Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi tiettyjen eläinten kuljetukseen käytettävistä moottoriajoneuvoista ja niiden perävaunuista sekä direktiivin 70/156/ETY muuttamisesta moottoriajoneuvojen ja niiden tyyppihyväksynnän osalta"



Virallinen lehti nro C 073 , 09/03/1998 s. 0013



Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi tiettyjen eläinten kuljetukseen käytettävistä moottoriajoneuvoista ja niiden perävaunuista sekä direktiivin 70/156/ETY muuttamisesta moottoriajoneuvojen ja niiden tyyppihyväksynnän osalta" (98/C 73/03) Neuvosto päätti 3. heinäkuuta 1997 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 100 a artiklan mukaisesti pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta edellä mainitusta ehdotuksesta. Asian valmistelusta vastannut teollisuus-, kauppa-, käsiteollisuus- ja palvelujaosto antoi lausuntonsa 3. joulukuuta 1997. Esittelijä oli Kenneth Gardner. Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 10. 11. joulukuuta 1997 pitämässään 350. täysistunnossa (joulukuun 10. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 84 ääntä puolesta, kaksi vastaan kolmen pidättyessä äänestämästä. 1. Johdanto 1.1. Käsiteltävänä direktiivi on "erillisdirektiivi", joka on osa tyyppihyväksyntää koskevaa kehysdirektiiviä 70/156/ETY. Direktiivissä käsitellään erikseen kokonaisten ajoneuvojen, korien (usein standardituotteita, joita valmistetaan suurissa sarjoissa) sekä erityiskorirakenteiden (usein pienet tuotantosarjat) tyyppihyväksyntää. Koska direktiiviehdotus kattaa hyvin monenlaisia ajoneuvoja, suurista monikerroksisista rekka-autoista pieniin, nelivetoajoneuvoilla vedettäviin perävaunuihin, yhteisten ratkaisujen löytäminen on erityisen vaikeaa. 1.2. Kuten useimmat muut tyyppihyväksyntää koskevat direktiivit, myös tämä direktiivi perustuu valinnaiseen yhdenmukaistamiseen: jäsenvaltioiden on hyväksyttävä ajoneuvot ja perävaunut, jotka on valmistettu tämän direktiivin mukaisesti, mutta ne voivat myös hyväksyä kansallisten säännösten mukaisesti valmistetut kuljetusyksiköt. 1.3. Direktiiviehdotus perustuu perustamissopimuksen 100 a artiklaan, ja se koskee ainoastaan ajoneuvojen ja perävaunujen tyyppihyväksyntää. Se ei koske näiden käyttöä tai todellisia kuljetusolosuhteita, jotka kuuluvat 43 artiklan piiriin. Komission odotettiin ehdottavan näitä asioita koskevaa lainsäädäntöä jo useita vuosia sitten. Nyt komissio kuitenkin ilmoittaa tekevänsä ehdotuksen heti, kun nyt käsiteltävä 100 a artiklaan perustuva direktiivi on hyväksytty. 1.4. Ajoneuvojen käyttöä koskevat yhteisön säädökset (direktiivi 91/628/ETY) eivät koske maatalousajoneuvoja eivätkä ajoneuvoja, joita käytetään alle 50 kilometrin pituisiin matkoihin. Tästä syystä näihin tarkoituksiin käytettyjä ajoneuvoja ei tulisi myöskään sisällyttää nyt käsiteltävään direktiiviin. 2. Erityishuomioita 2.1. Direktiiviehdotus poistaisi joukon sisämarkkinoiden esteitä. TSK hyväksyy tästä syystä periaatteen, mutta katsoo sen täytäntöönpanossa olevan useita ongelmia. Nämä ongelmat ovat seurausta komission pyrkimyksestä erottaa käyttöä ja rakennetta koskevat vaatimukset. Esimerkkeinä mainittakoon seuraavat seikat: 2.1.1. Samaan aikaan nyt käsiteltävän ehdotuksen kanssa komission toinen yksikkö on julkaissut 43 artiklan alaan kuuluvan ehdotuksen (), jossa annetaan lisästandardeja ajoneuvoille, joita käytetään yli kahdeksan tuntia kestäviin eläinten kuljetuksiin. Ehdotus sisältää useita velvoittavia rakenteellisia määräyksiä, jotka eivät sisälly tyypinmäärittelyä koskevaan ehdotukseen, kuten esimerkiksi vaatimuksen 200 litran vesitankeista. 