KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE, EUROOPAN PARLAMENTILLE, TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE, EHTY:N NEUVOA-ANTAVALLE KOMITEALLE JA ALUEIDEN KOMITEALLE "Rakenteellinen vuoropuhelu EHTY:n perustamissopimuksen voimassaolon päätyttyä"

KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE, EUROOPAN PARLAMENTILLE, TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE, EHTY:N NEUVOA-ANTAVALLE KOMITEALLE JA ALUEIDEN KOMITEALLE

"Rakenteellinen vuoropuhelu EHTY:n perustamissopimuksen voimassaolon päätyttyä"

Taustaa

EHTY:n perustamissopimuksen voimassaoloaika päättyy 23. heinäkuuta 2002. Sen muodostama oikeudellinen järjestelmä ja siihen perustuvat menettelyt poistuvat tällöin käytöstä ja sillä perustettu neuvoa-antava komitea [1] lakkautetaan. Tehtävänä on nyt määrittää, minkälaista kuulemisjärjestelyä kyseessä olevilla aloilla olisi jatkossa sovellettava. Periaatteellisten ratkaisujen lisäksi olisi määriteltävä myös sovellettavat käytännön ja menettelysäännöt.

[1] Ks. liite 1, neuvoa-antavan komitean tehtävät ja koostumus.

On syytä todeta, että jäsenvaltiot ovat pyytäneet komissiota esittämään ennen muuta EHTY:n perustamissopimuksen voimassaolon päättymiseen liittyviä varainhoitokysymyksiä koskevia ehdotuksia. Erityisesti on pyydetty ehdotuksia EHTY:n omaisuuden siirtämisestä Euroopan yhteisölle, näiden varojen hoidosta ja hiili- ja terästeollisuuden tutkimustoiminnan rahoittamisesta. Komissio on antanut näitä kysymyksiä koskevan ehdotuksen 6. syyskuuta 2000.

Vaikka komissiolla ei ole oikeudellista velvoitetta siihen, jäsenvaltiot pyysivät äskettäin komissiota esittämään ajatuksiaan myös rakenteellisen vuoropuhelun tulevaisuudesta [2].

[2] Ks. teollisuusneuvoston päätelmät EU:n terästeollisuuden kilpailukyvyn nykyistä tilaa koskevasta komission tiedonannosta, 18.5.2000.

Tämän tiedonannon tavoitteena on siis analysoida näitä kysymyksiä, ehdottaa ratkaisuja ja esittää suosituksia ratkaisujen toteuttamiseksi.

Mahdolliset vaihtoehdot

Kaikkien pohdintojen lähtökohtana on oltava se, että jäsenvaltiot eivät halua jatkaa EHTY:n mukaisen järjestelmän ja sen toimielinten toimintaa EHTY:n perustamissopimuksessa vahvistetun määräajan jälkeen. Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua ja neuvotteluja koskeva EHTY:n säännöstö on kuitenkin erityisen merkittävää. Vaikuttaa siltä, että hankitut kokemukset ja neuvoa-antavan komitean erityinen tapa sovitella usein ristiriitaisia etuja ovat sellaisia, että näiden viisikymmenvuotisten kolmikantaneuvottelujen tulosten säilyttäminen ja hyödyntäminen kannattaa. Tämän vuoksi komissio on tutkinut eri vaihtoehtoja rakenteellisen vuoropuhelun jatkamiseksi vuoden 2002 jälkeen. Mahdollisia vaihtoehtoja ovat seuraavat:

-Nykyistä järjestelmää muistuttavan erillisen komitean perustaminen: EHTY:n neuvoa-antava komitea ehdotti 11. toukokuuta 2000 pidetyssä erityiskokouksessaan tilapäisen komitean perustamista. Tämä työryhmä koostuisi 54 neuvoston nimeämästä jäsenestä, sillä olisi aloiteoikeus, oma pysyvä sihteeristö ja omat määrärahansa jne.

-Paneelityöryhmän perustaminen, joka kokoontuisi säännöllisesti komission kutsusta ja edustaisi hiili- ja terästeollisuutta kolmikantamallin mukaan. Osallistujilta pyydettäisiin lausuntoja yleistä politiikkaa koskevista asiakirjoista ja tutkimushankkeista, jotka komissio rahoittaa EHTY:n varoin.

-Suoraan komissiosta riippuvaisen komitean perustaminen, jonka komissio nimeäisi ja liittäisi jonkin yksikkönsä yhteyteen. Komitea vastaisi nykyisiä erilaisia tieteellisiä tai teknisiä komiteoita, mutta sen toimivaltaa voitaisiin laajentaa tiettyihin yleisiin poliittisiin kysymyksiin, jotka koskevat hiili- ja terästeollisuutta.

-Hiili- ja terästeollisuus siirretään talous- ja sosiaalikomitean (TSK) toimivallan alaan.

Viimeksi mainittua vaihtoehtoa pidettiin pian muita parempana. Muut vaihtoehdot hylättiin, koska niissä ei oteta huomioon EHTY:n perustamissopimuksen voimassaolon päättymistä ja sen vaikutuksia kaikkiin muihin EHTY:n järjestelyihin tai koska ne edellyttävät asemaltaan epätäsmällisten erillisjärjestelyjen käyttöönottoa. Niitä on vaikea perustella näillä aloilla, jotka jäsenvaltioiden toiveiden mukaan menettävät erityisasemansa ja joita jatkossa sääntelee yhteinen oikeus.

Ehdotettu ratkaisu: siirtäminen talous- ja sosiaalikomitealle

Talous- ja sosiaalikomitean toimivaltaa on laajennettava hiili- ja terästeollisuuteen, jotta siitä voidaan tehdä muiden talouden ja sosiaaliasioiden alojen tapaan neuvoa-antava elin näillä kahdella alalla.

Tämän periaatteellisen toimivallan lisäksi TSK:lla on tilaisuus käyttää hyväkseen neuvoa-antavan komitean säännöstöä ja kokemuksia rakenteellisesta vuoropuhelusta. Kokemuksia voidaan hyödyntää vahvistamaan TSK:n voimavaroja teollisuuden muutoksiin varsinkin laajentumisprosessin myötä liittyvien kysymysten käsittelyssä.

On siis pohdittava, miten TSK:lle voitaisiin parhaiten siirtää neuvoa-antavan komitean erilaiset lausunnonantotehtävät ja työskentelytavat. Tämä ei kuitenkaan merkitse sitä, että EHTY:n neuvoa-antavan komitean jäsenet tai EHTY:n perustamissopimuksen mukaiset valtuudet voitaisiin siirtää sellaisenaan TSK:hon. Neuvoa-antavan komitean toimintahan loppuu vuonna 2002.

Joidenkin tehtävien osalta TSK:lle siirtäminen on kaikkein tasapainoisin ratkaisu, sillä talous- ja sosiaalikomitea perustettiin jo alunperin yhteisön tason neuvottelufoorumiksi. Se perustettiin vuonna 1957 ETY:n perustamissopimuksella, joten sitä voidaan pitää vuonna 1952 perustetun EHTY:n neuvoa-antavan komitean luontevana seuraajana. Jäsenvaltiot ovat sitä paitsi jo harkinneet näiden komiteoiden sulauttamista, kun niiden toimeenpanotehtävät yhdistettiin vuonna 1965.

Tehtävien siirtämistä TSK:lle puoltaa myös se, että hiili- ja terästeollisuus siirtyvät heinäkuusta 2002 alkaen EY:n perustamissopimukseen pohjautuvan yhteisön oikeusjärjestelmän piiriin. Tämä oikeudellisten puitteiden ja kuulemismekanismien samankaltaisuus asettaa hiili- ja terästeollisuuden samanlaiseen asemaan kuin muutkin talous- ja yhteiskuntaelämän alat. Se kuvastaa myös jäsenvaltioiden halua olla jatkamatta EHTY:n perustamissopimusta, menettelyjä ja toimielimiä perustamissopimuksessa vahvistetun määräajan jälkeen. Jäsenvaltiot eivät myöskään halua ottaa käyttöön poikkeusjärjestelyjä hiili- ja terästeollisuudelle.

Toimielinten tasolla tämä ratkaisu vaikuttaa joustavalta ja edullisemmalta kuin muut vaihtoehdot. Se merkitsee ainoastaan marginaalisia korotuksia TSK:n määrärahatarpeisiin, jotka ovat tällä hetkellä 80 miljoonaa euroa. Budjettivallan käyttäjä voisi myös harkita rajoitetun hallintoavun antamista näiden TSK:n uusien lausunnonantotehtävien perusteella, vastaavalla tavoin kuin nykyisin tarjotaan EHTY:n neuvoa-antavalle komitealle. Toisin kuin muiden vaihtoehtojen avulla, tällä ratkaisulla vältetään tarve uuden, asemaltaan epämääräisen neuvotteluelimen käyttöönottoon, jota olisi vaikea perustella muihin toimielimiin ja muihin toimialoihin nähden.

On tärkeää huomata, että TSK:n yleinen toimivalta ei vaikuta hiili- ja terästeollisuuden alallakaan komission erityistehtävään työmarkkinaosapuolten kahdenvälisissä vuoropuheluissa, joita käydään työllisyyden ja sosiaaliasioiden pääosaston organisoimissa alakohtaisissa neuvottelukomiteoissa. Nämä komiteat on perustettu asianomaisten alojen työmarkkinaosapuolten pyynnöstä ja komissio hoitaa niiden sihteeristötehtävät. Tällaisia komiteoita on jo 25 alalla [3] ja sellaiset voitaisiin perustaa myös hiili- ja terästeollisuuden aloille. Alakohtaiset neuvottelukomiteat mahdollistavat alan työmarkkinaosapuolten välisen vuoropuhelun kehittämisen ja samalla ne toimivat alakohtaisen politiikan tiedotus- ja konsultointifoorumeina.

[3] Ks. lisätietoja tästä asiasta liitteestä 2.

TSK:n yleinen toimivalta hiili- ja terästeollisuuden alalla ei vaikuta myöskään siihen, että komissio kuulee näitä aloja edustavia komiteoita tutkimustoiminnan rahoittamisesta vuoden 2002 jälkeen. Jäsenvaltiot ovat toivoneet, että nämä komiteat osallistuisivat EHTY:n perustamissopimuksen voimassaolon päättymisen jälkeen EHTY:n varoista rahoitettuihin tutkimusohjelmiin, ja se on myös nykyisten EHTY-ohjelmien jatkuvuustavoitteen mukaista [4].

[4] Ks. ehdotus: neuvoston päätös monivuotisten teknisten suuntaviivojen vahvistamisesta hiili- ja terästutkimusrahaston tutkimusohjelmaa varten, komissio esittämä ...

Suotuisat olosuhteet

EHTY:n perustamissopimuksen voimassaolon päättymisen ja neuvoa-antavan komitean nykyisin johtaman rakenteellisen vuoropuhelun jatkamistarpeen lisäksi myös monet muut seikat puoltavat tehtävien siirtämistä talous- ja sosiaalikomitealle ja sen roolin kehittämistä. Tällaisista seikoista voidaan mainita seuraavat:

-Kuten toisetkin toimielimet ja muut elimet, TSK on tietoinen tarpeesta kehittää sen tehtäviä ja uudenaikaistaa sen rakennetta ja toimintaa. Se on jo arvioinut asiaa ja toteuttanut kehittämistoimenpiteitä lisätäkseen osallistumistaan yhteisön eri politiikkoihin. Tätä pyrkimystä tukevat Euroopan parlamentti ja komissio. Komissio ehdotti hallitusten väliselle konferenssille (HVK) antamassaan "Toimielinjärjestelmän muuttaminen laajentumisen onnistumiseksi" [5] -otsikoidussa lausunnossaan, että "konferenssi pohtii komitean tehtäviä ja muuttaa sen koostumusta niitä paremmin vastaavaksi. Talous- ja sosiaalikomitea voisi esimerkiksi toimia nykyistä näkyvämmin etujärjestöjen ja talouselämän toimijoiden neuvottelufoorumina. (...) Talous- ja sosiaalikomitea voisi toimia välittäjänä unionin ja kansalaisyhteiskunnan välillä".

[5] KOM(2000) 34, 26.1.2000.

-Globalisaatiokehityksen myötä ja talouden eri tekijöiden keskinäisen riippuvuuden lisääntyessä on tärkeää, että poliittisella tasolla tehdyt aloitteet ja päätökset ovat ymmärrettäviä ja vastaavat kansalaisyhteiskunnan huolenaiheisiin. Monet viimeaikaiset tapahtumat osoittavat tämän vaatimuksen pitävän paikkansa ja eräät mielipidesignaalit ovat osoittaneet tarpeen vahvistaa TSK:n roolia nykyistä näkyvämpänä välittäjänä unionin ja kansalaisyhteiskunnan välillä sekä vakiintuneena vuoropuhelu- ja keskustelufoorumina yhteisön tasolla.

-TSK on jo ottanut huomioon nämä huolenaiheet ja se tutkii parhaillaan mahdollisuutta perustaa yhteyteensä tällaisia kysymyksiä tarkastelevan yksikön (ns. kansalaisyhteiskunnan seurantaryhmän); TSK järjesti jo lokakuussa 1999 kansalaisyhteiskuntaa käsittelevän kokouksen.

-Unionin kehitysprosessin tavoitteita ja luonnetta koskevissa, parhaillaan eri tasoilla käytävissä keskusteluissa on edetty samaan suuntaan ja pohdittu toimivallan uutta jakautumista eri tasoihin. Komissio on myös ilmoittanut julkaisevansa hallintotapoja koskevan valkoisen kirjan vuoden 2001 aikana. Yhteisön toimielinten on annettava vakaampi sosiaalis-taloudellinen perusta päätöksilleen. Tarve määritellä uusia muotoja yhteisön toimielinten, kansallisten viranomaisten, alueellisten ja paikallisten yhteisöjen ja kansalaisyhteiskunnan väliselle yhteistoiminnalle merkitsee myös sitä, että on pohdittava TSK:n tehtävää vuoropuhelu- ja keskustelufoorumina.

-Lissabonin huippukokouksessa esitetyissä suuntaviivoissa Euroopan talouden nykyaikaistamiseksi ja etenkin taloudellisten ja sosiaalisten näkökohtien ottamiseksi kattavasti huomioon suositellaan myös TSK:n tehtävien kehittämistä. TSK:lla on oma tehtävänsä makrotaloudellisen vakauden, elinkeinoelämän dynaamisuuden ja eurooppalaisen yhteiskuntamallin yhteensovittamisessa. Tämä hanke voi tuottaa tulosta vain, jos se perustuu siihen, että kaikki osallistuvat ja toimivat yhteisvastuullisesti. Myös nämä seikat puoltavat tarvetta kaikkia yhteiskuntaryhmiä (myös erilaisia järjestöjä) ja niiden etuja edustavan neuvottelufoorumin perustamiseen. Onnistuminen edellyttää, että tulevissa uudistuksissa otetaan huomioon mm. ympäristö- ja kuluttajakysymykset, kestävä kehitys, elinikäinen yleissivistävä ja ammatillinen koulutus.

-Komissio on vakuuttunut siitä, että EHTY:n rakenteellisen vuoropuhelun jatkoa on pohdittava rohkealla ja innovatiivisella tavalla. EHTY:n ainutlaatuista kokemusta etujärjestöjen neuvottelufoorumina ja sen teknistä tietämystä on hyödynnettävä TSK:n kehittämisessä. Lissabonin Eurooppa-neuvoston päätelmien mukaisesti näitä kokemuksia on nyt käytettävä kaikkia muita yhteisön toimialoja hyödyttävällä tavalla. Varsinkin yhteiskunnallisen konsensuksen, teollisuuden rakennemuutoksen ja tutkimuksen alalla saadut kokemukset vahvistavat TSK:n mahdollisuuksia osallistua aktiivisesti Euroopan talouden nykyaikaistamiseen ja sen kilpailukyvyn vahvistamiseen.

EHTY:n neuvoa-antavan komitean vahvuudet: mitä Talous- ja sosiaalikomitealle voidaan siirtää-

Jos halutaan säilyttää rakenteellista vuoropuhelua koskevat EHTY:n kokemukset ja säännöstö, on tarkasteltava vuodesta 2002 talous- ja sosiaalikomitealle mahdollisesti siirrettävän yleisen toimivallan lisäksi niitä tekijöitä, joihin EHTY:n neuvoa-antavan komitean tehokkuus ja arvostus perustuvat ja joista TSK:lle voisi olla hyötyä. EHTY:n neuvoa-antavan komitean vahvuudet voidaan tiivistää seuraavasti:

1. Korkeatasoinen tekninen asiantuntemus

Tämä asiantuntemus on johtanut komitean arvovaltaan ja sen antamien lausuntojen korkeaan laatuun. Se perustuu moneen seikkaan. Ensiksikin voidaan mainita komitean jäsenten tuntevan perusteellisesti omat toimialansa. Alansa asiantuntijoina he pyrkivät jatkuvasti hiili- ja terästeollisuuden tasapainoiseen kehittämiseen. Jäsenet edustavat laaja-alaisesti alkuperäisiä organisaatioitaan, joissa heillä on tärkeä asema. Jäsenillä on myös kannanottojen esittämiseen tarvittavaa arvovaltaa. Lisäksi voidaan mainita komiteatyöskentelyn erityinen organisointitapa, joka perustuu yhteistoimintaan teknisen tai alakohtaisen tason ja horisontaalisemman tason kesken. Tällä tavoin varmistetaan se, että kaikkien lausuntojen perustana ovat erinomaiset tekniset valmistelut. Niistä vastaavat selvitysryhmät, joissa alan erityisasiantuntemus pääsee oikeuksiinsa. Sen jälkeen asian käsittely jatkuu demokraattisemmalla ja yleisemmällä tasolla pysyvissä alakomiteoissa. Tämän vuoksi on mahdollista, että pääosa komitean lausunnoista annetaan yksimielisesti. Se osoittaa, että kyse on poikkeuksellisesta toimintakulttuurista pyrittäessä yhteiskunnalliseen konsensukseen.

Asiantuntemuksen korkean tason säilyttämiseksi TSK:lla on valittavanaan seuraavat toimintalinjat:

Talous- ja sosiaalikomitean jäsenmäärä:

TSK:n nykyiseksi jäsenmääräksi on EY:n perustamissopimuksen 258 artiklassa vahvistettu 222 jäsentä. Edellä mainitussa hallitusten välistä konferenssia koskevassa lausunnossaan komissio arvioi Euroopan parlamentin tavoin, että "komitean jäsenluku olisi pidettävä tasolla, jolla sen toimintakyky säilyy. Tämä edellyttää jäsenten enimmäismäärän vakiinnuttamista suunnilleen nykyisen suuruiseksi".

Käsitellessään TSK:n jäsenmäärää koskevaa kysymystä HVK:n olisi otettava huomioon myös tarve varmistaa hiili- ja terästeollisuudelle riittävä edustus TSK:ssa. Näiden muutosten objektiivisena lähtökohtana on pidettävä sitä, että hiili- ja terästeollisuus lisää TSK:n työmäärää ja teollisuuden muutokseen liittyviä laaja-alaisempia tehtäviä.

Kun otetaan huomioon EHTY:n neuvoa-antavan komitean nykyinen toimintataso ja hiili- ja terästeollisuuden liittäminen TSK:ssa teollisuuden muutoksia käsitteleviin yksiköihin, kaikkia teollisuuden muutoksiin liittyviä kysymyksiä käsittelevien jäsenten määrän arvioidaan jatkossa olevan 25-30 henkilöä.

Yhtenäinen nimeämismenettely:

Neuvosto nimeää TSK:n jäsenet yksimielisesti jäsenvaltioiden ehdotuksesta. Toimikausi on neljä vuotta. Perustamissopimuksessa määrätään, että komitean kokoonpanossa otetaan huomioon tarve varmistaa talous- ja yhteiskuntaelämän eri alojen riittävä edustus. Neuvoa-antavan komitean jäsenet nimetään muutoin vastaavanlaisella menettelyllä, mutta neuvosto nimeää ennakolta ne tahot, jotka voivat esittää jäsenehdokkaita.

Edellä mainitussa 26. tammikuuta annetussa lausunnossaan komissio totesi, että "komitean olisi edustettava paremmin eurooppalaisen kansalaisyhteiskunnan eri lohkoja ja maantieteellisiä tekijöitä. Siksi on pohdittava, miten kansalaisyhteiskunnan edustus voitaisiin järjestää ja miten perussopimuksessa (257 artikla) mainittujen henkilöryhmien edustusta voitaisiin täydentää. Samalla on mietittävä, onko syytä tarkistaa nykyistä käytäntöä, jonka mukaan jäsenet nimitetään jäsenvaltioittain".

Riippumatta siitä, minkä nimeämismenettelyn HVK lopulta valitsee, samaa menettelyä sovelletaan hiili- ja terästeollisuuden edustajiin.

Yksi EHTY:n neuvoa-antavan komitean vahvuuksista on ollut se, että sen jäsenet ovat edustaneet erittäin kattavasta viiteryhmiään, mikä on varmistanut lausuntojen korkealaatuisuuden ja asianomaisten toimialojen tuen tehdyille päätöksille. Tämä on ollut mahdollista erityisesti siksi, että neuvoa-antavan komitean neuvottelutehtävät ovat keskittyneet kahdelle toimialalle. TSK:n toiminta-ala on sitä vastoin paljon laajempi.

Komissio ei ole ottanut 26. tammikuuta 1999 annetussa tiedonannossaan huomioon näitä tiiviisti EHTY:n perustamissopimuksen voimassaolon päättymiseen ja neuvoa-antavan komitean kokemusten hyödyntämiseen liittyviä kysymyksiä. Jotta voidaan yhteensovittaa vaatimus korkeatasoisesta asiantuntemuksesta ja laaja-alaisemmasta viiteryhmien edustamisesta TSK:n toimivaltaan kuuluvilla aloilla, konferenssi voisi päättää, että nimetään varsinaiset jäsenet ja varajäsenet. Näin voitaisiin ilman lisäkustannuksia varmistaa, että jäsenet voisivat osallistua laajasti arkaluontoisempien tai poliittisempien asioiden käsittelyyn ja samalla taattaisiin se, että teknisemmät aiheet käsiteltäisiin erikoistuneemman asiantuntemuksen tasolla, jota vaadittaisiin varajäseniltä. Tämän menettelyn avulla voidaan myös laajentaa TSK:n perustaa ja lisätä sen edustavuutta.

On tärkeää ottaa huomioon tällaisen muutoksen aiheuttamat budjettivaikutukset. Kuten alueiden komiteassa, jossa tätä menetelmää käytetään, varajäsenten nimeämisen TSK:hon pitäisi aiheuttaa vain erittäin vähäisiä korotuksia toimintakustannuksiin.

Talous- ja sosiaalikomitean sisäisen organisaation muuttaminen:

EHTY:n neuvoa-antavan komitean toimintatapa on varmistanut, että ongelmien analysoinnissa yhdistyvät kyseessä olevien alojen erinomainen tuntemus ja kaikkien komitean jäsenten mielipiteet. Tämä on mahdollista alakohtaisen tai teknisen tason asiantuntemuksen ja horisontaalisen tai poliittisen tason asiantuntemuksen välisen vuorovaikutuksen avulla. Komitean lausunnot, päätöslauselmat tai muut kannanotot laaditaan tavallisesti työryhmässä. Työryhmässä on yhtä monta edustajaa kustakin viiteryhmästä ja edustajat on valittu kattavan asiantuntemuksensa perusteella. Työryhmän valmistelee tekstin, jotka toimitetaan toimivaltaiselle horisontaaliselle alakomitealle ennen kuin se esitetään täysistunnossa vahvistamista varten. Tämä kolmivaiheinen menettely mahdollistaa sen, että jäsenten esittämät mielipiteet voidaan ottaa huomioon ilman, että työryhmän valmisteleman tekstin luonnetta muutettaisiin.

Järjestely eroaa jonkin verran TSK:sta, jonka toiminta-alue on laajempi: jäsenet on jaettu kolmeen ryhmään ("työnantajat", "työntekijät" ja "muut eturyhmät"). lausuntoja valmistelevat jaostot ja tarvittaessa monialaisia kysymyksiä käsittelevät alakomiteat. Työjärjestyksessä määrätään vähintään kuuden jaoston perustamisesta. Jaostot voivat muodostaa selvitysryhmiä, joiden tehtävänä on avustaa lausunnon valmistelemisessa. Selvitysryhmät ovat väliaikaisia, ellei työvaliokunta anna lupaa pidempiaikaiseen toimintaan, ja koostuvat enintään 15 jäsenestä. Ne voivat käyttää apunaan asiantuntijoita. Lisäksi voidaan perustaa seurantaryhmiä, jos käsiteltävänä olevan aiheen luonne, laajuus ja erityisyys edellyttävät eritystä työskentelytapojen, menettelyjen ja välineiden joustavuutta. Seurantaryhmät ovat pysyviä ja ne liitetään tiettyyn jaostoon. Nykyisin ainoa tällainen yksikkö on yhtenäismarkkinoiden seurantaryhmä.

Voi olla hyödyllistä muuttaa TSK:n rakennetta ja toimintasääntöjä, jotta voidaan varmistaa pysyvä vuorovaikutus alakohtaiseen asiantuntemukseen keskittyvän ensimmäisen tason, laaja-alaisempiin keskusteluihin perustuvan, linjavalinnat tekevän keskimmäisen tason sekä varsinaisen täysistuntotason välillä. Riippumatta valitusta muotoilusta ja terminologiasta, on tärkeää, että uusi neuvottelujärjestely on pysyvä ja jokainen jaosto voi hyödyntää sitä tarpeidensa mukaan. On tarpeen, että se yhdistetään nimenomaisesti lausuntojen valmisteluun, vaikka se tapahtuisi alustavalla tasolla eikä vaikuttaisi jaostojen horisontaalisen toimivallan myöhempään käyttöön. On myös tärkeää, että sillä on riittävä edustus TSK:n poliittisissa elimissä.

Tämä edellyttää TSK:n työjärjestyksen muuttamista. TSK voi perustamissopimuksen 260 artiklan mukaan vahvistaa itsenäisesti työjärjestyksensä.

2. Kolmiosainen rakenne:

EHTY:n neuvoa-antava komitea koostuu hiili- ja terästeollisuuden tuottajien, työntekijöiden, käyttäjien ja kauppiaiden edustajista. Tämä rakenne on mahdollistanut hedelmällisen vuoropuhelun kyseisten usein varsin eri näkemystä edustavien ryhmien välillä ja aikaansaanut "konsensusperinteen", joka on osoittautunut kallisarvoiseksi vaikeita päätöksiä tehtäessä ja teollisuuden rakennemuutoksen aikana.

TSK muodostuu myös kolmesta ryhmästä, vaikka sen kolmas ryhmä onkin erilainen kuin neuvoa-antavassa komiteassa ("muut eturyhmät"). Ryhmien jäsenmäärä ei ole sama ja kuuluminen johonkin ryhmään perustuu jäsenen omaan päätökseen.

Näyttää siltä, että EHTY:n alojen toiveet voitaisiin täyttää TSK:ssa jo nykyiselläänkin, sillä käyttäjät ja kauppiaat ovat jo edustettuina talous- ja sosiaalikomitean I ja II ryhmissä ("työnantajat" ja "työntekijät"). Tämä pitää paikkansa etenkin autoteollisuuden, laivanrakennuksen, sähköntuottajien, liikenteen ja ensimmäisen jalostusasteen teollisuuden osalta.

3. Laajennettu aloiteoikeus

EHTY:n perustamissopimuksessa myönnetään neuvoa-antavalle komitealle oikeus ottaa käsiteltäväkseen mikä tahansa kysymys, joka on kyseisten teollisuudenalojen edun mukainen, ja esittää lausunto tai suositus tällaisesta aiheesta.

Talous- ja sosiaalikomitealla on ollut vastaavanlainen oikeus vuodesta 1974 Euroopan unionista tehdyn sopimuksen nojalla.

Voidaankin katsoa, että nämä kaksi järjestelmää ovat tällaisenaan yhteensopivat eikä muutoksia tarvita.

4. Pakollinen kuuleminen

Monissa EHTY:n perustamissopimuksen määräyksissä määrätään, että neuvoa-antavaa komiteaa on kuultava. Käytäntö ja kyseisten alojen kehitys on kuitenkin johtanut siihen, että monet näistä määräyksistä ovat vanhentuneet. Nykyisin ainoastaan 95 artiklan (neuvoston vahvistamat poikkeukselliset toimenpiteet, joita komissio ehdottaa neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan: poikkeukselliset valtiontuet, kauppasopimukset) ja 55 artiklan 2 kohdan c alakohdan (tutkimustoimintaa koskevat rahoitusehdotukset) nojalla toteutetut toimenpiteet kuuluvat kuulemisvelvollisuuden piiriin.

EY:n perustamissopimuksessa määrätään puolestaan, että talous- ja sosiaalikomiteaa on kuultava seuraavissa asioissa: työntekijöiden vapaa liikkuvuus (40 art.), sijoittautumisoikeus (44 art.), palvelujen tarjoamisen vapaus (52 art.), liikenne (71, 75 ja 80 art.), verotus (93 art.), lainsäädäntöjen lähentäminen (94 ja 95 art.), työllisyys (128 ja 129 art.), sosiaalipolitiikka (137 ja 140 art.), tasa-arvoinen kohtelu (141 art.), siirtotyöläiset (144 art.), sosiaalirahasto (148 art.), koulutus ja nuoriso (149 art.), ammatillinen koulutus (150 art.), kansanterveys (152 art.), kuluttajansuoja (153 art.), Euroopan laajuiset verkot (156 art.), teollisuus (157 art.), taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus (159, 161 ja 162 art.), tutkimus (166 ja 172 art.), ympäristö (175 art.).

TSK:n pakollisen kuulemisen ja aloiteoikeuden osalta komissio totesi 26. tammikuuta 1999 antamassaan lausunnossa, että "sen neuvoa-antavaa lainsäädäntötehtävää olisi uudistettava ja perussopimuksia olisi tarkistettava siten, että komitea voi itse arvioida, onko sillä aihetta antaa lausuntoa säädösehdotuksista. Unionin toimielimillä olisi edelleen tarvittaessa mahdollisuus pyytää komitealta lausuntoa".

Tämänhetkistä perussopimuksista EY:n perustamissopimuksen mukainen järjestely on suotuisampi kuin EHTY:n perustamissopimukseen perustuva malli. Hiili- ja terästeollisuus hyötyisivät siis siitä, että TSK jatkaisi tiettyjä neuvoa-antavan komitean tehtäviä. Hiili- ja terästeollisuuden edustajat käsittelisivät käytännössä järjestelmällisesti kyseisille aloille tärkeiden kysymysten lisäksi myös muille aloille (ammatillinen koulutus, sosiaalipolitiikka, verotus, työllisyys, teollisuus jne.) tärkeitä kysymyksiä, joista edustajia ei suinkaan aina kuulla EHTY:n perustamissopimuksen nojalla.

5. Valmistava kuuleminen

Yksi neuvoa-antavan komitean vahvuuksista on ollut se, että se on voinut antaa lausuntoja ja suosituksia varhaisessa vaiheessa päätöksentekoprosessia. Komission tekemät lainsäädäntöehdotukset ja päätökset ovat näin ollen perustuneet kyseisten teollisuudenalojen perusteelliselle tuntemukselle ja ovat myös usein saaneet eri alojen tuen. Tällainen valmistava kuuleminen on tapahtunut sekä EHTY:n perustamissopimuksen nojalla, jonka tietyt määräykset edellyttävät neuvoa-antavan komitean lausunnon saamista ennen päätöksentekoa, että komission aloitteesta, joka on pitänyt hyödyllisenä komitean lausunnon pyytämistä eräissä merkittävissä kysymyksissä [6].

[6] Tyypillisimmät esimerkit tästä käytännöstä ovat yleiset tavoitteet ja ohjelmat. EHTY:n perustamissopimuksen 46 artiklassa määrätään, että komissio julkaisee määräajoin yleiset tavoitteet, hiili- ja terästeollisuuden keskipitkän ja pitkän aikavälin kehitysnäkymät, lyhyen aikavälin ohjelmat, jotka koskevat etenkin markkinoita (hinta ja määrät) ja työllisyystilanteen kehitystä. Vuosien varrella hiili- ja terästeollisuuden aloille on vahvistettu erilliset yleiset tavoitteet ja ohjelmat. Mutta näistä ohjelmista ja pitkän aikavälin tavoitteista on keskusteltu neuvoa-antavan komitean kanssa komission esittämän alustavan asiakirjan perusteella, jonka tarkoituksena on ollut komitean lausunnon saaminen asiasta ennen lopullisen tekstin julkaisemista. Terästeollisuuden kilpailukykyä koskevasta tutkimuksesta pidettiin erityiskokous vuoden 1999 alussa, jonka lähtökohtana käytettiin ainoastaan tuolloisen PO III:n luonnostelemaa sisällysluetteloa.

EY:n perustamissopimuksessa ei määrätä talous- ja sosiaalikomitean järjestelmällisestä valmistavasta kuulemisesta. Perustamissopimuksen 262 artiklassa rajoitutaan vain antamaan neuvostolle ja komissiolle mahdollisuus kuulla komiteaa pakollisen kuulemisen ohella sellaisissa tapauksissa, joissa nämä toimielimet katsovat sen suotavaksi. Nämä ns. valmistavat lausunnot ovat siis harkinnanvaraisten lausuntojen erityismuoto. Niiden tavoitteena on mahdollistaa toimielimille TSK:n lausunnon saaminen jo ennen päätöksentekoa tai säädöksen antamismenettelyä. Tällöin TSK ei siis anna lausuntoa muodollisesta ehdotuksesta, vaan se tutkii asiaan liittyviä kysymyksiä ja esittää suosituksia. Käytännössä mahdollisuutta valmistavien lausuntojen pyytämiseen on käytetty vain poikkeustapauksissa.

Muuttamatta päätöksentekoprosessia komissio voisi ilmoittaa aikomuksestaan alkaa käyttää järjestelmällisemmin mahdollisuuttaan valmistaviin lausuntoihin, jos käsiteltävänä oleva asia tähän soveltuu. Tällainen käytäntö, joka ei edellytä perustamissopimuksen muuttamista, perustuisi poliittiseen sitoumukseen. Se osoittaisi komission halua käydä toimielinten yhteydessä rakenteellista vuoropuhelua kaikkien talous- ja yhteiskuntaelämän ja kansalaisyhteiskunnan ryhmien kanssa. Se tarjoaisi myös vakaamman perustan komission ehdotuksille ja päätöksille.

6. Päätelmät:

Komissio

- ehdottaa, että käsitellessään TSK:n jäsenmäärää koskevaa kysymystä HVK ottaa huomioon EHTY:n perustamissopimuksen voimassaolon päättymisen sekä tarpeen varmistaa hiili- ja terästeollisuuden asianmukainen edustus TSK:ssa ja tutkia mahdollisuutta nimetä varajäseniä TSK:n jäsenille;

- ehdottaa TSK:lle, että se muuttaa työjärjestystään ja tehtäviensä organisointia siten, että alakohtaista asiantuntemusta voidaan hyödyntää täysimääräisesti; muutos voitaisiin toteuttaa pysyvänä järjestelynä, joka liitettäisiin järjestelmällisesti lausuntojen valmisteluprosessiin, vastaisi kaikkia jaostoja ja olisi edustettu TSK:ssa poliittisella tasolla;

- toteaa, että sopivassa yhteydessä olisi tarkasteltava mahdollisuutta lisätä hieman hallintoapua TSK:n toiminnalle hiili- ja terästeollisuuden alalla.

Liite 1

EHTY:n neuvoa-antava komitea: tehtävät ja koostumus

EHTY:n neuvoa-antava komitea koostuu 108 jäsenestä, jotka edustavat hiili- ja terästeollisuuden tuottajia, käyttäjiä ja työntekijöitä. Neuvosto nimeää komitean jäsenet jäsenvaltioiden ehdotuksesta. Tällainen nimeämismenettely varmistaa korkeatasoisen edustavuuden ja tietyn arvoaseman.

Komitea antaa lausuntoja EHTY:n mukaisen menettelyn niin vaatiessa tai omasta aloitteestaan. Lausunnot käsittelevät sekä yleisiä poliittisia aiheita hiili- ja terästeollisuudessa että juridisempia tai teknisempiä kysymyksiä (valtiontuet, tutkimukset jne.). Komitealla on kolme pysyvää alakomiteaa (markkinat ja hinnat, työvoimaongelmat, tutkimukset) ja useampia erityiskysymyksiä käsitteleviä tilapäisiä alakomiteoita, joiden tehtävänä ovat valmistelutyöt neuvoa-antavalle komitealle.

Neuvoa-antavaa komiteaa avustaa komission sen käyttöön antama sihteeristö ja sille on varattu vuosittain noin 700 000 euron määrärahat.

Neuvoa-antavan komitean erityisasema ja lisäarvo perustuvat pääasiassa sen kolmikantaiseen koostumukseen, sen jäsenten tekniseen asiantuntemukseen ja sen pysyvyyteen keskustelufoorumina. Kokemukset ovat osoittaneet, että nämä kolme seikkaa ovat antaneet neuvoa-antavalle komitealle mahdollisuuden sovittaa yhteen jäsenvaltioiden, hiili- ja terästeollisuuden sekä etujärjestöjen usein ristiriitaiset edut.

Liite 2

Alakohtaiset neuvottelukomiteat

Komissio on ottanut käyttöön uuden järjestelyn työmarkkinaosapuolten alakohtaisille neuvotteluille yhteisössä [7]. Samaa menettelyä sovelletaan kaikilla aloilla, jotka haluavat osallistua tällaiseen vuoropuheluun, ja sitä voidaan laajentaa myös uusille toimialoille. Tämän vuoksi komissio on tehnyt päätöksen työmarkkinaosapuolten alakohtaisten neuvottelukomiteoiden perustamisesta.

[7] Ks. komission tiedonanto - Yhteisön tason työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun mukauttaminen ja edistäminen, 20.5.1998, KOM(1998) 322 lopullinen.

Uudet komiteat muodostavat alakohtaisen pääneuvottelufoorumin (kuuleminen, yhteiset toimet ja neuvottelut) ja niitä on perustettu kaikille aloille, joiden työmarkkinaosapuolet sitä yhdessä hakevat ja jotka ovat edustavuutta koskevien perusteiden mukaisesti organisoituneita ja edustettuja Euroopan tasolla.

Toimintasäännöt ovat seuraavat: korkean tason täysistunto vähintään kerran vuodessa, rajattu määrä valmistavia kokouksia.

Komissio vastaa komiteoiden sihteeristöstä niiden pääosastojensa avulla, joita kokouksen esityslistalla olevat kysymykset eniten koskevat, tai työllisyyden ja sosiaaliasian pääosaston avulla. Kokousten puheenjohtajana toimii tavallisesti työnantajien tai työntekijöiden edustaja, mutta osapuolten yhteisestä pyynnöstä puheenjohtajana toimii komission edustaja.

Komissio järjestää haluttua aikataulua noudattaen laajan kuulemisen tiettyä alaa koskevista erityiskysymyksistä, joilla on yhteiskunnallista merkitystä. Jokainen ala hyötyy työllisyyden ja sosiaaliasian pääosaston sekä muiden asianomaisten pääosastojen välisestä yhteistyöstä ja niille myönnetään myös teknistä tukea kokousten valmistelua ja seurantaa varten.

Työmarkkinaosapuolet voivat neuvottelujensa yhteydessä tehdä myös sopimuksia. Sopimusten tai suositusten avulla työmarkkinaosapuolet voivat osallistua suoraan tiettyjen kyseistä alaa koskevien yhteiskunnallisten kysymysten täsmentämiseen.