[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO |

Bryssel 13.8.2008

KOM(2008) 503 lopullinen

KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE, EUROOPAN PARLAMENTILLE, EUROOPAN TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE JA ALUEIDEN KOMITEALLE

Lopullinen arviointikertomus naisten ja miesten tasa-arvoon liittyvää yhteisön strategiaa (2001–2006) koskevasta puitestrategiasta ja toimintaohjelmasta[SEC(2008) 2365]

1. JOHDANTO

Naisten ja miesten tasa-arvoon liittyvä yhteisön strategia[1] hyväksyttiin vuonna 2000 ja puitestrategian täytäntöönpanon tukemiseksi tarkoitettu toimintaohjelma[2] vuonna 2001. Toimintaohjelmaa koskevan päätöksen 12 artiklan mukaisesti komissio toimitti arviointia koskevan välikertomuksen[3] Euroopan parlamentin, neuvoston, talous- ja sosiaalikomitean sekä alueiden komitean käsiteltäväksi vuonna 2004. Samassa artiklassa säädetään puitestrategiaa ja toimintaohjelmaa koskevasta lopullisesta arviointikertomuksesta, joka esitetään tässä asiakirjassa ja sen liitteessä.

2. TOIMINTAOHJELMAN JA PUITESTRATEGIAN TAVOITTEIDEN SAAVUTTAMINEN

Komissio hyväksyi kesäkuussa 2000 sukupuolten tasa-arvoa koskevan yhteisön puitestrategian (2001–2006). Sen tarkoituksena oli luoda yhdet yhtenäiset toimintapuitteet ja koordinoida kaikkia komission toimia alalla. Strategiassa vahvistettiin viisi ensisijaista tavoitetta: sukupuolten tasa-arvon edistäminen talouselämässä, tasa-arvoisen osallistumisen ja edustuksen edistäminen, naisten ja miesten yhtäläiset sosiaaliset oikeudet ja täysimääräinen oikeuksien harjoittaminen, sukupuolten tasa-arvon edistäminen kansalaistoiminnassa sekä sukupuoliroolien muuttaminen ja stereotypioiden voittaminen.

Puitestrategian tavoitteisiin pyrittiin useiden yhteisön välineiden – lainsäädännön, rahoitusohjelmien sekä työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan edustajien kanssa käytävän vuoropuhelun – koordinoidun toiminnan kautta. Tasa-arvotavoitteet oli määrä ottaa huomioon muillakin politiikan aloilla, kuten työllisyys-, koulutus-, tiede- ja tutkimus- ja kehitysyhteistyöpolitiikassa sekä sosiaalista osallisuutta edistävässä ja vapauteen ja oikeuteen perustuvassa politiikassa. Lisäksi oli erityistoimia naisten ja miesten aseman parantamiseksi sektoreilla, joilla on suora vaikutus naisiin ja miehiin.

Puitestrategiassa esimerkkeinä mainittujen toimien täytäntöönpanosta vastasivat komissio, jäsenvaltiot ja tasa-arvoalalla toimivat organisaatiot.

Yhteisön toimintaohjelma perustettiin tukemaan puitestrategian täytäntöönpanoa laaja-alaisilla ja koordinoivilla toimilla. Siitä on tuettu puitestrategian (2001–2006) tavoitteiden toteuttamista yhteensä 61 742 241 eurolla, jotka ovat jakautuneet strategian kolmen osan kesken. Osa 3, joka liittyy toimijoiden yhteistyöhön, on saanut suurimman osan budjetista (45 %). Sen jälkeen tulevat osa 1, joka liittyy yhteisön ulottuvuuden tunnetuksi tekemiseen tasa-arvoasioissa (38 %), ja osa 2, johon sisältyy analysointitoimia (16 %).

Osan 1 rahoituksen ansiosta on voitu toteuttaa kansainvälisiä valistustoimia puitestrategian prioriteettiaiheista tasa-arvotavoitteisiin liittyvän tietämyksen parantamiseksi.

