VIISUMIKYSYMYKSIÄ KOSKEVA VÄLIKERTOMUS (ROMANIA)

(komission esittämä)

Oikeus- ja sisäasioiden neuvosto pääsi 1. joulukuuta 2000 poliittiseen yhteisymmärrykseen komission ehdotuksesta neuvoston asetukseksi, joka koskee luettelon vahvistamista kolmansista maista, joiden kansalaisilla on oltava viisumi ulkorajoja ylittäessään, ja kolmansista maista, joiden kansalaisia tämä vaatimus ei koske. Neuvosto vahvisti Romanian kuuluvan luetteloon maista, joiden kansalaisia viisumivaatimus ei koske. Viisumivapaus tulee kuitenkin voimaan vasta neuvoston tehtyä asiasta päätöksen komission kertomuksen perusteella.

Neuvosto on pyytänyt komissiota toimittamaan sille viimeistään 30. kesäkuuta 2001 kertomuksen sitoumuksista, jotka Romania on valmis tekemään laittoman maahanmuuton ja oleskelun torjumiseksi ja Euroopan unionin jäsenvaltioissa laittomasti oleskelevien romanialaisten palauttamiseksi kotimaahansa. Komission on lisäksi tarkoitus antaa kertomuksessaan toteuttamiskelpoisia suosituksia. Voidakseen ottaa kantaa kyseisiin sitoumuksiin mahdollisimman varhaisessa vaiheessa neuvosto on pyytänyt komissiota toimittamaan sille välikertomuksen 30. tammikuuta 2001 mennessä.

Välikertomuksessa keskitytään seuraaviin aiheisiin:

- rajatarkastukset

- viisumipolitiikka

- matkustusasiakirjojen turvallisuus

- takaisinottosopimukset.

Välikertomus perustuu tietoihin, jotka komissio on koonnut Romanian liittymistä valmistelevassa vaiheessa, ja varsinkin huomautuksiin, jotka Romania esitti 15. tammikuuta 2001 vastauksena komission 18. joulukuuta 2000 päivättyyn pyyntöön. Komissio asettaa Romanialta saadun aineiston jäsenvaltioiden saataville.

1. Rajatarkastustukset

1.1. Rajatarkastuslaitosten kehittäminen

Romania perusti vuonna 1999 yhdistetyn rajapoliisin, jota johtaa rajapoliisin keskustarkastusvirasto. Yhdistetty rajapoliisi korvasi rajavartioston esikunnan ja rajapoliisiosaston. Romanian rajat kuuluvat kokonaisuudessaan yhdistetyn rajapoliisin lainkäyttövaltaan ja se toimii myös rannikkovartioston ylimpänä johtoelimenä. Yhdistetyn rajapoliisin perustamisen jälkeen rajapoliisin keskustarkastusvirasto laati toimintasuunnitelman, jossa ehdotettiin toimenpiteitä rajapoliisin nykyaikaistamiseksi ja kehittämiseksi ja sen toimintaedellytysten parantamiseksi vuosina 2000-2004 ja edelleen vuoteen 2008 saakka. Suunnitelma jakautuu seuraaviin aiheisiin: lainsäädännön uudistaminen, rajatarkastuslaitosten kehittäminen, henkilöstöhallinto ja logistiikka. Suunnitelma johti rajapoliisin aluehallinnon uudistamiseen, joka tuli voimaan 1. heinäkuuta 2000. Uudistuksessa poistettiin yksi päätöksentekotaso, keskitettiin aluehallinto yhdelle tasolle ja muutettiin henkilökunnan jakaumaa lisäämällä operatiivisissa tehtävissä toimivan henkilökunnan määrää. Rajatarkastusstrategian tavoitteena on myös rajapoliisin toimintakapasiteetin vahvistaminen hankkimalla sille nykyaikaisia laitteita.

Vuonna 2000 annettiin kaksi uutta lakiehdotusta, joista toinen koskee Romanian rajapoliisin organisaatiota ja toimintaa ja toinen sisältää rajamenettelyjä koskevia säännöksiä. Kyseiset ehdotukset kuuluvat vasta valitun parlamentin painopistealueisiin.

Tällä hetkellä on meneillään rajapoliisin ammattitaidon kehittämishanke, jonka tarkoituksena on varusmiesten korvaaminen ammattipoliiseilla. Hanke saadaan päätökseen vuoden 2002 aikana. Rajapoliisin palveluksessa on tällä hetkellä yhteensä 23 000 työntekijää. Organisatoristen uudistusten jälkeen keskitytään henkilökunnalle tarjottavan koulutuksen kehittämiseen. Tarkoituksena on kehittää uuteen organisaatioon sopivia koulutusmenetelmiä. Jäsenvaltioiden kanssa toteutettava kummitoimintahanke, jonka on tarkoitus alkaa vuoden 2001 alkupuolella, tukee koulutusstrategian kehittämistä ja koulutuslaitosten nykyaikaistamista. Hankkeen tavoitteena on tarjota koulutusta nykyaikaisten henkilöstöhallintomenetelmien, rajatarkastusten kannalta merkityksellisten tietojen käsittelyn ja keruun ja nykyaikaisten matkustusasiakirjojen tarkastusmenetelmien omaksumiseksi. Uusien koulutusmenetelmien jatkuvuus varmistetaan kouluttajien kouluttamisella. Toinen tärkeä toiminta-alue on rajapoliisien lahjonnan ehkäiseminen ja torjunta. Lahjonnan ehkäisemisestä ja torjunnasta äskettäin annetun lain nojalla toteutetaan seuraavia toimenpiteitä: uuden toiminta-asetuksen antaminen, ylempien toimihenkilöiden tai sisäministeriön erikoisyksikköjen toteuttamat ehkäisevät ja tapauskohtaiset tarkastukset rajapoliisin kaikilla organisaatiotasoilla, lahjontatapausten julkistaminen, lahjontaan syyllistyneiden henkilöiden välitön erottaminen rajapoliisin palveluksesta ja oikeustoimien aloittaminen heitä vastaan. Rajatarkastuksia koskevan yhteistyön osana on tehty kahdenvälisiä sopimuksia naapurimaiden kanssa yhteisistä toimenpiteistä raja-asemilla esiintyvän lahjonnan torjumiseksi.

1.2. Investointiohjelmat ja tekniset laitteet

Teknisten laitteiden osalta tilanne on tällä hetkellä seuraava. Rajoilla tarkastetut henkilöt ja kulkuvälineet rekisteröidään tietokantaan, joka sisältää eri matkustusasiakirjatyyppejä koskevia tietoja. Tietokanta on käytössä kaikilla raja-asemilla ja on varustettu myös optisilla lukulaitteilla. Parhaillaan on käynnissä tarjouskilpailu uusista laitteista, joita on tarkoitus hankkia 9,3 miljoonan euron arvosta. Laitteet sisältyvät vuosina 1999 ja 2000 toteutettaviin oikeus- ja sisäasioita koskeviin hankkeisiin, jotka rahoitetaan Romanian kansallisista Phare-ohjelmista (joista myönnettävien tukien kokonaismäärä on 33 miljoonaa euroa). Ohjelmissa keskitytään pääasiassa rajatarkastusten lisäämiseen Moldovan ja Etelä-Ukrainan vastaisilla rajoilla. Sisäministeriö on tietoinen siitä, että laitteisiin on tehtävä vielä lisäinvestointeja (esimerkiksi väärennettyjen asiakirjojen havaitsemiseen käytettävillä VSD-laitteilla varustettujen raja-asemien määrää on lisättävä). Investointiohjelmien toteuttamisen viivästyminen ja laitteiden puuttuminen johtuvat riittämättömistä talousresursseista ja teknisten eritelmien ja tarjouseritelmien laatimiseen ja tarjouskilpailuun sekä sopimuksen tekemiseen tarvittavasta ajasta.

1.3. Rajanylityksiä koskevat säännökset ja tilastotiedot

Romanian rajoja koskeva laki 56/1992, jota muutettiin ja täydennettiin lailla 98/2000, sisältää laillisten ja laittomien rajanylitysten määritelmät. Rajatarkastuksia ja -menettelyitä koskevien säännösten rikkomisesta voidaan määrätä rikosoikeudellisia seuraamuksia (vankeusrangaistus) tai sakkoja, joiden suuruus määritetään teon vakavuuden mukaan. Lain 56/1992 6 :n nojalla henkilöiden, kulkuvälineiden, tavaroiden ja muiden hyödykkeiden kuljettaminen laillisesti Romanian rajojen yli tapahtuu kansainväliselle liikenteelle avoimien raja-asemien kautta. Romanian raja voidaan ylittää laillisesti myös muuta kautta Romanian ja naapurimaiden välisissä sopimuksissa määrättyjen ehtojen mukaisesti. Rajoja koskevan lain 69 :n nojalla maahan saapuminen tai sieltä poistuminen ylittämällä raja laittomasti katsotaan laittomaksi teoksi, josta voidaan määrätä vähintään kolmen kuukauden tai enintään kahden vuoden vankeusrangaistus. Romanian kansalaisille ja ulkomaalaisille määrättävät rangaistukset ovat samat.

Rajapoliisi leimaa sekä ulkomaiset että romanialaiset passit maahan saavuttaessa ja sieltä poistuttaessa ja kaikki maahan saapuvat tai sieltä poistuvat Romanian kansalaiset tai ulkomaalaiset rekisteröidään tietokantaan. Romanian rajapoliisi leimaa maahantulosäännöksiä rikkovien henkilöiden passin erikoisleimalla, joka merkitsee maahanpääsyn epäämistä rikkomuksen vakavuudesta riippuen vähintään 6 kuukauden tai enintään vuoden pituisen jakson ajaksi. Tästä säännöksestä poiketaan vain sovellettaessa Romanian ja Moldovan tekemää kahdenvälistä sopimusta, jonka mukaan kyseisten valtioiden kansalaiset voivat matkustaa maiden välillä käyttämällä henkilökorttia. Sopimuksen voimassaolo päättyy kuitenkin 1. heinäkuuta 2001, josta lähtien Moldovan kansalaisilla on oltava passi päästäkseen Romanian alueelle.

