KOMISSION TIEDONANTO Vuosikertomus Euroopan unionin toiminnasta tutkimuksen ja teknologian kehittämisen alalla 2009 /* KOM/2010/0632 lopull. */





[pic] | EUROOPAN KOMISSIO | Bryssel 5.11.2010 KOM(2010) 632 lopullinen KOMISSION TIEDONANTO Vuosikertomus Euroopan unionin toiminnasta tutkimuksen ja teknologian kehittämisen alalla 2009 KOMISSION TIEDONANTO Vuosikertomus Euroopan unionin toiminnasta tutkimuksen ja teknologian kehittämisen alalla 2009 1. TAUSTAA TTK-TOIMIA KOSKEVALLE VUOSIKERTOMUKSELLE Euroopan unionin tutkimus- ja kehittämistoimintaa koskeva vuosikertomus laaditaan Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 190 artiklan[1] nojalla. Vuosikertomus sisältää tietoa myös Euratomin perustamissopimuksen nojalla toteutetuista tutkimustoimista, vaikka ne eivät virallisesti kuulu sen alaan. 2. LAAJEMPI ASIAYHTEYS VUONNA 2009 Lissabonin sopimuksen mukaan tutkimuspolitiikka kuuluu EU:n ja jäsenvaltioiden jaettuun toimivaltaan. Sopimuksessa nimenomaisesti tunnustetaan eurooppalainen tutkimusalue (ERA) keinoksi saavuttaa EU:n tavoitteet tutkimuksen alalla. Voimassa on siis nyt uusi perussopimusmääräys oikeudellisille toimenpiteille eurooppalaisen tutkimusalueen toteuttamiseksi. Puheenjohtaja Barroso sisällytti uuden komission poliittisiin linjauksiin[2] visionsa EU:n tulevan tutkimuspolitiikan painopisteistä, joiden mukaan EU:n tulisi päästä huippuosaamiseen perustutkimuksessa, lisätä teollisuusvetoista soveltavaa t&k:ta, laajentaa vaihto-ohjelmia ja kiinnittää laajempaa huomiota t&k-valmiuksien ulottamiseen EU:n eri alueille. Hän peräänkuulutti kunnianhimoisten tavoitteiden ja arvojen Eurooppaa, jossa ihmiset ovat poliittisten linjausten keskipisteessä. Talouskriisi jatkui samaan aikaan. EU27:n BKT supistui 4,2 prosenttia vuonna 2009. Euroopan maiden hallituksen reagoivat lisäämällä julkisia menoja pelastuspakettien ja verokannusteiden muodossa. Näiden lyhyen aikavälin toimenpiteiden vastapainoksi tehtiin usein pitemmän tähtäimen investointeja tutkimukseen ja innovointiin. Tätä lähestymistapaa tuetaan Euroopan talouden elvytyssuunnitelmassa[3]. Talouskriisin t&k-investointeihin kohdistamista vaikutuksista tehty selvitys[4] paljasti, että ne jäsenvaltiot, joissa t&k-intensiteetti on korkea tai keskisuuri, ylläpitivät tai kasvattivat t&k-budjettejaan vuonna 2009, kun taas osa jäsenvaltioista, joissa t&k-intensiteetti on keskitasoa tai matala, joutui vähentämään t&k-ponnistelujaan. Tähän liittyi riski tutkimus- ja innovaatiokuilun levenemisestä EU:ssa. Yksityisiin t&k-investointeihin liittyen tiedot viittaavat siihen, että kriisi supisti kassavirtoja lähes kaikilla liiketoiminnan sektoreilla ja vähensi t&k:hon käytettävissä olevia sisäisiä rahoitusvaroja etenkin huipputeknologian pk-yrityksissä[5]. Ulkoisista lähteistä tulevan yksityisen rahoituksen saannin vaikeutuminen kärjisti kielteisiä vaikutuksia. Aiempiin talouden laskusuhdanteisiin verrattuna suuret yritykset näyttivät kuitenkin kykenevän ylläpitämään t&k-investointitasoaan, vaikka ne usein joutuivat tarkistamaan painopisteitään. Kriisi myös lisäsi tietoisuutta siitä, että tutkimus- ja innovaatiopolitiikan on liityttävä tiiviimmin yhteiskunnan pyrkimyksiin. Ruotsin puheenjohtajakaudella konferenssissa New worlds, new solutions hyväksytyssä Lundin julistuksessa peräänkuulutettiin eurooppalaisen tutkimuksen keskittämistä aikamme suuriin haasteisiin. 3. ERA-POLITIIKAN KEHITYS 3.1 ERAn hallintojärjestelmä Ljubljanan prosessin tavoitteena on puuttua Euroopan tutkimusjärjestelmän heikkouksiin ja tehottomuuksiin, jotka johtuvat sen hajanaisuudesta, koordinoinnin puutteesta ja osaamisen vapaata liikkuvuutta haittaavista esteistä. Prosessi käynnistettiin vuonna 2008[6] sopimalla ensi vaiheessa pitkän aikavälin ERA-visiosta[7]. Samaan aikaan käynnistettiin viisi erityistä ERA-aloitetta. Vuonna 2009 edistyttiin kahdella tasolla: - Kaikkia viittä ERA-aloitetta varten otettiin käyttöön käytännön täytäntöönpanojärjestelyt (ks. jaksot 3.2–3.6). - ERA:n hallinnon kehittämisen keskeisenä vaiheena annettiin neuvoston päätöslauselma ERA:n tehostetusta hallinnointijärjestelmästä[8]. Päätöslauselmassaan neuvosto tunnusti tarpeen kehittää päätöksenteon johdonmukaisuutta EU:n ja jäsenvaltioiden tasoilla ja löytää keinoja vauhdittaa ERA:n kehitystä poliittisesti. Päätöslauselmassa katsottiin myös aiheelliseksi tarkistaa CRESTin toimeksiantoa[9]. Vuoden 2007 jälkeen on järjestetty kaksi tärkeää ERA-konferenssia, joissa on voitu vaihtaa näkemyksiä ja kuulla intressiryhmiä ERA-politiikan kehityksestä. Konferensseista toinen järjestettiin Brysselissä lokakuussa 2009. 3.2 Tutkijoihin liittyvä ERA-aloite Eurooppalainen kumppanuus tutkijoita varten (European Partnership for Researchers, EPR)[10] käsittää neljä toimintalinjaa: avoimet hakumenettelyt ja apurahojen siirrettävyys; sosiaaliturva ja eläkkeet; houkuttelevat työolot ja työehdot; ja pätevyyden ja kokemuksen kehittäminen. Henkilöresursseja ja liikkuvuutta käsittelevä ohjausryhmä SGHRM on ollut avainasemassa EPR:n toteuttamisessa. Vuonna 2009 SGHRM tarkasteli useimpia EPR:n näkökohtia ja vaihtoi laajalti tietoa kansallisista kokemuksista. Kolme työryhmää tuotti konkreettisia tuloksia tarkastelemillaan osa-alueilla (avoimet hakumenettelyt ja työolot; koulutus ja pätevyys; seuranta ja indikaattorit). Kahdeksan maata laati kansalliset toimintasuunnitelmansa. Muut maat joko kehittävät näitä suunnitelmia paraikaa tai aikovat panna EPR-kumppanuuden täytäntöön jo käytössä olevissa kansallisissa suunnitelmissa. Sosiaaliturvaan liittyvää kysymystä tarkasteli erityinen asiantuntijaryhmä. Valmistumassa on myös toteutettavuustutkimus yleiseurooppalaisesta eläkerahastosta. Työ jatkuu EPR-kumppanuuden täytäntöönpanemiseksi muun muassa sosiaaliturvan koordinoinnissa ja lisäeläkejärjestelmissä[11]. Samaan aikaan toimintaa myös linjataan ja keskitetään uudelleen, jotta voitaisiin - houkutella pysyvästi enemmän nuoria naisia ja miehiä tutkimuksen ja tieteen pariin Eurooppa 2020 -lippulaivahankkeen ”Nuoret liikkeellä” avulla - tukea tutkijanuria huolehtimalla sopivasta työ- ja yksityiselämän tasapainosta - Eurooppa 2020 -lippulaivahankkeen ”Uuden osaamisen ja työllisyyden ohjelma” mukaisesti soveltaa joustoturvaperiaatteita osana kriisistäirtautumisstrategiaa. 3.3 Yhteiseen ohjelmasuunnitteluun liittyvä ERA-aloite Yhteisellä ohjelmasuunnittelulla on määrä puuttua siihen epäsuhtaan, että tämänhetkisiin Euroopan laajuisten tai globaalien yhteiskunnallisten haasteiden ratkaisemiseksi käytettävissä olevat keinovarat ovat luonteeltaan kansallisia tai alueellisia. Yhteisen ohjelmasuunnittelun säännöistä keskusteltiin tiiviisti vuoden 2009 aikana, ja asiassa oli vuodenvaihteeseen mennessä edistytty hyvin. Jäsenvaltiot työskentelivät komission tuella CREST-komitean erityiskokoonpanona toimivassa yhteistä ohjelmasuunnittelua käsittelevässä korkean tason työryhmässä (GPC). Työryhmän työ liittyi yhteisen ohjelmasuunnittelun aloitteiden yksilöintiin ja valmisteluun sekä vapaaehtoisten suuntaviivojen kehittämiseen yhteisen ohjelmasuunnittelun reunaehdoista. Yhteisen ohjelmasuunnittelun aloitteita yksilöitiin neljä: - Vuoden aikana käynnistettiin yhteisen ohjelmasuunnittelun pilottialoite ”Hermoston rappeutumissairaudet (myös Alzheimerin tauti)”. - Vuonna 2010 käynnistettäviksi aloitteiksi valittiin ”Maatalous, elintarvikehuolto ja ilmastonmuutos”, ”Kulttuuriperintö ja globaalimuutos: uusi haaste Euroopalle” ja ”Terveys, ruoka ja ruokavalioon liittyvien sairauksien ennaltaehkäisy”. Vuonna 2010 todennäköisesti määritellään muutamia lisäteemoja yhteiselle ohjelmasuunnittelulle. Reunaehtoja koskevista vapaaehtoisista suuntaviivoista jatketaan keskustelua. Belgian puheenjohtajuuskaudella järjestettävässä konferenssissa luodaan katsaus yhteisen ohjelmasuunnittelun siihenastiseen toimintaan. 3.4 Tutkimusinfrastruktuureihin liittyvä ERA-aloite Neuvosto hyväksyi kesäkuussa 2009 asetuksen[12], jolla luodaan oikeudellinen kehys yleiseurooppalaisten tutkimusinfrastruktuurien kehittämiselle. Tämä eurooppalaisen tutkimusinfrastruktuurikonsortion (ERIC) oikeudellinen kehys luo oikeushenkilöllisyyden, jonka kaikki jäsenvaltiot tunnustavat, ja mahdollistaa eräät kansainvälisten organisaatioiden nauttimat edut. Tällainen oikeudellinen kehys voi vähentää tuntuvasti eurooppalaisten tutkimusinfrastruktuurien luomiseen tarvittavaa aikaa. Komissio on ottanut käyttöön ERICin toteuttamisen edellyttämät menettelyt. Hakemukset ja niiden mukana ehdotukset ERICin perussäännöksi on toimitettava komissiolle. Hakemus arvioidaan tarkastamalla sen yhteensopivuus asetuksen vaatimusten kanssa. Jos arviointi on myönteinen, komissio tekee päätöksen ERICin perustamisesta. Seitsemännestä puiteohjelmasta (PO7) tuetaan ensi vaiheessa Euroopan tutkimusinfrastruktuurien strategiafoorumin (ESFRI) yksilöimiä 45 tutkimusinfrastruktuuria. Monet ESFRIn listaamista hankkeista hankkivat parhaillaan sitoumuksia jäsenvaltioilta ja viimeistelevät ERIC-perussääntöään. Ensimmäinen ERIC odotetaan perustettavan vuoden 2010 aikana. 3.5 Kansainväliseen yhteistyöhön liittyvä ERA-aloite ERAn avaaminen muulle maailmalle on edelleen yksi EU:n toiminnan peruselementeistä. Neuvosto perusti joulukuussa 2008 kansainvälisen tiede- ja teknologiayhteistyön strategisen foorumin (SFIC) kehittämään tähän liittyvää eurooppalaista lähestymistapaa. Se on toistaiseksi paneutunut tiedonvaihtoon ja mekanismien kehittämiseen yhteistä priorisointia varten. Konkreettisina saavutuksina on kehitetty internetpohjainen asiakirjahallinnon väline kansallisen ja EU-tason tiedon käyttöä varten, tiivistetty yhteistyötä kolmansissa maissa toimivien EU:n tieteellisten neuvonantajien ja jäsenvaltioiden tiedeattaseoiden välillä sekä luotu tiedonvaihto tärkeistä tapahtumista paremman käsityksen saamiseksi meneillään olevan työn kehittymisestä. Kohti yhteisiä tutkimustoimia on edetty myös hyväksymällä veteen liittyviin haasteisiin keskittyvä tutkimusyhteistyöaloite Intian kanssa ja energiaan liittyvä pilottitoimi Yhdysvaltojen kanssa. Komissio käynnistää vuonna 2010 eläinterveyteen liittyvän maailmanlaajuisen aloitteen. 3.6 Tietämyksensiirtoon liittyvä ERA-aloite Komissio antoi vuonna 2008 suosituksen ja käytännesäännöt tietämyksensiirrosta[13], ja niiden tueksi annettiin myöhemmin neuvoston päätöslauselma. Niiden täytäntöönpanon edistämistä ja seurantaa varten perustettiin tietämyksensiirtoa käsittelevä CREST-työryhmä. Ryhmä on luonut katsauksen tämänhetkisiin parhaisiin toimintatapoihin ja täytäntöönpanon edistymiseen jäsenvaltioissa. Useat maat ovat antaneet tai valmistelevat paraikaa kansallista lainsäädäntöä tietämyksensiirron parantamiseksi. CREST-työryhmä aloitti työnsä yhteisistä suuntaviivoista, joita voitaisiin soveltaa tietämyksensiirtoon ja henkisen omaisuuden hallinnointiin kansainvälisessä tutkimusyhteistyössä ja tietämyksensiirron indikaattoreihin. Sidosryhmien mukaantuomiseksi komissio järjesti tietämyksensiirron sidosryhmäfoorumeja, joista järjestyksessä toinen pidettiin toukokuussa 2009. Työryhmä laatii ensimmäisen vuosiraporttinsa vuonna 2010 ja järjestää tietämyksensiirron kolmannen sidosryhmäfoorumin syksyllä 2010. Komissio aikoo käynnistää pilottitoimena tietämyksensiirron edistämisjärjestelmän biotalouden alalla. 3.7 Korkeakoulut: uudistusohjelma Korkeakoulujen uudistusohjelma siirtyi 2009 uuteen vaiheeseen vertaisoppimistoimien (Peer Learning Activities) käynnistämisen myötä. Vertaisoppimistoimien tavoitteena on syventää keskinäistä oppimista muun muassa institutionaalisissa uudistuksista, tutkimushankkeiden kustannuslaskennasta, keinoista päästä maailmanluokan huippuosaamiseen sekä nuorten tutkijoiden palvelukseenottoon ja uriin liittyvistä kysymyksistä. Korkeakoulututkimuksen rahoitusjärjestelmien monipuolistamista käsitellyt asiantuntijaryhmä raportoi vaikeuksista, joita kilpailupohjaisten tutkimusrahoitusjärjestelmien välisestä epäjohdonmukaisuudesta koituu erityisesti varainhoito-, kirjanpito- ja raportointivaatimuksia ajatellen. Tutkimuksen rahoittaja- ja suorittajatahot ilmaisivat ERA-konferenssissa halunsa puuttua tähän kysymykseen. Vuonna 2010 käynnistetään sidosryhmäfoorumi kehittämään yhteisiä periaatteita ulkoista kilpailupohjaista tutkimusrahoitusta varten. Lisäksi aiotaan kehittää korkeakoulujen tutkimustoimia koskeva tiedonkeruuverkko. Tarkastelun kohteena tulee olemaan myös yleiseurooppalaisten tutkijakoulujen kehittäminen. 4. SEITSEMÄS PUITEOHJELMA 4.1 TÄYTÄNTÖÖNPANO Vuonna saatettiin päätökseen 63 ehdotuspyyntöä yhteensä 5,3 miljardin euron budjetilla. Ehdotuspyyntöihin saatiin yhteensä 16 057 hakuperusteet täyttänyttä ehdotusta, joista 3 678 läpäisi kaikki arviointikynnykset. Rahoitettavaksi valittiin näin ollen 22,9 % kaikista ehdotuksista. Hakuperusteet täyttävien ehdotusten koko osallistujamäärä oli 73 485, hankkeiden kustannukset yhteensä 34,3 miljardia euroa ja haettu EU-rahoitus 26,8 miljardia euroa. Rahoitettavaksi valittujen ehdotusten osallistujamäärä oli 17 626, hankekustannukset 6,9 miljardia euroa ja haettu EU-rahoitus 5,2 miljardia euroa. Hakijamäärissä mitaten rahoitusta sai siis 24,0 % hakijoista. Avustussopimuksia tehtiin 3 034 yhteensä 17 144 osallistujan kanssa kaikkiaan 5,3 miljardin euron EU-rahoituksesta. Avustussopimuksista 33,2 % tehtiin ”Yhteistyö”-erityisohjelmassa (63,9 % kaikesta haetusta EU-rahoituksesta), 12,6 % ”Ideat”-erityisohjelmassa (11,6 % EU-rahoituksesta), 43,3 % ”Ihmiset”-erityisohjelmassa (11,9 % EU-rahoituksesta), 10,5 % ”Valmiudet”-erityisohjelmassa (12,2 % EU-rahoituksesta) ja 0,4 % Euratomin erityisohjelmassa (0,4 % EU-rahoituksesta). 4.2 Vuoden 2010 työohjelmat Vuoden 2010 työohjelmat hyväksyttiin 29. heinäkuuta 2009. Niihin sisältyivät muun muassa seuraavat toimet: - ehdotuspyynnöt julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksissa Euroopan talouden elvytyssuunnitelman puitteissa (ks. jakso 4.3.1) - riskinjakorahoitusvälineen (RSFF) täytäntöönpanon vauhdittaminen - erityinen ehdotuspyyntö influenssa A(H1N1)-viruksen aiheuttaman kriisitilanteen vuoksi - komission ja eurooppalaisen kosmetiikka- ja hajuvesivalmisteiden yhdistyksen (COLIPA) yhteinen tutkimusaloite eläinkokeille vaihtoehtoisista strategioista - ehdotuspyyntö valmiuksien kehittämiseksi Länsi-Balkanin maissa tutkimuspotentiaaliin liittyvän ohjelman puitteissa - merien ja merenkulkualan eurooppalaiseen tutkimusstrategiaan sisältyvä ”Oceans of tomorrow”-ehdotuspyyntö - Afrikan vesi- ja elintarvikehuoltoon ja terveysolosuhteiden parantamiseen liittyvä erityinen ehdotuspyyntö Jo voimassa olleiden 41 kahdenvälisen tiede- ja teknologiayhteistyösopimuksen (joista 17 oli tehty EU-perussopimuksen ja 24 Euratomin perustamissopimuksen nojalla) lisäksi allekirjoitettiin neljä uutta sopimusta: Jordanian ja Japanin kanssa EU-perussopimuksen nojalla ja Intian ja Brasilian kanssa Euratomin perussopimuksen nojalla. 4.3 Muita aloitteita Artikla 185:n aloitteista voidaan mainita, että tietotekniikka-avusteista asumista koskevassa AAL-ohjelmassa (Ambient Assisted Living) järjestettiin kaksi ehdotuspyyntöä ja rahoitettiin yli viittäkymmentä hanketta, joissa pk-yritysten osallistumisaste oli yli 40 prosenttia. Jäsenvaltioiden sitoumukset olivat yli 25 miljoonaa euroa vuodessa ja EU:n rahoitusosuus 50 miljoonaa euroa ensimmäisten kahden vuoden aikana. EUROSTARS-ohjelmassa järjestettiin kolme ehdotuspyyntöä ja rahoitettiin 260:tä hanketta, joissa pk-yritysten osallistumisaste oli yli 70 prosenttia. Jäsenvaltioilta ennakoitu rahoitusosuus oli 135 miljoonaa euroa ja EU:n rahoitus 45 miljoonaa euroa. Lisäksi allekirjoitettiin eurooppalaista metrologian tutkimusohjelmaa (EMRP) koskeva yleinen sopimus, jolla ohjelman täytäntöönpano siirretään EURAMET e.V:lle. Komissio antoi ehdotuksen yhteiseksi Itämeren tutkimus- ja kehitysohjelmaksi (BONUS)[14] ja julkaisi toisen raportin[15] nanotieteen ja nanoteknologian toimintasuunnitelman täytäntöönpanosta. Vuoden aikana luotiin seurantajärjestelmä sen tarkastelemiseksi, missä määrin PO7:stä rahoitettu tutkimus vaikuttaa EU:n uudistetun kestävän kehityksen strategian tavoitteisiin. Tehty analyysi osoittaa, että 75 prosenttia ”Yhteistyö”-erityisohjelman tutkimusaiheista on myötävaikuttanut näihin tavoitteisiin PO7:n ensimmäisten neljän toteutusvuoden aikana. Komissio antoi 13. maaliskuuta 2009 tiedonannon Tieto- ja viestintätekniikan tutkimus-, kehitys- ja innovointistrategia Euroopalle: Panokset korkealle [16], jonka tarkoituksena on tehostaa tieto- ja viestintätekniikan tutkimusta ja innovointia ja maksimoida niiden vaikutus. Yksityisille yrityksille myönnettiin taloudellista tukea t&k:hon ja innovointiin RSFF-riskinjakorahoitusvälineen avulla. Vuonna 2009 RSFF-lainoja myönnettiin 2,89 miljardia euroa 25 hankkeeseen. Yhteensä määrä nousee nyt 6,30 miljardiin euroon kaikkiaan 62 hankkeessa. CORDIS-sivuston[17] kautta tapahtuvan tutkimustulosten levityksen ohella avoin julkaiseminen (open access) on tärkeä tapa parantaa julkisrahoitteisen tutkimuksen tulosten saantia ja levitystä[18]. Komissio käynnisti PO7:ssä avoimeen julkaisemiseen liittyvän pilottitoimen elokuussa 2008 ja perusti vuonna 2009 seurantajärjestelmän sitä varten. PO7:n eettisen puitteiston soveltamista varten hyväksyttiin vuonna 2009 uusi eettinen arviointiprosessi. ITER-hankkeen uudet kustannusarviot ylittivät merkittävästi alkuperäiset arviot. EU:n sitoumusten täyttämiseksi komissio antoi neuvostolle selvityksen ITER-hankkeen tilasta ja haasteista sekä toimista, joihin on ryhdyttävä. Neuvosto vahvisti tukensa ITER-hankkeelle sillä edellytyksellä, että komission määrittelemät reunaehdot täyttyvät. Näitä reunaehtoja ovat kustannusarvioissa ja kustannusten hillinnässä noudatettavat uskottavat strategiat, realistinen aikataulu ja asianmukainen projektihallinto kaikilla tasoilla. Neuvosto peräänkuulutti toimia ja kehotti komissiota tutkimaan rahoitusmahdollisuuksia nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen puitteissa. PO7:n suorista toimista vuodelta 2009 annetaan tiedot Yhteisen tutkimuskeskuksen vuosikertomuksesta[19]. Komissio antoi tiedonannon Euroopan turvallisuustutkimus ja innovaatiostrategia [20], joka perustuu Euroopan turvallisuustutkimus- ja -innovaatiofoorumin[21] keskeisiin löydöksiin ja suosituksiin. 4.4 Merkkipaaluja 4.4.1 Yksityisen ja julkisen sektorin kumppanuudet tutkimuksessa Euroopan tason yksityisen ja julkisen sektorin kumppanuudet on tehokas tapa saada liikkeelle t&k-investointeja yritysmaailmasta ja valtioilta sekä samalla vähentää t&k-toiminnan hajanaisuutta. Eurooppalaiset teknologiayhteisöt Eurooppalaiset teknologiayhteisöjen[22] puitteissa sidosryhmät voivat teollisuuden johdolla määritellä t&k:n painopisteet, aikataulut ja toimintasuunnitelmat. Teknologiayhteisöjen avulla voidaan varmistaa tutkimusrahoituksen riittävä keskittäminen teollisesti relevanteille osa-alueille, sillä ne kattavat koko taloudellisen arvoketjun ja niillä on takanaan kansallisten ja alueellisten viranomaisten tuki. Vuonna 2009 eurooppalaiset teknologiayhteisöt osallistuivat edelleen EU:n tutkimuslinjausten laadintaan, ammattimaistivat toimintapuitteitaan ja kehittivät toimintansa reunaehtoja ja strategioita, jotka täydentävät t&k-politiikkaa. Ne myös luotasivat puiteohjelman ulkopuolisia rahoitusmahdollisuuksia. Erityinen asiantuntijaryhmä suositteli[23] eurooppalaisten teknologiayhteisöjen muodostamista klustereiksi[24], jotka voisivat kehittää ratkaisuja yhteiskunnallisiin haasteisiin ja vapauttaa käyttöön nk. osaamisen kolmion potentiaalin, sillä tällaiset klusterit voisivat omaksua laajemman roolin ja ulottaa toimintansa myös koulutukseen ja koko innovaatioprosessiin. Eurooppalaisten teknologiayhteisöjen roolista keskusteltiin Brysselissä järjestetyssä konferenssissa[25]. Konferenssissa suhtauduttiin myönteisesti ideaan teknologiayhteisöjen välisen yhteistyön tehostamisesta yhteiskunnallisiin haasteisiin vastaamiseksi ja kannatettiin ajatusta siitä, että yhteiskunnallisten haasteiden muodostamat laajat kokonaisuudet tulisi pyrkiä jakamaan helpommin lähestyttäviin avainalueisiin. Yleisesti oltiin samaa mieltä siitä, että innovointi olisi integroitava järjestelmällisemmin eurooppalaisten teknologiayhteisöjen toimintaan. Strategisen energiateknologiasuunnitelman (SET)[26] eurooppalaiset teollisuusaloitteet ovat esimerkki siitä, miten yksityinen ja julkinen sektori ovat ryhtyneet kehittämään teknologiatiekarttoja ja toteutussuunnitelmia teknologian kehityksen vauhdittamiseksi eri aloilla (mm. tuulienergia, aurinkoenergia, sähköverkot sekä