SISÄLLYSLUETTELO: I OSA – RAHOITUSKEHYS JA ERITYISRAHOITUSVÄLINEET 3 A. RAHOITUSKEHYSTÄ KOSKEVAT MÄÄRÄYKSET 3 B. RAHOITUSKEHYKSEN ULKOPUOLISIA ERITYISRAHOITUSVÄLINEITÄ KOSKEVAT MÄÄRÄYKSET 3 B.1. Hätäapuvaraus 3 B.2. Euroopan unionin solidaarisuusrahasto 4 B.3. Joustoväline 4 B.4. Euroopan globalisaatiorahasto 5 B.5. Maatalousalan kriisivaraus 5 B.6. Ennakoimattomiin menoihin varattu liikkumavara 6 II OSA – TOIMIELINTEN BUDJETTIYHTEISTYÖN PARANTAMINEN 7 A. TOIMIELINTEN YHTEISTYÖMENETTELY 7 B. RAHOITUSSÄÄNNÖSTEN SISÄLLYTTÄMINEN LAINSÄÄTÄMISJÄRJESTYKSESSÄ HYVÄKSYTTÄVIIN SÄÄDÖKSIIN 7 C. KALASTUSSOPIMUKSIIN LIITTYVÄT MENOT 8 D. YHTEISEN ULKO- JA TURVALLISUUSPOLITIIKAN (YUTP) RAHOITTAMINEN 8 E. TOIMIELINTEN OSALLISTUMINEN KEHITYSPOLITIIKAN JA EUROOPAN KEHITYSRAHASTON TAPAUKSESSA 9 F. HALLINTOMENOIHIN LIITTYVÄ TOIMIELINTEN YHTEISTYÖ TALOUSARVIOMENETTELYSSÄ 10 III OSA – EU:N VAROJEN MOITTEETON HOITO 11 A. RAHOITUSSUUNNITTELU 11 B. VIRASTOT JA EUROOPPA-KOULUT 12 LIITE – TOIMIELINTEN YHTEISTYÖ TALOUSARVIOMENETTELYN AIKANA 13 A osa. Talousarviomenettelyn aikataulu 13 B osa. Talousarviomenettelyn painopisteet 13 C osa. Talousarvioesityksen laatiminen ja ennakkoarvioiden tarkistaminen 13 D osa. Talousarviomenettely ennen sovittelua 14 E osa. Sovittelumenettely 14 F osa. Lisätalousarviot 17 Luonnos Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välinen toimielinten sopimus budjettiyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta EUROOPAN PARLAMENTTI, EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO JA EUROOPAN KOMISSIO, jäljempänä ’toimielimet’, OVAT SOPINEET SEURAAVAA: 1. Tämän sopimuksen, joka on tehty Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 295 artiklan mukaisesti, tarkoituksena on parantaa vuotuista talousarviomenettelyä ja toimielinten budjettiyhteistyötä. 2. Sopimus sitoo kaikkia toimielimiä voimassaolonsa ajan. 3. Tämä sopimus ei vaikuta perussopimusten, vuosia 2014–20xx koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta annetun neuvoston asetuksen (EU) N:o …/201x[1], jäljempänä ’rahoituskehysasetus’, eikä unionin vuotuiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o /201x[2], jäljempänä ’varainhoitoasetus’, mukaisiin toimielinten budjettivaltuuksiin. 4. Tätä sopimusta ei voida muuttaa ilman kaikkien toimielinten suostumusta. 5. Tässä sopimuksessa on kolme osaa: 6. I osa sisältää monivuotista rahoituskehystä koskevat täydentävät määräykset sekä rahoituskehyksen ulkopuolisia erityisrahoitusvälineitä koskevat määräykset. 7. II osa koskee talousarviomenettelyn aikana tehtävää toimielinten välistä yhteistyötä. 8. III osa sisältää määräykset EU:n varojen moitteettomasta hoidosta. 9. Tämä sopimus tulee voimaan samana päivänä kuin rahoituskehysasetus, ja se korvaa talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen[3]. I OSA – RAHOITUSKEHYS ja ERITYISRAHOITUSVÄLINEET A. Rahoituskehystä koskevat määräykset 10. Muuta kuin Euroopan unionin yleiseen talousarvioon sisältyvää toimintaa koskevat tiedot sekä unionin omien varojen eri lajien ennakoitu kehitys esitetään ohjeellisina erillisissä taulukoissa. Näitä tietoja koskevat tarkistukset toimitetaan vuosittain osana talousarvioesityksen mukana seuraavia asiakirjoja. 11. Varmistaakseen varainhoidon moitteettomuuden toimielimet huolehtivat talousarviomenettelyn yhteydessä ja talousarviota hyväksyttäessä mahdollisuuksien mukaan siitä, että alaotsaketta ”Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen koheesio” lukuun ottamatta rahoituskehyksen eri otsakkeiden enimmäismääriin sisältyy riittävästi liikkumavaraa. Vuoden 2020 jälkeisiä maksumäärärahoja koskevien ennakkoarvioiden tarkistaminen 12. Komissio tarkistaa vuoden 2020 jälkeisiä maksumäärärahoja koskevia ennakkoarvioita vuonna 2017. Tarkistamisessa otetaan huomioon jo toteutuneet talousarvion maksusitoumus- ja maksumäärärahat sekä toteutumista koskevat ennakkoarviot. Lisäksi siinä otetaan huomioon säännöt, jotka on annettu sen varmistamiseksi, että maksumäärärahat kehittyvät hallitusti suhteessa maksusitoumusmäärärahoihin, sekä Euroopan unionin bruttokansantuloa (BKTL) koskevat kasvuennusteet. B. Rahoituskehyksen ulkopuolisia erityisrahoitusvälineitä koskevat määräykset B.1. Hätäapuvaraus 13. Hätäapuvarauksella on tarkoitus vastata nopeasti sellaisiin kolmansien maiden yksittäisiin avuntarpeisiin, jotka johtuvat tapahtumista, joita ei voitu ennakoida talousarviota laadittaessa, ja se on tarkoitettu ensisijaisesti humanitaarisia toimia varten ja tilanteen edellyttäessä myös siviilikriisinhallintaa ja pelastuspalvelua varten sekä sellaisia tilanteita varten, joissa muuttovirrat unionin ulkorajoilla aiheuttavat erityisen suuria paineita. Hätäapuvarauksen vuotuinen määrä on 350 miljoonaa euroa (vuoden 2011 hintoina), ja se on käytettävissä vuoteen n + 1 saakka varainhoitoasetuksen mukaisesti. Hätäapuvaraus otetaan Euroopan unionin yleiseen talousarvioon varauksena. Vuotuisesta määrästä käytetään ensin aiemmilta vuosilta peräisin olevat määrät aikajärjestyksessä. Se osa vuoden n vuosittaisesta määrästä, jota ei käytetä vuoden n + 1 kuluessa, peruuntuu. Kun komissio katsoo tarpeelliseksi käyttää hätäapuvarausta, se esittää budjettivallan käyttäjille ehdotuksen määrärahojen siirtämisestä hätäapuvarauksesta asianomaisiin budjettikohtiin. Ennen kuin komissio ehdottaa määrärahasiirtoa hätäapuvarauksen käyttämiseksi, on selvitettävä mahdollisuudet määrärahojen uudelleen kohdentamiseen. Jos yhteisymmärrystä ei saavuteta, aloitetaan kolmikantamenettely. Määrärahasiirrot tehdään varainhoitoasetuksen mukaisesti. B.2. Euroopan unionin solidaarisuusrahasto 14. Euroopan unionin solidaarisuusrahaston tarkoituksena on tarjota taloudellista apua asianomaisessa perussäädöksessä määritellyissä suurkatastrofeissa, jotka tapahtuvat jonkin jäsenvaltion tai ehdokasmaan alueella. Solidaarisuusrahaston käyttöön vuosittain asetettavien määrärahojen enimmäismäärä on 1 miljardi euroa (vuoden 2011 hintoina). Kunkin vuoden lokakuun 1 päivänä on oltava jäljellä vähintään neljäsosa vuosittain käytössä olevien varojen määrästä, jotta voidaan kattaa varainhoitovuoden lopulla syntyvät tarpeet. Sitä osuutta vuotuisesta määrästä, jota ei ole otettu talousarvioon, ei saa siirtää seuraaville vuosille. Poikkeustapauksissa ja jos asianomaisessa perussäädöksessä määritellyn katastrofin tapahtumisvuonna rahastossa jäljellä olevat rahoitusvarat eivät riitä kattamaan budjettivallan käyttäjän tarpeelliseksi katsoman avun määrää, komissio voi ehdottaa erotuksen rahoittamista seuraavaa vuotta varten käytettävissä olevista vuosimääristä. Talousarvioon kunakin vuonna rahastoa varten otettava vuosimäärä ei missään olosuhteissa saa ylittää 1:tä miljardia euroa. Kun asianomaisessa perussäädöksessä solidaarisuusrahaston varojen käyttöön ottamiselle säädetyt edellytykset täyttyvät, komissio tekee ehdotuksen rahaston varojen käyttöönotosta. Jos määrärahoja on mahdollista kohdentaa uudelleen sen otsakkeen sisällä, johon lisämenoja aiheutuu, komissio ottaa varainhoitoasetuksen mukaisesti tämän huomioon tehdessään tarvittavan ehdotuksen asianmukaisen budjettivälineen avulla. Budjettivallan käyttäjät tekevät yhdessä päätöksen rahaston varojen käyttöönotosta. Neuvosto tekee ratkaisunsa määräenemmistöllä ja Euroopan parlamentti jäsentensä enemmistöllä sekä kolmella viidesosalla annetuista äänistä. Jos yhteisymmärrystä ei saavuteta, aloitetaan kolmikantamenettely. B.3. Joustoväline 15. Joustovälineen vuosittainen enimmäismäärä on 500 miljoonaa euroa (vuoden 2011 hintoina), ja siitä on tarkoitus rahoittaa mainitun määrän rajoissa tiettynä varainhoitovuonna sellaisia tarkasti määriteltyjä menoja, joita ei voida kattaa yhden tai useamman muun otsakkeen enimmäismäärien rajoissa käytettävissä olevista määristä. Joustovälineen vuotuinen määrä on käytettävissä vuoteen n + 3 asti. Vuotuisesta määrästä käytetään ensin aiemmilta vuosilta peräisin olevat määrät aikajärjestyksessä. Se osa vuoden n vuosittaisesta määrästä, jota ei käytetä vuoden n + 3 kuluessa, peruuntuu. Komissio tekee ehdotuksen joustovälineen käyttämisestä tutkittuaan kaikki mahdollisuudet kohdentaa määrärahat uudelleen sen otsakkeen sisällä, johon lisämenoja aiheutuu. Ehdotuksessa eritellään varoilla katettavat tarpeet ja varojen määrä. Ehdotus, joka koskee tiettyä varainhoitovuotta, voidaan tehdä talousarviomenettelyn aikana. Budjettivallan käyttäjät tekevät yhdessä päätöksen joustovälineen varojen käyttöönotosta. Neuvosto tekee ratkaisunsa määräenemmistöllä ja Euroopan parlamentti jäsentensä enemmistöllä sekä kolmella viidesosalla annetuista äänistä. Yhteisymmärrykseen pääseminen on osa vuotuista talousarviomenettelyä. B.4. Euroopan globalisaatiorahasto 16. Euroopan globalisaatiorahastosta on tarkoitus tarjota lisätukea työntekijöille, jotka kärsivät maailmankaupassa tapahtuneiden suurten rakennemuutosten seurauksista, jotta kyseisiä työntekijöitä voitaisiin auttaa pääsemään takaisin työmarkkinoille, ja globalisaation vaikutuksista kärsiville viljelijöille. Rahaston varojen vuotuinen enimmäismäärä on 429 miljoonaa euroa (vuoden 2011 hintoina) Määrärahat otetaan Euroopan unionin yleiseen talousarvioon varauksena. Kun asianomaisessa perussäädöksessä globalisaatiorahaston varojen käyttöön ottamiselle säädetyt edellytykset täyttyvät, komissio tekee ehdotuksen rahaston varojen käyttöönotosta. Budjettivallan käyttäjät tekevät yhdessä päätöksen rahaston varojen käyttöönotosta. Neuvosto tekee ratkaisunsa määräenemmistöllä ja Euroopan parlamentti jäsentensä enemmistöllä sekä kolmella viidesosalla annetuista äänistä. Samaan aikaan kun komissio esittää rahaston varojen käyttöönottoa koskevan päätösehdotuksensa, se esittää budjettivallan käyttäjille ehdotuksen määrärahojen siirtämisestä kyseeseen tuleviin budjettikohtiin. Jos yhteisymmärrystä ei saavuteta, aloitetaan kolmikantamenettely. Globalisaatiorahastoon liittyvät määrärahasiirrot tehdään varainhoitoasetuksen mukaisesti. B.5. Maatalousalan kriisivaraus 17. Maatalousalan kriisejä varten tarkoitetusta varauksesta on tarkoitus tarjota alalle lisätukea maataloustuotteiden tuotantoon tai jakeluun vaikuttavissa merkittävissä kriiseissä, jos tukea ei voida