"Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi työntekijöiden vapaasta liikkuvuudesta yhteisön alueella annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1612/68 muuttamisesta", ja "Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi jäsenvaltioiden työntekijöiden ja heidän perheidensä liikkumista ja oleskelua yhteisön alueella koskevien rajoitusten poistamisesta annetun neuvoston direktiivin 68/360/ETY muuttamisesta" sekä "Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi yhteisön työntekijöiden vapaan liikkuvuuden ja sosiaaliturvan neuvoa-antavan komitean perustamisesta sekä neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1612/68 ja neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1408/71 muuttamisesta"



Virallinen lehti nro C 169 , 16/06/1999 s. 0024 - 0028



Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: - "Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi työntekijöiden vapaasta liikkuvuudesta yhteisön alueella annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1612/68 muuttamisesta", ja - "Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi jäsenvaltioiden työntekijöiden ja heidän perheidensä liikkumista ja oleskelua yhteisön alueella koskevien rajoitusten poistamisesta annetun neuvoston direktiivin 68/360/ETY muuttamisesta" sekä - "Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi yhteisön työntekijöiden vapaan liikkuvuuden ja sosiaaliturvan neuvoa-antavan komitean perustamisesta sekä neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1612/68 ja neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1408/71 muuttamisesta" (1999/C 169/10) Neuvosto päätti 12. marraskuuta 1998 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 49 artiklan mukaisesti pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainituista ehdotuksista. Asian valmistelusta vastannut "työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus" -jaosto antoi lausuntonsa 8. huhtikuuta 1999. Esittelijä oli Gianni Vinay. Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 28. ja 29. huhtikuuta 1999 pitämässään 363. täysistunnossa (huhtikuun 28. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 89 ääntä puolesta, ja 4 pidättyi äänestämästä. 1. Johdanto 1.1. Lausunnon kohteena olevan komission ehdotuksen taustalla on perustamissopimuksen 48 artiklan takaama oikeus työntekijöiden vapaaseen liikkuvuuteen unionin alueella, jota on toteutettu vuodesta 1968. Sen tavoitteena on antaa jokaiselle kansalaiselle mahdollisuus hakeutua minkä tahansa jäsenvaltion alueelle työskentelemään tai etsimään työtä. Lisäksi kansalaisille taataan yhdenvertainen kohtelu sekä samat oikeudet kuin vastaanottavan valtion työntekijöille. 1.2. Näiden oikeuksien täyden hyödyntämisen esteenä ovat kuitenkin osaltaan EU:n vanhentuneet säännöt, joiden jälkeenjääneisyys on tullut esille useissa tuomioistuimen päätöksissä ja joiden puutteita komission vuonna 1996 perustama ja Simone Veilin johtama korkean tason asiantuntijaryhmä on korostanut. Kyseisen ryhmän tavoitteena on nimenomaan eritellä vapaan liikkumisoikeuden mahdolliset puutteet tai sen soveltamisen viivästykset. 1.3. Ryhmän raportissa korostetaan, että sääntöjen välttämättömässä mukauttamisessa on otettava huomioon sekä oikeuskäytännön kehitys että EU:n poliittinen, yhteiskunnallinen ja sosiaalinen kehitys vuodesta 1968 lähtien. 1.4. Euroopan parlamentti on ilmoittanut useaan otteeseen kannattavansa työntekijöiden vapaata liikkuvuutta koskevan puitesäännöstön parantamista. Parlamentti on antanut puoltavan lausunnon komission vuonna 1989 esittämistä ehdotuksista, jotka liittyvät asetukseen (ETY) N:o 1612/68 ja direktiiviin 68/369/ETY(1) ja suosittaa edelleenkin oikeudellisten puitteiden vahvistamista sekä sitä, että jäsenvaltiot soveltavat puitteita tehokkaasti. 1.5. Mahdollisuus käyttää vapaan liikkuvuuden oikeutta käy vielä tärkeämmäksi, kun otetaan huomioon Luxemburgissa marraskuussa 1997 pidetyssä Eurooppa-neuvoston kokouksessa hyväksytyt työllisyyssuuntaviivat, joissa korostetaan työntekijöiden ja erityisesti työttömien ammatillisen sopeutumiskyvyn parantamista koko unionin alueella vallitsevassa kriittisessä työllisyystilanteessa. Euroopan työllisyysstrategialle onkin tärkeää, ettei koulutusmahdollisuuksien käyttämiselle ja työkokemuksen hankkimiselle muun muassa liikkuvuuden avulla ole esteitä. 1.6. Komissio hyväksyi vuonna 1997 Euroopan parlamentin suuntaviivojen ja korkean tason asiantuntijaryhmän ohjeiden mukaisesti toimintasuunnitelman, jossa ehdotettiin sellaista lainsäädäntöä, jolla voidaan parantaa vapaan liikkumisoikeuden käyttämistä. Komitea kannatti toimintasuunnitelman suuntaviivoja ja teki joitain huomautuksia toukokuussa 1998 antamassaan lausunnossa(2). 1.7. Lausunnon aiheena olevat komission ehdotukset muodostavat merkittävän osan toimintasuunnitelman strategiasta. Niissä muutetaan ja ajantasaistetaan asetusta N:o 1612/68 ja direktiiviä 68/360 sekä rationaalistetaan institutionaalista toimintaa yhdistämällä vapaata liikkuvuutta ja sosiaaliturvaa käsittelevät neuvoa-antavat komiteat yhdeksi komiteaksi. 1.8. Ehdotuksissa pyritään erityisesti selkiyttämään ja yksinkertaistamaan oleskeluoikeutta koskevia sääntöjä yksinkertaistamalla oleskeluluvan myöntämismenettelyitä silloin, kun kyseessä on EU:n alueelta tulevat työntekijät sekä henkilöt, jotka tulevat toiseen jäsenvaltioon etsimään työtä tai osallistumaan ammattikoulutukseen. 1.9. Ehdotuksissa mukautetaan sääntöjä, jotka koskevat unionin kansalaisten yhdenvertaisen kohtelun takeita tuomioistuimen päätöksissä määritellyssä oikeuskäytännössä. 1.10. Niissä annetaan sääntöjä ammatillisen liikkuvuuden suojaamiseksi ja edistämiseksi. Nämä säännöt antavat työntekijöille mahdollisuuden hyötyä ammatillisesti tärkeistä tekijöistä ja kokemuksista missä tahansa unionin jäsenvaltiossa. 1.11. Erityissäännöksillä pyritään estämään se, että työntekijät joutuisivat epäedulliseen asemaan työskennellessään muualle kuin kotimaassaan. 1.12. Ehdotetuilla säännöillä parannetaan lisäksi työntekijän perheenjäsenten oikeuksia edistämällä heidän sopeutumistaan ja säilyttämään heidän yhdenvertaiset oikeutensa kaikkiin taloudellisiin, verotuksellisiin, sosiaalisiin ja kulttuurisiin etuihin sekä erityisesti heidän oikeutensa itsenäiseen ammatinharjoittamiseen. Puolisoiden oikeudet jäävät voimaan myös eron jälkeen. 1.13. Ikään ja taloudelliseen asemaan liittyvät rajoitukset poistetaan määriteltäessä perheenjäsenet, joilla on oikeus maassaoleskeluun yhdessä työntekijän kanssa. 