Komission ehdottama teksti EKP:n ehdottamat muutokset (1)

Muutos 1

2 artiklan 1 kohdan 1 alakohta, 6 alakohta (uusi) ja 7 alakohta (uusi)

”1) ”riippumattomalla finanssipoliittisella neuvostolla” elintä, joka on toiminnallisesti riippumaton jäsenvaltion finanssipolitiikasta vastaavista viranomaisista, joiden tehtävänä on seurata kansallisten finanssipolitiikan sääntöjen täytäntöönpanoa;” ”1) ”riippumattomalla finanssipoliittisella neuvostolla” elintä, joka on toiminnallisesti riippumaton jäsenvaltion finanssipolitiikasta vastaavista viranomaisista, joiden tehtävänä on seurata ja arvioida kansallisen finanssipolitiikan sääntöjen täytäntöönpanoa ja jolle on annettu tehtäväksi finanssipoliittiseen päätöksentekoon liittyviä teknisiä tehtäviä [komission tarkemmin määrittelemällä tavalla] ; … 6) ”julkisen talouden vuosittaisella rakenteellisella rahoitusasemalla” vuosittaista suhdannekorjattua rahoitusasemaa nettomääräisenä ilman kertaluonteisia tai väliaikaisia toimenpiteitä; 7) ”poikkeuksellisilla olosuhteilla” epätavallista tapahtumaa, johon jäsenvaltio ei voi vaikuttaa ja jolla on merkittävä vaikutus julkisyhteisöjen rahoitusasemaan, tai talouden vakavaa taantumaa koko euroalueella [tai unionissa].”

Perustelu Komission on määriteltävä riippumattoman finanssipoliittisen neuvoston tehtävät selvästi. Määritelmissä on otettava huomioon vakaussopimukseen (3 artiklan 3 kohta) sisällytetyt määritelmät. EKP ehdottaa, että 4 artiklassa käytetään kyseisiä käsitteitä.

Muutos 2

4 artiklan 1 kohta, 1a kohta (uusi), 1b kohta (uusi) ja 1c kohta (uusi)

”1. Jäsenvaltioiden on annettava tasapainossa olevaa rahoitusasemaa koskevat numeeriset finanssipoliittiset säännöt, joilla asetuksen (EY) N:o 1466/97 2 a artiklassa määritellyt julkistalouden keskipitkän aikavälin tavoitteet pannaan täytäntöön niiden kansallisissa talousarviomenettelyissä. Kyseisten sääntöjen on katettava kaikki julkisyhteisöt, ja niiden on oltava sitovia, mieluiten perustuslain luonteisia.” ”1. Jäsenvaltioiden on annettava tasapainossa olevaa rahoitusasemaa koskevat numeeriset finanssipoliittiset säännöt, joilla asetuksen (EY) N:o 1466/97 2 a artiklassa määritellyt julkistalouden keskipitkän aikavälin tavoitteet pannaan täytäntöön niiden kansallisissa talousarviomenettelyissä. Kyseisten sääntöjen on katettava kaikki julkisyhteisöt, ja niiden on oltava sitovia, mieluiten perustuslain luonteisia. Jäsenvaltiot saavat väliaikaisesti poiketa keskipitkän aikavälin tavoitteesta tai siihen tähtäävästä sopeuttamisurasta ainoastaan poikkeuksellisissa olosuhteissa edellyttäen, että sillä ei vaaranneta julkisen talouden kestävyyttä keskipitkällä aikavälillä. 1a. Jäsenvaltiot varmistuvat siitä, että julkisen talouden vuotuinen rahoitusasema on tasapainossa tai ylijäämäinen. Asetusta (EY) No 1466/97 pidemmälle menevän jäsenvaltioiden välisen erityissopimuksen mukaan julkisen talouden vuotuinen rakenteellinen rahoitusasema ei saa ylittää maakohtaista viitearvoa, jolloin rakenteellinen alijäämä saa olla enintään 0,5 prosenttia bruttokansantuotteesta. Jos julkisen velan taso jää merkittävästi alle 60 prosentin bruttokansantuotteesta ja jos julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyteen kohdistuvat riskit ovat vähäiset, julkisen taloudenvuosittaista rakenteellista rahoitusasemaa koskeva maakohtainen viitearvo voi nousta rakenteellisen alijäämän tasolle, joka on enintään 1 prosentti nimellisarvoisesta bruttokansantuotteesta. 1b. Jäsenvaltiot ottavat käyttöön automaattisesti käynnistyvän korjausmekanismin, jonka tavoitteena on korjata merkittävät poikkeamat keskipitkän aikavälin tavoitteesta tai siihen tähtäävästä sopeuttamisurasta, mukaan lukien niiden yhteisvaikutus julkisen velan dynamiikkaan. [Korjausmekanismin luonne, laajuus ja aikataulu, mukaan lukien poikkeuksellisissa olosuhteissa sovellettava mekanismi, esitetään tämän asetuksen liitteessä.] 1c. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että ne lähentyvät nopeasti keskipitkän aikavälin tavoitettaan noudattaen komission ehdottamaa kunnianhimoista ja sitovaa aikataulua, jossa otetaan huomioon maakohtaiset julkisen talouden kestävyysriskit. Ehdotus aikatauluksi on julkistettava.”

