29. korostaa, että ympäristöverot ja -maksut voivat olla tarkoituksenmukaisia ja tehokkaita ainoastaan
siinä tapauksessa, että ne perustuvat päästöihin eivätkä ne lisää kansalaisten kokonaisverorasitusta ja ettäniitä voidaan periä koko Euroopan unionissa;
30. katsoo, että ympäristövaatimukset olisi sisällytettävä taloudelliseen toimintaan, esim. ympäristötilin-
päätösten ja kustannustehokkuusanalyysien yhteydessä;
31. vaatii arvioimaan puolueettomasti talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen laatimisen yhteydessä
ympäristöpoliittisten toimien tehokkuutta, myös suhteessa yhteisön kestävän kehityksen strategiaan, sekä
työllisyyspoliittisia vaikutuksia, ja vaatii sitovien indikaattorien asettamista;
32. huomauttaa, että on hyvin tärkeää vahvistaa kansalaisten tietoisuutta ympäristökysymyksistä yleis-
sivistävän ja ammatillisen koulutuksen sekä tiedotustoimien avulla ja lisäämällä julkisen päätöksenteko-prosessin avoimuutta tehtäessä päätöksiä, jotka koskevat olennaisesti ympäristöön vaikuttavia erityisiätaloustoimia;
33. katsoo, että tiedonannosta puuttuu myös seuraava tärkeä kohta: kestävän kehityksen määrittelemi-
nen; se on määritelty Brundtlandin vuonna 1987 ympäristöstä ja kehityksestä laatiman raportin mukaisestikehitykseksi, jolla tyydytetään tämän hetken tarpeet ottaen ensin huomioon köyhimmät vaarantamattatulevien sukupolvien mahdollisuuksia tyydyttää omat tarpeensa; komission tiedonannossa jätetään huomi-oimatta tämä ympäristökysymyksiä koskeva yhteiskunnallisen tasapainon ehto;
34. vetoaa painokkaasti jäsenvaltioiden parlamentteihin ja hallituksiin, jotta nämä muistaisivat vastuunsa
ja panisivat olemassa olevat yhteisön ympäristödirektiivit mahdollisimman tehokkaasti täytäntöön sekätoteuttaisivat lähitulevaisuudessa ne kaikkein tärkeimmät toimenpiteet, jotka ovat tarpeen talouskehityksenja ekologisten näkökohtien yhteensovittamisen asteittaiseksi, mutta kuitenkin selvästi havaittavaksi edistä-miseksi;
35. kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, Euroopan ympä-
ristökeskukselle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille.
11. Ympäristö ja kestävä kehitys
A5-0171/2001
Euroopan parlamentin päätöslauselma ympäristöpolitiikasta ja kestävästä kehityksestä: Göteborgin
Eurooppa-neuvoston valmistelu (2000/2322(INI))
Euroopan parlamentti, joka
 ottaa huomioon yhteisön viidennen ympäristöön ja kestävään kehitykseen liittyvän politiikka- ja toi-
mintaohjelman (1) (1992-1999) Kohti kestävää kehitystä,
 ottaa huomioon komission tiedonannon yhteisön ympäristöön ja kestävään kehitykseen liittyvän
Kohti kestävää kehitystä -politiikka- ja toimenpideohjelman toteutumisesta (KOM(1995) 624),
 ottaa huomioon 20. lokakuuta 1998 antamansa päätöslauselman komission tiedonannosta neuvostolle
ja Euroopan parlamentille biologista monimuotoisuutta koskevasta Euroopan yhteisön strategiasta(KOM(1998) 42) (
2),
 ottaa huomioon komission tiedonannon neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaali-
komitealle ja alueiden komitealle Kohti kestävää maataloutta (KOM(1999) 22) (3) ja komission tiedon-
annon neuvostolle ja Euroopan parlamentille Ympäristöasioiden yhdentämistä yhteiseen maatalous-politiikkaan koskevat indikaattorit (KOM(2000) 20),
(1) EYVL C 138, 17.5.1993, s. 1.
(2) EYVL C 341, 9.11.1998, s. 41.
(3) EYVL C 173, 19.6.1999, s. 2.21.2.2002 FI C 47 E/223 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti
Torstai 31. toukokuuta 2001
 ottaa huomioon jätteistä 15 päivänä heinäkuuta 1975 annetun neuvoston direktiivin 75/442/ETY (1),
 ottaa huomioon yhteisön vesipolitiikan puitteista 23 päivänä lokakuuta 2000 annetun Euroopan
parlamentin ja neuvoston direktiivin 2000/60/EY) (2),
 ottaa huomioon Agenda 2000 -tiedonannon maataloutta koskevan osan ympäristönsuojeluun liittyvät
perusvaatimukset, joissa edellytetään, että jäsenvaltiot ryhtyvät tarkoituksenmukaisiin ympäristötoimiinsiten, että otetaan huomioon käytetty viljelymaa tai kyseessä oleva tuotannon ala,
 ottaa huomioon Agenda 2000 -tiedonannon rakennerahastoja koskevan osan, jossa ympäristön suoje-
leminen ja parantaminen on nyt otettu mukaan rakennerahastojen tavoitteisiin; jäsenvaltioiden mää-rittelemien alueellisten kehitysstrategioiden tarkoituksena on edistää ympäristöasioiden sisällyttämistäensisijaisen tärkeisiin aloihin, kuten kuljetuksiin, energia-alaan, maatalouteen, teollisuuteen ja matkai-luun,
 ottaa huomioon Euroopan parlamentin ja neuvoston tulevan päätöksen kaupunkien kestävää kehitystä
edistävästä yhteisön yhteistyöjärjestelmästä (1999/0233(COD),
 ottaa huomioon valkoisen kirjan tulevaa kemikaalipolitiikkaa koskevasta strategiasta (KOM(2001) 88), ottaa huomioon vihreän kirjan yhdennetystä tuotepolitiikasta (KOM(2001) 68),
 ottaa huomioon komission tiedonannon neuvostolle ja Euroopan parlamentille: Kymmenen vuotta
Rion konferenssin jälkeen: Valmistautuminen kestävän kehityksen huippukokoukseen vuonna 2002(KOM(2001) 53),
 ottaa huomioon työjärjestyksen 163 artiklan, ottaa huomioon ympäristöasioiden, kansanterveyden ja kuluttajapolitiikan valiokunnan mietinnön ja
työllisyys- ja sosiaalivaliokunnan lausunnon (A5-0171/2001),
A. katsoo, että vuonna 1997 tehdyssä Amsterdamin sopimuksessa ympäristöseikkojen huomioon otta-
mista pidetään avainperiaatteena, jota suojelee 6 artikla, jossa vaaditaan erityisesti, että ympäristön-suojelua koskevat vaatimukset on sisällytettävä yhteisön politiikan ja toiminnan määrittelyyn ja toteut-tamiseen, erityisesti kestävän kehityksen edistämiseksi; katsoo, että Amsterdamin sopimus heijasteleekaikkia kestävyyden kolmea ulottuvuutta EY:n perustamissopimuksen 2 artiklassa, jossa määritelläänunionin keskeiset tavoitteet,
B. katsoo, että Cardiffin Eurooppa-neuvosto (kesäkuu 1998) esitti, että kaikissa neuvoston kokoon-
panoissa laadittaisiin omat strategiat, joiden avulla voitaisiin saavuttaa ympäristöllistä sisällyttämistäja kestävää kehitystä kullakin politiikan alalla,
C. katsoo, että Helsingin Eurooppa-neuvostossa (joulukuu 1999) käynnistettiin prosessi, jonka tavoitteena
on määritellä ne kokonaisstrategiat, joiden avulla pyritään ympäristölliseen sisällyttämiseen ja kestä-
vään kehitykseen, ja ottaa huomioon, että komissiota pyydettiin esittelemään Göteborgin Eurooppa-
neuvostossa kesäkuussa 2001 pitkän aikavälin strategia, johon sisältyy taloudellisia, sosiaalisia jaympäristöllisiä näkökulmia,
D. katsoo, että Lissabonin strategialla on varmistettava ympäristöllinen läpäisyperiaate siten, että
ympäristöasiat sisällytetään kyseessä oleviin politiikkoihin,
E. katsoo, että komissio on laatinut neuvoa-antavan asiakirjan kestävästä kehityksestä,F. katsoo, että vuoden 1992 ympäristöhuippukokouksessa hallitukset olivat yhtä mieltä siitä, että teollis-
tuneiden maiden tärkeimpänä haasteena on niiden omien kestämättömien tuotanto- ja kulutustapojenmuuttaminen,
(1) EYVL L 194, 25.7.1975, s. 39.
(2) EYVL L 327, 22.12.2000, s. 1.C 47 E/224 FI 21.2.2002 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti
Torstai 31. toukokuuta 2001
G. katsoo, että kun Rion kokouksesta on kulunut 10 vuotta, emme ole vieläkään onnistuneet muutta-
maan kestämättömiä suuntauksia, joista ilmastonmuutos on silmiinpistävin,
H. katsoo, että EU:n politiikka ei tietyillä aloilla vaikuta riittävästi kestävän kehityksen käytännön toteut-
tamiseen ja että tämä on otettava paremmin huomioon eurooppalaisten tukien myöntämisehdoissa,
I. katsoo, että kestävässä kehityksessä on kyse sukupolvien välisestä solidaarisuudesta,
J. katsoo, että köyhyys ja ympäristön tilan heikkeneminen kulkevat usein käsi kädessä, jolloin kestävässä
kehityksessä on kyse kehittyneiden maiden ja kehitysmaiden välisestä yhteisvastuullisuudesta,
K. katsoo, että komissio ei ole ottanut huomioon kokonaistilannetta neuvoa-antavassa asiakirjassaan,L. katsoo, että kasvun on oltava erilaista: sen on perustuttava luonnonvarojen vastuulliseen ja tehok-
kaaseen käyttöön, ympäristön kunnioittamiseen, sellaisiin tuotantomenetelmiin, jotka noudattavat
kansanterveyden ja kuluttajien turvallisuuden ja suojelun ensiarvoisen tärkeitä vaatimuksia, ja saastut-
taja maksaa -periaatteen ja ennalta varautumisen periaatteen on oltava kasvun perussuuntaviivoja,
M. katsoo, että ennalta varautumisen periaate on vahvistettava epätäydellisiin tietoihin perustuvien yleis-
ten politiikkojen tärkeimmäksi ohjausperiaatteeksi,
N. katsoo, että kestävä kehitys kiihdyttää uusien työpaikkojen luomista, esimerkiksi tutkimusalalla ja
energia-alalla, päämääränä tehokkaamman tekniikan kehittäminen,
O. katsoo, että elinikäinen oppiminen on välttämätöntä, jotta ihmisille voidaan antaa mahdollisuus sopeu-
tua työmarkkinamuutoksiin,
P. katsoo, että kestävän kehityksen saavuttaminen edellyttää konkreettisia tavoitteita, työkaluja, valvonta-
järjestelmiä ja seurantaa; ottaa huomioon, että Helsingin Eurooppa-neuvosto pyysi nimenomaisestisäännöllistä valvonta-, arviointi- ja seurantamekanismia,
Q. katsoo, että komission neuvoa-antavan asiakirjan lähtökohtana on taloudellinen ulottuvuus,
R. ottaa huomioon, että komissio on päättänyt osoittaa strategian puheenjohtajatasolle,
S. ottaa huomioon, että komissio on päättänyt keskittyä kuuteen seuraavaan aiheeseen:
 kansanterveys
 ilmastonmuutos ja puhdas energia
 luonnonvarojen hallinta
 köyhyys ja sosiaalinen syrjäytyminen
 väestötiede ja ikääntyminen liikkuvuus, maankäyttö ja alueellinen kehitys,
T. katsoo, että Cardiffin prosessi, jossa on kyse ympäristöasioiden sisällyttämisestä muihin poliittisiin
alueisiin, on perustava osa kestävän kehityksen strategiaa ja että strategian on samalla pidettävä käyn-nissä jatkuvaa sisällyttämistyötä,
U. katsoo, että strategiaan on sisällyttävä keskipitkän ja pitkän aikavälin tavoitteita,21.2.2002 FI C 47 E/225 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti
Torstai 31. toukokuuta 2001
V. katsoo, että tarkoituksena ei ole luoda uusia prosesseja vaan yhtenäistää olemassa olevia prosesseja,
jotta voitaisiin kehittää yhtenäinen politiikka,
W. katsoo, että unionin kestävän kehityksen strategian on oltava yhdenmukainen Lissabonin strategian
kanssa, kun kyse on sosiaalisesta ja taloudellisesta ulottuvuudesta,
1. suhtautuu myönteisesti komission neuvoa-antavaan asiakirjaan, jossa käsitellään Euroopan unionin
kestävän kehityksen strategiaa, mutta pahoittelee, että ajanpuutteen vuoksi Euroopan parlamentti on jätettykeskustelun ulkopuolelle eikä se voi kommentoida kestävän kehityksen strategian eri ehdotuksia ajoissaennen Göteborgin Eurooppa-neuvostoa;
2. suhtautuu myönteisesti siihen, että komissio on osoittanut kestävän kehityksen puheenjohtajatasolle,
koska kestävän kehityksen strategia on täysin riippuvainen siitä, millaisen merkityksen poliittiset johtajatantavat sille;
3. katsoo, että strategian on oltava sellaisen avoimen prosessin lopputulos, johon Euroopan kansalaiset
voivat osallistua, ja että on hyvin tärkeää, että strategiassa selvitetään, miten tavalliset kansalaiset ja erisidosryhmät hyötyvät asiasta;
4. katsoo lisäksi, että ¯rhusin sopimus ympäristötiedon saatavuudesta ja kansalaisten vaikutus-
mahdollisuuksista päätöksentekoon olisi pantava täytäntöön täydessä laajuudessa, jotta kansalaiset voivatsaada riittävästi tietoa ja osallistua tämän alan ja muiden alojen politiikan käsittelyyn;
5. kehottaa komissiota lisäämään eurooppalaisten kuluttajien ja yleisön tietoisuutta heidän kulutus-
tapojensa ekologisista ja sosiaalisista vaikutuksista;
6. korostaa, että ekologisen ulottuvuuden on oltava kestävän kehityksen strategian lähtökohtana ja että
kuudes ympäristöä koskeva toimintaohjelma luo strategialle perustan;
7. pitää välttämättömänä, että kokonaisvastuu asetetaan strategiassa etusijalle, ja strategian on oltava
tärkeä osatekijä Rio+10-kokouksessa, joka pidetään Johannesburgissa vuonna 2002; korostaa, että on tär-keää, että kestävän kehityksen maailmanlaajuisesta ulottuvuudesta käydään perusteellista julkista keskuste-lua, johon kansalaisyhteiskunnan lisäksi osallistuvat myös kansalliset parlamentit ja Euroopan parlamentti,jotta voidaan valmistella EU:n kantaa Rio+10-konferenssia varten; katsoo tämän vuoksi, että komissionolisi esitettävä vuoden 2001 loppuun mennessä tiedonanto aiheesta miten unionin olisi osallistuttavakestävään maailmanlaajuiseen kehitykseen;
8. toteaa, että maailmanlaajuisen kestävän kehityksen strategian kannalta on väistämättä puututtava
myös kehitysmaiden sosiaalisiin ja taloudellisiin ongelmiin; katsoo, että köyhyyden torjuminen sekä koulu-
tuksen ja terveydenhoidon saattaminen kaikkien ihmisten ulottuville ovat yhtä tärkeitä kuin velkojen hoito
tai velkojen anteeksiantaminen;
9. vaatii konkreettisten tavoitteiden esittämistä, jotta kestämättömiä suuntauksia voidaan muuttaa, ja
näiden tavoitteiden on oltava mitattavissa; katsoo, että tavoitteiden on oltava kuudennen ympäristöä kos-kevan toimintaohjelman mukaisia, erityisesti kun on kyse ilmastonmuutos- ja otsonikysymyksestä, johonunioni on aikaisemmin sitoutunut; on sitä mieltä, että strategian on ulotuttava yhden sukupolven yli,esimerkiksi 25 vuoden päähän, ja että viiden vuoden välein tehtävien tarkistuksien avulla on mahdollistalaatia yksityiskohtaisia analyyseja;
10. suhtautuu myönteisesti indikaattoreiden kehittämiseen, jotta komissio ja asianmukaiset elimet, kuten
Euroopan ympäristökeskus ja Eurostat, voisivat yhdentää toimiaan; katsoo, että indikaattoreita ja tavoitteita
on käytettävä Göteborgissa laaditun kestävää kehitystä koskevan esityslistan seurantaa ja tarkistamista var-ten; on sitä mieltä, että ekologisesta jalanjäljestä pitäisi tulla hyödyllinen indikaattori kestävän kehityksenstrategian kannalta;
11. vaatii ympäristöalan pitämistä institutionaalisesti tasa-arvoisena siten, että ympäristöministeri-
neuvosto perustaa Ecofin-neuvoston ja työ- ja sosiaaliministerineuvoston kanssa samantasoisen komitean,joka keskittyy ennen kaikkea valmistelemaan Eurooppa-neuvoston kevätkokousta; katsoo, että komiteanperustamisesta on päätettävä Göteborgissa;C 47 E/226 FI 21.2.2002 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti
Torstai 31. toukokuuta 2001
12. katsoo, että Eurooppa-neuvoston olisi perustettava kestävyyttä käsittelevä neuvosto, jonka olisi
kokoonnuttava joka kevät tarkistamaan lyhyen aikavälin prioriteetteja ja kestävyyden indikaattoreita;katsoo, että tällaisen parannetun Lissabonin strategian täytäntöönpanon vaatimukset pitäisi sisällyttääEU:n laajentumisstrategiaan, ja komission pitäisi käyttää kestävyyden indikaattoreita ehdokasvaltioista laa-dittavissa säännöllisissä kertomuksissa;
13. katsoo, että olisi myös perustettava riippumaton kestävyyttä käsittelevä neuvosto täyttämään
Helsingin Eurooppa-neuvoston valvonta-, arviointi- ja seurantatoimeksiantoa poliittisten painopisteiden jakestävyysindikaattorien pohjalta; katsoo, että tämän neuvoa-antavan elimen olisi heijasteltava Euroopanunionin ja ehdokasvaltioiden eri sidosryhmien etuja ja että sen olisi säännöllisesti esitettävä kertomuksianeuvostolle ja parlamentille;
14. panee merkille, että Cardiffin prosessista on ollut apua, kun on pyritty tukemaan ympäristöasioiden
uutta sisällyttämisprosessia Euroopan yhteisöjen komissiossa, jäsenvaltioissa sekä neuvostossa;
15. panee merkille, että Cardiffin prosessia pitäisi edelleen käyttää erillisenä avainvälineenä perustamis-
sopimuksen 6 artiklan noudattamiseksi ja että kestävän kehityksen strategiaa on käytettävä kimmokkeenatyön jatkamiselle;
16. pyytää neuvostoa kehittämään vakiintuneen mallin mukaisia suuntaviivoja, joilla voidaan arvioida,
seurata ja valvoa Cardiffin prosessia ja kestävän kehityksen edistymistä asianmukaisella tavalla;
17. panee merkille, että nykyisestä Cardiffin prosessista puuttuu visioita ja vaatii Euroopan unionin
toimielimiä kehittämään koordinointikapasiteettiaan Cardiffin prosessia tukevien visioiden yhdistämiseksi;
18. vaatii, että ympäristöllistä yhdentämistä koskevat tavoitteet sisällytetään täysimääräisesti talous-
politiikan laajoihin suuntaviivoihin, ja että tässä hyödynnetään myöhemmin kehitettäviä luotettaviaindikaattoreita; katsoo, että monenkeskisessä valvontaprosessissa, johon sisältyy vuosittainen rakenteellinenja taloudellinen kertomus, olisi arvioitava taloudellisten välineiden tehokkuutta ympäristötavoitteidensaavuttamisessa;
19. panee merkille, että Euroopan ympäristöviraston, Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiön,
Eurostatin ja Euroopan keskuspankin indikaattorit muodostavat perustan kestävyyden taloudellisia, sosiaa-
lisia ja ekologisia ulottuvuuksia heijastelevien Lissabonin rakenteellisten indikaattorien parantamiselle;katsoo, että niiden valvonta olisi integroitava keväisin pidettävissä Eurooppa-neuvoston kokouksissa tapah-tuvaa säännöllistä yhteenvetoraportointia varten ja että valvonnan olisi muodostettava ehdokasvaltioitakoskevien säännöllisten kertomusten perusta;
20. kehottaa komissiota ja Eurooppa-neuvostoa määrittelemään ja hahmottelemaan Göteborgin
Eurooppa-neuvostoa  EU:n kestävän kehityksen strategian puitteissa  EU:n nykyisten politiikkojen
kiireellisimmät uudistustarpeet ja asettamaan aikarajat ja yleiset tavoitteet näitä uudistuksia varten(esim. YMP, yhteinen kalatalouspolitiikka, rakennerahastot);
21. kehottaa komissiota ja Eurooppa-neuvostoa sopimaan konkreettisista ensiaskeleista, jotka voidaan
helposti ja nopeasti panna täytäntöön  kuten julkisia hankintoja koskevat kestävyyskriteerit  ja jotkahavainnollistavat kestävän kehityksen strategian käsitettä suurelle yleisölle ja tekevät EU:n osallistumisestaRio+10-konferenssiin uskottavampaa;
22. vaatii, että ympäristöseikat otetaan huomioon kansantaloudessa ympäristöverouudistuksilla sekä
poistamalla ympäristöä haittaavalle toiminnalle annettavat tuet, ottamalla käyttöön taloudellisia kannusti-mia ympäristöystävälliselle toiminnalle, käyttämällä julkisia hankintoja nimenomaisesti ympäristöllisiin jasosiaalisiin tarkoituksiin ja ottamalla käyttöön ympäristövastuun ja valmistajien vastuun; vaatii erityisestiEU:n julkisten hankintojen säännöille ympäristöä koskevia ja sosiaalisia perusteita, jotka pitäisi tarkastaaasianmukaisesti;
23. kehottaa komissiota kehittämään edelleen unionin ympäristöasioiden hallintaa ja tarkistamista kos-
kevia sääntöjä;21.2.2002 FI C 47 E/227 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti
Torstai 31. toukokuuta 2001
24. toteaa, että tieteen ja talouden aktiivinen osallistuminen on välttämätöntä koskemattomien eko-
systeemien säilymiselle pitkällä aikavälillä;
25. vaatii, että vain niitä tuotteita ja prosesseja, jotka on sallittu unionissa, saa viedä unionista;
26. katsoo, että EU:n olisi edelleen pyrittävä WTO:n määräysten sekä monenvälisten ympäristösopimus-
ten mukaisesti toteutettujen kauppatoimenpiteiden välisen suhteen lainsäädännölliseen selkeyttämiseen;katsoo, että näiden kahden oikeudellisen järjestelmän on täydennettävä toisiaan kestävän kehityksen eduksija että kauppajärjestelmän on voitava tukea maailmanlaajuista ympäristöyhteistyötä; katsoo, että EU:n olisi4. joulukuuta 2000 annetun neuvoston päätöslauselman mukaisesti myös pyrittävä saamaan ennalta varau-tumisen periaatteelle WTO:n hyväksyntä sekä varmistamaan, että sitä sovelletaan ennakoitavissa olevalla,avoimella ja syrjimättömällä tavalla objektiivisten ja tieteellisten arviointiperusteiden mukaisesti;
27. korostaa, että kestävän kehityksen strategiassa on selkeästi vahvistettava, että sen tavoitteena on
Maailman kauppajärjestön uudistaminen soveltamalla siihen kestävän kehityksen tavoitteita ja kansain-välisiä ympäristönsuojelutoimia;
28. kehottaa komissiota edistämään eurooppalaisten yritysten sosiaalista vastuuta sekä luomaan puitteet
EU:n yritysten ja rahoituslaitosten vihreille investoinneille Eurooppaan ja muualle maailmaan;
29. toteaa, että ympäristöön liittyvät, sosiaaliset ja taloudelliset näkökulmat kuuluvat kestävään kehityk-
seen; korostaa, että työpaikkojen luomisen, taloudellisen kehityksen ja kestävän kehityksen strategioidentavoitteiden välillä ei ole ristiriitaa, vaan ne täydentävät toisiaan; katsoo, että sellainen kehitys voi ollatärkeässä asemassa, kun luodaan uusia malleja ja menetelmiä tuotantoa varten; toistaa, että paikallinentalous on erittäin tärkeässä asemassa kuljetustarpeiden vähentämisessä, sosiaalisen yhteenkuuluvuuden yllä-pitämisessä, tuonnin vähentämisessä, joustavampien työtapojen kehittämisen tukemisessa ja kehottaa senvuoksi neuvostoa ja komissiota säilyttämään paikallisia työllisyysaloitteita varten osoitetut talousarvio-määrärahat ennallaan;
30. korostaa sellaisten toimenpiteiden merkitystä, joilla edistetään ja tuetaan elämänlaatua, kuten uusien
ja parempien työpaikkojen luominen; painottaa sosiaalisen toimintaohjelman merkitystä osana kestävänkehityksen strategiaa; korostaa, että tehokkaasti resursseja käyttävässä kestävässä taloudessa ihmisille anne-taan mahdollisuus työskennellä tehokkaasti työpaikalla annettavan tosiasiallisen neuvonnan ja osallistumi-sen, lyhennetyn työajan ja hyvälaatuisen ja turvallisissa työoloissa tehtävän työn avulla, jota tukee tehokassosiaaliturvajärjestelmä; vaatii, että Tukholman huippukokouksessa aloitettuja tähän suuntaan johtaviatoimenpiteitä kehitetään nopeasti;
31. vaatii, että ympäristönäkökulma otetaan huomioon kaikissa Euroopan unionin Euroopan sosiaali-
rahaston ja EQUAL:n kaltaisten yhteisöaloitteiden kautta rahoittamissa koulutusohjelmissa; vaatii, ettäympäristötekijöiden opettamisen merkitys pitäisi sisällyttää indikaattoreihin, joiden avulla koulutuksentasoa arvioidaan laadullisesti Euroopan unionissa, koska se toimii perustana ympäristötietoiselle yhteis-kunnalle;
32. katsoo, että tulisi kehittää erityistä ammatillista koulutusta, joka vastaa uusia ja päivitettyjä työn-
kuvia, ja tukea nykyisten työnkuvien mukauttamista; katsoo, että on kehitettävä useita koulutusohjelmia,joilla pyritään saavuttamaan uusia taitoja, kuten biodynaamisen viljelyn harjoittaminen tai kaupunki-ympäristön hoitaminen;
33. korostaa tarvetta luoda kattava ja yhteensovitettu lähestymistapa köyhyyttä ja sosiaalista syrjäyty-
mistä varten; on sitä mieltä, että sosiaalinen osallisuus on erittäin tärkeä osa kestävää kehitystä ja ettävähimmäistoimeentulo ja keskeisten yleishyödyllisten palveluiden saatavuus ovat avainasemassa kestävässäkehityksessä; edellyttää sen vuoksi, että nämä tekijät otetaan huomioon yleishyödyllisten palveluidenvapauttamista jatkettaessa;
34. kehottaa komissiota tarkistamaan yhteistä maatalouspolitiikkaa vuonna 2002, jotta voitaisiin kehit-
tää kestävää maataloutta, jonka avulla tuotetaan turvallisia elintarvikkeita ja jossa kuluttajien edut asetetaanetusijalle ja joka motivoi maatalousalaa, jolla on keskeinen rooli sekä elintarvikkeiden tuotannossa ettämaaseudun kehittämisessä;C 47 E/228 FI 21.2.2002 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti
Torstai 31. toukokuuta 2001
35. on sitä mieltä, että ympäristön huomioon ottaminen, lajien moninaisuus ja ryöstökalastuksen estä-
minen on otettava yhteisen kalastuspolitiikan tavoitteiksi, ja tähän on mahdollisuus vuoden 2002 tarkis-tuksen yhteydessä; katsoo, että yhtenäistä politiikkaa tarvitaan myös merien pilaantumisen estämiseksi;
36. toteaa, että ympäristö- ja energiapolitiikkaa on välttämättä sovitettava yhteen ja on sitä mieltä, että
energiapolitiikka on pitkällä aikavälillä määriteltävä yhteisön tasolla;
37. pitää välttämättömänä, että komission esittämän kestävän kehityksen eurooppalaisen strategian
kuutta peruspiirrettä täydennetään kestävällä elintarviketuotannolla;
38. kehottaa komissiota saattamaan ilmastonmuutoksia koskevan eurooppalaisen ohjelman mahdolli-
simman pian valmiiksi sekä käymään kauppaa unionin päästöoikeuksilla;
39. toteaa, että uusiutumattomia raaka-aineita käytetään liiallisesti ja että maailmanlaajuisten ympäristö-
ongelmien ratkaiseminen käy mahdottomaksi ellei näitä resursseja käytetä säästeliäästi; kehottaa siksi kan-nustamaan uusiutuvien energialähteiden käyttöä, jotta vuoteen 2010 mennessä saavutettaisiin 12 prosentinosuuden tavoite ja vuoteen 2040 mennessä 50 prosentin tavoite;
40. kehottaa komissiota esittämään ehdotuksia ohjelmiksi ja asetuksiksi, joilla pyritään nelinkertaista-
maan tuotannon ja kulutuksen raaka-aine- ja energiatehokkuus vuoteen 2010 ja kymmenkertaistamaan sevuoteen 2025 mennessä mennessä;
41. katsoo, että tavoitteena on oltava nykyisen autokannan korvaaminen kymmenen vuoden kuluessa
ajoneuvoilla, jotka täyttävät vähintään ne ympäristönormit, jotka parhaat ajoneuvot täyttävät nykyään, jakuljetus- ja energiayrityksien välisen kilpailun elvyttäminen, jotta uusissa ajoneuvoissa siirryttäisiin käyttä-mään uusiutuvia polttoaineita fossiilisten polttoaineiden sijaan;
42. katsoo, että tavoitteena olisi oltava moottorikäyttöisten liikennemuotojen kokonaiskilometrimäärien
vakiinnuttaminen siten, että samalla siirrytään saatavuutta painottavaan lähestymistapaan, jossa optimoi-daan maankäyttö, sovelletaan puhtaita ja älykkäitä tekniikoita ja tuetaan aiheellisissa tapauksissa paikalli-sesti ja alueellisesti suuntautuneita tuotanto- ja kulutusmalleja;
43. kehottaa muuttamaan liikennepolitiikkaa siten, että pitkiä maantiekuljetuksia vähennetään ja inves-
tointeja julkisiin liikennevälineisiin ja rautatiejärjestelmiin lisätään;
44. on sitä mieltä, että on kehitettävä uusi yhtenäinen järjestelmä, joka perustuu ennalta varautumisen
periaatteeseen ja korvaavuusperiaatteeseen, kun on kyse uusien ja olemassa olevien kemiallisten aineidentestaamisesta, arvioimisesta ja aineisiin liittyvästä riskinhallinnasta, ja aineet on testattava vuoteen 2012mennessä; katsoo lisäksi, että on tarpeen kehittää erillinen strategia torjunta-aineille, jolloin tavoitteena onoltava kemikaalien (esimerkiksi niiden aineiden, jotka ovat pysyviä, biologisesti kertyviä tai myrkyllisiä) tai
kemikaaleja sisältävien tuotteiden käytön vaiheittainen lakkauttaminen, niin että aineita ei enää juuri löy-
tyisi luonnosta vuoteen 2020 mennessä;
45. katsoo, että biologisen monimuotoisuuden turvaamisen on oltava tavoitteena kaikessa maan-
käytössä;
46. kehottaa komissiota ottamaan kansalaisjärjestöt tiiviimmin mukaan kestävän kehityksen strategioi-
den luomiseen ja kuulemaan niitä laajemmin;
47. on sitä mieltä, että Göteborgin Eurooppa-neuvostossa pitäisi laatia kestävää kehitystä koskeva esi-
tyslista; katsoo, että haasteena on yhdentää ja sovittaa yhteen kaikkia prosesseja, niin että niillä on saman-suuntaiset tavoitteet, ei luoda uusia prosesseja; katsoo, että strategiasta on tehtävä konkreettinen, jotta silläolisi todellista vaikutusta ja Eurooppa-neuvoston pitäisi edelleen johtaa jatkettavaa prosessia;
48. pyytää Göteborgin Eurooppa-neuvostoa määrittelemään, milloin Tanskan puheenjohtajakaudella 
vuoden 2002 aikana  voitaisiin pitää huippukokous Cardiffin yhdentämisprosessin seurantaa varten;21.2.2002 FI C 47 E/229 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti
Torstai 31. toukokuuta 2001
49. pyytää asettamaan riittävästi budjettivaroja käytettäväksi toimenpiteisiin, joilla pannaan täytäntöön
tuleva kestävän kehityksen strategia sekä Cardiffin prosessi ympäristöseikkojen huomioon ottamiseksi;
50. kehottaa sisällyttämään sitovan ympäristövaikutusten arvioinnin kaikkiin Euroopan komission pää-
töksiin ja lainsäädäntöehdotuksiin sekä julkistamaan arviointien tulokset;
51. toteaa, että se aikoo valvoa säännöllisesti kestävyyden täytäntöönpanoa EU:n politiikoissa, ts.
ottamaan kunkin parlamentin valiokunnan mukaan sen toimivallan piriin kuuluvan politiikan alan vuotui-seen kestävyysvaikutusten arviointiin;
52. kehottaa puhemiestä tarkastelemaan parlamentin omia työskentelytapoja kestävää kehitystä edistä-
vien työskentelymenetelmien kehittämiseksi;
53. kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle.
12. Yhtenäiset eurooppalaiset työmarkkinat 19981999
A5-0169/2001
Euroopan parlamentin päätöslauselma komission kertomuksesta Eures-verkon toiminnasta vuosina
19981999 Eures-verkon merkitys yhtenäisten eurooppalaisten työmarkkinoiden luomisessa
(KOM(2000) 607  C5-0104/2001  2001/2053(COS))
Euroopan parlamentti, joka
 ottaa huomioon komission kertomuksen (KOM(2000) 607  C5-0104/2001), ottaa huomioon Euroopan talousalueen julkisten työnvälityspalveluiden johtajien hyväksymän Eures-
palveluiden kehittämistä koskevan yhteisymmärryspöytäkirjan,
 ottaa huomioon komission tiedonannon työntekijöiden vapaata liikkuvuutta koskevasta toiminta-
suunnitelmasta (KOM(1997) 586),
 ottaa huomioon komission tiedonannon neuvostolle Kaikille avoimet uudet eurooppalaiset työ-
markkinat (KOM(2001) 116),
 ottaa huomioon 23. ja 24. maaliskuuta 2001 Tukholmassa pidetyssä Eurooppa-neuvoston kokouk-
sessa hyväksyttyjen puheenjohtajan päätelmien 1215 kohdan,
 ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 39 ja 40 artiklan, ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 251 artiklan, ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 299 artiklan 2 kohdan, ottaa huomioon 13. huhtikuuta 2000 antamansa päätöslauselman komission tiedonannosta Euroopan
parlamentille ja neuvostolle: Euroopan sisämarkkinoiden strategia (
1),
 ottaa huomioon työjärjestyksen 47 artiklan 1 kohdan, ottaa huomioon työllisyys- ja sosiaalivaliokunnan mietinnön (A5-0169/2001),A. katsoo, että komission kertomus Eures-verkon toiminnasta vuosina 19981999 on pikemminkin
kuvaileva katsaus kuin kriittinen selvitys ja että tulevista kertomuksista on huomattavasti enemmän
hyötyä, jos
 niihin sisällytetään puolueettomat ja yksityiskohtaiset perusteet kaikille johtopäätöksille ja keskei-
sille arvioinneille,
 niissä esitetään selkeät perustelut tehdyille nykyisiä ja tulevia ensisijaisia tavoitteita koskeville
muutoksille,
(1) EYVL C 40, 7.2.2001, s. 465.C 47 E/230 FI 21.2.2002 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti
Torstai 31. toukokuuta 2001