Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheista: "Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle tietyistä yhteisön toimenpiteistä syrjinnän torjumiseksi", "Ehdotus: neuvoston direktiivi yhtäläistä kohtelua työssä ja ammatissa koskevista yleisistä puitteista", "Ehdotus: neuvoston direktiiviksi rodusta tai etnisestä alkuperästä riippumattoman yhtäläisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta", ja "Ehdotus: neuvoston päätös syrjinnän torjumista koskevan yhteisön toimintaohjelman perustamisesta vuosiksi 2001-2006"



Virallinen lehti nro C 204 , 18/07/2000 s. 0082 - 0090



Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheista: - "Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle tietyistä yhteisön toimenpiteistä syrjinnän torjumiseksi", - "Ehdotus: neuvoston direktiivi yhtäläistä kohtelua työssä ja ammatissa koskevista yleisistä puitteista", - "Ehdotus: neuvoston direktiiviksi rodusta tai etnisestä alkuperästä riippumattoman yhtäläisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta", ja - "Ehdotus: neuvoston päätös syrjinnän torjumista koskevan yhteisön toimintaohjelman perustamisesta vuosiksi 2001-2006" (2000/C 204/17) Neuvosto päätti 19. tammikuuta ja 4. helmikuuta 2000 EY:n perustamissopimuksen 262 artiklan nojalla pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainituista tiedonannosta ja ehdotuksista. Asian valmistelusta vastannut "työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus" -jaosto antoi lausuntonsa 5. toukokuuta 2000. Esittelijä oli Sukhdev Sharma. Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 24. ja 25. toukokuuta 2000 pitämässään 373. täysistunnossa (toukokuun 25. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 108 ääntä puolesta, 6 vastaan, ja 6 pidättyi äänestämästä. 1. Ehdotuksen oikeusperusta, sisältö ja vaikutusala 1.1. Tiettyjä syrjinnän torjuntaan liittyviä yhteisön toimenpiteitä koskevassa tiedonannossaan komissio esittää kahta uutta, yhtäläistä kohtelua koskevaa direktiiviä sekä näitä aloitteita tukevaa toimintaohjelmaa. 1.2. Aloitteen oikeusperustana on Amsterdamin sopimuksen 13 artikla, jossa yhteisölle ensimmäistä kertaa annetaan erityinen toimivalta ryhtyä toimenpiteisiin sukupuoleen, rotuun, etniseen alkuperään, uskontoon, vakaumukseen, vammaisuuteen, ikään tai sukupuoliseen suuntautumiseen perustuvan syrjinnän torjumiseksi. 1.3. Toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden soveltamista koskevassa perustamissopimuksen pöytäkirjassa edellytetään, että yhteisön tasolla toteutetusta toiminnasta on "selkeästi etua laajuutensa tai vaikutuksensa vuoksi jäsenvaltioiden tasolla toteutettuun toimintaan verrattuna". 1.4. Komissio on tutkinut yksittäisissä jäsenvaltioissa syrjinnän torjuntatoimien osalta vallitsevaa tilannetta. Se toteaa, että kyseisten toimien vaikutusala, sisältö ja täytäntöönpanokelpoisuus vaihtelee huomattavasti. Tämä antaa aiheen yhteisötasolla toteutettaviin toimiin, joilla pyritään vahvistamaan Euroopan unionin perusarvoja, eli vapautta, demokratiaa, ihmisoikeuksien ja perusoikeuksien kunnioittamista sekä oikeusvaltion periaatetta. Samalla se auttaa voimistamaan taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta varmistamalla, että ihmiset kaikissa jäsenvaltioissa nauttivat perussuojelua syrjintää vastaan ja että heillä on asiamukainen muutoksenhakuoikeus. 1.5. Komissio ehdottaa kahta erillistä direktiiviä: - Direktiivi, jonka tavoitteena on toteuttaa rodultaan tai etniseltä alkuperältään erilaisten ihmisten yhtäläisen kohtelun periaatetta päivittäisen elämän kaikilla aloilla kuten työelämässä, koulutuksessa sekä tavaroiden ja palvelujen saannin osalta (rotuun tai etniseen alkuperään perustuvan syrjinnän vastainen direktiivi). - Puitedirektiivi, jonka tavoitteena on toteuttaa rodultaan tai etniseltä alkuperältään, uskonnoltaan tai vakaumukseltaan, iältään tai sukupuoliselta suuntautumiseltaan erilaisten ihmisten yhtäläisen kohtelun periaatetta. Direktiivin soveltamisala rajoittuu työhön ja ammatinharjoittamiseen (työelämädirektiivi). Sukupuolisyrjintä ei kuulu direktiivin piiriin, koska se kuuluu työtä ja ammatinharjoittamista koskevien jo voimassa olevien direktiivien 76/207/ETY ja 86/613/ETY soveltamisalaan. 1.6. Yhteisön toimintaohjelmaan liittyen komissio ehdottaa kolmentyyppisiä (rahoitukseltaan rajallisia) toimia, joiden tavoitteena on tukea aloitetta: - Analysoidaan syrjintään liittyviä tekijöitä ja arvioidaan syrjinnän torjuntaan tähtäävän lainsäädännön tehokkuutta ja vaikutusta. - Edistetään kansainvälistä yhteistyötä ja syrjinnän vastaisessa taistelussa aktiivisten organisaatioiden, kuten työmarkkinaosapuolten verkottumista. - Lisätään tietämystä rasismin vastaisen taistelun eurooppalaisesta ulottuvuudesta tiedonantojen, julkaisujen, kampanjoiden ja tapahtumien avulla. 1.7. Ehdotuspaketin ensisijaisena tavoitteena on varmistaa yhteinen vähimmäisnormisto koko unionissa. Se on lisäksi selkeä ilmaus syrjinnän vastaisesta yleisestä politiikasta ja kumoaa epäilyt sen suhteen, mikä on eurooppalaisen yhteiskunnan syrjintää kohtaan omaksuma asenne. 2. Yleistä 2.1. Komitea on tyytyväinen kahteen yhtäläistä kohtelua koskevaan direktiiviehdotukseen. Ne ovat merkittävä lainsäädännöllinen toimenpide syrjinnän eri muotojen vastaisessa taistelussa kautta Euroopan unionin. Komitean mielestä sanamuoto "yhtäläinen kohtelu" on onnistunut. Se on ilmauksena parempi kuin "syrjinnän vastaiset toimet", koska sen välittämä mielikuva on myönteinen eikä puolustuksellinen. Lisäksi se vastaa vuonna 1976 annettua, tasa-arvoista kohtelua koskevaa direktiiviä sekä vuonna 1997 annettua, todistustaakkaa koskevaa direktiiviä(1). 2.2. Komitealla on ollut merkittävä rooli rotuun, etniseen alkuperään, uskontoon, vakaumukseen, vammaisuuteen, ikään tai sukupuoliseen suuntautumiseen perustuvaa syrjintää koskevan komission ehdotuspaketin kehityksessä. Ohessa esimerkkejä TSK:n aikaisemmista lausunnoista, joissa on käsitelty rasismia, muukalaisvihaa, vammaisuutta, sosiaalista syrjäytymistä ja ikääntymistä(2). 2.3. Komission pragmaattinen lähestymistapa, jota kuvastaa päätös ehdottaa kattavaa, rotuun perustuvan syrjinnän monilla päivittäisen elämän aloilla kieltävää direktiiviä sekä erillistä direktiiviä, joka kieltää uskontoon, vammaisuuteen, ikään tai sukupuoliseen suuntautumiseen perustuvan syrjinnän työelämässä, ansaitsee komitean tunnustuksen ja tuen. Komitea panee merkille vallitsevan poliittisen dynamiikan ja kannattaa erityislainsäädännön luomista rotu- ja etnisten vähemmistöjen suojelemiseksi unionissa. Se kuitenkin kehottaa komissiota harkitsemaan tulevaisuudessa sellaisen lainsäädännön hyväksymistä, joka suojelisi kaikkia uskontoon tai vakaumukseen, vammaisuuteen, sukupuoliseen suuntautumiseen tai ikään perustuvalle syrjinnälle alttiita ryhmiä. Kyseinen lainsäädäntö tulisi muotoilla rotuun tai etniseen alkuperään perustuvan syrjinnän kieltävässä direktiivissä esitettyjen periaatteiden pohjalta. Komitea kehottaa lisäksi tarkistamaan miesten ja naisten yhtäläistä kohtelua koskevan direktiivin tässä käsiteltävien direktiivien valossa. 2.4. Direktiivit on suunniteltu toimimaan itsenäisinä kokonaisuuksina. Hyväksyttiinpä niistä kumpi tahansa ensimmäisenä, voidaan toista muuttaa vastaavasti. Molempien direktiivien hyväksyminen yhtä aikaa aiheuttaisi vakavia päällekkäisyyteen liittyviä ongelmia, joiden ratkaisemiseksi tarvittaisiin muutoksia direktiivien sanamuotoon. 2.5. Ministerineuvoston 20. joulukuuta 1996 ja 17. kesäkuuta 1999(3) antamien päätöslauselmien valossa komitea katsoo, että olisi pikaisesti harkittava vammaisten suojelua koskevan lainsäädännön laajentamista kattamaan työelämän lisäksi erityisesti palvelujen, koulutuksen ja liikennepalvelujen saatavuuden kaltaiset alueet. Komitea muistuttaa, että arvioiden mukaan Euroopan unionissa vammaisia on noin 36 miljoonaa (eli 10 prosenttia väestöstä). 2.6. Komitean mielestä on välttämätöntä, että kaikki jäsenvaltioiden asukkaat voivat nauttia perustasoista suojelua syrjinnältä ja että heillä on mahdollisuus hakea muutosta oikeusteitse. Lisäksi komitea katsoo, että aloitteet vahvistavat unionin taloudellista- ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta. Olisi tuotava selvästi ilmi, että työelämädirektiivi koskee myös Euroopan unionin alueella oleskelevia yhteisön ulkopuolisten maiden kansalaisia. Komitea panee merkille, ettei tässä käsiteltävissä direktiiveissä kielletä kansallisuuteen perustuvaa erilaista kohtelua, jota perustamissopimuksessa koskevat erilliset artiklat (määräykset erityisesti 12 ja 39 artiklassa) ja joita käsitellään lisäksi johdetussa oikeudessa. 2.7. Komiteasta on myönteistä, että ehdotuksissa painotetaan koko unionia koskevien vähimmäisvaatimusten määrittelyä ja kielletään jäsenvaltioissa voimassa olevan suojelutason alentaminen reaktiona tässä käsiteltävien direktiivien toimeenpanoon. 2.8. Komitea panee tyytyväisenä merkille viittauksen perustamissopimuksen 137 artiklaan, joka koskee sosiaalista syrjäytymistä yleensä. Yhtäläistä kohtelua koskevat direktiivit edistävät komitean mielestä sosiaalista inkluusiota sekä sosiaalista koheesiota. Viime kädessä ne alentavat myös sosiaalisesta syrjäytymisestä aiheutuvia merkittäviä kustannuksia. 2.9. Rodusta ja etnisestä alkuperästä riippumatonta yhtäläistä kohtelua koskevaan direktiiviin olisi komitean mielestä ollut suotavaa sisällyttää rotuväkivaltaa ja rotuvihan lietsomista koskevia säännöksiä. Se pitää mainittujen tärkeiden seikkojen jättämistä direktiivin ulkopuolelle tarjoutuneen mahdollisuuden hukkaamisena, koska kyseessä on aihepiiri, joka vaikuttaa ratkaisevasti etnisiä vähemmistöjä edustavien henkilöiden ihmisoikeuksiin. Komitea on myös tietoinen, että poliittinen sitoutuminen ja puuttuminen tähän yhä yleistyvään ilmiöön käytännön toimin vaihtelee huomattavasti jäsenvaltioittain. Komitea katsoo, ettei vuonna 1996 hyväksytty yhteinen toiminta riitä ratkaisemaan ongelmaa ja että komission tulisi löytää asianmukaiset lainsäädännölliset keinot tämän tärkeän alan kattamiseksi. 2.10. Ehdotuksissa viitataan vain lyhyesti yhtäläisten mahdollisuuksien yrityksille tarjoamaan hyötyyn, joka perustuu siihen, että ne kykenevät hyödyntämään käytettävissään olevia henkilöresursseja parhaalla tavalla (kaupallinen hyöty). Komitea toivoisi, että tätä argumenttia, joka pohjautuu niin unionissa kuin sen ulkopuolella liiketoimintaa harjoittavissa yrityksissä sovellettaviin ilmeisen onnistuneisiin toimintaperiaatteisiin, tutkittaisiin ja kehitettäisiin nykyistä tarmokkaammin. Huolimatta komission tekemästä pk-yrityksille aiheutuvien täytäntöönpanokustannusten vaikutusten arvioinnista on muistettava, että uusiin direktiiveihin sopeutuminen saattaa aiheuttaa pk-yrityksille lisäkustannuksia. 2.11. Yhteisön selkeä yleispoliittinen kannanilmaus rotuun perustuvaa syrjintää vastaan on vaikutuksiltaan edelleen ajankohtainen ja mitä tarpeellisin. 2.12. Samassa hengessä ja tässä käsiteltäviin direktiiveihin nimenomaisesti viittaamatta komitea toistaa aiemmin esittämänsä ehdotuksen integroiduista yhteisön toimista syrjinnän, rasismin ja muukalaisvihan torjumiseksi. Se kehottaakin komissiota harkitsemaan ja kehittämään etenkin koulutuksen alalle aiheeseen liittyviä ja tietoyhteiskunnan tarjoamia välineitä hyödyntäviä toimia. 2.13. Komitea uskoo, että hyviin käytänteisiin perustuvan vuoropuhelun lisääminen yritysten, ammattijärjestöjen sekä muiden sosiaalisten ja taloudellisten toimijoiden välillä voisi osoittaa, että yhtäläinen kohtelu työssä ja ammatissa voi parantaa taloudellista suorituskykyä ja sosiaalista osallisuutta. Komitealla on hyvät mahdollisuudet edistää tällaista vuoropuhelua, ja se aikoo järjestää asiaa koskevan kuulemistilaisuuden. Direktiivejä koskevia erityishuomioita 3. Rodusta ja etnisestä alkuperästä riippumatonta yhtäläistä kohtelua koskeva direktiivi Johdanto 3.1. Komitea on tyytyväinen komission aloitteeseen kieltää rotuun tai etniseen alkuperään perustuva syrjintä kaikilla yhteiskunnan aloilla. Komission tulisi mahdollisimman pian tutkia tästä direktiivistä saatujen kokemusten valossa, olisiko vastaavia järjestelyjä syytä ehdottaa myös muiden EY:n perustamissopimuksen 13 artiklassa mainittujen syrjintäperusteiden osalta. 3.2. Komitean mielestä on myönteistä, että Euroopan unionin alueella oleskelevat unionin ulkopuolisten maiden kansalaiset kuuluvat direktiivin piiriin. Erityistä 4. Rodusta ja etnisestä alkuperästä riippumatonta yhtäläistä kohtelua koskeva direktiivi 4.1. 1 artikla - Tavoite Ehdotuksen mukaan direktiivin tavoitteena on soveltaa jäsenvaltioissa rodusta ja etnisestä alkuperästä riippumattoman yksilöiden yhtäläisen kohtelun periaatetta. Ilmaisun "yksilöiden" sijasta tulisi käyttää ilmausta "kaikkien ihmisten". Tätä muotoilua käytetään työelämädirektiivissä ja sama sanamuoto olisi paikallaan myös rodusta ja etnisestä alkuperästä riippumatonta yhtäläistä kohtelua koskevassa direktiivissä(4). 4.2. 2 artikla - Syrjinnän käsite Komitea pitää välittömän ja välillisen syrjinnän määritelmistä direktiivitekstissä myönteisenä. Selvyyden vuoksi olisi välittömän syrjinnän käsitettä kuitenkin täsmennettävä siten, että henkilöä, joka katsoo olevansa syrjinnän uhri, tulisi verrata vastaavassa tilanteessa olevaan henkilöön. Komitea ehdottaakin, että 2 artiklan a kohta muutetaan kuulumaan seuraavasti: Välittömänä syrjintänä pidetään sitä, että henkilöä kohdellaan epäsuotuisammin kuin jotakuta toista vastaavassa tilanteessa. Erityisen hyödyllistä on, ettei välillisen syrjinnän määritelmässä edellytetä välttämättä tilastollisia todisteita, vaan Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen antamien, työntekijöiden vapaata liikkuvuutta koskevien tuomioiden mukaisesti myös muiden syrjintää osoittavien todisteiden esittäminen on mahdollista(5). Hallintoviranomaisten harjoittaman epäsuoran syrjinnän tulkinta saattaa joissain maissa olla kuitenkin ongelmallista. Komitea pitää häirinnän määrittelemistä direktiivissä myönteisenä. Se haluaa kuitenkin varmistaa, että työnantajan vastuu häirintätapauksissa rajoitetaan työnantajan valvonnassa oleviin tilanteisiin ja niihin tapauksiin, joissa työnantajan on tiennyt häirinnästä ja on antanut sen jatkua. Komitea pahoittelee, ettei direktiivissä mainita rotuun tai etniseen alkuperään perustuvaan syrjintään kehottavia ohjeita tai syrjintään painostusta. 4.3. 3 artikla - Asiallinen soveltamisala Komitea panee merkille, ettei direktiivin säännöksissä viitata erikseen julkisten palvelujen tarjontaan. Ehdotuksen tulisi kuitenkin sisältää nimenomainen viittaus tähän, jotta varmistetaan tämän seikan kuuluminen direktiivin soveltamisalaan. 4.4. 4 artikla - Työpaikkaa koskevat todelliset pätevyysvaatimukset Komiteasta on myönteistä, että poikkeus, joka direktiivin soveltamiseen voidaan työpaikkaa koskevien todellisten pätevyysvaatimusten perusteella myöntää, on luonteeltaan suppea. Poikkeuksen säilyttäminen tai kumoaminen tulisi antaa määräajoin jäsenvaltioiden ja (direktiivin 12 artiklassa määriteltyjen) riippumattomien elinten arvioitavaksi. 4.5. 5 artikla - Positiiviset erityistoimet Komitea ilmaisee tyytyväisyytensä artiklan muotoiluun. 4.6. 6 artikla - Vähimmäisvaatimukset Komitea pitää säännöksiä onnistuneina. 4.7. 7 artikla - Oikeuksien puolustaminen Komitea suhtautuu myönteisesti 7 artiklan 1 ja 2 alakohtiin. Se katsoo 7 artiklan 2 kohdassa tarkoitettavan, että asianomaiset ihmisoikeuksien puolesta tai rasismia ja muukalaisvihaa vastaan toimivat ja tasavertaisuutta edistävät organisaatiot voivat panna tapauksen käsittelyn vireille kantajan puolesta ainoastaan tämän suostumuksella. Mikäli kyseessä kuitenkin on ryhmä ihmisiä, tulisi toimivaltuudet omaavan organisaation kuitenkin voida ajaa asiaa, siinä määrin kuin se on mahdollista kulloisenkin jäsenvaltion lainsäädännön puitteissa. Myös yksilöiden välisten ongelmien ratkaisemiseksi tulisi luoda asianmukaiset sovittelumenettelyt. Niiden tulee kuitenkin perustua vapaaehtoisuuteen eivätkä ne se saa rajoittaa kantajan oikeutta oikeudellisiin muutoksenhakukeinoihin. 4.8. 8 artikla - Todistustaakka Komitea antaa täyden tukensa rotusyrjintätapauksen todistustaakkaa koskevan kohdan muotoilulle. Olisi paikallaan ilmaista selkeästi, että ehdotuksella todistustaakka pyritään siirtämään, eikä kääntämään. Näin ollen se on tältä osin yhdenmukainen direktiivin 97/80/EY kanssa, joka koskee todistustaakkaa sukupuoleen perustuvissa syrjintätapauksissa. Todistustaakkaa koskevasta direktiivistä antamassaan lausunnossa(6) komitea pitkälti kannatti tätä lähestymistapaa (pk-yrityksille saattaa koitua lisäkustannuksia; ks. kohta 2.10). 4.9. 9 artikla - Kostotoimenpiteet Komiteasta on myönteistä, että kostotoimenpiteiltä suojelu on otettu mukaan direktiiviin. Olisi kuitenkin ilmaistava selvästi, että suoja kattaa myös henkilöt, jotka kärsivät kielteisistä seurauksista osallistuttuaan tai jouduttuaan epäillyksi osallistumisesta rotusyrjintäsyytöksen esittämiseen tai siinä avustamiseen, mikäli syytös ei ollut väärä ja oli tehty hyvässä uskossa. 4.10. 10 artikla - Tiedottaminen Direktiivin säännöksistä tiedottamisen lisäksi direktiiviin tulisi sisällyttää erityisesti julkisviranomaisille ja kaikille elimille sekä asianomaisille organisaatioille suunnattua koulutusta koskeva säännös. Koulutus on tiedottamisen kannalta tärkeää erityisesti maissa, joissa rotuun perustuvan syrjinnän vastainen taistelu ei ole tuttua. Jäsenvaltioilta tulisi myös edellyttää syrjinnän torjuntaa koskevaa tiedotustoimintaa ja kyseiseen aiheeseen liittyvien parhaiden käytänteiden määrittämistä ja yleistämistä. 4.11. 11 artikla - Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu 4.11.1. Komiteasta on myönteistä, että työmarkkinaosapuolet, joiden riippumattomuutta ja autonomiaa kunnioitetaan, osallistuvat yhtäläisen kohtelun periaatteen edistämiseen seuraamalla työpaikoilla noudatettavia käytäntöjä, työehtosopimuksia, toimintaohjeita, tutkimuksia sekä kokemusten ja parhaiden käytänteiden vaihtoa. Työmarkkinaosapuolilta tulisi edellyttää, että ne antavat edustajilleen direktiivin säännöksiin liittyvää koulutusta. 4.11.2. Valtiovallasta riippumattomien organisaatioiden osuus Komitea suosittelee painokkaasti, että direktiiviin lisätään artikla, jossa korostetaan valtiovallasta riippumattomien ihmisoikeuksia, syrjintää ja tasa-arvokysymyksiä käsittelevien organisaatioiden roolia direktiivin toimeenpanossa ja sen seurannassa, puuttumatta kuitenkaan työmarkkinaosapuolten toimivaltaan. 4.12. 12 artikla - Riippumattomat elimet Komitea pitää riippumattomien elinten perustamista kaikkiin jäsenvaltioihin tervetulleena. Se ehdottaa, että sen lisäksi, että kyseisillä elimillä on valta vastaanottaa ja selvittää syrjintävalituksia yksityishenkilöiden puolesta, niillä tulisi olla valtuudet tutkia valituksia organisaatioiden puolesta. 4.13. 13 artikla - Direktiivin noudattaminen Komitea antaa täyden tukensa ehdotuksessa mainituille direktiivin noudattamista koskeville toimille. 4.14. 14 artikla - Seuraamukset Komitea kannattaa ehdotusta, jonka mukaan seuraamusten tulee olla suhteutettuja, tehokkaita ja varoittavia. 4.15. 15 artikla - Täytäntöönpano Olisi harkittava, voitaisiinko Wienissä toimivalle Euroopan rasismin ja muukalaisvihan seurantakeskukselle antaa valtuudet seurata jäsenvaltioiden lainsäädännön vaikutusta rasismin vastaiseen taisteluun tai sitä, tulisiko nämä valtuudet antaa myös jäsenvaltioissa toimiville "riippumattomille elimille", jotka vuorostaan raportoisivat seurantakeskukselle. 5. Työelämää koskeva direktiivi 5.1. 1 artikla - Tavoite Direktiivin tavoitteena on panna jäsenvaltioissa täytäntöön kaikkia henkilöitä koskeva yhtäläisen kohtelun periaate työelämässä riippumatta henkilön rodusta tai etnisestä alkuperästä, uskonnosta tai vakaumuksesta, vammaisuudesta, iästä tai sukupuolisesta suuntautumisesta. 5.2. 2 artikla - Syrjinnän käsite TSK pitää "välittömän ja välillisen syrjinnän" määritelmistä direktiivitekstissä myönteisenä. Selvyyden vuoksi olisi "välittömän syrjinnän" käsitettä kuitenkin täsmennettävä siten, että henkilöä, joka katsoo olevansa syrjinnän uhri, tulisi verrata vastaavassa tilanteessa olevaan henkilöön. Komitea ehdottaakin, että 2 artiklan a kohta muutetaan kuulumaan seuraavasti: "Välittömänä syrjintänä pidetään sitä, että henkilöä kohdellaan epäsuotuisammin kuin jotakuta toista kohdellaan tai voitaisiin kohdella vastaavassa tilanteessa". Erityisen hyödyllistä on, ettei välillisen syrjinnän määritelmässä edellytetä välttämättä tilastollisia todisteita, vaan Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen antamien, työntekijöiden vapaata liikkuvuutta koskevien tuomioiden mukaisesti myös muiden, syrjintää osoittavien todisteiden esittäminen on mahdollista(7). Hallintoviranomaisten harjoittaman epäsuoran syrjinnän tulkinta saattaa joissain maissa olla kuitenkin ongelmallista. Komitea pitää häirinnän määrittelemistä direktiivissä myönteisenä. Se haluaa kuitenkin varmistaa, että työnantajan vastuu häirintätapauksissa rajoitetaan työnantajan valvonnassa oleviin tilanteisiin ja niihin tapauksiin, joissa työnantajan on tiennyt häirinnästä ja on antanut sen jatkua. Komitea pahoittelee, ettei direktiivissä mainita rotuun tai etniseen alkuperään perustuvaan syrjintään kehottavia ohjeita tai syrjintään painostusta. Vammaisia käsitellään erikseen 2 artiklan 4 kohdassa. Komiteasta on myönteistä, että artiklan muotoilulla rajoitetaan pk-yrityksiin kohdistuvaa rasitetta ja edellytetään niiltä "kohtuullisia mukautuksia" vammaisten työllistämiseksi ellei vaatimuksesta aiheudu kohtuuttomia vaikeuksia. Komitea pitää pk-yrityksiin kohdistuvaa vaikutusta lieventäviä käsitteitä "kohtuullisuus" ja "kohtuuttomuus" onnistuneina. 5.3. 3 artikla - Asiallinen soveltamisala Komitea kannattaa direktiivin 3 artiklan säännöksiä. 5.4. 4 artikla - Työpaikkaa koskevat todelliset pätevyysvaatimukset Komiteasta on myönteistä, että poikkeus, joka direktiivin soveltamiseen voidaan työpaikkaa koskevien todellisten pätevyysvaatimusten perusteella myöntää, on luonteeltaan suppea. Poikkeuksen säilyttäminen tai kumoaminen tulisi antaa määräajoin jäsenvaltioiden ja riippumattomien elinten arvioitavaksi. 5.5. 5 artikla - Oikeutettu erilainen kohtelu iän perusteella Komitea panee merkille, ettei luettelo tapauksista, joissa ikään perustuvaa erilaista kohtelua ei pidetä välittömänä syrjintänä, mikäli sillä on puolueettomasti ja kohtuullisesti perusteltu tavoite ja se on asianmukaista ja tarpeellista kyseisen tavoitteen saavuttamiseksi, ole kattava. Komitea on huolissaan, koska se katsoo 5 artiklan f alakohtaa voitavan tulkita siten, että se oikeuttaa laajaan ikäsyrjintään työmarkkinasyistä. Toisaalta a-f alakohdan yhteisenä viestinä on, että puolueetonta ja kohtuullista erityiskohtelua tarvitaan pyrittäessä oikeutettuun tavoitteeseen, jonka saavuttamiseen erityiskohtelu soveltuu ja jota se edellyttää. Jäsenvaltioiden lainsäädännössä on useita esimerkkejä ikään perustuvista suojalaeista ja työehtosopimuksista. Tämän nojalla komitea voi hyväksyä 5 artiklan f alakohdan. Kohtuuden toteutumisen valvonta on viime kädessä tuomioistuinten tehtävä. 5.6. 6 artikla - Positiiviset erityistoimet Komitea pitää muotoilua onnistuneena. Se kuitenkin huomauttaa, että sukupuolisyrjintää koskevan nykyisen oikeuskäytännön(8) valossa positiivisen erityistoimen tulkinta voi aiheuttaa oikeudellista epävarmuutta joidenkin direktiivin piiriin kuuluvien kiellettyjen syrjintäperusteiden (uskonto ja sukupuolinen suuntautuminen) osalta. 5.7. 7 artikla - Vähimmäisvaatimukset Komitea pitää onnistuneena ja tarpeellisena säännöstä, jolla varmistetaan, ettei jäsenvaltioissa voimassa olevaa suojelun tasoa alenneta tämän direktiivin voimaantulon seurauksena, jotta varmistetaan, että 15 jäsenvaltiossa noudatetaan yhteisiä työelämän normeja. 5.8. 8 artikla - Oikeuksien puolustaminen Komitea katsoo 7 artiklan 2 kohdassa tarkoitettavan, että asianomaiset ihmisoikeuksien puolesta toimivat ja tasavertaisuutta edistävät organisaatiot voivat panna tapauksen käsittelyn vireille kantajan puolesta ainoastaan tämän suostumuksella. Mikäli kyseessä kuitenkin on ryhmä ihmisiä, tulisi toimivaltuudet omaavan organisaation kuitenkin voida ajaa asiaa, siinä määrin kuin se on mahdollista kulloisenkin jäsenvaltion lainsäädännön puitteissa. Myös yksilöiden tai työmarkkinaosapuolten välisten ongelmien ratkaisemiseksi tulisi luoda asianmukaiset sovittelumenettelyt. Niiden tulee kuitenkin perustua vapaaehtoisuuteen eivätkä ne saa rajoittaa kantajan oikeutta oikeudellisiin muutoksenhakukeinoihin. 5.9. 9 artikla - Todistustaakka Komitea antaa täyden tukensa todistustaakkaa koskevan kohdan muotoilulle. Todistustaakkaa koskevasta direktiivistä antamassaan lausunnossa(9) komitea pitkälti kannatti tätä lähestymistapaa. Olisi paikallaan ilmaista selkeästi, että ehdotuksella todistustaakka pyritään siirtämään, eikä kääntämään. Näin ollen se on tältä osin yhdenmukainen direktiivin 97/80/EY kanssa, joka koskee todistustaakkaa sukupuoleen perustuvissa syrjintätapauksissa (etenkin pk-yrityksille saattaa koitua lisäkustannuksia; ks. kohta 2.10). 5.10. 10 artikla - Kostotoimenpiteet Komiteasta on myönteistä, että kostotoimenpiteiltä suojelu on otettu mukaan direktiiviin. Olisi kuitenkin ilmaistava selvästi, että suoja kattaa myös henkilöt, jotka kärsivät kielteisistä seurauksista osallistuttuaan tai jouduttuaan epäilyksen alaiseksi osallistumisesta rotusyrjintäsyytöksen esittämiseen tai siinä avustamiseen, mikäli syytös ei ollut väärä ja oli tehty hyvässä uskossa. 5.11. 11 artikla - Tiedottaminen Direktiivin säännöksistä tiedottamisen lisäksi direktiiviin tulisi sisällyttää erityisesti julkisviranomaisille ja kaikille elimille sekä asianomaisille organisaatioille tarkoitettua koulutusta koskeva säännös. Koulutus on tiedottamisen kannalta tärkeää erityisesti maissa, joissa syrjinnän vastainen lainsäädäntö ei ole tuttua. Jäsenvaltioilta tulisi myös edellyttää syrjinnän torjuntaa koskevaa tiedotustoimintaa ja kyseiseen aiheeseen liittyvien parhaiden käytänteiden määrittämistä ja yleistämistä. 5.12. 12 artikla - Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu Komiteasta on myönteistä, että työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua tullaan vahvistamaan. Työmarkkinaosapuolilla tulee olla perustava asema, ja ne voivat antaa arvokkaan panoksen asiaankuuluvia menettelyjä ja käytänteitä seuraamalla. Kyseessä on nimenomaan seuranta- eikä valvontavaltuus ja näiden kahden käsitteen eroa tulisikin painottaa. (Eräissä toisinnoissa on käytetty valvontaa merkitsevää ilmausta). Komitea pitää lisäksi tervetulleena suositusta, jonka mukaan työmarkkinaosapuolet soveltavat direktiiviä työehtosopimuksissa ja havainnollistavat siten yhteisen edun ja yksilön edun yhdenmukaisuutta. 5.13. 13 artikla - Direktiivin noudattaminen Komitea ilmaisee tyytyväisyytensä artiklaan. 5.14. 14 artikla - Seuraamukset Komitea kannattaa ehdotusta, jonka mukaan seuraamusten tulee olla suhteutettuja, tehokkaita ja varoittavia. 5.15. 15 artikla - Saattamien osaksi kansallista lainsäädäntöä Komitea ilmaisee tyytyväisyytensä artiklaan 6. Syrjinnän torjumista koskeva yhteisön toimintaohjelma: 2001-2006 6.1. Toimintaohjelman tavoitteena on edistää syrjinnän vastaisia toimia tukemalla kansainvälistä yhteistyötä eri toimijoiden kesken tärkeisiin teemoihin liittyen. 6.2. Komitea antaa toimintaohjelmaehdotukselle täyden tukensa. Ohjelmalla on kolme päätavoitetta: syrjinnän laajuuden ja luonteen arviointi, syrjinnän torjunnassa toimivien tahojen toimintakyvyn lisääminen ja syrjinnänvastaiseen toimintaan liittyvistä arvoista ja toimintatavoista tiedottaminen. Lisäksi ehdotukseen kuuluu kyseisiin tavoitteisiin liittyvät toimintalohkot. Ne yhdessä tekevät ohjelmasta tasapainoisen ja maksimoivat erilaiset vuorovaikutus- ja yhteistyömahdollisuudet. 6.3. Toimintaohjelmassa oletetaan, että syrjinnän kohteeksi joutuneiden kokemukset otetaan huomioon toimintaohjelman toimien suunnittelussa, toteutuksessa ja seurannassa. Komitea on kuitenkin huolissaan siksi, ettei ehdotuksessa mainita, miten syrjinnästä kärsineiden kokemukset on tarkoitus ottaa huomioon. Komitea katsoo, että kyseisten kokemusten on kuitenkin oltava lähtökohtana. 6.4. Ohjelman tavoitteena on tukea kansainvälisiä hankkeita. Käytännössä tämä merkitsee, että monet organisaatiot, joilla ei ole tällaisiin hankkeisiin osallistumisen edellyttämiä henkilöstö- tai taloudellisia voimavaroja tai perusrakenteita jäävät mainitun kaltaisten hankkeiden ulkopuolelle. Koska näillä organisaatioilla on kuitenkin syvällistä käytännön tietoa aiheesta sekä hyvät edellytykset tuoda syrjinnän uhrien ääni kuuluviin, tulisi toimintaohjelmassa tarjota niille riittävät osallistumisedellytykset. 6.5. Komitea pitää myönteisenä toimintaohjelman laaja-alaisuutta, sen ulottumista työelämään ja -markkinoihin liittyviä kysymyksiä laajemmalle sekä tuotteiden ja palvelujen saatavuuden mukanaoloa. 6.6. Komitea katsoo, että toimintaohjelman tulisi voimakkaasti painottua ikäsyrjintään liittyviin kysymyksiin, koska työelämää koskevassa direktiivissä ikäsyrjintää käsitellään erikseen ja täsmennetään olosuhteet, joissa se voi olla perusteltua ja lain sallimaa. Toimintaohjelmassa tulisi siksi korostaa erityisesti ikäsyrjintään liittyvien toimien ja aloitteiden toteutettavuuden selvittämistä. Toimintaohjelman avulla voitaisiin kokeilla jäsenvaltioiden poliittista tahtoa tässä asiassa ja selvittää mahdollisuudet tehokkaan, tarkasti noudatettavan ikäsyrjintää koskevan lainsäädännön luomiseksi. 6.7. Komissio esittää arviointiraportin laatimista ohjelman päätteeksi, eli viimeistään 31. joulukuuta 2005. Koska kyseessä on uusi toiminta-ala ja koska toiminnan tavoitteita ja teemoja voi olla tarpeen ohjelman kuluessa sopeuttaa, komitea ehdottaa, että loppuraportin lisäksi laaditaan väliraportti. 6.8. Komitea katsoo, että syrjinnän torjunta ja yhtäläisen kohtelun edistäminen ovat tärkeä osa syrjinnän torjuntaan tähtäävien direktiivien perustana olevaa kokonaisstrategiaa. Tätä tarkoitusta varten komission tulisi harkita media- ja tiedotuskampanjan järjestämistä toimintaohjelman näyttävänä osana. Bryssel 25. toukokuuta 2000. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Beatrice Rangoni Machiavelli (1) Direktiivi 76/207/ETY, 9.2.1976 - tasa-arvoinen kohtelu. Direktiivi 97/80/EY, 15.12.1997 - todistustaakka. (2) Vuonna 1992 annettu lausunto aiheesta "Kansalaisten Eurooppa", jossa kehotettiin perustamissopimuksen tarkistamisen yhteydessä kieltämään sukupuoleen, ihonväriin, rotuun, mielipiteisiin ja vakaumukseen perustuva syrjintä, EYVL C 313, 30.11.1992. Tiedonanto "Rasismin vastainen toimintasuunnitelma", EYVL C 407, 28.12.1998. "Ehdotus asetukseksi Euroopan rotusyrjinnän ja muukalaisvihan seurantakeskuksen perustamisesta", EYVL C 158, 26.5.1997. Tiedonanto rotusyrjinnästä, muukalaisvihasta ja antisemitismistä ja ehdotus neuvoston päätökseksi vuoden 1997 nimeämiseksi Euroopan rotusyrjinnän vastaiseksi vuodeksi, EYVL C 204, 15.7.1996. Tiedonanto ja päätöslauselmaluonnos vammaisten yhtäläisistä mahdollisuuksista, EYVL C 66, 3.3.1997. Luonnos: Neuvoston suositus liikuntaesteisten pysäköintiluvasta, EYVL C 174, 17.6.1996. Tiedonanto "Yhteinen strategia sosiaalisen suojelun uudistamiseksi", EYVL C 177, 26.4.2000, s. 33. Tiedonanto "Sosiaalialan toimintaohjelma vuosiksi 1998-2000", EYVL C 407, 28.12.1998. Tiedonanto "Sosiaalisen suojelun nykyaikaistaminen ja kohentaminen Euroopan unionissa", EYVL C 73, 9.3.1998. "Ehdotus neuvoston päätökseksi yhteisön tuesta ikääntyvien hyväksi tehtäville toimille", EYVL C 236, 11.9.1995. "Nuorisotyöttömyys", EYVL C 18, 22.1.1996. "Vuoden 1999 työllisyyspolitiikkaa koskevien suuntaviivojen toteuttaminen", EYVL C 209, 22.7.1999. "Ehdotukset jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoiksi vuonna 2000", EYVL C 368, 20.12.1999. (3) Neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätöslauselma, tehty 20 päivänä joulukuuta 1996, vammaisten yhtäläisistä mahdollisuuksista, EYVL C 12, 13.1.1997 ja neuvoston päätöslauselma, annettu 17 päivänä kesäkuuta 1999, vammaisten yhtäläisistä työllisyysmahdollisuuksista, EYVL C 186, 2.7.1999. (4) Muutosehdotus ei koske direktiiviehdotuksen suomenkielistä toisintoa, jonka 1 artiklassa ei ole käytetty ilmausta "yksilö", vaan seuraavaa muotoilua: "Tämän direktiivin tavoitteena on toteuttaa jäsenvaltioissa rodusta ja etnisestä alkuperästä riippumaton yhtäläisen kohtelun periaate." (Suom. huom.) (5) Asia C-237/94 O'Flynn vastaan Adjudication Officer, tuomio 23.5.1996. (6) Talous- ja sosiaalikomitean lausunto todistustaakkaa koskevasta direktiivistä, EYVL C 133, 28.4.1997. (7) Asia C-237/94 O'Flynn vastaan Adjudication Officer, tuomio 23.5.1996. (8) Kalanke vastaan Bremenin vapaa hansakaupunki, asia C-450/93, ECR 1995, s. 3051 ja Marshall vastaan Nordrhein-Westfalenin osavaltio, asia C-409/95, ECR 1997, s. 6363. (9) Talous- ja sosiaalikomitean lausunto todistustaakkaa koskevasta direktiivistä, EYVL C 133, 28.4.1997. LIITE talous- ja sosiaalikomitean lausuntoon Seuraavat muutosehdotukset, jotka saivat yli neljänneksen annetuista äänistä, hylättiin käsittelyn aikana. Kohta 4.2 Muutetaan kohdan ensimmäisen kappaleen viimeinen virke kuulumaan seuraavasti: "Välittömänä syrjintänä pidetään sitä, että henkilöä kohdellaan epäsuotuisammin kuin jotakuta toista kohdellaan tai voitaisiin kohdella vastaavassa tilanteessa." Perustelu Välitöntä syrjintää harjoitetaan silloin, kun henkilöitä kohdellaan vastaavassa tilanteessa eri tavoin. Erilainen kohtelu voidaan näyttää toteen kahdella tavalla: joko vertaamalla suoraan henkilöiden saamaa kohtelua tai osoittamalla tilanne, jossa henkilöä kohdellaan epäsuotuisammin kuin jotakuta muuta voitaisiin kohdella. Komission ehdotuksessa vertailu tehdään kummassakin tilanteessa eikä vain toisessa niistä. Muutosehdotus on siten täydentävä. Äänestyksen tulos Jaa-ääniä: 41, ei-ääniä: 47, tyhjiä: 8. Kohta 4.8 Tehdään viimeisen virkkeen loppuun seuraava lisäys: "- - (yrityksille ja etenkin pk-yrityksille saattaa koitua lisäkustannuksia; ks. kohta 2.10)." Perustelu On selvää, että todistustaakan siirtäminen aiheuttaa yrityksille ja etenkin pk-yrityksille huomattavasti vaivaa ja lisäkustannuksia, koska työnantajien on säilytettävä kaikkia henkilöstöhallintoon liittyviä päätöksiä koskevat asiakirjat, jotta niillä olisi todisteita siinä tapauksessa, että niitä vastaan ryhdytään oikeustoimiin. Äänestyksen tulos Jaa-ääniä: 54, ei-ääniä: 63, tyhjiä: 3.