rahoittaa otsakkeen 2 enimmäismäärien puitteissa. Maatalousalan kriisivarauksen vuotuinen enimmäismäärä on 500 miljoonaa euroa (vuoden 2011 hintoina). Määrärahat otetaan Euroopan unionin yleiseen talousarvioon varauksena. Kun komissio katsoo asianomaisen perussäädöksen mukaisesti tarpeelliseksi käyttää maatalousalan kriisivarausta, se esittää budjettivallan käyttäjille ehdotuksen määrärahojen siirtämisestä varauksesta asianomaisiin budjettikohtiin. Ennen kuin komissio ehdottaa määrärahasiirtoa varauksen käyttämiseksi, on selvitettävä mahdollisuudet määrärahojen uudelleen kohdentamiseen. Jos yhteisymmärrystä ei saavuteta, aloitetaan kolmikantamenettely. Maatalousalan kriisivaraukseen liittyvät määrärahasiirrot tehdään varainhoitoasetuksen mukaisesti. B.6. Ennakoimattomiin menoihin varattu liikkumavara 18. Monivuotisen rahoituskehyksen enimmäismäärien ulkopuolelle muodostetaan ennakoimattomiin menoihin varattu liikkumavara, joka on enintään 0,03 prosenttia unionin bruttokansantulosta ja joka on tarkoitettu viimeiseksi vaihtoehdoksi reagoitaessa odottamattomiin olosuhteisiin. Ennakoimattomiin menoihin varatusta liikkumavarasta vuosittain käyttöön otettu osuus saa olla enintään rahoituskehysasetuksen 4 artiklan 1 kohdan c alakohdassa säädetyn enimmäismäärän suuruinen, ja sen on oltava omien varojen enimmäismäärän mukainen. Ennakoimattomia menoja varten varatun liikkumavaran tai sen osan käyttöönottoa ehdottaa komissio analysoituaan tarkkaan kaikki muut rahoitusmahdollisuudet. Komissio liittää ehdotukseensa kyseisen liikkumavaran käyttöönotosta ehdotuksen analyysin tulosten tukemasta, merkittävän osuuden uudelleen kohdentamisesta voimassa olevan talousarvion sisällä. Budjettivallan käyttäjät tekevät yhdessä päätöksen ennakoimattomia menoja varten varatun liikkumavaran käyttöönotosta. Neuvosto tekee ratkaisunsa määräenemmistöllä ja Euroopan parlamentti jäsentensä enemmistöllä sekä kolmella viidesosalla annetuista äänistä. II OSA – TOIMIELINTEN BUDJETTIYHTEISTYÖN PARANTAMINEN A. Toimielinten yhteistyömenettely 19. Tarkemmat määräykset talousarviomenettelyn aikana tehtävästä toimielinten välisestä yhteistyöstä on annettu liitteessä. B. Rahoitussäännösten sisällyttäminen lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäviin säädöksiin 20. Jokaiseen tavallisessa lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävään monivuotista ohjelmaa koskevaan säädökseen on sisällyttävä säännös, jossa lainsäätäjä vahvistaa kyseisen ohjelman rahoituspuitteet. Budjettivallan käyttäjä pitää tätä määrää ensisijaisena ohjeenaan vuosittaisessa talousarviomenettelyssä. Budjettivallan käyttäjä ja talousarvioesitystä laatiessaan komissio sitoutuvat siihen, etteivät ne poikkea tästä määrästä enempää kuin 10 prosenttia kulloinkin kyseeseen tulevan ohjelman koko keston aikana, jollei ilmene uusia objektiivisia ja pitkällä aikavälillä vaikuttavia seikkoja, jotka ovat selkeästi ja täsmällisesti perusteltavissa, kun huomioon otetaan etenkin arviointeihin perustuvat ohjelman toteuttamisesta saadut tulokset. Edellä tarkoitetusta poikkeamisesta seurauksena oleva lisäys ei missään olosuhteissa saa aiheuttaa asianomaisen otsakkeen kulloisenkin enimmäismäärän ylittymistä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta rahoituskehysasetuksessa ja tässä sopimuksessa tarkoitettujen välineiden käyttöä. Tätä kohtaa ei sovelleta tavallisessa lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttyihin, jäsenvaltioiden ennalta kohdentamiin koheesiomäärärahoihin, joiden osalta on vahvistettu rahoituspuitteet ohjelman koko voimassaoloajaksi, eikä rahoituskehysasetuksen 14 artiklassa tarkoitettuihin laajamittaisiin hankkeisiin. 21. Sellaiset monivuotisia ohjelmia koskevat lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset, joita ei hyväksytä tavallisessa lainsäätämisjärjestyksessä, eivät sisällä ”tarpeelliseksi arvioitujen varojen määrää”. Jos neuvosto haluaa antaa rahoitusohjeen, tällaisella ohjeella on lainsäätäjän tahtoa ilmaiseva luonne, eikä se vaikuta SEUT-sopimuksessa määriteltyyn budjettivallan käyttäjän toimivaltaan. Tämä määräys on mainittava kaikissa lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävissä säädöksissä, joihin sisältyy tällainen rahoitusohje. Jos kyseisestä määrästä on sovittu 4 päivänä maaliskuuta 1975 annetun Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission yhteisen julistuksen[4] mukaisessa neuvottelumenettelyssä, sitä pidetään tämän sopimuksen 17 kohdassa tarkoitettuna ohjeellisena määränä. C. Kalastussopimuksiin liittyvät menot 22. Kalastussopimuksiin liittyviin menoihin sovelletaan seuraavia erityissääntöjä: Komissio sitoutuu pitämään Euroopan parlamentin ajan tasalla neuvottelujen valmisteluista ja edistymisestä, myös niiden budjettivaikutuksista. Toimielimet sitoutuvat varmistamaan kalastussopimuksiin liittyvän lainsäädäntöprosessin aikana kaikin tavoin sen, että menettelyt toteutetaan mahdollisimman nopeasti. Asianomaisen varainhoitovuoden tammikuun 1 päivän jälkeen voimaan tulevia uusia tai jatkettavia sopimuksia varten talousarvioon otetut