Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) Bosnialle ja Hertsegovinalle, Kroatialle, Jugoslavian liittotasavallalle ja entiselle Jugoslavian tasavallalle Makedonialle annettavasta avusta annetun asetuksen (EY) N:o 1628/96 muuttamisesta, erityisesti perustamalla Euroopan jälleenrakennusvirasto /* KOM/99/0312 lopull. - CNS 99/0132 */



Virallinen lehti nro C 021 E , 25/01/2000 s. 0013 - 0032



Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) Bosnialle ja Hertsegovinalle, Kroatialle, Jugoslavian liittotasavallalle ja entiselle Jugoslavian tasavallalle Makedonialle annettavasta avusta annetun asetuksen (EY) N:o 1628/96 muuttamisesta, erityisesti perustamalla Euroopan jälleenrakennusvirasto (2000/C 021 E/05) KOM(1999) 312 lopull. - 1999/0132(CNS) (Komission esittämä 7 päivänä heinäkuuta 1999) EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 308 artiklan, ottaa huomioon komission ehdotuksen, ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon, sekä katsoo seuraavaa: 1. turvallisuusedellytysten täytyttyä ja Yhdistyneiden Kansakuntien turvallisuusneuvoston 10 päivänä kesäkuuta 1999 antaman päätöslauselman johdosta olisi kiireellisesti käynnistettävä laaja jälleenrakennusohjelma, johon sisältyy pakolaisten uudelleenasettautumiseen ja Kosovon talouden elvyttämiseen liittyviä toimenpiteitä, 2. 3 ja 4 päivänä kesäkuuta 1999 Kölnissä kokoontunut Eurooppa-neuvosto vahvisti, että Euroopan unioni aikoo päättäväisesti toimia eturivissä Kosovon jälleenrakentamisessa, 3. Eurooppa-neuvosto korosti päättäneensä saattaa alueen maat lähemmäksi tavoitetta niiden täydellisestä yhdentymisestä Euroopan unionin rakenteisiin Kaakkois-Eurooppaa koskevalla vakautussopimuksella, jolla osaltaan vahvistetaan alueen rauhaa, vakautta ja hyvinvointia sekä asianomaisten maiden välistä yhteistyötä, 4. vakautussopimuksella korostetaan Euroopan unionin osallistumista demokraattisten ja taloudellisten instituutioiden lujittamiseen alueella tiettyjen ohjelmien yhteydessä, 5. tätä aluetta koskevien tavoitteiden toteutumisen välttämättömänä edellytyksenä on jälleenrakentaminen, joka johtaa elpymiseen sekä taloudelliseen, sosiaaliseen ja institutionaaliseen kehitykseen, 6. Eurooppa-neuvosto vahvisti, että Euroopan unioni haluaa antaa huomattavan panoksensa alueen jälleenrakentamiseen, 7. Kosovon jälleenrakentamiseksi tarvittavia laajoja avustusohjelmia ei voida toteuttaa, ellei käytettävissä ole asianmukaisia keinoja ja menettelyjä, 8. Eurooppa-neuvosto kehotti komissiota laatimaan ensi tilassa ehdotuksia suunnitellun jälleenrakennusavun järjestämisestä ja erityisesti ohjelman toteuttamiseksi tarvittavista keinoista ja menettelyistä, 9. neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1628/96(1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 851/98(2), säädetään ertyisesti asetuksessa takoitettujen alueiden, mukaan lukien Kosovo, jälleenrakentamisen tavoitteista, menettelyistä ja välineistä, 10. Kosovon jälleenrakentaminen, joka tapahtuu kokonaisuudessaan humanitaarisen avun turvin, vaatii lukuisten pienimuotoisten hankkeiden nopeaa käynnistämistä, pakolaisten paluuseen liittyviä toimenpiteitä sekä suuren, mitä moninaisimpia aloja edustavan asiantuntijajoukon osallistumista, 11. jälleenrakennusohjelmien toteuttamisessa olisi noudatettava asianmukaisia sääntöjä ja menettelyjä, joiden avulla vältetään täytäntöönpanon viivästykset, joita esiintyi Bosnian ja Hertsegovinan jälleenrakennusohjelman ensimmäisessä vaiheessa ja jotka johtuivat erityisesti menettelyjen raskaudesta ja säännöstön jäykkyydestä, 12. yhteisön viraston etuna on tehokkuus, sillä se nopeuttaa yhteisön puuttumista asioihin ja parantaa sen näkyvyyttä, 13. Eurooppa-neuvosto kehotti komissiota laatimaan ehdotuksia yhteisön jälleenrakennusohjelmien toteuttamisesta vastaavan viraston perustamiseksi, 14. asetusta (EY) N:o 1628/96 olisi muutettava, jotta se vastaisi Kosovon jälleenrakentamisen erityistarpeita, ja siihen on sisällytettävä erityisesti säännökset yhteisön jälleenrakennusohjelmien toteuttamisesta vastaavan viraston perustamisesta ja toiminnasta, 15. viraston hoidettavaksi olisi voitava antaa komission päättämien ohjelmien toteuttaminen, 16. jälleenrakennusohjelmia olisi johdettava paikalla, mistä syystä virasto olisi sijoitettava Pristinaan; lisäksi olisi säädettävä, että virastolla voi olla toiminnallisista syistä toimipaikka Skopjessa tai alueen muilla paikkakunnilla, 17. viraston tehtävät olisi määritettävä siten, että se voi hallinnoida myös muiden alueen jälleenrakentamista rahoittavien avunantajien ohjelmia, 18. komission olisi huolehdittava jälleenrakennusavun koordinoinnista Euroopan investointipankin, kansainvälisten rahoituslaitosten ja YK:n pakolaisasiain päävaltuutetun kanssa, ja viraston olisi ohjelmia toteuttaessaan huolehdittava tämän koordinoinnin yhteydessä tehtyjen päätösten noudattamisesta, 19. viraston tehtävänä on jällenrakennusohjelmien ja pakolaisten paluuta koskevien ohjelmien toteuttaminen aluksi Kosovossa ja myöhemmin olosuhteiden salliessa muilla Jugoslavian liittotasavallan alueilla, 20. virasto perustetaan jälleenrakentamista varten, ja sen lakkauttamista ehdotetaan, kun tehtävä on suoritettu, 21. viraston rakenteen ja perussäännön olisi oltava sellaisia, että se voi vastata nopeasti ja tehokkaasti jälleenrakentamisen vaatimuksiin, 22. jäsenvaltiot olisi otettava mukaan viraston toimintaan, ja niiden osallistuminen johtokunnan työskentelyyn olisi vahvistettava; samoin olisi annettava yksityiskohtaiset säännöt, joiden mukaisesti jäsenvaltioiden olisi annettava lausuntonsa ohjelmia ja hankkeita koskevista päätöksistä, 23. viraston tehokkaan toiminnan varmistamiseksi tarvitaan erityinen varainhoitoasetus, jonka olisi oltava joustava ja jonka olisi mahdollistettava nopea toiminta, samalla kun se varmistaisi viraston toiminnasta huolehtivien täyden vastuullisuuden ja hallinnoinnin avoimuuden, 24. ottaen huomioon täytäntöönpantavan avun kiireellisyys, asetuksella (EY) N:o 1628/96 perustetun komitean olisi toimittava menettelystä komissiolle siirrettyjä täytäntöönpanovaltaa käyttäessä tehdyn neuvoston päätöksen 1999/.../EY 4 artiklassa säädetyn hallintokomiteamenettelyn mukaisesti alun perin säädetyn sääntelykomiteamenettelyn sijasta, 25. jälleenrakennusohjelmien toteuttamista koskevissa asioissa olisi kuultava Kosovon väliaikaisesta hallinnosta vastaavia viranomaisia, 26. olisi säädettävä Phare- ja MEDA-ohjelmien edunsaajavaltioiden osallistumisesta asetuksessa (EY) N:o 1628/96 säädettyjen ohjelmien toteuttamiseen, 27. komission olisi annettava kertomus 31 päivään joulukuuta 2000 mennessä asetuksen (EY) N:o 1628/96 soveltamisesta ja se voi tarvittaessa ehdottaa sen mukauttamista ottaen huomioon alueella tapahtuneen poliittisen kehityksen, ja 28. Obnova-asetuksen voimassaoloa olisi jatkettava 31 päivään joulukuuta 2004 saakka, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Muutetaan asetus (EY) N:o 1628/96 seuraavasti: 1) Lisätään 4 artiklaan 3 kohta seuraavasti: "3. Jälleenrakentamista ja pakolaisten paluuta Kosovoon koskeviin ohjelmiin sisältyvät erityisesti: a) pakolaisten uudelleenasettautumisen liitännäistoimet, erityisesti psykologista tukea sekä lasten ja perheiden auttamista koskevat hankkeet, erityiset koulutusohjelmat, järjestö- ja kulttuuritoimintaa tukevat erityisohjelmat, ammattitoiminnan uudelleen aloittamista edistävät hankkeet, hankkeet johtohenkilöiden ja yleensä pakolaisten saamiseksi mukaan jälleenrakennustoimintaan, pienluotot ja luottojen takaukset; b) talouden elvyttäminen paikallistasolla; c) julkishallinnon, myös paikallisyhteisöjen, keskeisen hallinto ja oikeusalojen henkilöstön toiminnan käynnistäminen ja jatkaminen." 2) Lisätään 6 artiklaan 3 kohta seuraavasti: "3. Komissio huolehtii jälleenrakennusavun koordinoinnista Euroopan investointipankin, kansainvälisten rahoituslaitosten ja Yhdistyneiden Kansakuntien pakolaisasiain päävaltuutetun kanssa." 3) Korvataan 8 artiklan 1 kohdan ensimmäinen alakohta seuraavasti: "Tässä asetuksessa tarkoitetut toimet voivat sisältää tavaroiden ja palvelujen tuontikustannukset, tarpeelliset paikalliset kustannukset hankkeiden ja ohjelmien päätökseen saattamiseksi sekä Euroopan investointipankin tai asianomaisten kansainvälisten rahoituslaitosten myöntämillä lainoilla rahoitettujen investointihankkeiden yhteisrahoituksen (myös korkotukena). Yhteisön rahoitus ei koske veroja, tulleja ja maksuja eikä kiinteän omaisuuden hankintoja." 4) Korvataan 9 artikla seuraavasti: a) korvataan ensimmäinen ja toinen alakohta seuraavasti: "Kaikilla jäsenvaltioiden, edunsaajavaltioiden sekä Phare- ja MEDA-ohjelmista etua saavien valtioiden luonnollisilla henkilöillä ja oikeushenkilöillä on mahdollisuus osallistua yhtäläisin edellytyksin tarjouskilpailuihin ja hankintoihin." b) korvataan kolmas kohta seuraavasti: "Jäsenvaltion, edunsaajavaltion tai Phare- ja MEDA-ohjelmista etua saavan valtion oikeushenkilönä pidetään jäsenvaltion, edunsaajavaltion tai Phare- ja MEDA-ohjelmista etua saavan valtion lainsäädännön mukaisia oikeushenkilöitä, joiden hallinnollinen tai pääasiallinen toimipaikka on alueella, ja sovelletaan Euroopan yhteisön perustamissopimusta, edunsaajavaltiossa tai Phare- ja MEDA-ohjelmista etua saavassa valtiossa taikka joiden sääntömääräinen kotipaikka on mainitulla alueella tai mainitussa valtiossa, jos näiden oikeushenkilöiden toiminta liittyy tosiasiallisesti ja pysyvästi tämän alueen tai näiden valtioiden talouteen." 