Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖS unionin kannasta viisumien myöntämisen helpottamisesta tehdyn Euroopan unionin ja Ukrainan välisen sopimuksen mukaisesti perustetun sekakomitean päätökseen hyväksyä sopimuksen täytäntöönpanoa koskevat yhteiset suuntaviivat /* COM/2014/0679 final - 2014/0315 (NLE) */





PERUSTELUT 1. EHDOTUKSEN TAUSTA Viisumien myöntämisen helpottamisesta tehty Euroopan unionin ja Ukrainan välinen sopimus tuli voimaan 1. tammikuuta 2008. Sopimuksessa vahvistettiin vastavuoroisuuden pohjalta oikeudellisesti sitovia oikeuksia ja velvoitteita viisumien myöntämismenettelyjen helpottamiseksi Ukrainan kansalaisten kannalta. Sopimuksen 12 artiklalla perustettiin sekakomitea, jonka tehtävänä on valvoa sopimuksen täytäntöönpanoa. Sekakomitea on havainnut, että on tarpeen laatia yhteiset suuntaviivat, jotta voidaan varmistaa viisumien myöntämisen helpottamista koskevan sopimuksen täysin yhdenmukainen täytäntöönpano jäsenvaltioiden konsulaateissa, ja että olisi selkiytettävä sopimuksen määräysten ja sopimuspuolten niiden säännösten välistä suhdetta, joita sovelletaan edelleen sopimuksen soveltamisalan ulkopuolelle jääviin viisumiasioihin. Sekakomitea hyväksyi tällaiset suuntaviivat 25. marraskuuta 2009 tehdyllä päätöksellä N:o 1/2009. Suuntaviivat eivät ole osa sopimusta, eivätkä ne sen vuoksi ole oikeudellisesti sitovat. On kuitenkin erittäin suositeltavaa, että diplomaatti- ja konsuliedustustojen henkilöstö noudattaa niitä johdonmukaisesti pannessaan sopimuksen määräyksiä täytäntöön. Sen jälkeen, kun Euroopan unionin ja Ukrainan välinen sopimus viisumien myöntämisen helpottamisesta tehdyn sopimuksen muuttamisesta tuli voimaan 1. heinäkuuta 2013, suuntaviivoja oli mukautettava. Suuntaviivoja on mukautettu vastaamaan muutettua sopimusta, joka sisältää uusia määräyksiä lisähelpotuksista menettelyihin myönnettäessä Ukrainan kansalaisille viisumeja Schengen-alueella oleskelua varten, jonka on tarkoitus kestää enintään 90 päivää 180 päivän jakson aikana, sekä EU:n uutta lainsäädäntöä yhteisen viisumipolitiikan alalla, kuten viisumisäännöstöä. Näin ollen suuntaviivat vastaavat tällä hetkellä voimassa olevaa sovellettavaa EU:n viisumisäännöstöä. 2. KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET Tämän neuvoston päätösehdotuksen liitteenä olevat suuntaviivat on laadittu jäsenvaltioiden kanssa viisumityöryhmän yhteydessä 12. joulukuuta 2013 ja 10. tammikuuta, 20. helmikuuta ja 15. huhtikuuta 2014 pidetyissä neuvotteluissa. Komissio neuvotteli suuntaviivoista asiasta vastaavien Ukrainan viranomaisten kanssa useaan otteeseen, esimerkiksi sekakomitean kokouksessa 14. toukokuuta 2014. 3. EHDOTUKSEN OIKEUDELLINEN SISÄLTÖ Suuntaviivat, jotka on tarkoitus hyväksyä sekakomiteassa toimivalle komission edustajalle annetun valtuutuksen perusteella tämän ehdotuksen pohjalta, eivät sido jäsenvaltioita. Suuntaviivojen tarkoituksena on tarjota ohjausta ja selostaa yksityiskohtaisesti sopimuksen määräyksiä henkilöille, jotka panevat EU:n ja Ukrainan välistä viisumien myöntämisen helpottamista koskevaa muutettua sopimusta täytäntöön. Suuntaviivoissa otetaan huomioon viisumisäännöstön ja muun EU:n viisumipolitiikan alalla annetun lainsäädännön säännökset, jotta voidaan varmistaa, että jäsenvaltioiden konsuliedustustot toimivat EU:n koko viisumisäännöstön mukaisesti pannessaan viisumien myöntämisen helpottamista koskevan sopimuksen määräyksiä täytäntöön. Sopimuksen määräyksiä sovelletaan ensisijaisina viisumisäännöstön säännöksiin nähden siltä osin kuin säännökset tai määräykset koskevat niiden molempien soveltamisalaan kuuluvia asioita. 4. TALOUDELLISET JA TALOUSARVIOVAIKUTUKSET Tämä ehdotus ei vaikuta EU:n talousarvioon. 2014/0315 (NLE) Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖS unionin kannasta viisumien myöntämisen helpottamisesta tehdyn Euroopan unionin ja Ukrainan välisen sopimuksen mukaisesti perustetun sekakomitean päätökseen hyväksyä sopimuksen täytäntöönpanoa koskevat yhteiset suuntaviivat EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 218 artiklan 9 kohdan, sekä katsoo seuraavaa: (1) Viisumien myöntämisen helpottamisesta tehdyn Euroopan unionin ja Ukrainan välisen sopimuksen[1], jäljempänä ’viisumien myöntämisen helpottamisesta tehty sopimus’, 12 artiklalla perustetaan sekakomitea. Siinä määrätään, että sekakomitean olisi erityisesti valvottava sopimuksen täytäntöönpanoa. (2) Sekakomitea on havainnut, että tämän vastuualueen osalta on tarpeen laatia yhteiset suuntaviivat, jotta voidaan varmistaa viisumien myöntämisen helpottamisesta tehdyn sopimuksen täysin yhdenmukainen täytäntöönpano jäsenvaltioiden konsulaateissa, ja että olisi selkiytettävä sopimuksen määräysten ja sopimuspuolten niiden säännösten välistä suhdetta, joita sovelletaan edelleen sopimuksen soveltamisalan ulkopuolelle jääviin viisumiasioihin. (3) Sekakomitea hyväksyi tällaiset suuntaviivat jo 25 päivänä marraskuuta 2009 tehdyllä päätöksellä N:o 1/2009. Kyseisiä suuntaviivoja olisi mukautettava viisumien myöntämisen helpottamisesta tehdyn muutetun sopimuksen uusiin määräyksiin ja unionin sisäisen viisumipolitiikkaa koskevan lainsäädännön muutoksiin. Selkeyden vuoksi olisi aiheellista korvata kyseiset suuntaviivat. (4) Euroopan unionin ja Ukrainan välinen sopimus viisumien myöntämisen helpottamisesta tehdyn sopimuksen muuttamisesta[2] tuli voimaan 1 päivänä heinäkuuta 2013. (5) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 810/2009[3] tuli voimaan 5 päivänä huhtikuuta 2010, ja siinä vahvistetaan viisumien myöntämistä koskevat menettelyt ja edellytykset, joita sovelletaan silloin, kun jäsenvaltioiden alueen kautta tapahtuvan kauttakulun tai jäsenvaltioiden alueella oleskelun on tarkoitus kestää enintään 90 päivää minkä hyvänsä 180 päivän jakson aikana. (6) Olisi vahvistettava sekakomiteassa esitettävä kanta yhteisten suuntaviivojen hyväksymiseen, ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA: Ainoa artikla Viisumien myöntämisen helpottamisesta tehdyn Euroopan unionin ja Ukrainan välisen sopimuksen 12 artiklalla perustetussa sekakomiteassa esitettävä unionin kanta sopimuksen täytäntöönpanoa koskevien yhteisten suuntaviivojen hyväksymiseen perustuu tähän päätökseen liitettyyn sekakomitean päätösluonnokseen. Tehty Brysselissä Neuvoston puolesta Puheenjohtaja [1] EUVL L 332, 29.11.2007, s. 68. [2] EUVL L 168, 20.6.2013, s. 11. [3] Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 810/2009, annettu 13 päivänä heinäkuuta 2009, yhteisön viisumisäännöstön laatimisesta (EUVL L 243, 15.9.2009, s. 1). LIITE asiakirjaan NEUVOSTON PÄÄTÖS unionin kannasta viisumien myöntämisen helpottamisesta tehdyn Euroopan unionin ja Ukrainan välisen sopimuksen mukaisesti perustetun sekakomitean päätökseen hyväksyä sopimuksen täytäntöönpanoa koskevat yhteiset suuntaviivat LUONNOS VIISUMIEN MYÖNTÄMISEN HELPOTTAMISESTA TEHDYLLÄ EUROOPAN UNIONIN JA UKRAINAN VÄLISELLÄ SOPIMUKSELLA PERUSTETUN SEKAKOMITEAN PÄÄTÖS N:o …/2014, annettu ................ 2014, sopimuksen täytäntöönpanoa koskevien yhteisten suuntaviivojen hyväksymisestä (…/…/…) KOMITEA, joka ottaa huomioon Euroopan unionin ja Ukrainan välisen sopimuksen viisumien myöntämisen helpottamisesta, jäljempänä ’sopimus’, ja erityisesti sen 12 artiklan, sekä katsoo, että kyseinen sopimus tuli voimaan 1 päivänä tammikuuta 2008, ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA: 1 artikla Viisumien myöntämisen helpottamisesta tehdyn Euroopan unionin ja Ukrainan välisen sopimuksen täytäntöönpanoa koskevat yhteiset suuntaviivat vahvistetaan tämän päätöksen liitteessä. 2 artikla Kumotaan sekakomitean päätös N:o 1/2009. LIITE VIISUMIEN MYÖNTÄMISEN HELPOTTAMISESTA TEHDYN EUROOPAN UNIONIN JA UKRAINAN VÄLISEN SOPIMUKSEN TÄYTÄNTÖÖNPANOA KOSKEVAT YHTEISET SUUNTAVIIVAT Viisumien myöntämisen helpottamisesta tehty Euroopan unionin ja Ukrainan välinen sopimus tuli voimaan 1. tammikuuta 2008, ja sitä on muutettu 23. heinäkuuta 2012 tehdyllä Euroopan unionin ja Ukrainan välisellä sopimuksella, joka tuli voimaan 1. heinäkuuta 2013, jäljempänä ’sopimus’. Sen tavoitteena on helpottaa vastavuoroisuuden pohjalta viisumien myöntämistä Ukrainan kansalaisille sellaista oleskelua varten, jonka on tarkoitus kestää enintään 90 päivää 180 päivän kuluessa. Sopimuksessa vahvistetaan vastavuoroisuuden pohjalta oikeudellisesti sitovia oikeuksia ja velvoitteita, jotta voidaan yksinkertaistaa menettelyjä viisumien myöntämiseksi Ukrainan kansalaisille. Sopimuksella perustetun sekakomitean hyväksymillä suuntaviivoilla pyritään varmistamaan sopimuksen määräysten virheetön ja yhdenmukainen täytäntöönpano jäsenvaltioiden diplomaatti- ja konsuliedustustoissa. Nämä suuntaviivat eivät ole osa sopimusta, eivätkä ne sen vuoksi ole oikeudellisesti sitovat. On kuitenkin erittäin suositeltavaa, että diplomaatti- ja konsuliedustustojen henkilöstö noudattaa niitä johdonmukaisesti pannessaan sopimuksen määräyksiä täytäntöön. Suuntaviivoja on tarkoitus päivittää säännöllisesti sopimuksen täytäntöönpanosta saadun kokemuksen perusteella sopimuksen 12 artiklalla perustetun sekakomitean vastuulla. Sekakomitean 25 päivänä marraskuuta 2009 hyväksymiä suuntaviivoja on mukautettu viisumien myöntämisen helpottamisesta tehdyn Euroopan yhteisön ja Ukrainan välisen sopimuksen muuttamisesta tehdyn Euroopan unionin ja Ukrainan välisen sopimuksen sekä uuden EU-lainsäädännön, kuten viisumisäännöstön, mukaisesti. I. YLEISET SEIKAT 1.1. Tarkoitus ja soveltamisala Sopimuksen 1 artiklassa määrätään seuraavaa: ”Tämän sopimuksen tarkoituksena on helpottaa viisumien myöntämistä Ukrainan kansalaisille sellaista oleskelua varten, jonka on tarkoitus kestää enintään 90 päivää 180 päivän kuluessa.” Sopimusta sovelletaan kaikkiin Ukrainan kansalaisiin, jotka hakevat lyhytaikaista viisumia, riippumatta siitä, missä maassa he asuvat. Sopimuksen 1 artiklan 2 kohdassa määrätään seuraavaa: ”Ukraina voi ottaa uudelleen käyttöön viisumivelvollisuuden ainoastaan kaikkien jäsenvaltioiden kansalaisia tai tiettyjä kaikkien jäsenvaltioiden kansalaisryhmiä varten, ei yksittäisten jäsenvaltioiden kansalaisia tai kansalaisryhmiä varten. Jos Ukraina ottaa uudelleen käyttöön EU:n kansalaisia tai tiettyjä EU:n kansalaisten ryhmiä koskevan viisumivelvollisuuden, kyseisiin EU:n kansalaisiin sovelletaan ilman eri toimenpiteitä vastavuoroisesti samoja viisumien myöntämistä koskevia helpotuksia kuin on tämän sopimuksen nojalla myönnetty Ukrainan kansalaisille.” Ukrainan hallituksen päätösten mukaan EU:n kansalaiset on vapautettu viisumivelvollisuudesta 1. toukokuuta 2005 alkaen heidän matkustaessaan Ukrainaan enintään 90 päivän ajaksi ja 1. tammikuuta 2008 alkaen heidän kulkiessaan Ukrainan alueen kautta. Tämä määräys ei vaikuta Ukrainan hallituksen oikeuteen muuttaa näitä päätöksiä. 1.2. Sopimuksen soveltamisala Sopimuksen 2 artiklassa määrätään seuraavaa: ”1. Tässä sopimuksessa määrättyjä viisumien myöntämisen helpottamista koskevia järjestelyjä sovelletaan Ukrainan kansalaisiin vain siltä osin kuin heitä ei ole vapautettu viisumivelvollisuudesta Euroopan unionin tai sen jäsenvaltioiden lainsäädännön ja määräysten tai tämän sopimuksen tai muiden kansainvälisten sopimusten perusteella. 2. Asioihin, jotka eivät kuulu tämän sopimuksen soveltamisalaan, kuten kielteiset viisumipäätökset, matkustusasiakirjojen tunnustaminen, toimeentuloon tarvittavien varojen osoittaminen sekä maahantulon epääminen ja maastapoistamiseen liittyvät toimenpiteet, sovelletaan Ukrainan tai jäsenvaltioiden kansallista lainsäädäntöä tai Euroopan unionin lainsäädäntöä.” Sopimus ei vaikuta voimassa oleviin viisumivelvollisuuksia ja viisumivapauksia koskeviin sääntöihin, tämän kuitenkaan rajoittamatta 10 artiklan soveltamista (jossa määrätään Ukrainan diplomaattipassien ja biometristen virkapassien haltijoiden vapauttamisesta viisumivelvollisuudesta). Esimerkiksi neuvoston asetuksen (EY) N:o 539/2001 4 artiklassa jäsenvaltioille annetaan mahdollisuus vapauttaa viisumivelvollisuudesta muun muassa alusten ja ilma-alusten siviilimiehistö. Asioihin, joista ei määrätä sopimuksessa ja joita ovat esimerkiksi viisumin epääminen, matkustusasiakirjojen tunnustaminen, toimeentuloon tarvittavien varojen osoittaminen sekä maahantulon epääminen ja maastapoistamiseen liittyvät toimenpiteet, sovelletaan edelleen Schengen-säännöstöä tai tapauksen mukaan kansallista lainsäädäntöä. Tämä koskee myös Schengen-säännöstöä, jonka mukaan määritetään viisumihakemuksen käsittelystä vastaava Schengen-jäsenvaltio. Sen vuoksi Ukrainan kansalaisen olisi haettava viisumia edelleen sen jäsenvaltion konsulaatista, joka on hänen matkansa pääkohde. Ellei pääkohdetta ole, hänen olisi haettava viisumia sen jäsenvaltion konsulaatista, johon hän saapuu Schengen-alueella ensimmäisenä. Vaikka sopimuksessa määrätyt ehdot täyttyisivätkin, esimerkiksi 4 artiklassa tarkoitettujen henkilöryhmien osalta hakija esittää matkan tarkoitusta koskevat asiakirjatodisteet, viisumi voidaan silti evätä, elleivät Schengenin rajasäännöstön 5 artiklassa vahvistetut edellytykset täyty, toisin sanoen henkilöllä ei ole voimassa olevaa matkustusasiakirjaa, hänestä on tehty ilmoitus SIS-tietojärjestelmään tai hänen katsotaan olevan uhka yleiselle järjestykselle tai sisäiselle turvallisuudelle. Muita viisumisäännöstön mukaisia mahdollisuuksia joustavuuteen viisumien myöntämisessä sovelletaan edelleen. Esimerkiksi pitkään (jopa viisi vuotta) voimassa olevia toistuvaisviisumeja voidaan myöntää muillekin kuin 5 artiklassa mainituille henkilöryhmille, jos viisumisäännöstössä säädetyt edellytykset täyttyvät (vrt. viisumisäännöstön 24 artiklan 2 kohta). Samalla tavoin sovelletaan edelleen viisumisäännöstön säännöksiä, jotka mahdollistavat viisumin maksuttomuuden tai viisumimaksun alentamisen (vrt. jäljempänä II.2.1.1 kohta). 1.3. Sopimuksen soveltamisalaan kuuluvat viisumilajit Sopimuksen 3 artiklan d kohdassa ’viisumin’ määritellään tarkoittavan ”jäsenvaltion myöntämää lupaa tai sen tekemää päätöstä, joka vaaditaan: – maahantuloon kaikkiaan enintään 90 päivää kestävää oleskelua varten kyseisessä jäsenvaltiossa tai useassa jäsenvaltiossa, – jäsenvaltion tai usean jäsenvaltion alueen kauttakulkua varten”. Sopimuksen soveltamisalaan kuuluvat seuraavantyyppiset viisumit: – nk. C-viisumit (lyhytaikaiset viisumit). Sopimuksessa määrättyjä helpotuksia sovelletaan sekä yhtenäisiin viisumeihin, jotka ovat voimassa jäsenvaltioiden koko alueella, että alueellisesti rajoitettuihin viisumeihin. 1.4. Viisumin mukaisen sallitun oleskeluajan laskeminen ja erityisesti kysymys kuuden kuukauden jakson määrittämistavasta Schengenin rajasäännöstöön äskettäin tehdyn muutoksen myötä lyhytaikaisen oleskelun käsitettä on muutettu. Määritelmä kuuluu nyt näin: ”90 päivää minkä hyvänsä 180 päivän jakson aikana, jolloin on otettava huomioon kutakin oleskelupäivää edeltävä 180 päivän jakso”. Maahantulopäivänä pidetään ensimmäistä päivää ja maastalähtöpäivänä viimeistä päivää, jona henkilö oleskelee jäsenvaltioiden alueella. Käsitteen ”minkä hyvänsä 180 päivän jakson aikana” mukaisesti olisi sovellettava ”liikkuvaa” 180 päivän viitejaksoa, jolloin oleskelun jokaisena päivänä tarkastellaan viimeisintä 180 päivän ajanjaksoa sen todentamiseksi, täyttyykö 90 päivän/180 päivän vaatimus edelleen. Tämä tarkoittaa sitä, että ilman keskeytystä jatkunut 90 päivän poissaolo antaa mahdollisuuden uuteen enintään 90 päivän oleskeluun. Määritelmä tuli voimaan 18. lokakuuta 2013. Laskin on saatavilla seuraavassa osoitteessa: http://ec.europa.eu/dgs/home-affairs/what-we-do/policies/borders-and-visas/border-crossing/index_en.htm . Esimerkki oleskelun pituuden laskemisesta uuden määritelmän perusteella: Henkilö, jolla on vuoden (18.4.2014–18.4.2015) voimassa oleva toistuvaisviisumi, saapuu maahan ensimmäisen kerran 19.4.2014 ja oleskelee siellä 3 päivää. Tämän jälkeen hän saapuu maahan uudelleen 18.6.2014 ja oleskelee siellä 86 päivää. Mikä on tilanne tiettyinä päivämäärinä? Milloin kyseinen henkilö saa tulla uudestaan jäsenvaltioiden alueelle? 11.9.2014: Viimeisten 180 päivän kuluessa (16.3.2014–11.9.2014) henkilö on oleskellut maassa 3 päivää (19.–21.4.2014) + 86 päivää (18.6.2014–11.9.2014) = 89 päivää. Oleskeluaika ei ylity. Henkilö voi oleskella maassa vielä yhden päivän. 16.10.2014 alkaen: Henkilö voi saapua maahan vielä 3 päivän oleskelua varten (oleskelusta 19.4.2014 tulee merkityksetön 16.10.2014, koska se jää 180 päivän ajanjakson ulkopuolelle); oleskelusta 20.4.2014 tulee merkityksetön 17.10.2014, koska se jää 180 päivän ajanjakson ulkopuolelle jne.). 15.12.2014 alkaen: Henkilö voi saapua maahan vielä 86 päivän oleskelua varten (oleskelusta 18.6.2014 tulee merkityksetön 15.12.2014, koska se jää 180 päivän ajanjakson ulkopuolelle); oleskelusta 19.6.2014 tulee merkityksetön 16.12.2014, koska se jää 180 päivän ajanjakson ulkopuolelle jne.). 1.5. Tilanne niiden jäsenvaltioiden osalta, jotka eivät vielä sovella Schengenin säännöstöä täysimääräisesti tai jotka eivät osallistu EU:n yhteiseen viisumipolitiikkaan, ja assosioituneiden maiden osalta Sopimus sitoo voimaantulostaan lähtien jäsenvaltioita, jotka ovat liittyneet EU:hun vuonna 2004 (Tšekki, Viro, Kypros, Latvia, Liettua, Unkari, Malta, Puola, Slovakia ja Slovenia), vuonna 2007 (Bulgaria ja Romania) ja vuonna 2013 (Kroatia). Ainoastaan Bulgaria, Kroatia, Kypros ja Romania eivät vielä sovella Schengenin säännöstöä täysimääräisesti. Ne myöntävät edelleen kansallisia viisumeja, jotka ovat voimassa vain niiden omalla kansallisella alueella. Kun nämä jäsenvaltiot ryhtyvät soveltamaan Schengenin säännöstöä täysimääräisesti, ne jatkavat sopimuksen soveltamista. Kansallista lainsäädäntöä sovelletaan edelleen kaikkiin sopimuksen soveltamisalan ulkopuolelle jääviin kysymyksiin siihen päivään saakka, jona nämä jäsenvaltiot ryhtyvät soveltamaan Schengenin säännöstöä täysimääräisesti. Kyseisestä päivästä lähtien sopimuksen ulkopuolelle jääviin kysymyksiin sovelletaan Schengenin säännöstöä tai kansallista lainsäädäntöä. Bulgaria, Kroatia, Kypros ja Romania voivat tunnustaa Schengen-valtioiden ja assosioituneiden valtioiden myöntämät oleskeluluvat, D-viisumit ja lyhytaikaiset viisumit niiden alueella tapahtuvaa lyhytaikaista oleskelua varten. Schengenin sopimuksen soveltamisesta tehdyn yleissopimuksen 21 artiklan mukaan kaikkien Schengen-valtioiden on tunnustettava toistensa myöntämät pitkäaikaiset viisumit ja oleskeluluvat päteviksi toistensa alueella tapahtuvaa lyhytaikaista oleskelua varten. Schengen-jäsenvaltiot hyväksyvät assosioituneiden maiden oleskeluluvat, D-viisumit ja lyhytaikaiset viisumit maahantuloa ja lyhytaikaista oleskelua varten ja päinvastoin. Sopimusta ei sovelleta Yhdistyneeseen kuningaskuntaan, Irlantiin ja Tanskaan, mutta siihen sisältyy yhteisiä julistuksia, joiden mukaan kyseisten jäsenvaltioiden on suotavaa tehdä Ukrainan kanssa kahdenväliset sopimukset viisumien myöntämismenettelyjen helpottamisesta. Tanskan ja Ukrainan kahdenvälinen sopimus viisumien myöntämisen helpottamisesta tuli voimaan 1. maaliskuuta 2009. Sen sijaan Ukrainan ja Yhdistyneen kuningaskunnan tai Irlannin välillä ei ole käyty neuvotteluja viisumien myöntämisen helpottamisesta. Vaikka Norja, Sveitsi, Liechtenstein ja Islanti ovat liittyneet Schengen-yhteistyöhön, sopimusta ei sovelleta niihin. Siihen sisältyy kuitenkin yhteisiä julistuksia, joiden mukaan kyseisten Schengen-valtioiden on suotavaa tehdä Ukrainan kanssa kahdenväliset sopimukset viisumien myöntämisen helpottamisesta. Norja allekirjoitti kahdenvälisen sopimuksen viisumien myöntämisen helpottamisesta 13. helmikuuta 2008. Sopimus tuli voimaan 1. syyskuuta 2011. Sveitsi sai viisumien myöntämisen helpottamisesta tehtävää kahdenvälistä sopimusta koskevat neuvottelut päätökseen marraskuussa 2011. Islanti on ilmoittanut aloittaneensa neuvottelut Ukrainan kanssa. 1.6. Euroopan unionin tekemä sopimus / kahdenväliset sopimukset Sopimuksen 13 artiklan 1 kohdassa määrätään seuraavaa: ”1. Tämän sopimuksen määräyksiä sovelletaan sopimuksen voimaantulosta alkaen ensisijaisina muihin sellaisiin kahden- tai monenvälisiin sopimuksiin tai järjestelyihin nähden, joita on tehty yksittäisten jäsenvaltioiden ja Ukrainan välillä, siltä osin kuin viimeksi mainittujen sopimusten tai järjestelyjen määräykset koskevat tämän sopimuksen soveltamisalaan kuuluvia asioita.” Sopimuksen voimaantulosta alkaen jäsenvaltioiden ja Ukrainan voimassa oleviin kahdenvälisiin sopimuksiin sisältyviä määräyksiä asioista, joista määrätään viisumien myöntämisen helpottamista koskevassa sopimuksessa, ei ole enää sovellettu. Jäsenvaltioiden on Euroopan unionin lainsäädännön mukaan toteutettava tarpeelliset toimenpiteet poistaakseen yhteensopimattomuudet kahdenvälisten sopimustensa ja Euroopan unionin tekemän sopimuksen väliltä. Sopimuksen 13 artiklan 2 kohdassa kuitenkin määrätään seuraavaa: ”2. Yksittäisten jäsenvaltioiden ja Ukrainan välillä ennen tämän sopimuksen voimaantuloa tehtyjen kahdenvälisten sopimusten tai järjestelyjen määräyksiä, jotka koskevat muun virkapassin kuin biometrisen virkapassin haltijoiden vapauttamista viisumivelvollisuudesta, sovelletaan edelleen, sanotun kuitenkaan rajoittamatta kyseisten jäsenvaltioiden tai Ukrainan oikeutta irtisanoa kyseiset kahdenväliset sopimukset tai järjestelyt tai keskeyttää niiden soveltaminen.” Seuraavilla jäsenvaltioilla on Ukrainan kanssa kahdenvälinen sopimus, jossa määrätään virkapassin haltijoiden vapauttamisesta viisumivelvollisuudesta: Bulgaria, Kroatia, Kypros, Latvia, Liettua, Unkari, Puola, Romania ja Slovakia. Sopimuksen 13 artiklan 1 kohdan mukaan, siltä osin kuin nämä sopimukset koskevat biometrisen virkapassin haltijoita, muutetun sopimuksen 10 artiklan 2 kohtaa sovelletaan ensisijaisena kyseisiin sopimuksiin nähden. Sopimuksen 13 artiklan 2 kohdan mukaan näitä sopimuksia, jotka tehtiin ennen muutossopimuksen voimaantuloa, sovelletaan edelleen, siltä osin kuin ne kattavat muun virkapassin kuin biometrisen virkapassin haltijat, sanotun kuitenkaan rajoittamatta kyseisten jäsenvaltioiden tai Ukrainan oikeutta irtisanoa kyseiset kahdenväliset sopimukset tai järjestelyt tai keskeyttää niiden soveltaminen. Jäsenvaltion muun virkapassin kuin biometrisen virkapassin haltijoille myöntämä viisumivapaus on voimassa ainoastaan kyseisen jäsenvaltion alueella matkustamisen yhteydessä, ei muihin Schengen-alueen jäsenvaltioihin matkustamista varten. Jos jäsenvaltio on tehnyt Ukrainan kanssa kahdenvälisen sopimuksen tai järjestelyn asioista, jotka eivät kuulu Euroopan unionin tekemän sopimuksen soveltamisalaan, tätä vapautusta sovelletaan edelleen Euroopan unionin tekemän viisumien myöntämisen helpottamista koskevan sopimuksen tultua voimaan. 1.7. Euroopan yhteisön julistus viisuminhakijoiden mahdollisuudesta saada tietoja ja lyhytaikaista oleskelua varten myönnettävien viisumien myöntämismenettelyjä ja tarvittavia liiteasiakirjoja koskevien tietojen yhdenmukaistamisesta Tämän alkuperäiseen sopimukseen liitetyn Euroopan yhteisön julistuksen mukaan yhteiset perusohjeet viisuminhakijoiden pääsystä jäsenvaltioiden diplomaatti- ja konsuliedustustoihin sekä viisumien myöntämiseen liittyvistä menettelyistä ja edellytyksistä sekä myönnettyjen viisumien voimassaolosta on laadittu sen varmistamiseksi, että hakijat saavat johdonmukaista ja yhdenmukaista tietoa. Nämä tiedot ovat käytettävissä EU:n Ukrainan-edustuston verkkosivuilla osoitteessa http://eeas.europa.eu/delegations/ukraine/index_en.htm . Diplomaatti- ja konsuliedustustoja pyydetään levittämään tätä tietoa laajasti (ilmoitustauluilla, esitteissä, verkkosivuilla jne.) sekä antamaan tarkkoja tietoja viisumien myöntämisedellytyksistä, jäsenvaltioiden edustustoista Ukrainassa ja EU:n yhtenäisestä luettelosta, jossa luetellaan hakijoilta vaadittavat liiteasiakirjat. II. YKSITTÄISIÄ MÄÄRÄYKSIÄ KOSKEVAT SUUNTAVIIVAT 2.1. Kaikkiin viisuminhakijoihin sovellettavat säännöt Tärkeää: On muistettava, että alla mainittuja helpotuksia, jotka koskevat viisumihakemusten käsittelymaksua, viisumihakemusten käsittelyaikoja, lähtöä siinä tapauksessa, että asiakirjat ovat kadonneet tai ne on varastettu, ja viisumin voimassaoloajan pidentämistä poikkeuksellisissa olosuhteissa, sovelletaan kaikkiin ukrainalaisiin viisuminhakijoihin ja ‑haltijoihin. 2.1.1. Viisumihakemusten käsittelymaksu Sopimuksen 6 artiklan 1 kohdassa määrätään seuraavaa: ”Viisumihakemusten käsittelystä peritään Ukrainan kansalaisilta 35 euron maksu. Edellä mainittua määrää voidaan tarkistaa 14 artiklan 4 kohdassa määrätyn menettelyn mukaisesti.” Sopimuksen 6 artiklan 1 kohdan mukaan viisumihakemuksen käsittelymaksu on siis 35 euroa. Tätä maksua sovelletaan kaikkiin ukrainalaisiin viisuminhakijoihin (mukaan lukien matkailijat), ja se koskee lyhytaikaisia viisumeja, riippumatta maahantulojen määrästä. Sitä sovelletaan myös ulkorajoilla jätettyihin viisumihakemuksiin. Sopimuksen 6 artiklan 2 kohdassa määrätään seuraavaa: ”Jos Ukraina ottaa uudelleen käyttöön EU:n kansalaisia koskevan viisumivelvollisuuden, Ukrainan veloittama viisumimaksu saa olla enintään 35 euroa tai sovittu summa, jos maksua tarkistetaan 14 artiklan 4 kohdassa määrätyn menettelyn mukaisesti.” Sopimuksen 6 artiklan 3 kohdassa määrätään seuraavaa: ”Jäsenvaltiot perivät 70 euron käsittelymaksun, jos hakija on vaatinut asuinpaikkansa ja hakemuksen jättämispaikan välisen välimatkan perusteella, että hakemuksesta tehdään päätös kolmen päivän kuluessa sen jättämisestä ja konsulaatti on suostunut tekemään päätöksen kolmessa päivässä.” Tämän mukaisesti 70 euron maksu peritään viisumihakemuksen käsittelystä silloin, kun viisumihakemuksen ja liiteasiakirjat on jättänyt viisuminhakija, jonka asuinpaikan tiedetään olevan alueella, jolla hakijan aiotun matkan kohteena olevalla jäsenvaltiolla ei ole konsuliedustustoa (eli kyseisellä alueella ei ole konsulaattia, viisumikeskusta eikä sellaisten jäsenvaltioiden konsulaatteja, jotka ovat tehneet hakijan aiotun matkan kohteena olevan jäsenvaltion kanssa edustussopimuksen), ja diplomaatti- tai konsuliedustusto on suostunut tekemään viisumihakemusta koskevan päätöksen kolmessa päivässä. Viisuminhakijan asuinpaikkaa koskevat todisteet esitetään viisumihakemuslomakkeessa. Periaatteessa 6 artiklan 3 kohdan tarkoituksena on helpottaa kaukana konsulaatista asuvien hakijoiden viisuminhakua. Jos viisumin hakeminen edellyttää matkustamista kauas, tarkoitus on myöntää viisumi nopeasti, ettei hakijan tarvitse tehdä samaa pitkää matkaa toiseen kertaan. Edellä mainituista syistä tapauksissa, joissa tavanomainen viisumihakemuksen käsittelyaika tietyssä diplomaatti- tai konsuliedustustossa on kolme päivää tai vähemmän, peritään normaali 35 euron maksu. Diplomaatti- ja konsuliedustustoissa, joissa on käytössä ajanvarausjärjestelmä, ajan järjestämiseen kulunutta ajanjaksoa ei lasketa osaksi käsittelyaikaa (ks. myös 2.1.2 kohta). Sopimuksen 6 artiklan 4 kohdassa määrätään seuraavaa: ”4. Viisumihakemuksen käsittelymaksusta vapautetaan seuraaviin ryhmiin kuuluvat henkilöt, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 5 kohdan soveltamista: a) jäsenvaltioiden alueella laillisesti oleskelevien Ukrainan kansalaisten tai siinä jäsenvaltiossa, jonka kansalaisia he ovat, oleskelevien Euroopan unionin kansalaisten luona vierailevat lähisukulaiset (puolisot, lapset ja adoptiolapset, vanhemmat ja huoltajat, isovanhemmat ja lapsenlapset);” Tässä kohdassa määrätään ukrainalaisten lähisukulaisten tilanteesta näiden matkustaessa jäsenvaltioihin vierailemaan jäsenvaltioissa laillisesti oleskelevien Ukrainan kansalaisten luona tai sellaisten Euroopan unionin kansalaisten luona, jotka oleskelevat sen jäsenvaltion alueella, jonka kansalaisia he ovat. Ukrainalaisille viisuminhakijoille, jotka ovat 29 päivänä huhtikuuta 2004 annetun direktiivin 2004/38/EY 5 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja unionin kansalaisen perheenjäseniä, on myönnettävä viisumi maksutta, mahdollisimman pian ja nopeutettua menettelyä noudattaen. ”b) virallisten valtuuskuntien jäsenet, jotka Ukrainalle osoitetun virallisen kutsun perusteella osallistuvat kokouksiin, neuvotteluihin tai vaihto-ohjelmiin tai tapahtumiin, joita hallitustenväliset järjestöt järjestävät jonkin jäsenvaltion alueella; c) kansallisten ja alueellisten hallitusten ja parlamenttien jäsenet, perustuslakituomioistuinten ja ylimpien tuomioistuinten jäsenet, ellei heitä ole vapautettu viisumivelvollisuudesta tällä sopimuksella; d) koululaiset, opiskelijat, jatko-opiskelijat ja heidän mukanaan matkustavat opettajat, jotka osallistuvat opinto- tai koulutustarkoituksessa tehtävälle matkalle; e) vammaiset ja tarvittaessa heidän mukanaan matkustava henkilö;” (Huom. Jotta hakijat voidaan vapauttaa viisumihakemuksen käsittelymaksusta, heidän olisi esitettävä todisteet siitä, että molemmat viisuminhakijat kuuluvat tähän ryhmään.) ”f) henkilöt, jotka ovat asiakirjoin osoittaneet matkustavansa humanitaarisista syistä esimerkiksi siksi, että he tarvitsevat kiireellistä lääkärinhoitoa, sekä tällaisen henkilön mukana matkustava henkilö, ja henkilöt, jotka osallistuvat lähisukulaisen hautajaisiin tai vierailevat vakavasti sairaana olevan lähisukulaisen luona; g) kansainvälisten urheilutapahtumien osanottajat ja heidän mukanaan matkustavat henkilöt;” (Huom. Tämä alakohta kattaa ainoastaan ammattitehtävissä mukana matkustavat henkilöt; kannattajia ei pidetä mukana matkustavina henkilöinä.) ”h) henkilöt, jotka osallistuvat tieteen, kulttuurin tai taiteen alan toimintaan tai yliopistojen järjestämään tai muuhun vaihto-ohjelmaan; i) ystävyyskaupunkien ja muiden kunnallisten yksiköiden järjestämien virallisten vaihto-ohjelmien osanottajat; j) toimittajat ja toimittajien mukana ammattitehtävissä matkustavat tekniset avustajat;” (Huom. Alakohta kattaa 4 artiklan 1 kohdan e alakohdan soveltamisalaan kuuluvat toimittajat.) ”k) eläkkeensaajat;” (Huom. Jotta tähän ryhmään kuuluva viisuminhakija voidaan vapauttaa viisumihakemuksen käsittelymaksusta, hänen on esitettävä todiste eläkkeensaajan asemasta.) ”l) autonkuljettajat, jotka hoitavat kansainvälistä rahti- ja matkustajaliikennettä jäsenvaltioiden alueille ajoneuvoilla, jotka on rekisteröity Ukrainassa; m) jäsenvaltioiden alueille kulkevien kansainvälisten junien juna-, kylmäkuljetus- ja veturihenkilöstön jäsenet; n) alle 18-vuotiaat lapset ja alle 21-vuotiaat huollettavana olevat lapset;” (Huom. Jotta tähän ryhmään kuuluva viisuminhakija voidaan vapauttaa viisumihakemuksen käsittelymaksusta, hänen on esitettävä todiste iästään ja, jos kysymys on alle 21-vuotiaasta, huollettavan asemastaan.) ”o) uskonnollisten yhteisöjen edustajat; p) jäsenvaltioiden alueella järjestettäviin kansainvälisiin messuihin, konferensseihin, symposiumeihin, seminaareihin tai muihin vastaaviin tapahtumiin osallistuvat vapaiden ammattien harjoittajat; q) sellaiset 25-vuotiaat ja sitä nuoremmat henkilöt, jotka osallistuvat voittoa tuottamattomien järjestöjen järjestämiin seminaareihin, konferensseihin tai urheilu-, kulttuuri- tai koulutustapahtumiin; r) kansalaisjärjestöjen edustajat, jotka matkustavat osallistuakseen koulutukseen, seminaareihin tai konferensseihin esimerkiksi vaihto-ohjelmien puitteissa; s) Euroopan unionin virallisten, rajat ylittävien yhteistyöohjelmien, kuten eurooppalaisen naapuruuden ja kumppanuuden välineen (ENPI), osanottajat. Ensimmäistä alakohtaa sovelletaan myös silloin, kun matkan tarkoituksena on kauttakulku.” Viimeistä virkettä sovelletaan ainoastaan, jos kolmanteen maahan tehtävän matkan tarkoitus vastaa jotakin 6 artiklan 4 kohdan a–s alakohdassa luetelluista tarkoituksista, toisin sanoen jos kauttakulku on tarpeen seminaariin osallistumiseksi, perheenjäsenten luona vierailemiseksi, kansalaisjärjestön vaihto-ohjelmaan osallistumiseksi jne. kolmannessa maassa. Edellä mainitut henkilöryhmät vapautetaan kokonaan viisumihakemuksen käsittelymaksusta. Lisäksi viisumisäännöstön 16 artiklan 6 kohdan mukaan ”Viisumimaksuja voidaan yksittäistapauksissa alentaa tai ne voidaan jättää perimättä, kun tämä palvelee kulttuuriin tai urheiluun liittyvää etua tai ulko- tai kehitysyhteistyöpoliittista etua tai jotakin muuta merkittävää yleistä etua taikka humanitaarisista syistä.” Tätä sääntöä ei kuitenkaan voida soveltaa viisumihakemuksen 70 euron käsittelymaksusta vapauttamiseksi yksittäistapauksissa, joissa viisumihakemuksen ja sen liiteasiakirjat jättäneen viisuminhakijan asuinpaikan tiedetään sijaitsevan kaukana jäsenvaltion diplomaatti- tai konsuliedustustosta ja joissa hakija kuuluu johonkin sopimuksen 6 artiklan 4 kohdassa lueteltuun viisumihakemuksen käsittelymaksusta vapautettuun ryhmään. Olisi pidettävä mielessä myös se, että viisumihakemuksen käsittelymaksusta vapautetuilta henkilöryhmiltä voidaan edelleen periä palvelumaksu, jos jäsenvaltio tekee yhteistyötä ulkoisen palveluntarjoajan kanssa. Sopimuksen 6 artiklan 5 kohdassa määrätään seuraavaa: ”5. Jos jäsenvaltio tekee viisumin myöntämiseksi yhteistyötä ulkoisen palveluntarjoajan kanssa, ulkoinen palveluntarjoaja voi periä palvelumaksun. Palvelumaksun on oltava oikeassa suhteessa kustannuksiin, joita ulkoiselle palveluntarjoajalle aiheutuu sen suorittaessa tehtäviään, eikä se saa olla enempää kuin 30 euroa. Jäsenvaltioiden on varattava kaikille hakijoille mahdollisuus jättää hakemuksensa suoraan niiden konsulaatteihin. Jos hakijoiden on varattava aika hakemuksen jättämiseksi, aika on järjestettävä pääsääntöisesti kahden viikon kuluessa päivämäärästä, jolloin aikaa pyydettiin.” Kaikkiin henkilöryhmiin kuuluville viisuminhakijoille on annettava mahdollisuus jättää hakemus ulkoisen palveluntarjoajan sijaan suoraan konsulaattiin. Tämä tarkoittaa sitä, että hakijalle on annettava todellinen valinnan mahdollisuus. Vaikka suoraa asiointia konsulaatissa ei tarvitsekaan järjestää samanlaisissa tai samankaltaisissa olosuhteissa kuin palveluntarjoajan kanssa asiointia, olosuhteet eivät saa tehdä suoraa asiointia käytännössä mahdottomaksi. Vaikka konsulaatin kanssa asioinnissa hyväksyttäisiin pidempi odotusaika, se ei saa olla niin kohtuuton, että hakemuksen jättäminen suoraan konsulaattiin muuttuu käytännössä mahdottomaksi. 2.1.2. Viisumihakemusten käsittelyajat Sopimuksen 7 artiklassa määrätään seuraavaa: ”1. Jäsenvaltioiden diplomaattiset edustustot ja konsulaatit tekevät päätöksen viisumin myöntämisestä 10 kalenteripäivän kuluessa viisumihakemuksen ja sen liiteasiakirjojen vastaanottamisesta. 2. Viisumihakemusta koskevaa päätöksentekoaikaa voidaan pidentää enintään 30 kalenteripäivään yksittäistapauksissa, erityisesti silloin kun hakemuksen käsittely vaatii lisätarkistuksia. 3. Kiireellisissä tapauksissa viisumihakemusta koskeva päätös voidaan tehdä kahden päivän kuluessa tai nopeammin.” Viisumihakemusta koskeva päätös on periaatteessa tehtävä 10 kalenteripäivän kuluessa täydellisen viisumihakemuksen ja liiteasiakirjojen vastaanottamispäivästä. Tätä määräaikaa voidaan pidentää enintään 30 päivään, jos on tarpeen tehdä lisätarkistuksia, esimerkiksi kuulemalla keskusviranomaisia. Kaikki nämä määräajat alkavat kulua vasta kun hakemus on täydellinen, toisin sanoen viisumihakemuksen ja sen liiteasiakirjojen vastaanottopäivästä alkaen. Diplomaatti- ja konsuliedustustoissa, joissa on käytössä ajanvarausjärjestelmä, ajan järjestämiseen kulunutta ajanjaksoa ei lasketa osaksi käsittelyaikaa. Ajanvarausta järjestettäessä olisi otettava huomioon viisuminhakijan mahdollisesti esiin tuoma hakemuksen kiireellisyys 7 artiklan 3 kohdan täytäntöönpanoa varten. Yleensä aika olisi järjestettävä kahden viikon kuluessa siitä, kun ajanvarausta pyydettiin (vrt. 6 artiklan 5 kohta). Tätä pidemmän ajanjakson olisi pysyttävä poikkeustapauksena myös ruuhkaisina aikoina. Sekakomitea seuraa tätä kysymystä tarkasti. Jäsenvaltioiden on pyrittävä varmistamaan, että Ukrainan virallisten valtuuskuntien jäsenille, jotka pyytävät vastaanottoaikaa jättääkseen hakemuksen diplomaatti- tai konsuliedustustoon, olisi järjestettävä aika mahdollisimman nopeasti, mieluiten kahden työpäivän kuluessa, kiireellisissä tapauksissa, joissa kutsu on lähetetty myöhäisessä vaiheessa. Päätöksen 7 artiklan 3 kohdassa tarkoitetusta viisumihakemusta koskevan päätöksen tekemisestä tavanomaista nopeammin tekee konsulivirkamies. 2.1.3. Viisumin voimassaoloajan pidentäminen poikkeuksellisissa olosuhteissa Sopimuksen 9 artiklassa määrätään seuraavaa: ”Jos Ukrainan kansalaiset eivät voi lähteä jäsenvaltioiden alueelta viisumissa mainittuun määräaikaan mennessä ylivoimaisen esteen vuoksi, heidän viisuminsa voimassaoloaikaa voidaan pidentää maksutta vastaanottavan valtion soveltaman lainsäädännön mukaisesti, kunnes paluu asuinvaltioon on mahdollinen.” Mahdollisuuteen pidentää viisumin voimassaoloaikaa ylivoimaisen esteen vuoksi (esimerkiksi sairaalahoito odottamattomien syiden / äkillisen sairauden / onnettomuuden vuoksi), jolloin viisumin haltijalla ei ole mahdollisuutta poistua jäsenvaltion alueelta viisumiin merkittyyn päivämäärään mennessä, sovelletaan viisumisäännöstön 33 artiklan 1 kohdan säännöksiä. Edellytyksenä on, että ne ovat yhteensopivat sopimuksen kanssa (esimerkiksi viisumi, jonka voimassaoloaikaa on jatkettu, pysyy yhtenäisenä viisumina, joka oikeuttaa maahantuloon kaikkien niiden Schengen-jäsenvaltioiden alueelle, joihin maahantuloa varten viisumi oli voimassa sen myöntämishetkellä). Sopimuksen mukaan ylivoimaisen esteen tapauksessa viisumin voimassaoloaikaa pidennetään maksutta. 2.2. Tiettyihin viisuminhakijoiden ryhmiin sovellettavat säännöt 2.2.1. Matkan tarkoitusta koskevat todistusasiakirjat Kaikilta 4 artiklan 1 kohdassa luetelluilta henkilöryhmiltä, myös autonkuljettajilta, jotka hoitavat kansainvälistä rahti- ja matkustajaliikennettä, vaaditaan ainoastaan mainitut matkan tarkoitusta koskevat todistusasiakirjat. Näiltä hakijaryhmiltä ei saa vaatia mitään muita matkan tarkoitusta koskevia asiakirjoja. Kuten 4 artiklan 3 kohdassa todetaan, heiltä ei vaadita muita matkan tarkoitusta koskevia selvityksiä, kutsuja tai vahvistuksia. Jos matkan todellista tarkoitusta on yksittäistapauksissa syytä epäillä, viisuminhakija on kutsuttava lähetystöön/konsulaattiin perusteelliseen (lisä-)haastatteluun, jossa hänelle voidaan esittää kysymyksiä vierailun todellisesta tarkoituksesta tai hänen aikomuksestaan palata (vrt. viisumisäännöstön 21 artiklan 8 kohta). Tällaisissa yksittäistapauksissa viisuminhakija voi esittää lisäasiakirjoja tai konsulivirkamies voi poikkeuksellisesti pyytää niitä. Sekakomitea seuraa asiaa tarkasti. Niiden henkilöryhmien osalta, joita ei mainita 4 artiklassa, matkan tarkoitusta koskeviin asiakirjoihin sovelletaan edelleen voimassaolevia sääntöjä. Sama pätee asiakirjoihin, jotka koskevat vanhempien suostumusta alle 18-vuotiaiden lasten matkustamiseen. Sopimuksen soveltamisalan ulkopuolelle jääviin kysymyksiin, kuten matkustusasiakirjojen tunnustaminen, matkasairausvakuutus ja paluuta koskevat takeet sekä toimeentuloon tarvittavien varojen osoittaminen, sovelletaan Schengenin säännöstöä tai kansallista lainsäädäntöä (vrt. edellä I.1.2 kohta). Sopimukseen on liitetty Euroopan unionin julistus asiakirjoista, jotka on toimitettava haettaessa lyhytaikaista oleskelua varten myönnettävää viisumia, ja sen mukaan ”Euroopan unioni laatii viisumisäännöstön 48 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti yhtenäisen luettelon vaadittavista lisäselvityksistä, jotta voidaan varmistaa, että ukrainalaisilta hakijoilta vaaditaan periaatteessa samat liiteasiakirjat”. Jäsenvaltioiden konsulaatteja, jotka toimivat paikallisen Schengen-yhteistyön puitteissa, pyydetään varmistamaan, että ukrainalaisille viisuminhakijoille annetaan yhdenmukaiset perustiedot ja että heidän edellytetään esittävän periaatteessa samat liiteasiakirjat riippumatta siitä, minkä jäsenvaltion konsulaattiin he jättävät hakemuksen. Periaatteessa viisumihakemuksen mukana on toimitettava 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu kutsu tai todistus alkuperäiskappaleena. Konsulaatti voi kuitenkin aloittaa viisumihakemuksen käsittelyn kutsusta tai todistuksesta lähetetyn faksin tai jäljennösten perusteella. Konsulaatti voi pyytää alkuperäistä asiakirjaa siinä tapauksessa, että kyseessä on ensimmäinen hakemus, ja alkuperäistä asiakirjaa on pyydettävä tapauksissa, joihin liittyy epäselvyyksiä. Koska jäljempänä olevissa viranomaisia koskevissa luetteloissa on myös sellaisten henkilöiden nimiä, jotka voivat allekirjoittaa asianomaisia kutsuja ja/tai todistuksia, Ukrainan viranomaisten olisi ilmoitettava näiden henkilöiden vaihtumisesta paikallisen Schengen-yhteistyön puitteissa. 4 artikla – Matkan tarkoitukseen liittyvät selvitykset ”1. Seuraavilta Ukrainan kansalaisten ryhmiltä vaaditaan toisen sopimuspuolen alueelle suuntautuvan matkan tarkoituksen osoittamiseksi vain seuraavat asiakirjat: a) virallisten valtuuskuntien jäsenet, jotka Ukrainalle osoitetun virallisen kutsun perusteella osallistuvat kokouksiin, neuvotteluihin tai vaihto-ohjelmiin tai tapahtumiin, joita hallitustenväliset järjestöt järjestävät jonkin jäsenvaltion alueella: – Ukrainan viranomaisen kirje, jossa vahvistetaan, että hakija on sitä edustavan valtuuskunnan jäsen, joka matkustaa toisen sopimuspuolen alueelle osallistuakseen edellä mainittuihin tapahtumiin, ja virallisen kutsun jäljennös;” Hakijan nimen on oltava mainittu toimivaltaisen viranomaisen laatimassa kirjeessä, jossa vahvistetaan, että kyseinen henkilö kuuluu valtuuskuntaan, joka matkustaa toisen sopimuspuolen alueelle osallistuakseen viralliseen tapaamiseen. Hakijan nimeä ei tarvitse välttämättä mainita virallisessa kutsussa osallistua tapaamiseen, vaikka se saatetaan mainita silloin, kun virallinen kutsu on osoitettu tietylle henkilölle. Tämä määräys koskee virallisten valtuuskuntien jäseniä riippumatta siitä, minkä tyyppinen passi heillä on (muu virkapassi kuin biometrinen virkapassi, tai tavallinen passi). ”b) liikemiehet ja liikeorganisaatioiden edustajat: – toimivan [po. ”vastaanottajana toimivan”] oikeushenkilön tai yrityksen tai kyseisen oikeushenkilön tai yrityksen toimiston tai sivutoimiston, jäsenvaltioiden keskus- ja paikallisviranomaisten tai jäsenvaltion alueella pidettävien kauppa- tai teollisuusmessujen tai konferenssin tai symposiumin järjestelykomitean kirjallinen kutsu;” ”c) autonkuljettajat, jotka hoitavat kansainvälistä rahti- ja matkustajaliikennettä jäsenvaltioiden alueille ajoneuvoilla, jotka on rekisteröity Ukrainassa: – Ukrainan kansainvälistä tieliikennettä harjoittavien kuljetusyhtiöiden kansallisen liiton laatima kirjallinen kutsu, jossa todetaan matkojen tarkoitus, kesto, määräpaikka (määräpaikat) ja toistumistiheys;” Toimivaltaiset viranomaiset, jotka säätelevät kansainvälistä tieliikennettä ja ovat vastuussa matkojen tarkoituksen, keston, määräpaikan (määräpaikkojen) ja toistumistiheyden toteamisesta niiden autonkuljettajien osalta, jotka hoitavat kansainvälistä rahti- ja matkustajaliikennettä EU:n jäsenvaltioiden alueille ajoneuvoilla, jotka on rekisteröity Ukrainassa, ovat seuraavat: Association of International Road Carriers of Ukraine (AsMAP/АсМАП) AsMAPin postiosoite: 11, Shorsa str. Kyiv, 03150, Ukraine Kutsujen allekirjoittamiseen valtuutetut virkamiehet: Kostiuchenko Leonid – Ukrainan AsMAPin puheenjohtaja; Dokil’ Leonid – Ukrainan AsMAPin varapuheenjohtaja; Kuchynskiy Yurii – Ukrainan AsMAPin varapuheenjohtaja. Valtionyritys Service on International Road Carriages (SIRC) SIRCin postiosoite: 57, av. Nauka Kyiv, 03083, Ukraine Puhelin: (+38-044) 524 21 01 Faksi (+38-044) 524 00 70 Kutsujen allekirjoittamiseen valtuutetut virkamiehet: Tkachenko Anatolij – SIRCin johtaja; Neronov Oleksandr – SIRCin ensimmäinen apulaisjohtaja. Ukrainian Road Transport and Logistics Union Ukrainian Road Transport and Logistics Union -järjestön postiosoite: 28, Predslavinska str. Kyiv, 03150, Ukraine Puhelin/faksi: (+38-044) 528 71 30 / (+38-044) 528 71 46 / (+38-044) 529 44 40 Kutsujen allekirjoittamiseen valtuutettu virkailija: Lypovskiy Vitalij – järjestön puheenjohtaja All-Ukrainian Association of Automobile Carriers (AAAC) (Всеукраїнська асоціація автомобільних перевізників) AAAC:n postiosoite: 139, Velyka Vasylkivska str. Kyiv, 03150, Ukraine Puhelin/faksi: (+38-044) 538 75 05, (+38-044) 529 25 21 Kutsujen allekirjoittamiseen valtuutetut virkailijat: Reva Vitalii (Віталій Рева) – AAAC:n puheenjohtaja Glavatskyi Petro (Петро Главатський) – AAAC:n varapuheenjohtaja Sähköposti: vaap@i.com.ua4. All-Ukrainian Association of Automobile Carriers (AAAC) (Всеукраїнська асоціація автомобільних перевізників) AAAC:n postiosoite: 3, Rayisy Okipnoyi str. Kyiv, 02002, Ukraine Puhelin/faksi: (+38-044) 517 44 31, (+38-044) 516 47 26 Kutsujen allekirjoittamiseen valtuutetut virkailijat: Vakulenko Volodymyr (Вакуленко Володимир Михайлович) – AAAC:n varapuheenjohtaja 5. Valtionyhtiö Ukrinteravtoservice (Українське державне підприємство по обслуговуванню іноземних та вітчизняних автотранспортних засобів «Укрінтеравтосервіс») Valtionyhtiön Ukrinteravtoservice postiosoite: 57, av. Nauky Kyiv, 03083, Ukraine Kutsujen allekirjoittamiseen valtuutetut virkamiehet: Dobrohod Serhii (Доброход Сергій Олександрович) – Valtionyhtiön Ukrinteravtservice pääjohtaja (puhelin: (+38-044) 524 09 99 GSM: (+38-050) 463 89 32) Kubalska Svitlana (Кубальська Світлана Сергіївна) – Valtionyhtiön Ukrinteravtservice varapääjohtaja (puhelin: (+38-044) 524 09 99, GSM: (+38-050) 550 82 62). Tähän viisuminhakijoiden ryhmään liittyvien ongelmien vuoksi sekakomitea seuraa tämän määräyksen täytäntöönpanoa tiiviisti. ”d) jäsenvaltioiden alueille kulkevien kansainvälisten junien juna-, kylmäkuljetus- ja veturihenkilöstön jäsenet: – Ukrainan toimivaltaisen rautatieyhtiön kirjallinen kutsu, jossa todetaan matkojen tarkoitus, kesto ja toistumistiheys.” Rautatiekuljetusten alan toimivaltainen viranomainen Ukrainassa on Ukrainan rautatiekuljetusten valtionhallinto (State Administration of Railway Transport of Ukraine, Ukrzaliznytsia/Укрзалізниця). Ukrzaliznytsian postiosoite: 5-7 Tverskaya str. Kyiv, 03680, Ukraine Ukrzaliznytsian johdon vastuualueiden jaottelun mukaisesti EU:n jäsenvaltioiden alueille kulkevien kansainvälisten junien juna-, kylmäkuljetus- ja veturihenkilöstön jäsenten matkojen tarkoitusta, kestoa ja toistumistiheyttä koskevat tiedot antavat seuraavat henkilöt: Bolobolin Serhii (Болоболін Сергій Петрович) – Ukrzaliznytsian ensimmäinen pääjohtaja (puhelin: (+38-044) 465 00 10); Serhiyenko Mykola (Сергієнко Микола Іванович) – Ukrzaliznytsian ensimmäinen varapääjohtaja (puhelin: (+38-044) 465 00 01); Zhurakivskyy Vitaliy (Жураківський Віталій Олександрович) – Ukrzaliznytsian ensimmäinen varapääjohtaja (puhelin: (+38-044) 465 00 41); Slipchenko Oleksiy (Сліпченко Олексій Леонтійович) – Ukrzaliznytsian varapääjohtaja (puhelin: (+38-044) 465 00 14); Naumenko Petro (Науменко Петро Петрович) – Ukrzaliznytsian varapääjohtaja (puhelin: (+38-044) 465 00 12); Chekalov Pavlo (Чекалов Павло Леонтійович) – Ukrzaliznytsian varapääjohtaja (puhelin: (+38-044) 465 00 13); Matviiv Igor – Ukrzaliznytsian kansainvälisten suhteiden osaston päällikkö (puhelin: (+38-044) 465 04 25). ”e) toimittajat ja toimittajien mukana ammattitehtävissä matkustavat tekniset avustajat: – ammattialajärjestön tai hakijan työnantajan antama todistus tai muu asiakirja, jossa todistetaan, että asianomainen henkilö on ammatiltaan toimittaja, ja todetaan, että matkan tarkoituksena on toimittajan työn tekeminen, tai jossa todistetaan, että henkilö on toimittajan mukana ammattitehtävissä matkustava tekninen avustaja;” Tämä ryhmä ei kata freelance-toimittajia. Hakemuksen yhteydessä on esitettävä todistus tai muu asiakirja, jossa todistetaan, että hakija on ammatiltaan toimittaja, ja hakijan työnantajan antama alkuperäinen asiakirja, jossa todetaan, että matkan tarkoituksena on toimittajan työn tekeminen, tai jossa todistetaan, että henkilö on toimittajan mukana ammattitehtävissä matkustava tekninen avustaja. Toimivaltaiset ammattialajärjestöt, jotka todistavat henkilön olevan ammatiltaan toimittaja, ovat Ukrainassa seuraavat: 1. National Union of Journalists of Ukraine (NUJU) (Національна спілка журналістів України, НСЖУ) NUJU myöntää joukkotiedotusvälineiden palveluksessa ammatikseen työskenteleville kansalliset lehdistökortit ja Kansainvälisen journalistiliiton mallin mukaiset kansainväliset lehdistökortit. NUJUn postiosoite: 27-a Khreschatyk str. Kyiv, 01001, Ukraine Valtuutettu henkilö NUJUssa: Nalyvaiko Oleg Igorovych (Наливайко Олег Ігорович) – NUJUn päällikkö Puhelin/Faksi: (+38-044) 234 20 96; (+38-044) 234 49 60; (+38-044) 234 52 09 Sähköposti: spilka@nsju.org; admin@nsju.org. 2. Independent Media Union of Ukraine (IMUU) (Незалежна медіа-профспілка України) IMUUn postiosoite: Office 25, 27 – A, Khreshchatyk Str. Kyiv, 01001, Ukraine Valtuutetut henkilöt: Lukanov Yurii (Луканов Юрій Вадимович) – IMUUn päällikkö Vynnychuk Oksana (Оксана Винничук) – IMUUn pääsihteeri Puhelin: (+38-050) 356 57 58 Sähköposti: secretar@profspilka.org.ua . ”f) henkilöt, jotka osallistuvat tieteen, kulttuurin tai taiteen alan toimintaan tai yliopistojen järjestämään tai muuhun vaihto-ohjelmaan: – vastaanottajana toimivan organisaation kirjallinen kutsu osallistua mainittuun toimintaan; g) koululaiset, opiskelijat, jatko-opiskelijat ja heidän mukanaan matkustavat opettajat, jotka osallistuvat opinto- tai koulutustarkoituksessa tehtävälle matkalle esimerkiksi vaihto-ohjelman tai muun opiskeluun liittyvän toiminnan puitteissa: – vastaanottajana toimivan yliopiston, oppilaitoksen tai koulun kirjallinen kutsu tai ilmoittautumistodistus tai sitä kurssia koskeva opiskelijakortti tai todistus, johon on tarkoitus osallistua;” Todisteena matkan tarkoituksesta voidaan hyväksyä vain sen yliopiston, korkeakoulun, oppilaitoksen tai koulun antama opiskelijakortti, jossa hakijan on tarkoitus opiskella. ”h) kansainvälisten urheilutapahtumien osanottajat ja henkilöt, jotka matkustavat heidän mukanaan työnsä vuoksi: – vastaanottajana toimivan organisaation eli toimivaltaisten viranomaisten taikka jäsenvaltioiden kansallisen urheiluliiton tai kansallisen olympiakomitean kirjallinen kutsu;” Kansainvälisten urheilutapahtumien osalta mukana matkustavien henkilöiden luetteloon voidaan merkitä henkilöt, jotka matkustavat urheilijan mukana työnsä vuoksi; näitä ovat valmentajat, hierojat, managerit, lääkintähenkilöstö ja urheiluseuran johtajat. Kannattajia ei pidetä mukana matkustavina henkilöinä. ”i) ystävyyskaupunkien ja muiden kunnallisten yksiköiden järjestämien virallisten vaihto-ohjelmien osanottajat: – kyseisten kaupunkien tai muiden kunnallisten yksiköiden johtajan tai pormestarin kirjallinen kutsu;” Toimivalta laatia kirjallinen kutsu on ystävyyskaupunkitoiminnan isäntäkaupungin tai kunnan johtajalla tai pormestarilla. Tämä ryhmä kattaa ainoastaan virallisen ystävyyskaupunkitoiminnan. ”j) jäsenvaltioiden alueella laillisesti oleskelevien Ukrainan kansalaisten tai sen jäsenvaltion alueella, joiden kansalaisia he ovat, oleskelevien Euroopan unionin kansalaisten luona vierailevat lähisukulaiset eli puoliso, lapset (myös adoptiolapset), vanhemmat (myös huoltajat), isovanhemmat ja lapsenlapset: – vastaanottajana toimivan henkilön kirjallinen kutsu;” Tässä alakohdassa määrätään ukrainalaisten lähisukulaisten tilanteesta näiden matkustaessa jäsenvaltioihin vierailemaan jäsenvaltioissa laillisesti oleskelevien Ukrainan kansalaisten luona tai sellaisten Euroopan unionin kansalaisten luona, jotka oleskelevat sen jäsenvaltion alueella, jonka kansalaisia he ovat. Toimivaltaisen viranomaisen on todistettava kutsujana toimivan henkilön allekirjoitus oikeaksi asuinmaan kansallisen lainsäädännön mukaisesti. Lisäksi on todistettava kutsujana toimivan henkilön oleskelun laillisuus ja perheside esimerkiksi toimittamalla vastaanottajana toimivan henkilön kirjallisen kutsun ohessa jäljennökset asiakirjoista, joista käy ilmi hänen asemansa, esimerkiksi valokopio oleskeluluvasta, ja joissa vahvistetaan perheside. Tätä määräystä sovelletaan myös diplomaatti- ja konsuliedustustoissa työskentelevän henkilöstön sukulaisiin, jotka matkustavat sukulaisvierailulle enintään 90 päiväksi jäsenvaltioiden alueelle, lukuun ottamatta tarvetta esittää todisteita laillisesta oleskelusta ja perhesiteistä. Sopimukseen liitetyn viisumien myöntämisen helpottamisesta perheenjäsenten osalta annetun Euroopan unionin julistuksen mukaisesti ”Helpottaakseen useampien sellaisten henkilöiden liikkuvuutta, joilla on perhesiteitä (erityisesti sisaret ja veljet lapsineen) jäsenvaltioiden alueella laillisesti oleskeleviin Ukrainan kansalaisiin tai Euroopan unionin kansalaisiin, jotka oleskelevat siinä jäsenvaltiossa, joiden kansalaisia he ovat, Euroopan unioni kehottaa jäsenvaltioiden konsuliedustustoja käyttämään täysimääräisesti hyväkseen viisumisäännöstöön sisältyviä mahdollisuuksia helpottaa viisumien myöntämistä tähän ryhmään kuuluville henkilöille, erityisesti yksinkertaistamalla hakijoilta vaadittavia asiakirjatodisteita, vapauttamalla heidät käsittelymaksusta ja myöntämällä tarvittaessa toistuvaisviisumeja”. ”k) hautajaisiin osallistuvat sukulaiset: – virallinen asiakirja, joka vahvistaa kuolemantapauksen, sekä todistus hakijan ja vainajan sukulaisuus- tai muusta suhteesta;” Sopimuksessa ei täsmennetä, minkä maan viranomaisten olisi annettava edellä mainittu virallinen asiakirja: maan, jossa hautajaiset pidetään, vai sen henkilön asuinmaan, joka haluaa osallistua hautajaisiin. Olisi hyväksyttävä, että molempien maiden toimivaltaiset viranomaiset voivat antaa tällaisen virallisen asiakirjan. Hakijan on esitettävä edellä mainittu virallinen asiakirja, joka vahvistaa kuolemantapauksen sekä hakijan ja vainajan sukulaisuus- tai muun suhteen, esimerkiksi syntymä- ja/tai kuolintodistus. ”l) sotilas- ja siviilihautausmailla vierailevat henkilöt: – virallinen asiakirja, joka osoittaa, että hauta on edelleen olemassa, sekä todistus hakijan ja vainajan sukulaisuus- tai muusta suhteesta;” Sopimuksessa ei täsmennetä, minkä maan viranomaisten olisi annettava edellä mainittu virallinen asiakirja: maan, jossa hautausmaa sijaitsee, vai sen henkilön asuinmaan, joka haluaa vierailla hautausmaalla. Olisi hyväksyttävä, että molempien maiden toimivaltaiset viranomaiset voivat antaa tällaisen virallisen asiakirjan. Hakijan on esitettävä edellä mainittu virallinen asiakirja, joka osoittaa, että hauta on edelleen olemassa, sekä todistus hakijan ja vainajan sukulaisuus- tai muusta suhteesta. Sopimukseen liitetyn julistuksen mukaisesti lyhytaikaiseen oleskeluun tarkoitettuja viisumeita myönnetään sotilas- ja siviilihautausmailla vieraileville henkilöille pääsääntöisesti enintään 14 päiväksi. ”m) lääketieteellisistä syistä vierailevat henkilöt ja tarvittavat saattajat: – hoitolaitoksen virallinen asiakirja, jossa vahvistetaan hoidon tarve kyseisessä laitoksessa ja saattajan tarpeellisuus, ja todistus riittävistä rahavaroista hoidon maksamiseksi;” Hakijan on esitettävä hoitolaitoksen asiakirja, jossa vahvistetaan hoidon tarve kyseisessä laitoksessa, ja todistus riittävistä rahavaroista hoidon maksamiseksi. Lisäksi siinä on vahvistettava saattajan tarpeellisuus. ”n) kansalaisjärjestöjen edustajat, jotka matkustavat osallistuakseen koulutukseen, seminaareihin ja konferensseihin esimerkiksi vaihto-ohjelmien puitteissa: – vastaanottajana toimivan organisaation kirjallinen kutsu, vahvistus siitä, että henkilö edustaa kansalaisjärjestöä, ja valtion viranomaisen kansallisen lainsäädännön mukaisesti antama rekisteritodistus kyseisen järjestön perustamisesta;” Asiakirja, joka todistaa, että kansalaisjärjestö on rekisteröity Ukrainassa, on Ukrainan valtiollisen rekisteripalvelun (State Registration Service) laatima kirje, joka sisältää kansalaisjärjestöä koskevat, yhdistysrekisteriin (Register of Public Associations) sisältyvät tiedot. ”o) jäsenvaltioiden alueella järjestettäviin kansainvälisiin messuihin, konferensseihin, symposiumeihin, seminaareihin tai muihin vastaaviin tapahtumiin osallistuvat vapaiden ammattien harjoittajat; – vastaanottajana toimivan organisaation kirjallinen kutsu, jossa vahvistetaan kyseisen henkilön osallistuminen tapahtumaan; p) uskonnollisten yhteisöjen edustajat: – Ukrainassa rekisteröidyn uskonnollisen yhteisön kirjallinen kutsu, jossa todetaan matkojen tarkoitus, kesto ja toistumistiheys;” Asiakirja, joka todistaa, että uskonnollinen yhteisö on rekisteröity Ukrainassa, on ote valtiollisesta oikeushenkilö- ja yksityisyrittäjärekisteristä, jossa mainitaan, että kyseisen oikeushenkilön oikeudellinen ja organisaatiomuoto on uskonnollinen yhteisö. ”q) Euroopan unionin virallisten, rajat ylittävien yhteistyöohjelmien, kuten eurooppalaisen naapuruuden ja kumppanuuden välineen (ENPI), osanottajat: – vastaanottajana toimivan organisaation kirjallinen kutsu.” Tärkeää: sopimuksella ei luoda kirjallisen kutsun laativille luonnollisille tai oikeushenkilöille uusia vastuuvelvollisuutta koskevia sääntöjä. Tällaisten kutsujen virheelliseen laatimiseen sovelletaan vastaavaa EU:n lainsäädäntöä ja/tai kansallista lainsäädäntöä. 2.2.2. Toistuvaisviisumien myöntäminen Tapauksissa, joissa viisuminhakijan on matkustettava usein tai säännöllisesti jäsenvaltioiden alueelle, myönnetään lyhytaikaisia viisumeja useita käyntejä varten, edellyttäen, että näiden käyntien kokonaiskesto on enintään 90 päivää 180 päivän jaksolla. Sopimuksen 5 artiklassa määrätään seuraavaa: ”1. Jäsenvaltioiden diplomaatti- ja konsuliedustustot myöntävät viisi vuotta voimassa olevia toistuvaisviisumeja seuraaviin ryhmiin kuuluville henkilöille: a) kansallisten ja alueellisten hallitusten ja parlamenttien jäsenet, perustuslakituomioistuinten ja ylimpien tuomioistuinten jäsenet, kansallisen ja alueellisen tason syyttäjät ja apulaissyyttäjät, ellei heitä ole tällä sopimuksella vapautettu viisumivelvollisuudesta, tehtäviensä hoitamisen yhteydessä; b) virallisten valtuuskuntien pysyvät jäsenet, jotka Ukrainalle osoitetun virallisen kutsun perusteella osallistuvat säännöllisesti kokouksiin, kuulemisiin, neuvotteluihin tai vaihto-ohjelmiin tai tapahtumiin, joita hallitustenväliset järjestöt järjestävät jäsenvaltioiden alueella; c) jäsenvaltioiden alueella laillisesti oleskelevien Ukrainan kansalaisten tai siinä jäsenvaltiossa, joiden kansalaisia he ovat, oleskelevien Euroopan unionin kansalaisten luona vierailevat puolisot ja alle 21-vuotiaat tai huollettavana olevat lapset (myös adoptiolapset) sekä vanhemmat (myös huoltajat); d) liikemiehet ja liikeyritysten edustajat, jotka matkustavat säännöllisesti jäsenvaltioihin; e) toimittajat ja toimittajien mukana ammattitehtävissä matkustavat tekniset avustajat. Poiketen siitä, mitä ensimmäisessä alakohdassa määrätään, kun on ilmeistä, että tarve tai tarkoitus matkustaa usein tai säännöllisesti rajoittuu lyhyempään jaksoon, toistuvaisviisumin voimassaoloaika rajoitetaan kyseiseen jaksoon, erityisesti kun – a alakohdassa tarkoitettujen henkilöiden osalta toimikausi, – b alakohdassa tarkoitettujen henkilöiden osalta se ajanjakso, jona henkilö toimii virallisen valtuuskunnan pysyvänä jäsenenä, – c alakohdassa tarkoitettujen henkilöiden osalta Euroopan unionissa oleskelevien Ukrainan kansalaisten laillisen oleskelun voimassaoloaika, – d alakohdassa tarkoitettujen henkilöiden osalta se ajanjakso, jona henkilö toimii liikeyrityksen edustajana, tai työsopimuksen voimassaoloaika, – e alakohdassa tarkoitettujen henkilöiden osalta työsopimuksen voimassaoloaika on alle viisi vuotta.” Näiden henkilöryhmien osalta, ottaen huomioon heidän ammattiasemansa tai heidän sukulaissuhteensa Ukrainan kansalaiseen, joka asuu laillisesti jäsenvaltioiden alueella, tai Euroopan unionin kansalaiseen, joka asuu sen jäsenvaltion alueella, jonka kansalainen hän on, on perusteltua myöntää pääsääntöisesti toistuvaisviisumi, joka on voimassa viisi vuotta. Aiemmassa sopimuksessa käytetty sanamuoto ”enintään viisi vuotta voimassa olevia” jätti konsulaateille harkintavaltaa viisumin voimassaoloajan pituudesta päättämisen suhteen, kun siinä määrättiin vain viisumin enimmäisvoimassaoloajasta. Muutetussa sopimuksessa tämä harkintavalta on poistunut, sillä uusi sanamuoto ”viisi vuotta voimassa olevia” merkitsee sitä, että jos hakija täyttää kaikki 5 artiklan 1 kohdassa määrätyt edellytykset, toistuvaisviisumin voimassaoloajan on oltava viisi vuotta. Sopimuksen 5 artiklan 1 kohdan a alakohdan soveltamisalaan kuuluvien henkilöiden osalta olisi esitettävä vahvistus heidän ammatillisesta asemastaan ja toimikautensa pituudesta. Tätä määräystä ei sovelleta 5 artiklan 1 kohdan a alakohdan soveltamisalaan kuuluviin henkilöihin, jos heidät on sopimuksen mukaan vapautettu viisumivelvollisuudesta, eli jos heillä on diplomaattipassi tai biometrinen virkapassi. Sopimuksen 