JOHDANTO

Koulutus on peruskivi, joka takaa EU:n hyvinvoinnin. ”Uuden osaamisen ja työllisyyden ohjelma” onkin yksi seitsemästä lippulaivahankkeesta, joita Euroopan komissio esitti Eurooppa 2020 -strategiassa. Sen tavoitteena on saada työvoiman tarjonta ja kysyntä vastaamaan paremmin toisiaan, myös työvoiman liikkuvuuden avulla. Kysymys on EU:ssa erityisen tärkeä ydinenergia-alalla.

Ydinenergian asemasta keskustellaan parhaillaan tiiviisti sekä kansallisella että kansainvälisellä tasolla. Viime kädessä jäsenvaltiot päättävät asiasta, päättivätpä ne sitten toteuttaa aiemmat suunnitelmat tai käyttää ydinvoimaa pitkällä aikavälillä, ajantasaistaa voimaloita, rakentaa uusia tai poistaa vanhat vaiheittain käytöstä. Fukushiman äskettäiset tapahtumat (maanjäristys ja tsunami Japanissa 11. maaliskuuta 2011) edellyttävät, että ydinenergia-alan tiedotus- ja koulutuspolitiikkoja parannetaan edelleen ja että niitä koordinoidaan maailmanlaajuisesti.

Valitusta vaihtoehdosta riippumatta ydinenergian vastuullinen käyttö edellyttää hyvin koulutetun ja kokeneen henkilöstön riittävää saatavuutta. Tämä koskee kaikkia osa-aloja: suunnittelua, rakentamista, käyttöä, käytöstäpoistoa, polttoainekiertoa ja jätehuoltoa sekä säteilysuojelua.

Euratomin perustamissopimuksen 1 luvussa viitataan nimenomaisesti komission velvoitteeseen toteuttaa koulutustoimia[1]. Euratomin perustamissopimuksen 33 artiklassa edellytetään myös, että jokainen jäsenvaltio toteuttaa ”tarvittavat toimenpiteet opetuksen, koulutuksen ja ammatillisen koulutuksen osalta”.

Tällä hetkellä tarve palkata ammattitaitoisia työntekijöitä kasvaa, koska nykyisten asiantuntijoiden keski-ikä on korkea ja tulevina vuosina heistä merkittävä osa jää eläkkeelle.

Euroopan unionin neuvosto huomauttaa ydinalan osaamistarpeesta 13. marraskuuta 2008 antamissaan päätelmissä 15406/08, että on olemassa todellinen vaara, että Euroopan unioni menettää ydinalan osaamistaan, jos mitään ei tehdä sen säilyttämiseksi, ja korostaa voimakkaasti, että ydinalan osaamisen säilyttämiseksi tarvitaan laajoja ponnisteluja, joihin osallistuvat julkiset ja yksityiset toimijat ja etenkin ydinvoimateollisuus.

Tästä syystä neuvosto kannustaa jäsenvaltioita ja komissiota laatimaan ”arvion ammattitaidoista ja -pätevyyksistä” Euroopan unionissa ydinenergia-alalla ja kehottaa Euroopan komissiota ja jäsenvaltioita tiedottamaan järjestelmällisesti Euroopassa tarjolla olevista alan tutkinnoista.

Neuvosto kehottaa myös komissiota antamaan säännöllisesti selvityksen jatkotoimista, joita on toteutettu näiden neuvoston päätelmien johdosta.

Pätevän ydinenergia-alan henkilöstön määrän riittävyys muodostaa haasteen, joka on tunnustettu laajasti eri sidosryhmien keskuudessa, erityisesti ydinvoimateollisuudessa, kansallisten sääntelyviranomaisten keskuudessa ja teknisen tuen järjestöissä. Asiaa käsitellään yhä enemmän useilla kansallisilla ja kansainvälisillä foorumeilla. OECD:n ydinenergiajärjestön ydinenergian ohjauskomitea antoi vuonna 2007 lausuman valtioiden tehtävästä varmistaa pätevät henkilöstöresurssit ydinenergia-alalle[2]. Ohjauskomitea pyysi, että valtiot seuraavat tilannetta ja varmistavat kansallisen ja kansainvälisen yhteistyön, jolla tehostetaan ydinenergia-alan koulutusta ja tutkimusta sekä houkutellaan opiskelijoita ja nuoria ammattitaitoisia työntekijöitä alalla tulevaisuudessa tarvittaviksi ydinenergia-alan asiantuntijoiksi.

Myös IAEA pitää turvallisuuden kannalta olennaisen tärkeänä perustaa kestäviä koulutusohjelmia. Tätä näkemystä tuetaan useissa yleiskokouksen antamissa päätöslauselmissa aina vuodesta 1992. Niissä järjestöä pyydetään muun muassa tehostamaan jatko-opintoja ja erikoiskoulutusta asianmukaisilla järjestön virallisilla kielillä sekä kehittämään opetussuunnitelmia ja oppimateriaaleja erityiskohderyhmille.

Tämän ensimmäisen tilanneselvityksen tavoitteena on tarjota mahdollisimman kattava kuva tilanteesta, yksilöidä nykyiset haasteet ja esitellä nykyisten tai suunniteltujen EU:n, kansallisen tai kansainvälisen tason aloitteiden kirjo, jotta yksilöityihin haasteisiin voitaisiin vastata mahdollisimman tehokkaasti ja järjestelmällisesti. Selvityksessä vastataan siten sekä Eurooppa 2020 -strategiassa että neuvoston päätelmissä 15406/08 esitettyihin vaatimuksiin.

NYKYISET HENKILÖSTÖRESURSSIT EU:SSA

Ydinturvallisuus on ydinenergian vastuullisen käytön ehdoton edellytys. Tästä syystä komissio käynnisti vuonna 2008 tutkimuksen, jonka otsikko oli Nuclear Safety in a Situation of Fading Nuclear Experience (Ydinturvallisuus ydinalan kokemuksen vähentyessä) ja joka julkaistiin vuonna 2009. Tutkimus ei kattanut ydinenergia-alan kokonaistilannetta, vaan siinä käsiteltiin EU:n tilannetta erään kriittisen ryhmän kannalta eli ydinvoimalaitosten toiminnanharjoittajien ja sääntelyelinten mahdollisuuksia saada käyttöönsä ydinturvallisuuteen erikoistunutta henkilöstöä . Vaikka tutkimuksessa ei todettu missään jäsenvaltiossa akuuttia henkilöstöpulan uhkaa, vuoteen 2020 mennessä nähtiin kuitenkin jonkin verran aihetta huoleen. Todettiin, että jäsenvaltiot, järjestöt ja EU ovat tämän vuoksi tehneet aloitteita tilanteen parantamiseksi.

Tutkimuksessa esitettiin useita suosituksia. Näitä olivat muun muassa yhteistyön parantaminen keskeisten toimijoiden ja yliopistojen samoin kuin toiminnanharjoittajien ja sääntelyelinten välillä, jotta koulutusohjelmat voidaan optimoida keskinäisesti; henkilöstötilannetta koskevan raportoinnin parantaminen ydinturvallisuutta koskevan yleissopimuksen nojalla; käyttökokemuksia koskevien tietojen kahdenvälisen ja kansainvälisen vaihdon lisääminen; ydinenergia-alan jatko-opintoja varten perustettava ydinenergia-alan akatemia, joka kykenee opettamaan korkea-asteen tutkinnon suorittaneille insinööreille Euroopan laajuisesti valideja ydinturvallisuusperiaatteita; ja lopuksi EU:n henkilöstötilanteen säännöllinen tarkastelu.

Tutkimus tehtiin ydinturvallisuutta silmällä pitäen, ja suosituksissa ja myöhemmin käydyissä keskusteluissa yksilöitiin kaksi olennaista tarvetta:

- Säännöllinen ja kattava tarjonnan ja kysynnän analyysi EU:n tasolla. Kysyntäpuolella on yksilöitävä uuden henkilöstön laadulliset ja määrälliset tarpeet sekä koetut tai odotetut puutteet asiaankuuluvissa sidosryhmissä. Tarjontapuolella on analysoitava valmiudet kouluttaa uusia ammattilaisia sekä tarvittavan pätevyyden laji.

- Yksilöityjen haasteiden seuranta. On tutkittava, kuinka hyvin ongelmiin voidaan puuttua jo meneillään olevien tai suunniteltujen aloitteiden avulla, jotta puutteiden korjaamiseksi voidaan toimia varhaisvaiheessa ja aloitteiden koordinaatiota voidaan parantaa niiden tehon maksimoimiseksi.

Vaikka useita toimia on jo toteutettu luvussa 3 kuvatulla tavalla, vaikuttaa siltä, että useat haasteet edellyttävät edelleen toimia EU:ssa ja kansainvälisellä tasolla.

- Vankan ydinfysiikan taustan omaavien yliopisto-opiskelijoiden ja korkea-asteen tutkinnon suorittaneiden henkilöiden määrä on monissa jäsenvaltioissa riittämätön, mikä johtuu mahdollisesti siitä, että ammatilliset uranäkymät koetaan kansallisella tasolla heikoiksi.

