LIITE ehdotukseen EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON DIREKTIIVIKSI sisävesialusten teknisistä vaatimuksista ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/87/EY kumoamisesta /* COM/2013/0622 final - 2013/0302 (COD) */





PERUSTELUT 1. EHDOTUKSEN TAUSTA Sisävesialusten teknisistä vaatimuksista 4 päivänä lokakuuta 1982 annetulla neuvoston direktiivillä 82/714/ETY[1] otettiin käyttöön sisävesialusten teknisten todistusten antamista koskevat yhdenmukaistetut edellytykset kaikissa jäsenvaltioissa, mutta todistukset eivät kuitenkaan antaneet oikeutta Reinillä liikennöimiseen. Direktiivin 82/714/ETY liitteissä asetettuihin teknisiin vaatimuksiin sisältyvät olennaisilta osin Reinin navigaation keskuskomission (RNKK) vuonna 1982 hyväksymät Reinillä liikennöivien alusten tarkastamista koskevat määräykset. Reinin vesiliikenteestä tehdyn tarkistetun yleissopimuksen 22 artiklan mukaisia sisävesialustodistusten antamista koskevia edellytyksiä ja teknisiä vaatimuksia on sittemmin tarkistettu säännöllisesti useimpien nykyisten alustyyppien osalta, ja niiden katsotaan vastaavan tekniikan nykytasoa. Kilpailu- ja turvallisuussyistä sekä erityisesti teknisten vaatimusten yhdenmukaistamiseksi Euroopan unionin laajuisesti oli suotavaa, että nämä tekniset vaatimukset saatiin koskemaan koko Euroopan unionin sisävesiväyläverkkoa. Direktiivi 82/714/ETY korvattiinkin direktiivillä 2006/87/EY[2], jolla varmistetaan, että unionin sisävesialustodistukset, joilla osoitetaan kaiken tyyppisten vesikulkuneuvojen täyttävän täysimääräisesti edellä tarkoitetut tarkistetut tekniset vaatimukset, ovat voimassa kaikilla Euroopan unionin sisävesiväylillä, myös Reinillä, ja että Reinin sisävesialustodistukset ovat voimassa kaikilla Euroopan unionin sisävesiväylillä. Direktiivin 2006/87/EY 3 artiklan mukaan aluksilla, jotka liikennöivät Reinin (R-vyöhykkeen) vesiväylillä, on oltava – Reinin vesiliikenteestä tehdyn tarkistetun yleissopimuksen 22 artiklan mukaisesti annettu todistus tai – 30 päivän joulukuuta 2008 jälkeen annettu tai uusittu yhteisön sisävesialustodistus, joka annetaan vesikulkuneuvoille, jotka täyttävät täysin direktiivin 2006/87/EY liitteessä II tarkoitetut tekniset vaatimukset, joiden osalta vastaavuus edellä mainitun yleissopimuksen mukaisten teknisten vaatimusten kanssa on todettu sovellettavien sääntöjen ja menettelyjen mukaisesti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta liitteessä II olevan luvun ”Siirtymä- ja loppusäännökset” siirtymäsäännösten soveltamista. On kuitenkin hankalaa säilyttää vastaavuus näiden kahden todistuksen välillä. Ne liittyvät kahteen erilaiseen säädöskehykseen, joissa molemmissa sovelletaan omia erillisiä vaatimuksiaan niiden omien erityisten sääntöjen ja menettelyjen mukaisesti. Turvallisuuden ja yhdenvertaisten toimintaedellytysten takaamiseksi tarvitaan yhdet yhtenäiset tekniset vaatimukset. Näin lisättäisiin oikeusvarmuutta ja varmistettaisiin tekniikan kehittymiseen perustuvien teknisten mukautusten tekeminen kohtuullisen ajan kuluessa. Myös turvallisuusvaatimukset säilyisivät tiukkoina kaikilla Euroopan unionin sisävesiväylillä, eikä alalla tapahtuvaa innovointia vaikeutettaisi. Edellä mainituissa kahdessa säädöskehyksessä noudatetaan kummassakin omia sääntöjään ja menettelyjään, joten yhdet yhtenäiset tekniset vaatimukset voidaan saavuttaa vain asteittain. Ensinnäkin on tärkeää erottaa päätöksentekoa koskevat säännöt yleisluonteisemmista menettelyihin liittyvistä ja teknisistä säännöistä, jotka eivät koske erityisesti Euroopan unionia. Nykyisellään näitä säännöksiä ei ole erotettu direktiivissä selkeästi, minkä vuoksi on vaikeaa laatia teknisiä vaatimuksia, joita voitaisiin soveltaa molemmissa säädöskehyksissä. Toiseksi on tärkeää luoda asianmukaiset rakenteet, joiden avulla EU ja RNKK voivat laatia yhdenmukaiset yhteiset tekniset vaatimukset ja ylläpitää niitä. Tätä varten on perustettava erityinen EU:n ja RNKK:n jäsenvaltioiden yhteinen elin, jolla on teknisten vaatimusten laatimiseen tarvittava asiantuntemus ja jonka toimintaan voivat osallistua myös muut alan kansainväliset järjestöt. Tätä varten komission yksiköiden ja RNKK:n pääsihteeristön välillä sovittiin 22. toukokuuta 2013 hallinnollisesta järjestelystä, jossa ilmaistaan molempien osapuolten aikomus perustaa RNKK:n alaisuuteen erityinen komitea kyseistä tehtävää varten. Komiteaan voi kuulua EU:n ja RNKK:n jäsenvaltioita edustavia asiantuntijoita, ja myös muut sidosryhmät voivat osallistua sen toimintaan. Komitean tehtävänä olisi teknisten vaatimusten laatiminen. Se aloittaisi tämän työn heti perustamisensa jälkeen. Nyt annettavan ehdotuksen ansiosta komissio pystyisi ottamaan komitean laatimat tekniset vaatimukset huomioon viittaamalla niihin mukauttaessaan direktiiviin sisältyviä teknisiä vaatimuksia tekniikan kehityksen tai kansainvälisten järjestöjen työn perusteella. Jos RNKK muuttaa 22. toukokuuta 2013 sovitun hallinnollisen järjestelyn mukaisesti samalla tavoin Reinillä liikennöivien alusten tarkastamista koskevia määräyksiä niin, että myös niissä voidaan viitata tämän uuden komitean laatimiin vaatimuksiin, sisävesialusten teknisten vaatimusten ylläpitämiseen sovellettavat hallinnolliset menettelyt yksinkertaistuvat ja EU:n ja Reinin säädöskehysten välillä päästään vaatimusten täydelliseen yhdenmukaisuuteen. Lisäksi osa muutoksista liittyy siihen, että direktiiviä 2006/87/EY tarkistetaan nyt ensimmäisen kerran Lissabonin sopimuksen voimaantulon jälkeen, joten siihen on sisällytettävä uudet siirrettyä säädösvaltaa ja täytäntöönpanovaltaa koskevat säännökset. 2. INTRESSITAHOJEN KUULEMISEN TULOKSET Komissio järjesti 1. maaliskuuta 2013 kokouksen sisävesiliikenteestä vastaaville jäsenvaltioiden ja ETA-valtioiden johtaville virkamiehille sekä jokikomissioiden pääsihteereille. Kokouksen osallistujat olivat yleisesti tyytyväisiä hallintotavan tarkistamisessa sovellettuun kokonaisvaltaiseen lähestymistapaan, jonka tarkoituksena on yksinkertaistaa sisävesiliikenteen teknisten vaatimusten päivittämistä. 3. EHDOTUKSEN OIKEUDELLISET NÄKÖKOHDAT Sisävesialuksia koskevat tekniset vaatimukset on vahvistettu direktiivin 2006/87/EY liitteessä II. Ehdotetussa direktiivissä liitteiden sisältö järjestetään uudelleen siten, että liitteet kattavat ainoastaan teknisiä tai menettelyihin liittyviä näkökohtia. Päätöksentekojärjestelmään liittyvät näkökohdat on sisällytetty direktiivin varsinaiseen tekstiin. Tämä koskee lähinnä seuraavia säännöksiä: – vastaavuus ja vapautukset (18 artikla), liitteiden mukauttaminen (22 artikla) – teknisten tarkastusten tekeminen (9 artikla). Tämän ehdotuksen mukaisesti komissiolle siirrettäisiin toimivalta mukauttaa direktiivin liitteitä tieteen ja tekniikan kehitykseen tai muiden kansainvälisten järjestöjen, erityisesti RNKK:n, työstä johtuvaan alan kehitykseen. Komissiolle olisi annettava erityisesti valta antaa delegoituja säädöksiä, joilla mukautetaan tämän direktiivin liitteitä, muutetaan liitteissä olevia asiakirjamalleja ja annetaan tai muutetaan hallinnollisia ohjeita. Jotta varmistetaan direktiivin täytäntöönpanon yhtenäiset edellytykset, komissiolle olisi lisäksi annettava täytäntöönpanovalta myöntää erinäisiä vapautuksia tiettyjä vesikulkuneuvoja koskevista teknisistä vaatimuksista, hyväksyä luokituslaitoksia ja hyväksyä erinäisiä teknisiä lisävaatimuksia tietyille vyöhykkeille, jotka eivät ole yhteydessä toisen jäsenvaltion purjehduskelpoisiin vesiväyliin. Tätä valtaa olisi käytettävä yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä, 16 päivänä helmikuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 mukaisesti. 4. TALOUSARVIOVAIKUTUKSET Direktiivi ei vaikuta talousarvioon. Tietyt direktiiviin liittyvät toimet rahoitetaan muiden säädösten kautta. 2013/0302 (COD) Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON DIREKTIIVI sisävesialusten teknisistä vaatimuksista ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/87/EY kumoamisesta EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 91 artiklan 1 kohdan, ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen, sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille, ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon[3], ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon[4], noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä[5], sekä katsovat seuraavaa: (1) Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2006/87/EY[6] otettiin käyttöön sisävesialusten teknisten todistusten antamista koskevat yhdenmukaistetut edellytykset koko Euroopan unionin sisävesiväyläverkossa. (2) Reinin navigaation keskuskomissio (jäljempänä RNKK) on vahvistanut Reinillä liikennöivien alusten tekniset vaatimukset. (3) Direktiivin 2006/87/EY liitteissä vahvistettuihin teknisiin vaatimuksiin on sisällytetty olennaisilta osin Reinillä liikennöivien alusten tarkastamista koskevat määräykset RNKK:n vuonna 2004 hyväksymässä muodossa. Reinin vesiliikenteestä tehdyn tarkistetun yleissopimuksen 22 artiklan mukaisia sisävesialustodistusten antamista koskevia edellytyksiä ja teknisiä vaatimuksia tarkistetaan säännöllisesti, ja niiden katsotaan vastaavan tekniikan nykytasoa. (4) Oikeusvarmuutta ja turvallisuutta ei pysytä takaamaan, jos säilytetään kaksi erilaista säännöstöä: Reinin vesiliikenteestä tehdyn tarkistetun yleissopimuksen 22 artiklan mukaisia todistuksia koskevat säännöt sekä unionin sisävesialustodistuksia koskevat säännöt. (5) Euroopan unionin laajuisen yhdenmukaisuuden saavuttamiseksi sekä kilpailun vääristymisen ja turvallisuustason vaihtelun ehkäisemiseksi koko Euroopan unionin sisävesiväyläverkossa olisi sovellettava samoja teknisiä vaatimuksia, jotka olisi saatettava ajan tasalle säännöllisin väliajoin. (6) Koska RNKK on hankkinut merkittävästi asiantuntemusta sisävesialuksia koskevien teknisten vaatimusten ajan tasalle saattamisesta, tätä asiantuntemusta olisi hyödynnettävä täysimääräisesti Euroopan unionin sisävesiväylillä. (9) Unionin sisävesialustodistusten, jotka osoittavat vesikulkuneuvojen täyttävän täysin tekniset vaatimukset, olisi oltava voimassa kaikilla unionin sisävesiväylillä. (10) Edellytyksiä, joiden perusteella jäsenvaltiot antavat täydentäviä unionin sisävesialustodistuksia 1 ja 2 vyöhykkeen vesiväylillä (jokisuistot) ja 4 vyöhykkeen vesiväylillä tapahtuvaa liikennöintiä varten, olisi yhdenmukaistettava entisestään. (11) Turvallisuuden takaamiseksi vaatimuksia olisi yhdenmukaistettava korkealla tasolla unionin sisävesiväylien turvallisuusvaatimuksia lieventämättä. Jäsenvaltioille olisi kuitenkin annettava mahdollisuus ottaa komissiota kuultuaan käyttöön erityissäännöksiä tiettyjä alueita koskevista lisävaatimuksista tai lievennetyistä vaatimuksista edellyttäen, että tällaiset toimenpiteet rajoittuvat koskemaan liitteissä III ja IV lueteltuja seikkoja. (12) Jäsenvaltioilla olisi oltava mahdollisuus poiketa tämän direktiivin säännöksistä tietyissä tapauksissa, joissa on kyse purjehduskelpoisista sisävesiväylistä, jotka eivät ole yhteydessä toisen jäsenvaltion sisävesiväyliin, tai tietyistä vesikulkuneuvoista, jotka liikennöivät yksinomaan kansallisessa vesiväyläverkossa. (13) Jäsenvaltioilla olisi oltava mahdollisuus poiketa komission luvalla tämän direktiivin säännöksistä tiettyjen vesikulkuneuvojen kohdalla myös silloin, kun tarkoituksena on vaihtoehtoisten ratkaisujen toteuttaminen, innovoinnin edistäminen ja kohtuuttomien kustannusten ehkäiseminen. (15) Unionin sisävesialustodistus olisi annettava vesikulkuneuvolle, joka läpäisee ennen käyttöönottoa tehtävän teknisen tarkastuksen. Teknisellä tarkastuksella on selvitettävä, täyttääkö vesikulkuneuvo direktiivissä säädetyt tekniset vaatimukset. Jäsenvaltioiden toimivaltaisilla viranomaisilla olisi oltava oikeus toteuttaa lisätarkastuksia milloin tahansa sen varmistamiseksi, että vesikulkuneuvon kunto vastaa unionin sisävesialustodistusta. (16) Unionin sisävesialustodistuksen voimassaoloaika olisi määritettävä tapauskohtaisesti tiettyjen määräaikojen rajoissa ja vesikulkuneuvon luokan mukaan. (17) On tarpeen laatia unionin sisävesialustodistuksen korvaamista, uusimista ja voimassaolon pidentämistä sekä uuden unionin sisävesialustodistuksen antamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt tietyissä rajoissa, jotta voidaan säilyttää sisävesiliikenteen korkea turvallisuuden taso. (18) Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2009/100/EY[7] säädettyjen toimenpiteiden olisi säilyttävä voimassa tämän direktiivin soveltamisalan ulkopuolelle jäävien alusten osalta. (19) Sellaisiin käytössä oleviin vesikulkuneuvoihin, jolla ei vielä ole unionin sisävesialustodistusta, olisi sovellettava siirtymäkauden järjestelmää, jota noudatetaan, kun kyseisille vesikulkuneuvoille tehdään ensimmäistä kertaa tällä direktiivillä vahvistettujen tarkistettujen teknisten vaatimusten mukainen tekninen tarkastus. (20) Olisi annettava sitovia hallinnollisia ohjeita yksityiskohtaisten sääntöjen vahvistamiseksi teknisten vaatimusten soveltamisesta yhdenmukaisella tavalla. (21) Teknisiin vaatimuksiin tehdyt muutokset olisi otettava huomioon sisävesiliikenteen turvallisuuden ja todistusten vastaavuuden takaamiseksi. Tätä varten komissiolle olisi siirrettävä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukainen valta mukauttaa tämän direktiivin liitteitä tieteen ja tekniikan kehitykseen tai muiden kansainvälisten järjestöjen, erityisesti RNKK:n, työstä johtuvaan alan kehitykseen. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla. Komission olisi delegoituja säädöksiä valmistellessaan ja laatiessaan varmistettava, että asianomaiset asiakirjat toimitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle yhtäaikaisesti, hyvissä ajoin ja asianmukaisesti. (22) Vaihtoehtoisten ratkaisujen toteuttamiseksi, innovoinnin edistämiseksi, kohtuuttomien kustannusten ehkäisemiseksi, todistusten antamismenettelyn toimivuuden takaamiseksi ja alueellisten olosuhteiden huomioon ottamiseksi komissiolle olisi annettava täytäntöönpanovalta myöntää tietyille vesikulkuneuvoille erinäisiä vapautuksia teknisistä vaatimuksista, hyväksyä luokituslaitoksia ja hyväksyä teknisiä lisävaatimuksia tai lievennyksiä sellaisilla tietyillä vyöhykkeillä liikennöiville aluksille, jotka eivät ole yhteydessä toisen jäsenvaltion purjehduskelpoisiin sisävesiväyliin. Tätä valtaa olisi käytettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011[8] mukaisesti. (26) Näin ollen direktiivi 2006/87/EY olisi kumottava, OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN DIREKTIIVIN: 1 artikla Vesiväylien luokitus Tässä direktiivissä Euroopan unionin sisävesiväylät luokitellaan seuraavasti: a) 1, 2, 3 ja 4 vyöhyke: i) 1 ja 2 vyöhyke: liitteessä I olevassa 1 luvussa luetellut vesiväylät, ii) 3 vyöhyke: liitteessä I olevassa 2 luvussa luetellut vesiväylät, iii) 4 vyöhyke: liitteessä I olevassa 3 luvussa luetellut vesiväylät. b) R-vyöhyke: a alakohdassa tarkoitetuista vesiväylistä ne, joita varten todistukset on annettava Reinin vesiliikenteestä tehdyn tarkistetun yleissopimuksen 22 artiklan mukaisesti, sellaisena kuin artikla on silloin, kun tämä direktiivi tulee voimaan. 2 artikla Määritelmät ja soveltamisala 1. Tässä direktiivissä tarkoitetaan: a) ”vesikulkuneuvolla” alusta tai uivaa kalustoa; b) ”aluksella” sisävesialusta tai merialusta; c) ”hinaajalla” alusta, joka on erityisesti suunniteltu suorittamaan hinauksia; d) ”työntöaluksella” alusta, joka on erityisesti suunniteltu kuljettamaan työntökytkyettä; e) ”matkustaja-aluksella” päiväristeilyalusta tai risteilyalusta, joka on suunniteltu ja varustettu kuljettamaan yli 12 matkustajaa; f) ”uivalla kalustolla” uivaa rakennetta, johon on asennettu työkoneita, kuten nostureita, ruoppauskoneita, paalujunttia tai elevaattoreita; g) ”huvialuksella” urheiluun tai vapaa-aikaan tarkoitettua muuta kuin matkustaja-alusta; h) ”uppouman tilavuudella” aluksen syrjäyttämän vesimäärän tilavuutta kuutiometreinä; i) ”pituudella (L)” rungon enimmäispituutta metreinä ilman peräsintä ja kokkapuuta; j) ”leveydellä (B)” laidoituksen ulkoreunaan mitattua rungon enimmäisleveyttä metreinä (ilman siipirattaita, lepuuttajia ja vastaavia); k) ”syväyksellä (T)” rungon alimman pisteen, kun köliä tai muita kiinteitä asennuksia ei oteta huomioon, ja enimmäissyväystason välistä kohtisuoraa etäisyyttä metreinä; l) ”luokituslaitoksella” luokituslaitosta, joka on hyväksytty 9 artiklassa tarkoitettujen edellytysten ja menettelyjen mukaisesti; m) ”unionin sisävesialustodistuksella” toimivaltaisen viranomaisen sisävesialukselle antamaa todistusta, joka osoittaa tämän direktiivin teknisten vaatimusten mukaisuuden. 2. Tämä direktiivi koskee seuraavia vesikulkuneuvoja: a) aluksia, joiden pituus (L) on vähintään 20 metriä, b) aluksia, joiden pituuden (L), leveyden (B) ja syväyksen (T) tulo on vähintään 100 kuutiometriä. 3. Tämä direktiivi koskee myös seuraavia vesikulkuneuvoja: a) hinaajia ja työntöaluksia, jos ne on tarkoitettu hinaamaan tai työntämään tai siirtämään vierellään 1 kohdassa määriteltyjä aluksia tai uivaa kalustoa, b) matkustaja-aluksia, jotka voivat kuljettaa miehistön lisäksi enintään 12 matkustajaa, c) uivaa kalustoa. 4. Tämä direktiivi ei koske seuraavia vesikulkuneuvoja: a) lautat, b) laivaston alukset, c) merialukset, mukaan lukien merihinaajat ja ‑työntöalukset, jotka i) liikennöivät tai joiden tukikohta on vuorovesialueella; ii) liikennöivät väliaikaisesti sisävesillä, jos niillä on: – todistus ihmishengen turvallisuudesta merellä vuonna 1974 tehdyn kansainvälisen yleissopimuksen (SOLAS) vaatimusten mukaisuudesta tai vastaava todistus, todistus vuonna 1966 tehdyn kansainvälisen lastiviivayleissopimuksen vaatimusten mukaisuudesta tai vastaava todistus, ja kansainvälinen öljystä aiheutuvan meren pilaantumisen ehkäisemistä koskeva (IOPP-)todistuskirja alusten aiheuttaman meren pilaantumisen ehkäisemisestä vuonna 1973 tehdyn kansainvälisen yleissopimuksen (MARPOL) vaatimusten mukaisuudesta, tai – matkustaja-alusten osalta, joihin ei sovelleta kaikkia ensimmäisessä luetelmakohdassa tarkoitettuja yleissopimuksia: matkustaja-alusten turvallisuussäännöistä ja ‑määräyksistä (uudelleenlaadittu toisinto) 6 päivänä toukokuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/45/EY[9] mukaisesti annettu todistus matkustaja-alusten turvallisuussäännöistä ja ‑määräyksistä, tai – huvialusten osalta, joihin ei sovelleta kaikkia ensimmäisessä luetelmakohdassa tarkoitettuja yleissopimuksia: lippuvaltion todistus. 3 artikla Todistuksen mukana pitämistä koskeva velvoite 1. Vesikulkuneuvoilla, jotka liikennöivät 1 artiklassa luetelluilla unionin sisävesiväylillä, on oltava: a) kun ne liikennöivät R-vyöhykkeen vesiväylillä: – joko Reinin vesiliikenteestä tehdyn tarkistetun yleissopimuksen 22 artiklan mukaisesti annettu todistus; tai – unionin sisävesialustodistus, joka annetaan vesikulkuneuvoille, jotka täyttävät täysin liitteessä II tarkoitetut tekniset vaatimukset, joiden osalta vastaavuus Reinin vesiliikenteestä tehdyn tarkistetun yleissopimuksen mukaisten teknisten vaatimusten kanssa on todettu sovellettavien sääntöjen ja menettelyjen mukaisesti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta liitteessä II olevan luvun ”Siirtymä- ja loppusäännökset” siirtymäsäännösten soveltamista; b) kun ne liikennöivät muilla vesiväylillä, unionin sisävesialustodistus, johon sisältyvät tarvittaessa 5 artiklassa tarkoitetut täsmennykset. 2. Unionin sisävesialustodistuksen on oltava liitteessä V olevassa I osassa annetun mallin mukainen, ja se on annettava tämän direktiivin mukaisesti. Komissiolla on valta antaa 24 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla mukautetaan tarpeen vaatiessa kyseistä mallia tieteen ja tekniikan kehityksen huomioon ottamiseksi, hallinnollisten vaatimusten yksinkertaistamiseksi tai muiden kansainvälisten järjestöjen, erityisesti RNKK:n, työstä johtuvan alan kehityksen huomioon ottamiseksi. 4 artikla Täydentävät unionin sisävesialustodistukset 1. Kaikki vesikulkuneuvot, joilla on Reinin vesiliikenteestä tehdyn tarkistetun yleissopimuksen 22 artiklan mukaisesti annettu voimassa oleva todistus, voivat liikennöidä, jollei tämän direktiivin 5 artiklan 5 kohdan säännöksistä muuta johdu, Euroopan unionin vesiväylillä niin, että vesikulkuneuvolla on ainoastaan tämä todistus. 2. Kuitenkin kaikilla vesikulkuneuvoilla, joilla on 1 kohdassa tarkoitettu todistus, on oltava myös täydentävä unionin sisävesialustodistus, kun: a) ne liikennöivät 3 ja 4 vyöhykkeen vesiväylillä, jos ne haluavat hyötyä näillä vesiväylillä sovellettavista lievennetyistä teknisistä vaatimuksista; b) ne liikennöivät 1 ja 2 vyöhykkeen vesiväylillä tai kun matkustaja-alukset liikennöivät 3 vyöhykkeen vesiväylillä, jotka eivät ole yhteydessä toisen jäsenvaltion purjehduskelpoisiin sisävesiväyliin, jos asianomainen jäsenvaltio on 5 artiklan 1, 2 ja 3 kohdan mukaisesti asettanut teknisiä lisävaatimuksia näille vesiväylille. 3. Täydentävän unionin sisävesialustodistuksen on oltava liitteessä V olevassa II osassa annetun mallin mukainen, ja sen antaa toimivaltainen viranomainen 1 kohdassa tarkoitetun todistuksen esittämistä vastaan kyseisten vesiväylien toimivaltaisen viranomaisen vahvistamien edellytysten mukaisesti. Komissiolla on valta antaa delegoituja säädöksiä, joilla mukautetaan tarpeen vaatiessa kyseistä mallia tieteen ja tekniikan kehityksen huomioon ottamiseksi, hallinnollisten vaatimusten yksinkertaistamiseksi tai muiden kansainvälisten järjestöjen, erityisesti RNKK:n, työstä johtuvan alan kehityksen huomioon ottamiseksi. 5 artikla Tiettyjä alueita koskevat tekniset lisävaatimukset tai lievennetyt tekniset vaatimukset 1. Jäsenvaltio voi komissiota kuultuaan asettaa liitteessä II vahvistettujen vaatimusten lisäksi muita teknisiä vaatimuksia vesikulkuneuvoille, jotka liikennöivät sen alueella olevilla 1 ja 2 vyöhykkeen vesiväylillä, edellyttäen, että se noudattaa tarvittaessa Reinin vesiliikenteestä tehdyn tarkistetun yleissopimuksen määräyksiä. 2. Jäsenvaltio voi pitää voimassa liitteessä II olevien teknisten vaatimusten ohella muita teknisiä vaatimuksia sellaisten matkustaja-alusten osalta, jotka liikennöivät sen alueella olevilla 3 vyöhykkeen vesiväylillä, jotka eivät ole yhteydessä toisen jäsenvaltion purjehduskelpoisiin sisävesiväyliin. Jäsenvaltio voi asettaa tällaisia uusia teknisiä lisävaatimuksia 3 artiklassa tarkoitettua menettelyä noudattaen. Lisävaatimukset voivat kattaa ainoastaan liitteessä III lueteltuja seikkoja. 3. Jäsenvaltion on annettava ehdotetut lisävaatimukset komissiolle tiedoksi vähintään kuusi kuukautta ennen niiden aiottua voimaantuloa ja ilmoitettava niistä muille jäsenvaltioille. Komissio hyväksyy tekniset lisävaatimukset 25 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun neuvoa-antavan menettelyn mukaisesti annettavilla täytäntöönpanosäädöksillä. 4. Se, että alus on lisävaatimusten mukainen, on täsmennettävä 3 artiklassa tarkoitetussa unionin sisävesialustodistuksessa tai 4 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuissa tapauksissa täydentävässä unionin sisävesialustodistuksessa. Tällainen todistus vaatimustenmukaisuudesta on tunnustettava vastaavalla vyöhykkeellä sijaitsevilla unionin vesiväylillä. 5. Jos liitteessä II olevassa 24 a luvussa vahvistettujen siirtymäsäännösten soveltaminen lieventää voimassa olevia kansallisia turvallisuusvaatimuksia, jäsenvaltio voi olla soveltamatta kyseisiä siirtymäsäännöksiä niihin sisävesien matkustaja-aluksiin, jotka liikennöivät sellaisilla sisävesiväylillä, jotka eivät ole yhteydessä toisen jäsenvaltion purjehduskelpoisiin sisävesiväyliin. Tällöin jäsenvaltio voi vaatia, että nämä sen yhteydettömillä sisävesiväylillä liikennöivät alukset täyttävät täysin liitteen II tekniset vaatimukset 30 päivästä joulukuuta 2008 alkaen. Ensimmäisessä alakohdassa annettua mahdollisuutta käyttävän jäsenvaltion on ilmoitettava päätöksestään komissiolle ja muille jäsenvaltioille ja toimitettava komissiolle yksityiskohtaiset tiedot sisävesiväylillään liikennöiviin matkustaja-aluksiin sovellettavista asianomaisista kansallisista vaatimuksista. Se, että jäsenvaltion yhteydettömillä sisävesiväylillä liikennöimistä koskevat vaatimukset täyttyvät, on täsmennettävä 3 artiklassa tarkoitetussa unionin sisävesialustodistuksessa tai 4 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuissa tapauksissa täydentävässä unionin sisävesialustodistuksessa. 6. Vesikulkuneuvojen, jotka liikennöivät ainoastaan 4 vyöhykkeen vesiväylillä, on täytettävä liitteessä II kaikille kyseisen vyöhykkeen vesiväylille vahvistetut lievennetyt vaatimukset. Se, että lievennetyt vaatimukset täyttyvät, on täsmennettävä 3 artiklassa tarkoitetussa unionin sisävesialustodistuksessa. 