määrät kirjataan varaukseen. Jos kalastussopimuksiin liittyvät määrärahat (varaus mukaan luettuna) osoittautuvat riittämättömiksi, komissio antaa budjettivallan käyttäjälle kolmikantamenettelyä, myös yksinkertaistettua, noudattaen käytävää keskustelua varten tarvittavat tiedot tilanteeseen johtaneista syistä sekä toimenpiteistä, jotka voidaan toteuttaa vakiintuneilla menettelyillä. Komissio tekee tarvittaessa ehdotuksen asianmukaisista toimenpiteistä. Komissio antaa neljännesvuosittain budjettivallan käyttäjälle yksityiskohtaiset tiedot voimassa olevien sopimusten täytäntöönpanosta sekä arvion loppuvuoden rahoitustilanteesta. D. Yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan (YUTP) rahoittaminen 23. Euroopan unionin yleiseen talousarvioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 41 artiklan mukaisesti otettavien YUTP:n menojen osalta toimielimet pyrkivät sovittelukomiteassa ja komission laatiman talousarvioesityksen pohjalta pääsemään vuosittain yhteisymmärrykseen unionin talousarvioon otettavien YUTP:n toimintamenojen määrästä sekä tämän määrän osoittamisesta YUTP:aa koskevan talousarvioluvun eri momenteille tämän kohdan neljännessä alakohdassa ehdotetulla tavalla. Jollei yhteisymmärrykseen päästä, katsotaan, että Euroopan parlamentti ja neuvosto ottavat talousarvioon edellisessä talousarviossa olevan määrän tai talousarvioesityksessä ehdotetun määrän, jos tämä määrä on edellistä pienempi. YUTP:n toimintamenojen kokonaismäärä jaetaan YUTP:aa koskevan talousarvioluvun momenteille tämän kohdan neljännessä alakohdassa ehdotetulla tavalla. Kukin momentti kattaa jo hyväksytyt välineet, ennakoidut mutta vielä hyväksymättä olevat välineet sekä kaikki tulevat – eli ennakoimattomat – välineet, jotka neuvosto hyväksyy kyseisen varainhoitovuoden aikana. Komissiolla on varainhoitoasetuksen mukaisesti valtuudet itsenäisesti siirtää määrärahoja momentilta toiselle YUTP:aa koskevan talousarvioluvun sisällä, millä varmistetaan YUTP:n toimintojen nopean toteuttamisen edellyttämä joustavuus. Jos YUTP:aa koskevaan talousarviolukuun otettu määrä ei varainhoitovuoden aikana riitä kattamaan tarpeellisia menoja, Euroopan parlamentti ja neuvosto pyrkivät viipymättä sopimaan ratkaisusta komission ehdotuksen pohjalta siten, että ne ottavat huomioon rahoituskehysasetuksen 2 artiklan ja tämän sopimuksen 10 kohdan. YUTP:aa koskeva talousarvioluku voitaisiin jaotella YUTP-toimintojen momentteihin seuraavasti: - kriisinhallintaoperaatiot, konfliktien ehkäisy ja ratkaiseminen ja konfliktin jälkeinen vakauttaminen sekä rauhanprosessien ja turvallisuuskehityksen seuranta ja täytäntöönpano, - asesulku ja aseistariisunta, - kiireelliset toimenpiteet, - valmistelu- ja seurantatoimenpiteet, - Euroopan unionin erityisedustajat. Kolmannessa luetelmakohdassa mainitulle momentille otettuihin toimenpiteisiin osoitettavat varat saavat olla enintään 20 prosenttia YUTP:aa koskevan talousarvioluvun kokonaismäärästä. 24. Unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkea edustaja, jäljempänä ’korkea edustaja’, kuulee vuosittain Euroopan parlamenttia ennakoivasta asiakirjasta, joka toimitetaan kunkin vuoden kesäkuun 15 päivään mennessä ja jossa käsitellään YUTP:n tärkeimpiä näkökohtia ja perusvalintoja sekä niiden Euroopan unionin yleiseen talousarvioon aiheuttamia taloudellisia vaikutuksia ja arvioidaan vuonnan – 1 aloitettuja toimenpiteitä. Lisäksi korkea edustaja antaa Euroopan parlamentille tietoja järjestämällä vähintään viidesti vuodessa yhteisiä neuvottelukokouksia osana YUTP:sta käytävää säännöllistä poliittista vuoropuhelua; tällaisten kokousten ajankohdasta on sovittava viimeistään sovittelukomiteassa. Näihin kokouksiin osallistuvat: 25. Euroopan parlamentista asianomaisten kahden valiokunnan puheenjohtajistot 26. neuvostosta poliittisten ja turvallisuusasioiden komitean puheenjohtaja. Komissio kutsutaan näihin kokouksiin. Aina kun neuvosto antaa YUTP:aa koskevan menoja aiheuttavan päätöksen, korkean edustajan on välittömästi ja joka tapauksessa viimeistään viiden arkipäivän kuluttua lopullisen päätöksen hyväksymisestä annettava Euroopan parlamentille arvio suunnitelluista menoista (”rahoitusselvitys”), etenkin niistä, jotka koskevat aikataulua, henkilöstöä, tilojen ja muun infrastruktuurin käyttöä, kuljetusvälineitä, koulutustarpeita ja turvallisuusjärjestelyjä. Komissio antaa budjettivallan käyttäjälle neljännesvuosittain tiedot YUTP-toimien toteuttamisesta sekä arvion loppuvuoden rahoitustilanteesta. E. Toimielinten osallistuminen kehityspolitiikan ja Euroopan kehitysrahaston tapauksessa 27. Komissio käy Euroopan parlamentin kanssa vuoropuhelua kehityspolitiikkaan liittyvistä kysymyksistä kulloi nkin kyseeseen tulevista rahoituslähteistä riippumatta. Euroopan kehitysrahastoon liittyvä Euroopan parlamentin valvonta yhdenmukaistetaan vapaaehtoiselta pohjalta EU:n yleiseen talousarvioon ja etenkin kehitysyhteistyön rahoitusvälineeseen liittyvien valvontaoikeuksien kanssa, siten että yksityiskohtaisista säännöistä sovitaan epävirallisessa vuoropuhelussa. F. Hallintomenoihin liittyvä toimielinten yhteistyö talousarviomenettelyssä 28. Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio pyrkivät kunakin vuonna pääsemään heti vuotuisen talousarviomenettelyn alkuvaiheessa yhteisymmärrykseen hallintomenojen jaosta. Kunkin toimielimen menoarviot sisältävät arviot henkilöstösääntöihin tehtyjen muutosten mahdollisista talousarviovaikutuksista. Euroopan parlamentti ja neuvosto sopivat varmistavansa, että nämä vaikutukset otetaan huomioon kaikki toimielimet kattavissa hyväksytyissä määrärahoissa. Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio sopivat vähentävänsä henkilöstöä asteittain 5 prosenttia vuosina 2013–2018. Vähennyksen olisi koskettava kaikkia toimielimiä, elimiä ja virastoja. III OSA – EU:N VAROJEN MOITTEETON HOITO A. Rahoitussuunnittelu 29. Komissio toimittaa kahdesti vuodessa, ensimmäisen kerran huhti–toukokuussa (yhdessä talousarvioesityksen mukana seuraavien asiakirjojen kanssa) ja toisen kerran joulu–tammikuussa (talousarvion hyväksymisen jälkeen), rahoituskehyksen otsakkeita 1 (lukuun ottamatta alaotsaketta ”Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen koheesio”), 2 (ympäristön ja kalastuksen osalta), 3 ja 4 koskevan täydellisen rahoitussuunnitelman. Tässä asiakirjassa, joka on jäsennelty otsakkeittain, toimintalohkoittain ja budjettikohdittain, olisi eriteltävä: a) voimassa oleva lainsäädäntö siten, että monivuotiset ohjelmat ja vuotuiset toimet on erotettu toisistaan: - monivuotisten ohjelmien osalta komission olisi ilmoitettava noudatettu hyväksymismenettely (tavallinen ja erityinen lainsäätämisjärjestys), kesto, kokonaisrahoituspuitteet ja hallintomenoihin myönnetty osuus; - vuotuisten toimien (pilottihankkeet, valmistelutoimet ja virastot) ja komission toimivaltansa nojalla rahoittamien toimien osalta komission olisi esitettävä monivuotiset arviot ja [varainhoitoasetuksen täytäntöönpanosäännöistä annetussa delegoidussa asetuksessa] vahvistettuihin enimmäismääriin nähden käytettävissä olevat liikkumavarat; b) valmisteilla olevat lainsäädäntöehdotukset : vireillä olevat komission ehdotukset ja niiden uusimmat tarkistukset. Komission olisi tarkasteltava, miten ristiinviittaukset rahoitussuunnitelman ja komission lainsäädäntöohjelman välillä voitaisiin toteuttaa tarkempien ja luotettavampien ennusteiden esittämiseksi. Komission olisi kunkin lainsäädäntöehdotuksen osalta ilmoitettava, sisältyykö se huhti–joulukuun rahoitussuunnitelmaan. Budjettivallan käyttäjälle olisi ilmoitettava erityisesti: a) kaikki lainsäätämisjärjestyksessä hyväksytyt uudet säädökset ja kaikki vireillä olevat ehdotukset, jotka on esitetty mutta jotka eivät sisälly huhti–joulukuun asiakirjaan (ja asianomaiset määrät); b) komission vuotuisessa lainsäädäntöohjelmassa ennakoitu lainsäädäntö ja tiedot siitä, onko toimilla todennäköisesti rahoitusvaikutuksia (kyllä/ei). Komission olisi tarvittaessa ilmoitettava, mitä muutoksia uudet lainsäädäntöehdotukset aiheuttavat rahoitussuunnitelmaan. B. Virastot ja Eurooppa-koulut 30. Ennen kuin komissio esittää ehdotuksensa uuden viraston perustamiseksi, sen olisi tehtävä asianmukainen, kattava ja objektiivinen vaikutusten arviointi, jossa otetaan huomioon muun muassa henkilöstön ja osaamisalueiden vähimmäismäärä, kustannushyötynäkökohdat, vaikutus kansallisiin ja EU:n toimiin sekä kyseiseen meno-otsakkeeseen aiheutuvat talousarviovaikutukset. Näiden tietojen perusteella ja kyseisen viraston perustamiseen sovellettavia lainsäädäntömenettelyjä rajoittamatta budjettivallan käyttäjät sitoutuvat sopimaan budjettiyhteistyönsä puitteissa hyvissä ajoin kyseisen viraston rahoituksesta. Menettely muodostuu seuraavista vaiheista: - Komissio esittelee järjestelmällisesti jokaisen ehdotuksensa uuden viraston perustamiseksi ensimmäisessä ehdotuksen hyväksymisen jälkeisessä kolmikantakokouksessa ja esittää samalla viraston perustamista koskevaan säädösehdotukseen liitetyn rahoitusselvityksen sekä antaa selvityksen ehdotuksen vaikutuksista rahoitussuunnitelman kattamaan jäljellä olevaan rahoituskauteen. - Sen mukaan, miten lainsäädäntöprosessi edistyy, ja edellyttäen, että kumpikin budjettivallan käyttäjä on valmis ottamaan kantaa ehdotuksen rahoitusvaikutuksiin ennen säädöksen hyväksymistä, uuden viraston perustaminen otetaan seuraavan kolmikantakokouksen esityslistalle (kiireellisissä tapauksissa käytetään yksinkertaistettua kolmikantamenettelyä), jotta rahoituksesta voitaisiin päästä yhteisymmärrykseen. - Kolmikantamenettelyssä saavutettu yhteisymmärrys vahvistetaan yhteisessä julistuksessa sillä edellytyksellä, että kumpikin budjettivallan käyttäjä hyväksyy sen oman työjärjestyksensä mukaisesti. Samaa menettelyä sovelletaan silloin, kun on kyse sellaisesta viraston perustamissäädöksen muutoksesta, jolla on vaikutusta kyseisen viraston resursseihin. Jos viraston tehtäviä muutetaan olennaisesti kyseisen viraston perustamissäädöstä muuttamatta, komissio antaa asian tiedoksi budjettivallan käyttäjälle toimittamalla tälle tarkistetun rahoitusselvityksen, jotta budjettivallan käyttäjät voisivat hyvissä ajoin sopia viraston rahoituksesta. Kun Eurooppa-koulujen johtokunta aikoo perustaa uuden Eurooppa-koulun, vastaavaa menettelyä sovelletaan EU:n talousarvioon tästä aiheutuvien talousarviovaikutusten osalta. Tehty Brysselissä […] Euroopan parlamentin puolesta Neuvoston puolesta Komission puolesta Puhemies Puheenjohtaja Komission jäsen LIITE – TOIMIELINTEN YHTEISTYÖ TALOUSARVIOMENETTELYN AIKANA A osa. Talousarviomenettelyn aikataulu 31. Toimielimet noudattavat jäljempänä 2, 3, 5, 11, 12, 13, 14 ja 15 kohdassa talousarviomenettelyn vaiheita varten määrättyä aikataulua. Ne voivat hyvissä ajoin ennen talousarviomenettelyn aloittamista tarvittaessa sopia keskenään aikatauluun tehtävistä aiheellisiksi katsomistaan muutoksista. B osa. Talousarviomenettelyn painopisteet 32. Hyvissä ajoin ennen kuin komissio hyväksyy talousarvioesityksen ja viimeistään huhtikuussa kutsutaan koolle kolmikantakokous, jossa käsitellään tulevan varainhoitovuoden talousarvion mahdollisia painopisteitä. C osa. Talousarvioesityksen laatiminen ja ennakkoarvioiden tarkistaminen 33. Muita toimielimiä paitsi komissiota kehotetaan hyväksymään ennakkoarvionsa viimeistään ennen maaliskuun loppua. 34. Ennen kuin Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio hyväksyvät ennakkoarvionsa, ne sopivat suuntaviivoista, jotka koskevat kaikki toimielimet kattavien hallintomenojen suotavaa vuotuista vaihtelua. 35. Komissio hyväksyy talousarvioesityksen huhtikuun viimeisellä viikolla tai viimeistään toukokuun ensimmäisellä viikolla. Se viimeistelee talousarvioesityksen, tulotaulukko mukaan luettuna, ja asettaa sen virallisesti saataville ennen toukokuun loppua. 36. Komissio tekee joka vuosi talousarvioesityksen, jossa esitetään Euroopan unionin tosiasialliset rahoitustarpeet. Talousarvioesityksessä otetaan huomioon: a) jäsenvaltioiden toimittamat rakennerahastoja koskevat ennusteet; b) mahdollisuus käyttää määrärahoja ja tähän liittyvä pyrkimys kiinteän yhteyden säilyttämiseen maksusitoumusmäärärahojen ja maksumäärärahojen välillä; c) mahdollisuudet käynnistää toimia uusilla osa-alueilla toteuttamalla pilottihankkeita ja/tai uusia valmistelutoimia tai jatkaa päättyviä monivuotisia toimia, sen jälkeen kun on arvioitu, ovatko edellytykset varainhoitoasetuksessa tarkoitetulle perussäädökselle olemassa (perussäädöksen määrittely, perussäädöksen tarve täytäntöönpanoa ja poikkeuksia varten); d) tarve varmistaa, että menot kehittyvät edelliseen varainhoitovuoteen verrattuna budjettikuria koskevien vaatimusten mukaisesti. 37. Toimielimet välttävät mahdollisuuksien mukaan ottamasta talousarvioon vähäisiä toiminnasta aiheutuvia menoeriä. 38. Budjettivallan käyttäjät sitoutuvat myös ottamaan huomioon talousarvion toteuttamismahdollisuuksien arvioinnin, jonka komissio suorittaa talousarvioesitystensä laadinnan ja voimassa olevan talousarvion toteuttamisen yhteydessä. 39. Varainhoidon moitteettomuuden varmistamiseksi ja koska budjettinimikkeistön osastojen ja lukujen nimiin tehtävät merkittävät muutokset vaikuttavat varainhoitoa koskevaan komission yksiköiden raportointivastuuseen, budjettivallan käyttäjät sitoutuvat keskustelemaan komission kanssa kaikista tällaisista merkittävistä muutoksista sovittelun aikana. 40. SEUT-sopimuksen 314 artiklan 2 kohdan mukaan komissio voi menettelyn aikana sovittelukomitean koollekutsumiseen saakka tarvittaessa muuttaa talousarvioesitystä, myös maatalousmenoja koskevia ennakkoarvioita tarkistavalla oikaisukirjelmällä. Komissio toimittaa budjettivallan käyttäjille tarkastelua varten tiedot tarkistuksista heti kun ne ovat saatavilla. Se esittää budjettivallan käyttäjälle kaikki tämän pyytämät perustelut. D osa. Talousarviomenettely ennen sovittelua 41. Kolmikantakokous kutsutaan koolle hyvissä ajoin ennen neuvostossa pidettävää käsittelyä, jotta toimielimet voivat vaihtaa näkemyksiään talousarvioesityksestä. 42. Jotta komissio voi hyvissä ajoin arvioida sellaisten budjettivallan käyttäjän suunnittelemien tarkistusten toteutettavuutta, joilla luodaan uusia tai jatketaan aiempia valmistelutoimia tai pilottihankkeita, budjettivallan käyttäjät ilmoittavat komissiolle tällaisista aikeistaan kesäkuun puoliväliin mennessä, jotta edellä tarkoitetussa kolmikantakokouksessa voitaisiin jo alustavasti keskustella asiasta. 43. Käsittely neuvostossa saatetaan päätökseen viimeistään heinäkuun loppuun mennessä. 44. Euroopan parlamentin budjettivaliokunta äänestää käsittelyn tuloksesta syyskuun lopussa tai viimeistään lokakuun alussa, ja Euroopan parlamentin täysistunnossa äänestetään käsittelyn tuloksesta viimeistään lokakuun lopussa. 45. Ennen Euroopan parlamentin täysistuntoäänestystä voidaan kutsua koolle kolmikantakokous. E osa. Sovittelumenettely 46. Jos Euroopan parlamentti hyväksyy äänestyksessään tarkistuksia neuvoston kantaan, neuvoston puheenjohtaja panee samassa täysistunnossa merkille näiden kahden toimielimen kantojen eroavuudet ja antaa Euroopan parlamentin puhemiehelle suostumuksensa siihen, että sovittelukomitea kutsutaan koolle välittömästi. Kirje sovittelukomitean koolle kutsumiseksi lähetetään viimeistään parlamentin sen istuntojakson, jonka aikana täysistuntoäänestys suoritettiin, päättymistä seuraavan viikon ensimmäisenä työpäivänä, ja sovittelujakso alkaa sitä seuraavana päivänä. 