Komission tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle - Euroopan yhteisön reaktio itävallassa, Useissa ja Saksassa ehdokasmaissa esiintyneisiin tulviin - Solidaarisuuteen perustuva aloite /* KOM/2002/0481 lopull. */





KOMISSION TIEDONANTO EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE - EUROOPAN YHTEISÖN REAKTIO ITÄVALLASSA, USEISSA JA SAKSASSA EHDOKASMAISSA ESIINTYNEISIIN TULVIIN - Solidaarisuuteen perustuva aloite SISÄLLYSLUETTELO 1. Johdanto 2. Jäsenvaltioita koskevat taloudelliset toimenpiteet 3. Ehdokasmaita koskevat taloudelliset toimenpiteet 4. Maatalous 5. Oikeudelliset toimenpiteet 6. Koordinointi- ja ehkäisytoimenpiteet 7. Ehdotus EU:n katastrofiapurahastoksi 8. Päätelmät 1. Johdanto Hiljattaiset tulvat Keski-Euroopassa olivat ennen kokemattoman laajoja. Vielä on liian aikaista tehdä lopullisia arvioita vahinkojen laajuudesta ja kustannuksista, mutta on ilmeistä, että ne ovat suuret: kymmenet ihmiset menettivät henkensä, kokonaisten alueiden sosioekonomiset perusrakenteet ovat romahtaneet, ja luonto ja kulttuuriperintö ovat vahingoittuneet. Joidenkin hyvin alustavien arvioiden mukaan vahingot olisivat noin 15 miljardia euroa Saksassa, 2 miljardia euroa Itävallassa, 2-3 miljardia euroa Tsekissä ja 35 miljoonaa euroa Slovakiassa. Tässä tiedonannossa esitetään lyhyesti kansalaisille, Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimet, joita Euroopan komissio on jo toteuttanut tai aikoo toteuttaa avustaakseen jäsenvaltioita ja ehdokasmaita, joiden kansalaiset, maanviljelijät, työntekijät, yritysmaailma ja yhteisöt ovat kärsineet tulvakatastrofista. Suurin osa toimista kohdistuu nykyisten resurssien uudelleenjakamiseen ja on suhteellisen helppo toteuttaa. Viime viikkoina on kuitenkin tullut esiin voimakas tunne siitä, että yhteisön olisi toteutettava lisätoimia, ja tämän vuoksi komissio ehdottaa EU:n katastrofiapurahaston perustamista. Solidaarisuus Euroopan yhteisö on kansojen yhteisö, joka etenee kohti tiiviimpää liittoa. Tämän vuoksi on oikein ja luonnollista, että kansalaiset, jäsenvaltiot ja yhteisön toimielimet haluavat spontaanisti osoittaa myötätuntoaan tulvien uhreille käytännössä ja etenkin taloudellisen solidaarisuuden kautta. Katastrofin syyt Tiedonannossa keskitytään lyhyen ja keskipitkän aikavälin toimiin, joita yhteisö voi toteuttaa auttaakseen jäsenvaltioita ja ehdokasmaita, jotta ne selviytyisivät tulvakatastrofin aiheuttamista vahingoista. Pidemmällä aikavälillä tarkasteltuna komissio uskoo, että viime viikkojen dramaattisten tapahtumien vuoksi pitäisi ryhtyä pohtimaan, miten tällainen katastrofi saattoi syntyä. Poikkeuksellisten sääolosuhteiden lisäksi on tarkasteltava, missä määrin ihmisen toiminta on ollut osallisena näihin ongelmiin, etenkin kasvihuonekaasupäästöjen jatkuvan korkean tason sekä heikon maankäyttö- ja vesihuoltopolitiikan vuoksi. Maailman johtajat ovat juuri kokoontuneina Johannesburgiin sopimaan kestävän globaalin kehityksen edistämisestä, ja nyt on ehdottoman tärkeää, että unioni ja muut merkittävät toimijat vahvistavat sitoumuksensa toteuttaa tämänsuuntaisia konkreettisia toimia. Euroopan yhteisön reaktio Heti kun katastrofin laajuus kävi ilmeiseksi, komissio - sen puheenjohtaja, yksittäiset komissaarit ja komission osastot - otti yhteyttä tulvan