Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta : - "Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi Euroopan yhteisön neljännestä puiteohjelmasta tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä koskevien toimien osalta (1994-1998) tehdyn päätöksen 1110/94/EY [sellaisena kuin se on mukautettu päätöksellä 616/96/EY] mukauttamisesta toisen kerran", ja - "Ehdotus neuvoston päätökseksi Euroopan atomienergiayhteisöä koskevasta yhteisön tutkimus- ja koulutustoiminnan puiteohjelmasta (1994-1998) tehdyn päätöksen 94/268/Euratom [sellaisena kuin se on mukautettu päätöksellä 96/253/Euratom] mukauttamisesta toisen kerran"



Virallinen lehti nro C 212 , 22/07/1996 s. 0024



Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: - "Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi Euroopan yhteisön neljännestä puiteohjelmasta tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä koskevien toimien osalta (1994-1998) tehdyn päätöksen 1110/94/EY [sellaisena kuin se on mukautettu päätöksellä 616/96/EY] mukauttamisesta toisen kerran", ja - "Ehdotus neuvoston päätökseksi Euroopan atomienergiayhteisöä koskevasta yhteisön tutkimus- ja koulutustoiminnan puiteohjelmasta (1994-1998) tehdyn päätöksen 94/268/Euratom [sellaisena kuin se on mukautettu päätöksellä 96/253/Euratom] mukauttamisesta toisen kerran" (96/C 212/06) Neuvosto päätti 8. maaliskuuta 1996 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 130 i artiklan 1 ja 2 kohdan mukaisesti pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainituista ehdotuksista. Asian valmistelusta vastannut energia-, ydinvoima- ja tutkimusjaosto antoi lausuntonsa 14. toukokuuta 1996. Esittelijänä oli Henri Malosse. Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 29. ja 30. toukokuuta 1996 pitämässään 336. täysistunnossa (toukokuun 29. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon äänin 102 puolesta viiden pidättyessä äänestämästä. 1. Talous- ja sosiaalikomitean suositukset Komitea 1.1. korostaa, että tutkimus, teknologinen kehittäminen ja innovaatio kuuluvat ensisijaisten toimien alueeseen, joilla voidaan taata yhteisön teollisuuden kilpailukyky sekä myönteiset vaikutukset työllisyyteen taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden näkökulmasta katsoen, 1.2. on huolissaan vakavasta vaarasta, että neljännen puiteohjelman (1994-1998) hyväksymisen yhteydessä TTK-toiminnalle suunniteltu rahoitus asetetaan kyseenalaiseksi samaan aikaan kun Euroopan unionin teknologinen kehitys jää yhä enemmän jälkeen tärkeimmistä kilpailijoistaan, 1.3. korostaa aineettomien investointien tärkeyttä erityisesti koulutuksen ja tutkimuksen alalla Euroopan unionin kilpailukyvyn ja työllisyyden elvyttämisen yhteydessä, 1.4. hyväksyy periaatteellisella tasolla komission ehdotukset, 1.5. kannattaa voimavarojen lisääntyvää keskittämistä ja neuvoteltujen painopistealueiden koordinointia, 1.6. pahoittelee, ettei komissio ole käyttänyt rahoituksen liikkumavaraa, johon neljännen puiteohjelman ensimmäinen mukauttaminen antaa mahdollisuuden ja pyytää, että komissio ja budjettivallan käyttäjät täyttävät Euroopan unionin toiveen ja asettavat etusijalle keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä työllisyyteen myönteisesti vaikuttavat toimintalinjat, 1.7. toteaa uudelleen olevansa huolestunut avoimuuden puutteesta teollisuustutkimuksen erityisryhmien ("task forces") luomisessa sekä yhteisön kannalta mielenkiintoisten hankkeiden valinnassa ensi kuulemalta, joiden osalta komissio ehdottaa nyt erityisiä, etenkin rahoituksellisia toimia, 1.8. on huolestunut riskistä, että Euroopan unioni erikoistuu pitkällä aikavälillä vain joihinkin teollisuusaloihin sekä vaaroihin, joita tämä saattaa aiheuttaa taloudelliselle ja yhteiskunnalliselle koheesiolle, 1.9. antaa tukensa erityisryhmille silloin, kun ne toimivat toteuttamisen jokaisessa vaiheessa tutkimushankkeiden koordinoijina hankkeiden yhtenäisyyden parantamiseksi, 1.10. toivoo, että kiinnitettäisiin nykyistä enemmän huomiota mahdollisuuteen käyttää hyväksi täydentäviä ohjelmia tai Euroopan unionin osallistumista TTK-ohjelmiin, joissa on mukana useampia jäsenvaltioita (perustamissopimuksen 130 k ja l artikla), 1.11. pahoittelee sitä, että nykyisiin ehdotuksiin ei sisälly uusia toimia pk-yritysten osallistumisen lisäämiseksi, vaikka nämä yritykset luovat Euroopassa työpaikkoja. Komitea ehdottaakin pk-yritysten vaakatason erityisryhmän perustamista, 1.12. pyytää, että osa ehdotetusta lisärahoituksesta käytetään TTK-toiminnan tulosten levittämiseen ja hyödyntämiseen tutkimus-innovaatio-markkinat -kiertokulun kehittämiseksi sekä ehdottaa erillisen "innovaatio"-erityisryhmän perustamista, 1.13. toivoo myös, että Keski- ja Itä-Euroopan sekä Välimeren alueen kolmansien maiden kanssa tehtävää tieteellistä ja teknistä yhteistyötä vahvistetaan osalla lisämäärärahoista. 2. Johdanto 2.1. Neljäs puiteohjelma hyväksyttiin lopullisesti 26. huhtikuuta 1994. Asiasta tehtiin kaksi päätöstä. Ensimmäisen aiheena oli "Euroopan yhteisön neljäs puiteohjelma tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä koskevista toimista (1994-1998)" () ja toisen aiheena oli "Euroopan atomienergiayhteisöä koskeva yhteisön tutkimus- ja koulutustoiminnan puiteohjelma (1994-1998)" (). Komitea antoi lausuntonsa komission neljättä puiteohjelmaa koskevista ehdotuksista 25. marraskuuta 1993 (). 2.2. Puiteohjelmassa määrätään neljän toimintakokonaisuuden toteuttamisesta erityisohjelmien avulla. Komitea on antanut lausuntonsa näistä kahdestakymmenestä erityisohjelmasta, joista viisitoista kuuluu ensimmäiseen toimintakokonaisuuteen. Erityisohjelmista päätettiin puiteohjelman 1994-1998 osalta vuoden 1994 heinäkuun 27. päivän ja joulukuun 8. päivän välillä. 2.3. Alustavasti näissä kahdessa päätöksessä myönnettiin kahdenkymmenen erityisohjelman toteuttamiseen yhteisön talousarviosta 12 300 miljoonan ecun kokonaismääräraha, josta 11 046 miljoonaa ecua oli suunnattu Euroopan yhteisön puiteohjelmalle ja 1 254 miljoonaa ecua Euroopan atomienergiayhteisön puiteohjelmalle. 2.4. Itävallan, Suomen ja Ruotsin liityttyä Euroopan unioniin yhteisön voimavarat ovat kasvaneet. Näiden kolmen valtion osallistuessa erityisohjelmien toteuttamiseen myös tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen menot ovat kasvaneet. Tästä johtuen ensimmäisestä määrärahojen 6,5 prosentin mukauttamisesta päätettiin 4. ja 26. maaliskuuta 1996 (). Komitea antoi myöntävän lausunnon ensimmäisestä mukauttamisesta 5. heinäkuuta 1995 (). 2.4.1. Tämä prosenttiosuus tarkoittaa neljännen puiteohjelman toteuttamiseksi myönnettyjen kokonaismäärärahojen 800 miljoonan ecun lisäystä. Tällöin määräraha kasvaa 12 300 miljoonasta ecusta 13 100 miljoonaan ecuun, joista Euroopan yhteisön puiteohjelman osuus kasvaa 11 046 miljoonasta ecusta 11 746 miljoonaan (718 miljoonan ecun lisäys) ja Euratomin puiteohjelman osuus kasvaa 1 254 miljoonasta ecusta 1 336 miljoonaan (82 miljoonan ecun lisäys). Lisämäärärahat on jaettu suoraan erityisohjelmien kesken. 2.5. Kahden 26. huhtikuuta 1994 tehdyn päätöksen 1 artiklan 3 kohdan mukaisesti neljännen puiteohjelman toteuttamiseen voidaan myöntää 700 miljoonan ecun lisäosuus tarpeen mukaan ja viimeistään 30. kesäkuuta 1996. Tämä päätös on kuitenkin sidoksissa "puiteohjelman toteutuksen arviointiin, puiteohjelman vaikutukseen yhteisön kansainvälisen kilpailukyvyn kehittämisessä, hintahyöty -suhteeseen sekä Euroopan unionin rahoitusnäkymien kehitykseen". 2.6. Komissio arvioi, että vuoden 1994 huhtikuussa tehtyjen kahden päätöksen asettamat kriteerit on täytetty ja 700 miljoonan ecun lisärahoituksesta voidaan päättää (selvitysosan kohta 2). 2.7. Komissio korostaa, että sen arvio yhteisön tutkimustarpeesta teollisuutta ja yhteiskuntaa kiinnostavilla avainaloilla sekä erittely Euroopan unionin tärkeimpien kilpailijoiden tilanteesta auttavat löytämään useita aloja, joilla unionin tutkimustoiminnan lisääminen toisi merkittäviä etuja. Komissio toivookin tutkimusrahoituksen pikaista ja merkittävää lisäämistä. 2.7.1. Budjetin asettamat rajoitteet vaikuttavat yhteisön tutkimustoiminnan rahoitukseen. Samalla on vältettävä käytettävissä olevan rahoituksen hajauttamista, sillä se vähentää rahoituksen tehoa. Komissio arvioikin, että lisärahoitus on ehdottomasti kohdennettava sellaisia aiheita käsittelevään tutkimustoimintaan, jotka vaativat mitä kiireimmin lisäponnisteluja. 2.8. Komissio ehdottaa, että havaittujen tutkimustarpeiden tyydyttämiseksi kyseisiä erityisohjelmia muutetaan siten, että sovelletaan kaksitahoista lähestymistapaa, jonka osat täydentävät toisiaan: - ohjelmien uudelleen määrittely ja yhteensovittaminen yhteisön tasolla sekä suhteessa jäsenvaltioiden tutkimustoimintaan TTK-toiminnan hajanaisuuden poistamiseksi ja päällekkäisen työn välttämiseksi, - lisärahoitustuki, jonka avulla voidaan vahvistaa tiettyjä tutkimustoimia ja jonka valikoivuus auttaa saavuttamaan tarvittavan kriittisen massan tutkimustoiminnan loppuun saattamiseksi. 2.9. Komissio arvioi, että viidellä aihealueella tarvitaan viipymättä lisää tutkimustoimintaa. Lisäksi näillä aloilla on kiinnitettävä erityishuomiota ohjelmien yhteensovittamisen vahvistamiseen sekä myönnettävä lisärahoitusta. Nämä viisi aihetta ovat: - ilmailu (uuden sukupolven lentokone) (165 miljoonaa ecua), - opetuskäyttöön tarkoitettu multimedia (125 miljoonaa ecua), - autoala (tulevaisuuden auto) (130 miljoonaa ecua), - liikenteen intermodaalisuus ja yhteentoimivuus (90 miljoonaa ecua), - ympäristö (190 miljoonaa ecua, josta 85 miljoonaa vesialalle ja 105 miljoonaa ydinturvallisuuteen). 2.10. Lisäksi on kolme muuta alaa, jotka asetetaan etusijalle. Komissio ehdottaa näiden alojen erityisohjelmien tieteellisen ja teknisen sisällön mukauttamista, jotta tutkimustoimintaa voidaan kohdentaa paremmin ja taata ohjelmien parempi yhteensovittaminen. Komissio ei kuitenkaan aio tässä vaiheessa myöntää näille aloille lisärahoitusta. Nämä kolme alaa ovat: - biotieteet (rokotteet ja virussairaudet), - tulevaisuuden junat ja rautatiejärjestelmät, - merentutkimus. 2.11. Nämä etusijalle asetetut alat vastaavat - ympäristöalaa lukuunottamatta - niitä aihealueita, jotka ovat mukana komission luomien seitsemän teollisuustutkimuksen erityisryhmän ("task forces") toiminnassa. Ryhmät on perustettu parantamaan tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen periaatteita ja toimintaa yhteisön ja kansallisella tasolla. Piakkoin ollaan perustamassa vesialaa käsittelevä erityisryhmä. 2.12. Erityisryhmien perustamisella on kolme tavoitetta: - tutkimuksen ensisijaisten toimien määrittelyn parantaminen entistä tiiviimmässä yhteistyössä teollisuuden, pk-yritysten sekä tutkimustuloksien hyödyntäjien kanssa, - neljännen puiteohjelman yhteydessä käytössä olevien keinojen nykyistä parempi yhteensovittaminen, - puiteohjelman ulkopuolisten (rahoitus-, säädös-) vaihtoehtojen tutkiminen innovaatiomyönteisen ilmapiirin edistämiseksi ja yritysten välisen yhteistyön edistämiseksi. 3. Komission ehdotusten kokonaisarvio 3.1. Komitea hyväksyy periaatteellisella tasolla 700 miljoonan ecun lisärahoituksen myöntämisen neljännen puiteohjelman (1994-1998) toteuttamiselle. Samoin komitea hyväksyy komission valikoivuuden määrärahojen jakamisessa eri ohjelmien kesken, jotta tutkimuksen lisäponnistelut voidaan kohdentaa alueille, joilla on mahdollisuus suoriin teollisiin sovelluksiin. 3.2. Komitea muistuttaa, että se on useaan otteeseen arvostellut yhteisön TTK-toimille myönnettyjen varojen vaatimatonta määrää, sillä määrärahat eivät ole suhteessa keskeiseen asemaan, joka tutkimuksella ja teknologisella kehittämisellä tulisi olla Euroopan unionin kilpailukyvyn ja työllisyyden elvyttämisessä (). 3.2.1. Komitea toteaa pahoitellen, että arvostelu on edelleenkin täysin oikeutettua: - Tiede- ja teknologiapolitiikka kärsii jäsenvaltioissa budjettipaineista, jotka johtuvat halusta vähentää julkista vajetta. Tästä on seurauksena TTK-toiminnalle myönnettyjen määrärahojen tason jäädyttäminen tai niiden leikkaaminen 1990-luvun alusta lähtien (). - Kaikissa analyyseissä korostetaan eurooppalaisen teollisuuden kilpailukyvyn jatkuvaa heikentymistä verrattuna sen tärkeimpiin kilpailijoihin Yhdysvaltoihin, Japaniin ja Kaakkois-Aasian maihin. Tärkeimpiä syitä tähän on eurooppalaisen teknologisen tuotannon jatkuva väheneminen 80- ja 90-luvulla (). 3.3. Komitea on tyytyväinen komission valikoivaan lähestymistapaan sekä siihen, että valikoivuus on osana voimavarojen keskittämistä ja asetettujen painopistealueiden välistä koordinointia. 3.3.1. Tämä lähestymistapa vastaa täysin komitean aiemmin esittämää toivetta, että keskeisten erityisohjelmien määrärahat suunnataan pääosin tutkimusaloille, joilla on suora vaikutus kasvun ja työllisyyden elvyttämiseen Euroopassa (). 3.4. Komitea toteaa, että nykyiset ehdotukset muuttavat neljännen puiteohjelman sisällä tutkimuksen painopistealueiden välistä tasapainoa. Komitea arvioi, että nämä toimet ovat enemmän kuin pelkkä puiteohjelman puolivälitarkistus. Niillä ennakoidaan vuoden 1996 lopulla alkavia viidennestä puiteohjelmasta käytäviä keskusteluja. Komitea painottaa, että asiasta tehtävien päätösten ei tulisi vaikuttaa näiden keskustelujen lopputulokseen. 3.5. Vaikka komitea hyväksyy ehdotuksen periaatteessa, se haluaa esittää joitain tarkempia ehtoja ja suosituksia. 4. Budjettinäkökohdat 4.1. Komitea toteaa, että komission ehdotukset eivät ota täyttä hyötyä lisärahoituksen tarjoamista mahdollisuuksista. Lisärahoitusosuus olisi 745 miljoonaa ecua, jos sovellettaisiin samaa 6,5 prosentin osuutta kuin Suomen, Itävallan ja Ruotsin liittymistä seuraavassa puiteohjelman ensimmäisessä mukauttamisessa. 4.2. Komissio perustelee päätöstään rajoittaa lisärahoitus 700 miljoonaan ecuun sekä yhteisön talousarvion asettamilla vaatimuksilla että huolellaan rahoituksen hallinnasta. Komitea on ilman muuta samaa mieltä näistä näkökohdista. 4.2.1. Komissio tuo selvitysosassa esiin aikomuksensa liittää lisärahoitus vuosien 1993-1999 rahoitusnäkymien enimmäismäärään. Tässä tarkoituksessa komissio aikoo nostaa tuntuvasti 3 osaston nykyistä enimmäismäärää. Tästä osastosta rahoitetaan sisäpolitiikkaa, johon tutkimuspolitiikka kuuluu. 4.3. Vuosien 1997-1999 rahoitusnäkymien muutosehdotukset, jotka komissio hyväksyi 20. maaliskuuta 1996, tuovat esiin tämän saman suuntauksen, jonka komission puheenjohtaja vahvisti 31. tammikuuta Euroopan parlamentille puhuessaan. 4.4. Komitea toteaa, että komission ehdottama muutos on mahdollinen, koska YMP-uudistuksen ja suotuisan markkinakehityksen ansiosta etupäässä maatalousmenoissa on syntynyt säästöjä, joiden ansiosta on vapautunut 4 miljardin ecun marginaali. 4.5. Komitea pahoittelee, ettei komissio ole pitänyt sopivana ja tarpeellisena käyttää rahoituksen lisämarginaalin 45:ä miljoonaa ecua, mihin neljännen puiteohjelman ensimmäinen mukautus tarjoaa tilaisuuden. 4.6. Komitea arvioi, että tällainen ehdotus ei olisi asettanut komissio ja jäsenvaltioiden yhteistä talousarviomenettelyn puhdasoppisuutta ja tarkkuutta kyseenalaiseksi. Se olisi pikemminkin vahvistanut, että tutkimus ja innovaatio ovat ensisijaista toimintaa, jolla taataan yhteisön teollisuuden kilpailukyky ja myönteinen vaikutus työllisyyteen taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden näkökulmasta katsoen. 4.7. Komission puheenjohtaja ehdotti parlamentissa käyttämässään puheenvuorossa, että poliittisen ja talous- ja yhteiskuntaelämän edustajat liittoutuvat ja solmivat "työllisyyden eurooppalaisen luottamussopimuksen". Toivottavaa olisi kuitenkin, että komissio ottaisi aktiivisemman asenteen varsinkin, kun komission puheenjohtaja esitteli rahoituslisän yhtenä investointeja, kasvua ja työllisyyttä edistävien aloitteiden tärkeimmistä elementeistä. 4.8. Komitea kehottaa komissiota ja budjettivallan käyttäjiä toteuttamaan Euroopan unionin pyrkimyksen asettaa etusijalle toimintalinjat joilla on myönteinen vaikutus työllisyyteen. Näiden osapuolten olisi myös päätettävä kunnianhimoisemmasta politiikasta, jossa käytetään soveltuvia keinoja. 4.9. Komitea painottaa tässä yhteydessä, että hallintokuluja on ehdottomasti rajoitettava sekä käytettävä suurin osa neljännen puiteohjelman toteuttamiseen myönnettävistä lisämäärärahoista varsinaiseen tutkimustoimintaan. 5. Tutkimuksen painopistealueiden määrittely 5.1. Komitean mielestä komissio ei perustele tarpeeksi hyvin menetelmää, jonka avulla lisärahoitusta saavat ensisijaiset aihepiirit on valittu. Komitea pahoittelee, ettei sillä ole käytössään tietoja siitä, miten 700 miljoonan ecun rahoitusosuus on jaettu viiden aihealueen kesken. 5.2. Komitea voi vain todeta, että komission valitsemat painopistealueet kattavat erityisryhmien aihepiirit, jotka on valittu kuulematta päätöksentekoprosessin osapuolten mielipidettä. 5.2.1. Komissio antaa näin ymmärtää, että ehdotukset ja ensisijaiset aihepiirit on ennalta valittu pääasiallisesti erityisryhmien aihealueiden pohjalta ja vasta toissijaisesti niiden kriteerien pohjalta, joita komissio ilmoittaa käyttäneensä. 5.3. Näin ollen vahvistuvat epäilyt, jotka komitea esitti tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen toimintalinjojen yhteensovittamisesta antamassaan lausunnossa () sen suhteen, että komission menettely erityisryhmiä muodostettaessa ja niitä yleisesti kiinnostavia hankkeita valittaessa - joihin komissio pyrkii tällä hetkellä kiinnittämään erityistä huomiota - ei ole tarpeeksi avoin. 5.4. Komitean ilmaisema hämmennys on siis aiheellinen. Koordinaation kehyksinä toimivista erityisryhmistä ei pidä tulla tutkimuksen painopistealueiden määrittäjiä ja hoitajia, koska ne eivät silloin jätä tilaa joustavuudelle ensisijaisten aihealueiden valinnassa. 5.4.1. Komitea arvioi, että komission ehdotukset aiheuttavat sekaannusta strategisten tutkimusaiheiden valintamenettelyn, TTK-toimien toteuttamismenettelyn ja komission sisäisten tutkimustoimien hallinta- ja koordinointimenetelmien välillä. 5.5. Komitea haluaa muistuttaa, että se on jo varoittanut "olennaisista heikkouksista, joita ylhäältä alaspäin suuntautuvassa lähestymistavassa on, koska siinä ei oteta huomioon teknologisten haasteiden todellista ulottuvuutta ja muutosten nopeutta maailmanlaajuisella tasolla" (). 5.6. Komitea arvioi myös, että komission tulisi tarkistaa tärkeysjärjestystä neuvottelemalla asianosaisten alojen edustajien kanssa pk-yritykset ja tutkimuslaitokset mukaan lukien. Tämä lausuntokierros auttaisi luomaan laajan yksimielisyyden tutkimus- ja innovaatiotoiminnan harjoittajien välille aloilla, joihin tulisi erityisesti kiinnittää huomiota varsinkin rahoitusmielessä. Samassa yhteydessä tulisi myös ottaa huomioon tutkimuksen painopistealueiden välille neljännen puiteohjelman hyväksymisen myötä luotu tasapaino. 5.7. Komitea korostaa, että Euroopan unionilla tulisi olla viidettä puiteohjelmaa silmällä pitäen todellinen tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen strategia, joka perustuisi etupäässä Sevillan teknologisten tulevaisuudennäkymien instituutin yhteydessä perustetun tieteen ja teknologian eurooppalaisen seurantakeskuksen töihin. Tämän strategian puitteissa tutkimusta ja innovaatiota harjoittavat tahot voivat toimia sekä asettaa päämääränsä ja määritellä tärkeysjärjestyksen TTK:n alalla. 5.8. Komitean arvion mukaan vaarana on, että: - erikoistutaan liian rajatuille teollisuuden aloille, joilla kasvunäkymät eivät voi vastata odotuksia, mistä saattaa olla seurauksena Euroopan talouden heikkeneminen, - Euroopan unionin alueiden välillä oleva teknologinen kuilu kasvaa, koska tutkimus suuntautuu sellaisille teollisuuden aloille, jossa on vain vähän toimijoita maantieteellisesti rajatulla alueella. 5.9. Komitea painottaa, että etusija on annettava sellaisille tutkimustoimille, jotka takaavat eurooppalaisen teollisuuden kilpailukyvyn ja joilla on samalla myönteinen vaikutus työllisyyteen koko Euroopan unionin alueella (). 5.10. Komitea tukee komission ehdotuksia - kun otetaan huomioon koulutusjärjestelmien haasteet Euroopassa - joiden tavoitteena on vahvistaa mm. lisämäärärahoja myöntämällä tutkimustoimintaa, joka liittyy opetuskäyttöön tarkoitettuun multimediaan. 5.10.1. Komitea haluaa tuoda näin esille aineettomien investointien eli tutkimuspolitiikan, teknologisen innovaation ja inhimillisten resurssien hyödyntämisen merkityksen. 5.10.2. Komitea korostaa kuinka tärkeää on, että tulevaisuuden multimediajärjestelmät ja -palvelut sekä multimediasisältö edistävät Euroopan unionin koulutusjärjestelmien humanistisia ja koulutuksellisia arvoja sekä auttavat säilyttämään Euroopan unionin kulttuurisen ja kielellisen monimuotoisuuden. 6. Teollisuustutkimuksen erityisryhmät ja tutkimuspolitiikan koordinointi 6.1. Komitea ilmaisee uudelleen tukensa erityisryhmille, mikäli niiden avulla päästään eri tutkimustoiminnan alojen yhtenäiseen, rationaaliseen sekä teollisuuden ja yhteiskunnan vaatimuksia vastaavaan hallinnointiin. Komitea korostaa, että erityisryhmien tulee olla pääasiallisesti tutkimushankkeiden koordinoinnin välineitä hankkeiden toteuttamisen kaikissa vaiheissa, jolloin hankkeet saadaan nykyistä yhtenäisemmiksi. 6.2. Jos komissio asettaa erityisryhmille nämä tavoitteet, komitean mielestä erityisryhmistä voi tulla virikkeitä antava, koordinaatiota edistävä voima seuraavaa ohjelmaa toteutettaessa tietenkin sillä ehdolla, että henkilöstö- ja hallintokulut pidetään mahdollisimman alhaisina. 6.3. Komitea pahoittelee joka tapauksessa, ettei komissio kiinnitä tarpeeksi huomiota perustamissopimuksen 130 k ja 130 l artiklan tarjoamaan mahdollisuuteen turvautua täydentäviin ohjelmiin tai Euroopan unionin osallistumiseen useamman jäsenvaltion käynnistämiin TTK-ohjelmiin. 6.3.1. Komiteaa tämä ihmetyttää myös siksi, että asiasta vastaava komissaari Edith Cresson on ilmoittanut useaan otteeseen, että hänellä on aikomus käyttää hyväkseen näitä määräyksiä () (). Komission vuoden 1995 työohjelmassa mainittiin suunnitelmasta käyttää neljännelle puiteohjelmalle myönnettyä lisärahoitusta täydentävien ohjelmien käynnistämiseen (). 6.3.2. Komitea muistuttaa, että 10. maaliskuuta 1995 kokoontunut tutkimuksesta vastaavien ministereiden neuvosto arvioi, että näiden määräysten toimeenpanoa on tutkittava tarkoin (). Komitea vaatii, että komissio ryhtyy välittömästi tutkimaan asiaa ja julkistaa nopeasti tulokset, jotta viidennen puiteohjelman valmisteluihin voidaan ryhtyä. 6.4. Komitea arvioi, että näitä määräyksiä voitaisiin käyttää etenkin yhteisön TTK-toimien ja Eureka-hankkeiden synergian parantamiseksi varsinkin, jos Euroopan unioni osallistuisi kasvavassa määrin näihin hankkeisiin, kuten neljänteen puiteohjelmaan liittyvissä päätöksissä sanotaan. 6.4.1. Tämä toiminta liittyisi täydellisesti tutkimus-innovaatio-markkinointi -ketjun käynnistämiseen, jonka tärkeyttä komitea on jo aiemminkin korostanut (). 6.5. Komitean mielestä Euroopan unioni voisi myös hyötyä aktiivisemmasta osallistumisesta Euroopan avaruusjärjestön ESAn toimintaan. Komissio ei kuitenkaan mainitse tätä ilmailuun liittyvissä ehdotuksissaan. 6.6. Komitean mielestä osa komission näissä ehdotuksissa ensisijaisena pitämästä tutkimustoiminnasta voitaisiin ehkä paremminkin liittää täydentäviin ohjelmiin, joiden rahoitukseen osallistuisivat myös jäsenvaltiot, joita asia eniten kiinnostaa. 7. Pk-yritysten osallistuminen 7.1. Joulukuussa 1995 esitellyssä, kilpailukykyä käsittelevän neuvoa-antavan ryhmän toisessa raportissa painotettiin vielä kerran sitä, että ehdotuksissa, joilla pyritään edistämään Euroopan työllisyyttä ja kilpailukykyä, tulee olla ytimenä pk-yrityksiä tukeva politiikka. 7.2. Neuvosto kehotti 27. marraskuuta 1995 antamassaan päätöslauselmassa "pienet ja keskisuuret teollisuusyritykset ja teknologinen innovaatio" () komissiota "lisäämään pk-yritysten tosiasiallista ja tehokasta osallistumista tutkimus- ja teknologiaohjelmiin" sekä "vahvistamaan teknologian levittämistä ja siirtoa läheisessä yhteistoiminnassa jäsenvaltioiden kanssa -". 7.3. Komitea toteaa, että sellaiset teknologian edistämiskeinot, esim. Craft, joissa eri tutkimusohjelmien sisällä käytetään erityisrahoitusta, ovat suuresti auttaneet lisäämään pk-yritysten osallistumista TTK-toimiin etenkin korkean lisäarvon tuotteiden ja prosessien hankkijoina ja käyttäjinä. 7.4. Komitea pahoittelee, että komission ehdotuksiin ei sisälly uusia toimia pk-yritysten osallistumisen lisäämiseksi. Komitea on lisäksi huolissaan siitä, että erityisryhmien toiminta saattaa asettaa kyseenalaiseksi komission toimet, joilla se pyrkii yksinkertaistamaan ja tekemään nykyistä avoimemmaksi tutkimuksen erityisohjelmiin osallistumista ja erityisesti helpottamaan pkyritysten-pääsyä osalliseksi rahoituksesta. 7.5. Komitean mielestä painopiste olisi suunnattava pieneen ja keskisuureen erityis- ja käsiteollisuuteen, jossa pk-yritysten TTK-toimien koordinointi saa aikaan teknisiä ja liikkeenjohdollisia muutoksia. Ne mahdollistavat kansainvälisen kilpailun, joka synnyttää siten työpaikkoja. 7.6. Komitea ehdottaa, että pk-yrityksille ja erityisesti alihankkijoille annetaan etulyöntiasema uusien tutkimuksen painopistealueiden toteuttamisessa. Komitea ehdottaakin, että komission ehdotuksen perusteluosaan lisätään seuraava teksti: "katsovat, että pienet ja keskisuuret (pk-) yritykset vaikuttavat suuresti työpaikkojen luomiseen Euroopassa; pk-yrityksissä on merkittävää innovaatiovoimaa, ja onkin pidettävä huolta siitä, että niillä on etusija neljännessä puiteohjelmassa ja ne voivat nopeasti hyödyntää tutkimustyön tuloksia, jolloin niiden kilpailukyky paranee." 7.7. Komitea toteaa huolissaan, että komission menettely erityisryhmien perustamisessa johtaa etuoikeutettujen suhteiden syntymiseen kyseisiä teollisuudenaloja hallitsevien yritysten kanssa. Komitea ehdottaakin pk-yritysten vaakatason erityisryhmän perustamista. Tämän ryhmän tehtävänä on varmistaa sellaisten toimintalinjojen ja toimintavälineiden koordinointi, joiden tavoitteena on pk-yritysten teknologisten ja innovatiivisten mahdollisuuksien kehittäminen ja vahvistaminen, kuten aiemmin mainitussa neuvoston päätöslauselmassa vaaditaan. 7.7.1. Tällaisen erityisryhmän perustaminen toteuttaisi komission puheenjohtajan jo aiemmin mainitussa puheenvuorossa esittämän toiveen, että pk-yritykset asetetaan etusijalle työllisyyttä edistävien toimintalinjojen yhteydessä. 8. Innovaatiopolitiikka 8.1. Euroopan suurimpana haasteena on tällä hetkellä muuttaa hedelmälliset tutkimustulokset markkinoitaviksi innovaatioiksi (). 8.2. Komitea onkin pahoillaan, ettei mukana ole ehdotuksia, joiden tavoitteena on myöntää lisärahoitusta tutkimuksen, teknologisen kehittämisen ja esittelytoiminnan tuloksia levittäville ja hyödyntäville erityisohjelmille () sekä vahvistaa tässä yhteydessä käynnistettyjen toimien vaikutusta. 8.3. Komitea arvioi, että tilanne ei vastaa suuntaviivoja ja ehdotuksia, jotka komissio antoi joulukuussa esittelemässään vihreässä kirjassa innovaatiosta (), josta komitealta on pyydetty erillistä lausuntoa. 8.3.1. Tilanteen tekee vielä vakavammaksi se, ettei komissio ole varannut minkäänlaista lisärahoitusvälinettä innostamaan yrityksiä innovatiiviseen toimintaan siten, että Euroopan unioni voisi taata tutkimushankkeiden tulosten muuntamisen uusiksi markkinoitaviksi tuotteiksi tai prosesseiksi. 8.4. Komitea arvioikin, että kyseisen erityisohjelman toimilla on ensisijainen asema neljännessä puiteohjelmassa. Tällä voidaan oikeutetusti perustella rahoituksen vahvistaminen. Komitea piti ohjelmasta antamassaan lausunnossa () neuvoston päättämää noin 2 prosentin osuutta neljännen puiteohjelman kokonaisrahoituksesta riittämättömänä. 8.5. Komitea arvioi myös, että erityisryhmän "innovaatio" perustamisella voitaisiin taata tutkimuspolitiikan ja teollisuuspolitiikan välinen välttämätön yhteisvaikutus sekä suunnata tutkimus-innovaatio-markkinat -kiertokulkua edistäviä toimintalinjoja ja välineitä teollisuuden kilpailukyvyn, kasvun ja työllisyyden sekä taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden tavoitteiden saavuttamiseen. 9. Ydinturvallisuus 9.1. Komitea on tyytyväinen komission ehdotukseen lisätä ydinfission turvallisuutta koskevan tutkimuksen ja koulutuksen erityisohjelmille myönnettävää määrärahaa (). Ehdotus on komitean aiempien kannanottojen mukainen. 9.2. Komission ehdotus myöntää 105 miljoonan ecun osuus Keski- ja Itä-Euroopan maiden sekä itsenäisten valtioiden yhteisön ydinturvallisuuden parantamiseen vastaa myös komitean toiveita. 9.3. Komitea korostaa samassa yhteydessä näiden maiden tieteellisten laitosten ja tieteellisen henkilökunnan kanssa tehtävän yhteistyön merkitystä. Sekä laitoksilla että henkilökunnalla on hallussaan taitotieto ja pitkälle kehiteltyä tekniikkaa, mutta ei varoja. 9.4. Komitea haluaa lisäksi korostaa Phare- ja Tacis-ohjelman välisen yhteistoiminnan luomista. 10. Kansainvälinen yhteistyö 10.1. Komitea painottaa, että komission ehdottama 25 miljoonan ecun lisämääräraha kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen kanssa tehtävään yhteistyöhön liittyville tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen erityisohjelmille on vaatimaton (). Lisäksi näitä määrärahoja myönnetään vain tutkimustyöhön, joka on yhteydessä kolmeen komission valitsemasta viidestä lisärahoitukseen piiriin kuuluvasta alasta. Nämä kolme alaa ovat: opetuskäyttöön tarkoitettu multimedia (10 miljoonaa ecua), liikenteen monivälineisyys ja yhteentoimivuus (10 miljoonaa ecua) ja vesiala (5 miljoonaa ecua). 10.2. Vaikka komissio ilmoittaa, että sen ehdotukset ovat samansuuntaisia kuin lokakuussa 1995 annettu tiedonanto "kansainvälisen yhteistyön tulevaisuudennäkymät tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen alalla" (), komitean on todettava, että ehdotetuilla toimilla on tuskin lainkaan yhteyttä ilmoitettuihin tavoitteisiin. Komissio ilmoitti kyseisessä tiedonannossaan, että sillä on aikomus myöntää lisärahoitusta tieteelliseen ja tekniseen yhteistyöhön: - Keski- ja Itä-Euroopan (KIE) maiden kanssa näiden maiden liittymisen valmistelun yhteydessä, - Välimeren maiden kanssa tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen edistämiseksi ensimmäisenä askeleena Euroopan ja Välimeren maiden tieteellisen ja teknologisen alueen luomisessa. 10.3. Komitea muistuttaa, että se valitteli jo erityisohjelmasta antamassaan lausunnossa () sitä, että neuvosto päätti supistaa lähes kolmanneksella komission tieteelliselle ja tekniselle yhteistyölle silloin ehdottamia määrärahoja. Nykyiset ehdotukset eivät myöskään tuo vastausta näihin arvosteluihin. 10.4. Komitea toteaa tyytyväisenä, että neuvoston puheenjohtajiston aikomuksena on vakauttaa Euroopan ja Välimeren alueen yhteistyökumppanuus tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen alalla vesivarojen hallinnan, meriliikenteen, maa- ja kalatalouden, väestönsuojelun, terveyden ja kulttuuriperinnön suojelun osalta. 10.5. Komitea edellyttää, että komission tiedonannossaan esittämät aikeet konkretisoidaan rahoitustasolla ja että kyseiselle erityisohjelmalle myönnettyä rahoitusta vahvistetaan. 10.6. Komitea arvioi, että tämän suuntaiset päätökset olisivat yhdenmukaisia tiedonantoa seuranneen, neuvoston 25. maaliskuuta 1996 hyväksymän tutkimusta käsittelevän päätöslauselman () kanssa sekä samana päivänä kokoontuneen neuvoston puheenjohtajiston yhteenvedon kanssa, joka käsitteli tieteellistä ja teknistä yhteistyötä Euroopan unionin sekä Välimeren alueen kolmansien maiden sekä Keski- ja Itä-Euroopan liitännäissopimuksen tehneiden maiden kanssa. 10.7. Komitea painottaa vielä kerran kolmansien maiden tieteellisten laitosten ja henkilökunnan kanssa tehtävän yhteistyön tärkeyttä. Tämän yhteistyön vakiinnuttaminen ja kehittäminen tulee olla etusijalla kansainvälisessä yhteistyössä, ja siihen tulee turvautua mieluummin kuin usein huonosti perusteltavissa oleviin tutkimustöihin ja tekniseen apuun. Bryssel, 29. toukokuuta 1996. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Carlos FERRER () EYVL N:o L 126, 18. 5. 1994, s. 1. () EYVL N:o L 115, 6. 5. 1994, s. 31. () EYVL N:o C 34, 2. 2. 1994, s. 90. () EYVL N:o L 86, 4. 4. 1996, s. 69 ja 72. () EYVL N:o 256, 2. 10. 1995, s. 12. () Eurooppalainen raportti tieteen ja teknologian indikaattoreista 1994 - Euroopan komissio - marraskuu 1994. () EYVL N:o C 393, 31. 12. 1994, s. 117. () EYVL N:o C 18, 22. 1. 1996, s. 54. () EYVL N:o C 18, 22. 1. 1996, s. 54 (kohta 4.3.8). () Komitea viittaa tässä yhteydessä suosituksiin, jotka sisältyvät valmisteilla olevaan oma-aloitteiseen lausuntoon aiheesta "uuden teknologian vaikutus työllisyyteen". () Ks. Edith Cressonin puheenvuoro 6. huhtikuuta 1995 pidetyssä Euroopan tieteen ja teknologian edustajakokouksen kolmannessa täysistunnossa. () Ks. Edith Cressonin puheenvuoro Euroopan parlamentin tutkimusta, teknologista kehittämistä ja energia-asioita käsittelevässä valiokunnassa 25. huhtikuuta 1995. () EYVL N:o C 225, 30. 8. 1995, s. 6. () Lehdistötiedote "Tutkimus" 5425/95 (Presse 71). () EYVL N:o 341, 19. 12. 1995, s. 3. () "Euroopan kilpailukyvyn parantaminen" - Kilpailukykyä käsittelevän neuvoa-antavan ryhmän toinen raportti - joulukuu 1995. () EYVL N:o L 361, 31. 12. 1994, s. 101. () KOM(95) 688 lopull. () EYVL N:o C 393, 31. 12. 1994, s. 151. () EYVL N:o L 361, 31. 12. 1994, s. 132. () EYVL N:o L 334, 22. 12. 1994, s. 109. () COM(95) 489 final. () EYVL N:o C 393, 31. 12. 1994, s. 148. () EYVL N:o C 110, 16. 4. 1996, s. 1.