7. Jäsenvaltio voi komissiota kuultuaan sallia liitteen II teknisten vaatimusten osittaisen soveltamisen tai asettaa teknisiä vaatimuksia, jotka ovat lievempiä kuin liitteessä II, vesikulkuneuvoille, jotka liikennöivät yksinomaan sen alueella olevilla 3 ja 4 vyöhykkeen vesiväylillä. Lievennetyt tekniset vaatimukset ja teknisten vaatimusten osittainen soveltaminen voivat koskea ainoastaan liitteessä IV lueteltuja seikkoja. Jos vesikulkuneuvon tekniset tiedot vastaavat näitä lievennettyjä tai osittain sovellettavia teknisiä vaatimuksia, tämä on täsmennettävä unionin sisävesialustodistuksessa tai 4 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuissa tapauksissa täydentävässä unionin sisävesialustodistuksessa. Jäsenvaltion on annettava lievennetyt tekniset vaatimukset tai liitteen II teknisten vaatimusten osittainen soveltaminen komissiolle tiedoksi vähintään kuusi kuukautta ennen niiden voimaantuloa ja ilmoitettava asiasta muille jäsenvaltioille. 6 artikla Poikkeukset 1. Jäsenvaltiot voivat antaa luvan poiketa tästä direktiivistä osittain tai kokonaan seuraavien osalta: a) purjehduskelpoisilla vesiväylillä liikennöivät alukset, hinaajat, työntöalukset ja uiva kalusto, jos väylät eivät ole sisävesitse yhteydessä muiden jäsenvaltioiden vesiväyliin; b) vesikulkuneuvot, joiden kantavuus on enintään 350 tonnia kuollutta painoa, tai muuhun kuin tavarankuljetuksiin tarkoitetut vesikulkuneuvot, joiden uppouman tilavuus on alle 100 kuutiometriä, joiden köli on laskettu ennen 1 päivää tammikuuta 1950 ja jotka liikennöivät yksinomaan kansallisessa vesiväyläverkossa. 2. Jäsenvaltiot voivat antaa kansallisilla vesiväylillä liikennöintiä varten luvan poiketa yhdestä tai useammasta tämän direktiivin säännöksestä paikallisesti rajatuilla alueilla tai satama-alueilla tehtävien matkojen osalta. Kyseiset poikkeukset sekä matkat tai alueet, joita poikkeukset koskevat, on eriteltävä vesikulkuneuvon todistuksessa. 3. Jäsenvaltion on annettava 1 ja 2 kohdan mukaisesti myönnetyt poikkeukset komissiolle tiedoksi ja ilmoitettava niistä muille jäsenvaltioille. 4. Jäsenvaltiota ei vaadita noudattamaan 8, 9 eikä 11 artiklaa, jos sillä ei 1 ja 2 kohdan mukaisesti myönnettyjen poikkeusten vuoksi ole yhtään sellaista vesiväylillään liikennöivää vesikulkuneuvoa, johon tämän direktiivin säännöksiä sovelletaan. 7 artikla Unionin sisävesialustodistusten antaminen 1. Unionin sisävesialustodistus on annettava vesikulkuneuvoille, joiden köli on laskettu myöhemmin kuin [direktiivin kansallisen lainsäädännön osaksi saattamisen määräpäivä], kun ennen vesikulkuneuvon liikkeelle laskemista tehdyssä teknisessä tarkastuksessa on varmistettu, että vesikulkuneuvo täyttää liitteen II tekniset vaatimukset. 2. Unionin sisävesialustodistus on annettava sellaisille direktiivin 82/714/ETY soveltamisalaan kuulumattomille mutta tämän direktiivin soveltamisalaan 2 artiklan 2 ja 3 kohdan mukaisesti kuuluville vesikulkuneuvoille, jotka sen jälkeen, kun aluksen voimassa olevan todistuksen päättyessä ja joka tapauksessa viimeistään 30 päivänä joulukuuta 2018 tehdyssä teknisessä tarkastuksessa on varmistettu, että vesikulkuneuvo täyttää liitteen II tekniset vaatimukset. Unionin sisävesialustodistuksessa on täsmennettävä kaikki puutteet liitteen II teknisten vaatimusten täyttämisessä. Jos toimivaltaiset viranomaiset toteavat, etteivät kyseiset puutteet aiheuta selvää vaaraa, tämän kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut vesikulkuneuvot voivat jatkaa liikennöintiään, kunnes sellaiset vesikulkuneuvon komponentit tai tilat, jotka eivät todistuksen mukaan täytä vaatimuksia, korvataan tai kunnes ne muutetaan, minkä jälkeen näiden komponenttien tai tilojen on täytettävä liitteen II vaatimukset. 3. Erityisesti vesikulkuneuvon rakenteellista kestävyyttä, ohjausta tai ohjattavuutta tai muita liitteen II teknisten vaatimusten mukaisia erityisominaisuuksia koskevaa puutetta on pidettävä tämän artiklan mukaisena selvänä vaarana. Liitteen II teknisiä vaatimuksia koskevia vapautuksia ei pidetä puutteina, jotka aiheuttaisivat selvän vaaran. Osien vaihtamista samanlaisiin osiin tai tekniikaltaan ja käyttötarkoitukseltaan vastaaviin osiin tavanomaisen korjauksen ja huollon yhteydessä ei pidetä tässä artiklassa tarkoitettuna korvaamisena. 4. Tapauksen mukaan joko tämän artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitetuissa teknisissä tarkastuksissa tai vesikulkuneuvon omistajan pyynnöstä tehtävässä teknisessä tarkastuksessa on tarkastettava, täyttääkö vesikulkuneuvo 5 artiklan 1, 2 tai 3 kohdassa säädetyt lisävaatimukset. 8 artikla Toimivaltaiset viranomaiset 1. Unionin sisävesialustodistuksen saa antaa jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen. 2. Kunkin jäsenvaltion on laadittava luettelo viranomaisistaan, jotka ovat toimivaltaisia antamaan unionin sisävesialustodistuksia, ja annettava se tiedoksi komissiolle ja muille jäsenvaltioille. 3. Toimivaltaisten viranomaisten on pidettävä rekisteriä kaikista antamistaan unionin sisävesialustodistuksista liitteessä VI olevan mallin mukaisesti. Komissiolla on valta antaa 24 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla mukautetaan kyseistä mallia tieteen ja tekniikan kehityksen huomioon ottamiseksi, hallinnollisten vaatimusten yksinkertaistamiseksi tai muiden kansainvälisten järjestöjen, erityisesti RNKK:n, työstä johtuvan alan kehityksen huomioon ottamiseksi. 9 artikla Teknisten tarkastusten tekeminen 1. Toimivaltaisten viranomaisten on tehtävä 7 artiklassa tarkoitettu tekninen tarkastus. Ne voivat pidättäytyä tekemästä vesikulkuneuvolle teknistä tarkastusta kokonaan tai osittain, jos hyväksytyn luokituslaitoksen antaman voimassa olevan todistuksen perusteella on ilmeistä, että vesikulkuneuvo täyttää kokonaan tai osittain liitteessä II vahvistetut tekniset vaatimukset. 2. Komissio antaa täytäntöönpanosäädöksiä, joilla hyväksytään liitteessä VII luetellut perusteet täyttäviä luokituslaitoksia tai perutaan luokituslaitosten hyväksyntä, 3 ja 4 kohdassa säädetyn menettelyn mukaisesti. Täytäntöönpanosäädökset annetaan 25 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua neuvoa-antavaa menettelyä noudattaen. 3. Sen jäsenvaltion, jossa luokituslaitoksella on päätoimipaikkansa tai toimipaikka, jolla on valta antaa todistuksia siitä, että vesikulkuneuvo täyttää liitteen II vaatimukset tämän direktiivin mukaisesti, on jätettävä komissiolle hyväksymistä koskeva hakemus. Hakemukseen on liitettävä kaikki hyväksymisperusteiden täyttymisen tarkistamista varten tarvittavat tiedot ja asiakirjat. Mikä tahansa jäsenvaltio voi pyytää kuulemisen järjestämistä tai lisätietojen tai asiakirjojen toimittamista. 4. Mikä tahansa jäsenvaltio voi pyytää komissiota perumaan hyväksynnän, jos luokituslaitos ei sen mielestä täytä enää liitteessä VII vahvistettuja perusteita. Peruuttamista koskevan pyynnön tueksi on liitettävä asiakirjoja. 5. Luokituslaitokset, jotka jäsenvaltio on tunnustanut ja hyväksynyt tai valtuuttanut 22 päivänä marraskuuta 1994 annetun neuvoston direktiivin 94/57/EY[10] mukaisesti, ovat hyväksyttyjä arvioimaan vain aluksia, jotka liikennöivät yksinomaan kyseisen jäsenvaltion vesiväylillä, kunnes ne on hyväksytty tämän direktiivin nojalla. 6. Komissio julkaisee luettelon tämän artiklan mukaisesti hyväksytyistä luokituslaitoksista ja pitää sitä ajan tasalla. 7. Kunkin jäsenvaltion on laadittava luettelo viranomaisistaan, jotka ovat toimivaltaisia tekemään teknisiä tarkastuksia, ja annettava se tiedoksi komissiolle sekä muille jäsenvaltioille. 8. Kunkin jäsenvaltion on noudatettava liitteessä II vahvistettuja, tarkastuselimiä ja tarkastuspyyntöä koskevia erityisiä vaatimuksia. 10 artikla Unionin sisävesialustodistusten voimassaoloaika 1. Toimivaltaisen viranomaisen on määritettävä uusille aluksille tämän direktiivin säännösten mukaisesti annettavien unionin sisävesialustodistusten voimassaoloaika, joka voi olla enintään a) viisi vuotta matkustaja-aluksille; b) kymmenen vuotta kaikille muille vesikulkuneuvoille. Voimassaoloaika on merkittävä unionin sisävesialustodistukseen. 2. Toimivaltaisen viranomaisen on asetettava unionin sisävesialustodistuksen voimassaoloaika tapauskohtaisesti tarkastustulosten perusteella sellaisille aluksille, jotka liikennöivät jo ennen tarkastusta. Voimassaoloaika ei saa kuitenkaan ylittää 1 kohdassa säädettyjä määräaikoja. 3. Kukin jäsenvaltio voi liitteessä II tarkoitetuissa tapauksissa antaa väliaikaisia unionin sisävesialustodistuksia. Väliaikaiset unionin sisävesialustodistukset on laadittava liitteessä V olevassa III osassa annetun mallin mukaisesti. Komissiolla on valta antaa 24 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla mukautetaan kyseistä mallia tieteen ja tekniikan kehityksen huomioon ottamiseksi, hallinnollisten vaatimusten yksinkertaistamiseksi tai muiden kansainvälisten järjestöjen, kuten RNKK:n, työstä johtuvan alan kehittymisen huomioon ottamiseksi. 11 artikla Unionin sisävesialustodistusten korvaaminen Kunkin jäsenvaltion on vahvistettava edellytykset, joilla kadonnut tai vahingoittunut voimassa oleva unionin sisävesialustodistus voidaan korvata uudella. 12 artikla Unionin sisävesialustodistusten uusiminen 1. Unionin sisävesialustodistus on uusittava sen voimassaoloajan päättyessä 7 artiklassa säädettyjen edellytysten mukaisesti. 2. Unionin sisävesialustodistuksia uusittaessa vesikulkuneuvoihin sovelletaan liitteessä II olevissa 24 luvussa ja 24 a luvussa olevia siirtymäsäännöksiä niissä vahvistetuin edellytyksin. 13 artikla Unionin sisävesialustodistusten voimassaoloajan pidentäminen Unionin sisävesialustodistuksen antanut tai uusinut viranomainen voi poikkeustapauksessa pidentää todistuksen voimassaoloaikaa liitteen II mukaista teknistä tarkastusta tekemättä. Voimassaolon pidennys on merkittävä kyseiseen todistukseen. 14 artikla Uusien unionin sisävesialustodistusten antaminen Jos tehdään huomattavia muutoksia tai korjauksia, jotka vaikuttavat vesikulkuneuvon rakenteen kestävyyteen, ohjaukseen tai ohjattavuuteen tai liitteen II mukaisiin erityisominaisuuksiin, vesikulkuneuvolle on ennen seuraavaa matkaa tehtävä uudelleen 7 artiklassa säädetty tekninen tarkastus. Tämän tarkastuksen jälkeen on annettava uusi unionin sisävesialustodistus, jossa mainitaan vesikulkuneuvon tekniset tiedot, tai muutettava voimassa olevaa todistusta vastaavasti. Jos tämä todistus annetaan muussa kuin siinä jäsenvaltiossa, jossa alkuperäinen todistus on annettu tai uusittu, todistuksen antaneelle tai uusineelle toimivaltaiselle viranomaiselle on ilmoitettava asiasta yhden kuukauden kuluessa. 15 artikla Unionin sisävesialustodistusten antamisesta tai uusimisesta kieltäytyminen ja niiden peruuttaminen 1. Päätös kieltäytyä antamista tai uusimasta unionin sisävesialustodistusta on perusteltava. Päätöksestä on ilmoitettava vesikulkuneuvon omistajalle, ja tälle on myös annettava tieto jäsenvaltiossa käytettävissä olevista muutoksenhakukeinoista ja muutoksenhaun määräajoista. 2. Toimivaltainen viranomainen voi peruuttaa antamansa tai uusimansa unionin sisävesialustodistuksen, jos vesikulkuneuvo ei enää täytä todistuksessa eriteltyjä teknisiä vaatimuksia. 16 artikla Lisätarkastukset 1. Jäsenvaltion toimivaltaiset viranomaiset voivat milloin tahansa tarkastaa, onko vesikulkuneuvolla mukanaan tämän direktiivin vaatimusten mukaisesti voimassa oleva todistus ja täyttääkö vesikulkuneuvo sille todistuksessa asetetut vaatimukset tai onko vesikulkuneuvosta selvää vaaraa siinä oleville henkilöille, ympäristölle tai merenkulun turvallisuudelle. Toimivaltaisten viranomaisten on toteutettava 2–5 kohdan mukaiset tarvittavat toimenpiteet. 2. Jos viranomaiset havaitsevat tällaisen tarkastuksen aikana, ettei vesikulkuneuvolla ole todistusta mukanaan tai mukana oleva todistus ei ole voimassa tai vesikulkuneuvo ei täytä todistuksessa asetettuja vaatimuksia, mutta todistuksen pätemättömyys tai vaatimusten täyttämättä jääminen ei aiheuta selvää vaaraa, vesikulkuneuvon omistajan tai tämän edustajan on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet tilanteen korjaamiseksi. Todistuksen antaneelle tai sen viimeksi uusineelle viranomaiselle on ilmoitettava asiasta seitsemän päivän kuluessa. 3. Jos viranomaiset havaitsevat tarkastusta suorittaessaan, että vesikulkuneuvo aiheuttaa selvän vaaran siinä oleville henkilöille, ympäristölle tai merenkulun turvallisuudelle, ne voivat estää vesikulkuneuvoa jatkamasta matkaansa, kunnes tarvittavat toimenpiteet tilanteen korjaamiseksi on toteutettu. Viranomaiset voivat myös määrätä toimenpiteitä, joiden avulla vesikulkuneuvo voi turvallisesti ja tarvittaessa kuljetuksensa suoritettuaan jatkaa matkaansa paikkaan, jossa se tarkastetaan tai korjataan. Todistuksen antaneelle tai viimeksi uusineelle viranomaiselle on ilmoitettava asiasta seitsemän päivän kuluessa. 