•tr** it it 
•tt it 
it it 
A** EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, I /.()/. I «WX 
KOM(lW8)45Xlopul 
KOMISSION TIEDONANTO 
NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN PARLAMENTILLE 
Kertomus yhteisön energiatehokkuutta edistävän monivuotisen 
SAVE II -ohjelman edistymisestä 
Neuvoston päätöksen 96/737/EY 8.1 artikla 

SA VE //, vuosikertomus 1997 
Johdanto 
Neuvosto hyväksyi SAVE II -ohjelman virallisesti 16. joulukuuta 1996 lähes vuosi sen 
jälkeen, kun SAVE-ohjelma oli päättynyt (neuvoston päätös 96/737/EY, 16. joulukuuta 
1996). SAVE II -ohjelma hyväksyttiin viideksi vuodeksi taannehtivasti 1. tammikuuta 
1996 alkaen, ja sen alustava talousarvio on 45 miljoonaa ecua. Koska ohjelman 
hyväksymisen odotettiin viivästyvän, toimenpiteisiin ryhdyttiin jo vuonna 1996 ohjelman 
tehokkuuden ja jatkuvuuden varmistamiseksi. Monia tutkimuksia ja kokeiluhankkeita 
valmisteltiin niin pitkälle, että ne voitiin aloittaa heti, kun uusi ohjelma oli hyväksytty 
lopullisesti vuonna 1996. 
Tässä kertomuksessa käsitellään neuvoston päätöksen 96/737/EY 8 artiklan mukaisesti 
SAVE II -ohjelman perustamisen jälkeisiä toimia ja ohjelman edistymistä. Kertomukseen 
liittyy ehdotus suuntaviivoiksi vuoden 1998 alakohtaisille kohdennetuille toimille. 
SAVE II on ainoa yhteisön laajuinen ohjelma, joka on tarkoitettu yksinomaan järkevän 
energiankäytön edistämiseen. Ohjelmassa keskitytään energiankäytön muihin kuin teknisiin 
puoliin, ja sen avulla pyritään kehittämään energiatehokkuuteen vaikuttavia 
infrastruktuureja ja energiapolitiikan analysointia. SAVE II -ohjelmasta ei rahoiteta 
laitehankintoja. Ohjelman tarkoituksena on pikemminkin sellaisten olosuhteiden 
aikaansaaminen, joissa energiatehokkuuteen investoidaan entistä ripeämmin ja joissa 
otetaan huomioon energiatehokkuuden ansiosta avautuvat uudet markkinamahdollisuudet. 
SAVE II -ohjelmalla täydennetään useita toimia, jotka aloitettiin alkuperäisen SAVE-
ohjelman yhteydessä: 
- energiaa kuluttavien laitteiden merkinnät ja standardointi 
- kokeilutoimet 
- tiedotus. 
SAVE II -ohjelman soveltamisala on kuitenkin laajempi kuin alkuperäisen SAVE-
ohjelman, sillä siihen kuuluvat myös seuraavat toimet: 
- energiatehokkuuden edistymisen seuranta jäsenvaltioissa ja koko yhteisössä 
- energianhallinnan parantaminen aluetasolla ja kaupungeissa kehittämällä 
strategioita energianhallinnan tehostamiseksi ja 
- tutkimukset, joissa selvitetään mahdollisuutta vakiinnuttaa energiatehokkuus 
yhdeksi yhteisön ohjelmien arviointiperusteeksi. 
SAVE II -ohjelmaan voivat osallistua myös Keski- ja Itä-Euroopan assosioituneet maat 
sekä Kypros sen jälkeen, kun neuvosto on tehnyt päätökset kunkin maan osallistumiselle 
asetettavista ehdoista. Vuodesta 1996 SAVE II -ohjelmaan ovat voineet osallistua myös 
EFTA-ja ETA-maat Liechtenstein, Islanti ja Norja. 
SAVE II -ohjelmasta tuetaan seuraavien viiden alan toimia: 
- tutkimukset ja muut vastaavat toimet, joiden tarkoituksena on panna täytäntöön 
tai saattaa päätökseen yhteisön toimenpiteitä kuten standardien kehittämistä; 
2-
SAVE H, vuosikertomus 1997 
tutkimukset, joissa selvitetään energian hinnoittelun vaikutuksia 
energiatehokkuuteen ja tutkimukset, joiden avulla energiatehokkuus pyritään 
vakiinnuttamaan yhteisön ohjelmien yhdeksi arviointiperusteeksi 
- alakohtaiset kohdennetut toimet, joiden tarkoituksena on nopeuttaa 
energiatehokkuutta edistäviä investointeja ja/tai parantaa energian kulutustapoja 
- toimenpiteet, joilla edistetään kokemustenvaihtoa 
- energiatehokkuuden edistymisen seuranta yhteisössä ja yksittäisissä 
jäsenvaltioissa sekä SAVE II -ohjelmaan kuuluvien toimien jatkuva arviointi ja 
seuranta 
- aluetasolla ja kaupungeissa toteutettavat erityistoimet sekä jäsenvaltioiden ja 
alueiden välisen yhteenkuuluvuuden parantaminen energiatehokkuuden alalla. 
SAVE-ohjelman lopullinen riippumaton arviointi saatiin päätökseen vuonna 1997. 
