1Johdanto

Syyskuussa 2015, kun EU:hun oli saapunut jatkuvasti poikkeuksellisen suuria muuttovirtoja, neuvosto antoi kaksi oikeudellisesti sitovaa päätöstä tilapäisen ja poikkeuksellisen mekanismin perustamisesta, jotta 106 000 selvästi kansainvälistä suojelua tarvitsevaa henkilöä voitaisiin siirtää suurimman paineen kohteeksi joutuneista Kreikasta ja Italiasta muihin jäsenvaltioihin. Päätökset perustuivat yhteisvastuun periaatteeseen, joka on Euroopan yhdentymishankkeen perusajatuksia.

Jäsenvaltiot ja Dublin-järjestelmään assosioituneet valtiot olivat sopineet jo 20. heinäkuuta 2015 sijoittavansa 22 504 kansainvälisen suojelun tarpeessa olevaa henkilöä Lähi-idän, Afrikan sarven ja Pohjois-Afrikan alueilta, jotta maailmanlaajuiseen muuttoliikekriisiin voitaisiin vastata kokonaisvaltaisesti ja osoittaa yhteisvastuuta samassa tilanteessa oleville kolmansille maille.

Koska sisäisten siirtojen järjestelmä on uudentyyppinen ratkaisu, joka edellyttää monimutkaisia valmistelutoimia, sen saaminen täyteen toimintavalmiuteen on vienyt aikaa. Sekä Italiassa ja Kreikassa että vastaanottavissa jäsenvaltioissa on täytynyt luoda uusia rakenteita ja menettelyjä, kehittää valmiuksia ja keskinäistä luottamusta ja parantaa vastaanottoedellytyksiä, jotta voitaisiin ottaa vastaan huomattavia määriä turvapaikanhakijoita, jotka soveltuvat siirrettäviksi.

Nyt kun toisen neuvoston päätöksen voimaantulosta on kulunut vuosi, sisäisten siirtojen edellyttämät valmistelutoimet on saatu päätökseen ja monilla aloilla on tapahtunut merkittävää edistymistä. Järjestelykeskukset ovat toiminnassa, ja hotspot-järjestelmää noudatetaan myös varsinaisten hotspot-alueiden ulkopuolella. Jäsenvaltiot, EU:n virastot ja kansainväliset järjestöt tekevät yhteistyötä Italian ja Kreikan kanssa EU:n ulkorajojen ja muuttovirtojen hallinnan parantamiseksi, ja menettelyt sisäisten siirtojen helpottamiseksi on otettu käyttöön sekä Kreikassa että Italiassa. Näiden toimien tuloksena on syntynyt todellisia eurooppalaisia operatiivisia ryhmiä, sormenjäljet on otettu lähes kaikilta tulijoilta, turvallisuus on lisääntynyt, ja sisäisiin siirtoihin soveltuvien hakijoiden määrä on kasvanut huomattavasti.

Tämän ansiosta sisäiset siirrot Kreikasta ovat viime kuukausina nopeutuneet merkittävästi. Huomattava osa jäsenvaltioista on tarkastelukauden kuluessa lisännyt osallistumistaan sisäisten siirtojen järjestelmään, niin että siirtojen määrä on kasvanut merkittävästi. Edellisen tarkastelukauden jälkeen on siirretty 2 595 henkilöä (joista 2 242 Kreikasta). Siirroista on toteutunut syyskuun alun jälkeen 1 202 (joista 1 026 Kreikasta), kun edellisellä tarkastelukaudella siirtoja tehtiin 776. Monet jäsenvaltiot ovat myös ilmoittaneet olevansa valmiit osallistumaan aiempaa enemmän. Neuvoston päätösten täytäntöönpanoajan puoliväliin mennessä on siirretty 5 651 henkilöä (4 455 Kreikasta ja 1 196 Italiasta). Koska Italiaan saapuu jatkuvasti uusia tulijoita ja humanitaarinen tilanne Kreikassa on edelleen haastava, sisäisten siirtojen järjestelmä voi vähentää näihin maihin kohdistuvia paineita olennaisella tavalla.

Eurooppa-neuvosto toisti 28. kesäkuuta pidetyssä kokouksessaan kehotuksen toteuttaa lisätoimia sisäisiä siirtoja ja uudelleensijoittamista koskevien järjestelmien täytäntöönpanon vauhdittamiseksi. Bratislavan etenemissuunnitelmassa 16. syyskuuta 2016 todettiin jälleen, että muuttoliikepolitiikassa on myös jatkossa sovellettava vastuullisuuden ja yhteisvastuun periaatteita.

Puheenjohtaja Juncker ja ensimmäinen varapuheenjohtaja Timmermans toistivat komission työohjelmaa koskevassa kirjeessään puhemies Martin Schulzille ja pääministeri Robert Ficolle, että Kreikassa ja Italiassa olevien pakolaisten sisäisten siirtojen vauhdittaminen on komission prioriteetti vuosina 2016–2017.

Nyt kun tarvittavat rakenteet ja menettelyt on saatu käyttöön, vastaanottavien jäsenvaltioiden on tänä neuvoston päätösten toisena täytäntöönpanovuotena jatkettava työtä tähänastisten saavutusten pohjalta. Niiden on vastattava näihin kehotuksiin ja tehostettava toimiaan Kreikan ja Italian tukemiseksi täyttääkseen oikeudelliset velvoitteensa ja osoittaakseen yhteisvastuullisuutta käytännössä.

Uudelleensijoittaminen puolestaan etenee suunnitellusti. Tähän mennessä on sijoitettu uudelleen kaikkiaan 10 695 henkilöä, kun 25. heinäkuuta 2015 sovittu tavoite oli 22 504 henkeä. Edellisen kertomuksen antamisen jälkeen on sijoitettu uudelleen 2 426 henkilöä, pääasiassa Turkista, Jordaniasta ja Libanonista. EU:n ja Turkin julkilausumassa esitettyjä toimia on sovellettu vasta 4. huhtikuuta alkaen, joten yksi yhdestä -järjestelyn mukaisesti Turkista EU:hun on uudelleensijoitettu 1 614 henkilöä, joista 812 edellisen kertomuksen antamisen jälkeen.