[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO |

Bryssel 28.6.2006

KOM(2006) 364 lopullinen

2005/0043 (COD)2005/0044 (CNS)

Muutettu ehdotus:

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS

Euroopan yhteisön seitsemännestä tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelmasta (2007–2013)

Muutettu ehdotus:

NEUVOSTON PÄÄTÖS

Euroopan atomienergiayhteisön (Euratom) seitsemännestä ydinalan tutkimuksen ja koulutuksen puiteohjelmasta (2007–2011)

(komission EY:n perustamissopimuksen 250 artiklan 2 kohdan mukaisesti esittämät)

PERUSTELUT

Komissio antoi 6. huhtikuuta 2005 ehdotuksensa päätökseksi Euroopan yhteisön seitsemännestä tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelmasta (2007–2013) sekä päätökseksi Euroopan atomienergiayhteisön (Euratom) seitsemännestä ydinalan tutkimuksen ja koulutuksen puiteohjelmasta (2007–2011) [?]. Myöhemmin komissio mukautti näiden ehdotusten talousarvioihin liittyviä yksityiskohtia 17. toukokuuta 2006 tehdyn vuosien 2006–2013 rahoituskehystä koskevan sopimuksen mukaisesti.

Neuvosto, Euroopan parlamentti, Euroopan talous- ja sosiaalikomitea sekä alueiden komitea ovat tarkastelleet ehdotuksia.

Euroopan parlamentti hyväksyi 15. kesäkuuta 2006 suurella enemmistöllä kumpaakin ehdotusta koskevan lausuntonsa ja esitti ehdotuksiin lukuisia tarkistuksia.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi yksimielisesti lausuntonsa 14. joulukuuta 2005, ja alueiden komitea hyväksyi oman lausuntonsa 16. marraskuuta 2005.

Jotta puiteohjelmista voitaisiin sopia joutuisasti, komissio antaa nyt muutetut ehdotukset kummastakin puiteohjelmasta. Muutoksissa on otettu huomioon parlamentin tarkistukset sekä neuvoston näkemykset. Koska sekä parlamentin lausunto että neuvoston linjaukset ovat komission alkuperäisten ehdotusten periaatteiden mukaisia, muutetut ehdotukset myötäilevät sisällöltään ja hengeltään suurelta osin näiden toimielinten kantoja, vaikka muutosten sanamuoto ei aina välttämättä olekaan täsmälleen sama kuin parlamentin ja neuvoston esittämä.

Tärkeimmät esille tuodut kysymykset koskevat EY-puiteohjelmaa. Komission kannan osalta olennaisimpia seikkoja ovat erityisesti seuraavat:

- Aihealueiden laajuus ja niiden tieteellinen ja tekninen sisältö : komissio hyväksyy monet esitetyistä selvennyksistä ja lisäyksistä. Edellytyksenä on, että ne heijastelevat tärkeitä tarpeita ja ovat sopusoinnussa kunkin painopistealueen kokonaispainotusten kanssa ja että puiteohjelman budjetin supistaminen ei estä niiden sisällyttämistä ohjelmaan.

- Yhteiset teknologia-aloitteet : komissio hyväksyy muutokset kriteereihin, joita sovelletaan määritettäessä mahdollisia yhteisiä teknologia-aloitteita sekä niiden luonnetta ja toteutusta.

- Euroopan tutkimusneuvosto : komissio hyväksyy tärkeitä selvennyksiä, jotka koskevat muun muassa tieteellisen neuvoston jäsenten toimikautta ja sen uusimista, tieteellisen neuvoston roolia, Euroopan tutkimusneuvoston hallintoa ja henkilöstöjärjestelyjä sekä tutkimusneuvoston rakenteiden ja mekanismien riippumatonta arviointia vuonna 2010.

- Ihmiset : tähän erityisohjelmaan tehtyjä muutoksia ovat muun muassa lisätyt maininnat ohjelman yhteyksistä muihin puiteohjelman osiin ja muihin yhteisön ohjelmiin, lisäykset, joilla täsmennetään tämän erityisohjelman kansainvälistä ulottuvuutta, tutkijoiden asianmukaisia työehtoja koskevat maininnat sekä yhteisrahoitukseen liittyvät ohjeet.

- Valmiudet : politiikan yhtenäiseen kehittämiseen liittyvistä osatekijöistä on muodostettu oma erillinen osionsa, mikä kuvastaa tämän osa-alueen tärkeyttä. Lisäksi uusille infrastruktuureille annettavan tuen kriteerejä on täsmennetty, ja uusien infrastruktuurien rakentamiseen liittyvien alueellisten näkökohtien tärkeys on otettu huomioon.

Talousarvion osalta komissio pitää kiinni määristä, joita se ehdotti 24. toukokuuta 2006 antamissaan muutetuissa ehdotuksissa.

2005/0043(COD)

Muutettu ehdotus:

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS

Euroopan yhteisön seitsemännestä tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelmasta (2007–2013) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokta

ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 166 artiklan 1 kohdan,

ottavat huomioon komission ehdotuksen[?],

ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon[?],

ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon[?],

noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä[?]

sekä katsovat seuraavaa:

1. Yhteisön tavoitteena on lujittaa Yhteisö on asettanut tavoitteekseen osaamisyhteiskunnan toteuttamisen. Tähän pyritään kehittämällä osaamista ja lujittamalla yhteisön teollisuuden ja palvelualojen tieteellistä ja teknologista perustaa , jotta voitaisiin ja varmistaa hyvä kilpailukyky. Tätä varten Tämän tavoitteen saavuttamiseksi yhteisö lähtee siitä, että tutkijat ovat vastuullisia ja riippumattomia tietämyksen eturintamassa tehtävän tutkimuksen päälinjojen määrittelyssä, ja edistää kaikkea tarpeelliseksi katsottavaa tutkimustoimintaa erityisesti tukemalla yrityksiä, pienet ja keskisuuret yritykset (pk-yritykset) mukaan luettuina, tutkimuskeskuksia ja korkeakouluja näiden tutkimukseen ja teknologian kehittämiseen liittyvässä toiminnassa. Etusija annetaan aloille ja hankkeille, joiden yhteydessä eurooppalainen rahoitus ja yhteistyö ovat erityisen tärkeitä ja tuottavat lisäarvoa. Tukemalla tietämyksen eturintamassa tehtävää tutkimusta, soveltavaa tutkimusta ja innovaatioita yhteisö pyrkii lisäämään eurooppalaisen tutkimuksen synergiaa ja siten lujittamaan eurooppalaisen tutkimusalueen perustaa. Tämä vaikuttaa myönteisesti kaikkien jäsenvaltioiden taloudelliseen ja yhteiskunnalliseen kehitykseen.

2. Tutkimuksen keskeinen merkitys todettiin Lissabonin Eurooppa-neuvostossa, joka korosti osaamisen ja innovoinnin avainasemaa ja asetti itselleen uuden strategisen päämäärän seuraavaa vuosikymmentä varten: unionista on tultava maailman kilpailukykyisin ja dynaamisin tietoon perustuva talous, joka kykenee ylläpitämään kestävää talouskasvua, luomaan uusia ja parempia työpaikkoja täystyöllisyyteen pyrkien sekä lisäämään sosiaalista yhteenkuuluvuutta.

3. Seitsemännellä puiteohjelmalla on tärkeä asema pyrittäessä Lissabonin strategisen tavoitteen mukaisesti kehittämään Euroopasta maailman kilpailukykyisin ja dynaamisin tietoon perustuva talous. Osaamisen kolmio – joka muodostuu koulutuksesta, tutkimuksesta ja innovoinnista – on yksi avaintekijöistä tämän tavoitteen saavuttamisen kannalta.

4. Lissabonin Eurooppa-neuvosto totesi tietämyksen ja aineettomien hyödykkeiden olevan keskeisen tärkeitä tuotettaessa taloudellista, sosiaalista ja kulttuurista vaurautta. Osaamiselle rakentuvassa yhteiskunnassa innovointi ja tietämyksen tuottaminen eivät suinkaan tapahdu pelkästään ylhäältä alaspäin, vaan ne ovat jakautuneet laajasti koko yhteiskuntaan, ja tuloksia saadaan enenevässä määrin aikaan alhaalta ylöspäin etenevissä prosesseissa . Yhteisön päämääränä on kaikenlaisten tutkimus- ja innovointivalmiuksien aktivoiminen ja lisääminen.

5. Barcelonan Eurooppa-neuvosto asetti Lissabonin strategiaa myötäillen tavoitteeksi Euroopan tutkimusinvestointien määrän kasvattamisen 3 prosenttiin EU:n bruttokansantuotteesta; tästä määrästä kaksi kolmannesta olisi saatava yksityiseltä sektorilta.

6. Tämän tavoitteen saavuttamiseksi monien jäsenvaltioiden ja myös Euroopan teollisuuden on lisättävä tutkimusponnistelujaan ja edesautettava tätä kautta tutkimuksen edistämiseen tähtäävien seitsemännen puiteohjelman toimien onnistumista.

7. Koko seitsemännen puiteohjelman on ensisijaisesti tähdättävä siihen, että Euroopan unionista kehittyy maailman johtava tutkimusalue. Tämä edellyttää, että puiteohjelmassa keskitytään ennen muuta kansainvälisesti korkeatasoisen tutkimuksen edistämiseen ja siihen tehtäviin investointeihin. Sen vuoksi erityisohjelmien täytäntöönpanossa on pidettävä ensisijaisena lähtökohtana tutkimuksen huippuosaamisen periaatteita. EU:sta voidaan tehdä maailman johtava tutkimusalue ainoastaan luomalla edellytyksiä huipputason tutkimustyölle.

8. Euroopan parlamentti on toistuvasti korostanut tutkimuksen ja teknologian kehittämisen tärkeyttä sekä osaamisen kasvavaa merkitystä taloudellisen kasvun ja sosiaalisen ja ympäristöön liittyvän hyvinvoinnin kannalta, viimeksi maaliskuussa 2005 antamissaan suuntaviivoissa, jotka koskevat EU:n tulevaa politiikkaa tutkimuksen tukemisessa[?].

9. Yhteisön olisi vahvistettava vuosina 2007–2013 toteutettavalle seitsemännelle puiteohjelmalle tieteelliset ja teknologiset tavoitteet, joissa otetaan huomioon kaikkiin yhteisön politiikan osa-alueisiin liittyvät tutkimustarpeet ja joilla on Euroopan teollisuuden, tiedeyhteisön, korkeakoulujen ja muiden asian liittyvien tahojen laaja tuki.

10. Teollisuuden tutkimustyön kannalta erityisen tärkeitä ovat eurooppalaiset teknologiayhteisöt ja yhteiset teknologia-aloitteet. Eurooppalaisista teknologiayhteisöistä voi kehittyä yleinen Euroopan kilpailukyvyn parantamiseksi käytettävä väline.

11. Näiden Puiteohjelman tavoitteiden olisi rakennuttava niille tuloksille, joita kuudennessa puiteohjelmassa on saavutettu pyrittäessä luomaan eurooppalaista tutkimusaluetta, ja vietävä niitä eteenpäin eurooppalaisen osaamistalouden ja -yhteiskunnan kehittämiseksi. Tavoitteista ovat erityisen tärkeitä seuraavat:

12. Olisi tuettava kaikenlaajuista valtioiden rajat ylittävää yhteistyötä kaikkialla EU:ssa.

13. Tietämyksen eturintamassa tehtävää eurooppalaista tutkimusta olisi kehitettävä entistä dynaamisemmaksi, luovemmaksi ja laadukkaammaksi. Tätä silmällä pitäen puiteohjelmassa olisi määritettävä selkeästi painopisteeksi spekulatiivisemman perustutkimuksen rahoittaminen.

14. Euroopan inhimillisiä voimavaroja tutkimuksen ja teknologian alalla olisi lisättävä sekä määrällisesti että laadullisesti. Tärkeimpiä keinoja tämän tavoitteen saavuttamiseksi ovat yleisen ja tutkijakoulutuksen kohentaminen, tutkimusmahdollisuuksien parantaminen sekä tutkijan ammatin tunnustaminen, ja tässä yhteydessä olisi muun muassa kasvatettava tuntuvasti naisten osuutta tutkijakunnasta, lisättävä tutkijoiden liikkuvuutta ja edistettävä heidän urakehitysmahdollisuuksiaan. Tätä varten olisi kehotettava jäsenvaltioita soveltamaan eurooppalaista tutkijoiden peruskirjaa ja tutkijoiden työhönoton säännöstöä. Nämä ovat kumpikin välineitä, joita tarvitaan, jotta voitaisiin luoda aidosti eurooppalaiset tutkijoiden työmarkkinat . Lisäksi olisi kehitettävä ja parannettava eurooppalaisten tutkimuslaitosten ja yliopistojen huippuosaamista.

15. Olisi tiivistettävä Euroopassa käytävää tiedemaailman ja yhteiskunnan välistä vuoropuhelua ja edistettävä alaa koskevaa kriittistä pohdintaa, jotta tiede- ja tutkimusohjelmissa voitaisiin ottaa huomioon kansalaisia askarruttavat kysymykset ja palauttaa tätä kautta kansalaisten luottamus tieteeseen.

16. Olisi kiinnitettävä erityistä huomiota tuottoisimmassa elämänvaiheessaan olevien tutkijoiden tutkijanuran tukemiseen. Tutkijantyönsä ja -uransa alussa olevista tutkijoista olisi tultava Euroopan tieteen merkittävä liikkeelle paneva voima.

17. Tutkimus- ja innovointivalmiuksia olisi parannettava kaikkialla Euroopassa, ja olisi huolehdittava siitä, että valmiuksia käytetään optimaalisesti.

18. Ottaen huomioon Amsterdamin sopimukseen liitetty eläinten suojelua ja hyvinvointia koskeva pöytäkirja kaikilla tutkimusaloilla olisi edistettävä ja lisättävä tutkimusta, jonka tarkoituksena on kehittää vaihtoehtoisia testausmenetelmiä ja etenkin muihin kuin eläinkokeisiin perustuvia menetelmiä, jotta voitaisiin vähentää eläinten käyttöä tutkimuksessa ja kokeissa. Tavoitteena olisi viime kädessä oltava eläinten käytön lopettaminen kokonaan.

19. Jotta nämä tavoitteet saavutettaisiin, on tarpeen edistää neljäntyyppistä toimintaa: valtioiden rajat ylittävää yhteistyötä politiikan tarpeiden mukaan määritellyillä aihealueilla (”Yhteistyö”); tutkijalähtöistä tutkimusta, joka perustuu tutkimusyhteisön aloitteisiin (”Ideat”), yksittäisille tutkijoille annettavaa tukea (”Ihmiset”) ja tutkimusvalmiuksien luomista varten annettavaa tukea (”Valmiudet”).

20. ”Yhteistyö”-osiossa olisi tuettava kaikenlaajuista valtioiden rajat ylittävää yhteistyötä, joka toteutetaan sopivassa laajuudessa missä tahansa Euroopan unionin sisällä tai ulkopuolella unionin ulkopuolisten osapuolten kanssa tietyillä aihealueilla, jotka sijoittuvat sellaisille osaamisen ja teknologian kehittymisen kannalta keskeisille aloille, joilla on tuettava ja lisättävä tutkimusta, jotta pystyttäisiin vastaamaan Euroopan kohtaamiin sosiaalisiin ja taloudellisiin sekä ympäristöä , kansanterveyttä ja teollisuutta koskeviin haasteisiin ja palvelemaan yleistä etua ja tukemaan kehitysmaita. Tämän ohjelman olisi mahdollisuuksien mukaan oltava joustava siten, että siinä voidaan toteuttaa tehtävälähtöisiä ohjelmia, jotka koskevat yhteisesti eri ensisijaisia aihealueita. Ohjelmalla olisi lisäksi varmistettava, että Euroopan unioni pystyy säilyttämään johtavan asemansa yhteiskunnallisessa ja humanistisessa tutkimuksessa, jossa tarkastellaan ihmisten ja uuden teknologian vuorovaikutusta sekä teknologian merkitystä koko yhteiskunnan kehitykselle.

21. ”Ideat”-osion toimet olisi toteutettava Euroopan tutkimusneuvoston johdolla; Euroopan tutkimusneuvoston olisi oltava suuressa määrin itsenäinen. On olennaisen tärkeää kehittää EU:n tasolla erittäin korkeatasoista tieteen eturintamassa harjoitettavaa tutkimusta, jossa hyödynnetään eurooppalaista huippuosaamista ja lisätään sen näkyvyyttä kansainvälisesti. Euroopan tutkimusneuvoston olisi oltava säännöllisesti yhteydessä unionin toimielimiin sekä tiedeyhteisöön, jotta voitaisiin varmistaa, että sen työtä tuetaan ja sen etuja edistetään julkisuudessa.

22. ”Ihmiset”-osion toimilla olisi edistettävä yksittäisten ihmisten ryhtymistä tutkijoiksi, kannustettava eurooppalaisia tutkijoita jäämään Eurooppaan, houkuteltava tutkijoita koko muusta maailmasta Eurooppaan sekä tehtävä Euroopasta kiinnostavampi työskentelypaikka parhaille tutkijoille. ”Ihmiset”-ohjelmassa olisi aiemmissa puiteohjelmissa toteutetuista ”Marie Curie -toimista” saatujen myönteisten kokemusten pohjalta edistettävä yhä useampien lahjakkaiden ihmisten ryhtymistä tutkijoiksi, strukturoitava tutkijakoulutustarjontaa ja -vaihtoehtoja (myös osaamisvaatimusten osalta); kannustettava eurooppalaisia tutkijoita jäämään tai palaamaan Eurooppaan, edistettävä liikkuvuutta tutkimus- ja yrityssektorin välillä, sekä houkuteltava tutkijoita kaikkialta maailmasta Eurooppaan. Tätä varten olisi toteutettava toimia, joilla edistetään yhteisön alueella ja kolmansissa maissa hankittujen tutkintojen ja ammattipätevyyksien vastavuoroista tunnustamista. Tutkijoiden liikkuminen on tärkeää paitsi tutkijoiden urakehityksen kannalta myös tietämyksen levittämiseksi ja siirtämiseksi eri maiden ja toimintasektorien välillä sekä sen varmistamiseksi, että eri tutkimusaloilla tieteen eturintamassa tehtävää innovatiivista tutkimusta varten on käytettävissä asialleen omistautuneita ja päteviä tutkijoita sekä lisää rahoitusvaroja.

23. ”Valmiudet”-osion toimilla olisi optimoitava tutkimusinfrastruktuurien käyttö ja kehittäminen, parannettava pk-yritysten innovointivalmiuksia sekä niiden mahdollisuuksia hyödyntää tutkimusta, tuettava alueellisten tutkimusklustereiden tutkimuslähtöisten klusterien kehittämistä, vapautettava EU:n lähentymisalueiden ja syrjäisimpien alueiden täysi tutkimuspotentiaali, lähennettävä tiedettä ja yhteiskuntaa keskenään, jotta tiede ja teknologia voitaisiin integroida sopusointuisesti eurooppalaiseen yhteiskuntaan, sekä toteutettava kansainvälistä yhteistyötä tukevia horisontaalisia toimia ja toimenpiteitä.

24. Yhteisen tutkimuskeskuksen (YTK) tärkeänä tehtävänä on tarjota asiakaslähtöistä tieteellistä ja teknologista tukea EU:n politiikkojen laatimista, kehittämistä, toteuttamista ja seurantaa varten . YTK:ta olisi tuettava jatkuvasti, jotta se voisi toimia EU:ta palvelevana, yksityisistä ja kansallisista eduista riippumattomana tieteen ja teknologian vertailukeskuksena.

25. Komissio on useaan otteeseen todennut, että alueilla on tärkeä rooli eurooppalaisen tutkimusalueen toteuttamisessa [?].

26. Seitsemäs puiteohjelma täydentää jäsenvaltioissa toteutettavia toimia sekä yhteisön muita toimia, jotka ovat – erityisesti rakennerahastoja, maataloutta, koulutusta, kilpailukykyä, innovointia, teollisuutta, työllisyyttä ja ympäristöä koskevien toimien ohella – tarpeen Lissabonin tavoitteiden saavuttamisen edellyttämien strategisten toimenpiteiden kokonaisuuden kannalta.

27. Tässä puiteohjelmassa tuettavien innovointiin ja pk-yrityksiin liittyvien toimien olisi täydennettävä toimia, jotka toteutetaan kilpailukykyä ja innovointia koskevan puiteohjelman yhteydessä.

28. Osallistumista puiteohjelman toimiin olisi edesautettava julkaisemalla kaikki olennainen tieto siten, että se on ajallaan ja käyttäjäystävällisellä tavalla kaikkien mahdollisten osallistujien saatavilla.

29. Kun otetaan huomioon yleisesti kannatettu puiteohjelman toimien soveltamisalan laajentaminen, rahoituksen vipuvaikutus kansallisiin ja yksityisiin investointeihin, tarve antaa yhteisölle eväät vastata uusiin tieteellisiin ja teknologisiin haasteisiin ja hyödyntää täydessä mitassa tutkijoiden potentiaali ilman minkäänlaista syrjintää , yhteisön toimenpiteiden tärkeä asema Euroopan tutkimusjärjestelmän kehittämisessä tehokkaammaksi ja toimivammaksi sekä aiempia laajemman seitsemännen puiteohjelman merkitys ilmastonmuutosta ja kestävää kehitystä koskevien ratkaisujen löytämisen, Euroopan väestön terveyden sekä Lissabonin strategian elvyttämisen kannalta, on erittäin tärkeää kaksinkertaistaa kasvattaa asteittain EU:n tutkimusbudjetti a [?].

30. Kuudennen puiteohjelman uusien toteutusvälineiden käyttöä koskevan välivaiheen tarkastelun sekä puiteohjelman viisivuotisarvioinnin pohjalta on määritelty uusi lähestymistapa, jonka avulla on määrä saavuttaa EU:n tutkimuspolitiikan poliittiset tavoitteet entistä helpommin, tehokkaammin ja joustavammin. Tätä silmällä pitäen rahoitusjärjestelyjä, joita käytetään – yksin tai yhdistelminä – eri toimien tukemiseksi, olisi oltava entistä vähemmän, ja niiden olisi oltava entistä yksinkertaisempia sekä joustavammin ja vapaammin käytettävissä. Lisäksi osallistujien itsenäisyyttä hallinnoinnissa olisi lisättävä.

31. Koska niiden toimien tavoitetta, jotka toteutetaan perustamissopimuksen 163 artiklan mukaisesti eurooppalaisen osaamisyhteiskunnan ja -talouden aikaansaamiseksi, ei voida riittävällä tavalla saavuttaa jäsenvaltioiden toimin, vaan se voidaan saavuttaa paremmin yhteisön tasolla, yhteisö voi toteuttaa toimenpiteitä perustamissopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Kyseisessä artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti seitsemännessä puiteohjelmassa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen tämän tavoitteen saavuttamiseksi.

32. Seitsemännen puiteohjelman toteuttamiseksi voi olla tarpeen, että toteutetaan lisäohjelmia, joihin osallistuvat vain tietyt jäsenvaltiot, että yhteisö osallistuu useiden jäsenvaltioiden yhdessä käynnistämiin ohjelmiin tai että perustetaan yhteisyrityksiä tai toteutetaan muita järjestelyjä perustamissopimuksen 168, 169 ja 171 artiklan mukaisesti.

33. Yhteisö on tehnyt useita tutkimuksen alaa koskevia kansainvälisiä sopimuksia, ja kansainvälistä tutkimusyhteistyötä olisi lujitettava, jotta voitaisiin hyödyntää kaikki tutkimus- ja kehitystyön kansainvälistymisestä koituvat hyödyt ja edesauttaa globaalien julkishyödykkeiden tuotantoa ja jotta yhteisö voitaisiin integroida entistä tiiviimmin maailmanlaajuiseen tutkimusyhteisöön.

34. On jo olemassa huomattava määrä tieteellistä tietoa, jolla pystytään parantamaan merkittävästi kehitysmaiden asukkaiden elämää. Puiteohjelmalla edistetään mahdollisuuksien mukaan vuosituhannen kehitystavoitteiden saavuttamista vuoteen 2010 mennessä.

35. Seitsemännen puiteohjelman olisi edistettävä kasvua, kestävää kehitystä ja ympäristönsuojelua.

36. Tässä puiteohjelmassa tuettavissa tutkimustoimissa olisi noudatettava eettisiä perusperiaatteita, joihin kuuluvat Euroopan unionin perusoikeuskirjaan sisältyvät eettiset perusperiaatteet. Puiteohjelmassa on otettu ja otetaan myös jatkossa huomioon luonnontieteiden ja uusien teknologioiden etiikkaa käsittelevän eurooppalaisen työryhmän lausunnot. Puiteohjelmasta ei tulisi tukea toimia, joiden tavoitteena on ihmisen kloonaus, ihmisen geeniperimän muuttaminen siten, että muutokset ovat periytyviä[?], tai ihmisalkioiden luominen ainoastaan kantasolujen tuottamista varten. Puiteohjelmasta voidaan rahoittaa ihmisen kantasoluja koskevaa tutkimusta tutkimusehdotuksen sisällöstä sekä asianomais(t)en jäsenvaltio(ide)n lainsäädännöstä riippuen.

37. Seitsemännessä puiteohjelmassa tuetaan tarvittavin toimenpitein aktiivisesti otetaan asianmukaisesti huomioon naisten asema a tieteessä ja tutkimuksessa ja pyritään lisäämään tieteen alalla toimivien naisten määrää sekä edistämään heidän aktiivista osallistumistaan tutkimukseen.

38. Tällä säädöksellä vahvistetaan koko ohjelman keston ajaksi rahoituskehys, jota budjettivallan käyttäjä pitää talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja talousarviomenettelyn parantamisesta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen 37 kohdan mukaisena ensisijaisena ohjeenaan.

39. Olisi myös toteutettava asianmukaiset ja Euroopan yhteisöjen taloudellisiin etuihin nähden oikeasuhteiset toimenpiteet väärinkäytösten ja petosten estämiseksi sekä ryhdyttävä tarvittaessa toimiin menetettyjen, aiheettomasti maksettujen tai väärin käytettyjen varojen perimiseksi takaisin Euroopan yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamisesta 18 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 2988/95[?], komission paikan päällä suorittamista tarkastuksista ja todentamisista Euroopan yhteisöjen taloudellisiin etuihin kohdistuvien petosten ja muiden väärinkäytösten estämiseksi 11 päivänä marraskuuta 1996 annetun neuvoston asetuksen (Euratom, EY) N:o 2185/96[?] sekä Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista 25 päivänä toukokuuta 1999 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1073/1999[?] mukaisesti.

40. On tärkeää varmistaa, että seitsemännen puiteohjelman varainhoito on moitteetonta ja että puiteohjelma on toteutukseltaan mahdollisimman tehokas ja käyttäjäystävällinen. Samanaikaisesti on varmistettava sen oikeusvarmuus ja helppo hyödynnettävyys ja helposti kaikkien osallistujien kannalta ulottuvilla. On tarpeen varmistaa, että noudatetaan Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 päivänä kesäkuuta 2002 annettua neuvoston asetusta (EY, Euratom) N:o 1605/2002 sekä yksinkertaistamista ja parempaa sääntelyä koskevia vaatimuksia. Seitsemännen puiteohjelman toteutuksessa sovellettavien menettelyjen yksinkertaistaminen auttaa varmistamaan, että osallistumissääntöihin sisällytetään joustavat täytäntöönpanotoimenpiteet,

OVAT PÄÄTTÄNEET SEURAAVAA:

1 artikla

Puiteohjelman hyväksyminen vahvistaminen

Hyväksytään Vahvistetaan yhteisön tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin tutkimusta, teknologian kehittämistä sekä demonstrointia koskeva puiteohjelma, jäljempänä ’seitsemäs puiteohjelma’ ajanjaksoksi , joka alkaa 1 päivänä tammikuuta 2007 ja päättyy 31 päivänä joulukuuta 2013.

2 artikla

Tavoitteet ja toiminnan osa-alueet

41. Seitsemännessä puiteohjelmassa tuetaan 2–5 kohdassa lueteltuja toiminnan osa-alueita. Toiminnan osa-alueiden tavoitteet ja pääpiirteittäinen sisältö määritetään liitteessä I.

42. Yhteistyö: tuetaan kaikenlaajuisia erityyppisiä tutkimustoimia, jotka toteutetaan valtioiden rajat ylittävänä yhteistyönä seuraavilla aihealueilla:

43. Terveys

44. Elintarvikkeet, maatalous ja bioteknologia

45. Tieto- ja viestintäteknologia viestintätekniikka

46. Nanotieteet, nanoteknologia, materiaalit ja uudet tuotantoteknologiat

47. Energia

48. Ympäristö (mukaan luettuna ilmastonmuutos)

49. Liikenne (mukaan luettuna ilmailu)

50. Yhteiskunta- ja taloustieteet sekä humanistiset tieteet

51. Turvallisuus ja avaruus.

52. Ideat: tuetaan ”tutkijalähtöistä” tutkimusta, jota yksittäiset kansalliset tai kansainväliset tutkimusryhmät tekevät kaikilla tutkimusaloilla kilpaillen keskenään Euroopan tasolla.

53. Ihmiset: lisätään sekä määrällisesti että laadullisesti Euroopan inhimillisiä voimavaroja tutkimuksen ja teknologian alalla ja edistetään liikkuvuutta .

54. Valmiudet: tuetaan eurooppalaisten tutkimus- ja innovointivalmiuksien kannalta keskeisiä osatekijöitä, kuten tutkimusinfrastruktuureja, alueiden alueellisia tutkimuslähtöisiä tutkimus klustereita, EU:n lähentymisalueiden ja syrjäisimpien alueiden tutkimuspotentiaalin kehittämistä täyteen mittaansa, pieniä ja keskisuuria yrityksiä (pk-yrityksiä) hyödyttävää tutkimusta, tieteen ja yhteiskunnan suhteisiin liittyvien kysymysten tarkastelua , politiikan yhtenäistä kehittämistä sekä kansainväliseen yhteistyöhön liittyviä horisontaalisia toimia.

55. Seitsemännessä puiteohjelmassa tuetaan myös Yhteisen tutkimuskeskuksen (YTK) toteuttamia muita kuin ydinalaa koskevia suoria tieteellisiä ja teknisiä toimia, jotka määritellään liitteessä I.

3 artikla

Seitsemäs puiteohjelma toteutetaan erityisohjelmien avulla. Näissä ohjelmissa määritellään täsmälliset tavoitteet sekä toteutusta koskevat yksityiskohtaiset säännöt.

4 artikla

Yhteisön kokonaisrahoituksen enimmäismäärä ja ohjelmien osuudet

1. Seitsemättä puiteohjelmaa varten osoitettavan yhteisön kokonaisrahoituksen enimmäismäärä on 50 521 2 726 miljoonaa euroa. Määrä jaetaan 2 artiklan 2–6 kohdassa tarkoitettujen toiminnan osa-alueiden ja toimien kesken seuraavasti (milj. euroa).

Yhteistyö | 32 29244432 |

Ideat | 7 46011862 |

Ihmiset | 4 7277129 |

Valmiudet | 4 2917486 |

Yhteisen tutkimuskeskuksen muuhun kuin ydinalaan liittyvät toimet | 1 7511817 |

2. Rahoituksen jakautuminen 1 kohdassa tarkoitettuihin toiminnan osa-alueisiin sisältyvien aihe-alueiden kesken esitetään liitteessä II.

3. Yksityiskohtaiset säännöt yhteisön osallistumiselle tämän puiteohjelman rahoitukseen esitetään liitteessä III. Edellä mainittuja määriä voidaan muuttaa puiteohjelman toteutusajanjakson kattavan rahoituskehyksen tarkistamisen yhteydessä.

5 artikla

Yhteisöjen taloudellisten etujen suojaaminen

Tämän päätöksen nojalla rahoitettavissa yhteisön toimissa sovelletaan asetusta (EY, Euratom) N:o 2988/95 ja asetusta (Euratom, EY) N:o 2185/96 kaikkiin yhteisön oikeuden säännöksen tai määräyksen rikkomisiin, ohjelman perusteella asetetun sopimusvelvoitteen rikkomiset mukaan luettuina, jotka johtuvat taloudellisen toimijan teosta tai laiminlyönnistä ja joiden tuloksena on tai voisi olla perusteettoman menon takia aiheutuva vahinko Euroopan yhteisöjen yleiselle talousarviolle tai niiden hallinnoimille hoidossa oleville talousarvioille.

6 artikla

56. Kaikessa seitsemänteen puiteohjelmaan kuuluvassa tutkimustoiminnassa on noudatettava eettisiä perusperiaatteita.

57. Tästä puiteohjelmasta ei rahoiteta seuraavia tutkimusaloja:

58. lisääntymistarkoituksessa tehtävään ihmisen kloonaukseen liittyvä tutkimus,

59. tutkimus, jossa pyritään muuttamaan ihmisen geeniperimää siten, että muutoksesta saattaa tulla periytyvä,[?]

60. tutkimus, jossa pyritään luomaan ihmisalkioita ainoastaan tutkimustarkoituksiin tai kantasolujen tuottamista varten, esimerkiksi somaattisten solujen tuman siirron avulla.

61. Ihmisen – sekä aikuisen ihmisen että ihmisalkion – kantasoluja koskevaa tutkimusta voidaan rahoittaa tutkimusehdotuksen sisällöstä ja asianomais(t)en jäsenvaltio(ide)n lainsäädännöstä riippuen. Ihmisalkion kantasolujen tutkimusta koskevien rahoitushakemusten on sisällettävä tarvittavat tiedot jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten toteuttamista toimilupia ja valvontaa koskevista toimenpiteistä sekä tiedot hankittavista eettisistä hyväksynnöistä. Laitosten, organisaatioiden ja tutkijoiden on ihmisalkioista saatavien kantasolujen hankinnan osalta oltava tiukan lupajärjestelmän ja valvonnan alaisia asianomais(t)en jäsenvaltio(ide)n lainsäädännön mukaisesti.

62. Tämän artiklan 2 kohdassa määritettyjä tutkimusaloja on tarkistettava tieteen edistymisen valossa ennen tämän ohjelman toista vaihetta (2010–2013).

7 artikla

Seuranta, arviointi ja uudelleentarkastelu

63. Komissio seuraa jatkuvasti ja järjestelmällisesti puiteohjelman ja sen erityisohjelmien täytäntöönpanoa ja raportoi säännöllisesti tämän seurannan tuloksista sekä levittää niistä tietoa.

64. Komissio tekee viimeistään vuonna 2010 ulkopuolisten asiantuntijoiden avustuksella tästä puiteohjelmasta ja sen erityisohjelmista konkreettisten tulosten perusteella väliarvioinnin, jonka perustana käytetään kuudennen puiteohjelman jälkikäteisarviointia . Arvioinnissa jossa tarkastellaan käynnissä olevien tutkimustoimien laatua , täytäntöönpanon ja hallinnoinnin laadukkuutta sekä edistymistä asetettujen tavoitteiden saavuttamisessa. Komissio toimittaa arvioinnin päätelmät ja niitä koskevat omat huomautuksensa sekä tarvittaessa puiteohjelman mukauttamista koskevat ehdotuksensa Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle. Ennen väliarviointia laaditaan tilannekatsaus heti kun käytettävissä on tarpeeksi tietoa; tilannekatsauksessa esitetään alustavia tietoja seitsemännessä puiteohjelmassa käynnistettyjen uusien toimien sekä yksinkertaistamistoimenpiteiden vaikuttavuudesta.

65. Puiteohjelman päättymisen jälkeen komissio teettää kahden vuoden kuluessa ohjelman lähtökohtia perusteluja, toteutusta ja saavutuksia koskevan ulkopuolisen arvioinnin, jonka suorittavat riippumattomat asiantuntijat.Komissio toimittaa arvioinnin päätelmät ja niitä koskevat omat huomautuksensa Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle.

Tehty Brysselissä […]

Euroopan parlamentin puolesta Neuvoston puolesta

Puhemies Puheenjohtaja

[…]

LIITE I

TIETEELLISET JA TEKNOLOGISET TAVOITTEET SEKÄ AIHEALUEIDEN JA TOIMIEN PÄÄPIIRTEET

Seitsemännen puiteohjelman toteutuksella pyritään perustamissopimuksen 163 artiklan mukaisiin yleisiin tavoitteisiin [?]. Päämääränä on parantaa teollisuuden kilpailukykyä ja täyttää muiden yhteisön politiikan alojen tutkimustarpeita sekä edesauttaa tätä kautta edesautetaan eurooppalaisen tutkimusalueen varaan rakentuvan osaamisyhteiskunnan aikaansaamista . Niin ikään tarkoituksena on täydentää kansallisia ja alueellisia toimia. Ohjelman tarkoituksena on edistää lujittaa huippuosaamista tieteellisen ja teknologisen tutkimuksen , teknologian kehittämisen sekä demonstroinnin aloilla toteuttamalla yhteistyöhön, ideoihin, ihmisiin ja valmiuksiin keskittyvät neljä ohjelmaa.

I YHTEISTYÖ

Tässä seitsemännen puiteohjelman osiossa tuetaan kaikenlaajuista valtioiden rajat ylittävää yhteistyötä, joka toteutetaan eri muodoissa missä tahansa Euroopan unionin sisällä tai ulkopuolella unionin ulkopuolisten osapuolten kanssa. Tukea annetaan tietyille aihealueille, jotka sijoittuvat sellaisille osaamisen ja teknologian kehityksen kannalta keskeisille aloille, joilla on tuettava ja lisättävä huippu tutkimusta, jotta pystyttäisiin vastaamaan Euroopan kohtaamiin sosiaalisiin ja taloudellisiin sekä ympäristöä ja teollisuutta koskeviin haasteisiin. Työn keskeisenä tavoitteena on teollisuuden kilpailukyvyn parantaminen, ja tutkimuslinjaukset on laadittu siten, että ne heijastelevat käyttäjien tarpeita kaikkialla Euroopassa.

Koko osiota koskevana yleisenä tavoitteena on edistää kestävää kehitystä.

EU:n toimia toteutetaan seuraavilla yhdeksällä aihe-alueella:

66. Terveys

67. Elintarvikkeet, maatalous ja bioteknologia

68. Tieto- ja viestintäteknologia viestintätekniikka

69. Nanotieteet, nanoteknologia, materiaalit ja uudet tuotantoteknologiat

70. Energia

71. Ympäristö (mukaan luettuna ilmastonmuutos)

72. Liikenne (mukaan luettuna ilmailu)

73. Yhteiskunta- ja taloustieteet sekä humanistiset tieteet

74. Turvallisuus ja avaruus.

Aihealueet on määritelty laajasti ja suhteellisen yleisellä tasolla siten, että ne voidaan sovittaa sellaisiin tarpeisiin ja mahdollisuuksiin, joita voi nousta esiin seitsemännen puiteohjelman keston aikana. Kutakin aihealuetta varten on yksilöity toimia, jotka ilmentävät yhteisön EU:n tuelle määritettyjä yleisiä suuntaviivoja. Toimet on valittu sen perusteella, miten hyvin ne edistävät EU:n yhteisön tavoitteiden – kuten osaamisyhteiskuntaan siirtymisen, Euroopan tutkimuspotentiaalin hyödyntämisen ja EU:n yhteisön tason toimenpiteistä saatavan lisäarvon – saavuttamista.

Erityistä huomiota kiinnitetään aihealueiden tehokkaaseen koordinointiin ja sellaisiin tieteellisiin painopistealoihin, jotka leikkaavat useita joiden aiheet sijoittuvat useille eri aihealueita aihealueille. Tällaisia ovat voivat olla muun muassa meritieteet ja -teknologiat.

Tieteidenvälisyyttä ja monitieteisyyttä edistetään tarkastelemalla yhteisesti useampien eri aihealueiden näkökulmasta T t utkimus- ja teknologia-aiheita, jotka ovat relevantteja useamman kuin yhden aihealueen kannalta, voidaan tarkastella yhteisesti useampien eri aihealueiden näkökulmasta. Näin edistetään monitieteisyyttä. Yhtenä tärkeänä aihealueiden välisen yhteistyön muotona ovat yhteiset ehdotuspyynnöt.

Erityisesti teollisuuden kannalta tärkeitä tutkimusaiheita valittaessa on nojauduttu muiden lähteiden ohella eurooppalaisten teknologiayhteisöjen tekemään työhön. Teknologiayhteisöjä on perustettu aloilla, joilla Euroopan kilpailukyky, talouskasvu ja hyvinvointi edellyttävät tutkimuksen ja teknologian merkittävää edistymistä keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. Eurooppalaiset teknologiayhteisöt ovat koonneet teollisuuden johdolla yhteen yksittäisten alojen sidosryhmiä määrittelemään ja toteuttamaan kunkin alan strategisia tutkimuslinjauksia. Tämän puiteohjelman avulla pyritään edistämään näiden strategisten tutkimuslinjausten toteuttamista niissä tapauksissa, joissa niistä saadaan aidosti lisäarvoa Euroopan tasolla. Eurooppalaiset tutkimusyhteisöt voivat omalta osaltaan edesauttaa teollisuusyritysten osallistumista niiden erityisaloilla toteutettaviin tutkimushankkeisiin.

Yhdeksään aihealueeseen sisältyy myös tutkimusta, joka on tarpeen EU:n yhteisön politiikan laatimiseksi, toteuttamiseksi ja arvioimiseksi muun muassa terveyden, turvallisuuden, kuluttajansuojan, energiahuollon, ympäristön, kehitysavun, kalastuksen, meriasioiden, maatalouden, eläinten hyvinvoinnin, liikenteen, koulutuksen, työllisyyden, sosiaaliasioiden, ja koheesion sekä oikeus- ja sisäasioidenaloilla sekä vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen luomiseksi . Niin ikään ne käsittävät esinormatiivista ja normien laadintaan liittyvää tutkimusta, jota tarvitaan yhteentoimivuuden lisäämiseksi ja standardien laadun ja täytäntöönpanon parantamiseksi.

Edellä mainittujen toimien lisäksi kullakin aihealueella voidaan tukea tuetaan avoimesti ja joustavasti seuraaviin kahteen tarvetyyppiin mahdollisuuksia avaavaan toimintatyyppiin liittyvää työtä:

- Tulevat ja kehitteillä olevat teknologiat: näiden osalta voidaan antaa erityistä tukea spontaaneille tutkimusehdotuksille, joiden tarkoituksena on tukea tutkimusta, jonka tavoitteena on määrittää tai selvittää tarkemmin tietyllä alalla ja/tai useiden eri alojen leikkauskohdassa tietyn alan ja/tai sen ja muiden relevanttien aihealueiden ja tutkimusalojen yhdistelmien tarjoamia uusia tieteellisiä ja teknologisia mahdollisuuksia, erityisesti jos niiden avulla voi olla mahdollista saavuttaa merkittäviä läpimurtoja ; tukea annetaan erityisesti spontaaneille tutkimusehdotuksille muun muassa yhteisten ehdotuspyyntöjen kautta; lisäksi tarkoituksena on kehittää uusia ideoita ja radikaalisti uudenlaisia käyttötapoja sekä tutkia uusia vaihtoehtoja tutkimuksen kehityslinjauksiksi , joiden tavoitteena on määrittää tai selvittää tarkemmin tietyllä alalla ja/tai useiden eri alojen leikkauskohdassa uusia tieteellisiä ja teknologisia mahdollisuuksia, erityisesti jos niiden avulla voi olla mahdollista saavuttaa merkittäviä läpimurtoja. Toimet koordinoidaan riittävällä tavalla "Ideat"-ohjelman toimien kanssa, jotta vältetään päällekkäisyydet ja taataan varojen optimaalinen käyttö.

- Ennakoimattomat politiikkaan liittyvät tarpeet: tavoitteena on kyetä vastaamaan joustavasti puiteohjelman toteutuksen aikana syntyviin uusiin politiikan tarpeisiin. Tällaisia voivat olla esimerkiksi nopeaa reagointia vaativat ennalta arvaamattomat kehityskulut tai tapahtumat, kuten uudet epidemiat, elintarvikkeiden turvallisuudessa ilmenevät ongelmat tai luonnonkatastrofien edellyttämät toimet.

Tietämyksen levittäminen ja siirto ovat EU:n tutkimustoimien keskeisiä lisäarvoa tuottavia tekijöitä. Tätä silmällä pitäen toteutetaan toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on lisätä tulosten käyttöä teollisuudessa, päätöksenteossa ja yhteiskunnassa yleensä. Tietämyksen levittäminen katsotaan Kaikilla kaikilla aihealueilla erottamattomaksi osaksi toimia; turvallisuutta koskevalla aihealueella sovelletaan kuitenkin levittämisessä tarpeellisiksi katsottuja rajoituksia toimiin liittyvien luottamuksellisuusnäkökohtien vuoksi. tuetaan tietämyksen levittämistä ja tutkimustulosten siirtoa muun muassa päätöksentekijöiden käyttöön, jotta tieto EU:ssa tehtävän tutkimuksen tuloksista leviäisi paremmin ja tuloksia hyödynnettäisiin tehokkaammin. Tähän pyritään Tietämyksen levittämistä tuetaan muun muassa rahoittamalla verkostoitumistoimia, seminaareja ja muita tapahtumia, käyttämällä apuna ulkopuolisia asiantuntijoita sekä ylläpitämällä tiedotus- ja sähköisiä palveluja, erityisesti CORDIS-sivustoa.

Ohjelma toteutetaan siten, että se täydentää muita yhteisön ohjelmia ja toimii niiden kanssa synergisesti. Innovointia tukevia toimia toteutetaan kilpailukykyä ja innovaatioita koskevassa ohjelmassa.

Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä siihen, että valtioiden rajat ylittävään yhteistyöhön osallistuu riittävästi pieniä ja keskisuuria yrityksiä[?] ja erityisesti osaamisintensiivisiä pk-yrityksiä. ”Yhteistyö”-ohjelmassa ja kullakin sen aihealueella toteutetaankin kauttaaltaan tähän tähtääviä konkreettisia toimenpiteitä, kuten pk-yritysten osallistumista edistäviä tukitoimia. Toimenpiteisiin kytketään sekä määrällinen että laadullinen seuranta. Lisäksi tukea annetaan aloitteille, joiden tavoitteena on saada aikaan mahdollisimman laajaa tieteellisiä kysymyksiä ja tutkimustuloksia koskevaa vuoropuhelua tiedeyhteisön ulkopuolisen suuren yleisön kanssa. Niin ikään tuetaan tiedeviestinnän ja -kasvatuksen alalla toteutettavia toimia. Näihin aloitteisiin ja toimiin voivat aiheellisissa tapauksissa osallistua myös kansalaisyhteiskunnan organisaatiot tai tällaisten organisaatioiden muodostamat verkostot. Toimissa otetaan huomioon eettiset periaatteet sekä sukupuolinäkökohdat. Sukupuoliulottuvuus ja sukupuolten tasa-arvo huomioidaan kaikilla tutkimusaloilla.

Eurooppalaisen tutkimuksen kilpailukyvyn parantaminen edellyttää, että koko eurooppalaisen tutkimusalueen potentiaali pystytään hyödyntämään täydessä mitassa. Sen vuoksi hankkeiden tavoitteena on tieteellinen huippuosaaminen. Hankkeet edistävät lisäksi todellisen eurooppalaisen tutkimusalueen aikaansaamista, koska niissä muodostetaan laajapohjaisia konsortioita ja saadaan tietoa siitä, miten henkilö- ja rahoitusresursseja voidaan käyttää optimaalisesti.

Tuki valtioiden rajat ylittävälle yhteistyölle toteutetaan kaikilla aihealueilla seuraavien toimintamuotojen avulla:

- tutkimusyhteistyö

- yhteiset teknologia-aloitteet

- tutkimusohjelmien koordinointi

- kansainvälinen yhteistyö.

Tutkimusyhteistyö

EU:n Yhteisön tutkimusrahoitus kohdistetaan suurimmaksi osaksi tutkimusyhteistyöhön. Tavoitteena on saada kaikilla keskeisillä kehittyvän osaamisen aloilla aikaan laadukkaita tutkimushankkeita ja verkostoja, jotka vetävät puoleensa tutkijoita ja investointeja Euroopasta ja koko maailmasta.

Tutkimusyhteistyötä tuetaan erilaisin rahoitusjärjestelyin: rahoitusta voidaan antaa yhteistyöhankkeille, huippuosaamisen verkostoille sekä koordinointi- ja tukitoimille (ks. liite III).

Yhteiset teknologia-aloitteet

Joissakin erittäin harvoissa harvahkoissa tapauksissa TTK-tavoite on niin laaja ja tarvittavien voimavarojen määrä niin suuri, että saattaa olla on perusteltua muodostaa pitkällä aikavälillä toimivia julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyökumppanuuksia yhteisten teknologia-aloitteiden muodossa. Tämä uusi toimintamalli, joka perustuu Näissä aloitteissa, jotka käynnistetään pääasiassa eurooppalaisten teknologiayhteisöjen esittämiin toimiin, toteutetaan työn pohjalta ja jotka kattavat yhdellä yhden tai muutamalla muutaman valikoidun osa-alueen tietyn alan tutkimuksen valikoidulla osa-alueella .tutkimuksesta Perustamissopimuksen 171 artiklan nojalla tapahtuvassa toteutuksessa yhdistetään yksityisen sektorin investointeja sekä kansallista ja EU:n antamaa julkista rahoitusta, mukaan luettuina tutkimuspuiteohjelmasta annettavat avustukset sekä Euroopan investointipankin lainarahoitus. Yhteisistä teknologia-aloitteista päätetään perustamissopimuksen 171 artiklan nojalla käytettävistä yhteisyrityksistä tehdään päätökset yksitellen. Niiden rahoituksessa on yhdisteltävä julkisia ja yksityisiä varoja, joihin voi tarvittaessa sisältyä Euroopan investointipankin (EIP) lainarahoitusta muun muassa nk. riskijakorahoitusvälineen kautta. (tähän voi kuulua myös yhteisyrityksen perustaminen) tai perustamissopimuksen 166 artiklan mukaisesti tehtyjen erityisohjelmapäätösten nojalla.

Määritettäessä mahdollisia yhteisiä teknologia-aloitteita sovelletaan avoimesti ja läpinäkyvästi toimien tiettyjä arviointi perusteita, joita ovat:

- Euroopan tason toimenpiteistä saatava lisäarvo huippuosaamisena mitattuna

- todellinen yhteiskunnallinen tarve ja hyöty

- kyvyttömyys saavuttaa tavoitetta nykyisin käytössä olevilla välineillä

- teollisuuden kilpailukykyyn ja kasvuun liittyvien vaikutusten suuruus

- tavoitellun päämäärän ja suoritteiden määrittelyn tarkkuus ja selkeys

- niiden rahoitus- ja muiden resurssien määrä, jotka teollisuus on sitoutunut panostamaan

- taloudelliseen kilpailukykyyn ja kasvuun liittyvien vaikutusten suuruus

- vaikutukset laajempien poliittisten tavoitteiden kannalta

- mahdollisuudet saada kansallista lisätukea sekä lisätä teollisuuden nykyistä ja tai tulevaa rahoitusta

- vaikeudet saavuttaa tavoitetta nykyisin käytössä olevilla välineillä.

Yhteisten teknologia-aloitteiden luonne on määriteltävä selkeästi erityisesti seuraavien seikkojen osalta:

- rahoitussitoumukset

- osanottajien sitoutumisen kesto

- sopimuksen tekemisen ja irtisanomisen ehdot

- teollis- ja tekijänoikeudet.

Koska yhteiset teknologia-aloitteet ovat laajoja ja erittäin monitahoisia, pyritään varmistamaan huolellisesti, että niiden yhteydessä toimitaan avoimesti ja huippuosaamisen periaatetta noudattaen. Kaikki yhteisten teknologia-aloitteiden kautta toteutettava yhteisön rahoitus tapahtuu puiteohjelmassa noudatettavien huippuosaamisen ja avoimuuden periaatteiden mukaisesti. Erityistä huomiota kiinnitetään siihen, että miten hyvin yhteiset teknologia-aloitteet ovat kaiken kaikkiaan sopusoinnussa ja koordinoituja samoilla aloilla toteutettavien kansallisten ohjelmien ja hankkeiden kanssa , puuttumatta kuitenkaan näissä sovellettaviin toteutusmenettelyihin . Yhteisten teknologia-aloitteiden toteutuksessa olisi niiden tavoitteiden saavuttamiseksi otettava huomioon pk-yritykset ja teknologiansiirtomahdollisuudet sekä ennakoitava koulutustarpeet. Lisäksi olisi huolehdittava siitä, että niiden hankkeet ovat avoinna laajalle osallistujien joukolle kaikkialla Euroopassa ja erityisesti pk-yrityksille. Myös EUREKA-klustereista saatua kokemusta voitaisiin hyödyntää teknologia-aloitteissa sellaisilla aloilla, jotka liittyvät klustereiden aloihin.

Koordinointi suhteessa muihin kuin yhteisön tutkimusohjelmiin

Tässä toiminnassa käytetään kahta päävälinettä: ERA-NET-järjestelmää sekä yhteisön osallistumista jäsenvaltioiden yhdessä toteuttamiin kansallisiin tutkimusohjelmiin (perustamissopimuksen 169 artikla). Toiminta voi käsittää aiheita, jotka eivät suoraan liity määriteltyihin yhdeksään aihealueeseen, mikäli tällaisista aiheista saadaan riittävästi eurooppalaista lisäarvoaEU:n tasolla. Toiminnan avulla pyritään myös lisäämään synergiaa ja keskinäistä täydentävyyttä puiteohjelman sekä valtioiden välisten rakenteiden, kuten EUREKAn tai COSTin puitteissa toteutettujen toimien välillä[?].

ERA-NET-järjestelmän avulla kehitetään ja lisätään kansallisten ja alueellisten tutkimustoimien koordinointia:

- luomalla julkisrahoitteisia tutkimusohjelmia toteuttaville toimijoille puitteet toimien koordinoinnin tehostamiselle; tähän sisältyy tuki uusien ERA-NET-verkostojen luomiselle sekä jo olemassa olevien ERA-NET-verkostojen toiminnan laajentamiselle ja syventämiselle, joka voi tapahtua esimerkiksi laajentamalla niiden kumppanuuspohjaa sekä avaamalla vastavuoroisesti niiden ohjelmia; ERA-NET-verkostoja voitaisiin soveltuvissa tapauksissa käyttää Euroopan alueiden tai pienten ja keskisuurten jäsenvaltioiden välisessä ohjelmakoordinoinnissa, jotta ne pystyisivät osallistumaan yhteistyöhön suuren mittakaavan aloitteissa;

- joissakin harvahkoissa tapauksissa antamalla EU:n yhteisön lisärahoitusta niille osallistujille, jotka yhdistävät resurssejaan luovat yhteisen rahaston kansallisten ja alueellisten ohjelmiensa välisiä yhteisiä ehdotuspyyntöjä varten (”ERA-NET-PLUS”).

Yhteisön osallistuminen yhteisesti toteutettaviin kansallisiin tutkimusohjelmiin perustamissopimuksen 169 artiklan nojalla on erityisen tärkeää laajamittaisessa eurooppalaisessa yhteistyössä, jota jäsenvaltiot, joilla on yhteisiä tarpeita ja/tai intressejä, toteuttavat eri kokoonpanoissa (”vaihtelevan geometrian” periaatteen mukaisesti). Tällaisia 169 artiklan nojalla toteutettavia toimia – joihin voi liittyä yhteistyötä valtioiden välisten ohjelmien kanssa – käynnistetään tarkoin määritellyissä tapauksissa aloilla, jotka määritetään läheisessä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa seuraavia perusteita soveltaen:

- relevanssi EU:n yhteisön tavoitteiden kannalta

- asetetun tavoitteen määrittelyn selkeys ja tavoitteen relevanssi seitsemännen puiteohjelman tavoitteiden kannalta

- aiemman perustan olemassaolo (olemassa olevat tai kaavaillut kansalliset tutkimusohjelmat)

- Euroopan tasolla saatava lisäarvo

- mukana olevien ohjelmien koon ja määrän riittävyys kriittisen massan muodostumisen kannalta sekä ohjelmien käsittämien toimien samankaltaisuus

- 169 artiklan käytön soveltuvuus tavoitteiden saavuttamisen kannalta.

Kansainvälinen yhteistyö

Kansainvälisten yhteistyötoimien on luotava selvästi määriteltyä eurooppalaista lisäarvoa. Tässä puiteohjelman osiossa toteutettavia kansainvälisiä yhteistyötoimia ovat:

- kaikkien aihealueilla toteutettavien toimien avaaminen kaikkien kolmansien maiden tutkijoille ja tutkimuslaitoksille – turvallisuutta koskevalla aihealueella sovellettavin tarvittavin rajoituksin – sekä ponnekkaat toimet, joilla näitä rohkaistaan tarttumaan tilaisuuteen;

- kullakin aihealueella toteutettavat erityiset yhteistyötoimet , jotka toteutetaan kohdennetusti kolmansien maiden kanssa siinä tapauksessa, että molemmat osapuolet ovat kiinnostuneita tekemään tiettyihin aiheisiin liittyvää yhteistyötä. Toimet valitaan kolmansien maiden tieteellisen ja teknologisen tason ja tarpeiden perusteella. Nämä toimet liittyvät läheisesti EU:n ja asianomaisten maiden tai maaryhmien kahdenvälisiin yhteistyösopimuksiin tai monenväliseen vuoropuheluun, ja ne ovat ensisijaisia välineitä EU:n ja näiden maiden välisen yhteistyön toteuttamisessa. Toimia ovat erityisesti seuraavat: Molempia osapuolia kiinnostavia aloja koskevien toimien lisäksi toteutetaan: toimia toimet, joiden tavoitteena on parantaa ehdokasmaiden sekä EU:n naapurimaiden tutkimusvalmiuksia; sekä kehitysmaille ja nousevan talouden maille suunnattuja yhteistyötoimia suunnatut yhteistyötoimet, joissa keskitytään niiden erityistarpeisiin muun muassa terveyden, maatalouden, kalastuksen ja ympäristön aloilla ja jotka toteutetaan näiden maiden valmiuksia vastaavin rahoitusehdoin.

Tämä puiteohjelman osio kattaa kansainväliset yhteistyötoimet kaikilla aihealueilla ja myös aihealueiden rajojen yli. Toimet toteutetaan koordinoidusti puiteohjelman ”Ihmiset-” ja ”Valmiudet”-osioihin kuuluvien toimien kanssa.

AIHEALUEET

1. Terveys

Tavoite

Tavoitteena on parantaa Euroopan kansalaisten terveyttä ja kohentaa terveyteen liittyvillä aloilla toimivien eurooppalaisten yritysten kilpailu- ja innovointikykyä . Samalla on määrä tutkia maailmanlaajuisia terveyskysymyksiä, kuten uusia epidemioita. Painopisteenä on translaatiotutkimus (eli peruslöydösten muuntaminen kliinisiksi sovelluksiksi ja koetulosten tieteellinen validointi) , uusien hoitojen, terveyden edistämisen menetelmien , ja ennaltaehkäisymenetelmien – mukaan luettuna terveen ikääntymisen edistäminen – diagnoosimenetelmien ja lääketieteellisten tekniikoiden kehittäminen ja validointi sekä kestävät ja tehokkaat terveydenhuoltojärjestelmät.

Lähtökohdat

Ihmisen genomin sekvensointi ja postgenomisessa tutkimuksessa hiljattain saavutettu edistys ovat mullistaneet ihmisen terveyteen ja sairauksiin liittyvää tutkimusta. Mittavien tietomäärien integrointi , ja biologisten perusprosessien ymmärtäminen tutkiminen ja keskeisten teknologioiden kehittäminen terveysalan bioteollisuutta varten edellyttävät edellyttää, että eri alojen asiantuntemuksesta ja resursseista kootaan kriittisiä massoja , mikä Tämä ei ole mahdollista kansallisella tasolla. yksittäisten maiden omin voimin Tämä on tarpeen, jotta voitaisiin lisätä tietämystä ja valmiuksia interventioita varten.

Merkittävän Merkittävä edistyminen edistyksen saavuttaminen terveyteen liittyvässä translaatiotutkimuksessa – jota tarvitaan, jotta biolääketieteellisestä tutkimuksesta olisi käytännön hyötyä ja jotta se parantaisi elämänlaatua – edellyttää myös monitieteisiä ja Euroopan laajuisia euroopanlaajuisia lähe s tymistapoja ja eri sidosryhmien mukanaoloa. Soveltamalla tällaisia lähestymistapoja Eurooppa voi osallistua tehokkaammin kansainvälisiin toimiin, joilla torjutaan maailmanlaajuisesti merkittäviä sairauksia.

Monien sairauksien (esim. syöpä, sydän- ja verisuonitaudit, tartuntataudit, psyykkiset sairaudet ja erityisesti ikääntymiseen liittyvät neurologiset sairaudet, kuten Alzheimerin tauti ja Parkinsonin tauti) kliininen tutkimus nojautuu kansainvälisiin monikeskuskokeisiin, joissa tutkimukseen saadaan tarvittava määrä potilaita lyhyessä ajassa. Epidemiologinen tutkimus edellyttää suurta populaatiodiversiteettiä ja kansainvälisiä verkostoja verkkoja, jotta siitä saataisiin merkityksellisiä tuloksia. Harvinaissairauksien diagnoosi- ja hoitomenetelmien kehittäminen sekä näitä sairauksia koskevan epidemiologisen tutkimuksen tekeminen edellyttävät nekin edellyttää sekin useiden maiden yhteistyötä, jotta tutkimusta varten saataisiin suurempi määrä potilaita. Lisäksi kun terveyspolitiikan viitoittamaa tutkimusta harjoitetaan Euroopan tasolla, voidaan verrata keskenään eri malleja ja järjestelmiä ja kansallisten tietokantojen tietoja ja biopankkien potilasmateriaalia.

Vahva Euroopan tasolla toteutettava biolääketieteellinen tutkimus parantaa eurooppalaisten yritysten kilpailukykyä terveydenhoidon bioteknologian ja lääketieteellisen teknologian aloilla ja sekä lääketeollisuudessa farmaseuttisessa teollisuudessa. EU:n yhteistyö kehitysmaiden kanssa puolestaan mahdollistaa sen, että kyseiset maat voivat kehittää tutkimuskapasiteettiaan. EU:n on myös pyrittävä aktiivisesti luomaan innovaatioille otollinen ympäristö kansanterveyden tarpeita palvelevilla julkisen sektorin ja lääketeollisuuden aloilla farmaseuttisella alalla, erityisesti , jotta kliinisen tutkimuksen tuloksista saataisiin kaikki hyöty. Tutkimuksen pohjalta nousevat pk-yritykset ovat merkittävimpiä talousvetureita terveydenhoidon bioteknologian ja lääketieteellisen teknologian aloilla. Vaikka Euroopassa on nyt enemmän bioteknologiayrityksiä kuin Yhdysvalloissa, useimmat niistä ovat kilpailijoitaan pienempiä ja vähemmän kypsiä. Julkisen ja yksityisen sektorin yhteiset tutkimustoimet EU:n tasolla helpottavat niiden kehitystä. EU:n tutkimus edistää myös tarvittavien normien ja standardien kehittämistä, jotta uusille lääketieteellisille tekniikoille (esim. regeneratiiviselle hoidolle) voitaisiin luoda asianmukaiset lainsäädäntöpuitteet. Eurooppalainen tutkimus ja innovointi vaihtoehtoisten testausmenetelmien ja erityisesti muihin kuin eläinkokeisiin perustuvien menetelmien alalla auttavat saavuttamaan maailmanlaajuisesti johtavan aseman toimissa, joilla pyritään löytämään ratkaisu edelleen jatkuvaan, suurta yleisöä ja alan toimijoita askarruttavaan eläinten käyttöön biolääketieteellisessä tutkimuksessa. Lisäksi ne voivat luoda markkinat joillekin teollisuudenaloille.

Seuraavassa esitetään tämän aihealueen toimet, joihin sisältyy myös politiikan vaatimusten kannalta välttämätöntä tutkimusta. Kahta s S trategisesti tärkeisiin kysymyksiin tärkeää kysymystä eli lasten tervey teen ttä ja ikääntyvän väestön tervey teen, ttä kiinnitetään erityistä huomiota kaikissa toimissa voidaan tutkia kaikkien toimien puitteissa. Muun muassa eurooppalaisten Eurooppalaisten teknologiayhteisöjen tekemiä pitkän aikavälin tutkimuslinjauksia , jotka liittyvät esim erkiksi innovatiivisiin lääkkeisiin , liittyvää) tuetaan tarvittaessa. Niiden täydentämiseksi ja uusien poliittisten tarpeiden huomioimiseksi voidaan myös tukea lisätoimia esimerkiksi terveyspolitiikan kysymyksiin ja työterveyteen ja -turvallisuuteen liittyen.

Kaikkien seuraavassa lueteltujen toimien yhteydessä otetaan huomioon eettiset, oikeudelliset ja sosioekonomiset kysymykset.

Toimet

- Bioteknologia, geneeriset menetelmät ja lääketieteelliset teknologiat ihmisen terveyden hoitoon

- Suurikapasiteettinen tutkimus. Tavoitteena on tukea ja vauhdittaa kokeellisen genomitutkimuksen, postgenomisen tutkimuksen ja biolääketietee llise n kokeellisen tutkimuksen edistymistä tehostamalla datan tuottamista, standardointia , hankintaa ja analyysiä.

- Havaitsemis-, diagnoosi- ja seurantamenetelmät. Painopisteenä ovat noninvasiiviset tai mahdollisimman vähän invasiiviset menetelmät.

- Hoitojen soveltuvuuden, turvallisuuden ja tehokkuuden ennustaminen. Tavoitteena on kehittää ja validoida biologisia merkkiaineita, in vivo ja in vitro -menetelmiä ja -malleja (mukaan luettuna simulointi ), ja farmakogenomiikka a ), kohdentamis- ja annostelumenetelmiä sekä kohdentamismenetelmiä ja vaihtoehtoja eläinkokeille.

- Innovatiiviset hoitomenetelmät ja interventiot. Tavoitteena on tutkia ja vakiinnuttaa uusia kehittyneitä hoitomenetelmiä ja teknologioita taata tulevaa kehitystä kehittyneissä hoitomenetelmissä- ja teknologioissa, joilla on potentiaalisia käyttömahdollisuuksia useiden sairauksien ja häiriöiden hoidossa , sekä huolehtia niiden jatkokehityksestä. Tällaisia ovat muun muassa regeneratiivisessa hoidossa käytettävät uudet hoitomenetelmät.

- Ihmisen terveyden hoitoa palveleva translaatiotutkimus

- Biologisen tiedon ja prosessien integrointi: laajamittainen tiedon kokoaminen, systeemibiologia (mukaan luettuna kompleksisten järjestelmien mallintaminen). Tavoitteena on tuottaa ja analysoida se mittava tietomäärä, joka tarvitaan, jotta voitaisiin ymmärtää paremmin tuhansien geenien ja geenituotteiden monimutkaisia säätelyverkkoja, jotka ohjaavat biologisia perusprosesseja kaikissa olennaisissa organismeissa ja kaikilla järjestäytymisen tasoilla.

- Aivojen ja aivosairauksien, ihmisen kehityksen ja ikääntymisen tutkimus. Tavoitteena on tutkia terveen ikääntymisen prosesseja sekä geenien ja ympäristön vuorovaikutusta aivotoiminnan kanssa normaaliolosuhteissa sekä ja aivosairauksissa ja tietyissä ikään liittyvissä sairauksissa (kuten dementiassa) .

- Tartuntatautien translaatiotutkimus. Tavoitteena on tutkia mikrobilääkeresistenssiä, HI-viruksen/aidsin (ja samanaikaisen hepatiitti C -infektion) , malarian ja tuberkuloosin muodostamia maailmanlaajuisia uhkia sekä mahdollisia uusia ja uudelleen puhkeavia epidemioita (esim. SARS ja erittäin patogeeninen influe n ssa).

- Merkittävien sairauksien translaatiotutkimus: syöpä, sydän- ja verisuonisairaudet, diabetes/lihavuus; harvinaissairaudet; ja muut krooniset sairaudet , kuten reumasairaudet (esim. nivelrikko). Tavoitteena on kehittää potilaslähtöisiä strategioita ennaltaehkäisystä aina diagnosointiin ja erityisesti hoitoon asti , mukaan luettuna kliininen tutkimus.

- Euroopan kansalaisten terveydenhuollon optimointi

- Kliinisen tutkimuksen tulosten muuttaminen kliiniseksi käytännöksi. Tavoitteena on luoda tietoperusta kliiniselle päätöksenteolle ja sille tutkia kliinistä päätöksentekoa ja sitä, miten kliinisen tutkimuksen tulokset voidaan muuttaa kliiniseksi käytännöksi. Erityistä huomiota kiinnitetään potilasturvallisuuteen ja lääkkeiden käytön parantamiseen (kuten joihinkin lääkevalvonnan näkökohtiin sekä tieteellisesti testattuihin täydentäviin ja vaihtoehtoisiin lääkkeisiin) sekä lasten, naisten ja ikääntyneen väestön erityispiirteisiin.

- Terveydenhuoltojärjestelmien laatu, tehokkuus ja solidaarisuus, mukaan mukana luettuina muutosvaihee n ssa olevat terveydenhuoltojärjestelmät . Tavoitteena on muuntaa tehokkaat interventiot hallinnollisiksi päätöksiksi, arvioida eri interventioiden kustannuksia, tehokkuutta ja hyötyjä, myös potilasturvallisuuden osalta, määritellä taata henkilöresurssien tarpeet ja riittävän saannin edellytykset sekä riittävä saanti ja analysoida (myös muita heikommassa asemassa olevien väestöryhmien kannalta) laadukkaan terveydenhuollon tasapuolisiin käyttömahdollisuuksiin vaikuttavia tekijöitä, mukaan luettuna väestömuutosten analysointi (esim. ikääntyminen, liikkuvuus ja muutto liike sekä muuttuvat työolot).

- Sairauksien ennaltaehkäisyn tehostaminen ja lääkkeiden käytön parantaminen. Tavoitteena on kehittää tehokkaita julkisen terveydenhuollon toimenpiteitä, jotka kohdistuvat laajempiin terveyden perustana oleviin tekijöihin (esim. stressiin, ruokavalioon , elämäntyyliin tai ympäristötekijöihin ja niiden ja lääkehoidon yhteisvaikutukseen ), ja yksilöidä tehokkaat menettelytavat eri terveydenhuollon toimintaympäristöissä, jotta voidaan parantaa lääkkeiden määräämistä ja niiden käyttöä (mukaan luettuina lääkevalvontanäkökohdat ja lääkkeiden yhteisvaikutukset ).

- Uusien lääketieteellisten hoitojen ja teknologioiden asianmukainen käyttö. Uusien lääketieteellisten teknologioiden (mukaan luettuna laitteet) ja kehittyneiden hoitojen laajamittaisen käytön pitkän aikavälin turvallisuuden ja tehokkuuden arviointi turvallisuuteen liittyvät näkökohdat ja seuranta , jolla varmistetaan korkeatasoinen suoja ja kansanterveydellinen hyöty .

2. Elintarvikkeet, maatalous ja bioteknologia

Tavoite

Tavoitteena on luoda eurooppalainen tietopohjainen biotalous [?] luomalla puitteet sille, että tiede- ja yritysmaailma ja muut sidosryhmät voivat yhteistyössä hyödyntää uusia ja esiin nousevia mahdollisuuksia tutkimukseen, jolla puututaan yhteiskunnallisiin , ympäristöön liittyviin ja taloudellisiin haasteisiin. Näitä haasteita ovat kasvava vaatimus turvallisemmista, terveellisemmistä ja laadukkaammista elintarvikkeista ja uusiutuvien biologisten resurssien kestävästä käytöstä ja tuotannosta, eläinkulkutautien ja zoonoosien sekä elintarvikkeisiin liittyvien sairauksien lisääntynyt riski,erityisesti muun muassa ilmastonmuutoksen maatalous-, vesiviljely- maa- ja kalataloustuotannon kestävyydelle ja varmuudelle aiheuttamat uhat , sekä kasvava vaatimus korkealaatuisista elintarvikkeista, joiden tuotannossa otetaan huomioon eläinten hyvinvointi in liittyvät ja maaseutu a ja rannikkoalueita koskeva t näkökohdat , sekä kuluttajien erityistarpeiden huomioon ottaminen.

Lähtökohdat

Biologisten resurssien (mikro-organismien, kasvien ja eläinten) kestävään hoitoon, tuotantoon ja käyttöön kohdistuva tutkimus ja innovointi muodostaa perustan uusille, kestävän kehityksen mahdollistaville, turvallisille ekotehokkaille ja kilpailukykyisille tuotteille maataloudessa, kalataloudessa, rehujen ja elintarvikkeiden tuotannossa, terveydenhoidossa, metsäteollisuudessa sekä näihin liittyvillä aloilla. Kuten biotieteitä ja biotekniikkaa koskevassa strategiassa[?] todetaan, tämä parantaa Euroopan maatalouden ja bioteknologia- , siemen- ja elintarvikealan yritysten (erityisesti huipputeknologian pk-yritysten) kilpailukykyä ja lisää sosiaalista hyvinvointia. Elintarvikkeiden ja rehujen tuotantoketjun turvallisuuteen, ruokavaliosta johtuviin sairauksiin, elintarvikevalintoihin ja elintarvikkeiden ja ravinnon terveysvaikutuksiin kohdistuvan tutkimuksen avulla voidaan torjua elintarvikkeisiin liittyviä terveyshäiriöitä (esim. lihavuus ja allergiat) ja tartuntatauteja (esim. tarttuvat spongiformiset enkefalopatiat ja lintuinfluenssa). Samalla voidaan antaa merkittävää tukea politiikan ja lainsäädännön täytäntöönpanolle ja tulevan politiikan ja lainsäädännön muotoilulle ihmisten, eläinten ja kasvien terveyden ja kuluttajansuojelun aloilla.

Näillä aloilla toimivien eurooppalaisten yritysten moninaisuus ja pääasiassa pieni koko on yksi Euroopan vahvuuksista ja mahdollisuuksista, vaikka se toisaalta johtaakin hajanaisiin menettelytapoihin samankaltaisten ongelmien ratkaisussa.

Ongelmiin voidaan puuttua paremmin lisäämällä yhteistyötä ja jakamalla asiantuntemusta esimerkiksi uusista menetelmistä, teknologioista, prosesseista ja standardeista, jotka otetaan käyttöön muuttuvan yhteisön EU-lainsäädännön myötä.

Useat eurooppalaiset Eurooppalaiset teknologiayhteisöt osallistuvat yhteisten tutkimusprioriteettien määrittämiseen muun muassa seuraavilla aloilla: kasvigenomiikka ja bioteknologia, metsätalous ja -teollisuus, eläinterveys, tuotantoeläinten jalostus, elintarvikkeet ja teollinen bioteknologia. Tutkimus tarjoaa lisäksi tietopohjaa seuraavien tueksi[?]: yhteinen maatalouspolitiikka, maatalous- ja kauppakysymykset, elintarvikelainsäädäntö, Euroopan unionin metsästrategia, eläinten terveyttä, hyvinvointia ja tautien valvontaa koskevat yhteisön normit ja yhteisen kalatalouspolitiikan uudistus, jonka tarkoituksena on taata kalastuksen ja vesiviljelyn kestävä kehitys sekä kala- ja äyriäistuotteiden turvallisuus . Tavoitteena on myös ottaa joustavasti huomioon uudet poliittiset tarpeet erityisesti uusiin yhteiskunnallisiin ja taloudellisiin suuntauksiin liittyen.

Toimet

- Maa-, metsä- ja vesiympäristön biologisten resurssien kestävä tuotanto ja hoito. Mahdollistava tutkimus, mukaan luettuina omiikka-teknologiat (esim. genomiikka, proteomiikka ja metabolomiikka), systeemibiologia , bioinformatiikka ja konvergoituvat tekniikat mikro-organismeihin, kasveihin ja eläimiin liittyen, mukaan luettuna niiden biodiversiteetin hyödyntäminen ja kestävä käyttö. ; Maaympäristön biologisten resurssien osalta tärkeimpiä tutkimuskohteita ovat: viljavuus; viljelykasvien ja tuotantojärjestelmien parantaminen koko monimuotoisuudessaan , mukaan luettuina luomuviljely, laatutuotanto-ohjelmat ja muuntogeenisten organismien ympäristöön ja ihmisiin kohdistuvien vaikutusten seuranta ja arviointi ;vaikutukset kasvien terveys; kestävä, kilpailukykyinen ja monitoimintoinen maa- ja metsätalous; maaseudun yhtenäinen kehittäminen; eläinten[?] terveys ja hyvinvointi sekä , jalostus ja tuotanto , mukaan luettuna rokotteiden ja diagnostiikan tutkimus ; kasvien terveys; kestävä ja kilpailukykyinen kalatalous ja vesiviljely; eläinten tartuntataudit (joihin liittyen tehdään myös epidemiologisia tutkimuksia) , mukaan luettuina zoonoosit ja niiden patogeeniset mekanismit sekä rehuperäiset taudit ; elintarviketuotannon kestävyyteen ja varmuuteen kohdistuvat muut uhat, myös ilmastonmuutos; eläinjätteen turvallinen hävittäminen . ; Vesiympäristöistä saatavien biologisten resurssien osalta tutkimuksella tuetaan kalatalouden kestävyyttä ja kilpailukykyä, luodaan tieteellistä ja teknistä perustaa kalastuksenhoidolle sekä tuetaan vesiviljelyn (mukaan luettuina kasvatus ja hyvinvointi) kestävää kehitystä; elävien vesiluonnonvarojen suojelu, hoito ja hyödyntäminen; . Muita tutkimuskohteita ovat poliittisten päätöksentekijöiden ja muiden , esimerkiksi maatalouden , kalatalouden ja vesiviljelyn sekä ja maaseudun kehittämisen kehittämiseen toimijoiden tarvitsemien välineiden kehittäminen(maisemasuunnittelu, maankäytön suunnittelu jne.) osallistuvien toimijoiden tarvitsemat välineet sekä tuotannon sosioekonomiset ja eettiset näkökohdat.

- ”Ruokapöydästä maatilalle”: Elintarvikkeet, terveys ja hyvinvointi . Elintarvikkeisiin Elintarvikkeiden ja rehuihin rehujen liittyvät kuluttajapoliittiset, yhteiskunnalliset, kulttuuriset, teolliset ja terveydelliset näkökohdat (tämä käsittää myös käyttäytymis- ja kognitiivisissa tieteissä tehtävän tutkimuksen) , mukaan luettuina behavioristiset ja kognitiiviset tieteet; ravinto, ruokavalioon liittyvät sairaudet ja häiriöt, muun muassa lihavuus ja allergiat ; tiettyjen elintarvikkeiden ja ruokavalioiden terveyshyödyt; innovatiiviset elintarvikkeiden ja rehujen prosessointitekniikat, mukaan luettuina pakkaukset; elintarvikkeiden, juomien ja rehujen kemiallisen ja mikrobiologisen laadun ja turvallisuuden parantaminen; elintarvikeketjun eheys ja valvonta; elintarvikkeiden ja rehujen tuotantoketjuihin kohdistuvat ja niiden tuottamat ympäristövaikutukset; globaalimuutosten vaikutukset elintarviketjuun ja elintarvekeketjun resistenssi niille; kokonaiselintarvikeketjun käsite (total food chain), mukaan luettuina kalat ja äyriäiset; jäljitettävyys.

- Biotieteet ja bioteknologia kestävän kehityksen mukaisissa tuotteissa ja prosesseissa, jotka eivät liity elintarviketuotantoon. Paremmat viljelykasvi - t, ja metsävarat, raaka-aineet, merituotteet ja biomassa (myös merten biologiset resurssit) energia- ja ympäristötarkoituksiin sekä runsaasti lisäarvoa sisältäviin tuotteisiin, kuten materiaaleihin ja kemikaaleihin, mukaan luettuina uudet viljelyjärjestelmät, bioprosessit ja ”biojalostamot” (bio-refinery); biokatalyysi , uudet ja parannetut mikro-organismit ja entsyymit; metsätalouden ja -teollisuuden tuotteet ja prosessit; bioremediaatio ympäristön korjaaminen ja puhtaampi bio prosessointi ; maatalouteen liittyvän teollisuuden jätteiden ja sivutuotteiden hyödyntäminen .

3. Tieto- ja viestintäteknologia viestintätekniikka

Tavoite

Tavoitteena on parantaa Euroopan teollisuuden kilpailukykyä ja luoda edellytykset sille, että Eurooppa pystyy hallitsemaan ja muovaamaan tieto- ja viestintäteknologian viestintätekniikan tulevaa kehitystä siten, että Euroopan yhteiskunnan ja talouden tarpeisiin vaatimuksiin voidaan vastata. Toimet vahvistavat Euroopan tieteellistä ja teknologista perustaa , turvaavat sen maailmanlaajuisesti johtavan aseman tieto- ja viestintäteknologiassa, viestintätekniikassa edistävät ajavat ja stimuloivat tuotteisiin, palveluihin ja prosesseihin liittyvää innovointia ja luovuutta tieto- ja viestintäteknologian viestintätekniikan käytön kautta ja varmistavat takaavat , että tieto- ja viestintäteknologiassa viestintätekniikassa saavutettu edistys muunnetaan nopeasti Euroopan kansalaisia, yrityksiä, teollisuutta ja hallintoa hyödyttäviksi sovelluksiksi.

Lähtökohdat

Tieto- ja viestintäteknologia viestintätekniikka on avaintekijä Euroopan tulevaisuuden kannalta ja perusta Lissabonin tavoitteiden saavuttamiselle. Se toimii katalysaattorina kolmella keskeisellä osa-alueella: tuotannossa ja innovoinnissa, julkisten palvelujen uudenaikaistamisessa sekä tieteen ja teknologian kehityksessä. Puolet Euroopan talouden tuottavuuden kasvusta selittyy tieto- ja viestintäteknologian viestintätekniikan vaikutuksella tuotteisiin, palveluihin ja liiketoimintaprosesseihin. Tieto- ja viestintäteknologia viestintätekniikka on tärkein innovointia ja luovuutta tukeva tekijä ja tärkein keino hallita muutoksia arvoketjuissa eri teollisuus- ja palvelualoilla. Tieto- ja viestintäteknologia viestintätekniikka on välttämätön edellytys pyrittäessä vastaamaan vastattaessa terveys- ja sosiaalipalvelujen kasvavaan kysyntään (varsinkin erityistarpeita omaavien ryhmien, kuten ikääntyvän väestön, keskuudessa), ja uudenaikaistettaessa yleishyödyllisiä palveluja , jotka liittyvät muun muassa koulutukseen, kulttuuriperintöön, oppimiseen, yhteiskunnalliseen osallisuuteen, koheesioon, turvallisuuteen, energiaan, liikenteeseen ja ympäristöön (koulutus, oppiminen, turvallisuus, energia, liikenne ja ympäristö) sekä pyrittäessä lisäämään hallinnon ja politiikan laatimisen prosessien avoimuutta sekä mahdollisuuksia saada niistä tietoa ja osallistua niihin. Lisäksi tieto- ja viestintäteknologialla on tärkeä rooli TTK-työn hallinnoinnissa ja sitä koskevassa tiedottamisessa, ja se viestintätekniikka vauhdittaa edistystä muilla tieteen ja teknologian aloilla muuttaessaan tapoja, joilla tutkijat harjoittavat tutkimusta, tekevät yhteistyötä ja innovoivat.

Kasvavat taloudelliset ja yhteiskunnalliset vaatimukset, tieto- ja viestintäteknologian viestintätekniikan yleistyminen sekä ja tarve loitontaa teknologian rajoja ja kehittää innovatiivisia tieto- ja viestintäteknologiaan pohjautuvia lisäarvotuotteita ja -palveluja laajentavat jatkuvasti tutkimusagendaa. Teknologian lähentäminen ihmisten ja organisaatioiden tarpeisiin merkitsee sitä, että on piilotettava näkyvistä teknologian monimutkaisuus ja tarjottava käyttäjille toiminnallisuutta tarpeiden mukaan, tehtävä teknologia funktionaaliseksi, hyvin helppokäyttöiseksi, helposti saatavaksi ja kohtuuhintaiseksi sekä tarjottava uusia tieto- ja viestintäteknologiaan viestintätekniikkaan pohjautuvia sovelluksia, ratkaisuja ja palveluja, jotka ovat luotettavia ja mukautettavissa käyttötarkoitusten ja käyttäjien mieltymysten mukaan. ”More for less” eli ”enemmän vähemmällä vähemmästä” -vaatimuksen ajamina tieto- ja viestintäteknologian viestintätekniikan tutkijat osallistuvat parhaillaan maailmanlaajuiseen kilpajuoksuun, jossa pyritään ennen kaikkea pienentämään edelleen teknologian mittakaavaa, hallitsemaan tieto-, viestintä- ja mediateknologioiden konvergenssi (mukaan luettuna järjestelmien entistä parempi yhteentoimivuus) ja tieto- ja viestintäteknologian viestintätekniikan lähentyminen muihin tieteisiin ja tutkimusaloihin sekä rakentamaan järjestelmiä, jotka kykenevät oppimaan ja kehittymään. Näiden eri pyrkimysten pohjalta on nousemassa uusi teknologia-aalto. Tieto- ja viestintäteknologian tutkimustoimet viestintätekniikan tutkimustoimissa hyödynnetään myös sekä hyödyntävät että tukevat laajemmin muita tieteen ja teknologian aloja, kuten biologiaa, kemiaa bioteknologiaa ja biotieteitä, psykologiaa, kasvatustiedettä, kognitiivisia tieteitä ja yhteiskuntatieteitä sekä humanistisia tieteitä .

Tieto- ja viestintäteknologia viestintätekniikka on yksi tutkimusintensiivisimmistä aloista. Tieto- ja viestintäteknologian viestintätekniikan alan julkis- ja yksityisrahoitteinen tutkimus muodostaa kaikissa suurissa kansantalouksissa kolmanneksen tutkimustoiminnasta. Vaikka Euroopalla on jo teollinen ja teknologinen johtoasema eräillä tieto- ja viestintäteknologian viestintätekniikan avainaloilla, tieto- ja viestintäteknologian viestintätekniikan tutkimukseen tehtävissä investoinneissa se jää jälkeen tärkeimmistä kilpailijoistaan. Vain integroimalla aiempaa voimaperäisemmin tutkimustoimia Euroopan tasolla voidaan hyödyntää parhaiten mahdollisuudet, jotka tieto- ja viestintäteknologian viestintätekniikan kehitys voi tarjota.

Tieto- ja viestintäteknologian viestintätekniikan tutkimustoimet on määrä kytkeä läheisesti sääntelytoimenpiteisiin ja poliittisiin toimiin, joiden tavoitteena on tieto- ja viestintäteknologian viestintätekniikan käyttöönotto. Tutkimustoimet ovat siis osa kattavaa ja kokonaisvaltaista strategiaa. Tutkimuksen painopisteitä asetettaessa kuultiin laajasti sidosryhmiä, ja niissä on otettu huomioon muun muassa useiden eurooppalaisten teknologiayhteisöjen suositukset sekä yritysmaailman piiristä tulleet aloitteet muun muassa nanoteknologian, sulautettujen järjestelmien, matkaviestinnän ja langattoman viestinnän , sähköisen median, fotoniikan, robotiikan ja ohjelmistojen sekä palvelujen ja gridien Gridien aloilla.

Toimet

Tulevien ja kehitteillä olevien teknologioiden tutkimuksen tehtävä on erityisen tärkeä tällä aihealueella. Sen avulla tuetaan tietämyksen eturintamassa tehtävää tutkimusta, jonka kohteena ovat tieto- ja viestintäteknologian ydinosa-alueet ja niiden niveltäminen muihin soveltuviin aloihin ja tutkimusalueisiin. Lisäksi siinä kehitetään uusia ideoita ja radikaalisti uudenlaisia käyttötapoja ja tutkitaan uusia vaihtoehtoja tieto- ja viestintäteknologian tutkimuksen kehityslinjauksiksi; tarkastelun kohteita ovat muun muassa kvantti-ilmiöiden, järjestelmäintegraation ja älykkäiden järjestelmien hyödyntäminen.

- Tieto- ja viestintäteknologian viestintätekniikan teknologiapilarit:

- Nanoelektroniikka, fotoniikka ja integroidut mikro/nanojärjestelmät . Loitonnetaan teknologian pienentämisen, integroinnin, monimuotoisuuden , varastoinnin ja tiheyden rajoja; lisätään suorituskykyä ja valmistettavuutta aiempaa alemmin kustannuksin; helpotetaan tieto- ja viestintäteknologian viestintätekniikan sisällyttämistä erilaisiin sovelluksiin; tutkitaan rajapintoja rajapinnat; tehdään uusien konseptien tutkimista edellyttävää perustutkimusta edellyttävä perustutkimus.

- Ajasta ja paikasta riippumattomat rajoittamattoman kapasiteetin viestintäverkot. Ajasta ja paikasta riippumaton pääsy erilaisiin verkkoihin (kiinteisiin verkkoihin, matkaviestintäverkkoihin, langattomiin verkkoihin ja radio- ja televisioverkkoihin ulottuen henkilökohtaisista ympäristöistä alueellisiin ja maailmanlaajuisiin ympäristöihin), jotta voidaan toimittaa saumattomasti yhä suurempia määriä tietoa ja palveluja missä ja milloin tahansa.

- Sulautetut ja ympäristöään säätelevät tietotekniikkajärjestelmät. Tehokkaat, käyttövarmat , ja hajautetut , luotettavat ja tehokkaat tieto- , varastointi- ja viestintäteknologiajärjestelmät ja -tuotteet viestintätekniikkajärjestelmät, jotka on sulautettu fyysisiin objekteihin ja infrastruktuureihin ja jotka voivat havainnoida ja säädellä ympäristöään ja mukautua siihen ; . diskreettien ja jatkuva-aikaisten järjestelmien yhteentoimivuus.

- Ohjelmistot, gridit Gridit, käyttövarmuus ja luotettavuus. Dynaamiset, mukautuvat ja luotettavat ohjelmistot ja palvelut , ohjelmisto- ja palvelualustat, kompleksiset järjestelmät sekä uudet prosessointiarkkitehtuurit, mukaan luettuna niiden tarjoaminen hyötypalveluna.

- Tietämys järjestelmät , kognitiiviset järjestelmät ja oppimisjärjestelmät . Semanttiset järjestelmät; T t ietämyksen talteen ottaminen verkko- ja multimediasisällöstä ja hyödyntäminen; luontoa jäljittelevät keinotekoiset järjestelmät, jotka kykenevät havaitsemaan, ymmärtämään, oppimaan ja kehittymään sekä ja toimimaan itsenäisesti; käyttäjäystävällisten koneiden ja ihmisten oppiminen, joka perustuu parempaan ymmärrykseen ymmärtykseen ihmisen kognitiosta.

- Simulointi, visualisointi, vuorovaikutus ja virtuaalivahvisteinen todellisuus. Välineet innovatiiviseen suunnitteluun ja luovuuteen tuotteissa, palveluissa ja digimediassa sekä kielen sovelluksia käyttävään kontekstiltaan rikkaaseen luonnolliseen vuorovaikutukseen ja viestintään.

Tieto- ja viestintäteknologian viestintätekniikan uudet näköalat, jotka perustuvat muiden tieteen ja teknologian alojen hyödyntämiseen . Muun muassa fysiikan, bioteknologian ja materiaali- ja biotieteiden ja matematiikan löydösten hyödyntäminen, jotta voidaan pienentää tieto- ja viestintäteknologian viestintätekniikan laitteiden kokoa siten, että ne soveltuvat yhteen elävien organismien kanssa ja voivat olla vuorovaikutuksessa niiden kanssa, lisätä järjestelmätekniikan ja tiedonkäsittelyn suorituskykyä ja helppokäyttöisyyttä sekä mallintaa ja simuloida elollista maailmaa.

- Teknologioiden integrointi:

- Henkilökohtaiset ympäristöt. Henkilökohtaisen viestinnän ja tiedonkäsittelyn laitteet, oheislaitteet, päälle puettavat järjestelmät ( wearables ) , kehoon istutettavat järjestelmät ( implantit ) ; niiden rajapinnat ja kytkennät palveluihin ja resursseihin.

- Kotiympäristöt: Viestintä, seuranta, hallinta, apu; kaikkien laitteiden saumaton yhteentoimivuus ja käyttö; interaktiivinen digitaalinen sisältö ja palvelut.

- Robottijärjestelmät. Kehittyneet itsenäiset järjestelmät; kognitio, hallinta, toimintakyvyt, luonnollinen vuorovaikutus ja yhteistyö ; miniaturisointi ; humanoidirobottien teknologiat.

- Älykkäät infrastruktuurit: Välineet, joilla voidaan lisätä päivittäisen elämän kannalta olennaisten infrastruktuurien tehokkuutta, helppokäyttöisyyttä, mukautuvuutta, ylläpidettävyyttä, käyttövarmuutta ja viankestävyyttä.

- Sovellusten tutkimus:

- Yhteiskunnan haasteisiin vastaava tieto- ja viestintäteknologia viestintätekniikka. Uudet yleishyödylliset järjestelmät , materiaalit, rakenteet, teknologiat ja palvelut, joilla parannetaan laatua, tehokkuutta, pääsyä ja osallisuutta; käyttäjäystävälliset sovellukset, uusien teknologioiden ja aloitteiden (esim. tietotekniikka-avusteista asumista koskeva aloite Ambient Assisted Living) integrointi.

- Terveys: sairauksien torjunnan ja terveydenhuoltopalvelujen , varhaisen diagnoosin , hoidon ja personoinnin parantaminen; potilaiden itsenäisyys, turvallisuus , seuranta ja liikkuvuus; informaatioavaruus terveyteen liittyvää tiedonhankintaa varten.

- Osallisuuden ja tasavertaisen pääsyn parantaminen ja digitaalikuilujen syntymisen ehkäiseminen välttäminen; avustava teknologia ikääntyneitä ja vammaisia varten teknologia-avusteisuus; kaikille suunniteltu teknologia (design-for-all).

- Liikkuvuus : älykkäät tieto- ja viestintäteknologiaan viestintätekniikkaan pohjautuvat liikennejärjestelmät ja ajoneuvot sekä älykkäät matkailupalveluratkaisut , jotka mahdollistavat ihmisten ja tavaroiden turvallisen, ekologisen, mukavan ja tehokkaan kuljetuksen.

- Ympäristön , riskinhallinnan ja kestävän kehityksen tukeminen: haavoittuvuuden ehkäiseminen tai vähentäminen ja luonnonkatastrofien, teollisuusonnettomuuksien ihmisen aiheuttamien katastrofien ja taloudelliseen kehitykseen liittyvän ihmisen toiminnan seurauksien lieventäminen.

- Hallintoa palveleva tieto- ja viestintäteknologia Tieto- ja viestintätekniikka viranomaisille : tehokkuus, avoimuus ja vastuullisuus maailmanluokan julkisessa hallinnossa sekä demokratiaa tukevat yhteydet kansalaisiin ja yrityksiin , niin että kaikilla on mahdollisuus saada tietoa .

- Sisältöä, luovuutta ja henkilökohtaista kehitystä palveleva tieto-ja viestintäteknologia viestintätekniikka :

- Uudet mediaan liittyvät ajattelutavat ja sisällöt , myös viihde ; interaktiivisen digitaalisen sisällön luominen; rikkaammat käyttäjäkokemukset; kustannustehokas sisällön tarjonta ; digitaaliseen sisältöön kohdistuvien oikeuksien hallinta; hybridimedia .

- Teknologia-avusteinen oppiminen ; mukautettavat ja kontekstualisoidut oppimisratkaisut; aktiivinen oppiminen.

- Tieto- ja viestintäteknologiaan viestintätekniikkaan pohjautuvat järjestelmät, joilla tuetaan pääsyä digitaalisiin kulttuuri - ja tiede resursseihin ja niiden käyttöä pitkällä aikavälillä monikielisessä ja monikulttuurisessa ympäristössä.

- Yrityksiä ja teollisuutta tukeva tieto-ja viestintäteknologia viestintätekniikka:

- Uudentyyppiset Uuden tyyppiset dynaamisesti verkotetut ja yhteistyöhön perustuvat liiketoimintaprosessit , ”digitaaliset ekosysteemit” erityisesti pienten ja keskisuurten organisaatioiden käyttöön; optimoitu hajautettu työn organisointi ja optimoidut yhteistyöympäristöt , kuten tiedonvaihto- ja interaktiiviset palvelut (esimerkiksi matkailualalla) .

- Valmistus , myös perinteinen teollisuus : pitkälle räätälöityjen tuotteiden nopea ja mukautuva suunnittelu, tuotanto ja toimitus; digitaalinen ja virtuaalinen tuotanto; mallintamis-, simulointi- , optimointi- ja esitysvälineet esittelymenetelmät; miniatyrisoidut ja integroidut tieto- ja viestintäteknologian viestintätekniikan tuotteet.

- Luottamusta tukeva tieto- ja viestintäteknologia viestintätekniikka : Identiteetin hallinta; todentaminen ja valtuutukset; yksityisyyttä suojaavat teknologiat; oikeuksien ja hyödykkeiden hallinnointi; verkkouhilta suojautuminen.

- Tulevat ja kehitteillä olevat teknologiat: Tavoitteena on tukea tietämyksen eturintamassa harjoitettavaa tutkimusta, jonka kohteena ovat tieto- ja viestintätekniikan ydinosa-alueet ja niiden yhdistäminen muihin soveltuviin aloihin ja tutkimusalueisiin sekä kehittää uusia ideoita ja radikaalisti uusia käyttökohteita ja tutkia uusia vaihtoehtoja tieto- ja viestintätekniikan tutkimuksen kehityslinjauksiksi.

4. Nanotieteet, nanoteknologia, materiaalit ja uudet tuotantoteknologiat

Tavoite

Tavoitteena on parantaa Euroopan teollisuuden kilpailukykyä ja edesauttaa tuottaa tietämystä, jonka avulla voidaan edesauttaa siirtymistä runsaasti luonnonvaroja kuluttavasta teollisuudesta osaamisintensiiviseen teollisuuteen . Tavoitteeseen pääsemiseksi pyritään saamaan aikaan merkittäviä edistysaskeleita tietämyksessä ja ottamaan käyttöön ratkaisevan tärkeää tuottamalla uraa uurtavaa tietämystä eri teknologioita ja tutkimusaloja hyödyntävissä uusissa sovelluksissa hyödyntäviä uusia sovelluksia varte n. Tämä hyödyttää sekä uusia huipputeknologian aloja että arvoa tuottavia osaamispohjaisia perinteisiä teollisuudenaloja. Erityisenä painopisteenä on tutkimuksen ja teknologian kehittämisen tulosten levittäminen pk-yrityksille. Toimien kohteena ovat ensisijaisesti mahdollistavat teknologiat, joilla on vaikutuksia kaikkiin teollisuuden aloihin ja moniin muihin seitsemännen puiteohjelman aihealueisiin.

Lähtökohdat

Teolliseen toimintaan vaikuttavat lisääntyvät vaikeudet eivätTeollisen toiminnan väheneminen ei enää rajoitu perinteisille työvoimavaltaisille aloille, vaan ne alkavat se alkaa näkyä myös välituotteita valmistavilla aloilla – jotka ovat perinteisesti olleet Euroopan teollisuuden vahva lenkki vahvuutena – ja jopa joillakin huipputeknologian aloilla. Luja teollinen perusta on säilytettävä vankistamalla osaamissisältöä olemassa olevassa teollisuudessa ja Tämä kehityssuuntaus on käännettävä päinvastaiseksi rakentamalla Eurooppaan vahva osaamispohjainen ja -intensiivinen teollisuus sekä rakentamalla Eurooppaan vahva osaamispohjainen ja -intensiivinen teollisuus . Tässä yhteydessä on painotettava perustutkimuksen hyödyntämistä teollisten sovellusten aikaansaamiseksi . Tämä edellyttää muun muassa olemassa olevien pk-yritysten uudenaikaistamista ja uusien osaamislähtöisten pk-yritysten luomista. Tähän voidaan päästä levittämällä tietämystä ja erityisosaamista yhteistyöohjelmien avulla.

Tulevaisuuden teollisuuden kilpailukyky tulee olemaan suurelta osin nanoteknologioiden ja niiden sovellusten varassa. Useilla aloilla toteutettava nanotieteisiin ja -teknologioihin liittyvä TTK-työ voi nopeuttaa Euroopan teollisuuden muutosta. EU:lla on tunnustettu johtoasema nanotieteiden, nanoteknologian, materiaalien ja tuotantoteknologioiden kaltaisilla aloilla. Tarvitaan kuitenkin lisäpanostusta, jotta voidaan ylläpitää ja parantaa EU:n asemaa maailmanlaajuisessa toimintaympäristössä, jolle on ominaista kova kilpailu.

Eurooppalaiset teknologiayhteisöt Teollisuuden kannalta tärkeitä painopistealueita voidaan määrittää ja integroida alakohtaisia sovelluksia varten esimerkiksi eurooppalaisten teknologiayhteisöjen toimilla muun muassa nanoelektroniikan, valmistusteollisuuden, terästeollisuuden, kemian, liikenteen, rakentamisen, työturvallisuuden, tekstiiliteollisuuden,sekä massan ja paperin metsänjalostusteollisuuden sekä nanolääketieteen aloilla. auttavat Tämä auttaa yhteisten tutkimuspainopisteiden ja -tavoitteiden määrittämisessä. Sen lisäksi, että reagoidaan joustavasti seitsemännen puiteohjelman keston aikana esille nouseviin uusiin tarpeisiin , tarkastelukohteina ovat teollisuuden kannalta tärkeät painopistealueet ja niiden integrointi alakohtaisia sovelluksia varten, tarkastellaan olennaisia tärkeitä politiikkaan, sääntelyyn , ja standardointiin ja vaikutuksiin liittyviä kysymyksiä. Tarvittaessa reagoidaan joustavasti mahdollisiin esille nouseviin uusiin tarpeisiin

Toimet

- Nanotiede ja nanoteknologia

- Tarkoituksena on tuottaa uutta tietämystä rajapintailmiöistä ja kokoon sidoksissa olevista ilmiöistä. Tarkastelukohteita ovat: materiaalien ominaisuuksien hallinta nanotasolla uusia sovelluksia varten; teknologioiden integrointi nanotasolla; itsejärjestymisominaisuudet; nanomoottorit; nanokoneet ja nanojärjestelmät; nanotasolla tapahtuvan karakterisoinnin ja manipuloinnin menetelmät ja välineet; kemian alan nano- ja tarkkuusteknologia perusmateriaalien ja -komponenttien valmistamista varten; vaikutukset ihmisten turvallisuuteen, terveyteen ja ympäristöön; metrologia , valvonta ja havainnointi , nomenklatuuri ja standardit; uusien alakohtaisissa sovelluksissa käytettävien ratkaisujen ja lähestymistapojen tutkimus, mukaan luettuna kehitteillä olevien teknologioiden integrointi ja konvergenssi. Toimissa tarkastellaan myös nanoteknologian vaikutusta yhteiskuntaan ja nanotieteen ja -teknologian merkitystä yhteiskunnallisten ongelmien ratkaisussa.

- Materiaalit

- Tarkoituksena on tuottaa uutta tietämystä suorituskykyisistä pinnoista ja materiaaleista, joita voidaan käyttää uusissa tuotteissa ja prosesseissa. Tutkimuskohteita ovat: älykkäät ja ominaisuuksiltaan räätälöidyt sekä suorituskyvyltään ennustettavat materiaalit; luotettavampi suunnittelu ja simulointi; tietokonemallinnus; suurempi kompleksisuus; ympäristöyhteensopivuus; nano-,molekyyli-ja makrotason mikro- ja makrotoiminnallisuuden integrointi kemian teknologiassa ja materiaalien prosessoinnissa; uudet nanomateriaalit, (myös nanokomposiitit) , biomateriaalit , keinotekoiset materiaalit, joilla on luonnossa esiintymättömiä sähkömagneettisia ominaisuuksia, ja hybridimateriaalit, mukaan luettuina niiden prosessoinnin , ominaisuuksien ja suorituskyvyn suunnittelu ja ohjaus. Uusia ominaisuuksia omaavat materiaalit ovat keskeisen tärkeitä Euroopan teollisuuden tulevan kilpailukyvyn kannalta, ja ne muodostavat perustan tekniselle edistymiselle monilla aloilla, kuten terveydenhuollon, elektroniikan, energian, liikenteen ja turvallisuuden alalla.

- Uudet tuotantoteknologiat

- Tarkoituksena on luoda edellytyksiä ja valmiuksia kestävälle osaamisintensiiviselle tuotannolle. Tähän sisältyy esiin nousevia teollisuuden tarpeita vastaavien ja Euroopan teollisen perustan uudistamista edistävien uusien toimintamallien luominen, kehittäminen ja validointi. Tarkastelukohteita ovat: yleisten tuotantovalmiuksien kehittäminen mukautuvaa, verkottunutta ja osaamispohjaista tuotantoa varten; sellaisten uusien suunnittelukonseptien kehittäminen, joissa hyödynnetään teknologioiden konvergenssia (esim. nano-, bio-, informaatio- ja kognitiivinen teknologia ja niiden suunnitteluvaatimukset), seuraavan sukupolven lisäarvotuotteita ja -palveluja varten, sekä sopeutuminen muuttuviin tarpeisiin ; suurikapasiteettisten tuotantotekniikoiden käyttöönotto .

- Teknologioiden integrointi teollisia sovelluksia varten

- Tavoitteena on uuden nano - ja mikro teknologiaa, materiaaleja ja tuotantoa koskevan tietämyksenja uusien teknologioiden integrointi alakohtaisiin ja alojen rajat ylittäviin sovelluksiin , jotta voidaan vastata erityisesti asianomaisten eurooppalaisten teknologiayhteisöjen määrittämiin tarpeisiin esimerkiksi. terveydenhuollon, rakentamisen, liikenteen, energiahuollon, kemian, ympäristön, tekstiili- ja vaatetusteollisuuden, massan ja paperin tuotannon sekä koneenrakennuksen aloilla.

5. Energia

Tavoite

Tavoitteena on muuttaa nykyinen fossiilisiin polttoaineisiin perustuva energiajärjestelmä kestävämmäksi, tuontipolttoaineista vähemmän riippuvaiseksi ja monipuoliseen energianlähteiden ja -kantajien yhdistelmään valikoimaan perustuvaksi järjestelmäksi siten, että kiinnitetään erityistä huomiota hiilidioksidipäästöiltään vähäisempiin tai hiilidioksidipäästöttömiin energiateknologioihin. Lisäksi tarkoituksena on sekä parantaa energiatehokkuutta ja lisätä energiansäästöjä , jotta voidaan vastata energiansaannin varmuuteen ja ilmastonmuutokseen liittyviin polttaviin haasteisiin ja parantaa samalla Euroopan teollisuuden energia-alan kilpailukykyä.

Lähtökohdat

Energiajärjestelmiin kohdistuu suuria haasteita. Maailmanlaajuisen energiankysynnän hälyttävä kehitys (kysynnän arvioidaan kasvavan 60 prosenttia seuraavien 30 vuoden aikana), perinteisten öljy- ja maakaasuvarojen rajallisuus, tarve vähentää tuntuvasti kasvihuonekaasujen päästöjä ilmastonmuutoksen tuhoisien vaikutusten lieventämiseksi, öljyn hinnan heilahtelu (joka on haitallista erityisesti öljystä riippuvaisen liikennealan kannalta) sekä tuottaja-alueiden geopoliittinen epävakaus edellyttävät toimivien ja oikea-aikaisten ratkaisujen kiireellistä määrittämistä ja kehittämistä. Energiatutkimus auttaa osaltaan takaamaan, että kansalaiset ja yritykset saavat käyttöönsä kohtuuhintaista energiaa. Tutkimusta ja demonstrointia tarvitaan, jotta käyttöön voidaan tarjota ympäristöä mahdollisimman vähän kuormittavia ja mahdollisimman kustannustehokkaita teknologioita ja toimenpiteitä, joiden avulla EU voi saavuttaa Kioton pöytäkirjan mukaiset ja sen jälkeiset tavoitteensa sekä täyttää energiapolitiikkaa koskevat sitoumuksensa siten kuin vuonna 2000 julkaistussa vihreässä kirjassa Energiahuoltostrategia Euroopalle [?] , vuonna 2005 julkaistussa energiatehokkuutta käsittelevässä vihreässä kirjassa sekä vuonna 2006 annetussa vihreässä kirjassa Euroopan strategia kestävän, kilpailukykyisen ja varman energiahuollon turvaamiseksi on kuvattu kuvatulla tavalla.

Eurooppa on noussut maailmassa johtavaan asemaan useiden energiantuotantoon ja energiatehokkuuteen liittyvien teknologioiden energiateknologioiden alalla. Se on edelläkävijä uusiutuviin energialähteisiin liittyvien nykyaikaisten tekniikoiden, kuten aurinko-, bio- bioenergian ja tuulienergian, aloilla. EU kilpailee myös maailmanlaajuisesti energian tuotanto- ja jakeluteknologioiden alalla ja sillä on vahvaa tutkimuskapasiteettia hiilidioksidin talteenoton ja sitomisen alalla. Näitä asemia uhkaa kuitenkin nykyisin kova vakavasti kilpailu (etenkin Yhdysvaltojen ja Japanin taholta). Euroopan sen vuoksi pyrittävä säilyttämään johtava asemansa ja kehittämään sitä, mikä edellyttää merkittäviä ponnisteluja ja kansainvälistä yhteistyötä.

Energiajärjestelmän perusteellinen muuttaminen luotettavaksi, kilpailukykyiseksi ja kestäväksi järjestelmäksi, joka aiheuttaa nykyistä vähemmän tai ei lainkaan hiilidioksidipäästöjä edellyttää uutta teknologiaa, johon liittyvät riskit ovat niin suuria ja taloudelliset voitot hyödyt niin epävarmoja, etteivät yksityiset yritykset voi vastata kaikista tutkimukseen, kehittämiseen, demonstrointiin ja käyttöönottoon tarvittavista investoinneista. Julkisen tuen olisi sen vuoksi oltava keskeisessä asemassa yksityisten investointien mobilisoinnissa, ja eurooppalaiset toimet ja voimavarat olisi yhdistettävä saumattomammin ja tehokkaammin, jotta voitaisiin kilpailla vastaaviin teknologioihin voimakkaasti ja johdonmukaisesti investoivien talouksien kanssa. Eurooppalaisilla teknologiayhteisöillä on tässä suhteessa tärkeä keskeinen asema, sillä ne voivat panna koordinoidusti liikkeelle tarvittavia tutkimusponnisteluja. Tavoitteen saavuttamiseksi tarvittavat toimet esitetään jäljempänä. Niihin sisältyy energiapolitiikan päätöksentekoa tukevaan tietämykseen liittyvä erityistoimi, jonka avulla voidaan myös vastata esille nouseviin uusiin politiikan tarpeisiin. Tällaiset tarpeet voivat liittyä esimerkiksi eurooppalaisen energiapolitiikan rooliin ilmastonmuutokseen liittyvien kansainvälisten toimien kehittämisessä tai energiansaannin ja hintojen epävakauteen tai häiriöihin.

Toimet

- Vety ja polttokennot

Integroidut toimet, joilla Integroitu toiminta, jolla luodaan vankka teknologiaperusta EU:n polttokenno- ja vetyteollisuuden kilpailukyvylle kiinteiden, kannettavien ja liikennesovellusten alalla. Vetyä ja polttokennoja käsittelevä eurooppalainen teknologiayhteisö edistää tätä toimintaa tointa antamalla ehdotuksen integroidusta tutkimus- ja käyttöönottostrategiasta.

- Uusiutuviin energialähteisiin perustuva sähköntuotanto

Teknologiat, joilla parannetaan muuntamisen kokonaishyötysuhdetta , kustannustehokkuutta ja luotettavuutta ja alennetaan kotimaisiin uusiutuviin energialähteisiin (joihin sisältyvät myös biohajoavat jätteet) perustuvan sähköntuotannon kustannuksia, sekä erilaisiin alueellisiin olosuhteisiin soveltuvien teknologioiden kehittäminen ja demonstrointi.

- Uusiutuviin energialähteisiin perustuva polttoainetuotanto

Integroidut muuntamisteknologiat ja polttoainetuotantojärjestelmät : uusiutuvista energialähteistä (joihin sisältyvät myös biomassa ja biohajoavat jätteet) tuotettujen kiinteiden, nestemäisten ja kaasumaisten (vety mukaan luettuna) polttoaineiden kehittäminen ja yksikkökustannusten alentaminen; tavoitteena on hiiliyhdistepäästöjen kannalta neutraalien polttoaineiden, erityisesti liikenteessä käytettävien nestemäisten biopolttoaineiden, kustannustehokas tuotanto varastointi, jakelu ja käyttö.

- Uusiutuvien energialähteiden käyttö lämmityksessä ja jäähdytyksessä

Teknologiat, joilla parannetaan Teknologioiden ja laitteiden, myös varastointiteknologioiden, tutkimus, kehittäminen ja demonstrointi uusiutuviin energialähteisiin perustuvan aktiivisen ja passiivisen lämmityksen ja jäähdytyksen tehokkuuden parantamiseksi tehokkuutta ja alennetaanniiden kustannusten alentamiseksi sekä niiden käytön varmistamiseksi kustannuksia sekä varmistetaan niiden käyttö erilaisissa alueellisissa olosuhteissa.

- Hiilidioksidin talteenotto- ja varastointiteknologiat päästötöntä energiantuotantoa varten

Teknologioiden tutkimus, kehittäminen ja demonstrointi Vähennetään tuntuvasti fossiilisten polttoaineiden käytön ympäristövaikutusten vähentämiseksi tuntuvasti ympäristövaikutuksia; tavoitteena on kehittää erittäin tehokkaita , kustannustehokkaita ja lähes päästöttömiä voima - laitoksia ja/tai höyrylaitoksia hiilidioksidin talteenotto- ja varastointiteknologioiden , erityisesti maanalaisen varastoinnin, avulla pohjalta .

- Puhtaat hiiliteknologiat

Tavoitteena on parantaa merkittävästi voimalaitosten tehokkuutta ja luotettavuutta ja alentaa niiden kustannuksia tutkimalla, kehittämällä ja demonstroimalla puhtaita hiilenmuuntamisteknologioita sekä muita kiinteiden polttoaineiden muuntamisteknologioita, joiden avulla voidaan tuottaa myös sekundäärisiä energiankantajia (kuten vetyä) sekä nestemäisiä ja kaasumaisia polttoaineita .

- Älykkäät energiaverkot

Tutkimus, kehittäminen ja demonstrointi, jonka tarkoituksena on parantaa Euroopan sähkö- ja kaasujärjestelmien ja -verkkojen tehokkuutta, turvallisuutta, luotettavuutta ja laatua erityisesti entistä yhdentyneempien Euroopan energiamarkkinoiden yhteydessä tehokkuuden, turvallisuuden ja luotettavuuden parantaminen esimerkiksi muuttamalla nykyiset sähköverkot interaktiiviseksi (asiakkaat/verkonhaltijat) palveluverkoksi , kehittämällä energian varastoinnin vaihtoehtoja ja poistamalla esteet hajautettujen ja uusiutuvien energialähteiden laajamittaisen käyttöönoton laajamittaiselta käyttöönotolta ja tehokkaan integroinnin esteitä tehokkaalta integroinnilta.

- Energiatehokkuus ja energiansäästö

Uusien ratkaisujen tutkimus, kehittäminen ja demonstrointi ja jo toimiviksi havaittujen ratkaisujen ja teknologioiden optimointi energiatehokkuuden parantamiseksi sekä loppuenergian ja primäärienergian kulutuksen vähentämiseksi entisestään Uudet ratkaisut ja teknologiat, joilla parannetaan energiatehokkuutta ja lisätään energiansäästöä rakennuksissa (elinkaari huomioon ottaen) , liikenteessä, palveluissa ja teollisuudessa. Tähän sisältyvät energiatehokkuutta edistävien strategioiden ja teknologioiden integrointi (mukaan luettuina yhteis- ja monimuototuotanto) , uusien ja uusiutuviin energialähteisiin perustuvien energiateknologioiden käyttö sekä energian kysynnänhallinta hallinnan toimenpiteet ja laitteet sekä ilmastovaikutuksiltaan vähäisten rakennusten demonstrointi .

- Energiapolitiikan päätöksentekoa tukeva tietämys

Kehitetään välineitä, menetelmiä ja malleja energiateknologioihin liittyvien keskeisten taloudellisten ja sosiaalisten kysymysten arviointia varten ja esitetään keskipitkän ja pitkän aikavälin kvantifioitavissa olevia tavoitteita ja skenaarioita (tähän sisältyy myös tieteellinen tuki politiikan laadinnalle) .

6. Ympäristö (mukaan luettuna ilmastonmuutos)

Tavoite

Tavoitteena on ympäristön ja luonnonvarojen kestävä hallinta. Tähän pyritään parantamalla tietämystä ilmaston, biosfäärin, ekosysteemien ja ihmisen toiminnan välisistä vuorovaikutussuhteista sekä kehittämällä uusia teknologioita, välineitä ja palveluja, joiden avulla maailmanlaajuisia ympäristökysymyksiä voidaan käsitellä integroidusti. Toimissa keskitytään ilmastojärjestelmien, ekologisten järjestelmien sekä maa- ja meriympäristön järjestelmien muutosten ennustamiseen sekä välineisiin ja teknologioihin, joita käytetään ympäristöön ja terveyteen (terveys mukaan luettuna) kohdistuvien paineiden ja riskien seurantaan, ehkäisyyn , ja lieventämiseen ja mukauttamiseen sekä luonnon- ja kulttuuriympäristön säilyttämiseen ja ennallistamiseen .

Lähtökohdat

Ympäristöongelmat ylittävät kansalliset rajat ja vaativat koordinoituja toimia yleiseurooppalaisella ja usein maailmanlaajuisella tasolla. Väestönkasvu, kaupungistuminen, maatalouden, vesiviljelyn, kalatalouden, liikenteen , rakennustoiminnan ja energiantuotannon jatkuva kasvu sekä ilmaston paikallinen, alueellinen ja maailmanlaajuinen vaihtelu ja lämpeneminen aiheuttavat ankaraa painetta maapallon luonnonvaroille ja kulttuuriympäristölle. Euroopan on luotava uusi kestävä suhde ympäristöön samalla kun parannetaan kilpailukykyä ympäristömyötäisesti ja vahvistetaan Euroopan teollisuutta. Ympäristötutkimuksen tutkimusalan laajuuden, monimuotoisuuden ja monimutkaisuuden vuoksi kriittisen massan saavuttaminen edellyttää EU:n laajuista yhteistyötä. Se helpottaa yhteistä suunnittelua, toisiinsa liitettyjen ja yhteentoimivien tietokantojen käyttöä sekä yhdenmukaisten ja laajamittaisten havainnointi- ja ennustamisjärjestelmien kehittämistä. Tutkimuksella olisi vastattava tiedonhallintaa ja informaatiopalveluja koskevaan tarpeeseen sekä ongelmiin, jotka liittyvät tietojen siirtoon, integrointiin ja kartoitukseen.

EU:n tason tutkimusta tarvitaan myös kansainvälisten sitoumusten noudattamiseksi. Tällaisia sitoumuksia ovat muun muassa ilmastonmuutosta koskeva Yhdistyneiden Kansakuntien puitesopimus (UNFCCC) ja sen Kioton pöytäkirja, biologista monimuotoisuutta koskeva YK:n yleissopimus, aavikoitumisen estämistä koskeva YK:n yleissopimus, hitaasti hajoavia orgaanisia yhdisteitä koskeva Tukholman yleissopimus, vuonna 2002 pidetyn kestävän kehityksen huippukokouksen tavoitteet, mukaan luettuna EU:n vesialoite, sekä osallistuminen hallitustenväliseen ilmastonmuutospaneeliin ja kaukokartoitusta koskevaan aloitteeseen. Merkittävää tutkimustarvetta aiheuttavat myös olemassa ja kehitteillä olevat EU:n tason toimet, kuten kuudennen ympäristöä koskevan toimintaohjelman ja siihen liittyvien teemakohtaisten strategioiden (esimerkiksi EU:n meristrategian) toteuttaminen sekä , ympäristöteknologian toimintasuunnitelman ja ympäristöteknologiaa ja ympäristöä ja terveyttä koskevan toimintasuunnitelmankoskevien toimintasuunnitelmien , toteuttaminen sekä eri ohjelmien ja direktiivien, kuten vesipolitiikan puitedirektiivin ja Natura 2000 -ohjelman, täytäntöönpano.

EU:n on vahvistettava asemaansa ympäristöteknologioiden maailmanmarkkinoilla. Nämä teknologiat edistävät kestävää kulutusta ja tuotantoa, ja niiden Näiden teknologioiden avulla voidaan saavuttaa kestävää kasvua ja tarjota ekotehokkaita ratkaisuja eri suuruisiin mittaluokan ympäristöongelmiin sekä suojella kulttuuri - ja luonnon perintöä. Ympäristövaatimukset synnyttävät myös innovaatioita ja voivat tarjota liiketoimintamahdollisuuksia ja parantaa kilpailukykyä samalla, kun niiden avulla turvataan kestävämpi tulevaisuus tuleville sukupolville . Vesihuoltoa ja vedenp