EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 14.02.1996 
K()M(96) 42 lopull. 
Neuvoston päätöksen 94/78/EY, Euratom, 8 artiklan mukainen väliaikainen kertomus 
tutkimus-ja kehittämistoimintaa sekä innovaatioita koskevien yhteisön tilastojen 
monivuotisesta kehittämisohjelmasta 
(Komission esittämä) 

Sisällys 
2.2.2 
4. 
LIITE I: 
LIITE II: Yhteenveto 4 
Johdanto 5 
1.1 Tämän kertomuksen tarkoitus ja rakenne 5 
1.2 Lyhyt katsaus ohjelman poliittiseen taustaan ja tilastolliseen 
historiaan 6 
1.3 Työorganisaatio 7 
Toimintasuunnitelman toteuttaminen ; 9 
2.1 Tavoitteet ja edellytykset 9 
2.2 Tämänhetkinen tilanne 11 
2.2.1 Käyttäjien tarpeiden analyysi ja arviointi 11 
Nykyisten menetelmien parantaminen 14 
2.2.3 Käytettävissä olevan tilastollisen tiedon 
kartoitus 15 
2.2.4 Eurooppalaisen tilastollisen tietojärjestelmän 
luominen 16 
2.2.5 Pilottitutkimukset 19 
2.2.6 Tilastollisten perusvälineiden kehittäminen 21 
2.3 Menestykset ja puutteet 23 
2.4 Henkilöstömäärä 24 
Ehdotuksia lisätoimiksi 25 
3.1 Ehdotuksia ohjelman toista puoliskoa varten 25 
3.2 Ehdotuksia ohjelman päättymistä seuraavaa aikaa varten 26 
Yleisiä johtopäätöksiä „ 28 
Neuvoston päätös, tehty 24 päivänä tammikuuta 1994, tutkimus-ja 
kehittämistoimintaa sekä innovaatioita koskevien yhteisön tilastojen 
monivuotisesta kehittämisohjelmasta. 29 
Yksityiskohtainen analyysi käyttäjien tarpeista tutkimusta, kehitystä ja inno­
vaatioita koskevien yhteisön tilastojen osalta 35 
KANSALLISTEN KERTOMUSTEN TULOSTEN YHTEENVETO 36 
1.1 Lähtökohta 36 
1.2 Yleiset tulokset 36 
1.2.1 Tutkimuksen ja kehityksen panosta koskevat 
indikaattorit 37 
1.2.2 Tutkimuksen ja kehityksen tuotosindikaattorit 38 
1.2.3 Tutkimuksen ja kehityksen vaikutusindikaattorit 39 
1.2.4 Innovaatioindikaattorit 39 
1.2.5 Muut tutkimusta, kehitystä ja innovaatiota 
koskevat indikaattorit 39 
1.2.6 Muut käytetyt indikaattorit 39 
1.3 Yksityiskohtia kansallisista kertomuksista 40 
1.3.1 Tutkimuksen ja kehityksen panosindikaattorit 41 
1.3.2 Tutkimuksen ja kehityksen tuotosta ja 
vaikutuksia koskevat indikaattorit 44 
2 
3. 
LIITE III: 
LIITE IV: 
1. 
2. 
3. 
4. 
5. 1.3.3 Innovaatioindikaattorit 46 
1.3.4 Tieteellistä ja teknistä henkilöstöä koskevat 
indikaattorit 47 
1.3.5 Alueelliset indikaattorit 48 
1.3.6 Muut indikaattorit 49 
Tulokset tutkimuksesta, jonka tarkoituksena oli kartoittaa tutkimusta, kehitystä 
ja innovaatioita koskevien tilastojen tarve komission osastoissa 51 
2.1 Lähtökohta 51 
2.2 Vastausten analysointi 52 
2.3 Tulosten analyysi 54 
2.3.1 Tällä hetkellä tärkeinä pidettävät 
indikaattoriryhmät 54 
2.3.2 Komission sisäisten käyttäjien tarvitsema 
alaluokitustaso 54 
2.3.3 Tulevaisuutta varten tärkeinä pidettävät 
indikaattoriryhmät 55 
2.3.4 Uusien indikaattoreiden tarve 55 
2.3.5 Päivitetyt tiedot ja etukäteisarvioinnit 56 
2.3.6 Tekniset mahdollisuudet 56 
Tutkimusta, kehitystä ja innovaatioita koskevien indikaattorien kehittämiseen 
liittyvät johtopäätökset komissiossa 57 
Euroopan talousalueen (sekä Sveitsin) tutkimuksesta, kehityksestä ja 
innovaatioista käytettävissä olevat tilastotiedot 
Yhteenveto lopullisesta kertomuksesta 58 
Ensimmäisiä ajatuksia Euroopan unionin tutkimusta, kehitystä ja innovaatioita 
koskevien tietojen säännöllisten tutkimusten tulevasta oikeudellisesta perustasta 62 
Oikeudellisten puitteiden perustat 63 
Kohdealueen laajentaminen :: 63 
Tarvittavat ongelmanratkaisut 64 
Oikeudellisen kehyksen vaikutukset jäsenvaltioiden kannalta 65 
Muutamia lisäkysymyksiä. 65 
0. Yhteenveto 
Neuvosto teki 24 päivänä tammikuuta 1994 päätöksen tutkimus- ja kehittämistoimintaa sekä 
innovaatioita koskevien yhteisön tilastojen monivuotisesta kehittämisohjelmasta (94/78/EY, 
Euratom). Tämän päätöksen 8 artiklassa a kohdassa säädetään, että komission on annettava 
väliaikainen kertomus vuoden 1995 kuluessa. 
Komission mukaan vuodesta 1995 voidaan tehdä kokonaisuudessaan myönteinen 
välitilinpäätös. Komissio on saattanut päätökseen tai ainakin aloittanut kaikki 4 artiklassa 
tarkoitetut työt. On esimerkiksi toteutettu tärkeiden tai jopa kaikkien käyttäjäryhmien 
tarpeiden analyysi ja arviointi. Olemassa olevien menetelmien parantamiseksi on tehty paljon 
työtä, ja parannukset on osittain jo saatettu päätökseen (tieteellistä ja teknistä henkilöstöä 
käsittelevä käsikirja sekä tutkimus- ja kehitys- sekä innovaatioindikaattorien alueellista 
ulottuvuutta käsittelevä käsikirja). Päätökseen on saatettu päätökseen myös edellytetty 
arviointi jäsenvaltioissa saatavana olevasta tilastollisesta tiedosta. Eurooppalaisen tilastollisen 
tietojärjestelmän luominen on edennyt suhteellisen pitkälle. Tällä hetkellä käytettävissä on 
tietoja julkisesta tutkimus- ja kehitysrahoituksesta, tutkimuksen ja kehityksen henkilöstöstä 
ja kustannuksista sekä patenteista ja innovaatioista. Nämä tiedot on edelleen luokiteltu 
tiettyjen tunnusmerkkien mukaan alaryhmiin, joissa kiinnitetään erityistä huomiota 
alueellisiin näkökohtiin. Innovaatiotilastojen osalta on testattu uusia 
tietojenkeruutoimenpiteitä pilottitutkimusten avulla. Lisäksi on kehitetty ja kokeiltu 
käytännössä erilaisia tilastollisia perusvälineitä esimerkiksi kerättyjen tietojen prosessointia 
varten. Kaikissa näissä toiminnoissa on pitäydytty tiukasti komission yleisissä (esimerkiksi 
toissijaisuusperiaatetta koskevissa) vaatimuksissa ja ohjelmakohtaisissa vaatimuksissa (joihin 
kuuluu läheinen yhteistyö OECD:n, jäsenvaltioiden ja muiden käyttäjien kanssa). Tällä 
hetkellä komissiota ja erityisesti Eurostatia voi pitää yhtenä maailman johtavista laitoksista 
tutkimus-, kehitys- ja innovaatiotilastojen alalla. 
Kokonaisuudessaan myönteinen arviointi noin kahden vuoden ajalta ei saa kuitenkaan johtaa 
siihen harhaluuloon, että kaikki ongelmat on ratkaistu ja kaikki velvoitteet täytetty. Puutteita 
esiintyy erityisesti tärkeiden ryhmien (esimerkiksi Euroopan parlamentin) käyttäjätarpeiden 
analysoinnissa, tiedon hankkimisessa esimerkiksi yksityisestä tutkimus- ja 
kehitysrahoituksesta, alueellisista indikaattoreista ja tuotosindikaattoreista ja tieteellisestä ja 
teknillisestä henkilöstöstä sekä organisaatioiden välisen tietojen vaihdon hakemistojen ja 
tekniikkojen käytössä. Sen lisäksi olisi kiinnitettävä enemmän huomiota käytettävissä olevien 
tietojen analysointiin. On myös lisättävä ponnisteluja käytettävissä olevien tietojen 
yhdenmukaistamiseksi. 
Komissio keskittyy ohjelman jälkimmäisellä puoliskolla erityisesti näiden epäkohtien 
poistamiseen. Uusia toimintoja suunnitellaan vain siinä määrin, kun ne täydentävät jo 
käynnissä olevaa työtä. Niihin kuuluvat muun muassa indikaattorien kehittäminen komission 
käynnistämien tutkimusta, kehitystä ja innovaatioita koskevien ohjelmien kuvaamiseksi. 
Joillakin tutkimusta, kehitystä ja innovaatioita koskevien tilastojen alueilla työtä on tehty jo 
yli 20 vuotta. Kaikista ponnisteluista huolimatta yksittäisten valtioiden käyttämissä 
tilastollisissa menetelmissä on vielä suuria eroja, jotka tekevät lukujen vertaamisen eri 
maiden välillä ainakin joissakin tilanteissa vaikeaksi tai jopa mahdottomaksi. Siksi komissio 
onkin voimakkaasti puoltanut uusien oikeudellisten säädösten kehittämistä tutkimusta, 
kehitystä ja innovaatioita koskevien tilastojen yhdenmukaistamiseksi. 
Yhteenvetona komissio pyytää neuvostoa suhtautumaan myönteisesti tähän välikertomukseen. 
1. Johdanto 
1.1 Tämän kertomuksen tarkoitus ja rakenne 
Kehittääkseen ja ottaakseen käyttöön eurooppalaisen tilastollisen tietojärjestelmän 
tutkimuksen, kehityksen ja innovaatioiden alalla neuvosto teki 24 päivänä tammikuuta 1994 
päätöksen 94/78/EY, Euratom, yhteisön tilastojen monivuotisesta kehittämisohjelmasta näillä 
aloilla. (Neuvoston päätös on liitteessä I). 
Ohjelman tavoitteet määritetään päätöksen 3 artiklassa seuraavasti: 
a) tarjota yhteisön viitekehys tutkimus- ja kehittämistoimintaa sekä innovaatioita 
koskeville tilastoille määrittelemällä ne käsitteet ja menetelmät, joilla parhaiten 
tuetaan vastaavia yhteisön politiikkoja ja täytetään kansallisten, alueellisten ja 
paikallisten viranomaisten, kansainvälisten järjestöjen, taloudellisten 
toimijoiden, ammatillisten yhdistysten ja yleisön tarpeet; 
b) luoda yhteisön kattava tilastotietojärjestelmä kuvaamaan tutkimus- ja 
kehittämistoimintaa sekä innovaatioita; 
c) edistää ja tukea tutkimus- ja kehittämistoimintaa sekä innovaatioita koskevien 
tilastojen yhdenmukaistamista jäsenvaltioissa; 
d) helpottaa vertailukelpoisten tietojen levittämistä. 
Päätöksen 8 artiklan a kohta kuuluu seuraavasti: "Komissio antaa neuvostolle vuonna 1995 
väliaikaisen kertomuksen, joka tarvittaessa sisältää komission aiheellisina pitämiä ehdotuksia 
erityisesti 4 artiklan b kohdassa tarkoitetuista menetelmistä ja näihin menetelmiin perustuvan 
järjestelmän käyttöön ottamisesta tutkimus- ja kehittämistoimintaa ja innovaatioita koskevien 
yhdenmukaistettujen tilastojen säännöllistä keruuta, tutkimus- ja kehittämistoimintaa sekä 
innovaatioita koskevan yhteisön politiikan tarpeita ja rakennepolitiikassa tarvittavia alueellisia 
tietoja varten." 
Tämä asiakirja on edellä mainittu väliaikainen kertomus, ja sen rakenne on seuraava: 
Johdannossa esitetään kertomuksen tavoite sekä kuvataan ohjelman poliittinen ja 
oikeudellinen tausta sekä organisaatiorakenne ohjelman toteuttamiseksi. Sen jälkeen 
kertomuksessa selvitetään, mitä kahden vuoden kuluessa päätöksen tekemisestä on 
saavutettu. Luku 2 on tärkeä, ja sen rakenne noudattaa neuvoston päätöksessä kuvattuja 
tehtäviä. Käsiteltäviä aiheita ovat käyttäjien tarpeiden analysointi ja arviointi, nykyisten 
menetelmien parantaminen, saatavilla olevien tilastotietojen kartoitus, eurooppalaisen 
tilastollisen tietojärjestelmän laatiminen, pilottitutkimukset ja tilastollisten perusvälineiden 
kehittäminen. Luvussa 3 komissio tekee joukon ehdotuksia. Kertomuksen lopussa esitetään 
yleiset päätelmät. 
1.2 Lyhyt katsaus ohjelman poliittiseen taustaan ja tilastolliseen historiaan 
Sopimuksessa Euroopan unionista yhteisön tavoitteeksi on kirjattu sen talouden kilpailukyvyn 
vahvistaminen sekä tutkimuksen ja teknisen kehityksen edistäminen. Näiden alojen politiikan 
suunnittelemiseksi, toteuttamiseksi, valvomiseksi ja arvioimiseksi Euroopan unionissa 
tarvitaan tilastotietoja. Tilastotietoja tarvitaan esimerkiksi neljättä puiteohjelmaa yhteisön 
tutkimuksen ja teknisen kehityksen alueella (1994-98), rakennerahaston hallintoa, teknologian 
alan innovaatioiden edistämistä sekä kansallisten tutkimus- ja kehityspolitiikkojen 
yhteensovittamista varten, jotta luodaan kiinteä pohja vertailuille jäsenvaltioiden ja niiden 
alueiden välillä sekä Euroopan unionin ja sen kauppakumppaneiden välillä. 
22 päivänä heinäkuuta 1993 neuvosto teki päätöksen 93/464/ETY Euroopan yhteisöjen 
ensisijaisia toimenpiteitä tilastotietojen alalla koskevasta puiteohjelmasta vuosiksi 1993-1997. 
Ohjelmaa pidettiin yleisesti vastauksena tilastollisen tiedon kysyntään. Päätös 94/78/EY, 
Euratom, keskittyy enemmän tutkimukseen, kehitykseen ja innovaatioihin liittyviin 
tilastoihin, ja se on samalla osa päätöksessä 93/464 vahvistettua yleistä puiteohjelmaa. 
Komissiolla on monen vuoden kokemus tilastojen tekemisestä tutkimuksen, kehityksen ja 
innovaatioiden alalla. Se on kerännyt tietoja Euroopan unionin alueella tehtyjen 
tutkimustöiden julkisesta rahoituksesta yli 25 vuoden ajan. 1980-luvun lopussa tieteen ja 
tekniikan tutkimuskomitea (CREST) huomautti komissiolle tietyistä heikkouksista yhteisön 
tutkimusta ja kehitystä koskevissa tilastoissa. Eurostat vastasi tähän usean eri alan 
toimenpiteillä: 
tieteellisten ohjelmien ja niiden talousarvioiden analysointi- ja 
vertailujärjestelmän (NABS) tarkistus 
tiettyjen indikaattorien alueellistaminen 
tieteen ja teknologian inhimillisiä resursseja koskevat tiedot 
teknologisia uudistuksia koskevat tiedot. 
Päätöksen 94/78 tekemisen jälkeen on toteutettu lisäparannuksia yhteisön tietojärjestelmissä 
tutkimuksen, tieteen ja innovaatioiden alalla. (Niitä käsitellään toisaalla tässä asiakirjassa). 
Niihin kuuluvat menetelmien kehittäminen, uudet analyysit ja eurooppalaisen kertomuksen 
julkaiseminen tieteellisistä ja teknologisista indikaattoreista (1994). 
Edellä mainittujen toimenpiteiden antamien tulosten ja järjestelmällisen käyttäjien tarpeiden 
analysoinnin pohjalta tehdään tässä asiakirjassa uusia ehdotuksia, joiden tarkoituksena on 
vahvistaa vallitsevaa järjestelmää. 
1.3 Työorganisaatio 
Ohjelman menestyksellinen toteuttaminen on mahdollista ainoastaan, jos tehtävästä vastaava 
komission yksikkö työskentelee erittäin kiinteässä yhteistyössä kaikkien osallistujien kanssa 
niin komission sisä- kuin ulkopuolellakin. Tätä periaatetta on tiukasti noudatettu. Kaikki 
tähänastiset toiminnot on toteutettu läheisessä yhteistyössä Euroopan talousalueen 
jäsenvaltioiden, muiden maiden, kansainvälisten järjestöjen sekä muiden komission 
yksiköiden kanssa. 
Euroopan talousalueen jäsenvaltioita on pidetty jatkuvasti ajan tasalla komission 
toimista. Organisatorisesti tämän mahdollistaa Euroopan yhteisöjen 
tilastokeskuksen (Eurostat) tutkimusta, kehitystä ja innovaatioita koskevia 
tilastoja käsittelevä työryhmä, joka kokoontuu vähintään kerran vuodessa. 
Työryhmäistuntojen keskusteluja täydentävät kahdenväliset yhteydet muun 
muassa kansainvälisten järjestöjen istuntojen yhteydessä, joihin Eurostat ottaa 
osaa (katso jäljempänä). Kokonaisuudessaan suhdetta jäsenvaltioihin (niiden 
edustajiin) niin virallisten kuin epävirallisten tilastojen osalta voidaan pitää 
erinomaisena. Ohjelman tähänastinen menestys voidaan myös lukea 
jäsenvaltioiden kanssa harjoitettavan erittäin onnistuneen yhteistyön ansioksi. 
Kaikissa toiminnoissa on noudatettu toissijaisuusperiaatetta. 
Olennainen osa ohjelmaa on vertailukelpoisten tietojen toimittaminen niin, että 
tiedot kattavat Euroopan talousalueen jäsenvaltioiden lisäksi myös muita maita. 
Näihin kuuluvat erityisesti Euroopan unionin pääasialliset kauppakumppanit 
kuten Amerikan yhdysvallat ja Kanada sekä muita eurooppalaisia -valtioita kuten 
Sveitsi ia Keski- ia Itä-Euroopan maat mukaan lukien entiseen Neuvostoliittoon 
kuuluneet valtiot. Tämä vaatii toimien yhteensovittamista myös näiden maiden 
kanssa toimittaessa sekä kansainvälisten järjestöjen, kuten OECD, tai 
kahdenvälisten yhteyksien kautta. Myös tässä suhteessa on saavutettu 
huomattavaa menestystä. Eurostat sopi Euroopan talousalueen ulkopuolella 
sijaitsevien merkittävien OECD-maiden (Amerikan yhdysvallat, Kanada, 
Australia) kanssa istuntoasiakirjojen, kuten esimerkiksi 
työryhmäistuntoasiakirjojen, säännöllisestä vaihdosta. Sveitsi sekä jotkut Keski-
ja Itä-Euroopan valtiot, mukaan lukien Venäjä, osallistuvat jokseenkin 
säännöllisesti työryhmäistuntoihin tarkkailijoina. Sen lisäksi on aloitettu 
komission TACIS-ohjelman puitteissa Venäjän kanssa yhteinen hanke, jonka 
tavoitteena on saattaa Neuvostoliiton ajalta peräisin oleva tutkimusta, kehitystä 
ja innovaatioita koskevien tilastojen järjestelmä lähemmäksi läntistä standardia 
kuitenkaan jättämättä huomiotta sen ominaispiirteitä. Hanke on tähän mennessä 
osoittautunut erittäin menestyksekkääksi. Intensiivisten menetelmiä koskevien 
keskustelujen lisäksi venäläinen osapuoli on suorittanut pilottitutkimuksia 
läntisen ja erityisesti Eurostatin kehittämien menetelmien pohjalta komission 
tukemana esimerkiksi julkisen tutkimus- ja kehitysrahoituksen sekä 
innovaatioiden alalla. 
Ohjelman valmistelun aikana yksittäiset jäsenvaltiot ilmaisivat huolensa siitä, 
että ohjelman toteuttaminen saattaa johtaa päällekkäisyyksiin kansainvälisten 
järjestöjen, erityisesti OECD: n, toimintojen kanssa, mistä koituisi 
lisäkustannuksia jäsenvaltioille. Tähänastiset kokemukset lienevät osoittaneet, 
että tähän huoleen ei ole aihetta. Tilanne on jopa täysin päinvastainen: koskaan 
aiemmin eivät komission ja OECD:n sekä muiden kansainvälisten järjestöjen, 
kuten UNESCOn. Pohjoismaiden neuvoston tai EFTAn sihteeristön, suhteet ole 
tutkimusta kehitystä ia innovaatioita koskevien tilastojen alalla olleet paremmat 
eivätkä toiminnot paremmin yhteensopivat kuin tällä hetkellä. Tämä voidaan 
osoittaa selvästi. Komission toiminta keskittyy aloille, joista sellaiset järjestöt 
kuin OECD eivät (tällä hetkellä) ole kiinnostuneet (esimerkiksi alueelliset 
indikaattorit) tai joissa komissio tekee näiden järjestöjen kanssa konkreettista 
yhteistyötä (esimerkiksi tieteellinen ja tekninen henkilöstö, innovaatiot). Näin 
esimerkiksi OECD:n ja Eurostatin välille syntyy yhteisiä toimintoja kuten 
menetelmäkäsikirjan valmistaminen tieteellisen ja teknisen henkilöstön 
arvioimiseksi. Käsikirja on julkaistu OECD:n ja Eurostatin yhteisjulkaisuna, 
ensimmäisenä laatuaan kansainvälisen tutkimusta ja kehitystä koskevien 
tilastojen historiassa. Lisäksi kansainväliset järjestöt osallistuvat ahkerasti 
Eurostatin työryhmäistuntoihin ja Eurostat toimii aktiivisesti näiden järjestöjen 
istunnoissa, esimerkiksi OECD:n NESTI-ryhmän istunnoissa. 
Neljäs yhteistyökumppaneiden ryhmä ohjelman toteuttamisessa koostuu 
komission muista yksiköistä, joille tutkimus-, kehitys- ja innovaatiotilastot ovat 
tavalla tai toisella merkittäviä. Tämä merkitys on selvää pääosastoille XII, XIII 
ja XVI, vaikka käyttäjien tarpeiden arviointi (kohta 2.2.1) on osoittanut, että 
useat muut pääosastot tarvitsevat tutkimusta, kehitystä ja innovaatioita koskevia 
tilastoja. Lisäksi yhteistyöllä Eurostatin sisällä on ollut ja on suuri merkitys 
sekä yritys-, alue-ja koulutustilastojen, luokittelun tai muun tilastoihin liittyvän 
osalta. Samalla lailla kuin suhteet Euroopan talousalueen jäsenvaltioihin myös 
suhteet komission sisäisiin käyttäjiin on virallistettu. Tätä tarkoitusta varten 
pidetään säännöllisin väliajoin komission sisäisen tutkimus-, kehitys- ja 
innovaatiotilastojen käyttäjäryhmän (GUS-REDIS, CDIS:n alaryhmä) istuntoja. 
