Lisäksi julkaistiin viisi kapea-alaisia muutoksia koskevaa luonnosta. Euroopan unionilta saatu rahoitus kattaa myös hankkeen, jonka tarkoituksena on IFRS:n luokitusjärjestelmän päivittäminen ja joka on samalla osa yhteisen eurooppalaisen sähköisen formaatin kehittämistä.

Vuonna 2015 järjestetyn kuulemisen perusteella vuosille 2017–2021 laaditun IASB:n työsuunnitelman tavoitteena on parantaa ja tukea olemassa olevia standardeja, edistää viestintää ja tukea täytäntöönpanoa. IASB julkaisi vuonna 2017 osana viestinnän parantamiseen pyrkivää hankettaan tausta-asiakirjan, luonnoksen ja toimintatapoja koskevan lausunnon, joiden tarkoituksena on vahvistaa tilinpäätöksessä esitettävien tietojen merkityksellisyyttä keskittymällä niiden olennaisuuteen. Diskonttokorkoa ja osakeperusteisia maksuja koskevat tutkimushankkeet saatettiin loppuun, mutta ne eivät johtaneet olemassa olevien standardien merkittäviin muutoksiin. Menettelyiden asianmukaisuutta koskevan käsikirjansa vaatimusten mukaisesti IASB myös käynnisti 1. tammikuuta 2013 voimaan tulleen standardin IFRS 13 Käyvän arvon määrittäminen täytäntöönpanon jälkeisen tarkastuksen, jotta se voisi arvioida ja saada tietoja täytäntöönpanon ongelmista.

Näin ollen tässä kertomuksessa käsitellään kansainvälisten tilinpäätösstandardien säätiön (International Financial Reporting Standards Foundation), jäljempänä ’IFRS-säätiö’, Euroopan tilinpäätösraportoinnin neuvoa-antavan ryhmän (European Financial Reporting Advisory Group), jäljempänä ’EFRAG’, ja julkisen edun valvontalautakunnan (Public Interest Oversight Board), jäljempänä ’PIOB’, toimintaa vuonna 2017. Siinä mainitaan myös sellaisia yksittäisiä tapahtumia vuodelta 2018, joita pidetään tarpeellisina tämän kertomuksen kannalta.

Komissio laatii tilinpäätösraportointiin ja tilintarkastukseen liittyvien yksittäisten toimien tukemiseksi toteutettavasta unionin ohjelmasta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen N:o 258/2014 sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella 2017/827 mukaisesti ohjelman tuensaajien toimintaa käsittelevän vuosittaisen kertomuksen.

IFRS-säätiön hallinto muodostuu 22-jäsenisestä johtokunnasta, joka on yhteisesti vastuussa IASB:n yleisestä valvonnasta ja nimityksistä. Johtokunta kokoontui vuonna 2017 kolme kertaa. Johtokunnan jäsenet nimitetään maantieteelliseen tasapuolisuuteen perustuen, ja valvontaelimen tulee hyväksyä nimitykset etukäteen. Järjestelyn tarkoituksena on tarjota yhteys julkisiin viranomaisiin. Euroopan komissio on valvontaelimen jäsen. Valvontaelin kokoontui kerran vuonna 2017. IASB:ssä on 14 johtokunnan jäsenten nimittämää jäsentä, joihin kohdistuu maantieteellisen tasapuolisuuden vaatimuksia. IASB:n jäsenet nimitetään viiden vuoden toimikaudeksi, joka voidaan uusia kerran. IASB on vastuussa standardien laatimisesta. Vuonna 2017 se kokoontui 11 kertaa. Johtokunnan jäsenet nimittävät myös 14 jäsentä IFRS-standardien tulkintakomiteaan, joka tarkoituksena on tulkita IFRS-standardien soveltamista ja tarjota neuvontaa tilinpäätösraportointia koskevissa ongelmissa. Lisäksi IFRS:n neuvoa-antava neuvosto tarjoaa osallistumismahdollisuuden järjestöille ja yksityishenkilöille. Johtokunta nimittää sen jäsenet ja ottaa sen näkemykset huomioon suurhankkeita koskevissa päätöksissä.

Julkaisu on yleisellä tasolla merkittävä parannus IASB:n menettelyiden asianmukaisuuteen. Standardin vakuutusmarkkinoille aiheutuvien vaikutusten analyysi perustuu kuitenkin yhä merkittävällä tavalla olettamukseen, että tilinpäätösstandardit ovat puolueettomia ”eivätkä ne vaikuta alan taustalla olevaan taloudelliseen todellisuuteen”. Lisäksi vakuutusmarkkinoita koskeva vaikutusanalyysi on laadullinen ei määrällinen. Tämän seurauksena todelliset vaikutukset liiketoimiin EU:ssa eivät välttämättä ole täysin selvillä.

