Suositus

NEUVOSTON SUOSITUS

Tšekin vuoden 2013 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Tšekin vuosien 2012–2016 lähentymisohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97[1] ja erityisesti sen 9 artiklan 2 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen[2],

ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat[3],

ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,

ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,

on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa,

sekä katsoo seuraavaa:

(1) Eurooppa-neuvosto hyväksyi 26 päivänä maaliskuuta 2010 Euroopan komission ehdotuksen, jolla käynnistetään uusi kasvu- ja työllisyysstrategia, Eurooppa 2020. Strategian lähtökohtana on tehostaa talouspolitiikan koordinointia, ja siinä keskitytään avainalueisiin, joilla tarvitaan toimia, jotta voidaan parantaa Euroopan mahdollisuuksia vauhdittaa kestävää kasvua ja lisätä kilpailukykyä.

(2) Neuvosto antoi 13 päivänä heinäkuuta 2010 komission ehdotusten pohjalta suosituksen jäsenvaltioiden ja unionin talouspolitiikan laajoista suuntaviivoista (2010–2014) ja hyväksyi 21 päivänä lokakuuta 2010 päätöksen jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista[4]. Yhdessä nämä muodostavat ns. yhdennetyt suuntaviivat. Jäsenvaltioita kehotettiin ottamaan yhdennetyt suuntaviivat huomioon kansallisessa talous- ja työllisyyspolitiikassaan.

(3) Valtion- ja hallitusten päämiehet hyväksyivät 29 päivänä kesäkuuta 2012 kasvu- ja työllisyyssopimuksen, joka toimii johdonmukaisina puitteina kansallisen, EU:n ja euroalueen tason toimille kaikkia mahdollisia keinoja, välineitä ja politiikkoja käyttäen. He päättivät toimista, jotka on toteutettava jäsenvaltioiden tasolla, ja ilmaisivat erityisesti täysimääräisen sitoutumisensa Eurooppa 2020 ‑strategian tavoitteiden saavuttamiseen ja maakohtaisten suositusten täytäntöönpanoon.

(4) Neuvosto antoi 6 päivänä heinäkuuta 2012 suosituksen Tšekin vuoden 2012 kansallisesta uudistusohjelmasta ja lausunnon Tšekin vuosien 2011–2015 tarkistetusta lähentymisohjelmasta.

(5) Komissio hyväksyi 28 päivänä marraskuuta 2012 vuotuisen kasvuselvityksen[5]. Tästä alkoi vuoden 2013 talouspolitiikan EU-ohjausjakso. Komissio hyväksyi niin ikään 28 päivänä marraskuuta 2012 asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella toisen varoitusmekanismia koskevan kertomuksen[6], jossa se katsoi, että Tšekki ei kuulu niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu.

(6) Eurooppa-neuvosto hyväksyi 14 päivänä maaliskuuta 2013 rahoitusvakauden varmistamisen, julkisen talouden vakauttamisen ja kasvun vauhdittamisen painopisteet. Se korosti, että on tarpeen jatkaa eriytettyä, kasvua edistävää julkisen talouden vakauttamista, palauttaa normaalit luotonannon edellytykset, edistää kasvua ja kilpailukykyä, puuttua työttömyyteen ja kriisin sosiaalisiin seurauksiin sekä nykyaikaistaa julkishallintoa.

(7) Tšekki toimitti vuosia 2013–2016 koskevan vuoden 2013 lähentymisohjelmansa 26 päivänä huhtikuuta 2013 ja vuoden 2013 kansallisen uudistusohjelmansa 17 päivänä huhtikuuta 2013. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon.

(8) Neuvosto on neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 mukaisen vuoden 2013 lähentymisohjelman arvioinnin perusteella sitä mieltä, että Tšekki on supistanut julkisen talouden alijäämää 1,4 prosentilla suhteessa BKT:hen vuosien 2009 ja 2012 välisenä aikana toteuttamalla huomattavia julkisen talouden vakauttamistoimia ja että tämänhetkisten odotusten perusteella se etenee asianmukaisesti liiallisen alijäämänsä korjaamiseksi. Julkisen talouden kehitysarvion perustana oleva makrotalouden skenaario on uskottava. Lähentymisohjelman mukaan kokonaistuotannon kasvun odotetaan olevan 0 prosenttia vuonna 2013 ja 1,2 prosenttia vuonna 2014, kun se komission kevään 2013 talousennusteen mukaan olisi –0,4 prosenttia vuonna 2013 ja 1,6 prosenttia vuonna 2014. Ohjelmassa esitetyn julkisen talouden strategian tavoitteena on pitää julkisen talouden alijäämä alle viitearvon, joka on 3 prosenttia suhteessa BKT:hen. Julkisen talouden alijäämätavoite, 2,9 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2013, vastaa 2 päivänä joulukuuta 2009 annetussa neuvoston suosituksessa liiallisen alijäämän korjaamiseksi asetettua määräaikaa. Komission kevään 2013 talousennusteessa julkisen talouden alijäämän ennakoidaan olevan 2,9 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2013 ja 3 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2014. Vaarana on, että julkisen talouden kehitys on vuonna 2013 odotettua heikompi, mikä johtuu EU-varojen maksuun tehtävistä uusista korjauksista. Myönteistä on se, että televiestinnän uusien taajuuskaistojen suunniteltuun huutokauppaan liittyvien kertaluonteisten tulojen ansiosta julkisen talouden kehitys saattaa toisaalta olla ennakoitua parempi vuonna 2013. Lähentymisohjelmassa vahvistetaan aiempi keskipitkän aikavälin tavoite, jonka mukaan alijäämä on 1 prosentti suhteessa BKT:hen, mikä vastaa riittävällä tavalla vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia. Ennusteen mukaan (uudelleenlaskettu) julkisen talouden rakenteellinen alijäämä BKT:hen suhteutettuna kasvaa 0,3 prosenttia vuonna 2014, 0,2 prosenttia vuonna 2015 ja 0,5 prosenttia vuonna 2016. Sen vuoksi ohjelmassa ei esitetä sopeuttamista kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta, mikä on vastoin vakaus- ja kasvusopimusta. Julkisen talouden menojen kasvuvauhti vastaa vakaus- ja kasvusopimuksessa menojen kasvulle vahvistettua vertailuarvoa vuonna 2014, mutta poikkeaa siitä 0,3 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2015 ja 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2016. Lähentymisohjelman mukaan velkasuhteen ennustetaan jatkavan kasvamista ohjelmakaudella, tosin hitaasti, ja julkisen velan ennustetaan olevan 51,9 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2016.

(9) Tšekin talouden nopean ja kestävän elpymisen esteenä ovat julkisten investointimenojen jatkuvat leikkaukset. Turvaamalla kasvua edistävät menot, joilla on suuri kerrannaisvaikutus, sekä toteuttamalla EU:n varoilla osittain rahoitettavat hankkeet voidaan talouden elpymisen lisäksi tukea pitkän aikavälin haasteiden ratkaisemista. Kasvua voitaisiin edistää merkittävästi asettamalla etusijalle menot toimenpiteisiin, joilla pyritään lisäämään ja tukemaan työllisyyttä, tutkimusta ja innovointia, koulutusta, päivähoitopalveluja ja infrastruktuurihankkeita. Samanaikaisesti on olennaista varmistaa kyseisten menojen laillisuus, asianmukaisuus ja tehokkuus.

(10) Verouudistus eteni jonkin verran vuonna 2012. Vaikka varainsiirtoveroa korotettiin, mitään ei tehty nykyisten erittäin alhaisten juoksevien omaisuusverojen nostamiseksi. Suunnitelmista hiilidioksidiveron käyttöön ottamiseksi ja lämmitykseen tarkoitetusta maakaasusta perittävästä valmisteverosta myönnettyjen vapautusten lakkauttamiseksi on luovuttu. Energian implisiittinen veroaste on EU:n keskiarvoa pienempi, ja ajoneuvojen käyttöverot ovat hyvin pienet. Rakenteellisia ongelmia on edelleen myös työn verotuksen alalla, ja ne vaikuttavat erityisesti pienituloisiin ja osa-aikatyöntekijöihin. Työntekijöiden ja itsenäisten ammatinharjoittajien verokohtelun lähentämiseksi on toteutettu vain muutamia toimenpiteitä. Tšekki voisi myös edelleen tehostaa verohallintoaan. Hallitus aikoo perustaa vuonna 2015 henkilöiden ja yritysten tuloverotusta varten keskitetyn veronkeräyspisteen. Tällä toimenpiteellä voitaisiin huomattavasti tehostaa verohallintoa ja osaltaan yksinkertaistaa nykyistä järjestelmää. Uudistuksen haittana on kuitenkin se, että henkilöiden tuloverotuksen sekä terveydenhuolto- ja sosiaaliturvamaksujen veropohjia ei ole tarkoitus yhdenmukaistaa, jolloin suuri osa uudistuksen mahdollisista eduista jää hyödyntämättä.

(11) Tšekin kestävyysvaje on 5,0 prosenttia suhteessa BKT:hen eli EU:n keskiarvoa suurempi. Kestävyysvaje johtuu suurelta osin ennakoiduista väestön ikääntymisen aiheuttamista pitkän aikavälin kustannuksista, jotka puolestaan ovat seurausta eläke- ja terveydenhuoltomenojen sekä pitkäaikaishoidon kustannusten odotetusta kasvusta. Eläkemenojen kestämätön kasvu johtuu merkittävässä määrin siitä, että varsinkin miesten lakisääteistä eläkeikää on nostettu hyvin hitaasti. Lakisääteisen eläkeiän nostaminen nykyisessä lainsäädännössä säädettyä nopeammin ja eläkeiän liittäminen elinajanodotteeseen parantaisivat merkittävästi eläkejärjestelmän kestävyyttä. Lisäksi olisi otettava käyttöön hintoihin perustuva indeksointikaava, jonka avulla saataisiin pitkällä aikavälillä aikaan huomattavia säästöjä ja voitaisiin samalla turvata eläkeläisten ostovoima.

(12) Toisin kuin vuoden 2012 maakohtaisessa suosituksessa esitettiin, hallitus on ottanut vuonna 2013 käyttöön varhaiseläkejärjestelmän, jonka puitteissa on mahdollista jäädä eläkkeelle jopa viisi vuotta ennen lakisääteistä eläkeikää. Varhaiseläkkeet on tarkoitus maksaa (kolmannesta) eläkepilarista. Kyseistä pilaria kuitenkin tuetaan huomattavasti valtion varoista suorien rahoitusosuuksien ja eläkemaksujen verovähennyskelpoisuuden kautta. Vaikka varhaiseläkejärjestelmän kelpoisuusedellytykset täyttäisi vain rajallinen määrä työntekijöitä, kuten hallitus ennakoi, toimenpide antaa edunsaajille mahdollisuuden käyttää aiemmin kertyneitä julkisia varoja tarkoitukseen, joka on ristiriidassa työurien pidentämiseen tähtäävien toimenpiteiden kanssa.

(13) Odotettavissa oleva terveydenhuoltomenojen ja pitkäaikaishoidon kustannusten kasvu lisää huomattavasti väestön vanhenemisen aiheuttamia kustannuksia ja kasvattaa jo ennestään suurta kestävyysvajetta. Tšekki on viime vuosina toteuttanut uudistuksia, joilla pyritään tehostamaan terveydenhuoltojärjestelmää hillitsemällä kustannuksia ja ottamalla käyttöön markkinalähtöisempiä ratkaisuja. Kaikkia ongelmia ei kuitenkaan ole vielä ratkaistu. Muihin jäsenvaltioihin verrattuna Tšekin terveydenhuoltojärjestelmä keskittyy liian suuressa määrin sairaalahoitoon, mikä lisää järjestelmän tehottomuutta. Terveydenhuollon tarjontaa voitaisiin edelleen parantaa lääketieteellisesti hyväksyttävällä ja kustannustehokkaalla tavalla esimerkiksi siirtymällä käytäntöön, jossa potilaat saapuvat sairaalaan leikkauspäivänä, ja lyhentämällä akuuttisairaanhoidon liian pitkiä hoitoaikoja.

(14) OECD:n tuoreiden ennusteiden mukaan naisten ja miesten työllisyysasteiden yhtenäistäminen keskeyttäisi työvoiman kokonaismäärän ennakoidun vähenemisen ja kasvattaisi asukasta kohti laskettua BKT:tä jopa 16,5 prosenttia vuoteen 2030 mennessä. Hallitus ehdotti 22 päivänä toukokuuta 2013 säädösluonnosta, jolla otettaisiin käyttöön ammattitaitoisten lastenhoitajien johdolla toimivia yksityisiä lastenhoitoryhmiä ja lisäksi verotukia, joita myönnettäisiin sekä lastenhoitopalvelujen tarjoajille että järjestelyyn osallistuville perheille. Tämä on oikeasuuntainen toimenpide, mutta se ratkaisee ongelman vain osittain. Vaikka erityisesti alle 3-vuotiaiden päivähoitopaikoista on jatkuvasti puutetta, suunnitteilla ei ole budjettituen lisäämistä julkisille päivähoitopalveluille. Myös heikoimmassa asemassa olevien henkilöiden työllistettävyys ja työvoimaosuus muodostavat haasteen. Sen vuoksi on syytä parantaa julkisten työvoimapalvelujen tehokkuutta ja tuloksellisuutta.

(15) Vuonna 2012 annetussa julkishallintoa koskevassa maakohtaisessa suosituksessa mainittiin erikseen, että julkishallintoa olisi tehostettava ja korruption torjuntaa lisättävä. Vuosia 2011 ja 2012 koskevaan Tšekin korruptiontorjuntastrategiaan sisältyvien ensisijaisten säädösehdotusten hyväksyminen ei kuitenkaan ole juuri edistynyt. Hallitus hyväksyi tammikuussa 2013 uuden, vuosia 2013 ja 2014 koskevan korruptiontorjuntastrategian, minkä lisäksi on kiireesti hyväksyttävä jäljellä olevat ensisijaiset säädökset, kuten valtion virkamiehiä koskeva laki. Uudessa lainsäädännössä on riittävällä tavalla erotettava poliittisesti nimetyt henkilöt muusta henkilöstöstä, turvattava valtion virkamiesten riippumattomuus sekä luotava toimiva urakehitysjärjestelmä, jonka avulla voidaan vähentää henkilöstön suurta vaihtuvuutta. Tšekki on edistynyt huomattavasti huhtikuussa 2012 voimaan tulleen julkisia hankintoja koskevan lain täytäntöönpanossa. Sen sijaan paikallisviranomaiset ovat raportoineet ongelmista lain täytäntöönpanossa. EU-varojen tehokkaan täytäntöönpanon osalta voidaan todeta, että suurin osa hallinto- ja valvontajärjestelmän lujittamista koskevaan toimintasuunnitelmaan sisältyvistä toimenpiteistä toteutettiin ennen vuoden 2012 loppua. Tšekin viranomaisten on kuitenkin huolehdittava toimintasuunnitelman jatkuvasta seurannasta.

(16) Oppivelvollisuuskoulutuksen piirissä olevat tšekkiläiset oppilaat saavat kansainvälisissä vertailuissa yleisesti ottaen keskinkertaisia tuloksia. Sen sijaan matematiikassa ja luonnontieteissä oppimistulokset ovat heikentyneet nopeasti. Tšekin viranomaiset ovat sen vuoksi ottaneet käyttöön useita toimenpiteitä, kuten laatineet koulutusta koskevat vähimmäisstandardit, joita on tarkoitus soveltaa oppilaiden testauksessa koko maan tasolla. Olisi kuitenkin luotava keskitetympi järjestelmä, jonka avulla voidaan varmistaa, että testeissä huonosti menestyviä oppilaita, opettajia ja kouluja tuetaan järjestelmällisesti. Samalla voitaisiin nostaa edelleen uudistuksen tasoa. Tšekin korkeakoulujärjestelmän suurin haaste on varmistaa, että huolimatta opiskelijamäärien kasvusta opiskelijat saavat työmarkkinoilla menestymiseen tarvittavat taidot. Korkeakoulutusta koskevan lain uudistamisesta käydään parhaillaan keskusteluja, ja tarkoituksena on eriyttää rahoitusjärjestelyjä ja tehostaa akkreditointijärjestelmää. Nämä ehdotukset ovat tärkeitä ja kunnianhimoisia, vaikka niiden käytännön vaikutus riippuu uudistuksen lopullisesta muodosta. Viranomaiset aikovat myös tarkistaa tutkimuslaitosten rahoitukseen sovellettavia arviointiperusteita. Laatuindikaattoreiden osuuden lisääminen sekä tehokkaampi yhteistyö liike-elämän kanssa auttaisivat nostamaan Tšekin tutkimus- ja innovointijärjestelmän tasoa.

(17) Säänneltyjen ammattien määrä on Tšekissä suurimpia EU:n jäsenvaltioista. Ammatteja koskevan sääntelykehyksen tarkistamisesta järjestettiin vuonna 2012 julkinen kuuleminen, jonka tulokset on tarkoitus julkistaa vuonna 2013. Tämä on tärkeä vaihe niihin ammatteihin pääsyä koskevien esteiden vähentämisessä tai poistamisessa, joiden sääntely ei ole osoittautunut tarpeelliseksi tai on liiallista (esim. pakollisten harjoittelujaksojen pituus) ja joiden vapauttamisella voitaisiin edistää työllisyyttä ja kasvua. Viime vuosien parannuksista huolimatta Tšekin energiaintensiteetti on edelleen EU:n suurimpia, ja erityisesti tämä koskee kiinteistöjä ja energia-alaa.

(18) Komissio on EU-ohjausjakson osana analysoinut kattavasti Tšekin talouspolitiikkaa. Se on arvioinut lähentymisohjelman ja kansallisen uudistusohjelman. Se on ottanut huomioon ei vain niiden merkityksen Tšekin finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta vaan myös sen, ovatko ne EU:n sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen tehostaa antamalla EU:n tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin. EU-ohjausjakson yhteydessä annetut komission suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävistä suosituksista 1–7.

(19) Neuvosto on tutkinut Tšekin lähentymisohjelman tämän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto[7] ilmenee erityisesti jäljempänä esitettävästä suosituksesta 1,

SUOSITTAA, että Tšekki toteuttaisi vuosina 2013 ja 2014 toimia, joilla se

1. toteuttaa vuoden 2013 talousarvion suunnitellusti korjatakseen liiallisen alijäämän kestävällä tavalla vuoden 2013 aikana ja toteuttaakseen liiallista alijäämää koskevan menettelyn yhteydessä annetuissa neuvoston suosituksissa määritellyt rakenteelliset sopeutustoimet; vahvistaa vuodeksi 2014 ja sen jälkeiseksi ajaksi laadittua julkisen talouden strategiaa, jota riittävästi täsmennetyt toimenpiteet tukevat, ja toteuttaa strategian tinkimättä varmistaakseen riittävien julkisen talouden toimien toteuttamisen, jotta edetään riittävällä tavalla kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta; asettaa etusijalle kasvua edistävät menot ja varaa ajallaan rahoituksen jäljellä oleviin, osittain EU:n varoilla nykyisen rahoituskehyksen puitteissa rahoitettaviin hankkeisiin;

2. keventää ankaraa työn verotusta siirtämällä verotuksen painopistettä kasvun kannalta vähemmän haitallisille aloille, kuten juokseviin kiinteistöveroihin ja ajoneuvojen käyttöveroihin; lähentää edelleen työntekijöiden ja itsenäisten ammatinharjoittajien verokohtelua; parantaa verosäännösten noudattamista ja vähentää siitä aiheutuvia kustannuksia perustamalla keskitetyn veronkeräyspisteen sekä yhdenmukaistamalla henkilöiden tuloverotuksen sekä terveydenhuolto- ja sosiaaliturvamaksujen veropohjia;

3. nopeuttaa lakisääteisen eläkeiän nostamista nykyisestä, ottaa käyttöön lakisääteisen eläkeiän ja elinajanodotteen välisen selkeän yhteyden sekä tarkistaa indeksointimekanismia; toteuttaa eläkeiän nostamisen ohella toimenpiteitä ikääntyneiden työntekijöiden työllistymisen tukemiseksi sekä vähentää varhaiseläkemahdollisuuksia; erityisesti poistaa julkisen tuen varhaiseläkejärjestelmältä; toteuttaa toimenpiteitä lisätäkseen huomattavasti terveydenhuollon ja erityisesti sairaalahoidon menojen kustannusvaikuttavuutta;

4. toteuttaa toimenpiteitä lisätäkseen julkisten työvoimapalvelujen tehokkuutta ja tuloksellisuutta; parantaa merkittävästi erityisesti alle 3-vuotiaiden lasten kattavien päivähoitopalvelujen saatavuutta sekä romanilasten osallistumista päivähoitoon varsinkin antamalla ja panemalla täytäntöön lain yksityisistä lastenhoitopalveluista sekä lisäämällä julkisten päivähoitopalvelujen kapasiteettia;

5. varmistaa vuosia 2013 ja 2014 koskevan korruptiontorjuntastrategian täytäntöönpanon; hyväksyy valtion virkamiehiä koskevan lain, jonka avulla on tarkoitus turvata pysyvä, tehokas ja ammattimainen valtionhallinto; parantaa EU-varojen hallinnointia vuosia 2014–2020 koskevaa ohjelmakautta varten; lujittaa paikallis- ja alueviranomaisten valmiuksia toteuttaa julkisia tarjouskilpailuja;

6. laatii oppivelvollisuuskoulutusta koskevan kattavan arviointikehyksen ja toteuttaa kohdennettuja toimenpiteitä koulutustuloksissa huonosti menestyvien koulujen tukemiseksi; toteuttaa toimenpiteitä akkreditoinnin sekä korkeakoulutuksen rahoituksen parantamiseksi; lisää tutkimuslaitosten tulosperusteisen rahoituksen osuutta;

7. jatkaa käynnissä olevan tarkistuksen pohjalta säänneltyjen ammattien uudistamista vähentämällä tai poistamalla ammatteihin pääsyn esteitä ja ammatin harjoittamista koskevia rajoituksia silloin kun ne ovat perusteettomia; toteuttaa lisätoimenpiteitä kiinteistöjen ja teollisuuden energiatehokkuuden parantamiseksi.

Tehty Brysselissä

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

[1] EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

[2] COM(2013) 353 final.

[3] P7_TA(2013)0052 ja P7_TA(2013)0053.

[4] Neuvoston päätös 2013/208/EU, annettu 22 päivänä huhtikuuta 2013.

[5] COM(2012) 750 final.

[6] COM(2012) 751 final.

[7] Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 9 artiklan 2 kohdan mukaisesti.