[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO |

Bryssel 14.12.2006

KOM(2006) 801 lopullinen

KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE

vuotta 2006 koskeva kertomus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 450/2003 täytäntöönpanosta

1. JOHDANTO

Työvoimakustannuksia pidetään yleisesti tärkeänä tekijänä analysoitaessa lyhyen ja keskipitkän aikavälin talouskehitystä. Sen vuoksi komissio ja Euroopan keskuspankki pitävät työvoimakustannusindeksin oikea-aikaista tuottamista euroalueella ratkaisevan tärkeänä työmarkkinoiden lyhyen aikavälin kehityksestä mahdollisesti johtuvan inflaatiopaineen arvioinnin kannalta. Työvoimakustannusindeksi on tärkeä myös työmarkkinaosapuolille palkkaneuvotteluissa ja komissiolle itselleen työvoimakustannusten lyhyen aikavälin kehityksen seurannassa.

Työvoimakustannusindeksistä 27 päivänä helmikuuta 2003 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 450/2003 (EUVL L 69, 13.3.2003, s. 1) vahvistetaan yhteiset puitteet vertailukelpoisten työvoimakustannusindeksien tuottamiselle, niitä koskevien tietojen toimittamiselle ja indeksien arvioimiselle yhteisössä. Komissio (Eurostat) julkaisee neljännesvuositiedotteen työvoimakustannusindeksistä.

Asetuksen 13 artiklassa säädetään joka toinen vuosi annettavasta asetuksen täytäntöönpanoa koskevasta kertomuksesta. Kertomuksessa arvioidaan erityisesti toimitettujen työvoimakustannusindeksisarjojen tietojen ja toimitettujen takautuvien tietojen laatua.

Komissio antoi täytäntöönpanoasetuksen heinäkuussa 2003 (asetus (EY) N:o 1216/2003, EUVL L 169, 8.7.2003, s. 37). Siinä säädetään yksityiskohtaisemmin menettelyistä indeksin toimittamiseksi, tehtävistä erityisistä mukautuksista (kausitasoituksista) ja kansallisten laatuselvitysten sisällöstä.

Vuotuisten kansallisten laatuselvitysten toimittamista edellytetään asetuksen (EY) N:o 450/2003 8 artiklan 2 kohdassa. Työvoimakustannusindeksin laatua on tarkasteltu seuraavin perustein: merkityksellisyys, tarkkuus , ajankohtaisuus ja täsmällisyys, saatavuus ja selkeys, verrattavuus , johdonmukaisuus ja kokonaisuus . Tässä kertomuksessa painotetaan kursiivilla merkittyjä asioita.

Toimitusten vähäisiä viivästymisiä ei ole otettu mukaan kertomukseen, koska niissä on yleensä kyse luonteeltaan tilapäisistä sääntöjenvastaisuuksista.

Tämän kertomuksen liitteessä kuvataan tulevia kansallisia parannustoimia niissä jäsenvaltioissa, jotka ovat toimittaneet tietoja tällaisista toimista.

2. EDELLISEN KERTOMUKSEN JÄLKEINEN YLEINEN EDISTYMINEN

Vuonna 2004 laaditun kertomuksen[1] jälkeen etenkin työvoimakustannusindeksin yleinen saatavuus on parantunut huomattavasti. Tähän mennessä kaikki EU:n jäsenvaltiot ovat panneet työvoimakustannusindeksin täytäntöön, ja tiedot toimitetaan säännöllisin väliajoin komissiolle (Eurostatille), tosin ei aina pakollisia määräaikoja noudattaen.

Kun työvoimakustannusindeksit ovat saatavilla kaikista EU:n jäsenvaltioista, on mahdollista laatia unionin laajuisia aggregaatteja ja vertailla jäsenvaltioiden tuntikohtaisten työvoimakustannusten kehittymistä riittävän tarkasti. Jotkin laatuseikat kuitenkin edellyttävät yhä lisätoimia tietyiltä jäsenvaltioilta, jotta yhdenmukaistamisprosessi saadaan päätökseen. Näitä seikkoja käsitellään jäljempänä.

Samalla tavoin kuin jäsenvaltiot ovat panneet täytäntöön työvoimakustannusindeksin tuottamiseksi tarvittavat järjestelyt, myös komissio (Eurostat) on pannut täytäntöön tuotantojärjestelmän, jonka ansiosta työvoimakustannusindeksin tiedot voidaan vastaanottaa, tarkistaa, käsitellä, tallentaa ja levittää oikea-aikaisesti. Nämä prosessit saatiin kokonaan toimintakuntoon vuonna 2005.

3. LAADUNARVIOINTI (LOKAKUUHUN 2006)

3.1 Jäsenvaltiot, joiden työvoimakustannusindeksin laatu on riittävä

Seuraavat jäsenvaltiot ovat toteuttaneet kaikki tarvittavat toimenpiteet täyttääkseen asetuksen kaikki vaatimukset: Tšekki, Tanska, Saksa, Viro, Espanja, Latvia, Liettua, Luxemburg, Alankomaat, Itävalta, Puola, Portugali, Slovenia, Slovakia ja Yhdistynyt kuningaskunta.

Näiden jäsenvaltioiden toimittamien indeksisarjojen ja etenkin niiden liitteenä olevien metatietojen perusteella työvoimakustannusindeksin aikasarjan laatua ei ole kyseenalaistettu, joten sitä pidetään riittävänä.

Alankomaat ei kuitenkaan ole toimittanut asetuksen mukaista laatuselvitystä. Sen vuoksi Alankomaita koskeva laadunarviointi on yhä epävarma, eikä täysimääräisiä takeita laadusta voida antaa. Vaikka laatu arvioidaan riittäväksi työvoimakustannusindeksin asianomaisessa osassa, kahden jäsenvaltion historiallisissa aikasarjoissa on edelleen puutteita:

Latvia

Vertailukelpoisuus. Historialliset tiedot puuttuvat (1996).

Yhdistynyt kuningaskunta

Kokonaisuus. Indeksisarjoja ei ole toimitettu työpäivätasoitettuna tai kausi- ja työpäivätasoitettuna (1996–1999).

3. 2 Jäsenvaltiot, joilla on laatuun liittyviä puutteita

Tarkastuksen jälkeen komissio (Eurostat) havaitsi, että työvoimakustannusindeksin laatu ei ole kaikilta osin riittävä täyttääkseen asetuksen (EY) N:o 450/2003 vaatimukset seuraavissa jäsenvaltioissa: Belgia, Kreikka, Ranska, Irlanti, Italia, Kypros, Unkari, Malta, Suomi ja Ruotsi.

Kypros ei ole toimittanut asetuksen mukaista laatuselvitystä, minkä vuoksi kaikkia laatuseikkoja ei ole voitu arvioida yhtä tarkasti.

Havaittuja laatupuutteita käsitellään tarkemmin seuraavassa.

Belgia

Oikea-aikaisuus (ajankohtaisuus). Toimitettujen indeksisarjojen oikea-aikaisuus ei vastaa lainmukaista velvoitetta. Tietojen toimitusaika oli jopa yli 200 päivää vuonna 2005 (vaaditun 70 päivän määräajan sijaan). Kun useita ratkaisuja oli kokeiltu vuonna 2006, Belgian viranomaiset onnistuivat lyhentämään hallinnollisten tietojen käyttöön asettamisen viivettä.

Kokonaisuus. Indeksisarjoja ei toimiteta työpäivätasoitettuna tai kausi- ja työpäivätasoitettuna.

Kreikka

Oikea-aikaisuus. Toimitettujen indeksisarjojen oikea-aikaisuus ei vastaa lainmukaista velvoitetta. Tietojen toimitusaika oli jopa lähes 270 päivää vuonna 2005 (vaaditun 70 päivän määräajan sijaan). Tilanne parani jonkin verran vuonna 2006, mutta toimitusaika ylittää yhä lainmukaisen määräajan.

Vertailukelpoisuus. Historialliset sarjat puuttuvat (1996–1999).

Ranska

Tarkkuus. Tehtyjen työtuntien mittaamisen sijaan on ilmoitettu kokoaikaisten palkansaajien sopimusperusteiset palkalliset työtunnit vähintään 10 työntekijän yrityksissä.

Irlanti

Tarkkuus. Tehdyt työtunnit vastaavat palkallisia työtunteja pikemmin kuin tehtyjä työtunteja. Yhtenä puutteena on se, että epäsäännölliset maksut palkansaajille eivät sisälly työvoimakustannusindeksissä mitattuihin työvoimakustannuksiin.

Oikea-aikaisuus. Toimitettujen indeksisarjojen oikea-aikaisuus ei vastaa lainmukaista velvoitetta. Tietojen toimitusaika oli jopa noin 100 päivää vuonna 2005 (vaaditun 70 päivän määräajan sijaan). Tilanne parani jonkin verran vuonna 2006, mutta toimitusaika ylittää yhä lainmukaisen määräajan.

Vertailukelpoisuus. Historialliset sarjat puuttuvat osittain (1996–1997).

Kokonaisuus. Indeksisarjoja ei toimiteta työpäivätasoitettuna tai kausi- ja työpäivätasoitettuna (toimitettiin osittain vuosien 1996–1997 osalta).

Italia

Saatavuus. Italian viranomaiset ovat luokitelleet Italian työvoimakustannusindeksin ”luottamukselliseksi” vuoden 2005 toisesta neljänneksestä alkaen. Sen vuoksi sitä ei voida julkaista, vaan sitä voidaan käyttää ainoastaan Euroopan unionin laajuisten aggregaattien laskennassa. Tämä johtuu epävarmuudesta, joka koskee tehtyjen työtuntien sarjan laatua.

Kypros

Vertailukelpoisuus. Historialliset sarjat puuttuvat osittain (1996–1999).

Kokonaisuus. Indeksisarjat eivät ole kokonaisia, koska niitä ei toimiteta kausi- ja työpäivätasoitettuna.

Unkari

Tarkkuus. Tiedot koskevat vähintään 5 työntekijän yksityisiä yrityksiä ja valtion organisaatioita kaikissa kokoluokissa.

Malta

Vertailukelpoisuus. Historialliset sarjat puuttuvat osittain (1996–1999).

Kokonaisuus. Indeksisarjat eivät ole kokonaisia, koska niitä ei toimiteta työpäivätasoitettuna tai kausi- ja työpäivätasoitettuna.

Suomi

Tarkkuus. Tiedot koskevat ainoastaan kokoaikaisia palkansaajia. Työvoimakustannusten neljännesvuosittainen muutos on mitattu vuoden 2005 ensimmäisestä neljänneksestä alkaen säännölliseen työaikaan liittyvien ansioiden muutoksena. Työvoimakustannusindeksin laadinnassa käytetyistä lähteistä useiden kohdalla tietojen toimitusajat ovat yleisesti pitkiä – jopa noin kaksi vuotta. Sen vuoksi nykyisessä työvoimakustannusindeksissä ei oteta täysimääräisesti huomioon tuntikohtaisten työvoimakustannusten lyhyen aikavälin kehitystä Suomessa toivottavaa tarkkuutta noudattaen, ja merkittävät oikaisut rajoittavat tietojen käytettävyyttä.

Ruotsi

Tarkkuus. Yhtenä puutteena on se, että epäsäännöllisiä lisäpalkkioita ei sisällytetä työvoimakustannusten mittaamiseen. Tiedot kattavat vain yksityisen sektorin.

Kokonaisuus. Indeksisarjoja ei toimiteta työpäivätasoitettuna tai kausi- ja työpäivätasoitettuna.

4. KOMISSION (EUROSTATIN) JA JÄSENVALTIOIDEN VIIMEAIKAISET TOIMET

Komissio (Eurostat) sai vuonna 2006 valmiiksi jäsenvaltioiden kanssa toteutettavuustutkimusten arvioinnin. Tutkimusten aiheena oli työvoimakustannusindeksin laajentaminen kattamaan esimerkiksi julkinen hallinto, koulutus ja terveydenhuolto (NACE Rev. 1:n pääluokat L–O) ja sellaisen indeksin kehittäminen, johon ei sisälly epäsäännöllisiä lisäpalkkioita (asetuksen (EY) N:o 450/2003 10 artikla). Luonnos komission asetukseksi laajennetusta tiedonkeruusta esitettiin marraskuussa 2006. Sitä vastoin päätöstä indeksistä ilman epäsäännöllisiä lisäpalkkioita ei ole vielä tehty, koska tarkastelun tuloksena todettiin, että määritelmiä on vielä tarpeen tarkentaa ja etenkin löytää keinoja tämän alaindeksin toiminnan varmistamiseksi hyväksyttävää laatutasoa noudattaen.

Työvoimakustannusindeksin relevanssia (merkityksellisyyttä) ja tarkkuutta koskevia muita seikkoja on tarkasteltu alustavasti. Esille on tullut käyttäjien vaatimus indeksin jakamisesta yksityiseen ja julkiseen sektoriin. Tähän vastataan osittain edellä mainitulla NACE:n laajennuksella ja sen toimialakohtaisella jaottelulla. Lisäksi joidenkin indeksisarjojen suuren vaihtelun on todettu johtuvan niiden perustana olevien tehtyjä työtunteja kuvaavien sarjojen suuresta vaihtelusta, joten saattaisi olla hyödyllistä ja tarpeellista toimittaa erikseen nämä työvoimakustannusindeksin kaksi osaa – neljännesvuosittaiset työvoimakustannukset ja neljännesvuosittaiset tehdyt työtunnit.

5. PÄÄTELMÄT

Viisitoista jäsenvaltiota täyttää asetuksen vaatimukset arvioitujen laatunäkökohtien osalta. Niistä kahdella on kuitenkin edelleen ongelmia saatavuudessa, vertailukelpoisuudessa tai työvoimakustannusindeksin historiallisten sarjojen työpäivätasoituksissa tai kausi- ja työpäivätasoituksissa.

Kymmenellä jäsenvaltiolla on edelleen puutteita työvoimakustannusindeksin yhden tai useamman laatuperusteen kohdalla. Ne liittyvät pääasiassa tarkkuuteen. Työvoimakustannusindeksin joidenkin osien määritelmä ja kattavuus eivät täysin vastaa lainmukaista vaatimusta. Oikea-aikaisuuden puutteet, työpäivä- ja kausitasoitettujen sarjojen puuttuminen ja historiallisten sarjojen epätäydellisyys myös osaltaan heikentävät työvoimakustannusindeksin sarjojen laatua.

Kaksi jäsenvaltiota ei ole saanut päätökseen sääntelyn mukaista laaturaportointia.

Komissio (Eurostat) seuraa säännöllisesti jäljelle jääneitä vaatimusten täyttämättä jättämisiä ja laatuseikkoja toimitettujen tietojen ja muun kansallisen aineiston perusteella. Jos pyydetyissä tai suunnitelluissa parannuksissa ei edistytä asianmukaisesti, asiasta vastaaviin kansallisiin viranomaisiin otetaan yhteyttä.

Koska Euroopan unionin työvoimakustannusindeksisarjoja käytetään usein työvoimakustannusten kehittymisen seurantaan EU:ssa ja sen jäsenvaltioissa, on ratkaisevan tärkeää, että kansalliset viranomaiset toimittavat mahdollisimman laadukkaita tietoja. On kuitenkin syytä korostaa, että tilanne on huomattavasti parantunut siitä, kun asetuksen täysimääräinen soveltaminen aloitettiin vuoden 2005 alussa. Kaikki jäsenvaltiot – muutkin kuin asetusta täysimääräisesti soveltavat – ovat suunnanneet resursseja vertailukelpoisten ja oikea-aikaisten indeksisarjojen tuottamiseen. Tämän ansiosta kokonaislaatu ja sitä kautta tietojen käyttökelpoisuus ovat selvästi parantuneet.

ANNEX

Details of forthcoming National Improvement Activities (Member States' contributions)

Spain

The main problem of the Labour Cost Index in Spain is timeliness.

The source of information for compiling the LCI is the Quarterly Labour Cost Survey (QLCS) which has been conducted by the National Statistics Institute (INE) since 2000. The ongoing work to obtain the results takes 80 days or more, depending on the quarter. During the summer months, the industrial holidays have the effect of extending the data collection period.

Since wages and salaries in Spain are usually paid on a monthly basis and payments of Social Security contributions are also made monthly by law, the QLCS questionnaire asks for monthly data. The information requested is based on the official documents that employers have to submit to the worker and to the Social Security. Therefore, the legal time limits for the submission of these documents are observed and, consequently, it is not possible to bring forward the final results.

In order to obtain the LCI results on time, at t+70 days, a provisional LCI of one quarter t is obtained and published with the information received and validated up to that time. The validation and imputation processes continue until t+80, when the QLCS is published with the final results. The revised LCI is obtained at t+80. At (t+1) +70, the provisional LCI for quarter t+1 is published, together with the revised LCI for quarter t.

Ireland

Ireland is in the process of implementing a strategy to improve the coverage of information on earnings and labour costs. One element of this is a new annual structural survey of employees (the National Employment Survey, or NES) that will collect information on earnings and the factors that influence earnings (age, occupation, length of service etc.). The NES will monitor the structure of earnings on an annual basis, as well as providing a vehicle for collecting other enterprise-related data on matters such as vocational training etc.

The other element is a new quarterly survey: the Earnings, Hours and Employment Costs Survey (EHECS). This survey will provide comparable and timely data on labour costs across all sectors of the economy and will measure earnings and employment in a more comprehensive and consistent way across the different sectors. It will be aimed at enterprises employing three or more persons.

This survey will collect data on wages and salaries, employers’ social contributions, other non-wage costs, and hours worked for the entire quarter. The expansion of coverage to include these non-wage costs, which are not traditionally included as earnings, will enable the survey to better reflect the cost of employment and the pressure on competitiveness.

The main output of the survey will be an index of labour costs per hour worked, and the survey is designed to monitor the short-term change in labour costs. Given the breakdown requested in the survey, it will be possible to routinely disseminate hourly earnings information with and without bonuses and by broad occupational group.

The EHECS survey is designed to meet national needs and EU requirements and, once it is fully up and running, Ireland will be able to supply LCI data which will be fully compliant with Regulation (EC) No 450/2003. The new EHECS survey will also mean that, in the future, it will not be necessary to carry out a dedicated four-yearly Labour Costs Survey (LCS).

The EHECS survey will ultimately replace all existing short-term earnings surveys currently being carried out by the CSO. The EHECS was launched in 2005 for the industrial and financial sectors. In early 2007 it will be extended to cover the public sector and then, later in the year, the distribution sector. By 2008 it will cover most sectors of the economy from industry to personal services (NACE C to O).

Finland

The Finnish model of compiling the Labour Cost Index is based on data from several statistical sources. The accuracy of the index improves gradually with each revision, as slower statistical sources become available.

In 2005, Statistics Finland started a project for implementing a new production model for the LCI based on direct quarterly collection of primary data from enterprises. Through these measures Finland should be able to comply fully with the Regulations of the LCI from 2009.

[1] KOM(2004) 833 lopullinen, 27.12.2004.