Ehdotus: neuvoston asetus eräiden laajasti vaeltavien kalakantojen teknisistä säilyttämistoimenpiteistä /* KOM/2000/0353 lopull. - CNS 2000/0149 */



Virallinen lehti nro C 337 E , 28/11/2000 s. 0078 - 0088



Ehdotus: NEUVOSTON ASETUS eräiden laajasti vaeltavien kalakantojen teknisistä säilyttämistoimenpiteistä (komission esittämä) PERUSTELUT Euroopan komissio toimii alueellisissa kalastusjärjestöissä, joissa luodaan puitteet eräiden laajasti vaeltavien kalakantojen säilyttämis- ja hoitotoimenpiteitä koskevalle alueelliselle yhteistyölle. Nämä laajasti vaeltavat kannat ovat Yhdistyneiden Kansakuntien merioikeusyleissopimuksen liitteessä I määriteltyjä kalalajeja. Suurimpia laajasti vaeltavia kalakantoja ovat tonnikalat ja niihin yhteydessä olevat lajit kuten miekkakalat. Alueelliset järjestöt ovat seuraavat: - Kansainvälinen Atlantin tonnikalojen suojelukomissio (ICCAT), jonka jäsen komissio on ollut 14 päivästä marraskuuta 1997 alkaen, - Intian valtameren tonnikalatoimikunta (IOTC), jonka jäsen komissio on ollut 18 päivästä syyskuuta 1995 alkaen, - Amerikan trooppisten tonnikalojen suojelukomissio (IATTC), jonka osalta yhteisö on aloittanut liittymismenettelyn. Kyseiset järjestöt antavat suosituksia teknisiksi toimenpiteiksi, jotka koskevat erityisesti kalan sallittua kokoa ja painoa taikka tietyillä alueilla, tiettyinä aikoina tai tiettyihin pyydyksiin sovellettavia saalisrajoituksia. Näistä suosituksista tulee sopimuspuolia velvoittavia, ellei niitä vastusteta. Koska yhteisö on yksi ICCAT:n ja IOTC:n sopimuspuolista, sen on sovellettava näitä suosituksia. Tämän lisäksi yhteisöllä on kalastukseen liittyviä etuja itäisellä Tyynellämerellä, joten se on aloittanut menettelyn Amerikan trooppisten tonnikalojen suojelukomissioon (IATTC) liittymiseksi. Yhteisö on päättänyt soveltaa ennen varsinaista jäsenyyttään IATTC:n toteuttamia teknisiä toimenpiteitä noudattaen velvoitettaan toimia yhteistyössä kyseisen alueen kalavarojen hoidosta ja säilyttämisestä vastaavien muiden osapuolten kanssa. Tämän vuoksi nämä tekniset toimenpiteet olisi otettava osaksi yhteisön oikeutta. Olisi myös annettava yksityiskohtaiset säännöt kansainvälistä delfiinien suojeluohjelmaa koskevan sopimuksen täytäntöönpanemiseksi. Yhteisö on päättänyt soveltaa tätä sopimusta väliaikaisesti siihen asti kunnes se ratifioidaan yhteisössä. Jotkut kyseisistä suosituksista on jo otettu osaksi yhteisön oikeutta. Erityisesti voidaan mainita kalavarojen säilyttämisestä nuorten meren eliöiden suojelemiseksi toteutettavien teknisten toimenpiteiden avulla 30 päivänä maaliskuuta 1998 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 850/98, tietyistä Välimeren kalavarojen teknisistä säilyttämistoimenpiteistä 27 päivänä kesäkuuta 1994 annettu asetus (EY) N:o 1626/94 ja yhteisön vesialueilla ja yhteisön aluksiin sellaisilla muilla vesialueilla, joilla sovelletaan saalisrajoituksia, sovellettavien eräiden kalakantojen ja kalakantaryhmien kalastusmahdollisuuksien ja niihin liittyvien edellytysten vahvistamisesta vuodeksi 2000 ja asetuksen (EY) N:o 66/98 muuttamisesta 17 päivänä joulukuuta 1999 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 2742/99. Yhteisön lainsäädännössä on lisäksi otettu käyttöön eräitä teknisiä toimenpiteitä, jotka koskevat ajoverkkojen käyttöä ja laajasti vaeltaviin kalakantoihin sovellettavien kurenuottien käyttöä. Kaikki laajasti vaeltaviin kalakantoihin sovellettavat tekniset toimenpiteet on selkeyden ja järkevyyden vuoksi tarpeen koota yhteen asetukseen. Koska laajasti vaeltaviin kalakantoihin kohdistuvaa yhteisön kalastusta toteutetaan kaikkialla maailmassa, niin yhteisön kuin kansainvälisillä vesillä sekä eräiden kolmansien maiden vesillä kahdenvälisten sopimusten nojalla, se on hyvin samankaltaista maailman eri valtamerillä, ja tämän vuoksi on tarpeen varmistaa, että näiden lajien kalastukseen sovelletaan yhtenäistä lähestymistapaa. Tämän ehdotuksen tarkoituksena on siten ottaa osaksi yhteisön lainsäädäntöä ja koota yhteen kaikki eräisiin laajasti vaeltaviin kalakantoihin sovellettavat tekniset toimenpiteet. Jo annetuissa asetuksissa vahvistetut säännökset on sisällytetty ehdotukseen ilman merkittäviä muutoksia. Artiklat, jotka on otettu suoraan äskettäin osaksi yhteisön oikeutta otetuista suosituksista, on alleviivattu säädöstekstissä. Komissio ehdottaa, että neuvosto hyväksyisi tämän asetuksen. 2000/0149(CNS) Ehdotus: NEUVOSTON ASETUS eräiden laajasti vaeltavien kalakantojen teknisistä säilyttämistoimenpiteistä EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen artiklan 37, ottaa huomioon komission ehdotuksen [1], [1] EYVL C , , s. . ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon [2], [2] EYVL C , , s. . sekä katsoo seuraavaa: (1) Yhteisö on hyväksynyt Yhdistyneiden Kansakuntien merioikeusyleissopimuksen [3], joka sisältää veden elollisten luonnonvarojen säilyttämistä ja hoitoa koskevia periaatteita ja sääntöjä. Yhteisö osallistuu kansainvälisillä vesillä toteutettaviin ponnistuksiin kalakantojen säilyttämiseksi laajempien kansainvälisten velvoitteidensa yhteydessä. [3] EYVL L 179, 23.6.1998, s. 1. (2) Euroopan yhteisöstä tuli 9 päivänä kesäkuuta 1986 tehdyn neuvoston päätöksen [4] perusteella Kansainvälisen Atlantin tonnikalojen suojelun yleissopimuksen, jäljempänä "ICCAT-yleissopimus", sopimuspuoli 14 päivänä marraskuuta 1997. [4] EYVL L 162, 18.6.1986, s. 33. (3) ICCAT-yleissopimuksessa säädetään tonnikalavarojen ja sen lähilajien säilyttämisen ja hoidon alueellisen yhteistyön puitteista Atlantin valtamerellä ja sitä ympäröivillä merillä erityisesti Kansainvälisen Atlantin tonnikalojen suojelukomission avulla, jäljempänä "ICCAT", sekä antamalla yleissopimuksen soveltamisalueella sellaisia kalavarojen säilyttämistä ja hoitoa koskevia suosituksia, jotka velvoittavat sopimuspuolia. (4) ICCAT on suositellut eräiden Atlantin ja Välimeren laajasti vaeltavien kalakantojen osalta eräitä teknisiä toimenpiteitä, jotka koskevat erityisesti kalan sallittua kokoa ja painoa, saaliita koskevia rajoituksia tietyillä alueilla, tiettyinä aikoina tai tietyillä pyydyksillä sekä kapasiteetin rajoituksia. Suositukset ovat yhteisöä velvoittavia ja siksi ne olisi pantava täytäntöön. Eräitä ICCAT:n hyväksymiä teknisiä toimenpiteitä on sisällytetty tietyistä kalavarojen teknisistä säilyttämistoimenpiteistä 27 päivänä kesäkuuta 1994 annettuun neuvoston asetukseen (EY) N:o 1626/94 [5] ja kalavarojen säilyttämisestä nuorten meren eliöiden suojelemiseksi toteutettavien teknisten toimenpiteiden avulla 30 päivänä maaliskuuta 1998 annettuun neuvoston asetukseen (EY) N:o 850/98 [6]. Selkeyden vuoksi ne olisi yhdistettävä tässä asetuksessa, ja kyseiset artiklat olisi poistettava mainituista asetuksista. [5] EYVL L 171, 6.7.1994, s. 1. [6] EYVL L 125, 27.4.1998, s. 1. (6) Tiettyjen alueiden perinteisten kalastuskäytäntöjen huomioonottamiseksi olisi annettava erityissäännöksiä eräiden lajien tonnikalojen pyytämisestä ja pitämisestä aluksella. (7) Yhteisö on hyväksynyt Intian valtameren tonnikalatoimikunnan perustamista koskevan sopimuksen [7]. Tässä sopimuksessa määrätään tonnikalojen ja sen lähilajien säilyttämisen ja hoidon kansainvälisen yhteistyön vahvistamisesta Intian valtamerellä erityisesti Intian valtameren tonnikalatoimikunnan avulla, jäljempänä "IOTC", sekä antamalla IOTC:n toimivaltaan kuuluvalla alueella sellaisia kalavarojen säilyttämistä ja hoitoa koskevia suosituksia, jotka velvoittavat sopimuspuolia. [7] EYVL L 236, 5.10.1995, s. 24. (8) IOTC on suositellut eräitä teknisiä toimenpiteitä eräiden Intian valtameren laajasti vaeltavien kalakantojen osalta. Suositus on yhteisöä velvoittava ja siksi se olisi pantava täytäntöön. (9) Yhteisö on allekirjoittanut kansainvälistä delfiinien suojeluohjelmaa koskevan sopimuksen [8] ja päättänyt se väliaikaisesta soveltamisesta [9] siihen asti, kunnes se hyväksytään. Yhteisön olisi sovellettava sopimuksen määräyksiä. [8] EYVL L 132, 27.5.1999, s. 1. [9] EYVL L 147, 12.6.1999, s. 23. (10) Kyseisen sopimuksen tavoitteisiin kuuluu itäisellä Tyynellämerellä kurenuottien avulla harjoitettavan tonnikalan kalastuksen yhteydessä esiintyvän tarkoituksettoman delfiinikuolleisuuden asteittainen vähentäminen sen poistamiseksi lähes kokonaan asettamalla vuosittaiset enimmäiskuolleisuusrajat ja varmistamalla tonnikalavarojen pitkän aikavälin kestävyys sopimusalueella. (11) Eräitä sopimuksen määräyksiä on sisällytetty asetukseen (EY) N:o 850/98. Ne olisi yhdistettävä tässä asetuksessa. (12) Yhteisöllä on kalastusta koskevia etuja itäisellä Tyynellämerellä ja se on aloittanut menettelyn Amerikan trooppisten tonnikalojen suojelukomissioon, jäljempänä "IATTC", liittymiseksi. Liittymiseen asti ja noudattaen Yhdistyneiden Kansakuntien merioikeusyleissopimuksesta johtuvaa velvoitetta tehdä yhteistyötä muiden tämän alueen kalavarojen hoidossa ja säilyttämisessä mukana olevien sopimuspuolten kanssa, on aiheellista soveltaa IATTC:n hyväksymiä teknisiä toimenpiteitä. Nämä toimenpiteet olisi siis sisällytettävä yhteisön lainsäädäntöön. Selkeyden ja järkiperäisyyden vuoksi olisi aiheellista koota yhteen neuvoston asetukseen kaikki eräiden laajasti vaeltavien kalalajien pyynnissä nykyisin tai tulevaisuudessa sovellettavat tekniset toimenpiteet. Tämän vuoksi tietyistä kalavarojen teknisistä säilyttämistoimenpiteistä 29 päivänä huhtikuuta 1997 annettu asetus (EY) N:o 894/97 [10] , sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1239/98, voidaan kumota ja eräitä asetuksen (EY) N:o 850/98 artikloja voidaan