Vuonna 2017 annettu päästandardi on IFRS 17 Vakuutussopimukset. Se on saanut alkunsa vuoden 2007 tausta-asiakirjasta, jota seurasi kaksi vuosina 2010 ja 2013 julkaistua luonnosta. IASB on myös suorittanut neljä testauskierrosta. Viimeisimmässä ulkoisessa tarkistuksessa vuonna 2016 oli mukana 12 osallistujaa vakuutusalalta, ja sen tavoitteena oli tunnistaa standardin kuudesta erityisvaatimuksesta aiheutuvia tulkintaongelmia ja toimintaan liittyviä vaikeuksia.

Vaikutusanalyysin tärkeä osa on yksityiskohtainen tapaustutkimus IFRS 17 -standardin odotetuista vaikutuksissa otokseen eurooppalaisia vakuutuskonserneja. Vaikutusanalyysia tukevia muita osa-alueita ovat yksityiskohtainen kenttätyö käyttäjien keskuudessa, tutkimus olemassa olevista vakuutusalan trendeistä ja yksinkertaistettu tapaustutkimus, joka kohdistuu pieniin ja keskisuuriin vakuuttajiin, joita ei ole mukana yksityiskohtaisessa tapaustutkimuksessa. EFRAGin tavoitteena on julkaista luonnos hyväksymislausunnosta julkista kuulemista varten syyskuussa 2018.

Vaikka sidosryhmien ilmoitettujen rahoitusosuuksien määrä kasvoi 4,2 prosenttia vuonna 2017, ovat ne todellisuudessa laskeneet 2 prosenttia, kun otetaan huomioon vaihtokurssien muutokset. Erityisesti Saudi-Arabia (−100 %), Nigeria (−100 %), Brasilia (−34 %) ja Yhdysvallat (−25 %) ovat pienentäneet rahoitusosuuksiaan. Tämän seurauksena Amerikkojen osuus kokonaisrahoitusosuuksista on ainoastaan 6 prosenttia, vaikka johtokunnan jäsenistä 27 prosenttia on lähtöisin Amerikoista.

EFRAGin perustamisesta alkaen ja edellä mainitun uudistuksen jälkeen EFRAG on ottanut käyttöön avoimen julkisen vakiomenettelyn, jota on ajan myötä kehitetty edelleen. Tällä vakiomenettelyllä annetaan kaikille eurooppalaisille tahoille tilaisuus esittää näkemyksiään EFRAGille ja varmistetaan, että tilinpäätösmallien ja taloudellisten mallien sekä niitä koskevien näkemysten moninaisuus otetaan huomioon määriteltäessä EFRAGin kantoja. Tämä on merkittävässä osassa varmistettaessa, että IFRS-standardit vastaavat Euroopan tarpeita.

EFRAGin sisäisissä säännöissä määritellään eturistiriitoja koskevat vaatimukset, ja EFRAGin johtokunnalla on jäsenten eturistiriitoja koskevat käytännöt, jotka on julkaistu EFRAGin kotisivuilla. Käytäntöjen tavoitteena on varmistaa EFRAGin organisaation luotettavuus sen työskennellessä eurooppalaisen yleisen edun parhaaksi. Käytäntöjen tarkoituksena on välttää tilanteita, joissa voi syntyä ristiriitoja tai vaikutelmia eturistiriidoista, jotka puolestaan johtavat Euroopan yleisen edun vastaisiin päätöksiin tai toimiin, tai jotka antavat vaikutelman, että EFRAG on toiminut epäasianmukaisesti. EFRAGin johtokunnan jäsenet ja EFRAGin henkilöstö vahvistavat vuosittaiset julkilausumat.

Euroopan valvontaviranomaiset ja Euroopan keskuspankki toimivat virallisina tarkkailijoina, joilla on oikeus käyttää puheenvuoroja EFRAGin johtokunnassa. Niiden näkemyksiä on harkittu huolellisesti EFRAGin kantoja muodostettaessa, ja ne ovat vaikuttaneet merkittävällä tavalla EFRAGin vaikutusanalyyseihin erityisesti talousvakauden alueella.

EFRAGin tutkimustyön aiheet valittiin ottamalla huomioon vuoden 2015 julkisen kuulemisen tulokset. Julkisessa kuulemisessa saatiin tietoa eurooppalaisten osallistujien tutkimuksen painopisteistä. EFRAG käynnistää uuden tutkimusaiheita käsittelevän julkisen kuulemisen vuoden 2018 toisella neljänneksellä. EFRAG on sitoutunut voimakkaasti näyttöön perustuvaan tutkimukseen. Osana tutkimustoimintaansa vuonna 2017 EFRAG julkaisi tutkimuksen ”Dynamic Risk Management - How do banks manage interest rate risk?” ja tausta-asiakirjan ”Goodwill Impairment Test: Can it be improved?”.

PIOBin perimmäinen tehtävä on varmistaa, että standardit laaditaan yleisen edun mukaisesti. Komissio on nimittänyt kaksi PIOBin kymmenestä jäsenestä.

EFRAG on julkisesti ja yksityisesti rahoitettu organisaatio, joka työskentelee eurooppalaisen yleisen edun hyväksi. EFRAGin oikeudellinen muoto on AISBL (belgialainen kansainvälinen voittoa tavoittelematon organisaatio). EFRAGin jäsenorganisaatioina on kahdeksan eurooppalaista sidosryhmien organisaatiota ja yhdeksän kansallista organisaatiota.

Vuonna 2017 PIOB on pitänyt säännöllisesti yhteyttä sen valvonnassa oleviin standardisointivaliokuntiin (kansainvälinen tilintarkastus- ja varmennusstandardilautakunta (IAASB), kansainvälinen tilintarkastusalan koulutusstandardilautakunta (IAESB) ja eettisiä tilintarkastusstandardeja käsittelevä kansainvälinen lautakunta (IESBA)), niiden kolmeen neuvoa-antavaan ryhmään, säännösten noudattamista käsittelevään neuvoa-antavaan paneeliin sekä nimityskomiteaan ja kansainvälisen tilintarkastajaliiton johtoon.

Vuonna 2017 PIOB järjesti myös kaksi kenttätapahtumaa. Ensimmäinen järjestettiin Institute of Chartered Accountants of Indian (ICAI) isännöimänä 9. helmikuuta Intian New Delhissä nimellä ”Global Audit Oversight: Reconciling the Perception Gap”. Toinen oli keskustelu teknologian vaikutuksista tilintarkastukseen, ja se järjestettiin Madridissa 30. kesäkuuta. Yhdessä valvontaryhmän kanssa PIOB on myös osallistunut julkisen edun kehyksen kehittämiseen. Kehyksen tavoitteena on tarjota parempia mekanismeja sen arvioimiseen, kuinka yleinen etu onnistutaan huomioimaan koko standardisointiprosessin aikana.

4.2.Hallinto ja vastuuvelvollisuus

PIOBin jäsenet nimittää valvontaryhmä, joka on viime kädessä vastuussa tilintarkastusta, luottamustasoa, etiikkaa ja koulutusta koskevien kansainvälisten standardien alan hallinnon kokonaisjärjestelyistä. Valvontaryhmä, jonka jäsen komissio on, valvoo, kuinka PIOB toimii roolissaan yleisen edun hyväksi keskittyen erityisesti PIOBin valvontatehtävään standardisointiprosessissa.

Valvontaryhmä käynnisti 9. marraskuuta 2017 julkisen kuulemisen, jonka aiheena on kansainvälisten tilintarkastukseen liittyvien standardisointielinten hallinnon ja valvonnan vahvistaminen yleisen edun mukaisesti. Valvontaryhmä sai 179 vastausta ja julkaisi IOSCOn kotisivuilla 31. toukokuuta 2018 palautteesta tiivistelmän, joka osoittaa, että uudistukselle, jonka tarkoituksena on lisätä tilintarkastukseen liittyvän standardisoinnin vastuuvelvollisuutta ja avoimuutta, on laaja tuki sidosryhmien keskuudessa. Kaikki sidosryhmät osoittavat myös tukeaan julkisen edun kehykselle, joka on käytössä koko standardisointiprosessissa. Saadun palautteen ja muiden kenttätoimien lisäksi valvontaryhmän tarkoituksena on julkaista valkoinen kirja tulevasta hallintorakenteesta vuoden 2018 loppupuolella. Julkisen edun kehys, jota kehitetään yhdessä PIOBin kanssa, on yksi sen tärkeimmistä osatekijöistä.

Valkoinen kirja sisältää myös kysymyksiä PIOBin kokoonpanosta ja roolista uudessa hallintomallissa. Yleisesti ottaen vastaajat tukevat vahvaa riippumatonta valvontaa, ja on ehdotettu, että PIOBille annettaisiin uusia tehtäviä (esim. strategisten suunnitelmien hyväksyminen).

4.3.Rahoituksen monipuolistaminen vuonna 2017

PIOBin rahoitus on suunniteltu siten, että se on riippumaton ja myös antaa vaikutelman riippumattomuudesta. Yleisen edun tavoitteen saavuttamiseksi vakaiden rahoituslähteiden asianmukainen monipuolistaminen auttaisi sekä varmistamaan jatkuvuuden että takaamaan PIOBin riippumattomuuden. Rahoituksen monipuolistamisen merkitys tunnustettiin jo IFACin (kansainvälinen tilintarkastajaliitto) uudistamisen yhteydessä vuonna 2003. Kyseinen uudistaminen oli nykyisen kansainvälisen standardointijärjestelmän, myös PIOBin, lähtökohta.

PIOBin rahoituksesta vastasi yksinomaan IFAC sen perustamisesta (vuonna 2005) aina vuoteen 2010, jolloin päätöksellä 716/2009/EY perustettu yhteisön rahoitusohjelma otettiin käyttöön. IFACin rahoituksen lisäksi PIOB sai ainoastaan joitakin luontoissuorituksia Espanjalta (PIOB toimii Madridissa).

IFACin kunakin vuonna käyttöön asettamat varat muodostavat IFACin takaaman enimmäisrahoitusosuuden, joka asetetaan PIOBin saataville ilman, että IFAC puuttuu asiaan muutoin. Muilta rahoittajilta kuin IFACilta saadut rahoitusosuudet korvaavat osan IFACin rahoituksesta ja siten pienentävät sitä kyseisenä vuonna. Ihannetapauksessa IFACin rahoitusosuus PIOBin vuotuisista kokonaismenoista olisi alle 50 prosenttia.

EU:n vuosina 2010–2016 antama rahoitusosuus on kannustanut myös muita potentiaalisia rahoittajia osallistumaan PIOBin rahoittamiseen. Vuonna 2016 PIOBin tulot olivat 1 563 565 euroa. IFACin osuus siitä oli 914 758 euroa eli 58,50 prosenttia kokonaismäärästä.

Vuonna 2017 EU:n rahoitusosuus oli 325 000 euroa, joka muodostaa 20,37 prosenttia kokonaismäärästä. IFACin osuus oli 1 059 807 euroa eli 66,45 prosenttia kokonaismäärästä. Muiden organisaatioiden käteismaksuosuudet on eritelty liitteessä 4.

Asetuksen 9 artiklan 5 kohdassa säädetään, että jos IFACin rahoituksen osuus on tiettynä vuonna yli kaksi kolmasosaa PIOBin vuotuisesta kokonaisrahoituksesta, komissio ehdottaa vuosittaisen rahoitusosuutensa rajoittamista kyseisenä vuonna enintään 300 000 euroon. Vuonna 2017 (kuten vuosina 2014–2016) näin ei ole ollut. Koska asetuksessa IFACin rahoitukselle säädetty kriittinen kynnysarvo (66,66 %) ei ole ylittynyt, komission ei ole tarpeen tarkistaa PIOBille antamaansa vuoden 2017 rahoitusosuutta.

5.Päätelmä

Vuonna 2017 unionin rahoitusohjelmalla on edelleen merkittävä asema EU:n pyrkimyksissä pääomamarkkinaunionin luomiseksi ja rahoitusvakauden turvaamiseksi. Kolme tuensaajaa (EFRAG, IFRS-säätiö ja PIOB) ovat suoriutuneet tehtävästään puolustaa eurooppalaista yleistä etua, ja niillä on tärkeä rooli sisämarkkinoiden toiminnan kannalta.

Vaikka näiden toimien kokonaistulokset olivat positiiviset täytäntöönpanon yksityiskohtien osalta, parantamisen varaa on yhä. Komissio on yhteydessä tuensaajiin vuoden 2018 aikana varmistaakseen entistä paremman avoimuuden erityisesti ulkoisten sidosryhmien tapaamisiin liittyvien pakollisten avoimuusrekisterien perustamisen osalta.

Komissio arvostaa EFRAGin kokonaisvaltaisia vaikutusanalyyseja, jotka tukevat uusia ja tarkistettuja IFRS-standardeja koskevia EFRAGin hyväksymislausuntoja. Komissio kannustaa EFRAGia jatkamaan kykyjensä kehittämistä tällä alueella, jotta voidaan varmistaa hyväksyttyjen standardien sopivuus Euroopassa.