KOMISSION KERTOMUS NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN PARLAMENTILLE köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnan Euroopan teemavuoden 2010 täytäntöönpanosta, tuloksista ja kokonaisarvioinnista /* COM/2012/0107 final */





KOMISSION KERTOMUS NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN PARLAMENTILLE köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnan Euroopan teemavuoden 2010 täytäntöönpanosta, tuloksista ja kokonaisarvioinnista 1. Taustaa: poliittisen sitoutumisen kehittäminen kriisin aikana 1.1. Johdanto Neuvosto ja Euroopan parlamentti vahvistivat vuonna 2008, että köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunta on EU:n ja sen jäsenvaltioiden keskeinen sitoumus ja sopivat, että vuosi 2010 nimetään köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnan Euroopan teemavuodeksi, jäljempänä ’teemavuosi 2010’.[1] Teemavuosi 2010 pidettiin ajankohtana, jolloin talouteen ja yhteiskuntaan kohdistui haasteita, jotka pakottivat kokoamaan voimat yhteen ja auttoivat tuomaan köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen Eurooppa 2020 -strategian keskiöön. Teemavuoden myötä tuli selkeästi ilmi, kuinka tärkeää kansalaisten osallistuminen ja tietoisuus on, ja se toi köyhyydestä kärsiville miehille ja naisille myönteisiä osallistumismahdollisuuksia. Lisäksi teemavuosi osoitti, että Eurooppa voi edistää uusia hallintomalleja, ja sen myötä korostui se, kuinka tärkeää on rakentaa enemmän siltoja keskeisten toimijoiden välille. Kriisi kuitenkin iski rajusti köyhyydestä ja sosiaalisesta syrjäytymisestä kärsiviin ja heidän kanssaan päivittäin työskenteleviin, minkä vuoksi aloitteen täyttä vaikutusta oli vaikea havaita. Teemavuoden 2010 perustamispäätöksen mukaisesti tässä kertomuksessa esitetään yleiskatsaus teemavuoden täytäntöönpanoon, tuloksiin ja yleisiin saavutuksiin käyttäen tukena ulkopuolisen arvioinnin päätelmiä.[2] 1.2. EU:n koordinointi sosiaalisen osallisuuden alalla Kun Lissabonin strategia käynnistettiin maaliskuussa 2000, Eurooppa-neuvosto kehotti jäsenvaltioita ja komissiota sopimaan toimenpiteistä, jotka ”merkittävästi edistävät köyhyyden poistamista” vuoteen 2010 mennessä, ja Eurooppa-neuvosto on siitä lähtien vakuuttanut tämän tavoitteen olevan edelleen voimassa. Sosiaalisen suojelun ja sosiaalisen osallisuuden alalla sovellettava avoin koordinointimenetelmä kehitettiin varmistamaan politiikan koordinointi jäsenvaltioiden kesken. Se on auttanut tunnistamaan yhteisiä haasteita, lisännyt yhteistä tietopohjaa ja tukenut hyvää hallintotapaa. Edelleen on kuitenkin ponnisteltava poliittisen sitoutumisen ja näkyvyyden vahvistamiseksi, vuorovaikutuksen lisäämiseksi muiden politiikan alojen kanssa ja kaikkien merkityksellisten toimijoiden osallistumisen varmistamiseksi. 1.3. Euroopan teemavuosi 2010 ja sen tavoitteet Kun EU oli tehnyt köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen alalla yhteistyötä kymmenisen vuotta, päätettiin järjestää teemavuosi 2010 lisäämään tietoisuutta aiheesta, luomaan uusia kumppanuuksia ja vauhdittamaan toimia. Teemavuodella oli neljä päätavoitetta: Oikeuksien tunnustaminen – Tunnustetaan köyhyydessä tai sosiaalisesti syrjäytyneinä elävien oikeus ihmisarvoiseen elämään ja siihen, että he voivat täysipainoisesti osallistua yhteiskunnan toimintaan. Yhteisvastuu ja osallistuminen – Edistetään yleisön osallisuutta sosiaalisen osallisuuden politiikkoihin ja toimiin ja korostetaan kollektiivista ja yksilön vastuuta osallistua köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjumiseen. Yhteenkuuluvuus – Edistetään tiiviimpää yhteenkuuluvuutta yhteiskunnassa tuomalla esiin niitä etuja, joita kaikille koituu yhteiskunnasta, josta köyhyys on poistettu, jossa oikeudenmukainen jako on mahdollinen ja jossa ketään ei syrjäytetä. Sitoutuminen ja käytännön toiminta – Muistutetaan Euroopan unionin voimakkaasta poliittisesta sitoutumisesta köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjumiseen ja edistetään tämän sitoutumisen ja toimien toteutumista kaikilla tasoilla. 2. Euroopan teemavuosi 2010: täytäntöönpano ja keskeiset toiminnot 2.1. Hallinnointi ja rahoituksen toteutuminen Talousarviosta, joka oli suuruudeltaan 17,25 miljoonaa euroa, rahoitettiin 29:ää toimea osallistuvissa maissa (EU-27 sekä Islanti ja Norja) ja Euroopan tasolla. Ohjelmasuunnittelu ja rahoitushallinto jäsenvaltioissa Kansalliset täytäntöönpanoelimet koordinoivat teemavuotta 2010 ja hallinnoivat EU:n rahoitusta kansallisella tasolla keskeisten sidosryhmien kuulemisen perusteella laaditun kansallisen ohjelman mukaisesti. EU:n talousarviosta myönnettiin näille 29 kansalliselle täytäntöönpanoelimelle (27 jäsenvaltiota, Islanti ja Norja) yhteensä 9,27 miljoonaa euroa epäsuoran keskitetyn hallinnointimenettelyn mukaisesti. Kussakin maassa oli järjestettävä vähintään EU:n rahoitusosuutta vastaava määrä rahoitusta. Jotkin maat järjestivät sitä pyydettyä enemmän. Lisäksi hankittiin yksityistä rahoitusta ehdotuspyyntöjen avulla. Vaaditun