5) Muutetaan 10 artikla seuraavasti: a) lisätään 1 kohtaan alakohta seuraavasti: "Poiketen siitä, mitä ensimmäisessä ja toisessa alakohdassa säädetään, Kosovon jälleenrakennusavun osalta vahvistetaan vuotuiset ohjelmat, joissa määritellään jälleenrakentamista ja pakolaisten paluuta koskevan yhteisön avun ensisijaiset tavoitteet, asianmukaiset määrärahat, suuntaviivat ja ensisijaiset alat, 12 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen." b) lisätään 4 kohta seuraavasti: "4. Kosovon jälleenrakennusapu voidaan toteuttaa 3 artiklassa tarkoitettujen toimijoiden kanssa tehtyjen rahoitussopimusten tai muiden sopimusten mukaisesti sen jälkeen, kun Kosovon väliaikaisesti hallinnosta vastaavia viranomaisia on kuultu. Apua voidaan myös toimittaa Kosovon hallinnosta vastaaville viranomaisille." 6) Lisätään 11 artiklan kolmanteen kohtaan toinen virke seuraavasti: "Liitettä ei sovelleta 14 artiklassa säädetyn Euroopan jälleenrakennusviraston toimintaan liittyvien tarjouskilpailujen perusteella tehtäviin hankintasopimuksiin." 7) Korvataan 12 artikla seuraavasti: " 12 artikla 1. Komissiota avustaa hallintokomitea, jäljempänä 'komitea', joka muodostuu jäsenvaltioiden edustajista ja jonka puheenjohtajana on komission edustaja. 2. Komitea toimii päätöksen 1999/.../EY (komitologia) 4 artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesti. Mainitussa artiklassa säädetty ajanjakso on vähintään yksi kuukausi. 3. Komitea voi käsitellä kaikkia muita tämän asetuksen täytäntöönpanoa koskevia asioita, jotka puheenjohtaja saattaa sen käsiteltäväksi, mahdollisesti jäsenvaltion edustajan pyynnöstä, ja erityisesti toimien suunnittelua, niiden yleistä täytäntöönpanoa sekä yhteisrahoitusta koskevia asioita. 4. Komitea vahvistaa työjärjestyksesnä määräenemmistöllä." 8) 14 artiklasta tulee 26 artikla ja sen toinen kohta korvataan seuraavasti: "sitä sovelletaan 31 päivään joulukuuta 2004". 9) Lisätään artiklat seuraavasti: " 14 artikla Komissio voi valtuuttaa erityisen elimen huolehtimaan jälleenrakentamista ja pakolaisten paluuta koskevien ohjelmien toteuttamisesta aluksi Kosovossa ja myöhemmin olosuhteiden salliessa muilla Jugoslavian liittotasavallan alueilla. Komissio päättää näistä ohjelmista. Tätä varten perustetaan Euroopan jälleenrakennusvirasto, jäljempänä 'virasto', jonka tavoitteena on toteuttaa ensimmäisessä kohdassa tarkoitettuja jälleenrakentamista ja pakolaisten paluuta koskevia ohjelmia. 15 artikla 1. Edellä 14 artiklassa tarkoitetun tavoitteen saavuttamiseksi virasto huolehtii toimivaltansa rajoissa ja komission tekemien päätösten mukaisesti 2, 3 ja 4 kohdassa tarkoitetuista tehtävistä; 2. Virasto kerää, analysoi ja toimittaa komissiolle sellaisia tietoja, jotka koskevat: a) sotavahinkoja, jälleenrakentamiseen ja pakolaisten paluuseen liittyviä tarpeita sekä valtioiden, paikallisten ja alueelliisten viranomaisten sekä kansainvälisen yhteisön tällä alalla toteuttamia toimia, b) asianomaisen väestön pakottavia tarpeita ottaen huomioon tapahtuneet siirrot ja mahdollisuudet näiden ihmisten palaamiseen, c) ensisijaisia aloja ja maatieteellisiä alueita, joilla tarvitaan kansainvälisen yhteisön pikaista apua; 3. Virasto laatii Kosovon jälleenrakentamista ja pakolaisten paluuta koskevia ohjelmaluonnoksia ja toimitta ne komission hyväksyttäviksi tämän asetuksen 12 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti; 4. Virasto huolehtii komission päättämien jälleenrakentamista ja pakolaisten paluuta koskevien ohjelmien toteuttamisesta. Tätä varten se huolehtii kaikista ohjelmien toteuttamisen edellyttämistä toimista ja erityisesti: a) tarjouseritelmien laatimisesta, b) tarjouskilpailujen valmistelusta ja tarjousten arvioinnista, c) sopimusten allekirjoittamisesta, d) rahoitussopimusten tekemisestä, e) hankintasopimusten tekemisestä tämän asetuksen säännösten mukaisesti, f) hankkeiden arvioinnista, g) hankkeiden toteuttamisen valvomisesta, h) maksuista. 5. Edellä 2, 3 ja 4 kohdassa mainittujen tehtävien lisäksi virasto vastaa sellaisten komission yhdessä Maailmanpankin ja muiden kansainvälisten rahoituslaitosten ja Euroopan investointipankin kanssa koordinoimien jälleenrakentamista ja pakolaisten paluusta koskevien ohjelmien toteuttamisesta, jotka jäsenvaltiot ja muut avunantajat ovat antaneet sen hallinnoitaviksi. 16 artikla Virasto on oikeushenkilö. Sillä on kaikissa jäsenvaltioissa laajin kansallisen lainsäädännön mukaan oikeushenkilöillä oleva oikeustoimikelpoisuus; se voi erityisesti hankkia tai luovuttaa kiinteää ja irtainta omaisuutta sekä esiintyä kantajana ja vastaajana oikeudenkäynneissä. Virasto on voittoa tavoittelematon yhteisö. Virasto perustetaan Pristinaan, sanotun kuitenkaan rajoittamatta sen toimipaikan mahdollista sijoittamista Skopjeen tai alueen muille paikkakunnille. 17 artikla 1. Virastolla on johtokunta, joka muodostuu yhdestä kunkin jäsenvaltion edustajasta ja kolmesta komission edustajasta. 2. Jäsenvaltiot nimeävät omat edustajansa. Heidät nimetään viraston toimintaan liittyvän pätevyytensä ja kokemuksensa perusteella. Yksi kolmesta komission edustajasta on komission jäsen. 3. Edustajien toimikauden pituus on 30 kuukautta. 4. Johtokunnan puheenjohtajana on komission edustaja, yleensä komission jäsen. Puheenjohtaja ei osallistu äänestykseen. 5. Johtokunta vahvistaa työjärjestyksensä. 6. Jäsenvaltioiden ja komission edustajilla on johtokunnassa kullakin yksi ääni. Johtokunta tekee päätökset jäsentensä kahden kolmasosan enemmistöllä. 7. Johtokunta vahvistaa virastossa käytettäviä kieliä koskevat järjestelyt. 8. Puheenjohtaja kutsuu johtokunnan koolle kerran kuukaudessa. Hän kutsuu johtokunnan koolle myös viraston johtajan pyynnöstä tai jäsentensä muodostaman vähintään yksinkertaisen enemmistön pyynnöstä. 9. Johtokunta käsittelee komission suostumuksella ja viraston johtajan antaman luonnoksen perusteella vuosittain viimeistään 30 päivänä marraskuuta seuraavaa vuotta koskevan toimintaohjelman alustavaa luonnosta. Toimintaohjelma hyväksytään kunkin varainhoitovuoden alussa. Ohjelmaa voidaan tarvittaessa mukauttaa kesken varainhoitovuotta samaa menettelyä noudattaen erityisesti komission hyväksymien ohjelmien huomioon ottamiseksi. Vuotuiseen toimintaohjelmaan sisältyvien toimien edellyttämistä kustannuksista annetaan erillinen arvio. 10. Johtokunta osallistuu tiivisti jälleenrakennusohjelmien toteuttamiseen. Se päättää viraston johtajan ehdotuksesta viraston toimintaan liittyvistä keskeisistä kysymyksistä kuten erityisesti: a) komissiolle annettavista ohjelmien luonnoksista, b) hankkeiden toteuttamisen edellytyksistä, c) hankkeiden arviointia koskevista yksityiskohtaisista säännöistä ja moitteettomasta toteuttamisesta, d) sellaisista muiden avunantajien ohjelmaehdotuksista, jotka virasto voisi toteuttaa, e) sellaisten maiden ja järjestöjen edustajien osallistumisesta tarkkailijoina johtokunnan kokouksiin, jotka ovat antaneet ohjelmansa viraston toteutettaviksi. 11. Johtokunta antaa komissiolle vuosittain viimeistään 31 päivänä maaliskuuta viraston edellisen vuoden toimintaa ja sen rahoitusta koskevan vuosikertomuksen luonnoksen. Komissio hyväksyy vuosikertomuksen ja toimittaa sen Euroopan parlamentille ja neuvostolle. 18 artikla 1. Johtokunta nimittää viraston johtajan komission ehdotuksesta 30 kuukaudeksi. Hänet voidaan vapauttaa tehtävistään samoja menettelyjä noudattaen. Johtaja on vastuussa: a) johtokunnan työskentelyn valmistelusta ja organisoinnista ja erityisesti viraston toimintaohjelman luonnoksen valmistelusta, b) viraston päivittäisestä hallinnosta, c) viraston tilinpäätöksen laatimisesta ja sen talousarvion toteuttamisesta, d) tässä asetuksessa säädettyjen kertomusten laatimisesta ja julkistamisesta, e) kaikista henkilöstöön liittyvistä kysymyksistä, f) 17 artiklan 9 kohdassa tarkoitetun vuotuisen toimintaohjelman toteuttamisesta, g) johtokunnan päätösten ja viraston toiminnalle vahvistettujen suuntaviivojen täytäntöönpanosta, 2. Johtaja raportoi toimistaan johtokunnalle ja osallistuu johtokunnan kokouksiin. 3. Johtaja huolehtii viraston oikeudellisesta edustuksesta. 4. Johtajalla on valtuudet toimia nimittävänä viranomaisena. 5. Johtaja antaa Euroopan parlamentille toimintakertomuksen neljännesvuosittain. 19 artikla 1. Viraston kaikki tulot ja menot arvioidaan etukäteen kullekin varainhoitovuodelle, joka on sama kuin kalenterivuosi, ja ne otetaan viraston talousarvioon, johon sisältyy henkilöstötaulukko. 2. Viraston talousarviossa tulojen ja menojen on oltava yhtä suuret. 3. Jollei muista tuloista muuta johdu, viraston tulot koostuvat Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon otetusta tuesta, suoritetuista palveluista saaduista maksuista sekä muista lähteistä tulevista varoista. 4. Talousarvioon on merkitty myös yksityiskohtaisia tietoja varoista, jotka edunsaajavaltiot ovat osoittaneet viraston rahoittamiin hankkeisiin. 20 artikla 1. Johtaja laatii vuosittain viraston talousarvioesityksen, johon sisältyvät toimintakustannukset ja seuraavaksi varainhoitovuodeksi suunniteltu toimintaohjelma; hän antaa talousarvioesityksen johtokunnalle. 2. Johtokunta hyväksyy 1 kohdassa tarkoitetun talousarvioesityksen perusteella viimeistään 15 päivänä helmikuuta viraston talousarvioesityksen ja antaa sen komissiolle. 3. Komissio käsittelee viraston talousarvioesitystä ottaen huomioon toteamansa ensisijaiset asiat ja Kosovon jälleenrakennusavun rahoituksen suuntaviivat. Se vahvistaa tämän perusteella ja Kosovolle annettavan avun kokonaismääräksi ehdotettujen rajojen mukaisesti viraston talousarviota varten varattavan vuotuisen rahoitusosuuden, joka on otettava alustavaan esitykseen Euroopan yhteisöjen yleiseksi talousarvioksi. 