Ehdotus neuvoston asetus Euroopan talousyhteisön ja Guinean tasavallan hallituksen välisessä Guinean rannikon edustalla harjoitettavasta kalastuksesta tehdyssä sopimuksessa määrättyjen kalastusmahdollisuuksien ja taloudellisen korvauksen vahvistamista 1 päivän tammikuuta 2004 ja 31 päivän joulukuuta 2008 väliseksi ajaksi koskevan pöytäkirjan tekemisestä /* KOM/2003/0765 lopull. - CNS 2003/0290 */





Ehdotus NEUVOSTON ASETUS Euroopan talousyhteisön ja Guinean tasavallan hallituksen välisessä Guinean rannikon edustalla harjoitettavasta kalastuksesta tehdyssä sopimuksessa määrättyjen kalastusmahdollisuuksien ja taloudellisen korvauksen vahvistamista 1 päivän tammikuuta 2004 ja 31 päivän joulukuuta 2008 väliseksi ajaksi koskevan pöytäkirjan tekemisestä (komission esittämä) PERUSTELUT Euroopan yhteisön ja Guinean tasavallan välisen kalastussopimuksen liitteenä olevan pöytäkirjan voimassaolo päättyi 31 joulukuuta 2001. Pöytäkirjan voimassaoloa on sen uudistamista koskevien neuvotteluiden päättymistä odotettaessa jatkettu kahdesti, 1 päivästä tammikuuta 31 päivään joulukuuta 2002 ja 1 päivästä tammikuuta 31 päivään joulukuuta 2003. Yhteisön kalastuslaivaston harjoittaman kalastustoiminnan jatkuvuuden turvaamiseksi Guinean tasavallan vesillä komissio on neuvotellut Guinean kanssa uuden kalastuspöytäkirjan, jonka on tarkoitus korvata nykyinen pöytäkirja ja tulla voimaan 1 päivästä tammikuuta 2004. Neuvotteluiden pohjana ovat olleet lokakuussa 2002 toteutettuun tieteelliseen troolausohjelmaan perustuneen Guinean kalakantojen suoraa arviointia koskeneen tutkimuksen tulokset sekä nykyisen pöytäkirjan arviointi ja selvitys tulevan pöytäkirjan vaikutuksista. Neuvottelut päättyivät uuden pöytäkirjan parafointiin 27 päivänä kesäkuuta 2003 Brysselissä. Uusi pöytäkirja kattaa 1 päivän tammikuuta 2004 ja 31 päivän joulukuuta 2008 välisen kauden. Siinä myönnetään kalastusmahdollisuuksia 2 500 brt kuukaudessa vuosittaisena keskiarvona kaloja ja pääjalkaisia pyytäville troolareille, 1 500 brt kuukaudessa vuosittaisena keskiarvona katkaraputroolareille, 34:lle nuottaa käyttävälle tonnikalan pakastusalukselle, 14:lle vapaapyydyksiä käyttävälle tonnikala-alukselle ja 9:lle pintasiima-alukselle. Kaloja ja pääjalkaisia pyytävien troolareiden kalastusmahdollisuuksia voidaan lisätä vuosina 2005 ja 2006 enintään 3 500 bruttotonniin, jos seuraavat kolme edellytystä täyttyvät: - käytettävissä olevat tutkimustiedot osoittavat kantojen kunnon olevan hyvä, - sopimusten ulkopuolisten lisenssien kiintiötä vähennetään vastaavasti, - kalastusmahdollisuuksien käyttöaste on tyydyttävä. Taloudellinen korvaus on 3 400 000 euroa, josta taloudellisen korvauksen rahallinen osuus on 2 000 000 euroa ja tuki Guinean kalavarojen kestävän hoidon tavoitteisiin tähtääville toimille 1 400 000 euroa. Näitä määriä voidaan korottaa vuonna 2005 enintään 3 825 000 euroon ja vuonna 2006 enintään 4 250 000 euroon suhteessa edellä mainittuihin kalastusmahdollisuuksien lisäämiseen. Taloudellisen korvauksen lisäksi pöytäkirjassa määrätään kahdesta muusta, 500 000 euron ja 300 000 euron suuruisesta maksusta pöytäkirjan ensimmäisinä kahtena voimassaolovuotena vähintään kahden valvonta-aluksen hankintaan laittoman kalastuksen torjumiseksi. Tämä uusi pöytäkirja kuvastaa osapuolten halua lujittaa kalastussuhteitaan edistämällä vastuuntuntoisen ja kestävän kalastuksen kehittämistä Guineassa ja suuntaamalla toimia erityisesti tehokkaan ja ennaltaehkäisevän valvontajärjestelmän ja tuloksellisen kalantutkimuspolitiikan kehittämiseen. Siinä muun muassa korostetaan kalavarojen säilyttämistarvetta sekä perinteisen pienimuotoisen kalastuksen ensisijaisuutta. Lisäksi se edistää elintarvikevarmuutta vähentämällä huomattavasti saaliiden poisheittämistä ja luomalla yhteisön aluksista Guineassa purettavien saaliiden keruujärjestelmän. Pöytäkirjassa kalastussopimuksen tarjoama kehys asetetaan etusijalle Guinean kalastuksen kehittämiseksi. Uusi pöytäkirja mahdollistaa yhteisön ja Guinean toimijoiden välisen yrityskumppanuuden kehittämisen Guinean kalavarojen yhteiseksi ja vastuuntuntoiseksi hyödyntämiseksi. Yhteisön laivanvarustajat voivat näin jatkaa kalastuksen (erityisesti katkaravun, pohjakalojen, pääjalkaisten ja tonnikalan) harjoittamista Guinean talousvyöhykkeellä. Pöytäkirjaan sisältyy lisäksi rajoittava lauseke (yhteisön alukset voivat kalastaa Guinean vesillä ainoastaan sopimuksen puitteissa) ja sosiaalilauseke. Yleisesti ottaen yhteisö pyrkii toimimaan vastuuntuntoisesti auttamalla Guineaa säilyttämään kalavaransa ja kehittämään omaa kalatalouttaan ja siihen liittyviä toimintoja. Komissio ehdottaa tämän perusteella, että neuvosto hyväksyisi asetuksella tämän uuden pöytäkirjan. Ehdotus neuvoston päätökseksi uuden pöytäkirjan väliaikaisesta soveltamisesta siihen asti, kun se on lopullisesti voimassa, on tekeillä erillisessä menettelyssä. 2003/0290 (CNS) Ehdotus NEUVOSTON ASETUS Euroopan talousyhteisön ja Guinean tasavallan hallituksen välisessä Guinean rannikon edustalla harjoitettavasta kalastuksesta tehdyssä sopimuksessa määrättyjen kalastusmahdollisuuksien ja taloudellisen korvauksen vahvistamista 1 päivän tammikuuta 2004 ja 31 päivän joulukuuta 2008 väliseksi ajaksi koskevan pöytäkirjan tekemisestä EUROOPAN YHTEISÖJEN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 37 artiklan yhdessä sen 300 artiklan 2 kohdan ja 3 kohdan ensimmäisen alakohdan kanssa, ottaa huomioon komission ehdotuksen [1], [1] EUVL C [...], [...], s. [...]. ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon [2], [2] EUVL C [...], [...], s. [...]. sekä katsoo seuraavaa: (1) Euroopan yhteisön ja Guinean tasavallan hallituksen välisen Guinean rannikon edustalla harjoitettavasta kalastuksesta tehdyn sopimuksen [3] 15 artiklan toisen kohdan mukaisesti sopimuspuolet ovat neuvotelleet sopimukseen sen liitteenä olevan pöytäkirjan soveltamisajan päättyessä tehtävistä muutoksista tai lisäyksistä. [3] EYVL L 111, 27.4.1983, s. 1. (2) Näiden neuvottelujen seurauksena parafoitiin 27 päivänä kesäkuuta 2003 uusi pöytäkirja, jolla vahvistetaan edellä mainitussa sopimuksessa määrätyt kalastusmahdollisuudet ja taloudellinen korvaus 1 päivän tammikuuta 2004 ja 31 päivän joulukuuta 2008 väliseksi ajaksi. (3) On yhteisön edun mukaista hyväksyä tämä pöytäkirja. (4) Kalastusmahdollisuuksien jakamista jäsenvaltioiden kesken koskeva menettely olisi määriteltävä kalastussopimuksessa käytettäviä perinteisiä jakoperusteita käyttäen, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Hyväksytään yhteisön puolesta Euroopan talousyhteisön ja Guinean tasavallan hallituksen välisessä Guinean rannikon edustalla harjoitettavasta kalastuksesta tehdyssä sopimuksessa määrättyjen kalastusmahdollisuuksien ja taloudellisen korvauksen vahvistamisesta 1 päivän tammikuuta 2004 ja 31 päivän joulukuuta 2008 väliseksi ajaksi tehty pöytäkirja. Pöytäkirjan teksti on tämän asetuksen liitteenä. 2 artikla 1. Jaetaan pöytäkirjassa vahvistetut kalastusmahdollisuudet jäsenvaltioiden kesken seuraavasti: >TAULUKON PAIKKA> 2. Jaetaan pöytäkirjassa vuodeksi 2004 vahvistetut kalojen ja pääjalkaisten kalastusmahdollisuudet jäsenvaltioiden kesken seuraavasti: >TAULUKON PAIKKA> Jos kalastusmahdollisuuksia lisätään pöytäkirjan 1 artiklan mukaisesti vuonna 2005 vuoteen 2004 verrattuna, lisäykset jaetaan suhteessa edellä mainittuihin vuoden 2004 kalastusmahdollisuuksiin. 3. Jos näiden valtioiden lisenssihakemukset eivät kata pöytäkirjassa vahvistettuja kalastusmahdollisuuksia kokonaisuudessaan, komissio voi ottaa huomioon minkä tahansa muun jäsenvaltion lisenssihakemukset. 3 artikla Tämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Tehty Brysselissä [...] päivänä [...]kuuta Neuvoston puolesta Puheenjohtaja PÖYTÄKIRJA Euroopan talousyhteisön ja Guinean tasavallan Guinean rannikon edustalla harjoitettavasta kalastuksesta tehdyssä sopimuksessa määrättyjen kalastusmahdollisuuksien ja taloudellisen korvauksen vahvistamisesta 1 päivän tammikuuta 2004 ja 31 päivän joulukuuta 2008 väliseksi ajaksi 1 artikla Vahvistetaan sopimuksen 2 artiklan mukaisesti myönnetyt kalastusmahdollisuudet 1 päivästä tammikuuta 2004 alkaen viiden vuoden ajaksi seuraavasti: 1) Kaloja ja pääjalkaisia pyytävät troolarit: - 2 500 bruttorekisteritonnia (brt) kuukaudessa vuosittaisena keskiarvona vuonna 2004, - 3 000 bruttorekisteritonnia (brt) kuukaudessa vuosittaisena keskiarvona vuonna 2005, - 3 500 bruttorekisteritonnia (brt) kuukaudessa vuosittaisena keskiarvona vuonna 2006, - 3 500 bruttorekisteritonnia (brt) kuukaudessa vuosittaisena keskiarvona vuonna 2007, - 3 500 bruttorekisteritonnia (brt) kuukaudessa vuosittaisena keskiarvona vuonna 2008. Vuodesta 2005 sovellettavia kalojen ja pääjalkaisten lisäkalastusmahdollisuuksia koskevat seuraavat edellytykset: - käytettävissä olevat tutkimustiedot osoittavat kantojen kunnon olevan hyvä, - sopimusten ulkopuolisten lisenssien kiintiötä vähennetään vastaavasti, - kalastusmahdollisuuksien käyttöaste on tyydyttävä. 2) katkaraputroolarit: 1 500 bruttorekisteritonnia (brt) kuukaudessa vuosittaisena keskiarvona, 3) nuottaa käyttävät tonnikalan pakastusalukset: 34 alusta, 4) vapapyydyksiä käyttävät tonnikala-alukset: 14 alusta, 5) pintasiima-alukset: 9 alusta. Sopimuksen 10 artiklassa määrätty sekakomitea tarkastelee tilannetta sekä päättää tarvittaessa ja siinä määrin kuin kalavarojen tila sen sallii myöntää lisäkalastusmahdollisuuksia ja sisällyttää sopimukseen uusia kohdelajeja sekä määrittelee tekniset ja taloudelliset edellytykset yhteisön alusten kalavarojen hyödyntämiselle. 2 artikla 1) Sopimuksen 8 artiklassa tarkoitettu taloudellinen korvaus 1 artiklassa määrätyistä kalastusmahdollisuuksista vahvistetaan seuraavasti: Vuoden 2004 korvaus on 3 400 000 euroa (josta taloudellisen korvauksen rahallinen osuus on 2 000 000 euroa ja tämän pöytäkirjan 3 artiklassa tarkoitettujen toimien osuus 1 400 000 euroa). Vuoden 2005 korvaus on 3 825 000 euroa (josta taloudellisen korvauksen rahallinen osuus on 2 200 000 euroa ja tämän pöytäkirjan 3 artiklassa tarkoitettujen toimien osuus 1 625 000 euroa). Vuoden 2006 korvaus on 4 250 000 euroa (josta taloudellisen korvauksen rahallinen osuus on 2 300 000 euroa ja tämän pöytäkirjan 3 artiklassa tarkoitettujen toimien osuus 1 950 000 euroa). Vuoden 2007 korvaus on 4 250 000 euroa (josta taloudellisen korvauksen rahallinen osuus on 2 300 000 euroa ja tämän pöytäkirjan 3 artiklassa tarkoitettujen toimien osuus 1 950 000 euroa). Vuoden 2008 korvaus on 4 250 000 euroa (josta taloudellisen korvauksen rahallinen osuus on 2 300 000 euroa ja tämän pöytäkirjan 3 artiklassa tarkoitettujen toimien osuus 1 950 000 euroa). Korvauksen rahallinen osuus on maksettava ensimmäisenä vuonna (2004) viimeistään 30 päivänä syyskuuta ja seuraavina vuosina (2005, 2006, 2007 ja 2008) viimeistään kunkin vuoden 1 päivänä helmikuuta. Jos 1 artiklan 1 kohdassa määrättyjä lisäkalastusmahdollisuuksia ei myönnetä, Euroopan yhteisön Guinean tasavallalle maksamaa taloudellista korvausta mukautetaan suhteessa edellä suunniteltuihin arvoihin. 2) Tämän korvauksen rahallisen osuuden käyttö kuuluu Guinean tasavallan hallituksen yksinomaiseen toimivaltaan. 3) Korvaus maksetaan Guinean tasavallan hallituksen osoittamalle tilille valtionkassan hyväksi. 3 artikla Sopimuspuolet sopivat tavoitteista, joihin ne pyrkivät Guinean kalavarojen kestävän hoidon alalla. Edellä 2 artiklan 1 kohdassa määrätystä taloudellisesta kokonaiskorvauksesta osa kohdennetaan näiden tavoitteiden täyttämiseen tähtäävien toimien rahoittamiseen hallituksen alakohtaisen ohjelman mukaisesti ja seuraavaa jaottelua noudattaen: >TAULUKON PAIKKA> Sopimuspuolet sitoutuvat vahvistamaan käytettävät indikaattorit, joiden avulla edellä olevien tavoitteiden toteutumista voidaan seurata. Kalastuksesta vastaava ministeriö päättää toimista ja niihin vuosittain käytetyistä määristä ja antaa niistä komissiolle tiedon. Nämä vuosittaiset määrät annetaan asianomaisten yksikköjen käyttöön viimeistään ensimmäisen vuoden 30 päivänä syyskuuta ja seuraavina vuosina kunkin vuoden 2 päivänä toukokuuta ja maksetaan niiden käyttöohjelman mukaisesti kalastuksesta vastaavan ministeriön ilmoittamille pankkitileille. Kalastuksesta vastaava ministeriö ilmoittaa maksuihin käytettävät pankkitilit. Kalastuksesta vastaava ministeriö toimittaa Euroopan komission lähetystölle kolmen kuukauden kuluessa pöytäkirjan voimaantulon vuosipäivästä kunkin vuoden osalta yksityiskohtaisen kertomuksen edellä mainittujen tavoitteiden täyttymisestä valittuja indikaattoreita käyttäen. Euroopan komissio pidättää itsellään oikeuden pyytää kalastuksesta vastaavalta ministeriöltä näitä tuloksia koskevia lisätietoja ja tarkastella uudestaan kyseisiä maksuja toimien tosiasiallisen täytäntöönpanon mukaan. 4 artikla Guinean tasavalta sitoutuu kehittämään kalastuksenvalvontapolitiikkaansa. Tätä tarkoitusta varten EY tarjoaa rahoitusosuuden, jonka turvin Guinean tasavallan kalastuksenvalvontatoimia voidaan kehittää, myöntämällä 500 000 euroa vuonna 2004 ja 300 000 euroa vuonna 2005 ainakin kahden valvonta-aluksen hankkimiseen. Guinean hallitus toteuttaa alusten oston Guinean hallinnossa voimassa olevia menettelyitä noudattaen ja konsultoi Euroopan komission yksikköjä koko valintamenettelyn ajan ennen välineiden hankkimista. 5 artikla Jos yhteisö ei suorita 2 ja 3 artiklassa määrättyjä maksuja, tämän pöytäkirjan soveltaminen voidaan keskeyttää. 6 artikla Jos jokin vaikea tilanne, luonnonilmiöiden aiheuttamia tilanteita lukuun ottamatta, estää kalastustoiminnan harjoittamisen Guinean tasavallan talousvyöhykkeellä, Euroopan yhteisö voi keskeyttää taloudellisen korvauksen maksamisen esteen keston ajaksi sen jälkeen, kun sopimuspuolet ovat neuvotelleet asiasta etukäteen. Taloudellisen korvauksen maksamista jatketaan, kun tilanne on normalisoitunut ja sopimuspuolet ovat yhdessä sopineet, että kalastustoimintaa voidaan jatkaa. 7 artikla Sopimuspuolet sitoutuvat edistämään väliaikaisten yhdistysten perustamista yhteisön ja Guinean toimijoiden välillä Guinean tasavallan talousalueen kalavarojen hyödyntämiseksi yhdessä. Tällaisissa tapauksissa näissä tilapäisissä yhdistyksissä jäseninä olevat yhteisön laivanvarustajat ovat etusijalla kalastuslisenssejä myönnettäessä ja heille myönnetään maksuista kannustimena toimiva alennus. Guinean tasavallan hallitus sitoutuu myöntämään investointisäännöissä määrättyjä helpotuksia. Näiden laivanvarustajien on puolestaan purettava Guineassa kaikki sellaiset saaliinsa, joita ei ole tarkoitettu Euroopan markkinoille. 8 artikla Kumotaan Euroopan yhteisön ja Guinean tasavallan hallituksen välisen Guinean rannikon edustalla harjoitettavasta kalastuksesta tehdyn sopimuksen liite ja korvataan se tämän pöytäkirjan liitteellä. 9 artikla Tämä pöytäkirja tulee voimaan päivänä, jona se allekirjoitetaan. Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2004. LIITE Yhteisön alusten kalastustoimintaa Guinean tasavallan kalastusvyöhykkeellä koskevat edellytykset 1. Lisenssihakemusta ja lisenssin myöntämistä koskevat muodollisuudet Yhteisön toimivaltaiset viranomaiset esittävät vähintään kolmekymmentä päivää ennen haetun voimassaolon alkamista Euroopan yhteisöjen komission Guinean tasavallassa sijaitsevan edustuston välityksellä kalastuksesta vastaavalle ministeriölle hakemuksen jokaisesta aluksesta, jolla halutaan kalastaa sopimuksen perusteella. Hakemus tehdään kalastuksesta vastaavan ministeriön tätä tarkoitusta varten toimittamilla lomakkeilla, joiden malli on ohessa (liitteen lisäys 1). Jokaiseen lisenssihakemukseen on liitettävä tosite maksun maksamisesta lisenssin voimassaoloajalta sekä jäljennös vetoisuustodistuksesta. Maksu suoritetaan Guinean tasavallan valtionkassan avaamalle tilille. Jokaisella aluksella on oltava Guinean tasavaltaan sijoittautunut edustaja, joka on Guinean kansalainen. Edustajan nimi ja osoite on mainittava lisenssihakemuksessa. Maksuihin sisältyvät kaikki kansalliset ja paikalliset maksut satamamaksuja ja palveluista perittäviä maksuja lukuun ottamatta. Lisenssi allekirjoitetaan sen jälkeen, kun sitä koskevan maksun maksamisesta on esitetty tosite. Kalastuksesta vastaava ministeriö antaa lisenssit Euroopan komission Guinean tasavallassa sijaitsevan lähetystön välityksellä laivanvarustajille tai näiden edustajille 30 päivän kuluessa edellä määrätyn maksamista koskevan tositteen vastaanottamisesta. Jos Euroopan komission lähetystön toimisto on suljettu lisenssin allekirjoitushetkellä, lisenssi toimitetaan suoraan aluksen edustajalle ja sen jäljennös toimitetaan lähetystölle. Lisenssien voimassaoloaikaa määritettäessä viitataan vuoden jaksoihin, jotka määritellään seuraavasti: - ensimmäinen kausi: 1 päivän tammikuuta 2004 ja 31 päivän joulukuuta 2004 välinen aika. - toinen kausi: 1 päivän tammikuuta 2005 ja 31 päivän joulukuuta 2005 välinen aika. - kolmas kausi: 1 päivän tammikuuta 2006 ja 31 päivän joulukuuta 2006 välinen aika. - neljäs kausi: 1 päivän tammikuuta 2007 ja 31 päivän joulukuuta 2007 välinen aika. - viides kausi: 1 päivän tammikuuta 2008 ja 31 päivän joulukuuta 2008 välinen aika. Minkään lisenssin voimassaoloaika ei voi alkaa yhden vuosijakson aikana ja päättyä seuraavan vuosijakson aikana. Sopimuksen 4 artiklan 1 kohdan mukaisesti Euroopan yhteisön jäsenvaltion alukset voivat harjoittaa kalastusta Guinean kalastusvyöhykkeellä vain, jos niillä on tämän pöytäkirjan mukaisesti ja tässä kuvattuja yksityiskohtaisia sääntöjä noudattaen myönnetty lisenssi. Lisenssi myönnetään aluskohtaisesti, eikä se ole siirrettävissä. Todistetun ylivoimaisen esteen sattuessa ja yhteisön pyynnöstä aluksen lisenssi voidaan kuitenkin korvata toiselle, samanlaiset ominaisuudet omaavalle alukselle myönnettävällä uudella lisenssillä. Korvattavan aluksen varustajan on palautettava peruutettu lisenssi Guinean kalastuksesta vastaavalle ministeriölle Euroopan yhteisöjen komission Guinean tasavallassa sijaitsevan edustuston välityksellä. Uuteen lisenssiin merkitään: - myöntämispäivä, - uuden lisenssin voimassaoloaika, joka kattaa ajanjakson korvaavan aluksen saapumispäivästä korvatun aluksen lisenssin voimassaolon päättymispäivään. Tällöin sopimuksen 5 artiklan 2 kohdassa määrättyä maksua ei tarvitse maksaa jäljellä olevan voimassaoloajan osalta. Korvaavalle alukselle on tehtävä 1.1 kohdan 1 alakohdassa määrätty tekninen tarkastus Conakryn satamassa, jos sitä ei jo ole tehty. Lisenssi on säilytettävä jatkuvasti aluksella. 1.1. Troolareihin sovellettavat määräykset 1. Jokaisen aluksen on ilmoittauduttava kerran vuodessa ennen lisenssin myöntämistä Conakryn satamassa voimassa olevan lainsäädännön mukaisen tarkastuksen suorittamiseksi. Tarkastuksen voivat tehdä ainoastaan asianmukaisesti valtuutetut henkilöt, ja ne on tehtävä 24 tunnin (1 työpäivän) kuluessa aluksen saapumisesta satamaan, jos saapumisesta on ilmoitettu etukäteen vähintään 48 tuntia (2 työpäivää) aikaisemmin. Jos lisenssi uusitaan saman kalenterivuoden aikana, alusta ei tarvitse tarkastaa. Varustaja maksaa teknisiin tarkastuksiin liittyvät kulut, jotka saavat olla enintään 250 euroa alusta kohti vuodessa. 2. a) Lisenssit myönnetään kolmen, kuuden tai kahdentoista kuukauden ajanjaksoiksi. Ne voidaan uusia. Pöytäkirjan 1 artiklassa tarkoitettujen kalastusmahdollisuuksien käyttöä laskettaessa otetaan huomioon lisenssien voimassaoloaika. Kolmen kuukauden lisenssit alkavat 1 päivästä tammikuuta, 1 päivästä huhtikuuta, 1 päivästä heinäkuuta ja 1 päivästä lokakuuta. Puolen vuoden lisenssit alkavat 1 päivästä tammikuuta ja 1 päivästä heinäkuuta. Vuoden lisenssit alkavat 1 päivästä tammikuuta. b) Varustajien vastuulla olevat maksut vahvistetaan seuraavasti (euroa bruttorekisteritonnilta): - vuoden lisenssi: kala-alukset // 197 EUR/brt pääjalkaisalukset // 219 EUR/brt katkarapualukset // 279 EUR/brt - puolen vuoden lisenssi: kala-alukset // 102 EUR/brt pääjalkaisalukset // 113 EUR/brt katkarapualukset // 144 EUR/brt - kolmen kuukauden lisenssi: kala-alukset // 52 EUR/brt pääjalkaisalukset // 58 EUR/brt katkarapualukset // 73 EUR/brt Maksuja korotetaan 2,5 prosenttia vuodesta 2006 lähtien. 1.2 Tonnikala-aluksiin ja pintasiima-aluksiin sovellettavat määräykset Lisenssi on säilytettävä jatkuvasti aluksella; kalastustoiminta on kuitenkin sallittua heti kun Euroopan komissio on toimittanut Guinean tasavallan kalastuksesta vastaavalle ministeriölle ilmoituksen ennakkomaksun maksamisesta. Alus on merkitty kalastamaan oikeutettujen alusten luetteloon, josta annetaan tieto Guinean kalastuksenvalvonnasta vastaaville viranomaisille. Lisenssin alkuperäiskappaletta odotettaessa myönnetystä lisenssistä on mahdollista saada faksijäljennös, joka on säilytettävä aluksella. Vuosimaksuksi vahvistetaan 25 euroa Guinean tasavallan kalastusvyöhykkeellä pyydettyä tonnia kohti. Lisenssit myönnetään, kun valtionkassaan on maksettu vuosittainen ennakko, joka on 2 500 euroa nuottaa käyttävien tonnikala-alusten osalta, 400 euroa vapapyydyksiä käyttävien tonnikala-alusten osalta ja 1 000 pintasiima-alusten osalta; tämä ennakko vastaa: - 100 tonnin vuotuista tonnikalasaalista nuottaa käyttävien tonnikala-alusten osalta, - 16 tonnin vuotuista tonnikalasaalista vapapyydyksiä käyttävien tonnikala-alusten osalta, - 40 tonnin vuotuista tonnikalasaalista pintasiima-alusten osalta. Euroopan komissio ja Guinean kalastuksesta vastaava ministeriö vahvistavat kunkin kalenterivuoden lopussa kalastusvuodelta suoritettavien maksujen lopullisen tilityksen ottaen huomioon edellä mainitut ennakot ja maksut. Tilitys laaditaan varustajien saalisilmoitusten nojalla tehtyjen saalislaskelmien perusteella. Saalistietojen on oltava jonkin saalistietojen tarkastamisesta vastaavan tieteellisen laitoksen, kuten Kehitystutkimusinstituutin (Institut de Recherche pour le Développement - IRD), Espanjan valtamerten tutkimuslaitoksen (Instituto Español de Oceanografia - IEO), Portugalin merentutkimusinstituutin (Instituto Português de Investigação Marítima - IPIMAR), yhdessä Boussouran kansallisen merentutkimuskeskuksen (Centre national des Sciences Halieutiques de Boussoura - CNSHB dg@cnshb.org.gn) kanssa varmentamia. Tilitys toimitetaan samanaikaisesti tiedoksi kalastuksesta vastaavalle ministeriölle ja varustajille. Alusten varustajien on suoritettava kaikki mahdolliset lisämaksut Guinean tasavallan valtionkassan avaamalle tilille 30 päivän kuluessa lopullisen tilityksen tiedoksi antamisesta. Jos lopullinen tilitys on edellä tarkoitettua ennakkomaksua pienempi, erotusta ei palauteta varustajalle. 2. Saalisilmoitukset Kaikkien yhteisön alusten, joilla on sopimuksen perusteella lupa kalastaa Guinean tasavallan kalastusvyöhykkeellä, on toimitettava saalisilmoitus kalastuksesta vastaavalle ministeriölle sekä jäljennös ilmoituksesta Euroopan komission Guinean tasavallassa sijaitsevalle edustustolle seuraavan menettelyn mukaisesti: - troolareiden on ilmoitettava saaliinsa liitteenä olevan lomakkeen (lisäys 2) mukaisesti. Saalisilmoitukset ovat kuukausittaisia, ja ne on toimitettava vähintään kolmen kuukauden välein; - nuottaa käyttävien tonnikala-alusten, vapapyydyksiä käyttävien tonnikala-alusten ja pintasiima-alusten on pidettävä kalastuspäiväkirjaa lisäyksen 3 mukaisesti kunkin Guinean tasavallan kalastusvyöhykkeellä vietetyn kalastusjakson osalta. Lomake on lähetettävä kalastuksesta vastaavaan ministeriöön Euroopan komission Guinean tasavallassa sijaitsevan lähetystön välityksellä neljänkymmenenviiden päivän kuluessa Guinean kalastusvyöhykkeelle tehdyn kalastusmatkan päättymisestä. Saalisilmoituslomakkeet on täytettävä selkeästi, ja niiden on oltava aluksen päällikön allekirjoittamia. Kaikkien lisenssin saaneiden alusten on täytettävä lomakkeet myös siinä tapauksessa, että ne eivät ole kalastaneet. Jos tätä määräystä ei noudateta, kalastuksesta vastaavalla ministeriöllä on oikeus peruuttaa määräystä rikkoneen aluksen lisenssi, ja jos on kysymys rikkomisen uusimisesta, kieltäytyä myöntämästä kyseiselle alukselle uutta lisenssiä, kunnes muodollisuus on täytetty. Tällaisessa tapauksessa asiasta tehdään ilmoitus Euroopan komission Guinean tasavallassa sijaitsevalle lähetystölle. Sopimuksen 10 artiklassa määrätty sekakomitea tutkii tarvittaessa mahdollisuuksia varustaa yhteisön alukset laitteilla, joiden avulla kalastustoimintaan liittyviä tietoja voidaan siirtää sähköisessä muodossa. 3. Saaliin purkaminen aluksesta Troolarit, joilla on lupa kalastaa Guinean tasavallan kalastusvyöhykkeellä, ovat paikallisväestön kalanhankinnan avustamiseksi velvollisia tuomaan maihin maksutta 200 kilogrammaa bruttorekisteritonnilta Guinean tasavallan kalastusvyöhykkeellä kalastettua kalaa vuodessa. Purkaminen voi tapahtua aluskohtaisesti tai yhteisesti, ja kyseiset alukset on mainittava. 4. Sivusaaliit 4.1 Kalaa pyytävillä aluksilla saa olla aluksella enintään 9 prosenttia äyriäisiä ja enintään 9 prosenttia pääjalkaisia Guinean tasavallan kalastusvyöhykkeellä pyydetystä kokonaissaaliista. Pääjalkaisia pyytävillä aluksilla saa olla aluksella enintään 9 prosenttia äyriäisiä ja enintään 35 prosenttia kaloja Guinean tasavallan kalastusvyöhykkeellä pyydetystä kokonaissaaliista. Katkarapuja pyytävillä aluksilla saa olla aluksella enintään 15 prosenttia kaloja ja enintään 10 prosenttia pääjalkaisia Guinean tasavallan kalastusvyöhykkeellä pyydetystä kokonaissaaliista. 4.2 Nämä rajat voidaan kuitenkin tilapäisesti ylittää tässä liitteessä olevan 5 kohdan a, b ja c alakohdassa mainittuihin määriin asti edellyttäen, että kaikista ylityksistä ilmoitetaan kalastuksesta vastaavan ministeriön nimeämille viranomaisille, jotka voivat joko järjestää ylimääräisten saaliiden keruun merellä tai määrätä säilyttämään saaliit väliaikaisesti niiden myöhempää keruuta varten taikka määrätä ne poisheitettäviksi. Ensin mainitussa tapauksessa ministeriö vahvistaa kohtuullisen määräajan, jonka kuluessa saaliit kerätään lisäyksessä 4 määrättyjen yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti. Tämän määräajan kuluttua ylimääräisiä sivusaaliita ei enää saa pitää aluksella. 4.3 Kaikista 4.1 kohdassa mainittujen rajojen ylityksistä on ilmoitettava viipymättä 4.2 kohdassa mainituille viranomaisille. Jos nämä viranomaiset päättävät määrätä säilyttämään ylimääräiset sivusaaliit väliaikaisesti niiden myöhempää keräämistä varten, toinen ilmoitus on tehtävä, kun tämän liitteen 5 kohdan a, b ja c alakohdassa mainitut määrät on saavutettu. Näitä määriä ei saa missään tapauksessa ylittää, vaan lisäsaaliit on heitettävä viipymättä pois. Tämän toisen ilmoituksen perusteella 4.2 kohdassa mainitut viranomaiset voivat joko järjestää ylimääräisten saaliiden keräämisen merellä tai määrätä ne poisheitettäviksi. Aluksen päällikkö voi kuitenkin halutessaan purkaa nämä saaliit satamassa maksutta. 4.4 Vastuu 4.2 ja 4.3 kohdassa mainittujen ilmoitusten tekemisestä on aluksen päälliköllä, jonka on otettava huomioon aluksella olevan, kalastuksesta vastaavan ministeriön nimeämän tarkkailijan keräämät tiedot. Tarkkailijan mahdollinen puuttuminen alukselta ei vapauta aluksen päällikköä ilmoitusvelvollisuudesta. 4.5 Edellä olevan 4.2 ja 4.3 kohdan mukaisesti merellä kerätyt tai aluksesta puretut saaliit on luovutettava maksutta paikallisväestön kalanhankinnan avustamiseksi. Nämä saaliit otetaan huomioon tarkasteltaessa tämän liitteen 3 kohdassa määrätyn 200 kilogramman maksutta maihin tuotua määrää bruttorekisteritonnilta vuodessa koskevan velvollisuuden täyttymistä. 5. Poisheittäminen Kaupan pidettävien kala-, äyriäis- ja pääjalkaislajien poisheittäminen on kielletty, ellei siihen ole Guinean kalastuksesta vastaavien viranomaisten nimenomaista lupaa ja ellei ole kysymys sivusaaliista, jotka ovat saavuttaneet seuraavat määrät: a) kalaa pyytävien alusten osalta 13,5 prosenttia äyriäisiä ja 13,5 prosenttia pääjalkaisia Guinean tasavallan kalastusvyöhykkeellä pyydetystä kokonaissaaliista; b) pääjalkaisia pyytävien alusten osalta 13,5 prosenttia äyriäisiä ja 52,5 prosenttia pääjalkaisia Guinean tasavallan kalastusvyöhykkeellä pyydetystä kokonaissaaliista; c) äyriäisiä pyytävien alusten osalta 22,5 prosenttia kaloja ja 15 prosenttia pääjalkaisia Guinean tasavallan kalastusvyöhykkeellä pyydetystä kokonaissaaliista. 6. Merimiesten miehistöön ottaminen Sopimuksen mukaisten kalastuslisenssin saaneiden varustajien on osallistuttava Guinean tasavallan kansalaisten ammatilliseen koulutukseen seuraavin edellytyksin ja rajoituksin: 6.1. Jokainen troolarin varustaja sitoutuu ottamaan palvelukseen: - enintään 200 bruttorekisteritonnin alukselle kaksi guinealaista merimiestä; - yli 200 bruttorekisteritonnin ja enintään 350 bruttorekisteritonnin aluksille kolme guinealaista merimiestä; - yli 350 bruttorekisteritonnin aluksille neljä guinealaista merimiestä. 6.2. Nuottaa käyttävien tonnikala-aluksille on otettava pysyvästi kuusi guinealaista merimiestä. 6.3. Vapapyydyksiä käyttävään tonnikalalaivastoon on otettava viisi guinealaista merimiestä tosiasiallisen Guinean kalastusvyöhykkeellä olon ajaksi siten, että yhdellä aluksella on enintään yksi merimies. 6.4. Varustajien on otettava pintasiima-aluksiin pysyvästi kaksi guinealaista merimiestä alusta kohti niiden tosiasiallisen Guinean kalastusvyöhykkeellä olon ajaksi. 6.5. Guinealaisten merimiesten palkat vahvistetaan varustajien tai heidän edustajiensa ja kalastuksesta vastaavan ministeriön välisellä yhteisellä sopimuksella ennen lisenssien myöntämistä; varustajat huolehtivat palkoista, joihin on sisällyttävä merimiestä koskeva sosiaaliturva (muun muassa henkivakuutus, tapaturmavakuutus, sairausvakuutus). Jos uusia merimiehiä ei oteta palvelukseen, nuottaa käyttävien ja vapapyydyksiä käyttävien tonnikala-alusten ja pintasiima-alusten varustajien on maksettava kalastuksesta vastaavalle ministeriölle kiinteä rahasumma, joka vastaa palvelukseen ottamatta jääneiden merimiesten palkkoja edellä olevien 6.2, 6.3 ja 6.4 kohdan määräysten mukaisesti. Tämä rahasumma käytetään Guinean tasavallan merimiesten koulutukseen, ja se maksetaan kalastuksesta vastaavan ministeriön osoittamalle tilille. 6.6 Kansainvälisen työjärjestön (ILO) työelämän perusperiaatteita ja -oikeuksia koskevaa julistusta sovelletaan kokonaisuudessaan EU:n aluksille otettuihin merimiehiin. Erityisesti kysymykseen tulevat järjestäytymisvapaus ja työntekijöiden kollektiivisen neuvotteluoikeuden tosiasiallinen tunnustaminen sekä syrjimättömyys työmarkkinoilla ja ammatin harjoittamisen yhteydessä. 6.7 Paikallisten merimiesten työsopimukset, joista annetaan kappaleet sopimuksen allekirjoittajille, laaditaan varustajien edustajan/edustajien ja merimiesten ja/tai heidän ammattiyhdistystensä taikka edustajiensa välillä yhdessä paikallisten toimivaltaisten viranomaisten kanssa. Nämä sopimukset takaavat merimiehille heihin sovellettavan sosiaaliturvajärjestelmän edut, joihin kuuluvat henki-, sairaus- ja tapaturmavakuutus. Paikallisten merimiesten palkkausehdot eivät voi olla huonommat kuin ne, joita sovelletaan kalastussopimuksen allekirjoittajavaltion miehistöihin, eivätkä missään tapauksessa ILO:n vaatimuksia huonommat. 6.8 Jos työnantajana on paikallinen yritys, työsopimuksessa on mainittava varustajan ja lippuvaltion nimi. 6.9 Lisäksi varustaja takaa alukselle otetuille merimiehille samanlaiset elin- ja työolot kuin on EU:n merimiehillä. 7. Tarkkailijat 7.1. Jokaiseen troolariin on otettava kalastuksesta vastaavan ministeriön osoittama tarkkailija. Tarkkailija ei tavallisesti voi viipyä aluksella kahta peräkkäistä kalastusmatkaa pidempään. 7.2 Nuottaa käyttävien tonnikala-alusten ja pitkäsiima-alusten on otettava Guinean viranomaisten pyynnöstä alukselle tarkkailija. Guinean viranomaiset vahvistavat tarkkailijan aluksellaoloajan; tämä aika ei kuitenkaan yleensä saa kestää kauemmin kuin tarkkailijan tehtävien suorittaminen edellyttää. 7.3. Tarkkailijaa on kohdeltava kuten aluksen päällystöä. Tarkkailija: - tekee havaintoja alusten kalastustoiminnasta, - tarkistaa kalastusta harjoittavien alusten sijainnin, - ottaa näytteitä biologisiin tarkoituksiin tieteellisten ohjelmien mukaisesti, - laatii luettelon käytetyistä pyydyksistä, - tarkastaa Guinean vyöhykkeellä pyydettyjä saaliita koskevat tiedot kalastuspäiväkirjasta, - tarkastaa sivusaaliiden prosenttiosuudet ja tekee arvion kaupan pidettävien kala-, äyriäis- ja pääjalkaislajien poisheitetyistä määristä, - ilmoittaa kerran viikossa radiolla kalastustiedot, joihin sisältyvät aluksella olevien pää- ja sivusaaliiden määrät. Aluksella olonsa aikana tarkkailijan on: - kaikin mahdollisin tavoin huolehdittava siitä, että hänen alukseen tulonsa ja siellä olonsa ei keskeytä tai haittaa kalastustoimintaa, - kunnioitettava aluksella olevia varusteita ja laitteistoja sekä kaikkien aluksen asiakirjojen luottamuksellisuutta, - laadittava Guinean toimivaltaisille viranomaisille toimitettava toimintaraporti, jonka jäljennös annetaan EU:n lähetystölle. Varustamo tai tämän edustaja ja Guinean viranomaiset sopivat yhdessä tarkkailijan alukselle ottamista koskevista edellytyksistä. Kalastuksesta vastaava ministeriö maksaa tarkkailijan palkan ja vastaa hänen sosiaaliturvastaan. Varustajan on maksettava kalastuksen valvonnan ja suojelun kansalliselle keskukselle (Centre National de Surveillance et de Protection des Pêches) edustajan välityksellä kunkin troolarin osalta 15 euron sekä nuottaa käyttävän tonnikala-aluksen ja pintasiima-aluksen osalta 10 euron suuruinen summa jokaista tarkkailijan aluksella viettämää päivää kohti. Jos varustamo ei pysty järjestämään tarkkailijan ottamista alukselle tai tämän jättämistä alukselta Guinean viranomaisten kanssa yhteisesti sovitussa satamassa, varustamo vastaa tarkkailijan matkakuluista. Jos tarkkailija ei ilmesty sovittuun paikkaan sovittuna aikana tai sitä seuraavien kahdentoista tunnin kuluessa, varustamo vapautuu ilman eri toimenpiteitä velvollisuudestaan ottaa kyseinen tarkkailija alukselle. 8. Tarkastukset ja valvonta Kaikkien Guinean tasavallan kalastusvyöhykkeellä kalastavien yhteisön alusten on sallittava tarkastamisesta ja valvonnasta vastaavien Guinean tasavallan virkamiesten alukselle pääsy ja helpotettava näiden tehtävien suorittamista. Virkamies ei saa viipyä aluksella kauemmin kuin saaliiden tarkastamiseen pistokokein sekä muihin kalastustoimintaan liittyviin tarkastuksiin tarvittavan ajan. 9. Kalastusvyöhykkeet 9.1 Kaikki pöytäkirjan 1 artiklassa tarkoitetut alukset, elävää syöttiä pyytävät nuottaa käyttävät tonnikala-alukset mukaan luettuina, saavat harjoittaa kalastustoimintaansa 10 meripeninkulman ulkopuolella olevilla vesialueilla. 9.2 Guinean tasavalta sitoutuu sisällyttämään vuoden 2004 ja sitä seuraavien vuosien kalastussuunnitelmaansa pöytäkirjan voimassaoloajan loppuun saakka määräyksen, jolla Guinean pienimuotoista kalastusta harjoittavalle laivastolle varataan rannikon ja 20 metrin syvyyskäyrän välinen kalastusvyöhyke, ja kun tämä syvyyskäyrä ei ulotu 12 meripeninkulman päähän rannikolta, rannikolta 12 meripeninkulman päähän ulottuva vyöhyke. Jotta vältettäisiin yhteisön laivastoon kohdistuva syrjintä, tätä määräystä ei sovelleta yhteisön laivastoon, ellei sitä sovelleta poikkeuksetta kaikkiin teollisiin laivastoihin. Guinean tasavalta ilmoittaa komissiolle tämän toimenpiteen soveltamisajankohdan kuukautta aikaisemmin. Siihen saakka yhteisön laivaston kalastusvyöhyke on 9.1 kohdassa määritelty vyöhyke. 10. Pienin sallittu silmäkoko Pienin sallittu silmäkoko troolin perässä (silmät täysin levitettyinä) on: a) 40 mm katkaravuille; b) 70 mm pääjalkaisille; c) 70 mm kaloille; d) 16 mm elävän syötin pyynnissä kurenuottia käytettäessä. Näitä silmäkokoja sovelletaan myös puomikalastuksessa käytettäviin verkkoihin. 11. Vyöhykkeelle saapuminen ja sieltä poistuminen Kaikkien Guinean talousvyöhykkeelle tulevien tai sieltä poistuvien yhteisön alusten on ilmoitettava siitä kalastuksenvalvonnan kansallisen keskuksen (Centre National de Surveillance des Pêches - CNSP) radioasemalle 8 tuntia etukäteen. Niiden on ilmoitettava päivämäärä ja kellonaika sekä sijaintinsa silloin, kun alus saapuu Guinean kalastusvyöhykkeelle ja poistuu sieltä. Kalastuksenvalvonnan kansallinen keskus antaa varustajille tiedoksi radiokutsutunnuksen sekä radioaseman taajuuden lisenssin antamisen yhteydessä. Jos tätä radioyhteyttä ei voida käyttää, alukset voivat käyttää muita viestintäkeinoja, kuten telekopiota (Kalastuksenvalvonnan kansallinen keskus: nro 224-41 36 60 tai kalastuksesta vastaava ministeriö: nro 224-41 43 10) tai sähköpostia (cnsp94_gn@yahoo.fr ). 12. Menettely aluksen pysäyttämisen yhteydessä 12.1. Euroopan komission Guinean tasavallassa olevalle lähetystölle on annettava neljänkymmenenkahdeksan tunnin kuluessa tieto yhteisön jäsenvaltion lipun alla purjehtivan ja tämän sopimuksen tai yhteisön ja kolmannen maan välillä tehdyn sopimuksen perusteella toimivan kalastusaluksen jokaisesta pysäyttämisestä Guinean tasavallan kalastusvyöhykkeellä, ja samanaikaisesti lähetystölle on annettava lyhyt selvitys pysäyttämiseen johtaneista olosuhteista ja syistä. 12.2. Jos kyseisillä aluksilla on lupa kalastaa Guinean vesillä, Euroopan komission Guinean tasavallassa sijaitseva lähetystö, kalastuksesta vastaava ministeriö ja tarkastusviranomaiset sekä mahdollisesti myös kyseisen jäsenvaltion edustaja pitävät neljänkymmenenkahdeksan tunnin kuluessa edellä tarkoitettujen tietojen vastaanottamisesta yhteistoimintakokouksen ennen mahdollisten aluksen päällikköön, miehistöön tai aluksen lastiin tai laitteistoon kohdistuvien toimenpiteiden harkitsemista, ellei kyse ole oletettuun oikeudenloukkaukseen liittyvien todisteiden säilyttämiseen tähtäävistä turvaamistoimenpiteistä. Tämän kokouksen aikana osapuolet vaihtavat tarvittavat asiakirjat ja tiedot, erityisesti sellaiset automaattisesti tallennetut todisteet aluksen sijainnista kalastusmatkan aikana sen pysäyttämiseen asti, jotka voivat selventää todettujen tapahtumien olosuhteita. Varustajalle tai hänen edustajalleen ilmoitetaan tämän yhteistoimintakokouksen tuloksista sekä pysäyttämisestä mahdollisesti aiheutuvista toimenpiteistä. 12.3 Ennen oikeudellista menettelyä selvitetään oletetun oikeudenloukkauksen ratkaisemista sopimusmenettelyllä. Tämä menettely päättyy viimeistään kolmantena työpäivänä pysäyttämisestä. 12.4. Jos asiaa ei ole saatu selvitetyksi sopimusmenettelyllä, ja asian käsittely toimivaltaisessa tuomioistuimessa alkaa, toimivaltainen viranomainen määrää varustajan vastuulla olevan pankkiin talletettavan vakuuden neljänkymmenenkahdeksan tunnin kuluessa sopimusmenettelyn päättymisestä oikeudellista ratkaisua odotettaessa. Tämä vakuus ei saa olla suurempi kuin kansallisessa lainsäädännössä kyseisestä oletetusta rikkomuksesta määrätty korkein sakko. Toimivaltainen viranomainen palauttaa vakuuden varustajalle, jos kyseisen aluksen päällikköä ei tuomita. 12.5. Alus ja sen miehistö vapautetaan: - yhteistoimintakokouksen päätyttyä, jos todetut seikat sen sallivat, tai - kun sopimusmenettelystä johtuvat velvoitteet on täytetty, tai - kun varustaja on asettanut vakuuden (oikeudellinen menettely). Lisäys 1 KALASTUSLISENSSIN HAKEMUSLOMAKE Viranomainen täyttää // Huomautuksia Kansallisuus: ................................................. Lisenssin numero: .......................................... Allekirjoituspäivä: .......................................... Myöntämispäivä:........................................................... // ............................................................... ................................................................ ................................................................. ................................................................. HAKIJA Toiminimi: ..................................................................................................................... Kaupparekisterinumero: ........................................ Vastuuhenkilön nimi ja etunimi: ................................................................................................ Syntymäpäivä ja -paikka: ........................................................................................................ Ammatti: ......................................................................................................................... Osoite: ............................................................................................................................ ........................................................................................................................................ Henkilöstön lukumäärä: .......................................................................................................... Edustajan nimi ja osoite:. ........................................................................................................................................ ........................................................................................................................................ ALUS Alustyyppi: ............................... Rekisterinumero: ........................................ Uusi nimi: ................................ Entinen nimi: ................................................................ Rakennuspäivä ja -paikka: ..................................................................................................... Alkuperäkansallisuus:................................................... Pituus: ................................. Leveys: .............................. Sivukorkeus:.................................... Bruttovetoisuus: ................................ Nettovetoisuus: ................................ Rakennusmateriaali: ........................................................................................... Pääkoneen merkki: ................... Tyyppi: ........................ Teho hevosvoimina: .......................... Potkuri: Kiinteä: | | Säädettävä: | | Suutin: | | Nopeus: ............................................................................................................................. Radiokutsutunnus: ....................................... Taajuus: ........................................................... Luettelo tutka-, navigointi- ja viestintävälineistä: Tutka: | | Kaikuluotain: | | Troolianturi: | | VHF : | | SSB: | | Satelliittinavigointi: | | Muu: ................. Miehistön lukumäärä: ............................................................................................................ VARASTOINTITAPA Jää: | | Jää + jäähdytys: | | Jäädytys: suolavedessä: | | kuivana: | | jäähdytetyssä merivedessä: | | Kokonaiskylmäteho: ............................................................................................. Jäädytyskapasiteetti vuorokaudessa tonneina: ................................................................................ Ruumien tilavuus: ................................................................................................................. KALASTUSTYYPPI A. Pohjakalastus Rannikolla: | | Avomerellä: | | Troolin tyyppi: pääjalkaiset: | | katkaravut: | | kalat: | | Troolin pituus :............................ Yläköyden pituus:................................................ Silmäkoko troolin perässä: ................................................................................................. Silmäkoko troolin siivissä: ................................................................................................. Troolausnopeus: ............................................................................................................. B. Suurten pelagisten lajien pyynti (tonnikala) Vapapyynti: | | Vapojen lukumäärä: | | Nuottapyynti: | | Nuotan pituus:............................ Syvyys: .............................. Tankkien lukumäärä: .......................... Kapasiteetti tonneina: .................................. C. Siima- ja mertakalastus Pintapyydykset: | | Pohjapyydykset: | | Siiman pituus: .................................. Koukkujen lukumäärä................................................... Siimojen lukumäärä: ......................................................................................................... Mertojen lukumäärä: ........................................................................................................ MAISSA OLEVA LAITOS Osoite ja hyväksyntänumero: .................................................................................................. ...................................................................................................................................... Toiminimi: ....................................................................................................................... Toiminnat: ........................................................................................................................ Myynti kotimaassa: | | vientiin: | | Myyntiluvan luonne ja numero: .................................................................................... Käsittely- ja varastointilaitosten kuvaus: ........................................................................................................................................ ............................................................................................................................................................................................................................................................................... ........................................................................................................................................ ........................................................................................................................................ Henkilöstön lukumäärä: .......................................................................................................... Huom.: Rastikaa oikea vastausruutu. Tekniset huomautukset Kalastuksesta vastaavan ministeriön lupa Lisäys 2 >TAULUKON PAIKKA> Lisäys 3 >TAULUKON PAIKKA> Lisäys 4 SAALIIDEN KERUUTA KOSKEVAT YKSITYISKOHTAISET SÄÄNNÖT 1. Guinean viranomaiset varustavat Guinean talousvyöhykkeellä kalastusta harjoittavien kalastusalusten Guineassa purettaviksi tarkoitettujen saaliiden keruuta varten aluksen (jäljempänä 'keruualus'). 2. Keruualus huolehtii EY:n jäsenvaltioiden lipun alla purjehtivien kalastusalusten ylimääräisten sivusaaliiden ja muiden kuin yhteisön markkinoille tarkoitettujen saaliiden keruusta liitteen 4 kohdan mukaisesti. 3. Keruualuksen varustaa ja rahoittaa Guinean tasavalta. 4. Kun Guinean viranomaiset päättävät kerätä 2 kohdassa tarkoitetut ja yhteisön aluksen pöytäkirjan liitteen 4.2 tai 4.3 kohdan mukaisesti ilmoittamat saaliit, ne ilmoittavat aluksen päällikölle määräajan, jonka kuluessa keruu tehdään. 5. Yhteisön aluksen päällikkö ehdottaa Guinean viranomaisille saaliiden siirtoa koskevan paikan, päivämäärän ja aikavälin. Päivämäärän ja aikavälin on oltava sellainen, että keruualus voi saapua ajoissa ilmoitettuun paikkaan, ja niistä on sovittava sopimuspuolten kesken. 6. Siirron yhteydessä keruualuksen päällikkö antaa vastaanottotodistuksen, johon on merkitty siirretyt määrät sekä siirron kellonaika ja paikka. 7. Keruukustannuksista vastaa Guinea. Kalojen varastointikustannuksista aluksella vastaa varustaja. 8. Siirretyt kalat on tarkoitettu markkinoille toimitettaviksi toimenpiteenä, jolla tuetaan elintarvikevarmuutta. 9. Sopimuspuolet määrittelevät Guinean tasavallan ehdotuksesta yksityiskohtaiset tekniset säännöt, jotka toimitetaan varustajille hyvissä ajoin. RAHOITUSSELVITYS Politiikan ala(t): Kalastus Toiminnan ala(t): 1103 Kansainväliset kalastussopimukset toimenpiteen nimi: Uusi kalastuspöytäkirja Euroopan yhteisön ja Guinean tasavallan välillä 1. BUDJETTIKOHTA/-KOHDAT JA NIMIKKEET B78000: Kansainväliset kalastussopimukset 2. NUMEROTIEDOT 2.1 Toimenpiteen kokonaismäärärahat (B osa): 3 900 000 euroa ensimmäisenä vuotena, 4 125 000 euroa toisena vuotena ja 4 250 000 euroa vuodessa kolmantena, neljäntenä ja viidentenä vuotena maksusitoumusmäärärahoina. 2.2 Toimenpiteen soveltamisaika: Kalastusmahdollisuuksia ja taloudellista korvausta koskeva pöytäkirja on tehty viideksi vuodeksi sen voimaantulosta laskettuna (1.1.2004-31.12.2008). 2.3 Monivuotinen kokonaismenoarvio: vähintään: 17 800 000 euroa enintään: 20 775 000 euroa a) Maksusitoumusmäärärahojen/maksumäärärahojen aikataulu (rahoitustuki) (vrt. kohta 6.1.1) miljoonaa euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) >TAULUKON PAIKKA> b) Tekninen ja hallinnollinen apu ja tukimenot (vrt. kohta 6.1.2) >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> c) Henkilöstö- ja muiden hallintomenojen kokonaisvaikutus rahoitukseen (vrt. kohdat 7.2 ja 7.3)(euroa) >TAULUKON PAIKKA> miljoonaa euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) >TAULUKON PAIKKA> 2.4 Yhteensopivuus ohjelmasuunnitelman ja rahoitusnäkymien kanssa |X| Ehdotus on tehdyn ohjelmasuunnitelman mukainen | | Ehdotus edellyttää rahoitusnäkymien kyseisen otsakkeen ohjelmasuunnitelman muuttamista, | | ja tämä voi edellyttää toimielinten sopimuksen määräysten soveltamista. 2.5 Vaikutukset tuloihin |X| Ei vaikuta tuloihin (kyseessä ovat toimenpiteen toteuttamiseen liittyvät tekniset näkökohdat). 3. BUDJETTITIEDOT >TAULUKON PAIKKA> 4. OIKEUSPERUSTA - EY:n perustamissopimuksen 37 artikla yhdessä sen 300 artiklan 2 kohdan ja 3kohdan ensimmäisen alakohdan kanssa. - EY:n ja Guinean tasavallan välinen kalastussopimussopimus (EYVL L 111, 27.4.1983). 5. KUVAUS JA PERUSTELUT 5.1 Yhteisön toiminnan tarve Euroopan yhteisön ja Guinean tasavallan välisen kalastussopimuksen nykyisen pöytäkirjan voimassaolo päättyy 31. joulukuuta 2003 [4]. Yhteisön kalastuslaivaston harjoittaman kalastustoiminnan jatkuvuuden turvaamiseksi Guinean tasavallan vesillä komissio on neuvotellut Guinean kanssa uuden kalastuspöytäkirjan, jonka on tarkoitus korvata nykyinen pöytäkirja ja tulla voimaan 1 päivästä tammikuuta 2004. Neuvotteluiden pohjana ovat olleet lokakuussa 2002 toteutettuun tieteelliseen troolausohjelmaan perustuneen Guinean kalakantojen suoraa arviointia koskeneen tutkimuksen tulokset sekä nykyisen pöytäkirjan arviointi ja selvitys tulevan pöytäkirjan vaikutuksista. [4] 26.2.2001 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 445/2001 (EYVL L 64, 6.3.2001). Voimassaoloa jatkettu 30.5.2002 annetulla asetuksella (EY) N:o 924/2002 (EYVL L 144, 1.6.2002). Pöytäkirjan voimassaoloa jatketaan edelleen vuonna 2003. Sitä koskeva asetuksen antamismenettely on vireillä. 5.1.1 Toiminnan tavoitteet Tämä uusi pöytäkirja kuvastaa osapuolten halua lujittaa kalastussuhteitaan edistämällä vastuuntuntoisen ja kestävän kalastuksen kehittämistä Guineassa ja suuntaamalla toimia erityisesti tehokkaan ja ennaltaehkäisevän valvontajärjestelmän ja tuloksellisen kalantutkimuspolitiikan kehittämiseen. Siinä muun muassa korostetaan kalavarojen säilyttämistarvetta sekä perinteisen pienimuotoisen kalastuksen ensisijaisuutta. Lisäksi se edistää elintarvikevarmuutta vähentämällä huomattavasti saaliiden poisheittämistä ja luomalla yhteisön aluksista Guineassa purettavien saaliiden keruujärjestelmän. Pöytäkirjassa kalastussopimuksen tarjoama kehys asetetaan etusijalle Guinean kalastuksen kehittämiseksi. Uusi pöytäkirja mahdollistaa yhteisön ja Guinean toimijoiden välisen yrityskumppanuuden kehittämisen Guinean kalavarojen yhteiseksi ja vastuuntuntoiseksi hyödyntämiseksi. Yhteisön laivanvarustajat voivat näin jatkaa kalastuksen (erityisesti katkaravun, pohjakalojen, pääjalkaisten ja tonnikalan) harjoittamista Guinean talousvyöhykkeellä. Yleisesti ottaen yhteisö pyrkii toimimaan vastuuntuntoisesti auttamalla Guineaa säilyttämään kalavaransa ja kehittämään omaa kalatalouttaan ja siihen liittyviä toimintoja. Liitteenä oleva ennakkoarviointi tarjoaa uuden pöytäkirjan tavoitteista ja myöhemmässä arvioinnissa käytettävistä indikaattoreista yksityiskohtaisemman kuvan. 5.1.2 Ennakkoarviointiin liittyvät toimenpiteet Komission yksiköt ovat tehneet uudesta pöytäkirjasta käytävien neuvotteluiden valmistelua varten tarvittavat selvitykset. Selvityksiin sisältyy Euroopan yhteisön ja Guinean tasavallan välisen nykyisen kalastuspöytäkirjan väli-/jälkiarviointi (pöytäkirja 2000/2001, jonka voimassaoloa on pidennetty 1.1.2002-31.12.2002 ja 1.1.2003-31.12.2003 väliseksi ajaksi) sekä selvitys sopimuspuolten välisen tulevan kalastuspöytäkirjan kestävyydestä ja pöytäkirjaa koskeva ennakkoarviointi. Komissio on tässä tehtävässä käyttänyt tukenaan ulkopuolisen konsulttiyrityksen tekemää ja kalastuksen pääosastolle ennen Guinean tasavallan kanssa käytyjen neuvotteluiden aloittamista luovuttamaa selvitystä. Ennakkoarvioinnin päätelmät ja tulokset - Guinean (ja yleensäkin Länsi-Afrikan) vedet kiinnostavat Euroopan yksityissektorin kalastusalan toimijoita, koska alueelta on mahdollista saada arvokkaita kalansaaliita, joista heidän tulonsa ja työpaikkansa ovat riippuvaisia. Lisäksi EY:llä on kaksinkertainen syy kehittää ja ylläpitää Guinean kalastusalaa: ensiksi rahoittaa kehitystä Guineassa, joka on yksi AKT-maiden ryhmän perustajajäsen, ja toiseksi tarjota toimintaympäristö Euroopan kalastuslaivastolle, joka työllistää kansallisia kalastajia ja hankkii kalaa Euroopan markkinoille. - Guinean tasavallan hallitusta nämä rannikkovedet kiinnostavat sekä sen väestön ravintolähteenä että valuuttatuloja tuovana kansallisomaisuutena. Kalastusala voi myös toimia teknologian välittäjänä ja lisätulojen tuojana tuotantoketjun kummassakin päässä. - Guinean yksityissektori, joka muodostuu lähinnä pienimuotoista kalastusta harjoittavista kalastajista, kalan jalostuksessa ja jakelussa sekä satamapalveluissa toimivista henkilöistä, riippuu kalastuksesta niin työpaikkojen, ravinnon kuin koulutuksenkin osalta. - Kalastustoiminta Guinean vesillä on osittain säätelemätöntä, ja erityisesti aasialaiset laivastot harjoittavat siellä laitonta kalastusta. Niin kauan kuin tilanne jatkuu tällaisena, Guinean hallitus menettää tuloja ja sen kalakantoja uhkaa liikakalastus ja romahtaminen. Näin ollen on hallituksen edun mukaista ja hallituksella on myös velvollisuus valvoa kalastusta tehokkaammin. Ennakkoarviointia koskevan selvityksen yksityiskohdat löytyvät liitteestä. Jälkiarvioinnin (ks. jäljempänä oleva 5.1.3 kohta) tuloksista on otettu oppia, ja uuteen pöytäkirjaan on sisällytetty tarvittavat tekijät, joilla nykyisen pöytäkirjan puutteet voidaan korjata ja myönteisiksi havaittuja tekijöitä voidaan vahvistaa. Uuteen pöytäkirjaan sisällytetyt toimenpiteet Komissio on ehdottanut seuraavia lausekkeita, jotka Guinea on hyväksynyt. Kyseessä olevat innovatiiviset toimenpiteet perustuvat jälkiarviointiin: - Osallistuminen vastuuntuntoiseen kalastukseen siirtymiseen: Guinean tasavalta, joka ottaa huomioon rannikkovyöhykkeen liikakalastuksen, sitoutuu sisällyttämään vuoden 2004 ja sitä seuraavien vuosien kalastussuunnitelmaansa pöytäkirjan voimassaoloajan loppuun saakka määräyksen, jolla Guinean pienimuotoista kalastusta harjoittavalle laivastolle varataan rannikon ja 20 metrin syvyyskäyrän välinen kalastusvyöhyke, ja kun tämä syvyyskäyrä ei ulotu 12 meripeninkulman päähän rannikolta, rannikolta 12 meripeninkulman päähän ulottuva vyöhyke. Ks. seuraava kuva: >VIITTAUS KAAVIOON> Guinée Bissau // Guinea-Bissau Guinée // Guinea Ligne de base // Perusviiva Limite des 10 miles // 10 meripeninkulman raja Limite des 12 miles // 12 meripeninkulman raja Limite de la ZEE // Talousalueen raja Zone de la côte à 10 miles au large (4900 km2)) // Rannikosta 10 meripeninkulman päähän ulottuva vyöhyke (4 900 km2) Zone délimitée par la ligne des 10 miles vers la côte, et la ligne des 12 miles et l'isobathe 20 mètres au large (5033 km2) // Vyöhyke, jonka rajoina ovat rannikosta 10 meripeninkulman päässä oleva viiva sekä 20 meripeninkulman ja 20 metrin syvyyskäyrän perusteella piirretty viiva (5 633 km2) Figure 6: Carte de la ZEE guinéenne montrant l'impact de la limitation de la zone de pêche industrielle à plus de 12 miles de la côte et à plus de 20 mètres de profondeur // Kuva 6: Guinean talousalueen kartta, josta näkyy teolliselle kalastukselle varatun vyöhykkeen rajoittamisella 12 meripeninkulman ja 20 metrin syvyyskäyrän ulkopuolelle oleva vaikutus Jotta vältettäisiin yhteisön laivastoon kohdistuva syrjintä, tätä määräystä ei sovelleta yhteisön laivastoon, ellei sitä sovelleta poikkeuksetta kaikkiin teollisiin laivastoihin. Guinean tasavalta ilmoittaa komissiolle tämän toimenpiteen soveltamisajankohdan kuukautta aikaisemmin. Siihen saakka yhteisön laivaston kalastusvyöhyke on sama kuin nykyisinkin (alkaa 10 meripeninkulman päässä rannasta). - Osallistuminen sopimuksen sosio-ekonomisten vaikutusten parantamiseen: EY:n alusten saaliiden poisheittämisen minimoimiseksi on kehitetty ylimääräisten saaliiden keruujärjestelmä. Merellä näin kerätyt tai aluksesta puretut saaliit luovutetaan maksutta paikallisväestön kalanhankinnan avustamiseksi. Nämä saaliit otetaan huomioon tarkasteltaessa tämän liitteen 3 kohdassa määrätyn 200 kilogramman maksutta maihin tuotua määrää bruttorekisteritonnilta vuodessa koskevan velvollisuuden täyttymistä. Enää ei ole mahdollista suorittaa maksua tämän määrän maihin tuomisen asemesta. - Osallistuminen yksityisten toimijoiden välisen yhteistyön kehittämiseen: sopimuspuolet sitoutuvat edistämään väliaikaisten yhdistysten perustamista yhteisön ja Guinean toimijoiden välillä Guinean tasavallan talousalueen kalavarojen hyödyntämiseksi yhdessä. Tällaisissa tapauksissa näissä tilapäisissä yhdistyksissä jäseninä olevat yhteisön laivanvarustajat ovat etusijalla kalastuslisenssejä myönnettäessä ja heille myönnetään maksuista kannustimena toimiva alennus. Guinean tasavallan hallitus sitoutuu myöntämään investointisäännöissä määrättyjä helpotuksia. Näiden laivanvarustajien on puolestaan purettava Guineassa kaikki sellaiset saaliinsa, joita ei ole tarkoitettu Euroopan markkinoille. Pöytäkirjaan sisältyy lisäksi rajoittava lauseke (yhteisön alukset voivat kalastaa Guinean vesillä ainoastaan sopimuksen puitteissa) ja sosiaalilauseke. Uuteen pöytäkirjaan sisältyvät muutokset aiempaan verrattuna Kalastusmahdollisuudet, taloudellinen korvaus, maksut, lisenssien hallinnointijärjestelmä ja muut tekniset toimenpiteet ovat osa jokaista kalastuspöytäkirjaa ja perustuvat yhteisön kumppanin kanssa käytäviin neuvotteluihin. Guinean tasavallan kanssa tehtyyn uuteen pöytäkirjaan sisältyvät pääasialliset muutokset koskevat pöytäkirjan kestoa, kalastusmahdollisuuksia, taloudellista korvausta, varustajien lisensseistä maksamien palkkioiden ja maksujen poistamista (millä ei ole vaikutuksia yhteisön talousarvioon). - Kesto on viisi vuotta (1.1.2004-31.12.2008). Viidessä vuodessa edellä mainittujen toimenpiteiden vaikutukset ehtivät näkyä. - Vuodesta 2005 sovellettavia kalojen ja pääjalkaisten lisäkalastusmahdollisuuksia, joita koskevat seuraavat edellytykset: - käytettävissä olevat tutkimustiedot osoittavat kantojen kunnon olevan hyvä, - sopimusten ulkopuolisten lisenssien kiintiötä vähennetään vastaavasti, - kalastusmahdollisuuksien käyttöaste on tyydyttävä. - Bruttorekisteritonnilta maksettava taloudellinen korvaus on nostettu 740 eurosta 850 euroon, mikä on hieman enemmän kuin Guinea-Bissaun kanssa tehdyssä pöytäkirjassa mutta selvästi vähemmän kuin saman alueen muiden maiden (Angolan, Senegalin tai Mauritanian) kanssa tehdyissä pöytäkirjoissa. Korotus neljän vuoden (2000-2003) jälkeen on siis 15 prosenttia, jota voidaan pitää maltillisena ja asiallisten neuvotteluiden tuloksena. Absoluuttisena lukuna kysymys on 440 000 eurosta vuodessa, mitä voidaan EU:lle koituvan arvioidun 90,5 miljoonan euron hyödyn (ks. jälkiarviointi) rinnalla pitää merkityksettömänä. - Nykyisessä pöytäkirjassa määrätty kokonaispyyntiponnistuksen vähentämisestä maksettava palkkio on korvattu kahdella maksulla, 500 000 ja 300 000 euroa, pöytäkirjan kahtena ensimmäisenä voimassaolovuotena vähintään kahden valvonta-aluksen hankintaan. Tätä on pidetty aiempaa toimenpidettä hyödyllisempänä valvonnan tehostamiskeinona. - Troolareiden lisenssimaksut on korotettu samalle tasolle kuin Guinea-Bissaun kanssa tehdyssä pöytäkirjassa (+23 prosenttia kalatroolareiden osalta, +25 prosenttia pääjalkaistroolareiden osalta ja +58 prosenttia katkaraputroolareiden osalta). Myös tonnikala-alusten ja pitkäsiima-alusten ennakoita on korotettu (+11 prosenttia nuotta-alusten osalta, +7 prosenttia vapa-alusten osalta ja +14-60 prosenttia siima-alusten osalta). Viitemäärää 25 euroa tonnilta ei kuitenkaan ole muutettu. Näillä korotuksilla pyritään siihen, ettei Guineaa syrjitä naapurimaihin verrattuna, eikä niillä ole vaikutusta yhteisön talousarvioon (varustajat maksavat ne). - Kolmen kuukauden lisenssit alkavat 1 päivästä tammikuuta, 1 päivästä huhtikuuta, 1 päivästä heinäkuuta ja 1 päivästä lokakuuta. Puolen vuoden lisenssit alkavat 1 päivästä tammikuuta ja 1 päivästä heinäkuuta. Vuoden lisenssit alkavat 1 päivästä tammikuuta. Näin lisenssien hallinnointi sujuu paremmin ja pyyntiponnistuksen valvonta on tehokkaampaa. 5.1.3 Jälkiarvioinnin perusteella toteutetut toimenpiteet Vuosien 2000-2003 sopimuksen kustannus-hyötyanalyysi a) EU:lle aiheutuvat pääasialliset kustannukset johtuvat kalastuksen pääosaston maksamista korvauksista ja EU:n kalastusalusten varustajien maksamista lisensseistä. Pelkästään nämä kustannukset tekevät 11,4 miljoonaa euroa kolmessa vuodessa, kun kokonaiskustannuksiksi on arvioitu 13,3 miljoonaa euroa. b) EU:n saama pääasiallinen hyöty muodostuu seuraavista tekijöistä: i) EU:n alusten Guinean vesiltä pyytämien kalojen arvo, joksi on arvioitu 26,4 miljoonaa euroa purkamishintoina. Kalan jalostamisesta ja jakelusta tulevaksi lisäarvoksi arvioidaan 18,9 miljoonaa euroa, joten Guinean vesiltä pyydetyn kalan kokonaisarvo on 45,3 miljoonaa euroa. ii) Guinean vesillä harjoitettavan kalastuksen suoraan tarjoamien työpaikkojen (miehistö) ja alkuperämaiden välillisten työpaikkojen arvoksi arvioidaan 45,2 miljoonaa euroa. iii) 90,5 miljoonan euron kokonaisarvo kolmen vuoden aikana jakautuu siis tasan saaliiden arvon ja suorien ja välillisten työpaikkojen arvon kesken, kummankin arvon ollessa 15 miljoonaa euroa vuodessa. c) Guinean saama hyöty on pääasiassa rahallista. EY:n maksamien korvausten ja varustajien maksamien lisenssien osuus on yhteensä 89 prosenttia koko 12,7 miljoonan euron tuloista. d) Guinean kalastussopimuksen nojalla maksettaviksi tulevien kustannusten osuus on vain 1 prosentti tuloista (128 000 euroa). Merkittävin erä näistä kustannuksista aiheutuu CNSP:n valvontatoimista (joista ainoastaan 11 prosenttia koskee EU:n toimia; luku perustuu muiden kalastusta harjoittavien alusten kuin tonnikala-alusten lukumäärään). Selostus jälkiarvioinnin pääasiallisista tuloksista Edellisen pöytäkirjan jälkiarvioinnin perusteella saadut kokemukset, jotka on otettu huomioon uutta pöytäkirjaa laadittaessa: - Guinean toteuttamat kalavarojen hoitotoimenpiteet eivät ole riittäneet estämään rannikkovyöhykkeen liikakalastusta. Guinean tasavalta sitoutuu sisällyttämään vuoden 2004 ja sitä seuraavien vuosien kalastussuunnitelmaansa pöytäkirjan voimassaoloajan loppuun saakka määräyksen, jolla Guinean pienimuotoista kalastusta harjoittavalle laivastolle varataan rannikon ja 20 metrin syvyyskäyrän välinen kalastusvyöhyke, ja kun tämä syvyyskäyrä ei ulotu 12 meripeninkulman päähän rannikolta, rannikolta 12 meripeninkulman päähän ulottuva vyöhyke (ks. 5.1.2 kohta). - Aiemmat pöytäkirjat eivät ole tuoneet parannusta paikallisten markkinoiden kalanhankintaan eikä väestön elintarvikevarmuuteen. Samanaikaisesti saaliiden poisheittämiset merkitsevät luonnonvarojen tuhlaamista. EY:n alusten saaliiden poisheittämisen minimoimiseksi on kehitetty ylimääräisten saaliiden keruujärjestelmä. Merellä näin kerätyt tai aluksesta puretut saaliit luovutetaan maksutta paikallisväestön kalanhankinnan avustamiseksi (ks. 5.1.2 kohta). - Guinean suojelu- ja kalastuksenvalvontatoimenpiteet ovat tehottomia, eikä laitonta kalastusta ole onnistuttu aiemmilla pöytäkirjoilla vähentämään. Tilanteen korjaamiseksi pöytäkirjassa määrätään kahdesta muusta, 500 000 euron ja 300 000 euron suuruisesta maksusta pöytäkirjan kahtena ensimmäisenä voimassaolovuotena vähintään kahden valvonta-aluksen hankintaan (ks. 5.1.2 kohta). Lisäksi osoitetaan vuosittain vähintään 400 000 euroa kalastuksenvalvonnan parantamiseen ja pyyntiponnistuksen hallinnointiin. - Aiempien pöytäkirjojen anti paikallisen lisäarvon tuottamiselle on ollut vähäistä. Tilanteen korjaamiseksi osoitetaan vuosittain vähintään 175 000 euroa pienimuotoisen kalastuksen tukemiseen ja vähintään 150 000 euroa kalastusta koskevien tieteen, tekniikan ja talouden eri alojen koulutuksen edistämiseen. - Guinealaisten osallistuminen kalastusalan toimintaan on edelleen suurelta osin pienimuotoista kalastusta. Tilanteen korjaamiseksi sopimuspuolet ovat sitoutuneet edistämään väliaikaisten yhdistysten perustamista yhteisön ja Guinean toimijoiden välillä Guinean tasavallan talousalueen kalavarojen hyödyntämiseksi yhdessä. Näiden yritysten puitteissa toimivien laivanvarustajien on purettava Guineassa kaikki sellaiset saaliinsa, joita ei ole tarkoitettu Euroopan markkinoille (ks. 5.1.2 kohta). - Alueellinen yhteistyö muiden Länsi-Afrikan valtioiden kanssa on ollut rajallista. Tilanteen korjaamiseksi vuosittain osoitetaan vähintään 175 000 euroa Guinean tasavallan osuuteen kansainvälisille kalastusjärjestöille ja niiden toimintaan osallistumiseen. - Guinean alueen kalastustoimintaa koskevien tietojen puuttuminen tekee kalastusalan toimien ja tulosten täsmällisen mittaamisen vaikeaksi. Tilanteen korjaamiseksi on otettu käyttöön tiukempi lisenssien hallinnointijärjestelmä (ks. 5.1.2 kohta). 