4. Jos jäsenvaltio on keskeyttänyt vesikulkuneuvon matkan tai ilmoittanut omistajalle aikomuksestaan tehdä niin, jollei havaittuja puutteita korjata, sen on ilmoitettava seitsemän päivän kuluessa päätöksestä, jonka se on tehnyt tai aikoo tehdä, sen jäsenvaltion viranomaiselle, joka on antanut todistuksen tai uusinut sen viimeksi. 5. Kaikki tätä direktiiviä täytäntöön pantaessa tehdyt päätökset vesikulkuneuvon matkan keskeyttämisestä on perusteltava yksityiskohtaisesti. Kukin päätös on annettava viipymättä tiedoksi sille, jota asia koskee, ja tälle on samalla ilmoitettava käytettävissä olevista jäsenvaltioiden voimassa olevien lainsäädäntöjen mukaisista muutoksenhakumenettelyistä ja niitä koskevista määräajoista. 17 artikla Aluksen yksilöllinen eurooppalainen tunnistenumero Unionin sisävesialustodistuksen antaneen toimivaltaisen viranomaisen on merkittävä unionin sisävesialustodistukseen aluksen yksilöllinen eurooppalainen tunnistenumero liitteessä II olevan 2 luvun mukaisesti. 18 artikla Vastaavuus ja vapautukset 1. Jäsenvaltiot voivat pyytää komissiota antamaan täytäntöönpanosäädöksiä, joissa sallitaan vapautukset tai tunnustetaan tiettyä vesikulkuneuvoa koskevien teknisten vaatimusten vastaavuus seuraavien osalta: a) muiden kuin liitteeseen II sisältyvien materiaalien, laitteiden tai varusteiden käyttö vesikulkuneuvossa tai muiden kuin liitteeseen II sisältyvien rakenteellisten toimenpiteiden tai järjestelyjen suorittaminen; b) unionin sisävesialustodistuksen antaminen koemielessä määräajaksi liitteessä II olevan II osan vaatimuksista poikkeavia teknisiä vaatimuksia noudattaen, jos näillä vaatimuksilla taataan vastaava turvallisuus; c) tarkastuselinten matkustaja-aluksiin soveltamat vapautukset, jotka koskevat liikuntaesteisiä henkilöitä varten järjestettäviä alueita, jos liitteessä II olevassa 15 luvussa vahvistettujen erityisten vaatimusten soveltaminen katsotaan käytännössä hankalaksi tai siitä aiheutuu kohtuuttomia kustannuksia; d) muiden sammutteiden kuin liitteessä II olevassa 10 luvussa lueteltujen sammutteiden käyttö; e) kiinteiden palonsammutusjärjestelmien käyttö esineiden suojelemiseen; f) liitteessä II olevan 24 luvun soveltaminen vesikulkuneuvoihin, joiden rakenne muutetaan yli 110 metriä pitkäksi; g) liitteessä II olevissa 24 luvussa ja 24 a luvussa vahvistetuista vaatimuksista vapauttaminen siirtymäsäännösten voimassaolon umpeuduttua, jos kyseisten vaatimusten soveltaminen on teknisesti hankalaa tai niiden soveltamisesta saattaisi aiheutua kohtuuttomia kustannuksia; h) sellaisia järjestelmiä koskevien vaatimusten tunnustaminen, jotka suihkuttavat pienempiä vesimääriä kuin liitteessä II olevassa 10 luvussa tarkoitetut vesimäärät. Kyseiset täytäntöönpanosäädökset annetaan 25 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua neuvoa-antavaa menettelyä noudattaen. 2. Jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten on merkittävä 1 kohdan a–g alakohdassa luetellut vastaavuudet ja vapautukset unionin sisävesialustodistukseen. Asiasta on ilmoitettava komissiolle ja muille jäsenvaltioille. 3. Toimivaltaiset viranomaiset voivat antaa väliaikaisen unionin sisävesialustodistuksen 10 artiklan 2 kohdan mukaisesti siihen asti, kunnes 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetut täytäntöönpanosäädökset annetaan. Tällöin toimivaltaisten viranomaisten on ilmoitettava komissiolle ja muille jäsenvaltioille kuukauden kuluessa väliaikaisen unionin sisävesialustodistuksen antamisesta kyseisen vesikulkuneuvon nimi ja yksilöllinen eurooppalainen tunnistenumero, vapautuksen luonne ja valtio, jossa vesikulkuneuvo on rekisteröity tai jossa sen kotisatama sijaitsee. 4. Komissio julkaisee rekisterin liitteen II mukaisesti hyväksytyistä tutkaohjauslaitteista ja kääntymisnopeuden osoittimista. 19 artikla Kolmansien maiden vesikulkuneuvojen purjehduskelpoisuustodistusten tunnustaminen Euroopan unioni aloittaa kolmansien maiden kanssa neuvottelut sen varmistamiseksi, että purjehduskelpoisuustodistukset tunnustetaan vastavuoroisesti Euroopan unionin ja kolmansien maiden välillä. Siihen asti, kunnes tällainen sopimus tehdään, jäsenvaltion toimivaltaiset viranomaiset voivat tunnustaa kolmansien maiden vesikulkuneuvojen purjehduskelpoisuustodistukset kyseisen jäsenvaltion vesiväylillä tapahtuvaan liikenteeseen. Unionin sisävesialustodistukset on annettava kolmansien maiden vesikulkuneuvoille 7 artiklan 1 kohdan mukaisesti. 20 artikla Direktiivin 2009/100/EY soveltamisen jatkaminen Vesikulkuneuvoihin, jotka eivät kuulu tämän direktiivin 2 artiklan 2 ja 3 kohdan soveltamisalaan, vaan direktiivin 2009/100/EY 1 artiklan a alakohdan soveltamisalaan, sovelletaan viimeksi mainitun säännöksiä. 21 artikla Asiakirjojen käyttöä koskevat siirtymäsäännökset Tämän direktiivin soveltamisalaan kuuluvat asiakirjat, jotka jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset ovat antaneet direktiivin 2006/87/EY nojalla ennen tämän direktiivin voimaantuloa, ovat voimassa niihin merkityn voimassaolon päättymiseen asti. 22 artikla Liitteiden mukauttaminen 1. Komissiolla on valta antaa delegoituja säädöksiä 24 artiklan mukaisesti liitteiden I, II, III, IV ja VII mukauttamiseksi tieteen ja tekniikan kehitykseen tai muiden kansainvälisten järjestöjen, erityisesti RNKK:n, työstä johtuvaan alan kehitykseen sen varmistamiseksi, että 3 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetut kaksi todistusta on annettu vastaavan tuvallisuuden tason takaavien teknisten vaatimusten perusteella, tai 5 artiklassa tarkoitettujen tapausten huomioon ottamiseksi. Komissiolla on valta antaa sitovia hallinnollisia ohjeita koskevia delegoituja säädöksiä 24 artiklan mukaisesti liitteessä II vahvistettujen teknisten vaatimusten yksityiskohtaisen soveltamisen osalta näiden vaatimusten yhdenmukaisen tulkinnan varmistamiseksi tai Euroopan unionissa laadittujen tai kansainvälisten järjestöjen, erityisesti RNKK:n, työhön pohjautuvien parhaiden käytäntöjen huomioon ottamiseksi. Tällaisia delegoituja säädöksiä antaessaan komissio varmistaa, että Reinin vesiliikenteeseen hyväksytyn unionin sisävesialustodistuksen antamiseksi edellytettävillä teknisillä vaatimuksilla taataan turvallisuuden taso, joka vastaa Reinin vesiliikenteestä tehdyn tarkistetun yleissopimuksen 22 artiklan mukaisen todistuksen antamiseksi vaadittavaa tasoa. 2. Komissiolla on valta antaa 24 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla saatetaan ajan tasalle tässä direktiivissä olevat viittaukset liitteen II tiettyihin säännöksiin liitteeseen tehtyjen muutosten huomioon ottamiseksi. 23 artikla Väliaikaiset vaatimukset Komissiolla on valta antaa 24 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla asetetaan vesikulkuneuvoille väliaikaisia teknisiä vaatimuksia, testauksen mahdollistamiseksi tarkoituksena kannustaa innovointiin ja tekniikan kehittämiseen. Tällaiset vaatimukset ovat voimassa korkeintaan kolme vuotta. 24 artikla Siirretty säädösvalta 1. Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä tässä artiklassa säädetyin edellytyksin. 2. Siirretään 3, 4, 8, 10, 22 ja 23 artiklassa tarkoitettu säädösvalta komissiolle määräämättömäksi ajaksi [direktiivin voimaantulopäivä] lähtien. 3. Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 3, 4, 8, 10, 22 ja 23 artiklassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan kyseisessä päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä päätöksessä mainittuna päivänä. Päätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten voimassaoloon. 4. Komissio antaa delegoidun säädöksen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle välittömästi sen antamisen jälkeen. 5. Edellä olevien 3, 4, 8, 10, 22 ja 23 artiklan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, ellei Euroopan parlamentti tai neuvosto ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu niille tiedoksi, ilmaissut vastustavansa sitä. Euroopan parlamentti tai neuvosto voi jatkaa tätä määräaikaa kahdella kuukaudella. 25 artikla Neuvoa-antava menettely 1. Komissiota avustaa neuvoston direktiivin 91/672/ETY 7 artiklalla perustettu komitea, jäljempänä ’komitea’. Tämä komitea on asetuksessa (EU) N:o 182/2011 tarkoitettu komitea. 2. Tähän kohtaan viitattaessa sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 4 artiklaa. Jos komitean lausunto on hankittava kirjallista menettelyä noudattaen, komitean puheenjohtaja voi päättää menettelyn tuloksettomana lausunnon antamiselle asetetussa määräajassa. 26 artikla Seuraamukset Jäsenvaltioiden on säädettävä seuraamuksista, joita sovelletaan tämän direktiivin täytäntöön panemiseksi annettujen kansallisten säännösten rikkomiseen, ja toteutettava tarvittavat toimenpiteet seuraamusten täytäntöönpanon varmistamiseksi. Säädettyjen seuraamusten on oltava tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia. 27 artikla Saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä 1. Jäsenvaltioiden, joilla on 1 artiklassa tarkoitettuja sisävesiväyliä, on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2015. Niiden on ilmoitettava tästä komissiolle viipymättä. Näissä jäsenvaltioiden antamissa säädöksissä on viitattava tähän direktiiviin tai niihin on liitettävä tällainen viittaus, kun ne virallisesti julkaistaan. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään. 2. Jäsenvaltioiden on toimitettava tässä direktiivissä tarkoitetuista kysymyksistä antamansa kansalliset säännökset kirjallisina komissiolle. 28 artikla Kumoaminen Kumotaan direktiivi 2006/87/EY 1 päivästä tammikuuta 2015 alkaen. Viittauksia kumottuun direktiiviin on pidettävä viittauksina tähän direktiiviin. 29 artikla Voimaantulo Tämä direktiivi tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä. 30 artikla Osoitus Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille, joilla on 1 artiklassa tarkoitettuja sisävesiväyliä. Tehty Brysselissä, Euroopan parlamentin puolesta Neuvoston puolesta Puhemies Puheenjohtaja LIITTEET Liite I Luettelo unionin sisävesiväylistä jaoteltuna maantieteellisesti vyöhykkeisiin 1, 2, 3 ja 4 Liite II Vyöhykkeiden 1, 2, 3 ja 4 sisävesiväylillä liikennöivien vesikulkuneuvojen tekniset vähimmäisvaatimukset Liite III Seikat, joiden osalta vyöhykkeiden 1 ja 2 sisävesiväylillä liikennöiville vesikulkuneuvoille voidaan asettaa teknisiä lisävaatimuksia Liite IV Seikat, joiden osalta vyöhykkeiden 3 ja 4 sisävesiväylillä liikennöivien vesikulkuneuvojen teknisiä vaatimuksia voidaan lieventää Liite V Unionin sisävesialustodistuksen mallit Liite VI Unionin sisävesialustodistusrekisterin malli Liite VII Luokituslaitokset [1] EYVL L 301, 28.10.1982, s. 1–66. [2] Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2006/87/EY, annettu 12 päivänä joulukuuta 2006, sisävesialusten teknisistä vaatimuksista ja neuvoston direktiivin 82/714/ETY kumoamisesta, EUVL L 389, 30.12.2006, s. 1–260. [3] EUVL C , , s. . [4] EUVL C , , s. . [5] ….. [6] Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2006/87/EY, annettu 12 päivänä joulukuuta 2006, sisävesialusten teknisistä vaatimuksista ja neuvoston direktiivin 82/714/ETY kumoamisesta (EUVL L 389, 30.12.2006, s. 1). [7] Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/100/EY, annettu 16 päivänä syyskuuta 2009, sisävesialusten purjehduskelpoisuuslupien vastavuoroisesta tunnustamisesta (EUVL L 259, 2.10.2009, s. 8). [8] Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 182/2011, annettu 16 päivänä helmikuuta 2011, yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä (EUVL L 55, 28.2.2011, s. 13). [9] EUVL L 163, 25.6.2009, s. 1. [10] Neuvoston direktiivi 94/57/EY, annettu 22 päivänä marraskuuta 1994, alusten tarkastamiseen ja katsastamiseen valtuutettuja laitoksia sekä merenkulun viranomaisten asiaan liittyviä toimia koskevista yhteisistä säännöistä ja standardeista (EYVL L 319, 12.12.1994. s. 20). LIITE ehdotukseen EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON DIREKTIIVIKSI sisävesialusten teknisistä vaatimuksista ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/87/EY kumoamisesta LIITTEET Liite I Luettelo EU:n sisävesiväylistä jaoteltuna maantieteellisesti vyöhykkeisiin 1, 2, 3 ja 4 Liite II Vyöhykkeiden 1, 2, 3 ja 4 sisävesiväylillä liikennöivien vesikulkuneuvojen tekniset vähimmäisvaatimukset LIITE I LUETTELO EU:N SISÄVESIVÄYLISTÄ JAOTELTUNA MAANTIETEELLISESTI VYÖHYKKEISIIN 1, 2, 3 JA 4 1 LUKU Vyöhyke 1 Saksan liittotasavalta Ems || Linjalta, joka yhdistää entisen Greetsielin majakan ja sataman sisääntuloväylän lännenpuoleisen laiturin Eemshavenissa, merelle päin pisteeseen 53° 30' pohjoista leveyttä ja 6° 45' itäistä pituutta asti eli Alte Emsin kuivalastialusten uudelleenlastauspaikalta vähän merelle päin[1] Puolan tasavalta Pomorskanlahden osa, joka jää Rügenin saarella olevan Nord Perdin ja Niechorzen majakan yhdistävän linjan eteläpuolelle. Gdańskinlahden osa, joka jää Helin majakan ja Baltijskin sataman sisääntuloväylän poijun yhdistävän linjan eteläpuolelle. Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistynyt kuningaskunta SKOTLANTI || Blue Mull Sound || Gutcherin ja Belmontin välillä Yell Sound || Tofts Voen ja Ulstan välillä Sullom Voe || Gluss Islandin koilliskärjestä Calback Nessin pohjoiskärkeen kulkevan linjan sisäpuolella Dales Voe || Talvella: Kebister Nessin pohjoiskärjestä Breiwickin rannikolle läntisellä pituusasteella 1° 10,8' kulkevan linjan sisäpuolella Dales Voe || Kesällä: samoin kuin Lerwickin kohdalla Lerwick || Talvella: Alueella, jota rajoittaa pohjoisessa Scottle Holmin ja Scarfi Taing on Bressayn välinen linja ja etelässä Twageos Pointin majakan ja Whalpa Taing on Bressayn välinen linja Lerwick || Kesällä: Alueella, jota rajoittaa pohjoisessa Brim Nessin ja Inner Scoren koilliskärjen välinen linja ja etelässä Ness of Soundin eteläkärjen ja Kirkabisternessin välinen linja Kirkwal || Kirkwallin ja Rousayn välillä, ei kuitenkaan Point of Graandin (Egilsay) ja Galt Nessin (Shapinsay) väliseltä linjalta itään eikä Head of Workista (Mainland) Helliar Holmin majakan kautta Shapinsay rannikon välillä; ei myöskään Eynhallow Islandin kaakkoiskärjestä luoteeseen eikä merelle päin ja linja Rousayn rannikon pisteessä 59° 10,5' pohjoista leveyttä ja 2° 57,1' läntistä pituutta ja Egilsayn rannikon pisteessä 59° 10' pohjoista leveyttä ja 2° 56,4' läntistä pituutta välillä Stromness || Scapaan saakka, mutta ei Scapa Flow'n ulkopuolella Scapa Flow || Alueella, jota rajoittavat seuraavat linjat: Hoyn saarella sijaitsevasta Point of Clettsistä Faran saarella sijaitsevaan Thomson's Hillin kolmiopisteeseen ja siitä Flottan saarella sijaitsevan Gibraltarin satamalaituriin; Flottan saarella sijaitsevan St Vincentin satamalaiturista Calf of Flottan länsikärkeen; Calf of Flottan itäkärjestä South Ronaldsayn saarella sijaitsevaan Needle Pointiin ja Ness on Mainlandista Graemsayn saarella sijaitsevaan Point of Oxanin majakkaan ja siitä Hoyn saarella sijaitsevaan Bu Pointiin; ja vyöhykkeen 2 vesistä merelle päin Balnakiel Bay || Eilean Dubhin ja A'Chleitin välillä Cromarty Firth || North Sutorista Nairnin aallonmurtajalle kulkevan linjan sisäpuolella ja vyöhykkeen 2 vesistä merelle päin Inverness || North Sutorilta Nairnin aallonmurtajalle kulkevan linjan sisäpuolella ja vyöhykkeen 2 vesistä merelle päin Tay-joki – Dundee || Broughty Castlelta Tayportiin kulkevan linjan sisäpuolella ja vyöhykkeen 2 vesistä merelle päin Firth of Forth ja Forth-joki || Kirkcaldylta Portobello-joelle kulkevan linjan sisäpuolella ja vyöhykkeen 2 vesistä merelle päin Solway Firth || Southerness Pointista Sillothiin kulkevan linjan sisäpuolella Loch Ryan || Finnart's Pointista Milleur Pointiin kulkevan linjan sisäpuolella ja vyöhykkeen 2 vesistä merelle päin Clyde-joki || Ulkoraja: Linja, joka kulkee Skipnessistä kohtaan, joka sijaitsee yhden mailin Garroch Headistä etelään, ja siitä Farland Headiin Sisäraja talvella: Linja, joka kulkee Clochin majakasta Dunoonin laiturille Sisäraja kesällä: Linja, joka kulkee Bogany Pointista Isle of Buten kautta Skelmorlien linnaan, ja linja, joka kulkee Ardlamont Pointista Ettrick Bayn eteläisimpään pisteeseen Kyles of Buten sisäpuolella Huom: Edellä mainittua kesän sisärajaa laajennetaan 5 päivän kesäkuuta ja 5 päivän syyskuuta välisenä aikana (nämä päivät mukaan luettuina) niin, että sisärajana on linja, joka kulkee Skelmorlien linnasta kohdasta, joka on kaksi mailia Ayrshiren rannikosta Tomont Endiin Cumbraessa, sekä linja, joka kulkee Portachur Pointista Cumbraessa Inner Brigurd Pointiin Ayrshiressä Oban || Alueella, jota rajoittaa pohjoisessa Dunollie Pointin majakan ja Ard na Chruidhin välinen linja ja etelässä Rudha Seanachin ja Ard na Cuilen välinen linja Kyle of Lochalsh || Loch Alshin kautta Loch Duichin alkupäähän Loch Gairloch || Talvella: Ei ole Kesällä: Etelään linjalta, joka kulkee Rubha na Moinesta itään Eilan Horrisdaleen ja siitä Rubha nan Eanntagiin POHJOIS-IRLANTI || Belfast Lough || Talvella: Ei ole Kesällä: Carrickfergusista Bangoriin kulkevan linjan sisäpuolella ja vyöhykkeen 2 vesistä merelle päin Loch Neagh || Yli kahden mailin päässä rannikosta ENGLANNIN ITÄRANNIKKO || Humber-joki || Talvella: New Hollandista Paulliin kulkevan linjan sisäpuolella Kesällä: Cleethorpesin laiturista Patringtonin kirkolle kulkevan linjan sisäpuolella ja vyöhykkeen 2 vesistä merelle päin WALES JA ENGLANNIN LÄNSIRANNIKKO || Severn-joki || Talvella: Blacknore Pointista Porstkewettissä sijaitsevaan Caldicot Pilliin kulkevan linjan sisäpuolella Kesällä: Barryn telakkalaiturista Steepholmiin ja sieltä Brean Downiin kulkevan linjan sisäpuolella ja vyöhykkeen 2 vesistä merelle päin Wye-joki || Talvella: Blackmore Pointista Porstkewettissä sijaitsevaan Caldicot Pilliin kulkevan linjan sisäpuolella Kesällä: Barryn telakkalaiturilta Steepholmiin ja sieltä Brean Downiin kulkevan linjan sisäpuolella ja vyöhykkeen 2 vesistä merelle päin Newport || Talvella: Ei ole Kesällä: Barryn telakkalaiturista Steepholmiin ja sieltä Brean Downiin kulkevan linjan sisäpuolella ja vyöhykkeen 2 vesistä merelle päin Cardiff || Talvella: Ei ole Kesällä: Barryn telakkalaiturista Steepholmiin ja sieltä Brean Downiin kulkevan linjan sisäpuolella ja vyöhykkeen 2 vesistä merelle päin Barry || Talvella: Ei ole Kesällä: Barryn telakkalaiturista Steepholmiin ja sieltä Brean Downiin kulkevan linjan sisäpuolella ja vyöhykkeen 2 vesistä merelle päin Swansea || Aallonmurtajien meren puoleiset päät yhdistävän linjan sisäpuolella Menai Straits || Menai Straits -salmen sisällä linjalta, joka yhdistää Llanddwynin saaren majakan ja Dinas Dinlleun, sekä linjoilta, jotka yhdistävät Puffinin saaren eteläkärjen Trwyn DuPointiin ja Llanfairfechanin rautatieasemaan ja vyöhykkeen 2 vesistä merelle päin Dee-joki || Talvella: Hilbre Pointista Point of Airiin kulkevan linjan sisäpuolella Kesällä: Formby Pointista Point of Airiin kulkevan linjan sisäpuolella ja vyöhykkeen 2 vesistä merelle päin Mersey-joki || Talvella: Ei ole Kesällä: Formby Pointista Point of Airiin kulkevan linjan sisäpuolella ja vyöhykkeen 2 vesistä merelle päin Preston ja Southport || Southportin ja Blackpoolin välisen linjan sisäpuolella rantapengerten suojassa ja vyöhykkeen 2 vesistä merelle päin Fleetwood || Talvella: Ei ole Kesällä: Rossal Pointista Humphrey Headiin kulkevan linjan sisäpuolella ja vyöhykkeen 2 vesistä merelle päin Lune-joki || Talvella: Ei ole Kesällä: Rossal Pointista Humphrey Headiin kulkevan linjan sisäpuolella ja vyöhykkeen 2 vesistä merelle päin Heysham || Talvella: Ei ole Kesällä: Rossal Pointista Humphrey Headiin kulkevan linjan sisäpuolella Morecambe || Talvella: Ei ole Kesällä: Rossal Pointista Humphrey Headiin kulkevan linjan sisäpuolella Workington || Southerness Pointista Sillothiin kulkevan linjan sisäpuolella ja vyöhykkeen 2 vesistä merelle päin ETELÄ-ENGLANTI || Colne-joki – Colchester || Talvella: Colne Pointista Whitstableen kulkevan linjan sisäpuolella Kesällä: Clactonin laiturista Reculversiin kulkevan linjan sisäpuolella Blackwater-joki || Talvella: Colne Pointista Whitstableen kulkevan linjan sisäpuolella Kesällä: Clactonin laiturista Reculversiin kulkevan linjan sisäpuolella ja vyöhykkeen 2 vesistä merelle päin Crouch- ja Roach -joet || Talvella: Colne Pointista Whitstableen kulkevan linjan sisäpuolella Kesällä: Clactonin laiturista Reculversiin kulkevan linjan sisäpuolella ja vyöhykkeen 2 vesistä merelle päin Thames ja sen sivujoet || Talvella: Colne Pointista Whitstableen kulkevan linjan sisäpuolella Kesällä: Clactonin laiturista Reculversiin kulkevan linjan sisäpuolella ja vyöhykkeen 2 vesistä merelle päin Medway-joki ja Swale || Talvella: Colne Pointista Whitstableen kulkevan linjan sisäpuolella Kesällä: Clactonin laiturista Reculversiin kulkevan linjan sisäpuolella ja vyöhykkeen 2 vesistä merelle päin Chichester || Isle of Wightin sisäpuolella alueella, jota rajoittaa idässä West Witteringin kirkontornista Bembridgen Trinity Church -kirkkoon ja lännessä Needlesistä Hurst Pointiin kulkeva linja ja vyöhykkeen 2 vesistä merelle päin Langstone Harbour || Isle of Wightin sisäpuolella alueella, jota rajoittaa idässä West Witteringin kirkontornista Bembridgen Trinity Church -kirkkoon ja lännessä Needlesistä Hurst Pointiin kulkeva linja ja vyöhykkeen 2 vesistä merelle päin Portsmouth || Isle of Wightin sisäpuolella alueella, jota rajoittaa idässä West Witteringin kirkontornista Bembridgen Trinity Church -kirkkoon ja lännessä Needlesistä Hurst Pointiin kulkeva linja ja vyöhykkeen 2 vesistä merelle päin Bembridge, Isle of Wight || Isle of Wightin sisäpuolella alueella, jota rajoittaa idässä West Witteringin kirkontornista Bembridgen Trinity Church -kirkkoon ja lännessä Needlesistä Hurst Pointiin kulkeva linja ja vyöhykkeen 2 vesistä merelle päin Cowes, Isle of Wight || Isle of Wightin sisäpuolella alueella, jota rajoittaa idässä West Witteringin kirkontornista Bembridgen Trinity Church -kirkkoon ja lännessä Needlesistä Hurst Pointiin kulkeva linja ja vyöhykkeen 2 vesistä merelle päin Southampton || Isle of Wightin sisäpuolella alueella, jota rajoittaa idässä West Witteringin kirkontornista Bembridgen Trinity Church -kirkkoon ja lännessä Needlesistä Hurst Pointiin kulkeva linja ja vyöhykkeen 2 vesistä merelle päin Beaulieu-joki || Isle of Wightin sisäpuolella alueella, jota rajoittaa idässä West Witteringin kirkontornista Bembridgen Trinity Church -kirkkoon ja lännessä Needlesistä Hurst Pointiin kulkeva linja ja vyöhykkeen 2 vesistä merelle päin Keyhaven Lake || Isle of Wightin sisäpuolella alueella, jota rajoittaa idässä West Witteringin kirkontornista Bembridgen Trinity Church -kirkkoon ja lännessä Needlesistä Hurst Pointiin kulkeva linja ja vyöhykkeen 2 vesistä merelle päin Weymouth || Portlandin satama-alueen sisällä ja Wey-joen ja Portlandin satama-alueen välillä Plymouth || Cawsandista aallonmurtajalle ja Staddoniin kulkevan linjan sisäpuolella ja vyöhykkeen 2 vesistä merelle päin Falmouth || Talvella: St Anthony Headista Rosemullioniin kulkevan linjan sisäpuolella Kesällä: St Anthony Headista Nare Pointiin kulkevan linjan sisäpuolella ja vyöhykkeen 2 vesistä merelle päin Camel-joki || Stepper Pointista Trebetherick Pointiin kulkevan linjan sisäpuolella ja vyöhykkeen 2 vesistä merelle päin Bridgewater || Matalikon sisällä ja vyöhykkeen 2 vesistä merelle päin Avon-joki (Avon) || Talvella: Blacknore Pointista Porstkewettissä sijaitsevaan Caldicot Pilliin kulkevan linjan sisäpuolella Kesällä: Barryn laiturista Steepholmiin ja sieltä Brean Downiin kulkevan linjan sisäpuolella ja vyöhykkeen 2 vesistä merelle päin Vyöhyke 2 Tšekin tasavalta Lipnon patojärvi Saksan liittotasavalta Ems || Linjalta, joka kulkee Emsin poikki lähellä Papenburgin sataman sisääntuloväylää entisen Diemenin pumppuaseman ja Halten patoaukon välistä, linjalle, joka yhdistää entisen Greetsielin majakan ja sataman sisääntuloväylän lännenpuoleisen laiturin Eemshavenissa Jade || Entisen Schilligin risteysloiston ja Langwardenin kirkontornin yhdistävän linjan sisällä Weser || Bremenin rautatiesillan luoteisreunalta Langwardenin ja Cappelin kirkontornit yhdistävälle linjalle, mukaan luettuina Westergaten, Rekumer Lochin, Rechter Nebenarmin ja Schweiburgin sivuhaarat Elbe, mukaan lukien Bütztflether Süderelbe (km:stä 0,69 Elben suulle), Ruthenstrom (km:stä 3,75 Elben suulle) ja Wischhafener Süderelbe (km:stä 8,03 Elben suulle) || Hampurin sataman alarajalta linjalle, joka yhdistää Dösen majakan Friedrichskoogin padon länsireunaan (Dieksand), mukaan luettuina Elben sekä Esten, Lühen, Schwingen, Osten, Pinnaun, Krückaun ja Störin sivujoet (kaikissa tapauksissa suulta padolle) Meldorfer Bucht || Friedrichskoogin padon länsireunan (Dieksand) ja Büsumin läntisen laiturin pään yhdistävän linjan sisäpuolella Eider || Gieselaun kanavan suulta (22,64 km) kiviaitauksen puolivälin ja Vollerwiekin kirkontornin väliselle linjalle Gieselaun kanava || Eiderissa sijaitsevalta suulta Nord-Ostsee-Kanalissa (Kielin kanavassa) sijaitsevalle suulle Flensburger Förde || Kegnäsin majakan ja Birknackin yhdistävän linjan sisäpuolella ja pohjoiseen Flensburger Fördessä sijaitsevalle Saksan ja Tanskan rajalle Schlei || Schleimünden laiturien päät yhdistävän linjan sisäpuolella Eckernförder Bucht || Boknis-Eckin mantereen koilliskärkeen lähellä Dänisch Nienhofia yhdistävän linjan sisäpuolella Kieler Förde || Bülkin majakan ja Laboen laivastomuistomerkin yhdistävän linjan sisäpuolella Nord-Ostsee-Kanal (Kielin kanava) mukaan lukien Audorfer See ja Schirnauer See || Linjalta, joka yhdistää Brunsbüttelin laiturien päät, linjalle, joka yhdistää Kiel-Holtenaun saapumisvalot sekä Obereiderseen ja Engen, Audorfer Seen, Borgstedter Seen ja Engen, Schirnauer Seen, Flemhuder Seen ja Achterwehrerin kanavan Trave || Lyypekissä sijaitsevan rautatienostosillan luoteisreunasta, mukaan luettuina Pötenitzer Wiek ja Dassower See, linjalle, joka yhdistää Travemünden eteläisen sisemmän laiturin ja pohjoisen ulomman laiturin päät Leda || Leerin merisulun ulkosataman sisääntuloväylältä Eemsissä sijaitsevalle suulle. Hunte || Oldenburgin satamasta ja sijainnista, joka on Oldenburgin Amalienbrückesta 140 m alavirtaan, Weserissä sijaitsevalle suulle Lesum || Hammen ja Wümmen yhtymäkohdasta (km:stä 0,00) Weserissä sijaitsevalle suulle Este || Buxtehuden sulun (km:stä 0,25) alavirralta Elbessä sijaitsevalle suulle Lühe || Horneburgissa sijaitsevan Au-Mühlen alavirralta (km:stä 0,00) Elbessä sijaitsevalle suulle Schwinge || Stadessa sijaitsevan Salztorin sulun pohjoisreunalta Elbessä sijaitsevalle suulle Oste || Sijainnista, joka on 210 m Osten padon yli kulkevan tieliikennesillan keskiviivan yläpuolella (69,360 km), Elbessä sijaitsevalle suulle Pinnau || Pinnebergin rautatiesillan lounaisreunalta Elbessä sijaitsevalle suulle Krückau || Elmshornissa sijaitsevaan Wedenkampiin johtavan sillan lounaisreunalta Elbessä sijaitsevalle suulle Stör || Rensingin vuorovesimittarilta Elbessä sijaitsevalle suulle Freiburger Hafenpriel || Freiburg an der Elben sulun itäreunalta Elbessä sijaitsevalle suulle Wismarbucht, Kirchsee, Breitling, Salzhaff ja Wismarin satama-alue || Merelle päin Hoher Wieschendorf Hukin ja Timmendorfin majakan yhdistävälle linjalle ja Poelin saarella olevan Gollwitzin majakan ja Wustrowin niemen eteläkärjen yhdistävälle linjalle saakka Warnow, mukaan luettuina Breitling ja sivuhaarat || Mühlendammista alavirtaan Rostockin Geinitzbrücken pohjoisreunalta merelle päin Warnemünden läntisen ja itäisen laiturin pohjoispäät yhdistävälle linjalle saakka Vedet, joita ympäröivät manner, Darßin ja Zingstin niemet sekä Hiddenseen ja Rügenin saaret (mukaan luettuna Stralsundin satama-alue) || Merelle päin seuraavasti: – Zingstin niemen ja Bockin saaren välillä: pisteeseen 54° 26' 42'' pohjoista leveyttä saakka – Bockin ja Hiddenseen saarten välillä: Bockin saaren pohjoiskärjen ja Hiddenseen saaren eteläkärjen yhdistävälle linjalle saakka – Hiddenseen saaren ja Rügenin saaren (Bug) välillä: Neubessinin kaakkoiskärjen ja Buger Hakenin yhdistävälle linjalle saakka Kleine Jasmunder Bodden || Greifswalder Bodden || Bodden merelle päin linjalle, joka kulkee Thiessower Hakenin (Südperd) itäkärjestä Rudenin saaren itäkärkeen ja jatkuu siitä Usedomin saaren pohjoiskärkeen (54° 10' 37'' N, 13° 47' 51' E) Ryck || Greifswaldissa sijaitsevalta Steinbeckerin sillalta linjalle, joka yhdistää laiturien päät Vedet, joita ympäröivät manner ja Usedomin saari (Peenestrom, mukaan luettuina Wolgastin satama-alue, Achterwasser ja Oder Haff) || Itään Puolan tasavallan rajalle saakka Stettiner Haffissa Uecker || Ueckermündessä sijaitsevan tieliikennesillan lounaisreunasta linjalle, joka yhdistää laiturien päät Huom.: Jos alusten kotisatama on muualla, on otettava huomioon 8 päivänä huhtikuuta 1960 tehdyn Emsin ja Dollartin sopimuksen 32 artikla (BGBl. 1963 II, s. 602). Ranskan tasavalta Gironde kilometripisteestä 48,50 Ile de Patiras'n alakärjen kautta meren ja joen rajalinjalle, joka yhdistää Pointe de Graven ja Pointe de Suzacin Loire Cordemais'sta (kilometripiste 25) joen ja meren rajalinjalle, joka yhdistää Pointe de Mindinin ja Pointe de Penhoëtin Seine Tancarvillen kanavan alusta joen ja meren rajalinjalle, joka yhdistää oikealla rannalla olevan Cape Hoden vasemmalla rannalla olevaan kohtaan, jossa suunniteltu pato yhtyy rantaan Bervillen alapuolella Vilaine Arzalin padolta joen ja meren rajalinjalle, joka yhdistää Pointe de Scalin ja Pointe du Moustoirin Genevenjärvi Unkarin tasavalta Balaton-järvi Alankomaiden kuningaskunta Dollard Eems Waddenzee: mukaan luettuina yhteydet Pohjanmereen Ijsselmeer: mukaan luettuina Markermeer ja Ijmeer, mutta lukuun ottamatta Gouwzeeta Nieuwe Waterweg ja Scheur Calandkanaal länteen Benelux-satamasta Hollands Diep Breeddiep, Beerkanaal ja siihen liittyvät satamat Haringvliet ja Vuile Gat: mukaan luettuina yhtäältä Goeree-Overflakkeen ja toisaalta Voorne-Puttenin ja Hoeksche Waardin väliset vesitiet Hellegat Volkerak Krammer Grevelingenmeer ja Brouwerschavensche Gat: mukaan luettuina kaikki vesitiet Schouwen-Duivelandin ja Goeree-Overflakkeen välillä Keten, Mastgat, Zijpe, Krabbenkreek, Itä-Scheldt ja Roompot: mukaan luettuina yhtäältä Walcheren, Noord-Bevelandin ja Zuid-Bevelandin ja toisaalta Schouwen-Duivelandin ja Tholenin väliset vesitiet, lukuun ottamatta Scheldt-Rein-kanavaa Scheldt ja Länsi-Scheldt ja sen suu merelle: mukaan luettuina yhtäältä Zeeland Flandersin ja toisaalta Walcherenin ja Zuid-Bevelandin väliset vesitiet, lukuun ottamatta Scheldt-Rein-kanavaa Puolan tasavalta Szczecininlahti Kamieńinlahti Veikselinlahti Puckinlahti Włocławskin tekojärvi Śniardwy-järvi Niegocin-järvi Mamry-järvi Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistynyt kuningaskunta SKOTLANTI || Scapa Flow || Alueella, jota rajoittavat seuraavat linjat: Flottan saarella sijaitsevasta Wharthista South Wallsin tykkitorniin; Hoyn saarella sijaitsevasta Point Clettsistä Faran saarella sijaitsevaan Thomson's Hillin kolmiopisteeseen ja siitä Flottan saarella sijaitsevaan Gibraltarin satamalaituriin Kyle of Durness || Eilean Dubhin eteläpuolella Cromarty Firth || North Sutorin ja South Sutorin välisen linjan sisäpuolella Inverness || Fort Georgen ja Chanonry Pointin välisen linjan sisäpuolella Findhorn Bay || Hiekkasärkän sisäpuolella Aberdeen || Eteläisen aallonmurtajan ja Abercrombyn aallonmurtajan välisen linjan sisäpuolella Montrose Basin || Länteen linjalta, joka kulkee pohjoisesta etelään sataman sisääntuloväylän poikki Scurdie Nessin majakan kohdalla Tay-joki – Dundee || Dundeen vuorovesialtaan (kalasatama) ja East Newportissa sijaitsevan Craig Headin välisen linjan sisäpuolella Firth of Forth ja Forth-joki || Firth of Forthin sisäpuolella, mutta ei Forthin rautatiesillasta itään Dumfries || Airds Pointin ja Scar Pointin välisen linjan sisäpuolella Loch Ryan || Cairn Pointin ja Kircolm Pointin välisen linjan sisäpuolella Ayr Harbour || Matalikon sisäpuolella Clyde-joki || Vyöhykkeen 1 vesistä ylävirtaan Kyles of Bute || Colintraiven ja Rhubodachin välillä Campbeltown Harbour || Macringan's Pointin ja Ottercharach Pointin välisen linjan sisäpuolella Loch Etive || Loch Etiven sisällä Falls of Lorasta ylävirtaan Loch Leven || Ballachulishin sillasta ylävirtaan Loch Linnhe || Corran Pointin majakan pohjoispuolella Loch Eil || Koko merenlahti Caledonian Canal || Loch Lochy, Loch Oich ja Loch Ness Kyle of Lochalsh || Kyle Akinin sisäpuolella, ei kuitenkaan Eilean Banin majakasta länteen eikä Eileanan Dubhasta itään Loch Carron || Stromemoren ja Stromen lautan välillä Loch Broom, Ullapool || Ullapool Pointin majakan ja Aultnaharrien välisen linjan sisäpuolella Kylesku || Loch Cairnbawnin poikki Garbh Eileanin itäkärjen ja Eilean na Rainichin länsikärjen välisellä alueella Stornoway Harbour || Arnish Pointin ja Sandwick Bayn majakan luoteispuolen välisen linjan sisäpuolella Sound of Scalpay || Ei Berry Covesta (Scalpay) itään eikä Croc a Loinista (Harris) länteen North Harbour, Scalpay ja Tarbert Harbour || Yhden mailin etäisyydellä Harrisin saaren rannikosta Loch Awe || Koko järvi Loch Katrine || Koko järvi Loch Lomond || Koko järvi Loch Tay || Koko vuono Loch Loyal || Koko järvi Loch Hope || Koko järvi Loch Shin || Koko järvi Loch Assynt || Koko järvi Loch Glascarnoch || Koko järvi Loch Fannich || Koko järvi Loch Maree || Koko järvi Loch Gairloch || Koko vuono Loch Monar || Koko järvi Loch Mullardach || Koko järvi Loch Cluanie || Koko järvi Loch Loyne || Koko järvi Loch Garry || Koko järvi Loch Quoich || Koko järvi Loch Arkaig || Koko järvi Loch Morar || Koko järvi Loch Shiel || Koko järvi Loch Earn || Koko vuono Loch Rannoch || Koko järvi Loch Tummel || Koko järvi Loch Ericht || Koko järvi Loch Fionn || Koko järvi Loch Glass || Koko järvi Loch Rimsdale/nan Clar || Koko järvi POHJOIS-IRLANTI || Strangford Lough || Cloghy Pointin ja Dogtail Pointin välisen linjan sisäpuolella Belfast Lough || Holywoodin ja Macedon Pointin välisen linjan sisäpuolella Larne || Larnen laiturin ja Mageen saaren lauttalaiturin välisen linjan sisäpuolella Bann-joki || Aallonmurtajien meren puoleisista päistä Toomen sillalle Lough Erne || Ylempi ja alempi Lough Erne Lough Neagh || Kahden mailin etäisyydellä rannikosta ENGLANNIN ITÄRANNIKKO || Berwick || Aallonmurtajien sisäpuolella Warkworth || Aallonmurtajien sisäpuolella Blyth || Laiturien ulompien päiden sisäpuolella Tyne-joki || Dunstonin hiililaitureilta Tynen laiturien päihin Wear-joki || Fatfieldistä Sunderlandin laiturien päihin Seaham || Aallonmurtajien sisäpuolella Hartlepool || Middletonin aallonmurtajan ja vanhan laiturin pään välisen linjan sisäpuolella Pohjoislaiturin pään ja etelälaiturin pään välisen linjan sisäpuolella Tees-joki || Linjan, joka kulkee Government Jettyltä suoraan länteen Teesin padolle, sisäpuolella Whitby || Whitbyn laiturien päiden sisäpuolella Humber-joki || North Ferribyn ja South Ferribyn välisen linjan sisäpuolella Grimsbyn satama-allas || Vuorovesialtaan läntiseltä pistolaiturilta kalasataman pohjoislaiturin itäiselle pistolaiturille kulkevan linjan sisäpuolella Boston || Uuden kanavan (the New Cut) sisällä Dutch-joki || Koko kanava Hull-joki || Beverley Beckistä Humber-joelle Kielder Water || Koko järvi Ouse-joki || Naburnin sulusta alavirtaan Trent-joki || Cromwellin sulusta alavirtaan Wharfe-joki || Ouse-joen yhtymäkohdasta Tadcasterin sillalle Scarborough || Scarboroughin laiturien päiden sisäpuolella WALES JA ENGLANNIN LÄNSIRANNIKKO || Severn-joki || Pohjoiseen linjalta, joka kulkee Sharpness Pointista (51° 43,4' pohjoista leveyttä) länteen Llanthonyn ja Maisemoren padoille ja vyöhykkeen 3 vesistä merelle päin Wye-joki || Chepstowissa pohjoiseen pisteestä 51° 38,0' pohjoista leveyttä Monmouthiin Newport || Fifoots Pointsin voimalinjaristeyksestä pohjoiseen Cardiff || Eteläisen aallonmurtajan ja Penarth Headin sekä Cardiffinlahden padon länsipuolisten, maan ympäröimien vesien välisen linjan sisäpuolella Barry || Aallonmurtajien meren puoleisten päiden välisen linjan sisäpuolella Port Talbot || Afran-joella aallonmurtajien meren puoleisten päiden välisen linjan sisäpuolella, maan ympäröimien satama-altaiden ulkopuolella Neath || Baglan Bayn tankkerilaiturin avomeren puoleisesta päästä (51° 37,2' N, 3° 50,5' W) suoraan pohjoiseen kulkevan linjan sisäpuolella Llanelli ja Burryn satama || Alueella, jota rajoittaa Burryn sataman länsilaiturista Whiteford Pointiin kulkeva linja Milford Haven || Hook Pointin eteläpuolen ja Thorn Pointin välisen linjan sisäpuolella Fishguard || Pohjoisen ja itäisen aallonmurtajan meren puoleisten päiden välisen linjan sisäpuolella Cardigan || Pen-Yr-Ergydin salmien sisäpuolella Aberystwyth || Aallonmurtajien meren puoleisten päiden sisäpuolella Aberdyfi || Aberdyfin rautatieaseman ja Twyni Bachin majakan välisen linjan sisäpuolella Barmouth || Barmouthin rautatieaseman ja Penrhyn Pointin välisen linjan sisäpuolella Portmadoc || Harlech Pointin ja Graig Ddun välisen linjan sisäpuolella Holyhead || Alueella, jota rajoittavat pääaallonmurtaja ja linja, joka kulkee aallonmurtajan päästä Towyn Bayn Brynglas Pointiin Menai Straits || Menai Straits -salmen sisällä Aber Menai Pointin ja Belan Pointin sekä Beaumarisin laiturin ja Pen-y-Coed Pointin yhdistävien linjojen välillä Conway || Mussel Hillin ja Tremlyd Pointin välisen linjan sisäpuolella Llandudno || Aallonmurtajan sisäpuolella Rhyl || Aallonmurtajan sisäpuolella Dee-joki || Connahin laiturilta ylävirtaan Barrelwell Hillin vedenottopaikalle saakka Mersey-joki || Rockin majakan ja luoteisen Seaforthin satama-altaan välisen linjan sisäpuolella, mutta ei muissa satama-altaissa Preston ja Southport || Lythamin ja Southportin välisen linjan sisäpuolella ja Prestonin satama-altaiden sisällä Fleetwood || Alemman