osarahoituksen osuus vaihteli. Ohjelmasuunnittelu ja rahoitushallinto EU:n tasolla Euroopan tason aloitteisiin, joista useimmat olivat keskeisiä Euroopan tason toimia, osoitettiin 8 miljoonaa euroa. Pääosin ne rahoitettiin kokonaisuudessaan, kun taas toisille (avaus- ja päätöskonferenssit) annettiin 80 prosentin osarahoitus. Euroopan laajuisia aloitteita koordinoitiin Euroopan tasolla, mutta muut toimet toteutettiin hajautetusti jäsenvaltioissa. Tällöin viestinnästä vastaavan toimeksisaajan kansalliset yhteyshenkilöt ja kansalliset täytäntöönpanoelimet tekivät tiiviisti yhteistyötä. Osallistuvien maiden edustajista koostuva neuvoa-antava komitea kokoontui säännöllisesti opastaakseen ja auttaakseen komissiota teemavuoden 2010 toimien suunnittelussa ja toteutuksessa. EU:n sidosryhmien asiantuntijaryhmä, joka muodostui noin 70 eurooppalaisesta kansalaisjärjestöstä ja muuntyyppisestä järjestöstä (verkostoja tai alue-/paikallisviranomaisia, työmarkkinaosapuolia, säätiöitä, ajatushautomoja, eurooppalaisia/kansainvälisiä elimiä), toimi tiedotus- ja neuvottelukanavana ja kokoontui viisi kertaa maaliskuun 2009 ja maaliskuun 2011 välisenä aikana. Teemavuosi 2010 numeroin – 29 osallistuvaa maata (27 jäsenvaltiota, Islanti ja Norja). – Noin 900 osarahoitettua toimea, joita edistivät joko kansalliset täytäntöönpanoelimet tai sidosryhmät; lisäksi vähintään 1 800 kansallista ja paikallista toimea, joissa käytettiin tunnusta. – Noin 40 EU-tason tapahtumaa (järjestäjinä joko EU:n elimet yksinään tai suurten tapahtumien ollessa kyseessä yhdessä kumppaneiden kanssa). – 164 hyväntahdonlähettilästä (160 kansallisella tasolla ja 4 Euroopan tasolla). – 49 miljoonaa katselijaa ja kuuntelijaa seurasi lähetyksiä. – Yli 400 000 kävijää verkkosivustolla. – Yli 10 000 painettua/sähköistä artikkelia. – 1 200 ehdokasta journalistipalkintokilpailussa ja 60 voittajaa. – Yli 60 EU:n tasolla tuotettua videota. – 200 valokuvaa 18:sta Euroopan maasta oli mukana taidealan kumppanuushankkeessa. – Kokonaistalousarvio 17,25 miljoonaa euroa (EU:n talousarvio) + 9 miljoonaa (kansalliset talousarviot) eli yhteensä 26,25 miljoonaa euroa. 2.2. Toteutus osallistuvissa maissa Toiminta kentällä Suurimman osan kansallisen, alue- ja paikallistason toimista toteuttivat sidosryhmät, erityisesti kansalaisjärjestöt, jotka johtivat 664:ää osarahoitettua hanketta, sekä kansalliset täytäntöönpanoelimet, jotka suoraan edistivät 220:tä toimea. Näitä olivat muun muassa seuraavat: – tiedotustoiminta (keskustelut, opetusmateriaali, viestintä, taidekilpailut, solidaarisuusketjut, avoimet yliopistot, sosiaaliset verkostot jne.) – suora tuki asianosaisille (tiedotus oikeuksista, yhteisötuki, vaikutusmahdollisuuksien lisääminen taiteen keinoin, arkioppiminen jne.) – politiikan kehittäminen (konferenssit, seminaarit, vuorovaikutukseen perustuvat kokoukset, uusien poliittisten suunnitelmien ja toimintasuunnitelmien käyttöönotto jne.) – asiantuntemukseen liittyvät toimet (tutkimus, selvitykset, julkaisut jne.). Valistukseen ja viestintään liittyvien tuotosten määrä oli selvityksiä ja tutkimuksia suurempi, mikä korostaa teemavuoden roolia tiedotuskampanjana. Vuoden aikana tuotettiin noin 10 000 painettua/sähköistä artikkelia. Sidosryhmien tukemien osarahoitettujen hankkeiden määrä ja laajuus vaihtelivat huomattavasti: Suomessa tuettiin yhtä hanketta, Liettuassa kahta, mutta Ranskassa 71:tä ja Irlannissa 92:ta. Useimmissa maissa osarahoitusta myönnettiin keskimäärin alle 20 000 euroa, jolloin oli mahdollista tukea organisaatioita, joiden vastaanottokyky on rajallinen. Lisäksi annettiin moraalista tukea yli 1 800:lle kansalliselle ja paikalliselle toimelle, joissa käytettiin tunnusta mutta jotka eivät saaneet teemavuoden puitteissa rahoitusta. Kansallisten hyväntahdonlähettiläiden rooli Kaiken kaikkiaan 22 maata nimitti yhteensä 160 kansallista teemavuoden 2010 hyväntahdonlähettilästä, jotta voitaisiin tavoittaa laajemmat joukot. Nämä lähettiläät edustivat eri tahoja. Mukana oli näyttelijöitä, laulajia, kansalaisjärjestöaktivisteja, yliopistomaailman edustajia, urheilijoita, liike-elämän edustajia, suoraan köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen kanssa tekemisiin joutuneita sekä erityisiä riskiryhmiä edustavia henkilöitä (esim. vammaiset, romanit, yksinhuoltajaäidit). Nimitettyjen lähettiläiden määrä vaihteli yhdestä (Ranskassa ja Romaniassa) 26:teen (Itävallassa). 