EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 03.06.1998 
KOM(1998) 356 lopull. 
EUROOPAN LAAJUINEN LIIKENNEVERKKO: 
RAPORTTI ESSENIN 14 ERITYISHANKKEEN 
EDISTYMISESTÄ JA TÄYTÄNTÖÖNPANOSTA 1998 
(Komission esittämä) 

SISÄLTÖ 
I JOHDANTO 3 
II YLEISKATSAUS 3 
III HANKKEITTEN TOTEUTUS ...4 
IV JULKIS-YKSITYISEN YHTEISTYÖN TUKEMINEN 6 
V TULEVAISUUDENNÄKYMÄT 6 
LIITE A: ENSISIJAISTEN HANKKEITTEN EDISTYMINEN 8 
LIITE B: KEHITYKSEN YHTEENVETO 13 
»«iWMMrw«w«m«««gM«j«J^ 
EUROOPAN LAAJUINEN LIIKENNEVERKKO: 
RAPORTTI ESSENIN 14 ERITYISHANKKEEN EDISTYMISESTÄ JA 
TÄYTÄNTÖÖNPANOSTA 1998 
I JOHDANTO 
1. Luxemburgissa 20.-21. marraskuuta 1997 kokoontunut Eurooppa-neuvosto 
korosti Euroopan laajuisten verkkojen (TEN-verkot) merkitystä yhtenä 
keskeisenä keinona tukea kasvua EU:ssa sekä olennaisena yhtenäismarkkinoita 
täydentävänä tekijänä. Verkot ovat tärkeä osa keskipitkän aikavälin 
työllisyysstrategiaa, sillä tehokas liikenne-, televiestintä- ja energiainfrastruktuuri 
on EU:n kilpailukyvyn ja sen myötä pitkäkestoisen kasvun ja työpaikkojen 
säilytettävyyden kannalta elintärkeä seikka. 
2. Liikenneverkkojen osalta Luxemburgin Eurooppa-neuvosto pyysi, että aikataulut 
ja rahoitussuunnitelmat saatettaisiin valmiiksi kullekin niille neljälletoista 
erityishankkeelle, jotka sisältyvät Euroopan laajuisen liikenneverkon kehittämistä 
koskevien yhteisön suuntaviivojen1 liitteeseen III. Näin korostettaisiin poliittista 
sitoutumista hankkeitten toteuttamiseen ja osoitettaisiin, että rahoitus on 
järjestettävissä. Jäsenvaltiot ovat nyt määrittäneet ensisijaisten hankkeitten 
aikataulut ja ennakoidut investointikustannukset. Tässä raportissa esitetään 
asiasta yleisarvio. 
II YLEISKATSAUS 
3. Essenissä 9.-10. joulukuuta 1994 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston 
vahvistamat 14 ensisijaista hanketta ovat vain osa liikenteen TEN-verkkoja. 
Ensisijaisten TEN-hankkeitten kokonaiskustannuksiksi on arvioitu noin 110 
miljardia ecua, kun koko verkon kustannukset olisivat vuoteen 2010 mennessä yli 
400 miljardia ecua. Komissio antaa syksyllä koko verkon toteuttamistilannetta 
koskevan tiedonannon liikenteen TEN-suuntaviivoissa esitettyjen vaatimusten 
mukaisesti. Tässä raportissa keskitytään työllisyyttä käsitelleen Luxemburgin 
Eurooppa-neuvoston nimenomaiseen toimeksiantoon, ja 14 hankkeen 
tilannekatsaukset ovat samalla katsaus laajempiin tulevaisuudennäkymiin. 
4. Kullakin hankkeella on ominaispiirteensä, ja yleispäteviä lausuntoja on vaikea 
antaa. Yleisesti ottaen on kuitenkin edistytty huomattavasti: hankkeista kolme 
lähestyy loppuaan, kaikki ovat joko rakennusvaiheessa tai niiden valmistelut ovat 
pitkällä, ja useimmat saataneen päätökseen vuoden 2005 tienoilla. 
5. Jotkin hankkeet ovat hieman livenneet Christophersenin ryhmän (1994) toiminta-
aikana tehdyistä ennusteista. Syynä ovat seuraavat tekijät: 
Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös 1692/96, annettu 23 päivänä heinäkuuta 1996 yhteisön 
suuntaviivoista Euroopan laajuisen liikenneverkon kehittämiseksi. EYVL L 228, 9.9.1996. 
- Hankkeitten monimutkainen luonne. Osa ehdotetuista aikatauluista oli 
epärealistisia, kun otetaan huomioon tiellä olevat tekniset, lainsäädännölliset 
ja hallinnolliset esteet sekä se, että ympäristövaikutuksia on tarkasteltava 
perusteellisesti. 
- Julkisen rahoituksen rajallisuus tiukan budjettikurin aikana. Tämä on viime 
vuosina vaikuttanut julkiseen irirrastruktuurirahoitukseen yleensä ja 
aiheuttanut ongelmia myös osalle ensisijaisista hankkeista. 
6. Kun otetaan nämä rajoitukset huomioon, on suuri saavutus, että hankkeista 
useimmat kulkevat nyt suuremmitta lipeämisittä vakaasti eteenpäin. Äskettäin on 
myös saavutettu eräitä tärkeitä merkkipaaluja, kuten joulukuussa 1997 käyttöön 
vihitty ensimmäinen täysimittainen suurnopeusyhteys eurooppalaisten 
pääkaupunkien välillä (Bryssel-Pariisi). 
