C 80/92 FI 30.3.2004 Euroopan unionin virallinen lehti
Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan
parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle Maahanmuutto,
kotouttaminen ja työllisyys”
(KOM(2003) 336 lopullinen)
(2004/C 80/25)
Komissio päätti 3. kesäkuuta 2003 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 262 artiklan nojalla pyytää
Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta tiedonannosta.
Asian valmistelusta vastannut ”työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus” -erityisjaosto antoi lausuntonsa
25. marraskuuta 2003. Esittelijä oli Luis Miguel Pariza Castaños.
Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 10. ja 11. joulukuuta 2003 pitämässään 404. täysistunnossa
(joulukuun 10. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 117 ääntä puolesta, 6pidättyi äänestämästä.
1. Tiivistelmä ja päätelmät
1.1. ETSK katsoo, että komission tiedonanto on tarpeelli-
nen, kun otetaan huomioon jäsenvaltioiden välisen koordi-noinnin nykyiset puutteet maahanmuuttoasioissa. Kokonais-
valtainen lähestymistapa, jossa huomioidaan kaikki maahan-
muuttoon ja kotouttamiseen liittyvät näkökohdat, on asianmu-kainen. Tiedonanto on hyvin myönteinen, sillä kotouttaminen
on unionin maahanmuuttopolitiikan keskeinen osatekijä,
kuten komitea on ehdottanut monissa lausunnoissaan sekäsyyskuussa 2002 järjestetyssä konferenssissa. Kotouttaminen
on välttämätöntä sekä talouden tehokkuuden että sosiaalisen
yhteenkuuluvuuden kannalta.
1.2. ETSK suhtautuu myönteisesti siihen, että 20. lokakuuta
2003 pidetyssä työllisyys- ja sosiaalipolitiikkaneuvostossa
kaikki valtuuskunnat pitivät komission tiedonantoa hyvänä
lähtökohtana tulevalle työskentelylle. Komitea on kehottanutpysyvien edustajien komiteaa laatimaan päätelmät, jotka esitel-
täisiin neuvostolle joulukuussa 2003. Käsillä oleva lausunto
on ETSK:n panos joulukuussa kokoontuvan neuvoston työs-kentelyyn.
1.3. Kotouttaminen on kaksisuuntainen prosessi, jonka
lähtökohtana ovat yhtäältä maahanmuuttajien ja vastaanotta-
van yhteiskunnan väliset oikeudet ja velvollisuudet sekä toisaal-ta maahanmuuttajien asteittainen rinnastaminen muuhun
väestöön siten, että heillä on samat oikeudet ja velvollisuudet
kuin muilla ja että tavarat, palvelut ja kansalaisten osallistumis-väylät ovat yhtäläisesti niin heidän kuin muidenkin ulottuvillaja heitä kohdellaan tasavertaisesti muiden kanssa. Kaikkien
yhteisön, jäsenvaltioiden, alueiden ja kuntien viranomaisten
on toteutettava kotouttamispolitiikkaa toissijaisuus- ja yhteis-työperiaatteiden pohjalta.
1.4. Asianmukaisesti hallittu maahanmuutto auttaa Euroo-
pan unionia saavuttamaan Lissabonissa sovitut talouskasvua,
työpaikkojen luomista ja kilpailukykyä koskevat tavoitteet.
Maahanmuuttopolitiikan yhdistäminen Lissabonin prosessiin,Euroopan työllisyysstrategiaan ja sosiaalista osallisuutta edistä-viin suunnitelmiin on ETSK:n mielestä tarkoituksenmukaista.1.5. Työllistyminen on maahanmuuttajien kotoutumisen
ehdoton edellytys. Lissabonissa asetetut tavoitteet ja unionin
työllisyysstrategia, jolla pyritään luomaan uusia ja entistälaadukkaampia työpaikkoja, on ulotettava kattamaan myösmaahanmuuttajat. Työmarkkinaosapuolten ja viranomaisten
on tehtävä yhteistyötä, jotta maahanmuuttajia ei syrjitä palk-
kauksessa eikä työehdoissa.
1.6. Työmarkkinaosapuolten ja kaikkien sosiaalisten tavoit-
teiden hyväksi toimivien järjestöjen on oltava valmiit tekemään
uusia sitoumuksia ja toimimaan yhteistyössä (yhteisön, kansal-
listen, alueellisten ja paikallisten) viranomaisten kanssa edis-tääkseen kotouttamista ja yhdenvertaista kohtelua.
1.7. Thessalonikissa kokoontunut Eurooppa-neuvosto
omaksui tasapainoisen lähestymistavan, joka on Tampereella
sovitun mukainen: maahanmuuttajien kotouttamisen paranta-miseksi tarvitaan uusia yhteisön politiikkoja ja kansallisten
politiikkojen koordinoinnin tehostamista. Brysselissä kokoon-
tuneessa Eurooppa-neuvostossa ei kuitenkaan tehty asiaa kos-kevia konkreettisia aloitteita.
1.8. Neuvoston on nopeutettava toimia, jotta maahan-
muuttoa koskeva tarpeellinen lainsäädäntöpaketti saadaanhyväksyttyä. ETSK toivoo, että yhteistä lainsäädäntöä laadit-taessa otetaan huomioon Euroopan parlamentin ja Euroopan
talous- ja sosiaalikomitean lausunnot. Valtioiden olisi siis
joustettava nykyisistä kannoistaan, joiden perusteella olisimahdollista säätää vain vähimmäistavoitteista, mikä ei ole
unionin yhteisen maahanmuuttopolitiikan kannalta riittävää
eikä asianmukaista. Äskettäin annettu perheiden yhdistämistäkoskeva direktiivi (2003/86/EY) on kotouttamisen kannalta
riittämätön oikeusväline. Neuvosto ei ole ottanut huomioon
ETSK:n mielipidettä (
1).
(1) Ks. ETSK:n lausunto, EYVL C 241, 7.10.2002.
30.3.2004 FI C 80/93 Euroopan unionin virallinen lehti
1.9. Jäsenvaltioiden on nopeutettava syrjinnän vastaisten
direktiivien (direktiivit 2000/43/EY ja 2000/78/EY) saattamista
kaikilta osin osaksi kansallista lainsäädäntöä. Neuvoston ja
komission on patistettava valtioita muuttamaan kansallistalainsäädäntöään ja nostettava kanne Euroopan yhteisöjentuomioistuimeen, jos lainsäädäntöä rikotaan.
1.10. ETSK ehdottaa, että komissio hallinnoisi kansallisten
politiikkojen koordinoinnin yhteydessä eurooppalaista kotout-
tamisohjelmaa, jolle olisi myönnettävä riittävät varat. Komitea
korostaa olevan tärkeää, että neuvosto myöntää komissiolletarvittavat poliittiset, lainsäädäntö- ja budjettivälineet, joiden
avulla maahanmuuttajien kotouttamista voidaan edistää. ETSK
painottaa, että on tärkeää luoda maahanmuuttajille heihinmyönteisesti suhtautuvia ja tehokkaita tutustuttamisohjelmia
yhteistyössä kansalaisyhteiskuntaa edustavien järjestöjen
kanssa.
1.11. On myönteistä, että Eurooppa-neuvosto sopi Thessa-
lonikissa komission ehdotuksen pohjalta kansallisten maahan-
muuttopolitiikkojen koordinoinnin parantamisesta. ETSK kat-soo kuitenkin, että päätöksen on oltava ensimmäinen askel
komission ehdottaman ja komitean tukeman avoimen koordi-
naatiomenetelmän täytäntöönpanemiseksi (
1).
1.12. Euroopan talous- ja sosiaalikomitean mielestä koordi-
nointi olisi parasta aloittaa neljällä alalla, joita ovat
– maahanmuuttajien työllistäminen (Euroopan työllisyys-
strategian puitteissa), koulutus mukaan luettuna
– äskettäin saapuneille maahanmuuttajille tarkoitetut oh-
jelmat
– kielenopetus
– maahanmuuttajien osallistuminen yhteiskuntaelämään,
kulttuurielämään ja politiikkaan.
1.13. Komissio laatii vuosittain raportin maahanmuutosta
ja kotouttamisesta ja ottaa siinä huomioon jäsenvaltioiden
kertomukset. Euroopan talous- ja sosiaalikomitea ilmoittaa
haluavansa laatia näistä kertomuksista lausunnot parantaak-seen Euroopan laajuista koordinointia ja levittääkseen hyviäkäytäntöjä. ETSK kuulee edelleen kansalaisyhteiskuntaa edusta-
via organisaatioita lausuntoja laatiessaan.
