Suositus: 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 9 artiklan 3 kohdan mukainen NEUVOSTON LAUSUNTO Ruotsin tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2003-2006

(komission esittämä)

PERUSTELUT

Neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1466/97 julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta [1] säädetään, että yhtenäisvaluutan ulkopuolelle jäävien maiden on esitettävä neuvostolle ja komissiolle lähentymisohjelmat 1 päivään maaliskuuta 1999 mennessä. Asetuksen 9 artiklan mukaan neuvosto tutkii kutakin lähentymisohjelmaa komission ja perustamissopimuksen 114 artiklassa määrätyn komitean (talous- ja rahoituskomitea) arvioiden perusteella. Komissio antaa kustakin ohjelmasta suosituksen. Neuvosto tutkii ohjelman ja antaa siitä edellä mainitun suosituksen perusteella ja talous- ja rahoituskomiteaa kuultuaan lausunnon. Asetuksen mukaan neuvosto voi tutkia samaa menettelyä noudattaen myös vuosittain toimitettavat tarkistetut lähentymisohjelmat.

[1] EYVL L 209, 2.8.1997. Kaikki tekstissä mainitut asiakirjat ovat verkkosivustossa osoitteessa

Ruotsi toimitti vuodet 1998-2001 kattavan lähentymisohjelmansa 23 päivänä joulukuuta 1998. Neuvosto antoi ohjelmasta lausunnon 8 päivänä helmikuuta 1999 [2], ja kaikkina seuraavina vuosina toimitettiin tarkistetut lähentymisohjelmat.

[2] EYVL C 68, 11.3.1999.

Ruotsi toimitti 1 päivänä joulukuuta 2003 uusimman, viidennen tarkistetun lähentymisohjelmansa, joka kattaa vuodet 2003-2006. Komission yksiköt ovat toteuttaneet kyseisen ohjelman teknisen arvioinnin, jossa on otettu huomioon menettelysääntöjen [3] mukaisesti toimitetut tiedot, syksyn talousennusteet ja niiden jälkeen laaditut arvioinnit, suhdannetasoitetun rahoitusaseman arviointia koskevat yhteisesti hyväksytyt menetelmät, talouspolitiikan laajoissa suuntaviivoissa esitetyt suositukset sekä 27 päivänä marraskuuta 2002 neuvostolle finanssipolitiikan koordinoinnin tehostamisesta annetussa komission tiedonannossa [4] esitetyt periaatteet. Arvioinnin tuloksena voidaan todeta seuraavaa:

[3] Vakaus- ja lähentymisohjelmien sisältöä ja muotoa koskeva talous- ja rahoituskomitean tarkistettu lausunto, jonka Ecofin-neuvosto on hyväksynyt 10.7.2001.

[4] KOM(2002) 668 lopullinen, 27.11.2002.

Ruotsin vuonna 2003 toimittama tarkistettu lähentymisohjelma kattaa ajanjakson 2003-2006 ja perustuu vuoden 2004 talousarvioesitykseen. Valtiopäivät hyväksyivät talousarvion joulukuussa 2003. Tarkistettu ohjelma sisältää yksityiskohtaista tietoa sekä perusteellisen rakennekysymyksiä koskevan selvityksen, joka kattaa myös talouden suhdannevaiheen ja sen vaikutukset julkiseen talouteen. Lisäksi ohjelmassa tarkastellaan melko yksityiskohtaisesti julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyttä. Se on näin ollen pääpiirteissään menettelysääntöjen mukainen. Vuonna 2003 toimitetun tarkistetun ohjelman mukaan talouspolitiikassa keskitytään jatkossakin täystyöllisyyden varmistamiseen ja vaurauden lisäämiseen nopean ja kestävän talouskasvun avulla. Hintojen vakauteen ja terveeseen julkisen talouteen perustuvaa, vakauteen pyrkivää makrotalouspolitiikka noudatetaan myös jatkossa.

