Ehdotus: neuvoston asetus (EU) N:o …/… lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta tiettyjen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien rahdinvalvontajärjestelmien tuonnissa ja kyseisessä tuonnissa käyttöön otetun väliaikaisen tullin lopullisesta kantamisesta /* KOM/2010/0237 lopull. - NLE 2010/0127 */





[pic] | EUROOPAN KOMISSIO | Bryssel 17.5.2010 KOM(2010)237 lopullinen 2010/0127 (NLE) Ehdotus: NEUVOSTON ASETUS (EU) N:o …/… lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta tiettyjen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien rahdinvalvontajärjestelmien tuonnissa ja kyseisessä tuonnissa käyttöön otetun väliaikaisen tullin lopullisesta kantamisesta PERUSTELUT EHDOTUKSEN TAUSTA | Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet Tämä ehdotus koskee muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30. marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009, jolla kumotaan polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22. joulukuuta 1995 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 384/96, jäljempänä ’perusasetus’, 5 artiklan ja erityisesti 9 artiklan soveltamista. | Yleinen tausta Tämä ehdotus tehdään perusasetuksen täytäntöönpanon puitteissa, ja se perustuu tutkimukseen, joka tehtiin perusasetuksessa säädettyjen sisältöä ja menettelyä koskevien vaatimusten mukaisesti. | Voimassa olevat aiemmat säännökset Väliaikaiset toimenpiteet otettiin käyttöön komission asetuksella (EU) N:o 1242/2009 (EUVL L 332, 17.12.2009, s. 60). | Johdonmukaisuus suhteessa unionin muuhun politiikkaan ja muihin tavoitteisiin Ei sovelleta. | KUULEMISET JA VAIKUTUSTEN ARVIOINTI | Intressitahojen kuuleminen | Menettelyn osapuolilla on perusasetuksen säännösten mukaisesti ollut tilaisuus puolustaa etujaan tämän tutkimuksen yhteydessä. | Asiantuntijatiedon käyttö | Ulkopuolista asiantuntemusta ei tarvittu. | Vaikutusten arviointi Ehdotus perustuu perusasetuksen täytäntöönpanoon. Perusasetuksessa ei säädetä yleisestä vaikutusten arvioinnista, mutta siinä on kattava luettelo edellytyksistä, jotka on arvioitava. | EHDOTUKSEEN LIITTYVÄT OIKEUDELLISET NÄKÖKOHDAT | Ehdotetun toimen lyhyt kuvaus Komissio aloitti 18. maaliskuuta 2009 tiettyjen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien rahdinvalvontajärjestelmien tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn. Tutkimus osoitti, että tarkasteltavana olevaa tuotetta tuodaan polkumyynnillä ja että tämä on aiheuttanut vahinkoa unionin tuotannonalalle. Tutkimuksessa todettiin myös, että ei ollut unionin edun vastaista ottaa käyttöön polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä. Edellä mainituista syistä otettiin komission asetuksella (EU) N:o 1242/2009 käyttöön väliaikaiset toimenpiteet. Jatkotutkimuksessa on vahvistettu keskeiset alustavat päätelmät. Sen vuoksi ehdotetaan, että neuvosto hyväksyy oheisen asetusehdotuksen tiettyjen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien rahdinvalvontajärjestelmien tuontia koskevien lopullisten toimenpiteiden käyttöön ottamisesta. | Oikeusperusta Polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30. marraskuuta 2009 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 1225/2009, jolla kumotaan polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22. joulukuuta 1995 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 384/96, jäljempänä ’perusasetus’. | Toissijaisuusperiaate Ehdotus kuuluu unionin yksinomaiseen toimivaltaan. Toissijaisuusperiaatetta ei sen vuoksi sovelleta. | Suhteellisuusperiaate Ehdotus on suhteellisuusperiaatteen mukainen seuraavista syistä: | Toimintatapa on kuvattu edellä mainitussa perusasetuksessa, eikä mahdollisuutta kansallisiin päätöksiin anneta. | Vaatimusta, jonka mukaan unionille, kansallisille viranomaisille, alue- ja paikallisviranomaisille, talouden toimijoille ja kansalaisille aiheutuvan taloudellisen ja hallinnollisen rasituksen olisi pysyttävä mahdollisimman pienenä ja oltava oikeassa suhteessa tavoitteeseen, ei sovelleta. | Sääntelytavan valinta | Ehdotettu sääntelytapa: asetus. | Muut sääntelytavat eivät tule kyseeseen, sillä perusasetuksessa ei säädetä muista vaihtoehdoista. | TALOUSARVIOVAIKUTUKSET | Ehdotuksella ei ole vaikutuksia EU:n talousarvioon. | 1. 2010/0127 (NLE) Ehdotus: NEUVOSTON ASETUS (EU) N:o …/… lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta tiettyjen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien rahdinvalvontajärjestelmien tuonnissa ja kyseisessä tuonnissa käyttöön otetun väliaikaisen tullin lopullisesta kantamisesta EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009[1], jolla kumotaan muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22 päivänä joulukuuta 1995 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 384/96[2]; jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti asetuksen (EY) N:o 1225/2009 9 artiklan, ottaa huomioon ehdotuksen, jonka Euroopan komissio, jäljempänä ’komissio’, on tehnyt neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan, sekä katsoo seuraavaa: 1. VÄLIAIKAISET TOIMENPITEET 2. Komissio otti asetuksella (EU) N:o 1242/2009[3], jäljempänä ’väliaikaista tullia koskeva asetus’, käyttöön väliaikaisen polkumyyntitullin tiettyjen Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, peräisin olevien rahdinvalvontajärjestelmien tuonnissa. 3. Menettely aloitettiin valituksen perusteella, jonka oli 2 päivänä helmikuuta 2009 tehnyt Smiths Detection Group Limited, jäljempänä ’valituksen tekijä’, sen tuottajan puolesta, jonka tuotanto muodostaa yli 80 prosenttia tiettyjen rahdinvalvontajärjestelmien koko tuotannosta unionissa. Valituksessa esitetty näyttö polkumyynnistä ja siitä aiheutuneesta merkittävästä vahingosta katsottiin riittäväksi perusteeksi menettelyn aloittamiselle. 2. MYÖHEMPI MENETTELY 4. Niiden olennaisten tosiasioiden ja huomioiden ilmoittamisen jälkeen, jäljempänä ’alustavien päätelmien ilmoittaminen’, joiden perusteella päätettiin ottaa käyttöön väliaikaiset polkumyyntitoimenpiteet, useat asianomaiset osapuolet ilmoittivat kirjallisesti näkökantansa alustavista päätelmistä. Kuulemista pyytäneille osapuolille annettiin mahdollisuus tulla kuulluiksi. 5. Komissio jatkoi lopullisten päätelmiensä tekoon tarpeellisina pitämiensä tietojen hankkimista ja tarkistamista. Erityisesti se jatkoi tutkimustaan EU:n kulutukseen liittyvien näkökohtien osalta. Tältä osin komissio otti yhteyttä asianomaisiin osapuoliin, eritoten tarkasteltavana olevan tuotteen käyttäjiin sekä tuottajiin, voidakseen todentaa osapuolten yhdestä liiketoimien sarjasta esittämät väitteet. 6. Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 9 kappaleessa esitetään, polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi 1 päivän heinäkuuta 2007 ja 31 päivän joulukuuta 2008 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Vahingon arvioimisen kannalta merkityksellisten kehityssuuntausten tarkastelu kattoi 1 päivän tammikuuta 2004 ja tutkimusajanjakson päättymisen välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelujakso’. 7. Ainoa yhteistyössä toimiva kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja väitti, ettei ollut perusteltua käyttää 18 kuukauden pituista tutkimusajanjaksoa polkumyyntitutkimuksissa tavallisesti käytettävän 12 kuukauden sijasta. Kiinalainen yritys katsoi, että tutkimusajanjaksoon olisi pitänyt kuulua ainoastaan kalenterivuosi 2008. 8. Ensinnä on todettava, ettei kiinalainen osapuoli ollut kyseenalaistanut 18 kuukauden tutkimusajanjakson käyttöä tutkimuksen alustavassa vaiheessa. Väite esitettiin vasta väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen. Tutkimusajanjakso ilmoitettiin kuitenkin menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa ja kyselylomakkeissa eli jo aivan tutkimuksen alussa. Erityiset perustelut 18 kuukauden tutkimusajanjakson valinnalle on esitetty väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 9 kappaleessa. Osapuoli ei esittänyt minkäänlaisia syitä, jotka olisivat kyseenalaistaneet kyseisillä markkinoilla tapahtuneiden liiketoimien suhteellisen pientä määrää koskevan perustelun. 9. Jotta voitiin varmistaa, että tutkimusajanjaksoa koskevat numerotiedot ovat täysin vertailukelpoisia sitä edeltäviä vuosia koskevien tietojen kanssa, vahinkoa ja syy-yhteyttä koskevissa osissa tutkimusajanjakson osalta ilmoitetut numerotiedot on annualisoitu. 10. Kiinalainen osapuoli väitti myös, että tutkimusajanjakson valinnalla pyrittiin manipuloimaan vahinkotekijöitä. Väite on hylättävä. 