2. Johdanto
2.1. Euroopan talous- ja sosiaalikomitea järjesti yhdessä
komission (oikeus- ja sisäasioiden PO:n) kanssa syyskuussa2002 konferenssin, johon osallistuivat työmarkkinaosapuolet
sekä kaikkien viidentoista jäsenvaltion ja kymmenen ehdokas-
(1) Ks. ETSK:n lausunto avoimen koordinaation menetelmästä, EYVL
C 221, 17.9.2002.valtion merkittävimmät kansalaisjärjestöt. Tavoitteena oli liit-
tää kotouttaminen Euroopan unionin maahanmuuttopolitiik-
kaan keskeiseksi osaksi. Konferenssin tausta-asiakirjana käytet-
tiin lausuntoa aiheesta ”Maahanmuutto, kotouttaminen jajärjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan rooli” (
2).
2.2. Yksi konferenssin päätelmistä oli ehdotus maahan-
muuttajien ja pakolaisten eurooppalaiseksi kotouttamisohjel-
maksi. Komission jäsen António Vitorino ilmoitti päätöspu-heenvuorossaan kannattavansa ETSK:n ehdotusta, jonka mu-kaan kotouttamisen pitäisi olla lähivuosina Euroopan unionin
yhteisen maahanmuutto- ja turvapaikkapolitiikan keskeinen
tavoite. Hän ilmoitti myös, että laadittaisiin valmistelevatoimintaohjelma kotouttamisen edistämiseksi vuosina
2003–2005.
2.3. Maahanmuutosta, kotouttamisesta ja työllisyydestä an-
nettuun komission tiedonantoon sisältyy lukuisia ehdotuksiaja erilaisia huomioita, joita ETSK on esittänyt lausunnoissaan
tai joita esitettiin edellä mainitussa konferenssissa. Jälleen
kerran osoittautui, että komission ja ETSK:n välinen yhteistyöon näissä asioissa erinomaista.
2.4. ETSK on tyytyväinen komission laatimaan tiedonan-
toon, joka on hyvä perusta maahanmuuttajien kotouttamistaEuroopan unionin yhteiskuntiin edistävän politiikan käynnis-
tämiseksi. Komission tiedonanto on erittäin tärkeä asiakirja, ja
sen avulla unionin maahanmuuttopolitiikan painopisteistäpyritään jatkossa tekemään mahdollisimman tarkoituksenmu-kaisia. Euroopan talous- ja sosiaalikomitea pitää tiedonantoa
erittäin onnistuneena.
2.5. Kun maahanmuuttopolitiikka yhdistetään Lissabonin
strategiaan ja unionin työllisyyttä ja sosiaalista yhteenkuulu-
vuutta edistävään politiikkaan siten, että vahvistetaan maahan-
muuttajien kotouttamista, neuvosto voi toimia aktiivisemminlainsäädäntötyössä ja suhtautua myönteisemmin lähivuosina
kasvavien maahanmuuttovirtojen hallintaan.
3. Maahanmuutto, työllisyys ja sosiaalinen yhteenkuulu-
vuus väestönkehityksen ja Lissabonin tavoitteiden
valossa
3.1. Muuttovirrat ovat aina olleet ihmisyhteisöjen muotou-
tumisen kannalta olennaisia. Ihmisyhteisöjen ja sivilisaatioiden
kehitystä on mahdotonta ymmärtää tutkimatta muuttovirtoja.
Runsaat muuttovirrat ovat nykyään talous-, sosiaali- ja kulttuu-rielämän kehityksen kannalta positiivinen voimavara.
(2) EYVL C 125, 27.5.2002.
C 80/94 FI 30.3.2004 Euroopan unionin virallinen lehti
3.2. On pidettävä mielessä, ettei maahanmuutto ole seu-
rausta ainoastaan Euroopan talouden ja työmarkkinoiden
tarpeista, vaan siihen vaikuttavat lisäksi väestönkehitys, talou-
dellinen ja sosiaalinen eriarvoisuus sekä poliittinen epävakausniissä kolmansissa maissa, joista maahanmuuttajat ja pakolai-set ovat kotoisin. EU:n ulkopolitiikassa on siksi välttämätöntä
tehostaa maahanmuuttovirtojen hallitsemista koskevaa yhteis-
työtä lähtövaltioiden kanssa (
1).
3.3. Euroopan väestö ikääntyy (2), eikä suuntauksessa ole
lyhyellä aikavälillä odotettavissa selviä muutoksia. Nykyistentietojen perusteella vaikuttaa siltä, että EU:n työikäinen väestö
vähenee huomattavasti. Vaikka muutamien maiden työllisyys-
asteessa on todella yhä hieman kasvunvaraa, karu totuus on,että sekä kaikissa jäsenvaltioissa että Euroopan unioniin pian
liittyvissä uusissa valtioissa työikäisten määrä vähenee lähivuo-
sina (
3). Eurostat on laatinut ennusteet alhaisen maahanmuut-
toasteen perusteella (Euroopan unioniin muuttaisi vuosittain
noin 630 000 henkilöä).
3.4. Työikäisen väestön väheneminen heikentää epäilemät-
tä työllisyyttä ja rajoittaa talouskasvua, ellei tuottavuus kasvaselvästi nykyistä nopeammin (tuottavuuden nykyinen kasvu
on vain 1,2 prosenttia) (
4). Näin ollen on pidettävä mielessä,
että Euroopan unionin väestönkehitys asettaa uusia, suuriahaasteita Lissabonin tavoitteiden saavuttamiselle. Väestönkehi-tys voi vaikuttaa kielteisesti Euroopan talouskasvuun ja kilpai-
lukykyyn (
5). Jos Euroopan lukuja verrataan korkeamman
maahanmuuttoasteen ansiosta kasvavaan työikäisen väestönmäärään Yhdysvalloissa (
6), Euroopan huomataan olevan tältä-
kin kannalta epäedullisessa asemassa (7). ETSK esittää toivo-
muksen, että komissio laatisi uusia kertomuksia maahanmuut-toennusteista ja maahanmuuton makrotaloudellisista vaiku-
tuksista.
(1) Ks. ETSK:n täysistunnossaan 29. lokakuuta 2003 hyväksymä
lausunto aiheesta ”Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvostonasetus taloudellisen ja teknisen tuen antamista kolmansille maillesiirtolaisuuden ja turvapaikan aloilla koskevan ohjelman perusta-misesta”, EUVL C 32, 5.2.2004.
(
2) Ks. tiedonanto aiheesta ”Euroopan unionin väestötilanne ja tuleva
väestökehitys”.
(3) Eurostatin mukaan 25 jäsenvaltion unionissa työikäisen väestön
määrä vähenee 303 miljoonasta 297 miljoonaan vuoteen 2020mennessä ja vuonna 2030 työikäisiä on ennusteiden mukaanainoastaan 280 miljoonaa.
(
4) Komission tiedonannon 2.3 kohdassa esitetyt tiedot.
(5) Euroopan komission julkaisema Annual Economic Review 2002 .
(6) Vuosina 1990–2000 Yhdysvaltojen väestö kasvoi 33 miljoonalla
asukkaalla. Vuosina 1995–2000 väestönkasvusta 40 prosenttiaoli maahanmuuton ansiota.
(
7) Komission kertomus YK:n, Amecon ja Eurostatin keräämistä
tiedoista.3.5. Väestön ikääntymisellä on kielteinen vaikutus myös
sosiaaliturvajärjestelmien kestävyyteen (8). Komitea on samaa
mieltä komission kanssa siitä, että moitteettomasti hallinnoitu
maahanmuutto saattaa torjua työllisyyden vähenemistä javoi parantaa eläkejärjestelmien elinkelpoisuutta. Samalla onharjoitettava asianmukaista työllisyyspolitiikkaa sekä nouda-
tettava Lissabonissa sovittuja tavoitteita ja uudistuksia.
3.6. Eräiden maiden sekä tiettyjen toimialojen ja ammatti-
ryhmien (sekä korkeasti että vähän koulutettujen) työmarkki-noilla on puutetta työvoimasta (vaikka työllisyysaste on toisilla
aloilla korkea). Tämän vuoksi työvoiman puutetta helpotetaan
jo nykyisin työvoimaperusteisella maahanmuutolla.
3.7. Kun nämä suuntaukset lähivuosina vain korostuvat,
valtioiden ja yritysten on uskallettava houkutella ja palkata
uusia maahanmuuttajia työmarkkinoiden tasapainottamiseksi.
Samalla on otettava huomioon välttämättömät ammatillisetvaatimukset. Tällä tavoin Euroopassa voidaan hyödyntää kaik-
ki työllisyysmahdollisuudet talouskasvun parantamiseksi Lissa-
bonin tavoitteiden mukaisesti.