Toteutuskauden aikana on muodostettu 57 kansainvälistä yhteistyökumppanuutta, jotka ovat saattaneet yhteen tasa-arvopolitiikan edistäjiä ja yhteyspisteitä. Konferensseissa, joita jäsenvaltiot ovat järjestäneet kaksi kertaa vuodessa ja joissa on ollut mukana neuvoston puheenjohtajavaltio, on voitu käsitellä useita puitestrategian ensisijaisia aiheita: naisten ja miesten palkkaeroja, naisten asemaa päätöksenteossa, miesten asemaa tasa-arvon edistämisessä sekä naisiin kohdistuvaa väkivaltaa. Konferensseilla on tehty tunnetuksi arvoja, joihin tasa-arvopolitiikka perustuu, ja keskusteltu tärkeimpien toimijoiden kesken haasteista, joita naisten ja miesten tasa-arvoon liittyy.

Osassa 2 on käsitelty tilastollisia aiheita, joilla on tarkoitus parantaa tasa-arvonäkökohtiin liittyviä menetelmiä ja mahdollistaa vertailukelpoisten tietojen saanti Euroopan tasolla. On luotu tietokanta, jonka avulla voidaan kerätä tietoa naisten tilanteesta päätöksenteossa ja määritellä Euroopan tasolla indikaattorit, jotka liittyvät naisten osuuteen johtoasemista politiikan ja talouselämän alalla. Analyysit ja uudet tiedot ovat vastanneet komission tarpeisiin, koska niillä on lisätty tietoa palkkaeroista, naisten aliedustuksesta päätöksenteossa, työ- ja yksityiselämän yhteensovittamisesta sekä lastenhoitopalveluiden saatavuudesta. Uudet tiedot ovat tukeneet komission toimintaa ja poliittisia ehdotuksia ja ovat näin ollen osoittautuneet hyödyllisiksi. Kaikilla näillä toimilla on onnistuttu lisäämään tietoa puitestrategian ensisijaisista aiheista. Analyysien ja raporttien julkaiseminen on lisännyt tasa-arvopolitiikan näkyvyyttä.

Osasta 3 rahoitetut ehdotuspyynnöt on suunnattu kansalaisjärjestöille, Euroopan tason työmarkkinaosapuolille ja kansainvälisille alue- ja paikallisviranomaisten verkostoille. Toteutuskaudella on rahoitettu 87:n kansainväliseen vaihtoon liittyvän kumppanuuden toimintaa. Näillä toimilla on ollut positiivista vaikutusta tasa-arvopolitiikan tunnetuksi tekemiseen, ja niillä on saatu aktivoitua kansalaisyhteiskunnan edustajat ja muut yhteistyökumppanit toimimaan tasa-arvoteemojen parissa. Tämän osan toimilla ei kuitenkaan ole ollut niin konkreettisia ja näkyviä vaikutuksia tasa-arvopolitiikkaan kuin toimintaohjelman muiden kahden osan toimilla.

Ohjelma on tarjonnut myös ehdokasmaille ja liittymässä oleville maille mahdollisuuden osallistua toimiin ja tutustua yhteisön politiikkaan ja toimintamenetelmiin naisten ja miesten tasa-arvon alalla. Yhteisön lainsäädäntöä on tehty tunnetuksi kymmenessä ehdokasmaassa, Kroatiassa ja Turkissa tasa-arvolainsäädäntöä käsittelevissä erilaisissa konferensseissa, seminaareissa ja koulutustilaisuuksissa. Niihin on kokoontunut viranomaisia, poliittisia päättäjiä, työmarkkinaosapuolia ja kansalaisjärjestöjä valmistelemaan näitä maita neuvotteluihin liittymisprosessin puitteissa.

Ohjelmalla on kaiken kaikkiaan tuettu tehokkaasti puitestrategian tavoitteita. Eri tavoitteiden tukemiseksi tarkoitetut toimet on toteutettu niin, että niillä on täydennetty muita mainittuja rahoitusvälineitä puitestrategian tavoitteiden toteuttamiseksi.

Työllisyyden alalla asiantuntijoiden toimilla on onnistuttu vahvistamaan tasa-arvopolitiikan yhteisön laajuista ulottuvuutta kansallisessa politiikassa kansallisten työllisyyssuunnitelmien analysoinnin ja tilastojen saatavuuden ansiosta. Yhteisön rahoitus (Euroopan aluekehitysrahasto, Euroopan sosiaalirahasto ja Equal-aloite) on ollut merkittävä tekijä Lissabonin strategiassa, ja sillä on osallistuttu Eurooppa-neuvostossa vuonna 2000 vahvistettujen tavoitteiden toteuttamiseen.

Myös puitestrategialla on aivan ilmeisesti edistetty osallistumiseen ja edustukseen liittyvää tasa-arvotavoitetta yhteisön tasolla. Komissio on tukenut naisten osallistumista päätöksentekoon kiinnittämällä huomiota demokratiavajeeseen, jonka aiheuttaa naisten ja miesten epätasapaino talouteen, yhteiskuntaan ja politiikkaan liittyvässä päätöksenteossa. Ilmiö on tullut tunnetummaksi yhteisön tietokannan sekä kansainvälisen tiedonvaihdon ansiosta; näissä on käsitelty esteitä, joita naiset kohtaavat pyrkiessään vastuullisempiin tehtäviin. Toimilla on saatu aktivoitua toimijoita, jotka perinteisesti eivät ole olleet kiinnostuneita tasa-arvotavoitteista, ja vahvistettu naisten asemaa esimerkiksi tutkimusalalla.

Toimilla, joilla on edistetty sosiaalisten oikeuksien yhdenvertaista saamista ja harjoittamista , on voitu liittää tasa-arvotavoitteiden toteuttaminen avoimeen koordinointimenetelmään sosiaalisen suojelun ja sosiaalisen osallisuuden edistämisen alalla, varsinkin asiantuntijoiden toteuttamassa toiminnassa. Tasa-arvotavoitteiden tukemiseksi koko maailmassa toimielinten toimintavalmiuksia naisten oikeuksien edistämisessä on vahvistettu kehitysavun piirissä.

Ohjelmassa on toteutettu useita aloitteita, jotka liittyvät tasa-arvoon yhteiskunnassa. Työllisyys-, sosiaali- ja tasa-arvoasioihin liittyviä juridisia kysymyksiä pohtinut asiantuntijaryhmä analysoi lainsäädännön soveltamista ja juridista kehitystä jäsenvaltioiden ja yhteisön tasolla. Muut toimet liittyivät kansalaisjärjestöihin, jotka pyrkivät torjumaan sukupuoleen perustuvaa väkivaltaa ja ihmiskauppaa. Tasa-arvoa on lisäksi edistetty Euroopan pakolaisrahaston kautta ja kolmansien maiden kansalaisten kotouttamiseen liittyvillä valmistelutoimilla. Poliisiyhteistyöhön ja oikeudelliseen yhteistyöhön liittyvillä ohjelmilla on torjuttu lapsikauppaa ja lasten seksuaalista hyväksikäyttöä.

Sukupuoliin liittyvien stereotypioiden torjumista on tuettu toimilla, joissa käsitellään naisten ja miesten asemaa yhteiskunnassa. Koulutusohjelmilla on tuettu stereotypioiden torjumista ja kannustettu naisia suuntautumaan enemmän tieteellisille ja teknisille aloille. Naisten ja miesten eriytyminen koulutuksessa on otettu huomioon osana Euroopan koulutusjärjestelmien kehityksen seurantaa, jotta saataisiin lisättyä naisten osuutta luonnontieteellisillä aloilla.

Puitestrategialla ja ohjelmalla on parannettu merkittävästi hyvää hallintotapaa Euroopan tasolla. Jäsenvaltioiden toimijoiden välistä yhteistyötä on vahvistettu perustamalla tasa-arvopolitiikan integroinnista vastaavista jäsenvaltioiden johtavista virkamiehistä koostuva ryhmä sekä tasa-arvoasioiden integrointia rakennerahastoissa käsittelevä korkean tason ryhmä. Euroopan tason työmarkkinaosapuolten kanssa käydyn vuoropuhelun tuloksena saatiin aikaan tasa-arvoa koskevat toimintapuitteet. Kansalaisyhteiskunta ja kansalaisjärjestöt ovat hyötyneet tuesta, jolla on vahvistettu niiden asemaa naisten ja miesten tasa-arvon alalla. Strategian täytäntöönpanoa on seurattu komissiossa, erityisesti perusoikeuksia, syrjinnän torjumista ja yhdenvertaisia mahdollisuuksia käsittelevässä komission jäsenten ryhmässä sekä tasa-arvoasioita käsittelevässä eri yksiköiden edustajista koostuvassa ryhmässä.

3. PÄÄTELMÄT

Puitestrategiaan kirjatut tavoitteet olivat kunnianhimoisia, koska niissä edellytettiin tasa-arvoperiaatteiden huomioon ottamista kaikessa unionin politiikassa. Yhteisön toimintapuitteita varten kartoitetut viisi politiikan alaa vastasivat tärkeimpiä haasteita, jotka on ratkaistava tasa-arvotavoitteiden tukemiseksi. Esittämällä nämä yleiset puitteet komissio loi edellytykset eri välineiden koordinoitua täytäntöönpanoa varten. Rakennerahastot olivat keskeisellä sijalla rahoituksen kannalta pyrittäessä varmistamaan, että tasa-arvoasiat otetaan huomioon jäsenvaltioiden politiikassa. Yhteisön kohdennetuilla toimilla on vahvistettu tasa-arvolainsäädännön tehokkuutta ja tuettu eri instituutioita ja kansalaisyhteiskunnan toimijoita tasa-arvon edistämisessä kaikilla aloilla tehokkaasti.

Ohjelma on osoittanut lisäarvonsa, koska sillä on valmiudet tukea tasa-arvotavoitteiden täytäntöönpanoa ja vahvistaa koordinointimekanismeja ja hyvää hallintotapaa Euroopan tasolla. Toimenpiteet, joilla on tuettu arvojen edistämistä ja parannettu tasa-arvokysymysten ymmärtämistä, ovat erittäin hyödyllisiä yhteisön toiminnan kannalta.

Tästä positiivisesta arvioinnista huolimatta naiset ja miehet ovat edelleen varsin eriarvoisessa asemassa. Jäljellä olevien haasteiden ratkaisemiseksi komissio hyväksyi maaliskuussa 2006 naisten ja miesten tasa-arvon etenemissuunnitelman[4]. Sillä pyritään torjumaan naisten ja miesten eriarvoisuutta kuudella prioriteettialalla. Sitoumustensa vahvistamiseksi komissio kartoittaa eri aloilla toimivaltaansa kuuluvat toimet sekä niiden määräajat ja parantaa hyvään hallintotapaan ja seurantaan liittyviä mekanismeja. Uudesta Progress-ohjelmasta[5] (2007–2013) tasa-arvoon myönnettävällä rahoituksella voidaan tukea komissiota etenemissuunnitelmaan liittyvien toimien toteuttamisessa. Progress-ohjelmaan on koottu vanhat ohjelmat yhdeksi ohjelmaksi, ja sen ansiosta on mahdollista ottaa tasa-arvonäkökohdat paremmin huomioon kaikissa toimissa.

Naisten ja miesten tasa-arvon alalla on vielä ratkaistava monia haasteita, jotka edellyttävät kaikkien yhteistyökumppaneiden sitoutumista asiaan. Omalta osaltaan komissio sitoutuu vahvistamaan toimintapuitteitaan ja kehottaa muita kumppaneita kantamaan oman vastuunsa. Euroopan tason työmarkkinaosapuolet ovat sitoutuneet panemaan täytäntöön tasa-arvoa koskevat toimintapuitteensa. Myös kansalaisyhteiskunnan ja kansalaisjärjestöjen edustajat toimivat päättäväisesti poistaakseen naisten ja miesten väliset eriarvoisuudet. Tasa-arvon edistämisessä vastuu kuuluu myös jäsenvaltioille. Eurooppa-neuvosto osoitti maaliskuussa 2006 voimakkaan poliittisen viestin valtioiden ja hallitusten päämiehille, kun se vahvisti tasa-arvopolitiikan prioriteetit Euroopan tasa-arvosopimuksessa.

[1] KOM(2000) 335 lopullinen.

[2] Päätös 2001/51/EY.

[3] SEC(2004) 1047.

[4] KOM(2006) 92 lopullinen.

[5] Päätös N:o 1672/2006/EY.