28.

kritisoi tässä yhteydessä sitä, että pääsihteeri ei ole vastannut lainkaan joihinkin parlamentin jäsenten kysymyksiin; tähdentää, että parlamentin talousarvion toteutuksen tehokas seuranta on aina edellyttänyt ja edellyttää myös jatkossa läheistä yhteistyötä parlamentin hallinnon ja talousarvion valvontavaliokunnan välillä; kehottaa näin ollen pääsihteeriä vastaamaan kirjallisesti seuraaviin vastaamatta jääneisiin kysymyksiin: Euroopan parlamentin strateginen täytäntöönpanokehys a) Esitellessään strategisen täytäntöönpanokehyksen parlamentille 3. kesäkuuta 2014 pääsihteeri ilmoitti, että kehys perustuu Palo Altossa (Kaliforniassa) toimivan Stanford School of Engineeringin kehittämään tieteelliseen teoriaan. Voiko pääsihteeri selittää, miten parlamentti päätyi valitsemaan tämän teorian strategisen täytäntöönpanokehyksen perustaksi? Kehitettiinkö muiden (etenkin eurooppalaisten) yliopistojen tai asiantuntijalaitosten kanssa muita teorioita tai harkittiinko, tutkittiinko ja vertailtiinko muita kansainvälisiä instituutioita ennen kuin parlamentti valitsi Stanfordin? Jos kyllä, millä perustein näistä valittiin Stanfordin School of Engineeringin teoria? Miten päätös tehtiin, ja kuka sen teki? b) Voidaanko Stanfordin teoriaa käyttää ilmaiseksi, vai onko parlamentin maksettava jonkinlainen käyttöoikeusmaksu? Jos kyllä, kuinka suuri se on? c) Kun strategista täytäntöönpanokehystä kehitettiin, saiko parlamentin henkilöstö erityistä koulutusta Stanfordissa tai jossain toisessa akateemisessa laitoksessa? Jos sai, ketkä henkilöstön jäsenet (palkka- ja tehtäväluokka) saivat koulutusta ja kuinka paljon koulutus maksoi henkeä kohden? Tarvitaanko jatkossa täydennyskoulutusta? Jos kyllä, mitkä ovat sen kustannukset? d) Aiotaanko strategisesta täytäntöönpanokehyksestä järjestää keskusteluja yksiköiden kesken tai henkilöstökomitean ja ammattiyhdistysten kanssa? Miten ja milloin strateginen täytäntöönpanokehys toteutetaan, ja mitkä ovat sen todennäköiset kustannukset? Strategia-asiakirjat e) Pääsihteeri on jättänyt puhemiehistölle viime kuukausien aikana parlamentin toimintaan liittyviä strategia-asiakirjoja, joilla on suorat ja mittavat vaikutukset sekä hallintoon että parlamentin lähtökohtiin unionin lainsäädäntö- ja poliittisissa tehtävissä. Koska nämä asiakirjat ovat hyvin tärkeitä parlamentin työn organisoinnin ja sen tulevan kehityksen kannalta, miksei niistä aiota keskustella ja miksei niistä päätetä tasolla, jossa keskusteluun voisivat ottaa parlamentin puhemiehistön lisäksi osaa kaikki asianomaiset osapuolet? Resurssitehokkuustoimia koskeva strategia f) Ennen kuin uusia kokousaikataulurajoituksia (jotka koskevat kokouksia, työkokouksia, järjestöjen ja kansalaisten kanssa järjestettyjä tapaamisia ym. epävirallisia tapaamisia) ehdotettiin ja ne otettiin käyttöön, arvioitiinko muutosten vaikutusta jäsenten toiminnan organisointiin? Miksi jäseniä ei kuultu tehtäessä päätöstä, joka vaikutti merkittävällä tavalla heidän työhönsä? Euroopan parlamentin jäsenet g) Keskitetty palvelupiste on toiminut nyt useiden kuukausien ajan. Miten tehokkaasti se on pystynyt tarjoamaan jäsenille palveluja? Viestinnän pääosasto Viestintästrategia ja valmistautuminen vuoden 2014 vaalien tiedotuskampanjaan h) Osana kyseistä kampanjaa toukokuussa 2014 järjestettiin Euroopan nuorisotapahtuma, joka kokosi Strasbourgiin 5 000 nuorta. Otettiinko tapahtuman valmisteluissa asianmukaisesti huomioon Euroopan taloustilanne ja se, miltä tämän mittakaavan tapahtuman järjestämiseen liittyvät kulut voivat nuorten eurooppalaisten silmissä näyttää? i) Onko konsepti ”Toimi. Osallistu. Vaikuta.” ollut yleisesti ottaen menestys? Millä tulosindikaattoreilla sen menestystä mitataan? Miten konseptia käytetään vaalien jälkeen, ja onko parlamentin vaali- ja arvokampanjasta laadittu yhtäkään arviointiraporttia? Jos on, tämän raportin jäljennös pyydetään toimittamaan talousarvion valvontavaliokunnalle? j) Miten on arvioitu monivuotisia tukiohjelmia 2012–2014, joilla pyritään lisäämään tietoisuutta parlamentin roolista, ja voiko talousarvion valvontavaliokunta saada tällaiset arvioinnit käyttöönsä? Parlamentin jäsenten valtuutetut avustajat k) Onko parlamentin jäsenten valtuutettujen avustajien rekrytoinnissa käytetyn sovelluksen (APA-People), joka otettiin käyttöön uuden vaalikauden alussa, tehokkuutta jo arvioitu? l) Miksi joidenkin valtuutettujen avustajien kirjaaminen parlamentin postituslistoille viivästyi useita kuukausia (kahdeksannen lainsäädäntökauden avustajat, Bryssel)? He eivät tämän vuoksi saaneet työssään tarvitsemiaan tietoja. Onko tämän asian suhteen toteutettu toimia? Infrastruktuurin ja logistiikan pääosasto Catering-palvelu m) Miksi aterioiden hinnat SQM-rakennuksessa ovat 25 prosenttia kalliimmat kuin ASP:n ruokalassa? Eikö tämä vaikuta siihen, että asiakkaat ahtautuvat mieluummin jo muutenkin täpötäyteen ASP:n ruokalaan? Turvallisuusasioiden pääosasto n) Mitä toimenpiteitä on määritetty turvallisuuden parantamiseksi etenkin äskettäin 7. lokakuuta 2014 tapahtuneiden kurdimielenosoitusten välikohtausten jälkeen? Aiotaanko uutta yleistä turvallisuusstrategiaa päivittää? o) Hankkiko parlamentti sähköisen tunnistusjärjestelmän autojen rekisterikilpiin? Mitä se maksoi? Varmistetaanko tällä autotallien sisäänkäynteihin asennetulla järjestelmällä, että rekisterikilpi vastaa kulkuluvan tietoja?