Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Komission ehdotus maataloustuotteiden hinnoista (2000/2001)"





Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Komission ehdotus maataloustuotteiden hinnoista (2000/2001)" (2000/C 168/06) Neuvosto päätti 13. maaliskuuta 2000 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 37 artiklan nojalla pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta ehdotuksesta. Asian valmistelusta vastannut "maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö" -jaosto antoi lausuntonsa 19. huhtikuuta 2000. Esittelijä oli Rudolf Strasser. Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 27. huhtikuuta 2000 pitämässään 372. täysistunnossa seuraavan lausunnon äänin 71 puolesta, 12 vastaan 8:n pidättyessä äänestämästä. 1. Komission ehdotuksen sisältö 1.1. Hintaehdotukset 1.1.1. Komissio viittaa maataloustuotteiden hintoja markkinointivuonna 2000/2001 koskevan ehdotuksensa perusteluissa toukokuussa 1999 tehtyihin Agenda 2000:tta koskeviin päätöksiin, joiden mukaan viralliset hinnat tai määrät on vahvistettava vuosittain vain muutamien alojen osalta. Näin ollen markkinointivuodeksi 2000/2001 on vahvistettava viljan ja riisin kuukausikorotukset, sokerialaa koskevat erinäiset hinnat ja määrät, silkkiäistoukkien tuki sekä lampaanlihan ja sianlihan perushinnat. Komissio ehdottaa noudatettavan ns. monivuotista mallia eli kyseisten alojen viralliset hinnat ja määrät vahvistetaan - sokerialaa lukuun ottamatta - määrittelemättömäksi ajaksi. 1.1.2. Viljan interventiohintaa (nykyisin 119,19 euroa tonnilta) lasketaan Agenda 2000:ta koskevien päätösten mukaisesti markkinointivuonna 2000/2001 7,5 prosenttia 110,25 euroon tonnilta ja markkinointivuonna 2001/02 edelleen 7,5 prosenttia 101,31 euroon tonnilta. Samalla pinta-alatukea korotetaan nykyisestä 54,34 eurosta tonnilta 58,67 tai 63,00 euroon. Komissio ehdottaa, että nykyisiä kuukausikorotuksia, joiden suuruus on 1 euro tonnilta kuukaudessa, lasketaan 0,93 euroon markkinointivuodeksi 2000/2001 ja 0,85 euroon markkinointivuodesta 2001/2002 lähtien. Lisäksi komissio ehdottaa Ruotsin interventiojakson (nykyisin 1. joulukuuta-30. kesäkuuta) muuttamista muissa kuin eteläisissä jäsenvaltioissa sovellettavaa jaksoa vastaavaksi. 1.1.3. Öljykasvien siementen suoraa perustukea lasketaan kolmessa vaiheessa viljojen tuen ja kesannointituen tasolle. 1.1.4. Toukokuussa 1999 tehtyjen päätösten mukaisesti kauden 2000-2006 pakolliseksi kesannointiasteeksi määrättiin 10 prosenttia. Sitä voidaan kuitenkin muuttaa markkinatilanteen mukaan. 1.1.5. Komissio ehdottaa, että riisin kuukausikorotus (2 euroa tonnilta kuukaudessa) säilytetään ennallaan. 1.1.6. Sokerin osalta komissio ehdottaa sekä virallisten hintojen (perus-, vähimmäis-, interventio- ja tavoitehinnat) että kuukausittaisten varastointikustannusten korvausten säilyttämistä nykyisellä tasollaan. Komissio muistuttaa, että markkinointivuoden 2000/2001 tuotantokiintiöitä voidaan joutua perusasetuksen 26 artiklan mukaisesti alentamaan, jos GATT-velvoitteet sitä edellyttävät. 1.2. Talousarviotilanne 1.2.1. Tammikuussa 2000 komissio arvioi varainhoitovuoden 2000 määrärahatarpeeksi 37471 miljoonaa euroa. Tämä merkitsee 582 miljoonan euron lisätarvetta suhteessa talousarvioon (josta komissio teki päätöksen 16. joulukuuta 1999). Eurooppa-neuvoston Berliinissä hyväksymät rahoitusnäkymät tarvitsisi siten ylittää 119 miljoonalla eurolla. 1.2.2. Komissio huomauttaa, että tammikuussa tehdyssä EMOTR:n tukiosaston määrärahojen tarvearviossa, joka on 37 471 miljoonaa euroa, otettiin huomioon kehitys, joka on tapahtunut talousarvion perustana olleisiin taloudellisiin odotuksiin sekä lainsäädännöllisiin tekijöihin nähden. Komissio korostaa, että hintaehdotukset eivät vaikuta tammikuussa tehtyyn varainhoitovuoden 2000 tarvearvioon. 1.2.3. Talousarviossa määritettiin euron ja dollarin pariteetiksi 1 : 1,12. Jos varainhoitovuoden keskimääräinen reaaliarvo on 1 euro = 1,04 dollaria, voi komission käsityksen mukaan syntyä 400 miljoonan säästöt. 1.2.4. Lampaan- ja vuohenlihan, maitotuotteiden, viinin sekä oliivien määrärahatarvetta tarkistettiin pienemmäksi, kun taas naudanlihan, kuitukasvien ja sokerin määrärahatarve katsottiin talousarvion perustana olevaa ennakkoarviota suuremmaksi. 2. Yleistä 2.1. Komitea toteaa pahoitellen, ettei komission ehdotuksessa maataloustuotteiden hinnoista (2000/2001) tällä kertaa käsitellä maatalouden yleistilannetta eikä maatalous- ja elintarviketuotannon tai maataloustuottajien tulojen ja elintarvikkeiden hintojen kehitystä. 2.2. Komitea muistuttaa, että se on jo monta kertaa pyytänyt komissiota tutkimaan YMP:n ja erityisesti maataloustuotteiden tuottajahintojen alennusten vaikutuksia kuluttajahintoihin, elintarvikkeiden laatuun, ympäristöön, työllisyyteen jne. Komitea panee merkille, että helmikuussa 2000 ilmestyneessä analyysissa YMP:n uudistuksen vaikutuksista komissio yksilöi mm. kuluttajille mahdollisesti koituvia etuja. Tämä analyysi voi kuitenkin kattaa vain joitakin komitean toivoman tutkimuksen näkökohtia. 2.3. Komitea ilmaisi jo viime vuonna hintapaketista antamassaan lausunnossa huolensa maataloustuottajien tulokehityksestä useimmissa EU:n jäsenvaltioissa. Pelko tulopaineiden jatkumisesta on vuonna 1999 tapahtuneen tulokehityksen perusteella valitettavasti osoittautunut perustelluksi. Maataloudesta saadut reaalitulot laskivat vuonna 1999 Eurostatin ennusteiden mukaisesti 2,8 prosenttia. Voimakkainta lasku oli Irlannissa (-11,7 %), Tanskassa (-10,5 %), Belgiassa (-9,1 %) ja Alankomaissa (-5,8 %). Tulojen valtava pieneneminen koetteli ennen muuta voimakkaasti eläintuotantoon suuntautuneita maita, sillä kaikkien eläintuotteiden mutta etenkin sianlihan hinta laski suuresti. Espanjan huono viljasato sekä Espanjan, Kreikan ja Portugalin huono oliivisato ovat yksittäisillä alueilla kärjistäneet monien maanviljelijöiden huonoa tulotilannetta. 2.4. Maataloustuottajien epätyydyttävän tulokehityksen ja tärkeiden maatalousmarkkinoiden kireän markkinatilanteen vuoksi komitea pitää välttämättömänä, että yhteisen maatalouspolitiikan tarjoamia keinoja hyödynnetään täysimittaisesti. Lisäksi komitea edellyttää, että tarpeellisen jatkuvuuden nimissä edellisvuoden uudistuspäätöksiä noudatetaan - mitä WTO-neuvottelutkin edellyttävät - ja uudistuksiin tarvittavat varat, joista on jo päätettykin, annetaan käyttöön. 2.5. Berliinin Eurooppa-neuvostossa valtioiden ja hallitusten päämiehet lupasivat maataloustuottajille, että uudistustoimiin varataan joka tapauksessa tarvittavat varat. Komitean mielestä ns. marginaalia (menojen teoreettisen ja todellisen ylärajan välinen erotus) on siksi voitava soveltaa tarvittaessa myös yhteisen maatalouspolitiikan toimiin. Missään tapauksessa ei voida hyväksyä, että jo ensimmäisenä vuonna uudistuksen voimaantulon jälkeen sovittuja toimenpiteitä korjaillaan säästösyistä. 2.6. Komitea tunnustaa Kosovon jälleenrakennusohjelman tarpeellisuuden, mutta toteaa tyytyväisenä, että vaikutusvaltaiset valtioiden ja hallitusten päämiehet vastustivat Lissabonissa maaliskuussa 2000 varojen siirtoa maatalousbudjetista Balkanin vakaussopimuksen hyväksi. Komitea edellyttää, että komissio toimii tämän mukaisesti ja noudattaa Berliinissä tehtyjä Agenda 2000:ta koskevia päätöksiä tarkasti jo uskottavuussyistä. 2.7. Komitea viittaa lisäksi Euroopan parlamentin maatalousvaliokunnan budjettivaliokunnalle antamaan lausuntoon, jossa todettiin, että erityisten budjettitarpeiden rahoitusseurausten tulee jakautua tasaisesti kaikille budjettikohdille. 2.8. Muilta osin TSK viittaa uudelleen tärkeiden maatalousmarkkinoiden vaikeaan tilanteeseen, joka on seurausta myös kasvavasta tuontipaineesta. Komitea edellyttää, että komissio käyttää markkinointitoimiin käytettävissä olevat välineet ja määrärahat tehokkaasti, ja ehdottaa varojen lisäämistä. Komitean mielestä on syytä käyttää koristekasvien ja kukkien myynninedistämiseen tarkoitetut määrärahat myös vuonna 2000/2001, sillä keskeytys heikentäisi hyväksi osoittautuneiden markkinointitoimien tehokkuutta. 3. Erityistä 3.1. Viljat 3.1.1. Komitea torjuu ehdotetut kuukausikorotusten alennukset, sillä niille ei ole asiallisia perusteita. Varastointikustannukset eivät koostu vain rahoituskustannuksista vaan myös muista kustannustekijöistä kuten henkilöstö-, varastotila- ja energiakustannuksista. Nämä kustannukset eivät mitenkään riipu viljan arvosta tuotteena. Tämä pitää paikkansa myös yleisen korkotason suhteen. Komitea muistuttaa, että hintojen laskun laukaisemisen ohella kuukausikorotusten pienentäminen myös heikentää ulkosuojaa. 3.1.2. Komitea kannattaa periaatteessa laadukkaan tuotannon tukitoimia, mutta se pahoittelee, että komissio kiristi markkinointivuonna 2000/2001 sovellettavia intervention vähimmäisperusteita ajankohtana, jolloin tuottajat eivät enää pystyneet mukautumaan uusiin ehtoihin, koska syyskylvö oli jo tehty. Lisäksi tällainen toimintatapa ei ole sopusoinnussa edellisvuonna tehdyn uudistuspäätöksen kanssa, sillä perusteiden tiukennus rajoittaa intervention turvaverkkotehtävää huomattavasti ja aiheuttaa jatkossa ylimääräistä hintapainetta. Komitea hyväksyy ohranjyvien vähimmäiskokoa koskevan järjestelyn, mutta kannattaa muiden interventioperusteiden tarkistamista hintapaketista päättämisen yhteydessä. Ei saa unohtaa, että säistä riippuvaisina maataloustuottajat eivät voi vaikuttaa kaikkiin laadun kannalta ratkaiseviin tekijöihin kuten vesipitoisuuteen tai rukiin sakolukuun. 3.1.3. Viljamarkkinoiden kireän tilanteen vuoksi komitea kehottaa komissiota tutkimaan, missä määrin maailmanmarkkinoiden muut tarjoajat edistävät markkinoiden kevenemistä, ja tarkastelemaan tässä valossa markkinointivuoden 2001/2002 pakollista kesannointiastetta. 3.1.4. Komitea on tyytyväinen siihen, että komissio ehdottaa riisin kuukausikorotusten säilyttämistä ennallaan. Riisintuottajien vaikea tilanne osoittaa, ettei tulevaisuudessakaan tulla toimeen ilman riisin yhteisen markkinajärjestelyn välineitä. 3.2. Sokeri 3.2.1. Komitea kannattaa komission ehdotusta sokerin virallisten hintojen ja varastointikustannusten korvausten säilyttämisestä tällä kertaa ennallaan. 3.2.2. TSK edellyttää, että tuotantomäärien vähentämiseksi ryhdytään ajoissa sopiviin, Uruguayn kierroksen velvoitteita vastaaviin toimenpiteisiin, joilla myös Euroopan sokeriala antaa tärkeän panoksen maailmanmarkkinoiden määrälliseen keventämiseen. 3.3. Pellava ja hamppu 3.3.1. Komissio lähtee hintaehdotuksen budjettiosassa ilmeisesti siitä, että pellavan ja hampun yhteisen markkinajärjestelyn uudistusehdotukset tulevat voimaan jo markkinointivuonna 2000/2001. Komitea ei pidä tätä hyväksyttävänä, sillä toteutukseen ja neuvontaan tarvitaan tietty valmisteluaika, kuten myös kuitupellavan ja hampun yhteisestä markkinajärjestelystä annetussa TSK:n lausunnossa selkeästi todetaan. Komitea kehottaa komissiota ottamaan tässä lausunnossa esitetyt huomautukset riittävästi huomioon uudistusehdotusten välttämättömässä tarkistuksessa. 3.4. Hedelmät ja vihannekset 3.4.1. Komitea huomauttaa, että sitrushedelmäjalosteiden nykyiset yhteisön raja-arvot ja tomaattijalosteiden kiintiöjärjestelmä johtavat käytännön toteutuksessa vaikeuksiin ja tästä syystä määriä on tarkistettava ylöspäin. Siksi olisi tutkittava, voitaisiinko sitrushedelmien ja tomaattien jalostajia koskevilla valtiokohtaisilla raja-arvoilla ottaa tuotannon ja markkinoiden vaatimukset paremmin huomioon. 3.4.2. Komitea huomauttaa, että paine hedelmä- ja vihannesalan tiettyjä erityistuotteita kuten pähkinöitä, parsaa ja valkosipulia kohtaan kasvaa jatkuvasti halpatuonnin takia. Tämä vaarantaa monia työpaikkoja, sillä kyse on useimmiten hyvin työvoimavaltaisista tuotannonaloista. Tästä syystä komitea kannattaa alan tukitoimien jatkamista tai mahdollisesti myös erityissuojalausekkeiden käyttöä. 3.5. Eläintuotteet 3.5.1. Komitea on tyytyväinen siihen, että lampaan- ja sianlihan perushinnat on määrä säilyttää ennallaan eikä näille tuotannonaloille tarvita lisämäärärahoja. Komitea ihmettelee kuitenkin, miten komission lampaanlihan hintaa koskevat optimistiset odotukset voivat toteutua, kun naudanlihan hinta laskee Agenda 2000 -uudistuksen seurauksena (viralliset hinnat laskevat vielä 6,7 % vuoden puolivälissä) ja tuontipaine on suhteellisen korkea. Lisäksi on otettava huomioon, että unionin ulkopuolelta tulevassa lampaanlihan tuonnissa pakastetut tuotteet korvataan yhä useammin jäähdytetyillä (chilled) tuoreilla tuotteilla ja tämä aiheuttaa lisää hintapainetta Euroopan markkinoilla. 3.5.2. Komitea panee merkille, että Agenda 2000 -uudistuksen mukaisesti naudanlihan virallisia hintoja lasketaan kolmessa vaiheessa eikä vuonna 2000 tarvita lisävaroja. Se edellyttää, että komissio hyödyntää kaikki mahdollisuudet naudanlihamarkkinoiden vakauttamiseksi edelleen. 3.5.3. Komitea arvostelee sitä, että komissio yrittää ensi kertaa markkinajärjestelytoimen - ja vielä lapsille ja nuorille tärkeän koulumaito-ohjelman - yhteydessä toteuttaa yhteisön ja jäsenvaltion jaettua rahoitusta. Komitea odottaa, että koulumaito-ohjelman jatkon turvaamisesta tehdään pikaisesti päätös komission ehdotuksesta annetun TSK:n lausunnon mukaisesti. Bryssel 27. huhtikuuta 2000. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Beatrice Rangoni Machiavelli