- Teknisen alan ja muiden alojen korkea-asteen tutkinnon suorittaneita on yhä vaikeampi saada töihin ydinenergia-alalle .

- Liikkuvuuden ja monikulttuurisen osaamisen varmistaminen on yhä tärkeämpää, jotta voidaan ratkaista ydinvoimateollisuuden maailmanlaajuistumisen esiintuomia kysymyksiä.

- Ydinenergia-alalla jo työskentelevien ammattilaisten asiantuntemuksen ylläpitäminen ja jatkuva parantaminen on pysyvä haaste.

Vaikka näihin haasteisiin vastaaminen on pääasiassa jäsenvaltioiden ja niiden teollisuuden ja tutkimusorganisaatioiden tehtävä, kansainvälinen yhteistyö ja EU:n tason aloitteet voivat edelleen parantaa tilannetta. EU tarjoaa ihanteellisen foorumin, jolla voidaan luoda synergioita, kerätä ja jakaa tietoa ja asiantuntemusta, avustaa jatko- ja ammatillisessa koulutuksessa sekä edistää ja tukea liikkuvuutta. EU:n tason aloitteita suositellaan erityisesti silloin, kun ne antavat lisäarvoa kansallisen tason toimille.

EU:n tasolla on jo tehty useita aloitteita, joista esitetään yhteenveto jäljempänä olevissa kappaleissa korostamalla erityisesti sitä, mihin haasteisiin niillä vastataan. Lisätietoja annetaan työasiakirjassa.

EU:N JA KANSAINVÄLISEN TASON ALOITTEET

Ydinfysiikan yliopisto-opintojen tehostaminen

Opiskelijat ovat opinto-ohjelmaa valitessaan ensisijaisesti kiinnostuneita lupaavista uramahdollisuuksista. Tätä kysymystä on siis käsiteltävä, vaikkakin pääasiassa kansallisella tasolla. EU:n tasolla on kuitenkin yksilöity aloitteita, joilla pyritään helpottamaan ja vahvistamaan kansallisten sidosryhmien toimia. EU:n uusi hallintotapa tiedon ja koulutuksen aloilla korostaa vapaata tiedonkulkua.

Tällä hetkellä ensisijaisesti vuonna 2003 perustettu Euroopan ydinenergia-alan koulutusverkko ( European Nuclear Education Network , ENEN ) pyrkii varmistamaan ydinenergia-alan tietämyksen vapaan liikkuvuuden EU:n tasolla erityisesti korkea-asteen koulutuksen kautta. ENEN on voittoa tavoittelematon kansainvälinen järjestö, johon kuuluu tällä hetkellä 60 jäsentä, yliopistoja, opintokeskuksia ja teollisuuden edustajia 17:stä EU:n jäsenvaltiosta. Sitä yhteisrahoitetaan jäsenten rekisteröintimaksuilla ja yhteisön puiteohjelmiin osallistumisella osallistumisen kautta.

ENEN pyrkii yhdenmukaistamaan ydinalan oppiaineiden eurooppalaisen maisterintutkinnon opetussuunnitelman ja edistämään tohtoriopintoja sekä opiskelija- ja opettajavaihtoa verkoston puitteissa. Sen tavoitteena on myös lisätä opiskelijoiden määrää kannustimia tarjoamalla, laatia vastavuoroisen tunnustamisen puitteet sekä edistää ja lujittaa yliopistojen, tutkimusorganisaatioiden, sääntelyelinten, teollisuuden ja muiden ydintieteitä ja ionisoivaa säteilyä soveltavien organisaatioiden välistä suhdetta.

ENEN on myös tunnustanut jatko- ja täydennyskoulutustarpeet (elinikäinen oppiminen) ja laajentanut toiminta-alaansa sen mukaisesti, kuten jäljempänä kappaleessa 3.4 esitetään.

Yliopistosta valmistuville ja muilla aloilla työskenteleville korkea-asteen tutkinnon suorittaneille tarjottavat kannustimet hankkia työpaikka ydinenergia-alalla

Ensisijaisesti on yksityisten organisaatioiden ja yritysten tehtävä luoda kannustimia yliopistotutkinnon suorittaneille ja muilla aloilla jo työskenteleville tutkinnon suorittaneille, jotta nämä päättäisivät valita uran ydinenergia-alalta. Tämän suuntaisia ponnisteluja on kuitenkin mahdollista lujittaa EU:n tasolla tehtävällä yhteistyöllä.