3.8. Lissabonissa kokoontuneessa Eurooppa-neuvostossa
sekä muissa neuvoston kevätkokouksissa on sovittu uusien
työpaikkojen luomisesta siten, että miesten, naisten ja ikäänty-vien työntekijöiden työllisyysastetta nostetaan (
9) ja työmarkki-
noille sekä sosiaaliturvajärjestelmiin tehdään tavoitteiden saa-
vuttamiseksi tarvittavat uudistukset. ETSK katsoo, että Lissabo-
nissa sovittua strategiaa on vahvistettava (10). Muutamissa
jäsenvaltioissa esimerkiksi naiset voivat edistää talouskasvua
lisäämällä työelämään osallistumisastettaan. Julkisin ja yksityi-
sin varoin rahoitettu elinikäinen oppiminen (11) helpottaisi
puolestaan työntekijöiden sopeutumista uusiin ammatillisiin
vaatimuksiin. Hallitukset eivät saa käyttää työmarkkinoiden
avaamista uusille maahanmuuttajille siinä toivossa, että nesiten välttäisivät Lissabonin strategian mukaiset uudistukset.
(8) Ks. ETSK:n lausunnot aiheista ”Komission tiedonanto: Turvattuja
ja kestäviä eläkkeitä koskevien kansallisten strategioiden tukemi-nen kokonaisvaltaisella lähestymistavalla”, EYVL C 48, 21.2.2002ja ”Eläkeuudistuksen mahdolliset vaihtoehdot”, EYVL C 221,17.9.2002.
(
9) Ks. ETSK:n oma-aloitteinen lausunto aiheesta ”Ikääntyvät työnte-
kijät”, EYVL C 14, 16.1.2001.
(10) Ks. ETSK:n valmisteleva lausunto Lissabonin strategiasta sekä
ETSK:n lausunto samasta aiheesta laaditusta komission tiedonan-nosta ”Lissabonin strategian sosiaalisen ulottuvuuden vahvistami-nen” (KOM(2003) 261 lopullinen).
(
11) Ks. ETSK:n lausunto elinikäisestä oppimisesta, EYVL C 311,
7.11.2001.
30.3.2004 FI C 80/95 Euroopan unionin virallinen lehti
3.9. ETSK on useissa lausunnoissaan todennut, että yhteistä
maahanmuuttolainsäädäntöä on tarpeen edistää, joten Euroop-
pa-neuvostoa kehotetaan jälleen kerran kehittämään lainsää-
däntöä ja erityisesti laatimaan siirtotyöläisten maahantulon jaoleskelun edellytyksiä koskeva direktiivi komission ehdotuksenperusteella ja ottamalla huomioon ETSK:n kannanotot (
1).
3.10. Euroopan unionin laajentuminen kymmeneen uuteen
jäsenvaltioon ei muuta Euroopan väestöpyramidia oleellisesti
lähivuosina.
3.11. Komissio on komitean kanssa yhtä mieltä siitä, että
ellei lailliseen maahanmuuttoon suhtauduta avoimemmin ja
ellei työllisyyden ja työmarkkinoiden kehittymistä koskeviaennusteita arvioida, sääntöjen vastainen (laiton) maahanmuut-
to lisääntyy unionissa nykyistä enemmän, mikä aiheuttaa
taloudellisia, sosiaalisia ja työmarkkinoihin liittyviä ongelmia.
3.12. Työvoimaperusteinen maahanmuutto lisää asianmu-
kaisesti hallittuna tarjonnan mukautumiskykyä työmarkkinoil-la, kun samalla otetaan huomioon siirtotyöläisten ammattipä-tevyys ja henkilökohtaiset valmiudet. Viranomaisten on kuulta-
va työmarkkinaosapuolia, jotta työvoimaperusteisen maahan-
muuton hallinta toteutetaan jäsenvaltioiden työmarkkina- jasosiaalisten käytäntöjen mukaisesti Euroopan unionin työlli-
syys- ja maahanmuuttopolitiikkojen koordinoinnin puitteissa.
3.13. Maahanmuutto on yksi ratkaisu työvoiman ikäänty-
miseen, mutta on edistettävä myös syntyvyyttä. Tähän voidaan
pyrkiä muiden alojen erityistoimilla, kuten perhetuilla, sovitta-malla perhe- ja työelämä paremmin yhteen, järjestämällä
lastenhoito jne. Näiden toimenpiteiden vaikutukset väestöön
ovat havaittavissa pitkällä aikavälillä. Maahanmuuttoa on siislisättävä huomattavasti seuraavien vuosikymmenien aikana,
jotta Euroopan työmarkkinoiden nykyiset ja tulevat tarpeet
saadaan tyydytettyä.
3.14. Osa poliittisista päättäjistä katsoo, että työvoimape-
rusteinen maahanmuutto on tilapäistä. Osa maahanmuutosta
on epäilemättä tilapäistä tai kausiluonteista. Aiemmasta maa-hanmuutosta saatujen kokemusten ja väestönkehityksen perus-
teella on luultavaa, että suurin osa maahanmuuttajista asuu
Euroopan unionissa pitkään tai asettuu sinne pysyvästi. Tämänvuoksi kotouttamisen on oltava unionin maahanmuuttopolitii-
kassa keskeisellä sijalla. Euroopan talouskasvu ja sosiaalinen
yhteenkuuluvuus riippuvat kotouttamisen onnistumisesta.
(1) Ks. erityisesti ETSK:n lausunto, EYVL C 80, 3.4.2002.4. Thessalonikissa ja Brysselissä kokoontunut Euroop-
pa-neuvosto
4.1. Tiedonanto esiteltiin Eurooppa-neuvostolle, joka ko-
koontui Thessalonikissa 19. ja 20. kesäkuuta 2003. Puheenjoh-tajan päätelmissä todettaan, että ”olisi muotoiltava politiikkaEuroopan unionin alueella laillisesti oleskelevien kolmansien
maiden kansalaisten kotouttamiseksi”. Ensimmäisen kerran
Tampereen jälkeen Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan pää-telmien maahanmuuttoa käsittelevässä luvussa esitetään ko-
touttamispolitiikka yhtä tärkeänä muiden maahanmuuttopoli-
tiikkaan liittyvien kysymysten (rajavalvonnan ja ulkopolitiikan)kanssa. Vaikka kotouttaminen todella esitettiin yhtenä maa-
hanmuuttopolitiikan osana Eurooppa-neuvoston kokouksessa
Tampereella lokakuussa 1999, kotouttamisen sisältöä ei olekehitetty edelleen, koska neuvosto on pitänyt kiireellisempänä
toimintaa muilla aloilla, kuten rajavalvonnassa ja laittoman
maahanmuuton torjunnassa.
4.2. ETSK onkin tyytyväinen siihen, että sekä komissio että
neuvosto pitävät yhteiskuntaan kotouttamista tärkeänä osana
yhteistä maahanmuuttopolitiikkaa. Komitea toteaa kuitenkin,
että Thessalonikissa kokoontuneen Eurooppa-neuvoston pää-telmät ovat hyvin kaukana komission ehdotuksen keskeisim-
mästä annista.
4.3. Eurooppa-neuvosto on ottanut esille muutamia tärkei-
tä seikkoja, kuten eräiden maahanmuuttopolitiikkaa koskevien
tekijöiden kehittämisen, yhteisistä perusperiaatteista sopimisen
sekä tarpeen tehostaa koordinointia ja tiedonvaihtoa. Komis-siota pyydettiin esittämään vuosiraportti maahanmuutosta jakotouttamisesta, ja sosiaalisten tavoitteiden hyväksi toimivia
järjestöjä kehotettiin osallistumaan kotouttamistoimien kehit-
tämiseen.
4.4. Muita laadun kannalta tärkeitä näkökohtia, esimerkiksi
yhteiskunnan kansalaisuutta koskevaa komission ehdotusta,
ei mainittu sanallakaan. Eurooppa-neuvosto ei myöskäänhyväksynyt unionin yhteistä politiikkaa, vaan katsoi, että
kotouttamistoimet kuuluvat jäsenvaltioiden toimivaltaan.
Vaikka Eurooppa-neuvosto ei hyväksynyt maahanmuuttopoli-tiikkaan sovellettavasta avoimen koordinaation menetelmästäesitettyä komission ehdotusta, jota myös Euroopan talous- ja
sosiaalikomitea on kannattanut (
2), se totesi, että valtioiden
politiikkoja on ”kehitettävä yhtenäisen Euroopan unioninkehyksen mukaisesti”. ETSK toivoo, että neuvosto hyväksyy
tulevaisuudessa tältä pohjalta todellisen, maahanmuuttopoli-
tiikkaan ja kotouttamiseen sovellettavan avoimen koordinaa-tiomenetelmän.
4.5. Neuvoston on annettava komissiolle poliittiset ja lain-
säädännölliset välineet sekä tarvittavat määrärahat kotouttami-sen edistämiseksi. Aiemmissa lausunnoissaan ja syyskuussa
2002 pidetyssä konferenssissa ETSK on ilmoittanut, että on
välttämätöntä laatia maahanmuuttajien ja pakolaisten yhteis-kuntaan kotouttamista edistävä yhteisön ohjelma.
