[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO |

Bryssel 13.4.2007

KOM(2007) 184 lopullinen

KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE

Eurooppalaisen kielitaitotutkimuksen puitteet

KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE

Eurooppalaisen kielitaitotutkimuksen puitteet

JOHDANTO

Monikielisyys on yksi Euroopan perusarvoista. Se myötävaikuttaa Euroopan ainutlaatuisuuteen ja rikastaa sen kulttuuria ja yhteiskuntaa. Opettelemalla kieliä ihmiset parantavat uramahdollisuuksiaan, pystyvät ymmärtämään paremmin omaa ja vieraita kulttuureja ja lisäävät liikkumismahdollisuuksiaan.

Kielitaidon parantaminen on tärkeä tavoite Euroopassa myös pyrittäessä parantamaan väestön taitoja ja osaamista kasvuun ja työllisyyteen tähtäävän Lissabonin strategian mukaisesti. Barcelonassa maaliskuussa 2002 kokoontunut Eurooppa-neuvosto kehotti toteuttamaan lisätoimia ”…perustaitojen hallinnan parantamiseksi erityisesti opettamalla vähintään kahta vierasta kieltä hyvin varhaisesta iästä lähtien…”. Samalla neuvosto kehotti ” ottamaan käyttöön kielitaitoa osoittavan indikaattorin vuonna 2003 ”.[1]

Sen vuoksi komissio ja jäsenvaltiot ovat sitoutuneet Koulutus 2010 -strategiassa[2] toteuttamaan useita eri toimia, joilla pyritään edistämään kieltenopiskelua koskevia hyviä toimintatapoja.

Komissio hahmotteli vuonna 2005 antamassaan tiedonannossa Eurooppalainen kielitaitoindikaattori [3] yksityiskohtaisen strategisen lähestymistavan eurooppalaisen kielitaitotutkimuksen toteuttamista varten. Tutkimuksella on tarkoitus kerätä tietoja, joita tarvitaan eurooppalaisen indikaattorin kehittämiseen. Mainitun tiedonannon perusteella neuvosto päätti toukokuussa 2006[4] eurooppalaisen kielitaitoindikaattorin avainkysymyksistä ja korosti, että tutkimus olisi toteutettava mahdollisimman pian. Neuvosto kehotti komissiota perustamaan kansallisista asiantuntijoista muodostuvan eurooppalaisen kielitaitoindikaattorin neuvottelukunnan, jäljempänä ’neuvottelukunta’, antamaan komissiolle neuvoja tutkimuksen valmistelussa ja toteuttamisessa[5]. Neuvottelukunnan työ on vaikuttanut huomattavasti tämän tiedonannon sisältöön. Neuvosto pyysi komissiota myös raportoimaan neuvostolle työn etenemisestä. Tämä tiedonanto on vastaus kyseiseen pyyntöön.

Komissio on antanut äskettäin tiedonannon koulutusstrategiaa yleisesti tukevien indikaattoreiden ja vertailuarvojen yhdenmukaisesta luettelosta[6]. Siinä ehdotetaan laadittavaksi 20 perusindikaattoria, jotka kattavat kaikki keskeiset alueet. Kielitaitoa mittaavan indikaattorin laatiminen on erittäin haastava tehtävä.

Tässä tiedonannossa esitetään päätelmät kaikista tutkimuksen laatimiseen liittyvistä avoimista seikoista, jotka tuotiin esille toukokuussa 2006 kokoontuneen neuvoston päätelmissä. Neuvostoa kehotetaan ottamaan huomioon ehdotetut tutkimuspuitteet. Sen pohjalta komissio pystyisi toteuttamaan tutkimuksen yhdessä neuvottelukunnan ja jäsenvaltioiden kanssa. Tässä tiedonannossa esitetään tutkimuksen toteuttamista vuoden 2009 kuuden ensimmäisen kuukauden aikana.

Eurooppalaisen kielitaitotutkimuksen puitteet

Eurooppalaisen tutkimuksen tarkoituksena on tuottaa jäsenvaltioille, poliittisille päättäjille, opettajille ja muille alan ammattilaisille luotettavaa ja vertailukelpoista tietoa vieraiden kielten osaamisesta Euroopan unionissa. Tutkimuksesta saadaan tietoa nuorten monikielisistä valmiuksista, hyvien toimintatapojen ja tulosten lähteistä sekä edistymisestä vieraiden kielten osaamisen lisäämistä koskevan tavoitteen saavuttamisessa.

Komissio toteuttaa tutkimuksen neuvottelukunnan avustuksella ja tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa.

Testattavat kielitaidon osa-alueet

Tiedonkeruun ensimmäisessä vaiheessa testataan kolmea kielitaidon osa-aluetta: luetunymmärtämistä , kuullunymmärtämistä ja kirjoittamista . Komissio huolehtii neljännen osa-alueen eli puhumisen testaamiseen tarvittavien välineiden laatimisesta hyvissä ajoin ennen myöhemmin toteutettavia tutkimuksia.

Eurooppalaisella tutkimuksella on tarkoitus mitata ” yleistä vieraiden kielten osaamista kussakin jäsenvaltiossa ”[7]. Kokonaisuutena tutkimuksessa testataan kaikkia neljää kielitaidon osa-aluetta: lukemista, kuullunymmärtämistä, kirjoittamista ja puhumista . Jotkin taidot ovat kuitenkin muita helpommin testattavissa. Suullisen ilmaisun testaaminen saattaa vaatia testaajan ja testattavan kohtaamisen koetilanteessa ja sitä on hankalampi mitata kuin ymmärtämistaitoja.

Toukokuun 2006 neuvoston päätelmissä todetaan, että ensimmäisellä tiedonkeruukierroksella olisi käytännön syistä suotavaa suorittaa kokeet niillä kolmella kielitaidon osa-alueella, joita on helpointa arvioida (kuullunymmärtäminen, luetunymmärtäminen ja kirjoittaminen). Neuvottelukunta kannattaa tätä lähestymistapaa.

Tutkimuksen ensimmäisen kierroksen olisi sen vuoksi katettava nämä kolme osa-aluetta. Komissio huolehtii hyvissä ajoin siitä, että neljäs kielitaidon osa-alue, puhuminen , sisältyy tutkimuksen myöhempiin vaiheisiin.

Testattavat kielet

Eurooppalaisen tutkimuksen olisi katettava kussakin jäsenvaltiossa kaksi eniten opetettua kieltä Euroopan unionissa useimmin opetetuista EU:n virallisista kielistä, jotka ovat englanti, ranska, saksa, espanja ja italia .

Testauspuitteet toimitetaan tiedoksi kaikille niille maille, jotka haluavat sisällyttää tutkimuksen ensimmäiseen kierrokseen muiden kuin mainittujen viiden kielen testit.

Toukokuussa 2006 kokoontuneen neuvoston päätelmissä suositellaan, että ensimmäisellä tiedonkeruukierroksella testit tehdään ” jäsenvaltioissa yleisimmin opetetuissa Euroopan unionin virallisissa kielissä, edellyttäen että ne mahdollistavat riittävän laajan opiskelijaotoksen ” ja että ” jäsenvaltioiden on itse määritettävä, mitkä kyseisistä virallisista kielistä testataan ”. [8] Sen vuoksi ensimmäisellä kierroksella olisi arvioitava ainoastaan englannin-, ranskan-, saksan-, espanjan- ja italiankielen osaamista, koska ne ovat jäsenvaltioissa eniten vieraana kielenä opetetut Euroopan unionin viralliset kielet[9]. Näin ollen kussakin jäsenvaltiossa olisi tutkittava näistä kielistä kahden eniten opetetun kielen osaamista.

Testausväline toimitetaan kuitenkin kaikille jäsenvaltioille, ja ne voivat halutessaan käyttää sitä myös muiden kuin mainittujen viiden joukosta kahden eniten opetetun kielen testaamiseen. Komissio ryhtyy hyvissä ajoin ennen seuraavien testauskierrosten alkamista toimiin, joilla varmistetaan kaikkien Euroopan unionissa opetettujen Euroopan virallisten kielten sisältyminen tutkimukseen.

