FI    FI FI 
 
FI    FI  EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel 2.7.2008 
SEK(2008) 2181 
  
KOMISSION YKSIKÖIDEN VALMISTELUASIAKIRJA 
 
Oheisasiakirja 
Ehdotus:  
 
NEUVOSTON DIREKTIIVI  
 
uskonnosta tai vakaumuksesta, vammais uudesta, iästä tai sukupuolisesta 
suuntautumisesta riippumattoman y hdenvertaisen kohtelun periaatteen 
täytäntöönpanosta 
 
Tiivistelmä vaikutusten arvioinnista  
{KOM(2008) 426 lopullinen} 
{SEK(2008) 2180} 
 
FI 2   FI KOMISSION YKSIKÖIDEN VALMISTELUASIAKIRJA 
Oheisasiakirja  
ehdotukseen neuvoston direktiiviksi y hdenvertaisen kohtelun periaatteesta 
Tiivistelmä vaikutusten arvioinnista 
 
1. JOHDANTO 
Oikeus yhdenvertaiseen kohteluun on yl einen periaate yhteisön oikeudessa1. 
Perustamissopimuksen 13 artiklassa määrätään  nimenomaisesti, että sukupuoleen, rotuun, 
etniseen alkuperään, uskontoon tai vakaumukseen, vammaisuuteen, ikään tai sukupuoliseen 
suuntautumiseen perustuvaa sy rjintää on torjuttava. Tämä  vahvistetaan myös EU:n 
perusoikeuskirjan 21 artiklassa.  
EU on toteuttanut EY:n perustamissopimuks en 13 artiklan perusteella tehokkaita toimia2, 
jotka täydentävät jo voimassa olevaa, sukupuolte n tasa-arvoa koskevaa laajaa lainsäädäntöä. 
Syrjintää esiintyy silti useilla aloilla. Tällaisia ovat muun mua ssa tavaroiden ja palvelujen 
saatavuus ja tarjonta, asum inen, koulutus, sosiaalipalve lut ja terveydenhuolto.  
Komissio sitoutui toimikautensa alkuvaiheessa  pohtimaan EY:n perustamissopimuksen 13 
artiklaan perustuvan oikeudellis en kehyksen laajentamista. Asiaa tarkasteltiin vuonna 2004 
vihreässä kirjassa ”Tasa-arvo ja syrjimä ttömyys laajentuneessa Euroopan unionissa”, 
komission vuonna 2005 laatimassa syrjinnän torjumista ja yhdenvertaisia mahdollisuuksia käsittelevässä puitestrategiassa, Euroopa n yhdenvertaisten mahdollisuuksien teemavuonna 
2007 ja komission lainsäädän töohjelmassa vuodelle 2008
3.  
2. N YKYINEN OIKEUDELLINEN KEHYS  
EY:n nykyinen oikeudellinen kehys antaa paljon kattavamman suojan sukupuoleen, rotuun tai 
etniseen alkuperään perustuvaa syrjintää vastaan kuin uskontoon  tai vakaumukseen, 
vammaisuuteen, ikään tai sukupuoli seen suuntautumiseen perust uvaa syrjintää vastaan, kuten 
jäljempänä olevasta taulukosta ilmenee. Kyseiset direktiivit on nyt saatettu osaksi kansallista 
lainsäädäntöä, minkä ansiosta kansallisen la insäädännön antama suoja syrjintää vastaan on 
parantunut huomattavasti. EU:n toimilla on oike udellisen suojan lisäks i parannettu syrjinnän 
uhriksi joutuneille annettavaa apua perustamalla  tasa-arvoelimiä. Tällaista elintä ei ollut 
aiemmin 20 jäsenvaltiossa.  
                                                 
1 Asia 203/86, Espanja v. neuvosto (25 kohta, ja asia C-15/95 EARL de Kerlast, 35 kohta), asia C-144/04 
Mangold (75 kohta). 
2 Direktiivit 2000/43/EY, 2000/78/EY ja 2004/113/EY. 
3 KOM(2007) 640. 
 