7. EU-rahoitus on ollut ensisijaisten hankkeitten kannalta merkittävässä asemassa. 
Erityisen merkittävää se on hankkeille, jotka voivat saada rahoitusta rakenne- ja 
koheesiorahastoista. Esimerkkinä mainittakoon Belfastin-Dublinin 
rautatieyhteys, Kreikan moottoritieverkko sekä eteläinen suurnopeusjunayhteys. 
Liikenteen TEN-verkkojen budjettivaroja on käytettävissä vaatimattomampi 
määrä (vuosina 1995-1999 noin 1,8 miljardia ecua), mutta niistä on ollut 
huomattava apu käynnistettäessä sellaisia suuria hankkeita kuin Oresundin 
kiinteä yhteys ja Belgian suurnopeusjunahanke. EIP on TEN-hankkeitten 
lainarahoituksen tärkein lähde: pelkästään vuonna 1997 pankki myönsi 14 
ensisijaiselle hankkeelle kaikkiaan 1,4 miljardia ecua. EIR:n rahoitussitoumukset 
ensisijaisille hankkeille ovat nyt yhteensä noin 350 miljoonaa ecua. 
III HANKKEITTEN TOTEUTUS 
8. Raportin liitteessä on arvioitu lyhyesti kunkin 14 hankkeen edistymistä. 
Hankkeet on jaettu karkeasti kolmeen ryhmään. 
1) Lähes päätökseen saatetut hankkeet 
- perinteinen rautatieyhteys Cork-Dublin-Belfast-Larne (hanke 9) 
- Malpensan lentoasema (hanke 10) 
- Oresundin kiinteä yhteys (hanke 11). 
2) Noin vuonna 2005 päätökseen saatettavat hankkeet, joiden rahoitus on 
pääosin järjestetty 
- Pariisi-Bryssel-Köln-Amsterdam-Lontoo-suurnopeusrautatieyhteys 
(PBKAL) (hanke 2) 
- eteläinen suurnopeusjunahanke (hanke 3) 
- itäinen suurnopeusjunahanke (hanke 4) 
- Betuwelijn, yhdistettyjen kuljetusten rautatieyhteys (hanke 5) 
- Kreikan moottoritiet (hanke 7) 
- Länsirannikon päälinja (hanke 14). 
3) Hankkeet, joiden aikataulu ulottuu huomattavasti yli vuoden 2005 tai 
joissa merkittävien osuuksien aikataulu tai rahoitus on vielä epävarma 
- pohjois-etelä-suurnopeusjunahanke (Brenner) (hanke 1) 
- Lyon-Trieste-suurnopeusjuna (hanke 6) 
- multimodaaliliikenneyhteys Portugali-Espanja-muu Eurooppa (hanke 8) 
- Pohjolan kolmion multimodaaliliikennekäytävä (hanke 12) 
- Irlanti-Yhdistynyt kuningaskunta-Benelux-maantieyhteys (hanke 13). 
9. Portugalin ja Espanjan muuhun Eurooppaan yhdistävä multimodaaliyhteys 
samoin kuin Pohjolan kolmio -hanke poikkeavat luonteeltaan muista hankkeista. 
Ne ovat hyvin useasta osasta koostuvia multimodaalikäytävähankkeita. ja 
yleisten aikataulujen ja rahoitussuunnitelmien laatiminen on erittäin vaikeaa. 
10. Muiden muassa seuraavia seikkoja on seurattava erityisen tarkasti: 
- Tärkeimmät kaksi alppitunnelia, Brennerin ja Lyonin-Torinon tunneli. 
Tunnelit ovat keskeinen edellytys kestävään kehitykseen perustuvalle 
alppiliikennepolitiikalle, ja niiden aikatauluista ja rahoituksesta on vielä 
tehtävä määrätietoiset päätökset. Hankkeet ovat monitahoisia, ja tahtoa niiden 
toteuttamiseen on pidettävä yllä ja jopa voimistettava, jotta tarvittavat 
päätökset voidaan tehdä ajoissa. 
- PBKAL-yhteyden CTRL-osuuden (Yhdistyneen kuningaskunnan puoleiset 
osuudet kanaalitunnelista Lontooseen) toteuttamisessa on vaikeuksia. On 
löydettävä ratkaisu, jonka myötä yhteys saadaan valmiiksi alkuperäisessä 
aikataulussa. 
- Huolimatta Ranskan hallituksen merkittävistä lisätoimista itäisen 
suurnopeusjunahankkeen rahoituksessa on edelleen puutteita. Puuttuvaa 
rahoitusta tai ainakin sen osaa varten haettaneen lisää yhteisön rahoitusta. 
- Suuri osa eteläisestä suurnopeusjunayhteydestä (Välimeren haara) saadaan 
valmiiksi hyvissä ajoin, mutta Espanjan ja verkon muun osan yhteyden 
kannalta olennainen Perpignanin ja Montpellierin välinen yhteys saattaa 
viivästyä. 
IV JULKIS-YKSITYISEN YHTEISTYÖN TUKEMINEN 
11. Neuvosto on jo aiemmin suositellut, että tutkittaisiin, voitaisiinko julkis-
yksityisen yhteistyön avulla päästä kustannuksiin nähden tehokkaampiin 
tuloksiin inrxastruktuurihankkeissa ja olisiko tällainen yhteistyö hyvä keino 
hankkia täydentävää rahoitusta samoin kuin tuoreita ajatuksia ja menettelytapoja. 
Komissio on pyrkinyt aktiivisesti juuri tähän. Komission jäsen Neil Kinnock 
perusti vuonna 1996 korkean tason asiantuntijaryhmän pohtimaan, kuinka julkis-
yksityisellä yhteistyöllä voitaisiin vauhdittaa liikenteen TEN-hankkeita. 
