[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO |

Bryssel 30.5.2007

KOM(2007) 281 lopullinen

KOMISSION TIEDONANTO EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE

Kohti EU:n ja Brasilian strategista kumppanuutta

KOMISSION TIEDONANTO EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE

Kohti EU:n ja Brasilian strategista kumppanuutta

1. EU:n ja Brasilian kumppanuuden rakentaminen

Brasiliasta on tullut viime vuosina yhä merkittävämpi maailmanlaajuinen toimija ja EU:n keskeinen keskustelukumppani. EU:n ja Brasilian välistä vuoropuhelua ei kuitenkaan ole viime aikoihin saakka riittävästi hyödynnetty, vaan sitä on käyty lähinnä osana EU:n ja Mercosurin vuoropuhelua. Brasilia on viimeinen ”BRICS”-ryhmän[1] maa, jonka kanssa EU ryhtyy järjestämään huippukokouksia. Onkin tullut aika tarkastella Brasiliaa strategisena kumppanina sekä merkittävänä Latinalaisen Amerikan talousalueena ja alueellisena johtajana[2]. EU:n ja Brasilian ensimmäinen huippukokous järjestetään Lissabonissa heinäkuussa 2007, ja se on käännekohta EU:n ja Brasilian suhteille.

EU:n ja Brasilian kahdenvälisten suhteiden viimeaikainen tiivistyminen ja monipuolistuminen edellyttää kokonaisvaltaista, johdonmukaista ja koordinoitua kehystä. Taloudellisen ja poliittisen roolin vahvistuminen tuo Brasilialle uudenlaista vastuuta maailmanmahtina. Tässä ehdotettavalla EU:n ja Brasilian strategisella kumppanuudella on tarkoitus tukea Brasilian asemaa positiivisena maailmanlaajuisena ja alueellisena johtajana sekä kannustaa sitä globaaliin, strategiseen, asiapitoiseen ja avoimeen vuoropuheluun sekä EU:n kanssa kahdenvälisesti että monenvälisillä ja alueellisilla foorumeilla. Voimakkaiden historiallisten ja kulttuuristen yhteyksien vuoksi EU:lla on laaja-alaiset suhteet Brasiliaan. Brasilia on noussut viime vuosina menestyneenä kehitysmaana voimakkaasti esille YK:ssa ja WTO:ssa. EU:n ja Brasilian keskeiset arvot ja intressit ovat samat: oikeusvaltioperiaatteen ja ihmisoikeuksien kunnioitus, huoli ilmastonmuutoksesta sekä talouskasvun ja sosiaalisen oikeudenmukaisuuden tavoittelu niin omalla alueella kuin muuallakin. Brasilia on EU:n merkittävä liittolainen kun näitä ja muita haasteita käsitellään kansainvälisillä foorumeilla.

Kooltaan lähes manteretta vastaavan Brasilian väkiluku ja talouskehitys nostavat sen luonnostaan Etelä-Amerikan johtovaltioksi ja keskeiseksi toimijaksi koko Latinalaisessa Amerikassa. Brasilia onkin aktiivisesti omaksunut tämän roolin Mercosurissa ja on eturintamassa kehittämässä Etelä-Amerikan kansojen unionia (UNASUR)[3].

Brasilia on keskeinen tekijä EU:n ja Mercosurin neuvottelujen onnistumisen kannalta. Onnistuminen niissä on EU:n ensisijaisia strategisia tavoitteita. Neuvotteluja ei ole saatu päätökseen kauppaa koskevan neuvotteluluvun käsittelyn hitaan etenemisen vuoksi, minkä vuoksi EU:n ja Mercosurin laajempaa strategista assosiaatiota ei ole päästy kehittämään. Brasilian positiivinen johtajuus voisi edistää Mercosur-neuvotteluja. Tätä odotettaessa EU pysyy sitoutuneena poliittisten ja taloudellisten suhteiden lujittamiseen koko Mercosurin kanssa sekä kahdenvälisten suhteiden kehittämiseen muiden alueen maiden kanssa, esimerkkinä Argentiina, joka on toinen merkittävä eteläamerikkalainen keskustelukumppani. Viime aikoina onkin käynnistetty monia poliittisia vuoropuheluita.

Brasilia on EU:lle merkittävä kaupallinen investointikohde Latinalaisessa Amerikassa[4]. Sen markkinat tarjoavat EU:n yrityksille merkittäviä uusia avauksia, kunhan neuvottelut Dohan kehitysohjelmassa WTO:n puitteissa ja Mercosurin kanssa saadaan päätökseen ja kaupan esteitä saadaan raivattua entisestään. Vaikka Brasilian talouskasvua ei voi verrata Kiinaan tai Intiaan[5], sillä on valtavat luonnonvarat, maineikasta tieteellistä ja akateemista osaamista, monipuolista teollisuutta ja valtaisat sisämarkkinat.

Brasilialla on myös haasteita. Tuloerokuilu on suuri ongelma, ja suuri osa hallituksen toimista tähtääkin sen kaventamiseen, erityisesti ”Bolsa Familia”-ohjelman avulla. Aihe on myös keskeisellä sijalla yhteistyössä ja vuoropuhelussa EU:n kanssa. Epätasa-arvo näkyy myös voimakkaina alueellisina eroina Pohjois-Brasilian ja kehittyneemmän etelän välillä. EU haluaisikin tiivistää yhteistyötä Brasilian kanssa hyvien alueellista koheesiota parantavien käytäntöjen vaihtamiseksi.

2. Yhteisen toimintasuunnitelman laatiminen

Läheisempi ja lujempi kumppanuus on sekä EU:n että Brasilian etujen mukaista. Komissio yksilöi jäljempänä useita aloja ja maailmanlaajuisia, alueellisia ja kahdenvälisiä aiheita, joissa EU:n ja Brasilian läheisemmästä yhteistyöstä olisi sen mielestä molemmille hyötyä ja jotka voisivat muodostaa tulevan strategisen kumppanuuden ytimen.

Jos neuvosto ja parlamentti hyväksyvät tämän ehdotuksen, sitä voidaan pitää perustana ehdotukselle, jonka EU aikoo Lissabonin huippukokouksessa Brasilialle esittää. Brasiliaa pyydetään vastaamaan EU:n ehdotuksiin omalla strategiaehdotuksellaan.

Lissabonin huippukokouksella onkin tarkoitus käynnistää prosessi, jossa EU ja Brasilia voivat yhdessä työstää toimintasuunnitelmaa strategiselle kumppanuudelle.

2.1. Monenvälisyyden lujittaminen

Brasilia ja EU ovat samaa mieltä siitä, että nykyisiin maailmanlaajuisiin haasteisiin voidaan vastata ainoastaan monenvälisissä puitteissa, jonka keskiössä on vahva YK. Tästä syystä molempien osapuolten on jatkuvasti tuotava toimissaan esiin sitoutumista tehokkaan monenvälisyyden periaatteeseen. Brasilialla on tärkeä rooli sillanrakentajana erimielisyyksien hidastaessa edistystä maailmanlaajuisissa kysymyksissä, kuten YK:n uudistamisessa, ilmastonmuutoksessa, aseistariisunnassa ja maailmankaupassa. Molemmat kumppanit hyötyisivät EU:n ja Brasilian kantojen yhteensovittamisesta monissa kysymyksissä, jos yhteistyötä tiivistettäisiin ja keskustelua kaikilla tasoilla lisättäisiin. EU suhtautuu myönteisesti Brasilian aseman lujittamiseen ja aktivoimiseen sekä EU:n ja Brasilian yhteistyön lisäämiseen YK:n elimissä Brasilian maailmanlaajuisen roolin ja painoarvon mukaisesti.

- Tärkeä ensiaskel on yhteistyön lujittaminen kaikilla kansainvälisillä foorumeilla. Kumppaneiden olisi kuultava toisiaan järjestelmällisesti ennen tärkeitä YK:n ja muita kokouksia, verrattava näkemyksiään ja linjattava kantojaan mahdollisuuksien mukaan, tuettava toisiaan tärkeissä kysymyksissä ja laadittava yhteisiä aloitteita.

EU ja Brasilia voisivat esimerkiksi hyödyntää tilaisuuksia läheisempään kantojen koordinointiin YK:n rauhanrakennuskomissiossa. Yhteistyöhön voisi sisältyä sen varmistaminen, että rauhanrakennuskomissiosta tulee sellainen strategiakeskeinen elin, jollaiseksi se alkuaan suunniteltiin, eikä se jää pelkästään avunantajien koordinointimekanismiksi.

EU arvostaa Brasilian näkyvää sitoutumista rauhanturvatehtäviin[6] ja varsinkin MINUSTAH-rauhanturvaoperaation johtamiseen Haitissa.

- Koska EU on vahvasti mukana Haitissa [7] , EU:n ja Brasilian yhteistyöhön ja koordinaatioon on runsaasti mahdollisuuksia sekä siellä että muissa rauhanturva- ja vakautusoperaatioissa.

Brasilia on osoittanut voimakasta kiinnostusta maailmanlaajuiseen aseistariisuntaan, ja se voisi mahdollisesti auttaa kehitysmaiden ja G77-maiden suhteiden lähentämisessä.

- EU:n ja Brasilian olisi tehtävä läheistä yhteistyötä maailmanlaajuisen aseistariisunnan tukemiseksi ja edistämiseksi.

Brasilia on omaksunut WTO:ssa viime vuosina kehitysmaiden edustajan roolin, etenkin maataloustuotteiden kaupassa ja G20-ryhmän välityksellä. Brasilian ja EU:n yhteisenä päämääränä on lujittaa monenvälistä kauppajärjestelmää entisestään, jotta kaikki maat kehitystasostaan riippumatta hyötyisivät enemmän maailmanlaajuisten markkinoiden avautumisesta. Tästä johtuen Brasilialla ja EU:lla on erityinen vastuu meneillään olevan Dohan neuvottelukierroksen päätökseen saattamisesta. Pitemmällä aikavälillä on myös sitouduttava syvemmin maailmantalouden uusien haasteiden kohtaamiseen; sääntelykysymyksillä on yhä suurempi merkitys reilun kilpailun ja kestävän kehityksen takaamisessa.

- EU:n ja Brasilian olisi jatkossakin osallistuttava tehokkaasti eri muodoissa käytäviin WTO-neuvotteluihin, jotta ne voitaisiin saattaa päätökseen vuonna 2007.

Brasilia voisi olla G20-maiden valtiovarainministerifoorumilla EU:n keskeinen kumppani yhteisten kantojen laatimisessa ja muun muassa keskusteluissa kansainvälisten rahoitusrakenteiden uudistamisesta. Tämä on erityisen tärkeää Brasilian puheenjohtajakaudella G20-ryhmässä vuonna 2008.

2.2. Ihmisoikeuksien kohentaminen ja demokratian ja hyvän hallintotavan vaaliminen

EU:n ja Brasilian yhteisiin arvoihin ja intresseihin on jo pitkään kuulunut ihmisoikeuksien edistäminen ja suojelu sekä demokratian, oikeusvaltioperiaatteen ja hyvän hallintotavan lujittaminen. Molemmat ovat voimakkaasti tukeneet maailmanlaajuisten standardien laatimista ja erilaisten välineiden kehittämistä niiden toteuttamiseksi. Merkittäviä mahdollisuuksia synergiaan ja maailmanlaajuisia ihmisoikeuksia edistävän yhteistyön lisäämiseen on YK:n ihmisoikeusneuvostossa ja yleiskokouksen kolmannessa komiteassa. Sekä EU että Brasilia haluavat myös edistää demokratiaa, oikeusvaltioperiaatetta ja hyvää hallintotapaa kaikkialla maailmassa.

- EU on erityisen kiinnostunut läheisestä ihmisoikeusyhteistyöstä Brasilian kanssa laajemman tuen hankkimiseksi päätöslauselmille tai tiettyjä maita ja asioita koskevien aloitteiden tukemiseksi yhteisvoimin YK:n elimissä.

2.3. Vuosituhattavoitteiden saavuttaminen ja alueellisen ja sosiaalisen kehityksen tukeminen

Yhteistyö kansainvälisissä pyrkimyksissä köyhyyden ja epätasa-arvon poistamiseksi maailmasta: Kuten muutkin nopeasti kehittyvät maat, Brasilia on yhä aktiivisempi kehitysmaiden keskinäisessä yhteistyössä etenkin omalla lähialueellaan sekä portugalinkielisessä Afrikassa. Kun useimmat nopeasti kehittyvät avunantajat pyrkivät lyhyen aikavälin tuloksiin ja tuottoihin, Brasilia painottaa omassa (suhteellisen pienimuotoisessa) kehitysapuohjelmassaan kestävää pitkän aikavälin kehitystä. Brasilia tunnetaan aktiivisesta toiminnastaan monenvälisillä foorumeilla ja innovatiivisten monenvälisten ja kolmikantaisten yhteistyömallien kehittelystä, joista esimerkkinä Brasilian presidentti Lulan sekä Chilen, Ranskan ja YK:n aloitteesta vuonna 2004 käynnistetty nälän ja köyhyyden vastainen YK-kampanja[8]. EU ja Brasilia ovat samoilla linjoilla kehitysyhteistyön merkityksestä rauhan ja turvallisuuden vaalimisessa.

EY:n ja Brasilian kahdenvälinen yhteistyö temaattisissa ohjelmissa on ollut erittäin hedelmällistä[9]. Hyväksyttyjen hankkeiden ja ohjelmien alat vaihtelevat hallinnon ja talouden uudistuksista sosiaaliseen kehitykseen ja ympäristöasioihin.

Komissio on kiinnostunut selvittämään mahdollisuuksia kolmikantayhteistyöhön Brasilian ja portugalinkielisten maiden yhteisön (CPLP) kanssa esimerkiksi energia-alalla sekä luomaan puitteet Brasilian ja portugalinkielisten Afrikan maiden suhteiden lujittamiselle.

- Komissio on valmis tehostamaan kehitysapuun liittyvää yhteistyötä Brasilian kanssa ja etenkin kolmikantaista kehitysyhteistyötä CPLP:n kanssa.

Vuoropuhelua sosiaali-, työllisyys- ja aluepoliittisista aiheista: Vaikka Brasilia on vähiten kehitysavusta riippuvaisimpia Etelä-Amerikan maita (virallisen kehitysavun osuus on 0,05 prosenttia bruttokansantulosta), maassa esiintyy huomattavaa köyhyyttä (köyhyysaste on 27,9 prosenttia) ja Gini-indeksi on korkea (58,2 vuonna 2003, josta laskenut 56,7:ään vuonna 2005). Lisäksi alueelliset kehityserot ovat kasvava ongelma. Brasilia on saanut parannettua inhimillisen kehityksen indikaattoria[10] Bolsa Familia –ohjelman ja muiden tehokkaiden ohjelmien avulla ja puolitettua äärimmäisen köyhyyden 10 vuotta ennen vuoteen 2012 asetettua määräaikaa, mutta tulonjaon tasoittamiseksi on tehtävä vielä paljon. Brasilian työmarkkinoiden rakenne muuttuu nopeasti, ja monet globalisaatioon liittyvät seikat asettavat paineita alue- ja sosiaalipolitiikoille sekä julkisten toimien tehokkuudelle epätasa-arvon vähentämisessä. Lissabonin strategiassa on puututtu moniin näistä asioista. Toimintapoliittisten kokemusten vaihtamisesta voisikin olla hyötyä sekä EU:lle että Brasilialle. EU:n ja Brasilian sosiaali- ja työllisyysasioista sekä aluepolitiikasta käymien keskustelujen perusteella Brasilia voisi jakaa kokemuksiaan innovatiivista ratkaisuista köyhyyden, epätasa-arvon ja syrjäytymisen ongelmiin muiden Latinalaisen Amerikan maiden kanssa.

- EU:n ja Brasilian hiljattain aloittama vuoropuhelu sosiaali- ja työllisyysasioista tarjoaa foorumin parhaiden käytäntöjen vaihdolle ja keskusteluun toimintapolitiikoista työllisyyden, sosiaaliturvan, sosiaalisen osallisuuden ja sosiaalisen vuoropuhelun aloilla.

- Aluepolitiikkaa koskevassa vuoropuhelussa taas Brasilia pääsee osalliseksi EU:n kokemuksista alueellisten erojen kaventamisessa ja alueellisen tasapainon parantamisessa. Siinä voidaan myös vaihtaa parhaita käytäntöjä aluepolitiikan muotoilusta ja toteutuksesta etenkin monitasoiseen kumppanuuteen (alueelliset ja paikalliset toimijat, yksityissektori ja kansalaisyhteiskunta), keskipitkän aikavälin strategiseen suunnitteluun, kansallisten (sekä julkisten että yksityisten) resurssien kannustavaan vaikutukseen, hallinnollisten valmiuksien kehittämiseen, instituutioiden väliseen koordinointiin ja kommunikointiin, arviointikäytäntöjen levittämiseen sekä alueiden väliseen yhteistyöhön liittyen.

- Brasilia voisi jakaa kokemuksiaan muiden Etelä-Amerikan maiden kanssa tarjoten innovatiivisia ratkaisuja köyhyyden, epätasa-arvon ja syrjäytymisen ongelmiin, alueellisten erojen kaventamiseen, sosiaaliturvan järjestämiseen ja kunnollisten työpaikkojen luomiseen koko väestölle.

2.4. Ympäristönsuojelu

Brasiliassa sijaitsevat maailman laajimmat jäljellä olevat sademetsäalueet. Se on EU:n keskeinen kumppani kampanjoitaessa kansainvälisen toiminnan tehostamiseksi ilmastonmuutoksen torjumiseksi ja biologisen monimuotoisuuden ylläpitämiseksi. Vaaditaan vahvaa ja herpaantumatonta poliittista tahtoa sellaisen kattavan, maailmanlaajuisen ilmastosopimuksen aikaansaamiseksi, jolla voidaan rajoittaa lämpötilojen nousu alle kahteen celsiusasteeseen esiteollisen ajan lämpötilaan verrattuna. Kuten komissio ilmaisi 10. tammikuuta 2007 antamassaan tiedonannossa Maailmanlaajuisen ilmastonmuutoksen rajoittaminen kahteen celsiusasteeseen ja kuten 8. ja 9. maaliskuuta 2007 kokoontuneessa Eurooppa-neuvostossa kokoontuneet hallitusten ja valtionpäämiehet vahvistivat, EU uskoo, että neuvottelut maailmanlaajuisesta ja kattavasta ilmastosopimuksesta vuoden 2012 jälkeiselle ajalle on aiheen kiireellisyyden vuoksi käynnistettävä YK:n ilmastonmuutoskokouksessa Balilla tämän vuoden joulukuussa. Ne on saatava päätökseen vuoteen 2009 mennessä ja niiden on perustuttava yhteiseen, mutta eriytettyyn vastuuseen. Korkean tason poliittista sitoutumista tarvitaan biologista monimuotoisuutta koskevan YK:n yleissopimuksen lujittamiseksi ja täytäntöönpanemiseksi sekä maailman kestävän kehityksen huippukokouksen vuodelle 2010 asettaman biologista monimuotoisuutta koskevan tavoitteen saavuttamiseksi. EU ja Brasilia jakavat myös huolen muista ympäristöhaasteista, joista merkittävimpiä ovat metsien suojelu, vesihuolto, meriympäristön suojelu, maailmanlaajuinen elohopeaongelma ja kestämättömät kulutus- ja tuotantotavat.

Sen lisäksi, että EU ja Brasilia toimivat yhdessä kansainvälisissä yhteyksissä, ne kuulevat toisiaan kahdenvälisesti useissa eri ympäristöasioissa. Euroopan komissio ja Brasilia järjestävät säännöllisesti kokouksia keskustellakseen ympäristöasioista ja ilmastonmuutoksesta. EU on kiinnostunut jakamaan kokemuksia vesihuollosta ja käsittelemään kestämättömiä kulutus- ja tuotantotapoja.

- EU:n olisi kehitettävä ja lujitettava ympäristöpoliittista vuoropuhelua Brasilian kanssa muun muassa ilmastonmuutoksesta, vesihuollosta, biologisesta monimuotoisuudesta, metsien häviämisestä sekä alkuperäiskansojen roolista, jotta osapuolet voisivat paremmin ymmärtää toistensa näkemyksiä. Tällä tavalla osapuolten yhteistä vaikutusta näillä aloilla voitaisiin tehostaa.

- EU:n olisi tehtävä Brasilian kanssa yhteistyötä kansainvälisillä foorumeilla ilmastonmuutosta ja metsien tuhoutumista koskevien keskustelujen edistämiseksi, jotta vuoden 2012 jälkeiselle ajalle saataisiin aikaan maailmanlaajuinen sopimus.

- Läheisempää yhteistyötä olisi harkittava myös biologista monimuotoisuutta koskevan yleissopimuksen täytäntöönpanemiseksi ja vuodelle 2010 asetetun biologista monimuotoisuutta koskevan tavoitteen saavuttamiseksi sekä muissa maailmanlaajuisissa kysymyksissä, kuten elohopeasaasteongelman ratkaisemisessa.