FI 3   FI Euroopan tason nykyinen oikeudellinen kehys: 
Perusteet 
Ala Rotu Uskonto  Vammai-
suus Ikä Sukupuoli-
nen suun-
tautuminen  Sukupuoli  
Työllisyys ja ammatillinen 
koulutus
 kyllä + 
tasa-arvoelin  kyllä kyllä kyllä kyllä kyllä + 
tasa-arvoelin  
Koulutus  kyllä + 
tasa-arvoelin  ei ei ei ei ei 
Tavarat ja 
palvelut  kyllä + 
tasa-arvoelin  ei ei ei ei kyllä + 
tasa-arvoelin  
Sosiaalinen suojelu
 kyllä + 
tasa-arvoelin  ei ei ei ei kyllä + 
tasa-arvoelin  
Vaikka joissakin jäsenvaltioissa suoja on vä himmäisvaatimuksia parempi, eri perusteilla 
esiintyvää syrjintää vastaan anne ttavan suojan taso ja kattavuus  on hyvin vaihteleva. Viidessä 
jäsenvaltiossa4 on säädetty yksityiskohtaisesti oike udellisesta suojasta uskontoon tai 
vakaumukseen, vammaisuuteen, ikään tai sukupuoliseen suuntautumiseen perustuvaa 
syrjintää vastaan kaikilla edellä esitetyillä alo illa. Muilla on tätä yleisempiä perustuslakiin 
sisältyviä säännöksiä tai oikeudel linen suoja joillakin aloilla ta i joillakin perusteilla, muttei 
kaikilla. 
Erilaiset tasot suojassa syrjintää vastaan vaikuttavat yksilöiden päätöksiin, jotka koskevat 
oikeutta vapaaseen liik kuvuuteen, esimerkiksi päätöksiin mat kustaa, työskennellä tai opiskella 
toisessa jäsenvaltiossa. Ne myös vaikeuttavat ta varoiden ja palveluiden tarjoajien toimintaa 
rajojen yli. 
3. N ÄYTTÖ JA KUULEMISET  
Komission vuonna 2005 tilaama kartoitustutkimus, joka koski EU:n vaatimukset ylittäviä, 
voimassa olevia kansallisia toimia ja niiden vaikutuksia, saatiin vuonna 20065. Kesäkuussa 
2007 komissio tiedotti jäsenvaltioille tutkimuksesta , ilmoitti julkisesta kuulemisesta ja pyysi 
jäsenvaltioita toimittamaan lisätietoja toimista, jotka on toteutettu tai jotka ovat suunnitteilla 
vuoden 2000 direktiivien lisäksi.  
Lisäksi komissio tilasi vuonna 2007 lisätutkimuksen6 EPEC:ltä (European Policy Evaluation 
Consortium). Tutkimuksen aiheena oli uskontoon tai vakaumukseen, ikään, vammaisuuteen ja sukupuoliseen suuntautumiseen perustuva sy rjintä työelämän ulkopuolella, ja siinä 
tarkasteltiin syrjinnän luonne tta ja laajuutta EU :ssa työelämän ulkopuolella sekä sen 
mahdollisia (välittömiä ja vä lillisiä) kustannuksia yksilöil le ja yhteiskunnalle.  
Kertomuksessa otetaan huomioon syrjimättömyy ttä käsittelevän Euroopan riippumattomien 
asiantuntijoiden verkoston raportit sekä maalis kuussa 2008 tehdyn, syrjintää ja eriarvoisuutta 
                                                
 
4 Irlanti, Bulgaria, Luxemburg, Slovenia ja Unkari. 
5 http://ec.europa.eu/employment_social/fundamental_rights/public/pubst_en.htm#stud  
6 EPEC, Study on discrimination on grounds of religio n or belief, age, disability and sexual orientation 
outside of employment, saatavilla seuraavassa osoitteessa: 
http://ec.europa.eu/employment_social/fundamental_rights/org/imass_en.htm  
 
FI 4   FI Euroopassa koskevan erityisen Eurobarometri-tutkimuksen7 ja helmikuussa 2008 tehdyn 
suppeammin kohdistetun Flash- Eurobarometri-tutkimuksen8 tulokset. 
Mainitsemisen arvoisia ovat erityise sti julkinen kuuleminen verkossa9, yrityssektoria koskeva 
tutkimus10 sekä kirjallinen kuulemismenettely työm arkkinaosapuolille ja syrjimättömyyden 
alalla toimiville Euroopan tason kansal aisjärjestöille ja kokoukset niiden kanssa11. Lisäksi 
vammaisia edustavat EU:n tason keskeiset ka nsalaisjärjestöt esittivät noin 1,3 miljoonan 
henkilön allekirjoittaman vetoomuksen, jo ssa vaaditaan uutta lainsäädäntöä.  
Julkisen kuulemisen ja kansalai sjärjestöjen kuulemisen tulokset osoittivat selväs ti, että EU:n 
tasolla tarvitaan lisää lainsäädäntöä syrjin nän vastaisen suojan tason parantamiseksi, 
vaikkakin joidenkin mielestä ta rvitaan erityisiä perustekohtais ia direktiivejä vammaisuuden ja 
sukupuolen osalta. Euroopan yrityspaneelin kuulemin en osoitti lisäksi yritysten uskovan, että 
olisi hyödyllistä saada sama suojan  taso syrjintää vastaan koko EU :n alueelle, vaikka yrityksiä 
edustavat työmarkkinaosapuolet olivat periaatt eessa uutta lainsäädäntöä vastaan, sillä ne 
katsoivat sen lisäävän byrokratia a ja kustannuksia. Ammattiyhdis tykset kannattivat ikään, 
vammaisuuteen, uskontoon tai sukupuoliseen suuntau tumiseen perustuvan syrjinnän kieltoa 
työmarkkinoiden ulkopuolella ja  korostivat, että syrjintä työmarkkinoiden ulkopuolella 
vaikuttaa niiden jäsenten työkykyyn (esimerkik si vammaisten työntekijöiden tarvitsemien 
helppopääsyisten liikennevälineiden puute). 
4. P ERUSSKENAARIO  
Voimassa olevia EY:n direktiivejä sovellett aisiin edelleen. Joi llakin, muttei kaikilla, 
jäsenvaltioilla olisi yksityis kohtaisia kansallisia säännöks iä sellaisten henkilöiden 
suojaamiseksi, jotka kohtaavat syrjintää työmarkkinoiden ulkopuolella. Muilla on paljon 
yleisempiä perustuslakiin  sisältyviä säännöksiä.  
Yksilöiden syrjintää iän, vammaisuude n, uskonnon tai vakaumuksen ja sukupuolisen 
suuntautumisen perusteella esiint yy edelleen, mikä aiheuttaa kärsimystä kyseisille yksilöille 
sekä tarpeettomia kustannuksia ja rasitust a yksilöille, yrityksille ja yhteiskunnalle 
kokonaisuutena. 
YK:n yleissopimus vammaisten oikeuksista , jonka EY ja 26 jäsenvaltiota ovat 
allekirjoittaneet, on pantava täytäntöön kyseisissä jäsenvaltio issa ja EY:ssä.  
5. O NGELMAN MÄÄRITTELY  
Huomattava määrä ihmisiä kärsii tai on vaarassa  kärsiä Euroopan unionissa  syrjinnästä, kuten 
julkisen kuulemisen tulokset osoittavat (3 5 prosenttia vastaajista ilmoitti kärsineensä 
syrjinnästä koulutuksessa, sosiaalisessa suoj elussa tai terveydenhuollossa iän, vammaisuuden, 
uskonnon tai sukupuolisen suuntautuneisuuden perusteella ja 20 prosenttia ilmoitti 
                                                 
7 Erityinen Eurobarometri-tutkimus 296 syrjinnästä EU:ssa, julkaistaan heinä kuussa 2008 seuraavilla 
WWW-sivuilla: http://ec.europa.eu/employment_social/fundamental_rights/public/pubst_en.htm  ja 
http://ec.europa.eu/public_opinion/archives/eb_special_en.htm  
8 Flash-Eurobarometri 232, täydelliset tulokset ovat saatavilla seuraavassa osoitteessa: 
http://ec.europa.eu/public_opinion/flash/fl_232_en.pdf  
9 Kuulemisen täydelliset tulokset ovat saatavilla seuraavassa osoitteessa: 
http://ec.europa.eu/employment_social/fundamental_rights/news/news_en.htm#rpc  
10 http://ec.europa.eu/yourvoice/ebtp/consultations/index_en.htm  
11 http://ec.europa.eu/employment_social/fundamental_rights/org/imass_en.htm#ar  
 
FI 5   FI kokeneensa syrjintää tavaroiden, palvelujen tai asunnon saannissa). He lmikuussa 2008 tehdyn 
Eurobarometri-tutkimuksen12 mukaan 8–16 prosenttia EU:n jäsenvaltioiden kansalaisista 
ilmoitti, että on kokenut itse tai perheenjäsen tai ystävä on kokenut syrjintää iän, vammaisuuden, uskonnon, sukupuolisen suuntautuneisuuden tai näiden yhdistelmän perusteella. EPEC:n tekemä tutkimus osoittaa uskontoon ja vakaumukseen, ikään, 
vammaisuuteen ja sukupuoliseen suuntautune isuuteen perustuvan syrjinnän laajuuden 
muutamilla aloilla (tavaroiden ja palvelujen  saatavuus, terveydenhuolto, koulutus, liikenne 
jne.). Myös kuulemiseen osallistuneet kansalaisj ärjestöt antoivat esimerkkejä syrjinnästä.  
Syrjinnän uhriksi joutuneille annettava oikeudellinen suoja vaihtelee syrjinnän perusteen 
mukaan ja sen mukaan, tapahtuuko syrjintä t yöelämässä tai muulla elämänalueella, sekä 
asuinpaikan mukaan. Näillä eroilla EU:n ja kansa llisella tasolla syrjintää vastaan annettavassa 
suojassa on käytännön seurauks ia: kertomuksessa todettuja sy rjintätapauksia ei käsitellä 
yhdenmukaisesti ja syrjinnän uhr iksi joutuneilla on epätasa- arvoiset oikeussuojakeinot 
jäsenvaltiosta riippuen. Lisäks i jäsenvaltioiden antamassa s uojassa olevat erot voivat 
vaikuttaa ihmisten liikkuvuuteen sekä tavaroiden ja palvelujen rajatylittävään markkinointiin. 
6. EU:
N POLIITTISET LINJAUKSET  
Toimien tavoitteena olisi aina oltava yksilöi den suojan lisääminen syrjintää vastaan, 
sosiaalisen osallisuuden edistäminen ja kaikki en ryhmien saaminen mukaan yhteiskuntaan ja 
talouselämään sekä sellaisen selkeän oikeudell isen kehyksen luominen jäsenvaltioissa, jonka 
avulla voidaan vauhdittaa rajatyli ttävää kauppaa ja vapaata liikkuvuutta. 
Tarkastelun kohteena oli useita toimintamahdollisuuksia, ja mahdollisten poliittisten 
vaihtoehtojen alustavan tarkaste lun jälkeen valittiin kuusi niistä  analysoitaviksi tarkemmin: 
• ei uusia toimia EU:n tasolla 
• itsesääntely vakuutus- ja/tai pankkipalvelujen osalta 
• suositus, joka koskee erityisesti tasa-arvoeli nten valtuuksia ja m oninkertaista syrjintää 
• yleinen suositus  
• yhtä perustetta koskeva(t) direktiivi(t) 
• useita perusteita koskeva direktiivi.  
7. V AIHTOEHTOJEN VERTAILU  
Kutakin vaihtoehtoa analysoitiin  sen arvioimiseksi, missä määrin niillä voitaisiin päästä 
tavoitteisiin ja mikä on niiden suhde perussk enaarioon ”ei uusia toimia vaan jatketaan 
nykyisen kehityksen mukaisesti”.  
Kaikkien vaihtoehtojen taloudelliset ja yht eiskunnalliset vaikutukset tutkittiin, samoin 
tarvittaessa ympäristövaikutukset. Yksilöille, tavaroiden ja palvelujen tarjoajille ja yhteiskunnalle kokonaisuudessaan aiheutuvien kustannusten ja hyötyjen kuvaamiseksi on 
                                                
 
12 Flash-Eurobarometri 232. 
 
FI 6   FI esitetty mahdollisuuksien mukaan lukuja, mutta on kuitenkin muistettava, että luotettavaa 
tietoa syrjinnästä ja siihen  liittyvistä kustannuksista voi olla vaikea saada.  
Vaihtoehdolla, jonka mukaan mitään toimia ei toteuteta, ei pystyttäisi poistamaan todettuja 
ongelmia, syrjinnästä taloudelle ja yhteiskunna lle aiheutuvat kustannukset säilyisivät ja 
oikeudellisen suojassa olevan aukon laajentumisen risk i lisääntyisi.  
Tarkastelluilla sääntelyä sisältämättömillä va ihtoehdoilla ei pystyttäisi takaamaan selvää 
parannusta suojan tasossa syrjintää vastaa, si llä ei ole mahdollista ennustaa, missä määrin 
jäsenvaltiot valitsisivat näitä vaihtoehtoja ja panisivat ne tehokkaasti täytäntöön. Vuoropuhelua vakuutus- ja pankkialan kanssa pidettiin mahdollisena tehokkaana keinona 
syrjintäväitteiden käsittelem iseksi kyseisessä yhteydessä. 
Jäsenvaltioiden yksin toteuttamissa toimissa – ka nsallisten perustuslakien ja muiden säädösten 
pohjalta – katsottiin olevan se riski, että erot suojan taso ssa säilyvät enna llaan tai jopa 
suurenevat.  
Ainoa varma keino edistyä selkeästi tavoitteiden  saavuttamisessa on toteuttaa EU:n tasolla 
oikeudellisesti sitovia toimenpiteitä. Nykyi sistä direktiiveistä saatu kokemus on ollut 
myönteistä ja niiden saattaminen osaksi kansal lista lainsäädäntöä toi useissa jäsenvaltioissa 
paljon korkeamman suojan tason syrjintää vastaan kuin mikä se oli aiemmin tai mikä se olisi 
ollut ilman EU:n toimien antamaa sysäystä.  
Kertomuksessa myös selitetään, että vamma isuuden perusteella tai muilla perusteilla 
tapahtuvan syrjinnän kieltävä direktiivi voisi olla jäsenvalt ioille tehokas ja johdonmukainen 
keino panna täytäntöön vammais ten oikeuksista tehdyn YK:n ylei ssopimuksen osia. Etenkin 
jos direktiivissä määriteltäisiin, mitä tarkoite taan ”kohtuullisilla mukautuksilla”, direktiivi 
antaisi yleissopimusta paremman oikeusva rmuuden. Lisäksi direktiivillä annettaisiin 
selkeämmät ja tehokkaammat oikeussuojakei not syrjinnän uhriksi joutuneille.  
8. P
ÄÄTELMÄT  
Kertomuksessa vaikutusten arvioi nnista tullaan siihen johtopäätökseen, että yhteisön tasolla 
toteutettavat oikeudellisesti sitovat toimenpiteet, joilla laajennetaan suojaa ikään, vammaisuuteen, sukupuoliseen suuntautumiseen ja uskontoon tai vakaumukseen perustuvaa 
syrjintää vastaan, olisivat s opivin väline määriteltyjen ta voitteiden saavuttamiseksi.  
9. U
USI DIREKTIIVI  
• rakentuisi EY:n perustamissopimuksen 13 artik laan perustuvien nykyisten direktiivien ja 
etenkin direktiivien 2000/43/EY ja 2000/78/EY to imintamalleille ja käsitteille, joita ovat 
esimerkiksi syrjinnän ja häirinnän määritelmä t, velvoite toteuttaa kohtuullisia mukautuksia 
sekä menettelysäännöt, 
• kieltäisi syrjinnän aino astaan EY:n toimivaltaan kuuluvilla aloilla, eli se ei vaikuttaisi 
koulutuksen järjestämiseen tai si sältöön (esimerkiksi erityisope tus), siviilisäätyyn liittyviin 
kysymyksiin (esimerkiksi samaa sukupuolta olevie n parisuhteet/avioliitot), perheoikeuteen 
(esimerkiksi adoptio) eikä valtion tai sen in stituutioiden sekulaaris ta luonnetta koskeviin 
kansallisiin sääntöihin, 
 
FI 7   FI • sisältäisi säännökset vähimmäi svaatimuksista, jotta jäsenvaltiot  voivat vapaasti hyväksyä 
tai säilyttää säännöksiä, jo illa annetaan niitä parempi suoja,  ja jotkin jäsenvaltiot voisivat 
omasta aloitteestaan nostaa kansallisesti annetavan suojan tasoa, 
• ei vaikuttaisi kansa llisiin perustuslakiin  sisältyviin säännöksii n, joilla edellytetään 
yhdenvertaista kohtelua tai kielletään syrjintä. 
Uusi lainsäädäntö voitaisiin yhdistää havaittua syrjintää koskevaan vuoropuheluun vakuutus- 
ja pankkialan kanssa, jonka avulla voitaisiin selvittää säännöt yrityks ille ja kuluttajille. 
Lainsäädännöllisten toimenpiteiden lisäksi ed istettäisiin edelleen myös muita syrjinnän 
torjuntaan tähtääviä toimenpiteitä, esimerkiksi syrjintää koskevaa tied otusta, koulutusta ja 
parhaiden käytäntöjen vaihtamista.