FI    FI  EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel 12.10.2005 
KOM(2005) 491 lopullinen 
  
KOMISSION TIEDONANTO 
VAPAUDEN, TURVALLISUUDEN JA OIKEUDEN ALUEEN ULKOISTA 
ULOTTUVUUTTA KOSKEVA STRATEGIA 
 
FI 2   FI SISÄLLYS 
I. JOHDANTO ................................................................................................................ 3 
II. HAASTEET ................................................................................................................. 3 III. TAVOITTEET ............................................................................................................. 4 IV. ASIAKYSYMYKSET ................................................................................................. 6 V. PERIAATTEET ........................................................................................................... 7 VI. TOIMINTAVÄLINEET .............................................................................................. 8 VII. MAANTIETEELLISIÄ ESIMERKKEJÄ TULEVISTA TOIMISTA...................... 10 VIII. TULEVAT TOIMET ................................................................................................. 12 
 
FI 3   FI I. JOHDANTO 
Eurooppa-neuvosto ilmoitti 16.–17. kesäkuuta 2005 pidetyssä kokouksessaan ”Vapauden, 
turvallisuuden ja oikeuden lujittamisesta  Euroopan unionissa” teht yyn Haagin ohjelmaan1 
liittyen, että: 
Vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen ulkoisen ulottuvuuden yhä kasvavan merkityksen vuoksi [Haagin 
ohjelman täytäntöönpanoa koskevaa] toimintasuunnitelmaa täydennetään vuoden lopulla strategialla, joka 
neuvoston on määrä hyväksyä yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan korkeana edustajana toimivan neuvoston 
pääsihteerin ja komission ehdotuksesta. 
Vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen peru stana olevien arvojen edistäminen on EU:n 
sisäisen turvallisuuden kannalta olennaisen  tärkeä tehtävä. Koska terrorismiin, 
järjestäytyneeseen rikollisuuteen ja huumeka uppaan liittyvät uhkat ovat usein peräisin EU:n 
ulkopuolelta, on erittäin tärkeää, että EU kehittää strategian, jonka puitteissa se voi torjua 
näitä ongelmia maailmanlaajuisesti yht eistyössä kolmansien maiden kanssa. 
Tässä tiedonannossa käydään läpi tärkeimmät vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueeseen 
kohdistuvat ulkoiset haasteet, määr itetään EU:n tällä alalla to teuttaman ulkoisen toiminnan 
tavoitteet sekä selvitetään, mi hin seikkoihin olisi puututtava maailmanlaajuisesti ja mitä 
välineitä EU:lla on käytettävissään. Lisäksi muot oillaan periaatteet, joiden mukaan päätetään, 
mitä toimia tarvitaan, ja hahmotellaan strategi an soveltamista eri maantieteellisillä alueilla 
sekä esitetään suosituksia strategian  täytäntöönpanon helpottamiseksi.  
II. HAASTEET 
Eurooppa-neuvosto hyväksyi Feirassa kesä kuussa 2000 ohjelman, jonka painopisteiden, 
tavoitteiden ja toimenpiteiden avulla oli tarkoitus kehittää oikeus-, vapaus- ja turvallisuusasioihin li ittyvien politiikkojen ulkoista ulottuvuutta.
 Kuluneiden viiden vuoden 
aikana on jo kehitetty  monenlaisia ulkoisia toimia, joita toteutetaan yhä useampien 
kolmansien maiden ja alueiden kanssa ja jotka osaltaan edistävät vapa uden, turvallisuuden ja 
oikeuden alueen lujittamista.  
Vapauden, turvallisuuden ja oikeuden aluees een liittyvä EU:n politiikka on vuoden 2000 
jälkeen kehittynyt huomattavasti unionin ka nsalaisten huolenaiheiden ja tarpeiden 
suuntaisesti. Näitä asioita koskeva yhteisön la insäädäntö on laajentunut merkittävästi, kun on 
annettu säädöksiä maahanmuutto- ja turvapaikka-asioista, raja valvonnasta ja viisumeista, 
järjestäytyneen rikollisuuden ja terrorismin sekä huumausaineiden torjunnasta, poliisi- ja 
lainvalvontayhteistyöstä, korr uption ehkäisemisestä, tiet osuojasta sekä rikos- ja 
yksityisoikeudellisissa asioissa tehtävästä oi keudellisesta yhteistyös tä. Säännöstö muodostaa 
laajan perustan yhteistyölle kolmansien maiden kanssa.  
Vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen  ulkoista ulottuvuutta on kehitettävä, jotta 
voitaisiin vastata tärkeimpiin EU:n ulkopuolelta tuleviin haasteisiin,  jotka liittyvät mm. 
seuraaviin kysymyksiin:  
                                                 
1 Eurooppa-neuvosto hyväksyi ohjelman 4.–5.11.2004. 
 
FI 4   FI • Kansainvälinen yhteisö on 11. syyskuuta 2001, 11. maaliskuuta 2004 ja  7. heinäkuuta 2005 
tehtyjen terrori-iskujen seurauksena sito utunut yhä määrätietoisemmin terrorismin  
torjuntaan. Esimerkkinä tästä on 13. heinäk uuta 2005 tehty EU:n päätös nopeuttaa 
terrorismintorjuntaa koskevan toimintasuunnitelman2 täytäntöönpanoa. EU pyrkii luomaan 
yhteyksiä kolmansiin maihin sekä alueelli siin ja kansainvälisii n organisaatioihin 
kehittääkseen ja syventääkseen terrorism in torjuntaan liittyvää yhteistyötä. 
• Lakkaamatta kehittyvää järjestäytynyttä rikollisuutta , kuten rahanpesua ja muita 
talousrikoksia sekä valtioiden  rajat ylittävää huume iden, ihmisten ja aseiden laitonta 
kauppaa, voidaan torjua ainoast aan parantamalla lainvalvonta a ja oikeudellista yhteistyötä 
sekä EU:n sisällä että  sen ulkopuolella ja tuke malla kolmansien maiden 
toimintaedellytysten kehittämistä. 
• Laiton maahanmuutto  jatkuu varmasti myös tulevaisuudessa, ja siksi EU:n on tarkasteltava 
maahanmuuttoasioita kattavasti ja otetta va lähestymistavassaan huomioon paitsi 
maahanpääsy- ja vastaanottoedellytykset myös siirtolaisuuden taustalla olevat syyt ja niiden vaikutukset lähtö-  ja kauttakulkumaihin.  
• Oikeuslaitoksen ja lainval vontaviranomaisten ja yleensä viranomaisten toiminnassa 
esiintyvät puutteet  organisaatioltaan heikoissa valtioissa ja eri puolilla maailmaa 
sijaitsevissa ongelmapesäkkeissä luovat tyhj iön, jota järjestäytynyt rikollisuus pyrkii 
hyödyntämään omiin tarkoituksiinsa. Siksi EU t ukee lainvalvontaelinten kehittämistä tai 
perustamista eräissä kolmansissa maissa, joissa  ne joko toimivat puutteellisesti tai joissa 
niitä ei ole lainkaan. 
• Oikeusvarmuuden ja ennustettavuuden tarve va ltioiden rajat ylittävien liiketoimien 
yhteydessä alati globalisoituva ssa taloudessa. Ratkaisun löytäm inen näihin haasteisiin voi 
helpottaa niin yritysten kuin kansalaistenkin asemaa Euroopassa ja merkittävästi parantaa 
alaikäisten suojelua maailmanlaajuisesti. 
III. TAVOITTEET 
Tämän tiedonannon tarkoituksena on osoittaa, miten oikeus- ja sisäasioiden ulkoinen 
ulottuvuus edistää osaltaan vapauden, tu rvallisuuden ja oikeuden alueen luomista 
Euroopan unionin sisällä samalla kun se tukee EU:n ulkosuhdepo litiikan ta voitteiden 
toteuttamista . Näihin tavoitteisiin kuuluu myös vapa uteen, turvallisuuteen ja oikeuteen 
liittyvien arvojen edistäminen kolmansissa mai ssa. Vapautta, turvalli suutta ja oikeutta 
koskevan EU:n politiikan ulkoiseen ulottuvuuteen liittyvät välineet ovat  jo olemassa, mutta 
ensimmäisen kerran EU hahmottelee nyt niissä määriteltyihin periaatteis iin ja suuntaviivoihin 
perustuvaa strategiaa. Tämä strategia on liitettävä kiinteäksi osaksi EU:n ulkosuhdepolitiikkaa, jonka puitteissa  on vahvistettava oikeus-, vapa us- ja turvalli suusasioihin 
liittyviä näkökohtia. EU voi tehokkaasti auttaa kol mansia maita vastaamaan alati kasvaviin 
haasteisiin ja siten täyttää niiden odotuks et vain noudattamalla se lkeästi määriteltyjä 
periaatteita ja painopisteitä ja tekemällä järjestelmällisesti  työtä jäljempänä asetettujen 
tavoitteiden saavuttamiseksi.  
                                                
 
2 Neuvoston päätös 13.7.2005. 
 
FI 5   FI Vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen liittyvät kysymykset ovat keskeisellä sijalla, kun 
tavoitteena on kansainvälisen vakauden ja turvallisuuden säilyttäminen sekä Euroopan 
unionin sisällä että sen ulkopuolella. Vap aa liikkuvuus EU:n sisällä, pääsääntöisesti 
avoimemmat rajat ja lisääntyvä maailm anlaajuinen yhdentyminen ovat tuoneet 
kansainväliseen yhteistyöhön uuden ulottuvuuden. Siksi tarvitaan tehokasta rajavalvontaa, 
jotta voidaan torjua terrorismi n ja järjestäytyneen rikollisu uden kaltaisia uhkia ja edistää 
samalla hyvien suhteiden kehittymistä naa purimaiden välillä. Jotta oikeusviranomaiset 
voisivat pitää yllä oikeusvaltion periaatteita ja suojata ihmisoikeuksia, niiden on voitava 
toimia riippumattomasti ja tehokkaasti. Oike usviranomaisten on myös tehtävä keskenään 
yhteistyötä, jotta voidaan sujuvoittaa kansainvä listä liiketoimintaa ja varmistaa, etteivät 
rikoksista epäillyt onnistu vältte lemään rangaistusta. Pakolaiste n suojelemiseen taas tarvitaan 
toimivia turvapaikkajärjestelmiä riippumatta siitä, missä päin maailmaa nämä ovat. Lisäksi tarvitaan tehokkaat ja toimivat poliisivoimat,  jotka voivat tehdä yhteistyötä muiden maiden 
poliisivoimien kanssa, jotta voidaan torjua terrori smia ja järjestäytynyttä rikollisuutta niiden 
kaikissa eri muodoissa ja varmistaa kansal aisten jokapäiväinen turvallisuus. Näiden 
tavoitteiden saavuttaminen vaatii  sekä komissiolta että neuvosto lta paljon työtä ja aikaa ja 
yhteisiä ponnistuksia. Koska tällä alalla tulee jatkuvas ti esiin uusia haasteita , on tärkeää, että 
EU tekee aloitteita ja ehdottaa ra tkaisuja haasteisiin vastaamiseksi. 
Oikeusvaltion periaatteiden edistäminen EU :n ulkopuolella yhteistyön avulla on vapauden, 
turvallisuuden ja oikeuden alueen sisäisen  lujittamisen kannalta vä lttämätöntä. Yleisesti 
tunnustetaan, että EU:n turval lisuuteen liittyvät sisäiset ja ulko iset näkökohdat ovat 
erottamattomasti sidoksissa toisiinsa. Yhte iskunnat, joiden yhteisiä arvoja ovat hyvä 
hallintotapa, demokratia, oikeusvaltion periaatte et ja ihmisoikeuksien kunnioittaminen, voivat 
ehkäistä tehokkaammin sisäisiä turvallisuusu hkia, ja ne ovat myös kykenevämpiä ja 
halukkaampia tekemään yhteistyötä yhteisten  kansainvälisten uhkien voittamiseksi. Myös 
kansainvälinen yhteisö on tode nnut näiden periaatteiden olevan vuosituhattavoitteiden 
saavuttamisen kannalta olennaisia  tekijöitä. Kehitysyhteistyö, turvallisuus ja ihmisoikeudet 
ovat toinen toistaan tukevia asioita. Oikeusvaltio periaatteen lujittaminen sekä EU:n sisällä että 
kansainvälisellä tasolla ei ole vain tavoite sinänsä, vaan välttämätön tuki kestävälle 
kehitykselle, ja sitä on tuettava toteut tamalla toimia myös EU:n ulkopuolella.  
EU:n sisällä on kehitetty laaja-alainen lain säädäntökehys vapauden,  turvallisuuden ja 
oikeuden alueen luomista varten. Vaikka eri maiden järjestelmät luonnollisesti poikkeavat 
toisistaan huomattavasti, vapauden, turvallisuud en ja oikeuden alue voi kuitenkin kannustaa 
kolmansia maita toteuttamaan toimia tällä al alla. Ulkosuhdepolitiikalla on keskeinen asema 
turvallisuuden ja vakauden edistämisessä. Laajentuminen merkitsee yhteisön lainsäädännön 
saattamista osaksi nykyisten ja mahdolliste n tulevien ehdokasmaiden kansallista 
lainsäädäntöä ja näiden maiden instituutioid en kehittämistä. Eri instituutioiden kuten 
oikeuslaitoksen ja poliisivoimien vahvistaminen edistääkin ratkaisevalla tavalla oikeusvaltion 
periaatteiden ja ihmisoikeuksien kunnioitt amista ehdokasmaissa. Samalla tavoin nämä 
näkökohdat luovat edellytykset tämän alan yhtei styölle EU:n naapuruuspolitiikan alalla.  
EU voi tukea nykyistä voimakkaammin toimintaed ellytysten ja yhteistyön kehittämistä 
kaikkialla maailmassa. Tuloksia ei tosi n ole odotettavissa kovi n pikaisesti, sillä 
oikeusjärjestyksen uudistamiseen tai tehokkaan tu rvapaikkajärjestelmän luomiseen tarvittava 
aika mitataan vuosissa, ei kuukausissa. Ongelm at ovat kuitenkin samankaltaisia niin EU:ssa 
kuin sen naapurimaissakin tai missä taha nsa muualla maailmassa. EU:n kokemus ja 
saavutukset esimerkiksi rajavalvonnan, muuttoliikkeiden hallinnan ja järjestäytyneen rikollisuuden torjunnan alalla tarjoavat hyödyllis en vertailukohdan kolmansille maille, joilla 
on samoja ongelmia.  
 
FI 6   FI EU:n olisi edelleen kannustettava alueellista yhtei styötä. Valtioiden rajat ylittäviin haasteisiin 
kuten siirtolaisuuteen, rajavalvon taan ja järjestäytyneeseen ri kollisuuteen voidaan useimmiten 
reagoida parhaiten toteuttamalla yhteisiä toimia  aluetasolla. EU:n olisi tuettava alueellista 
vuoropuhelua ja vapaus-, turvallisuus- ja oikeusasioihin liittyvää yhteistyötä mm. Itä-Euroopassa ja Lähi-idässä sekä alueellisten järjestöjen kuten Afrikan unionin kanssa omien 
kokemustensa pohjalta sen mukaan, millaisia on gelmia kullakin alueella on tällä alalla. 
Viime vuosina on monenvälisellä tasolla  hyväksytty merkittäviä kansainvälisiä 
oikeusvälineitä, joilla on ot ettu käyttöön uusia normeja (esimerkiksi kansainvälisen 
järjestäytyneen rikollisuuden vastainen YK: n yleissopimus ja sen pöytäkirjat sekä 
korruptionvastainen YK:n yleissopimus). Lisä ksi on kiinnite tty entistä enemmän huomiota 
kansainvälisten standardien luomiseen, mistä ovat esimerkkinä mm. rahanpesun vastaisen 
toimintaryhmän (FATF) suositukset rahanpe sun torjunnasta. EU on valmis tukemaan 
monenvälisiä toimia näitä kysymyksiä koskevan polit iikan lujittamiseksi, jotta voitaisiin paitsi 
vahvistaa EU:n asemaa kansainvälisissä elim issä myös kannustaa uusien kansainvälisten 
oikeusvälineiden laatimista tällä alalla. 
Yhteistyön lujittaminen ja hallintoelimien to imintaedellytysten kehittäminen kolmansissa 
maissa on itse asiassa jo alkanut tuottaa tul oksia. Turkin viranomaisten kanssa tehdyn tiiviin 
yhteistyön ansiosta EU:n alueella on to teutettu viime kuukausina ennätyssuuria 
huumetakavarikkoja valvotun lä pilaskun avulla. Marokon ka nssa tehtävän yhteistyön 
tarkoituksena on rajavalvonnan lujittaminen, minkä lisäksi on käynnistetty rahanpesua ja 
ihmiskauppaa koskevia kummihankkeita. Joulukuussa aloittaa toimintansa 
rajavalvontatyöryhmä, jonka tehtävänä on au ttaa Ukrainan ja Moldovan viranomaisia 
tukahduttamaan salakuljetus ja  laiton kauppa maiden välisel lä rajalla. Venäjän kanssa 
allekirjoitetaan piakkoin viisumien myöntämis en helpottamista ja takaisinottoa koskevat 
sopimukset, jotka vähentävät byrokratiaa vilpittö mässä mielessä toimivien matkustajien osalta 
ja nopeuttavat laittomien maah anmuuttajien maastapoistamista. Näistä toimista on jo nyt 
konkreettista hyötyä tavallisi lle ihmisille sekä EU:n sisällä e ttä sen ulkopuolella , ja strategian 
hyväksyminen antaa EU:lle mahdollisuude n tehostaa toimiaan  tällä alalla. 
IV. ASIAKYSYMYKSET 
Haagin ohjelmassa ja sen täytäntöönpa noa koskevassa toimintasuunnitelmassa
3 esitetyt 
poliittiset painopisteet  muodostavat yleisen perustan EU:n suhteille kolmansiin maihin. 
Aihepiirikohtaiset tavoitteet taas asetetaan erityiskysymyksiä koskevi ssa strategioissa ja 
toimintasuunnitelmissa (esim. terrorismi ntorjuntaa koskeva EU:n toimintasuunnitelma4 ja 
strateginen toimintaperiaate järjes täytyneen rikollisuuden torjumiseksi5).  
• Ihmisoikeudet: edistetään ihmisoikeuksia kolmansi ssa maissa kansainvälisten normien 
mukaisesti ja varmistetaan, että ne ovat keskeisellä si jalla lainvalvonnassa; tuetaan 
ihmisoikeuksia ja oikeusvaltion periaatteita ylläpitävien, riippumattomien ja puolueettomien oikeusviranomaisten kehittämistä ja kouluttamista.  
                                                
 
3 KOM(2005) 184, 10.6.2005. 
4 Eurooppa-neuvosto hyväksyi kesäkuussa 2004. 
5 KOM(2005) 232, 2.6.2005. 
 
FI 7   FI • Instituutioiden vahvistaminen ja hyvä hallinto : vahvistetaan lainval vontainstituutioita ja 
niiden kykyä tehdä yhteistyötä kansainvälisellä tasolla; luj itetaan korruption torjuntaa; 
edistetään valtion instituutioiden avoimuutta, seurattavuutta ja hyvää hallintoa.  
• Maahanmuutto- ja turvapai kka-asiat sekä rajavalvonta : parannetaan kolmansien 
maiden edellytyksiä hallita muuttoliikkeitä ja suojella pakolaisia kansainvälisen oikeuden 
mukaisesti; tuetaan niiden käytännön valm iuksia rajavalvonnan alalla; parannetaan 
asiakirjojaturvallisuutta; ehkäistään laitonta maahanmuuttoa; tuetaan siirtolaisuuden ja kehitysyhteistyön välisiä yhteisvaikutuksia; pa rannetaan pakolaisten  pääsyä kestävien 
ratkaisujen piiriin; huolehdita an laittomien maahanmuu ttajien palauttamisesta. 
• Terrorismintorjunta : tuetaan kolmansia maita yhteiskunnan rakenteiden kehittämisessä 
ja kansainvälisten oikeusvä lineiden täytäntöönpanossa; toimitaan yhdessä kolmansien 
maiden kanssa terroristien värväystoiminnan ja  rahoituksen estämiseksi; tuetaan edelleen 
YK:n keskeistä asemaa tällä alalla; lujitetaan  suhteita Yhdysva ltoihin yhteistyön 
kehittämiseksi. 
• Järjestäytynyt rikollisuus, jonka piir iin kuuluvat mm. ihmiskauppa sekä 
huumausaineiden ja ihmisen elinten laiton  kauppa, väärennökset, talousrikokset ja 
tietoverkkorikollisuus : tuetaan hallinnon toimintaedellytyst en parantamista ja kehitetään 
operatiivista yhteistyötä. 
V. PERIAATTEET 
Suhteita kolmansiin maihin on kehitettävä  seuraavien periaatteiden mukaisesti: 
• Maantieteelliset painopisteet : on määriteltävä laajentumi s-, kehitysyhteistyö- ja 
ulkosuhdepolitiikkaan perustuvat painopisteet, jotka heijasta vat EU:n erityissuhdetta 
tiettyihin kolmansiin maihin ja alueisiin. Tätä silmällä pitäen kehitetään kattavia, kaikki 
oikeus-, vapaus- ja turvallisuusasioihin liittyvät näkökohdat katt avia toimintatapoja 
painopistemaiden kanssa, joita ovat mm. ehdokas- ja naapurim aat. Muiden maiden kanssa 
tehtävässä yhteistyössä kesk itytään erityiskysymyksiin.  
• Eriyttäminen : strategia ei saa olla liian yleisluont oinen, vaan on laadittava räätälöityjä 
toimintamalleja, joissa otetaan huomioon eri maiden ja alueiden erityistilanne.  
• Joustavuus : ohjelmasuunnitteluun on jätettävä riittävästi  joustoa, niin että  kriisin ilmetessä 
tai olosuhteiden muuttuessa EU voi r eagoida uusiin painopisteisiin nopeasti. 
• Useampaan pilariin kuuluvie n asioiden koordinointi : vapauden, turvallisuuden ja 
oikeuden alueen luomiseen liittyvä ulkoinen toiminta perustuu tietyiltä osin useampaan 
EU:n pilariin, ja koska se ei kuulu yhteisön yksinomaisen toimivalla n piiriin vaan liittyy 
myös yhteiseen ulko- ja turvallisuuspolitii kkaan tai oikeudelliseen ja poliisiyhteistyöhön, 
se edellyttää neuvoston ja komission toimien tiiv istä koordinointia, jotta voidaan varmistaa 
EU:n ulkoisen toiminnan johdonmukaisuus. Yhte isön toimivalta on kuitenkin säilytettävä 
kolmansien maiden kanssa käytävissä neuvotteluissa. 
• Kumppanuus : EU:n laajentumis- sekä ulkosuhde - ja kehitysyhteistyöpolitiikan 
perusperiaatteiden mukaisesti yhteistyötä vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen 
 
FI 8   FI luomiseksi on kehitettävä tiiviissä kumppanuu ssuhteessa kolmansien maiden kanssa niiden 
omavastuullisuuden periaatetta noudattaen.  
• Ulkoisen toiminnan merkitys : olisi oltava selkeä yhteys vapauden, turvallisuuden ja 
oikeuden alueen luomiseen li ittyvien EU:n sisäisten toimien ja tämän prosessin 
tukemiseksi toteutettavan ulkoisen toim innan välillä, kuten Eurooppa-neuvoston 
kesäkuussa 2005 hyväksymissä poliittisissa  suuntaviivoissa edellytetään.  
• Lisäarvo : jäsenvaltioiden ja komission olisi vaihdettava säännöllisesti tietoja kolmansissa 
maissa toteutettavista toimista, jotta voidaan  välttää päällekkäisyydet ja varmistaa, että 
toimet täydentävät toisiaan.  
• Vertailuanalyysi (benchmarking) : kaikkiin toimiin tulee sisältyä arviointimekanismi, 
jonka avulla voidaan arvioida ko lmansissa maissa tapahtunutta ed istystä ja sie llä toteutetun 
toiminnan merkitystä EU:n ulkosuhd epolitiikan tavoitteiden kannalta. 
VI. TOIMINTAVÄLINEET 
Se, että EU:lla on käytössään laaja valikoima erilaisia toimintavälineitä, on merkittävä 
vahvuus, jonka ansiosta se voi räätälöidä ul koisen yhteistyön kunkin ku mppanimaan tilanteen 
mukaan. Yhteistoiminta kolmansien maiden kanssa edellyttää, että seuraavia välineitä sovelletaan johdonmukaisesti ja koordinoidusti. 
(1)  Kahdenväliset sopimukset 
Assosiaatio- tai kumppanuus- ja yhteistyösopim ukset sekä niihin sisältyvät vapauteen, 
turvallisuuteen ja oikeuteen liittyvät määr äykset; takaisinottoso pimukset; sopimukset 
viisumien myöntämisen helpottamisesta; ke skinäistä oikeusapua ja rikoksen johdosta 
tapahtuvaa luovuttamista koskevat sopimukset. 
Viisumien myöntämisen helpottamista koskevat sopimukset ovat tiettyjen maiden kannalta 
tärkeä kysymys. Takaisinottopolitiikan yhteydessä  laaditaankin erityistä strategiaa tällaisten 
sopimusten tekemistä varten. 
(2) Laajentuminen ja liittymi stä edeltävä strategia 
Kroatian ja Turkin laajentumisprosessiin samoin kuin Länsi-Balkanin maiden kanssa 
toteutettavaan vakautus- ja assosiaatiopr osessiin sisältyy oikeus-, vapaus- ja 
turvallisuusasioihin liittyviä painopisteitä. 
(3) EU:n naapuruuspolitiikkaa (ENP) koskevat toimintasuunnitelmat 
Toimintasuunnitelmia, joihin sisältyy laaja oike us-, vapaus- ja turval lisuusasioita koskeva 
osuus, on jo tehty Ukrainan, Moldovan, Ma rokon, Tunisian, Israelin, Jordanian ja 
palestiinalaishallinnon kanssa, ja vastaavia laaditaan parhaillaan Egyptin, Libanonin, 
Armenian, Azerbaidžanin ja Georgian kanssa. 
(4)  Alueellinen yhteistyö 
 
FI 9   FI Alueelliset yhteistyöjärjestöt kuten Itämeren alueen erityistyöryhmä, ASEM ja Euro-Med-
prosessi saattavat yhteen toimijoita, joilla on oi keus-, vapaus- ja turvallisuusasioihin liittyviä 
yhteisiä huolenaiheita.  
(5)  Yksilölliset järjestelyt 
Yhdysvaltojen kanssa oikeus-, vapaus- ja tu rvallisuusasioita käs itellään paitsi uuden 
transatlanttisen toimintaohjelman puitteissa my ös raja- ja liikenneturvallisuutta koskevan 
ministeritason vuoropuhelun yhteydessä. Kanadan, Aust ralian, Japanin ja Kiinan kanssa näitä 
asioita käsitellään osana horisontaalista vuoropuhe lua. Oikeus-, vapaus- ja turvallisuusasioita 
on käsitelty ministeritason kokouksissa myös  Venäjän (pysyvä kumppanuusneuvosto), 
Ukrainan ja Länsi-Balkanin foorumin kanssa.  
(6)  Operatiivinen yhteistyö 
Europol, Eurojust, Euroopan poliisiakatemia ja rajaturvallisuusvirasto laativat parhaillaan 
sopimuksia ja yhteistyöjärjestelyjä kolmans issa maissa toimivien yhteistyökumppaniensa 
kanssa tai suunnittelevat tällaisi a sopimuksia. Eräisiin kolmansiin maihin ollaan perustamassa 
jäsenvaltioiden yhteyshe nkilöiden verkostoja.  
(7)  Yhteiskunnan rakenteiden ke hittäminen ja kummitoiminta 
Monissa kolmansissa maissa toteutettavissa toimissa on keskeisellä sijalla yhteiskunnan 
rakenteiden täytäntöönpanoede llytysten kehittäminen. Kummitoiminta jäsenvaltioiden 
instituutioiden ja niiden kol mansissa maissa toimivien yhteistyökumppanien kesken on tässä 
työssä erittäin hyödyllinen mekanismi, jota voidaan täydentää lähettämällä asiantuntijoita 
käsittelemään erityiskysymyksiä. 
(8) Kehityspolitiikka 
Kehitysyhteistyö on pitkällä aikavälillä te hokas keino vastata oikeus-, vapaus- ja 
turvallisuusasioita koskeviin  huolenaiheisiin. EU:n uutta  kehitysyhteistyöpolitiikkaa 
koskevassa komission ehdotukse ssa todetaan, että hyvän hallinnon edistäminen ja 
ihmisoikeuksien kunnioittaminen täydentävät köyhyyden vähentämistä, joka on tavoitteista 
ensisijainen.6 
(9)  Ulkoisen avun ohjelmat 
Oikeus-, vapaus- ja turvallisuuskysymyksiin liittyviä hankkeita ra hoitetaan ulkosuhteiden 
avustusohjelmista (esim. Cards, Tacis ja Meda ). Uusissa rahoitusnäkymissä edellytetäänkin, 
että ulkoisen avun rahoitusvälineitä koskevi ssa ehdotuksissa on oltava asianmukaiset 
määräykset näistä asioista. Komissio on ehdott anut, että nykyistä Aeneas-ohjelmaa, jonka 
avulla tuetaan muuttoliikkeiden hallintaa, jatkettaisiin siirtolaisuus- ja turvapaikka-asioita koskevana temaattisena ohjelmana
7. 
(10)  Kansainväliset järjestöt 
                                                 
6 KOM(2005) 311, 13.7.2005. 
7 KOM(2005) 324, 3.8.2005. 
 
FI 10   FI Euroopan yhteisö ja jäsenvaltiot ovat keskeisiä toimijoita kansainvälisissä  järjestöissä (mm. 
YK:n pakolaisasiain pääkomi ssaari UNHCR, YK:n huumeiden ja rikollisuuden torjunnan 
toimisto UNODC, Euroopan neuvosto, rahanpesunvastainen toimintaryhmä FATF, yksityisoikeuden yhdenmukaistamiseksi toimiva kansainvälinen instituutti UNIDROIT, YK:n 
kansainvälisen kauppaoikeuden toimikunta UNCIT RAL sekä kansainvälistä yksityisoikeutta 
käsittelevä Haagin konferen ssi), jotka ovat hyödyl linen kanava yhteisten arvojen ja 
painopisteiden edistämistä vart en. EU kannustaa kolmansia maita  ratifioimaan kansainväliset 
yleissopimukset ja soveltamaan niitä, sillä  ne ovat kansainvälisen yhteistyön kehittämisen 
perusta.  
(11)  Seuranta 
Evaluointimenettelyjä olisi mukautettava tila nteiden kehittyessä. Viim eaikaisia esimerkkejä 
tästä ovat Länsi-Balkanin maiden kanssa tehdyt kumppanuussopimukset, Venäjän kanssa 
tehty järjestäytynyttä rikollisuutta koskeva toim intasuunnitelma, EU:n ja Ukrainan välinen 
oikeus- ja sisäasioita koskeva toimintasuunnitelma, kolmansissa maissa toteutettavaa laittoman maahanmuuton torjuntaa koskevat seuranta- ja arvioint imenettelyt sekä alakomiteat 
ja asiantuntijoiden virkamatkat.  
VII. MAANTIETEELLISIÄ
 ESIMERKKEJÄ  TULEVISTA  TOIMISTA 
Vapautta, turvallisuutta ja oikeutta koske van EU:n politiikan ulkoista ulottuvuutta 
käsittelevän strategian päälinjat ovat jotakuinkin selvillä . Tämä koskee erityisesti EU:n 
naapurimaita, jotka ovat luonnollisesti ensisija isia kumppaneita kun suu nnitellaan yhteistyön 
tiivistämistä. Näitä kysymyksiä koskeva yhteistyö laajenee nopeasti myös muihin kolmansiin maihin, kuten Intiaan ja Kiinaan sekä eri kehitysmaihin. 
Yhdysvaltojen  kanssa kehitetään  yhteisten arvojen pohjalta tiivistä turvallisuusyhteistyötä , 
jonka painopisteenä on vuoden 2001 syyskuun 11. päiv än jälkeen ollut terrorismintorjunta. 
Monet tämän alan yhteistyötoimista ovat olleet uraa-uurtavia, kuten keskinäistä oikeusapua 
sekä rikoksen johdosta tapahtuvaa luovuttamista koskevat sopimukset. Transatlanttiset suhteet 
ovat kehittyneet oikeus-, vapaus- ja turvalli suusasioiden alalla su otuisasti, kun uusiin 
haasteisiin tarttuminen on kummankin osapuole n etujen mukaista. Koska kyseessä on varsin 
uusi yhteistyön sarka, EU:lla on entistä suurem pi tarve määritellä turvallisuusintressinsä 
vastavuoroisuuden pohjalta ja edistää voimakkaas ti poliittisia tavoit teitaan, joihin kuuluu 
viisumivapausohjelman ulottami nen kaikkiin jäsenvaltioihin . Tarve toteuttaa yhteisiä 
toimia rajaturvallisuuden ja lainvalvonnan alalla avaa uusia näkymiä EU:n ja 
Yhdysvaltojen väliselle yhteistyölle , jonka perimmäisenä tavoitteena on turvallisuusvajeen 
täyttäminen. 
Myös Länsi-Balkanin maiden  kanssa tehdään intensiivistä yhteistyötä. Tavoitteena on 
vakauden lujittaminen  tällä alueella maiden mahdollista unioniin liittymistä silmällä pitäen. 
EU tukee Länsi-Balkanin maita vakautus- ja assosiaatioprosessin yhteydessä Cards-ohjelman 
avulla. Tavoitteena on kehittää niiden toimintaedellytyksiä neljällä painopistealalla, jotka ovat poliisiyhteistyö ja järjestäyt yneen rikollisuuden torjunta, yhdennetty rajavalvonta, 
oikeuslaitoksen uudistaminen sekä turvapai kka- ja maahanmuuttoasiat. Edistyminen 
takaisinottoa ja viisumien myöntämisen helpot tamista koskevien sopimusten tekemisessä on 
osoitus molempien osapuolten sitoutumisesta yhteistyön tiivistämiseen. 
Yhteistyötä on kehitetty myös erityisten huole naiheiden kuten järjestäytyneen rikollisuuden 
torjumiseksi. Esimerkkejä tästä ovat alueelline n yhteistyö syyttäjävirano maisten välillä sekä 
 
FI 11   FI yhteistyö rahanpesun torjumiseksi. Lisäksi tuetaan keskeisten toimintaedellytysten 
kehittämistä kussakin maassa esimerkiksi peru stamalla erikoisyksiköitä, jotka keskittyvät 
talousrikollisuuden tutkintaan tai muodostuva t erityisesti järjestä ytynyttä rikollisuutta 
tutkivista syyttäjistä ja tuomareista. Lisäämällä yhteistyötä Europolin, Eurojustin, 
valtioiden rajat ylittävän rikollisuuden alueel lisen torjuntakeskukse n (Regional Centre 
for Combating Transborder Crime, SECI) se kä yhteyshenkilöiden verkoston kanssa 
voidaan kehittää edelleen EU:n välineiden soveltamista poliisiyhteistyön ja rikosoikeudellisissa asioissa  tehtävän yhteistyön alalla  järjestäytyneen rikollisuuden 
torjumiseksi Länsi-Balkanilla. 
Oikeus-, vapaus- ja turvallis uusasiat ovat nykyään keskeinen osa Venäjän  kanssa 
toteutettavaa strategista kumppanu utta. Tästä on osoituksena mm. yhteinen vapauteen, 
turvallisuuteen ja oikeuteen perustuva alue, joka kattaa monia eri  kysymyksiä. Se on 
nyt pantava tehokkaasti täytäntöön  mm. seuraavilla painopist ealoilla: oikeusvaltio, 
terrorismin ja järjestäytyneen rikollisuuden to rjunta, mukaan luettuina rahanpesun, korruption, 
ihmiskaupan ja huumausaineiden torjunta, Interne tissä levitettävän laps ipornografian torjunta, 
tietosuoja, asiakirjaturvallisuus sekä rajojen merkitseminen ja rajavalvonta. Sen lisäksi, että näistä kysymyksistä käydään monipuolista vuor opuhelua eri tasoilla, Europolin ja Venäjän 
välinen sopimus ja järjestäytynyttä rikollisuut ta koskeva toimintasuunnitelma sekä yhteydet 
Eurojustiin ja yhteyshenkilöiden verkostoon tarjoavat hyvän perustan tehdä myös tiiviimpää 
operatiivista yhteistyötä. Takaisinottoa ja viisumien myöntämisen helpottamista 
koskevien sopimusten tekeminen on osoi tus siitä, että osapuolet ovat vahvasti 
sitoutuneet yhteistyöhön myös jatkossa . Sopimukset helpottavat myös neuvotteluja, joiden 
pitkän aikavälin tavoitteena on viisumivapaa matkustaminen. 
Ukrainan  kanssa tehdään yhä tiiviimpää yhteistyöt ä, koska laajentunut EU haluaa tukea 
vakautta  ja uudistusprosesseja naapurimaissaa n. EU:n naapuruuspolitiikan ja pian 
päivitettävän, oikeus- ja sisäasioita koskevan EU :n ja Ukrainan toimintasuunnitelman avulla 
EU tukee toimintaedellytysten kehittämistä, mm. oikeuslaitoksen perusteellista uudistusta, sekä rajavalvonnan ja turvapaikkajärjestel män kehittämistä EU :n normien pohjalta. 
Institutionaalisiin uudistuksiin li ittyvänä esimerkkinä voidaan mainita, että Ukraina voitiin 
poistaa FATF:n rahanpesua koskevalta mustalta listalta osittain sen ansiosta, että komissio on 
tukenut Ukrainan talo usrikollisuuden tutkimus yksikön toimintaedellytysten kehittämistä. 
Neuvotteluja Eurojustin kanssa tehtävästä sopimuks esta harkitaan. 
Takaisinottosopimusta koskevat neuvo ttelut ovat jo käynnissä, ja viisumien 
myöntämisen helpottamista koskevat ne uvottelut aloitettaneen lähiaikoina. Painopisteitä 
tarkistetaan vuosittain minister itason kolmikantaneuvotteluissa ja täytäntöönpanoa seurataan 
tulostaulun avulla. 
Välimeren alueen kumppanimaiden  kanssa keskeisiä tavoitteita ovat hyvän hallinnon ja 
oikeusvaltion periaatteiden  vahvistaminen sekä muuttoliikkeiden hallinnan ja 
turvallisuuden  parantaminen. EU:n naapuruuspolitiikka  on antanut uuden sysäyksen tällä 
alueella tehtävälle yhteistyölle, joka sai alkunsa jo Barcelonan prosessin yhteydessä. 
Maahanmuuttoasioita sekä oikeudellista ja polii siyhteistyötä koskeva ohjelma oli aluetasolla 
edistysaskel, sillä hallintoelinten toim intaedellytysten ja virkamiesten 
yhteistyömahdollisuuksien kehittäminen osoitti, miten arvokasta alueellisen yhteistyön tukeminen on. Uuden oikeus-, vapaus- ja turval lisuusasioita koskevan ohjelman 
käynnistäminen aluetasolla sekä terro rismintorjuntaa koskevan korkean tason 
vuoropuhelun vahvistaminen ovat osa seuraavan Barcelonan prosessin 
huippukokouksen valmistelua . Kokouksessa on tarkoitus hyväksyä kunnianhimoinen 
 
FI 12   FI työohjelma, jonka ta voitteena on luoda oikeutta, turvallisuutta, maahanmuuttoasioita ja 
sosiaalista integroitumista kosk eva keskinäisen yhteistyön alue . 
Kahdenvälisellä tasolla tuetaan Meda-ohjelma n avulla maahanmuuttoon, oikeuslaitoksen 
kehittämiseen ja lainvalvontaan  liittyvää yhteistyötä monissa er i maissa. Toimiin sisältyvät 
mm. rahanpesua koskevat kummihankkeet Mar okossa ja oikeuslaitoksen kehittäminen 
Jordaniassa. Uusien sopimusten voimaantulo luo hyvät edellytykset yhteistyölle, joka voi 
koskea esimerkiksi terrorismin, järjestäytyneen rikollisuuden ja huumausaineiden torjuntaa 
sekä lastensuojelua. Asialistan kärjessä ovat  maahanmuuttoasiat ja  rajavalvonta, ja 
kumppanuussuhteita näillä aloilla olisi tiiviste ttävä lähtö- ja kauttakulkumaiden kanssa. 
Takaisinottosopimuksiin liitty viä toimia on jatkettava ja maahanmuuttoasioita koskevaa 
vuoropuhelua Libyan kanssa olisi pyrittävä kehittämään edelleen. 
VIII. T ULEVAT TOIMET  
Vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen ulkois ta ulottuvuutta koskeva lla strategialla on 
kaksi tavoitetta: sen tarkoituks ena on edistää vapauden, turval lisuuden ja oikeuden alueen 
muodostumista EU:n sisälle luomal la sille turvallinen ympäristö ja tukea EU:n ulkosuhteisiin 
liittyvien tavoitteiden toteutumista kehittämä llä oikeusvaltion, demokratian ja hyvän hallinnon 
periaatteiden noudattamista. 
Asiat, joissa kolmansien maiden kanssa on tarko itus tehdä yhteistyötä, on määritelty selkeästi 
Haagin ohjelmassa ja sen täytäntöönpanoa koskevassa toimintasuunnitelmassa. EU:lla on käytössään laaja valikoima erilaisia täytäntöönpanoväline itä, joita sovelletaan kunkin 
kumppanimaan erityistarpeiden mukaan.  
On edistettävä oikeusvaltion periaatteiden noudattamista EU:n ulkopuol ella, jotta voidaan 
luoda perusta turvallisuudelle, vakaudelle ja  kehitykselle sekä EU:n sisällä että 
kansainvälisellä tasoll a. Oikeus-, vapaus- ja turvallisuusas ioiden ulkoista ul ottuvuutta ei pidä 
nähdä erillisenä toimintalohkona, vaan sen tulee olla keskeinen osa EU:n 
ulkosuhdepolitiikkaan liittyviä toimia .  
Strategian täytäntöönpanon hel pottamiseksi olisi toteutettava  mm. seuraavat toimenpiteet: 
Painopisteiden määrittäminen ja täytäntöönpanon seuranta 
• Komission tulisi määrittää pa inopisteet ja tarkoituksen mukaiset toimintakeinot 
vastuualueensa asettamissa rajoissa. 
• Jotta käytännössä saavutettuja tuloksia voitaisiin verrata helpommin tavoitteisiin ja 
painopisteisiin, komission olisi l aadittava niistä  yhdennetty selonteko ja  seurattava toimien 
täytäntöönpanoa jatkuvasti. 
• Koska vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alu een ulkoinen ulottuvuus laajenee nopeasti 
ja saa lisää painoarvoa suhteissa kolmans iin maihin, neuvoston olisi säännöllisesti 
tarkasteltava täytäntöönp anon edistymistä ja toiminnan painopisteitä. 
Toimien vaikuttavuus ja johdonmukaisuus 
 
FI 13   FI • Koordinointia  neuvoston maantieteelli sten työryhmien ja oikeus-, vapaus- ja 
turvallisuusasioita käsittelevien ryhmien välillä voitaisiin parantaa. Myös pysyvien 
edustajien komitealla (Coreper) on tärkeä tehtävä näiden toimien koordinoinnissa. 
• EU:n ulkoisen toiminnan johdonmukaisuus : Koordinointia on paranne ttava, jotta voidaan 
varmistaa eri politiikkojen ja välineiden johdon mukaisuus ja tuloksellisuus EU:n tasolla 
komission toimivallan rajoja noudattaen. Myös jäsenvaltiot on otetta va tiiviisti mukaan 
toimien toteuttamiseen. 
• Nopea toiminta : Sen lisäksi, että EU tukee yhteiskunnan rakenteiden kehittämistä pitkällä 
aikavälillä, sen on parannettava kykyään reagoida  nopeasti äkillisiin tarpeisiin ja uusiin 
uhkakuviin. Yhä useammin tulee esiin tilant eita, joissa EU:n olisi kehitettävä 
edellytyksiään antaa nopeasti apua.  
• Kansainväliset järjestöt : komission on esiinnyttävä kansainvä lisissä järjestöissä täydellä 
painoarvollaan ja koordinoitava toimintaansa jäsenvaltioiden kanssa, jotta voidaan edistää 
uusien välineiden kehittämistä. On pyrittävä tuomaan paremmin esiin EU:n toiminta kansainvälisissä elimissä.  
• Alueellinen yhteistyö
: komission on tehostettava pyrki myksiään tukea alueellista 
yhteistyötä oikeus-, vapaus- ja turvallisuusasioissa tukemalla olemassa olevia 
organisaatioita, kuten Afrikan uni onia, ja kannustamalla uusia aloitteita sellaisilla aloilla, 
joilla alueellinen yhteistyö on vasta alussa, kuten Lähi -idässä tai Itä-Euroopassa.