11. Komissio ei ollut eikä voinut olla tutkimuksen alkaessa selvillä vahinkoindikaattoreihin liittyvästä monimutkaisesta asia- ja numerotietojen kokonaisuudesta. Kyseiset tiedot vahvistettiin vasta tutkimuksen kuluessa. 12. Olisi vielä syytä panna merkille, ettei tämä tutkimus ole ensimmäinen tutkimus, jossa tutkimusajanjakso määrätään yli 12 kuukauden pituiseksi (esim. Kiinasta ja Venäjältä peräisin olevan kalsiummetallin yhteydessä tutkimusajanjakso on 16 kuukautta[4] ja Yhdysvalloista peräisin olevan dinatriumkarbonaatin yhteydessä 18 kuukautta[5]). 13. Kiinalainen yritys esitti myös, että sopimuksen allekirjoitus kattaa kaikki tietyn ajankohdan liiketoimet riippumatta siitä, tapahtuuko myynti tarjouskilpailumenettelyn kautta, ja että tästä syystä tutkimusajanjakson pidentämiseen ei ole tarvetta. Väite ei ole vakuuttava, koska siinä ei puututa perusongelmaan eli alan liiketoimien suhteellisen vähäiseen määrään. Sopimuksen allekirjoituspäivää käytettiin vain, jotta saataisiin riittävän selkeä yleiskuva myynnin olennaisista osista ja jotta samalla olisi käytettävissä tarkka päivämäärä, jonka avulla voitaisiin erottaa tutkimusajanjaksoon kuuluva aika ja sitä edeltäviin ajanjaksoihin kuuluva aika sekä niiden ulkopuolelle rajattava aika. 14. Koska tutkimusajanjaksosta ei esitetty muita huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 9 kappale voidaan vahvistaa. 15. Kaikille osapuolille ilmoitettiin olennaisista tosiseikoista ja huomioista, joiden perusteella aiottiin suositella lopullisen polkumyyntitullin käyttöönottoa tiettyjen Kiinasta peräisin olevien rahdinvalvontajärjestelmien tuonnissa ja väliaikaisen tullin vakuutena olevien määrien lopullista kantamista. Osapuolille varattiin myös määräaika, jonka kuluessa ne voivat esittää huomautuksia tämän ilmoituksen johdosta. 16. Kaikkia asianomaisten osapuolten toimittamia suullisia ja kirjallisia huomautuksia tarkasteltiin, ja ne otettiin huomioon soveltuvin osin. 3. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE 17. Väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen tuotteen määritelmää tarkistettiin ottaen huomioon ainoan yhteistyössä toimineen kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan huomautukset sekä unionin tuotannonalan esittämien väitteiden yksityiskohtainen tarkastelu. Lopputuloksena pääteltiin, ettei rahdin läpivalaisussa voida käyttää alfa- tai beetateknologiaan perustuvia tuotteita. Tämän vuoksi pidetään perusteltuna sulkea kyseiset kaksi teknologian lajia pois tuotteen määritelmästä. Ei esitetty muita sellaisia huomautuksia, jotka kyseenalaistaisivat väliaikaiset päätelmät, että (alfa- ja beetateknologiaa lukuun ottamatta) kaikkia muita tuotteen määritelmään sisältyviä teknologioita voidaan käyttää rahdin läpivalaisulaitteissa ja että kaikkia tuotelajeja voidaan käyttää samaan tarkoitukseen eli rahdin läpivalaisuun käyttäen samaa pääperiaatetta, jossa säteilyemissio keskitetään rahdin läpivalaisuun. Tutkimusajanjaksolla EU:ssa myytiin gammasäteilyä käyttäviä tarkasteltavana olevan tuotteen tuoteyksiköitä. 18. Edellä esitetyn perusteella päätellään, että kaikilla rahdinvalvontajärjestelmälajeilla, joissa käytetään neutronitekniikkaa tai sellaisia röntgensäteitä, joissa röntgenlähde on vähintään 250 KeV, tai gammasäteilyä ja jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin ex 9022 19 00, ex 9022 29 00, ex 9027 80 17 ja ex 9030 10 00, sekä tällaisilla järjestelmillä varustetuilla moottoriajoneuvoilla, jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodiin ex 8705 90 90, on samat fyysiset ja tekniset perusominaisuudet ja käyttötarkoitukset ja ne kilpailevat keskenään unionin markkinoilla. Tämän perusteella vahvistetaan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 10–15 kappaleessa esitetyt päätelmät siltä osin kuin niissä ei tarkoiteta alfa- tai beetasäteilyyn perustuvaa teknologiaa. 19. Koska muita samankaltaista tuotetta koskevia huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 16 kappaleessa esitetyt päätelmät voidaan vahvistaa. 20. Edellä esitetty huomioon ottaen päätellään lopullisesti, että kaikki edellä määritellyt rahdinvalvontajärjestelmien lajit ovat perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja samankaltaisia tuotteita. 4. POLKUMYYNTI 21. Markkinatalouskohtelu 22. Ainoa kiinalainen yhteistyössä toimiva vientiä harjoittava tuottaja ei vaatinut markkinatalouskohtelua vaan pyysi ainoastaan yksilöllistä kohtelua. Koska huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 19 ja 20 kappaleessa esitetyt päätelmät voidaan vahvistaa. 23. Yksilöllinen kohtelu 24. Koska yksilölliseen kohteluun liittyviä huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 21–25 kappaleessa esitetyt päätelmät voidaan vahvistaa. 25. Normaaliarvo 26. Vertailumaa 27. Yksikään osapuoli ei kyseenalaistanut Amerikan Yhdysvaltain, jäljempänä ’Yhdysvallat’, valintaa vertailumaaksi. 28. Ainoa kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja toisti huomautuksensa, jotka koskivat sitä, ettei yksi valituksen tekijään etuyhteydessä oleva Yhdysvaltoihin sijoittautunut yritys toiminut yhteistyössä. Se väitti, että valituksen tekijä käytti valituksessa ilmoitetun normaaliarvon laskemisessa tietoja, jotka liittyivät siihen etuyhteydessä olevaan Yhdysvalloissa sijaitsevaan yritykseen, kun taas valituksen tekijä ilmoitti tutkimuksen aikana, ettei siihen etuyhteydessä oleva yhdysvaltalaisyritys ole samankaltaisen tuotteen tuottaja. Kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja esitti, että valituksen tekijään etuyhteydessä olevan yhdysvaltalaisen osapuolen olisi täytynyt toimia tutkimuksessa yhteistyössä ja että sitä, ettei se näin tehnyt, olisi pidettävä perusteena kohdella valituksen tekijää yhteistyöstä kieltäytyjänä ja tämän vuoksi menettely olisi päätettävä. Se väitti myös, että komission olisi pitänyt selventää ja tarkistaa, oliko yhdysvaltalaisyritys samankaltaisen tuotteen tuottaja. Kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja kyseenalaisti vielä sen, että EU:n muuta kuin etuuskohtelun mukaista alkuperää koskevaa sääntöä käytettiin indikaattorina ratkaistaessa, voitiinko talouden toimijaa pitää tuotteen tuottajana. 29. Huomautuksiin, jotka koskevat valituksen tekijään etuyhteydessä olevalta yhdysvaltalaisyritykseltä saatujen tietojen käyttöä valituksessa, todetaan, että valituksessa ilmoitettua normaaliarvoa koskevat tiedot perustuivat Yhdysvaltain yleisiin hintoihin, jotka ovat julkisesti nähtävissä Yhdysvaltain viranomaisten GSA Advantages -verkkosivustolla. Samankaltaisen tuotteen kahden tuotelajin osalta kyseisiä hintoja ei ollut julkisesti käytettävissä, ja tästä syystä valituksen tekijän oli laskettava normaaliarvon käyttäen perustana tietoja omista EU:ssa syntyneistä tuotantokustannuksistaan, jotka oli oikaistu Yhdysvaltain tasolle valituksen tekijän Yhdysvaltain markkinoita koskevien tietojen perusteella. 30. Ainoa kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja ei myöskään esittänyt näyttöä, joka olisi voinut kyseenalaistaa väliaikaista tulia koskevan asetuksen johdanto-osan 32 kappaleessa esitetyt päätelmät. 31. EU:n polkumyyntilainsäädäntöön ei kuitenkaan sisälly miltään osin sääntöä, jonka mukaan menettely olisi päätettävä, jos vertailumaassa toimiva tuottaja on päättänyt kieltäytyä yhteistyöstä tutkimuksessa. Kyseistä päätelmää ei muuta se, että tuottaja on etuyhteydessä valituksen tekijään. Oikeustapaus, johon ainoa yhteistyössä toimiva kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja nojasi, eli T-249/06 (Interpipe), ei ole tässä yhteydessä relevantti, koska siinä oli kyse siitä, missä määrin yhteisön tuottajan tytäryhtiö oli velvollinen toimimaan yhteistyössä vahinkoa määritettäessä. Kyseessä on eri asia kuin tietojen toimittaminen vertailumaan normaaliarvon määrittämistä varten. 32. Mitä tulee tuottajan käsitteen määrittelystä esitettyyn väitteeseen, todetaan tutkimuksessa vahvistetun, että valituksen tekijä tuottaa samankaltaista tuotetta EU:ssa ja että kyseisessä tuotantotoiminnassa tuotteet saavat alkuperän, joka vastaa EU:n muuta kuin etuuskohtelun mukaista alkuperää koskevia sääntöjä. Laki ei edellytä esittämään päätelmiä sellaisten oikeushenkilöiden asemasta, jotka eivät ole tutkimuksen kohteena tässä menettelyssä, jotka eivät ole sijoittautuneet EU:hun tai joiden tietoja ei käytetty tutkimuksen aikana päätelmiä vahvistettaessa. 33. Koska vertailumaan valinnasta ei esitetty muita huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 26–37 kappaleessa esitetyt päätelmät voidaan vahvistaa. 