loiston ja Knottin välisen linjan sisäpuolella Lune-joki || Sunderland Pointin ja Chapel Hillin välisen linjan sisäpuolella Glassonin satama-altaaseen saakka, satama-allas mukaan luettuna Barrow || Isle of Walneylla sijaitsevan Haws Pointin ja Roan saaren rampin välisen linjan sisäpuolella Whitehaven || Aallonmurtajan sisäpuolella Workington || Aallonmurtajan sisäpuolella Maryport || Aallonmurtajan sisäpuolella Carlisle || Point Carlisle'n ja Torduffin välisen linjan sisäpuolella Coniston Water || Koko järvi Derwentwater || Koko järvi Ullswater || Koko järvi Windermere || Koko järvi ETELÄ-ENGLANTI || Blakeney ja Morston Harbour lähialueineen || Blakeney Pointista etelään Stiffkey-joen suulle kulkevasta linjasta itään Orwell-joki ja Stour-joki || Orwell-joki Blackmansheadin aallonmurtajan ja Landguard Pointin välisen linjan sisäpuolella ja vyöhykkeen 3 vesistä merelle päin Blackwater-joki || Kaikki vesitiet Mersean saaren lounaiskärjen ja Sales Pointin välisen linjan sisäpuolella Crouch- ja Roach -joet || Crouch-joki Holliwell Pointin ja Foulness Pointin välisen linjan sisäpuolella, Roach-joki mukaan luettuna Thames ja sen sivujoet || Thames ylävirtaan linjalta, joka kulkee pohjoisesta etelään Gravesendissa sijaitsevan Dentonin satamalaiturin itäkärjestä Teddingtonin sululle Medway-joki ja Swale || Medway-joki linjalta, joka kulkee Garrison Pointista Grain Towerin kautta Allingtonin sululle; Swale Whitstablesta Medwayhin Stour-joki (Kent) || Stour-joki suulta ylävirtaan Flagstaff Reachin maihinnousupaikalle Doverin satama || Sataman itäisen ja läntisen sisääntuloväylän poikki kulkevan linjan sisäpuolella Rother-joki || Rother-joki ylävirtaan Camberin vuorovesimerkkiasemalta Scotsin sulkuporteille ja Brede-joen sisääntuloväylän sululle Adur-joki ja Southwickin kanava || Shorehamin sataman sisääntuloväylän poikki Southwickin kanavan sululle ja Tarmacin satamalaiturin länsipäähän kulkevan linjan sisäpuolella Arun-joki || Arun-joki Littlehamptonin laiturista ylävirtaan Littlehamptonin venesatamaan Ouse-joki (Sussex) Newhaven || Ouse-joki Newhavenin sataman sisääntuloväylän pistolaitureista pohjoisen satamalaiturin pohjoispäähän kulkevan linjan sisäpuolella Brighton || Brightonin ulompi venesatama läntisen satamalaiturin eteläpäästä eteläisen satamalaiturin pohjoispäähän kulkevan linjan sisäpuolella Chichester || Eastoke Pointin ja West Witteringin kirkontornin välisen linjan sisäpuolella ja vyöhykkeen 3 vesistä merelle päin Langstone Harbour || Eastney Pointin ja Gunner Pointin välisen linjan sisäpuolella Portsmouth || Sataman sisääntuloväylän poikki Port Blockhouse -rakennuksesta Round Tower -torniin kulkevan linjan sisäpuolella Bembridge, Isle of Wight || Bradingin sataman sisäpuolella Cowes, Isle of Wight || Medina-joki itärannan aallonmurtajaloistosta länsirannan loistoon (House Light) Southampton || Calshotin linnan ja Hookin majakan välisen linjan sisäpuolella Beaulieu-joki || Beaulieu-joki, ei kuitenkaan itään linjalta, joka kulkee pohjoisesta etelään Inchmery Housen kautta Keyhaven-järvi || Hurst Pointin alemmasta loistosta suoraan pohjoiseen Keyhavenin marskimaille kulkevan linjan sisäpuolella Christchurch || The Run Poole || Sandbanksin ja South Haven Pointin välillä kulkevan lossin reitin sisäpuolella Exeter || Warren Pointista Checkstone Ledgeä vastapäätä olevaan pelastusveneasemaan idästä länteen kulkevan linjan sisäpuolella Teignmouth || Satama-alueella Dart-joki || Kettle Pointin ja Battery Pointin välisen linjan sisäpuolella Salcombe-joki || Splat Pointin ja Limebury Pointin välisen linjan sisäpuolella Plymouth || Mount Battenin laiturista Draken saarten kautta Raveness Pointiin kulkevan linjan sisäpuolella; Yealm-joella Warren Pointin ja Misery Pointin välisen linjan sisäpuolella Fowey || Satama-alueella Falmouth || St. Anthony Headin ja Pendennis Pointin välisen linjan sisäpuolella Camel-joki || Gun Pointin ja Brea Hillin välisen linjan sisäpuolella Taw- ja Torridge-joet || Crow Pointin majakasta 200 astetta Skern Pointin rannikon suuntaan kulkevan linjan sisäpuolella Bridgewater || Etelään linjalta, joka kulkee itään Stert Pointista (51° 13,0' N) Avon-joki (Avon) || Avonmouthin laiturilta Wharf Pointiin Nethamin padolle saakka kulkevan linjan sisäpuolella 2 LUKU Vyöhyke 3 Belgian kuningaskunta Merellinen Schelde (Antwerpenin avoimesta ankkuripaikasta alavirtaan) Bulgarian tasavalta Tonava: 845,650 joki-km – 374,100 joki-km Tšekin tasavalta Labe (Elbe): Ústí nad Labem-Střekovin sulusta Lovosicen sulkuun Patojärvet: Baška, Brněnská (Kníničky), Horka (Stráž pod Ralskem), Hracholusky, Jesenice, Nechranice, Olešná, Orlík, Pastviny, Plumov, Rozkoš, Seč, Skalka, Slapy, Těrlicko, Žermanice Máchovo-järvi Velké Žernosekyn vesialue Järvet: Oleksovice, Svět, Velké Dářko Soranottopaikkoihin syntyneet järvet: Dolní Benešov, Ostrožná Nová Ves ja Tovačov Saksan liittotasavalta Tonava || Kelheimista (2414,72 km) Saksan ja Itävallan rajalle Jochensteiniin Rein, mukaan lukien Lampertheimer Altrhein (km:stä 4,75 Rijniin), Altrhein Stockstadt-Erfelden (km:stä 9,80 Rijniin) || Saksan ja Sveitsin rajalta Saksan ja Alankomaiden rajalle Elbe (Norderelbe), mukaan lukien Süderelbe ja Köhlbrand || Elbe-Seiten-kanavan suulta Hampurin sataman alarajalle Müritz || Ranskan tasavalta Adour Bec du Gavesta merelle Aulne Châteaulinista joen ja meren rajalinjalle, jota määrittää Passage de Rosnoën Blavet Pontivysta Pont du Bonhommeen Calais'n kanava Charente Tonnay-Charentessa sijatsevalta sillalta joen ja meren rajalinjalle, joka kulkee vasemmalla rannalla olevan alavirran puoleisen merkkivalon keskikohdasta Fort de la Pointen keskikohtaan Dordogne yhtymäkohdasta Lidoiren kanssa Bec d'Ambsiin Garonne Castet en Dorthessa sijaitsevalta sillalta Bec d'Ambsiin Gironde Bec d'Ambsista kilometripisteessä 48,50 sijaitsevalle poikittaislinjalle, joka kulkee Ile de Patiras'n alakärjen kautta Hérault Bessanin satamasta merelle vuorovesitasanteen ylärajaan asti Isle yhtymäkohdasta Dronnen kanssa yhtymäkohtaan Dordognen kanssa Loire yhtymäkohdasta Mainen kanssa Cordemais'hen (kilometripiste 25); Marne Bonneuil'n sillalta (kilometripiste 169 bis 900) ja St Maurin sululta yhtymäkohtaan Seinen kanssa Rein Nive Ustaritzissa sijaitsevalta Haïtzen padolta yhtymäkohtaan Adourin kanssa Oise Janvillen sululta yhtymäkohtaan Seinen kanssa Orb Sérignanista merelle vuorovesitasanteen ylärajaan asti Rhône Sveitsin rajalta merelle Petit Rhônea lukuun ottamatta Saône Chalon‑sur‑Saônessa sijaitsevalta Pont de Bourgogne ‑sillalta yhtymäkohtaan Rhônen kanssa Seine Nogent‑sur‑Seinessä sijaitsevalta sululta Tancarvillen kanavan alkuun Sèvre Niortaise Maransin sululta joen ja meren rajalinjalle, joka lähtee kohtisuoraan joen suulla sijaitsevan vartiotuvan kohdalta Somme Abbevillessa sijaitsevan Pont de la Portelette -sillan alapuolelta Noyelles'n ja Saint-Valéry-sur-Sommen väliselle rautatiesillalle Vilaine Redonista (kilometripiste 89,345) Arzalin padolle Amance-järvi Annecy-järvi Biscarosse-järvi Bourget-järvi Carcans-järvi Cazaux-järvi Der-Chantecoq-järvi Guerlédan-järvi Hourtin-järvi Lacanau-järvi Orient-järvi Pareloup-järvi Parentis-järvi Sanguinet-järvi Serre-Ponon-järvi Temple-järvi Unkarin tasavalta Tonava: 1812 joki-km – 1433 joki-km Tonava Moson: 14 joki-km – 0 joki-km Tonava Szentendre: 32 joki-km – 0 joki-km Tonava Ráckeve: 58 joki-km – 0 joki-km Tisza-joki: 685 joki-km – 160 joki-km Dráva-joki: 198 joki-km – 70 joki-km Bodrog-joki: 51 joki-km – 0 joki-km Kettős Körös -joki: 23 joki-km – 0 joki-km Hármas Körös -joki: 91 joki-km – 0 joki-km Sió-kanava: 23 joki-km – 0 joki-km Velence-järvi Fertő-järvi Alankomaiden kuningaskunta Rein Sneekermeer, Koevordermeer, Heegermeer, Fluessen, Slotermeer, Tjeukemeer, Beulakkerwijde, Belterwijde, Ramsdiep, Ketelmeer, Zwartemeer, Veluwemeer, Eemmeer, Alkmaardermeer, Gouwzee, Buiten Ij, Afgesloten Ij, Noordzeekanaal, Ijmuidenin satama, Rotterdamin satama-alue, Nieuwe Maas, Noord, Oude Maas, Beneden Merwede, Nieuwe Merwede, Dordische Kil, Boven Merwede, Waal, Bijlandschin kanava, Boven Rijn, Pannersdenschin kanava, Geldersche Ijssel, Neder Rijn, Lek, Amsterdam-Rein-kanava, Veerse Meer, Schelde-Rein-kanava Volkerakin suulle asti, Amer, Bergsche Maas, Maas Venlon alapuolella, Gooimeer, Europort, Calandkanaal (Benelux-satamasta itään), Hartelkanaal Itävallan tasavalta Tonava: Saksan rajalta Slovakian rajalle Inn: suulta Passau-Inglingin voimalaitokselle Traun: suulta km:lle 1,8 Enns: suulta km:lle 2,7 March: suulta km:lle 6 Puolan tasavalta – Biebrza-joki Augustowski-kanavan suulta Narew-joen suulle – Brda-joki Bydgoski-kanavan yhtymäkohdasta Bydgoszczissa Veiksel-joen suulle – Bug-joki Muchawiec-joen suulta Narew-joen suulle – Dąbie-järvi sisäisen merivesialueen rajalle – Augustowski-kanava Biebrza-joen yhtymäkohdasta valtion rajalle ja kyseisen kanavan varrella olevat järvet – Bartnicki-kanava Ruda Woda -järveltä Bartężek-järvelle sekä Bartężek-järvi – Bydgoski-kanava – Elbląski-kanava Druzno-järveltä Jeziorak-järvelle ja Szeląg Wielki -järvi, mukaan luettuina nämä järvet ja kanavan varrella olevat järvet, sekä sivureitti Zalewon suuntaan Jeziorak-järveltä Ewingi-järvelle, järvet mukaan luettuina – Gliwicki-kanava ja Kędzierzyński-kanava – Jagielloński-kanava Elbląg-joen yhtymäkohdasta Nogat-joelle – Łączański-kanava – Śleśiński-kanava ja kanavan varrella sijaitsevat järvet sekä Gopło-järvi – Żerański-kanava – Martwa Veiksel -joki Veiksel-joelta Przegalinassa sisäisen merivesialueen rajalle – Narew-joki Biebrza-joen suulta Veiksel-joen suulle sekä Zegrzyński-järvi – Nogat-joki Veiksel-joelta Veikselinlahden suulle – Noteć-joki (ylempi) Gopło-järveltä Górnonotecki-kanavan yhtymäkohtaan ja Górnonotecki-kanava ja Noteć-joki (alempi) Bydgoski-kanavan yhtymäkohdasta Warta-joen suulle – Oder-joki Racibórzin kaupungista Oder-joen itäisen osan yhtymäkohtaan, joka muuttuu Regalica-joeksi Klucz-Ustowon kanavasta, ja kyseinen joki ja sen sivuhaarat Dąbie-järvelle sekä Oder-joen sivureitti Opatowicen sululta Wrocławin kaupungin sululle – Oder-joen läntinen osa Widuchowan padolta (704,1 km Oder-jokea) sisäisen merivesialueen rajalle ja sivuhaarat sekä Klucz-Ustowo -kanava, joka yhdistää Oder-joen itäisen osan Oder-joen läntiseen osaan – Parnica-joki ja Parnicki-kanava Oder-joen läntisestä osasta sisäisen merivesialueen rajalle – Pisa-joki Roś-järveltä Narew-joen suulle – Szkarpawa-joki Veiksel-joelta Veikselinlahden suulle – Warta-joki Ślesiński-järveltä Oder-joen suulle – Masurian järvialueen järjestelmä, joka käsittää jokien ja kanavien yhdistämät sisävedet, jotka muodostavat pääväylän Roś-järveltä (tämä mukaan luettuna) Piszissä Węgorzewski-kanavalle (kanava mukaan luettuna) Węgorzewossa, sekä seuraavat järvet: Seksty, Mikołajskie, Tałty, Tałtowisko, Kotek, Szymon, Szymoneckie, Jagodne, Boczne, Tajty, Kisajno, Dargin, Łabap, Kirsajty ja Święcajty, sekä Giżycki-kanava ja Niegociński-kanava sekä Piękna Góran kanava, sekä Ryńskie-järven sivureitti (tämä mukaan luettuna) Rynissa Nidzkie-järvelle (3 kilometriin asti, joka toimii Nidzkie-järven altaan rajana), sekä seuraavat järvet: Bełdany, Guzianka Mała ja Guzianka Wielka – Veiksel-joki Przemsza-joen suulta Łączański-kanavan yhtymäkohtaan ja kyseiseltä kanavalta Skawinassa Veiksel-joen suulle Gdańskinlahteen, lukuun ottamatta Włocławski-allasta Romania Tonava: Serbian ja Romanian väliseltä rajalta (1075 km) Mustallemerelle Sulinaan johtavan haaran kohdassa. Tonava–Mustameri-kanava (pituus 64,410 kilometriä: Tonavan yhtymäkohdasta, joka sijaitsee 299,300 kilometriä Tonavaa pitkin Cernavodăssa (vastaavasti 64,410 km kanavaa pitkin), Constanta-Sud Agigea satamaan (kanavan 0-kohta). Poarta Albă–Midia Năvodari -kanava (pituus 34,600 km): Tonava–Mustameri-kanavan yhtymäkohdasta 29,410 kilometrin kohdalla Poarta Albăssa (vastaavasti 27,500 kilometriä kanavaa pitkin) Midian satamaan (kanavan 0-kohta) Slovakian tasavalta Tonava: Devínistä (1880,26 joki-km) Slovakian ja Unkarin väliselle rajalle Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistynyt kuningaskunta SKOTLANTI || Leith (Edinburgh) || Aallonmurtajien sisäpuolella Glasgow || Strathclyde Loch Crinanin kanava || Crinanista Ardrishaigiin Caledonian Canal -kanava || Kanavaosuudet POHJOIS-IRLANTI || Lagan-joki || Laganin padolta Stranmillisiin ITÄ-ENGLANTI || Wear-joki (vuorovedestä riippumaton) || Durhamin vanhalta rautatiesillalta Durhamin Prebends-sillalle Tees-joki || Teesin padolta ylävirtaan Grimsbyn satama-allas || Sulkujen sisällä Imminghamin satama-allas || Sulkujen sisällä Hullin satama-alue || Sulkujen sisällä Bostonin satama-allas || Sulkuporttien sisällä Aire-Calder-kanava || Goolen satama-alueelta Leedsiin; Leeds-Liverpool-kanavan yhtymäkohtaan; Bank Dolen yhtymäkohdasta Selbyyn (Ouse-joen sululle); Castlefordin yhtymäkohdasta Wakefieldiin (Fallingin sululle) Ancholme-joki || Ferribyn sululta Briggiin Calder-Hebble-kanava || Wakefieldistä (Fallingin sululta) Broadcutin ylimmälle sululle Foss-joki || Ouse-joen yhtymäkohdasta (Blue Bridge) Monkin sillalle Fossdyke-kanava || Trent-joen yhtymäkohdasta Brayford Pooliin Goolen satama-allas || Sulkuporttien sisällä Hornsea Mere || Koko kanava Hull-joki || Struncheon Hillin sululta Beverley Beckiin Market Weighton -kanava || Humber-joen sululta Sod Houses -sululle New Junction -kanava || Koko kanava Ouse-joki || Naburnin sululta Nun Monktoniin Sheffield-South Yorkshire -kanava || Keadbyn sululta Tinsleyn sululle Trent-joki || Cromwellin sululta Shardlow'hun Witham-joki || Bostonin sululta Brayford Pooliin (Lincoln) WALES JA LÄNSI-ENGLANTI || Severn-joki || Llanthonyn ja Maisemoren padoista ylävirtaan Wye-joki || Monmouthista ylävirtaan Cardiff || Roath Park -järvi Port Talbot || Suljettujen satama-altaiden sisällä Swansea || Suljettujen satama-altaiden sisällä Dee-joki || Barrelwell Hillin vedenottopaikalta ylävirtaan Mersey-joki || Satama-altaat (Seaforth-satama-allasta lukuun ottamatta) Lune-joki || Glassonin satama-altaasta ylävirtaan Avon-joki (Midland) || Tewkesburyn sululta Eveshamiin Gloucester || Gloucesterin satama-altailta Gloucester-Sharpness -kanavalle Hollingworth-järvi || Koko järvi Manchesterin laivakanava || Koko kanava ja Salfordin satama-altaat, Irwell-joki mukaan luettuna Pickmere-järvi || Koko järvi Tawe-joki || Suojapadon/venesataman ja Morfan yleisurheilustadionin välillä Rudyard-järvi || Koko järvi Weaver-joki || Northwichistä alavirtaan ETELÄ-ENGLANTI || Nene-joki || Wisbech Cut ja Nene-joki Dog-in-a-Doubletin sululle Great Ouse -joki || Kings Lynn Cut ja Great Ouse -joki West Lynnin maantiesillasta alavirtaan Yarmouth || Yare-joen suisto sataman sisääntuloväylän pohjois- ja etelälaiturin päät yhdistävän linjan sisäpuolella, Breydon Water mukaan luettuna Lowestoft || Lowestoftin satama Mutfordin sulusta alavirtaan sataman sisääntuloväylän uloimmat laiturit yhdistävälle linjalle Alde- ja Ore-joet || Ore-joen suulta ylävirtaan Westrow Pointiin saakka Deben-joki || Deben-joen suulta ylävirtaan Felixstowen lautalle saakka Orwell-joki ja Stour-joki || Orwell-joella Fagbury Pointin ja Shotley Pointin väliseltä linjalta Ipswichin satama-altaalle; Stour-joella Erwarton Nessin kautta pohjoisesta etelään kulkevalta linjalta Manningtreehen Chelmer-Blackwater-kanava || Beeleighin sululta itään Thames ja sen sivujoet || Thames Teddingtonin sululta ylävirtaan Oxfordiin saakka Adur-joki ja Southwickin kanava || Adur-joki Tarmacin satamalaiturin länsipäästä ylävirtaan ja Southwickin kanavan sisäpuolella Arun-joki || Arun-joki Littlehamptonin venesatamasta ylävirtaan Ouse-joki (Sussex), Newhaven || Ouse-joki pohjoisen satamalaiturin pohjoispäästä ylävirtaan Bewl Water || Koko järvi Grafham Water || Koko järvi Rutland Water || Koko järvi Thorpe Park -järvi || Koko järvi Chichester || Cobnor Pointin ja Chalkdock Pointin yhdistävältä linjalta itään Christchurch || Christchurchin sataman sisällä, ei kuitenkaan The Run Exeterin kanava || Koko kanava Avon-joki (Avon) || Bristolin kaupungin satama-alue Nethamin padolta Pulteneyn padolle 3 LUKU Vyöhyke 4 Belgian kuningaskunta Koko Belgian verkko, lukuun ottamatta vyöhykkeen 3 vesiväyliä Tšekin tasavalta Kaikki muut vesiväylät, joita ei ole lueteltu vyöhykkeissä 1, 2 ja 3 Saksan liittotasavalta Kaikki sisävesiväylät, joita ei ole lueteltu vyöhykkeissä 1, 2 ja 3 Ranskan tasavalta Kaikki muut sisävesiväylät Italian tasavalta Kaikki purjehduskelpoiset kansalliset vesitiet. Liettuan tasavalta Koko Liettuan verkko Luxemburgin suurherttuakunta Mosel Unkarin tasavalta Kaikki muut vesiväylät, joita ei ole lueteltu vyöhykkeissä 2 ja 3 Alankomaiden kuningaskunta Kaikki muut joet, kanavat ja sisämaan merialueet, joita ei ole lueteltu vyöhykkeissä 1, 2 ja 3 Itävallan tasavalta Thaya: Bernhardsthaliin asti March: Km:stä 6 ylävirtaan Puolan tasavalta Kaikki muut vesiväylät, joita ei ole lueteltu vyöhykkeissä 1, 2 ja 3 Romania Kaikki muut vesiväylät, joita ei ole lueteltu vyöhykkeessä 3 Slovakian tasavalta Kaikki muut vesiväylät, joita ei ole lueteltu vyöhykkeessä 3 Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistynyt kuningaskunta SKOTLANTI || Ratho-Linlithgow Union Canal -kanava || Koko kanava Glasgow || Forth-Clyde -kanava Monklandin kanava – Faskinen ja Drumpellierin osuudet Hogganfield Loch ITÄ-ENGLANTI || Ancholme-joki || Briggistä Harram Hillin sululle Calder-Hebble-kanava || Broadcutin ylimmältä sululta Sowerbyn sillalle Chesterfieldin kanava || West Stockwithistä Worksopiin Cromfordin kanava || Koko kanava Derwent-joki || Ouse-joen yhtymäkohdasta Stamfordin sillalle Driffieldin kanava || Struncheon Hillin sululta Great Driffieldiin Erewashin kanava || Trentin sululta Langley Millin sululle Huddersfieldin kanava || Calderin ja Hebblen yhtymäkohdasta Coopersin sillalta Huddersfieldin kanavan kapeikkoon Huddersfieldiin Ashton-under-Lynen ja Huddersfieldin välillä Leeds-Liverpool-kanava || Leedsin jokisululta Skiptonin satamalaiturille Light Water Valley -järvi || Koko järvi Mere, Scarborough || Koko järvi Ouse-joki || Nun Monkton Poolista ylävirtaan Pocklingtonin kanava || Derwent-joen yhtymäkohdasta Melbournen altaalle Sheffield-South Yorkshire -kanava || Tinsleyn sululta Sheffieldiin Soar-joki || Trentin yhtymäkohdasta Lougborough'hun Trent-Mersey-kanava || Shardlow'sta Dellow Lanen sululle Ure-joki ja Riponin kanava || Ouse-joen yhtymäkohdasta Riponin kanavalle (Riponin allas) Ashtonin kanava || Koko kanava WALES JA LÄNSI-ENGLANTI || Avon-joki (Midland) || Eveshamista ylävirtaan Birminghamin kanava || Koko kanava Birmingham-Fazeley-kanava || Koko kanava Coventryn kanava || Koko kanava Grand Union Canal -kanava (Naptonin yhtymäkohdasta Birminghamiin ja Fazeleyhin) || Koko kanavan osuus Kennet-Avon-kanava (Bathista Newburyyn) || Koko kanavan osuus Lancasterin kanava || Koko kanava Leeds-Liverpool-kanava || Koko kanava Llangollenin kanava || Koko kanava Caldonin kanava || Koko kanava Peak Forest -kanava || Koko kanava Macclesfieldin kanava || Koko kanava Monmouthshire-Brecon -kanava || Koko kanava Montgomeryn kanava || Koko kanava Rochdalen kanava || Koko kanava Swansean kanava || Koko kanava Neath-Tennant-kanava || Koko kanava Shropshire Union Canal -kanava || Koko kanava Staffordshire-Worcester -kanava || Koko kanava Stratford-upon-Avonin kanava || Koko kanava Trent-joki || Koko joki Trent-Mersey-kanava || Koko kanava Weaver-joki || Northwichistä ylävirtaan Worcester-Birmingham -kanava || Koko kanava ETELÄ-ENGLANTI || Nene-joki || Dog-in-a-Doubletin sululta ylävirtaan Great Ouse -joki || Kings Lynn West Lynnin maantiesillalta ylävirtaan; Great Ouse -joki ja kaikki siihen liittyvät Fenlandin vesitiet, mukaan luettuina Cam-joki ja Middle Level Navigation -kanavaverkko Norfolk and Suffolk Broads -alueen vesitiet || Kaikki liikennöitävät, vuorovedelle alttiit tai siitä riippumattomat joet, järvet, kanavat ja vesitiet Norfolk and Suffolk Broads -alueella, mukaan luettuina Oulton Broad, Waveney-, Yare-, Bure-, Ant- ja Thurne-joet lukuun ottamatta Yarmouthia ja Lowestoftia, jotka on mainittu erikseen Blyth-joki || Blyth-joki suulta Blythburghiin Alde- ja Ore-joet || Alde-joella Westrow Pointista ylävirtaan Deben-joki || Deben-joki Felixstowen lautalta ylävirtaan Orwell-joki ja Stour-joki || Kaikki Stour-joen vesitiet Manningtreestä ylävirtaan Chelmer-Blackwater-kanava || Beeleighin sululta länteen Thames ja sen sivujoet || Stort-joki ja Lee-joki Bow Creekistä ylävirtaan. Grand Union Canal -kanava Brentfordin sululta ylävirtaan ja Regents-kanava Limehousen altaalta ylävirtaan sekä kaikki niihin liittyvät kanavat; Wey-joki Thamesin sululta ylävirtaan; Kennet-Avon -kanava; Thames Oxfordista ylävirtaan. Oxfordin kanava Medway-joki ja Swale || Medway-joki Allingtonin sululta ylävirtaan Stour-joki (Kent) || Stour-joki Flagstaff Reachin maihinnousupaikalta ylävirtaan Doverin satama || Koko satama Rother-joki || Rother-joki ja Royal Military Canal -kanava Scotsin sulkuporteilta ylävirtaan ja Brede-joki sen suulla olevalta sululta ylävirtaan Brighton || Brightonin sisempi venesatama sululta ylävirtaan Wickstead Park -järvi || Koko järvi Kennet-Avon-kanava || Koko kanava Grand Union Canal -kanava || Koko kanava Avon-joki (Avon) || Pulteneyn padolta ylävirtaan Bridgewaterin kanava || Koko kanava LIITE II VYÖHYKKEIDEN 1, 2, 3 JA 4 SISÄVESIVÄYLILLÄ LIIKENNÖIVIEN VESIKULKUNEUVOJEN TEKNISET VÄHIMMÄISVAATIMUKSET SISÄLLYSLUETTELO I OSA 1 LUKU YLEISTÄ 1.01 artikla – Määritelmät 2 LUKU MENETTELY 2.01 artikla – Tarkastuselimet 2.02 artikla – Tarkastuspyyntö 2.03 artikla – Vesikulkuneuvon esittäminen tarkastukseen 2.04 artikla – (ei tekstiä) 2.05 artikla – Väliaikainen unionin sisävesialustodistus 2.06 artikla – (ei tekstiä) 2.07 artikla – Unionin sisävesialustodistuksen merkinnät ja muutokset 2.08 artikla – (ei tekstiä) 2.09 artikla – Määräaikaistarkastus 2.10 artikla – Vapaaehtoinen tarkastus 2.11 artikla – (ei tekstiä) 2.12 artikla – (ei tekstiä) 2.13 artikla – (ei tekstiä) 2.14 artikla – (ei tekstiä) 2.15 artikla – Kustannukset 2.16 artikla – Tiedotus 2.17 artikla – Unionin sisävesialustodistusten rekisteri 2.18 artikla – Aluksen yksilöllinen eurooppalainen tunnistenumero 2.19 artikla – (ei tekstiä) 2.20 artikla – Ilmoitukset II OSA 3 LUKU LAIVANRAKENNUSTA KOSKEVAT VAATIMUKSET 3.01 artikla – Perussääntö 3.02 artikla – Lujuus ja vakavuus 3.03 artikla – Runko 3.04 artikla – Konehuoneet, kattilahuoneet ja polttoainevarastot 4 LUKU TURVALLISUUSVÄLI, VARALAITA JA SYVÄYSMERKIT 4.01 artikla – Turvallisuusväli 4.02 artikla – Varalaita 4.03 artikla – Varalaidan vähimmäismitta 4.04 artikla – Syväysmerkit 4.05 artikla – Niiden alusten sallittu enimmäissyväys, joiden lastiruumia ei ole aina suljettu siten, että ne olisivat roiskevedenpitävät ja säänkestävät 4.06 artikla – Syväysasteikot 5 LUKU OHJATTAVUUS 5.01 artikla – Yleistä 5.02 artikla – Koeajot 5.03 artikla – Koeajoalue 5.04 artikla – Alusten ja kytkyeiden lastimäärä koeajon aikana 5.05 artikla – Aluksen laitteiden käyttö koeajon aikana 5.06 artikla – Säädetty nopeus (eteenpäin ajettaessa) 5.07 artikla – Pysäytysominaisuudet 5.08 artikla – Peräytysominaisuudet 5.09 artikla – Suunnanmuutosominaisuudet 5.10 artikla – Kääntymisominaisuudet 6 LUKU OHJAUSLAITTEISTO 6.01 artikla – Yleistä 6.02 artikla – Ohjauslaitteen käyttöyksiköt 6.03 artikla – Ohjauslaitteen hydraulinen käyttöyksikkö 6.04 artikla – Voimanlähde 6.05 artikla – Manuaalinen käyttöyksikkö 6.06 artikla – Säätösiipipotkuri-, vesisuihku-, sykloidipotkuri- ja keulapotkurilaitteet 6.07 artikla – Osoittimet ja valvontalaitteet 6.08 artikla – Kääntymisnopeuden säätimet 6.09 artikla – Hyväksymistarkastus 7 LUKU OHJAUSHYTTI 7.01 artikla – Yleistä 7.02 artikla – Esteetön näkyvyys 7.03 artikla – Hallinta-, osoitin- ja valvontalaitteita koskevat yleiset vaatimukset 7.04 artikla – Päämoottorien ja ohjauslaitteiston hallinta-, osoitin- ja valvontalaitteita koskevat erityiset vaatimukset 7.05 artikla – Kulkuvalot, merkkivalot ja äänimerkit 7.06 artikla – Tutkalaitteet ja kääntymisnopeuden osoittimet 7.07 artikla – Radiopuhelinlaitteisto aluksissa, joiden ohjaushytti on suunniteltu yhden henkilön suorittamaa tutkaohjausta varten 7.08 artikla – Aluksen sisäiset yhteydenpitolaitteet 7.09 artikla – Hälytysjärjestelmä 7.10 artikla – Lämmitys ja ilmanvaihto 7.11 artikla – Peräankkurin käyttölaitteet 7.12 artikla – Ohjaushytin korkeuden säätö 7.13 artikla – Unionin sisävesialustodistuksen merkintä aluksista, joiden ohjaushytti on suunniteltu yhden henkilön suorittamaa tutkaohjausta varten 8 LUKU KONEENRAKENNUSTA KOSKEVAT VAATIMUKSET 8.01 artikla – Yleistä 8.02 artikla – Turvalaitteisto 8.03 artikla – Käyttövoimayksikkö 8.04 artikla – Pakojärjestelmä 8.05 artikla – Polttoainesäiliöt, -putket ja muut varusteet 8.06 artikla – Voiteluöljyn, putkien ja muiden varusteiden säilytys 8.07 artikla – Voimansiirtojärjestelmissä, hallinta- ja käynnistysjärjestelmissä sekä lämmitysjärjestelmissä käytetyn öljyn, putkien ja muiden varusteiden säilytys 8.08 artikla – Tyhjennyslaitteet 8.09 artikla – Öljypitoisen veden ja jäteöljyn säilytys 8.10 artikla – Alusten