21 päivää kestävä määräaika lasketaan määräaikoihin, päivämääriin ja määräpäiviin sovellettavista säännöistä annetun asetuksen (ETY, Euratom) N:o 1182/71 perusteella. 47. Jos neuvosto ei voi hyväksyä kaikkia Euroopan parlamentin tekemiä tarkistuksia, se vahvistaa kantansa kirjeellä, joka lähetetään ennen sovittelujaksolle suunniteltua ensimmäistä kolmikantakokousta. Tällaisessa tapauksessa sovittelukomitean menettely etenee seuraavissa kohdissa esitettyjen edellytysten mukaisesti. 48. Sovittelukomitean puheenjohtajina toimivat yhdessä Euroopan parlamentin ja neuvoston edustajat. Komitean kokouksen puheenjohtajana toimii kokouksen järjestäjänä olevan toimielimen edustaja. Kukin toimielin nimeää kuhunkin kokoukseen lähetettävät edustajat ja määrittelee neuvotteluvaltuudet oman työjärjestyksensä mukaisesti. 49. SEUT-sopimuksen 314 artiklan 5 kohdan toisen alakohdan mukaisesti komissio osallistuu sovittelukomitean työskentelyyn ja tekee tarpeelliset aloitteet edistääkseen Euroopan parlamentin ja neuvoston kantojen lähenemistä. 50. Kolmikantakokouksia pidetään edustuksen eri tasoilla koko sovittelumenettelyn ajan, jotta auki olevat kysymykset voitaisiin ratkaista ja jotta yhteisymmärryksen saavuttamista sovittelukomiteassa voitaisiin pohjustaa. 51. Sovittelukomitean kokoukset ja kolmikantakokoukset pidetään vuorotellen Euroopan parlamentin ja neuvoston tiloissa, jotta tilojen ja palvelujen, myös tulkkipalvelujen, käyttö jakautuisi tasaisesti. 52. Kolme toimielintä sopivat ennalta sovittelukomitean kokousten ja kolmikantakokousten päivämääristä ennen talousarviomenettelyn aloittamista. 53. Sovittelukomitean käyttöön annetaan yhteinen asiakirjakokonaisuus (lähtöasiakirjat), jossa esitetään talousarviomenettelyn eri vaiheet.[5] Nämä asiakirjat sisältävät numerotiedot budjettikohdittain, rahoituskehyksen otsakkeittain lasketut kokonaismäärät sekä konsolidoidun asiakirjan, jossa esitetään määrät ja selvitysosat kaikkien sellaisten budjettikohtien osalta, joiden katsotaan olevan edelleen teknisesti ”avoinna”. Kaikki ne budjettikohdat, joiden katsotaan olevan teknisesti loppuun käsiteltyjä[6], luetellaan erillisessä asiakirjassa, tämän kuitenkaan rajoittamatta sovittelukomitean lopullista päätöstä. Näissä asiakirjoissa noudatetaan budjettinimikkeistön mukaista luokittelua. Sovittelukomitealle annettaviin lähtöasiakirjoihin liitetään muita asiakirjoja, joihin kuuluvat muun muassa neuvoston kannan ja Euroopan parlamentin tarkistusten toteutettavuutta koskeva komission kirje sekä mahdolliset neuvoston kantaa ja Euroopan parlamentin tarkistuksia koskevat muiden toimielinten kirjeet. 54. Yhteisymmärrykseen pääsemiseksi sovittelujakson päättymiseen mennessä kolmikantakokouksissa 55. määritetään käsiteltäviä talousarviokysymyksiä koskevien neuvottelujen laajuus, 56. hyväksytään teknisesti loppuun käsitellyiksi katsottujen budjettikohtien luettelo edellyttäen, että varainhoitovuoden koko talousarviosta päästään lopullisesti yhteisymmärrykseen, 57. keskustellaan ensimmäisen luetelmakohdan mukaisesti määritetyistä kysymyksistä sovittelukomitealle hyväksyttäväksi annettavaan mahdolliseen yhteisymmärrykseen pääsemiseksi, 58. käsitellään aihekohtaisia kysymyksiä, myös monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeittain. Alustavat päätelmät laaditaan yhdessä kunkin kolmikantakokouksen aikana tai välittömästi sen jälkeen samalla, kun laaditaan seuraavan kokouksen esityslista. Alustavat päätelmät rekisteröi kolmikantakokousta isännöivä toimielin, ja ne katsotaan väliaikaisesti hyväksytyiksi 24 tunnin kuluttua, tämän kuitenkaan rajoittamatta sovittelukomitean lopullista päätöstä. 59. Sovittelukomitean kokouksissa ovat saatavilla kolmikantakokousten päätelmät ja sellaiset budjettikohdat sisältävä asiakirja, joista on päästy alustavasti yhteisymmärrykseen kolmikantakokouksissa, mahdollista hyväksyntää varten. 60. Euroopan parlamentin ja neuvoston sihteeristöt laativat komission avustuksella SEUT-sopimuksen 314 artiklan 5 kohdassa tarkoitetun yhteisen tekstin. Se muodostuu oikeudellisesta johdantoasiakirjasta, johon sisältyy päivämäärä, jona yhteisymmärrys sovittelukomiteassa on saavutettu, ja liitteistä, jotka sisältävät: 61. numerotiedot budjettikohdittain kaikista budjettikohdista ja yhteenlasketut määrät rahoituskehyksen otsakkeittain; 62. konsolidoidun asiakirjan, jossa esitetään kaikkien sovittelun aikana muutettujen budjettikohtien numerotiedot ja lopullinen teksti; 63. luettelon budjettikohdista, joita ei ole muutettu talousarvioesitykseen tai siitä annettuun neuvoston kantaan verrattuna. Sovittelukomitea voi myös hyväksyä päätelmiä ja mahdollisia yhteisiä lausumia talousarviosta. 64. Yhteinen teksti käännetään kaikille kielille (Euroopan parlamentin käännöspalvelussa) ja toimitetaan hyväksyttäväksi molemmille budjettivallan käyttäjille 14 päivän kuluessa sitä päivää seuraavasta päivämäärästä, jolloin yhteisestä tekstistä päästiin yhteisymmärrykseen 26 kohdan mukaisesti. Yhteisen tekstin hyväksymisen jälkeen lingvistijuristit viimeistelevät talousarvion yhdistämällä yhteisen tekstin liitteet ja budjettikohdat, joita ei ole muutettu sovittelumenettelyssä. 65. Kutakin kokousta (kolmikantakokousta tai sovittelukomitean kokousta) isännöivä toimielin huolehtii tulkkausjärjestelyistä ja tarjoaa sovittelukomiteassa sovellettavien kielijärjestelyjen mukaisen täyden kielivalikoiman ja kolmikantakokouksiin ad hoc -kielijärjestelyjen mukaisen kielivalikoiman. Kokousta isännöivä toimielin huolehtii kokousasiakirjojen tuottamisesta ja jakelusta. Kaikkien kolmen toimielimen yksiköt toimivat yhteistyössä neuvottelutulosten kirjaamisessa yhteisen tekstin viimeistelyä varten. F osa. Lisätalousarviot Yleiset periaatteet 66. Koska lisätalousarviot koskevat usein tarkkaan rajattuja ja toisinaan myös kiireellisiä asioita, toimielimet sopivat jäljempänä luetelluista periaatteista varmistaakseen, että niiden yhteistyö sujuu asianmukaisesti ja että lisätalousarviot saadaan näin hyväksyttyä ongelmitta ja nopeasti siten, että samalla vältetään mahdollisuuksien mukaan tarve kutsua lisätalousarvioita varten koolle sovittelukokous. 67. Toimielimet pyrkivät mahdollisuuksien mukaan rajoittamaan lisätalousarvioiden määrää. Aikataulu 68. Komissio ilmoittaa budjettivallan käyttäjille etukäteen mahdollisista lisätalousarvioesitysten hyväksymisajankohdista tämän kuitenkaan rajoittamatta lopullista hyväksymisajankohtaa. 69. Kumpikin budjettivallan käyttäjä pyrkii käsittelemään komission tekemän lisätalousarvioesityksen omaa työjärjestystään noudattaen pian sen jälkeen kun komissio on sen hyväksynyt. 70. Menettelyn nopeuttamiseksi budjettivallan käyttäjät varmistavat, että niiden käsittelyaikataulut on koordinoitu mahdollisimman hyvin, jotta menettely voitaisiin toteuttaa johdonmukaisesti ja yhtenäisesti. Tämän vuoksi ne pyrkivät mahdollisimman pian laatimaan alustavan aikataulun lisätalousarvion lopullista hyväksymistä edeltäville vaiheille. Budjettivallan käyttäjät ottavat huomioon lisätalousarvion suhteellisen kiireellisyyden sekä tarpeen hyväksyä lisätalousarvio ajoissa, jotta se voitaisiin toteuttaa kyseisenä vuonna. Käsittelyn aikainen budjettivallan käyttäjien yhteistyö 71. Toimielimet tekevät vilpittömässä mielessä yhteistyötä koko menettelyn ajan varmistaakseen mahdollisimman pitkälti sen, että lisätalousarviot hyväksytään menettelyn alkuvaiheessa. Tilanteissa, joissa näkemykset mahdollisesti poikkeavat toisistaan, kumpikin budjettivallan käyttäjä voi ennen lisätalousarviota koskevan lopullisen kantansa vahvistamista ehdottaa tai komissio voi esittää, että koolle kutsutaan erityinen kolmikantakokous, jossa keskustellaan näkemyseroista ja pyritään sovitteluratkaisuun, jos tämä on tarkoituksenmukaista. 72. Kaikki sellaiset komission tekemät lisätalousarvioesitykset, joita ei ole vielä lopullisesti hyväksytty, otetaan järjestelmällisesti niiden kolmikantakokousten esityslistalle, jotka on tarkoitus pitää osana vuotuista talousarviomenettelyä. Komissio esittää lisätalousarvioesitykset ja budjettivallan käyttäjät ilmoittavat mahdollisuuksien mukaan kantansa ennen kolmikantakokousta. 73. Jos kolmikantakokouksessa päästään sovitteluratkaisuun, kumpikin budjettivallan käyttäjä sitoutuu ottamaan huomioon kolmikantakokouksen tulokset käsitellessään lisätalousarviota perussopimuksen ja oman työjärjestyksensä mukaisesti. Käsittelyn jälkeinen budjettivallan käyttäjien yhteistyö 74. Jos Euroopan parlamentti hyväksyy neuvoston kannan tekemättä tarkistuksia, lisätalousarvio hyväksytään. 75. Jos Euroopan parlamentti hyväksyy tarkistuksia jäsentensä enemmistöllä, sovelletaan SEUT-sopimuksen 314 artiklan 4 kohdan c alakohtaa. Ennen sovittelukomitean koolle kutsumista kutsutaan kuitenkin koolle kolmikantakokous. 76. Jos kolmikantakokouksessa päästään yhteisymmärrykseen ja jos kumpikin budjettivallan käyttäjä hyväksyy kolmikantakokouksen tulokset, sovittelu päätetään kirjeenvaihdolla ilman sovittelukomitean kokousta. 77. Jos kolmikantakokouksessa ei päästä yhteisymmärrykseen, sovittelukomitea kokoontuu ja järjestää työnsä olosuhteiden mukaan pyrkien saattamaan päätöksentekomenettelyn mahdollisimman suurelta osin päätökseen ennen SEUT-sopimuksen 314 artiklan 6 kohdassa asetetun 21 päivän määräajan päättymistä. Sovittelukomitean työ voidaan saattaa päätökseen kirjeenvaihdolla. [1] EUVL L, s. . [2] EUVL L, s. . [3] EUVL C 139, 14.6.2006, s. 1. [4] EYVL C 89, 22.4.1975, s. 1. [5] Eri vaiheisiin kuuluvat seuraavat: kuluvan varainhoitovuoden talousarvio (hyväksytyt lisätalousarviot mukaan luettuina), alkuperäinen talousarvioesitys, talousarvioesitystä koskeva neuvoston kanta, Euroopan parlamentin neuvoston kantaan tekemät tarkistukset ja komission esittämät oikaisukirjelmät (jolleivät kaikki toimielimet ole niitä vielä täysin hyväksyneet). [6] Budjettikohta katsotaan teknisesti loppuun käsitellyksi, jos siitä ei ole Euroopan parlamentin ja neuvoston kesken erimielisyyksiä ja jos sen osalta ei ole esitetty oikaisukirjelmää.