P8_TA(2019)0079

Euroopan unionin perusoikeuskirjan täytäntöönpano EU:n institutionaalisessa kehyksessä

Euroopan parlamentin päätöslauselma 12. helmikuuta 2019 Euroopan unionin perusoikeuskirjan täytäntöönpanosta EU:n institutionaalisessa kehyksessä (2017/2089(INI))

(2020/C 449/05)

Euroopan parlamentti, joka

— ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan,

— ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 2, 3, 6, 7, 9, 10, 11, 21, 23 ja 49 artiklan sekä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 8, 9, 10, 11, 12, 15, 16, 18, 19, 20, 21, 22, 23 ja 24 artiklan, 67 artiklan 1 kohdan sekä 258, 263, 267 ja 352 artiklan,

— ottaa huomioon ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehdyn yleissopimuksen sekä Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen oikeuskäytännön,

— ottaa huomioon Euroopan neuvoston ja Euroopan unionin välisen yhteisymmärryspöytäkirjan,

— ottaa huomioon Venetsian komission lausunnot ja luettelon oikeusvaltion arviointiperusteista,

— ottaa huomioon ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen, kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan yleissopimuksen sekä taloudellisia, sosiaalisia ja sivistyksellisiä oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen,

— ottaa huomioon naisiin kohdistuvan väkivallan ja perheväkivallan ehkäisemisestä ja torjumisesta tehdyn Euroopan neuvoston yleissopimuksen (Istanbulin yleissopimus) sekä 12. syyskuuta 2017 antamansa päätöslauselman ehdotuksesta neuvoston päätökseksi naisiin kohdistuvan väkivallan ja perheväkivallan ehkäisemistä ja torjumista koskevan Euroopan neuvoston yleissopimuksen tekemisestä Euroopan unionin osalta (1),

— ottaa huomioon 15. maaliskuuta 2007 antamansa päätöslauselman perusoikeuskirjan noudattamisesta komission lainsäädäntöehdotuksissa: järjestelmällinen ja tiukka valvonta (2),

— ottaa huomioon vuosittain antamansa päätöslauselmat perusoikeuksien tilanteesta Euroopan unionissa,

— ottaa huomioon 25. lokakuuta 2016 antamansa päätöslauselman suosituksista komissiolle demokratiaa, oikeusvaltiota ja perusoikeuksia koskevan EU:n järjestelmän perustamisesta (3),

— ottaa huomioon 19. tammikuuta 2017 antamansa päätöslauselman Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarista (4),

— ottaa huomioon 14. syyskuuta 2017 antamansa päätöslauselman EU:n toimielinten avoimuudesta, vastuuvelvollisuudesta ja lahjomattomuudesta (5),

— ottaa huomioon Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi 30. toukokuuta 2001 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1049/2001 (6),

— ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeusviraston perustamisesta 15. helmikuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 168/2007 (7),

— ottaa huomioon 27. huhtikuuta 2005 annetun komission tiedonannon ”Perusoikeuskirjan noudattaminen komission lainsäädäntöehdotuksissa: Menetelmä järjestelmällistä ja tiukkaa valvontaa varten” (COM(2005)0172),

— ottaa huomioon 29. huhtikuuta 2009 annetun komission kertomuksen perusoikeuskirjan noudattamisen järjestelmällistä ja tiukkaa valvontaa koskevan menetelmän käytöstä (COM(2009)0205),

— ottaa huomioon 19. lokakuuta 2010 annetun komission tiedonannon ”Euroopan unionin strategia perusoikeuskirjan panemiseksi tehokkaasti täytäntöön” (COM(2010)0573),

— ottaa huomioon toimintaohjeista perusoikeuksien huomioimiseksi komission vaikutustenarvioinneissa 6. toukokuuta 2011 laaditun komission yksiköiden valmisteluasiakirjan ”Operational Guidance on taking account of Fundamental Rights in Commission Impact Assessments” (SEC(2011)0567),

— ottaa huomioon 12. joulukuuta 2011 annetun komission ja Euroopan unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan yhteisen tiedonannon Euroopan parlamentille ja neuvostolle aiheesta ”Ihmisoikeudet ja demokratia keskeisenä osana EU:n ulkoisia toimia – Kohti tehokkaampaa lähestymistapaa” (COM(2011)0886),

— ottaa huomioon 25. kesäkuuta 2012 annetun ihmisoikeuksia ja demokratiaa koskevan EU:n strategiakehyksen ja toimintasuunnitelman,

— ottaa huomioon 20. tammikuuta 2015 annetut neuvoston suuntaviivat menettelyvaiheista perusoikeuksien kunnioittamisen tarkistamiseksi neuvoston valmisteluelimissä,

— ottaa huomioon perusoikeuksien kunnioittamisen tarkistamista (Fundamental rights compatibility) koskevat suuntaviivat neuvoston valmisteluelimille,

— ottaa huomioon 13. toukokuuta 2016 annetun neuvoston puheenjohtajavaltion seminaariraportin ”National policy application of the EU Charter of Fundamental rights”,

— ottaa huomioon 19. toukokuuta 2015 annetut komission suuntaviivat ihmisoikeuksien vaikutusten analysoinnista kauppaan liittyvien poliittisten aloitteiden vaikutusten arvioinneissa,

— ottaa huomioon komission vuosikertomukset Euroopan unionin perusoikeuskirjan soveltamisesta,

— ottavat huomioon perusoikeuksia koskevat komission vuosiseminaarit,

— ottaa huomioon 20. syyskuuta 2016 annetun unionin tuomioistuimen tuomion yhdistetyissä asioissa C-8/15 P –C-10/15 P Ledra Advertising Ltd vastaan Euroopan komissio ja Euroopan keskuspankki (EKP) (8),

— ottaa huomioon 6. marraskuuta 2018 annetun unionin tuomioistuimen tuomion yhdistetyissä asioissa C-569/16 ja C-570/16, Stadt Wuppertal v. Maria Elisabeth Bauer ja Volker Willmeroth v Martina Broßonn (9),

— ottaa huomioon 18. joulukuuta 2014 annetun unionin tuomioistuimen lausunnon 2/13 Euroopan unionin liittymisestä ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehtyyn yleissopimukseen (10),

— ottaa huomioon 24. syyskuuta 2018 annetun Euroopan perusoikeusviraston lausunnon 4/2018 ”Perusoikeuskirjan täytäntöönpanon haasteet ja mahdollisuudet”,

— ottaa huomioon perusoikeuksia koskevat Euroopan unionin perusoikeusviraston vuosikertomukset,

— ottaa huomioon lokakuussa 2018 julkaistun Euroopan unionin perusoikeusviraston käsikirjan ”Handbook on Applying the Charter of Fundamental Rights of the European Union in law and policymaking at national level – Guidance”,

— ottaa huomioon paremman sääntelyn välineistön ja erityisesti välineen 28 ”Perusoikeudet ja ihmisoikeudet”,

— ottaa huomioon työjärjestyksen 38 artiklan,

— ottaa huomioon Euroopan neuvoston pääsihteerin 2. joulukuuta 2016 antaman lausunnon Euroopan unionin aloitteesta Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin perustamiseksi,

— ottaa huomioon Alankomaiden COSAC-valtuuskunnan marraskuussa 2017 julkaiseman EU:n avoimuutta koskevan asiakirjan, jonka otsikkona on ”Opening up closed doors: Making the EU more transparent for its citizens”, ja COSAC-valtuuskuntien 20. joulukuuta 2017 päivätyn kirjeen EU:n toimielimille poliittisen päätöksenteon avoimuudesta EU:ssa,

— ottaa huomioon tutkimukset ”Euroopan unionin perusoikeuskirjan täytäntöönpano EU:n institutionaalisessa kehyksessä”, ”EU:n perusoikeuskirjan 51 artiklan tulkinta: perusoikeuskirjan tiukemman tai väljemmän soveltamisen ongelma kansallisissa toimissa” ja ”Euroopan sosiaalinen peruskirja Euroopan unionin perusoikeuskirjan täytäntöönpanon yhteydessä”, jotka parlamentin sisäasioiden pääosasto julkaisi 22. marraskuuta 2016, 15. helmikuuta 2016 ja 12. tammikuuta 2016 (11),

— ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan sekä valiokunta-aloitteisten mietintöjen laatimista koskevasta lupamenettelystä 12. joulukuuta 2002 tehdyn puheenjohtajakokouksen päätöksen 1 artiklan 1 kohdan e alakohdan ja liitteen 3,

— ottaa huomioon perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunnan mietinnön sekä työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan, kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan lausunnot, naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan kannan tarkistuksina sekä vetoomusvaliokunnan lausunnon (A8-0051/2019),

A. ottaa huomioon, että Lissabonin sopimuksessa on annettu EU:n oikeudellisessa kehyksessä primaarioikeuden asema Euroopan unionin perusoikeuskirjalle, jäljempänä ”perusoikeuskirja”, jolla on sama oikeudellinen arvo kuin perussopimuksilla;

B. ottaa huomioon, että tässä kertomuksessa ei arvioida jokaista perusoikeuskirjaan sisältyvää oikeutta, vaan analysoidaan perusoikeuskirjan täytäntöönpanoa primaarilainsäädännön välineenä;

C. ottaa huomioon, että sosiaaliset säännökset ovat olennainen osa perusoikeuskirjaa ja unionin oikeudellista rakennetta; katsoo, että on tärkeää varmistaa perusoikeuksien kunnioittaminen ja korostaa niiden merkitystä koko unionissa;

D. toteaa, että Euroopan unionin tuomioistuimen mukaan perusoikeuskirjassa tunnustetut perusoikeudet ovat EU:n oikeudellisen rakenteen ytimessä ja että niiden kunnioittaminen välttämätön edellytys minkä tahansa EU:n säädöksen lainmukaisuudelle;

E. ottaa huomioon, että ihmisoikeuksia koskevan kansainvälisen oikeuden ja perusoikeuskirjan 51 artiklan vaatimusten mukaisesti perusoikeuskirja kattaa sekä kielteiset (rikkomatta oleminen) että myönteiset (aktiivinen edistäminen) velvoitteet, jotka olisi yhtäläisesti täytettävä, jotta perusoikeuskirjan määräykset, jotta perusoikeuskirjan määräykset toimisivat täysin myös käytännössä;

F. ottaa huomioon, että perusoikeuskirjan 51 artiklalla rajoitetaan perusoikeuskirjan soveltamisalaa toissijaisuusperiaatteen noudattamisen, jäsenvaltioiden ja unionin toimivaltuuksien huomioon ottamisen ja unionille perustamissopimuksissa myönnettyjen toimivaltuuksien rajojen kunnioittamisen osalta;

G. ottaa huomioon, että perusoikeuskirjan 51 artiklan 2 kohdassa tehdään selväksi, että perusoikeuskirjalla ei uloteta unionin oikeuden soveltamisalaa unionin toimivaltaa laajemmaksi eikä luoda unionille uutta toimivaltaa tai uusia tehtäviä eikä muuteta perussopimuksissa määriteltyjä toimivaltuuksia ja tehtäviä;

H. ottaa huomioon, että perusoikeuskirja sitoo jatkuvasti unionin toimielimiä, elimiä, toimistoja ja virastoja myös silloin, kun ne toimivat EU:n oikeudellisen kehyksen ulkopuolella;

I. ottaa huomioon, että 51 artiklan mukaan perusoikeuskirjaa sovelletaan jäsenvaltioihin ainoastaan silloin, kun ne soveltavat unionin oikeutta; katsoo kuitenkin, että tällaisen vaatimuksen epäselvyyden vuoksi on vaikeaa määrittää, sovelletaanko perusoikeuskirjaa käytännössä ja miten sitä sovelletaan;

J. ottaa huomioon, että perusoikeuskirjassa vahvistettujen sosiaalisten ja taloudellisten oikeuksien mahdollisuuksia ei ole tähän mennessä hyödynnetty riittävästi; ottaa huomioon, että Euroopan neuvoston pääsihteerin lausunnon mukaan sosiaalisten oikeuksien kunnioittaminen ei ole ainoastaan eettinen välttämättömyys ja oikeudellinen velvoite vaan myös taloudellinen välttämättömyys;

K. ottaa huomioon, että SEU-sopimuksen 6 artiklassa korostetaan myös, että ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehdyssä eurooppalaisessa yleissopimuksessa (ECHR) taatut perusoikeudet ovat yleisinä periaatteina osa unionin oikeutta;

L. ottaa huomioon, että SEUT-sopimuksen 151 artiklassa viitataan sosiaalisiin perusoikeuksiin sellaisina kuin ne ovat Euroopan sosiaalisessa peruskirjassa;

M. ottaa huomioon, että 22. marraskuuta 2016 julkaistussa tutkimuksessa Euroopan unionin perusoikeuskirjan täytäntöönpanosta EU:n institutionaalisessa kehyksessä (12) käsitellään muun muassa perusoikeuskirjan merkitystä Euroopan vakausmekanismin perustamisesta tehtyyn sopimukseen (EVM-sopimus) liittyvissä komission toimissa ja eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä; ottaa huomioon, että unionin talouden ohjausjärjestelmässä kiinnitetään vain vähän huomiota perusoikeuskirjassa vahvistettuihin sosiaalisiin oikeuksiin; katsoo, että näitä oikeuksia on pidettävä todellisina perusoikeuksina;

N. ottaa huomioon, että Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarissa esitetty sitoutuminen uusien ja tehokkaampien oikeuksien tarjoamiseen kansalaisille yhtäläisten mahdollisuuksien ja työmarkkinoille pääsyn, oikeudenmukaisten työolojen sekä sosiaalisen suojelun ja osallisuuden alalla, edistää entisestään perusoikeuskirjassa vahvistettuja oikeuksia;

O. ottaa huomioon, että sukupuolten tasa-arvon periaate on yksi EU:n perusarvoista ja että se on vahvistettu EU:n perussopimuksissa ja perusoikeuskirjassa; ottaa huomioon, että SEUT-sopimuksen 8 artiklassa vahvistetaan sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamisen periaate toteamalla, että ”unioni pyrkii kaikissa toimissaan poistamaan eriarvoisuutta miesten ja naisten välillä sekä edistämään miesten ja naisten välistä tasa-arvoa”;

P. katsoo, että EU:n lainsäädäntö- ja päätöksentekoprosessien avoimuus liittyy oleellisesti oikeuteen hyvään hallintoon, josta määrätään perusoikeussopimuksen 41 artiklassa, ja on ehdoton edellytys sille, että kansalaiset voivat arvioida ja valvoa asianmukaisesti perusoikeuskirjan täytäntöönpanoa EU:n toimielimissä;

Q. katsoo, että perusoikeuskirjassa vahvistettujen laajojen oikeuksien edistäminen – ulottuen kansalaisoikeuksista ja poliittisista oikeuksista sosiaalisiin, taloudellisiin ja kolmannen sukupolven oikeuksiin – unionin toimielinten, elinten, toimistojen ja virastojen toimesta edistäisi ratkaisevalla tavalla eurooppalaisen julkisen alueen kehittämistä ja ilmentäisi konkreettisesti unionin kansalaisuuden käsitettä ja perussopimuksiin kirjattua EU:n osallistavaa ulottuvuutta;

R. ottaa huomioon, että perusoikeusvirasto on antanut useita perusoikeuskirjan tehokasta täytäntöönpanoa koskevia suosituksia lausunnoissaan, jotka käsittelevät yritystoiminnan ja ihmisoikeuksien alan oikeussuojakeinojen saatavuuden parantamista EU:n tasolla (13) ja perusoikeuskirjan täytäntöönpanon haasteita ja mahdollisuuksia (14);

S. ottaa huomioon, että perusoikeuskirjan 24 artiklassa vahvistetaan lapsen oikeudet ja velvoitetaan viranomaiset ja yksityiset laitokset ottamaan ensisijaisesti huomioon lapsen etu;

T. perusoikeuskirjan 14 artiklassa korostetaan jokaisen lapsen oikeutta maksuttomaan koulutukseen;

Perusoikeuskirjan EU:n lainsäädäntö- ja päätöksentekoprosesseihin sisällyttämisen parantaminen

1. uskoo vakaasti, että komission esittämä Euroopan unionin strategia perusoikeuskirjan panemiseksi tehokkaasti täytäntöön (COM(2010)0573) on ensimmäinen askel perusoikeuskirjan voimaantulon jälkeen, mutta sitä on kiireellisesti päivitettävä; panee tyytyväisenä merkille perusoikeuskirjan soveltamista koskevat komission vuotuiset kertomukset ja kehottaa tarkastelemaan uudelleen vuonna 2010 laadittua strategiaa, jotta sitä voitaisiin päivittää siten, että otetaan huomioon uudet haasteet ja toimielinrakenteeseen liittyvät realiteetit, erityisesti brexitin jälkeen;

2. toteaa, että EU:n toimielimet ovat toteuttaneet useita merkittäviä toimia perusoikeuskirjan sisällyttämiseksi EU:n lainsäädäntö- ja päätöksentekoprosesseihin; panee merkille, että perusoikeuskirjan tärkeimpänä tehtävänä on varmistaa, että EU:n lainsäädäntö vastaa täysin siihen kirjattuja oikeuksia ja periaatteita, ja tunnustaa vaikeudet, jotka liittyvät niiden aktiiviseen edistämiseen ja niiden noudattamisen varmistamiseen;

3. pitää hyvin tärkeänä, että kaikissa unionin lainsäädäntöehdotuksissa kunnioitetaan perusoikeuskirjassa vahvistettuja perusoikeuksia;

4. muistuttaa, että EU:n toimielinten laatimat menettelyt, joilla arvioidaan lainsäädäntöehdotusten yhteensopivuutta perusoikeuskirjan kanssa, ovat pääasiassa sisäisiä; kehottaa käyttämään tilaisuutta hyväksi ja ottamaan käyttöön tehokkaampia kuulemismenettelyjä, vaikutusten arviointeja, mukaan luettuna erityinen sukupuolivaikutusten arviointi, ja perusoikeuksien alalla oikeudellista valvontaa, johon riippumattomat asiantuntijat osallistuvat; kehottaa komissiota edistämään jäsenneltyä ja säänneltyä yhteistyötä ihmisoikeuselinten, kuten perusoikeusviraston, Euroopan tasa-arvoinstituutin (EIGE) ja Euroopan neuvoston ja Yhdistyneiden kansakuntien asiaankuuluvien elinten sekä alalla toimivien kansalaisjärjestöjen, kanssa aina kun säädökset mahdollisesti edistävät perusoikeuksia tai vaikuttavat kielteisesti niihin;

5. kehottaa komissiota, neuvostoa ja parlamenttia tarkistamaan asetusta (EY) N:o 168/2007, jotta perusoikeusvirasto saisi mahdollisuuden antaa ei-sitovia lausuntoja EU:n lainsäädäntöluonnoksista omasta aloitteestaan, sekä edistämään järjestelmällisiä kuulemisia perusoikeusviraston kanssa;

6. kehottaa komissiota, muita EU:n toimielimiä sekä jäsenvaltioiden kansallisia ja alueellisia hallintoelimiä kuulemaan perusoikeusvirastoa, kun on kyse perusoikeuksista;

7. tunnustaa perusoikeusviraston keskeisen roolin perusoikeuskirjan noudattamisen arvioinnissa ja pitää myönteisenä viraston tekemää työtä; rohkaisee perusoikeusvirastoa jatkamaan EU:n toimielinten ja jäsenvaltioiden neuvontaa ja tukemista perusoikeuskulttuurin parantamiseksi kaikkialla unionissa; on tyytyväinen viraston hiljattain hyväksyttyyn vuosien 2018–2022 strategiaan;

8. panee merkille perusoikeusviraston kehittämän interaktiivisen CLARITY-verkkotyökalun, jonka avulla on mahdollista tunnistaa helposti kaikkein soveltuvin ihmisoikeusalalla toimiva tuomioistuinten ulkopuolinen elin jonkin tietyn perusoikeuskysymyksen käsittelyä varten;

9. kehottaa komissiota varmistamaan kattavat vaikutuksenarvioinnit taloudellisten, sosiaalisten ja ympäristöllisten vaikutusten tasapainoisen arvioinnin avulla ja tarkistamaan päätöstä perusoikeuksia koskevien komission huomioiden jakamisesta nykyisiin kolmeen luokkaan – taloudelliset vaikutukset, sosiaaliset vaikutukset ja ympäristövaikutukset – ja kehottaa sitä luomaan kaksi uutta luokkaa ”vaikutukset perusoikeuksiin” ja ”sukupuolivaikutusten arviointi”, jotta voidaan taata, että kaikki perusoikeuksiin liittyvät näkökohdat otetaan huomioon;

10. kehottaa komissiota toteuttamaan järjestelmällisiä unionin tason toimia perusoikeuskirjan määräysten noudattamiseksi ja varmistamaan, että unionin oikeus mukautetaan ottamaan huomioon ihmisoikeuksia koskevan kansainvälisen oikeuden oikeudellinen ja oikeuskäytäntöön liittyvä kehitys; toistaa lisäksi tässä yhteydessä komissiolle antamansa kehotuksen esittää ehdotus demokratiaa, oikeusvaltiota ja perusoikeuksia koskevan EU:n järjestelmän perustamisesta 25. lokakuuta 2016 annetun parlamentin päätöslauselman ( 15 ) täytäntöönpanosta, jonka avulla voitaisiin järjestelmällisesti seurata sellaisia tapahtumia EU:n toimielimissä ja elimissä sekä jäsenvaltioissa, jotka edellyttäisivät toimia perusoikeuskirjan oikeuksien, vapauksien ja periaatteiden suojelemiseksi ja toteuttamiseksi; ehdottaa erityisesti, että ihmisoikeuksiin liittyviä Kööpenhaminan arviointiperusteita koskevia ehtoja ei käytettäisi vain kerran liittymisen ennakkoehtona vaan että jäsenvaltioita arvioitaisiin säännöllisesti näiden kriteerien noudattamisesta;

11. toteaa, että myös oikeusasiamiehellä on myös merkittävä rooli perusoikeuskirjassa vahvistettujen perusoikeuksien kunnioittamisen takaamisessa, ei pelkästään oikeutta hyvään hallintoon koskevan 41 artiklan osalta sinänsä, vaan myös ottaen huomioon, että hyvä hallinto on olennaisen tärkeä muiden perusoikeuksien turvaamisen kannalta; muistuttaa oikeusasiamiehen esimerkillisestä työstä muun muassa avoimuuden ja tiedonvälityksen vapauden alalla sekä Frontexia koskevasta tällä vaalikaudella annetusta erityiskertomuksesta ( 16 ) , joka käsittelee erityisesti turvapaikanhakijoiden ja muuttajien valituksia;

12. katsoo, että oikeuskäytäntö vaikuttaa perusoikeuskirjan soveltamisalaan ja että tämä pitää ottaa huomioon;

13. kehottaa EU:n lainsäätäjiä ottamaan huomioon unionin yleisen tuomioistuimen 22. maaliskuuta 2018 antaman tuomion (asia T-540/15) tulokset, jotka koskevat oikeutta tutustua kolmikantakokousten asiakirjoihin ( 17 ) , ja toteuttamaan näiden tulosten mukaisia toimia; korostaa avoimuuden ja EU:n toimielinten asiakirjojen keskinäisen saatavuuden tehostamistarvetta toimielinten välisen yhteistyön tehokkuuden lisäämiseksi muun muassa silloin, kun on kysymys vastuuvelvollisuudesta perusoikeuksiin liittyvissä asioissa; kehottaa neuvostoa käsittelemään nopeasti huolenaiheita, jotka liittyvät neuvoston päätöksentekoprosessin avoimuuteen ja asiakirjojen saatavuuteen Euroopan oikeusasiamiehen asiaa koskevien suositusten mukaisesti;

Perusoikeuskirjan sisällyttäminen EU:n toimintapolitiikkoihin

14. muistuttaa, että EU:n politiikanteko tukeutuu Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2, 3, 4, 5 ja 6 artiklassa vahvistettuihin periaatteisiin ja tavoitteisiin ja samalla EU hyväksyy täysin ja panee täytäntöön vaatimukset, jotka on vahvistettu SEUT-sopimuksen I osan II osaston yleisesti sovellettavissa määräyksissä;

15. kehottaa EU:n toimielimiä vahvistamaan sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamisen täytäntöönpanoa kaikissa EU:n toimissa, jotta voidaan torjua sukupuoleen perustuvaa syrjintää ja edistää sukupuolten tasa-arvoa;

16. toteaa jälleen, että kaikkien unionin hyväksymien säädösten on oltava täysimäärisesti perusoikeuskirjan määräysten mukaisia, mukaan lukien sen sosiaaliset määräykset; painottaa, että on tärkeää sisällyttää EU:n talous- ja rahapolitiikkaa säätelevään lainsäädäntökehykseen nimenomaisia viittauksia perusoikeuskirjaan; korostaa, että turvautuminen hallitustenvälisiin järjestelyihin ei vapauta EU:n toimielimiä niiden velvollisuudesta arvioida tällaisten välineiden yhteensopivuutta EU:n oikeuden, myös perusoikeuskirjan, kanssa;

17. pitää erittäin tärkeänä, että unioni ryhtyy päättäväisiin toimiin vahvistaakseen omia sitoumuksiaan kaikkien perusoikeuskirjassa vahvistettujen oikeuksien, myös sosiaalisten oikeuksien, käytön takaamisessa;

18. kehottaa komissiota varmistamaan, että eurooppalainen ohjausjakso, mukaan lukien maakohtaiset suositukset ja vuotuisen kasvuselvityksen suositukset, on perusoikeuskirjan sosiaalisten oikeuksien normatiivisten osatekijöiden mukainen;

19. tukee sitä, että EU:n rahastojen perustamista koskevissa asetusehdotuksissa rahastojen toimintaa koskevaan tekstiin sisällytetään vahvat ja johdonmukaiset perusoikeuslausekkeet;

20. kehottaa komissiota ja neuvostoa tekemään makrotaloudelliset päätökset siten, että niissä otetaan huomioon perusoikeusarvioinnit, jotka perustuvat ihmisoikeuksia koskevan eurooppalaisen ja kansainvälisten oikeuden välineiden takaamiin kaikkiin erilaisiin kansalaisoikeuksiin sekä poliittisiin ja sosiaalisiin oikeuksiin;

21. kehottaa komissiota tutkimaan, mitä toimia Euroopan unionin liittyminen Euroopan sosiaaliseen peruskirjaan edellyttää, ja ehdottamaan aikataulua tämän tavoitteen saavuttamiseksi;

22. muistuttaa, että perussopimuksissa määrättyjen toimivaltuuksien perusteella on ensisijaisesti jäsenvaltioiden vastuulla panna sosiaalipolitiikka täytäntöön ja siten myös levittää perusoikeuskirjassa vahvistettuja sosiaalisia määräyksiä tehokkaasti ja konkreettisesti; muistuttaa kuitenkin ehdotuksestaan, jonka mukaan perussopimuksiin olisi niiden tarkistamisen yhteydessä sisällytettävä sosiaalipolitiikkaa koskeva pöytäkirja, jolla vahvistetaan sosiaalisia perusoikeuksia suhteessa taloudellisiin oikeuksiin;

23. panee merkille, että euroryhmällä on tosiasiallinen mutta epävirallinen rooli euroalueen talouden ohjauksessa ja hallinnassa, ja vaikutukset, joita euroryhmän päätöksillä voi olla päätöksentekoon ilman, että sitä tasapainotetaan demokraattisen vastuuvelvollisuuden ja oikeudellisen valvonnan asianmukaisilla mekanismeilla; muistuttaa sen jäseniä niiden horisontaalisista velvollisuuksista, jotka johtuvat Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 ja 6 artiklasta ja perusoikeuskirjasta;

24. kehottaa komissiota ja Euroopan keskuspankkia noudattamaan perusoikeuskirjaa kaikilta osin toteuttaessaan Euroopan vakausmekanismin mukaisia tehtäviään ja muun muassa lainanantokäytännöissään unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaisesti;

25. muistuttaa, että unionin kansainvälisissä toimissa on noudatettava SEU-sopimuksen 21 artiklan 1 kohdassa vahvistettuja periaatteita; on vakuuttunut siitä, että perusoikeuskirjan määräysten täysimääräinen kunnioittaminen ja edistäminen EU:n sisällä on vertailukohta unionin kansainvälisten suhteiden legitiimiyden ja uskottavuuden arvioimiselle, myös Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 49 artiklan mukaisen laajentumisprosessin yhteydessä;

26. panee merkille Euroopan unionin tuomioistuimen rajoitetun toimivallan yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan (YUTP) alalla ja varoittaa perusoikeuskirjassa vahvistettujen tehokkaita oikeussuojakeinoja koskevien oikeuksien mahdollisesta rajoittamisesta;

27. muistuttaa EU:n toimielimiä niiden perusoikeuskirjan soveltamisalaan kuuluvista ihmisoikeusvelvoitteista myös kauppapolitiikan alalla; kehottaa komissiota toteuttamaan erityisiä ihmisoikeusvaikutusten arviointeja ennen kauppaneuvottelujen saattamista päätökseen viittaamalla kauppa- ja investointisopimusten ihmisoikeusvaikutusten arviointeja koskeviin YK:n ohjaaviin periaatteisiin;

28. muistuttaa, että niin perussopimuksissa kuin perusoikeuskirjassakin viitataan kansallisten vähemmistöjen suojelemiseen sekä kieleen perustuvaan syrjintään; kehottaa ryhtymään konkreettisiin hallinnollisiin toimiin EU:n toimielimissä, jotta kansallisia hallituksia kannustettaisiin etsimään kestäviä ratkaisuja ja edistämään jäsenvaltioiden kielellisen monimuotoisuuden kulttuuria EU:n virallisten kielten lisäksi;

29. muistuttaa, että SEU-sopimuksen 6 artiklassa määrätään velvollisuudesta liittyä Euroopan ihmisoikeussopimukseen; pyytää komissiota toteuttamaan tarvittavat toimet, joilla poistetaan liittymisprosessin loppuun saattamisen estävät oikeudelliset esteet, ja esittämään uuden sopimusluonnoksen unionin liittymisestä Euroopan ihmisoikeussopimukseen tarjoamalla myönteisiä ratkaisuja unionin tuomioistuimen 18. joulukuuta 2014 antamassa lausunnossa 2/13 esitettyihin väitteisiin; katsoo, että prosessin loppuun saattaminen parantaisi unionin kansalaisten ja asukkaiden perusoikeuksien suojaa ja tarjoaisi lisävälineen ihmisoikeuksien toteuttamiseen eli mahdollisuuden valittaa Euroopan ihmisoikeustuomioistuimelle ihmisoikeusloukkauksesta, joka johtuu EU:n oikeutta täytäntöönpanevan EU:n toimielimen tai jäsenvaltion teosta, jos se kuuluu Euroopan ihmisoikeussopimuksen soveltamisalaan; katsoo lisäksi, että unionin tuomioistuimen tätä alaa koskevan oikeuskäytännön lisäksi Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen oikeuskäytäntö edistää näin ollen entisestään EU:n nykyistä ja tulevaa toimintaa, joka koskee ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioittamista ja edistämistä kansalaisvapauksien ja oikeus- ja sisäasioiden alalla;

30. kehottaa saattamaan viipymättä päätökseen horisontaalisen syrjinnän vastaisen direktiivin ( 18 ) hyväksymisen, jotta jatkossakin voidaan taata perusoikeuksien toteutuminen unionissa konkreettisella unionin lainsäädännöllä;

Perusoikeuskirja ja EU:n virastot

31. korostaa, että tietyt EU:n virastot voivat tarjota jäsenvaltioille tukea perusoikeuskirjaan perustuvien velvoitteidensa täyttämisessä, koska ne toimivat usein toiminnallisena linkkinä EU:n ja jäsenvaltioiden välillä; huomauttaa, että tämä tehtävä voidaan toteuttaa tehokkaasti ainoastaan kehittämällä täysimääräisiä perusoikeuskäytäntöjä oikeus- ja sisäasioiden alalla toimivissa virastoissa ja/tai virastoissa, joiden toiminta voisi vaikuttaa perusoikeuskirjaan perustuviin oikeuksiin ja periaatteisiin, ottaen huomioon perusoikeuksien suojelun ja perusoikeuksien edistämisen sisäinen ja ulkoinen ulottuvuus;

32. kehottaa asianomaisia EU:n erillisvirastoja tehostamaan työtään perusoikeuskirjaan kirjattujen sukupuolten tasa-arvoa koskevien periaatteiden täytäntöönpanemiseksi muun muassa varmistamalla, että kaikki EU:n toimielimet ja virastot noudattavat nollatoleranssia kaikenlaisen seksuaalisen väkivallan ja fyysisen tai psykologisen häirinnän suhteen; kehottaa kaikkia EU:n toimielimiä ja virastoja panemaan täysimittaisesti täytäntöön seksuaalisen häirinnän ja hyväksikäytön torjumisesta EU:ssa 26. lokakuuta 2017 annetun parlamentin päätöslauselman ( 19 )

33. panee merkille eri virastojen kehittämät erilaiset politiikat ja välineet, joiden avulla ne voivat panna täytäntöön perustavat ihmisoikeusvelvoitteensa ja jotka johtavat eriasteiseen täytäntöönpanoon; korostaa tarvetta edistää EU:n sisäistä virastojen välistä yhteistyötä sekä jäsenneltyä vuoropuhelua riippumattomien ihmisoikeusasiantuntijoiden kanssa ja hyödyntää olemassa olevia parhaita käytäntöjä yhteisen ja vahvistetun ihmisoikeuskehyksen edistämiseksi;

34. kehottaa oikeus- ja sisäasioiden alalla toimivia EU:n virastoja ja virastoja, joiden toiminta voisi vaikuttaa perusoikeuskirjaan perustuviin oikeuksiin ja periaatteisiin, laatimaan sisäisiä ihmisoikeusstrategioita ja edistämään perusoikeuksia ja perusoikeuskirjaa koskevaa säännöllistä koulutusta henkilöstön kaikilla tasoilla;

35. pitää valitettavana, että monien EU:n virastojen perustamisasetuksissa ei ole nimenomaista viittausta perusoikeuskirjaan; kehottaa lainsäädäntövallan käyttäjiä tarvittaessa korjaamaan tämän puutteen aina kun laaditaan tai tarkistetaan virastojen perustamista koskevia asetuksia tai päätöksiä, ja esittämään kunkin yksittäisen viraston toimeksiannon ja erityispiirteet huomioon ottaen muita toiminnallisia mekanismeja, joilla turvataan perusoikeuskirjan noudattaminen;

Jäsenvaltioiden tukeminen perusoikeuskirjan kansallisessa täytäntöönpanossa

36. muistuttaa, että perusoikeuskirjan määräykset EU:n ja jäsenvaltioiden tasolla liittyvät erottamattomasti toisiinsa ja täydentävät toisiaan sen varmistamisessa, että perusoikeuskirjan määräyksiä sovelletaan johdonmukaisesti EU:n yleisessä oikeudellisessa kehyksessä;

37. korostaa, että perusoikeuskirjaan, sen soveltamisalaan ja soveltamisen tasoon kiinnitetään jatkuvasti liian vähän huomiota sekä oikeudenhaltijoiden, jotka hyötyvät perusoikeuskirjan antamasta suojasta, että oikeus- ja ihmisoikeusasiantuntijoiden keskuudessa, ja pitää valitettavana, että näitä seikkoja koskevan tietoisuuden parantamista koskevia toimia toteutetaan hyviin vähän;

38. kehottaa komissiota vahvistamaan perusoikeuskirjaa koskevaa tiedotustoimintaansa siten, että kansalaisjärjestöt otetaan täysimääräisesti mukaan toimintaan, ja edistämään ja rahoittamaan kansallisten tuomareiden, oikeusalan toimijoiden ja virkamiesten perusoikeuskirjaa koskevia koulutusmoduuleja, joilla pyritään lisäksi parantamaan unionin politiikkojen ja unionin oikeuden tuntemusta, mukaan lukien aineellinen ja prosessioikeus, EU:n oikeudellisen yhteistyön välineiden käyttö, asiaa koskeva unionin tuomioistuimen oikeuskäytäntö, oikeuskieli ja vertaileva oikeustiede; kehottaa lisäksi komissiota antamaan jäsenvaltioille käytännön ohjeita, jotka tukevat niitä perusoikeuskirjan täytäntöönpanossa kansallisella tasolla; pyytää tässä yhteydessä komissiota antamaan täyden näkyvyyden perusoikeusviraston äskettäin julkaisemalle käsikirjalle ”Handbook on Applying the Charter of Fundamental Rights of the European Union in law and policymaking at national level – Guidance”;

39. kehottaa jäsenvaltioita vaihtamaan säännöllisesti tietoja ja kokemuksia perusoikeuskirjan käytöstä, soveltamisesta ja valvonnasta ja ottamaan yleiseen käyttöön esimerkit parhaista käytännöistä, joita on jo kehitetty kansallisella tasolla; kannustaa jäsenvaltioita tarkistamaan lakialoitteiden oikeudellista valvontaa ja vaikutustenarviointeja koskevia menettelysääntöjään perusoikeuskirjan näkökulmasta; toteaa, että tällaisissa menettelyissä olisi nimenomaisesti viitattava perusoikeuskirjaan samalla tavoin kuin kansallisiin ihmisoikeusvälineisiin, jotta minimoidaan perusoikeuskirjan huomiotta jättäminen;

40. huomauttaa, että porsaanreiät, jotka koskevat EU:n lainsäädännön saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä ja asianmukaista täytäntöönpanoa jäsenvaltioissa, voivat aidosti vaikuttaa EU:n perusoikeuksien toteutumiseen; muistuttaa tässä yhteydessä komission roolista perussopimusten valvojana, joka asettaa komission viime kädessä, ellei ensisijaisesti, vastuuseen perusoikeuksien turvaamisesta, tarvittaessa myös rikkomusmenettelyjen avulla; vaatii tässä yhteydessä määrätietoisempaa johtajuutta, jotta varmistetaan EU:n lainsäädännön asianmukainen täytäntöönpano;

Kohti perusoikeuskirjan entistä johdonmukaisempaa tulkintaa

41. on vakuuttunut siitä, että EU:n toimielinten, elinten, toimistojen ja virastojen sekä jäsenvaltioiden erilaiset tulkinnat perusoikeuskirjan määräysten soveltamisesta heikentävät perusoikeuskirjan tuomaa lisäarvoa, siis sitä, että peruskirja edustaa yhteisiä vähimmäissuojelun normeja, joita sovelletaan horisontaalisesti kaikkiin institutionaalisiin toimijoihin ja politiikkoihin sekä kaikkeen EU:n toimivaltaan liittyvään toimintaan;

42. painottaa, että perusoikeuskirjan sisällyttäminen EU:n primaarioikeuteen unionin toimivaltuuksia laajentamatta ja samalla sen 51 artiklassa määriteltyä toissijaisuusperiaatetta noudattaen luo uusia vastuita päätöksenteko- ja täytäntöönpanoelimille samoin kuin jäsenvaltioille, kun ne soveltavat EU:n lainsäädäntöä kansallisesti, ja että perusoikeuskirjan määräyksistä on näin tullut suoraan sellaisia, jotka Euroopan unionin tuomioistuin ja kansalliset tuomioistuimet voivat panna täytäntöön;

43. kehottaa EU:n toimielimiä ja jäsenvaltioita sallimaan koko perusoikeuskirjan mutkattomamman soveltamisen;

44. pitää valitettavana, että tähän mennessä Puolan tasavalta ja Yhdistynyt kuningaskunta eivät ole päättäneet vetäytyä perustamissopimusten pöytäkirjasta N:o 30;

o

o o

45. kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille.

(1) EUVL C 337, 20.9.2018, s. 167.

(2) EUVL C 301 E, 13.12.2007, s. 229.

(3) EUVL C 215, 19.6.2018, s. 162.

(4) EUVL C 242, 10.7.2018, s. 24.

(5) EUVL C 337, 20.9.2018, s. 120.

(6) EYVL L 145, 31.5.2001, s. 43.

(7) EUVL L 53, 22.2.2007, s. 1.

(8) ECLI:EU:C:2016:701.

(9) ECLI:EU:C:2018:871.

(10) ECLI:EU:C:2014:2454.

(11) Tutkimus ”The implementation of the Charter of Fundamental Rights in the EU institutional framework”, Euroopan parlamentin sisäasioiden pääosasto, politiikkayksikkö C, 22. marraskuuta 2016, tutkimus ”The interpretation of Article 51 of the EU Charter of Fundamental Rights: the Dilemma of Stricter or Broader Application of the Charter to National Measures” Euroopan parlamentin sisäasioiden pääosasto, politiikkayksikkö C, 15. helmikuuta 2016 ja tutkimus ”The European Social Charter in the context of implementation of the EU Charter of Fundamental Rights”, 12. tammikuuta 2016.

(12) ”The Implementation of the Charter of Fundamental Rights in the EU institutional framework”, Euroopan parlamentti, sisäasioiden pääosasto, politiikkayksikkö C – Kansalaisten oikeudet ja perustuslakiasiat, 22. marraskuuta 2016.

(13) FRA:n lausunto 1/2017, 10. huhtikuuta 2017.

(14) FRA:n lausunto 4/2018, 24. syyskuuta 2018.

(15) EUVL C 215, 19.6.2018, s. 162.

(16) Euroopan parlamentin päätöslauselma 2. joulukuuta 2015 erityiskertomuksesta Frontexia koskevasta Euroopan oikeusasiamiehen oma-aloitteisesta tutkinnasta OI/5/2012/BEH-MHZ, EUVL C 399, 24.11.2017, s. 2.

(17) Unionin yleisen tuomioistuimen tuomio 22. maaliskuuta 2018, Emilio de Capitani v. parlamentti, T-540/15, ECLI:EU:T:2018:167.

(18) Komission ehdotus 2. heinäkuuta 2008 neuvoston direktiiviksi uskonnosta tai vakaumuksesta, vammaisuudesta, iästä tai sukupuolisesta suuntautumisesta riippumattoman yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta (COM(2008)0426).

(19) EUVL C 346, 27.9.2018, s. 192.