Komission kertomus - Komission vuosikertomus takuurahaston tilanteesta ja hallinnoinnista varainhoitovuonna 1999 /* KOM/2000/0246 lopull. */





KOMISSION KERTOMUS - Komission vuosikertomus takuurahaston tilanteesta ja hallinnoinnista varainhoitovuonna 1999 SISÄLLYSLUETTELO 1. Oikeusperustat 2. Rahaston tilanne 31. joulukuuta 1999 3. rahaston varat 3.1. Yleisestä talousarviosta varainhoitovuonna suoritetut maksut 3.2. Rahaston käyttövarojen sijoittamisesta saadut korot 3.3. Maksuvelvoitteensa laiminlyöneiltä velallisilta takaisin perityt maksut 4. Rahaston kulut 4.1. Maksurästien suorittaminen 4.2. EIP:n palkkio Liitteet Liite I: Yleisestä talousarviosta takuurahastoon suoritettavien maksujen oikeusperustat 1. Päätökset, joita koskee määrärahasiirto nro 5/99 2. Päätökset, joita koskee määrärahasiirto nro 67/99 Liite II: EIP:n kertomus rahaston tilanteesta ja hallinnoinnista - Tulostili ja tase 31. joulukuuta 1998 1. Rahaston kehitys vuonna 1999 2. Rahaston tilanne 2.1. Rahaston varat 31. joulukuuta 1999 2.2. Rahaston varat 31. joulukuuta 1999 2.3. Likviditeettiriski 3. Takuurahaston sijoitukset: vuonna 1999 saatujen tuottojen ja arvonnousun arviointi 3.1. Kokonaisanalyysi 3.2. Alakohtainen analyysi 3.2.1. Kassavarat 3.2.2. Sijoitussalkku Liite III: Takuurahaston konsolidoitu tase 31. joulukuuta 1999 1. Oikeusperustat Neuvosto antoi 31 päivänä lokakuuta 1994 asetuksen (EY, Euratom) N:o 2728/94 takuurahaston perustamisesta ulkosuhteisiin liittyville hankkeille. Jos lainansaaja laiminlyö yhteisön myöntämän tai takaaman lainan takaisinmaksun, laina maksetaan takaisin takuurahastosta. Kyseisen asetuksen 6 artiklan mukaisesti komissio antoi rahaston hallinnoinnin Euroopan investointipankin (EIP) hoidettavaksi yhteisön ja EIP:n 23. marraskuuta 1994 Brysselissä ja 25. marraskuuta 1994 Luxemburgissa allekirjoittaman yleissopimuksen mukaisesti. Kyseisen yleissopimuksen 8 artiklan 2 kohdassa määrätään, että EIP toimittaa komissiolle kunkin vuoden maaliskuun 1 päivään mennessä kertomuksen rahaston tilanteesta ja hallinnoinnista sekä rahaston edellisen vuoden tulostilin ja taseen. Kertomus varainhoitovuodelta 1999 on liitteessä II. Rahaston perustamisasetuksen 7 artiklassa säädetään, että komissio toimittaa viimeistään seuraavan varainhoitovuoden maaliskuun 31 päivänä Euroopan parlamentille, neuvostolle ja tilintarkastustuomioistuimelle vuosikertomuksen rahaston tilanteesta ja hoidosta edellisenä varainhoitovuotena. 2. Rahaston tilanne 31. joulukuuta 1999 Varainhoitovuoden 1999 lopussa rahaston käytettävissä olevat varat olivat yhteensä 1 313 736 732,83 euroa (liite II). Määrään sisältyvät rahaston perustamisesta lähtien kertyneet seuraavat summat: - maksut rahastoon (1 638 413 000,00 euroa) - provisioiden nettomääräiset tuotot edellisiltä varainhoitovuosilta (153 081 422,50 euroa) - viivästyneet takaisinmaksut yhteisön ulkopuolisilta mailta (326 997 234,09 euroa) - EIP:lle vielä maksamatta olevat palkkiot (604 761,67 euroa) - vähennettynä takausmaksujen suorituksilla (441 559 685,43 euroa) ja takuurahaston ylijäämän palautuksilla talousarvioon (363 800 000,00 euroa). Rahaston varat olivat 31. joulukuuta 1999 vähennettynä EIP:lle maksettavalla palkkiolla yhteensä 1 313 131 971,16 euroa. Rahaston konsolidoidun taseen loppusumma (liite III) on 1 498 268 553,20 euroa. Näistä 480 000 000 euroa on määräaikaistalletuksia (pankkitalletukset), 4 749 649,43 euroa avistatalletuksia (avistatili), 813 073 283,47 euroa arvopapereita, 15 913 799,93 euroa 31. joulukuuta 1999 mennessä kertyneitä erääntymättömiä korkoja (2 156 579,72 euroa määräaikaistalletuksista kertyneinä erääntymättöminä korkoina ja 13 757 220,21 euroa erääntymättömien osinkotodistusten korkoina) ja 184 531 820,37 euroa yhteisön myöntämien tai takaamien lainojen saajilta olevia saamisia, joista 147 242 798,63 euroa on pääomaan liittyviä saamisia, määräaikana maksettavia korkoja ja takuurahastosta katettavia viivästyskorkoja sekä 37 289 021,74 euroa 31. joulukuuta 1999 mennessä kertyneitä maksamattomia viivästyskorkoja. Rahaston perustamisasetuksen 3 artiklassa säädetään, että rahaston varojen on pysyttävä asianmukaisella tasolla, ja asetetaan tavoitesummaksi 10 prosenttia kuhunkin toimenpiteeseen liittyvien yhteisön pääomasitoumusten kokonaismäärästä, johon lisätään maksamattomat erääntyneet korot. Yhteisön ulkopuolisille maille myönnettyjen luottojen ja lainatakausten määrä, johon lisätään maksamattomat erääntyneet korot, oli 31. joulukuuta 1999 yhteensä 12 052 miljoonaa euroa, josta 227 miljoonaa euroa oli maksamattomia erääntyneitä korkoja. Asetuksessa määritelty rahaston varojen ja maksamattomien sitoumusten suhde oli 10,9 prosenttia eli suurempi kuin takuurahaston perustamisasetuksessa mainittu 10 prosentin tavoitesumma. Tämän vuoksi rahaston jäännös on palautettava yhteisöjen yleiseen talousarvioon; asetuksen 3 artiklan 3 kohdan mukaisesti näin on tehtävä aina kun rahasto saavuttaa tavoitesumman. Talousarvioon palautettava määrä on 107,9 miljoonaa euroa. Rahaston varojen ja kulujen kehitys vuonna 1999 esitetään yksityiskohtaisesti seuraavissa jaksoissa. 3. rahaston varat 3.1. Yleisestä talousarviosta varainhoitovuonna suoritetut maksut Takuurahaston perustamisesta ulkosuhteisiin liittyville hankkeille annetun asetuksen 2 ja 4 artiklassa täsmennetään, että rahaston varat saadaan yleisestä talousarviosta suoritettavilla maksuilla, jotka ovat 14 prosenttia luottojen ja lainatakausten pääoma-arvosta kunnes rahasto saavuttaa tavoitesumman. Asetuksen 5 artiklassa säädetään, että jos rahaston varat ovat maksulaiminlyönnistä aiheutuneiden takausvaateiden vuoksi alle 75 prosenttia tavoitesummasta, rahoitusaste korotetaan uusien toimenpiteiden osalta 15 prosenttiin. Maksusuorituksia koskevien yksityiskohtaisten sääntöjen oikeusperustat esitetään liitteessä I. Talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta 31 päivänä lokakuuta 1994 tehdyssä neuvoston päätöksessä säädetään, että yleiseen talousarvioon voidaan ottaa varaus luottoja ja lainatakauksia varten. Vuonna 1999 kyseiseen varaukseen oli otettu 346 miljoonan euron alustavat määrärahat, joilla oli tarkoitus kartuttaa takuurahastoa. Varauksen vapauttamiseen käytetään määrärahasiirtoja, joiden avulla varat ohjataan takuurahastoa koskevaan budjettikohtaan (maksut takuurahastoon). Edellä mainittujen oikeusperustojen nojalla budjettivallan käyttäjä teki vuonna 1999 kaksi määrärahasiirtoa takuurahaston kartuttamiseksi; siirtojen kokonaismäärä oli 300 069 000 euroa. - Määrärahasiirrolla nro 5/99 vapautettiin 229 089 000 euroa. Tämä ensimmäinen siirto tehtiin varainhoitovuoden alussa kartuttamaan takuurahastoa ja perustui neuvoston 24 päivänä tammikuuta 1994, 14 päivänä huhtikuuta 1997, 19 päivänä toukokuuta 1998 ja 14 päivänä joulukuuta 1998 tekemiin päätöksiin ja rahaston perustamisasetuksen liitteessä säädettyihin maksusuorituksia koskeviin yksityiskohtaisiin sääntöihin (ks. jäljempänä liite I). - Määrärahasiirrolla nro 67/99 vapautettiin 70 980 000 euroa. Tämä toinen takuurahaston kartuttamista koskeva siirto perustui neuvoston 22 päivänä huhtikuuta 1999, 10 päivän toukokuuta 1999, 8 päivänä marraskuuta 1999 ja 29 päivänä marraskuuta 1999 hyväksymiin luotonantotoimenpiteisiin. Päätökset, joita tämä määrärahasiirto koskee, esitetään liitteessä I. Nämä kaksi takuurahastoa koskevaa määrärahasiirtoa tehtiin vuoden 1999 kesäkuussa ja joulukuussa. 3.2. Rahaston käyttövarojen sijoittamisesta saadut korot Rahaston käyttövarat sijoitetaan niiden periaatteiden mukaan, joista määrätään yhteisön ja EIP:n välisen yleissopimuksen liitteessä. Sijoitusperiaatteisiin kuuluu, että rahaston ensimmäisten toimintavuosien aikana, ja niin kauan kuin sijoitettu kokonaismäärä on alle 300 miljoonaa ecua, rahasto toimii sijoitusrahastona ja sijoittaa ainoastaan lyhytaikaisiin rahoitusvälineisiin, joiden juoksuaika on enintään yksi vuosi. Koska sijoitettu määrä vuonna 1995 oli yli 300 miljoonaa ecua, komissio päätti EIP:n suostumuksella muuttaa sijoitusperiaatteita vuoden 1996 alussa. Uusien yksityiskohtaisten sääntöjen on tarkoitus perustua siihen, että kolmannes varoista voidaan sijoittaa vuodeksi ja kaksi kolmannesta enintään 10 vuodeksi ja että lyhytaikaisten sijoitusten vähimmäismäärä on edelleen 150 miljoonaa euroa. Joka tapauksessa periaatteena on, että rahaston varat voidaan sijoittaa keskimäärin enintään viideksi vuodeksi. Komission ja EIP:n yhteisellä sopimuksella laadittiin luettelo pankeista, joihin talletuksia voidaan tehdä. Alkuperäistä luetteloa on komission suostumuksella jouduttu tarkistamaan usein, koska pankkien luokitukset muuttuvat. Suurin osa kyseisistä pankeista kuuluu euron selvitysjärjestelmään. Niiden Moody's-luokitus on vähintään A1 pitkällä aikavälillä ja P1 lyhyellä aikavälillä. Näihin pankkeihin tehtävissä sijoituksissa sovelletaan sääntöjä, joiden tarkoituksena on turvata riskien hajauttaminen. Pankkitalletuksista, takuurahaston tililtä ja arvopaperisijoituksista saadut korot olivat vuonna 1999 yhteensä 48 562 534,63 euroa, josta - pankkitalletuksien osuus oli 12 659 514,63 euroa. Tilanne on vahvistettu 31. joulukuuta, ja määrässä otetaan huomioon maksetut korot, jotka perustuvat pankkitalletuksina tehtyihin sijoituksiin (16 600 243,29 euroa) ja vuonna 1999 kertyneiden korkojen vaihteluun (-3 940 728,66 euroa). Kertyneillä koroilla tarkoitetaan korkoja, jotka maksetaan rahastoon vasta sijoitusten eräpäivinä eikä varainhoitovuoden lopussa. Taseeseen 31. joulukuuta 1999 mennessä kirjatuista kertyneistä koroista (2 156 579,72 euroa) vähennetään vuodelle 1998 kirjatut ja vuonna 1999 maksetut korot (6 097 308,38 euroa). - sekkitilien osuus oli 219 810,68 euroa, joka vastaa avistatilille kirjattuja korkoja. - sijoitussalkun osuus oli 34 868 824,65 euroa. Arvopaperisijoitusten korot kertyvät sellaisista arvopaperisijoituksista, joihin sovelletaan EIP:n rahaston varojen hallinnoijaksi valtuuttavaa yleissopimuksen sijoitusperiaatteita. Näistä tuloista on kuitenkin vähennettävä 6 726 949,63 euroa varainhoitovuodelle kohdistettavaa hankinta-arvon ja lunastusarvon erotusta, joka suhteutetaan hallussa olevien arvopapereiden jäljellä olevaan voimassaoloaikaan (vastaa arvonkorotusta tai arvonalennusta, jotka kirjataan tuloslaskelmaan). - Rahoitusomaisuuden luovutusvoitot: 814 384,67 euroa. Korkotuotot esitetään varainhoitovuoden tuloksessa. 