2.1.2. Tästä syystä tyypinmäärittely koskee vain ajoneuvoja, joita käytetään alle kahdeksan tunnin matkoihin. Kaikissa muissa tapauksissa kansalliset määräykset jäävät voimaan. 2.1.3. Edellä mainittu on esimerkki niistä ongelmista, joita käytön ja rakenteellisten määräysten erottaminen aiheuttaa. 2.1.4. Käyttöä ja rakennetta koskevien määräysten on tästä syystä oltava yhdenmukaisia ja ne on laadittava rinnakkain. Tämä koskee myös muita ehdotuksia, joita tietämämme mukaan valmistellaan parhaillaan. 3. Talous- ja sosiaalikomitean suositukset 3.1. Jotta tyypin määrittelystä olisi todellista hyötyä, määräysten on katettava vähintäänkin suurin osa kyseisistä ajoneuvoista. Ottaen huomioon käyttötapojen ja ilmasto-olosuhteiden vaihtelevuus, TSK suosittelee, että käsiteltävää direktiiviehdotusta lykätään, kunnes käyttöä koskevat määräykset on otettu käyttöön (niin pian kuin mahdollista). Tämän jälkeen direktiiviä pitäisi täydentää erillisillä liitteillä, joissa annetaan tyyppihyväksyntää koskevia määräyksiä pitkiin matkoihin, vaikeissa ilmastollisissa olosuhteissa jne. käytettäville ajoneuvoille. 4. Yksityiskohtaiset kommentit (suluissa ehdotuksessa käytetty numerointi) 4.1. Liite I: Tyyppimäärittely 4.1.1. Hyväksyttävänä on neljä prosessia: 1) Koko ajoneuvo, jonka korin on valmistanut yksi valmistaja (yleensä pienet perävaunut). 2) Ajoneuvo, joka on valmistettu useassa osassa enemmän kuin yhden valmistajan toimesta; esimerkiksi erikoistunut korinrakentaja, joka rakentaa eläintenkuljetusajoneuvon toisen valmistajan valmistaman korin päälle. 3) Erikoistuneen valmistajan valmistama korirakenne (erillinen tekninen yksikkö). 4) Erillisen teknisen yksikön asentaminen ajoneuvon korirakenteeseen. 4.1.2. Liitteessä I (kohdat 4.1.1 ja 4.2.1) ei käsitellä asianmukaisesti näitä kysymyksiä. Esimerkiksi kohdassa 4.1.1 mainittu "akseleiden lukumäärä" ei ole relevantti eläinten kuljetuksia koskeva vaatimus, ja se tulisi poistaa. 4.1.3. Miksi kohdassa 4.2.1 on tarpeen rajata "korirakenteen tyyppi" sellaisilla rakennetta ja muotoilua koskevilla yksityiskohdilla kuin korirakenteen paino ja mitat, kun niitä ei tarvita "ajoneuvotyypin" määrittelyyn kohdassa 4.1.1? 4.1.4. TSK suosittelee, että komission OTA- työryhmä (Operation of Type Approval) tutkisi uudelleen tyyppimääritelmiä ja liitteitä V, VI ja VII varmistaakseen, että ne ovat yhdenmukaiset erillisdirektiivin 70/156/ETY menettelyjen kanssa. Lisäys 1 4.2. Yleiset vaatimukset (0) 4.2.1. Rakoseinät (0.1.3) Tämä vaatimus on epäselvä ja mahdollisesti erittäin kallis. 4.2.1.1. (0.1.3) TSK katsoo, että komissio tarkoittaa alumiiniseosta viittauksellaan "kevytmetalliin". Jotkut ymmärtävät sen kuitenkin sen tarkoittavan (paksuudeltaan) ohutta metallia. TSK katsoo myös komission tarkoittavan, että rakoseinän rakenteen määrittelyn tarkoituksena on taata lämpöeristys sekä talvi- että kesäolosuhteissa. Siksi valmistajille olisi sallittava myös muunlaisten rakenteiden käyttö, joilla saavutetaan samanlaiset lämpöeristysvaikutukset kuin alumiinisten rakoseinien avulla ja jotka täyttävät kestävyysvaatimukset. Rakoseinärakenne voi aiheuttaa hygieniaongelmia, jos yksi kerroksista puhkeaa ja esim. jätettä pääsee kerrosten väliin. 4.3. Ilmanvaihto (0.4) 4.3.1. Kummassakaan, ei tässä kohdassa eikä ilmanvaihtoa koskevissa lisämääräyksissä, mainita yksikön käyttöä ro-ro-aluksilla, joissa ei ole luonnollista ilmanvaihtoa. Tämä kohta sisältyy kuitenkin kilpailevan ehdotuksen (COM(97) 272) rakennevaatimuksiin. Tämä on hyvä esimerkki siitä, mitä edellä kohdissa 2.1.1 ja 3.1 tarkoitetaan. 4.4. Välilattiat (0.1) Välilattiat, joiden korkeutta voidaan säätää (0.7.1) Automaattiset lukituslaitteet voivat olla vaarallisia toimintahäiriön sattuessa. Käytännössä turvallisempia ovat perinteiset manuaaliset järjestelmät, joita voidaan käyttää pelkästään ulkopuolelta. Myöskään kauko-ohjattavat lattiansäätöjärjestelmät eivät ole suositeltavia, sillä vaikkakin ne ovat helppokäyttöisiä, niitä voidaan käyttää sisäpuolelta, mihin liittyy huomattavia vaaroja. 4.5. Tarkastus (0.9) 4.5.1. Kohdassa esitetty yliolkainen vaatimus pätee todennäköisesti pieniin, nelivetoajoneuvoilla vedettäviin perävaunuihin. Pitkiin matkoihin käytettävien suurten ajoneuvojen suhteen on kuitenkin tarpeen määrätä myös muita vaatimuksia, kuten: tilojen on oltava helposti tarkastettavissa, sairaiden eläinten lastaus ja purku, vaarallisten eläinten (sonnien, karjujen) kuljetuksissa huomioitavat määräykset. 4.5.2. Myös näistä säädetään osittain kilpailevassa COM(97) 272 -ehdotuksessa. 4.6. Valaistus (0.10) Niin tässä kuin muissakin yleisvaatimuksissa tulee antaa yksityiskohtaisempia ohjeita, jotta vältettäisiin kansallisten hyväksyntäviranomaisten tulkintojen suuret eroavaisuudet. 4.7. Sairaat eläimet Lyhyillä matkoilla sairaiden eläinten jätteet voidaan riittävällä tavalla imeyttää kuivikkeisiin. Pidempiä matkoja varten voidaan tarvita rakenteellisia ratkaisuja. 5. Lisävaatimukset 5.1. Ilmastointiaukot (1.3.3 1.5.3) TSK epäilee, pitääkö kaikkien ilmastointiaukkojen olla suljettavissa kokonaan säänpitävästi. Ongelmana on usein ylikuumeneminen. 5.2. Lattiat sekä sivu- ja etuseinät (kohdat 1.1.1 5.1.1 sekä 1.2.1 5.2.1) Näissä kohdissa annetut luvut eivät näytä vastaavan toisiaan. TSK:n käsityksen mukaan pohjana on käytetty ruotsalaisia standardeja. TSK ei pysty arvioimaan, ovatko luvut oikeita ja ehdottaa, että asianomainen tekninen komitea tutkisi ne. 5.3. Luiskat (1.5.3 ja 5.5.3) Luiskien kaltevuus on määritetty kauttaaltaan enintään 25 asteeksi. Tämä on todennäköisesti paras kompromissi eläinten hyvinvoinnin ja ajoneuvon rakennevaatimusten välillä. 5.3.1. Sikojen kuljetuksissa enimmäiskaltevuuden tulisi kuitenkin olla korkeintaan 20 astetta. Mikäli mahdollista, siat tulisi lastata tasaluiskaa käyttäen. Vuohet ja lampaat sitä vastoin selviävät hyvin 30 asteen kaltevuustasosta. Direktiivissä olisi huomioitava nämä eroavuudet varsinkin pienten ajoneuvojen ja perävaunujen suhteen. Perävaunuissa 25 asteen kaltevuus ei aina ole mahdollista. 5.3.2. Askelmat (1.5.1 ja 5.5.1) 100 mm:n askelmakorkeus on liian matala, normaali käytäntö on 200 mm. Korkeampien askelmien salliminen mahdollistaa luiskien lyhentämisen ja helpottaa siten käsittelyä ja säilytystä. 5.3.3. Tangot (1.5.3 ja 5.5.3) Eläinten sorkat saattavat jäädä loukkuun enintään 100 mm:n päässä toisistaan sijaitseviin tankoihin, liukuesteiden sijoittaminen 200-250 mm:n välein olisi realistisempi vaihtoehto. 6. Korkeusrajoitukset Liite 2, Lisäys, 1,6. sekä liite VII, kohta 1.1.2 On jo ennestään olemassa yhteisölainsäädäntöä yhteisön liikenteessä käytettävien ajoneuvojen painosta ja mitoista. Ei ole asianmukaista eikä tarpeellista toistaa osia näistä tässä erillisdirektiivissä, jonka oikeusperustana on 100 a artikla ja joka ei kata ajoneuvojen käyttöä. 7. Selvitys vaikutuksesta Selvitys on erittäin epätyydyttävä ja puutteellinen. Asia koskee pk-yrityksiä erittäin suuressa määrin. Ehdotuksen erityisvaatimukset tulevat todennäköisesti vaikuttamaan tuottavuuteen. Työmarkkinaosapuolia olisi pitänyt kuulla. Bryssel, 10. joulukuuta 1997. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Tom JENKINS () KOM(97) 272