FI Euroopan unionin virallinen lehti C 348/1

EUROOPAN UNIONIN KONSOLIDOITU TILINPÄÄTÖS – VARAINHOITOVUOSI 2011

2012/C 348/01

SISÄLLYSLUETTELO

Konsolidoituun tilinpäätökseen liitetty ilmoitus

I OSA: Konsolidoidut tilinpäätöslaskelmat ja liitetiedot

Tase

Tuotto- ja kululaskelma

Rahavirtalaskelma

Laskelma nettovarojen muutoksista

Tilinpäätöksen liitetiedot

II OSA: Konsolidoitu selvitys euroopan unionin talousarvion toteuttamisesta ja sen liitetiedot

Konsolidoitu selvitys Euroopan unionin talousarvion toteuttamisesta

Liitetiedot konsolidoituun selvitykseen talousarvion toteuttamisesta

KONSOLIDOITUUN TILINPÄÄTÖKSEEN LIITETTY ILMOITUS

Euroopan Unionin vuoden 2011 konsolidoitu tilinpäätös on laadittu käyttäen tietoja, jotka toimielimet ja elimet ovat toimittaneet Euroopan Unionin yleiseen talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen 129 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Vakuutan, että tilinpäätös on laadittu kyseisen varainhoitoasetuksen VII osaston säännösten sekä tilinpäätöksen liitetiedoissa esitettyjen tilinpäätöksen laadintaperiaatteiden, -sääntöjen ja -menetelmien mukaisesti.

Olen saanut kyseisten toimielinten ja elinten tilinpitäjiltä kaikki heidän oikeiksi vakuuttamansa tiedot, jotka tarvitaan laadittaessa tilinpäätöstä, josta käyvät ilmi Euroopan Unionin varat ja velat sekä talousarvion toteuttaminen.

Edellä mainittujen tietojen perusteella ja tehtyäni tarpeellisiksi katsomani tarkistukset ennen kuin varmensin Euroopan Komission tilinpäätöksen allekirjoituksellani vakuutan olevani riittävän varma siitä, että tilinpäätös antaa kaikilta olennaisilta osiltaan oikean ja riittävän kuvan Euroopan Unionin taloudellisesta asemasta.

(allekirjoitettu)

Philippe TAVERNE Euroopan komission tilinpitäjä 18. heinäkuuta 2012

I OSA

Konsolidoidut tilinpäätöslaskelmat ja liitetiedot (1)

SISÄLLYSLUETTELO

Tase

Tuotto- ja kululaskelma

Rahavirtalaskelma

Laskelma nettovarojen muutoksista

Tilinpäätöksen liitetiedot:

1. Tilinpäätöksen keskeiset laatimisperiaatteet

2. Taseen liitetiedot

3. Tuotto- ja kululaskelman liitetiedot

4. Rahavirtalaskelman liitetiedot

5. Ehdolliset varat ja velat ja muut tilinpäätöksessä esitettävät tiedot

6. Rahoitusoikaisut ja takaisinperintä

7. EU:n otto- ja antolainaustoiminta

8. Rahoitusriskien hallinta

9. Lähipiiriä koskevat tiedot

10. Tilinpäätöspäivän jälkeiset tapahtumat

11. Konsolidoinnin laajuus

TASE

milj. euroa Liitetieto 31.12.2011 31.12.2010 PITKÄAIKAISET VARAT: Aineettomat hyödykkeet 2.1 149 108 Aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet 2.2 5 071 4 813 Pitkäaikaiset sijoitukset: Pääomaosuusmenetelmällä arvostetut sijoitukset 2.3 374 492 Rahoitusvarat: myytävissä olevat varat 2.4 2 272 2 063 Rahoitusvarat: pitkäaikaiset lainat 2.5 41 400 11 640 Pitkäaikaiset saamiset ja kerrytettävissä olevat rahamäärät 2.6 289 40 Pitkäaikaiset ennakkomaksut 2.7 44 723 44 118 94 278 63 274 LYHYTAIKAISET VARAT: Vaihto-omaisuus 2.8 94 91 Lyhytaikaiset sijoitukset: Rahoitusvarat: myytävissä olevat varat 2.9 3 619 2 331 Lyhytaikaiset saamiset ja kerrytettävissä olevat rahamäärät: Rahoitusvarat: lyhytaikaiset lainat 2.10 102 2 170 Muut saamiset ja kerrytettävissä olevat rahamäärät 2.11 9 477 11 331 Lyhytaikaiset ennakkomaksut 2.12 11 007 10 078 Käteisvarat ja muut rahavarat 2.13 18 935 22 063 43 234 48 064 VASTAAVAA YHTEENSÄ 137 512 111 338 PITKÄAIKAISET VELAT: Eläkkeet ja muut työsuhde-etuudet 2.14 (34 835) (37 172) Pitkäaikaiset varaukset 2.15 (1 495) (1 317) Pitkäaikaiset rahoitusvelat 2.16 (41 179) (11 445) Muut pitkäaikaiset velat 2.17 (2 059) (2 104) (79 568) (52 038) LYHYTAIKAISET VELAT: Lyhytaikaiset varaukset 2.18 (270) (214) Lyhytaikaiset rahoitusvelat 2.19 (51) (2 004) Muut lyhytaikaiset velat 2.20 (91 473) (84 529) (91 794) (86 747) VASTATTAVAA YHTEENSÄ (171 362) (138 785) NETTOVARAT (33 850) (27 447) Rahastot 2.21 3 608 3 484 Jäsenvaltioiden rahoitusosuudet (2) 2.22 (37 458) (30 931) NETTOVARAT (33 850) (27 447)

TUOTTO- JA KULULASKELMA

milj. euroa Liitetieto 2011 2010 TOIMINNAN TUOTOT Tuotot omista varoista ja rahoitusosuuksista 3.1 124 677 122 328 Muut toiminnan tuotot 3.2 5 376 8 188 130 053 130 516 TOIMINNAN KULUT Hallintokulut 3.3 (8 976) (8 614) Toimintakulut 3.4 (123 778) (103 764) (132 754) (112 378) TOIMINNAN (ALIJÄÄMÄ)/YLIJÄÄMÄ (2 701) 18 138 Tuotot rahoitustoiminnasta 3.5 1 491 1 178 Kulut rahoitustoiminnasta 3.6 (1 355) (661) Eläkkeisiin ja muihin työsuhde-etuuksiin liittyvän velan muutos 1 212 (1 003) Osuus osakkuusyritysten ja yhteisyritysten nettotappioista 3.7 (436) (420) VARAINHOITOVUODEN TALOUDELLINEN TULOS (1 789) 17 232

RAHAVIRTALASKELMA

milj. euroa Liitetieto 2011 2010 Varainhoitovuoden taloudellinen tulos (1 789) 17 232 Toiminnan rahavirta 4.2 Hankintamenon jaksottaminen 33 28 Poistot 361 358 Pitkäaikaisten lainojen (lisäys)/väheneminen (29 760) (876) Pitkäaikaisten ennakkomaksujen (lisäys)/väheneminen (605) (2 574) Pitkäaikaisten saamisten ja kerrytettävissä olevien rahamäärien (lisäys)/väheneminen (249) 15 Vaihto-omaisuuden (lisäys)/väheneminen (3) (14) Lyhytaikaisten ennakkomaksujen (lisäys)/väheneminen (929) (642) Lyhytaikaisten saamisten ja kerrytettävissä olevien rahamäärien (lisäys)/väheneminen 3 922 (4 543) Pitkäaikaisten varausten lisäys/(väheneminen) 178 (152) Pitkäaikaisten rahoitusvelkojen lisäys/(väheneminen) 29 734 886 Muiden pitkäaikaisten velkojen lisäys/(väheneminen) (45) (74) Lyhytaikaisten varausten lisäys/(väheneminen) 56 1 Lyhytaikaisten rahoitusvelkojen lisäys/(väheneminen) (1 953) 1 964 Muiden lyhytaikaisten velkojen lisäys/(väheneminen) 6 944 (9 355) Edellisen varainhoitovuoden ylijäämä, joka kirjataan tuottona, johon ei liity maksutapahtumaa (4 539) (2 254) Muut transaktiot, joihin ei liity maksutapahtumaa (75) (149) Eläkkeisiin ja muihin työsuhde-etuuksiin liittyvän velan lisäys/(väheneminen) (2 337) (70) Investointien rahavirta 4.3 Aineettomien hyödykkeiden ja aineellisten käyttöomaisuushyödykkeiden (lisäys)/väheneminen (693) (374) Pitkäaikaisten sijoitusten (lisäys)/väheneminen (91) (176) Lyhytaikaisten sijoitusten (lisäys)/väheneminen (1 288) (540) NETTORAHAVIRTA (3 128) (1 309) Käteisvarojen ja muiden rahavarojen nettomääräinen lisäys/(väheneminen) (3 128) (1 309) Käteisvarat ja muut rahavarat varainhoitovuoden alussa 2.13 22 063 23 372 Käteisvarat ja muut rahavarat varainhoitovuoden lopussa 2.13 18 935 22 063

LASKELMA NETTOVAROJEN MUUTOKSISTA

milj. euroa Rahastot (A) Jäsenvaltioiden rahoitusosuudet (B) Nettovarat = (A) + (B) Käyvän arvon rahasto Muut varat Kertynyt ylijäämä/(alijäämä) Varainhoitovuoden taloudellinen tulos SALDO 31. JOULUKUUTA 2009 69 3 254 (52 488) 6 887 (42 278) Takuurahaston varojen muutos 273 (273) 0 Käypään arvoon perustuvat muutokset (130) (130) Muut 4 (21) (17) Varainhoitovuoden 2009 taloudellisen tuloksen kohdentaminen 14 6 873 (6 887) 0 Jäsenvaltioille siirretty osa talousarvion toteutuksen 2009 tuloksesta (2 254) (2 254) Varainhoitovuoden taloudellinen tulos 17 232 17 232 SALDO 31. JOULUKUUTA 2010 (61) 3 545 (48 163) 17 232 (27 447) Takuurahaston varojen muutos 165 (165) 0 Käypään arvoon perustuvat muutokset (47) (47) Muut 2 (30) (28) Varainhoitovuoden 2010 taloudellisen tuloksen kohdentaminen 4 17 228 (17 232) 0 Jäsenvaltioille siirretty osa vuoden 2010 talousarvion toteutuksen tuloksesta (4 539) (4 539) Varainhoitovuoden taloudellinen tulos (1 789) (1 789) SALDO 31. JOULUKUUTA 2011 (108) 3 716 (35 669) (1 789) (33 850)

TILINPÄÄTÖKSEN LIITETIEDOT

1. TILINPÄÄTÖKSEN KESKEISET LAATIMISPERIAATTEET

1.1 OIKEUSPERUSTA JA TILINPÄÄTÖSSÄÄNNÖT

Euroopan unionin kirjanpidossa ja tilinpäätöksen laadinnassa noudatetaan Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 päivänä kesäkuuta 2002 annettua neuvoston asetusta (EY, Euratom) N:o 1605/2007 (EYVL L 248, 16.9.2002) ja kyseisen asetuksen soveltamissäännöistä 23 päivänä joulukuuta 2002 annettua komission asetusta (EY, Euratom) N:o 2342/2002.

Varainhoitoasetuksen 133 artiklan mukaisesti Euroopan unioni laatii tilinpäätöksensä suoriteperusteisena. Kyseiset säännöt perustuvat julkisen sektorin kansainvälisiin tilinpäätösstandardeihin (International Public Sector Accounting Standards, IPSAS) ja kansainvälisiin IFRS-standardeihin (International Financial Reporting Standards). Näitä komission tilinpitäjän vahvistamia kirjanpito- ja tilinpäätössääntöjä on noudatettava kaikissa konsolidoinnin piiriin kuuluvissa EU:n toimielimissä ja elimissä. Tavoitteena on luoda kirjanpitoa, arvostamista sekä tilinpäätöksen laadintaa ja esittämistä koskevat yhdenmukaiset säännöt, jotta voitaisiin varmistaa, että tilinpäätökset laaditaan ja konsolidointi suoritetaan yhdenmukaisella tavalla. Tilinpäätökset laaditaan kalenterivuosittain euromääräisinä.

1.2 TILINPÄÄTÖKSEN LAATIMISPERIAATTEET

Tilinpäätöksen tarkoituksena on antaa tietoa organisaation taloudellisesta asemasta, sen toiminnan tuloksesta ja sen rahavirroista. Tavoitteena on, että näistä tiedoista on hyötyä laajalle käyttäjäkunnalle. Koska Euroopan unioni on julkisoikeudellinen yhteisö, tilinpäätöksellä on lisäksi tarkoitus antaa tietoja, joista on hyötyä päätöksenteossa, ja osoittaa, että unioni on hoitanut sille uskottuja varoja vastuullisesti. Tämä asiakirja on laadittu näiden periaatteiden mukaisesti.

Yleiset periaatteet (laskentaperiaatteet), joita noudatetaan tilinpäätöstä laadittaessa, määritetään EU:n kirjanpitosäännössä nro 2, ja ne ovat samat kuin IPSAS 1 -standardissa eli oikean kuvan antaminen, suoriteperuste, toiminnan jatkuvuus, esittämistavan johdonmukaisuus, erien yhdistäminen, bruttoperiaate ja tietojen vertailtavuus.

Tilinpäätöksen laatiminen edellä mainittujen sääntöjen ja periaatteiden mukaisesti edellyttää, että johto tekee arvioita, jotka vaikuttavat tiettyjen erien esitettyihin määriin taseessa ja tuotto- ja kululaskelmassa sekä ehdollisia varoja ja velkoja koskeviin tietoihin.

1.3 KONSOLIDOINTI

Konsolidoinnin laajuus

EU:n konsolidoituun tilinpäätökseen kuuluvat kaikki merkittävät määräysvallassa olevat yhteisöt (toimielimet ja virastot), osakkuusyritykset ja yhteisyritykset. Määräysvallassa olevia yhteisöjä on 50, yhteisyrityksiä viisi ja osakkuusyrityksiä neljä. Konsolidoitujen yhteisöjen täydellinen luettelo on liitetiedossa 11.1. Vuodesta 2010 konsolidoinnin piiriin on lisätty seitsemän määräysvallassa olevaa yhteisöä (yksi toimielin ja kuusi virastoa). Näillä lisäyksillä ei kuitenkaan ole merkittävää vaikutusta konsolidoituun tilinpäätökseen.

Määräysvallassa olevat yhteisöt

Päätös yhteisön sisällyttämisestä konsolidointiin perustuu määräysvallan käsitteeseen. Määräysvallassa olevat yhteisöt ovat yhteisöjä, joissa Euroopan unioni voi suoraan tai välillisesti määrätä taloudellisista ja operatiivisista toimintaperiaatteista hyötyäkseen kyseisten yhteisöjen toiminnasta. Määräysvallan on oltava käytettävissä kaiken aikaa. Määräysvallassa olevat yhteisöt konsolidoidaan kokonaisuudessaan. Konsolidointi alkaa siitä päivästä, jona määräysvalta saadaan, ja loppuu kun määräysvaltaa ei enää ole.

Määräysvallan tavallisimmat osoittajat ovat Euroopan unionissa yhteisön perustaminen perussopimusten tai johdetun oikeuden mukaisesti, yhteisön toiminnan rahoittaminen yleisestä talousarviosta saatavalla rahoituksella, äänioikeudet hallintoelimissä, Euroopan tilintarkastustuomioistuimen tekemät tarkastukset ja Euroopan parlamentin myöntämä vastuuvapaus. On selvää, että kunkin yhteisön osalta on arvioitava erikseen, syntyykö määräysvalta yhden vai kaikkien edellä mainittujen perusteiden seurauksena.

Tämän lähestymistavan mukaisesti EU:n toimielinten (EKP:tä lukuun ottamatta) ja virastojen (entiseen toiseen pilariin kuuluneet virastot pois luettuina) katsotaan olevan Euroopan unionin yksinomaisessa määräysvallassa, ja ne on tämän vuoksi otettu konsolidoinnin piiriin. Myös selvitystilassa olevaa Euroopan hiili- ja teräsyhteisöä pidetään määräysvallassa olevana yhteisönä.

Kaikki EU:n määräysvallassa olevien yhteisöjen väliset olennaiset transaktiot ja rahamäärät eliminoidaan. Sen sijaan näiden yhteisöjen välisiin transaktioihin liittyvät realisoitumattomat voitot ja tappiot ovat vähäisiä, minkä vuoksi niitä ei ole eliminoitu.

