FI    FI  EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel 13.10.2005 
KOM(2005) 494 lopullinen 
  
KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTO LLE, EUROOPAN PARLAMENTILLE, 
EUROOPAN TALOUS- JA SOSI AALIKOMITEALLE JA ALUEIDEN 
KOMITEALLE 
Komission panos EU:n tulevais uutta koskevaan pohdintaan  
”K-suunnitelma”: kansanvalta, kuunteleminen ja keskustelu
 
FI 2   FI 1. J OHDANTO  
Euroopan valtioiden ja hallitusten päämiehet hyväksyivät Eurooppa-neuvoston 
kokouksen päätteeksi 18. kesä kuuta 2005 julkilausuman Euroopan perustuslaista tehdyn 
sopimuksen ratifioinnista. Siinä todetaan, että Ranskassa ja Al ankomaissa pidettyjen 
kansanäänestysten kielteisten tulosten  jälkeen tarvitaan pohdinta-aikaa. 
Päätelmissä annetaan jäsenva ltioille ohjeita, miten pohdinta voitaisiin järjestää: ”Tänä 
pohdinta-aikana kussakin maassa käydään laaja keskustelu, johon otetaan mukaan niin 
kansalaiset, kansalaisyhteiskunta, työmar kkinaosapuolet, kansalliset parlamentit kuin 
poliittiset puolueetkin” . Myös Euroopan unionin ”toimielinten tulee osallistua 
keskusteluun; tässä suhteessa ko missiolla on merkittävä tehtävä” . Tällä tiedonannolla 
vastataan valtioiden ja hallitusten päämiesten kehotukseen.  
Euroopan komissio on tukenut vahvasti perust uslain ratifiointia ja avustanut kaikkia 
jäsenvaltioita tiedotuskampanjoiden järjes tämisessä. Komissaarit ovat osallistuneet 
aktiivisesti omissa maissaan käytyihin keskusteluihin. Komissio on edelleen sitä mieltä, että perustuslaki on tärkeä askel eteenpäi n vahvistettaessa Euroopan union demokratiaa, 
avoimuutta ja tehokkuutta ja lisättäessä EU:n painoarvoa maailmannäyttämöllä. Se 
kuitenkin katsoo, että nykyisissä olosuhteissa perustuslain ratifiointi lähitulevaisuudessa 
on valitettavasti epätodennäköistä. Sen mi elestä perustuslaki on tasapainoinen 
kokonaisuus, joka rikkou tuisi, jos osia siitä pantaisiin  täytäntöön ennen ratifiointia. 
Pohdinta-aika olisi käytettävä ensisija isesti EU:n toimintamalleja koskevaan 
perusteelliseen keskusteluun.  Euroopan tulevaisuutta koskevien suunnitelmien perustana 
on oltava selkeä käsitys kansalaisten tarpei sta ja odotuksista. Tämä on ”K-suunnitelman” 
tarkoitus. 
2. S
UUNNITELMAN TAVOITTEET  
Komissio on ehdottanut ”K-suunnitelmaa” (k ansanvalta, kuunteleminen ja keskustelu), 
jota ei ole tarkoitettu perustuslain pelast usoperaatioksi, vaan virikkeeksi laajemmalle 
EU:n toimielinten ja kansalaisten välise lle keskustelulle. Suunnitelma täydentää jo 
meneillään olevia tai ehdotettuja aloitteita ja ohjelmia, jotka liittyvät esimerkiksi koulutukseen, nuorisoon sekä kulttuuriin tai aktiivisen Euroopan kansalaisuuden 
edistämiseen. 
Suunnitelma liittyy läheisesti Eurooppa -asioista tiedottamista koskevaan 
toimintasuunnitelmaan
1, jonka tavoitteena on tehostaa komission tiedotusta omasta 
toiminnastaan. Lisäksi piakkoin julkaistaan vi estintästrategiaa ja demokratiaa koskeva 
valkoinen kirja, jolla aloitetaan kansalai sten kuuleminen EU:n viestintäpolitiikan 
periaatteista ja EU:n muiden toimielinten ja erillisvirastojen kanssa toteutettavasta 
yhteistyöstä. Yhdessä ”K-suunnitelman” kanssa nämä aloitteet muodostavat pitkän 
                                                 
1 Action Plan to improve communicating Europe by the Commission SEC(2005) 985 – 20.7.2005. 
 
FI 3   FI aikavälin suunnitelman, jolla pyritään elvyttämään demokratiaa EU:ssa ja edistämään 
yleiseurooppalaisen keskusteluareenan syntym istä. Näin kansalaise t saavat tietoa ja 
välineitä, joiden avulla he voivat osallistua  aktiivisesti päätöksentekoprosessiin ja kokea 
Euroopan rakentamisen omaksi asiakseen. 
Yleisön luottamuksen taka isin saaminen EU:ssa 
Usko poliittisiin järjestelmiin uskotaan koko ajan vähemmän. Komission mielestä on 
tärkeää, että edustuksellisella  demokratialla varmistetaan Euroopan kansalaisten jatkuva 
luottamus ja aktiivinen osallistumine n. Uusimman Eurobarometri-selvityksen2 mukaan 
EU on menettänyt kannatustaan tasaisesti viime kuukausina. Kannatusluvut ovat 
pienentyneet niin luottamuksen, mielikuv an kuin EU-jäsenyyden arvottamisenkin 
suhteen. Myös kansallisen poliittisen toiminnan kannatus ja kansalaisten luottamus 
siihen on vähentynyt vastaavasti. Euroopan unionin jäsenyyttä kannattaa edelleen 
54 prosenttia EU:n kansalaisista, mutta ka nsalaisten mielikuva EU:sta on huonontunut 
tasaisesti. Enää 47 prosentilla vastaajista se  on myönteinen. Syksyllä 2004 EU:hun luotti 
50 prosenttia kansalaisista, mutta  keväällä 2005 enää 44 prosenttia. 
Ihmisten on voitava tuntea, että EU tuo li säarvoa heidän elämääns ä ja että he itse 
pystyvät vaikuttamaan sen päät öksentekoon. Euroopan kansal aisista 53 prosenttia ei 
usko, että heidän mielipiteellään on EU :ssa lainkaan painoarvoa. Kun kysyttiin, 
millainen EU:n roolin pitäisi olla viiden vuoden kuluttua, 49 prosenttia vastaajista 
ilmoitti kuitenkin toivovansa, että EU:n ro oli olisi nykyistä merkittävämpi ja vain 
14 prosenttia sanoi, että sen pitäisi vähentää  aktiivisuuttaan keskeisillä politiikan aloilla. 
Euroopan on siis kuunneltava kansalaisiaan tarkemmin, jotta se voi vastata heidän 
odotuksiinsa paremmin. 
Tämä on erittäin tärkeää, sillä EU:n toimielimistä tehdään usein syntipukkeja 
epäsuosittuihin päätöksiin ja ne koetaan etäi siksi ja byrokraattisiksi. Yksi pohdinta-ajan 
päätavoitteita pitäisikin olla parantaa Eur oopan unionin toiminnasta tiedottamista. Sekä 
jäsenvaltioiden että toimielinten harjoitt aman keskinäisen syyttelyn on loputtava. 
Kohdeyleisö ja tiedotusvälineet 
Komissio on sitä mieltä, ette i keskustelu saa rajoittua poliittisiin johtajiin ja perinteisiin 
sidosryhmiin. Se on valtioiden ja hallitusten päämiesten kanssa samaa mieltä siitä, että 
kansalaisyhteiskunnan, työmar kkinaosapuolten, kansanedustuslaitoksen ja poliittisten 
puolueiden on osallistuttava keskusteluun. Myös kohderyhmiä, joita ei tavoitettu kansanäänestysten kampanjoissa  – esimerkiksi nuoria ja vä hemmistöjen edustajia – olisi 
tärkeä kuunnella. Keskuste lun tavoitteet voidaan saavuttaa ainoastaan, jos 
tiedotusvälineet, erityisesti televisio, ovat mukana siinä. Myös Internet on tärkeä keskustelukanava . 
Pitkän aikavälin sitoutuminen 
                                                
 
2 http://europa.eu.int/comm/public_opinion/archives/eb/eb63/eb63_en.htm  
 
FI 4   FI Suunnitelmaa ei ole sidottu pelkkään pohd inta-aikaan. Sen on jatkuttava koko tämän 
komission toimikauden ja sen jälkeenkin. Nyky isestä kriisistä selvitään vain, jos aikaan 
saadaan uusi, kansalaisten odotuksiin peru stuva konsensus yhteisestä Euroopasta.  
Kuuntelemisesta osallistumiseen 
Viime kädessä suunnitelmalla  tähdätään kansalaisten kuuntelemiseen, jotta EU voi 
toimia tavalla, jonka kansalaiset kokevat mi elekkääksi. Komission tavoitteena on antaa 
keskustelulle virikkeitä ja hakea tunnustu sta EU:sta saatavalle lisäarvolle. EU:n 
demokraattinen uudistuminen ed ellyttää, että kansalaisilla on oikeus tulla kuulluiksi.  
3. O SALLISTUMINEN KANSALLISEEN KESKUSTELUUN  
3.1. Kansallisen keskustelun järjestäminen 
Päävastuu pohdinta-ajan käytännön järjestelyis tä on jäsenvaltioilla, jotka kaikki ovat 
sitoutuneet järjestämään laajan kansalli sen keskustelun Euroopan tulevaisuudesta. 
Komissio toteaa, että joissakin jäsenvaltio issa keskustelu on jo vilkkaana käynnissä, 
mutta toisissa sitä ei ole vielä aloitettuka an tai jos on, se kaipaa syventämistä ja 
laajentamista. Komissio on valmis vauhditta maan keskustelua; se  ehdottaa yhteistä 
toimintamallia ja tapoja, joilla se voisi toimielimenä osallistua keskusteluun. 
Komissio katsoo, että sen tehtävä ei ole jä rjestää jäsenvaltioissa käytävää keskustelua 
vaan avustaa siinä. Komissio tekee yhteis työtä jäsenvaltioiden hallitusten kanssa 
keskusteluun liittyvien tapahtumien organiso innissa ja rahoittamisessa. Mielipiteiden 
koko poliittisen kirjon olisi päästävä es iin. Avun antamisesta pohdinta-aikana 
huolehtivat ensisijaisesti komission edustustot ja Euroopan parlamentin tiedotustoimistot 
jäsenvaltioissa. Euroopan parlamentti voi osalli stua aktiivisesti jäsenvaltioissa käytävään 
keskusteluun toimimalla yhteistyössä ka nsallisten viranomaisten kanssa. Myös 
yksittäiset Euroopan parlamentin jäse net voivat osallistua keskusteluun. 
Keskustelun järjestä miselle jäsenvaltioissa ei ol e valmista kaavaa. Joissakin 
jäsenvaltioissa Eurooppa-keskustelua varten on perustettu pysyvä foorumi ja keskustelua 
käydään säännöllisesti. Toisissa  maissa tilanne ei ole yhtä or ganisoitu. Muut jäsenvaltiot 
voisivat olla kiinnostuneita Irlannin National Forumin  tai Espanjan Plataforma para 
Europan  kaltaisista malleista.  
Kansallisilla, alueellisilla ja paikallisilla parlamenteilla on erityinen rooli keskustelussa. 
Kansalliset parlamentit takaavat jäsenva ltioiden hallitusten tekemien päätösten 
tehokkaan valvonnan. Useat parlamentit hoitava t tätä tehtäväänsä mallikelpoisesti, mutta 
valvontaa voi vielä selvästi tehostaa. Ko missio haluaakin kehittää yhteistyötään 
jäsenvaltioiden kansanedustuslaitosten kanssa laajemmaksi kuin on mainittu tavoitteissa, 
joita alettiin soveltaa vuoden 2005 alkupuol ella. Tavoitteilla on kolme pääteemaa: 
keskinäinen vuorovaikutus, käytännön verkostoitu minen ja suhteet kansalaisiin ja näiden 
valitsemiin edustajiin. Kun edustukselliset e limet saavat lisää sananvaltaa, Euroopan 
kansalaisten sananvalta kasvaa. Lisäksi tavoit teisiin kuuluu korkean tason osallistuminen 
 
FI 5   FI Kansallisten kansanedustuslaitosten Eu rooppa-valiokuntien (COSAC) puheenjohtajien 
tapaamiseen ja EU:n parlamenttien puhemies ten konferenssiin. Ka nsanedustuslaitoksille 
asetetaan tietoja ja yhteistyön muotoja koskevat vaatimukset ja niiden välistä EU:hun 
liittyvää sähköistä tietojenvaihtoa helpotetaan. 
Komissio tapaa jäsenvaltioiden kansallisten ka nsanedustuslaitosten edustajat Brysselissä 
mahdollisimman pian. Tapaaminen järjeste tään läheisessä yhteistyössä Euroopan 
parlamentin kanssa ja sitä ennen kuullaan EU :n parlamenttien puhemiesten konferenssin 
puheenjohtajistoa ja COSACin puheenjohtaj atroikkaa. Sen aikana keskustellaan 
kansanedustuslaitosten  osallistumisesta pohdin taan, vaihdetaan näke myksiä kansallisista 
kokemuksista ja hyvistä käytänteistä ja tarkastellaan mahdollisuuksia yhteistyöhön ja 
yhteisiin toimiin EU:n toimielinten ka nssa tai tuella pohdinta-aikana.  
3.2. Sisältö 
Suunnitelmassa esitetään, miten eri taho ja kannustetaan keskustelemaan Euroopan 
unionin tulevaisuudesta. Julkisen keskustelun poliittinen anti vaikuttaa siihen, mihin suuntaan EU:ta aletaan kehitt ää pohdinta-ajan jälkeen.  
Komissio on yhteistä kehystä luodessaan tietoi nen siitä, että kaikilla keskusteluilla on 
omat paikalliset, alueelliset ja kansalliset erityispiirteensä. Niissä korostuvat eri asiat ja 
EU-keskeisyys vaihtelee sen mukaan, missä jä senvaltiossa ja mistä aiheesta keskustelua 
käydään.  
Kansallisissa keskusteluissa olisi kiinnitettävä kansalaisten huomio Euroopan 
tulevaisuuteen. Niissä olisi ka rtoitettava kansalaisten odotuksia ja tuotava esiin yhteisön 
toiminnasta saatava lisäarvo ja konkreettiset edut. Keskustelua olisi laajennettava 
muihinkin aiheisiin kuin institutionaalisiin kysymyksiin ja perustuslakiin. Siinä olisi 
painotettava EU:n toimintaa työpaikkojen, talouden, liikenteen, terrorismin torjunnan, 
ympäristön, öljyn hinnan, luonnononnettomuuksien sekä Afrikan ja muiden alueiden 
köyhyyden poistamisen suhteen. Toimieli met, erityisesti komissio, pystyvät 
määrittelemään ensisijaiset tavoitteensa pa remmin keskustelun tulosten perusteella.  
Tiedon olisi kuljettava molempiin suuntiin: on kerrottava konkreettisin esimerkein EU:n 
roolista, sen saavutuksista ja hankkeista, ja  toisaalta kuultava ihmisiä siitä, miten 
tulevaisuudessa olisi toimittava. Seuraa vista asioista voitaisiin keskustella: 
• Euroopan taloudellinen ja yhteiskunnallinen kehitys : EU:n kyky edistää kasvua ja 
luoda työpaikkoja Lissabonissa sovitun stra tegian mukaisesti; yhteiset arvot, joille 
Euroopan talous- ja yhteiskuntamallit peru stuvat; maailmanlaaj uiseen kilpailuun 
vastaamiseksi tarvittavat uud istukset sekä kestävän kehityksen edellytykset. 
• Käsitys Euroopasta ja EU:n tehtävistä : EU:n aiemmat saavutukset ja konkreettiset 
edut, jotka vaikuttavat kansalaisten elämää n (esim. elintarvikkeiden turvallisuus, 
Erasmus, yhteinen raha, kuluttajansuoja, si sämarkkinat); paikallistason toimintaa ja 
EU:n tulevaa roolia koskevat odotukset (oikeuden, vapauden ja turvallisuuden alueen kehittäminen, ilmastonmuutokseen ja lu onnononnettomuuksiin liittyvien asioiden 
hoitaminen ym.) 
 
FI 6   FI • Euroopan rajat ja rooli maailmassa : mahdolliset uudet laajentumiset, EU:n 
kapasitetti ottaa vastaan uusia jäseniä, Euroopan yleinen turvallisuustilanne, sen 
suhteet naapurimaihin tai sen vaikutusvalta verrattuna muihin suuriin maailmannäyttämön toimijoihin. Mitä ihmiset odottavat EU:lta globalisoituneessa 
maailmassa kaupan (esim. tekstiiliala), ma tkustamisen (Euroopan laajuiset verkot), 
ympäristön (ympäristönmuutos), turvalli suuden (rauhanturvaamisoperaatiot) ja 
kehitysasioiden (kehitysapu, kolmannen maailman velkahelpotukset) suhteen? 
On tietenkin selvää, ettei suunni telmalla ole tarkoitus rajata keskustelua mitenkään. On 
valittava yleisön ja olosuhteiden mukaan  kiinnostavimmat ja eniten keskustelua 
herättävät aiheet. Komissio on valmis käs ittelemään näitä aiheita lisää jäsenvaltioiden 
pyynnöstä. 
3.3. Palaute 
Kansallisten keskustelujen on oltava rakent eeltaan sellaisia, että niistä saadulla 
palautteella voidaan vaikuttaa suoraan EU:n poliittisiin ohjelmiin. Kansalaisten 
kuuntelemisesta on tehtävä selkeät johtopäätökset, jotka otetaan huomioon pohdinta-ajan 
lopussa. Kunkin jäsenvaltion olisi es itettävä komissiolle ja neuvoston 
puheenjohtajamaalle yhteenveto kansalli sen keskustelun alus tavista tuloksista. 
Yhteenveto olisi julkistettava. 
Palautetta olisi tarkasteltava alustavasti huhtikuussa 2006, jotta  siitä voidaan tehdä 
ensimmäiset päätelmät. Komissio järjes tää Eurooppa-päivänä 9. toukokuuta 2006 
Euroopan tulevaisuudesta konferenssin, jo hon osallistuvat kansalaisyhteiskunnan, 
jäsenvaltioiden ja niiden kansanedustuslaito sten sekä Euroopan parlamentin edustajat, 
kansalaiset ja EU:n muut toimielimet ja erillisvirastot. Tarkoituksena on yhdessä laatia 
yhteenveto EU:n tasolla käydyn keskustelun tärkeimmistä päätelmistä ja eri jäsenvaltioiden rajat ylittäviin keskusteluih in perustuvista toimista. Komissio tekee 
toukokuussa 2006 myös yhteenvedon vierailuista ja keskusteluista, joita on järjestetty 
kaikkialla EU:ssa.  
Yhteenvedon avulla Itävalta voi puheenjohtajuuskaudellaan valmistella tilannekatsausta, 
jonka se esittää kesäkuussa 2006 pide ttävässä Eurooppa-neuvoston kokouksessa 
valtioiden ja hallitusten päämiesten ju lkilausumassa vahvistetulla tavalla. 
4. A
LOITTEET YHTEISÖN TASOLLA  
Euroopan komissio on valmis omaksumaan merkittävän roolin laajassa Euroopan 
tulevaisuutta käsittelevässä kes kustelussa. Se voi myös yrittää varmistaa, että aloitteita, 
jotka kattavat useita jäsenvaltioita, ediste tään ja tuetaan, vaikka tämä ei olekaan 
keskustelun perimmäinen tavoite. Useiden näky vien kansainvälisten tapahtumien avulla 
prosessille saadaan näkyvyyttä ja EU:n pä ätöksentekoon saadaan uusia toimijoita.  
Kumppanuus EU:n toimielinten ja erillisvirastojen kanssa 
 
FI 7   FI Komissio edistää keskustelua EU-tasolla yhteistyössä neuvoston nykyisen ja tulevien 
puheenjohtajamaiden, Euroopan parlamentin, neuvoston, alueiden komitean ja talous- ja 
sosiaalikomitean kanssa. Suurin osa aloitte ista voidaan toteuttaa yhdessä Euroopan 
parlamentin ja muiden toimielinten kan ssa. Komissio pyytää kaikkia näitä tahoja 
osallistumaan keskusteluun yhteistyön ja yhteisten tointen kohteista.  
Komission aloitteella pyritä än kannustamaan EU:n kansal aisia aktivoitumaan Euroopan 
tulevaisuutta koskevassa keskustelussa, kor ostamaan EU:sta saatavaa lisäarvoa ja 
rohkaisemaan hallituksia, poliittisia puolueita  ja mielipidejohtajia tuomaan Eurooppa-
asioita yleiseen tietoisuuteen.  
EU-tasolla olisi toteutettava seuraavat aloitteet pohdinta-ajan aikana:  
4.1. Laajemman julkisen keskustelun virittäminen 
4.1.1. Komissaarien vi erailut jäsenvaltioissa 
Komissio pyrkii olemaan enemmän suorassa  yhteydessä kansalaisiin, kuuntelemaan 
heitä ja osallistumaan näkyvämmin kansalli siia ja alueellisiin keskusteluihin.  
Komission puheenjohtaja ja/tai institutionaalisista suhteista vastaava varapuheenjohtaja 
vierailevat mahdollisimman monissa jäsenvaltioissa. Erityisen paljon matkoja tehdään seuraavien kuukausien aika na. Mukana on kulloisenkin jäsenvaltion komissaari ja 
mahdollisesti muitakin komissaareja. Ko missio suosittelee, että myös Euroopan 
parlamentin jäsenet ovat mukana. Heidän olisi tavattava hallitusten, kansanedustuslaitosten, yritysjohdon ja amma ttiyhdistysten, kansalaisyhteiskunnan, 
opiskelijoiden ja alueellisen ja paikallisten viranomaisten edustajia. Vierailujen tärkeä 
osa ovat tapaamiset tiedotusvälineiden ja  kansalaisyhteiskunna n edustajien kanssa.  
4.1.2. Komissaarit ja jäsenvaltioiden kansanedustuslaitokset 
Jäsenvaltioiden parlamentit takaavat jäsenv altioiden hallitusten tekemien päätösten 
tehokkaan valvonnan. Kuten edel lä todettiin, komissio aikoo olla aktiivisesti mukana 
edistämässä Eurooppa-aiheista keskustelua ja lisätä päätöksenteon avoimuutta kaikilla 
poliittisilla foorumeilla.  
Komissiolla on varapuheenjohtaja, joka vast aa suhteista kansallisiin parlamentteihin, 
mutta lisäksi yksittäisten komissaarien on pyr ittävä olemaan tavattavissa ja valmiita 
avustamaan parlamentteja selittämällä komission toimintalinjoja ja esittämällä 
katsauksia tuoreista EU-tapahtumista. Kans allisten parlamenttie n kanssa neuvotellaan 
parhaillaan käytännön järjestelyistä.  
4.1.3. Avoimet edustustot 
Komission edustustot antavat komissiolle ka svot jäsenvaltioissa. Ne ovat kuitenkin 
suurimmalle osalle kansalaisista tuntemattomi a, ja komissio koetaan edelleen etäiseksi. 
Komissio vahvistaa edustustojen roolia ja tekee ne yleisölle tutuiksi paikkoina, joista saa tietoa keskitetysti ja joille voi antaa palautetta EU-asioista.  
 
FI 8   FI Edustustotilat ovat avoinna yleisölle. Lisäksi kansalaiset voivat tavata edustuston 
päällikköä (ja mahdollisuuksien mukaan ko missaaria) säännöllisillä kyselytunneilla. 
Näitä tilaisuuksia olisi pidettävä muua llakin kuin pääkaupungeissa. Euroopan 
parlamenttia kehotetaan tekemään samo in. Tilaisuudet olisi koordinoitava. 
4.1.4. Europe Direct -keskukset alueellisissa asioissa 
Komissio on perustanut hajautetun tiedotus toimipisteiden verkoston alueellisten ja 
paikallisten ylläpitävien orga nisaatioiden kanssa. Se on ka ikille toimielimille arvokas 
apuväline, kun EU:n asioista tiedotetaan kansalaisille tai komission viestintästrategiaa 
pannaan täytäntöön. 
Edustustot käyttävät ”uuden sukupolven” Europe Direct -verkostoa tehokkaasti 
suunnitelman tukena. Alueellisen tason toiminnan olisi keskityttävä näihin 
tiedotustoimipisteisiin. 
4.1.5. Euroopan demokratiafoorumi 
Komissio pyrkii saamaan aikaan yhteyden EU-asioista kiinnostuneisiin kansalaisiin, 
erityisesti nuoriin. Tarkoitus on tarkastell a, miten keskusteluja voitaisiin käydä yli 
rajojen, edistää aktiivista EU:n kansalaisu utta ja tehdä Euroopan yhdentymisprosessia 
tutummaksi.  
Komissio perustaa yhteistyössä kansalaisy hteiskunnan toimijoiden kanssa Euroopan 
demokratiafoorumin. Ryhmään kootaan kansal aisia eri aloilta, ja jäsenet tekevät 
yhteistyötä tai keskustelevat yhteisistä Eurooppaan liittyvistä asioista. Kaikissa 
jäsenvaltioissa olisi järjestettävä ta paamisia, joissa jatketaan Euroopan 
demokratiafoorumin keskusteluja. 
4.1.6. EU:n hyvän tahdon lähettiläät 
On hyvin tärkeää tiedottaa tekemisistäm me. Hyviä toimintalinjoja on täydennettävä 
hyvillä ja luovilla aloitteilla, joilla pyritään saamaan yhteys yleisöön ja tiedotusvälineisiin.  
Komissio järjestää yhdessä jä senvaltioiden kanssa useita al ueellisia tapahtumia, joissa 
esitellään EU:n hyvän tahdon lähettiläät. Järjestely perustuu esimerkiksi YK:n 
vastaavaan malliin ja uusissa jäsenvaltioissa  jäsenyyttä koskevista kansanäänestyksistä 
saatuihin kokemuksiin. Mukaan pyydetään ka nsallisesti tai alueellisesti tunnettuja 
julkisuuden henkilöitä kaikenla isilta kohdeyleisöä kiinnostavilta aloilta esimerkiksi 
kulttuurin, liike-elämän tai urheilun piiris tä. Nämä hyvän tahdon lähettiläät pitävät 
omissa jäsenvaltioissaan avoimia tapaamisia, seminaareja ja puhetilaisuuksia erityisistä 
EU:n toimialoista tai ohjelmista esimerkiksi koulutuksen, köyhyyden torjunnan, 
vaalitarkkailun tai tutkimus- ja kehittämistoiminnan aloilla. 
 
FI 9   FI 4.2. Kansalaisten osallistuminen 
4.2.1. Kuulemisen tehostaminen 
Komissio on viime vuosina tehostanut kuulem istapojaan suurten poliittisten aloitteiden 
yhteydessä. Sidosryhmiä on kuultu vihreiden ja valkoisten kirjojen mukaisesti. Internetiä 
on käytetty huomattavasti aiempaa enemmän. Komissio aikoo yhteistyössä Euroopan 
parlamentin ja muiden toimielinten kan ssa käyttää ja tehostaa nykyisiä keinoja 
palautteen saamiseksi suoraan kansalais ilta, kuluttajilta ja yrityksiltä.  
Komissio tiedottaa nykyisistä kuulemismenet telyistään tehokkaammin, jotta kansalliset 
ja alueelliset sidosryhmät saadaan osallistu maan niiihin aktiivisemmin Eurooppa-asioista 
tiedottamista koskevan toimintasuunnitelman mukaisesti. 
4.2.2. Tuki Euroopan kansalaisten hankkeille 
Euroopan kansalaiset kokevat, ettei heillä ole oikeuksia eivätkä he pääse osallistumaan 
poliittiseen päätöksentekoon. Tämän vuoksi he idän yhteenkuuluvuuden tunnettaan on 
vahvistettava ja heidän sitoutumistaan eurooppalaisuuteen on lisättävä kaikilla tasoilla. Juuri tämä on hiljattain esitetyn ”Kansalaisten Eurooppa” -ohjelman päätavoite. 
Joissakin jäsenvaltioissa on lisäksi perustet tu paikallisella tasolla kansalaispaneeleja, 
jotka ovat usein yhteydessä alueelliseen päätöksentekoon. Komissio pyrkii tukemaan 
Euroopan kansalaispaneeleita, joihin kootaan mahdollisuuksien mukaan ihmisiä 
Euroopan eri alueilta keskustelemaan tietyi stä aiheista. Paneeleiden olisi perustettava 
jäsenvaltioissa käytössä oleviin malleihin ja niiden kautta voidaan saada Eurooppa-
keskusteluja koskevaa palautetta.  
4.2.3. Avoimuuden lisääminen 
Euroopan kansalaisella on oikeus tehokkaisii n, avoimiin ja palveluhenkisiin julkisiin 
toimielimiin. Komissio kannatta akin avoimuuden lisäämistä kaikilla tasoilla Euroopan 
toimielimissä esimerkiksi sen oman Euroopan avoimuusaloitteen kautta. Sevillan Eurooppa-neuvostossa sovittiin puolestaan neuvoston kokousten av aamisesta yleisölle 
silloin, kun neuvosto on mukana lainsäät äjänä. Säännöt on vahvistettu neuvoston 
työjärjestyksessä. Näin voidaan esitellä  tärkeimmät ehdotukset ja julkistaa 
äänestystulokset ja niiden analyysit. Sitoumukset eivät ole vielä toteutuneet käytännössä. 
Yhdistynyt kuningaskunta harkitsee parhaillaan useita keinoja, joilla neuvoston 
menettelyjä saataisiin avoimemmiksi. 
Komissio tukee tätä puheenjohtajuuskauden alo itetta, joka liittyy läheisesti sen omaan 
Euroopan avoimuusaloitteeseen. 
4.2.4. Äänestysinnon lisääminen 
Alhainen äänestysprosentti kansallisissa ja paikallisissa vaaleissa lisää tunnetta 
poliittisen uskottavuuden puutteesta. Erityise sti Euroopan parlamentin viime vaalien 
laimea äänestysinto eräissä jäsenvaltioissa oli pettymys. 
 
FI 10   FI Komissio ehdottaa muille EU:n toimielimille,  että ne tarkastelisivat yhdessä, miten 
voitaisiin lisätä äänestysinto a Euroopan vaaleissa ja kansallisissa, Euroopan asioita 
koskevissa kansanäänestyksissä. Erityistä  huomiota olisi kiinnitettävä nuorten ja 
vähemmistöryhmien osallistumiseen ja uude n teknologian käyttöön äänestysvilkkauden 
lisäämiseksi. Asiaa koordinoimaan voitaisiin perustaa toimielinten välinen työryhmä. 
4.3. Euroopan asioita koskevan vuoropuhelun aikaansaaminen  
4.3.1. Eurobarometri-selvitys Euroopan tulevaisuudesta 
Suunnitelmalla tähdätään kuuntelemiseen ja vuoropuheluun. Komission perimmäinen 
tavoite on se, että se voisi oppia kansalaisten esittämistä huolenaiheista. Myös 
jäsenvaltiot saavat paremman käsityksen kans alaisiaan askarruttavista asioista pohdinta-
aikana. 
Komissio teettää Euroopan tulevaisuudesta erityisen Eurobarometri-selvityksen, jossa 
kartoitetaan kansalaisten käsityksiä yhteise n Euroopan tulevaisuudesta ja samalla EU:n 
toimintamallien ja toimenpiteiden su osiota ja niihin liittyviä odotuksia. 
4.3.2. Internet 
Kokemus on osoittanut, että Internet on yhä tärkeämpi poliittisen keskustelun foorumi. 
Jos komissio haluaa toimia aktiivisesti Euro opan tulevaisuutta kä sittelevän keskustelun 
vetäjänä, sen olisi tarkasteltav a kaikkia interaktiivisia viestintäkeinoja, joilla keskustelua 
voidaan edistää.  
Komissio käyttää uusinta verkkotekniikkaa keskustellakseen toimintalinjoistaan ja 
esitelläkseen niitä Internetissä, jonka av ulla mielipide muodostetaan yhä useammin. 
4.3.3. Kohderyhmät 
Komission olisi käytettävä nykyistä kohder yhmiin perustuvaa käytäntöä perustana, kun 
se kehittää avointa päätöstentekoprosessia. Erityistä huomiota olis i kiinnitettävä nuorten 
näkemyksiin. Näin jäsenvaltiotkin saav at paremmin palautetta kansallisista 
keskusteluista. 
Komissio on valmis auttamaan jäsenvaltioita aloittamaan kohderyhmätyön erityisissä 
Eurooppaan liittyvissä aiheissa.  
5. R AHOITUS  
Euroopan tulevaisuutta koskevan laajan ke skustelun tukena on oltava asianmukainen 
rahoitus. Komissio pyrkii avustamaan jäsenval tioita ja kansalaisyhteiskuntaa tukemalla 
yksittäisiä aloitteita.  
Vuoden 2005 alussa Prince-ohjelmaa koske vaan budjettikohtaan osoitettiin yhdeksän 
miljoonaa euroa Euroopan tulevaisuutta käsi ttelevää keskustelua varten (budjettikohta 
 
FI 11   FI 25 03 02). Kaikki jäsenvaltiot ovat saaneet jonkinlaista taloudellis ta tukea, josta vähän 
alle kuusi miljoonaa euroa myönnettiin jo ratifiointimenettelyn aikana. Komissio katsoo, 
että jäljellä olevat varat on käytettävä  jäsenvaltioiden ja kansalaisyhteiskunnan 
aloitteisiin.  
Komissio tukee Euroopan parlamentin suunnitelmaa lisätä Princen budjettikohtaan kuusi 
miljoonaa euroa vuonna 2006.  
6. P ÄÄTELMÄT  
Euroopan perustuslain ratifiointia koskevissa kansallisissa keskusteluissa on käynyt ilmi, 
että Euroopan unionilla on yhä kannatusta, mutta sen päätöksentekoprosessi koetaan yhä 
etääisemmäksi.  
Euroopan unionin valtioiden ja hallitusten p äämiehet ovat antaneet julkilausuman, jossa 
korostetaan tarvetta kuunnella kansalaisia ja saada aikaan laaja keskustelu. 
Nyt on aika kuunnella ja toimia. Tässä ti edonannossa selostetaan, mitä kuuluu ”K-
suunnitelmaan” (kansanvalta, kuuntelemin en, keskustelu). Siinä korostetaan 
keskustelujen kansallista luonnetta, mutta suositellaan järjestelmällistä 
palautemenettelyä ja useita mahdollisia yh teisön tasolla toteutettavia aloitteita.  
Suunnitelmalla on pyrittävä selkeyttämään, syventämään ja vahvistamaan uutta 
eurooppalaista konsensusta. Krit iikkiä on tarkasteltava ja ratkaisuja löydettävä asioissa, 
joissa kansalaisten odotuksia ei ole tä ytetty. Euroopan komissio ehdottaa, että 
jäsenvaltiot 
– toteuttavat tarvittavat toimet kansal listen keskustelujen järjestämiseksi 
mahdollisimman pian kaikissa maissa 
– toimivat yhteistyössä komission ja mu iden toimielinten kanssa antaakseen 
kansallisille keskusteluille  tehokkaimman mahdollisen tuen esim. järjestämällä 
vierailuja jäsenvaltioissa 
– sopivat seuraavaan Eurooppa-neuvost oon mennessä palautemenettelystä sen 
varmistamiseksi, että kansalaisia kuullaan ja heidän odotuksensa huomioidaan 
tilannekatsauksessa, joka  tehdään Itävallan puheenjohtajuuskaudella. 
 
FI 12   FI RAHOITUSSELVITYS  
1. EHDOTUKSEN NIMI: 
Komission panos EU:n tulevaisuutta koskevaan pohdintaan:  ”K-suunnitelma”: 
kansanvalta, kuunteleminen ja keskustelu  
2. LUOKITTELU TOIMINTOPERUSTEISESSA JOHTAMIS- JA 
BUDJETOINTIJÄRJESTELMÄSSÄ 
Toimintalohko: OSASTO 16 – TIEDOTUS JA VIESTINTÄ 
Liitännäistoimet (ATE 2006) 
16 03 Yleisen mielipiteen seuranta ja kansalaistiedotuksen kehittäminen 
3. BUDJETTIKOHDAT 
3.1. Budjettikohdan nimike 
16 03 02 – Prince – Keskustelu Euroopan unionin tulevaisuudesta 
3.2. Toiminnan ja sen rahoitusvaikutusten kesto: 
Tässä tiedonannossa esitetty ”K-suunnitelma” on tarkoitus toteuttaa toistuvasti vuosittain ja sen 
rahoitus kuuluu monivuotiseen rahoitusohjelmaan.  
3.3. Budjettitiedot ( rivejä lisätään tarvittaessa ): 
Budjettikohta  Menolaji  Uusi EFTA 
osallistuu  Ehdokasmaat 
osallistuvat  Rahoitusnäk
ymien otsake  
 
Ligne 16 03 04  EPM  
Jaksot
etut määrä
rahat
 EI EI EI 3 
 
 
FI 13   FI 4. YHTEENVETO RESURSSEISTA 
4.1. Taloudelliset resurssit 
4.1.1.  Yhteenveto maksusitoumusmäärärahoista (MSM) ja maksumäärärahoista (MM) 
euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)  
 
Menolaji  Kohda
n nro    
2006 Seuraavat 
vuodet3  
Yht. 
Toimintamenot4     
Maksusitoumusmääräraha
t (MSM)  8.1 a  6,000 --- 6,000 
Maksumäärärahat (MM)   b 6,000 --- 6,000 
VVIIIITTEEMMÄÄÄÄRRÄÄ  YYHHTTEEEENNSSÄÄ       
 
Maksusitoumusmäärära
hat  
a  
6,000  
---  
6,000 
 
Maksumäärärahat   
b  
6,000  
---  
6,000 
Hallintomenot, jotka eivät  sisälly viitemäärään5 
Henkilöstömenot ja niihin 
liittyvät menot (EI-JM)  8.2.3 d  
0,810  
---  
0,810 
Toimenpiteen alustavat rahoituskustannukset yhteensä 
MSM YHTEENSÄ 
henkilöstökustannukset 
mukaan luettuina   
a+d  
6,810  
---  
6,810 
MM YHTEENSÄ 
henkilöstökustannukset 
mukaan luettuina   
b+d 
6,810  
---  
6,810 
 
4.1.2.  Yhteensopivuus rahoitussuunnitelman kanssa 
Tämä ehdotus on vuoden 2005 talousarvion osalta yhteensopiva nykyisen 
rahoitussuunnitelman kanssa. 
                                                 
3 Suunnitelman täytäntöönpanoa jatketaan vuosina 2007 ja 2008, mutta kyseisten vuosien määrärahatarve 
täsmentyy vasta palautemenettelyn päätyttyä. 
4 Menot, jotka eivät kuulu kyseisen osaston 16 lukuun 16 01. 
5 Menot, jotka otetaan lukuun 16 01 muille momenteille kuin 16 01 04 tai 16 01 05. 
 
FI 14   FI Suunnitelma pannaan täytäntöön vuonna 2005 kohdentamalla lehdistö- ja 
viestintäpääosaston Prince-budjettikohtaa n kuuluvia sisäisiä määrärahoja 
uudelleen. 
Vuoden 2006 määrärahatarve katetaan Prin ce-budjettikohdasta edellyttäen, että 
budjettivallan käyttäjä myöntää tarvitta vat määrärahat. Euroopan parlamentti on 
esittänyt vuoden 2006 ATE:en useita korotuksia tämän budjettikohdan 
määrärahojen lisäämiseksi. 
Suunnitelman täytäntöönpanoa jatketaan vuosina 2007 ja 2008. Kyseisten vuosien 
määrärahatarve täsmentyy vasta palautemen ettelyn päätyttyä, joten määrärahoja ei 
esitetä tämän rahoitusselvityksen taulukoissa. Ne riippuvat vuosien 2007–2013 rahoitusnäkymien hyväksymisestä ja vastaavasta monivuotisesta 
rahoitusohjelmasta. 
4.1.3.  Vaikutukset tuloihin 
Ehdotuksella ei ole vaikutuksia tuloihin. 
4.2. Henkilöresurssit kokoaikaiseksi muutettuna (sisältää virkamiehet sekä väliaikaisen 
ja ulkopuolisen henkilöstön) – katso erittely kohdassa 8.2.1 
  
 
Vuositarve   
2006  
Seuraava
t vuodet  
Henkilöstön määrä 
yhteensä 7,5 --- 
 
5. OMINAISPIIRTEET JA TAVOITTEET 
5.1. Tarve, johon ehdotuksella vastataan lyhyellä tai pitkällä aikavälillä 
Eurooppa-neuvosto antoi 18. kesäkuuta 2005 julk ilausuman, jossa ehdotetaan pohdinta-aikaa 
Euroopan perustuslaista Ranskassa ja Alankomai ssa pidettyjen kansanää nestysten kielteisten 
tulosten jälkeen. Komissio ehdottaa ”K-suunnitelm aa” (kansanvalta, kuunteleminen, keskustelu), 
jolla pyritään saamaan aikaan laajempi keskustelu EU:n toimielinten ja kansalaisten suhteesta. 
Tässä tiedonannossa ehdotetaan useita aloitteita, joiden tarkoituksena on keskustelun edistäminen 
kansallisella ja EU:n tasolla. Aloitteiden on ko skettava myös erityisryhmiä (naiset, nuoret, 
vähemmistöt, työttömät ym.) ja niitä on esite ltävä soveltuvissa tiedotusvälineissä. Suunnitelmaa 
toteutetaan koko tämän komission toimikauden ajan ja sen jälkeenkin. 
Jäsenvaltioissa toimivat edustustot ovat keskeisessä asemassa. 
5.2. Yhteisön osallistumisesta saatava lisäar vo, ehdotuksen johdonmukaisuus muiden 
rahoitusvälineiden kanssa sekä mahdolliset synergiaedut 
 
FI 15   FI Ehdotettujen toimenpiteiden lisäarvo on se, että  keskusteluista saadulla palautteella voidaan 
vaikuttaa suoraan EU:n polittiisiin toimiin. Komissio ehdottaa osallistumista keskustelun 
edistämiseen tähtäävien tapahtum ien järjestämiseen ja rahoittamiseen. Aloitteet on toteutettava 
mahdollisimman pitkälti yhteistyö ssä EU:n muiden toimielinten ja erillisvirastojen kanssa.  
Suunnitelma tuottaa synergiaa komission 20.7.2005 hyväksymän, komission Eurooppa-asioista 
tiedottamisen tehostamist a koskevan toimintasuunnitelman kanssa.  
5.3. Ehdotuksen tavoitteet ja odotetut tuloks et sekä näihin liittyvät indikaattorit 
toimintoperusteisessa johtamismallissa  
Suunnitelman tavoitteet kuuluvat komission yleistavoitteisiin sekä tiedotus- ja 
viestintäpääosaston toimintojohtamisen ja toimintoperusteisen budjetoinnin mukaisiin 
toimintatavoitteisiin. 
Tässä rahoitusselvityksen osassa selvitetään, mitk ä suunnitelman toimet ja tavoitteet vaikuttavat 
tiedotus- ja viestintäpääosaston talo usarvioon tai henkilöstöresursseihin.  
Komission edustustot jäsenvaltiois sa ovat laajalti mukana kaik kien jäljempänä mainittujen 
tavoitteiden ja toimien toteuttamisessa. 
1. Ensimmäinen toimintatavoite: Jäsenvaltioissa käytävien keskustelujen tukeminen  
• Tiedotus- ja viestintäpääosaston toimintojohtamisen tavoitteet ja komission yleiset 
tavoitteet  
Tavoitteisiin pyritään seuraavin toimin, jotka kuuluvat tiedotus- ja 
viestintäpääosaston yleistavoitteisiin ja toimintoperusteisen budjetoinnin 
budjettikohtiin: 
1.1. Keskustelujen järjestä minen jäsenvaltioissa : komissio tukee jäsenvaltioita 
keskustelua aikaansaavien tapahtumien järjestämisessä. 
1.2. Palaute:  9. toukokuuta 2006 järjestetään Eurooppa-konferenssi. 
 
FI 16   FI • Toteuttaminen/odotetut tulokset/odotettu vaikutus/indikaattorit  
Toiminnan 
osatavoitteet/toimet Viite/K-suunnitelma  Toteutus  Odotetut 
tulokset/vaikutukset  Indikaattorit  
1.1 Keskustelujen 
järjestäminen 
jäsenvaltioissa:  3.1. Tuki keskustelun 
edistämiseen 
tähtäävien tapahtumien 
järjestämiseen  Yhden keskustelun järjestäminen jokaisessa 
jäsenvaltiossa. 
Alueellisten aloitteiden edistäminen ja kansallisten 
kansanedustuslaitosten 
osallistuminen.
 Järjestettyjen keskustelujen 
lukumäärä.  
Jäsenvaltioiden raportit
1.2 Palaute  3.3. Eurooppa-konferenssin 
järjestäminen 
toukokuussa 2006/yhteenvetokertomus
 Yhteenveto 
keskustelujen 
ensimmäisistä tuloksista ja kesäkuun 2006 Eurooppa-
neuvoston valmistelu
 Konferenssin osallistujien lukumäärä 
Ennakko- ja 
jälkiarviointi 
 
2. Toinen toimintatavoite: Laajan kansalaiskeskustelun edistäminen  
• Tiedotus- ja viestintäpääosaston toimintojohtamisen tavoitteet ja komission yleiset 
tavoitteet  
Tavoitteisiin pyritään seuraavin toimin, jotka kuuluvat tiedotus- ja 
viestintäpääosaston yleistavoitteisiin ja toimintoperusteisen budjetoinnin 
mukaisiin nykyisiin budjettikohtiin: 
2.1. Komissaarien vierailut jäsenvaltioissa : toimi toteutetaan osana komission 
toimintasuunnitelmaa, jonka tavoitteena  on tehostaa komission tiedottamista 
Eurooppa-asioista. 
2.2. Komission edustustojen avaaminen yleisölle: Komission edustustot 
toteuttavat toimen järjestämällä sää nnöllisiä tiedotustilaisuuksia ja 
kansalaiskeskusteluja.  
2.3. Europe Direct –verkoston käyt täminen alueellisissa tapahtumissa: toimi 
toteutetaan osana komission toimintasuunnitelmaa, jonka tavoitteena on tehostaa 
komission tiedottamista Eurooppa-asioista. 
2.4. Euroopan demokratiafoorumi: toimi toteutetaan perustamalla Euroopan 
demokratiafoorumi ja järjestämällä kansallisia kokouksia. 
2.5. EU:n hyvän tahdon lähettiläät:  toimi toteutetaan osana komission 
toimintasuunnitelmaa, jonka tavoitteena  on tehostaa komission tiedottamista 
Eurooppa-asioista. 
 
FI 17   FI • Toteuttaminen/odotetut tulokset/odotettu vaikutus/indikaattorit  
Toiminnan 
osatavoitteet/toimet Viite/K-
suunnitelma  Toteutus  Odotetut tulokset/vaikutukset Indikaattorit  
2.1. Komissaarien 
vierailut 
jäsenvaltioissa  4.1.1. Komissaarien 
vierailut 
jäsenvaltioissa, 
yhteyksien lisääminen alueellisiin ja 
paikallisiin 
tiedotusvälineisiin, viestintätoimet
 Komissaarien parempi tunnettuus ja 
imago jäsenvaltioissa, 
tiedon laadun parantaminen ja parempi 
kohdentaminen, 
kansalaisten lähestyminen
 Näkyvyys tiedotusvälineissä, kansalaisten EU-tuntemus 
2.2. Komission 
edustustojen 
avaaminen yleisölle  4.1.3. Kuukausittaisten 
tiedotustilaisuuksien järjestäminen ja kohderyhmien 
kanssa 
keskusteleminen jäsenvaltioissa
 Kansalaisten ja yhteisön toimielinten lähentäminen. Kuuntelemisen 
tehostaminen 
jäsenvaltioissa.
 Kussakin jäsenvaltiossa järjestettyjen tilaisuuksien/julkisten keskustelujen lukumäärä 
Osallistujamäärä
 
2.3. Europe Direct –
verkoston 
käyttäminen 
alueellisissa 
tapahtumissa  4.1.4. Europe Direct 
-verkoston 
esiintuominen  Palautteen saaminen 
eri kohderyhmiltä 
paikallisella tasolla 
Kansalaisten 
lähestyminen ja tiedottamisen parantaminen
 Järjestettyjen tilaisuuksien ja 
käsiteltyjen aiheiden 
määrä/osallistujamäärä/ennakko- 
ja jälkiarviointi  
2.4. Euroopan demokratiafoorumi 4.1.5. Euroopan 
demokratiafoorumin järjestäminen. 
Demokratiafoorumin 
tapaamisten järjestäminen jäsenvaltioissa.
 Komission ja muiden toimielinten sekä kansalaisten välinen 
poliittinen 
vuoropuhelu
 Järjestettyjen tapaamisten määrä 
Saavutettu yleisö ja 
osallistujsmäärä 
Ennakko- ja jälkiarviointi  
2.5. EU:n hyvän 
tahdon lähettiläät  4.1.6. Useita eri 
kohdeyleisöjä 
kiinnostavien 
tapahtumien 
järjestäminen. 
Julkisuus 
tiedotusvälineissä.  EU:ta koskevien 
mielikuvien ja EU-
politiikkojen 
tuntemuksen 
parantaminen 
Kansalaisten 
lähestyminen  Tapahtumien määrä 
Osallistujamäärä 
Käsittely tiedotusvälineissä  
 
FI 18   FI 3. Kolmas toimintatavoite: Kansalaisten osallistumisen kannustaminen  
• Tiedotus- ja viestintäpääosaston toimintojohtamisen tavoitteet ja komission yleiset 
tavoitteet  
Tavoitteisiin pyritään seuraavin toimin, jotka kuuluvat tiedotus- ja 
viestintäpääosaston yleistavoitteisiin ja toimintoperusteisen budjetoinnin 
mukaisiin nykyisiin budjettikohtiin: 
3.1.Kuulemisen tehostaminen: toimi toteutetaan osana komission 
toimintasuunnitelmaa, jonka tavoitteena on tehostaa tiedottamista Eurooppa-
asioista. 
3.2. Tuki Euroopan kansalaispaneeleille: paneelit kattavat useita alueita. 
3.3. Avoimuus: toimi toteutetaan neuvoston ja neuvoston puheenjohtajamaan 
aloittein. 
3.4. Uuden tekniikan käyttämine n äänestysinnon lisäämiseksi: tavoite 
saavutetaan EU:n toimielinten yhte isellä toiminnalla; jäsenvaltioiden 
viranomaisiin pidetään aiheesta yhteyttä.   
• Toteuttaminen/odotetut tulokset/odotettu vaikutus/indikaattorit  
Toiminnan 
osatavoitteet/toimet Viite/K-suunnitelma  Toteutus  Odotetut 
tulokset/vaikutukset
 Indikaattorit  
3.1.Kuulemisen 
tehostaminen  4.2.1. Nykyisten 
välineiden 
tehokkain 
mahdollinen 
käyttö palautteen 
saamiseksi yleisöltä
 Panos ja palaute EU:n 
toimintamallien 
suunnittelussa
 Kuulemismenettelyjen määrä ja laatu 
Tavoitetut kohderyhmät 
Ennakko- ja jälkiarviointi 
3.2. Tuki Euroopan 
kansalaisuuteen 
liittyviin hankkeisiin  4.2.2. Useita alueita 
kattavien paneelien 
järjestäminen. 
Suosituksia ja raportteja 
alueellisille ja kansallisille 
hallituksille
 Poliittisten järjestelmien legitimiteettiin 
liittyvän kriisin 
helpottaminen. Kansalaisten 
huomioon otetuksi 
tulemisen 
tunteen lisääminen.
 Edustettujen alueiden 
määrä, paneelien määrä, osallistujien määrä, 
ennakko- ja jälkiarvioinnit
 
3.3. Avoimuus  4.2.3. Neuvoston ja 
muiden 
toimielinten työn 
avoimuus. Yleisön 
samastuminen 
neuvoston 
päätöksiin. Hyväksytyt avoimuutta 
koskevat 
toimenpiteet/työjärjestykse
n muuttaminen  
 
FI 19   FI Äänestysten 
avaaminen 
yleisölle.  Neuvoston 
lainsäätäjäasem
an ja toimielinten 
roolin 
ymmärtäminen 
 
Äänestysinnon lisääminen
 4.2.4. Toimielinten 
välisen 
työryhmän perustaminen
 Demokratiaan 
perustuvien 
instituutioiden legitimiteetin 
vahvistaminen
 Tehokkaammat sähköiset äänestysjärjestelyt, 
äänestysvilkkaus
 
 
4. Neljäs toimintatavoite: Euroopan asio ita koskevan vuoropuhelun aikaansaaminen  
• Tiedotus- ja viestintäpääosaston toimintojohtamisen tavoitteet ja komission yleiset 
tavoitteet  
Tavoitteisiin pyritään seuraavin toimin, jotka kuuluvat tiedotus- ja 
viestintäpääosaston yleistavoitteisiin ja toimintoperusteisen budjetoinnin 
mukaisiin nykyisiin budjettikohtiin: 
4.1. Komissaarien osallistuminen kansal listen kansanedustuslaitosten työhön: 
toimi toteutetaan osana komission toimintasuunnitelmaa, jonka tavoitteena on 
tehostaa tiedottamista Eurooppa-asioista. 
4.2. Euroopan tulevaisuutta koskeva Eurobarometri-selvitys: EU:n 
tulevaisuudesta tehdään uusi selvitys. 
4.3. Internet: toimi tuottaa synergiaa komission Eurooppa-asioista tiedottamisen 
tehostamista koskevan toimintasuunnitelman kanssa.  
4.4. Kohderyhmät: toimi toteutetaan osana komission toimintasuunnitelmaa, 
jonka tavoitteena on tehostaa tiedottamista Eurooppa-asioista. 
• Toteuttaminen/odotetut tulokset/odotettu vaikutus/indikaattorit  
Toiminnan 
osatavoitteet/toimet 
 Viite/K-suunnitelma  Toteutus  Odotetut 
tulokset/vaikutukset  Indikaattorit  
4.1. Komissaarien 
osallistuminen 
kansallisten 
kansanedustuslaitosten työhön 4.1.2. Komissaarit 
selostavat EU:n 
poliittisia linjoja 
jäsenvaltioiden kansanedustuslaitoksissa
 EU:hun liittyvän keskustelun 
sujuvoittaminen, EU:n 
toimielinten avoimuuden lisääminen
 Istuntojen/keskustelujen määrä 
4.2. Euroopan 
tulevaisuutta koskeva 4.3.1. Euroopan 
tulevaisuutta 
koskevan Kansalaisten EU:hun 
liittyvien näkemysten 
ja odotusten Selvityksen tulosten 
käytön indikaattorit.  
 
FI 20   FI Eurobarometri-selvitys  Eurobarometri-
selvityksen 
laatiminen  analysointi  Kansalaisten profiilit  
4.3. Internet  4.3.2. Uuden keskustelua 
koskevan 
verkkosivuston 
luominen  Interaktiivinen viestintä keskustelun 
kulun helpottamiseksi, 
sivuston kiinnostavuus, 
kokonaisuuden 
yhtenäistäminen, 
tiedonhaun 
tehostaminen Sivuston kävijämäärien 
kehitys, järjestelmän 
kapasiteetti 
4.4. Kohderyhmät  4.3.3. Kohderyhmien 
käyttö jäsenvaltioiden 
apuna Kuulemismenettelyn 
vahvistaminen  Kohderyhmien määrä. Vastausten määrä Tulosten käyttäminen.
 
5.4. Toteuttamismenetelmät 
Keskitetty hallinnointi: 
- komissio hallinnoi suoraan. 
6. SEURANTA JA ARVIOINTI 
6.1. Seurantamenettely 
Nyt käytössä olevia sisäisiä raportointijärj estelmiä käytetään myös uusien toimien 
yhteydessä.  
6.2. Arviointimenettely 
6.2.1. Ennakkoarviointi 
Komissio vahvisti suunnitelmaa koskevassa tapaamisessaan 20. syyskuuta 2005 
suunnitelman toteuttamisen yleiset suuntaviiv at. Tässä rahoitusselvityksessä esitetään 
niiden vaikutus tiedotus- ja viestint äpääosaston lisämäärärahojen tarpeeseen. 
Tiedonannon edellyttämien operatiivisten to imien tukena ovat analyysit, joita on saatu 
tiedotus- ja viestintäpääosaston arviointitoimien tuloksena. 
6.2.2. Väli- ja jälkiarvioinnin johdosta toteutettavat toimet 
Huhtikuussa 2006 toteutettaneen alustava pa lautemenettely, jonka perusteella voidaan 
tehdä ensimmäiset päätelmät. Komissio järjestää Eurooppa-päivänä 9. toukokuuta 2006 
Euroopan tulevaisuutta käsittelevän  konferenssin, johon osallistuvat 
kansalaisyhteiskunnan, kansanedustuslaitost en sekä Euroopan parlamentin edustajat, 
kansalaiset ja EU:n muut toimielimet ja er illisvirastot. Tarkoituksena on laatia yhdessä 
 
FI 21   FI yhteenveto Euroopassa käydyn keskustelun ensimmäisistä päätelmistä. Komissio laatii 
toukokuussa 2006 yhtee nvedon kansallisista kertomuksista. 
Yhteenvedon avulla Itävalta voi puheenjohtajuuskaudellaan valmistella tilannekatsausta, 
jonka se esittää kesäkuussa 2006 pide ttävässä Eurooppa-neuvoston kokouksessa 
valtioiden ja hallitusten päämiesten ju lkilausumassa vahvistetulla tavalla. 
6.2.3. Tulevaa arviointia koskevat määr äykset ja arvioin tien suorittamisvälit 
Toinen palautekierros alkaa vuoden 2007 alus sa kesäkuussa 2006 pidettävän Eurooppa-
neuvoston tulosten perusteella. Komissio käy ttää sitä apuna tehdessään strategisten ja 
poliittisten linjaustensa väliarviointia.  
7. P ETOSTEN TORJUNTATOIMET  
Toimenpiteeseen sovelletaan varainhoit oasetuksen säännöksiä, jotka koskevat 
talousarvion toteuttamista ja erityisesti valvontatoimenpiteitä. 
8. YKSITYISKOHTAINEN ERITTELY  TARVITTAVISTA RESURSSEISTA 
8.1. Ehdotusten tavoitteiden kustannukse t (maksusitoumusmäärärahat euroina) 
Taulukossa esitetään suunnitelman toteuttamisen määrärahatarpeet. 
Useat suunnitelman toimista tuottavat synerg iaa komission Eurooppa-asioista tiedottamisen 
tehostamista koskevan toimintasuunnitelman kanssa . Taulukkoon on otettu vain ne kustannukset, 
joita aiheutuu toimintasuunnitelmaan sisältyvien kustannusten lisäksi.  
 
FI 22   FI (euroa) 
2006 YHTEENSÄ  Tavoitteet, 
toiminta ja tuotokset/pano
kset Tuotoksen/pa
noksen tyyppi  Keskim
. 
kustan
nukset  
Toteutettujen toimien 
lukumäärä/tuotos Kokonais
kustannu
kset M
ää
rä Kokonais
kustannu
kset 
1. Osallistuminen 
kansalliseen 
keskusteluun             
1.1. Kansallisen keskustelun 
järjestäminen
             
Tuki 
keskusteluun 
liittyvien 
tapahtumien 
järjestämiseen  Tuki 8 000 25 200 000 25 200 000 
1.2. Palaute              
Eurooppa-
konferenssi  Tapahtumat Euroopassa 700 000 1 700 000 1 700 000 
Välisumma tavoite 1        
900 000    
900 000 
 
FI 23   FI 2. Laajemman 
julkisen keskustelun 
edistäminen 
 
             
2.4. Euroopan 
demokratiafoo
rumi             
Euroopan 
demokratiafoor
umin 
tapaamiset  Tapaamiset  96 000 25 2 400 000 25 2 400 000 
Välisumma Tavoite 2        
2 400 000    
2 400 000 
3. 
Kansalaisten 
osallistuminen              
3.2. Tuki 
Euroopan 
kansalaispaneeleille             
Paneelit  Paneelit  84 000 25 2 100 000 25 2 100 000 
Välisumma Tavoite 3 
       
2 100 000 
   2 100 000 
 
Euroopan asioita 
koskevan 
vuoropuhelun 
aikaansaamine
n             
4.2. Eurobarometri             
 - 
Eurobarometri-
selvitys 
Euroopan 
tulevaisuudesta  Eurobarometri-selvitys –
palvelu- ja 
tietohankinnat 600 000 1 600 000 1 600 000 
Välisumma 
Tavoite 4 
       
600 000 
   600 000 
 
 
KUSTANNUKS
ET YHTEENSÄ       6 000 000   6 000 000 
 
 
FI 24   FI 8.2. Hallintomenot 
8.2.1. Henkilöstön määrä ja jakautuminen 
Laji   Toiminnan hallinnointiin 
tarvittava nykyinen ja/tai uusi 
henkilöstö (toimien ja/tai virkojen 
määrä kokoaikaiseksi 
muutettuna)  
DG PRESS (päätoimipaikka)  
    
2006 Seuraavat vuodet  
A*/AD 3 --- Virkamiehet 
tai väliaikaiset 
toimihenkilöt6 
(16 01 01)  
B*, 
C*/AST 4,5 --- 
YHTEENSÄ  7,5   
Toimi toteutetaan henkilöresurssein, jotka EU:n tu levaisuutta käsittelevällä erityisryhmällä oli 
vuonna 2005 (vakinainen tai sisäisin uudelleenjärjestelyin käyttöön saatu henkilöstö). 
8.2.2. Henkilöresurssien lähteet (hen kilöstösääntöjen alainen henkilöstö) 
Jatkettavan ohjelman hallinnointiin osoitetut tämänhetkiset virat ja/tai toimet. Kaikkia 
virkoja ja/tai toimia jatketaan. 
                                                 
6 Kyseisen henkilöstön kustannukset EIVÄT sisälly viitemäärään. 
 
FI 25   FI 8.2.3. Henkilöstömenot ja ni ihin liittyvät menot (eivät  sisälly viitemäärään) 
milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)  
Laji 2006 Seuraavat 
vuodet  
Virkamiehet ja väliaikaiset 
toimihenkilöt (16 01 01)   
0,810  
--- 
 
Henkilöstömenot ja niihin liittyvät 
menot yhteensä (EIVÄT sisälly 
viitemäärään)   
0,810  
 
Laskelma – Virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt (16 01 01)  
€ 108 000/vuosi x 7,5 virkamiestä = 810 000 vuodessa  
(vrt. Guidelines on the drafting of the legislative financial statement, Budg Web)