34. Normaaliarvon määrittäminen 35. Muistutetaan mieliin, että normaaliarvo laskettiin vertailumaan (eli Amerikan Yhdysvaltain) ainoan yhteistyössä toimivan tuottajan sekä unionin tuotannonalan toimittamien tietojen pohjalta. Niinpä normaaliarvo määritettiin yhden EU:hun tuodun tuotelajin osalta Yhdysvalloissa tuotetun samankaltaisen tuotteen yhdysvaltalaisen tuottajan kotimarkkinamyynnin hintojen perusteella. Yhteistyössä toimiva yhdysvaltalaistuottaja ei tuottanut muita tuotelajeja, joita olisi voitu verrata Kiinasta EU:hun tuotuihin tuotelajeihin. Saadakseen normaaliarvoa varten laajemman perustan komissio tutki tämän vuoksi myös, voitiinko muille tuotelajeille määrittää normaaliarvo jollakin muulla perusteella perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan säännösten mukaisesti (”millä tahansa muulla hyväksyttävällä perusteella”). Alustavassa vaiheessa todettiin, että todennettuja tietoja unionin tuotannonalan kustannuksista voitiin käyttää joidenkin tuotelajien osalta. 36. Väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen ainoa yhteistyössä toimiva kiinalainen tuottaja esitti huomautuksia normaaliarvosta. 37. Ainoa yhteistyössä toimiva kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja väitti, että normaaliarvoa olisi oikaistava alaspäin määrällä, joka vastaa itse tuotettujen ja ulkopuolelta ostettujen kiihdyttimien kustannuseroa, sillä kiinalaisyritys tuottaa kiihdyttimiä, kun taas yhdysvaltalainen tuottaja ja unionin tuotannonala ostavat kiihdyttimet. 38. Tämän väitteen osalta olisi huomattava, ettei sen tueksi esitetty tosiasioihin perustuvaa näyttöä, vaikka komissio sitä pyysi tutkimuksen aikana. 39. Ainoa yhteistyössä toimiva kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja pyysi komissiota esittämään tarkan tuotespesifikaation normaaliarvon laskennassa käytettyjen tuotelajien malleista. Tässä yhteydessä huomautetaan, että unionin tuotannonala sekä vertailumaan tuottaja pitävät tämän tyyppisiä tietoja luottamuksellisina. Jos nimittäin mallien tarkat nimet ilmoitettaisiin ja kun otetaan huomioon, että mallit kuuluivat samaan sarjaan ja kyseisen sarjan erityspiirteet on jo kerrottu ja että normaaliarvon laskemiseen käytettyjä tuotelajien malleja oli vähäinen määrä, osapuolet pystyisivät kyseiset tiedot saatuaan johtamaan tietyistä malleista veloitetut tosiasialliset hinnat tai ne kustannukset ja hinnat, joiden perusteella normaaliarvo on laskettu eri malleille. On selvää, että kyseiset tiedot ovat luottamuksellisia, ja sen vuoksi pyyntö oli hylättävä. 40. Ainoa yhteistyössä toimiva kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja piti kyseenalaisena tapaa, jolla komissio oli määrittänyt normaaliarvon unionin tuotannonalan tietojen perusteella. Se esitti, että tarjouskilpailuihin liittyvien hintatarjousten sijasta olisi käytettävä tosiasiallisia myyntihintoja. On ensinnäkin tärkeää muistaa, että käyttämällä unionin tuotannonalan tietoja pyrittiin lisäämään normaaliarvon sekä ainoan yhteistyössä toimivan kiinalaisen tuottajan vientimyynnin välisen vertailun edustavuutta. Tästä syystä niille tarkasteltavana olevan tuotteen lajeille, joille ei voitu määrittää normaaliarvoa Yhdysvalloissa käytettävissä olevien tietojen perusteella, normaaliarvo määritettiin käyttäen perustana todennettuja unionin tuotannonalalta saatuja tietoja, jotka koskivat samoja tuotelajeja kuin Kiinasta tuotiin. 41. Näin ollen normaaliarvo laskettiin tietyille tuotelajeille (ei kuitenkaan liikuteltaville läpivalaisujärjestelmille) standardikustannusten perusteella ottamatta huomioon mahdollisia rakennusteknisiä tai muita paikalla syntyviä kustannuksia ja lisäämällä tulokseen tavanomainen voittoprosentti, joka oli joka tapauksessa merkittävästi pienempi kuin vahinkomarginaalin määrittämisessä käytetty voittotavoite. Tutkimuksessa vahvistettiin, että unionin tuotannonala soveltaa standardikustannuksia kaikkiin tarjoamiinsa tuotelajeihin. Standardikustannusten valmistelua ja laskentatapaa sekä standardikustannuslaskennassa tehtyä standardikustannusten ja toteutuneiden kustannusten vertailua koskevat tiedot tarkistettiin ja todettiin asianmukaisiksi. 42. Unionin tuotannonalan kustannusrakennetta verrattiin samankaltaisen tuotteen yhdysvaltalaisen tuottajan kustannusrakenteeseen. Todettiin, että i) yhdysvaltalaistuottajan voittomarginaali oli korkeampi kuin normaaliarvon laskemisessa unionin tuotannonalan tietojen perusteella käytetty voittomarginaali, ja ii) unionin tuotannonalan kustannusrakenne on yleisesti ottaen samanlainen kuin vertailumaan tuottajan kustannusrakenne (tarkasti eroa ei voida ilmoittaa luottamuksellisuussyistä). Unionin tuotannonalan tietojen käyttö normaaliarvoa määritettäessä oli niin ollen selvästi perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan säännösten mukaista. 43. Kiinalaisyritys esitti huomautuksia myös julkisesta tarjouskilpailusta, jonka pohjalta samankaltaisen tuotteen yhdysvaltalainen tuottaja myi liikuteltavia rahdin valvontajärjestelmiä Yhdysvaltain markkinoilla. Se väitti, että jos komissio käyttää vuonna 2005 järjestettyyn tarjouskilpailuun perustuvaa normaaliarvoa ja vertaa sitä tutkimusajanjaksoon liittyvään vientihintaan, vertailua ei voida pitää oikeana. Tutkimuksessa vahvistetut tosiseikat eivät tue kyseistä väitettä. Yhdysvalloissa julkisia tarjouskilpailuja järjestetään puitesopimuksen myöntämiseksi ja voittaja voi harjoittaa myyntiä puitesopimuksen mukaisesti tietyn ajan. Puitesopimuksessa ei kuitenkin esitetä hintoja. Puitesopimus todellakin tehtiin vuonna 2005, mutta yksittäiset hintatarjoukset tehtiin ja sopimukset allekirjoitettiin vuonna 2007 eli tutkimusajanjakson aikana. Tämän vuoksi komissio oli vakuuttunut siitä, että kyseinen tarjous olisi otettava huomioon tutkimusajanjakson yhteydessä ja että sitä koskevien tietojen olisi sisällyttävä tietoihin, joiden pohjalta polkumyyntimarginaali lasketaan. 44. Ainoa yhteistyössä toimiva kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja pyysi myös selvennystä siihen, miksi liikuteltavalle järjestelmälle, kuten kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan Latviassa myymälle järjestelmälle, ei johdettu normaaliarvoa yhdysvaltalaisen tuottajan myyntitiedoista vaan pikemminkin unionin tuotannonalan tiedoista. Tältä osin todetaan, ettei komissio voinut käyttää vertailumaan tietoja, koska yhteistyössä toimiva vertailumaan tuottaja ei ollut antanut asianomaisia tietoja käytettäväksi. 45. Koska muita huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 38–45 kappaleessa esitetyt päätelmät voidaan vahvistaa. 46. Vientihinta 47. Väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen ainoa yhteistyössä toimiva kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja esitti huomautuksia vientihinnasta. 48. Huomautukset liittyivät Alankomaissa, Suomessa ja Puolassa tehtyihin liiketoimiin, ja ne koskivat tiettyjä kustannuseriä. Huomautukset, jotka voitiin vahvistaa todennettujen tietojen avulla, hyväksyttiin, ja polkumyyntimarginaalilaskelmaa korjattiin sen mukaisesti. Huomautukset, jotka koskivat joitakin asennuskuluja, oli hylättävä. Tässä yhteydessä muistutetaan, että vaikka tutkimuksen eri vaiheissa pyydettiin tarkasteltavana olevan tuotteen eri osien tosiasiallisia hintatietoja, yritys ei missään vaiheessa tehnyt ehdotusta vakuuttavaksi erittelyksi. Määrät, jotka esitettiin väliaikaisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen, ovat uutta tietoa, jota kirjanpitotiedot tai muu todennettavissa oleva näyttö eivät tue. 49. Kiinalainen yritys selvensi vielä, että sillä oli yksi myyntitapahtuma julkisten tarjouskilpailujen ulkopuolella. Tämä huomautus vahvistettiin. Tutkimuksessa kuitenkin vahvistettiin, ettei kyseinen myyntitapahtuma ollut tavanomaiseen liiketoimintaan sisältyvää myyntiä. Kyseessä oli itse asiassa korvaava tuote, ja sen yhteydessä viitataan hintaan, josta oli sovittu jo useampia vuosia ennen tutkimusajanjaksoa. Korvaava tuote kuului aivan erilaiseen tuotelajiin kuin alkuperäinen tuote. Kyseessä ei sen vuoksi ollut tutkimusajanjaksoon liittyvä liiketoimi vaan aiemmin tehdyn sopimuksen toteuttaminen. Sen vuoksi kyseiseen liiketoimeen liittyvää vientihintaa ei voitu ottaa huomioon laskelmassa. 50. Koska muita huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 43–46 kappaleessa esitetyt päätelmät voidaan vahvistaa. 51. Vertailu 52. Ainoa yhteistyössä toimiva kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja väitti, että vertailun perustana oli käytetty tuotteiden katkaistuja valvontakoodeja, joissa eivät näy vertailtavien tuotteiden väliset fyysiset erot. Kiinalaisyritys esitti myös, että hintavertailussa olisi pitänyt ottaa huomioon myös kiihdyttimet sekä alustatyyppien ja energiatasojen erot. 53. Ensimmäisen edellä esitetyn väitteen osalta on syytä tuoda esille seuraavat seikat. Unionin tuotannonalalta saatujen tietojen osalta muistutetaan, että laskelmissa käytettiin tietoja, jotka oli saatu suoraan asianomaisista julkisissa tarjouskilpailuissa tehdyistä tarjouksista, eli ne koskivat tuotelajeja, jotka kilpailivat keskenään samassa kaupan portaassa samaan aikaan ja joita tarjouskilpailusta vastaavat viranomaiset pitivät vertailukelpoisina. Mitä tulee samankaltaisen tuotteen yhdysvaltalaiselta tuottajalta saatuihin tietoihin, tutkimuksessa vahvistettiin, että kyseinen vertailussa käytetty tuotelaji täyttää perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdan nojalla annetut tiukat säännöt, toisin sanoen se on joka suhteessa tarkasteltavana olevan tuotteen kaltainen tuote. Tämän vuoksi se, etteivät kaikki fyysiset erot tule otetuiksi huomioon tuotteen valvontakoodissa tai katkaistussa tuotteen valvontakoodissa, ei estä komissiota tekemästä tasapuolista vertailua normaaliarvon ja vientihinnan välillä. Vielä tärkeämpää on huomata, että hintojen vertailukelpoisuuteen mahdollisesti vaikuttavia eroja tarkasteltiin. Tapausta koskevista tiedoista ilmenee, että yhteistyössä toimivan kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan toimittamilla tuotteilla on usein lisäominaisuuksia normaaliarvon perustana käytettyihin tuotteisiin verrattuna. Voidaan siis todeta, että normaaliarvo on määritetty tavanomaisella tavalla. 54. Kiihdyttimien, alustatyyppien ja energiatasojen osalta on huomattava, että pyydetyt oikaisut kuuluvat perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan soveltamisalaan mutta väitettyjen erojen ei ole osoitettu vaikuttaneen hintoihin eikä hintojen vertailukelpoisuuteen, sillä kiinalainen osapuoli ei toimittanut tietoja, joilla oikaisua voisi perustella. 55. Ainoa yhteistyössä toimiva kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja esitti, että kiihdytin on tarkasteltavana olevan tuotteen tärkeä osa, joka olisi pitänyt ottaa huomioon tuotteen valvontakoodissa. Komissio ei sisällyttänyt kiihdytintä tuotteen valvontakoodiin, sillä yksikään asianomaisista osapuolista ei esittänyt näyttöä siitä, että kiihdytin olisi eri tuotelajeja erottava tekijä. 56. Ainoa yhteistyössä toimiva kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja myös pyysi normaaliarvoon tehtyjen oikaisujen yksilöimistä ja niiden suuruuden määrittelyä normaaliarvon palauttamiseksi takaisin noudettuna lähettäjältä -tasolle. Vakuus- ja luottokustannusten osalta tehtiin oikaisuja normaaliarvoon, joka oli määritetty samankaltaisen tuotteen ainoan yhdysvaltalaisen tuottajan kotimarkkinoiden myyntihintojen perusteella. Kuljetus-, vakuus-, koulutus- ja dokumentointikustannusten sekä edustajan palkkioiden osalta tehtiin oikaisuja normaaliarvoon, joka oli määritetty unionin tuotannonalan tietojen perusteella. Mitä tulee kyseisten oikaisujen suuruuden määrittämistä koskevaan pyyntöön, komissio ei voi ilmoittaa kyseisiä tietoja, sillä ne katsotaan luonteeltaan luottamuksellisiksi. On syytä todeta, ettei myöskään unionin tuotannonalalle ilmoitettu vastaavia tietoja noudettuna lähettäjältä -vientihintaa laskettaessa. 57. Koska muita huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 47 ja 48 kappaleessa esitetyt päätelmät voidaan vahvistaa. 58. Polkumyyntimarginaalit 59. Ainoa yhteistyössä toimiva kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja kritisoi sitä, että osa myynnistä jätettiin polkumyyntilaskelman ulkopuolelle. Tässä yhteydessä todetaan, että kyseisiin liiketoimiin sisältyvän myynnin arvo otettiin aluksi huomioon vientihintoja määritettäessä. Kyseisille liiketoimille ei kuitenkaan voitu määrittää normaaliarvoa. Siten normaaliarvon ja vientihinnan välistä vertailua ei voitu tehdä. 60. Kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja väitti myös, että 50 kappaleessa mainitun myynnin CIF-arvot olisi pitänyt sisällyttää CIF-kokonaisarvoon, jota käytettiin polkumyyntilaskelmissa nimittäjänä. Väitettä ei voida hyväksyä. Polkumyynnin kokonaismäärä lasketaan jakamalla todettujen polkumyyntien (kun hintavertailu on voitu tehdä) summa vastaavien CIF-arvojen summalla. Jos myynnille ei ole normaaliarvon puuttumisen vuoksi voitu tehdä normaaliarvon ja vientihinnan vertailua, myynnin CIF-arvojen sisällyttäminen laskelmiin aiheuttaisi aritmeettisen virheen, koska osoittaja ja nimittäjä eivät enää viittaisi keskenään vertailukelpoisiin liiketoimiin. 61. Koska muita huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 49 ja 50 kappaleessa esitetyt päätelmät voidaan vahvistaa. 62. Edellä esitetty huomioon ottaen lopullinen polkumyyntimarginaali ilmaistuna prosentteina CIF-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana on 38,8 prosenttia. 5. VAHINKO 63. Vahinkoa koskevista päätelmistä saatiin huomautuksia vain ainoalta yhteistyössä toimivalta kiinalaiselta vientiä harjoittavalta tuottajalta, ja muutamat huomautuksista olivat samoja kuin huomautukset, jotka on jo käsitelty väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa. 64. Tässä asetuksessa ei toisteta väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa käsiteltyihin huomautuksiin liittyviä väitteitä. 65. Yleiset huomiot 66. Muistutetaan, että tässä tapauksessa esitetyt tiedot viittaavat kahteen unionin tuottajaan ja yhteen vientiä harjoittavaan tuottajaan, jotka edustavat olennaista osaa unionin markkinoista. Tämä huomioon ottaen täsmällisiä lukuja ei voida antaa, jotta yritysten luottamuksellisten tietojen suoja varmistettaisiin. Näin ollen indikaattorit esitetään indekseinä tai vaihteluväleinä. 67. Vastauksessaan alustavia päätelmiä koskevaan ilmoitukseen ainoa yhteistyössä toimiva kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja pyysi, että vahinkoanalyysi esitettäisiin annualisoituna. Koska tämä ei muuta tiedon olennaista sisältöä vaan ainoastaan sen esitystapaa, väitettä pidettiin perusteltuna ja siten analyysi esitetään jäljempänä kokonaisuudessaan annualisoituna. 68. Kiinalaisyritys kyseenalaisti yrityskohtaisten alustavien päätelmien ilmoitusasiakirjassa esitetyt tiedot sen myynnin määristä tarkastelujakson ajalta (vuodesta 2004 tutkimusajanjakson loppuun). Todetaan, että komissio toimitti osapuolelle kattavan ja yksityiskohtaisen erittelyn kootuista tiedoista. Kiinalaisosapuolen saamalle palautteelle tehtiin tämän jälkeen ristiintarkistus käytettävissä olevien, jäsenvaltioiden viranomaisten sekä unionissa toimivien tarkasteltavana olevan tuotteen käyttäjien ja tuottajien toimittamien tietojen kanssa. Tästä syystä Kiinasta unioniin suuntautuvan myynnin ja sen vaikutusten yksityiskohdat ovat tiedossa tutkimuksen lopullisessa vaiheessa. 69. Ainoa yhteistyössä toimiva kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja väitti, että silloin, kun unionin tuotannonala ei tehnyt tarjousta, sen myynti olisi jätettävä vahinkoa ja syy-yhteyttä koskevan analyysin ulkopuolelle. On kuitenkin todettava, etteivät toimielimet voi katsoa, että se, ettei unionin tuotannonala tehnyt tarjousta tietyssä tarjouskilpailussa mutta kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja teki, johti niin suureen itse aiheutettuun vahinkoon, että se poisti syy-yhteyden vahingon ja polkumyynnin väliltä. Lisäksi osallistuminen tarjouskilpailuun merkitsee kustannuksia (käännökset, edustaja, joskus tarjouksen tekeminen maksaa jne.), ja niinpä yritykset eivät tee tarjousta, elleivät ne ole varmoja mahdollisuuksistaan. 70. Väitettiin myös, että jos valituksen tekijä (Smiths Detection Group Limited) teki tarjouskilpailuissa täsmennetyn hintakaton ylittäviä tarjouksia, ne olisi jätettävä vahinkoa ja syy-yhteyttä koskevan analyysin ulkopuolelle. Tutkimuksessa ei kuitenkaan tullut esille todennettavissa olevaa tietoa, joka olisi vahvistanut, että tällaisia tarjouksia oli tehty. 71. Ainoa yhteistyössä toimiva kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja esitti, että vahinkoa koskevat tiedot olivat epäsuhtaisia. Näin siksi, että myyntimäärät, markkinaosuus ja voitto viittaavat sopimuksen tekopäivänä tapahtuneeseen myyntiin, kun taas muut vahinkoa aiheuttavat tekijät johdettiin valituksen tekijän rahoituskirjanpidosta eivätkä sen vuoksi välttämättä viittaa samaan ajankohtaan. Tutkimuksen alkaessa komission yksiköiden oli asetettava myynnille selvä viiteajankohta, jota sovellettaisiin kaikkiin menettelyssä yhteistyössä toimiviin yrityksiin. Parhaaksi viiteajankohdaksi katsottiin sopimuksen tekopäivä, koska tarjouskilpailun käynnistämispäivän ja sopimuksen tekopäivän välillä ja myös sopimuksen tekopäivän ja loppumaksun päivän välillä on usein pitkä aika. Lisäksi yhteen sopimukseen liittyy monesti useita laskuja ja sopimus voi kattaa useita vuosia. 72. Vaikka viiteajankohdaksi oli asetettu sopimuksen tekopäivä, ei ollut mielekästä pyytää unionin tuottajia laatimaan kyselylomakevastauksiaan kokonaan sopimusten tekopäivien mukaisesti. Tällöin ne olisivat joutuneet laatimaan koko kirjanpitonsa uudelleen tavalla, joka ei ole tavanomaisen käytännön mukaista ja joka olisi aiheuttanut paljon epäselvyyttä, minkä seurauksena tietojen laatu olisi heikentynyt. Tässä tapauksessa vahinkoa koskevat tiedot toimitettiin kyseessä olevan tuotteen osalta parhaalla mahdollisella tavalla, kun muistetaan, että laskutuspäivien käyttö viiteajankohtana ei olisi ollut toimiva ratkaisu. 73. Tutkimuksen 10. kuukauden aikana ainoa yhteistyössä toimiva kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja kyseenalaisti alustavia päätelmiä koskevaan ilmoitukseen antamassaan vastauksessa sen, että tutkimusajanjakso kattoi 18 kuukautta, ja totesi, että tutkimusajanjakso olisi pitänyt rajata kalenterivuoteen 2008. Väite oli hylättävä 18 kuukauden ajanjakson valintaa tukevista syistä, kuten väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa ja edellä 5–11 kappaleessa selitetään. Tutkimusajanjakson muutos olisi sitä paitsi estänyt tutkimuksen päättämisen ajallaan, koska sen seurauksena kaikkia yhteistyössä toimivia yrityksiä olisi täytynyt pyytää laatimaan kyselylomakevastaukset uudelleen muutetun tutkimusajanjakson pohjalta. 74. Kiinalainen osapuoli esitti epäilyjä myös siitä, oliko kaikki valituksen tekijään etuyhteydessä olevat monet EU:n yritykset otettu asianmukaisesti huomioon komission tekemässä vahinkoanalyysissä. Valituksen tekijän kyselylomakevastausten tarkastus tehtiin kuitenkin toimien täysimääräisessä yhteistyössä koko yritysryhmittymän kanssa ja komissio oli vakuuttunut siitä, että vahinkoindikaattorit ja -laskelmat analysoitiin asianmukaisesti koko yritysryhmittymän osalta. Kuten kiinalaisosapuolelle selvennettiin ennen väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönottoa, sen tarkoittamilla EU:n yrityksillä on korkeintaan hyvin vähäinen rooli asianomaisen tuotteen valmistuksessa ja markkinoinnissa. Niiden rooli on tosiasiassa rajattu joihinkin tarkasteltavana olevan tuotteen myyntiin kytkeytyviin tehtäviin (esim. huolto) ja tämän asetuksen soveltamisalaan kuulumattomien tuotteiden myyntiin. 75. Ainoa yhteistyössä toimiva kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja väitti vielä, että siltä osin kuin unionin tuotannonala ei kyennyt täyttämään tiettyjen tarjouskilpailujen teknisiä vaatimuksia tai ei osallistunut tarjouskilpailuihin lainkaan, asianomaisten liiketoimien yhteydessä ei ilmennyt EU:n tuotannonalalle vahinkoa aiheuttavaa polkumyyntiä. Väitettä ei voitu hyväksyä. 76. Ensinnäkin todetaan, ettei se, että joillekin vientitapahtumille ei voida määrittää normaaliarvoa, kyseenalaista vahingollisesta polkumyynnistä tehtyjä päätelmiä, jos laskelman perusta katsotaan edustavaksi. Näin oli varmasti tässä tapauksessa (ks. edellä 50 kappale). Kyseisistä liiketoimista olisi pantava merkille seuraavat seikat. Liiketoimi, jonka osalta viitataan ongelmiin teknisten vaatimusten yhteydessä, koskee yhtä tuotelajia, jonka myynti perustuu yhteen tarjouskilpailuun. Kiinalaisyritys ja kaksi unionin tuottajaa tulkitsivat tarjouskilpailun varsin eri tavalla. Kiinalaisyritys väitti lähellä tutkimuksen loppua, että kyseinen tuotelaji poikkeaa melkoisesti liikuteltavasta läpivalaisulaitteesta, kun taas unionin tuotannonala katsoi sen olevan liikuteltava läpivalaisulaite. Sen vuoksi on selvää, että unionin tuotannonala osallistui tarjouskilpailuun uskoen vilpittömästi, että sen olisi tarjottava tiettyä tuotelajia. Vielä tärkeämpää on, että sen osallistumisesta aiheutui kustannuksia (käännökset, edustaja, maksu tarjouksen tekemisestä jne.). Vaikka lopullisena päätelmänä tarjouskilpailumenettelystä oli, ettei unionin tuotannonala tehnyt tarjousta samoin ehdoin, se ei automaattisesti tarkoita, ettei kyseinen tuonti ole myötävaikuttanut vahingon syntyyn. 77. Muiden liiketoimien osalta kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja viittaa tutkimusajanjaksoon liittymättömään liiketoimeen, jolla 42 kappaleessa selostetun mukaisesti itse asiassa toteutetaan aiemmin tehty sopimus, sekä liiketoimeen, jota koskevaan tarjouskilpailuun unionin tuotannonala ei osallistunut. Ensiksi mainitun liiketoimen osalta ei todettu vahingon esiintymistä. Viimeksi mainitun liiketoimen osalta sovelletaan 59 kappaleen päätelmiä. 78. Unionin tuotanto ja unionin tuotannonala 79. Tutkimuksen 11. kuukauden kuluessa eräs romanialainen yritys väitti olleensa tutkimusajanjakson aikana tiettyjä rahdinvalvontajärjestelmiä tuottava EU:n tuottaja. Komissio hankki ja tarkasti kyseisen yrityksen tosiasiallista asemaa koskevat tiedot. Sekä yrityksen että kyseisten markkinoiden muiden toimijoiden, mukaan luettuna kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja, toimittamien tietojen mukaan asianomaisen yrityksen samankaltaiseen tuotteeseen liittyvä toiminta kytkeytyy läheisesti asemansa vakiinnuttaneen rahdinvalvontajärjestelmiä tuottavan unionin tuottajan tuotantotoimintaan. Sen vuoksi ainoa romanialaisyrityksen tutkimusajanjakson aikana tekemä myyntitapahtuma katsotaan tässä tutkimuksessa sen rahdinvalvontajärjestelmiä tuottavan unionin tuottajan myynniksi, jonka kanssa romanialaisyritys on työskennellyt. 80. Makrotaloudellisista indikaattoreista, kuten kulutus, tuotanto, kapasiteetin käyttöaste, varastot, myyntimäärä, markkinaosuus, työllisyys, tuottavuus ja palkat sekä vientimyynti, voidaan todeta, että analyysi kattoi kaikki unionin tuottajat. 81. Koska muita huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskeva asetuksen johdanto-osan 52–56 kappaleessa esitetyt päätelmät voidaan vahvistaa. 82. Unionin kulutus 83. Ainoa yhteistyössä toimiva kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja väitti, ettei väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa ilmoitettu unionin kulutuksen taso ollut tarkka. Tässä yhteydessä komissio otti yhteyttä asianomaisiin osapuoliin, erityisesti käyttäjiin, saadakseen lisätietoja EU:n kulutuksesta tarkastelujakson aikana. Osapuolten toimittamien lisätietojen perusteella EU:n kulutuksen katsotaan kehittyneen seuraavasti: 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Tutkimus-ajanjakso | Indeksi: 2004=100 | 100 | 62 | 114 | 110 | 111 | Lähde: Kyselylomakevastaukset ja myöhemmin toimitetut tiedot. | 84. Tarkasteltavana olevan tuotteen ja samankaltaisen tuotteen kulutus EU:ssa kasvoi tarkastelujakson aikana 11 prosenttia. 85. Kiinalaisosapuoli väitti, että kulutuksesta olisi ennemminkin ilmoitettava tosiasiallisia kuin indeksoituja tietoja. Tältä osin todetaan, kuten jo väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 54 kappaleessa selvästi selostettiin, että tiettyjen rahdinvalvontajärjestelmien tuotantoon osallistuu EU:ssa vain muutamia toimijoita ja tosiasiallisten kulutustietojen ilmoittaminen johtaisi osapuolten luottamuksellisiksi katsottavien tosiasiallisten myyntitietojen paljastumiseen. 86. Esitettiin myös, että kulutustiedoissa olisi otettava huomioon kaikki EU:n markkinoilla kulutetut tarkasteltavana olevan tuotteen yksiköt. Tältä osin todetaan, että unionin kulutusluvuissa otetaan huomioon tarkasteltavana olevan tuotteen koko myynti (riippumatta siitä, perustuuko se tarjouskilpailumenettelyyn) kaikkien (komission tiedossa olleiden) osapuolten osalta. Tiedot ristiintarkistettiin ja todennettiin käytettävissä olevien eri lähteiden avulla. Kulutusluvut kattavat kuitenkin ainoastaan tosiasiallisen myynnin eikä pientä määrää komissiolle ilmoitettuja liiketoimia, joissa oli kyse vuokrauksesta tai lahjoituksesta. Jos kyseiset liiketoimet olisi otettu huomioon, kiinalaisen yrityksen markkinaosuus olisi ollut vielä suurempi. 87. Koska muita huomautuksia ei esitetty, voidaan vahvistaa väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 57 ja 58 kappaleessa esitetyt päätelmät, sellaisina kuin ne ovat muutettuna edellä olevissa 71–74 kappaleessa. 88. Tuonti asianomaisesta maasta a) Tarkasteltavana olevan tuotteen polkumyynnillä tulevan tuonnin määrä, hinta ja markkinaosuus 89. Kuten edellä 57 ja 58 kappaleessa selitetään, tarkasteltavana olevan tuotteen polkumyynnillä tulevan tuonnin määrää, hintaa ja markkinaosuutta tarkistettiin. Tietojen annualisointi ja määrien ajan tasalle saattaminen vahvistivat väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa esitetyt päätelmät, joiden mukaan tuonti ja sen markkinaosuus ovat kasvaneet merkittävästi vuodesta 2004. Kiinalaisosapuoli kyseenalaisti näiden tietojen indeksoinnissa käytetyt menetelmät. On tärkeää korostaa, että sekä alustavassa että lopullisessa vaiheessa käytetyt tosiasialliset tiedot, vaikkakin indeksoituna, osoittavat kyseisestä maasta peräisin olevan tuonnin määrän ja markkinaosuuden kasvaneen merkittävästi. 90. Tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnin määrä kasvoi tarkastelujakson aikana yli 150 prosenttia. 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Tutkimus-ajanjakso | Tuonnin määrä | 100 | 75 | 250 | 200 | 267 | Indeksi: 2004=100 Lähde: Kyselylomakevastaukset ja myöhemmin toimitetut tiedot. | 91. Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 60 kappaleessa todetaan, keskimääräinen vientihinta vaihteli suuresti rahdin läpivalaisulaitteen lajista riippuen eikä tästä voitu johtaa mielekkäitä päätelmiä. 92. Asianomaisesta maasta tulevan tuonnin markkinaosuus kasvoi tarkastelujakson aikana yli kaksinkertaiseksi. 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Tutkimus-ajanjakso | Kiinan markkinaosuus | 15–25 % | 20–30 % | 40–50 % | 30–40 % | 40–50 % | Indeksi: 2004=100 | 100 | 121 | 219 | 183 | 240 | Lähde: Kyselylomakevastaukset ja myöhemmin toimitetut tiedot. | 93. Ainoa yhteistyössä toimiva kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja väitti, että myös tutkimusajanjakson jälkeen toteutuneet määrät (tutkimusajanjakson aikana voitetut tarjouskilpailut, joihin perustuvat sopimukset on allekirjoitettu tutkimusajanjakson jälkeen) olisi tutkittava. Perusasetuksen säännösten mukaisesti tutkimusajanjakson jälkeisiä tapahtumia otetaan huomioon vain poikkeustapauksessa. Kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja ei vedonnut poikkeustapaukseen. Vertailukelpoisuuden varmistamiseksi olisi ollut tarpeen tutkia myyntimäärät uudelleen myös tutkimusjaksoa edeltävältä ajalta. Tämän vuoksi väitettä ei hyväksytty. Kun otetaan huomioon edellä todettu tuonnin määrän ja markkinaosuuden kasvu, päätös ei missään suhteessa vaikuttanut tässä tapauksessa tutkittuihin tekijöihin. b) Hinnan alittavuus 94. Ainoa yhteistyössä toimiva kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja esitti, että alustavassa vaiheessa hinnan alittavuuden laskemisessa käytetyssä menetelmässä oli puutteita. Se katsoi, ettei sen tosiasiallisia myyntihintoja ollut mahdollista verrata unionin tuotannonalan tarjouskilpailussa tarjoamiin hintoihin. Tältä osin todetaan, että kyseistä menetelmää pidettiin soveltuvimpana, koska oli tarpeen tehdä tasapuolinen vertailu tuotteelle, joka on hyvin monimutkainen ja joka sisältyy julkisiin hankintoihin. Asianomaiset osapuolet eivät esittäneet muita toimivia menetelmiä. 95. On paikallaan todeta, että vaikka menetelmä säilyi samana kuin edellä selostettiin, laskelmaa mukautettiin hieman, ja tämä alensi unionin tuotannonalan hintoja, mistä ilmoitettiin asianomaisille osapuolille. 96. Tarkistettu vertailu osoittaa, että tutkimusajanjakson aikana tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti myytiin unionissa hinnoilla, jotka alittivat unionin tuotannonalan hinnat 15–20 prosentilla. On syytä todeta, että kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja väitti esittämissään huomautuksissa, että yhtenä syynä siihen, että se voitti itselleen sopimuksia oli, että se tarjosi parhaan tuotespesifikaation. Hintojen (tai viitehintojen) alittavuuden osalta tämä olisi voinut johtaa oikaisujen tekemiseen ja korkeamman vahinkomarginaalin laskemiseen. Oikaisuja ei tehty, koska väitteen oikeellisuutta ei osoitettu eikä määrälliseen arvioon tarvittavia tietoja ollut käytettävissä. 97. Koska muita huomautuksia ei esitetty, voidaan vahvistaa väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 59–62 kappaleessa esitetyt päätelmät, sellaisina kuin ne ovat muutettuna edellä olevissa 76–83 kappaleessa. 98. Unionin tuotannonalan tilanne Alustavat huomiot 99. Olisi huomattava, että tiedot vahinkoindikaattoreita varten esitetään lopullisessa asetuksessa eri tavoin, jotta 57 ja 69 kappaleessa todetun mukaisesti voitaisiin ottaa huomioon kaksi seikkaa eli ainoan yhteistyössä toimivan kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan pyyntö, joka koski 18 kuukauden tutkimusajanjaksoa koskevien tietojen annualisointia, sekä toiselta unionin tuottajalta saatujen tietojen kerääminen makrotaloudellisten indikaattorien analyysiä varten. Vahinkoindikaattorit Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Tutkimus-ajanjakso | Tuotanto | 100 | 75 | 94 | 173 | 151 | Kapasiteetti | 100 | 83 | 90 | 185 | 200 | Kapasiteetin käyttöaste | 100 | 90 | 104 | 94 | 76 | Indeksi: 2004=100 Lähde: Kyselylomakevastaukset. | 100. Tarkastelujaksolla unionin tuotannonalan tuotantomäärä kasvoi 51 prosenttia. Positiivinen suuntaus johtuu pääasiassa samankaltaisen tuotteen hyvästä vientimyynnistä. Samasta syystä unionin tuotannonala kasvatti tuotantokapasiteettinsa tarkastelujaksolla kaksinkertaiseksi. Unionin tuotannonalan kapasiteetin käyttöaste laski tarkastelujakson aikana 24 prosenttia. 101. Kun muistetaan, että edellä esitetyt luvut liittyvät tuotantoon, josta huomattava osa myydään EU:n ulkopuolisilla markkinoilla, niitä ei pidetä tässä tapauksessa tärkeinä indikaattoreina. Varastot 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Tutkimus-ajanjakso | Varastot | 100 | 164 | 155 | 127 | 136 | Indeksi: 2004=100 Lähde: Kyselylomakevastaukset. | 102. Unionin tuotannonalan varastojen kehityssuunta oli tarkastelujakson ajan kasvava ja vaihteleva. Tätä ei kuitenkaan pidetty merkittävänä indikaattorina, koska tuotannonala harjoittaa tuotantoa tilausten perusteella, varastot pidetään aina pieninä ja merkittävä osa varastoista oli varattu vientimarkkinoille. Myyntimäärä, myyntihinta ja markkinaosuus 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Tutkimus-ajanjakso | Unionin myyntimäärä | 100 | 67 | 93 | 100 | 76 | Markkinaosuus | 65–75 % | 70–80 % | 55–65 % | 60–70 % | 45–55 % | Indeksi (markkinaosuus) | 100 | 108 | 82 | 91 | 68 | Indeksi: 2004=100 Lähde: Kyselylomakevastaukset ja myöhemmin toimitetut tiedot. | 103. Unionin tuotannonalan myynti laski tarkastelujaksolla, ja tutkimusajanjaksolla se oli lähes 25 prosenttia pienempi kuin alkuperäinen määrä. Unionin tuotannonalan markkinaosuus pieneni vuoden 2004 ja tutkimusajanjakson lopun välillä noin 20 prosenttiyksikköä. 104. Väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 69 kappaleessa esitetyt päätelmät myyntihinnoista voidaan vahvistaa. 105. Ainoa yhteistyössä toimiva kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja toisti pyyntönsä saada tietoja julkisista tarjouskilpailuista, joissa valituksen tekijän tarjous valittiin, sekä siitä, missä laajuudessa tietyt tarjoukset otettiin huomioon tämän tutkimuksen yhteydessä. Näin yksityiskohtaisten tietojen ilmoittamista ei kuitenkaan pidetty asianmukaisena luottamuksellisuussyistä. Yritys toivoi myös lisävahvistusta sille, että tarjouskilpailumenettelyyn perustuvien myyntisopimusten allekirjoituspäivää käytettiin määräävänä tekijänä unionin kulutusta laskettaessa. Tältä osin toimielimet vahvistavat, että kaikkien osapuolten osalta käytettiin väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 57 kappaleessa selostettua menetelmää. Sama osapuoli toivoi myös selvennystä sille, että valituksen tekijän tiedot koskivat sen kumpaakin tuotantolaitosta. Tältä osin vahvistetaan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 7 kappaleen a kohdan mukaisesti, että valituksen tekijän ilmoittamat tiedot oli kerätty sen kummaltakin tuotantolaitokselta. Kannattavuus 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Tutkimus-ajanjakso | Voittomarginaali ennen veroja | 100 | 85 | 90 | 7 | -50 | Indeksi: 2004=100 Lähde: Kyselylomakevastaukset. | 106. Tarkastelujaksolla yhteisön tuotannonala alkoi tehdä tappiota. Tilanne oli erityisen huono tutkimusajanjakson aikana. Investoinnit, investointien tuotto, kassavirta ja pääoman saanti 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Tutkimus-ajanjakso | Investoinnit | 100 | 164 | 100 | 354 | 105 | Investointien tuotto | 110–120 % | 85–95 % | 210–220 % | 215–225 % | 60–70% | Kassavirta | 100 | 124 | 257 | 186 | -71 | Indeksi: 2004=100 Lähde: Kyselylomakevastaukset. | 107. Investoinnit pysyivät vähäisinä koko tarkastelujakson ajan. Suuri osa investoinneista kohdistettiin unionin tuotannonalan toimitilojen kunnossapitoon. Vuonna 2007 havaittu korkeampi investointitaso liittyi uuteen patenttiin tarkasteltavana olevan tuotteen suorituskyvyn parantamiseksi. On muistettava, että tuotannonala on osaamisvaltaista, ei investointivaltaista. 108. Investointien tuotto – ilmaistuna unionin tuotannonalan nettovoiton ja sen tekemien investointien kirjanpitoarvon suhteena – laski tarkastelujaksolla, mutta se ei ole hyvä vahinkoindikaattori, koska se osoittaa pääasiassa omaisuutta, joka on jo merkitty poistoihin. 109. Unionin tuotannonalan kassavirtatilanne heikkeni voimakkaasti tarkastelujakson aikana. 110. Ottaen huomioon, että rahdin valvontajärjestelmien tuotanto muodosti pienen osan valituksen tehneen yrityksen toiminnasta, kykyä pääoman hankintaan ei pidetty tässä tapauksessa tärkeänä indikaattorina. Työllisyys, tuottavuus ja palkat 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Tutkimus-ajanjakso | Työllisyys | 100 | 110 | 129 | 160 | 167 | Keskimääräiset työvoimakustannukset / työntekijä | 100 | 98 | 102 | 106 | 106 | Tuottavuus / työntekijä | 100 | 68 | 73 | 109 | 135 | Indeksi: 2004=100 Lähde: Kyselylomakevastaukset. | 111. Työllisyys, keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohden sekä tuottavuus työntekijää kohden kasvoivat tarkastelujakson aikana. Kyseisiä indikaattoreita ei kuitenkaan pidetä tässä tapauksessa tärkeinä, koska suuri osa työllisyydestä liittyy sellaiseen tiettyjen rahdin valvontajärjestelmien tuotantoon, joka myytiin vientimarkkinoilla. Polkumyynnin laajuus 112. Väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 76 kappaleessa esitetyt päätelmät voidaan vahvistaa. Muita huomautuksia 113. Koska muita huomautuksia ei esitetty, voidaan vahvistaa väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 64–76 kappaleessa esitetyt päätelmät, sellaisina kuin ne ovat muutettuna edellä olevissa 85–98 kappaleessa. 114. Vahinkoa koskevat päätelmät 115. Väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa esitetyt päätelmät vahinkoindikaattorien merkityksen suuruuden vaihtelevuudesta nyt kyseessä olevassa menettelyssä pysyvät voimassa. Tärkeimpinä vahinkoa aiheuttavina tekijöinä pidetään kannattavuutta, markkinaosuutta ja hinnan alittavuutta, koska ne kuvastavat suoraan unionin tuotannonalan tilannetta suhteessa tuotannonalan toimintaan unionin markkinoilla. Syyt siihen, miksi tietyt muut indikaattorit eivät ole yhtä tarkoituksenmukaisia, selostetaan edellä. 116. Mitä tulee kannattavuuteen, unionin tuotannonala muuttui tarkastelujakson aikana tappiolliseksi ja unionin tuottajien markkinaosuus laski 24 prosenttia. Lisäksi kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan hinnat alittivat valituksen tekijän hinnat 15–20 prosentilla. 117. Kiinalaisyrityksen osuus tarkasteltavana olevan tuotteen markkinoista unionissa kasvoi tarkastelujaksolla peräti 140 prosenttia, kun samaan aikaan unionin tuotannonalan myyntimäärä ja markkinaosuus vähenivät merkittävästi, edellinen 24 prosenttia ja jälkimmäinen 20 prosenttiyksikköä. 118. Kuten tätä vahinkoanalyysiä edeltävissä yleisissä huomioissa selostettiin, tiedot on esitetty eri tavalla kuin väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa. On selvää, että tietojen esittäminen annualisoidussa muodossa ei muuta asiasisältöä vaan ainoastaan esitystapaa. Edellä esitettyihin vahinkotietoihin (makroindikaattorien osalta) sisältyy kuitenkin myös toista unionin tuottajaa koskevia tietoja. Näin ollen päätellään, että edellä esitetyt tarkistetut tiedot vahvistavat vahinkoa koskevat alustavat päätelmät eli sen, että tarkastelujakson aikana vallitsi perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitettu vahingollinen tilanne. 119. Edellä oleva huomioon ottaen katsotaan, että väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa esitetyt unionin tuotannonalalle aiheutunutta merkittävää vahinkoa koskevat päätelmät eivät muutu 85 kappaleessa tarkoitetun esitystavan muutoksen vuoksi. Koska muita huomautuksia ei tältä osin esitetty, voidaan vahvistaa väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 77–80 kappaleessa esitetyt päätelmät, sellaisina kuin ne ovat muutettuina edellä olevissa 100–103 kappaleessa 6. SYY-YHTEYS 120. Huomautuksia syy-yhteyttä koskevista päätelmistä saatiin vain ainoalta yhteistyössä toimivalta kiinalaiselta vientiä harjoittavalta tuottajalta. 121. Muistutetaan, että 85 kappaleessa esitetyistä syistä polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja muiden tekijöiden vaikutukset on annualisoitu. 122. Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutukset 123. Polkumyyntituonnin markkinaosuus kasvoi tarkastelujakson aikana 140 prosenttia, ja samaan aikaan unionin tuotannonalan markkinaosuus pieneni 32 prosenttia. Nämä unionin tuotannonalan kannalta negatiiviset muutokset tapahtuivat samaan aikaan, kun EU:n kulutus kasvoi 11 prosenttia vuoden 2004 ja tutkimusajanjakson välillä (annualisoitu luku). 124. Muiden tekijöiden vaikutukset Unionin tuotannonalan vientitulos 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Tutkimus-ajanjakso | Unionin tuotannonalan vientimyynti | 100 | 93 | 123 | 245 | 233 | Vientihinta | 100 | 107 | 60 | 63 | 70 | Indeksi: 2004=100 Lähde: Kyselylomakevastaukset. | 125. Unionin tuotannonalan viennin määrä kasvoi tarkastelujakson aikana. Tutkimusajanjaksolla valtaosa EU:n tuotannon kokonaismäärästä (85–95 %) meni vientiin. Kolmansista maista tuleva tuonti 126. Ainoa yhteistyössä toimiva kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja esitti, ettei komissio ollut analysoinut Yhdysvalloista tulevaa tuontia ja että yhdysvaltalaisyritykset myivät tutkimusajanjakson aikana EU:lle enemmän rahdin läpivalaisulaitteita kuin kiinalaiset tuottajat, mutta väitteen tueksi ei esitetty tosiseikkoja ja konkreettista todennettavissa olevaa näyttöä. 127. Väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen komissio pyrki aktiivisesti saamaan enemmän tietoja Yhdysvalloista tulevasta tuonnista mutta vahvisti lopulta alustavassa vaiheessa vahvistetut Yhdysvalloista tulevan tuonnin määrää koskevat luvut. Unionin tuotannonala ei tehnyt tarjousta kaikissa tarjouskilpailuissa tutkimusajanjaksolla 128. Ainoa yhteistyössä toimiva kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja kritisoi seurauksia siitä, että unionin tuotannonala ei osallistunut joihinkin tarjouskilpailuihin. Tältä osin todetaan, että tutkimuksessa otettiin huomioon se, etteivät kaikki osapuolet (unionin tuotannonala, ainoa yhteistyössä toimiva kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja, muut tiettyjen rahdin valvontajärjestelmien tuottajat) tehneet tarjouksia jokaisessa tarjouskilpailumenettelyssä. Ei havaittu pakottavia syitä, joiden perusteella olisi syytä olettaa selvästi todetun tarkastelujaksolla aiheutuneen vahingon johtuneen siitä, että unionin tuotannonala ei osallistunut sellaisiin tarjouskilpailuihin, joita ei pidetty liiketoiminnan kannalta järkevinä vaihtoehtoina. Päätettäessä osallistumisesta tarjouskilpailuun on ratkaisevaa, onko se liiketoiminnan kannalta järkevää, koska osallistuminen aiheuttaa kustannuksia (käännökset, asiamies, toisinaan maksu tarjouksen tekemisestä jne.), eivätkä yritykset tee tarjousta, elleivät ne ole varmoja mahdollisuuksistaan. Tarkasteltavana olevan tuotteen muiden kuin hintatekijöiden vaikutus 129. Ainoa yhteistyössä toimiva kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja väitti yhä, että muiden kuin hintatekijöiden, esimerkiksi muiden teknisten tekijöiden, vahingollisia vaikutuksia olisi vielä analysoitava syy-yhteyden osalta. 130. Unionin tuotannonalalle olisikin ollut teknisesti mahdollista täyttää kiinalaisen tuotteen kanssa samat vaatimukset. Tämä olisi kuitenkin merkinnyt sitä, että unionin tuotannonalan olisi pitänyt tarjota tuotetta korkeampaan hintaan. Itse asiassa tämä kysymys paljastaa sen, miten ainoan kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan harjoittama polkumyynti kokonaisuudessaan vaikutti. Osittain polkumyynti on seurausta siitä, että kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja yksinkertaisesti tarjoaa tuotetta, jolla on enemmän ominaisuuksia. Koska julkisia rakennusurakoita sekä julkisia tavara- ja palveluhankintoja koskevien sopimusten tekomenettelyjen yhteensovittamisesta 31 päivänä maaliskuuta 2004 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2004/18/EY (EUVL L 134, 30.4.2004, s. 114) sallii sovellettavan ainoastaan kahta hankintasopimuksen tekoperustetta, jotka ovat ”alhaisin hinta” ja ”kokonaistaloudellisesti edullisin tarjous”, sopimus olisi myönnetty tavallaan automaattisesti polkumyyntiä harjoittavalle kiinalaiselle toimittajalle. Kiinalaisen viejän tarjoukset eivät enää olisi olleet taloudellisesti edullisia siinä tapauksessa, että niitä ei olisi tehty polkumyyntihinnoin eli jos ne olisi hinnoiteltu ainakin sen verran korkeammaksi, että niissä olisi otettu huomioon lisäominaisuudet. 131. Tutkimus osoitti lisäksi, että valituksen tekijä täytti kaikki tekniset vaatimukset niissä tarjouskilpailuissa, joissa sekä valituksen tekijä että kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja tekivät tarjouksen samoin ehdoin. Väite valituksen tekijän hintoihin verrattuna korkeammista hinnoista 132. Ainoa yhteistyössä toimiva kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja väitti myös, että joissakin tapauksissa sopimus myönnettiin kiinalaisyritykselle, vaikka sen tarjouksen hinta oli valituksen tekijän hintaa korkeampi. Tästä syystä liiketoimien ei pitäisi katsoa aiheuttaneen vahinkoa. 133. Tältä osin on huomattava, että tutkimuksessa todettiin ainoastaan yksi tarjouskilpailumenettely, jossa ensi näkemältä vaikuttaa siltä, että ainoa yhteistyössä toimiva kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja voitti kilpailun huolimatta siitä, että sen tekemän tarjouksen hinta oli korkeampi kuin valituksen tekijän tarjouksen hinta. Tutkimuksessa kuitenkin ilmeni, että todellisuudessa näin ei ollut, koska kiinalaisyrityksen tekemä tarjous kattoi monia lisäominaisuuksia samalla hinnalla. Jos kaikkien kyseisten lisäominaisuuksien osalta tehty oikaisut, vientihinta olisi ollut alempi ja siten polkumyyntimarginaali olisi ollut korkeampi. Ei esitetty muuta todennettavissa olevaa näyttöä, joka olisi tukenut väitettä, jonka mukaan oli muitakin tarjouskilpailuja, joissa kiinalaisyrityksen tarjouksen hinta olisi ollut korkeampi kuin valituksen tekijän tarjouksen. Toisen unionin tuottajan tilanne 134. Ainoa yhteistyössä toimiva kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja esitti, että toinen unionin tuottaja harjoitti saalistushinnoittelua ja aiheutti siten vahinkoa unionin tuotannonalalle ja ettei Kiinasta tuleva tuonti aiheuttanut vahinkoa kyseiselle osapuolelle, koska se on keskeyttänyt aktiivisen yhteistyön. 135. Ensinnäkin muistutetaan, että toinen unionin tuottaja on toimittanut tietoja tämän menettelyn yhteydessä ja että vahinkoanalyysi koski unionin koko tuotannonalaa. Lisäksi on syytä todeta, ettei saalistushinnoittelua koskevien kiinalaisosapuolen väitteiden tueksi esitetty minkäänlaista tosiasioihin perustuvaa näyttöä eivätkä ne voi kumota tutkimuksen päätelmiä, jotka esitetään väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 89 kappaleessa. 136. Syy-yhteyttä koskevat päätelmät 137. Koska muita huomautuksia ei esitetty, voidaan vahvistaa väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 81–95 kappaleessa esitetyt päätelmät sellaisina kuin ne ovat muutettuna edellä olevissa 105–118 kappaleessa. 138. Edellä esitetty huomioon ottaen vahvistetaan alustavat päätelmät, joiden mukaan unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon syynä oli polkumyynnillä tapahtuva tuonti. 7. UNIONIN ETU 139. Käyttäjien etu 140. Kaksi käyttäjää, jotka olivat esittäneet huomautuksia jo alustavassa vaiheessa, pitivät kiinni alkuperäisistä huomautuksistaan. Ne toivat esiin huolensa siitä, mitä tapahtuisi kilpailulle ja teknologiselle kehitykselle, jos lopulliset toimenpiteet otettaisiin käyttöön Kumpaakin seikkaa käsiteltiin kuitenkin väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa, eikä sellaista uutta aineistoa toimitettu, joka voisi vahvistaa, että lopullisen tullin käyttöönotto haittaisi kilpailua ja teknologista kehitystä ainakaan lyhyellä tai keskipitkällä aikavälillä. 141. Unionin etua koskevat päätelmät 142. Edellä tarkoitetut kaksi huomautusta eivät ole muuttaneet alustavia päätelmiä. Koska muita huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 96–113 kappaleessa esitetyt päätelmät voidaan vahvistaa. 8. LOPULLISET POLKUMYYNNIN VASTAISET TOIMENPITEET 143. Vahingon korjaava taso 144. Ainoa yhteistyössä toimiva kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja esitti huomautuksia viitehinnan alittavuuden laskelmasta. Perustellut oikaisut tehtiin lopullisessa vaiheessa. 145. Kiinalaisyritys esitti väitteen vahinkomarginaalista, joka oli sama kuin tämän asetuksen johdanto-osan 51 kappaleessa esitetty väite. Väite on hylättävä 51 kappaleessa mainituista syistä. 146. Kiinalaisyritys halusi myös saada selvennystä menetelmästä, jota käyttäen laskettiin voittomarginaali ennen veroja, ja erityisesti siitä, mihin vuoteen kyseinen voittomarginaali viittaa. Tältä osin todetaan, että voitto ennen veroja laskettiin varainhoitovuosia 2006 ja 2007 koskevien tietojen analyysin pohjalta. 147. Lopullista polkumyyntimarginaalia ja lopullista vahingon korjaavaa tasoa koskevan laskelman mukaan jälkimmäinen oli edellistä alhaisempi. Koska muita huomautuksia ei esitetty, voidaan vahvistaa väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 114–117 kappaleessa esitetyt päätelmät, sellaisina kuin ne ovat muutettuna tämän asetuksen johdanto-osan 123–126 kappaleessa. 148. Lopulliset toimenpiteet 149. Polkumyynnistä, vahingosta, syy-yhteydestä ja unionin edusta tehtyjen päätelmien perusteella katsotaan, että perusasetuksen 9 artiklan 4 kohdan mukaisesti olisi otettava käyttöön lopullinen polkumyyntitulli alhaisimman havaitun polkumyynti- ja vahinkomarginaalin suuruisena alhaisemman tullin säännön mukaisesti. Tässä tapauksessa tulli olisi näin ollen määrättävä todettujen vahinkojen suuruiseksi. Se laskettiin 34 prosentiksi, joka on merkittävästi alempi kuin alustavassa vaiheessa, jolloin tulli vahvistettiin todetun polkumyynnin suuruiseksi. 150. Kiinaan sovellettavan lopullisen polkumyyntitullin olisi edellä mainituin perustein oltava suuruudeltaan 34 prosenttia. 151. Väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 120 kappaleen mukaisesti pyydetään jäsenvaltioiden toimivaltaisia viranomaisia toimenpiteiden vaikuttavuuden huolellisen seurannan varmistamiseksi toimittamaan komissiolle luottamuksellisesti säännöllisin väliajoin tiedot sellaisista EU:n julkisista hankintamenettelyistä, jotka johtavat rahdin valvontajärjestelmien myyntiin. 9. VÄLIAIKAISEN TULLIN LOPULLINEN KANTAMINEN 152. Koska todettu polkumyyntimarginaali on huomattavan suuri ja unionin tuotannonalalle aiheutunut vahinko on merkittävä, katsotaan tarpeelliseksi kantaa lopullisesti väliaikaista tullia koskevalla asetuksella käyttöön otetun väliaikaisen polkumyyntitullin vakuutena olevat määrät tällä asetuksella käyttöön otettavan lopullisen tullin suuruisena. Koska lopullinen tulli on alhaisempi kuin väliaikainen tulli, lopullisen polkumyyntitullin ylittävät vakuutena olevat määrät olisi vapautettava, ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla 1. Otetaan käyttöön Kiinan kansantasavallasta peräisin olevia rahdinvalvontajärjestelmiä, joissa käytetään neutronitekniikkaa tai sellaisia röntgensäteitä, joissa röntgenlähde on vähintään 250 KeV, tai gammasäteilyä ja jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin ex 9022 19 00, ex 9022 29 00, ex 9027 80 17 ja ex 9030 10 00 (Taric-koodit 9022 19 00 10, 9022 29 00 10, 9027 80 17 10 ja 9030 10 00 91), sekä tällaisilla järjestelmillä varustettuja moottoriajoneuvoja, jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodiin ex 8705 90 90 (Taric-koodi 8705 90 90 10), koskeva lopullinen polkumyyntitulli. 2. Vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava lopullinen polkumyyntitulli on 1 kohdassa kuvattujen tuotteiden osalta 34 prosenttia. 3. Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä. 2 artikla Kannetaan lopullisesti Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien rahdinvalvontajärjestelmien, joissa käytetään neutronitekniikkaa tai sellaisia röntgensäteitä, joissa röntgenlähde on vähintään 250 KeV, tai gammasäteilyä ja jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin ex 9022 19 00, ex 9022 29 00, ex 9027 80 17 ja ex 9030 10 00 (Taric-koodit 9022 19 00 10, 9022 29 00 10, 9027 80 17 10 ja 9030 10 00 91), sekä tällaisilla järjestelmillä varustettujen moottoriajoneuvojen, jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodiin ex 8705 90 90 (Taric-koodi 8705 90 90 10), tuonnissa komission asetuksella (EU) N:o 1242/2009 käyttöön otetun väliaikaisen polkumyyntitullin vakuutena olevat määrät 1 artiklalla lopullisesti käyttöön otetun tullin suuruisina. Vapautetaan lopullisen polkumyyntitullin ylittävät vakuutena olevat määrät. 3 artikla Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä . Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä […] päivänä […]kuuta […] Neuvoston puolesta Puheenjohtaja […] [1] EUVL L 343, 22.12.2009, s. 51. [2] EYVL L 56, 6.3.1996, s. 1. [3] EUVL L 332, 17.12.2009, s. 60. [4] EYVL L 104, 23.4.1994, s. 5 (johdanto-osan 5 kappale). [5] EYVL L 83, 13.4.1995, s. 8 (johdanto-osan 8 kappale).