Koulutuksen parantaminen ja nykyaikaistaminen

Korkealaatuista koulutusta kaikille

1. Koulutus on strategisesti tärkeää yhteiskunnan ja talouden kehittämisen kannalta

Euroopan vauraus ja eurooppalainen elämäntapa perustuvat sen suurimpaan voimavaraan eli ihmisiin. Muuttuvassa yhteiskunnassa ja globaalissa kilpailuympäristössä korkealaatuinen koulutus on ratkaisevan tärkeää EU:lle, jotta jatkossakin voidaan varmistaa sosiaalinen yhteenkuuluvuus, kilpailukyky ja kestävä kasvu. Jotta työllisyyttä, kasvua, investointeja ja kilpailukykyä koskevat tavoitteet voidaan saavuttaa pitämällä peruslähtökohtana sosiaalista oikeudenmukaisuutta, on erittäin tärkeää panostaa nuoriin. Korkealaatuisen koulutuksen tarjoaminen kaikille on yksi parhaista investoinneista, joita yhteiskunta voi tehdä.

Korkealaatuisen koulutuksen tarjoaminen kaikille on sosiaalisen yhteenkuuluvuuden ja avoimen yhteiskunnan perusta. Korkealaatuinen koulutus on paljon enemmän kuin pelkkä taloudellinen investointi. Se on olennaisen tärkeää henkilökohtaisen, yhteiskunnallisen ja ammatillisen kehityksen sekä koko elämän kestävän työllistyvyyden kannalta. Se voi olla yksi tehokkaimmista tavoista korjata sosioekonomista eriarvoisuutta ja edistää sosiaalista osallisuutta. Näiden tavoitteiden saavuttamiseksi koulutusjärjestelmien on oltava kaikille avoimia, tarjottava yhdenvertaiset mahdollisuudet henkilön taustasta riippumatta ja tuotettava korkealaatuisia oppimistuloksia.

Eurooppalaiset koulutusjärjestelmät tuottavat hyviä oppimistuloksia. Jäsenvaltiot ovat ensisijaisesti vastuussa omista koulutusjärjestelmistään, ja ne ovatkin kaikki toteuttaneet vuosien mittaan merkittäviä uudistuksia ja vertaisarviointeja. Eurooppa on edistynyt hyvin pyrkimyksissään parantaa koulutusta. Tämä on nähtävissä esimerkiksi korkeakouluista valmistuneiden nuorten osuuden kasvussa, ja Eurooppa 2020 -strategian yleistavoitteen mukainen 40 prosentin osuus onkin saavutettavissa. Samoin on merkittävä saavutus, että koulunkäynnin keskeyttäneiden osuus on vuosina 2005–2015 laskenut 30 prosenttia, ja koulupudokkaiden osuus on nyt EU:ssa keskimäärin 11 prosenttia.

Tehtävää riittää kuitenkin vielä. OECD:n PISA-tutkimuksen tuoreet tulokset vahvistavat, että suurella osalla 15-vuotiaista oppilaista on liian heikot perustaidot lukemisessa, matematiikassa ja luonnontieteissä. Huolestuttavinta on, että tulokset ovat nyt heikommat kuin vuonna 2012. Maiden väliset vertailut osoittavat, että eräiden jäsenvaltioiden on saatava pienennettyä sellaisten oppilaiden osuutta, joilla on hyvin heikot perustaidot (eräissä jäsenvaltioissa näiden oppilaiden osuus on yli 30 prosenttia). Nuorten työllistettävyyttä on saatava parannettua, jotta EU:n tavoittelema vastavalmistuneiden nuorten 82 prosentin työllisyysaste voidaan saavuttaa vuoteen 2020 mennessä. Tällä hetkellä tämä osuus on vain 77 prosenttia. Toinen keskeinen huolenaihe on edelleen se, että monet nuoret jättävät koulun kesken saamatta muodollista pätevyyttä. Erityisen suuri ongelma on ulkomailla syntyneiden koululaisten ja opiskelijoiden ryhmässä, jossa koulupudokkaiden osuus on 19 prosenttia. Nämä luvut viittaavat selvään tarpeeseen parantaa koulutusjärjestelmien suorituskykyä ja oppimistuloksia. Viimeaikaiset suuret pakolaismäärät edellyttävät myös nopeaa toimintaa ja tehokasta kotouttamisstrategiaa.

Korkealaatuisen koulutuksen tulisi olla todellisuutta kaikille opiskelijoille. Erityisen huolestuttavaa on, että heikommista sosioekonomisista oloista tulevat opiskelijat ovat yliedustettuina heikosti suoriutuneiden joukossa. Toisena haasteena on tarjota laadultaan samantasoista koulutusta kaikkialla EU:ssa, myös syrjäisillä alueilla. Tässä on otettava huomioon vaara siitä, että koulutusjärjestelmän sisälle muodostuu jakolinjoja. Koulutus tarjoaa ainutlaatuisen tilaisuuden torjua sosioekonomisia eroja ja sukupuolistereotypioita sekä varmistaa, että kukaan ei syrjäydy. Tällä hetkellä eurooppalaiset koulutusjärjestelmät eivät kuitenkaan käytä riittävän tehokkaasti tätä mahdollisuutta.

Koulutusjärjestelmiä on nykyaikaistettava ja koulutuksen laatua parannettava jatkuvasti. Globalisaation ja teknologian kehityksen myötä avautuu uusia mahdollisuuksia koulutukseen ja työntekoon. Vain neljännes eurooppalaisista koululaisista saa opetusta digitaalisilta taidoiltaan päteviltä opettajilta. Digitalisaatiokehitys muuttaa työmarkkinoita ja edellyttää uusia taitoja. Digitaaliteknologia myös tarjoaa uusia oppimistapoja edellyttäen, että teknologian käyttöön on riittävät mahdollisuudet. Jotta näiden kehityssuuntausten edut voidaan hyödyntää, koulutusjärjestelmien on vastattava paremmin muuttuvaan todellisuuteen. Korkeatasoinen koulutus on olennaisen tärkeää, jotta nuoret saavat uusien mahdollisuuksien edellyttämän tietämyksen, taidon, asenteen ja ajattelutavan. Koulujärjestelmillä on vaikeuksia tarjota riittäviä avaintaitoja, kuten digitaalisia taitoja ja yrittäjyystaitoja tai sosiaalisia taitoja ja kansalaistaitoja. Tähän ongelmaan on puututtava. Koulutuksen laadun parantaminen on kaikille jäsenvaltioille tärkeä tavoite. Edes mailla, joissa oppimistulokset ovat hyviä, ei ole syytä levätä laakereillaan. Korkeatasoisen koulutuksen varmistaminen on jatkuvaa työtä: siihen on aina kiinnitettävä huomiota, sitä on parannettava ja mukautettava.

Tehokkuutta on parannettava. Korkealaatuisten ja osallistavien koulutusjärjestelmien ylläpidosta koituu kustannuksia, ja ne edellyttävät asianmukaista rahoitusta. Koulutusmäärärahat ovat kasvua tukevia julkisia menoja. Niillä voidaan edistää sosiaalista oikeudenmukaisuutta sekä innovatiivista ja kilpailukykyistä taloutta, joka tarjoaa hyvät työllistymismahdollisuudet. Vuonna 2014 reaalimääräiset julkiset menot kasvoivat ensimmäisen kerran kolmeen vuoteen siten, että menojen osuus oli 4,9 prosenttia suhteessa BKT:hen . Ei kuitenkaan ole takeita siitä, että julkisten menojen lisääminen tuottaisi automaattisesti parempia tuloksia. Kun PISA-tuloksia ja esikoulu- ja kouluopetukseen osoitettujen julkisten varojen määrää verrataan toisiinsa, havaitaan itse asiassa suuria eroja siinä, miten tehokkaasti jäsenvaltiot käyttävät resurssejaan. Tämä vertailu osoittaa, että on ratkaisevan tärkeää lisätä koulutusjärjestelmän tehokkuutta, eli käyttää rajallisia resursseja parhaalla mahdollisella tavalla laadun, tasapuolisuuden ja tulosten varmistamiseksi.

Olisi lisättävä poliittisia toimia, joiden avulla nuoriin investoidaan tehokkaammin.

Tämän tiedonannon tavoitteena on korostaa koulutuksen keskeistä merkitystä ja esittää keinoja, joilla tuetaan jäsenvaltioiden toimia joko tietyillä koulutuksen osa-alueilla (2 luku) tai yleisemmällä tasolla (3 luku). Tämä tiedonanto on osa nuorten tukemiseen tähtäävää laajempaa toimenpidekokonaisuutta. Uudet hankkeet koulutuksen parantamiseksi ja nykyaikaistamiseksi liittyvät läheisesti ja perustuvat osaksi uuteen osaamisohjelmaan Euroopalle , joka käynnistettiin kesäkuussa 2016. Näiden aloitteiden mukaiset toimet täydentävät ja vahvistavat toisiaan.

2. Tuetaan paremmin jäsenvaltioita perusopetuksen ja korkea-asteen koulutuksen nykyaikaistamisessa

EU voi tukea jäsenvaltioiden uudistuspyrkimyksiä perusopetuksen ja korkea-asteen koulutuksen nykyaikaistamiseksi. Komissio aikoo esittää vuonna 2017 erityisaloitteita perusopetuksen ja korkea-asteen koulutuksen haasteiden ratkaisemiseksi. Nämä aloitteet laaditaan kaikilta osin toissijaisuusperiaatteen mukaisesti ja tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden keskeisten sidosryhmien, kuten koululaisten ja opiskelijoiden, opettajien, koulujen johdon ja vanhempien, työmarkkinaosapuolien ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden kanssa.

2.1. Perusopetus ja varhaiskasvatus

Varhaiskasvatus