poistaa. [10] EYVL L 132, 23.5.1997, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1239/98. (14) Tonnikalan, miekkakalan ja tiettyjen muiden lajien kalastus ajoverkoilla aiheuttaa sivusaaliita ja muodostaa uhan muiden kuin kohdelajien kalakannoille. (15) Pyyntiponnistuksen valvomattoman kasvun uhasta ja ajoverkkojen riittävässä valikoivuudessa esiintyvistä puutteista johtuen niiden käyttö olisi kiellettävä tonnikalan, miekkakalan ja tiettyjen muiden lajien kalastuksessa. Ekologisten haittavaikutusten torjumiseksi kieltoa olisi sovellettava pian. (16) Yhteisön alukset, jotka ovat harjoittaneet näiden lajien kalastusta ajoverkoilla, joutuvat taloudellisiin vaikeuksiin ja tarvitsevat siirtymäajan uuteen rajoitukseen. Siksi näiden alusten kieltoa pyytää ajoverkoilla olisi sovellettava asteittain kuitenkin siten, että siirtymäaika on mahdollisimman lyhyt. (17) Jäsenvaltioiden kalansaalistietojen kirjaamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22 päivänä syyskuuta 1983 annettu komission asetus (ETY) N:o 2807/83 [11] ei koske kaikkea kyseistä ajoverkoilla harjoitettavaa kalastustoimintaa. Yhteiseen kalastuspolitiikkaan sovellettavasta valvontajärjestelmästä 12 päivänä lokakuuta 1993 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2847/93 [12] kalastuspäiväkirjoja ja purkamisilmoituksia koskevia yleissäännöksiä sovelletaan Välimerellä vasta 1 päivästä tammikuuta 1999. [11] EYVL L 261, 20.10.1993, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 17 päivänä joulukuuta 1998 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 2846/98 (EYVL L 358, 31.12.1998). [12] EYVL L 276, 10.10.1983, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (ETY) N:o 2945/95 (EYVL L 308, 21.12.1995, s. 18). (18) Ajoverkoilla harjoitettavan kalastuksen valvonnasta aiheutuu siten erityisiä ongelmia. Tästä toiminnasta olisi annettava erityissäännöksiä. (19) Ajoverkoilla harjoitettavan kalastustoiminnan seurauksia on arvioitava jatkuvasti. Tätä varten on kerättävä tarvittavat tiedot. (20) Tämän asetuksen soveltamista koskevien yksityiskohtaisten sääntöjen antaminen voi olla tarpeen. Tällaisista säännöistä olisi säädettävä menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn päätöksen 1999/468/EY [13] mukaisesti, [13] EYVL L 184, 17.7.1999, s. 23. ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Tässä asetuksessa säädetään teknisistä säilyttämistoimenpiteistä, joita sovelletaan jäsenvaltioiden lipun alla purjehtiviin ja yhteisöön rekisteröityneisiin aluksiin, jäljempänä "yhteisön kalastusalukset", ja jotka harjoittavat eräiden tämän asetuksen liitteessä I tarkoitettujen laajasti vaeltavien kalakantojen pyyntiä ja aluksesta purkamista 2 artiklassa luetelluilla merialueilla. I osasto - Määritelmät 2 artikla Tässä asetuksessa sovelletaan seuraavia merialueiden määritelmiä: a) Alue 1 Kaikki Atlantin valtameren ja sitä ympäröivien merialueiden vedet, jotka kuuluvat ICCAT-yleissopimuksen alueeseen siten kuin yleissopimuksen 1 artiklassa määritellään. b) Alue 2 Kaikki Intian valtameren vedet, jotka kuuluvat IOTC:n perustamista koskevan sopimuksen toimivalta-alueeseen, siten kuin tämän sopimuksen 2 artiklassa määritellään. c) Alue 3 Kaikki itäisen Tyynenmeren vedet, jotka kuuluvat alueeseen siten kuin delfiinien suojeluohjelmaa koskevan sopimuksen 3 artiklassa määritellään. d) Alue 4 Kaikki meret ja valtameret. II osasto - Alueella 1 sovellettavat tekniset toimenpiteet 1 luku - Eräiden alus- ja pyydystyyppien käyttöä koskevia rajoituksia 3 artikla 1. Marraskuun 1 päivän ja tammikuun 31 päivän välisenä aikana 2 kohdassa määritellyllä alueella on kiellettyä - kastella kelluvia esineitä, - kalastaa keinotekoisten esineiden avulla, - kalastaa luonnollisten esineiden avulla, - kalastaa apualusten kanssa, - heittää mereen kelluvia keinotekoisia esineitä kellukkeiden kanssa tai ilman, - asentaa kellukkeita merestä löydettyihin kelluviin esineisiin, - nostaa ylös kelluvia esineitä ja odottaa, että kelluviin esineisiin liittyvät kalat ryhmittyisivät aluksen alle, - hinata kelluvia esineitä alueen ulkopuolelle. 2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettu alue rajataan seuraavasti: - etelässä rajana 4° S leveyspiiri, - pohjoisessa rajana 5° N leveyspiiri, - lännessä rajana 20° W pituuspiiri, - idässä rajana Afrikan rannikko. 3. Kalastustoiminnan aloittaminen tai sen jatkaminen 1 ja 2 kohdassa tarkoitetulla alueella ja tarkoitettuna aikana on kiellettyä, jos aluksella ei ole tarkkailijaa. 4. Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet tarkkailijoiden nimeämiseksi ja heidän toimittamisekseen kaikille sellaisille lippunsa alla purjehtiville tai alueelleen rekisteröidyille aluksille, jotka ovat aloittamassa kalastustoimintaa 2 kohdassa tarkoitetulla alueella. 5. Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet, jotta asianmukaisesti nimetyt tarkkailijat pysyvät niillä kalastusaluksilla, joihin heidät on osoitettu, siihen asti kunnes toiset tarkkailijat korvaavat heidät. 6. Edellä 1 ja 2 kohdassa tarkoitetulla alueella ja tarkoitettuna aikana toimivan yhteisön aluksen päällikön on otettava tarkkailija vastaan ja toimittava yhteistyössä hänen kanssaan koko sen ajan, jonka tarkkailija on aluksella. Sellaisen aluksen päällikön, joka on nimetty ottamaan tarkkailija alukselle, on toteutettava kaikki kohtuulliset toimenpiteet mainitun tarkkailijan saapumisen ja poistumisen helpottamiseksi. Aluksella oloaikanaan nimetyllä tarkkailijalla on oltava asianmukaiset majoitus- ja työskentelytilat. 7. Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle viimeistään jokaisen vuoden 1 päivänä toukokuuta kokonaiskertomus, jossa arvioidaan niiden lipun alla purjehtiville aluksille nimettyjen tarkkailijoiden kertomusten sisältöä ja päätelmiä. 8. Komissio voi muuttaa 1 kohdassa mainittua aikaa, 2 kohdassa mainittua aluetta ja liitteessä II määriteltyjä tarkkailijoiden nimeämistä koskevia yksityiskohtaisia sääntöjä 24 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen. 4 artikla Poiketen siitä, mitä 19 artiklassa säädetään, on kiellettyä - pitää aluksella boniitteja, isosilmätonnikaloja ja keltaevätonnikaloja, jotka on pyydetty kurenuotalla ICES-suuralueella X pohjoiseen linjalta 36° 30' pohjoista leveyttä ja CECAF-alueilla pohjoiseen linjalta 31° pohjoista leveyttä ja itään linjalta 17° 30' läntistä pituutta olevilla Portugalin suvereniteettiin tai lainkäyttövaltaan kuuluvilla vesillä, tai pyytää kyseisiä lajeja mainituilla alueilla kyseisillä pyydyksillä, - pyytää, jälleenlaivata ja pitää aluksella laajasti vaeltavia lajeja, jotka on pyydetty ajoverkoilla ICES-suuralueilla VIII, IX tai X olevilla Espanjan tai Portugalin suvereniteettiin tai lainkäyttövaltaan kuuluvilla vesillä tai Kanariansaaria ja Madeiraa ympäröivillä CECAF-alueilla, tai pyytää kyseisiä lajeja mainituilla alueilla kyseisillä pyydyksillä. 5 artikla 1. Tonnikalan pyytäminen saartopyydyksillä on kiellettyä - toukokuun 1 ja 31 päivän välisenä aikana koko Välimerellä sekä heinäkuun 16 päivän ja elokuun 15 päivän välisenä aikana Välimerellä Adrianmerta lukuun ottamatta sellaisten alusten osalta, jotka toimivat yksinomaan tai pääasiassa Adrianmerellä, - heinäkuun 16 päivän ja elokuun 15 päivän välisenä aikana koko Välimerellä sekä toukokuun 1 ja 31 päivän välisenä aikana Adrianmerellä sellaisten alusten osalta, jotka toimivat yksinomaan tai pääasiassa Välimerellä, Adrianmerta lukuun ottamatta. Jäsenvaltioiden on valvottava, että kaikki niiden lipun alla purjehtivat tai niiden alueelle rekisteröidyt alukset noudattavat edellä mainittuja sääntöjä. Tätä asetusta sovellettaessa Adrianmeren eteläisenä rajana on Kreikan ja Albanian rajan ja Capo Santa Maria di Leucan yhdistävä linja. 2. Lentokoneiden ja helikoptereiden käyttö Välimerellä tapahtuvan tonnikalan kalastuksen tukena kielletään 1 päivästä kesäkuuta 30 päivään kesäkuuta. 3. Yli 24 metrin pituisilta aluksilta kielletään Välimerellä harjoitettava tonnikalan kalastus pintasiimalla kunkin vuoden 1 päivästä kesäkuuta 31 päivään heinäkuuta. Sovellettava pituus on ICCAT:n määrittelemä ja se on esitetty liitteessä III. 4. Komissio voi muuttaa liitteessä III määrättyä alusten pituutta 24 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen. 2 luku - Vähimmäiskoko 6 artikla 1. Laajasti vaeltavaan lajiin kuuluvat kalat katsotaan alamittaisiksi, jos sen mitat ovat pienemmät kuin liitteessä IV vahvistetut asianomaisten lajien mitat. 2. Komissio voi muuttaa liitteessä IV määriteltyjä mittoja 24 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen. 7 artikla Laajasti vaeltavaan lajiin kuuluvien alamittaisten kalojen säilyttäminen aluksella, jälleenlaivaaminen, purkaminen, kuljettaminen, varastoiminen, esillä pitäminen myyntiin saattamista varten, myyntiin saattaminen, myyminen ja kaupanpito on kiellettyä. Tällaiset kalat on heitettävä viipymättä takaisin mereen. Kolmansista maista peräisin olevien laajasti vaeltavaan lajiin kuuluvien alamittaisten kalojen luovuttaminen vapaaseen liikkeeseen tai kaupanpito on yhteisössä kiellettyä. 8 artikla Laajasti vaeltavaan lajiin kuuluvan kalan koko mitataan asetuksen (EY) N:o 850/98 18 artiklan mukaisesti. 3 luku - Alusten lukumäärän rajoittaminen 9 artikla 1. Komissio määrittelee 24 artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesti kokonaispituudeltaan yli 24 metriä olevien sellaisten yhteisön alusten lukumäärän ja kokonaiskapasiteetin bruttorekisteritonneina (brt) ilmaistuna, joiden kohdelaji on isosilmätonnikala. Tämä määrittely toteutetaan niiden yhteisön alusten keskimääräisen lukumäärän ja bruttorekisteritonneina (brt) ilmaistun kokonaiskapasiteetin mukaisesti, jotka ovat harjoittaneet tämän lajin kalastusta kyseisellä alueella kaudella 1991-1992. 2. Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle viimeistään kunkin vuoden 31 päivänä tammikuuta luettelo kaikista lippunsa alla purjehtivista ja alueelleen rekisteröidyistä aluksista, jotka aikovat kyseisen vuoden aikana kalastaa isosilmätonnikalaa kohdelajinaan alueella 1. 3. Luetteloissa on ilmoitettava alukselle annettu alusrekisterin sisäinen numero yhteisön kalastusalusrekisteristä 30 päivänä syyskuuta 1998 annetun komission asetuksen (EY) N:o 2090/98 [14] 5 artiklan mukaisesti. [14] EYVL L 266, 1.10.1998, s. 27. 4. Jäsenvaltioiden 2 ja 3 kohtaa noudattaen toimittamien tietojen perusteella neuvosto voi jakaa yhteisön kalastus- ja vesiviljelyjärjestelmän perustamisesta annetun asetuksen (ETY) N:o 3760/92 [15] 8 artiklan 4 kohdan ii alakohdassa säädetyn menettelyn nojalla 1 kohdan mukaisesti määritellyn alusten lukumäärän ja bruttorekisteritonneina (brt) ilmaistun kokonaiskapasiteetin jäsenvaltioiden kesken. [15] EYVL L 389, 31.12.1992, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1181/98 (EYVL L 164, 9.6.1998, s. 1). 5. Kunkin jäsenvaltion on toimitettava komissiolle kunkin vuoden 15 päivään elokuuta mennessä luettelo lippunsa alla purjehtivista, kokonaispituudeltaan yli 24 metriä olevista aluksista, jotka kalastavat isosilmätonnikalaa kohdelajinaan. Komissio toimittaa nämä tiedot ICCAT:n sihteeristölle kunkin vuoden 31 päivään elokuuta mennessä. 6. Edellä 5 kohdassa tarkoitetun luettelon on sisällettävä seuraavat tiedot: - aluksen nimi, rekisteröintinumero, - tarvittaessa aiempi lippuvaltio, - tarvittaessa kansainvälinen radiokutsutunnus, - alustyyppi, pituus ja kapasiteetti bruttorekisteritonneina (brt), - varustamon/varustamoiden nimi ja osoite. 10 artikla 1. Komissio määrittelee 24 artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesti sellaisten yhteisön alusten lukumäärän, jotka kalastavat kohdelajinaan valkotonnikalaa. Alusten määräksi vahvistetaan niiden yhteisön kalastusalusten keskimääräinen lukumäärä, jotka ovat kalastaneet valkotonnikalaa kohdelajinaan kaudella 1993-1995. 2. Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle viimeistään kunkin vuoden 31 päivänä tammikuuta luettelo kaikista lippunsa alla purjehtivista ja alueelleen rekisteröidyistä aluksista, jotka aikovat kyseisen vuoden aikana kalastaa valkotonnikalaa kohdelajinaan alueella 1. 3. Luetteloissa on ilmoitettava alukselle annettu alusrekisterin sisäinen numero asetuksen (EY) N:o 2090/98 5 artiklan mukaisesti. 4. Jäsenvaltioiden 2 ja 3 kohtaa noudattaen toimittamien tietojen perusteella neuvosto voi jakaa asetuksen (ETY) N:o 3760/92 8 artiklan 4 kohdan ii alakohdassa säädetyn menettelyn nojalla 1 kohdan mukaisesti määritellyn alusten lukumäärän jäsenvaltioiden kesken. 5. Kunkin jäsenvaltion on toimitettava komissiolle kunkin vuoden 15 päivään toukokuuta mennessä luettelo lippunsa alla purjehtivista aluksista, jotka osallistuvat valkotonnikalan kalastukseen. Tähän luetteloon eivät kuulu alukset, jotka toteuttavat vaihtoehtoista koekalastusta, jossa ei käytetä ajoverkkoja. Komissio toimittaa nämä tiedot ICCAT:n sihteeristöön kunkin vuoden 30 päivään toukokuuta mennessä. 4 luku - Muut toimenpiteet 11 artikla Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet monofiiliperukkeiden käyttämiseksi leikareissa, jotta elävien purje- ja valkomarliinien vapaaehtoinen mereen palauttaminen helpottuisi. 12 artikla Asetuksen N:o 850/98 31 artiklasta poiketen tonnikalan ja jättiläishain (Cetorhinus maximus) pyynnissä on sähkövirran ja harppuunoiden käyttö sallittua Skagerrakissa ja Kattegatissa. III osasto - Alueella 2 sovellettavat tekniset toimenpiteet 13 artikla Alusluettelo 1. Kunkin jäsenvaltion on toimitettava komissiolle kunkin vuoden 15 päivään kesäkuuta mennessä luettelo lippunsa alla purjehtivista, kokonaispituudeltaan yli 24 metriä olevista aluksista, jotka ovat edellisenä vuonna kalastaneet isosilmätonnikalaa, keltaevätonnikalaa ja boniittia alueella 2. Komissio toimittaa nämä tiedot IOTC:n sihteeristölle kunkin vuoden 30 päivään kesäkuuta mennessä. 2. Edellä 1 kohdassa tarkoitetun luettelon on sisällettävä seuraavat tiedot: - aluksen nimi, rekisteröintinumero, - tarvittaessa aiempi lippuvaltio, - tarvittaessa kansainvälinen radiokutsutunnus, - alustyyppi, pituus ja kapasiteetti bruttorekisteritonneina (brt), - varustamon, kalastustoimen harjoittajan tai rahtaajan nimi ja osoite. IV osasto - Alueella 3 sovellettavat tekniset toimenpiteet 14 artikla Delfiinikuolleisuuden enimmäisrajat 1. Delfiiniparvien tai -ryhmien saartaminen kurenuotalla pyydettäessä keltaevätonnikalaa alueella 3 sallitaan ainoastaan niille yhteisön aluksille, jotka noudattavat kansainvälistä delfiinien suojeluohjelmaa koskevan sopimuksen ehtoja ja joille on vahvistettu delfiinikuolleisuuden enimmäisrajat (DML). 2. DML tarkoittaa delfiinikuolleisuuden enimmäisrajaa sellaisena kuin se on määritelty kansainvälistä delfiinien suojeluohjelmaa koskevan sopimuksen 5 artiklassa. 15 artikla Delfiinikuolleisuuden enimmäisrajojen asettaminen 1. Jäsenvaltioiden on annettava komissiolle tiedoksi kunkin vuoden 15 päivään syyskuuta mennessä seuraavat asiakirjat: - Luettelo jäsenvaltion lipun alla purjehtivista aluksista, joiden kantavuus ylittää 363 metristä tonnia (400 nettotonnia) ja jotka ovat hakeneet DML:ää koko seuraavaksi vuodeksi. - Luettelo jäsenvaltion lipun alla purjehtivista aluksista, jotka saattavat harjoittaa kalastustoimintaa kyseisellä alueella seuraavan vuoden aikana. - Luettelo jäsenvaltion lipun alla purjehtivista aluksista, jotka ovat hakeneet DML:ää seuraavan vuoden ensimmäisen tai toisen vuosipuoliskon ajaksi. - Kunkin DML:ää hakeneen aluksen osalta todistus siitä, että aluksella on kaikki delfiinien turvaksi tarkoitetut pyydykset ja laitteet ja että sen päällikkö on saanut hyväksytyn koulutuksen delfiinien vapauttamis- ja pelastamistekniikassa. 2. Jäsenvaltioiden on varmistuttava siitä, että DML-hakemukset täyttävät kansainvälistä delfiinien suojeluohjelmaa koskevan sopimuksen ehdot ja IATTC:n hyväksymät säilyttämistoimenpiteet. 3. Komissio tarkastelee luetteloja ja niiden yhdenmukaisuutta kansainvälistä delfiinien suojeluohjelmaa koskevan sopimuksen ja IATTC:n hyväksymien säilyttämistoimenpiteiden kanssa, ja toimittaa luettelot IATTC:n johtajalle. Jos komissio havaitsee hakemusta tarkastellessaan, ettei hakemus täytä tässä kohdassa tarkoitettuja edellytyksiä, se ilmoittaa viipymättä asianomaiselle jäsenvaltiolle, ettei se voi toimittaa IATTC:n johtajalle hakemusta tai osaa siitä, ja esittää syyt siihen. 4. Komissio toimittaa kullekin jäsenvaltiolle kaikki delfiinikuolleisuuden enimmäisrajojen määrät, jotka jaetaan jäsenvaltion lipun alla purjehtivien alusten kesken. 5. Jäsenvaltioiden on annettava komissiolle tiedoksi kunkin vuoden 15 päivään tammikuuta mennessä delfiinikuolleisuuden enimmäisrajoja koskevien määrien jako jäsenvaltioiden lipun alla purjehtivien alusten kesken. 6. Komissio toimittaa IATTC:n johtajalle kunkin vuoden 1 päivään helmikuuta mennessä luettelon ja selvityksen delfiinikuolleisuuden enimmäisrajoja koskevien määrien jakamisesta yhteisön kalastusalusten kesken. 16 artikla Kapasiteetin rajoittaminen 1. Niiden yhteisön kalastusalusten kokonaiskapasiteetiksi, joiden sallitaan harjoittaa keltaevätonnikalan (Thunnus albacares) kalastusta kurenuotalla, vahvistetaan 7 885 metristä tonnia. 2. Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle viimeistään kunkin vuoden 31 päivänä tammikuuta luettelo kaikista lippunsa alla purjehtivista ja alueelleen rekisteröidyistä aluksista, jotka aikovat kalastaa vuoden aikana keltaevätonnikalaa (Thunnus albacares) kurenuotalla alueella 3. 3. Luetteloissa on ilmoitettava alukselle annettu alusrekisterin sisäinen numero asetuksen (EY) N:o 2090/98 5 artiklan mukaisesti. 4. Jäsenvaltioiden 2 ja 3 kohdan mukaisesti toimittamien tietojen perusteella neuvosto voi jakaa asetuksen (ET) N:o 3760/92 8 artiklan 4 kohdan ii alakohdassa säädetyn menettelyn mukaisesti 1 kohdassa tarkoitetun kapasiteetin jäsenvaltioiden kesken. 17 artikla Muut toimenpiteet 1. Kalaparvien kokoamiseen käytettävien välineiden avulla kalastavia aluksia tukevien apualusten käyttö kielletään. 2. Kalojen jälleenlaivaus merellä kielletään. V osasto - Alueella 4 sovellettavat tekniset toimenpiteet 18 artikla Poiketen siitä, mitä 2 artiklassa säädetään, 19, 20, 21 ja 22 artiklaa ei sovelleta tietyistä Itämeren, Belttien ja Juutinrauman vesialueiden kalavarojen teknisistä säilyttämistoimenpiteistä 18 päivänä joulukuuta 1997 annetun asetuksen (ETY) 88/98 [16] soveltamisalaan kuuluviin vesiin. [16] EYVL L 9, 15.1.1998. Asetus muutettu asetuksella (EY) N:o 1250/98 (EYVL L 201, 17.7.1998, s. 1). 19 artikla Ajoverkkojen pituus Aluksella ei saa pitää yhtä tai useampaa ajoverkkoa, joiden yksittäinen tai yhteenlaskettu pituus on yli 2,5 kilometriä, eikä harjoittaa niillä kalastustoimintaa. 20 artikla 1. Kalastusalusten, jotka käyttävät yhtä tai useampaa ajoverkkoa liitteessä V lueteltujen lajien pyyntiin, on noudatettava seuraavia edellytyksiä: - verkkoa on koko kalastustoiminnan ajan tarkkailtava jatkuvasti alukselta siten, että siihen on näköyhteys, - verkon kuhunkin ulkokulmaan on kiinnitettävä tutkaheijastimilla varustettuja kelluvia poijuja, jotta verkon sijainti voidaan milloin tahansa määrittää. Nämä poijut on merkittävä pysyvästi sen aluksen rekisterikirjaimella/kirjaimilla ja -numerolla, johon ne kuuluvat. 2. Yhtä tai useampaa 1 kohdassa tarkoitettua ajoverkkoa käyttävän aluksen päällikön on pidettävä kalastuspäiväkirjaa, johon hänen on merkittävä päivittäin seuraavat tiedot: - aluksella olevien verkkojen yhteenlaskettu pituus, - kussakin kalastustoimessa käytettyjen verkkojen yhteenlaskettu pituus, - kussakin kalastustoimessa saatu kunkin lajin saalismäärä, mukaan lukien sivusaaliit sekä poisheitetty määrä erityisesti valaiden, matelijoiden ja merilintujen osalta, - aluksella pidetty kunkin lajin määrä, - saaliiden päivämäärä ja paikka. 3. Edellä 2 kohdassa tarkoitettujen päälliköiden on toimitettava sen jäsenvaltion toimivaltaisille viranomaisille, jossa purkaminen tapahtuu, ilmoitus, josta käyvät ilmi ainakin lajikohtaiset puretut määrät sekä saaliiden päivämäärät ja -vyöhykkeet. 4. Yhtä tai useampaa 1 kohdassa tarkoitettua ajoverkkoa käyttävän aluksen päällikön, joka haluaa käyttää jossakin jäsenvaltiossa sijaitsevaa purkamispaikkaa, on ilmoitettava kyseisen jäsenvaltion toimivaltaisille viranomaisille aiottu purkamispaikka ja saapumisaika vähintään kahta tuntia ennen satamaan saapumista. 5. Kalastusaluksilla, jotka käyttävät yhtä tai useampaa 1 kohdassa tarkoitettua ajoverkkoa, on pidettävä mukana lippuvaltion toimivaltaisten viranomaisten ennakolta myöntämä kalastuslupa. 21 artikla Ajoverkkokielto 1. Aluksella ei 1 päivästä tammikuuta 2002 saa pitää yhtä tai useampaa ajoverkkoa, jotka on tarkoitettu liitteessä V lueteltujen lajien pyyntiin, eikä harjoittaa niillä kalastustoimintaa. 2. Ajoverkoilla pyydettyjen liitteessä V lueteltujen lajien purkaminen aluksesta kielletään 1 päivästä tammikuuta 2002. 3. Kalastusaluksella saa lippujäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten myöntämällä luvalla 31 päivään joulukuuta 2001 pitää yhtä tai useampaa 1 kohdassa tarkoitettua ajoverkkoa tai harjoittaa niillä kalastustoimintaa. Vuonna 1998 niiden alusten enimmäismäärää, joille jäsenvaltio saa myöntää luvan pitää yhtä tai useampaa ajoverkkoa tai harjoittaa niillä kalastustoimintaa, ei saa olla suurempi kuin 60 prosenttia niiden alusten määrästä, jotka kaudella 1995-1997 käyttivät yhtä tai useampaa ajoverkkoa. 4. Jäsenvaltioiden on kunkin kohdelajin osalta toimitettava komissiolle vuosittain 30 päivään huhtikuuta mennessä luettelo 3 kohdassa tarkoitetuista ajoverkoilla harjoitettavaa kalastustoimintaa varten luvan saaneista aluksista. 22 artikla Jos 19, 20 ja 21 artiklan velvoitteita ei noudateta, toimivaltaisten viranomaisten on toteutettava kyseisten alusten osalta asianmukaiset toimenpiteet asetuksen (EY) N:o 2847/93 31 artiklan mukaisesti. 23 artikla Kurenuottien käyttöä koskevat rajoitukset Kaikkien merinisäkkäiden parvien tai ryhmien saartaminen kurenuotilla on kiellettyä, lukuun ottamatta 14 artiklassa tarkoitettuja aluksia. VI osasto - Loppusäännökset 24 artikla 1. Komissiota avustaa kalastus- ja vesiviljelykomitea (jäljempänä "komitea"). 2. Tähän artiklaan viitattaessa sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 4 ja 7 artiklassa tarkoitettua hallintomenettelyä. Päätöksen 1999/468/EY 4 artiklan 3 kohdassa säädetty määräaika vahvistetaan yhdeksi kuukaudeksi. 3. Komitea vahvistaa omat menettelysääntönsä. 25 artikla 1. Kumotaan asetus (EY) N:o 894/97. 2. Kumotaan asetuksen (EY) N:o 850/98 24, 33 ja 41 artikla ja sen liite XII tonnikalaa ja miekkakalaa koskevien tietojen osalta. 3. Kumotaan asetuksen (EY) N:o 1626/94 3 a ja 5 a artikla ja sen liite IV tonnikalaa koskevien tietojen osalta sekä sen liite V. 4. Mainittuun asetukseen tai mainittuihin artikloihin ja liitteisiin tehtyjä viittauksia pidetään viittauksina tähän asetukseen ja ne luetaan liitteessä VI olevan vastaavuustaulukon avulla. 26 artikla Tämä asetus tulee voimaan seitsemäntenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä Neuvoston puolesta Puheenjohtaja LIITE I Tässä asetuksessa tarkoitettujen lajien luettelo - Valkotonnikala: Thunnus alalunga - Tonnikala: Thunnus thynnus - Isosilmätonnikala: Thunnus obesus - Boniitti: Katsuwonus pelamis - Sarda: Sarda sarda - Keltaevätonnikala: Thunnus albacares - Mustaevätonnikala: Thunnus atlanticus - Tunniina: Euthynnus spp. - Eteläntonnikala: Thunnus maccoyii - Auksidi: Auxis spp. - Merilahnat: Brama rayi - Marliinit: Tetrapturus spp.; Makaira spp. - Atlantinpurjekalat: Istiophorus spp. - Miekkakala: Xiphias gladius - Makrillihauki: Scomberesox spp.; Cololabis spp. - Hait: Hexanchus griseus; Cetorhinus maximus; Alopiidae; Carcharhinidae; Sphymidae; Isuridae; Lamnidae - Pääjalkaiset: (kaikki lajit) - Valaat (valaat ja pyöriäiset): Physeteridae; Belaenopteridae; Balenidae; Eschrichtiidae; Monodontidae; Ziphiidae; Delphinidae. LIITE II Asetuksen 3 artiklassa tarkoitetut yksityiskohtaiset säännöt 1. Tarkkailijoiden nimeäminen a) Täyttääkseen tarkkailijoita koskevat velvoitteensa jäsenvaltioiden on nimettävä asianmukaisesti päteviä ja kokeneita henkilöitä. Valituilla henkilöillä on oltava seuraavanlainen pätevyys tehtävien täyttämisessä: - riittävä kokemus lajien ja pyydysten tunnistamiseksi, - merenkulkutaidot, - ICCAT:in säilyttämistoimenpiteiden tyydyttävä tuntemus, - kyky toteuttaa alkeellisia tieteellisiä tehtäviä kuten tarvittaessa esimerkiksi näytteidenkeruuta ja tehdä sitä koskevat oikeat huomiot ja muistiinpanot, - tarkkailtavan aluksen lippuvaltion kielen hyvä tuntemus. b) Jäsenvaltioiden on toteutettava asianmukaiset toimenpiteet, jotta tarkkailijat otetaan vastaan kalastusaluksille sovittuna aikana ja sovitussa paikassa ja jotta heidän lähtönsä helpottuu tarkkailuajan lopulla. 2. Tarkkailijoiden tehtävät Tarkkailijoiden päätehtävänä on valvoa 1 artiklassa säädetyn kiellon noudattamista. Erityisesti nimetyt tarkkailijat a) toteavat tarkkailtujen alusten kalastustoiminnan ja kirjaavat sen kertomukseen, b) antavat kyseisten jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille tarkkailijan merkittävimmät havainnot sisältävän kertomuksen 20 päivän kuluessa tarkkailujakson päättymisestä. 3. Suhteet kalastusalusten päälliköihin a) Päällikölle ilmoitetaan ajoissa milloin ja mistä hänen on vastaanotettava tarkkailija ja tarkkailujakson todennäköinen kesto. b) Aluksen päällikkö voi pyytää kopion tarkkailijan kertomuksesta. LIITE III Alusten pituuden määritelmä ICCAT:n mukaan: - Kaikkien 18 päivän heinäkuuta 1982 jälkeen rakennettujen kalastusalusten osalta 96 prosenttia kokonaispituudesta vesiviivalla, joka on 85 prosentin korkeudella pienemmästä mallisivukorkeudesta, mitattuna kölin yläosasta, tai pituutta aluksen keularangan etureunasta peräsinvarren keskiöön mitattuna samalla vesiviivalla, jos tämä pituus on suurempi. Aluksissa, joiden köli on suunniteltu kaltevaksi, tulee vesiviivan, jolla tämä pituus mitataan, olla suunnitellun vesiviivan suuntainen. - Kaikkien ennen 18 päivää heinäkuuta 1982 rakennettujen kalastusalusten osalta rekisteröintipituutta sellaisena kuin se on merkitty kansallisiin rekistereihin tai aluksen muihin todistusvoimaisiin asiakirjoihin. LIITE IV VÄHIMMÄISKOKO Lajit // Vähimmäiskoot Miekkakala (Xiphias gladius) [17] [18] // 25 kg tai 125 cm (alaleukaan) [17] Tätä vähimmäiskokoa sovelletaan vain Atlantin valtamerellä. [18] Asetuksen 7 artiklassa lueteltuja sääntöjä ei kuitenkaan sovelleta alle 25 kilogramman painoisiin tai alle 125 senttimetriä pitkiin kaloihin, jotka on pyydetty vahingosssa, vaan niitä saa olla lukumääräisesti laskettuna 15 prosenttia. Tonnikala (Thunnus thynnus) [19] // 6,4 kg tai 70 cm [19] Asetuksen 7 artiklassa lueteltuja sääntöjä ei kuitenkaan sovelleta vähintään 3,2 kilogramman painoisiin tai enintään 6,4 kilogramman painoisiin kaloihin, jotka on pyydetty vahingosssa, vaan niitä saa olla lukumääräisesti laskettuna 15 prosenttia. Keltaevätonnikala (Thunnus albacares) [20] // 3,2 kg [20] Asetuksen 7 artiklassa lueteltuja sääntöjä ei kuitenkaan sovelleta alle 3,2 kilogramman painoisiin kaloihin, jotka on pyydetty vahingosssa, vaan niitä saa olla lukumääräisesti laskettuna 15 prosenttia. Isosilmätonnikala (Thunnus obesus) [21] // 3,2 kg [21] Asetuksen 7 artiklassa lueteltuja sääntöjä ei kuitenkaan sovelleta alle 3,2 kilogramman painoisiin kaloihin, jotka on pyydetty vahingosssa, vaan niitä saa olla lukumääräisesti laskettuna 15 prosenttia. LIITE V - Valkotonnikala: Thunnus alalunga - Tonnikala: Thunnus thynnus - Isosilmätonnikala: Thunnus obesus - Boniitti: Katsuwonus pelamis - Sarda: Sarda sarda - Keltaevätonnikala: Thunnus albacares - Mustaevätonnikala: Thunnus atlanticus - Tunniinat: Euthynnus spp. - Eteläntonnikala: Thunnus maccoyii - Auksidi: Auxis spp. - Merilahnat: Brama rayi - Marliinit: Tetrapturus spp. Makaira spp. - Atlantinpurjekalat: Istiophorus spp. - Miekkakala: Xiphias gladius - Makrillihauki: Scomberesox spp.; Cololabis spp. - Hait: Hexanchus griseus; Cetorhinus maximus; Alopiidae; Carcharhinidae; Sphymidae; Isuridae; Lamnidae - Pääjalkaiset: (kaikki lajit) LIITE VI VASTAAVUUSTAULUKKO Asetus (EY) N:o 894/97 // Tämä asetus 11 artikla 11 a artikla 11 b artikla 11 c artikla Liite VIII // 19 artikla 21 artikla 20 ja 22 artikla 2 ja 18 artikla Liite V Asetus (EY) N:o 850/98 // Tämä asetus 24 artikla 33 artiklan 1 kohta 33 artiklan 2 kohta 33 artiklan 3 kohta 41 artikla Liite XII (tonnikala ja miekkala) // 4 artikla 23 artikla 2 artikla 14 artiklan 1 kohta 12 artikla Liite IV Asetus (EY) N:o 1626/94 // Tämä asetus 3 a artikla 5 a artikla Liite IV (tonnikala) Liite V // 5 artikla 5 artikla Liite IV Liite III