Komission tiedonanto - Rakenneindikaattorit /* KOM/2003/0585 lopull. */





KOMISSION TIEDONANTO - Rakenneindikaattorit TIIVISTELMÄ Ehdotus indikaattoriluetteloksi vuoden 2004 kevätraporttiin. // Tässä tiedonannossa esitetään komission ehdotus vuoden 2004 kevätraportissa käytettäväksi rakenneindikaattorien luetteloksi. Tiedonannossa kuvaillaan myös rakenneindikaattorien kehittämisessä vuoden aikana saavutettua edistystä. Rakenneindikaattorien lyhennetty luettelo. // Aiemmista vuosista poiketen komission ehdottamassa luettelossa on vain 14 rakenneindikaattoria. Lyhennetyn luettelon myötä poliittiset viestit ja jäsenvaltioiden kannat Lissabonin strategian tärkeimpiin tavoitteisiin voidaan esittää helpommin kevätraportissa. Näin Lissabonin strategian painoarvo voidaan säilyttää paremmin. Kevään Eurooppa-neuvoston kokoukseen käsiteltäväksi meneviä asiakirjoja on rationalisoitu yleisesti, ja tämän käytännön mukaisesti indikaattoriluettelo on tarkoitus hyväksyä kolmeksi vuodeksi. Julkinen tietokanta ja Internet-sivusto. // Julkisessa tietokannassa ja Internet-sivustossa on lyhennetyn indikaattoriluettelon lisäksi muitakin rakenneindikaattoreita. Näin kevätraportti voidaan laatia useampien indikaattoreiden perusteella ja yleisöllä on edelleen pääsy Eurostatin yksityiskohtaiseen rakenneindikaattorien tietokantaan ja Internet-sivustoon, jotka laadittiin Lissabonissa pidetyn Eurooppa-neuvoston kokouksen jälkeen. Tietokantaan sisältyvillä indikaattoreilla pitäisi olla merkittävä rooli EU:n politiikkaan liittyvissä prosesseissa. Indikaattoreiden kehittämisessä ja parantamisessa on edistytty hyvin. // Komission yksiköt ovat jatkaneet uusien indikaattoreiden kehittämistä ja käytössä olevien indikaattorien laadun parantamista. Käytössä olevien indikaattorien kattavuutta, aikasarjojen pituutta ja laatua on parannettu. Lisäksi on kehitetty uusia indikaattoreita, jotka mahdollisesti sisällytetään EU:n poliittisia painopisteitä kuvaavaan tietokantaan. Komission yksiköt jatkavat ensi vuonna useiden alojen indikaattoreiden kehittämistä. KOMISSION TIEDONANTO - Rakenneindikaattorit I. Johdanto 1. Lissabonissa kokoontunut Eurooppa-neuvosto kehotti komissiota "...laatimaan saavutetusta edistymisestä vuosittaisen yhteenvedon erikseen sovittavien työllisyyttä, innovaatioita, talousuudistusta ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta koskevien rakenteellisten indikaattorien pohjalta" (puheenjohtajan päätelmien 36 kohta). Komissio ja neuvosto ovat sopineet kolmena viime vuonna tietyistä rakenneindikaattoreista. Tässä rakenneindikaattoreista annettavassa vuotuisessa tiedonannossa esitetään komission tarkistettu lähestymistapa. Neuvoston kanssa sovittava lopullinen rakenneindikaattoriluettelo on tarkoitus vahvistaa joulukuussa 2003 kokoontuvassa Eurooppa-neuvostossa. 2. Tiedonannon sisältö on seuraava: II jaksossa esitetään rakenneindikaattoreihin sovellettava tarkistettu lähestymistapa; III jaksossa esitetään komission suositus vuoden 2004 kevätraportissa käytettäväksi indikaattoriluetteloksi; IV jaksossa esitellään tietokanta ja komission parhaillaan toteuttamat rakenneindikaattoreita koskevat toimet; V jaksossa on lyhyt päätelmä. Liitteessä 1 on rakenneindikaattoriluetteloa koskevia teknisiä yksityiskohtia. Liitteessä 2 on lisätietoja komission työstä rakenneindikaattorien parantamiseksi. II. Rakenneindikaattoreihin sovellettava tarkistettu lähestymistapa 3. Rakenneindikaattoreista on ollut monenlaista hyötyä. Niistä on saatu komission kevätraporttiin ja muihin komission asiakirjoihin tilastotietoja tukemaan poliittisia sanomia ja mittaamaan Lissabonin tavoitteisiin (joita täydennettiin Göteborgin Eurooppa-neuvostossa ja hiottiin sitä seuranneissa Eurooppa-neuvoston kokouksissa) pyrittäessä saavutettua edistystä. Rakenneindikaattorit ovat kiinnostaneet myös ulkopuolisia tahoja, ja niiden Internet-sivusto on yksi Eurostatin suosituimpia. Jäsenvaltiot ovat käyttäneet rakenneindikaattoreita myös omissa raporteissaan (esim. taloudellisia uudistuksia koskevat Cardiffin raportit). 4. Rakenneindikaattoreiden lukumäärä on kuitenkin kasvanut kolmen viime vuoden aikana, minkä vuoksi on vaikea määrittää, kuinka hyvin Lissabonin tavoitteissa on edistytty. Eurooppa-neuvosto pani kevään 2003 kokouksen päätelmissä merkille, että "komissio aikoo laatia tiiviissä yhteistyössä Euroopan tilastojärjestelmän kanssa hyvissä ajoin ennen kevään 2004 Eurooppa-neuvostoa selvityksen siitä, miten rakenneindikaattoreiden ja muiden analyysivälineiden käyttöä voitaisiin tehostaa Lissabonin strategian edistymisen arvioimisessa" (18 kohta). Komissio esittää ensimmäisenä toimenpiteenään lyhennetyn luettelon, johon sisältyy vain 14 rakenneindikaattoria. 5. Luetteloon sisältyvät indikaattorit on valittu viime vuonna käytettyjen 42 indikaattorin joukosta. Viime vuoden ja sitä edeltävien vuosien rakenneindikaattorit löytyvät Eurostatin julkisesta New Cronos -tietokannasta ja rakenneindikaattorien Internet-sivustosta. Indikaattorien lyhennetty luettelo ja tietokanta ovat komission tärkeimmät kevätraportin laadinnassa käytettävät tilastolliset välineet. Tämä lähestymistapa edellyttää selvää jatkuvuutta suhteessa edellisten vuosien tietoihin, mikä samalla on osoitus siitä, että rakenneindikaattorien laatuun ja uusien indikaattoreiden kehittämiseen on paneuduttu määrätietoisesti. 6. Komissio ehdottaa lisäksi, että rakenneindikaattorien lyhennetty luettelo hyväksytään kolmeksi vuodeksi kerrallaan. Tämä liittyy viimeaikaiseen pyrkimykseen rationalisoida kevään Eurooppa-neuvostossa käsiteltäviä asiakirjoja, jonka mukaan Lissabonin strategian keskeiset täytäntöönpanoasiakirjat (talouspolitiikan laajat suuntaviivat, työllisyyssuuntaviivat ja sisämarkkinastrategia) ovat voimassa kolme vuotta. Lyhennettyä luetteloa voidaan kuitenkin muuttaa, jos tärkeitä uusia painopisteitä havaitaan. 7. Ehdotetulla lyhennetyllä indikaattoriluettelolla saavutetaan monia etuja. Kuten Lissabonissa kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmissä todetaan, rakenneindikaattorien päätarkoitus on auttaa komission kevätraporttia laadittaessa arvioimaan, kuinka Lissabonin tavoitteiden saavuttamisessa on edistytty. Lyhennetyn indikaattoriluettelon avulla on helpompi antaa selkeä kuva jäsenvaltioiden edistymisestä tärkeimpien Lissabonin tavoitteiden toteuttamisessa. Selkeydellä autetaan säilyttämään Lissabonin strategian painoarvo. Vähemmillä indikaattoreilla saavutetaan parempi kattavuus liittymässä olevissa maissa ja ehdokasmaissa. Lisäksi edistymisen taso ja siinä tapahtuneet muutokset on helpompi esittää. 8. Ehdotettuun indikaattoriluetteloon sisältyvät indikaattorit ovat lisäksi tunnettuja ja helposti ymmärrettäviä. Kyseiset indikaattorit ovat tuttuja suurelle yleisölle ja niiden haittapuolet ovat yleisesti tiedossa. 9. Indikaattorien lyhennetty luettelo on myös aiempaa johdonmukaisempi. Näin ollen rakenneindikaattorien pohjalta suoritetun edistymisen arvioinnin perusteella annetuilla poliittisilla viesteillä on vahva perusta. Kolmen viime vuoden aikana tehtyjen tarkistusten vuoksi 42 indikaattorista muodostunut viimevuotinen luettelo ei ollut enää kovinkaan johdonmukainen. 10. Indikaattoriluettelon hyväksyminen kolmen vuoden välein noudattaa myös talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen, työllisyyssuuntaviivojen ja sisämarkkinastrategian mukaista rationalisoitua lähestymistapaa. Joustavuuden vuoksi lyhennettyä 14 indikaattorin luetteloa täydennetään rakenneindikaattorien tietokannalla ja tarvittaessa myös rationalisoiduissa prosesseissa käytettävillä yksityiskohtaisemmilla indikaattoreilla. 11. Luettelon toiminnallinen vakaus varmistetaan vahvistamalla se kolmeksi vuodeksi kerrallaan. Koska rakenteelliset ongelmat kehittyvät hitaasti ajan mittaan ja useat indikaattorit liittyvät Lissabonin keskeisiin tavoitteisiin, luettelon sisältöä ei ole tarpeen määrittää joka vuosi. Toisaalta uudet indikaattorit voidaan aiempaa helpommin sisällyttää rakenneindikaattorien tietokantaan. III. Indikaattoriluettelo 12. Tässä jaksossa käsitellään komission ehdottamaa 14 rakenneindikaattorin luetteloa. Luettelo perustuu Eurooppa-neuvoston määrittämän Lissabonin strategian mukaisiin poliittisiin painopisteisiin. 13. Luettelo täyttää kriteerit, joita rakenneindikaattoreihin on sovellettu kolmen viime vuoden ajan. Indikaattorit ovat (i) helposti luettavia ja ymmärrettäviä, (ii) poliittisesti tarkoituksenmukaisia, (iii) keskenään johdonmukaisia, (iv) saatavana ajoissa, (v) saatavana kaikista tai useimmista jäsenvaltioista sekä liittymässä olevista maista ja ehdokasmaista, (vi) vertailukelpoisia kyseisten maiden kesken sekä mahdollisimman usein myös muiden maiden kanssa, (vii) peräisin luotettavista lähteistä ja (viii) niiden ei pitäisi aiheuttaa kohtuutonta vaivaa tilastoinnista vastaaville tahoille tai vastaajille. Ehdotetut rakenneindikaattorit Kevätraportti 2004 Indikaattorit // Kattavuus 1. BKT henkeä kohden // Täysi kattavuus [1] [1] "Täysi kattavuus" tarkoittaa, että tiedot ovat saatavilla kaikissa 15:ssä jäsenvaltiossa (JS) sekä kaikissa 13:ssa liittymässä olevassa maassa tai ehdokasmaassa (LO&E). 