Tästä syystä kuusi Euroopan johtavaa ydinalan yritystä (AREVA, Axpo, EnBW, E.ON Kernkraft, URENCO ja Vattenfall) perustivat tammikuussa 2010 Euroopan ydinenergia-alan johtaja-akatemian ( European Nuclear Energy Leadership Academy, ENELA ), jossa koulutetaan ydinteollisuuden tulevia johtajia. Idea akatemiasta syntyi Euroopan ydinenergiafoorumilla[3], ja Euroopan komissio tuki Müncheniin perustettavan akatemian käynnistämistä. ENELA tarjoaa nuorille tutkinnon suorittaneille henkilöille ja johtajille, joilla on jo joitakin vuosia työkokemusta ja edellytyksiä huipputason tehtäviin, sellaista ammattitaitoa ja asiantuntemusta, jota he tarvitsevat voidakseen tulla johtajiksi ja varmistaa kestävien eurooppalaisten ydinenergiaratkaisujen kehittämisen. Se tarjoaa siten erittäin houkuttelevat näkymät yliopistosta valmistuville tai muilla aloilla jo työskenteleville nuorille. Euroopan komissio antaa akatemialle luontoismuotoista apua esimerkiksi puhujien ja neuvonnan, muodossa mutta ei rahoitustukea.

Jatko- ja ammatillinen koulutus, asiantuntemuksen kehittäminen, liikkuvuus

EU:n toimielimet ovat jo pitkään toimineet aktiivisesti tiedon ja asiantuntemuksen keräämisessä ja levittämisessä, jatko- ja ammatillisen koulutuksen avustamisessa sekä liikkuvuuden edistämisessä ja tukemisessa. Mutta myös teollisuus, teknisen tuen järjestöt ja kansainväliset organisaatiot tunnustavat EU:n tason yhteistyön kasvavan tarpeen samoin kuin siitä koituvat edut.

EU:n aloitteet

Eräs tiedon luomisen ja pätevyyksien kehittämisen uusista haasteista EU:ssa on yhdistää rajattoman liikkuvuuden ja elinikäisen oppimisen vaatimukset. Tavoitteena on esimerkiksi ”eurooppalainen osaamispassi” soveltuvissa tapauksissa.

Tätä varten on (samoin kuin EU:n muilla teollisuuden aloilla, kuten ilmailu- ja autoteollisuudessa) asianmukaista käyttää ammatillisen koulutuksen opintosuoritusten eurooppalaista siirtojärjestelmää (ECVET) (katso Euroopan parlamentin ja neuvoston suositus, 18.6.2009)[4], jonka tavoitteena on edistää keskinäistä luottamusta, avoimuutta sekä pätevyyksien ja opintosuoritusten tunnustamista ammatillisessa koulutuksessa kaikissa EU:n 27 jäsenvaltiossa.

Euratomin koulutusohjelmat on tavallisesti suunnattu korkea-asteen koulutuksen saaneille tutkimus- ja teollisuustyöntekijöille. Koulutusohjelmat on mukautettu ydinteollisuuden ja sääntelyn viimeisimpiin suuntauksiin, kuten kansainvälistymiseen, sääntelyn poistamiseen ja yksityistämiseen, toimintojen ulkoistamiseen sekä edistyneiden teknologioiden ja henkilöstöresurssien uusiin johtamismenetelmiin.

Voimassa olevasta Euroopan atomienergiayhteisön (Euratom) seitsemännestä ydinalan tutkimuksen ja koulutuksen puiteohjelmasta (2207–2013) taloudellista tukea saava Euroopan ydinenergia-alan koulutusverkko (ENEN) järjestää useita ydinfissiota koskevia eurooppalaisia koulutusohjelmia ( European Fission Training Schemes , EFTS), joissa joidenkin valikoitujen alojen erityistarpeisiin käytetään ECVET:n tarjoamia välineitä. Hankkeilla ja koulutusohjelmilla tarjotaan muun muassa ydinenergia-alan perustietoa sekä erikoiskoulutusohjelmia, jotka koskevat nykyisten ja tulevien ydinvoimaloiden suunnitteluun ja rakentamiseen liittyviä haasteita. Ne kattavat myös ydinturvallisuuskulttuurin, joka on keskeinen tekijä ydinenergian vastuullisessa käytössä.

Toinen tavoite on säteilysuojelua koskevien eurooppalaisten normien kehittäminen yhteistyössä toimivaltaisten viranomaisten kanssa sekä EU:n laajuisesti tunnustetun Euroopan säteilysuojelun koulutusohjelman ( European radiation protection training scheme , ERPTS) perustaminen.

Ydinenergian vastuulliseen käyttöön ei kuulu pelkästään ydinvoimaloiden käyttö vaan myös siitä syntyvän radioaktiivisen jätteen käsittely, sen geologinen loppusijoitus mukaan luettuna. Tätä varten pyritään erityisen EFTS-ohjelman avulla kehittämään radioaktiivisen jätteen käsittelylaitosten tarvitsemia pätevyyksiä.

Komission yhteisellä tutkimuskeskuksella (YTK) on useita tutkimus- ja koulutustarkoituksiin käytettyjä ydinreaktoreja. YTK on tarjonnut vuosien ajan harjoittelu- ja apurahaohjelmia tohtori- ja jatko-opintotasoilla. Lisäksi opiskelijoille ja ammatissa jo työskenteleville on tarjottu ydinturvallisuutta ja ydinvoima-alan turvajärjestelyjä koskevia koulutusjaksoja erikoiskouluissa ja seminaareissa. Yhteinen tutkimuskeskus järjestää Ydinmateriaalivalvonnan tutkimuksen ja kehittämisen eurooppalaisessa järjestössä ydinmateriaalien valvontaa ja ydinsulkua koskevia akateemisesti tunnustettuja kursseja. Ydinmateriaalivalvonnan ja ydinvoima-alan turvajärjestelyjen koulutuskeskus on ollut toiminnassa vuodesta 2009 ja toiminut synergiassa komission muiden maailmanlaajuisten turvajärjestelyaloitteiden kanssa. Yhteinen tutkimuskeskus kehittää European school for Nuclear Safety and Security -hankkeen (ydinturvallisuuden ja ydinvoima-alan turvajärjestelyjen eurooppalainen hanke) yhteydessä eurooppalaisten korkean asteen koulutusohjelmien tueksi erikoistumiskoulutukseen integroitua konseptia niille ydinteknologian aloille, jotka liittyvät ydinmateriaalivalvontaan ja ydinvoima-alan turvajärjestelyihin, ydinmateriaaleihin, ydinenergia-alan dataan ja aktiniditutkimukseen. YTK:lla on ainutlaatuinen mahdollisuus antaa opiskelijoiden tehdä käytännön kokeita yhteisen tutkimuskeskuksen ydintekniikan erikoislaboratorioissa ja osallistua huippututkimukseen.

Erityishanke CAPTURE käsittelee ydinmateriaalitietojen hallintaa ydinreaktorien turvallisuudessa. Se kuuluu Euratomin yhteisen tutkimuskeskuksen ydinturvallisuuden ja ydinvoima-alan turvajärjestelyjen ohjelmaan, joka toteutetaan Pettenin energiainstituutissa. Hankkeessa on kolme osaa: ydinenergia-alan henkilöstöresurssien suuntausten arviointi (EHRO-N, katso kappale 3.4.), panostus ydinenergia-alan koulutukseen (ENEN-verkon kautta, katso kappale 3.1.) ja tietämyksen säilyttäminen, jolla myötävaikutetaan ydinteknologiaa koskevan EU:n tietämyksen säilyttämiseen, vakiinnuttamiseen ja siirtämiseen, jotta voidaan tukea Euratomin seitsemänteen puiteohjelmaan liittyviä tutkimuksen ja innovoinnin pääosaston hankkeita ja tietojohtamista koskevia IAEA:n toimintoja.

Lisäksi kolmansien maiden kanssa tehtävä yhteistyö kattaa ydinturvallisuuteen liittyvää yhteistyötä varten perustetun EU:n välineen[5] puitteissa myös toimet, joilla lisätään kolmansien maiden ydinenergia-alan viranomaisten teknistä tietämystä ja valmiuksia. Tämä toteutetaan kyseisen EU:n välineen avulla sekä kahdenvälisen yhteistyön osana että maailmanlaajuisen ulottuvuuden omaavilla erityishankkeilla, joista esimerkkinä ydinalan sääntelyviranomaisten ja niiden teknisen tuen järjestöjen asiantuntijoiden koulutus ja tutorointi niiden sääntely- ja teknisten valmiuksien kehittämiseksi tai vahvistamiseksi (hanke MC.03/10).

Koulutus on myös osa kestävän ydinenergian teknologiayhteisön ( Sustainable Nuclear Energy Technology Platform , SNE-TP) toimintaa. Siihen kuuluvat kaikki ydinfission ja säteilysuojelun sidosryhmät (yli 75 organisaatiota). Yhteisön tavoitteena on muun muassa toimia kantavana voimana koulutus- ja tietojohtamisohjelmissa ( Education, Training and Knowledge Management , ETKM-ryhmä). Joulukuussa 2010 se julkisti yhdessä FORATOMin ( European Atomic Forum ) kanssa selvityksen Nuclear Education and Training: Key Elements of a Sustainable European strategy (Ydinalan koulutus: kestävän eurooppalaisen strategian avaintekijä).

Muut EU:n tason aloitteet

Ranskassa, Saksassa, Tšekissä ja Liettuassa sijaitsevat neljä eurooppalaista teknisen tuen järjestöä perustivat vuonna 2010 Euroopan ydinturvallisuusalan koulutuslaitoksen ( European Nuclear Safety Training and Tutoring Institute , ENSTTI) .

Tässä koulutuslaitoksessa voivat kaikki teknisen tuen järjestöt ja ydinturvallisuusviranomaiset jakaa kokemuksiaan ja osaamistaan, ja se kattaa kaikki ydinturvallisuusosaamisen osa-alueet. ENSTTI tarjoaa lyhyitä soveltavia opinto- ja tutorointijaksoja yliopistotutkinnon suorittaneille ja henkilöille, joilla on jonkin verran ammatillista kokemusta ydinalalta. Koulutus on mukautettu kunkin opiskelijan tarpeisiin.

Teollisuuden puolella FORATOM perusti marraskuussa 2010 koulutuksen ja tietojohtamisen työryhmän (ETKM TF), joka tarjoaa ydinteollisuudelle foorumin, jolla voi vaihtaa ajatuksia ja tietoja EU:n toimielinten kanssa ja koulutuksen ja tietojohtamisen aloitteiden toteuttajien kanssa koko EU:ssa.

Tämän työryhmän tehtävänä on edistää ydinteollisuuden käynnistämiä toimia, ja se vastaanottaa teollisuudelle suunnattuja koulutus- ja tietojohtamisasioita koskevia kysymyksiä.

Kansainväliset aloitteet

Maailman ydinenergia-alan yliopisto World Nuclear University (WNU) on Euroopan ydinenergia-alan koulutusverkon yhteistyökumppani. WNU on maailmanlaajuisesti toimiva julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuushanke, joka on sitoutunut tehostamaan kansainvälistä koulutusta ja johtajuutta ydintieteen ja -teknologian rauhanomaisissa sovelluksissa. WNU-kumppanuuden keskeisiä osia ovat ydinvoimateollisuuden maailmanlaajuiset järjestöt, valtioiden väliset ydinenergia-alan järjestöt ja ydinenergia-alan johtavat oppilaitokset eräissä kolmansissa maissa.

IAEA :lla on monia ydinenergia-alan tietojohtamista koskevia hankkeita. Se julkaisee valikoidusti ydinenergiaa koskevia tietoja eri julkaisuissa ja hallinnoi yli 20:tä erilaista ydinenergia-alan tietokantaa sekä ydinenergia-alan resursseja koskevaa internethakemistoa. Se järjestää myös aktiivisesti ja usein kokouksia, konferensseja ja seminaareja ydinenergia-alan koulutuksen ja tietojohtamisen alalla. Eräs IAEA:n merkittävä toiminto on kansainvälinen ydinenergia-alan tietojärjestelmä INIS ( International Nuclear Information System ).

OECD:n ydinenergiajärjestö perusti vuoden 2009 lopulla erityisasiantuntijaryhmän käsittelemään koulutusta ja tietojohtamista. Siihen kuuluu 23 asiantuntijaa, jotka edustavat 15:tä maata, Euroopan komissiota ja IAEA:ta. Sen tärkein tehtävä on tuottaa tilannekatsauksia ydinenergia-alan koulutuksen ja koulutuslaitosten nykytilanteesta ja laatia alustava suunnitelma ydinenergia-alan osaamisen varmistamiseksi. Tulokset julkaistaneen vuoden 2011 lopulla selvityksessä, jonka nimi on Nuclear Education and Training: Assuring a Competent Workforce (Ydinalan koulutus: pätevän työvoiman varmistaminen).

OECD:n ydinenergiajärjestö ja Montpellier'n yliopisto perustivat vuonna 2001 ydinenergia-alan oikeuden kansainvälisen koulun, International School of Nuclear Law (ISNL) , jolle IAEA antaa tukea. Sen tavoitteena on tarjota kansainvälistä ydinenergia-alan oikeutta koskeva laadukas intensiivikurssi, jotka on tarkoitettu erityisesti ydinenergia-alan oikeuden tohtori- ja maisteritason opiskelijoille ja ydinenergia-alalla jo työskenteleville nuorille. ISNL-ohjelman osallistujilla on mahdollisuus hakea kansainvälisen ydinenergia-alan oikeuden yliopistotutkintoa ( University Diploma – Diplôme d'université , D.U.). Tutkinto on tunnustettu ECTS:ssä (eurooppalainen opintosuoritusten ja arvosanojen siirto- ja kertymisjärjestelmä).