uhriksi joutuneiden jäsenvaltioiden ja ehdokasmaiden keskus- ja alueviranomaisiin ja aloitti keskustelut yhteisön tuesta. Euroopan parlamentti on sekin esittänyt huolestumisensa ja luvannut käsitellä erittäin kiireesti ehdotukset, jotka vaativat budjettivallan käyttäjän hyväksyntää. Myös ministerineuvosto tuntee solidaarisuutta tulvan uhreja kohtaan ja pitää yhteisön toimia kiireellisinä. Puheenjohtajavaltio Tanska on kutsunut koolle jäsenvaltioiden edustajat erityiskokoukseen 29. elokuuta 2002 keskustelemaan toimenpiteistä, joita unioni voisi toteuttaa. Euroopan yhteisön solidaarisuuteen perustuva aloite on kaksiosainen: - Hyödynnetään nykyisten yhteisön säädösten ja välineiden tarjoamia mahdollisuuksia esimerkiksi rakennerahastojen, maatalousrahastojen tai ehdokasmaiden tukirahastojen kautta (tähän voitaisiin lisätä Euroopan investointipankin myöntämät lainat). Asiaankuuluvien keskus- ja alueviranomaisten kanssa on jo sovittu kokouksista, joissa voidaan arvioida tarkemmin nämä mahdollisuudet. - Perustetaan EU:n katastrofiapurahasto (EU Disaster Relief Fund), jonka toimintasäännöissä otetaan erityisesti huomioon, että sillä voidaan vastata suurkatastrofien vaikutuksiin, jotka vaativat uusien resurssien nopeaa käyttöönottoa. Asiakirjan seuraavassa osassa esitetään taustatietoja ja jo toteutettuja toimia sekä ehdotetaan tulevia toimia. 2. Jäsenvaltioita koskevat taloudelliset toimenpiteet Rakennerahastot Kyseisille alueille ja jäsenvaltioille jo myönnettyjä yhteisön varoja voidaan suunnata uudelleen tulvaan liittyviin toimenpiteisiin muuttamalla nykyisiä ohjelmia, jotta tuki voidaan kohdistaa jälleenrakennukseen. Jäsenvaltioilla on tähän kolme vaihtoehtoa: - Keskitetään tuki tulvaan liittyviin toimenpiteisiin tulvasta kärsineillä alueilla nykyisten toimenpiteiden puitteissa ja voimassa olevien toimintaohjelmien tai yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen perusteella. - Luodaan uusia toimenpiteitä, jotka mahdollistavat tuen myöntämisen tulvaan liittyviin toimiin, etenkin vahingoittuneen infrastruktuurin jälleenrakennukseen, tuottaviin investointeihin yrityksissä turmeltuneiden laitteiden korvaamiseksi sekä erityisiin koulutusjärjestelmiin ja muihin henkilöresursseihin liittyviin toimiin. - Siirretään varoja muista toimenpiteistä ja muilta painopistealueilta asianmukaisiin nykyisiin tai uusiin toimiin ja tarvittaessa myös rahastojen välillä. Rakennerahastoista yhteisrahoitettujen hankkeiden valinnasta vastaavien jäsenvaltioiden keskus-, alue- ja paikallisviranomaisten on arvioitava käytettävissä olevien varojen tarkka määrä. Force majeure -tapauksissa - joihin kuuluvat laajamittaiset luonnonkatastrofit, joilla on merkittäviä vaikutuksia rakennerahastoista annetun tuen täytäntöönpanoon - on mahdollista soveltaa maksusitoumusten vapauttamista viran puolesta koskevaa nk. n+2-sääntöä, ja tällöin neuvoston asetuksen (EY) N:o 1260/1999 31 artiklan 2 kohdan mukaisesti tehtyä maksusitoumusten vapauttamista vastaavat maksusitoumusmäärärahat voidaan ottaa uudelleen käyttöön (jos toimia ei toteutettu tulvan vuoksi). Tulevat toimet Komissio toimii parhaansa mukaan saadakseen aikaan tarvittavat päätökset, jotta ohjelmia voitaisiin muuttaa mahdollisimman nopeasti. Jäsenvaltiot ja alueet voivat mukauttaa painopisteitään ja tarvittaessa ilmoittaa komissiolle tästä ja pyytää muutosta nykyisiin ohjelmiin. Lisäksi tarkastellaan mahdollisuutta turvautua suoritusvaraukseen (4 prosenttia). Joissakin tapauksissa hallintoviranomaiset voivat omasta aloitteestaan muuttaa ohjelma-asiakirjan täydennystä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1260/1999 34 artiklan 3 kohdassa asetetuissa rajoissa. Euroopan laajuiset verkot (TEN) Liikennealan TEN-ohjelman budjetista on vielä myöntämättä noin 11 miljoonaa euroa ja energia-alan TEN-ohjelman budjetista noin 5,9 miljoonaa euroa, jotka voitaisiin periaatteessa vapauttaa tulvien vahingoittamien TEN-hankkeiden jälleenrakennuksen tukemiseen Saksassa ja Itävallassa. Lisäksi monivuotisessa ohjeellisessa ohjelmassa on varattu 79,7 miljoonaa euroa Saksan hankkeita varten ja 14,4 miljoonaa euroa Itävallan hankkeita varten. Nämä summat voitaisiin suunnata uudelleen jälleenrakennushankkeisiin Saksan ja Itävallan pyynnöstä. Tulevat toimet Itävallan ja Saksan pyynnöt saatuaan komissio toimittaa ne TEN-rahoituskomitealle, ja jos komitea hyväksyy pyynnöt, käsittelee ne mahdollisimman pian. Euroopan investointipankki EIP Euroopan investointipankki tarkastelee parhaillaan ehdotusta, jolla se voisi panna pikaisesti täytäntöön esittämänsä tulvakatastrofiapua koskevan suunnitelman. Pankki ehdottaa saattavansa käyttöön omista varoistaan mahdollisimman nopeasti 1 miljardin euron edestä lainoja tulvakatastrofiapua varten. Lainat voitaisiin myöntää jopa 30 vuodeksi, niissä olisi mahdollisimman edulliset ehdot, ja poikkeustapauksissa niillä voitaisiin rahoittaa 100 prosenttia yksittäisten hankkeiden kustannuksista. Globaalilainat pk-yritysten toiminnan rahoitukseen olisivat osa ohjelmaa. Tavoitteena on saada lainat välittömästi käyttöön jakamalla ne investointipankin tiettyjen yhteistyökumppaneiden kautta. Tulevat toimet Euroopan investointipankki esittää ehdotuksensa hallintoneuvostonsa hyväksyttäväksi 19. syyskuuta 2002. 3. Ehdokasmaita koskevat taloudelliset toimenpiteet Liittymistä valmisteleva rakennepolitiikan väline ISPA Komissio myöntää Tsekille enintään 48 miljoonaa euroa vuoden 2002 jakamattomia Ispa-ohjelman varoja tulvakatastrofiapua varten edullisemmin ja joustavammin ehdoin. Komissio nostaa poikkeuksellisesti julkisen tuen enimmäismäärän 75 prosenttiin ja yhteisön tuen osuuden 85 prosenttiin poikkeuksellisesta luonnonkatastrofista kärsineillä alueilla toteutettavissa asiaankuuluvissa hankkeissa. Tämä tehdään 21. kesäkuuta 1999 annetussa asetuksessa (EY) N:o 1267/99 säädettyjen menettelyjen mukaisesti. Komissio voi myöntää Slovakialle useita miljoonia euroja vuoden 2002 jakamattomia Ispa-ohjelman varoja tulvakatastrofiapua varten, myös edullisemmin ja joustavammin ehdoin. Komissio myöntää syyskuun toisella viikolla molemmille maille teknistä apua varten Ispa-ohjelmasta varoja, joilla voidaan rahoittaa 100 prosenttia vahinkojen arvioinnista ja hankesuunnittelusta. Näin voidaan nopeuttaa vielä jakamattomien 76 miljoonan euron maksamista. Ensimmäiset hankkeet voisivat alkaa loka-joulukuussa. PHARE Komissio myöntää välittömästi Tsekille lisämäärärahoja 9,75 miljoonaa euroa Phare-ohjelman vuoden 2003 varoista joustavammin ehdoin. Maataloutta ja maaseudun kehittämistä koskeva liittymistä valmisteleva ohjelma SAPARD Komissio on maksanut ennakkoa Tsekille 5,5 miljoonaa euroa ja Slovakialle 4,6 miljoonaa euroa. Tarvittaessa komissio kaksinkertaistaa edellä mainitut summat välittömästi. Tulevat toimet Komissio tekee muille EU-toimielimille ehdotuksen asetuksen (EY) N:o 1268/1999 muuttamisesta niin, että julkisen tuen enimmäismäärä voitaisiin nostaa 75 prosenttiin ja yhteisön tuen osuus 85 prosenttiin poikkeuksellisesta luonnonkatastrofista kärsivillä alueilla toteutettavissa asiaankuuluvissa hankkeissa. Komissio on valmis pitämään tukikelpoisena tulvasta kärsineiden ehdokasmaiden esittämiä toimia, joiden tarkoituksena on korjata tulvavahinkoja maaseutualueilla. Tuki voidaan maksaa takautuvasti. Komissio esittää, että Sapard-ohjelman täytäntöönpanosääntöjä muutettaisiin joustavammiksi niin, että varoja voitaisiin toimittaa nopeammin alueille, joilla niitä eniten tarvitaan. 4. Maatalous Kesannointia koskevat poikkeukset tietyillä yhteisön alueilla Komissio on jo antanut luvat käyttää peltokasvijärjestelmän mukaisesti kesannolle jätettyä maata rehunviljelyyn 9. elokuuta 2002 alkaen sillä edellytyksellä, että vähintään 33 prosenttia tilan rehualasta on jäänyt tulvan alle Saksan, Itävallan, Irlannin ja Yhdistyneen kuningaskunnan tietyillä alueilla. Peltokasvien suoria tukia koskevat ennakot Komissio on jo ehdottanut viljan hallintokomitealle, että Saksa voisi maksaa 50 prosenttia ennakkoa tulvasta kärsineille tuottajille tietyillä alueilla 1. syyskuuta 2002 alkaen ja 15. lokakuuta 2002 mennessä. Tulevat toimet Jos tilanteen kehittyminen vaatii toiminnan laajentamista, komissio ehdottaa 29. elokuuta 2002 kokoontuvalle hallintokomitealle asetuksen muuttamista vastaavasti. Viljan interventiovarastojen käyttö Itävalta on pyytänyt, että eläintuottajat voisivat käyttää erityishinnoin interventiovarastoja korvatakseen tulvan aiheuttamat rehumenetykset. Tulevat toimet Kun asiasta on äänestetty hallintokomitean kokouksessa 29. elokuuta 2002, komissio antaa Itävallan viranomaisille luvan jakaa Itävallan interventiovarastossa olevan viljan (noin 32 000 tonnia) tulvasta kärsineille tuottajille syyskuun 2002 loppuun mennessä. Maaseudun kehittäminen Maaseudun kehittämistä koskevaan neuvoston asetukseen (EY) N:o 1257/1999 sisältyy jo erityistoimenpiteitä, joilla voidaan pyrkiä palauttamaan maa- ja metsätalouden tuotantomahdollisuuksia. Jäsenvaltiot tai alueet voivat päättä, mitä toimenpiteitä ne sisällyttävät ohjelmiinsa. Neuvoston asetuksen soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annettuun komission asetukseen (EY) N:o 445/2002 sisältyy erityissäännöksiä force majeure -tapauksia varten, jollaisia tulvan kaltaiset luonnonkatastrofit ovat. Tämän ansiosta voidaan käsitellä joustavasti tapauksia, joissa maaseudun kehittämistoimien edunsaajilla on vaikeuksia täyttää tukikelpoisuusvaatimukset (esim. varastointitiheys, ympäristövelvoitteet) tulvavahinkojen vuoksi. Tulevat toimet Komissio hyväksyy joustavampia ja nopeampia prosesseja, jotta voitaisiin tehdä muutoksia, kuten lisätä yhteisön yhteisrahoitusosuutta tai tuen intensiteettiä tulvasta kärsiville tuensaajille. Komissio voisi suostua siihen, että poiketaan nykyisestä rajoituksesta, jonka mukaan ohjelmaan saa tehdä vain yhden muutoksen vuodessa, jotta tulvasta kärsineiden alueiden ohjelmiin voitaisiin tehdä poikkeusmuutoksia. Näissä olosuhteissa komissio pitää uudestaan esitettyjen toimenpiteiden kustannuksia tukikelpoisia siitä päivästä lähtien, jolloin se on saanut virallisen hakemuksen jäsenvaltiolta tai alueelta, eikä täydellisen ja yksityiskohtaisen ehdotuksen saantipäivästä lähtien. Komissio on valmiina - tulvasta kärsineiden jäsenvaltioiden pyynnöstä - tarkastelemaan yksittäisiä lisäpoikkeuksia maaseudun kehittämistoimenpiteitä koskevien komission täytäntöönpanosäännösten hallinnollisiin vaatimuksiin ja esittämään ne toimivaltaiselle hallintokomitealle, jotta jälleenrakennusta voitaisiin helpottaa. 5. Oikeudelliset toimenpiteet Valtiontuet Tulvan aiheuttamista aineellisista vahingoista voidaan korvata 100 prosenttia. Korvauksiin voidaan käyttää yksittäistä tukea tai tukijärjestelmiä. Koska kaikista aiheutuneista vahingoista voidaan maksaa korvausta, korvauksiin voi sisältyä myös aiemmin myönnettyä tukea, jonka vaikutukset ovat "huuhtoutuneet pois". Tulvien aiheuttamat epäsuorat vahingot, jollaisia ovat esimerkiksi tuotantoviiveet sähkökatkojen vuoksi tai tuotteiden toimittamisvaikeudet kuljetusreittien tukkeutumisen vuoksi, voidaan korvata täysimääräisesti, jos vahingon ja tulvan välillä on selvä syy-yhteys. Vähämerkityksisiä tukia koskevan de minimis -säännön mukaisesti yhteisön valtiontukisäännöt eivät koske tukia, joiden enimmäismäärä on 100 000 euroa kolmen vuoden ajanjaksolla. Tämä saattaa olla tärkeää pienempien yritysten kohdalla. Valtiontukisäännöt eivät myöskään koske julkista rahoitusta, joka on myönnetty yleisiin infrastruktuuritöihin kuten tien- ja sillanrakennukseen. Tulevat toimet Komissio tekee parhaansa yksinkertaistaakseen ja nopeuttaakseen menettelyitä. Tulvasta kärsineiden jäsenvaltioiden olisi otettava mahdollisimman pian epävirallisesti yhteyttä komissioon ja ilmoitettava aiotuista toimenpiteistä; tämä nopeuttaa komission päätöksentekoprosessia. Julkiset hankinnat EY:n perustamissopimuksessa ja direktiiveissä sallitaan julkisia hankintoja koskevien sääntöjen joustava soveltaminen luonnonkatastrofien vuoksi. Tulevat toimet Jos sopimukset kuuluvat direktiivien soveltamisalaan, komissio muistuttaa, että vakiomenettelyihin on kaksi poikkeusta: - tarjouskilpailu, jossa on lyhyemmät aikarajat - neuvottelumenettely, jossa ei ole julkaistu hankintailmoitusta etukäteen Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. 6. Koordinointi- ja ehkäisytoimenpiteet Pelastuspalvelu Komissio käynnisti pelastuspalvelutoimien seuranta- ja tiedotuskeskuksen toiminnan, ja se on 14. elokuuta 2002 lähtien kanavoinut tietoa ja koordinoinut avustuksia (esim. pumppuja ja rokotteita) tulvasta kärsineille alueille. Myös Seveso-yhteyspisteet on hälytetty toimiin, ja ne ovat antaneet tietoja kemiantehtaista Saksassa ja Tsekissä. Tulevat toimet Komissio aikoo hyväksyä yhtenäisen strategian, jolla parannetaan luonnollisten, ihmisen aiheuttamien ja muiden riskien ehkäisemistä, ennakointia ja niihin reagoimista, kuten se ilmoitti vuoden 2002 työohjelmassaan. Eurooppalainen tulvahälytysjärjestelmä Komissio on kehittänyt tulvien simulointijärjestelmän (LISFLOOD), jolla voidaan tehdä ennusteita 2-10 päivän päähän ja simuloida ehkäisytoimenpiteiden vaikutuksia valuma-alueilla. Tulevat toimet Komissio antaa tieteellistä tukea eurooppalaiselle tulvahälytysjärjestelmälle, jossa on tietoja Euroopan tärkeimmistä jokialueista ja josta on reaaliaikainen yhteys keskipitkän aikavälin sääennusteisiin. 