2. Työn tuottavuus // Täysi kattavuus 3. Työllisyysaste* // Täysi kattavuus 4. Ikääntyvien työntekijöiden työllisyysaste* // Täysi kattavuus 5. Henkilöresursseihin suunnatut menot (julkiset koulutusmenot) // 15 JS ja 12 LO&E 6. Tutkimus- ja kehitysmenot // 15 JS ja 12 LO&E 7. Tietotekniikkamenot // 15 JS ja 11 LO&E 8. Rahoitusmarkkinoiden yhdentyminen (pankkien antolainauskorkojen lähentyminen) // Ei käytetä (mitataan niissä maissa esiintyvillä eroilla, joista tiedot saatavissa) 9. Köyhyysriski* // Täysi kattavuus 10. Pitkäaikaistyöttömyys* // Täysi kattavuus 11. Alueellisten työllisyysasteiden hajonta // 12 JS ja 6 LO&E [2] [2] Laskettu NUTS2 -alueiden mukaan, joten ei sovellettavissa kolmeen jäsenvaltioon eikä kuuteen LO&E -maahan. 12. Kasvihuonekaasujen päästöt // Täysi kattavuus 13. Talouden energiavaltaisuus // Täysi kattavuus 14. Kuljetusten määrä // 15 JS ja 11 LO&E * Indikaattorit eritelty sukupuolen mukaan. 14. Indikaattoriluetteloa laadittaessa on otettu huomioon painoarvo, joka Lissabonissa ja Göteborgissa kokoontuneiden Eurooppa-neuvostojen kokouksissa asetettiin työllisyydelle, innovaatioille ja tutkimukselle, talousuudistukselle, sosiaaliselle yhteenkuuluvuudelle ja ympäristölle. Seuraavissa kohdissa perustellaan indikaattorien valintaa lyhennettyyn luetteloon. 15. BKT henkeä kohden on yleisin elintason mittari. Jos EU aikoo tulla maailman kilpailukykyisimmäksi ja dynaamisimmaksi osaamistaloudeksi, sen on kurottava kiinni tärkeimpien kilpailijoiden saavuttama etumatka henkeä kohti lasketussa BKT:ssa. Korkealla tasolla oleva BKT henkeä kohti tarjoaa myös resursseja, joilla edistetään sosiaalista yhteenkuuluvuutta ja suojellaan ympäristöä. Siksi on tärkeää ymmärtää BKT:n kasvun taustalla olevat syyt ja se, onko kasvu kestävällä pohjalla. Luettelon muut indikaattorit kattavat tärkeimmät BKT:n kasvua aiheuttavat tekijät. 16. Työn tuottavuus henkeä kohti on EU:n kilpailukyvyn keskeinen indikaattori. Tuotantoa voidaan nostaa lisäämällä työpanoksia tai yksittäisen työpanoksen aikaansaamaa tuotantoa (työn tuottavuus), mikä saavutetaan pääomalla ja teknologialla. Työn tuottavuuden lisääminen on erityisen tärkeää, koska sen avulla talouskasvu pysyy kestävällä pohjalla väestön ikääntyessä. 17. Työllisyysaste mittaa työvoiman käyttöastetta koko kansantaloudessa. EU:n pitäisi nostaa työllisyysastettaan selvästi, ja se puolestaan lisäisi tuotantoa ja parantaisi elintasoa. Lissabonissa asetettiin tavoitteeksi nostaa EU:n työllisyysaste 70 prosenttiin vuoteen 2010 mennessä osana laajempaa tavoitetta saavuttaa talouskasvua, joka "luo uusia ... työpaikkoja". Työllisyys edistää lisäksi sosiaalista yhteenkuuluvuutta, mikä tunnustettiin selvästi Lissabonin Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan päätelmissä: "Työpaikka on paras keino torjua sosiaalista syrjäytymistä" (32 kohta). 18. Ikääntyvien työntekijöiden työllisyysaste on EU:ssa erittäin alhainen. Ikääntyvien työntekijöiden työllisyysastetta on nostettava, jotta myös koko väestön työllisyysaste kohoaa, mikä puolestaan kasvattaa tuotantoa ja parantaa elintasoa. Näin voidaan lisätä sosiaalista yhteenkuuluvuutta integroimalla ikääntyvät työntekijät paremmin työvoimaan ja varmistaa talouskasvun kestävyys ratkaisemalla väestön ikääntymisestä aiheutuvat ongelmat. Lissabonissa asetettiin tavoitteeksi nostaa ikääntyvien työntekijöiden työllisyysaste EU:ssa 50 prosenttiin vuoteen 2010 mennessä. 19. Henkilöresursseihin suunnatuilla menoilla, joilla tässä asiakirjassa tarkoitetaan julkisia koulutusmenoja, mitataan osaamispääoman kehittämiseen osoitettuja resursseja. Jos resurssit käytetään tehokkaasti, henkilöresursseihin suunnatut menot lisäävät työntekijöiden tuottavuutta, mikä puolestaan edistää elintason kasvua. Henkilöresursseihin suunnattavat menot ovat tärkeitä myös sosiaalisen yhteenkuuluvuuden kannalta, koska näin varmistetaan jokaiselle kansalaiselle mahdollisuus yleissivistävään ja ammatilliseen koulutukseen, joka on edellytys osallistumiselle yhä enemmän osaamiseen perustuvan yhteiskunnan toimintaan. 20. Tutkimus- ja kehitysmenot ovat keskeisessä asemassa osaamistalouteen siirtymisessä sekä tuotantoteknologian kehittämisessä ja kasvun edistämisessä. Barcelonassa kokoontunut Eurooppa-neuvosto tunnusti tutkimus- ja kehitystoiminnan (T&K) merkityksen talouskasvun edistäjänä sekä pani merkille EU:n ja tärkeimpien kauppakumppaniemme T&K-toiminnan välisen nopeasti kasvavan kuilun. Tämän vuoksi Eurooppa-neuvosto asetti EU:n tavoitteeksi T&K-menojen kasvattamisen kolmeen prosenttiin BKT:sta vuoteen 2010 mennessä ja edellytti yksityissektorin osuuden olevan kaksi kolmasosaa kyseisistä menoista. 21. Tietotekniikkamenot sisältyvät lyhennettyyn indikaattoriluetteloon, koska ne ovat osoitus tietotekniikan merkityksestä parannettaessa tuottavuutta osaamistaloudessa. Tuottavuus on kasvanut eri tahtia EU:ssa ja Yhdysvalloissa ja EU:n eri jäsenvaltioissa 1990-luvun puolivälistä lähtien. Syitä tähän etsitään edelleen. Siitä ollaan kuitenkin pääsemässä yksimielisyyteen, että tuottavuuden erittäin voimakkaan kasvun vetureita ovat Yhdysvalloissa olleet tietotekniikkaa tuottavat tai käyttävät alat. Nämä havainnot tukevat Lissabonissa kokoontuneen Eurooppa-neuvoston tavoitetta tehdä EU:sta "maailman kilpailukykyisin ja dynaamisin osaamiseen perustuva talous" vuoteen 2010 mennessä. 22. Rahoitusmarkkinoiden yhdentyminen on keskeinen osa Lissabonissa tavoitteeksi asetettua talousuudistusta. Yhdentyneet rahoitusmarkkinat helpottavat rahoituksen saatavuutta ja alentavat rahoituskustannuksia. Rahoituspalvelumarkkinoiden yhdentymisen pitäisi lähentää pankkien antolainauskorkoja. Tämän indikaattorin merkitys kasvaa, kun asetus EKP/2001/18 tulee voimaan, koska se antaa Euroopan keskuspankille mahdollisuuden muodostaa yhdenmukaisia aikasarjoja jäsenvaltioiden tilastotiedoista. 23. Köyhyysriski, joka määritellään sen mukaan, kuinka suuri osuus väestöstä elää kulutusyksikköä kohti laskettujen käytettävissä olevien tulojen mukaan lasketun köyhyysrajan alapuolella, mittaa köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen riskiä. Tämä indikaattori on otettu käyttöön, koska Lissabonin Eurooppa-neuvosto asetti sosiaalisen yhteenkuuluvuuden yhdeksi poliittisista painopistealueista. 24. Pitkäaikaistyöttömyyden alentaminen on tärkeää Lissabonissa asetetun "sosiaalisen yhteenkuuluvuuden lisäämisen" vuoksi, koska pitkäaikaistyöttömillä on keskimääräistä suurempi sosiaalisen syrjäytymisen riski. Korkea pitkäaikaistyöttömyys on myös osoitus työmarkkinoiden rakenteellisista ongelmista, mikä johtaa henkilöresurssien vajaakäyttöön. Pitkäaikaistyöttömyyden alentaminen on tärkeää myös osaamispääoman näkökulmasta, koska pitkäaikaistyöttömät joutuvat työmarkkinoiden ulkopuolelle ja menettävät ammattitaitonsa. 25. EU:ssa on ollut jo pitkään tavoitteena alueellisen yhteenkuuluvuuden lisääminen vähentämällä alueellisia eroja. Tätä mitataan alueellisten työllisyysasteiden hajonnalla. Korkean työllisyystason varmistaminen kaikille alueille on tärkeää, jotta voidaan lisätä työllisyyttä, tuotantoa ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta koko kansantaloudessa. 26. Ympäristön rappeutumisella on negatiivinen vaikutus talouskasvun kestävyyteen. Lisäksi sillä voi olla suora negatiivinen vaikutus hyvinvointiin. Ilmastonmuutokset voivat haitata taloudellista toimintaa merkittävästi ja aiheuttaa sosiaalisia ongelmia. Lisäksi ne voivat uhata biologisen monimuotoisuuden kaltaisia ympäristöresursseja. Kasvihuonekaasujen päästöillä mitataan sitä, onko EU:n talouskasvu kestävällä pohjalla ilmastonmuutoksiin kohdistuvien potentiaalisten vaikutusten osalta. EU:lla on selkeät tavoitteet kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiselle. 27. Talouden energiavaltaisuudella mitataan energian käytön erottamista BKT:n kasvusta, ja se mittaa energian käytön tehostumista vaurautta luotaessa. Uusiutumattomista luonnonvaroista saatavan energian käytöllä voi olla haitallinen vaikutus ympäristöön ja kestävään talouskasvuun, joten energiaresursseja on käytettävä tehokkaasti. 28. Kuljetusten määrällä suhteessa BKT:hen mitataan rahtiliikenteen kasvun irrottamista kokonaistuotannon kasvusta. Liikenteen kasvu voi vahingoittaa ympäristöä ja hidastaa talouskasvua tuottamalla lisää liikenneruuhkia, melua ja saasteita. Liikenteen aiheuttamien sosiaalisten ja ympäristökustannusten ottamisen täysimääräisesti huomioon hinnoissa pitäisi johtaa liikenteen ja BKT:n kasvun selkeään erottumiseen toisistaan. IV. Tietokanta ja parannetut rakenneindikaattorit 29. Viimevuotisesta tiedonannostaan lähtien komissio on pyrkinyt parantamaan vuoden 2003 kevätraportissa käytettyjen rakenneindikaattoreiden laatua. Lisäksi tavoitteena on ollut liittymässä olevien maiden ja ehdokasmaiden tiiviimpi integrointi rakenneindikaattoreihin sekä uusien talouselämän rakenteita kuvaavien indikaattorien kehittäminen ja rakenneindikaattoreihin sovellettavan yksityiskohtaisemman laadunarviointimenettelyn kehittäminen. 30. Viimevuotinen 42 rakenneindikaattorin luettelo, joka koostuu yhteensä 107 indikaattorista erittelyt ja alaindikaattorit mukaan lukien, säilytetään Eurostatin hallinnoimassa tietokannassa [3] ja rakenneindikaattorien Internet-sivustossa [4]. Komissio käyttää tietokantaa tilastotyökaluna laatiessaan kevätraporttia, mutta keskeiset tilastolliset puitteet muodostaa rakenneindikaattorien lyhennetty luettelo. Tietokantaa koskeva ehdotus on nykykäytännön mukainen, koska Eurostat on tähänkin asti ylläpitänyt rakenneindikaattorien tietokantaa. [3] Eurostatin New Cronos -tietokantaan pääsemiseksi on otettava yhteys sähköpostiosoitteeseen Estat-DataShopSupport@cec.eu.int. [4] http://europa.eu.int/comm/eurostat/structuralindicators 31. Tietokanta tarjoaa myös useita muita etuja. Päätökset indikaattorien sisällyttämisestä tietokantaan tai niiden poistamisesta perustuvat teknisiin syihin, ja huomioon otetaan indikaattorien merkitys suhteessa poliittisiin tavoitteisiin sekä komission yksiköiden, Eurostatin ja neuvoston työryhmien tekemä työ. Näin voidaan parantaa tietokantaan sisältyvien indikaattorien yleistä tilastollista laatua. Rakenneindikaattoreita käsittelevä komission työryhmä arvioi edellä mainittua lähestymistapaa noudattaen tietokannan sisältöä vuosittain. Tietokannan käyttäminen on lisäksi joustavampaa, koska kaikkia indikaattoreita ei ole pakko käyttää kevätraportissa. Tietokannan sisällön on kuitenkin oltava riittävän vakaa, jotta pidemmän aikavälin kehitystä voidaan neuvoston kehotuksen mukaisesti seurata ja indikaattorien kehittämistä jatkaa. Tietokannan ymmärrettävyys paranee, koska sulautetut indikaattorit kuten "markkinoiden yhdentyminen" (joka koostuu "korkojen lähentymisestä" ja "kaupan yhdentymisestä") ja "luonnonvarojen suojelu" (joka koostuu "Euroopan merialueiden kalakannoista" ja "biologisen monimuotoisuuden vuoksi suojelluista alueista") voidaan jakaa yksityiskohtaisempiin indikaattoreihin, joilla on yksiselitteisemmät nimet. Tietokannan käyttö tarkoittaa myös sitä, että alaindikaattoreita ei tarvitse sisällyttää lyhennettyyn luetteloon, koska erittelyt voidaan tehdä tietokannassa. 32. Rakenneindikaattorien laadun parantamiseksi Eurostat on tehnyt komission muiden yksiköiden ja Euroopan tilastojärjestelmän kanssa tiivistä yhteistyötä useiden indikaattorien osalta. Viime vuonna Eurostat paransi useiden nykyisten rakenneindikaattoreiden kattavuutta (erityisesti liittymässä olevien maiden ja ehdokasmaiden osalta), aikasarjoja ja tietojen laatua. Eurostat on jatkanut myös yleisön käyttöön tarkoitetun Internet-sivustonsa kehittämistä. Sivusto sisältää yksityiskohtaisia tietoja menetelmistä ja tietoja kaikista rakenneindikaattoreista. Asiaa käsitellään yksityiskohtaisemmin liitteessä 2. 33. Rakenneindikaattoreista lokakuussa 2002 annetussa komission tiedonannossa esitettiin 21 kehitteillä olevaa indikaattoria. Liitteessä 2 esitetään tiivistelmä viimeksi annetun tiedonannon jälkeisestä edistymisestä. Osa kehitystyön kohteena olevista indikaattoreista voitaisiin sisällyttää rakenneindikaattorien tietokantaan. Päätökset indikaattorien sisällyttämisestä tietokantaan tehdään teknisin perustein. 34. Eurostat valmistelee yhdessä Euroopan tilastojärjestelmän kanssa menettelyä, jonka avulla rakenneindikaattoreihin voidaan soveltaa useisiin käyttäjäsuuntautuneisiin laatukriteereihin perustuvaa laatuprofiilia. [5] Laatuprofiilia laatiessaan Eurostat ja Euroopan tilastojärjestelmä käyttävät olemassa olevia työskentelyrakenteita. Profiilia käyttämällä indikaattorien sisällyttäminen tietokantaan tai poistaminen siitä on helpompi perustaa teknisiin syihin. [5] Laatukriteerit johdetaan Eurostatin ja Euroopan tilastojärjestelmän yhteisestä laadun määritelmästä. V. Päätelmä 35. Tässä asiakirjassa esitetyllä lähestymistavalla on kaksi etua: (i) kevätraportin tulokset on helpompi esittää käyttämällä 14 indikaattorin luetteloa, ja se lisää rakenneindikaattorien poliittista näkyvyyttä; (ii) enemmän rakenneindikaattoreita sisältävä tietokanta tarjoaa komissiolle enemmän joustavuutta valittaessa indikaattoreita kevätraportin analyyseihin. LIITE 1 - Valittujen 14 indikaattorin määritelmä, lähde, tietojen saatavuus ja poliittinen tavoite >TAULUKON PAIKKA> ** Aikasarjoissa ilmoitetaan vuodet, joiden tietoja on saatavilla useimmista jäsenvaltioista. * Indikaattorit eritelty sukupuolen mukaan. JS = EU:n jäsenvaltiot, LO&E = Liittymässä olevat maat ja ehdokasmaat >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> LIITE 2 - RAKENNEINDIKAATTORIEN KEHITTÄMINEN 1. Tässä liitteessä kuvataan rakenneindikaattorien kehittämisessä saavutettua edistystä sen jälkeen, kun komission viimevuotinen tiedonanto julkaistiin lokakuussa 2002. Siinä esitetään myös kehitystyön kohteena olevien uusien indikaattorien luettelo. 