2.5. Energiayhteistyön lujittaminen

Brasilia on ensimmäisenä maana onnistunut kehittämään hyvin laajaa kotoperäistä biopolttoaineen tuotantoa, jolla on huomattavaa kehittämispotentiaalia. Se johtaa kaikilla biopolttoaineiden tuotannon, jakelun ja kulutuksen tasoilla. EU on hiljattain vahvistanut, että uusiutuvien energiamuotojen käytön lisääminen on keskeinen prioriteetti EU:n energiapolitiikassa. Euroopan vuoden 2007 energiapoliittisessa toimintasuunnitelmassa, jonka EU:n johtajat ovat poliittisesti vahvistaneet, asetetaan haasteelliset tavoitteet uusiutuvien energiamuotojen (20 prosenttia) ja biopolttoaineiden (vähintään 10 prosenttia) käytölle vuoteen 2020 mennessä.

EU ja Brasilia ovat yhtä mieltä siitä, että yhteistyöstä tällä alalla olisi hyötyä molemmille: Brasilian aloitteesta maaliskuussa 2007 perustetun kansainvälisen biopolttoainefoorumin[11] yhteydessä on rakennettu kumppanuutta. Foorumi edistää yhteisten standardien kehittämistä, jotta kansainväliset markkinat voisivat kasvaa vaikka varmistetaan, että tuotanto on kestävää, kasvihuonekaasupäästöjä vähennetään ja muita kestävän kehityksen tavoitteita pyritään saavuttamaan. Komissio on järjestämässä 5. ja 6. heinäkuuta 2007 Brysselissä kansainvälistä biopolttoainekonferenssia, joka tarjoaa tilaisuuden laajentaa tätä yhteistyötä huomattavasti.

EU on myös innokas tiivistämään energiatehokkuuteen liittyvää yhteistyötä Brasilian kanssa sekä kahdenvälisesti että tulevaisuudessa tehtävän kansainvälisen puitesopimuksen avulla.

- EY:n ja Brasilian energiapoliittisen vuoropuhelun käynnistäminen vuonna 2007 mahdollistaa merkittävän edistyksen EU:n ja Brasilian energiayhteistyössä. Sitä voidaan hyödyntää sekä sääntelyssä että teknisissä asioissa. Keskusteluissa pitäisi käsitellä kestäviä biopolttoaineita ja muita uusiutuvia energialähteitä, energiatehokkuutta ja vähän hiilidioksidipäästöjä aiheuttavaa energiateknologiaa. Vuoropuhelu mahdollistaisi yhteyksien tiivistämisen, ajatustenvaihdon energia-alan kansainvälisestä kehityksestä ja energian toimitusvarmuutta ja kestävyyttä parantavien toimintapolitiikkojen edistämisen.

2.6. Latinalaisen Amerikan vakauden ja vaurauden kohentaminen

Brasilia on viime vuosina tiivistänyt suhteitaan naapureihinsa ja varsinkin Argentiinaan, jonka kanssa Brasilia on perustanut strategisen kumppanuuden.

Brasiliasta on tullut Etelä-Amerikan vakauden poliittinen tukijalka. Se on kyennyt käsittelemään omassa poliittisessa ja institutionaalisessa järjestelmässään haasteita (kuten sosiaalisen koheesion puutetta), joita on monilla alueen mailla.

Brasilia on ollut etulinjassa pyrittäessä syventämään Etelä-Amerikan yhdentymistä Mercosurin kautta sekä perustamalla joulukuussa 2004 Etelä-Amerikan kansojen yhteisö, mikä johti UNASURin perustamiseen alueen huippukokouksessa huhtikuussa 2007. Brasilian suhteet naapureihin ovat olleet viime vuosina maltilliset, mikä on näkynyt sen tavassa käsitellä aiheita, joista vallitsee eriäviä näkemyksiä Venezuelan ja Bolivian kanssa.

Energian, televiestinnän, vesihuollon ja liikenteen aloilla yhteenkytkettävyydellä on suuri merkitys Latinalaisen Amerikan vakauden ja vaurauden edistämisessä. Brasilian osallistuminen suuriin alueellisiin energiajärjestelmiin on keskeinen edellytys alueellisten energiainfrastruktuurien edistämiselle. Valtamerten yhdyskäytävien rakentamisen ansiosta panamerikkalaisia valtaväyliä pitkin Brasilia on nyt integroitunut paremmin Latinalaisen Amerikan liikenneverkkoon.

Brasilialla on merkittävä rooli EU:n, Latinalaisen Amerikan ja Karibian yhteistyössä. EU arvostaa suuresti sen aktiivisuutta ja osallistumista keskusteluihin sosiaalisesta koheesiosta ja etenkin seuraavaan sosiaalista koheesiota käsittelevään EU:n, Latinalaisen Amerikan ja Karibian maiden foorumiin.

- EU toimii sitoutuneesti Brasilian kanssa pannakseen täytäntöön maaliskuussa 2006 pidetyn sosiaalista koheesiota käsitelleen EU:n, Latinalaisen Amerikan ja Karibian maiden konferenssin suositukset ja edistääkseen siellä sovittua toimintasuunnitelmaa. Sosiaalista koheesiota käsittelevän EU:n, Latinalaisen Amerikan ja Karibian maiden foorumin valmistelut tarjoavat hyvän tilaisuuden vuoropuheluun. Osapuolet voisivat myös yhdessä kannustaa kansainvälisiä järjestöjä ja kansalaisyhteiskuntia parantamaan sosiaalista koheesiota.

- EU toivoo Brasilialta tiivistä osallistumista Limassa vuonna 2008 seuraavaksi järjestettävän EU:n, Latinalaisen Amerikan ja Karibian maiden huippukokouksen valmisteluihin.

2.7. Mercosurin kehittäminen

Brasilian ja sen valtavien markkinoiden merkitys ja vaikutusvalta Mercosurissa on ilmeinen. Brasilian osuus oli vuonna 2005 lähes 80 prosenttia koko Mercosurin bruttokansantuotteesta[12]. Brasilia on Etelä-Amerikan talouden moottori, ja sen talouspolitiikan linjauksilla on vaikutusta koko alueen taloudelliseen vakauteen ja yhdentymiseen.

Ottaen huomioon Brasilian painoarvon Mercosurissa, EU:n poliittisten suhteiden lujittaminen merkitykseltään näin keskeisen maan kanssa tukee sekä Mercosurin sisäistä yhdentymiskehitystä että EU:n ja koko Mercosurin suhteita.

Jakamalla EU-tietouttaan ja kokemuksiaan yhteisen toimintasuunnitelman neuvottelemisesta EU:n kanssa Brasilia voi paremmin tukea Mercosuria sen pyrkiessä kohti yhteismarkkinoita ja poliittista unionia. Tämä on erityisen tärkeää Mercosurin nykyisessä herkässä vaiheessa. Mercosurin jäsenillä on vielä tekemistä useissa taloudelliseen yhdentymiseen liittyvissä kysymyksissä, kuten tulliliiton ja palveluiden yhteismarkkinoiden viimeistelyssä. Mercosurin kaikkien kehitysmaajäsenten mielipidejohtajien keskuudessa ollaan yhä enemmän sitä mieltä, että ryhmän on tehostettava toimintaansa ja tähdättävä pitemmälle muun muassa poliittisessa kehityksessään ja ulkosuhteissaan. Brasilian hallitus on toistuvasti osoittanut kiinnostusta EU:n kokemuksia kohtaan mallina Mercosurin yhdentymiselle, vaikka Mercosur-maiden hallitukset ovat yleensä erittäin varovaisia siirtämään toimivaltaa ylikansallisille toimielimille taloudelliseen ja poliittiseen yhdentymiseen pyrkiessään. EU on Mercosurin suurin tukija ja merkittävä avunantaja.

Tehostettu vuoropuhelu auttaa molempia osapuolia niiden pyrkiessä assosiaatiosopimukseen EU:n ja Mercosurin välillä. Tämän tavoitteen saavuttaminen on kytköksissä Mercosurin sisäisen poliittisen ja taloudellisen yhdentymisen etenemiseen, jossa Brasilian tulisi ottaa johtoasema.

- EU odottaa Brasilialta rakentavaa panosta tasapainoisen ja kattavan sopimuksen aikaansaamiseksi EU:n ja Mercosurin välillä.

- EU:n ja Brasilian olisi selvitettävä yhdessä, miten alueellista yhdentymistä koskevissa kysymyksissä voitaisiin tehdä mahdollisimman tehokasta yhteistyötä ja vaihtaa kokemuksia.

2.8. Kaupan ja taloussuhteiden lujittaminen

Kaupan ja sijoitustoiminnan kehittämien: Brasilia on EU:n merkittävin markkina-alue Latinalaisessa Amerikassa, jossa sen osuus on kolmannes kaikesta EU:n kaupasta. Kahdenvälisten kauppavirtojen vuotuinen kasvuprosentti on ollut viime vuosina kaksinumeroinen. EU on myös Brasilian tärkein kauppakumppani, sillä sen osuus Brasilian kokonaiskaupasta on 22 prosenttia. Brasilian osuus on kuitenkin vain 1,8 prosenttia EU:n koko ulkomaankaupasta, ja se sijoittuu EU:n kauppakumppaneiden joukossa vasta 11. sijalle (Eurostat, 2005). Tämä osoittaa sitä, että kyseiset markkinat voivat tarjota EU:lle vielä huomattavaa kasvunvaraa. Kaikista BRICS-ryhmän maista Brasilia on houkutellut eniten EU:n ulkomaisia suoria sijoituksia[13]. Sijoitusten määrä on saavuttanut 80,1 miljardia euroa. Brasilia on sijoittanut myös merkittävästi EU:hun[14], varsinkin kauppaan, kaivostoimintaan ja rakennusalalle.

Markkinoille pääsyn osalta EU:n tavoitteena on kasvattaa kauppamahdollisuuksia entisestään Dohan kehitysohjelman ja EU:n ja Mercosurin neuvottelujen ansiosta, sillä nykyisellään Brasilian tavara- ja palvelumarkkinat ovat suhteellisen suojatut. EU kannustaakin Brasiliaa vähentämään tulli- ja muita esteitä, edistämään talouden uudistumista ja hyvää hallintotapaa verotuksessa sekä luomaan talouselämälle ja muun muassa ulkomaisille sijoittajille vakaan sääntely-ympäristön. Jos kaupankäynnin ja sijoitustoiminnan puitteet Brasiliassa olisivat avoimemmat, se lisäisi kilpailua kaikilla aloilla ja loisi mahdollisuuksia vaurastumiseen.

- EU:n ja Brasilian tuleva kumppanuus tarjoaa tilaisuuden puuttua erityisen tärkeisiin kahdenvälisiin kysymyksiin EU:n ja Mercosurin keskustelujen täydennykseksi. Vuoropuhelun aiheita voisivat olla tekijänoikeuskysymykset, teollisuuspolitiikka ja sääntelyyn liittyvä yhteistyö sekä terveys- ja kasvinsuojelukysymykset. Keskustelu lisäisi molemminpuolista ymmärtämystä mahdollisesti kauppaan vaikuttavista terveys- ja kasvinsuojeluasioista.

Talous ja rahoitusasiat : Ottaen huomioon Brasilian painoarvon maailmantaloudessa ja keskeisillä kansainvälisillä foorumeilla, kuten G20-maiden ryhmässä, WTO:ssa ja G8+5-ryhmässä, EU:n olisi tehostettava vuoropuheluaan Brasilian kanssa myös rahoitusta ja kansantaloutta koskevista kysymyksistä. Siinä voitaisiin käsitellä muun muassa kansantaloudellisia ja valtiontaloudellisia haasteita, rakenneuudistusstrategioita kestävän kehityksen vauhdittajina sekä sosiaaliseen koheesioon liittyviä asioita.

- EU:n ja Brasilian strategiseen kumppanuuteen olisi kuuluttava säännöllistä keskustelua kansantaloudesta.

Euroopan investointipankin (EIP) lainoilla on ollut suuri merkitys EU:n ja Brasilian taloussuhteiden lujittamisessa, ja niillä on tuettu yksityissektorin kehittämistä. Brasilia on ollut suurin EIP:n lainanottaja Latinalaisessa Amerikassa. Se pysyykin merkittävänä lainanottajana. EIP:n Brasilialle myöntämällä rahoituksella tuetaan EU:n tavoitteita, jotka keskittyvät ympäristön kestävyyteen (mm. ilmastonmuutoksen hillitseminen), energian toimitusvarmuuteen, ulkomaisten suorien sijoitusten tukemiseen sekä teknologian ja osaamisen siirtoon.

Tietoyhteiskunta: EU ja Brasilia ovat samaa mieltä siitä, että tieto- ja viestintätekniikan välttämättömyys ei liity ainoastaan innovoinnin, kilpailukyvyn ja talouskasvun tukemiseen, työpaikkojen luomiseen ja julkisen sektorin tehostamiseen, vaan siihen liittyy myös tärkeä sosiaalinen ulottuvuus: sillä voidaan parantaa sosiaalista koheesiota, parantaa elämänlaatua ja vähentää köyhyyttä.

- EU:n ensisijaisena tavoitteena on laajentaa tieto- ja viestintätekniikkaa koskevaa kahdenvälistä vuoropuhelua ja yhteistyötä ottaen siihen mukaan sääntelyä, toimintapolitiikkaa ja tutkimusta koskevia näkökohtia. Näin tälle alalle voidaan pyrkiä takaamaan vakaa sääntely-ympäristö, kyseistä tekniikkaa voidaan hyödyntää optimaalisesti yhteiskuntapolitiikan ja hyvinvoinnin tukemiseen ja asianomaisilla tieteen ja tekniikan aloilla voidaan järjestää vaihto-ohjelmia.

Lentoliikenne: Koska Brasilian ja EU:n välisillä reittilennoilla matkustaa vuosittain noin neljä miljoonaa matkustajaa, kyseisillä lentoliikenteen markkinoilla on suuri merkitys EU:n ja Brasilian ihmisten ja liikeyritysten yhdistämisessä. Jotta kyseinen sektori voisi kehittyä, lentoliikenteelle Brasilian ja EU:n välillä tarvitaan vakaat oikeudelliset puitteet. Brasilian ja EU:n jäsenvaltioiden välisiä lentoliikennesopimuksia olisikin mukautettava, koska EU:lla on yhtenäiset lentoliikennemarkkinat. Kun Brasilia on tunnustanut EU:n olemassaolon kahdenvälisissä lentoliikennesopimuksissaan, sillä on mahdollisuudet tulla merkittäväksi kumppaniksi monissa ilmailupolitiikkaan liittyvissä asioissa. Hyvä esimerkki lentoliikenteen hallinnasta on SESAR-hanke (Single European Sky Air Trafic Management Research), jolla pyritään parantamaan lentoliikenteen turvallisuutta, tehokkuutta ja ympäristöystävällisyyttä tehostamalla yhteistyötä lentoturvallisuuden alalla erityisesti lentokelpoisuustodistusten tunnustamisen avulla.

- EU:n ensisijaisena tavoitteena on pikaisesti muuttaa Brasilian ja EU:n jäsenvaltioiden välisiä lentoliikennesopimuksia.

Meriliikenne ja meriasioiden hallinto: Brasilia ja EU ovat molemmat merkittäviä maailmantalouden toimijoita, ja meriliikenne vaikuttaa merkittävästi kasvuun, kauppaan ja kehitykseen. Hiljattain käynnistettyä EU:n ja Brasilian poliittista vuoropuhelua meriliikenteestä olisi kehitettävä Brasilian ja EU:n laivayhtiöiden toimintaolosuhteiden parantamiseksi, meriliikenteen helpottamiseksi Brasilian ja EU:n välillä, yhteistyön tehostamiseksi osapuolten välillä kaikilla yhteistä etua koskevilla aloilla (mukaan luettuina satamat, sisävesiliikenne, infrastruktuuri ja meriturvallisuus) sekä kantojen lähentämiseksi kansainvälisissä järjestöissä.

- Lisäksi osapuolet voisivat harkita meriasioiden hallinnossa monialaista yhteistyötä, joka kattaisi erilaisia mereen liittyviä näkökohtia liikenteestä, kalastuksesta, merentutkimuksesta, meriympäristön suojelusta ja luonnonvarojen kestävästä hyödyntämisestä näihin liittyvään suunnitteluun, hallinnointiin ja lakien täytäntöönpanoon.

- Hiljattain käynnistettyä EU:n ja Brasilian poliittista vuoropuhelua meriliikenteestä olisi kehitettävä edelleen.

Tiede, tekniikka ja innovointi ovat Brasilian hallituksen ilmoittamia ensisijaisia aloja[15]. Kahdenvälinen yhteistyö on myös merkittävää. Brasilia on yksi merkittävimmistä yhteisön ulkopuolisista maista, joita osallistuu kuudenteen tutkimuksen puiteohjelmaan (2002–2006). Se harjoittaa yhteistä tutkimustoimintaa kahdenvälisesti ja alueiden välisesti kaikilla tärkeimmillä aloilla: ympäristö, elintarvike, terveys, energia ja maaliikenne. EU:n ja Brasilian tieteen ja tekniikan alan yhteistyötä koskevan sopimuksen hiljattainen voimaantulo ja uudet kansainväliset mahdollisuudet osallistua EU:n seitsemänteen tutkimuksen puiteohjelmaan 2007–2013 muodostavat vankan pohjan yhteistyön lisäämiselle nykyisestään.

- Tieteen ja tekniikan alakohtaista vuoropuhelua olisi lujitettava ja yhteistä suunnittelua parannettava toiminnan kohdentamiseksi ja ensisijaisten tavoitteiden asettamiseksi soveltuvan temaattisen vuoropuhelun avulla yhteistä etua koskevilla aloilla.

- Brasiliaa kannustetaan soveltuvissa tapauksissa rahoittamaan oma osallistumisensa seitsemänteen puiteohjelmaan. Molempien osapuolten olisi helpotettava tutkijoiden liikkuvuutta, jota EU tukee erityisellä People-ohjelmalla. EU:n ja Brasilian olisi lujitettava ja parannettava tämän alan yhteistyön näkyvyyttä.

- Euratomin ja Brasilian välillä olisi harkittava samantapaista sopimusta, jollaisia on tehty muiden maiden kanssa. Sopimus voisi koskea pelkästään fuusiota esimerkiksi Brasilian auttamiseksi mukaan kansainväliseen lämpöydinkoereaktori (ITER) –hankkeeseen tai laajempia ydintutkimuksen aloja.

Satelliittinavigointi, Galileo: Eurooppalaiseen Galileo-satelliittinavigointiohjelmaan liittyvää yhteistyötä olisi tehostettava uudella yhteistyösopimuksella (alustavan tietojenvaihdon ja muiden yhteydenottojen perusteella).

- Brasilian osallistuminen Galileo-ohjelmaan antaisi erinomaisen tilaisuuden syventää EU:n ja Brasilian korkean teknologian teollista ja tieteellistä yhteistyötä.

2.9. Oikeus, vapaus ja turvallisuus

EU:n ja Brasilian olisi tehtävä yhteistyötä muun muassa kansainvälisillä foorumeilla kansainvälisten standardien luomiseksi järjestäytyneen rikollisuuden ja korruption torjuntaa varten. Yhteistyötä rikosasioissa olisi edistettävä korostaen erityisesti kansainvälisen järjestäytyneen rikollisuuden ja korruption vastaisten YK-sopimusten ja –pöytäkirjojen soveltamista kaikilta osin. EU:n ja Brasilian olisi myös edistettävä alueellista monialaista lainvalvontayhteistyötä. EU:n ja Brasilian huumeidenvastaisen yhteistyön olisi perustuttava jaettuun vastuuseen, ja sen olisi tuettava sellaisten politiikkojen ja ohjelmien laatimista, jotka parantavat Brasilian valmiuksia puuttua maailmanlaajuiseen huumeongelmaan kokonaisvaltaisella ja tasapainoisella tavalla.

Komissio uskoo, että Euroopan yhteisö ja Brasilia saavat lähikuukausina onnistuneesti käytyä neuvottelut ja tehtyä sopimuksen lyhytaikaiseen oleskeluun sovellettavasta viisumivapaudesta. Tämä sopimus päättää tilanteen, jossa Brasilia on kohdellut joitakin EU:n kansalaisia epätasapuolisesti vuoden 2004 laajentumisen jälkeen, ja sen avulla taataan vastavuoroisesti, että Brasilian ja EU:n kansalaiset voivat matkustaa ilman viisumia. Komission odotetaan esittävän luonnoksen neuvotteluohjeiksi kesäkuun lopulla.

Näiden neuvottelujen yhteydessä on korostettava, että laittoman maahanmuuton torjunnasta on keskusteltava, jotta EU:n ja Brasilian yhteistyöllä olisi suotuisat edellytykset. Erittäin tärkeä muuttoliikkeeseen liittyvä kysymys ovat siirtolaisten rahalähetykset Euroopasta Brasiliaan. Niiden määrä on kasvanut viime vuosina huomattavasti. Hyvin hoidettuina niillä voidaan edistää talouskasvua ja kehitystä. Rahalähetysten helpottamisesta pitäisi myös keskustella, myös kansantaloutta koskevassa vuoropuhelussa.

- EU:n ja Brasilian olisi edistettävä alueellista monialaista lainvalvontayhteistyötä.

2.10. Kansojen lähentäminen

EU:n ja Brasilian suhteet ulottuvat tietenkin pelkkiä talousetuja paljon laajemmalle. Niillä on historiallisia yhteyksiä, vahvat kulttuuriset ja kielelliset siteet, yliopistojen välistä yhteistyötä, urheiluun liittyviä yhteyksiä, matkailua molempiin suuntiin, liikesuhteita, yhteisiä terveyshaasteita ja paljon muuta.

EU:n ja Brasilian suhdetta lujitettaessa ja syvennettäessä tarvitaan toimia, joilla lisätään kansalaisten tietoa ja ymmärrystä toisen osapuolen kulttuurista ja yhteiskunnasta. EU:ta koskevaa yleistä mielipidettä ja ymmärtämystä Brasiliassa olisi mitattava, samoin eurooppalaisten näkemyksiä Brasiliasta. Lisäksi olisi laadittava ja pantava täytäntöön strategioita näkyvyyden ja tiedon lisäämiseksi, ymmärtämyksen lujittamiseksi ja väärinkäsitysten korjaamiseksi.

Korkea-asteen koulutus

EU:n ja Brasilian yhteistyössä on huomattavaa kiinnostusta korkea-asteen koulutusta kohtaan akateemisen tiedon laajentamiseksi ja osapuolten tulevan älymystön lähentämiseksi. Brasilia on osallistunut aktiivisesti EU:n korkea-asteen koulutuksen AlβAN-ohjelmaan[16], Erasmus Mundus -ohjelmaan[17] sekä jäsenvaltioiden kahdenvälisiin vaihto-ohjelmiin. Brasilia on osallistunut aktiivisesti myös EU:n ALFA-ohjelmaan[18] kuuluvaan EU:n ja Latinalaisen Amerikan yliopistojen väliseen yhteistyöhön. Myös koulutusta koskevan poliittisen vuoropuhelun käynnistämistä harkitaan parhaiden käytäntöjen vaihtamiseksi.

- EU ehdottaa, että kulttuurien välistä vaihtoa ja vuoropuhelua edistetään lisäämällä lähitulevaisuudessa yliopistovaihtoa, jota voidaan rahoittaa vuosia 2007–2013 koskevan EU:n maakohtaisen strategia-asiakirjan varoin. Brasilialaisille opiskelijoille tarkoitettuja Erasmus Mundus -stipendejä varten aiotaan myöntää 30,5 miljoonaa euroa lisää rahoitusta.

Kulttuuri: EU:lla ja Brasilialla on yhteneviä kulttuuria koskevia näkemyksiä ja yhteisiä tavoitteita etenkin kulttuurisen monimuotoisuuden ja kulttuurien välisen vuoropuhelun osalta. Hiljattain sovittu alakohtainen vuoropuhelu tarjoaa puitteet kulttuurisen monimuotoisuuden vaalimiselle ja kulttuuriteollisuuden edistämiselle. Vuoropuhelussa korostetaan erityisesti UNESCOn yleissopimusta kulttuuri-ilmaisujen moninaisuuden suojelemisesta ja edistämisestä sekä sopimuksen tosiasialliseen soveltamiseen liittyvän yhteistyön edistämistä kansainvälisillä foorumeilla. Kielellisen monimuotoisuuden edistämisen osalta EU voi tarjota kokemustaan parhaista käytännöistä.

Kansalaisyhteiskunta: Brasilian ja EU:n kansojen yhteyksiä olisi lähennettävä myös kansalaisyhteiskunnan välityksellä. Kummallakin osapuolella on huomattavaa kiinnostusta samoja asioita kohtaan, kuten ilmastonmuutos, ympäristö, köyhyyden lievittäminen, sosiaalinen kehitys tai kaupungistuminen. Lisäksi yhteistä kiinnostusta on teknisempiä ja taloudellisimpia asioita kuten tiedettä ja tekniikkaa tai meriliikennettä koskevia kysymyksiä kohtaan.

- Kansalaisyhteiskunnan yhteyksiä olisi lujitettava useilla aloilla.

- Nuorisovaihtoa ja yhteistyötä virallisen koulutussektorin ulkopuolella voitaisiin lisätä Youth in Action –ohjelman välityksellä.

Liike-elämä : Mahdollisuuksia liike-elämän yhteistyöhön, joka näkyy merkittävinä investointilukuina molemmin puolin, ei ole vielä hyödynnetty läheskään kokonaan. Liike-elämää olisi kannustettava yhteydenpitoon, ja tätä olisi tuettava järjestämällä EU:n ja Brasilian pyöreän pöydän tapaaminen.

- EU:n ja Brasilian ensimmäinen pyöreän pöydän tapaaminen on tarkoitus järjestää EU:n ja Brasilian poliittisen huippukokouksen yhteydessä Lissabonissa.

3. TULEVAISUUS

EU:n ja Brasilian nopeasti laajenevat suhteet perustuvat nykyisellään yhteistyötä koskevaan puitesopimukseen vuodelta 1992 sekä EU:n ja Mercosurin yhteistyötä koskevaan puitesopimukseen vuodelta 1995. Tämä väistämättä rajoittaa vuoropuhelun laajuutta ja syvyyttä.

Puheenjohtaja Barroson vierailu Brasiliaan toukokuussa 2006 virkisti suhteita, kun yhteistyön mahdolliset hyödyt monilla, sekakomitean kokouksessa huhtikuussa 2005 määritellyillä eri sektoreilla tunnustettiin[19]. Troikka on käynyt Brasilian kanssa ensimmäisen kierroksen poliittisia keskusteluja Brasilian pääkaupungissa toukokuussa 2007.

Tämä viimeaikojen lähentyminen on osoittanut molempien osapuolten kasvavaa intoa yhteistyön laajentamiseen ja lujittamiseen monilla aloilla. Brasilia on osoittanut suurta kiinnostusta tähän prosessiin ja strategisen kumppanuuden kehittämiseen EU:n kanssa.

Heinäkuun huippukokous tarjoaa unionille tilaisuuden EU:n ja Brasilian suhteiden kokonaisvaltaiseen lujittamiseen. Strateginen kumppanuus Brasilian kanssa, joka on pitkäaikainen ystävä ja liittolainen EU:lle hyvin tärkeällä alueella, merkitsisi yksimielisyyden ja sopimusten rakentamista laajemmasta poliittisesta yhteistyöstä rauhan ja vakauden edistämiseksi molemmilla mantereilla ja laajemmallakin ja mahdollistaisi voimien yhdistämisen maailmanlaajuisten haasteiden käsittelemiseksi. Tämä edellyttää yhteistyöhaluista lähestymistapaa talous- ja kauppasuhteisiin ja edistystä sovituilla yhteistyöaloilla. Siihen liittyisi myös voimakas sitoutuminen alueelliseen yhdentymiseen tehostaen EU:n ja Mercosurin yhteistyötä ja pyrkien onnistuneeseen EU:n ja Mercosurin assosiaatiosopimukseen. EU:n ja Brasilian strateginen kumppanuus olisi kaiken kaikkiaan erittäin positiivinen edistysaskel sekä EU:lle, Brasilialle että koko alueelle.

Näistä syistä komissio katsoo, että Lissabonin huippukokous heinäkuussa olisi EU:lle ensimmäinen, merkittävä askel strategisen kumppanuuden tarjoamisessa Brasilialle.