4. Komission lausunnon saatuaan johtokunta vahvistaa viraston talousarvion yhdessä toimintaohjelman kanssa kunkin varainhoitovuoden alussa mukauttaen talousarvion virastolle myönnetyt eri rahoitusosuudet ja muista lähteistä tulevat varat huomioon ottaen. Talousarviossa mainitaan myös yksityiskohtaisesti viraston palveluksessa asianomaisena varainhoitovuonna olevan henkilöstön lukumäärä, palkkaluokka ja ura-alue. 21 artikla 1. Johtaja toteuttaa viraston talousarvion. 2. Komission varainhoidon valvoja huolehtii viraston varainhoidon valvonnasta. 3. Johtaja antaa komissiolle, johtokunnalle ja tilintarkastustuomioistuimelle vuosittain viimeistään 31 päivänä maaliskuuta edellisen varainhoitovuoden kaikki tulot ja menot sisältävän tilinpäätöksen. Tilintarkastustuomioistuin tarkastaa tilit perustamissopimuksen 248 artiklan mukaisesti. 4. Euroopan parlamentti myöntää johtajalle vastuuvapauden varainhoitovuoden osalta. 22 artikla Johtokunta antaa komission suostumuksella ja saatuaan lausunnon tilintarkastustuomioistuimelta viraston varainhoitoasetuksen, jossa säädetään yksityiskohtaisesti erityisesti viraston talousarvion laatimisessa ja toteuttamisessa noudatettavasta menettelystä, Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavan 21 päivänä joulukuuta 1977 annetun varainhoitoasetuksen(3) 142 artiklan mukaisesti. 23 artikla Viraston henkilöstöön sovelletaan Euroopan yhteisöjen virkamiehiin ja muuhun henkilöstöön sovellettavia sääntöjä ja määräyksiä. Johtokunta antaa komission suostumuksella tarpeellisia yksityiskohtaisia soveltamissääntöjä. Viraston henkilöstö muodostuu tarkasti rajoitetusta määrästä komission tai jäsenvaltioiden virkamiehiä, jotka on määrätty tai tilapäisesti siirretty suorittamaan viraston toiminnan kannalta keskeisiä tehtäviä. Muu henkilöstö koostuu viraston palvelukseensa tarpeidensa kannalta tarkasti määritellyksi määräajaksi ottamista muista toimihenkilöistä. 24 artikla 1. Sopimussuhteeseen perustuva viraston vastuu määräytyy asianomaiseen sopimukseen sovellettavan lain mukaan. 2. Sopimussuhteen ulkopuolisen vastuun perusteella virasto korvaa viraston ja sen henkilöstön tehtäviään suorittaessaan aiheuttaman vahingon jäsenvaltioiden lainsäädännön yhteisten yleisten periaatteiden mukaisesti. Euroopan yhteisöjen tuomioistuimella on tuomiovalta tällaisten vahinkojen korvaamista koskevissa riita-asioissa. 3. Toimihenkilöiden henkilökohtaista vastuuta virastoa kohtaan säännellään viraston henkilöstöön sovellettavissa asiaa koskevissa määräyksissä. 25 artikla 1. Komissio antaa neuvostolle 31 päivään joulukuuta 2000 mennessä kertomuksen tämän asetuksen soveltamisesta ja voi tarvittaessa ehdottaa erityisesti Albanialle, Bosnialle ja Hertsegovinalle, Kroatialle, Jugoslavian liittotasavallalle ja entiselle Jugoslavian tasavallalle Makedonialle annettavaa apua koskevasta yhtenäisestä säännöstöstä. 2. Komissio saattaa neuvoston käsiteltäväksi ehdotuksen viraston lakkauttamiseksi, kun se katsoo, että virasto on täyttänyt 14 artiklassa mainitut tehtävänsä." 2 artikla Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Tämä asetus on kaikilta ositaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. (1) EYVL L 204, 14.8.1996, s. 1. (2) EYVL L 122, 24.4.1998, s. 1. (3) EYVL L 356, 31.12.1977, s. 1. LIITE ALUSTAVA LUONNOS Euroopan jälleenrakennusviraston varainhoitoasetus Johtokunnan (paikka) pidetyssä istunnossa hyväksymä teksti (pvm) (kk) 1999 JOHTOKUNTA, joka ottaa huomioon Euroopan jälleenrakennusviraston perustamisesta annetun asetuksen (EY) N:o ... ja erityisesti sen ... artiklan, ottaa huomioon komission sopimuksen, ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen lausunnon, sekä katsoo, että edellä mainitussa asetuksessa määritellään Euroopan jälleenrakennusviraston, jäljempänä "virasto", hallintoa, yhteisöjen talousarvioon otetun vuosittaisen tuen vahvistamista, talousarvion esittämistä ja vahvistamista sekä virastoon kohdistuvaa valvontaa koskevat perussäännöt, viraston täytäntöön pantaviksi tarkoitettujen ohjelmien tehokkuus edellyttää erityistä varainhoitoasetusta, joka on joustava, mahdollistaa nopean toiminnan ja jolla varmistetaan hallinnon mahdollisimman suuri avoimuus, viraston on huolehdittava useiden pienten hankkeiden maksuista menettelyjä noudattaen, minkä edellytyksenä on, että virasto pystyy tehokkaasti valvomaan rahoitustoimien sääntöjenmukaisuutta, laillisuutta ja varainhoidon moitteettomuutta sekä tilinpäätösten paikkansapitävyyttä, on tarpeen vahvistaa yksityiskohtaiset säännöt viraston talousarvion laatimisesta ja toteuttamisesta sekä tilinpäätöksen esitämisestä ja tilintarkastuksesta; on myös tarpeen vahvistaa tulojen ja menojen hyväksyjien sekä tilinpitäjien vastuun valvontaa koskevat säännöt ja järjestää tämä valvonta, ja Kölnissä kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmissä "neuvostoa, Euroopan parlamenttia ja tilintarkastustuomioistuinta kehotetaan tekemään kaikkensa, jotta virasto voisi aloittaa toimintansa kesän loppuun mennessä", ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: I OSASTO YLEISET PERIAATTEET 1 artikla 1. Viraston talousarvio, jäljempänä "talousarvio", on säädös, jossa arvioidaan ja vahvistetaan joka vuosi viraston tulot ja menot ennakkoon. Menot vahvistetaan erikseen maksusitoumus- ja maksumäärärahojen osalta jaksotettujen määrärahojen periaatteen mukaisesti. Talousarviossa on niin tulojen kuin menojenkin osalta erilliset otsakkeet toimille, joiden rahoituksesta vastaavat kolmannet osapuolet. 2. Maksusitoumusmäärärahojen avulla voidaan varainhoitovuoden kuluessa sitoutua sellaisten toimien rahoitukseen, joiden täytäntöönpano jatkuu varainhoitovuoden yli. Maksumäärärahojen avulla voidaan huolehtia sellaisten toimien maksuista, joihin on aiemmin sitouduttu ja jotka on hyväksytty ja maksatettu ennen varainhoitovuoden päättymistä. 3. Hallinnosta johtuvat menot, jotka aiheutuvat joko - sellaisista paikallisen käytännön mukaan tehdyistä sopimuksista tai - sellaisista erityisesti varustehankintoja koskevista sopimusmääräyksistä, jotka kattavat varainhoitovuotta pidemmän ajanjakson, otetaan sen varainhoitovuoden talousarvioon, jonka kuluessa ne maksetaan. 2 artikla Määrärahat on käytettävä moitteettoman varainhoidon periaatteiden sekä erityisesti taloudellisuuden ja kustannusvaikuttavuuden periaatteiden mukaisesti. On määritettävä määrinä ilmaistavia tavoitteita ja taattava niiden toteutumisen seuranta. 3 artikla 1. Tulot ja menot otetaan talousarvioon ja tileille kokonaismääräisinä sitoumuksina ja maksuina niitä toisistaan vähentämättä. 2. Kokonaistulojen on katettava kaikki maksut. Kolmansien osapuolten osallistumisesta viraston toimintaan kertyvät tulot säilyvät kuitenkin käyttötarkoitukseensa sidottuina. Johtokunnan on hyväksyttävä tällaiset osallistumiset joko talousarvion laatimisen yhteydessä tai varainhoitovuoden aikana, ja niistä on ilmoitettava komissiolle. Rahoitusosuuksista vähennetään hallintokustannusten osuus, joka viraston tasolla vastaa hallinnosta ja toiminnasta johtuvien menojen välistä suhdetta, sitä mukaa, kun niillä rahoitettavia ohjelmia pannaan täytäntöön. 3. Johtokunta voi hyväksyä kaikki virastolle tehdyt lahjoitukset, erityisesti rahastot, avustukset ja testamenttilahjoitukset, ja säilyttää niiden käyttötarkoituksen. Se ilmoittaa niistä komissiolle. 4 artikla 1. Tuloja, sitoumuksia eikä maksuja voida suorittaa kuin kirjaamalla ne jollekin talousarvion momentille. Yhteenkään menoon ei voida sitoutua eikä yhtäkään menoa hyväksyä maksettavaksi siten, että hyväksytyt määrärahat ylitetään. 2. Kolmansien osapuolten rahoitusosuuksista peräisin olevat tulot kirjataan viraston talousarvion tuloarvioon ja samansuuruiset määrärahat avataan menoarvioon. Jäljempänä 74 artiklan mukaisesti määriteltävien soveltamista koskevien yksityiskohtaisten sääntöjen on sisällettävä täytäntöönpanoon tarvittavat yksityiskohtaiset säännökset. 5 artikla Varainhoitovuosi vastaa kalenterivuotta. Varainhoitovuoden tulot on kirjattava sen vuoden kirjanpitoon, jona ne on kerätty. Varainhoitovuoden sitoumukset kirjataan kyseisen varainhoitovuoden kirjanpitoon niiden menojen perusteella, joihin sitoutumista koskeva ehdotus on saapunut varainhoiden valvojalle viimeistään 31 päivänä joulukuuta. Varainhoitovuoden maksut kirjataan kyseisen varainhoitovuoden kirjanpitoon niiden menojen perusteella, joiden hyväksymistä koskeva päätös on saapunut varainhoidon valvojalle viimeistään 31 päivänä joulukuuta. 6 artikla Määrärahojen käyttöä ohjaavat seuraavat säännöt: 1. a) maksusitoumus- ja maksumäärärahat, joita ei ole käytetty sen varainhoitovuoden lopussa, jolle ne on kirjattu, peruuntuvat pääsääntöisesti, b) henkilöstön palkkoihin ja korvauksiin tarkoitettuja määrärahoja ei voida siirtää, c) sen sijaan määrärahat, joita ei ole sidottu 31 päivänä joulukuuta, voidaan siirtää käytettäviksi ainoastaan seuraavan varainhoitovuoden aikana; johtaja toimittaa johtokunnalle ennen 31 päivää tammikuuta määrärahojen siirtämistä koskevat asianmukaisesti perustellut pyynnöt. Näiden määrärahojen siirtämistä voidaan ehdottaa ainoastaan poikkeuksellisista syistä sellaisten olennaisten tarpeiden kattamiseksi, joita ei voida kattaa seuraavan varainhoitovuoden määrärahoin. Periaatteessa tällaisten siirtojen tarkoituksena on kattaa rahoitustarve, joka yleensä ilmenee kuluvana varainhoitovuotena mutta johon ei ole ollut mahdollista käyttää varoja ajoissa tulojen ja menojen hyväksyjistä riippumattomien viivästysten vuoksi. Johtokunta tekee ratkaisunsa siirtämistä koskevista pyynnöistä viimeistään 1 päivänä maaliskuuta. Maksumäärärahat, jotka vastaavat tammikuun 1 päivän ja joulukuun 31 päivän välillä asianmukaisesti tehdyistä maksusitoumuksista 31 päivänä joulukuuta suoritettaviksi jääviä maksuja, voidaan ilman eri toimenpiteitä siirtää käytettäviksi ainoastaan seuraavan varainhoitovuoden aikana. Edellä 3 artiklan 3 kohdassa tarkoitettujen lahjoitusten muodossa 31 päivänä joulukuuta käytettävissä olevat määrärahat siirretään ilman eri toimenpiteitä. 