FI    FI FI 
FI    FI  EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel 15.12.2008 
SEK(2008) 3005  
  
KOMISSION YKSIKÖIDEN VALMISTELUASIAKIRJA 
 
oheisasiakirja tiedonantoon ja  suositukseen potilasturvallis uudesta ja hoitoon liittyvien 
infektioiden ehkäisemisestä ja valvonnasta 
TIIVISTELMÄ VAIKUTUSTEN ARVIOINNISTA 
 
{COM(2008) 836 lopullinen} 
{COM(2008) 837 lopullinen} 
{SEC(2008)3004} 
 
FI 2   FI KOMISSION YKSIKÖIDEN VALMISTELUASIAKIRJA 
 
oheisasiakirja tiedonantoon ja  suositukseen potilasturvallis uudesta ja hoitoon liittyvien 
infektioiden ehkäisemisestä ja valvonnasta 
TIIVISTELMÄ VAIKUTUSTEN ARVIOINNISTA  
1. O NGELMAN MÄÄRITTELY  
1.1. Ongelman luonne tai to imia edellyttävä ongelma 
Maailman terveysjärjestön (WHO) määritelmän m ukaan potilasturvallisuus tarkoittaa sitä, että 
hoidosta ei saa aiheutua potilaal le tarpeetonta eikä mahdollista haittaa. EU:n jäsenvaltioiden 
terveydenhuoltojärjestelmissä esiintyviä haittata pahtumia koskeva näyttö  on rajoitettua mutta 
lisääntymässä. Nykyinen näyttö sairaalapo tilaille aiheutuvien haittatapahtumien 
esiintymisestä Euroopassa ja niiden vaikut uksista on peräisin pääosin Yhdistyneessä 
kuningaskunnassa, Espanjassa ja  Ranskassa tehdyistä kansalli sista tutkimuksista. Näiden 
tutkimusten ja eräässä ulkoisessa hankkeessa (jo ssa kerättiin tietoja va ikutusten arviointia 
varten) tehtyjen tärkeimpien tie donantajien haastattelu jen perusteella arvioidaan, että EU:n 
jäsenvaltioissa 8–12 prosenttia sairaalapotilaista kärsii hoidon aikana haittatapahtumista. 
Yksi tämän aloitteen keskeisistä painopisteistä ovat hoitoon liittyvät infektiot, jotka ovat yksi 
yleisimmistä mahdollisesti vakavaa haittaa aiheuttavista tahattomista vaaratapahtumista. Niitä esiintyy arviolta keskimäärin yhde llä kahdestakymmenestä sairaala potilaasta, mikä tarkoittaa 
4,1 miljoonaa potilasta EU:ssa joka vuosi. Hoit oon liittyviä infektioita aiheuttavien mikro-
organismien mikrobilääkeresistenssin vuoksi niitä on usein vaikea hoitaa. Muita 
haittatapahtumien syitä ovat lääkitykseen lii ttyvät poikkeamat kuten väärän lääkkeen tai 
väärän annoksen saaminen, hoitovirheet, lääkinnä llisten laitteiden viat ja virhediagnoosit sekä 
testitulosten edellyttämien toimien laiminlyönti. 
1.2. Seuraukset nykytilanteen säilyttämisestä 
Komissio on jo toteuttanut monilla aloilla erity istoimia potilasturvallisuuden parantamiseksi. 
Potilasturvallisuuden varmistamiseen tähtäävät  toimenpiteet ovat kuitenkin useimmiten 
kohdistuneet tiettyihin  riskilähteisiin, kuten lääkkeiden  turvallisuuteen, lääkinnällisiin 
laitteisiin ja mikrobilääkeresistenssiin. Näissä toimenpiteissä keskitytään yleensä vain tiettyihin syihin tai tekijöihin, eikä niillä py ritä puuttumaan yleisiin kulttuuriin, johtamiseen, 
järjestelmiin, viestintään ja prosessiin liittyviin esteisiin, jotka poistamalla turvallisuus paranisi. 
Vaikka potilasturvallisuus onkin ensisijaisesti jäsenva ltioiden vastuualuet ta, Euroopan unioni 
voi edistää jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä ja tukea niiden toimia sellaisilla aloilla, joilla 
EU:n toimista saadaan lisäarvoa. EU:n toimet ova t välttämättömiä, koska infektiot leviävät yli 
rajojen ja potilaiden ja t yöntekijöiden liikkuvuuden vuoksi myös terveydenhuoltoa on 
tarjottava yli rajojen. Myös tietoja on kerättävä ja  seuranta toteutettava EU:n laajuisesti. EU:n 
toimista saadaan lisäarvoa myös siksi, että ne tuovat poliittista pa inoarvoa ja näkyvyyttä, 
nostavat potilasturvallisuuden yhdeksi jäsenvaltioiden terv eydenhuollon painopisteistä, 
antavat mittakaavaetua ja tehos tavat tiedonvaihtoa parhaiden käytäntöjen jakamisen kautta. 
FI 3   FI Ilman Euroopan unionin lisätoimia haittatapahtumis ta johtuvat terveys- ja talousvaikutukset 
kuormittavat jatkossakin huomattavasti jäse nvaltioiden terveydenhuoltojärjestelmiä. 
2. T AVOITTEET  
2.1. Yleistavoite 
Yleistavoitteena on perustamiss opimuksen 152 artiklan mukaises ti ihmisten sairauksien ja 
tautien ehkäiseminen sekä ihmisten terveyttä vaarantavien tekijöiden torjunta. 
2.2. Erityistavoitteet 
(1) Suojellaan EU:n kansalaisia ehkäistävissä  olevilta terveydenhuo llon haitoilta, myös 
hoitoon liittyviltä infektioilta. 
(2) Autetaan jäsenvaltioita laatimaan tarkoituksen mukaiset strategiat, joilla ehkäistään ja 
valvotaan terveydenhuollon haittatapahtum ia ja hoitoon liittyviä infektioita sekä 
hyödynnetään kaikki EU:ssa saatavilla  oleva tieto ja asiantuntemus. 
(3) Lisätään EU:n kansalaisten luottamusta ja  varmistetaan, että heillä on käytössään 
riittävät ja helposti ymmärre ttävät tiedot EU:n terveydenhuol tojärjestelmien ja heidän 
oman maansa ja muiden jäsenvaltioiden terveyspalvelujen tuottajien turvallisuuden 
tasoista sekä muutoksenhakukeinoista. 
2.3. Toiminnalliset tavoitteet 
Kaiken kaikkiaan määritettiin kymmenen toimi nnallista tavoitetta, jotka ovat tiivistettynä 
seuraavat: lisätä jäsenvaltioiden poliittisten päättäjien tietoisuutta potilasturvallisuuskysymyksen laajuudesta ja  merkityksestä, kerätä yhtenäistä ja 
vertailukelpoista tietoa potil asturvallisuudesta, luoda yhte inen terminologia ja yhteiset 
indikaattorit, jakaa parhaita käytäntöjä ja kokemuksia, luod a potilasturvallis uutta koskeva 
tutkimusohjelma ja edistää sen täytäntöönpanoa, edistää tiedon jakamista potilaille ja heidän 
omaisilleen sekä edistää jäsenvaltioiden, EU:n toimielinten ja tärkeimp ien eurooppalaisten ja 
kansainvälisten organisaatio iden yhteistyötä potilasturvallisuuskysymyksissä. 
Hoitoon liittyvien infektioiden osalta toiminna llisena tavoitteena on edistää yhteistyössä 
Euroopan tautien ehkäisy- ja valvontakeskuksen  kanssa seurantamenetelmien ja sellaisten 
indikaattorien kehittämistä, joil la voidaan arvioida hoitoon liitt yvien infektioiden ehkäisemis- 
ja valvontatoimenpiteiden täyt äntöönpanoa ja tehokkuutta. Lisäks i pyritään laatimaan parhaita 
käytäntöjä, infrastruktuurin vähimmäisvaatimuks ia ja terveydenhuollon työntekijöiden opinto-
ohjelmia koskevat ohjeet. 
3. T
OIMINTAVAIHTOEHDOT  
3.1. Mahdolliset vaihtoehdot 
Edellä olevassa kohdassa määritettyjen toimi nnallisten tavoitteiden saavuttamiseksi on 
tarkasteltu neljää toimintavaihtoehtoa: 
FI 4   FI (1) Ei lisätoimia EU:n tasolla – nykytilanne:  Tässä vaihtoehdossa jäsenvaltiot, 
sidosryhmät ja kansainväliset organisaatiot toteuttaisivat potilasturvallisuutta koskevia toimiaan ilman komission koordinoin tia tai kannustustoimenpiteitä. 
(2) Jäsenvaltioiden ja muiden organisaatioiden tiiviimpi yhteistyö ja tekniset ohjeet: 
Tässä vaihtoehdossa komissio tehostaisi jäse nvaltioiden ja muiden  organisaatioiden 
välistä yhteistyötä. Komissio voisi esimerkiksi lisätä panostusta potilasturvallisuuteen terveysalan toimintaohjelmassa ja tutkimuksen ja teknologian kehittämisen puiteohjelmassa. Lisäksi komissio voi si entistä painokkaammin rohkaista 
jäsenvaltioita tekemään yhteistyötä hoitoon liitt yvien infektioiden alalla ja kehittämään 
teknisiä ohjeita Euroopan tautien ehkäisy- ja valvontakeskuksen ja seurantaverkoston 
puitteissa. 
(3) Jäsenvaltioiden ja muiden organisaatioiden  tiiviimpi yhteistyö ja ei-sitovat 
oikeudelliset välineet, kuten komission  tiedonanto ja neuvoston suositus: Tässä 
vaihtoehdossa komissio tukisi jäsenvaltioid en ja muiden organisaatioiden välistä 
yhteistyötä sekä laatisi asiaa koskevan tie donannon ja neuvoston suosituksen, jotta 
voitaisiin edistää jäsenvaltioiden poliittista s itoutumista potilasturvallisuuteen ja antaa 
joukko konkreettisia suosituk sia terveydenhuoltojärjes telmissä esiintyvien 
haittatapahtumien määrän vähentämiseksi. 
(4) Jäsenvaltioiden ja muiden organisaatioiden tiiviimpi yhteistyö ja sääntelyväline, 
kuten komission päätös: Tämä vaihtoehto sisältäisi  vaihtoehdon 2 laajentamisen 
päätökseen N:o 2119/98/EY perustuvalla s äädösehdotuksella, jossa otettaisiin 
huomioon tiettyjä hoitoon liittyvien infektioid en ehkäisemistä ja valvontaa koskevia 
näkökohtia kyseisen päätöksen 7 artiklan mukaisesti (komiteamenettely). Tarkoituksenmukaisen oikeusperustan puu ttumisen vuoksi tällaiseen ehdotukseen ei 
kuitenkaan voisi sisältyä yleisi ä potilasturvallisuuskysymyksiä. 
3.2. Varhaisessa vaiheessa hylätyt vaihtoehdot 
Potilasturvallisuutta koskevan säädöksen (asetus tai direktiivi) antaminen hylättiin, koska 
toissijaisuuden ja suhteellisuuden näkökulmasta olis i erittäin vaikeaa peru stella erillinen ja 
yksityiskohtainen lainsäädäntötoimi, joka kattaisi kaikki ehdotuksen näkökohdat. 
4. V
AIKUTUSTEN ARVIOINTI  
4.1. Vaikutusten arvioinniss a käytetyt menetelmät 
Eri toimintavaihtoehtojen mahdollisten terveys- ja talousvaikutusten arvioimiseksi 
vaikutusten arvioinnin tueksi on kehitetty määrällisiä simuloituja skenaarioita. Näissä skenaarioissa käytetään vain sairaaloita koskevi a tietoja, ei avohoitoa koskevia tietoja, koska 
sairaalatiedot ovat pa ljon paremmin dokumentoituja kuin avohoitotiedot ja koska hoitoon 
liittyvät infektiot esiintyvät pääasiassa sairaa loissa. EU:ta koskevissa tiedoissa olevien 
puutteiden vuoksi tähän asti ei ole o llut mahdollista päät ellä, onko hyvien 
potilasturvallisuuteen liittyvien  toimintatapojen, järjestelmien ja rakenteiden ja 
potilasturvallisuustulosten välillä suora syy-yht eys. Arvioinnit perustuivat sen vuoksi siihen, 
kuinka lähellä jäsenvaltioiden pot ilasturvallisuusjärjestelmät ovat alan julkaisujen mukaisia 
parhaita käytäntöjä. 
FI 5   FI Yleisiin potilasturvallisuusstra tegioihin liittyvän skenaarion lä htökohtana on oletus, että eri 
jäsenvaltioryhmien potilasturvallis uustulokset vaihtelevat käytössä olevista järjestelmistä 
riippuen ja jakautuvat alan julkaisuissa sairaalaan liittyvien tapausten esiintymisestä 
esitettyjen arvioiden vaihte luvälille, joka on 7,5–16,6 prosen ttia keskitason ollessa 10 
prosenttia. Skenaariota tarkas teltiin paitsi yleisesti myös kehittämällä Euroopan tautien 
ehkäisy- ja valvontakeskuksen infektionvalvont a-asiantuntijoiden avustuksella erillinen 
vähentämismahdollisuuksia koskeva skenaario pelk ästään hoitoon liittyviä infektioita varten. 
4.2. Terveys- ja talousvaikutukset 
Toimintavaihtoehto 1 
Tätä vaikutusten arviointia tukeva tutkimus vi ittaa siihen, että vaihtoehdossa ”ei muutosta 
nykytilanteeseen”, eli ei potilastu rvallisuutta koskevia lisätoimia EU:n tasolla, EU:ssa esiintyy 
todennäköisesti 10 miljoonaa sairaalahoitoon liitt yvää haittatapahtumaa (i nfektioihin liittyvät 
tapaukset mukaan luettuina), joista 4,4 milj oonaa voitaisiin ehkäistä. Tämä tarkoittaa yli 
50 000:ta ehkäistävissä olevaa sairaal ahoidossa vietettyä henkilövuotta. 
Euroopassa äskettäin tehtyjen kansalli sten hoitoon liittyvien infektioiden 
prevalenssitutkimusten ja eri jäsenvaltioiden sairaalabakteerien valvontaohjelmien tulosten perusteella voidaan laskea, että keskimäärin 5 prosentilla sairaalapotilaista ilmenee hoitoon 
liittyviä infektioita. Lisäksi voi daan arvioida, että EU:ssa jo ka vuosi 4,1 miljoonaa potilasta 
saa vähintään yhden hoitoon liittyvän infek tion (hoitoon liittyviä infektioita esiintyy 
vuosittain yhteensä 4,5 miljoonaa). Vuosittai n noin 37 000 kuoleman arvioidaan johtuvan 
infektiosta. 
Toimintavaihtoehto 2 
Tässä toimintavaihtoehdossa, joka edellyttää jä senvaltioiden ja muiden organisaatioiden 
välisen yhteistyön tiivistämistä,  oletettiin, että edistystä tapahtuu enemmän etenkin tiedon 
jakamisen ansiosta. Simuloidun skenaarion muk aan kaikissa EU:n jä senvaltioissa, joiden 
potilasturvallisuutta kos kevat ilmoitus- ja oppimisjärjestelmät ovat heikkoja tai kohtalaisia, 
voisi tapahtua edistystä ja niiden haittatapa htumien esiintyvyys voisi laskea samalle tasolle 
kuin maissa, joissa kyseiset järjestelmät jo ovat hyviä. Tämä tarkoittaisi sitä, että 
sairaalahoidossa esiintyvien haittatapahtumie n (keskimäärin 14 prosenttia) osalta näissä 
maissa päästäisiin lähemmäksi keskimääräisiä maita, joissa esiintymisprosentti on skenaarion mukaan 12. Konkreettisesti tämä ta rkoittaisi sitä, että ehkäistä vissä olevien haittatapahtumien 
määrä vähenisi 298 371 tapauks ella verrattuna perusskenaari oon. Tämä johtaisi 3 450 
sairaalahoidossa vietetyn henkilövuoden ehkäisemiseen. 
Hoitoon liittyviä infektioita koskevassa erityisske naariossa oletetaan, että jäsenvaltioiden ja 
muiden organisaatioiden tiiviimpi yhteistyö yhdistettynä teknisiin ohjeisiin mahdollistaisi hoitoon liittyvien infektioiden vähentämisen kaik en kaikkiaan 5 prosentilla, mikä on neljännes 
alan julkaisuissa esitetystä infektioihin liittyvien tapausten vähentämispotentiaalista. Jos poliittinen sitoutuminen tarvittavien organisato risten ja käyttäytymiseen liittyvien muutosten 
tekemiseksi puuttuu, on epätodennäköistä, että  hoitoon liittyviä infektioita pystytään 
vähentämään 20–30 prosentilla (edellyttää tehoka sta ehkäisy- ja valvontaohjelmaa sekä 
seurantaa ja terveydenh uollon työntekijöiden kouluttamista). Hoitoon liittyvien  infektioiden 
esiintymistä voidaan todennäköisesti vähentää me nestyksekkäästi kautta linjan, jos kaikki 27 
EU:n jäsenvaltiota toteuttavat j onkinlaisia infektioihin liittyviä turvallisuustoimenpiteitä.  
FI 6   FI Erityisskenaariossa arvioitu 5 prosentin lasku tarkoittaisi hoitoon liittyvien infektioiden 
vähenemistä 225 000 tapauksella joka vuosi. Ho itoon liittyvien infektioiden vähenemisen 
suuri osuus haittatapahtumien kokonaisvähenemisest ä johtuu siitä, että niiden ehkäiseminen 
on helpointa ja nopeinta. 225 000 tapausta merkitsee huomattavaa laskua hoitoon liittyvien infektioiden sairastavuudessa ja niihin kuolleisuudessa. Lisäks i viiden prosentin laskulla 
säästettäisiin 274 miljoonaa euro a terveydenhuoltomenoja ja kasv atettaisiin tuottavuutta 68,5 
miljoonalla eurolla. 
Toimintavaihtoehto 3 
Tässä vaihtoehdossa, johon sisältyy ei-sitovien  oikeudellisten välineiden kuten tiedonannon 
tai suosituksen laatiminen, jäse nvaltiot voitaisiin sitouttaa potilasturva llisuutta koskeviin 
toimiin korkealla poliittisella ta solla. Siinä voitaisiin puuttua yl eisiin kulttuuriin, johtamiseen, 
järjestelmiin, viestintään ja prosessiin liittyviin esteisiin, jotka poistamalla potilasturvallisuutta para nnettaisiin, ja hoitoon liittyvät infekt iot integroitaisiin osaksi yleistä 
potilasturvallisuuspolitiikkaa. Tästä vaihtoehdost a, jossa jäsenvaltioiden vastuu on suurin, 
uskotaan koituvan merkittävää hyötyä. Sen vuoksi yleisessä skenaariossa oletettiin, että 
vaihtoehdossa 3 EU:n tason toim ien vaikutukset ovat suuremmat,  mistä johtuen kaikki EU:n 
jäsenvaltiot voisivat saavuttaa alan julkaisuissa  esitetyt paremmat haittatapahtumien tasot. 
Tällöin oletetaan, että esimerkilliset maat pys yvät yhtä tehokkaina kuin ne ovat nyt ja muut 
maat lähestyvät esitettyä tilannetta, jossa haittatapahtumia on keskimäärin 10 prosenttia (erittäin hyvä). Varovaisesti kin arvioiden (keskimääräine n ehkäistävyyden taso huomioon 
ottaen) näin voitaisiin vältt ää yli 750 000 ehkäistävissä olevaa haittatapahtumaa ja yli 8 000 
sairaalahoidossa vietettyä lisähenkilövuotta. 
Pelkästään hoitoon liittyviä infektioita kos kevassa vähentämisskenaariossa onnistumisen 
mahdollisuudet olivat vielä paremmat, koska infe ktioiden torjuntakeinot ovat hyvin tiedossa 
ja nopeat toteuttaa ja erityise sti koska infektiot ovat helposti ehkäistävissä. Arvioiduilla 
vähennyksillä voitaisiin todennäköisesti saav uttaa tavoiteltu 20 pr osentin lasku, mikä 
tarkoittaisi hoitoon liit tyvien infektioiden määrän laskua  vuosittain 900 000 tapauksella, mikä 
puolestaan johtaisi 1,1 miljardin euron säästöihin julkisissa terveydenhuoltomenoissa ja edustaisi 274 miljoonan eu ron tuottavuuden kasvua. 
Toimintavaihtoehto 4 
Tässä vaihtoehdossa jäsenvaltioiden ja muiden organisaatioiden välist ä tiiviimpää yhteistyötä 
tuetaan sääntelyvälineellä, kuten komission päätöksellä. Oikeuspe rustan puuttumisesta 
johtuen tällaisella päätöksellä  voitaisiin kuitenkin puuttua va in infektioihin liittyviin 
potilasturvallisuuskysymyksiin eikä yleisiin ja  järjestelmiin liittyviin kysymyksiin. Sen vuoksi 
oletetaan, että yleinen hyöty potilasturvallisuuden kannalta olisi sama kuin 
toimintavaihtoehdossa 2. 
Hoitoon liittyvien infektioiden  osalta hyötyjen ei uskota olevan paljon suuremmat kuin 
toimintavaihtoehdossa 2. Tämä johtuu siitä, että oikeusperustan vuoksi kaikkia ehdotuksen 
toiminnallisia tavoitteita ei otetta isi huomioon, ja siksi hoitoon lii ttyvien infektioiden torjuntaa 
koskevan yhtenäisen strategian olennaisia osia olisi jätettävä pois. Edellä esitetyn perusteella 
ei odoteta, että tämä vaihtoehto toimisi paljon paremmin kuin tiiviimpi yhteistyö jäsenvaltioiden kanssa (vaihtoehto 2). 
FI 7   FI 4.3. Työllisyysvaikutukset 
Kaikkien toimintavaihtoehtojen (nykytilan teen säilyttämistä l ukuun ottamatta) voidaan 
odottaa vaikuttavan jossain määrin positiivisesti työllisyyteen, koska tapauksista ilmoittaminen ja niiden seuranta sekä infe ktioiden valvonta edel lyttää lisäresursseja 
terveydenhuollon laitoksissa.  
EU:n 27 jäsenvaltiossa on yhteensä 2,88 miljoonaa vuodepaikkaa, joten yhden 
infektiosairaanhoitajan työllistäminen 600 vuodepa ikkaa kohden olettaen, että nykytilanteessa 
infektiosairaanhoitajia on yksi 1 000 vuodepai kkaa kohti, tarkoittaisi 1 920 uuden 
sairaanhoitajan työllistämistä. Olettaen edell een, että infektiosairaanhoitajan keskimääräinen 
kustannus EU:ssa on 42 000 euroa vuodessa, tämä tarkoittaisi 80 miljoonan euron vuosittaisia lisämenoja toimintavaihtoehdossa 2. Toimintavaihto ehdossa 3 oletettiin, e ttä on työllistettävä 
yksi uusi infektiosairaanhoitaja 250 vuode paikkaa kohden, mikä johtaa 8 640 uuden 
sairaanhoitajan työllistämiseen ja noin 363 miljoonan euron vuosittaisiin menoihin. 
Toimintavaihtoehdon 4 työllisyysvaikutukset o lisivat verrattavissa toimintavaihtoehdon 2 
vaikutuksiin. 
4.4. Ympäristövaikutukset 
Ympäristövaikutukset näyttivät kohdistuvan erityi sesti hoitoon liittyviin infektioihin. Muihin 
haittatapahtumiin niitä liittyy paljon vähäisemmässä laajuudessa. Toimintavaihtoehdoissa 2 ja 
3 vähäiset ympäristövaikutukset ovat todennäköisi ä, koska kertakäyttöisten lääkinnällisten 
tuotteiden ja desinfiointiaineiden käyttö lisääntyisi. Vaikutuksia on kuitenkin erittäin vaikea arvioida. Toimintavaihtoehdon 4 ympäri stövaikutukset olisivat verrattavissa 
toimintavaihtoehdon 2 vaikutuksiin. 
5. V
AIHTOEHTOJEN VERTAILU  
Jäljempänä olevassa taulukossa esitetään yleinen katsaus eri toimintavaihtoehdoista ja siitä, 
missä määrin niillä saavutet taisiin määritellyt erityist avoitteet. Lukuja on pyöristetty. 
 Toimintavaihtoehto 
1 Toimintavaihtoehto 1I
 Toimintavaihtoehto I1I 
 Toimintavaihtoehto IV
 
Erityistavoite 1 
EU:n kansalaisten 
suojelu haitoilta  Vain vähän 
edistystä, joka 
saavutettaisiin 
periaatteessa maissa, joissa 
potilasturvallisuus 
on ensisijainen poliittinen tavoite.
 Vältetään yhteensä 300 000 
ehkäistävissä olevaa 
haittatapahtumaa.
 Vältetään yhteensä 750 000 
ehkäistävissä 
olevaa haittatapahtumaa.
  
 O, vähäisiä 
parannuksia.  + ++ + / ++  
FI 8   FI Erityistavoite 2 
Jäsenvaltioiden 
tukeminen 
potilasturvallisuus-strategioiden 
käyttöön 
ottamisessa
 Ei lisätukea EU:n 
tasolla.  Jonkin verran lisätukea EU:n 
tasolla hoitoon 
liittyviä infektioita koskevien teknisten 
ohjeiden kautta.
 Jäsenvaltioiden 
poliittinen vastuu ja 
johtajuus sekä 
parhaiden käytäntöjen vaihto. 
Nopea 
täytäntöönpano mahdollinen.
 Poliittinen vastuu, 
jos siihen liittyy 
suositus, päätöksellä 
puututtaisiin 
joihinkin hoitoon 
liittyvien 
infektioiden 
näkökohtiin 
oikeudellisesti 
sitovasti.  
 O + ++ + / ++  
Erityistavoite 3  
EU:n kansalaisten 
luottamuksen 
parantaminen  O + ++ + / ++  
 
Edellä esitetyn perusteella parhaaksi va ihtoehdoksi katsottiin ehdotus komission 
tiedonannoksi ja neuvoston suositukseksi po tilasturvallisuudesta ja  hoitoon liittyvien 
infektioiden ehkäisemisestä ja valvonnasta. 
6. S EURANTA JA ARVIOINTI  
Aloitteen taloudellisten ja sosi aalisten vaikutusten mittaamisek si tulevaisuudessa ehdotettiin 
indikaattorien vahvistamista ja tiedon keräämistä. Aikomuksena on arvioida 
potilasturvallisuutta koskeva aloite kokonaisuudess aan, suosituksen täytäntöönpano mukaan 
luettuna, ja käyttää arvioint iin ulkopuolisia asiantuntijoita , jotka arvioivat aloitteen 
tarkoituksenmukaisuude n, tehokkuuden ja vaikuttavuuden. Arvi ointi voisi olla osa kattavaa 
arviointihanketta, joka koskee terv eydenhuoltoon liittyvi ä eri aloitteita.