Ruotsin talous ei ole kehittynyt niin suotuisasti kuin vuonna 2002 toimitetussa tarkistetussa lähentymisohjelmassa oletettiin, mikä vastaa myös muissa jäsenvaltioissa havaittua suuntausta. Vuonna 2003 toimitetussa tarkistetussa ohjelmassa BKT:n ennustetaan kasvavan 1,4 prosenttia vuonna 2003, 2,0 prosenttia vuonna 2004, 2,6 prosenttia vuonna 2005 ja 2,5 prosenttia vuonna 2006. Työmarkkinatilanne on heikentynyt vuonna 2003: työllisyyden kasvu on ollut negatiivista, työttömyysaste on noussut eikä tilanteen odoteta paranevan ennen vuotta 2005. Nämä ennusteet vastaavat pitkälti komission esittämiä arvioita, myös syksyn talousennustetta, joskin työmarkkinatilanne heikkenee komission ennusteen mukaan ohjelmassa esitettyä enemmän.

Ruotsin julkinen talous on edelleen hyvässä kunnossa onnistuneen, 1990-luvun puolivälissä aloitetun julkisen talouden vakauttamisohjelman ja julkisen talouden rahoitusaseman vahvistamisen ansiosta. Keskipitkän aikavälin tavoitteena on saavuttaa suhdannekierron aikana keskimäärin 2 prosentin ylijäämä suhteessa BKT:hen. Vuonna 2003 toimitetussa tarkistetussa ohjelmassa vuoden 2003 ylijäämätavoitteena on 0,4 prosenttia suhteessa BKT:hen. Ylijäämää pyritään tämän jälkeen asteittain kasvattamaan vuoteen 2006 asti. Lisäksi bruttovelka, joka on vuodesta 2000 lähtien ollut alle 60 prosenttia suhteessa BKT:hen, supistuu ennusteen mukaan jatkossakin siten, että se on vuonna 2006 enää 48,3 prosenttia suhteessa BKT:hen. Nettovelkasuhde on pieni, ja nettovelan odotetaan muuttuvan nettosaamiseksi vuonna 2006. Komission näkemys vastaa edellä esitettyjä ennusteita.

Vuoden 2002 merkittävät finanssipoliittiset kannustimet, jotka voitiin tarjota julkisen talouden terveen rahoitusaseman ansiosta, sekä odotettua pidempään melko vaimeana jatkunut talouskasvu ovat rasittaneet julkisen talouden rahoitusasemaa. Julkisen talouden suhdannekorjatun rahoitusaseman odotetaan tästä huolimatta säilyvän terveenä ja vahvistuvan asteittain, vaikka ylijäämä ei vuoteen 2005 ulottuvalla ajanjaksolla saavutakaan minään vuonna tavoitteena olevaa kahta prosenttia suhteessa BKT:hen, kuten komission arvioinnissa ja vuonna 2003 toimitetussa tarkistetussa lähentymisohjelmassa todetaan.

Tärkeimmät keinot terveen julkisen talouden varmistamiseksi ovat edelleen i) menokattojen soveltaminen valtion menoihin ja ii) sitoutuminen tasapainoisiin talousarvioihin paikallishallinnossa. Finanssipolitiikan liikkumavara vuoden 2004 menokaton puitteissa on hyvin pieni, joten tarkka seuranta on jatkossakin tärkeää ja korjaavat toimenpiteet saattavat olla tarpeen, jos kehitys osoittautuu ennakoitua heikommaksi. Vuosina 2005 ja 2006 finanssipolitiikan liikkumavara on asianmukaisesti suurempi. Ylijäämätavoitteeksi asetettu kaksi prosenttia suhteessa BKT:hen saavutetaan tarkistetussa lähentymisohjelmassa esitettyjen laskelmien mukaan ajanjakson 2000-2006 keskimääränä. Tämän tavoitteen saavuttaminen riippuu kuitenkin siitä, pystytäänkö valtiontaloudessa noudattamaan vuodeksi 2004 asetettuja menokattoja ja pitäytymään vuosien 2005 ja 2006 menolinjauksissa. Tilanne ei tältä osin saisi näin ollen enää heikentyä nykyisestä. Vuonna 2003 toimitetussa tarkistetussa lähentymisohjelmassa esitetyn ennusteen mukaan paikallishallinnon taloudessa saavutetaan tasapaino jaksolla 2004-2006. Useat paikallishallinnon yksiköt korottivat veroja vuonna 2003 pystyäkseen täyttämään tasapainovelvoitteen, ja joitakin lisäkorotuksia on odotettavissa vuonna 2004. Tästä huolimatta joillakin keskimääräistä suuremmilla paikallishallinnon yksiköillä on huomattavia vaikeuksia tasapainon saavuttamisessa, ja ne ovat tämän vuoksi ehdottaneet sekä verojen että maksujen korotuksia. Paikallishallinnon tasolla voidaan joutua jatkossakin korottamaan veroja tasapainossa olevan talousarvion saavuttamiseksi. Tämä saattaa tilanteen pysyessä muilta osin muuttumattomana kumota kokonaisverorasituksen vähentämiseen johtaneet saavutukset, mikä puolestaan voi heikentää talouskasvua.

Vuonna 2003 toimitetussa tarkistetussa lähentymisohjelmassa tarkastellaan yksityiskohtaisesti väestön ikääntymisen todennäköisiä vaikutuksia julkiseen talouteen. Väestön ikääntymisestä aiheutuvien menojen odotetaan kasvavan 6,7 prosenttia suhteessa BKT:hen vuosina 2007-2050. Ruotsi pystynee nykyisen politiikkansa ansiosta kattamaan väestön ikääntymisestä aiheutuvat julkiset menot melko hyvin. Pitkän aikavälin ennusteiden mukaan bruttovelka on kaikkina aikoina alle 60 prosenttia suhteessa BKT:hen ja suhdannekorjattu bruttovelka pienenee lähes nollaan. Tämä on pitkälti seurausta eläkejärjestelmän uudistuksesta sekä keskipitkän aikavälin strategiasta, jolla rakenteellinen ylijäämä pyritään palauttamaan 2 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Ennusteissa esitettyyn terveydenhuoltomenojen kasvuun, joka sisältää myös heikosta terveydentilasta aiheutuvat menot, on kuitenkin puututtava, sillä tarkistetussa ohjelmassa todetaan lisätoimenpiteiden olevan tarpeen, jotta sairaspäivien määrä voitaisiin asetetun tavoitteen mukaisesti vähentää puoleen. Komissio katsoo tarkastelunsa perusteella lisäksi, että keskipitkän aikavälin tavoite on saavutettava, sillä muutoin seurauksena voi olla julkisen talouden joutuminen joiltakin osin epätasapainoon hyvin pitkällä aikavälillä. Lisäksi kuten talouspolitiikan laajoissa suuntaviivoissa todetaan, "työnteon kannustimia on ilmeisesti parannettava edelleen, sillä Ruotsin kokonaisverorasitus on edelleen EU:n suurin ja etuusjärjestelmät ovat kansainvälisestä näkökulmasta katsottuna suhteellisen anteliaita".

Inflaatiovauhti oli Ruotsissa vuoden 2003 alussa tilapäisten tekijöiden vuoksi melko nopea, mutta on viime aikoina hidastunut. Oletuksena on, että lähes kaikilla aloilla saadaan tehtyä uudet palkkasopimukset vuoden 2004 alussa. Tällä hetkellä vaikuttaa siltä, että palkankorotukset säilyvät maltillisina, mikä johtuu osaltaan myös heikosta työmarkkinatilanteesta.

Ruotsin valtion velkakirjojen tuotto on viime vuonna noudatellut kansainvälisten joukkolainamarkkinoiden suuntauksia. Vuonna 2003 toimitetussa tarkistetussa ohjelmassa todetaan, ettei liittyminen ERM II:een ole tällä hetkellä ajankohtaista. Ruotsin kruunu on vuosina 2002 ja 2003 säilynyt melko vakaana edeltäviin vuosiin verrattuna.

Talouden tarjontapuolta vahvistetaan rakennetoimilla kestävän talouskasvun saavuttamiseksi. Jotkin suunnitelluista toimenpiteistä saattavat kuitenkin heikentää työvoiman tarjontaa. Ohjelman strategia on tältä osin pääpiirteissään talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen mukainen. Ensisijaisiksi tavoitteiksi olisi terveen julkisen talouden varmistamiseen pyrittäessä otettava verouudistuksen saattaminen päätökseen sekä toimet, joilla pyritään saavuttamaan työllisyyden lisäämistä sekä sosiaaliturvaetuuksien saajien ja sairaspoissaolopäivien määrän vähentämistä koskevat tärkeät poliittiset tavoitteet.

Komissio on edellä esitetyn arvioinnin perusteella hyväksynyt oheisen suosituksen neuvoston lausunnoksi Ruotsin tarkistetusta lähentymisohjelmasta ja esittää sen edelleen neuvostolle.

Suositus: 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 9 artiklan 3 kohdan mukainen NEUVOSTON LAUSUNTO Ruotsin tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2003-2006

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 [5] ja erityisesti sen 9 artiklan 3 kohdan,

[5] EYVL L 209, 2.8.1997.

ottaa huomioon komission suosituksen,

on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa,

ANTAA SEURAAVAN LAUSUNNON:

Neuvosto tarkasteli [20 päivänä tammikuuta 2004] Ruotsin tarkistettua lähentymisohjelmaa, joka kattaa vuodet 2003-2006. Tarkistettu ohjelma vastaa pääpiirteissään tietovaatimuksia, jotka tarkistetuissa menettelysäännöissä asetetaan vakaus- ja lähentymisohjelmien sisällölle ja muodolle.

Tarkistetun ohjelman taustalla oleva finanssipoliittinen strategia perustuu edelleen tavoitteeseen, jonka mukaisesti julkisessa taloudessa pyritään keskipitkällä aikavälillä saavuttamaan ylijäämä, joka on kunkin suhdannekierron aikana keskimäärin 2 prosenttia suhteessa BKT:hen. Tarkoituksena on näin varautua julkiseen talouteen kohdistuviin väestön ikääntymisen aiheuttamiin vaikutuksiin sekä varmistaa julkisen talouden kestävyys pitkällä aikavälillä. Julkisen talouden ylijäämän palauttaminen suunnitellulle 2 prosentin tasolle vuodesta 2006 edellyttää, että menojen ja BKT:n suhde, jonka odotetaan kasvavan vuonna 2003, pienenee vuodesta 2004 lähtien ja että myös tulojen ja BKT:n suhde, jonka odotetaan kasvavan vuonna 2003 ja säilyvän ennallaan vuonna 2004, pienenee vuodesta 2005 lähtien.

Kokonaistuotannon kasvun ennustetaan tarkistetussa ohjelmassa kiihtyvän vuoden 2003 arvioidusta 1,4 prosentista 2,0 prosenttiin vuonna 2004. Vuoden 2005 kasvuksi ennustetaan 2,6 prosenttia ja vuoden 2006 kasvuksi 2,5 prosenttia. Työllisyyden odotetaan kasvavan 0,1 prosenttia vuonna 2004 ja 0,7 prosenttia vuosina 2005 ja 2006. Kuluttajahintainflaation ennustetaan nousevan vuoteen 2006 mennessä asteittain hieman yli 2 prosenttiin vuoden 2004 1,3 prosentista. Tarkistetun ohjelman taustalla oleva makrotalouden skenaario vaikuttaa käytettävissä olevien tietojen perusteella realistiselta ja noudattelee komission arviointia, joka kattaa myös syksyn talousennusteen.

Julkisessa taloudessa pyritään tarkistetun ohjelman mukaan saavuttamaan 0,6 prosentin ylijäämä suhteessa BKT:hen vuonna 2004. Vuonna 2003 tämän ylijäämän odotetaan olevan 0,4 prosenttia. Yhteisesti hyväksyttyihin menetelmiin perustuvien komission laskelmien mukaan suhdannetasoitettu ylijäämä kasvaa 0,5 prosentista yhteen prosenttiin suhteessa BKT:hen. Julkisen talouden ylijäämän suhteessa BKT:hen ennustetaan olevan 1,4 prosenttia vuonna 2005 ja 1,9 prosenttia vuonna 2006. Vastaavat suhdannekorjatut luvut ovat 1,8 prosenttia ja 2,3 prosenttia. Velkasuhteen ennustetaan jaksolla 2003-2006 pienenevän asteittain 51,7 prosentista 48,3 prosenttiin.

Ohjelman mukainen finanssipolitiikan viritys tarjonnee riittävän varmuusmarginaalin sen varmistamiseksi, ettei julkisen talouden alijäämän 3 prosentin raja-arvo ylity tavanomaisissa suhdannevaihteluissa. Makrotaloutta ja finanssipolitiikkaa koskevien oletusten säilyessä uskottavina julkisen talouden rahoitusasema voidaan todennäköisesti pitää keskipitkän aikavälin tavoitteen mukaisesti lähellä tasapainoa tai ylijäämäisenä koko ohjelman kattaman jakson ajan.

Komission arvioinnin ja vuonna 2003 toimitetussa tarkistetussa ohjelmassa esitettyjen arvioiden perusteella oletuksena on kuitenkin, että julkisen talouden suhdannekorjattu rahoitusasema ei vuotta 2005 edeltävällä jaksolla saavuta Ruotsin tavoittelemaa kahta prosenttia suhteessa BKT:hen, vaikka se säilyykin tänä aikana ylijäämäisenä. Tämä johtuu siitä, että vuoden 2002 huomattavista finanssipoliittisista kannustimista vain osa poistuu tulevina vuosina. Julkisten menojen tiukka kurissa pitäminen ja etenkin vuoden 2004 menokattojen ja vuosien 2005 ja 2006 menolinjausten johdonmukainen noudattaminen on tämän vuoksi edelleen tärkeää.

Ruotsi pystyy nykyisen politiikkansa ansiosta todennäköisesti kattamaan väestön ikääntymisestä ennusteiden mukaan aiheutuvat julkiset menot. Ennusteissa esitettyyn terveydenhuoltomenojen kasvuun, joka sisältää myös heikosta terveydentilasta aiheutuvat menot, on kuitenkin puututtava, sillä tarkistetussa ohjelmassa todetaan lisätoimenpiteiden olevan tarpeen, jotta sairaspäivien määrä voitaisiin asetetun tavoitteen mukaisesti vähentää puoleen. Komissio katsoo tarkastelunsa perusteella lisäksi, että keskipitkän aikavälin tavoite on saavutettava, sillä muutoin seurauksena voi olla julkisen talouden joutuminen joiltakin osin epätasapainoon hyvin pitkällä aikavälillä.

Tarkistetun lähentymisohjelman mukainen talouspolitiikka vastaa pääpiirteissään talouspolitiikan laajoissa suuntaviivoissa esitettyjä suosituksia. Jotkin suunnitelluista toimenpiteistä saattavat kuitenkin heikentää työvoiman tarjontaa. Ensisijaisiksi tavoitteiksi olisi terveen julkisen talouden varmistamiseen pyrittäessä otettava verouudistuksen saattaminen päätökseen sekä toimet, joilla pyritään saavuttamaan työllisyyden lisäämistä sekä sosiaaliturvaetuuksien saajien ja sairaspoissaolopäivien määrän vähentämistä koskevat tärkeät poliittiset tavoitteet.