Ehdotetun asetuksen oikeusperusta on Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 352 artikla. Euroopan unionin yleisenä tavoitteena on varmistaa, että sen omassa toiminnassa kunnioitetaan täysimääräisesti EU:n perusoikeuskirjassa vahvistettuja perusoikeuksia. Ehdotetut tekniset muutokset, joilla parannetaan viraston tehokkuutta, merkityksellisyyttä ja hallintoa, edistävät tämän tavoitteen saavuttamista ilman, että perussopimuksessa annettaisiin tätä varten erityisiä valtuuksia.

Virasto perustettiin neuvoston asetuksella (EY) N:o 168/2007. Viraston tavoitteena on ”tarjota perusoikeuksia koskevaa apua ja asiantuntemusta asianomaisille yhteisön toimielimille, elimille, laitoksille ja virastoille sekä jäsenvaltioille, kun ne panevat täytäntöön yhteisön oikeutta, ja auttaa niitä tällä tavoin varmistamaan perusoikeuksien täysimääräinen kunnioittaminen, kun ne toimivaltuuksiensa puitteissa toteuttavat toimenpiteitä tai määrittelevät toimintalinjoja” (perustamisasetuksen 2 artikla).

Vaikka tämä on välitön oikeudellinen seuraus yhteisön unioniksi muuttaneen Lissabonin sopimuksen voimaantulosta, sen konkreettisesta ilmaisemisesta perustamisasetuksessa on hyötyä, jotta voidaan kaikilta osin heijastaa viraston merkitystä unionin toimielinten, elinten, laitosten ja virastojen sekä jäsenvaltioiden avustamisessa perusoikeuksiin liittyvissä kysymyksissä.

Euroopan unionin perusoikeusviraston perustamisesta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 168/2007 (jäljempänä ’perustamisasetus’) 2 artiklan mukaisesti viraston tavoitteena on ”tarjota perusoikeuksia koskevaa apua ja asiantuntemusta asianomaisille yhteisön toimielimille, elimille, laitoksille ja virastoille sekä jäsenvaltioille, kun ne panevat täytäntöön yhteisön oikeutta, ja auttaa niitä tällä tavoin varmistamaan perusoikeuksien täysimääräinen kunnioittaminen, kun ne toimivaltuuksiensa puitteissa toteuttavat toimenpiteitä tai määrittelevät toimintalinjoja”.

Edellä mainitussa viraston toisessa ulkopuolisessa arvioinnissa todettiin, että viraston olisi jatkettava toimiaan ja että sen nykyinen toimeksianto on tarkoituksenmukainen ja vastaa sidosryhmien tarpeita. Ulkopuolisen arvioijan mukaan sidosryhmien suuri enemmistö pitää arvossa viraston tuottamaa EU-tason lisäarvoa ja katsoo, että viraston tuotosten laatu on kiistaton, minkä lisäksi sen tehokkuus ja vaikutus EU:n tasolla ovat näkyviä. Ulkopuolinen arvioija totesi kuitenkin myös, että viraston perustamissopimukseen on tehtävä joitakin kohdennettuja teknisiä muutoksia viraston hallinnon, tehokkuuden ja tuloksellisuuden parantamiseksi: i) ensinnäkin olisi tehtävä selväksi, että Lissabonin sopimuksen tultua voimaan joulukuussa 2009, virasto toimii unionin toimivallan puitteissa; ja ii) toiseksi viraston perustamisasetus olisi yhdenmukaistettava erillisvirastoja koskevan yhteisen lähestymistavan kanssa tehokkuuden lisäämiseksi ja hallinnon parantamiseksi.

Neuvoston asetus on ainoa soveltuva väline voimassa olevan neuvoston asetuksen (EY) N:o 168/2007 muuttamiseksi.

-selvennetään, että päätökset tehdään läsnä olevien jäsenten enemmistöllä ja että Euroopan neuvoston edustajalla on äänioikeus niissä asioissa, jotka liittyvät päätöksiin, joissa hänellä on äänioikeus hallintoneuvostossa 12 artiklan 8 kohdan mukaisesti.

sen jälkeen, kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,

ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon,

noudattaa erityistä lainsäätämisjärjestystä,

sekä katsoo seuraavaa:

(1)Euroopan unionin perusoikeusvirasto, jäljempänä ’virasto’, perustettiin neuvoston asetuksella (EY) N:o 168/2007 tarjoamaan perusoikeuksia koskevaa apua ja asiantuntemusta unionin toimielimille, elimille, laitoksille ja virastoille sekä jäsenvaltioille.

(2)Viraston toiminta-alan selkeyttämiseksi ja sen hallinnon ja tehokkuuden parantamiseksi on tarpeen selkeyttää ja päivittää tiettyjä asetuksen (EY) N:o 168/2007 säännöksiä muuttamatta viraston tavoitetta ja tehtäviä.

(3)Ensinnäkin, jotta otettaisiin täysin huomioon viraston merkitys unionin toimielinten, elinten laitosten ja virastojen sekä jäsenvaltioiden auttamisessa perusoikeuksiin liittyvissä kysymyksissä, asetuksessa olisi selkiytettävä, että Lissabonin sopimuksen voimaantulon jälkeen viraston toiminta kattaa unionin toimivallan, mukaan lukien poliisiyhteistyön ja rikosasioissa tehtävän oikeudellisen yhteistyön.

(4)Lisäksi asetukseen (EY) N:o 168/2007 on tarpeen tehdä joitakin kohdennettuja teknisiä muutoksia, jotta virastoa voidaan hallinnoida ja se voi toimia erillisvirastoista 19 päivänä heinäkuuta 2012 annettuun Euroopan parlamentin, EU:n neuvoston ja Euroopan komission yhteiseen julkilausumaan liitetyn yhteisen lähestymistavan periaatteiden mukaisesti. Asetuksen (EY) N:o 168/2007 mukauttaminen yhteisessä lähestymistavassa esitettyihin periaatteisiin on räätälöity viraston työn ja luonteen mukaan ja sen tarkoituksena on yksinkertaistaa ja tehostaa viraston toimintaa sekä parantaa sen hallintoa.

(5)Ensinnäkin viraston toiminta-alojen määrittelyn olisi perustuttava ainoastaan viraston monivuotiseen ohjelma-asiakirjaan. Nykyisestä toimintatavasta, jossa vahvistetaan samanaikaisesti laaja aihekohtainen monivuotinen toimintakehys viiden vuoden välein, olisi luovuttava tarpeettomana, koska virasto on vuodesta 2017 lähtien laatinut monivuotisen ohjelma-asiakirjan noudattaakseen komission delegoitua asetusta (EU) N:o 1271/2013 (ja sitä seurannutta komission delegoitua asetusta (EU) N:o 2019/715). Unionin toimintaohjelman ja sidosryhmien tarpeiden perusteella monivuotisessa ohjelma-asiakirjassa vahvistetaan selkeästi alat ja erityishankkeet, joiden parissa viraston on määrä työskennellä kolmen vuoden ajan. Näin viraston olisi voitava suunnitella työtään ja sen temaattista kohdentamista pitkällä aikavälillä ja mukauttaa sitä vuosittain uusiin painopisteisiin.

(6)Toiseksi joitakin asetuksen (EY) N:o 168/2007 säännöksiä olisi muutettava, jotta voitaisiin varmistaa viraston hallintoneuvoston parempi hallinto ja toiminta.

(7)Kun otetaan huomioon hallintoneuvoston tärkeä seurantatehtävä, sen jäseniltä olisi edellytettävä asianmukaisia hallinto- ja varainhoitotaitoja nykyisten vaatimusten lisäksi, joita ovat riippumattomuus, perusoikeuksien alan tuntemus ja kokemus johtotehtävistä.

(8)Lisäksi olisi selvennettävä, että vaikka hallintoneuvoston jäsenten ja varajäsenten toimikautta ei voida uusia toiseksi peräkkäiseksi toimikaudeksi, entinen jäsen tai varajäsen olisi voitava nimittää uudelleen yhdeksi tai useammaksi ei-peräkkäiseksi toimikaudeksi. Jos yhtäältä toimikausien peräkkäisen uusimisen kieltäminen on perusteltua jäsenten riippumattomuuden varmistamiseksi, toisaalta ei-peräkkäisiä toimikausia koskevien uudelleennimitysten sallimisen myötä jäsenvaltioiden olisi helpompi nimittää sopivia jäseniä, jotka täyttävät kaikki edellytykset.

(9)Hallintoneuvoston jäsenten vaihtamisen osalta olisi selvennettävä, että kaikissa tapauksissa, joissa toimikausi päättyy ennen viisivuotiskauden päättymistä, eli ei ainoastaan silloin, kun on kyse riippumattomuuden menettämisestä, vaan myös muissa tapauksissa, kuten eroamisen tai kuolemantapauksen vuoksi, uuden jäsenen toimikausi täydentää edeltäjän viisivuotisen toimikauden, paitsi jos jäljellä oleva toimikausi on alle kaksi vuotta, jolloin uusi viisivuotiskausi voi alkaa alusta.

(10)Jotta tilanne vastaisi toimielinten tilannetta, viraston hallintoneuvostolle olisi annettava nimittävän viranomaisen valtuudet. Johtajan nimittämistä lukuun ottamatta nämä valtuudet olisi siirrettävä johtajalle. Hallintoneuvoston olisi käytettävä nimittävän viranomaisen valtuuksia viraston henkilöstön osalta ainoastaan poikkeuksellisissa olosuhteissa.

(11)Pattitilanteiden välttämiseksi ja johtokunnan jäsenten vaaliin liittyvien äänestysmenettelyjen yksinkertaistamiseksi olisi säädettävä, että hallintoneuvosto valitsee johtokunnan jäsenet äänioikeutettujen jäsentensä enemmistöllä.

(12)Jotta voitaisiin yhdenmukaistaa asetus (EY) N:o 168/2007 paremmin yhteisen lähestymistavan kanssa ja vahvistaa hallintoneuvoston valmiuksia valvoa viraston hallinnollista, operatiivista ja talousarviota koskevaa johtamista, on tarpeen antaa hallintoneuvostolle lisätehtäviä ja tarkentaa edelleen johtokunnan tehtäviä. Hallintoneuvoston lisätehtäviin olisi kuuluttava turvallisuusstrategian, myös EU:n turvaluokiteltujen tietojen käsittelyä koskevien sääntöjen, sekä viestintästrategian samoin kuin hallintoneuvoston ja tieteellisen komitean jäsenten eturistiriitojen ehkäisemistä ja ratkaisemista koskevien sääntöjen hyväksyminen. Olisi syytä tehdä selväksi, että johtokunnan tehtävään valvoa hallintoneuvoston hyväksyttäväksi esitettävien päätösten valmistelua sisältyy talousarvio- ja henkilöstökysymysten tarkastelu. Lisäksi johtokunnan tehtävänä olisi oltava johtajan laatiman petostentorjuntastrategian hyväksyminen sekä siitä huolehtiminen, että tarkastushavaintojen sekä Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) ja Euroopan syyttäjänviraston (EPPO) tutkimusten perusteella toteutetaan asianmukaiset jatkotoimet. Lisäksi olisi säädettävä, että johtokunta voi tarvittaessa kiireellisissä tapauksissa tehdä väliaikaisia päätöksiä hallintoneuvoston puolesta.

(13)Tieteellisen komitean jäsenten korvaamista koskevan nykyisen menettelyn yksinkertaistamiseksi hallintoneuvostolla olisi oltava oikeus nimittää varallaololuettelosta seuraavana oleva henkilö jäljellä olevaksi toimikaudeksi, jos jäsen on korvattava ennen hänen toimikautensa päättymistä.

(14)Koska viraston johtajan nimitysmenettely on hyvin valikoiva ja valintaperusteet mahdollisesti täyttäviä hakijoita on usein vähän, hänen toimikauttaan olisi voitava jatkaa enintään viidellä vuodella. Lisäksi kun otetaan huomioon kyseisen aseman merkitys sekä perusteellinen nimitysmenettely, jossa on mukana Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio, menettely olisi aloitettava toimikauden päättymistä edeltävien kahdentoista kuukauden aikana.

(15)Johtajan toimeksiannon ja sen myötä myös viraston toiminnan vakauden lisäämiseksi enemmistö, jota ehdotus hänen erottamisekseen edellyttää, olisi nostettava nykyisestä kolmasosasta kahdeksi kolmasosaksi hallintoneuvoston jäsenistä. Sen tarkentamiseksi, että johtajalla on kokonaisvastuu viraston hallinnosta, olisi säädettävä nimenomaisesti, että johtajan vastuulla on panna täytäntöön hallintoneuvoston päätökset sekä laatia viraston petostentorjuntastrategia ja toimintasuunnitelma sisäisen tai ulkoisen tarkastuksen raportteihin ja OLAFin tai EPPOn tutkimuksiin perustuvia jatkotoimia varten.

(16)Asetuksen (EY) N:o 168/2007 yhdenmukaistamiseksi yhteisen lähestymistavan kanssa on tarpeen säätää, että komissio suorittaa viraston arvioinnin viiden vuoden välein.