Kansalliset aloitteet

Useissa EU:n jäsenvaltioissa on perustettu kansallisia koulutusverkkoja, jotka tekevät yhteistyötä Euroopan ydinenergia-alan koulutusverkossa. Kansallisten aloitteiden suurehko määrä lisää opiskelijoiden määrää ja parantaa tutkintojen laatua.

Useilla EU:n jäsenvaltioilla on käynnissä tai alkamassa ohjelmia kansallisten ydinenergia-alan koulutusverkkojen alalla, muun muassa seuraavat:

BELGIA | BNEN | http://www.sckcen.be/BNEN/ |

TŠEKKI | CNEN | http://www.cenen.cz/kontakt.html |

TANSKA | NKS | http://www.nks.org/en/welcome.htm |

SUOMI | FINNEN | http://www.aalto.fi/fi/ |

RANSKA | INSTN | http://www-instn.cea.fr/Page-Home.html |

SAKSA | Kompetenzverbund Kerntechnik | http://nuklear-server.ka.fzk.de/Kompetenzverbund/start.htm |

ITALIA | CIRTEN | http://www.cirten.it/ |

ALANKOMAAT | KINT | http://www.kint.nl/ |

ROMANIA | RONEN | http://www.ronen.ro/ |

RUOTSI | NKS | http://www.nks.org/en/welcome.htm |

YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA | NTEC | http://www.ntec.ac.uk/ |

Vaikka aloitteet ovat aiemmin keskittyneet etupäässä yliopistotutkintotasolle, on aiempia toimintamalleja laajennettu tai suunnattu uudelleen siten, että uudet aloitteet kattavat myös jatko-opinto-ohjelmia.

Tilanteen jatkuva seuranta

Vaikka monissa jäsenvaltioissa tunnetaan selvästi yleistä huolta riittävän pätevän ja kokeneen henkilöstön saatavuudesta oikeaan aikaan ja vaikka useita toimia on jo käynnistetty tai on lähitulevaisuudessa suunnitteilla, EU:n tilanteesta ei ole mahdollista saada kokonaisvaltaista kuvaa, jotta koulutustarpeiden kattamisesta voitaisiin päättää asianmukaisesti.

Tämä haaste on tunnustettu Euroopan ydinenergiafoorumilla, joka on suositellut asiaa koskevaa EU:n tason aloitetta.

Tästä syystä perustettiin vuonna 2009 Euroopan ydinenergia-alan henkilöstöresurssien seurantakeskus EHRO-N ( European Human Resource Observatory in the Nuclear Energy Sector ) . Sen tehtävänä on antaa säännöllisesti varmennettuja tietoja ja analysoida ydinenergia-alan eri sidosryhmien henkilöstöresurssien lyhyen, keskipitkän ja pitkän aikavälin tarjonnan ja kysynnän tarpeita ja suuntauksia. Analysoimalla Euroopan ydinenergia-alan koulutuksen infrastruktuurien vahvuuksia, aukkoja ja puutteita voidaan laatia suosituksia korjaaviksi toimiksi. Siten infrastruktuuri voidaan optimoida tavalla, jolla tuetaan ydinenergia-alan tutkintoja ja niiden vastavuoroista tunnustamista koskevan eurooppalaisen järjestelmän kehittämistä sekä poliittisia päätöksiä riittävien valmiuksien varmistamiseksi EU:ssa. Merkittävät tulokset ja tiedot välitetään säännöllisesti ydinenergia-alan koulutuksen suunnitteluun osallistuville jäsenvaltioiden hallinnollisille, akateemisille ja yksityisille organisaatioille, ja niitä tarkastellaan korkeiden neuvonantajien työryhmässä, johon kuuluu jäseniä EU:n tärkeimmistä ydinalan sidosryhmistä.

PÄÄTELMÄT JA SUOSITUKSET

Yhteenvetona voidaan todeta, että kansallisella, EU:n ja kansainvälisellä tasolla on nyt hyvin tiedostettu vaikeudet riittävän pätevän ja kokeneen henkilöstön saatavuuden varmistamiseksi, jotta ydinenergiaa voidaan käyttää vastuullisesti tulevaisuudessa. Jo tehdyt aloitteet vaikuttavat lupaavilta ja niitä arvostetaan erittäin paljon. Vaikka onkin selvää, että yliopisto- ja jatko-opintotasolla haasteita on käsiteltävä pääasiassa kansallisella tasolla, EU:n aloitteiden lisäarvo tunnustetaan yhä enemmän hallitusten, sääntelyviranomaisten ja teollisuuden tasoilla. Kaikki mahdollisuudet ja vaihtoehdot tehokkuuden lisäämiseksi synergioiden ja yhteistyön avulla olisi käytettävä tilanteen parantamiseksi edelleen. Tähän liittyen yhteisen tutkimuskeskuksen ydinturvallisuuden ja ydinvoima-alan turvajärjestelyjen eurooppalaista koulutuslaitosta koskevan aloitteen olisi täydennettävä muita aloitteita ja autettava kehittämään uusia synergioita ja tehostamaan nykyisiä korkeakoulututkinto-ohjelmia yhteistyössä Euroopan johtavien yliopistojen kanssa.

EU:n toimielimet tarjoavat monenlaista koulutusta ja varmistavat tietämyksen ja pätevyyksien kehittämisen jatkuvuuden EU:n tasolla. Euroopan ydinenergia-alan koulutusverkko (ENEN) ja muut EU:n aloitteet lisäävät yliopisto-opintojen houkuttavuutta, edesauttavat ydinenergia-alan tieteenalojen eurooppalaisen maisterintutkinnon opetussuunnitelmien yhdenmukaistamista ja vastavuoroisen tunnustamisjärjestelmän kehittämistä. Ne tähtäävät myös yliopistojen, tutkimuslaitosten, sääntelyelinten, teollisuuden ja muiden kansallisia toimintoja täydentävien organisaatioiden välisen suhteen edistämiseen ja lujittamiseen. Lisäksi ne kannustavat toteuttamaan elinikäiseen oppimiseen tähtääviä toimia, käyttämään hyödyksi teollisuudelta saatavaa käytännön palautetta ja tutkimaan uusia tieteenaloja, kuten ydinenergia-alan riski- ja turvallisuushallintoa.

Tähän liittyen ja Fukushiman tapausten seurauksena Euratomin puiteohjelmassa esitetään lähitulevaisuudessa uusia koulutusaloitteita, joilla pyritään edelleen vahvistamaan ydinturvallisuuskulttuuria koko Euroopassa. Niissä korostetaan erityisesti inhimillistä tekijää kriisitilanteissa ja autetaan yleisöä ymmärtämään ydinfissioteknologiaa ja säteilysuojelukysymyksiä yleisesti.

Eri tasoilla käynnissä olevat aloitteet vastaavat hyvin vuoden 2008 neuvoston päätelmien vaatimuksia ja jopa ylittävät ne ja ovat täysin yhteensopivia EY:n lippulaivahankkeen ”Uuden osaamisen ja työllisyyden ohjelma” kanssa. Tästä syystä suositellaan, että tällä lupaavalla tiellä jatketaan läheisen yhteistyön hengessä kaikkien asianomaisten sidosryhmien kanssa.

Huolimatta lukuisista myönteisistä aloitteista ei edelleenkään ole mahdollista laatia kokonaisarviota siitä, täyttävätkö joko kansallisella tai kansainvälisellä tasolla toteutetut aloitteet täysin tarpeet sen enempää määrällisesti kuin laadullisesti. Lisäksi Fukushiman tapahtumien vaikutusta ydinenergia-alan henkilöstöresurssien tarjonnan ja kysynnän suuntauksiin ei ole vielä arvioitu. Tämä on tarkoitus tehdä EHRO-N-hankkeessa, erityisesti koska sen avulla voidaan huolehtia jatkuvasta seurannasta ja tulevien haasteiden kartoittamisesta. EHRO-N on kaikkien niiden EU:n sidosryhmien keskeinen tietolähde, jotka haluavat optimoida ja täydentää tehtyjä aloitteita. Siitä syystä jäsenvaltioita pyydetään tukemaan komissiota täysimääräisesti tämän lupaavan välineen kehittämisessä.

Komissio aikoo antaa seurantakertomuksen ja lisäsuosituksia sen jälkeen, kun EHRO-N-hanke on täysin toiminnassa – vuoden 2011 loppuun mennessä – ja kun hankkeessa on saatu nykyistä kokonaisvaltaisempi kuva tarpeista ja niiden kattamisesta EU:n tasolla. EHRO-N-hankkeesta on määrä toimittaa komissiolle kertomus vuoden 2012 lopussa. Komissio antaa kyseisen kertomuksen perusteella neuvostolle ja parlamentille toisen tilanneselvityksen.

[1] Konsolidoitu toisinto, EUVL C 84, 30.3.2010, s. 1.

[2] http://www.oecd-nea.org/press/2007/2007-05.html.

[3] http://ec.europa.eu/energy/nuclear/forum/forum_en.htm.

[4] http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:C:2009:155:0011:0018:FI:PDF.

[5] Perustettu välineen perustamisesta ydinturvallisuuteen liittyvää yhteistyötä varten 19 päivänä helmikuuta 2007 annetulla neuvoston asetuksella (Euratom) N:o 300/2007.