Sopimussuhteisten toimihenkilöiden määrän kasvu ja sittemmin vakiintuminen noin 6 400 henkilöön vuonna 2014 selittyy yhtäältä sillä, että ylimääräiset toimihenkilöt (lähes 3 000 vuonna 2003) on asteittain korvattu avustavia tehtäviä hoitavilla sopimussuhteisilla toimihenkilöillä (muuhun henkilöstöön sovellettavien palvelussuhteen ehtojen 3b artikla), ja toisaalta sillä, että aikaisempi ura-alue D on lakkautettu ja korvattu sopimussuhteisilla toimihenkilöillä (muuhun henkilöstöön sovellettavien palvelussuhteen ehtojen 3a artikla). Tämän lisäksi hallintovirastoissa ja toimistoissa virkoja on muutettu määrärahoiksi, joilla palkataan sopimussuhteisia toimihenkilöitä. Sopimussuhteista henkilöstöä otettiin palvelukseen myös korvaamaan vakinaista henkilöstöä väliaikaisesti (muuhun henkilöstöön sovellettavien palvelussuhteen ehtojen 3b artikla).

Talousarviota koskevissa tiedoissa, jotka toimitetaan vuosittain budjettivallan käyttäjälle talousarvioesityksen yhteydessä (valmisteluasiakirja, osat II ja III), puolestaan esitetään tiedot talousarvioesityksen esittämisajankohtana työskentelevien sopimussuhteisten toimihenkilöiden lukumäärästä (mukaan lukien sopimussuhteiset toimihenkilöt, jotka on otettu palvelukseen käyttötarkoitukseensa sidotuilla tuloilla). Toisin sanoen kyseisissä tiedoissa esitetään tilanne 1. huhtikuuta vuonna n–1 (jolloin n on talousarvioesityksen vuosi), talousarvion täytäntöönpano vuonna n–2 ja määrärahapyynnöt vuodeksi n yhdessä kokoaikavastaavia koskevan arvion kanssa. Tämä selittää sen, että eri tietolähteissä esitetyt sopimussuhteisten toimihenkilöiden määrää koskevat tiedot saattavat poiketa toisistaan.

Vuoden 2011 osalta komission luvut näyttävät viittaavan vakiintumiseen, mutta kyseessä on itse asiassa kahden vastakkaisen vaikutuksen tulos. Yhtäältä komission palveluksesta poistui EUH:n perustamisen myötä 277 sopimussuhteista toimihenkilöä (jotka työskentelivät ulkosuhteiden pääosaston palveluksessa edustustoissa ja päätoimipaikassa) ja jotka siirtyivät EUH:n palvelukseen. Toisaalta komissio palkkasi 275 toimihenkilöä vuosina 2010–2011. Jos toimihenkilöitä ei olisi siirtynyt EUH:n palvelukseen, lisäys olisi vuosina 2010–2011 ollut 4,6 prosenttia ja mahtunut näin ollen vuosina 2008–2009 todetun kehityksen keskiarvon piiriin.

Vuosina 2012 ja 2013 sopimussuhteisten toimihenkilöiden määrä supistui lievästi (yhdellä prosentilla vuonna 2012 ja kahdella prosentilla vuonna 2013), mikä selittyy henkilöstön määrän yleisellä vähentämisellä ja tammikuussa 2014 voimaan tulleilla uusilla henkilöstösäännöillä.

Syyskuussa 2013 komissio julkaisi 3b artiklassa tarkoitettuja sopimussuhteisia toimihenkilöitä koskevan kiinnostuksenilmaisupyynnön, jonka myötä pääosastot saivat käyttöönsä uusien ehdokkaiden tietokannan. Tämän kiinnostuksenilmaisupyynnön todellinen vaikutus on näkynyt erilaisten valinta- ja palvelukseenottomääräaikojen vuoksi vuodesta 2014 alkaen.

Lisäksi 1. tammikuuta 2014 voimaan tulleiden uusien henkilöstösääntöjen nojalla 3b artiklassa tarkoitettujen sopimussuhteisten toimihenkilöiden sopimusta voidaan jatkaa siten, että sen kokonaiskesto on enintään kuusi vuotta. Monet kolme vuotta jo palvelleet sopimussuhteiset toimihenkilöt, jotka jatkoivat työskentelyä komissiossa tilapäistyöntekijöinä, on voitu palkata uudelleen uudeksi sopimuskaudeksi, minkä ansiosta komissio on saanut jo koulutettuja ja heti toimintakykyisiä sopimussuhteisia toimihenkilöitä, ja tilapäistyöntekijöiden määrä on vähentynyt.





3.Komission sopimussuhteisten toimihenkilöiden jakauma sukupuolen ja tehtäväryhmän perusteella

Sopimussuhteisten toimihenkilöiden jakauma tehtäväryhmän perusteella esitetään seuraavassa taulukossa.

Jakauma sukupuolen ja tehtäväryhmän mukaan vuonna 2014

Taulukko 2

Komission palveluksessa oli 6 440 sopimussuhteista toimihenkilöä 31. joulukuuta 2014. Tehtäväryhmä II oli edelleen suurin. Siihen kuului vuonna 2014 noin 40 prosenttia sopimussuhteisesta henkilöstöstä, ja sen määrä on kasvanut edellisistä vuosista. Tämän tehtäväryhmän toimihenkilöt toimivat sihteereinä ja muissa vastaavissa tehtävissä sekä myös esimerkiksi lastenhoitajina. Seuraavaksi suurimmat ovat tehtäväryhmät IV ja III.

Sukupuolijakaumassa ei ole tapahtunut merkittäviä muutoksia. Sopimussuhteisten toimihenkilöiden kokonaismäärästä 62,8 prosenttia oli naisia vuonna 2013 ja 63,4 prosenttia vuonna 2014.

Tehtäväryhmässä IV naisia ja miehiä oli lähes yhtä paljon vuonna 2014. Muiden tehtäväryhmien sukupuolijakaumassa ei ole vuodesta 2011 tapahtunut merkittäviä muutoksia. Tehtäväryhmässä II naisten osuus on huomattavasti suurempi kuin miesten (83,5 prosenttia vuonna 2014). Tehtäväryhmässä III sukupuolijakauma on hieman tasaisempi (naisten osuus oli 59,8 prosenttia vuonna 2014). Miesten osuus sen sijaan on suurempi tehtäväryhmässä I (63,5 prosenttia vuonna 2014).

Luvut ilmentävät työtehtävien luonteen perinteistä sukupuolijakaumaa: sihteerin ja lastenhoitajan tehtävät kuuluvat tehtäväryhmään II, kun taas suurin osa tehtäväryhmään I kuuluvasta henkilöstöstä työskentelee vahtimestareina.

4.Komission sopimussuhteisten toimihenkilöiden jakauma kansalaisuuden mukaan

Sopimussuhteisten toimihenkilöiden joukossa on eniten (alenevassa järjestyksessä) seuraavien jäsenvaltioiden kansalaisia: Belgia, Italia, Ranska, Espanja, Romania, Puola ja Kreikka. Neljän suurimman kansalaisuusryhmän osalta tilanne on ollut samanlainen vuodesta 2005. Yhdistynyt kuningaskunta, Saksa, Puola ja Alankomaat ovat väkilukuun nähden heikosti edustettuja. Belgia ja Italia sitä vastoin ovat yliedustettuja väkilukuun nähden.

Kroatialaisia sopimussuhteisia toimihenkilöitä oli komission palveluksessa 31. joulukuuta 2014 mennessä 59 maan liityttyä EU:hun 1. heinäkuuta 2013.