Perustelu Vakaussopimuksen pääperiaatteiden (tässä tapauksessa sen 3 artikla) tulisi sisältyä ehdotettuun asetukseen.

Muutos 3

5 artiklan 3 kohdan g alakohta (uusi) ja 3a kohta (uusi)

”g) yksityiskohtaiset tiedot julkisen talouden velan kehityksestä, samoin kuin muut tiedot, joilla on merkitystä julkisen talouden kestävyyteen kohdistuvien maakohtaisten riskien arvioinnissa, erityisesti luettelo implisiittisistä ja ehdollisista vastuusitoumuksista, joilla on mahdollisesti tuntuva vaikutus julkisen talouden talousarvioihin, kuten neuvoston direktiivin 2011/85/EU 14 artiklan 3 kohdassa määritellään. 3a. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle ja euroryhmälle ennalta ajoissa valtionvelan liikkeeseenlaskua koskevista suunnitelmistaan julkisyhteisöä varten, jotta näitä suunnitelmia voitaisiin koordinoida ja seurata paremmin.”

Perustelu Seurantaa koskeviin vaatimuksiin olisi sisällytettävä viittaus julkisen talouden velkaan sekä implisiittisiin ja ehdollisiin vastuusitoumuksiin, jotta voidaan nähdä julkisen talouden kestävyyteen pitkällä aikavälillä kohdistuvat riskit. Ehdotetussa asetuksessa olisi viitattava myös valtionvelan liikkeeseenlaskua koskevista suunnitelmista tehtävään ennakkoilmoitukseen, kuten vakaussopimuksen 6 artiklassa ja sen johdanto-osan kahdeksannessa perustelukappaleessa todetaan.

Muutos 4

5 artiklan 5 kohdan ensimmäinen alakohta

”5. Jos komissio havaitsee erityisen vakavia tapauksia, joissa vakaus- ja kasvusopimuksessa vahvistettuja finanssipolitiikan velvoitteita ei noudateta, se pyytää kahden viikon kuluessa alustavan talousarviosuunnitelman toimittamisesta kyseiseltä jäsenvaltiolta tarkistetun alustavan talousarviosuunnitelman. Tämä pyyntö on julkistettava.” ”5. Jos komissio havaitsee tapauksia, joissa vakaus- ja kasvusopimuksessa vahvistettuja finanssipolitiikan velvoitteita ei noudateta, se pyytää kahden viikon kuluessa alustavan talousarviosuunnitelman toimittamisesta kyseiseltä jäsenvaltiolta tarkistetun alustavan talousarviosuunnitelman. Tämä pyyntö on julkistettava.Lisäksi komissio pyytää jäsenvaltioilta tarkistetun alustavan talousarviosuunnitelman silloin, kun alustavatalousarvio on ristiriidassa kyseisen jäsenvaltion vakausohjelmassa määritellyn alijäämä- ja/tai velkakehityksen kanssa, jolloin se ottaa huomioon neuvoston vakausohjelmasta mahdollisesti antaman lausunnon, tai silloin, kun se toteaa julkisen talouden kestävyyteen kohdistuvan riskejä.”

Perustelu Ehdotetulla säännöksellä varmistettaisiin se, että alustavat talousarviosuunnitelmat ovat täysin sopusoinnussa vakaus- ja kasvusopimuksessa määritettyjen tulevan vuoden finanssipolitiikan velvoitteiden ja myös vakausohjelman tavoitteiden kanssa ottaen huomioon neuvoston vakausohjelmasta mahdollisesti antama lausunto. Komission tulisi pyytää tarkistettu alustava talousarviosuunnitelma myös silloin, kun se toteaa, että julkisen talouden kestävyyteen kohdistuu riskejä.

Muutos 5

6 artiklan 1 kohta

”1. Komissio antaa tarvittaessa 30 päivään marraskuuta mennessä lausunnon alustavasta talousarviosuunnitelmasta.” ”1. Komissio arvioi alustavat talousarviosuunnitelmat, jolloin se ottaa huomioon uusien toimenpiteiden keskipitkän aikavälin vaikutukset talousarvioon, sekä arvioi vaikutukset julkisen talouden kestävyyteen Se arvioi myös taustatietojen keruumenettelyn laadun. Komissio antaa tarvittaessa 30 päivään marraskuuta mennessä lausunnon alustavasta talousarviosuunnitelmasta. Lausunto annetaan aina seuraavissa tilanteissa: a) jos alustavat talousarviosuunnitelmat johtaisivat vakaus- ja kasvusopimuksessa vahvistettujen finanssipolitiikan velvoitteiden laiminlyöntiin; b) jos alustavat talousarviosuunnitelmat johtaisivat suurempaan rakenteelliseen alijäämään kuin mitä on ennakoitu jäsenvaltion vakausohjelmassa; c) jos julkisen talouden velkasuhde on yli 60 prosenttia bruttokansantuotteesta eikä pienene vakaus- ja kasvusopimuksessa määriteltyä riittävää vauhtia; tai d) jos komissio toteaa, että julkisen talouden kestävyyteen kohdistuu riskejä.”

Perustelu Ehdotetun asetuksen tehokkuuden varmistamiseksi on tärkeää yksilöidä ne tilanteet, joissa komission on annettava lausunto.

Muutos 6

6 artiklan 4 kohta

”4. Euroryhmä keskustelee lausunnoista, jotka komissio on antanut kansallisista talousarviosuunnitelmista, sekä julkisen talouden tilanteesta ja näkymistä koko euroalueella komission 3 kohdan mukaisesti laatiman kokonaisarvioinnin perusteella. Arviointi on julkistettava.” ”4. Euroryhmä ja, jäsenvaltioiden laiminlyödessä toistuvasti velvoitteitaan, Eurooppa-neuvosto keskustelevat lausunnoista, jotka komissio on antanut kansallisista talousarviosuunnitelmista.. Euroryhmä ja, jäsenvaltioiden laiminlyödessä toistuvasti velvoitteitaan, Eurooppa-neuvosto keskustelevat myös julkisen talouden tilanteesta ja näkymistä koko euroalueella komission 3 kohdan mukaisesti laatiman kokonaisarvioinnin perusteella. Arviointi on julkistettava.”

Perustelu Muutoksen tulisi synnyttää todellista vertaispainostusta, jos jäsenvaltiot ovat laiminlyöneet toistuvasti velvoitteitaan.

Muutos 7

7 artiklan 1 kohta, 1a kohta (uusi) ja 2 kohta

”1. Kun neuvosto päättää perussopimuksen 126 artiklan 6 kohdan mukaisesti, että jäsenvaltiossa on liiallinen alijäämä, kyseiseen jäsenvaltioon on sovellettava tämän artiklan 2–5 kohtaa, kunnes sen liiallisia alijäämiä koskeva menettely on kumottu. 2. Tiiviimmän seurannan kohteena olevan jäsenvaltion on viipymättä laadittava kattava arviointi talousarvion toteuttamisesta vuoden aikana julkisyhteisöjen ja julkisyhteisöjen alasektoreiden osalta. …” ”1. Kun neuvosto päättää perussopimuksen 126 artiklan 6 kohdan mukaisesti, että jäsenvaltiossa on liiallinen alijäämä, kyseiseen jäsenvaltioon on sovellettava tämän artiklan 1a–6 kohtaa, kunnes sen liiallisia alijäämiä koskeva menettely on kumottu. 1a. Liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn kohteena olevan jäsenvaltion on laadittava budjetti- ja talouskumppanuusohjelma, joka sisältää yksityiskohtaisen kuvauksen niistä rakenneuudistuksista, jotka ovat tarpeen liiallisten alijäämien korjaamiseksi tehokkaasti ja pysyvästi. 2. Tiiviimmän seurannan kohteena olevan jäsenvaltion on viipymättä laadittava kattava arviointi talousarvion toteuttamisesta vuoden aikana julkisyhteisöjen ja julkisyhteisöjen alasektoreiden osalta.”

Perustelu Vakaussopimuksen pääperiaatteiden (tässä tapauksessa sen 5 artikla) tulisi sisältyä ehdotettuun asetukseen.

Muutos 8

7 artiklan 3 kohdan ensimmäinen alakohta

”3. Jäsenvaltion on raportoitava säännöllisesti komissiolle sekä talous- ja rahoituskomitealle tai sen tätä tarkoitusta varten mahdollisesti nimittämälle alakomitealle julkisyhteisöjen ja näiden alasektoreiden osalta talousarvion toteuttamisesta vuoden aikana, sekä meno- että tulopuolella toteutettujen harkinnanvaraisten toimenpiteiden talousarviovaikutuksista, julkisista meno- ja tulotavoitteista sekä toteutetuista toimenpiteistä ja niiden toimenpiteiden luonteesta, jotka aiotaan toteuttaa tavoitteiden saavuttamiseksi. Selvitys on julkistettava.” ”3. Jäsenvaltion on raportoitava säännöllisesti komissiolle sekä talous- ja rahoituskomitealle tai sen tätä tarkoitusta varten mahdollisesti nimittämälle alakomitealle julkisyhteisöjen ja näiden alasektoreiden osalta talousarvion toteuttamisesta vuoden aikana, sekä meno- että tulopuolella toteutettujen harkinnanvaraisten toimenpiteiden talousarviovaikutuksista, julkisista meno- ja tulotavoitteista sekä toteutetuista toimenpiteistä ja niiden toimenpiteiden luonteesta, jotka aiotaan toteuttaa tavoitteiden saavuttamiseksi. Jäsenvaltion on raportoitava myös budjetti- ja talouskumppanuusohjelman sekä niiden rakenneuudistusten toteuttamisesta, jotka ovat tarpeen liiallisten alijäämien korjaamiseksi tehokkaasti ja pysyvästi. Selvitys on julkistettava.”

Perustelu Säännöksen muuttaminen vastaamaan muutosta 7.

Muutos 9

8 artiklan 3a kohta (uusi)

”3a. Euroryhmä ja neuvosto keskustelevat jäsenvaltion suorittamien toimenpiteiden riittävyydestä ja, jos tarpeen, neuvosto ehdottaa lisätoimenpiteitä sen takaamiseksi, että noudatetaan liiallisen alijäämän korjaamiselle asetettua määräaikaa tai sopeutetaan budjetti- ja talouskumppanuusohjelmaa. Jos jäsenvaltio ei panetäytäntöön sellaisia lisätoimenpiteitä, Eurooppa-neuvosto keskustelee tilanteesta ja ehdottaa jatkotoimia, jotka se katsoo tarpeellisiksi.”