Erään viinialan nimityksen tuote-eritelmän vakiomuutoksen hyväksymistä koskevan tiedonannon julkaiseminen (komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 17 artiklan 2 ja 3 kohta)

(2020/C 46/14)

Tämä ilmoitus julkaistaan komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 (1) 17 artiklan 5 kohdan mukaisesti.

VAKIOMUUTOKSEN HYVÄKSYNNÄN TIEDOKSI ANTAMINEN

”Anjou Villages Brissac”

PDO-FR-A0259-AM01

Tiedonannon päivämäärä: 14. marraskuuta 2019

HYVÄKSYTYN MUUTOKSEN KUVAUS JA PERUSTELUT

1. Maantieteellinen alue

Maantieteellistä aluetta muutetaan seuraavasti: ”Kaikki tuotantovaiheet tapahtuvat maantieteellisellä alueella, joka kattaa Maine-et-Loiren departementin seuraavat kunnat (vuoden 2018 virallinen geokoodi): Brissac Loire Aubance (Brissac-Quincén, Saint-Saturnin-sur-Loiren ja Vauchrétienin liitoskuntien aikaisemmat alueet), Denée, Les Garennes sur Loire (Juigné-sur-Loiren ja Saint-Jean-des-Mauvrets’n liitoskuntien aikaisemmat alueet), Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Saint-Melaine-sur-Aubance ja Soulaines-sur-Aubance.

Maantieteellistä aluetta koskevaan kartta-aineistoon voi tutustua tuotteiden alkuperää ja laatua valvovan kansallisen laitoksen (Institut national de l’origine et de la qualité, INAO) verkkosivustolla.”

Toimituksellinen muutos: uudessa hallintoyksiköiden luettelossa otetaan huomioon alueliitokset tai muut muutokset hallinnollisessa aluejaossa, jotka ovat tapahtuneet eritelmien hyväksymisen jälkeen. Oikeusvarmuuden lisäämiseksi luettelossa viitataan INSEEn vuosittain päivittämän virallisen maantieteellisen koodin voimassa olevaan versioon. Maantieteellinen alue pysyy muuttumattomana.

Lisäksi INAO:n verkkosivustolla on maantieteellistä aluetta edustavaa kartta-aineistoa, jotta kansalaiset saavat asiasta paremmin tietoa.

Yhtenäisen asiakirjan 6 kohtaa (Maantieteellinen alue) muutetaan vastaavasti.

2. Rajattu viljelyalue

Lisätään tuote-eritelmän 1 luvun IV kohdan 2 alakohtaan ilmaisun ”14. helmikuuta 2002” jälkeen ilmaisu ”ja kansallisen komitean pysyvän valiokunnan 19. tammikuuta 2017 järjestetyn kokouksen”.

Tämän muutoksen tavoitteena on lisätä päivämäärä, jona kansallinen toimivaltainen viranomainen hyväksyi maantieteellisellä tuotantoalueella sijaitsevan rajatun viljelyalueen muutoksen. Viljelyalueen rajaamisella tarkoitetaan sitä, että asianomaisen suojatun alkuperänimityksen kattamaan tuotantoon soveltuvat viljelylohkot määritetään maantieteellisellä tuotantoalueella.

Tämä muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

3. Välittömässä läheisyydessä sijaitseva alue

Korvataan 1 luvun IV kohdan 3 alakohdan kuntaluettelo seuraavasti:

”— Deux-Sèvresin departementti: Argenton-l’Église, Bouillé-Loretz, Brion-prèsThouet, Louzy, Mauzé-Thouarsais, Saint-Cyr-la-Lande, Sainte-Radegonde, SainteVerge, Saint-Martin-de-Mâcon, Saint-Martin-de-Sanzay, Thouars, Tourtenay ja Val en Vignes (Bouillé-Saint-Paulin ja Cersayn liitoskuntien aikaisemmat alueet)

— Indre-et-Loiren departementti: Saint-Nicolas-de-Bourgueil

— Loire-Atlantiquen departementti: Ancenis, Le Loroux-Bottereau, Le Pallet, La Remaudière, Vair-sur-Loire (Anetzin liitoskunnan aikaisemmat alueet) ja Vallet

— Maine-et-Loiren departementti: Allonnes, Angers, Antoigné, Artannes-surThouet, Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon (Champ-sur-Layonin, Faveraye-Mâchellesin, Faye-d’Anjoun, Rablay-sur-Layonin ja Thouarcén liitoskuntien aikaisemmat alueet), Blaison-Saint-Sulpice (Blaison-Gohier’n ja Saint-Sulpicen liitoskuntien aikaisemmat alueet), Bouchemaine, Brain-sur-Allonnes, Brézé, Brissac Loire Aubance (Alleuds’n, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubancen, Chemellier’n, Coutures’n, Luignén, Saint-Rémy-la-Varennen ja Saulgé-l’Hôpitalin liitoskuntien aikaisemmat alueet), Brossay, Cernusson, Chacé, Chalonnes-sur-Loire, Champtocé-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (Chanzeaux’n, La Jumellièren ja Valanjoun liitoskuntien aikaisemmat alueet), Cizay-la-Madeleine, Cléré-sur-Layon, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Dénezé-sous-Doué, Distré, Doué-en-Anjou (Brignén, Concourson-sur-Layonin, Doué-la-Fontainen, Forgesin, Meignén, Montfortin, Saint-Georges-sur-Layonin ja Les Verchers-sur-Layonin liitoskuntien aikaisemmat alueet), Épieds, Fontevraud-l’Abbaye, Gennes-Val-de-Loire (Chênehutte-Trèves-Cunault’n, Gennesin, Grézillén, Saint-Georges-des-Sept-Voies’n ja Le Thoureil’n liitoskuntien aikaisemmat alueet), Huillé, Ingrandes-Le Fresne sur Loire (Ingrandes’n liitoskunnan aikaisemmat alueet), Jarzé Villages (Lué-en-Baugeois’n liitoskunnan aikaisemmat alueet), Louresse-Rochemenier, Lys-Haut-Layon (Cerqueux-sous-Passavantin, La Fosse-de-Tignén, Nueil-sur-Layonin, Tancoignén, Tignén, Trémontin ja Vihiers’n liitoskuntien aikaisemmat alueet), Mauges-sur-Loire (La Chapelle-Saint-Florentin, Le Marillais’n, Le Mesnil-en-Valléen, Montjean-sur-Loiren, La Pommerayen, Saint-Florent-le-Vieilin, Saint-Laurent-de-la-Plainen ja Saint-Laurent-du-Mottayn liitoskuntien aikaisemmat alueet), Mazé-Milon (Fontaine-Milonin liitoskunnan aikaisemmat alueet), Montilliers, Montreuil-Bellay, Montsoreau, Orée d’Anjou (Bouzillén, Champtoceaux’n, Drainin, Landemontin, Lirén, Saint-Laurent-des-Autelsin ja La Varennen liitoskuntien aikaisemmat alueet), Parnay, Passavant-sur-Layon, La Possonnière, Le Puy-Notre-Dame, Rochefort-sur-Loire, Rou-Marson, Saint-Cyr-en-Bourg, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Georges-sur-Loire, Saint-Germain-des-Prés, Saint-Just-sur-Dive, Saint-Macaire-du-Bois, Saint-Martin-du-Fouilloux, Saint-Sigismond, Saumur, Savennières, Soucelles, Souzay-Champigny, Terranjou (Chavagnesin, Martigné-Briandin ja Notre-Dame-d’Allençonin liitoskuntien aikaisemmat alueet), Tuffalun (Ambillou-Châteaun, Louerren ja Noyant-la-Plainen liitoskuntien aikaisemmat alueet), Turquant, Les Ulmes, Val-du-Layon (Saint-Aubin-de-Luignén ja Saint-Lambert-du-Lattayn liitoskuntien aikaisemmat alueet), Varennes-sur-Loire, Varrains, Vaudelnay, Verrie, Verrières-en-Anjou (Pellouailles-les-Vignesin ja Saint-Sylvain-d’Anjoun liitoskuntien aikaisemmat alueet) ja Villevêque

— Viennen departementti: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay, Les Trois-Moutiers.”

Näin otetaan huomioon eritelmän viimeisimmästä versiosta lähtien tapahtuneet eri kuntaliitokset. Välittömässä läheisyydessä sijaitseva alue pysyy muuttumattomana.

Yhtenäisen asiakirjan 9 kohtaa (täydentävät edellytykset) muutetaan vastaavasti.

4. Maatalouden ympäristötoimet

Lisätään 1 luvun VI kohdan 2 alakohtaan seuraava teksti: ”Hoidettu, luontainen tai kylvetty kasvipeite on pakollinen rivien välissä. Jos kasvipeitettä ei ole, toimijan on suoritettava maanmuokkaustyöt, jotta voidaan varmistaa luontainen kasvillisuus, tai perusteltava viininviljelyalan viranomaisten hyväksymien biologisen torjunnan tuotteiden käyttö. Jos viljelylohkolla käytetään biologisen torjunnan tuotteita, muiden rikkakasvien torjunta-aineiden käyttö on kiellettyä.”

Tämä muutos liittyy maatalousekologiaa edistävien käytäntöjen tämänhetkiseen kehitykseen koko Anjoun viinialueella. Se myös heijastaa ympäristönäkökohtien laajempaa huomioon ottamista teknisissä toimenpiteissä. Muutos auttaa vähentämään rikkakasvien kemiallisten torjunta-aineiden käyttöä kasvipeitteen suosimisen, rikkakasvien mekaanisen poistamisen ja biologisten torjunta-aineiden käytön ansiosta. Rikkakasvien torjunta-aineiden käytön vähentämisen on edistettävä viininviljelymaan suojelua ja säilytettävä sen luonnolliset ominaisuudet (hedelmällisyys, biologinen monimuotoisuus, biologinen puhdistus), mikä edistää viinien laatua ja aitoutta ja vahvistaa kasvualueeseen (”terroir”) liittyvää käsitettä.

Tämä muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

5. Sadonkorjuukielto

Poistetaan I luvun VII kohdan 1 alakohdasta virke ”Viininkorjuun aloituspäivä vahvistetaan Ranskan maatalous- ja merikalastuslain D. 645-6 §:n säännösten mukaisesti.”

Viininkorjuun alkamispäivän määrittäminen ei ole nykyään enää tarpeen, koska alan toimijoilla on laaja valikoima välineitä, joiden avulla ne voivat arvioida viinirypäleiden kypsyyden mahdollisimman tarkasti. Kaikilla toimijoilla on useita omia ja kollektiivisia laitteita ja välineitä, joiden avulla on mahdollista määrittää tarkasti optimaalinen päivämäärä kunkin viljelylohkon korjuun aloittamiselle tuotantotavoitteiden mukaisesti.

Tämä muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

6. Sokeripitoisuus

Lisätään 1 luvun IX kohdan 1 alakohdan b alakohtaan ilmauksen ”glukoosi + fruktoosi” jälkeen ilmaisu ”, jotka sisältyvät viiniin käymisen jälkeen”.

Tämä muutos tehdään, jotta vältetään epäselvyydet, jotka liittyvät sokeripitoisuuteen ennen käymistä. On tärkeää täsmentää, että sokeripitoisuus on tarkistettava käymisen jälkeen.

Tämä muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

7. Käymishuoneen kapasiteetti

Korvataan 1 luvun IX kohdan 1 alakohdan d alakohdassa virke ”Kunkin toimijan käymishuoneen kapasiteetti vastaa vähintään 1,4-kertaisesti viinitilan keskimääräistä tuotosta edellisten viiden vuoden aikana.” virkkeellä ”Kunkin toimijan käymishuoneen kapasiteetti vastaa vähintään 1,4-kertaisesti keskimääräistä viiniytettyä määrää edellisten viiden vuoden aikana.”

Eritelmissä ei viitattu tilavuuskapasiteettiin (ilmaistuna hehtolitroina tai kuutiometreinä) vaan tuottoon, toisin sanoen korjuumäärään jaettuna tuotantoon käytetyllä pinta-alalla (ilmaistuna esimerkiksi hl/ha). Ehdotetulla muutoksella voidaan korjata tällainen epäjohdonmukaisuus määrien suhteen asiasisältöä muuttamatta (vähimmäismääräksi vahvistetaan aina 1,4 kertaa tilan keskimääräinen viiniytetty määrä aiempina viinivuosina).

Tämä muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

8. Viinin liikkeellelasku

Poistetaan 1 luvun IX kohdan 5 alakohdan b alakohta, joka koskee päivämäärää, jolloin viini lasketaan liikkeelle valtuutettujen varastonpitäjien välillä.

Tämä muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

9. Yhteys maantieteelliseen alueeseen

Yhteyttä on tarkistettu asianomaisten kuntien määrän päivittämiseksi (seitsemän kymmenen sijaan). Yhteyden osalta täsmennetään, että keskilämpötilat ovat vuosilämpötiloja.

Yhtenäisen asiakirjan 8 kohtaa (Nimitys) muutetaan vastaavasti.

10. Siirtymätoimenpide

Lisätään 1 luvun XI kohtaan virke ”Säännöksiä, jotka koskevat pakollista hoidettua, luontaista tai kylvettyä kasvipeitettä rivien välissä, tai jos tätä kasvipeitettä ei ole, toimijan velvollisuutta tehdä maanmuokkaustyöt tai käyttää biologisen torjunnan tuotteita, jotta voidaan varmistaa luontaisen kasvillisuuden hallinta, ei sovelleta näiden eritelmien hyväksymispäivänä käytössä oleviin viininviljelylohkoihin, joiden rivien välinen etäisyys on enintään 1,70 metriä.”

Siirtymätoimenpiteen ansiosta ei rangaista sellaisia viljelylohkoja, joiden nykyinen toimintatapa ei ole maatalouden ympäristömääräysten mukainen. Tiheästi istutetuissa viinitarhoissa, joissa rivien välinen etäisyys on enintään 1,70 metriä, pysyvän ruohopeitteen ylläpito tai maanmuokkaustöiden toteuttaminen voi aiheuttaa teknisiä ongelmia (koneistaminen, laitteet, työkalut). Matalalla olevissa viiniköynnöksissä ruoho lisää myös keväthallan riskiä. Lisäksi kasvipeite aiheuttaa sen, että köynnökset joutuvat kilpailemaan vedensaannista yhä enemmän sen mukaan, kuinka tiheään kasvit on istutettu. Toisaalta niiden viiniköynnösten, jotka istutetaan tuote-eritelmän hyväksynnän jälkeen, osalta on tietoisesti noudatettava annettuja maatalouden ympäristömääräyksiä köynnösten tiheydestä ja rivien välisestä etäisyydestä riippumatta.

Tämä muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

11. Tietojen kirjaaminen

Korvataan 2 luvun II kohdan 3 alakohdassa sana ”potentiaalinen” sanalla ”luonnollinen”.

Jotta kaikki Anjou Saumurin alueen eritelmät laaditaan yhdenmukaisesti, ilmaisu ”luonnollinen alkoholipitoisuus” korvaa ilmaisut ”potentiaalinen pitoisuus” ja ”aste”. Nämä muutokset parantavat eritelmien luettavuutta. Rekisterien pitämistä koskevien säännösten yhdenmukaistamisella pyritään helpottamaan tarkastussuunnitelman laatimista ja näiden rekistereiden valvontaa.

Tämä muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

12. Tärkeimmät tarkastettavat kohdat

Tuote-eritelmän 3 lukua on tarkistettu, jotta johdonmukaistetaan Anjou Saumurin alueen eritelmien tarkastettavien tärkeimpien kohtien kirjoitusasua.

Tämä muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

1. Tuotteen nimi

”Anjou Villages Brissac”

2. Maantieteellisen merkinnän tyyppi

SAN – Suojattu alkuperänimitys

3. Rypäletuotteiden luokat

1. Viini

4. Viinin/viinien kuvaus

Viinit ovat kuohumattomia punaviinejä, joiden pääasialliset analyyttiset ominaisuudet ovat seuraavat:

Viinien luonnollinen alkoholipitoisuus on vähintään 11 tilavuusprosenttia.

Malolaktisen käymisen on pitänyt päättyä. Viinien, jotka ovat valmiita saatettaviksi markkinoille irtotavarana tai jotka ovat pakkausvaiheessa, omenahappopitoisuus on korkeintaan 0,4 grammaa litrassa.

Käymiskykyisten sokereiden (glukoosi ja fruktoosi), jotka sisältyvät viiniin käymisen jälkeen, enimmäispitoisuudeksi on asetettu 3 grammaa litrassa.

Viinien kokonaisalkoholipitoisuus saa olla väkevöinnin jälkeen enintään 12,5 tilavuusprosenttia.

Haihtuvien happojen kokonaispitoisuus, kokonaishappopitoisuus ja kokonaisrikkidioksidipitoisuus ovat unionin sääntelyn mukaisia.

Viinejä kypsytetään viininvalmistustiloissa vähintään satovuotta seuraavan vuoden kesäkuun 30. päivään saakka.

Viini on punaviini, joka on valmistettu rypälelajikkeista Cabernet franc N ja Cabernet sauvignon N ja jonka syvä väri kuvaa sen täyteläisyyttä. Tuoksu on yleensä monivivahteinen, sekoitus punaisia ja mustia hedelmiä sekä mausteisia, riistaeläinten lihaa muistuttavia tai jopa puumaisia aromeja. Suutuntuma on runsas ja täyteläinen, ja siinä säilyy aromaattinen rikkaus. Tanniinit tuntuvat selvästi ja ovat sopusointuisia, ja jälkimaku on viipyilevä.

Yleiset analyyttiset ominaisuudet Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til.-%) Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til.-%) Vähimmäishappopitoisuus Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (mEq/l) Kokonaisrikkidioksidipitoisuus (milligrammaa/litra)

5. Viininvalmistusmenetelmät

a. Olennaiset viininvalmistusmenetelmät

Erityiset viininvalmistusmenetelmät

Istutustiheys – etäisyydet

Viljelykäytäntö

Viiniköynnösten istutustiheys on vähintään 4 000 köynnöstä hehtaarilla. Köynnösrivien välinen etäisyys saa olla enintään 2,50 metriä, ja köynnösten välisen etäisyyden samalla rivillä on oltava alle 1 metri. Viininviljelylohkojen, joiden istutustiheys on alle 4 000 köynnöstä mutta kuitenkin vähintään 3 300 köynnöstä hehtaaria kohti, sadosta voidaan käyttää tarkistettua alkuperänimitystä sillä ehdolla, että noudatetaan eritelmässä määrättyjä sääntöjä tukilankojen käytöstä ja lehvistön korkeudesta. Viininviljelylohkojen välinen etäisyys saa olla enintään 3 metriä, ja köynnösten välisen etäisyyden samalla rivillä on oltava alle 1 metri.

Kastelu

Viljelykäytäntö

Kastelu on kielletty.

Erityinen viininvalmistusmenetelmä

Vähennykseen perustuvat väkevöintimenetelmät sallitaan, ja osittaisen väkevöimisen enimmäisosuudeksi suhteessa käytettyihin määriin vahvistetaan 10 prosenttia. Puupalojen käyttö on kiellettyä. Viinien kokonaisalkoholipitoisuus saa olla väkevöinnin jälkeen enintään 12,5 tilavuusprosenttia.

Edellä esitettyjen määräysten lisäksi viininvalmistusmenetelmien on oltava unionin tasolla sekä maaseutua ja kalastusta koskevassa Ranskan laissa (Code rural et de la pêche maritime) asetettujen velvoitteiden mukaisia.

b. Enimmäistuotokset

56 hehtolitraa/ha

6. Rajattu maantieteellinen alue

Kaikki tuotantovaiheet tapahtuvat maantieteellisellä alueella, joka kattaa Maine-et-Loiren departementin seuraavat kunnat (vuoden 2018 virallinen geokoodi): Brissac Loire Aubance (Brissac-Quincén, Saint-Saturnin-sur-Loiren ja Vauchrétienin liitoskuntien aikaisemmat alueet), Denée, Les Garennes sur Loire (Juigné-sur-Loiren ja Saint-Jean-des-Mauvrets’n liitoskuntien aikaisemmat alueet), Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Saint-Melaine-sur-Aubance ja Soulaines-sur-Aubance.

Maantieteellistä aluetta koskevaan kartta-aineistoon voi tutustua tuotteiden alkuperää ja laatua valvovan kansallisen laitoksen (Institut national de l’origine et de la qualité, INAO) verkkosivustolla.

7. Pääasialliset rypälelajikkeet

Cabernet sauvignon N

Cabernet franc N

8. Yhteyden/yhteyksien kuvaus

1. Maantieteellisen alueen tiedot:

a) Yhteyden kannalta merkitykselliset luontoon liittyvät tekijät

Tarkistetun alkuperänimityksen ”Anjou villages Brissac” suojaama maantieteellinen alue sijaitsee liuskekivestä tai hiekkaisesta liuskekivimaasta koostuvalla laajalla Massif Armoricainin ylängöllä, joka loivenee vähitellen Loire-jokea kohti. Maisemalle ovat ominaisia erilaisissa valaistusolosuhteissa olevat loivat rinteet, joiden korkeus vaihtelee 50 ja 90 metrin välillä. Vuonna 2018 alue korvasi tarkistetun alkuperänimityksen ”Coteaux de l’Aubance” kattaman alueen ja ulottuu nyt seitsemän kunnan alueelle Angers’n kaupungin lounaispuolella.

Maantieteellinen alue rajoittuu lännessä Aubance-joen suulle, jossa tämä laskee Loire-jokeen, idässä liitukautiseen ylätasankoon, jolle on muodostunut kalkkipitoinen maaperä (Pariisin altaan raja), pohjoisessa Loire-joen varteen ja etelässä Brissacin ja Beaulieun metsiin. Aubance on Loiren lyhyt sivujoki ja tämän maantieteellisen alueen tunnusmerkki. Se virtaa alkulähteeltään pohjoisen suuntaan 1500-luvun linnastaan tunnettuun Brissac-Quincén kuntaan saakka. Sieltä se kääntyy luoteeseen Mûrs-Erignén kuntaan saakka, ja sen jälkeen virta muuttuu Loire-joen suuntaiseksi.

Liuskekiven päällä oleva maakerros on useimmiten ohut, sen lämpöominaisuudet ovat hyvät ja vesivaranto niukka. Maantieteellisen alueen länsiosassa on yleisesti juonikiviä, jotka ovat purkautuneesta laavasta peräisin olevia happamien (ryoliitit) tai emäksisten kiviainesten (spiliitit) muodostelmia, ja ne muodostavat erittäin kivisen maaperän. Maantieteellisestä alueesta pohjoiseen sijaitsevat kunnat ovat savi- ja liuskekivimuodostumien päällä. Ihmiset ovat hyödyntäneet kiviä useiden vuosisatojen ajan talojen seinien ja kattojen rakentamisessa, laattojen valmistuksessa ja jopa huonekalujen, kuten lavuaarien, pöytien tai portaiden valmistuksessa. Tämä vahvistaa alueen erityisyyttä. Nämä erityispiirteet näkyvät hyvin maisemassa ja vaikuttavat viinialueen identiteettiin. Maantieteellisen alueen itäosa puolestaan sijaitsee Cenomanum-vaiheen muodostelmilla, jotka peittävät prekambrisen peruskallion.

Maantieteellinen alue on vähäsateinen erillisalue. Se hyötyy föhn-tuulten vaikutuksesta, ja Choletais’n ja Les Maugesin alueen korkeampi maasto suojaa sitä valtameren kosteudelta. Vuotuinen sademäärä on noin 585 millimetriä, kun se on Choletais’ssa lähes 800 millimetriä. Brissac-Quincén arvot ovat alhaisimmat Maine-et-Loiren departementin sääasemista. Myös kasvukauden aikana sademäärä eroaa noin 100 millimetriä departementin muiden osien sademäärästä. Vuotuiset keskilämpötilat ovat suhteellisen korkeat (noin 12 °C) ja yhden asteen korkeammat kuin koko Maine-et-Loiren departementissa. Tämän alueen erityinen paikallisilmasto näkyy eteläisestä kasvistosta, kuten alueella olevista rautatammista ja hopeapinjoista.

b) Yhteyden kannalta merkitykselliset inhimilliset tekijät

Viinialueen joillakin tunnusomaisilla viinitarhoilla on hyvin vanha alkuperä, kuten Guillory vanhempi totesi vuonna 1865 Angers’n alueen maatalous- ja teollisuusalan lehdessä ”Bulletin de la Société Agricole et Industrielle d’Angers”. Hän korosti, että istutukseen käytetään lajiketta ”plant breton” (joka on saanut nimensä siitä, että sitä tuotiin veneellä Loiren suiston kautta, ja tämä sijaitsi tuolloin Bretagnen alueella) Saint-Melaine-sur-Aubancen kunnassa. ”Plant breton” on sama kuin rypälelajike Cabarnet franc N. Tämän lajikkeen istutusten määrä kasvoi entisestään yli kolme neljäsosaa Anjoun viinialueesta tuhonneen viinikirvakriisin jälkeen.

Viininvalmistus keskittyi 1900-luvun alussa pääasiallisesti ”rouget’n” (joka on paikallinen nimitys kahviloissa nautituille kevyille viineille) kehittämiseen. Punaviiniä alettiin valmistaa myös 1900-luvulla samaan aikaan kun perustettiin Brissacin osuustoiminnallinen viininvalmistamo. Tähän aikaan kehitettiin myös rypälelajiketta Cabernet sauvignon N, joka on pintamaalla myöhemmin kypsyvä lajike.

Tarkistettu alkuperänimitys ”Anjou Villages” hyväksyttiin 14. marraskuuta 1991 Brissacin alueen viininviljelijöiden aloitteesta, ja se koskee tarkistetun alkuperänimityksen ”Anjou” maantieteellisellä alueella sijaitsevaa 46:ta kuntaa. Nimitys, jota alueen viininviljelijät olivat tavoitelleet jo vuodesta 1979, edellyttää tietynlaista viljelylohkojen rajaamista ja tiukkoja tuotantosääntöjä, jotka ovat edellytyksenä hyvärakenteisen punaviinin tuottamiselle. Viini pullotetaan kesän alkupuolella tanniinien kypsytyksen varmistavan jälkikäsittelyn jälkeen.

Brissacin alueen viinintuottajat ovat kuitenkin aina olleet vakuuttuneita siitä, että heillä on viljelyalue ja tietotaitoa, joiden ansiosta varmistetaan tuotettavien punaviinien omaperäisyys. Viininviljelijät saivat hyväksytettyä tarkistetun alkuperänimityksen ”Anjou Villages Brissac”17. helmikuuta 1998. Tämä edellytti merkittäviä ponnisteluja, kuten rypälelajikkeiden ja istutuspaikkojen yhteensovittaminen parhaalla mahdollisella tavalla, viiniköynnösten leikkaus- ja hoitotekniikan mukauttaminen olosuhteisiin mahdollisimman hyvin, optimaalisesti kypsyneiden rypäleiden korjuu sekä lämmönhallintaa ja maseroinnin kestoa koskevien teknisten parannusten toteuttaminen.

2. Tietoja tuotteiden laadusta ja ominaispiirteistä

Kyseessä oleva viini on rypälelajikkeista Cabernet franc N ja Cabernet sauvignon N valmistettu punaviini.

Sen syvä väri kuvaa sen täyteläisyyttä. Tuoksu on yleensä monivivahteinen, sekoitus punaisia ja mustia hedelmiä sekä mausteisia, riistaeläinten lihaa muistuttavia tai jopa puumaisia aromeja. Suutuntuma on runsas ja täyteläinen, ja siinä säilyy aromaattinen rikkaus. Tanniinit tuntuvat selvästi ja ovat sopusointuisia, ja jälkimaku on viipyilevä.

Viini on täyteläinen, ja sitä on säilytettävä viidestä kuuteen vuotta ennen maistelua.

3. Syy- ja seuraussuhteet

Käytäntöjen mukaan tarkasti jaetun pintamaan sekä optimaalisen auringonvalon saannin mahdollistavan ja säännöllistä vedensaantia edistävän pinnanmuodostuksen yhdistelmä tekee mahdolliseksi sen, että rypälelajikkeet Cabernet franc N ja Cabernet sauvignon kypsyvät täyteläisiksi ja omaleimaisiksi. Nämä viininviljelyolosuhteet edellyttävät viiniköynnöksen ja sen tuotantopotentiaalin optimaalista hallintaa, mikä heijastuu köynnöksien hoidossa ja tiukoissa leikkaamissäännöissä. Viininviljelijät ovat havainnoineet ja analysoineet viiniköynnösten kasvua oikeanlaisen istutustavan määrittämiseksi: Cabernet sauvignon N ‐rypälelajike istutetaan pintamaahan ja Cabernet franc N ‐rypälelajike puolestaan pääasiassa Cenomanum-vaiheen savi- ja kalkkikivestä muodostuvaan maahan tai liuskekiven päällä olevaan ruskomaahan, joilla on suurempi vedenpidätyskyky.

Alan toimijoiden tietotaidon ansiosta korjuu osataan ajoittaa siten, että korjuuhetkellä rypäleiden sokeripitoisuus on vähintään 189 grammaa litrassa ja fenolikypsyys optimaalisessa vaiheessa. Ajan myötä viininviljelijät ovat oppineet saamaan rypäleistä parhaat mahdolliset tulokset mukauttamalla viininvalmistustekniikoitaan. Hyvin nopeasti päädyttiin siihen, että käymisen jälkeen viinien annetaan kypsyä tynnyreissä, mikä tekee aromeista monivivahteisia ja tanniineista runsaita ja silkkisiä. Näiden tavoitteiden saavuttamiseksi eritelmissä vahvistetaan, että kypsytys jatkuu satovuodesta vähintään seuraavan vuoden kesäkuun 30. päivään saakka.

Tarkistettu alkuperänimitys ”Anjou villages Brissac” kuuluu Anjoun alueen merkittävimpien viinien joukkoon. Viininviljelijät ja viinialan ammattilaiset kokoontuvat ajoittain maistelutilaisuuteen, jossa valitaan tarkistetun alkuperänimityksen ”Anjou villages Brissacin” edustavin viini, ”cuvée ambassadeur”. Kyseisestä tilaisuudesta on tullut merkittävä tapahtuma, jolla varmistetaan kulloinkin kyseessä olevan vuosikerran osalta Anjoun alueen punaviinien tunnettuus.

9. Olennaiset lisäedellytykset (pakkaaminen, merkinnät, muut vaatimukset)

Välittömässä läheisyydessä sijaitseva alue

Oikeudellinen kehys:

EU:n lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Tuotantoa rajatulla maantieteellisellä alueella koskeva poikkeus

Edellytyksen kuvaus:

Välittömässä läheisyydessä sijaitseva alue koostuu viiniyttämistä, valmistusta ja kypsytystä koskevan poikkeuksen mukaisesti seuraavista kunnista (vuoden 2018 geokoodin perusteella):

— Deux-Sèvresin departementti: Argenton-l’Église, Bouillé-Loretz, Brionprès-Thouet, Louzy, Mauzé-Thouarsais, Saint-Cyr-la-Lande, Sainte-Radegonde, Sainte-Verge, Saint-Martin-de-Mâcon, Saint-Martin-de-Sanzay, Thouars, Tourtenay ja Val en Vignes (Bouillé-Saint-Paulin ja Cersayn liitoskuntien aikaisemmat alueet)

— Indre-et-Loiren departementti: Saint-Nicolas-de-Bourgueil

— Loire-Atlantiquen departementti: Ancenis, Le Loroux-Bottereau, Le Pallet, La Remaudière, Vair-sur-Loire (Anetzin liitoskunnan aikaisemmat alueet) ja Vallet

— Maine-et-Loiren departementti: Allonnes, Angers, Antoigné, Artannessur-Thouet, Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon (Champ-sur-Layonin, Faveraye-Mâchellesin, Faye-d’Anjoun, Rablay-sur-Layonin ja Thouarcén liitoskuntien aikaisemmat alueet), Blaison-Saint-Sulpice (Blaison-Gohier’n ja Saint-Sulpicen liitoskuntien aikaisemmat alueet), Bouchemaine, Brain-sur-Allonnes, Brézé, Brissac Loire Aubance (Alleuds’n, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubancen, Chemellier’n, Coutures’n, Luignén, Saint-Rémy-la-Varennen ja Saulgé-l’Hôpitalin liitoskuntien aikaisemmat alueet), Brossay, Cernusson, Chacé, Chalonnes-sur-Loire, Champtocé-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (Chanzeaux’n, La Jumellièren ja Valanjoun liitoskuntien aikaisemmat alueet), Cizay-la-Madeleine, Cléré-sur-Layon, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Dénezé-sous-Doué, Distré, Doué-en-Anjou (Brignén, Concourson-sur-Layonin, Doué-la-Fontainen, Forgesin, Meignén, Montfortin, Saint-Georges-sur-Layonin ja Les Verchers-sur-Layonin liitoskuntien aikaisemmat alueet), Épieds, Fontevraud-l’Abbaye, Gennes-Val-de-Loire (Chênehutte-Trèves-Cunault’n, Gennesin, Grézillén, Saint-Georges-des-Sept-Voies’n ja Le Thoureil’n liitoskuntien aikaisemmat alueet), Huillé, Ingrandes-Le Fresne sur Loire (Ingrandes’n liitoskunnan aikaisemmat alueet), Jarzé Villages (Lué-en-Baugeois’n liitoskunnan aikaisemmat alueet), Louresse-Rochemenier, Lys-Haut-Layon (Cerqueux-sous-Passavantin, La Fosse-de-Tignén, Nueil-sur-Layonin, Tancoignén, Tignén, Trémontin ja Vihiers’n liitoskuntien aikaisemmat alueet), Mauges-sur-Loire (La Chapelle-Saint-Florentin, Le Marillais’n, Le Mesnil-en-Valléen, Montjean-sur-Loiren, La Pommerayen, Saint-Florent-le-Vieilin, Saint-Laurent-de-la-Plainen ja Saint-Laurent-du-Mottayn liitoskuntien aikaisemmat alueet), Mazé-Milon (Fontaine-Milonin liitoskunnan aikaisemmat alueet), Montilliers, Montreuil-Bellay, Montsoreau, Orée d’Anjou (Bouzillén, Champtoceaux’n, Drainin, Landemontin, Lirén, Saint-Laurent-des-Autelsin ja La Varennen liitoskuntien aikaisemmat alueet), Parnay, Passavant-sur-Layon, La Possonnière, Le Puy-Notre-Dame, Rochefort-sur-Loire, Rou-Marson, Saint-Cyr-en-Bourg, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Georges-sur-Loire, Saint-Germain-des-Prés, Saint-Just-sur-Dive, Saint-Macaire-du-Bois, Saint-Martin-du-Fouilloux, Saint-Sigismond, Saumur, Savennières, Soucelles, Souzay-Champigny, Terranjou (Chavagnesin, Martigné-Briandin ja Notre-Dame-d’Allençonin liitoskuntien aikaisemmat alueet), Tuffalun (Ambillou-Châteaun, Louerren ja Noyant-la-Plainen liitoskuntien aikaisemmat alueet), Turquant, Les Ulmes, Val-du-Layon (Saint-Aubin-de-Luignén ja Saint-Lambert-du-Lattayn liitoskuntien aikaisemmat alueet), Varennes-sur-Loire, Varrains, Vaudelnay, Verrie, Verrières-en-Anjou (Pellouailles-les-Vignesin ja Saint-Sylvain-d’Anjoun liitoskuntien aikaisemmat alueet) ja Villevêque

— Viennen departementti: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay ja Les Trois-Moutiers.

Merkinnät

Oikeudellinen kehys:

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Merkintöihin liittyvät täydentävät säännökset

Edellytyksen kuvaus:

Vapaaehtoiset merkinnät voidaan kirjoittaa etikettiin kirjaimin, jotka ovat korkeudeltaan ja leveydeltään enintään kaksi kertaa niin suuret kuin kirjaimet, joilla tarkistettu alkuperänimitys kirjoitetaan.

Tarkistettuun alkuperänimitykseen voidaan lisätä maantieteellinen nimitys ”Val de Loire” eritelmässä vahvistettujen sääntöjen mukaisesti.

Maantieteellisen nimityksen nimi ”Val de Loire” voidaan kirjoittaa kirjainkoolla, joka on korkeudeltaan ja leveydeltään enintään kaksi kolmasosaa kirjainkoosta, jolla tarkistettu alkuperänimitys kirjoitetaan.

Tarkistetulla alkuperänimityksellä suojattujen viinien merkinnöissä voidaan täsmentää pienemmän maantieteellisen yksikön nimi edellyttäen, että kyse on kiinteistörekisterialueesta ja että paikka on mainittu sadonkorjuuilmoituksessa. Kiinteistörekisterialueen nimi kirjoitetaan kirjaimin, jotka ovat korkeudeltaan ja leveydeltään enintään puolet niistä kirjaimista, joilla tarkistettu alkuperänimitys kirjoitetaan.

Linkki eritelmään

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-0a43e4f9-b0f4-400f-b86a-ed65865455b8

(1) EYVL L 9, 11.1.2019, s. 2.