(2) Ks. lausunto EYVL C 221, 17.9.2002.
C 80/96 FI 30.3.2004 Euroopan unionin virallinen lehti
4.6. Eurooppa-neuvosto totesi, että maahanmuuttopolitiik-
kojen onnistuminen perustuu kaikkien toimijoiden tehokkaa-
seen osallistumiseen. Se kannusti ETSK:n ehdotusten mukai-
sesti Euroopan unionin toimivaltaisia elimiä, kansallisia japaikallisia viranomaisia, ammattijärjestöjä, työnantajajärjestö-jä, kansalaisjärjestöjä, siirtotyöläisten järjestöjä sekä kulttuuris-
ten, sosiaalisten ja urheilualan tavoitteiden hyväksi toimivia
järjestöjä osallistumaan yhteisiin ponnisteluihin sekä unioninettä kansallisella tasolla. Jos Eurooppa-neuvosto sitoutuisi
asiaan voimakkaammin poliittisesti, lainsäädännöllisesti ja
rahoituksellisesti, muiden toimijoiden yhteistyö olisi epäile-mättä tehokkaampaa.
4.7. Brysselissä kokoontunut Eurooppa-neuvosto sitoutui
edistämään uudella tapaa rajavalvontaa ja hidastamaan laitonta
maahanmuuttoa muun muassa siten, että henkilöt palautetaan
lähtömaahansa. Neuvostossa ei kuitenkaan tehty ainuttakaanaloitetta maahanmuuttajien kotouttamisen tehostamiseksi.
5. Huomioita
5.1. Kotouttamisen käsite
5.1.1. Komission tiedonannossa kotouttaminen käsitetään
kaksisuuntaiseksi prosessiksi, joka perustuu kolmansien mai-
den kansalaisten ja vastaanottavan yhteiskunnan oikeuksiin javelvollisuuksiin, minkä ansiosta maahanmuuttajilla on täydet
mahdollisuudet osallistua yhteiskunnan toimintaan. ETSK pai-
nottaa samoja tekijöitä ja katsoo, että kotouttamisen lähtökoh-tana on ”maahanmuuttajien asteittainen rinnastaminen muu-hun väestöön siten, että heillä on samat oikeudet ja velvollisuu-
det kuin muilla ja että tavarat, palvelut ja kansalaisten osallistu-
misväylät ovat yhtäläisesti niin heidän kuin muidenkinulottuvilla ja heitä kohdellaan tasavertaisesti muiden
kanssa” (
1).
5.1.2. Euroopan perustuslakiehdotuksen 2 artiklassa unio-
nin perustana olevat arvot määritellään seuraavasti: ”ihmisar-von kunnioittaminen, vapaus, kansanvalta, tasa-arvo, oikeus-valtio ja ihmisoikeuksien kunnioittaminen”. Maahanmuutto-
politiikat on muotoiltava näiden perusoikeuskirjassa esitettyjen
arvojen pohjalta.
5.1.3. Tämän kotouttamista koskevan lähestymistavan
tulee korvata muut lähestymistavat, joissa keskitytään kulttuu-
risiin näkökohtiin ja joita käytetään usein syrjivissä tarkoituk-
sissa. On hylättävä laajalle levinnyt ajatus kotouttamisesta,jonka mukaan kotoutuminen on ainoastaan vastaanottavanyhteiskunnan kulttuuriin sopeutumista. ETSK:n mielestä mo-
(1) Ks. kohta 1.4 ETSK:n oma-aloitteisessa lausunnossa aiheesta
”Maahanmuutto, kotouttaminen ja järjestäytyneen kansalaisyh-
teiskunnan rooli”, EYVL C 125, 27.5.2002.niarvoiselle ja demokraattiselle Euroopalle on ominaista kult-
tuurinen monimuotoisuus. Kolmansista maista lähtöisin olevat
maahanmuuttajat tuovat uusia piirteitä Euroopan monimuo-
toisuuteen ja rikastuttavat yhteiskuntiamme sosiaalisesti jakulttuurisesti. Ihmisyhteisöjen kulttuuria ei voida pitää muut-tumattomana, vaan jatkuvasti kehittyvänä ja rikkautensa mah-
dollisimman monista lähteistä ammentavana.
5.1.4. Komissio soveltaa kokonaisvaltaista lähestymistapaa,
jossa otetaan huomioon kotouttamisen taloudellisten ja sosiaa-
listen näkökohtien lisäksi kulttuurinen ja uskonnollinen moni-muotoisuus, kansalaisuus, osallistuminen ja poliittiset oikeu-
det. ETSK hyväksyy tällaisen painotuksen, jonka ansiosta
kotouttamispolitiikasta tulee entistä kokonaisvaltaisempi.
5.2. Yhtäläiset oikeudet ja velvollisuudet ovat kotouttamisen pe-
rusta
5.2.1. Jokaisen, joka asettuu asumaan vakituisesti tai pitkäk-
si ajaksi johonkin unionin jäsenvaltioon, on saatava täysin
yhdenvertaiset oikeudet muiden Euroopan unionin kansalais-
ten kanssa. ETSK antoi lausunnon aiheesta ”Euroopan unioninkansalaisuuden saaminen” (
2) ja ehdotti Eurooppa-valmistelu-
kunnalle, että unionin kansalaisuudelle asetettaisiin uusi myön-
tämisperuste, jonka mukaan ”kansalaisuus liittyy tietyn jäsen-
valtion kansalaisuuden lisäksi myös vakinaiseen oleskeluunEuroopan unionissa” (
3). Samalla ehdotettiin, että ”unionissa
vakituisesti oleskeleville kolmansien maiden kansalaisille
myönnettäisiin unionin kansalaisuus, mikä helpottaisi poliittis-ten oikeuksien hyödyntämistä ja parantaisi näin kotoutumista.
Unionin kansalaisuus siihen liittyvine oikeuksineen ja velvolli-
suuksineen on näet erittäin tärkeä tekijä, joka vaikuttaahenkilöiden kotoutumiseen vastaanottavaan yhteiskun-
taan.” (
4)
5.2.2. Komissio toteaa tiedonannossaan, että säädökset,
joiden ansiosta henkilölle voidaan myöntää hänen asuinjäsen-valtionsa kansalaisuus, ovat kotouttamisen kannalta erittäin
myönteisiä. Komissio ehdottaakin, että kansalaistamisen olisi
oltava nopeaa, varmaa ja ei-harkinnanvaraista. ETSK on ilmoit-tanut monissa lausunnoissaan suhtautuvansa asiaan myöntei-sesti ja todennut, että kansalaisuuden saamista koskeva lainsää-
däntö olisi syytä yhdenmukaistaa unionissa toissijaisuusperiaa-
tetta noudattaen, jotta ketään ei syrjittäisi ja kansalaisuusvoitaisiin myöntää kaikissa jäsenvaltioissa samoin edellytyksin.
(2) EUVL C 208, 3.9.2003.
(3) Ks. saman lausunnon kohta 6.4.
(4) Ks. saman lausunnon kohta 1.7.
30.3.2004 FI C 80/97 Euroopan unionin virallinen lehti
5.2.3. Komissio toivoo, että tietyn pituisen ajan valtiossa
asuneille maahanmuuttajille myönnettäisiin yhteiskunnan kan-
salaisuus vastaanottavaan yhteiskuntaan kotoutumisen helpot-
tamiseksi. ETSK katsoo, että yhteiskunnan kansalaisuutta kos-kevalla komission ehdotuksella on sama tavoite kuin komiteanehdottamalla unionin kansalaisuudella. Toisin sanoen Euroo-
pan unionin alueella vakituisesti tai pitkään asuvilla kolman-
sien maiden kansalaisilla on oltava samat oikeudet ja velvolli-suudet kuin jäsenvaltioiden kansalaisilla, eli Euroopan unionin
kansalaisilla.
5.2.4. ETSK on ehdottanut (
1) monitahoista, kattavaa ja
osallistavaa unionin kansalaisuutta (johon kuuluu oikeus osal-listua politiikkaan eli asettua ehdokkaaksi ja äänestää kunnallis-
vaaleissa ja Euroopan parlamentin vaaleissa). Näin voidaan
edistää maahanmuuttajien kotoutumista huomattavasti. Ko-mission tiedonannossa vahvistetaan, että ”kotouttamisen kan-
nalta on ilmeistä, että kunnallisvaaleihin osallistumista koske-
van oikeuden saamisen pitäisi olla riippuvainen pysyvästäoleskelusta kansalaisuuden sijaan” (
2). ETSK on jo esittänyt (3),
että vakituisesti tai pitkään asuville olisi annettava äänioikeus
kunnallisvaaleissa ja Euroopan parlamentin vaaleissa, joten setukee vankasti komission ehdotusta.
5.2.5. Komissio esittää samoin, että perustamissopimukses-
sa on oltava oikeusperusta asialle. Komitea suosittaa hallitus-
tenväliselle konferenssille, joka työstää perustuslaista tehtävääsopimusta valmistelukunnan ehdotuksen pohjalta, että uudessa
sopimuksessa myönnetään unionin kansalaisuus niille kolman-
sien maiden kansalaisille, jotka oleskelevat vakituisesti taipitkään unionin alueella, kuten oma-aloitteisessa lausunnossa
aiheesta ”Euroopan unionin kansalaisuuden saaminen” esite-
tään.
5.2.6. Niinpä ETSK ehdottaa, että neuvosto tarkistaisi pää-
töstä (
4), joka tehtiin pitkään oleskelleiden kansalaisten asemas-
ta, ja lisäisi direktiiviin komission, Euroopan parlamentin jaEuroopan talous- ja sosiaalikomitean ehdotuksen (
5), jotta
myös pitkään unionin alueella oleskelleet voivat asettua ehdok-
kaiksi ja äänestää kunnallisvaaleissa ja Euroopan parlamentinvaaleissa. Jos direktiiviin ei lisätä tätä säännöstä, ETSK katsoo,että komission ja Euroopan parlamentin on suositettava jäsen-
valtioille, että ne saattaessaan direktiivin osaksi kansallista
lainsäädäntöään päättäisivät myöntää kyseisille henkilöille ää-nioikeuden kunnallisvaaleissa ja Euroopan parlamentin vaa-
leissa.
(1) Ks. edellä mainitun lausunnon kohta 4.
(2) Ks. tiedonannon kohta 3.3.6.
(3) Ks. kohta 5.7 lausunnossa aiheesta ”Maahanmuutto, kotouttami-
nen ja järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan rooli” sekä lausuntoaiheesta ”Euroopan unionin kansalaisuuden saaminen”.
(
4) Oikeus- ja sisäasioiden neuvoston poliittinen yhteisymmärrys,
5.6.2003.
(5) Ks. ETSK:n lausunto aiheesta ”Ehdotus neuvoston direktiiviksi
pitkään oleskelleiden kolmansien maiden kansalaisten asemasta”,
EYVL C 36, 8.2.2002.5.3. Syrjinnän torjunta
5.3.1. Maahanmuuttajien kotouttaminen yhteiskuntaan on
oikeuksien ja velvollisuuksien rinnastamista ja liittyy läheisesti
syrjinnän torjuntaan, sillä syrjintä on vain yksi tapa evätähenkilöltä oikeudet tai rikkoa tämän oikeuksia.
5.3.2. Tiedonannossa tuodaan esiin, kuinka tärkeää on, että
syrjinnän vastaista tietoa lisätään vastaanottavassa yhteiskun-nassa, että yritykset ja työmarkkinaosapuolet kehittävät syrji-
mättömiä käytäntöjä, että paikalliset ja alueelliset viranomaiset
sitoutuvat asiaan, että kokemuksia ja hyviä käytäntöjä vaihde-taan jne. ETSK kehottaa jäsenvaltioita, kaikkia julkisia elimiäsekä kaikkia sosiaalisten tavoitteiden hyväksi toimivia järjestöjä
kehittämään politiikkaansa, jotta syrjinnän torjunta olisi mah-
dollisimman tehokasta. Työmarkkinoilla tapahtuva syrjintä onkotouttamisen vastaista, joten ETSK toivoo, että yritykset
omaksuvat sosiaalista vastuuta edistävissä toimissaan hyviä
käytänteitä, joilla vältetään asennoitumasta maahanmuuttajiin,pakolaisiin ja etnisiin tai kulttuurisiin vähemmistöihin syrji-
västi.
5.3.3. Tiedonannossa jäsenvaltioita kehotetaan saattamaan
kaksi syrjinnän vastaista direktiiviä (
6) osaksi kansallista lainsää-
däntöä. ETSK kiinnittää huomiota siihen, että vaikka direktii-
vien täytäntöönpanon määräaika on jo kulunut umpeen,monet jäsenvaltiot eivät ole vielä täyttäneet velvoitteitaan.
Neuvoston ja komission on ilmoitettava kyseisille jäsenvaltioil-
le, että direktiivien saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöäon välttämättä nopeutettava. ETSK kehottaa jäsenvaltioitapoistamaan tietyt säädökset, joissa vielä syrjitään kolmansien
maiden kansalaisia siten, etteivät he voi osallistua ammattijär-
jestöjen eivätkä muihin työpaikoilla toimitettaviin vaaleihin.
5.4. Euroopan rasismin ja muukalaisvihan seurantakeskus (
7)
5.4.1. Euroopan rasismin ja muukalaisvihan seurantakes-
kus julkaisi marraskuussa 2002 erinomaisen kertomuksen
maahanmuuttajien tilanteesta Euroopan unionissa (8). Kerto-
muksesta käy ilmi, kuinka pahoin monia maahanmuuttajiasyrjitään työpaikoilla ja työehdoissa. Syrjintä on usein pitkäai-
kaista ja vaikuttaa maahanmuuttajien jälkeläisiin toisessa ja
kolmannessa sukupolvessa, vaikka näillä onkin Euroopanunionin kansalaisuus.
(6) Direktiivit 2000/43/ETY ja 2000/78/ETY.
(7) Ks. ETSK:n lausunto komission ehdotuksesta asetuksen muuttami-
seksi. Lausunto on määrä hyväksyä 10.–11. joulukuuta 2003pidettävässä täysistunnossa.
(
8) ”Monimuotoinen ja tasavertainen Eurooppa”, vuosikertomus
2001.
C 80/98 FI 30.3.2004 Euroopan unionin virallinen lehti
5.4.2. Vuonna 2003 laadittavassa kertomuksessa arvioi-
daan maahanmuuttajien ja etnisten vähemmistöjen tilannetta
työllisyyden, asumisen, koulutuksen ja rasistisen väkivallan
kannalta.
5.4.3. Wienissä sijaitsevan seurantakeskuksen sekä ETSK:n
välistä yhteistyötä on jatkossa parannettava järjestämällä tapaa-
misia, kuulemistilaisuuksia ja konferensseja sekä toimimallayhdessä molempien toimivaltaan kuuluvissa kysymyksissä.
5.5. Työllistyminen
5.5.1. Työmarkkinoille pääsy yhdenvertaisen kohtelun
edellytyksin on äärimmäisen tärkeää, jotta maahanmuuttajatja pakolaiset saadaan kotoutettua yhteiskuntaan. Se merkitsee
taloudellista itsenäisyyttä sekä parantaa maahanmuuttajien
ihmisarvoa ja osallistumista yhteiskuntaelämään. Vapaan työ-markkinoille pääsyn tiellä olevat rakenteelliset ja institutionaa-liset esteet on poistettava.
5.5.2. Maahanmuuttajien työttömyysaste on Euroopan
unionissa korkeampi kuin yhteisön kansalaisten (
1). Työttö-
myys on edelleen vakava ongelma toisen ja kolmannensukupolven maahanmuuttajille. Maahanmuuttajat kärsivät li-säksi muista erityisongelmista enemmän kuin väestö keskimää-
rin. Tällaisia ongelmia ovat etenkin akateemisten ja ammatillis-
ten tutkintojen tunnustamattomuus sekä työlupien odotusajat.
5.5.3. Syrjinnän torjuntaa koskeva tavoite täydentää Lissa-
bonin strategiaa: maahanmuuttajien työpanos on hyödynnettä-vä mahdollisimman tehokkaasti, joten maahanmuuttajien on
pystyttävä hyödyntämään aiemmin hankkimaansa kokemusta
ja koulutusta. Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämis-keskus CEDEFOP voi edesauttaa syrjinnän torjumista tunnusta-
malla maahanmuuttajien ammattipätevyydet.
5.5.4. Työllistyminen edellyttää asianmukaista pätevyyttä.
Vastaanottavan yhteiskunnan viranomaisten on tarjottava
maahanmuuttajille työympäristöön sopeutettua koulutusta;näin helpotetaan maahanmuuttajien pääsyä työmarkkinoille ja
vähennetään työttömyyttä. Työvoimatoimistojen on annettava
maahanmuuttajille neuvoja työtilaisuuksista ja vaadittavastakoulutuksesta.
