Toimintasuunnitelman ensimmäisen, viidennen ja kuudennen pilarin täytäntöönpano on käynnissä, mutta muut pilarit edellyttävät lainsäädäntötoimia. Tämä ehdotus asetuksen (EU) 2015/847 uudelleenlaatimisesta on osa yhtenäisen kokonaisuuden muodostavaa, neljä lainsäädäntöehdotusta sisältävää rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjuntapakettia, jolla pannaan täytäntöön komission 7. toukokuuta 2020 hyväksymä toimintasuunnitelma ja luodaan EU:lle rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjuntaa koskeva uusi johdonmukaisempi sääntelykehys ja institutionaalinen kehys. Torjuntapakettiin kuuluvat

Rahanpesu ja terrorismin rahoitus ovat vakava uhka EU:n talouden ja rahoitusjärjestelmän eheydelle ja sen väestön turvallisuudelle. Europol on arvioinut, että noin yksi prosentti EU:n vuotuisesta bruttokansantuotteesta on yhteydessä epäilyttävään taloudelliseen toimintaan. Heinäkuussa 2019 komissio antoi useiden väitettyjen EU:n luottolaitoksiin liittyneiden rahanpesutapausten seurauksena asiakirjoja, joissa analysoitiin silloisen rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjuntaa koskevan EU-lainsäädännön vaikuttavuutta ja tehokkuutta ja todettiin, että uudistukset ovat tarpeen. Tässä yhteydessä EU:n turvallisuusunionistrategiassa vuosiksi 2020–2025 tuotiin esille rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjuntaa koskevan EU:n kehyksen parantamisen tärkeys eurooppalaisten suojelemiseksi terrorismilta ja järjestäytyneeltä rikollisuudelta.

Komission vuonna 2019 esittämässä rahanpesuntorjuntapaketissa tuotiin esille, miten rikolliset ovat pystyneet käyttämään hyväkseen rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjuntaa koskevissa jäsenvaltioiden järjestelmissä olevia eroja. Rahanpesu ja terrorismin rahoitus on suurelta osin rajatylittävää, minkä vuoksi hyvä yhteistyö kansallisten valvojien ja rahanpesun selvittelykeskusten välillä on olennaista näiden rikosten estämiseksi. Monet yhteisöt, joita rahanpesun torjuntaan liittyvät velvoitteet koskevat, harjoittavat rajatylittävää toimintaa, joten kansallisten valvojien ja rahanpesun selvittelykeskusten toisistaan poikkeavat lähestymistavat estävät niitä saavuttamasta optimaalisia konsernitason käytäntöjä rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjunnassa. Erityisesti rajatylittäviä varainsiirtoja ja arvojen siirtoja EU:n jäsenvaltioiden välillä voidaan säännellä tehokkaasti vain EU:n tasolla.

Kun kyse on olemassa olevaa säännöstöä muuttavasta säännöstöstä, sen oikeusperustan määrittämiseksi on otettava huomioon myös se olemassa oleva säännöstö, jota sillä muutetaan ja etenkin sen tavoite ja sisältö. Tämä asetusehdotus perustuu SEUT-sopimuksen 114 artiklaan, eli oikeusperusta on sama kuin voimassa olevalla asetuksella (EU) 2015/847, jota sillä muutetaan, ja sama kuin rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjuntaa koskevalla EU:n lainsäädäntökehyksellä. Silloin kun lainsäädäntötoimella on jo sovitettu yhteen jäsenvaltioiden lainsäädäntöä tietyllä unionin toiminta-alueella, unionin lainsäätäjältä ei voida viedä mahdollisuutta mukauttaa kyseistä toimea olosuhteiden muutoksiin tai uusiin tietoihin, koska unionin lainsäätäjän tehtävänä on turvata SEUT-sopimuksessa tunnustettujen yleisten etujen suojelu ja ottaa huomioon tämän perussopimuksen 9 artiklassa vahvistetut eri aloja koskevat unionin tavoitteet. Unionin lainsäätäjä voi näet tällaisessa tilanteessa täyttää näiden perussopimuksessa tunnustettujen yleisten etujen ja eri aloja koskevien unionin tavoitteiden turvaamista koskevan tehtävänsä asianmukaisesti ainoastaan siinä tapauksessa, että sen sallitaan mukauttavan unionin merkityksellistä lainsäädäntöä tällaisten muutosten tai tällaisten tietojen mukaiseksi. SEUT-sopimuksen 114 artikla soveltuu käyttöön rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjuntaa koskevan lainsäädännön muuttamiseksi, jotta voidaan mukautua olosuhteiden muutoksiin ja kokemusten kehitykseen, kuten kryptovarojen kasvavaan käyttöönottoon, ja ottaa huomioon rahanpesun ja terrorismin rahoituksen jatkuva merkittävä uhka sisämarkkinoilla sekä taloudelliset tappiot ja rajatylittävät häiriöt, joita se voi aiheuttaa.

Tämän ehdotuksen lähtökohtana on voimassa oleva varainsiirtojen mukana toimitettavista tiedoista ja asetuksen (EY) N:o 1781/2006 kumoamisesta 20. toukokuuta 2015 annettu asetus (EU) 2015/847, sellaisena kuin se on muutettuna 18. joulukuuta 2019 annetulla asetuksella (EU) 2019/2175. Ehdotus on nähtävä osana pakettia, johon kuuluu sen ohella muita keskenään kaikilta osin johdonmukaisia lainsäädäntöehdotuksia. Käsillä olevassa ehdotuksessa otetaan huomioon viimeisimmät rahanpesunvastaisen toimintaryhmän (FATF) suosituksiin tehdyt muutokset erityisesti siltä osin kuin on kyse rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjuntavaatimusten laajentamisesta koskemaan virtuaalivaroihin liittyviä palveluntarjoajia ja niiden toiminnasta aiheutuvien riskien lieventämistä. Varainsiirtoihin osallistuvilla maksupalveluntarjoajilla on jo vuosien ajan ollut velvollisuus toimittaa varainsiirtojen mukana kunkin siirron lähettäjää ja saajaa koskevat tiedot ja pitää nämä tiedot toimivaltaisten viranomaisten saatavilla. Näitä sähköisiin varojensiirtoihin liittyviä tiedonvaihtovelvollisuuksia kutsutaan usein kansainvälisesti ”matkustussäännöksi”. Se pantiin täytäntöön unionin lainsäädännössä asetuksella (EU) 2015/847. Viime vuosina kasvanut huoli virtuaalivaroihin liittyvistä rahanpesun ja terrorismin rahoituksen riskeistä on johtanut kansainvälisten normien laatijoiden ja erityisesti FATF:n päätökseen linjata jo kehitettyä avoimuusjärjestelmää siten, että sitä sovelletaan varainsiirtoja tekevien maksupalveluntarjoajien lisäksi myös virtuaalivarojen siirtoja tekeviin palveluntarjoajiin. Tämän ehdotuksen tarkoituksena on sisällyttää uudet vaatimukset EU:n lainsäädäntöön säätämällä virtuaalivarojen siirtoja tekevien palveluntarjoajien velvoitteesta kerätä ja asettaa saataville tiedot virtuaali- tai kryptovarojen siirtojen toimeksiantajista ja siirronsaajista.

Soveltuva toimintatapa on Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus, jolla unionin lainsäädäntöön sisällytetään FATF:n suosituksen 15 nk. ”matkustussääntö”. Ensinnäkin säännön mukaan siirron toimeksiantajan käyttämä kryptovarapalvelun tarjoaja hankkii ja pitää hallussaan vaaditut tarkat siirron toimeksiantajaa ja vaaditut siirronsaajaa koskevat tiedot, toimittaa nämä tiedot välittömästi ja turvallisesti siirronsaajan käyttämälle kryptovarapalvelun tarjoajalle tai (soveltuvin osin) rahoituslaitokselle ja asettaa ne pyynnöstä toimivaltaisten viranomaisten saataville. Toiseksi säännön mukaan siirronsaajan käyttämä kryptovarapalvelun tarjoaja hankkii ja pitää hallussaan vaaditut siirron toimeksiantajaa ja vaaditut tarkat siirronsaajaa koskevat tiedot ja asettaa ne pyynnöstä toimivaltaisten viranomaisten saataville. Tämä asetus, jolla muutetaan asetusta (EU) 2015/847, kuuluu osana yhtenäiseen säännöstöön. Se on sovellettavissa sellaisenaan ja välittömästi, mikä poistaa mahdolliset täytäntöönpanossa olevista eroista johtuvat jäsenvaltioiden väliset eroavuudet säännöstön soveltamisessa.

Rahanpesu ja terrorismin rahoitus ovat luonteeltaan rajatylittävää toimintaa, mikä edellyttää yhteisen säännöstön muodossa esitettyihin sääntöihin perustuvaa yhtenäistä ja koordinoitua lähestymistapaa kaikissa jäsenvaltioissa. EU:n säännöt eivät ole kaikilta osin johdonmukaisia suhteessa tuoreimpiin kansainvälisiin normeihin, jotka ovat kehittyneet rahanpesudirektiivin viimeisimpien muutosten jälkeen. EU:n säännöt eivät kata virtuaalivarojen siirtojen jäljitettävyyttä eivätkä kryptovarapalvelun tarjoajien välistä tietojenvaihtoa, koska nykyisiä asetuksessa (EU) 2015/847 vahvistettuja EU:n sääntöjä sovelletaan ainoastaan sähköisiin varojensiirtoihin, kun kyse on direktiivin (EU) 2015/2366 4 artiklan 25 alakohdassa määritellyistä varoista. EU:n valvontaviranomaiset yksilöivät hiljattain antamassaan yhteisessä lausunnossa erityisiä tekijöitä, jotka lisäävät uusiin liiketoimintamalleihin ja -tuotteisiin (rahoitusteknologiaan) liittyviä riskejä. Ensimmäinen näistä koskee sellaisten sääntelemättömien rahoitustuotteiden ja -palvelujen tarjoamista, jotka eivät kuulu rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjuntaa koskevan lainsäädännön soveltamisalaan. Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen tämän tavoitteen saavuttamiseksi.

Siirronsaajan käyttämän kryptovarapalvelun tarjoajan on otettava käyttöön tehokkaat menettelyt, jotta voidaan selvittää, sisältyvätkö siirron toimeksiantajaa koskevat tiedot kryptovarojen siirtoon tai seuraavatko ne tätä siirtoa. Siirronsaajan käyttämän kryptovarapalvelun tarjoajan on myös otettava käyttöön tehokkaat menettelyt, mukaan lukien tarvittaessa tapahtuman jälkeinen valvonta tai reaaliaikainen valvonta, joiden avulla se havaitsee, puuttuvatko vaaditut siirron toimeksiantajaa tai siirronsaajaa koskevat tiedot.

Siirron toimeksiantajan käyttämän kryptovarapalvelun tarjoajan on varmistettava, että kryptovarojen siirtojen mukana toimitetaan toimeksiantajan nimi ja toimeksiantajan tilinumero, jos tili on olemassa ja sitä käytetään tapahtuman käsittelyyn, sekä toimeksiantajan osoite, virallisen henkilöasiakirjan numero, asiakasnumero tai syntymäaika ja -paikka. Siirron toimeksiantajan käyttämän kryptovarapalvelun tarjoajan on myös varmistettava, että kryptovarojen siirtojen mukana toimitetaan siirronsaajan nimi ja siirronsaajan tilinumero, jos tili on olemassa ja sitä käytetään tapahtuman käsittelyyn.

Ehdotuksella laajennetaan asetuksen 2015/847 soveltamisalaa siten, että se kattaa varainsiirtojen lisäksi myös kryptovarapalvelun tarjoajien tekemät kryptovarojen siirrot. Tarkoituksena on ottaa EU:n lainsäädännössä huomioon muutokset, jotka on tehty kesäkuussa 2019 rahanpesunvastaisen toimintaryhmän (FATF) suositukseen 15 uusista teknologioista ja jotka koskevat ”virtuaalivaroja” ja ”virtuaalivaroihin liittyvien palvelujen tarjoajia”, ja erityisesti uudet tiedonantovelvoitteet, joita sovelletaan siirron toimeksiantajan ja siirronsaajan käyttämiin kryptovarapalvelun tarjoajiin kryptovarojen siirron kummassakin päässä (nk. ”matkustussääntö”).

Mitä tulee FATF:n ”matkustussäännön” sisällyttämiseen EU:n lainsäädäntöön, vaikutustenarvioinnissa todetaan, että helpoin vaihtoehto olisi muuttaa varainsiirtoasetusta niin, että se kattaisi myös virtuaalivarojen siirrot. ”Matkustussäännön” täytäntöönpanossa otetaan käyttöön uusia erityisvaatimuksia, jotka koskevat sekä virtuaalivaroihin liittyvien palvelujen tarjoajia että rahanpesunvastaisen direktiivin soveltamisalaan jo kuuluvia palveluntarjoajia ja joissa edellytetään, että ne hankkivat, säilyttävät ja jakavat vaaditut ja tarkat tiedot virtuaalivarojen siirtojen käyttäjistä ja antavat nämä tiedot pyynnöstä toimivaltaisten viranomaisten saataville. Näihin erityisvelvoitteisiin liittyy erilaisia teknisiä haasteita, sillä virtuaalivaroihin liittyvien palvelujen tarjoajien on kehitettävä teknisiä ratkaisuja ja protokollia, jotka mahdollistavat näiden tietojen keräämisen ja jakamisen sekä palveluntarjoajien välillä että toimivaltaisten viranomaisten kanssa. Kustannuksia ei kuitenkaan ole arvioitu tarkasti, ja toisaalta on huomattava, että tämä vaatimus tuo mukanaan myös etuja, joita ei ole helppo arvioida: edut johtuvat siitä, että FATF:n uusien maailmanlaajuisten normien käyttöönotto ja soveltaminen samanaikaisesti useilla lainkäyttöalueilla eri puolilla maailmaa helpottaa rajatylittävien palvelujen tarjoamista.

(1)Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EY) N:o 2015/847 on muutettu huomattavilta osin. Koska siihen on määrä tehdä uusia muutoksia, mainittu asetus olisi selkeyden vuoksi uudelleenlaadittava.

(2)Asetus (EU) 2015/847 annettiin sen varmistamiseksi, että sähköisten varojensiirtojen palveluntarjoajiin sovellettavia rahanpesunvastaisen toimintaryhmän, jäljempänä ’FATF’, vaatimuksia ja erityisesti maksupalveluntarjoajien velvollisuutta toimittaa varainsiirtojen mukana maksajaa ja maksunsaajaa koskevat tiedot sovelletaan yhdenmukaisesti kaikkialla unionissa. Uusia teknologioita koskeviin FATF:n normeihin kesäkuussa 2019 tehdyillä viimeisimmillä muutoksilla, joiden tarkoituksena on säännellä niin kutsuttuja virtuaalivaroja ja virtuaalivaroihin liittyvien palvelujen tarjoajia, on asetettu uusia ja vastaavia velvoitteita virtuaalivaroihin liittyvien palvelujen tarjoajille virtuaalivarojen siirtojen jäljitettävyyden helpottamiseksi. Näiden uusien vaatimusten mukaan virtuaalivarojen siirtopalvelujen tarjoajien on toimitettava virtuaalivarojen siirtojen mukana näiden varojen siirron toimeksiantajia ja siirronsaajia koskevat tiedot, jotka niiden on hankittava, säilytettävä ja jaettava virtuaalivarojen siirron vastapuolen kanssa ja annettava pyynnöstä toimivaltaisten viranomaisten käyttöön.

(14)Terrorismin rahoituksen estämiseksi on toteutettu toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on tiettyjen henkilöiden, ryhmien ja yhteisöjen varojen ja taloudellisten resurssien jäädyttäminen, kuten neuvoston asetukset (EY) N:o 2580/2001, (EY) N:o 881/2002 ja (EU) N:o 356/2010. Samassa tarkoituksessa on myös toteutettu toimenpiteitä, joilla pyritään suojelemaan rahoitusjärjestelmää varojen ja taloudellisten resurssien ohjaamiselta terrorismitarkoituksiin. Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2015/849 [lisätään viittaus ehdotukseen direktiiviksi jäsenvaltioissa käyttöön otettavista mekanismeista rahoitusjärjestelmän käytön estämiseksi rahanpesuun ja terrorismin rahoitukseen ja direktiivin (EU) 2015/849 kumoamisesta] ⇨ ja asetus [lisätään viittaus ehdotukseen asetukseksi rahoitusjärjestelmän käytön estämisestä rahanpesuun ja terrorismin rahoitukseen ja direktiivin (EU) 2015/849 kumoamisesta] ⇦ sisältäävät lukuisia tämänkaltaisia toimenpiteitä. Näillä toimenpiteillä ei kuitenkaan täysin estetä terroristeja ja muita rikollisia siirtämästä varojaan maksujärjestelmien välityksellä.

(12)Terrorismin rahoituksen torjuntaa koskevassa 17 päivänä heinäkuuta 2008 annetussa unionin tarkistetussa strategiassa, jäljempänä ’tarkistettu strategia’, todetaan, että ponnisteluja on jatkettava edelleen terrorismin rahoituksen estämiseksi ja epäiltyjen terroristien omien rahavarojen käytön rajoittamiseksi. Siinä tuodaan esiin, että FATF pyrkii jatkuvasti parantamaan suosituksiaan ja saavuttamaan yhteisymmärryksen siitä, miten ne olisi pantava täytäntöön. Tarkistetussa strategiassa todetaan, että kaikkien FATF:n jäsenten sekä FATF:n kaltaisten alueellisten elinten jäsenten toteuttamaa FATF:n tarkistettujen suositusten täytäntöönpanoa arvioidaan säännöllisesti ja että tässä suhteessa on tärkeää, että jäsenvaltiot noudattavat täytäntöönpanossa yhteistä lähestymistapaa.

⇨ uusi

(15)Varainsiirtojen ⇨ ja kryptovarojen siirtojen ⇦ täydellinen jäljitettävyys voi olla erityisen tärkeä ja arvokas keino rahanpesun ja terrorismin rahoituksen estämisessä, paljastamisessa ja selvittämisessä sekä erityisesti asetuksissa (EY) N:o 2580/2001, (EY) N:o 881/2002 ja (EU) N:o 356/2010 säädettyjen rajoittavien toimenpiteiden täytäntöönpanossa ja kyseisiä toimenpiteitä täytäntöön panevia unionin asetuksia täysimääräisesti noudattaen. Jotta varmistetaan tietojen välittyminen läpi koko maksuketjun ⇨ tai kryptovarojen siirtoketjun ⇦, on näin ollen asianmukaista säätää järjestelmästä, jossa maksupalveluntarjoajat ⇨ ja kryptovarapalvelun tarjoajat ⇦ velvoitetaan toimittamaan varainsiirtojen ⇨ ja kryptovarojen siirtojen ⇦ mukana maksajaa ja maksunsaajaa ⇨ sekä kryptovarojen siirtojen osalta siirron toimeksiantajaa ja siirronsaajaa ⇦ koskevat tiedot.

🡻 2015/847 johdanto-osan 10 kappale

(16)Tätä asetusta olisi sovellettava rajoittamatta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 215 artiklaan perustuvissa asetuksissa, kuten asetuksissa (EY) N:o 2580/2001, (EY) N:o 881/2002 ja (EU) N:o 356/2010, säädettyjen rajoittavien toimenpiteiden soveltamista; näissä asetuksissa voidaan vaatia, että maksajan ja maksunsaajan käyttämät maksupalveluntarjoajat sekä välittäjinä toimivat maksupalveluntarjoajat toteuttavat asianmukaisia toimia jäädyttääkseen tietyt varat tai noudattavat erityisiä rajoituksia tiettyjen varainsiirtojen osalta.

🡻 2015/847 johdanto-osan 11 kappale (mukautettu)

⇨ uusi

(17)Tätä asetusta olisi myös sovellettava rajoittamatta ⌦ Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/679 ⌫ sellaisen kansallisen lainsäädännön soveltamista , jolla Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 95/46/EY saatetaan osaksi kansallista lainsäädäntöä. Esimerkiksi tämän asetuksen noudattamiseksi kerättäviä henkilötietoja ei saisi edelleenkäsitellä direktiivin 95/46/EY kanssa yhteensopimattomalla tavalla. Erityisesti Hhenkilötietojen edelleenkäsittely kaupallisiin tarkoituksiin olisi ehdottomasti kiellettävä. Kaikki jäsenvaltiot tunnustavat rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjunnan olevan tärkeä yleistä etua koskeva asia. Näin ollen Ttätä asetusta sovellettaessa henkilötietojen siirrossato kolmanteen maahan, joka ei tarjoa riittävän tasoista suojaa ⇨ on noudatettava ⇦ direktiivin 95/46/EY 25 artiklan mukaisesti ⇨ asetuksen (EU) 2016/679 V luvun säännöksiä ⇦ , olisi sallittava mainitun direktiivin 26 artiklan mukaisesti. On tärkeää, että useilla lainkäyttöalueilla toimivia maksupalveluntarjoajia ⇨ ja kryptovarapalvelun tarjoajia ⇦, joilla on sivuliikkeitä tai tytäryhtiöitä unionin ulkopuolella, ei estettäisi välittämästä tietoa epäilyttävistä liiketoimista saman organisaation sisällä, edellyttäen, että ne soveltavat asianmukaisia suojatoimia. Lisäksi ⇨ siirron toimeksiantajan ja siirronsaajan käyttämillä kryptovarapalvelun tarjoajilla, ⇦maksajan ja maksunsaajan maksupalveluntarjoajilla sekä välittäjinä toimivilla maksupalveluntarjoajilla olisi oltava käytössään soveltuvat tekniset ja organisatoriset keinot henkilötietojen suojaamiseksi tahattomalta häviämiseltä, muutoksilta taikka luvattomalta luovuttamiselta tai pääsyltä tietoihin.

🡻 2015/847 johdanto-osan 12 kappale (mukautettu)

(18)Henkilöident, jotka vain muuntavat paperimuodossa olevia asiakirjoja sähköiseen muotoon ja toimivat sopimussuhteessa maksupalveluntarjoajaan, ja henkilöident, jotka antavat maksupalveluntarjoajien käyttöön ainoastaan viesti- tai muita tukijärjestelmiä varojen siirtämistä varten taikka määritys- ja toteutusjärjestelmiä, eivät ⌦ pitäisi ⌫ kuulua tämän asetuksen soveltamisalaan.

🡻 2015/847 johdanto-osan 13 kappale

(19)Varainsiirrot, jotka vastaavat Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2015/2366 2007/64/EY 3 artiklan a–m ja o alakohdassa tarkoitettuja palveluja, eivät kuulu tämän asetuksen soveltamisalaan. Tämän asetuksen soveltamisalan ulkopuolelle on myös aiheellista jättää varainsiirrot, joissa rahanpesun tai terrorismin rahoituksen riski on pieni. Tällaisten poikkeusten olisi koskettava maksukortteja, sähköisen rahan välineitä, matkapuhelimia tai muita digitaalisia tai tietoteknisiä laitteita, joiden käytöstä maksetaan etu- tai jälkikäteen ja joilla on samanlaiset ominaisuudet, jos niitä käytetään yksinomaan tavaroiden tai palvelujen ostamiseen ja kaikkien varainsiirtojen mukana toimitetaan kortin, välineen tai laitteen numero. Tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluu kuitenkin se, että maksukorttia, sähköisen rahan välinettä, matkapuhelinta taikka muuta digitaalista tai tietoteknistä laitetta, jonka käytöstä maksetaan etu- tai jälkikäteen ja jolla on samanlaiset ominaisuudet, käytetään kahden henkilön väliseen varainsiirtoon. Lisäksi käteisnostot pankkiautomaateista, verojen, sakkojen tai muiden maksujen maksaminen, muunnetuilla sekeillä, mukaan lukien sähköiseen muotoon tallennetut alkuperäiset paperisekit, tai vekseleillä toteutetut varainsiirrot, sekä varainsiirrot, joissa sekä maksaja että maksunsaaja ovat omaan lukuunsa toimivia maksupalveluntarjoajia, olisi jätettävä tämän asetuksen soveltamisalan ulkopuolelle.

🡻 2015/847 johdanto-osan 14 kappale

⇨ uusi

(20)Kansallisten maksujärjestelmien ⇨ ja kryptovarojen siirtojärjestelmien ⇦ ominaispiirteiden huomioon ottamiseksi ja edellyttäen, että varainsiirto voidaan aina jäljittää takaisin maksajaan ⇨ ja kryptovarojen siirto takaisin siirron toimeksiantajaan ⇦, jäsenvaltioiden olisi voitava vapauttaa tämän asetuksen soveltamisesta tietyt kansalliset arvoltaan vähäiset varainsiirrot, mukaan lukien sähköiset maksusiirrot, ⇨ ja arvoltaan vähäiset kryptovarojen siirrot, ⇦ joita käytetään tavaroiden tai palvelujen ostamiseen.