Istunnot pidetään yleensä jäsenvaltioiden työryhmäistuntojen yhteydessä. 
Molempien ryhmien työjärjestykset ovat hyvin samanlaiset, joten komission 
muut yksiköt ovat asioista yhtä tietoisia kuin jäsenvaltiotkin. Asiasta 
kiinnostuneet virkamiehet muilta osastoilta voivat tietenkin osallistua 
jäsenvaltioiden työryhmäistuntoihin milloin tahansa, ja tätä oikeutta 
hyödynnetään laajamittaisesti. 
2. Toimintasuunnitelman toteuttaminen 
2.1 Tavoitteet j a edellytykset 
Ohielman tavoitteet ia komission tehtävät on yksiselitteisesti vahvistettu neuvoston päätöksen 
3 (tavoitteet, katso kohta 1.1 tässä väliaikaisessa kertomuksessa) ja 4 (tehtävät) artiklassa. 
Komissio toteuttaa yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa seuraavat työt (4 artikla, ensimmäinen 
virke): 
a) tutkimus- ja kehittämistoimintaa sekä innovaatioita koskevien tilastojen 
käyttäjien tarpeiden analysointi ja arviointi, ottaen huomioon toteutettavuus ja 
kustannustehokkuus, jotta voidaan määritellä toimenpiteet ja niiden 
tärkeysjärjestys; 
b) nykyisten menetelmien parantaminen tarvittaessa; 
c) saatavilla olevien tutkimus- ja kehittämistoimintaa sekä innovaatioita koskevien 
tilastotietojen kartoitus; 
d) rakenteellisten ja teknisten osien perustaminen tutkimus- ja kehittämistoimintaa 
sekä innovaatioita kuvaavaa yhteisön tilastotietojärjestelmää varten, mukaan 
lukien yhteisön rahoittamaa tutkimus- ja kehittämistoimintaa koskevat tilastot; 
e) pilottitutkimusten toteuttaminen; 
f) tilastollisten perusvälineiden kehittäminen. (4 artiklan ensimmäinen virke) 
Näihin työtehtäviin liittyvät yksityiskohdat on kirjattu neuvoston päätöksen liitteenä olevaan 
toimintasuunnitelmaan. 
Yksittäiset, tähän asti toteutetut toimenpiteet kuvataan yksityiskohtaisesti tämän väliaikaisen 
kertomuksen kohdassa 2.2. Niitä tarkasteltaessa on huomioitava, että ohjelma on tullut 
voimaan vasta 24 päivänä tammikuuta 1994. vaikka se alun perin suunniteltiin aikavälille 
1993-1997. Siten tällä hetkellä on käytettävissä tietoa ohjelman toteutumisesta vasta vajaan 
kahden vuoden ajalta. Koska tämän väliaikaisen kertomuksen valmistelu itsessään kestää 
muutamia kuukausia, siinä voidaan kuvata ainoastaan tilannetta ensimmäisten puolentoista 
vuoden jälkeen. Toisaalta on mainittava, että kaikki jäsenvaltiot ovat ennakoineet neuvoston 
päätöstä ja osallistuneet aktiivisesti ja yhteistyöhaluisesti komission tekemään esityöhön jo 
ennen muodollista päätöstä. Myös näin saavutetut tulokset on mainittu tässä kertomuksessa. 
Kaikki toiminnot toteutettiin tiettyjä kehysehtoja noudattaen. Niistä osa on neuvoston 
päätöksessä mainittuja ja osajärjestelmän sisäisiä. Neuvoston päätöksen 94/78/EY 4 artiklan 
toisessa virkkeessä on säädetty, että "komissio käyttää näiden tehtävien suorittamiseksi 
olemassa olevia tietolähteitä, välineitä ja menetelmiä, mukaan lukien olemassa olevat 
OECD:n, Unescon ja muiden kansainvälisten järjestöjen tutkimukset ja tiedot". Tämä 
tarkoittaa, että ei pidä uudestaan kehittää olemassa olevia välineitä ja menettelytapoja eikä 
kerätä muualta saatavia tietoja. Eurostat on kaikissa tähänastisissa toiminnoissaan pitäytynyt 
tiukasti tässä määräyksessä. Siltä osin kuin tarvittavat menetelmät kansainvälisellä tasolla 
ovat käytettävissä-, kaikki toimenpiteet on toteutettu niiden puitteissa. Tästä esimerkkinä ovat 
OECD:n tekemät Frascati- ja Oslo-käsikirjat, joita käytettiin perustana sekä alueellisten 
indikaattoreiden kehittämisessä että pilottitutkimusten suorittamisessa teknologisten 
innovaatioiden alalla. Lisäksi saatavilla olevia tietoja ei uudelleen tiedusteltu jäsenvaltioilta. 
Kaikki tiedot, joita jäsenvaltioilta on viime vuosina pyydetty, ovat olleet sellaisia, ettei niitä 
ole ollut aiemmin tässä muodossa käytettävissä kansainvälisellä tasolla. 
Näiden ohjelmakohtaisten ehtojen lisäksi kaikki tähän asti ohjelman puitteissa toteutetut 
toimenpiteet pohjautuivat laaiempiin yleisiin perusedellytyksiin, kuten 
toissijaisuusperiaatteeseen, vastaajien mahdollisimman vähäiseen kuormittamiseen sekä 
kävttäiäsuuntautuneisuuteen. Kaikista tähänastisista toimenpiteistä on sovittu jäsenvaltioiden 
kanssa. Jäsenvaltioille esitettiin joka vuosi yöryhmäistuntojen puitteissa esimerkiksi 
Eurostatin tutkimus-, kehitys- ja koulutustilastointia varten tekemä yksityiskohtainen 
toimintaohjelma, johon jäsenvaltiot esittelyä seuranneessa keskustelussa pystyivät ottamaan 
kantaa. Sen lisäksi toimintaohjelmaa yhteensovitettiin YK:n alaisen Euroopan taloudellisen 
toimikunnan (ECE) tasolla. Myös muutamat pilottitutkimukset perustuivat tiukasti 
toissijaisuusperiaatteeseen. Esimerkki tästä on se, että jäsenmaille annettiin niiden omia 
innovaatioita koskevia tutkimuksia varten yksityiskohtaisia metodologisia neuvoja, jotka 
toisaalta takaavat pitkälle menevän vertailukelpoisuuden myöhemmin saatavien tulosten 
kanssa, mutta jotka toisaalta antavat tilaa kansallisille erityispiirteille esimerkiksi 
tutkimusmenetelmien osalta. 
Jos tarkastellaan kyselyn saaneiden kuormitusta pilottitutkimusten osalta, on todettava, että 
ainoastaan teknologisten innovaatioiden alalla on saatettu alkuun ja toteutettu suurehko 
pilottitutkimus. Kyselylomakkeen laajuus sekä tutkittavien yksiköiden määrä ovat kiistämättä 
johtaneet vastaajien verrattain suureen kuormittamiseen. Kuitenkaan ei sovi unohtaa, että 
kuormitusta lisäsivät suurelta osin kansalliset ominaispiirteet (lisäkysymysten ottaminen 
yhdenmukaistettuun kyselylomakkeeseen, kokonaistutkimusten määrä). Kaikki muut 
tähänastiset toimenpiteet eivät ole suunnattomasti lisänneet tutkittavien yksiköiden kuten 
yritysten taakkaa. 
Kaikkien tähänastisten toimintojen perustana on ollut pyrkimys tyydyttää mahdollisimman 
hyvin käyttäjien tarpeet. Melko pian kävi ilmi, että joissakin tapauksissa käyttäjien 
tosiasiallinen tarve ei ollut selvä. Tilannetta on kuitenkin parantanut huomattavasti 
ohjelmassa ennakoitu sekä toteutettu käyttäjien tarpeiden analyysi ja arviointi (katso seuraava 
kappale). 
2.2 Tämänhetkinen tilanne 
2.2.1 Käyttäjien tarpeiden analyysi ja arviointi 
Neuvoston päätöksen 4 artiklan 1 kohdan a alakohdassa säädetään, että komissio toteuttaa 
käyttäjien tarpeiden analysoinnin ja arvioinnin, jota on käsitelty yksityiskohtaisemmin 
neuvoston päätöksen liitteen a kohdassa (katso tämän asiakirjan liite I). Tämän mukaisesti 
komissio kerää tietoa "pääasiallisten käyttäjien eli yhteisön toimielinten, tieteen ja tekniikan 
tutkimuskomitean, kansallisten, alueellisten ja paikallisten viranomaisten, kansainvälisten 
järjestöjen ja taloudellisten toimijoiden" lyhyen ja pitkän aikavälin tarpeista ja analysoi ne. 
Toistaiseksi on saatu tarvittavat tiedot erittäin tärkeiltä ja osittain myös kaikilta käyttäjiltä ja 
arvioitu ne. Seuraavat huomiot liittyvät jäsenvaltioiden sekä komission omiin tarpeisiin. 
Tarkempia ohjeita tutkimusta, kehitystä ja innovaatiota koskevien tilastojen käyttäjien 
tarpeiden määrittelemiseksi jäsenvaltioissa annetaan neuvoston päätöksen 6 artiklassa: 
"Jäsenvaltioiden on määriteltävä ja analysoitava tutkimusta, teknologian kehittämistä ja 
innovaatiota koskeviin tilastoihin liittyvien yhteisön tietojen tarve kansallisten käyttäjien 
keskuudessa ja toimitettava saatavilla olevat tiedot komissiolle kahdeksan kuukauden kuluessa 
tämän päätöksen tekemisestä. Komissio sovittaa nämä toimet yhteen."1 Näiden ohjeiden 
mukaisesti jäsenvaltiot ja komissio ovat päättäneet, että jäsenvaltiot esittävät tarpeensa 
samanlaisen rakenteen mukaisten selvitysten muodossa komission antaman määräajan 
kuluessa. Yhteisymmärrystä ei ole saavutettu siitä, miten tarvittavat tiedot olisi koottava 
kussakin valtiossa. Tämä on johtanut siihen, että on käytetty hyvinkin erilaisia malleja. 
Joissakin jäsenvaltioissa on esimerkiksi kyselty tietoja tärkeimmiltä kansallisilta käyttäjiltä; 
toisissa on laadittu kertomus olemassa olevan tiedon pohjalta. Kaikki Euroopan talousalueen 
jäsenvaltiot Islantia, Liechtensteinia ja Luxemburgia lukuun ottamatta ovat noudattaneet 
velvoitetta ja toimittaneet eripituiset kertomukset - pituudet vaihtelevat viidestä rivistä 
hieman yli 20 sivuun. Kertomuksissa ei tosin aina ole noudatettu rakennesuosituksia. 
Komission käyttäjien tarpeiden selvittämiseksi on valittu toisenlainen menettelytapa. Eurostat 
on kehittänyt tätä varten erityisen kyselylomakkeen, joka on lähetetty kaikille pääosastoille. 
Kyselyyn on vastannut yhteensä 20 pääosastoa (mukaan lukien yhteinen tutkimuskeskus). 
Vastaajien joukossa ovat kaikki tärkeät tutkimusta, kehitystä ja innovaatioita koskevien 
tilastojen käyttäjät komission sisällä. 
Liite II sisältää yksityiskohtaisen kuvauksen ja analyysin komission sekä jäsenvaltioiden 
käyttäjien tarpeista. Analyysin tulokset voidaan jakaa kahteen ryhmään: tutkimus-, kehitys-
ja innovaatiotilastojen alaan yleisesti liittyviin käsityksiin sekä indikaattorikohtaisiin tuloksiin. 
i Käsite yhteisön tilastot määriteltiin erittäin laaja-alaisesti. Niillä tarkoitetaan kaikkia tilastoja tällä 
alalta, joita käytetään vertailuihin jäsenvaltioiden tai kolmansien maiden välillä, riippumatta siitä, 
kuka näitä tilastoja tuottaa. 
11 
Jäsenvaltioiden ja komission vastausten perusteella voidaan tehdä seuraavia yleisiä päätelmiä: 
Toteutetut toimenpiteet ia saavutetut tulokset tunnustetaan yleisesti, mutta ne 
jättävät vielä tilaa parannuksille. 
Komission tuotteiden tuntemusta tutkimusta, kehitystä ja innovaatioita 
koskevien tilastojen alalla pitäisi parantaa. 
Tietojen vertailukelpoisuutta täytyy entisestään parantaa yhdenmukaistamalla 
käsitteiden luokittelua ja tutkimusmenetelmiä. Tässä työssä erityisesti OECD:n 
kanssa aloitettua tiivistä yhteistyötä pidetään korvaamattomana. 
Mielekästä analysointia varten on voitava yhdistää kulloinkin saatavissa olevat 
tiedot tutkimusta, kehitystä ja innovaatioita koskevista toimista muihin, 
erityisesti taloudellisiin tietoihin. Tätä varten on luotava tekniset edellytykset 
esimerkiksi perustamalla vastaavia tietopankkeja. 
Tutkimusta, kehitystä ja innovaatioita koskevat tiedot täytyy tehdä entistä 
alueellisemmiksi. 
Kansainvälisten tutkimusta, kehitystä ja innovaatioita koskevissa tilastoissa 
olisin otettava paremmin huomioon alan lisääntyvä kansainvälistyminen, joka 
tapahtuu erityisesti monikansallisten yritysten kautta (globaalisaation käsite). 
Tarvitaan huomattavasti tietoa kansainvälisesti tuetuista tutkimus-, kehitys- ja 
innovaatiohankkeista. Tässä yhteydessä komission rahoittamat ohjelmat ovat 
erityisen tärkeitä. 
Pitkällä aikavälillä tulisi kehittää indikaattoriluettelo, jonka avulla voidaan 
kuvata kaikki oleelliset tutkimus-, kehitys- ja innovaatiotoimintojen näkökohdat. 
Osa näistä indikaattoreista olisi arvioitava vuosittain (perusindikaattorit), loput 
harvemmin tai epäsäännöllisin aikavälein (täydentävät indikaattorit). Tämän 
indikaattoriluettelon olisi sisällettävä sekä määrällisiä että laadullisia 
tunnusmerkkejä. 
Saatavilla olevan tiedon levittämistä pitäisi parantaa selkeästi esimerkiksi 
käyttämällä tietokoneverkkoja. 
Käytettävissä olevat tiedot eivät suurelta osin ole riittävän ajanmukaisia. Siksi 
ainakin tärkeimmille indikaattoreille täytyisi kehittää tämän hetken arvioita ja 
osittain myös ennusteita lyhyelle aikavälille. 
12 
Näiden yleisten ehdotusten lisäksi jäsenvaltioiden ja komission osastojen vastaukset sisältävät 
suuren määrän indikaattoriryhmäkohtaisia ehdotuksia: 
Käytettävissä olevan tiedon tarkkuutta ei pidetä riittävänä panostekijöiden kuten 
tutkimus- ja kehityskulujen ja -henkilöstön osalta. Erityisesti on ehdotettu 
tarkempaa luokitusta talouden ja tieteen aloilla sekä erityisaloilla kuten 
siviilitutkimuksen, ympäristön, tietotekniikan, televiestinnän ja biotekniikan 
aloilla. Tiedot tutkimuksen ja kehityksen panostekijöistä tulisi olla käytettävissä 
vuosittain. Näiden tietojen laatua olisi parannettava ennen kaikkea 
korkeakoulualalla. 
Tämänhetkisiä tietoja tutkimus- ja kehitysyhteistyöstä tulisi selkeästi laajentaa. 
Jotkut jäsenvaltiot ovat suhtautuneet varauksellisesti siihen, että tutkimus- ja 
kehitystarkoituksiin suunnatut julkiset varat luokitellaan liian yksityiskohtaisesti 
sosiotaloudellisten tavoitteiden mukaisesti. Niiden mielestä näiden tietojen 
esittäminen ylimmällä NABS-luokittelun tasolla riittäisi. 
Tutkimusta ja kehitystä harjoittavien yksiköiden määrästä ja niiden rakenteesta 
puuttuu perustietoa. Tämä koskee myös innovaatioiden ja tietoteknologian 
levittämistä tai patenttien vaihtoehtoja koskevia indikaattoreita. 
Tutkimuksen ja kehityksen tuotosindikaattoreiden (tietoja patenteista, 
bibliometriset indikaattorit) keräämistä ja levittämistä täytyisi parantaa 
kansainvälisellä tasolla. Lisäksi olisi harkittava muita tuotosindikaattoreita. 
Huipputeknologian tuotteiden kaupan ja teknologisten maksutaseitten osalta 
ehdotetaan lisää menetelmällisiä yhdenmukaistuksia, jotta näitä tietoja voidaan 
paremmin hyödyntää kansainvälisesti. Jotkut komission osastoista tarvitsevat 
lisää indikaattoreita tutkimusten, kehityksen ja innovaatioiden vaikutusten 
mittaamiseen. 
Yleisesti ollaan erittäin kiinnostuneita innovaatioindikaattoreista, jotka 
ihanteellisessa tapauksessa pitäisi jollakin tavalla yhdistää tutkimusta ja 
kehitystä koskeviin indikaattoreihin yhteisanalyysien mahdollistamiseksi. 
Innovaatioindikaattoreita olisi kehitettävä myös palvelusektorin osalta. 
Tärkeänä pidetään myös tietoja tieteellisestä ja teknisestä henkilökunnasta, 
erityisesti heidän liikkuvuudestaan ja urakehityksestään, ja lisäksi 
yksityiskohtaisia tietoja henkilöistä, joilla on tohtorintutkinto, sekä tiedemiesten 
koulutuksesta. 
Lopuksi on ehdotettu tietojen hankkimista niin sanottujen aineettomien 
sijoitusten alasta. 
13 
2.2.2 Nykyisten menetelmien parantaminen 
Tietojen vertailukelpoisuuden edellytys kansainvälisellä tasolla on yleisesti tunnustettujen 
menetelmien käyttäminen. Tällä hetkellä tutkimusta, kehitystä ja innovaatioita koskevissa 
tilastoissa käytetty menetelmäkehys on pitkälti OECD:n kehittämä (Frascati-käsikirja, Oslo-
käsikirja, käsikirja patenttitietojen hyödyntämisestä ja teknologisista maksutaseista). Tosin 
tämä menetelmäkehys ei ole millään muotoa täydellinen, ja jo olemassa olevia käsikirjoja 
täytyy aina uudelleen tarkistaa, jotta otetaan huomioon menetelmien ajankohtainen kehitys. 
Tämän perustelun mukaisesti neuvoston tekemässä päätöksessä on yhtenä komission 
tehtävänä mainittu menetelmien parantaminen tarvittaessa (katso 4 artiklan 1 kohdan b 
alakohta ). Neuvoston päätöksen liitteessä kuvataan tämä tehtävä tarkemmin. Siinä todetaan, 
että "menetelmiä kehitetään OECD:n puitteissa tiiviissä yhteistyössä OECD:n kanssa 
OECD:n jo tällä alalla tekemän työn hyödyntämiseksi... " (neuvoston päätöksen liite, b 
kohdan kolmas virke. Ainoastaan "jos nykyiset menetelmät eivät ole riittäviä tai 
käyttökelpoisia, komissio tekee aloitteen sellaisen suunnitelman laatimiseksi, joka vastaa 
yhteisön erityistarpeita" (neljäs virke). "Uudet menetelmät esitetään yhteisön tasolla 
vahvistettavissa käsikirjoissa" (ibid., kuudes virke). 
Komissio on viime vuosien aikana kiinnittänyt erityistä huomiota tähän tehtävään. 
Menetelmiä on pyritty parantamaan seuraavasti: 
Komissio on osallistunut OECD:n Frascati-käsikirjan viimeistelyyn. Tämän 
kirjan viides painos on sittemmin julkaistu OECD:n toimesta. 
Ensi kertaa kansainvälisten tutkimusta, kehitystä ja innovaatioita koskevien 
tilastojen alalla on kehitetty OECD:n ja komission yhteinen menetelmäkäsikiria. 
Canberra-käsikirja sisältää suosituksia tieteellistä ja teknistä henkilöstöä 
koskevien tietojen hankkimisesta ia analysoinnista2. Sen ensimmäinen painos 
julkaistiin heinäkuussa 1995 OECD:n ja Eurostatin yhteisjulkaisuna. 
Tällä hetkellä päivitetään Oslo-käsikirjaa nykyaikaisen innovaatiotilastoinnin 
perustaksi. Koska yhteistyö OECD.n ja Eurostatin välillä Canberra-käsikirjan 
valmistamisessa osoittautui hedelmälliseksi. ja menestykselliseksi ja koska 
komissio sai merkittävää kansainvälistä kokemusta innovaatioita koskevien 
tilastojen alalta ensimmäisen yhdenmukaistetun innovaatiotutkimuksen 
muodossa (katso kohta 2.2.5), päivitetään myös Oslo-käsikirja yhdessä. 
Käytännössä OECD johtaa hanketta, mutta komissiota pidetään ajan tasalla 
kaikista toimenpiteistä. Eurostat johtaa yhtä viidestä perustetusta työryhmästä, 
joiden tehtävänä ovat tilastolliset menetelmät. Oslo-käsikirjan toinen painos 
julkaistaan tämänhetkisten suunnitelmien mukaisesti Canberra-käsikirjan tapaan 
OECD:n ja Eurostatin yhteisjulkaisuna. 
2 Menetelmien kehittämisessä huomioidaan tietenkin komission erityisvaatimukset. 
14 
Näiden OECD:n kanssa tehtävien yhteisten toimintojen lisäksi komissio on 
tehnyt menetelmäkäsikirian tutkimus-, kehitys- ia innovaatiotilastojen 
alueellisesta ulottuvuudesta. Osia tästä käsikirjasta voitaisiin ottaa liitteeksi 
Frascati-käsikirjaan. Työryhmäistunnossa 8.-10. marraskuuta 1995 tämä 
käsikirja esitettiin Euroopan unionin jäsenvaltioille muodollista hyväksymistä 
varten. Ensimmäinen versio on oletettavasti saatavilla kaikilla yhdellätoista 
kielellä vuoden 1996 alussa. 
Analyyseissä on todettu, että tällä hetkellä Euroopan unionin jäsenvaltioissa 
käytettävissä olevan julkista tutkimus- ia kehitysrahoitusta koskevan tiedon 
kansainvälinen vertailukelpoisuus on rajallista. Tämä on vahvistettu 
työryhmäistuntojen kansallisissa esityksissä. Tämän seurauksena on sovittu, että 
Eurostat tekee menetelmiä koskevia parannusehdotuksia vertailukelpoisuuden 
parantamiseksi. Ensimmäiset parannusehdotukset esitettiin jäsenvaltioille 
työryhmäistunnossa 8. ja 10. marraskuuta välisenä aikana. Nämä ehdotukset 
perustuvat OECD:n Frascati-käsikirjan luvussa 8 oleviin menetelmäsuosituksiin, 
jotka ovat tosin suhteellisen väljiä. On hyvinkin mahdollista, että tällä hetkellä 
työn alla olevat suositukset ainakin osittain löytävät tiensä Frascati-käsikirjan 
seuraavaan versioon. 
2.2.3 Käytettävissä olevan tilastollisen tiedon kartoitus 
Neuvoston päätöksen 4 artiklan 1 alakohdan c alakohdassa säädetään, että komission on 
tehtävä "saatavilla olevien tutkimus- ja kehittämistoimintaa sekä innovaatioita koskevien 
tilastotietojen kartoitus". Neuvoston päätöksen liitteenä olevissa täydentävissä selvityksissä 
täsmennetään, että "tutkimuksen tarkoituksena on osoittaa jäsenvaltioissa käytettävissä olevan 
tiedon määrä ja jäsenvaltioiden väliset erot tiedon määrän osalta" (neuvoston päätöksen liite, 
c kohdan toinen virke). 