Viitekehys

Tutkimuksen olisi perustuttava välineeseen, joka mittaa kielitaidon portaatonta kehittymistä yhteisen eurooppalaisen kieliviitekehyksen taitotasoasteikoilla A1–B2.

Neuvosto kehotti komissiota kehittämään eurooppalaisen kielitaitoindikaattorin ja totesi, että ” testitulosten olisi perustuttava yhteisen eurooppalaisen kieliviitekehyksen mukaisiin asteikkoihin ”[10].

Yhteisen eurooppalaisen viitekehyksen avulla voidaan kuvailla vieraiden kielten opiskelijoiden edistymistä. Sen pääasiallinen tarkoitus on luoda kaikkien kielten arviointi- ja opetusmenetelmiin Euroopassa sovellettavat puitteet. Viitekehys on kielitaidon eri osa-alueiden taitojen kuusitasoinen asteikko, joka jakaantuu kolmeen päätasoon: perustason kielenkäyttäjä (A1–A2), itsenäinen kielenkäyttäjä (B1–B2) ja taitava kielenkäyttäjä (C1–C2).

Viitekehyksen kuutta taitotasoa käytetään useissa jäsenvaltioissa kielitaidon arvioinnin perusteena. Monissa Euroopan valtioissa on jo käytetty kielitaitotestejä, jotka liittyvät viitekehyksen asteikkoihin.

Komission neuvottelukunnalta saamien tietojen mukaan yläasteella (ISCED-luokituksen taso 2) ja toisen asteen oppilaitoksissa (ISCED-luokituksen taso 3), jos niissä opetetaan toista vierasta kieltä, tapahtuvaan kielitaidon testaamiseen EU:ssa sopivat parhaiten perustason ja itsenäisen kielenkäyttäjän taitotasot (A1–B2). Hyvin harvojen kyseisen ikäisten ja kyseisissä oppilaitoksissa opiskelevien oppilaiden tiedolliset valmiudet riittävät B2-tason ylittäviin suorituksiin. Kaikkien kuuden tason testaaminen olisi huomattavan työlästä ja kallista. Sen vuoksi ehdotetaan, että laaditaan testi, joka mittaa yhteisen eurooppalaisen kieliviitekehyksen neljää taitotasoa A1–B2.

Viitekehyksen taitotasot ovat laajoja kokonaisuuksia, ja oppilaiden edistyminen tasolta toiselle vie aikaa. Eri taitotasojen väliset erot (erityisesti siirtyminen A2-tasolta B1-tasolle) voivat olla liian suuria, jotta niitä olisi mahdollista soveltaa aloittelijoihin ja hyvin nuoriin oppilaisiin. Sen vuoksi olisi kehitettävä testausväline, jolla voidaan mitata taitotason kehittymistä portaattomasti A1- ja B2-tasojen välillä. Näin saadaan myös tarkempia tuloksia tilastollisista vertailuperusteista kuten varianssista, mediaanista ja keskimääräisestä suorituksesta kunkin testattavan taidon osalta.

Kerättävät taustatiedot

Taustatietojen keräämistä varten laaditaan kyselylomake oppilaille, opettajille, rehtoreille ja viranomaisille. Kyseisten tietojen avulla voidaan selvittää oppilaiden kielellisiin valmiuksiin mahdollisesti vaikuttavia tekijöitä.

Tarkoituksena on toteuttaa tutkimus, joka sekä mittaa kielitaitoa että antaa tietoa kielten opiskelusta, opetusmenetelmistä ja opetussuunnitelmista.

Taustatietojen avulla voidaan tarkastella oppilaiden kielitaidon tasoa ja siihen mahdollisesti vaikuttavia tekijöitä. Testituloksiin voivat vaikuttaa muun muassa oppilaiden sosioekonominen tausta ja erityispiirteet kuten maahanmuuttajan asema, kotona puhuttu kieli, se, onko vieraan kielen opiskelu pakollista vai vapaaehtoista, onko opettajalla muodollinen kieltenopettajan pätevyys vai onko hän syntyperäinen kielenpuhuja, oppilaiden jakaminen tasoryhmiin sekä sukupuoli, joten kyseisistä seikoista olisi kerättävä tietoa.

Näiden taustatietojen keräämiseksi tarvitaan kysymyksiä, jotka koskevat yksittäisiä oppilaita, kouluja ja opetussuunnitelmia sekä koulutusjärjestelmien rakennetta ja valtion koulutuspolitiikkaa. Olisi myös laadittava erilliset kyselyt otokseen kuuluville oppilaille, opettajille ja koulujen rehtoreille sekä opetusviranomaisille. Taustatietokyselyt laaditaan niin, että niiden perusteella voidaan tehdä toimintatapoja koskevia syvällisiä analyysejä, joista mahdollisesti saadaan tietoa siitä, mitkä tekijät vaikuttavat kielitaidon kehittymiseen ja millä tavalla. Jotta kansainvälinen vertailu olisi mahdollista, olisi käytettävä nykyisiä käsitteitä ja luokituksia ja olisi tutkittava yhteydet vastaavanlaisiin kansainvälisiin tutkimuksiin, jotta tulosten pohjalta voitaisiin tehdä moniulotteinen jälkianalyysi.

Tutkimuksen kohderyhmä

Tutkimuksen tilastotieteellisenä kohdeperusjoukkona olisi oltava kaikki ne oppilaat, jotka käyvät viimeistä vuotta yläastetta (ISCED 2) tai toista vuotta toisen asteen oppilaitosta (ISCED 3) siinä tapauksessa, että toista vierasta kieltä ei opeteta yläastetasolla.

Kehikkoperusjoukon muodostavat ne kohdeperusjoukkoon kuuluvat oppilaat, joille opetetaan testattavaa kieltä.

Tutkimus tehdään kansainvälisissä tutkimuksissa käytettävien yleisten otantaa koskevien tieteellisten standardien mukaisesti, jotta voidaan olla varmoja tutkimuksesta saatavien tietojen luotettavuudesta ja vertailukelpoisuudesta eri maiden kesken. Otoksen koossa olisi otettava huomioon tarve kerätä taustatietoja, jotta jäsenvaltioiden välisiä eroja tuloksissa voidaan analysoida ja selittää. Tutkimuksessa olisi pyrittävä tuottamaan luotettavia ja vertailukelpoisia tuloksia mahdollisimman pienellä otoksella.

Neuvoston päätelmissä[11] todetaan, että tutkimuksessa olisi kerättävä tietoja edustavasta otoksesta oppilaita, jotka osallistuvat koulutukseen yläasteen (ISCED-luokituksen tason 2) lopussa. Jos toista vierasta kieltä ei opeteta ennen ISCED-luokituksen tason 2 loppua, otokseen olisi otettava toisen asteen (ISCED 3) koulutuksessa olevia oppilaita.

Neuvottelukunta on sitä mieltä, että tietoja olisi kerättävä toisen asteen koulutuksessa olevista oppilaista niistä, jotka käyvät toista vuotta ISCED-luokituksen tason 3 oppilaitosta. ISCED-luokituksen tason 3 loppuun mennessä jotkin oppilaat ovat lopettaneet koulutuksensa tai monissa maissa osallistuvat koulutukseen, johon ei enää kuulu vieraiden kielten opiskelua. Lisäksi oppilailla ja opettajilla on toisen asteen koulutuksen viimeisenä vuonna päättökokeet, minkä vuoksi he eivät ehkä olisi kovin innokkaita osallistumaan tutkimukseen. Toisen asteen koulutuksen ensimmäinen vuosi katsotaan liian varhaiseksi vaiheeksi, koska joissakin maissa oppilaat saavat toisen vieraan kielen opetusta vasta toisena opiskeluvuonna. Neuvottelukunnan antamien ohjeiden perusteella niissä maissa, joissa toista vierasta kieltä ei opeteta ennen ISCED 2 -tason loppumista, tutkimuksessa olisi kerättävä tietoa oppilaista, jotka osallistuvat toista vuotta ISCED-luokituksen tason 3 koulutukseen.

Neuvottelukunnan antamien neuvojen mukaisesti tutkimuksessa olisi testattava ainoastaan niitä koulujen oppilaita, joille opetetaan testattavaa kieltä.

ISCED 2:n loppuvaihetta ja ISCED 3:n toista lukuvuotta käyvien oppilaiden ikä vaihtelee jäsenvaltioittain. ISCED 2:n lopussa oppilaat ovat 14–16-vuotiaita. Myös ensimmäisen ja toisen vieraan kielen opiskelun aloittamisikä vaihtelee jäsenvaltiosta toiseen. Siksi tutkimukseen osallistuvien oppilaiden ikä ja heidän vieraan kielen opiskelunsa kesto vaihtelee. Neuvottelukunta korostaa, että tämä olisi otettava huomioon tutkimuksen tuloksia tarkasteltaessa.

Testausvälineet

Jäsenvaltioiden saataville olisi asetettava sekä avoimen lähdekoodin ohjelmistoja hyödyntäviä tietokonepohjaisia testejä että kynää ja paperia käyttämällä tehtäviä testejä. Testausvälineen olisi mahdollistettava mukautuva testaaminen.

Viime vuosina on saatu kokemusta tietokonepohjaisesta taitojen testaamisesta kansainvälisesti. DIALANG on Internetissä saatavilla oleva testijärjestelmä, jossa on diagnostisia testejä tällä hetkellä 14 eurooppalaisella kielellä. Kansainvälisissä tutkimuksissa kuten PISA ja TIMSS on tehty joitakin pilottitutkimuksia tietokonepohjaisten testien avulla. Jäsenvaltioissa on kokemusta avoimen lähdekoodin ohjelmistoja käyttävistä verkostoista. Tutkimuksen tekeminen tietokonepohjaisten testien avulla olisi huomattava saavutus Euroopassa.

Testausväline olisi annettava maiden käyttöön niin, että ne voivat mukauttaa sitä kansallisiin tarpeisiinsa tutkimuksen ulkopuolella, minkä vuoksi se olisi kehitettävä avoimen lähdekoodin ohjelmistojen[12] edellyttämän protokollan mukaisesti.

Tietokonepohjaiseen testaamiseen liittyy ongelmia verrattuna perinteisiin, kynän ja paperin käyttöön perustuviin testausmenetelmiin. Kuullun- ja luetunymmärtämistaitoja on helpompi testata tietokoneen välityksellä kuin kielen tuottamisen taitoja, esimerkiksi kirjoittamista. Neuvottelukunta on tuonut esille useita mahdollisia vaikeuksia, jotka liittyvät tietokonepohjaiseen testaamiseen, kuten ohjelmistojen yhteensopivuuden ongelmat, saatavilla olevan Internet-yhteyden nopeus sekä oppilaiden tietokoneenkäyttö- ja koneella kirjoittamisen taidot. Tietokonepohjaiseen testaamiseen liittyy myös etuja esimerkiksi korjaamisen, merkitsemisen ja tietojen tilastollisen käsittelemisen osalta. Kyseinen työ voi olla nopeampaa ja vähemmän altista erehdyksille ja siksi tehokkaampaa. Tietokonetta pidetään myös parempana välineenä mukautuvaan testaamiseen, jolloin testattavien henkilöiden kysymyssarjat räätälöidään heidän taitotasoonsa sopiviksi.

Välineiden laatiminen tietokonepohjaista testaamista varten on huomattavasti kalliimpaa kuin perinteisten kirjallisten testien laatiminen, mutta kyseiset kustannukset on suhteutettava niillä saavutettavaan hyötyyn: tutkimuksen toteuttaminen tehostuu ja testeistä saadaan luotua perusmalli, jota voidaan helpommin mukauttaa yksittäisten maiden tarpeisiin ja muokata edelleen mahdollisia jatkotutkimuksia varten.

Tästä syystä paras mahdollinen tapa edetä tutkimuksessa olisi tietokonepohjaisen testaamisen käyttöönotto. Neuvottelukunta huomauttaa kuitenkin, että kaikilla mailla ei ole yhtäläisiä valmiuksia tietokonetestaamisen toteuttamiseen. Tutkimuksessa olisi oltava vaihtoehtoisia tai täydentäviä testejä, jotka voidaan tehdä tietokoneella sekä paperilla ja kynällä.

Tutkimuksen toteuttamiskustannukset

Tutkimuksen toteuttamiskustannukset jäsenvaltioissa riippuvat tutkimuksen lopullisesta rakenteesta. Tutkimuksessa olisi hyödynnettävä kansallisia kokemuksia mittakaavaetujen löytämiseksi. Euroopan unioni vastaa kansainvälisistä toimista aiheutuvista kustannuksista.

Taitojen testaamista koskevista kansainvälisistä tutkimuksista eri valtioille aiheutuvien kulujen määrä riippuu pääasiassa käytettävistä testausmenetelmistä, otoksen koosta, testattavien taitojen määrästä sekä taustatietojen keräämiseen käytettävistä kyselyistä. Tällaisten tutkimusten kansallisen tason kustannukset aiheutuvat ennen kaikkea testin toteuttamisesta jäsenvaltioissa, organisatoristen tukirakenteiden perustamisesta ja toiminnasta, valtakunnallisten ja koulukohtaisten koordinaattoreiden ja testaajien kouluttamisesta, testien tulostamisesta, testitulosten merkitsemisestä, laadunvarmistusmenettelyistä ja kääntämisestä.

Oppilaiden taitoja on testattu esimerkiksi kansainvälisillä PISA- ja TIMSS-tutkimuksilla, joiden rakenteesta ja kustannuksista saadaan suuntaa kielitaitotutkimuksen kustannuksille. Neuvottelukunta arvioi kuitenkin, että tästä tutkimuksesta saattaa tulla muita kansainvälisiä tutkimuksia kalliimpi, koska siihen sisältyy kuullunymmärtämiskokeita ja koska tutkimuksen järjestäminen voi olla monimutkaisempaa siksi, että siinä on muita kansainvälisiä tutkimuksia suurempi kohdejoukko ja useampia tasoja ja aihealoja.

Neuvottelukunta on pohtinut mahdollisuutta käyttää jäsenvaltioiden nykyistä osaamista, kokemuksia ja organisaatioita tutkimuksen toteuttamiseen ja saada näin aikaan mittakaavaetuja (ks. jäljempänä).

Euroopan unionin on määrä vastata tutkimuksen kansainvälisistä kustannuksista elinikäisen oppimisen ohjelman puitteissa (2007–2013) ohjelmakomitean hyväksynnällä. Kansainvälisiä kustannuksia aiheuttavia toimia ovat testien laadinta, pilottitestien koordinointi ja jatkotoimet, otoksen ja otantamenetelmien määrittäminen, koko testisarjan laatiminen ja koordinointi sekä tulosten analysointi ja tuloksista raportoiminen.

Kaikki tutkimusta koskevat päätökset, jotka aiheuttavat kustannuksia jäsenvaltioille, tehdään tiiviissä yhteistyössä neuvottelukunnan ja jäsenvaltioiden kanssa.

Kansalliset organisaatiorakenteet tutkimuksen toteuttamista varten

Osallistuvien maiden on huolehdittava siitä, että niillä on tutkimuksen toteuttamiseen tarvittavat organisaatiorakenteet.

Jäsenvaltioiden olisi ryhdyttävä toimiin sen varmistamiseksi, että niillä on käytettävissään tutkimuksen toteuttamiseen tarvittavat organisaatiorakenteet, joiden velvollisuudet on määritelty alusta asti. Useimmilla jäsenvaltioilla on kokemusta kansallisista tutkimuksista tai ne ovat osallistuneet samankaltaisiin kansainvälisiin tutkimuksiin ja voivat hyödyntää näitä kokemuksiaan. Esimerkiksi PISA- ja TIMSS-tutkimuksista saatuja kokemuksia voidaan käyttää pohjana kansallisten organisaatiorakenteiden suunnittelulle, ja tarvittavaa osaamista löytyy usein kansallisilta asiantuntijoilta, joilla on kokemusta vastaavista tutkimuksista. Sen vuoksi olisi hyödynnettävä olemassa olevien rakenteiden tarjoamaa osaamista ja organisaatiota.

Tutkimuksen toteuttaminen

Komissio toteuttaa toimenpiteet kielitaitotutkimuksen laatimiseksi. Tekninen työ olisi aloitettava maaliskuussa 2007, jotta testaaminen voitaisiin suorittaa vuoden 2009 alussa.

Komissio käynnistää työt testausvälineiden laadintaa ja tutkimuksen toteuttamista varten. Se määrittelee otantamenetelmät ja osallistuvien oppilaitosten ja testattavien valintakriteerit ja hankkii tarvittaessa asianomaisten viranomaisten hyväksynnän sekä huolehtii siitä, että kaikki edellä mainittu hoidetaan tällaisia tutkimuksia koskevien yleisten kansainvälisten laatustandardien mukaisesti. Se suunnittelee ja toteuttaa tutkimuksen, kerää ja analysoi tiedot ja kokoaa lopulliset tulokset. Nämä tehtävät hoidetaan tiiviissä yhteistyössä neuvottelukunnan ja jäsenvaltioiden kanssa.

Neuvottelukunnan mielestä testaus olisi suoritettava kalenterivuoden alkupuolella eikä kouluvuoden alussa. Näin ollen ensimmäinen tutkimus olisi toteutettava vuoden 2009 alussa.

Jotta testaaminen olisi mahdollista toteuttaa vuoden 2009 alussa, valmistelutyöt olisi aloitettava maaliskuussa 2007. Sen jälkeen laaditaan testi sekä pilottitestit, jotka toteutetaan vuoden 2008 keväällä. Pilottitesteistä saatavien kokemusten perusteella laaditaan täysimittaiset testit, jotka toteutetaan jäsenvaltioissa vuoden 2009 alussa.

Neuvottelukunta kokoontuu edelleen koko tämän ajan ja tekee tiivistä yhteistyötä komission kanssa tutkimuksen laatimisen ja toteuttamisen kaikissa vaiheissa.[13]

Päätelmät

Komissio pyytää neuvostoa ottamaan huomioon tässä tiedonannossa ehdotetut tutkimuspuitteet, jotka koskevat seuraavia seikkoja:

- testattavat taidot

- testattavat kielet

- yhteisen eurooppalaisen kieliä koskevan viitekehyksen käytettävät tasot

- taustatiedon kerääminen

- testattava kehikkoperusjoukko ja kohdeperusjoukko

- tietokonepohjaisten ja kynän ja paperin käyttöön perustuvien testausvälineiden kehittäminen

- tutkimuksen toteuttaminen.

Ehdotettujen puitteiden pohjalta komissio pystyisi aloittamaan tutkimuksen valmistelut. Ne hoidetaan tiiviissä yhteistyössä neuvottelukunnan ja jäsenvaltioiden kanssa. Testausvälineet olisi laadittava niin, että tutkimus voidaan toteuttaa vuoden 2009 alussa.

LIITE

Eurooppalaisen kielitaitoindikaattorin neuvottelukunnan jäsenet

Maa | Organisaatio | Puhuttelu | Sukunimi | Etunimi |

Council of Europe | Mr | Sheils | Joseph |

Eurydice | Ms | Baidak | Nathalie |

Itävalta | Österreichisches Sprachen-Kompetenz-Zentrum | Mr | Abuja | Gunther |

Belgia (flaaminkieliset alueet) | Flemish Department for Education and Training - Curriculum Division | Ms | Raes | Nicole |

Belgia (saksankieliset alueet) | not yet nominated |

Belgia (ranskankieliset alueet) | Service général de pilotage du système éducatif | Mr | Woolf | Alain |

Bulgaria | not yet nominated |

Kypros | Ministry of Education and Culture | Ms | Tofaridou | Efrosyni |

Tšekki | Institute for Information on Education | Ms | Kramplova | Iveta |

Tanska | Ministry of Education, International unit | Ms | Andersen | Pernille Skou Brønner |

Viro | National Examination and Qualification Center | Ms | Sõstar | Kersti |

Suomi | Finnish National Board of Education | Ms | Mustaparta | Anna-Kaisa |

Ranska | Ministère de l'Education Nationale, de l'Enseignement Supérieur et de la Recherche | Mr | Monnanteuil | François |

Saksa | Deutsches Institut für Internationale Pädagogische Forschung (DIPF) | Mr | Klieme | Eckhard |

Saksa (sijainen) | Deutsches Institut für Internationale Pädagogische Forschung (DIPF) | Mr | Hesse | Hermann-Günter |

Kreikka | Ministry of National Education and Religious Affairs | Mr | Papadakis | Nikolaos |

Kreikka | Greek Unit of the Eurydice Network, Ministry of National Education and Religious Affairs | Mr | Papamanolis | Nikos |

Unkari | ELTE University - National Institution of Public Education | Ms | Major | Eva |

Unkari | Ministry of Education | Ms | Kádár-Fülöp | Judit |

Irlanti | Centre for Language and Communication Studies | Mr | Little | David |

Italia | Directorate-General for Foreign Affairs, Ministry of Education | Ms | Di Nicuolo | Giulia |

Latvia | Ministry of Education and Science | Mr | Mankovs | Leonīds |

Latvia | The Centre for Curriculum Development and Examinations | Ms | Muceniece | Gundega |

Liettua | Education Development Centre, Ministry of Education and Science | Ms | Jariene | Raimonda |

Luxemburg | Ministère de l’Education et de la Formation professionnelle | Mr | Fandel | Jean-Claude |

Malta | Ministry for Education, Youth and Employment | Mr | Camilleri | George |

Alankomaat | Hesta Advies - en Vertaalbureau | Mr | Molenaar | Peter |

Puola | Ministry of National Education | Mr | Poszytek | Pawel |

Portugali | Faculdade de Psicologia e Ciências da Educação, Universidade de Lisboa | Ms | Peralta | Helena |

Romania | National Institute for Educational Sciences | Mr | Nasta | Dan Ion |

Slovakia | National Institute for Education, Department of foreign Languages | Ms | De Jaegher | Darina |

Slovenia | waiting for new nomination |

Espanja | Ministerio de Educación y Ciencia - Instituto de Evaluación (IE) | Ms | Tovar Sánchez | Carmen |

Ruotsi | Skolverket - Swedish National Agency for Education | Mr | Lagergren | Tommy |

Yhdistynyt kuningaskunta | Strategic Analysis and Data Services Group - Department for Education and Skills | Mr | Leman | Steve |

Yhdistynyt kuningaskunta (Wales) | University of Swansea | Mr | Meara | Paul |

Yhdistynyt kuningaskunta (Skotlanti) | Scottish Qualifications Authority | Mr | Van Krieken | Robert |

[1] Barcelonan Eurooppa-neuvosto, puheenjohtajan päätelmät, 43.1. kohta, maaliskuu 2002.

[2] Uusi monikielisyyden puitestrategia, KOM(2005) 596 lopullinen.

[3] Eurooppalainen kielitaitoindikaattori, KOM(2005) 356 lopullinen.

[4] 18.–19. toukokuuta 2006 kokoontuneen neuvoston päätelmät eurooppalaisesta kielitaitoindikaattorista (2006/C 172/01).

[5] Komissio perusti neuvottelukunnan 26. lokakuuta 2006 tehdyllä komission päätöksellä. Neuvottelukunta kokoontui kahdesti vuonna 2006.

[6] Yhdenmukainen luettelo indikaattoreista ja vertailuarvoista, joilla arvioidaan edistymistä Lissabonissa asetettujen koulutusalan tavoitteiden saavuttamisessa, KOM(2007) 61 lopullinen.

[7] KOM(2005) 356 lopullinen.

[8] Neuvoston päätelmät (2006/C 172/01).

[9] Eurostat, UOE-kysely.

[10] Neuvoston päätelmät (2006/C 172/01).

[11] Neuvoston päätelmät (2006/C 172/01).

[12] Elinikäisen oppimisen tutkimusyksikössä (CRELL/Yhteinen tutkimuskeskus, Ispra) on parhaillaan käynnissä tutkimus- ja kehityshanke, joka koskee tietokonepohjaisia avoimen lähdekoodin arviointivälineitä taitojen arviointia varten ja jossa otetaan huomioon käynnissä olevat alan tutkimusaloitteet.

[13] Kielitaitoindikaattoria koskevaan tutkimukseen liittyvistä rahoitus- ja henkilöresursseista on jo esitetty arvio asiakirjan KOM(2005) 356 liitteenä olevassa rahoitusselvityksessä.