3.3. Maksuvelvoitteensa laiminlyöneiltä velallisilta takaisin perityt maksut Kun takausmaksu joudutaan maksamaan takuurahastosta, takaisinmaksun laiminlyöneiden maiden viivästyneet suoritukset käytetään kartuttamaan rahastoa. Takaisinperinnästä kertyi varoja yhteensä 326 997 234,09 euroa (ks. liite II kohta 2.1.), josta vuoden 1999 osuus oli 5 318 632,41 euroa. 4. Rahaston kulut 4.1. Maksurästien suorittaminen Vuonna 1999 rahastosta suoritettiin kolme takausmaksua, joiden kokonaismäärä oli 16 247 803,27 euroa (ks. liite II kohta 2.1.). 4.2. EIP:n palkkio Komission ja EIP:n välisen rahaston hallinnointia koskevan yleissopimuksen 6 artiklassa määrätään, että EIP:n vuosipalkkio on 0,125 prosenttia rahaston keskimääräisistä kuukausittaisista varoista. Palkkion määrä tarkistetaan sen vuoden lopussa, jonka aikana rahaston varat ovat saavuttaneet 300 miljoonan ecun rajan, ja viimeistään kolmen vuoden kuluessa ensimmäisen maksun suorittamisesta rahastoon. Samalla otetaan huomioon mm. rahaston toiminnan kehitys. Koska rahaston varat saavuttivat 300 miljoonan ecun rajan vuoden 1995 lopulla, EIP:n palkkion määrää oli tarkistettava. Kun otettiin huomioon rahaston hallinnoinnin pankille aiheuttamasta työmäärästä saatu kokemus, komission ja EIP:n välistä yleissopimusta täydennettiin 17. ja 23. syyskuuta 1996 niin, että pankin vuosipalkkio laskettiin 0,05 prosenttiin rahaston varoista. Sitä sovellettiin takautuvasti 31. päivästä joulukuuta 1994. Vuonna 1999 EIP:n palkkio oli yhteensä 604 761,67 euroa, joka otettiin tuloslaskelmaan ja kirjattiin taseen vastattaviin ennakkomaksuina ja siirtosaamisina. EIP:n palkkio maksettiin 14. helmikuuta 2000. Liitteet Liite I: Yleisestä talousarviosta takuurahastoon suoritettavien maksujen oikeusperustat Takuurahaston perustamisasetuksen liitteessä esitetään takuurahastoon suoritettavia maksuja koskevat yksityiskohtaiset säännöt ja säädetään, että kun kyse on varainhankinnasta/luotonannosta tai rahoituslaitoksille myönnettävistä lainatakauksista osana usealle vuodelle jakautuvaa puitejärjestelmää, jonka tavoite on liiketaloudellinen ja rakenteellinen, maksut rahastoon suoritetaan vuosierinä komission ehdotukseen liitettävässä rahoitusselvityksessä ilmoitettujen vuosittaisten määrien perusteella, joita voidaan tarvittaessa mukauttaa neuvoston päätöksellä. Kun kyse on yhteisön muusta varainhankinnasta/luotonannosta (esim. yhteisön ulkopuolisten maiden maksutaseiden tukemiseen tarkoitetut luotot, jotka voidaan maksaa yhtenä tai useampana eränä), rahastoon suoritettava määrä lasketaan sen lainaoperaation kokonaismäärän perusteella, josta neuvosto tekee päätöksen. Vuonna 1999 näiden yksityiskohtaisten sääntöjen nojalla tehtiin kaksi määrärahasiirtoa. 1. Päätökset, joita koskee määrärahasiirto nro 5/99 - Kaikkia Välimeren alueen maita koskeva rahoitusyhteistyö: - Neuvoston päätös, tehty 24 päivänä tammikuuta 1994, 115 miljoonan ecun lainan myöntämisestä Syyrialle kolmeksi vuodeksi. - Neuvoston päätös, tehty 14 päivänä huhtikuuta 1997, yhteisön takuun myöntämisestä Euroopan investointipankille yhteisön ulkopuolisiin hankkeisiin myönnetyistä lainoista aiheutuvien tappioiden varalta (Keski- ja Itä-Euroopan maat, Välimeren alueen maat, Latinalaisen Amerikan ja Aasian maat sekä Etelä-Afrikka). - Neuvoston päätös, tehty 19 päivänä toukokuuta 1998, yhteisön takuun myöntämisestä Euroopan investointipankille entisessä Jugoslavian tasavallassa Makedoniassa toteutettaviin hankkeisiin liittyvistä lainoista mahdollisesti aiheutuvien tappioiden varalta ja yhteisön takuun myöntämisestä Euroopan investointipankille yhteisön ulkopuolella (Keski- ja Itä-Euroopan maissa, Välimeren alueen maissa, Latinalaisessa Amerikassa ja Aasiassa sekä Etelä-Afrikassa) toteutettaviin hankkeisiin liittyvistä lainoista mahdollisesti aiheutuvien tappioiden varalta 14 päivänä huhtikuuta 1997 tehdyn päätöksen 97/256/EY muuttamisesta. - Neuvoston päätös, tehty 14 päivänä joulukuuta 1998, päätöksen N:o 97/256/EY muuttamisesta laajentamaan yhteisön Euroopan investointipankille myöntämä takuu koskemaan Bosniassa ja Hertsegovinassa toteutettaviin hankkeisiin liittyviä lainoja. 2. Päätökset, joita koskee määrärahasiirto nro 67/99 - Neuvoston päätös, tehty 22 päivänä huhtikuuta 1999, 20 miljoonan euron makrotaloudellisen rahoitusavun myöntämisestä Albanialle. - Neuvoston päätös, tehty 10 päivänä toukokuuta 1999, 20 miljoonan euron makrotaloudellisen rahoitusavun lainaosuuden myöntämisestä Bosnialle ja Hertsegovinalle. - Neuvoston päätös, tehty 8 päivänä marraskuuta 1999, 200 miljoonan euron makrotaloudellisen rahoitusavun myöntämisestä Romanialle. - Neuvoston päätös, tehty 8 päivänä marraskuuta 1999, 100 miljoonan euron makrotaloudellisen rahoitusavun myöntämisestä Bulgarialle. - Neuvoston päätös, tehty 8 päivänä marraskuuta 1999, 50 miljoonan euron makrotaloudellisen rahoitusavun lainaosuuden myöntämisestä entiselle Jugoslavian tasavallalle Makedonialle. - Neuvoston päätös, tehty 29 päivänä marraskuuta 1999, yhteisön takuun myöntämisestä Euroopan investointipankille maanjäristyksen Turkissa vaurioittamien alueiden jälleenrakentamiseen liittyviin hankkeisiin myönnettävistä lainoista aiheutuvien tappioiden varalta. Liite II: EIP:n kertomus rahaston tilanteesta ja hallinnoinnista - Tulostili ja tase 31. joulukuuta 1999 1. Rahaston kehitys vuonna 1999 Rahaston varat olivat 31. joulukuuta 1999 yhteensä 1 297,8 miljoonaa euroa (ks. kohta 2.3.) ja vuotta aiemmin 1 260,8 miljoonaa euroa, eli lisäys oli 37 miljoonaa euroa. >VIITTAUS KAAVIOON> Kuvio 1: Saatavien kehitys vuonna 1999 (tammikuusta joulukuuhun) Rahaston ylijäämä oli 31. joulukuuta 1998 yhteensä 297,8 miljoonaa euroa; se palautettiin komissiolle 31. maaliskuuta 1999 yleissopimuksen 7 artiklan mukaisesti. Rahaston varoja kartutettiin 14. kesäkuuta 1999 yhteensä 229,1 miljoonalla eurolla ja 30. joulukuuta 1999 yhteensä 71 miljoonalla eurolla. Toiminnan tulos oli 31. joulukuuta 1999 yhteensä 41,1 miljoonaa euroa ja vuotta aiemmin 42,6 miljoonaa euroa. Sijoitussalkun tuotto (lyhytaikaisten sitoumusten netto ja arvopapereiden luovutusvoitot) oli 29 miljoonaa euroa eli yli 70 prosenttia 31. joulukuuta 1999 kirjatusta tuloksesta. 2. Rahaston tilanne 2.1. Rahaston varat 31. joulukuuta 1999 Takuurahaston saldo oli 31. joulukuuta 1999 yhteensä 1 160 miljoonaa euroa ja vuotta aiemmin 1 169 miljoonaa euroa, joten saldo supistui 9 miljoonaa euroa eli alle 1 prosentin. Kehitys kuvataan seuraavassa taulukossa: >TAULUKON PAIKKA> Vuonna 1999 rahasto maksoi takauksina 4,7 miljoonaa euroa 9. maaliskuuta 1999, 4,6 miljoonaa euroa 26. elokuuta 1999 ja 6,9 miljoonaa euroa 21. joulukuuta 1999; yhteensä takauksia maksettiin 16,2 miljoonaa euroa. Maksuvelvoitteensa laiminlyöneiltä velallisilta perityt maksut jakautuivat vuonna 1999 seuraavasti: PERIMISPÄIVÄ // MÄÄRÄ 21.1.1999 // 5 000,21 11.2.1999 // 16 496,85 12.2.1999 // 723 631,53 27.8.1999 // 470 145,74 9.11.1999 // 2 966 842,20 9.11.1999 // 992 818,75 12.11.1999 // 143 697,13 YHTEENSÄ // 5 318 632,41 2.2. Rahaston varat 31. joulukuuta 1999 Rahaston varat olivat 31. joulukuuta 1999 yhteensä 1 297,8 miljoonaa euroa ja jakautuivat jäljempänä esitetyllä tavalla. Rahaston valuuttana on euro. - Määräaikaistileille on sijoitettu 480 miljoonaa. - Avistatilillä on 4,7 miljoonaa. - Sijoitussalkun osuus on 813,1 miljoonaa (ks. kohdan 2.3. taulukko). 2.3. Likviditeettiriski Vuodeksi 1999 oli komission kanssa sovittu takuurahaston varojen hallinnointia koskevasta strategiasta, jonka mukaan käytettävissä olevat varat jakautuvat seuraavasti: >TAULUKON PAIKKA> Rahaston varoista yli 498 miljoonalla eurolla [1] on alle kolmen kuukauden juoksuaika; se vastaa määräaikaa, jonka kuluessa komissio voi pyytää rahastoa kattamaan erääntyneiden lainojen maksurästit. [1] Hallinnointiperiaatteiden mukaan vähimmäismäärä on 150 miljoonaa euroa. Muiden varojen juoksuajat on porrastettu jakamaan tulovirta tasaisesti niin, että maksuvalmius säilyy. Rahaston varat jakautuivat 31. joulukuuta 1999 jakotavoitteen mukaisesti (lukuun ottamatta 80 miljoonaa euroa): rahaston varoista 1/3 on lyhytaikaisissa sijoituksissa ja loput 2/3 puoliksi kiinteäkorkoisissa ja puoliksi vaihtuvakorkoisissa arvopapereissa. Pitkäaikaisten kiinteäkorkoisten sijoitusten juoksuaika oli 31. joulukuuta 1999 keskimäärin 2,3 vuotta, kun pisin sallittu kesto on keskimäärin 2,5 vuotta. Vaihtuvakorkoisten arvopapereiden juoksuaika oli 1½ kuukautta, 3. Takuurahaston sijoitukset: vuonna 1999 saatujen tuottojen ja arvonnousun arviointi 3.1. Kokonaisanalyysi Takuurahaston toiminnan nettotulot olivat yhteensä 41,1 miljoonaa euroa (40,3 miljoonaa euroa ilman arvopapereiden luovutusvoittoja). Määrä vastaa keskimäärin 3,43 prosentin [2] kokonaistuottoa (3,36 prosenttia ilman arvopapereiden luovutusvoittoja). Euromääräisille arvopapereille laskettu kolmen kuukauden keskimääräinen EURIBID-viitekorko oli samalta ajalta 2,84 prosenttia, joten korkoero oli positiivinen, 59 pistettä viitekoron yläpuolella. [2] Kokonaistuoton laskenta perustuu oletukseen, että vuodessa on 360 päivää. Sijoituksista ja rahoitusinvestoinneista 31. joulukuuta mennessä saadut tuotot voidaan esittää seuraavasti: >TAULUKON PAIKKA> 3.2. Alakohtainen analyysi 3.2.1. Kassavarat Tehdyt sijoitukset tuottivat vuonna 1999 yhteensä 12,7 miljoonaa euroa korkoina, kun keskimääräinen pääoma oli 419,9 miljoonaa euroa. Lyhyiden korkojen laskiessa oli vuonna 1999 tehtyjen sijoitusten tuotto keskimäärin 2,97 prosenttia; [3] vuoden 1998 lopussa tuotto oli 4,13 prosenttia. Kolmen kuukauden keskimääräinen EURIBID-viitekorko nousi selvästi vuoden viimeisellä kolmanneksella vuosituhannen vaihtuessa. Koronnousu heikensi tuottoa. [3] Lyhytaikaisten avomarkkinaoperaatioiden laskenta perustuu oletukseen, että vuodessa on 360 päivää. Saatu korkoero on 10 pistettä parempi kuin kolmen kuukauden euromääräinen EURIBID-viitekorko [4]. [4] Käyttövarojen "korkoerolla" mitataan sijoituksen todellisen tuottoprosentin ja kolmen kuukauden euromääräistä EURIBID-viitekorkoa vastaavan viitearvon välistä erotusta voimassa olevien suuntaviivojen mukaisesti. >TAULUKON PAIKKA> * Tuoton ja viitekoron kehitys vuonna 1999 Taulukosta käy ilmi lyhytaikaisten talletusten korko kolmen kuukauden EURIBID-viitekorkoon verrattuna. >VIITTAUS KAAVIOON> Kuvio 2: Tuoton kehitys suhteessa viitekorkoon Keskimääräinen korkoero oli lyhytaikaisten sijoitusten osalta positiivinen suhteessa viitekorkoon (keskimäärin 10 pistettä). >VIITTAUS KAAVIOON> Kuvio 3: Korkoeron kehitys * Sopimuspuolet Euroopan yhteisön ja EIP:n välisessä takuurahaston hallinnointia koskevassa yleissopimuksessa määrätään, että kaikki talletukset on tehtävä sellaisten sopimuspuolten kanssa, joilla on vähintään A1-luottokelpoisuusluokitus. >VIITTAUS KAAVIOON> Kuvio 4: Lyhytaikaiset sijoitukset vastapuolen luottokelpoisuuden mukaan 31. joulukuuta 1999 * Maittainen jakauma Vuonna 1999 rahaston määräaikaissijoitukset (keskimääräisinä pääomina) jakautuivat maittain seuraavasti: >VIITTAUS KAAVIOON> Kuvio 5: Lyhytaikaiset sijoitukset - keskimääräisen pääoman jakautuminen maittain EIP pyrkii sijoittamaan rahaston pääomia tasaisesti eri jäsenvaltioihin mahdollisimman kannattavasti. 3.2.2. Sijoitussalkku Sijoitussalkkuna toimiva arvopaperisalkku muodostuu euromääräisistä arvopapereista, jotka on tarkoitus säilyttää salkussa niiden erääntymiseen saakka; alle kolmen kuukauden kuluessa erääntyvien kiinteäkorkoisten arvopapereiden arvo oli 31. joulukuuta 1999 yhteensä 13,5 miljoonaa euroa. Muiden kiinteäkorkoisten arvopapereiden (joiden erääntymisaikaa oli jäljellä 3 kuukautta - 6 vuotta) arvo oli 388,5 miljoonaa euroa. Vaihtuvakorkoisten arvopapereiden arvo oli 411,1 miljoonaa euroa, ja koko sijoitussalkun kirjanpitoarvo oli yhteensä 813,1 miljoonaa euroa. Salkun arvopapereiden hankinta-arvona on hankintahinta. Arvopapereiden hankintahinnan ja lunastusarvon erotus ilmaistaan arvonkorotuksena/arvonalennuksena, joka lasketaan suhteessa jokaisen arvopaperin jäljellä olevaan voimassaoloaikaan. Sijoitussalkun nimellinen arvo oli 31. joulukuuta 1999 yhteensä 803,9 miljoonaa euroa ja kirjanpitoarvo 813,1 miljoonaa (sisältää maksetut arvonkorotukset). Salkun tuotto oli 31. joulukuuta 1999 mennessä 28,1 miljoonaa euroa. Tulos jakautuu seuraavasti: Korkotuotto // 34 868 824,65 Preemion porrastaminen // -6 726 949,63 // 28 141 875,02 Sähkölaitosyritys Electricité de Francen (EDF) arvopaperien myynnistä saatiin lisäksi 0,8 miljoonan euron myyntivoitto. Arvopaperien myynti perustui siihen, että luokituslaitos Standard & Poor's oli alentanut EDF:n luottokelpoisuusluokitusta luokasta AAA luokkaan AA+. Kokonaistuotto oli yhteensä 29 miljoonaa euroa. Sijoitussalkun kirjanpidollinen tuotto (ilman arvopapereiden luovutusvoittoja) oli 31. joulukuuta 1999 yhteensä 3,68 prosenttia (vuotta aiemmin 4,44 prosenttia). Kun kiinteäkorkoisten arvopapereiden viitearvona on Salomon-indeksi ja vaihtuvakorkoisiin arvopapereihin sovelletaan kolmen kuukauden EURIBID-viitekorkoa, yleinen korkoero on 44 pistettä parempi kuin 3,23% prosentin suuruinen viitearvojen keskiarvo (ks. seuraava taulukko). >VIITTAUS KAAVIOON> Viitearvojen keskiarvo oli 31. joulukuuta 1998 mennessä 4,08 prosenttia. Arvopaperisalkku on myös eräänlainen sijoitussalkku: arvopaperit on tarkoitus säilyttää salkussa niiden erääntymiseen saakka. Takuurahasto päätti sijoittaa osan varoista kiinteäkorkoisiin arvopapereihin, koska niiden tuotto on parempi kuin talletusten. Sijoitussalkun markkina-arvo oli 31. joulukuuta 1999 yhteensä 808,6 miljoonaa euroa, kun sen hankinta-arvo oli 822,7 euroa (ilman kertyneitä korkoja, arvonkorotusta/arvonalennusta ja arvopaperikaupasta saatuja luovutusvoittoja); latentti myyntitappio oli siis 14,1 miljoonaa euroa. Myyntitappio voi syntyä, koska pitkäaikaiset korot nousivat vuoden 1999 loppupuoliskolla. Tavoitteena oli parantaa rahaston kokonaistuottoa, ja sijoitussalkun avulla tuottoa saatiinkin lisättyä 2,97 prosentista (talletusten osuus) 3,43 prosenttiin (rahaston kokonaistuotto). Tavoite toteutui ja samalla turvattiin pääoma arvopaperien erääntymisen yhteydessä. * Latentin tuloksen kehitys vuonna 1999 (ilman korkoja ja arvonkorotusta/arvonalennusta) >VIITTAUS KAAVIOON> Kuvio 6: Latentin tuloksen kehitys vuonna 1999 * Sijoitussalkun jakautuminen kiinteäkorkoisiin ja vaihtuvakorkoisiin arvopapereihin >VIITTAUS KAAVIOON> Kuvio 7: Sijoitussalkun jakautuminen kiinteäkorkoisiin ja vaihtuvakorkoisiin arvopapereihin 31. joulukuuta 1999 * Sijoitussalkun tuottoprofiili >VIITTAUS KAAVIOON> Kuvio 8: Sijoitussalkun tuottoprofiili 31. joulukuuta 1999 Kiinteäkorkoiset arvopaperit erääntyvät 20. lokakuuta 2004. * Liikkeeseenlaskijat Rahaston hallussa olevien arvopaperien on täytettävä seuraavat vaatimukset: - liikkeeseenlaskijana on EU:n jäsenvaltio, EU:n takaama luottolaitos, G10-ryhmän maa tai ylikansallinen liikkeeseenlaskija, - liikkeeseenlaskijana on jokin muu riippumaton valtio, jonka luottokelpoisuusluokitus on vähintään Aa3, tai - liikkeeseenlaskijana on jokin muu taho, jonka luottokelpoisuusluokitus on Aaa. Liikkeeseenlaskijat jakautuivat 31. joulukuuta 1999 seuraavasti: >VIITTAUS KAAVIOON> Kuvio 9: Sijoitussalkku - liikkeeseenlaskijat 31. joulukuuta 1999 TAKUURAHASTON TILANNE 31. JOULUKUUTA 1999 VASTAAVAA // 31. joulukuuta 1999 Saamiset luottolaitoksilta AVISTATALLETUKSET MÄÄRÄAIKAISTALLETUKSET // 4 749 649,43 480 000 000,00 // 484 749 649,43 Sijoitussalkku ARVOPAPERISALKKU // 813 073 283,47 // 813 073 283,47 Muut vastaavat ENNAKKOMAKSUT JA SIIRTOSAAMISET // 15 913 799,93 // 15 913 799,93 YHTEENSÄ // 1 313 736 732,83 VASTATTAVAA // 31/12/1999 Takuurahasto TAKUURAHASTO // 1 160 050 548,66 // 1 160 050 548,66 Muut vastattavat ENNAKKOMAKSUT JA SIIRTOSAAMISET // 604 761,67 // 604 761,67 Tulos Edellisiltä varainhoitovuosilta siirretty tulos Varainhoitovuoden 1999 tulos // 111 950 328,60 41 131 093,90 // 153 081 422,50 YHTEENSÄ // 1 313 736 732,83 TULOSLASKELMA 31. joulukuuta 1999 // 1. TUOTOT Arvopaperisijoitusten korot Rahoitusomaisuuden luovutusvoitot Sijoitusten korot Avistatilin korot YHTEENSÄ // 34 868 824,65 814 384,67 12 659 514,63 219 810,68 48 562 534,63 2. KULUT Arvonkorotus tai arvonalennus Provisiot Rahoituskulut YHTEENSÄ - 6 726 949,63 - 604 761,67 - 99 729,43 - 7 431 440,73 NETTOTULOS // 41 131 093,90 >VIITTAUS KAAVIOON> Liite III: Takuurahaston konsolidoitu tase 31. joulukuuta 1999 Joulukuun 31. päivän 1999 konsolidoitu tase täydentää selvitystä takuurahaston tilanteesta (liite II). Konsolidoituun taseeseen kirjataan 184 531 820,37 euroa. Määrä jakautuu seuraavasti: - vastaavaa-puolella ovat saamiset yhteisön myöntämien tai takaamien lainojen saajilta. Näistä 147 242 798,63 euroa on pääomaan liittyviä yhteisön ulkopuolisten maiden maksamattomia erääntyneitä velkoja, määräaikana maksettavia korkoja ja takuurahastosta katettavia viivästyskorkoja sekä 37 289 021,74 euroa 31. joulukuuta 1999 mennessä kertyneitä maksamattomia viivästyskorkoja. Viivästyskorkoihin sovellettavat viivästysmaksut lasketaan sopimusehdoissa mainitulla tavalla. - vastattavaa-puolella on 145 229 799,66 euroa rahastoon takaisin maksettavia varoja, 37 289 021,74 euroa kertyneitä maksamattomia viivästyskorkoja ja 2 012 998,97 euroa takaisinmaksusta perittyjä viivästyskorkoja, jotka on kirjattu tulostiliin. >TAULUKON PAIKKA>