7. Ehdotus EU:n katastrofiapurahastoksi Katastrofin sattuessa uhrit odottavat EU:n - yhteisiä arvoja edustavana solidaarisena yhteisönä - tulevan apuun. Tämän vuoksi komissio ehdottaa, että perustetaan uusi katastrofiapurahasto, josta voidaan avustaa jäsenvaltioiden ja liittymisneuvotteluissa mukana olevien valtioiden alueita, jotka joutuvat luonnon-, ympäristö- tai teknologisen katastrofin uhriksi. Lisäksi voitaisiin harkita erityisen EIP-välineen perustamista katastrofiapurahaston täydennykseksi. Katastrofiapurahaston tavoite, soveltamisala ja toiminta EU:lta saatavan avun on täydennettävä kyseisten maiden omia ponnistuksia, ja sillä olisi katettava osa julkisista menoista, joita katastrofista syntyy. Rahastosta olisi annettava katastrofiapua kaikille alueille, joita on kohdannut suuronnettomuus, riippumatta alueen rakennerahastoluokituksesta. Tuen määrä riippuu katastrofin laajuudesta, mutta siinä voitaisiin ottaa huomioon myös alueen suhteellinen vauraus. Berliinissä käytyjen keskustelujen mukaisesti rahasto perustettaisiin niin, että se olisi toimintakykyinen mahdollisimman pian, ja siitä olisi voitava myöntää vähintään 500 miljoonaa euroa ensivaiheessa. Rahaston toimet voitaisiin laajentaa maihin, joiden kanssa liittymisneuvottelut ovat käynnissä. Rahastosta tuettaisiin toimia pääasiassa seuraavilla kahdella alalla: 1. tuhoutuneiden sähkö-, vesi-, jätevesi-, televiestintä- ja liikenneinfrastruktuurien jälleenrakennus lyhyellä aikavälillä; myös yhteiskunnallisten infrastruktuurien jälleenrakennus, esimerkiksi tilapäiset suojat 2. vahingoittuneiden ehkäisevien infrastruktuurien, kuten patojen ja sulkujen, välittömät vahvistukset. Varoja katastrofiapurahastosta myönnettäisiin uhriksi joutuneen maan pyynnöstä yleisenä katastrofiapuna Euroopan komission, kyseisen maan ja kyseisen alueen kolmenkeskisen sopimuksen perusteella. Budjettivallan käyttäjä vahvistaisi Euroopan laajuisen katastrofin esiintymisen ja päättäisi tuen määrän (nopeasti) komission ehdotuksen perusteella. Yleisen katastrofiavun toteuttamisesta ja etenkin avustettavien hankkeiden valinnasta vastaisivat kyseinen maa ja kyseiset alueet. Rahastoon sovellettaisiin tavanomaisia yhteisön sääntöjä, jotka koskevat taloudellista tukea ja sen valvontaa. Varauksen luominen EY:n budjettiin Uuden rahaston perustaminen EY:n budjettiin edellyttää kahta vaihetta: luodaan väline, jolla varat saadaan käyttöön (joko uusi hätäapuvaraus tai uusi joustoväline), ja määritellään uusi budjettikohta, johon varat siirretään käyttöä varten. Viimeksi mainittua varten on hyväksyttävä oikeusperusta. - Uusi hätäapuvaraus Luodaan rahoitusnäkymien otsakkeeseen 6 (varaukset) uusi varaus, joka on samanlainen kuin kolmansien maiden hätäapuvaraus ja johon pyydetään resurssit vain, jos se otetaan käyttöön. Tämä edellyttää toimielinten välisen sopimuksen ja siihen liitettyjen rahoitusnäkymien tarkistamista. - Uusi joustoväline Katastrofeihin tarkoitetulla uudella joustovälineellä voitaisiin toimia yllättävissä ja poikkeuksellisissa olosuhteissa ja säilyttää samalla Berliinissä sovittu yleisten rahoitusnäkymien enimmäismäärä. Uuden välineen perustamiseen riittäisi toimielinten väliseen sopimukseen tehtävä tarkistus, jossa määriteltäisiin välineen käyttöönottoa koskevat säännöt. Tarvittavat resurssit pyydettäisiin vain, jos se otettaisiin käyttöön. Menettelyllisesti joustovälineen perustaminen saattaisi siis olla helpompi vaihtoehto, koska se ei edellytä omia resursseja koskevan päätöksen eikä budjettikuria koskevan asetuksen muuttamista. Jotta apu saataisiin käyttöön mahdollisimman pian, komissio suosittelee uuden joustovälineen perustamista. Tämän vuoksi jo vuonna 2002 olisi oltava käytössä vähintään 500 miljoonaa euroa näkyvänä ja välittömänä osoituksena Euroopan yhteisön solidaarisuudesta katastrofin uhreja kohtaan. Jos tämä vaihtoehto valitaan, vuosittaisen määrän pitäisi olla keskipitkällä aikavälillä vähintään 500 miljoonaa euroa, ja se voitaisiin asettaa jopa 1 miljardiin euroon. Seuraavien rahoitusnäkymien puitteissa olisi harkittava muita vaihtoehtoja ja mekanismeja. - Oikeusperustan luominen Neuvoston ja parlamentin on hyväksyttävä komission ehdotuksen perusteella säädös, jossa vahvistetaan välineen täytäntöönpanoa koskevat yksityiskohtaiset säännöt ja kriteerit. - Budjettikohdat yleisen hätäavun täytäntöönpanemiseksi Uusi budjettikohta voisi olla rahoitusnäkymien otsakkeessa 2 (rakennetoimet), koska tavanomaiset EAKR:n ohjelmasäännöt eivät päde, tai otsakkeessa 3, sekä liittymisneuvotteluja käyvien maiden osalta otsakkeessa 7. Rahaston käyttöönotto vuonna 2002 Uuden välineen perustamiseksi tarvitaan kolme päätöstä: toimielinten (parlamentin, neuvoston ja komission) välinen sopimus, oikeusperustan hyväksyminen ja uusien budjettikohtien luominen. Nämä menettelyt ovat toteutettavissa, ja ne on mahdollista saattaa päätökseen suhteellisen pikaisesti, kunhan kaikki toimielimet asettavat tämän aloitteen etusijalle. Uusia varoja saadaan lisäbudjetista, jonka budjettivallan käyttäjä voi hyväksyä muutamassa viikossa. Tulevat toimet Keskustelut budjettivallan käyttäjän kanssa: syyskuu 2002 Ehdotukset: syyskuu 2002 8. Päätelmät Tällä tiedonannolla tuodaan esiin Euroopan komission halukkuus ja valmius auttaa solidaarisuuden hengessä jäsenvaltioita ja ehdokasvaltioita, jotka ovat joutuneet tulvakatastrofin uhriksi. Asian kiireellisyys huomioon ottaen tiedonannossa ehdotetaan ensiksi rahoitusresurssien käyttöönottoa lyhyellä aikavälillä, etenkin rakennerahastojen ja muiden tukivälineiden varojen uudelleenjakoa. Komissio pyrkii mahdollisuuksien mukaan varmistamaan hallintomenettelyiden joustavuuden ja yksinkertaisuuden. Komissio on tietoinen siitä, että kaikkia ongelmia ei pystytä ratkaisemaan tyydyttävällä tavalla tässä vaiheessa. Erityispäätöksistä ja -aloitteista on tehtävä myöhemmin lainsäädännöllisiä ja hallinnollisia ehdotuksia, jotka toimitetaan komission jäsenille hyväksyttäviksi asianmukaisten menettelyiden mukaisesti. Jotta yhteisö voi toimia helpommin katastrofitapauksissa, komissio ehdottaa EU:n katastrofiapurahaston (EU Disaster Relief Fund) perustamista. Rahastolla olisi oltava käytössä vähintään 500 miljoonaa euroa, ja se voisi olla toimintakykyinen vuoden loppuun mennessä. Pidemmällä aikavälillä komissio pyrkii parantamaan tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa luonnonkatastrofien ehkäisyä.