Virallinen lehti nro C 183 , 17/07/1995 s. 0026



A4-0123/95 Päätöslauselma komission tiedonannosta Euroopan unionin teollisuuden kilpailukykyä koskevasta politiikasta Euroopan parlamentti, joka - ottaa huomioon komission neuvostolle, parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle antaman tiedonannon Euroopan unionin teollisuuden kilpailukykyä koskevasta politiikasta (KOM(94)0319 - C4-0140/94), - ottaa huomioon talous- ja raha-asioita sekä teollisuuspolitiikkaa käsittelevän valiokunnan mietinnön ja tutkimusta, teknologista kehittämistä ja energia-asioita käsittelevän valiokunnan ja budjettivaliokunnan lausunnot (A4-0123/95), A. ottaa huomioon tiedonannossa esitellyn teollisuuspolitiikan huomattavan myötävaikutuksen Euroopan unionin kilpailukyvyn lisäämiseen, etenkin pitkälle kehittyneiden teknologioiden (elektroniikka, viestintä, tietojenkäsittely jne.) tulevaisuudessa kasvavilla markkinoilla, B. katsoo, että makrotalouden vakaus, joka on keskeinen tekijä Euroopan teollisuuden kilpailukyvylle, edellyttää julkisten menojen vakauttamista ja katsoo, että valtion menot ovat kasvaneet erityisesti korkean työttömyysasteen vuoksi ja katsoo, että tämä sitoo varoja, joita välttämättä tarvittaisiin tulevaisuuden markkinoihin tehtäviin investointeihin kilpailukyvyn kasvattamiseksi, C. katsoo, että immateriaaliset tekijät kuten laatu, innovointi ja henkinen pääoma ovat tulevan kilpailukyvyn osatekijöitä, mutta katsoo myös, että yhteiskunnallinen keskustelu ja menettelyjen kehittäminen yhteiskunnallisen ja työmarkkinaosapuolten välisen yhteisymmärryksen saavuttamiseksi on välttämätöntä, jotta Euroopan unionin kansalaiset voivat hyväksyä teknologian merkittävät edistysaskeleet, D. katsoo, että työntekijöiden ja työnantajien välistä vuoropuhelua ja työntekijöiden osallistumista koulutuksen järjestämiseen, työn ja tuotantorakenteiden uudenaikaistamiseen sekä neuvotteluihin ei olla eräissä jäsenvaltioissa hyödynnetty riittävästi kilpailukyvyn kasvattamisen välineinä, E. katsoo, että jäsenvaltioiden yritysten välisen yhteistyön edistämiseksi (etenkin aloilla, jotka komissio on nimennyt keskeisiksi teollisuuden aloiksi), joka on teollisen yhteistyön kehittämistoiminnan ensisijainen tavoite, on tehty liian vähän yksityiskohtaisia ehdotuksia, jotka kannustaisivat yrityksiä kehittämään taloudellisen ja organisointia koskevan yhteistyön käytännöllisiä muotoja, F. ottaa huomioon, että Euroopan teollisuus koostuu pääosin tiheästä pk- yritysten verkosta ja että näin ollen pk-yritysten merkitys Euroopan talouden kilpailukyvylle on otettava aiempaa paremmin huomioon, G. katsoo, että monet eurooppalaiset yritykset toimivat nykyisin markkinoilla, joiden kehitys on pysähtynyt, H. katsoo, että kansainvälisen kilpailun aiheuttaman paineen vuoksi Euroopan teollisuuden kilpailukykyä voidaan lisätä ainoastaan yhdenmukaisen sisämarkkina-, teollisuus-, kilpailu- ja sosiaalipolitiikan avulla, I. katsoo, että komission nykyinen tukien valvontakäytäntö on toisinaan erittäin epäjohdonmukainen, kun verrataan toisaalta komission suuryrityksille myöntämien huomattavien tukien anteliasta hyväksymiskäytäntöä ja toisaalta komission noudattamaa käytäntöä alueellisten tukien, T& K- ja pk-tukien hyväksymisessä, etenkin pk- yritysten osalta, J. katsoo, että julkisten viranomaisten toimintakenttä on nykyaikaistettava. Näiden viranomaisten tehtävän on tulevaisuudessa perustuttava perustuslaillisen valtion toiminnalle, tehokkaalle julkishallinnolle ja moitteettomasti toimivan infrastruktuurin luomiselle. Näiden tavoitteiden saavuttaminen ei edellytä ainoastaan sääntelyn vähentämistä (tärkein komission ilmoittama nykyaikaistamiskeino), jolla tarkoitetaan tarpeettoman hallinnollisen sääntelyn poistamista, hallinnollisten menettelyjen nopeuttamista ja yksinkertaistamista, markkinatalouden kannusteiden lisääntyvää hyödyntämistä ja harkitun yksityistämisen toteuttamista, vaan myös innovatiivista sääntelyä, K. katsoo, että informaatioteknologian ja teollisuutta suosivan tietoyhteiskunnan kehitystä helpottavat, luotettavat edellytykset ovat yksi tärkeimmistä Euroopan teollisuuden tulevaan maailmanlaajuiseen kilpailukykyyn vaikuttavista tekijöistä, L. katsoo, että epäonnistuminen informaatioteknologisen mullistuksen omaksumisessa ja jatkuvaa teknologista muutosta edellyttävään teollisuuskulttuuriin sopeutumisessa johtaa vääjäämättä siihen, että Euroopan talous joudutaan perustamaan vähäisiin ammattitaitoihin, matalapalkkaisuuteen ja alhaiseen tuottavuuteen, M. katsoo, että kaikki edellä mainitut seikat vaikuttavat Euroopan teollisuuden kilpailukykyyn, 1. On tyytyväinen siihen, että komissio tiedonannossaan tunnustaa, kuten parlamentti on jo kauan vaatinut, tarpeen laajentaa valtion toimivallan aluetta aktiivisten teollisuuspoliittisten toimenpiteiden alalle ja samalla nykyaikaistaa julkista alaa, yksinkertaistaa hallinnollisia sääntöjä - etenkin pienten ja keskisuurten yritysten eduksi - ja luoda suotuisat olosuhteet turvaamalla kilpailu; 2. Korostaa, että maailmanlaajuinen kilpailu edellyttää, että yritykset ovat valmiita toimimaan «maailmanlaajuisina toimijoina» ja että kilpailukyvyn lisäämiseen tähtäävän politiikan on luotava toiminnalle vaadittavat edellytykset varmistamalla, että EU:n tämänhetkisen kilpailupolitiikan periaatteet sopeutetaan maailmanlaajuisen kilpailun mukaisiksi. Teollisuuspolitiikan tavoitteisiin voidaan pyrkiä kuitenkin ainoastaan ottamalla huomioon oikeudenmukaiset kilpailuehdot ja näin ollen GATT- sopimuksen määräyksiä on pidettävä teollisuuspolitiikan viitekehyksenä. Pyytää jäsenvaltioita ryhtymään mahdollisimman pikaisesti yhteensovitettuihin ja tehokkaisiin toimiin teollisuuspolitiikan tavoitteiden saavuttamiseksi ja samalla antamaan huomattavan panoksen kasvusta, kilpailukyvystä ja työllisyydestä laaditun valkoisen kirjan täytäntöönpanolle; 3. Pitää myönteisenä sitä, että tulevan teollisuuspolitiikan tärkeimmät tavoitteet on selvästi määritelty toiminnan painopisteiksi, ja että etenkin tutkimuksen edistämistä pidetään keskeisenä tulevaisuuden kilpailukyvyn varmistajana ja että ympäristöteknologian ja ympäristöystävällisten tuotteiden markkinoiden kasvumahdollisuudet tunnustetaan; 4. Katsoo, että jäsenvaltioiden olisi kannustettava kansallisia yrityksiä osoittamaan yhä suurempi osa voitosta tutkimukseen, erityisesti ympäristöteknologian alalla, tehokkaita veropoliittisia toimenpiteitä toteuttamalla; 5. Pitää oikeana komission tiedonannossa esitettyä tilannearviota ja toimien tärkeysjärjestystä, jotka ovat immateriaaliomaisuuteen sijoittaminen - etenkin ammattikoulutukseen -, teollinen yhteistyö, oikeudenmukaisen kilpailun varmistaminen ja julkisten viranomaisten tehtävien nykyaikaistaminen; 6. Katsoo, että edellä mainittuihin tavoitteisiin tähtäävän komission tiedonannon avulla panostetaan olennaisesti Euroopan teollisuuden kilpailukyvyn parantamiseen; 7. Pahoittelee kuitenkin, että tutkimustulosten kaupallista hyödyntämistä yrityksissä haittaa se, että Euroopan teollisuuden innovaatiokyky on suhteellisen heikko ja että suotuisten olosuhteiden luominen ei ole edistynyt etenkään immateriaalioikeuksien suojan (patentit, tuotemerkit ja rekisteröidyt mallit), yhteisten standardien vahvistamisen ja tarkastustodistusten vastavuoroisen tunnustamisen alalla; 8. Katsoo, että nykyisten tutkimus- ja kehityspolitiikkojen avulla saadaan ainoastaan osittaisia vastauksia kilpailukykyyn liittyviin teknologisiin ongelmiin; 9. Kehottaa jäsenvaltioita laatimaan ja toteuttamaan aktiivista työmarkkinapolitiikkaa lisäämällä sen joustavuutta ja edistämällä työllistävää kasvurakennetta; 10. Korostaa, että on tärkeää tukea kestävää kehitystä kannustamalla ennaltaehkäisevää ympäristönsuojelua ja integroituja ympäristöteknologioita, ja pyytää näin ollen komissiota esittämään ympäristöystävällisiin järjestelmiin ja teknologioihin investoimista koskevan ohjelman, jotta hyödynnettäisiin täysipainoisesti ne valtavat mahdollisuudet - sekä Euroopan teollisuuden kilpailukyvyn että uusien työpaikkojen luomisen osalta -, jotka ovat saavutettavissa tulevaisuudessa lisääntyvien investointien suuntaamisella näihin teollisuuden aloihin; 11. On sitä mieltä, että jäsenvaltioiden olisi kannustettava sekä teknologista kehitystä koskevaa yhteiskunnallista vuoropuhelua että työntekijöiden ja työnantajien välisten neuvottelumenetelmien kehitystä; 12. On sitä mieltä, että nykyaikaisen teollisuuspolitiikan tehtävä on luoda vaurautta yhteiskunnalle, mitä voidaan edistää muun muassa yhteiskunnallisen vuoropuhelun ja työntekijöiden osallistumisen avulla ja pyytää, että yksilöllisen kilpailukyvyn lisäämiseen ammattikoulutuksen avulla tähtäävää Leonardo-ohjelmaa sovelletaan, kehitetään ja uudenaikaistetaan jatkuvasti. Yhteiskunnallista keskustelua on käytävä etenkin työtä ja tuotantomenetelmiä koskevista innovaatioista, mukaan lukien - työ- ja tuotantorakenteiden kehittäminen korkeamman ammattitaidon tasoa vastaaviksi, jatkokoulutus, elinikäinen oppiminen ja vanhempien työntekijöiden tietotaidon hyödyntäminen, - koulutusjärjestelmien välinen korvattavuus ja jäsenvaltioiden vastavuoroinen tutkintojen tunnustaminen sekä perusasteen ammattikoulutuksen jälkeisten kurssien ja koulutuksen standardien tunnustaminen tilanteissa, joissa työntekijät vaihtavat työnantajaa, - johtajakoulutus, jossa otetaan huomioon yrityksen sisäiset johtotason päätöksentekorakenteet, - työntekijöiden ottaminen mukaan keskusteluihin ja neuvotteluihin, jotka koskevat yrityksen tulevaisuutta; 13. Pyytää komissiota ja jäsenvaltioiden hallituksia hyväksymään yhteisiä ja yhdenmukaisia politiikkoja, joilla tuetaan informaatioteknologian ja tietoyhteiskunnan teollisuutta suosivaa kehitystä ja siten parannetaan maailmanlaajuista kilpailukykyä; 14. Kehottaa komissiota käynnistämään erittäin kiireellisesti tietoyhteiskunnan arviointia tuotanto- ja palvelualoilla koskevat keskustelut sekä keskustelut tutkimuksen ja teollisuuden alojen aikaisempaa paremmasta yhteistoiminnasta, komission vuoden 1995 työohjelman mukaisesti; 15. Katsoo, että tutkimus- ja kehitysohjelmia sekä rakennerahastoja olisi laajennettava kattamaan yhteiskunnallinen keskustelu ja työntekijöiden osallistuminen; 16. Pyytää, että laaditaan yksityiskohtaisia ehdotuksia kohdennettujen yhteisyritysten ja pitkäaikaisten yhteistyösopimusten edellytyksistä, jotta teollisesta yhteistyöstä tulisi tehokkaampaa; 17. Katsoo, että pk-yritysten kykyä tuottaa innovaatioita, luoda työpaikkoja ja lisätä kilpailukykyä olisi hyödynnettävä täysipainoisesti helpottamalla niiden toimintaa sisämarkkinoilla; tavoite voitaisiin saavuttaa parantamalla tiedonsaantia yhteisön ohjelmista, jotka on suunniteltu edistämään innovaatioita ja kilpailukykyä, parantamalla pk- yritysten edellytyksiä kasvattaa omia pääomavarojaan, tarjoamalla riskipääomaa ja vähentämällä kansallisten viranomaisten aiheuttamaa hallinnollista taakkaa, ja pyytää, että osana Euroopan investointirahaston uudelleenarviointia kehitetään rahoitusväline riskipääomaa varten tai pk-yritysten arvopapereiden noteerausjärjestelmä; 18. Pyytää, että laadittaisiin ja pantaisiin täytäntöön pysähtyneillä markkinoilla toimivien yritysten tukemiseen tähtäävä aktiivinen sopeuttamisohjelma, johon kuuluu yritysten tarpeita vastaavia tutkimus- ja kehitysohjelmia, parannetun johtamisen ja organisaatiosuunnittelun avulla aikaansaatu tuottavuuden kasvu sekä tuotannon erikoistuminen, mahdollisimman korkean laatu- ja suunnittelutason mukaisesti; 19. Pahoittelee, että oikeudenmukaiseen kilpailuun pyrittäessä kolmansilta mailta edellytetään sosiaalisten ja ympäristönsuojelullisten normien noudattamista ainoastaan kansainvälisessä kaupassa ja että tarvetta noudattaa näitä normeja ei ole sisällytetty sisämarkkinasuunnitelmiin; 20. Korostaa, että teollisuuden nykyaikaistamisen on kuljettava käsi kädessä julkisten viranomaisten nykyaikaistamisen kanssa, johon kuuluu toiminnan strategisten alojen määrittäminen, työohjelmien yhteensovittaminen kokonaisuudessaan, hierarkioiden rajoittaminen, hankekohtaiset työtehtävät sekä korkeatasoinen palvelu kokonaisuudessaan. Pyytää, että yhteisövälineet otetaan käyttöön esimerkkihankkeiden tukemisessa, jotta julkiset viranomaiset voivat suorittaa tehtävänsä - valvontaeliminä ja laatimalla standardeja, jotka koskevat työmarkkinoita, kuljetuksia, energiaa ja jatkuvaa koulutusta ja joiden on erityisesti täytettävä sosiaaliset ja ympäristöä koskevat kriteerit - edistämällä taloutta eri politiikkojen, kuten aluepolitiikan, pk- yrityksiä koskevan politiikan ja teknologiapolitiikan puitteissa, - välittäjinä ja keskustelukumppaneina, jotka tuovat eri osapuolet yhteen eri tasoilla, - korkeaa teknologiaa hyödyntävinä asiakkaina viestinnän, terveydenhuollon, infrastruktuurin ja jätehuollon alalla, joilla on suora vastuu alojen kehityssuuntausten määrittelystä; 21. Pahoittelee, että tiedonannossa ei tehdä selvää eroa toisaalta jo täytäntöönpantujen toiminta- ja politiikkaohjelmien välillä, ja niiden ohjelmien välillä, joiden täytäntöönpano on kesken; 22. Pahoittelee lisäksi, että tiedonantoa täydentävä rahoitusselvitys ei sisällä mitään tietoja toimenpiteiden täytäntöönpanoon tarvittavista ylimääräisistä henkilövoimavaroista tai rahoituspääomasta eikä myöskään muussa tapauksessa välttämättömistä talousarvion uudelleenjärjestelystä; 23. Kehottaa jäsenvaltioita arvioimaan, mikä vaikutus komission tiedonannon mukaisten toimenpiteiden täytäntöönpanolla olisi niiden talousarvioihin; 24. Kehottaa puhemiestään välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle ja jäsenvaltioiden hallituksille.