Neuvoston asetuksen N:o 17(1) 19 artiklan 3 kohdan mukainen ilmoitus

Asia COMP/A.35.470/D3 - ARA

Asia COMP/A.35.473/D3 - ARGEV, ARO

(2002/C 252/02)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

1. ILMOITUKSET JA KANTELUT

1. Altstoff Recycling Austria AG (jäljempänä "ARA") ja ARGEV Verpackungsverwertungs-Ges.m.b.H. (jäljempänä "ARGEV"), molemmat Wienistä, Itävallasta, ilmoittivat EFTAn valvontaviranomaiselle 30 päivänä kesäkuuta 1994 tietyistä keskinäisistä sopimuksistaan ja pyysivät puuttumattomuustodistusta tai vaihtoehtoisesti poikkeamispäätöstä kilpailua vääristäviä yritysten välisiä sopimuksia koskevasta kiellosta.

2. EFTA siirsi 21 päivänä maaliskuuta 1995 päivätyllä kirjeellä vastuun ilmoitettujen sopimusten tutkinnasta Euroopan komissiolle.

3. ARA hoitaa koko Itävallan alueella toimivaa pakkausten keräys- ja kierrätysjärjestelmää. Järjestelmä on otettu käyttöön Itävallan pakkausasetuksessa säädettyjen määräysten täyttämiseksi. Tehtävää varten ARA tekee niin kutsuttujen alakohtaisten kierrätysyhtiöiden (Branchenrecyclinggesellschaften jäljempänä "BRG") kanssa jätehuoltosopimuksia, joilla keräyksen, lajittelun, kuljetuksen ja kierrätyksen järjestäminen siirretään kyseisille yrityksille. BRG:t, joihin myös ARGEV kuuluu, vastaavat kukin tietyistä pakkausmateriaaleista tai pakkausmateriaaliryhmistä. Ne tekevät puolestaan sopimuksia yritysten tai alueellisten viranomaisten kanssa, jotka toteuttavat varsinaisen keräyksen, lajittelun, kuljetuksen ja kierrätyksen. ARA ja BRG:t muodostavat yhdessä ARA-järjestelmän.

4. ARA ilmoitti Euroopan komissiolle 28 päivänä elokuuta 2001 päivätyllä kirjeellä uusista sopimuksista saadakseen puuttumattomuustodistuksen tai vaihtoehtoisesti poikkeamispäätöksen yritysten välisiä kilpailua vääristäviä sopimuksia koskevasta kiellosta. ARA ja ARGEV pyysivät myös ilmoitusmenettelyjensä yhdistämistä. Samassa yhteydessä Altpapier-Recycling-Organisations GmbH (jäljempänä "ARO") ilmoitti myös olevansa yksi ilmoituksessa mainittujen sopimusten ilmoittajista.

5. Ilmoitus koskee sopimuksia, joista kaikissa määritetään ARA-järjestelmän toimintatapaa.

6. FRS Folien-Rücknahme-Service GmbH & Co KG ja Raiffeisen Umweltgesellschaft m.b.H. tekivät 8 päivänä toukokuuta 1996 komissiolle kantelun (COMP/A.36.011/D3), joka koski pakkausten keräys- ja kierrätysjärjestelmää kehittävän yhteisyrityksen suunniteltua perustamista. Alkuperäiset kantelijat luopuivat kuitenkin myöhemmin kantelustaan, koska ne olivat päättäneet jättää osallistumatta yhdessä järjestelmän kehittämiseen. Myöhemmin perustettu wieniläinen yhteisyritys EVA Erfassen und Verwerten von Altstoffen GmbH (jäljempänä "EVA") otti 27 päivänä huhtikuuta 2000 päivätyllä kirjeellä uutena kantelijana uudelleen esille ARA-järjestelmää hoitavia yrityksiä koskevan kantelun viitaten aikaisempien kantelijoiden mainitsemiin seikkoihin ja täydentäen niitä. Nykyisin EVA on kölniläisen Interseroh Aktiengesellschaft zur Verwertung von Sekundärrohstoffen -yhtiön kokonaan omistama tytäryhtiö.

7. Myös Bundeskammer für Arbeiter und Angestellte on ottanut yhteyttä EFTAn valvontaviranomaiseen 24 päivänä maaliskuuta 1994 päivätyllä kantelukirjeellä. Sen jälkeen, kun menettely oli siirretty Euroopan komissiolle, se otti yhteyttä komission kilpailun pääosastoon 19 päivänä helmikuuta 1996 päivätyllä kirjeellä, jossa se viittasi edellä mainittuun kanteluun, ja esitti ARA-järjestelmää koskevat huomautuksensa. Se täydensi vielä huomautuksiaan erityisesti 22 päivänä maaliskuuta 2002 päivätyllä kirjeellä.

2. ITÄVALLAN PAKKAUSASETUS

8. Itävallassa tuli voimaan 1 päivänä joulukuuta 1996 ympäristö-, nuoriso- ja perheministeriön asetus pakkausjätteen ja tietynlaisten tuotejätteiden välttämisestä ja kierrätyksestä sekä niiden keräys- ja kierrätysjärjestelmistä (Verordnung des Bundesministers für Umwelt, Jugend und Familie über die Vermeidung und Verwertung von Verpackungsabfällen und bestimmten Warenresten und die Einrichtung von Sammel- und Verwertungssystemen, jäljempänä "pakkausasetus"(2). Asetus perustuu Itävallan jätehuoltolakiin (Abfallwirtschaftsgesetz, jäljempänä "AWG") ja sen tarkoituksena on sisällyttää Itävallan lainsäädäntöön pakkauksista ja pakkausjätteistä 20 päivänä joulukuuta 1994 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 94/62/EY säännökset(3). Pakkausasetus on lokakuussa 1993 voimaantulleen ensimmäisen pakkausasetuksen(4) uudistettu versio.

9. Pakkausasetuksen tavoitteena on ehkäistä jätteiden ja pakkausten vaikutukset ympäristöön tai lieventää niitä. Pakkausasetuksen 1 §:n 1 momentin mukaisesti asetusta sovelletaan valmistajiin, maahantuojiin, pakkaajiin, jakelijoihin ja loppukäyttäjiin. Pakkausasetuksen 3 §:n mukaisesti kuljetus- ja myyntipakkausten valmistajilla, maahantuojilla, pakkaajilla ja jakelijoilla on velvollisuus ottaa käytön jälkeen maksutta takaisin pakkaukset, jotka ne ovat saattaneet markkinoille. Ne voivat toimittaa pakkaukset toimitusketjussa mahdollisesti ylempänä sijaitsevalle takaisinottovelvolliselle tai käyttää pakkaukset uudelleen taikka kierrättää ne tekniikan tarjoamien mahdollisuuksien mukaisesti.

10. Pakkausasetuksen 12 §:n mukaisesti myös jakelupakkausten valmistajilla, maahantuojilla, pakkaajilla ja jakelijoilla on velvollisuus ottaa käytön jälkeen maksutta takaisin markkinoille saattamansa pakkaukset, joiden loppukäyttäjiä ne eivät itse ole. Ne voivat toimittaa pakkaukset toimitusketjussa mahdollisesti ylempänä sijaitsevalle takaisinottovelvolliselle tai käyttää pakkaukset uudelleen taikka kierrättää ne tekniikan tarjoamien mahdollisuuksien mukaisesti. Takaisinottovelvollinen voi käyttää velvollisuutensa täyttämiseen kolmatta osapuolta. Edellä mainitut velvoitteet koskevat viimeisestä myyjästä alkaen kaikkia myyjäportaita kotimaiseen valmistajaan tai maahantuojaan saakka. Pakattua tavaraa ostaessaan loppukäyttäjät voivat jättää jakelupakkaukset tavaran luovutuspaikkaan tai sen alueelle. Jos loppukäyttäjä ei jätä jakelupakkausta, niihin sovelletaan samoja säännöksiä kuin myyntipakkauksiin.

11. Valmistajilla, maahantuojilla, pakkaajilla ja myyjillä on pakkausasetuksen 3 §:n 3 momentin nojalla velvollisuus ottaa käytetyt myyntipakkaukset maksutta takaisin loppukäyttäjältä tavaran luovutuspaikan alueella. Tämä velvoite on rajoitettu koskemaan pakkauksia, jotka ovat samanlaisia, -muotoisia ja -suuruisia kuin niiden tavaroiden pakkaukset, joita takaisinottovelvollinen saattaa markkinoille.

12. Sellaisten toimipaikkojen omistajat, joihin kertyy tietyt vähimmäismäärät pakkauksia, voivat hakea kirjausta suurten jätteen syntypaikkojen luetteloon. Luetteloon kirjattujen toimipaikkojen on huolehdittava yrityksen sisäisestä pakkausten keräyksestä ja uusiokäytöstä tai kierrätyksestä (pakkausasetuksen 8 §). Tässä yhteydessä sanotaan tavallisesti, että järjestelmästä vastaava toimija "vapauttaa" valmistajat, maahantuojat ja pakkaajat pakkausten takaisinottovelvollisuudesta.

13. Pakkausasetuksen 3 §:n 5 momentin mukaisesti kuljetus- ja myyntipakkausten takaisinotto- ja kierrätysvelvoite siirtyy järjestelmästä vastaavalle toimijalle myös aikaisempien ja myöhempien myyntiportaiden osalta samassa laajuudessa kuin valmistajat, maahantuojat ja pakkaajat osallistuvat keräys- ja kierrätysjärjestelmään. Sama koskee pakkausasetuksen 4 §:n mukaisesti myyjiä, jotka luovuttavat kuljetus- ja myyntipakkauksia loppukäyttäjälle (lopullisia myyjiä).

14. Pakkausasetuksen 11 §:n mukaisesti kyseisellä kuljetus- ja myyntipakkausten keräys- ja kierrätysjärjestelmällä on taattava niiden pakkausmateriaalien keräys ja kierrätys, joista takaisinottovelvollisen kanssa on tehty sopimukset.

15. Lakisääteistä velvollisuutta osallistua kyseiseen järjestelmään ei periaatteessa ole (ks. kuitenkin jäljempänä 18 kohta). Yrityksiin, jotka eivät osallistu, sovelletaan pääsääntöisesti edelleen yrityskohtaista takaisinottovelvollisuutta. Keräys- ja kierrätysjärjestelmistä vastaavat toimijat ovat kuitenkin velvollisia tekemään sopimuksen jokaisen toimialueeseensa kuuluvan takaisinottovelvollisen kanssa, jos tämä sitä pyytää ja sopimuksen tekeminen on asiallisesti perusteltua. Keräys- ja kierrätysjärjestelmän toimialueeseen kuuluvat kotitalouksissa ja elinkeinotoiminnassa sekä teollisuudessa syntyvät jätteet. Keräys- ja kierrätysjärjestelmään kuuluvia pakkauksia ei velvoiteta merkitsemään millään erityisellä tavalla.

16. Keräys- ja kierrätysjärjestelmän perustamiseen tai sen olennaiseen muuttamiseen on saatava AWG:n 7a §:n I momentin mukaisesti liittohallituksen asianomaisen ministerin lupa. AWG:n 7e §:n mukaan järjestelmiin, joiden liittohallituksen asianomainen ministeri on todennut olevan monopolinkaltaisessa asemassa niiden ottaessa vastaan kotitalouksissa ja vastaavissa paikoissa syntyvien jätteiden keräys- ja kierrätysvelvoitteita, sovelletaan erillistä menettelyä.

17. Sekä takaisinottovelvollisten, jotka eivät osallistu järjestelmään, että keräys- ja kierrätysjärjestelmien on täytettävä tietyt keräys- ja kierrätyskiintiöt. Keräys- ja kierrätysjärjestelmille annettavassa lupatodistuksessa on pakkausasetuksen 11 §:n 7 momentin nojalla vahvistettava tietyt keräys- ja kierrätyskiintiöt, jos tämä on ympäristönsuojeluvaatimusten ja kansantalouden kannalta tarkoituksenmukaista ja kohtuullista. Pakkausasetuksen 3 §:n 6 momentin mukaan pakkausasetuksen 3 §:n 4 momentissa tarkoitetuilla valmistajilla, maahantuojilla ja pakkaajilla sekä pakkausasetuksen 4 §:ssä tarkoitetuilla lopullisilla myyjillä ja kaikilla niiden jälkeisillä myyntiportailla on keräys- ja kierrätysjärjestelmään kuulumattomien pakkausten ja sellaisten pakkausten, joihin ei sovelleta pakkausasetuksen 7 §:n mukaista poikkeusta, takaisinottoa ja kierrätystä koskeva tietty osoittamisvelvollisuus, ja niihin sovelletaan myös pakkauskohtaisia takaisinotto- ja kierrätyskiintiöitä.

18. Pakkausasetuksen 3 §:n 9 momentin mukaisesti liittymisvelvollisuus keräys- ja kierrätysjärjestelmään syntyy, jos todisteita pakkausasetuksen 3 §:n 6 momentin mukaisten takaisinottovelvollisuuksien täyttymisestä ei esitetä.

3. ARA-JÄRJESTELMÄN YLLÄPITÄMÄ KERÄYS- JA KIERRÄTYSJÄRJESTELMÄ

19. ARA-järjestelmä perustettiin vuonna 1993 Itävallan talouselämän aloitteesta pakkausasetuksen säännösten täytäntöönpanoa varten. Järjestelmä kattaa koko Itävallan ja koskee kaikkien pakkausmateriaalien ja pakkausten (biogeenisiä pakkausmateriaaleja lukuun ottamatta) keräystä ja kierrätystä kotitalouksilta, elinkeinonharjoittajilta ja teollisuudelta, jos näihin sovelletaan pakkausasetusta. Voittoa tavoittelematon ARA-järjestelmä käsittää ARA:n ja kahdeksan taloudellisesti riippumatonta BRG:tä.

20. ARA organisoi ja koordinoi yhdessä BRG:eiden kanssa kuljetus- ja myyntipakkausten keräyksen, lajittelun ja kierrätyksen Itävallassa. Se tarjoaa palvelujaan kaikille itävaltalaisille ja ulkomaisille yrityksille, joihin pakkausasetusta sovelletaan suoraan.

3.1 ARA

21. ARA on vuonna 1993 perustettu kaupallista toimintaa harjoittava yksityinen osakeyhtiö. ARA:n omistaja ja ainoa osakas on Altstoff Recycling Austria Verein (jäljempänä "ARA-yhdistys"). Yhdistyksen jäseneksi voi liittyä mikä tahansa yritys, johon pakkausasetusta sovelletaan suoraan, ja kyseisten yritysten etuja ajavat liitot. Tällaisia yrityksiä ovat pakkausteollisuuteen, pakkauksia täyttävään ja tyhjentävään alaan sekä kaupan alaan kuuluvat yritykset. Eturistiriitojen välttämiseksi jätehuolto- ja kierrätysalan yrityksiä ei hyväksytä yhdistyksen jäseniksi. ARA-yhdistys jakautuu pakkausasetuksen soveltamisalaan kuuluvia yrityksiä edustavien eturyhmien mukaisesti kolmeen jaostoon, jotka ovat pakkaajat/purkajat/maahantuojat, kauppa ja pakkausala. Jaostoilla on tasavertainen edustus yhdistyksen hallituksessa, joka muodostaa samalla ARA:n hallintoneuvoston. ARA-yhdistyksen nykyinen jäsenmäärä on noin 240.

3.2 BRG:t

22. ARA ei ota käytettyjä pakkauksia itse vastaan eikä myöskään hoida itse niiden kierrätystä. Sen puolesta näitä tehtäviä hoitavat BRG:t, joiden kanssa ARA on tehnyt niin kutsutut jätehuoltosopimukset. Jätehuoltosopimuksilla BRG:t on velvoitettu hoitamaan pakkausasetuksen mukaisesti käytettyjen pakkausten keräys, lajittelu ja/tai kierrätys.

23. Seuraavat ARA-järjestelmään kuuluvat yhtiöt ovat ilmoittaneet asianomaiselle liittohallituksen ministerille olevansa AWG:n 45 §:n 11 artiklan tai AWG:n 7a §:n mukaisia järjestelmästä vastaavia toimijoita: ARGEV metallipakkausten (rauta, alumiini) ja niin kutsuttujen kevytpakkausten (puu, keramiikka, muovit, yhdistemateriaalit, tekstiilikuidusta valmistetut materiaalit) osalta, Österreichischer Kunststoff Kreislauf AG (ÖKK) muovista ja tekstiilikuiduista valmistettujen materiaalien osalta, Altpapier-Recycling-Organisations-gesellschaft m.b.H. (ARO) paperi-, kartonki-, pahvi- ja aaltopahvipakkausten osalta ja Austria Glas Recycling GmbH (AGR) lasipakkausten osalta.

24. Itävallan liittohallituksen asianomainen ministeriö on todennut AWG:n 7e §:n mukaisella ilmoituksella, että ARO, ÖKK, ARGEV ja AGR sekä ARA-järjestelmän kanssa yhteistyössä toimiva Öko-Box Sammel GmbH ovat monopoleja tai ne ovat monopolinkaltaisessa asemassa.

25. Keräys- ja kierrätysjärjestelmän toiminta merkitsee ARA:n kanssa yhteistyössä toimiville lisenssinhaltijoille sopimukseen kuuluvien pakkausten osalta pakkausasetuksen 3 §:n 5 momentin mukaista velvoitteista vapautusta. ARA:lla on valtuudet edustaa lisenssinhaltijoiden oikeuksia BRG:eihin nähden.

26. Myöskään BRG:t eivät hoida keräys- ja kierrätystehtävää suoraan, vaan tekevät velvoitteitaan koskevia sopimuksia kaikilla Itävallan alueilla, eli poliittisilla hallintoalueilla yksityisten yritysten (niin kutsuttujen alueellisten kumppaneiden) kanssa, jotka käytännössä vastaavat jätehuollosta. Alueelliset kumppanit voivat käyttää tehtävien suorittamiseen alihankkijoita. Toisinaan, ennen kaikkea suurissa kaupungeissa, alueellisina kumppaneina on myös kuntia. BRG:t ovat:

ARGEV Arbeitsgemeinschaft Verpackungsverwertungs-Ges.m.b.H.

27. ARGEVin toimialaan kuuluu muovista, metallista, puusta, tekstiilikuiduista, keramiikasta ja yhdistemateriaaleista valmistettujen pakkausten keräys, lajittelu ja esikäsittely. ARGEVin osakkaat ovat ARA (11 prosentin osuudella) ja ARGEV-yhdistys. ARGEV-yhdistykseen kuuluu 110 jäsentä neljästä jäsenryhmästä (valmistajat/maahantuojat, kauppa, pakkausala/BRG, jätehuolto-/kierrätysala). Jätehuoltoalan edustajilla ei ole äänioikeutta yhdistyksen elimissä (hallitus, yhtiökokous).

28. ARGEVin keräysjärjestelmiin kuuluu kotitalouksien kevytpakkausjärjestelmä ja kotitalouksien metallipakkausjärjestelmä sekä yritysten kevyt- ja metallipakkausjärjestelmä.

29. Vuonna 2000 keräysjärjestelmiä hoiti ARGEVin toimeksiannosta 57 alueellista kumppania, joihin kuului jätehuoltoyrityksiä, kunnallisia yrityksiä ja yhteistyövaltuuskuntia. Alueellisia tehtäviä harjoittamaan oli kiinnitetty keräystoimintaan 144 yksityistä ja kunnallista jätehuoltoyritystä ja lajittelu- sekä silppuamistoimintaa hoiti 47 laitosta. Vuodesta 2002 alueellisia kumppaneita on ollut 64.

30. ARGEVilla on yhteistyösopimukset seuraavien kierrätystä harjoittavien BRG:eiden kanssa: Alurec, AVM, FerroPack, ÖKK ja VHP.

ÖKK Österreichischer Kunststoff Kreislauf AG

31. ÖKK hoitaa muovi- ja tekstiilipakkausten kierrätystä. ARA omistaa 11 prosenttia ÖKK:n osakkeista. Loput 89 prosenttia ovat Österreichischer Kunststoffkreislauf -nimisen yhdistyksen omistuksessa. Yhdistyksen jäsenmäärä oli 31 päivänä joulukuuta 2000 yhteensä 51. Yhdistyksen jäsenet ovat jakautuneet jaostoiksi, jotka edustavat muovin tuottajia ja myyjiä, muovitavaroiden valmistajia ja myyjiä, muovipakkausten käyttäjiä, järjestelmäkumppaneita (kuten ARGEV), muovin kierrätystoimintaa harjoittavia organisaatioita ja -yrityksiä sekä jätehuoltoalan organisaatioita ja yrityksiä. Eturistiriitojen välttämiseksi muovin kierrätystoimintaa harjoittavilla ja jätehuoltoalan organisaatioilla sekä yrityksillä (jotka ovat osittain liikesuhteessa ÖKK:n kanssa) ei ole äänioikeutta yhdistyksen hallituksessa ja niiden osallistuminen kokouksiin, joissa käsitellään yhdistyksen jäsenten ja ÖKK:n välisiä oikeudellisia kiistoja, on kokonaan kielletty.

32. Kierrätyksen toteuttamiseksi ÖKK on tehnyt sopimuksia kierrätysyritysten ja kuljetusliikkeiden kanssa. Itävallassa oli vuonna 2001 lajiteltua muovijätettä varten 16 kierrätysyritystä ja sekalaista muovijätettä varten 8 kierrätysyritystä.

Aluminium-Recycling GmbH

33. Alurec hoitaa ARGEVin keräämien alumiinipakkausten kierrätystä. Alurecin osakkaina ovat alumiinin tuottajat Austria Metall AG (AMAG) ja Salzburger Aluminium AG (SAG). Muut omistajat ovat pakkausten valmistajia.

34. Alumiinipakkausten kierrätystoiminnasta vastaavat ainoat itävaltalaiset kierrätysyritykset AMAG ja SAG. Kierrätysalumiinin hinnat neuvotellaan vuosittain uudelleen. Ne on sidottu prosenttikertoimen avulla London Metal Exchangen alumiinifutuurinoteeraukseen.

Arbeitsgemeinschaft Verbundmaterialien GmbH

35. AVM hoitaa yhdistemateriaalipakkausten kierrätystä yhdistemateriaalista valmistettuja juomalaatikoita lukuun ottamatta. AVM:n osakkaat ARO ja ÖKK omistavat kumpikin 50 prosenttia. AVM on organisoinut materiaalien kierrätystoiminnan läheisessä yhteistyössä ÖKK:n kanssa.

Verein für Holzpackmittel

36. VHP hoitaa puisten pakkausten kierrätystä ja osittain myös keräystä. Yhdistyksen nykyinen jäsenmäärä on 16. Jäsenet ovat itävaltalaisia puisten pakkausten valmistajia ja myyjiä.

FerroPack Recycling GmbH

37. FerroPack hoitaa ARGEVin keräämien rautametallisten eli valkopellistä ja teräksestä valmistettujen pakkausten kierrätystä. FerroPackin ainoa omistaja on yhdistys nimeltä /Verein für Metallrecycling FerroPack. Yhdistykseen kuuluu nykyisin kuusi jäsentä, jotka ovat itävaltalaisia valkopelti- ja teräspakkausten valmistajia.

Altpapier-Recycling-Organisations-gesellschaft m.b.H

38. ARO vastaa paperista, kartongista, pahvista ja aaltopahvista valmistettujen pakkausten keräyksestä ja kierrätyksestä. ARA omistaa 11 prosenttia ARO:n osakkeista. Loput osakkeet ovat paperinvalmistajayritysten (noin 28 prosenttia), siistaus- ja kierrätysyritysten (27 prosenttia) ja paperinjalostusteollisuuden (noin 34 prosenttia) omistuksessa. Kukin ARO:n kaikkiaan 17 osakkaasta omistaa vähemmän kuin 17 prosenttia sen osakkeista

39. Koko Itävallan alueella ARO on tehnyt sopimukset 538 alueellisen viranomaisen kanssa kotitalousjätteen keräämisestä ja 79 jätehuoltoyhtiön kanssa kaikenlaisen jätteen keräämisestä kaupan ja elinkeinojen harjoittajilta sekä teollisuudelta.

Austria Glas Recycling GmbH

40. AGR huolehtii lasipakkausten keräämisestä ja osittain myös kierrätyksestä. ARA omistaa 11 prosenttia AGR:n osakkeista. Loput 89 prosenttia ovat yhtä suurin osuuksin Itävallan kahden lasintuottajan Vetropack Austria GmbH:n ja Stölzle Oberglas GmbH:n omistuksessa.

41. AGR:n kattava keräysjärjestelmä on toteutettu lähinnä suurehkoihin asutuskeskuksiin sijoitettujen suursäiliöiden käyttöön perustuvana keräyspistejärjestelmänä. AGR tekee läheistä yhteistyötä kuntien ja 30 yksityisen jätehuoltoyrityksen kanssa.

3.3 Taloudelliset tunnusluvut

42. ARA-järjestelmän rahoitus perustuu järjestelmään liittyneiltä yrityksiltä (niin kutsutuilta lisenssinhaltijoilta) perittäviin maksuihin. ARA-järjestelmään liittyminen tapahtuu tekemällä velvoitteista vapauttamis- ja lisenssisopimuksen, jonka mukaisesti sopimusyritys siirtää pakkausasetukseen perustuvat velvoitteensa maksua vastaan ARA-järjestelmälle ja vapautuu näin itse kyseisistä velvoitteista.

43. Lisenssinhaltijoita oli 10994 vuonna 1997, 11479 vuonna 1998, 12027 vuonna 1999 ja 12295 vuonna 2000. ARA keräsi lupamaksuina 2608,1 miljoonaa Itävallan sillinkiä (189,6 miljoonaa euroa) vuonna 1997, 2673,0 miljoonaa Itävallan sillinkiä (194,2 miljoonaa euroa) vuonna 1998, 2694,2 miljoonaa Itävallan sillinkiä (195,8 miljoonaa euroa) vuonna 1999 ja 2543,3 miljoonaa Itävallan sillinkiä (184,8 miljoonaa euroa) vuonna 2000.

3.4 Markkinatilanne

44. ARA-järjestelmä on ainoa kattava ja kaikki materiaalityypit (yhdistemateriaalista valmistettuja juomalaatikoita lukuun ottamatta) käsittävä kotitalouksien käyttämien pakkausten keräys- ja kierrätysjärjestelmä. ÖKO-BOX Sammelges.m.b.H. harjoittaa lisäksi käytettyjen juomakevytpakkausten kattavaa keräys- ja kierrätystoimintaa yhteistyössä ARGEVin kanssa, mikä varmistaa toiminnan kattavuuden. Myös Bonus Holsystem für Verpackungen GmbH & Co. KG harjoittaa sellaisten pakkausten keräystoimintaa, joita kertyy rakennusalalla yksityisten loppukäyttäjien rakennustyömaille ja maatalousalalla viljelijöille.

45. Pakkausasetuksen 3 §:n 6 artiklassa tarkoitettuja omia jätehuoltoratkaisuja ei kotitalouksissa esiinny mainittavassa määrin.

46. Elinkeinotoiminnan ja teollisuuden pakkausten osalta ARA-järjestelmällä on joitakin kilpailijoita, joiden taloudellinen merkitys ei ole kuitenkaan verrattavissa ARA-järjestelmään. Kilpailijat ovat:

- EVA Erfassen und Verwerten von Altstoffen GmbH, saksalaisen Interseroh-yhtymän tytäryhtiö, jonka toimialaan kuuluvat metalli, muovi, paperi, puu ja yhdistemateriaalit,

- Bonus Holsystem für Verpackungen GmbH & Co. KG (entinen FRS Folien-Rücknahme-Service GmbH & Co KG), Kufstein, jonka toimialaan kuuluvat metallista, muovista, paperista, puusta ja tekstiileistä valmistetut pakkaukset. Sen toiminta rajoittuu kuitenkin pakkauksiin, joita kertyy elinkeinotoimintaa harjoittaville loppukäyttäjille (rakennusalalla myös yksityisten loppukäyttäjien rakennustyömaille ja maatalousalalla myös viljelijöille),

- RUG Raiffeisen Umweltgesellschaft m.b.H., Kornneuburg, joka vastaa jätehuollosta uudelleen käytettävien viinipullojen ja maatalouskalvojen osalta,

- GUT Dr. Klaus Galle Umwelttechnik & Ökoconsulting, Klosterneuburg, joka huolehtii metallista, muovista, paperista, puusta, yhdistemateriaalista ja biogeenisistä materiaaleista valmistetuista pakkauksista,

- Pape Entsorgung GmbH & Co KG, Hannover (Saksa), joka hoitaa autojen merkkiosapakkausten jätehuoltoa.

47. Vain yrityksillä EVA, BONUS ja GUT on järjestelmälupa toimia koko elinkeinotoiminnan alueella.

48. Lisäksi on olemassa omia jätehuoltoratkaisuja, joita esimerkiksi niin kutsutut suuret jätteiden syntypaikat käyttävät.

4. ILMOITETUT SOPIMUKSET

49. Tämä tiedonanto koskee:

- ARA:n ja pakkausasetuksen nojalla jätehuoltovelvollisten yritysten välisiä velvoitteista vapauttamis- ja lisenssisopimuksia (ilman tariffiluetteloa),

- ARA:n ja ARGEVin välistä jätehuoltosopimusta, jota on käytetty ARA:n ja seuraavien ilmoituksen liitteessä lueteltujen BRG:eiden välisten sopimusten mallisopimuksena: ARGEV, AVM, ARO, AGR, Alurec, Verein für Holzpackmittel, FerroPack ja ÖKK,

- ARGEVin ja ÖKK:n välillä sekä ARGEVin ja Alurecin välillä tehtyjä jätehuolto- ja yhteistyösopimuksia, jota on käytetty ARGEVin sekä ÖKK:n Alurecin, FerroPackin ja VHP:n välisten sopimusten mallisopimuksina,

- ARGEVin ja ARO:n alueellisten jätehuoltokumppaneidensa kanssa tekemiä sopimuksia.

4.1 Velvoitteista vapauttamis- ja lisenssisopimukset

50. ARA:n ja järjestelmään liittyneiden yritysten väliset oikeudelliset suhteet määritellään vakiosopimuksella, niin sanotulla velvoitteista vapauttamis- ja lisenssisopimuksella. Vakiosopimuksesta on olemassa seuraavia muunnelmia:

- velvoitteista vapauttamis- ja lisenssisopimus kuljetus-, myynti- ja jakelupakkauksia varten (ELV-sopimus) ja

- velvoitteista vapauttamis- ja lisenssisopimus palvelupakkauksia varten (ELVS-sopimus).

51. Lisenssinhaltijat, joiden vuosittainen lupamaksu on pieni, voivat tehdä vähäisiä pakkausmääriä koskevan lisäsopimuksen. Yritykset, joiden pääkonttori on EU:n jäsenvaltioissa, voivat tehdä EU:n jäsenvaltiosta olevan ulkomaisen lisenssinhaltijan lisäsopimuksen ja tulla näin ARA:n lisenssinhaltijaksi.

4.1.1 Velvoitteista vapauttamis- ja lisenssisopimus kuljetus-, myynti- ja jakelupakkauksia varten (ELV-sopimus)

52. ELV-sopimuksen I osan 1 kohdassa määritellään ARA:n asema lisenssinhaltijan asiamiehenä, joka edustaa lisenssinhaltijan etuja BRG:itä kohtaan. Lisenssinhaltijat antavat ARA:lle tehtäväksi ja valtuuttavat sen tekemään puolestaan BRG:eiden kanssa mahdollisimman edulliset jätehuoltosopimukset. Jätehuoltosopimuksilla BRG:t on velvoitettava keräämään ja/tai kierrättämään (BRG:stä riippuen) asianmukaisesti ja ammattimaisesti sekä pakkausasetuksen mukaisesti kaikki pakkaukset, joista on annettu keräys- ja/tai kierrätystakuut. Lisenssinhaltijan oikeuksia BRG:tä kohtaan edustaa yksin ARA, joka toimii asiamiehenä omissa nimissään mutta lisenssinhaltijan lukuun ja tämän etujen mukaisesti. BRG:n sopimuskumppanina ARA vastaanottaa BRG:n suoritukset omissa nimissään, mutta lisenssinhaltijan lukuun ja tämän etujen mukaisesti.

53. Lisenssinhaltijalla on I osan 2 kohdan mukaisesti velvollisuus osallistua sopimuksen voimassaoloaikana ARA-järjestelmän keräys- ja kierrätysjärjestelmiin kaikilla pakkauksilla, jotka kuuluvat pakkausasetuksen soveltamisalaan ja joista on annettu keräys- ja kierrätystakuut. Poikkeuksen muodostavat vain sellaiset pakkaukset, joille on jo muulla talouden portaalla todistettavasti myönnetty vapautus tai joiden jätehuollosta ja kierrätyksestä lisenssinhaltija itse tai sen valtuuttamat asianmukaiset henkilöt todistettavasti huolehtivat lain vaatimalla tavalla ilman ARA-järjestelmän suoraa tai välillistä hyödyntämistä.

54. ARA on ilmoittanut, että todisteeksi rinnakkaisen vapautusjärjestelmän käyttöönotosta kelpaa velvoitteista vapauttamistodistus, jonka hyväksytystä keräys- ja kierrätysjärjestelmästä vastaava toimija on antanut lisenssinhaltijalle pakkausasetuksen 3 §:n 5 momentin mukaisesti. Todisteeksi pakkausten omasta jätehuoltoratkaisusta ARA hyväksyy jätehuollosta itse vastaavan toimijan antaman pakkausasetuksen 3 §:n 6 momentin 2 kohdan mukaisen ympäristöministeriölle esitettävän takaisinottotodistuksen.

55. Sopimuksen I osan 4 kohdan mukaisesti ARA myöntää lisenssinhaltijalle sopimuksen voimassaoloajaksi oikeuden käyttää yritykselle Duale System Deutschland AG (DSD) rekisteröityä merkkiä "Der Grüne Punkt" osoituksena lisenssinhaltijan osallistumisesta ARA-järjestelmän mukaiseen keräys- ja kierrätysjärjestelmiin. ARA voi peruuttaa merkinkäyttöoikeuden milloin tahansa, oikeus koskee vain Itävallan aluetta eikä se ole siirrettävissä edelleen. Pakkauksia ei saa merkitä harhaanjohtavasti. Merkkiä ei saa käyttää tavalla, joka ei edistä sen etua. Lisenssinhaltijan on otettava huomioon, että merkin käyttö ulkomailla voi edellyttää lupaa siltä, jolla on oikeus käyttää merkkiä kyseisessä maassa. Lisenssimaksujen suorittaminen ARA:lle ei merkitse, että DSD tai merkin käyttöön ulkomailla oikeutettu on antanut luvan sen käyttöön. "Der Grüne Punkt" -merkin käyttö ARA-järjestelmään kuuluvissa pakkauksissa ei ole pakollista.

56. Sopimuksen II osassa on määräykset lisenssimaksun laskemisesta ja suorittamisesta. Lisenssinhaltijalta perittävä maksu määräytyy 1 kohdan mukaisesti sen kotimaassa markkinoille saattamien pakkausten määrän perusteella (ks. edellä viittaus sopimuksen I osan 2 kohtaan). Lisenssinhaltija sitoutuu ottamaan selville, mistä materiaalista sopimuksen soveltamisalaan kuuluvat pakkaukset on valmistettu ja käyttämään kyseisiä tietoja maksettavakseen tulevan lisenssimaksun määrittämisessä. Lisenssimaksujen laskennassa käytetään ARA:n julkaisemaa lisenssimaksutaulukkoa, jota ARA voi muuttaa 5 kohdan mukaisesti enintään kerran vuodessa. Sen on ilmoitettava maksujen muutoksista kolme kuukautta ennen niiden voimaantuloa. Ylimääräisiä lisenssimaksujen muutoksia voidaan tehdä, jos kustannukset tai lisenssimaksuja laskettaessa käytettyjen oletusten perusteet muuttuvat merkittävästi. Lisenssinhaltija saa 10 kohdan nojalla viimeistään kunkin vuoden maaliskuun 1 päivänä ARA:lta tilinpäätösilmoituksen, jossa kaikki lisenssinhaltijan edellisenä kalenterivuotena ilmoittaman pakkaukset on eritelty materiaaleittain. Lisenssinhaltijalla on oikeus korjata taannehtivasti päättyneeltä kalenterivuodelta antamiaan ilmoituksia ja pyytää lisenssimaksujen korjauslaskentaa muutosta vastaavasti. ARA on myös ilmoittanut, että tilinpäätösilmoitus antaa lisenssinhaltijalle mahdollisuuden mukauttaa ilmoituksensa taannehtivasti oman jätehuoltoratkaisunsa todellista tilannetta vastaavaksi. ARA pidättää itsellään oikeuden laskea lisenssimaksut uudelleen vain tilinpäätöksen korjauksiin liittyvien asianmukaisesti esitettyjen tositteiden mukaisesti.

57. ARA:n antamien tietojen mukaan sopimuksen II osan mukaista lisenssinhaltijoiden maksuvelvollisuutta ei oltu tarkoitettu missään vaiheessa korvaukseksi merkin käytöstä (eli vastasuoritukseksi oikeudesta käyttää pakkauksissa merkkiä "Der Grüne Punkt"), vaan aina korvaukseksi järjestelmän antamasta mahdollisuudesta vapautua velvoitteista. Näin ollen II osan 1 kohta on ymmärrettävä ja sitä on tulkittava niin, että lisenssimaksu on suoritettava vain niistä pakkauksista, joiden osalta lisenssinhaltija haluaa saada järjestelmän myötä vapautuksen velvoitteistaan. Tätä periaatetta noudatetaan niin, että lisenssinhaltijat ilmoittavat ARA:lle II osan 4 kohdan mukaisesti kuukausittain tai neljännesvuosittain vain sellaisen pakkaukset, joihin ne eivät sovella omaa jätehuoltoratkaisuaan tai joiden osalta ne eivät käytä rinnakkaista vapauttavaa järjestelmää. Tämä tarkoittaa sitä, että ARA saa myös tyhjiä ilmoituksia, toisin sanoen yritykset, joiden ELV-sopimus on voimassa, eivät kuitenkaan halua tietyn ajanjakson kuluessa osallistua ARA-järjestelmään millään pakkauksilla, vaan ilmoittavat markkinoille saattamiensa lisenssin piiriin kuuluvien pakkausten määräksi nolla.

58. ARA on myös ilmoittanut, ettei se vastusta "Der Grüne Punkt" -merkin käyttöä muissa kuin ARA-järjestelmään osallistuvissa pakkauksissa, kunhan kyseiset pakkaukset vain todistettavasti kirjataan ja kierrätetään asetuksen mukaisesti ja ARA voi asianmukaisesti valvoa tätä menettelyä. Tästä ARA on antanut V jaksossa mainitun toisen sitoumuksensa. Sopimus on III osan mukaisesti voimassa määräämättömän ajan. Lisenssinhaltijalla on yleinen sopimuksen irtisanomisoikeus niin, että sopimuksen voimassaolo päättyy kuuden kuukauden irtisanomisajalla kunkin kalenterivuoden lopussa. ARA on luopunut yleisestä oikeudesta sanoa sopimus irti. Tärkeän perusteen olemassaolo merkitsee kummallekin osapuolelle erityistä irtisanomisoikeutta.

59. Sopimuksen IV osassa määrätään ARA:n tiedonsaanti- ja valvontaoikeuksista sekä -velvollisuuksista. ARA valvoo lisenssinhaltijoiden vapautumista velvoitteistaan BRG:eiden ja niiden jätehuollosta vastaavien kumppaneiden avulla. Se voi tarkastaa lisenssinhaltijoiden ilmoitusten oikeellisuuden esimerkiksi käymällä läpi asiaa koskevat liiketoiminta-asiakirjat.

4.1.2. Velvoitteista vapauttamis- ja lisenssisopimus palvelupakkauksia varten (ELVS-sopimus)

60. Velvoitteista vapauttamis- ja lisenssisopimus palvelupakkauksia varten poikkeaa kuljetus- ja myyntipakkauksia koskevasta vakiosopimuksesta niin, että ELVS-sopimuksen I osan 2 kohdan nojalla lisenssinhaltija on velvollinen osallistumaan ARA-järjestelmään kaikilla pakkausasetuksen soveltamisalaan kuuluvilla pakkauksilla, joista BRG:llä on keräys- ja/tai kierrätystakuu ja joiden osalta lisenssinhaltijan asiakkaat haluavat siltä vapautuksen velvoitteista. Lisenssinhaltija voi näin ollen asiakkaidensa toivomuksista riippuen tehdä myös vain osaa palvelupakkauksistaan koskevan velvoitteista vapauttamis- ja lisenssisopimuksen niin, että pakkauksista, jotka on vapautettu jo toisella kaupan portaalla tai joita koskevasta jätehuollosta ja kierrätyksestä huolehditaan lain edellyttämällä tavalla ARA-järjestelmän ulkopuolella, ei tarvitse esittää ELV-sopimuksen I osan 2 kohdan 2 virkkeen mukaista todistetta.

4.1.3 Vähäisiä pakkausmääriä koskeva lisäsopimus

61. Jos ARA ja lisenssinhaltijat odottavat ELV-sopimuksen II osan mukaisen lisenssinhaltijan vuosittaisen lisenssimaksun jäävän pienemmäksi kuin 25000 Itävallan sillinkiä (ilman liikevaihtoveroa), voidaan tehdä vähäisiä pakkausmääriä koskeva lisäsopimus. Kyseisellä sopimuksella määrätään pakkausmääristä tehtäviä ilmoituksia ja lisenssimaksun suorittamista koskevien hallinnollisten menettelyjen yksinkertaistamisesta.

4.1.4 EU:n jäsenvaltiosta olevan ulkomaisen lisenssinhaltijan lisäsopimus

62. Lisäsopimuksen 5 kohdan mukaisesti myös ARA:lla on yleinen oikeus sanoa ELV-sopimus (ELV-sopimuksen III osan 1 kohta) irti. ARA perustelee tätä ulkomailla toimivan lisenssinhaltijan tavallista hankalammilla valvontamahdollisuuksilla. Myös oikeuskeinojen käyttäminen on ulkomailla vaikeaa. Yleinen irtisanomisoikeus on hyödyllinen tapauksissa, joissa ARA:lla on käytännön syy epäillä, että sen sopimuskumppani ei ole täyttänyt sopimuksen mukaisia velvoitteitaan asianmukaisesti, mutta ei ulkomailla todistamiseen liittyvien vaikeuksien vuoksi pysty osoittamaan tätä aukottomasti, mikä olisi tarpeen ELV-sopimuksen mukaisen erityisen irtisanomisoikeuden käyttämiseksi.

4.2 Jätehuoltosopimukset

4.2.1 ARA:n ja BRG:eiden suhteet

63. ARA:n ja kaikkien BRG:eiden välillä on tehty 25 päivänä elokuuta 1993 ja 30 päivänä syyskuuta 1993 kaksi jätehuoltosopimusta, jotka koskevat koko Itävallan aluetta. Mallina ilmoitettiin käytetyn ARGEVin kanssa tehtyä sopimusta.

64. Sopimus koskee sen 1 §:n 1 kohdan 1 alakohdan mukaisesti kullekin BRG:lle takuuilmoituksissa (jätehuoltosopimuksen liite 2) kuuluviksi lueteltuja pakkauksia. Jätehuoltoon kuuluu pakkausasetuksen mukainen keräys ja kuljetus sekä lajittelu ja esikäsittely ottaen huomioon ARA:n ja alueellisten viranomaisten välinen puitesopimus (sopimuksen liite 3). Erityisesti on saavutettava vähintään pakkausasetuksessa ilmoitetut tavoitteet ja kiintiöt. Sopimuksen 1 §:n 3 kohdan mukaisesti ARA ottaa vastaan BRG:eiden jätehuoltosuoritukset omissa nimissään, mutta lisenssinhaltijoiden puolesta ja niiden etujen mukaisesti. BRG:eillä on sopimuksen 1 §:n 5 kohdan nojalla velvollisuus ottaa maksutta takaisin tai vastaan kaikki pakkaukset, joista ARA ja lisenssinhaltijat ovat tehneet sopimuksen. Osoituksena lisenssimaksun maksamisesta käytetään ARA:n myöntämää suojattua "Der Grüne Punkt" -merkkiä. ARA tarkentaa tässä, että sopimuksen 1 §:n 5 kohdalla ei ole käytännössä merkitystä. ARA-järjestelmässä toimivat yhtiöt käyttävät aivan muita perusteita kuin "Der Grüne Punkt" -merkkiä päätellessään, saako pakkauksen toimittaa ARA-järjestelmään vai ei. Määräykseen ei liity oikeudellisia seuraamuksia.

65. Jos BRG käyttää jätehuoltopalvelujensa toimittajina alihankkijoita, sen on sopimuksen 4 §:n mukaisesti velvoitettava nämä täyttämään BRG:lle kuuluvat asiaan liittyvät sopimusvelvoitteet. BRG:n on tehtävä uudet sopimuksensa alihankkijoiden kanssa vapaan kilpailun periaatteita noudattaen ja taloudellisin perustein. ARA:n ja alueellisten viranomaisten välisessä puitesopimuksessa olevat kerääjän/lajittelijan valintaa koskevat määräykset on kuitenkin otettava huomioon. Lisäksi BRG:n uudet sopimukset alihankkijoiden kanssa on tehtävä järjestetyn tarjouskilpailun perusteella. ARA:lla on oikeus tutustua tarjouspyyntöasiakirjoihin ja tarjouksiin.

66. Sopimuksen 5 §:n mukaisesti BRG:llä on sopimuksen voimassaoloaikana yksinoikeus toimia sopimusalueella eli koko Itävallan alueella. BRG pidättäytyy luomasta ja pitämästä yllä ARA-järjestelmän ulkopuolista muuta pakkausasetuksen mukaista keräys- tai kierrätysjärjestelmää tai osallistumasta sellaiseen ja pidättäytyy myös tarjoamasta aktiivisesti jätehuoltopalveluja, jotka kuuluvat muiden BRG:eiden toimialaan. BRG tunnustaa ARA:n aseman ainoana välittäjänä BRG:n ja lisenssinhaltijan välillä. Tämä ei kuitenkaan estä BRG:tä keskustelemasta suoraan lisenssinhaltijan kanssa ja tekemästä sen kanssa suoria sopimuksia, mikäli tämä on sen sopimusvelvoitteiden kannalta välttämätöntä. BRG ei saa tehdä lisenssinhaltijan kanssa sopimuksia, jotka vapauttavat lisenssinhaltijan tämän velvoitteista.

67. Sopimuksen 6 §:n mukaisesti BRG:lle jätehuoltopalveluista maksettava korvaus perustuu ARA:n sen palveluista kustannuksia vastaavasti perimään lisenssimaksuosuuteen vähennettynä ARA:lle kuuluvalla lisällä. Aineellinen korvaus lasketaan niitä kustannuksia vastaavasti, joita käytettyjen pakkausmateriaalien jätehuollosta välttämättä aiheutuu. Sopimuksen 6 §:n 4 kohdan mukaisesti BRG:t ja ARA eivät saa tukea toisiaan ristiin laskiessaan eri pakkauksien kustannuksia. Ristiintukeminen määritellään todellisia kustannuksia vastaamattomaksi korvauksen määrittelyksi, minkä tuloksena joku pakkausmateriaali hyötyy toisen pakkausmateriaalin kustannuksella tai joutuu sitä heikompaan asemaan (6 §:n 4 kohta). ARA vahvistaa korvauksen BRG:n ehdotuksesta periaatteessa aina etukäteen kalenterivuodeksi. Sopimuksen 6 §:n 13 kohdassa on niin kutsuttu suosituimmuuslauseke, jonka nojalla BRG myöntää ARA:lle suosituimmuuskohtelun. Se merkitsee, että BRG ei tarjoa eikä myy sopimuksen mukaisiin jätehuoltopalveluihin verrattavissa olevia palveluja tai sellaisten verrattavissa olevien palvelujen osia kolmannelle edullisemmin ehdoin kuin ARA:lle tai sen lisenssinhaltijoille.

68. ARA:n ja BRG:eiden väliset sopimukset ovat voimassa määräämättömän ajan. BRG:n velvollisuus suorittaa sopimuksen mukaisia jätehuoltopalveluja alkaa 1 päivänä joulukuuta 1993. Sopimuksen 7B §:n mukaisesti kumpi tahansa sopimuspuoli voi sanoa sopimuksen irti 12 kuukauden irtisanomisajalla niin, että sen voimassaolo päättyy kalenterivuoden lopussa. Osapuolten säännönmukainen irtisanomisoikeus tuli voimaan vasta 31 päivänä joulukuuta 2000. Jos muu yritys olisi tarjonnut ARA:lle edullisempia palveluja, sillä olisi ollut tietyillä ehdoilla irtisanomisoikeus myös ennen joulukuun 31 päivää 2000.

69. ARA on sopinut 23 päivänä tammikuuta 2001 tehdyllä sopimuksella sekä ARGEVin että ARO:n kanssa, että kummankaan BRG:n kanssa 24 päivänä elokuuta 1993-30 päivänä syyskuuta 1993 tehtyyn jätehuoltosopimukseen ei voida soveltaa säännönmukaista irtisanomisoikeutta ennen joulukuun 31 päivää 2001. Sopimuksen 7C §:ssä määrätään oikeudesta sanoa sopimus irti merkittävästä syystä ilman irtisanomisaikaa. Sopimus päättyy välittömästi muun muassa silloin, jos sopimus tai ARA-järjestelmä eivät saa välttämättä tarvittavaa kartellioikeudellista lupaa.

70. Sopimuksen 11 §:n mukaisesti ARA:lla on ennakkoilmoituksen jälkeen oikeus tutustua tavanomaisen työajan puitteissa BRG:n keräys- ja jätehuoltotiloihin tai sen muihin sopimuksen piiriin kuuluviin toimintapisteisiin. Vastaava ARA:n tutustumisoikeus koskee myös BRG:n alihankkijoita. Tutustumisoikeus koskee ennalta annetun ilmoituksen jälkeen myös BRG:n liiketoiminta-asiakirjoja, jos ARA pitää sitä BRG:n liiketoiminnan asianmukaisuuden tarkastamiseksi välttämättömänä. Sopimuksen 12 §:n mukaisesti myös BRG:llä on oikeus saada tietoja.

71. Sopimuksen 13 §:ssä määrätään sopimuspuolten keskinäisestä ilmoitusvelvollisuudesta. BRG:eiden on toimitettava ARA:lle jätehuoltotoimintaansa koskevat neljännesvuosi- ja vuosi-ilmoitukset ja ARA:lla on velvollisuus toimittaa BRG:eille säännöllisesti ilmoituksia lisenssinhaltijoiden kanssa tehtyjen sopimusten lukumäärästä ja laajuudesta sekä lisenssinhaltijoiden markkinoille saattamista pakkausmääristä.

72. Sopimuspuolten väliset kiistat ratkaisee 14 §:n mukaisesti välimiehenä toimiva asiantuntija tai välimiesoikeus.

73. Sopimuksen 15 §:n mukaisesti pakkausten kierrätyksestä vastaavat kustakin materiaalityypistä vastaavat BRG:t. Tätä tarkoitusta varten ARA:lla on velvollisuus tehdä kunkin tällaisen BRG:n kanssa olennaisilta osiltaan samansisältöiset jätehuoltosopimukset, joissa määritellään kunkin BRG:n jätehuoltovelvollisuudet kyseisten pakkausten kierrättämiseksi. Lisäksi määrätään, että ARGEVin ja kierrätyksestä kussakin tapauksessa vastaavan BRG:n välillä tehdään sopimus, jolla määritellään kummankin yhtiön keskinäiset suhteet ottaen erityisesti huomioon jätehuoltopalvelut, jotka toisaalta ARGEVin ja toisaalta asianomaisen BRG:n on toimitettava ARA:lle. Tällä sopimuksella on tarkoitus erityisesti varmistaa, että ARGEV ja BRG tarjoavat kaiken kaikkiaan täydellisen jätehuollon - keräyksestä kuljetuksen ja lajittelun kautta kierrätykseen - ja että jätehuoltoon ei synny ARGEVin ja BRG:n välisiä aukkoja.

4.2.2 BRG:eiden väliset suhteet

74. Koska ARGEV vastaa vain keräyksen ja lajittelun järjestämisestä, se on tehnyt yhteistyösopimuksia muiden BRG:eiden kanssa (ÖKK, Alurec, FerroPack, AVM ja VHP), jotka vastaavat kierrätyksen järjestämisestä. Mallina ilmoitettiin käytetyn ARGEVin ÖKK:n ja Alurecin kanssa tekemiä sopimuksia.

4.2.2.1 ARGEVin ja ÖKK:n välinen yhteistyösopimus

75. Sopimuksella, joka on tehty 9 päivänä maaliskuuta 1994, määrätään ARGEVin ja ÖKK:n välisistä suhteista niiden toimittaessa ARA:lle jätehuoltopalveluja sekä palvelujen rajaamisesta ja aukottomasta suorittamisesta toisaalta ARGEVin ja toisaalta ÖKK:n toimesta.

76. Sopimuksen 1 osan 1.2 kohdan mukaisesti ARGEV vastaa kattavan keräys-, lajittelu- ja esikäsittelyjärjestelmän luomisesta ja jatkuvasta toiminnasta. Se sitoutuu toimittamaan ÖKK:lle jatkuvasti kaikki ARGEV-keräysjärjestelmän puitteissa kerätyt ja lajitellut pakkaukset. ÖKK vastaa riittävästä ja tarkoituksenmukaisesta kierrätyskapasiteetista tai välivarastointimahdollisuuksista sekä kuljetuksista kunkin ARGEV-kumppanin ja kierrättäjän tai välivaraston välillä.

77. Sopimuksen 2 kohdan mukaisesti ÖKK takaa ARGEVille, että se ottaa vastaan ARGEVin tai tämän sopimuskumppaneiden sopimuksen mukaisesti toimittamat pakkaukset. Sopimus koskee myös käytettyjen materiaalien toimittamista ja vastaanottamista sekä pakkausten laatua, lisenssitodistuksia, ARA-lisenssimaksujen laskentaperusteita, tiedonanto- ja vaitiolovelvollisuuksia sekä sopimusta kiistojen alistamisesta välimiesmenettelyyn.

78. Sopimuksen 4 kohdassa todetaan, että ARGEVille syntyy omistusoikeus sen järjestelmän kautta kerättyihin pakkauksiin. Kun sopimuksen mukaiset pakkaukset otetaan välivarastoon tai kierrätykseen, niiden omistusoikeus siirtyy ÖKK:lle.

79. Sopimuspuolet sitoutuvat sopimuksen 15 kohdan mukaisesti olemaan sopimuksen voimassaoloaikana perustamatta ja pitämättä yllä ARA-järjestelmän ulkopuolista toista pakkausasetuksessa tarkoitettua keräys- ja kierrätysjärjestelmää ja olemaan osallistumatta sellaiseen, ellei toinen sopimuspuoli ole antanut siihen nimenomaista suostumusta. ARGEV sitoutuu lisäksi olemaan sopimuksen voimassaoloaikana luovuttamatta pakkauksia kolmannelle ilman ÖKK:n suostumusta. ÖKK sitoutuu vastaavasti olemaan ottamatta vastaan pakkauksia kolmannelta ilman ARGEVin suostumusta. Nimenomaisen poikkeuksen tästä yksinoikeudesta muodostavat vastavuoroiset sopimukset velvoitteistaan itse vastaavien kanssa, ellei se aiheuta ristiriitaa ARA:n kanssa tehtyjen jätehuoltosopimusten kanssa. Sopimuspuolet sitoutuvat lisäksi olemaan toimittamatta aktiivisesti mitään jätehuoltopalveluja, jotka kuuluvat toisen sopimuspuolen vastuualueeseen.

80. Sopimus on 16 kohtansa mukaisesti voimassa 1 päivästä lokakuuta 1993 määräämättömän ajan. Kumpi tahansa sopimuspuoli voi sanoa sopimuksen irti 12 kuukauden irtisanomisajalla niin, että sen voimassaolo päättyy kalenterivuoden lopussa. Yleinen irtisanominen ei ole mahdollista ennen joulukuun 31 päivää 2000. Sopimuksen 17 kohdan mukaisesti sopimus voidaan purkaa painavasta syystä.

4.2.2.2 ARGEVin ja Alurecin välinen sopimus

81. Sopimuksella, joka on tehty 20 päivänä tammikuuta 1994, määrätään ARGEVin ja Alurecin sopimusvelvoitteiden täyttämisestä ARA:a kohtaan. Sopimuksen kohteen ja keston osalta sopimus vastaa käytännöllisesti katsoen ARGEVin ja ÖKK:n välistä sopimusta.

82. Sopimuksen II osan mukaisesti ARGEV sitoutuu antamaan käytettäväksi kaikki itse keräämänsä tai alihankkijoidensa keräämät pakkaukset. Sopimuksen III osan mukaisesti Alurec sitoutuu huolehtimaan ARGEVin tai lajittelijayritysten vastaanottamien pakkausten asianmukaisesta kierrätyksestä.

83. Sopimuksen V osan mukaisesti ARGEV sitoutuu sopimuksen voimassaoloaikana toimittamaan kaikki itse keräämänsä tai alihankkijoidensa keräämät sopimuksen soveltamisalaan kuuluvat pakkaukset yksinomaan Alurecille. Alurec sitoutuu puolestaan ottamaan vastaan ja kierrättämään yksinomaan ARGEVin tai tämän alihankkijoiden keräämiä sopimuksen soveltamisalaan kuuluvia pakkauksia.

84. Omistusoikeuden osalta on voimassa - vaikka ARGEVin ja Alurecin välisessä sopimuksessa ei olekaan tästä erityisiä määräyksiä - sama periaate, josta on määrätty ARGEVin ja ARO:n välisessä yhteistyösopimuksessa. ARGEV saa kerätyt tavarat ensin omistukseensa, ja tavaroita luovutettaessa Alurecille ne siirtyvät tämän omistukseen.

85. Sopimuksen VI osan mukaisesti se on voimassa 1 päivästä lokakuuta 1993 määräämättömän ajan. Kumpi tahansa sopimuspuoli voi sanoa sopimuksen irti 12 kuukauden irtisanomisajalla niin, että sen voimassaolo päättyy kalenterivuoden lopussa. Yleinen irtisanominen ei ole mahdollista ennen joulukuun 31 päivää 2000. Sopimuksen VII osan mukaisesti sopimus voidaan purkaa painavasta syystä.

4.2.3 BRG:eiden ja alueellisten kumppaneiden suhteet

86. Näistä suhteista määrätään ARGEVin ja ARO:n alueellisten jätehuoltoyhtiöiden tai alueellisten viranomaisten kanssa tekemillä sopimuksilla. Sopimusten kohteena ovat järjestelyt käytettyjä pakkauksia koskevan jätehuollon toteuttamiseksi käytännössä.

4.2.3.1 ARGEVin sopimus

87. ARGEVin alueellisen kumppanin kanssa tekemän sopimuksen alkuperäisessä versiossa (niin kutsuttu kumppanisopimus) vuodelta 1994 alueellinen kumppani sitoutuu sopimuksen 2.2 kohdan mukaisesti luomaan sopimuksessa määritellyn keräys-, lajittelu- ja esikäsittelyjärjestelmän. Keräysaluetta kohti toimeksianto annetaan vain yhdelle alueelliselle kumppanille.

88. Alueellinen kumppani vastaa yhteisymmärryksessä alueellisen viranomaisen kanssa järjestelmän luomisesta pakkausjätteiden keräämiseksi kotitalouksilta ja jätemäärältään niitä vastaavilta kertymisyksiköiltä. Alihankkijoiden käyttö on sopimuksen 2.3 kohdan mukaisesti mahdollista ARGEVin suostumuksella. Kerääminen tapahtuu sopimuksen 2.7 kohdan mukaisesti keräyssäiliöihin, jotka joko alueellinen kumppani tai alueellinen viranomainen asettaa käytettäväksi. Sopimuksen 3 kohdan mukaisesti ARGEV vastaa keräyssäiliöistä ja keräysinfrastruktuurin luomisesta aiheutuvista kustannuksista maksamalla niistä korvauksen.

89. Sopimuksen 2.10 kohdassa todetaan, että alueellinen kumppani kerää käytetyt materiaalit ARGEVin puolesta ja näin ollen materiaalien omistusoikeus siirtyy keräyksen tapahtuessa yksinomaan ARGEVille. Tästä syystä alueellinen kumppani ei saa menetellä käytettyjen materiaalien kanssa toisin kuin sopimuksessa on määrätty. Muussa tapauksessa ARGEVilla on painava syy purkaa sopimus välittömästi.

90. Sopimuksen 2.16 kohdan mukaisesti ARGEV takaa alueelliselle kumppanille kierrätystakuun antajien kanssa tehdyillä kahdenvälisillä sopimuksilla, että tämän sopimuksen mukaisesti toimittamat käytetyt materiaalit otetaan vastaan. Alueellisen kumppanin on pidettävä käytetyt materiaalit varastossaan valmiina noudettavaksi ja sen on ilmoitettava välittömästi niiden luovutusvalmiudesta ARGEVille ja/tai ARGEVin tai asianomaisen kierrätystakuun antajan nimeämälle kierrättäjälle.

91. Sopimuksen 2.18 kohdan mukaisesti on toimittava yhteisymmärryksessä asiasta vastaavan alueellisen viranomaisen kanssa. Kiistakysymykset on sopimuksen 2.21 kohdan mukaisesti ratkaistava käyttäen välimiehenä toimivaa asiantuntijaa.

92. Sopimus tehdään ensimmäistä kertaa vuonna 1994 ja se on voimassa määräämättömän ajan. Kumpi tahansa sopimuspuoli voi sanoa sopimuksen irti 12 kuukauden irtisanomisajalla niin, että sen voimassaolo päättyy kalenterivuoden lopussa. Säännönmukainen irtisanominen ei ollut mahdollista ennen joulukuun 31 päivää 2000. Mikäli toinen yritys olisi tarjonnut ARGEVille samoja palveluksia edullisemmin, tällä olisi ollut tietyillä edellytyksillä mahdollisuus sopimuksen säännönmukaiseen irtisanomiseen ennen joulukuun 31 päivää 2000. Sopimuksen 4.2 kohdassa määrätään oikeudesta sanoa sopimus irti merkittävästä syystä ilman irtisanomisaikaa.

93. Kaikki sopimuksen johdanto-osan C osassa luetellut ARGEVin lakisääteiset ja sopimukselliset velvoitteet koskevat myös alueellista kumppania.

94. ARGEV on sopinut nykyisiä jätehuoltosopimuksia täydentävillä tai lisäsopimuksilla suosituimmuuslausekkeista käytännöllisesti katsoen kaikkien sellaisten jätehuoltoyritysten kanssa, joiden kanssa se on sopimussuhteessa. Sopimuksen V osan 1 kohdassa antamallaan sitoumuksella ARGEV on luopunut 29 päivästä marraskuuta 2000 kyseisten suosituimmuuslausekkeiden soveltamisesta.

95. Suhdetta jätehuoltoyhtiöihin koskevien sopimusten uudessa versiossa erotetaan toisistaan lajittelijoina ja kerääjinä toimivat kumppanit ja kumpiakin varten on laadittu erillinen vakiosopimus. Molemmat sopimukset muistuttavat pitkälle alkuperäistä sopimusta, mutta ovat kuitenkin yksityiskohtaisempia.

96. Kummatkin vakiosopimukset ovat tulleet voimaan 1 päivänä tammikuuta 2002 lukuun ottamatta kolmen kunnan kanssa (Wien, Linz ja Salzburg) tehtyjä sopimuksia, jotka olivat tulleet voimaan jo ennen kyseistä päivää ja jotka ovat keskeisiltä kohdiltaan niiden kanssa käytännössä samansisältöisiä. Vuodelta 1993/1994 peräisin olevia sopimuksia ei ole enää voimassa.

97. Keräyksestä vastaavien kumppaneiden kanssa tehdyssä sopimuksessa määritellään ARGEVin ja keräyksestä vastaavan kumppanin välisestä konkreettisesta suoritusten vaihdosta toteutettaessa käytännössä pakkausasetuksen säännöksiä osa-alueilla keräys, jälleenlastaus ja yritysten yksilöllinen jätehuolto. Keräysaluetta kohti toimeksianto annetaan vain yhdelle keräyksestä vastaavalle kumppanille.

98. Sopimuksen 1.2 kohdan mukaisesti sen kohteena on käytettyjen pakkausten keräysjärjestelmän laatiminen ja häiriötön toiminta tietyllä keräysalueella. ARGEV pidättää itsellään sopimuksen 1.6 kohdan mukaisesti oikeuden kerätä keräysjärjestelmän puitteissa myös sellaisia jätteitä, jotka eivät ole pakkausjätteitä. Tätä sopimuskohtaa sovelletaan harkinnan mukaan.

99. Kotitalouksista peräisin olevat jätteet kerätään sopimuksen 2.2 kohdan mukaisesti yhdessä sellaisten jätteiden kanssa, jotka ovat peräisin jätekertymältään vastaavista kohteista. Jätekertymältään vastaavia kohteita voivat olla elinkeinonharjoittajat tai institutionaaliset jätteen syntypaikat. Niiden on ilmoittauduttava vuosittain kuuluviksi keräyksen piiriin ja niiden on osoitettava, että niiden toimittamat pakkausjätteet kuuluvat 100-prosenttisesti ARA:n lisenssien piiriin. Jos lisenssit eivät kata jätteitä 100-prosenttisesti, kyseiset jätteet kuuluvat yritysjätehuollon piiriin.

100. Sopimuksen 2.2.3 kohdan mukaisesti ARGEV tekee alueellisen viranomaisen kanssa erillisen sopimuksen tarvittavien sijoituspisteiden tarjoamisesta. Keräyssäiliöt ja -säkit toimittaa keräyksestä vastaava kumppani tai alueellinen viranomainen ARGEVin kanssa sopimallaan tavalla. Syntyvistä kustannuksista vastaa ARGEV sopimuksen 2.2.4 kohdan mukaisesti vain kotitalousjätteille tarkoitettujen säiliöiden osalta mutta ei niitä vastaavien kohteiden pakkausjätteen osalta.

101. Keräystoimintaan kuuluu sopimuksen 2.2.5 kohdan mukaisesti keräyssäiliöiden suunnitelman mukainen tyhjentäminen ja keräyssäkkien noutaminen sekä kerätyn materiaalin kuljettaminen vahvistetulle lajittelupaikalle tai sopimusalueen vaikutuspiirissä olevalle jälleenlastausasemalle. Keräyksestä vastaavan kumppanin keräyskapasiteetti määräytyy tarpeen mukaan eli väestön tai jätteen syntymispaikan keräyskäyttäytymistä vastaavasti ottaen huomioon keräyssäiliöiden ja -säkkien keskimääräinen 80 prosentin kuormitus ja vääräntyyppisen jätteen määrällisesti enintään 20 prosentin osuus. Jos kotitalouksilta tapahtuvan keräyksen yhteydessä kerätään myös kaupallista pakkausjätettä, sen osuus on rajoitettava ARGEVin antamien ehtojen mukaisesti (liite 2).

102. Kaupallisen jätteen osalta noudatetaan yrityskohtaista jätehuoltoa. Keräyksestä vastaava kumppani pitää yllä sopimuksen 2.4.1 kohdan mukaista yrityksille tarkoitettua alueellista vastaanottopaikkaa, jossa otetaan takaisin yritysten toimittamia ARGEV-pakkauksia, otetaan hallitusti vastaan jätettä kierrätyskeskuksilta ja harjoitetaan ongelmajätteen keräystä. Varsinkin alueilla, joilla on vilkasta yritystoimintaa, keräyksestä vastaavat kumppanit pitävät yllä sopimuksen 2.4.2 kohdan mukaisesti perusinfrastruktuurin lisäksi noutojärjestelmiä luvallisten pakkausten noutamiseksi jätteen syntypaikalta.

103. Sopimuksen 2.5.1 kohdan mukaisesti toimeksiantojen antaminen kolmansille, jotka tarjoavat kyseisten sopimusten mukaisia osapalveluita, edellyttää ARGEVin ennalta antamaa suostumusta.

104. Sopimuksen 2.5.2 kohdassa todetaan, että keräyksestä vastaava kumppani ottaa pakkaukset vastaan ARGEVin puolesta eikä saa missään vaiheessa omistusoikeutta niihin. Tästä syystä keräyksestä vastaava kumppani ei saa menetellä ARGEV-keräysmateriaalin tai ARGEV-pakkauksien kanssa toisin kuin sopimuksessa on määrätty. Muussa tapauksessa ARGEVilla on painava syy purkaa sopimus välittömästi.

105. Sopimuksen 3.1 kohdan mukaisesti keräyksestä vastaava kumppani saa hankkimistaan ja kirjaamistaan keräyssäiliöistä ja -säkeistä neljännesvuosittain säiliön tai säkin kokoa vastaavan korvauksen. Keräyssäiliöiden tyhjentämisestä ja keräyssäkkien keräämisestä kotitalouksilta ja vastaavilta jätteiden syntypaikoilta sekä keräysmateriaalin kuljetuksesta ja tyhjentämisestä lajittelulaitokseen tai jälleenlastauspaikalle sekä kirjaamistoimenpiteistä keräyksestä vastaava kumppani saa määrään perustuvan korvauksen. Kotitalouksista ja vastaavista jätteen syntypaikoista sopimusalueella kerätyn materiaalin jälleenlastauksesta ja kirjaamistoimenpiteistä keräyksestä vastaava kumppani saa määrään perustuvan korvauksen. ARGEVille vuosittain ilmoitettaviin keräys- ja jälleenlastaustoimenpiteisiin sovelletaan keräysalue- ja keräysmateriaalikohtaista enimmäismäärää. Määrällisen puitteet vuosilla 2002-2004 on laskettu kotitalouksilta ja vastaavilta jätteen syntypaikoilta vuonna 2001 kerättävien arvioitujen bruttomäärien perusteella. Yrityksiltä kertyvän pakkausjätteen vastaanotto ja keräys mukaan lukien kierrättäjän yrityksiltä, teollisuudelta ja institutionaalisilta jätteen syntypaikoilta sekä valvottujen vastaanottojen ja ongelmajätteen keräysten yhteydessä vastaanottamien jätemateriaalien tarkastus, jälkilajittelu, esikäsittely, välivarastointi, luovutusvalmiiksi saattaminen, lastaus jne. korvataan keräyksestä vastaavalle kumppanille lopullisen määrän perusteella.

106. Sopimuksen 3.5 kohdan mukaisesti ARGEV takaa alueelliselle kumppanille kierrätystakuun antajien kanssa tehdyillä kahdenvälisillä sopimuksilla, että kaikki tämän sopimuksen mukaisesti toimittamat käytetyt materiaalit otetaan vastaan.

107. Sopimuksen 5.1 kohdan mukaisesti sopimussuhde alkaa 1 päivänä tammikuuta 2002. Sopimus on voimassa määräämättömän ajan. Kumpi tahansa sopimuspuoli voi sanoa sopimuksen irti 6 kuukauden irtisanomisajalla kuitenkin niin, että sen voimassaolo päättyy aikaisintaan 31 päivänä joulukuuta 2004. Lisäksi sovelletaan erityistä irtisanomisoikeutta painavasta syystä, jollainen on esimerkiksi kotitalousjätteen yhteydessä yrityksiltä kerättävän määrän rajoittamisvelvoitteen törkeä laiminlyönti.

108. Sopimuksen voimassaoloajasta ARGEV on antanut V jakson 4 kohdassa mainitun sitoumuksen.

109. ARGEV on ilmoittanut myös, että keräyksestä vastaavien kumppaneiden kanssa tehdyt sopimukset eivät velvoita jätehuollosta vastaavia yrityksiä tarjoamaan palveluja yksinoikeudellisesti kotitalousjätteen keräyksen eikä yritysjätteen keräyksen alalla. Jätehuoltopalveluja tarjoavilla yrityksillä on vapaus tarjota vastaavia palveluja myös muille vapauttaville järjestelmille tai omien jätehuoltoratkaisujen puitteissa. Keräyssäiliöiden yhteiskäytöstä ARGEV on antanut V jakson 3 kohdassa mainitun sitoumuksen.

110. Jätteiden lajittelusta vastaavien kumppaneiden kanssa tehty vakiosopimus vastaa pitkälle keräyksestä vastaavien kumppaneiden kanssa tehtyä sopimusta.

111. Sopimuksen 1.5 kohdan mukaisesti ARGEV valtuuttaa koko Itävallan alueella toimivat keräyksestä vastaavat kumppanit hoitamaan määritellyillä keräysalueillaan (yleensä poliittisia hallintoalueita tai vapaakaupunkeja) keräysjärjestelmää kevyt- ja metallipakkausten keräämiseksi kotitalouksista ja vastaavista jätteen syntypaikoista. Keräyksestä vastaavien kumppaneiden keräämät määrät luovutetaan suoraan tai kuljetusliikkeen välityksellä lajittelusta vastaavalle kumppanille. Keräysaluetta kohti toimeksianto annetaan vain yhdelle lajittelusta vastaavalle kumppanille.

112. Sopimuksen 1.6 kohdan mukaisesti keräys-, lajittelu- ja kuljetuspalvelujen optimointi edellyttää, että tietyiltä keräyksestä vastaavilta kumppaneilta tai tietyiltä keräysalueilta peräisin olevat kerätyt määrät ohjataan tietyille lajittelusta vastaaville kumppaneille tai tiettyihin lajittelulaitoksiin. Erillisissä keräyksestä vastaavien kumppaneiden kanssa tehdyissä sopimuksissa olevilla vastaavilla määräyksillä ARGEV varmistaa, että tietyillä keräysalueilla (sopimuksen liitteen 5 mukaisesti) keräyksestä vastaavien kumppaneiden kotitalouksilta ja vastaavilta jätteen syntypaikoilta keräämät pakkaukset lajitellaan vain keräyksestä vastaavan kumppanin lajittelulaitoksessa.

113. Lajittelusta vastaava kumppani on sopimuksen 2.1.1 kohdan nojalla velvollinen ottamaan vastaan ja lajittelemaan keräyksestä vastaavan kumppanin tai vastaavien kumppaneiden koko keräysalueelta toimittamat tai noutamat kotitalouksien (moduuli 1) ja vastaavien jätteiden syntypaikkojen (moduuli 2) pakkausjätemäärät. Lajittelusta vastaava kumppani ottaa vastaan lajittelematonta keräysjätettä, joka on peräisin moduulista 1 tai 2 - keräyksen hoitaa ARGEV vain keräyksestä vastaavien kumppaneiden välityksellä tai liitteen 5 mukaisilta keräysalueilta. Sopimuksen 2.2 kohdan mukaisesti lajittelusta vastaava kumppani hoitaa lajittelulaitoksessa alueellista vastaanottopaikkaa, jossa se ottaa maksutta vastaan yrityksiltä peräisin olevia pakkauksia (moduuli 3), kierrätyskeskuksissa vastaanotettua jätettä (moduuli 4) ja ongelmajätteiden keräyksestä peräisin olevaa jätettä (moduuli 5).

114. Sopimuksen 2.4.2 kohdan mukaisesti lajittelusta vastaava kumppani ottaa pakkaukset vastaan ARGEVin puolesta eikä näin ollen saa missään vaiheessa omistusoikeutta niihin. Tästä syystä lajittelusta vastaava kumppani ei saa menetellä pakkauksien kanssa toisin kuin sopimuksessa on määrätty. Muussa tapauksessa ARGEVilla on painava syy purkaa sopimus välittömästi sopimuksen 5.5.2 kohdan a alakohdan nojalla.

115. Alihankkijalle annettavia toimeksiantoja koskevat määräykset (2.4.1 kohta) ja sopimuksen voimassaoloa/päättymistä koskevat määräykset (5 kohta) ovat yhtenevät keräyksestä vastaavan kumppanin kanssa tehdyn sopimuksen määräysten kanssa.

116. Lajittelusta vastaavat kumppani saa sopimuksen 3.1 kohdan nojalla palveluksistaan ilmoitettujen määrällisten rajojen puitteissa sopimuksen liitteessä 6 määritellyn korvauksen. Korvaukset maksetaan ARGEVin kotitalousjärjestelmästä ja kotitalouksia lähellä olevasta järjestelmästä kerätyn materiaalin vastaanotosta, tavaran tarkastuksesta, laitoksen suhteellisista kiinteistä kustannuksista verrattuna sovittuihin vuotuisiin tuotantomääriin, keräysmateriaalin puhdistamisesta vieraista aineista ja näiden asianmukaisesta jätehuollosta, pakkausjätteen esikäsittelystä, välivarastoinnista, kaikkien vieraista aineista puhdistettujen tai lopullisesti lajiteltujen materiaalityyppien luovutusvalmiiksi saattamisesta ja lastaamisesta. ARGEVilta vuosittain laskutettava lajittelumäärä on enintään niin suuri kuin tietyiltä keräysalueilta kertyvä kotitalouksilta kerättävän jätteen kokonaismäärä. Kotitalouksilta ja vastaavilta jätteen syntypaikoilta kerätyn jätteen lopullisesta lajittelusta kumppani saa materiaalikohtaisen korvauksen. Korvauksia maksetaan myös yrityksiltä, kierrätyskeskuksista ja ongelmajätteen keräyksistä peräisin olevien tiettyjen materiaalien toimitusten vastaanotosta, tavaran tarkastuksesta, jälkilajittelusta, esikäsittelystä, välivarastoinnista, luovutusvalmiiksi saattamisesta, lastaamisesta jne.

117. ARGEV on ilmoittanut, että sen lajittelusta vastaavien kumppaneiden kanssa tekemiin sopimuksiin ei sisälly lajittelupalvelujen yksinomaisuutta koskevia velvoitteita. Jätehuoltopalveluja tarjoavilla yrityksillä on vapaus tarjota vastaavia palveluja myös muille vapauttaville järjestelmille tai omien jätehuoltoratkaisujen puitteissa. ARGEV on antanut myös V jakson 3 kohdassa mainitun sitoumuksen.

4.2.3.2 ARO:n sopimus

ARO:n sopimukset keräyksestä vastaavien kumppaneiden kanssa

118. Sopimus koskee paperipakkausten keräysjärjestelmän hoitamista AWG:n pakkausasetuksen, ARA:n/ARO:n jätehuoltosopimuksen ja lupatodistusten mukaisten velvoitteiden täyttämiseksi. Keräysaluetta kohti toimeksianto annetaan vain yhdelle keräyksestä vastaavalle kumppanille.

119. Sopimus ei koske sen 1.1 kohdan mukaisesti keräyspaperin ja paperipakkausten keräämistä kotitalouksilta ja vastaavilta jätteen syntypaikoilta. Sen sijaan sopimus koskee liikealueiden jätehuoltoa (2.4 kohta), pakkausten kuljettamista pois kierrätyskeskuksista (2.5 kohta) ja yrityskohtaista jätehuoltoa (2.6 kohta).

120. Sopimuksen 1.5 kohdan mukaisesti ARO:n takaisinottovelvollisuus rajoittuu ARA:n luvassa mainittuun määrään paperi-, kartonki-, pahvi- ja aaltopahvipakkauksia. ARO on kuitenkin valmis ottamaan vastaan kaikki keräys- ja kierrätysjärjestelmään toimitetut pakkausmäärät. Jos tästä syystä lisenssitodistuksen mukaiset velvoitteet, eli velvollisuus tarjota riittävä paperipakkausten vastaanottokapasiteetti keräyksen mahdollistamiseksi 90-prosenttisena yrityksiltä ja 80-prosenttisena kotitalouksilta ja kierrätyksen mahdollistamiseksi 85-prosenttisena yrityksiltä ja 75-prosenttisena kotitalouksilta, ylittyvät niin, että toiminta ei vastaa lisenssinhaltijoiden taloudellisia ja oikeudellisia etuja, ARO pidättää itsellään oikeuden mukauttaa vastaanottotakuunsa ja vastaavasti maksettavat korvaukset jälleen lisenssitodistuksia vastaavalle tasolle. Keräyksestä vastaaville kumppaneille ilmoitetaan tästä hyvissä ajoin.

121. Liikealueiden jätehuolto koskee lajipuhtaiden paperipakkausten jätehuoltoa pienyrityksissä syntyvien jätteiden osalta. Niin kutsuttua valvottua vastaanottoa harjoittavat laitokset (kierrätyskeskukset, käytettyjen materiaalien keräyskeskukset jne.) ovat alueellisten viranomaisten vastuulla ja ottavat vastaan yksityishenkilöiden ja pienyritysten pakkauksia. ARO:n keräyksestä vastaava kumppani ottaa vastaan pakkauksia kierrätyskeskuksista ja hoitaa niiden poiskuljetuksen. Yrityskohtaiseen jätehuoltoon ARO käyttää niin kutsuttuja ARO-vastaanottokeskuksia, joiden kautta yritykset voivat tuoda pakkausjätteensä maksutta liitettäväksi keruu- ja kierrätysjärjestelmään.

122. Sopimuksen 2.7 kohdan mukaisesti keruusta vastaava kumppani on velvollinen ottamaan ARO-vastaanottokeskuksissa vastaan kaikki sopimuksen soveltamisalaan kuuluvat paperipakkaukset. Jätteitä luovuttavan yrityksen on sopimuksen 2.7.4 kohdan mukaisesti asianmukaisella tavalla todistettava luovuttamiensa pakkausten luvallisuus ARA-järjestelmässä. Muiden vastaanottokeskusten perustamiseen tarvitaan ARO:n lupa.

123. ARO päättää sopimuksen 2.8 kohdan mukaisesti kierrätysyrityksestä ja pakkausten kuljetuksen järjestämisestä. Siksi kumppanin on saatava siihen ARO:n kirjallinen lupa. Keräyksestä vastaava kumppani takaa ARO:lle pakkausten tietyn vähimmäislaadun kierrättäjälle luovutettaessa (2.9 kohta).

124. Sopimuksen 2.10 kohdassa todetaan, että kumppani kerää paperipakkaukset ARO:n puolesta ja ARO:lla on siitä syystä yksinomainen omistusoikeus kerättyihin tavaroihin. Tästä syystä käytettyjen materiaalien kanssa ei saa menetellä toisin kuin ARO on määrännyt. Muussa tapauksessa ARO:lla on painava syy purkaa sopimus välittömästi.

125. Sopimuksen 2.15 kohdan mukaisesti ARO takaa keräyksestä vastaavalle kumppanille kierrättäjien kanssa tehdyillä kahdenvälisillä sopimuksilla, että niiden toimittamat paperipakkaukset otetaan vastaan ja kierrätetään pakkausasetuksessa edellytetyllä tavalla. Jos ARO:lle annetut kierrätystakuut peruutetaan, sen on huolehdittava vastaavien korvaavien järjestelyjen tekemisestä kierrätysyrityksiä varten.

126. Sopimuksen 4 kohdan mukaisesti sopimussuhde alkaa 1 päivänä tammikuuta 2002 ja sopimus tehdään määräämättömäksi ajaksi. Irtisanomisaika on kuusi kuukautta ja sopimuksen irtisanominen voi tulla voimaan aikaisintaan 31 päivänä joulukuuta 2004. Painavasta syystä sopimus voidaan purkaa ilman irtisanomisaikaa.

127. Sopimuksen voimassaoloajasta ARO on antanut V jakson 4 kohdassa mainitun sitoumuksen.

128. ARO on myös ilmoittanut, että sen keruusta vastaavien kumppaneiden kanssa tekemiin sopimuksiin ei sisälly velvoitteita jätehuoltopalvelujen yksinoikeudellisuuteen. Keräyspalveluista vastaavilla kumppaneilla on mahdollisuus tarjota vastaavia palveluja myös muille vapauttaville järjestelmille tai omien jätehuoltoratkaisujen puitteissa.

ARO:n sopimukset alueellisten viranomaisten kanssa

129. Sopimus koskee ARO:n ja alueellisen viranomaisen välistä yhteistyötä kunnallisten paperinkeräysjärjestelmien hoidossa sopimusalueella kotitalouksista ja jätekertymältään vastaavista yksiköistä peräisin olevien paperisten pakkausten osalta. Tällöin otetaan huomioon AWG:n, pakkausasetuksen, ARA-ARO-jätehuoltosopimuksen ja lupatodistusten mukaiset velvoitteet.

130. Sopimuksen 2.1 kohdan mukaisesti ARO:n pakkausasetukseen perustuva takaisinottovelvollisuus rajoittuu paperi-, kartonki-, pahvi- ja aaltopahvipakkauksiin, joilla on ARA:n lisenssi. ARO on valmis ottamaan vastaan kaikki järjestelmään toimitetut pakkausmäärät sillä varauksella, että se saattaa mukauttaa toimintansa jälkikäteen lisenssitodistuksen mukaisiin velvoitteisiin, mistä se ilmoittaa alueellisille viranomaisille hyvissä ajoin.

131. Alueellisen viranomaisen hoitamassa kunnallisessa paperinkeräyksessä on tarkoitus kerätä sopimuksen 2.2 kohdan mukaisesti pakkauksia yhdessä samasta materiaalista valmistettujen muiden tavaroiden kuin pakkausten kanssa (sanomalehdet, aikakauslehdet, luettelot tms.). Paperista, kartongista, pahvista ja aaltopahvista valmistettujen pakkausten suhteellisista keräyskustannuksista vastaa ARO, alueellinen viranomainen vastaa muista kunnallisen jätepaperin keräyksen kustannuksista.

132. Sopimuksen 2.4 kohdan mukaisesti keräyssuunnitelmassa kuvatun keräysjärjestelmän perustavanlaatuisista muutoksista (esimerkiksi tuontijärjestelmän muuttaminen noutojärjestelmäksi) on sovittava alueellisen viranomaisen ja ARO:n kesken yksimielisesti, jos muutos lisää merkittävästi ARO:n kustannuksia. Alueellinen viranomainen järjestää tarjouskilpailun ja hoitaa uudet neuvottelut keräyspalveluista ARO:n kanssa ennalta sovitulla tavalla. Jätehuollosta (paperinkeräyksestä) vastaavan toimijan valinta kuuluu alueelliselle viranomaiselle.

133. Alueellisen viranomaisen on vastattava seuraavista palveluista: paperisten pakkausten kerääminen kunnallisen jätepaperinkeräyksen yhteydessä (3.1 kohta), paikkojen varaaminen keräyssäiliöille ja tarvittavien lupien hankkiminen (3.2 kohta), keräyssäiliöiden toimittaminen ja ylläpito (3.3 kohta), pakkausten vastaanotto valvotuista kierrätyskeskuksista, käytettyjen materiaalien keräyskeskuksista jne. (3.4 kohta), pakkausten laadun takaaminen ja vastuu kierrätyskeskuksista vastaanotettujen pakkausten tarvittavasta jälkilajittelusta aiheutuvista kustannuksista (3.5 kohta). ARO takaa puolestaan kierrättäjien kanssa tehdyillä kahdenvälisillä sopimuksilla, että kierrätys tapahtuu pakkausasetuksessa edellytetyllä tavalla (3.6 kohta).

134. Sopimuksen 3.7 kohdassa määrätään pakkausten omistusoikeuden siirtymisestä: Kotitalouksilta ja jätekertymältään vastaavista paikoista kerättyjen pakkausten osalta niiden omistusoikeus siirtyy pakkausten luovutushetkellä ARO-vastaanottokeskuksessa alueelliselta viranomaiselta ARO:lle. Kierrätyskeskuksista, käytetyn materiaalin keräyskeskuksista ja muista sellaisista valvotusti kerättyjen materiaalien omistusoikeus siirtyy ARO:lle ARO:n jätehuollosta vastaavan kumppanin noutaessa pakkaukset. Jos kuljetuksen järjestäjä on alueellinen viranomainen, omistusoikeus siirtyy alueelliselta viranomaiselta ARO:lle vasta, kun pakkaukset otetaan vastaan ARO:n vastaanottokeskuksessa.

135. Tästä syystä alueellinen viranomainen saa menetellä paperisten pakkausten kanssa vain ARO:n määräämällä tavalla. Muussa tapauksessa ARO:lla on painava syy purkaa sopimus välittömästi. Paperipakkaukset voidaan kierrättää samasta materiaalista valmistettujen muiden kuin pakkausten kanssa erikseen tai sekoitettuna niihin.

136. Sopimus tulee sen 5.1 kohdan mukaisesti voimaan 1 päivänä tammikuuta 2002 ja on voimassa määräämättömän ajan. Sopimus voidaan sanoa irti kuuden kuukauden irtisanomisajalla niin, että se päättyy aikaisintaan 31 päivänä joulukuuta 2003. Painavasta syystä sopimus voidaan purkaa ilman irtisanomisaikaa.

137. Sopimukseen ei sisälly määräyksiä, joiden perusteella toinen keräys- tai kierrätysjärjestelmä ei saisi käyttää samanaikaisesti kunnalliseen jätepaperinkeräykseen tarkoitettuja säiliöitä. ARO on ilmoittanut, että kotitalouksiin läheisesti liittyvän paperinkeräyksen alalla se ostaa periaatteessa vain kunnallisen paperinkeräyksen myötä kertyviä määriä. Tiedossa ei ole syytä, jonka perusteella alueelliset viranomaiset eivät voisi tehdä vastaavia sopimuksia myös muiden vapauttavien järjestelmien kanssa.

5. ANNETUT SITOUMUKSET

138. Komissio oli huomauttanut joihinkin ilmoitettujen sopimusten kohtiin liittyvistä kilpailuoikeudellisista ongelmista. Menettelyn aikana osapuolet ovat antaneet komissiolle seuraavat sitoumukset:

- (Sitoumus 1) ARGEV ja ARO luopuvat 29 päivästä marraskuuta 2000 alkaen suosituimmuuslausekkeiden käytöstä, joista kumpikin on sopinut sopimuskumppaneinaan olevien jätehuoltoyritysten kanssa tehtyjä jätehuoltosopimuksia täydentävillä sopimuksilla ja lisäsopimuksilla.

- (Sitoumus 2) ARA sitoutuu olemaan pitämättä kiinni lisenssioikeudestaan "Der Grüne Punkt" -merkkiin (jäljempänä "Punkt-merkki") sellaisia yrityksiä vastaan, jotka Itävallassa tai sen ulkopuolella a) osallistuvat merkityillä tai vastaavilla pakkauksilla pakkauksista ja pakkausjätteistä annetussa direktiivissä 94/62/EY tarkoitettuihin keräys- ja kierrätysjärjestelmiin, joissa edellytetään Punkt-merkin käyttöä, tai joiden on b) säännösten nojalla käytettävä pakkauksissaan Punkt-merkkiä. Tämä sitoumus on voimassa sillä ehdolla, että kyseinen yritys kerää ja kierrättää todistettavasti Itävallassa Punkt-merkillä varustettuja pakkauksia pakkausasetuksen (Verordnung BGBl. 648/1996 idgF) mukaisesti (vaikka pakkausasetuksessa tarkoitetun oman jätehuoltoratkaisunsa puitteissa tai osallistumalla hyväksyttyyn keräys- ja kierrätysjärjestelmään) ja myöntää ARA:lle sopimuksellisesti vastaavat tarkastusoikeudet. Tarkastusoikeudet eivät saa olla laajemmat kuin ARA:n vakiosopimuksessa määritellyt tarkastusoikeudet. ARA ei edellytä tätä tarkastusoikeutta käyttäessään asetuksen mukaisen keräys- ja kierrätystoiminnan todistamista tiukemmin ehdoin kuin pakkausasetuksen noudattamista valvovat viranomaiset, jotka edellyttävät kyseiseltä yritykseltä todisteita säännösten noudattamisesta.

- (Sitoumus 3) ARGEV ei estä alueellisia viranomaisia ja/tai jätehuoltoyrityksiä toimittamasta palveluita ARA-järjestelmän kilpailijoille. ARGEV ei myöskään estä alueellisia viranomaisia ja/tai jätehuoltoyrityksiä tekemästä sopimuksia ARA-järjestelmän kilpailijoiden kanssa keräyssäiliöiden tai muiden sellaisten kotitalouksilta ja vastaavista paikoista peräisin olevien käytettyjen pakkausten keräyksessä ja/tai lajittelussa käytettävien laitteiden yhteiskäytöstä eikä estä toteuttamasta kyseisiä sopimuksia. Tämä sitoumus ei rajoita ARGEVin oikeutta käyttää sopimuksiin perustuvaa päätösvaltaansa yhteiskäytössä olevien keräys- ja kierrätysjärjestelmien suhteen tai ryhtyä kaikkiin tarvittaviin toimenpiteisiin täyttääkseen kaikki keräys- ja kierrätysjärjestelmänsä toimintaan liittyvät lakiin ja lupamenettelyihin perustuvat velvollisuutensa yhteiskäytöstä huolimatta. Sitoumus on lisäksi voimassa vain siinä tapauksessa, että

a) alueelliset viranomaiset ja/tai jätehuollosta vastaavat yritykset ilmoittavat olevansa valmiit alentamaan ARGEVin maksamia korvauksia keräys-/lajittelulaitteiden tarjoamisesta ja toiminnasta ja/tai keräys-/lajittelutoiminnasta samassa suhteessa, kuin muut käyttävät kyseisiä säiliöitä ja muita laitteita ja korvaamaan suhteessa ARGEVille keräyksestä/lajittelusta aiheutuvat muut kustannukset (kustannukset yhteiskäytössä olevan keräysjärjestelmän jatkuvasta suunnittelusta ja johtamisesta, kustannukset jäteneuvojista, T& K-kustannukset jne.). ARGEV toimittaa perittävien kustannusten jaottelua koskevan riippumattoman tilintarkastajan lausunnon;

b) alueelliset viranomaiset ja/tai jätehuoltoyritykset ilmoittavat olevansa valmiit korvaamaan ARGEVille ne lisäkustannukset, joita yhteiskäyttö aiheuttaa ARA-järjestelmään kuuluville yhtiöille ja/tai niiden sopimuskumppaneille (kuten ylimääräiset analysointikustannukset tai lajittelukustannukset ARGEVin toimeksiannon puitteissa kerättyjen ja kierrätettäväksi luovutettujen pakkausten laadun takaamiseksi). ARGEV toimittaa perittävien kustannusten suuruutta ja jaottelua koskevan riippumattoman tilintarkastajan lausunnon. Lisäkustannukset, joita ARA-järjestelmään kuuluville yhtiöille ja/tai niiden sopimuskumppaneille aiheutuu pelkästään luvallisten pakkausten määrän supistumisesta, ei oteta huomioon.

Tämän sitoumuksen toteuttaminen tapahtuu tarpeen mukaan kuhunkin palvelusopimukseen tehtävillä lisäsopimuksilla.

- (Sitoumus 4) ARGEV ja ARO sanovat irti jätehuollosta vastaavien kumppaneiden kanssa tehdyt sopimuksensa kolmen vuoden voimassaolon jälkeen, jos sopimuspuolet eivät pääse yksimielisyyteen sopimuksen voimassaolon jatkamisesta enintään kahdella vuodella. ARGEV ja ARO uudistavat palvelusopimuksensa viimeistään niiden oltua voimassa viisi vuotta kilpailuun, avoimuuteen ja tasapuolisuuteen perustuvassa menettelyssä (kaiken tyyppiset kilpailut, tarjouspyynnöt jne.).

6. KOMISSION ALOITTAMAN MENETTELYN JATKAMINEN

139. Komissio aikoo olla vastustamatta ilmoitettuja sopimuksia EY:n perustamissopimuksen 81 artiklan ja ETA-sopimuksen 53 artiklan nojalla tai myöntää osapuolille EY:n perustamissopimuksen 81 artiklan 3 kohdan ja ETA-sopimuksen 53 artiklan 3 kohdan mukaisen poikkeuksen, johon liittyy mahdollisesti sitoumuksia. Ennen päätöksen tekemistä kaikilla asianomaisilla kolmansilla on mahdollisuus esittää tätä asiaa koskevat huomautuksensa kuukauden kuluessa tämän tiedonannon julkaisemisesta. Mahdolliset huomautukset on varustettava viitteellä "COMP/A.35.470/D3 - ARA" ja "COMP/A.35.473/D3 - ARGEV, ARO" ja toimitettava seuraavaan osoitteeseen: Euroopan komissio Kilpailun pääosasto

Linja D - Palvelut

B - 1049 Bruxelles/Brussel Faksi (32-2) 295 30 80.

(1) EYVL 13, 21.2.1962, s. 204/62.

(2) Itävallan säädöskokoelma BGBl. N:o 648/1996.

(3) EYVL L 365, 31.12.1994, s. 10.

(4) Itävallan säädöskokoelma BGBl. N:o 645/199.