Aukkoja on myös niiden kolmansien maiden kansalaisten tiedoissa, jotka eivät tarvitse viisumia. Näihin puututtiin komission marraskuussa 2016 antamassa lainsäädäntöehdotuksessa uuden laaja-alaisen tietojärjestelmän, EU:n matkustustieto- ja lupajärjestelmän (ETIAS) perustamisesta. Neuvosto muodosti yleisnäkemyksen kesäkuussa 2017, ja Euroopan parlamentin neuvotteluvaltuutus vahvistettiin 25. lokakuuta 2017. Kolmikantaneuvottelut käynnistettiin samana päivänä, ja niitä jatkettiin 16. marraskuuta ja 29. marraskuuta 2017. Seuraava poliittinen kolmikantakokous on määrä pitää 12. joulukuuta 2017. Komissio kehottaa molempia lainsäätäjiä pyrkimään asiassa poliittiseen yhteisymmärrykseen vuoden 2017 loppuun mennessä joulukuussa 2016 annettujen Eurooppa-neuvoston päätelmien ja yhteisen julistuksen mukaisesti.

Edellä mainittujen yhteentoimivuutta koskevien uusien ehdotusten lisäksi on tärkeää jatkaa työtä komission huhtikuussa 2016 antamassa tiedonannossa havaittujen nykyisten tietoaukkojen poistamiseksi. Näitä aukkoja on Schengen-alueella vierailevia kolmansien maiden kansalaisia koskevissa tiedoissa. Lainsäätäjät hyväksyivät marraskuun lopussa lopulliset tekstit asetukseksi EU:n rajanylitystietojärjestelmästä (EES) ja asetukseksi Schengenin rajasäännöstön muuttamisesta sen mukauttamiseksi EES-asetukseen. Nämä säädökset tulevat voimaan vuoden 2017 loppuun mennessä. Järjestelmää ryhdytään käynnistämään vuonna 2018 sen varmistamiseksi, että se on täysin toimintakykyinen vuoteen 2020 mennessä.

Täydentääkseen näitä yhteentoimivuuden osatekijöitä komissio ehdottaa tietojen hakuun uutta kaksivaiheista lähestymistapaa, jolla helpotettaisiin ja yksinkertaistettaisiin lainvalvontaviranomaisten pääsyä muihin kuin lainvalvontajärjestelmiin. Jo nykysääntöjen puitteissa lainvalvontaviranomaiset voivat tehdä hakuja muista kuin lainvalvontajärjestelmistä terrorismin ja muiden vakavien rikosten ennalta estämistä, tutkimista tai paljastamista taikka tällaisiin rikoksiin liittyviä syytetoimia varten. Näihin järjestelmiin kuitenkin sovelletaan erilaisia käyttöehtoja ja suojatoimia, ja osa nykysäännöistä estää viranomaisilta järjestelmien tehokkaan, lainmukaisen käytön. Tiedonhaun uuden kaksivaiheisen lähestymistavan mukaan lainvalvontaviranomainen voi yhdellä haulla tarkistaa tiedot samanaikaisesti kaikista järjestelmistä, joiden tiedot on tallennettu yhteiseen henkilötietorekisteriin, selvittääkseen, onko haun kohteena olevan henkilön tietoja jossakin näistä järjestelmistä. Tietosuojan varmistamiseksi haku tuottaa vain osuma / ei osumaa tuloksen. Viranomaisella ei ole pääsyä mihinkään näissä järjestelmissä oleviin tietoihin, mutta haku antaa olennaisen tiedon mahdollisesta osumasta ja siitä, missä järjestelmässä tiedot ovat. Toisessa vaiheessa viranomainen voi pyytää pääsyä niihin tietojärjestelmiin, jotka ovat tuottaneet osuman. Kuhunkin järjestelmään pääsystä tehdään erillinen pyyntö kyseiseen järjestelmään sovellettavien sääntöjen mukaisesti. Samoin kuin nykyisin, viranomaisen on perusteltava tarpeensa käyttää järjestelmää kyseisen tietojärjestelmän käyttöoikeuksia ja käyttötarkoituksen rajoittamista koskevia periaatteita noudattaen. Kaikkiin tietoihin pääsy edellyttää nimetyn viranomaisen myöntämää ennakkolupaa sekä erityisen käyttäjätunnuksen käyttöä ja sisäänkirjautumista. Tiedonhaun kaksivaiheista lähestymistapaa sovellettaessa ei ole enää tarpeen tehdä hakua kansallisiin tietokantoihin eikä käynnistää hakua muiden jäsenvaltioiden sormenjälkien automaattisessa tunnistusjärjestelmässä päätöksen 2008/615/YOS mukaisesti (”Prümin sopimukseen perustuva tarkistus”) .

Kolmanneksi ehdotetut toimet antavat poliisille mahdollisuudennopeaan ja tehokkaaseen henkilöllisyyden tarkastamiseen omalla alueellaan. Näissä tarkastuksissa poliisiviranomaisilla on käytettävissään sellaisten kolmansien maiden kansalaisten henkilötiedot, joiden tiedot on tallennettu EU:n tietojärjestelmiin, jolloin henkilö voidaan tunnistaa oikein ja useita henkilöllisyyksiä käyttävät henkilöt voidaan havaita. Tarkastukset jäsenvaltioiden alueella tehostuvat merkittävästi, mikä vastaa myös komission suositusta oikeasuhteisista poliisitarkastuksista ja poliisiyhteistyöstä Schengen-alueella.

Ensinnäkin ehdotetut toimet auttavat kentällä toimivia viranomaisia hyödyntämään nykyiset tiedot mahdollisimman tehokkaasti. Eurooppalainen hakuportaali on keskitetty asiointipiste, jossa voi hakea tietoja samanaikaisesti useista EU:n tietojärjestelmistä sekä Europolin ja Interpolin tietojärjestelmistä käyttäjän käyttöoikeuksien mukaisesti. Portaali avaa kentällä toimiville viranomaisille tehokkaan, nopean ja saumattoman pääsyn tietoihin, joita he tarvitsevat työssään. Samalla poistetaan monimutkainen nykykäytäntö, jossa päätetään tapauskohtaisesti, mistä tietokannasta tietoja haetaan.

Raportissa luodaan myös katsaus useisiin toimiin, joilla on pyritty hyödyntämään nykyisiä tietojärjestelmiä mahdollisimman tehokkaasti. Raportti kattaa niin lainsäädäntötyön kuin meneillään olevan työn säädösten täysimääräisen täytäntöönpanon ja EU:n tietojärjestelmien paremman soveltamisen varmistamiseksi. Lokakuussa 2017 kokoontuneessa Eurooppa-neuvostossa arvioitiin Bratislavan etenemissuunnitelman täytäntöönpanoa ja pantiin merkille EU:n huomattava edistyminen, etenkin sisäisen turvallisuuden neljällä eri alueella: yhteistyön ja tiedonvaihdon tehostaminen, tarkastusten lisääminen ja tietokantojen liittäminen toisiinsa, EU:n matkustustieto- ja -lupajärjestelmän (ETIAS) kehittäminen ja järjestelmällinen työ radikalisoitumisen torjumiseksi. Tästä raportista käy ilmi, että kaikilla näillä aloilla on edistytty edelleen viimeisten kahden kuukauden aikana.

Berliinin joulumarkkinoille 19. joulukuuta 2016 tehdystä iskusta on pian kulunut vuosi. Iskussa kuoli 12 ihmistä ja loukkaantui 56 ihmistä. Iskun tekijä esiintyi useilla eri henkilöllisyyksillä vältelläkseen raja- ja lainvalvontaviranomaisia. Se, että tämän ja muiden terrori-iskujen (kuten Marseillessa lokakuussa 2017 tehdyn puukotuksen) tekijät ovat käyttäneet useita rinnakkaisia henkilöllisyyksiä, paitsi nosti esiin jäsenvaltioiden välisen tehokkaan tietojenvaihdon merkityksen, myös korosti sen työn merkitystä, jonka komissio käynnisti keväällä 2016 korjatakseen EU:n tiedonhallinnassa nykyään olevia puutteita, jotka mahdollistavat henkilön esiintymisen useassa EU:n tietokannassa eri henkilöllisyyksillä. Ehdotukset tietojärjestelmien yhteentoimivuutta koskeviksi asetuksiksi esitetään osana pakettia yhdessä tämän raportin kanssa. Ehdotusten tarkoituksena on kaventaa terroristien ja muiden rikollisten toimintatilaa, jotta nämä eivät pysty hyödyntämään järjestelmien nykyisiä puutteita henkilötietopetoksissa. Näin suojataan EU:n ulkorajoja, vahvistetaan sisäistä turvallisuutta ja parannetaan muuttoliikkeen hallintaa. Ehdotuksissa esitetään selkeää muutosta EU:n tapaan hallinnoida sisäistä turvallisuutta, rajavalvontaa ja muuttoliikkeen hallintaa koskevia tietoja, minkä lisäksi nämä tiedot asetetaan kansallisten viranomaisten saataville sen varmistamiseksi, että viranomaisilla on aina käytössään tarvitsemansa tiedot ajankohdasta ja paikasta riippumatta. Koska nämä ehdotukset ovat keskeisiä raja- ja lainvalvonnan tehostamisen kannalta, komissio kehottaa nyt lainsäätäjiä asettamaan yhteentoimivuutta koskevat lainsäädäntöehdotukset käsittelyssä etusijalle. Lisäksi komissio kehottaa lainsäätäjiä pyrkimään pikaisesti yhteisymmärrykseen myös muista käsiteltävänä olevista lainsäädäntöehdotuksista, jotka liittyvät yksittäisiin tietojärjestelmiin, jotta etulinjassa työskentelevät saavat työssään tarvitsemansa tiedot kansalaisten turvallisuuden takaamiseksi.

Tämä on kahdestoista kuukausiraportti edistymisestä kohti toimivaa ja todellista turvallisuusunionia. Tämä raportti on tilannekatsaus, jossa käsitellään kehitystä kahden pääpilarin alalla, jotka ovat terrorismin ja järjestäytyneen rikollisuuden ja niiden tukimekanismien torjunta sekä puolustusvalmiuden ja selviytymiskyvyn parantaminen kyseisten uhkien varalta.

3.Nykyisten tietojärjestelmien hyötyjen maksimointi

a) Jatkuva lainsäädäntötyö nykyisten tietojärjestelmien vahvistamiseksi

Osana pyrkimyksiään hyödyntää EU:n nykyisiä tietojärjestelmiä mahdollisimman tehokkaasti komissio hyväksyi joulukuussa 2016 kolme lainsäädäntöehdotusta vahvistaakseen Schengenin tietojärjestelmää (SIS). Niihin sisältyvät keskeiset toimet terrorismin torjunnan tehostamiseksi: käyttöön otetaan muun muassa velvollisuus tehdä SIS-kuulutus henkilöstä, jota etsitään terrorismirikokseen liittyen. Euroopan parlamentissa ja neuvostossa on käyty keskusteluja myös tarpeesta jakaa SIS-järjestelmään sisältyviä terrorismirikoksia koskevia tietoja Europolille. Ehdotetuilla muutoksilla mahdollistettaisiin Europolin ja jäsenvaltioiden välinen lisätietojen vaihto terrorismiin liittyvistä SIS-osumista. Muutoksilla myös annettaisiin Europolille mahdollisuus tehdä ristiintarkastuksia, joissa se vertaa uusia kuulutuksia koskevia tietoja ja saamiaan osumia tietokantoihinsa ja analyysitiedostoihinsa. Euroopan parlamentin ja neuvoston väliset neuvottelut näiden ehdotusten osalta käynnistettiin 16. marraskuuta 2017. Koska ehdotukset ovat tärkeitä, komissio kehottaa lainsäätäjiä pyrkimään yhteisymmärrykseen ehdotusten osalta vuoden 2018 alkupuolella.

Samanaikaisesti jatketaan vuonna 2016 alkanutta työtä SIS-järjestelmän vahvistamiseksi ottamalla käyttöön sormenjälkien automaattinen tunnistusjärjestelmä (AFIS). Sen ansiosta SIS-järjestelmän loppukäyttäjät (kuten poliisi- ja rajavalvontaviranomaiset) voivat tehdä hakuja sormenjälkitietojen perusteella ja tunnistaa luotettavasti myös väärennetyn henkilöllisyyden turvin matkustavia henkilöitä. Yhdeksän jäsenvaltiota on ilmaissut kiinnostuksensa osallistua AFIS-järjestelmän käyttöönoton ensimmäiseen vaiheeseen, jonka odotetaan käynnistyvän maaliskuussa 2018. Järjestelmän on määrä tulla täysimääräisesti käyttöön kaikissa SIS-järjestelmää käyttävissä jäsenvaltioissa myöhemmin samana vuonna.

Eurodac-järjestelmän vahvistamista koskevan lainsäädäntöehdotuksen osalta käydään parhaillaan kolmikantaneuvotteluja. Eurodac on yksi yhteentoimivuuden osatekijöihin kuuluvista tietojärjestelmistä, minkä vuoksi on tärkeää, että lainsäätäjät pääsevät siitä nopeasti yhteisymmärrykseen. Tiedonannossaan, jossa komissio esittää kantansa EU-johtajien teemakeskusteluun muuttoliikepolitiikan ulkoista ja sisäistä ulottuvuutta koskevasta etenemistavasta, se kehottaa lainsäätäjiä hyväksymään ehdotuksen maaliskuuhun 2018 mennessä.

Terroristien toimintamahdollisuuksien kaventamiseksi entisestään komissio esitti 29. kesäkuuta 2017 antamassaan tiedonannossa täydentävän ehdotuksen, jonka tarkoituksena on helpottaa kolmansien maiden kansalaisia koskevien rikosrekisteritietojen vaihtamista EU:ssa eurooppalaisen rikosrekisteritietojärjestelmän (ECRIS) avulla. Oikeus- ja sisäasioiden neuvosto muodosti 8. joulukuuta 2017 yleisnäkemyksen sekä ehdotetusta direktiivistä että asetuksesta. Lainsäätäjien kolmikantaneuvottelut käynnistetään heti Euroopan parlamentin hyväksyttyä neuvotteluvaltuutuksensa molempien ECRIS-järjestelmää koskevien ehdotusten osalta. Komissio kehottaa lainsäätäjiä pyrkimään pikaisesti sopimukseen näistä säädöksistä.

Komissio hyväksyi 29. kesäkuuta 2017 ehdotuksen vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisesta hallinnoinnista vastaavan eurooppalaisen viraston toimeksiannon tarkistamisesta. Viraston olisi myös tarkoitus osallistua laajojen tietojärjestelmien yhteentoimivuuden kehittämiseen. Näin ollen ehdotuksen tarkoituksena on tarkistaa viraston perustamisasetusta siten, että siinä huomioidaan arvioinnin perusteella tehdyt suositukset, sekä kehittää viraston toimintaa ja lujittaa sen asemaa, jotta voidaan varmistaa, että sen toimeksianto vastaa EU:ssa vallitsevia haasteita. Lisäksi ehdotuksella on tarkoitus sisällyttää asetukseen politiikan, lainsäädännön tai tilanteen kehityksestä johtuvia muutoksia, jotta voidaan erityisesti ottaa huomioon uusien järjestelmien osoittaminen viraston hallinnoitavaksi. Euroopan parlamentin kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunta (LIBE) hyväksyi neuvotteluvaltuutuksensa 7. joulukuuta 2017, ja neuvosto muodosti yleisnäkemyksen samana päivänä.

b) Varmistetaan nykyisten tietojärjestelmien täysimittainen käyttöönotto

Tärkeä väline terrorismin ja järjestäytyneen rikollisuuden vastaisessa työssä on matkustajarekisteridirektiivi (PNR-direktiivi). Vaikka jäsenvaltioissa jatketaan työtä direktiivin täysimääräisen täytäntöönpanon varmistamiseksi asetettuun määräaikaan 25. toukokuuta 2018 mennessä, vielä vuosi marraskuussa 2016 hyväksytyn matkustajarekisterin täytäntöönpanosuunnitelman jälkeenkin jäsenvaltioiden edistymisessä kansallisten PNR-järjestelmien perustamisessa on huomattavaa vaihtelua. Määräaika säädöksen saattamiselle osaksi kansallista lainsäädäntöä lähestyy vauhdilla. Siksi on erittäin tärkeää, että jäsenvaltiot tehostavat toimiaan, jotta prosessi saatetaan onnistuneesti päätökseen 25. toukokuuta 2018 mennessä. Erityisen tärkeää on ottaa käyttöön sellaiset menettelyt ja viestintäkanavat, joiden avulla kansalliset matkustajatietoyksiköt voivat jakaa kaikki olennaiset matkustajarekisteritiedot muiden jäsenvaltioiden matkustajatietoyksiköiden ja Europolin kanssa. Kyseessä on EU:n turvallisuuden kannalta merkittävä väline, jonka koko potentiaalin hyödyntäminen edellyttää, että kaikissa jäsenvaltioissa on käytössä toimiva PNR-järjestelmä ja että jäsenvaltiot voivat vaihtaa tietoja tehokkaasti keskenään ja Europolin kanssa. Tilanne on 15. marraskuuta 2017 seuraava:

·Seitsemällä jäsenvaltiolla on jo oikeudelliset ja tekniset valmiudet PNR-tietojen keräämiseen ja käsittelyyn. Suurimman osan näistä jäsenvaltioista on kuitenkin vielä mukautettava oikeusperustana olevia kansallisia säädöksiään vastaamaan täysin PNR-direktiivin vaatimuksia.

·Kolmetoista jäsenvaltiota on edennyt täytäntöönpanossa osittain. Näistä neljässä on perustettu matkustajatietoyksikkö ja saatettu se toimintavalmiuteen, mutta varsinaisia PNR-tietoja ei vielä kerätä ja käsitellä, sillä henkilötietojen keräämisen salliva oikeusperusta puuttuu. Loput yhdeksän jäsenvaltiota ovat edenneet täytäntöönpanossa eri vaiheisiin: niissä viimeistellään PNR-direktiivin vaatimusten mukaisen matkustajatietoyksikön ja PNR-tietojen käsittelyssä käytettävän teknisen ratkaisun kehittämistä ja käyttöönottoa, mutta neuvottelut lentoliikenteen harjoittajien kanssa jatkuvat vielä. Osassa näistä yhdeksästä jäsenvaltiosta on kuitenkin jo hyväksytty PNR-lainsäädäntöä.

·Seitsemässä jäsenvaltiossa täytäntöönpanoprosessi ei ole edistynyt riittävästi. Niiden on yhä määriteltävä matkustajatietoyksikön hallinnollinen rakenne ja/tai saatettava asianmukainen lainsäädäntö kansallisen parlamentin hyväksyttäväksi ja/tai aloitettava PNR-tietojen käsittelyssä käytettävän teknisen ratkaisun asentaminen ja/tai käynnistettävä lentoliikenteen harjoittajien järjestelmien yhteenliitettävyyttä koskeva prosessi.

omissio tukee edelleen jäsenvaltioita niiden pyrkiessä direktiivin täytäntöönpanoon annetussa aikataulussa. Matkustajarekisteridirektiivin täytäntöönpanoa käsittelevä kuudes kokous järjestettiin 3. lokakuuta 2017. Kokouksessa jäsenvaltioiden asiantuntijat kertoivat toisilleen ja komissiolle edistymisestään direktiivin täytäntöönpanossa ja jakoivat parhaita käytäntöjä ja käytännön kokemuksiaan.

Kansallisten ohjelmien kautta sekä poliisiyhteistyön, rikollisuuden ehkäisemisen ja torjumisen sekä kriisinhallinnan rahoitusvälineeseen perustuvien EU:n toimien puitteissa myönnetään rahoitustukea toimivien kansallisen tason matkustajatietoyksikköjen perustamiseen ja niiden välisen tietojenvaihdon järjestämiseen matkustajarekisteridirektiivin mukaisesti.

Myös työ sormenjälki-, DNA- ja ajoneuvorekisteritietojen vaihtamista koskevien Prüm-päätösten panemiseksi täysimääräisesti täytäntöön jatkuu. Vaikka täytäntöönpanossa on edistytty suurimmassa osassa jäsenvaltioita, komissio on joutunut käyttämään rikkomusmenettelyyn liittyvää toimivaltaansa. Komissio lähetti perustellut lausunnot Kroatialle, Irlannille ja Italialle 18. toukokuuta 2017 sekä Kreikalle 5. lokakuuta 2017. Samanaikaisesti komissio tukee edelleen täytäntöönpanoa jäsenvaltioissa osoittamalla varoja poliisiyhteistyön, rikollisuuden ehkäisemisen ja torjumisen sekä kriisinhallinnan rahoitusvälineestä rahoitettaviin kansallisiin ohjelmiin. Komissio on osoittanut näihin kansallisiin ohjelmiin 22 miljoonaa euroa lisärahoitusta vuonna 2017. Rahoitusta voi käyttää Prüm-päätösten täytäntöönpanoon.

c) Tuetaan nykyisten tietojärjestelmien parempaa soveltamista

Nykyisten järjestelmien vahvistamisen ja niiden täysimittaisen käyttöönoton varmistamisen lisäksi komissio tekee lujasti töitä tukeakseen nykyisten tietojärjestelmien parempaa soveltamista. SIS-järjestelmän täytäntöönpanoa arvioidaan jäsenvaltioissa Schengenin arviointimekanismin puitteissa viiden vuoden välein. Arvioinnin suorittavat paikan päällä jäsenvaltion ja Euroopan komission asiantuntijat. Arviointikäyntejä tehtiin vuonna 2017 Tanskaan, Islantiin, Ruotsiin, Portugaliin, Espanjaan, Kroatiaan, Norjaan ja Yhdistyneeseen kuningaskuntaan. Arvioinneissa havaittuihin ongelmiin puututaan neuvoston kyseiselle jäsenvaltiolle antamissa virallisissa suosituksissa. Osana arviointiryhmien paikan päällä tekemiä tarkastuskäyntejä arvioidaan myös edistymistä aiempien suositusten noudattamisessa. Tähän mennessä suoritetuissa Schengenin tietojärjestelmän käyttöä koskevissa arvioinneissa tehtyjen havaintojen pohjalta komissio kokoaa yhteen jäsenvaltioiden kanssa myöhemmin käytävän keskustelun pohjaksi sellaiset parhaat käytännöt ja saadut kokemukset, jotka tuovat lisäarvoa jäsenvaltioille ja joita jäsenvaltiot voivat hyödyntää parantaakseen nykyisten tietojärjestelmien soveltamista.

Parantaakseen edelleen tiedonkulkua jäsenvaltioiden olisi hyödynnettävä täysimääräisesti teknisiä ratkaisuja, joilla parannetaan tietojenvaihtoa Europolin kanssa. Automatisoimalla tietojen syöttö Europolin tietojärjestelmään ristiintarkastuksia varten voidaan merkittävästi parantaa merkityksellisen ja ajantasaisen tiedon vaihtoa Europolin ja muiden jäsenvaltioiden kanssa. Tietojen syötön automatisointi voidaan toteuttaa teknisesti niin kutsuttujen tietojen latausohjelmien avulla. Europol on kehittänyt tällaisia latausohjelmia, jotta jäsenvaltiot voisivat entistä tehokkaammin syöttää tietoja Europolin tietojärjestelmään sekä päivittää ja poistaa näitä tietoja. Näitä tietojen latausohjelmia käytetään jo useissa jäsenvaltioissa. Jotta Europolin tiedot olisivat saatavilla huomattavasti laajemmalle joukolle poliisiviranomaisia, viidessä jäsenvaltiossa (Espanjassa, Virossa, Suomessa, Kreikassa ja Puolassa) käynnissä olevassa pilottihankkeessa keskitytään järjestelmien yhteisen QUEST-rajapinnan käyttöön. QUESTin avulla jäsenvaltioiden poliisiviranomaisten kansallisiin tietokantoihin tekemät haut laajentuvat automaattisesti koskemaan myös Europolin tietojärjestelmässä olevia tietoja. Rajapinta on tarkoitus saada käyttöön vuoden 2018 alussa sen jälkeen, kun Euroopan tietosuojavaltuutettu on sen validoinut ja sille on tehty toimintatestit jäsenvaltioissa.

Komissio on tilannut tutkimuksen, jossa arvioidaan, onko ns. ruotsalainen puitepäätös saatettu kokonaisuudessaan osaksi jäsenvaltioiden lainsäädäntöä ja onko täytäntöönpano vaatimusten mukainen. Puitepäätöksessä luodaan yhteinen oikeudellinen kehys tietojen vaihtamiseksi jäsenvaltioiden lainvalvontaviranomaisten välillä. Tuloksia odotetaan vuoden 2018 ensimmäisen neljänneksen aikana, ja niiden perusteella arvioidaan uusien toimien tarpeellisuutta. Komissio lähetti 3. lokakuuta 2017 perustellun lausunnon Luxemburgille tämän päätöksen täytäntöönpanemiseksi tehtyjen kansallisten toimien ilmoittamatta jättämisestä.

III. MUIDEN TURVALLISUUTTA KOSKEVIEN ENSISIJAISTEN TAVOITTEIDEN TOTEUTTAMINEN