Työryhmä on esittänyt raporttinsa neuvostolle, ja ryhmän mukaan on mm. 
saatava aikaan päättäväinen poliittinen sitoumus hankkeitten toteuttamiseen, 
tehostettava käytettävissä olevien rahoitusvälineitten käyttöä sekä harkittava 
uusien rahoitusvälineitten luomista erityisesti oman pääoman tai toisaalta oman 
pääoman ehtoisen pääoman hankkimiseen. 
12. Tässä yhteydessä on harkittu mahdollisten riskipääomarahastojen perustamista 
osaksi yhteisön rahoituksella. Tarkoituksena olisi kannustaa eläkerahastojen 
kaltaisia suuria yksityisiä laitoksia investoimaan TEN-hankkeisiin. 
Infrastruktuurihankkeet voisivat näin saada käyttöönsä huomattavasti enemmän 
pitkäaikaista yksityistä rahoitusta. Komissio käynnisti ehdotusta koskevan 
tutkimuksen viime lokakuussa ja tarkastelee parhaillaan tutkimuksen tuloksia. 
Selvä johtopäätös on, että tällaisen rahoitusvälineen kehittäminen edellyttää 
markkinoiden luottamusta siihen, että investointikelpoisia TEN-hankkeita on 
riittävän paljon. 
13. Komissio tukee toimia sellaisten yritysten perustamiseksi, jotka erikoistuvat 
joidenkin rautatiehankkeitten omistukseen, rakentamiseen tai rahoittamiseen. 
Tämä helpottaisi yksityisen sektorin osallistumista investointeihin ja parantaisi 
hankkeitten laatua. Komissio toivookin, että eurooppalaisen yhtiön perussääntö 
hyväksyttäisiin pikaisesti. 
V TULEVAISUUDENNÄKYMÄT 
14. Jäsenvaltioiden toimittamien aikataulujen perusteella näyttää, että Essenin 14 
ensisijaisen hankkeen vaatimat menot lisääntyvät huomattavasti vuosina 2000-
2006, kun monessa laajassa hankkeessa siirrytään täysimittaiseen 
rakentamisvaiheeseen. Vaikka näihin ennusteisiin on tässä vaiheessa 
suhtauduttava varauksellisesti - kaikissa tapauksissa ei näet vielä ole tehty 
kaikkia tarvittavia päätöksiä - investointien määrä saattaisi kuitenkin jopa 
kaksinkertaistua kauden 1995-1999 lukuihin verrattuna. 
15. Vaikka tiukkaa budjettikuria noudatetaan määrätietoisesti myös vuoden 2000 
jälkeen, julkisen talouden tähänastisen vakauttamiskehityksen perusteella 
vaikuttaa, että eri maiden tiukasti kontrolloiduissa talousarvioissa voisi olla tilaa 
nykyistä suuremmille infrastruktuurimenoille. Talouden vakauttamisen keskeisiä 
tavoitteita onkin tehdä tilaa tällaisille tuottaville investoinneille. Kun EMU 
samalla pitänee korkotason alhaisena, investoinnit helpottuvat. Erityisesti asia 
koskee TEN-hankkeitten kaltaisia projekteja, joihin tarvitaan hyvin suuria ja 
pitkäaikaisia pääomasijoituksia. 
16. Yhteisöllä ja EIP:llä ou jatossaMn merkittävä rooli. Kuten myös komission 
Agenda 2000 -tiedonannossa todetaan, TEN-verkot ovat keskeinen 
yhtenäismarkkinoita lujittava tekijä, ja yhteisön talousarvio tulee edelleen 
olemaan merkittävä rahoituslähde, jonka avulla hankkeet saadaan liikkeelle ja 
pysymään käynnissä. Eräissä tapauksissa yhteisön rahoitus voi jopa ratkaista 
hankkeen elinkelpoisuuden. TEN-verkkojen rahoitusasetuksen muuttamista 
koskevassa ehdotuksessaan2 komissio esitti rahoitustarpeista arvion (5 miljardia 
ecua vuosille 2000-2006), joka kuvastaa toiminnan ennustettua lisääntymistä 
sekä tarvetta tunnustaa hankkeitten voimakas yleiseurooppalaisuus. Ehdotuksessa 
esitetään ajatus alustavasta monivuotisesta ohjelmasta, joka sovitettaisiin laajojen 
liikenneinfrastruktuuri-investointien luonteeseen. Komissio aikoo lisäksi edelleen 
pyrkiä tekemään yhteisön tukitoimista mahdollisimman tehokkaita keskittämällä 
rahoituksen avainhankkeisiin. EIP on osoittanut olevansa entistä valmiimpi 
kehittämään lainarahoitustaan niin, että se soveltuisi paremmin yksittäisten 
hankkeitten aikatauluun ja riskiprofiiliin. EIP:n rahoituksella on merkittävä 
asema, ja sen avulla voidaan luoda esimerkiksi rahoituspaketteja julkis-
yksityisten yhteistyöhankkeitten tarpeisiin. Myös Euroopan investointirahastolla 
on tässä suhteessa merkittävä rooli. Mittavia toimia tarvitaan myös, kun 
valmistaudutaan TEN-verkkojen laajentamiseen uusiin jäsenvaltioihin. Tältä osin 
EU:n avustukset hoidetaan vuodesta 2000 ensisijaisesti ISPA:n kautta. 
