EUROOPAN KOMISSIO 
Bryssel 1.12.2011 
SEK(2011) 1444 lopullinen 
  
KOMISSION YKSIKÖIDEN VALMISTELUASIAKIRJA 
Tiivistelmä vaikutusten arvioinnista 
Oheisasiakirja 
ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi 
lähtö- ja saapumisaikojen jakamista Euroopan unionin lentoasemilla koskevista 
yhteisistä säännöistä (uudelleenlaadittu toisinto) 
{KOM(2011) 827 lopullinen} 
{SEK(2011) 1443 lopullinen}  
 
FI 1   FI 1. ONGELMAN MÄÄRITTELY  
1.1. Lähtö- ja saapumisajat on jae ttu lentoasemilla epäoptimaalisesti  
1. Vuonna 2009 niiltä EU:n lentoasemilta, joilla on todettu ruuhkautumisongelmia, 
lensi 800 miljoonaa matkustajaa. Yli puolet kaikesta matkustajalentoliikenteestä 
Euroopassa tapahtui 15 suurimman lent oaseman kautta. Matkustajamäärillä 
mitattuna maailman 25 liikennöidyimmän lentoaseman joukossa on 5 EU:ssa sijaitsevaa lentoasemaa. Kysyntä ylittää tällä hetkellä tarjonnan päivän kaikkina tai lähes kaikkina ajankohtina Lontoo-H eathrowssa, Lontoo-Gatwickissä, Pariisi-
Orlyssa, Milano-Linatessa, Düsseldorfissa ja Frankf urtissa, jotka vuonna 2009 
käsittelivät yhteensä 200 miljoonaa matkusta jasiirtoa. Ruuhka-aikoi na kysyntä ylittää 
kapasiteetin myös muutamilla muilla le ntoasemilla (esim. Amsterdam-Schiphol, 
Madrid-Barajas, Pariisi-Charles de Ga ulle). Kysynnän kasvu on suurempaa kuin 
infrastruktuurin lisääminen tulevais uudessa, joten ruuhkat tu levat lisääntymään. 
2. Näin ollen on välttämätöntä käyttää nyky istä lentoasemakapasiteettia niin 
tehokkaasti kuin mahdollista. On olemassa  selviä osoituksia siitä, että 
kapasiteettirajoitteisten lentoasemien  kohdalla lähtö- ja saapumisaikojen 
jakamisjärjestelmä ei EU:ssa toimi optimaalisesti. 
3. Nykyisen asetuksen täytänt öönpanoa arvioitaessa on tode ttu useita ongelma-alueita, 
jotka voidaan jakaa kahteen luokkaan : ensinnäkin vaikeudet EU:n nykyisen 
hallintojärjestelmän kanssa ja toiseksi  vaikeudet, jotka johtuvat siitä, että 
järjestelmässä ei tällä hetkellä hyödynnetä  markkinapohjaisten mekanismien etuja. 
1.1.1.  Nykyinen hallintojärjestelmä ei ole aukoton eikä täysin täytäntöönpantu  
4. Ensinnäkään lähtö- ja saapumisaikojen koordina attorien täyttä riippumattomuutta  ei 
ole riittävässä määrin taattu. Joissain jäsenvaltioissa koordinointijärjestelmä on rakenteeltaan sellainen, että sen void aan katsoa rajoittavan koordinaattorin 
riippumattomuutta, johon ei saisi kohdistua minkäänla isia epäilyjä. Lähtö- ja 
saapumisaikojen koordinaattorit eivät myöskään pysty takaamaan riittävää 
läpinäkyvyyttä lähtö- ja saapumisaikatietojen suhteen . 
5. Toiseksi, lähtö- ja saapumisaika-asetus ei nykyisellään ole täysin yhteensopiva 
Euroopan tulevan lennonjohtojärjestelm än (Yhtenäinen eurooppalainen ilmatila, 
Single European Sky) kanssa . Muun muassa käytännön esim erkit, joita saatiin 
tuhkapilvikriisistä ja lumikriisistä lähtö-  ja saapumisaikojen näkökulmasta, osoittivat, 
että Euroopan unionissa ei ole valmis tauduttu tällaisiin tilanteisiin. 
6. Kolmanneksi ns. 80-20-sääntö, jonka mukaan lentoyht iön on käytettävä tiettyä lähtö- 
tai saapumisaikaa 80-prosenttisesti saadakseen  saman ajan seuraavaksi vuodeksi, ei 
ole riittävän tiukka . Jopa joillain ylikuormitetuilla lentoasemilla yli 10 prosenttia 
varatuista lähtö- ja saapumisajoista jää käyttämättä. Lisäksi joillain lentoasemilla lähtö- ja saapumisaikojen jakaminen lyhyi nä sarjoina voi j ohtaa kapasiteetin 
tehottomaan käyttöön, kun kapasiteettia sidotaan kesäsesonki na ja estetään 
ympärivuotisia palveluja toimimasta. 
 
FI 2   FI 7. Lopuksi voidaan todeta, että kaikki saatavi lla oleva lentoasemakapasiteetti ei ole 
käytössä, mikä näkyy lähtö- ja saapumisai kojen viime hetken palautusten määrästä. 
Lentoyhtiöt pyytävät oper atiivisista syistä yl eensä enemmän lähtö- ja saapumisaikoja 
kuin tosiasiassa tarv itsevat, ja on todiste ita siitä, että huomatta va osuus näistä ylitse 
jäävistä ajoista palautetaan pooliin liian myöhä än, jotta ne voitaisiin osoittaa jollekin 
muulle lentoliikenteen harjoittajalle. Lisäksi jäsenvaltioiden asettamat seuraamukset 
lähtö- ja saapumisaikojen väärinkä ytöstä vaihtelevat huomattavasti  rangaistavien 
väärinkäyttötyyppien ja seuraam usten käytön taajuuden suhteen. 
1.1.2.  Oikeudellinen kehys ei enää vastaa ilmailumarkkinoiden kehitysastetta  
8. Asetus sallii lähtö- ja saapumisaikojen vaihdon lentoyhtiöiden vä lillä, mutta ei ota 
selkeästi kantaa siihen, voidaanko tämä tehdä rahallista korvausta tai muuta 
vastiketta vastaan. Lisäksi asetuksessa ei nimenomaisesti sallita lähtö- ja 
saapumisaikojen myymistä ja ostamista, muttei myöskään nimenomaisesti kielletä 
sitä. 
9. Kaupankäynnistä näyttäisi olevan hyötyä kapasiteetin hyödyntämisen kannalta. 
Läpinäkyvyyden puutteen vuoksi ei ole kuitenkaan täysin selvää, missä määrin 
jälleenmyyntiä esiintyy . Joillakin lentoasemilla se on lisäksi kielletty (muun muassa 
Pariisi-Orly ja Espanjan lentoasemat) . Saatavilla ei ole tietoa mahdollisista 
sopimusrajoitteista , joilla määrättäisiin, miten ostaja saa lähtö- ja saapumisaikoja 
käyttää, joten kilpailuviranomaisten on vaikea analysoida mahdollisia kilpailuongelmia. 
10. Uudet tulokkaat kohtaavat lisäk si kahden tyyppisiä esteitä : markkinoillepääsyn 
rajoituksia ja liiketoiminnan laajentamisen rajoituksia. Historiallisen etusijan vuoksi 
uusien tulokkaiden on hyvin vaikeaa hor juttaa perinteisten vakiintuneiden 
lentoyhtiöiden määräävää asemaa ruuhkautuneimmilla lentoasemilla . Vakiintuneilla 
yhtiöillä on vain vähän kannustimia luopua lähtö- ja saapumisaj oistaan silloinkin, 
kun muut lentoyhtiöt voisivat käyttää ni itä tehokkaammin. Näin ollen lähtö- ja 
saapumisaikojen pooli on ruuhkaisimmilla le ntoasemilla käytetty  loppuun tai lähes 
loppuun. Silloin kun lähtö- ja saapumisaikoja on saatavilla , ne tyypillisesti jaetaan 
hajanaisesti lukuisille li ikenteenharjoittajille pi kemminkin kuin suuremmalle 
lentoyhtiölle, joka olisi paremmassa asemassa luomaan todellista kilpailua suurimmalle vakiintuneelle yhtiölle. 
11. Todetut ongelmat vaikuttavat lentoasemiin , koska niiden kapasiteettia ei käytetä 
tehokkaasti tai täysimääräisesti. Ensis ijaisesti ne vaikut tavat kuitenkin lentoyhtiöihin , 
kun pääsy ruuhkaisille lentoasemille on raja ttua, eivätkä ne voi saada käyttöönsä 
lähtö- ja saapumisaikoja, jotka ovat epätehokkaasti muiden lentoyhtiöiden käytössä. Lentoyhtiöille on haittaa myös lähtö- ja saapumisaikojen koordinaattoreiden 
erilaisista tulkinnoista. Koordinaattoreill a ei taas ole oikeusvarmuutta asetuksen 
oikeasta täytäntöönpanosta. Viime kädessä kuluttajat kärsivät epäoptimaalisista 
kilpailuasetelmista, palveluista ja hinnoista. 
1.2. Toissijaisuusanalyysi  
12.
 Lähtö- ja saapumisaika-asetus on välttä mätön ilmaliikenteen hyvälle toiminnalle. 
Sillä pyritään Euroopan unionin toiminnast a tehdyn sopimuksen 90 ja 91 artiklassa 
määrättyyn tavoitteeseen. Koska asiaan sovell etaan toissijaisuusperi aatetta, lähtö- ja 
 
FI 3   FI saapumisaikoihin liittyvä EU:n toiminta osana yhteistä ilmaliikennepolitiikkaa on 
perusteltava. 
13. Tällä hetkellä perustelut liittyvät pääasiassa tarpeeseen varmistaa, että koko 
Euroopassa on käytössä yhtenäiset ja tehokkaat säännöt , joilla kaikille toimijoille 
taataan tasavertaiset toimintaedellytykset. 
14. Luotaessa todellisia ilma liikenteen sisämarkkinoita  EU:n lisäarvon tulisi muodostua 
sellaisten toimenpiteiden toteuttamisesta,  joilla otetaan huomioon eri lentoasemien 
tilanne, mutta varmistetaan samalla, et tä toimijoiden välist ä kilpailua ei estetä . 
Jäsenvaltioiden yksin toteuttamat toimet saattaisivat vaarantaa sisämarkkinat. 
2. EU- ALOITTEEN TAVOITTEET  
15. Lähtö- ja saapumisaika-asetuksen tark istamisen yleistavoitteena on varmistaa lähtö- 
ja saapumisaikojen optimaalinen jakaminen ja käyttö ruuhkais illa lentoasemilla . 
Erityistavoitteina on: 
Erityistavoite 1: Varmistetaan, että lähtö- ja s aapumisajat jaetaan ja käytetään 
entistä paremmin ja tuloksellisemmin.  
Erityistavoite 2: Tehostetaan tasapuolista kilpailua ja toimijoiden kilpailukykyä. 
Erityistavoitteista puolestaan  voidaan johtaa operatiivisia  tavoitteita. Er ityistavoite 
1:n osalta näitä ovat: liian myöhäisten palautusten vähentäminen, lähtö- ja 
saapumisaikojen käyttöasteen parantaminen ja lähtö- ja saapumisaikojen väärinkäytön vähentäminen. Erityistavoite  2:n osalta taas: vakaan lähtö- ja 
saapumisaikakokonaisuuden omaavien kilpai levien yhtiöiden määrän lisääminen, 
kuljetettujen matkustajien ja liikennöityjen lentojen määrän kasvattaminen samalla lentoasemakapasiteetilla ja lähtö- ja saapumisaikapoolin kasvattaminen. 
3. T
OIMINTAVAIHTOEHDOT  
16. Ensimmäisenä vaihtoehtona on kumota asetus , jolloin ainoaksi Euroopassa 
sovellettavaksi lähtö- ja saapumisaikojen jakamista koskevaksi säännöstöksi jäisivät 
IATAn maailmanlaajuiset aikatauluja koske vat suuntaviivat, jotka ovat toimialan 
oma säännöstö ilman lainvoimaa. Kaikki sidosryhmät katsovat, että asetus on hyvin merkittävästi parantanut lähtö- ja saapum isaikojen jakamista Euroopassa ja että 
siihen vuonna 2004 tehdyt muutoks et olivat hyvä lisäaskel pyrittäessä neutraaliin ja 
syrjimättömään jakoprosessiin. Sen v uoksi tämä vaihtoehto on hylätty. 
17. Yhtenä vaihtoehtona olisi laatia opastusmateriaalia  nykyisen entisellään 
säilytettävän asetuksen täyde nnykseksi. Tällainen ohjeist us olisi luoteeltaan ei-
sitovaa, mikä aiheuttaisi valvontapuolell a lukuisia ongelmia. Tärkeintä on kuitenkin, 
että näin ei voitaisi puuttua moniin epäoptimaalisen lähtö- ja saapumisaikojen jakamisen ongelmiin: ohjeistus olisi ristiriidassa asetuksen nykyisen tekstin kanssa . 
Näin ollen ainoaksi perustelluksi EU-toimintamuodoksi jää lähtö- ja 
saapumisaika-asetuksen tarkistaminen.  
 
FI 4   FI 18. Sidosryhmien kuulemisessa ja Steer Davies Gleave n vuonna tekemässä 
tutkimuksessa yksilöitiin laaja valikoima yks ittäisiä toimenpiteitä, joilla voitaisiin 
puuttua moniin todetuista ongelmista. 
19. Alla olevassa taulukossa kuvataan an alysoitavaksi otet ut toimenpiteet.  
 
FI 5   FI Toimenpide  Toimenpiteen sisältö  
 Ongelma 1: Nykyinen hallintojärjestelmä ei ole aukoton eikä täysin 
täytäntöönpantu  
- Lisätään lähtö- 
ja saapumis-aikojen 
koordinaattori-
en riippumatto-muutta ja lähtö- 
ja 
saapumisaika-tietojen 
läpinäkyvyyttä
 Tällä toimenpit eellä vahvistetaan organisatorista ja toiminnallista riippum attomuutta. Sillä 
luodaan selkeät säännöt koordinointitoiminnon ra hoitukselle ja taloudellisten resurssien 
valvonnalle. Toimenpide vahvistais i ja/tai laajentais i vaatimuksia, joita koordinaattoreiden on 
tietojen osalta noudatettava.  
- Varmistetaan 
lähtö- ja saapumis-
aikojen 
asianmukainen käyttö
 Tämä toimenpide mahdollistaisi lähtö- ja saapumisaikojen vara usmaksut ja sakkomaksut ja 
parantaisi ja lujittaisi  koordinaattorin roolia 14 artiklan soveltamisessa.  
- Yhdennetään 
lähtö- ja 
saapumis-
aikojen 
jakaminen “yhtenäinen 
eurooppalainen 
ilmatila” -järjestelmään 
 Koordinaattorit tekevät täyttä yhteistyötä verkon  hallinnoijan kanssa to imittamalla tarvittavat 
lähtö- ja saapumisaikatiedot  eurooppalaisen verkon toimi nnan varmistamiseksi. Sekä 
ilmatilakapasiteettia että asemien maakapas iteettia käytetään te hokkaasti varmistamalla 
lentosuunnitelmien ja lähtö-/s aapumisaikojen keskinäinen jo hdonmukaisuus. Lentoasemien 
tulevaisuuden suorituskykyvaatimuksissa edelly tettäisiin johdonmukaisuutta lentoasemien 
suorituskykytavoitteiden ja lähtö-/saapum isaikojen koordinointiparametrien välillä.  
Parannetaan 
lähtö-
/saapumis-aikojen 
käyttöastetta 
 Toimenpiteellä korotettaisiin lähtö-/saapumis aikasarjan pitämisen käyttöastekynnystä 
nykyisestä 80 prosentista ja nostettaisiin sarjan vähimmäisp ituutta nykyisestä viidestä.  
 Ongelma 2: Oikeudellinen kehys ei enää vastaa ilmailumarkkinoiden 
kehitysastetta  
Määritellään 
EU-järjestelmä 
jälleenmyynnilleToimenpide mahdollistaisi kaikilla EU:n lentoasemilla jälleenmyynnin, joka tapahtuisi 
yhteisissä yhtenäisissä oikeude llisissa puitteissa. Puuttuisi läpi näkyvyys- ja kilpailuongelmiin 
estämällä rajoittavat sopimuslausekkeet ja lisäämällä läpinäkyvyyttä ennen kaupankäyntiä ja 
sen jälkeen.  
Kehitetään 
ensivaraus-järjestelmää
 Tässä yhteydessä on nostettu esiin kaksi toimenpidettä: 
1. Tietty osuus lähtö-/saapumis ajoista vedetään takaisin huutok aupattaviksi. Huutokaupattaviksi 
pidätetään tietty prosenttiosuus historiallis ista lähtö-/saapumisajoista hyvin ruuhkautuneilla 
lentoasemilla, joilla aikojen saanti on hyvin vaikeata.  
2. Muutos uuden tulokkaan sääntöön: Muutetaa n uuden tulokkaan määrite lmää lisäämällä lähtö-
/saapumisaikojen määrää, joka liikenteenharjoitta jalla voi olla tullakseen vielä katsotuksi 
uudeksi tulokkaaksi.  
 
FI 6   FI 20. Mikään edellä esitetyistä toimenpiteistä ei yksinään riitä tekemään lähtö- ja 
saapumisaikojen jakamismallista optimaalista. Lähtö- ja saapumisaikojen epäoptimaaliseen jakamiseen ja käytt öön puuttumiseksi ehdotetaan perusskenaarion 
lisäksi kolmea toimenpidekokonaisuutta. 
21. Ensimmäinen toimenpidekokonaisuus (TPK1) parantaisi lähtö- ja saapumisaikojen 
jakamisen ja käytön tehokkuutta nykyisen hallintojärjestelmän asettamissa rajoissa . 
TPK1 voidaan nähdä omana yksittäisratkaisunaan. 
22. Toinen toimenpidekokonaisuus (TPK2)  koostuu joukosta kunnianhimoisempia 
toimia, jotka edellyttävät lähtö- ja saapumis aika-asetuksen sisällöllistä tarkistamista. 
TPK1:n pohjalta siinä pyritään tuomaan EU:n kaikille lentoasemille lähtö- ja 
saapumisaikojen jakamiseen markkinapohj aisia mekanismeja sekä muuttamaan 
uuden tulokkaan sääntöä, 80-20-sääntöä ja l ähtö-/saapumisaikasarjoja koskevia 
vaatimuksia . 
23. Kolmas toimenpidekokonaisuus (T PK3) on kaikkein kunnianhimoisin.  Se sisältää 
TPK2:n toimet, mutta mahdollistaisi myös liikenteenharjoittajien lähtö-
/saapumisaikaoikeuksien takaisinvetämise n ja uudelleenosoittamisen huutokaupassa 
eniten tarjoaville. 
 
FI 7   FI  
4. VAIKUTUSTEN ARVIOINTI  
24. TPK1  vaikuttaisi lentoasemien kapasitee tin käyttöön varsin vähän, kun taas TPK2  ja 
TPK3  edesauttaisivat huomatta vasti lentoasemakapasiteet in tehokasta käyttöä. TPK2  
tuottaisi matkustajamäärissä 1,6 pr osentin vuotuisen kasvun ja TPK3  1,9–2,0 
prosentin kasvun. 
25. TPK2:lla  ja TPK3:lla  saavutettaisiin ylivoimaisesti suurimmat taloudelliset hyödyt. 
TPK2  tuottaisi 5,3 miljardin euron taloudelliset nettohyödyt, kun taas TPK3  
ainoastaan 2,8–5 miljardin euron hyödyt lentoyhtiöiden korkeampien toimintakustannusten ja lentoyhtiöille ja  viranomaisille aiheutuvien suorien 
täytäntöönpanokustannusten vuoksi. 
26. TPK1
 aiheuttaisi 2,4 miljoonan euron hallinnolliset kustannukset, jotka johtuisivat 
lähinnä lähtö- ja saapumisaikatietojen keräämisestä muilta kuin koordinoiduilta tai  Toimenpidekokonaisuus 1 
(TPK1) 
 Toimenpidekokonaisuus 2 
(TPK2) 
 Toimenpidekokonaisuus 3 (TPK3) 
 
Toimenpi
dekokonai
suuden 
sisältö - Lisätään 
riippumattomuutta ja 
läpinäkyvyyttä  
- Varmistetaan lähtö- ja 
saapumisaikojen 
asianmukainen käyttö 
- Yhdennetään lähtö- ja 
saapumisaikojen 
jakaminen “yhtenäinen 
eurooppalainen ilmatila” 
-järjestelmään  TPK1+ TPK1+ 
 
  - Jälleenmyynti läpinäkyvyyden ja 
kilpailun turvaavin 
suojamekanismein 
- Uusi tulokas -säännön tarkistus - 
Lähtö-/saapumisaikojen 
käyttöasteen parantaminen  TPK2+  
   - Lähtö-/saapumisaikaoikeuksien 
takaisinvetäminen ja huutokaupat 
ruuhkaisimmilla lentoasemilla  
 
FI 8   FI aikatauluneuvonnan alaisilta lentoasemilta. TPK2:n  ainoat kustannukset aiheutuisivat 
jälleenmyynnin läpinäkyvyyden varmistami sesta (noin 0,2 miljoonaa). TPK3:sta  
aiheutuisi samat kustannukset kuin TPK2:sta . 
27. TPK3  loisi eniten työpaikkoja, mutta aihe uttaisi myös suurimmat kielteiset 
vaikutukset alueelliseen  saavutettavuuteen. TPK2  lisäisi merkittävästi työllisyyttä ja 
vaikuttaisi alueelliseen saavut ettavuuteen vain vähän. TPK1  ei vaikuta alueelliseen 
saavutettavuuteen ja sen myönteiset vai kutukset työllisyytee n ovat pienemmät. 
28. TPK3  ja TPK2  tuottaisivat enemmän kielteisiä  ympäristövaikutuksia kuin TPK1 . 
 
FI 9   FI  
Seuraavassa taulukossa esitetään tiiviste tysti eri toimenpidevaihtoehtojen ja - yhdistelmien kvantitatiiviset vaikutukset. 
Työllisyys 
(tuhatta 
kokoaikaista)
Vaihtoehto/toimenpide  LentoasematMatkus-
tajat (%)Lennot 
(%)Matkus-
tajat 
(miljoo-
naa)Lento-
yhtiöiden 
toiminta-
kustan-
nukset 
(miljoo-
naa 
euroa)Suorat 
täytäntöön-
panokustan-
nukset 
(miljoonaa 
euroa)Taloudelli-
set hyödyt 
(miljoonaa 
euroa)Taloudelli-
set netto-
hyödyt 
(miljoonaa 
euroa)Lento-
asematLento-
yhtiötLippu-
jen 
hinnat 
(%)CO 2-päästöt 
(tuhatta tonnia)  
A. Lisätään riippumattomuutta ja 
läpinäkyvyyttä  Koko EU  Ei 
vaikutus-
taEi 
vaikutus
taEi 
vaikutustaEi 
vaikutusta8.7Ei vaikutus-
taEi vaikutus-
ta0,0 0,0 0,0  % 0 
B. Lähtö- ja saapumisaikamaksut  Koko EU  0,3 % 0,2 % 3,7 0,0 4,7 868,7 864,0 2,5 4,4 -0,2  % 719 
C. Seuraamukset lähtö- ja 
saapumisaikaoikeuksien väärinkäytöstä  Koko EU  0,1 % 0,1 % 1,5 0,0 19,4 352,7 333,3 1,0 1,5 -0,1  % 254 
TPK1 (A+B+C)  Koko EU  0,4 % 0,3 % 4,5 0,0 29,5 1 053,2 1 032,5 3,1 5,1 -0,2  % 842 
D. Jälleenmyynti  Koko EU  1,2 % 0,0 % 14,4 0,0 24,7 3  139,7 3 115,1 9,9 34,3 -0,6  % 5 140 
Koko EU  0,0 % 0,0 % 0,5 0,0 0,0 124,9 124,9 0,4 0,6 0,0  % 102 
E. ”Uusi tulokas” -säännön tarkistaminen  Heathrow, ns. 
“mixed mode” -
ratkaisuna  0,2 % 0,0 % 0,2 0,0 0,2 22,9 23,1 0,1 0,9 -0,2  % 138 
F. Käyttöasterajan nosto 85 %:iin  Koko EU  0,1 % 0,0 % 0,8 0,0 0,0 184,7 184,7 0,5 0,9 0,0  % 150 
G. Käyttöasterajan nosto 90 %:iin  Koko EU  0,2 % 0,1 % 2,3 535,8 0,0 536,2 0,4 1,6 2,6 -0,1  % 431 
H. Lähtö- /saapumisaikasarjojen 
vähimmäispituuden lisääminen  Koko EU  0,3 % 0,2 % 3,6 0,0 0,0 876,3 876,3 2,6 4,7 -0,2  % 768 
TPK2 (TPK1+D+E+F+H)  Koko EU  1,6 % 0,2 % 23,8 0,0 75,7 5 354,7 5 279,0 16,4 45,6 -0,8  % 6 988 
Heathrow  2,6 % –
3,9 %-0,3  % –
-1,4  %1,1 – 1,8708,1 –
2 003,325,4227,6 –
386,1-347,4 –
-1 801,10,8 –
1,39,8 –
11,3-1,2  % –
-2,0  %1 827 
I. Historiallisten oikeuksien takaisinveto ja 
huutokauppaaminen  
Orly 12,4  % –
13,0  %-0,3  % –
0,0 %2,8 – 2,90,0 –
695,420,2 –
20,8611,7 –
636,9-104,6 –
616,72,04,4 –
4,5-8,4  % –
-8,7  %611 – 
624 
TPK3 (TPK2+I)  Koko EU 
yhteensä  1,9 % –
2,0 %0,2 %27,3 –
28,7708,1 –
2 698,7113,6 – 119,25 620,0 –
5 804,32 807,6 –
4 976,917,3 –
17,955,2 –
56,7-0,8  % 8 523 – 8  775 
Huom.: Rahamääräiset arvot ilm oitettu kustannusten/hyötyjen nettomääräisinä ny kyarvoina 2012–2025. Muut arvot (matkustajamäärät , päästöt jne.) esitetty vuotui sina keskiarvoina 2012–2025.  
 
FI 10   FI Lähde: Asetuksen 95/93 tarkistusten vaikutus ten arviointi, Steer Davies Gleave, 2011.  
 
FI 11   FI 5. VAIHTOEHTOJEN VERTAILU  
29. Toimenpidekokonaisuuksien arvioinnissa on kä ytetty kriteereinä tuloksellisuutta, 
tehokkuutta ja johdonmukaisuutta. 
30. Tuloksellisuusnäkökulmasta TPK2  vaikuttaisi parhaalta. Sillä on parhaat 
mahdollisuudet saavuttaa kaikki erityistavo itteet, kun taas TPK3:lla ei päästäisi 
tehokkaimpaan lopputulokseen erityistavoite  2:n osalta. TPK1:llä saavutettaisiin 
kokonaisuudessaan vain erityistavoite 1. 
31. Eri toimenpidekokonaisuuksien johdonmukaisuude n analyysi osoittaa lisäksi, että 
vaikka TPK2  edustaa huomattavaa kompromissia yhtäältä lentoase makapasiteetin 
käyttöön kohdistuvien vaikutus ten ja myönteisten taloudel listen ja yhteiskunnallisten 
vaikutusten ja toisaalta ympäristövai kutusten välillä, kompromissi on kuitenkin 
lievempi kuin TPK3:ssa . Johdonmukaisuuden näkökulmasta paras vaihtoehto olisi 
TPK1 . 
32. TPK3  on lisäksi lentoyhtiöiden toimintakus tannuksissa ja suorissa kustannuksissa 
laskettuna kallein ratkaisu, kun taas TPK1  on halvin ja helpoin toteuttaa. 
33. Edellä esitetyn perusteella suositellaan TPK2:ta , koska sillä saatavat hyödyt ovat 
paljon kustannuksia suuremmat. Sillä on  tavoitteena tarkistaa lähtö- ja 
saapumisaikojen jakamisessa käytettävää hallintojärjestelmää ottamalla käyttöön 
markkinapohjaisia mekanismeja, joilla voi daan korjata järjes telmän puutteita. 
Järjestelmä lisäisi koordinaat toreiden riippumattomuutta , parantaisi läpinäkyvyyttä, 
tarjoaisi uusia mahdollisuuksia uusille tulokkaill e ja sisältäisi erityistoimia lähtö- ja 
saapumisaikaoikeuksien käyttöasteen kohottamiseksi. 
6. SEURANTA JA ARVIOINTI  
34. Komissio arvioisi asetuksen täyt äntöönpanoa kolmen vuoden kuluttua sen 
antamisesta ja seuraisi jatkuvaluonteisesti jo olemassa olevien tiettyjen keskeisten 
liikenneindikaattorien kehittymistä. Indikaattorien avulla mitattaisiin sitä, missä määrin valittu toimenpidekokonaisuus on saavuttanut erityistavoitteet.