ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Viraston toimivaltuudet (komission päätös 2004/20/EY, jota on muutettu päätöksellä 2007/372/EY)

Tavoitteet Euroopan unioni on kasvua ja työllisyyttä koskevan Lissabonin strategian yhteydessä toteuttanut kilpailukykyä ja innovaatiota edistäviä ja kehittäviä toimenpiteitä. Niihin kuuluvat kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelman 2007–2013 perustaminen (päätös N:o 1639/2006/EY) sekä etenkin Älykäs energiahuolto Euroopassa -ohjelma (IEE) ja Yrittäjyyden ja innovoinnin ohjelma (EIP). Tällaisiin toimenpiteisiin sisältyy myös Marco Polo -ohjelma (asetus (EY) N:o 1692/2006). Keskeisenä tavoitteena on tukea yritysten, etenkin pk-yritysten, kilpailukykyä, edistää innovaatiotoimintaa kaikissa muodoissaan, ekoinnovaatiot mukaan luettuina, sekä edistää energiatehokkuutta ja uusia ja uusiutuvia energialähteitä kaikilla aloilla, mukaan luettuna niiden edistäminen liikenteen alalla. Virastolle annettiin unionin ohjelmien yhteydessä tehtävät, jotka koskevat ohjelmaan liittyvää unionin tukea, lukuun ottamatta kuitenkaan ohjelman arviointia, lainsäädännön seurantaa ja strategisia tutkimuksia ja muita toimia, jotka voivat kuulua komission yksinomaiseen toimivaltaan. Tehtävät Toteuttaa EU:n ohjelmia komissiolta saatujen valtuutuksien mukaisesti: — hallinnoida yksittäisten hankkeiden kaikkia vaiheita — toteuttaa kaikki EU:n ohjelman hallinnoimiseksi tarvittavat toimet, etenkin talousarvion toteuttamistoimet sekä sopimusten tekemiseen ja avustusten myöntämiseen liittyvät toimet — kerätä, käsitellä ja toimittaa komissiolle kaikki ohjelmien täytäntöönpanon ohjaamiseksi tarvittavat tiedot sekä edistää koordinointia ja synergiaa ohjelmien välillä — vastata EIP-ohjelmaan kuuluvan Yritys-Eurooppa-verkoston hankkeiden hallinnoinnista ja verkoston aktivoimisesta, ekoinnovointialan kokeiluhankkeista ja markkinoille saattamista koskevista hankkeista, sekä innovaatiotoimista, joissa standardointi on pitkälle kehitettyä (IP-Base-hanke).
c)

Unioni kehittää politiikan, jonka tarkoituksena on:

Tavoitteena on:

(neuvoston asetus (EY) N:o 2007/2004)

Tuotteet ja palvelut vuonna 2010 (2009)
14.

Luvun 1 4 (Muu henkilöstö ja ulkoiset palvelut) määrärahoista käytettiin 81,05 prosenttia (vuonna 2007 käyttöaste oli 89,12 prosenttia), mikä johtui pääasiallisesti siitä, että budjettikohdan 1 4 0 0 06 (Sopimussuhteiset toimihenkilöt) määrärahoista jäi käyttämättä 537 951 euroa. Vuoden alussa kyseisen budjettikohdan (ennakoidusta ja toteutuneesta) käyttöasteesta kävi ilmi, että varoja ei ollut vuoden 2008 puolivälissä tarpeeksi. Tämän vuoksi tilintarkastustuomioistuin pyysi vuoden 2008 toukokuussa 520 000 euron määrärahasiirtoa (ks. liite I: V/03/AB/08). Useiden tekijöiden yhteisvaikutuksesta tarve kuitenkin väheni vuoden toisen puoliskon aikana huomattavasti. Tilintarkastustuomioistuimella oli vaikeuksia saada palvelukseensa sopivaa henkilöstöä, joka myös jäisi tilintarkastustuomioistuimeen. Tietyistä sopimussuhteisista toimihenkilöistä tuli valintamenettelyn seurauksena väliaikaisia toimihenkilöitä, kun taas jotkut irtisanoutuivat ennen sopimuksen päättymistä (eritoten siitä syystä, että he olivat löytäneet paremmin palkatun työpaikan muualta) ja/tai heidän tilalleen ei otettu ketään sopimuksen päätyttyä. Lisäksi on todettava, että sopimussuhteisten toimihenkilöiden palvelukseenotto on vaikeaa, koska palkkataso ei houkuttele ja koska osa valintamenettelyt läpäisseistä henkilöistä työskentelee jo muissa toimielimissä.
1.

Euroopan unionin perusoikeusvirasto (jäljempänä tekstissä ’virasto’) perustettiin 15 päivänä helmikuuta 2007 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 168/2007 (1). Virastolla on edeltäjäänsä, Euroopan rasismin ja muukalaisvihan seurantakeskusta, enemmän toimivaltaa. Viraston tehtävänä on tarjota asianomaisille yhteisön toimielimille ja viranomaisille sekä jäsenvaltioille perusoikeuksia koskevia neuvontaa ja asiantuntemusta yhteisön oikeuden täytäntöönpanoa varten ja auttaa niitä tällä tavoin varmistamaan, että ne toimenpiteitä toteuttaessaan kunnioittavat perusoikeuksia täysimääräisesti.
1.

Sisämarkkinoilla toimiva yhdenmukaistamisvirasto (jäljempänä ’virasto’) perustettiin 20 päivänä joulukuuta 1993 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 40/94 (1). Viraston tehtävänä on tavaramerkkejä, piirustuksia ja malleja koskevan yhteisön lainsäädännön täytäntöönpano. Tarkoituksena on taata yrityksille yhtenäinen suoja koko EU:n alueella.
1.

Euroopan jälleenrakennusvirasto (jäljempänä ‘virasto’) perustettiin neuvoston asetuksella (EY) N:o 1628/96 (1), jota on viimeksi muutettu 28 päivänä marraskuuta 2006 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 756/2006 (2). Vuonna 2000 toimintansa aloittaneen viraston tehtävänä oli alun perin Euroopan unionin avustusohjelmien hallinnointi Kosovossa. Myöhemmin viraston toimeksianto laajennettiin kattamaan Serbia ja Montenegro sekä entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia. Viraston toimipaikka on Thessalonikissa, ja sillä on toimintakeskuksia Belgradissa, Podgoricassa, Pristinassa ja Skopjessa. Viraston toteuttamilla ohjelmilla tuetaan hallintorakenteiden lujittamista ja hyvää hallintoa, edistetään markkinatalouden kehitystä ja keskeisten infrastruktuurien kehittämistä sekä lujitetaan kansalaisyhteiskuntaa. Viraston toimeksianto päättyy periaatteessa 31. joulukuuta 2008.
sellaisina kuin ne on määritelty 10 päivänä maaliskuuta 2004 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 460/2004

Jäsenvaltioiden hallitusten edustajat antoivat yhteisen julistuksen Euroopan verkko- ja tietoturvaviraston perustamisesta. Viraston tulee toimia alan kiintopisteenä ja vahvistaa luottamusta riippumattomuutensa, antamiensa lausuntojen ja levittämiensä tietojen laadun, menettelyjensä ja toimintatapojensa avoimuuden sekä sille annettujen tehtävien suorittamisessa osoitetun huolellisuuden ansiosta. (perustamissopimuksen 251 artiklan perusteella 19 päivänä helmikuuta 2004 tehty neuvoston päätös)

Tavoitteet 1. Tehostaa yhteisön, jäsenvaltioiden ja yritysmaailman valmiuksia ehkäistä ja torjua verkko- ja tietoturvaongelmia ja puuttua niihin 2. antaa komissiolle ja jäsenvaltioille apua ja neuvoja verkko- ja tietoturvakysymyksissä, jotka kuuluvat sen kyseisessä asetuksessa vahvistetun toimivallan piiriin 3. kehittää korkeatasoista asiantuntemusta ja käyttää tätä asiantuntemusta edistääkseen julkisen ja yksityisen sektorin toimijoiden välistä laajaa yhteistyötä 4. avustaa pyydettäessä komissiota verkko- ja tietoturva-alaa koskevan yhteisön lainsäädännön kehittämisessä.

Tehtävä Virasto a) kerää asiaankuuluvia tietoja analysoidakseen nykyisiä ja uusia riskejä, joilla voi olla vaikutusta sähköisiin viestintäverkkoihin b) antaa neuvoja ja apua Euroopan parlamentille, komissiolle, yhteisön elimille ja kansallisille toimivaltaisille elimille c) tehostaa verkko- ja tietoturva-alan eri toimijoiden välistä yhteistyötä d) helpottaa yhteistyötä kehitettäessä yhteisiä menetelmiä, joiden avulla voidaan torjua verkko- ja tietoturvaongelmia e) myötävaikuttaa kaikkien käyttäjien tietoisuuden lisäämiseen verkko- ja tietoturvakysymyksistä f) avustaa komissiota ja jäsenvaltioita vuoropuhelussa, jota nämä käyvät alan teollisuuden kanssa g) seuraa standardien kehitystä h) neuvoo komissiota verkko- ja tietoturva-alaa koskevassa tutkimuksessa; i) edistää riskinarviointitoimia ennaltaehkäisyratkaisujen osalta j) osallistuu kolmansien maiden kanssa tehtävään yhteistyöhön.

1. Johtokunta 1. Muodostuu yhdestä kunkin jäsenvaltion edustajasta, kolmesta komission nimeämästä edustajasta ja kolmesta edustajasta, joilla ei ole äänioikeutta, ja joista kukin edustaa yhtä seuraavista ryhmistä: a) tieto- ja viestintätekniikkayritykset b) kuluttajaryhmät c) akateemiset asiantuntijat. 2. Edustajilla voi olla varaedustajat. 2. Pääjohtaja 1. Virastoa johtaa sen pääjohtaja, joka hoitaa tehtäväänsä riippumattomasti. 2. Pääjohtajan toimikauden pituus on enintään viisi vuotta. 3. Ulkoinen valvonta Tilintarkastustuomioistuin. 4. Sisäinen tarkastus Komission sisäinen tarkastaja. 5. Vastuuvapauden myöntävä viranomainen Parlamentti myöntää neuvoston suosituksesta.

Varainhoitovuoden 2006 lopullinen talousarvio 6,9 (6,3) miljoonaa euroa, josta yhteisön tukea 100 %. Henkilöstö 31. joulukuuta 2006 henkilöstötaulukossa 44 (38) virkaa, joista täytettyjä: 38 (35) 8 (15) muuta tointa Yhteensä: 46 (50) henkilöstön jäsentä joiden osalta tehtävät jakaantuvat seuraavasti operatiiviset tehtävät: 24 (22) hallinnolliset tehtävät: 22 (28)
1.

Euroopan unionin perusoikeusvirasto (aiemmin Euroopan rasismin ja muukalaisvihan seurantakeskus; jäljempänä tekstissä ‘virasto’) perustettiin 2 päivänä kesäkuuta 1997 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 1035/97 (1). Perustamisasetusta on muutettu 15 päivänä helmikuuta 2007 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 168/2007 (2), jossa viraston toimivaltuuksia laajennettiin. Viraston päätehtäviin kuuluu luotettavien tietojen toimittaminen EU:lle ja jäsenvaltioille rasismiin, muukalaisvihaan ja antisemitismiin liittyvistä ilmiöistä EU:ssa ja yhteistyön tekeminen näillä aloilla Euroopan neuvoston kanssa.
8.

Tilintarkastustuomioistuimen huomautuksen mukaisesti virasto on vuonna 2006 ottanut käyttöön menettelyjä, joiden avulla on tarkoitus minimoida tilanteita, joissa jonkin budjettitapahtuman kohdalla sama henkilö on sekä vastaava virkamies että tulojen ja menojen hyväksyjä.
Viraston toimivaltuude sellaisina kuin ne on määritelty 15 päivänä heinäkuuta 2002 annetussa parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1592/2002

Yhteinen liikennepolitiikka ”Neuvosto voi määräenemmistöllä päättää, annetaanko meri- ja lentoliikennettä koskevia aiheellisia säännöksiä sekä missä laajuudessa ja mitä menettelyä noudattaen niitä annetaan.” (perustamissopimuksen 80 artikla)

Tavoite: Ylläpitää yhtenäinen ja korkea siviili-ilmailun turvallisuuden taso Euroopassa sekä varmistaa siviili-ilmailun turvallisuuden asianmukainen toteuttaminen ja kehitys.

Viraston toimenpiteet: — Antaa komissiolle osoitettuja lausuntoja — antaa hyväksyntäeritelmiä, mukaan lukien lentokelpoisuusmääräykset ja hyväksyttävät menetelmät, joilla vaatimukset voidaan täyttää, sekä kaikenlaista ohjeaineistoa yhteisön politiikan soveltamista varten — tehdä lentokelpoisuuden hyväksyntää ja ympäristöhyväksyntää koskevia päätöksiä — tehdä jäsenvaltioiden toimivaltaisia viranomaisia koskevia standardointitarkastuksia — toteuttaa tarvittavat yrityksiä koskevat tutkintatoimet.

1) Hallintoneuvosto koostuu yhdestä kunkin jäsenvaltion edustajasta ja yhdestä komission edustajasta; perustaa neuvoa-antavan elimen, joka koostuu asianomaisten osapuolten edustajista. 2) Pääjohtajan, joka edustaa virastoa, nimittää hallintoneuvosto komission ehdotuksen perusteella. 3) Valituslautakunta ratkaisee muutoksenhaut, jotka liittyvät hyväksynnästä, maksuista tai yrityksiä koskevasta tutkinnasta tehtyihin viraston päätöksiin. 4) Ulkoinen valvonta tilintarkastustuomioistuin. 5) Vastuuvapaus Euroopan parlamentti myöntää neuvoston suosituksesta.

Varainhoitovuoden 2005 lopullinen talousarvio Kokonaismäärärahat: 36,5 miljoonaa euroa, joista: saatuja maksuja: 8,6 miljoonaa euroa yhteisön tukea: 18,6 miljoonaa euroa. Henkilöstötaulukossa 200 virkaa, joista täytettyjä: 132 +21 muuta tointa Yhteensä 153 henkilöstön jäsentä, joiden osalta tehtävät jakautuvat seuraavasti: — operatiiviset tehtävät: 86 — hallinnolliset tehtävät: 38 — sekalaiset tehtävät: 29
3.

Tilintarkastustuomioistuin on tarkastanut Euroopan työterveys- ja työturvallisuusviraston tilinpäätöksen 31. joulukuuta 2003 päättyneeltä varainhoitovuodelta. Neuvoston asetuksen (EY) N:o 2062/94 14 artiklan 1 kohdan mukaisesti talousarvion toteuttamisesta vastasi viraston johtaja. Hänen vastuualueeseensa kuuluu tilinpäätöksen laatiminen ja esittäminen (3) edellä mainitun asetuksen 15 artiklassa tarkoitettujen varainhoitoa koskevien sisäisten säännösten mukaisesti. Tilintarkastustuomioistuimen on tarkastettava nämä tilit Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 248 artiklan nojalla.
1.

Asetusluonnoksen tavoitteena on tulli- ja maatalousasioita koskevan unionin lainsäädännön moitteeton soveltaminen. Pyrkimyksenä on antaa etenkin komission – mutta myös jäsenvaltioiden tulli- ja muiden viranomaisten – käyttöön vaikuttavammat mekanismit tulli- tai maatalouslainsäädännön vastaisten toimien ehkäisemistä ja tutkimista sekä niitä koskevia syytetoimia varten. Ehdotuksen tarkoituksena on a) tehostaa tullipetosten torjuntaa ja erityisesti väärien alkuperäilmoitusten, väärien tavarankuvauksien ja passitusjärjestelmän väärinkäyttämisen torjuntaa (2) i) perustamalla keskustietokanta, joka sisältää konttien liikkeitä (3) sekä tuontia, vientiä ja passitusta koskevat tiedot ii) selkeyttämällä oikeusperustaa, joka koskee tullitietojen jakamista komission ja jäsenvaltioiden kesken b) antaa tulliasioihin liittyvien tutkimusmenettelyjen nopeuttamiseksi komissiolle valtuudet saada tuonti- ja vienti-ilmoituksia tukevat tositteet suoraan yksityissektorin yrityksiltä ja vähentää siten sellaisten tapausten määrää, joissa tullivelka ehtii kolmen vuoden määräajan kuluttua vanheta (4) c) selkeyttää kolmea nykyiseen asetukseen (5) sisältyvää näkökohtaa siten, että i) annetaan mahdollisuus rajata tietojen näkyminen valittuihin käyttäjiin ii) tehostetaan tietosuojavalvontaa iii) poistetaan oikeudellinen epävarmuus, joka kansallisissa rikosoikeudenkäynneissä liittyy keskinäisen avunannon puitteissa saadun tiedon hyväksyttävyyteen todistusaineistona.
18.

Tilintarkastustuomioistuin muistuttaa, että OLAFin tutkimusten tehokkuuden turvaamisen ja perusoikeuksien suojaamisen välille on löydettävä tasapaino. Olisi selvennettävä, että henkilöstösääntöjen 90 a artiklassa mainittu henkilöstösäännöissä tarkoitetun henkilön ”vastaisen toimenpiteen” käsite pitää sisällään kaikki OLAFin tutkimuksiin sisältyvät toimet, joiden vuoksi henkilöstön edut tai perusoikeudet eivät toteudu tosiasiallisesti erityisesti tapauksissa, joissa OLAF on laatinut lopullisen raporttinsa ja/tai toimittanut tietoja kansallisille oikeusviranomaisille. Lisäksi käytännön kokemus on osoittanut, että nykyiset säännökset (8) eivät ole riittävän tarkkoja, jotta vältyttäisiin OLAFin roolia koskevalta epätietoisuudelta, kun kyseessä on vakava virhe, joka ei vaikuta EU:n taloudellisiin etuihin.
4.

Kuten ehdotuksen johdanto-osan toisessa kappaleessa todetaan, yhdeksänteen Euroopan kehitysrahastoon sovellettavan varainhoitoasetuksen ”perustana” on yleinen varainhoitoasetus. Tästä syystä on epäselvää, miksi ehdotuksessa ei ehdoteta asetuksella (EY, Euratom) N:o 1995/2006 yleiseen varainhoitoasetukseen tehtyjen viimeaikaisten relevanttien muutosten ottamista osaksi yhdeksänteen Euroopan kehitysrahastoon sovellettavaa varainhoitoasetusta yhteisön taloudellisten etujen suojaamisen vahvistamiseksi sekä vastuuvelvollisuuden periaatteen lujittamiseksi esimerkiksi seuraavilta osin: — 28 a artikla, joka koskee kulloisenkin hallinnointimenettelyn tarpeisiin soveltuvan, tehokkaan ja vaikuttavan sisäisen valvonnan tarpeita, — 29 artiklan 2 kohta, joka koskee varainhallintoa koskevan selvityksen julkaisemista virallisessa lehdessä, — 60 artiklan 7 kohta, joka koskee tulojen ja menojen hyväksyjän vuosittain antaman toimintakertomuksen sisältöä, jossa määritetään selkeästi tulojen ja menojen hyväksyjän tehtävä esittää varaumia kertomuksessa esitettyjen tietojen oikeellisuudesta ja riittävyydestä, — 61 artiklan 1 kohdat e alakohta, joka koskee tilinpitäjän valtuuksia tarkistaa, että kirjanpitojärjestelmän hyväksymisperusteita on noudatettu, — 61 artiklan 2 a–2 c kohdan, jotka koskevat tilinpitäjän velvoitetta varmentaa tilinpäätös allekirjoituksellaan, — 166 artiklan 2 kohta, joka koskee rahoitussopimusten toteuttamisjakson aloituspäivää, kun aloituspäivä on vastaavan rahoitussitoumuksen tekopäivän sijaan vastaavan rahoitussopimuksen tekopäivä.
18.

Ehdotuksessa esitetään muutettavaksi 166 artiklaa siten, että mahdollisuutta rahoitussopimusten tekoon edunsaajina olevien kolmansien maiden kanssa jatketaan yhdellä vuodella. Lisäksi artiklaa koskevan muutosehdotuksen mukaan yksittäiset sopimukset, avustuspäätökset ja muut sopimukset, joilla rahoitussopimukset pannaan täytäntöön, on tehtävä kolmen vuoden kuluessa siitä päivämäärästä, jona rahoitussopimus on tehty. Jos kysymys on pitkäaikaisesta ja monivaiheisesta infrastruktuurihankkeesta tai maaseudun kehittämishankkeesta, komissio voi kuitenkin hankkeen rahoituspäätöksessä poikkeuksellisesti pidentää määräaikaa enintään viiteen vuoteen. Mainittujen määräaikamuutosten tarkoituksena on ottaa huomioon kyseisten hankkeiden loppuun saattamiseen liittyvät vaikeudet, ja tilintarkastustuomioistuin suhtautuu ehdotuksiin myönteisesti.
11.

Tutkimuksia koskevien oikeudellisten menettelyjen noudattaminen on varmistettava. Asetuksen (EY) N:o 1073/1999 14 artiklan mukaan OLAFin tutkimusten aikana OLAFin tutkijoiden tutkintatoimiin kohdistuvat valitukset on toimitettava viraston johtajalle. Tämä ei ole tyydyttävä ratkaisu, sillä se ei takaa, että valitus käsitellään riippumattomasti. Tutkinnan kohteena olevat henkilöt ovat myös kääntyneet Euroopan oikeusasiamiehen puoleen, jos he ovat katsoneet perusoikeuksiansa loukatun. Menettely on osoittautunut epätyydyttäväksi, ja se on johtanut ajoittain tapauksiin, joissa oikeusasiamiehen on katsottu puuttuneen tutkinnan kulkuun. Komission ehdotuksessa tutkijoiden toiminnan valvonta annetaan valvontakomitean tehtäväksi. Ratkaisu ei ole parempi, sillä se on vastoin periaatetta, jonka mukaan komitean ei tule puuttua käynnissä oleviin tutkimuksiin.
C 283/1

Euroopan parlamentin ilmoitus Euroopan kansalaisen palkinnosta

CIVI EUROPAEO PRAEMIUM

(2022/C 283/01)

Euroopan kansalaisen palkinnon kanslia piti vuosittaisen kokouksensa 22. kesäkuuta 2022. Kokouksen puheenjohtajana toimi Euroopan parlamentin varapuhemies ja Euroopan kansalaisen palkinnon kanslian puheenjohtaja Dita Charanzová.

Kokouksessa laadittiin jäljempänä esitetty luettelo vuoden 2022 palkinnonsaajista.

Palkinnot jaetaan palkinnonsaajien kotijäsenvaltioissa järjestettävissä julkisissa palkintojenjakotilaisuuksissa. Tilaisuuksien järjestämisestä vastaavat Euroopan parlamentin yhteystoimistot. Lisäksi palkinnonsaajat kutsutaan Euroopan parlamentissa Brysselissä marraskuussa 2022 järjestettävään palkinnon päätapahtumaan.

CIVI EUROPAEO PRAEMIUM

Palkinnonsaajat

Itävalta: Zivilcourage (kansalaisrohkeus) – koulutyttöjen karkottamisen vastainen aloite

Belgia: My talents for diversity

Belgia: Promote Ukraine -koordinointikeskus

Kroatia: FUND 5.5

Kypros: OXYGONO (Cyprus Forum & Nomoplatform)

Tšekki: Charita Znojmon humanitaarinen apu Ukrainalle

Tšekki: #HolkyzMarketingu

Tanska: Europe Dialogue

Viro: Ukraina-apu ja hanke Ukraina heaks! (For Ukraine)

Ranska: InteRadional

Saksa: ApplicAid

Kreikka: Maailman lääkärit – Kreikka: hätäapu humanitaarisessa kriisissä

Unkari: Kansanlaulujen kerääjä Miklós Both

Irlanti: Jigsaw Pandemic Response

Irlanti: Connect Migrant Youth

Italia: #siamotuttelaura

Italia: Nuoret muistavat holokaustia -näyttely – SOS UKRAINE

Latvia: Hospiss LV

Liettua: Blue/Yellow

Luxemburg: Slava Ukrayini Luxembourg

Malta: The Daphne Caruana Galizia Foundation

Alankomaat: Nieuwscheckers

Puola: José Andrés, kokki, joka ruokkii Ukrainan sodan pakolaisia

Puola: Vapaaehtoiset ilman rajoja – Ukrainan-pakolaiset

Portugali: Pullonkorkkien keräyshanke Tampinhas

Romania: Tuki Ukrainasta tuleville pakolaislapsille

Slovenia: Legal Network for the Protection of Democracy

Slovakia: Europe in a cube (Kniha Európa V Kocke)

Espanja: Kampanja asiakaspalvelun parantamiseksi pankkien konttoreissa: #Soy mayor, no idiota (Olen iäkäs, en idiootti)

Espanja: ANAR 116000, kadonneiden lasten hätälinja
6.2

COSAC panee merkille, että taloustaantuma ja sen vaikutukset, kuten korkea työttömyys yhdistettynä sosiaalimenojen leikkaamiseen ja elintason alenemiseen, ovat laskeneet Euroopan unionin suosiota. COSAC onkin sitä mieltä, että EU:n demokraattinen uskottavuus on viimeisten viiden vuoden aikana joutunut kyseenalaiseksi, koska tarve puuttua nopeasti talous- ja rahoituskriisin aiheuttamiin haittoihin ja koordinoida finanssipolitiikkoja on johtanut siihen, että hallitukset tai neuvoston kokoonpanot, esimerkiksi euroryhmä, ovat delegoineet toimivaltaa Euroopan tasolle, jolloin parlamentaarinen valvonta on osittain puuttunut.
142.

Ei kuitenkaan pidä unohtaa, että videoneuvotteluilla on useita rajoitteita. Suurin rajoite on se, että tulkattaviin kokouksiin soveltuvien luotettavasti toimivien videoneuvottelujen edellyttämä laatu voidaan taata vain, jos kumppaneilla, joiden kanssa videoneuvottelu järjestetään, on käytössään laitteet, jotka täyttävät samat tekniset vaatimukset, ja jos eri osapuolten välillä on riittävän nopea yhteys. Nykyisin melko harvoilla kansallisilla parlamenteilla on tämäntyyppisiä laitteita, vaikkakin tällaiset laitteet ja tarvittavat yhteydet voidaan vuokrata tapauskohtaisesti.
Momentti 140 ”Muu henkilöstö ja ulkopuoliset toimihenkilöt”

2 301 620,71
A.

ottaa huomioon, että Puolan Varsovan-keskustan alioikeuden viidennen rikosasiainjaoston tuomari on esittänyt Guy Verhofstadtin koskemattomuuden pidättämistä koskevan pyynnön, joka liittyy tiettyihin lausuntoihin, jotka tämä antoi Euroopan parlamentin täysistunnossa Strasbourgissa 15. marraskuuta 2017 käydyssä keskustelussa; ottaa huomioon alioikeuden määräyksen perustelut, joissa todetaan, että ”siltä osin kuin kantajan on saatava lupa kanteen vireille panemiseen tässä nimenomaisessa tapauksessa syyttäjältä”, ja ”jos syyttäjä ei osallistu tähän oikeusmenettelyyn ja kieltäytyy esittämästä alioikeuden pyyntöä koskemattomuuden pidättämisestä”, kantajalla ”ei ole mahdollisuutta vedota oikeuksiinsa parlamentaarisen koskemattomuuden suojaa nauttivaa henkilön vastaan”, ja että kyseisessä määräyksessä (työjärjestyksen 9 artiklan 12 kohta) ”ei edellytetä, että tuomioistuimen on laadittava kyseinen pyyntö, vaan vain, että sen on välitettävä se. Täten käsillä olevassa koskemattomuuden pidättämistä koskevassa pyynnössä on pikemminkin kyse vain asianomistajan pyynnön muodollisesta toimittamisesta”; toteaa näin ollen, että oikeusviranomainen on toimittanut koskemattomuuden pidättämistä koskevan pyynnön työjärjestyksen 9 artiklan 12 kohdan mukaisesti; kehottaa kuitenkin kiinnittämään huomiota siihen, että työjärjestyksen 9 artiklan 1 kohdassa edellytetään, että ”jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen” olisi esitettävä koskemattomuuden pidättämistä koskeva pyyntö, koska nämä kaksi käsitettä eivät ole identtisiä;
D.

toteaa, että Portugalin tasavallan perustuslain 157 pykälän 2 ja 3 momentissa määrätään seuraavaa: ”2. Kansalliskokouksen jäsentä ei saa kuulla todistajana eikä vastaajana ilman kansalliskokouksen lupaa, ja päätös luvan antamisesta on viimeksi mainitussa tapauksessa tehtävä silloin, kun on vahvaa näyttöä tahallisesta rikoksesta, josta voidaan langettaa enimmillään yli kolmen vuoden vankeusrangaistus. 3. Kansalliskokouksen jäsentä ei saa pidättää tai vangita ilman kansalliskokouksen lupaa, paitsi jos on kyse tahallisesta rikoksesta, josta voidaan langettaa edellisessä kohdassa mainittu vankeusrangaistus, ja henkilö on tavattu itse teossa.”;
A.

huomauttaa, että delegoitujen asetusten muuttamisesta annettua delegoitua asetusta olisi sovellettava ennen 23. helmikuuta 2018, joka on komission delegoidun asetuksen (EU) 2017/2358 ja komission delegoidun asetuksen (EU) 2017/2359 (jäljempänä ”kaksi delegoitua asetusta”) voimaantulopäivä, ja että parlamentille annetun kolmen kuukauden tarkasteluajan täysimääräinen käyttäminen voisi johtaa kahden delegoidun asetuksen voimaantuloon ennen direktiivin (EU) 2016/97 (jäljempänä ”IDD-direktiivi”) muutettua soveltamispäivää, joka on 1. lokakuuta 2018, kuten komissio ehdotti ehdotuksessaan Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi direktiivin (EU) 2016/97 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse jäsenvaltioiden täytäntöönpanosäädösten soveltamispäivästä (COM(2017)0792);
C.

ottaa huomioon, että Euroopan unionin erioikeuksista ja vapauksista tehdyssä pöytäkirjassa N:o 7 olevat 8 ja 9 artikla sulkevat toisensa pois (3); toteaa, että kyseessä oleva asia ei koske Euroopan parlamentin jäsenen esittämää mielipidettä vaan ennemminkin yleisen järjestyksen osalta vaaralliseksi katsottua käyttäytymistä (väitetty osallistuminen mellakkaan); toteaa, että näin ollen pöytäkirjassa N:o 7 olevan 9 artiklan soveltaminen on itsestään selvää;