2. Varainhoitovuoden lopussa peruuntuvat: a) ne edellisen varainhoitovuoden määrärahat, - joista on tehty siirtoa koskeva päätös 1 kohdan c alakohdan mukaisesti ja joita ei ole sidottu eikä maksettu, - jotka on siirretty ilman eri toimenpiteitä ja joita ei ole maksettu 1 kohdan d alakohdan mukaisesti. b) ne varainhoitovuoden määrärahat, joita ei ole siirretty. 3. Luettelo ilman eri toimenpiteitä siirretyistä määrärahoista lähetetään johtokunnalle tiedoksi ennen 1 päivää maaliskuuta. 4. Kuluvan varainhoitovuoden tileissä seurataan erikseen talousarvion toteuttamiseksi siirrettyjen määrärahojen käyttöä alamomenteittain. 7 artikla Kunkin vuoden 15 päivästä marraskuuta alkaen voidaan seuraavalle varainhoitovuodelle kirjattavat tavanomaiset hallinnolliset menot, jotka laatunsa vuoksi vuoksi tulevat voimaan tämän varainhoitovuoden alussa, kirjata ennakkoon maksusitoumuksina seuraavaksi varainhoitovuodeksi varatuista määrärahoista enintään neljäsosalla kuluvan varainhoitovuoden kaikista vastaavista määrärahoista. Nämä maksusitoumukset eivät voi kuitenkaan koskea uusia menoja, joiden perustetta ei vielä ole hyväksytty kuluvan varainhoitovuoden talousarviossa. Vuokriin liittyvät menot tai muut niihin läheisesti liittyvät ja samankaltaiset menot, jotka oikeudellisista tai sopimukseen perustuvista määräyksistä johtuen on suoritettava ennakkoon, voidaan maksaa seuraavaksi varainhoitovuodeksi varatuista määrärahoista joulukuun 20 päivästä alkaen. 8 artikla 1. Jos talousarviota ei ole varainhoitovuoden alkaessa lopullisesti vahvistettu, edellisessä asianmukaisesti vahvistetussa talousarviossa hyväksytyt menot voidaan suorittaa tämän artiklan säännösten mukaisesti. Menon perustetta on pidettävä viimeisessä asianmukaisesti vahvistetussa talousarviossa hyväksyttynä, jos sen kirjaaminen tiettyyn budjettikohtaan olisi ollut mahdollista vertailukohteena olevana varainhoitovuotena. 2. Maksaminen voidaan suorittaa kuukausittain luku luvulta enintään kahdestoistaosalla kaikista määrärahoista, jotka on otettu asianomaiseen lukuun edelliseksi varainhoitovuodeksi, budjettikohtien väliset siirrot huomioon ottaen; tämä ei kuitenkaan saa vaikuttaa siten, että virasto saisi kuukausittain käyttöönsä enemmän kuin yhden kahdestoistaosan tuesta, joka sille on varattu talousarvioesityksessä tai, jos sitä ei ole, Euroopan yhteisöjen alustavassa talousarvioesityksessä. Maksusitoumuksia voidaan tehdä luku luvulta enintään neljäsosalla kaikista edellisenä varainhoitovuotena asianomaiseen lukuun otetuista määrärahoista lisättynä yhdellä kahdestoistaosalla kutakin kulunutta kuukautta kohti, budjettikohtien väliset siirrot huomioon ottaen, ylittämättä talousarvioesityksessä tai, jos sitä ei ole, Euroopan yhteisöjen alustavassa talousarvioesityksessä virastolle varatun tuen määrää. 3. Johtajan pyynnöstä johtokunta voi hallinnon tarpeiden perusteella antaa luvan käyttää samanaikaisesti kaksi väliaikaista kahdestoistaosaa tai useampia väliaikaisia kahdestoistaosia siten, että jokaiseen lukuun hyväksytty määrä ei ylitä 2 kohdassa säädettyä vuosittaista enimmäisrajaa. 4. Jos tietyssä luvussa kahden tai useamman väliaikaisen kahdestoistaosan hyväksyminen 3 kohdassa määritellyissä tilanteissa ei riitä kattamaan menoja, jotka ovat tarpeen viraston toiminnan jatkuvuuden varmistamiseksi kyseessä olevalla alalla, voidaan poikkeuksellisesti hyväksyä saman menettelytavan mukaisesti kyseisessä kohdassa tarkoitetun määrän ylitys edellyttäen, että edellisen varainhoitovuoden talousarviossa käyttöön annttujen määrärahojen kokonaismäärää ei ylitetä. 8 a artikla Virasto ei voi missään tapauksessa sitoutua toimiin, jotka kestävät pidempään kuin viraston perustamisesta annetun asetuksen (EY) N:o ... 27 artiklassa säädetty päivämäärä. 9 artikla Talousarvio laaditaan euroissa. Euron arvo sekä euron ja kansallisten valuuttojen välistä muuntamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt määritellään Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavassa varainhoitoasetuksessa. II OSASTO TALOUSARVION ESITTÄMINEN JA RAKENNE 10 artikla 1. Johtaja esittää johtokunnalle luonnoksen ennakkoarvioksi viraston tuloista ja menoista tulevaa varainhoitovuotta varten. Ennakkoarvioon on sisällyttävä henkilöstön määrää kuvaava taulukko. Johtokunta laatii ennakkoarvion ja siihen liitettävän henkilöstön määrää kuvaavan taulukon ja toimittaa sen komissiolle viimeistään 31 päivänä maaliskuuta. 2. Johtaja voi toimittaa johtokunnalle täydentäviä tai korjaavia ennakkoarvioita väistämättömissä, poikkeuksellisissa tai odottamattomissa olosuhteissa. Niissä on noudatettava samaa esitystapaa ja menettelyä kuin niissä ennakkoarvioissa, joita niillä muutetaan. Ne on perusteltava viittaamalla alkuperäiseen ennakkoarvioon ja toimitettava komissiolle pääsääntöisesti komission seuraavan varainhoitovuoden ennakkoarvion esittämiselle määrättyyn päivämäärään mennessä. 11 artikla 1. Ennakkoarvion tueksi laaditaan: - henkilöstön määrää kuvaava taulukko, johon sisältyy jokaista ura-aluetta kohden hallintokaavio hyväksytyistä toimista ja täytettyjen toimien määrästä tulojen ja menojen ennakkoarviota esitettäessä, - henkilöstömäärän muuttuessa perusteltu yhteenveto uusia toimia koskevista pyynnöistä ja - neljännesvuosittainen arvio käteisvaroista maksujen ja perimisien osalta. 2. Johtaja liittää ennakkoarvion edelle yleisen johdannon, jossa on erityisesti: - määritelmä toimintaperiaatteista, joilla määrärahapyynnöt perustellaan, erityisesti siltä osin kuin ne liittyvät johtokunnan hyväksymään työohjelmaan, ja - selvitys määrärahojen muutoksista eri varainhoitovuosien välillä. 12 artikla Johtokunnan on vahvistettava talousarvio ja henkilöstön määrää kuvaava taulukko ennen varainhoitovuoden alkua ja varmistettava, että tulot ja maksut ovat keskenään tasapainossa ottaen erityisesti huomioon budjettivallan käyttäjän myöntämä tuki. Näin vahvistettu talousarvio on toimitettava välittömästi komissiolle. 12a artikla Virasto voi odottamattomissa olosuhteissa ja 10-12 artiklassa säädettyjä menettelyjä noudattaen vahvistaa milloin tahansa täydentävän ja/tai korjaavan talousarvion. 13 artikla Komissio julkaisee talousarvion ja henkilöstön määrää kuvaavan taulukon Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. 14 artikla Talousarvio on jaoteltu osastoihin, lukuihin, momentteihin ja alamomentteihin tulon tai menon laadun tai käyttötarkoituksen mukaisesti kymmenjärjestelmän mukaista luokittelua noudattaen. Siitä käy ilmi: 1. tulotaulukossa: a) asianomaiseksi varainhoitovuodeksi arvioidut tulot, b) edelliselle varainhoitovuodelle otetut tulot ja viimeisen päätetyn varainhoitovuoden todetut tulot ja c) asianmukainen selvitysosa jokaisesta tulopuolen budjettikohdasta. 2. menotaulukossa: a) asianomaista varainhoitovuotta varten avatut maksusitoumus- ja maksumäärärahat, jotka on jaoteltu osastoihin, lukuihin, momentteihin ja alamomentteihin, b) samalla tavoin jaoteltuina edellistä varainhoitovuotta varten avatut määrärahat ja viimeisen päätetyn varainhoitovuoden suoritetut menot ja c) jokaisesta alajaottelusta asianmukainen selvitysosa. Näihin selvitysosiin voi sisältyä rahoitusta koskevia tietoja, jotka liittyvät: - viraston työohjelmaan kuuluviin hankkeisiin, - palvelujen tarjoamiseen kolmansille osapuolille ja - kolmansien osapuolten osallistumiseen viraston toimintaan. d) liitteenä henkilöstön määrää kuvaava taulukko, jossa vahvistetaan pysyvien ja väliaikaisten toimien määrä palkkaluokittain kullakin ura-alueella ja kussakin palkkaluokassa ja ilmoitetaan hyväksyttyjen toimien määrä edellisenä varainhoitovuotena. 15 artikla Johtokunnan laatima henkilöstön määrää kuvaava taulukko muodostaa virastoa velvoittavan ylärajan; tämän rajan ylittymiseen johtavia nimityksiä ei voida tehdä. Puolipäivätyö, jonka johtaja on hyväksynyt Euroopan yhteisöjen virkamiehiin sovellettavien henkilöstösääntöjen 51 a artiklan säännösten mukaisesti, voidaan korvata palkkaamalla muuta henkilöstöä johtokunnan vahvistamissa rajoissa. III OSASTO TALOUSARVION TOTEUTTAMINEN I JAKSO Yleiset säännökset 16 artikla Talousarvio toteutetaan noudattaen periaatetta, jonka mukaan sama henkilö ei voi olla sekä tulojen ja menojen hyväksyjä, tilinpitäjä että varainhoidon valvoja. Määrärahojen hoidosta on vastuussa tulojen ja menojen hyväksyjä, jolla on ainoana toimivalta tehdä menositoumus, todeta perittävät määrät ja antaa perintä- ja maksumääräykset. Tilinpitäjä suorittaa perinnän ja maksamisen. Tulojen ja menojen hyväksyjän, varainhoidon valvojan ja tilinpitäjän tehtäviä ei saa yhdistää. 17 artikla Viraston johtaja toteuttaa talousarviota omalla vastuullaan ja annettujen määrrärahojen rajoissa tätä asetusta ja 2 artiklan säännöksiä noudattaen. Johtaja voi siirtää valtuutensa määrittämiensä ehtojen mukaisesti ja valtuutuksessa vahvistetuissa rajoissa. Näistä valtuuksista ilmoitetaan valtuutetulle, tilinpitäjälle, varainhoiden valvojalle, johtokunnalle ja tilintarkastustuomioistuimelle. Valtuutetut voivat toimia vain heille nimenomaan myönnettyjen valtuuksien rajoissa. 18 artikla Kun tuloja ja menoja hoidetaan käyttäen yhtenäistettyjä atk-järjestelmiä, sovelletaan tämän osaston II ja III jakson ja VI osaston säännöksiä ottaen huomioon tietokoneistetun hallinnon tarjoamat mahdollisuudet ja vaatimukset. Tälllöin erityisesti: - perusteena olevat asiakirjat voidaan jättää tulojen ja menojen hyväksyjälle tai tilinpitäjälle tarkastusta varten ja - allekirjoitukset ja hyväksymismerkinnät voidaan liittää soveltuvaa atk-menettelyä käyttäen. Tämän artiklan soveltamista koskevat edellytykset määritellään 74 artiklassa tarkoitetuissa soveltamista koskevissa yksityiskohtaisissa säännöissä. 19 artikla Viraston menoihin sitoutumista ja menojen maksamista sekä tulojen toteamista ja perimistä valvoo varainhoidon valvoja, joka suorittaa tehtävänsä 2 artiklassa esitettyjen periaatteiden mukaisesti. Varainhoidon valvoja suorittaa valvonnan tarkastamalla menoja ja tuloja koskevat asiakirjat ja suorittamalla tarvittaessa tarkastuksia paikalla. Varainhoidon valvojaa voi tässä tehtävässä avustaa yksi tai useampi avustava varainhoidon valvoja. Varainhoidon valvojaa on ehdottomasti kuultava viraston kirjanpitojärjestelmiä käyttöön otettaessa. Hänellä on oltava pääsy tällaisten järjestelmien tietoihin. Varainhoidon valvoja suorittaa sisäisen tarkastuksen 74 artiklassa säädettyjen soveltamista koskevien yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti. Tarkastukseen kuuluu muun muassa hallinto- ja valvontajärjestelmien tehokkuuden arviointi sekä toiminnan sääntöjenmukaisuuden todentaminen. 20 artikla Tulojen perimisen ja menojen maksamisen suorittaa johtokunnan nimittämä tilinpitäjä. Tilinpitäjä on ainoa, jolla on toimivalta hoitaa rahavaroja ja muita varoja sanotun kuitenkaan rajoittamatta 42 artiklan toisen kohdan ja 43 artiklan soveltamista. Hän on vastuussa siitä, että ne ovat tallessa. Tilinpitäjän tehtävänä on valmistella 65 ja 66 artiklassa tarkoitetut rahoitusta koskevat yhteenvedot. Tilinpitäjää voi hänen tehtävässään avustaa yksi tai useampi avustava tilinpitäjä, joka tai jotka nimetään samoin edellytyksin kuin tilinpitäjä. Tilinpitäjään ja avustaviin tilinpitäjiin sovellettavat erityissäännöt annetaan 74 artiklassa tarkoitetuissa soveltamista koskevissa yksityiskohtaisissa säännöissä. 21 artikla 1. Määrärahat jaotellaan lukuihin ja momentteihin. 2. Menopuolen kussakin luvussa tai momentilla avattuja määrärahoja ei voida osoittaa muihin menoihin. 3. Johtaja voi kuitenkin ehdottaa johtokunnalle määrärahojen siirtoja luvusta toiseen. Johtokunta tekee ratkaisun kuukauden määräajassa. Jos määräaika ylitetään, siirrot katsotaan hyväksytyiksi. Johtokunta voi talousarvion vahvistamisen yhteydessä valtuuttaa johtajan tekemän määrärahojen siirtoja luvusta toiseen. Valtuutuksessa on mainittava kyseeseen tulevat luvut sekä siirtoihin sovellettavat rajat ja ehdot. Johtaja voi viraston puolesta hyväksyä siirrot momentilta toiselle. Johtokunnalle on ilmoitettava tällaisista siirroista. 4. Jokainen määrärahojen siirtoa luvussa tai luvusta toiseen koskeva ehdotus edellyttää hyväksymismerkintää varainhoidon valvojalta, joka toteaa, että määrärahat ovat käytettävissä. 5. Määrärahoja voidaan siirtää ainoastaan niihin budjettikohtiin, joihin on menotaulukossa hyväksytty määräraha tai joissa on merkintä "pro memoria" (p.m.). 6. Tätä artiklaa sovelletaan määrärahoihin, jotka vastaavat 3 artiklan 2 kohdan mukaisesti tiettyyn käyttötarkoitukseen osoitettuja tuloja ainoastaan siltä osin kuin nämä tulot säilyvät käyttötarkoitukseensa sidottuina. 22 artikla Poiketen siitä, mitä 4 artiklan 1 kohdassa säädetään: a) laskuista ja muista maksuselvityksistä, jotka tässä tapauksessa hyväksytään nettomääräisinä, voidaan vähentää: - sakot, jotka on määrätty sopimuksen osapuolille, - perusteettomasti maksettujen määrien oikaisut, jotka voidaan tehdä ennakkovähennyksinä suoritettaessa samanlaatuista maksattamista samasta luvusta, samalta momentilta ja samana varainhoitovuotena, jona on maksettu liikaa, ja - ajoneuvojen, laitteiden, tarvikkeiden ja rakennelmien arvo, joka kauppatavan mukaisesti on otettu huomioon hankittaessa uusia samanlaisia laitteita, ajoneuvoja, tarvikkeita ja rakennelmia. Laskuista ja muista maksuselvityksistä vähennettyjä käteisalennuksia, palautuksia ja alennuksia ei tulouteta erikseen. b) seuraavat varat voidaan käyttää uudelleen budjettikohdasta, johon alkuperäinen meno on kirjattu: - tulot, jotka saadaan talousarvioon otettujen perusteettomasti maksettujen määrärahojen palauttamisesta, - tulot muille toimielimille tai laitoksille toimitetuista tarvikkeista, suoritetuista palveluista ja tehdyistä urakoista, mukaan luettuna muiden toimielinten tai laitosten lukuun maksettujen ja näiden korvaamien päivärahojen määrä, - vakuutuskorvauksista perityt määrät, - vuokrasopimuksiin liittyvät tulot, - julkaisujen ja elokuvien myynnistä saadut tulot, - palautukset, jotka jäsenvaltiot ovat maksaneet virastolle toimitettujen tavaroiden tai palvelujen hintaan sisältyneiden verojen osalta Euroopan yhteisöjen erioikeuksista ja vapauksista tehdyn pöytäkirjan mukaisesti, - tulot, jotka saadaan maksua vastaan toimitetuista tarvikkeista, suoritetuista palveluista ja tehdyistä urakoista, ja - tulot uusittavien ajoneuvojen, tarvikkeiden ja rakennelmien sekä teknisiin ja tieteellisiin tarkoituksiin käytettävien laitteiden ja tarvikkeiden myynnistä. Tällaiset varat on käytettävä uudelleen ennen sen varainhoitovuoden loppua, joka seuraa sitä varainhoitovuotta, jona tulo on peritty. Kirjanpitokaavassa on järjestelytilejä, joilla voidaan seurata tulojen ja menojen uudelleenkäyttöä. c) varainhoitovuoden aikana rekisteröidyt kurssivaihtelut sekä käteismaksuista aiheutuneet korkomenot ja -tulot voidaan korvata. Ainoastaan yli- tai alijäämäinen lopputulos sisällytetään varainhoitovuoden saldoon. II JAKSO Tulot ja käytettävissä olevien varojen hoito 23 artikla 1. Tulojen ja menojen hyväksyjän on tehtävä ennalta arvio saatavista jokaisen sellaisen toimenpiteen tai tilanteen osalta, josta aiheutuu virastolle saatavia tai joka muuttaa viraston saatavia. Nämä arviot on toimitettava varainhoidon valvojalle hyväksymismerkintää varten ja tilinpitäjälle muistiin merkittäviksi. Niissä on erityisesti mainittava tulon laatu ja mihin se kirjataan talousarviossa, samoin kuin, mikäli mahdollista, tulon arvioitu määrä sekä nimettävä velallinen. Varainhoidon valvojan hyväksymismerkinnän tarkoituksena on todeta, että: a) tulo on kirjattu oikein ja; b) arvio on asianmukainen ja asiaa koskevien säännösten mukainen, erityisesti talousarvion ja virastoon sovellettavien asetusten sekä kaikkien kyseisten asetusten soveltamiseksi annettujen säädösten ja 2 artiklassa tarkoitettujen moitteettoman varainhoidon periaatteiden mukainen. 2. Varainhoidon valvoja voi kieltäytyä antamasta hyväksymismerkintää. Johtaja voi omalla vastuullaan jättää tämän kieltäytymisen huomiotta asianmukaisesti perustellulla päätöksellä. Päätös on täytäntöönpanokelpoinen, eikä sitä voida siirtää; johtaja antaa sen tiedoksi johtokunnalle, varainhoidon valvojalle ja kuukauden kuluessa tilintarkastustuomioistuimelle. 3. Tulojen ja menojen hyväksyjä laatii jokaisesta todetusta saatavasta perintämääräyksen, joka toimitetaan perusteena olevien asiakirjojen kanssa varainhoidon valvojalle ennalta annettavaa hyväksymismerkintää varten. Tilinpitäjä kirjaa perintämääräykset sen jälkeen, kun varainhoidon valvoja on antanut hyväksymismerkintänsä. Varainhoidon valvojan hyväksymismerkinnän tarkoituksena on todeta, että: a) tulo on kirjattu oikein, b) perintämääräys on annettu asianmukaisesti ja asiaan sovellettavia säännöksiä noudattaen, c) perusteena olevat asiakirjat ovat asianmukaisia, d) velallinen on nimetty oikein, e) eräpäivä on merkitty, f) edellä 2 artiklassa tarkoitettuja moitteettoman varainhoidon periaatteita on sovellettu ja g) perittävä määrä on oikea ja merkitty oikeassa valuutassa. Jos varainhoidon valvoja kieltäytyy antamasta hyväksymismerkintää, asiassa sovelletaan 2 kohdan säännöksiä. 24 artikla 1. Tilinpitäjä on vastuussa asianmukaisesti laadituista perintämääräyksistä. Hänen on huolehdittava siitä, että viraston varat saapuvat perintämääräyksissä määrättyinä eräpäivinä ja että viraston oikeudet turvataan. Tilinpitäjä ilmoittaa tulojen ja menojen hyväksyjälle ja varainhoidon valvojalle kaikki tulot, joita ei ole saatu määräajassa. 2. Kun tulojen ja menojen hyväksyjä luopuu todetun saatavan perimisestä, hän toimittaa ehdotuksen peruuntumisesta etukäteen tilinpitäjälle kirjaamista varten ja varainhoidon valvojalle tiedoksi. Johtaja ilmoittaa johtokunnalle ja tilintarkastustuomioistuimelle kuukauden kuluessa kaikista tällaisista päätöksistä. Jos tilinpitäjä toteaa, että asiakirjaa, johon saatava perustuu, ei ole laadittu tai että saatavaa ei ole peritty, hänen on ilmoitettava asiasta johtajalle. 25 artikla Kaikista tilinpitäjän kassaan suoritetuista käteismaksuista on annettava kuitti. 26 artikla Kunkin varainhoitovuoden saldo kirjataan seuraavan varainhoitovuoden talousarvioon tuloiksi tai menoiksi sen mukaan, onko kyseessä yli- vai alijäämä. Näitä tuloja ja menoja koskevat arviot kirjataan talousarvioon budjettimenettelyn yhteydessä. Kunkin varainhoitovuoden tilinpäätöksen jälkeen poikkeamat arvioista kirjataan seuraavan varainhoitovuoden talousarvioon 10 artiklan 2 kohdan mukaisesti. 27 artikla Mikäli viraston talousarvioon on merkitty Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon otettua tukea, johtokunta pyytää komissiolta tuen maksamista 11 artiklan 1 kohdan kolmannessa luetelmakohdassa tarkoitetun ennakkoarvion ja ainoastaan todellisten tarpeiden perusteella. III JAKSO Menoihin sitoutuminen sekä menojen maksattaminen, hyväksyminen ja maksaminen 1. Menoihin sitoutuminen 28 artikla 1. Toimivaltaisen tulojen ja menojen hyväksyjän on tehtävä ennalta ehdotus maksusitoumukseksi jokaisesta sellaisesta toimenpiteestä, josta aiheutuu menoja talousarvioon, eikä hän voi tehdä oikeudellisia sitoumuksia kolmansiin osapuoliin nähden ennen kuin varainhoidon valvoja on antanut hyväksymismerkintänsä tarkastuksen perusteella, jonka perinpohjaisuus riippuu valvottavaan alaan liittyvistä laimminlyönnin mahdollisuuksista. Juoksevista menoista voidaan tehdä alustava maksusitoumus. 2. Edellytykset 1 kohdan soveltamiselle vahvistetaan 74 artiklassa tarkoitetuissa soveltamista koskevissa yksityiskohtaisissa säännöissä. Niissä on varmistettava tosiasiallisia tarpeita vastaavalla tavalla, että maksusitoutumukset ja menojen hyväksyminen merkitään kirjanpitoon täsmällisesti. 29 artikla Ehdotuksissa maksusitoumuksiksi ja niiden perusteena olevissa asiakirjoissa mainitaan erityisesti menon käyttötarkoitus, sen arvioitu määrä, johon liittyy, jos mahdollista, merkintä valuutasta sekä mihin meno kirjataan talousarviossa ja velkojan nimeäminen, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 18 artiklan soveltamista; varainhoidon valvoja antaa niihin hyväksymismerkinnän, ja ne kirjataan 74 artiklassa tarkoitettujen soveltamista koskevien yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti. 30 artikla 1. Varainhoidon valvojan hyväksymismerkinnällä, joka annetan ehdotuksille maksusitoumuksiksi, todetaan, että: a) maksusitoumusehdotus on tehty 28 artiklan 1 kohdan mukaisesti, b) meno on kirjattu oikein, c) määrärahat ovat käytettävissä, d) meno on asianmukainen ja asiaan sovellettavien säännösten mukainen, erityisesti talousarvion ja virastoa koskevien asetusten sekä näiden asetusten soveltamiseksi annettujen säädösten mukainen, ja e) edellä 2 artiklassa tarkoitettuja moitteettoman varainhoidon periaatteita noudatetaan. 2. Hyväksymismerkintä ei voi olla ehdollinen. 31 artikla Jos varainhoidon valvoja kieltäytyy antamasta hyväksymismerkintää, hänen on annettava siitä asianmukaisesti perusteltu kirjallinen huomautus. Se on annettava tiedoksi tulojen ja menojen hyväksyjälle. Lukuun ottamatta tapauksia joissa on kyse määrärahojen riittämättömyydestä, johtokunta voi omalla vastuullaan tehdä asianmukaisesti perustellun päätöksen jättää varainhoidon valvojan kieltäytyminen huomiotta. Päätös on täytäntöönpanokelpoinen eikä sitä voida siirtää; se annetaan tiedoksi varainhoidon valvojalle ja kuukauden kuluessa tilintarkastustuomioistuimelle. 2. Menojen maksattaminen 32 artikla Maksattaessaan menot tulojen ja menojen hyväksyjä: - tarkastaa maksun saajan vaateen, - määrittää tai tarkastaa vaateen todenmukaisuuden ja sen määrän, ja - tarkastaa ne edellytykset, joilla vaade voidaan vaatia maksettavaksi. 33 artikla Menon maksattamista varten on esitettävä asiakirjat, joista käy ilmi velkojan oikeus saataviin ja suoritettu palvelu, tai muu asiakirja, johon maksu perustuu. Se tulojen ja menojen hyväksyjä, jolla on toimivalta maksattaa menot, tarkastaa henkilökohtaisesti asiakirjat tai varmistaa omalla vastuullaan, että tarkastus on tehty. 3. Menojen hyväksyminen 34 artikla Hyväksyessään menot tulojen ja menojen hyväksyjä määrää tilinpitäjän maksamaan maksattamansa menon antamalla maksumääräyksen. 35 artikla Maksumääräyksessä on mainittava: - varainhoitovuosi, jolle meno kirjataan, - talousarvion momentti ja mahdollisesti kaikki muut tarpeelliset alajaottelut, - maksettava määrä numeroin ja kirjaimin, euroina tai kansallisena valuuttana ilmaistuna, - maksun saajan nimi ja osoite, - menon käyttötarkoitus, ja - maksutapa, jos se on mahdollista. Tulojen ja menojen hyväksyjän on päivättävä ja allekirjoitettava maksumääräys. 36 artikla Maksumääräykseen on liitettävä kaikki alkuperäiset menon perusteena olevat asiakirjat; asiakirjoissa on oltava tai niihin on liitettävä todistus siitä, että maksettava määrä on oikea, että toimitus on otettu vastaan tai palvelu on suoritettu ja, tarvittaessa, että asiasta on tehty merkintä 51 artiklassa tarkoitettuun omaisuusluetteloon. Maksumääräyksessä on vastaavien maksusitoumusten hyväksymismerkintöihin viittaavat numerot ja päivämäärät. Alkuperäiset asiakirjat voidaan tarvittaessa korvata jäljennöksillä, jotka tulojen ja menojen hyväksyjä on todistanut oikeiksi. 37 artikla 1. Ennakkoa maksettaessa ensimmäiseen maksumääräykseen on liitettävä asiakirjat, joihin maksun saajan oikeus kyseiseen ennakkoon perustuu. Myöhemmissä maksumääräyksissä on viittaus jo aiemmin toimitettuihin asiakirjoihin sekä ensimmäisen maksumääräyksen viitetiedot. 2. Tulojen ja menojen hyväksyjä voi myöntää henkilöstölle ennakkoa, jos siitä nimenomaan säädetään asetuksessa. Tulojen ja menojen hyväksyjä voi hyväksyä ennakon suorittamisen toimihenkilön viraston puolesta suorittamien maksujen kattamiseksi. Lukuun ottamatta 42 artiklassa tarkoitettuja ennakkomaksujärjestelmiä, hallinnosta johtuviin menoihin liittyvä ennakko voidaan maksaa vain, jos varainhoidon valvoja on ennalta antanut hyväksymismerkinnän. 38 artikla Varainhoidon valvoja vahvistaa maksumääräykset hyväksymismerkinnällään tarkastuksen perusteella, jonka perinpohjaisuus riippuu valvottavaan alaan liittyvistä laiminlyönnin mahdollisuuksista, todeten, että: a) maksumääräys on annettu asianmukaisesti, b) maksumääräys vastaa menoa koskevaa maksusitoumusta ja sen määrä on oikea ottaen huomioon 2 artiklassa tarkoitetut moitteettoman varainhoidon periaatteet ja vaatimukset, c) meno on kirjattu oikein, d) määrärahat ovat käytettävissä, e) perusteena olevat asiakirjat ovat asianmukaisia, ja, f) maksun saaja on nimetty oikein. 39 artikla Jos hyväksymismerkinnän antamisesta kieltäydytään, sovelletaan 31 artiklaa. 4. Menojen maksaminen 40 artikla Menon maksaminen vapauttaa viraston velvoitteistaan maksunsaajia kohtaan. Tilinpitäjän on suoritettava maksut käyttävissä olevien varojen rajoissa. Tilinpitäjän on keskeytettävä maksujen suorittaminen, jos asiassa on virhe tai jos on syytä epäillä, että maksu ei vapauta maksuvelvoitteesta, tai jos tämän asetuksen säännöksiä ei ole noudatettu. 41 artikla Jos maksujen suorittaminen keskeytetään, tilinpitäjän on mainittava keskeyttämisen perusteet kirjallisessa ilmoituksessa, joka hänen on toimitettava viipymättä tulojen ja menojen hyväksyjälle ja tiedoksi varainhoidon valvojalle. Tulojen ja menojen hyväksyjä voi saattaa asian viraston työjärjestyksessä määrättyjen edellytysten mukaisesti johtokunnan käsiteltäväksi, lukuun ottamatta tapauksia, joissa on syytä epäillä, että maksu ei vapauta maksuvelvoitteesta. Johtokunta voi kirjallisesti omalla vastuullaan määrätä maksun suoritettavaksi. 42 artikla Maksut on pääsääntöisesti suoritettava käyttäen pankki- tai postisiirtotiliä. Näiden tilien avaamista, toimintaa ja käyttöä koskevat edellytykset määritetään 74 artiklassa tarkoitetuissa soveltamista koskevissa yksityiskohtaisissa säännöissä. Niissä on erityisesti määrättävä, mitä menoja koskevat maksut on ehdottomasti suoritettava sekillä tai posti- tai pankkisiirrolla ja että sekeissä ja posti- tai pankkisiirtomääräyksissä on oltava kahden sellaisen toimihenkilön allekirjoitus, joilla on asianmukainen toimivalta ja joista toisen on oltava tilinpitäjän, avustavan tilinpitäjän tai ennakoiden hoitajan allekirjoitus. 5. Ennakkomaksujärjestelmät 43 artikla Tiettyjen menoryhmien maksamiseksi voidaan perustaa ennakkomaksujärjestelmiä 74 artiklassa tarkoitettujen soveltamista koskevien yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti. Ainoastaan tilinpitäjä voi siirtää varoja ennakkomaksujärjestelmiin, lukuun ottamatta tämän asetuksen soveltamista koskevissa yksityiskohtaisissa säännöissä tarkoitettuja erityisiä olosuhteita. Soveltamista koskevissa yksityiskohtaisissa säännöissä on määritettävä erityisesti: - tapa, jolla ennakoiden hoitajat nimetään. - kunkin maksettavan menon laatu ja enimmäismäärä, - niiden ennakkomaksujen enimmäismäärä, jotka voidaan myöntää, - määräaika, jossa perusteena olevat asiakirjat on esitettävä, ja - ennakoiden hoitajien vastuu. IV JAKSO Palkkamenojen hoito 44 artikla 1. Laaditaan: a) kortisto, josta käy ilmi kaikki A-ura-alueen toimet ja jossa kuvataan kuhunkin toimeen kuuluvat tehtävät ja toiminta, ja b) hallintokaavio, johon liittyy kunkin hallintoyksikön osalta sen vastuualueen täsmentävä organisaatiokaavio. 2. Jos toimeen on tulo- ja menoarviossa liitetty merkintä "lakkautettavaksi", sitä ei enää voida täyttää seuraavalla kerralla, kun samalla ura-alueella tulee toimi avoimeksi. IV OSASTO SOPIMUSTEN TEKEMINEN, OMAISUUSLUETTELO, KIRJANPITO I JAKSO Hankinta-, urakka-, palvelu- ja vuokrasopimukset 45 artikla 1. Kiinteän omaisuuden, tarvikkeiden ja irtaimen omaisuuden ostoa tai vuokraamista sekä palvelujen tarjoamista ja urakoita koskeva sopimus on tehtävä kirjallisesti. Lukuun ottamatta sopimuksia, jotka koskevat rakennuksen ostoa tai vuokrausta, ne on tehtävä seuraavasti: a) kilpailukutsun perusteella, b) ainoastaan laskun tai kuitin perusteella 50 artiklassa tarkoitetuissa tapauksissa tai c) ilman hintakilpailua tai tarjouspyyntöä jäljempänä 46 artiklassa tarkoitetuissa tapauksissa ja tässä artiklassa vahvistetuissa rajoissa. 2. Kilpailukutsuista on ilmoitettava Internetissä ja EYVL:n S-sarjassa sekä kaikissa muissa asianmukaisissa tiedotusvälineissä. Kilpailukutsuista ilmoittamista voidaan kuitenkin rajoittaa, kun tietyistä suorituksista ei voida niiden määrän, laadun tai toiminnallisten tarpeiden vuoksi antaa yleistä kilpailukutsua. 3. Kilpailukutsumenettelyt, tarjouskilpailun ratkaisuperusteet ja sopimusten tekemisen jälkeiset hintojen tarkastusmenettelyt määritellään ja niistä säädetään 74 artiklassa säädettyjen soveltamista koskevien yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti siten, että osoitusperusteet määritellään niin, että ne ovat yhtäpitäviä Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavassa varainhoitoasetuksessa säädettyjen perusteiden kanssa. 46 artikla Sopimukset voidaan tehdä suoraan: a) kun tarvikkeiden ja irtaimen omaisuuden ostoon tai vuokraukseen, palvelujen tarjoamiseen tai urakoihin ei asian kiireellisyyden vuoksi voida soveltaa 45 artiklassa tarkoitettujen kilpailukutsumenettelyjen määräaikoja, b) kun hintakilpailut tai tarjouspyynnöt eivät tuota tulosta tai kun tarjottuja hintoja ei voida hyväksyä, c) kun teknisten syiden tai oikeudellisten tai tosiasiallisten erityisolojen vuoksi vain tietty hankkija tai yrittäjä voi varmistaa, että palvelu tarjotaan, ja d) kun on kyse lisähankintoja, -palveluja tai -urakoita koskevista sopimuksista, joita ei teknisten seikkojen vuoksi voida erottaa pääsopimuksesta. Viraston on kuitenkin kilpailutettava mahdollisuuksien mukaan ja kaikin asiaankuuluvin keinoin sellaisia hankkijoita ja yrittäjiä, jotka voivat tarjota sopimukseen sisältyvät palvelut, lukuun ottamatta c ja d alakohdassa tarkoitettuja tapauksia. 47 artikla Jäsenvaltioiden, tämän asetuksen mukaista apua saavien valtioiden ja Phare- ja MEDA-ohjelmista apua saavien valtioiden luonnolliset henkilöt ja oikeushenkilöt voivat osallistua viraston tekemiin sopimuksiin yhdenvertaisin edellytyksin. Jäsenvaltion, edunsaajavaltion tai Phare- ja MEDA-ohjelmien edunsaajavaltion oikeushenkilöinä pidetään niiden lainsäädännön mukaisesti perustettuja oikeushenkilöitä, joiden keskushallinta tai päätöimipaikka sijaitsee alueella, johon sovelletaan Euroopan yhteisön perustamissopimusta, taikka edunsaajavaltiossa tai Phare- tai MEDA-ohjelmien edunsaajavaltiossa taikka joiden lakisääteinen toimipaikka on jossakin näistä silloin, kun niiden toiminta liittyy tosiasiallisesti ja jatkuvasti kyseisten alueiden tai valtioiden talouksiin. Osallistumisesta niihin viraston tekemiin sopimuksiin, joiden rahoitus katetaan kolmansien osapuolten rahoitusosuuksilla, määrätään viraston ja kyseisen rahoittajan välisessä rahoitussopimuksessa. 48 artikla [Poistettu] 49 artikla Sopimuksen täytäntöönpanon vakuudeksi hankkijoilta tai yrittäjiltä voidaan takuulausekkeissa vaatia, että he antavat ennakkoon vakuuden. Vakuuden määrä vahvistetaan: - hankintasopimuksia koskevien tavanomaisten kaupallisten ehtojen mukaisesti, - urakkasopimuksiin liittyvien erityisten urakka-asiakirjojen mukaisesti. Vakuus on pakollinen sellaisten urakoiden osalta, joiden arvo ylittää 74 artiklan soveltamista koskevissa yksityiskohtaisissa säännöissä vahvistetun määrän. Vakuus voidaan pidättää siihen asti, kunnes urakka on lopullisesti otettu vastaan. Virasto julkistaa luettelon tekemiensä sopimusten edunsaajista neljännesvuosittain Internetissä. Jos sopimusta ei panna täytäntöön tai sen täytäntöönpano viivästyy, viraston on varmistettava, että se saa vakuudesta riittävän korvauksen kaikista vahingoista, koroista ja kuluista etenkin siten, että vahingon määrä korvataan riittävällä tavalla siitä riippumatta, onko vakuuden antanut suoraan hankkija tai yrittäjä itse vai kolmas osapuoli. 50 artikla Sopimus voidaan tehdä ainoastaan laskun tai kuitin perusteella, kun tarvikkeiden, palvelujen tai urakoiden oletettu arvo ei ylitä Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen soveltamista koskevissa yksityiskohtaisissa säännöissä vahvistettuja määriä. II JAKSO Luettelo irtaimesta ja kiinteästä omaisuudesta 51 artikla Kaikesta viraston irtaimesta ja kiinteästä omaisuudesta laaditaan komission laatiman mallin mukainen pysyvä omaisuusluettelo, johon merkitään omaisuuden määrä ja arvo. Tähän omaisuusluetteloon otetaan ainoastaan sellainen irtain omaisuus, jonka arvo ylittää 74 artiklassa tarkoitetuissa soveltamista koskevissa yksityiskohtaisissa säännöissä vahvistetun määrän. Viraston on tarkistutettava yksikköjensä avulla kerran vuodessa, että omaisuusluetteloon tehdyt merkinnät vastaavat todellisuutta. 52 artikla Irtaimen omaisuuden myynnistä on ilmoitettava asianmukaisesti 74 artiklassa tarkoitetuissa soveltamista koskevissa yksityiskohtaisissa säännöissä vahvistetuin edellytyksin. Viraston toimihenkilöt eivät saa hankkia viraston myymää irtainta omaisuutta lukuun ottamatta tapauksia, joissa myynti tapahtuu julkisena huutokauppana. 53 artikla Tulojen ja menojen hyväksyjän on laadittava ilmoitus tai pöytäkirja, joka varainhoidon valvojan on hyväksyttävä, omaisuusluetteloon merkityn omaisuuden luovutuksesta maksua vastaan tai ilmaiseksi, sen romutuksesta, vuokraamisesta, varkaudesta tai muiden syiden vuoksi tapahtuneesta katoamisesta. Ilmoituksessa tai pöytäkirjassa on todettava erityisesti viraston toimihenkilön tai muun henkilön mahdollinen korvausvelvollisuus. Annettaessa irtainta omaisuutta tai suuria rakennelmia käytettäviksi korvauksetta on laadittava sopimus, joka on annettava varainhoidon valvojalle hyväksymismerkintää varten, ja tällaisista tapauksista on ilmoitettava komissiolle vuosittain esitettäessä ennakkoarviota tuloista ja menoista. 54 artikla Jokainen hankinta, joka koskee 51 artiklassa määritettyä kiinteää tai irtainta omaisuutta, on ennen maksamista merkittävä pysyvään omaisuusluetteloon. Laskussa tai liitteenä olevassa asiakirjassa, joka on laadittu menon maksamiseksi, on oltava maininta merkinnästä. III JAKSO Kirjanpito 55 artikla Kirjanpito on pidettävä euroina kalenterivuosittain kaksinkertaista kirjanpitomenetelmää noudattaen. Kirjanpitoon on merkittävä kaikki varainhoitovuoden tulot ja menot, ja sen on perustuttava todistusasiakirjoihin. Tulostili ja tase esitetään euromääräisinä. 56 artikla Tilisuunnitelmassa eritellään talousarvion tilit ja tasetilit. Se käsittää kaksi osaa: a) talousarvion tuotto- ja kulutilit, joista on mahdollista seurata talousarvion yksityiskohtaista toteuttamista, ja b) tasetilit, joista käy ilmi viraston varallisuus. Näistä tileistä käy ilmi viraston oikeudellisten velvoitteiden ennakoitu vaikutus. Kirjanpito on hoidettava siten, että voidaan laatia tase varallisuudesta ja kuukausittain luku- ja momenttikohtainen selvitys budjettituloista ja -menoista. Nämä selvitykset toimitetaan varainhoidon valvojalle, tulojen ja menojen hyväksyjälle ja tilintarkastustuomioistuimelle. 57 artikla Kaikki ennakot on kirjattava väliaikaistilille ja selvitettävä viimeistään ennakon maksua seuraavana varainhoitovuotena, ei kuitenkaan luonteeltaan pysyviä ennakkoja, jotka tarkastetaan uudelleen määräajoin. Edellä 37 artiklan 2 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitetut ennakot maksatetaan pääsääntöisesti sen hankkeen toteuttamista seuraavien kuuden viikon kuluessa, johon ne on myönnetty. 58 artikla Yksityiskohtaiset edellytykset tilisuunnitelman laatimisesta ja käytöstä määritetään sekä varallisuutta että talousarvion toteuttamista koskevien toimenpiteiden osalta 74 artiklassa tarkoitetuissa soveltamista koskevissa yksityiskohtaisissa säännöissä. 59 artikla Kirjanpito päätetään varainhoitovuoden päättyessä VI osastossa tarkoitettujen taseen ja tulostilin laatimiseksi. Tulostili on toimitettava varainhoidon valvojalle. V OSASTO TULOJEN JA MENOJEN HYVÄKSYJIEN, TILINPITÄJIEN JA ENNAKOIDEN HOITAJIEN VASTUU 60 artikla Kun tulojen ja menojen hyväksyjä toteaa perittävät saatavat tai antaa perintämääräyksen, tekee menositoumuksen tai allekirjoittaa maksumääräyken noudattamatta kuitenkaan tätä asetusta ja sen soveltamista koskevien yksityiskohtaisia sääntöjä, häneen voidaan kohdistaa kurinpitomenettely ja hänet voidaan tarvittaessa saattaa korvausvelvolliseksi. Samoin menetellään, kun tulojen ja menojen hyväksyjä ei laadi saatavia koskevaa asiakirjaa tai perintämääräyksiä taikka antaa ne perusteluitta viivästyneinä. Samoin menetellään, kun tulojen ja menojen hyväksyjä perusteettomasti laiminlyö sellaisen maksumääräyksen antamisen, josta virasto voi joutua vastuuseen kolmansiin osapuoliin nähden, tai viivästyttää tällaisen maksumääräyksen antamista. 61 artikla 1. Jokaiseen tilinpitäjään ja avustavaan tilinpitäjään voidaan kohdistaa kurinpitomenettely ja heidät voidaan tarvittaessa saattaa korvausvelvollisiksi niiden maksujen osalta, jotka he suorittavat noudattamatta 40 artiklan kolmatta kohtaa. Heihin voidaan kohdistaa kurinpitomenettely ja heidät voidaan saattaa korvausvelvollisiksi, kun heidän hallussaan olevat rahavarat, muut varat tai asiakirjat katoavat tai niiden arvo laskee, jos kyseinen katoaminen tai arvon vähentyminen on aiheutunut heidän tahallisesta virheestään tai törkeästä huolimattomuudestaan. He ovat samoin edellytyksin vastuussa saamiensa pankki- tai postisiirtotilien käyttöä ja hoitoa koskevien määräysten asianmukaisesta täytäntöönpanosta ja erityisesti: a) kun heidän suorittamansa maksut tai perinnät eivät ole maksu- tai perintämääräyksiin merkittyjen määrien mukaisia ja b) kun he suorittavat maksun muulle kuin maksuun oikeutetulle tai kun kyseisiin maksuihin sovellettavien asetusten, sopimusten tai rahoitussopimusten mukaiset perusteena olevat asiakirjat puuttuvat. 2. Jokaiseen ennakoiden hoitajaan voidaan kohdistaa kurinpitomenettely ja hänet voidaan tarvittaessa saattaa korvausvelvolliseksi, kun: a) hän ei asianmukaisten asiakirjojen avulla kykene perustelemaan suorittamiaan maksuja ja b) hän suorittaa maksun muulle kuin maksuun oikeutetulle. Häneen voidaan kohdistaa kurinpitomenettely ja hänet voidaan saattaa korvausvelvolliseksi, kun hänen hallussaan olevat rahavarat, muut varat tai asiakirjat katoavat tai niiden arvo laskee, jos kyseinen katoaminen tai arvon vähentyminen on aiheutunut tahallisesta virheestään tai törkeästä huolimattomuudestaan. 3. Tilinpitäjän, avustavien tilinpitäjien ja ennakoiden hoitajien on otettava itselleen vakuutus tässä artiklassa tarkoitettujen riskien varalta. Virasto maksaa vakuutuksesta aiheutuvat kulut. 62 artikla Tulojen ja menojen hyväksyjiin, tilinpitäjiin, avustaviin tilinpitäjiin ja ennakoiden hoitajiin voidaan kohdistaa kurinpitomenettely ja heidät voidaan saattaa korvausvelvollisiksi Euroopan yhteisöjen henkilöstösääntöjen 22 ja 86-89 artiklassa tarkoitetuin edellytyksin. 63 artikla Viraston on kahden vuoden tulostilin toimittamisesta päätettävä siihen liittyvien toimien osalta vastuuvapauden myöntämisestä tilinpitäjille. VI OSASTO TILINPÄÄTÖKSEN ESITTÄMINEN JA TILINTARKASTUS I JAKSO Tilinpäätöksen esittäminen 64 artikla Johtaja laatii vuosittain viraston tulostilin. Tulostili käsittää kaikki kuluneen varainhoitovuoden tuloja ja menoja koskevat tapahtumat. Se esitetään samassa muodossa ja samaa alajaottelua noudattaen kuin talousarvio. Tulostiliä edeltää selvitys kyseisen varainhoitovuoden varainhoidosta. Virasto antaa tätä selvitystä laadittaessa täsmennyksiä 2 artiklassa tarkoitettujen periaatteiden ja tavoitteiden toteuttamisesta. 65 artikla Tulostiliin kuuluvat seuraavat taulukot jaoteltuina viraston budjettinimikkeistön mukaisesti: 1) tuloja koskeva taulukko, johon sisältyy: - varainhoitovuoden tuloja koskeva arvio, jossa esitetään erikseen tulot ja Euroopan yhteisöjen yleisestä talousarviosta saatava rahoitus sekä muut tulot, - tuloja koskevan arvion muutokset, jotka aiheutuvat täydentävistä tai korjaavista laskelmista, - varainhoitovuoden kuluessa todetut saatavat, - ne edellisen varainhoitovuoden saatavat, joita ei ole vielä peritty, - varainhoitovuoden kuluessa perityt tulot sekä 6 artiklan 3 kohdan mukaisesti siirretyt tulot, - määrät, joita ei ole vielä varainhoitovuoden lopussa peritty ja - ne todetut saatavat, jotka ovat peruuntuneet. Tähän taulukkoon liitetään tarvittaessa yhteenveto, josta käy ilmi 23 artiklassa tarkoitettujen tapahtumien saldot ja bruttomäärät. 2) varainhoitovuoden määrärahojen kehitystä esittävä taulukko, josta käyvät ilmi: - alkuperäiset määrärahat, - muutokset, jotka aiheutuvat siirroista, - muutokset, jotka aiheutuvat täydentävistä tai korjaavista laskelmista, - varainhoitovuoden lopulliset määrärahat ja - määrärahat, jotka on siirretty 6 artiklan nojalla. 3) menoja koskeva taulukko, jossa esitetään kyseisen varainhoitovuoden määrärahojen käyttö ja josta käyvät ilmi: - varainhoitovuonna suoritettaviksi tehdyt maksusitoumukset, - varainhoitovuoden määrärahoista suoritetut maksut, - määrät, joita ei ole vielä maksettu varainhoitovuoden päättyessä, - määrärahat, jotka on siirretty 6 artiklan nojalla, ja - peruuntuneet määrärahat. Tähän taulukkoon liitetään tarvittaessa yhteenveto, josta käyvät ilmi 22 artiklassa tarkoitettujen tapahtumien saldot ja bruttomäärät. 4) taulukko, jossa esitetään edelliseltä varainhoitovuodelta siirrettyjen määärahojen käyttö ja josta käyvät ilmi: - siirrettyjen määrärahojen määrä, - siirretyistä määrärahoista suoritetut maksut ja - käyttämättömät määrärahat, jotka peruutetaan. 66 artikla 1. Johtaja laatii myös taseen, jossa ovat viraston varat ja velat kuluneen varainhoitovuoden joulukuun 31 päivänä. Hän liittää taseeseen samana päivänä laaditun selvityksen tieleistä, josta käyvät ilmi tilitapahtumat ja saldot. Tase sisältää varojen osalta perittävien tulojen määrän ja velkojen osalta sellaisten varainhoitovuoden menojen määrän, joita ei ole vielä merkitty tilinpäätökseen. 2. Nämä asiakirjat toimitetaan varainhoidon valvojalle. 67 artikla Johtaja toimittaa viimeistään 31 päivänä maaliskuuta viraston tulostilin, arvion taloushallinnosta ja taseen kuluneelta varainhoitovuodelta johtokunnalle ja tilintarkastustuomioistuimelle sekä tiedoksi Euroopan parlamentille, neuvostolle ja komissiolle. II JAKSO Tilintarkastus 68 artikla Tilintarkastustuomioistuimella on toimivalta virastoon Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen mukaisesti sanotun kuitenkaan rajoittamatta varainhoidon valvojan suorittamia tarkastuksia. 69 artikla Viraston on neljännesvuosittain ja viimeistään kunkin vuosineljänneksen päättymistä seuraavan kuukauden kuluessa toimitettava tilintarkastustuomioistuimelle kirjauksia koskevat asiakirjat, erityisesti sellaiset asiakirjat ja todistukset, jotka koskevat talousarvion toteuttamista koskevien säännösten täsmällistä soveltamista ja jotka liittyvät menoihin sitoutumiseen ja menojen maksamiseen sekä tulojen toteamiseen ja perimiseen. Tilintarkastustuomioistuin voi esittää virastolle edellä tarkoitettuja asiakirjoja koskevia kysymyksiä. 70 artikla Virasto avustaa tilintarkastustuomioistuinta kaikin tavoin ja antaa sille kaikki tiedot, jotka tämä katsoo tarpeellisiksi tehtäviään suorittaessaan. Viraston on erityisesti annettava tilintarkastustuomioistuimen käyttöön kaikki sopimusten tekemistä koskevat asiakirjat ja kaikki rahavaroja ja aineellista omaisuutta koskevat tilit, kaikki kirjanpitoon vietävät asiakirjat sekä kaikki niitä koskevat hallinnolliset asiakirjat, kaikki tuloja ja menoja koskevat asiakirjat, kaikki omaisuusluettelot ja kaikki yksiköiden hallintokaaviot, jotka tilintarkastustuomioistuin katsoo tarpeellisiksi tarkastaakseen tulostilin asiakirjojen perusteella tai paikalla, sekä kaikki asiakirjat ja tiedot, jotka on laadittu tai säilytetään magneettisessa muodossa. Tämän vuoksi sen henkilöstön, jonka toimintaa tilintarkastustuomioistuin ja varainhoidon valvoja tarkastavat, on erityisesti: a) avattava kassansa ja esitettävä rahavarat, muut varat ja kaikenlainen aineellinen omaisuus sekä kaikki hallussaan olevat tilikirjat, luettelot ja muut niitä koskevat asiakirjat, ja b) esitettävä täydellisen tarkastuksen toimittamiseksi tarpeellinen kirjeenvaihto ja kaikki muut tarpeelliset asiakirjat. Tilintarkastustuomioistuimella on toimivalta tarkastaa sellaiset tuloja ja menoja koskevat asiakirjat, jotka ovat viraston yksiköiden ja erityisesti tuloja ja menoja koskevista päätöksistä vastuussa olevan yksikön hallussa. Tulojen ja menojen laillisuuden ja asianmukaisuuden sekä varainhoidon moitteettomuuden tarkastus koskee myös viraston ulkopuolisten elinten tukina saamien yhteisön varojen käyttöä. Tuen myöntäminen viraston ulkopuolisille edunsaajille edellyttää, että edunsaajat hyväksyvät kirjallisesti tilintarkastustuomioistuimen suorittaman myönnettyjen tukien määrän käytön tarkastuksen. 71 artikla Tilintarkastustuomioistuimen kertomus laaditaan Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 248 artiklan ja Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen 88 artiklan mukaisesti. 72 artikla 1. Ennen seuraavan vuoden huhtikuun 30 päivään Euroopan parlamentti myöntää johtajalle vastuuvapauden talousarvion toteuttamisesta. Jos päivämäärää ei voida noudattaa, Euroopan parlamentti antaa johtajalle tiedon niistä seikoista, joiden takia päätöstä on täytynyt lykätä. Jos Euroopan parlamentti lykkää vastuuvapauden myöntämistä koskevaa päätöstä, johtaja pyrkii viipymättä toteuttamaan kaikki toimenpiteet helpottaakseen tämän päätöksen tiellä olevien esteiden poistamista. Euroopan parlamentti ilmoittaa neuvostolle, komissiolle, tilintarkastustuomioistuimelle ja johtokunnalle päätöksistä, jotka se tekee tämän kohdan perusteella. 2. Päätös vastuuvapauden myöntämisestä koskee viraston kaikkien tulojen ja menojen tilejä sekä niiden saldoa ja viraston taseessa esitettyjä varoja ja velkoja; se sisältää arvion johtajan vastuusta kuluneen varainhoitovuoden talousarvion toteuttamisessa. 3. Johtaja toteuttaa kaikki aiheelliset toimenpiteet antaakseen vastauksen vastuuvapautta koskevissa päätöksissä esitettyihin huomautuksiin. 4. Johtaja laatii viimeistään sen vuoden 15 päivänä joulukuuta, jona vastuuvapautta koskeva päätös on tehty, kertomuksen toimenpiteistä, jotka on toteutettu näiden huomautusten perusteella, ja erityisesti talousarvion toteuttamisesta vastuussa oleville tahoille annetuista ohjeista. Nämä kertomukset toimitetaan Euroopan parlamentille ja tilintarkastuomioistuimelle sekä tiedoksi neuvostolle ja komissiolle. Johtajan on sen varainhoitovuoden tulostilin liitteessä, joka seuraa varainhoitovuotta, jona vastuuvapautta koskeva päätös tehtiin, annettava myös selvitys toimenpiteistä, jotka on toteutettu vastuuvapautta koskevissa päätöksissä esitettyjen huomautusten perusteella. 5. Kirjanpidon ja tulostilin sekä taseen laatimisen perusteena olevia asiakirjoja säilytetään viisi vuotta siitä päivästä, jona päätös talousarvion toeuttamista koskevasta vastuuvapaudesta on tehty. Asiakirjoja, jotka liittyvät toimintaan, jota ei ole vielä saatettu lopullisesti päätökseen, säilytetään kuitenkin yli mainitun määräajan kyseisen toiminnan päättymisvuotta seuraavan vuoden loppuun. VII OSASTO LOPPUSÄÄNNÖKSET 73 artikla Johtokunnan on mahdollisimman pian annettava tilintarkastustuomioistuimelle tieto kaikista tekemistään päätöksistä ja antamistaan säädöksistä 3, 6, 8, 12 ja 21 artiklan soveltamiseksi. Tilintarkastustuomioistuimelle ja komission varainhoidon valvojalle on ilmoitettava tulojen ja menojen hyväksyjien, tilinpitäjän, avustavien tilinpitäjien ja ennakoiden hoitajien nimeämisestä sekä 17, 20 ja 41 artiklan nojalla tehdyistä valtuutuksista ja nimeämisistä. Johtokunnan on toimitettava tilintarkastustuomioistuimelle ja komissiolle varainhoitoa koskevat sisäiset säännöt. 74 artikla Johtokunta vahvistaa johtajan ehdotuksesta tämän asetuksen soveltamiseksi tarvittavat yksityiskohtaiset säännöt saatuaan komission varainhoidon valvojan hyväksymismerkinnän. 75 artikla Tämä asetus tulee voimaan ...