Virallinen lehti nro C 279 , 01/10/1999 s. 0037



A4-0235/99 Päätöslauselma yhdeksännestä vuosikertomuksesta rakennerahastoista (1997) (KOM(98)0562 - C4-0031/99) Euroopan parlamentti, joka - ottaa huomioon yhdeksännen vuosikertomuksen rakennerahastoista (1997) (KOM(98)0562 - C4-0031/99), - ottaa huomioon asetuksen (ETY) N:o 2081/93 ((EYVL L 193, 31.7.1993, s. 5.)), erityisesti sen 16 artiklan, ja asetuksen (ETY) N:o 2082/93 ((EYVL L 193, 31.7.1993, s. 20.)), erityisesti sen 31 artiklan, - ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen EY:n perustamissopimuksen 248 artiklan (entinen 188 c artiklan 4 kohta) mukaisesti antaman vuosikertomuksen 1997 ((EYVL C 349, 17.11.1998, s. 1.)) sekä erityiskertomukset 14 - 16/98 ((EYVL C 368, 27.11.1998, s. 1 ja EYVL C 347, 16.11.1998, s. 1 ja 48.)), - ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 159 artiklan (entinen 130 b artikla) mukaisen ensimmäisen kertomuksen taloudellisesta ja sosiaalisesta yhteenkuuluvuudesta, - on siirtänyt päätösvallan työjärjestyksensä 52 artiklan mukaisesti aluepoliittiselle valiokunnalle, - ottaa huomioon aluepoliittisen valiokunnan mietinnön ja työllisyys- ja sosiaaliasiain valiokunnan, kalatalousvaliokunnan sekä naisten oikeuksien valiokunnan lausunnot (A4-0235/99), A. ottaa huomioon, että rakennerahastoasetusten täytäntöönpano vuonna 1997, erityisesti tavoitteiden 1 - 6 toteutus, esitellään yhdeksännessä vuosikertomuksessa rakennerahastoista, joka on tämän parlamentin mietinnön aihe, B. ottaa huomioon, että vuosi 1997 oli ohjelmakauden 1994 - 1999 kolmas täysitehoinen tuen täytäntöönpanon vuosi ja samalla oikea ajankohta puolivälin arvion tekemiseen, C. ottaa huomioon, että leimallista vuodelle 1997 oli mm. määrärahojen käytössä kauden alussa ilmenneen viivästymisen korjaaminen, D. katsoo, että yhteisön aloitteita ei kuitenkaan vielä pantu riittävästi täytäntöön, E. ottaa huomioon, että EY:n perustamissopimuksen 159 artiklan (entinen 130 b artikla) mukainen taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden tavoite on Euroopan yhtenäisen aluekehityspolitiikan perusta ja että rakennerahastojen päätarkoitus on taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden edistäminen Euroopan unionissa, F. katsoo, että Euroopan aluepolitiikan yhteensopivuus yhteisön muiden politiikkojen ja niiden tavoitteiden kanssa samoin kuin rakennerahastotoimien koordinointi muiden EU:n rahoitusvälineiden kanssa on olennaisen tärkeää, G. kalatalouden määrärahat edustavat vain 2 prosenttia rakennerahastojen kaikista määrärahoista jaksolla 1994 - 1999 ja siksi on luonnollista, että ala ei saa suurta huomiota komission vuosikertomuksissa rakennerahastojen toteutuksesta, H. katsoo, että arviointi ja valvonta ovat välttämättömiä rakennerahastotoimien tehokkuuden takaamiseksi jäsenvaltioissa ja että rakennerahastotoimien järkevä toteutus on ratkaisevan tärkeää rakennepolitiikan uskottavuuden ja tehokkuuden kannalta, I. ottaa huomioon, että työttömyys on edelleen vakava ongelma Euroopan unionissa, J. ottaa huomioon, että pienet yritykset valittiin läpi yhdeksännen vuosikertomuksen kulkevaksi teemaksi, että pk-yritykset ovat tärkeitä työpaikkojen luojia EU:ssa, että pk-yritysten toiminnan edistäminen on yksi meneillään olevan rakennerahastojen ohjelmakauden päätavoitteita ja että sen tulee olla sitä myös seuraavalla ohjelmakaudella, K. ottaa huomioon, että lisättävyys on yksi rakennerahastojen pääperiaatteita, ja siksi se on toteutettava