KERTOMUS TALOUSARVIO- JA VARAINHALLINNOSTA

PÄÄLUOKKA I: EUROOPAN PARLAMENTTI

VARAINHOITOVUOSI 2019

(2020/C 239/01)

SISÄLLYS

JOHDANTO 2

I YHTEENVETO EUROOPAN PARLAMENTIN TOIMINNASTA VUONNA 2019 2

II EU:n TALOUSARVION PÄÄLUOKAN I (PARLAMENTIN TALOUSARVIO) OTSAKKEEN 5 KEHITYS MONIVUOTISEN RAHOITUSKEHYKSEN 2014–2020 VIIDEN VIIME VUODEN AIKANA 3

III TALOUSARVION TOTEUTUS VUONNA 2019 4

A. Alkuperäinen talousarvio ja lisätalousarviot 6

B. Maksusitoumukset ja maksut 6

C. Määrärahasiirrot vuodelta 2019 vuodelle 2020 6

D. Vuodelta 2018 vuodelle 2019 siirrettyjen määrärahojen käyttö 6

E. Tulot 7

F. Käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista peräisin olevat määrärahat 7

G. Peruuntuneet määrärahat vuoden aikana 8

H. Määrärahasiirrot 8

I. Talousarvion toteutus luvuittain 9

LUETTELO TAULUKOISTA JA KUVISTA 11

LIITTEET 11

LIITE I – Yhteenveto C-siirroista varainhoitovuonna 2019 12

LIITE II – Yhteenveto P-siirroista varainhoitovuonna 2019 20

LIITE III – Määrärahojen käyttö varainhoitovuonna 2019 24

LIITE IV – Edelliseltä varainhoitovuodelta siirrettyjen määrärahojen käyttö 32

LIITE V – Sisäisistä käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista peräisin olevien määrärahojen käyttö 39

LIITE VI – Varainhoitovuoden 2019 tulot 47

LIITE VII – Adenauer II -hanke: keskeiset luvut 50

JOHDANTO

1. Tässä kertomuksessa analysoidaan Euroopan parlamentin talousarvio- ja varainhallintoa varainhoitovuonna 2019. Siinä tarkastellaan varojen käyttöä sekä toimintaan varainhoitovuoden aikana merkittävästi vaikuttaneita tapahtumia.

2. Kertomus on laadittu unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 kumoamisesta 18. heinäkuuta 2018 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 2018/1046 ( 1 ) (jäljempänä ”varainhoitoasetus”) 249 artiklan mukaisesti. Analyysi perustuu tilinpitäjän hyväksymään alustavaan tilinpäätökseen.

I YHTEENVETO EUROOPAN PARLAMENTIN TOIMINNASTA VUONNA 2019

3. Toukokuussa järjestetyt Euroopan parlamentin vaalit jakoivat vuoden 2019 kahteen osaan: ensimmäisessä keskityttiin lainsäädännön hyväksymiseen ja toisessa uuden vaalikauden käynnistämiseen.

4. Yli 50 prosenttia äänioikeutetuista EU:n kansalaisista osallistui vaaleihin, äänestysprosentti oli korkein 20 vuoteen ja se nousi ensimmäistä kertaa vuoden 1979 ensimmäisten suorien vaalien jälkeen. Parlamentin vaali- ja tiedotuskampanja edisti osaltaan tätä myönteistä kehitystä.

5. Parlamentti tehosti lainsäädäntötyötään ennen vaalikauden loppua, ja suuri osa lainsäädäntöehdotuksista tehtiin vuoden 2018 lopussa tai vuoden 2019 alussa. Keskeiseen lainsäädäntöön sisältyi uusia lakeja muun muassa muoveista, liikenneturvallisuudesta ja tekijänoikeuksista.

6. Euroopan parlamentin 9. vaalikausi käynnistyi 2. heinäkuuta 2019. Uusien jäsenten osuus oli 61 prosenttia, mikä oli huomattavasti enemmän kuin aiemmin ja enemmän kuin oletettu 50 prosenttia, jonka perusteella parlamentin vuoden 2019 talousarvio oli vahvistettu.

7. Uudessa parlamentissa on seitsemän poliittista ryhmää – yksi vähemmän kuin edellisellä vaalikaudella.

8. Yhdistyneen kuningaskunnan EU-eroa (brexit) koskevilla valmisteluilla oli edelleen huomattava vaikutus valiokuntien sihteeristöihin, tutkimusyksiköihin ja poliittisten pääosastojen horisontaalisiin yksiköihin.

9. Brexit-päivämäärän lykkäämisellä useaan otteeseen vuoden 2019 aikana oli merkittävä vaikutus parlamentin vuoden 2019 talousarvioon. Alkuperäinen talousarvio oli laadittu olettaen, että brexit tulee voimaan 30. maaliskuuta 2019. Eurooppa-neuvosto hyväksyi 22. maaliskuuta 2019 päätöksen SEUT-sopimuksen 50 artiklan 3 kohdan mukaisen määräajan pidentämisestä 22. toukokuuta 2019. EU-johtajat sopivat 10. huhtikuuta 2019 pidetyssä erityishuippukokouksessa, että määräaikaa jatketaan lokakuun 2019 loppuun. Eurooppa-neuvosto hyväksyi 29. lokakuuta päätöksen brexitin määräajan pidentämisestä 31. tammikuuta 2020.

10. Euroopan parlamentin vaalit oli järjestettävä myös Yhdistyneessä kuningaskunnassa, ja parlamentti ulotti sinne tiedotuskampanjansa. Brittijäsenten ja heidän avustajiensa palkat ja korvaukset maksettiin alun perin ennakoitua pidemmältä ajalta. Muun muassa eron välittömien taloudellisten seurausten huomioon ottamiseksi ehdotettiin kahta peräkkäistä lisätalousarvioesitystä, mutta budjettivallan käyttäjä ei voinut hyväksyä niitä muilla aloilla esitettyjen vastalauseiden vuoksi.

11. Kaikki nämä syyt johtivat siihen, että parlamentin talousarviossa oli tehtävä huomattavasti enemmän määrärahasiirtoja ja ne olivat määrällisestihuomattavasti suurempia. Yksityiskohtaiset tiedot esitetään tämän kertomuksen osiossa H.

12. Parlamentin hallinnon keskeisten osa-alueiden (kiinteistöpolitiikka, tietotekniikan uudenaikaistaminen, ympäristöpolitiikka ja henkilöstöasiat) järkeistämistä ja nykyaikaistamista jatkettiin. Strateginen täytäntöönpanokehys on hallinnointiväline, jolla tätä uudistusprosessia ohjataan Euroopan parlamentissa, ja sen puitteissa siirryttiin vuosien 2017–2019 hankkeista tuleviin vuosia 2019–2021 koskeviin strategisiin tehtäviin.

13. Puhemiehistö hyväksyi 11. maaliskuuta 2019 uuden lähestymistavan kiinteistömarkkinoita koskeviin tuleviin ehdotuksiin yhteystoimistoja ja Europa Experience -keskuksia varten. Parlamentin olisi otettava johtoasema toimielinten välisessä yhteistyössä tällä alalla.

14. Vuonna 2019 kiinteistösuunnittelu jatkui Pariisissa ja Roomassa ja alkoi Varsovassa, Prahassa, Tukholmassa ja Helsingissä. Dublinin osalta käynnistettiin elokuussa 2019 neuvottelumenettely. Kööpenhaminassa avattiin uusi Europa Experience -keskus. Tallinnassa tehtiin infrastruktuuritöitä.

15. Ranskassa Bazochesissa sijaitsevan Jean Monnet -talon osalta käynnistettiin lokakuussa 2019 kartoitus paikallisista markkinoista, ja tarkoituksena oli ostaa maata ja talo viereisellä tontilla. Majoitusrakenteen suunnittelua koskevat tutkimukset on käynnistetty ja rakennuslupa on saatu. Rakennustöitä koskeva tarjouspyyntö käynnistettiin joulukuussa 2019.

16. Brysselissä sijaitsevan Montoyer 63 -rakennuksen lopulliset asennustyöt saatiin päätökseen vuonna 2019 ja rakennus otettiin käyttöön.

17. Adenauer II -hanke on keskeinen osa parlamentin kiinteistöpolitiikkaa Luxemburgissa. Uusi Adenauer II -rakennus vakiinnuttaa toiminnot Luxemburgissa yhteen rakennuskompleksiin. Tavoitteena on kustannusten järkiperäistäminen. Työt on määrä saattaa kokonaan päätökseen kesäkuun 2023 loppuun mennessä. Vuoden 2019 lopussa otettiin käyttöön rakennuksen ensimmäiset osat. Puhemiehistön 6. heinäkuuta 2015 tekemän päätöksen mukaan päätös vanhan Adenauer-rakennuksen kohtalosta tehdään heinäkuussa 2019 alkavan kauden alussa. Aiempien vuosien tapaan budjettivaliokunta antoi vuonna 2019 luvan keräilysiirrolle hankkeen ennakkomaksuja varten. Tämän siirron määrä oli noin 31 miljoonaa euroa (katso luvussa III olevaa määrärahasiirtoja koskevaa osiota H). EU:n toimielinten toimistotiloja koskevassa tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksessa nro 34/2019 annetun suosituksen 3 mukaisesti tähän kertomukseen on liitetty yksityiskohtainen katsaus Adenauer II -rakennushankkeen rahoituksesta (liite VII).

18. Parlamentin varainhoitojärjestelmä saatiin onnistuneesti valmiiksi vuonna 2019, ja se otettiin käyttöön varainhoitovuonna 2020. Tietotekniikan uudenaikaistaminen jatkui vanhentuneiden laitteiden korvaamisella ja huomattavalla määrällä strategisia hankkeita e-Parlamentin ja jäsenille ja henkilöstölle tarkoitetun mobiiliympäristön aloilla.

19. Parlamentti käyttää ympäristöasioiden hallinta- ja auditointijärjestelmää (EMAS), joka on yksityisille ja julkisille organisaatioille tarkoitettu Euroopan unionin hallinnointiväline EMAS-asetuksen (EY) N:o 1221/2009 ( 2 ) mukaisen ympäristönsuojelun tason arvioimiseksi ja parantamiseksi. Euroopan parlamentti on EMAS-rekisteröity kaikissa kolmessa toimipaikassa joulukuusta 2007 alkaen.

20. Virkamiesten henkilöstösääntöjen tarkistamisen ja vuosia 2014–2020 koskevan rahoituskehyksen hyväksymisen yhteydessä hyväksyttiin toimielinten välinen sopimus, jossa määrätään kunkin toimielimen henkilöstön vähentämisestä vuosittain yhdellä prosentilla viitenä vuotena. Parlamentin uusien erityisten tarpeiden vuoksi virkojen/toimien leikkaamiseen liittyviä toimenpiteitä jatkettiin vielä yhdellä vuodella vuoteen 2020 saakka. Vuonna 2019 henkilöstötaulukosta vähennettiin kaikkiaan 50 tointa. Poliittisten ryhmien väliaikaisten toimien määrä kasvoi 32 toimella ja muiden väliaikaisten toimien määrä 5 toimella ja vakinaisten virkojen määrä väheni 87 toimella.

21. Vuosien 2021–2027 monivuotista rahoituskehystä koskeva työ jatkui koko vuoden 2019 ajan. Euroopan parlamentti antoi 10. lokakuuta 2019 päätöslauselman, jossa se vahvisti ja päivitti monivuotisen rahoituskehyksen tulo- ja menopuolta koskevat neuvotteluvaltuutensa ja kehotti aloittamaan välittömästi toimielinten väliset neuvottelut. Sopimukseen ei päästy vuonna 2019.

II EU:n TALOUSARVION PÄÄLUOKAN I (PARLAMENTIN TALOUSARVIO) OTSAKKEEN 5 KEHITYS MONIVUOTISEN RAHOITUSKEHYKSEN 2014–2020 VIIDEN VIIME VUODEN AIKANA

Talousarvion kasvu monivuotiseen rahoituskehykseen nähden Vuosi 2015 2016 2017 2018 2019 EP:n talousarvio (miljoonaa euroa) 1 795 1 838 1 910 1 951 1 997 Δ % 2,2 % 2,4 % 3,9 % 2,2 % 2,4 % MRK:n otsake 5 (miljoonaa euroa) 9 076 9 483 9 918 10 346 10 786 Δ % 4,1 % 4,5 % 4,6 % 4,3 % 4,2 % EP:n osuus otsakkeesta 5 19,8 % 19,4 % 19,3 % 18,9 % 18,5 %

III TALOUSARVION TOTEUTUS VUONNA 2019

22. Parlamentin lopullinen talousarvio varainhoitovuonna 2019 oli yhteensä 1 996 978 262 euroa eli 18,5 prosenttia monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeen 5 enimmäismäärästä ( 3 ) . Taulukossa 1 esitetään yhteenveto Euroopan parlamentin talousarvion toteutuksesta varainhoitovuonna 2019. Taulukko 1 Määrärahojen käyttö Määrärahatyyppi Määrärahat vuonna 2019 Määrärahat vuonna 2018 Muutos (euroa tai %:a) (euroa tai %:a) 2019/2018 Määrärahat Alkuperäiset määrärahat 1 996 978 262 1 950 687 373 2,4 % Lopulliset määrärahat 1 996 978 262 1 950 687 373 2,4 % Toteutus vuoden aikana Sitoumukset 1 973 232 524 1 934 477 627 2,0 % % lopullisista määrärahoista 98,8 % 99,2 % — Maksut 1 698 971 864 1 636 858 018 3,8 % % sitoumuksista 86,1 % 84,6 % — Siirrot seuraavalle vuodelle Ilman eri toimenpiteitä tehdyt siirrot seuraavalle vuodelle (4) 274 260 660 299 095 028 -8,3 % % lopullisista määrärahoista 13,7 % 15,3 % — % sitoumuksista 13,9 % 15,4 % — Erikseen esitettävät siirrot (seuraavalle vuodelle siirretyt sitomattomat määrärahat) (5) 0 0 — % lopullisista määrärahoista 0,0 % 0,0 % Määrärahojen peruutukset Peruuntuneet määrärahat 23 745 738 16 209 746 46,5 % % lopullisista määrärahoista 1,2 % 0,8 % — Siirrot edelliseltä vuodelta Ilman eri toimenpiteitä tehdyt siirrot edelliseltä vuodelta 299 095 028 289 785 291 3,2 % Siirtoja vastaavat maksut 284 096 642 266 834 198 6,5 % % siirroista 95,0 % 92,1 % — Peruuntunut määrä 14 998 386 22 951 093 -34,7 % Käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista vuoden aikana saatavat määrärahat Käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista vuoden aikana saatavat määrärahat 36 566 236 30 783 590 18,8 % Sitoumukset 13 438 997 14 231 422 -5,6 % % käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista peräisin olevista määrärahoista 36,8 % 46,2 % — Maksut 9 775 076 9 619 557 1,6 % % käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista peräisin olevista maksusitoumuksista 72,7 % 67,6 % — Käytettävissä olevien tulojen siirto seuraavalle vuodelle 23 127 239 16 552 168 39,7 % Käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista peräisin olevien sitoumusten siirto seuraavalle vuodelle 3 663 921 4 611 865 -20,6 % Sisäisistä käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista (6) peräisin olevat, edelliseltä vuodelta siirretyt määrärahat Käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista peräisin olevat, edelliseltä vuodelta siirretyt määrärahat 12 436 430 31 932 985 -61,1 % Sitoumukset 12 317 386 31 880 012 -61,4 % % käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista peräisin olevista, siirretyistä määrärahoista 99,0 % 99,8 % — Maksut 9 065 974 9 863 903 -8,1 % % sitoumuksista 73,6 % 30,9 % — Määrärahojen peruutukset 119 044 52 973 124,7 % Käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista peräisin olevien sitoumusten siirto seuraavalle vuodelle 3 251 412 22 016 109 -85,2 % Sisäisistä käyttötarkoitukseensa sidotuista vuokratuloista ja rakennusten ja maan myynnistä (7) peräisin olevat, edelliseltä vuodelta siirretyt määrärahat Käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista peräisin olevat, edelliseltä vuodelta siirretyt määrärahat 9 370 364 8 696 703 7,7 % Sitoumukset 7 123 683 3 472 236 105,2 % % käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista peräisin olevista, siirretyistä määrärahoista 76,0 % 39,9 % — Maksut 7 041 933 2 896 017 143,2 % % sitoumuksista 98,9 % 83,4 % — Käytettävissä olevien tulojen siirto seuraavalle vuodelle 2 246 680 5 224 467 -57,0 % Käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista peräisin olevien sitoumusten siirto seuraavalle vuodelle 81 750 576 219 -85,8 % Käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista peräisin olevat, edelliseltä vuodelta siirretyt sitoumukset Käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista peräisin olevat, edelliseltä vuodelta siirretyt sitoumukset 27 204 194 6 740 289 303,6 % Maksut 26 116 825 5 929 106 340,5 % % sitoumuksista 96,0 % 88,0 % — Käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista peräisin olevien sitoumusten siirto seuraavalle vuodelle (vuokratulot) 80 878 30 159 168,2 % Sitoumusten peruutukset 1 006 490 781 024 28,9 %

A. Alkuperäinen talousarvio ja lisätalousarviot

23. Alkuperäiset ja lopulliset määrärahat parlamentin talousarviossa vuodeksi 2019 olivat 1 996 978 262 euroa. Tämä merkitsi 2,4 prosentin lisäystä vuoden 2018 lopulliseen talousarvioon verrattuna (1 950 687 373 euroa).

B. Maksusitoumukset ja maksut

24. Maksusitoumukset olivat yhteensä 1 973 232 524 euroa eli 98,8 prosenttia lopullisista määrärahoista (2018: 99,2 prosenttia). Maksut olivat yhteensä 1 698 971 864 euroa eli 86,1 prosenttia tehdyistä maksusitoumuksista (2018: 84,6 prosenttia).

C. Määrärahasiirrot vuodelta 2019 vuodelle 2020

25. Määrärahoja siirrettiin varainhoitovuodelle 2020 ilman eri toimenpiteitä 274 260 660 euroa eli 13,9 prosenttia sidotuista määrärahoista (2018: 15,4 prosenttia). Varainhoitovuodelta 2019 ei siirretty erikseen määrärahoja varainhoitovuodelle 2020.

D. Vuodelta 2018 vuodelle 2019 siirrettyjen määrärahojen käyttö

26. Ilman eri toimenpiteitä tehdyt siirrot vuodelle 2019 olivat yhteensä 299 095 028 euroa (2018: 289 785 291 euroa). Siirtoja vastaavat maksut olivat yhteensä 284 096 642 euroa eli 95,0 prosenttia siirroista (2018: 92,1 prosenttia). Määrärahoista siis peruuntui 14 998 386 euroa, mikä on 34,7 prosenttia vähemmän kuin vuonna 2018 (22 951 093 euroa). Peruutukset koskivat lähinnä seuraavia momentteja: momentti 2 0 0 ”Kiinteistöt”, momentti 3 2 4 ”Tuotanto ja levitys”, momentti 2 0 2 ”Kiinteistöihin liittyvät kulut”, momentti 1 0 0 ”Edustajanpalkkiot ja lisät”, momentti 2 1 0 ”Tietojenkäsittely ja televiestintä”, momentti 4 0 0 ”Poliittisten ryhmien ja sitoutumattomien jäsenten hallinnosta, poliittisesta toiminnasta ja tiedotuksesta johtuvat menot” ja momentti 2 1 4 ”Tekniset tarvikkeet ja laitteistot”. Näiden seitsemän momentin peruutukset muodostivat 76 prosenttia kaikista peruuntuneista määristä.

E. Tulot

27. Tileihin kirjattuja tuloja oli 31. joulukuuta 2019 yhteensä 207 521 070 euroa (2018: 193 998 euroa).

28. Taulukossa 2 esitellään luvuittain tulojen kehitys vuodesta 2018 vuoteen 2019. Taulukko 2 Tulojen kehitys vuosina 2018–2019 Luku Nimike 2019 (euroa) 2018 (euroa) Erotus (euroa) Muutos 2019/2018 4 0 Erilaiset verot ja pidätykset 94 368 769 87 502 544 6 866 225 8 % 4 1 Maksut eläkejärjestelmään 75 256 197 74 790 660 465 537 1 % Osasto 4 – Toimielinten ja muiden unionin elinten henkilöstöön liittyvät tulot 169 624 965 162 293 204 7 331 761 5 % 5 0 Irtaimen (tavaroiden) ja kiinteän omaisuuden myynnistä kertyvä tuotto 14 600 0 14 600 — 5 1 Vuokrauksesta kertyvä tuotto 3 715 141 (8) 3 518 901 196 240 6 % 5 2 Sijoitetuista tai lainatuista varoista kertyneet tulot, pankkikorot ja muut korot 1 887 1 874 13 1 % 5 5 Tulot suoritetuista palveluista ja tehdyistä urakoista 13 978 421 (8) 5 682 915 8 295 506 146 % 5 7 Toimielimen hallinnolliseen toimintaan liittyvät muut maksut ja palautukset 9 050 157 (8) 7 464 437 1 585 720 21 % 5 8 Sekalaiset korvaukset 1 062 266 (8) 0 1 062 266 — Osasto 5 – Toimielimen hallinnollisesta toiminnasta kertyvät tulot 27 822 471 16 668 127 11 154 344 67 % Osasto 6: Unionin sopimuksiin ja ohjelmiin liittyvät rahoitusosuudet ja palautukset 8 760 095 (8) 14 117 337 -5 357 242 - 38 % Osasto 9 – Sekalaiset tulot 1 313 538 920 241 393 297 43 % Yhteensä 207 521 070 193 998 910 13 522 160 7 %

F. Käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista peräisin olevat määrärahat

29. Vuonna 2019 käytettävissä olleet käyttötarkoitukseensa sidotut tulot olivat yhteensä 36 566 236 euroa (2018: 30 783 590 euroa). Maksusitoumukset olivat yhteensä 13 438 997 euroa eli sitoumusten osuus oli 36,8 prosenttia (2018: 46,2 prosenttia). Maksut olivat yhteensä 9 775 076 euroa eli 72,7 prosenttia tehdyistä sitoumuksista (2018: 67,6 prosenttia).

G. Peruuntuneet määrärahat vuoden aikana

30. Määrärahoja peruuntui 23 745 738 euroa (2018: 16 209 746 euroa) eli 1,2 prosenttia lopullisista määrärahoista (2018: 0,8 prosenttia).

H. Määrärahasiirrot

31. Varainhoitovuoden aikana hyväksyttiin 18 varainhoitoasetuksen 31 ja 49 artiklan mukaista C-siirtoa (mukaan lukien ns. keräilysiirto). Ne olivat yhteensä 76 028 316 euroa eli 3,8 prosenttia lopullisista määrärahoista (2018: yksitoista C-siirtoa eli 2,7 prosenttia lopullisista määrärahoista). Kolme näistä 18:sta C-siirrosta liittyy brexitiin, ja niiden kokonaismäärä on 19 230 000 euroa. Taulukko 3 C-siirrot menoluokan ja tarkoituksen mukaan jaoteltuina Siirron vastaanottava menoluokka Sisältö Siirto Siirretty määrä (euroina) %:a siirretyistä määristä Kiinteistöpolitiikka Adenauer II -kiinteistöhanke C19 30 990 016 40,8 % Kiinteistöjen huolto C9 3 471 000 4,6 % Kiinteistöpolitiikka yhteensä 34 461 016 45,3 % Jäsenet Brexit-päivämäärän lykkäämisen vaikutus: Varat Yhdistyneestä kuningaskunnasta valittujen jäsenten ja heidän avustajiensa edustajanpalkkioita ja lisiä varten C5 C15 16 190 000 21,3 % Jäsenten edustajanpalkkiot ja lisät C8 5 082 000 6,7 % Jäsenet yhteensä 21 272 000 28,0 % Tietotekniikkainfrastruktuuri Tietotekniikkainfrastruktuuri ja tekniset tarvikkeet C10 C14 C18 7 090 000 9,3 % Tietotekniikkainfrastruktuuri yhteensä 7 090 000 9,3 % Vakinainen ja muu henkilöstö Sopimussuhteisia toimihenkilöitä koskevien määrärahojen lisääminen C1 C7 5 316 300 7,0 % Koulutus C3 100 000 0,1 % Henkilöstösääntöjen 50 artiklan mukaisen korvauksen maksaminen C6 100 000 0,1 % Muu henkilöstö yhteensä 5 516 300 7,2 % Tiedot Brexitin lykkäämisen vaikutukset (EU:n vaalitiedotuskampanja ja muut kustannukset, kuten yhteystoimiston ylläpito, tiedotusvälineiden seuranta) C16 2 950 000 3,9 % Audiovisuaalialan laitteiden uusiminen C17 1 400 000 1,8 % Julkaisut C14 50 000 0,1 % Tiedotus – Yhteensä 4 400 000 5,8 % Monikielisyys Ulkoinen tulkkaus C11 1 800 000 2,4 % Monikielisyys yhteensä 1 800 000 2,4 % Muut hallintomenot Asiakirjat C16 635 000 0,9 % Asiantuntemuksen hankinta ja unionin ulkopuolisten maiden demokratian tukeminen ja niiden parlamenttien valmiuksien parantaminen C4 400 000 0,5 % Kokousten järjestäminen C12 300 000 0,4 % Brexit – muut ryhmävierailut Yhdistyneestä kuningaskunnasta C5 90 000 0,1 % Toimituskulut C2 64 000 0,1 % Muut menot yhteensä 1 489 000 2,0 % Yhteensä 76 028 316 100,0 %

32. Keräilysiirto Adenauer II -hankkeen hyväksi oli yhteensä 30 990 016 euroa, mikä on 6,9 prosenttia enemmän kuin vuonna 2018 (29 000 000 euroa).

33. Puhemies hyväksyi varainhoitoasetuksen 29 artiklan 1 kohdan ( 9 ) mukaisesti kaksitoista P-siirtoa, joiden määrä oli yhteensä 23 734 116 euroa eli 1,2 prosenttia vuoden lopullisista määrärahoista (2018: seitsemän P-siirtoa, joiden osuus vuoden lopullisista määrärahoista oli 0,5 prosenttia).

I. Talousarvion toteutus luvuittain

34. Tässä osassa käsitellään määrärahojen käyttöä talousarvioluvuittain, niiden osuutta talousarvion kokonaismenoista ja niiden kehitystä edelliseen varainhoitovuoteen verrattuna. Neljä lukua kattoi yksinään 67,8 prosenttia kaikista maksusitoumuksista. Nämä luvut olivat luku 1 0 ”Toimielimen jäsenet”, luku 1 2 ”Virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt”, luku 2 0 ”Kiinteistöt ja niiden liitännäiskulut” ja luku 4 2 ”Parlamentin jäsenten avustajiin liittyvät menot”.

35. Taulukossa 4 esitellään luvuittain, kuinka sitoumukset ovat kehittyneet varainhoitovuodesta 2018 varainhoitovuoteen 2019. Taulukko 4 Määrärahasitoumusten kehitys vuodesta 2018 vuoteen 2019 Luku Nimike 2019 (euroa) 2018 (euroa) Erotus (euroa) Muutos 2019/2018 1 0 Toimielimen jäsenet 232 951 931 208 099 582 24 852 349 12 % 1 2 Virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt 661 640 519 652 349 114 9 291 405 1 % 1 4 Muu henkilöstö ja ulkoiset palvelut 148 520 789 154 757 192 -6 236 403 - 4 % 1 6 Toimielimen henkilöstöä koskevat muut menot 17 791 968 15 500 166 2 291 802 15 % Osasto 1: Toimielimen henkilöstö 1 060 905 207 1 030 706 054 30 199 153 3 % 2 0 Kiinteistöt ja niiden liitännäiskulut 251 193 446 240 603 149 10 590 297 4 % 2 1 Tietojenkäsittely, laitteet ja irtain omaisuus 178 484 368 181 639 405 -3 155 037 - 2 % 2 3 Hallinnosta johtuvat juoksevat menot 6 222 519 4 971 333 1 251 186 25 % Osasto 2: Kiinteistöt, irtain omaisuus, laitteet ja sekalaiset hallinnosta johtuvat menot 435 900 332 427 213 887 8 686 445 2 % 3 0 Kokoukset ja konferenssit 29 515 665 33 677 487 -4 161 822 - 12 % 3 2 Asiantuntemus ja tiedotus: hankinta, arkistointi, tuotanto ja levitys 122 426 245 123 042 836 - 616 591 - 1 % Osasto 3: Toimielimen suorittamista yleisistä tehtävistä aiheutuvat menot 151 941 910 156 720 323 -4 778 413 - 3 % 4 0 Tiettyjen toimielinten ja elinten erityismenot 131 155 223 112 329 060 18 826 163 17 % 4 2 Parlamentin jäsenten avustajiin liittyvät menot 192 869 851 207 068 303 -14 198 452 - 7 % 4 4 Jäsenten ja entisten jäsenten kokoukset ja muu toiminta 460 000 440 000 20 000 5 % Osasto 4: Toimielimen suorittamista erityistehtävistä aiheutuvat menot 324 485 074 319 837 363 4 647 711 1 % Osasto 5: Euroopan tason poliittisista puolueista ja Euroopan tason poliittisista säätiöistä vastaava viranomainen ja riippumattomista merkittävistä henkilöistä muodostuva komitea p.m. p.m. p.m. — Osasto 10: Muut menot 0 0 0 — Yhteensä 1 973 232 524 1 934 477 627 38 754 897 2 %

36. Toimielimen jäsenten menojen kasvu (luku 1 0) johtuu pääasiassa Euroopan parlamentin 9. vaalikauden perustamisesta vuonna 2019. Heinäkuussa 2019 sekä toimikautensa päättävillä että vastavalituilla jäsenillä oli oikeus täyteen kuukausipalkkaan. Jäsenten asemaa koskevien sääntöjen 10 artiklan mukaan edustajanpalkkio on 38,5 prosenttia Euroopan unionin tuomioistuimen tuomarin peruspalkasta. Myös palkkojen sitominen indeksiin (ks. jäljempänä oleva kohta) vaikutti osaltaan menojen kasvuun. Alamomentin 1 0 0 0 ”Edustajanpalkkiot” sitoumukset olivat 82 538 000 euroa vuonna 2019, kun ne olivat 77 082 000 euroa vuonna 2018. Kaikilla jäsenillä, jotka lähtevät parlamentista vähintään vuoden palveluksen päätyttyä, on oikeus siirtymäkorvaukseen. Aika, jolta siirtymäkorvausta maksetaan, määräytyy jäsenen kokonaispalvelusajan mukaan parlamentissa. Kuukausikorvaus vahvistetaan samansuuruiseksi kuin kuukausipalkka. Alamomentin 1 0 2 0 ”Siirtymäkorvaukset” sitoumukset olivat 19 270 000 euroa vuonna 2019, kun ne olivat 768 000 euroa vuonna 2018. Toimikautensa päättäviä jäseniä koskevia siirtymäsääntöjä sovelletaan myös alamomenttiin 1 0 0 6 ”Yleinen kulukorvaus”, jolloin maksusitoumukset lisääntyvät 39 451 000 eurosta vuonna 2018 45 469 000 euroon vuonna 2019.

37. Virkamiehiin ja väliaikaisiin toimihenkilöihin liittyvät menot (luku 1 2) olivat 661 640 519 euroa vuonna 2019 eli ne olivat suurin menoluokka (34 prosenttia varainhoitovuoden 2019 kaikista sitoumuksista). Kasvu johtuu suurelta osin palkkojen indeksoinnista johtuvasta lisäyksestä ”Palkkoja ja palkanlisiä” koskevaan budjettikohtaan. Unionin virkamiesten ja muun henkilöstön palkkoja mukautettiin joulukuussa 2019 korottamalla niitä takautuvasti kaksi prosenttia 1. heinäkuuta 2019 alkaen.

38. Suurin syy luvun 1 4 sidottujen määrärahojen vähenemiseen on parlamentin toiminnan yleinen väheneminen vaalivuonna 2019 ja näin ollen ulkoisten käännöspalvelujen (alamomentti 1 4 2 0) vähentynyt tarve (2019: 3 400 000 euroa; 2018: 11 658 000 euroa) ja tulkkausmenojen (alamomentti 1 4 0 5) vähentyminen (2019: 43 870 000 euroa; 2018: 50 802 000 euroa).

39. ”Kiinteistöihin ja niiden liitännäiskuluihin” (luku 2 0) liittyvien sitoumusten yleinen 4 prosentin kasvu liittyy tämän luokan menojen projektiluonteeseen. Alamomentin 2 0 0 7 ”Tilojen kunnostus” sitoumukset kasvoivat 49,9 miljoonasta eurosta 90,5 miljoonaan euroon. Luxemburgissa sijaitseva Adenauer II -rakennus on parlamentin tärkein rakennushanke.

40. Tiettyihin toimielimiin ja elimiin liittyvien menojen kasvu (luku 4 0) johtuu pääasiassa alamomentin 4 0 2 0 ”Euroopan tason poliittisten puolueiden rahoitus” kasvusta Euroopan parlamentin vaalien vuoksi (2019: 47 455 000 euroa; 2018: 30 244 000 euroa).

41. Parlamentin jäsenten avustajiin liittyvien menojen kasvu (luku 4 2) johtuu pääasiassa siitä, että paikallisia avustajia palkattiin vähemmän (2019: 59 855 000 euroa; 2018: 73 000 000 euroa).

LUETTELO TAULUKOISTA JA KUVISTA

Taulukko 1 – Määrärahojen käyttö 4

Taulukko 2 – Tulojen kehitys vuosina 2018–2018 7

Taulukko 3 – C-siirrot menoluokan ja tarkoituksen mukaan jaoteltuina 8

Taulukko 4 – Määrärahasitoumusten kehitys vuodesta 2018 vuoteen 2019 9

LIITTEET

Liite I – Yhteenveto C-siirroista varainhoitovuonna 2019

Liite II – Yhteenveto P-siirroista varainhoitovuonna 2019

Liite III – Määrärahojen käyttö varainhoitovuonna 2019

Liite IV – Edelliseltä varainhoitovuodelta siirrettyjen määrärahojen käyttö

Liite V – Sisäisistä käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista peräisin olevien määrärahojen käyttö

Liite VI – Varainhoitovuoden 2019 tulot

Liite VII – Adenauer II –hanke – keskeiset luvut

(1) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) 2018/1046, annettu 18 päivänä heinäkuuta 2018, unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä, asetusten (EU) N:o 1296/2013, (EU) N:o 1301/2013, (EU) N:o 1303/2013, (EU) N:o 1304/2013, (EU) N:o 1309/2013, (EU) N:o 1316/2013, (EU) N:o 223/2014, (EU) N:o 283/2014 ja päätöksen N:o 541/2014/EU muuttamisesta sekä asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 kumoamisesta (EUVL L 193, 30.7.2018, s. 1).

(2) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1221/2009, annettu 25 päivänä marraskuuta 2009, organisaatioiden vapaaehtoisesta osallistumisesta yhteisön ympäristöasioiden hallinta- ja auditointijärjestelmään (EMAS-järjestelmä) ja asetuksen (EY) N:o 761/2001 ja komission päätösten 2001/681/EY ja 2006/193/EY kumoamisesta (EUVL L 342, 22.12.2009, s. 1).

(3) Neuvoston asetus (EU, Euratom) N:o 1311/2013, annettu 2. joulukuuta 2013, vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 884).

(4) Varainhoitoasetuksen 12 artiklan 1 ja 7 kohta

(5) Varainhoitoasetuksen 12 artiklan 1 kohta, 2 kohdan a alakohta ja 3 kohta.

(6) Lukuun ottamatta vuokratuloista sekä rakennusten ja maan myynnistä peräisin olevia sisäisiä käyttötarkoitukseensa sidottuja tuloja, joita voidaan siirtää seuraavalle varainhoitovuodelle, kunnes ne on käytetty kokonaan (varainhoitoasetuksen 12 artiklan 4 kohdan b alakohta).

(7) (Varainhoitoasetuksen 12 artiklan 4 kohdan b alakohta)

(8) Käyttötarkoitukseensa sidotut tulot

(9) Toimielimen päätös momentin sisäisistä siirroista.