hiilidioksidin talteenotto ja varastointi). Yhteiset teknologia-aloitteet Yhteiset teknologia-aloitteet ovat uusi tapa kehittää julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksia. Vuonna 2009 ehdotuspyyntöjä järjestettiin viidessä yhteisessä teknologia-aloitteessa[27]. Valmistelutyön ansiosta IMI, Clean Sky ja ARTEMIS saavuttivat täydet toimintavalmiudet budjettinsa toteuttamiseksi syksyllä 2009. Yhteiset teknologia-aloitteet ovat alkaneet tarkoituksensa mukaisesti muokata Euroopan tutkimuskenttää. Komissio julkaisi marraskuussa 2009 tiedonannon Yksityisten ja julkisten investointien lisääminen elpymisen ja pitkän aikavälin rakennemuutoksen edistämiseksi: julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien kehittäminen[28] . Siinä painotetaan eurooppalaisten julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien merkitystä tutkimukselle ja tällaisten kumppanuuksien erityispiirteitä, joiden vuoksi niissä voidaan investoida uuden tietämyksen synnyttämiseen vaikeammin ennustettavin mutta potentiaalisesti mittavin tuloksin. Uusien julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien luomiseksi aiotaan tarkastella kaikkia vaihtoehtoja sääntelykehyksen ja varainhoitosääntöjen tarkistamiseksi. Tavoitteena on tarjota yksinkertainen ja kustannustehokas malli, joka perustuu keskinäiseen ymmärrykseen, aitoon kumppanuuteen ja riskien jakamiseen. Ensimmäisten yhteisten teknologia-aloitteiden perustamisesta saatuja kokemuksia on tarkastellut yhteisten teknologia-aloitteiden teollisuuskumppanien edustajista koottu ryhmä (JTI Sherpas’ Group), joka esittelee niitä raportissaan Designing together the ’ideal house’ for public-private partnerships in European research[29] . Yhtenä suosituksena on, että julkisen ja yksityisen sektorin väliset kumppanuudet tunnustettaisiin erityisiksi elimiksi tarkistetussa varainhoitoasetuksessa. Lokakuussa 2009 komissio julkaisi tiedonantonsa Julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuus tulevaisuuden internetiä varten [30], jossa selvitetään suunnitelmia parantaa Euroopan kilpailukykyä tulevaisuuden internetin teknologioissa ja järjestelmissä ja tukea tulevaisuuden internetiä hyödyntävien, yhteiskunnallisesti merkittävien sovellusten esiinnousua. Kyseinen julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuus aloittaa toimintansa vuonna 2010. Julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuudet Euroopan talouden elvytyssuunnitelman yhteydessä - Euroopan talouden elvytyssuunnitelmassa peräänkuulutettiin kolmea julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuutta, jotka ovat ”Tulevaisuuden tehtaat”, ”Energiatehokkaat rakennukset” sekä EGCI-aloite (”European Green Cars Initiative”). Niiden rahoitus, joka nousee kaikkiaan 3,2 miljardiin euroon kaudella 2010–2013, tulee tasapuolisesti teollisuudelta ja PO7:stä. - Teollisuuden kanssa käytävää dialogia helpottamaan ja tutkimusstrategioita kehittämään perustettiin tilapäisiä neuvoa-antavia ryhmiä, jotka avustavat julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksia ehdotuspyyntöjen määrittelyssä PO7:n koko loppukeston ajan. - Ensimmäiset ehdotuspyynnöt julkaistiin 30. heinäkuuta, ja niihin osoitettiin yhteensä 268 miljoonan euron budjetti. Alustavat tulokset viittaavat siihen, että teollisuuden osallistumisaste on merkittävästi korkeampi kuin PO7:n normaaleissa ehdotuspyynnöissä. Komission ja teollisuuden edustajien yhteisessä lausumassa maaliskuulta 2009 todettiin, että julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuudet ovat tehokas tapa varmistaa - johtava rooli teollisuudelle määriteltäessä tutkimuksen painopisteitä ja toteuttamista - monivuotinen työohjelma ja ennakkoon määritetty budjetti, mikä takaa jatkuvuuden ja antaa teollisuudelle mahdollisuuden pitkän aikavälin investointisuunnitelmiin - tieteidenvälinen lähestymistapa, joka ulottuu perus- ja soveltavasta tutkimuksesta validointiin ja laajamittaiseen demonstrointiin ja jossa annetaan suurempi painoarvo vaikutuksille ja hyödyntämiselle - paremmat mahdollisuudet tukea innovointia pk-yrityksissä. 4.4.2 Puiteohjelman arviointi ja seuranta PO6:n jälkiarviointiin laatimassaan vastineessa[31] komissio korosti arviointitulosten merkitystä ja kommentoi alustavasti siinä tehtyjä suosituksia. Komissio piti useimpia suosituksia kannatettavina ja totesi, että meneillään on jo monia niihin liittyviä aloitteita. PO7:n edistymisraportissa[32] luotiin yleiskatsaus PO7:n toteutukseen, jota tarkasteltiin erityisesti uusien aloitteiden, kuten Euroopan tutkimusneuvoston (ERC), yhteisten teknologia-aloitteiden ja RSFF-riskinjakorahoitusvälineen kannalta. Vuotta 2008 koskeva PO7:n toinen seurantaraportti[33] perustuu sarjaan indikaattoreita, joiden avulla mitataan puiteohjelmien toteutusta ja suoritustasoa. Kuvailevassa osuudessa paneuduttiin yksityiskohtaisesti ajankohtaisiin tai erityishuomiota vaativiin kysymyksiin. Seurantaraportti laaditaan muodossa, joka mahdollistaa aikasarjatiedon kokoamisen avainindikaattoreista. ERC rakenteita ja mekanismeja koskeva arviointi[34] julkaistiin 23. heinäkuuta 2009. Vastineessaan[35] komissio ilmoitti toimenpiteistä, joilla on määrä varmistaa ERC:n pitkän aikavälin menestys huippuluokan pioneeritutkimusta rahoittavana organisaationa. Euratomin PO7:n väliarviointi käynnistyi heinäkuussa 2009, ja asiantuntijapaneeli luovutti raporttinsa helmikuussa 2010[36]. Arviointi tarjoaa arvokkaita aineksia Euratomin puiteohjelman valmisteluun vuosina 2012 ja 2013. Puiteohjelmien arviointia koskevan verkkosivuston[37] käyttöönotto paransi tuntuvasti arviointi- ja seurantaraporttien näkyvyyttä ja saatavuutta. Sivustolla on saatavissa yli 300 raporttia ja tehokas hakutoiminto. 5. NÄKYMÄT VUODELLE 2010 Eurooppa 2020 -strategiassa korostetaan osaamisen ja innovoinnin merkitystä kasvun vetureina ja tärkeiden yhteiskunnallisten haasteiden ratkaisukeinoina. Siinä painotetaan tarvetta parantaa EU:n tutkimuksen suorituskykyä ja nostaa EU:n t&k-intensiteetti 3 prosenttiin BTK:stä. ERA:n saattaminen valmiiksi on keskeinen osa Innovaatiounioni-lippulaivahanketta. EU:n tutkimuksen ja innovoinnin rahoitusohjelmia, muun muassa tutkimuksen puiteohjelmaa, myös korostetaan keskeisinä välineinä Eurooppa 2020 -tavoitteiden saavuttamisessa. Innovaatiounioni-lippulaivahankkeessa peräänkuulutetaan näiden välineiden laajaa keventämistä ja yksinkertaistamista seuraavan monivuotisen rahoituskehyksen puitteissa. PO7:ssä tuetaan Eurooppa 2020 -strategian täytäntöönpanoa nykyisissä oikeudellisissa puitteissa. Näissä puitteissa vuoden 2010 työohjelmia varten on osoitettu ennätysmäinen 6,4 miljardin euron tutkimus- ja innovaatiorahoitus. Tämä on merkittävä talouden piristysruiske ja investointi älykkäämpään, kestävään ja osallistavampaan Eurooppaan. Komissio esitteli lokakuussa 2010 ehdotuksensa Innovaatiounioni-lippulaivahankkeen toteutusta varten. Komission ehdotus käsittää toimia, joilla - mobilisoidaan tutkimus ja innovointi merkittävien yhteiskunnallisten haasteiden ratkaisemiseen - edistetään ja kannustetaan tietämyksen tuottamista, luovuutta ja lahjakkuutta - luodaan ja tuetaan mahdollisuuksia hyödyntää ja kehittää arvokkaita ideoita yrityksissä ja sitä kautta kasvumahdollisuuksia - kehitetään laajoja eurooppalaisia markkinoita innovoinnille - luodaan alueille mahdollisuuksia erikoistua vahvuuksiensa mukaan erityisesti koheesiopolitiikan tuella[38] - vauhditetaan sisäisiä uudistuksia ja yhteistyötä muun maailman kumppaneiden kanssa. Komissio ehdottaa unionin suorituskyvyn seuraamiseksi tulostaulua, joka perustuu kansainvälisesti vertailukelpoisiin indikaattoreihin. ERAan liittyvien toimien kehittämistä jatketaan vuonna 2012. PO7:n väliarviointiin liittyvä työ käynnistyi vuoden 2010 alussa, ja asiantuntijapaneelin on määrä saattaa työnsä päätökseen lokakuussa 2010. Arviointi tarjoaa arvokasta tietoa PO7:n täytäntöönpanon optimoimiseksi sen loppuvuosina ja myös aineksia seuraavan puiteohjelman valmisteluun. 6. LISÄTIEDON LÄHTEITÄ Puiteohjelman ja sen erityisohjelmien vuotuiset seurantaraportit[39]; Viisivuotisarviointiraportit[40]; Säännöllisesti julkaistavat Science, Technology and Competitiveness Key Figures -raportit[41]; Tiedettä ja teknologiaa koskevat Eurostatin tilastot ( Statistics on Science and Technology in Europe )[42]; Euroopan unionin tutkimustoimien ja -politiikkojen yhteydessä julkaistut selvitykset ja analyysit[43]; Tutkimuksen pääosaston vuositoimintakertomukset[44]; Opas The practical guide to EU funding opportunities for research and innovation [45]; CORDIS-verkkosivut: http://cordis.europa.eu; Komission Tutkimus-verkkosivut: http://ec.europa.eu/research; ERA-verkkosivut: http://ec.europa.eu/research/era; Investing in European research -verkkosivut: http://ec.europa.eu/invest-in-research; ERAWATCH-verkkosivut: http://cordis.europa.eu/erawatch. [1] Artiklan mukaan ”jokaisen vuoden alussa komissio antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen. Kertomuksessa annetaan tiedot edellisen vuoden toiminnasta tutkimuksessa ja teknologisessa kehittämisessä sekä tulosten levittämisessä sekä kuluvan vuoden työohjelmasta.” [2] http://ec.europa.eu/commission_2010-2014/president/pdf/press_20090903_en.pdf [3] KOM(2008) 800. [4] Tutkimuksen pääosaston tekemä selvitys. [5] Toukokuun 2009 Innobarometri osoitti, että kriisiin reagoitiin innovaatiobudjetteja karsimalla todennäköisimmin juuri huipputeknologian pk-yritysten lohkolla. [6] Neuvoston päätelmät, toukokuu 2008 (9076/08). [7] http://ec.europa.eu/research/era/2020_era_vision_en.html [8] EUVL C 323, 31.12.2009, s. 1– 4. [9] CREST antaa neuvostolle ja komissiolle neuvontaa TTK-politiikasta. [10] KOM(2008) 317. [11] Vuoden 2010 puolivälissä annettavassa eläkkeitä koskevassa komission vihreässä kirjassa ja vuonna 2011 annettavassa liikkuvuuden uusia malleja koskevassa tiedonannossa käsitellään tutkijoiden sosiaaliturvaan ja eläkkeisiin liittyviä kysymyksiä. [12] Neuvoston asetus N:o 723/2009, annettu 25.6.2009 (EUVL L 206, 8.8.2009, s. 1–8) [13] K(2008) 1329. [14] KOM(2009) 610. [15] KOM(2009) 607. [16] KOM(2009) 116. [17] http://cordis.europa.eu [18] KOM(2007) 56 ja neuvoston asiakirja 14865/07. [19] http://ec.europa.eu/dgs/jrc/downloads/jrc_ar_2009.pdf [20] KOM(2009) 691. [21] http://www.esrif.eu [22] http://cordis.europa.eu/technology-platforms/individual_en.html [23] ftp://ftp.cordis.europa.eu/pub/technology-platforms/docs/fa-industrialresearch-b5-full-publication-rp_en.pdf [24] Vuonna 2009 muodostettiin eurooppalaisten teknologiayhteisöjen klusteri, jonka tavoitteena on kehittää kestävän kehityksen mukaista eurooppalaista biotaloutta ( www.becoteps.org ). [25] http://cordis.europa.eu/technology-platforms/seminar11_en.html [26] http://ec.europa.eu/energy/technology/initiatives/initiatives_en.htm [27] Nämä olivat IMI (innovatiiviset lääkkeet) (http://imi.europa.eu), Clean Sky (http://www.cleansky.eu), ARTEMIS (http://www.artemis-ju.eu), ENIAC (www.eniac.eu) ja FCH (polttoainekennot ja vetyteknologia) (http://ec.europa.eu/research/fch/index_en.cfm). [28] KOM(2009) 615 lopullinen, 19.11.2009: http://ec.europa.eu/archives/growthandjobs_2009/pdf/european-economic-recovery-plan/ppp_en.pdf [29] ftp://ftp.cordis.europa.eu/pub/fp7/docs/jti/jti-sherpas-report-2010_en.pdf [30] KOM(2009) 479 lopullinen [31] http://ec.europa.eu/research/evaluations/pdf/archive/other_reports_studies_and_documents/fp6_ex-post_evaluation_expert_group_report.pdf ja KOM(2009) 210. [32] KOM(2009) 209 ja SEC(2009) 589. [33] http://ec.europa.eu/research/evaluations/index_en.cfm?pg=fp7-monitoring [34] http://erc.europa.eu/pdf/final_report_230709.pdf [35] KOM(2009) 552. [36] PO7:n tieto- ja viestintätekniikan aihealueesta valmistui erillinen väliarviointi kesäkuussa 2010. [37] http://ec.europa.eu/research/evaluations/index_en.cfm?pg=home [38] http://ec.europa.eu/regional_policy/atlas2007/index_en.htm [39] http://ec.europa.eu/research/evaluations/index_en.cfm?pg=fp7-monitoring [40] http://ec.europa.eu/research/evaluations/index_en.cfm?pg=five-year-assessment [41] http://ec.europa.eu/research/era/facts/figures/key_figures_en.htm [42] http://ec.europa.eu/eurostat [43] http://ec.europa.eu/research/evaluations/index_en.cfm [44] http://ec.europa.eu/atwork/synthesis/aar/index_en.htm [45] http://cordis.europa.eu/eu-funding-guide/home_en.html