jäsenvaltioissa, jotta koheesiopolitiikan myönteisiä vaikutuksia ei heikennettäisi, L. katsoo, että tarvitaan jatkuvia ponnisteluja kumppanuuden toteuttamiseksi, erityisesti ottamalla paikalliset ja alueelliset viranomaiset suuremmassa määrin mukaan rakennerahastojen toimintaan; Toteutus 1. On tyytyväinen siihen, että rakennerahastojen määrärahojen käyttö on kasvanut vuonna 1997; toteaa kuitenkin, että toteutuksessa on valtavia jäsenvaltioiden ja eri alueiden välisiä eroja; 2. Pitää tervetulleena sitä, että yhteisön aloitteiden ja innovatiivisten toimien toteuttaminen, samoin kuin eri rahastoista annettava tekninen apu, on vuonna 1997 on parantunut; on kuitenkin huolestunut siitä, että joitakin yhteisön aloitteita hyödynnetään edelleen liian vähän, mikä johtuu pääasiassa viivästyksistä ohjelmien hyväksymisessä; ottaa huomioon komission 16. joulukuuta 1998 tekemän päätöksen, jolla toteutetaan yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa aloitteille myönnettyjen määrärahojen suuntaaminen uudelleen, ja luottaa siihen, että uudelleen suuntaamisella saavutetaan ohjelmien täydellinen ja asianmukainen toteutus; 3. Antaa tunnustusta komission SEM 2000 -uudistusohjelman yhteydessä suorittamille ponnisteluille rakennerahastojen hallinnon ja valvonnan parantamiseksi; pitää erityisen myönteisenä vuonna 1997 tehtyjä päätöksiä tukikelpoisia kuluja koskevien luetteloiden käyttöönotosta, jäsenvaltioissa suoritettavaa rahoituksen valvontaa koskevista säännöistä sekä komissiolle tarkoitetuista rahoituksen nettokorjausten soveltamista koskevista sisäisistä suuntaviivoista; 4. Pitää yhteisöaloitteiden täytäntöönpanon viivästymistä huolestuttavana ja katsoo, että se johtuu lähinnä kankeista kansallisista hallintomenettelyistä ja määrärahojen viivästyneestä toimittamisesta lopullisille edunsaajille; 5. Kehottaa jäsenvaltioita noudattamaan tulevaisuudessa tiukasti komission ehdottamia määräaikoja hankkeiden hyväksymiselle ja rahojen toimittamiselle yhteisöaloitteiden yhteydessä, jotta määrärahojen käyttöönotto nopeutuisi ja monikansalliset hankkeet voitaisiin panna kitkattomasti täytäntöön; 6. Pyytää lisäksi komissiota ja jäsenvaltioita yksinkertaistamaan uuden yhteisöaloitekauden 2000 - 2006 täytäntöönpanon hallintomenettelyjä ja tekemään niistä avoimempia sekä parantamaan näiden aloitteiden täytäntöönpanon yhteydessä monikansallisuuden edistämiskriteerejä eurooppalaisen lisäarvon saamiseksi; 7. Toteaa, että komissio vastasi vuonna 1997 yli 1500 rakennerahasto-ohjelmiin liittyvästä asiakirjasta; on huolestunut komissiolle ja jäsenvaltioille aiheutuvasta hallinnollisesta taakasta ja painottaa, että tarvitaan tehokas valvontajärjestelmä; 8. Kehottaa komissiota kehittämään tehokkaamman hallinnollisen järjestelmän ennen nykyisen ohjelmakauden päättymistä, jotta kaikki ohjelmat voidaan saattaa päätökseen määräajassa; 9. Pyytää komissiota pitämään ohjelmien määrän hallittavana, jotta yksittäisille ohjelmille voidaan myöntää enemmän määrärahoja ja jotta voidaan helpottaa ohjelmien toteutusta ja toteutuksen seurantaa; on ilahtunut siitä, että komissio on Agenda 2000:ssa jo esittänyt tämänsuuntaisia ehdotuksia; 10. Huomauttaa, että rahoituksen välittämisessä lopullisille edunsaajille on huomattavia vaikeuksia ja että erityisen ongelmallista on tietojen hidas käsittely hallinnon kaikilla tasoilla; pyytää siksi kehittämään avoimemman maksujärjestelmän, parantamaan rahasiirtojen toteutusta ja lyhentämään maksuaikoja; 11. Katsoo, että