Arvioinnissa korostettiin, että SAVE-ohjelma on arvokas energiatehokkuutta edistävä 
poliittinen ohjauskeino. Samalla kuitenkin tähdennettiin, että kokeilutoimia varten 
tarvitaan selvää ja johdonmukaista strategiaa, että tulosten levittämisellä on ratkaiseva 
merkitys SAVE-ohjelman onnistumiselle pitkällä aikavälillä ja että ohjelman jatkuvaa 
seurantaa ja vaikutusten analysointia on parannettava, jotta sen tehokkuus voitaisiin 
varmistaa pitkällä aikavälillä. Koska useimmat SAVE-ohjelman toimet eivät ole 
luonteeltaan teknisiä, ohjelman kaikkia etuja on ollut vaikea arvioida määrällisesti. Tähän 
mennessä ohjelmasta saadut edut tai edut, jotka siitä todennäköisesti saadaan, ovat 
huomattavasti suuremmat kuin sen aiheuttamat kustannukset. Pelkästään 
kuumavesikattiloiden hyötysuhdevaatimuksia koskeva direktiivi tuottaa etuja, joiden arvo 
voi olla vuosittain yli 391 miljoonaa ecua (mikä merkitsee yli 11 miljoonan 
öljyekvivalenttitonnin vuosittaisia energiansäästöjä 12 jäsenvaltiossa vuoteen 2010 
saakka). Tämä määrä on monta kertaa suurempi kuin koko SAVE-ohjelman talousarvio. 
Muita mainittavia etuja ovat ympäristövahinkojen vähentyminen ja ohjelman 
makrotaloudelliset vaikutukset. Arviointi on myös osoittanut, että SAVE-ohjelman 
toimilla on myönteinen vaikutus JOULE-THERMIE-ohjelmaan, joka on muita 
energiamuotoja kuin ydinenergiaa koskeva tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen 
ohjelma. Tämä perustuu siihen, että SAVE-ohjelman toimet edistävät epäsuorasti JOULE-
THERMIE-ohjelman tavoitteiden saavuttamista luomalla edulliset (oikeudelliset, 
hallinnolliset ja sosiaaliset) olosuhteet JOULE-THERMIE-ohjelmaan kuuluvalle uuden 
tekniikan levittämiselle ja käyttöönotolle. 
SAVE-ohjelman arvioinnissa annetut suositukset otettiin huomioon SAVE II -ohjelman 
suunnittelussa. 
Liitteen I taulukossa esitetään SAVE II -ohjelman tähänastiset talousarviot ohjelmaan 
kuuluvien toimien mukaan. Vuonna 1996 SAVE II -ohjelman talousarvio oli yhteensä 
15,2 miljoonaa ecua. Vuoden 1997 talousarvio oli puolestaan 18,3 miljoonaa ecua. 
Liitteessä I esitetään myös lyhyt tilastokatsaus ohjelmasta. 
3-
SAVE II, vuosikertomus 1997 
• Päätöksen 2 artiklan a alakohdassa tarkoitetut toimet - tutkimukset 
SAVE II -ohjelmasta on tuettu useita 2 artiklan a alakohdassa tarkoitettuja toimia. Yksi 
keskeinen toimi on ollut CENin ja CENELECin avustaminen mittausstandardien 
kehittämisessä. Rahoitusta saaneiden toimien kohteena ovat olleet muun muassa lamput, 
virranrajoittimet, uunit ja kuivaavat pyykinpesukoneet. Standardien kehittäminen on 
johtanut siihen, että vuonna 1997 annettiin yksi energiankulutusmeikintöjä koskeva 
direktiivi kotitalouksien astianpesukoneiden merkinnöistä (97/17/EY). Parhaillaan 
neuvotellaan toisesta, kotitalouksien lamppujen energiankulutusmerkintöjä koskevasta 
direktiivistä, jonka komissio antaa todennäköisesti vuonna 1998. 
Ohjelmasta on myös rahoitettu muita tutkimuksia, jotka liittyvät SAVE- ja SAVE II 
-ohjelman tehokkuuden arvioimiseen. Niissä on selvitetty muun muassa SAVE-ohjelman 
arvioinnin rahoittamista, SAVE II -ohjelman jatkuvan seuranta- ja arviointijärjestelmän 
kehittämistä, kuumavesikattiloiden hyötysuhdevaatimuksia koskevan direktiivin 
(92/42/EY) täytäntöönpanoa ja energiankulutusmerkintöjen vaikutuksia. 
Vuonna 1996 valmistui tutkimus neuvoston direktiivin 93/76/EY täytäntöönpanosta. 
Direktiivin päämääränä on rajoittaa hiilidioksidipäästöjä energiatehokkuuden parantamisen 
avulla, ja tutkimuksessa osoitettiin, että direktiivillä on ollut havaittavia vaikutuksia 
kansallisiin ohjelmiin, vaikka niitä ei voidakaan ilmaista määrällisesti. Direktiivissä on 
ylipäätään useita puutteita, koska siinä ei ole asetettu mitattavissa olevia tavoitteita, jolloin 
tavoitteiden toteutumista on vaikea seurata ja direktiiviä on lähes mahdoton soveltaa. 
Koska direktiivin tavoitteita ei ole tarkennettu riittävästi, sen kokonaisvaikutus jää 
odotettua heikommaksi. Jäsenvaltiot eivät yleensä ole pitäneet direktiiviä kovin tärkeänä. 
Toisentyyppisissä tutkimuksissa on selvitetty sellaisten vakiomenetelmien määrittelyä, 
joilla mitataan tiettyjen laitteiden, kuten kotitalouksien uunien ja ilmastointilaitteiden, 
energiatehokkuutta. Eräässä tutkimuksessa on selvitetty hankintamenetelmiä, joilla 
pyritään energiankäytöltään tehokkaiden tuotteiden hankkimiseen. 
Voidaan myös mainita, että SAVE II -ohjelmalla myötävaikutetaan siihen, että komissio 
voi osallistua kysynnänhallintaa koskevaan Kansainvälisen energiajärjestön 
täytäntöönpanosopimukseen. 
Vuoden 1997 lopulla aloitettiin tärkeä tutkimus, jonka tavoitteena on selvittää 
energiatehokkuutta edistävien investointiohjelmien vaikutuksia työllisyyteen. 
Eräässä toisessa tutkimuksessa laaditaan käsikirja energialaitoksissa toteutettavien 
energiatehokkuusohjelmien arvioimisesta. Tutkimuksen ensimmäisen vaiheen tulokset 
esitellään vuonna 1998. 