5.2 Suunnitellut toimet ja yhteisön rahoitustukea koskevat säännöt Uuden pöytäkirjan kesto on viisi vuotta, ja sitä sovelletaan 1. päivästä tammikuuta 2004. 5.2.1 Yhteisön rahoitustukea koskevat yksityiskohtaiset säännöt Sopimuksen kokonaisrahoitus muodostuu seuraavasti: | | Sopimuksen 2 artiklassa tarkoitettu taloudellinen korvaus. Tämä taloudellinen korvaus puolestaan muodostuu seuraavista tekijöistä: * Taloudellisen korvauksen rahallinen osuus, joka maksetaan hallitukselle kaupallisena korvauksena sopimuksen yhteisölle tuomista eduista. * Guinean hallituksen alakohtaisessa ohjelmassa säädettyjen Guinean kalavarojen kestävän hoidon tavoitteisiin tähtäävien toimien rahoittaminen pöytäkirjan 3 artiklan mukaisesti jaoteltuna. Tällaisia tavoitteita ovat: * Guinean tasavallan kalastusvyöhykkeen kalavaroja ja biologiaa koskevan tietämyksen lisääminen. * Kalastuksenvalvonnan ja pyyntiponnistuksen hallinnoinnin parantaminen. * Kalastuksesta vastaavan ministeriön hallintorakenteiden vahvistaminen. * Kalastusta koskevien tieteen, tekniikan ja talouden eri alojen koulutuksen edistäminen. * Guinean tasavallan osuus kansainvälisille kalastusjärjestöille ja osallistuminen niiden toimintaan. | | Kaksi maksua, suuruudeltaan 500 000 euron ja 300 000 euroa, pöytäkirjan kahtena ensimmäisenä voimassaolovuotena vähintään kahden valvonta-aluksen hankintaan laittoman kalastuksen torjumiseksi. Taloudellinen korvaus vahvistetaan seuraavasti: - Vuoden 2004 korvaus on 3 400 000 euroa (josta taloudellisen korvauksen rahallinen osuus 2 000 000 euroa ja edellä tarkoitettujen, Guinean kalavarojen kestävän hoidon tavoitteisiin tähtäävien toimien toteuttamiseen 1 400 000 euroa). - Vuoden 2005 korvaus on 3 825 000 euroa (josta taloudellisen korvauksen rahallinen osuus 2 200 000 euroa ja edellä tarkoitettujen, Guinean kalavarojen kestävän hoidon tavoitteisiin tähtäävien toimien toteuttamiseen 1 625 000 euroa). - Vuoden 2006 korvaus on 4 250 000 euroa (josta taloudellisen korvauksen rahallinen osuus 2 300 000 euroa ja edellä tarkoitettujen, Guinean kalavarojen kestävän hoidon tavoitteisiin tähtäävien toimien toteuttamiseen 1 950 000 euroa). - Vuoden 2007 korvaus on 4 250 000 euroa (josta taloudellisen korvauksen rahallinen osuus 2 300 000 euroa ja edellä tarkoitettujen, Guinean kalavarojen kestävän hoidon tavoitteisiin tähtäävien toimien toteuttamiseen 1 950 000 euroa). - Vuoden 2008 korvaus on 4 250 000 euroa (josta taloudellisen korvauksen rahallinen osuus 2 300 000 euroa ja edellä tarkoitettujen, Guinean kalavarojen kestävän hoidon tavoitteisiin tähtäävien toimien toteuttamiseen 1 950 000 euroa). Taloudellisen korvauksen myöntämistä koskevat yksityiskohtaiset säännöt Korvauksen rahallinen osuus on maksettava ensimmäisenä vuonna (2004) viimeistään 30 päivänä syyskuuta ja seuraavina vuosina (2005, 2006, 2007 ja 2008) viimeistään kunkin vuoden 1 päivänä helmikuuta. Jos vuodelle 2005 ja sitä seuraaville vuosille määrättyjä lisäkalastusmahdollisuuksia ei myönnetä, Euroopan yhteisön Guinean tasavallalle maksamaa taloudellista korvausta mukautetaan suhteessa edellä suunniteltuihin arvoihin. Korvauksen rahallisen osuuden käyttö kuuluu Guinean tasavallan hallituksen yksinomaiseen toimivaltaan, ja se maksetaan Guinean tasavallan hallituksen osoittamalle tilille valtionkassan hyväksi. Guinean kalavarojen kestävän hoidon tavoitteisiin tähtäävien toimien rahoituksen myöntämistä koskevat yksityiskohtaiset säännöt Sopimuspuolet ovat sitoutuneet vahvistamaan käytettävät indikaattorit, joiden avulla Guinean kalavarojen kestävän hoidon tavoitteiden toteutumista voidaan seurata. Näitä indikaattoreita vahvistettaessa komissio tukeutuu niihin menetelmiin ja siihen indikaattoriluetteloon, joita ehdotetaan ulkopuolisen konsulttiyrityksen tekemässä ja komissiolle luovuttamassa selvityksessä. 5.2.2 Uuden pöytäkirjan vaikutukset Perustavanlaatuinen kysymys tämän pöytäkirjan kohdalla on EU:n alusten kalastusmahdollisuuksien säilyttäminen asianmukaisella tasolla Guinean tasavallan aluevesillä. EU:n aluksilla on perinteisesti ollut tällaiset mahdollisuudet vuonna 1983 ensimmäisen kerran allekirjoitetun ja sittemmin toistuvasti tähän päivään asti uusitun Guinean ja EU:n välisen sopimuksen nojalla. Vuodesta 2000 lähtien sopimuksessa määritellään tietty kalastusmahdollisuuksien määrä, johon saakka EU:n kalastajat saavat kalastaa ja jonka komissio jakaa niiden jäsenvaltioiden kesken, jotka ovat perinteisesti tällä alueella kalastaneet. Tällaisen kalastussopimuksen olemassaololla tai sen puuttumisella ja sopimuksen ehdoilla saattaa olla vaikutuksia (mainitaan myös vaikutusten merkitys) seuraaviin yhteisöihin: * Kalastajayhteisöt niillä EU:n alueilla, joilta kyseiset alukset ovat yleensä peräisin. Tonnikalankalastuksen osalta tällaisia alueita ovat lähinnä Bretagne (Ranska) ja Vizcaya (Espanja) ja katkaravunpyynnin osalta puolestaan lähinnä Liguria (Italia) ja Pireuksen alue (Kreikka). Näille alueille mahdollisuudella kalastaa Guinean vesillä on taloudellisia - vaikka vain rajallisiakin - ja siis myös sosiaalisia vaikutuksia. (Vaikutukset koskevat suoraan muutamia satoja henkiä ja välilliset työpaikat mukaan luettuina ehkä noin tuhatta henkeä.) * Guinean rannikkoyhteisöille (noin 3 miljoonaa henkeä) aiheutuu mahdollisesti ympäristöllisiä tai ekologisia vaikutuksia, jos EU:n harjoittama kalastus pilaa Guinean vesiä tai muuttaa ekologista tasapainoa. * Koko Guinean väestön (7,6 miljoonaa henkeä) kalavarat voisivat olla uhattuina ja sen elintarvikejärjestelmä saattaisi kärsiä, jos EU:n harjoittama kalastus aiheuttaisi kalakantojen hupenemisen. * Koko Guinean kansantalous (BKT: 3,3 miljoonaa euroa), joka hyötyy EY:n maksamista korvauksista. * Erityisesti kalastusala, joka hyötyy suoraan tai välillisesti EY:n Guinean kala- ja maatalousministeriölle maksamista korvauksista (ministeriön vuotuinen talousarvio on noin 2,8 miljoonaa euroa). * Guinean kalastajayhteisö, joka harjoittaa pääasiassa pienimuotoista kalastusta, voi kärsiä taloudellista vahinkoa, jos EU:n harjoittama kalastus vaarantaa sen oman toiminnan, millä puolestaan olisi sosiaalisia seurauksia. (Kalastajia on noin 10 000 ja muita kalastuksesta tuloja saavia ja siitä riippuvaisia noin 70 000 henkeä.) * Muut Guinean vesillä toimivat teolliset laivastot, joiden toimintaan EY:n ja Guinean uuden sopimuksen mukaisesti toteuttamat toimet saattavat vaikuttaa. Vaikutus saattaa olla suora (EU:n kalastusmahdollisuuksien lisääminen tai vähentäminen) tai välillinen (esimerkiksi jos pöytäkirjaan sisältyviä uusia sääntöjä sovellettaisiin kaikkiin teollisiin kalastusaluksiin). (Noin 150 kalastusalusta, joiden saalis on noin 50 000 tonnia kalaa vuodessa.) * EU:n väestö kokonaisuudessaan (noin 300 000 miljoonaa), jolle kalan lisääntymisellä markkinoilla voi olla sosiaalisia vaikutuksia. Tiivistetysti uuden pöytäkirjan suunniteltujen toimien vaikutukset ja niiden suhteellinen merkitys on seuraavanlainen: - Ehdotuksella laajentaa pienimuotoiselle kalastukselle varattua aluetta (nykyisestä 10 meripeninkulmasta 12 meripeninkulmaan ja 20 metrin syvyyskäyrään asti) on huomattava myönteinen vaikutus Guinealle: - ympäristövaikutukset (liikakalastettujen kantojen toipuminen ja ekosysteemien säilyminen), - taloudelliset vaikutukset (pienimuotoisen kalastuksen tuoton paraneminen), - sosiaaliset vaikutukset (seurauksena taloudellinen kehitys). Lisäksi: - Kala- ja maatalousministeriö hyväksyy pienimuotoiselle kalastukselle varatun vyöhykkeen laajentamisen, ja sitä sovelletaan kaikkiin teollisiin kalastusaluksiin, mikä moninkertaistaa toimenpiteen vaikutuksen. EY:lle aiheutuva mahdollinen kielteinen vaikutus on vähäinen (EU:n laivaston käytettävissä olevan kalastusvyöhykkeen pieneneminen). Toimenpiteellä ei ole vaikutusta tonnikalan- eikä katkaravunpyyntiin (jotka ovat syvänmeren kalastusta), muihin kalastusmuotoihin se vaikuttaa vähäisessä määrin. Kielteinen vaikutus saattaa olla suurempi muihin ulkomaisiin teollisiin kalastuslaivastoihin. Näille laivastoille koituvien kielteisten vaikutusten vastapainona ovat Guinealle ja ympäristölle koituvat myönteiset vaikutukset. - Kala- ja maatalousministeriölle maksettavien taloudellisten korvausten lisääntymisellä on myönteisiä taloudellisia ja sosiaalisia vaikutuksia Guinealle, kun valvontaan myönnetään lisää varoja. Kun pienimuotoisen kalastuksen harjoittaminen laajennetulla vyöhykkeellä helpottuu, se saattaa houkutella alalle lisää tällaisen kalastuksen harjoittajia. Pienimuotoista kalastusta on siis myös valvottava, ettei rannikkovyöhykkeen suojelutoimenpiteistä koituvaa hyötyä tehdä tyhjäksi. - Kokonaispyyntiponnistus ei kasva, sillä yhteisön troolareille myönnettävien kalastusmahdollisuuksien mahdollisen lisäämisen edellytyksenä on, että sopimuksen ulkopuolella myönnettävien lisenssien kiintiötä vähennetään vastaavasti. - Poisheittämisten vähenemisellä ja näiden saaliiden hyödyntämisellä paikallisilla markkinoilla on myönteinen vaikutus niin ympäristöön kuin elintarvikevarmuuteenkin. 5.3 Täytäntöönpanoa koskevat yksityiskohtaiset säännöt Pöytäkirjan täytäntöönpano on komission yksinomaisella vastuulla, ja komissio huolehtii sen hoitamisesta niin Brysselissä kuin Guineassa sijaitsevassa lähetystössä olevan henkilökuntansa avulla. 6. RAHOITUSVAIKUTUKSET 6.1 Kokonaisrahoitusvaikutus, B osa (koko ohjelmakaudeksi) 6.1.1 Rahoitustuki: Maksusitoumusmäärärahat milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) >TAULUKON PAIKKA> 6.2. Toimenpidekohtainen kustannuslaskelma, B osa (koko ohjelmakaudeksi) EY miljoonaa euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) >TAULUKON PAIKKA> 7. VAIKUTUKSET HENKILÖSTÖÖN JA HALLINTOMENOIHIN 7.1. Vaikutus henkilöstöön >TAULUKON PAIKKA> 7.2 Henkilöstön taloudellinen kokonaisvaikutus >TAULUKON PAIKKA> Määrät vastaavat 12 kuukauden kokonaismenoja. 7.3 Muut toimesta johtuvat hallintomenot >TAULUKON PAIKKA> Määrät vastaavat 12 kuukauden kokonaismenoja. >TAULUKON PAIKKA> Henkilöstö- ja hallintoresurssien tarve katetaan joka tapauksessa toimivaltaiselle yksikölle osoitetuista määrärahoista. Jos sopimusta ei olisi tehty (parafoitu), siitä olisi myös aiheutunut huomattava työmäärä ja merkittävät menot virkamatkojen ja kokousten muodossa. 8. SEURANTA JA ARVIOINTI 8.1 Seurantaa koskevat määräykset Korvauksen rahallinen osuus on maksettava ensimmäisenä vuonna (2004) viimeistään 30 päivänä syyskuuta ja seuraavina vuosina (2005, 2006, 2007 ja 2008) viimeistään kunkin vuoden 1 päivänä helmikuuta. Jos pöytäkirjan 1 artiklan 1 kohdassa määrättyjä lisäkalastusmahdollisuuksia ei myönnetä, Euroopan yhteisön Guinean tasavallalle maksamaa taloudellista korvausta mukautetaan suhteessa edellä suunniteltuihin arvoihin. Tämän korvauksen rahallisen osuuden käyttö kuuluu Guinean tasavallan hallituksen yksinomaiseen toimivaltaan. Se maksetaan Guinean tasavallan hallituksen osoittamalle tilille valtionkassan hyväksi. Guinean hallituksen alakohtaisessa ohjelmassa säädettyjen tiettyjen tavoitteiden saavuttamiseen tähtäävien toimien rahoituksen osalta sopimuspuolet sitoutuvat vahvistamaan käytettävät indikaattorit, joiden avulla näiden tavoitteiden toteutumista voidaan seurata. Näitä indikaattoreita vahvistettaessa komissio tukeutuu niihin menetelmiin ja siihen indikaattoriluetteloon, joita ehdotetaan ulkopuolisen konsulttiyrityksen tekemässä ja komissiolle luovuttamassa selvityksessä. Kalastuksesta vastaava ministeriö päättää toimista ja niihin vuosittain käytetyistä määristä ja antaa niistä komissiolle tiedon. Varojen siirtoa koskevat määräykset: Vuosittaiset määrät annetaan asianomaisten yksikköjen käyttöön viimeistään ensimmäisen vuoden 30 päivänä syyskuuta ja seuraavina vuosina kunkin vuoden 2 päivänä toukokuuta ja maksetaan niiden käyttöohjelman mukaisesti kalastuksesta vastaavan ministeriön ilmoittamille pankkitileille. Kalastuksesta vastaava ministeriö ilmoittaa maksuihin käytettävät pankkitilit. Kalastuksesta vastaava ministeriö toimittaa Euroopan komission lähetystölle viimeistään kolmen kuukauden kuluttua pöytäkirjan voimaantulon vuosipäivästä kunkin vuoden osalta yksityiskohtaisen kertomuksen edellä mainittujen tavoitteiden täyttymisestä valittuja indikaattoreita käyttäen. Euroopan komissio pidättää itsellään oikeuden pyytää kalastuksesta vastaavalta ministeriöltä näitä tuloksia koskevia lisätietoja ja tarkastella uudestaan kyseisiä maksuja toimien tosiasiallisen täytäntöönpanon mukaan. 8.2 Arvioinnin yksityiskohtaiset säännöt ja arviointijaksot Ennen pöytäkirjan mahdollista uusimista vuonna 2008 se on arvioitava komission toiminnan arvioinnin tehostamisesta 26. heinäkuuta 2000 annetun tiedonannon (SEC(2000)1051) mukaisesti. Arvioinnissa on otettava huomioon sekä suorat taloudelliset indikaattorit (saaliit ja niiden arvo), vaikutusindikaattorit (luotujen ja säilytettyjen työpaikkojen lukumäärä sekä pöytäkirjan kustannusten ja saaliiden arvon välinen suhde) että ekosysteemiin kohdistuvia vaikutuksia mittaavia indikaattorit. Guinean kalavarojen kestävän hoidon tavoitteisiin tähtäävien toimien osalta ks. edellä olevaa. 9. PETOSTEN TORJUNTATOIMET Koska yhteisö maksaa taloudellisen korvauksen suoraan sille tarjotuista kalastusmahdollisuuksista, kolmas maa käyttää sen haluamallaan tavalla. Sen on kuitenkin toimitettava yhteisölle kertomukset tiettyjen summien käytöstä pöytäkirjassa määrättyjen yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti. Komissio varaa itselleen oikeuden pyytää lisätietoja saavutetuista tuloksista ja tarkistaa maksuja tosiasiallisesti täytäntöön pantuja toimenpiteitä vastaavasti. Komissio esittää vähintään kolmekymmentä päivää ennen haetun voimassaolon alkamista Guinean tasavallassa sijaitsevan edustustonsa välityksellä kalastuksesta vastaavalle ministeriölle hakemuksen jokaisesta aluksesta, jolla halutaan kalastaa sopimuksen perusteella. Ensimmäinen hakemusten sääntöjenmukaisuuden tarkistus tehdään kalastuksen pääosastossa. Jokaiseen lisenssihakemukseen on liitettävä tosite maksun maksamisesta lisenssin voimassaoloajalta sekä jäljennös vetoisuustodistuksesta. Maksu suoritetaan Guinean tasavallan valtionkassan avaamalle tilille. Jokaisella aluksella on oltava Guinean tasavaltaan sijoittautunut edustaja, joka on Guinean kansalainen. Edustajan nimi ja osoite on mainittava lisenssihakemuksessa. Maksun maksamista koskevan tositteen saatuaan kalastuksesta vastaava ministeriö allekirjoittaa lisenssit ja antaa ne Euroopan komission Guinean tasavallassa sijaitsevan lähetystön välityksellä laivanvarustajille tai näiden edustajille. Lisäksi jäsenvaltioiden, joiden alukset toimivat sopimuksen nojalla, on todistettava komissiolle alusten vetoisuustodistusten tietojen oikeellisuus, jotta lisenssioikeudet voitaisiin laskea taatuin perustein. Pöytäkirjassa määrätään myös yhteisön varustajien velvollisuudesta täyttää saalisilmoituksia (jotka on toimitettava komissiolle ja Guinean viranomaisille), jotka muodostavat perustan pöytäkirjan puitteissa pyydettyjen tonnikalasaaliiden lopullisen vuosittaisen tilityksen ja sitä vastaavien maksujen vahvistamiselle. LIITE [5] [5] Tämä liite on laadittu METRA Economic Consultingin Euroopan komission pyynnöstä tekemään ja 20. kesäkuuta 2003 kalastuksen pääosastolle luovuttamaan selvitykseen sisältyvien tietojen perusteella. ENNAKKOARVIOINTI Johdanto Tätä mahdollisen uuden, vuodet 2004-2008 kattavan pöytäkirjan ennakkoarviointia tehdessämme olemme olettaneet, että osapuolet ja toimijat ovat samat kuin ne, jotka on otettu huomioon nykyisen pöytäkirjan jälkiarvioinnissa ja sen vaikutuksia koskevassa selvityksessä. Huomioon otetut toimijat Toimijat ja eturyhmät // Vastuut ja intressialueet 1. Euroopan komissio // Guinean kanssa tehdyn sopimuksen hallinnointi, yleisvastuu lisenssien myöntämisen ja saalisilmoitusten valvonnasta Korvausten maksaminen Guinealle Guinealle annettavan teknisen avun ja muiden tukiohjelmien hallinnointi (muut pääosastot) 2. EU:n kalastusalan toimijat // Guinean vesillä harjoitettavaa kalastusta koskevien lisenssien maksaminen Kalastuslaivastojen toiminta Guinean vesillä 3. EU:n kalateollisuus // Guineasta peräisin olevan kalan ja muiden meren tuotteiden tuonti, jalostus ja jakelu 4. EU:n kalastajat // Guinean vesillä kalastavien EU:n alusten miehistöjen jäsenet 5. Guinean hallituksen menot // Kalastukseen sekä kalastusohjelmiin ja -hankkeisiin Guineassa liittyvät menot Politiikat. Guinean kalateollisuusalan infrastruktuurit ja organisaatio Guinean edustus alueellisella ja kansainvälisellä tasolla Toimintakertomukset EY:lle sekä EU:n ja Guinean välisestä kalastussopimuksesta johtuvat menot 6. Guinean hallituksen tulot // EY:n maksamat korvaukset sekä lisenssimaksut 7. Guinean kalatalousala // Lähinnä pienimuotoista kalastusta kylätasolla Jalostus (savustaminen) ja paikallinen jakelu Rajallista jalostustoimintaa (pakkaaminen, pakastaminen) Eurooppaan vientiä varten 8. Guinean satamapalvelut // Satamapalvelut (korjaukset, huolto, polttoainetäydennykset, kylmävarastointi) Tyydytettävät tarpeet (keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä) Edellä mainittujen toimijoiden osalta on todettu seuraavat kalastussopimukseen liittyvät tarpeet: Eri toimijoiden/osapuolten tarpeet >TAULUKON PAIKKA> Lyhyen aikavälin tarpeet vastaavat tarpeita, jotka ovat jo olemassa ja jotka olisi otettava huomioon kaikissa kalastussopimuksissa. Pitkän aikavälin tarpeet ratkaisevat Guinean kalastusalan kehityksen seuraavien 5-10 vuoden kuluessa. Tavoitteet, ennakoidut tulokset ja indikaattorit Ehdotetussa kalastuspöytäkirjassa on otettava huomioon seuraavat yleistavoitteet: Uudessa pöytäkirjassa huomioon otettavat tavoitteet >TAULUKON PAIKKA> Yhteisön osallistumisen lisäarvo Ks. kustannus-hyötyanalyysi. Riskit ja vaihtoehdot Uuden kalastuspöytäkirjan tekemiseen liittyy luonnollisesti erinäisiä riskejä. Seuraavassa taulukossa esitetään tiivistelmä näistä riskeistä sekä ehdotus niiden hallitsemiseksi toteutettavista toimenpiteistä. Ehdotuksiin liittyvät riskit ja vaihtoehdot Riskit // Vaihtoehdot Petokset: Guinean tuloja ei jaeta sovitulla tavalla // Parannetaan EY:n suorittamaa tulojen ja menojen seurantaa Kiinan ja Korean laivastot eivät edelleenkään välitä lisensseistä ja muista valvontatoimista // Tehostetaan valvontapartioiden toimintaa Pannaan lait ja säännöt täytäntöön oikeustoimia, sakkoja ja välineiden takavarikointeja käyttäen Rannikkovyöhykkeiden kalakannat hupenevat edelleen // Laajennetaan 12 meripeninkulman ja 20 metrin syvyyskäyrän suojavyöhykettä Pienimuotoisen kalastuksen harjoittajat pysyvät edelleen sivuosassa, eivätkä heidän osuutensa saaliista enempää kuin tulonsakaan kasva // Tarkistetaan heidän hyväkseen toteutettuja toimenpiteitä ja parannetaan niitä Investoinnit (paikalliset tai ulkomaiset) paikallista lisäarvoa tuottaviin toimiin puuttuvat // Tarkistetaan lisenssien myöntämisehtoja siltä osin kuin on kyse ulkomaisten laivastojen velvollisuudesta käyttää paikallisia satamapalveluita Tarkistetaan investointeja koskevia lakeja ja aloitteita Tarkistetaan kustannustekijöitä (vesi, sähkö jne.) Vastuu näistä vaihtoehdoista kuuluu pääasiallisesti EY:lle ja Guinean hallitukselle. Päätelmät Arvioinnissa on joukko toisiinsa kietoutuvia teemoja: - EY:llä on kaksinkertainen syy kehittää ja ylläpitää Guinean kalastusalaa: ensiksi rahoittaa kehitystä Guineassa, joka on yksi AKT-maiden ryhmän perustajajäsen, ja toiseksi tarjota toimintaympäristö Euroopan kalastuslaivastolle, joka työllistää kansallisia kalastajia ja hankkii kalaa Euroopan markkinoille. - Guinean (ja yleensäkin Länsi-Afrikan) vedet kiinnostavat Euroopan yksityissektorin kalastusalan toimijoita ja kalastajia, koska alueelta on mahdollista saada arvokkaita kalansaaliita, joista heidän tulonsa ja työpaikkansa ovat riippuvaisia. - Guinean tasavallan hallitusta nämä rannikkovedet kiinnostavat sekä sen väestön ravintolähteenä että valuuttatuloja tuovana kansallisomaisuutena. Kalastusala voi myös toimia teknologian välittäjänä ja lisätulojen tuojana tuotantoketjun kummassakin päässä. - Guinean yksityissektori, joka muodostuu lähinnä pienimuotoista kalastusta harjoittavista kalastajista, kalan jalostuksessa ja jakelussa sekä satamapalveluissa toimivista henkilöistä, riippuu kalastuksesta niin työpaikkojen, ravinnon kuin koulutuksenkin osalta. - Kalastustoiminta Guinean vesillä on osittain säätelemätöntä, ja erityisesti aasialaiset laivastot harjoittavat siellä laitonta kalastusta. Niin kauan kuin tilanne jatkuu tällaisena, Guinean hallitus menettää tuloja ja sen kalakantoja uhkaa liikakalastus ja romahtaminen. Näin ollen on hallituksen edun mukaista ja hallituksella on myös velvollisuus valvoa kalastusta tehokkaammin. Kaikki nämä tekijät liittyvät toisiinsa, ja ne on otettava huomioon laadittaessa uutta pöytäkirjaa, joka ottaa kaikkien tarpeet huomioon. Aiempien kokemusten opetukset Edellisen pöytäkirjan jälkiarvioinnin perusteella saadut kokemukset, jotka on otettu huomioon uutta pöytäkirjaa laadittaessa: - Guinean toteuttamat kalavarojen hoitotoimenpiteet eivät ole riittäneet estämään rannikkovyöhykkeen liikakalastusta. - Aiemmat pöytäkirjat eivät ole tuoneet parannusta paikallisten markkinoiden kalanhankintaan eikä väestön elintarvikevarmuuteen. Samanaikaisesti saaliiden poisheittämiset merkitsevät luonnonvarojen tuhlaamista. - Guinean suojelu- ja kalastuksenvalvontatoimenpiteet ovat tehottomia, eikä laitonta kalastusta ole onnistuttu aiemmilla pöytäkirjoilla vähentämään. - Aiempien pöytäkirjojen anti paikallisen lisäarvon tuottamiselle on ollut vähäistä. - Guinealaisten osallistuminen kalastusalan toimintaan koskee edelleen suurelta osin pienimuotoista kalastusta. - Alueellinen yhteistyö muiden Länsi-Afrikan valtioiden kanssa on ollut rajallista. - Guinean alueen kalastustoimintaa koskevien tietojen puuttuminen tekee kalastusalan toimien ja tulosten täsmällisen mittaamisen vaikeaksi.