Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS digitaalisen sisällön saavutettavuuden, käytettävyyden ja hyödynnettävyyden parantamista Euroopassa koskevan monivuotisen yhteisön ohjelman perustamisesta) {SEK(2004)169}

(komission esittämä)

PERUSTELUT

1. Johdanto

Digitaalisen sisällön markkinat ovat muuttuneet sitten eContent-ohjelman perustamisen [1]. Muutos ei ole täysin samanlainen eikä yhtä laaja kuin tuolloin ennakoitiin. Tieto- ja viestintäteknologiamarkkinat hidastuivat yleisesti, mistä oli haittaa tietomarkkinoille. Teknologian käyttöönotto, kehittäminen ja innovointi ovat kuitenkin jatkuneet, ja monilla aloilla, kuten tietomarkkinoilla, on taas todettavissa kasvua.

[1] Neuvoston päätös 2001/48/EY, tehty 22 päivänä joulukuuta 2000.

Nopeiden, jatkuvasti auki olevien laajakaistayhteyksien yleistyminen alkaa lisätä digitaalisen verkkosisällön kysyntää. Kuten eEurope 2005 -toimintasuunnitelmassa [2] todetaan, laajakaista-Internetin laajamittainen yleistyminen riippuu kuitenkin ratkaisevasti sopivan digitaalisen sisällön saatavuudesta. Samoin matkaviestinnän kehittyneiden palvelujen (3G jne.) yleistymisvauhti riippuu laajasta digitaalisen sisällön saatavuudesta ja saavutettavuudesta. Tietämys- ja sisältöteknologian kehittyminen ovat viime aikoina avanneet mahdollisuuksia parantaa digitaalisen sisällön saatavuutta ja yksinkertaistaa merkittävästi sen koostamista ja uudelleenkäyttöä tuotteissa ja palveluissa.

[2] KOM(2002) 263.

Tämän kehityksen rinnalla EU:ssa on säädetty uutta lainsäädäntöä, kuten direktiivi julkisen sektorin tiedon uudelleenkäytöstä [3] ja tekijänoikeusdirektiivi [4], jota ollaan parhaillaan siirtämässä jäsenvaltioiden lainsäädäntöön. Kummankin direktiivin tarkoitus on helpottaa digitaalisen sisällön tuotteiden ja palvelujen sisämarkkinoita.

[3] Direktiivi 2003/98/EY, tehty 17 marraskuuta 2003.

[4] Direktiivi 2001/29/EY, annettu 22 päivänä kesäkuuta 2001.

Tämän kehityksen odotetaan tuottavan hyötyä digitaaliseen sisältöön perustuvien sovellusten, lisääntyneen tuottavuuden ja innovoinnin sekä parempien tietotuotteiden ja -palvelujen muodossa. Tällä on myönteinen vaikutus eEurope 2005:ssä edistettäviin sovelluksiin ja palveluihin eli sähköiseen hallintoon, terveydenhuoltoon, liiketoimintaan ja opiskeluun liittyvään sisältöön. Hyöty ei ole pelkästään taloudellista, vaan sillä on myös yhteiskunnallista ulottuvuutta.

Sisältömarkkinat kattavat viestimet ja julkaisutoiminnan, verkkotietokannat ja muut yrityspalvelut. Niiden arvoksi vuonna 2002 arvioitiin 515 miljardia euroa [5]. Digitaalinen sisältö on edelleen vähäinen osa näitä markkinoita, joita perinteisesti hallitsevat elokuvat, televisio-ohjelmat, kirjat, videot, musiikki, CD-levyt ja postimyyntiluettelot.

[5] EITO (Euroopan tietotekniikan seurantakeskus), 2003.

Viestintämuotojen yhdentyminen ja Internetin globaali ulottuvuus ovat antaneet digitaaliselle sisällölle kannattavuuspotentiaalia. Digitaalisen sisällön käyttöönotossa on kuitenkin Euroopassa esteitä. Erityisesti kielien, kulttuurien sekä julkishallintojen ja yritysten käytäntöjen moninaisuus vaikeuttaa digitaaliseen sisältöön perustuvien rajatylittävien palvelujen luomista Euroopassa.

Tässä eContentplus-ehdotuksessa (2005-2008) eritellään näitä esteitä ja yksilöidään sellaisia yleistä etua palvelevia aloja Euroopassa, joilla markkinavoimat eivät kykene turvaamaan riittäviä investointeja. eContentplus-ohjelmalla pyritään luomaan olosuhteet, joissa digitaalinen sisältö on laajemmin saatavissa ja käytettävissä ja joissa digitaalisen sisällön saavutettavuuteen ja (uudelleen)käytettävyyteen perustuvista palveluista saadaan tarpeen mukaan parempi taloudellinen tuotto. Ohjelma jatkaa siten merkittävän panoksen antamista eEurope-strategiaan esimerkiksi sähköisen opiskelun ja hallinnon aloilla.

Seuraajaohjelmaa koskevassa ehdotuksessa pannaan paino tämän ohjelman saavutuksille, teknologian, markkinoiden ja lainsäädäntökehyksen kehittymiselle sekä muille todennäköisille muutoksille.

2. Digitaalisen sisällön kasvava merkitys

Digitaalisen sisällön merkityksen kasvaminen nykyisin voidaan katsoa kahden keskeisen innovaation ansioksi: perinteisten viestintämuotojen, kuten tekstin, kuvien, videon ja äänen digitalisoinnin, sekä Internetin nousun sisältöresurssien integrointialustaksi ja jakelukanavaksi. Paitsi että nämä innovaatiot ovat tuoneet valtavan määrän tietoa käyttäjien ulottuville ne ovat mullistaneet sisällönjakelun liiketoiminnan ja määritelleet uudelleen tavan, jolla yritykset, valtiolliset laitokset ja julkishallinnot vuorovaikuttavat keskenään ja suuren yleisön kanssa.

Viime aikoina yritykset ja julkishallinnot ovat pyrkineet hyödyntämään Internetin potentiaalia toiminnan tehostamisessa ja kasvun vauhdittamisessa. Eurooppaan on luotu oikeudelliset puitteet verkkokaupan ja rajatylittävien palvelujen tueksi [6], ja julkinen ja yksityinen sektori ovat tehneet valtavia pääomainvestointeja infrastruktuuriin. Ne ovat osoitus siitä, kuinka suuri merkitys verkkoympäristöllä on tämän päivän talouselämässä. Kansalaisia on patistettu Internetiin myös sääntelyn keinoin. Kolmessa vuodessa tilaajayhteyksien eriyttämisestä annetun EU:n asetuksen [7] jälkeen Internet on yleistynyt unionissa huomattavasti ja erityisesti kansalaisten keskuudessa. Lähes kaikki yritykset, virastot ja oppilaitokset ovat verkossa ja kansalaisistakin puolet. Painopiste on nyt muuttunut laajakaistaisen Internetin tarjontaan. Käyttäjille hyöty on selkeä - nopeus - minkä odotetaan synnyttävän kysyntää suuremmalle valikoimalle digitaalisen sisällön tuotteita ja palveluja. Kun verkkoympäristö käy yhä tärkeämmäksi osaamisen ja tiedon välittäjäksi, laadukkaan digitaalisen sisällön kysyntä käy ilmeiseksi. Kysymys ei ole enää siitä, löytyykö tietoa, vaan siitä, onko se luotettavaa, kattavaa ja mukautettavissa käyttäjän tarpeisiin. Tietomarkkinoiden olemus muuttuu määrästä laatuun.

[6] Direktiivit sähköisestä kaupankäynnistä (22. toukokuuta 2001), sähköisestä laskutuksesta (20. joulukuuta 2001) sekä direktiivi ja asetus digitaalisten tuotteiden arvonlisäverotuksesta (7. toukokuuta 2002).

[7] Asetus 2887/2000/EY, annettu 18 päivänä joulukuuta 2000.

Sisällöntarjoajat pystyvät asemansa turvin yhdistämään digitalisoitujen viestintämuotojen käytöstä saamansa lisäarvon verkkotoiminnoista saataviin tehokkuushyötyihin. Lisäarvo on kuitenkin muutakin kuin pelkkää sisällön koostamista eri lähteistä tai sen mukauttamista eri markkinoiden tarpeisiin ja makuun. Laatuelementti, joka useimmiten puuttuu nykyisin saatavalla olevasta sisällöstä, syntyy siitä, kun sisältöä täydennetään erityistietämyksellä tai oheistiedolla, jolla on merkitystä sisällön aiotulle käyttötavalle. WWW-teknologian uusi sukupolvi - joka pohjautuu sanastoihin, joita tietokoneet ymmärtävät ja pystyvät prosessoimaan - kykenee juuri tähän. Oheistiedolla rikastettu digitaalinen sisältö tarjoaa sisällöntarjoajille mahdollisuuden laajentaa kaikkien sisältötuotteiden tai -palvelujen yhteentoimivuutta ja parantaa niiden laatua.

Laadukkaan digitaalisen sisällön on vastattava kaikkien eurooppalaisten tarpeisiin: kansalaisten, opiskelijoiden, tutkijoiden ja liike-elämässä työskentelevien, jotta he voisivat laajentaa osaamistaan helposti ja tehokkaasti, samoin kuin sisällöntarjoajien ja muiden "uudelleenkäyttäjien" tarpeisiin, jotta he voisivat hyödyntää digitaalisia sisältöresursseja laadukkaiden lisäarvollisten tuotteiden ja palvelujen tuottamiseen - sijainnista tai kielestä riippumatta.

3. Muuttuva ympäristö

Sitten eContent-ohjelman käynnistämisen alkuvuodesta 2001 niin teknologiset puitteet, lainsäädäntöympäristö kuin markkinatkin ovat kehittyneet huomattavasti.

3.1. Kehittyvä teknologia

Internet-yhteydestä on tulossa arkinen hyödyke. Tiedon käsittely-, siirto- ja tallennuslaitteiden halventumisen ansiosta kustannustietoiset kotitalousmarkkinat muodostavat nykyisin yhä suuremman osan alun perin ammattilais- ja yrityspainotteisista PC- ja Internet-palveluntarjontamarkkinoista. Esimerkiksi viranomaisten ja terveydenhuoltoalan julkiset tietopalvelut ovat tulossa erikoistuneiden yrityspalveluiden joukkoon.

Nyt kun kolmannen sukupolven matkaviestintäpalveluja ollaan ottamassa käyttöön Euroopassa, sijaintipohjaiseen sisältöön perustuvien matkaviestintäpalvelujen odotetaan saavan jalansijaa. Euroopassa tarjotaan laajayhteyksiä usein eri tekniikoin, joista suosituimpia ovat digitaalinen tilaajayhteys (DSL) ja kaapelimodeemi.

Kehitys, joka tuonut laajalle levinneen Internetin ja valtavan määrän digitaalista sisältöä, asettaa myös tulevaisuuden haasteita. Kenties tärkeimmät niistä liittyvät digitaalisen sisällön jakamiseen, saamiseen ja käyttöön.

Jos hajautetuista järjestelmistä kuten World Wide Webistä mielitään saada kaikki hyöty irti, keskeistä on kyetä yhdistämään eri järjestelmistä, organisaatioista, sovelluksista tai alustoista saatava tieto ja toiminnallisuus - sanalla sanoen yhteentoimivuus. Tämä ei kuitenkaan ole ilmaista: sisältöä täytyy täydentää semanttisesti hyvin määritellyllä metatiedolla [8].

[8] Metatieto on asiakirjaan lisättyä tietoa asiakirjan sisällöstä, muodosta, kielestä jne.

Sisällön rikastamisella tarkoitetaan sisällön (ja palvelujen kuvausten) saattamista koneiden ymmärtämään ja käsittelemään muotoon liittämällä siihen sovitun muotoinen ja tarkoituksenmukainen kuvaus. Koneellisen käsittelyn edellyttämiä standardeja, jotka koskevat esimerkiksi kuvaukseen liittyvää terminologiaa, sanastoja, ontologioita [9] ja muotoja, ollaan ottamassa käyttöön. Sisällön rikastaminen edellyttää automaattisia tai puoliautomaattisia välineitä, jotka tukevat metatiedon ja ontologioiden kustannustehokasta tuotantoa ja ylläpitoa. Myös tällaisia välineitä alkaa olla saatavilla.

[9] Ontologioiden avulla metatieto tehdään "ymmärrettäväksi" tietokoneille: niillä määritellään, kuinka kuvaustermit liittyvät toisiinsa ja kuinka niitä käytetään kulloisellakin aihealueella.

Metatieto voi sisältää useita tietämys- tai tietoluokkia, kuten taustan, kontekstin, sisällön tyypin, muodon, kielen, käyttäjän oikeudet ja tekijänoikeudet. Sisällön rikastaminen voi siten osaltaan parantaa yhteentoimivuutta ja laatua tarjoamalla ratkaisuja esimerkiksi uudelleenkäytettävyyteen, monikielisyyteen, haettavuuteen, koostettavuuteen, tunnistamiseen ja digitaalisiin oikeuksiin digitaalisen hajautetuissa sisältökokoelmissa.

Sisältölähteiden järjestelmällinen rikastaminen on yksi niistä vastauksista, joita teknologia tarjoaa käyttäjien laatusisällön tarpeeseen.

3.2. Uusi lainsäädännöllinen konteksti

Kolme yhteisön säädöstä muodostaa merkittävän edistysaskeleen kohti tarkoituksenmukaisia oikeudellisia puitteita digitaalisten sisältöresurssien hyödyntämistä varten:

Julkisen sektorin tietoa koskevalla direktiivillä [10] pyritään edistämään julkisen sektorin tiedon rajatylittävää uudelleenkäyttöä luomalla samat tiedon uudelleenkäytön perusedellytykset kaikille Euroopan tietomarkkinoiden toimijoille. Direktiivin odotetaan kannustavan sekä yksityisen sektorin että julkisen palvelun organisaatioita kehittämään julkisen sektorin tietoon perustuvia tietotuotteita ja -palveluja.

[10] Direktiivi 2003/98/EY, tehty 17 marraskuuta 2003.

Komissio on omaksunut julkisen sektorin tietoon kokonaisvaltaisen lähestymistavan. Lainsäädännöllisiä toimia täydennetään nykyisen eContent-ohjelman toimilla ja lisäämällä tietoisuutta sidosryhmien keskuudessa jäsenvaltioissa äskettäin perustetun julkisen sektorin digitaalisen tiedon kehittämistä edistävän työryhmän kautta. Yksi ryhmän ensimmäisistä tehtävistä on ollut kannustaa jäsenvaltioita tekemään inventaarioita julkisen sektorin tiedoistaan, jotta niistä voitaisiin tehdä Euroopan laajuinen inventaario.

Tekijänoikeuksista ja lähioikeuksista tietoyhteiskunnassa 22 päivänä toukokuuta 2001 annetulla direktiivillä 2001/29/EY saatetaan tekijänoikeuksien ja lähioikeuksien oikeudelliset puitteet ajan tasalle uuden teknologian kanssa, ja se on väline, jolla yhteisö ja sen jäsenvaltiot ratifioivat WIPO:n (Maailman henkisen omaisuuden järjestön) vuoden 1996 sopimukset. Siinä yhdenmukaistetaan tekijänoikeuden tiettyjä piirteitä Euroopan unionissa ja säädetään tietyistä yleistä etua palvelevista poikkeuksista, joilla hyödytetään käyttäjiä, kuten kuluttajia, kirjastoja, koulutuslaitoksia, vammaisia jne. Direktiivillä 2001/29/EY helpotetaan tekijänoikeuksin ja lähioikeuksin suojattujen tavaroiden ja palvelujen, erityisesti sähköisten tuotteiden ja palvelujen rajatylittävää kauppaa.

Tietokantojen oikeudellisesta suojasta 11 päivänä maaliskuuta 1996 annettu direktiivi 96/9/EY on varhaisempi säädös, jolla yhdenmukaistetaan tietokantoja koskevaa lainsäädäntöä erityisesti sähköisten ja online-tietokantojen osalta. Direktiivi 96/9/EY on tärkein väline, jolla säännellään sähköisten ja online-tietokantojen käyttötapoja. Direktiivissä tarkoitetulla tavalla omaperäisille tietokannoille annetaan tekijänoikeussuoja, ja muille tietokannoille, joihin on tehty huomattavia investointeja, voidaan antaa sui generis -suoja. Direktiivin 2001/29/EY tapaan tämäkin direktiivi sisältää yleistä etua palvelevia poikkeuksia tiettyjen käyttäjien hyödyksi.

3.3 Markkinoiden kehittyminen ja esteet

Näihin päiviin asti Internet on ollut kaupallinen menestys jakelumediana, joka on pystynyt tarjoamaan selkeää lisäarvoa muihin medioihin verrattuna. Internetin tietojenkäsittely-ympäristöä voidaan käyttää sisällön koostamiseen, mukauttamiseen ja arkistointiin, tilastointiin ja vuorovaikutteisen sisällön ja palvelujen luontiin. Näitä ominaisuuksia voidaan hyödyntää liike-elämän tietojenkäsittelyssä, yritysten verkko-opiskelutoiminnassa ja verkkopeleissä. Vaikka ne ovat kapeita erikoisaloja, ne tuottavat suhteellisen paljon suoraa tuloa. Ne muodostavat kaupalliset markkinat, joilla sisällön ja palvelujentarjoajilla on omat intressinsä, joten niiden kehittäminen tulisi jättää valtaosin markkinavoimien varaan.

Kaupallisilla markkinoilla ei kuitenkaan oteta välttämättä huomioon yleistä etua. Lisäksi esteiden kumuloituminen saattaa heikentää yhtiöiden investointihalukkuutta tietyillä markkinoilla.

Vaikka viestintämuotojen yhdentyminen ja Internetin globaali ulottuvuus ovat antaneet digitaaliselle sisällölle kannattavuuspotentiaalia, palvelujen luomiseen tehtäviä investointeja ovat hillinneet verkkopiratismiin ja oikeuksien hallinnointiin liittyvät huolet sekä epävarmuus siitä, mitkä liiketoimintamallit tulevat säilymään. Tämä koskee eniten viihdealaa, jolla nämä kysymykset ovat vielä selvittämättä sisällön omistajien, kulutuselektroniikkateollisuuden, kuluttajajärjestöjen, ohjelmistoteollisuuden ja verkko-operaattoreiden kesken. Ennen kuin nämä kysymykset on ratkaistu, audiovisuaalisia teoksia ei voida laajalti jaella Internetin välityksellä [11].

[11] Joidenkin mielestä tämä johtuu myös laajakaistayhteyksien alhaisesta levinneisyydestä. Yhtä hyvin voidaan kuitenkin sanoa, ettei laajakaista yleisty ilman riittävää määrää sitä vaativia sovelluksia, kuten videolähetyksiä.

Tietoresurssien puolella tällaiset ongelmat ovat vähäisempiä. Sielläkin on kuitenkin omat ongelmansa erityisesti Euroopassa, jossa tietoresurssien hyödyntämisedellytykset yhteisön laajuisissa palveluissa ovat kaukana ihannetilanteesta. Jäsenvaltioiden välillä on eroja lainsäädännössä ja teknisissä, hallinnollisissa ja kulttuurisissa käytännöissä, minkä lisäksi yhteisössä on lukuisia eri kieliä, joilla kaikilla on oma vaikutuksensa sisältöresurssien saavutettavuuteen ja käytettävyyteen. EU:n laajentuminen tuo mukanaan lisähaasteita, kun sisältöpalvelujen piiriin tulee joukko uusia kieliä ja hallintokulttuureita.

Ongelmat yhteisön laajuisten tuotteiden ja palvelujen luomisessa eivät kosketa pelkästään näiden palvelujen tuottajia, vaan niillä on negatiivinen vaikutus myös käyttäjiin - organisaatioihin ja yksittäisiin kansalaisiin.

Viranomaisten hallussa pitämään tietoon (esimerkiksi hallinnollisista menettelyistä, yritysprofiileista, ympäristö- tai säätiedoista) perustuvien luotettavien palvelujen saatavuus on arvokas apuväline niin sisämarkkinoilla toimiville yrityksille kuin kansalaisillekin. Oikeudellinen epävarmuus, joka johtuu jäsenvaltioiden välisistä eroista julkisen sektorin tiedon uudelleenkäytön ehdoissa, on rajoittanut tiedon rajatylittävää hyödyntämistä yksityisen sektorin tarjoamissa tuotteissa ja palveluissa. Lisäksi erilaiset käytännöt jäsenvaltioiden sisällä ja kesken julkisen sektorin tiedon kokoamisessa, tallentamisessa, inventoimisessa ja kuvaamisessa rajoittavat sen yhteentoimivuutta jäsenvaltioiden kesken. Ja yhteentoimivuus on palvelujen luomisen edellytys.

Jopa 80 prosenttiin viranomaisten hallussa pitämästä tiedoista sisältyy spatiaalista tietoa eli tietoa, jossa yhdistetään paikkatieto muuhun tietoon. Sitä voidaan hyödyntää sovelluksissa esimerkiksi liikenteen, yhteisöjen kehittämisen, maanviljelyksen, pelastustoimen ja ympäristöhallinnon alalla. Sillä tulee olemaan huomattava asema myös matkaviestintäpalveluissa. Spatiaalista tietoa tuotetaan mm. kaukokartoitus-, kartoitus- ja maanmittausteknologian avulla, minkä vuoksi se on erityisen altis "tekniselle pirstaloitumiselle". Pirstaloituminen jarruttaa noin 6000 spatiaalista tietoa tuottavan - julkisen ja yksityisen - organisaation kasvunäkymiä Euroopassa.

Käännös- ja lokalisointiteknologian kehittyessä Euroopan markkinoiden monikielinen ja monikulttuurinen luonne ei ole enää niin suuri este yhtiöille, joilla on varaa teknisiin ratkaisuihin ja joilla on etuja saavutettavana laajemmilla markkinoilla. Niinpä yritysten verkko-opiskelumarkkinat ovat nousussa (96 % vuodessa Euroopassa IDC:n mukaan vuonna 2002). On kuitenkin selvää, että merkittävä osa eurooppalaisista käyttäjistä ei pääse osalliseksi kehityksestä - koululaiset, opiskelijat, tutkijat ja yksityishenkilöt - koska he eivät muodosta massamarkkinoita. Heille pääsy koulujen ja yliopistojen tuottamaan laadukkaaseen koulutusmateriaaliin sekä tutkimus- ja kulttuurilaitosten hallussa pitämiin laajoihin digitaalisiin kokoelmiin on olennaisen tärkeää.

Esteet eivät ole pelkästään teknisiä. Jollakin alueella lainsäädäntö voi sallia sisällön vapaan käytön opetustarkoituksiin, mutta muissa jäsenvaltioissa saman sisällön käyttö voi aiheuttaa tekijänoikeuksien loukkauksen. Tekijänoikeuksien selvittämisessä tarvittavien digitaalisten oikeuksien hallinnointijärjestelmien käytöstä ei ole liioin tarpeeksi tietoa eikä kokemusta; eniten tämä korostuu koulutussektorilla.

Yhteisön laajuisissa palveluissa on myös otettava huomioon eurooppalaisten käyttäjien monikielisyyden ja monikulttuurisuuden erityispiirteet. Lokalisointiteknologia, jonka avulla voidaan koostaa ja jaella monikielistä digitaalista sisältöä eri jäsenvaltioissa, aiheuttaa tuottajille lisäkustannuksia. Käyttäjien monikielisyyteen liittyviin tarpeisiin on olemassa standardeja, jotka kattavat oppimistavoitteet, indeksoinnin ja haun, metatiedon ja ontologiat. Jo niiden monimuotoisuus aiheuttaa kuitenkin teknisen esteen. Lisäksi kansalliset markkinat ovat joskus yksinkertaisesti liian pieniä.

Niinpä esteet ovat hankalia ja niitä on paljon.

Ehdotettujen yhteisön toimien tarkoitus onkin luoda edellytykset näiden esteiden voittamiselle keskittymällä laadukkaan digitaalisisällön suunnitteluun, kehittämiseen, saatavuuteen ja jakeluun liittyviin menetelmiin, välineisiin, prosesseihin ja palveluihin. Varsinainen sisällöntuotanto jätetään markkinavoimille ja tarpeen mukaan muille erityisille yhteisön hankkeille.

4. eContent: mitä haasteita on jäljellä?

Tällä ehdotuksella jatketaan nelivuotista eContent-ohjelmaa, joka alkoi tammikuussa 2001. Komission tiedonanto [12] neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle eContent-ohjelman väliarvioinnista oli hyvin myönteinen ja siinä suositeltiin jatko-ohjelmaa, jossa toimintakenttää supistettaisiin hieman ja painopisteitä tarkennettaisiin vaikutusten optimoimiseksi. Keskeiset suositukset, jotka korostuivat myös eri sidosryhmien kuulemisten tuloksissa (erityisesti eContent-työohjelman määrittelyyn liittyvissä kuulemisissa sekä eContent-ohjelman hallintokomitean ja julkisen sektorin digitaalisen tiedon kehittämistä edistävän työryhmän kokouksissa sekä muissa komission yksiköiden järjestämissä erityiskokouksissa) on tiivistetty seuraavassa:

[12] KOM (2003) 591, annettu 10. lokakuuta 2003.

Ensinnäkin kysymys julkisen sektorin tietoon perustuvan tiedon rajatylittävästä tarjonnasta on alue, jolla EU:lla voi olla huomattavaa lisäarvoa. Metatiedon käytön merkitystä tulisi korostaa. Teknologian tehokas käyttö taloudellisen elinkelpoisuuden optimoinnissa pitkällä aikavälillä on kysymys, jonka organisaatiot näillä edelleen nuorilla markkinoilla vääjäämättä tulevat vielä kohtaamaan.

Toiseksi lokalisointi - jota eContent-ohjelmassa käsitellään erillisenä aiheena - tulisi sisällyttää kaikkiin palveluihin, jotta niitä voitaisiin pitää yleiseurooppalaisina. Lokalisointiteknologiaa ja sopivia avoimia standardeja, jotka ovat yleistymässä kaupallisilla markkinoilla, tulisi käyttää yhteiskunnallisesti hyödyllisellä tavalla esimerkiksi koulutukseen, kulttuuriin ja sivistykseen liittyvään sisältöön. Vaikka lokalisointiteknologia onkin keskeisen tärkeässä asemassa, ohjelmassa kuitenkin painotetaan, että laadukkaan monikielisen ja -kulttuurisen sisällön tuotanto ja jakelu edellyttää näiden näkökohtien huomioon ottamista heti prosessin alusta saakka ja eri kohderyhmien ja markkinoiden vaatimuksia unohtamatta.

Kolmanneksi eContent on tuonut yhteen lukuisia markkinatoimijoita sellaisten hankkeiden toteuttamiseksi, joita ei olisi toteutettu yhtä suuressa mittakaavassa [13].

[13] eContent-ohjelmassa keskinäinen täydentävyys on melko korkeaa. Hankkeista 42 % olisi toteutettu ilman EU:n rahoitusta, mutta supistetuin tavoittein ja rahavaroin, vähemmin yhteistyökumppanein ja pidemmällä aikavälillä. Lähes 20 % niistä organisaatioista, jotka olisivat aloittaneet hankkeensa, olisivat tehneet niin ilman kansainvälistä yhteistyötä.

eContentin suurin puute oli liian laaja toimijayhteisö, mikä haittasi kohdentamista. Niinpä on tarpeen lopettaa joitakin tuen alueita, kuten sisältöyritysten rahoitusvajeen täydentäminen, ja keskittyä rajoitettuun määrään sisältötyyppejä. Komissio aloitti tämän ongelman selvittelyn jo laatiessaan eContentin työohjelmaa 2003-2004.

Jatkossa pyritään luomaan olosuhteet, joissa digitaalinen sisältö on laajemmin saatavissa ja käytettävissä ja joissa uusista sisältöpalveluista saadaan tarpeen mukaan parempi taloudellinen tuotto. Tarkoitus on tehostaa investointeja laadukkaiden sisältöpalvelujen kehitykseen ja laajentaa niiden tarjontaa ja helpottaa siten tietämyksen ja tiedon levittämistä.

5. Jatko-ohjelma - ehdotetut painopisteet

5.1. Tavoitteet ja kohdentaminen

Haasteisiin vastaamiseksi ehdotetaan rahoitustukiohjelmaa, jonka yleistavoite on parantaa digitaalisen sisällön saavutettavuutta, käytettävyyttä ja hyödynnettävyyttä Euroopassa, mikä helpottaa tiedon ja tietämyksen luontia ja levittämistä yleistä etua palvelevilla aloilla EU:n tasolla. Ohjelma tukee osaltaan Lissabonin strategiaa ja lujittaa Euroopan kilpailukykyä tietotaloutena. Ohjelma keskittyy loppukäyttäjiin, oli kyseessä sitten yksittäinen kansalainen, opiskelija, tutkija tai liike-elämässä toimiva käyttäjä, joka haluaa laajentaa osaamistaan, tai "uudelleenkäyttäjä", joka haluaa tehostaa ja hyödyntää digitaalisia sisältöresursseja taloudellista tuottoa vastaan. Sen tulisi lisätä käyttäjien valinnanvaraa ja auttaa sidosryhmiä saamaan etuja, joita oheistiedolla rikastettu digitaalinen sisältö voi tarjota.

Ohjelma painottuu laadukkaaseen sisältöön, jolla voidaan levittää tietoa ja tietämystä, eikä niinkään sisällön lisäämiseen. Metatiedon käyttöä sisällön käytön rikastajana pidetään keskeisenä tekijänä sisällön vuorovaikutteisuuden, uudelleenkäytettävyyden ja yhteentoimivuuden varmistamisessa. Sisällön rikastaminen oheistiedolla helpottaa dynaamisen sisällön luomista erityistarkoituksiin (opiskelu, kulttuuri jne.).

Yhteiskunnallisella ulottuvuudella keskitytään alueisiin, joilla markkinavoimat eivät riitä varmistamaan sitä, että kansalaiset ja käyttäjäorganisaatiot unionissa voivat hyötyä uusimman teknologian mahdollistamasta sisältötarjonnasta. Tarkoitus on helpottaa uudelleenkäytettävän ja yhteentoimivan laatusisällön saatavuutta palvelujen luontiin. Se kattaa yleistä etua palvelevat alat, kuten julkisen sektorin tiedon, opiskelusisällön, tieteellisen ja sivistyksellisen sisällön sekä kulttuurilaitosten tuottaman sisällön.

Taloudellisella ulottuvuudella pyritään auttamaan luomaan olosuhteita, joissa sisältöpalveluista saa paremman taloudellisen tuoton. Erityispaino on spatiaalisella tiedolla ja yhteentoimivuuskysymysten ratkaisemisella - ongelma on erityisen akuutti, sillä spatiaalisen tiedon kerääminen riippuu teknologiasta (esimerkiksi anturien kautta) ja se tehdään alueellisella tasolla. Kysymys laajenee myös spatiaalista tietoa käyttäviin sijaintiperusteisiin (matkaviestintä)palveluihin sekä palveluihin, joissa yhdistetään spatiaalista ja muuta tietoa.

5.2. Toteuttaminen

Ohjelmassa on kolme toiminnallista tavoitetta:

- Eurooppalaisen digitaalisen sisällön saavutettavuuden helpottaminen

- Laadun parantaminen edistämällä digitaaliseen sisältöön liittyviä parhaita toimintatapoja

- Yhteistyön ja tietoisuuden lisääminen digitaalisen sisällön sidosryhmien välillä

Ohjelmassa rahoitetaan hankkeita, joissa on tarkoitus parantaa digitaalisen sisällön tuotantoon, saavutettavuuteen, käyttöön ja jakeluun liittyviä välineitä, prosesseja ja palveluja. Jos digitaalinen sisältö kattaa henkilötietoja, on toimittava direktiivien 95/46/EY ja 2002/58/EY mukaisesti. Ohjelmassa helpotetaan tietämyksen, kokemuksen ja hyvien toimintatapojen siirtoa, koordinointitoimia ja hedelmällistä vuorovaikutusta sisältösektorien, sisällön tarjoajien ja käyttäjien kesken. Tätä varten ohjelmassa pyritään käyttämään parhaita toimintatapoja yleensä aihepiirikohtaisissa ryhmissä ja verkoissa, joissa tuodaan yhteen joukko sidosryhmiä annetun teknologisen ja organisatorisen tavoitteen ääreen.

Ohjelman kantavana periaatteena on maksimoida vaikutukset myös muihin toimijoihin kuin ohjelman osallistujiin. Osallistujien ja tavoitteiden tarkentaminen on tässä avuksi.

Ohjelman toteuttamisen rahoittamiseen ehdotetaan 163 miljoonaa euroa neljäksi vuodeksi (2005-2008).

Ohjelman toiminnoilla autetaan erityisesti luomaan yleiseurooppalaisia puitteita (palveluja, tietoinfrastruktuureja jne.), jotka helpottavat digitaalisen sisällön löytämistä ja saavutettavuutta Euroopassa, uusien sisältöpalvelujen luomista ja niiden organisatorisia tukirakenteita. Sarjalla kokeita osoitetaan, kuinka semanttisesti huolellisesti suunniteltu metatieto voi parantaa digitaalisen sisällön käytettävyyttä ja uudelleenkäytettävyyttä, haettavuutta ja yhteentoimivuutta monikielisissä ja -kulttuurisissa ympäristöissä. Jos digitaalinen sisältö kattaa henkilötietoja, käytettävien teknologioiden tulisi olla yksityisyyden suojan vaatimusten mukaisia ja mahdollisuuksien mukaan sitä parantavia. Kohdealueita ovat julkisen sektorin tieto, spatiaalinen tieto sekä opiskeluun ja kulttuuriin liittyvä sisältö.

Organisatoristen puitteiden edistäminen digitaalisten resurssien saavutettavuuden helpottamiseksi ja parhaiden teknologian hyödyntämistapojen esittely vähentävät riskiä organisaatioiden silmissä ja luovat siten paremman ympäristön digitaalisen sisällön investoinneille ja innovaatioille.

Teknologian uudet sukupolvet on suunniteltu laajentamaan toimintoja, lisäämään taloudellista toimintaa tai kumpaakin käyttäjien näkökulmasta. Uusimman teknologian tehokas käyttö tuotteissa ja palveluissa voi antaa yrityksille ratkaisevan kilpailuedun verrattuna vanhan teknologian käyttäjiin, erityisesti tämän päivän globaalissa taloudessa.

5.3. Yhteydet yhteisön muihin ohjelmiin

Ohjelmalla on yhteyksiä yhteisön tutkimuksen ja teknologian kehittämisohjelmiin (ttk) erityisesti semanttisten tietämysteknologioiden, teknologia-avusteisen opiskelun ja kulttuuriperinnön saatavuuden alalla. Lisäksi sillä on yhteyksiä joihinkin tutkimustoiminnan ulkopuolisiin ohjelmiin. Näihin kuuluu hallintojen välisen tiedonsiirron ohjelma (IDA), jolla edistetään tietosisällön yhteensopivuutta hallinnon alojen sisällä ja kesken sekä yksityisen sektorin kanssa. Näiden tavoitteiden saavuttamiseksi on toteutettu useita hankkeita metatiedon ja sisällön yhteentoimivuuden alalla, laadittu komission valmisteluasiakirja yhteentoimivuudesta [14] ja luotu eurooppalaiset yhteentoimivuusperiaatteet.

[14] Komission yksiköiden valmisteluasiakirja "Linking-up Europe: the importance of interoperability", Bryssel 3.7.2003 SEK (2003) 801.

Muita merkityksellisiä tutkimustoiminnan ulkopuolisia ohjelmia ovat eräät yhteisön ohjelmat kulttuurin ja koulutuksen alalla (MEDIA-, Socrates-Minerva- ja Leonardo da Vinci -ohjelmat sekä ehdotettu eLearning-ohjelma) sekä muut hankkeet yhteentoimivien metatietostandardien kehittämiseksi.

Ehdotetut toimet perustuvat osittain ttk-ohjelmissa saavutettuihin tuloksiin ja niissä otetaan huomioon muissa ohjelmissa ja hankkeissa käynnistetyt toimet - kuten sähköisen opiskelun laadukkuuteen liittyvät toimet - päällekkäisyyden välttämiseksi ja vaikutusten maksimoimiseksi. Ne täydentävät joiltain osin IDA:n toimia. IDA liittyy hallintoelinten välisten palvelujen yhteentoimivuuteen, kun taas eContentplus käsittelee julkisen sektorin tietoa kaupallisessa uudelleenkäyttötarkoituksessa.

6. Päätelmä

Eurooppa on nyt valmis hyödyntämään suuressa mittakaavassa digitaalisen sisällön tarjoamia mahdollisuuksia.

Nämä elementit yhdessä - teknologian paras mahdollinen käyttö tiedon ja tietämyksen tarjoamiseksi kaikille sekä parempien edellytysten luonti yritysten Euroopan laajuisille investoinneille - takaavat Euroopalle paikan tietotalouden huipulla.

2004/0025 (COD)

Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS digitaalisen sisällön saavutettavuuden, käytettävyyden ja hyödynnettävyyden parantamista Euroopassa koskevan monivuotisen yhteisön ohjelman perustamisesta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 157 artiklan 3 kohdan,

ottavat huomioon komission ehdotuksen [15],

[15] EUVL C [...], [...], s. [...].

ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon [16],

[16] EUVL C [...], [...], s. [...].

ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon [17],

[17] EUVL C [...], [...], s. [...].

noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä [18],

[18] EUVL C [...], [...], s. [...].

sekä katsovat seuraavaa:

(1) Tietoyhteiskunnan kehittyminen ja laajakaistayhteyksien yleistyminen vaikuttavat Euroopan unionin jokaisen kansalaisen elämään muun muassa edistämällä tiedon saavutettavuutta ja uusia tapoja hankkia tietoa, mikä lisää uuden sisällön, sovellusten ja palvelujen kysyntää.

(2) Internetin yleistyminen yhteisössä on edelleen voimakkaassa kasvussa. Internetin tarjoamia mahdollisuuksia tulisi hyödyntää, jotta tiedon ja tietämyksen jakamisesta saavutettavat sosiaaliset ja taloudelliset hyödyt olisivat yhteisön kaikkien yksityishenkilöiden ja organisaatioiden ulottuvissa. Eurooppa on nyt valmis hyödyntämään digitaalisen sisällön tarjoamia mahdollisuuksia.

(3) Lissabonissa 23. ja 24. maaliskuuta 2000 pidetyn Eurooppa-neuvoston päätelmissä korostettiin, että siirtyminen digitaaliseen tietotalouteen uusien hyödykkeiden ja palvelujen myötä on väkevä kasvun, kilpailukyvyn ja työpaikkojen luoja. Samassa yhteydessä tunnustettiin erityisesti sisältöteollisuuden rooli lisäarvon luomisessa sen hyödyntäessä ja verkottaessa Euroopan kulttuurista monimuotoisuutta.

(4) eEurope 2005 -toimintasuunnitelmassa [19], jolla kehitetään Lissabonin strategiaa, pyritään edistämään turvallisia palveluja, sovelluksia ja sisältöä laajakaistaverkkojen kautta ja siten luomaan suotuisa ympäristö yksityisille investoinneille, uusien työpaikkojen luonnille, tuottavuuden parantamiselle, julkisten palvelujen uudenaikaistamiselle ja sille, että jokaiselle voitaisiin antaa mahdollisuus osallistua maailmanlaajuiseen tietoyhteiskuntaan.

[19] KOM(2002) 263.

(5) Laadukkaan digitaalisen sisällön kysyntä Euroopassa - tasapainoisin saanti- ja käyttäjäoikeuksin - on käymässä yhä selvemmäksi laajan yleisön keskuudessa, oli kyseessä sitten yksittäinen kansalainen, opiskelija, tutkija tai liike-elämässä toimiva käyttäjä, joka haluaa laajentaa osaamistaan, tai "uudelleenkäyttäjä", joka haluaa hyödyntää digitaalisia sisältöresursseja palvelujen luontiin.

(6) eContent-ohjelmassa [20] (2001-2004) panostettiin eurooppalaisen digitaalisen sisällön kehittämiseen ja käyttöön Internetissä sekä eurooppalaisten verkkosivustojen kielelliseen monimuotoisuuteen tietoyhteiskunnassa. Komission tiedonannossa [21] eContent-ohjelman väliarvioinnista vahvistetaan tarve toimia tällä alalla.

[20] EYVL L 14, 18.1.2001, s. 32.

[21] KOM(2003) 591.

(7) Teknologian kehittyminen tarjoaa mahdollisuuksia antaa sisällölle lisäarvoa siihen lisätyn tietämyksen muodossa ja parantaa palvelujen yhteentoimivuutta, mikä on olennaista digitaalisen sisällön saavutettavuuden, käytön ja jakelun kannalta. Tämä on erityisen merkityksellistä yleistä etua palvelevilla aloilla, kuten opiskelun ja kulttuurin sekä yleisemmällä tasolla julkisen sektorin tiedon alueilla.

(8) Parhaillaan määritellään lainsäädännöllisiä puitteita digitaalisen sisällön tuomien haasteiden ratkaisemiseksi tietoyhteiskunnassa. [22] [23] [24].

[22] KOM(2002) 207, ehdotus direktiiviksi julkisen sektorin hallussa olevien tietojen uudelleenkäytöstä, komission antama 5. kesäkuuta 2002.

[23] Direktiivi 2001/29/EY, annettu 22 päivänä toukokuuta 2001, tekijänoikeuksista ja lähioikeuksista tietoyhteiskunnassa.

[24] Direktiivi 96/9/EY, annettu 11 päivänä maaliskuuta 1996, tietokantojen oikeudellisesta suojasta.

(9) Jäsenvaltioiden erilaiset käytännöt muodostavat edelleen teknisiä esteitä, jotka haittaavat julkisen sektorin tiedon laajaa saavutettavuutta, käyttöä, uudelleenkäyttöä ja hyödyntämistä yhteisössä.

(10) Jos digitaalinen sisältö kattaa henkilötietoja, olisi noudatettava direktiivejä 95/46/EY ja 2002/58/EY, ja käytettävien teknologioiden olisi oltava yksityisyyden suojan vaatimusten mukaisia ja mahdollisuuksien mukaan sitä parantavia.

(11) Tiedon sisältöön liittyvillä yhteisön toimilla tulisi edistää yhteisön monikielisiä ja monikulttuurisia erityispiirteitä.

(12) Tämän päätöksen täytäntöönpanemiseksi tarvittavista toimenpiteistä olisi päätettävä menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY [25] mukaisesti.

[25] EYVL L 184, 17.7.1999, s. 23.

(13) Komission olisi varmistettava täydentävyys ja synergia aiheeseen ja erityisesti koulutukseen ja kulttuuriin sekä eurooppalaisiin yhteentoimivuusperiaatteisiin liittyvien yhteisön aloitteiden ja ohjelmien kanssa.

(14) Tällä säädöksellä vahvistetaan ohjelman rahoituspuitteet koko sen voimassaoloajaksi, ja budjettivallan käyttäjä pitää tätä määrää ensisijaisena ohjeenaan talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja talousarviomenettelyn parantamisesta 6 päivänä toukokuuta 1999 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen 33 kohdan mukaisesti.

(15) Suunnitellun toiminnan tavoitteita ei toiminnan rajojen yli ulottuvan luonteen vuoksi voida riittävällä tavalla saavuttaa jäsenvaltioiden toimin, vaan ne voidaan toimien Euroopan laajuisen kattavuuden ja vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin yhteisön tasolla, ja sen vuoksi yhteisö voi toteuttaa toimenpiteitä perustamissopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa säädetyn suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä päätöksessä ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen näiden tavoitteiden saavuttamiseksi,

OVAT PÄÄTTÄNEET SEURAAVAA:

1 artikla

[Ohjelman tavoite]

1. Tällä päätöksellä perustetaan yhteisön ohjelma digitaalisen sisällön saavutettavuuden, käytettävyyden ja hyödynnettävyyden parantamiseksi yhteisössä ja helpotetaan siten tiedon ja tietämyksen luontia ja levittämistä yleistä etua palvelevilla aloilla yhteisön tasolla.

Ohjelman nimi on "eContentplus"-ohjelma (jäljempänä "ohjelma").

2. Edellä 1 kohdassa tarkoitetun yleistavoitteen saavuttamiseksi ohjelma sisältää seuraavat toimintalinjat:

- digitaalisen sisällön saavutettavuuden, käytön ja hyödyntämisen helpottaminen

- digitaalisen sisällön laadun parantaminen ja siihen liittyvien parhaiden toimintatapojen edistäminen

- yhteistyön ja tietoisuuden lisääminen

Näiden toimintalinjojen alaisuudessa toteutettavat toimet yksilöidään liitteessä I. Ohjelma toteutetaan liitteen II mukaisesti.

2 artikla

[Osallistuminen]

1. Ohjelmaan voivat osallistua kaikki jäsenvaltioihin sijoittautuneet oikeussubjektit. Myös ehdokasvaltiot voivat osallistua ohjelmaan näiden valtioiden kanssa myöhemmin tehtävien kahdenvälisten sopimusten mukaisesti.

2. ETA-sopimuksen sopimuspuoliin kuuluviin EFTA-valtioihin sijoittuneille oikeussubjekteille voidaan tarjota mahdollisuus osallistua ohjelmaan mainitun sopimuksen mukaisesti.

3. Yhteisön ulkopuolisiin maihin sijoittuneille oikeussubjekteille sekä kansainvälisille järjestöille voidaan tarjota mahdollisuus osallistua ohjelmaan ilman yhteisön rahoitustukea, jos niiden osallistuminen edesauttaa ohjelman tehokasta toteuttamista. Päätös osallistumisesta on tehtävä 4 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti.

3 artikla

[Komission toimivalta]

1. Komissio vastaa ohjelman toteuttamisesta.

2. Komissio laatii työohjelman tämän päätöksen perusteella.

3. Komissio noudattaa 4 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä seuraavia tehtäviä hoitaessaan:

(a) työohjelman hyväksyminen ja muuttaminen;

(b) ehdotuspyyntöjen perusteiden ja sisällön määrittely 1 artiklassa vahvistettujen tavoitteiden mukaisesti;

(c) liitteessä II esitetyistä säännöistä poikkeaminen.

4. Komissio tiedottaa komitealle ohjelman toteuttamisen edistymisestä.

4 artikla

[Komitea]

1. Komissiota avustaa komitea.

2. Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 3 ja 7 artiklaa ottaen huomioon mainitun päätöksen 8 artiklan säännökset. Päätöksen 1999/468/EY 4 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu määräaika vahvistetaan kolmeksi kuukaudeksi.

3. Komitea vahvistaa työjärjestyksensä.

5 artikla

[Valvonta ja arviointi]

1. Komissio huolehtii tämän päätöksen mukaisten toimien ennakkoarvioinnista, seurannasta ja jälkiarvioinnista varmistaakseen, että yhteisön tukea käytetään tehokkaasti.

2. Komissio valvoo ohjelman hankkeiden toteuttamista. Komissio arvioi hankkeen päätyttyä sen toteutustapaa ja toteutuksen vaikutuksia selvittääkseen, onko alkuperäiset tavoitteet saavutettu.

3. Komissio toimittaa Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle 1 artiklan 2 kohdassa lueteltujen toimintalinjojen toteuttamista koskevan arviointiraportin tammikuuhun 2007 mennessä. Komissio toimittaa lopullisen arviointiraportin ohjelman päätyttyä.

6 artikla

[Rahoitussäännökset]

1. Ohjelma kestää neljä vuotta 1 päivästä tammikuuta 2005 lähtien.

2. Rahoitusohje ohjelman toteuttamiseksi 1 kohdassa tarkoitettuna ajanjaksona on 163 miljoonaa euroa. Budjettivallan käyttäjä hyväksyy vuosittaiset määrärahat rahoitusnäkymien rajoissa. Kustannusten ohjeellinen jakautuminen on esitetty liitteessä III.

Tehty Brysselissä [...]

Euroopan parlamentin puolesta Neuvoston puolesta

Puhemies Puheenjohtaja

LIITE I

TOIMET

1. JOHDANTO

eContentplus-ohjelman yleistavoite on parantaa digitaalisen sisällön saavutettavuutta, käytettävyyttä ja hyödynnettävyyttä Euroopassa ja helpottaa siten tiedon ja tietämyksen luontia ja levittämistä yleistä etua palvelevilla aloilla EU:n tasolla.

Sillä luodaan paremmat edellytykset digitaalisen sisällön ja digitaalisten palvelujen saannille ja hallinnoinnille monikielisissä ja monikulttuurisissa ympäristöissä. Se laajentaa käyttäjien valinnanvaraa ja tukee uusia tapoja olla vuorovaikutuksessa oheistiedolla rikastetun digitaalisen sisällön kanssa. Tämä on ominaisuus, joka on käymässä olennaiseksi, jotta sisällöstä voidaan tehdä dynaamisempaa ja sovitettavampaa erityistarkoituksiin (opiskelu, kulttuuri jne.).

Ohjelma tasoittaa tietä laadukkaan digitaalisen sisällön rakenteellisille puitteille Euroopassa - eurooppalaiselle digitaalisen sisällön alueelle - helpottamalla kokemusten ja parhaiden toimintatapojen siirtoa sekä hedelmällistä vuorovaikutusta sisältösektorien, sisällön tarjoajien ja käyttäjien kesken.

Ohjelmassa on kolme toimenpidekokonaisuutta:

* Digitaalisen sisällön saavutettavuuden, käytön ja hyödyntämisen helpottaminen

* Digitaalisen sisällön laadun parantaminen ja siihen liittyvien parhaiden toimintatapojen edistäminen

* Yhteistyön ja tietoisuuden lisääminen.

2. TOIMINTALINJAT

2.1. Digitaalisen sisällön saavutettavuuden, käytön ja hyödyntämisen helpottaminen

Toimenpiteiden avulla on tarkoitus perustaa verkkoja ja liittoutumia sidosryhmien kesken ja kannustaa siten uusien palvelujen luomista.

Kohdealueita ovat julkisen sektorin tieto, spatiaalinen tieto sekä opiskeluun ja kulttuuriin liittyvä sisältö.

Ohjelman painopisteet ovat:

- julkisen sektorin tiedon merkityksen, kaupallisen arvon ja käytön yhteiskunnallisten liitännäisvaikutusten laajemman tunnustamisen tukeminen. Toimilla parannetaan julkisen sektorin tiedon tehokasta rajatylittävää käyttöä ja hyödyntämistä julkisen sektorin organisaatioiden ja yksityisten yritysten kesken lisäarvoa sisältävissä tietotuotteissa ja -palveluissa;

- spatiaalisen tiedon laajemman käytön edistäminen julkisen sektorin elimissä, yksityisissä yrityksissä ja kansalaisten keskuudessa Euroopan tason yhteistyömekanismien kautta. Toimilla ratkaistaan sekä teknisiä että organisatorisia kysymyksiä ja niillä pyritään välttämään päällekkäisyyttä ja alikehittyneitä alueellisia tietokokonaisuuksia. Niillä on edistettävä rajatylittävää yhteentoimivuutta tukemalla karttalaitosten välistä koordinointia ja edistämällä uusien Euroopan laajuisten palvelujen tuottamista matkaviestimien käyttäjille. Niillä on tuettava myös avoimien standardien käyttöä;

- digitaalisia objekteja koskevien uusien avointen eurooppalaisten tietämyskeskittymien perustamisen edistäminen koulutus- ja tutkimusyhteisöjä sekä yksityishenkilöitä varten. Toimilla tuetaan Euroopan laajuisten välityspalvelujen luontia digitaaliselle opiskelusisällölle siihen liittyvine liiketoimintamalleineen. Toimilla tulisi tukea myös avointen standardien käyttöä ja suurten käyttäjäryhmien luomista standardoinnin valmistelun ja spesifikaatioiden analysointia ja testaamista varten. Tarkoitus on sisällyttää Euroopan monikieliset ja -kulttuuriset näkökohdat prosessiin, jossa määritellään digitaalisen opiskelusisällön maailmanlaajuiset standardit;

- Euroopan laajuisten tietoinfrastruktuurien rakentamisen edistäminen korkealaatuisten eurooppalaisten digitaalisten kulttuuri- ja tiederesurssien saantia ja käyttöä varten linkittämällä yhteen virtuaalikirjastoja, yhteisöjen perinneaineistoa jne. Toimilla tulisi pyrkiä koordinoituihin lähestymistapoihin digitalisointiin ja kokoelmien rakentamiseen, digitaalisten objektien säilytykseen sekä digitaalisten kulttuuri- ja tiederesurssien inventaarioihin. Niillä tulisi parantaa digitaalisten kulttuuri- ja tiederesurssien saavutettavuutta toimivien lupajärjestelmien ja oikeuksien kollektiivisen etukäteisselvityksen kautta.

2.2. Digitaalisen sisällön laadun parantaminen ja siihen liittyvien parhaiden toimintatapojen edistäminen

Toimilla on tarkoitus helpottaa parhaiden toimintatapojen yksilöimistä ja laajaa levittämistä menetelmissä, prosesseissa ja toimenpiteissä, joilla parannetaan digitaalisen sisällön luonnin, käytön ja jakelun laatua, tehokkuutta ja tuloksellisuutta.

Niihin kuuluu kokeita, joilla osoitetaan digitaalisen sisällön haettavuus, käytettävyys, uudelleenkäytettävyys, koostettavuus ja yhteentoimivuus nykyisissä oikeudellisissa puitteissa. Toimissa otetaan jo prosessin alkuvaiheesta lähtien huomioon eri kohderyhmien ja markkinoiden vaatimukset yhä monikielisemmässä ja -kulttuurisemmassa ympäristössä, joten kyseessä on laajempi kokonaisuus kuin pelkkä lokalisointiteknologia.

Niissä hyödynnetään etuja, joita saavutetaan digitaalisen sisällön tehostamisella konekielisellä tiedolla (semanttisesti huolellisesti määritellyllä metatiedolla, joka perustuu kuvaavaan terminologiaan, sanastoihin ja ontologioihin).

Kokeet tehdään aihepiirikohtaisissa ryhmissä. Kokeiden olennaisen osan muodostaa hankitun tietämyksen kokoaminen, levittäminen ja vaihtaminen sektorien kesken.

Kohdesovellusalueita ovat julkisen sektorin tieto, spatiaalinen tieto, digitaalinen opiskelu- ja kulttuurisisältö sekä tieteellinen ja sivistyksellinen digitaalinen sisältö.

2.3. Yhteistyön ja tietoisuuden lisääminen

Osa toimista täydentää digitaalista sisältöä koskevaa lainsäädäntöä ja tukee julkisen sektorin toimijoiden välistä yhteistyötä. Lisäksi niihin kuuluu nykyisten ja tulevien tuotteiden ja palvelujen tunnettuuden lisäämistä sidosryhmien ja potentiaalisten käyttäjien (kuten kuluttajajärjestöjen) keskuudessa. Niillä tuetaan vertailuanalyysi-, seuranta- ja analysointivälineiden kehittämistä, ohjelman vaikutusten arviointia sekä tulosten levittämistä. Niillä yksilöidään ja analysoidaan tulevia mahdollisuuksia ja ongelmia (esim. luottamus, laatumerkintä, tekijänoikeudet koulutuksessa) ja ehdotetaan tarpeen mukaan ratkaisuja.

LIITE II

OHJELMAN TOTEUTUSKEINOT

(1) Komissio toteuttaa ohjelman liitteessä I eritellyn teknisen sisällön mukaisesti.

(2) Ohjelma toteutetaan välillisten toimien avulla, joita ovat:

(a) yhteisrahoitteiset toimet

- Hankkeet, joiden tarkoitus on lisätä tietämystä nykyisten tuotteiden, prosessien ja/tai palvelujen parantamiseksi ja/tai yhteisön politiikkojen tarpeiden tyydyttämiseksi. Komission rahoitusosuus on yleensä korkeintaan 50 prosenttia hankkeen kustannuksista. Julkisen sektorin elimille voidaan hyvittää 100 % lisäkustannuksista.

- Parhaat toimintatavat tietämyksen levittämiseen. Nämä tehdään yleensä aihepiirikohtaisissa ryhmissä ja yhdistettynä aihepiirikohtaisten verkkojen kautta. Komission rahoitusosuus tässä luetelmakohdassa esitettyihin toimiin rajoittuu välittömiin toimiin, jotka katsotaan tarpeellisiksi tai tarkoituksenmukaisiksi toimen erityistavoitteiden saavuttamiseksi.

- Aihepiirikohtaiset verkot: verkot, jotka tuovat yhteen joukon sidosryhmiä annetun teknologisen ja organisatorisen tavoitteen ääreen koordinointitoimien ja tietämyksen siirron helpottamiseksi. Niihin voidaan yhdistää parhaisiin toimintatapoihin liittyviä toimia. Tukea myönnetään verkon koordinoinnista ja toteuttamisesta aiheutuviin tukikelpoisiin lisäkustannuksiin. Yhteisön osallistuminen voi kattaa näiden toimien tukikelpoiset lisäkustannukset.

(b) liitännäistoimenpiteet

- liitännäistoimenpiteiden avulla edistetään ohjelman toteutusta tai tulevien toimien valmistelua. Tähän eivät kuulu tuotteiden, prosessien tai palveluiden markkinoille saattaminen, markkinointi tai myynnin edistäminen.

* ohjelmaa tukevat selvitykset, mukaan luettuna tulevan toiminnan valmistelu

* tiedonvaihto, konferenssit, seminaarit, työpajat tai muut tekniset kokoukset ja aihekokonaisuuksien hallinnointi

* levitys-, tiedotus- ja viestintätoimet

(3) Yhteisrahoitteisten toimien valinta perustuu komission Internet-sivulla julkaistuihin ehdotuspyyntöihin voimassa olevien rahoitussäännösten mukaisesti.

(4) Yhteisön tukea koskeviin hakemuksiin on tarvittaessa liitettävä rahoitussuunnitelma, joka sisältää hankkeiden rahoituksen kaikki osatekijät, mukaan luettuina yhteisöltä pyydettävä rahoitustuki sekä kaikista muista lähteistä pyydetty tai saatu tuki.

(5) Liitännäistoimenpiteet toteutetaan tarjouspyynnöin voimassa olevien rahoitussäännösten mukaisesti.

LIITE III

KUSTANNUSTEN OHJEELLINEN JAKAUTUMINEN

>TAULUKON PAIKKA>

SÄÄDÖKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS

Politiikan ala(t): Tietoyhteiskunta 09

Toiminnan ala(t): 03 eEurope

Toimenpiteen nimi: Monivuotinen yhteisön ohjelma digitaalisen sisällön saavutettavuuden, käytettävyyden ja hyödynnettävyyden parantamiseksi Euroopassa (eContentplus) (2005-2008)

1. BUDJETTIKOHTA/-KOHDAT

Budjettikohta/-kohdat: 09 03 02 ja 09 01 04 02

2. NUMEROTIEDOT

2.1. Toimenpiteen kokonaismääräraha: milj. euroa maksusitoumusmäärärahoina

163 miljoonaa euroa

2.2. Toimenpiteen soveltamisaika:

1.1.2005 - 31.12.2008

2.3. Monivuotinen kokonaismenoarvio:

a) Maksusitoumusmäärärahojen/maksumäärärahojen (rahoitustuki) aikataulu

09 03 02 miljoonaa euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)

>TAULUKON PAIKKA>

b) Tekninen ja hallinnollinen apu ja tukimenot (vrt. kohta 6.1.2)

09 01 04 02 miljoonaa euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)

>TAULUKON PAIKKA>

09 03 02 + 09 01 04 02 - miljoonaa euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)

>TAULUKON PAIKKA>

c) Henkilöstö- ja muiden hallintomenojen kokonaisvaikutus rahoitukseen (vrt. kohdat 7.2 ja 7.3)

miljoonaa euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)

>TAULUKON PAIKKA>

>TAULUKON PAIKKA>

2.4. Yhteensopivuus ohjelmasuunnitelman ja rahoitusnäkymien kanssa

X Ehdotus on tehdyn ohjelmasuunnitelman mukainen.

|| Ehdotus edellyttää rahoitusnäkymien kyseisen otsakkeen ohjelmasuunnitelman muuttamista.

|| Tämä voi edellyttää toimielinten sopimuksen määräysten soveltamista.

Tämänhetkisessä ohjelmasuunnitelmassa, joka on johdettu eContent-ohjelman pohjalta, päädytään 27,6 miljoonaan euroon vuodelle 2005 ja 28,5 miljoonaan euroon vuodelle 2006.

Ehdotetulla ohjelmalla jatketaan osittain sen edeltäjää (julkisen sektorin tietoa koskevaa ohjelmaa). Uutena painotuksena on paikkatiedon käyttö rajatylittävissä palveluissa (esim. matkaviestintä). Joitakin toimia jätetään pois (suoraan markkinoihin liittyvät toimet) tai jatketaan muutetulla lähestymistavalla (toimet erityisesti monikielisen sisällön edistämiseksi). Uudet painotukset kohdistuvat kulttuuri- ja koulutussisällön monikielisyysnäkökohtiin sekä tieteelliseen ja sivistykselliseen sisältöön.

Muutoksia on tehty, jotta voitaisiin reagoida poliittisiin painotuksiin (sellaisina kuin ne on kuvattu eEuropen yhteydessä) ja teknologian kehittymiseen. Ohjelma heijastaa sitä, että laajakaistainfrastruktuurien ja kolmannen sukupolven matkaviestintäverkkojen käyttöönotto riippuu kriittisesti sopivan sisällön saatavuudesta.

Edeltäjäohjelmaan verrattuna ehdotetaan paitsi pienempää määrää demonstraatiohankkeita tarkoin kohdennetuilla alueilla myös mukautettua lähestymistapaa, eli parhaiden toimintatapojen kokeiluun liittyviä aihepiirikohtaisia verkkoja, jolloin voitaisiin paremmin yhdistää voimavaroja ja tietämystä (vähemmän hankkeita, suurempi kerrannaisvaikutus) ja siten maksimoida ohjelman vaikutukset.

- Toimintalinjassa "Digitaalisen sisällön saavutettavuuden, käytön ja hyödyntämisen helpottaminen" taataan julkisen sektorin tiedon jatkuvuus. Joukko lisätoimia on kuitenkin katsottu tarpeelliseksi koulutukseen ja kulttuuriin liittyvän digitaalisen sisällön tuotannon, jakelun ja käytön tiettyjen näkökohtien selvittämiseksi, koska ne eivät kuulu minkään muiden yhteisön ohjelmien piiriin eivätkä edeltävän eContent-ohjelman piiriin.

- Toimintalinjassa "Digitaalisen sisällön laadun parantaminen ja siihen liittyvien parhaiden toimintatapojen edistäminen" otetaan käyttöön uusi toimenpidekokonaisuus. Näillä kokeisiin perustuvilla toimilla tuetaan digitaalisen sisällön rikastamista levittämällä sen luomiseen, käyttöön ja jakeluun liittyvien tietämysteknologioiden käyttöä. Toimintalinjat on kohdennettu erityiskohderyhmiin ja erityisesti koulutus- ja kulttuurisisältöön.

Näitä toimia ja toimijayhteisöjä laajennetaan asteittain, ja täydellinen laajuus saavutetaan vuosina 2007 ja 2008.

Tämä tarkoittaa sitä, että ohjelmasuunnitelmassa otetaan huomioon seuraavaa:

1) nykyisten toimien jatkuvuus ja toimijayhteisöjen vaiheittainen kasvattaminen;

2) uusia toimia käynnistetään asteittain kriittisen massan saavuttamiseksi varhaisissa vaiheissa, ja täysimittainen toiminta saavutetaan vuodesta 2007 ja 2008;

3) samankaltaisista ohjelmista saatu kokemus, joka osoittaa, että uusien jäsenvaltioiden osallistuminen tiivistyy ajan mittaan ja saavuttaa täyden laajuuden ohjelman myöhäisemmissä vaiheissa. Siksi toimijayhteisön rakentamiseen tarvitaan laajennettua lähestymistapaa varsinkin tällaisessa sisältöä koskevassa ohjelmassa, jossa uusilla kielillä ja kulttuureilla tulee olemaan näkyvä rooli.

Edellä mainituista syistä budjetin määrärahojen suunnittelussa otetaan asteittainen lähestymistapa kohti täysimittaista laajuutta vuodesta 2007 eteenpäin. Vuosien 2006 ja 2007 kasvua rajoittaa kuitenkin se, että ensimmäinen tarjouspyyntö julkaistaan loppukeväästä 2005 ja se kattaa vuoden 2005 budjetin ja suuren osan vuoden 2006 budjetista.

2.5. Vaikutukset tuloihin

X Ei vaikuta tuloihin (kyseessä ovat toimenpiteen toteuttamiseen liittyvät tekniset näkökohdat).

3. BUDJETTITIEDOT

>TAULUKON PAIKKA>

4. OIKEUSPERUSTA

Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 157 artiklan 3 kohta

Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös .../.../EY digitaalisen sisällön saavutettavuuden, käytettävyyden ja hyödynnettävyyden parantamista Euroopassa koskevan monivuotisen yhteisön ohjelman perustamisesta

5. KUVAUS JA PERUSTELUT

5.1. Yhteisön tuen tarve

5.1.1. Toiminnan tavoitteet ja yhteisön tuen tarve

Ehdotetun ohjelman yleistavoite on parantaa digitaalisen sisällön saavutettavuutta, käytettävyyttä ja hyödynnettävyyttä Euroopassa ja helpottaa siten tiedon ja tietämyksen luontia ja levittämistä yleistä etua palvelevilla aloilla EU:n tasolla.

eContentplus-ehdotus kattaa kolme erityistavoitetta:

- Eurooppalaisen digitaalisen sisällön saavutettavuuden helpottaminen

- Laadun parantaminen edistämällä digitaaliseen sisältöön liittyviä parhaita toimintatapoja

- Yhteistyön ja tietoisuuden lisääminen.

5.1.2. Ennakkoarviointiin liittyvät toimenpiteet

Ennakkoarviointi kattaa laajan joukon toimia muutamalta viime vuodelta.

Ehdotus perustuu komission tiedonantoon [26] neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle eContent-ohjelman väliarvioinnista ja tiettyjen kuulemisten tuloksiin, joista käy selvästi ilmi, että aihetta pidetään erittäin tärkeänä monille taloudellisille ja yhteiskunnallisille toimijoille ja että monilla aloilla on edelleen esteitä, jotka tekevät yhteisön tason toimet toivottaviksi.

[26] KOM(2003) 591, komission antama 10. lokakuuta 2003.

Tämän ehdotuksen laadinnassa on otettu huomioon keskustelut toteutettavista toimista vastaavien komission yksiköiden kanssa (kuten sisämarkkinoista, koulutuksesta ja kulttuurista ja yritystoiminnasta vastaavien yksiköiden sekä Eurostatin kanssa).

Digitaalisen sisällön laajaa ja tuloksellista käyttöönottoa pidetään tärkeänä tekijänä eEuropen tulosten saavuttamisen kannalta; nopeiden, jatkuvasti auki olevien laajakaistayhteyksien yleistyminen alkaa lisätä digitaalisen verkkosisällön kysyntää. Laajakaista-Internetin laajamittainen käyttöönotto riippuu kuitenkin ratkaisevasti sopivan digitaalisisällön saatavuudesta. Samoin matkaviestinnän kehittyneiden palvelujen (3G jne.) yleistymisvauhti riippuu laajasta digitaalisen sisällön saatavuudesta ja saavutettavuudesta.

Ehdotuksessa on myös otettu huomioon tietämys- ja sisältöteknologian viimeaikainen ja meneillään oleva kehitys, joka on avannut mahdollisuuksia parantaa digitaalisen sisällön saatavuutta ja yksinkertaistaa merkittävästi sen koostamista ja uudelleenkäyttöä tuotteissa ja palveluissa.

Tämän kehityksen rinnalla EU:ssa on säädetty uutta lainsäädäntöä, kuten direktiivi julkisen sektorin tiedon uudelleenkäytöstä [27] ja tekijänoikeusdirektiivi [28], jota ollaan parhaillaan siirtämässä jäsenvaltioiden lainsäädäntöön. Kummankin direktiivin tarkoitus on tukea digitaalisen sisällön tuotteiden ja palvelujen sisämarkkinoita.

[27] Direktiivi 2003/98/EY, tehty 17 marraskuuta 2003.

[28] Direktiivi 2001/29/EY, annettu 22 päivänä kesäkuuta 2001.

Tämän kehityksen odotetaan tuottavan hyötyä digitaaliseen sisältöön perustuvien sovellusten, lisääntyneen tuottavuuden ja innovoinnin sekä parempien tietotuotteiden ja -palvelujen muodossa. Tällä on myönteinen vaikutus eEurope 2005:ssä edistettäviin sovelluksiin ja palveluihin eli sähköiseen hallintoon, terveydenhuoltoon, liiketoimintaan ja opiskeluun liittyvään sisältöön. Hyöty ei ole pelkästään taloudellista, vaan sillä on myös yhteiskunnallista ulottuvuutta.

eContentplus-ehdotuksessa yksilöidään sellaisia yleistä etua palvelevia aloja Euroopassa, joilla markkinavoimat eivät kykene turvaamaan riittäviä investointeja. Sillä pyritään luomaan olosuhteet, joissa digitaalinen sisältö on laajemmin saatavissa ja käytettävissä ja joissa digitaalisen sisällön saavutettavuuteen ja (uudelleen)käyttöön perustuvista palveluista saadaan tarpeen mukaan parempi taloudellinen tuotto.

Ohjelman tärkeyttä korostaa se tosiasia, että jäsenvaltioissa on käynnissä vain muutama laajuudeltaan ja kattavuudeltaan eContentplusin kanssa suoraan verrannollinen kansallinen ohjelma. Useimmissa maissa digitaalinen sisältö on osa laajempaa tieto- ja viestintäteknologiastrategiaa, mutta ei minkään erityisen toimintapolitiikan tai ohjelman aihe. Ehdotetut toimet täydentävät ja tukevat siten kansallisella ja alueellisella tasolla toteutettavia toimia.

Edellä esitetystä voidaan tehdä kaksi käytännön päätelmää:

- on olemassa yhteisymmärrys Euroopan tason toimilla saatavasta lisäarvosta pyrittäessä luomaan laajalti saatavia ja käyttökelpoisia digitaaliseen sisältöön perustuvia palveluja, jotka helpottavat tiedon ja tietämyksen levittämistä - yhteiskunnassa ja liike-elämässä, koulutuksessa ja tutkimuksessa - EU:n tasolla.

- on olemassa yhteisymmärrys mahdollisuudesta jatkaa ja tehostaa yhteisön ohjelmaa ottaen huomioon eContent-ohjelman sekä teknologian, markkinoiden ja lainsäädäntöympäristön kehittymisen saavutukset, samoin kuin todennäköisesti edessä olevat muutokset, ja sisällyttämällä siihen laatua lisääviä tekijöitä, jotka kohdentavat ja keskittävät toimia vähentämättä kohderyhmän saamaa hyötyä.

Edeltävän perusteella ja ottaen huomioon muista yhteisön ohjelmista saadut kokemukset, komissio on laatinut budjettipääosaston joulukuussa 2001 julkaiseman ennakkoarviointioppaan perusteella asiaa koskevan ennakkoarviointikertomuksen.

Tämän arviointikertomuksen sisältö on kokonaan sisällytetty päätöksen perusteluihin ja rahoitusselvitykseen.

5.1.3. Jälkiarvioinnin perusteella toteutettavat toimenpiteet

Saatua kokemusta voidaan tarkastella kahdesta eri näkökulmasta:

(a) ohjelman suunnitteluun soveltuva kokemus

(b) ohjelman hallintoon soveltuva kokemus.

eContent-ohjelman väliarvion kolme keskeistä tulosta ovat seuraavat [29]:

[29] KOM(2003) 591.

(1) Ohjelman interventiologiikka on hyvin suunniteltu ja kohdealueet ovat tarkoituksenmukaisia yhteisön toimien kannalta.

(2) Ohjelman toimia ja kohteita tulisi tarkentaa, jotta yhteisön rahoituksen hyöty voitaisiin maksimoida.

(3) Monikielisyyden ja lokalisoinnin tulisi olla hankkeiden sisäänrakennettu ominaisuus eikä tietyn toimintalinjan aihe.

eContent-ohjelman interventiologiikka säilytetään, mutta sitä sovitetaan oikeudellisten puitteiden, teknologian kehittymisen ja muuttuneen markkinatilanteen mukaan. Monikielisyydestä ja sisällön lokalisoinnista on tullut poikkialaisia teemoja, joita on sovellettava kaikkiin tuettaviin hankkeisiin/toimenpiteisiin.

Kantavana periaatteena on maksimoida vaikutukset myös muihin toimijoihin kuin ohjelman osallistujiin. Osallistujien ja tavoitteiden tarkentaminen on tässä avuksi. Tämä tuntuisi oikeutetulta sikälikin, että digitaalisisältöala on kypsempi kuin eContent-ohjelman laatimisen aikoihin.

5.2. Suunnitellut toimet ja yhteisön rahoitustukea koskevat yksityiskohtaiset säännöt

Kaavailtuja toimia on kolme:

(1) Digitaalisen sisällön saavutettavuuden, käytön ja hyödyntämisen helpottaminen

(2) Digitaalisen sisällön laadun parantaminen ja siihen liittyvien parhaiden toimintatapojen edistäminen

(3) Yhteistyön ja tietoisuuden lisääminen.

Nämä toimet kattavat tarkasti määritellyt kohdealueet. Ohjelma painottuu laadukkaaseen sisältöön, jolla voidaan levittää tietoa ja tietämystä, eikä niinkään saatavilla olevan sisällön lisäämiseen. Sisällön laadun käsite perustuu sisällön rikastamisen käsitteeseen eli siihen, kun sisältöön liitetään sovitun muotoinen ja tarkoituksenmukainen kuvaus itsestään [30]. Sisällön rikastaminen edellyttää automaattisia tai puoliautomaattisia välineitä, jotka tukevat metatiedon ja ontologioiden kustannustehokasta tuotantoa ja ylläpitoa. Tällaisia välineitä alkaa olla saatavana yhteisön tutkimusohjelmien tuloksena [31].

[30] Metatieto (tietoa koskeva tieto) voi sisältää useita tietämys- tai tietoluokkia, kuten taustan, kontekstin, sisällön tyypin, muodon, kielen, käyttäjän oikeudet ja tekijänoikeudet. Sisällön täydentäminen voi osaltaan parantaa haettavuutta, koostettavuutta, uudelleenkäytettävyyttä, tunnistamista, monikielisyyttä, tietosuojaa ja digitaalisia oikeuksia hajautetuissa sisältökokoelmissa.

[31] Viittaus 5. ja 6. puiteohjelmaan.

Ohjelmassa rahoitetaan hankkeita, joissa on tarkoitus parantaa digitaalisen sisällön suunnitteluun, kehittämiseen, saavutettavuuteen ja jakeluun liittyviä menetelmiä, välineitä, prosesseja ja palveluja. Siinä helpotetaan tietämyksen, kokemuksen ja hyvien toimintatapojen siirtoa, koordinointitoimia ja hedelmällistä vuorovaikutusta sisältösektorien, sisällön tarjoajien ja käyttäjien kesken. Tätä varten ohjelmassa pyritään käyttämään parhaita toimintatapoja yleensä aihepiirikohtaisissa ryhmissä ja verkoissa, joissa tuodaan yhteen joukko sidosryhmiä annetun teknologisen ja organisatorisen tavoitteen ääreen.

5.3. Toteutusmenetelmät

Ehdotuksen toteuttamismenetelmissä noudatetaan yleisesti ottaen tavanomaista yhteisön lähestymistapaa rahoitustukeen ja yhteisrahoitukseen, joista päätetään yksityiskohtaisen rahoitushakemuksen perusteella. Mukana on myös yhteisön kokonaan rahoittamia osia, kuten liitännäistoimet, joilla edistetään ohjelman toteutusta tai tulevien toimien valmistelua.

Ohjelman hallinnoinnista vastaa keskustasolla komissio. Määrärahalla on tarkoitus kattaa kulut, joita aiheutuu ohjelman tavoitteeseen välittömästi liittyvistä selvityksistä, asiantuntijoiden kokouksista, tiedottamisesta, konferensseista ja julkaisuista, sekä kaikki muut teknisestä ja hallinnollisesta avusta aiheutuvat kulut, joihin ei liity viranomaisten tehtäviä.

6. RAHOITUSVAIKUTUKSET

6.1. Kokonaisrahoitusvaikutus (koko ohjelmakaudeksi)

6.1.1. Rahoitustuki (maksusitoumusmäärärahat)

Maksusitoumusmäärärahat, miljoonaa euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)

>TAULUKON PAIKKA>

Rahoituksen jakautuminen näiden kolmen toimen kesken on ohjeellinen ja tehty neuvoston päätösluonnoksen liitteessä III esitetyn jakautumisen keskiarvon mukaan.

6.1.2 Tekninen ja hallinnollinen apu, tukimenot ja tietotekniikkakustannukset (maksusitoumusmäärärahat)

Maksusitoumusmäärärahat, miljoonaa euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)

>TAULUKON PAIKKA>

Kokouskulut laskutetaan budjettikohdasta 09 01 02.

6.2. Toimenpidekohtainen kustannuslaskelma (koko ohjelmakaudeksi)

Maksusitoumusmäärärahat, miljoonaa euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)

>TAULUKON PAIKKA>

* Vuotuiset keskimääräiset suoritteet

Vuotuiset kohdetuotokset on laskettu ohjelman budjetin seuraavan yleisjakauman perusteella:

* Digitaalisen sisällön saavutettavuuden, käytön ja hyödyntämisen helpottaminen: 35-45 %

* Digitaalisen sisällön laadun parantaminen ja siihen liittyvien parhaiden toimintatapojen edistäminen: 50-60 %

* Yhteistyön ja tietoisuuden lisääminen: 6-10 %

7. VAIKUTUKSET HENKILÖSTÖÖN JA HALLINTOMENOIHIN

7.1. Vaikutus henkilöstöön

>TAULUKON PAIKKA>

Muita kuin pääosaston olemassa olevia resursseja ei ole tarkoitus käyttää.

7.2. Henkilöstön taloudellinen kokonaisvaikutus

>TAULUKON PAIKKA>

Määrät vastaavat 12 kuukauden kokonaismenoja.

7.3. Muut toimesta johtuvat hallintomenot

>TAULUKON PAIKKA>

Määrät vastaavat 12 kuukauden kokonaismenoja.

Henkilöstö- ja hallintoresurssien tarve katetaan hallinnoivalle pääosastolle vuotuisessa määrärahajaottelussa myönnetystä osuudesta.

8. SEURANTA JA ARVIOINTI

8.1. Seurantajärjestelmä

Komission virkamiehet vastaavat ohjelman toteuttamisesta ja valvonnasta. Ohjelmien jatkuva valvonta perustuu suoraan edunsaajien antamista toimintaa ja taloutta koskevista väli- ja loppuraporteista saataviin tietoihin, joihin kuuluvat myös valintaprosessissa asetetut suorituskriteerit.

Ohjelman laadukkaan toteuttamisen takaamiseksi tehdään säännöllisesti vierailuja hankkeiden toteuttamispaikoille, ja ohjelman osallistujien toiminnasta pyydetään säännöllistä palautetta.

Kaikilta hankkeilta ja toimilta edellytetään omaa sisäistä arviointia tai järjestelmää ulkoisten tai sisäisten asiantuntijoiden suorittamaa arviointia varten sekä suoritusindikaattoreita ja seurantaohjeita.

Kertaluonteisten toimien kuten seminaarien ja konferenssien osalta suoritetaan valvonta paikan päällä tekemällä pistokokeita ja/tai kiinnittämällä huomiota riskitekijöihin.

8.2. Arvioinnin yksityiskohtaiset säännöt ja arviointijaksot

Ohjelman toisena vuonna siitä tehdään väliarviointi. Toiminnan vaikutuksiin keskittyvä jälkiarviointi tehdään ohjelman päätteeksi.

Arviointia varten on määritetty seuraavat indikaattorit:

Yleiset tavoitteet // Indikaattorit

- parantaa digitaalisen sisällön saavutettavuutta, käytettävyyttä ja hyödynnettävyyttä Euroopassa helpottamalla tiedon ja tietämyksen luontia ja levittämistä yleistä etua palvelevilla aloilla EU:n tasolla // - Määrälliset ja laadulliset tiedot toiminnasta, toimista tehtävät raportit ja toimien tulokset

- Määrälliset ja laadulliset tiedot osallistujien ohjelman tuloksiin liittyvistä käsityksistä

Toiminnalliset tavoitteet // Indikaattorit

1. Digitaalisen sisällön saavutettavuuden, käytön ja hyödyntämisen helpottaminen // Määrälliset ja laadulliset tiedot sidosryhmien välisten verkkojen ja liittoutumien perustamisesta sekä uusien palvelujen luonnista julkisen sektorin tiedon, spatiaalisen tiedon ja digitaalisen opiskelu- ja kulttuurisisällön alalla.

2. Digitaalisen sisällön laadun parantaminen ja siihen liittyvien parhaiden toimintatapojen edistäminen // Parhaiden toimintatapojen määrä ja kattavuus menetelmissä, prosesseissa ja toimenpiteissä, joilla parannetaan digitaalisen sisällön luonnin, käytön ja jakelun laatua, tehokkuutta, tuloksellisuutta ja taloudellisuutta julkisen sektorin tiedon saatavuuden, spatiaalisen tiedon sekä opiskelun ja kulttuurin alalla.

Sellaisten kokeiden määrä ja kattavuus, joilla osoitetaan digitaalisen sisällön haettavuus, käytettävyys, uudelleenkäytettävyys, koostettavuus ja yhteentoimivuus monikielisissä ja -kulttuurisissa ympäristöissä julkisen sektorin tiedon saatavuuden, spatiaalisen tiedon sekä opiskelun ja kulttuurin alalla.

3. Yhteistyön ja tietoisuuden lisääminen // Tietoisuuden lisäämistoimien, vertailuanalyysien, valvonta- ja analysointivälineiden kattavuus sekä tulosten levittäminen.

9. PETOSTEN TORJUNTATOIMET

Kaikissa rahoituspäätöksissä sekä komission ja edunsaajien välisissä sopimuksissa taataan komissiolle ja tilintarkastustuomioistuimelle mahdollisuus tehdä tarkastus yhteisön avustuksen edunsaajan luona ja mahdollisuus vaatia todisteet sopimusten ja oikeudellisten sitoumusten puitteissa kirjatuista menoista viiden vuoden ajan sopimuskauden päättymisestä. Mikäli tarpeelliseksi katsotaan, järjestetään paikan päällä tehtäviä tarkastuksia.

Avustusten edunsaajien on laadittava selvitys hankkeesta ja sen kuluista. Ne tarkastetaan sekä kustannuslajien että niiden tukikelpoisuuden osalta yhteisön avustukselle asetettujen tavoitteiden mukaisesti sekä sopimusehdot, taloudelliset näkökohdat ja moitteettoman varainhoidon periaatteet huomioon ottaen.

Rahoitussopimukseen liitetään tiedot rahoituksen hallinnosta ja sen käytöstä niiden menojen määrittelemiseksi, joihin sopimuksen alainen rahoitus on käytettävissä. Yhteisön varoilla katettavia edunsaajan kirjanpitoon merkittäviä todellisia, tunnistettavia ja tarkistettavia kustannuksia voidaan tarvittaessa rajoittaa myönnettyjen avustusten valvonnan ja tilintarkastuksen (sekä rahoituskohteiden valinnan) helpottamiseksi.

Hankintojen osalta komissio voi määrätä hallinnollisia tai taloudellisia seuraamuksia uuden varainhoitoasetuksen 93 ja 96 artiklan mukaisesti poissuljetulle ehdokkaalle tai tarjoajalle.