5 artiklan 1 kohdan b alakohdan soveltamisalaan kuuluvien henkilöiden osalta on esitettävä todisteet heidän pysyvästä asemastaan virallisen valtuuskunnan jäsenenä ja tarpeesta osallistua säännöllisesti kokouksiin, kuulemisiin, neuvotteluihin tai vaihto-ohjelmiin. Sopimuksen 5 artiklan 1 kohdan c alakohdan soveltamisalaan kuuluvien henkilöiden osalta on esitettävä todisteet kutsun esittävän henkilön laillisesta oleskelusta (vrt. edellä II.2.2.1 kohta). Sopimuksen 5 artiklan 1 kohdan d ja e alakohdan soveltamisalaan kuuluvien henkilöiden osalta on esitettävä todisteet heidän ammatillisesta asemastaan ja toimintansa kestosta. ”2. Jäsenvaltioiden diplomaatti- ja konsuliedustustot myöntävät enintään yhden vuoden voimassa olevan toistuvaisviisumin [po. ”myöntävät yhden vuoden voimassa olevan toistuvaisviisumin”] seuraaviin ryhmiin kuuluville henkilöille edellyttäen, että heille on edellisen vuoden aikana myönnetty vähintään yksi viisumi ja että he ovat käyttäneet sitä kohdevaltion maahantuloa ja oleskelua koskevan lainsäädännön mukaisesti: a) autonkuljettajat, jotka hoitavat kansainvälistä rahti- ja matkustajaliikennettä jäsenvaltioiden alueille ajoneuvoilla, jotka on rekisteröity Ukrainassa; b) jäsenvaltioiden alueille kulkevien kansainvälisten junien juna-, kylmäkuljetus- ja veturihenkilöstön jäsenet; c) henkilöt, jotka osallistuvat tieteen, kulttuurin tai taiteen alan toimintaan, mukaan lukien yliopistojen järjestämät ja muut vaihto-ohjelmat, ja jotka matkustavat säännöllisesti jäsenvaltioihin; d) kansainvälisten urheilutapahtumien osanottajat ja heidän mukanaan ammattitehtävissä matkustavat henkilöt; e) ystävyyskuntien ja muiden kunnallisten yksiköiden järjestämien virallisten vaihto-ohjelmien osanottajat; f) kansalaisjärjestöjen edustajat, jotka matkustavat säännöllisesti jäsenvaltioihin osallistuakseen koulutukseen, seminaareihin ja konferensseihin esimerkiksi vaihto-ohjelmien puitteissa; g) Euroopan unionin virallisten, rajat ylittävien yhteistyöohjelmien, kuten eurooppalaisen naapuruuden ja kumppanuuden välineen (ENPI), osanottajat; h) opiskelijat ja jatko-opiskelijat, jotka matkustavat säännöllisesti opinto- tai koulutustarkoituksessa esimerkiksi vaihto-ohjelmien puitteissa; i) uskonnollisten yhteisöjen edustajat: j) jäsenvaltioiden alueella järjestettäviin kansainvälisiin messuihin, konferensseihin, symposiumeihin, seminaareihin tai muihin vastaaviin tapahtumiin osallistuvat vapaiden ammattien harjoittajat; k) lääketieteellisistä syistä säännöllisesti vierailevat henkilöt ja tarvittavat saattajat. Poiketen siitä, mitä ensimmäisessä alakohdassa määrätään, kun on ilmeistä, että tarve tai tarkoitus matkustaa usein tai säännöllisesti rajoittuu lyhyempään jaksoon, toistuvaisviisumin voimassaoloaika rajoitetaan kyseiseen jaksoon.” Aiemmassa sopimuksessa käytetty sanamuoto ”myöntävät enintään yhden vuoden voimassa olevia” jätti konsulaateille harkintavaltaa viisumin voimassaoloajan pituudesta päättämisen suhteen, kun siinä määrättiin vain viisumin enimmäisvoimassaoloajasta. Muutetussa sopimuksessa tämä harkintavalta on poistunut, sillä uusi sanamuoto [po.] ”myöntävät yhden vuoden voimassa olevan” merkitsee sitä, että jos hakija täyttää kaikki 5 artiklan 2 kohdassa määrätyt edellytykset, toistuvaisviisumin voimassaoloajan on oltava yksi vuosi. Yhden vuoden voimassa oleva toistuvaisviisumi myönnetään edellä mainittuihin ryhmiin kuuluville henkilöille edellyttäen, että viisuminhakijalle on edellisen vuoden (12 kuukauden) aikana myönnetty vähintään yksi Schengen-viisumi ja että hän on käyttänyt sitä kohdevaltio(ide)n maahantuloa ja oleskelua koskevan lainsäädännön mukaisesti (henkilö ei esimerkiksi ole ylittänyt sallittua oleskeluaikaa) ja että toistuvaisviisumin hakemiselle on perusteet. Edellisen vuoden aikana saatu Schengen-viisumi voi olla myös jonkin muun Schengen-valtion myöntämä kuin sen valtion, josta hakija on hakenut uutta viisumia. Tapauksissa, joissa ei ole perusteltua myöntää vuoden voimassa olevaa viisumia (esimerkiksi, jos vaihto-ohjelma on alle vuoden pituinen tai henkilön ei tarvitse matkustaa usein ja säännöllisesti kokonaisen vuoden ajan), viisumin voimassaoloaika on alle vuoden edellyttäen, että viisumin myöntämisen muut edellytykset täyttyvät. ”3. Jäsenvaltioiden diplomaatti- ja konsuliedustustot myöntävät vähintään kaksi ja enintään viisi vuotta voimassa olevia toistuvaisviisumeja tämän artiklan 2 kohdassa tarkoitettuihin ryhmiin kuuluville henkilöille edellyttäen, että he ovat kahden edellisen vuoden aikana käyttäneet heille myönnettyä yhden vuoden toistuvaisviisumia kohdevaltion maahantuloa ja oleskelua koskevan lainsäädännön mukaisesti, paitsi jos tarve tai tarkoitus matkustaa usein tai säännöllisesti rajoittuu lyhyempään jaksoon, jolloin toistuvaisviisumin voimassaoloaika rajoitetaan kyseiseen jaksoon. 4. Tämän artiklan 1–3 kohdassa tarkoitetut henkilöt voivat oleskella jäsenvaltioiden alueella yhteensä enintään 90 päivää 180 päivän kuluessa.” Kahdesta viiteen vuoteen voimassa olevia toistuvaisviisumeja myönnetään 5 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuihin ryhmiin kuuluville henkilöille edellyttäen, että he ovat kahden edellisen vuoden aikana käyttäneet heille myönnettyä yhden vuoden Schengen-toistuvaisviisumia kohdevaltio(ide)n maahantuloa ja oleskelua koskevan lainsäädännön mukaisesti ja että on ilmeistä, ettei tarve matkustaa usein tai säännöllisesti rajoitu lyhyempään jaksoon. On huomattava, että kahdesta viiteen vuoteen voimassa oleva viisumi on myönnettävä ainoastaan, jos viisuminhakijalle on kahden edellisen vuoden aikana myönnetty kaksi yhden vuoden (ei lyhyemmän aikaa) voimassa olevaa viisumia ja hän on käyttänyt näitä viisumeja kohdevaltio(ide)n maahantuloa ja oleskelua koskevan lainsäädännön mukaisesti. Diplomaatti- ja konsuliedustustot päättävät kunkin viisumihakemuksen arvioinnin perusteella näiden viisumien voimassaoloajan, joka siis voi olla kahdesta viiteen vuotta. Kun tarkastellaan edellytysten määritelmää sopimuksen 5 artiklan 2 kohdassa: ”edellyttäen, että ... heillä on perusteltu syy hakea toistuvaisviisumia” ja 5 artiklan 3 kohdassa: ”edellyttäen, että ... perusteet toistuvaisviisumin hakemiselle ovat edelleen voimassa”, voidaan todeta, että tämän tyyppisten viisumeiden myöntämiseen sovelletaan viisumisäännöstön 24 artiklan 2 kohdan a alakohdan perusteita, toisin sanoen että henkilön on tarpeen matkustaa usein yhteen tai useampaan jäsenvaltioon esimerkiksi liikeasioissa. Toistuvaisviisumia ei ole pakko myöntää, ellei hakija ole käyttänyt aiempaa viisumiaan. Tällainen viisumi voidaan kuitenkin myöntää, jos edellisen viisumin käyttämättä jättäminen johtui hakijasta riippumattomista syistä, kuten kuorma-auton kuljettajan pitkä poissaolo työstä sairauden takia. Vrt. II.2.2.1 kohta, jossa käsitellään matkan tarkoitusta koskevia todistusasiakirjoja toistuvaisviisumien myöntämiseksi 5 artiklassa tarkoitetuille henkilöryhmille. 2.2.3. Diplomaatti- ja virkamatkapassien haltijat Sopimuksen 10 artiklassa määrätään seuraavaa: ”1. Ukrainan kansalaisilta, joilla on voimassa oleva diplomaattipassi, ei vaadita viisumia jäsenvaltioiden alueelle tuloa, alueelta poistumista tai alueen kauttakulkua varten. 2. Ukrainan kansalaisilta, joilla on voimassa oleva biometrinen virkapassi, ei vaadita viisumia jäsenvaltioiden alueelle tuloa, alueelta poistumista tai alueen kauttakulkua varten. 3. Tämän artiklan 1 ja 2 kohdassa mainitut henkilöt voivat oleskella jäsenvaltioiden alueella enintään 90 päivää 180 päivän kuluessa.” Voimassa olevien, muun virkapassin kuin biometrisen virkapassin haltijoiden viisumivapautta koskevien kahdenvälisten sopimusten tai järjestelyjen soveltamista jatketaan, paitsi jos ne on irtisanottu tai niiden soveltaminen on keskeytetty (vrt. edellä 1.6 kohta). Sopimuksessa ei säännellä diplomaattien sijoittamista jäsenvaltioihin. Siihen sovelletaan tavanomaista akkreditointimenettelyä. III. TILASTOTIEDOT Jotta sopimuksella perustettu sekakomitea voi seurata sopimuksen täytäntöönpanoa tehokkaasti, jäsenvaltioiden diplomaatti- ja konsuliedustustojen on toimitettava komissiolle kuuden kuukauden välein tilastotietoja, jotka koskevat mahdollisuuksien mukaan erityisesti seuraavia seikkoja, kuukausittain eriteltyinä: sopimuksen kattamille eri henkilöryhmille myönnetyt viisumityypit; sopimuksen kattamilta eri henkilöryhmiltä evättyjen viisumien lukumäärä; henkilökohtaiseen haastatteluun kutsuttujen hakijoiden prosenttiosuudet henkilöryhmittäin; Ukrainan kansalaisille myönnettyjen viisivuotisten toistuvaisviisumien lukumäärä (maittain) - sopimuksen kattamille eri henkilöryhmille maksutta myönnettyjen viisumien prosenttiosuudet.