Komissio on suorittanut tämän tehtävän ensimmäisenä sille tässä neuvoston päätöksessä 
määrätyistä päätehtävistä. Jo maaliskuussa 1994 se esitti jäsenvaltioille loppukertomuksen 
tutkimuksesta, joka oli hyväksytty yksimielisesti saman vuoden syyskuussa. Tässä 
tutkimuksessa komissio yritti koota ja analysoida tietoja kansallisista tutkimus-, kehitys- ja 
innovaatiojärjestelmistä, tietojen saatavuudesta ja laadusta osa-alueiden mukaisesti 
erotettuna3, niiden kausittaisuudesta sekä tietojen käyttäjistä. Tutkimus perustui yhtenäiseen 
kyselylomakkeeseen, jota komission alihankkija kreikkalainen yritys ORCO käytti kaikissa 
tutkimukseen osallistuvissa maissa. Yhteensä 17 Euroopan talousalueen jäsenvaltiota ja 
Sveitsi osallistuivat tutkimukseen; ainoastaan Liechtensteinista ei kyetty hankkimaan tietoa. 
Tietoa kerättiin seuraavilta osa-alueilta: julkinen tutkimus-ja kehitysrahoitus, tutkimuksen ja 
kehityksen panostekijät osa-alueiden mukaan eroteltuina (talous, valtiollinen, korkeakoulusektori, 
yksityiset voittoa tavoittelemattomat järjestöt), innovaatiot, teknologiset maksutaseet, patentit, 
korkea teknologia, kilpailukykyjä bibliometria. 
15 
Tämän välikertomuksen liite III sisältää tämän tutkimuksen yhteenvedon. 
Yksityiskohtaisempaa tietoa on saatavissa itse tutkimuksesta, jonka voi halutessaan hankkia 
Eurostatin yksiköstä D3. Tosin on huomautettava, että tämä tutkimus ei kuvaa tämänhetkistä 
tilannetta. Tutkimuksen loppuun saattamisen jälkeen tilanne on huomattavasti parantunut 
tietojen osalta, kuten muun muassa seuraavasta kappaleesta voi päätellä. 
2.2.4 Eurooppalaisen tilastollisen tietojärjestelmän luominen4 
Pitkällä aikavälillä komission tavoitteena on luoda eurooppalainen tilastollinen 
tietojärjestelmä tutkimusta, kehitystä ja innovaatioita varten. Neuvoston päätöksessä kuvatun 
ohjelman aikana komissio velvoitetaan tekemään tarvittavat ja tekniset esityöt tämän 
tavoitteen toteuttamiseksi. Neuvoston päätöksen liitteen d kohdassa mainitaan tähän liittyviä 
yksityiskohtia. Sen mukaan tietojärjestelmän on sisällettävä tietoja eri panostekijöistä 
(julkinen ja yksityinen tutkimus-ja kehitysrahoitus, tutkimus-ja kehityshenkilöstö, ja -kulut) 
sekä tuotostekijöistä (innovaatiot, tavara-ja palveluliikenne huipputeknologian alalla). Näiden 
tulee olla luokiteltuina alaluokkiin eri muuttujien perusteella (ala, talouden ala, alue, 
sosiotaloudellinen tavoitteenasettelu). Mahdollisuuksien mukaan tätä järjestelmää on 
täydennettävä patentteja ja bibliometrisiä indikaattoreja koskevilla tiedoilla. Kaikki 
käytettävissä olevat tiedot on tallennettava tietopankkeihin riippumatta siitä, onko niitä täysin 
yhdenmukaistettu vai ei. Näiden tietopankkien tulee lisäksi sisältää myös kaikki komission 
suoraan hankkimat tiedot. 
Komissio on jo täyttänyt tämän tehtävän huomattavassa määrin. Eurostatilla on tällä hetkellä 
seuraavaa tietoa: 
tietoja julkisesta tutkimus- ia kehitysrahoituksesta vuoteen 1994 asti ulottuvalta 
ajanjaksolta sosiotaloudellisten tavoitteiden mukaan luokiteltuna. Jäsenvaltioiden 
ja pääosasto XII:n komissiota varten toimittamien tietojen lisäksi Eurostat 
käyttää johdettuja indikaattoreita. Näitä ovat esimerkiksi julkinen tutkimus- ja 
kehitysrahoitus prosentteina markkinahintaisesta bruttokansantuotteesta tai 
keskushallinnon kokonaistalousarviosta.5 
Julkisten tutkimus- ja kehitystietojen luokittelu sosiotaloudellisten tavoitteiden 
mukaan perustuu tieteellisten ohjelmien ja niiden talousarvioiden analysointi-ja 
vertailujärjestelmään (NABS), jonka komissio kehitti 1960-luvulla. Vuonna 
1994 jäsenvaltioissa otettiin käyttöön tämän järjestelmän uusittu versio. 
Järjestelmiä on parannettava muutaman vuoden välein, jotta ne voidaan 
kulloinkin sopeuttaa ajankohtaiseen kehitykseen. Viimeisimpään versioon tehdyt 
tärkeimmät muutokset vuoden 1983 versioon verrattuna liittyvät pääluokkien 1 
(tutkimus ja ympäristön hyödyntäminen), 3 (ympäristönsuojelu), 5 (energian 
4 Seuraavat huomautukset koskevat pelkästään komission osuutta järjestelmässä 
Suhdemuuttujia koskevat tiedot saadaan Eurostatin muista tietopankeista. 
tuotanto, jakelu ja järkiperäinen hyödyntäminen), 7 (teollinen tuottavuus ja 
teknologia) sekä 10 (yleinen korkeakoulututkimuksen rahoitus) ja 11 (muu kuin 
tavoitesuuntautunut tutkimus) alakappaleisiin, joissa pidemmälle menevää 
alajaottelua käyttävät tieteenhaarat erotellaan selvemmin kuin vuoden 1993 
versiossa. 
Kaikki jäsenvaltiot eivät pysty toimittamaan NABS:n alakappaletasolla 
luokiteltuja tietoja julkisesta tutkimus- ja kehitysrahoituksesta. Uusien 
jäsenvaltioiden Itävallan, Suomen ja Ruotsin sekä Norjan tapauksessa tähän on 
syynä monivuotinen OECD-järjestelmien käyttö, joissa ei ole tehty tarkkaa 
erottelua. Siirtyminen yhdestä järjestelmästä toiseen vaatii aikaa ja voimavaroja, 
vaikka järjestelmät päällisin puolin olisivatkin hyvin yhdenmukaisia. Joillakin 
jäsenvaltioilla ei ole tarvittavia voimavaroja olemassa olevien tietojen 
tarkempaan erotteluun tai ne periaatteessa kyseenalaistavat yksityiskohtaisen 
luokittelun sosiotaloudellisten tavoitteiden mukaan. 
Tietoja tutkimus- ia kehityshenkilöstöstä aikaväliltä 1985-1993 luokiteltuna 
talousaloittain ia talousalojen sisällä toimialoittain6 Frascati-käsikirjan 
suositusten sekä henkilöstötyypin ja alueen mukaisesti. Kaikki tiedot 
kansallisella tasolla perustuvat OECD:n tietoihin. Alueelliset tiedot Eurostat on 
saanut käyttöönsä jäsenvaltioilta. Koska Eurostat korostaa tietojen esittämistä 
sekä lukuina että kokonaisaikavastineina, se arvioi itse tässä suhteessa puuttuvat 
tiedot. 
Erityistä merkitystä Eurostatille on alueellisilla tiedoilla, joiden 
vertailukelpoisuus tosin vielä on rajoitettua. Tarvitaan lisätyötä tietojen 
yhdenmukaistamiseksi, jotta voidaan parantaa alueellisten tutkimus- ja 
kehityshenkilöstötietojen vertailukelpoisuutta. Tässä voidaan käyttää perustana 
Eurostatin kehittämää tutkimus-, kehitys- ja innovaatioindikaattoreiden 
alueellista ulottuvuutta käsittelevää käsikirjaa. (Katso kohta 2.2.2). 
Alkuperäisten tietojen lisäksi Eurostat julkaisee edelleen johdettuja 
indikaattoreita, joihin kuuluu esimerkiksi tutkimus- ja kehityshenkilöstö 
prosentteina työvoimasta.7 
Tietoja tutkimus- ia kehitvsmenoista aikavälillä 1985-1993 luokiteltuna 
talousaloittain, alojen sisällä toimialoittain sekä alueittain.8 Kaikissa tapauksissa 
noudatetaan Frascati-käsikirjan suosituksia. Kaikki kansallisen tason tiedot on 
saatu OECD-tietopankeista. Alueellisten tutkimus- ja kehityshenkilöstötietojen 
yhteydessä tehdyt johdettuja indikaattoreita ja tietojen laatua koskevat 
Taloussektoria koskevia tietoja toimialoittain luokiteltuina on saatavana vain tiettyjen vuosien ajalta. 
7 Katso alaviite 5. 
8 Talousaloja koskevia tietoja toimialoittain luokiteltuina on saatavana vain tiettyjen vuosien ajalta. 
17 
huomautukset pitävät paikkansa myös tässä yhteydessä. 
Tietoja Euroopan patenttitoimistoon jätetyistä patenttihakemuksista vuodesta 
1989 luokiteltuna alueiden ja kansainvälisen patenttiluokituksen (IPC) 
alaluokkien mukaisesti. Nämä tiedot perustuvat Euroopan patenttitoimiston 
tietopankkien erityisanalyysiin, jossa Euroopan patenttitoimistoon jätetyt 
patenttihakemukset järjestetään alueellisesti keksijän henkilökohtaisen osoitteen 
mukaan. Tällaisen järjestyksen käyttöön ottamiseksi on ensin täytynyt kehittää 
käännösavain kansallisten postinumero iden ja Euroopan unionin alueluokituksen 
(NUTS) välille. Tarvittava ohjelma on kehitetty kaikkia Euroopan Unionin 
jäsenvaltioita varten Tanskaa9, Irlantia10, Luxemburgia11 ja Suomea12 lukuun 
ottamatta. 
Patenttihakemusten jaottelu kansainvälisen patenttiluokituksen alaluokkien 
mukaisesti ei ole taloudellisten analyysien kannalta paras mahdollinen. 
Huomattavasti parempi olisi hakemusten järjestäminen niiden toimialojen 
mukaan, joissa patentteja myöhemmin käytetään. Tosin tällainen luokittelu 
aiheuttaa perustavaa laatua olevia vaikeuksia, koska vain harvoissa tapauksissa 
patenttihakemuksen tekohetkellä patenttitoimistoon on täysin selvää, millä 
toimialoilla patentteja myöhemmin hyödynnetään. Näistä vaikeuksista 
huolimatta Eurostat on käynnistänyt Euroopan patenttitoimiston kanssa yhteisen 
hankkeen, jonka tavoitteena on kehittää käännösavain eurooppalaisen 
patenttiluokituksen ja Euroopan yhteisöjen toimialaluokituksen, NACE:n 
välille. 
Tietoja ensimmäisestä pilottitutkimuksesta (katso kohta 2.2.5). Tämän 
tutkimuksen tuloksena Eurostatin käytettävissä on yli 40 000 yksittäistä 
yrityksiä kuvaavaa tietosarjaa, jotka sisältävät tietoa tietolähteistä, tavoitteista, 
estävistä tekijöistä, innovaatioiden kustannuksista ja vaikutuksista*, tutkimus- ja 
kehitystoiminnasta, teknologian hankkimisesta ja myynnistä sekä yleistä tietoa 
näistä yrityksistä. Koska nämä tiedot ovat luottamuksellisia, neuvoston 
asetuksen N:o 1588/90 (Euratom, ETY) mukaan vain muutamat harvat 
Edellytys käännösavaimelleon käännösavain postinumeroiden ja kansallisen alueluokituksen 
välillä, jota Tanskan osalta ei ole olemassa. 
Irlannissa on tällä hetkellä postinumerot ainoastaan Dublinin ja Corkin alueilla. 
Koska tiedot esitetään NUTS-3-tasolla ja koska Luxemburg on itse NUTS-3-alue, ei tälle 
jäsenvaltiolle tarvita käännösavainta. 
Suomi ei ole toistaiseksi allekirjoittanut Miinchenin sopimusta, joka muodostaa kansainvälisen 
oikeudellisen perustan eurooppalaisille patenteille. Koska suomalaisia patentteja ei sen vuoksi voi 
sisällyttää Euroopan patenttitoimiston tietopankkeihin, ei käännösavaimen kehittäminen Suomea 
varten ollut tarpeellista. 
IX 
Eurostatin työntekijät voivat vapaasti käyttää tämän pilottitutkimuksen tietoja. 
Jotta tämä kattava tietoaineisto saataisiin kuitenkin useamman käyttäjän 
käyttöön, on siitä tehty ja tehdään edelleen tietopankkeja, joissa tulokset on 
esitetty tiiviimmin yhdistellyssä muodossa. Yksittäiset tietopankit eroavat 
toisistaan yhdistely asteensa ja sen osalta, mitkä käyttäjäryhmät saavat 
käyttöoikeuden yksittäisiin tietopankkeihin13. 
Kuvatut tiedot ovat innovaatioita koskevan pilottitutkimuksen tuloksia lukuun ottamatta 
käytettävissä eri tietopankeissa. Tietopankkeja voi joissakin tapauksessa käyttää ainoastaan 
Eurostat, mutta yleensä ne ovat kuitenkin yleisesti saatavilla kuten esimerkiksi tietopankki 
REGIO. Tärkeimmät tutkimus- ja kehitystiedot näistä tietopankeista julkaistaan lisäksi 
vuosittaisessa tutkimus- ia kehitystilastoia koskevassa julkaisussa sekä Eurostatin 
yhteenvetojulkaisuissa. Lisäksi Eurostat julkaisee kerran vuodessa vuosittaisten tilastojen 
yhteydessä lyhyempää versiota kyseisen julkaisun tärkeimmistä tuloksista, kaksi kertaa 
vuodessa REDIS-NEWSin muodossa tietoja ohjelman etenemisestä sekä epäsäännöllisin 
väliajoin lyhyitä tiedotteita erityishankkeista kuten innovaatiotutkimuksesta. ' 
Erityisten Eurostat-julkaisujen lisäksi Eurostatin tiedot muodostavat tärkeän tutkimusta, 
kehitystä ja innovaatiota koskevan lähdeaineiston komission julkaisuille. Tässä yhteydessä on 
ennen kaikkea mainittava pääosasto XII:n vuonna 1994 ensimmäistä kertaa julkaisema 
kertomus tiede- ja teknologiaindikaattoreista, jonka tilastoliitteen tekemiseen Eurostat 
osallistui merkittävällä tavalla. 
Edellä kuvattujen toimien ohella, joissa tietoja on kerätty ja tiettyyn rajaan asti 
yhdenmukaistettu, Eurostat on käynnistänyt lisähankkeita, joiden tarkoituksena on paikata 
tiedoissa tällä hetkellä esiintyviä aukkoja. Yksi hankkeista tähtää tieteellistä ja teknistä 
henkilöstöä koskevien tietojen kokoamiseen eurooppalaisella tasolla. Canberra-käsikirjan 
menetelmäsuositusten (katso kohta 2.2.2 edellä) ja yhdessä OECD:n kanssa suoritetun, 
jäsenvaltioissa käytettävissä olevaa tietoaineistoa koskevan erity isarvion perusteella on tähän 
mennessä kehitetty perusindikaattoreita mittaamaan koko aineistoa, joka on jaoteltu 
alaluokkiin. Näitä alaluokkia ovat esimerkiksi työtön ja epäaktiivinen tieteellinen ja tekninen 
henkilöstö. On myös pyydetty jäsenvaltioita lähettämään käytössään olevat tiedot näiltä 
aloilta. Toisessa hankkeessa pyritään kehittämään indikaattoreita komission rahoittamien 
tutkimusta, kehitystä ja innovaatioita koskevien ohjelmien eri osista ja myöhemmin 
keräämään näihin tietoja sekä komissiosta että tarvittaessa sen ulkopuolelta. Tämä hanke on 
kuitenkin vasta alkuvaiheessa. Toistaiseksi on kehitetty peruskehyksen lisäksi toivottuja 
indikaattoreita ainoastaan tämän kehyksen eräälle osa-alueelle, hankkeiden rahoitukselle. 
2.2.5 Pilottitutkimukset 
Myös tämän pilottitutkimuksen arviointi on jo alkanut. Ensimmäiset tulokset kansallisista 
tutkimusten suorittamisesta ovat saatavilla (katso Archibugi, D. - Cohendet, P. - Kristensen, A. 
- Schaffer, K.-A., Evaluation of the Community Innovation Survey - Phase I El MS project No 
93/40, Internal report, Luxembourg 1994). 
Uusien tai täydentävien tutkimusten valmistelussa harkittujen toimenpiteitten 
toteuttamiskelpoisuus on tutkittava perusteellisesti. Tähän käytetään pilottitutkimuksia. 
Neuvosto on päätöksessään viitannut selkeästi pilottitutkimusten välttämättömyyteen "eräiden 
tiedonkeruuseen liittyvien toimien" toteutettavuuden tutkimiseksi (neuvoston päätöksen liite, 
e kohdan ensimmäinen virke). 
Komissio on käyttänyt mahdollisuutta toteuttaa pilottitutkimuksia ennen kaikkea 
innovaatiotilastojen alueella. Yhdessä pääosasto XIII:n, aikaisemman SPRINT-ohjelman, 
kanssa Eurostat päätti vuoden 1991 lopussa/vuoden 1992 alussa suorittaa innovaatioita 
koskevia pilottitutkimuksia joissakin jäsenvaltioissa. Perustana oli OECD:n juuri tuohon 
aikaan kehittämät uudet menetelmät teknologisten innovaatioiden tilastolliseksi mittaamiseksi 
(Oslo-käsikirja). Tähän hankkeeseen on suhtauduttu niin positiivisesti, että kaikki Euroopan 
unionin vanhat jäsenvaltiot sekä Norja ovat osallistuneet niin sanottuihin 
yhdenmukaistettuihin yhteisön innovaatiotutkimuksiin (CIS= Community Innovation 
Survey). Samaan aikaan on tehty suoraan vertailukelpoisia tutkimuksia myös muissa 
valtioissa. Tutkimuksissa käytetyt menetelmät ovat olleet joko yhdenmukaisia (esimerkiksi 
Islannissa) tai pitkälle yhdenmukaisia (esimerkiksi Yhdysvalloissa ja Venäjällä). 
Niissä kolmessatoista Euroopan talousalueen jäsenvaltiossa, jotka osallistuivat CIS:ään, 
toteutettiin yhteensä viisitoista itsenäistä tutkimusta.14 Tutkimuksissa pitäydyttiin tiukasti 
toissijaisuusperiaatteessa. Tutkimusten toteuttamisesta vastasivat kansalliset laitokset, joita 
komissio tuki taloudellisesti kaikissa osallistujamaissa Ranskaa ja Norjaa lukuun ottamatta. 
Kaikkien kansallisten tutkimusten perustana oli komission OECD:n ja jäsenvaltioiden kanssa 
yhteistyössä kehittämä kyselylomake15, menetelmäsuositukset kansallisten tutkimusten 
toteuttamiseksi sekä tekniset lisäasiakirjat. Huolimatta kaikkien osallistujien suurista 
ponnisteluista ei ole saavutettu tässä laajassa pilottitutkimuksessa tavoiteltua 
yhdenmukaisuusastetta. Tähän on useita syitä, jotka suurelta osin esitellään tarkemmin jo 
saatavilla olevassa ensimmäisessä arviointikertomuksessa.16 Tärkeimpiä syitä olivat 
vastanneille vieraat ja uudet aiheet, pitkä lomake, joka oli erilaisten painopisteiden tuloksena 
syntynyt kompromissi ja jota monet jäsenvaltiot entisestään laajensivat, sekä Eurostatin 
kehittämät suositukset, jotka eivät olleet tarpeeksi yksityiskohtaisia ja joita kaikki 
osallistujavaltiot eivät kuitenkaan noudattaneet joka suhteessa niiden pelkän 
suositusluontoisuuden takia. Näiden havaintojen vuoksi CIS-arvioinnin ensimmäisen osan 
arvioijat suosittelivat voimakkaasti oikeudellisen pohjan luomista tuleville 
innovaatiotutkimuksille. 
Pilottitutkimus on merkittävä väline myös alueellisten indikaattoreiden alalla. Tällä hetkellä 
käytettävissä olevat alueelliset tutkimus- ja kehitystiedot eivät ole läheskään riittäviä, jotta 
niiden avulla voitaisiin kuvata alueellisia tutkimus-, kehitys- ja innovaatiojärjestelmiä 
14 Belgiassa toteutettiin kolme tutkimusta sen liittorakenteen vuoksi. 
15 Kyselylomakkeen sisällön osalta katso kohta 2.2.4. 
16 Tämän kertomuksen kopion voi pyynnöstä saada käyttöönsä. 
20 
läheskään riittävästi. On kehitettävä ja testattava käytännössä lisää indikaattoreita. Näiden 
indikaattoreiden menetelmällinen kehittäminen on aloitettu tutkimus-, kehitys- ja 
innovaatioindikaattoreiden alueellista ulottuvuutta käsittelevän käsikirjan yhteydessä. Niiden 
toteutettavuustarkastelu on vielä tekemättä. Tämänhetkinen tietämyksen taso ei kuitenkaan 
ole vielä riittävä tämän alan pilottitutkimusten suorittamiseksi. Siksi Eurostat on pääosasto 
XVI:n taloudellisella tuella toistaiseksi keskittynyt tällä alalla pelkästään mahdollisten 
indikaattoreiden toteutettavuustutkimuksiin ja tarkastellut tässä yhteydessä esimerkiksi 
alueellisia teknisiä maksutaseindikaattoreita tai teknologisia perusrakenteita koskevia 
indikaattoreita. Sen lisäksi pääosasto I:n taloudellisella tuella on kerätty tietoja Kanadan 
alueellisesta indikaattorijärjestelmästä. 
2.2.6 Tilastollisten perusvälineiden kehittäminen 
Neuvoston päätöksen 4 artiklan 1 kohdan f alakohdan mukaisesti viimeinen ryhmä 
toimenpiteitä, jotka komissio toteuttaa tämän ohjelman puitteissa, on tilastollisten 
perusvälineiden kehittäminen. Tällä tarkoitetaan neuvoston päätöksen liitteen mukaan (katso 
f kohdan toinen virke) rekisterejä, organisaatioiden välisiä tiedonsiirtomenetelmiä, 
luokittelujärjestelmiä, tilastollisia otantoja, tutkimuksia, tutkimusten käsittelyvälineitä ja 
tietojen analysointijärjestelmiä, jotta "tietojen keruuta voitaisiin yksinkertaistaa niin paljon 
kuin mahdollista..." (ensimmäinen virke) 
Toistaiseksi on mainittuja välineitä kehitetty tai käytetty vaihtelevassa määrin: 
Tällä hetkellä luodaan yhtenäistä rekisteriä Euroopan unionin jäsenvaltioihin 
sekä muihin Euroopan talousalueen jäsenvaltioihin (katso myös tilastointiin 
tarkoitettujen yritysrekisterien laatimisen yhteensovittamisesta yhteisössä 22 
päivänä heinäkuuta 1993 annettu neuvoston asetus N:o 2186/93 (ETY), EY VL 
N:o L 196 5.8.1993, s.l). Tämän vuoksi rekisterejä ei ole vielä voitu käyttää 
kaikissa maissa tutkimusta, kehitystä ja innovaatioita koskevaan tilastointiin. 
Myöskään organisaatioiden välisissä tiedonsiirtomenetelmissä ei ole toistaiseksi 
edistytty kovinkaan pitkälle. Tilannetta on pyritty parantamaan Eurostatin 
kehittämällä ohjelmalla CUB.X, mutta yritys ei ole kuitenkaan osoittautunut 
kovinkaan menestyksekkääksi. Tiedon siirto tapahtuu tällä hetkellä yleensä 
levykkeitä vaihtamalla. 
Kaikki toimenpiteiden toteuttamiseksi välttämättömät luokittelut ovat saatavissa 
käyttökelpoisessa muodossa. Tosin kaikki luokittelut eivät ole täysin ajan 
tasalla, mikä johtuu uusien versioiden pitkistä laadinta-ajoista kansainvälisellä 
tasolla. Komission kehittämä NABS-luokittelu (katso edellä 2.2.2) on vasta 
äskettäin sopeutettu sosiotaloudellisten tavoitteiden asettelussa tapahtuneisiin 
muutoksiin. Sen lisäksi on toteutettu ensimmäiset toimenpiteet COFOGin 
(valtion toimialaluokituksen) laatimiseksi julkista tutkimus- ja kehitysrahoitusta 
ajatellen. 
21 
Vastaajien taakka voidaan periaatteessa pitää mahdollisimman vähäisenä 
käyttämällä pistokoemenettelyä. Tästä yleisestä säännöstä on kuitenkin 
poikkeuksia esimerkiksi silloin, kun pienessä maassa tilastoidaan suhteellisen 
harvinaista ilmiötä, joka mahdollisesti luokitellaan tarkemmin sellaisten 
muuttujien mukaan kuin koko tai toimiala. Yhtenäisen pistokoemenettelyn 
kehittämistä ja käyttämistä jäsenvaltioissa rajoittavat oikeudelliset esteet. Tällä 
hetkellä tuntuu joka tapauksessa mielekkäältä antaa tarkkuusvaatimuksia, joista 
jäsenvaltioiden tulee pitää kiinni. 
Yhdenmukaisen kyselylomakkeen käyttö tutkimuksissa on ollut tähän asti 
mahdollista vain innovaatioita koskevissa pilottitutkimuksissa. On kuitenkin 
selvää, että jäsenvaltioille suunnatuissa kyselyissä käytetään yhdenmukaisia 
kyselylomakkeita, jotka koskevat maissa käytettävissä olevia tietoja. 
Toistaiseksi on tehty kohtalaisen paljon työtä soveliaiden välineiden 
kehittämiseksi jäsenvaltioiden Eurostatille välittämien tietojen muokkaamista 
varten. Välineisiin kuuluu vakiomenettely julkista tutkimus- ja 
kehitysrahoitusta, alueellisia tutkimus- ja kehitysmenoja sekä alueellisia 
tutkimus- ja kehityshenkilöstöä koskevien tietojen tarkistamiseksi sekä 
innovaatioita koskevien pilottitutkimuksien tulosten valvomiseksi kehitetyt 
ohjelmat. Näiden pilottitutkimusten tulosten käsittelemiseksi on tarvittu 
lisätyötä. Puuttuvien arvojen arvioimista ja mikrotason yhdistelyä varten on 
käytetty ja osittain myös kehitetty menettelyjä, jotka tekevät yksittäisten 
tutkittavien kohteiden, tässä tapauksessa yritysten, tunnistamisen tosiasiallisesti 
mahdottomaksi, vaikka yksittäisiä tuloksia yleensä muokataan vain erittäin 
vähäisessä määrin. 
Sitä vastoin ei ole toistaiseksi toteutettu suurempia toimia 
tiedonanalvsointijärjestelmien alalla. Toistaiseksi on tehty etupäässä kuvailevia 
tilastollisia analyysejä julkisen tutkimus- ja kehitysrahoituksen, -"henkilöstön ja 
-kulujen sekä innovaatioiden alalta. 
Neuvoston päätöksen 4 artiklan 1 kohdan f alakohdassa mainitun tehtävän taustana on 
tuottaa mahdollisimman paljon tietoja rasittamatta sen toimittajia liiallisella taakalla. 
Komission mielestä tämän tavoitteen saavuttamiseksi on olemassa keinoja, joita ei ole 
mainittu neuvoston päätöksessä mutta jotka vaikuttavat erittäin lupaavilta. Tämän vuoksi 
komissio on jo aloittanut toimet tällä alalla. Näihin kuuluvat esimerkiksi menettelyn 
kehittäminen aukkojen täydentämiseksi tämänhetkisissä tiedoissa ("nowcasting"). Tietojen 
käyttäjät ovat erityisen kiinnostuneita ajan tasalla olevista tiedoista. Esimerkiksi vuonna 1995 
he olivat kiinnostuneita tiedoista, jotka koskevat tutkimus- ja kehitysmenoja vuodelta 1994 
tai ainakin vuodelta 1993. Tämänhetkinen tiedonhankkimiskäytäntö monissa jäsenvaltioissa 
tekee mahdottomaksi tuottaa niin tuoretta tietoa kaikista jäsenvaltioista. Ylimääräiset 
tietojenhankkimisponnistelut olisivat välttämättömiä, mutta ne sotivat edellä mainittua 
periaatetta vastaan. Ratkaisu saattaisi olla lyhyen aikavälin ennusteiden tekeminen näiden 
viimeisimpien vuosien osalta ("nowcasts"). Eurostat on jo aloittanut ensimmäiset toimet 
22 
tutkimus- ja kehitystilastojen alalla sopivien menettelytapojen järjestelmälliseksi 
analysoinniksi. 
Tieteellistä ja teknistä henkilöstöä koskevien tietojen keruuta suunniteltaessa nousi esille 
toinenkin alue. Kehitettyjen järjestelmien (Canberra-käsikirja, katso kohta 2.2.2 edellä), 
niistä syntyvän tiedontarpeen ja tällä hetkellä käytettävissä olevan tiedon yksityiskohtaisten 
analyysien jälkeen voidaan päätellä, että tiedoissa olevat aukot voidaan paikata vain mittavilla 
lisätiedonhankinrioilla. Vaihtoehtona on arvioida ainakin osa tarvittavista tiedoista. On 
ajateltu, että perustietojen (esimerkiksi marginaalijakaumat) kerääminen saattaisi riittää, ja 
kaikki muut tiedot voitaisiin arvioida eri tietolähteistä peräisin olevien puutteellisten tietojen 
perusteella käyttämällä sopivia menettelytapoja. Nämä tavat ovat mahdollisesti vielä 
kehittämättä. Eurostat kokeilee tätä lähestymistapaa tieteellisestä ja teknisestä henkilöstöstä 
esiintyvän tiedontarpeen yhteydessä. 
Näiden erityisesti tutkimusta, kehitystä ja innovaatioita koskeviin tilastoihin perustuvien 
toimien ohella on mainittava myös komission muut aloitteet tutkimusta ja kehitystä koskevien 
sekä yleisten taloudellisten tietojen yhteensovittamiseksi ja laajentamiseksi: 
Neuvoston asetus (ETY) numero 696/93, annettu 15 päivänä maaliskuuta 1993, 
tilastoyksiköistä yhteisön tuotantojärjestelmän havainnointia ja analyysia varten, 
Neuvoston asetus (ETY) numero 3037/90, annettu 9 päivänä lokakuuta 1990, 
Euroopan yhteisön tilastollisesta toimialaluokituksesta, 
Hankkeet SERT ("Statistiques des Entreprises et Reseaux Télématiques") ja 
DSIS (yhteiset tilastolliset tietopalvelut) tietojen kokoamisen ja jakelun 
helpottamista varten. 
2.3 Menestykset ja puutteet 
Komission toimien tähänastisten tulosten analysointi tutkimusta ja kehitystä sekä innovaatioita 
koskevien tilastojen alalta osoittaa, että kuluneina vuosina on saavutettu huomattavia 
edistysaskeleita. Esille on nostettava ennen kaikkea toistaiseksi saavutettu menestys julkista 
tutkimus- ja kehitysrahoitusta, innovaatioita, tieteellistä ja teknistä henkilöstöä sekä 
alueellisia indikaattoreita koskevien tilastojen alalla. Tärkeää on myös, että toimet on 
suoritettu sopusoinnussa kansainvälisellä tasolla vallitsevien menetelmien ja yhteistyössä 
jäsenvaltioiden sekä kansainvälisten järjestöjen, erityisesti OECD: n kanssa. 
Kokonaisuudessaan voitaneen tehdä oikeutetusti se johtopäätös, että komissio ja erityisesti 
Eurostat on nykyään yksi maailman johtavista laitoksista tutkimus-, kehitys- ja 
innovaatiotilastojen alueella. 
Toistaiseksi saavutettu menestys ei tosin saisi johtaa uskomaan, että kaikki ongelmat olisi 
ratkaistu ja kaikki ne tehtävät täytetty, jotka neuvosto on päätöksessään antanut komission 
hoidettavaksi. Puutteita esiintyy edelleen seuraavilla aloilla: 
23 
tärkeiden käyttäjien, kuten Euroopan parlamentin, CRESTin ja kansainvälisten 
järjestöjen, tarpeiden analysointi, 
tiedot yksityisestä tutkimus- ja kehitysrahoituksesta, 
huipputeknologian alaan liittyvän tavara- ja palvelukaupan indikaattorit, 
tiedot tieteellisen ja teknisen henkilöstön määrästä ja muutoksista, 
lisätiedot alueellisten tutkimus-, kehitys- ja innovaatiojärjestelmien 
luonnehtimiseksi, 
organisaatioiden välisten tiedonsiirtomenetelmien käyttö, jotta pystytään 
pitämään tiedon toimittajien taakka mahdollisimman vähäisenä ja jopa 
laskemaan sitä, 
voimakkaampi keskittyminen tietojen analysointiin, 
olemassa olevien ja uusien tietojen pidemmälle menevä yhdenmukaistaminen. 
Vallitsevan järjestelmän parantamisen lisäksi näiden puutteiden korjaaminen kuuluu ohjelman 
toisella puoliskolla komission tärkeimpiin toimiin (katso jäljempänä kohta 3.1). 
Edellytyksenä on, että tarpeelliset varat ovat käytettävissä. 
2.4 Henkilöstömäärä 
Kaikkien tähän mennessä kuvattujen toimien suorittamisen edellytyksenä on ollut riittävä 
henkilöstö. Seuraavassa taulukossa tarkastellaan vakinaista henkilöstöä, jonka komissio on 
osoittanut tämän ohjelman käyttöön vuosien 1993 ja 1995 väliseksi ajaksi. Lisäksi tehtävään 
osoitettiin jäsenvaltiotasolla mittava henkilöstö, jotta ohjelma voitaisiin toteuttaa tässä 
laajuudessa. 
Taulukko 1: ohjelman toteuttamiseen osallistunut Eurostatin henkilöstö (täysipäiväisinä 
työntekijöinä) 
Vuosi Määrä 
1993 4 
1994 4 
1995 3,5 
Taulukon 1 mukaan tämän ohjelman käytössä oli jatkuvasti vuodesta 1993 komission 
oman henkilöstön neljä henkilötyövuotta. Taulukossa kuvattu 0,5 henkilötyövuoden 
24 
väheneminen vuodesta 1994 vuoteen 1995 johtuu pelkästään ajoittain täyttämättömistä 
viroista vuonna 1995. Vuodelle 1996 on tämän hetkisen henkilöstösuunnittelun mukaisesti 
kaavailtu henkilömäärän nostamista. 
3. Ehdotuksia lisätoimiksi 
3.1 Ehdotuksia ohjelman toista puoliskoa varten f 
Komission tulevien vuosien toimet tutkimusta, kehitystä ja innovaatioita koskevien tilastojen 
alalla liittyvät saumattomasti edellisten vuosien työhön. Etusijalla on aloitettujen toimien 
vakauttaminen. Suunnitteilla on uusia toimia vain siinä määrin, kun ne täydentävät jo 
käynnissä olevia töitä. Käyttäjätarpeiden analyysin tulokset huomioidaan tarkkaan (katso 
kohta 2.2.1). Kuten aiemmin, kaikki toimenpiteet toteutetaan läheisessä yhteistyössä kaikkien 
osallistuvien laitosten kanssa. Näitä ovat erityisesti OECD-sihteeristö, UNESCO, jäsenvaltiot 
sekä komission sisäiset ja ulkopuoliset (uudet) käyttäjät kanssa. Uusi yhteistyökumppani on 
IPTS (Institute for Prospektive Studies) Sevillasta. 
Ohjelman jälkimmäisen puoliskon aikana eli vuosina 1996 ja 1997 komissio keskittyy aluksi 
niiden neuvoston päätöksessä esitettyjen tehtävien täyttämiseen, joita se ei ole saanut 
ensimmäisellä puoliskolla vielä täysin toteutetuiksi. Näihin kuuluvat erityisesti (katso edellä 
2.3): 
tarpeiden analysointi tutkimusta, kehitystä ja innovaatioita koskevien tilastojen 
tärkeiden käyttäjien osalta, jotka toistaiseksi (katso edellä 2.2.1) ovat jääneet 
huomiotta, kuten Euroopan parlamentti, CREST ja kansainväliset järjestöt, 
tietojen kerääminen yksityisestä tutkimus- ja kehitysrahoituksesta. Koska osa 
näistä tiedoista on jo käytettävissä OECD:n tasolla, täytetään tämä tehtävä 
suorassa yhteistyössä OECD-sihteeristön kanssa. 
vaikutus- ja tuotosindikaattoreiden laatiminen, johon kuuluu osana tarvittavien 
menetelmien luominen siltä osin, kuin sitä ei vielä ole käytettävissä 
kansainvälisellä tasolla. Tämä tehtävä ulottuu pidemmälle kuin vain neuvoston 
päätöksen liitteessä esitettyyn vaatimukseen huipputeknologian alaan liittyvän 
tavara- ja palvelukaupan indikaattoreista. Laajennus tuntuu kyseisen ryhmän 
indikaattoreiden kasvavan merkityksen perusteella välttämättömältä ja 
oikeutetulta. 
tietojen toimittaminen tieteellisestä ja teknisestä henkilöstöstä. 
uusien alueellisten indikaattoreiden laatiminen. 
organisaatioiden välisten tiedonsiirtomenetelmien käyttö. Tämän tehtävän 
täyttäminen riippuu ratkaisevasti kansallisten hankkeiden etenemisestä, 
25 
esimerkiksi SERTistä tai DSIS:stä 
voimakkaampi keskittyminen saatavilla olevien tietojen analysoimiseen. On 
harkittava myös käytettävissä olevien tutkimusta, kehitystä ja innovaatioita 
koskevien tietojen yhdistämistä jo saatavilla oleviin yleisiin taloudellisiin ja 
väestöllisiin tietoihin 
lisäponnistelut tietojen yhdenmukaistamiseksi. Tämä laaja-alainen tehtävä liittyy 
käytännöllisesti katsoen kaikkiin indikaattoriryhmiin. 
Sekä kansainvälisellä tasolla että komission sisällä tapahtuneen viimeaikaisen kehityksen 
vuoksi on välttämätöntä käynnistää Iisähankkeita, vahvistaa hankkeita tai tehostaa niihin 
osallistumista. Yksi tällainen hanke liittyy niin sanottuun globalisaatioon. Eurostat on 
aloittanut hankkeen, jonka tarkoituksena on analysoida lisääntyvistä kansainvälisistä 
taloudellisista toimista aiheutuvien seurausten vaikutus virallisiin tilastoihin ja ratkaista esiin 
tulevat ongelmat niin pitkälle kuin mahdollista. Tähän liittyy olennaisesti tutkimuksen, 
kehityksen ja innovaatioiden ala. Toinen hanke koskee muita kuin aineellisia investointeja. 
Eurostat laajentaa toimintaansa tällä alalla OECD:n sihteeristön ja muiden laitosten 
toteuttaman työn perusteella. 
Pääosasto XII julkaisi vuonna 1994 ensimmäistä kertaa eurooppalaisen kertomuksen tiede-
ja teknologiaindikaattoreista (EUR 15897). Näin otetaan paremmin huomioon poliittisten ja 
taloudellisten päättäjien lisääntyvät tiede- ja teknologiaindikaattoreita koskevat tarpeet. 
Lisäksi edistetään kansallisten tutkimuspolitiikkojen yhteensovittamista, koska tämän alan 
toimijoille järjestetään käytettäväksi yhteinen tieto- ja tietämysperusta. Tämä kertomus 
sisältää tilastollisen liitteen, jonka laatiminen vuonna 1996 julkaistavasta seuraavasta 
laitoksesta alkaen on Eurostatin vastuulla. Eurostat perustaa tätä tarkoitusta varten 
tietopankin, joka sisältää kaikki tämän liitteen tiedot. Sen lisäksi Eurostat tulee voimakkaasti 
ponnistelemaan Euroopan unionin sisällä ja ulkopuolella jo käytettävissä olevan tiedon 
yhdenmukaistamiseksi edelleen ja yhteensovittamaan sen lisäksi kaikkia" ylimääräisiä 
tutkimustoimia. 
3.2 Ehdotuksia ohjelman päättymistä seuraavaa aikaa varten 
Toistaiseksi saadut tulokset antavat olettaa, että komissio toteuttaa vuoden 1997 loppuun 
mennessä menestyksellisesti ainakin suurimman osan neuvoston sille tämän ohjelman 
puitteissa antamista tehtävistä. Näin ei kuitenkaan ratkaista läheskään kaikkia ongelmia, 
jotkn liittyvät tutkimusta, kehitystä ja innovaatioita koskeviin eurooppalaisiin tilastoihin. Sen 
vuoksi tarvitaan huomattavia ponnisteluja vielä ohjelman loppuun viemisen jälkeen erityisesti 
verrattavuuden ja tietojen täydellisyyden varmistamiseksi. 
Kaikista ponnisteluista huolimatta käytettävissä olevien tietojen vertailukelpoisuus ei ole 
tyydyttävää. Tähän liittyviä perustavaa laatua olevia ongelmia ei voida täysin ratkaista 
myöskään vuoden 1997 loppuun mennessä. Yksi tärkeimmistä syistä siihen, että tietojen 
vertailukelpoisuus ei ole vieläkään tyydyttävää eurooppalaisella tasolla, on kansallisten 
26 
tutkimusta, kehitystä ja innovaatiota koskevien tilastojen erilaisuus. Tämä koskee sekä 
keruumenetelmiä, luokittelua että muita kysymyksiä. Ei ole sisällöllisesti mielekästä pyrkiä 
kaikkien kansallisten järjestelmien täydelliseen yhdenmukaistamiseen. Ehdoton vaatimus on 
kuitenkin se, että kansallisia järjestelmiä muokataan niin, että niiden kautta kerättyjen 
tietojen vertailukelpoisuus lisääntyy. Sellaiset parannukset lisäisivät edelleen tutkimusta, 
kehitystä ja innovaatiota koskevien tietojen vertailukelpoisuutta yleisten taloustilastojen 
kanssa. Tätä komission käsitystä tukevat sen innovaatiota koskevista pilottitutkimuksista 
saamat kokemukset. Näissä tutkimuksissa jäsenvaltiot ovat pyrkineet innovaatiota koskevien 
tietojen yhdenmukaistamiseen. Toisaalta nämä pilottitutkimukset ovat osoittaneet, että 
yhdenmukaistaminen ei onnistu pelkästään epämuodollisten sopimusten perusteella. Eräiden 
jäsenvaltioiden osalta tietojen vertailukelpoisuutta voitaisiin parantaa, jos ne noudattaisivat 
Eurostatin kehittämiä suosituksia. Oikeudellinen pohja tulevia tutkimuksia varten voisi 
ainakin osittain ratkaista nämä ongelmat. (Katso myös innovaatiota koskevien 
pilottitutkimusten arvioijien ensimmäisessä kertomuksessaan mainitsemat suositukset 
kertomuksen sivulla 127). Tästä syystä komissio on käynyt toissijaisuusperiaatetta noudattaen 
ensimmäisiä epävirallisia keskusteluja selvittääkseen, miten jäsenvaltiot suhtautuvat 
oikeudellisen perustan luomiseen säännöllisiä tutkimusta, kehitystä ja innovaatioita koskevia 
tulevia tutkimuksia varten. Koska suurin osa jäsenvaltioista suhtautuu tähän ajatukseen 
periaatteessa myönteisesti, komissio vie lähikuukausien aikana viemään ajatusta eteenpäin. 
Tavoitteena on esittää vielä ennen vuoden 1997 loppua luonnos oikeudellisesta perustasta 
tutkimusta, kehitystä ja innovaatioita koskevalle tutkimustyölle Euroopan unionissa. 
Toinen periaatteellinen ongelma liittyy käytettävissä olevien tietojen kattavuuteen. Ei ole 
vaikeaa ennakoida, että ohjelman päätyttyä läheskään kaikkia käyttäjien tarvitsemia tietoja ei 
ole saatavilla eurooppalaisella tasolla. Niinpä komission ja erityisesti Eurostatin on täytettävä 
tiedoissa olevia aukkoja myös vuoden 1997 jälkeen. Tähän kuuluvat tutkimuksen 
puiteohjelmaan liittyviä erityisohjelmia koskevat tutkimus- ja kehitystilastot, jotka 
myötävaikuttavat arvokkaalla tavalla näiden ohjelmien strategiseen valvontaan (esimerkiksi 
energian ja ympäristön alalla). Tässä yhteydessä on huomioitava, että kaikki jäsenvaltioille 
esitetyt pyynnöt tietojen toimittamisesta aiheuttavat niille ylimääräisiä taloudellisia rasitteita 
sekä ylimääräistä taakkaa vastaajille. Sen lisäksi tällä hetkellä tilastointia varten käytössä on 
entistä vähemmän varoja ja vastaajat ovat entistä haluttomampia toimittamaan tietoja. 
Ratkaisu tähän ongelmaan voisi olla se, että lisätietojen hankkiminen rajoitettaisiin kaikkein 
välttämättömimpään eli perusmuuttujiin, ja kaikki muutoin tarvittavat tiedot arvioitaisiin 
mallien sekä käytettävissä olevien lisätietojen avulla. Komissio kehittää lähivuosina tätä 
ajatusta ja kokeilee sitä käytännössä jossakin hankkeessaan. Tällä hetkellä tähän on ajateltu 
tieteellistä ja teknistä henkilöstöä koskevaa hanketta. Myös tiettyjen erityisohjelmien 
yhteydessä toteutettavat työt voivat myötävaikuttaa suunnitellun tietojen keruun 
parantamiseen. Yksi mahdollisuus olisi käyttää saatavilla olevaa hallinnollista tietoa. 
Myös tietoyhteiskunnan vaatimukset saattavat aiheuttaa ongelmia. Tietoa pidetään entistä 
enemmän tuotantotekijänä vanhojen tuotantotekijöiden kuten työn ja pääoman ohella. Tämä 
kehitys voi johtaa siihen, että tarvitaan uutta tai ainakin muokattua menetelmäkehystä, joka 
kattaa muun muassa informaatioteknologian käsitteen ja muita siihen liittyviä aiheita. 
27 
4. Yleisiä johtopäätöksiä 
Tähänastinen esitys on varmasti osoittanut, että komissio on jo jossain määrin pystynyt 
toteuttamaan yhteisön tilastojen neuvoston päätöksen mukaista kehittämisohjelmaa, joka 
koskee tutkimus- ja kehittämistoimintaa sekä innovaatioita. Toiminnassa on kuitenkin vielä 
suuri määrä aukkoja, joiden täyttämiseen pyritään kahden seuraavan vuoden aikana. Sen 
lisäksi ohjelman päättymisen jälkeisille vuosille on ilmennyt tarpeita, joiden täyttämiseen 
pyritään niin hyvin kuin mahdollista. Komissio pyytää neuvostoa suhtautumaan myönteisesti 
tämän neuvoston päätöksen 8 artiklan a kohdan mukaiseen väliraporttiin. 
28 
LIITE I 
NEUVOSTON PÄÄTÖS, 
tehty 24 päivänä tammikuuta 1994, 
tutkimus- ja kehittämistoimintaa sekä innovaatioita koskevien yhteisön tilastojen 
monivuotisesta kehittämisohjelmasta 
29 
N:o L 38/30 EUROOPAN YHTEISÖJEN VIRALLINEN LEHTI 9.2.94 
NEUVOSTON PÄÄTÖS, 
tehty 24 päivänä tammikuuta 1994, 
tutkimus-ja kehittämistoimintaa sekä innovaatioita koskevien yhteisön tilastojen monivuotisesta 
kehittämisohjelmasta 
(94/78/EY, Euratom) 
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka 
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja 
erityisesti sen 213 artiklan. sellaisiin laaja-alaisiin ja yhtenäisiin puitteisiin, jotka täyttä­
vät yhteisön vaatimukset tilastotietojen osalta varmistamalla 
menetelmien lähentämisen ja luomalla yhteisen perustan 
käsitteille, määritelmille ja standardeille. 
ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamis­
sopimuksen ja erityisesti sen 187 artiklan. päätöksessä 93/464/ETY(s) vahvistetaan ensisijaisia toimen­
piteitä tilastotietojen alalla koskeva puiteohjelma 
(1993-1997), 
ottaa huomioon komission ehdotuksen('). kehitystä edistämään tarkoitettujen politiikkojen luominen 
edellyttää tarkkoja ja tosiasioihin perustuvia tietoja tieteellis­
ten ja teknologisten tutkimusten suuntauksista. 
ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon(:). tilastolliset indikaattorit on suunniteltu tukemaan jäsenvalti­
oiden ja koko yhteisön tiede- ja teknologiapolitiikan hoitoa, 
ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon('). 
sekä katsoo, että tilastolliset indikaattorit ovat täydentäviä ja olennaisia muilla 
ensisijaisilla yhteisön aloilla ja muissa ensisijaisissa yhteisön 
ohjelmissa, kuten innovaatiota ja teknologian siirtoa koske­
vassa .S/>rmr-ohjelmassa(b) ja alueellisessa Stride-ohjd-
massa(7). 
kansallisten politiikkojen vertaamiseksi ja analysoimiseksi on 
tarpeen vahvistaa tutkimus-ja kehittämistoimintaa sekä inno­
vaatioita koskevia tilastoja. tutkimusta ja teknologian kehittämistä koskevat yhteisön pui­
teohjelmat ja niiden toteuttamiseen tarvittavat erityiset ohjel­
mat edellyttävät tutkimusta ja teknologian kehittämistä kos­
kevaa tilastotietojärjestelmää. 
ensisijaisia toimenpiteitä tilastotietojen alalla koskevan suun­
nitelman toteuttamisesta 19 päivänä kesäkuuta 1989 anne­
tussa neuvoston päätöslauselmassa (Euroopan yhteisöjen 
tilasto-ohjelma vuosiksi 1989—1992)(4) korostetaan tarvetta 
(') EYVL N:o C 122, 14.5.1992. s. 14 
C-) EYVL No C 115, 26.4.1993, s. 213 
(') EYVL N.o C 332, 16.12.1992. s. 77 
(••) EYVL N:o C 161. 28.6.1989. s. 1 saatavilla olevan tilastotiedon määrä vaihtelee jäsenvaltioit­
tain, eivätkä olemassa olevat tiedot aina ole keskenään vertai­
lukelpoisia. 
C) EYVL N:o L 219, 28.8.1993, s. 1 
H EYVL N:o L 112. 25 4.1989, s. 12 
(7) EYVL N:o C 196, 4.8.1990, s. 18 
30 
I3/Nide 25 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 245 
tutkimus-ja kehittämistoimintaa sekä innovaatioita koskevan 
tilastotietojärjestelmän käyttöön ottaminen edellyttää joukon 
kiinteästi toisiinsa liittyviä toimia tarpeiden arvioimisesta tie­
tojen levittämiseen; nämä toimet olisi organisoitava yhtenäi­
siin puitteisiin, 
tietojen käyttökelpoisuuden ja vertailukelpoisuuden varmis­
tamiseksi komission olisi vahvistettava ne tiedot, jotka jäsen­
valtioiden on toimitettava komissiolle, ottaen huomioon 
Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön (OECD), 
Yhdistyneiden Kansakuntien kasvatus-, tiede-ja kulttuurijär­
jestön (Unesco) ja muiden kansainvälisten järjestöjen työ. 
teollisuuden ja hallinnon tietojcnkcruumenetelmiä olisi mah­
dollisuuksien mukaan yksinkertaistettava siten, että tietojen 
laatu kuitenkin säilyy, mikä on mahdollista kehittämällä tar­
koituksenmukaisia tilastollisia perusvälineitä. 
tutkimus- ja kehittämistoimintaa sekä innovaatioita koske­
vien virallisten tilastojen kehittäminen on olennaista sovittaa 
yhteen, jotta perustarpeiden täyttäminen kansainvälisesti, 
yhteisössä sekä kansallisesti ja alueellisesti tapahtuisi mah­
dollisimman pienin julkisin ja yksityisin kustannuksin; 
yhteensovittaminen voidaan parhaiten ja tehokkaimmin var­
mistaa jo olemassa olevien menetelmien avulla, ja 
tieteen ja tekniikan tutkimuskomitea (CREST) on antanut lau­
suntonsa, 3 artikla 
Ohjelman tavoitteena on: 
a) tarjota yhteisön viitekehys tutkimus-ja kehittämistoimin­
taa sekä innovaatioita koskeville tilastoille määrittele­
mällä ne käsitteet ja menetelmät, joilla parhaiten tuetaan 
vastaavia yhteisön politiikkoja ja täytetään kansallisten, 
alueellisten ja paikallisten viranomaisten, kansainvälis­
ten järjestöjen, taloudellisten toimijoiden, ammatillisten 
yhdistysten ja yleisön tarpeet; 
b) luoda yhteisön kattava lilastotietojärjestelmä kuvaamaan 
tutkimus- ja kehittämistoimintaa sekä innovaatioita; 
c) edistää ja tukea tutkimus- ja kehittämistoimintaa sekä 
innovaatioita koskevien tilastojen yhdenmukaistamista 
jäsenvaltioissa; 
d) helpottaa vertailukelpoisten tietojen levittämistä. 
4 artikla 
Edellä 3 artiklassa tarkoitettujen tavoitteiden saavuttamiseksi 
komissio toteuttaa yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa seu­
raavat työt liitteessä esitetyn toimintasuunnitelman mukai­
sesti: 
ON TEHNYT TÀMÀN PÄÄTÖKSEN: 
/ artikla a) tutkimus- ja kehittämistoimintaa sekä innovaatioita kos­
kevien tilastojen käyttäjien tarpeiden analysointi ja arvi­
ointi, ottaen huomioon toteutettavuus ja kustannustehok­
kuus, jotta voidaan määritellä toimenpiteet ja niiden 
tärkeysjärjestys; 
Laaditaan tutkimus-ja kehittämistoimintaa sekä innovaatioita 
koskevien yhteisön tilastojen monivuotinen kehittämisoh­
jelma (1993-1997), jäljempänä "ohjelma". b) nykyisten menetelmien parantaminen tarvittaessa; 
c) saatavilla olevien tutkimus- ja kehittämistoimintaa sekä 
innovaatioita koskevien tilastotietojen kartoitus; 
2 artikla 
Ohjelma päättyy 31 päivänä joulukuuta 1997. 
2. Ohjelman täytäntöönpanoon kaudelle 1993-1997 arvi­
oidaan tarvit'avan yhteisön varoja 2,9 miljoonaa ecua varain­
hoito-ohjelman mukaan. 
3. Talousarviosta vastuussa olevat viranomaiset päättävät 
käytettävissä olevista määrärahoista kunakin tilikautena, 
ottaen huomioon Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon 
sovellettavan varainhoitoasetuksen 2 artiklassa(') säädetyt 
moitteettoman varainhoidon periaatteet. d) rakenteellisten ja teknisten osien perustaminen tutkimus-
ja kehittämistoimintaa sekä innovaatioita kuvaavaa yhtei­
sön tilastotietojärjestelmää varten, mukaan lukien yhtei­
sön rahoittamaa tutkimus-ja kehittämistoimintaa koske­
vat tilastot; 
e) pilottitutkimusten toteuttaminen; 
0 tilastollisten perusvälineiden kehittäminen. 
Komissio käyttää näiden tehtävien suorittamiseksi olemassa 
olevia tietolähteitä, välineitä ja menetelmiä, mukaan lukien 
olemassa olevat OECD:n, Unescon ja muiden kansainvälisten 
järjestöjen tutkimukset ja tiedot. 
(') EYVL N:o L 356, 31.12.1977, s. 1 (teksti saatettu ajan tasalle: 
EYVL N:oC 80, 25.3.1991, s. I). Ohjelman erityiset toimet pannaan täytäntöön päätöksen 
93/464/ETY mukaisesti. 
31 
246 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 13/Nide 25 
5 artikla 
Jäsenvaltioiden tilastotietojen keruuta ja esittämistä koskevat 
komission erityiset toimet vahvistetaan päätöksen 93/464/ 
ETY 6 artiklassa määrättyä menettelyä noudattaen. 
Komissio käyttää ohjelman toteuttamiseksi kansallisia asian­
tuntijoita erityisesti teknologian tutkimuksen ja kehittämistoi­
minnan osalta. 
6 artikla 
Jäsenvaltioiden on määriteltävä ja analysoitava tutkimusta, 
teknologian kehittämistä ja innovaatiota koskeviin tilastoihin 
liittyvien yhteisön tietojen tarve kansallisten käyttäjien kes­
kuudessa ja toimitettava saatavilla olevat tiedot komissiolle 
kahdeksan kuukauden kuluessa tämän päätöksen tekemisestä. 
Komissio sovittaa nämä toimet yhteen. nön tai tilastosalaisuutta koskevan käytännön nojalla ovat 
salassapidettäviä. 
8 artikla 
a) Komissio antaa neuvostolle vuonna 1995 väliaikaisen 
kertomuksen, joka tarvittaessa sisältää komission aiheel­
lisina pitämiä ehdotuksia erityisesti 4 artiklan b kohdassa 
tarkoitetuista menetelmistä ja näihin menetelmiin perus­
tuvan järjestelmän käyttöön ottamisesta tutkimus- ja 
kehittämistoimintaa ja innovaatioita koskevien yhden­
mukaistettujen tilastojen säännöllistä keruuta, tutkimus-
ja kehittämistoimintaa sekä innovaatioita koskevan 
yhteisön politiikan tarpeita ja rakennepolitiikassa tarvit­
tavia alueellisia tietoja varten. 
b) Komissio antaa vuonna 1998 lopullisen kertomuksen, 
jossa arvioidaan ohjelman toteutuminen. 
7 artikla 
Jäsenvaltioiden on 4 artiklassa tarkoitettuja toimia varten luo­
vutettava salassapidettävien tilastotietojen luovuttamisesta 
Euroopan yhteisöjen tilastotoimistolle 11 päivänä kesäkuuta 
1990 annetun neuvoston asetuksen (Euratom. ETY) N:o 
1588/90C) mukaisesti olemassa olevat tutkimus- ja kehittä­
mistoimintaa sekä innovaatioita koskevat tilastot sekä tiedot 
näiden tilastojen keruussa käytetyistä menetelmistä, mukaan 
lukien ne tiedot, jotka jäsenvaltioiden kansallisen lainsäädän-9 artikla 
Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille. 
Tehty Brysselissä 24 päivänä tammikuuta 1994. 
Neuvoston puolesta 
Puheenjohtaja 
G. MORAITIS 
(') EYVL N:o L 151. 15.6.1990. s. I 
32 
13/Nide 25 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 247 
U/TE 
TOIMINTASUUNNITELMA TUTKIMUS- JA KEHITTÄMISTOIMINTAA JA INNOVAATIOITA KOS­
KEVIEN YHTEISÖN TILASTOJEN KEHITTÄMISEKSI 
a) Tutkimus- ja kehittämistoimintaa sekä innovaatioita koskevien tilastojen käyttäjien tarpeiden analy­
sointi ja arviointi 
Tarkoitus on kerätä tietoa pääasiallisten käyttäjien eli yhteisön toimielinten, tieteen ja tekniikan tutkimusko­
mitean, kansallisten, alueellisten ja paikallisten viranomaisten, kansainvälisten järjestöjen ja taloudellisten toi­
mijoiden, tarpeista ja analysoida ne. 
Pitkän aikavälin suunnittelun helpottamiseksi ja tilastollisten loiinien lähentämiseksi kansainvälisellä, yhteisön, 
kansallisella ja alueellisella tasolla analyysissa otetaan huomioon pitkän aikavälin taipeet 
b) Nykyisen menetelmäviitekehyksen parantaminen tarvittaessa 
Tarkoituksena on luoda tutkimus- ja kehittämistoimintaa sekä innovaatioita koskeville tilastoille viitekehys 
sekä kansallisella tasolla saatavilla olevia tietoja vatien että yhteisön tasolla tapahtuvaa täydentävien tietojen 
keruuta vancn. Viitekehys parantaa eri jäsenvaltioista saatavien tietojen vertailukelpoisuutta. 
Menetelmiä kehitetään OECD:n puitteissa tiiviissä yhteistyössä OECD:n kanssa OECD:n jo tällä alalla tekemän 
työn hyödyntämiseksi ja tietojen vertailukelpoisuuden takaamiseksi kolmansien maiden kanssa. Jos nykyiset 
menetelmät eivät ole riittäviä tai käyttökelpoisia, komissio tekee aloitteen sellaisen suunnitelman laatimiseksi, 
joka vastaa yhteisön erityistarpeita. 
Menetelmiä käytetään yhdenmukaistamisen perusvälineinä tulkimus-ja kehittämistoimintaa sekä innovaatioita 
koskevien yhteisön virallisten tilastojen kehittämiseksi sekä suositeltavana järjestelmänä epävirallisten tilas­
tojen laatimiseksi. 
Uudet menetelmät esitetään yhteisön tasolla vahvistettavissa käsikirjoissa. 
c) Saatavilla olevien tutkimus- ja kehittämistoimintaa sekä innovaatioita koskevien tilastotietojen kartoitus 
Menetelmien ja tietojärjestelmän kehittämiseksi on tarpeen tutkia, kuinka paljon tutkimus- ja kehittämistoi­
mintaa sekä innovaatioita koskevaa tietoa on saatavilla. Tutkimuksen tarkoituksena on osoittaa jäsenvaltioissa 
käytettävissä olevan tiedon määrä ja jäsenvaltioiden väliset erot tiedon määrän osalla Tämä on tarpeen saman­
laisten ja vertailukelpoisten tietojen keruuta varten. Tutkimuksessa korostetaan ja tuodaan esiin niitä seikkoja. 
jotka edellyttävät erityisiä ponnisteluja tutkimus-ja kehittärnjstoimintaa ja innovaatioita koskevien tilastojen 
yhdenmukaistamisen edistämiseksi ja tukemiseksi. 
d) Tutkimus- ja kehittämistoimintaa sekä innovaatioita koskevan yhtei.sön tilastotietojärjestelmän raken­
teellisten ja teknisten osien perustaminen 
Etusija annetaan seuraaville osille: 
Voimavarat: 
— Tutkimus- ja kehittämistoiminnan (sekä yksityisen että julkisen) rahoitustavat: 
— Tutkimus- ja kehittämistoiminnassa työskentelevä henkilöstö; 
— Tutkimus- ja kehittämistoiminnan kustannukset scktoreittain (yritykset, valtio, korkeakouluopetus). 
Tulokset: 
— Teknologinen innovaatio yrityksissä, 
— Korkean teknologian tavaroiden ja palveluiden vaihto. 
Lisäksi pyritään selvittämään tutkimustoiminnan suona vaikutuksia patcntnimisloimintaau sekä bibliografini 
hi n 
Tiedot luokitellaan eurooppalaisten luokitusjärjestelmien (NAI3S, NACE, Rev. 1, jne.) mukaisesti. Alueelliset 
ulottuvuudet otetaan erityisesti huomioon. 
33 
248 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 13/Nide 25 
Tiedot talletetaan tietokantoihin, jotka sisältävät: 
1) tutkimus- ja kehittämistoimintaa sekä innovaatioita koskevia yhdenmukaistettuja tietoja; 
2) kansallisilla menetelmillä kerättyjä kansallisia tietoja, joita ei vielä ole kokonaan yhdenmukaistettu; 
3) komission keräämiä tietoja. 
e) Pilottitutkimusten toteuttaminen 
Tutkimus- ja kehittämistoimintaa sekä innovaatioita koskevien tietojen saatavuuden parantaminen edellyttää 
toisinaan pilottitutkimuksia eräiden tietojen keruuseen liittyvien toimien toteutettavuudesta. Pilottitutkimuk­
silla valmistellaan järjestelmällisiin menetelmiin perustuvaa säännöllistä tietojen keruuta. Pilottitutkimukset 
toteutetaan käyttämällä kehitettyjä käsitteitä ja menetelmiä. 
0 Tilastollisten perusvälineiden kehittäminen 
Tilastollista perusvälineitä on kehitettävä, jotta tietojen keruuta voitaisiin yksinkertaistaa niin paljon kuin mah­
dollista ja erityisesti jotta tietojen keruusta yrityksille aiheutuvaa taakkaa voitaisiin vähentää, kuitenkin niin, 
että tietojen laatu säilyy. Tilastollisiin perusvälineisiin luetaan rekisterit, organisaatioiden väliset tiedonsiirto­
menetelmät (OVT/EDIFACT). luokittelujärjestelmät, tilastolliset otannat, tutkimukset, tutkimusten käsittely-
välineet sekä tietojen analysointimenetelmät. 
34 
LIITE II 
Yksityiskohtainen analyysi käyttäjien tarpeista tutkimusta, kehitystä ja inno­
vaatioita koskevien yhteisön tilastojen osalta 
35 
1. KANSALLISTEN KERTOMUSTEN TULOSTEN YHTEENVETO 
1.1 Lähtökohta 
Jäsenvaltioiden kanssa käytyjen keskustelujen jälkeen sovittiin, että Eurostat ei anna 
jäsenvaltioiden kertomuksia varten mitään erityistä rakennemallia. Lähtökohtana 
käytettiin ns. yleistä asiakirjaa17. Jäsenvaltiot voivat laatia kertomuksensa erityisen 
käyttäjätutkimuksen tai muutoin saatavissa olevan tiedon perusteella. Tämän seurauksena 
kansalliset kertomukset olivat pituudeltaan hyvinkin erilaisia. Pituus vaihteli puolen 
sivun ja noin 20 sivun välillä. Kaikki nykyiset jäsenvaltiot (Luxemburgia lukuun 
ottamatta) sekä Norja ovat toimittaneet kertomuksen Eurostatille. 
1.2 Yleiset tulokset 
Tutkimusta, kehitystä ja innovaatioita koskevien tilastojen tärkeimpiä käyttäjiä ovat 
kaikissa maissa jokseenkin samat ryhmät: 
-politiikan analyysin ammattilaiset tieteen ja teknologian alalla 
-päätöksentekijät 
-tutkijat 
Institutionaalisia käyttäjiä ovat yritykset, taloudelliset yhdistykset, viranomaiset, tutki­
muslaitokset, yliopistot, kansainväliset järjestöt kuten OECD ja Euroopan komissio. 
Analysoitaessa käyttäjien tarpeita on otettava huomioon, että tarpeet muuttuvat ajan 
myötä. Tässä esitetyt tarpeet koskevat nykyhetkeä ja lähivuosia. 
On selvästi käynyt ilmi, että tutkimusta, kehitystä ja innovaatiota koskevia vertailukel­
poisia tietoja tarvitaan suuressa määrin Euroopan unionin sisäisten vertailujen lisäksi 
myös niitä vertailuja varten, joita tehdään Euroopan unionin jäsenmaiden sekä Euroopan 
unionin ulkopuolisten OCDC:n jäsenten ja muiden Euroopan ja Aasian maiden välillä. 
Siksi pidettiin erityisen tärkeänä jatkuvaa yhteistyötä OECD:n kanssa tilastojen 
laatimiseksi ja kehittämiseksi. Sekä tutkimusta ja kehitystä että innovaatiota koskevien 
indikaattorien vertailukelpoisuuden parantamiseksi edelleen on tulevaisuudessa entistä 
paremmin yhdenmukaistettava käsitteitä, luokitusjärjestelmiä ja tutkimusmenetelmiä. 
Käyttäjät haluavat usein arvioida tutkimukseen, kehitykseen ja innovaatioon tehtyjen 
investointien tuloksia ja vaikutusta. Siksi he ovat kiinnostuneita mahdollisuuksista 
yhdistää tutkimusta, kehitystä ja innovaatioita koskevat indikaattorit muihin indikaatto­
reihin. Hyödyllisiä välineitä ovat tietopankit, kuten OECD-tietokanta STAN, johon on 
17 Tämä asiakirja on saatavissa Eurostatin yksiköstä D3. 
36 
tallennettu tietoja tutkimuksesta ja kehityksestä, teollisesta tuotannosta, ulkomaankaupas­
ta sekä panoksesta ja tuotoksesta yhteisen luokitusjärjestelmän mukaisesti. Useat maat 
ovat luoneet mikrotason tietokantoja, joissa yhdistetään yksittäisen yrityksen tietoja eri 
tietokannoista, jotta voidaan analysoida tieteen ja teknologian sekä taloudellisen 
suorituskyvyn välinen yhteys. 
Esiintyy myös tarvetta lähes kaikkiin tutkimusta, kehitystä ja innovaatioita koskeviin 
indikaattoreihin alueellisesti luokiteltuina. 
Lähes kaikki maat olivat sitä mieltä, että on tarpeen saada yksityiskohtaisia tietoja 
yhteisön rahoittamasta tutkimuksesta. Tämä koskee muun muassa rahoitusvirtoja 
koskevia indikaattoreita ja tilastoja puiteohjelmien hankkeisiin osallistumisesta. 
Vastaavasti halutaan tietoja myös siitä rahoituksesta, jota tutkimus ja kehitys saa muilta 
kansainvälisiltä järjestöiltä kuten Yhdistyneeltä kansakunnalta ja sen alajärjestöiltä, 
Maailmanpankilta ja OECD:ltä. 
Yleisesti toivottiin, että määritetään perusindikaattorit, jotka laaditaan vuosittain, ja 
täydentävät indikaattorit, jotka laaditaan harvemmin. Määrällisiä indikaattoreita voidaan 
täydentää joillakin laadullisilla tiedoilla. 
Monien käyttäjien mukaan tilastoja levitetään liian hitaasti ja tätä prosessia olisi 
pyrittävä nopeuttamaan. Tietojen levittämistä voidaan parantaa laajentamalla 
tietoverkkojen käyttöä. 
Tutkimusta, kehitystä ja innovaatioita koskevien indikaattoreiden tarve esitetään 
tarkemmin seuraavien otsikoiden alla: 
- Tutkimuksen ja kehityksen panosindikaattoriL 
- Tutkimuksen ja kehityksen tuotosindikaattorit 
- Tutkimuksen ja kehityksen vaikutusindikaattorit 
- Innovaatioindikaattorit 
- Muut tutkimusta, kehitystä ja innovaatioita koskevat indikaattorit 
- Muut käytetyt indikaattorit 
1.2.1 Tutkimuksen ja kehityksen panosta koskevat indikaattorit 
Käytettävissä ovat parhaiten seuraavat kansainväliset indikaattorit: 
- Tutkimusta ja kehitystä koskevat tilastot, joiden perustana on Frascati-käsikirja 
(pääasiallinen julkaisija OECD) 
- Tutkimukseen ja kehitykseen käytettyjä julkisia menoja koskevat tilastot (pääasiallinen 
julkaisija Eurostat) 
Koska useimmissa maissa on tehty jo melko kauan tutkimusta ja kehitystä koskevia 
37 
tilastoja, tilastoihin perustuvia tietoja käytetään melko laajasti. Saatavilla olevat 
tutkimusta ja kehitystä koskevat tilastot eivät ole riittävän yksityiskohtaisia kaikkia 
tarkoituksia varten. Tarvitaan yksityiskohtaista alaluokitusta talouden alojen mukaisesti 
sekä lisäksi yksityiskohtaista tietoa esimerkiksi tieteenalojen, sosiotaloudellisten 
tavoitteiden (ainakin ympäristötietojen ja yksityisen tutkimuksen ja kehityksen) ja 
erityisalojen kuten bioteknologian mukaisesti. Ainakin joitakin tietoja tutkimuksesta ja 
kehityksestä tarvitaan vuosittain. Toistaiseksi monet maat saavat käyttöönsä perusteelli­
sia tietoja tutkimuksesta ja kehityksestä työn toteuttavilta tahoilta vain kahden vuoden 
välein. Toivottiin laadullisesti parempaa tietoa tutkimuksesta ja kehityksestä korkeakou­
lualalla. OECD:n ja muiden järjestöjen ponnisteluista huolimatta tietojen vertailukel­
poisuus on vielä erittäin rajoitettua. Vaadittiin, että kerätään paremmin tietoja T&K-
hankinnoista, jotka tapahtuvat T&K:ta suorittavien laitosten ulkopuolisten ostajien 
toimesta. Samoin toivottiin tietoja yhteistyöstä tutkimuksen ja kehityksen alalla. Täten 
voisi syntyä kattavampi kuva tutkimuksen ja kehityksen virtaamisesta talouden alalta 
toiselle. 
Vain harvat maat ilmoittivat nimenomaan, että on tarpeen laatia tilastoja tutkimuksesta 
ja kehityksestä aiheutuvista julkisista kustannuksista yksityiskohtaisen NABS-
alaluokittelun mukaisesti. Tämä ei tarkoita välttämättä, että muut maat eivät tarvitse 
näitä tietoja. Useat maat epäilivät NABS:n tarkoituksenmukaisuutta yksinumeroisen 
tason alapuolella. Yksi tutkimuksesta ja kehityksestä aiheutuvien julkisten kustannusten 
analyysin päätarkoituksista on toimittaa poliittisille päätöksentekijöille niin pian kuin 
mahdollista, mieluiten välittömästi talousarvion hyväksymisen jälkeen, tietoja valtion 
talousarviossa esiintyvistä T&K-suuntauksista. Käytettäessä väliaikaisia tietoja 
yksinumerotasolla suurin osa maista voisi nopeuttaa tietojen toimitusta Eurostatille ja 
niiden julkaisua. 
Usealta taholta ilmaistiin tarve tutkimusta ja kehitystä suorittavien yksiköiden määrää 
koskeviin vertailukelpoisiin tietoihin. Tämä indikaattori ei sisälly Frascati-käsikirjaan, 
ja sen vuoksi ei ole olemassa kansainvälisesti vertailukelpoisia tietoja. Tässä yhteydessä 
on myös tarpeen edelleen yhdenmukaistaa aineistoja ja tietojen keruumenetelmiä. 
Useassa maassa toimivat monikansalliset yritykset vaikuttavat usein voimakkaasti tietyn 
maan T&K-toimiin. Tarvitaan tietojen järjestelmällistä keräämistä näiden yritysten 
T&K-toiminnasta maittain luokiteltuna täydennyksenä perinteisiin yksittäisiin maihin 
perustuviin tilastoihin, jotka koskevat tutkimus- ja kehitystyötä tekeviä paikkoja. Useat 
kansalliset tutkimukset ovat osoittaneet, että tietojen kerääminen tässä suhteessa on 
mahdollista. 
1.2.2 Tutkimuksen ja kehityksen tuotosindikaattorit 
Nämä indikaattorit sisältävät patenttihakemukset, patentin myöntämiset ja bibliometriset 
indikaattorit (artikkeleiden ja lainausten määrä). Patenttitilastoja julkaisevat useat 
kansainväliset järjestöt (esimerkiksi SEPO, WIPO, OECD). Bibliometrisiä indikaattorei­
ta ei julkaista säännöllisesti. Tavallisesti tutkijat hakevat ne eri tietopankeista erityisiin 
38 
tutkimustarkoituksiin. 
Tähän mennessä näiden tietojen tarve ja käyttö on ollut varsin vähäistä. Näiden 
indikaattoreiden pääkäyttäjät ovat oletettavasti olleet tutkijoita. Jotta tietoja käytettäisiin 
enemmän ja kansainvälisten vertailujen mahdollisuudet paranisivat, OECD on julkaissut 
patenttitietojen käyttöä teknologisina indikaattoreina käsittelevän käsikirjan. Tällaisten 
tietojen järjestelmällisempi laatiminen ja julkaiseminen on välttämätöntä. Patenttitietojen 
vertailumahdollisuuksien parantamiseksi muiden taloudellisten tietojen kanssa tarvitaan 
eurooppalaisen tason käännösavainta kansainvälisen patenttiluokituksen (IPK) ja 
NACE:n välille. Sellaista avainta kehitetään parhaillaan EPA:n ja Eurostatin 
yhteishankkeena. 
1.2.3 Tutkimuksen ja kehityksen vaikutusindikaattorit 
Nämä indikaattorit sisältävät teknologisen maksutaseen ja huipputeknologian tuotteiden 
kaupan tilastot. Teknologista maksutasetta varten on tosin olemassa OECD:n julkaisema 
menetelmäkäsikirja, mutta tietoja on saatavilla vain muutamasta jäsenvaltiosta. Näiden 
tietojen vertailtavuutta ei ole varmistettu, koska tietolähteet ovat osittain yritystutkimuk­
sia, osittain osia yleisestä maksutasetilastosta. Käyttäjät ovat entistä enemmän 
kiinnostuneita huipputeknologian tuotteiden kauppaan liittyvistä tiedoista. Toistaiseksi 
niitä ovat koonneet Eurostat, OECD ja muut järjestöt melko erilaisia määritelmiä 
käyttäen. 
Näistä indikaattoreista tuntuu selvästi olevan tarvetta. Niitä täytyy tosin menetelmälli­
sessä mielessä vielä hioa, jotta niitä voidaan käyttää laajemmin. Teknologista 
maksutasetta koskevien tietojen pitäisi perustua voimakkaammin yritystutkimuksiin. 
Sisämarkkinoiden vaikutukset tähän indikaattoriin täytyisi ottaa huomioon osana 
kehittämistyön arviointia. On tarpeen määritellä huipputeknologian tuote yleisesti 
hyväksyttävällä tavalla, jotta indikaattorin kansainvälistä käyttöä voidaan helpottaa. 
1.2.4 Innovaatioindikaattorit 
Nämä indikaattorit johdetaan vielä kehitteillä olevista uudentyyppisistä tutkimuksista. 
Innovaatiotutkimuksissa on kyse tiedoista, jotka koskevat innovaatiolähteitä, innovaation 
tavoitteita, innovaation esteitä, innovaatiomenoja, T&K-yhteistyötä, teknologian ostoa 
ja myyntiä, patenttisuojaa sekä innovaation vaikutuksia. Menetelmät sisältyvät OECD:n 
Oslo-käsikirjaan ja Eurostat käytti niitä yhteisessä kyselylomakkeessa, joka oli perustana 
kaikissa Euroopan unionin vanhoissa jäsenvaltioissa ja Norjassa tehdyille innovaatiotut­
kimuksille (yhteisön innovaatiotutkimus). Tämän tutkimuksen kansalliset tulokset ovat 
jo käytettävissä, ja erilaisten vertailevien tutkimusten tulokset, jotka perustuvat yhteisön 
tutkimuksen tietoihin, tulevat käyttöön vuoden 1995 kuluessa. Saatujen tietojen 
perusteella innovaatioindikaattoreidén järjestelmää kehitetään vuosina 1995 ja 1996 
edelleen uuden tutkimuskierroksen käynnistämiseksi. 
Kansallisissa kertomuksissa osoitettiin suurta mielenkiintoa näitä tutkimuksia kohtaan, 
39 
vaikka niissä ei nimenomaan ilmaistu tarvetta niistä saaduille tiedoille. On selvitettävä, 
mitä tutkimusta, kehitystä ja innovaatiota koskevia avaintietoja tarvitaan vuosittain tai 
vähintään joka toinen vuosi ja mitä tietoja harvemmin. Innovaatiotutkimukset täytyy 
ulottaa palveluteollisuuteen. Tiettyä mielenkiintoa on osoitettu myös uusien tuotteiden 
julkistamiseen perustuvia innovaatioindikaattoreja kohtaan. 
1.2.5 Muut tutkimusta, kehitystä ja innovaatiota koskevat indikaattorit 
Tällä hetkellä kehitetään tieteen ja teknologian henkilöresursseja koskevia indikaattorei­
ta, jotka perustuvat OECD:n ja Eurostatin yhdessä tekemään menetelmäkäsikirjaan 
(Canberra-käsikirja). 
Koska vielä ei ole käytettävissä tuloksia kansainvälisistä vertailuista, on vain 
luonnollista, että niille ei ole ilmaistu kovin erityistä tarvetta. Useat valtiot olivat 
kiinnostuneita aiheesta. Pakottavinta tarvetta on tällä alueella joillekin kansainvälisesti 
vertailukelpoisille indikaattoreille tutkijoiden liikkuvuudesta. Tämä koskee sekä 
tutkijoiden liikkuvuutta eri alojen välillä tietyssä maassa että liikkuvuutta eri maiden 
välillä. Lisäksi tarvitaan pitkittäistutkimuksia tutkijoiden urakehityksestä. Mielenkiintoa 
herättivät myös tiedot tohtoriksi väittelevistä sekä yksityiskohtaiset tiedot tutkijoiden 
koulutuksesta. Lisäksi pyydettiin tietoja työttömistä sukupuolen ja koulutustason 
mukaan. 
1.2.6 Muut käytetyt indikaattorit 
Yrityksissä saatavilla oleva tietämys on yksi innovaation avaintekijöistä. Yksi tähän 
läheisesti liittyvä indikaattori on jatkokoulutukseen käytettävien varojen määrä. Näitä 
menoja koskevista tiedoista on selkeää tarvetta. Piakkoin on saatavilla jonkin verran 
kansainvälisesti vertailukelpoista tietoa yhteisön tutkimuksesta, joka koskee jatkuvaa 
jatkokoulutusta työelämässä. 
Tarvetta ilmeni uuteen teknologiaan suuntautuvaan panostukseen liittyvistä indikaatto­
reista. 
Jatkokoulutukseen käytetyt menot ovat osa laajempaa aineettomien investointien 
käsitettä. Muut aineettomiin investointeihin kuuluvat osat ovat tutkimus- ja kehitys-
menot, markkinointikulut ja jotkut muut osat kuten ohjelmistokulut. Joissakin maissa 
on tehty tutkimuksia aineettomista investoinneista, ja OECD työstää tällä hetkellä 
päälinjoja sellaisen tiedon yhdistämiseksi. 
Tiedossa ei ole suunnitelmia kansainvälisten vertailukelpoisten tilastojen laatimiseksi. 
1.3 Yksityiskohtia kansallisista kertomuksista 
Seuraavassa esitetään yksityiskohtia kansallisista kertomuksista kuuden indikaattoriryh-
män avulla: T&K-panos, T&K-tuotos, vaikutukset, innovaatio, tieteen ja teknologian 
40 
henkilöstöresurssit, alueelliset ja muut indikaattorit. 
1.3.1 Tutkimuksen ja kehityksen panosindikaattorit 
Itävalta 
Tarvetta lyhentää tutkimusta ja kehitystä koskevien tutkimusten tiheys kahteen 
vuoteen kaikilla aloilla. Tällä hetkellä tutkimuksia suoritetaan neljän vuoden 
väliajoin varojen vähyyden takia. 
Tarvetta NABS-luokittelun 10 kappaleen alaluokitteluun päätieteenalojen mukaan. 
Belgia 
Alakohtaisen alaluokittelun olisi oltava yksityiskohtaisempi ja suuntauduttava 
strategisiin aloihin (esimerkiksi elektroniikkateollisuus, kemian teollisuus) ja 
palveluihin (esimerkiksi tietoliikenne, terveys). 
Tanska 
Yksityisiä tutkimus- ja kehitysmenoja, työllisyyttä ja teollisuutta koskevia 
indikaattoreita pidetään tärkeinä tai jopa hyvin tärkeinä. 
NABS-indikaattorin osalta tutkimuksesta saa sen käsityksen, että yksinumeroinen 
luokittelutaso on riittävä ja että kyseessä on tärkeä indikaattori, joka on laadittava 
mahdollisimman nopeasti. 
Suomi 
Tulevaisuudessa tarvitaan eniten lyhyempää määräaikaa näiden, tilastojen 
tuottamista varten. 
Tutkimuksen ja kehityksen tuotosta koskevat indikaattorit olisi laadittava 
vuosittain, jotta saataisiin ajankohtaisempia lukuja. 
Saksa 
Tarvetta tietoihin perustutkimukseen käytetyistä varoista (hallituksen käyttämä 
määrä sekä menot toiminnallisella tasolla) ja kolmannen tason menoista (yliopistot 
ja tutkimuslaitokset). 
Tulevaisuuden osalta: 
Lisääntyvä kiinnostus perusmenoja koskevia kansainvälisiä tietoja sekä poikkileik­
kaustietoja kohtaan (alojen poikki ulottuvia tietoja erityisaloilta, kuten terveys, 
bioteknologia ja esimerkiksi ympäristö). 
Kiinnostusta myös tutkimuksen ja kehityksen alan työntekijöistä sukupuolen 
41 
mukaan jaoteltuna. 
Kreikka 
Tarvetta julkisia tutkimus- ja kehitysmenoja koskeviin tilastoihin. Tiedot pitäisi 
kerätä vuosittain, sisäisiä menoja koskevat tiedot kahden vuoden välein. 
Irlanti 
Tarvetta tilastoihin tutkimusta ja kehitystä koskevista maksusuorituksista 
kolmansille osapuolille, esimerkiksi korkeakouluille, valtion laboratorioille tai 
muille yrityksille. 
Tarvetta tietoihin tutkimusta ja kehitystä harjoittavien laitosten määrästä (miten ne 
sitten määritelläänkin). 
Tarvetta tietoihin perustutkimuksen valtionrahoituksesta. 
Tarvetta avoimiin tietoihin rahoituksesta kohteittain (kyse on pikemmin kansallisen 
tason kuin kansainvälisen tason tiedon tarpeesta). 
Tarvetta tietoihin muiden tieteellisten ja teknologisten toimien kuin pelkästään 
tutkimuksen ja kehityksen rahoituksesta (nämä tiedot kerätään kansallisella tasolla, 
kansainvälisesti vertailtavissa olevien tietojen puuttuminen on vaikeuttava tekijä). 
Tarvetta tietoihin tutkimuskohteista, jos korkeakoulualalle myönnetään varoja 
tutkimustarkoituksia varten. 
Alankomaat 
Tarvetta yksityiskohtaisiin tietoihin tutkimukseen ja kehitykseen sekä innovaatioon 
liittyvistä menoista (jaoteltuna alaluokkiin esimerkiksi tutkimuksen lajin, 
rahoituslähteiden, tutkimusta koskevien alojen, tieteenalojen ja sosiotaloudellisten 
alojen mukaisesti). 
Tarvetta yksityiskohtaisiin tietoihin julkisesta rahoituksesta (aloittain). 
Norja 
Periaatteellista tarvetta yhteenvetoihin tutkimusta ja kehitystä koskevista tiedoista 
(kokonaistyöllisyys tutkimuksen ja kehityksen alalla kokopäiväisinä työntekijöinä 
ilmaistuna, kokonaismenot tutkimusta ja kehitystä varten prosentteina bruttokan­
santuotteesta ilmaistunaa, rahoituslähteet, toimintaan osallistuvat alat, tutkimustoi­
minnan laji sekä tieteenala). 
42 
Tarvetta tietoihin lääketieteestä sekä terveystutkimuksesta, yhteiskuntatieteistä, 
bioteknologiasta sekä luonnontieteistä eri alojen poikki. 
Tarvetta tietoihin käytettävissä olevista julkisista varoista NABS-tasolla 1. 
Pikainen julkistaminen olisi välttämätöntä. 
Tarvetta tietoihin tutkimusta ja kehitystä harjoittavista laitoksista yritysalalla (ei 
integroitu tutkimus ja kehitys). 
Tarvetta alaluokkiin luokiteltuihin tietoihin (talouden ala / mikrotaso) yhdistettynä 
muihin teknologisiin indikaattoreihin ja talousmuuttujiin. Tarvitaan myös tietoja 
jalostavan teollisuuden sekä palveluteollisuuden ja pienten yritysten osalta. 
Espanja 
Tarvetta indikaattoreihin, jotka koskevat tutkimukseen ja kehitykseen käytettyjä 
varoja 
i) yritysalalla talouden aloittain (kaksinumeroinen NACE), 
ii) muilla aloilla (valtio, yksityiset järjestöt, jotka eivät tavoittele voittoa) 
tieteenaloittain 
iii) varojen alkuperän mukaisesti: ulkomailta tuleva rahoitus. Käyttäjät ovat 
kiinnostuneita Euroopan unionilta eri maihin, aloille, hankkeisiin, tie­
teenaloille, ohjelmiin suuntautuvien varojen kokonaismäärästä (Näitä tietoja 
tarvitaan vuosittain). 
Tarvetta runsaampaan määrälliseen tietoon (tutkimuskeskuksista, yrityksistä, joissa 
on osasto tai laboratorio tutkimusta ja kehitystä varten, Euroopan unionin alueella 
sijaitsevat tutkimuskeskukset, tiede- ja teknologiapuistot, yhteistyö tutkimuksen 
ja kehityksen alalla, osallistuminen T&K-ohjelmiin, tekninen ja henkilöstön 
vaihto, yhteisyritykset, tutkimus- ja kehitysosastojen perustaminen). 
Ruotsi 
On välttämätöntä tukea ja lisätä tutkimuksen ja kehityksen menetelmätyötä 
korkeakoulualalla. 
Yhdistynyt kuningaskunta 
Tarvetta yhdenmukaiseen alojen määrittelyyn yksittäisissä maissa (esimerkiksi 
CNRS:n käsittely Ranskassa). 
Tarvetta tilastoihin erityisesti Euroopan unionin ohjelmien rahoituksesta. 
43 
1.3.2 Tutkimuksen ja kehityksen tuotosta ja vaikutuksia koskevat indikaatto­
rit 
Itävalta 
Käyttäjät ilmoittavat jatkuvasti, että tarvitaan huipputeknologian aloja ja tuotteita 
koskeva yhdenmukainen kansainvälinen luettelo. 
Belgia 
Tarvetta patenttitilastoihin. 
Uutta tarvetta innovaatioprosessin kehityksen osalta, esimerkiksi uusien 
keksintöjen levittäminen ja käyttö, tutkimusta, innovaatiota ja uutta teknologiaa 
koskeva laadullinen tieto, PK-yritysten rooli ja parempi tutkimusta ja kehitystä 
koskevien tilastojen yhdistettävyys muihin tilastoihin. 
Tarvetta teknologiansiirtoon sopivaan indikaattoriin. 
Tanska 
Tuotosindikaattorit ovat vähemmän tärkeitä. 
Arvioidaan, että bibliometrisen analyysin merkitys kasvaa edellyttäen, että tietojen 
laatu ja vertailukelpoisuus paranevat. 
Suomi 
Tarvetta bibliometristen ja patentteja koskevien indikaattoreiden tarkempaan 
määrittelyyn ja niihin liittyvien tietojen keräämisen ja levittämisen järjestämiseen 
paremmin. 
Olisi kehitettävä uusia indikaattoreita tutkimus- ja kehitystoimien tuotosta varten 
sekä tulevaisuudessa esitettävä paremmin tutkimus- ja kehitysponnistelujen sekä 
tieteellisen ja taloudellisen menestyksen välinen yhteys. 
Saksa 
Tarvetta patenttitilastoihin ja erityisesti patentteja koskeviin alueellisiin tietoihin. 
Tällä hetkellä esiintyy kysyntää valtioiden rajat ylittävän teknologisten palveluiden 
kaupan kehityssuuntiin liittyvistä kansallisista ja kansainvälisistä tiedoista. 
Bibliometriset indikaattorit ovat Saksassa erityisen tärkeitä kansainvälisille 
vertailuille ja tutkimustoimille. Se, miten paljon näitä tietoja tulevaisuudessa 
kysytään ja missä puitteissa niitä käytetään, riippuu lisätutkimuksesta ja 
kansainvälisesti vertailtavissa olevien menetelmäsuuntaviivojen käyttöönottamises­
ta. 
44 
Kreikka 
Tarvetta teknologian siirron indikaattoreihin. 
Tarvetta bibliometrisiin sekä patentteja ja korkeaa teknologiaa koskeviin 
indikaattoreihin. 
Irlanti 
** 
Tarvetta tutkimus- ja kehitysinvestointien tuotosta koskeviin tietoihin. 
Tarvetta kehittää indikaattoreita, joilla mitataan tutkimus- ja kehitysinvestointien 
tuotosta pienissä kansantalouksissa. 
Tarvetta teknologisia maksutaseita koskeviin tietoihin. 
Bibliometristen indikaattoreiden kehittämisen välttämättömyys esimerkiksi 
korkeakoulututkimuksen tuotosten mittaamiseksi. 
Italia 
Tarvetta ulkomaisia tutkimus- ja kehitysinvestointeja koskeviin tietoihin erityisesti 
yritysryhmien osalta. 
Alankomaat 
Tarvetta tutkimuksen ja kehityksen vaikutuksia koskeviin tilastoihin: työmarkkinat, 
tutkijoiden liikkuvuus, tietämyksen vaihto 
Tarvetta tuotosindikaattoreihin (bibliometria, patentit ja niin edelleen). 
Norja 
Tarvetta bibliometrisiin tietoihin ja tutkimuksen ja kehityksen alan yhteistyötie-
toihin. 
Tarvetta tutkimuksen ja kehityksen vaikutuksia kannattavuuteen ja tuottavuuteen 
mittaaviin tilastoihin/analyyseihin yhteenvedetyssä ja yksityiskohtaisessa 
muodossa. 
Tarvetta tunnuslukuihin vaikutuksista elämänlaatuun (esimerkiksi ympäristö, 
odotettavissa oleva elinikä). 
Tutkimuslaitosten analyysin tarve (taloudelliset kehysehdot) 
Espanja 
Tarvitaan enemmän patentteja koskevia tietoja kuin mitä OECD toimittaa. 
Etusijalle olisi asetettava yhteisen perusjärjestelmän kehittäminen tuotosindikaatto-
reita varten, jotka voidaan yhdistää panosta ja taloudellisia vaikutuksia koskeviin 
indikaattoreihin. Vaaditaan myös IPK:rr8 ISIC:n 19, SITCin20^ ja NACE:n 
välistä vastaavuutta, jotta mahdollistetaan teknologian sekä tuotannon ja 
tavaraliikenteen väliset vertailut 
18 
19 IPK: Kansainvälinen patenttiluokitus 
ISIG: Kansainvälinen talouden alojen luokitus 
20 SITC: Kansainvälinen ulkomaankaupan tuoteluettelo 
45 
Ruotsi 
Bibliometrisiä indikaattoreita tai patentteja koskevia tietoja ei vielä yleisesti käytetä, 
mutta käyttäjät ilmoittivat, että on kasvavaa tarvetta tällaisille kansainvälisille 
indikaattoreille. 
Yhdistynyt kuningaskunta 
Suurta kiinnostusta esitettiin tuotosindikaattoreiden kehittämiseksi tutkimuksen ja 
kehityksen tehokkuuden mittaamiseksi varallisuuden muodostuksen ja elintason nousun 
osalta. Esimerkki tarvittavasta indikaattorista: uusien tuotteiden julkistamisen valvonta, 
teollisten käyttäjien kanssa suoritettavan tutkimuksen osuuden mittaaminen. Mielenkiin­
toisia tutkimuksen ja kehityksen vaikutuksia koskevia indikaattoreita ovat huipputekno­
logian kaupan tiedot, patentit, yksityisen / julkisen tutkimus- ja kehitysyhteistyön 
mittaaminen, elintason mittaaminen, esimerkiksi lapsikuolleisuuden, ilmanlaadun, 
vedenpuhtauden ja odotettavissa olevan eliniän avulla. 
1.3.3 Innovaatioindikaattorit 
Itävalta 
Itävaltalaiset käyttäjät tarvitsevat kansainvälisesti vertailtavissa olevaa innovaatiota 
koskevaa tietoa Oslo-käsikirjan suositusten perusteella ja haluaisivat nähdä yhteisön 
ensimmäisen innovaatiotutkimuksen tulosten arvion. 
Tanska 
Tietoa tarvitaan innovaatiota estävistä tekijöistä ja innovaation tavoitteista. Innovaa-
tiolähteiden ja innovaatiosta aiheutuneiden kulujen tilastojen tulisi sisältää tietoja myös 
ympäristökysymyksistä innovaation yhteydessä: 
Suomi 
Tulevaisuudessa innovaatioindikaattoreita on kehitettävä edelleen ja yhteensovitettava 
kansainvälisellä tasolla, jotta pystytään tuottamaan johdonmukaisia lukuja. 
Saksa 
Tarvetta kansainvälisesti vertailtavissa oleviin tietoihin teollisuuden ja palvelujen aloilla 
Irlanti 
Innovaatiota koskevien tulevien tutkimuksien kattavuus täytyy laajentaa teknologi­
sen innovaation ulkopuolelle ja ulottaa palvelualaan. 
Tietoja yritysten saavutuksista täytyy kartoittaa, jotta mahdollistetaan innovaatto­
reiden ja muiden kuin innovaattoreiden erillinen analyysi. 
Tarvetta luotettaviin ja tehokkaisiin vaihtoehtoihin yrityksen innovaatiokyvyn 
määrälliseksi ilmaisemiseksi 
Italia 
46 
Tarvetta teknistä innovaatiota koskeviin indikaattoreihin. 
Alankomaat 
Tarvetta menetelmiä koskevien innovaatioiden levittämisen tilastointiin (toimialoit­
tain). 
Vaihtoehtoisten indikaattoreiden tarve PK-yritysten uudistusprosessia varten. 
Norja 
Menetelmiä koskevien innovaatioiden panosindikaattoreiden eli toimenpidekustan-
nusten kartoituksen tarve. 
Tarvetta panosindikaattoreihin, jotka koskevat muuta kuin teknologista innovaa­
tiota eli järjestelmien, kykyjen ja markkinoiden kehityksen kustannuksia. 
Tutkimus-, kehitys- ja innovaatioprosessia koskevien panosindikaattoreiden tarve 
Espanja 
Tarvetta säännöllisten innovaatiota koskevien tutkimusten tekemiseksi kahden 
vuoden välein. 
Sellaisten innovaatiota koskevien tutkimusten tarve, jotka ovat paremmin 
yhdenmukaistetut kuin yhteisön innovaatiota koskevat tutkimukset. 
1.3.4 Tieteellistä ja teknistä henkilöstöä koskevat indikaattorit 
Itävalta 
Tarvetta pätevää työvoimaa koskeviin tietoihin (ISCED:n taso 6 ja 7) kaikilta 
tieteenaloilta (mukaan lukien humanistiset ja yhteiskunnalliset tieteet). 
Tanska 
Tarvetta tietoihin tohtoriksi väittelevistä.. 
Työllisyysluvut pitäisi luokitella esimerkiksi koulutustaustan mukaisesti 
(akateeminen ja muu koulutus). 
Tarvetta tutkijoiden koulutusta ja liikkuvuutta koskeviin tilastoihin. 
Irlanti 
Tarvetta tieteen ja teknologian inhimillisten resurssien liikkuvuutta koskeviin 
tilastoihin, jotka sisältävät selvityksiä siitä, miten teknologia siirtyy näiden 
resurssien mukana teollisuudessa ja eri talouden alojen välillä. Tutkijoiden 
menetys ulkomaille on merkittävä ongelma. 
Tarvetta ISCED-tasojen mukaisesti luokiteltuun tietoon inhimillisten resurssien 
toiminnasta ja merkityksestä tieteen ja teknologian alalla ISCED-tason 5 
yläpuolella sekä sellaisen työvoiman määrästä, joka ei ole pätevöitynyt koulutuk­
sen vaan toimintansa kautta, sekä eri taitoja ja ammattisuuntia omaavien 
henkilöiden työllisyydestä ja toiminnasta. 
Italia 
Tarvetta tutkijoita koskevien tietojen luokitteluun kotimaan ja iän perusteella. 
47 
Alankomaat 
Tarvetta vertailukelpoisiin tietoihin pätevyydestä ja koulutuksesta. 
Norja 
Tarvetta tutkijoiden liikkuvuutta koskeviin tilastoihin. 
Tarvetta eri akateemisten ryhmien tämänhetkistä tilannetta ja kehityssuuntia 
koskeviin tietoihin. 
Tarvetta tieteen luokiteltuihin tohtorintutkintoja ja tohtoriksi väitteleviä koskeviin 
tilastoihin. 
Tarvetta tieteen alan luokiteltuihin tilastoihin ISCED:n tasoja 6 ja 7 varten. 
Tarvetta toimialoittain, sukupuolittain ja tieteen luokiteltuihin tutkijoita koskeviin 
tilastoihin. 
Portugali 
Tarvetta tieteen alan luokiteltuihin tieteilijöitä ja insinöörejä koskeviin tietoihin. 
Espanja 
Tarvetta tieteen ja teknologian inhimillisiä resursseja koskeviin tietoihin alan, 
toimilaadun, iän, sukupuolen, tieteenalan sekä koulutusjärjestelmästä ja ulkomailta 
tulevien ja ulkomaille siirtyvien mukaisesti luokiteltuna. 
Ruotsi 
Tarvetta tutkijavaihtoa maiden välillä koskeviin tietoihin. 
Yhdistynyt kuningaskunta 
Tarvetta henkilöiden siirtymistä korkeakouluista ja tutkimuslaitoksista teollisuuden 
palvelukseen koskeviin tietoihin. 
Tarvetta korkeakoulututkinnon tieteen -ja teknologian alalla suorittaneiden 
palkkaamista ja asenteita koskeviin tietoihin. 
1.3.5 Alueelliset indikaattorit 
Itävalta 
Itävaltalaisten käyttäjien tarve alueellisia tutkimusta ja kehitystä koskeviin tietoihin, 
jotka ovat rajoittuneet NUTS-tasoille 1 ja 2, lisääntyy tulevaisuudessa. 
Belgia 
Paremmin vertailtavissa olevien tilastojen tarve. Tämä koskee esimerkiksi samanlaisia 
käsitteitä ja menetelmiä tietojen keräämistä varten ja aloittain ja alueittain luokiteltuja 
tilastoja vakioluokittelu huomioon ottaen. 
Tanska 
Alueellisia tietoja yksityisestä ja julkisesta alasta ei pidetä erityisen tärkeinä. Noin puolet 
käyttäjistä ei joko käytä alueellisia tietoja ollenkaan tai käyttää niitä vain yleisluon­
toisena informaationa. 
48 
Alankomaat 
Tarvetta alueellisten T&K- tilastojen tutkimusprojekteista. 
Norja 
Rahoittajien / rahoituslähteiden mukaan luokiteltujen tietojen tarve. 
Tutkimusta ja kehitystä harjoittavia keskuksia koskevien tietojen tarve. 
Liikkuvuutta koskevien tietojen tarve niin maan sisällä kuin eri maiden välilläkin. 
Portugali 
Tarvetta T&K-keskuksia ja yrityksiä koskeviin tietoihin teknologia-aloittain 
luokiteltuina. 
Espanja 
Periaatteessa kaikki kansallisella tasolla saatavissa olevat tiedot olisi alueellistettava. 
Ruotsi 
Lisääntyvää kiinnostusta alueellisia tilastoja sekä tutkimuksen ja kehityksen globaalisoi-
tumista kohtaan. 
1.3.6 Muut indikaattorit 
Itävalta 
Tarvetta erittäin lyhyen aikavälin ja pidemmän aikavälin tutkimus- ja kehitys-
menojen etukäteisarvioiden tekemiseen. 
Tarvetta tietoon, joka koskee tutkimukseen liittyvien EU-puiteohjelmien rahoitusta 
(palautukset), jäsenvaltioittain ja aloittain luokiteltuna (esimerkiksi tieteenalat, 
teknologiset tavoitealueet). 
Belgia 
Erittäin lyhyen aikavälin ja pidemmän aikavälin tutkimus- ja kehitysmenojen 
etukäteisarvioiden tekemiseen. 
T&K-investointeja koskevan erityisdeflaattorin tarvetta. 
Tanska 
Tutkimus- ja kehitysyhteistyötä koskevien tietojen tarvetta. 
Kansainvälisien järjestöjen tutkimus- ja kehitysmenoihin liittyvää yksityiskohtaista 
tietoa saajamaista, järjestön luonteesta ja tuetuista hankkeista. 
Suomi 
Tutkimus- ja kehitystoimien kansainvälistymistä koskevien tilastojen tarvetta. Tähän 
kuuluu esimerkiksi osallistuminen kansainvälisiin tutkimus- ja kehitysohjelmiin 
Euroopan unionin sisällä sekä muissa järjestöissä. 
49 
Ranska 
Erittäin lyhyen aikavälin tutkimuksen ja kehityksen kehityssuuntien arvioinnin 
tarvetta. 
Tarvetta tietoihin tutkimusta ja kehitystä harjoittavista tärkeimmistä laitoksista, 
yrityksistä, julkisista laitoksista. 
Tarvetta tietoihin, jotka koskevat poliittista arvojärjestykseen asettamista jà 
poliittisia toimenpiteitä yksittäisillä aloilla työllisyys- ja tukipolitiikan yhteydessä 
Ohjelmia ja eri julkisilta laitoksilta tulevia tukia koskevien tietojen sekä 
kansainvälisten ohjelmien koordinoinnin tarvetta. 
Tietotekniikoiden kehityksen tarvetta. Tähän kuuluvat esimerkiksi tutkimukseen 
ja kehitykseen osallistuvia koskevat tietopankit kaikissa maissa. 
Saksa 
Euroopan unionin tukiohjelmien varoja koskevien tietojen tarvetta. 
Vertailtavissa olevien aikasarjojen tarve tärkeitä muuttujia varten. 
Irlanti 
Tutkimuksen alalla tehtävää yhteistyötä koskevien tietojen tarvetta. On kiinnitettä­
vä huomiota eri yhteistyökumppaneiden ajalliseen ja rahalliseen osallistumiseen, 
yhteistyökumppaneiden ja alullepanijoiden tunnusmerkkeihin sekä heidän 
suhteisiinsa, solmittujen yhteyksien määrään, yhteistyön rahalliseen arvoon sekä 
yhteistyöstä syntyvään muuhun tuotokseen. 
Teknologian levittämistä ja sen osuutta yrityksissä koskevien tietojen tarve, jotta 
voidaan arvioida nykyaikaisten teknologisten menetelmien osuutta teollisuudessa. 
Italia 
Nopean ja kattavamman tiedon tarvetta käyttämällä tavallisia joukkotiedotusväli­
neitä sekä talouden alan lehtiä ja / tai kokouksia sekä tilapäisiä mainostustoimia. 
Euroopan unionin hankkeita koskevien tietojen tarve (tutkimus- ja talousraportit, 
osallistumisindikaattorit, vaikutukset, laatu, tehokkuus) 
Alankomaat 
Jatkokoulutusohjelmia ja työpaikkakoulutusta koskevien vuosittaisten indikaattorei­
den tarve tutkimus- ja kehitystoimien sekä toimialojen yhteydessä 
Korkeakoulujen opetushenkilökunnan ja opiskelijoiden vaihtoa koskevien tietojen 
tarve 
Ulkomaisia opiskelijoita koskevien tietojen tarve 
Kansallisia ja kansainvälisiä tutkimusohjelmia koskevien tietojen tarve, rahoittaja­
järjestöjen, koordinointimenetelmien, osallistuvien järjestöjen ja tutkimustapojen 
mukaan luokiteltuna 
Ohjelmatyypin mukaan luokiteltujen korkeakouluille tarkoitettujen Euroopan 
unionin tutkimus- ja kehitysvaroja koskevien tietojen tarve ' 
50 
Norja 
Tarvetta tietoihin globaalisoitumisesta, kansainvälisten T&K- yhteistyöhankkeiden 
menoista rahoituslähteiden mukaan luokiteltuna. 
Tietoteknologiateollisuutta koskevan määritelmän tarvetta talouden alan luokittelua 
noudattaen (NACE/ISIC) 
Erittäin lyhyen aikavälin etukäteisarvioiden tekemisen tarvetta. 
Euroopan unionin puiteohjelmien rahoitusta koskevien tilastojen tarvetta 
esimerkiksi norjalaisten osallistumisen osalta. 
Portugali 
Euroopan unionin puiteohjelman panos- ja tuotosindikaattoreiden tarvetta. 
Espanja 
Koulutusta koskevien indikaattoreiden ja muita aineettomiksi sijoituksiksi laskettavia 
menoja koskevien tietojen tarvetta. 
Ruotsi 
Ruotsin hankkeisiin ja ohjelmiin osallistumista koskevien lukujen tarvetta 
puiteohjelman yhteydessä sekä tarvetta vertailla niitä muiden eurooppalaisten 
maiden rahalliseen tukeen ja osallistumiseen. 
Monikansallisten yritysten ulkomailla suorittaman tutkimusta ja kehitystä 
koskevien selvitysten tarvetta. 
Yhdistynyt kuningaskunta 
Järjestelmällisen tiedon tarvetta teknologian analyysia ja levittämistä sekä tiettyjen 
teknologioitten käyttöä varten eri maissa. Tietokanta, joka sisältää tietoja 
teknologian panoksesta ja tuotoksesta olisi hyödyllinen täydennys OECD:n STAN-
tietokantaan. 
T&K-deflaattorien tarve 
2. Tulokset tutkimuksesta, jonka tarkoituksena oli kartoittaa tutkimusta, 
kehitystä ja innovaatioita koskevien tilastojen tarve komission osastoissa 
Tutkimuksen tarkoituksena oli arvioida, millaisia tarpeita komission sisäisillä käyttäjillä 
on tällä hetkellä ja tulevaisuudessa kehitystä ja innovaatioita koskevien tilastojen osalta. 
Samalla pyrittiin myös saamaan selville se, millaisiin teknisiin esteisiin käyttäjät 
törmäävät kyseisiä tilastoja käyttäessään. 
2.1 Lähtökohta 
Jotkut pääosastot ja muutamat muut yksiköt saivat kyselylomakkeen?1, joka kattoi 
käytännössä kolme aluetta: 
21 Kyselylomake on saatavissa Eurostatin yksiköstä D3. 
51 
- tämänhetkinen tarve 
- tuleva tarve 
- tekniset näkökohdat tilastojen käytön yhteydessä. 
Kysymykset käsittelivät sitä, miten tärkeinä ehdotettuja indikaattoriryhmiä pidettiin ja 
mitä alaluokitteluja käyttäjät tarvitsevat. Kysymyksiä esitettiin myös muun muassa 
sopivasta yksityiskohtatasosta, mahdollisista uusista indikaattoreista, tietojen ajankohtais-
tamisesta ja etukäteisarvioista. 
2.2 Vastausten analysointi 
Lomakkeeseen suhtauduttiin kolmella tavalla: 
* Tapa I : Kyselyn kohteena olleet täyttivät kyselylomakkeen. 
* Tapa II: Kyselyn kohteena olevat olivat sitä mieltä, että arvioimisen teko ei koske 
heitä tai että heillä ei ole mitään sanottavaa. 
* Tapa III: Kyselyn kohteet eivät reagoineet millään tavalla. 
52 
Seuraavassa taulukossa esitetään kyselyjen kohteena olleiden yksiköiden jaottelu näiden 
suhtautumistapojen mukaisesti: 
Tapa I Tapa II Tapa III 
PO I PO V Ryhmä mahdollisia ana-
PO I-A PO VIII lyyseja varten 
PO II POIX POVI 
PO III PO XI PO X 
PO IV PO XIV PO XVIII 
PO VII PO XX PO XIX 
PO XII PO XXII 
YTK - teknologian alan 
ennusteita laativa tutkimus­
laitos 
PO XIII 
PO XV 
PO XVI 
PO XVII 
PO XXI22 
I PO XXIII I | 
Jokaisella yksiköllä oli mahdollisuus täyttää alayksikköjään tai yksittäisiä käyttäjiään 
varten kuinka monta lomaketta tahansa. Yksiköiden täyttämien kyselylomakkeiden 
määrä vaihteli yhden ja seitsemän välillä 
Yksiköiden täyttämien kyselylomakkeiden lukumäärä 
PO I ja PO I-A 7 
PO II 1 
PO III 3 
PO IV 1 
PO VII 1 
PO XII 1 
YTK 6 
PO XIII 1 
PO XV 2 
PO XVI 1 
PO XVII 1 
PO XXIII 1 
22 Tämä pääosasto ei varsinaisesti täyttänyt kyselylomaketta mutta ilmaisi kuitenkin 
tarpeensa yksityiskohtaisesti kirjallisesti. 
53 
2.3 Tulosten analyysi 
2.3.1 Tällä hetkellä tärkeinä pidettävät indikaattoriryhmät 
Tällä hetkellä käytettävissä olevien tietojen perusteella käyttäjät pitävät työn sujumisen 
kannalta oleellisina kuutta ryhmää . Merkitysjärjestyksessä esitettynä nämä ovat 
* Innovaatioita koskevat tilastot 
* Huipputeknologian tuotteiden kauppaa koskevat tilastot 
* Euroopan unionin tutkimusta, teknologista kehitystä ja innovaatioita koskevien 
ohjelmien rahoitusta käsittelevät tilastot 
* Tutkimus- ja kehitysmenoja sekä -henkilöstöä käsittelevät tilastot 
* Teknologisia maksutaseita koskevat tilastot 
* Tutkimus- ja kehityskuluja koskevat tilastot 
Kaikki käyttäjät ovat yleisesti ottaen tyytyväisiä käytettävissä olevien tietojen 
alaluokitukseen ja tilastojen laatimisväleihin. 
2.3.2 Komission sisäisten käyttäjien tarvitsema alaluokitustaso 
Suurimmalle osalle indikaattoreita tarvitaan alaluokittelu vuosien, alueiden ja alojen 
mukaan. Kaikki käyttäjät ilmaisivat alueellisten indikaattoreiden tarvetta. Seuraavassa 
esitetään muutamia erityistoivomuksia: 
PO I on kiinnostunut valtioiden rajat ylittävistä patenttivirroista pääkauppakumppaneit-
tain. 
PO II ilmoitti, että innovaatioindikaattorit tulisi jakaa alaluokkiin perusinnovaatioiden ja 
parannusinnovaatioiden perusteella. 
PO III viittasi siihen, että on välttämätöntä jakaa indikaattorit alaluokkiin indikaattorei­
den erityisalojen mukaisesti, esimerkiksi tietoteknologian (ohjelmistot, laitteistot), 
tietoliikenteen sekä maanosien mukaisesti. 
PO IV jakaisi mielellään julkisten tutkimus- ja kehitysmenojen indikaattorit alaluokkiin 
avustusohjelmien ja vastaanottajatyyppien mukaisesti. 
PO XV ilmaisi toiveen patentti-indikaattoreiden luokittelemisesta yritysten koon mukaan. 
54 
2.3.3 Tulevaisuutta varten tärkeinä pidettävät indikaattoriryhmät 
Tulevaisuutta varten pidetään tärkeinä melkein samoja indikaattoriryhmiä kuin tällä 
hetkellä: 
Huipputeknologian tuotteiden kauppaa koskevat tilastot 
Innovaatioita koskevat tilastot 
Euroopan unionin tutkimusta, teknologista kehitystä ja innovaatioita koskevien 
ohjelmien rahoitusta käsittelevät tilastot 
Tutkimus- ja kehitysmenoja sekä -henkilöstöä käsittelevät tilastot 
Teknologisia maksutaseita koskevat tilastot 
Julkisia tutkimus- ja kehityskuluja koskevat tilastot 
2.3.4 Uusien indikaattoreiden tarve 
Jotkut komission osastot haluaisivat, että Eurostat harkitsee tulevaisuudessa uusia 
indikaattoreita seuraavilta aloilta: 
a) Tuotosta ja vaikutuksia koskevat indikaattorit 
Patenttioikeuden omistajan taustaan liittyvät indikaattorit 
Muita suojaoikeuksia kuin patentteja koskevat indikaattorit 
Bibliometriset indikaattorit kuten komission rahoittaman tutkimusomaisuuden 
nimittäminen 
Teknologista maksutasetta koskevat indikaattorit globaalisoitumisen mittarina 
Tutkimuksen ja kehityksen tehokkuuden ja tuottavuuden indikaattorit 
Energian tuottamiseksi kehitetyn innovatiivisen teknologian suorituskyvyn 
indikaattorit 
b) Innovaatioindikaattorit 
Innovaation, sen levittämisen ja teknologian perusrakenteen välisiä yhteyksiä 
koskevat indikaattorit 
c) Muut indikaattorit 
Tutkimuksen, kehityksen ja innovaatioiden globaalisoitumista koskevat indikaattorit 
Erityisteknologioiden leviämisindikaattorit 
Komission rahoittamien tutkimuksen ja teknologisen kehityksen alan toimien 
indikaattorit 
Tutkijoiden liikkuvuutta tai kysyntää ilmaisevat indikaattorit 
55 
2.3.5 Päivitetyt tiedot ja etukäteisarvioinnit 
Ajankohtaistettuja tietoja tarvitaan kaikkien kyselylomakkeessa mainittujen indikaattori-
ryhmien osalta. Tavallisimmin esitettiin 5-10 vuoden aikaväliä etukäteisarvioinneille 
2.3.6 Tekniset mahdollisuudet 
Tavallisimmin käytetyt tietovarastot ovat julkaisut ja tietopankit. Pääasiallinen este, 
johon käyttäjät törmäävät yrittäessään saada tietoja tutkimuksesta, kehityksestä ja 
innovaatioista, on saatavilla olevan tiedon vajavaisuus. 
56 
3. TUTKIMUSTA, KEHITYSTÄ JA INNOVAATIOITA KOSKEVIEN INDI­
KAATTORIEN KEHITTÄMISEEN LIITTYVÄT JOHTOPÄÄTÖKSET 
KOMISSIOSSA 
Kansalliset käyttäjien tarpeita koskevat kertomukset ja tutkimus komission sisäisten 
käyttäjien tarpeista eivät sisältäneet mitään, mikä olisi ollut täysin uutta ja mitä ei olisi 
otettu huomioon Eurostatin tekemissä suunnitelmissa. Yleisenä johtopäätöksenä 
voitaisiin pitää sitä, että Eurostatin työ alalla ei ole jäsenvaltioissa eikä komission 
osastoilla tarpeeksi tunnettua. Kuitenkin kertomukset ja tutkimus tarjosivat mahdollisuu­
den muutamien johtopäätösten ja esitysten tekemiseen tulevia töitä varten. 
Menetelmäviitekehyksen kehittämisessä tutkimusta ja kehitystä koskevien julkisten 
menojen tilastoja varten voitaisiin tarkasti erottaa tulokset tulo- ja menoarvioon 
pohjautuvien, suunniteltujen julkisten menojen analysoinnista NABS-tasolla 1 sekä 
myöhempänä ajankohtana tehtävän, tutkimukseen perustuvan analyysin avulla 
selvitettävät tosiasialliset menot NABS-tasolla 2 tai 3. 
Etusijalla olisi oltava alueellisten alaluokkien laadun parantaminen tärkeimpien 
tutkimusta ja kehitystä ilmaisevien muuttujien osalta. Muiden tutkimusta, kehitystä ja 
innovaatioita koskevien indikaattoreiden alueellistaminen on pitkän aikavälin tavoite. 
Etusijalla tulisi myös olla yhteisön rahoittamaa tutkimusta koskevien tilastojen 
kehittäminen. Yhteisön tutkimusta ja innovaatioita koskevaa kyselylomaketta tulisi 
parantaa läheisessä yhteistyössä OECD:n kanssa ja seuraavan Oslo-käsikirjan 
päivityksen yhteydessä. 
Tutkimusta, kehitystä ja innovaatioita koskevia tutkimuksia varten olisi kehitettävä 
yhteinen käsite, jonka perusteella kehitetään tutkimusta, kehitystä ja innovaatioita 
koskevien tutkimusten oikeudelliset puitteet. Tämä käsite voisi myös sisältää joitakin 
suosituksia tutkimusta ja kehitystä koskevien menetelmien työstämisestä. Tätä pitäisi 
pohtia yhdessä OECD:n kanssa Frascati-käsikirjan seuraavan päivityksen yhteydessä. 
Tiedettä ja teknologiaa koskevien inhimillisiä resursseja ilmaisevien tilastojärjestelmien 
kehittämisen yhteydessä tulisi kiinnittää huomiota siihen, että saadaan mahdollisimman 
nopeasti luotua tutkijoiden liikkuvuutta ilmaisevia indikaattoreita. 
Olisi tehtävä tutkimus mahdollisuudesta kerätä kansainvälisesti vertailukelpoisia tietoja 
monikansallisten yritysten eri maissa suorittamista tutkimus- ja kehitystoimista. 
Tuleviin Eurostat-julkaisuihin olisi sisällytettävä patentteja ja huipputeknologian 
tuotteiden kauppaa koskevia tietoja. 
Eurostatin työn ja tuotteiden markkinointia tutkimusta, kehitystä ja innovaatioita 
koskevien tilastojen alalla tulisi parantaa. 
57 
LIITE III 
Euroopan talousalueen (sekä Sveitsin) tutkimuksesta, kehityksestä ja innovaati­
oista käytettävissä olevat tilastotiedot 
Yhteenveto lopullisesta kertomuksesta 
58 
Viime vuosikymmenten aikana on tullut selkeästi esille, että tutkimus ja teknologia ovat 
huomattavasti nostaneet maiden sosiotaloudellisen kehityksen tasoa. Tämän kehityssuun­
nan odotetaan jatkuvan. Seurauksena on, että yksittäisten maiden kiinnostus tutkimuksen 
ja teknologian alan toimien ymmärtämistä kohtaan lisääntyy, ja sitä varten varataan yhä 
enemmän rahaa ja henkilöresursseja. Tutkimus- ja kehitysponnistelujen määrän 
kartoitustarve on johtanut määrällisiä tietoja tuottavien erillisjärjestelmien luomiseen, ja 
tietojen kokoaminen on annettu erityisten laitosten tehtäväksi. 
Oheisessa selvityksessä pyritään tutkimaan ja esittämään tarkasti niitä järjestelmiä, joita 
Euroopan unionin ja EFTA:n jäsenvaltiot käyttävät ymmärtääkseen tutkimusta ja 
teknologiaa koskevia toimia sekä keräämään tarvittavia tietoja. Tarkemmin sanottuna 
kartoitus keskittyy yleisiin tiedonkeruujärjestelmiin, tutkimuksen ja kehityksen alalta 
kerättyihin yleisiin tietoihin sekä näiden tietojen käyttäjiin. 
Kartoituksen suorittamiseksi laadittiin 11 kyselylomaketta, jotka keskittyivät seuraaviin 
tutkimusta ja kehitystä koskeviin aihekokonaisuuksiin: 
* julkinen rahoitus 
* julkinen ala 
* korkeakoulut 
* yksityiset voittoa tavoittelemattomat järjestöt 
* yritykset 
* innovaatio 
* teknologinen maksutase 
* patentit 
* huipputeknologia 
* kilpailukyky 
* bibliometria 
Kyselylomakkeeseen (joka tehtiin ranskaksi ja englanniksi) otettiin mukaan kaikki 
tarvittavat parametrit, jotta saataisiin tarkkaan kartoitetuiksi edellä mainittu tutkimuksen 
ala. Huolellisen tutkimuksen jälkeen, joka alkoi ensimmäisillä yhteydenotoilla 
kansallisiin tilastovirastoihin sekä jäsenvaltioiden tutkimusta ja teknologiaa edustaviin 
ministeriöihin, välitettiin edellä mainittujen asiakokonaisuuksien asiantuntijoiden 
yhteystiedot. Näille lähetettiin kyselylomake ja vastauksia saatiin jokaisen tutkimuksen ja 
kehityksen asiakokonaisuuden alalta sekä jokaisesta jäsenvaltiosta. 198 mahdollisesta 186 
vastasi. Täten vastausprosentti oli 94. 
Kerätyt tiedot analysoitiin ensin vertikaalisesti eli jokaisen asiakokonaisuuden mukaisesti. 
Kaikkien jäsenvaltioiden antamat vastaukset analysoitiin, niitä verrattiin toisiinsa ja ne 
koottiin esiteltävään muotoon. Analyysin tämä osa sisältää suurimman osan saadusta 
tiedosta kaikkine maininnan arvoisine yksityiskohtineen. 
Seuraavaksi tehtiin horisontaalinen analyysi, jossa esiteltiin jokaisen valtion tutkimus-
59 
,c) 
ta ja kehitystä koskevien tietojen kokoamisjärjestelmä. Tämä analyysin toinen osa oli 
laajuudeltaan niukempi, koska haluttiin välttää jo kerran ilmoitettujen tietojen toistamista. 
Kyselylomakkeessa kysyttyjen tietojen moninaisuuden ja asiakokonaisuuden moni­
mutkaisuuden takia päätettiin esittää yksittäiset kokonaisuudet siten, että jokaisen 
kyselylomakkeen yleiseen rakenteeseen kiinnitetään huomiota ja että kysymysryhmät 
analysoidaan siten, että tarkastellaan jokaisen asiakokonaisuuden yksittäisiä osia. 
Jäsenvaltioittain analysoitujen vastausten yhteenvedon tekemiseksi käytettiin yhtä tai 
useampaa kysymystä kuvaavia taulukoita. 
Saatujen tietojen analyysin perusteella kaikista jäsenvaltioista saatiin yleisesti ottaen 
myönteinen vaikutelma. Lähes kaikissa jäsenvaltioissa on keskuspaikka, joka on 
vastuussa tutkimusta ja kehitystä koskevien tietojen kokoamisesta. Tietojen kokoamisessa 
käytetään enemmän tai vähemmän alan käsikirjojen kuvaamaa menetelmiä ja 
menettelytapoja. 
Innovaatio yrityksissä on suhteellisen uusi aihe. Siksi vielä ei aina ole olemassa asian 
vaatimia perusrakenteita. Yleisesti ottaen jäsenvaltiot ovat kuitenkin kauttaaltaan valmiita 
käyttämään OECD:n hiljattain kehittämiä, soveltuvia menetelmiä. 
Asiakokonaisuudet teknologia, teknologinen maksutase ja patentit eivät tule yleensä 
katettua tavallisella tietojen kokoamisella. Maat nojautuvat näiden osalta tietoihin, jotka 
ne saavat asiasta tavallisimmin vastaavista paikoista eli keskuspankeista ja patenttivi­
rastoista. Irlanti ja Yhdistynyt kuningaskunta ovat ainoat jäsenvaltiot, jotka keräävät 
erityisiä tietoja näiden asiakokonaisuuksien kattamiseksi. 
Teknologisen maksutaseen asiakokonaisuuden käsittelytasot perustuvat siihen, että jotkut 
maat käsittelevät pelkästään teknologisten liiketoimien aiheuttamia menoja eivätkä 
ollenkaan niistä saatua tuloa. Irlanti on myös esittänyt huolestuneisuutensa tietojen 
laadusta silloin, kun ne saadaan tutkimuksista, jotka täytyy suorittaa teknologisen 
maksutaseen osalta, koska keskuspankki ei luottamuksellisista syistä toimita kyseisiä 
tietoja. Yleensä poikkeamat OECD:n esittämästä tasosta selittyvät sillä, että teknologista 
maksutasetta koskevat tiedot ovat tavallisesti sellaisen laitoksen sivutuote, jonka tehtäviin 
ei tällaisten tietojen kokoaminen kuulu. 
Lopuksi on mainittava, että yksikään jäsenvaltio ei ilmeisesti harkitse vuoden 1993 
teknologista maksutasetta koskevia muutoksia sisämarkkinoiden toteuttamisen jälkeen. 
Jäsenvaltioiden patenttitiedot ovat hyvin samanlaisia ja niitä julkaisevat alan kansain­
väliset järjestöt (esimerkiksi EPA ja WIPO) perusteellisen analyysin muodossa. 
Jäsenvaltioissa ei tunnu olevan järjestelmää patenttien arvioimista varten lukuun 
ottamatta Belgiassa käytettävää kuvailevaa järjestelmää. 
60 
Huipputeknologian aihekokonaisuus tuntuu kiinnostavan useita maita, joissa toimii 
alalla aktiivisia tutkimusryhmiä ja joissa kirjoitetaan varsin vaativia aihetta käsittele­
viä tutkielmia. Muutamat jäsenvaltiot eivät vielä ole uhranneet aikaa huipputeknolo­
gian käsitteelle, koska ne ovat vielä liian työllistettyjä itse alan kehittämisessä. Saksa 
on ainoa valtio, jossa laaditaan säännöllisesti huipputeknologian alan kertomus, ja 
Italia puolestaan suunnittelee aloittavansa vastaavan kertomuksen tekemisen vuoden 
1992 alussa. 
Kilpailukyvyn alalla vallitsee samanlainen tilanne kuin huipputeknologian alalla. 
Noin puolet jäsenvaltioista mittaa aktiivisesti kilpailukykyä, kun taas loput harkitse­
vat parhaillaan alaan liittyvien toimien aloittamista. 
Uuden aiheen, bibliometrian, osalta voidaan sanoa, että useimmissa jäsenvaltioissa ei 
ole vielä säännöllisten tilastojen tekemiseksi vaadittavia perusrakenteita. Kuitenkin jo 
nyt tehdään alan menetelmiä koskevaa mittavaa tutkimustyötä, ja jotkin maat ovat jo 
tehneet monia alan tutkimuksia. On mainittava, että yksikään maa ei toistaiseksi ole 
kehittänyt kansallista bibliometristä tietopankkia ja että kaikissa toistaiseksi tehdyissä 
töissä tiedot on haettu tunnetuista kansainvälisistä tietopankeista. Ranska on ainoa 
jäsenvaltio, joka harkitsee säännöllisen, puolivuosittaisen bibliometrisen kertomuksen 
tekemistä. 
61 
LIITE IV 
Ensimmäisiä ajatuksia Euroopan unionin tutkimusta, kehitystä ja innovaatioita 
koskevien tietojen säännöllisten tutkimusten tulevasta oikeudellisesta perustasta 
62 
1. Oikeudellisten puitteiden perustat 
Oikeudellisten puitteiden puolesta voidaan esittää useita perusteita: 
Oikeudellisten puitteiden vuoksi tutkimusta, kehitystä ja innovaatioita koskevia 
tilastoja arvostettaisiin enemmän, ja niitä kohdeltaisiin varoja myönnettäessä 
etusijalla niin yksittäisissä valtioissa kuin yhteisön tasollakin. 
Käyttäjät tarvitsevat johdonmukaista ja vertailukelpoista tietoa tutkimukseen ja 
kehitykseen liittyvistä ja toisaalta myös siihen liittymättömistä innovaatioprosessin 
vaiheista. Tämä edellyttää, että tutkimusta, kehitystä ja innovaatioita koskevat 
tutkimukset yhdenmukaistetaan niin pitkälle kuin mahdollista. 
Erilliset järjestelmät tutkimusta ja kehitystä sekä innovaatioita koskevia tutkimuksia 
varten lisäävät yritysten vastauskuluja, ja siksi pitkällä aikavälillä molempien tutki­
musalojen kehitys kärsii. 
Rakenteellisia yritystilastoja koskevassa asetusluonnoksessa, erityisesti teollisuuden 
rakennetilastojen osassa, säädetään sellaisten nelinumeroiseen NACE-luokitukseen 
perustuvien vuosittaisten tietojen tuottamisesta, jotka koskevat tutkimukseen, 
kehitykseen ja innovaatioihin käytettyjä kokonaismenoja kaivostyön, jalostuselinkei­
nojen, sähkön ja kaasun jakelun sekä rakennuselinkeinojen aloilla. Sen lisäksi asetus 
antaa oikeuden kerätä lisätietoja tutkimuksen, kehityksen ja innovaatioiden alalta. 
Näistä muuttujista voitaisiin määrätä tarkemmin asetukseen lisättävässä liitteessä. 
2. Kohdealueen laajentaminen 
Luonnollisesti voitaisiin keskustella siitä, voisiko kehys olla kattavampi eli pitäisikö 
sen kattaa tieteen ja teknologian indikaattoreiden koko kirjo, ei pelkästään tutkimus­
ta, kehitystä ja innovaatioita koskevat yritystutkimukset. Näihin muihin indikaattorei­
hin kuuluvat patentit, bibliometria, teknologinen maksutase sekä huipputeknologian 
tuotteiden kauppa. Vaikka neuvoston päätös tutkimus- ja kehittämistoimintaa sekä 
innovaatioita koskevien yhteisön tilastojen monivuotisesta kehittämisohjelmasta 
sisältääkin indikaattoreiden koko kirjon, tuntuu ainakin lyhyellä aikavälillä vaikealta 
sisällyttää ne kaikki oikeudelliseen kehykseen. Lähteiden, kehitysasteen ja yhdenmu­
kaistamisen osalta indikaattorit ovat hyvin heterogeenisiä. Toistaiseksi niin laajalle 
kehykselle ei tunnu olevan oleellista tarvetta. Siksi ehdotetaankin, että lyhyen 
aikavälin oikeudellinen kehys kattaisi vain tutkimusta, kehitystä ja innovaatioita 
koskevat yritystutkimukset. Yritysten rakennetilastoja koskeva asetus kattaa periaat­
teessa NACE:n Rev.l pääluokat M-0 (kasvatus ja opetus, terveydenhuolto, eläinlää­
ketiede, sosiaalihuolto, muiden julkisten ja henkilökohtaisten palveluiden hankkimi­
nen), jotka eräissä jäsenvaltioissa ovat osittain tai kokonaan valtion laitosten 
vastuulla ja jotka rahoitetaan valtion varoista. Näiden yksiköiden tietojen kerääminen 
seuraa mahdollisuuksien mukaan myöhemmin. Ehdotettu tutkimusta, kehitystä ja 
innovaatioita koskevien tilastojen oikeudellinen kehys voisi siis periaatteessa sisältää 
63 
myös näiden alojen toimia. Frascati-käsikirjan alamäärittelyn ja vallitsevan käytän­
nön yhtenäistämiseksi mukaan on otettu myös julkishallinto (pääluokka L). 
3. Tarvittavat ongelmanratkaisut 
Päätös oikeudellisten säädösten sisältämistä muuttujista ja yhdenmukaistettujen 
tietojen keruun tiheydestä yhteisön tasolla. 
Monissa maissa on toistaiseksi tuotettu yksityiskohtaisia tutkimusta ja kehitystä 
koskevia tietoja vain kahden vuoden välein. Innovaatioita koskevia tietoja on kerätty 
ad hoe -pohjalta huomattavasti harvemmin. Tulevaisuudessa tuntuu kuitenkin sekä 
yhteisön että jäsenvaltioiden tasolla olevan tarvetta vuotuisille tutkimusta, kehitystä ja 
innovaatioita koskeville tiedoille, jotka on luokiteltu toimialoittain perusmuuttujien 
mukaan. Yritysten rakennetilastoja koskeva asetus sisältää jo vaatimuksen T&K-
henkilöstöä sekä T&K-menoja koskevista vuosittaisista tiedoista. Tämä perusjoukko 
voitaisiin laajentaa kattamaan muutamia yleisiä innovaatioindikaattoreita. 
Ehdotetaan, että yksityiskohtaiset tutkimusta ja kehitystä koskevat indikaattorit, 
esimerkiksi kustannukset varojen lajin ja lähteen mukaan luokiteltuna, tutkimus- ja 
kehityshenkilöstö tehtävän ja pätevyyden mukaan luokiteltuna sekä alueelliset 
alaluokitukset, kerättäisiin edelleen kahden vuoden väliajoin. Tämänhetkinen 
menettelytapa yksityiskohtaisia tutkimusta ja kehitystä koskevien tutkimusten osalta 
ei siis muuttuisi monissa jäsenvaltioissa. Olettaen, että ponnistelut innovaatiota 
koskevien menojen osalta ovat menestyksekkäitä, ehdotetaan, että innovaatiosta 
aiheutuvia kustannuksia koskevat tiedot kootaan vastedes kahden vuoden väliajoin. 
Oslo-käsikirja sisältää monia muita innovaatioiden alan muuttujia, jotka liittyvät 
esimerkiksi innovaation tavoitteisiin, innovaation tietolähteisiin, innovaation esteisiin, 
tutkimuksen ja kehityksen alan yhteistyöhön, teknologiansiirtoon,, patentteihin ja niin 
edelleen. Koska ei ole oletettavissa nopeaa muutosta näiden muuttujien ryhmittelyn 
osalta, riittää todennäköisesti, että tietoja näiden osalta kerätään ad hoe -pohjalta tai 
enintään neljän vuoden väliajoin. Koska innovaatiotutkimusten ala on uusi eikä vielä 
täysin vakiintunut, ehdotetaan, että jäsenvaltiot toimivat joustavasti omien tarpeitten­
sa ja kansainvälisten normien suositusten mukaisesti ottaessaan muuttujia mukaan 
innovaatioita koskevaan tutkimukseen. 
Jäsenvaltioissa sovellettavan tutkimusrakenteen työstäminen 
Kun tarvittavat muuttujat ja tietojen keräämisen tiheys on määritelty, täytyy jäsenval­
tioissa luoda sopiva tutkimusrakenne. Oikeudellinen kehys ei sisällä ehdotuksia 
siihen, mutta nämä käytännön näkökohdat täytyy ottaa työssä huomioon. 
64 
Tutkimusten yhdenmukaistaminen 
Innovaatioita koskevat tutkimukset ovat kehittyneet suhteellisen itsenäisesti tutkimus­
ta ja kehitystä koskeviin tutkimuksiin nähden, mikä luultavasti johtuu siitä, että näitä 
tutkimuksia ovat monissa maissa hoitaneet eri laitokset. Vaikka olisi tarkoitettu, että 
menetelmäkehys olisi suhteellisen johdonmukainen, edellyttää oikeudellisen kehyksen 
luominen tutkimusta, kehitystä ja innovaatioita koskevien tilastojen osalta molempien 
tutkimustyyppien nykyistä tarkempaa yhdenmukaistamista. 
4. Oikeudellisen kehyksen vaikutukset jäsenvaltioiden kannalta 
Tutkimusta ja kehitystä koskevat tutkimukset 
tutkimus vaaditaan tehtäväksi kaikissa maissa vähintään joka toinen vuosi 
sovittaminen suositellun kohderyhmän mukaan 
innovaatiota koskevien uusien kysymysten todennäköinen mukaan ottaminen 
tutkimusta ja kehitystä koskevien tutkimusten alueellisten näkökohtien kehitty­
minen 
Innovaatiotutkimukset 
tutkimus vaaditaan tehtäväksi kaikissa maissa vähintään joka toinen vuosi 
sovittaminen suositellun kohderyhmän mukaan 
tutkimusta ja kehitystä koskevien, innovaatiotutkimuksista peräisin olevien 
tietojen sekä tutkimusta ja kehitystä koskevista tutkimuksista peräisin olevien 
tietojen keskinäinen johdonmukaisuus, mahdollisesti T&K-menoja ja T&K-
henkilöstöä koskevien kysymysten mukaan ottaminen 
tutkimussisällön sovittaminen tarkistettuihin kansainvälisiin normeihin 
5. Muutamia lisäkysymyksiä 
Tietojen toimittaminen Eurostatille täytyy sovittaa yhteen jo olemassa olevan 
OECD:n ilmoitusjärjestelmän kanssa, jotta vältetään jäsenmaiden tekemä päällekkäi­
nen ilmoittaminen kumpaankin järjestöön. Tietojen toimittamista koskeva aikavaati-
mus voisi olla, kuten teollisuuden rakennetilastojen moduulissa, 18 kuukautta 
kyseisen vuoden päättymisen jälkeen. Sama moduuli edellyttää lisäksi laadullisia 
toimenpiteitä 95 prosentin luotettavuustason saavuttamiseksi. Samanlaisia toimenpi­
teitä voitaisiin käyttää myös tutkimusta ja kehitystä sekä innovaatioita koskevia 
tilastoja varten. 
65 

ISSN 1024-4492 
KOM(96) 42 lopullinen 
ASIAKIRJAT 
FI 17 
Luettelonumero : CB-CO-96-055-FI-C 
ISBN 92-78-00241-0 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxemburg