FI    FI FI 
FI    FI  EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel 5.2.2009 
SEC(2009) 104 
  
KOMISSION YKSIKÖIDEN VALMISTELUASIAKIRJA 
Oheisasiakirja 
 
KOMISSION TIEDONANTO EUROOPAN  PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE 
  
haiden säilyttämistä ja hoit oa koskevasta Euroopan yhte isön toimintasuunnitelmasta 
 
TIIVISTELMÄ VAIKUTUSTEN ARVIOINNISTA
 
{COM(2009) 40 final} 
{SEC(2009) 103} {SEC(2009) 106} 
FI 2   FI 1. MENETTELYTAPAKYSYMYKSET JA SIDOSRYHMIEN KUULEMINEN  
Tämä vaikutusten arviointi koskee ehdotus ta Euroopan parlamentille ja neuvostolle 
osoitettavaksi komission tiedonannoksi haid en säilyttämistä ja hoitoa koskevasta 
Euroopan yhteisön toimintasuunnitelmasta. Raportti on laadit tu ottaen huomioon 
julkisessa ja toimielinten välisessä kuulemisessa  saadut tulokset ja yksityiseltä konsultilta 
tästä aiheesta tilattu tutkimus. 
2. ONGELMAN MÄÄRITTELY  
2.1. Seikat, jotka vaativat toimia 
Vaikka rustokalojen (hait, rauskut ja sillikuningaskalat) tiedetään kärsivän 
liikakalastuksesta, niiden kantoja on hyödynnetty viime vuosikymmenten aikana kasvavassa määrin. Tähän suuntaukseen on vaikuttanut useita tekijöitä, joiden 
seurauksena hait ovat muuttuneet ai empaa arvokkaammiksi kalavaroiksi. 
Haipopulaatiot ovat yleensä haavoittuvia joutuessaan sääntelemättömän kalastuksen 
kohteeksi, jolloin suuretkin populaatiot romahtav at helposti. Suuremmat saaliit johtavat 
kantojen nopeaan pienentymiseen, ja suoj ellut kannat elpyvät hyvi n hitaasti. Maailman 
luonnonsuojeluliiton arvion mukaan noin kolmannes EU:n vesillä elävistä 
eurooppalaisista hailajeista on vaarassa kuolla sukupuuttoon.  
FAO hyväksyi vastuullista kalataloutta koskevien toimintaohjeiden osana vuonna 1999 
haikantojen säilyttämistä ja hoitoa koskevan kansainvälise n toimintasuunnitelman (IPOA 
SHARKS). Toimintasuunnitelma on vapaaehtoin en, mutta kaikkia valtioita, joita asia 
koskee, kannustetaan panemaan se täytäntöön. 
Tästä syystä komissio aikoo antaa vuoden 2009 alussa tiedonannon haiden säilyttämistä 
ja hoitoa koskevasta Euroopan yht eisön toimintasuunnitelmasta. 
2.2. Ongelman taustatekijät 
Rustokalojen tyypillisiä ominaisuuksia ovat alhainen hedelmällisyys, suurikokoiset 
poikaset, hidas kasvu, myöhä inen sukukypsyys, pitkäikäisyys ja korkea eloonjäämisaste 
kaikissa ikäluokissa. Nämä biologiset ominaispiirteet johtavat alhaiseen 
lisääntymiskykyyn ja vähäisiin populaation kasvumahdollisuuksiin, mikä rajoittaa niiden mahdollisuuksia elpyä liikakalastuksesta tai muista häiriöistä. 
Saaliita sekä poisheitettyjä ja purettuja määr iä koskevien yksityiskoht aisten tietojen puute 
vaikeuttaa suuresti rustokalakantojen hoitoa n iin EU:n vesillä kuin muualla. Sen lisäksi, 
että saaliit sekä poisheitetyt ja puretut  määrät on yleensä ilmoitettu todellista 
alhaisemmiksi, myös haituotteiden kauppa on huonosti tunnettua ja kauppatilastot ovat 
puutteellisia. 
Haiden hoitoon EU:n vesillä liittyviä suurim pia ongelmia on se, e ttä pohjakalastus on 
luonteeltaan sekakala stusta, minkä vuoksi haiden suojelutoimia on vaikea toteuttaa 
aiheuttamatta vakavia seurauksia muille saalis lajeille. Haita ja rauskuja sivusaaliiksi 
FI 3   FI saavien pohjakalastuslaivastojen merkittävä  ylikapasiteetti luo niin ikään suuria 
kalastuksenhoito-ongelmia kyseisellä alueella. 
2.3. Keitä asia koskee? 
Yhteisön toimintasuunnitelma vaikuttaa potenti aalisesti moniin eri sidosryhmiin. Tämän 
vaikutusten arvioinnin tavoitteena on selvitt ää taloudelliset, sosiaaliset ja ympäristöön 
liittyvät seuraukset, jotka kohdistuvat kys eisiin sidosryhmiin, kuten pyynti- ja 
jalostusalan toimijoihin, vähittäismyyjiin, kuluttajiin ja koko kansalaisyhteiskuntaan. 
2.4. Miten asia etenisi?  
Tähän mennessä niin kansainvälisellä kuin yhteisön tasolla on toteutettu lukuisia 
lainsäädännöllisiä toimenpiteitä haiden sä ilyttämistä ja hoitoa koskevien ongelmien 
ratkaisemiseksi. Haipopulaatiot ovat silti selvästi pienenemässä. Useimpien rustokalakantojen todellinen tila on kuitenkin edelleen epäselvä, koska yksittäisiä kantoja 
koskevat tarkat tiedot puuttuvat erityisesti ti lastollisesti merkityksellisiltä ajanjaksoilta. 
On todennäköistä, että tämä tilanne  jatkuu, ellei lisätoimiin ryhdytä. 
3. T
AVOITTEET  
Toimintasuunnitelman pohjana ovat seuraav at kolme tärkeintä erityistavoitetta: 
(1) Saada lisää tietoa niin hainkalastuksesta kuin hailajeista ja niiden roolista 
ekosysteemissä. 
(2) Varmistaa, että haiden kohdennettu ka lastus on kestävää ja että muissa 
kalastuksissa saatavat hain sivusaa liit ovat asianmukaisesti säänneltyjä. 
(3) Edistää EY:n sisäisen ja ulkoisen kala stuspolitiikan välistä johdonmukaisuutta 
haiden suhteen. 
Komission tausta-asiakirjassa esitettyjen, to imintasuunnitelman kolmen erityistavoitteen 
saavuttamiseksi komissio ehdotti yhdeksää ”t oimintalinjaa” tai toiminnallista tavoitetta. 
4. TOIMINTAVAIHTOEHDOT  
Jäljempänä 5 kohdassa esitetyssä vaikutuste n arvioinnissa tarkastellaan kolmea 
päävaihtoehtoa: 
Vaihtoehto A: Tilanteen säilyttäminen e nnallaan toimintasuunn itelmaa toteuttamatta  
Tämä vaihtoehto merkitsee, että vallitsev a tilanne säilyy ennallaan eikä yhteisön 
toimintasuunnitelmaa toteuteta ja että voimassa oleva haita koskeva yhteisön lainsäädäntö säilyy ennallaan, mutta sitä m ukautetaan tarvittaessa uusiin olosuhteisiin 
uusien tieteellisten lausuntojen perusteella. 
Vaihtoehto B: Useampien toimintalinjojen tarkastelu  
Julkisessa kuulemisessa tark astellut yhdeksän toimintalinjaa vähenivät viiteen, kun eräitä 
niistä yhdistettiin toisiinsa vaikutusten ar viointia koskevan tutkimuksen perusteella. 
FI 4   FI Kunkin toimenpiteen (tai toimen) osalta on tämän lisäksi tarkasteltu useita eri 
täytäntöönpanovaihtoehtoja ( tiukkoja tai joustavampia). 
Vaihtoehto C: Varovaisuusperiaatteen tinkimätön soveltaminen  
Laaditaan toimintasuunnitelma yhteisön nykyise n haihin sovellettavan sääntelykehyksen 
muuttamiseksi ottamalla käyttöön varova isuusperiaatteen tinkimätön tulkinta ja 
kieltämällä yhteisön aluksilta kaikenlainen haiden kohdennettu kalastus tai epäsuorat 
haisaaliit, ellei käyttöön ole tieteellisten laus untojen perusteella otettu TACeja tai muita 
sääntelytoimenpiteitä. 
5. VAIKUTUSTEN ARVIOINTI  
5.1. Vaihtoehto A 
Ympäristövaiku
tukset  Lajeista annetut yleisluontoiset tai virheelli set raportit saattavat haitata haiden liiallisen 
hyödyntämisen estämiseen tähtäävien kalastuksenhoitosuunnitelmien laatimista. 
Huolimatta komission, ICCATin, IOTC:n ja  muiden alueellisten kalastusjärjestöjen 
lisäponnisteluista, joiden tavoitteena on ottaa pelagiset hait mukaan kantojen arviointiin 
(erityisesti tonnikalan kalastuksissa), jotkin ka nnat saattavat edelleen pienentyä ja eräät 
haavoittuvimmista lajeista kuolla suku puuttoon. Suuntaus voidaan kääntää 
päinvastaiseksi elvytyssuunnitelmilla, joita  voidaan panna täytäntöön, jos valitaan 
tilanteen ennallaan säilyttävä vaihtoehto A.  
Jos avainlajit ja suurimmat saalistajat hä viävät, meriekosysteemi yksinkertaistuu, 
biologinen monimuotoisuus heikkenee ja  ekosysteemin toiminnallisuus vähenee.  
Taloudelliset 
vaikutukset  Espanjan, Portugalin ja Ranskan syvänmeren  laivastot ovat taloudellisesti kaikkein 
riippuvaisimpia hainkalastuksesta. Pienenevät sinihaisaaliit erityisesti Intian valtamerellä, jossa sinihaikannan tila on ”erittäin  epävarma” ja jossa ”sinihait kärsivät 
biologisten ominaispiirteidensä vuoksi li ikakalastuksesta” (IOTC, 2007), saattavat 
vaikuttaa erityisesti pintasiima-aluksiin. Vaikka Pohjois- ja Etelä-Atlantin sinihaisaaliit ylittävät ICCATin arvion mukaan kestävän enimmäistuoton tason (ICCAT, 2005), pyyntiponnistusyksikköä kohti saatuja saaliita  koskeva pitkän aikavälin suuntaus on 
laskeva.
 
Vaikka Pohjois-Atlantin haisaaliiden osuus kokonaistuotannosta on s uhteellisen pieni, ne 
tuottavat EU:n laivastoille jonkin verran voittoa. 
Pitkällä aikavälillä on hyvin t odennäköistä, että saaliit pienenevät kantojen ehtyessä, 
mikä vaikuttaa sekä pyynti- että jalostusaloihin. 
Tällä vaihtoehdolla ei ole merkittäviä tal oudellisia vaikutuksia EU:n jäsenvaltioiden 
valvontaviranomaisiin, vaikka tämä seikk a saattaakin pitkällä aikavälillä muuttua.  
Sosiaaliset 
vaikutukset  Työllisyyden riippuvuus kalastusalasta on ylei sesti ottaen suurinta Pohjois-Atlantin 
sekakalastuksessa, vaikka sosiaalinen rii ppuvuus (puretun saaliin arvona työntekijää 
kohden) on syvänmeren laivastoissa suurempi. Vaikutukset ovat laajuudeltaan ja 
todennäköisyydeltään oletettavasti keskitasoa.  
Eräät EU:n NUTS 2 -alueet ovat erityisen  riippuvaisia kalastuksesta ja myös 
hainkalastuksesta. Tällaisia alueita ovat Ga licia, Bretagne, Koillis-S kotlanti, Skotlannin 
ylämaat ja saaret sekä Algarve, ja haisaa liiden pienentyminen saattaa aiheuttaa niille 
merkittäviä sosiaalisia haasteita. Vaikutuste n laajuuden ja todennäköisyyden uskotaan 
tällaisilla alueilla olevan suuri.  
Sidosryhmillä on vähäinen mahdollisuus osa llistua alakohtaiseen hallinnointiin, mikä 
todennäköisesti johtaa kant ojen tilan heikkenemiseen.  
Riskit ja Riskit ovat lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä minimaaliset. 
FI 5   FI kompromissit  Yleinen mielipide olisi kielteinen, jos yh teisön toimintasuunnitelmaa ei hyväksyttäisi 
ottaen huomion asian saama suuri julkisuus  kansainvälisessä lehdistössä sekä muiden 
toimijoiden, kuten Yhdysvaltain NMFS:n (Na tional Marine Fisheries Service) asiassa 
viime aikoina saavuttama edistys.  
 
5.2. Vaihtoehto B 
Ympäristövaik
utukset  Erittäin positiivinen vaikutus kantojen hallinnointikykyyn ja 
haavoittuviin tai uhanalaisiin kant oihin kohdennettujen toimenpiteiden 
toteuttamiseen. Kantojen tilan parannukset ja t uotantoketjun loppupäässä saatavat 
ekologiset hyödyt ovat todennäköisiä mutta ne näkyvät vasta 
pidemmällä aikavälillä. Nämä vaikutukset ovat laajuudeltaan  useimmiten keskitasoisia ja 
todennäköisyydeltään keskitasoisia tai suuria.
 
Taloudelliset 
vaikutukset  Monista toimenpiteistä aiheutuu ol etettavasti sääntelyviranomaisille 
suoria kustannuksia mu tta ne ovat joustavampien sääntelyolosuhteiden 
puitteissa alhaisempia (esim. 3,7 milj. euroa tarkkailijajärjestelmän 
kattavuuden ollessa 40 % mutta 9,26 milj. euroa, jos kattavuus on 100 %). Vaikutukset ovat laajuudeltaan  useimmiten k eskitasoisia tai 
suuria ja todennäköisyydeltään suuria.
 
Lisätietojen keruulla ei todennä köisesti ole merkittäviä kielteisiä 
taloudellisia vaikutuksia. 
Auttaisi turvaamaan nykyiset taloudelliset edut.  
Sosiaaliset 
vaikutukset  Kaikki sidosryhmät saisivat kaik illa aikaväleillä suoria etuja sekä 
pidemmällä aikavälillä välillistä yhte iskunnallista hyötyä. Vaikutukset 
ovat laajuudeltaan useimmiten keskit asoisia ja todennäköisyydeltään 
suuria.  Toimintalinja 
1: 
Havaintojen 
ja 
raportoinnin 
parantaminen  
Riskit ja 
kompromissit  Sidosryhmien reaktio olisi erittäin  myönteinen, vaikka kannatus 
jakautuisikin tiukempien ja jous tavampien vaihtoehtojen kesken.  
Riskejä aiheutuu siitä, saavatko toimenpiteet alueellisten 
kalastusjärjestöjen EU:n ulkopuolis ten sopimuspuolten hyväksynnän ja 
alkavatko ne toteuttaa niitä (EU: n alusten saaliit ovat vain pieni osa 
muiden lippujen alla purjehtivien alus ten alueellisten kalastusjärjestöjen 
sääntelyalueilla pyytämistä saaliista).  
Ympäristövaik
utukset  Erittäin myönteisiä erityisesti haa voittuvien ja uhanalaisten lajien 
suhteen; laajuudeltaan keskitasoa ja todennäköisyydeltään 
keskitasoisesta suureen.  
Taloudelliset 
vaikutukset  Kielteisiä korkeiden kustannuste n vuoksi, vaikkakin useimmiten 
lyhytaikaisia, mutta pitkällä aikavälillä oletettavasti myönteisiä, ja täytäntöönpanevat yksiköt saavat tal oudellista hyötyä. Vaikutukset ovat 
laajuudeltaan keskitasoisia mutta  todennäköisyydeltään suuria.
 
Pidemmällä aikavälillä myönteisiä ep äsuoria taloudellisia vaikutuksia 
kantojen tukemisen tai elvyttämisen myötä.  Toimintalinja 
2: 
Tutkimuksee
n perustuvat 
säilyttämis-
toimenpiteet  
Sosiaaliset 
vaikutukset  Kaikilla aikaväleillä saatavia positiiv isia suoria vaikutuksia, jotka 
johtuvat lähinnä kapasiteetin vahvist amisesta. Haisaaliisiin perustuvien 
tulojen säilyttämisestä tai lisäämisestä aiheutuu monia välillisiä etuja. Vaikutukset ovat laajuudeltaan keskitasoisia mutta todennäköisyydeltään suuria.
 
FI 6   FI Riskit ja 
kompromissit  Sidosryhmien reaktio olisi erittäin myönteinen. 
Joitakin riskejä aiheutuu siitä, saavatko toimenpiteet alueellisten kalastusjärjestöjen EU:n ulkopuolis ten sopimuspuolten hyväksynnän ja 
alkavatko ne toteuttaa niitä avomere lle asti levinneiden kantojen osalta.
 
Ympäristövaik
utukset  Poisheittämisten jälkeisen kuolevu uden vähentäminen ja suurempi 
valikoivuus sekä tarkempi raportointi. Vaikutukset ovat laajuudeltaan 
vähäisiä ja todennäköis yydeltään keskitasoisia.  
Taloudelliset 
vaikutukset  Pääasiassa lyhytaikaisia suoria kus tannuksia EU:lle ja jäsenvaltioille, 
mutta myönteinen vaikutus täytänt öönpaneville yksiköille. Vaikutukset 
ovat laajuudeltaan keskitasoisia mu tta todennäköisyydeltään suuria.  
Kaikille sidosryhmille aiheutuu p itkällä aikavälillä myönteisiä 
taloudellisia vaikutuksia.  
Sosiaaliset 
vaikutukset  Positiivisia suoria sosiaalisia vaikutuksia kaikilla aikaväleillä 
sidosryhmien parantuneen tietämyksen  ja alakohtaiseen hallinnointiin 
osallistumisen myötä. Haisaaliisiin perustuvien tulojen säilyttämisestä tai lisäämisestä aiheutuu monia välillisiä etuja.
 Toimintalinja 
3: 
Sidosryhmien 
tietoisuuden 
parantaminen  
Riskit ja 
kompromissit  Sidosryhmien reaktio olisi erittäin myönteinen. Riskejä aiheutuu siitä, saavatko toimenpiteet alueellisten 
kalastusjärjestöjen EU:n ulkopuolis ten sopimuspuolten hyväksynnän ja 
alkavatko ne toteuttaa niitä avomere lle asti levinneiden kantojen osalta.
 
Ympäristövaik
utukset  Erittäin myönteinen suora vaikutus  sekä kannan säilyttämisen että 
biologisen monimuotoisuuden kannalta. ”Tiukemmat” vaihtoehdot (esim. varo-TACien välitön käyttöönot to) tuottavat samat hyödyt mutta 
lyhyemmällä aikavälillä. Vaikutuk set suuria sekä laajuuden että 
todennäköisyyden suhteen.
 
Taloudelliset 
vaikutukset  Pyynti- ja jalostusaloille aiheutuu kielteisiä lyhyen aikavälin vaikutuksia, jotka voivat suuresti rii ppuvaisten laivasto jen osalta olla 
merkittäviä. Suurin osa kustannuksis ta vähenisi pidemmällä aikavälillä. 
Vaikutukset ovat laajuudeltaan keskitasoisia mutta todennäköisyydeltään suuria.
 
Epäsuorat vaikutukset olisivat pitkällä aikavälillä erittäin myönteisiä, kun kannat elpyvät ja tarkastuksia kevennetään.
 
Sosiaaliset 
vaikutukset  Hajanaisia mutta merkittäviä kielte isiä vaikutuksia lyhyellä ja 
keskipitkällä aikavälillä erityisesti pyynt i- ja jalostusaloille. Vaikutukset 
ovat laajuudeltaan keskitasoisia mu tta todennäköisyydeltään suuria.  
Haisaaliisiin perustuvien tulojen säilyttämisestä tai lisäämisestä 
aiheutuu monia välillisiä etuja va rsinkin pidemmällä aikavälillä.  Toimintalinja 
4: 
Pyyntiponnist
uksen ja 
saaliiden 
mukauttamin
en 
käytettävissä 
oleviin 
resursseihin  
Riskit ja 
kompromissit  Tämä toimintalinja saisi kaikkien  sidosryhmien kannatuksen, vaikka 
niiden kanta riippuukin täytäntöönpanotoimenpiteiden luonteesta (esim. 
välitön vai asteittainen käyttöönotto).  
Ympäristövaik
utukset  Merkittäviä vaikutuksia joihinkin la jeihin, erityisesti sinihaihin ja 
makrillihaihin, joille myönnetään tällä hetkellä eniten poikkeuksia 
eväpyyntikiellosta. Vaikutukset k eskitasoisia sekä laajuuden että 
todennäköisyyden suhteen.  Toimintalinja 
5: 
Haisaaliista 
tulevien 
jätteiden ja 
poisheitettävi
en määrien 
vähentäminen 
minimiin  Taloudelliset 
vaikutukset  Vaikuttaa lähinnä syvänmeren al uksiin, jotka hyödyntävät asetuksen 
(EY) N:o 1185/2003 mukaisia  poikkeuksia. Vaikutusten 
todennäköisyys on suuri mutta niid en laajuus vaihtelee alhaisesta 
keskitasoon.  
Seuranta-, tarkastus- ja valvontakus tannukset kasvaisivat mutta tuskin 
merkittävästi.  
FI 7   FI Sosiaaliset 
vaikutukset  Laajuudeltaan keskitasoisia lyhyen aikavälin kielteisiä vaikutuksia 
erityisesti syvänmeren laivastoihin ja kotisatamiin (esim. Galicia).  
Riskit ja 
kompromissit  Yleinen mielipide näyttäisi olevan, että toimenpiteet ovat tarpeen, mutta 
vaarana on, että muut osapuolet eivät toteuttaisi kyseisiä toimenpiteitä ja pyyntiponnistus kohdistettaisiin muihin haavoittuviin lajeihin.
 
 
5.3. Vaihtoehto C 
Ympäristö-
vaikutukset  Vastaa vaihtoehtoa B mutta sovelletaan l yhyemmällä aikavälillä. Laajuudeltaan ja 
vaikutuksiltaan merkittävä. Tästä vaihtoehdosta olisi er ityistä hyötyä Koillis-Atlant in kantojen elpymiselle.  
Taloudelliset 
vaikutukset  Lyhyen ja keskipitkän aikavälin kielteiset taloudelliset vaikutukset  olisivat erittäin 
merkittäviä ja varmoja, ja yksittäiset kohde nnetut ja sekakalastukset saattaisivat 
muuttua kannattamattomiksi.  EU:n syvänmeren pitkäsiima-alusten toim inta saattaa ilman hainkalastuksesta 
saatavia tuloja (noin 25 %) muuttua kannattamattomaksi (ainoastaan, jos hainkalastus kiellettäisiin kokonaan). Pidemmällä aikavälillä tämä vaihtoehto sa attaa tuottaa myönteisi ä tuloksia kaikille 
sidosryhmille, jos kannat elpyvät siinä m äärin, että varo-TACit voidaan ottaa 
käyttöön. 
Sosiaaliset 
vaikutukset  Lyhyen tai keskipitkän aikavälin kielteisiä sosiaalisia vaikutuksi a joillakin Pohjois-
Atlantin ja Välimeren kalastuks esta riippuvais illa alueilla. 
Syvänmeren laivastojen tapauksessa hyvi n kielteisiä lyhyen  tai keskipitkän 
aikavälin sosiaalisia  vaikutuksia, jotka kohdistuvat muutamiin harvoihin kyseisestä 
kalastuksesta erittäin r iippuvaisiin kotisatamiin ja  tuotantoketjun loppupään 
prosesseihin. 
Riskit ja 
kompromissit  Tästä vaihtoehdosta aiheutuvien erittäin merkittävien lyhyen aikavälin vaikutusten 
vuoksi odotettavissa on voimakasta vastustust a alan toimijoiden taholta tai muuta 
poliittista vastustusta.  
Avomeren ja kolmansien maiden vesien  jaetuista kannoista aiheutuvat hyödyt 
vähenisivät, elleivät alueel listen kalastusjärjestöjen sopimuspuolet noudattaisi ja 
toteuttaisi kyseisiä toimenpiteitä. 
5.4. Vaikutusten vertailu  
Vaikutukset  Vaihtoehto  Ympäristövaikutukset  Taloudelliset vaikutukset  Sosiaaliset vaikutukset  
Vaihtoehto 
A • Useiden hailajien 
kannat pienenevät 
asteittainen ja ekosysteemi häiriintyy • Vähäisiä lyhyen ja 
keskipitkän aikavälin 
vaikutuksia, jotka kuitenkin kasvavat pitkällä aikavälillä  • Vähäisiä lyhyen ja 
keskipitkän aikavälin 
vaikutuksia, jotka kuitenkin kasvavat pitkällä aikavälillä 
Vaihtoehto 
B 
Tl. 1 • Erityisesti 
uhanalaisten/ haavoittuvien lajien • Vähäisiä kielteisiä 
vaikutuksia kalastusalaan, mutta • Suoria etuja kaikille 
osapuolille kaikilla aikaväleillä 
FI 8   FI kantojen hoito para nee täytäntöönpano 
kallista  
 
Vaihtoehto 
B 
Tl. 2 • Erityisesti 
uhanalaisten/ haavoittuvien lajien kantojen hoito paranee • Suorat julkiset 
kustannukset lyhyellä aikavälillä korkeita mutta myöhemmin epäsuoria etuja • Julkisen sektorin 
työllisyys ja kapasiteetti paranee 
Vaihtoehto 
B 
Tl. 3 • Edut rajoittuvat 
lajeihin, joihin voidaan 
soveltaa interventio-toimenpiteitä • Lyhyellä aikavälillä 
joitakin suoria julkisia 
kustannuksia mutta myöhemmin epäsuoria etuja • Epäsuoria etuja, jotka 
liittyvät sidosryhmien 
lisääntyneisiin valmiuksiin alakohtaisen hallinnoinnin alalla 
Vaihtoehto 
B 
Tl. 4 • Erittäin myönteisiä 
erityisesti tiukempia 
alavaihtoehtoja soveltamalla • Pyynti-/jalostusaloihin 
kohdistuu kielteisiä 
lyhyen aikavälin vaikutuksia, jotka kuitenkin paranevat pitkällä aikavälillä  • Paikallisia mutta 
merkittäviä lyhyen ja 
keskipitkän aikavälin vaikutuksia, jotka paranevat pitkällä aikavälillä 
Vaihtoehto 
B 
Tl. 5 • Merkittäviä 
vaikutuksia eräiden 
lajien osalta • Voi vaikuttaa 
syvänmeren 
pitkäsiima-aluksiin • Voi vaikuttaa 
syvänmeren 
pitkäsiima-aluksiin 
Vaihtoehto 
C • Vastaa vaihtoehtoa B 
mutta sovelletaan 
lyhyemmällä aikavälillä • Erittäin negatiivisia 
lyhyellä ja 
keskipitkällä aikavälillä • Erittäin negatiivisia 
lyhyellä ja 
keskipitkällä aikavälillä 
6. VAIHTOEHTOJEN VERTAILU  
Tässä asiakirjassa on tarkasteltu vaihto ehtoja haita koskevan toimintasuunnitelman 
soveltamiseksi sekä eri vaihtoehtoihin liittyviä vaikutuksia. 
Ottaen huomioon, että eräiden ha ikantojen tila on kiistatta heikkenemässä, vaihtoehto A  
ei antaisi EU:lle mahdollisuutt a kehittää riittävän ajoissa tehokasta ja järjestelmällistä 
ratkaisua, ja nykyinen tilanne voi si muuttua kestämättömäksi. 
Vaihtoehto C  voisi edistää tehokkaasti sekä ti edonkeruuseen että kantojen hoitoon 
liittyvien tavoitteiden saavuttamista ed ellyttäen, että sen täytäntöönpano ja 
noudattaminen on täysipainoista. Se ei kuitenk aan edellä esitettyje n haittojen vuoksi voi 
olla ensisijainen vaihtoehto. 
Vaikutusten arvioi nnissa päädytään näin ollen siihen, että ensisijainen vaihtoehto on 
vaihtoehdon B muutettu versio . Valitun vaihtoehdon tärkeimmät osatekijät ovat 
FI 9   FI tiedonkeruuseen ja tieteellis iin lausuntoihin liittyvät toimenpiteet, tekniset ja 
hoitotoimenpiteet sekä hain eväpyynnin lisärajoitukset. 
7. PÄÄTELMÄ  
Yhteenvetona voidaan todeta, että nykyisen tilanteen jatkumiseen  liittyy kielteisiä 
vaikutuksia, jotka lisääntyvät pitkällä aikavä lillä. Vaihtoehdon B, sellaisena kuin se on 
muutettuna, mukaisesti toteutettavista toimenpite istä pitäisi olla suurta apua pyrittäessä 
kääntämään kyseiset vaikutukset päinvast aisiksi erityisesti yhteisön vesillä ja 
aiheuttamatta kohtuuttomia sosiaalisia ja talo udellisia lyhyen tai keskipitkän aikavälin 
vaikutuksia.