17. Jotta TEN-verkot voidaan käytännössä toteuttaa, tarvitaan yhteistyötä, jota 
rahoittavat sekä julkiset että yksityiset osapuolet. Tarvitaan kiireesti konkreettisia 
toimia, joilla yhteistyön toteuttamisen mekanismeista ja osatekijöistä sovitaan 
tapauskohtaisesti. Tämä voi nopeuttaa hankkeitten toteuttamista ja antaa 
sijoitukselle paremman vastineen. Jäsenvaltioiden on osoitettava sitoutuneensa 
hankkeitten toteuttamiseen, mikäli yksityisten rahoittajien mielitään investoivan 
sopivien rahoitusvälineiden ja menettelyjen kehittämiseen. Komissio pyrkii 
yhdessä EIP:n ja EIR:n kanssa edelleen varmistamaan tehokkaan EU-tuen 
erityisesti ensisijaisiin hankkeisiin liittyvälle julkis-yksityiselle yhteistyölle. 
KOM(1998) 172 lopullinen. 
LIITE A 
ENSISIJAISTEN HANKKEITTEN EDISTYMINEN 
1) Ukktê päätökseen saatetut hankkeet 
Cork-DubIin-BeIfast-l^ni*^triarmer-r«ut»tieyhteys sai tukea pääasiassa 
koheesiorahastosta ]a Euroopan aluekehitysrahastosta. Suurin osa toisti (lukuun 
ottamatta joitakin radanparannustöitä Belfastin lähistöllä) saatiin valmiiksi vuonna 
1997, ja parannetuntasoinen liikennöinti aloitettiin lokakuussa 1997. Belfastin ja 
Londonderryn välinen rataosuus on vielä kesken. Urakan kustannuksia arvioidaan 
parhaillaan uudelleen, mutta sen odotetaan valmistuvan vuoden 2000 tienoilla. 
Malpensan lentoaseman uudisrakennus valmistuu vuonna 2000. Ensimmäinen 
työvaihe on käytännössä lähes valmis, ja uusi lentoasema voitaneen avata tänä 
vuonna. Hanke on toteutettu julkis-yksityisenä yhteistyönä: rahoitus koostuu SEA:n 
(Malpensa-Linaten lentoaseman toimiluvanhaltija) omarahoituksesta, valtiontuista, 
ElP.n lainoista, EIR:n takauksesta sekä TEN-budjetista myönnetystä tuesta. 
Maayhteyksien osalta tilanne on se, että uusi rautatieyhteys kaupungin keskustaan 
avataan liikenteelle vasta vuonna 1999, kun taas maantieyhteys saataneen valmiiksi 
ajoissa juuri ennen kuin uusi terminaali vihitään käyttöön. 
Öresundin kiinteä yhteys (16 km) muodostaa liityntäteineen yhdistetyn maantie- ja 
rautatieyhteyden Tanskan ja Ruotsin välille. Se liittää yhteen 2,3 miljoonan asukkaan 
alueen. Yhteyden odotetaan valmistuvan vuoteen 2001 mennessä. Hankkeen eri osista 
vastaa kolme julkista yhtiötä, ja suurin osa rahoituksesta on hankittu kansainvälisiltä 
pääomamarkkinoilta ja EIP:stä. Ruotsin ja Tanskan valtiot ovat taanneet hankkeen 
lainat. 
2) Noin vuonna 2005 päätökseen saatettavat hankkeet, joiden rahoitus on 
pääosin järjestetty 
Pariisi-Bryssel-Köln-Amsterdam-Lontoo-suurnopeusjunayhteyden (PBKAL) 
rakentamisesta sopivat Ranskan, Belgian, Saksan, Alankomaiden ja Yhdistyneen 
kuningaskunnan ministeriedustajat vuonna 1989. Yhteydet Pariisista kanaalitunneliin 
ja Pariisista Brysseliin samoin kuin itse kanaalitunneli ovat valmistuneet, 
rakennustyöt on aloitettu Lontoon ja kanaalitunnelin välisellä osuudella, ja 
valmistelutyöt ovat hyvässä vauhdissa Amsterdam-Bryssel- ja Köln-Bryssel-
osuuksilla. Hankkeesta yksityiskohtaisemmin seuraavassa: 
- Yhdistyneessä kuningaskunnassa tarjottiin vuonna 1995 kanaalitunnelin 
rautatieyhteyden (Channel Tunnel Rail Link, CTRL) suunnittelua, rakentamista, 
rahoitusta ja liikennöintiä koskevaa toimeksiantoa yksityiselle sektorille, ja 
toimeksianto myönnettiin vuonna 1996 London and Continental Railways 
-yhteenliittymälle (LCR). LCR ei kuitenkaan pystynyt varmistamaan hankkeen 
tarvitsemaa täydentävää yksityistä rahoitusta, ja nyt yhtiö keskustelee yksityisten 
kumppaniehdokkaitten kanssa mahdollisuuksista saattaa hanke loppuun 
toimeksiantoehtojen puitteissa. Koko hankkeen valmistumisajaksi suunniteltiin 
vuotta 2003, mutta aikataulussa pysyminen on nyt epävarmaa. EIP ja EIR 
osallistuvat hankkeen rahoittamiseen. 
- Belgiassa saatiin valmiiksi ja avattiin joulukuussa 1997 rataosuus Ranskan rajalta 
Brysseliin. Työt on aloitettu Brysselin ja Alankomaiden rajan välisellä sekä 
Brysselin ja Saksan rajan välisellä osuudella. Näihin kuuluvat rataosuudet 
Antwerpenistä Alankomaiden rajalle ja Liegestä Saksan rajalle on kuitenkin 
suunniteltu saatavan valmiiksi vasta vuoden 2005 puolivälissä. Belgian hallitus 
perusti vuonna 1996 "TGV Financière" -rahoitusvälineen, jonka kautta järjestetään 
kaikkien belgialaisten suurnopeusjunahankkeitten rahoitus. 
- Alankomaissa hyväksyttiin vuonna 1996 Amsterdamin ja Belgian rajan välisen 
ratayhteyden reitti. Maan hallitus suunnittelee yksityisen sektorin osallistumista 
hankkeen kaikkiin osiin, ja sen toimeksiannosta tutkitaan parhaillaan, miten tämä 
olisi käytännössä parasta toteuttaa. Tämän julkis-yksityisen yhteistyön avulla 
saataneen järjestettyä rahoitus noin 20 %:lle hankkeen arvioiduista kustannuksista. 
Hankkeen arvioidaan valmistuvan vuonna 2005. 
- Saksassa hanke toteutetaan kahdessa osassa väleillä Aachen-Köln ja Köln-
Frankfurt. Rakennustyöt ovat alkaneet molemmilla osuuksilla, ja Köln-Frankfurt-
osuus valmistunee vuoteen 2000 ja koko saksalainen osuus vuoteen 2007 
mennessä. Kustannuksista vastaa pääosin liittovaltio. 
Eteläisessä suurnopeusjunahankkeessa on kaksi osaa: Välimeren haara (Madrid-
Barcelona-Perpignan-Montpellier) ja Atlantin haara (Madrid-Vitoria-Dax). 
Välimeren haaran työt ovat edistyneet pitemmälle, ja sen Espanjan-puoleisen osuuden 
odotetaan valmistuvan vuoteen 2004 mennessä. Rakennustöistä vastaa tarkoitukseen 
vuonna 1997 perustettu Gestor de Infraestructuras Ferroviarias -yhtiö (GIF), joka 
omistaa uuden infrastruktuurin. Välimeren haaraa varten odotetaan merkittävää 
rahoitusta koheesiorahastosta. Hankkeen kansainvälisen osuuden (Barcelona-
Perpignan) odotetaan valmistuvan vuoteen 2005 mennessä. Perpignan-Montpellier-
osuudelle ei ole vahvistettu lopullista aikataulua. Atlantin haaran Espanjan-puoleisen 
osuuden tilanne on se, että julkinen kuulemismenettely on käynnistetty Madrid-
Valladolid-osuuden osalta ja vastaava menettely on alkamassa nk. Y Basque -osuuden 
(Vitoria-Bilbao-San Sebastian) osalta. Valladolid-Vitoria-osuuteen liittyvästi 
tehdään valmistelevia tutkimuksia. Hankkeelle haettaneen myös EIP:n rahoitusta. 
Itäisen suurnopeusjunahankkeen saksalaisella osuudella työt ovat käynnissä 
(radanparannustyö). Merkittävä askel eteenpäin otettiin helmikuussa, kun Ranskan 
hallitus ilmoitti, että hankkeen ranskalaisella osuudella on edetty lopullisiin 
tutkimuksiin. Ranskan osuuden ensimmäisellä osuudella (Vaires-Vandières) 
aloitettaneen työt vuonna 1999, ja osuus on tarkoitus saada valmiiksi vuonna 2005. 
Ensimmäinen vaihe varmistaa yhteydet sekä Saksan että Luxemburgin 
rautatieverkkoihin. Rahoitusta saattaa vielä puuttua jonkin verran, ja hankkeelle 
haettaneen lisärahoitusta yhteisön varoista. 
Kreikan moottoritiehankkeet sijaitsevat Thessalonikin kautta kulkevilla pohjois-
etelä- (PATHE) ja itä-länsiakselilla (Via Egnatia). Työt ovat hyvässä vauhdissa 
molemmilla akseleilla, ja suunniteltu valmistumisaika on vuoden 2004 tienoilla. 
Kumpaankin hankkeeseen on saatu ja saadaan jatkossakin merkittävää tukea sekä 
koheesiorahastosta että Euroopan aluekehitysrahastosta (EAKR). Rahoituslähteinä 
ovat myös EIP:n myöntämät lainat sekä TEN-määrärahoista osoitettava tuki. Kreikan 
hallitus on saanut mukaan myös yksityisiä osapuolia, ja PATHEn yhteydessä 
toteutetaan eri osuuksia (Rio-Antirion-silta, Ateenan kehätie ja Maliakosin kiinteä 
yhteys) kolmen julkis-yksityisen yhteistyöprojektin voimin. Tarkoituksena on etsiä 
lisää julkis-yksityiseen yhteistyöhön soveltuvia osuuksia niin PATHEssa kuin Via 
Egnatiallakin. 
Länsirannikon päälinja on toinen Yhdistyneessä kuningaskunnassa sijaitseva 
suurnopeusrautatieyhteys. Se yhdistää PBKAL-radan Skotlantiin ja Irlannin 
rautatielinkkiin. Hanketta toteutetaan julkis-yksityisenä yhteistyönä siten, että 
Railtrack (nykyisen infrastruktuurin yksityinen omistaja) rakentaa reittiä yhdessä 
Virgin Railin (henkilöliikennetoimiluvan haltija) ja julkisviranomaisten kanssa. 
Ohjausjärjestelmä- ja radanparannustyöt on jo aloitettu, ja koko hanke saataneen 
valmiiksi vuoteen 2005 mennessä. Hankkeelle on haettu EIP:n ja EIR:n rahoitusta. 
Betuwelijn-rautatiehanke on ainutlaatuinen: se on lähes kokonaan uusi perinteinen, 
etupäässä rahtiliikenteelle tarkoitettu rata. Tarkoituksena on tarjota mahdollisuus 
käyttää rautateitä sen suuren tavaramäärän kuljettamiseen, jota Rotterdamin ja Saksan 
sekä muun Euroopan välillä nykyään kuljetetaan maanteitse. Alankomaiden hallitus 
on nyt ilmoittanut halukkuutensa viedä hanketta eteenpäin julkis-yksityisenä 
yhteistyönä. Hanke toteutettaisiin alusta rakentamisvaiheeseen julkisin voimin, minkä 
jälkeen esitettäisiin yksityiselle sektorille tarjouskilpailu liikennöintitoimiluvasta. 
Hankkeen pitäisi valmistua vuoteen 2005 mennessä. 
3) Hankkeet, joiden aikataulu ulottuu huomattavasti yli vuoden 2005 tai joissa 
merkittävien osuuksien aikataulu tai rahoitus on vielä epävarma 
Pohjois-eteläsuuntäinen suurnopeusjunayhteys kulkee Berliinistä Leipzigin. 
Ntirnbergin, Miinchenin, Innsbruckin ja rakennettavaksi ehdotetun Brennerin tunnelin 
kautta Fortezzaan ja Veronaan. Rakennustyöt ovat hyvässä vauhdissa eräillä 
saksalaisilla osuuksilla, ja koko Saksan rataosuuden odotetaan olevan valmis vuoteen 
2007 mennessä. Myös Brennerin tunnelin valmisteluissa on edetty: useat 
rautatieyhtiöt aikovat perustaa eurooppalaisen taloudellisen etuyhtymän (ETEY). joka 
valvoisi tunnelin perusosuuden kehitystyötä ja suunnittelua. Jo rakennetun Fortezza-
Verona-rataosuuden parannustyöt ovat käynnissä, ja ne saataneen päätökseen vuoteen 
2001 mennessä. Berliinin-Nurnbergin rataosuuksien rahoitus on pääosin varmistettu, 
mutta muiden osuuksien - etenkin Brennerin tunnelin - kohdalla se on vielä 
epävarmaa. EIP on jo myöntänyt rahoitusta hankkeelle, ja sitä on käytetty hankkeen 
käynnistämiseen Italiassa ja Inntalissa Itävallassa. 
Lyonin-Torinon-Triesten suurnopeusjunayhteys kulkee Lyonista Triesteen 
Torinon, Milanon, Veronan ja Venetsian kautta. Italiassa rakennustyöt on aloitettu 
eräissä keskeisissä solmukohdissa ja aloitettaneen vuoteen 1999 mennessä myös 
eräillä tärkeillä rataosuuksilla. Ranskan osuudella käynnistettäneen DUP-menettely 
10 
(Déclaration d'Utilité Publique - julistus yleishyödyllisyydestä) vuonna 2000, minkä 
jälkeen työt voidaan aloittaa. Radan kansainvälisellä osuudella tehtävä geologisten 
tutkimusten sarja saataneen päätökseen vuonna 2000. Italian valtionrautatieyhtiön 
FS:n kokonaan omistama TAV-tytäryhtiö (Treno Alta Vélocité) vastaa 
suurnopeusrataverkon kehittämisestä Italiassa. FS vastaa 40 prosentista italialaisten 
osuuksien arvioiduista kustannuksista, ja loppuosa pyritään järjestämään eri 
rahoituslaitoksista ja TEN-määrärahoista. 
Pohjolan kolmio koostuu perättäisistä liikennekäytävistä, jotka ulottuvat Etelä-
Ruotsista Norjan rajalle ja Tukholmaan sekä Pohjanlahden ylitse Turkuun, sieltä 
Helsinkiin ja aina Venäjän rajalle. Työt ovat käynnissä kaikilla käytävillä (samoin 
meriosuuden turvallisuustutkimukset). 
Portugalin ja Espanjan muuhun Eurooppaan yhdistävä multimodaaliyhteys 
koostuu kolmesta pääkäytävästä, jotka kulkevat Lissabonista Sevillaan, La Corunaan 
ja Iruniin. Hankkeen tavoitteena on luoda Pyreneiden niemimaalta EU:n muihin osiin 
suuntautuvalle maantierahtiliikenteelle rautatievaihtoehto. Joitakin rakennustöitä on jo 
aloitettu, mutta useimmat osuudet ovat vielä toteutettavuustutkimusvaiheessa. Koska 
hanke on varsin varhaisessa kehitysvaiheessa - se määriteltiin lopullisesti vasta 
vuonna 1996 -, Portugalin viranomaiset eivät vielä ole laatineet lopullista 
hankeluetteloa. Maan viranomaiset kaavailevat kuitenkin mahdollisuutta toteuttaa 
uudet tieosuudet julkis-yksityisenä yhteistyönä. EIP:n rahoitusta haetaan. 
Irlanti-Yhdistynyt kuningaskunta-Benelux-maantieyhteys koostuu joukosta eri 
tieluokkiin kuuluvia teitä, joiden luokkaa ehdotetaan kohotettavan liikennetiheyden 
edellyttämälle tasolle. Irlannin tasavallassa toteutettavilta osiltaan hanke on saanut 
huomattavaa tukea koheesiorahastosta, ja liikennekäytävän parannustyöt edistyvät 
merkittävällä tavalla. Pohjois-Irlannissa hankkeen rahoituksessa auttaa uusi 
investointirahasto, jonka perustamisesta vastikään ilmoitettiin. Yhteyden muiden 
osien kohdalla tilannetta mutkistaa kuitenkin Yhdistyneen kuningaskunnan 
maantieohjelman käynnissä oleva strateginen uudelleentarkastelu. Tässä vaiheessa ei 
voida arvioida, milloin hanke saadaan päätökseen. 
n 
Essenin 14 erityishanketta: investointikatsaus, EU:n, EIP:n ja EIR:n rahoitus 
ro Harfke 
i. Suumopeusjuna / yhd. kulj. 
pohjois-eteia (a) 
2. PBKAL 
3. Eteliinen suumopeusjuna 
4. Itainen suumopeusjuna 
5. Betuwetijn 
6. Suumopeusjuna / yhd. kulj. 
Lyon-Trieste 
7. Kreikan moottoritiet 
8. Multimodaaliyhteys Portugali 
- Espanja - Keski-Eurooppa (b) 
9. Pertnt. rautatie Cork - Dublin 
Belfast - Lame - Stranraer 
10. MaJpensan lentoasema 
11. Oresundin kiintea yhteys 
12. Pohjotan kolmio 
13. Irlanft' - Yhd. kuningask. -
Benelux -maantieyhteys 
14. Lansirannikon paarata 
YhteensS (d) Pituus 
(km) 
958 
1176 
1601 
551 
160 
734 
1580 
502 
52,5 
1800 
1530 
850 Investoinnit 
yhteensa (milj. 
ecua) 
15102 
17232 
14072 
4777 
4094 
18260 
9242 
6200 
357 
1047 
4158 
10070 
3629 
3000 
111240 Investoinnit 
ennen v. 1998 
(milj. ecua) 
2505 
3728 
240 
59 
360 
368 
2175 
(b) 
328 
473 
2505 
679 
287 
13707 Investointi-
ennuste 1998-
1999 (milj. 
ecua) 
1325 
4118 
1375 
170 
870 
943 
2351 
(b) 
29 
406 
1377 
1260 
370 
532 
15126 Investointi-
ennuste v. 
2000jaikeen 
(milj. ecua) 
11245 
9386 
11757 
3086 
2864 
16949 
4716 
(b) 
168 
276 
3320 
2580 
2180 
68527 TEN-tuki 
ennen v. 1998 
(milj. ecua) 
sitoumukset 
152,23 
392,45 
19,6 
66,9 
39 
94,9 
75 
(b) 
0 
7,8 
88 
57 
7,4 
24,8 
1025,08 Kul leeslo-
rahaston 
sitoumukset 
ennen v. 1998 
(milj. ecua) 
300 
406,6 
(b) 
53,9 
153,1 913,6 EAKR, ennen 
v. 1998 (mHj. 
ecua) 
0 
860 
(b) 
55 
70(0 985 EIP:n allek. 
lainat (milj. 
ecua) 
350 
1047 
806 
(b) 
4,2 
208 
801 
969 
26,6 
4211,8 EIR:n 
sitoumukset 
(miij. ecua) 
153,4 
127 
77,6 
358 
Huomautukset: 
a) Luvut «ivat sisällä perustunnelin ratayhteyksien parantamisesta neliraiteiseksi aiheutuvia kustannuksia (7 mrd. ecua). Osuuden aikataulu toimitetaan myöhemmin. 
b) Suuntaa-antavat kokonaiskustannukset. Hanke perustettiin vasta 1996, ja sen täsmällinen määrittely on vielä kesken. 
c) EAKR:n käyttämän ohjelmakohtaisen lähestymistavan vuoksi täydellisiä tietoja ei ole käytettävissä. 
d) Koska päätöksenteko ja hankkeen määrittely ovat vielä kesken, sarakkeessa 2 ilmoitetut kokonaiskustannukset eivät vastaa eri kausina tehtyjen investointien summaa. 
LUTE B: Kehityksen Yhteenveto 
HANKE 
1) Suurnopeusjunat/ 
Yhdistetyt kuljetukset, pohjois-
etelSyhteys 
2) Pariish-Bryssel-
Koln/Frankfurt-Amsterdam-
Lontoo (PBKAL) 
3) Suumopeusjuna etelS 
4) Suumopeusjuna Pariisi-lt8" 
Ranska-Lounais-Saksa (TGV 
Est) 
5) Betuwelijn 
6) Suumopeusjuna / 
Yhdistetyt kuljetukset - Lyon-
Torino-Trieste 
7) Kreikan moottoritiet 
8) Multimodaaliliikenneyhteys 
Portugali-Espanja-Eurooppa 
9) Perinteinen rautatieyhteys 
Con\-Dubl'm-Betfast-Lame-
Stranraer 
10) Malpensan lentoasema 
11) Oresundin Minted rautatie-
/maantieyhteys 
12) Pohjolan koimion 
muttimodaaliliikennekZyta'va' 
13) Iriantt-Yhdistynyt 
kuningaskunta-Benelux-
maantieyhteys 
14) LSnsirannikon pSSIinja PITUUS 
(km) 
958 
1 176 
1601 
551 
160 
734 
1 580 
502 
52,5 
1 800 
1530 
850 KUSTAN­
NUKSET 
(milj. ecua) 
15102 
17 232 
14072 
4777 
4094 
18 260 
9 242 
6 212 
357 
1 047 
4 158 
10 070 
3 629 
3000 LUPAMENETTELYT / TEKNINEN 
TILANNE 
Rakennuslupia myönnetään vaiheittain 
eri osuuksille; Brennerin tunnelista 
aloitetaan tekniset tutkimukset 
Joitain viivästyksiä; kaikki osuudet 
etenevät nyt suunnitelmien mukaan 
Menettelyt päätöksessä eräillä 
osuuksilla, muilla osuuksilla aloitettu 
tekniset tutkimukset 
Saksan osuudelle saatu luvat; 
poliittinen päätös tehty Ranskan 
osuuden ensimmäisen vaiheen 
rakentamisesta (Vires-Vandieres) 
Kaikki poliittiset ja hallinnolliset 
päätökset tehty 
Lyon-Montmelian-osuus: Declaration 
d'Utilite Publique; Torino-Venetsia-
osuus: lupamenettelyt aloitettu 
Työt käynnissä useilla osuuksilla; 
muilla osuuksilla rakennusluvat 
myönnetty ja tekniset tutkimukset ja 
tarjouskilpailut käynnissä 
Menettelyt saatettu loppuun joidenkin 
osahankkeiden osatta; muilla osuuksilla 
tekniset tutkimukset käynnissä 
Kaikki saatettu loppuun 
Etenee suunnitellusti 
Etenee suunnitellusti 
Rakennusluvat myönnetty yhdelle 
osuudelle; muilla osuuksilla tekniset 
tutkimukset meneillään 
Tutkimukset käynnissä eri osuuksilla 
Tutkimukset käynnissä RAHOITUS 
Osittain varmistettu; 
joitain vaikeuksia vieia 
jaijelia 
Osittain varmistettu; 
joitain vaikeuksia jaijelia. 
Julkis-yksityinen 
yhteisrahoitus 
mahdoilinen 
Alankomaiden osuudella 
Osittain varmistettu; 
joitain vaikeuksia vieia 
jaijelia 
Ranskan osuudella vieia 
ongelmia 
Rakennustyot rahoitetaan 
julkisin varoin. 
varsinaiseen kayttOOn 
kaavailtu myOs yksityista 
sektoria 
Osittain varmistettu; 
joitain vaikeuksia vieia 
jaijelia 
Kolme julkis-yksityista 
yhteistyOhanketta PATHE-
moottoritielia 
EAKR:sta ja koheesio-
rahastosta odotetaan 
huomattavaa avustusta; 
vieia joitain vaikeuksia 
Joitain vaikeuksia yha 
jaijelia Pohjois-lrtannin 
osuudella 
Rahoitus jSrjestetty 
Rahoitus jarjestetty 
Osittain varmistettu; 
joitain vaikeuksia vieia 
jaijelia 
Epavarmuustekijoita vieia 
jaijelia 
Rahoitus turvattu; julkis-
yksityinen yhteistyo TOTEUTTAMISVAIHE 
Berliini-Leipzig: tyOt hyvdssa 
vauhdissa; Leipzig-Nurnberg: tyot 
aloitettu joillakin osuuksiila; Brennerin 
tunneli vieia tutkimusvaiheessa 
Rakennustyot ovat edenneet pitkaite 
Belgian ja Saksan osuuksiila; tyot 
aloitettu Alankomaiden osuudella 
Rakennustydt kaynnissa Madrid-
Barcelona-osuuden kahdessa 
osahankkeessa 
Lopulliset tekniset tutkimukset 
kaynnistetty Ranskan osuudella; 
Vaires-Vandieres-osuuden tyOt 
aloitettaneen 1999; parannustydt 
aloitettu Saksan osuudella 
Alustavat tyot aloitettu satama-
rautatielinjalla; A15-linjan lopulliset 
suunnittelutyot lahes paatdksessaan; 
rakennustyot suunniteltu alkamaan 
vuoden 1998 puolivaiissa 
Tyot aloitettu eraissa keskeisissa 
soimukohdissa Italiassa; 
kansainvaiisten osuuksien tekniset 
tutkimukset kaynnissa 
Alustavat tyot kaynnissa PATHE-
moottoritien kolmessa julkis-
yksityisessa yhteistyohankkeessa 
seka joillakin muilla osuuksiila 
Tyot kaynnissa osuuksiila Linha do 
Norte, Beira Baixa (rautatie) ja 
Lissabon-Valladolid (maantie); 
tutkimuksia muista hankkeista 
Osuus Cork-Dublin-Belfast 
valmistunut; loppuosa valmistuu 
vuoteen 2000 mennessa 
Rakennustyot hyvdssa vauhdissa, 
paatettaneen vuonna 2000 
Rakennustyot kaynnissa 
suurimmassa osassa hanketta 
Tyot kaynnissa E18- ja E6-teilia ja 
Suomen ja Ruotsin pdarautattevaylilia 
Rakennustyot lahes paatOksessa 
Iriannissa; Yhdistyneen 
kuningaskunnan osuuksiila 
epavarmuutta 
Linjan uudenaikaistamistyot aloitettu HUOMIOITA 
Asianomaiset jasenvaltiot aikovat 
perustaa ETEY:n tekemaan 
Brennerin tunnelin suunnittelutyot. 
Joitakin viivastyksia, mutta 
useimmat rahoitukseen 
liittymattOmat ongelmat on 
ratkaistu; BrysseWariisi-
suumopeusjunayhteys lahes 
valmis 
Kansainvaiinen osuus 
tutkimusvaiheessa, tutkimuksen 
suorittaaETEY 
Poiiittisesti merkittava hanke 
Rakennustyot hyvin varhaisessa 
vaiheessa viivastysten jaikeen; 
hankkeen vahwistominen 
suunniteltu vuodelle 2005 
Ranskan ja Italian huippu-
kokouksessa 3.10. kayntiin 
kansainvaiisen osuuden seuraava 
tutkimusohjelma 
Huomattavaa avustusta EAKR:sta 
ja koheesiorahastosta 
Suuri joukko erillisia osahankkeita, 
joista useat yha tutkimusvaiheessa 
Suurelta osin valmistunut EAKR:n 
ja koheesiorahaston avustusten 
ansiosta 
Avataan vuonna 1998 (1. vaihe) 
Aikatauiussa, valmistuu vuonna 
2000 
Suuri joukko erillisia osahankkeita 
Yhdistyneen kuningaskunnan 
maantieohjelma strategisessa 
uudelleentarkastelussa 
Yksttyisten infrastruktuuriyhtiOiden 
ja palvelun taijoajien vaiista 
yhteistyOta julkisella tuella 

ISSN 1024-4492 
KOM(98) 356 lopullinen 
/\i3 JL/\ JV.J. JXJ J\. JL 
FI 07 15 17 
Luettelonumero : CB-CO-98-380-FI-C 
ISBN 92-78-37121-1 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxemburg