eri toimintojen standardisointi: esimerkiksi laboratoriot, tuoteturvallisuus, kemialliset esiasteet ja röntgensäteiden skannerit - ulkoinen toiminta ehdokasvaltioiden tukemiseksi - virkamiesvaihto ja tulliviranomaisten yhteistyön tiivistäminen, kuten RALFH-hankkeissa tehdään viiden tärkeimmän merisataman välillä (Rotterdam, Antwerpen, Le Havre, Felixstowe, Hampuri), sekä konttien läpivalaisulaitteiden käyttö. Tulli 2007 2.3. Ehdotettu Tulli 2007 -ohjelma on jatkoa nykyisille ohjelmille. Lisäksi ehdotetaan tiettyjen ohjelmien osien vahvistamista ja tiettyjen uusien piirteiden lisäämistä. 2.4. Uuden ohjelman puitteita määrittäessään komissio on ilmaissut tärkeimmät poliittiset tavoitteet, joilla ehdotukset perustellaan. Ne ovat seuraavat: - Ohjelmalla parannetaan työllisyyttä edistämällä kilpailukykyistä liiketoimintaympäristöä, jossa on nykyistä vähemmän sääntöjen noudattamisesta aiheutuvia kustannuksia. - Sillä valmistellaan laajentumista ja laajentumisen jälkeen uusien jäsenvaltioiden täysimääräistä yhdentymistä, jotta laajentuneen yhteisön kaikki tullihallinnot voisivat toimia kuin yksi ainoa. - Sillä parannetaan kuluttajien ja yhteisön taloudellisten etujen suojaamista tullihallinnoissa(7). 2.5. Ohjelman päätavoitteena on varmistaa, että tullipolitiikkaa koskevaa yhteisön lainsäädäntöä sovelletaan johdonmukaisesti ja ammattimaisesti yhteisön kaikissa maissa: "[t]ullitoiminta vastaa yhteisön sisämarkkinoiden tarpeita" (3 artiklan 1 kohdan a alakohta neuvoston muuttamassa muodossa). Tullitoiminnan on vastattava tarpeita, mutta lisäksi on tärkeää, että jokainen jäsenvaltio toteuttaa sitä yhä johdonmukaisemmin. 2.6. Tulli 2007 -ohjelmassa on määrä painottaa uudella tavalla tietokoneistamisen parantamista, rajavalvontauudistusta sekä riskianalyysin ja valvonnan parantamista tilanteissa, joissa laiton toiminta on hyvin todennäköistä. Ohjelmalla pyritään parantamaan petostentorjunnan perustaa sekä luomaan ehdokasvaltioille aiempaa selvemmät normit liittymistä edeltäväksi ajaksi. 2.7. Vaikka päätavoitteena on jäsenvaltioiden tullipalvelujen tehostaminen, parannusten toissijainen seuraus olisi yhteisön "omina varoina" pidettävien tulojen suojaaminen. Tämä todetaan 3 artiklan 1 kohdan d alakohdassa (neuvoston muuttamassa muodossa). Näin parannetaan varmaankin myös hallinnon laadukkuutta, ja yhteisöön saapuvien tavaroiden tullivaatimustenmukaisuutta valvotaan nykyistä paremmin. 2.8. Yksi ohjelman keskeinen piirre ovat useat pikaiset toimet e-tullin luomiseksi ja muiden sellaisten toimien toteuttamiseksi, jotka tehostavat tullitoimintaa ja edistävät paperittomia järjestelmiä. 2.9. Lisäksi ohjelmaan kuuluisi henkilöstön työn tukeminen ja kaikista yhteisön tullipalvelujen ulottuvuuksista annettava koulutus. 2.10. Näiden toimien ansiosta tulisi muun muassa voida vähentää tullilainsäädännön noudattamisesta aiheutuvia kustannuksia, mikä puolestaan auttaa varmistamaan, että tullikustannuksista ei tule kohtuuttomia suhteessa kokonaishyötyihin. Lisähyötynä näillä toimilla on määrä taata, että vaadittavia tietoja koskevia velvoitteita etenkin passitusilmoituksissa yhdenmukaistetaan edelleen. 2.11. Yhteisön talousarviosta maksettava kokonaismäärä on näin ollen 133 miljoonaa EUR viiden vuoden aikana. Tästä 18,8 miljoonaa EUR on merkitty käytettäväksi yhteisiin toimiin siten, että esikuva-analyyseihin myönnettäviä varoja on nimenomaisesti lisätty. Tietotekniikkainvestointeihin ja -parannuksiin on varattu 79 miljoonaa EUR. Tähän on lisättävä 22,7 miljoonaa EUR, joilla autetaan ehdokasvaltioita liittämään järjestelmiään yhteisön järjestelmään. Loput 12,5 miljoonaa EUR käytetään muihin toimiin. 3. Yleistä 3.1. Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) on tyytyväinen komission aloitteeseen laajentaa ja tehostaa tullipalveluja Tulli 2007 -ohjelman avulla. Tavoitteet ovat asianmukaiset, ja ehdotetut menetelmät vastaavat tavoitteita. 3.1.1. ETSK on kuitenkin tietoinen siitä, että monia vaikeita ongelmia on ratkaistava varmistettaessa tullipalvelujen tehostaminen, laittoman kaupan vähentäminen sekä riittävän jäsenvaltioiden myötävaikutuksen ja niiden välisen yhteistyön varmistaminen. 3.2. Sisämarkkinoiden kehityksen onnistumiseksi yhteisön hallitusten ja liikeyritysten on voitava luottaa tullipalvelujen hallinnoinnin laadukkuuteen. Kaikki jäsenvaltiot ovat riippuvaisia muiden kumppaniensa ponnisteluista tullivaatimusten täyttämiseksi ja seuraamiseksi ulkorajoilla sekä sisäisen kaupan valvonnassa. 3.3. Onnistuneiden tullipalvelujen avulla saadaan yhtenäiset, johdonmukaiset ja korkealaatuiset normit koko yhteisöön. Tähän päämäärään pääseminen edellyttää Tulli 2007 -ohjelmassa tarkoitettujen toimien kaltaisia yhteisön toimia. 3.4. Tullipalveluja on parannettava ja samalla otettava huomioon toisilleen vastakkaiset paineet, joita liiallisen byrokratian välttämisen ja tehokkaiden täytäntöönpanomenettelyjen turvaamisen vaatimukset synnyttävät. 3.5. Sen vuoksi Tulli 2007 -ohjelmassa keskitytään luonnollisesti yhteensovitettujen ja tehokkaiden tullipolitiikkojen luomiseen minimoimalla epätarkoituksenmukainen täytäntöönpano ja maksimoimalla tullihenkilöstön pätevyys ja sen resurssien hyödyntäminen. Näiden painopistealojen avulla yhteisö, jäsenvaltiot ja laillisesti toimivat yritykset pääsevät hyötymään petosten ja tullimaksujen kiertotapausten vähentymisestä. 3.6. Komitea myöntää, että on tarpeen koordinoida yhteisönlaajuisesti toimintalinjoja, normeja, yhteistä viestintätekniikkaa, täytäntöönpanoa ja tulliviranomaisten koulutusta. Koska kuitenkin tullipalvelut on kussakin jäsenvaltiossa otettu osaksi valtiohallinnon laajempaa kokonaisuutta (mukaan luettuina esimerkiksi tietty alv-vastuu, valmisteveron maksuvelvollisuus ja joidenkin huumausaineiden kuljetuksen estäminen), tullipalvelut säilyvät osana jäsenvaltioiden vastuulla olevaa julkishallintoa. Yhteisön tehtävänä on tällä hetkellä varmistaa riittävä ja tehokas yhteistyö. 3.6.1. Komitea suosittaa, että komissio seuraisi nykyistä oma-aloitteisemmin jäsenvaltioiden valvontanormeja. Osaksi se voitaisiin toteuttaa perustamalla koko yhteisössä toimivien tullitarkastajien järjestelmä. Tämä suositus olisi erityisen tärkeä autettaessa ehdokasvaltioita hyväksymään tarpeelliset valvonta- ja varovaisuusnormit yhteisön (uusilla) ulkorajoilla. 3.6.2. Valvonta- ja tiedustelutoiminnan parantamiseksi RALPH-hankkeen (ks. kohta 2.2) mukaista hyvien käytänteiden esimerkkiä tulisi laajentaa ottamalla käyttöön strategia sellaisten asemien ryhmittelemiseksi, joilla on yhteisiä valvontaongelmia tai samankaltaisia kauppakäytänteitä (esim. Välimeren satamat). Tämä tulisi yhdistää tullihallinnon virkamiesvaihtoon (ks. kohta 4.10). 3.7. Tämä tehtävä ulottuu luonnollisesti erityisesti niihin Tulli 2007 -ohjelman vaikutuksiin, joita sillä on jäsenyyteen valmistautuviin valtioihin. 3.8. Komitea on tyytyväinen komission aloitteisiin tehokkaan aiesopimuksen laatimiseksi jäsenvaltioiden ja ehdokasvaltioiden kanssa, jotta ehdokasvaltiot voivat saada ohjelmasta mahdollisimman suuren hyödyn ja saada apua tullipalvelujen tehostamisessa. 3.9. Neuvosto muutti päätösluonnoksesta käytävässä keskustelussa 3 artiklaa, jossa määritetään yleistavoitteet. Komitea panee merkille, että tarkistetun sanamuodon mukaan ehdotetaan, että tullipolitiikkaa tarkistetaan jatkuvasti tilanteen muuttuessa komission ja jäsenvaltioiden välisessä yhteistyössä. Tämä on tärkeä selvennys ja painotus. 3.10. Komitea on aiemmin kiinnittänyt huomiota veropetosongelmiin(8). Komitea olettaa, että Tulli 2007 -ohjelmassa keskitytään petosten ja tullimaksujen kiertotapausten vähentämiseen, ja se on pettynyt siihen, että tätä tavoitetta ei korosteta enemmän. Tiedustelu- ja tutkimusalan yhteistyö ja tehokas toiminta havaittaessa epäilyttäviä henkilöitä tai epäilyttävää toimintaa olisivat arvokkaita Tulli 2007 -ohjelman myönteisten tulosten osoittimia. 3.11. Vaikka Tulli 2007 -ohjelman tavoitteet ja menetelmät ovat kannatettavia, ETSK panee merkille, että julkaistua tiedonantoa lukiessa ei ole mahdollista arvioida nykyisten ja ehdotettujen toimien kustannus-hyöty-suhdetta. Komitea toivoisi komissiolta jonkinlaista vahvistusta siitä, että suhde on arvioitu ohjelman valmistelussa. Jotakin tämäntyyppistä tietoa on Tulli 2002 -ohjelman välikertomuksessa(9). 4. Erityistä 4.1. Ohjelmaa tulisi vahvistaa toimintasuunnitelman avulla; siinä ilmaistaisiin aluksi, mitä tulee tehdä, ja sen jälkeen toivotut tulokset määritettäisiin erityisinä päämäärinä, päivämäärinä jne. Näin ohjelmaan saataisiin muutokseen johtavaa ja sitä helpottavaa dynamiikkaa. Komitealle on kerrottu, että Tulli 2002 -ohjelmaa varten valmisteltiin yksityiskohtainen toimintasuunnitelma. Se ehdottaa, että Tulli 2007 -ohjelman osalta tehtäisiin samanlainen sitoumus. 4.2. Koska Tulli 2007 -ohjelma on viisivuotinen, on oltava keinot edistyksen seuraamiseksi ohjelman alkuvaiheissa ja puutteiden korjaamiseksi tarvittaessa. Ohjelmassa tulisi määrätä etukäteen arviointikertomusten kattamat ajanjaksot ja edellyttää, että kertomus on saatava käyttöön viimeistään kuusi kuukautta kunkin määrätyn jakson päättymisen jälkeen. Kertomusten laatimista on ehdotettu ensimmäiseksi vuodeksi (2003) sekä vuosiksi 3-5 (2003-2005). Näin varmistettaneen, että saavutuksia mitataan toimintasuunnitelman perusteella. 4.3. Arviointi tulisi toteuttaa yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa, ja sen tulisi perustua ennen ohjelman alkua määriteltyihin objektiivisiin arviointiperusteisiin ja osoittimiin. 4.4. ETSK panee merkille erityisesti, että vaikka ohjelmaluonnoksessa mainitaan, että on tärkeää käyttää tarkoituksenmukaisia tulososoittimia tulosten arvioimiseen, siinä ei viitata nykyisen ohjelman määrällisiin tulososoittimiin eikä ehdoteta uuteen ohjelmaan mitään erityistoimia. Komitea toivoo, että komissio nivoo ehdotukset täsmällisemmin suoritusperusteisiin. Suoritusperusteet määritetään niiden tulosten pohjalta, joita arvioidaan saatavan parantamalla tullijärjestelmän hallinnointimenetelmiä yhteisön ulkorajoilla sekä tullivalvonnan alaisten tavaroiden sisäisen liikkumisen valvontamenetelmiä. Komitea on tyytyväinen komission suunnitelmaan valmistella tätä varten tulososoittimia. 4.4.1. Jotta ohjelma onnistuisi, täytyy lisätä yhteistyötä jäsenvaltioiden kanssa ja niiden välillä. Jäsenvaltioiden on vapautettava tarvittavat resurssit tulosten parantamiseksi, ja niiden on hyväksyttävä, että yhteisö kokonaisuudessaan on riippuvainen yksittäisten jäsenvaltioiden vastuuntunnosta. 4.5. Ehdotuksen 3 kohdassa, jossa käsitellään Tulli 2002 -ohjelman arviointia, todetaan, että virkamiesvaihdosta on saatu "entistä parempia tuloksia", mutta tätä ei konkretisoida määrällisesti. Tulli 2002 -ohjelmaa koskevassa välikertomuksessa(10) on yksityiskohtaisempaa tietoa. Siinä viitataan selvitykseen, jossa korostetaan, että tarvitaan tarkempia tavoitteita ja jatkuvaa valvontaa (ks. 3.1.A). 4.6. Tulli 2007 -ohjelmaehdotuksen 4 A kohdassa otetaan esiin keskeisillä riskialoilla tehtävät parannukset, mutta niitä ei ilmaista määrällisesti, eikä niissä viitata kauden 2003-2007 erityistavoitteisiin. ETSK:n mielestä ne tulisi tuoda selvemmin esiin, vaikkakin se hyväksyy käytettävän menettelyn salassapidon. 4.7. D kohdassa esitetään rahoitusarvioita. Jää epäselväksi, ovatko kyseessä tietotekniikkatoimista pelkästään komissiolle koituvat kulut, vai onko kaikkien jäsenvaltioiden ja ehdokasvaltioiden kulut laskettu mukaan. Mikäli vain komission kulut on ilmoitettu, tulisi esittää arvio jäsenvaltioille aiheutuvista kuluista. 4.8. Päätösluonnos: I luku. Soveltamisala ja tavoitteet: 4.8.1. 4 artikla: alkuperäisluonnoksessa tämän artiklan otsikko oli "Erityistavoitteet". Neuvosto on nyt tarkistanut sitä ja muuttanut sen otsikoksi "Ohjelman painopisteet". 3 artiklan otsikko on nyt "Tavoitteet". Näin on selvennetty asiakirjalle ominaista lähestymistapaa. Painopisteluetteloa on muutettu perusteellisesti nykyistä hyödyllisempien puitteiden luomiseksi. Neuvoston tarkistukset ilmenevät liitteestä 1. 4.8.2. Mikäli ohjelmasta haluaan mahdollisimman paljon hyötyä, 4 artiklan b kohdassa tarkoitettu "parhaiden työkäytäntöjen yksilöiminen, kehittäminen ja soveltaminen" ja c kohdassa tarkoitettu "jäsenvaltioiden tullihallintojen suorituskykyä mittaavan järjestelmän luominen" on toteuttava viisivuotisohjelman hyvin varhaisessa vaiheessa ja jopa ennen vuoden 2002 loppua. 4.8.3. [G] kohdan (aiemmin [e] kohta) sanamuotoa on nyt muutettu siten, että korostetaan entistä painokkaammin tulliviranomaisten sisäisen ja niiden välisen sähköisen viestinnän käytöstä saatavia mahdollisia hyötyjä sekä tavoitetta kehittää paperittomia tullimenettelyjä, joilla parannetaan myös käyttäjien mahdollisuuksia hyödyntää niitä ja turvataan nämä mahdollisuudet. 4.8.4. Alkuperäisessä [j] kohdassa ehdotettu "järjestelmällinen koulutusinfrastruktuuri" jäi epäselväksi. Jäsenvaltioilla on omat koulutusjärjestelmänsä ja -ohjelmansa, joita on yhteensovitettava tarvittaessa, ja niistä on vaihdettava tietoja yhteisissä työ- tai vaihtotapahtumissa. Muutetussa sanamuodossa, joka on nyt [k] kohdassa, painopiste muutetaan yhteisiin koulutustoimiin. Niillä vastataan ohjelman toimintojen synnyttämiin tarpeisiin. Näin annetaan komissiolle aiempaa selvempi vastuu näyttää esimerkkiä koulutustoimien tarkoituksenmukaisten yhteisten organisatoristen puitteiden kehittämisessä. 4.8.4.1. Tässä yhteydessä on luontevaa viitata virallisen koulutuskeskuksen perustamisen mahdollisesti tuottamaan lisäarvoon. Keskuksessa komissio voisi antaa koulutusta jäsenvaltioiden valikoiduille virkamiehille. 4.9. Esikuva-analyyseja käsittelevä 7 artikla: esikuva-analyysin tulisi olla painopistetoimi. Annetussa määritelmässä tulisi pitäytyä tiukasti, ja epätarkkoja tai muuten "onttoja" ilmaisuja tulisi välttää. 4.10. Virkamiesvaihtoja käsittelevä 8 artikla: virkamiesvaihdot voivat olla hyvin arvokas väline varmistettaessa yhteistyön lisääminen sekä parannettaessa suorituskykyä ja vähennettäessä tullilainsäädännön noudattamisesta aiheutuvia kustannuksia. Ei ole varmaa, että 2 ja 3 kohdan säännöksistä tulee yleisesti suosittuja tai hyväksyttyjä. 2 kohdan sanamuoto tulisi muuttaa seuraavasti: "Jotta vaihdoista saataisiin mahdollisimman suuri hyöty, virkamiehillä on oltava tarpeellinen kielitaito, ja heille on annettava mahdollisuuksien mukaan valtuudet suorittaa kaikki tarpeelliset toimet vastaanottajavaltion tullihallinnossa. Vastaanottajavaltion hallinto voi käyttää harkintavaltaansa varmistaessaan, että oikeudellisia ongelmia ei synny ja että täytäntöönpanotoimia eikä tiedustelu- ja tutkimusalan toimia vaaranneta millään tavoin." 4.11. Seminaareja käsittelevä 9 artikla: seminaarien tulisi olla hyvin tärkeä osa jokaista ohjelmaa, mutta niitä on valvottava huolella. On valvottava tinkimättömästi, että osanottajilla on kokemuksen ja vastuun tuoma sopiva pätevyys. Osanottajaryhmiltä saatavien suositusten tulisi olla selviä ja ytimekkäitä. Seminaarin järjestävän komission pääosaston tulisi varmistaa, että tapahtuma kustannetaan ja arvioidaan kustannus-hyöty-laskelman pohjalta. 4.12. Seurantatoimia käsittelevä 11 artikla: tämä ehdotus yhteisön tullilainsäädännön erityisten lohkojen seurannan järjestämisestä tulisi määritellä tarkemmin. Sitä tulisi tiivistää, ja siitä tulisi sopia jäsenvaltioiden tullihallintojen kanssa ennen ohjelman alkua. 4.13. Jäsenvaltioiden velvoitteet kustannusten jakamisessa voisi olla määritelty selvemmin, kun otetaan huomioon ehdotettujen toimien moninaisuus. 4.14. Useat työskentelysopimukset ja -menetelmät, joihin jokainen jäsenvaltio osallistuu ja joita komissio valvoo, ovat ratkaisevia ohjelman onnistumisen ja tehokkaiden tullipalvelujen standardien vahvistamisen kannalta. Sopimuksiin ja menetelmiin tulisi sisältyä järjestelyjä valvonnan kiristämiseksi, yhteisiksi valvontapolitiikoiksi ja pistokokeiksi sekä uuden tekniikan ja virkamieskunnan rakenteen välinen tasapaino asianmukaisilla tasoilla. Bryssel, 17. heinäkuuta 2002. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Göke Frerichs (1) EYVL L 13, 19.1.2000. (2) EYVL L 33, 4.2.1997. (3) KOM(2001) 51 lopullinen, 8.2.2001. (4) SEC(2001) 1329, 31.7.2001. (5) EYVL C 138, 18.5.1999. (6) EYVL C 396, 19.12.1998. (7) KOM(2002) 26 lopullinen, perustelut, k. 3. (8) EYVL C 268, 19.9.2000. (9) SEC(2001) 1329, 31.7.2001. (10) SEC(2001) 1329.