Alueiden komitean lausunto aiheesta "Euroopan komission tiedonanto 'Uusi merenkulun strategia'"

(97/C 379/13)

ALUEIDEN KOMITEA, joka

ottaa huomioon Euroopan komission tiedonannon "Uusi merenkulun strategia" KOM(96) 81 lopull.,

ottaa huomioon komission Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 198 c artiklan ensimmäisen kohdan perusteella 13. maaliskuuta 1996 tekemän päätöksen pyytää aiheesta alueiden komitean lausunto,

ottaa huomioon 15. tammikuuta 1997 tekemänsä päätöksen antaa lausunnon valmistelu valiokunta 3:n "Liikenne ja tietoliikenneverkot" tehtäväksi,

ottaa huomioon valiokunta 3:n 19. kesäkuuta 1997 hyväksymän lausuntoluonnoksen (CdR 137/97 rev.), jonka esittelijä oli Jan Laan,

hyväksyi 17. ja 18. syyskuuta 1997 pitämässään 19. täysistunnossa (syyskuun 17. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon.

1. Johdanto

1.1. Alueiden komitea kiittää komissiota asiakirjasta "Uusi merenkulun strategia". Asiakirja on osoitus painoarvosta, joka vankalla turvallisuutta koskevalla politiikalla on komission mielestä EY:n merenkulun kilpailuaseman vahvistamisessa.

1.2. AK pitää EY:n kuljetussektorin tervettä ja turvallista tilaa hyvin tärkeänä asiana. Merenkululla on mm. erittäin tärkeä osuus yhteisön liikenteessä, ja rannikkoliikenteen ansiosta myös unionin äärialueet ovat säännöllisten meriyhteyksien piirissä.

1.3. Alueiden komitea suhtautuu myönteisesti komission asiakirjassa turvallisuuden parantamiselle annettuun huomioon. Jättäessään noudattamatta kansainvälisiä turvallisuussopimuksia alusten omistajat aiheuttavat huomattavia riskejä, ja tämä tilanne voi myös vääristää kilpailua.

1.4. Asiakirjassa käsitellään alikuntoisia aluksia hyvin korostetusti. AK panee ilahtuneena merkille, että komissio tekee ehdotuksia toimista, jotka tähtäävät siihen, että jäsenvaltiot soveltavat satamavaltioita koskevia määräyksiä asianmukaisesti ja yhdenmukaisesti.

AK haluaa tässä yhteydessä huomauttaa, että näihin päiviin asti on puuttunut sellainen selkeä määritelmä käsitteelle "alikuntoinen", jonka kaikki osapuolet hyväksyvät. Siksi ei pystytäkään vielä antamaan tarkkoja sääntöjä alikuntoisia aluksia käyttävien rahdinomistajien tai huolitsijoiden mahdollisesta vastuuvelvollisuudesta.

1.5. AK arvostaa huomiota, jonka komissio antaa koulutukselle ja työllisyydelle EY:n merenkulkualalla. Yhteisön merenkulun tulevaisuuden kannalta on tärkeää, että Euroopassa vaalitaan merenkulun taitotietoa. Hyvin koulutettu henkilökunta sekä aluksilla että maissa on sitäpaitsi olennaisen tärkeä tekijä merenkulun turvallisuudelle.

1.6. Komitea painottaa merenkulkuliikenteen tarjoamia mahdollisuuksia alentaa ympäristökuormitusta merkittävästi. Merikuljetuksia kannattaa siksi edistää kaikin tavoin.

1.7. Alueiden komitea ottaa kiinnostuneena vastaan tämän strategisen asiakirjan ja seuraa tulevaa kehitystä suurella mielenkiinnolla. AK on joka tapauksessa aina valmis vaihtamaan komission kanssa näkemyksiä asiakirjassa esitetyistä ajatuksista sekä täydentämään niitä edelleen.

2. Yleistä

2.1. AK kannattaa Euroopan komission pyrkimystä taata kansainvälisesti sovittujen turvamääräysten tinkimätön noudattaminen. Siksi komitea tukee varauksetta niitä komission ehdottamia toimia, joiden tarkoituksena on saada jäsenvaltiot järjestämään satamissa suoritettava valvonta tehokkaasti ja yhdenmukaisesti.

Komitea hyväksyy myös komission pyrkimyksen luoda vaatimukset lippuvaltioiden hallintoelinten ja rekistereiden perustamiselle ja niiden toiminnalle.

2.2. AK:n mielestä jäsenvaltioiden tulee sekä turvallisuus- että kilpailusyistä pyrkiä kehittämään toimenpiteitä ja rangaistuksia, jotka todella vaikuttavat kansainvälisten turvamääräysten rikkojiin. Nykyisin annetut rangaistukset eivät useinkaan ole suhteessa alusten omistajien kansainvälisten määräysten rikkomisesta saamaan hyötyyn.

2.3. AK tukee siksi komission aloitetta satamavaltioissa työskentelevien tarkastajien koulutuksen ja toiminnan tehokkuuden parantamiseksi yhteisön piirissä. Näin komissio parantaa valvontaa; samalla se antaa positiivisen virikkeen yhteisön merenkulkuoppilaitoksille ja merenkulun taitotiedolle.

2.4. AK ottaa myönteisesti vastaan asiakirjassa painokkaasti ilmaistun pyrkimyksen edistää turvallisuutta aluksilla kouluttamalla ja uudelleenkouluttamalla kaikkia laivaliikenteessä toimivia sekä aluksilla että maissa palvelevia. Alusten ja maahenkilöstön välisessä yhteydenpidossa esiintyvät kieliongelmat voivat vielä nykyisinkin liian usein aiheuttaa epäselvyyttä ja vaaratilanteita.

2.5. AK:n mielestä on luotava kiistatta alikuntoisten alusten avoin rekisteri, jonka tiedot jokainen voi nopeasti ja helposti saada käyttöönsä. Tällaisen yleiskatsauksen luominen voi selkeyttää nykyistä puutteellista arviota alikuntoisista aluksista. Komitea tunnustaa, ettei tällaisen avoimen rekisterin perustaminen ja käytännön hoitaminen ole helppoa ja ehdottaa sen takia asetettavaksi tilapäisen työryhmän, joka voi antaa komissiolle neuvoja tämänkaltaisen rekisteröintijärjestelmän ongelmista ja mahdollisuuksista. Tämän tilapäisen työryhmän on samalla syytä käyttää kaikkea saatavilla olevaa, mukaanlukien lastauttajilta ja varustajilta saatua asiantuntemusta, jotta voitaisiin tehdä avointa rekisteröintiä koskevia perusteltuja ehdotuksia. Tässä yhteydessä sekä ESC (European Shippers' Council, Euroopan laivaajien neuvosto) että ECSA (Euroopan yhteisön laivanvarustajien liittojen keskusjärjestö) yrittävät yhteisesti selvittää, mitä käsitteeseen "alikuntoinen" on aiheellista sisällyttää.

2.6. AK tukee komission pyrkimyksiä vahvistaa osuuttaan IMOssa. Komitean mielestä ei kuitenkaan tule pyrkiä saattamaan IMOn päätöslauselmia jotka eivät ole sitovia velvoittaviksi yhteisön lainsäädännön avulla. Tämä voi vahingoittaa IMOn toimintaa, joka perustuu valtioiden vapaaehtoiselle yhteistoiminnalle ja IMO-säännöstön täytäntöönpanolle.

2.7. Alueiden komitea on tyytyväinen komission ehdottamiin toimenpiteisiin alusten turvallisuuden parantamiseksi kannustamalla meriliikenteen harjoittajia ottamaan käyttöön nykyistä korkeampia turvallisuusstandardeja. Komitean mielestä tähän pyrittäessä satamaviranomaisten tulee aina itse voida määrätä ja toteuttaa ehdotetut toimenpiteet, kuten korkeita turvallisuusstandardeja vastaamattomilta laivoilta perittävien maksujen korotukset.

