EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 28.07.1998 
KOM(1998)481 lopull. 
EUROOPAN KOULUTUSSÄÄTIÖ 
VUODEN 1997 TOIMINTAKERTOMUS 
(komission esittämä) 

Internetissä on paljon lisätietoja Euroopan unionista. Tiedot saa käyttöön Europa-palvelimen kautta 
(http://europa.eu.int). 
Julkaisun lopussa on kirjallisuusluettelo. 
Luxemburg: Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto, 1998 
ISBN 92-828-3870-6 
© ECSC-EC-EAEC, Bryssel • Luxemburg, 1998 
Kopioiminen on sallittu muuhun kuin kaupalliseen tarkoitukseen edellyttäen, että lähde mainitaan. 
Printed in Italy 
Euroopan koulutussäätiö 
Villa Gualino, Viale Settimio Severo, 65,1-10133 Torino 
Puh: (39)11 630 22 22 /Faksi: (39)11 630 22 00/Sähköposti: info@etf.eu.int 
www.etfeu.int 
Euroopan koulutussäätiö on Euroopan unionin elin, joka toimii ammatillisen koulutuksen 
alalla Keski- ja Itä-Euroopassa, uusissa itsenäisissä valtioissa ja Mongoliassa. Lisäksi 
säätiö antaa Euroopan komissiolle Tempus-ohjelmaan liittyvää teknistä apua. 
3-4 
EUROOPAN KOULUTUSSÄÄTIÖ 
VUODEN 1997 TOIMINTAKERTOMUS 
SISÄLTÖ 
Sivu 
JOHDANTO > 7 
1. STRATEGINEN TOIMINTA 7 
1.1. Työohjelma 7 
1.2. Hallintoneuvosto 7 
1.3. Neuvoa-antava komitea 8 
1.4. Puitesopimus 9 
1.5. Ulkoinen arviointi 9 
1.6. Koordinointikokoukset muiden järjestöjen kanssa 9 
1.7. Yhteistyö muiden EU:n elinten kanssa 10 
1.8. Aihekohtainen toiminta 10 
1.9. Varojen lahjoittajien yhteistyö 10 
2. JOHTAMISKOULUTUS 11 
2.1. Kaikkia kumppanimaita koskeva toiminta 11 
2.2. Toiminta Keski-ja Itä-Euroopassa 11 
2.3. Toiminta uusissa itsenäisissä valtioissa ja Mongoliassa 13 
3. KANSALLISET HAVAINTOKESKUKSET 13 
3.1. Sanastohanke 14 
4. AMMATILLISEEN KOULUTUKSEEN LIITTYVÄ TOIMINTA KESKI- JA ITÄ-
EUROOPASSA 14 
4.1. Liittymisen valmisteleminen 14 
4.2. Ammatillisen koulutuksen Phare-ohjelmat 15 
4.2.1. Keskitetysti johdetut ammatillisen koulutuksen uudistusohjelmat 16 
4.2.2. Hajautetusti johdetut ammatillisen koulutuksen ohjelmat 16 
4.2.3. Ohjelman hallintoyksikön kokoukset 20 
4.2.4. Etäopetuksen ja koulutuksen Phare-ohjelma (ZZ9507/ZZ% 17) 21 
4.2.5. Korkea-asteen koulutuksen Phare-ohjelma (ZZ9520) 21 
4.2.6. Toiminta entisessä Jugoslaviassa 21 
5. AMMATILLISEEN KOULUTUKSEEN LIITTYVÄ TOIMINTA UUSISSA 
ITSENÄISISSÄ VALTIOISSA JA MONGOLIASSA 22 
5.1. Osallistuminen Tacis-ohjelman valmisteluun. 22 
5.2 Hankkeiden toteuttaminen 22 
6. TEMPUS 24 
6.1. Valintojen tulokset 24 
6.1.1. Tempus Phare 24 
6.1.1 Tempus Tacis 24 
6.2 Seuranta , 25 
6.2.1. Tempus Phare 25 
6.2.2. Tempus Tacis 25 
6.3. Tiedottaminen, julkaisut ja tulosten levittäminen 26 
6.3.1 Tempus Phare 26 
6.3.2 Tempus Tacis 26 
6.4. Kansallisten Tempus-toimistojen koordinointi 27 
7. RAHOITUS . 27 
7.1. Euroopan koulutussäätiön vuoden 1997 talousarvio 27 
7.2. Käyttövarojen hallinta 27 
7.3. Vuodelta 1996 vuodelle 1997 siirretyt erät. 28 
I. Vuodelta 1996 vuodelle 1997 hallintoneuvoston päätöksellä siirretyt erät 28 
II. Vuodelta 1996 vuodelle 1997 ilman eri toimenpiteitä siirretyt erät 28 
LIITE 1 - HANKESOPIMUKSET 29 
LIITE 2 - EUROOPAN KOULUTUSSÄÄTIÖN ORGANISAATIORAKENNE 32 
LIITE 3- HENKILÖSTÖ 34 
LIITE 4- TAPAHTUMAT 36 
LIITE 5- JULKAISUT........ 43 
JOHDANTO 
Tässä toimintakertomuksessa esitellään Euroopan koulutussäätiön toiminta sen neljännen 
toimintavuoden aikana. Säätiön kaikkea toimintaa kuvataan yksityiskohtaisesti seuraavasti: luvussa 1 
tarkastellaan strategista toimintaa vuonna 1997, luvussa 2 johtamiskoulutusta, luvussa 3 kansallisia 
havaintokeskuksia ja luvuissa 4 ja 5 toimintaa ammatillisen koulutuksen parissa. Luvussa 6 
tarkastellaan Tempus-ohjelmaa, ja luvussa 7 esitetään erittely vuoden 1997 talousarviosta. Liitteissä 
tarkastellaan henkilöstöä, hankesopimuksia, tapahtumia ja julkaisuja. Säätiön vuoden 1997 
työohjelman* liitteisiin viitataan tarvittaessa. 
1. STRATEGINEN TOIMINTA 
1.1. Työohjelma 
Säätiön vuoden 1998 työohjelma laadittiin yhteistyössä Euroopan komission kanssa. Tämän jälkeen 
työohjelmasta neuvoteltiin neuvoa-antavan komitean kanssa ja hallintoneuvosto hyväksyi sen. 
Työohjelmassa esitetään säätiön keskipitkän aikavälin toimintasuunnitelma ajanjaksoksi 1998-2000 
kahdesta näkökulmasta. Ne ovat maantieteellisesti keskeiset alueet ja ammatilliseen koulutukseen 
liittyvät ensisijaisuudet. 
1.2. Hallintoneuvosto 
Säätiön hallintoneuvosto kokoontui vuonna 1997 kaksi kertaa, helmikuussa ja lokakuussa. 
Torinossa 17. helmikuuta 1997 pidetyssä hallintoneuvoston kahdeksannessa kokouksessa käsiteltiin 
seuraavat asiat: 
vuoden 1995 budjettimenojen selvitys 
vuoden 1996 talousarvion toteutus 
vuoden 1997 talousarvion hyväksyminen 
vuoden 1998 talousarvioluonnoksen hyväksyminen 
säätiön varainhoitoasetuksen toteuttamista koskevien luonnosten hyväksyminen 
Lisäksi keskusteltiin ehdotusluonnoksesta, joka koski säätiöön perustettavaa hankintoja ja 
sopimuksia käsittelevää neuvoa-antavaa komiteaa (ja joka myöhemmin hyväksyttiin kirjallisella 
menettelyllä). 
Kokouksessa keskusteltiin myös säätiötä koskevista seuranta-ja arviointimenettelyistä. 
* Euroopan koulutussäätiö, työohjelma 1997 (ISBN 92-9157-035-4). 
Hallintoneuvoston 27. lokakuuta pidetyssä yhdeksännessä kokouksessa: 
säätiön johtaja antoi hallintoneuvostolle ajanmukaista tietoa säätiön työn edistymisestä 
hyväksyttiin vuoden työohjelman 1998 luonnos 
merkittiin tiedoksi komission Euroopan parlamentille, neuvostolle sekä talous- ja 
sosiaalikomitealle antama säätiötä koskeva arviointikertomus 
merkittiin tiedoksi johtajan laatima kertomus säätiötä koskevan ulkoisen arvioinnin johdosta 
hyväksyttiin päätösluonnos säätiön asiakirjojen yleisestä saatavuudesta. 
Hallintoneuvoston jäsenten ehdotusten johdosta sovittiin uusista kokoustavoista. Ennen 
hallintoneuvoston virallista kokousta on tarkoitus esitellä säätiön eri toimintoja, jotta jäsenet saavat 
paremman käsityksen säätiön työstä ja samalla mahdollisuuden keskustella yksityiskohtaisemmin 
ammatillisen koulutuksen uudistamisesta. 
1.3. Neuvoa-antava komitea 
Neuvoa-antava komitea piti vuosittaisen täysistuntonsa Torinossa 8.-10. syyskuuta 1997. Kokouksessa 
keskusteltiin säätiön työohjelman luonnoksesta ja tarkasteltiin neljän alaryhmän keväällä pitämien 
kokousten perusteella laadittuja kertomuksia. Hallintoneuvostolle jätettiin lokakuussa tiivistelmä 
jäsenten työohjelmaa koskevista suosituksista. Neljä alaryhmää käsittelivät seuraavia aiheita: 
• kansallisten, alueellisten ja alakohtaisten tavoitteiden asettaminen järjestelmän uudistamiseksi 
• työmarkkinaosapuolten asema koulutuksen kehittämisessä yritystasolla markkinataloudessa 
• strategia ja tuet ammatillisen koulutuksen standardien toteuttamiseksi ja 
• avainkysymykset yrittäjyyden ja pienyritysten koulutuksen kehittämisessä - toiminnan 
mahdollisuudet. 
Kunkin alaryhmän kertomuksista ja tärkeimmistä päätelmistä keskusteltiin työryhmissä ja 
täysistunnossa, mikä johti konkreettisten ehdotusten suunnitteluun ja toteuttamiseen vuoden 1998 
työohjelmaa varten (asiakirjojen saatavuus, katso liite V). 
1.4. Puitesopimus 
Euroopan komission ja säätiön välinen puitesopimus allekirjoitettiin 14. maaliskuuta 1997. 
Sopimuksella asetetaan selvät ehdot ammatillisen koulutuksen ohjelmien seurantaa ja toteuttamista 
koskevan vastuun siirtämisestä Euroopan komissiolta säätiölle. Säätiö auttoi sopimuksen määräysten 
mukaisesti Valko-Venäjän, Bosnian ja Herzegovinan, entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian, 
Unkarin, Kirgisian, Latvian, Liettuan, Moldovan, Romanian, Venäjän federaation, Slovenian ja 
Ukrainan ammatillisen koulutuksen ohjelmien ja johtamiskoulutusohjelmien valmistelussa. Säätiölle 
siirrettiin sopimuksen nojalla yhteensä kahdeksan ohjelmaa (seitsemän Phare-ohjelmasta ja yksi Tacis-
ohjelmasta) vuoden 1997 aikana. 
1.5. Ulkoinen arviointi 
Neuvoston (Neuvoston Määräys (EEC) n° 1360/90, 7. toukokuuta 1990 (EYVL L131/1, 23.05.1990) 
muutettu Neuvoston Määräyksellä (EC) No 2063/94, 27. heinäkuuta 1994 (EYVL L216/9, 
20.08.1994) asetuksen mukaisesti säätiötä koskevan ensimmäisen ulkoisen arvioinnin teki 
riippumaton konsulttiyritys. Arvioinnissa annettiin rakentavaa palautetta säätiön tähänastisesta työstä 
sekä suosituksia säätiön tulevaa kehitystä varten alan asiantuntemuksen keskuksena. Euroopan 
komission raportti säätiön arvioinnista toimitettiin Euroopan parlamentille, neuvostolle ja talous- ja 
sosiaalikomitealle*. Säätiön kehittäminen perustuu lähivuosina arviointiraportin sisältöön. Säätiö 
sitoutui hallintoneuvoston lokakuun kokouksessa jättämään kertomuksen toteutettavasta seurannasta. 
1.6. Koordinointikokoukset muiden järjestöjen kanssa 
Säätiö jatkoi tietojen ja kokemusten vaihtoa kansainvälisten järjestöjen kuten OECD:n, UNESCO:n ja 
ILO:n kanssa määräajoin järjestetyissä kokouksissa sekä osallistumalla eri hankkeisiin. Lisäksi säätiö 
loi yhteistyössä komission kanssa tiiviimpiä ja järjestelmällisempiä yhteyksiä CEDEFOP-keskukseen. 
Yhteyksissä korostuivat yhteisymmärrysasiakirja, Euroopan parlamentissa Strasburgissa järjestetty 
yhteisnäyttely, European Journal of Vocational Training-lehden yhdessä laadittu numero (julkaistaan 
tammikuussa 1998 - katso liite V) sekä konkreettinen yhteistyö monissa erityishankkeissa. 
KOM (97) 379 lopullinen 
1.7. Yhteistyö muiden EU:n elinten kanssa 
Komission ja EU:n elinten välillä sekä eri elinten kesken järjestettiin useita kokouksia vuoden aikana. 
Kokouksissa keskusteltiin kaikkia osallistujia kiinnostavista aiheista kuten useissa elimissä käyttöön 
otettavan tietokoneavusteisen talousarvio- ja laskentajärjestelmän kehittämisestä. Liitteessä IV 
annetaan lisätietoja näistä kokouksista (kohdat 43 ja 57). 