• Päätöksen 2 artiklan b alakohdassa tarkoitetut toimet - alakohtaiset kohdennetut 
toimet 
Kohdennetut kokeiluhankkeet lohkaisevat edelleen suurimman osan ohjelman 
talousarviosta. Vuonna 1996 kokeiluhankkeiden osuus oli 48,7 prosenttia, ja vuonna 1997 
se oli 34,5 prosenttia. Tätä voidaan verrata siihen, että aikaisemmin kokeiluhankkeiden 
-4 
SAVEIly vuosikertomus 1997 
osuus koko SAVE-ohjelman talousarviosta oli 76 prosenttia. On kuitenkin muistettava, 
että vuosien 1996 ja 1997 prosenttimääriin ovat vaikuttaneet aluetasolla ja kaupungeissa 
toteutetut toimet, jotka kuuluvat SAVE II -ohjelmaan mutta puuttuivat alkuperäisestä 
SAVE-ohjelmasta. 
Kohdennettujen kokeiluhankkeiden tarkoituksena on nopeuttaa sellaisia 
energiatehokkuutta edistäviä investointeja, joilla parannetaan energian kulutustapoja, sekä 
luoda ja laajentaa infrastruktuureja ("kasvattaa valmiuksia") monilla eri aloilla. Näitä aloja 
ovat liikenne, rakentaminen, teollisuus, integroitu resurssjsuunnittelu ja kysynnänhallinta, 
lämmön ja sähkön yhteistuotanto sekä sähkölaitteet. Valmiuksia kasvattavia toimia 
voidaan toteuttaa kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla, ja ne voivat olla 
koulutusta, tiedotusta tai perehdyttämistä menetelmiin ja energiapolitiikan 
ohjauskeinoihin. Näillä infrastruktuureilla on tärkeä merkitys energiatehokkuutta koskevan 
yhteisön lainsäädäntöohjelman toteuttamisessa. Liitteen I taulukko antaa yleiskäsityksen 
erilaisista SAVE II -ohjelmaan kuuluvista aiheista. SAVE Ij -ohjelmassa keskitytään 
aikaisempaa enemmän liikennehankkeisiin, joiden osuus on nykyään noin 20 prosenttia 
kaikista hankkeista. SAVE-ohjelmassa niiden osuus oli ainoastaan 9 prosenttia, vaikka 
niiden osuutta pyrittiinkin kasvattamaan. 
Koska SAVE II -ohjelma hyväksyttiin vasta joulukuussa 1996, yhtäkään siihen kuuluvaa 
hanketta ei ole saatu päätökseen. On kuitenkin korostettava, että SAVE II -ohjelmalla 
parannetaan 253:n alkuperäisestä SAVE-ohjelmasta rahoitetun hankkeen seurantaa, sillä 
pyrkimyksenä on selvittää, mitä vaikutuksia hankkeilla on pitkällä aikavälillä. SAVE II 
-hankkeet on suunniteltu siten, että ne rakentuvat SAVE-ohjelman kokeiluhankkeiden 
tuloksille. 
Jokaisessa SAVE II -hankkeessa on oltava mukana vähintään kaksi jäsenvaltiota. 
Pyrkimyksenä on kuitenkin, että hankkeeseen osallistuvia jäsenvaltioita on enemmän kuin 
kaksi. Hankkeisiin voivat osallistua valtion laitokset ja muut laitokset, alue- ja 
paikallisviranomaiset, yksityiset yritykset, korkeakoulut ja konsulttitoimistot. 
• Päätöksen 2 artiklan c ja d alakohdassa tarkoitetut toimet - kokemustenvaihdon 
edistäminen 
Päätöksen 2 artiklan c alakohdan nojalla voidaan rahoittaa komission ehdottamia toimia. 
Muiden kuin komission ehdottamia toimia voidaan sen sijaan rahoittaa 2 artiklan d 
alakohdan nojalla. Komission ehdottamat toimet voidaan rahoittaa kokonaan, kun taas 
muiden ehdottamien toimien kustannuksista voidaan rahoittaa enintään 50 prosenttia. 
Vuonna 1996 tehtiin EnR -verkon1 kanssa sopimus siitä, että se jatkaa vuonna 1993 
aloittamaansa tiedotustoimintaa. SAVE II -ohjelmasta rahoitettiin 50 prosenttia 
uutislehtisten, julkaisujen ja tapahtumien kustannuksista. Verkko toteutti myös joitakin 
toimia, jotka rahoitettiin kokonaan SAVE II -ohjelmasta. Näiden toimien kautta tuettiin 
muun muassa seuraavien alojen tietoverkkoja: kysynnänhallinta, opetus, asuinrakennukset, 
EnR on kansallisten energiavarastojen muodostama Euroopan laajuinen verkko 
-5 
SA VE II, vuosikertomus 1997 
julkiset rakennukset, teollisuus jne. Sopimukseen kuuluu myös vvvvvv-sivun luominen 
Internetiin. Hanketta koordinoi Irlannin encrgiakeskus (EnR:n toimeksiannosta), mutta 
Intemet-sivun luomisesta ja ylläpidosta vastaa kreikkalainen CRES. 
Tiedotuksessa noudatettavaa lähestymistapaa muutettiin vuonna 1997 siten, että toimintaa 
ei enää rakenneta samassa määrin kuin aikaisemmin EnR-verkon varaan. SAVE II 
-ohjelmasta rahoitetaan yhä etenkin sellaisia konferensseja, joissa käsitellään erikoisalojen 
aiheita kuten kolmansilta osapuolilta saatavaa rahoitusta. Nämä tapahtumat ovat 
luonteeltaan monikansallisia. 
Tiedot kaikista käynnissä olevista ja valmistuneista SAVE-hankkeista kootaan pääosasto 
XVIIIn ylläpitämään CORDIS-tietokantaan, josta ne ovat saatavilla. Tiedot päivitetään 
puolen vuoden välein. 
• Päätöksen 2 artiklan e alakohdassa tarkoitetut toimet - seuranta ja arviointi 
Yksi SAVE II -ohjelman uusista toimista on energiatehokkuuden seurannan parantaminen 
kansallisella ja yhteisön tasolla. Koko alkuperäisen SAVE-ohjelman aikana tuettiin 
energiaindikaattoreiden kehittämistä, ja sen tukemista jatketaan SAVE H -ohjelmasta. 
Toimea koordinoi kuten ennenkin ranskalainen ADEME. loinen mainittava toimi on 
MURE II -hanke, jonka tavoitteina ovat kattavan luettelon laatiminen sellaisista nykyisistä 
ja suunnitelluista toimista, joilla energiatehokkuutta ja energiansäästöä edistetään 
Euroopan unionissa, sekä kustannus-hyötyanalyysin ja arvioinnin tekeminen 
energiatehokkuutta edistävistä toimista käyttämällä vertauskohtana vaihtoehtoisia 
energiahuoltomahdollisuuksia. Uusimman sopimuksen mukaan tietokantaan kootaan myös 
Itävaltaa, Ruotsia ja Suomea koskevia tietoja. MURE-hankkeeseen kuuluvat myös 
strategiset tutkimukset, joissa selvitetään esimerkiksi rakennusmääräysten ja 
kaupunkiliikenteen ohjauksen vaikutuksia. MURE-hankkeen täydennykseksi on kehitetty 
MURE Territory, jonka tarkoituksena on tukea alue- ja paikallissuunnittelusta vastaavia 
viranomaisia niiden kehittäessä ja arvioidessa erityisten maantieteellisten alueiden 
energiatehokkuutta edistäviä strategioita ja toimenpiteitä. 
Vuonna 1998 SAVE II -ohjelman toimien jatkuvaan seurantaan ja arviointiin osallistuu 
ulkopuolisia asiantuntijoita kaikilta energiatehokkuuteen liittyviltä aloilta. 
SAVE II -ohjelmaa koskevassa neuvoston päätöksessä todetaan, että ohjelman tavoitteena 
on "parantaa energian loppukäytön intensiivisyyttä vielä yhdellä prosenttiyksiköllä 
vuodessa sen lisäksi, mikä muuten olisi saavutettu". Uusien seuranta- ja arviointitoimien 
avulla saadaan todennäköisesti selkeä kuva ohjelman tehokkuudesta. 
• Päätöksen 2 artiklan f alakohdassa tarkoitetut toimet - energianhallinta aluetasolla 
ja kaupungeissa 
Vuonna 1996 päätettiin, että SAVE II -ohjelmasta tuetaan myös alueellisten, paikallisten 
ja saarilla toimivien energiavirastojen perustamista. Alueet ja kaupungit voivat vaikuttaa 
todella merkittävästi yhteisön energiastrategian toteutumiseen ja erityisesti 
hiilidioksidipäästöjen vähentämiseen kehittämällä alueellisia kanavia paikallisten ja 
uusiutuvien energialähteiden käytölle. 
-6-
SAVEII, vuosikertomus 1997 
Vuonna 1997 SAVI! II -ohjelmasta rahoitettiin 31 energia vira stoa, joista 20 toimii 
aluetasolla ja 11 kaupungeissa. Kukin virasto saa kolmen ensimmäisen toimintavuotensa 
aikana 175 000 ecua yhteisön rahoitustukea. Näiden toimien talousarvio oli 5 400 000 
ecua. Ehdotuspyyntöjä julkaistaan vuosittain, ja ne osoitetaan sellaisille alueille ja 
kaupungeille, joiden asukasmäärä on vähintään 100 000. 
Alueellisen ja paikallisen energianhallinnan päätavoitteena on määritellä ja toteuttaa toimia 
kulutustottumusten parantamiseksi. Tavoite saavutetaan edistämällä sekä 
energiatehokkuutta että paikallisten ja uusiutuvien energialähteiden käyttöä. 
Alueiden ja kaupunkien energianhallinnasta vastaavat virastot sijaitsevat lähellä 
energiantuottajia sekä julkisia ja yksityisiä kuluttajia. Tämä mahdollistaa yleisten asioiden 
käsittelyn ja myös sellaisten toimien suunnittelun, jotka sopivat tarkalleen paikallisiin, 
taloudellisiin ja sosiaalisiin oloihin ja julkishallinnon kokoon. 
Tämän lähestymistavan periaatteena on edetä alemmalta tasolta ylemmälle, ja sen ansioita 
ovat myös ne kerrannaisvaikutukset, joita saadaan varsinkin energiavirastojen tiiviistä 
yhteistyöstä ja siihen liittyvästä tietojen ja kokemusten vaihdosta, tekninen taitotieto 
mukaan lukien. 
Energianhallintaa täydennetään erityisillä tiedotustoimilla kuten vuosittaisilla 
sopimuspuolten kokouksilla, teemaseminaareilla ja erilaisten oppaiden ja parhaiden 
toimintatapojen julkaisemisella. Lisäksi Euroopan komissio ja alueiden komitea ovat 
järjestäneet yhdessä joukon seminaareja, joiden aiheena ovat olleet energia- ja 
paikallisviranomaiset. Kahdessa ensimmäisessä seminaarissa, jotka järjestettiin Espoossa 
(28. helmikuuta 1997) ja Bolognassa (18. huhtikuuta 1997), käsiteltiin ilmastonmuutosta 
sekä energiatehokkuutta edistävien strategioiden täytäntöönpanoa. Kolmas seminaari 
pidettiin Rodoksella (3. lokakuuta 1997), ja sen aiheina olivat paikallinen 
kehittämistoiminta ja työllisyys. Viimeisin seminaari järjestettiin Lyonissa (24.-26. 
marraskuuta 1997), ja siellä käsiteltiin alueiden ja kaupunkien merkitystä 
energianhallinnassa. 
Jäsenvaltioissa on järjestetty komission kutsusta seitsemän seminaaria. Niihin on 
osallistunut kaikkien komission rahoitustuella perustettujen energiavirastojen edustajia 
sekä kansallisten virastojen ja hallitusten (ministeriöiden) edustajia. Osanottajat ovat 
luoneet hyödyllisiä kontakteja ja tutkineet yhdessä, täydentävätkö niiden toteuttamat 
toimet toisiaan, sekä kehittäneet erilaisia yhteistyö- ja koordinointimenetelmiä. 
Lopuksi voidaan mainita, että SAVE-komitea on hyväksynyt tutkimuksen, jonka aiheena 
on energianhallinnan yhteiskunnalliset vaikutukset (energian niukkuus joissakin 
sosiaaliluokissa). Tutkimusta tehdään parhaillaan kahdessatoista virastossa, joita koordinoi 
ranskalainen Quercy Energies. 
• Muut toimet 
Energia-asioita käsittelevä neuvoston työryhmä keskusteli 23. syyskuuta 1997 
direktiiviehdotuksesta, joka koskee integroitua resurssihallintaa (järkiperäisiä 
SAVEllf vuosikertomus 1997 
suunnittelumenetelmiä)2. Jäsenvaltion edustajat esittivät kokouksessa huomautuksia, jotka 
ovat parhaillaan komission pohdittavina. 
Komissio antoi 15. lokakuuta tiedonannon Yhteisön strategia yhdistetyn lämmön ja 
sähkön tuotannon edistämiseksi ja sen kehittämisen esteiden poistamiseksi*; joka on 
toimitettu neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden 
komitealle. Neuvosto antoi tiedonannosta päätöslauselman 8. joulukuuta 1997. 
Parhaillaan valmistellaan neuvoston päätöksiä KIE-maiden ja Kyproksen osallistumisesta 
SAVE II -ohjelmaan. Menettelyä aiotaan nopeuttaa, jotta mahdollisimman monet 
assosioituneet maat voisivat osallistua ohjelmaan vuonna 1998. 
• Tarkistetut suuntaviivat 
Liitteessä II esitetään ensisijaisia aloja koskevat suuntaviivat vuodeksi 1998. 
Ensisijaistaminen perustuu jäsenvaltioilta pyydettyihin ja komission antamiin lausuntoihin. 
2 Integroitua resurssihallintaa kutsutaan nykyään järkiperäisiksi suunnittelumenetelmiksi. 
3 KOM(97) 514 lopullinen 
-8 
SAVEII, vuosikertomus 1997 
Liite I 
Tilastokatsaus SA VEII -ohjelmaan 
SA VE II -ohjelman talousarvio (ecuina) 
Toimi I 1996 1997 
Tutkimukset 753 525 2 528 893 
(2 artiklan a alakohta) 
Kokeilutoimet 7 424 977 6 472 356 
(2 artiklan b alakohta) 
Tiedotus 976 425 2 179 963 
(2 artiklan c ja d alakohta) 
Seuranta 881000 1404 042 
(2 artiklan e alakohta) 
Energianhallinta alueellisella 5 200 110 5 738 746 
tasolla ja kaupungeissa 
Yhteensä 15 236 037 18 324 000 
• Kokeiluhankkeet 
Kokeiluhankkeiden määrät ja prosenttiosuudet aloittain: 
Sähkölaitteet 5 (9 %) 4(10%) 
Rakentaminen 13(23%) 12(30%) 
Lämmön ja sähkön - I (2,5 %) 
yhteistuotanto 
Kysynnänhallinta 17(30%) 7(17,5%) 
Opetus ja koulutus 4(17%) 5(12,5%) 
Teollisuus 3 (5 %) 2 (5 %) 
Liikenne 14(25%) 9 (22,5 %) 
Yhteensä 56 40 
1_ „ . .. 
9-
SAVEII, vuosikertomus 1997 
Kokeiluhankkeet valtioittain: 
Valtio 
Alankomaat 
Belgia 
Espanja 
Irlanti 
Italia 
Itavalta 
Kreikka 
Luxemburg 
Norja 
Portugali 
Ranska 
Ruotsi 
Saksa 
Suomi 
Tanska 
Unionin laajuiset liittoutumat 
Yhdistynyt kuningaskunta 
Yhteensa 1996 
7 
0 
4 
2 
6 
3 
4 
> 0 
l 
3 
3 
5 
3 
4 
4 
3 
— 
5 
56 1997 
2 
2 
4 
0 
4 
2 
4 
1 
2 
3 
2 
0 
4 
2 
2 
3 
3 
40 
- 10-
SAVE II, vuosikertomus 1997 
Koska ensimmäiset SAVE II -ohjelmasta rahoitettavia kokeiluhankkeita koskevat 
sopimukset allekirjoitettiin vasta vuonna 1997, on ymmärrettävää, ettei yksikään 
kokeiluhanke ole vielä valmistunut. Alkuperäiseen SAVE-hankkeeseen kuuluneet 
kokeiluhankkeet ovat edistyneet seuraavasti: 
Valmistuneet Käynnissä olevat 
1991 Ï6 Ö 
1992 46 5 
1993 70 ~~4 
1994 39 24 ^~ 
1995 12 37 
Yhteensä 183 70 
'Tilanne syyskuussa 1997 
-11 
SAVEII, vuosikertomus 1997 
Liite II 
Tarkistetut suuntaviivat 
SAVE II -ohjelmaan kuuluvat alat vuonna 1998 
SAVE-ohjelman toimista on tehty ehdotuspyyntöjä kymmenellä alalla: 
1. Järkevä energiankäyttö rakennuksissa 
2. Järkevä energiankäyttö laitteissa 
3. Järkevä energiankäyttö liikenteessä 
4. Järkevä energiankäyttö teollisuudessa 
5. Kysynnänhallinta ja integroitu resurssisuunnittelu 
6. Opetus ja koulutus 
7. Lämmön ja sähkön yhteistuotannon edistäminen 
8. Alueellisten ja paikallisten energiavirastojen perustaminen 
9. Tiedotus 
10. Tutkimukset, joiden tavoitteena on unionin toimenpiteiden toteuttaminen. 
HUOMAUTUS. 
Tutkimukset eroavat kokeiluhankkeista siten, että niiden kohteina ovat yleensä 
kaikki EU:n ja ETA:n jäsenvaltiot. Toisena erona on, että tutkimukset ovat 
luonteeltaan analyyttisiä, kun taas kokeiluhankkeissa otetaan huomioon myös 
toiminnalliset näkökohdat. 
Eri alojen toimet vuonna 1998 
Vuonna 1998 pyydetään seuraavia aloia koskevia ehdotuksia: 
5.1 KOKEILUTOIMET (SAVE-ohjelmasta tehdyn päätöksen 96/737/EY 2 artiklan b ja d 
alakohta (EYVL L 335, 24.12.1996, s. 50)) 
5.1.1 Järkevä energiankäyttö rakennuksissa 
a) Vanhojen rakennusten kunnostaminen, jolla parannetaan myös niiden 
energiatehokkuutta 
- 12 
SAVEII, vuosikertomus 1997 
b) Energiatehokkuutta parantavat järjestelmät, joihin kuuluu rakennuselementtien (kuten 
ikkunoiden) vaihtaminen ja lisäelementtien asentaminen 
c) Kolmansilta osapuolilta saatava rahoitus, jota hyödynnetään julkisella ja yksityisellä 
sektorilla 
d) Useista huoneistoista koostuvien rakennusten energianhallinta 
e) Suunnitteluvälineiden käyttö, jonka avulla pyritään rakentamaan energiankäytöltään 
tehokkaita rakennuksia 
f) Rakennusten energialuokittelusta saatava lisäarvo ja energiatehokkuutta koskevat 
rakennusmääräykset 
g) Kokeilutoimet, joiden tavoitteena on lisätä energiatehokkuutta parantavien 
rakennuselementtien kysyntää ja tuoda markkinoille hyvin tehokkaita elementtejä 
esimerkiksi helpottamalla yhteishankintojen jäljestämistä 
h) Sellaisten uusien hankintaehtojen esitteleminen, joihin kuuluvat myös rakennuksissa 
käytettyjen tuotteiden ja järjestelmien energiatehokkuus, sekä hankintamenetelmien 
innovatiiviset muutokset, joissa energiakustannukset sisällytetään laskelmiin 
i) Direktiivin 93/76/EY (EYVL L 237, 22.9.1993, s. 28) täytäntöönpanon edistäminen 
j) Toimet, joilla edistetään energiapalveluyritysten perustamista jäsenvaltioissa 
k) Välineet ja menetelmät, joilla analysoidaan hankkeiden ja ohjelmien vaikutuksia 
rakennusalalla. 
5.1.2 Järkevä energiankäyttö laitteissa, mukaan lukien rakennuksiin kiinteästi kuuluvat 
energiaa käyttävät laitteet (lämmitys-ja jäähdytyslaitteet sekä vedenlämmittimet) 
a) Energiankulutusmerkintöjen käytön tukeminen (jälleenmyyjien kouluttaminen, myynnin 
edistäminen jne. ) 
b) Kokeilutoimet, joiden tavoitteena on antaa räätälöityä tietoa energia-asioista julkisen 
sektorin laitehankinnoista vastaaville ja muille ostajille 
c) Kokeilutoimet, joiden tavoitteena on lisätä energiankäytöltään tehokkaiden laitteiden 
kysyntää ja tuoda markkinoille hyvin tehokkaita laitteita esimerkiksi helpottamalla 
yhteishankintojen järjestämistä 
d) Kokeilutoimet, joiden tavoitteena on vaikuttaa laitetoimittajiin ja heidän asiakkaisiinsa 
siten, että he valitsevat tarkoituksenmukaisia ja energiankäytöltään tehokkaita laitteita 
( lämmitys-, vcdenlämmitys- ja jäähdytyslaitteet jne. ) 
e) Laitteiden käytön tehostaminen (kotitalouksissa, toimistoissa, ravintoloissa jne. ) 
0 Direktiivin 92/42/EY (EYVL L 167, 22.6.1992, s. 17) täytäntöönpanon edistäminen 
13-
SAVEII, vuosikertomus 1997 
g) Välineet ja menetelmät, joilla analysoidaan hankkeiden ja ohjelmien vaikutuksia 
laitealalla. 
5.1.3. Järkevä energiankäyttö liikenteessä 
a) Energiaa säästävät kaupunkiliikenteen ohjausjärjestelmät 
b) Joukkoliikennejärjestelmien (raitiovaunut, hybridiajoneuvot, lähi- ja kaukojunat jne.) 
tukeminen esimerkiksi kehittämällä infrastruktuureja tai muuttamalla 
liikennetottumuksia. Julkisen ja yksityisen liikenteen välisen suhteen parantaminen 
kaupunkiliikenteessä. Julkisen henkilöliikenteen erilaisten liikennemuotojen 
integroiminen. 
c) Toimet, joilla lisätään energiankäytöltään tehokkaiden yksityisten liikennevälineiden 
käyttöä (polkupyörät, sähköpyörät, skootterit jne.) esimerkiksi kehittämällä 
infrastruktuureja tai muuttamalla liikennetottumuksia 
d) Tavaraliikenteen ohjaukseen tarkoitetut järjestelmät 
e) Lentoliikenteen ohjaukseen tarkoitetut järjestelmät 
f) Erilaisten liikennemuotojen välisten yhteyksien parantaminen 
g) Tiemaksujärjestelmät Euroopan kaupungeissa 
h) Työpaikkaliikenteeseen tarkoitetut liikennepalvelut (pysäköinnin ja jatkoyhteyksien 
tarjoaminen, henkilöautojen yhteiskäyttö, suurissa teollisuuslaitoksissa ja ylityksissä 
työskenteleville tarkoitetut liikennejärjestelmät) 
i) Eri ajoneuvokantojen hallinta (kuorma-autot, kaupunki-, lähiliikenne- ja kaukoliikenne­
linja-autot, taksit jne. ) 
j) Välineet ja menetelmät, joilla analysoidaan hankkeiden ja ohjelmien vaikutuksia 
liikenteen alalla. 
5.1.4. Järkevä energiankäyttö teollisuudessa 
a) Kansallisten ja alueellisten seuranta- ja tavoiteohjelmien toteuttaminen erityisesti 
kokeiluohjelmien avulla 
b) Sellaisten suunnitelmien laatiminen (esimerkiksi hankintoja ja käyttökustannusten 
määrittämistä varten), joilla edistetään investointeja energiankäytöltään tehokkaisiin 
laitteisiin (mukaan lukien yhteiset toimet energiankäytöltään tehokkaiden 
teollisuustaitteiden hankkimiseksi ja teollisuudessa käytettyjen tuotteiden ja 
järjestelmien energiatehokkuutta koskevat eritelmät sekä hankintamenetelmien 
innovatiivinen muuttaminen) 
c) Järjestelmien perustaminen sellaisten parhaiden tekniikoiden levittämiseksi, joita 
voidaan käyttää teollisuusprosesseissa ja -laitoksissa 
14 
SAVE II, vuosikertomus 1997 
d) Energiatehokkuuden sisällyttäminen ympäristöasioiden hallintajärjestelmiin ja 
laatujohtamisjärjestelmiin 
e) Toimet, joiden avulla selvitetään, mitkä seikat estävät tehokkaan energiankäytön 
teollisuudessa, ja esitellään ratkaisuja niiden poistamiseksi 
f) Direktiivin 93/76/EY (EYVL L 237, 22.9.1993, s. 28) täytäntöönpanon edistäminen 
g) Välineet ja menetelmät, joilla analysoidaan hankkeiden ja ohjelmien vaikutuksia 
teollisuudessa. 
5.1.5 Kysynnänhallinta ja integroitu rcsurssisuunnittclu 
a) Kysynnänhallintaan liittyvät kokeiluohjelmat 
b) Kysynnänhallintatoimet, jotka toteutetaan kolmansien osapuolten rahoituksella 
c) Sähköverkon kuormituksen ja sähkönkäytön tehostumisen seuranta erityisesti 
kodinkoneiden ja valaisimien osalta 
d) Välineet ja menetelmät, joilla analysoidaan kysynnänhallintahankkeiden ja -ohjelmien 
vaikutuksia. 
5.1.6 Opetus ja koulutus 
On huomattava, että tavanomaista luokkaopetusta ei tueta tämän alan toimena, kuten ei 
ole tuettu aikaisempinakaan vuosina. 
a) Opetusmateriaalin (erityisesti multimedia-aineiston) valmistaminen erityisryhmiä 
(arkkitehdit, opettajat, energianhallinasta vastaavat, kouluttajat jne.) ja erikoistuneita 
oppilaitoksia, korkeakouluja jne. varten 
b) Koulujen ja ammattioppilaitosten käyttöön tarkoitetun opetusmateriaalin (erityisesti 
multimedia-aineiston ) valmistaminen 
c) Energiatehokkuuden edistäminen pienissä ja keskisuurissa ylityksissä 
koulutusohjelmien avulla. 
5.1.7 Lämmön ja sähkön yhteistuotanto 
a) Hankkeet, jotka eivät ole luonteeltaan teknisiä ja joiden avulla arvioidaan, mitä 
energiansäästöjä lämmön ja sähkön yhteistuotantolaitoksilla saadaan aikaan 
teollisuudessa ja rakennusalalla 
b) Niiden oikeudellisten, hallinnollisten ja sääntelystä johtuvien seikkojen selvittäminen, 
jotka estävät keskitettyjen ja hajautettujen lämmön ja sähkön yhleistuotantolaitosten 
perustamisen, sekä sellaisten ratkaisumahdollisuuksien ehdottaminen, joita voidaan 
toteuttaa uusilla vapautetuilla energiamarkkinoilla ottaen huomioon direktiivin 
96/92/EY (EYVL L 327, 30.1.1997, s. 20) 8 artiklan säännökset. 
- 15-
SAVEII, vuosikertomus 1997 
c) Kokeilutoimet, jotka koskevat kolmansilta osapuolilta saatavan rahoituksen käyttöä 
lämmön ja sähkön yhteistuotannon alalla 
d) Välineet ja menetelmät, joilla analysoidaan lämmön ja sähkön yhteistuotantoon 
liittyvien hankkeiden ja ohjelmien vaikutuksia. 
5.1.8 Alueellisten ja paikallisten energiavirastojen perustaminen 
Energiavirastojen perustamisesta kiinnostuneita ehdotusten tekijöitä kehotetaan 
tutustumaan asiaa koskevaan esitteeseen ja erityiseen hakulomakkeeseen, jota virastojen 
perustamista koskevassa hakemuksessa on käytettävä. 
5.1.9 Tiedotus 
Tiedotukseen kuuluvat toimet, joilla pyritään edistämään energiatehokkuutta tai tekemään 
tunnetuiksi sellaisia energiatehokkuuden edistämiseen suoraan liittyviä käsitteitä kuin 
kolmansilta osapuolilta saatava rahoitus. Toimet voivat olla konferensseja, seminaareja tai 
julkaisujen ja sähköisessä muodossa olevan aineiston (esimerkiksi tietokantojen ja CD-
ROM-levyjen) tuottamista, ja niiden aihevalikoima voi olla hyvin laaja. Tiedotukseen 
kuuluvia toimia ci ole asetettu tarkkaan tärkeysjärjestykseen, mutta niiden edellytetään 
olevan luonteeltaan monikansallisia. 
Ensisijaiset alat: 
Komissio toivoo erityisesti ehdotuksia lämmön ia sähkön yhteistuotannon, liikenteen 
sekä rakennuksien ia teollisuuden energiankäytön alalta, 
5.2 TUTKIMUKSET JA MUUT VASTAAVAT TOIMET, JOIDEN 
TARKOITUKSENA ON TOTEUTTAA TAI SAATTAA PÄÄTÖKSEEN 
ENERGIATEHOKKUUTTA PARANTAVIA YHTEISÖN TOIMENPITEITÄ 
(SAVE-ohjelmasta tehdyn päätöksen 96/737/EY 2 artiklan a alakohta (EYVL L 335, 24.12.1996, 
s. 50)) 
5.2.1 Ensisijaiset tutkimukset, joiden tuloksia ja analyysejä tarvitaan 
energiapoliittisten toimien kehittämisessä vuonna 1998 
a) Jääkaapit ja pakastimet4: eneigiankulutusmerkintöjen (direktiivi 94/2/EY, EYVL L 45, 
17.2.1994, s. I) ja energiatehokkuutta koskevien vähimmäisvaatimusten (direktiivi 
96/57/EY, EYVL L 236, 18.9.1996, s. 36) direktiivien mukainen tarkistus 
b) Veden lämmittimet4: veden lämmityslaitteiden energiankulutusmerkintöjen ja muiden 
kyseisiä laitteita koskevien unionin toimenpiteiden valmistelu 
4 Näissä tutkimuksissa on kuvattava nykyisiä markkinoita, arvioitava mahdollisesti säästyviä 
kustannuksia, selvitettävä erilaisten laiteratkaisujen ja strategioiden kustannuksia ja etuja sekä 
arvioitava, miten ne vaikuttavat energiankulutukseen, COrpäästöihin ja eri osapuoliin. 
16-
SAVE II, vuosikertomus 1997 
c) Pyykinpesukoneet4: energiankulutusmerkintöjen (direktiivi 95/12/EY, EYVL L 136, 
25.6.1995, s. 1) ja CECED:n kanssa tehtyjen, pyykinpesukoneiden energiatehokkuutta 
koskevien vapaaehtoisten sopimusten tarkistus 
d) Astianpesukoneet: teknis-taloudellinen analyysi, josta on apua vapaaehtoisia 
sopimuksia koskevissa neuvotteluissa 
e) Nopeussäätöiset sähkömoottorit4: sellaisten EU:n toimenpiteiden ja ohjelmien 
määrittely (merkinnät, vapaaehtoiset sopimukset, energiatehokkuusstandardit ja 
hankinnat), joilla markkinoita voidaan muuttaa 
f) Pumput4: sellaisten EU:n toimenpiteiden ja ohjelmien määrittely (merkinnät, 
vapaaehtoiset sopimukset, energiatehokkuusstandardit ja hankinnat), joilla 
pumppumarkkinoita voidaan muuttaa, ja KwstannwsThyotyanaJyysin tekeminen 
suositeltujen toimien toteuttamisesta 
g) Integroitu resurssisuunnittelu muuttuvilla markkinoilla: integroidun lesuissisuuniiittelun 
ja kysynnänhallinnan analysointi ja ajantasaistaminen vapautetuilla energia-alan 
sisämarkkinoilla. 
5.2.2 Tutkimukset, jotka auttavat komissiota seuraamaan nykytilannetta ja 
kehittämään uusia toimenpiteitä 
a) Laitteet: unionin markkinoilla myytävien jääkaappien, pakastimien, kuivausrumpujen ja 
pyykinpesukoneiden energiatehokkuuden seuranta 
b) Yksityiset liikennevälineet: seikat, jotka vaikuttavat vähän energiaa vaativien 
yksityisten liikennevälineiden käyttöön (kaupungeissa) polkupyörien käyttö mukaan 
lukien; tehokkaimpien käyttöä edistävien poliittisten toimenpiteiden määrittely 
e) Sähköpuhaltimet ja kompressorit: tutkimukset, joiden tavoitteena on unionin 
toimenpiteiden toteuttaminen ja sähköpuhallin- ja kompressoi imarkkinoiden 
muuttaminen 
d) Pitkäaikaissopimukset: selvitys siitä, miten energiaa voidaan säästää unionissa 
tekemällä pitkäaikaissopimuksia, jotka koskevat energiatehokkuuden edistämistä 
teollisuudessa ja palvelualalla; keitomus toimista, jotka on saatu päätökseen 
jäsenvaltioissa, ja niiden tehokkuuden arviointi 
e) Ihmisen käyttäytymisen vaikutus energiatehokkuuteen: selvitys aloista, joilla ihmisen 
käyttäytyminen vaikuttaa energiatehokkuuteen sekä selvitykset siitä, mitä tietoja asiasta 
on saatavilla jäsenvaltioissa ja minkätyyppisiä tietoja ja tiedotuskeinoja tarvitaan, jotta 
energiatehokkuutta koskeva tiedonvälitys olisi tehokasta 
0 Lämmön ja sähkön yhteistuotanto ja kaukolämmitys: selvitys vaikutuksista, joita 
sähkömarkkinoiden vapauttamisella on suuriin keskitettyihin lämmön ja sähkön 
yhteistuotantolaitoksiin sekä kaukolämmitys- ja jäähdytyslakoksiin (joiden piiriin 
kuuluvat kunnat tai suuret alueet) 
17-
SAVEII, vuosikertomus 1997 
g) Liikenne: Katsaus EUn ohjelmissa suunniteltuihin toimenpiteisiin, joiden avulla 
energiatehokkuutta edistetään liikenteen alalla. 
18-
ISSN 1024-4492 
KOM(98) 458 lopullinen 
ASIAKIRJAT 
FI 12 14 15 16 
Luettelonumero : CB-CO-98-468-FI-C 
ISBN 92-78-38347-3 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxemburg 
>LT