1.14. Vapaan liikkumisoikeuden käyttämiseen ehdotetaan syrjimättömyyslauseketta, joka kieltää rotuun, uskontoon, sukupuoleen, ikään, vammaisuuteen tai seksuaaliseen suuntautumiseen perustuvan syrjinnän. 1.15. Työmarkkinaosapuolien ehdotuksesta nykyiset kolmikantaiset vapaata liikkuvuutta ja sosiaaliturvaa käsittelevät neuvoa-antavat komiteat yhdistetään yhdeksi komiteaksi toiminnan rationaalistamiseksi ja parantamiseksi. 2. Yleistä 2.1. Komitea kannattaa komission ehdotuksia neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1612/68, direktiivin 68/360/ETY ja neuvoston direktiivin (ETY) N:o 1408/71 muuttamisesta. 2.2. Komitealle on jo tarjoutunut tilaisuus tutustua yhteisön tuomioistuimen laajaan oikeuskäytäntöön ja korkean tason asiantuntijaryhmän raporttiin sekä arvioida niitä. Komitea toteaa Amsterdamin sopimukseen sisältyvän määrittelyn poliittisen arvon sekä sen, että kyseisellä sopimuksella pyritään vahvistamaan oikeutta vapaaseen liikkuvuuteen. Kuten johdannossa mainittiin, komitea antoi myönteisen lausunnon työntekijöiden vapaata liikkuvuutta koskevasta toimintasuunnitelmasta, mutta suositti, että korkean tason asiantuntijaryhmän raportissa esitettyihin ohjeisiin kiinnitettäisiin kokonaisuudessaan entistä enemmän huomiota. 2.3. Käsiteltävänä olevien ehdotusten erityisenä tavoitteena on työntekijöiden ja heidän perheidensä vapaan liikkuvuuden tiellä olevien, erityisesti heidän oikeudelliseen ja aineelliseen asemaansa liittyvien viimeisten esteiden poistaminen silloin, kun he oleskelevat jossain muussa jäsenvaltioissa kuin kotimaassaan. 2.3.1. Komitea on komission kanssa samaa mieltä siitä, että ehdotuksessa esitetyn työntekijöitä ja heidän perheitään koskevien säännösten tarkistamisen tulee vastata tavoitetta, jonka mukaan unionin kansalaisten oikeus liikkua ja valita vapaasti asuinpaikkansa koko Euroopan unionin alueella tulee toteuttaa kokonaisuudessaan. Komitea on korostanut tätä vaatimusta jo aiemmin ja kehottaa edelleenkin komissiota liittämään ehdotuksiinsa perustamissopimuksen 8 a artiklan (Amsterdamin sopimuksen uudessa numeroinnissa 18 artikla) mukaiset liitännäistoimet, jotta unionin kansalaisuudelle voidaan määrittää yhtenäinen oikeudellinen asema ja jotta voidaan toteuttaa täysi liikkumavapaus. 2.4. Komitea kannattaa ehdotuksen tarkistustavoitteita: työnhakijoiden, harjoittelijoiden ja tulevaisuudessa yhä lyhyemmissä työsuhteissa olevien työntekijöiden liikkumisvapauden helpottaminen; perheenjäsenten, myös muiden kuin huollettavien, sekä alkuperäjäsenvaltiossa huollettavien tai kumppanien oleskeluoikeuden laajentaminen ja parantaminen; yhdenvertaisen kohtelun periaatteen lujittaminen ja ammatillisen tilanteen vastaavuus sekä julkisella että yksityisellä sektorilla; rajatyöntekijöiden ongelmiin paneutuminen ja vapaan liikkuvuuden esteenä olevien hallinnollisten menettelyiden yksinkertaistaminen. 2.5. Komitea painottaa edelleen jo aiemmassa lausunnossaan esittämäänsä käsitystä, jonka mukaan todellisia sisämarkkinoita ei ole, elleivät ne mahdollista työvoiman vapaata liikkuvuutta. Tämä on välttämätöntä myös siksi, että työllistettävyyttä tulee parantaa, kuten Luxemburgin Eurooppa-neuvostonkokouksen jälkeen annetuissa työllisyyden suuntaviivoissa on esitetty. Koulutusväylien ja -tilaisuuksien avaaminen ja niiden vapauttaminen kansallisista byrokraattisista rasitteista on yksi keinoista, joilla voidaan lisätä työpaikkojen tarjonnan ja kysynnän sopeuttamista ja mahdollistaa EU:n työvoiman jatkuva ja kokonaisvaltainen ammatillinen uudelleensopeuttaminen, mikä on välttämätöntä tekniikan kehittyessä jatkuvasti. 2.6. Lausunnon kohteena olevat ehdotukset ovat ilman muuta suuri edistysaskel, vaikkei niillä pystytä täysin poistamaan kaikkia valtioiden välisen liikkuvuuden käytännön esteitä. On esimerkiksi tarpeen ratkaista tehokkaasti ja lopullisesti tietyt verotukseen ja sosiaaliseen suojeluun, erityisesti lisäeläkkeisiin liittyvät seikat. Komitea on vakuuttunut, että tulee laatia oikeuspuitteet, joiden avulla nämä kysymykset voidaan koordinoida unionin tasolla. Komitea toivookin edelleen, että kaikkien vapaaseen liikkuvuuteen liittyvien kysymysten koordinointi annetaan yhden komission jäsenen vastuulle. 2.7. Komitea muistuttaa aiemman lausuntonsa mukaisesti komissiota, että ehdotuksen alaan kuuluvissa asioissa tulee ottaa huomioon kaikissa unionin jäsenvaltioissa laillisesti oleskelevien, EU:n ulkopuolisista maista tulevien työntekijöiden oikeuksiin ja suojeluun liittyvät ongelmat. 2.8. Komitea suosittaa, että komissio edistää ja valvoo yhteistyössä muiden unionin toimielinten kanssa uusien säännösten välitöntä ja täydellistä soveltamista kaikissa jäsenvaltiossa. On erityisen tärkeää tukea uusien sääntöjen tehokasta soveltamista sekä tiedottamiseen tarkoitettujen nykyisten välineiden että kohdennetun kampanjan avulla. On myös tärkeää edistää muun muassa julkishallinnon tahojen välistä tiedonvaihtoa sekä erityisten ja kiireellisten ongelmien käsittelyä, mm. perustamalla yhteydenottopisteitä. 2.9. Komitea on lisäksi korostanut useaan otteeseen, että neuvoa-antavien komiteoiden lisäksi nimenomaan työmarkkinaosapuolten rooli on tärkeä työntekijöiden avustamiseksi ja suojelemiseksi eri valtioissa käsiteltäessä työllisyyteen ja työelämään liittyviä kysymyksiä. Tältä kannalta olisikin aiheellista edistää osapuolten säännöllistä osallistumista niihin yhteisön ohjelmiin ja aloitteisiin, jotka liittyvät erityisesti lausunnossa käsiteltävien sääntöjen soveltamista koskeviin aloitteisiin. 2.10. Komitea kannattaa lopuksi päätöstä, jonka mukaan näiden toimien hyväksymisessä turvaudutaan 189 b artiklan mukaiseen menettelyyn, jota on suositeltu muihinkin käsiteltävään aiheeseen liittyviin asioihin. 3. Erityistä 3.1. Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi työntekijöiden vapaasta liikkuvuudesta yhteisön alueella annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1612/68 muuttamisesta - 98/0229 (COD) 3.1.1. Syrjimättömyyslausekkeeksi nimitetyn 1 a artiklan sanamuoto on tinkimätön, suora ja selkeä. Se on Amsterdamin sopimuksen mukainen ja siinä yhdistetään vapaaseen liikkuvuuteen ihmisoikeuksien suojelun kannalta tärkeät periaatteet, jotka komissio esitteli jo rasismin vastaisessa toimintasuunnitelmassaan. Komitea kannattaa vakaasti komission tekemää valintaa. 3.1.2. Komitea käyttää tilaisuutta hyväkseen esittääkseen, että tulevaisuudessa ilmaisu "siirtotyöläinen" korvataan ilmaisulla "unionin työntekijä". 3.1.3. Aiemmin antamiensa lausuntojen mukaisesti komitea suhtautuu myönteisesti 1 artiklaan ehdotettuihin muutoksiin, jotka koskevat vapaan liikkuvuuden oikeuden myöntämistä työtä hakeville henkilöille ja harjoittelijoille. Myönteistä on myös 5 artiklaan lisättäväksi ehdotettu toinen kohta, joka antaa oikeuden osallistua koulutukseen niille, jotka ovat jo työnhakijoina muissa jäsenvaltiossa. Komitea toivoo, että neuvoston tuore sopimus eurooppalaisten koulutusjaksojen edistämisestä(3) helpottaa harjoittelijoiden ja oppisopimusoppilaiden vapaata liikkuvuutta. 3.1.3.1. On myös tarpeen korostaa vielä kerran, että Eures-verkkoa tulee laajentaa ja vahvistaa sekä julkisella että yksityisellä sektorilla ja lisäksi tukea Eures-verkon, Interregin ja muiden yhteisöohjelmien välistä yhteisvaikutusta, jotta rajanylittävät koulutushankkeet ja Euroopan työmarkkinat voidaan saada toisiaan vastaaviksi. 3.1.4. Edistysaskeleena on myös 7 artiklaan ehdotettu muutos, joka koskee vapaan liikkuvuuden piiriin kuuluvien työntekijöiden ja kyseisen valtion omien työntekijöiden aineellisten oikeuksien yhdenvertaistamista erityisesti työ- ja palvelusuhteen ehtojen, urakehityksen, työsuojelun, yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen sekä erilaisten taloudellisten, verotuksellisten, sosiaalisten ja kulttuuristen etujen osalta ja myös 8 artiklaan liitettyjen julkisoikeudellisesti säädettyjä tehtäviä koskevien ehtojen osalta. 3.1.5. Työntekijöiden tilanteiden vastaavuuteen liittyvät 7 artiklaan ehdotetut muutokset, jos niitä sovelletaan tarkkaan, poistavat merkittävällä tavalla erityisesti julkisella sektorilla vielä esiintyvää syrjintää. Kuten komissiokin painottaa, aihetta koskevilla direktiiveillä on ollut tähän mennessä vaikutusta lähinnä ammatteihin, joista on jo säädöksiä, sekä joidenkin tutkinto- ja muiden todistusten tunnustamiseen. 3.1.5.1. Avoimeksi jää edelleenkin yksityisen sektorin työntekijän asemassa ja säädöksissä määrittelemättömissä ammateissa toimimalla hankitun ammattipätevyyden tunnustamista koskeva ongelma. Komission onkin tehtävä aiheesta vielä aloitteita, mutta työmarkkinaosapuolet voivat vaikuttaa asiaan neuvotteluissaan jo nyt. 3.1.6. Asetuksen 10, 11 ja 12 artiklaan esitetyillä muutoksilla tunnustetaan perheenjäsenten itsenäiset oikeudet. Ne koskevat oikeusvarmuutta, oikeutta itsenäiseen ammatinharjoittamiseen tai muuhun taloudellisen toimintaan, osallistumista yleissivistävään ja ammatilliseen koulutukseen sekä itsenäisen oleskeluluvan säilymiseen. Ehdotukset vastaavat sekä korkean tason asiantuntijaryhmän raportissa sekä komitean edellisessä lausunnossa esitettyjä toiveita ja kehotuksia. 3.1.6.1. Ei ole kuitenkaan selvää, miten määritellään kriteerit itsenäisen oleskeluoikeuden jatkumiselle ja taloudellisen toiminnan harjoittamiselle silloin, kun avioliitto purkaantuu. 10 artiklan 4 kohdassa sanotaan, että EU:n ulkopuolisista maista peräisin olevien perheenjäsenten oleskeluoikeus säilyy myös avioliiton purkautuessa, jos he ovat asuneet maassa kolmen peräkkäisen vuoden ajan. Ei käy selville, miksi tämä aikarajoitus annetaan. Vielä vaikeampi on ymmärtää 11 artiklaan ehdotettua muutosta, jonka mukaan avioliiton purkauduttua kaikilla perheenjäsenillä säilyy mahdollisuus työskennellä vain, jos he ovat asuneet maassa vähintään viiden peräkkäisen vuoden ajan. Eronneelle perheenjäsenelle on annettava mahdollisuus elättää itsensä ja muut perheenjäsenet, joista hän on mahdollisesti vastuussa, palkkatyötä tekemällä tai vapaana ammatinharjoittajana. 3.1.7. Komitea on useaan otteeseen korostanut rajatyöntekijöiden ongelmaa. 7 a artiklan lisääminen vahvistaa kyseisten työntekijöiden juridista asemaa. Komitea huomauttaa kuitenkin, että avoimeksi jää vielä useita kysymyksiä, joihin ei ole toistaiseksi löydetty yksiselitteisiä eikä tyydyttäviä ratkaisuja. Komitea kehottaakin komissiota tekemään aloitteen, jossa koottaisiin yhteen kaikki ratkaisemattomat kysymykset ja selvennettäisiin niitä. Ne voisivat koskea myös kyseisen asetuksen ulkopuolisia aloja verotuksesta sosiaaliturvaan. Pohjana voitaisiin pitää korkean tason asiantuntijaryhmän raporttia sekä Euroopan parlamentin mietintöä(4). 3.1.7.1. Sveitsin kanssa tehtyä tuoretta sopimusta voidaan pitää myönteisenä, mutta Monacon, San Marinon ja Andorran kanssa on edelleen vaikeuksia, ja kysymys jää avoimeksi. 3.1.7.2. Kun otetaan huomioon, että toimenpiteiden vaikutukset KIE-maiden kannalta - erityisesti niiden, joiden kanssa on tehty assosiaatiosopimus - ovat huomattavat, työvoiman mahdollisia liikkeitä tulee säännellä perustamis- ja muissa sopimuksissa. 3.1.7.3. Komitea katsoo lopuksi velvollisuudekseen korostaa, että on tärkeää luoda sellaiset olosuhteet, joissa raja-alueiden työmarkkinaneuvotteluissa voidaan saavuttaa merkittäviä tuloksia työllisyyden kehittämispolitiikan, aluekehityspolitiikan ja määräysten soveltamisen kannalta sekä aloilla, jotka kuuluvat nimenomaan sopimuspolitiikkaan. 3.2. Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi jäsenvaltioiden työntekijöiden ja heidän perheidensä liikkumista ja oleskelua yhteisön alueella koskevien rajoitusten poistamisesta annetun neuvoston direktiivin 68/360/ETY muuttamisesta - 98/0230 (COD) 3.2.1. Edellä käsitellyillä asetukseen 1612/68 esitetyillä muutoksilla ei olisi todellista ja toiminnallista vaikutusta, ellei niitä täydennettäisi direktiiviin 68/360 ehdotettujen muutosten hyväksymisellä. 3.2.2. Erityisesti tulee painottaa, että muuttamiseen ja oleskeluoikeuteen liittyviä tärkeimpiä näkökohtia koskevien toimien lisäksi on - myös komitean aiemmissa lausunnoissa - jo useaan otteeseen tuotu esille, että on tärkeää poistaa byrokraattisia esteitä, jotka tekevät vapaan liikkumisoikeuden hallinnoinnin entistä monimutkaisemmaksi ja ongelmallisemmaksi. 3.2.3. Komitea suhtautuu myönteisesti liitännäistoimiin, joilla helpotetaan perheiden yhdistämistä ja perheenjäsenten itsenäistä oleskeluoikeutta paitsi niiden näkökohtien osalta, jotka on esitetty asetukseen 1612/68 liittyvissä erityishuomioissa. 3.2.4. Ratkaisematta jää kuitenkin kysymys, jonka korkean tason asiantuntijaryhmä on esittänyt ja josta komiteakin on maininnut aiemmissa lausunnoissaan(5). Tämä kysymys liittyy siihen, että laillisesti jossain jäsenvaltiossa oleskelevien EU:n ulkopuolisten maiden kansalaisten, vaikka he ovat unionin kansalaisen perheenjäseniä, on anottava viisumia jokaiseen unionin jäsenvaltioon erikseen myös lyhyille matkoille. 3.2.5. Ehdotuksen 6 artiklan 3 kohdan toinen kohta koskee työsuhteiden yhteenlaskemista oleskeluoikeuden saamiseksi. Sen taustalla on korkean tason asiantuntijaryhmän korostama näkökohta, jonka mukaan ei tule heikentää sellaisen työntekijän oikeuksia, joka täyttää työn kestolle asetetut vaatimukset, vaikka ne olisi hankittu pienissäkin osissa tietyn, asianmukaisen ajan kuluessa. Tämä otetaan huomioon käsiteltävänä olevassa ehdotuksessa, mutta muotoilu ei ole erityisen selkeä. Selvämpää olisi myöntää yksinkertaisesti, että tietyn, tekstissä mainitun ajan kuluttua tällainen työntekijä saisi oikeuden oleskelulupaan, ellei hän sitten kuulu laillisesti jäsenvaltion alueella oleskelevien työntekijöiden tai työttömien ryhmään. 3.2.6. Toisesta jäsenvaltiosta peräisin olevan työnhakijan automaattisesti uusittava oleskeluoikeus vähintään kuudeksi kuukaudeksi sekä harjoittelijoiden oleskeluoikeus merkitsevät vapaan liikkumisoikeuden merkittävää laajennusta. 3.2.7. Oleskeluoikeuden vahvistamiseen ja hallinnollisten menettelyiden keventämiseen tähtäävät ehdotukset ovat hyödyllisiä ja asianmukaisia. Komitean mielestä onkin tärkeää, että ehdotuksen edustaman unionin kansalaisuuden käsitteen laajentaminen ja kehittäminen ovat yhteydessä yleisen tietoisuuden kasvuun kyseisestä oikeudesta sekä sen helppoon käytännön soveltamiseen. Täydellisetkään säännöt eivät toteudu, ellei niitä voida soveltaa helposti ja luonnollisesti niiden kohderyhmänä olevien ihmisten konkreettiseen elämäntilanteeseen. 3.3. Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi yhteisön työntekijöiden vapaan liikkuvuuden ja sosiaaliturvan neuvoa-antavan komitean perustamisesta sekä neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1612/68 ja neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1408/71 muuttamisesta 3.3.1. Komitea kannattaa aiemmin antamansa lausunnon sekä työmarkkinaosapuolien aikanaan esittämän vaatimuksen mukaisesti komission ehdotusta, jonka tavoitteena on perustaa vapaan liikkuvuuden ja sosiaaliturvan neuvoa-antava komitea ja näin tiivistää ja rationalisoida nykyisiä rakenteita. Uudella komitealla tulee olla täydellinen ja nopea toimintavalmius ja sen tulee toimia työmarkkinaosapuolten ja komission välisenä tehokkaana ja jatkuvana yhdyssiteenä. 3.3.2. Komitea kannattaa komission näkemystä, jonka mukaan tällainen vastuualueiden yhdistäminen on tärkeä askel kokonaisvaltaiseen lähestymistapaan kaikissa vapaaseen liikkuvuuteen liittyvissä asioissa. 3.3.3. On korostettava, että perustettavan komitean tulee voida edustaa asianmukaisesti niiden työmarkkinoiden monimuotoista tilannetta, joilla se toimii ja joista se esittää näkemyksensä. Sen tulee myös järjestää toimintansa siten, että se vahvistaa kykyään käsitellä sille kuuluvia aiheita eurooppalaiselta kannalta. Lisäksi on tärkeää, että komitea voi toimia joustavasti. Näin ollen sen kokoonpanoa voitaisiin keventää kuitenkin niin, että riittävä edustus säilyy. Bryssel 28. huhtikuuta 1999. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Beatrice RANGONI MACHIAVELLI (1) Parlamentin lausunto, 14.2.1989 (A3-0013/90). (2) EYVL C 235, 27.7.1998. (3) Neuvoston päätös 21.12.1998, EYVL L 17, 22.1.1999. Ks. myös TSK:n lausunto, EYVL C 214, 10.7.1998. (4) Mietintö aiheesta "Raja-alueiden työntekijöiden tilanne Euroopan unionissa", esittelijä Anne Van Lancker, EP 225.852/lopull., 6.5.1998. (5) TSK:n lausunnot EYVL C 153, 28.5.1996, EYVL C 157, 25.5.1998 ja EYVL C 235, 27.7.1998.