KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN PARLAMENTILLE - TULOSTAULU VAPAUTEEN, TURVALLISUUTEEN JA OIKEUTEEN PERUSTUVAN ALUEEN TOTEUTUMISEN SEURAAMISEKSI EUROOPAN UNIONISSA: PUOLIVUOTISPÄIVITYS - (VUODEN 2001 ALKUPUOLISKO)

SISÄLLYS

1. Johdanto

2. EU:n yhteinen turvapaikka- ja maahanmuuttopolitiikka

2.1. Kumppanuussuhde lähtömaihin

2.2. EU:n yhteinen turvapaikkajärjestelmä

2.3. Kolmansien maiden kansalaisten oikeudenmukainen kohtelu

2.4. Maahanmuuttovirtojen hallinta

3. Todellinen Euroopan oikeusalue

3.1. Oikeussuojan parempi saatavuus EU:ssa

3.2. Oikeuden päätösten vastavuoroinen tunnustaminen

3.3. Yhtenäistämisen jatkaminen yksityisoikeuden alalla

4. Rikollisuuden torjunta koko unionissa

4.1. Rikosten ehkäiseminen unionin tasolla

4.2. Yhteistyön tehostaminen rikollisuuden vastaisessa toiminnassa

4.3. Eräiden rikollisuuden muotojen torjuminen

4.4. Erityistoimet rahanpesun torjumiseksi

5. Unionin sisä- ja ulkorajoihin sekä viisumipolitiikkaan liittyvät kysymykset, EY:n perustamissopimuksen 62 artiklan soveltaminen ja Schengenin säännöstön siirtäminen yhteisön toimivaltaan

6. Unionin kansalaisuus

7. Yhteistyö huumeiden torjunnassa

8. Ulkoisen toiminnan vahvistaminen

9. Muut vireillä olevat aloitteet

1. Johdanto

Tampereella 15.-16. lokakuuta 1999 pitämässään kokouksessa Eurooppa-neuvosto kehotti komissiota laatimaan ehdotuksen tulostauluksi, jonka avulla voidaan seurata jatkuvasti, kuinka Amsterdamin sopimuksessa, Wienin toimintasuunnitelmassa ja Tampereen päätelmissä vahvistettuja toimia vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvan alueen luomiseksi toteutetaan ja kuinka asetetuissa määräajoissa pysytään. Komissio esitti maaliskuussa 2000 neuvostolle ja Euroopan parlamentille tiedonannon "Tulostaulu vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvan alueen toteutumisen seuraamiseksi Euroopan unionissa" (KOM(2000) 167, 24.3.2000). Tulostaulun lopullinen versio julkaistiin 29. toukokuuta 2000. Siihen oli otettu mukaan useita selvennyksiä, jotka perustuivat neuvoston kokouksessa 27. maaliskuuta 2000 tai sen jälkeen esitettyihin jäsenvaltioiden huomautuksiin.

Komissio on luvannut päivittää tulostaulun puolivuosittain eli kerran puheenjohtajakaudessa. Ensimmäinen päivitys julkistettiin Ranskan puheenjohtajakaudella marraskuussa 2000 (asiakirja KOM(2000) 782, 30.11.2000).

Tulostaulun muoto, tavoitteet ja laajuus on pidetty ennallaan. Tähän päivitykseen on kuitenkin lisätty uusi luku, jossa käsitellään Tampereen päätelmiin ja Wienin toimintasuunnitelmaan liittyviä jäsenvaltioiden aloitteita.

Pääosa muutoksista on sarakkeessa "Tilanne", jonka osalta Tampereen Eurooppa-neuvoston toimielimille ja jäsenvaltioille asettamat tavoitteet muuttuvat sitä mukaa kuin vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvan alueen luomisessa ja kehittämisessä edistytään.

Vaikka tulostaulun rakenne ei ole muuttunut, tämä päivitys avaa keskustelun, jota toimielimet käyvät Laekenissa joulukuussa 2001 pidettävään Eurooppa-neuvoston kokoukseen asti. Tuolloin on tarkoitus arvioida vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvan alueen luomisessa saavutettua edistystä Tukholman Eurooppa-neuvoston maaliskuussa 2001 vahvistamien Tampereen päätelmien mukaisesti.

Toimielimet ovat jatkaneet työtään sen jälkeen, kun tulostaulu viimeksi päivitettiin marraskuussa 2000. Komissio on esittänyt säädösehdotuksia tai tiedonantoja muun muassa seuraavilla aloilla: yhtenäisen viisumin kaava, turvapaikanhakijoiden vastaanottoa koskevat vähimmäisvaatimukset, EU:n alueella pitkään oleskelleiden kolmansien maiden kansalaisten asema, lasten huoltoa koskevien päätösten vastavuoroinen tunnustaminen, oleskeluoikeutta koskevien yhteisön oikeusvälineiden uudelleenlaatiminen, tietoyhteiskunnan turvallisuuden lisääminen sekä huumekauppaa koskevat yhteiset määritelmät, kriminalisointi ja seuraamukset.

Myös muutamat jäsenvaltiot ovat esittäneet useita aloitteita, jotka ovat parhaillaan neuvoston käsiteltävänä.

Euroopan parlamentti on antanut lausuntonsa monista sille toimitetuista säädösehdotuksista. Jos parlamentti on pitänyt ehdotusta unionin poliittisten suuntaviivojen vastaisena, se on antanut kielteisen lausunnon.

Hyväksyttyjä tai todennäköisesti vielä Ruotsin puheenjohtajuuskaudella hyväksyttäviä oikeusvälineitä ovat muun muassa puitepäätös rikoksen uhrien asemasta ja säädökset väliaikaisen Eurojust-yksikön perustamisesta (pysyvä yksikkö on määrä perustaa joulukuussa 2001), tilapäisestä suojelusta sekä yksityisoikeudellisia asioita koskevan oikeudellisen verkoston ja järjestäytyneen rikollisuuden vastaisen verkoston perustamisesta.

Joillakin aloilla on jo jääty jälkeen tavoitteista tai vaille näkyviä tai konkreettisia tuloksia. Wienin toimintasuunnitelmassa ja Tampereen päätelmissä asetettiin useiden tavoitteiden toteutumisen takarajaksi huhtikuu 2001, mutta aikataulussa ei ole pystytty pysymään. Tämä koskee muun muassa joitakin turvapaikan myöntämiseen liittyviä välineitä ja eräiden rikollisuuden muotojen kuten lahjonnan, huumekaupan ja tietokonerikollisuuden torjuntaa. Myös luovuttamista koskevien yleissopimusten ratifiointi sekä keskinäistä oikeusapua koskevan yleissopimuksen täytäntöönpano ja muutamat muut keskinäiseen oikeusapuun liittyvät aloitteet ovat viivästyneet.

Kukin toimielin on osaltaan vastuussa viivästyksistä. Komissio on esittänyt joitakin ehdotuksia myöhemmin kuin alun perin kaavailtiin. Viivästyneitä aloitteita ovat muihin kuin sopimusvelvoitteisiin sovellettavaa lakia koskevan Rooman yleissopimuksen tarkistaminen, ehdotus huumekauppaa koskevista yhteisistä määritelmistä, kriminalisoinnista ja seuraamuksista sekä ehdotus Dublinin yleissopimuksen tarkistamisesta. Sen sijaan komissio esittää jo ennen kesää Tampereen Eurooppa-neuvostossa sovittujen periaatteiden mukaiset turvapaikka- ja maahanmuuttopolitiikan määrittelemistä koskevat ehdotuksensa. Neuvosto ei vielä ole päässyt yhteisymmärrykseen perheiden yhdistämistä koskevasta komission ehdotuksesta. Lisäksi on useita yleissopimuksia, joita osa jäsenvaltioista ei vielä ole ratifioinut.

Kuten edellä todettiin, työtä on kuitenkin tehty herkeämättä. Toisinaan tuloksena on ollut vain yksittäisiä toimia, joiden lisäarvo on vähäinen. Laekenin Eurooppa-neuvoston odotetaan toisaalta arvioivan saavutettua edistystä ja toisaalta kiinnittävän huomiota toteutumatta jääneisiin toimiin.

Tulostaulusta käy ilmi myös, että suunnitellut toimet eivät aina ole toteutuneet odotetussa muodossa. Tämä koskee muun muassa veropetosten torjuntaa ja täydentäviä keinoja rahanpesun torjumiseksi.

Siksi on syytä pohtia toisaalta tavoitteiden tärkeysjärjestystä ja toisaalta tehokkaimpia keinoja tavoitteiden saavuttamiseksi sovitussa määräajassa. Näin saataisiin aikaan riittävä paine pahimpien viivästysten korjaamiseksi.

2. EU:n yhteinen turvapaikka- ja maahanmuuttopolitiikka

Turvapaikka ja maahanmuutto ovat erillisiä, mutta toisiinsa läheisesti kytkeytyviä asioita ja edellyttävät EU:n yhteisen politiikan kehittämistä. Siihen kuuluvat seuraavat osa-alueet:

2.1. Kumppanuussuhde lähtömaihin

Kumppanuussuhde lähtömaihin Muuttoliikettä ja siihen liittyviä poliittisia sekä ihmisoikeus- ja kehityskysymyksiä tarkastellaan kokonaisvaltaisesti yhteistyössä lähtö- ja kauttakulkumaiden ja -alueiden kanssa. Näin pyritään yhteiseen kehitykseen kumppanuuden pohjalta.

>TAULUKON PAIKKA>

2.2. EU:n yhteinen turvapaikkajärjestelmä

Tavoitteena on soveltaa Geneven yleissopimusta täysimääräisesti ja kokonaisvaltaisesti, jolloin varmistetaan, että ketään ei palauteta takaisin vainottavaksi, eli noudatetaan edelleen palauttamiskiellon periaatetta.

Pitkällä aikavälillä olisi luotava yhteinen turvapaikkamenettely ja koko unionissa sovellettavat yhtenäiset säännöt turvapaikan myöntämiselle.

Turvapaikanhakijoiden liikkumista jäsenvaltioiden välillä on rajoitettava.

Pyritään aktiivisesti pääsemään sopimukseen jäsenvaltioiden yhteisvastuuseen perustuvasta järjestelmästä siirtymään joutuneiden henkilöiden tilapäistä suojelua varten.

>TAULUKON PAIKKA>

2.3. Kolmansien maiden kansalaisten oikeudenmukainen kohtelu

Kolmansien maiden kansalaisten maahanpääsyn ja oleskelun edellytyksiä koskevaa kansallista lainsäädäntöä on lähennettävä unionin talouden ja väestön kehityksestä laadittavan yhteisen arvion sekä lähtömaiden tilanteen perusteella.

On pyrittävä integrointipolitiikan avulla takaamaan jäsenvaltioiden alueella laillisesti oleskeleville kolmansien maiden kansalaisille EU:n kansalaisten oikeuksiin ja velvollisuuksiin verrattavissa olevat oikeudet ja velvollisuudet. Kyseisellä politiikalla on myös edistettävä syrjimättömyyttä sekä rasismin ja muukalaisvihan vastaisia toimenpiteitä.

>TAULUKON PAIKKA>

2.4. Maahanmuuttovirtojen hallinta

Muuttovirtojen kaikkien vaiheiden hallintaa on tehostettava läheisessä yhteistyössä lähtö- ja kauttakulkumaiden kanssa.

Laittoman maahanmuuton torjumista tehostetaan toimimalla siihen sekaantuneita rikollisverkostoja vastaan taaten samalla uhrien oikeudet.

>TAULUKON PAIKKA>

3. Todellinen Euroopan oikeusalue

Tavoitteena on, että kansalaisilla olisi yhtäläinen käsitys oikeudesta koko unionin sisällä. Oikeus on miellettävä arkielämää helpottavaksi asiaksi, jonka ansiosta henkilöt, jotka uhkaavat yksilöiden ja yhteiskunnan vapautta ja turvallisuutta, joutuvat vastuuseen teoistaan. Tämän edellytyksenä on sekä oikeussuojan parempi saatavuus että täysipainoinen oikeudellinen yhteistyö jäsenvaltioiden välillä.

3.1. Oikeussuojan parempi saatavuus EU:ssa

Todellisen Euroopan oikeusalueen on varmistettava, että yksityishenkilöt ja yritykset voivat saattaa asiansa tuomioistuimen tai viranomaisten käsiteltäväksi missä tahansa jäsenvaltiossa yhtä hyvin kuin omassa maassaan ilman, että jäsenvaltioiden oikeus- ja hallintojärjestelmien eroavuudet tai monimutkaisuus estävät heitä käyttämästä oikeuksiaan tai saavat oikeuksien käyttämisen vaikuttamaan hankalalta.

>TAULUKON PAIKKA>

3.2. Oikeuden päätösten vastavuoroinen tunnustaminen

Todellisen oikeusalueen on taattava oikeusvarmuus sekä yksityishenkilöille että talouden toimijoille. Siksi tuomioita ja muita oikeusviranomaisten päätöksiä on noudatettava ja ne on pantava täytäntöön koko EU:n alueella.

Tehostettu oikeuden päätösten ja tuomioiden vastavuoroinen tunnustaminen ja vaadittava lainsäädännön lähentäminen parantaisivat viranomaisten välistä yhteistyötä ja yksilön oikeuksien oikeudellista suojaa. Näin ollen Eurooppa-neuvosto kannattaa vastavuoroisen tunnustamisen periaatetta ja katsoo, että sen pitäisi olla unionin oikeudellisen yhteistyön kulmakivi sekä yksityisoikeudellisissa että rikosasioissa.

Yksityisoikeudelliset asiat

>TAULUKON PAIKKA>

Rikosoikeudelliset asiat

>TAULUKON PAIKKA>

3.3. Yhtenäistämisen jatkaminen yksityisoikeuden alalla

Oikeudellisen yhteistyön sujuvoittamiseksi ja oikeussuojan saatavuuden parantamiseksi on jatkettava oikeusjärjestelmien yhtenäistämistä ja parannettava niiden yhteensopivuutta.

>TAULUKON PAIKKA>

4. Rikollisuuden torjunta koko unionissa

Unionin laajuisia toimia kaikkien rikollisuuden muotojen torjumiseksi, vakava järjestäytynyt ja valtioiden rajat ylittävä rikollisuus mukaan luettuna, pitäisi kehittää tasapainoisesti turvaten samalla yksilöiden sekä talouden toimijoiden vapaus ja lainmukaiset oikeudet.

Tässä yhteydessä kiinnitetään erityistä huomiota järjestäytyneen rikollisuuden ehkäisemistä ja valvontaa koskevaan "Euroopan unionin strategiaan uuden vuosituhannen alussa". Tähän lukuun on sisällytetty joitakin mainitussa strategiassa suositeltuja toimia, jotka täydentävät Tampereen huippukokouksen päätelmiä.

4.1. Rikosten ehkäiseminen unionin tasolla

Kaikkien rikollisuuden muotojen, niin järjestäytyneen kuin muunkin rikollisuuden, tehokas torjuminen edellyttää laaja-alaisia ennaltaehkäiseviä toimia.

Rikosten ehkäisemistä koskeva näkökulma on sisällytettävä kaikkiin rikollisuuden vastaisiin EU:n ja jäsenvaltioiden toimiin ja ohjelmiin.

Kansallisten rikostenehkäisemisjärjestöjen yhteistyötä on vahvistettava ja sen painopistealueet on määritettävä.

>TAULUKON PAIKKA>

4.2. Yhteistyön tehostaminen rikollisuuden vastaisessa toiminnassa

Todellisella oikeusalueella rikollisille ei saa antaa mahdollisuutta käyttää hyväkseen jäsenvaltioiden oikeusjärjestelmien eroja.

Korkeatasoisen suojan antaminen kansalaisille edellyttää jäsenvaltioiden lainvalvontaviranomaisilta nykyistä tiiviimpää yhteistyötä, jota on hyödynnettävä mahdollisim man laajasti tutkittaessa valtioiden rajat ylittävää rikollisuutta.

Amsterdamin sopimuksessa laajennettiin Europolin toimivaltuuksia ja tunnustettiin siten sen keskeinen asema järjestäytyneen rikollisuuden ehkäisemiseen ja torjumiseen tähtäävässä eurooppalaisessa yhteistyössä.

>TAULUKON PAIKKA>

4.3. Eräiden rikollisuuden muotojen torjuminen

Kansallisen rikoslainsäädännön osalta pyrkimyksissä sopia yhteisistä määritelmistä, kriminalisoinnista ja seuraamuksista olisi keskityttävä ensimmäisessä vaiheessa vain muutamiin erityisen tärkeisiin aloihin. On tehtävä sopimukset yhteisistä määritelmistä, kriminalisoinnista ja seuraamuksista vakavan järjestäytyneen rikollisuuden ja valtioiden rajat ylittävän rikollisuuden torjumiseksi, jotta voidaan turvata yksilöiden ja talouden toimijoiden vapaus ja lainmukaiset oikeudet.

>TAULUKON PAIKKA>

4.4. Erityistoimet rahanpesun torjumiseksi

Rahanpesu on keskeisellä sijalla järjestäytyneessä rikollisuudessa. Se on kitkettävä kaikkialta, missä sitä esiintyy. Siksi on ryhdyttävä konkreettisiin toimiin, jotta rikoksen tuottama hyöty voidaan jäljittää, jäädyttää, takavarikoida ja tuomita menetetyksi.

>TAULUKON PAIKKA>

5. Unionin sisä- ja ulkorajoihin sekä viisumipolitiikkaan liittyvät kysymykset, EY:n perustamissopimuksen 62 artiklan soveltaminen ja Schengenin säännöstön siirtäminen yhteisön toimivaltaan

>TAULUKON PAIKKA>

6. Unionin kansalaisuus

>TAULUKON PAIKKA>

7. Yhteistyö huumeiden torjunnassa

Huumausaineet ovat uhkana yhteisöjen ja yksilöiden turvallisuudelle, joten ongelma on pyrittävä ratkaisemaan kokonaisvaltaisella, monialaisella ja yhtenäisellä tavalla. Euroopan unionin huumausainestrategiasta kaudelle 2000-2004 tehdään Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskuksen (EMCDDA) ja Europolin avulla sekä väli- että loppuarviointi.

>TAULUKON PAIKKA>

8. Ulkoisen toiminnan vahvistaminen

Vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvan alueen luomiseksi on käytettävä tehokkaasti ja yhdenmukaisesti kaikkea Euroopan unionilla erityisesti ulkosuhteiden alalla käytettävissä olevaa toimivaltaa ja välineitä. Oikeus- ja sisäasiakysymykset on otettava huomioon muiden unionin politiikkojen ja toimien määrittelyssä ja täytäntöönpanossa.

>TAULUKON PAIKKA>

9. Muut vireillä olevat aloitteet

>TAULUKON PAIKKA>