2.8. AK:n mielestä valtiontuen tulee olla täysin julkista. Valtiontuki on hyväksyttävää nykyoloissa pyrittäessä korjaamaan jälkeenjääneisyyttä, jonka maailmanlaajuisen kilpailun epäoikeudenmukaiset ehdot ovat yhteisön meriliikennesektorille aiheuttaneet. Valtiontukea tulee käyttää ainoastaan yhteisön meriliikennesektorin ja merenkulkuun liittyvien maatoimintojen strategisen aseman vahvistamiseen ottaen huomioon näin syntyvän lisäarvon ja työmahdollisuudet. Komitea katsoo, että sallittavien valtiollisten tukitoimien tulee ensi sijassa suuntautua yhteisön merenkävijöiden ja maahenkilökunnan työmahdollisuuksien turvaamiseen ja laajentamiseen.

2.9. AK huomauttaa, että on tärkeää tunnustaa monivälineisen kuljetusketjun merkitys ja suhtautua avarakatseisesti siihen liittyviin ongelmiin. Rajojen merkitys Euroopassa vähenee ja tavaroita voidaan kuljettaa yhä helpommin. Komitean mielestä merikuljetus vähän saastuttava ja halpa kuljetustapa tulee liittää nykyistä paremmin maakuljetusvälineisiin, jotta siirrot kuljetusmuodosta toiseen voidaan suorittaa paremmin ja nopeammin.

Komitea viittaa siihen, että komission aikaisemman päätöksen mukaan tulee ryhtyä kaikkiin tarpeellisiin toimiin merikuljetusten (short sea shipping) lisäämiseksi verrattuna maantie- ja rautatiekuljetuksiin. Merikuljetukset saastuttavat ympäristöä vähiten ja lisäksi ne ovat taloudellisin ja liikennetiheyden kannalta soveltuvin kuljetusmuoto.

2.10. Tässä yhteydessä AK vetoaa tullimuodollisuuksien yksinkertaistamisen ja parantamisen puolesta siinä määrin kuin ne vielä ovat käytössä Euroopan unionin alueella jotta kuljetukset yhteisön alueella kohtaisivat yhä vähemmän esteitä. Komitea toivoo, että komissio voi jatkaa menestyksellä nykyisiä ponnistuksiaan tulliliikenteen asianmukaisuuden ja turvallisuuden parantamiseksi.

2.11. Lopuksi AK huomauttaa, ettei se pidä täysin selkeänä sitä asiakirjan kohtaa, jossa käsitellään yhteisön kilpailusääntöjen soveltamista yhteisön merikuljetuksiin: ei ole todisteita siitä, että varustajien kannattavuus on havaittavasti parantunut EU:n kilpailusääntöjen soveltamisen ansiosta. Ei ole myöskään esitetty perusteita väitteelle, että laajat "trade-lane" -konferenssit rajoittaisivat yritysten yhteenliittymien tuottamien "maailmanlaajuisten palvelujen" muodostumista.

Komitea haluaisi mielellään saada komissiolta tarkempia tietoja epärehellisiä markkinointikeinoja koskevan asetuksen (ETY) N:o 4057/86 () muuttamisen tarpeellisuudesta. Vihreä kirja ei tässä kohden ole täysin yksiselitteinen. Tekstin muokkaaminen voi olla hyödyksi.

Bryssel, 17. syyskuuta 1997.

Alueiden komitean puheenjohtaja

Pasqual MARAGALL i MIRA

() EYVL L 378, 31.12.1986, s. 14; EYVL L 93, 7.4.1987, s. 18; EYVL L 117, 5.5.1988, s. 33/35.