Kertomuksessa korostetaan, että meriverojärjestelmän puitteissa myönnetyillä veroeduilla on merkittävä vaikutus Ranskan syrjäisimpien alueiden BKT:hen. Arvioiden mukaan meriveron osuus on 3,3 prosenttia Ranskan viiden syrjäisimmän alueen yhteenlasketusta BKT:sta. Tällä yhdistämisen tasolla alueiden väliset erot ovat liian pieniä, jotta voitaisiin tehdä johtopäätöksiä todellisista maantieteellisistä eroista.

Neuvoston 17. joulukuuta 2014 tekemän päätöksen N:o 940/2014/EU mukaan Ranska saa soveltaa 31. joulukuuta 2020 saakka meriverosta vapautusta tai meriveron alennusta tiettyihin paikallisesti valmistettuihin tuotteisiin. Mainitun päätöksen liitteessä on luettelo tuotteista, joihin verovapautuksia tai veronalennuksia voidaan soveltaa. Ero paikallisesti valmistettujen tuotteiden ja muiden tuotteiden verotuksen välillä saa olla tuotteesta riippuen enintään 10, 20 tai 30 prosenttiyksikköä.

Ranskan viranomaisten antaman kertomuksen ajankohta (helmi–maaliskuu 2018) huomioon ottaen on vaikeaa tutkia 17. joulukuuta 2014 annetun neuvoston päätöksen mukaisesti sovelletun eriytetyn verotuksen pitkän aikavälin vaikutuksia, koska uutta järjestelmää on sovellettu vasta heinäkuusta 2015.

Koska 12. helmikuuta annetulla kertomuksella oli rajoitteensa, sitä täydennettiin kunkin syrjäisimmän alueen erityiskertomuksilla, joissa arvioitiin meriverojärjestelmää Martiniquella, Guadeloupella, Ranskan Guayanassa, Réunionilla ja Mayottella. Näissä täydentävissä kertomuksissa annetaan yleiskuva alueiden sosiaalisesta ja taloudellisesta kehityksestä vuosina 2014–2016. Se osoittaa, että Ranskan syrjäisimpien alueiden välillä on merkittäviä eroja. Réunion on suhdanteiltaan paras liiketoimintaympäristö, jossa talous on elpynyt vakaasti vuodesta 2014 (yli 3 % vuodessa), työttömyys on vähentynyt selvästi ja hintakehitys on ollut vähäistä. Guadeloupen ja Ranskan Guayanan talous on edelleen heikkoa, ja työttömyysaste on pysynyt korkeana tai jopa noussut. Martiniquella kehityskulku on yleisesti ottaen myönteistä ja varsinkin työmarkkinoilla on tapahtunut parannuksia. Mayottessa talouselämä on odottavalla kannalla institutionaalisten muutosten jälkeen (Mayotte on saanut syrjäisen alueen aseman sen jälkeen, kun siitä tuli departementti), ja työttömyys on kasvanut 27,1 prosenttiin.

c. Siltä osin kuin on kyse meriveron vaikutuksesta paikallisiin yrityksiin, kertomuksessa pidetään valitettavana, että meriveron porrastuksesta ei ole saatavilla tietoja useammalta vuodelta, minkä vuoksi ei voida analysoida yritysten tulosten kehittymistä. Vaikutuksista yritysten tulokseen on tehty analyysi ainoastaan vuoden 2015 osalta. Sen mukaan liikevaihdolla tai taloudellisella kannattavuudella ei ole merkittävää eroa meriverosta hyötyvien ja sen ulkopuolelle jäävien paikallisten yritysten välillä. Näin ollen meriverojärjestelmällä on saavutettu sille asetetut tavoitteet, koska se mahdollistaa kohdealojen paikallisille yrityksille vastaavan tuloksen kuin järjestelmän ulkopuolelle jääville yrityksille, vaikka ensin mainitut ovat alttiimpia syrjäisestä sijainnista aiheutuville lisäkustannuksille. Se, että meriverosta hyötyvien yritysten tulos ei ole muita parempi, tarkoittaa myös, että korvaus ei ole liiallinen.

Ranskan syrjäisimmillä alueilla aiheutuvat lisäkustannukset on arvioitu käyttäen perusteena kustannusten suhdetta yrityksen tuloina saamaan euroon. Tämän mukaan niiden määrä yltää 1,8 miljoonan euron lisäkustannuksiin kutakin yritystä kohden, jolloin yhteismääräksi tulee 1,2 miljardia euroa. Tämä arvio on alhainen, koska siinä ei oteta huomioon, että paikalliset yritykset eivät voi saavuttaa mittakaavaetuja.

-Ulkoiset haitat, kuten syrjäinen sijainti, saaristoasema, pieni koko, monimutkainen alueellinen morfologia, vaikea ilmasto, kohonnut luonnononnettomuuksien riski;

-Sisäsyntyiset haitat: tuotantotekijöiden rajallinen saatavuus, inhimillisen pääoman kehittämisen vaikeudet, taloudellinen riippuvuus vähäisestä määrästä toimintaa, pienet kotimarkkinat, alueellisen yhdentymisen puutteet, markkinoille pääsyn esteet.

Paikalliselle tuotannolle aiheutuu näistä syistä huomattavia lisäkustannuksia, jotka on määritetty ja mitattu makrotaloudellisella tasolla. Kustannuksia aiheutuu palkkaeroista, hankinnoista ja logistiikasta, laitteistojen ylimitoituksesta, käytöstä ja ylläpidosta sekä paikallisten markkinoiden pienuudesta, mikä estää mittakaavaetujen saavuttamisen. Nämä lisäkustannukset koskevat myös tuotteiden markkinointia ja jakelua, maatalousmaata sekä rakentamista ja rahoitusta.

Ne johtavat suureen kauppataseen alijäämään, joka on yhteinen kaikille Ranskan syrjäisimmille alueille.

Sen vuoksi haitat, joihin perustui vuoden 2014 järjestelmä, ovat edelleen olemassa samoin kuin niistä johtuvat paikallisen tuotannon lisäkustannukset.

3.2.Meriverojärjestelmään kuuluvien tuotteiden eriytetyn verotuksen soveltamisen seuraukset

3.2.1.Meriveron vaikutukset eriytetyn verotuksen piiriin kuuluvien tuotteiden hintoihin

Toimitettujen tietojen perusteella ei ole mahdollista päätellä meriveron vaikutusta eriytetyn verotuksen piiriin kuuluvien tuotteiden yleiseen hintatasoon.

Ne osoittavat kuitenkin meriverolla olevan yleisesti vaikutusta hintoihin, sillä niillä Ranskan syrjäisimmillä alueilla, joilla on alhaisimmat verokannat (Réunion) ja pienin määrä kohdetuotteita (Mayotte) on pienimmät hintaerot verrattuna Manner-Ranskaan.

Neuvoston 17. joulukuuta 2014 antamalla päätöksellä tehtyjen muutosten osalta kuluttajahintaindeksiin perustuva hintojen makrotaloudellinen analyysi osoittaa hintojen kehittyneen Ranskan syrjäisimmillä alueilla vain hyvin vähän vuosina 2014–2016. Analyysi osoittaa hintaerojen jopa pienentyneen Manner-Ranskan ja kunkin syrjäisimmän alueen välillä vuoteen 2010 verrattuna. Se osoittaa, että paikallisviranomaiset pyrkivät verotuksen porrastamisessa suhteellisuuteen paikallisväestön ostovoiman suojelemiseksi.

Nämä seikat osoittavat, että eriytetystä verotuksesta hyötyvien tuotteiden luetteloon hiljattain tehdyillä mukautuksilla on ollut vain vähäpätöinen vaikutus hintoihin Ranskan syrjäisimmillä alueilla.

3.2.2.Meriveron vaikutus talouden kehittymiseen Ranskan syrjäisimmillä alueilla

Eriytetyn verotuksen vaikutuksesta kasvuun ja työllisyyteen kullakin kyseeseen tulevalla alalla kyseisenä ajanjaksona (2014–2017) on voitu saada vain hajanaisia tietoja, ja monissa tapauksissa tietoja ei ole ollut vielä lainkaan saatavilla.

Kasvua, työllisyyttä ja yrityksiä koskevia tietoja on vaikea verrata eriytetyn verotuksen piiriin kuuluvia tuotteita koskeviin tietoihin, sillä yritykset kyseessä olevilla toimialoilla myyvät eriytetyn verotuksen soveltamisalaan kuuluvien tuotteiden lisäksi myös muita tuotteita.

Meriveron vaikutukset taloudelliseen kehitykseen on kuitenkin näytetty toteen. Ne koskevat ennemminkin työpaikkojen säilyttämistä kuin uusien luomista sekä paikallisen tuotannon kehittämistä ja säilyttämistä. Merivero on auttanut säilyttämään työllisyyttä kriisin koettelemilla aloilla, kuten rakentaminen ja julkiset työt, mutta ei pelkästään näillä. Ranskan syrjäisimmät alueet ovat markkinoidensa pienuuden takia hyvin haavoittuvia ja herkkiä selvästi alle markkinahintojen harjoitettavalle kertaluonteiselle tuonnille. Kun lisäksi otetaan huomioon paikallisten yritysten lisäkustannukset, niiden mahdollisuudet siirtyä vientimarkkinoille ovat hyvin vähäiset.

Meriveron avulla on myös voitu monipuolistaa tuotantoa pääasiassa maatalouselintarvikealalla (mausteet, kahvi, hillot jne. Guadeloupessa) sekä löytää uusia markkinarakoja (hedelmämehu, kuorukat, silmälasien linssit jne. Réunionilla). Se on keskeisen merkittävä apu näiden alueiden paikallistuotannolle ja mahdollistaa investoinnit kasvun tukemiseksi.

Lisäksi meriverolla on myönteinen vaikutus Ranskan syrjäisimpien alueiden taloudelliseen toimintaan. Meriveron kokonaisvaikutuksen (tulot + veronalennukset paikallisen tuotannon hyväksi) arvioidaan olleen 3,3 prosenttia BKT:sta vuonna 2016 Ranskan syrjäisimmillä alueilla (Réunionin 2,6 prosentista 5 prosenttiin Mayottella). Lisäksi meriverosta saatavat tulot muodostavat 40–50 prosenttia Ranskan syrjäisimpien alueiden paikallis- ja alueviranomaisten tuloista. Osa näistä tuloista on osoitettu alueelliseen kehitys- ja työllisyysrahastoon, jonka tarkoituksena on helpottaa yritysten perustamista ja työpaikkojen luomista tuotantosektorilla tai edistää yritysten kehittämiseen tarvittavan infrastruktuurin toteuttamista. Tämän vaikutus näkyy siinä, että eriytetystä verotuksesta hyötyvä paikallinen tavarantuotanto on yleisesti ottaen lisääntynyt suurimmassa osassa Ranskan syrjäisimpiä alueita (Guadeloupea lukuun ottamatta). Kyse on tuotannonaloista, joiden tulos on yleisesti yhtä hyvä kuin muilla aloilla huolimatta korkeammista lisäkustannuksista.

Meriverolla on näin ollen merkittävä taloudellinen vaikutus Ranskan syrjäisimpien alueiden taloudelliseen kehitykseen.

3.2.3.Meriveron vaikutus kauppataseeseen

Vaikka kauppataseen alijäämä Ranskan syrjäisimmillä alueilla on pienentynyt kolme prosenttia, se on edelleen huomattava. Paikallinen tuotanto ja vienti ovat lisääntyneet entisestään, mutta tuonnin määräkin – hiilivetyjä lukuun ottamatta – on lisääntynyt kaikilla Ranskan syrjäisimmillä alueilla. Tuonnista pääosa tulee edelleen Ranskasta ja muista EU:n jäsenvaltioista (75 % Réunionilla, 85 % Martiniquella, 74 % Guadeloupella ja 71 % Guayanassa vuonna 2016). Vaikutukset kohdistuvat vain marginaalisesti AKT-maista tulevien tuotteiden tuontiin. Lisäksi näistä maista tuotujen, pääasiassa öljytuotteiden tuonti on vähäistä.