/* KOM/96/0615 lopull. - CNS 96/0298 */ Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) Euroopan rotusyrjinnän ja muukalaisvihan seurantakeskuksen perustamisesta



Virallinen lehti nro C 078 , 12/03/1997 s. 0015



Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) Euroopan rotusyrjinnän ja muukalaisvihan seurantakeskuksen perustamisesta (97/C 78/04) KOM(96) 615 lopull. - 96/0298(CNS) (Komission esittämä 9 päivänä tammikuuta 1997) EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 235 artiklan, ottaa huomioon komission ehdotuksen, ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon, ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon, ottaa huomioon alueiden komitean lausunnon, sekä katsoo, että Euroopan yhtenäisasiakirjan johdanto-osassa jäsenvaltiot korostavat välttämättömyyttä "edistää yhdessä kansanvaltaa jäsenvaltioiden valtiosäännössä ja lainsäädännössä tunnustettujen perusoikeuksien, ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamisesta tehdyn yleissopimuksen sekä Euroopan sosiaalisen peruskirjan pohjalta ja erityisesti vapautta, tasa-arvoa ja sosiaalista oikeudenmukaisuutta", Euroopan unionista tehdyn sopimuksen F artiklan 2 kohdan mukaan unioni "pitää arvossa yhteisön oikeuden yleisinä periaatteina perusoikeuksia, sellaisina kuin ne taataan ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehdyssä, Roomassa 4 päivänä marraskuuta 1950 allekirjoitetussa Euroopan yleissopimuksessa ja sellaisina kuin ne ilmenevät jäsenvaltioiden yhteisessä valtiosääntöperinteessä", rotusyrjintä, muukalaisviha ja antisemitismi ovat vakavia perusoikeuksien loukkauksia, yhteisön on kehittäessään ja toteuttaessaan politiikkojaan kunnioitettava perusoikeuksia; erityisesti ihmisoikeuksien kunnioittaminen on ehto yhteisön toimien laillisuudelle, Euroopan parlamentti, neuvosto, neuvostossa kokoontuneet jäsenvaltioiden edustajat ja komissio antoivat 11 päivänä kesäkuuta 1986 rotusyrjinnän ja muukalaisvihan vastaisen julistuksen (1), jossa tähdennettiin erityisesti merkitystä, joka on riittävällä ja puolueettomalla tiedolla ja kaikkien kansalaisten saattamisella tietoisiksi rotusyrjinnän ja muukalaisvihan vaaroista, sekä tarvetta varmistaa, että kaikki syrjinnän muodot ennaltaehkäistään tai hillitään, Korfulla 24 ja 25 päivänä kesäkuuta 1994 kokoontunut Eurooppa-neuvosto päätti tehostaa pyrkimyksiä määritellä unionitason kokonaisstrategia, jolla pyrittäisiin taistelemaan rotusyrjintää ja muukalaisvihamielisyyttä vastaan; tässä tarkoituksessa se perusti neuvoa-antavan komitean, jonka tehtävänä on antaa suosituksia taistelussa rotusyrjintää ja muukalaisvihaa vastaan, Cannesissa 26 ja 27 päivänä kesäkuuta 1995 kokoontunut Eurooppa-neuvosto pyysi neuvoa-antavaa komiteaa jatkamaan toimintaansa ja tutkimaan läheisessä yhteistyössä Euroopan neuvoston kanssa mahdollisuutta perustaa Euroopan rotusyrjinnän ja muukalaisvihan seurantakeskus, on otettava huomioon tämän seurantakeskuksen toteutettavuustutkimuksen päätelmät, jotka esitettiin Firenzessä 21 ja 22 päivänä kesäkuuta 1996 kokoontuneelle Eurooppa-neuvostolle, Firenzessä kokoontunut Eurooppa-neuvosto vahvisti uudestaan unionin päättäväisyyden taistella erittäin voimakkaasti rotusyrjintää ja muukalaisvihaa vastaan ja hyväksyi Euroopan seurantakeskuksen perustamisen periaatteet, puolueettomien, luotettavien ja vertailukelpoisten tietojen kerääminen, kirjaaminen, arvioiminen ja julkaiseminen Euroopan tasolla rotusyrjintään ja muukalaisvihaan liittyvistä toimista ja asenteista on tarpeen, jotta yhteisö saisi täydelliset tiedot rotusyrjinnästä ja muukalaisvihasta voidakseen suoriutua velvoitteestaan kunnioittaa perusoikeuksia ja ottaa ne huomioon suunnitellessaan ja toteuttaessaan politiikkojaan ja toimiaan toimivaltaansa kuuluvilla aloilla, rotusyrjintään ja muukalaisvihaan liittyviä ilmiöitä esiintyy yhteisön kaikilla tasoilla: paikallisella, alueellisella, kansallisella ja yhteisön tasolla, yhteisön tasolla kerätyt, rekisteröidyt ja arvioidut tiedot voivat näin ollen hyödyttää myös jäsenvaltioiden toimivaltaisia viranomaisia niiden suunnitellessa ja toteuttaessa toimivaltaansa kuuluvia toimenpiteitä paikallisella, alueellisella ja kansallisella tasolla, on siis tarkoituksenmukaista perustaa Euroopan rotusyrjinnän ja muukalaisvihan seurantakeskus, jonka työn tulokset ovat sekä yhteisön että jäsenvaltioiden käytettävissä, seurantakeskukselle osoitetut tehtävät edellyttävät yhteistyötä muiden kansallisten tai kansainvälisten järjestöjen, erityisesti Euroopan neuvoston kanssa, jolla on vakiintunut kokemus tällä alalla, henkilötietojen suojan on oltava taattu kansallisten lakien ja asetusten sekä yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 95/46/EY (2) mukaisesti, seurantakeskuksen on oltava oikeudellisesti ja poliittisesti riippumaton, samalla kun sillä on läheiset yhteydet yhteisön toimielimiin, tätä asetusta voitaisiin tarvittaessa mukauttaa kolmen vuoden kuluttua päätöksen tekemiseksi seurantakeskuksen tehtävien mahdollisesta mukauttamisesta tai laajentamisesta, erityisesti yhteisön toimivallan kehityksen mukaisesti, ja perustamissopimuksessa ei ole muita määräyksiä tämän asetuksen antamiseen tarvittavasta toimivallasta kuin 235 artikla, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Perustetaan Euroopan rotusyrjinnän ja muukalaisvihan seurantakeskus, jäljempänä "seurantakeskus". 2 artikla Tavoite ja tehtävät 1. Seurantakeskuksen päätavoitteena on toimittaa yhteisölle ja sen jäsenvaltioille erityisesti 3 artiklan 3 kohdassa tarkoitetuilta aloilta sellaisia puolueettomia, luotettavia ja vertailukelpoisia tietoja rotusyrjintään, muukalaisvihaan ja antisemitismiin liittyvistä ilmiöistä Euroopan tasolla, jotka voivat auttaa yhteisöä ja sen jäsenvaltioita niiden toteuttaessa toimenpiteitä tai määritellessä toimintaa toimivaltaansa kuuluvilla aloilla. 2. Seurantakeskus tutkii rotusyrjintään, muukalaisvihaan ja antisemitismiin liittyvien ilmiöiden ja ilmentymisen laajuutta ja kehittymistä, arvioi niiden syitä, seurauksia ja vaikutuksia ja tarkastelee esimerkkejä hyvistä menettelytavoista niiden korjaamiseksi. Tässä tarkoituksessa seurantakeskus a) kerää, rekisteröi ja arvioi jäsenvaltioiden tiedoksi antamia sekä yhteisön toimielimiltä, erityisesti 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuilta kansainvälisiltä järjestöiltä ja yksityisiltä järjestöiltä saatavia tietoja, tieteellisen tutkimusten tuloksena saadut tiedot mukaan lukien, b) aloittaa yhteistyön tietojen toimittajien kanssa ja kehittää menettelytavan niiden tietokantojen keskitettyä käyttöä varten voidakseen tarvittaessa Euroopan parlamentin, neuvoston tai komission pyynnöstä edistää näiden tietojen laajaa levitystä, c) toteuttaa tieteellisiä tutkimuksia ja kyselyjä sekä valmistavia ja toteutettavuustutkimuksia tarvittaessa Euroopan parlamentin, neuvoston tai komission pyynnöstä sekä järjestää asiantuntijoiden kokouksia ja muodostaa tarpeen mukaan tilapäisiä työryhmiä, d) perustaa yleisölle avoimen arkiston, tukee tiedonvälityksen edistämistä ja edistää tieteellistä tutkimusta, e) laatii päätelmiä ja suosituksia yhteisölle ja jäsenvaltioille, f) julkaisee vuosittain kertomuksen seurantakeskuksen toiminnasta sekä rotusyrjintää ja muukalaisvihaa koskevasta tilanteesta yhteisössä, korostaen esimerkkejä toimivista menettelytavoista, g) perustaa ja sovittaa yhteen "rotusyrjintää ja muukalaisvihaa koskevan eurooppalaisen tietoverkon" (Raxen), joka muodostuu yhdestä seurantakeskukseen liittyvästä yksiköstä ja joka toimii yhteistyössä kansallisten yliopistojen tutkimuskeskusten, yksityisten järjestöjen ja 7 artiklassa tarkoitettujen kansainvälisten tai kansallisten järjestöjen perustamien erikoiskeskusten kanssa, h) helpottaa ja edistää säännöllisten paneelikeskustelujen järjestämistä tai muiden jäsenvaltioissa jo olemassaolevien pysyvien neuvoa-antavien elinten toimintaa yhdessä työmarkkinaosapuolten, tutkimuskeskusten, toimivaltaisten viranomaisten edustajien ja muiden henkilöiden tai toimielinten kanssa, jotka ovat huolestuneita rotusyrjintään ja muukalaisvihaan liittyvistä ilmiöistä. Vuosittain julkaisemassaan kertomuksessa, joka käsittelee yhteisössä vallitsevaa rotusyrjintää ja muukalaisvihaa, seurantakeskus ottaa huomioon kansallisten paneelikeskustelujen tai muiden jo olemassa olevien pysyvien neuvoa-antavien elinten toiminnan tulokset. 3 artikla Toimintatavat ja toimialat 1. Seurantakeskuksen on suoritettava tehtävänsä vuotuisessa toimintasuunnitelmassaan asetettujen tavoitteiden ja käytettävissä olevien talousrvioon merkittyjen varojen mukaisesti. 2. Toimissaan seurantakeskuksen on otettava työn päällekkäisyyden välttämiseksi huomioon yhteisön toimielinten, muiden toimivaltaisten kansainvälisten toimielinten, elinten ja järjestöjen, erityisesti Euroopan neuvoston jo suorittamista toimista ja pyrkii vahvistamaan niiden vaikutusta. 3. Kerättävät ja käsiteltävät tiedot sekä toimeenpantavat tai kannustettavat tieteelliset tutkimukset, kyselyt ja tutkielmat koskevat rotusyrjintään ja muukalaisvihaan liittyvien ilmiöiden laajuutta, kehitystä, syitä ja seurauksia erityisesti seuraavilla toimialoilla: a) henkilöiden vapaa liikkuvuus yhteisössä, b) työllisyys, c) tiedotusvälineet ja muut viestintävälineet, d) koulutus, ammattikoulutus ja nuoriso, e) sosiaalinen syrjäytyminen, f) tavaroiden vapaa liikkuvuus, g) kulttuuri. 4 artikla Rotusyrjintää ja muukalaisvihaa koskeva eurooppalainen tietoverkko (Raxen) 1. Edellä 2 artiklan 2 kohdan g alakohdassa tarkoitetun tietoverkon ottamiseksi käyttöön mahdollisimman nopeasti ja tehokkaasti jäsenvaltioiden on toimittettava seurantakeskukselle luettelo mainitussa artiklassa tarkoitetuista keskuksista ja järjestöistä. 2. Seurantakeskuksen hallintoneuvosto nimeää ne elimet, jotka liitetään tietoverkkoon. Seurantakeskuksen tiedekomitean, josta säädetään 11 artiklassa, on hyväksyttävä seurantakeskuksen hallintoneuvoston tätä nimeämistä koskeva päätös. 3. Seurantakeskus voi tehdä erityisesti alihankintasopimuksen 2 kohdassa tarkoitettujen elinten kanssa sellaisten tehtävien suorittamiseksi, jotka se mahdollisesti haluaisi antaa niille. Seurantakeskus voi myös tehdä tilapäisiä, erityisiä tehtäviä koskevia sopimuksia Raxen-verkkoon kuulumattomien toimielinten kanssa. Tällaisesta erityisten tehtävien osoittamisesta on mainittava seurantakeskuksen vuotuisessa toimintasuunnitelmassa. 5 artikla Henkilötietojen suojaaminen ja luottamuksellisuus 1. Käsitellessään henkilötietoja tämän asetuksen nojalla seurantakeskuksen on noudatettava direktiivin 95/46/EY säännöksiä. Hallintoneuvosto laatii näiden säännösten soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt, jotka koskevat erityisesti kyseessä olevien henkilöiden oikeuksia, tietojenkäsittelyn suojaamista ja luottamuksellisuutta, asianmukaisia suojatoimia, joilla taataan henkilön tunnistamattomuus ennen tietojen välittämistä, ja tietojen käsittelyn sisäistä valvontaa. 2. Seurantakeskuksen on ilmoitettava komissiolle 1 kohdassa tarkoitetut yksityiskohtaiset säännöt julkaistavaksi Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Seurantakeskus ei voi ryhtyä käsittelemään henkilötietoja ennen näiden sääntöjen voimaantuloa. 3. Kun jäsenvaltiot siirtävät tai vastaanottavat henkilötietoja tämän asetuksen mukaisesti, niiden on sovellettava tietojen käsittelyssä noudatettavaa tietosuojaa koskevaa kansallista lainsäädäntöä direktiivin 95/46/EY säännösten mukaisesti. 4. Jos seurantakeskukselle siirretään henkilötietoja tämän asetuksen nojalla ja kansallisen lain mukaisesti, näitä tietoja voi käyttää vain tiedot välittäneen laitoksen määräämiin tarkoituksiin ja sen määräämillä ehdoilla. Tämä säännös koskee soveltuvin osin seurantakeskuksen jäsenvaltioiden toimivaltaisille laitoksille tai kansainvälisille järjestöille ja muille yhteisön elimille siirtämiä henkilötietoja. Seurantakeskuksen on pidätyttävä kaikesta yksilöityihin tapauksiin ja nimiin liittyvästä toiminnasta. 5. Seurantakeskukselle toimitetut ja sen välittämät rotusyrjintään, muukalaisvihaan ja antisemitismiin perustuvaa väkivaltaa koskevat tiedot voidaan julkaista, jollei yhteisön ja kansallisista tietojen levittämistä ja luottamuksellisuutta koskevista säännöistä muuta johdu. 6. Jäsenvaltiot ja kansalliset toimielimet, jotka ovat yhteistyössä seurantakeskuksen kanssa, eivät ole velvoitettuja toimittamaan kansallisen lainsäädännön perusteella luottamuksellisiksi luokiteltuja tietoja. 6 artikla Oikeuskelpoisuus Seurantakeskus on oikeushenkilö. Sillä on kaikissa jäsenvaltioissa laajin kansallisen lainsäädännön mukaan oikeushenkilöillä oleva oikeuskelpoisuus; se voi erityisesti hankkia ja luovuttaa kiinteää ja irtainta omaisuutta sekä toimia kantajana ja vastaajana oikeudenkäynneissä. 7 artikla Yhteistyö kansainvälisten ja kansallisten järjestöjen kanssa 1. Tehtäviensä toteuttamiseksi seurantakeskus voi olla yhteistyössä kansallisten tai kansainvälisten tai yksityisten järjestöjen kanssa, jotka käsittelevät rotusyrjintää ja muukalaisvihaa koskevia asioita. 2. Hallintoneuvoston on hyväksyttävä 1 kohdassa tarkoitettua yhteistyötä koskevat yksityiskohtaiset säännöt. 3. Seurantakeskus sovittaa toimintansa yhteen Euroopan neuvoston toiminnan kanssa erityisesti työohjelmansa osalta. Tässä tarkoituksessa yhteisö tekee seurantakeskuksen nimissä Euroopan neuvoston kanssa sopimuksen laajasta yhteistyöstä tämän ja seurantakeskuksen välillä. Tähän sopimukseen sisältyy myös Euroopan neuvoston nimeämän henkilön nimeäminen seurantakeskuksen hallintoneuvostoon. 8 artikla Hallintoneuvosto 1. Hallintoneuvosto muodostuu yhdestä kunkin jäsenvaltion nimeämästä henkilöstä, yhdestä Euroopan parlamentin nimeämästä henkilöstä ja 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti yhdestä Euroopan neuvoston nimeämästä henkilöstä sekä yhdestä komission edustajasta. Jokaisella jäsenellä on samalla tavalla nimetty varajäsen. 2. Hallintoneuvoston jäsenten ja varajäsenten nimet ilmoitetaan Euroopan komissiolle niiden julkaisemiseksi Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Jäsenten toimikausi on kolme vuotta ja se voidaan uusia kerran. Hallintoneuvosto valitsee puheenjohtajansa ja varapuheenjohtajansa samoin kuin 9 artiklassa tarkoitetun johtokunnan muut jäsenet. Jokaisella hallintoneuvoston jäsenellä, tai hänen poissa ollessaan varajäsenellä, on yksi ääni. Päätökset tehdään kahden kolmasosan enemmistöllä annetuista äänistä. Puheenjohtaja osallistuu äänestykseen. 3. Hallintoneuvosto tekee tarvittavat päätökset seurantakeskuksen toiminnasta, erityisesti a) vahvistaa seurantakeskuksen vuotuisen toimintasuunnitelman talousarvion ja käytettävissä olevien varojen mukaisesti tiedekomiteaa kuultuaan; kyseistä ohjelmaa voidaan tarvittaessa muuttaa vuoden aikana, b) hyväksyy seurantakeskuksen vuosikertomuksen, päätelmät ja suositukset ja antaa ne tiedoksi Euroopan parlamentille, neuvostolle, komissiolle, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle sekä valvoo vuosikertomuksen julkaisemista, c) nimittää johtajan, d) vahvistaa seurantakeskuksen talousarvioesityksen ja lopullisen talousarvion, e) myöntää johtajalle talousarvion toteuttamista koskevan vastuuvapauden, 4. Hallintoneuvosto vahvistaa työjärjestyksensä. Hallintoneuvosto kokoontuu puheenjohtajan kutsusta vähintään kaksi kertaa vuodessa. 9 artikla Johtokunta 1. Johtokunta muodostuu hallintoneuvoston puheenjohtajasta ja varapuheenjohtajasta sekä korkeintaan kolmesta muusta hallintoneuvoston jäsenestä, joihin kuuluu Euroopan neuvoston nimeämä henkilö ja komission edustaja. 2. Johtokunta valvoo seurantakeskuksen työtä, seuraa toimintaohjelmien valmistelua ja toimeenpanoa ja valmistelee hallintoneuvoston kokoukset yhdessä seurantakeskuksen johtajan kanssa. Johtokunta suorittaa myös kaikki hallintoneuvoston työjärjestyksensä mukaisesti sille uskomat tehtävät. 10 artikla Johtaja 1. Seurantakeskus toimii johtajan alaisuudessa, jonka hallintoneuvosto nimittää komission ehdotuksesta nelivuotiskaudeksi; kausi voidaan uusia. 2. Johtaja vastaa a) edellä 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen tehtävien toteuttamisesta, b) seurantakeskuksen vuosittaisen työsuunnitelman valmistelusta ja toteuttamisesta, c) tässä asetuksessa tarkoitettujen kertomusten, päätelmien ja suositusten valmistelusta, d) kaikista henkilöstöasioista ja seurantakeskuksen päivittäisestä hallinnosta. 3. Johtaja antaa hallinnostaan hallintoneuvostolle selvityksen ja osallistuu sen ja johtokunnan kokouksiin. 4. Johtaja on seurantakeskuksen laillinen edustaja. 11 artikla Tiedekomitea 1. Hallintoneuvostoa ja johtajaa avustaa tiedekomitea, joka antaa lausuntonsa kaikista hallintoneuvoston tai johtajan sille esittämistä seurantakeskuksen toimintaa koskevista tieteellisistä kysymyksistä. Tiedekomitean lausunnot hyväksytään yksinkertaisella enemmistöllä annetuista äänistä; jokaisella jäsenellä on yksi ääni. Eriävät mielipiteet saatetaan hallintoneuvoston tietoon. 2. Tiedekomitea muodostuu korkeintaan yhdeksästä asiantuntijasta, mieluummin eri jäsenvaltioista, joilla on erityisasiantuntemusta tai -kokemusta rotusyrjinnän ja muukalaisvihan arvioinnista. Hallintoneuvosto nimeää nämä asiantuntijat jäsenvaltioiden, komission ja 7 artiklassa tarkoitettujen seurantakeskuksen työhön osallistuvien kansallisten ja kansainvälisten järjestöjen ehdotusten perusteella. Hallintoneuvosto valvoo, että eri tieteenalat ovat edustettuina komiteassa. 3. Tiedekomitean jäsenten toimikausi on kolme vuotta. Toimikausi voidaan uusia kerran. 4. Tiedekomitea valitsee puheenjohtajansa ja varapuheenjohtajansa. 5. Tiedekomitea kokoontuu puheenjohtajan kutsusta vähintään kaksi kertaa vuodessa. 12 artikla Henkilöstö 1. Seurantakeskuksen henkilöstöön sovelletaan Euroopan yhteisöjen virkamiehiä ja muuta henkilöstöä koskevia asetuksia ja sääntöjä. 2. Seurantakeskus käyttää henkilöstönsä suhteen nimittävälle viranomaiselle annettuja valtuuksia. 3. Hallintoneuvosto antaa yksimielisesti komission kanssa aiheelliset soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt. 13 artikla Talousarvio 1. Kaikista seurantakeskuksen tuloista ja menoista laaditaan arviot kullekin kalenterivuotta vastaavalle varainhoitovuodelle, ja ne otetaan seurantakeskuksen talousarvioon. 2. Johtaja laatii seuraavan varainhoitovuoden talousarvioesityksen viimeistään kunkin vuoden 15 päivänä helmikuuta. Alustava talousarvioesitys kattaa hallinnosta johtuvat menot ja seuraavan varainhoitovuoden toimintasuunnitelman. Johtaja antaa tämän esityksen ja siihen liitetyn henkilöstön määrää kuvaavan taulukon hallintoneuvoston käsiteltäväksi. 3. Talousarvioon otettujen tulojen ja menojen on oltava tasapainossa. 4. Seurantakeskuksen tuloihin kuuluvat, sanotun kuitenkaan rajoittamatta muita tuloja, a) Euroopan yhteisöjen yleisen talousarvion erityiseen budjettikohtaan (pääluokka "Komissio") otettu yhteisön avustus, b) tarjotuista palveluista suoritetut maksut, c) edellä 7 artiklassa tarkoitettujen järjestöjen ja toimielimien mahdollisesti antama rahallinen tuki. 5. Seurantakeskuksen menoihin kuuluvat erityisesti henkilöstön palkat, hallinto- ja perusrakennemenot, toimintakustannukset ja Raxen-verkkoon kuuluvien toimielinten ja elinten kanssa samoin kuin kolmansien osapuolten kanssa tehdyistä sopimuksista johtuvat menot. 6. Hallintoneuvosto vahvistaa talousarvioesityksen ja toimittaa sen komissiolle, joka sen perusteella laatii vastaavat arviot Euroopan yhteisöjen yleisen talousarvion alustavassa talousarvioesityksessä, jonka se toimittaa neuvostolle perustamissopimuksen 203 artiklan mukaisesti. 7. Hallintoneuvosto vahvistaa seurantakeskuksen lopullisen talousarvion ennen varainhoitovuoden alkua ja mukauttaa sitä tarvittaessa seurantakeskuksen saamaan yhteisön avustukseen ja muihin tuloihin. 8. Johtaja toteuttaa seurantakeskuksen talousarviota. 9. Seurantakeskuksen maksusitoumusten ja menojen maksamisen valvonta sekä sen tulojen toteamisen ja perimisen valvonta kuuluu komission varainhoidon valvojalle. 10. Viimeistään kunkin vuoden maaliskuun 31 päivänä johtaja tekee komissiolle, hallintoneuvostolle ja tilintarkastustuomioistuimelle seurantakeskuksen kaikkien tulojen ja menojen tilit edelliseltä varainhoitovuodelta. Tilintarkastustuomioistuin tarkastaa tilit perustamissopimuksen 188 c artiklan mukaisesti. 11. Hallintoneuvosto myöntää johtajalle talousarvion toteuttamista koskevan vastuuvapauden. 12. Hallintoneuvosto vahvistaa komissiota ja tilintarkastustuomioistuinta kuultuaan sisäiset rahoitussäännökset, jotka koskevat erityisesti seurantakeskuksen talousarvion laatimiseen ja toteuttamiseen liittyviä menettelytapoja. 14 artikla Erioikeudet ja vapaudet Seurantakeskukseen sovelletaan Euroopan yhteisöjen erioikeuksista ja vapauksista tehtyä pöytäkirjaa. 15 artikla Vastuu 1. Sopimussuhteeseen perustuva seurantakeskuksen vastuu määräytyy sopimukseen sovellettavan lain mukaan. Yhteisöjen tuomioistuimella on toimivalta ratkaista asia seurantakeskuksen tekemässä sopimuksessa olevan välityslausekkeen nojalla. 2. Sopimussuhteen ulkopuolisen vastuun perusteella seurantakeskus korvaa sen itsensä tai henkilöstönsä tehtäviään suorittaessaan aiheuttaman vahingon jäsenvaltioiden lainsäädännön yhteisten yleisten periaatteiden mukaisesti. Yhteisöjen tuomioistuin on toimivaltainen ratkaisemaan tällaisten vahinkojen korvausta koskevat riidat. 16 artikla Kertomus Kolmantena vuonna tämän asetuksen voimaantulosta komissio toimittaa Euroopan parlamentille, neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle seurantakeskuksen työstä arviointikertomuksen, johon liitetään tarvittaessa sen tehtävien mukauttamista tai laajentamista koskevia ehdotuksia, erityisesti yhteisön rotusyrjintään ja muukalaisvihaan kohdistuvan toimivallan kehityksen perusteella. 17 artikla Voimaantulo Tämä asetus tulee voimaan ensimmäisenä päivänä sen jälkeen, kun toimivaltaiset viranomaiset ovat tehneet päätöksen seurantakeskuksen toimipaikasta. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. (1) EYVL N:o C 158, 25.6.1986, s. 1. (2) EYVL N:o L 281, 23.11.1995, s. 31.