2.3. Toiminta EU:n tasolla Euroopan komissio toki koordinoi ja toteutti useita toimia, mutta myös puheenjohtajavaltiot Espanja ja Belgia, sidosryhmät ja muut EU:n toimielimet ja elimet toteuttivat merkittävän määrän toimia. Tiedotus-, viestintä- ja markkinointikampanja Euroopan tason merkittävin toimi oli Euroopan komission koordinoima yhteinen kampanja, joka toteutettiin suurimmilta osin 23 kielellä ja pantiin osallistuvissa maissa täytäntöön yhteistyössä viestinnästä vastaavan toimeksisaajan ja kansallisten täytäntöönpanoelinten kanssa: – mediasuhteisiin keskittyvän verkoston kehittäminen ja säännöllinen yhteydenpito (painettuihin/sähköisiin/audiovisuaalisiin) tiedotusvälineisiin keskeisten tapahtumien tiimoilta (esim. pressiaamiaiset); – sähköiset järjestelmät – mm. kampanjasivusto (www.2010againstpoverty.eu) 23 kielellä, sosiaalisen Euroopan Facebook-ryhmän käyttäminen, Flickr-sivu valokuville ja esiintyminen Youtubessa, Eutubessa ja Wikipediassa; – julkaisut – Eurobarometri-esite, tiedotuslehti (6 numeroa), hyvien käytäntöjen kokoelma (Getting out of Poverty), vuoden 2010 jälkeenkin ilmestyvä lehti (Springboard into the Future) ja yleiskatsaus keskeisiin tilastoihin; – audiovisuaalisen materiaalin tuottaminen (yksi mainosklippi 23 kielellä, 29 lyhyttä maakohtaista juttua ja uutisklippejä keskeisistä tapahtumista); – kumppanuus 26 eurooppalaisen tapahtuman (musiikkia, elokuvafestivaaleja, kansalaisjärjestöjen tilaisuuksia jne.) kanssa; – mainosmateriaali (julisteet, kirjanmerkit, kynät, t-paidat, kaulanauhat); – neljä kampanjan hyväntahdonlähettilästä EU:n tasolla (tri Vaira Vīķe-Freiberga, tri Lesley-Anne Knight, Michał Piróg ja Tasha de Vasconcelos), jotka lisäsivät tiedotusvälineiden kiinnostusta ja kohottivat teemavuoden 2010 profiilia osallistumalla aktiivisesti teemavuotta koskevaan viestintään ja antamalla sille tukensa. Teemavuoden 2010 avaus- ja päätöstapahtumat Puheenjohtajavaltio Espanjan Madridissa 21. tammikuuta isännöimään avauskonferenssiin osallistui 400 henkeä. Päätöskonferenssi pidettiin Belgian puheenjohtajakaudella 17. joulukuuta Brysselissä, ja siellä tarkasteltiin keskeisiä saavutuksia ja tuotiin esille valikoituja kansallisia hankkeita. Teemavuotta koskeva julkilausuma (ks. jäljempänä), jonka ministerineuvosto antoi, hyväksyttiin virallisesti tässä tilaisuudessa. Teemavuoden 2010 tavoitteiden saavuttamiseen on sitouduttu poliittisella tasolla laajasti, mikä näkyi osallistujajoukon kokoonpanossa. Mukana oli päättäjien ja sidosryhmien lisäksi korkean tason edustajia, kuten Eurooppa-neuvoston ja komission puheenjohtajat, Espanjan ja Belgian hallitusten päämiehet sekä lukuisia kansallisia ministereitä. Kaksi teemaviikkoa Kesäkuussa ja lokakuussa järjestettiin kaksi teemaviikkoa toiminnan vauhdittamiseksi. Näiden viikkojen aikana keskityttiin muutamiin EU:n tason ja kansallisiin toimiin ja tapahtumiin, ja painopiste oli erityisesti kumppanuudessa ja osallistumisessa. Kaksi vuoden mittaista aloitetta – taidealan kumppanuus ja yleiseurooppalainen journalistikilpailu Taidealan kumppanuushankkeessa (IN)VISIBLE (huhtikuu 2010 – marraskuu 2010) kannustettiin taideopiskelijoita kautta EU:n visualisoimaan köyhyyttä valokuvien avulla. Kaikki kuvat näytettiin teemavuoden 2010 verkkosivustolla, ja 70 kuvaa oli esillä näyttelyssä Brysselissä vuoden 2010 lopulla. Journalistipalkinnolla (huhtikuu 2010 – joulukuu 2010) tuettiin journalisteja, joiden työ oli osaltaan auttanut tuomaan köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä esille ja lisäämään niiden ymmärrystä. Kilpailua varten toimitettiin lähes 1 200 artikkelia tai audiovisuaalista raporttia, joiden joukosta valittiin niin kansalliset kuin Euroopan voittajat. Eurobarometri-selvitykset ja tutkimukset Lokakuussa 2009 julkaistussa Eurobarometri-selvityksessä[3] kartoitettiin yleistä mielipidettä köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen ehkäisyyn ja torjuntaan tähtäävistä toimintalinjoista. Lisäksi toteutettiin ja julkaistiin neljä Flash Eurobarometri -selvitystä siitä, millaisia sosiaalisia vaikutuksia kriisillä on yleisen käsityksen mukaan ollut. Kumppaneiden järjestämä toiminta EU:n tasolla Euroopan tasolla järjestettiin useita toimia työllisyys-, sosiaali- ja osallisuusasioiden pääosaston (PO EMPL) koordinoimien toimien lisäksi. – Erityinen kansalaisjärjestöjen yhteisrintama[4] kokosi yhteen yli 40 järjestöä ja toteutti yhteisiä toimia (ihmisketju Euroopan parlamentin ympärillä, oma verkkosivusto www.endpoverty.eu ja tietojen vaihtoa). – Suuri joukko eurooppalaisia sidosryhmiä kehitti toimintaa teemavuodeksi, mm. konferensseja, tiedotustapahtumia ja erityistä kampanjointia. – Euroopan parlamentti julkaisi useita asiaan liittyviä mietintöjä, isännöi kesäkuussa köyhyydestä kärsivien tapaamisen ja järjesti tammikuussa 2011 aiheesta Agora-kansalaisfoorumin. – Euroopan talous- ja sosiaalikomitea järjesti korkean tason konferenssin köyhyydestä ja sosiaalisesta syrjäytymisestä (toukokuussa 2010), perusti teemavuotta 2010 käsittelevän pysyvän ryhmän ja loi useita erityisaloitteita (kansanyliopisto, kuuleminen). – Alueiden komitea järjesti kesäkuussa foorumin, ja yksi sen poliittisista ryhmistä järjesti elokuvakilpailun (Poverty in Europe: Can you picture a way out?). – Euroopan komission edustustot osallistuvissa maissa antoivat vahvan panoksen järjestämällä lukuisia tiedotustoimia (esim. valokuvakilpailu, muita heikommassa asemassa olevien ryhmien tavoittaminen, ulkoilmakonsertit, tiedotuspisteet) ja osallistumalla erilaisiin näitä aiheita käsitteleviin keskusteluihin, väittelyihin ja konferensseihin. Myös Europe Direct -tiedotuskeskukset olivat aktiivisesti mukana monissa maissa. – Euroopan komissiossa monet muutkin pääosastot kuin PO EMPL kehittelivät erityisiä hankkeita ja aloitteita (esim. terveydestä, tietoyhteiskunnasta, tutkimuksesta, nuorisoasioista, kulttuurista ja matkailusta). – Jo ennen teemavuotta vuonna 2009 Euroopan komission journalistipalkinnon ”Yhdessä syrjintää vastaan” puitteissa omistettiin erityispalkinto köyhyyteen ja syrjintään keskittyville artikkeleille. 3. Mitä Euroopan teemavuodella saavutettiin? 3.1. Vahva poliittinen sitoutuminen vaikeasta taloudellisesta tilanteesta huolimatta Tämä Euroopan teemavuosi pidettiin yhteiskunnallisesti vaikeana ajankohtana, jolloin käytiin paljon keskustelua keskeisten EU:n politiikkojen tulevaisuudesta. Teemavuosi lähti ripeästi liikkeelle koko EU:ssa, mikä auttoi vauhdittamaan toimintaa ja toi esille sen, kuinka tärkeää on saada korkein poliittinen taso sitoutumaan toimiin. Tätä taustaa vasten köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnan katsottiin olevan yksi älykkääseen, kestävään ja osallistavaan kasvuun tähtäävän Eurooppa 2020 -strategian keskeisistä painopisteistä. Tämä sitoumus on nyt ensimmäistä kertaa liitetty numeroina ilmaistuun tavoitteeseen eli pyrkimykseen nostaa vähintään 20 miljoonaa ihmistä köyhyydestä ja sosiaalisen syrjäytymisen kierteestä vuoteen 2020 mennessä. Teemavuotta koskevassa julkilausumassa[5] sitouduttiin jatkamaan ja syventämään näitä ponnisteluja. Eurooppa 2020 -strategiassa tunnustetaan, että toimintaan on sitouduttava vahvasti kansallisella tasolla. Jäsenvaltioita pyydettiin tämän vuoksi määrittelemään erityiset köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen vähentämiseen tähtäävät kansalliset tavoitteet kansallisissa uudistusohjelmissaan. Teemavuosi 2010 auttoi lisäksi kehittämään osallistuvien maiden sisäistä politiikkaa Eurooppa 2020 -strategiaa pidemmälle, sillä useat maat käyttivät tilaisuutta hyväkseen ja kehittivät tai toteuttivat uusia poliittisia aloitteita ja vahvistivat yhteyksiä muihin toiminta-aloihin (kuten terveydenhuoltoon, oikeusalaan, syrjinnän torjumiseen ja rahoitusalaan). Tällainen kehitys toki on askel eteenpäin ja vahvistaa EU:n ja jäsenvaltioiden sitoutumista, mutta samalla on muistettava, että kaikkein heikoimmassa asemassa olevien tilanne itse asiassa monissa tapauksissa heikkeni vuonna 2010. 3.2. Uusien kumppanuuksien ja liittoumien kehittyminen Teemavuosi tarjosi vahvan kimmokkeen kumppanuuksien vahvistamiseen ja uusien toimijoiden (paikallistasolta aina Euroopan tasolle) saamiseen mukaan toimintaan. Liittoumia rakennettiin lähinnä sidosryhmien (erityisesti kansalaisjärjestöjen ja säätiöiden) välillä, mutta niihin tuli mukaan myös muilla tasoilla toimivia instituutioita ja laitoksia (paikallisviranomaisia, tiedeyhteisöjä, kulttuurijärjestöjä, kouluja jne.). Teemavuosi auttoi myös ylittämään perinteisiä rajoja, koska sen toimintaan saatiin mukaan toimijoita, jotka eivät ehkä suoranaisesti ole mukana köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnassa mutta joilla kuitenkin voi olla huomattava merkitys (esim. liike-elämä, tiedotusvälineet ja muut viranomaiset kuin sosiaalisen osallisuuden alalla toimivat). Joissakin maissa teemavuoden 2010 hyväntahdonlähettiläillä oli tältä osin merkittävä rooli. Euroopan tasolla yhteistyötä on vahvistettu lukuisten keskeisten elinten ja uusien sidosryhmien kanssa sekä Euroopan komission eri yksiköiden välillä. Joistakin myönteisistä esimerkeistä huolimatta mahdollisuuksia vahvistaa yhteyksiä työmarkkinaosapuoliin ja yksityissektoriin ei kuitenkaan hyödynnetty täysimääräisesti. 3.3. Paremman viestinnän toteutuminen Laajan yleisön tavoittaminen ja köyhyyttä koskevien käsitysten muokkaaminen olivat erityisen haasteellisia tavoitteita. Viestinnästä vastaavan toimeksisaajan keräämistä tiedoista käy ilmi, että teemavuotta koskeva tiedotus tavoitti noin kymmenesosan eurooppalaisista tiedotusvälineiden kautta ja auttoi näin lisäämään tietoisuutta köyhyyden eri muodoista Euroopassa ja EU:n roolista. Teemavuosi sai lisäksi runsaasti huomiota niin painetuissa kuin sähköisissä viestimissä erityisesti päätapahtumien ja keskeisten vaiheiden osalta. Myös sosiaalisen median kanavia kehitettiin laajemman yleisön saavuttamiseksi. Aloitteen vaikutusta stereotyyppien poistamisessa oli vaikeampi arvioida. Useissa keskeisissä toimissa, kuten lokakuussa 2009 järjestetyssä EU-konferenssissa ”Köyhyys: todellisuuden ja mielikuvien välillä – viestinnän haasteet” sekä valtakunnallisen tason, alueellisissa ja paikallisissa aloitteissa, annettiin kuitenkin puheenvuoro köyhyydessä eläville. Ne myös kirvoittivat välttämätöntä keskustelua siitä, miten tästä monimutkaisesta asiakokonaisuudesta olisi parasta raportoida siten, että otetaan huomioon köyhyydessä elävien etu ja alati vaativammaksi muuttuvaan toimittajan työhön kohdistuvat rajoitukset. Teemavuosi 2010 lisäsi myös tietoisuutta siitä, että julkisten laitosten on viestittävä paremmin ja eri tavalla sosiaaliseen osallisuuteen liittyvistä kysymyksistä, saatava tiedotusvälineet paremmin mukaan ja tavoitettava sekä riskiryhmät että väestö yleensä. Uusia toimintamalleja testattiin ja kehitettiin lisää tätä silmällä pitäen (esim. kumppanuudet merkittävien tapahtumien tai tiedotusvälineiden kanssa). 3.4. Köyhyydestä kärsivien laaja-alaisempi osallistuminen Köyhyydestä kärsivien osallistuminen tunnustettiin tärkeäksi teemavuoden 2010 tavoitteeksi, koska näin voidaan sekä edistää yksilön vaikutusmahdollisuuksia että suorempaa kansalaisvaikuttamista. Teemavuosi täytti osittain sille asetetut odotukset antamalla asian kanssa suoraan tekemisissä oleville miehille ja naisille puheenvuoron, saattamalla heidän äänensä kuuluville keskeisissä tapahtumissa (avaus- ja päätöskonferenssit, ruohonjuuritason tapahtumat, kansanyliopistot) ja tiedotusvälineissä (video, konferenssi köyhyyttä koskevista käsityksistä) ja tuomalla heidän osallistumisensa tällaisiin tapahtumiin paremmin esille. Sillä tuettiin lisäksi jäsentyneiden osallistumismuotojen kehittämistä erilaisten osallistuvissa maissa kehitettyjen hankkeiden avulla. Teemavuosi auttoi lisäksi selvittämään sosiaalisen syrjäytymisen, köyhyyden ja syrjinnän välistä yhteyttä. Toteutetuilla aloitteilla on ollut jossakin määrin myönteinen vaikutus kaikkiin syrjintävaarassa oleviin ryhmiin (kuten maahanmuuttajiin, etnisiin vähemmistöihin, vammaisiin ja ikääntyneisiin). 3.5. Nykyisten EU-aloitteiden täydentäminen Teemavuosi täydensi sosiaalisen osallisuuden ja eriarvoisuuden vähentämisen alalla käytössä olevia nykyisiä EU-aloitteita ja -ohjelmia, kuten Progress-ohjelmaa[6] ja sosiaalialan avointa koordinointimenetelmää. Se tarjosi rahoitusmahdollisuuksia hankkeille, jotka eivät voineet saada tukea muista EU:n ohjelmista ja auttoi näin tavoittamaan useammantyyppisiä toimijoita. Mahdollisuuksia täydentää muita EU:n rahoittamia aloitteita ei kuitenkaan hyödynnetty kokonaisuudessaan, ja tätä näkökohtaa onkin kehitettävä lisää seuraavan monivuotisen rahoituskehyksen puitteissa. 3.6. Innovatiivisten toimintatapojen kehittäminen Teemavuoden kuluessa testattiin erinäisiä innovatiivisia toimintamalleja: sosiaalisen median käyttö viestinnässä, toimittajien ottaminen vahvasti mukaan toimintaan, vuorovaikutukseen perustuvat toimintamallit politiikan suunnittelussa, näyttöön perustuva sosiaalipolitiikka ja sosiaalinen yrittäjyys. Joissakin aloitteissa luotiin yhteyksiä muille politiikan aloille eli lähinnä terveysalalle, oikeusasioihin ja rahoitusalalle. Näiden uusien toimintamallien vaikutus saattaa olla merkittävä, ja niitä voitaisiin kehittää lisää. Nykyiset ponnistelut julkisen talouden vakauttamiseksi haittaavat kuitenkin merkittävästi laajentamispyrkimyksiä. 3.7. Sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistaminen Sukupuolinäkökulman huomioon ottamiseksi esimerkiksi teemavuoden hallinnossa pyrittiin säännösten avulla, ja on olemassa epäsuoraa näyttöä siitä, että yksinhuoltajuuden ja asunnottomuuden kaltaisia sukupuolikohtaisia näkökohtia käsiteltiin tasapuolisella tavalla. Teemavuoden 2010 keskeiset toimijat eivät kuitenkaan pitäneet sukupuolinäkökohtia kovin tärkeinä, eikä sukupuolen mukaan jaoteltuja tietoja tuotettu järjestelmällisesti. 4. Seuraavat toimet: pysyvän vaikutuksen saaminen aikaan Talouskriisin vaikutukset jatkuvat edelleen. Työttömyys pysyttelee korkealla tasolla, ja EU:ssa on edelleen luvattoman paljon köyhyysrajan alapuolella tai yhteiskunnan reuna-alueilla eläviä. Koko eurooppalaisten yhteiskuntien yhteenkuuluvuus on vaarassa.[7] Köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunta on pääsääntöisesti jäsenvaltioiden vastuulla, mutta EU:llakin on merkittävä rooli, ja sen on täytettävä odotukset. Sillä on selkeää toimivaltaa ja uusia välineitä, joiden avulla se voi tukea jäsenvaltioita ja helpottaa kaikkein heikoimmassa asemassa olevien elämää. Näihin kuuluvat Eurooppa 2020 -strategia sekä köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnan eurooppalainen foorumi[8], jotka molemmat ovat tuoneet sosiaalisen osallisuuden keskeiselle sijalle EU:n toiminnassa. 4.1. Eurooppa 2020 -strategia: sitoumuksista toteutukseen Kriisi on osoittanut, missä määrin talouden ja yhteiskunnan kehitys EU:n jäsenvaltioissa on kytköksissä toisiinsa. Ottaen tästä tilanteesta oppia EU on ottanut käyttöön uuden työskentelymenetelmän, talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Tavoitteena on varmistaa EU:n koordinointi keskeisten poliittisten painopisteiden osalta ennen päätöksentekoa kansallisella tasolla. Vuonna 2011 keskityttiin vahvasti julkisen talouden kestävyyteen ja työpaikkojen ja kasvun luomiseen. Työttömyyteen ja kriisin sosiaalisiin seurauksiin puuttuminen on yksi vuotuisen kasvuselvityksen 2012[9] viidestä ensisijaisesta osa-alueesta. Kasvuselvityksen mukaan jäsenvaltioiden olisi suojeltava kaikkein heikoimmassa asemassa olevia parantamalla sosiaaliturvajärjestelmien tuloksekkuutta, toteuttamalla aktiiviseen osallistamiseen tähtääviä strategioita ja varmistamalla sellaisten palvelujen saatavuus, joilla tuetaan työmarkkinoille integroitumista ja sosiaalista osallistamista. Ponnisteluja olisi kiihdytettävä, jotta historiallinen sitoumus vähentää köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä vuoteen 2020 mennessä johtaisi konkreettiseen muutokseen. Kaiken kaikkiaan 26 jäsenvaltiota on nyt esittänyt kansalliset köyhyyden vähentämisen tavoitteet ja ottanut huhtikuussa 2011 toimittamissaan kansallisissa uudistusohjelmissa esille erityisen toteutusstrategiansa. Ne eivät kuitenkaan toistaiseksi ole päässeet sille kunnianhimoiselle tasolle, josta sovittiin yhteisesti kesäkuussa 2010. 