P6_TA(2006)0520

Erityisohjelma "Valmiudet" (seitsemäs tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelma 2007-3013) *

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma ehdotuksesta neuvoston päätökseksi Euroopan yhteisön seitsemännen tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelman (2007-2013) täytäntöön panemiseksi toteutettavasta erityisohjelmasta "Valmiudet" (KOM(2005)0443 — C6-0384/2005 — 2005/0188(CNS))

(Kuulemismenettely)

Euroopan parlamentti, joka

- ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvostolle (KOM(2005)0443) [1] ja muutetun ehdotuksen (KOM(2005)0443/2) [1],

- ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 166 artiklan, jonka mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C6-0384/2005),

- ottaa huomioon työjärjestyksen 51 artiklan,

- ottaa huomioon teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan mietinnön ja budjettivaliokunnan lausunnon (A6-0371/2006);

1. hyväksyy komission ehdotuksen sellaisena kuin se on tarkistettuna;

2. katsoo, että lainsäädäntöehdotuksessa esitetyn ohjeellisen määrän on oltava yhteensopiva vuosien 2007-2013 rahoituskehyksen otsakkeen 1 a enimmäismäärän kanssa, ja huomauttaa, että vuotuisesta määrästä päätetään vuotuisessa talousarviomenettelyssä Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen, talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17. toukokuuta 2006 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen [2] 38 kohdan mukaisesti;

3. pyytää komissiota muuttamaan ehdotustaan vastaavasti EY:n perustamissopimuksen 250 artiklan 2 kohdan mukaisesti;

4. pyytää neuvostoa ilmoittamaan parlamentille, jos se aikoo poiketa parlamentin hyväksymästä sanamuodosta;

5. pyytää tulla kuulluksi uudelleen, jos neuvosto aikoo tehdä huomattavia muutoksia komission ehdotukseen;

6. kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle.

KOMISSION TEKSTI | PARLAMENTIN TARKISTUKSET |

Tarkistus 1

Johdanto-osan 4 kappale

(4) Puiteohjelman olisi täydennettävä jäsenvaltioissa toteutettavia toimia sekä yhteisön muita toimia, erityisesti rakennerahastoja, maataloutta, koulutusta, kilpailukykyä, innovointia, teollisuutta, terveyttä, kuluttajansuojaa, työllisyyttä, energiaa, liikennettä ja ympäristöä koskevia toimia, jotka ovat tarpeen, jotta saataisiin aikaan Lissabonin tavoitteiden edellyttämä strategisten toimenpiteiden kokonaisuus. | (4) Puiteohjelman olisi täydennettävä jäsenvaltioissa toteutettavia toimia ja toimia, joita jäsenvaltiot toteuttavat osallistumalla eurooppalaisiin hallitusten välisiin tutkimusorganisaatioihin, sekä yhteisön muita toimia, erityisesti rakennerahastoja, maataloutta, koulutusta, kulttuuria, kilpailukykyä, innovointia, teollisuutta, terveyttä, kuluttajansuojaa, työllisyyttä, energiaa, liikennettä ja ympäristöä koskevia toimia, jotka ovat tarpeen, jotta saataisiin aikaan Lissabonin tavoitteiden edellyttämä strategisten toimenpiteiden kokonaisuus. |

Tarkistus 2

Johdanto-osan 9 kappale

(9) Tähän ohjelmaan kuuluvassa tutkimustoiminnassa olisi noudatettava eettisiä perusperiaatteita, joihin kuuluvat Euroopan unionin perusoikeuskirjaan sisältyvät eettiset periaatteet. | (9) Tähän ohjelmaan kuuluvassa tutkimustoiminnassa olisi noudatettava eettisiä perusperiaatteita, joihin kuuluvat Euroopan unionin perusoikeuskirjaan sisältyvät eettiset periaatteet, sekä painotettava tutkimuksen yhteiskunnallista ja humanitaarista arvoa eettistä ja kulttuurista monimuotoisuutta kunnioittaen. |

Tarkistus 3

Johdanto-osan 10 kappale

(10) Puiteohjelman olisi edistettävä kestävää kehitystä. | (10) Puiteohjelman on edistettävä kestävää kehitystä. |

Tarkistus 4

Johdanto-osan 11 a kappale (uusi)

| (11 a) Ehdotuspyyntöjen yksinkertaistamiseksi ja kustannusten alentamiseksi komission olisi luotava edellytykset ehdotuspyyntöihin osallistujien rekisteröinnille tietokantaan. |

Tarkistus 5

3 a artiklan 1 kohta (uusi)

| 3 a artikla 1. Komissio toteuttaa tarvittavat toimenpiteet varmistaakseen, että rahoitetut toimet toteutetaan tehokkaasti ja neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 säännöksiä noudattaen. |

Tarkistus 6

3 a artiklan 2 kohta (uusi)

| 2. Erityisohjelman yleiset hallintomenot, perustettavaksi ehdotetun toimeenpanoviraston sisäiset menot ja hallintomenot mukaan lukien, olisi suhteutettava asianomaisen erityisohjelman nojalla suoritettaviin toimiin, ja ne kuuluvat budjetti- ja lainsäädäntövallan käyttäjien päätäntävaltaan. |

Tarkistus 7

3 a artiklan 3 kohta (uusi)

| 3. Talousarviomäärärahat on käytettävä moitteettoman varainhoidon periaatteen eli taloudellisuuden, tehokkuuden ja vaikuttavuuden periaatteiden sekä suhteellisuusperiaatteen mukaisesti. |

Tarkistus 8

5 artiklan 3 kohta

3. Erityisohjelman liitteessä IV määritetään toimi, joka voidaan toteuttaa osallistumalla kansallisten tutkimusohjelmien yhteistoteutukseen ja josta on tehtävä erillinen päätös perustamissopimuksen 169 artiklan nojalla. | 3. Erityisohjelman liitteessä IV määritetään mahdollinen toimi, joka voidaan toteuttaa osallistumalla kansallisten tutkimusohjelmien yhteistoteutukseen ja josta on tehtävä erillinen päätös perustamissopimuksen 169 artiklan nojalla. |

Tarkistus 9

5 a artikla (uusi)

| 5 a artikla Komissio ilmoittaa budjettivallan käyttäjälle ennalta, jos se aikoo poiketa Euroopan unionin yleisen talousarvion selvitysosassa ja liitteessä esitetystä rahoituksen jakautumisesta. |

Tarkistus 10

6 artiklan 2 kohta

2. Työohjelmassa otetaan huomioon olennaiset tutkimustoimet, joita toteutetaan jäsenvaltioiden, assosioituneiden valtioiden sekä eurooppalaisten ja kansainvälisten organisaatioiden toimesta. Työohjelma päivitetään tarpeen mukaan. | 2. Työohjelmassa otetaan huomioon olennaiset tutkimustoimet, joita toteutetaan jäsenvaltioiden, assosioituneiden valtioiden sekä eurooppalaisten ja kansainvälisten organisaatioiden toimesta, pyrkien lisäämään tällaisiin toimiin liittyvää synergiaa, tuottamaan eurooppalaista lisäarvoa, vaikuttamaan teollisuuden kilpailukykyyn ja säilyttämään merkittävyyden yhteisön muiden politiikan alojen kannalta. Työohjelma päivitetään tarpeen mukaan. |

Tarkistus 11

7 artiklan 3 a kohta (uusi)

| 3 a. Komissio huolehtii tutkimustulosten arvioinnista ja tiedottaa niiden panoksestaan dynaamiseen tietoyhteiskuntaan Euroopassa. |

Tarkistus 12

8 artiklan 5 kohta

5. Komissio tiedottaa säännöllisesti komitealle erityisohjelman täytäntöönpanon yleisestä edistymisestä ja antaa sille tietoja kaikista tässä ohjelmassa rahoitetuista TTK-toimista. | 5. Komissio tiedottaa säännöllisesti komitealle ja asiasta vastaavalle Euroopan parlamentin valiokunnalle erityisohjelman täytäntöönpanon yleisestä edistymisestä ja antaa niille tietoja kaikista tässä ohjelmassa rahoitetuista TTK-toimista. |

Tarkistus 13

8 artiklan 5 a kohta (uusi)

| 5 a. Komission kertomus sisältää arvion varainhoidon moitteettomuudesta sekä arvion ohjelman talousarvio- ja taloushallinnon tehokkuudesta ja asianmukaisuudesta. |

Tarkistus 14

8 a artikla (uusi)

| 8 a artikla Komissio esittää käsiteltävänä olevan päätöksen sekä erityisohjelman täytäntöönpanoa koskevan kertomuksen toimivaltaisille elimille hyvissä ajoin uutta käsittelyä varten, jotta päätöksen muuttamista koskeva menettely voidaan saattaa päätökseen vuoden 2010 loppuun mennessä. |

Tarkistus 15

Liite I, johdanto, 1 kohta, 5 luetelmakohta

—tuomalla tiede ja yhteiskunta lähemmäksi toisiaan, jotta tiede ja teknologia voitaisiin integroida sopusointuisesti eurooppalaiseen yhteiskuntaan, ja | —tuomalla tiede ja yhteiskunta lähemmäksi toisiaan, jotta tiede ja teknologia voitaisiin integroida sopusointuisesti eurooppalaiseen yhteiskuntaan; antamalla nykyisille EU:n tason, kansallisille ja alueellisille tiedotuskeskuksille mahdollisuus tarjota pk-yrityksille, teollisuuden toimijoille ja tutkimuslaitoksille täysipainoiset tiedot puiteohjelmasta, kilpailukyky- ja innovaatio -puiteohjelmasta sekä rakennerahastoista, ja |

Tarkistus 16

Liite I, johdanto, 1 kohta, 6 luetelmakohta

—kansainvälistä yhteistyötä tukevilla horisontaalisilla toimilla ja toimenpiteillä. | —kansainvälistä, rajat ylittävää ja alueiden välistä yhteistyötä tukevilla horisontaalisilla toimilla ja toimenpiteillä. |

Tarkistus 17

Liite I, johdanto, 4 kohta

Erityisohjelmassa voidaan toteuttaa muihin kuin yhteisön ohjelmiin liittyvää koordinointia, jossa hyödynnetään ERA-NET-järjestelmää ja yhteisön osallistumista kansallisten ohjelmien yhteistoteutukseen (perustamissopimuksen 169 artikla) "Yhteistyö"- erityisohjelmassa kuvatulla tavalla. | Erityisohjelmassa voidaan toteuttaa muihin kuin yhteisön ohjelmiin liittyvää koordinointia, jossa hyödynnetään ERA-NET-järjestelmää ja yhteisön osallistumista kansallisten ohjelmien yhteistoteutukseen (perustamissopimuksen 169 artikla) "Yhteistyö"- erityisohjelmassa kuvatulla tavalla. Toimilla parannetaan myös täydentävyyttä ja synergiaa puiteohjelman ja toisaalta hallitusten välisten rakenteiden avulla toteutettavien toimien välillä. |

Tarkistus 18

Liite I, johdanto, otsake "Tutkimuspolitiikan yhtenäinen kehittäminen", 3 kohta, 1 luetelmakohta, 1 alakohta, 2 luetelmakohta

—Yritysten tutkimusinvestointien seuranta, joka tarjoaa erillisen ja täydentävän tietolähteen julkisen päätöksenteon tueksi sekä t&k-investointistrategioiden vertailupohjan yrityksille. Tarkoitus on laatia säännöllisesti yritys- ja sektoritason t&k-investointeja koskevat tulostaulut, selvittää yksityisten t&k-investointien kehityssuuntauksia, analysoida yritysten t&k-investointipäätöksiin ja -käytäntöihin vaikuttavia tekijöitä, selvittää taloudellisia vaikutuksia ja arvioida vaikutuksia politiikan kannalta. | —Yritysten tutkimusinvestointien seuranta, joka tarjoaa erillisen ja täydentävän tietolähteen julkisen päätöksenteon tueksi sekä t&k-investointistrategioiden vertailupohjan EU:n talouden kannalta keskeisillä aloilla toimiville yrityksille. Tarkoitus on laatia säännöllisesti yritys- ja sektoritason t&k-investointeja koskevat tulostaulut, selvittää yksityisten t&k-investointien kehityssuuntauksia, analysoida yritysten t&k-investointipäätöksiin ja -käytäntöihin vaikuttavia tekijöitä, selvittää taloudellisia vaikutuksia ja arvioida vaikutuksia politiikan kannalta. |

Tarkistus 19

Liite I, johdanto, otsake "Tutkimuspolitiikan yhtenäinen kehittäminen", 3 kohta, 2 luetelmakohta, 1 alakohta

Tavoitteena on tehostaa tutkimuspolitiikan koordinointia toimilla, joilla tuetaan i) avoimen koordinointimenetelmän toteutusta ja ii) kentältä tulevia aloitteita, joihin osallistuu useita maita ja alueita ja tarvittaessa muita sidostahoja (kuten yrityksiä, yleiseurooppalaisia organisaatioita ja kansalaisjärjestöjä). | Tavoitteena on tehostaa tutkimuspolitiikan koordinointia silloin, kun näin voidaan selvästi luoda lisäarvoa tutkimus- ja innovointijärjestelmien kannalta, toimilla, joilla tuetaan i) avoimen koordinointimenetelmän toteutusta ja ii) kentältä tulevia aloitteita, joihin osallistuu useita maita ja alueita ja tarvittaessa muita sidostahoja (kuten yrityksiä, yleiseurooppalaisia organisaatioita ja kansalaisjärjestöjä). |

Tarkistus 20

Liite I, johdanto, otsake "Tutkimuspolitiikan yhtenäinen kehittäminen", 3 kohta, 2 luetelmakohta, 3 a alakohta (uusi)

| Erityistä huomiota on kiinnitettävä seuraaviin seikkoihin: synerginen lähestymistapa tutkimuspotentiaalin kehittämiseen yhdessä innovoinnin ohjaamien ohjelmien ja rakennerahastojen ohjelmien kanssa;sellaisten hallinnollisten ja fyysisten esteiden vähentäminen, jotka estävät tehokasta rajat ylittävää yhteistyötä eri jäsenvaltioiden alueiden välillä, sekäyhdistetyn tutkimus- ja innovointikapasiteetin kehittäminen |

Tarkistus 21

Liite I, 1 osa, otsake "Lähestymistapa", 1 kohta

Jotta Eurooppa voisi tulla maailman kilpailukykyisimmäksi ja dynaamisimmaksi tietoon perustuvaksi taloudeksi, sillä on oltava käytössään uudenaikaisia ja tehokkaita tutkimusinfrastruktuureita, joiden avulla se voi saavuttaa johtavan aseman tieteessä ja teknologiassa. Tutkimusinfrastruktuureilla on keskeinen merkitys tietämyksen luomisessa, levittämisessä, soveltamisessa ja hyödyntämisessä ja sitä kautta innovoinnin edistämisessä. Mahdollisuus infrastruktuurien käyttöön on yhä useammin ehdoton edellytys tutkimukselle kaikilla tieteen ja teknologian aloilla. Monet tutkimusinfrastruktuurit ovat kehittyneet lähes yksinomaan jonkin tietyn alan tutkimukseen käytetyistä suurista laitteistoista useiden eri tiedeyhteisöjen käytössä oleviksi palveluinfrastruktuureiksi. Tieto- ja viestintäteknologian kehityksen myötä hiljattaiset infrastruktuuriratkaisut ovat myös laajentuneet niin, että ne käsittävät hajautettuja laitteisto-, ohjelmisto- ja sisältöjärjestelmiä ja tuovat mittavaa kumulatiivista arvoa osaamisvarantoina useilla eri tieteenaloilla. | Jotta Eurooppa voisi tulla maailman kilpailukykyisimmäksi ja dynaamisimmaksi tietoon perustuvaksi taloudeksi, sillä on oltava käytössään uudenaikaisia ja tehokkaita tutkimusinfrastruktuureita, joiden avulla se voi saavuttaa johtavan aseman tieteessä ja teknologiassa. Tutkimusinfrastruktuureilla on keskeinen merkitys tietämyksen luomisessa, levittämisessä, soveltamisessa ja hyödyntämisessä ja sitä kautta innovoinnin edistämisessä. Mahdollisuus infrastruktuurien käyttöön on yhä useammin ehdoton edellytys tutkimukselle kaikilla tieteen ja teknologian sekä näyttöön pohjautuvan päätöksenteon aloilla. Monet tutkimusinfrastruktuurit ovat kehittyneet lähes yksinomaan jonkin tietyn alan tutkimukseen käytetyistä suurista laitteistoista useiden eri tiedeyhteisöjen käytössä oleviksi palveluinfrastruktuureiksi. Tieto- ja viestintäteknologian kehityksen myötä hiljattaiset infrastruktuuriratkaisut ovat myös laajentuneet niin, että ne käsittävät hajautettuja laitteisto-, ohjelmisto- ja sisältöjärjestelmiä ja tuovat mittavaa kumulatiivista arvoa osaamisvarantoina useilla eri tieteenaloilla ja monille erilaisille käyttäjäryhmille. |

Tarkistus 22

Liite I, 1 osa, otsake "Lähestymistapa", 2 kohta

Ehdotetuilla toimilla edistetään eritoten osaamisen kehittämistä, hyödyntämistä ja säilyttämistä tukemalla tutkimusinfrastruktuureja joko huippuosaamista korostavaa alhaalta ylöspäin -lähestymistapaa noudattaen tai kohdennettua lähestymistapaa soveltaen. Tieto- ja viestintäteknologiapohjaisiin sähköisiin infrastruktuureihin tehtävät strategiset parannukset nähdään nekin muutosvoimana tavassa, jolla tiedettä tehdään. | Ehdotetuilla toimilla edistetään eritoten osaamisen kehittämistä, hyödyntämistä ja säilyttämistä tukemalla tutkimusinfrastruktuureja joko huippuosaamista korostavaa alhaalta ylöspäin -lähestymistapaa noudattaen tai kohdennettua lähestymistapaa soveltaen niin, että toimet ovat yhdenmukaisia käytettävissä olevien resurssien sekä unionin keskeisten prioriteettien kanssa. Tieto- ja viestintäteknologiapohjaisiin infrastruktuureihin ja virtuaalisiin infrastruktuureihin tehtävät strategiset parannukset nähdään nekin keskeisenä muutosvoimana tavassa, jolla tiedettä tehdään, ja tätä tuetaan merkittävillä julkisilla ja yksityisillä investoinneilla kaikkialla Euroopassa. Yhteensovittaminen jäsenvaltioiden toimien kanssa on välttämätöntä infrastruktuurien kehittämisen ja rahoittamisen kannalta. |

Tarkistus 23

Liite I, 1 osa, otsake "Lähestymistapa", 3 kohta, johdantokappale

EU:n tutkimuksen ja teknologian kehittämisen puiteohjelmassa "tutkimusinfrastruktuurilla" tarkoitetaan laitteistoja, resursseja tai palveluja, joita tutkimusyhteisö tarvitsee tutkimuksen tekemiseen kaikilla tieteen ja teknologian aloilla. Määritelmä kattaa (tarvittavine henkilöresursseineen): | EU:n tutkimuksen ja teknologian kehittämisen puiteohjelmassa "tutkimusinfrastruktuurilla" tarkoitetaan laitteistoja, resursseja tai palveluja, joita tutkimusyhteisö tarvitsee julkisella, yksityisellä sekä kansalaisyhteiskunnan tasolla tutkimuksen tekemiseen kaikilla tieteen ja teknologian aloilla. Määritelmä kattaa (tarvittavine henkilöresursseineen): |

Tarkistus 24

Liite I, 1 osa, otsake "Toimet", 1 kohta, 1 luetelmakohta

—käytössä olevien tutkimusinfrastruktuurien käytön optimointi ja suorituskyvyn parantaminen | —käytössä olevien tutkimusinfrastruktuurien käytön optimointi ja suorituskyvyn parantaminen prioriteettina; |

Tarkistus 25

Liite I, 1 osa, otsake "Toimet", 1 kohta, 2 ja 3 luetelmakohta

—Euroopan yleistä etua palvelevien uusien tutkimusinfrastruktuurien kehittämisen (tai jo käytössä oleviin infrastruktuureihin tehtävien merkittävien parannusten) edistäminen tutkimusinfrastruktuureja käsittelevän eurooppalaisen strategiafoorumin ESFRI:n työn pohjalta | —Euroopan yleistä etua palvelevien uusien tutkimusinfrastruktuurien kehittämisen (tai jo käytössä oleviin infrastruktuureihin tehtävien merkittävien parannusten) edistäminen, ennen kaikkea mukaan lukien tutkimusinfrastruktuureja käsittelevän eurooppalaisen strategiafoorumin ESFRI:n työ |

— tukitoimet, kuten esiin nouseviin tarpeisiin liittyvä tuki. | —tukitoimet, kuten esiin nouseviin tarpeisiin liittyvä tuki ja valmiudet teknologian kehittämiseksi lähentymisalueilla. |

Tarkistus 26

Liite I, 1 osa, otsake "Toimet", 1.1.1. kohta

1.1.1. Maailman huippua edustavat tutkimusinfrastruktuurit edellyttävät mittavia ja pitkäaikaisia investointeja henkilöresursseina ja rahoituksena. Niiden käyttäjä- ja hyödyntäjäkuntana tulisi olla mahdollisimman laaja koko Eurooppaa edustava tutkijoiden ja asiakasyritysten yhteisö. EU:n pitäisi edistää tätä tukemalla muiden maiden infrastruktuurien käyttömahdollisuuksia. Tarkoituksena on avata tutkimusryhmille (myös EU:n syrjäisten alueiden tutkimusryhmille) uusia mahdollisuuksia käyttää parhaita tutkimusinfrastruktuureja. Ulkopuoliset voivat päästä käyttämään tutkimusinfrastruktuureja joko paikan päällä tai sopivan tietoliikenneyhteyden kautta. Käyttömahdollisuus voidaan tarjota myös tieteellisten etäpalvelujen muodossa. Toteutustapana ovat ehdotuspyynnöt, joihin sovelletaan alhaalta ylöspäin -lähestymistapaa ja jotka koskevat kaikkia tieteen ja teknologian aloja tasavertaisesti. | (Tarkistus ei vaikuta suomenkieliseen versioon.) |

Tarkistus 27

Liite I, 1 osa, otsake "Toimet", 1.1.2. kohta, 2 kohta, 1 luetelmakohta

—alhaalta ylöspäin -lähestymistapaan perustuvat ehdotuspyynnöt, joilla pannaan liikkeelle resurssien molemminpuolista koordinointia ja yhdistämistä infrastruktuurien ylläpitäjien välillä, päämääränä edistää niiden keskinäisen yhteistyön kulttuuria; toimien tavoitteena on myös strukturoida Euroopan tasolla infrastruktuurien toimintaa, edistää niiden kapasiteetin ja suorituskyvyn yhteistä kehittämistä ja tukea niiden johdonmukaista ja monitieteistä käyttöä; | —alhaalta ylöspäin -lähestymistapaan perustuvat ehdotuspyynnöt, joilla pannaan liikkeelle resurssien molemminpuolista koordinointia ja yhdistämistä infrastruktuurien ylläpitäjien välillä, päämääränä edistää niiden keskinäisen yhteistyön kulttuuria; toimien tavoitteena on myös strukturoida Euroopan tasolla infrastruktuurien toimintaa, selventää niiden toimintaa sekä käyttöehtoja potentiaalisten käyttäjien kannalta, edistää niiden kapasiteetin ja suorituskyvyn yhteistä kehittämistä ja tukea niiden johdonmukaista ja monitieteistä käyttöä; |

Tarkistus 74

Liite I, alakohta "Tutkimusinfrastruktuurit", otsikko "Toimet", 1.1.2. kohta, 2 luetelmakohta

—kohdennetut ehdotuspyynnöt, kun kohdennetuista toimista on selkeää hyötyä tuettaessa potentiaalisesti merkittäviä tutkimusinfrastruktuureja pitkällä aikavälillä ja joudutettaessa niiden käyttöönottoa EU:n tasolla. Toteutus koordinoidaan alakohtaisten toimien kanssa, jotta kaikissa Euroopan tasolla toteutettavissa EU-toimissa voitaisiin ottaa huomioon kunkin alan tutkimusinfrastruktuuritarpeet. On jo nyt mahdollista yksilöidä aloja, joilla käytössä olevia eurooppalaisia infrastruktuureja pitäisi vankentaa ja niiden käyttöä parantaa, jotta ne vastaisivat korkeakoulujen, julkisten tutkimusorganisaatioiden, yritysten ja yhteiskunnan pitkän aikavälin strategisia tarpeita. Näihin aloihin kuuluvat biotieteet ja niiden sovellukset, tieto- ja viestintäteknologiat, teollisen tutkimuksen kehittäminen (mukaan luettuna metrologia), kestävän kehityksen tukeminen erityisesti ympäristöalalla sekä yhteiskunta ja humanistiset tieteet. | —kohdennetut ehdotuspyynnöt, kun kohdennetuista toimista on selkeää hyötyä tuettaessa potentiaalisesti merkittäviä tutkimusinfrastruktuureja pitkällä aikavälillä ja joudutettaessa niiden käyttöönottoa EU:n tasolla. Toteutus koordinoidaan alakohtaisten toimien kanssa, jotta kaikissa Euroopan tasolla toteutettavissa EU-toimissa voitaisiin ottaa huomioon kunkin alan tutkimusinfrastruktuuritarpeet. On jo nyt mahdollista yksilöidä aloja, joilla käytössä olevia eurooppalaisia infrastruktuureja pitäisi vankentaa ja niiden käyttöä parantaa, jotta ne vastaisivat korkeakoulujen, julkisten tutkimusorganisaatioiden, yritysten ja yhteiskunnan pitkän aikavälin strategisia tarpeita. Näihin aloihin kuuluvat biotieteet ja niiden sovellukset, erityisesti lastentautien kliinisen tutkimuksen infrastruktuurien/verkostojen alalla, tieto- ja viestintäteknologiat, teollisen tutkimuksen kehittäminen (mukaan luettuna metrologia), kestävän kehityksen tukeminen erityisesti ympäristöalalla sekä yhteiskunta ja humanistiset tieteet. |

Tarkistus 28

Liite I, 1 osa, otsake "Toimet", 1.1.3. kohta, 1 kohta

Verkkoinfrastruktuurien avulla tutkimusyhteisöt voivat jatkuvaluonteisesti käyttää hajautettuja tieto- ja viestintäteknisiä resursseja (laskenta, liityntämahdollisuudet, instrumentointi). Resurssit saadaan virtuaaliyhteisön käyttöön monimutkaisten taustaprosessien avulla. Yleiseurooppalaisen lähestymistavan ja EU:n toimien tehostaminen tällä alalla voi edistää merkittävästi Euroopan tutkimusvalmiuksia ja niiden hyödyntämistä sekä vankentaa verkkoinfrastruktuurien merkitystä eurooppalaisen tutkimusalueen kulmakivenä, monitieteisen innovoinnin edelläkävijänä ja muutosvoimana tavassa, jolla tiedettä tehdään. Se voi myös osaltaan parantaa EU:n syrjäalueiden tutkimusryhmien integroitumista. | Verkkoinfrastruktuurien avulla tutkimusyhteisöt voivat käyttää olennaisia tieto- ja viestintäteknisiä resursseja (laskenta, liityntämahdollisuudet, instrumentointi). Resurssit saadaan virtuaaliyhteisön käyttöön monimutkaisten taustaprosessien avulla. Yleiseurooppalaisen lähestymistavan ja EU:n toimien tehostaminen tällä alalla voi edistää merkittävästi Euroopan tutkimusvalmiuksia ja niiden hyödyntämistä sekä vankentaa verkkoinfrastruktuurien merkitystä eurooppalaisen tutkimusalueen kulmakivenä, monitieteisen innovoinnin edelläkävijänä ja muutosvoimana tavassa, jolla tiedettä tehdään. On myös tärkeää parantaa EU:n syrjäalueiden tutkimusryhmien integroitumista tämän prosessin avulla. |

Tarkistus 29

Liite I, 1 osa, otsake "Toimet", 1.1.3. kohta, 3 kohta

Digitaalisia kirjastoja, arkistoja, tietovarastoja, tiedonhoitoa ja tarvittavaa resurssien yhdistämistä on tuettava koordinoidusti Euroopan tasolla, jotta voidaan organisoida tietovarantoja tiedeyhteisön ja tulevien tutkijasukupolvien käyttöön. Tässä yhteydessä tarkastellaan myös luottamuksen lisäämistä verkkoinfrastruktuureja kohtaan. Toimilla on lisäksi määrä ennakoida ja ottaa käyttöön uusia vaatimuksia ja ratkaisuja ja tätä kautta tukea sellaisten suuren mittakaavan testausalustojen kehittämistä, jotka on suunniteltu uusien disruptiivisten teknologioiden kokeiluun ja uusiin käyttäjävaatimuksiin perustuvaan kehitystyöhön. Tähän sisältyy esimerkiksi verkko-opiskelumahdollisuuksien tarve. Verkkoinfrastruktuureja pohtiva työryhmä eIRG (e-Infrastructure Reflection Group) avustaa säännöllisesti antamalla strategiasuosituksia. | Digitaalisia kirjastoja, arkistoja, tietovarastoja, tiedonhoitoa ja tarvittavaa resurssien yhdistämistä on tuettava koordinoidusti Euroopan tasolla, jotta voitaisiin luoda Euroopan digitaalinen kirjasto ja jotta voidaan organisoida tietovarantoja tiedeyhteisön ja tulevien tutkijasukupolvien käyttöön. Tässä yhteydessä tarkastellaan myös luottamuksen lisäämistä verkkoinfrastruktuureja kohtaan ottaen huomioon, että tietojen on oltava tulevien sukupolvien käytettävissä. Toimilla on lisäksi määrä ennakoida ja ottaa käyttöön uusia vaatimuksia ja ratkaisuja ja tätä kautta tukea sellaisten suuren mittakaavan testausalustojen kehittämistä, jotka on suunniteltu uusien disruptiivisten teknologioiden kokeiluun ja uusiin käyttäjävaatimuksiin perustuvaan kehitystyöhön. Tähän sisältyy esimerkiksi verkko-opiskelumahdollisuuksien tarve. Verkkoinfrastruktuureja pohtiva työryhmä eIRG (e-Infrastructure Reflection Group) avustaa säännöllisesti antamalla strategiasuosituksia. |

Tarkistus 30

Liite I,, 1 osa, otsake "Toimet", 1.2 kohta, 1 a alakohta (uusi)

| Euroopan tutkimusinfrastruktuurien strategiafoorumia (ESFRI) sekä teknologiayhteisöjä, yhteisiä teknologia-aloitteita ja Euroopan tutkimusneuvostoa pyydetään nimenomaisesti ilmoittamaan tutkimusinfrastruktuuritarpeensa. |

Tarkistus 31

Liite I, 1 osa, otsake "Toimet", 1.2.2. kohta, 1 kohta ja 2 kohdan johdantokappale

1.2.2. Tarkoituksena on edistää uusien tutkimusinfrastruktuurien perustamista. Pohjana on ESFRI:n työ, joka koskee eurooppalaista kehityspolkua uusia tutkimusinfrastruktuureja varten. Komissio määrittää ensisijaiset hankkeet, joille voidaan myöntää yhteisön tukea puiteohjelmassa. | 1.2.2. Tarkoituksena on edistää uusien tutkimusinfrastruktuurien perustamista "vaihtelevan geometrian" periaatteen mukaisesti kokoamalla ennen kaikkea yhteen ESFRI:n työ, joka koskee eurooppalaista kehityspolkua uusia tutkimusinfrastruktuureja varten. Työohjelmaan sisältyvät valitut ensisijaiset hankkeet, joille voidaan myöntää yhteisön tukea. |

Uusien infrastruktuurien rakentamisen tuki toteutetaan kahdessa vaiheessa: | Uusien infrastruktuurien rakentamisen tuki toteutetaan kahdessa vaiheessa seitsemännessä puiteohjelmassa vahvistetun kriteeriluettelon perusteella: |

Tarkistus 32

Liite I, 1 osa, otsake "Toimet", 1.2.2. kohta, 2 kohta, 2 luetelmakohta

Toisessa vaiheessa toteutetaan rakennussuunnitelmat sovittujen teknisten, oikeudellisten, hallinnollisten ja rahoitusjärjestelyjen pohjalta. Rakennusvaiheen tuessa hyödynnetään toisiaan täydentävästi muun muassa kansallisia ja yhteisön rahoitusvälineitä (esim. rakennerahastot ja Euroopan investointipankki). Puiteohjelmasta voidaan myöntää rakennusvaiheen tukea sellaisille ensisijaisille hankkeille, jotka ehdottomasti tarvitsevat sitä. Näissä tapauksissa päätökset tehdään eri tukimuotoja soveltaen riippuen tarvittavan rahoituksen luonteesta ja määrästä (esim. suora avustus; Euroopan investointipankin lainat, joiden saantia voidaan helpottaa riskinjakorahoitusvälineellä (ks. liite III); tai 171 artiklan mukaiset järjestelmät). | Toisessa vaiheessa toteutetaan rakennussuunnitelmat sovittujen teknisten, oikeudellisten, hallinnollisten ja rahoitusjärjestelyjen pohjalta yhteistyössä soveltuvien yksityisten rahoituslaitosten kanssa. Rakennusvaiheen tuessa hyödynnetään toisiaan täydentävästi muun muassa kansallisia ja yhteisön rahoitusvälineitä (esim. rakennerahastot ja Euroopan investointipankki). Puiteohjelmasta voidaan myöntää rakennusvaiheen tukea sellaisille ensisijaisille hankkeille, jotka ehdottomasti tarvitsevat sitä. Näissä tapauksissa päätökset tehdään eri tukimuotoja soveltaen riippuen tarvittavan rahoituksen luonteesta ja määrästä (esim. suora avustus; Euroopan investointipankin lainat, joiden saantia voidaan helpottaa riskinjakorahoitusvälineellä (ks. liite III); tai 171 artiklan mukaiset järjestelmät). |

Tarkistus 33

Liite I1 osa, otsake "Toimet", 1.2.2 a kohta (uusi)

| 1.2.2 a "Avoimen innovoinnin" keskukset Avoimen innovoinnin keskusten avulla mahdollistetaan teollisuuden merkittäviä yhteistyöhankkeita tutkimuksen ja kehittämisen alalla yhdessä paikassa niin, että hankkeen osapuolet lähettävät henkilöstöään tilapäisiin toimiin ja/tai tarjoavat vapaan pääsyn tutkimusinfrastruktuuriinsa ja palveluihinsa infrastruktuurin jakamisen pohjalta. |

Tarkistus 34

Liite I, 1 osa, otsake "Toimet", kohta 1.2.2 b kohta (uusi)

| 1.2.2 b Tutkimustulosten jakaminen Tieteellisiä menetelmiä sisältävän palvelimen käyttöönotto, millä tehostettaisiin merkittävästi tutkimusmenetelmiä, sillä tiettyjen tutkimusvaiheiden vertailukelpoiset tulokset olisivat yleisesti saatavissa palvelimen kautta. |

Tarkistus 35

Liite I, 2 osa, otsake "Lähestymistapa", 2 kohta

Erityisillä toimilla tuetaan sellaisia pk-yrityksiä ja pk-yritysten toimialajärjestöjä, jotka haluavat ulkoistaa tutkimusta yliopistoille ja tutkimuskeskuksille (TTK-työn suorittajille). Toimet voivat koskea mitä tahansa tieteen ja teknologian aloja. Hankeehdotusten arvioinnissa otetaan huomioon niiden ennakoitu taloudellinen hyöty pk-yrityksille. Rahoitus voidaan myöntää seuraavia kahta tukimuotoa käyttäen: pk-yrityksille tehtävä tutkimus ja pk-yritysten toimialajärjestöille tehtävä tutkimus. Ensin mainitussa rahoitusjärjestelyssä rahoitus suunnataan pääosin low tech ja medium tech -yrityksille, joilla on vain vähän tai ei lainkaan tutkimuskapasiteettia, ja myös sellaisille tutkimusintensiivisille pk-yrityksille, joiden on ulkoistettava tutkimusta omien valmiuksiensa täydentämiseksi. Toisessa rahoitusjärjestelyssä tuki suunnataan pk-yritysten toimialajärjestöille, jotka ovat yleensä parhaiten selvillä jäsenistönsä yhteisistä teknologiaongelmista ja voivat parhaiten määrittää niitä, toimia jäseniensä puolesta ja edistää tutkimustulosten tehokasta levitystä ja käyttöönottoa. | Erityisillä toimilla tuetaan sellaisia pk-yrityksiä ja pk-yritysten toimialajärjestöjä, jotka haluavat ulkoistaa tutkimusta TTK-työn suorittajille, kuten yliopistoille, tutkimuskeskuksille ja tutkimusintensiivisille pk-yrityksille. Toimet voivat koskea mitä tahansa tieteen ja teknologian aloja. Hanke-ehdotusten arvioinnissa otetaan huomioon niiden ennakoitu taloudellinen hyöty pk-yrityksille. Rahoitus voidaan myöntää seuraavia kahta tukimuotoa käyttäen: pk-yrityksille tehtävä tutkimus ja pk-yritysten toimialajärjestöille tehtävä tutkimus. Ensin mainitussa rahoitusjärjestelyssä rahoitus suunnataan pääosin low tech ja medium tech -yrityksille, joilla on vain vähän tai ei lainkaan tutkimuskapasiteettia, ja myös pk-yrityksille, joilla on teknologiakapasiteettia, jotka toimivat perinteisillä aloilla ja joiden on ulkoistettava tutkimusta omien teknologisten valmiuksiensa täydentämiseksi. Toisessa rahoitusjärjestelyssä tuki suunnataan pk-yritysten toimialajärjestöille, jotka ovat yleensä parhaiten selvillä jäsenistönsä yhteisistä teknologiaongelmista ja voivat parhaiten määrittää niitä, toimia jäseniensä puolesta ja edistää tutkimustulosten tehokasta levitystä ja käyttöönottoa. |

Tarkistus 36

Liite I, 2 osa, otsake "Lähestymistapa", 3 kohta

Näiden erityisten toimien lisäksi tuetaan ja helpotetaan pk-yritysten osallistumista hankkeisiin koko puiteohjelmassa. Lisäksi pk-yritysten tutkimustarpeet ja valmiudet otetaan asianmukaisesti huomioon kehitettäessä tutkimustoiminnan sisältöä "Yhteistyö"-erityisohjelman aihealueilla, joiden tutkimustoimet toteutetaan kooltaan ja mittakaavaltaan erilaisin hankkein tutkimuksen alasta ja aiheesta riippuen. | Näiden erityisten toimien lisäksi tuetaan ja helpotetaan pk-yritysten osallistumista hankkeisiin koko puiteohjelmassa. Etenkin pk-yrityksiä koskevia hallintomenettelyjä yksinkertaistetaan ja selkeytetään, ja puiteohjelmasta hyötyvien pk-yritysten kustannuksia vähennetään. Lisäksi pk-yritysten tutkimustarpeet ja valmiudet otetaan asianmukaisesti huomioon kehitettäessä tutkimustoiminnan sisältöä "Yhteistyö"-erityisohjelman aihealueilla, joiden tutkimustoimet toteutetaan kooltaan ja mittakaavaltaan erilaisin hankkein tutkimuksen alasta ja aiheesta riippuen. |

| Tämän tavoitteen saavuttamiseksi pk-yritysten osallistumista helpotetaan yksilöllisesti tai klustereiden kautta "Yhteistyö"-ohjelman ensisijaisten aihe-alueiden hankkeissa ja teknologiayhteisöissä. |

| Hankkeille, joissa on mukana pk-yrityksiä, pyritään etsimään mahdollisimman paljon rahoitusta kaikilta yhteisön toimielimiltä, myös Euroopan investointipankilta ja Euroopan investointirahastolta. |

Tarkistus 37

Liite I, 2 osa, otsake "Lähestymistapa", 4 kohta

Yhteisön TTK-puiteohjelman täytäntöönpanon aikana varmistetaan keskinäinen täydentävyys ja synergia kilpailukykyä ja innovointia koskevan puiteohjelman kanssa, jotta voidaan edistää ja helpottaa pk-yritysten osallistumista yhteisön TTK-puiteohjelmaan. | Yhteisön TTK-puiteohjelman täytäntöönpanon aikana varmistetaan keskinäinen täydentävyys ja synergia kilpailukykyä ja innovointia koskevan puiteohjelman kanssa, jotta voidaan edistää ja helpottaa pk-yritysten osallistumista yhteisön TTK-puiteohjelmaan. Myös tärkeiden kansallisten tutkimusohjelmien kanssa pyritään koordinaatioon täydentämällä tutkimustoimia, jotka määritellään tarkemmin myöhemmin. Tässä yhteydessä voidaan lisäksi harkita pk-yrityksille suunnattujen kehitysohjelmien mahdollista toteuttamista Eurekan kanssa, jotta edistettäisiin markkinoiden tarpeisiin suunnattuja innovatiivisia hankkeita. Tällöin pyritään seuraaviin tavoitteisiin: rohkaistaan pk-yritysten osallistumista puiteohjelmaan ja helpotetaan niiden pääsyä siihen; javarmistetaan, että pk-yritykset saavat täyden hyödyn puiteohjelman mukaan saatavilla olevista rahoitusmahdollisuuksista. |

| Käyttöön otetaan yksinkertaisia, lyhyitä, nopeiden menettelyjen hankkeita, joihin ei liity monimutkaisia rahoitusperiaatteita ja tarpeetonta raportointia. Sekä puiteohjelmassa että kilpailua ja innovaatioita koskevassa puiteohjelmassa noudatetaan mahdollisuuksien mukaan soveltamista koskevia ja sopimusoikeudellisia yhteisiä periaatteita. |

Tarkistus 38

Liite I, 2 osa, otsake "Lähestymistapa", 4 a kohta (uusi)

| Pk-yrityksille suunnattujen kansallisten ja alueellisten t&ktukiohjelmien kanssa vahvistetaan myös yhteistyömekanismeja, jotta tarjottaisiin lähemmällä olevaa ja näiden yritysten tarpeisiin mukautettua palvelua ja vahvistettaisiin kansallisten tukiohjelmien kriittistä massaa ja eurooppalaista ulottuvuutta. |

Tarkistus 39

Liite I, 2 osa, otsake "Toimet", 1 luetelmakohta, 1 alakohta

Tällä tukimuodolla tuetaan pieniä innovatiivisten pk-yritysten ryhmiä yhteisten tai toisiinsa liittyvien teknologisten ongelmien ratkaisemiseksi. Hankkeissa, jotka ovat suhteellisen lyhytkestoisia, keskitytään sellaisten pk-yritysten innovointitarpeisiin, jotka ulkoistavat tutkimusta TTK-työn suorittajille. Hankkeissa on osoitettava selkeästi tulosten hyödynnettävyys kyseisissä pkyrityksissä. | Tällä tukimuodolla tuetaan innovatiivisten pk-yritysten ja käsiteollisuusyritysten pienten ryhmien luomista yhteisten tai toisiinsa liittyvien teknologisten ongelmien ratkaisemiseksi ja niiden toiminnan tukemiseksi. Hankkeissa, jotka ovat suhteellisen lyhytkestoisia, keskitytään sellaisten pk-yritysten innovointitarpeisiin, jotka ulkoistavat tutkimusta TTK-työn suorittajille. Hankkeissa on osoitettava selkeästi tulosten hyödynnettävyys kyseisissä pk-yrityksissä. |

Tarkistus 40

Liite I, 2 osa, otsake "Toimet", 1 kohta, 2 a alakohta (uusi)

| —Pieniä pk-yritysten ryhmiä hyödyttävä tutkimus.Tarkoituksena on auttaa pieniä innovatiivisten pk-yritysten ryhmiä ratkaisemaan yhteisiä tai toisiinsa liittyviä teknologisia ongelmia puiteohjelman ja/tai hallitusten välisten rahoitusjärjestelyjen, kuten komission, EIP:n sekä Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin (EJKP) JEREMIE- ja JASPER-aloitteiden, kautta. |

Tarkistus 41

Liite I, 2 osa, otsake "Toimet", alaotsake "Tukimuotojen yhteiset piirteet", 3 a luetelmakohta (uusi)

| —Tutkimuksen ja kehittämisen edistämiseksi tutkimuspainotteisissa ja erittäin kasvukykyisissä pk-yrityksissä kestävällä tavalla komissio voi myös ehdottaa EY:n perustamissopimuksen 169 artiklaan nojautuvaa aloitetta (esimerkiksi Eurostars-aloitetta) yhteistyössä Eurekan kanssa. |

Tarkistus 42

Liite I, 3 osa, otsake "Lähestymistapa", 3 kohta

"Osaavat alueet" -toimen tavoitteena on tukea t&k-klusterien kehittämiseen liittyvien optimaalisten toimintaperiaatteiden ja strategioiden määrittelyä ja toteutusta. Erityisesti pyritään lisäämään alueellisten tutkimuslinjausten relevanssia ja tehokkuutta vastavuoroisen oppimisen kautta, tukemaan ja tehostamaan klusterien välistä yhteistyötä, edesauttamaan olemassa olevien t&k-klusterien vakaata kehitystä sekä edistämään uusien perustamista. Tukea myönnetään erityisesti tarve- ja ongelmalähtöisille hankkeille yksittäisillä teknologian osa-alueilla tai sektoreilla. | "Osaavat alueet" -toimen tavoitteena on tukea t&k-klusterien kehittämiseen liittyvien optimaalisten toimintaperiaatteiden ja strategioiden määrittelyä ja toteutusta. Erityisesti pyritään lisäämään alueellisten tutkimuslinjausten relevanssia ja tehokkuutta vastavuoroisen oppimisen kautta, tukemaan ja tehostamaan klusterien välistä yhteistyötä, edesauttamaan olemassa olevien t&k-klusterien vakaata kehitystä sekä edistämään uusien perustamista. Tukea myönnetään erityisesti tarve- ja ongelmalähtöisille hankkeille yksittäisillä teknologian osa-alueilla tai sektoreilla etenkin silloin, kun ne jo osoittavat integroitumista alueellisten viranomaisten, kehityskeskusten, yliopistojen, tutkimuskeskusten sekä teollisuuden välillä. |

Tarkistus 43

Liite I, 3 osa, otsake "Lähestymistapa", 4 a kohta (uusi)

| On kiinnitettävä huomiota erityisesti eri jäsenvaltioissa sijaitsevien alueiden väliseen yhteistyöhön. EU:n Interreg III -ohjelmia vastaavalla tavalla ja rakennerahastojen alueellisen tavoitteen pohjalta "Osaavat alueet" -aloitteeseen tulee myös sisältyä ratkaisuja rajat ylittävään esteisiin sekä mekanismeja, joilla edistetään rajat ylittävää alueellista yhteistyötä tutkimuksen alalla riippumatta siitä, liittyvätkö toimet lähentymisen vai alueellisen kilpailukyvyn tavoitteeseen. |

Tarkistus 44

Liite I, 3 osa, otsake "Toimet", 1 kohta, 2 luetelmakohta

—Tutkimusprofiililtaan kehittyneiden alueiden vähemmän kehittyneille alueille tarjoama "mentorointi", joka perustuu t&k-klusterien kehittämiseen. Valtioiden välisten alueellisten konsortioiden on tätä varten määrä koota yhteen tutkimusalan toimijoita korkeakouluista, yrityksistä ja julkishallinnosta kehittämään suuntaa-antavia ratkaisuja teknologisesti vähemmän kehittyneiden alueiden kanssa ja niitä varten. | —Tutkimusprofiililtaan kehittyneiden alueiden vähemmän kehittyneille alueille tarjoama "mentorointi", joka perustuu t&k-klusterien kehittämiseen ja olemassa olevien klustereiden entistä parempaan integrointiin maailmanmarkkinoille. Valtioiden välisten alueellisten konsortioiden on tätä varten määrä koota yhteen tutkimusalan toimijoita korkeakouluista, yrityksistä ja julkishallinnosta kehittämään suuntaa-antavia ratkaisuja teknologisesti vähemmän kehittyneiden alueiden kanssa ja niitä varten. Mentorointitoimintaan on sisällytettävä toimenpiteitä, joilla pyritään lisäämään tutkimusyhteisöjen välistä yhteistyötä uusissa jäsenvaltioissa. |

Tarkistus 45

Liite I, 3 osa, otsake "Toimet", 1 kohta, 3 luetelmakohta

—Aluetalouksien tutkimustoimijoiden ja -laitosten integroinnin parantamiseen tähtäävät toimet, joilla tehostetaan niiden vuorovaikutusta klustereiden tasolla. Toimiin sisältyy valtioiden välisiä toimia, joilla parannetaan yhteyksiä tutkimusalan eri tahojen ja paikallisten liiketoimintayhteisöjen välillä sekä kehitetään klusterien yhteistoimintaa. | —Aluetalouksien tutkimustoimijoiden ja -laitosten integroinnin parantamiseen tähtäävät toimet, joilla tehostetaan niiden vuorovaikutusta klustereiden tasolla. Toimiin sisältyy valtioiden välisiä toimia, joilla parannetaan yhteyksiä tutkimusalan eri tahojen ja paikallisten liiketoimintayhteisöjen välillä sekä kehitetään klusterien yhteistoimintaa. Integroinnin etujen osoittamiseksi näillä toimilla voitaisiin myötävaikuttaa TTK:ta täydentävien seikkojen määrittämiseen. |

Tarkistus 46

Liite I, 3 osa, otsake "Toimet", 2 kohta

Lisäksi tuetaan toimia, joilla edistetään säännöllistä keskinäistä tiedonvaihtoa ja vuorovaikutusta samankaltaisten hankkeiden välillä sekä tarvittaessa muiden yhteisön ohjelmien kanssa (esim. analyysi- ja synteesikokoukset, keskustelutilaisuudet ja julkaisut). | Lisäksi tuetaan toimia, joilla edistetään säännöllistä keskinäistä tiedonvaihtoa ja vuorovaikutusta samankaltaisten hankkeiden välillä sekä tarvittaessa muiden yhteisön ohjelmien kanssa (esim. analyysi- ja synteesikokoukset, keskustelutilaisuudet ja julkaisut) ja joilla edistetään kolmansien maiden osallistumista silloin, kun tämä on oleellista hankkeen tavoitteiden kannalta. |

Tarkistus 47

Liite I, 4 osa, otsake "Toimet", 1 kohta, 1 luetelmakohta

—Taitotiedon ja kokemusten vaihto, joka tapahtuu kaksisuuntaisena valtioiden välisenä tutkimushenkilöstön vaihtona kohdealueiden valikoitujen tutkimuskeskusten ja yhden tai useamman toisessa EU-maassa sijaitsevan kumppaniorganisaation välillä. Tähän sisältyy kohdealueiden valikoiduista tutkimuskeskuksista vaihtoon lähteneen henkilöstön pakollinen paluuvaihe. | —Taitotiedon ja kokemusten vaihto, joka tapahtuu kaksisuuntaisena valtioiden välisenä tutkimushenkilöstön ja johtajien vaihtona kohdealueiden valikoitujen tutkimuskeskusten ja yhden tai useamman jäsenvaltioissa, assosioituneessa maassa, naapurimaassa tai kolmannessa maassa sijaitsevan kumppaniorganisaation välillä. Tähän sisältyy kohdealueiden valikoiduista tutkimuskeskuksista vaihtoon lähteneen henkilöstön pakollinen paluuvaihe. |

Tarkistus 48

Liite I, 4 osa, otsake "Toimet", 1 kohta, 4 luetelmakohta

—Osaamiseen siirtoa palvelevat kansainväliset tai kansalliset seminaarit ja konferenssit, joihin osallistuu sekä valikoitujen tutkimuskeskusten omaa tutkimushenkilöstöä että kutsuttuja tutkijoita (muista maista, kun on kyse valikoitujen tutkimuskeskusten kansainvälisten koulutusvalmiuksien ja maineen kehittämisestä); valikoitujen tutkimuskeskusten tutkimushenkilöstön osallistuminen kansainvälisiin konferensseihin tai lyhytkestoisiin koulutustapahtumiin, joissa on mahdollisuus jakaa osaamista, verkostoitua ja saada tuntumaa kansainvälisempään ympäristöön. | —Osaamiseen siirtoa palvelevat kansainväliset, alueelliset tai kansalliset seminaarit ja konferenssit, joihin osallistuu sekä valikoitujen tutkimuskeskusten omaa tutkimushenkilöstöä että kutsuttuja tutkijoita (muista maista, kun on kyse valikoitujen tutkimuskeskusten kansainvälisten koulutusvalmiuksien ja maineen kehittämisestä); valikoitujen tutkimuskeskusten tutkimushenkilöstön osallistuminen kansainvälisiin konferensseihin tai lyhytkestoisiin koulutustapahtumiin, joissa on mahdollisuus jakaa osaamista, verkostoitua ja saada tuntumaa kansainvälisempään ympäristöön. |

Tarkistus 49

Liite I, 5 osa, otsake "Tavoite", 1 a kohta (uusi)

| Tieteellinen tieto ja yhteiskunnallinen kehitys vaikuttavat toisiinsa erityisesti ympäristöpolitiikassa. Lisäksi julkisissa keskusteluissa esitettyihin irrationaalisiin ja pseudotieteellisiin väitteisiin on pyrittävä reagoimaan lisäämällä kvantitatiivisia elementtejä. |

Tarkistus 50

Liite I, 5 osa, otsake "Lähestymistapa", 2 kohta

Euroopan yhteiskuntien kehitys riippuu suurelta osin niiden kyvystä luoda, hyödyntää ja levittää osaamista ja sitä kautta innovoida jatkuvasti. Tieteellisellä tutkimuksella on tässä keskeinen merkitys, ja se on tulevaisuudessakin yksi kasvun, hyvinvoinnin ja kestävän kehityksen liikkeellepanevista voimista. | Euroopan yhteiskuntien kehitys riippuu suurelta osin niiden kyvystä luoda, hyödyntää ja levittää osaamista ja sitä kautta innovoida jatkuvasti. Uutta osaamista kehittyy kautta koko yhteiskunnan, mutta avainroolissa sen luomisessa on "osaamisen kolmio", joka koostuu tutkimuksesta, koulutuksesta ja innovoinnista. Tieteellisellä tutkimuksella on tässä keskeinen merkitys, ja se on tulevaisuudessakin yksi kasvun, hyvinvoinnin ja kestävän kehityksen liikkeellepanevista voimista. |

Tarkistus 51

Liite I, 5 osa, otsake "Lähestymistapa", 3 kohta

Ehdottamana edellytyksenä on sellaisen yhteiskunnallisen ja kulttuurisen ympäristön luominen, joka tukee menestyksekästä ja hyödynnettävissä olevaa tutkimusta. Tämä merkitsee legitiimien yhteiskunnallisten näkökohtien ja tarpeiden huomioonottoa, mikä puolestaan edellyttää kehittyneempää demokraattista keskustelua aiempaa osallistuvamman ja asioista paremmin perillä olevan yleisön kanssa sekä parempia edellytyksiä kollektiivisten valintojen tekemiseen tieteellisissä kysymyksissä. Olisi myös kyettävä luomaan sellainen ilmapiiri, joka suosii tutkijanuran valintaa ja johtaa tutkimusinvestointien uuteen kasvuun ja osaamisen levittämiseen. Lissabonin strategia on rakennettu juuri näiden osatekijöiden varaan. | Ehdottamana edellytyksenä on sellaisen yhteiskunnallisen ja kulttuurisen ympäristön luominen, joka tukee menestyksekästä ja hyödynnettävissä olevaa tutkimusta. Tämä merkitsee legitiimien yhteiskunnallisten näkökohtien ja tarpeiden huomioonottoa, mikä puolestaan edellyttää kehittyneempää demokraattista keskustelua aiempaa osallistuvamman ja asioista paremmin perillä olevan yleisön kanssa sekä parempia edellytyksiä kollektiivisten valintojen tekemiseen tieteellisissä kysymyksissä. Kansalaisyhteiskunnan organisaatit voivat ulkoistaa tutkimustarpeita. Olisi myös kyettävä luomaan sellainen ilmapiiri, joka suosii tutkijanuran valintaa ja johtaa tutkimusinvestointien uuteen kasvuun ja osaamisen levittämiseen. Lissabonin strategia on rakennettu juuri näiden osatekijöiden varaan. Tämän toimen tavoitteena on myös naisten täysi integrointi tiedemaailmaan. Tieteeseen ja yhteiskuntaan kytkeytyvien kysymysten (kuten teknologian, työllisyyden ja työpaikan suhde tai energia-, ympäristö- tai terveydenhuoltoalan päävalinnat) eurooppalaista ulottuvuutta on lisättävä. |

Tarkistus 52

Liite I, 5 osa, otsake "Lähestymistapa", 7 kohta, 4 luetelmakohta

—kuroa umpeen kuilua tieteellisen koulutuksen saaneiden ja muiden kansalaisten välillä ja edistää kaikkien kansalaisten lähiympäristössä sitä, että ihmiset tuntevat kiinnostusta tiedekulttuuria kohtaan (kaupunkien, alueiden, säätiöiden, tiedekeskusten jne. toimilla) | —kuroa umpeen kuilua tieteellisen koulutuksen saaneiden ja muiden kansalaisten välillä ja edistää kaikkien kansalaisten lähiympäristössä sitä, että ihmiset tuntevat kiinnostusta tiedekulttuuria kohtaan (kaupunkien, alueiden, säätiöiden, tiedekeskusten, museoiden, kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden jne. toimilla) |

Tarkistus 53

Liite I, 5 osa, otsake "Lähestymistapa", 7 kohta, 4 a luetelmakohta (uusi)

| —edistää tutkijoiden keskustelua ja pohdintaa tutkimuksen yhteiskunnallisista näkökohdista, |

Tarkistus 54

Liite I, 5 osa, otsake "Lähestymistapa", 7 kohta, 4 b luetelmakohta (uusi)

| —tutkia keinoja eurooppalaisen tutkimus- ja innovaatiojärjestelmän hallinnoinnin parantamiseksi, |

Tarkistus 55

Liite I, 5 osa, otsake "Lähestymistapa", 7 kohta, 6 luetelmakohta

—luoda tieteestä ja tutkijoista mielekäs kuva kaikille, erityisesti nuorille | —kuvata tiede ja tutkijat luotettavina ja luoda tieteestä ja tutkijoista mielekäs kuva kaikille, erityisesti nuorille |

Tarkistus 56

Liite I, 5 osa, otsake "Lähestymistapa", 7 kohta, 7 luetelmakohta

—auttaa naisia etenemään tieteellisellä uralla ja hyödyntämään paremmin tieteellisiä lahjojaan kaikkien hyödyksi | —edistää naisia etenemään tieteellisellä uralla ja hyödyntämään tieteellisiä lahjojaan kaikkien hyödyksi |

Tarkistus 57

Liite I, 5 osa, otsake "Lähestymistapa", 7 kohta, 8 luetelmakohta

—uudistaa tiedeviestintää asettamalla etusijalle uudenaikaiset viestintätavat, joilla saadaan aikaan suurempi vaikutus, sekä auttaa tutkijoita työskentelemään yhdessä media-ammattilaisten kanssa. | —uudistaa tiedeviestintää asettamalla etusijalle uudenaikaiset viestintätavat, joilla saadaan aikaan suurempi vaikutus, sekä auttaa tutkijoita työskentelemään yhdessä media-ammattilaisten kanssa, etenkin kun on kyse uudesta tieto- ja viestintätekniikasta. |

Tarkistus 58

Liite I, 5 osa, otsake "Lähestymistapa", 7 kohta, 8 a luetelmakohta (uusi)

| —tehdä yhteistyötä voittoa tavoittelemattomien lääkekehitysaloitteiden kanssa. |

Tarkistus 59

Liite I, 5 osa, otsake "Lähestymistapa", alaotsake "Ensimmäinen toimintalinja:", 1 luetelmakohta, 1 kohta, 1 luetelmakohta

—Euroopan poliittista päätöksentekoa tukevan tieteellisen neuvonnan ja asiantuntemuksen käytön parantaminen ja vaikutusten seuranta sekä käytännön välineiden ja järjestelmien (esim. tietoverkkojen) kehittäminen | —jäsenvaltioissa ja niiden alueilla tutkimustukia ja -ohjelmia hallinnoivien ammattilaisten ja virkamiesten jatkoja päivityskoulutuksen tukeminen pyrkimällä heidän menetelmiensä lähentämiseen ja parhaiden käytäntöjen tuntemiseen |

Tarkistus 60

Liite I, 5 osa, otsake "Lähestymistapa", alaotsake "Ensimmäinen toimintalinja:", 1 luetelmakohta, 1 kohta, 2 luetelmakohta

—itsesääntelyn edistäminen tiedeyhteisössä ja luottamuksen lisääminen tiedeyhteisöä kohtaan | —demokraattisen vastuun edistäminen tiedeyhteisössä ja luottamuksen lisääminen tiedeyhteisöä kohtaan määrittämällä uudelleen ja julkaisemalla tieteellisiä takeita koskevat peruskriteerit |

Tarkistus 61

Liite I, 5 osa, otsake "Lähestymistapa", alaotsake "Ensimmäinen toimintalinja:", 2 luetelmakohta, 1 kohta, 2 a luetelmakohta (uusi)

| —suurempi paino tutkijoiden käymälle keskustelulle tutkimuksen yhteiskuntaan liittyvistä näkökohdista |

Tarkistus 62

Liite I, 5 osa, otsake "Lähestymistapa", alaotsake "Ensimmäinen toimintalinja:", 3 luetelmakohta

Jotta tieteen ja yhteiskunnan välinen suhde voitaisiin ottaa huomioon järkevällä politiikalla, on laajennettava, koottava yhteen ja levitettävä tieteenhistoriassa, -sosiologiassa ja -filosofiassa tuotettua tietämystä Euroopan tasolla. Tätä varten näiden alojen tutkijoiden olisi muodostettava verkostoja tutkimuksen ja keskustelun strukturoimiseksi siten, että voidaan selvittää, millainen tosiasiallinen vaikutus tieteellä on eurooppalaisen yhteiskunnan ja identiteetin rakentamisessa. Tässä tulee painottaa erityisesti: | Jotta tieteen ja yhteiskunnan välinen suhde voitaisiin ottaa huomioon järkevällä politiikalla, on laajennettava, koottava yhteen ja levitettävä tieteenhistoriassa, tieteellisessä ja teknologisessa perinnössä, tieteensosiologiassa ja -filosofiassa tuotettua tietämystä Euroopan tasolla. Tätä varten näiden alojen tutkijoiden olisi muodostettava verkostoja tutkimuksen ja keskustelun strukturoimiseksi siten, että voidaan selvittää ja edistää keskustelua siitä, millainen tosiasiallinen vaikutus tieteellä on eurooppalaisen yhteiskunnan ja identiteetin rakentamisessa. Tässä tulee painottaa erityisesti: |

— tieteen, demokratian ja lainsäädännön välisiä suhteita | — tieteen, demokratian ja lainsäädännön välisiä suhteita |

— tieteen ja teknologian etiikkaan kohdistuvaa tutkimusta | — tieteen ja teknologian etiikkaan kohdistuvaa tutkimusta |

— tieteen ja kulttuurin vastavuoroista vaikutusta | — tieteen ja kulttuurin vastavuoroista vaikutusta |

— tutkijoiden asemaa ja julkisuuskuvaa. | — nais- ja miespuolisten tutkijoiden asemaa ja julkisuuskuvaa |

| —riskinarviointi- ja hallintamenettelyjä päätöksentekovälineinä epärationaalisten yhteiskunnallisten reaktioiden rajoittamiseksi |

| —tieteen saattamista ymmärrettävämmäksi yhteiskunnalle ja julkisen keskustelun edistämistä. |

Tarkistus 63

Liite I, 5 osa, otsake "Lähestymistapa", alaotsake "Toinen toimintalinja:" johdantokappale

Tarkoituksena on kehittää toimia, joilla lisätään nuorten kiinnostusta tutkijanuraan, edistetään sukupolvien välisiä yhteyksiä ja nostetaan tieteellisen "lukutaidon" tasoa yleensä. Euroopan tason tiedonvaihdossa ja yhteistyössä keskitytään nuorille yleisöille tarkoitettuihin tieteen opetusmenetelmiin, tiedeopettajien tukemiseen (opetuskonseptit ja -materiaalit) sekä koulujen ja ammattielämän välisten yhteyksien kehittämiseen. Lisäksi voidaan tukea tapahtumia, joilla on laaja eurooppalainen ulottuvuus ja joissa nuoret tutkijat voivat tavata ansioituneita tutkijoita "roolimalleina". Toimintaan sisältyy myös taustatutkimusta, jossa otetaan huomioon yhteiskunnalliset kontekstit ja kulttuuriarvot. Etusijalla ovat seuraavat kolme osatekijää: | Tarkoituksena on kehittää toimia, joilla lisätään nuorten kiinnostusta tutkijanuraan, edistetään sukupolvien välisiä yhteyksiä ja nostetaan tieteellisen "lukutaidon" tasoa yleensä ja ennen kaikkea pyritään analysoimaan niitä tekijöitä, jotka estävät nuoria aloittamasta uraa tieteen ja tekniikan parissa. Euroopan tason tiedonvaihdossa ja yhteistyössä keskitytään nuorille yleisöille tarkoitettuihin tieteen opetusmenetelmiin, tiedeopettajien tukemiseen (opetuskonseptit ja -materiaalit) sekä koulujen ja ammattielämän välisten yhteyksien kehittämiseen. Lisäksi voidaan tukea tapahtumia, joilla on laaja eurooppalainen ulottuvuus ja joissa nuoret tutkijat voivat tavata ansioituneita tutkijoita "roolimalleina". Toimintaan sisältyy myös taustatutkimusta, jossa otetaan huomioon yhteiskunnalliset kontekstit ja kulttuuriarvot. Etusijalla ovat seuraavat kolme osatekijää: |

Tarkistus 64

Liite I, 5 osa, otsake "Lähestymistapa", alaotsake "Toinen toimintalinja:", 2 luetelmakohta, 3 a alakohta (uusi)

| —koulutuksen tehostaminen tieteellisissä aineissa kansallisten koulutusjärjestelmien kaikilla tasoilla Euroopan unionissa |

Tarkistus 65

Liite I, 5 osa, otsake "Lähestymistapa", alaotsake "Kolmas toimintalinja:", 5 luetelmakohta

—valtioiden välisen laadukkaan huippututkimus- ja tiedeviestinnän edistäminen myöntämällä julkisesti tunnettuja palkintoja | —valtioiden välisen laadukkaan huippututkimus- ja tiedeviestinnän edistäminen myöntämällä julkisesti tunnettuja palkintoja ja järjestämällä tiedekulttuurin viikko |

Tarkistus 66

Liite I, 5 osa, otsake "Lähestymistapa", alaotsake "Kolmas toimintalinja:", 6 a ja 6 b luetelmakohta (uusi)

| —entistä parempi tutkimustulosten ja tutkimukseen liittyvän ongelmanasettelun välittäminen tieteen maailmasta sekä poliittisille päätöksentekijöille että suurelle yleisölle niin, että edistetään tiedepolitiikasta käytävää valistunutta keskustelua |

| —sen edistäminen, että tieteenharjoittajat suhtautuvat kommunikoinnissaan muun yhteiskunnan kanssa avoimesti perusolettamuksiin ja -arvoihin, epävarmuuteen sekä heidän harjoittamaansa tutkimukseen mahdollisesti liittyviin taloudellisiin etuihin. |

Tarkistus 67

Liite I, 5 osa, otsake "Lähestymistapa", alaotsake "Kolmas toimintalinja a:" (uusi)

| Kolmas toimintalinja a: Monikielisyys Puiteohjelmaan kuuluvat toimenpiteet suunnataan tutkimuksen ja teknisen kehityksen tukemiseen tietoyhteiskunnan tekniikoiden osalta kielten alalla ja tieteen ja tekniikan edistämiseen monikielisyyden alalla. |

Tarkistus 68

Liite I, "Kansainväliset yhteistyötoimet", "Tavoite", 2 a kohta (uusi)

| 2 a. Lisäksi valmistellaan kaikki puiteohjelman erityisohjelmien alaisuudessa toteutettavat kansainväliset toimet kattava yleinen kansainvälistä yhteistyötä koskeva strategia. |

Tarkistus 69

Liite I, 6 osa, otsake "Lähestymistapa", 1 kohta, johdantokappale

Jotta voitaisiin yhdessä kohdemaiksi valittujen kolmansien maiden (kansainvälisen yhteistyön kumppanimaiden) kanssa yksilöidä ja sopia yhteisen edun mukaiset ja molemmille hyödylliset ensisijaiset tutkimusalueet "Yhteistyö"-erityisohjelman erityisiä kansainvälisiä yhteistyötoimia varten, tehostetaan meneillään olevaa poliittista vuoropuhelua näiden kolmansien maiden eri alueiden kanssa ja tiivistetään olemassa olevia kumppanuusverkostoja. Kansainväliseen tiedeyhteistyöhön liittyvien kansallisten toimien yhtenäisyyttä pyritään lisäämään tukemalla kansallisten ohjelmien koordinointia (jäsenvaltiot, ehdokasmaat ja assosioituneet maat). Tämä toteutetaan kansallisten TTK-politiikkojen ja -toimien monenvälisenä koordinointina. Puiteohjelmaan sisältyvä yhteistyö kolmansien maiden kanssa koskee erityisesti seuraavia maaryhmiä: | Jotta voitaisiin yhdessä kohdemaiksi valittujen kolmansien maiden (kansainvälisen yhteistyön kumppanimaiden) kanssa yksilöidä ja sopia yhteisen edun mukaiset ja molemmille hyödylliset ensisijaiset tutkimusalueet "Yhteistyö"-erityisohjelman erityisiä kansainvälisiä yhteistyötoimia varten, tehostetaan meneillään olevaa poliittista vuoropuhelua näiden kolmansien maiden eri alueiden kanssa ja tiivistetään olemassa olevia kumppanuusverkostoja siten, että koordinoidaan jäsenvaltioiden kansainvälisiä toimia, millä mahdollistetaan näiden toimien synergia. Kansainväliseen tiedeyhteistyöhön liittyvien kansallisten toimien yhtenäisyyttä pyritään lisäämään tukemalla kansallisten ohjelmien koordinointia (jäsenvaltiot, ehdokasmaat ja assosioituneet maat). Tämä toteutetaan kansallisten TTK-politiikkojen ja -toimien monenvälisenä koordinointina. Puiteohjelmaan sisältyvä yhteistyö kolmansien maiden kanssa koskee erityisesti seuraavia maaryhmiä: |

Tarkistus 70

Liite I, 6 osa, otsake "Lähestymistapa", alaotsake "Kansainväliset yhteistyötoimet", 2 kohta

Yksittäisiin aihealueisiin liittyvät kansainväliset yhteistyötoimet toteutetaan "Yhteistyö"-erityisohjelmassa. Tutkijavoimavaroihin liittyvät kansainväliset toimet toteutetaan "Ihmiset"-erityisohjelmassa. Kansainvälisen yhteistyön horisontaaliset tukitoimet kuvataan tässä ohjelmassa. Eri ohjelmiin sisältyvät kansainväliset yhteistyötoimet koordinoidaan kokonaisuudessaan keskenään. | Tiettyyn temaattiseen aiheeseen liittyvät kansainväliset yhteistyötoimet toteutetaan "Yhteistyö"-erityisohjelmassa. Tutkijavoimavaroihin liittyvät kansainväliset toteutetaan "Ihmiset"-erityisohjelmassa. Kansainväliset yhteistyötoimet sekä erityisyhteistyötoimet, kuten toimet, joilla tuetaan kansainvälistä tieteellistä yhteistyötä koskevan eurooppalaisen strategian toteuttamista, kuvataan tässä ohjelmassa. Eri ohjelmiin sisältyvät kansainväliset yhteistyötoimet koordinoidaan kokonaisuudessaan keskenään. |

Tarkistus 71

Liite III, 1 kohta

Yhteisö myöntää liitteen II mukaisesti Euroopan investointipankille (EIP) avustuksen (koordinointi- ja tukitoimena). Avustuksella edistetään yhteisön tavoitteen mukaisesti yksityisen sektorin investointeja tutkimukseen. Avustus parantaa EIP:n riskinhallintakykyä, ja sen avulla pankki voi i) antaa enemmän lainarahoitusta tietyllä riskitasolla ja ii) rahoittaa riskialttiimpia eurooppalaisia TTK-toimia kuin olisi mahdollista ilman yhteisön tukea. | Yhteisö myöntää liitteen II mukaisesti Euroopan investointipankille (EIP) avustuksen (koordinointi- ja tukitoimena) ja EIP on riskinjakokumppani. Avustuksella edistetään yhteisön tavoitteen mukaisesti yksityisen sektorin investointeja tutkimukseen, teknologian kehittämiseen ja demonstrointiin. Avustus parantaa EIP:n riskinhallintakykyä, ja sen avulla pankki voi i) antaa enemmän lainarahoitusta ja vakuuksia tietyllä riskitasolla ja ii) rahoittaa riskialttiimpia eurooppalaisia TTK-toimia kuin olisi mahdollista ilman yhteisön tukea. |

Tarkistus 72

Liite III, 2 kohta

EIP lainaa ulos kansainvälisiltä rahoitusmarkkinoilta hankkimiaan varoja omien vakiintuneiden sääntöjensä, määräystensä ja menettelyjensä mukaisesti. Tässä yhteydessä se käyttää avustusta yhdessä omien varojensa kanssa varauksina ja allokoitavana pääomana pankin sisällä kattaakseen osan niistä riskeistä, joita liittyy sen lainoihin tukikelpoisille laajamittaisille eurooppalaisille TTK-toimille. | EIP lainaa ulos kansainvälisiltä rahoitusmarkkinoilta hankkimiaan varoja omien vakiintuneiden sääntöjensä, määräystensä ja menettelyjensä mukaisesti. Tässä yhteydessä se käyttää avustusta yhdessä omien varojensa kanssa varauksina ja allokoitavana pääomana pankin sisällä kattaakseen osan niistä riskeistä, joita liittyy sen lainoihin tukikelpoisille eurooppalaisille TTK-toimille. |

Tarkistus 73

Liite III, 5 kohta, 2 luetelmakohta

—Laajamittaisten eurooppalaisten TTK-toimien tukikelpoisuus. Yhteisön tässä erityisohjelmassa rahoittamien tutkimusinfrastruktuurien kehittämistä koskevat toimet ovat automaattisesti tukikelpoisia. Myös muut tutkimusinfrastruktuurit voidaan ottaa huomioon. Avustussopimuksessa määritetään perustamissopimuksen 167 nojalla annetun asetuksen mukaisesti myös menettelyjä koskevat yksityiskohtaiset säännöt ja taataan yhteisölle mahdollisuus kieltää tietyissä tapauksissa riskinjakorahoitusvälineen käyttö EIP:n esittämän lainan rahoituksessa. | —Eurooppalaisten TTK-toimien tukikelpoisuus. Yhteisön tässä erityisohjelmassa rahoittamien tutkimusinfrastruktuurien kehittämistä koskevat toimet ovat automaattisesti tukikelpoisia. Myös muut tutkimusinfrastruktuurit voidaan ottaa huomioon. Ehdokkaat, kokoa huomioon ottamatta (pkyritykset mukaan lukien), voivat hyötyä tästä välineestä toimintaansa rahoittaessaan. Avustussopimuksessa määritetään perustamissopimuksen 167 artiklan nojalla annetun asetuksen mukaisesti myös menettelyjä koskevat yksityiskohtaiset säännöt ja taataan yhteisölle mahdollisuus kieltää tietyissä tapauksissa riskinjakorahoitusvälineen käyttö EIP:n esittämän lainan rahoituksessa. |

[1] Ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä.

[2] EUVL C 139, 14.6.2006, s. 1.

--------------------------------------------------