Romanian kansalaiset ja ulkomaalaiset rikkoivat vuosina 1998-2000 rajoihin ja tulliasioihin liittyviä säännöksiä 135 271 kertaa. Näistä 73 893 tapauksessa oli kyse laittomasta rajanylityksestä tai sen yrityksestä (noin 93,5 prosenttia tapauksista sattui raja-asemilla).

Vuosina 1998-2000 määrättiin 10 524 ulkomaalaiselle kielto poistua Romanian alueelta. Näistä tapauksista 2 333:ssa määräpaikkana oli EU:n jäsenvaltio. Suurin osa kiellon saaneista oli Afganistanin, Irakin, Iranin, Pakistanin, Turkin tai Kiinan kansalaisia. Syitä matkan jatkamisen kieltämiseen olivat matkustusasiakirjoihin liittyvät väärinkäytökset, tullimenettelyjä koskevien säädösten laiminlyöminen, väärien tai väärennettyjen passien tai viisumien käyttö tai kätkeytyminen kulkuvälineisiin.

Vuosina 1998-2000 27 409:lle Romanian kansalaiselle määrättiin kielto poistua Romanian alueelta. Tähän lukuun sisältyvät henkilöt, joiden nimi oli rikostutkimusten tai oikeudenkäynnin kohteena olevien henkilöiden luettelossa tai jotka oli etsintäkuulutettu muiden rikosten takia (1 069 henkilöä), väärennettyjä passeja käyttäneet henkilöt (1 224), kulkuvälineisiin kätkeytyneet henkilöt (357) ja tapaukset, joissa oli kyse matkustusasiakirjoihin liittyvistä väärinkäytöksistä (4 706). Maastapoistumiskiellon määräämisen syy ilmoitettiin näin ollen yhteensä 7 356 tapauksessa; lopuissa tapauksissa kiellon syistä ei ole saatavilla tietoja.

1.4. Romanian lentoasemat kansainvälisinä kauttakulkupaikkoina

Rajoja koskevassa laissa säädetään menettelystä, jota sovelletaan Bukarestin Otopeni-lentoaseman ja muiden Romaniassa sijaitsevien lentoasemien kautta kulkeviin ulkomaan kansalaisiin. Kyseisen säännöksen nojalla Romanian kautta kulkevien matkustajien matkustusasiakirjoja ei tarkisteta, jos matkustajat eivät poistu lentoasemalta. Romanialaisten lentoyhtiöiden toimivaltaiset viranomaiset antavat matkustajille tarkastuskortin jatkolentoa varten. Tästä säännöstä ovat poikkeuksena Romanian kansainvälisten lento-asemien kautta kulkevat Afganistanin, Bangladeshin, Etiopian, Intian, Irakin, Ghanan, Nigerian, Somalian, Sri Lankan ja Kongon demokraattisen tasavallan kansalaiset, joiden on hankittava ennen matkaa kauttakulkuviisumi Romanian ulkomaan edustustosta tai konsulaatista.

Rajalaissa säädetään, että jos on kyse force majeure -tapauksesta, jonka takia kansainvälinen lentoyhtiö ei voi jatkaa lentoa eikä kauttakulkumatkustajille ole tarjota välitöntä lentoa määränpäähänsä, he voivat pyytää lupaa poistua lentoasemalta kaupunkiin odottamaan ensimmäistä saatavilla olevaa lentoa tai kulkea Romanian alueen kautta muulla kulkuvälineellä käyttämällä raja-asemalta tai alueelliselta passiyksiköltä saatavaa kauttakulkuviisumia.

Näitä säännöksiä on kuitenkin muutettu rajapoliisin keskustarkastusviraston ja kansainvälistä lentoliikennettä harjoittavan kansallisen lentoyhtiön TAROM S.A.:n välistä yhteistyötä koskevalla pöytäkirjalla. Pöytäkirjan mukaan rajapoliisi tarkastaa TAROM-yhtiön edustajien pyynnöstä erityisesti niiden maiden kansalaisten matkustusasiakirjojen ja viisumien voimassaolon, joissa on paljon EU:n jäsenvaltioihin pyrkiviä potentiaalisia maastamuuttajia.

2. Viisumipolitiikka

2.1. Viisumivaatimuksen soveltamisalaan kuuluvat maat

Romanian laatimassa luettelossa maista, joiden kansalaisilla on oltava viisumi päästäkseen Romanian alueelle, oli 1. tammikuuta 2001 156 maata (vastaavasti luettelossa maista, joiden kansalaisia viisumivaatimus ei koske, oli EU:n jäsenvaltiot mukaan luettuina 35 maata). Lisäksi 86 maahan, joiden kansalaisiin sovelletaan viisumipakkoa ja joissa on paljon potentiaalisia maastamuuttajia, sovelletaan rajoittavaa viisumijärjestelmää, jonka mukaan kyseisille henkilöille myönnetään pääsy Romanian alueelle vain siinä tapauksessa, että he ovat toimittaneet Romanian viranomaisille oikeaksi todistetun kutsun ja pankkitakuun, joka käytetään mahdollisen kotimaahan palauttamisen kustannuksiin. Viisumit myönnetään vasta sen jälkeen, kun kutsujen aitous on vahvistettu.

Armenian, Azerbaidzanin, Valko-Venäjän, Kazakstanin, Kirgisian, Turkmenistanin, Tadzikistanin ja Uzbekistanin kansalaisilta vaaditaan oikeaksi todistettu kutsu mutta ei pankkitakuuta.

Maat, joiden kansalaisilla on oltava viisumi päästäkseen EU:n jäsenvaltioihin mutta joilta Romania ei vaadi viisumia, ovat Bosnia ja Hertsegovina, Jugoslavian liittotasavalta, entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia, Turkki, Venäjä, Ukraina, ja Moldova. Romania on ottanut yhteyttä Ukrainaan ja Venäjään keskustellakseen tavallisten turistipassien haltijoita koskevan viisumipakon käyttöönotosta. Romanian ja Moldovan tasavallan välisten suhteita koskevien neuvotteluiden ensimmäinen tulos on 1. heinäkuuta 2001 voimaan tuleva velvollisuus käyttää passia rajan ylittämiseksi. Romanian viranomaisten mukaan viisumipakon määräämistä Bosnian ja Hertsegovinan, Jugoslavian liittotasavallan, entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian ja Turkin kansalaisille käsitellään EU:n ja kyseisten maiden välisten suhteiden kehittämistä koskevien neuvotteluiden yhteydessä.

2.2. Menettelyihin sisältyvät turvatoimet

Yleissääntönä on, että viisumeita myöntävät 1. tammikuuta 2000 lähtien ainoastaan Romanian edustustot ja konsulaatit. Säännön soveltamista lykättiin kuitenkin EU:n kansalaisten ja joidenkin muiden maiden kansalaisten osalta. Romania on päättänyt poistaa yksipuolisesti EU:n kansalaisia koskevan viisumipakon 1. tammikuuta 2001 lähtien. Kyseisestä päivämäärästä lähtien raja-asemat myöntävät viisumeita vain sellaisten maiden kansalaisille, joiden kansalaisilta ei vaadita viisumia EU:n jäsenvaltioihin matkustettaessa. Koska pääsääntönä on, etteivät raja-asemat myönnä enää viisumeita, Romanian viranomaisilla on enemmän aikaa tarkastaa viisumihakemukset. Uudet säännöt ovat yhdenmukaiset EU:n jäsenvaltioiden noudattamien periaatteiden kanssa. Romanian edustustot ja konsulaatit noudattavat viisumeita myöntäessään alueellisen toimivallan periaatetta, jonka mukaan viisumeja myönnetään vain sellaisen maan kansalaisille, johon suurlähettiläs tai konsuli on akkreditoitu, ja vasta sen jälkeen kun on tarkistettu, sisältyykö viisumin hakijan nimi luetteloon henkilöistä, joilta on kielletty pääsy Romaniaan. Kolmansien maiden kansalaisten jättämät viisumihakemukset on toimitettava ensin Romanian ulkoministeriöön hyväksyttäviksi. Tammikuun 1. päivänä 2001 otettiin käyttöön vakiomuotoinen viisumihakemuslomake, joka mahdollistaa kaikkien hyväksyttyjen ja hylättyjen hakemusten seurannan.

Romania on suunnitellut myös hanketta, jonka tarkoituksena on edustustojen, konsulaattien, raja-asemien ja viisumiasioista vastaavien keskusviranomaisten (sisä- ja ulkoministeriö) välisen tietoverkkojärjestelmän perustaminen. Hankkeen ensimmäinen vaihe rahoitetaan Phare 2000 -ohjelman rajoja koskevasta ohjelmalohkosta ja sen on tarkoitus alkaa vuoden 2001 alkupuolella. Sen on määrä kattaa kymmenessä maassa sijaitsevat Romanian edustustot ja konsulaatit. Verkkoon liitetään myöhemmin kaikki Romanian edustustot ja konsulaatit.

3. Matkustusasiakirjojen turvallisuus

3.1. Romanian passit

Romanian passit valmistetaan tällä hetkellä koneellisesti luettaville passeille asetettujen kansainvälisten määräysten mukaisella turvatekniikalla. Nämä passit eivät kuitenkaan vastaa täysin EU:n vaatimuksia, ja ne on siitä syystä uusittava. Uusien passien painamisesta neuvotellaan parhaillaan passinvalmistajien kanssa. On päätetty, että tällä hetkellä käytössä olevat passit ovat voimassa niiden voimassaolon päättymiseen asti ja koko vaihtoprosessi saatetaan päätökseen EU:n neuvoston asettamaan määräaikaan (1. huhtikuuta 2004) mennessä. Tällä hetkellä on käytössä 4 200 000 turistipassia. Matkustusasiakirjojen vaihto voidaan kuitenkin aloittaa vasta sen jälkeen, kun luonnos hallituksen asetukseksi on hyväksytty. Vaihtoprosessin on tarkoitus alkaa vuoden 2001 toisen vuosineljänneksen aikana.

3.2. Romanialaisten henkilökorttien ja matkustusasiakirjojen myöntäminen

Romanialaiset passit myönnetään maakuntatasolla hajautetun tietokonejärjestelmän kautta. Passeja myöntäviä keskuksia on kaiken kaikkiaan 41, yksi kussakin maakunnassa. Keskustasolla on käytössä kansallinen tietokanta, joka sisältää tietoja myönnetyistä passeista ja niiden haltijoista. Passien myöntämisestä vastaava viranomainen on sisäministeriön passiosasto.

Romanialaisten henkilöllisyystodistusten myöntämisestä vastaavat maakunnalliset henkilötietojen rekisterivirastot, jotka rekisteröivät kunkin henkilön koti- ja asuinpaikan. Henkilöllisyystodistukset myönnetään hakemuslomakkeen ja sellaisten virallisten asiakirjojen (esim. syntymätodistus) perusteella, joilla voidaan todistaa oikeudellisesti pätevästi hakijan nimi, siviilisääty, Romanian kansalaisuus, kotipaikka ja tarvittaessa asevelvollisuuden suorittaminen. Romanian ulkomaan edustustot ja konsulaatit eivät myönnä henkilökortteja eivätkä tavallisia passeja. Edustustot ja konsulaatit voivat myöntää vain väliaikaisia passeja Romanian kansalaisille, joiden matkustusasiakirjan voimassaolo on päättynyt ulkomailla oleskelun aikana tai joiden passi on kadonnut tai varastettu.

Tyhjiä passeja (passeja, joihin ei ole merkitty henkilötietoja) säilytetään passiosaston keskusvirastossa. Tyhjät passit on rekisteröity tietokoneelle, ja ne toimitetaan maakuntiin sisäministeriön postitoimiston kautta. Passitoimituksia ja toimitettujen passien sarjanumeroita koskevat tiedot tallennetaan tietokoneelle. Myöntämis- ja hallinnointiprosessi tapahtuu kokonaisuudessaan tietokonejärjestelmän kautta. Nykyinen järjestelmä otettiin käyttöön vuonna 1994, jonka jälkeen ei ole ilmennyt yhtään tyhjien passien varkaus- tai katoamistapausta. Tyhjiä henkilökortteja ei ole olemassa, sillä ne valmistetaan tietokoneohjatulla tekniikalla taipuisasta erityispaperista, joka laminoidaan muovikalvolla. Tavallisten henkilökorttien lisäksi valmistetaan väliaikaisia henkilökortteja, jotka painetaan erikoisyksiköissä sarjoittain ja 25 kortin pakkauksittain vesileimapaperille, joka on suojattu turvallisuusominaisuuksilla. Väliaikaiset kortit rekisteröidään sekä sarjanumeroittain että myöntäneen yksikön mukaan, ja niiden säilyttämisestä tiukoilla turvatoimilla suojatuissa paikoissa vastaa tehtävään nimitetty henkilökunta.

3.3. Varastetut asiakirjat

Myönnettyjä passeja koskeva kansallinen tietokanta sisältää tietoja kadonneista tai varastetuista passeista. Rajapoliisin keskustarkastusvirastolla ja ulkoministeriöllä on verkkoyhteys tietokantaan. Raja-asemilla ei ole vielä tietoliikennejärjestelmää, joka mahdollistaisi verkkoyhteyksien luomisen keskustietokantoihin, ja joillakin raja-asemilla on käytössä tietotekniikkaa, joka ei sovellu verkkoyhteyksiin. Phare 2000 -ohjelmasta rahoitetaan pilottihanketta, jonka tarkoituksena on luoda koillisrajalla sijaitseville raja-asemille verkkoyhteys keskustietokantoihin.

Romanian rajaviranomaiset tarkastavat EU:n jäsenvaltioihin matkustavien matkustajien matkustusasiakirjat toistamiseen heidän siirtyessään lentokoneeseen. Viranomaiset vaihtavat Saksan ja Ranskan Romaniaan lähettämien yhteyshenkilöiden kanssa tietoja erityisesti rikollisorganisaatioista, jotka käyvät kauppaa Schengen-maista varastetuilla tyhjillä passeilla ja viisumeilla. Tällainen yhteistyö ja tietojenvaihto voidaan laajentaa kattamaan myös kadonneet tai varastetut romanialaiset passit ja henkilökortit. Romanian rikoslaissa on asiakirjojen väärentämistä koskevia säännöksiä. Rangaistukset vaihtelevat rikollisen toiminnan vakavuuden, väärentämisen aiheuttaman yhteiskunnallisen vaaran ja mahdollisten vaikutusten mukaan. Lainsäädännössä ei tehdä eroa väärennettyjen ja väärien romanialaisten ja ulkomaisten asiakirjojen välillä.

4. Maahanmuuttopolitiikka

Romanialla ei ole lainsäädäntöä, joka koskisi nimenomaan laitonta maahanmuuttoa, sillä vuonna 1969 annettua ulkomaalaislakia ei ole toistaiseksi uusittu. Maan hallitus pyrkii kiirehtimään ulkomaalaislakiehdotuksen hyväksymistä parlamentissa vuoden 2001 ensimmäisen vuosineljänneksen aikana. Romaniasta muihin maihin suuntautuvasta maahanmuutosta voidaan todeta, että YK:n pakolaisasiain päävaltuutetun tilastot osoittavat romanialaisten turvapaikanhakijoiden määrän muihin ehdokasmaihin verrattuna suureksi. Romanian kansalaiset jättivät tammikuun ja syyskuun 2000 välisenä aikana 6 960 turvapaikkahakemusta Euroopassa ja Pohjois-Amerikassa.

4.1. Romanian kansalaisuutta koskevat säännökset

Jäsenvaltiot ovat väittäneet, että Romanian konsulaatit antavat kansalaisilleen luvan luopua kansalaisuudesta tarkastamatta, ovatko kyseiset henkilöt saaneet toisen maan kansalaisuuden. Jos näin todellakin menetellään, se aiheuttaa vaikeuksia romanialaisten laittomien maahanmuuttajien palauttamisessa kotimaahansa. Romanian konsulaateilla ei kuitenkaan ole lakisääteistä toimivaltaa hyväksyä Romanian kansalaisuudesta luopumista. Maan lainsäädännössä säädetään, että oikeusministeriöön perustettu valiokunta tutkii Romanian kansalaisuudesta luopumista koskevat pyynnöt. Tutkittuaan pyynnöt valiokunta laatii niistä raportin, joka toimitetaan oikeusministeriölle. Raportissa kerrotaan, täyttyvätkö Romanian kansalaisuuden myöntämiselle tai siitä luopumiselle asetetut lakisääteiset edellytykset. Romanian kansalaisuudesta luopumista pyytävän henkilön pyyntö hyväksytään, jos kyseistä henkilöä ei syytetä eikä ole asetettu syytteeseen rikosasiassa, jos hän ei joudu suorittamaan rikoksesta määrättyä rangaistusta eikä häntä vastaan ole aloitettu oikeustoimia velkojen takia. Lisäksi edellytetään, että kyseiselle henkilölle on myönnetty toisen maan kansalaisuus tai hän on hakenut toisen maan kansalaisuutta ja hänelle on annettu riittävät vakuudet kansalaisuuden myöntämisestä.

Ulkomailla tai Romaniassa tehdyistä rikoksista tuomittujen romanialaisten maastapoistumista rajoitetaan. Tätä menettelyä sovelletaan myös niihin romanialaisiin, jotka jokin maa on karkottanut takaisinottosopimuksen nojalla. Romanian lainsäädännön mukaisesti kyseisten henkilöiden matkustusasiakirjat takavarikoidaan enintään 12 kuukauden ajaksi. On kuitenkin ehdotettu, että tämä jakso pidennettäisiin kolmeen vuoteen.

4.2. Kuljetusyritysten vastuu

Romanian rajoja koskevassa laissa säädetään, että kuljetusyritykset, jotka tuovat Romanian alueelle lento-, meri- tai maanteitse ulkomaan kansalaisia, joilla ei ole matkustusasiakirjoja tai joilla on väärennetyt viisumit tai asiakirjat taikka jotka ovat kätkeytyneet kulkuvälineeseen on määrättävä rangaistukseksi 3-15 miljoonan Romanian leun sakko. Sakon korottamista pohditaan parhaillaan. Luonnoksessa ulkomaalaislaiksi, joka on tarkoitus hyväksyä vuoden 2001 ensimmäisen vuosineljänneksen aikana, säädetään niiden kuljetusyritysten vastuusta, jotka tuovat Romaniaan ulkomaalaisia, jotka eivät täytä matkustusasiakirjoihin ja viisumeihin liittyviä edellytyksiä.

4.3. Ulkomaalaisten maastakarkotus

Ulkomaan kansalaiset, jotka eivät noudata ulkomaalaislain säännöksiä, palautetaan alkuperä-, lähtö- tai kohdemaahan. Maastakarkotukset kuuluvat sisäministeriön vastuualueeseen. Siihen saakka kunnes maastakarkotus voidaan toteuttaa ulkomaan kansalainen majoitetaan sisäministeriön tähän tarkoitukseen osoittamaan paikkaan. Rikokseen syyllistyneen ulkomaalaisen maastakarkotus toteutetaan rikoslaissa ja rikosprosessilaissa säädettyjen edellytysten mukaisesti.

Romania on EU:hun suuntautuvan laittoman maahanmuuton kauttakulkumaa. Vaikka viime vuosina pääsy Romaniaan on evätty vuosittain noin 40 000 ulkomaalaiselta, arvioidaan, että 40 000 ulkomaalaista ylittää Romanian rajan laittomasti päästäkseen EU:hun. Romanian viranomaisten mukaan 20 000-30 000 ulkomaalaista oleskelee väliaikaisesti Romaniassa odottamassa tilaisuutta siirtyä länteen. Useimmat laittomista maahanmuuttajista tulevat Aasiasta ja Afrikasta. Maahantulo tapahtuu yleisimmin Moldovan vastaisen rajan kautta.

5. Takaisinottosopimukset ja kansainvälinen yhteistyö

5.1. Maat, jotka ovat tehneet takaisinottosopimuksen Romanian kanssa

Romania on tehnyt takaisinottosopimuksen kaikkien jäsenvaltioiden kanssa lukuun ottamatta Yhdistynyttä kuningaskuntaa ja Portugalia. Kaikki sopimukset ovat jo voimassa lukuun ottamatta Suomen ja Irlannin kanssa tehtyjä sopimuksia, jotka on allekirjoitettu mutta joita ei olla vielä ratifioitu. Lisäksi Romania on tehnyt takaisinottosopimukset kuuden ehdokasmaan kanssa (Puola, Slovakia, Tsekin tasavalta, Slovenia, Unkari ja Bulgaria). Romanian hallitus aikoo käydä Itävallan ja Unkarin kanssa uudet takaisinottosopimusneuvottelut sopimusten ajantasaistamiseksi ja yhdenmukaistamiseksi EU:n suositusten ja vaatimusten kanssa. Tarvittavat sisäpoliittiset menettelyt on tarkoitus saattaa päätökseen vuoden 2001 loppupuolella.

Romanian hallitus aikoo ehdottaa lähiaikoina Yhdistyneen kuningaskunnan, Portugalin, Kyproksen ja Maltan viranomaisille neuvottelujen aloittamista takaisinottosopimuksista. Koko EU:n alueen ja ehdokasmaiden kattamiseksi kokonaisuudessaan myös Baltian maiden (Viro, Latvia ja Liettua) toimivaltaisille viranomaisille aiotaan tehdä vastaavat ehdotukset, joita ei kuitenkaan luokitella varsinaisiksi prioriteeteiksi.

Euroopan unionin ja ehdokasmaiden lisäksi Romanialla on voimassa olevat takaisinottosopimukset Sveitsin, Intian ja Kroatian kanssa. Sopimusneuvottelut ovat meneillään Egyptin, Ukrainan ja entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian kanssa, ja Moldovan, Afganistanin, Bangladeshin, Sri Lankan, Pakistanin, Israelin ja Libanonin kanssa tehtävistä takaisinottosopimuksista on laadittu luonnokset. Lähi-idästä, Aasiasta ja Afrikasta tulevien laittomien maahanmuuttajien pysäyttämiseksi Romanian viranomaiset ovat asettaneet tavoitteekseen diplomaattisten toimien käynnistämisen uudelleen takaisinottosopimusten tekemiseksi joidenkin kyseisillä alueilla sijaitsevien maiden kanssa. Tämän prosessin arvioidaan jatkuvan vuoteen 2005 saakka.

Ranskan, Saksan, Kreikan, Itävallan, Tanskan, Suomen, Irlannin ja Ruotsin kanssa tehtyjen takaisinottosopimusten soveltamisala kattaa kolmansien maiden kansalaiset. Myös Bulgarian, Slovenian, Kroatian ja Unkarin kanssa tehdyt sopimukset kattavat kolmansien maiden kansalaiset. Muiden maiden kanssa tehdyt takaisinottosopimukset koskevat vain sopimuspuolina olevien maiden kansalaisia. Romanian viranomaiset otaksuvat, ettei takaisinottosopimusten soveltamisessa ole ongelmia, ja pyrkivät ratkaisemaan takaisinottosopimuksiin sisältyvän kansalaisuudettomia henkilöitä koskevan liitteen tulkintavaikeudet kahdenvälisesti.

5.2. Kansalaisten palauttaminen Romaniaan

Voimassa olevissa takaisinottosopimuksissa määrätään, että Romanian viranomaisten on otettava ilman erityismuodollisuuksia takaisin Romanian kansalaiset, jotka ovat tulleet laittomasti sellaiseen maahan, jonka kanssa Romanialla on takaisinottosopimus ja jonka viranomaiset aikovat karkottaa kyseiset henkilöt. Romanian viranomaiset ottavat kyseiset henkilöt takaisin myös siinä tapauksessa, että heillä ei ole voimassa olevaa passia eikä henkilökorttia, jos voidaan todistaa tai otaksua, että kyseiset henkilöt ovat Romanian kansalaisia.

Romanian kansalaisuus todistetaan Romanian passilla, muulla Romanian viranomaisten myöntämällä matkustusasiakirjalla tai voimassa olevalla ja asianmukaisesti täytetyllä romanialaisella henkilökortilla. Henkilön oletetaan olevan Romanian kansalainen vanhentuneiden turistipassien, muiden matkustusasiakirjojen, henkilökorttien, ajokorttien, työlupien, merimiespassien, vakuuttavien todistajalausuntojen tai henkilön oman lausunnon perusteella edellyttäen, että henkilö osaa romanian kieltä. Jos Romanian kansalaisuuden todistamista tai olettamista varten toimitetut asiakirjat eivät poista kaikkia epäilyjä henkilön kansalaisuudesta, Romanian konsuliviranomaiset tarkistavat henkilön henkilötiedot sisäministeriön passiosastolta. Passiosasto ilmoittaa mahdollisimman pikaisesti konsuliviranomaisille, pitävätkö kansalaisuutta koskevat tiedot paikkansa ja onko henkilö Romanian kansalainen. Tätä menettelyä aiotaan parantaa suunnitellulla tietoverkkojärjestelmän käyttöönotolla.

Romaniasta saatujen tietojen mukaan Romaniaan palautettujen Romanian kansalaisten lukumäärä oli 19 714 henkilöä vuonna 1998 (10 747 jäsenvaltioista), 23 036 vuonna 1999 (10 312 jäsenvaltioista) ja 21 411 vuonna 2000 (9 003 jäsenvaltioista).

Kansallinen pakolaisvirasto on pyrkinyt helpottamaan EU:n jäsenvaltioista turvapaikkaa hakeneiden Romanian kansalaisten palauttamista ja kotiutumista Romaniaan. Niinpä pakolaisvirasto suunnittelee Belgiasta, Alankomaista ja Suomesta turvapaikkaa hakeneiden romanialaisten kotiutumista koskevan pilottiohjelman toteuttamista yhteistyössä kansainvälisen maahanmuuttoviraston (International Office for Migrations, IOM) kanssa. Lisäksi pakolaisvirasto valmistelee parhaillaan kolmivuotista sopimusta IOM:n kanssa kansainvälisen ihmiskaupan uhreiksi joutuneiden naisten yhteiskuntaan ja työelämään uudelleen sopeuttamisesta. Sisäministeriön lainsäädäntöohjelmaan vuodelle 2001 on sisällytetty kotouttamista koskevan lain antaminen. Tällä hankkeella pyritään kehittämään pakolaisaseman saaneiden henkilöiden ja Romaniaan palautettujen Romanian kansalaisten hyväksi toteutettavia toimenpiteitä.

Vapaaehtoisesti kotimaahansa palanneita maastamuuttajia oli tilastotietojen mukaan 1 292 vuonna 1998, 863 vuonna 1999 ja 587 vuonna 2000.

5.3. Yhteyshenkilöt

Budjettiin liittyvien rajoitusten ja asianmukaisen lainsäädäntökehyksen puuttumisen takia Romanian viranomaiset eivät ole toistaiseksi nimittäneet pysyviä yhteyshenkilöitä EU:n jäsenvaltioihin. Takaisinottosopimusten mukaisesti sisäministeriö on lähettänyt kahdenvälisesti ja joidenkin ehdokas- ja jäsenvaltioiden pyynnöstä kyseisiin valtioihin laittoman maahanmuuton torjunnasta vastaavia poliiseja rajoitetuksi ajaksi (1-3 kuukautta). Vastaanottavien valtioiden viranomaiset osallistuvat toiminnan rahoittamiseen.

Romania aikoo perustaa vähitellen sisäasioiden asiantuntijavirastoja erityisesti niihin EU:n jäsenvaltioihin, joihin Romanian kautta kulkevat laittomat maahanmuuttajat pääasiassa pyrkivät. Tämän suunnitelman toteutuminen riippuu tarvittavien taloudellisten resurssien löytymisestä ja mobilisoinnista sekä tarvittavan henkilöstön valinnasta ja kouluttamisesta. Näihin ongelmiin pyritään löytämään aluksi tilapäiset ratkaisut.

Lisäksi monet jäsenvaltiot (Belgia, Tanska, Ranska, Saksa, Italia, Yhdistynyt kuningaskunta ja Espanja) ja kolmannet maat (Australia, Israel, Venäjän federaatio, Yhdysvallat ja Ukraina) ovat lähettäneet Romaniaan sisä- ja poliisiasioista vastaavia vakituisia ja tilapäisiä virkailijoita ja asiantuntijoita.

6. Päätelmä

Komissio jatkaa yhteistyötä Romanian viranomaisten kanssa laatiakseen kertomuksen, jonka määräajaksi on asetettu 30. kesäkuuta 2000. Kertomuksessa on tarkoitus yksilöidä sitoumukset, jotka Romania on valmis tekemään, keinot, joita se aikoo käyttää näiden sitoumusten toteuttamiseksi, ja aikataulu, jonka mukaisesti sitoumukset aiotaan toteuttaa. Komissio avustaa Romaniaa myös hallituksen viisumipolitiikkaa varten laatimien suuntaviivojen viimeistelyssä.