4.2. Köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnan eurooppalainen foorumi: toimintapuitteet Foorumi on yksi Eurooppa 2020 -strategian lippulaiva-aloitteista, ja siinä tuodaan esille komission strategia köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjuntaan tähtäävien toimien vauhdittamiseksi ottaen suoraan huomioon teemavuodesta 2010 saadut kokemukset. Yhteistyön edistäminen ja osallistujakunnan laajentaminen Yhtenä foorumin keskeisenä tavoitteena on laajentaa ja vahvistaa sidosryhmien osallistumista. Tätä silmällä pitäen teemavuotta 2010 varten perustettu sidosryhmien ryhmä on pidetty toiminnassa ja sitä on laajennettu. Komissio on lisäksi yhdessä neuvoston puheenjohtajavaltioiden kanssa muuttanut köyhyydestä ja sosiaalisesta syrjäytymisestä käytävän vuotuisen pyöreän pöydän keskustelun laajemmaksi vuosikokoukseksi, jossa tarkastellaan yleistavoitteen suhteen saavutettua edistymistä ja foorumin puitteissa toteutettujen toimien täytäntöönpanoa. Ensimmäinen vuosikokous järjestettiin 17. ja 18. lokakuuta 2011. Vuosikokous tulee ajan myötä tarjoamaan tilaisuuden vahvistaa ja syventää yhteistyötä muiden EU:n toimielinten ja elinten kanssa ja lujittaa yhteyksiä muihin toiminta-aloihin sekä tärkeimpiin sidosryhmiin. Toiminta koko politiikan skaalalla Foorumia koskevassa tiedonannossa esitettiin toimenpiteitä keskeisillä toiminta-aloilla varsinaista sosiaalista osallistamista laaja-alaisemmin. Näihin kuuluvat rahoituspalvelut (komission suositus mahdollisuudesta käyttää tavanomaista maksutiliä[10]), energia, koulutus (esim. komission tiedonanto ja neuvoston suositus koulunkäynnin keskeyttämisen vähentämiseen tähtäävistä toimintalinjoista[11]), terveys (eurooppalaisen innovaatiokumppanuuden käynnistäminen aktiivisena ja terveenä ikääntymisen alalla vuonna 2011, tiedonannon Solidaarinen terveydenhuolto: terveyserojen vähentäminen EU:ssa[12] täytäntöönpano), maahanmuutto ja integrointi. Erityisen välttämätöntä on tehostaa toimia romanien integroimiseksi helpommin EU:n yhteiskuntiin ja vähemmistöjen integroinnin helpottamiseksi naapurimaissa, kuten EU:n puitekehyksessä vuoteen 2020 ulottuville romanien kansallisille integrointistrategioille todetaan.[13] Vähemmistöjen, romanit mukaan luettuina, suojelu ja integrointi on myös erityisen tärkeä ja olennainen osa viisumipakon poistamiseen tähtäävässä prosessissa, jota käydään itäisten kumppanimaiden kanssa, ja osa viisumipakon jälkiseurantaa Länsi-Balkanin maissa, joille on myönnetty viisumivapaus. Yhteisön varojen ja ESR:n käytön tehostaminen Talousarvion kokonaistarkastelun mukaisesti foorumia käsittelevässä tiedonannossa korostettiin, että Euroopan sosiaalirahastoa (ESR) pitäisi käyttää ylläpitämään jäsenvaltioiden toimia, joilla ne pyrkivät Eurooppa 2020 -strategian tavoitteisiin köyhyyden vähentämistä koskeva tavoite mukaan luettuna. Komission 5. lokakuuta hyväksymässä koheesiopolitiikkaa vuosina 2014–20 koskevassa lainsäädäntöpaketissa keskitytään näin ollen huomattavan paljon sosiaaliseen osallisuuteen. Köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunta on yksi ESR:n neljästä temaattisesta tavoitteesta. Komission ehdotuksen[14] mukaan vähintään 20 prosenttia ESR:stä on tarkoitus käyttää sosiaalista osallisuutta edistäviin toimiin. Painopisteinä ovat muun muassa osallisuus, muita heikommassa asemassa olevien ryhmien integrointi, palvelujen saanti, yhteisötalous ja yhteisöjohtoiset kehittämisstrategiat. Työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan laajempaa osallistumista rohkaistaan samoin kuin toteutusjärjestelmän yksinkertaistamista. Näyttöön perustuvan toimintamallin kehittäminen sosiaalisia innovaatioita ja uudistuksia varten Sosiaalisen tuen kasvavan kysynnän vuoksi nykyisin tiedostetaan entistä paremmin, että on kartoitettava uusia toimintamalleja, joilla voidaan vastata nykyisiin ja kehittymässä oleviin yhteiskunnallisiin haasteisiin, parantaa sosiaalipolitiikan kustannustehokkuutta ja hyödyntää päätöksenteossa paremmin arviointia. Foorumilla on näin ollen ilmoitettu merkittävästä sosiaaliseen innovointiin liittyvästä aloitteesta. Siihen kuuluu näyttöön perustuvan sosiaalisen innovoinnin edistämistä tiedotustoimien avulla, toiminta- ja rahoitustukea hankkeille, keskeisten toimijoiden valmiuksien kehittämistä ja menetelmien jatkokehittelyä. Tehokkaampi politiikan koordinointi jäsenvaltioiden välillä Neuvosto antoi 17. kesäkuuta 2011 tukensa sosiaalisen suojelun komitean lausunnolle, joka käsitteli sosiaalialan avoimen koordinointimenetelmän tehostamista Eurooppa 2020 ‑strategian yhteydessä. Tämän lausunnon mukaan sosiaalialan avoimen koordinointimenetelmän näkyvyyttä ja vaikutusta on lisättävä. Eurooppa 2020 -strategian sosiaalinen ulottuvuus tarjoaa tilaisuuden tehostaa sosiaalialan avointa koordinointimenetelmää. Toiminnassa keskitytään vahvistamaan keskinäistä oppimista ja analysointikykyä, lisäämään sidosryhmien osallistumista ja kehittämään synergiaa köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnan eurooppalaisen foorumin kanssa. 5. Päätelmät Teemavuosi 2010 onnistui antamaan uutta pontta köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnalle Euroopassa. Näinä talouden ja yhteiskunnan kannalta erityisen haasteellisina aikoina se avasi monien silmät köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen todellisuudelle Euroopassa ja sai näkemään sen, että innovatiiviset, tehokkaammat ohjelmat ovat kipeästi tarpeen. Teemavuosi toi esille sidosryhmien ja päättäjien nykyisen ja mahdollisen panoksen samoin kuin tiedotusvälineiden mahdollisuudet tuottaa huomattavia kerrannaisvaikutuksia viestinnän alalla. Sen myötä kävi myös selväksi, kuinka tärkeää on kuunnella köyhyydestä kärsiviä miehiä ja naisia. Lisäksi sen myötä korostui korkeimman poliittisen tason sitoutumisen merkitys ja se, kuinka tärkeää on tavoittaa ne ihmiset, jotka eivät perinteisesti ole mukana sosiaaliseen osallisuuteen liittyvässä toiminnassa. Seuraavat teemavuodet (vapaaehtoistyön teemavuosi 2011, aktiivisen ikääntymisen ja sukupolvien välisen solidaarisuuden teemavuosi 2012 ja Euroopan kansalaisten teemavuosi 2013) kytkeytyvät tiiviisti vuonna 2010 käsiteltyihin teemoihin, ja teemavuodesta 2010 saatuja kokemuksia voidaan hyödyntää niiden valmistelussa ja täytäntöönpanossa. Painopistettä on nyt siirrettävä siten, että pidetään teemavuonna saatua vauhtia yllä. Euroopan komissio työskentelee tätä silmällä pitäen yhdessä neuvoston, Euroopan parlamentin ja kaikkien keskeisten sidosryhmien kanssa, jotta voidaan parhaalla mahdollisella tavalla hyödyntää Eurooppa 2020 -strategian ja köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnan eurooppalaisen foorumin tarjoamia välineitä. LIITE Esimerkkejä osallistuvien maiden, kansallisten täytäntöönpanoelinten tai Euroopan komission edustustojen aloitteista – Belgiassa toteutettiin hanke, jolla autettiin sosiaalisesti syrjäytyneitä saamaan jalansijaa työmarkkinoilla räätälöidyn neuvonnan ja verkostoitumisen avulla. – Portugalissa järjestettiin nuorten taiteilijoiden bussikiertue yleisen tietoisuuden lisäämiseksi köyhyydestä ja sosiaalisesta syrjäytymisestä. – Alankomaissa järjestettiin hanke, joka kokosi yhteen paikallisia kumppaneita 60:ssä eri kunnassa ja jossa kehitettiin strategioita sosiaalisen syrjäytymisen torjumiseksi kumppaneiden toiminta-alueella. – Irlannissa toteutettiin yhteistyökumppanuus, jonka puitteissa maan isoin radioasema lähetti köyhyydessä elävien elämäntarinoita. – Itävallassa luotiin ohjelma, jolla koulutettiin rahoitusneuvojia neuvomaan velkaantumisvaarassa olevia ja muista taloudellisista ongelmista kärsiviä. – Saksassa toteutettiin hanke, jolla autettiin muita heikommassa asemassa olevia maahanmuuttajayhteisöihin kuuluvia integroitumaan yhteiskuntaan tarjoamalla heille vapaaehtoistyömahdollisuuksia paikallisyhteisössä. – Ranskassa järjestettiin joukko alueellisia seminaareja, joissa tuotiin esille alueviranomaisten vastuu köyhyyden torjunnassa ottaen kuitenkin huomioon kaupunkien ja alueiden erilaisuuden. – Tanskassa järjestetyssä ohjelmassa autettiin henkisesti vajaakykyisiä löytämään työtä kouluttamalla työvoimatoimistojen henkilökuntaa käsittelemään heidän erityistarpeitaan. – Luxemburgissa järjestetyssä kampanjassa tuettiin kiinteistönvälityspalvelua, jolla autetaan ihmisiä löytämään kohtuuhintaisia asuntoja yksityissektorilla ja taataan samalla vuokranmaksu vuokraisännille. – Italiassa eräs supermarketti tarjosi ilmaiseksi peruselintarvikkeita suurimmassa hädässä oleville. – Euroopan komission edustusto Bulgariassa järjesti kirjoituskilpailun teemapäivästä 2010 ja Euroopan kevät -tapahtumasta. Parhaat esseet julkaistiin esitteessä. – Euroopan komission toimisto Walesissa järjesti koululaisille (14–19-vuotiaille) työpajoja köyhyyden ja sosiaalisen syrjinnän torjunnasta. Niihin osallistui yhteensä yli 480 oppilasta. – Europe Direct -tiedotuskeskus Komotinissa, Kreikassa järjesti paikallisille yhteistyökumppaneille tiedotustilaisuuksia EU:n sosiaalialan ohjelmista, joilla on tarkoitus parantaa romanien ja muiden riskiryhmien sosiaalista osallisuutta. Suosituksia tulevia eurooppalaisia teemavuosia varten Euroopan komissio kannattaa seuraavia lähinnä ulkopuolisen arvioinnin pohjalta kehitettyjä suosituksia tulevien eurooppalaisten teemavuosien hallinnointia, suunnittelua ja täytäntöönpanoa varten. Ennakkosuunnittelu ja jatkotoimet – Kehitetään järjestelyt yksityiskohtaista ohjelmasuunnittelua varten, jotta EU-tason toiminta on suunniteltu vähintään vuodeksi eteenpäin, ja järjestetään samanlaista ennakkosuunnittelua myös osallistuvissa maissa. – Varmistetaan sitoumusten ylläpito joko pitämällä toiminnassa suppea ryhmä, jonka tehtävänä on seurata teemavuoden saavutuksia, tai antamalla virallinen toimeksianto tietylle Euroopan komission yksikölle. – Vahvistetaan aiheidensa puolesta toisiinsa kytkeytyvien teemavuosien välisiä yhteyksiä kansallisella tasolla järjestämällä yhden teemavuoden lopussa päätöstilaisuus, joka toimii samalla seuraavan teemavuoden avaustilaisuutena. – Kartoitetaan jo varhaisessa vaiheessa tapahtumia, joiden kanssa voidaan mahdollisesti tehdä yhteistyötä, ja luodaan niiden kanssa yhteistyökumppanuuksia vähintään kuusi kuukautta ennen teemavuoden käynnistymistä. – Vahvistetaan kaikkien Euroopan komission viestintäyksikköjen välistä suunnittelua ja koordinointia ennen teemavuoden käynnistymistä. Hallinnolliset menettelyt – Tarkistetaan kansallisen rahoituksen hallintoa ja rahoitushallintoa sekä siihen liittyvien sopimusten hallinnointia koskevia järjestelyjä täytäntöönpanoelinten hallinnollisen rasitteen vähentämiseksi niin EU:n kuin kansallisella tasolla. – Laaditaan hankkeiden toteuttajien käsikirja avustusten hallinnointimenettelyistä kansallisten täytäntöönpanoelinten käyttöön. Viestintävälineet – Kehitetään edelleen teemavuosien innovatiivisia viestintäkanavia, erityisesti sosiaalisen verkostoitumisen välineitä. – Harkitaan EU:n tason hyväntahdonlähettiläistä luopumista. Jos lähettiläiden katsotaan olevan tarpeen, suuremman vaikutuksen aikaansaamiseksi olisi varmistettava, että lähettiläiksi saadaan riittävä määrä henkilöitä (10–15), joilla on erilainen tausta. – Selkiytetään jo alusta lähtien viestinnästä vastaavan toimeksisaajan ja kansallisten täytäntöönpanoelinten roolit kansallisen tason viestintäkampanjan toteutuksessa. – Säännölliset yhteydet lehdistöön ja toimittajiin ovat olennaisen tärkeät. – Säilytetään kansallisen tason viestintäkampanjan toteutuksessa tietty joustonvara, jotta se voidaan räätälöidä paikallisiin tarpeisiin ja tilanteisiin. – Käytetään sitoutuneita kansallisia lähettiläitä, jotka ovat todella käytettävissä, ja korkean tason virkamiehiä tiedotusvälineiden huomion tavoittamiseksi. Kehitetään strategisia kumppanuussuhteita keskeisiin tiedotusvälineisiin. – Määritellään paremmin Euroopan komission edustustojen ja suhteita tiedotusvälineisiin ja laajempaan yleisöön jäsenvaltioissa hoitavien (kansallisten viranomaisten tai muiden organisaatioiden järjestämien) palvelujen roolit, esimerkkinä Europe Direct -tiedotuskeskukset, jotta niiden panosta viestinnässä voidaan tehostaa entisestään. Sidosryhmien osallistuminen – Varmistetaan, että sidosryhmien osallistumista koskevat hallinnointijärjestelyt ovat asianmukaisia odotusten hallinnoimiseksi tehokkaasti. Hallinnolliset ja poliittiset näkökohdat on pidettävä erillään. – Annetaan sidosryhmien osallistua laajemmin EU:n tason toimintaan vaikuttamalla viestintäkampanjan suunnitteluun – keskinäinen luottamus ja luotettavuus ovat tässä keskeisiä tekijöitä. – Otetaan kansalliset sidosryhmät alusta alkaen mukaan kansallisten ohjelmien suunnitteluun niiden täyden tuen varmistamiseksi. Annetaan niille tilaisuus toimittaa palautetta kampanjan aikana. – Varotaan toimintojen päällekkäisyyttä, jos sidosryhmät haluavat kehittää omia verkkosivustojaan, tunnuksiaan ja iskulauseitaan. [1] Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1098/2008/EY, tehty 22. lokakuuta 2008. [2] Euroopan komissio pyysi ulkopuolista toimeksisaajaa toteuttamaan jälkiarvioinnin (16. joulukuuta 2009 – 16. huhtikuuta 2011). Raportti valmistui kesäkuussa 2011. [3] Erityiseurobarometri nro 321 osoitteessa http://ec.europa.eu/public_opinion/archives/ebs/ebs_321_en.pdf. [4] Ks. http://endpoverty.eu. [5] Neuvoston julkilausuma Euroopan köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnan teemavuodesta: Yhteistyö köyhyyden torjunnassa vuonna 2010 ja sen jälkeen, työllisyys-, sosiaalipolitiikka-, terveys- ja kuluttaja-asioiden neuvoston 3053. kokous, Bryssel, 6. joulukuuta 2010, EUVL C 333, 10.12.2010, s. 8. [6] Kuten käy ilmi terveysalan eriarvoisuuden vähentämistä koskevasta vuoden 2010 ehdotuspyynnöstä. [7] Sosiaalisen suojelun komitea, mietintö Eurooppa 2020 -strategian sosiaalisesta ulottuvuudesta, 2011. [8] Köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnan eurooppalainen foorumi: Eurooppalaiset puitteet sosiaaliselle ja alueelliselle yhteenkuuluvuudelle, KOM(2010) 758 lopullinen. [9] Vuotuinen kasvuselvitys 2012, KOM(2011) 815 lopullinen. [10] K(2011) 4977/4. [11] KOM(2011) 18, EUVL C 191 (2011). [12] KOM(2009) 567 lopullinen. [13] EU:n puitekehys vuoteen 2011 ulottuville romanien kansallisille integrointistrategioille, KOM(2011) 173 lopullinen. [14] Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan sosiaalirahastosta ja asetuksen (EY) N:o 1081/2006 kumoamisesta, KOM(2011) 607 lopullinen.