1.8. Aihekohtainen toiminta 
Vuoden 1997 aikana toteutettiin useita työpajoja, seminaareja ja tutkimuksia, joissa tarkasteltiin 
seuraavia aihealueita eri kumppanimaiden kesken: 
opetussuunnitelman uudistus (maiden välinen analyysi) 
ammatillinen koulutus peruskoulutuksen jälkeen (tutkimus ja neuvottelukokoukset yhteistyössä 
Euroopan neuvoston kanssa) 
työmarkkinaosapuolten asema (tutkimukset ja työpaja) 
ammatillisten standardien toteuttaminen (tutkimukset ja pilottihanke) 
ammatillisen koulutuksen rahoittaminen Tacis-maissa (pilottihanke) 
yhteyksien luominen koulutuksen ja työmarkkinoiden välille (tutkimus ja työpaja) 
työn ja oppimisen yhteensovittaminen (pilottihanke) 
oikeudellisen kehyksen kehittäminen (tutkimus ja työpaja) 
tutkintojen avoimuus ja vastavuoroinen tunnustaminen (tutkimukset). 
Näiden toimien seurauksena perustettiin uusia asiantuntijaverkostoja esimerkiksi EU:n 
työmarkkinaosapuolten, kumppanimaiden ja ammatillisten standardien asiantuntijoiden välille. Lisäksi 
näiden perusteella laadittiin julkaisuja, katso liite V (vuoden 1997 työohjelman liitteet 4, 5, 8, 9, 10, 11 
ja 30). 
1.9. Avunantajajärjestöjen yhteistyö 
Kansallisten avunantajien yhteistyöohjelmaa jatkettiin maakohtaiseen toimintaan perustuen. Säätiön 
prioriteettien mukaisesti Albaniassa, Bosniassa ja Herzegovinassa, Azerbaidzhanissa sekä Bulgariassa 
järjestettiin seminaareja, joissa myös tärkeimmät avunantajajärjestöt olivat mukana. Lisäksi säätiö 
käynnisti erityistutkimuksen järjestöjen yhteistyömahdollisuuksista kumppanimaissa toteutettavisssa 
ammatillisen koulutuksen hankkeissa. Tutkimuksen tuloksista keskusteltiin syyskuussa 1997 pidetyssä 
epävirallisessa työryhmäkokouksessa, johon osallistui säätiön neuvoa-antavan komitean jäseniä, ja 
jossa oli tarkoitus määritellä alan tulevan työn päälinjaukset. 
10 
Lisäksi säätiön edustajat tapasivat muiden avunantajajärjestöjen edustajia useissa koordinaatio­
kokouksissa, joita järjestettiin kumppanimaihin suuntautuneiden suunnittelumatkojen sekä uusissa 
itsenäisissä valtioissa järjestettyjen kansallisten työpajojen ja toimintatapaseminaarien yhteydessä. 
Säätiö teki monella tavalla yhteistyötä OECD:n kanssa Keski- ja Itä-Euroopassa: mm. säätiön 
edustajia oli kansainvälisissä asiantuntijaryhmissä arvioimassa Slovenian koulutusjärjestelmää ja 
elinikäistä oppimista Unkarissa (vuoden 1997 työohjelman liite 7). 
2. JOHTAMISKOULUTUS 
2.1 Kaikkia kumppanimaita koskeva toiminta 
• "Johtamiskoulutuksen uudelleensuunnittelu uudessa Euroopassa"-kertomuksen laatimisen 
aloittaminen kaupallisen alan uutta oppilaitosta koskevan hankkeen yhteydessä. Kertomus 
julkaistaan englanniksi ja venäjäksi, ja se jaetaan johtamiskoulutuskeskuksille, 
työnantajaliitoille, ammattiliitoille, kauppakamareille ja yrityksille. Aikomuksena on myös 
aloittaa seurantaohjelma, joka sisältää kumppanimaissa järjestettävät kansalliset työpajat ja 
sellaisten tahojen kanssa perustettavan palauteverkoston, jotka haluavat osallistua innovaatio-
kehitykseen (vuoden 1997 työohjelman liite 3). 
• "Tilintarkastus kaupallisen alan oppilaitoksista"-tarjouspyynnön julkistaminen ja sopimuksen 
myöntäminen Vuodeksi 1998 laaditun väliaikaisen suunnitelman mukaisesti oppilaitoksille 
lähetettiin kyselylomake, ja esivalinnassa valittiin ensimmäisessä ja toisessa vaiheessa 
tarkasteltavat oppilaitokset (vuoden 1997 työohjelman liite 2). 
2.2. Toiminta Keski- ja Itä-Euroopassa 
• Bulgarian johtamiskoulutushankkeeseen (hankesopimus BG9315) liittyvä toiminta alkoi 
vuoden 1997 helmikuussa, ja hanke päättyy vuoden 1998 loppuun mennessä. Sen tavoitteena on 
tukea johtamiskoulutusta Bulgariassa. 18 uutta johtamiskoulutuskurssia on suunniteltu, 
kymmentä yrityksen sisäistä hanketta on alettu valmistella, ja yhteistyötahot ovat laatineet 
markkinointisuunnitelmia. Yhteistyötahot ovat perustaneet hankkeen yhteydessä Bulgariaan 
uuden johtamisen kehittämisyhdistyksen, joka on avoin muille jäsenille (vuoden 1997 
työohjelman liite 15). 
• Johtamiskoulutuskeskuksen kehittäminen (LI9405). Hankkeen päätavoitteena on perustaa 
keskus, jossa annetaan kansainvälisesti vertailukelpoisten standardien mukaista johtamis- ja 
yrittäjäkoulutusta (perustutkinnon suorittaneille) sekä johtamiseen liittyviä 
neuvontatukipalveluja, joita tarvitaan erityisesti nyt, kun Liettuan yksityistä sektoria ollaan 
kehittämässä. Erityistä huomiota kiinnitetään yrityksiin, jotka lähtevät mukaan kansainväliseen 
kilpailuun, sekä pk-yritysten perustamiseen ja kehittämiseen. Säätiölle vuoden 1997 
heinäkuussa siirretyn hankkeen ensimmäinen vaihe (toteutettavuustutkimus) päättyi, ja toinen 
vaihe (toteuttaminen) aloitetaan vuonna 1998. Kaikista ohjelmaa koskevista teknisistä 
tukimuodoista on tehty sopimukset (vuoden 1997 työohjelman liite 22). 
II 
• Viron toimielinten ja henkilöstöresurssien kehittämistä koskevaan ohjelmaan (ES9502.02) 
sisältyy kolme opetusohjelmaa: 
* Liikealan koulutuksen uudistusohjelma on jatkoa tanskalaiselle kahdenväliselle 
hankkeelle, jonka johdosta Tallinnan Kommertskoolissa (TKS) aloitettiin uusi 
nelivuotinen kaupallisen alan koulutusohjelma ja kahdeksassa toisen asteen yleisessä 
oppilaitoksessa hyväksyttiin mukautettu kolmivuotinen kaupallisen alan koulutusohjelma. 
Vuonna 1997 oppikirjat saatiin valmiiksi, opettajia koulutettiin ja opetusvälineiden laatua 
parannettiin. Kaikissa yhdeksässä oppilaitoksessa panostettiin aikuiskoulutusyksikköjen 
kehittämiseen. Saman vuoden syyskuussa TSK:sta tuli Tallinnan teknisen yliopiston 
kaupallisen alan yksikkö. Siellä laadittiin suunnitelma, jonka mukaan 27 muuta 
oppilaitosta otetaan mukaan vuonna 1998 toteutettavaan hankkeeseen. 
* Korkea-asteen koulutuksen uudistusohjelmalla pyritään auttamaan strategisten 
osaamiskeskusten perustamista; keskuksissa yhdistetään tiede (opetus), tutkimus ja 
taloudellinen kehitys. Rakenteellisissa uudistuksissa on vuonna 1997 saavutettu 
seuraavaa: 
- tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen organisaatiota koskeva uusi laki 
hyväksyttiin 
- suurin osa tutkimusvaroista jaettiin tällä kertaa kilpailumenettelyllä 
- Viron sovelletun tutkimuksen ja kehittämisen innovaatiorahasto organisoitiin 
uudelleen 
- entisen tiedeakatemian laitokset yhdistettiin yliopistoihin ja 
- mahdollisuuksia parannettiin avaamalla uusia korkealaatuisia 
tutkimuslaboratorioita perustutkinto-opiskelijoita varten. 
Tarton yliopistoon perustettiin strateginen osaamiskeskus, jossa on neljä osastoa: 
materiaalitieteiden, geeniteknologian, tietotekniikan ja ympäristötekniikan osastot. 
Lisäksi Tallinnan tekniseen yliopistoon perustettiin keskus, jossa voi opiskella 
materiaalitieteitä sekä bio-ja geeniteknologioita. 
* Kielenopetusohjelmassa perustettiin kielikeskus ja suunniteltiin viroa vieraana kielenä 
opiskeleville opetussuunnitelma, joka sisällytetään laajempaan yhdentämissuunnitelmaan 
(vuoden 1997 työohjelman liite 18). 
• Latvian kaupallisen alan koulutuksen uudistusohjelmalla (LE950206) pyritään kehittämään 
yhdenmukainen korkea-asteen kaupallisen alan opetusjärjestelmä ja aikuiskoulutusohjelmia 
viidessä koeoppilaitoksessa. Vuonna 1997 kehitettiin viisi kahden vuoden pituista korkea-asteen 
koulutuksen opetussuunnitelmaa, joissa erikoistutaan markkinointiin ja myyntiin, 
markkinointiin ja mainontaan, talouteen, laskentaan ja verotukseen, julkiseen hallintoon sekä 
kuljetukseen ja logistiikkaan. Korkea-asteen opetussuunnitelma otettiin käyttöön kolmessa 
koeoppilaitoksessa. Lisäksi laadittiin koulutuspoliittinen esitysluonnos ja toimintasuunnitelma 
kaupallisen alan aikuisopetuksen kehittämiseksi. Koeoppilaitosten johtajia koulutettiin kolmessa 
seminaarissa, joissa käsiteltiin oppilaitosten johtamista ja joiden yhteydessä tehtiin 
opintovierailu. Paikallinen asiantuntijaryhmä laatija toimitti koeoppilaitoksille melkein kaikkiin 
pakollisiin aineisiin liittyvää materiaalia, ja kolmen aineen opetusta varten myös 
opetusvälineitä. Säätiö tuki Baltian maissa kaupallisen alan koulutuksen Phare-
uudistusohjelmien aikuisopetukseen liittyvän toiminnan aloittamista järjestämällä toukokuussa 
kahden päivän seminaarin Tallinnassa (vuoden 1997 työohjelman liite 20). 
Î2 
2.3. Toiminta uusissa itsenäisissä valtioissa ja Mongoliassa 
• "Johtamiskoulutuksen toimintojen arviointi "-hankkeen toteuttamisvaihe saatettiin päätökseen 
(hankesopimus 965167). Vaiheeseen kuuluivat 20 Tacis-hankkeen arviointi, Tacis-
johtamiskoulutussektorin toimintatapojen arviointi sekä saman alan muiden varojen lahjoittajien 
muun toiminnan seuranta. Lopullinen kertomus toimitettiin Euroopan komissiolle ja 
hyväksyttiin joulukuussa, minkä ansiosta voitiin aloittaa hankkeen laajentamisvaihe Brysselissä 
joulukuussa järjestetyllä seminaarilla, jossa esiteltiin arvioinnin tulokset (vuoden 1997 
työohjelman liite 37). 
• Kirgisiassa järjestettiin helmikuussa konferenssi aiheesta "pien- ja mikroyritysten 
neuvonantajien/kouluttajien koulutusmahdollisuudet". Aloite toi yhteen useita SME-ohjelman 
kehittämiseen perehtyneitä asiantuntijoita kuudesta Itä-Euroopan maasta ja EU:n jäsenvaltiosta. 
• Säätiö oli mukana Venäjän johtajien kouluttamiseksi perustetun "Jeltsinin aloite"-nimisen 
konferenssin alkuvaiheissa ja osallistui konferenssin alullepanoon. Konferenssin järjesti 
Venäjän johtamiskoulutuksesta vastaava kansallinen komissio. EU:n Moskovan valtuuskunnan 
pyynnöstä säätiö on jatkossakin mukana aloitteeseen liittyvässä toiminnassa. 
3. KANSALLISET HAVAINTOKESKUKSET 
Yksi säätiön alulle panemista aloitteista on kansallisten havaintokeskusten verkoston perustaminen 
kumppanimaihin (hankesopimukset ZZ9407, 950968 ja 965166). Yhteensä 24 havaintokeskusta 
perustettiin 23 maahan lokakuusta 1995 joulukuuhun 1997 kestäneen hankkeen aloitusvaiheen aikana. 
Keskukset toimivat tietojen vaihdon, asiantuntemuksen ja parhaiden käytäntöjen verkostona 
ammatillisen koulutuksen alalla. 
Kansalliset havaintokeskukset laativat vuonna 1997 yksityiskohtaisia kertomuksia siitä, miten 
ammatillisen koulutuksen uudistaminen edistyy kussakin maassa. Vuonna 1997 julkaistiin yhteensä 15 
kertomusta, joita saa säätiöltä pyynnöstä. Yhdeksän muun havaintokeskuksen kertomukset julkaistaan 
vuonna 1998. 
Säätiö laati ja julkaisi loppusyksystä maakohtaisia analyyttisiä kertomuksia ja tietoesitteitä yhdeksästä 
Keski- ja Itä-Euroopan kumppanimaasta. Asiakirjat perustuvat suurimmaksi osaksi kansallisten 
havaintokeskusten kertomusten tietoihin, ja niitä alettiin levittää laajalti vuoden lopussa (asiakirjojen 
saatavuus, katso liite V). 
13 
Lisäksi aloitettiin useita hankkeita, joissa pyritään tehostamaan verkostoitumista sähköisin keinoin. 
Niitä olivat Internet-keskusteluryhmien perustaminen ja tiedon kerääminen säätiön omaa kotisivua 
varten, mihin saatiin apua albanialaisilta, tsekkiläisiltä ja unkarilaisilta asiantuntijoilta. Maiden 
työryhmien asiakirjatietokannan kehittämistä jatkettiin albanialaisen asiantuntijan tuella. Lisäksi 
slovenialaiset, unkarilaiset ja romanialaiset asiantuntijat kehittivät avaintunnustietokantaa, joka on nyt 
saatu valmiiksi ja joka on samalla kvantitatiivinen analyysi kansallisten ammatillisten 
koulutusjärjestelmien tuloksista. Tätä aihetta käsittelevä asiakirja julkaistaan vuoden 1998 alussa 
(vuoden 1997 työohjelman liite 1). 
3.1. Sanastohanke 
Hankkeessa edistyttiin huomattavasti. Yhdistyneen kuningaskunnan, Alankomaiden, Tsekin tasavallan 
ja Venäjän federaation asiantuntijoita osallistui kaksi aihealuetta sisältävän sanaston laatimiseen 
(työvoimamarkkinoiden standardit ja opetussuunnitelman kehittäminen). Sanaston luonnos laadittiin 
englanniksi, ja siihen sisältyi luetteloita avaintermeistä, huomautuksista, määritelmistä sekä venäjän-, 
ranskan-ja saksankielisistä vastineista. Sanasto on tarkoitus julkaista toukokuussa 1998. 
4. AMMATILLISEEN KOULUTUKSEEN LIITTYVÄ TOIMINTA KESKI-
JA ITÄ-EUROOPASSA 
4.1. Liittymisen valmisteleminen 
Euroopan neuvosto teki Luxemburgissa vuoden lopussa tarvittavat päätökset, jotta EY:n 
laajentumisprosessi voitaisiin aloittaa. Liittymisen valmistelemista koskevan suunnitelman tavoitteena 
on, että kaikki jäsenyyttä hakevat Keski- ja Itä-Euroopan maat voisivat liittyä Euroopan yhteisöön ja 
että maat mukauttaisivat ennen liittymistä lainsäädäntönsä niin pitkälle kuin mahdollista yhteisön 
säännöstöön. Tästä syystä hankesuunnitelmat on tarkistettu mahdollisuuksien mukaan, jotta 
varmistettaisiin, että Phare-ohjelman ja säätiön tukemissa ammatillista koulutusta koskevissa toimissa 
keskitytään enemmän valmistelemaan yhdentymistä Euroopan yhteisöön. Toteutustapoja on useita, 
muun muassa: 
a) Leonardo da Vinci -ohjelma (95-PECO-LEO-0007/0013 & 96-ETFO-LEO-000S) 
Komission pyynnöstä toteutettiin valmistelevia toimenpiteitä, joilla tuettiin yhteistyössä 
teknisen tukiyksikön ja kansallisten koordinointiyksikköjen kanssa Leonardo da Vinci -
ohjelman aloittamista kymmenessä kumppanimaassa. Toimenpiteisiin kuuluivat 
kokoomateoksen laatiminen maakohtaisista asiakirjoista, joissa annetaan keskeistä tietoa 
ammatillisesta koulutuksesta mahdollisten tulevien hankekumppaneiden auttamiseksi, ja 
sellaisten konferenssien järjestäminen, joissa käsitellään työmarkkinaosapuolten roolia, pk-
yritysten kehitystä, alueellista kehittämistä, neuvonta-ja ohjaustoimia, liikkuvuutta sekä vieraita 
kieliä. Konferensseja järjestettiin Saksassa, Ruotsissa, Tshekin tasavallassa, Puolassa ja 
Slovakian tasavallassa. Lisäksi kumppanuustoiminnalle annettiin tukea (vuoden 1997 
työohjelman liite 29). 
14 
b) Pilottitoiminta 
Neljä tutkimusta, joissa käsitellään ammatillisen koulutuksen asemaa alueellisessa 
kehittämisessä, aloitettiin valituilla alueilla (Tsekin tasavalta, Puola, Unkari ja Slovenia). 
Tutkimuksiin sisältyi lisäksi valmistautuminen Euroopan sosiaalirahaston toimien toteuttamista 
varten. Tutkimuksia täydennetään pilottihankkeilla. 
c) Kumppanuuden kehittäminen 
Kumppanuuden kehittämistä ja "ystävyysperiaatetta" (twinning), jotka tukevat instituutioiden 
rakentamistavoitteita Phare-ohjelman uusien suuntaviivojen mukaisesti, käsiteltiin Torinossa 
kesäkuussa järjestetyssä henkilöstön kehittämisohjelmaa käsittelevässä päätöskonferenssissa ja 
Sinaiassa (Romania) toukokuussa järjestetyssä kumppanikonferenssissa (vuoden 1997 
työohjelman liite 6). 
d) Yhteisön säännöstö ammatillisen koulutuksen alalla 
Työmarkkinaosapuolia kannustettiin monin tavoin osallistumaan koulutuspolitiikasta käytäviin 
keskusteluihin, mukaan lukien laatimalla katsaus yhteiskunnallisen vuoropuhelun nykyisestä 
tilanteesta 10 kumppanimaassa sekä Torinossa joulukuussa järjestetyllä seminaarilla. Tämän 
toiminnan tulokset johtivat toimintasuunnitelmaan vuodelle 1998. Tässä yhteydessä tarkasteltiin 
myös säänneltyjä ammatteja ja pätevyyksien avoimuutta viemällä tapaustutkimukset päätökseen 
Unkarissa, Tsekin tasavallassa ja Slovakian tasavallassa (vuoden 1997 työohjelman liitteet 10, 
30). 
4.2. Ammatillisen koulutuksen Phare-ohjelmat 
Säätiö tuki edelleen komissiota ja kumppanimaita Euroopan komissiolta säätiölle vuosina 1995-
1996 siirrettyjen Phare-ohjelmien johtamisessa, teknisessä tuessa ja seurannassa. Kaikkien 
ohjelmien väliarviointi aloitettiin vuoden 1997 tammi- ja kesäkuun välisenä aikana (vuoden 
1997 työohjelman liitteet 13-25). 
Tämän lisäksi säätiölle siirrettiin vuonna 1997 seuraavat ohjelmat: Viro - tietojärjestelmien 
kehittäminen ja korkea-asteen koulutuksen uudistaminen (vuoden 1997 työohjelman liitteet 18 
ja 31), Latvia - korkea-asteen ammatillinen koulutusohjelma (vuoden 1997 työohjelman liite 31) 
ja Liettua - johtamiskoulutus (vuoden 1997 työohjelman liite 22). 
Ammatillisen koulutuksen yksittäisistä ohjelmista kerrotaan lisää tämän toimintakertomuksen 
liitteessä 1 sekä säätiön muissa julkaisuissa. 
15 
4.2.1. Keskitetysti johdetut ammatillisen koulutuksen uudistusohjelmat 
Keskitetysti johdetuissa ohjelmissa säätiön tehtävänä on tehdä sopimukset kansallisten 
viranomaisten puolesta. Säätiö vastaa läheisessä yhteistyössä kansallisten viranomaisten kanssa 
kaikista ohjelman hallinnointiin liittyvistä asioista kuten ohjesääntöjen laatimisesta, 
tarjouskilpailuista ja sopimusten teosta sekä hankekertomusten ja taloudellisen hallinnoinnin 
hyväksymisestä. 
a) Albania - ammatillisen koulutuksen uudistus (AL9S06) 
Tällä pienimittaisella toimella on tarkoitus käynnistää Albanian ammatillisen koulutuksen 
uudistus. Ohjelman painopisteenä on koulutuspolitiikan uudistaminen, ammatillisen 
koeoppilaitoksen ja aikuiskoulutuskeskuksen tukeminen mukaan lukien. Toiminnassa 
keskitytään opetussuunnitelman kehittämiseen, opettajien kouluttamiseen, 
opetusvälineiden toimittamiseen ja työvoimamarkkinoiden tarpeiden arviointiin. Kolmen 
osapuolen välinen yhteistyö oli aiheena työympäristö-työpajassa, joka toi yhteen kaikki 
ammatillisen koulutuksen keskeiset toimijat sekä työmarkkinaosapuolet. Kevään 1997 
levottomuuksien johdosta ohjelman toteuttaminen viivästyi kuudella kuukaudella, ja se 
on määrä viedä päätökseen vuoden 1998 toukokuuhun mennessä (vuoden 1997 
työohjelman liite 13). 
b) Henkilöstön kehittämisohjelma (ZZ9432) 
Phare-ohjelmasta rahoitetulla toiminnalla pyrittiin perustamaan 11 kumppanimaahan 
kansainvälisen tason koulutusalan asiantuntijaryhmä ja kouluttamaan sitä, Ryhmät 
perustettiin ja koulutusohjelmien toteuttaminen alkoi vuonna 1996. Yhteensä 143 
yhteyshenkilöä osallistui ohjelmaan, johon sisältyi kotimaassa järjestettävä koulutus sekä 
opintovierailuja joihinkin EU:n jäsenvaltioihin. Koulutusjakson päätteeksi kaikki ryhmät 
laativat kertomuksen, jossa esiteltiin ensisijaisuudet ja suositukset kansallisten 
koulutusjärjestelmien tulevaa kehittämistä varten sekä kiinnitettiin tarpeen vaatiessa 
erityistä huomiota tulevaan yhdentymiseen Euroopan unioniin. Päätöskonferenssi 
tulosten ja suositusten vertailemiseksi järjestettiin Torinossa vuoden 1997 kesäkuussa 
(vuoden 1997 työohjelman luku II). 
4.2.2. Hajautetusti johdetut ammatillisen koulutuksen ohjelmat 
Hajautetusti johdetuissa ohjelmissa säätiön tehtävänä on osallistua ohjelman hallinnoinnin 
kaikkiin osa-alueisiin, kuten toimintasuunnitelmien ja työohjelmien hyväksymiseen sekä 
ohjelman eri osatekijöitä koskevien tehtävän kuvausten suunnittelemiseen. Lisäksi säätiö 
varmistaa, että Phare-ohjelman kaikkia niitä sääntöjen ja menettelytapojen yksityiskohtia 
noudatetaan, jotka koskevat tavaroiden ja palvelujen hankkimista sekä taloushallintoa. 
Ohjelmien hallinnoinnista vastaava säätiön henkilöstö tekee säännöllisiä seurantavierailuja 
maihin, joissa ohjelmia toteutetaan, ja on päivittäin yhteydessä Phare-ohjelman 
hallintoyksiköiden johtoon. Lisäksi säätiö on läheisessä yhteydessä liitännäismaiden opetus- ja 
työvoimaministeriöihin sekä muihin olennaisiin viranomaisiin varmistaakseen, että ohjelmien 
sisältö vastaa kansallisia prioriteetteja. 
16 
a) Bulgaria - ammatillisen koulutuksen uudistus (BG9506) 
Ohjelma siirrettiin säätiölle vuonna 1996, ja se jatkuu vuoden 1999 loppuun saakka. Uusi 
koulutuspolitiikan kehittämisyksikkö perustettiin opetus-, tiede- ja teknologia-asioista 
vastaavan ministeriön ammatillisen koulutuksen osastolle. Ammatillisia standardeja 
koskevat kansalliset suuntaviivat saatiin valmiiksi, ja 13 ammattia koskevat 
opetussuunnitelmien luonnokset laadittiin 25 koeoppilaitoksessa. Neljä keskusta 
perustettiin: kolme on tarkoitettu ammatissa oleville opettajille ja yksi ensimmäisen 
vieraan kielen opettajille. Lisäksi laadittiin asetusluonnos, joka koskee talousarvioiden 
delegointia neljän koealueen oppilaitoksessa. Asetusluonnosta käsitellään parhaillaan 
Bulgarian talousministeriössä. Korkea-asteen koulutuksen tunnustamisesta vastaava 
virasto aloitti toimintansa ja ensimmäiset tutkinnot tunnustettiin. Lisäksi laaditiin uutta 
tiede-ja teknologiapolitiikkaa koskeva suunnitelma (vuoden 1997 työohjelman liite 14). 
h) Tflekin tasavalta - ammatillisen koulutuksen uudistus (CZ9305) 
Ohjelmaa koskevat sopimukset saatiin valmiiksi vuoden 1996 joulukuussa. Ohjelman 
toteuttamista jatkettiin vuonna 1997, ja ohjelman tuloksia arvioitiin vertaamalla niitä 
maassa käytävään yleiseen keskusteluun ammatillisesta koulutuksesta. Tämän sisäisen 
arvioinnin teki kahdeksan työryhmää, jotka koostuivat kaikkia tahoja (ministeriöitä, 
työmarkkinaosapuolia, oppilaitoksia, tutkimusyhteisöä ja opiskelijoita) edustavista 
tDekkiläisistä asiantuntijoista, joiden työtä tuki kansainvälisistä asiantuntijoista koostuva 
ulkoinen työryhmä. Arvioinnin tuloksena julkaistiin asiakirja, jossa tehtiin yhteenveto 
Phare-ohjelman koulutuskokeilun tuloksista ja joka esitettiin yleisölle kansainvälisessä 
konferenssissa. Asiakirjaan sisältyy koulutuspoliittinen julkaisu "Koulutus ja hyvinvointi 
- kohti oppivaa yhteiskuntaa", jossa esitetään yhteenveto kaikista kertomuksista ja 
esitellään kattava tulevaisuuteen suunnattu Tdekin opetusministeriön koulutuspolitiikkaa 
koskeva ohjelma (vuoden 1997 työohjelman liite 16). 
c) Viro - ammatillisen koulutuksen uudistus (ES9409) 
Ohjelma aloitettiin vuonna 1994, ja se jatkuu vuoden 1998 loppuun saakka. Ohjelmassa 
pyritään tukemaan opetussuunnitelman kehittämistä, opettajien kouluttamista, 
oppimateriaalien laadun parantamista, kumppanuusyhteistyötä EU:n oppilaitosten kanssa 
sekä koulutuspoliittista kehitystä. Asiaankuuluvien alakohtaisten ryhmien välillä tehtiin 
vuonna 1997 merkittäviä sopimuksia matkailu- ja rakennusalan kansallisista 
toimintaperiaatteista. Yhteensä 13 valittua koeoppi laitosta oli kokonaisvaltaisesti mukana 
kehittämässä kurssimoduleita kansallisesti hyväksyttyjen alakohtaisten standardien 
mukaisesti. Viron uuteen kansalliseen tutkintokeskukseen perustettiin vuoden alussa 
ammatillisen koulutuksen osasto, jossa on tarkoitus kehittää kansallinen järjestelmä 
ammatillisia tutkintoja varten. Viron kauppakamari alkoi perustaa kolmiosaisia kauppa-
asioiden komiteoita, joissa analysoidaan koulutustarpeita ja määritellään 
koulutusstandardeja. Viron päätöksentekijät ja työmarkkinaosapuolten edustajat hioivat 
koko vuoden ammatillista koulutuspolitiikkaa koskevan asiakirjan luonnosta, jossa 
esitellään 2000-lukua koskevat uudistussäännöt (vuoden 1997 työohjelman liite 17). 
d) Viro - tietojärjestelmät opetusohjelmassa (ES9612.02) 
Ohjelmassa on tarkoitus kehittää keskitetty tietokonepohjainen opetustietojärjestelmä ja 
sisällyttää uudet tieto-ja viestintäteknologiat Viron koulujärjestelmään. Kattavan teknisen 
tuen toimittajaksi valittiin yksi yritys. Tämän lisäksi ohjelmaan valittiin 20 
koeoppi laitosta ja aloitettiin tärkeimmät laitehankinnat (vuoden 1997 työohjelman liite 
31). 
17 
e) Latvia -ammatillisen koulutuksen uudistus (LA9408) 
Vuonna 1998 päättyvällä ohjelmalla pyritään uudistamaan toisen asteen ammatillista 
koulutusta Latviassa, ja siinä painotetaan erityisesti opetussuunnitelman uudistusta. 
Vuonna 1997 laadittiin opetussuunnitelmia, jotka koskivat kymmentä ammattia ja viittä 
yleisainetta, ja suunnitelmia noudatettiin koko vuoden koeluontoisesti 18 ammatillisessa 
oppilaitoksessa. Viiden konferenssin, 32 koulutuskurssin sekä 18 opintovierailun aikana 
koulutettiin yhteensä 372 henkilöä, jotka olivat opetussuunnitelman kehittämiseen 
osallistuvia työryhmän jäseniä, koeoppilaitosten edustajia, ministeriön henkilökuntaa ja 
yksityisen sektorin edustajia. Yleisiä ja ammatillista koulutusta varten kehitettyjä 
opetusvälineitä toimitettiin koeoppilaitoksille ja kumppanuusyhteyksiä perustettiin EU:n 
oppilaitosten kanssa. Latvialaisia päättäjiä osallistui Baltian maiden ammatillisten 
koulutuspoliittisten neuvonantajien työpajaan, jonka säätiö järjesti Torinossa (katso liite 
IV). Tämän jälkeen järjestettiin Riiassa työpaja, johon osallistui 64 avainhenkilöä ja jossa 
oli tarkoituksena laajentaa valkoisen kirjan ja ammatillista koulutusta koskevan lain 
kannatuspohjaa. Opetus- ja tiedeasioista vastaava ministeri perusti ammatillisen 
koulutuksen ohjelmien kehittämisestä vastaavan toimiston, joka vastaa kolmen 
ammatillisen koulutuksen Phare-ohjelman ja yhden Leonardo da Vinci -ohjelman 
yhteensovittamisesta sekä hallinnoi ohjelmien suunnittelua ja valvontaa (vuoden 1997 
työohjelman liite 19). 
f) Latvia - korkea-asteen ammatillisen koulutuksen uudistusohjelma (LE9609.01) 
Vuoden 1997 maaliskuussa säätiölle siirretyssä ohjelmassa on tarkoitus laatia ja toteuttaa 
kansallinen suunnitelma toisen ja korkea-asteen ammatillista koulutusta varten. Toiminta 
aloitettin perustamalla työryhmiä laatimaan korkea-asteen ammatillista koulutusta 
koskeva suunnitelma, luomalla kansallisia ammatteihin ja koulutukseen liittyviä 
standardeja sekä kouluttamalla jäseniä. Lisäksi aloitettiin ammatillisen 
koulutuskeskuksen hallinnon uudelleen organisointi ja järjestelyt yhteistyön 
käynnistämiseksi vastaavan EU:n oppilaitoksen kanssa. Tulokset saadaan vuonna 1998. 
Keskusteltiin myös alustavasti kahdella koealueella sijaitsevien ammatillisten koulutus-ja 
arviointikeskusten kehittämiseen liittyvistä menettelyistä, valintaperusteista, mahdollisista 
alueista ja tärkeimmistä hyödynsaajista (vuoden 1997 työohjelman liite 31). 
g) Liettua - ammatillisen koulutuksen uudistus (LI9410) 
Ohjelmassa on tarkoitus tukea Liettuan viranomaisia maan ammatillisen 
koulutusjärjestelmän uudistamisessa. Ohjelman toteuttaminen eteni vuonna 1997, ja sen 
mukaisesti yhden ja kahden vuoden pituisia uusia opetussuunnitelmia alettiin soveltaa. 
Lisäksi 27 koeoppilaitoksessa otettiin käyttöön noin 750 modulia, jotka koskevat 
yhdeksää toimenkuvaltaan laaja-alaista uutta ammattia, jotka edustavat Liettuan elin­
keinoelämän keskeisiä aloja. Yhteensä 168 yksittäisiä moduleita tukevaa opetus- ja 
oppikoulutuspakettia saatiin valmiiksi, ja niiden toteuttaminen alkoi vuoden 1997 
syyskuussa. Opettajia, oppilaitosten johtajia ja työmarkkinaosapuolia koulutettiin 
ammatillisen koulutuksen uudistamiseen liittyvissä asioissa. Phare-ohjelman myötä 
perustettiin kansallinen standardityöryhmä, jonka hallitus hyväksyi virallisesti vuonna 
1997 pysyväksi kansalliseksi viranomaistahoksi. Työryhmä laati laajan julkaisun 
"Liettuan ammatillisen koulutuksen kansalliset standardit". Koulutuspolitiikan alalla 
laadittiin ammatillista koulutusta koskevan valkoisen kirjan luonnos, joka toimitettiin 
kansallisten viranomaisten käsiteltäväksi vuoden 1997 lokakuussa (vuoden 1997 
työohjelman liite 21). 
h) Puola - Improve-ohjelma (PL9416) 
Ohjelma päättyi vuoden 1997 joulukuussa. Se oli jatkoa aikaisemmalle Phare-
tukiohjelmalle, joka koski Puolan ammatillisen koulutuksen uudistamista. Phare-Improve 
-ohjelmaan sisältyi kolme olennaista toimintamuotoa: 
a) opetussuunnitelmien kehittäminen edelleen neljän alueellisen keskuksen ja 35 
oppilaitoksessa toteutettujen kokeilujen avulla 
b) esiammatillisten taitojen (tai keskeisten taitojen) sisällyttäminen peruskoulujen tai 
yleisten toisen asteen koulujen opetussuunnitelmiin 
c) sellaisten seuranta- ja arviointivälineiden sekä menettelyjen kehittäminen, joilla 
määritellään uusien opetussuunnitelmien merkitys työvoimamarkkinoilla. 
Uusi keskeinen "Johdatus markkinataiouteeiV-moduli perustettiin, ja sitä käytettiin eri 
ammattialoilla. 
i) Romania - ammatillisen koulutuksen uudistus (RO9405) 
Ohjelman avulla laaditut opetussuunnitelmat otettiin koemielessä käyttöön 75:ssä eri 
puolilla maata sijaitsevassa oppilaitoksessa. Järjestelmässä voi saada 20:llä eri alalla 
todistuksen kolmen vuoden ammatillisesta koulutuksesta tai diplomin kahden vuoden 
koulutuksesta lukion jälkeen. 
Vuonna 1997 oppilaitosten hallintovirkamiehille, opettajille, työmarkkinaosapuolille sekä 
opetusministeriölle järjestettiin koulutuskursseja, erityisiä teknisiä laitteita asennettiin ja 
eri aiheita kuten opetussuunnitelmien kehittämistä, oppilaitoksen johtamista, sosiaalisen 
vuoropuhelun tehtävää ja yleisiä johtamismenetelmiä käsitteleviä työpajoja järjestettiin. 
Vuoden 1997 heinäkuussa annettiin kiireellinen asetus n:o 120, jossa tarkistettiin 
koulutusasioita koskeva laki (n:o 84/995) ja tehtiin olennaisia muutoksia: parannettiin 
ammatillisen koulutusjärjestelmän joustavuutta, painotettiin enemmän oppilaitosten 
kehittämistä ja lisättiin ammatilliselle koulutukselle myönnettävää rahoitusta (vuoden 
1997 työohjelman liite 23). 
j) Slovenia -ammatillisen koulutuksen uudistus (SL9405) 
Ohjelman tavoitteena on tukea Slovenian hallintoa peruskoulutusjärjestelmän 
uudistamisessa. Vuonna 1997 ammatillisen koulutuksen uudistusohjelmassa kehitettiin, 
tarkistettiin ja otettiin käyttöön 25 opetussuunnitelmaa toiseen asteen koulutuksessa ja 
muussa kuin korkeakoulutasoisessa ammattikoulutuksessa. Yhteensä 160 oppilaitoksien 
hallintovirkamiestä ja opettajaa sai koulutusta oppilaitosten hallinnoinnissa. Opettajien 
ammatillista koulutusta jatkettiin, minkä lisäksi järjestettiin toimintatapatyöpajoja, joissa 
käsiteltiin analyysitarpeita, opettajien koulutusta ja opetussuunnitelman kehittämistä 
(yleiset aiheet). Vuonna 1996 toimintansa aloittaneen ammatillisen koulutuksen 
kansallisen instituutin toiminta laajeni täysimittaiseksi (vuoden 1997 työohjelman liite 
25). 
k) Slovakian tasavalta - ammatillisen koulutuksen uudistus (SR9403) 
Ohjelmalla tuetaan Slovakian ammatillisen koulutusjärjestelmään laajamittaista 
uudistusta. Siinä keskitytään erityisesti opetussuunnitelmien kehittämisen keskeisiin 
toimintaperiaatteisiin, opettajien koulutukseen, kumppanuusyhteyksiin EU:n oppilaitosten 
kanssa, opetusvälineiden laadun parantamiseen sekä tulosten levittämiseen. Vuonna 1997 
uusia opetussuunnitelmia laadittiin ja ne hyväksyttiin kolmeksi vuodeksi, uusia 
opetusvälineitä toimitettiin 20 koeoppilaitokselle, koeoppilaitosten ja EU:n oppilaitosten 
välillä sovittiin kumppanuusyhteistyöstä ja ensimmäinen osa opettajien koulutus­
ohjelmasta toteutettiin. Olennaista koulutuspoliittisessa kehityksessä oli päätös yhdistää 
toisen asteen oppisopimuskoulut ja maanlaajuiset tekniset oppilaitokset. Oppilaitosten 
kehittämiseen kuului tuen antaminen valtiollisen ammatillisen koulutuksen instituutille, 
joka solmii ystävyysperiaatteen mukaisia yhteyksiä EU:n vastaavaan laitokseen. Ohjelma 
päättyy vuoden 1998 syyskuussa. Opetusministeriön tehtävänä on ollut laatia koulutus­
poliittinen selvitys siitä, kuinka uudistusten jatkuvuus taataan (vuoden 1997 työohjelman 
liite 24). 
4.2.3. Ohjelman hallintoyksikön kokoukset 
Kumppanimaiden korkean tason edustajat kokoontuivat Alankomaiden ja Ranskan 
viranomaisten yhteistyön ja taloudellisen tuen turvin Bussumissa (NL) ja Lillessä (F). Siellä 
edustajille esiteltiin kyseisten maiden koulutusjärjestelmät, minkä yhteydessä painotettiin 
erityisesti EU:n keskeisimpiä politiikkoja ja niihin liittyviä toimielimiä. Kyseessä olivat OHY-
johtajien seitsemäs ja kahdeksas kokous. 
20 
4.2.4. Etäopetuksen ja koulutuksen Phare-ohjelma (ZZ9507/ZZ9617) 
Ohjelmaa varten julkaistiin toukokuussa laajamittainen ehdotuspyyntö, jossa yleistavoitteena oli 
maiden välisen yhteistyön edistäminen (sekä Phare-maiden välillä että EU:n kanssa) erityisesti 
etäopetuksen ja koulutuksen alalla sekä yleisesti Phare-maiden korkea-asteen 
jatkokoulutuksessa ja koulutusjärjestelmissä. Yhteensä 139 tukikelpoista hakemusta oli 
vastaanotettu syyskuun määräaikaan mennessä. Asiantuntijakomitean avulla valittiin 30 
hanketta, joille päätettiin myöntää tukea sellaisten koulutuspakettien kehittämiseksi, jotka 
liittyvät erityisesti EU:n keskeisiin politiikan aloihin kuten ympäristöön, tilastoihin ja 
liikenteeseen (vuoden 1997 työohjelman liite 27). 
4.2.5. Korkea-asteen koulutuksen Phare-ohjelma (ZZ9520) 
Institutionaalista kehitystä ja tietotaitoa vahvistettiin maiden välisillä korkea-asteen koulutuksen 
Phare-ohjelmilla siten, että tilastotieteilijöitä koulutettiin opetusalaan liittyvien tilastojen ja 
mittareiden kehittämisessä EUROSTATin vaatimusten mukaisesti (vuoden 1997 työohjelman 
liite 28). 
4.2.6. Toiminta entisessä Jugoslaviassa 
Bosniassa ja Herzegovinassa sekä entisessä Jugoslavian tasavallassa Makedoniassa säätiön 
toiminnassa keskityttiin ensisijaisesti tarpeiden tunnistamiseen ja suositusten antamiseen. 
Molemmissa maissa keskeisintä säätiön toiminnassa on ollut korostunut pyrkimys yhteistyöhön 
muiden kansainvälisten järjestöjen ja varojen lahjoittajien kanssa, jotka toimivat aktiivisesti 
koulutuksen uudistamisen puolesta. Tavoitteena on ollut kokemusten yhdistäminen, 
päällekkäisyyden ehkäiseminen ja kustannuksien vähentäminen. Toiminta sisälsi seuraavaa: 
* laadittiin strategiakertomus (kertomus ammatillisesta koulutuksesta Bosniassa ja 
Herzegovinassa) yhteistyössä kansainvälisten asiantuntijoiden kanssa Maailmanpankin 
tuella ja sen jälkeen Phare-ohjelman ehdotus, joka koskee institutionaalista uudistusta 
sekä erityistoimenpiteitä pakolaisten ja asuinseudultaan siirtymään joutuneiden 
henkilöiden kouluttamiseksi Bosniassa ja Herzegovinassa. Odotetaan, että Phare-
ohjelman ammatillisen koulutuksen uudistamisohjelma siirretään säätiölle vuoden 1998 
alussa (siirretty tammikuussa 1998). 
* tehtiin tilannekatsaus entisessä Jugoslavian tasavallassa Makedoniassa yhteistyössä 
USA:n työvoimaministeriön kanssa, sekä tämän johdosta laadittiin kertomus (kertomus 
ammatillisesta koulutuksesta entisessä Jugoslavian tasavallassa Magadoniassa - katso liite 
V), jota käytettiin perustana peruskoulutuksen nykyaikaistamista ja kehittämistä 
koskevan Phare-ohjelman ehdotuksen laatimisessa. On odotettavissa, että Phare-ohjelman 
ammatillisen koulutuksen uudistamisohjelma siirretään säätiölle vuoden 1998 alussa 
(siirretty helmikuussa 1998). 
* myönnettiin tukea Bosniaan ja Herzegovinaan perustettavalle järjestelmälle, jossa on 
tarkoitus tunnustaa pakolaisten sodan aikana ulkomailla suorittamat tutkinnot (vuoden 
1997 työohjelman luku II). 
21 
5. AMMATILLISEEN KOULUTUKSEEN LIITTYVÄ TOIMINTA UUSISSA 
ITSENÄISISSÄ VALTIOISSA JA MONGOLIASSA 
5.1. Osallistuminen Tacis-ohjelman valmisteluun 
Säätiö avusti edelleen Euroopan komissiota Tacis-ohjelman toimintaohjelman valmistelussa. Säätiö oli 
mukana seitsemää maata koskevien ohjelmien suunnittelussa (Ukraina, Valko-Venäjä, Moldova, 
Venäjän federaatio, Azerbaidzhan, Kirgisia ja Uzbekistan), ja säätiön henkilökunta teki ohjelman 
suunnitteluvierailuja näihin maihin (jäljempänä on tietoja joistakin näistä ohjelmista). 
5.2 Hankkeiden toteuttaminen 
a) Kieltenopetus (WW9407) 
Kieltenopetuksen alalla tietyissä yliopistoissa alettiin valmistella eri Tempus-hankkeista 
saatujen tietojen perusteella hanketta, jonka tarkoituksena on antaa kieltenopetusta 
kansainvälisessä yhteistyössä mukana oleville virkamiehille. Toiminta alkoi Armeniassa, 
Azerbaidzhanissa, Valko-Venäjällä, Moldovassa, Ukrainassa, Kazakstanissa, Kirgisiassa ja 
Uzbekistanissa. Vuonna 1998 hankkeeseen sisällytetään Georgia (vuoden 1997 työohjelman 
liite 35). 
b) Pilottik anke Luoteis- Ven äjällä 
Säätiö lisäsi aiempaa enemmän voimavarojaan yhteisrahoitetun pilottihankkeen hallinnointiin 
(hanke alkoi kesäkuussa 1996) osallistuvien viiden EU:n jäsenvaltion pyynnöstä. Venäläinen 
projektipäällikkö ja hänen kollegansa säätiössä jakavat vastuun ohjelman monialaisen 
toiminnan koordinoinnista ja hallinnoinnista. Toimintavuoden aikana järjestettiin useita 
kokouksia, työpajoja ja seminaareja. Venäläisistä ja eurooppalaisista asiantuntijoista koostuva 
riippumaton työryhmä iaati syksyllä hankkeen välievaluaation. Lopullisten tulosten odotetaan 
olevan valmiit vuonna 1998, mutta alustavat tulokset ovat olleet jo hyvin rohkaisevia (vuoden 
1997 työohjelman liite 33). 
c) Henkilöstön kehittämisohjelma 
Hankkeen ensimmäinen vaihe alkoi vuonna 1996. Toista vaihetta koskeva tarjouskilpailu 
julkistettiin, arvioitiin ja ratkaistiin vuonna 1997. Ensimmäisessä vaiheessa valitut (jotka olivat 
Valko-Venäjän, Moldovan, Ukrainan, Kazakstanin ja Uzbekistanin opetus- ja 
työvoimaministeriöiden työntekijöitä) saattoivat toisessa vaiheessa päätökseen kansallisten 
toimintasuunnitelmiensa ehdotukset, ja loput uudet itsenäiset valtiot sekä Mongolia otettiin 
mukaan (lukuun ottamatta Venäjän federaatiota, joka osallistuu ohjelmaan vuonna 1998). 
Yhteyksiä luotiin muihin hankkeisiin kuten ammatillisen koulutuksen standardien hankkeeseen 
(katso kohta 5.1.7 jäljempänä), ammatillisen koulutuksen rahoitushankkeeseen (katso kohta 
5.1.6 jäljempänä) sekä kansallisiin havaintokeskuksiin (katso luku 3 edellä) (vuoden 1997 
työohjelman liite 32). 
22 
d) Kansalliset työpajat 
Kirgisian, Kazakstanin, Mongolian, Venäjän federaation ja Ukrainan kansalliset 
havaintokeskukset järjestivät kansallisia työpajoja (katso kohta 3.1). Tavoitteena oli koota 
yhteen kansallisten havaintokeskusten työssä mukana olevat tahot ja keskustella erityisesti 
ammatillisia koulutusjärjestelmiä koskevista kertomuksista, jotka havaintokeskukset olivat 
laatineet omissa maissaan (vuoden 1997 työohjelman liite 6). 
e} Seminaarit Venäjän federaation ammatillisen koulutuksen uudistamisen tukemiseksi 
Venäjän opetusministerin pyynnöstä vuoden aikana järjestettiin kolme erillistä eri aiheita 
käsittelevää seminaaria (lainsäädännön uudistaminen, etäopetus ja ammatillisen koulutuksen 
rahoittaminen) yhteistyössä muiden kansainvälisten järjestöjen kanssa (vuoden 1997 
työohjelman liite 33). 
f) Muu toiminta 
Toimintakertomuksen aikana Tacis-ohjelman alueilla toteutettiin useita muita toimia: 
* Uzbekistanin ammatillista jatko-koulutusta koskevan maakohtaisen kertomuksen ja 
ehdotuksen laatimista varten julkistettiin rajoitettu tarjouskilpailu. Tuloksia käytetään 
henkilöresurssien kehittämistä koskevan uuden kansallisen ohjelman valmistelussa. 
Ohjelma on perusta Uzbekistanin koulutusjärjestelmän kattaville uudistuksille. 
* Jatkotoimena yhden neuvoa-antavan komitean alaryhmän työlle julkistettiin palvelualan 
standardien toteuttamista koskeva hanke. Hankkeeseen osallistui viisi uutta itsenäistä 
valtiota ja Mongolia. 
* Uudella Tacis-rahoitteisella hankkeella (DELPHI-I) tuetaan Venäjän federaation eri 
opetus- ja koulutusaloja. Säätiö laati hankkeen toteuttamista varten ohjesäännöt, ja 
toiminta suunnitellaan alkavaksi vuonna 1998. 
* Säätiö osallistui myös ohjesääntöjen laatimiseen ammatillisen koulutuksen 
uudistamishanketta varten (Moldovan ammatillisen koulutusjärjestelmän uudistamiseen 
liittyvä apu). Tarjouskilpailu on julkistettu, ja se saatettaneen päätökseen vuoden 1998 
alussa. 
Näiden toimien lisäksi järjestettiin useita seminaareja tai työpajoja joko säätiön suoralla tai 
epäsuoralla tuella. Tapahtumista kerrotaan tarkemmin tämän toimintakertomuksen liitteessä IV. 
23 
6. TEMPUS 
Säätiö antoi Euroopan komissiolle teknistä tukea Tempus-ohjelman toteuttamista varten. Euroopan 
komissio on laatinut Tempus-ohjelmasta erillisen toimintakertomuksen, jota toimitetaan pyynnöstä. 
6.1. Valintojen tulokset 
6.1.1. Tempus Phare 
Hankkeen tyyppi Vastaanotetut hakemukset Hakemukset, joille ehdotettiin 
rahoitusta 
Eurooppalaiset yhteishankkeet 
Täydentävät toimet 
• kierros 1 
• kierros 2 
• kierros 3 563 
48 
125 
120 192 
29 
61 
valintamenettely oli kesken 
toimintakertomuksen laatimisen 
aikana 
Liikkuvuusapurahat 
• kierros 1 
itä => länsi 
länsi •=> itä 758 
54 481 
30 
Yhteensd 812 511 
• Kierros 2* 
ita => lansi 972 583 
lansi ^> ita 93 42 
Yhteensii 1065 625 
6.1.2 Tempus Tacis 
Komissio otti käyttöön useimmissa Tacis-maissa kaksivuotisen rahoitusmekanismin, jonka 
perusteella tehtiin sopimukset vuoden 1996 valintamenettelyssä menestyneiden yhteenliittymien 
kanssa kahdessa erillisessä erässä: 
Näitä hankkeita ei ollut vielä hyväksytty lopullisesti toimintakertomuksen kirjoittamisen aikana. 
24 
Osallistuneet kumppanimaat* Tehtyjen 
sopimusten 
lukumaara 
Tammikuu 1997 Armenia, Azerbaidian, Valko-Venaja, Georgia, Mongolia, 107 
Venajan federaatio, Ukraina ja Uzbekistan (kaikki 
hanketyypit: eurooppalaiset yhteishankkeet, esi-JEP:tja 
suppeat hankkeet) 
Joulukuu 1997 Kazakstan, Kirgisia, Turkmenistan ja Moldova (kaikki 20 
hanketyypit: eurooppalaiset yhteishankkeet, esi-JEP:t ja 
suppeat hankkeet) 
Armenia, Valko-Venaja, Mongolia, Venajan federaatio, 30 
Ukraina ja Uzbekistan (eurooppalaiset yhteishankkeet) 
6.2 Seuranta 
6.2.1. Tempus Phare 
Vuonna 1997 seurantaohjelmaa jatkettiin, ennaltaehkäisevä seuranta, kenttäseuranta ja muualta 
käsin toteutettava seuranta mukaan lukien, kaikessa Tempus Phare-ohjelmiin liittyvässä 
toiminnassa. Seuranta kohdistui komission suuntaviivojen mukaisesti 487 eurooppalaiseen 
yhteishankkeeseen, 100 suppeaan toimenpideapurahaan ja 1 096 yksittäiseen 
liikkuvuusapurahaan. 
Ennaltaehkäisevän seurannan alalla koulutusta ja tiedottamista käsitteleviä työpajoja järjestettiin 
hankeosapuolien ja kumppaneiden kanssa kaikissa kumppanimaissa hankkeiden toteuttamisen 
tukemiseksi ja toteutuksessa esiintyvien vaikeuksien ehkäisemiseksi. 
Seurantavierailuohjelmaa jatkettiin yhteistyössä kansallisten Tempus-toimistojen kanssa. 
Hankkeista saatujen edistymiskertomusten perusteella kunkin toiminnasta laadittiin 
tavoitelähtöinen arvio. Hankkeiden taloudellisen hallinnoinnin arviointi perustui 
talouskertomusten arviointiin. 
6.2.2. Tempus Tacis 
Vuonna 1997 meneillä olleiden 166:n Tempus-Tacis -hankkeen ennaltaehkäisevässä 
seurannassa käytettiin seuraavia välineitä: 
* neljäs EU:n hankekoordinoijien kokous, johon osallistui 150 hanke-edustajaa 
keskustelemaan hankkeiden hallinnoinnista, sopimussäännöistä ja kumppanimaiden 
todellisista tilanteista sekä kasvattamaan asiantuntemustaan näissä asioissa 
Kaikki Tacis-toiminta keskeytettiin Tadjikistanissa. 
25 
* kaksi Venäjän federaation ja Ukrainan paikallisille hankekoordinoijille tarkoitettua 
koulutustyöpajaa (toiseen työpajaan osallistuivat myös koordinaattorit Valko-Venäjältä ja 
Moldovasta), joiden aiheina olivat hankkeiden hallinnointi ja johdonmukainen 
lähestymistapa 
* Tempus-ohjelman "tavoitelähtöinen hankesuunnittelu ja hallinnointi"—käsikirja, joka on 
tarkoitettu hankekoordinoijien tueksi hankkeiden hallinnoinnissa. 
Tämän lisäksi säätiö seurasi meneillään olevia hankkeita arvioimalla edistymiskertomuksia ja 
tarkastelemalla hankkeiden etenemistä, rakennetta ja taloudellista hallintaa. 
Tacis-ohjelman seuranta- ja arviointityöryhmät jatkoivat seurantavierailujaan vuonna 1997. 
Jokaisen kenttäkäynnin jälkeen säätiö laati suositukset seurantaa varten ja antoi palautetta 
hankekumppaneille. Lisäksi komissio ja säätiö saivat seurantakäyntien ansiosta tietoa Tempus-
toiminnan vaikutuksista institutionaalisella tasolla ja joissakin tapauksissa mahdollisuuden antaa 
lausuntoja siitä, olivatko Tempus-ohjelman toimintatavat olleet asianmukaisia kyseisessä 
instituutiossa. 
6.3. Tiedottaminen, julkaisut ja tulosten levittäminen 
6.3.1 Tempus Phare 
Komissiolle annettiin tukea vuonna 1997 Portorozissa Sloveniassa pidettävän Tempus-
konferenssin järjestämiseksi. Konferenssi oli tärkein tapahtuma Tempus II a-ohjelman 
aloittamiseksi. Konferenssissa tehtiin tilannekatsaus saavutetuista tuloksista sekä keskusteltiin 
nykyisestä kehityksestä ja tulevista näkymistä Phare-maissa. Konferenssiin osallistui 160 
osanottajaa EU:n jäsenvaltioista, Keski- ja Itä-Euroopan maista sekä uusista itsenäisistä 
valtioista. Osallistujat edustivat akateemisia yhteisöjä, eurooppalaisia yhteishankkeita, Phare-
ohjelman koordinoinnista vastaavia kansallisia viranomaisia, Tempus Tacis -tiedotusyksiköitä, 
kansallisia Tempus Phare -toimistoja, EU:n kansallisia tiedotusyksiköitä, Euroopan komissiota 
sekä'useita korkea-asteen koulutuksen kansainvälisiä verkostoja. Yhteensä 41 maata oli 
edustettuna. 
6.3.2 Tempus Tacis 
Tempus Tacis -tulosten arviointijärjestelmän toteuttamisella pyrittiin arvioimaan Venäjällä ja 
Ukrainassa toteutettavien kaupallisen alan Tempus-hankkeiden akateemista arvoa sekä 
kehittämään strategia tulosten levittämiselle. Järjestelmän tärkeimmät osat olivat akateemisten 
asiantuntijoiden tekemät vierailut hankkeiden toteutuspaikoille, komission johtaman työpajan 
järjestäminen Ljubljanassa ennen Portorozin konferenssia (työpajassa keskusteltiin vierailujen 
tuloksista ja tulosten levittämisen mahdollisuuksista), markkina-analyysi sekä pitkän 
aikavälinen strategian laatiminen tulosten levittämistä varten. Samaa aihealuetta käsiteltiin myös 
Portorozin konferenssissa. 
26 
Lisäksi järjestettiin komission johtama työpaja, jossa olivat mukana Tempus-tiedotusyksiköt, 
EU:n kansalliset tiedotusyksiköt ja Helsingin (FIN) kansalliset Tempus-toimistot. Kokouksessa 
pyrittiin vahvistamaan Tempus-tiedotusyksikköjen verkostoa kansallisilta Tempus-toimistoilta 
saatujen kokemusten avulla sekä määrittelemään yksityiskohtaisemmin näiden tahojen asema 
Tempus-ohjelman edistämisessä. 
6.4. Kansallisten Tempus-toimistojen koordinointi 
Kansallisten Tempus-yhteystoimistojen kanssa tehtiin sopimus 12 kumppanimaassa, ja niitä 
hallinnoitiin komission puolesta. Kansallisten Tempus-toimistojen kanssa tehtiin yhteistyötä 
valinnassa, seurannassa, tiedottamisessa, julkaisujen laadinnassa sekä tulosten levittämisessä 
(vuoden 1997 työohjelman liitteet 26 ja 36). 
7. RAHOITUS 
7.1. Euroopan koulutussäätiön vuoden 1997 talousarvio 
Säätiölle myönnettiin vuoden 1997 tilikaudelle 15,4 miljoonan ecun talousarvio. 
Seuraavassa taulukossa on esitetty vuoden 1997 menot: 
Tilikauden 1997 lopulliset määrärahat | ECU 15 400 000,001 
Määrärahojen käyttö 
Sitoumukset 
Maksut 
Automaattisesti siirrettävät määrärahat 
Peruutetut määrärahat I ECU 131633 ECU 15 268 367 
ECU 12 543 356 
ECU 2 725 011 
7.2. Käyttövarojen hallinta 
Säätiön yleiset juoksevat kulut kattavan yleisbudjetin lisäksi säätiö hallinnoi Phare-ja Tacis-ohjelmien 
varoja ammatillisen ja korkea-asteen koulutuksen alalla. Kustakin budjetista on allekirjoitettu 
komission kanssa erityissopimus, jossa eritellään rahoitettava toiminta ja rahoitustapa. Varojen 
siirtoon on käytetty 14. maaliskuuta 1997 alkaen puitesopimuksessa asetettua menettelyä (katso kohta 
1.4). Lisäksi säätiö hoitaa Tempus Phare- ja Tempus Tacis -ohjelmien toteuttamiseen tarkoitetut 
sopimukset. 
27 
Euroopan komission pääosasto XX teki säätiön toimintabudjettien tilintarkastuksen huhtikuussa ja 
lokakuussa. Viimeksi tehdyn tilintarkastuskertomuksen tulokset julkaistaan vuoden 1998 alussa. 
Yksityiskohtainen erittely säätiön vuoden 1997 hankesopimuksista on liitteessä 1. 
7.3. Vuodelta 1996 vuodelle 1997 siirretyt erät 
I. Vuodelta 1996 vuodelle 1997 hallintoneuvoston päätöksellä siirretyt erät 
Määrärahat 
665 000 Kokonaismenot 
612 229,61 Toteutumisaste 
92% 
II. Vuodelta 1996 vuodelle 1997 ilman eri toimenpiteitä siirretyt erät 
Määrärahat 
3 287 595 Kokonaismenot 
2 940 983 Toteutumisaste 
89,46 % 
28 
LIITE 1 - HANKESOPIMUKSET 
29 
SOPIMUKSET L1.97 - 31.12.9' 
o-
0 Hanke-sopimus 
N:o 
AL9506 
BG93i5 
L19405 
ZZ9407 
ZZ9432 
ZZ9507 
ZZ9520 
ZZ9617 
Leonardo 
Leonardo 
BG9506 
CZ9305* 
ES9409 
ES961201 
ES961202 
ES962201 
ES962202 
LA9408** 
LE960901*** 
LI9410 
PL9416* 
RO9405* Alkuperäi­
nen budjetti 
700 000,00 
1 399 000,00 
690 000,00 
1 000 000,00 
2 600 000,00 
5 000 000,00 
3 500 000,00 
5 000 000,00 
270 000,00 
700 000.00 
9 000 000,00 
4 000 000,00 
3 000 000,00 
1 600 000,00 
600 000,00 
1 700 000,00 
600 000,00 
3 000 000,00 
1 500 000,00 
4 000 000,00 
4 000 000,00 
25 000 000.00 Lopullinen 
budjetti 
700 000,00 
1 399 000,00 
690 000,00 
1 000 000,00 
2 600 000,00 
5 000 000,00 
3 500 000,00 
5 000 000,00 
270 000,00 
700 000,00 
9 000 000,00 
4 070 000,00 
3 000 000,00 
1 600 000,00 
600 000,00 
1 700 000,00 
600 000,00 
3 000 000,00 
1 460 679,00 
4 000 000,00 
4 043 006,00 
25 262 330,00 Säätiön 
sopimukset 
31.12.97 
648 761,44 
1 377 199,54 
673 995,00 
975 443,88 
2 571 112,21 
4 942 356,34 
3 469 280,00 
2 944 232,00 
139 120,00 
415 509,49 
83 444,00 
13 640,00 
242 417,00 Saation 
maksut 
31.12.97 
196 525,04 
414 108,29 
790 366,09 
2 470 853,00 
530 345,55 
997 867,20 
0,00 
39 000,00 
181 509,49 
65 207,00 
9 874,94 PHARE 
Paikaliiset 
sopimukset 
31.12.97 
7 898 381,40 
4 055 000,00 
3 000 000,00 
749 382,00 
595 000,00 
479 501,00 
0,00 
3 070 163,00 
782 180,00 
3 669 048,00 
4 014 925,00 
25 019 913,00 Paikaliiset 
maksut 
31.12.97 
2 363 449,36 
2 949 117,00 
2 281473,00 
233 995,00 
243 116,00 
0,00 
0,00 
2 016 376,00 
194 222,00 
3 022 765,00 
3 948 275,00 
14 949 719,79 Sopimukset 
yhteensa 
31.12.97 
648 761,44 
1 377 199,54 
673 995,00 
975 443,88 
2 571 112,21 
4 942 356,34 
3 469 280,00 
2 944 232,00 
139 120,00 
415 509,49 
7 898 381,40 
4 055 000,00 
3 000 000,00 
749 382,00 
595 000,00 
479 501,00 
0,00 
3 070 163,00 
782 180,00 
3 752 492,00 
4 028 565,00 
25 262 330,00 Maksut yhteensa 
31.12.97 
196 525,04 
414 108.29 
0,00 
790 366,09 
2 470 853,00 
530 345,55 
997 867,20 
0,00 
39 000,00 
181 509,49 
2 363 449,36 
2 949 117,00 
2 281473,00 
233 995,00 
243 116,00 
0,00 
0,00 
2 016 376,00 
194 222,00 
3 087 972,00 
3 948 275,00 
14 959 594,73 Sopimuksiin 
varattu 31.12.97 
51 238,56 
21 800,46 
16 005,00 
24 556,12 
28 887,79 
57 643,66 
30 720,00 
2 055 768,00 
130 880,00 
284 490,51 
1 101 618,60 
15 000,00 
0,00 
850 618,00 
5 000,00 
1 220 499,00 
600 000,00 
-70 163,00 
678 499,00 
247 508,00 
14 441,00 
0,00 
30 
PHARE 
Hanke-sopimus 
N:o 
SL9405* 
SR940300 
ES950202 
LE950206 
Yhteensa 1 Alkuperäi­
nen budjetti 
3 000 000,00 
4 000 000,00 
1 700 000,00 
1 000 000,00 
88 559 000,00 Lopullinen 
budjetti 
3 083 974,66 
3 972 580,00 
1 700 000,00 
1 000 000,00 
88 951 569,66 Säätiön 
sopimukset 
31.12.97 
12 764,00 
74 000,00 
700 557.00 
393 537.00 
19 677368,90 Saation 
maksut 
31.12.97 
3 829,00 
417 644,58 
206 198,77 
6 323 328,95 Paikaliiset 
sopimukset 
31.12.97 
3 071 210,66 
3 895 461,00 
791 228,00 
389 849,00 
61 481 242,06 Paikaliiset 
maksut 
31.12.97 
1 967 150,80 
2 172 958,54 
691011.00 
259 945,00 
37293 573,49 Sopimukset 
yhteensa 
31.12.97 
3 083 974,66 
3 969 461,00 
1 491 785,00 
783 386,00 
81158 610,96 Maksut yhteensa 
31.12.97 
1 970 979,80 
2 172 958,54 
1 108 655,58 
466 143,77 
43 616 902,44 Sopimuksiin 
varattu 31.12.97 
0,00 
3 119,00 
208 215,00 
216 614,00 
7 792 958,70 
TACIS 
Hanke-sopimus 
N:o 
950968 & 
965166 
WW94.03 
WW9407 
965167 
MO97010301 
Yhteensd 2 Alkuperäi­
nen budjetti 
1 572 200,00 
577 000,00 
l 282 649,00 
530 200,00 
1 500 000,00 
5462 049,00 Lopullinen 
budjetti 
1 572 200,00 
577 000,00 
1 282 649,00 
530 200,00 
1 500 000,00 
5462 049,00 Säätiön 
sopimukset 
31.12.97 
1 501319.70 
250 952,03 
990 162,31 
380 108,00 
0,00 
3 122 542,04 Saation 
maksut 
31.12.97 
246 319,90 
232 088,83 
210 162,31 
311075,20 
0,00 
999 646,24 Paikaliiset 
sopimukset 
31.12.97 
0,00 Paikaliiset 
maksut 
31.12.97 
0,00 Sopimukset 
yhteensa 
31.12.97 
0,00 Maksut yhteensa 
31.12.97 
0,00 Sopimuksiin 
varattu 31.12.97 
70 880,30 
326 047,97 
292 486,69 
150 092,00 
1 500 000,00 
2339 506,96 
Kaikki 
yhteensa (1+2) 94 021 049 94 413 619 11199 9X1 7 322 975 61 481 242 37 293 573 81158 611 43 616 902 10132 466 
* Lopullinen budjetti on alkuperäinen budjetti + projektihallintoyksikön korot (mikä on sisällytetty ohjelmaan). 
** Sitoumukset ylittävät kokonaisbudjetin maksettujen arvonlisäverojen ja muiden maksujen (57 328 ecua) vuoksi. Nämä palautetaan valtion talousarviosta. 
*** Lopullinen budjetti on alkuperäinen budjetti - Komissio on suoraan tehnyt sopimukset. 
31 
LIITE 2 -
EUROOPAN KOULUTUSSÄÄTIÖN ORGANISAATIORAKENNE 
32 
EUROOPAN KOULUTUSSÄÄTIÖ: Organisaatikaavio 
Johdon 
esikunta 
2A, \C Joulukuu 1997 
Johtaja 
Peter DE ROOIJ 
IA 
Apulaisjohtaja 
Ulrich HILLENKAMP 
IA, 1C 
Tempus-osasto 
Olivier RAMSAYER 
15A,10B,4C 
Phare-yksikkö 
Peter 
BEDEW E LL 
I 
I 
• _ 1 
Apulaisjohtaja 
Livio PESCIA 
IA, 1C 
Ammatillisen koulutuksen osasto 
Jean - Raymond MASSON 
16A,11B,3C 
Tacis-yksikkö 
Sandra 
ST E F ANI Phare-yksikkö 
Anthony 
GRIBBEN Analyysi-ja kehittämisosasto 
Hans Konrad KOCH 
13A.5B, 3C 
Tacis-yksikkö 
Markku 
JUNKKARI Observatorio 
yksikkö 
Ton 
F ARLA Strategia-
yksikkö 
Lindsay 
JACKSON 
Johtamis­
koulutus­
ohjelma 
Talous-, henkilöstö ja 
lakiasiainosasto 
Volker THIEM 
SA.9B.6C Hallinto-osasto 
Francesco PANZICA 
1A,2B, 1C Tiedotus-ja julkaisuosasto 
Gisela SCHÛRINGS 
2A,4B,3C ATK-osasto 
Jeff HARRIS 
3A, 5B,1C 
33 
LIITE 3 - HENKILÖSTÖ 
Tilapäinen henkilöstö 
Taulukko 1. Palveluksessa olevan henkilöstön määrä ura-alueen ja kansalaisuuden 
mukaan 31. joulukuuta 1997 
Kansalaisuus/ura-alue 
Alankomaat 
Belgia 
Espanja 
Irlanti 
Italia 
Itavalta 
Kreikka 
Luxemburg 
Portugal i 
Ranska 
Ruotsi 
Saksa 
Suomi 
Tanska 
Yhdistynyt kuningaskunta 
Yhteensa A 
5 
5 
2 
1 
8 
3 
2 
-
-
8 
1 
10 
2 
1 
8 
56 B 
4 
6 
1 
4 
11 
-
1 
-
-
3 
1 
2 
2 
-
8 
43 C 
0 
3 
-
2 
2 
1 
-
1 
1 
4 
1 
3 
-
1 
4 
23 Yhteensa 
9 
14 
3 
7 
21 
4 
3 
1 
1 
15 
3 
15 
4 
2 
20 
122* 
Säätiölle on myönnetty perustamissuunnitelmassa yhteensä 130 tilapäistä työntekijää. 
34 
Taulukko 2, Henkilöstömuutokset vuonna 1997 
Palkka-
luokka 
A 
B 
C 
Yhteensa Tilanne 1.1.97 
58 
43 
25 
126 Eroamiset ja 
erottamiset 
-6 
-4 
-2 
-12 Palkatut 
3 
4 
1 
8 Palklcaluokan 
vaihdot 
+1 
-1/+1 
-1 Yhteensa 
56 
43 
23 
122 
Vuoden 1997 lopulla oli käynnissä kuusi työhönottomenettelyä. 
Säätiön muu henkilöstö vuoden 1997 lopussa 
Taulukko 3. Säätiön muun henkilöstön määrä ja tyyppi vuoden 1997 lopussa. 
Ulkopuolinen henkilöstö A 1,16 fte' 
B 1,83 fte 
C 1,33 fte 
Yhteensa 4,32 fte 
Paikallinen henkilöstö 13,5 fie 
Komennuksella olevat kansalliset 
asiantuntijat 3fte 
ftc - full time equivalent, kokopäiväisiksi muutettuna 
35 
LIITE 4 - TAPAHTUMAT 
Euroopan koulutussäätiön tapahtumat 
N:o 
1. 
2. 
3. 
4. 
5. 
6. 
7. 
8. 
9. 
10. 
11. 
12. 
13. 
14. 
15. Aika 
13.-14.1 
3.-7.2. 
10.-11.2 
37.2 
7.-8.3 
17.-18.3. 
17.-21.3. 
24.-25.3. 
7.-11.4. 
7.-11.4. 
17.4. 
21.-23.4. 
21.-24.4. 
23.-24.4. 
24.-25.4. Jarjestaja 
Euroopan 
koulutussäätiö 
Euroopan 
koulutussäätiö 
Euroopan 
koulutussäätiö 
Euroopan 
koulutussäätiö 
Euroopan 
koulutussäätiö 
Euroopan 
koulutussäätiö 
Euroopan 
koulutussäätiö 
Euroopan 
koulutussäätiö 
Euroopan 
koulutussäätiö 
CEDEFOP/ 
Euroopan 
koulutussäätiö 
Euroopan 
koulutussäätiö 
Euroopan 
koulutussäätiö 
Euroopan 
koulutussäätiö 
Euroopan 
koulutussäätiö 
Euroopan 
koulutussäätiö Paikka 
Tirana, ALB 
Torino, 1 
Praha, CZ 
Torino, I 
Varsova, PL 
Kööpenhamina, 
DK 
Helsinki, SF 
Praha, CZ 
Torino, I 
Euroopan 
parlamentti, 
Strasburg, F 
Sarajevo 
Torino, I 
Pietari, RF 
Torino, I 
Torino, I Kuvaus 
Varojen lahjoittajien tyfipaja Albaniassa 
Kansallisten Tacis-havaintokeskusten koulutus 
Leonardo-sem inaari 
Hallintoneuvoston kokous 
Neuvoa-antavan komitean alaryhmSn kokous: 
Tyomarkkinaosapuolten rooli ammatillisen koulu­
tuksen kehittSmisessS yritystasolla 
markkinataloudessa* 
Neuvoa-antavan komitean alaryhmSn kokous: 
'Alueellisten, kansallisten ja alakohtaisten 
lavoitteiden asettaminen jarjestelman uudistamisen 
ty5kaSuna' 
Tacis-maiden Tempus-toimistojen koulutustyfipaja 
Neuvoa-antavan komitean alaryhmSn kokous: 
'Ammatillisten standardien toteuttamisessa 
kaytettavat strategiset apuvalineet' 
Kansallisten Phare-havaintokeskusten kokous 
Yhteinen esittely Euroopan parlamentissa 
Bosnian ja Herzegovinan ammatillisen koulutuksen 
tyopaja 
Kansallisten Tacis-havaintokeskusten tyOpaja 
Monialainen tyttpaja: 'Oppimisen uudet kasitteet' 
Kokous kansallisten havaintokeskusten yllapitoa 
kasittelevan epavirallisen ty5ryhman kanssa 
Erikoissanastojen valmisteluun osallistuvien tahojen 
kokous 
36 
N:o 
16. 
17. 
18. 
19. 
20. 
21. 
22. 
23. 
24. 
25. 
26. 
27. 
28. 
29. Aika 
25.-26.4. 
4.-6.5. 
5.-6.5. 
23.5. 
26.-28.5. 
2.-5.6. 
3.-4.6. 
6.6. 
9.-13.6. 
16.-17.6. 
24.-27.6. 
25.-26.6. 
28.6.-3.7. 
30.6. Jarjestaja 
Euroopan 
koulutussäätiö 
Euroopan 
koulutussäätiö 
Euroopan 
koulutussäätiö 
Euroopan 
koulutussäätiö 
Euroopan 
koulutussäätiö 
/Romanian 
opetusministe­
riö /EU:n 
Romanian 
edustusto 
Euroopan 
koulutussäätiö 
Euroopan 
koulutussäätiö 
Euroopan 
koulutussäätiö 
Euroopan 
koulutussäätiö 
OECD 
Euroopan 
koulutussäätiö 
USA:n 
työvoima­
ministeriö 
Euroopan 
koulutussäätiö 
Euroopan 
koulutussäätiö Paikka 
Torino, 1 
Bukarest, RO 
Ljubljana, SLO 
Torino, I 
Sinaia, RO 
Pietari, RF 
Moskova, RF 
Pietari, RF 
Bussum, 
Alankomaat 
Moskova, RF 
Torino, 1 
Skopje, 
FYROM 
Torino, I 
Torino, l Kuvaus 
Asiantuntijaryhman kokous uudesta kaupallisen 
alan oppilaitoksesta 
Kokous investointien lisaamisesta talousuudistuksen 
avulla 
Neuvottelukokous: Tyftn ja oppimisen 
yhdistaminen1 
Kansallisen Tempus-toimiston kokous 
'Ammatillisen koulutuksen uudistus - Avain 
Euroopan union in yhdentymiseen' 
Monialainen tyOpaja 'TyOvoimamarkkinoiden 
arviointi' 
Ammatillisen peruskoulutuksen oikeudelliset 
puitteet Venajaila 
Luoteis-Venajan ammatillisen koulutuksen uudis-
tamista koskevan pilottihankkeen ohjausryhma 
Phare-ohjelman hallintoyksikoiden kokous 
Katsaus koulutukseen Venajan federaatiossa 
Kansallisten Phare-havaintokeskusten kokous 
Kansallinen serninaari, jossa esitettiin 
koulutussaation ja USA:n tydvoimaministeriOn 
entisessa Jugoslavian tasavallassa Makedoniassa 
toteuttaman ammatillisen koulutuksen 
tilannekatsauksen tulokset 
Luoteis-Venajan pilottihankkeeseen osallistuvien 
Venajan neljan alueen opetus- ja 
tyovoimaministerien opintovierailu 
Koulutussaatifln virallista avaamista ja maa-alue-
sopimuksen vahvistamista juhlistanut virallinen 
tilaisuus, jokajarjestettiin yhteistyttssa Piemonten 
alueen kanssa. 
37 
N:o 
30. 
31. 
32. 
33. 
34. 
35. 
36. 
37. 
38. 
39. 
40. Aika 
30.6.-1.7. 
2.-4.7. Jarjestaja 
Euroopan 
koulutussäätiö 
Kansallinen 
havainto-
keskus/Kansalli 
nen 
koulutusneuvos 
to (NBO) 
5.7. Euroopan 
1 koulutussäätiö 
i 
! 
11.7. ! Euroopan 
j koulutussäätiö 
14.-18.7. 1 UNESCO + 
i 
15.7. j kansainväliset 
S kumppanit 
I(Euroopan 
koulutussäätiö) 
! Paikka 
Torino, 1 
Ulaanbaatar, 
MNG 
Torino, 1 
Torino, I 
Hampuri, D 
16.-18.7. ! Kansallinen | Tbilisi, 
- havainto- GEO 
| kcskus/Kansalii ! 
nen j 
j koulutusneuvos i 
j to (M BO) i 
18.7. j Euroopan 
! koulutussäätiö 
I yhdessä li. Euroopan 
J neuvoston 
kanssa 
28.7. i Euroopan 
1 koulutussäätiö 
8.-10.9. 
9.-30.9. Euroopan 
koulutussäätiö 
Puolan 
I kansallinen 
[ havaintokeskus 
j / Phare-ohjelma 
1 "Improve" 
10.-11.9. [Euroopan 
koulutussäätiö Strasburg, F Kuvaus 
Henkilbstekoulutusohjelman loppukokous 
Alueellinen tybpaja (kansallinen 
havaintokeskushanke) 
Neuvottelukokous - "Maidenvalinen vertailu 
Pharessa (koulutus toisen asteen koulutuksen 
jalkeen)" 
Sanastotyopaja 
Viides kansainvalinen aikuiskoulutuskonferenssi 
(Confintea): 
1. istunto: Aikuiskoulutusja muuttuva tydymparistd" 
(Euroopan koulutussaatib) 
Alueellinen tybpaja (kansallinen 
havaintokeskushanke) 
Neuvottelukokous: ammatillinen koulutus toisen 
asteen koulutuksen jalkeen 
Torino, I Asiantuntijakokous: Työmarkkinaosapuolten rooli 
1 ammatillisen koulutuksen kehittämisessä 
Lingotto-
keskus, Torino, 
I 
Jablonna, PL 
< 
Torino, I Neuvoa-antavan komitean kokous 
Konferenssi: "Ammatillisen koulutuksen uudistus 
Puolassa" 
Epavirallisen asiantuntijaryhman kokous 
kansallisten havaintokeskusten verkoston yllapidosta 
ji —— 
38 
N:o 
41. 
42. 
43. 
44. 
45. 
46. 
47. 
48. 
49. 
50. 
51. 
52. 
53. 
54. 
55. 
56. Aika 
11.-14.9. 
12.9. 
12.9. 
16.-19.9. 
16.-19.9. 
17.-19.9. 
22.-25.9. 
24.-26.9. 
26.9. 
29.-30.9. 
29.-30.9. 
1.-3.10. 
2.-3.10. 
3.10. 
3.-7.10. 
6.-8.10. JSrjestaja 
Euroopan 
koulutussäätiö 
Euroopan 
koulutussäätiö 
Euroopan 
koulutussäätiö 
UNESCO 
Opetusministeri 
ö 
CEE Club, 
Ammatillisen 
koulutuksen 
kansallinen 
instituutti -
Valko-Venäjä 
Euroopan 
koulutussäätiö 
Euroopan 
koulutussäätiö 
Euroopan 
koulutussäätiö 
Kansallinen 
havaintokeskus 
Kansallinen 
havaintokeskus 
Kansallinen 
havaintokeskus 
Kansallinen 
havaintokeskus 
Euroopan 
koulutussäätiö 
Euroopan 
neuvosto 
Kansallinen 
havaintokeskus Paikka 
Puola 
Torino, I 
Torino, I 
Minsk, BR 
Baku, AZR 
Minsk, BR 
Pietari, RF 
Bled, SLO 
Torino, 1 
Bishkek, KYR 
Ulaanbaatar 
MNG 
Moskova, RF 
Almaty, KAZ 
Torino, I 
Dubrovnik 
Kiova, UKR Kuvaus 
Leonardo-konferenssi 
Jarjestelma varojen lahjoittajien koordinointia varten 
EU:n virastojen taloudellisia jarjestelmia kasitteleva 
tyopaja 
Koulutustilastoja koskeva alueellinen seminaari 
Teknisen ja ammatillisen koulutuksen kansallinen 
konferenssi 
Keski- ja Ita-Euroopan ammatillisen koulutuksen 
seuran vuosikokous: "Opetusohjelmien saattaminen 
markkinatalouden asettamien haasteiden tasalle" 
TyOpaja: "Ammatillisen koulutuksen hallinta" 
("Pilottihanke ") 
"Tyon ja oppimisen yhdistaminen", 2. tydpaja 
innovatiivisistaopetusohjelmista 
Tanskan tyOvoimaministerin vierailu Euroopan 
koulutussaatibssa 
Kansallinen tyftpaja: Kirgisia 
Kansallinen tycipaja: Mongolia 
Kansallisen havaintokeskushankkeen kansallinen 
tybpaja (1.-2.10.) ja konferenssi: "Ammatillinen 
koulutus Venajalla: Tiedottaminen, politiikka ja 
rahoitus" (2.-3.10.) 
Kansallinen tyOpaja: Kazakstan 
Suomen ammatillisten aikuiskoulutuskeskusten 
esittely 
Konferenssi koulutuksesta toisen asteen koulutuksen 
jalkeen Euroopan neuvoston kanssa 
Kansallinen tybpaja, Ukraina 
39 
N:o 
57. 
58. 
59. 
60. 
61. 
62. 
63. 
64. 
65. 
66. 
67. 
68. 
69. 
70. 
71. 
72. Aika 
16.10. 
16.-17.10. 
26.-27.10, 
16.-18.10. 
22.-24.10. 
30.10. 
3.11. JitrjestSja* 
Euroopan 
ympäristö­
keskus 
Euroopan 
koulutussäätiö 
Euroopan 
koulutussäätiö 
Euroopan 
koulutussäätiö 
Ammatillisen 
koulutuksen 
OHY ja 
kansallinen 
koulutussäätiö 
Euroopan 
koulutussäätiö -
CEDEFOP 
RABE + 
Euroopan 
koulutussäätiö 
4.11. j Euroopan 
| koulutussäätiö 
3.-7.11. i Euroopan 
| koulutussäätiö 
5.-7.11. j Euroopan 
j koulutussäätiö 
9.-11.11. 
10.-11.11. 
17.-20.11. 
20.-22.11. 
24.-28.11. 
24.-26.11. Euroopan 
koulutussäätiö 
Euroopan 
koulutussäätiö 
Euroopan 
koulutussäätiö 
Euroopan 
koulutussäätiö 
Euroopan 
koulutussäätiö 
Euroopan 
koulutussäätiö Paikka 
Kööpenhamina, 
DK 
Praha, CZ 
Torino, I 
Sinaia, RO 
CZ 
Bonn, D 
Kairo, Egypti 
Torino, I 
Torino, l Kuvaus 
EU:n elinten johtajien kokous 
Aihekohtainen Leonardo-konferenssi. Neuvonta ja 
ohjaus 
Hailintoneuvoston kokous 
CEEMANin vuosikokous 
Kansainvalinen konferenssi ammatillisesta 
koulutuksesta TSekin tasavallassa 
Vaimistava kokous ammatillisen koulutuksen 
vertailututkimusta koskevaa CEDEFOP-
konferenssia varten 
RABE:n vuosikokous (Venajan kaupallisen alan 
koulutuksen jarjesto) 
Asiantuntijakokous ammatillisesta koulutuksesta 
toisen asteen koulutuksen jalkeen 
Kansallisten Phare-ja Tacis-havaintokeskusten 
kokous 
Torino, 1 Kokous kansallisten havaintokeskusten ylläpitoa 
' käsittelevän epävirallisen työryhmän kanssa 
Ruotsi 
Samarkand, 
UZB 
Almaty, KAZ 
Torino, I 
Lille, F 
Pietari, RF Kouiutussaation ja Ruotsin yhteinen yhteysseminaari 
Baltian maita ja Sloveniaa varten 
Konferenssi: "Jatkokoulutus Uzbekistanissa" 
Tyopaja: "Kaupallisen alan oppilaitoksen 
johtarninen ja rahoitus" 
Tybpaja: "Tytimarkkina-analyysi ja ammatillinen 
koulutus" 
OHY-kokous 
Tyopaja: "Opettajakoulutus" (pilottihanke) 
40 
N:o 
73. 
74. 
75. 
76. 
77. 
78. 
79. 
80. 
81. 
82. Aika 
28.11. 
Marrask. 
lopulla 
5.-6.12. 
8.12. 
8.-9.12. 
15.-16.12. JarjestajS 
Euroopan 
koulutussäätiö 
Euroopan 
koulutussäätiö 
Euroopan 
koulutussäätiö 
Kansallinen 
havaintokeskus 
Euroopan 
koulutussäätiö 
Euroopan 
koulutussäätiö 
Euroopan 
koulutussäätiö 
Euroopan 
koulutussäätiö 
Euroopan 
koulutussäätiö/ 
CEEMAN 
Euroopan 
koulutussäätiö Paikka 
Varsova, PL 
Torino, I 
Romania 
Praha, CZ 
Torino, I 
Sofia, BG 
Bratislava, SLK 
Torino, I 
Bryssel, B Kuvaus 
TyOpaja Euroopan kouiutussaation kertomuksen 
"Johtamisen kehittamisen uudelleenjarjestely 
uudessa Euroopassa" levittamisesta 
Kokous: "Ammatilliseen koulutukseen varoja 
lahjoittavien koordinointi Venajalla" 
Leonardo-konferenssi 
Ammatillisen koulutuksen ja alueellisen kehityksen 
tyOpaja 
Neuvoa-antavan komitean puheenjohtajien kokous 
Tiedonlevittamisen tyOpaja - Bulgarian kansallinen 
havaintokeskus 
Leonardo-ohjelman aihekohtainen konferenssi 
Slovakiassa 
TyOpaja: TyOmarkkinaosapuolten rooli 
TyOpaja johtamiskoulutuksesta Puolassa 
"Johtamiskoulutukseen liittyvSn Tacis-toiminnan 
arviointi"-hankkeen tuiosten esittely 
Tempus-tapahtumat 
N:o 
1. 
2. 
3. 
4. 
5. Aika 
6.-7.2. 
10.-11.3. 
24.-25.3. 
19.-23.5. 
23.5. JSrjestaja 
Euroopan 
komissio 
Euroopan 
koulutussäätiö 
Euroopan 
koulutussäätiö 
Euroopan 
koulutussäätiö 
Euroopan 
koulutussäätiö Paikka 
Bryssel, B 
Torino, I 
Torino, I 
Kiova, UKR 
Torino, I Kuvaus 
Kansallisen Tempus-toimiston kokous 
Kansallisen Tempus-toimiston kokous 
Tempus Tacis -koordinoijien neljas kokous 
Valko-Venajan, Moldovan ja Ukrainan hanke-
koordinoijien projektinjohtamiskoulutus 
Kansallisen Tempus-toimiston kokous 
41 
N:o 
6. 
7. 
8. 
9 
10. 
11. 
12. 
13. 
14. 
15. 
16. 
17. 
18. Aika 
11.-13.9. 
19.9. 
22.-23.9. 
2.-3.10. 
9.10. 
16.-17.10 
23.-24.10 
7.-8.11. 
12.-13.11. 
14.-15.11. 
17.-18.11. 
28.-29.11. 
12.-13.12 Jarjestaja 
Puolan 
kansallinen 
Tempus-
toimisto 
Euroopan 
koulutussäätiö 
Euroopan 
koulutussäätiö 
Bulgarian 
kansallinen 
Tempus-
toimisto 
Euroopan 
koulutussäätiö, 
PO XXII 
PO XXII 
Tsekin 
tasavallan 
kansallinen 
Tempus-
toimisto 
Liettuan 
kansallinen 
Tempus-
toimisto 
Euroopan 
koulutussäätiö 
PO XXII / 
Euroopan 
koulutussäätiö 
Euroopan 
koulutussäätiö 
Slovenian 
kansallinen 
Tempus-
toimisto 
Viron 
kansallinen 
Tempus-
toimisto Paikka 
Konstancin, PL 
Torino, I 
Torino, I 
BG 
Torino, I 
Bryssel, B 
CZ 
Liettua 
Slovenia 
Portoroz, SLO 
Torino, 1 
Slovenia 
Viro Kuvaus 
Tempus-koulutusseminaari 
Kansallisen Tempus-toimiston kokous 
Kansallinen Tempus-toimisto 
Tempus-koulutusseminaari 
Tempus Tacis -hankkeiden valinnan paatOskokous 
Kansallisen Tempus-toimiston kokous 
Tempus-koulutusseminaari 
Tempus-koulutusseminaari 
Tempus Tacis -tulosten arviointiseminaari 
Tempus-konferenssi 
Tempus Tacis -tiedotusyksikOiden kokous 
Tempus-koulutusseminaari 
Tempus-koulutusseminaari 
42 
LIITE 5 - JULKAISUT 
Euroopan koulutussäätiön julkaisut 
Otsikko Kielet Levitystapa 
ETFacts V - tiedotuslehti EN/FR/DE/RU Paperi ja www-muoto 
(englanninkielinen laitos) 
Kertomus ammatillisesta koulutuksesta EN Paperi ja www-muoto 
Kirgisiassa 
Kertomus ammatillisesta koulutuksesta EN Paperi ja www-muoto 
Jugoslavian entisessa tasavallassa 
Makedoniassa 
ETFacts VI EN (FR/DE ja RU Paperi ja www-muoto 
myOhemmin) (englanninkielinen laitos) 
Tietoesite Kaikki EU-kielet + RU Paperi ja www-muoto 
(englanninkielinen laitos) 
Maakohtaiset kertomukset Phare-maiden EN (FR + DE valmistuvat Paperi ja www-muoto 
ammatillisista koulutusjarjestelmista vuonna 1998) 
• Bulgaria 
• Latvia 
• Liettua 
• Puola 
• Romania 
• Slovenia 
• TSekin tasavalta 
• Unkari 
• Viro 
Opetussuunnitelmia koskevat innovaatiot - EN Paperi ja www-muoto 
vuoden 1996 konferenssin proceedings-
julkaisut 
Phare-koulutuksen alakohtainen suunnitelma EN Paperi 
(Euroopan komission puolesta) 
Phare-maiden ammatillista koulutusta koskevat EN (FR + DE valmistuvat Paperi ja www-muoto 
tietoesitteet vuonna 1998) 
• Bulgaria 
• Latvia 
• Liettua 
• Puola 
• Romania 
• Slovenia 
• TSekin tasavalta 
• Unkari 
• Viro I | 
43 
Otsikko Kielet Levitystapa 
Kouiutussaation toimintakertomus 1996 Kaikki EU-kielet Paperi 
Phare-maiden ammatillisten koulutusohjelmien EN Paperi ja www-muoto 
paivitetyt ja uudet tietoesitteet 
ETFacts VII EN/FR/DE/RU Paperi ja www-muoto 
(englanninkielinen laitos) 
Kouiutussaation tyOohjelma 1997 EN/FR/DE/ES/IT/RU Paperi 
Neuvoa-antavan komitean alaryhmien EN/FR/DE Paperi ja www-muoto 
kertomukset 
Kirgisia - Kertomus ammatillisesta EN Paperi ja www-muoto 
koulutusjarjestelmasta 
Entisen Jugoslavian tasavalta Makedonia - EN Paperi ja www-muoto 
Kertomus ammatillisesta koulutusjarjestelmasta 
Lisäksi aloitettiin työskentely useiden muiden julkaisujen parissa, jotka painetaan/ sijoitetaan 
Internetiin vuoden 1998 alussa: 
Johtamiskoulutus - uusi kaupallisen alan oppilaitos 
Tietoesitteet Tacis-maiden ammatillisista koulutusohjelmista 
Tietoesitteet Phare-maiden ammatillisista koulutusjärjestelmistä (FR ja DE) 
Maakohtaiset kertomukset Phare-maiden ammatillisista koulutusjärjestelmistä (FR & DE) 
Euroopan koulutussäätiön työohjelma 1998 
ETFacts VIII 
Phare-maiden ammatillisten koulutusohjelmien päivitetyt ja uudet tietoesitteet 
Kertomus teknisestä ja ammatillisesta koulutuksesta Azerbaidzanissa 
Leonardo-toimia koskevat valmisteluasiakirjat kymmentä Keski-ja Itä-Euroopan maata varten 
European Journal of Vocational Training -lehden 11. numero (CEDEFOP:n ammatillista 
koulutusta käsittelevä julkaisu, joka laaditaan yhteistyössä Euroopan koulutussäätiön kanssa) 
44 
Tempus-julkaisut 
Otsikko Kielet Levitystapa 
Kasikirja Tempus Tacis -hankkeen EN/FR/DE/RU Paperi 
johtamisesta 
Tempus Tacis -tiivistelma EN (+FR ja DE) Paperi ja www-muoto 
Tempus Phare -tiivistelma EN (+FR ja DE) Paperi ja www-muoto 
Tempus Tacis -opas hakijoille Kaikki EU-kielet + RU Paperi ja www-muoto 
Tempus Phare -opas hakijoille Kaikki EU-kielet Paperi ja www-muoto 
Tempus at Work -esite FR + DE (EN valmistui Paperi ja www-muoto 
vuonna 1996) 
Tempus Tacis at Work -esite EN (FR, DE + RU Paperi ja www-muoto 
valmistuvat vuonna 1998) 
Tempus-ohjelman tulosten EN/FR/DE Paperi ja www-muoto 
edistamistutkimukset 
Tempus-kasikirjat EN/FR/DE Paperi ja www-muoto 
Tempus-opas elamisesta ja tyOskentelysta EN Paperi 
Moldovassa 
Kesken olevat Tempus-julkaisut 
• Tempus Tacis at Work -esite (FR/DE ja RU) 
• Tempus-opas elämisestä ja työskentelystä Armeniassa 
45 
Euroopan Koulutussäätiö Vuosikertomus 1997 
Luxemburg: Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
1998-46 pp.-21.0x29.7 cm 
ISBN 92-828-3870-6 
46 

ISSN 1024-4492 
KOM(98) 481 lopullinen 
ASIAKIRJAT 
FI 16 15 11 17 
Luettelonumero : CB-CO-98-488-FI-C 
ISBN 92-78-38567-0 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxemburg 
&