Yhteisyritykset

Yhteisyritys on sopimukseen perustuva järjestely, jonka mukaisesti Euroopan unioni ja yksi tai useampi osapuoli harjoittavat yhteisessä määräysvallassa olevaa taloudellista toimintaa. Yhteinen määräysvalta on suorituspotentiaalia sisältävää toimintaa koskevan suoran tai välillisen määräysvallan pitämistä yhteisenä sopimukseen perustuen.

Osuuksia yhteisyrityksissä käsitellään kirjanpidossa pääomaosuusmenetelmää soveltaen, ja ne kirjataan alun perin hankintamenoon. Euroopan unionin osuus yhteisessä määräysvallassa olevien yritysten voitoista tai tappioista kirjataan EU:n tuotto- ja kululaskelmaan ja osuus rahastojen muutoksista EU:n rahastoihin. Alkuperäinen hankintameno ja kaikki muutokset (myöhemmät rahoitusosuudet, osuus voitoista, tappioista ja rahastojen muutoksista sekä osingot) muodostavat yhteisyrityksen kirjanpitoarvon EU:n tilinpäätöksessä tilinpäätöspäivänä.

Euroopan unionin ja sen yhteisessä määräysvallassa olevien yhteisöjen välisiin transaktioihin liittyvät realisoitumattomat voitot ja tappiot ovat vähäisiä, minkä vuoksi niitä ei ole eliminoitu. Yhteisyritysten noudattamat tilinpäätöksen laatimisperiaatteet voivat poiketa Euroopan unionin noudattamista periaatteista, vaikka kyseessä ovat samankaltaiset transaktiot ja tapahtumat samankaltaisissa olosuhteissa.

Osakkuusyritykset

Osakkuusyritykset ovat yhteisöjä, joissa Euroopan unionilla on suoraan tai välillisesti huomattava vaikutusvalta, mutta ei määräysvaltaa. Vaikutusvalta katsotaan huomattavaksi, jos Euroopan unionilla on suoraan tai välillisesti vähintään 20 prosenttia äänioikeuksista.

Osuuksia osakkuusyrityksissä käsitellään kirjanpidossa pääomaosuusmenetelmää soveltaen, ja ne kirjataan alun perin hankintamenoon. Euroopan unionin osuus osakkuusyritysten voitoista tai tappioista kirjataan EU:n tuotto- ja kululaskelmaan ja osuus rahastojen muutoksista EU:n rahastoihin. Alkuperäinen hankintameno ja kaikki muutokset (myöhemmät rahoitusosuudet, osuus voitoista, tappioista ja rahastojen muutoksista sekä osingot) muodostavat osakkuusyrityksen kirjanpitoarvon EU:n tilinpäätöksessä tilinpäätöspäivänä. Osakkuusyrityksestä saatu voitonjako vähentää omaisuuserän kirjanpitoarvoa. Euroopan unionin ja sen osakkuusyritysten välisiin transaktioihin liittyvät realisoitumattomat voitot ja tappiot ovat vähäisiä, minkä vuoksi niitä ei ole eliminoitu.

Osakkuusyritysten noudattamat tilinpäätöksen laatimisperiaatteet voivat poiketa Euroopan unionin noudattamista periaatteista, vaikka kyseessä ovat samankaltaiset transaktiot ja tapahtumat samankaltaisissa olosuhteissa. Euroopan unioni ei pyri käyttämään huomattavaa vaikutusvaltaa sellaisissa pääomasijoitusrahastoissa, joissa sillä on vähintään 20 prosentin omistusosuus. Näitä rahastoja pidetään myytävissä olevina rahoitusinstrumentteina, joihin ei sovelleta pääomaosuusmenetelmää.

Konsolidoinnin ulkopuoliset yhteisöt, joiden varoja komissio hallinnoi

Euroopan komissio hallinnoi Euroopan unionin henkilöstön sairausvakuutusjärjestelmän, Euroopan kehitysrahaston ja osallistujien takuurahaston varoja niiden puolesta. Näitä yhteisöjä ei kuitenkaan ole konsolidoitu EU:n tilinpäätökseen, koska ne eivät ole EU:n määräysvallassa (kyseisistä määristä on lisätietoja liitetiedossa 11.2).

1.4 LAATIMISPERUSTA

1.4.1 Valuuttojen muuntaminen euroiksi

Toiminta- ja raportointivaluutta

Tilinpäätös laaditaan miljoonina euroina, koska euro on Euroopan unionin toiminta- ja raportointivaluutta.

Transaktiot ja saldot

Ulkomaan rahan määräiset transaktiot muunnetaan euroiksi transaktiopäivän valuuttakurssiin. Tuotto- ja kululaskelmaan on kirjattu kurssivoitot ja -tappiot, jotka syntyvät ulkomaan rahan määräisten transaktioiden suorittamisesta sekä ulkomaan rahan määräisten monetaaristen varojen ja velkojen muuntamisesta euromääräisiksi vuoden lopun valuuttakursseihin.

Poikkeavia muuntomenetelmiä sovelletaan aineellisiin käyttöomaisuushyödykkeisiin ja aineettomiin hyödykkeisiin, jotka arvostetaan euroina niiden hankintapäivänä voimassa olleiden euron kurssien mukaan.

Ulkomaan rahan määräisten monetaaristen varojen ja velkojen saldot vuoden lopussa muunnetaan euroiksi käyttäen seuraavia 31. joulukuuta voimassa olleita valuuttakursseja:

Euron vaihtokurssit

Valuutta 31.12.2011 31.12.2010 BGN 1,9558 1,9558 CZK 25,7870 25,0610 DKK 7,4342 7,4535 EEK — 15,6466 GBP 0,8353 0,8607 HUF 314,5800 277,9500 LVL 0,6995 0,7094 LTL 3,4528 3,4528 PLN 4,4580 3,9750 RON 4,3233 4,2620 SEK 8,9120 8,9655 CHF 1,2156 1,2504 JPY 100,2000 108,6500 USD 1,2939 1,3362

Ulkomaan rahan määräisten, myytävissä oleviksi luokiteltujen monetaaristen arvopapereiden käyvän arvon muutokset, jotka liittyvät muuntoeroihin, kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan. Myös sellaiset muuntoerot, jotka liittyvät tulosvaikutteisesti käypään arvoon kirjattaviin ei-monetaarisiin rahoitusvaroihin ja -velkoihin, kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan. Myytävissä oleviin ei-monetaarisiin rahoitusvaroihin liittyvät muuntoerot kirjataan käyvän arvon rahastoon.

1.4.2 Arvioiden käyttäminen

IPSAS-standardien ja yleisesti hyväksyttyjen tilinpäätösperiaatteiden mukaisesti tilinpäätökseen sisältyy väistämättä määriä, jotka perustuvat johdon tekemiin arvioihin ja oletuksiin, jotka puolestaan perustuvat luotettavimpiin käytettävissä oleviin tietoihin. Merkittäviin arvioihin kuuluvat muun muassa työsuhde-etuuksiin liittyvät velat, varaukset, vaihto-omaisuuteen ja muihin lyhytaikaisiin saamisiin liittyvä taloudellinen riski, tulo- ja menojäämät, ehdolliset varat ja velat sekä aineettomien hyödykkeiden ja aineellisten käyttöomaisuushyödykkeiden arvon alentuminen. Kyseisten erien todellinen arvo voi poiketa arvioista. Arvioihin tehtävät muutokset kirjataan kaudella, jonka aikana ne tulevat tietoon.

1.5 TASE

1.5.1 Aineettomat hyödykkeet

Hankitut tietokoneohjelmistojen lisenssit kirjataan alkuperäiseen hankintamenoon, josta on vähennetty kertyneet poistot ja arvonalentumistappiot. Kyseisistä omaisuuseristä tehdään poistot tasapoistomenetelmällä omaisuuserien arvioituna taloudellisena vaikutusaikana. Sisäisesti tuotetut aineettomat hyödykkeet aktivoidaan, kun EU:n kirjanpito- ja tilinpäätössääntöjen mukaiset kriteerit täyttyvät. Aktivoitaviin menoihin kuuluvat kaikki välittömät menot, jotka ovat välttämättömiä hyödykkeen luomiseksi, tuottamiseksi ja saattamiseksi valmiiksi toimimaan johdon tarkoittamalla tavalla. Tutkimustoimintaan liittyvät menot, aktivointikelvottomat kehitysmenot ja ylläpitomenot kirjataan kuluiksi, kun ne syntyvät.

1.5.2 Aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet

Kaikki aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet kirjataan alkuperäiseen hankintamenoon, josta on vähennetty kertyneet poistot ja arvonalentumistappiot. Alkuperäiseen hankintamenoon sisältyvät kustannukset, jotka voidaan suoraan kohdistaa omaisuuserän hankintaan tai rakentamiseen.

Myöhemmin syntyvät menot sisällytetään omaisuuserän kirjanpitoarvoon tai kirjataan erillisenä omaisuuseränä ainoastaan silloin, kun on todennäköistä, että Euroopan unioni saa omaisuuserästä tulevaisuudessa taloudellista hyötyä tai suorituspotentiaalia, ja kun omaisuuserään liittyvät menot voidaan määrittää luotettavasti. Korjaus- ja ylläpitomenot kirjataan kuluiksi tuotto- ja kululaskelmaan sinä varainhoitovuotena, jonka aikana ne syntyvät. Koska Euroopan unioni ei ota lainaa aineellisten käyttöomaisuushyödykkeiden hankkimiseksi, kyseisiin hyödykkeisiin ei liity vieraan pääoman kustannuksia.

Maa-alueista ja taideteoksista ei tehdä poistoja, koska niiden taloudellisen vaikutusajan katsotaan olevan rajoittamaton. Myöskään keskeneräisistä hankinnoista ei tehdä poistoja, koska tällaiset omaisuuserät eivät ole vielä käytettävissä. Muista omaisuuseristä tehdään tasapoistot, jotta niiden jäännösarvo voidaan vähentää arvioituna taloudellisena vaikutusaikana seuraavasti:

Poistoprosentit

Omaisuuserän laji Tasapoisto prosentteina Rakennukset 4 % Laitteistot, koneet ja kalusto 10–25 % Kalusteet 10–25 % Kiinteät kalusteet 10–33 % Ajoneuvot 25 % Tietokonelaitteet 25 % Muut aineelliset hyödykkeet 10–33 %

Omaisuuserien luovutuksesta saatavat voitot ja tappiot määritetään vertaamalla luovutustuloa, josta on vähennetty myyntikustannukset, luovutetun omaisuuserän kirjanpitoarvoon. Kyseiset voitot ja tappiot kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan.

Vuokraus

Aineellisten hyödykkeiden vuokraus luokitellaan rahoitusleasingtoiminnaksi silloin, kun omistamiseen liittyvät riskit ja edut kuuluvat olennaisilta osin Euroopan unionille. Rahoitusleasingilla hankitut omaisuuserät aktivoidaan leasingsopimuksen syntymisajankohtana joko omaisuuserän käypään arvoon tai leasingmaksujen vähimmäismäärän nykyarvoon sen mukaan, kumpi näistä on pienempi. Kukin leasingmaksu jaetaan velan lyhennykseen ja rahoitusmenoihin, jotta jäljellä olevalle velalle tulee kullakin kaudella samansuuruinen korkoprosentti. Vuokravelvoitteet, joista on vähennetty rahoitusmenot, sisällytetään muihin (lyhyt- ja pitkäaikaisiin) velkoihin. Koron osuus rahoituskustannuksista kirjataan kuluksi tuotto- ja kululaskelmaan vuokra-aikana, jotta jäljellä olevalle velalle tulee kullakin kaudella samansuuruinen korkoprosentti. Rahoitusleasingilla hallussa pidettävistä omaisuuseristä tehdään poistot joko omaisuuserien taloudellisena vaikutusaikana tai leasingsopimuksen voimassaoloaikana sen mukaan kumpi näistä on lyhyempi.

Leasingsopimukset, joissa omistajuuteen liittyvät riskit ja edut säilyvät olennaisilta osin vuokralleantajalla, luokitellaan muiksi leasingsopimuksiksi. Muihin leasingsopimuksiin liittyvät maksut kirjataan kuluiksi tuotto- ja kululaskelmaan tasaerinä leasingsopimuksen voimassaoloaikana.

1.5.3 Muiden kuin rahoitusvarojen arvon alentuminen

Omaisuuseristä, joiden taloudellista vaikutusaikaa ei ole rajoitettu, ei tehdä poistoja vaan niiden arvon alentumista testataan vuosittain. Kyseisten omaisuuserien arvon mahdollinen alentuminen selvitetään aina, kun on viitteitä siitä, että kirjanpitoarvoa vastaava rahamäärä ei ole enää kerrytettävissä tapahtumien tai olosuhteiden muuttumisen vuoksi. Arvonalentumistappioksi kirjataan määrä, jolla omaisuuserän kirjanpitoarvo ylittää siitä kerrytettävissä olevan rahamäärän. Kerrytettävissä oleva rahamäärä on omaisuuserän käypä arvo, josta on vähennetty luovutuksesta aiheutuvat menot, tai omaisuuserän käyttöarvo, sen mukaan kumpi näistä on suurempi.

Aineettomien hyödykkeiden ja aineellisten käyttöomaisuushyödykkeiden jäännösarvoa ja taloudellista vaikutusaikaa tarkistetaan vähintään kerran vuodessa ja muutetaan tarvittaessa. Omaisuuserän kirjanpitoarvoa alennetaan välittömästi vastaamaan siihen liittyvää kerrytettävissä olevaa rahamäärää, jos kirjanpitoarvon havaitaan olevan kerrytettävissä olevaa rahamäärää suurempi. Jos aiempina vuosina kirjattujen arvonalennusten perusteet eivät enää päde, arvonalentumistappiot peruutetaan.

1.5.4 Sijoitukset

Osuudet osakkuusyrityksissä ja yhteisyrityksissä

Osuudet osakkuusyrityksissä ja yhteisyrityksissä käsitellään kirjanpidossa pääomaosuusmenetelmän mukaisesti. Pääomakustannuksia oikaistaan siten, että ne vastaavat Euroopan unionin osuutta osakkuusyritysten ja yhteisyritysten nettovarojen vähentymisestä tai lisääntymisestä alkuperäisen kirjaamisen jälkeen, jos arvon alentuminen voidaan osoittaa. Omaisuuserät kirjataan tarvittaessa alempaan kerrytettävissä olevaan rahamäärään. Kerrytettävissä oleva rahamäärä määritetään edellä liitetiedossa 1.5.3 kuvatulla tavalla. Jos arvon alentumiselle ei myöhempänä ajankohtana ole enää perustetta, arvonalentumistappio peruutetaan kirjaamalla omaisuuserä arvonalentumistappiosta puhdistettuun kirjanpitoarvoon.

Sijoitukset riskipääomarahastoissa

Luokittelu ja arvon määrittäminen

Riskipääomarahastoissa olevat sijoitukset luokitellaan myytävissä oleviksi omaisuuseriksi (ks. liitetieto 1.5.5). Tämän vuoksi ne arvostetaan käypään arvoon, ja käyvän arvon muutoksista syntyvät voitot ja tappiot, muuntoerot mukaan luettuina, kirjataan käyvän arvon rahastoon.

Käypään arvoon liittyvät näkökohdat

Koska riskipääomarahastoihin tehdyillä sijoituksilla ei ole noteerattua markkinahintaa toimivilla markkinoilla, ne arvostetaan omaisuuserittäin joko hankintamenoon tai osuudenomistajille kuuluvien varojen tilinpäätöspäivän nettoarvoon (Net Asset Value, NAV) sen mukaan, kumpi näistä arvoista on pienempi. Käyvän arvon määrittämisestä seurauksena olevat realisoitumattomat voitot kirjataan rahastoihin. Realisoitumattomien tappioiden osalta on selvitettävä mahdollinen arvon alentuminen, jotta voidaan määrittää, kirjataanko ne arvonalentumistappioina tuotto- ja kululaskelmaan vai käyvän arvon rahaston muutoksina taseeseen.

1.5.5 Rahoitusvarat

Luokittelu

Euroopan unioni luokittele rahoitusvaransa seuraavasti: käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvarat; lainat ja muut saamiset; eräpäivään asti pidettävät sijoitukset; ja myytävissä olevat rahoitusvarat. Rahoitusinstrumenttien luokka määritellään alkuperäisen kirjaamisen ajankohtana, ja sitä tarkastellaan vuosittain tilinpäätöspäivänä.

i) Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvarat

Rahoitusvaroihin kuuluva erä sijoitetaan tähän luokkaan, jos se on ensisijaisesti hankittu myytäväksi lyhyellä aikavälillä tai jos Euroopan unioni on nimennyt sen myytäväksi lyhyellä aikavälillä. Myös johdannaiset sijoitetaan tähän luokkaan. Tähän luokkaan kuuluvat omaisuuserät sisällytetään lyhytaikaisiin varoihin, jos ne todennäköisesti realisoidaan kahdentoista kuukauden kuluessa tilinpäätöspäivästä.

ii) Lainat ja muut saamiset

Lainat ja muut saamiset ovat muita kuin johdannaisiin kuuluvia rahoitusvaroja, joihin liittyvät maksusuoritukset ovat kiinteitä tai muuten määritettävissä ja joita ei noteerata toimivilla markkinoilla. Nämä saamiset syntyvät silloin, kun EU antaa velalliselle suoraan rahaa, tavaroita tai palveluita ilman aikomusta käydä saamisella kauppaa. Ne luokitellaan pitkäaikaisiin varoihin lukuun ottamatta niitä omaisuuseriä, joiden eräpäivä on 12 kuukauden kuluessa tilinpäätöspäivästä.

iii) Eräpäivään asti pidettävät sijoitukset

Eräpäivään asti pidettävät sijoitukset ovat muita kuin johdannaisiin kuuluvia rahoitusvaroja, joihin liittyvät maksusuoritukset ovat kiinteitä tai muuten määritettävissä, jotka erääntyvät tiettyyn aikaan ja jotka Euroopan unioni aikoo pitää ja pystyy pitämään eräpäivään asti. Euroopan unionilla ei ollut tähän luokkaan kuuluvia sijoituksia varainhoitovuonna 2011.

iv) Myytävissä olevat rahoitusvarat

Myytävissä olevat rahoitusvarat ovat muita kuin johdannaisia, ja ne on joko nimetty tähän luokkaan kuuluviksi tai niitä ei ole sijoitettu mihinkään muuhun luokkaan. Ne luokitellaan joko lyhyt- tai pitkäaikaisiin varoihin sen mukaan, koska EU aikoo luovuttaa ne. Myös sijoitukset konsolidoinnin ulkopuolisiin yhteisöihin ja muut oman pääoman ehtoiset sijoitukset, joita ei arvosteta pääomaosuusmenetelmällä (esimerkiksi riskipääomatoimet), luokitellaan myytävissä oleviksi rahoitusvaroiksi.

Alkuperäinen kirjaaminen ja arvostaminen

Sellaiset rahoitusvarat, jotka kirjataan tulosvaikutteisesti käypään arvoon, pidetään eräpäivään saakka tai jotka ovat myytävissä, kirjataan kaupankäyntipäivänä eli päivänä, jona Euroopan unioni sitoutuu ostamaan tai myymään omaisuuserän. Lainat kirjataan silloin, kun rahavarat siirretään lainanottajille. Rahoitusinstrumentit kirjataan alun perin käypään arvoon, johon lisätään transaktiomenot niille rahoitusvaroille, joita ei kirjata tulosvaikutteisesti käypään arvoon. Rahoitusvarat, jotka kirjataan tulosvaikutteisesti käypään arvoon, kirjataan alun perin käypään arvoon, ja transaktiomenot kirjataan kuluiksi tuotto- ja kululaskelmaan.

Rahoitusvaroihin kuuluvan erän käypä arvo on alkuperäisen kirjaamisen yhteydessä yleensä kauppahinta, eli saadun vastikkeen käypä arvo. Kun myönnetään pitkäaikainen laina, josta ei peritä korkoa tai perittävä korko on markkinakorkoa alhaisempi, lainan käypänä arvona voidaan pitää kaikkien vastaisten rahavirtojen nykyarvoa, joka saadaan diskonttaamalla tulevat rahavirrat vastaavaan luottoluokkaan kuuluvan vastaavan instrumentin vallitsevalla markkinakorolla.

Lainatuista varoista myönnetyt luotot arvostetaan nimellisarvoon, jona pidetään luoton nimellisarvoa. Tämä johtuu seuraavista syistä:

— EU:n lainanannon ”markkinaympäristö” poikkeaa selvästi tavanomaisista pääomamarkkinoista, joilla kaupallisia ja valtioiden joukkovelkakirjoja lasketaan liikkeeseen. Koska lainanantajilla on näillä markkinoilla myös vaihtoehtoisia sijoituskohteita, ne otetaan huomioon markkinahinnoissa. Tätä vaihtoehtoisten sijoitusten mahdollisuutta ei kuitenkaan sovelleta EU:hun, koska se ei saa sijoittaa rahaa pääomamarkkinoille. Se voi ainoastaan ottaa lainaa markkinoilta lainatakseen sen edelleen samoilla ehdoilla. Tämä tarkoittaa sitä, että EU:lla ei ole ottamilleen lainoille vaihtoehtoista lainaus- tai sijoituskohdetta. Tällöin ei ole myöskään vaihtoehtoiskustannusta eikä vertailuperustaa markkinakorkojen kanssa. EU:n lainaustoiminta muodostaa itse asiassa omat markkinat. Koska vaihtoehtoisia sijoituskohteita ei oteta huomioon, markkinahinta ei vastaa asianmukaisesti EU:n lainatransaktioiden sisältöä. Näin ollen EU:n lainanannon käypää arvoa ei voida määrittää suhteessa kaupallisiin tai valtioiden joukkovelkakirjoihin.

— Koska vertailukelpoisia toimivia markkinoita tai vastaavia transaktioita ei ole, Euroopan unionin olisi käytettävä perittyä korkoa määrittäessään käypiä arvoja Euroopan rahoituksenvakautusmekanismiin, maksutaselainoihin ja muihin vastaaviin välineisiin liittyvässä lainanannossa.

— Koska näissä lainoissa lainanotto ja lainananto toteutetaan yleensä samoin ehdoin (back-to-back), ne kompensoivat toistensa vaikutuksia. Myönnettyjen lainojen efektiivinen korko on tämän vuoksi sama kuin niiden rahoittamiseksi otettujen lainojen korko. Euroopan unionille koituneet transaktiomenot, jotka peritään lainansaajalta, kirjataan suoraan tuotto- ja kululaskelmaan.

Rahoitusinstrumentit poistetaan taseesta, kun Euroopan unionilla ei enää ole oikeutta saada rahavirtaa sijoituksista tai kun kyseinen oikeus on siirretty ja Euroopan unioni on luopunut kaikista olennaisista omistajuuteen liittyvistä riskeistä ja eduista.

Myöhempi arvostaminen

i) Tulosvaikutteisesti käypään arvoon kirjattavat rahoitusvarat kirjataan myöhempänä ajankohtana käypään arvoon. Luokkaan ”tulosvaikutteisesti käypään arvoon kirjattavat rahoitusinstrumentit” kuuluvien erien käyvän arvon muutoksista aiheutuvat voitot ja tappiot kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan kaudella, jolla ne syntyvät.

ii) Lainat ja muut saamiset sekä eräpäivään saakka pidettävät sijoitukset kirjataan jaksotettuun hankintamenoon efektiivisen koron menetelmää soveltaen. Lainatuista varoista myönnetyissä luotoissa samaa efektiivistä korkoa sovelletaan sekä otto- että antolainaukseen, koska kyseiset lainat ovat luonteeltaan ns. back-to-back -operaatioita, eivätkä otto- ja antolainauksen ehdot ja määrät eroa merkittävästi toisistaan. Euroopan unionille koituneet transaktiomenot, jotka peritään lainansaajalta, kirjataan suoraan tuotto- ja kululaskelmaan.

iii) Eräpäivään asti pidettävät sijoitukset: EU:lla ei tällä hetkellä ole tällaisia sijoituksia.

iv) Myytävissä olevat rahoitusvarat kirjataan myöhempänä ajankohtana käypään arvoon. Myytävissä olevien omaisuuserien käyvän arvon muutoksista syntyvät voitot ja tappiot kirjataan käyvän arvon rahastoon. Kun myytävissä oleviksi luokitellut omaisuuserät myydään tai niiden arvo alenee, käyvän arvon rahastoon aiemmin merkityt kumulatiiviset käyvän arvon oikaisut kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan. Efektiivisen koron menetelmällä laskettu myytävissä olevien rahoitusvarojen tuottama korko kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan. Myytävissä olevista oman pääoman ehtoisista instrumenteista saatavat osingot kirjataan silloin, kun unionin oikeus saada maksuja syntyy. Toimivilla markkinoilla noteerattavien sijoitusten käyvät arvot perustuvat voimassa oleviin ostokursseihin. Jos rahoitusvaroihin kuuluvalla erällä ei ole toimivia markkinoita tai arvopaperi on noteeraamaton, Euroopan unioni määrittää käyvän arvon arvostusmenetelmien avulla. Näihin menetelmiin kuuluvat muun muassa vertailu toisistaan riippumattomien osapuolten välisiin viimeaikaisiin liiketoimiin ja muihin keskeisiltä osiltaan vastaaviin instrumentteihin, diskontattujen rahavirtojen analysointi, optionhinnoittelumallit sekä muut markkinatoimijoiden yleisesti käyttämät arvostusmenetelmät. Jos sellaisiin oman pääoman ehtoisiin instrumentteihin, joita ei noteerata toimivilla markkinoilla, tehtyjen sijoitusten käypää arvoa ei voida luotettavasti määrittää, nämä sijoitukset arvostetaan hankintamenoon, josta on vähennetty arvonalentumistappiot.

Rahoitusvarojen arvon alentuminen

Euroopan unioni arvioi jokaisena tilinpäätöspäivänä, onko objektiivista näyttöä siitä, että rahoitusvaroihin kuuluvan erän arvo on alentunut. Rahoitusvaroihin kuuluvan erän arvo on alentunut ja arvonalentumistappiota on syntynyt ainoastaan siinä tapauksessa, että arvonalentumisesta on objektiivista näyttöä yhden tai useamman, omaisuuserän alkuperäisen kirjaamisen jälkeen toteutuneen tapahtuman seurauksena ja että tappion synnyttävällä tapahtumalla (tai tapahtumilla) on luotettavasti arvioitavissa oleva vaikutus rahoitusvaroihin kuuluvan erän arvioituihin vastaisiin rahavirtoihin.

a) Jaksotettuun hankintamenoon taseeseen merkittävät omaisuuserät

Jos on objektiivista näyttöä siitä, että jaksotettuun hankintamenoon taseeseen merkityistä lainoista ja muista saamisista tai eräpäivään asti pidettävistä sijoituksista on syntynyt arvonalentumistappiota, tappion suuruus määritetään kyseisen rahoitusvaroihin kuuluvan erän kirjanpitoarvon ja sen alkuperäisellä efektiivisellä korolla diskontattujen arvioitujen vastaisten rahavirtojen nykyarvon erotuksena (ottamatta huomioon vastaisia, vielä toteutumattomia luottotappioita). Omaisuuserän kirjanpitoarvoa alennetaan ja tappion määrä kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan. Jos lainan tai eräpäivään asti pidettävän sijoituksen korko on vaihtuva, arvonalentumistappiota määritettäessä diskonttauskorkona käytetään sopimuksen perusteella määräytyvää tarkasteluhetken efektiivistä korkoa. Rahoitusvaroihin kuuluvan vakuudellisen erän arvioitujen vastaisten rahavirtojen nykyarvon laskennassa otetaan huomioon rahavirrat, jotka mahdollisesti saadaan vakuuden realisoinnin seurauksena, vähennettyinä vakuuden haltuunotosta ja myynnistä aiheutuvilla menoilla riippumatta siitä, onko vakuuden realisointi todennäköistä vai ei. Jos arvonalentumistappion määrä pienenee jollakin myöhemmällä kaudella ja vähennyksen voidaan objektiivisesti katsoa liittyvän arvonalentumisen kirjaamisen jälkeiseen tapahtumaan, aikaisemmin kirjattu arvonalentumistappio peruutetaan tulosvaikutteisesti.

b) Käypään arvoon taseeseen merkittävät omaisuuserät

Kun on kyse myytävissä oleviksi luokitelluista oman pääoman ehtoisista sijoituksista, arvopaperin käyvän arvon huomattava tai pysyvä (pitkittynyt) alentuminen alle hankintamenon otetaan huomioon määritettäessä sitä, onko arvopaperien arvo alentunut. Jos tällaista näyttöä on myytävissä olevien rahoitusvarojen osalta, kumulatiivinen tappio poistetaan rahastoista ja kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan. Kumulatiivinen tappio lasketaan seuraavien erien erotuksena: hankintameno ja tarkasteluhetken käypä arvo, vähennettynä kyseisestä rahoitusvaroihin kuuluvasta erästä aikaisemmin tuotto- ja kululaskelmaan kirjatuilla arvonalentumistappioilla. Oman pääoman ehtoisten instrumenttien tulosvaikutteisesti kirjattuja arvonalentumistappioita ei peruuteta tulosvaikutteisesti. Jos myytävissä olevaksi luokitellun vieraan pääoman ehtoisen instrumentin käypä arvo nousee myöhemmällä kaudella ja jos nousun voidaan objektiivisesti katsoa liittyvän arvonalentumistappion kirjaamisen jälkeiseen tapahtumaan, arvonalentumistappio peruutetaan tulosvaikutteisesti.

1.5.6 Vaihto-omaisuus

Vaihto-omaisuus arvostetaan hankintamenoon tai nettorealisointiarvoon sen mukaan, kumpi näistä arvoista on pienempi. Hankintamenoa määritettäessä käytetään FIFO-menetelmää. Valmiiden tuotteiden ja keskeneräisen tuotannon hankintameno muodostuu raaka-aineista, välittömistä työsuorituksista johtuvista menoista, muista suoraan kohdistettavissa olevista menoista sekä valmistuksen yleismenoista, jotka perustuvat normaaliin toiminta-asteeseen. Nettorealisointiarvo on tavanomaisessa liiketoiminnassa saatava arvioitu myyntihinta, josta on vähennetty valmiiksi saattamisesta ja myynnistä johtuvat menot. Jos vaihto-omaisuutta säilytetään luovutettavaksi veloituksetta tai nimellistä veloitusta vastaan, se arvostetaan hankintamenoon tai jälleenhankintahintaan, sen mukaan kumpi näistä arvoista on pienempi. Jälleenhankintahinta on hinta, jonka Euroopan unioni maksaisi hankkiessaan omaisuuserän tilinpäätöspäivänä.

1.5.7 Ennakkomaksut

Ennakkomaksun tarkoituksena on tarjota tuensaajalle käteisvaroja. Ennakkomaksu voidaan suorittaa useammassa erässä ennakkomaksusopimuksessa kulloinkin määrätyllä ajanjaksolla. Ennakkomaksu joko maksetaan takaisin tai käytetään tiettyyn tarkoitukseen sopimuksessa määrättynä ajanjaksona. Jos tuensaajalle ei aiheudu tukikelpoisia menoja, ennakkomaksu on palautettava Euroopan unionille. Tukikelpoisten kustannusten hyväksyminen ja rahamäärien palauttaminen johtavat avoinna olevan ennakkomaksun määrän vähentämiseen tai poistamiseen kokonaan, ja kyseinen määrä kirjataan kuluksi.

Vuoden lopussa avoinna olevat ennakkomaksut arvostetaan alkuperäisiin maksettuihin määriin, joista on vähennetty seuraavat erät: palautetut määrät, ennakkomaksuja vastaan kuitatut tukikelpoiset menot sekä arvioidut vuoden lopussa ennakkomaksuista vielä kuittaamatta olevat tukikelpoiset menot ja arvonalennukset.

Ennakkomaksujen tuottamat korot kirjataan sitä mukaa kuin ne kertyvät ja asianomaisen sopimuksen määräysten mukaisesti. Kertynyt korkotuotto arvioidaan mahdollisimman luotettavien tietojen perusteella vuoden lopussa ja merkitään taseeseen.

1.5.8 Saamiset

Saamiset kirjataan alkuperäiseen määräänsä, josta on vähennetty mahdollinen arvon alentuminen. Saamisten arvon alentuminen todetaan silloin, kun on objektiivista näyttöä siitä, ettei Euroopan unioni pysty perimään kaikkia määriä saamisten alkuperäisten ehtojen mukaisesti. Arvon alentumisena kirjattava määrä on omaisuuserän kirjanpitoarvon ja kerrytettävissä olevan rahamäärän erotus. Arvon alentumista vastaava määrä kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan. Lisäksi kirjataan aiempaan kokemukseen perustuva yleinen arvonalentuminen sellaisista voimassa olevista perintämääräyksistä, joista ei ole vielä tehty erillistä arvonalentumiskirjausta. Ks. myös jäljempänä liitetieto 1.5.14, joka koskee vuoden lopussa kirjattavien tulojäämien käsittelyä.

1.5.9 Käteisvarat ja muut rahavarat

Käteisvaroja ja muita rahavaroja pidetään lyhytaikaisina varoina. Niihin kuuluvat muun muassa käteinen raha, pankeissa olevat vaadittaessa maksettavat talletukset ja muut lyhytaikaiset erittäin likvidit sijoitukset, jotka erääntyvät enintään kolmen kuukauden kuluessa.

1.5.10 Työsuhde-etuudet

Eläkevastuut

Euroopan unionilla on etuuspohjaisia eläkejärjestelyjä. Henkilöstö maksaa palkoistaan kolmasosan etuuksien aiheuttamista arvioiduista kustannuksista, mutta eläkevelkaa vastaavaa määrää ei rahastoida. Etuuspohjaisiin eläkejärjestelyihin liittyvä taseeseen merkittävä velka on etuuspohjaisesta järjestelystä johtuvan velvoitteen nykyarvo tilinpäätöspäivänä. Etuuspohjaisesta järjestelystä johtuvan velvoitteen arvon laskevat vakuutusmatemaatikot soveltamalla ennakoituun etuusoikeusyksikköön perustuvaa menetelmää. Velvoitteen nykyarvo määritetään diskonttaamalla järjestelystä maksettavat arvioidut tulevat rahavirrat käyttämällä maksettavien etuuksien kanssa saman valuutan määräisten valtion joukkovelkakirjalainojen korkoja, joiden erääntymisaika vastaa suunnilleen eläkevastuun erääntymisaikaa.

Kokemukseen perustuvista oikaisuista ja vakuutusmatemaattisten oletusten muutoksista johtuvat vakuutusmatemaattiset voitot ja tappiot kirjataan välittömästi tuotto- ja kululaskelmaan. Takautuvaan työsuoritukseen perustuvat menot kirjataan välittömästi tuotto- ja kululaskelmaan, paitsi jos eläkejärjestelyyn tehtävien muutosten edellytyksenä on, että työntekijät pysyvät palveluksessa määrätyn ajan (oikeuden syntymisajanjakso). Tässä tapauksessa takautuvaan työsuoritukseen perustuvat menot jaksotetaan tasapoistomenetelmällä oikeuden syntymisajanjakson aikana.

Työsuhteen päättymisen jälkeiset sairausetuudet

Euroopan unioni tarjoaa työntekijöilleen terveydenhoitoetuuksia korvaamalla sairauskuluja. Juoksevaa hallintoa varten on perustettu erillinen rahasto. Järjestelmästä hyötyvät nykyiset työntekijät, eläkeläiset, lesket ja heidän edunsaajansa. Muille edunsaajille kuin nykyisille työntekijöille (eläkeläiset, orvot jne.) myönnetyt etuudet luokitellaan ”työsuhteen päättymisen jälkeisiksi etuuksiksi”. Näiden etuuksien luonteen vuoksi tarvitaan vakuutusmatemaattisia laskelmia. Taseeseen merkittävä velka määritetään vastaavin perustein kuin eläkevelvoitteita vastaava velka (ks. edellä).

1.5.11 Varaukset

Varaus kirjataan silloin, kun Euroopan unionilla on aikaisempien tapahtumien seurauksena olemassa oleva oikeudellinen tai tosiasiallinen velvoite kolmansia kohtaan, kun on todennäköistä, että velvoitteen täyttäminen edellyttää resurssien siirtymistä pois unionista ja kun velvoitteen määrä on arvioitavissa luotettavasti. Vastaisia toiminnan tappioita varten ei tehdä varauksia. Kirjattava varaus on paras arvio olemassa olevan velvoitteen täyttämisen edellyttämistä menoista tilinpäätöspäivänä. Jos varaukseen liittyy suuri määrä eriä, velvoite arvioidaan painottamalla mahdolliset tulemat niihin liittyvillä todennäköisyyksillä (ns. odotusarvomenetelmä).

1.5.12 Rahoitusvelat

Rahoitusvelat luokitellaan tulosvaikutteisesti käypään arvoon kirjattaviksi rahoitusveloiksi tai jaksotettuun hankintamenoon taseeseen merkittäviksi rahoitusveloiksi (lainat). Lainoja ovat lainat luottolaitoksilta ja velkakirjalainat. Lainat kirjataan alun perin käypään arvoon, joka on saatu rahamäärä (saadun vastikkeen käypä arvo), josta on vähennetty transaktiomenot. Myöhemmässä vaiheessa ne kirjataan jaksotettuun hankintamenoon efektiivisen koron menetelmää soveltaen. Saadun rahamäärän, josta on vähennetty transaktiomenot, ja lunastusarvon välinen mahdollinen erotus kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan laina-aikana efektiivisen koron menetelmää soveltaen.

Lainat luokitellaan pitkäaikaisiksi veloiksi lukuun ottamatta niitä omaisuuseriä, joiden eräpäivä on alle 12 kuukauden kuluessa tilinpäätöspäivästä. Lainatuista varoista myönnetyissä luotoissa efektiivisen koron menetelmää ei olennaisuusseikkojen vuoksi saa soveltaa otto- ja antolainaukseen. Euroopan unionille koituneet transaktiomenot, jotka peritään lainansaajalta, kirjataan suoraan tuotto- ja kululaskelmaan.

Tulosvaikutteisesti käypään arvoon kirjattavat rahoitusvelat sisältävät johdannaiset, joiden käypä arvo on negatiivinen. Niitä käsitellään kirjanpidossa kuten tulosvaikutteisesti käypään arvoon kirjattavia rahoitusvaroja (ks. liitetieto 1.5.5).

1.5.13 Muut lyhytaikaiset velat

Huomattava osa Euroopan unionin muista lyhytaikaisista veloista ei liity tavaroiden tai palvelujen ostamiseen, vaan ne ovat maksamattomia maksupyyntöjä tuensaajilta, joille on myönnetty avustuksia tai muuta EU:n rahoitusta. Ne kirjataan maksupyynnössä esitetyn määrän suuruisiksi veloiksi, kun maksupyyntö vastaanotetaan. Rahoituksen hallinnoinnista vastaavat virkamiehet hyväksyvät tarkastuksen jälkeen kyseisten menojen tukikelpoisuuden.

Tavaroiden ja palvelujen ostamisesta johtuvat muut lyhytaikaiset velat kirjataan alkuperäiseen määrään laskun saapuessa, ja vastaavat menot kirjataan, kun Euroopan unioni on vastaanottanut ja hyväksynyt tavara- tai palvelutoimituksen.

1.5.14 Tulo- ja menojäämät sekä tulo- ja menoennakot

Euroopan unionin kirjanpitosääntöjen mukaan liiketoimet ja muut tapahtumat kirjataan tilinpäätöstä laadittaessa sille tilikaudelle, jolle ne kuuluvat. Tilikauden päättyessä menojäämät kirjataan sen määrän mukaisesti, jonka arvioidaan vastaavan siirtovelvoitetta kyseisellä kaudella. Menojäämät lasketaan komission antamien yksityiskohtaisten käytännön toimintaohjeiden mukaisesti. Kyseisillä ohjeilla pyritään varmistamaan, että tilinpäätös antaa tilanteesta oikean ja riittävän kuvan.

Myös tulot kirjataan sille tilikaudelle, jolle ne kuuluvat. Jos EU:n toimittamia tavaroita tai palveluita ei vuoden lopussa ole vielä laskutettu tai jos sopimusvelvoite on olemassa (esim. perussopimuksen perusteella) vaikka laskua ei vielä ole tehty, tilinpäätöksen merkitään vastaava tulojäämä.

Vastaavasti jos vielä toimittamatta olevat tavarat tai palvelut on vuoden loppuun mennessä jo laskutettu, vastaavat tulot merkitään tilinpäätökseen siirtovelaksi ja kirjataan vasta seuraavalla tilikaudella.

1.6 TUOTTO- JA KULULASKELMA

1.6.1 Tuotot

Muut kuin vaihtoon perustuvat tuotot

Tähän luokkaan kuuluu selvästi suurin osa EU:n tuloista. Luokkaan kuuluvat tulot ovat pääasiassa välittömiä ja välillisiä veroja sekä omiin varoihin kuuluvia määriä. Verojen lisäksi Euroopan unioni voi saada tuloja myös muilta osapuolilta (esim. tullimaksut, sakot ja lahjoitukset).

Alv- ja BKTL-varat

Tulot kirjataan sillä kaudella, jolla Euroopan komissio lähettää jäsenvaltioille pyynnön maksaa niiden rahoitusosuudet. Nämä summat arvostetaan ”pyydettyyn määrään”. Koska alv- ja BKTL-varat perustuvat asianomaista varainhoitovuotta koskeviin arvioihin, niiden määriä voidaan tarkistaa muutosten perusteella siihen saakka, kunnes jäsenvaltiot ilmoittavat lopulliset tiedot. Arvioon tehdyn muutoksen vaikutukset otetaan huomioon määritettäessä sen kauden nettoylijäämää tai -alijäämää, jolla muutos tapahtui.

Perinteiset omat varat

Saamiset ja niihin liittyvät tuotot kirjataan, kun vastaavat A-kirjanpitoon liittyvät kuukausikatsaukset saadaan jäsenvaltioilta (ml. kannetut tullimaksut ja sellaiset erääntyneet määrät, joille on vakuus ja joita ei ole riitautettu). Jäsenvaltioiden keräämät varainhoitovuotta koskevat tulot, joita ei ole vielä maksettu Euroopan komissiolle, arvioidaan tilinpäätöspäivänä ja merkitään taseeseen siirtosaamiseksi. B-kirjanpitoon liittyvät jäsenvaltioiden toimittamat neljännesvuosikatsaukset (ml. tullimaksut, joita ei ole kannettu ja joilla ei ole vakuutta, sekä vakuudelliset määrät, jotka velallinen on riitauttanut) kirjataan tuotoiksi, joista on vähennetty 25 prosenttia jäsenvaltioiden pidättäminä kantokuluina. Lisäksi tuotto- ja kululaskelmaan kirjataan arvonalennus, joka vastaa perimättä jäävien saamisten määrästä tehtyä arviota.

Sakot

Sakoista saatavat tuotot kirjataan silloin kun komissio on tehnyt päätöksen sakon määräämisestä ja asiasta on virallisesti ilmoitettu vastapuolelle. Jos yrityksen maksukykyä pidetään epävarmana, saamisen arvoa alennetaan kirjanpidossa. Sakkopäätöksen tekemisen jälkeen velallisen on kahden kuukauden kuluessa päätöksen tiedoksiantamisesta:

— joko hyväksyttävä päätös ja maksettava sakko määräajassa, jolloin EU kirjaa saamisen lopullisesti perityksi;

— tai oltava hyväksymättä päätöstä ja nostettava kanne EU:n lainsäädännön mukaisesti.

Sakko on kuitenkin aina maksettava kolmen kuukauden määräajassa, koska kanteella ei ole lykkäävää vaikutusta (EU:n perustamissopimuksen 278 artikla). Sakkoa vastaavalle määrälle voidaan tietyissä olosuhteissa komission tilinpitäjän suostumuksella antaa vaihtoehtoisesti pankkitakaus.

Jos velallinen, joka on jo maksanut sakon alustavasti, nostaa kanteen päätöksestä, sakkoa vastaava määrä esitetään ehdollisissa veloissa. Koska velallisen nostamalla kanteella ei kuitenkaan ole lykkäävää vaikutusta EU:n tekemään päätökseen, saatu rahamäärä käytetään saamisen kuittaamiseen. Jos maksun sijaan saadaan vakuus, sakko kirjataan saamiseksi. Jos pidetään mahdollisena, että unionin yleinen tuomioistuin antaa EU:n vastaisen tuomion, kirjataan varaus, joka kattaa kyseisen riskin. Jos alustavan maksun sijaan on saatu vakuus, saamisen määrää pienennetään kirjanpidossa vastaavasti. Euroopan komission saamat korot, jotka kertyvät pankkitileiltä, joille saadut maksut talletetaan, kirjataan tuotoiksi, ja ehdollisten velkojen määrää korotetaan vastaavasti.

Vaihtoon perustuvat tuotot

Tavaroiden ja palvelujen myynnistä saatavat tuotot kirjataan silloin, kun niiden omistajuuteen liittyvät riskit ja edut siirtyvät olennaisilta osin ostajalle. Palvelujen tarjoamista koskevaan liiketoimeen liittyviä tuottoja kirjattaessa otetaan huomioon se, missä vaiheessa liiketoimi on tilinpäätöspäivänä.

Korkotuotot ja -kulut

Korkotuotot ja -kulut kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan efektiivisen koron menetelmää soveltaen. Tällä menetelmällä lasketaan rahoitusvaroihin tai -velkoihin kuuluvan erän jaksotettu hankintameno ja kohdistetaan korkotuotot ja -kulut asianomaiselle kaudelle. Efektiivistä korkokantaa laskiessaan Euroopan unioni arvioi rahavirrat ottamalla huomioon rahoitusinstrumentin kaikki sopimusehdot (kuten mahdollisuuden suorittaa maksu ennen eräpäivää), mutta huomioon ei oteta vastaisia luottotappioita. Laskelmaan sisällytetään kaikki sellaiset sopimuspuolten välillä suoritettavat tai saatavat palkkiot ja korkopisteet, jotka ovat kiinteä osa efektiivistä korkoa, transaktiomenot sekä kaikki muut yli- tai alikurssit.

Siitä alkaen, kun rahoitusvaroihin kuuluvan erän tai samankaltaisten rahoitusvarojen muodostaman ryhmän kirjanpitoarvoa on alennettu arvonalentumistappion johdosta, korkotuotto kirjataan käyttämällä sitä korkokantaa, jota on käytetty vastaisten rahavirtojen diskonttaamiseen arvonalentumistappiota määritettäessä.

Osinkotuotot

Osinkotuotot kirjataan silloin, kun oikeus maksun saamiseen on syntynyt.

1.6.2 Menot

Tavaroiden ja palvelujen ostamisesta aiheutuvat menot kirjataan silloin, kun Euroopan unioni vastaanottaa ja hyväksyy kyseiset tavarat ja palvelut. Ne arvostetaan laskun osoittamaan alkuperäiseen hankintamenoon. Muut kuin vaihtoon perustuvat menot ovat tyypillisiä Euroopan unionille, ja ne muodostavat valtaosan unionin menoista. Ne liittyvät varojen siirtoon tuensaajille, ja ne voidaan jakaa kolmeen ryhmään: saamiset; sopimuksen mukaiset siirrot sekä harkinnanvaraiset avustukset; rahoitusosuudet ja lahjoitukset.

Siirrot kirjataan kuluiksi sille jaksolle, jonka aikana siirron perustana oleva tapahtuma toteutuu, edellyttäen, että siirto tapahtuu säännösten (varainhoitoasetus, henkilöstösäännöt tai muu lainsäädäntö) mukaisesti tai että siirron valtuuttava sopimus on allekirjoitettu. Lisäksi tuensaajan on täytettävä kaikki tukikelpoisuuskriteerit ja velvoitteen määrä on voitava arvioida riittävän luotettavasti.

Kun kirjausperusteet täyttävä maksupyyntö vastaanotetaan, tukikelpoinen määrä kirjataan kuluksi. Sellaiset vuoden loppuun mennessä kertyneet tukikelpoiset menot, jotka unioni on velkaa tuensaajille mutta joita ei vielä ole kirjattu, arvioidaan ja merkitään taseeseen menojäämiksi.

1.7 EHDOLLISET VARAT JA VELAT

1.7.1 Ehdolliset varat

Ehdollinen omaisuuserä on mahdollinen omaisuuserä, joka on syntynyt aikaisempien tapahtumien seurauksena ja jonka olemassaolo varmistuu vasta, kun yksi tai useampi epävarma tapahtuma, joka ei ole kokonaan Euroopan unionin määräysvallassa, toteutuu tai jää toteutumatta tulevaisuudessa. Ehdollinen omaisuuserä ilmoitetaan tilinpäätöksessä silloin kun se todennäköisesti tuottaa taloudellista hyötyä tai suorituspotentiaalia.

1.7.2 Ehdolliset velat

Ehdollinen velka on mahdollinen velvoite, joka on syntynyt aikaisempien tapahtumien seurauksena ja jonka olemassaolo varmistuu vasta kun yksi tai useampi epävarma tapahtuma, joka ei ole kokonaan Euroopan unionin määräysvallassa, toteutuu tai jää toteutumatta tulevaisuudessa. Se voi olla myös olemassa oleva velvoite, joka on syntynyt aikaisempien tapahtumien seurauksena mutta jota ei merkitä taseeseen, koska ei ole todennäköistä, että velvoitteen täyttäminen edellyttää taloudellista hyötyä tai suorituspotentiaalia ilmentävien resurssien siirtymistä pois unionista tai (poikkeuksellisissa tapauksissa) velvoitteen suuruus ei ole määritettävissä riittävän luotettavasti.

2. TASEEN LIITETIEDOT

PITKÄAIKAISET VARAT

2.1 AINEETTOMAT HYÖDYKKEET

milj. euroa Määrä Kirjanpitoarvo 31.12.2010, brutto 236 Lisäykset 80 Luovutukset (13) Muut muutokset (2) Kirjanpitoarvo 31.12.2011, brutto 301 Kertyneet poistot 31.12.2010 (128) Poistot varainhoitovuoden aikana (33) Luovutukset 8 Muut muutokset 1 Kertyneet poistot 31.12.2011 (152) Kirjanpitoarvo 31.12.2011, netto 149 Kirjanpitoarvo 31.12.2010, netto 108

Suurin osa näistä määristä liittyy tietokoneohjelmistoihin.

2.2 AINEELLISET KÄYTTÖOMAISUUSHYÖDYKKEET

Keskeneräisiin hankintoihin kuului 31.12.2011 yhteensä 219 miljoonan euron arvosta Galileo-hankkeeseen liittyviä omaisuuseriä. Galileo on globaali satelliittinavigointijärjestelmä, jonka rakentamiseen Euroopan avaruusjärjestö (ESA) osallistuu. Järjestelmän valmistuttua siihen kuuluu 30 satelliittia, kaksi valvontakeskusta ja 16 maa-asemaa. Taseeseen merkitty summa vastaa komissiolle lokakuun 22. päivästä 2011 aiheutuneita kustannuksia. Tuolloin laukaistiin onnistuneesti järjestelmän kaksi ensimmäistä satelliittia maata kiertävälle radalle. Ennen kyseistä päivää komissio katsoi hankkeen olevan tutkimusvaiheessa, kuten aiemmissa tilinpäätöksissä todetaan. Tämän vuoksi kaikki kustannukset kirjattiin tuolloin kuluiksi tuotto- ja kululaskelmaan EU:n kirjanpitosääntöjen mukaisesti. Kiertoradalla toteutettavan validointivaiheen ja täyden toimintavalmiuden vaiheen ensimmäisen osan arvioidaan aiheuttavan EU:lle 3 788 miljoonan euron kustannukset hankkeen alusta nykyisen rahoituskehyksen loppuun. Seuraavan rahoituskehyksen aikana menojen arvioidaan olevan 5 500 miljoonaa euroa. Tähän kuuluu järjestelmän täydellinen käyttöönotto ja hyödyntäminen, Galileo-palvelujen toteutus vuoteen 2020 saakka ja seuraavan sukupolven järjestelmän valmistelu. Nämä toimet rahoitetaan kokonaan EU:n talousarviosta. Tutkimusmenoja on varainhoitovuoden aikana kirjattu kuluiksi 268 miljoonaa euroa.

Seuraavat kaksi satelliittia on tarkoitus laukaista syksyllä 2012. Kiertoradalla toteutettava validointivaihe päättyy, kun kyseisiä satelliitteja koskevat testit on tehty. EU ja ESA ovat rahoittaneet tämän vaiheen yhdessä. Osapuolten tekemän avustussopimuksen mukaan ESA siirtää valmiiksi saatetut omaisuuserät virallisesti EU:lle. Oikeudellinen siirto edellyttää hyväksyntää ESA:n neuvostolta, jonka jäseniä ovat EU:n jäsenvaltiot sekä Norja ja Liechtenstein. Komissio pitää hyvin epätodennäköisenä, että ESA:n jäsenet estäisivät omaisuuserien siirron.

milj. euroa Maa-alueet ja rakennukset Koneet ja laitteet Irtaimisto ja ajoneuvot Tietokonelaitteet Muut aineelliset hyödykkeet Rahoitusleasingsopimukset Keskeneräis et hankinnat YHTEENSÄ Kirjanpitoarvo 31.12.2010, brutto 4 027 492 226 483 214 2 663 335 8 440 Lisäykset 89 37 19 112 22 28 335 642 Luovutukset 0 (11) (19) (44) (12) (6) 0 (92) Omaisuusluokkien väliset siirrot 22 1 0 4 0 (2) (24) 1 Muut muutokset (20) 9 3 2 4 2 (1) (1) Kirjanpitoarvo 31.12.2011, brutto 4 118 528 229 557 228 2 685 645 8 990 Kertyneet poistot 31.12.2010 (1 868) (382) (167) (378) (124) (708) (3 627) Poistot varainhoitovuoden aikana (132) (47) (14) (63) (22) (95) (373) Palautetut poistot 1 0 0 4 0 7 12 Luovutukset 0 11 16 44 11 0 82 Omaisuusluokkien väliset siirrot 0 0 0 (2) 0 1 (1) Muut muutokset 0 (7) (1) (1) (2) (1) (12) Kertyneet poistot 31.12.2011 (1 999) (425) (166) (396) (137) (796) (3 919) Kirjanpitoarvo 31.12.2011, netto 2 119 103 63 161 91 1 889 645 5 071 Kirjanpitoarvo 31.12.2010, netto 2 159 110 59 105 90 1 955 335 4 813

Rahoitusleasingsopimuksia ja niitä vastaavia sopimuksia koskevat maksamattomat menot esitetään taseessa pitkä- ja lyhytaikaisissa veloissa (ks. myös liitetiedot 2.17 ja 2.20.1). Ne jakautuvat seuraavasti:

RAHOITUSLEASINGSOPIMUKSET

milj. euroa Erän kuvaus Kumulatiiviset menot (A) Vastaisuudessa maksettavat määrät Arvo yhteensä A + B Omaisuuseriin liittyvät myöhemmin toteutuvat menot (C) Omaisuuserän arvo A + B + C Poistot (E) Kirjanpitoarvo, netto = A + B+ C + E Erääntymiseen < 1 vuosi Erääntymiseen > 1 vuosi Erääntymiseen > 5 vuotta Velka yhteensä (B) Maa-alueet ja rakennukset 931 59 280 1 315 1 654 2 585 62 2 647 (771) 1 876 Muut aineelliset hyödykkeet 23 7 7 1 15 38 0 38 (25) 13 Yhteensä 31.12.2011 954 66 287 1 316 1 669 2 623 62 2 685 (796) 1 889 Yhteensä 31.12.2010 865 65 282 1 390 1 737 2 602 61 2 663 (708) 1 955

2.3 PÄÄOMAOSUUSMENETELMÄLLÄ ARVOSTETUT SIJOITUKSET

milj. euroa Liitetieto 31.12.2011 31.12.2010 Osuudet yhteisyrityksissä 2.3.1 62 138 Osuudet osakkuusyrityksissä 2.3.2 312 354 Sijoitukset yhteensä 374 492

2.3.1 Osuudet yhteisyrityksissä

milj. euroa Galileo-yhteisyritys SESAR ITER IMI FCH Yhteensä Määrä 31.12.2010 0 11 12 78 37 138 Rahoitusosuudet 0 18 92 19 59 188 Osuus nettotuloksesta 0 (29) (104) (72) (59) (264) Määrä 31.12.2011 0 0 0 25 37 62

Osuuksia yhteisyrityksissä käsitellään kirjanpidossa pääomaosuusmenetelmää soveltaen. Seuraavat kirjanpitoarvot on kohdistettu EU:lle käyttäen perusteena sen prosenttilukuna ilmaistuja osuuksia yhteisyrityksissä.

milj. euroa 31.12.2011 31.12.2010 Pitkäaikaiset varat 211 176 Lyhytaikaiset varat 123 165 Pitkäaikaiset velat 0 0 Lyhytaikaiset velat (314) (208) Tulot 8 7 Menot (379) (247)

Selvitystilassa oleva Galileo-yhteisyritys

Galileo-yhteisyritys asetettiin selvitystilaan vuoden 2006 lopussa, ja kyseinen menettely on yhä käynnissä. Tuloja tai menoja ei ollut, koska yhteisyrityksellä ei ollut toimintaa ja se oli edelleen selvitystilamenettelyssä vuonna 2011.

SESAR-yhteisyritys

Sesar-yhteisyrityksen tarkoituksena on varmistaa Euroopan ilmaliikenteen hallintajärjestelmän uudenaikaistaminen ja eurooppalaisen ilmaliikenteen hallinnan yleissuunnitelman nopea täytäntöönpano koordinoimalla ja keskittämällä alan tutkimus- ja kehitystoimintaa EU:ssa. Komission omistusosuus SESAR-yhteisyrityksessä oli 59,37 prosenttia 31.12.2011. Komission (suuntaa antava) rahoitusosuus Sesar-yhteisyrityksessä on enintään 700 miljoonaa euroa vuosina 2007–2013. Taseeseen merkitsemätön osuus tappioista on varainhoitovuonna ja kumulatiivisesti 102 miljoonaa euroa.

Fuusioenergia-alan kansainvälinen ITER-organisaatio (ITER)

Fuusioenergia-alan kansainvälisen ITER-organisaation toiminnassa ovat mukana Euroopan unioni, Kiina, Intia, Venäjä, Etelä-Korea, Japani ja Yhdysvallat. ITER perustettiin hallinnoimaan ITER-laitteistoa, kannustamaan ITER-laitteiston käyttämiseen, edistämään yleistä tietämystä fuusioenergiasta ja lisäämään sen hyväksyntää sekä hoitamaan muita tehtäviä, jotka ovat tarpeen tavoitteiden saavuttamiseksi. EU:n (Euratomin) rahoitusosuus ITER-organisaatiossa toteutetaan Fusion for Energy -yhteisyrityksen kautta. Rahoitusosuuksia on myös jäsenvaltioilla ja Sveitsillä. Kokonaisrahoitusosuutta pidetään oikeudellisesti Euratomin rahoitusosuutena ITER-organisaatiossa, koska jäsenvaltioilla ja Sveitsillä ei ole omistusosuutta ITER-organisaatiossa. Koska EU:lla on oikeudellisesti omistusosuus ITER International -yhteisyrityksessä, komission on esitettävä kyseinen omistus tilinpäätöksessään. Komission omistusosuus ITER-yhteisyrityksessä oli 47 prosenttia 31.12.2011. Euratomin (suuntaa antava) rahoitusosuus ITER-organisaatiossa on yhteensä 7 649 miljoonaa euroa vuosina 2007–2041. Taseeseen merkitsemätön osuus tappioista on varainhoitovuonna ja kumulatiivisesti 4 miljoonaa euroa.

Yhteiset teknologia-aloitteet

Lissabonin kasvu- ja työllisyysstrategian toteuttamiseksi on perustettu yhteisten teknologia-aloitteiden muodossa toteutettuja julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuushankkeita, jotka ovat EY:n perussopimuksen 171 artiklassa tarkoitettuja yhteisyrityksiä. Innovatiivisia lääkkeitä koskeva yhteinen teknologia-aloite (IMI) ja polttokenno- ja vety-yhteisyritys (FCH) on sisällytetty tähän kohtaan. Kolme muuta aloitetta (ARTEMIS, Clean Sky ja ENIAC) ovat juridisesti yhteisyrityksiä, mutta tilinpäätöksessä niitä on pidettävä osakkuusyrityksinä (minkä vuoksi se on sisällytetty liitetietoon 2.3.2), koska komissiolla on niissä merkittävää vaikutusvaltaa, mutta ei määräysvaltaa.

Innovatiivisia lääkkeitä koskeva yhteinen teknologia-aloite (IMI Joint Technology Initiative on Innovative Medicines)

IMI-yhteisyrityksellä tuetaan kilpailua edeltävän vaiheen lääketutkimusta ja -kehitystä jäsenvaltioissa ja assosioituneissa maissa. Tavoitteena on lisätä tutkimusinvestointeja biolääketieteen alalla sekä edistää pk-yritysten osallistumista alan toimintaan. Komission omistusosuus IMI-yhteisyrityksessä oli 96,51 prosenttia 31.12.2011. Komission (suuntaa antava) rahoitusosuus voi olla enintään miljardi euroa 31.12.2017 mennessä.

Polttokenno- ja vety-yhteisyritys (Fuel Cells and Hydrogen Joint Undertaking, FCH)

Polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen tavoitteena on yhdistää julkisen ja yksityisen sektorin voimavaroja tutkimustoimien tukemiseksi. Näin on tarkoitus tehostaa Euroopan tutkimusta yleensä ja nopeuttaa polttokenno- ja vetyteknologioiden kehittämistä ja käyttöönottoa. Komission omistusosuus FCH-yhteisyrityksessä oli 89,32 prosenttia 31.12.2011. EU:n (suuntaa antava) rahoitusosuus voi olla enintään 470 miljoonaa euroa 31.12.2017 mennessä.

2.3.2 Osuudet osakkuusyrityksissä

milj. euroa EIR ARTEMIS Clean Sky ENIAC Yhteensä Määrä 31.12.2010 305 14 14 21 354 Rahoitusosuudet 0 11 117 14 142 Osuus nettoylijäämästä/(-alijäämästä) (3) (25) (131) (15) (174) Muut oman pääoman muutokset (10) 0 0 0 (10) Määrä 31.12.2011 292 0 0 20 312

Osuuksia osakkuusyrityksissä käsitellään kirjanpidossa pääomaosuusmenetelmää soveltaen. Seuraavat kirjanpitoarvot on kohdistettu EU:lle käyttäen perusteena sen prosenttilukuna ilmaistuja osuuksia osakkuusyrityksissä:

milj. euroa 31.12.2011 31.12.2010 Varat 460 447 Velat (162) (93) Tulot 28 25 Ylijäämä/(alijäämä) (167) (180)

Euroopan investointirahasto (EIR)

Euroopan investointirahasto (EIR) toimii Euroopan unionin rahoituslaitoksena. Se on erikoistunut tarjoamaan riskipääomaa ja takauksia pk-yrityksille. Komissio on maksanut merkitsemästään osuudesta 20 prosenttia. Jäljelle jäävää osuutta, joka on 720 miljoonaa euroa, ei vielä ole vaadittu maksettavaksi.

milj. euroa EIR EIR:n pääoma yhteensä Komission merkitsemä osuus Osakepääoma yhteensä 3 000 900 Maksettu (600) (180) Maksamista ei ole pyydetty 2 400 720

ARTEMIS-yhteisyritys

Tämä yhteisyritys perustettiin toteuttamaan sulautettuihin tietotekniikkajärjestelmiin liittyvä yhteinen teknologia-aloite yksityissektorin toimijoiden kanssa. Komission (suuntaa antava) rahoitusosuus voi olla enintään 420 miljoonaa euroa. Taseeseen merkitsemätön osuus tappioista on varainhoitovuonna ja kumulatiivisesti 3 miljoonaa euroa.

Clean Sky -yhteisyritys

Tällä yhteisyrityksellä pyritään vauhdittamaan puhtaan lentoliikenneteknologian kehittämistä, validointia ja demonstrointia EU:ssa. Erityisesti tavoitteena on luoda perin pohjin innovatiivinen lentoliikennejärjestelmä ja vähentää lentoliikenteen ympäristövaikutuksia. Komission (suuntaa antava) rahoitusosuus voi olla enintään 800 miljoonaa euroa. Taseeseen merkitsemätön osuus tappioista on varainhoitovuonna ja kumulatiivisesti 5 miljoonaa euroa.

ENIAC-yhteisyritys

ENIAC-yhteisyrityksen tavoite on määrittää yhteisesti sovittu tutkimusstrategia nanoelektroniikan alalla, jotta voidaan asettaa tutkimuksen painopisteet alan keskeisen osaamisen kehittämiseksi ja käyttöönottamiseksi. Näitä tavoitteita toteutetaan yhdistämällä julkisen ja yksityisen sektorin voimavaroja, joilla tuetaan hankemuotoisia tutkimustoimia. EU:n kokonaissitoumus on 450 miljoonaa euroa. Komission omistusosuus ENIAC-yhteisyrityksessä oli 96,77 prosenttia 31.12.2011.

2.4 RAHOITUSVARAT: MYYTÄVISSÄ OLEVAT VARAT

milj. euroa 31.12.2011 31.12.2010 Takuurahasto 1 475 1 346 Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankki (EBRD) 188 188 Riskipääomatoimet 134 137 ETF-käynnistysjärjestelmä 234 199 Euroopan Kaakkois-Euroopparahasto (EFSE) 111 102 Vihreän kasvun rahasto (Green for Growth Fund, GGF) 69 20 GEEREF 38 56 Progress-mikrorahoitusjärjestely 18 14 Muut sijoitukset 5 1 Yhteensä 2 272 2 063

2.4.1 Takuurahasto

Takuurahaston nettovarat (3)

milj. euroa 31.12.2011 31.12.2010 Myytävissä olevat varat 1 174 1 154 Käteisvarat ja muut rahavarat 302 193 Varat yhteensä 1 476 1 347 Velat yhteensä (1) (1) Nettovarat 1 475 1 346

Ulkosuhteisiin liittyviä hankkeita varten perustetusta takuurahastosta katetaan lainat, joille EU on myöntänyt takauksen neuvoston päätöksellä. Tällaisiin kuuluvat etenkin Euroopan unionin ulkopuolelle myönnetyt Euroopan investointipankin (EIP) lainat, makrotaloudellisena rahoitusapuna myönnetyt lainat ja unionin ulkopuolisille maille myönnetyt Euratom-lainat. Takuurahasto on pitkäaikainen väline, jolla katetaan EU:n takaamiin lainoihin liittyvät maksujen laiminlyönnit, minkä takia sitä voidaan pitää pitkäaikaisena sijoituksena. Tästä on osoituksena se, että lähes 83 prosentilla myytävissä olevista omaisuuseristä maturiteetti on 1–10 vuotta. Takuurahastoa rahoitetaan EU:n yleisestä talousarviosta maksettavilla varoilla, joiden määrä on 9 prosenttia toimenpiteiden pääoma-arvosta, rahaston sijoitusten korkotuotoilla ja maksuvelvoitteensa laiminlyöneiltä velallisilta perityillä varoilla, jos rahastosta on suoritettu maksuja takauksen perusteella. Mahdollinen vuotuinen ylijäämä maksetaan takaisin tulona EU:n talousarvioon.

Euroopan unionin on tehtävä takuuvaraus unionin ulkopuolisille maille myönnettyjä lainoja varten. Varauksen tarkoituksena on kattaa takuurahaston rahoitustarpeet ja tarvittaessa sellaiset takauksiin perustuvat vaatimukset, joiden määrä ylittää rahastossa käytettävissä olevat varat. Käytännössä varauksella varmistetaan, että nämä määrät voidaan kattaa talousarviosta. Tämä varaus vastaa takuurahaston tavoitemäärää, joka on 9 prosenttia lainakannasta vuoden lopussa.

2.4.2 Muut pitkäaikaiset myytävissä olevat varat

Tähän kohtaan sisältyvät hankitut sijoitukset ja osuudet, joiden tavoitteena on auttaa tuensaajia kehittämään liiketoimintaansa.

Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankki (EBRD)

EBRD:n osakkeita ei noteerata pörssissä. Lisäksi EBRD:n perussääntöön sisältyy sopimusperusteisia rajoituksia, jotka koskevat mm. omistusosuuksien myyntiä ja joiden mukaan omistusosuus voidaan myydä enintään hankintahintaan ja vain nykyisille osakkeenomistajille. Komission omistusosuus EBRD:ssä arvostetaan tämän vuoksi hankintahintaan, josta on vähennetty mahdolliset arvonalentumiset.

milj. euroa EBRD EBRD:n pääoma yhteensä Komission merkitsemä osuus Osakepääoma yhteensä 28 380 900 Maksettu (6 199) (188) Maksamista ei ole pyydetty 22 181 712

Riskipääomatoimilla varoja myönnetään rahoituksenvälittäjille oman pääoman ehtoisten sijoitusten rahoittamiseksi. Euroopan investointipankki hallinnoi näitä toimia, jotka rahoitetaan Euroopan naapuruuspolitiikkaa varten tarkoitetuista varoista.

ETF-käynnistysjärjestelmä kattaa kasvu- ja työllisyysohjelman sekä EIR:n hallinnoimat MAP- ja CIP-ohjelmat ja teknologian siirron pilottihankkeen, joilla tuetaan pk-yritysten perustamista ja käynnistysvaiheessa olevien pk-yritysten rahoittamista investoimalla sopiviin erikoistuneisiin pääomasijoitusrahastoihin. Vuoden loppuun mennessä oli sidottu 126 miljoonaa euroa ETF-käynnistysjärjestelmään ja pk-yritysten rahoitusvälineeseen liittyviä varoja, joita muut osapuolet eivät olleet vielä nostaneet.

Kohta sisältää myös vaihtuvapääomaisena sijoitusyhtiönä (SICAV) toimivan Euroopan Kaakkois-Euroopparahaston (EFSE). EFSE:n päätavoitteena on edistää Kaakkois-Euroopan talouskehitystä ja vaurastumista tarjoamalla kestävää ja täydentävää kehitysrahoitusta paikallisten rahoituksenvälittäjien kautta.

Vihreän kasvun rahaston (Green for Growth Fund (GGF), entinen Southeast Europe Energy Efficient Fund, yleisenä tavoitteena on parantaa energiatehokkuutta ja edistää uusiutuvien energialähteiden käyttöä Kaakkois-Euroopassa tarjoamalla yrityksille ja kotitalouksille rahoitusta sekä suoraan että rahoituslaitosten kanssa solmittavilla kumppanuuksilla. GEEREF on uusi innovatiivinen rahasto, joka tarjoaa globaalia riskipääomaa yksityisinä sijoituksina energiatehokkuuteen ja uusiutuviin energialähteisiin liittyviä hankkeita varten kehitysmaissa ja siirtymätalousmaissa.

2.5 RAHOITUSVARAT: PITKÄAIKAISET LAINAT

milj. euroa Liitetieto 31.12.2011 31.12.2010 Euroopan unionin talousarviosta myönnetyt ja selvitystilassa olevan EHTY:n myöntämät lainat 2.5.1 170 162 Lainavaroista myönnetyt luotot 2.5.2 41 230 11 478 Yhteensä 41 400 11 640

2.5.1 Euroopan unionin talousarviosta myönnetyt ja selvitystilassa olevan EHTY:n myöntämät lainat

milj. euroa Erityisehdoin myönnetyt lainat EHTY:n asuntolainat Yhteensä Yhteensä 31.12.2010 140 22 162 Uudet lainat 31 0 31 Takaisinmaksut (17) (5) (22) Valuuttakurssierot (4) — (4) Kirjanpitoarvon muutokset 1 2 3 Yhteensä 31.12.2011 151 19 170

Tähän kohtaan kuuluvat erityisehdoin myönnetyt lainat ovat halpakorkoisia lainoja, joita myönnetään osana EU:n ulkopuolisten maiden kanssa tehtävää yhteistyötä. Kaikki lainat erääntyvät yli 12 kuukautta vuoden lopun jälkeen. Lainojen efektiivinen korko on 7,73–14,507 prosenttia.

2.5.2 Lainavaroista myönnetyt luotot

milj. euroa Makrotaloudelliseen rahoitusapuun liittyvät lainat Euratom-lainat Maksutaselainat Euroopan rahoituksenvakautusmekanismi (EFSM) Selvitystilassa oleva EHTY Yhteensä Yhteensä 31.12.2010 503 469 12 246 — 264 13 482 Uudet lainat 126 — 1 350 28 000 — 29 476 Takaisinmaksut (36) (20) (2 000) — — (2 056) Valuuttakurssierot — — — — 6 6 Kirjanpitoarvon muutokset 2 2 29 344 (4) 373 Yhteensä 31.12.2011 595 451 11 625 28 344 266 41 281 Määrä, jonka eräpäivään < 1 vuosi 5 — — — 46 51 Määrä, jonka eräpäivään > 1 vuosi 590 451 11 625 28 344 220 41 230

Näiden määrien voimakas kasvu johtuu vuonna 2011 maksetuista EFSM-lainoista. EU:n ottolainaus on kasvanut vastaavasti (ks. liitetieto 2.16). Lisätietoja otto- ja antolainaustoiminnasta on liitetiedossa 7.

2.6 PITKÄAIKAISET SAAMISET JA KERRYTETTÄVISSÄ OLEVAT RAHAMÄÄRÄT

milj. euroa 31.12.2011 31.12.2010 Jäsenvaltiot 268 14 EHTY:n asuntolainat 7 9 Vakuudet ja talletukset 11 14 Muut 3 3 Yhteensä 289 40

Edellä mainituista saamisista 273 miljoonaa euroa liittyy muihin kuin vaihtoon liittyviin transaktioihin (14 miljoonaa euroa vuonna 2010). Jäsenvaltioilta olevien pitkäaikaisten saamisten merkittävä kasvu liittyy täytäntöönpanoa odottaviin, maataloustukirahastoa ja maaseudun kehittämistä koskeviin sääntöjenmukaisuuspäätöksiin. Nämä määrät peritään takaisin useassa erässä vuosien 2012–2013 aikana tietyille jäsenvaltioille myönnettävästä rahoitusavusta. Vuoden 2013 aikana takaisin perittävät määrät on sisällytetty edellä olevan taulukkoon. Vuoden 2012 aikana takaisin perittävät määrät sen sijaan on merkitty lyhytaikaisiin saamisiin (ks. jäljempänä liitetieto 2.11.1).

2.7 PITKÄAIKAISET ENNAKKOMAKSUT

milj. euroa Liitetieto 31.12.2011 31.12.2010 Ennakkomaksut 2.7.1 40 625 40 298 Menoennakot 2.7.2 4 098 3 820 Pitkäaikaiset ennakkomaksut yhteensä 44 723 44 118

2.7.1 Ennakkomaksut

Ennakkomaksun takaisinperinnälle tai käytölle asetettu määräaika ratkaisee sen, kirjataanko se lyhyt- vai pitkäaikaiseksi ennakkomaksuksi. Ennakkomaksun käyttö määritellään hankkeesta tehdyssä sopimuksessa. Jos ennakkomaksun palauttamiselle tai käytölle asetettu määräaika on alle 12 kuukauden kuluessa raportointipäivästä, maksu kirjataan lyhytaikaiseksi ennakkomaksuksi, ja se kuuluu lyhytaikaisiin varoihin. Jäljelle jäävä määrä kirjataan pitkäaikaisiin varoihin.

Ennakkomaksujen osalta saadut vakuudet:

Tämä erä sisältää vakuudet, joita Euroopan komissio edellyttää joissakin tapauksissa tuensaajilta maksaessaan näille ennakkomaksuja. Tällaisista vakuuksista ilmoitetaan kaksi arvoa, jotka ovat nimellisarvo ja käypä arvo. Kun kyse on nimellisarvosta, kirjauksen synnyttävä tapahtuma liittyy vakuuden olemassaoloon. Kun kyse on käyvästä arvosta, kirjauksen synnyttävä tapahtuma on ennakkomaksun suorittaminen ja/tai kuittaukset, jotka tämän jälkeen tehdään ennakkomaksua vastaan. Komissiolle ennakkomaksujen kattamiseksi annettujen vakuuksien nimellisarvo 31.12.2011 oli 1 330 miljoonaa euroa (1 227 miljoonaa euroa vuonna 2011). Vakuuksien käypä arvo oli 1 083 miljoonaa euroa (1 059 miljoonaa euroa vuonna 2011).

Tietyt seitsemännen tutkimuksen ja teknologian kehittämisen puiteohjelman (FP7) mukaisesti suoritetut ennakkomaksut kuuluvat käytännössä osallistujien takuurahastoon. Vuonna 2010 tällaisia ennakkomaksuja suoritettiin yhteensä 3,3 miljardia euroa (3,2 miljardia euroa vuonna 2011). Tämä rahasto on Euroopan unionista erillinen yhteisö, eikä sitä konsolidoida EU:n tilinpäätökseen – ks. liitetieto 11.2.3.

PITKÄAIKAISET ENNAKKOMAKSUT

milj. euroa Hallinnointitapa 31.12.2011 31.12.2010 Suora keskitetty hallinnointi 1 219 1 695 Välillinen keskitetty hallinnointi 774 620 Hajautettu hallinnointi 697 441 Hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa 37 249 37 055 Hallinnointi yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen kanssa 686 487 Pitkäaikaiset ennakkomaksut yhteensä 40 625 40 298

Merkittävimmät pitkäaikaiset ennakkomaksut liittyvät rakennetoimiin, joita rahoitetaan ohjelmakaudella 2007–2013 aluekehitysrahastosta, sosiaalirahastosta, maaseudun kehittämisen maatalousrahastosta, koheesiorahastosta ja kalatalousrahastosta. Koska monet näistä hankkeista ovat luonteeltaan pitkäaikaisia, niihin liittyvien ennakkomaksujen olisi oltava käytettävissä yli vuoden ajan. Tällaiset ennakkomaksut esitetään sen vuoksi pitkäaikaisissa varoissa.

Ennakkomaksujen osuus EU:n kokonaisvaroista on suuri, minkä vuoksi niitä säännöllisesti tarkastellaan yksityiskohtaisesti. On huomattava, että eri ohjelmista suoritettavien ennakkomaksujen on oltava riittävän suuria, jotta tuensaajalla on riittävästi käteisvaroja hankkeen aloittamista varten. Samalla on kuitenkin suojattava EU:n taloudelliset edut ja otettava huomioon oikeudelliset, operatiiviset ja kustannustehokkuuteen liittyvät rajoitteet. Komissio on ottanut kaikki kyseiset seikat asianmukaisesti huomioon pyrkiessään kehittämään ennakkomaksujen seurantaa.

Ennakkomaksujen kehityksen lähempi tarkastelu osoittaa, että ne kasvoivat nopeasti vuosina 2007–2009, eli ohjelmakauden 2007–2013 ensimmäisinä vuosina. Kyseisellä ajanjaksolla käynnistettiin uusia ohjelmia ja toimia, joita komissio tuki ennakkomaksuilla. Ennakkomaksujen määrä väheni ensimmäisen kerran vuonna 2011. Tämä osoittaa, että vuosien 2007–2013 rahoituskehyksen alkuvuosien kasvu on osa normaalia kehitystä monivuotisten ohjelmien menorakenteessa. Itse asiassa ennakkomaksujen kokonaismäärä väheni 1,5 prosenttia (743 miljoonaa euroa) vuonna 2011 edellisvuoteen verrattuna. Tämä johtui pääasiassa yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa hallinnoitaviin lyhytaikaisiin ennakkomaksuihin liittyvästä kehityksestä (ks. liitetieto 2.12.1). Vähentymisen vastapainoksi menoennakot kuitenkin kasvoivat, koska kirjanpitoon merkittiin uusia omaisuuseriä, jotka liittyivät komission jäsenvaltioille maksamiin tukiohjelmien ennakkomaksuihin (ks. jäljempänä).

2.7.2 Menoennakot

milj. euroa 31.12.2011 31.12.2010 Rahoitusjärjestelyjä koskevat välineet 3 378 3 820 Tukiohjelmat 720 — Yhteensä 4 098 3 820

Vuosien 2007–2013 koheesiorahasto-ohjelmien ja maaseudun kehittämisohjelmien puitteissa jäsenvaltioille voidaan suorittaa EU:n talousarviosta maksuja, joilla tuetaan jäsenvaltioiden perustamia ja hallinnoimia rahoitusjärjestelyjä koskevia välineitä (lainoja, takauksia tai oman pääoman ehtoisia sijoituksia). Näistä rahoitusvälineistä vuoden lopussa käyttämättä olevat rahamäärät ovat EU:n omaisuutta (kuten tavanomaiset ennakkomaksut), ja niitä käsitellään komission taseessa omaisuuserinä. Perussäädöksissä jäsenvaltioita ei kuitenkaan velvoiteta raportoimaan komissiolle säännöllisesti kyseisten ennakkomaksujen käytöstä. Joissakin tapauksissa niitä ei edes tarvitse ilmoittaa erikseen komissiolle toimitettavissa maksupyynnöissä. Tämän omaisuuserän arvo arvioidaan kunkin varainhoitovuoden lopussa varojen käyttöä koskevien jäsenvaltioilta saatujen tietojen perusteella.

Sen lisäksi, että rahoitusjärjestelyjä koskevat välineet on sisällytetty komission taseeseen vuodesta 2010, komissio on analysoinut muitakin samanlaisia järjestelmiä, joissa jäsenvaltioille on suoritettu ennakkomaksuja. Komissio pyysi jäsenvaltioilta tietoja niiden ennakkomaksujen käytöstä, jotka ne olivat saaneet erilaisten tukiohjelmien (valtiontuki ja maataloustukirahaston markkinatoimet) ja Euroopan globalisaatiorahastosta maksettujen rahoitusosuuksien yhteydessä. Jäsenvaltioilta ei kuitenkaan saatu vuoden 2010 loppuun mennessä riittävästi tietoja, jotta komissio olisi voinut tehdä luotettavan arvion 31.12.2010 avoinna olleista määristä. Nyt käytettävissä olevien tietojen mukaan kyseiset määrät olivat vähäisiä. Vuoden 2011 aikana tehdyn työn avulla komissio pystyy paremmin arvioimaan näitä avoimia ennakkomaksuja jäsenvaltioilta saatujen tietojen perusteella. Tämän vuoksi kyseinen omaisuuserä merkittiin komission taseeseen 31.12.2011. Se on jaettu pitkäaikaiseen (edellä mainittu 720 miljoonaa euroa) ja lyhytaikaiseen (1 792 miljoonaa euroa, ks. liitetieto 2.12.2) osaan riippuen siitä, milloin ennakkomaksu on tarkoitus käyttää. Tämän omaisuuserän vastakirjauksena on vuoden 2011 menojen supistaminen samalla määrällä.

LYHYTAIKAISET VARAT

2.8 VAIHTO-OMAISUUS

milj. euroa Erän kuvaus 31.12.2011 31.12.2010 Tutkimusmateriaali 78 71 Muut 16 20 Yhteensä 94 91

2.9 RAHOITUSVARAT: MYYTÄVISSÄ OLEVAT VARAT

Myytävissä olevat rahoitusvarat on hankittu tuoton saamiseksi tai niitä pidetään hallussa tietyn varojen rakenteen saavuttamiseksi tai toissijaisen likviditeettilähteen muodostamiseksi, ja ne voidaan näin myydä likviditeettitarpeiden tai koronmuutosten mukaan.

MYYTÄVISSÄ OLEVAT VARAT

milj. euroa 31.12.2011 31.12.2010 Selvitystilassa oleva EHTY 1 463 1 283 BUFI-sijoitukset 1 358 515 Riskinjakorahoitusväline 547 419 TEN-T-hankkeiden lainavakuusjärjestelmä 97 111 Euroopan kemikaalivirasto 151 — Muut 3 3 Yhteensä 3 619 2 331

Kaikki selvitystilassa olevan EHTY:n myytävissä oleviin varoihin kuuluvat sijoitukset ovat toimivilla markkinoilla noteerattuja euromääräisiä vieraan pääoman ehtoisia arvopapereita. Vuonna 2012 erääntyvien vieraan pääoman ehtoisten arvopaperien (käypä) arvo 31.12.2011 oli 481 miljoonaa euroa (294 miljoonaa euroa vuonna 2010).

Vaikka uusia hankintoja on tehty sekä riskinjakorahoitusvälineeseen että Euroopan laajuisten liikenneverkkojen lainavakuusvälineeseen (ks. myös liitetieto 5.1.2), suuri kasvu edellisvuoteen verrattuna johtuu pääasiassa siitä, että alustavasti maksettujen sakkojen kasvanut määrä on sijoitettu talouden ja rahoituksen pääosaston hallinnoimaan erilliseen rahastoon (BUFI). Ennen vuotta 2010 nämä määrät talletettiin erillisille pankkitileille – ks. liitetieto 2.13.2 (käteisvarat, joihin kohdistuu rajoituksia).

2.10 RAHOITUSVARAT: LYHYTAIKAISET LAINAT

Nämä määrät muodostuvat pääasiassa lainoista, jotka erääntyvät alle 12 kuukauden kuluessa tilinpäätöspäivästä (ks. edellä liitetieto 2.5.2). Vuonna 2010 tähän kohtaan sisältyi 2 miljardin euron erä, joka liittyi Unkarille myönnettyyn maksutaselainaan, joka maksettiin takaisin joulukuussa 2011. Tähän kohtaan on sisällytetty myös 51 miljoonan euron määräaikaistalletukset, jotka liittyvät pääasiassa Euroopan ulkosuhdehallintoon ja Euroopan unionin elinten käännöskeskukseen.

2.11 MUUT SAAMISET JA KERRYTETTÄVISSÄ OLEVAT RAHAMÄÄRÄT

milj. euroa Liitetieto 31.12.2011 31.12.2010 Lyhytaikaiset saamiset 2.11.1 6 189 6 786 Sekalaiset saamiset — 21 20 Tulojäämät ja menoennakot 2.11.2 3 267 4 525 Yhteensä 9 477 11 331

Edellä ilmoitetusta yhteismäärästä arviolta 8 955 miljoonaa euroa koskee muihin kuin vaihtoon liittyviä transaktioita (11 009 miljoonaa euroa vuonna 2010).

2.11.1 Lyhytaikaiset saamiset

milj. euroa Tiliryhmä 31.12.2011 31.12.2010 Bruttomäärä Arvonalennus Nettoarvo Bruttomäärä Arvonalennus Nettoarvo Tuensaajat 379 (94) 285 207 (79) 128 Sakot 3 369 (244) 3 125 4 584 (406) 4 178 Jäsenvaltiot 4 243 (1 550) 2 693 4 011 (1 625) 2 386 Muut 89 (3) 86 96 (2) 94 Yhteensä 8 080 (1 891) 6 189 8 898 (2 112) 6 786

Tuensaajat

Nämä ovat perintämääräyksiä, jotka on viety kirjanpitoon vuoden lopussa vahvistettuina, perimättä olevina saamisina ja joita ei vielä ole otettu mihinkään muuhun kohtaan taseen vastaavaa-puolella.

Sakot

Tähän kohtaan sisältyvät komission määräämiin sakkoihin liittyvät perittävät määrät. Joulukuun 31. päivään 2011 mennessä näihin saamisiin liittyen oli saatu yhteensä 3 012 miljoonan euron vakuudet (2 585 miljoonaa euroa vuonna 2010). On huomattava, että saamisista 209 miljoonaa euroa ei ollut erääntynyt 31.12.2011 mennessä.

Saamiset jäsenvaltioilta

milj. euroa 31.12.2011 31.12.2010 Maataloustukirahastoon ja maaseudun kehittämiseen liittyvät saamiset Maataloustukirahasto 1 439 1 130 Maaseuturahasto 23 — Maaseudun väliaikainen kehittämisväline (TRDI) 37 19 SAPARD 142 146 Arvonalennus (771) (814) Yhteensä 870 481 Maksettu ja jäsenvaltioilta perittävä arvonlisävero 41 46 Omat varat A-kirjanpitoon kirjatut määrät 29 81 Erilliseen kirjanpitoon kirjatut määrät 1 263 1 285 Arvonalennus (779) (811) Muut 114 391 Yhteensä 627 946 Muut saamiset jäsenvaltioilta Arvio takaisin perittävistä ennakkomaksuista 963 561 Muut 192 352 Yhteensä 1 155 913 Yhteensä 2 693 2 386

Maataloustukirahastoon ja maaseudun kehittämiseen liittyvät saamiset

Kohtaan on kirjattu pääasiassa jäsenvaltioiden ilmoittamat ja vahvistamat saamiset (tilanne 15.10.2011) maataloustukirahaston tuensaajilta 31.12.2011. Saamisten määrä jaksolta, joka ulottuu edellä tarkoitetun ilmoituksen jättämisestä vuoden 2011 joulukuun 31. päivään on arvioitu. Komissio tekee lisäksi arvion arvonalennuksesta, joka vastaa sitä osaa tuensaajien velasta, jota ei todennäköisesti saada perittyä takaisin. Arvonalennuksen kirjaaminen ei kuitenkaan merkitse sitä, että komissio luopuisi kyseisten määrien perimisestä. Oikaistuun määrään sisältyy myös 20 prosentin osuus, jonka jäsenvaltiot pidättävät hallintokustannusten kattamista varten.

Omiin varoihin kuuluvat saamiset

Tätä kohtaa tarkasteltaessa olisi otettava huomioon, että jäsenvaltioilla on oikeus pidättää kantamistaan perinteisistä omista varoista kantokuluina 25 prosenttia. Edellä esitetyt luvut ovat tämän vuoksi nettomääriä, joista on vähennetty kyseinen osuus. Jäsenvaltioilta oleviin saamisiin on jäsenvaltioiden toimittamien arvioiden perusteella tehty arvonalennus. Tämä ei kuitenkaan merkitse sitä, että komissio olisi luopunut arvonalennusta vastaavien määrien perimisestä.

2.11.2 Tulojäämät ja menoennakot

milj. euroa 31.12.2011 31.12.2010 Tulojäämät 2 952 3 445 Menoennakot 296 1 061 Muut 19 19 Yhteensä 3 267 4 525

Tämän kohdan erät muodostuvat pääosin tulojäämistä:

milj. euroa 31.12.2011 31.12.2010 Omat varat 2 644 2 657 Käyttötarkoitukseensa sidotut maataloustulot, marras- ja joulukuu 111 72 Maataloustukirahasto: täytäntöönpanematta olevat rahoitusoikaisupäätökset — 520 Koheesio-, aluekehitys- ja maaseudun kehitysrahastot: rahoitusoikaisut 16 43 Muut tulojäämät 181 153 Tulojäämät yhteensä 2 952 3 445

Menoennakkojen määrän huomattava väheneminen johtuu pääasiassa sellaisten varojen parantuneesta kirjanpitokäsittelystä, jotka jäsenvaltiot olivat siirtäneet rahoitusjärjestelyjä koskeviin välineisiin mutta joita ei ollut vielä ilmoitettu komissiolle tai joita se ei ollut maksanut vuoden loppuun mennessä. Nämä määrät on nyt vähennetty menojäämistä, joihin ne liittyvät.

Muihin tulojäämiin kuuluvia eriä ovat pääasiassa viivästyskorot, kertyneet pankkikorot sekä ennakkomaksuista kertyneet korot.

2.12 LYHYTAIKAISET ENNAKKOMAKSUT

milj. euroa Liitetieto 31.12.2011 31.12.2010 Ennakkomaksut 2.12.1 8 089 9 123 Menoennakot 2.12.2 2 918 955 Lyhytaikaiset ennakkomaksut yhteensä 11 007 10 078

2.12.1 Ennakkomaksut

milj. euroa Hallinnointitapa 31.12.2011 31.12.2010 Suora keskitetty hallinnointi 3 048 3 038 Välillinen keskitetty hallinnointi 3 037 2 368 Hajautettu hallinnointi 330 536 Hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa 761 2 177 Hallinnointi yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen kanssa 803 894 Muiden toimielinten ja virastojen toteuttama hallinnointi 110 110 Lyhytaikaiset ennakkomaksut yhteensä 8 089 9 123

Yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa hallinnoitavien lyhytaikaisten ennakkomaksujen vähennys johtuu siitä, että ohjelmakauden 2000–2006 päättämisprosessi on edistynyt hyvin (erityisesti maaseudun kehittämisen maatalousrahaston, aluekehitysrahaston, koheesiorahaston osalta). Vuonna 2011 uusille hankkeille maksettiin ennakkomaksueriä (kaudelle 2007–2013 kuuluvat ohjelmat), mutta ne kirjattiin pitkäaikaisiin varoihin, kuten liitetiedossa 2.7 selitetään.

2.12.2 Menoennakot

milj. euroa 31.12.2011 31.12.2010 Rahoitusjärjestelyjä koskevat välineet 1 126 955 Tukiohjelmat 1 792 — Yhteensä 2 918 955

Kuten edellä liitetiedossa 2.7.2 todetaan, nämä määrät liittyvät jäsenvaltioille vuosien 2007–2013 koheesiorahasto-ohjelmien ja maaseudun kehittämisohjelmien puitteissa maksettuihin korvauksiin, jotka kattavat etukäteen tuensaajille maksetut määrät mutta joita ei ollut käytetty vuoden loppuun mennessä. Edellä mainitut määrät on tarkoitus käyttää vuoden 2012 aikana.

2.13 KÄTEISVARAT JA MUUT RAHAVARAT

milj. euroa 31.12.2011 31.12.2010 Käteisvarat, joihin ei kohdistu rajoituksia: Tilit valtiokonttoreissa ja keskuspankeissa 7 450 10 123 Käyttötilit 1 099 1 150 Ennakkomaksutilit 43 39 Siirrot (siirrettävinä olevat käteisvarat) (5) 1 Lyhytaikaiset talletukset ja muut rahavarat 2 028 1 670 Yhteensä 10 615 12 983 Käteisvarat, joihin kohdistuu rajoituksia 8 320 9 080 Yhteensä 18 935 22 063

2.13.1 Käteisvarat, joihin ei kohdistu rajoituksia

Käteisvarat, joihin ei kohdistu rajoituksia, kattavat kaikki rahavarat, joita komissio säilyttää jäsenvaltioissa ja Efta-maissa olevilla tileillään (valtiokonttori tai keskuspankki) tai käyttötileillä, ennakkomaksutileillä, lyhytaikaisina talletuksina talletustileillä tai käteiskassoissa.

Lyhytaikaisiin talletuksiin sisällytetyt määrät ovat pääasiassa varoja, jotka komissio on antanut ulkopuolisten tahojen hoidettavaksi ja jotka käytetään EU:n talousarviosta rahoitettavien yksittäisten ohjelmien rahoittamiseen. Vuoden 2011 loppuun mennessä näistä varoista oli sidottu 118 miljoonaa euroa, mutta muut osapuolet eivät olleet vielä nostaneet varoja.

2.13.2 Käteisvarat, joihin kohdistuu rajoituksia

Käteisvarat, joihin kohdistuu rajoituksia, sisältävät määrät, jotka komissio on saanut määräämiensä sakkojen perusteella sellaisissa tapauksissa, joissa asian käsittely on vielä kesken. Näitä varoja säilytetään erityisillä talletustileillä, joita ei käytetä muihin tarkoituksiin. Jos toinen osapuoli on hakenut muutosta komission päätökseen tai ei ole tiedossa, haetaanko päätökseen muutosta, sakkoa vastaava määrä esitetään ehdollisena velkana liitetiedossa 5.2.

PITKÄAIKAISET VELAT

2.14 ELÄKKEET JA MUUT TYÖSUHDE-ETUUDET

milj. euroa 31.12.2011 31.12.2010 Eläkkeet – henkilöstö 30 617 32 801 Eläkkeet – muut 777 840 Yhteinen sairausvakuutusjärjestelmä 3 441 3 531 Yhteensä 34 835 37 172

2.14.1 Eläkkeet – henkilöstö

Henkilöstösääntöjen 83 artiklan mukaan eläkejärjestelmän mukaiset etuudet maksetaan EU:n talousarviosta. Näitä eläkevastuita ei rahastoida, mutta jäsenvaltiot ovat sitoutuneet yhdessä rahoittamaan kyseiset etuudet eläkemenojen rahoittamista varten vahvistetun jakoperusteen mukaisesti. Virkamiehet rahoittavat lisäksi suorittamillaan pakollisilla eläkemaksuilla kolmanneksen eläkejärjestelmän menoista pitkällä aikavälillä.

Eläkejärjestelmän vastuita arvioitiin 31.12.2011 henkilöstön ja eläkkeellä olevan henkilöstön määrän sekä kyseisenä päivänä voimassa olleiden henkilöstösääntöjen perusteella. Arviointi tehtiin kansainvälisen tilinpäätösstandardin IPSAS 25 (ja näin ollen myös EU:n kirjanpitosäännön nro 12) mukaisesti. Eläkevastuut arvioidaan niin sanotulla ennakoituun etuusoikeusyksikköön perustuvalla vakuutusmatemaattisella menetelmällä (projected unit credit method). Seuraavassa on lueteltu tärkeimmät arviointipäivänä tiedossa olleet vakuutusmatemaattiset oletukset, joita on käytetty arvioinnissa:

Vakuutusmatemaattiset oletukset 31.12.2011 31.12.2010 Nimellinen diskonttokorko 4,9 % 4,6 % Ennustettu inflaatiovauhti 1,8 % 2,1 % Reaalinen diskonttokorko 3,0 % 2,4 % Avioliiton todennäköisyys: mies/nainen 84 %/38 % 84 %/38 % Yleinen palkkatason nousu / eläkkeiden yleinen uudelleenarvostus 0 % 0 % Vuoden 2008 kansainvälinen virkamiesten elinaikataulukko Kyllä Kyllä

Eläkevastuun merkittävä pienentyminen johtuu sovellettavan diskonttokoron huomattavasta noususta, mikä tuottaa vuonna 2011 suuren vakuutusmatemaattisen voiton.

Työsuhde-etuuksiin liittyvän bruttovelan muutos

milj. euroa Henkilöstön eläkevastuu Sairausvakuutusjärjestelmä Bruttovelka 31.12.2010 36 639 3 791 Työsuoritukseen perustuvat menot 1 255 169 Korkomenot 1 716 180 Maksetut etuudet (1 187) (112) Vakuutusmatemaattiset voitot (4 226) (317) Uudesta henkilöstöstä johtuva muutos 36 0 Bruttovelka 31.12.2011 34 233 3 711 Eläkkeisiin sovellettaviin korjauskertoimiin liittyvä vastuu 834 — Eläkkeistä perittäviin veroihin perustuva vähennys (4 450) — Järjestelmän varat 0 (270) Nettovelka 31.12.2011 30 617 3 441

2.14.2 Eläkkeet – muut

Tämä kohta sisältää komission, unionin tuomioistuimen (ja yleisen tuomioistuimen) ja tilintarkastustuomioistuimen nykyisten ja entisten jäsenten sekä neuvoston pääsihteerien, Euroopan oikeusasiamiesten, Euroopan tietosuojavaltuutettujen ja Euroopan unionin virkamiestuomioistuimen jäsenten eläkevastuut. Kohtaan on sisällytetty myös Euroopan parlamentin jäsenten eläkevastuut.

2.14.3 Yhteinen sairausvakuutusjärjestelmä

Tilinpäätöstä varten määritetään myös sellaisen yhteiseen sairausvakuutusjärjestelmään liittyvän vastuun arvioitu arvo, joka EU:lla on eläkkeellä olevan henkilöstönsä osalta. Vastuun bruttomäärän arvioidaan olevan 3 711 miljoonaa euroa. Nettovastuu lasketaan vähentämällä bruttovastuusta järjestelmän varat (270 miljoonaa euroa). Laskelmissa on sovellettu samaa diskonttokorkoa ja palkkatason yleistä nousua kuin henkilöstön eläkkeitä arvostettaessa.

2.15 PITKÄAIKAISET VARAUKSET

milj. euroa Määrä 31.12.2010 Lisävaraukset Käyttämättä olevat peruutetut määrät Käytetyt määrät Siirretty lyhytaikaiseen Arvioiden muutos Määrä 31.12.2011 Oikeustapaukset 306 95 (29) (4) 0 0 368 Ydinlaitosten purkaminen 905 0 0 (8) (29) 137 1 005 Rahoitusvaraukset 86 41 0 0 (30) 3 100 Muut 20 4 (2) 0 0 0 22 Yhteensä 1 317 140 (31) (12) (59) 140 1 495

Oikeustapaukset

Tässä kohdassa esitetään arvio käsiteltävinä oleviin oikeustapauksiin liittyvistä määristä, jotka todennäköisesti tulevat maksettaviksi yli 12 kuukautta vuoden lopun jälkeen. Suurin osa liittyy 31.12.2011 vielä käsiteltävinä olleisiin oikeustapauksiin, jotka koskevat maataloustukirahaston menoihin liittyviä rahoitusoikaisuja ja muita maatalousmenoja.

Ydinlaitosten purkaminen

Vuonna 2008 riippumaton asiantuntijaryhmä päivitti vuonna 2003 laatimaansa selvitystä Yhteisen tutkimuskeskuksen ydinlaitosten purkamiseen ja jätehuolto-ohjelmaan liittyvistä kustannuksista. Tilinpäätökseen merkitty varaus perustuu asiantuntijaryhmän tarkistettuun arvioon, joka on 1 222 miljoonaa euroa (alkuperäinen arvio oli 1 145 miljoonaa euroa). Varaukseen tehtiin EU:n tilinpäätössääntöjen mukaisesti inflaatiokorjaus, minkä jälkeen se diskontattiin nettomääräiseen nykyarvoonsa (käyttämällä euromääräistä swap-käyrän nollakuponkikorkoa). Koska ohjelman kestoksi on arvioitu noin 20 vuotta, edellä esitetty arvio on jossain määrin epävarma ja lopulliset kustannukset voivat poiketa esitetyistä arvioista.

Rahoitusvaraukset

Tähän kohtaan on merkitty varaukset, jotka perustuvat arvioituihin tappioihin takauksista, jotka Euroopan investointirahasto (EIR) voi myöntää omissa nimissään komission puolesta ja komission riskillä vuosina 1998 ja 2001 käynnistetyissä pk-yritysten takausjärjestelmissä ja kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelmaan kuuluvassa vuonna 2007 käynnistetyssä pk-yritysten takausjärjestelmässä sekä eurooppalaisessa Progress-mikrorahoitusjärjestelyssä. Vakuuksiin, joihin on vedottu, sekä vakuuksiin, joihin ei ole vedottu, liittyviin takauksiin sovelletaan kuitenkin enimmäismäärää. Pitkän aikavälin rahoitusvaraukset on diskontattu niiden nettomääräiseen nykyarvoon (käyttämällä 12 kuukauden euro swap-korkoa).

2.16 PITKÄAIKAISET RAHOITUSVELAT

milj. euroa Liitetieto 31.12.2011 31.12.2010 Pitkäaikaiset lainat 2.16.1 41 200 11 445 Takuurahastoon liittyvä eliminointi (4) 2.4.1 (21) — Yhteensä 41 179 11 445

2.16.1 Pitkäaikaiset lainat

milj. euroa Makrotaloudelliseen rahoitusapuun liittyvät lainat Euratom-lainat Maksutaselainat Euroopan rahoituksenvakautusmekanismi (EFSM) Selvitystilassa oleva EHTY Yhteensä Yhteensä 31.12.2010 503 469 12 246 0 231 13 449 Uudet lainat 126 0 1 350 28 000 0 29 476 Takaisinmaksut (36) (20) (2 000) 0 0 (2 056) Valuuttakurssierot 0 0 0 0 6 6 Kirjanpitoarvon muutokset 2 2 29 344 (1) 376 Yhteensä 31.12.2011 595 451 11 625 28 344 236 41 251 Määrä, jonka eräpäivään < 1 vuosi 5 0 0 0 46 51 Määrä, jonka eräpäivään > 1 vuosi 590 451 11 625 28 344 190 41 200

Tässä kohdassa esitetään Euroopan unionin ottamat lainat, joiden erääntymiseen on yli vuosi. Lainanotto sisältää velkakirjalainat, joiden määrä on 41 011 miljoonaa euroa (13 211 miljoonaa euroa vuonna 2010). Kirjanpitoarvon muutos vastaa kertyneen koron muutosta. Lisätietoja otto- ja antolainaustoiminnasta on liitetiedossa 7.

2.17 MUUT PITKÄAIKAISET VELAT

milj. euroa 31.12.2011 31.12.2010 Rahoitusleasingvelat 1 603 1 672 Erissä maksettavat rakennukset 367 382 Muut 89 50 Yhteensä 2 059 2 104

LYHYTAIKAISET VELAT

2.18 LYHYTAIKAISET VARAUKSET

milj. euroa Määrä 31.12.2010 Lisävaraukset Käyttämättä olevat peruutetut määrät Käytetyt määrät Siirrot pitkäaikaisista Arvioiden muutos Määrä 31.12.2011 Oikeustapaukset 29 11 (18) (5) 0 0 17 Ydinlaitosten purkaminen 21 0 0 (21) 29 0 29 Rahoitusvaraukset 140 27 (2) (33) 30 3 165 Muut 24 56 (1) (20) 0 0 59 Yhteensä 214 94 (21) (79) 59 3 270

Tämä kohta sisältää alle vuoden kuluessa erääntyviin velkoihin liittyvät varaukset.

2.19 LYHYTAIKAISET RAHOITUSVELAT

Tämä erä sisältää lainoja (ks. liitetieto 2.16), jotka erääntyvät 12 kuukauden kuluessa tilinpäätöspäivästä.

2.20 MUUT LYHYTAIKAISET VELAT

milj. euroa Liitetieto 31.12.2011 31.12.2010 Alle vuoden kuluessa erääntyvät pitkäaikaiset velat 2.20.1 81 78 Lyhytaikaiset velat 2.20.2 22 211 17 615 Sekalaiset velat — 100 97 Menojäämät ja tuloennakot 2.20.3 69 081 66 739 Yhteensä 91 473 84 529

2.20.1 Alle vuoden kuluessa erääntyvät pitkäaikaiset velat

milj. euroa 31.12.2011 31.12.2010 Rahoitusleasingvelat 66 65 Muut 15 13 Yhteensä 81 78

2.20.2 Lyhytaikaiset velat

milj. euroa Velkalaji 31.12.2011 31.12.2010 Jäsenvaltiot 22 200 17 035 Toimittajat ja muut vastaavat 1 511 1 292 Määrät, joiden arvioidaan olevan tukikelvottomia, ja avoimet ennakkomaksut (1 500) (712) Yhteensä 22 211 17 615

Lyhytaikaisiin velkoihin sisältyy komissiolle avustusten yhteydessä toimitettuja maksupyyntöjä. Maksupyynnössä ilmoitettu määrä kirjataan velkoihin, kun maksupyyntö on vastaanotettu. Jos vastapuolena on jäsenvaltio, ne luokitellaan vastaavasti. Hankintoihin liittyvät veloitus- ja hyvityslaskut käsitellään tätä samaa menettelyä noudattaen. Tällaiset maksupyynnöt on otettu huomioon tilikautta päätettäessä. Seuraavalla tilikaudella suoritettaviksi tulevat tukikelpoiset määrät on tilikautta päätettäessä arvioitu ja kirjattu menoiksi. Jäljelle jäänyt osuus esitetään kohdassa ”Määrät, joiden arvioidaan olevan tukikelvottomia, ja avoimet ennakkomaksut” (ks. jäljempänä) Jotta varojen ja velkojen määrää ei arvioitaisi liian suureksi, lyhytaikaisissa veloissa esitetään nettomäärä.

Jäsenvaltiot

Merkittävimmät tähän kohtaan kirjatut määrät ovat rakennerahastotoimiin liittyvät maksamattomat maksupyynnöt (Euroopan sosiaalirahasto 5,8 miljardia euroa ja EAKR/koheesiorahasto 14 miljardia euroa).

Toimittajat ja muut vastaavat

Tähän kohtaan sisältyvät avustusten ja hankesopimusten perusteella maksettavien määrien lisäksi julkisille organisaatioille ja konsolidoimattomille yhteisöille (esimerkiksi EKR) maksettavat määrät.

Määrät, joiden arvioidaan olevan tukikelvottomia, ja avoimet ennakkomaksut

Velkoihin on tehty vähennys, joka vastaa tukikelpoisuuden tarkistamista odottavien maksupyyntöjen sellaista osuutta, jota ei pidetä tukikelpoisena. Suurimmat määrät liittyvät rakennetoimia toteuttaviin pääosastoihin. Veloista on myös vähennetty ennakkomaksuja vastaavien maksupyyntöjen osuus, joka on maksettava vuoden loppuun mennessä (1 miljardi euroa).

2.20.3 Menojäämät ja tuloennakot

milj. euroa 31.12.2011 31.12.2010 Menojäämät 68 577 66 326 Tuloennakot 490 407 Konsolidoituihin yhteisöihin liittyvät määrät 14 6 Yhteensä 69 081 66 739

Menojäämät on jaoteltu seuraavasti:

milj. euroa 31.12.2011 31.12.2010 Maatalous ja maaseudun kehittäminen: Maataloustukirahasto: menot 16.10.2011–31.12.2011 33 774 33 015 Maataloustukirahasto: suora tuki 10 701 10 703 Maataloustukirahasto: sokerialan rakenneuudistus 224 400 Maataloustukirahasto: muut 23 (303) Maaseuturahasto 12 127 10 792 Yhteensä 56 849 54 607 Rakennetoimet: Euroopan kalatalousrahasto 56 116 Euroopan aluekehitysrahasto ja koheesiorahasto 4 791 4 894 Liittymistä edeltävä rakennepolitiikan väline (ISPA) 172 74 Euroopan sosiaalirahasto 1 687 2 182 Yhteensä 6 706 7 266 Muut menojäämät: T&K 1 157 1 267 Muut 3 865 3 186 Yhteensä 5 022 4 453 Menojäämät yhteensä 68 577 66 326

Tuloennakkojen suuri määrä 31.12.2011 johtuu siitä, että kaksi jäsenvaltiota maksoi etukäteen vuodelle 2011 kuuluvia omien varojen rahoitusosuuksiaan.

NETTOVARAT JA RAHASTOT

2.21 RAHASTOT

milj. euroa 31.12.2011 31.12.2010 Käyvän arvon rahasto (108) (61) Muut rahastot: Takuurahasto 1 911 1 746 Uudelleenarvostusrahasto 57 57 Muut 1 748 1 742 Yhteensä 3 716 3 545 Yhteensä 3 608 3 484

2.21.1 Käyvän arvon rahasto

Myytävissä olevien varojen käyvän arvon muutokset merkitään tilinpäätössääntöjen mukaisesti käyvän arvon rahastoon. Vuonna 2011 käyvän arvon rahastosta poistettiin nettomääräisesti 24 miljoonaa euroa myytävissä oleviin rahoitusvaroihin liittyvää kumulatiivista käyvän arvon alentumista, joka kirjattiin tuotto- ja kululaskelmaan.

Käyvän arvon rahastoon sisältyi vuoden lopussa 87 miljoonan euron arvosta käyvän arvon alennuksia, jotka liittyvät EU:n hallussa oleviin Kreikan valtion joukkovelkakirjoihin (nimellisarvo 129 miljoonaa euroa). On kuitenkin huomattava, että nämä joukkovelkakirjat vaihdettiin vuoden 2012 alussa uusiin joukkovelkakirjoihin, joiden ehdot ovat samanlaiset, mutta ne eivät kuulu velkojen uudelleenjärjestelyyn, johon yksityinen sektori osallistuu. Tämän seurauksena 20.3.2012 erääntyneet määrät (39 miljoonaa euroa) ja 18.5.2012 erääntyneet määrät (15,7 miljoonaa euroa) maksettiin kokonaisuudessaan eräpäivänä. Ks. lisätietoja rahoitusvarojen kirjaamisesta käypään arvoon liitetiedosta 1.5.5.

2.21.2 Muut varat

Takuurahasto

Takuurahaston toimintaa käsitellään myös liitetiedossa 2.4.1. Tähän erään on kirjattu takuurahaston tavoitesumma, joka on 9 prosenttia rahaston takaamista vastuista. Tavoitesumma on samalla rahaston varojen vähimmäismäärä.

Uudelleenarvostusrahasto

Uudelleenarvostusrahasto sisältää komission tiettyjen maa-alueiden ja rakennusten ennen vuotta 2005 tehdyn uudelleenarvostuksen.

Muut rahastot

Nämä varat kuuluvat pääasiassa selvitystilassa olevalle EHTY:lle ja sen teräs- ja hiilialan tutkimusrahastolle. Tämä rahasto perustettiin EHTY:n toiminnan lopettamisen yhteydessä.

2.22 JÄSENVALTIOIDEN RAHOITUSOSUUDET

milj. euroa Määrä Jäsenvaltioilta maksettaviksi vaadittavat rahoitusosuudet 31.12.2010 30 931 Varainhoitovuoden 2010 ylijäämän palautus jäsenvaltioille 4 539 Takuurahaston varojen muutos 165 Muiden varojen muutokset 34 Varainhoitovuoden taloudellinen tulos (ylijäämä) 1 789 Jäsenvaltioilta maksettaviksi vaadittavat rahoitusosuudet yhteensä 31.12.2011 37 458 Jaottelu: Työsuhde-etuudet 34 835 Muut määrät 2 623

Tämä kohta vastaa sellaisia komissiolle vuoden 2011 joulukuun 31. päivään mennessä aiheutuneita menoja, jotka on katettava tulevista talousa