Suositus

NEUVOSTON SUOSITUS

Saksan vuoden 2012 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Saksan vuosien 2012–2016 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97[1] ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen[2],

ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat[3],

ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,

ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,

on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa,

sekä katsoo seuraavaa:

(1) Eurooppa-neuvosto hyväksyi 26 päivänä maaliskuuta 2010 Euroopan komission ehdotuksen, jolla käynnistetään uusi työllisyys- ja kasvustrategia, Eurooppa 2020. Strategian lähtökohtana on tehostaa talouspolitiikan koordinointia. Strategia keskitetään avainalueisiin, joilla tarvitaan toimia Euroopan kestävän kasvun vauhdittamiseksi ja kilpailukyvyn lisäämiseksi.

(2) Neuvosto antoi 13 päivänä heinäkuuta 2010 suosituksen jäsenvaltioiden ja unionin talouspolitiikan laajoista suuntaviivoista (2010–2014) ja hyväksyi 21 päivänä lokakuuta 2010 päätöksen jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista[4]. Yhdessä nämä muodostavat ns. yhdennetyt suuntaviivat. Jäsenvaltioita kehotettiin ottamaan yhdennetyt suuntaviivat huomioon kansallisessa talous- ja työllisyyspolitiikassaan.

(3) Neuvosto antoi 12 päivänä heinäkuuta 2011 suosituksen Saksan kansallisesta uudistusohjelmasta vuodelta 2011 ja lausunnon Saksan tarkistetusta vakausohjelmasta vuosiksi 2011–2014.

(4) Komissio hyväksyi 23 päivänä marraskuuta 2011 toisen vuotuisen kasvuselvityksen. Tästä alkoi toinen politiikan yhdennetyn etukäteiskoordinoinnin EU-ohjausjakso, jonka perusta on Eurooppa 2020 ‑strategiassa. Komissio hyväksyi 14 päivänä helmikuuta 2012 asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella varoitusmekanismia koskevan kertomuksen[5], jossa se katsoi, että Saksa ei kuulu niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu.

(5) Eurooppa-neuvosto hyväksyi 2 päivänä maaliskuuta 2012 rahoitusvakauden turvaamisen, julkisen talouden vakauttamisen ja kasvun vauhdittamisen painopisteet. Se korosti, että on tarpeen jatkaa eriytettyä, kasvua edistävää julkisen talouden vakauttamista, palauttaa normaalit luotonannon edellytykset, edistää kasvua ja kilpailukykyä, puuttua työttömyyteen ja kriisin sosiaalisiin seurauksiin sekä nykyaikaistaa julkishallintoa.

(6) Lisäksi Eurooppa-neuvosto kehotti 2 päivänä maaliskuuta 2012 Euro Plus ‑sopimukseen osallistuvia jäsenvaltioita esittämään sitoumuksensa niin ajoissa, että ne voidaan sisällyttää vakaus- tai lähentymisohjelmiin ja kansallisiin uudistusohjelmiin.

(7) Saksa toimitti vuosia 2012–2016 koskevan vakausohjelmansa 18 päivänä huhtikuuta 2012 sekä vuodeksi 2012 laaditun kansallisen uudistusohjelmansa 12 päivänä huhtikuuta 2012. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon.

(8) Niiden tietojen mukaan, jotka Saksa esitti liiallista alijäämää koskevan menettelyn yhteydessä antamassaan vuoden 2012 ensimmäisessä ilmoituksessa alijäämä- ja velkatilanteesta vuosina 2008–2011, julkisen talouden alijäämä oli vuonna 2011 pienempi kuin perussopimuksessa asetettu 3 prosentin viitearvo suhteessa BKT:hen. Komission yksiköiden kevään 2012 talousennusteen mukaan julkisen talouden alijäämä pysyy perussopimuksessa asetetun viitearvon alapuolella ja jatkaa pienenemistään ennustejaksolla. Näin ollen ja vakaus- ja kasvusopimuksen säännösten mukaisesti komissio antoi 30 päivänä toukokuuta suosituksen neuvoston päätökseksi, jolla perussopimuksen 126 artiklan 12 kohdan mukaisesti kumotaan päätös liiallisen alijäämän olemassaolosta.

(9) Neuvosto on neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 mukaisen vakausohjelman arvioinnin perusteella sitä mieltä, että julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on realistinen. Ohjelmaan sisältyvät julkisen talouden kehitysarviot vuosiksi 2012–2013 vastaavat pitkälti komission yksiköiden kevään 2012 talousennustetta talouskasvun vauhdin ja rakenteen sekä työmarkkinoiden kehityksen osalta. Ohjelmassa myöhempien vuosien talouskasvusta esitetyt arviot vastaavat yleisesti ottaen komission arviota Saksan keskipitkän aikavälin potentiaalisesta kasvuvauhdista. Ohjelman mukainen julkisen talouden strategian tavoite on päästä julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen jo vuonna 2012 ja saavuttaa käytännöllisesti katsoen tasapainoinen nimellinen rahoitusasema vuodesta 2014 alkaen. Lähtökohtana on vuonna 2011 nimellinen alijäämä, joka on 1,0 prosenttia suhteessa BKT:hen, toisin sanoen perussopimuksessa asetettu 3 prosentin viitearvo suhteessa BKT:hen alitettaisiin jo huomattavasti ennen vuoden 2013 määräaikaa. Ohjelmassa täsmennetään, että aikaisempi keskipitkän aikavälin tavoite, ½ prosentin rakenteellinen alijäämä suhteessa BKT:hen (joka tulkitaan kapeaksi vaihteluväliksi 0,5 prosentin ympärillä) vastaa riittävällä tavalla vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia ja merkitsee alijäämää, joka ei ylitä 0,5:ttä prosenttia suhteessa BKT:hen. Alijäämä- ja velkatilannetta koskeviin tavoitteisiin kohdistuvia riskejä saattaa syntyä, jos käy ilmi, että on tarpeen toteuttaa lisää rahoitussektorin vakauttamiseen tähtääviä toimenpiteitä. Kun otetaan huomioon (uudelleenlaskettu) rakenteellinen alijäämä[6], Saksa aikoo pitää kiinni keskipitkän aikavälin tavoitteestaan koko ohjelmakauden ajan, ja näin olisikin toimittava riskinarvioinnin perusteella. Ohjelmassa esitettyjen tietojen mukaan ja riskinarviointi sekä päätösperäiset tulopuolen toimenpiteet huomioon ottaen julkisen talouden menojen kasvuvauhti ylittäisi vuonna 2012 vakaus- ja kasvusopimuksessa menojen kasvulle asetetun viitearvon, mutta vastaisi viitearvoa vuonna 2013. Bruttovelan suunnitellaan vuonna 2012 kasvavan 0,8 prosenttiyksikköä 82 prosenttiin suhteessa BKT:hen, laskevan vuonna 2013 80 prosenttiin suhteessa BKT:hen ja jatkavan sen jälkeen laskuaan. Liiallisen alijäämän korjaamisen jälkeen Saksa on siirtymävaiheessa, ja suunnitelmien mukaan se edistyy riittävällä tavalla kohti vakaus- ja kasvusopimuksessa velan supistamiselle asetettua viitearvoa.

(10) Liittohallitus on toteuttanut toimenpiteitä terveydenhuollon julkisten menojen käytön tehostamiseksi ja esittänyt pitkäaikaishoidon uudistamista. Terveydenhuollon tehokkuutta on pyrittävä parantamaan entisestään, jotta odotetut uudet menolisäykset saataisiin pidettyä kurissa. Ehdotettu pitkäaikaishoidon uudistus on lisäksi riittämätön, jotta sen avulla voitaisiin selviytyä uusista menolisäyksistä. Verotusjärjestelmän tehokkuutta on varaa parantaa. Liittohallitus on oikealla tiellä pyrkiessään täyttämään sitoumuksensa korottaa kasvua edistäviä menoeriä koulutuksen ja tutkimuksen alalla. Edelleen on kuitenkin tärkeää, että myös osavaltiot ja kunnat, jotka vastaavat suurimmasta osasta koulutukseen ja tutkimukseen osoitetuista varoista, huolehtivat varainkäytön asianmukaisuudesta ja tehokkuudesta näillä aloilla. Uuden perustuslaissa säädetyn velkajarrun käyttöönotto on lujittanut Saksan finanssipoliittista kehystä entisestään. Julkisen talouden säännön soveltamisessa ei ole kuitenkaan osavaltioiden tasolla edistytty merkittävästi.

(11) Rahoitusalalle suunnattu merkittävä julkinen tuki yhdessä alan omien sopeutustoimien ja Saksan talouden elpymisen suotuisien vaikutusten kanssa on vakauttanut alaa kokonaisuudessaan. Vaikka rahoitusalan tilanne on kaiken kaikkiaan suhteellisen vakaa eikä maassa ole luottolamaa, heikkouksia esiintyy edelleen. Ne liittyvät erityisesti eräiden Landesbank-pankkien rakenteellisiin ongelmiin, joita ovat ennen kaikkea elinkelpoisen liiketoimintamallin puute, heikot hallintorakenteet ja haavoittuvuus, joka johtuu voimakkaasta riippuvuudesta tukkurahoituksesta.

(12) Saksan työmarkkinoiden tilanne on ollut hyvä, kun työllisyys on lisääntynyt ja työttömyys pysynyt kohtuullisena, mutta se ei ole hyödyttänyt kaikkia työmarkkinoille osallistujia samassa määrin eivätkä palkat ole aina nousseet tuottavuuden kasvun tahdissa. Suuren verokiilan aiheuttamat verotukselliset pidäkkeet, jotka johtuvat erityisesti korkeista sosiaaliturvamaksuista, estävät edelleen varsinkin matalapalkkaisten työntekijöiden integroitumista työmarkkinoille. Niin kutsuttujen minityöpaikkojen (Mini-Jobs) laaja käyttö johtaa eläkeoikeuksien vähäiseen kertymään. Sen vuoksi olisi helpotettava siirtymistä minityöpaikoista vakaampiin työsopimuksiin. Hiljattain toteutetulla työmarkkinavälineiden uudistuksella on tarkoitus tukea kaikkien työllistymismahdollisuuksia. Huomattava haaste Saksalle on koulutusjärjestelmän tehokkuuden kehittäminen ja muita heikommassa asemassa olevien ryhmien koulutustulosten parantaminen. Jotta saataisiin lievennettyä väestörakenteen muutoksen kielteisiä vaikutuksia kasvupotentiaaliin, on keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä ehdottoman tärkeää varmistaa ammattitaitoisen työvoiman saatavuus. Eräs huolenaihe on naisten täysiaikaisen työmarkkinoille osallistumisen vähäisyys. Kotitalouden toiseen tulonsaajaan kohdistuvat verotukselliset pidäkkeet sekä kokoaikaisten päivähoitopalvelujen ja kokopäiväkoulujen puute estävät naisia osallistumasta työmarkkinoille.

(13) Saksassa on käynnissä merkittävä energiajärjestelmän uudistus. Energiajärjestelmän uudistamisen taloudelliset kokonaiskustannukset olisi pidettävä mahdollisimman alhaisina vauhdittamalla kansallisen ja valtioiden rajat ylittävän verkon laajentamista, lisäämällä jatkuvasti ilmastopolitiikan ja uusiutuvia energialähteitä koskevan politiikan kustannustehokkuutta, toteuttamalla päättäväisiä toimia energiatehokkuuden parantamiseksi edelleen ja lisäämällä kilpailua energiamarkkinoilla. Saksan keskeisen maantieteellisen sijainnin vuoksi maan rautatiejärjestelmällä on huomattava vaikutus koko Euroopan rautatiejärjestelmään. Kilpailu rautateiden matkustaja- ja rahtiliikenteen markkinoilla on edelleen hyvin vähäistä, mikä johtuu ennen kaikkea siitä, ettei infrastruktuurin ylläpitäjää ja rautatiealan holdingyhtiötä ole erotettu tehokkaasti toisistaan. Huolimatta viime vuosina mm. palveludirektiivin täytäntöönpanon myötä saavutetusta edistyksestä, Saksassa on varaa lisätä vielä kilpailua ja tuottavuuden kasvua eräillä palvelualoilla (esim. rakennusalalla).

(14) Saksa on tehnyt useita sitoumuksia Euro Plus -sopimuksen nojalla. Nämä sitoumukset ja vuonna 2011 esitettyjen sitoumusten täytäntöönpano liittyvät työllisyyden edistämiseen, kilpailukyvyn parantamiseen, julkisen talouden kestävyyden parantamiseen ja rahoitusjärjestelmän vakauden vahvistamiseen. Komissio on arvioinut Euro Plus -sopimukseen perustuvien sitoumusten täytäntöönpanoa. Arvioinnin tulokset on otettu huomioon suosituksissa.

(15) Komissio on laatinut EU-ohjausjakson puitteissa kattavan analyysin Saksan talouspolitiikasta. Se on arvioinut vakausohjelman ja kansallisen uudistusohjelman. Se on ottanut huomioon niiden merkityksen Saksan finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta ja arvioinut, ovatko ne EU:n sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, ottaen huomioon, että Euroopan unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen tehostaa antamalla EU:n tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin. EU-ohjausjakson yhteydessä annetut komission suositukset on otettu huomioon jäljempänä esitettävissä suosituksissa 1–4.

(16) Neuvosto on tutkinut Saksan vakausohjelman vuodeksi 2012, ja neuvosto antaa lausuntonsa[7] erityisesti jäljempänä esitettävässä suosituksessa 1,

SUOSITTAA, että Saksa toteuttaisi vuosina 2012–2013 toimia, joilla se

1. jatkaa tervettä finanssipolitiikkaa julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamiseksi vuonna 2012; toteuttaa tätä varten julkisen talouden strategiaa suunnitellulla tavalla varmistaen menojen kasvulle asetetun viitearvon noudattamisen sekä riittävän edistymisen kohti velan supistamiselle asetettua viitearvoa; jatkaa kasvua tukevalla vakautusuralla ja toteuttaa lisätoimia terveydenhuollon ja pitkäaikaishoidon julkisten menojen käytön tehostamiseksi ja hyödyntää käyttämättömiä mahdollisuuksia parantaa verotusjärjestelmän tehokkuutta; hyödyntää käytettävissä olevia mahdollisuuksia lisätä ja tehostaa koulutukseen ja tutkimukseen suunnattuja, kasvua edistäviä menoja kaikilla hallinnon tasoilla; saattaa velkajarrun täytäntöönpanon päätökseen yhdenmukaisella tavalla kaikissa osavaltioissa ja huolehtii oikea-aikaisista ja asianmukaisista seurantamenettelyistä ja korjausmekanismeista;

2. puuttuu rahoitussektorin jäljellä oleviin rakenteellisiin heikkouksiin muun muassa jatkamalla sellaisten Landesbank-pankkien uudelleenjärjestelyä, joilla ei ole riittävästi rahoitettua elinkelpoista liiketoimintamallia, välttäen kuitenkin liiallista velkavivun vähentämistä;

3. kaventaa erityisesti matalapalkkaisten työntekijöiden suurta verokiilaa ilman talousarviovaikutuksia ja jatkaa erityisesti pitkäaikaistyöttömille suunnattuja asianmukaisia aktivointi- ja integrointitoimenpiteitä; luo edellytykset palkkojen nousulle samassa tahdissa tuottavuuden kasvun kanssa; toteuttaa toimenpiteitä muita heikommassa asemassa olevien ryhmien koulutussaavutusten parantamiseksi erityisesti huolehtimalla yhtäläisten mahdollisuuksien toteutumisesta koulutusjärjestelmässä; poistaa asteittain kotitalouksien toisiin palkansaajiin kohdistuvat verotukselliset pidäkkeet ja lisää kokoaikaisen päivähoidon ja kokopäiväkoulujen saatavuutta;

4. jatkaa pyrkimyksiä pitää energiajärjestelmän uudistamisen taloudelliset kustannukset mahdollisimman alhaisina esimerkiksi vauhdittamalla kansallisten ja rajatylittävien sähkö- ja kaasuverkkojen laajentamista; huolehtii siitä, että institutionaalinen rakenne takaa tehokkaan kilpailun rautatiemarkkinoilla; toteuttaa toimenpiteitä kilpailun edistämiseksi palvelualoilla, kuten asiantuntijapalvelujen ja tiettyjen käsityöammattien alalla, erityisesti rakennusalalla.

Tehty Brysselissä

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

[1] EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

[2] COM(2012) 305 final.

[3] P7_TA(2012)0048 ja P7_TA(2012)0047.

[4] Neuvoston päätös 2012/238/EU, annettu 26 päivänä huhtikuuta 2012.

[5] COM(2012) 68 final.

[6] Suhdannetasoitettu rahoitusasema ilman kertaluonteisia ja muita väliaikaisia toimenpiteitä, komission yksiköiden uudelleenlaskemana ohjelman tietojen perusteella yhteisesti sovittuja menetelmiä käyttäen.

[7] Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti.