FI 
 
 
EUROOPAN KESKUSPANKIN LAUSUNTO, 
annettu 16 päivänä helmikuuta 2006, 
Suomen oikeusministeriön pyynnöstä koskien komite anmietintöä 2005:2, joka sisältää ehdotuksen 
hallituksen esitykseksi valmiuslaiksi ja laeiksi eräiden siihen liittyvien lakien muuttamisesta 
(CON/2006/6)  
 Lausunnon tausta 1. Euroopan keskuspankki (EKP) vastaanotti 5 päivän ä tammikuuta 2006 Suomen oikeusministeriöltä 
pyynnön antaa lausunto ’Ehdotus uudeksi valm iuslaiksi, Valmiuslakitoimikunnan mietintö’ 
-nimisestä komiteanmietinnöstä 2005:2
1, joka sisältää ehdotuksen hallituksen esitykseksi 
valmiuslaiksi ja laeiksi eräiden siihen liittyvie n lakien muuttamisesta (j äljempänä ’lakiehdotus’) 
sekä niihin liittyvät perustelut. 
2. EKP:n toimivalta antaa lausunto perustuu jäsen maiden viranomaisten velvollisuudesta kuulla 
Euroopan keskuspankkia suunnitelmista lainsääd ännöksi 29 päivänä kesäkuuta 1998 tehdyn 
neuvoston päätöksen 98/415/EY2 2 artiklan 1 kohdan ensimmäiseen, toiseen, kolmanteen, 
viidenteen ja kuudenteen luetelmakohtaan, koska lakiehdotus sisältää säännöksiä, jotka koskevat 
valuuttakysymyksiä, maksuvälineitä, kansallisia keskuspankkeja, maksu- ja selvitysjärjestelmiä 
sekä rahoituslaitoksiin sovellettavia sääntöjä, jotk a vaikuttavat merkittävästi rahoituslaitosten ja 
markkinoiden vakauteen. Tämän lausunnon on antanut EKP:n neuvosto Euroopan keskuspankin 
työjärjestyksen 17.5 artiklan ensimmäisen virkkeen mukaisesti.  
Lakiehdotuksen sisältö 3. Lakiehdotuksen päätavoitteina on sen perustelujen mukaan saattaa valmiuslaki (jäljempänä ’laki’)
3 
Suomen perustuslain mukaiseksi ja ajanmukaist aa viranomaisilla nykyisin  poikkeusoloissa olevia 
toimivaltuuksia. Etenkään nykyisen lain mukain en lainsäädäntövallan delegointi poikkeusoloissa ei 
vastaa perustuslakia, koska perusoikeuksiin va ikuttavia toimivaltuuksia poikkeusoloissa ei 
perustuslain mukaan saa delegoida ylimalkaises ti. Poikkeustilanteissa sovellettavista säännöksistä 
on sen sijaan säädettävä melko yksityiskohtaisesti lailla. Perustuslain vastaista olisi myös se, että valtioneuvosto vain omaksuisi ad hoc –pohj alta poikkeukselliset toimivaltuudet.  
                                                     
 
1  Komiteanmietintö 2005:2, Ehdotus uudeks i valmiuslaiksi, Valmiusl akitoimikunnan mietintö, Oi keusministeriö, Helsinki 
2005. 
2  EYVL L 189, 3.7.1998, s. 42. 
3  Valmiuslaki (1080/1991), joka anne ttiin 22 päivänä heinäkuuta 1991. 
2 4. Lakiehdotuksessa määritellään rajoitettu määrä poikkeusoloja, joiden vallitessa valtioneuvoston 
asetuksella voitaisiin säätää toimivaltuuksien an tamisesta poikkeusoloissa Suomen viranomaisille 
tietyksi määräajaksi. Tällaiset poikkeusolot  olisivat kyseessä seuraavissa tilanteissa:  
• Suomeen kohdistuva aseellinen hyökkäys ja sen  välitön jälkitila (’aseellinen hyökkäys’), 
• Suomeen kohdistuva huomattava aseellinen uhka, jonka vaikutukset voidaan torjua vain 
ottamalla välittömästi käyttöön valmiuslain mukaiset toimivaltuudet (’aseellinen uhka’), 
• väestön toimeentuloon tai maan talouselämän perusteisiin kohdistuva erityisen vakava 
tapahtuma tai uhka, jonka seurauksena yhteis kunnan toimivuus olennaisesti vaarantuu 
(’taloudellinen kriisi’), sekä 
• erityisen vakava suuronnettomuus, sen välit ön jälkitila sekä vaikutuksiltaan erityisen 
vakavaa suuronnettomuutta vastaava hyvin laaj alle levinnyt vaarallinen tartuntatauti 
(’suuronnettomuus tai tartuntatauti’). 
5. Näissä tilanteissa valtioneuvosto voi, todettuaan yhteistoiminnassa Suomen presidentin kanssa 
maassa vallitsevan poikkeusolot, antaa aset uksen, jolla tietyt poikkeusoloja koskevat 
toimivaltuudet otetaan käyttöön. Toimivaltuuksia, joita voidaan oikeuttaa käyttämään, ovat vain 
sellaiset toimivaltuudet, jotka ovat i) välttämättömi ä ja oikeasuhtaisia väestön suojaamista sekä sen 
toimeentulon ja maan talouselämän turvaam ista, oikeusjärjestyksen ja ihmisoikeuksien 
ylläpitämistä sekä valtakunnan alueellisen kos kemattomuuden ja itsenäisyyden turvaamista 
koskevan tarkoituksen saavuttamiseksi ja jotka ovat ii) oikeassa suhteessa niiden käyttämisellä 
tavoiteltavaan päämäärään nähde n. Lakiehdotuksessa säädetään myös, että poikkeusoloja koskevia 
toimivaltuuksia voidaan käyttää vain tilantei ssa, jotka eivät ole hallittavissa viranomaisten 
säännönmukaisin toimivaltuuksin. Valtioneuvoston aset us on tämän jälkeen toimitettava Suomen 
eduskunnalle, joka päättää, vahvistetaanko asetus , joka on sen jälkeen voimassa siinä säädetyn 
määräajan, vai kumotaanko se osittain tai täysin. Asetus raukeaa, ellei sitä ole toimitettu eduskunnalle viikon kuluessa sen antamisesta. 
6. Lakiehdotus sisältää säännökset poikkeusolojen  toimivaltuuksista eri sektoreita, kuten 
tietoliikennettä, sosiaaliturvaa, energiahuoltoa ja rahoitusmarkkinoita varten . Tämä lausunto koskee 
EKP:n lausunnon antamista koskeva n toimivallan mukaisesti poikke usolojen toimivaltuuksia 
ainoastaan rahoitusmarkkinoiden osalta. Siltä os in säännökset sisältyvät lakiehdotuksen II osaan 
(13—26§). Kyseeseen tulevat erityisesti seuraavat säännökset: 
• Lakiehdotuksen 14 §:n mukaan maan va luuttavarannon ja va ltion maksuvalmiuden 
turvaamiseksi aseellisen hyökkäyksen ja aseellisen uhan käsittävissä poikkeusoloissa 
Suomen Pankille uskotaan vastuu valuutan säännöstelemiseksi tarp eellisista käytännön 
toimenpiteistä, kuten lupien myöntämisestä va luuttavarantoon vaikuttaviin toimenpiteisiin 
ryhtymiseksi ja maksuvälineiden, arvopapereid en ja saamisten kotiuttamisvelvollisuudesta 
päättämisestä.  
3 • Lakiehdotuksen 16 §:ssä säädetään, että väestön toimeentulon, valtion maksuvalmiuden tai 
välttämättömän taloudellisen toiminnan turvaam iseksi aseellisen hyökkäyksen, aseellisen 
uhan tai taloudellisen kriisin tilanteissa va ltioneuvoston asetuksella voidaan muun muassa 
1) säätää korkokannoista, joita luotto- ja rahoitu slaitosten ja muiden vastaavien elinten on 
noudatettava erilaisten rahasaam isten osalta siten, että korot eivät ylitä tai alita 
valtioneuvoston asetuksella asetettuja enimmäis- ja vähimmäisrajoja 2) säännellä luottojen 
myöntämistä ja rajoittaa talletusten ja muiden  takaisinmaksettavien varojen nostoja ja 
3) säätää, että luottolaitokset ja muut lait okset sijoittavat tietyn osuuden sijoituksistaan 
valtion liikkeeseen laskemiin velkainstrumentteihin. Suomen Pankki, Rahoitustarkastus ja Vakuutusvalvontavirasto huolehtiv at, kukin oman toimialansa osalta, näiden sääntöjen 
täytäntöönpanosta. 
• Lakiehdotuksen 18 §:n mukaan kaikissa lakiehdotuksessa tarkoitetuissa poikkeusoloissa 
voitaisiin rajoittaa arvopaperimarkkinoita. Ra hoitustarkastuksen tehtävänä on näiden 
sääntöjen täytäntöönpano arvopaperimarkkinoide n osalta. Lisäksi lakiehdotuksen 19 §:ssä 
säädetään, että näissä samoissa tilanteissa vo itaisiin rajoittaa maksuliikettä. Suomen Pankki 
ja Rahoitustarkastus huolehtivat nä iden sääntöjen täytäntöönpanosta. 
• Lakiehdotuksen 20 §:ssä säädetään, että luo ttolaitoksiin, sijoituspalveluyrityksiin tai 
vakuutus- ja eläkelaitoksiin sovelletaan kaikissa lakiehdotuksessa tarkoitetuissa poikkeusoloissa laissa säädettyä alempaa va kavaraisuusvaatimusta, jos lakisääteisen 
vakavaraisuusvaatimuksen täyttäminen voi poikkeusoloissa johtaa niiden toiminnan 
olennaiseen vaarantumiseen. Lisäksi lakiehdotuksen 22 §:n mukaan valtioneuvoston asetuksella voidaan poiketa luotto- ja rahoituslaitoksiin, rahastoyhtiöihin, sijoituspalveluyrityksiin, arvopaperipörssiin, arvopaperikeskukseen ja optioyhteisöihin sekä 
vakuutus- ja eläkelaitoksiin sovellettavista konkurssia, selvitystilaa, kirjanpitoa ja tilinpäätöstä koskevista laissa säädetyistä normaal eista vaatimuksista. Rahoitustarkastus ja 
Vakuutusvalvontavirasto huolehtivat nä iden sääntöjen täytäntöönpanosta. 
• Lakiehdotuksessa ehdotetaan muutettavaksi my ös arvo-osuusjärjestelmästä annetun lain 
13 §:ää, joka sisältää luettelon kaikkia suom alaisia arvo-osuusmuodossa olevia arvopapereita 
pitävän Arvopaperikeskuksen (APK) tehtävis tä, säätämällä, että APK ylläpitää arvo-
osuusjärjestelmien toiminnan edellyttämiä kes kustietojärjestelmiä Suomessa sijaitsevien 
laitteiden ja ohjelmistojen avulla.  
7. Lakiehdotuksen 26 §:n mukaan sellainen tiettyjen toimivaltuuksien käyttöönottoa poikkeusoloissa 
koskeva valtioneuvoston asetus, joka koskee perustamissopimuksen mukaan Euroopan 
keskuspankkijärjestelmälle (EKPJ) kuuluvia tehtäv iä, voidaan antaa vain, jos EKP tai Suomen 
pankki toimiessaan osana EKPJ:ää ei ole poikkeusolojen vallitessa toimintakykyinen. 
Valtioneuvoston on, ennen kuin se antaa asetuksen laki ehdotuksen 14, 16 tai 19 §:ssä tarkoitetuista 
toimivaltuuksista poikkeusoloissa, pyydettävä kiir eellistä menettelyä noudattaen EKP:n lausunto.  
4 EKP:n lausunto 
8. Ottaessaan euron käyttöön Suomi siirsi peruutta mattomasti yhteisölle perustamissopimuksessa ja 
perussäännössä määrätyn rahapolitiikkaa koskevan to imivallan ja muut toimivaltuudet EKPJ:n 
tehtävien osalta. Näillä aloilla (viitekoron asettami nen, likviditeetin lisääminen tai vähentäminen 
markkinoilla, tehokkaiden ja varmojen selvitys-  ja maksujärjestelmien varmistaminen, 
valuuttavarantojen hoito, setelien liikkeeseen lask eminen, eurojärjestelmän vakauden edistäminen) 
tietyt politiikasta päättämistä koskevat toimiv altuudet ja tietty lainsäädäntövalta kuuluvat 
perussäännön 8 artiklan mukaan yksinomaan EKP:n päätöksentekoelimille. Perustamissopimuksen 
10 artiklan mukaan jäsenvaltioiden on helpotettava  yhteisön tehtävien toteuttamista ja niiden on 
pidättäydyttävä kaikista toime npiteistä, jotka ovat omiaan vaar antamaan perustamissopimuksen 
tavoitteiden saavuttamista.  
9. Suomen viranomaiset pyysivät jo vuonna 2002 EKP :ltä lausuntoa nykyiseen lakiin ehdotetuista 
muutoksista. EKP totesi 31 päivänä lokakuuta 2002 antamassaan lausunnossa (CON/2002/27), että 
jotkut Suomen viranomaisille annetut toimiva ltuudet olivat ristiriidassa perustamissopimuksen 
kanssa, koska ne kuuluiva t rahaliiton ja pääomien yhteismarkkinoiden osalta yhteisön toimivaltaan. 
EKP arvosteli lausunnossaan muun muassa i) poikkeu stilanteiden määritelmää ja varsinkin sitä, 
että laissa luetellut poikkeusolot olivat l aajemmat kuin perustamissopimuksen 297 artiklassa 
määritellyt poikkeusolot ja ii)  selkeyden puutetta sen sää nnöksen osalta, milloin lakia 
sovellettaisiin. Jälkimmäisen kysymyksen osa lta lausunnossa todettiin, että poikkeusolojen 
toimivaltuuksia tulisi soveltaa ainoastaan, jo s sekä Suomen Pankki että EKP olisivat 
poikkeusolojen vuoksi toimintakyvyttömiä tehtävie nsä suorittamiseen, sekä että olisi viitattava 
sekä Suomen Pankkiin että EKP:hen sellaisina vi ranomaisina, joiden tulee olla kyvyttömiä 
toimimaan, ennen kuin laissa tarkoitettuihin toim iin voidaan ryhtyä. Muun lainen tulkinta, jonka 
mukaan lakia voitaisiin soveltaa EKPJ:n tehtäv iin, vaikka EKP ja Suomen Pankki säilyisivät 
operationaalisina ja päätöksentekokykyisinä, ei olis i perusteltu yhteisön oikeuden mukaan eikä sen 
mukainen. Lopuksi lausunnossa todettiin, että iii) EK P:ltä olisi, tarvittaessa kiireellistä menettelyä 
käyttäen, pyydettävä lausunto enne n asetuksen antamista EKPJ:n toimivaltaan kuuluvalla alueella.  
10. EKP toteaa lakiehdotusta arvioituaan, että siinä pyritään ottamaan huomioon edellä mainitut EKP:n 
aikaisemmassa lausunnossa esitetyt huolenaiheet . EKP suhtautuu myönteisesti siihen, että 
lakiehdotuksen 26 §:n mukaan valtioneuvost on on ennen asetuksen antamista pyydettävä 
(kiireellistä menettelyä noudattaen) EKP:n lausunto.  
11. Lakiehdotuksen 26 §:ssä säädetään, että sellainen 14, 16 ja 19 §:ssä säädettyjen toimivaltuuksien 
käyttöönottoa koskeva va ltioneuvoston asetus, joka koskee perust amissopimuksen ja perussäännön 
mukaan EKPJ:lle kuuluvia tehtäviä, voidaan antaa vain, jos EKP tai Suomen pankki toimiessaan 
osana EKPJ:ää ei ole poikkeusolojen vallitessa to imintakykyinen. EKP:n vuonna 2002 antaman 
lausunnon kokonaistarkastelusta ilmenee selvästi,  että sekä EKP:n (sisältäen toiminnan 
eurojärjestelmän hätätilanteita koskevien toimenpi teiden välityksellä) että Suomen Pankin täytyy 
olla toimintakyvyttömiä ennen kuin EKPJ:n teht äviin vaikuttavia kansallisia toimivaltuuksia 
5 voidaan poikkeusoloissa ottaa käyttöön. EKP kor ostaa tämän mukaisesti, että sana ’tai’ 
lakiehdotuksen 26 §:ssä olisi korvattava sanalla ’ja’ , jotta vältettäisiin sellainen väärä rakennelma, 
jossa toimivaltuuksia poikkeusoloissa koskeva va ltioneuvoston asetus voitaisiin antaa tilanteessa, 
jossa Suomen Pankki ei ole eurojärjestelmän os ana toimintakykyinen (esim. suorittamaan 
eurojärjestelmään liittyviä tehtäviään), mutta EK P toimii edelleen. Samalla kun lakiehdotuksen 
perusteluissa käytetään sekä sanaa ’tai’ että ’ja’, ni in yleisesti ottaen niistä saa sen vaikutelman, 
että lakiehdotuksen 26 §:llä pyritään takaamaan yht eisön toiminnan ensisijaisuus eli että myöskin 
EKP:n olisi oltava toimintakyv ytön ennen kuin toimivaltuuksia  poikkeusoloissa koskeva asetus 
voidaan antaa. Itse lain sanamuotoa muuttamalla selvennettäisiin tämä seikka. Yleisesti ottaen EKP 
pitää lakiehdotuksen 26 §:ää, sen jälkeen kun siihen on tehty selvennys, merkittävänä 
parannuksena nykyiseen lakiin verrattuna. 
12. Lakiehdotuksessa on kuitenkin vielä joitakin säännöksi ä, jotka olisi saatettava vastaamaan yhteisön 
oikeutta siten kuin alla esitetään tarkemmin.  
13. Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan jäsenvaltio t voivat poiketa niille perustamissopimuksen 
mukaan kuuluvista velvoitteista itse peru stamissopimuksessa määrätyin edellytyksin.4 
Perustamissopimuksen 297 artikla on yksi niistä harvoista artikloista, johon vedoten perustamissopimuksen määräyksistä voidaan poiketa  tietyin edellytyksin ja tiettyjä menettelyjä 
noudattaen.
5 Kyseinen artikla koskee poikkeustapauksia,  jotka on määritelty selvästi ja joita on 
tulkittava suppeasti;6 sitä voidaan sen vuoksi pitää ainoastaan  ’suojalausekkeena’ eikä ilmauksena 
jäsenvaltioilla vielä jäljellä olevasta toimivallasta.7 Yhteisöjen tuomioistuin on katsonut 
tapauksissa, joissa jäsenvaltiot ovat toimineet kiireellisissä tilanteissa yhteisön yksinomaiseen 
toimivaltaan8 kuuluvissa asioissa, että ’jäsenvaltio[t] voi[vat] – – toimia ainoastaan yhteisen edun 
ajaj[i]na’ ja että ’jäsenvaltiot voivat – – saa ttaa voimaan tilanteen mahdollisesti vaatimia 
väliaikaisia – – toimenpiteitä ainoastaan yhteistyössä komission kanssa’. 
14. Lakiehdotuksen 3 §:ssä mainitut poikkeusolot eivä t valitettavasti vieläkään vastaa niitä tilanteita, 
jotka luetellaan perustamissopimuksen 297 artik lassa. Lakiehdotuksen taloudellista kriisiä ja 
suuronnettomuutta tai tartuntatau tia koskevia poikkeusoloja ei selvästikään ole sisällytetty 
perustamissopimuksen poikkeusoloja koskevaan t yhjentävään luetteloon, vaikka EKP paneekin 
merkille, että jotta taloudellisesta kriisistä j ohtuva poikkeustilanne saisi aikaan lakiehdotuksen 
soveltamisen, vaaditaan, että kyseessä on erityisen  vakava taloudellinen kriisi, joka johtuu 
                                                      
4  Yhdistetyt asiat 6/69 ja 11/69, komissio v. Ranskan tasa valta, Kok. 1969, s. 523 ja as ia C-285/98, Tanja Kreil v. 
Bundesrepublik Deutschland, Kok. 2000, s. I-69, 16 kohta. 
5  Perustamissopimuksen 297 artiklassa määrätään jäsenval tioiden neuvotteluvelvollisuudesta niitä poikkeustilanteita 
varten, joissa jäsenvaltio voi joutua turvautumaan toimenpiteisiin kansallisten etujensa suojaamiseksi. 
Perustamissopimuksen 298 artiklassa määrätyillä lisäm enettelyillä pyritään varmistumaan siitä, että 
perustamissopimuksen 297 ar tiklaa tulkitaan suppeasti. 
6  Asia C-13/68, Salgoil v. Italian Ministry of Forei gn Trade, Kok. 1968, s. 453. 
7  Gilsdorfer/Brandtner, ‘Vorbem. zu den Artikeln 296 bi s 298 EG’, nro 3-5, Bardenhe wer-Rating/Grill/Jakob/Woelker, 
EG- und EU-Kommentar , 6. painos (2004), s. 1534. 
8  Ks. esim. asia 804/79, komissio v. Yhdistynyt kuningaskunta, 30 kohta. 
6 vakavasta ulkoa tulevasta tapahtumasta tai uhasta,  eikä pelkästään kotimaan markkinat käsittävä 
taloudellinen kriisi. EKP suosittelee voimakkaasti m uuttamaan lakiehdotusta siten, ettei EKPJ:n 
yksinomaiseen toimivaltaan kuuluvia toimivaltuuks ia voida antaa kansa llisille viranomaisille, 
mikäli perustamissopimuksen 297 artiklaan sisällyte tty poikkeusoloja koskeva edellytys ei toteudu.  
15. Lakiehdotuksen 14 §:ssä olevaa ilmaisua ’Suomen rahana ’ saatettaisiin tulkita väärin niin, että sillä 
tarkoitetaan Suomen ottavan uudelleen käyttöön oman kansallisen rahan.  Lakiehdotuksen 14 §:n 
perusteluista – erityisesti niistä, jotka koske vat kotiutetusta ’Suomen rahasta’ korvausta 
maksettaessa sovellettavaa kurssia9 – ilmenee kuitenkin, että siinä viitataan euroon. EKP katsoo, 
että tulisi viitata euroon yhteisenä rahana, ja että  ilmaisu ’Suomen raha’ tulisi korvata joko eurolla 
tai ilmaisulla ’Suomessa lailli sena maksuvälineenä oleva raha’. EKP suosittelee myös korvaamaan 
ilmaisun ’noudatetaan sitä kurssia, jota S uomen Pankki – – valuutanvaihdossaan soveltaa’ 
sanamuodolla ’noudatetaan euron asianomaista vaihtokurssia’ tai sanamuodolla ’noudatetaan 
EKP:n asianomaisia viitekorkoja’.  
16. EKP katsoo vielä, että lakiehdotuksen 26 §:ssä tarkoitetun lausunnon pyytämistä koskevan 
velvollisuuden tulisi kattaa myös lakiehdotuksen 18  §:n 3 momentti ja 20 §. Lakiehdotuksen 18 §:n 
3 momentissa sallitaan Suomessa toimiluvan saaneen arvo-osuusmuodossa arvopapereita pitävän 
arvopaperikeskuksen toiminnan rajoittaminen, millä  saattaa olla vaikutus ta eurojärjestelmän 
hallussa olevien suomalaisten vakuuksien selvitykseen  ja näin ollen rahapoliittisten operaatioiden 
toteuttamiseen tai päivänsisäisen luoton my öntämiseen maksujärjestelmätarkoituksiin. 
Lakiehdotuksen 20 §:n mukainen mahdollisuus säätää valtioneuvoston asetuksella yleinen 
poikkeus luottolaitoksiin sovelle ttavista vakavaraisuusvaatimuksis ta koskisi eurojärjestelmän 
vastapuolia, joten se merkitsisi poikkeamista euro järjestelmän normaaleista vaatimuksista, millä 
olisi mahdollisesti seurausvaikutuksia muid en eurojärjestelmään kuuluvien jäsenten 
rahoitusjärjestelmien vakauteen.  
17. Lakiehdotukseen sisältyy vaatimus siitä, että  Suomessa toimiluvan omaava arvopaperikeskus 
ylläpitää Suomessa sen toiminnan edellyttämää tietoteknistä järjestelmää arvo-osuuksia varten. 
EKP jakaa viranomaisten huolen, joka koskee euro alueella sijaitsevien kaupankäynnin jälkeisten 
järjestelyjen jatkuvuutta. EKP on sitä mieltä, e ttä olennaisen tärkeää on erityisesti se, että 
eurojärjestelmän vakuuksien selvitystä ja sä ilytystä varten käyttämiin arvopaperikaupan 
selvitysjärjestelmiin sovelletaan jonkin euroalueeseen kuuluvan valtion lakia sen varmistamiseksi, että eurojärjestelmän operaatioissa käytettävi en hyväksyttävien vakuuksien asettaminen ja 
realisointi kuuluvat euroalueen lain alaisuuteen. Tämän lisäksi säännöstä, jonka mukaan vaaditaan, 
että tällainen infrastruktuuri on sijoitettava tie ttyyn maahan eikä yleensä euroalueelle, kannattaa 
harkita huolellisesti. Koska vakuuksien käsittely on yhteinen asia eurojärjestelmässä, jonka erottamaton osa Suomen Pankki on, on loogista, että vakuuksia koskeva infrastruktuuri voi sijaita 
                                                     
 
9  ”Korvausta maksettaessa noudatettaisiin sitä kurssia, jo ta Suomen Pankki luovutushetk ellä soveltaa vaihtaessaan 
asianomaista valuuttaa euroiksi.” 
7 missä tahansa euroalueella, kuten vuonna 2001 julkaistussa eurojärjest elmän politiikkalinjauksessa 
esitetään.10  
18. EKP ehdottaa myös, että lakiehdotuksen 13 §: n 1 momentissa olevaa määritelmäluetteloa 
tarkistettaisiin sen selventämiseksi, että viitattaessa luotto- tai muihin laitoksiin, joihin rajoitukset 
kohdistuvat, tarkoitetaan vain sellaisia laitoks ia, joiden kotipaikka on Suomessa. EKP olettaa 
lakiehdotuksen 13 §:n 2 momentin osalta, jonka  mukaan ”Pohjoismaiden Investointipankki, 
Pohjoismaiden projektivientirahasto sekä muu sella inen kansainvälinen rahoitus- tai muu laitos, 
jonka kotipaikka on Suomessa, katsotaan ulkoma illa asuvaksi”, että tässä kohtelussa heijastuu 
IMF:n maksutasekäsikirjan viidennen painoksen vaikutus.  
19. Koska lisäksi on mahdollista, että EKP ja Suom en Pankki osana EKPJ:ää olisivat ainoastaan 
tilapäisesti toimintakyvyttömiä ryhtyäkseen norm aaleihin toimenpiteisiin, EKP suosittelee myös 
selventämään lakiehdotuksen 26 §:ssä, että siinä ta rkoitettua asetusta sovelletaan vain niin kauan 
kuin kyseiset yksiköt ovat toimintakyvyttö miä. Selvyyden vuoksi todettakoon EKP:n 
toimintakyvyn osalta, että EKPJ:ää varten on  olemassa hätätilanne- ja varautumissuunnitelmat, 
joiden mukaisesti EKP yleensä toimii hätätilanteissa. 
20. Lakiehdotuksen 26 §:ssä, jonka mukaan valtio neuvoston asetus, joka vaikuttaa EKPJ:n 
toimivaltuuksiin, voidaan antaa vain, jos EKP tai Suomen Pankki toimiessaan osana EKPJ:ää ei ole 
toimintakykyinen, ilmaistaan yhteisön toiminnan ensisijaisuus. Koska lakiehdotuksella säädetään 
perustamissopimuksen 297 artiklassa määrättyihin periaatteisiin ja menettelyihin perustuvissa 
poikkeustilanteissa sovellettavista menettelyis tä, EKP pitäisi myönteisenä sitä, että 
lakiehdotuksessa vielä selvyyden vuoksi viitatta isiin velvollisuuteen neuvotella muiden 
jäsenvaltioiden kanssa siten kuin määrätään peru stamissopimuksen 297 artiklassa, jonka mukaan 
jäsenvaltiot ovat velvollisia neuvotte lemaan keskenään estääkseen sen, että toimenpiteet, johon 
jäsenvaltiolla on lupa ryhtyä kyseisessä artiklassa luetelluissa poikkeustapauksissa, vaikuttaisivat 
yhteismarkkinoiden toimintaan. Jos raho ituslaitoksia koskevia ’poikkeuksia 
vakavaraisuusvaatimuksista’ (esimerkiksi 20 §:ssä säädettyjä) voidaan ottaa taloudellisen kriisin 
tapauksessa (asianomaisen ulkoa aiheutuvan tapahtum an tai uhan aiheuttama erityisen vakava 
kriisi, joka vaikuttaa rahoitusm arkkinoiden vakaaseen toimintaan) käyttöön, koordinointi muiden 
jäsenvaltioiden ja EU:n elinten kanssa voisi  tuoda mukanaan muiden jäsenvaltioiden 
rahoitusjärjestelmien vakauteen ulottuvien seura nnaisvaikutusten tarkkailun synnyttäen tarpeen 
vaatiessa koordinoidun eurojärjestelmän tai Euroopan laajuisen reaktion. 
21. Väärinkäsitysten välttämiseksi EKP suos ittelee, että lakiehdotuksen 17 §:ssä11 todettaisiin 
selvyyden vuoksi, että yksityiskohtai sia indeksiehtoa koskevia sää nnöksiä sovelletaan muihin kuin 
tilastointitarkoituksiin. 
                                                      
10  Eurojärjestelmän politiikkalin jaus suhtautumisesta keskusvast apuoliclearingin keskittymiseen.  
8 22. Koska lakiehdotus koskee joitakin yhteisön oikeud en perusperiaatteita, kuten pääomien vapaata 
liikkumista koskevaa periaatetta, EKP ehdottaa, e ttä myös Euroopan yhteisön komissiolle, jonka 
tehtävänä on valvoa perustamissopimuksen noudatta mista, annetaan tilaisuus esittää näkemyksensä 
ehdotuksesta. 
23. Tämä lausunto julkaistaan EKP:n verkkosivuilla. 
  Annettu Frankfurt am Mainissa 16 päivänä helmikuuta 2006. 
 
[allekirjoitus] 
 
Jean-Claude TRICHET  
EKP:n puheenjohtaja 
 
                                                                                                                                                                          
 
11  Lakiehdotuksen 17 §:ssä sä ädetään muun muassa, että ”[m]ainitun lain  nojalla kiellettyjen indeksiehtojen tai 
sidonnaisuuksien ohella poikkeusoloissa kielletyistä indeksiehdoista ja si donnaisuuksista säädetään tarkemmin 
valtioneuvoston asetuksella”.