Suositus

NEUVOSTON SUOSITUS

julkisen talouden liiallisen alijäämän tilanteen lopettamiseksi Yhdistyneessä kuningaskunnassa

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 126 artiklan 7 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,

sekä katsoo seuraavaa:

(1)Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 126 artiklan mukaan jäsenvaltioiden on vältettävä liiallisia julkisen talouden alijäämiä.

(2)Eräistä Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneeseen kuningaskuntaan liittyvistä määräyksistä tehdyssä pöytäkirjassa N:o 4 olevassa 15 kohdassa määrätään, että SEUT-sopimuksen 126 artiklan 1 kohdan mukaista velvoitetta välttää liiallisia julkisen talouden alijäämiä ei sovelleta Yhdistyneeseen kuningaskuntaan, ellei se ota rahayksikökseen euroa. Pöytäkirjan 5 kohdassa määrätään, että Yhdistyneen kuningaskunnan on pyrittävä välttämään liiallisia julkisen talouden alijäämiä.

(3)Vakaus- ja kasvusopimuksen tavoitteena on terve julkinen talous, jolla pyritään vahvistamaan hintavakauden edellytyksiä ja saavuttamaan uusien työpaikkojen syntyä edistävä vahva ja kestävä kasvu.

(4)Neuvosto teki 8 päivänä heinäkuuta 2008 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, jäljempänä ’EY:n perustamissopimus’, 104 artiklan 6 kohdan nojalla päätöksen, jonka mukaan Yhdistyneessä kuningaskunnassa oli liiallinen alijäämä, ja antoi EY:n perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan ja liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn täytäntöönpanon nopeuttamisesta ja selkeyttämisestä 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1467/97 3 artiklan mukaisesti suosituksen, jonka mukaan liiallinen alijäämä olisi korjattava viimeistään budjettivuonna 2009–2010.

(5)Neuvosto katsoi 27 päivänä huhtikuuta 2009 EY:n perustamissopimuksen 104 artiklan 8 kohdan nojalla, että Yhdistynyt kuningaskunta ei ollut toteuttanut toimia neuvoston 8 päivänä heinäkuuta 2008 antaman suosituksen mukaisesti. Neuvosto antoi 2 päivänä joulukuuta 2009 SEUT-sopimuksen 126 artiklan 7 kohdan nojalla tarkistetut suositukset, joiden mukaan Yhdistyneen kuningaskunnan pitäisi lopettaa liiallisen alijäämän tilanne viimeistään budjettivuonna 2014–2015. Komissio totesi 6 päivänä heinäkuuta 2010 kevään 2010 talousennusteensa perusteella, että Yhdistynyt kuningaskunta oli toteuttanut tuloksellisia toimia neuvoston 2 päivänä joulukuuta 2009 antaman suosituksen mukaisesti ja katsoi, ettei lisätoimia liiallista alijäämää koskevassa menettelyssä näin ollen tuolloin tarvittu.

(6)Neuvosto katsoi X päivänä kesäkuuta 2015 SEUT-sopimuksen 126 artiklan 8 kohdan nojalla, että Yhdistynyt kuningaskunta ei ollut toteuttanut tuloksellisia toimia neuvoston 2 päivänä joulukuuta 2009 antaman suosituksen mukaisesti budjettivuodesta 2010–2011 budjettivuoteen 2014–2015 kestävällä ajanjaksolla.

(7)Neuvoston on annettava SEUT-sopimuksen 126 artiklan 7 kohdan ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1467/97 3 artiklan mukaisesti asianomaiselle jäsenvaltiolle suosituksia liiallisen alijäämän tilanteen lopettamiseksi tietyn ajan kuluessa. Suosituksessa on vahvistettava enintään kuuden kuukauden määräaika, jonka kuluessa kyseisen jäsenvaltion on toteutettava tuloksellisia toimia liiallisen alijäämän korjaamiseksi. Lisäksi neuvoston olisi alijäämän korjaamista koskevassa suosituksessa kehotettava jäsenvaltiota saavuttamaan vuotuiset julkisen talouden tavoitteet, jotka suosituksen perustana oleva ennuste huomioon ottaen johtavat rakenteellisen rahoitusaseman (eli suhdannekorjatun rahoitusaseman, jossa ei ole otettu huomioon kertaluonteisia eikä muita väliaikaisia toimenpiteitä) vuotuiseen vähimmäisparannukseen määrällä, jonka ohjearvona on vähintään 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen.

(8)Komission kevään 2015 tarkistetussa talousennusteessa odotetaan kokonaistuotannon kasvun olevan 2,4 prosenttia suhteessa BKT:hen budjettivuonna 2015–2016 ja 2,1 prosenttia suhteessa BKT:hen budjettivuonna 2016–2017, kun kasvu oli 2,8 prosenttia suhteessa BKT:hen budjettivuonna 2014–2015. Kokonaistuotannon kasvu johtuu kumpanakin budjettivuonna pääasiassa kotimaisesta kysynnästä. Yksityisen kulutuksen odotetaan vähitellen vilkastuvan ennustejaksolla, kun nimellispalkkojen kasvu kiihtyy ja inflaatio pysyy hitaana. Inflaatio kiihtyi syyskuussa 2011 ylimmilleen 5,2 prosenttiin, minkä jälkeen se on nopeasti hidastunut. Vuoden 2015 ensimmäisellä neljänneksellä se oli 0,1 prosenttia. Inflaation odotetaan kiihtyvän 1,1 prosenttiin vuoden 2015 viimeisellä neljänneksellä – jolloin se olisi vuositasolla 0,4 prosenttia – ja vuonna 2016 edelleen 1,6 prosenttiin. Investointien odotetaan supistuvan jossain määrin vuodesta 2014, mutta ne pysynevät verrattain hyvällä tasolla suotuisien luottoehtojen, yritysten hyvien tulosten ja vahvan kysynnän ansiosta. Ulkoisen sektorin ennustetaan vaikuttavan kasvuun edelleen negatiivisesti, mutta nykyistä vähemmän, kun Yhdistyneen kuningaskunnan suurimman kauppakumppanin, euroalueen, näkymät paranevat. Työllisyys on ollut vahva, ja työttömyysasteen odotetaan alenevan 5,4 prosenttiin vuonna 2015 ja edelleen 5,3 prosenttiin vuonna 2016.

(9)Julkisen talouden alijäämä on supistunut budjettivuoden 2009–2010 huippulukemasta, joka oli 10,9 prosenttia suhteessa BKT:hen, 5,2 prosenttiin suhteessa BKT:hen budjettivuonna 2014–2015. Samalla ajanjaksolla rakenteellinen rahoitusasema on supistunut 8,0 prosentista suhteessa BKT:hen 4,7 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Rakenteellisten sopeutustoimien vaikutus on parantunut vuosittain keskimäärin 0,7 prosenttia suhteessa BKT:hen budjettivuodesta 2010–2011 budjettivuoteen 2014–2015. Kun tehdään korjaus, jossa otetaan huomioon tämänhetkisen ennusteen ja neuvoston 2 päivänä joulukuuta 2009 antaman suosituksen taustalla olevan ennusteen välillä tehtyjen potentiaalisen tuotannon kasvun tarkistusten vaikutus sekä tavanomaisten joustojen perusteella oletetusta kehityksestä poikkeavan tulokehityksen vaikutus, keskimääräisten vuotuisten rakenteellisten sopeutustoimien määräksi arvioidaan kyseisellä ajanjaksolla 1,1 prosenttia suhteessa BKT:hen. Valtaosa vakauttamissuunnitelman toimenpiteistä esitettiin kesäkuun 2010 hätäbudjetissa, ja niiden vaikutus oli 2,5 prosenttia suhteessa BKT:hen budjettivuodesta 2010–2011 budjettivuoteen 2014–2015. Hieman yli neljäsosa tästä muodostui verotukseen liittyvistä toimenpiteistä ja loput kolme neljäsosaa menoleikkauksista. Loput julkisen talouden vakauttamistoimista, joiden vaikutus oli marraskuuhun 2014 mennessä noin 1 prosentti suhteessa BKT:hen, toteutettiin kahdella ennen kesäkuun 2010 budjettia julkaistulla ilmoituksella sekä seuraavilla budjeteilla ja syksyllä annetuilla lausumilla. Juoksevien menojen ja pääomamenojen välillä tehtiin jonkin verran muutoksia, ja vakauttamistoimia jatkettiin budjettivuoteen 2018–2019.

(10)Julkinen bruttovelka suhteessa BKT:hen kasvoi budjettivuoden 2007–2008 42,7 prosentista 88,4 prosenttiin budjettivuonna 2014–2015. Se on ylittänyt SEUT-sopimuksessa määritellyn viitearvon jatkuvasti budjettivuodesta 2009–2010 alkaen. Velan kasvua ovat edistäneet perusalijäämän kehitys ja rahoitussektorin toimenpiteet, joilla käytännössä kansallistettiin kaksi pankkia. Komission kevään 2015 talousennusteen perusteella julkisen talouden velan ennustetaan edelleen hieman kasvavan suhteessa BKT:hen. Toisaalta rahoitussektorin toimenpiteisiin liittyvillä taseen ulkopuolisilla erillä saattaa olla myönteinen vaikutus velan tulevaan kehitykseen.