(1) Maahanmuuttajien työttömyysaste on 16 % ja yhteisön kansalais-
ten 7 %. Lähde: komission tiedonanto neuvostolle, Euroopanparlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueidenkomitealle – Sosiaalipoliittisen ohjelman väliarviointi, KOM(2003)
312 lopullinen.5.6. Dublinin säätiö
5.6.1. Euroopan työmarkkinasuhteista vuonna 2002 laadi-
tussa kertomuksessa (2) on merkittävä maahanmuuttoa koske-
va osio, johon on välttämätöntä viitata käsiteltäessä maahan-
muuttajien työssä kohtaamia erityisongelmia. Kertomuksessa
todetaan, että maahanmuuttajat kärsivät muihin työntekijöihinverrattuna vakiintumattomasta asemasta, alhaisemmista pal-
koista, suuremmista terveys- ja turvallisuusriskeistä työssä
sekä heikommasta työehtosopimusneuvottelujen tarjoamastaturvasta.
5.6.2. ETSK toivoo, että työmarkkinaosapuolten välisessä
vuoropuhelussa eri tasoilla (Euroopan laajuisesti, alakohtaisesti
ja kansallisesti) käsiteltäisiin yhdenvertaista kohtelua ja paran-
netaan maahanmuuttajien työoloja Euroopassa.
5.6.3. ETSK:n sekä Dublinin säätiön on tiivistettävä yhteis-
työtään molempien toimivaltaan kuuluvissa kysymyksissä,jotka liittyvät työvoimaperusteiseen maahanmuuttoon.
5.7. Euroopan työllisyysstrategia
5.7.1. ETSK on tyytyväinen siihen, että komissio katsoo
Euroopan työllisyysstrategiasta antamassaan tiedonannossa (
3),
että jatkossa maahanmuutto on otettava strategiassa aiempaaparemmin huomioon. Työllisyyspolitiikan suuntaviivoissa (
4)
tarkastellaankin väestökehityksen muutoksia, maahanmuuttoa
ja vähemmistöjen syrjintää.
5.7.2. ETSK on tehnyt aiemmissa lausunnoissaan monia
ehdotuksia, jotka komissio on katsonut aiheelliseksi ottaajatkossa mukaan Euroopan työllisyysstrategiaan. Komitea on
ehdottanut esimerkiksi, että
– maahanmuuttajille olisi annettava mahdollisuus käyttää
koulutus- ja työllisyyspalveluja
– vähennettäisiin työllisyyden eroja yhteisön kansalaisten
ja muiden välillä vuoteen 2010 mennessä
– vähennettäisiin maahanmuuttajien työttömyysastetta
– torjuttaisiin harmaata taloutta ja pimeää työntekoa
– arvioitaisiin Euroopan unionin työmarkkinoiden tarpeita
ja maahanmuuttajien osuutta työvoiman tarpeen kattami-
sessa
(2)Industrial Relations Developments in Europe, 2002 , Euroopan komis-
sio ja Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiö.
(3) ”Euroopan työllisyysstrategian tulevaisuus”, KOM(2003) 6.
(4) Neuvoston päätös työllisyyspolitiikan suuntaviivoista, EUVL
L 197, 5.8.2003.
30.3.2004 FI C 80/99 Euroopan unionin virallinen lehti
– kehitettäisiin Eures-verkostoa helpottamaan siirtotyöläis-
ten maahan pääsyä ja edistämään työvoiman liikkumista
valtioiden välillä
– vaihdettaisiin kokemuksia ja hyviä käytäntöjä työllisyyttä
edistävässä toimenpideohjelmassa
– poistettaisiin työelämässä vallitseva syrjintä.
5.7.3. Työllisyyspolitiikan suuntaviivojen (1) kolmannessa
toimintaprioriteetissa, joka koskee sopeutumiskykyä ja liikku-vuutta työmarkkinoilla, neuvosto katsoo, että on tarpeen ottaa
huomioon ”maahanmuuttoon liittyvät työmarkkinanäkökoh-
dat”. Viidennessä toimintaprioriteetissa neuvosto viittaa työ-voiman tarjonnan lisäämiseen ja kehottaa jäsenvaltioita otta-maan ”täysimääräisesti huomioon maahanmuutosta saatavan
työvoiman lisätarjonnan”. Seitsemännessä toimintaprioritee-
tissa jäsenvaltioita pyydetään edistämään maahanmuuttajien jaetnisten vähemmistöjen työllistymistä ja torjumaan heihin
kohdistuvaa syrjintää sitoutumalla kaventamaan vuoteen 2010
mennessä tuntuvasti muiden kuin EU:n ja EU:n kansalaistenvälistä työttömyyskuilua kussakin jäsenvaltiossa kansallisten
tavoitteiden mukaisesti. Yhdeksännessä toimintaprioriteetissa
jäsenvaltioita pyydetään puolestaan muuttamaan pimeä työlailliseksi työksi.
5.7.4. Antamassaan lausunnossa (
2) ETSK ”panee merkille,
että ehdotukseen ei sisälly erityisesti maahanmuuttoa koskevaaerillistä prioriteettia ja että maahanmuuttoon liittyviä asioita
käsitellään muiden prioriteettien yhteydessä”.
5.7.5. Koska työllisyys on yksi tehokkaan kotoutumisen
keskeisistä seikoista, Euroopan talous- ja sosiaalikomitea on
esittänyt (
3), että työmarkkinaosapuolet sitoutuisivat Euroopan
laajuisesti edistämään maahanmuuttajien pääsyä työmarkki-
noille yhdenvertaisin edellytyksin ja poistamaan syrjiviä käy-
täntöjä työpaikoilla. ETSK katsoo komission (4) tavoin, että
työmarkkinaosapuolten on oltava tällä alalla keskeisiä toimi-joita.
5.8. Sosiaalinen osallisuus
5.8.1. Kööpenhaminassa kokoontunut Eurooppa-neuvosto
ilmoitti tukevansa Nizzassa hyväksyttyjä tavoitteita köyhyydenja sosiaalisen syrjäytymisen torjumiseksi. ETSK:n mielestäkyseisiin tavoitteisiin on lisättävä toimia, joilla torjutaan maa-
hanmuuttajien vaaraa joutua elämään köyhyydessä.
(1) Neuvoston päätös työllisyyspolitiikan suuntaviivoista, EUVL
L 197, 5.8.2003.
(2) Ks. lausunto aiheesta ”Ehdotus neuvoston päätökseksi jäsenvaltioi-
den työllisyyspolitiikan suuntaviivoista”, EUVL C 208, 3.9.2003.
(3) ETSK:n konferenssi aiheesta ”Maahanmuutto: järjestäytyneen kan-
salaisyhteiskunnan rooli”, 9. ja 10. syyskuuta 2002.
(4) KOM(2003) 336 lopullinen, kohta 3.3.1.5.8.2. ETSK kannattaa sitä, että jäsenvaltioiden olisi ilmoi-
tettava sosiaalista osallisuutta edistävissä kansallisissa suunni-
telmissa myös, mitä toimenpiteitä maahanmuuttajien yhteis-
kuntaan kotouttamiseksi on käytössä.
5.8.3. On hyvin tärkeää, että jäsenvaltiot tutkivat ja analy-
soivat maahanmuuttajien sekä etnisten vähemmistöjen tuloja,
asumisen laatua ja elinoloja, jotta viranomaiset voivat arvioida,ovatko kyseiset yhteisöt vaarassa syrjäytyä.
5.9. Taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus
5.9.1. Taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden tule-
vaisuudesta keskustellaan lähikuukausina komission kolman-nen kertomuksen pohjalta. Sosiaalirahastosta ja EQUAL-aloit-
teen kaltaisista toimista saadut kokemukset ovat hyvä pohja
uusille politiikoille.
5.9.2. Koska maahanmuutto lisääntyy Euroopassa lähivuo-
sina, muun muassa sosiaalisen osallisuuden, syrjinnän torjumi-sen, ammatillisen koulutuksen ja köyhien kaupunkialueiden
kunnostamisen tarpeet on otettava huomioon. Tämä on
jatkossa välttämätöntä, jotta maahanmuuttoon liittyvät kysy-mykset olisivat tulevassa koheesiopolitiikassa keskeisellä sijalla.
5.10. Tutustuttaminen
5.10.1. Maahanmuuttajien kotouttaminen yhteiskuntaan
alkaa tutustuttamisella. Paikallisten ja alueellisten elinten toi-met ovat hyvin tärkeitä, mutta koska maahanmuutto kasvaa
tulevaisuudessa, kansallisten viranomaisten on huolehdittava
sopivista ohjelmista. Kansalaisyhteiskunnan organisaatioidenja maahanmuuttajia edustavien järjestöjen on osallistuttava
kaikkiin tutustuttamisohjelmiin.
5.10.2. Tutustuttamisohjelmat edellyttävät yksiselitteisiä,
konkreettisia välineitä ja varoja, jotta tutustuttaminen sujuisi
tarkoituksenmukaisesti. Tarvitaan esimerkiksi vasta saapunei-den maahanmuuttajien ja pakolaisten avustamiseen tarkoitet-
tuja toimistoja, tiedottamisjärjestelmiä, henkilökohtaista apua
ja tukea tarjoavaa pätevää henkilökuntaa ja tukiohjelmia,kielikursseja sekä yhteiskunnasta ja työelämästä tietoa tarjoavia
kursseja, jotka vastaavat kaikkien vasta saapuneiden tarpeita.
On erittäin tärkeää, että kansalaisjärjestöt osallistuvat yhdessäviranomaisten kanssa ohjelmien hallinnointiin.
5.10.3. Tiedonannossa viitataan tutustuttamiseen vain ohi-
mennen, ja lisäksi lähestymistapa aiheuttaa sekaannusta, sillä
tiedonannossa todetaan, että kotouttamistoimenpiteitä on tar-jottava kolmansien maiden kansalaisille ”silloin, kun heidän
oleskelunsa saa pysyvän tai vakiintuneen muodon” (
5). Lähesty-
mistavan suppea tulkinta voi tarkoittaa sitä, että kotouttamis-toimenpiteet on tarkoitettu ainoastaan laillisesti maassa asuvil-
le henkilöille, joiden oleskelu on tietyllä tavalla vakiintunutta
tai joilla on pysyvä oleskeluoikeus. ETSK:n mielestä tutustutta-mistoimenpiteitä on välttämätöntä tarjota kaikille äskettäin
saapuneille ensimmäisenä osana kotouttamispolitiikkaa.
(5) Ks. tiedonannon kohta 3.1.
C 80/100 FI 30.3.2004 Euroopan unionin virallinen lehti
5.11. Kielenopetus
5.11.1. Komission tiedonannossa todetaan, että kielen hal-
litseminen on kotoutumisen kannalta äärimmäisen tärkeää.Kielitaito on tärkeää työllistymisessä sekä maahanmuuttajan
suhteissa häntä ympäröivään yhteiskuntaan sosiaalisen elämän
kaikilla aloilla. Yhteiselo on huomattavasti helpompaa, kunkielitaidon puute ei estä kanssakäymistä.
5.11.2. Kielenopetuksessa on painotettava aktiivisuutta, ei
rankaisemista. Jotkut ovat sitä mieltä, että on ensisijaisen
tärkeää säätää lakeja, joissa maahanmuuttajat velvoitetaanopiskelemaan kieltä laillisen oleskelun edellytyksenä. Komitea
pitää ensisijaisena, että viranomaiset tarjoavat yhteistyössä
sosiaalisten tavoitteiden hyväksi toimivien järjestöjen kanssailmaista kielenopetusta, joka on sovitettu tarkkaan maahan-
muuttajien tarpeisiin ja jossa on riittävästi opetushenkilöstöä
ja oppimateriaaleja.
5.11.3. ETSK toivoo, että kansalliset, alueelliset ja paikalliset
viranomaiset tarjoavat riittävästi kielenopetusta. Sosiaalistentavoitteiden hyväksi toimivat järjestöt ja maahanmuuttajia
edustavat järjestöt voivat tehdä yhteistyötä viranomaisten
kanssa opetusta järjestettäessä. On hyvin tärkeää, että kaikilla– miehillä, naisilla ja lapsilla – on mahdollisuus osallistua
kursseille kotinsa lähellä ja että kurssien aikataulut ja edellytyk-
set ovat joustavia sekä työelämään sopivia.
5.11.4. Kielenopetusta on täydennettävä esimerkiksi vas-
taanottavaan yhteiskuntaan, tapoihin tai lainsäädäntöön pereh-
dyttävillä kursseilla. Jäsenvaltiot voivat asettaa kansalaisuuden
myöntämisen edellytykseksi kieliopinnoissa edistymisen vainsilloin, kun viranomaiset tarjoavat maahanmuuttajille mahdol-
lisuuden tarvittavaan kielenopetukseen. Eräät jäsenvaltiot pe-
ruuttavat työ- ja oleskeluluvan tai jättävät ne uusimatta hakijankielitaidon puutteen vuoksi. ETSK katsoo, että näin radikaali
toimenpide on suhteeton eikä se ole sopusoinnussa perustusla-
kiehdotuksessa ja perusoikeuskirjassa mainittujen unionin ar-vojen kanssa.
5.12. Yleissivistävä koulutus
5.12.1. Komitea katsoo, että maahanmuuttajaperheiden
alaikäisten lasten koulunkäyntimahdollisuus on yleismaailmal-
linen oikeus ja se on kotoutumisen kannalta äärimmäisentärkeää. Tällä hetkellä osa jäsenvaltioista ei kuitenkaan takaakaikkien (laillisesti tai laittomasti maassa oleskelevien) maahan-
muuttajataustaisten alaikäisten mahdollisuutta käydä koulua
siten, että nämä saavat yhtäläistä kohtelua ja yhtä laadukastaopetusta kuin vastaanottajamaan kansalaiset.5.12.2. Maahanmuuttajalapset ja etnisiin vähemmistöihin
kuuluvat lapset ovat keskittyneet viranomaisten välinpitämät-
tömyyden takia usein heikkotasoisiin oppilaitoksiin. Yhteis-
kuntaan kotouttamisen yhtenä perustavoitteena on välttääkoulujen ”gettoutumista”, joten viranomaisten on mukautetta-va koulujärjestelmiä, lisättävä resursseja ja ryhdyttävä myöntei-
siin toimenpiteisiin.
5.12.3. Joihinkin opetuksessa käytettäviin teksteihin sisäl-
tyy muukalaisvihamielisiä piirteitä tai kielteisiä arvioita enem-
mistöstä poikkeavista etnisistä ryhmistä, kulttuureista ja uskon-
noista. Tällaiset maininnat rikkovat vakavasti lukuisten henki-löiden ihmisoikeuksia ja ovat kotouttamisen tavoitteiden vas-taisia. Joissakin jäsenvaltioissa kotouttamista edistäviin
toimenpiteisiin on lisättävä tällaisten tekstien tarkistaminen ja
niiden korvaaminen moniarvoisilla teksteillä. Koulujärjestel-mässä tarvitaan kulttuurienvälisyyttä, sillä kotouttaminen on
kaksisuuntainen prosessi.
5.12.4. Maahanmuuttajat eivät useinkaan pääse täydennys-
koulutukseen, mikä vaikeuttaa työuralla etenemistä. Viran-omaisten on suunnattava enemmän varoja aikuisten maahan-
muuttajien ja erityisesti naisten koulutukseen. Monet koke-
mukset osoittavat, että tietyissä tapauksissa naiset elävät äärim-mäisen syrjäytyneinä yhteiskunnasta.
5.12.5. Koulutus lisää yhtäläisiä mahdollisuuksia. Jäsenval-
tioiden onkin poistettava koulutuspoliittisilla toimillaan tietty-
jen maahanmuuttajien ja etnisten vähemmistöjen koulutus-mahdollisuuksien eriarvoisuus.
5.13. Kaupunkeihin ja asumiseen liittyvät ongelmat
5.13.1. Komission tiedonannon mukaan kotouttamisen
suurimmat ongelmat tulevat esiin köyhillä kaupunki- ja teolli-
suusalueilla, joilla asuu monia etnisiä ryhmiä ja joilla esiintyyrasismia ja muukalaisvihaa. ETSK katsoo, että kaupunkisuun-nitteluohjelmat ovat tarpeen kaupunkialueiden köyhien ja
heikkolaatuisten gettojen purkamiseksi. Tällaisen toiminnan
on sisällyttävä Urban II -ohjelman (2002–2006) painopistei-siin, ja ohjelmalle on myönnettävä lisää varoja.
5.13.2. Maahanmuuttajien ja pakolaisten on usein pakko
asua kehnoissa asunnoissa ja slummeissa. Tilanteen ratkaisemi-seksi tarvitaan asianmukaista asuntopolitiikkaa. ETSK katsoo,
että asuinkustannusten nousun ja maahanmuuton kasvun
takia paikallisten, alueellisten ja kansallisten elinten on lisättäväsosiaalista asuntotuotantoa ja parannettava asuntojen laatua.
30.3.2004 FI C 80/101 Euroopan unionin virallinen lehti
5.14. Terveys- ja sosiaalipalvelut
5.14.1. On tehostettava politiikkoja, joiden avulla helpote-
taan maahanmuuttajien mahdollisuutta käyttää terveys- ja
sosiaalipalveluja. Jäsenvaltioiden on taattava maahanmuuttajil-le ja pakolaisille laadukkaat ja heidän kulttuurisiin, sosiaalisiin
ja kielellisiin erityispiirteisiinsä mukautetut sosiaali- ja terveys-
palvelut.
5.14.2. ETSK painottaa, että terveys- ja sosiaalipalveluissa
on tärkeää suhtautua avoimesti kulttuurienväliseen vuorovai-
kutukseen. Terveys- ja sosiaalipalveluja tuottavien tahojenrakenteita on muutettava esimerkiksi mukauttamalla ne uuden-laiseen kulttuuritodellisuuteen ja tarjoamalla työntekijöille
lisäkoulutusta. Näin maahanmuuttajien ja pakolaisten on ny-
kyistä helpompi käyttää terveys- ja sosiaalipalveluja ilmanerityisvaikeuksia.
5.15. Sääntöjen vastaisesti maahan tulleiden maahanmuuttajien
ongelma
5.15.1. Komitea on todennut aiemmissa lausunnoissaan (
1),
ettei asianmukaisten asiakirjojen puuttuminen tee maahan-
muuttajasta rikollista. Vaikka kyseisten henkilöiden hallinnolli-
nen asema olisi sääntöjen vastainen, heidän perusihmisoikeuk-siaan suojelevat kansainväliset ihmisoikeuksien yleissopimuk-
set ja perusoikeuskirja. Rikollisia ovat sellaiset henkilöt ja
verkostot, jotka käyvät kauppaa sääntöjen vastaisesti maahantulleilla maahanmuuttajilla ja käyttävät heitä hyväkseen. Eu-
roopan unionin on tehostettava rikollisen ja hengenvaarallisen
kaupankäynnin torjuntaa yhteistyössä maahantulijoiden lähtö-maiden ja kauttakulkumaiden kanssa (
2).
5.15.2. Vailla vaadittavia asiakirjoja liikkuvat henkilöt eivät
ole vailla oikeuksia. Komission mukaan edellä tarkoitettujenhenkilöiden asemaa on tarkasteltava sekä kotouttamisen että
työmarkkinoihin kohdistuvien vaikutusten kannalta. Kuten
komitea on monissa lausunnoissaan todennut, pimeä työ jasääntöjen vastainen maahanmuutto ruokkivat toinen toistaan,joten viranomaisten on toimittava päättäväisesti paljastaakseen
elinkeinoalat ja yritykset, joissa käytetään sääntöjen vastaisia
maahanmuuttajia. Vasta kun kyseisten henkilöiden sääntöjenvastainen asema muuttuu lailliseksi, kotouttamispolitiikka on
tehokasta.
5.15.3. Lokakuun 20. päivänä 2003 kokoontunut työlli-
syys- ja sosiaalipolitiikkaneuvosto hyväksyi päätöslauselman
pimeästä työstä (
3). Asiakirjassa tarkastellaan työllisyyden
suuntaviivoja sekä tiedonantoa maahanmuutosta ja kehotetaan
(1) ETSK:n lausunto aiheesta ”Vihreä kirja jäsenvaltioissa laittomasti
oleskelevien henkilöiden palauttamista koskevasta yhteisön poli-tiikasta”, EUVL C 61, 14.3.2003 ja samaa aihetta käsittelevästäkomission tiedonannosta laadittu lausunto, EUVL C 85, 8.4.2003.
(
2) Ks. ETSK:n 29. lokakuuta 2003 hyväksymä lausunto aiheesta
”Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus taloudellisenja teknisen tuen antamista kolmansille maille siirtolaisuuden jaturvapaikan aloilla koskevan ohjelman perustamisesta”.
(
3) Ks. neuvoston päätelmiin sisältyvä päätöslauselma.jäsenvaltioita torjumaan pimeää työtä yhteistyössä työmarkki-
naosapuolten kanssa. ETSK suhtautuu päätöslauselmaan
myönteisesti.
6. Kotouttamiseen myönnettävän EU:n rahoitustuen
vahvistaminen
6.1. Komission tiedonannossa käsitellään rahoitusta viittaa-
malla kotouttamiseen liittyviin nykyisiin ohjelmiin (yhteisöntoimintaohjelmaan 2002–2006 sosiaalisen syrjäytymisen tor-
jumiseksi, Equal-aloitteeseen kuuluviin ohjelmiin, Euroopan
sosiaalirahaston ohjelmiin, Euroopan pakolaisrahastoon jne.)ja toteamalla, että ohjelmissa on kiinnitettävä enemmän huo-
miota maahanmuuttajien kotouttamiseen.
6.2. Lisäksi komissio on perustanut uuden ohjelman maa-
hanmuuttajien kotouttamista koskeville kokeiluhankkeille,joille myönnetään 12 miljoonaa euroa kolmeksi vuodeksi.
Tarkoituksena on tukea tietoverkkoja ja hyvien käytäntöjen
vaihtoa.
6.3. ETSK:n mielestä Euroopan unionin kotouttamispoli-
tiikkaan on myönnetty niukasti varoja. Komission käynnistämä
ohjelma on kyllä myönteinen, mutta siihen myönnetty rahoitus
on liian vähäistä. Euroopan unionin on ohjattava kotouttamis-politiikoille riittävästi varoja tulevista määrärahoista keskustel-
taessa. Myös jäsenvaltioiden sekä alue- ja paikallisviranomais-
ten on myönnettävä kotouttamisohjelmiin enemmän varoja.
7. Maahanmuuttopolitiikkaan sovellettava avoin koor-
dinaatiomenetelmä
7.1. Komissio ehdotti vuonna 2001 maahanmuuttopoli-
tiikkaan sovellettavaa avointa koordinaatiomenetelmää, jotaETSK kannatti (
4). Neuvosto ei ole kuitenkaan toistaiseksi
katsonut aiheelliseksi panna menetelmää täytäntöön.
7.2. Thessalonikissa kokoontuneessa Eurooppa-neuvos-
tossa päätettiin (5), että ”samalla kun päävastuu kotouttamispo-
litiikkojen muotoilemisesta ja täytäntöönpanosta on edelleen
jäsenvaltioilla, kyseisiä politiikkoja olisi kehitettävä yhtenäisenEuroopan unionin kehyksen mukaisesti”. Koordinointia jatietojenvaihtoa tehostetaan kotouttamisalan yhteyshenkilöiden
ryhmän avulla. Komissio esittää Euroopan laajuisen vuosira-
portin maahanmuutosta ja kotouttamisesta. Neuvosto tukeekomission perustamaa Euroopan muuttoliikkeiden verkostoa,
jonka avulla seurataan maahanmuuttoa.
(4) Ks. ETSK:n lausunto, EYVL C 221, 17.9.2002.
(5) Ks. puheenjohtajan päätelmien kohta 31.
C 80/102 FI 30.3.2004 Euroopan unionin virallinen lehti
7.3. ETSK toivoo, että tällaiset koordinointitoimet tarjoavat
hyvän lähtökohdan maahanmuuttoon ja kotouttamiseen so-
vellettavan avoimen koordinaatiomenetelmän tehokkaalle
käyttöönotolle. Jäsenvaltioiden on osallistuttava yhteyshenki-löiden ryhmään, ja niiden on avustettava komissiota vuosira-portin laatimisessa. Valtioiden olisi hyvä esittää yhteyshenkilöi-
den ryhmässä vuosikertomukset kotouttamistoimista komis-
sion tiedonantoon ja Thessalonikissa kokoontuneen Euroop-pa-neuvoston puheenjohtajan päätelmiin perustuvan,
Euroopan unionin yhtenäisen kehyksen pohjalta.
7.4. Maahanmuutto- ja kotouttamispolitiikkojen moittee-
ton koordinointi ja hyvien käytäntöjen vaihto on välttämätöntä
unionin yhteisen asianmukaisen maahanmuuttopolitiikan ke-
hittämiseksi. Euroopan työllisyysstrategiasta ja sosiaalista osal-lisuutta edistävistä suunnitelmista saadut kokemukset ovat
Bryssel 10. joulukuuta 2003.
Euroopan talous- ja sosiaalikomitean
puheenjohtaja
Roger BRIESCHhyvä viitekehys Euroopan unionin toimien koordinoinnille
maahanmuuton ja kotouttamisen alalla.
7.5. Työmarkkinaosapuolten, kansalaisyhteiskunnan orga-
nisaatioiden ja maahanmuuttajia edustavien järjestöjen on
osallistuttava aktiivisesti koordinointiin ja kokemustenvaih-toon. ETSK voi avustaa sosiaalisten tavoitteiden hyväksi toimi-
via järjestöjä sekä tehdä yhteistyötä komission, Euroopan
parlamentin ja neuvoston kanssa maahanmuutto- ja kotoutta-mispolitiikassa. Syyskuussa 2002 pidetyn konferenssin tulok-
set ovat hyvä perusta komitean, työmarkkinaosapuolten ja
kansalaisjärjestöjen väliselle tulevalle yhteistyölle. Komitea voijärjestää uusia konferensseja ja kuulemistilaisuuksia sekä laatia
oma-aloitteisia lausuntoja ja tehdä näin yhteistyötä komission,
Euroopan muuttoliikkeiden verkoston, Wienin seurantakes-kuksen ja Dublinin säätiön kanssa.