2. Eurostat on tehnyt yhteistyötä komission muiden yksiköiden ja jäsenvaltioiden kansallisten tilastokeskusten kanssa viimevuotiseen luetteloon sisältyvien 42 indikaattorin laadun parantamiseksi. Viime vuoteen verrattuna Eurostat on parantanut useiden nykyisten rakenneindikaattorien kattavuutta (erityisesti liittymässä olevien maiden ja ehdokasmaiden osalta), aikasarjoja ja tietojen laatua. 3. Eurostat on jatkanut myös yleisön käyttöön tarkoitetun Internet-sivustonsa kehittämistä. Sivusto sisältää nyt yksityiskohtaisia tietoja menetelmistä ja tietoja kaikista rakenneindikaattoreista. Rakenneindikaattorien Internet-sivusto on kuulunut jatkuvasti Eurostatin suosituimpiin sivustoihin. 4. Eurostat ja komissio ovat myös jatkaneet viimevuotiseen listaan sisältyneiden indikaattorien kehittämistä. Jäljempänä on lisätietoja indikaattoreista. Yhdistelmäindikaattorit 5. Komission yksiköt, Eurostat ja yhteinen tutkimuskeskus ovat jatkaneet yhdistelmäindikaattoreihin liittyvää viimevuotista työtään. Edistystä on saavutettu erityisesti innovaatioiden ja tutkimuksen alalla kehittämällä kahta yhdistelmäindikaattoria, jotka koskevat "investointeja osaamistalouteen" ja "osaamistalouteen siirtymisen edistymistä". Nämä kaksi yhdistelmäindikaattoria sisältyivät komission tutkimuksen pääosaston marraskuussa 2002 julkaisemaan raporttiin vuoden 2002 keskeisistä tunnusluvuista sekä maaliskuussa 2003 julkaistuun kolmanteen Euroopan tiede- ja teknologiaindikaattoreita koskevaan raporttiin. [6] Näissä raporteissa analysoitiin kahta yhdistelmäindikaattoria ja niistä tehtäviä mahdollisia päätelmiä. [6] http://www.cordis.lu/rtd2002/indicators/home.html 6. Komission yksiköt ovat myös laatimassa "valmiudesta sähköiseen kaupankäyntiin" yhdistelmäindikaattoria, johon yhdistetään alaindikaattoreita. Ne kuvaavat yritysten käyttämää digitaalista teknologiaa pankkitoiminnan, tilausten hallinnan sekä osto- ja myyntitoiminnan kaltaisissa liiketoimintaprosesseissa. Menetelmiin liittyvä työ on käynnissä ja ensimmäisten indikaattorin muodostamisessa käytettävien tietojen pitäisi olla saatavilla vuoden 2004 alussa. Sisämarkkinaindeksin [7] kaltaisiin muihin yhdistelmäindikaattoreihin liittyvää työtä on jatkettu. [7] Sisämarkkinoiden tulostaulu N:o 11, PO MARKTin julkaisu, marraskuu 2002. http://europa.eu.int/comm/internal_market/en/update/score/score11/im-index-2002_en.pdf Yleinen taloudellinen tausta 7. Tuotantofunktioon perustuvaa lähestymistapaa soveltaen laskettuja potentiaalista tuotantoa ja tuotannontekijöiden kokonaistuottavuutta kuvaavat indikaattorit ovat valmiit. Muutamilla jäsenvaltioilla on kuitenkin edelleen vaikeuksia näiden indikaattorien käyttämisessä EU:n poliittisissa prosesseissa. Työllisyys 8. Neuvosto hyväksyi heinäkuussa 2003 uudet työllisyyssuuntaviivat vuosiksi 2003-2006, ja työllisyyskomitea tutkii parhaillaan suuntaviivojen täytäntöönpanon valvonnassa käytettävien työllisyyskysymyksiin liittyvien indikaattorien luetteloa. Työn tuloksena julkaistaan luultavasti tarkistettu luettelo. 9. Työllisyyskomitea selvittää erityisesti avoimien työpaikkojen indikaattoria, jonka pitäisi tuottaa alakohtaisia tietoja työmarkkinoilla esiintyvistä pullonkauloista ja työvoimapulasta. Myös avoimia työpaikkoja koskeva Eurostatin tutkimus edistyy. Eurostat on alkanut kerätä neljännesvuosittaisia tietoja avoimista työpaikoista yritystutkimuksen avulla, josta saadaan tietoja vuoden 2001 ensimmäiseltä neljännekseltä. Jäsenvaltioista saatavien tietojen kattavuus paranee vuoden 2004 puoliväliin mennessä. 10. Komissio on kehittänyt yhteistyössä OECD:n kanssa efektiivisen marginaaliveroasteen indikaattorintyöttömyysloukun mittaamiseksi. Se lasketaan henkilölle, joka siirtyy työttömästä työlliseksi ansiotasolla, joka on 67 prosenttia teollisuustyöntekijän keskipalkasta. Komissio kehittää parhaillaan toista efektiivisen marginaaliveroasteen indikaattoria köyhyysloukun mittaamiseksi. 11. Barcelonassa kokoontunut Eurooppa-neuvosto määritteli lasten päivähoitojärjestelyihin liittyviä tavoitteita. Lasten päivähoitoa koskevista vertailukelpoisista tilastotiedoista tehtävä tutkimus on pian valmis. Tutkimuksessa käsitellään tiedonkeruumenetelmän kehittämistä sekä yhteisiä määritelmiä ja kansallisten tilastotietojen keräämistä. Uuteen EU-SILC -tilastoon (European Union Statistics on Income and Living Conditions) sisällytetään lastenhoitoa koskeva muuttuja sekä kysymyksiä lasten päivähoitomuodoista ja viikoittaisista hoitotunneista. Näin voidaan määrittää indikaattori yhteisön tietolähteiden perusteella joidenkin jäsenvaltioiden osalta todennäköisesti vuoden 2003 loppuun mennessä ja useiden muiden maiden osalta vuoden 2005 loppuun mennessä. Jonkin verran lasten päivähoitoa koskevia tietoja on jo saatavilla jäsenvaltioiden kansallisista toimintasuunnitelmista. 12. Rakenneindikaattorien tietokannassa on jo useita työn laatua kuvaavia indikaattoreita kuten elinikäinen oppiminen ja työtapaturmat. Työn laadun muihin osatekijöihin liittyviä indikaattoreita kehitetään koko ajan. Innovaatio- ja tutkimustoiminta 13. Eurostat neuvottelee parhaillaan kansallisten viranomaisten kanssa mahdollisuudesta laatia osaamispääomaan tehdyistä julkisista ja yksityisistä investoinneista kattavat yhdenmukaiset aikasarjat. 14. eEurope -aloitteen puitteissa käytetään useita sähköiseen kaupankäyntiin liittyviä indikaattoreita, jotka ovat kaikki peräisin virallisista tilastoista. Tiedot koskevat nykyisiä jäsenvaltioita, mutta vuodesta 2004 alkaen niihin on tarkoitus sisällyttää liittymässä olevat maat ja ehdokasmaat. 15. Kuten viime vuoden tiedonannossa todetaan, sähköiset viranomaispalvelut -indikaattori on määritelty online-muodossa saatavilla olevien julkisten palvelujen keskimääräiseksi prosenttiosuudeksi. Indikaattoria on käytetty menestyksekkäästi komission eEurope-esikuva-analyyseissa. Lokakuuta 2001 ja huhtikuuta 2002 koskevat tiedot ovat jo saatavilla komission Internet-sivustossa [8], ja tietoja päivitetään parhaillaan. [8] http://europa.eu.int/information_society/eeurope/benchmarking/list/2002/index_en.htm 16. Eurostatissa valmistellaan parhaillaan johdonmukaista käsitteistöä tieto- ja viestintätekniikan menojen ja investointien mittaamiselle. Hankkeella pyritään määrittämään kerättävät muuttujat ja nimeämään tietojen keräämisessä käytettävät välineet. Pilottivaiheen ensimmäisten tulosten pitäisi olla valmiina vuoden 2004 loppuun mennessä. Olemassa olevien tietolähteiden arvioinnin ja tulevaa tiedonkeruuta koskevien suositusten on lisäksi määrä valmistua vuoden 2003 loppuun mennessä. 17. Laajakaista-Internetin saatavuutta mittaavan indikaattorin kehittäminen on käynnissä. Laajakaistayhteyksien kattava saatavuus on Sevillan Eurooppa-neuvoston vahvistaman eEurope 2005 -toimintasuunnitelman päätavoite. Talousuudistus 18. Eurostat julkaisi yritysdemografiaa koskevat yhdenmukaiset tiedot ensimmäisen kerran maaliskuussa 2003. Viimeisimmässä julkaisussa on tietoja "yritysten perustamisesta", "uusien yritysten selviytymisasteesta" ja "yritysten lakkauttamisesta" 10 jäsenvaltion osalta vuosilta 1997-2000. 19. Pääomakustannusten ja rahoitusmarkkinoiden yhdentymisen osalta komission yksiköt ovat jatkaneet rahoituspalvelu- ja pääomamarkkinoiden seurantaan tarkoitettujen indikaattorien kehittämistä. Rahoituspalvelujen toimintasuunnitelman täytäntöönpanosta joka toinen vuosi laadittaviin raportteihin sisältyy muita indikaattoreita, jotka kuvaavat rahoitusmarkkinoiden yhdentymistä (esim. rajojen yli tehtävät pankkitalletukset ja sijoitussalkkujen hajauttaminen) sekä muita suorituskyvyn keskeisiä osa-alueita kuten osakemarkkinoiden tehokkuutta (osto- ja myyntitarjousten erot), fuusioita, yritysostoja sekä rahoitusmarkkinoiden vakautta. Sosiaalinen yhteenkuuluvuus 20. Sosiaalisen suojelun komitean raportti köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä koskevista indikaattoreista, johon sisältyy 18 yhteistä indikaattoria, hyväksyttiin Laekenissa joulukuussa 2001 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston kokouksessa. Tämän raportin jatkotoimenpiteenä on nyt kehitteillä esimerkiksi terveyttä sekä asuin- ja elinolosuhteita koskevia indikaattoreita. Euroopan yhteisön kotitalouksien kyselytutkimuksesta (European Community Household Panel) saadaan todennäköisesti vuoden 2004 kevätraporttiin vuotta 2001 koskevat tiedot sosiaalista yhteenkuuluvuutta koskevista indikaattoreista. Tulevaisuudessa tällaiset indikaattorit perustuvat tuloja ja elinolosuhteita kuvaavaan tilastoon (Statistics on Income and Living Conditions, EU-SILC), josta odotetaan saatavan tietoja lyhyemmällä (kahden vuoden) viipeellä. 21. Tiedot alueellisesta BKT:sta asukasta kohden ovat saatavilla ja komissio käyttää niitä työssään. Alueellisten hintaindikaattorien kehittämisessä ei ole kuitenkaan edistytty korkeiksi arvioitujen kustannusten vuoksi. Ympäristö 22. Viime vuoden tiedonantoon sisällytettiin kuusi kehitteillä olevaa ympäristöindikaattoria. Maaliskuussa 2003 pidetyn Eurooppa-neuvoston kokouksen puheenjohtajan päätelmissä (57 kohta) korostettiin erityisesti ympäristöön liittyvien rakenneindikaattorien kehittämisen merkitystä, jotta kaikki Göteborgissa ehdotetut uudistukset voitaisiin toteuttaa. 23. Myrkyllisten kemikaalien kulutusta kuvaavaa indikaattoria kehitetään osana Eurostatin kemikaali-indikaattorihanketta. Asiantuntijaryhmä pyrkii parhaillaan nimeämään asianmukaiset indikaattorit ja menetelmät, joilla mitataan yhteiskunnassa käytettävien kemikaalien aiheuttamia riskejä. Indikaattoria varten tarvitaan kemikaaleja koskevia tietoja rakenteilla olevasta REACH -tietokannasta. Tämän vuoksi REACHin (Registration, Evaluation and Authorisation of Chemicals - tulevaa kemikaalipolitiikkaa koskevan strategian täytäntöönpanojärjestelmä) valmistumisen viivästyminen haittaisi kyseisen indikaattorin käyttöä. Loppuraporttia odotetaan vuoden 2004 loppuun mennessä. Indikaattorin uudeksi nimeksi ehdotetaan "Kemikaalit", joka kuvastaa paremmin sen sisältöä. 24. Terveystiedon ja -osaamisen toimivaltaisten viranomaisten vastikään perustettu verkosto (Network of Competent Authorities on Health Information and Knowledge) tutki heinäkuussa 2003 terveydentilan suositeltuja ensimmäisen vaiheen ydinindikaattoreita koskevaa ehdotusta. Niihin kuuluu tervettä elinikää mittaava indikaattori. Indikaattorin määritelmä aiotaan vahvistaa vuoden 2003 loppuun mennessä. Tämän indikaattorin laskennassa käytettävät tiedot sisältyvät EU SILC -tilastoon sisältyvään Minimum European Health Module -järjestelmään, johon aletaan kerätä säännöllisesti tietoja jäsenvaltioista vuonna 2004 sekä liittymässä olevista maista ja ehdokasmaista vuonna 2005. Joitakin kansallisia tietolähteitä voidaan käyttää siirtymäaikana ennen kuin EU SILC -tiedot ovat saatavilla. 25. Biologisen monimuotoisuuden indeksiin liittyvä työ jatkuu osana biologista monimuotoisuutta koskevaan yhteisön toimintasuunnitelmaan sisältyvien biologisen monimuotoisuuden toteutumisindikaattoreiden kehittämistä (BIO-IMPS -hanke). Tämä indikaattori eroaa nykyisestä "biologisen monimuotoisuuden vuoksi suojellut alueet" -indikaattorista, jota kehitetään sisällyttämällä siihen enemmän laatutekijöitä. 26. Jo nyt on käytettävissä sähkön kaltaisten resurssien tuottavuutta koskevia tietoja. Komissio aloittaa vuonna 2003 indikaattoreita koskevan tutkimuksen, joka tukee yhdennettyä tuotepolitiikkaa (Integrated Product Policy, IPP). Osana tulevaa resurssistrategiaa harkitaan myös samankaltaisten indikaattorien kehittämistä. 27. Valikoitujen materiaalien kierrätysasteen ja vaarallisten jätteiden tuottamista kuvaavien indikaattoreiden osalta jätetilastoista vastikään annetun asetuksen pitäisi mahdollistaa tilastojen yhdenmukaistamisen sekä kattavuuden, ajankohtaisuuden ja laadun parantamisen vuodesta 2006 alkaen. Uusi kehitteillä olevien indikaattoreiden luettelo 28. Kehitettävien indikaattorien uuteen luetteloon sisältyy viimevuotisesta luettelosta otettuja indikaattoreita, jotka eivät ole vielä aivan valmiita. Riittävän valmiit indikaattorit on sisällytetty rakenneindikaattorien tietokantaan. Näitä ovat työttömyysloukkua, yritysdemografiaa ja sähköistä kaupankäyntiä koskevat indikaattorit. Kehitteillä olevien indikaattoreiden luettelo Yhdistelmäindikaattorit Talouden yleiset taustaindikaattorit 1. Potentiaalinen tuotanto 2. Tuotannontekijöiden kokonaistuottavuus I. Työllisyys 3. Avoimet työpaikat 4. Työn laatu 5. Köyhyysloukku (efektiivinen marginaaliveroaste) 6. Lastenhoitojärjestelyt II. Innovaatio- ja tutkimustoiminta 7. Osaamistaloutta kuvaavat yhdistelmäindikaattorit 8. Julkiset ja yksityiset investoinnit osaamispääomaan 9. Sähköiset viranomaispalvelut 10. Tieto- ja viestintätekniikkainvestoinnit 11. Laajakaista-Internetin saatavuus III. Talousuudistus 12. Pääomakustannukset 13. Rahoitusmarkkinoiden yhdentyminen IV. Sosiaalinen yhteenkuuluvuus 14. Ostovoimakorjattu alueellinen BKT asukasta kohden Sosiaalisen suojelun komitea ja komission yksiköt jatkavat indikaattoreiden kehittämistä. V. Ympäristö 15. Myrkyllisten kemikaalien kulutus 16. Terve elinikä 17. Biologisen monimuotoisuuden indeksi 18. Resurssien tuottavuus 19. Valikoitujen materiaalien kierrätysnopeus 20. Vaarallisten jätteiden tuottaminen