esitettävän tiedon on luonnollisesti oltava tiivistä, ja pyytää komissiota esittämään selkeän, vakuuttavan ja kattavan analyysin ongelmista, joita kalatalouden rakennerahastojen toteuttamisessa jäsenvaltioissa kyseisenä vuonna on kohdattu, niin että sen perusteella voidaan tehdä selkeitä ja täsmällisiä johtopäätöksiä; 12. Pyytää, että komissio ohjelmista neuvoteltaessa pyrkii tehokkaammin takaamaan, että ne laaditaan suuntaviivojen ja yhteisön ensisijaisena pitämän miesten ja naisten tasa-arvoisen kohtelun ja yhtäläisten mahdollisuuksien periaatteen mukaisesti; 13. Vaatii, että sukupuolten tasa-arvoisuuden periaate on otettava huomioon jo ohjelmien ja hankkeiden suunnittelua edeltävää tilanneanalyysiä laadittaessa; Yhteensopivuus yhteisön muiden politiikkojen kanssa 14. Haluaa komission tavoin varmistaa, että rakennerahastojen toiminta on sopusoinnussa yhteisön muiden politiikkojen kanssa, ottaen huomioon että rakennerahastot ovat suurin tuen antaja EU:ssa monilla aloilla; 15. Katsoo, että parlamentin esittämät Euroopan sosiaalirahastosta ensi ohjelmakaudelle 2000 - 2006 annettavaa asetusta koskevat pyynnöt, jotka liittyvät velvoitteeseen panna täytäntöön kaikki interventioalat, sekä työmarkkinoilta syrjäytymisen vastaisten toimien ja tasa-arvoisten mahdollisuuksien toteutumista edistävien toimien tehostamiseen, on vahvistettu oikeutetuiksi kertomuksessa; pyytää tästä syystä komissiota ja neuvostoa ottamaan nämä pyynnöt huomioon; 16. Huomauttaa, että kilpailu- ja yhteenkuuluvuuspolitiikkojen tulisi olla yhteneviä; katsoo kuitenkin, että jäsenvaltioille ja alueille, niiden välisen toimivallan jaon mukaisesti, olisi säilytettävä jätettävä paljon liikkumavaraa, jotta ne voivat vakiinnuttaa omat kansalliset alueellisen tuen tasonsa; 17. Haluaa painottaa, että jäsenvaltioiden ja yhteisön politiikkojen onnistunut yhdistelmä on edellytys kestävälle kasvulle ja uusien työpaikkojen syntymiselle; katsoo, että kasvun edistämiseksi rakenteellisia toimia on pidettävä tärkeinä työllisyyden parantamisessa; Koordinointi muiden rahoitusvälineiden kanssa 18. Painottaa rakennerahaston ja muiden rahoitusvälineiden kuten koheesiorahaston, Euroopan investointipankin, Euroopan investointirahaston ja muiden rakenteellisten toimien välisen koordinoinnin ja yhtenevyyden tärkeyttä; 19. On huolestunut tukien ja lainojen koordinoinnissa esiintyvistä ongelmista; pyytää komissiota määrittelemään objektiiviset kriteerit hankkeiden valinnalle ja tiedottamaan niistä Euroopan parlamentille; Lisättävyys 20. Katsoo, että lisättävyyden periaate tulisi säilyttää ensisijaisena tavoitteena seuraavan ohjelmakauden aikana; 21. Pitää tervetulleina komission pyrkimyksiä valvoa lisättävyyden periaatteen noudattamista ja toivoo, että tulevaisuudessa niitä voidaan lisätä; toteaakin, että on kuitenkin edelleen olemassa valtavia ongelmia, jotka johtuvat pääasiassa erilaisista alueellisista hallintojärjestelmistä ja alueellisten hallintoyksikköjen päällekkäisyydestä; 22. Arvioi, että ajanjaksolle 2000 - 2006 ehdotetut uudistukset helpottavat lisättävyyden todentamista yksinkertaistamalla sitä; pyytää jäsenvaltioita toimimaan yhteistyössä komission kanssa tässä tehtävässä ja toimittamaan täsmällisesti tarvittavat tiedot lisättävyyden periaatteen todentamiseksi; Kumppanuus 23. Katsoo, että kumppanuus paikallisten ja alueellisten viranomaisten samoin kuin työmarkkinaosapuolten kanssa on hyvin tärkeää; suhtautuu myönteisesti siihen, että komissio rakennerahastoja uudistettaessa vahvistaa ja laajentaa kumppanuuden periaatetta; 24. Painottaa kuitenkin, että eri osapuolten vastuita ja tehtäviä on hallintoa hajautettaessa selvennettävä ja että komission ja jäsenvaltioiden tehtävät ja vastuut on selkeästi erotettava toisistaan; Arviointi ja valvonta 25. Painottaa rakennerahastojen toiminnan arvioinnin ja valvonnan merkitystä; kritisoi ajantasaisen ja luotettavan tiedon puutetta rakenteellisten toimien toteutuksesta yhteisön, jäsenvaltioiden ja alueiden tasolla ja katsoo, että siitä tiedottaminen olisi välttämätöntä, jotta rakenteellisia toimia voitaisiin valvoa ja seurata tehokkaasti; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita parantamaan tietojen analysointiin käytettäviä tiedotusjärjestelmiään; 26. Huomauttaa, että arvioinnit tehdään aivan liian myöhään; painottaa etukäteen tehtävien arviointien merkitystä ja pyytää komissiota soveltamaan näihin arviointeihin objektiivisia kriteerejä; vaatii valvontaan ja arviointiin suurempaa avoimuutta ja ulkopuolisten arvioinnin suorittavien yritysten nimien julkistamista; pyytää, että komissio tiedottaa parlamentille, sen valvovan elimen ominaisuudessa, valvonnan ja arvioinnin tuloksista ja että sille toimitetaan yksityiskohtaiset arviointikertomukset; 27. Pyytää, väärinkäytöksien lisääntymisen vuoksi, että hankkeet valitaan erityisen huolellisesti ja että jäsenvaltiot osallistuvat asianmukaisesti niiden rahoitukseen, jotta voidaan torjua petoksia; toivoo, että muiden rahoitusvälineiden ja lainojen valvontaa tehostetaan; pyytää, että Euroopan parlamentille, sen valvovan elimen ominaisuudessa, toimitetaan tarvittavat tiedot väärinkäytöksistä; Pienet ja keskisuuret yritykset 28. Painottaa pk-yritysten merkitystä työllisyyden ja kasvun edistäjinä; kiinnittää huomiota siihen, että pk-yritykset ovat taloudellisen kehityksen selkäranka ja että ne voivat edistää alueiden välistä yhteenkuuluvuutta; 29. On ilahtunut siitä, että pk-yritykset ovat yksi rakennerahastotoimien ensisijaisista kohteista ja että ne valittiin komission läpi vuosikertomuksen 1997 kulkevaksi teemaksi; 30. Pyytää, että pk-yritysten merkityksen painottamisen lisäksi niille myönnettäisiin enemmän tukea rakennerahastoista ohjelmakaudella 2000 - 2006 ja pyytää luomaan yrittäjyyttä suosivat olosuhteet sekä antamaan pk-yrityksille paremmat mahdollisuudet hyödyntää rakenteellisia toimia; katsoo, että näiden toimien vaikutusten arvioinnin on oltava tehokkaampaa; 31. On huolestunut siitä, että pk-yrityksille ei tiedoteta riittävästi niiden tukemiseen tarkoitetuista ohjelmista ja toimista, joiden rahoitukseen yhteisö osallistuu; pyytää komissiota luomaan parempia tiedotusjärjestelmiä, jotta rakenteellisista toimista voidaan tiedottaa pk-yrityksille; 32. On huolestunut maksujen viivästymisestä ja siitä, että se vahingoittaa erityisesti pk-yrityksiä; pyytää komissiota pohtimaan pk-yritysten tilannetta ja pyrkimään takaamaan näiden yritysten toiminnan jatkumisen; katsoo tässä mielessä, että jäsenvaltioiden ja alueellisten elinten on pidettävä huolta siitä, että paikallisten edunsaajien maksujen myöhästymisiä koskevia menettelyjä lyhennetään mahdollisimman tehokkaasti; 33. Uskoo, että koordinointia voidaan edelleen tehostaa pk-yritysten aseman parantamiseen tarkoitettujen toimien rationalisoimiseksi ja tehostamiseksi; 34. Kehottaa puhemiestään välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle ja jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille.