ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
FI Euroopan unionin virallinen lehti C 291/60

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetuksessa (EU) N:o 1306/2013 säädetyn suorien tukien mukautusasteen vahvistamisesta kalenterivuodeksi 2015”

(COM(2015) 141 final — 2015/0070 COD)

(2015/C 291/09)

Neuvosto päätti 7. huhtikuuta 2015 Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 43 artiklan 2 kohdan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta

”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetuksessa (EU) N:o 1306/2013 säädetyn suorien tukien mukautusasteen vahvistamisesta kalenterivuodeksi 2015”

(COM(2015) 141 final – 2015/0070 COD).

Koska Euroopan talous- ja sosiaalikomitea on jo käsitellyt aihetta 22. toukokuuta 2013 ja 5. kesäkuuta 2014 antamissaan lausunnoissa (EUVL C 271, 19.9.2013, s. 143 (1) ja EUVL C 424, 26.11.2014, s. 73 (2)), se päätti 22.—23. huhtikuuta 2015 pitämässään 507. täysistunnossa (huhtikuun 22 päivän kokouksessa), että se ei laadi aiheesta uutta lausuntoa vaan viittaa edellä mainituissa lausunnoissa esittämäänsä kantaan. Äänestyksessä annettiin 152 ääntä puolesta ja 2 vastaan 7:n pidättyessä äänestämästä.

Bryssel, 22. huhtikuuta 2015 Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Henri MALOSSE

(1) Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetuksessa (EY) N:o 73/2009 säädettyjen suorien tukien mukauttamisasteesta kalenterivuodeksi 2013” (EUVL C 271, 19.9.2013, s. 143).

(2) Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi neuvoston asetuksessa (EY) N:o 73/2009 säädettyjen suorien tukien mukautusasteesta kalenterivuodeksi 2014” (EUVL C 424, 26.11.2014, s. 73).
5.1

ETSK uskoo vakaasti, että yhteyksien kehittäminen kansalaisyhteiskunnan kanssa on EU:lle yksi parhaista keinoista varmistaa mahdollisimman tehokas toiminta. On myös tärkeää tehdä tämä myönteisesti, ja on pyrittävä torjumaan valtioiden lisääntynyt varauksellisuus kansalaisyhteiskunnan roolia kohtaan alueella (16). Laajamittaisten nuorisoyhteyksien ja vaihtotoiminnan edistäminen auttanee asiaa. Komitea on erittäin tyytyväinen siihen, että laajennetun Erasmus+-ohjelman puitteissa pyritään saamaan Keski-Aasiassa korkean tason tukea. Ohjelma auttaa kehittämään entistä tiiviimpiä koulutusalan suhteita ja liikkuvuutta korkea-asteen opinnoissa. Ihannetapauksessa ohjelmaan liitetään alueen lahjakkaimmille opiskelijoille myönnettävät viisumi- ja maksuhelpotukset.
1.3

ETSK on vakuuttunut siitä, että on tuettava kaikkia prosesseja – viisumipolitiikka mukaan luettuna –, joilla yksinkertaistetaan ja sujuvoitetaan niiden ihmisten liikkumista, joilla on oikeus ja mahdollisuus tulla EU:hun minkä tahansa oikeutetun syyn vuoksi.
1.5

ETSK katsoo, että nyt on ainutlaatuinen tilaisuus laatia, kehittää ja toteuttaa pitkäaikaisia investointeja koskeva EU:n kehys, joka pohjautuu muun muassa komission, kansainvälisen rahoitusinstituutin (IIF) ja Group of Thirty -asiantuntijaryhmän tekemään perinpohjaiseen analyysityöhön. Kestäväpohjaisen pitkäaikaisen rahoituksen esteet ovat hyvin tiedossa, ja ne on nyt ratkaistava. Keskeisiä haasteita on viisi: — sijoittajien kannustaminen tekemään pitkäaikaisempia investointipäätöksiä — pitkäaikaisiin investointeihin keskittyvien uusien välittäjien ja uusien instrumenttien luominen — velka- ja osakepääomamarkkinoiden kehittäminen rahoitusinstrumenttien valikoiman laajentamiseksi — sen varmistaminen, että pääoman liikkuminen valtioiden rajojen yli on hallittua ja tukee pitkäaikaisia investointeja — parempien järjestelmäanalyysien kehittäminen tulevan sääntelypolitiikan määrittelemistä varten.
4.5.13

ETSK on yhtä mieltä komission kanssa siitä, että sisäisen turvallisuuden rakentaminen edellyttää myös toimintaa rajojemme ulkopuolella, eli maailmanlaajuisesti toteuttavia toimia. Jäsenvaltioiden yhteistyö kolmansien maiden kanssa on välttämätöntä kaikilla vapauteen ja turvallisuuteen liittyvillä aloilla, jotta voidaan jatkaa kehitystä kohti parempaa ja oikeudenmukaisempaa maailmaa, jossa järjestäytynyt rikollisuus tai terrorismi eivät vaaranna vapauksia ja oikeuksia, jotka on saavutettu suurten ponnistelujen ansiosta.
3.4.5

Merkille pantavaa niissä Euroopan maissa, joissa nuorisotyöttömyys on alhainen, on se, että niissä on työmarkkinoihin ja yritysmaailmaan nivoutuva koulutusjärjestelmä, johon kuuluu virallisesti hyväksyttyjä, muuallakin sovellettavissa olevia ammattitutkintoja. Niiden yhteydessä suoritetaan – eri painotuksin – osa koulutuksesta yrityksessä, osa oppilaitoksessa. Asian ovat tunnustaneet EU:n toimielimet ja EU-tason työmarkkinaosapuolet, jotka tukevat eurooppalaista oppisopimusyhteenliittymää (15). Oppisopimuskoulutus on yksi nuorisotakuujärjestelmän tärkeimmistä osatekijöistä, ja sen menetys riippuu laajasta kumppanuudesta, johon osallistuu yritysten, työntekijöiden ja opetustoimen sidosryhmiä. Perustettaessa kaksiosaista koulutusjärjestelmää, jossa otetaan huomioon yritysten, työmarkkinoiden ja nuorten tarpeet, on tärkeää, että yrityselämää lähellä olevat instituutiot ovat vahvasti mukana organisoinnissa ja toteutuksessa. Kun työmarkkinaosapuolet ovat tiiviisti asiassa osapuolina, ne samastuvat järjestelmään ja kantavat siitä vastuuta (”järjestelmän yhteisomistajat”). Tämän lisäksi kysytään työnantajilta vastuunkantoa ja investointivalmiutta. Silloinkin kun muut jäsenvaltiot eivät pysty ottamaan laajaa oppisopimusjärjestelmää käyttöön lyhyellä tähtäimellä, voitaisiin kokeilla esimerkiksi muutamien kaksivaiheisten koulutuslinjojen soveltamista yhdessä saman alan tietyn yritysryhmän kanssa. Toimialakohtaisten työmarkkinaosapuolien pitäisi tätä ajatellen määrittää yhteiset koulutusnormit ja hyväksyntämenettelyt. Toinen mahdollisuus olisi vahvistaa oppilaitoskohtaisen itsemääräämisoikeuden puitteissa yhteistyötä tiettyjen koulujen ja yritysten välillä, kuten vaikkapa Puolassa on käytäntönä.
2.2

EU:n teollisuus tuottaa edelleen merkittävän ylijäämän teollisuustuotteiden maailmankaupassa ja on maailman kärkeä kestävyysperiaatteiden noudattamisessa. Kuten Euroopan kilpailukykyraportti 2013 kuitenkin osoittaa, Euroopan teollisuuden osuus maailmanlaajuisesta teollisuustuotannosta on supistunut kymmenen viime vuoden aikana. Tuottavuusero suhteessa Yhdysvaltoihin on jälleen kasvanut. Vuosina 2009–2011 tapahtuneen tietyn elpymisen jälkeen teollisuuden osuus EU:n bkt:stä on laskenut takaisin 15,1 prosenttiin, joka on kaukana vuotta 2020 koskevasta 20 prosentin tavoitteesta. Vuodesta 2008 lähtien työpaikkoja on kadonnut 3,5 miljoonaa. Jäsenvaltioiden välillä on kuitenkin tältä osin huomattavia eroja.
2.2.2

Kyse on tyypillisistä komiteamenettelyyn liittyvistä järjestelyistä, joista säädetään neuvoston päätöksessä 1999/468/EY, jota on muutettu päätöksellä 2006/512/EY. Näiden päätösten mukaan komission on esitettävä täytäntöönpanon edellyttämiä toimenpiteitä käsittelevät ehdotukset jäsenvaltioiden hallintovirkamiehistä koostuville komiteoille viiden komiteamenettelyn (neuvoa-antava menettely, hallintomenettely, sääntelymenettely, valvonnan käsittävä sääntelymenettely ja suojamenettely) mukaisesti. Komissio hyväksyi jo joulukuussa 2006 asiaan liittyvät 25 ehdotusta (6), joista komitea on antanut lausunnon (7).
3.2

Komitea on kehottanut, että tämän tarkistuksen yhteydessä velvoitettaisiin monikansalliset yritykset pitämään kirjanpitoa erikseen kaikkien niiden maiden osalta, joissa niillä on toimintaa, ja täsmentämään kunkin kohdalla tuotantomäärä ja saatu tuotto. Kirjanpitotietojen esittäminen tässä muodossa auttaisi yksilöimään siirtohinnoittelun väärinkäyttöä harjoittavat tai aggressiivista verosuunnittelua edistävät yritykset. Samoin komitea on suosittanut laatimaan yritysten voiton verottamista koskevan säännöstön yhteisten sääntöjen kokonaisuuden pohjalta. ETSK pahoittelee, että näitä näkökohtia ei ole otettu riittävästi huomioon tarkasteltavana olevan direktiiviluonnoksen valmistelussa.
4.5.3

ETSK katsoo, että 37 artiklan 4 kohdassa mainittujen tietojen keräämisen tulisi olla sallittua vain, jos se on ehdottoman välttämätöntä ja on olemassa vahva ja olennainen syy-seuraus-yhteys tutkittavan tosiseikaston kanssa. Samassa 37 artiklan 4 kohdassa mainittujen täydentävien henkilötietojen kerääminen on perusteltava sillä, että ne ovat ehdottoman välttämättömiä tutkintatoimille, ja sen yhteydessä on noudatettava EU:n perusoikeuskirjaa, Euroopan ihmisoikeussopimusta ja jäsenvaltioiden korkeatasoisimpia tietosuojasääntöjä.
4.14

Koska EU ja kaikki sen jäsenvaltiot ovat allekirjoittaneet IPPC-yleissopimuksen sekä sopimuksen terveys- ja kasvinsuojelutoimista (Agreement on the Application of Sanitary and Phytosanitary Measures), on ehkä odotettavissa, että määritelmiin tehdyt muutokset johtavat siihen, ettei kyseisen yleissopimuksen ja kansainvälisen sopimuksen periaatteita sovelleta.
2.1.4

Komitea on suhtautunut myönteisesti siihen, että lainsäädäntökehys on mukautettu uusiin säännöksiin tuotteiden kaupan pitämisestä sisämarkkinoilla (1). Komitea on kannattanut asetusta (EY) N:o 765/2008 (2) tuotteiden kaupan pitämiseen liittyvästä akkreditoinnista ja markkinavalvonnasta – niin sanottu uutta lainsäädäntökehystä koskeva asetus – sekä päätöstä N:o 768/2008/EY tuotteiden kaupan pitämiseen liittyvistä yhteisistä puitteista – niin sanottu "uutta lainsäädäntökehystä koskeva päätös" – kuten mainitaan tuotelainsäädäntöpaketissa, josta komitea on antanut myönteisen lausunnon (3).
3.14

Yhteensovittamis- ja koordinointitoimia on siis täydennettävä tällä vaatimuksella. Tätä varten on asianmukaisilla välineillä nimenomaan varmistettava, että valmiiksi suunniteltu hankekehitys ja moninaisten uusien lähestymistapojen omaksuminen ovat tasapainossa keskenään. Niinpä komitea on komission kanssa samaa mieltä siitä, että tätä varten on luotava asianomaiset toimintapuitteet, jotka takaavat joustavuuden, innovoinnin, riskinottovalmiuden ja myös uudenlaisten tutkimusaiheiden valinnan. Tähän tarvitaan erityisiä välineitä ja hallintorakenteita.
4.9

Miten EU voi parhaiten tukea yleissopimuksen ulkopuolisia prosesseja ja aloitteita ja viitoittaa tietä kunnianhimoiselle ja tehokkaalle vuoden 2015 sopimukselle? Komitea suhtautuu myönteisesti tämän komission asiakirjan myötä avattuun keskusteluun. Kaikkien ilmastopolitiikan näkökulmien riippumaton asiantuntija-analyysi on olennaisen tärkeää erityisesti muuttuneen ja muuttuvan globaalin geopoliittisen tilanteen vuoksi. Eräitä analyyseja on jo saatavilla, joten aivan tyhjästä ei tarvitse aloittaa. Yksi aloitteista on Yhdysvaltain presidentin tieteellisten neuvonantajiensa neuvostolta saama kirje, jossa esitetään yhteenveto ilmastonmuutoksen esiintuomista ongelmista. Kioton kokemukset ja YK:n neuvottelujen pitkittyminen korostavat myös tarvetta muutokseen ennen kuin se on liian myöhäistä. Lisäksi IEA:n kaltaisten asiantuntijaorganisaatioiden havainnot ja suositukset pitäisi ja voitaisiin panna täytäntöön viivyttelemättä tarpeettomasti. IEA:n raportti Redrawing the Energy Climate Map tarjoaa käytännönläheisen ja toteuttamiskelpoisen toimintamallin. Raportissa esitetyt neljä toteutettavissa olevaa perustoimenpidettä ovat rakennusten, teollisuuden ja liikenteen energiatehokkuuden parantaminen, hyötysuhteeltaan heikoimpien hiilivoimaloiden rakentamisen ja käytön vähentäminen, öljy- ja maakaasutuotannon metaanipäästöjen vähentäminen ja eräiden fossiilisten polttoaineiden kuluttamiseen annettavien tukien asteittaisen poistamisen nopeuttaminen.
2.1

Ehdotetun asetuksen tarkoituksena on järkeistämisen, yhdenmukaistamisen ja yksinkertaistamisen vuoksi mukauttaa Lissabonin sopimukseen ja yhdistää jalostettuja maataloustuotteita / liitteeseen I kuulumattomia tavaroita koskeva kauppajärjestelmä, josta nykyisin säädetään asetuksessa N:o 1216/2009, sekä muna-albumiinin ja maitoalbumiinin yhteinen kauppajärjestelmä, josta nykyisin säädetään neuvoston asetuksessa (EY) N:o 614/2009. Tavoitteena on — yksilöidä komissiolle siirretty säädösvalta ja täytäntöönpanovalta sekä vahvistaa kyseisten säädösten antamiseen soveltuvat menettelyt. — saattaa ne sopusointuun uuden YMJ-asetuksen (COM(2011) 626 final) kanssa siinä yhteydessä, kun YMJ mukautetaan Lissabonin sopimukseen ja vuoden 2013 jälkeiseen YMP:hen – josta käydään parhaillaan pitkiä ja intensiivisiä keskusteluita neuvoston ja Euroopan parlamentin tasolla. — ajantasaistaa näitä säädöksiä sekä luoda entistä selkeämpi ja vahvempi oikeusperusta täytäntöönpanosääntöjä varten. — luoda vakaa lainsäädäntökehys vapaakauppasopimusten mukaisten alennettujen tuontitullien ja tuontikiintiöiden sekä vientitukijärjestelmän hallinnointia varten ja mukauttaa nykyinen asetus vapaakauppasopimusten ja vientitukijärjestelmän nykyisiin käytäntöihin.
2.8

Kansallisten tavaramerkkijärjestelmien lisäksi ja yhteydessä yhteisön tavaramerkistä 20. joulukuuta 1993 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 40/94, joka on kodifioitu asetukseen (EY) N:o 207/2009, perustettiin erillinen järjestelmä sellaisten yhtenäisten oikeuksien rekisteröintiä varten, joiden vaikutukset ovat samat kaikkialla EU:ssa. Samassa yhteydessä perustettiin sisämarkkinoiden harmonisointivirasto (OHIM), joka on vastuussa yhteisön tavaramerkkien rekisteröinnistä ja hallinnoinnista.
4.4

"Poliittisten päättäjien on asetettava SMART (specific, measurable, achievable, realistic and timely) -periaatteeseen pohjautuvia määrällisiä ja laadullisia tavoitteita. Poliittisten aloitteiden tehokkaan hallinnan ja niiden käytännön vaikutusten arvioinnin keskeisenä edellytyksenä on, että edistymistä arvioidaan asianmukaisten ja realististen tavoitteiden pohjalta." (8) Näin vahvistetaan kuluttajien, jakelijoiden ja yritysten luottamusta sekä edistetään työoloja alalla, joka on perinteisesti hyvin työvoimaintensiivinen.
2.3

Tämän lausunnon lähtökohtina ja taustana ovat lisäksi seuraavat seikat: — Tähänastiset kansainväliset toimet globaalien hiilidioksidipäästöjen lisääntymisen estämiseksi ovat käytännössä epäonnistuneet (Dieter Helm, The Carbon Crunch, Yale University Press, 2012). Ilman hiilidioksidipitoisuus on jo ylittämässä 400 ppm:n rajan. — Energia – yhä useammin sähköenergia – on nyky-yhteiskunnan perusedellytys. Pidempään jatkuvalla sähkökatkolla olisi erittäin vakavia seurauksia (Was bei einem Black-Out geschieht, Studien des Büros für Technikfolgen-Abschätzung beim Deutschen Bundestag [Mitä sähkökatkoksessa tapahtuu, Saksan liittopäivien yhteydessä toimivan teknisten vaikutusten arviointitoimiston tutkimuksia], 2011). — Tämän vuoksi toimitusvarmuudelle on annettava ainakin yhtä merkittävä painoarvo kuin muille energiatalouden kriteereille. — Eurooppa-neuvosto vahvisti helmikuussa 2011 unionin panoksena ilmastonsuojeluun EU:n tavoitteen vähentää vuoteen 2050 mennessä kasvihuonekaasupäästöjä 80–95 prosenttia vuoden 1990 päästöihin verrattuna. Komission esittämässä, siirtymistä kilpailukykyiseen vähähiiliseen talouteen vuonna 2050 käsittelevässä etenemissuunnitelmassa (COM(2011) 112 final) tavoite ilmenee siten, että sähköalalla on tarkoitus alentaa päästöjä vain 5 prosenttiin viitearvosta. — Energia-alan etenemissuunnitelman 2050 lopullisen tavoitteen saavuttamiseksi ja uusiutuvia energialähteitä koskevan direktiivin kehyksen noudattamiseksi uusiutuvien energialähteiden on yksittäisten jäsenvaltioiden kulloinkin määrittelemässä energialähteiden yhdistelmässä korvattava energiatuotannon se osuus, jota ei voida kattaa ydinenergialla tai CCS-menetelmää (carbon dioxide capture and storage, hiilidioksidin talteenotto ja varastointi) soveltavilla voimaloilla. — Nykyisin yleisimpien uusiutuvien energialähteiden, kuten tuuli- ja aurinkoenergian, suurimpana ongelmana on niiden voimakkaasti vaihteleva tarjonta, jolla ei voida varmistaa turvattua kapasiteettia (Friedrich Wagner, Features of an Electricity Supply System Based on Variable Input, Max-Planck-Institute for Plasmaphysics, 2012). Tämä on jo aiheuttamassa näkyviä ongelmia, joita tarkastellaan julkisessa keskustelussa, poliittisella tasolla ja mediassa.
1.13

Lopuksi ETSK katsoo, että Euroopan unionin on kaiken kaikkiaan vahvistettava teollisuuspolitiikkaansa ja etenkin tuotantoteollisuutta koskevaa politiikkaa. Eurooppa 2020 -strategian tavoitteita ei voida saavuttaa ilman vahvaa ja kilpailukykyistä teollisuutta, joka on unionin talouskehityksen perusta. Tarvitaan ennakoivaa politiikkaa, jolla tuetaan innovointia ja kehittämistä ja jonka avulla nykyiset ongelmat muutetaan tulevaisuuden mahdollisuuksiksi. Autoteollisuus tarvitsee teollisuuspolitiikkaa, joka on suuntautunut kestävään kasvuun eikä vain tuotannon supistamiseen. Tarvitaan investointeja pääomaan ja henkilöstöön, joka on entistä valmistautuneempi ja pätevämpi. Teknologioilla, prosesseilla ja muotoilulla on edistettävä Euroopan autoteollisuuden paluuta johtoasemaan maailmassa. Maailmanlaajuiseen kilpailuun on vastattava keskittymällä kehittämiseen ja innovointiin. Tuotantolaitosten mahdolliset sulkemiset eivät varmastikaan riitä ratkaisemaan ongelmaa.
3.7

Komission tavoitteena on, että ”EU:n ulkopuolisista maista tulevat tutkijat voivat osallistua Horisontti 2020 -ohjelmaan, jolloin eurooppalaiset tutkijat voivat tehdä yhteistyötä maailman parhaiden kykyjen kanssa”. Tämä mahdollisuus on tietysti ollut olemassa (3) jo vuosikymmenten ajan, ja sitä myös hyödynnetään intensiivisesti. Komission tulisi siksi kuvailla selkeämmin lähtötilannetta. Sen tulisi selittää, millä uusilla välineillä se aikoo saavuttaa lisävapauksia ja mitä uusia asioita on tarkoitus sallia ja tukea.
3.4.1

Yleisenä sääntönä todetaan, että kalastusmahdollisuudet on vahvistettava sellaiselle lajien hyödyntämistasolle, joka on kestävän enimmäistuoton mukainen. Tähän kestävään kalastukseen pääsemiseksi säädetään erilaisista toimista. Ensinnäkin säädetään kalastuslupajärjestelmästä, jossa kunkin toimijan on ilmoitettava, mitä laadittuihin luetteloihin sisältyvistä lajeista se haluaa pyytää. ETSK toteaa, että käsiteltävänä olevassa ehdotuksessa esitetyt luettelot, jotka sisältyvät alun perin Koillis-Atlantin kalastuskomission (NEAFC) puitteissa tehtyihin sopimuksiin, ovat nykyisiä luetteloja laajempia ja kattavat kalastusalueita, jotka eivät sisälly nykyiseen syvänmeren kalastusta koskevaan asetukseen. Toiseksi tieteelliselle tiedolle annetaan asetuksessa entistä suurempi merkitys. On kuitenkin syytä korostaa, että useimmissa jäsenvaltioissa toimii tutkimuslaitoksia ja tieteellisiä elimiä, jotka ovat tehneet esimerkillistä työtä kestävän kalastuksen edistämiseksi.
5.1.2

”Ydinvoimalaitosten vaaratilanteiden esiintyminen jopa sellaisissa jäsenvaltioissa, joissa on muutoin hyvä turvallisuustaso, vahvistaa tarpeen tehdä määräajoin turvallisuusarviointeja ja arvioida käyttökokemusta sekä korostaa tiiviin yhteistyön ja tiedonvaihdon tarvetta toiminnanharjoittajien, teollisuuden, valvontaviranomaisten ja eurooppalaisten elinten välillä. Viimeksi mainittuihin kuuluu komission Yhteisen tutkimuskeskuksen (JRC) ylläpitämä ydinvoimalaitosten käyttökokemusten hyödyntämistä helpottava eurooppalainen foorumi (European Clearinghouse for Operational Experience Feedback).” Tiedonvaihtoa ei voida typistää vain ”toiminnanharjoittajien, teollisuuden, valvontaviranomaisten ja eurooppalaisten elinten” (COM(2012) 571 final) väliseksi. Myös EU:n kansalaiset on kutsuttava mukaan tällaiseen prosessiin, sillä tämä on yksi Århusin yleissopimuksen kantavista teemoista (tiedon saanti, kuulluksi tuleminen / osallistuminen sekä muutoksenhaku- ja vireillepano-oikeus). Esimerkiksi Ranskassa kansalaiset voivat saada apua kolmelta taholta: avoimuutta ja ydinturvallisuustiedotusta edistävä korkean tason komitea (Haut comité pour la transparence et l’information sur la sécurité nucléaire, HCTISN), paikalliset tiedotustoimikunnat (Commissions locales d’information, CLI) sekä paikallisten tiedotuskomiteoiden ja -toimikuntien valtakunnallinen keskusjärjestö (Association nationale des comités et commissions locales d’information, ANCCLI) (kesäkuussa 2006 säädetty laki). Nämä tahot on nivottu Ranskassa nk. lisäturvallisuusarviointeihin. HCTISN osallistui arviointieritelmän laadintaan ja valtuutti työryhmän määrittelemään paikan päällä tehtävien kuulemisten perusteella tarkemmin henkilöstön työolosuhteet. CLI:t ja ANCCLI laativat analyysit toiminnanharjoittajien raporteista ja antoivat siten panoksen Ranskan kansallisen valvontaviranomaisen raporttiin. Kyseiset tahot voivat tutustua vaaratilanteita koskeviin tarkastusseurantakirjeisiin ja saada toiminnanharjoittajien vastauskirjeet. Ranskassa tarjolla olevien mahdollisuuksien valossa suuren yleisön osallistuminen vaaratilanteiden analysointiin auttaa rakentavan vuoropuhelun käymisessä väestön kanssa.
2.5

Nykyiset työmarkkinaluvut ovat hälyttäviä, ja kielteinen kehityssuuntaus työmarkkinoilla jatkuu kriisin koettelemissa maissa edelleen. EU:n työttömyysaste oli elokuussa 10,5 prosenttia (euroalueella 11,4 prosenttia) ja näin ollen korkeampi kuin koskaan aikaisemmin. Työttömyys kasvaa kahdessa kolmesta jäsenvaltiosta, ja sen kasvu on ollut erityisen voimakasta Espanjassa (työttömyysaste 25,1 prosenttia), Portugalissa (työttömyysaste 15,9 prosenttia) ja Kreikassa (työttömyysaste 24,2 prosenttia). (3) Työttömiä on 25,46 miljoonaa. Erityisen kielteistä on se, että myös pitkäaikaistyöttömyys on lisääntynyt, ja suuntaus näyttää edelleen vahvistuvan. Yli 40 prosenttia kaikista työttömistä on etsinyt töitä jo yli vuoden. (4) Huolestuttavaa on etenkin se, että nuorisotyöttömyys on EU:ssa edelleen erittäin suurta. Se on yli 22 prosentin luokkaa. Jäsenvaltioiden välillä on tässäkin yhteydessä suuria eroja: Espanjassa ja Kreikassa nuorisotyöttömyysaste on yli 50 prosenttia, muutamissa muissa jäsenvaltioissa (Portugalissa, Slovakiassa, Bulgariassa, Italiassa ja Irlannissa) noin 30 prosenttia. Vain kolmessa jäsenvaltiossa (Saksassa, Itävallassa ja Alankomaissa) se jää alle 10 prosenttiin. (5)
1.9

ETSK katsoo, että yhteisvastuuta alihankintatilanteissa koskeva ehdotus on keskeinen osa direktiiviehdotusta. Se suojelee työntekijöitä alalla, jolla alihankinta on hallitseva käytäntö, mutta kunnioittaa samalla työnantajien tarvetta tietää varmasti omat vastuunsa. ETSK korostaa kuitenkin, että ehdotuksessa on kunnioitettava jäsenvaltioissa käytössä olevia yhteisvastuujärjestelmiä. ETSK suosittelee painokkaasti, että ne jäsenvaltiot, joissa tällaisia järjestelmiä ei ole, ottavat ne käyttöön työmarkkinaosapuolia kuultuaan. ETSK kehottaa komissiota tarkentamaan asianmukaisen huolellisuuden käsitteen määritelmää yhdessä työmarkkinaosapuolten kanssa, kuten eräissä jäsenvaltioissa on tehty. Maakohtaista työmarkkinavuoropuhelua rajoittamatta ETSK ymmärtää asianmukaisen huolellisuuden käsitteen tarkoittavan sitä, että yrityksiä, jotka valvovat ja tarkastavat alihankkijoita asianmukaisesti, ei voida asettaa vastuuseen.
3.4

Ohjelman rahoitus on täysin riittämätön. ETSK on tietoinen siitä, että Kansalaisten Eurooppa -ohjelman määrärahojen kasvattaminen on nykyisen kriisin oloissa taloudellisesti ja poliittisesti hankalaa, mutta komitea korostaa kuitenkin ohjelman aivan perustavaa merkitystä ja toteaa, että periaatteessa sen rahoitus olisi moninkertaistettava. Nykyisellään se on riittämätön konkreettisten tulosten saavuttamiseksi Euroopan laajuisesti (7) ja pettymys myös mahdollisille hankkeiden esittäjille. Ehdotettu rahoitusmäärä voi herättää kysymyksiä kansalaisten osallistumisen merkityksestä päätöksenteossa ja päättäjien tahdosta panna Lissabonin sopimus täytäntöön.
1.1

Komitea suosittaa ehdotetun asetuksen hyväksymistä. Se on samaa mieltä siitä, että asetuksen vaikutusta on syytä arvioida kaksi vuotta sen täytäntöönpanon jälkeen. Asiaan on myös syytä palata viiden vuoden kuluttua, jotta voidaan seurata, onko radioaktiivisten aineiden joustavalle ja turvalliselle kuljetukselle Euroopan unionissa vielä silloin olemassa esteitä.
4.12

ETSK on tyytyväinen siihen, että yhteisrahoituksen sijaan elintarvikeapuohjelma rahoitetaan 100-prosenttisesti unionin talousarviosta toisin kuin aiemmassa muutetussa ehdotuksessa kaavailtiin. Tämä on ETSK:n aiemmassa lausunnossa esitetyn suosituksen mukaista. Se on tärkeää myös siksi, että joillakin heikomman rahoituskapasiteetin omaavilla jäsenvaltioilla saattaisi nykyisessä talous- ja finanssikriisitilanteessa olla vaikeuksia osallistua ohjelman rahoitukseen, jos aiemmassa versiossa esitetyt prosenttiosuudet olisi säilytetty.