Komissio suosittaakin, että

- ottaen huomioon tässä tiedonannossa vahvistetut ensisijaiset tavoitteet ja etenkin 2 luvussa määritellyt sisällölliset elementit ja

- Euroopan unionin ja Brasilian suhteiden tehostamiseksi laajentamalla poliittista vuoropuhelua kaikkiin yhteisen edun mukaisiin ja maailmanlaajuisesti merkittäviin aiheisiin, lujittamalla kahdenvälistä yhteistyötä ja myötävaikuttamalla EU:n ja Mercosurin assosiaatiosopimuksen tekemiseen

EU:n olisi

- sitouduttava Brasilian kanssa strategisen kumppanuuden käynnistämiseen EU:n ja Brasilian huippukokouksessa Lissabonissa;

- pyydettävä Brasilialta sen näkemyksiä strategisen kumppanuuden laajuudesta.

Brazil at a glance

Political and geographical data |

Official Name : | Federative Republic of Brazil |

Current President of the Republic : | Mr. Luiz Inácio Lula da Silva (since January 2003, reelected in October 2006) |

Surface area: | 8.512 million sq km |

Land boundaries: | total: 14,691 km Border countries: Argentina 1,224 km, Bolivia 3,400 km, Colombia 1,643 km, French Guyana 673 km, Guyana 1,119 km, Paraguay 1,290 km, Peru 1,560 km, Suriname 597 km, Uruguay 985 km, Venezuela 2,200 km |

Population: | 189 million (2007) |

Population growth: | 1.3% p.a. |

Urbanisation: | 84% (2005) |

Main cities: | São Paolo (10.8m), Rio de Janeiro (6m), Salvador (2.6m), Belo Horizonte (2.3m), Fortaleza (2.3m) |

Economic indicators |

GDP: GDP/capita : | € 710 billion (2006, Eurostat) € 3,820 (2006, Eurostat) |

GDP growth : | 0.5%(2003), 4.9% (2004), 3.3% (2005), 3.5% (2006) |

Inflation: | 14.8%(2003), 6.6% (2004), 6.8% (2005), 4.6% (2006) |

Current Account Balance: | 0.8% (2003), 1.9% (2004), 1.7% (2005), 0.7% (2006) |

Exports to EU: | €26.2 billion (2006) = 22% total exports; 1.9% of EU imports |

Imports from EU: | €17.7 billion (2004) = 22% total imports; 1.5% of EU exports |

EU investment stock in Brazil : | €59,2 billion (2002), €76,3 billion (2005) |

Selected social indicators |

Illiteracy: | 11,5% |

Life expectancy at birth: | 71 years (2005) |

Net school attendance rate of people aged 7-24: | Elementary (7-14): 96 % (2005) Secondary (15-17): 46% (2005) Higher (18-24): 22% (2003) |

Poverty : | 36.3% (2005); (Indigence: 10.6%) |

Child mortality rate: | 20 per 1000 live births (2005) |

Gini coefficient: | 0.61 = high (0 is equivalent to absolute equality/ 1 to absolute inequality) |

Sources: Eurostat, Banco do Brasil, Worldbank, IBGE, IMF, UN-ECLAC

[pic]

[pic]

[pic]

[1] Goldman Sachsin vuonna 2003 käyttöön ottama nimitys nopeasti kehittyvien talousalueiden ryhmälle, jonka muodostavat Brasilia, Venäjä, Intia, Kiina ja Etelä-Afrikka.

[2] Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille ”Euroopan unionin ja Latinalaisen Amerikan tiiviimpi kumppanuus” [KOM(2005) 636] loi pohjan kumppanuuden lujittamiselle Latinalaisen Amerikan alueen kanssa.

[3] Union Sudamericana (UNASUR) perustettiin Venezuelan huippukokouksessa huhtikuussa 2007.

[4] Vuoden 2004 lopussa 38 prosenttia EU:n Latinalaiseen Amerikkaan suunnatuista pääomasijoituksista oli tehty Brasiliaan (Eurostat Yearbook 2006).

[5] Brasilian talous kasvoi vuonna 2006 hieman alle 3,7 prosentilla.

[6] Brasilia osallistuu YK:n rauhanturvaoperaatioihin tällä hetkellä Sudanissa, Norsunluurannikolla, Liberiassa, Etiopiassa ja Eritreassa, Haitissa, Itä-Timorissa ja Kyproksella.

[7] EU on myöntänyt Haitille vuosiksi 2002–2007 (9. EKR) lähes 300 miljoonaa euroa ja vuosille 2008–2013 lähes 233 miljoonaa euroa.

[8] Yli sata maata allekirjoitti vuonna 2004 YK:n julistuksen, jossa vaaditaan innovatiivisia rahoitusmekanismeja avuksi vuosituhattavoitteiden saavuttamisessa. Aloite johti vuonna 2006 UNITAIDin perustamiseen kolmen tappavimman taudin (tuberkuloosi, aids ja malaria) torjumiseksi. Yhdistynyt kuningaskunta, Ranska, Italia, Espanja ja Ruotsi ovat sen rahoittajajäseniä.

[9] Yhteistyöhankkeita ja –ohjelmia on tekeillä yli 165 miljoonalla eurolla laskematta mukaan T&K-hankkeita.

[10] Brasilia sijoittui vuonna 2004 69. sijalle 177:stä (lähde: UNDP:n inhimillisen kehityksen raportti 2006).

[11] Muita jäseniä ovat Etelä-Afrikka, Intia, Kiina ja Yhdysvallat.

[12] Lähde: Maailmanpankki.

[13] Vaikka sijoitusvirrat Venäjälle, Kiinaan ja Intiaan olivat vuosina 2003–2005 suurempia kuin Brasiliaan, EU:n sijoitusten määrä Brasiliassa on kaikkiaan suurempi kuin muissa BRICS-maissa yhteensä: 2005 Brasilia 80,1 mrd €, Venäjä 31,3 mrd €, Kiina 31,3 mrd €, Intia 13,7 mrd €.

[14] Brasilialaista pääomaa sijoitettiin EU:hun pelkästään vuonna 2005 5,2 miljardia euroa (lähde: Banco Central do Brasil).

[15] Nykyisin tutkimukseen sijoitetaan prosentti BKT:sta. Määrä on tarkoitus kaksinkertaistaa presidentti Lulan toisen toimikauden loppuun mennessä.

[16] Noin 2 500 brasilialaista opiskelijaa on osallistunut Latinalaisen Amerikan korkea-asteen koulutusta koskevaan EY:n Alβan-ohjelmaan vuodesta 2003. Osuus on 30 prosenttia kaikista latinalaisamerikkalaisista osallistujista.

[17] Brasilia on menestyksekkäin Erasmus Mundus -ohjelmaan osallistuva Latinalaisen Amerikan maa. Erasmus Mundus –tukea on myönnetty 89 opiskelijalle ja 28 tiedemiehelle, jotka ovat tulleet Brasiliasta Eurooppaan opiskelemaan tai työskentelemään vuosina 2004–2006. Seitsemän brasilialaista yliopistoa osallistuu Erasmus Mundus –ohjelmaan kuuluvaan maisterikoulutuskumppanuuteen.

[18] ALFA II (América Latina Formação Académica): noin 70 Brasilian eri korkeakoulua ja yliopistoa on toteuttanut noin 136 hanketta, joista 82 tarjosi 1 300 lukukausivaihtoa Latinalaisen Amerikan ja EU:n välillä.

[19] Energia, ympäristö, tiede ja tekniikka, meriliikenne, sosiaalipolitiikka ja aluepolitiikka.