* Tir EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 13 06.1997 
KOM(97) 226 lopull 
KOMISSION KERTOMUS 
Yhteisen kalastuspolitiikan 
valvonta 
1995 

SISÄLLYSLUETTELO 
I. JOHDANTO 
II. VALVONNAN VOIMAVARAT JA NIIDEN KÄYTTÖ 
1. Valvonnan voimavarat 
2. Valvontatoiminta 
3. Arviointi 
111 NYKYAIKAISET TEKNIIKAT 
1. Satelliittivalvonta 
2. Saalistietojen ilmoittaminen tietokoneen välityksellä 
IV. YHTEISÖN TALOUDELLINEN OSALLISTUMINEN 
V. PÄÄTELMÄT 
Liite 1 Jäsenvaltioiden kertomukset 
Liite II Taulukot 
-2 
I. JOHDANTO 
Tämän kertomuksen laatiminen on muodollinen velvoite (neuvoston asetuksen (ETY) 
N:o 2847/93 35 artikla) ja sen tarkoituksena on myös lisätä ensisijaisen tärkeää avoimuutta. 
Se on toinen laatuaan ja siinä käsitellään kalastuksen valvontaa vuonna 1995. 
Tämä kertomus täydentää yhteisen kalastuspolitiikan valvontaa koskevaa kertomusta 
(asiak.(96)100 lopullinen, 18.3.1996 -jäljempänä "ensimmäinen kertomus"), jossa ei ollut 
mukana vuonna 1995 Euroopan unioniin liittyneitä Suomea ja Ruotsia. Sen vuoksi tässä 
kertomuksessa on laaja-alaiset kertomukset näiden jäsenvaltioiden valvontajärjestelmästä ja 
komission niistä tekemä arviointi. Tämä kertomus on myös ensimmäisen kertomuksen päivitys 
ja yhteenveto. 
Vuonna 1995 neuvosto hyväksyi uuden viisivuotisen ohjelman yhteisön taloudellisesta 
osallistumisesta jäsenvaltioille yhteisen kalastuspolitiikan valvonnasta aiheutuneiden eräiden 
kulujen rahoitukseen. Valvontalaitteiston (tarkastusalusten, lentokaluston) rahoituksen lisäksi 
tämän ohjelman avulla rahoitetaan uutta tekniikkaa, jäsenvaltioiden yhteisiä tarkastuksia sekä 
tarkastajien koulutusta ja vaihtoa (luvut III ja IV). 
NAFO:n yhteydessä sekä kolmansien maiden vesillä tapahtuvaa kalastuksen valvontaa ei -
kuten ei ensimmäisessäkään kertomuksessa ja samoista syistä - käsitellä tässä kertomuksessa. 
- 3 -
II. VALVONNAN VOIMAVARAT JA NIIDEN KÄYTTÖ 
1 VALVONNAN VOIMAVARAT 
Yhteenveto jäsenvaltioiden voimavaroista on yhteenveto Taulukossa 1. Näiden voimavarojen 
pitäisi riittää siihen, että viranomaiset pystyvät täyttämään kalastustoiminnan valvonnan ja 
seurannan tarpeet niiden toimivaltaan kuuluvilla maantieteellisillä alueilla. Useilla 
jäsenvaltioilla on erikoislaitteita valvontavelvoitteensa täyttämiseksi, vaikka yhteisöllä ei 
olekaan mahdollisuutta rahoittaa näitä. Käytettävissä olevien voimavarojen lisäksi 
valvontajärjestelmän organisointi (pyyntiponnistukset, saaliit, rakenteet, markkinat, tuonti) ja 
asianmukainen valvontasuunnitelma muodostavat tehokkaan kalastuksen valvontajärjestelmän 
perustan. Valvonnan, tarkastusten ja seurannan organisointi vaihtelee merkittävästi 
jäsenvaltiosta toiseen. Useimmissa jäsenvaltioissa sellaiset ministeriöt, jotka ovat vastuussa 
myös muista tehtävistä kuin kalastuksesta, osallistuvat niin ikään kalastuksen valvontaan. Nämä 
voivat olla monenlaisia. Useiden viranomaisten, kuten pyyntialueiden valvonnan, 
rannikkovartioston, tullin ja eläinlääkintäviranomaisten, osallistuminen kalastuksen valvontaan 
voi johtaa turhaan työhön ja tehottomaan valvontatoimintaan. Komissio on sitä mieltä, eitä 
silloin kun kalastuksen valvontaan osallistuu monenlaisia organisaatioita, kalastuksen valvontaa 
on vaikea toteuttaa yhdenmukaisella tavalla. 
2. VALVONTATOIMINTA 
Useimmat jäsenvaltiot ovat tehneet tilastoja toiminnastaan. Taulukossa 2 esitetään satamissa 
ja merellä tehtyjen tarkastusten lukumäärät suhteessa laivaston alusten kokonaismäärään. Tästä 
taulukosta käy myös ilmi, että jäsenvaltioiden tekemien tarkastusten määrien välillä on eroja. 
Yksi syy tähän on se, että kaikki eivät määrittele tarkastusta samalla tavoin. Tarkastus voi olla 
yksinkertainen aluksella käynti tai yksityiskohtainen tarkastus, jossa todetaan miten kaikkia 
kalastusalaa koskevia sääntöjä noudatetaan. Lukujen vertailuun tulee siis suhtautua varauksella. 
Erittäin tärkeä kalastuksen valvonnan näkökohta on jäsenvaltioiden välinen yhteistvö. 
Kalastajat, jotka pyytävät valtioiden rajat ylittäviä kantoja, toimivat monen jäsenvaltion 
lainkäyttövallan alaisina, ja he saattavat purkaa saaliinsa eri jäsenvaltioihin sen mukaan, minkä 
järjestelmän heikkouksista he hyötyvät eniten. 
-4 -
Jäsenvaltiot ovat korostaneet keskinäisen yhteistyön ja koordinoinnin lisäämisen merkitystä. 
Komissio auttaa tarvittaessa yhteistyön lisäämisessä. Hyvä esimerkki tästä on 
ajoverkkokalastuksen valvonta, jonka yhteydessä kuitenkin osoittautui, että yhteistyötä on 
lisättävä edelleen tällaisten toimien kustannusten vähentämiseksi. Tästä on tarkka selvitys 
keitomuksessa yhteisön lainsäädännön täytäntöönpanosta ajoverkkojen osalta vuonna 1995 
Koillis-Atlantilla ja Välimerellä (asiak. SEC(95) 2259 lopullinen 14.12.95). 
3. ARVIOINTI 
Ensimmäisessä kertomuksessa komissio laati arvion yhteisen kalastuspolitiikan eri alojen 
valvonnasta. Lisäksi kertomuksessa yhteisön kalastus-ja vesiviljelyjärjestelmän soveltamisesta 
(asiak. KOM(96) 363 lopullinen, 22.7.1996) selvitetään yhteiseen kalastuspolitiikkaan 
sovellettavan valvontajärjestelmän täytäntöönpanon merkittävämpiä päätelmiä. Tässä vaiheessa 
on aiheellista ottaa esiin edellä mainituissa kertomuksissa kuvatut heikkoudet sekä uusien 
valvontasäädösten täytäntöönpanossa esiintyvät viiveet. 
Komissio on laatinut yhteenvedon jäsenvaltioiden toimittamien kertomusten ja omien 
havaintojensa perusteella. Komissio varmentaa jatkuvasti arvioitaan yhteisen kalastuspolitiikan 
valvonnasta omien tarkastajiensa välityksellä (Taulukko 3). Viime vuosina komission 
tarkastajat ovat hoitaneet heille epätyypillisiä tehtäviä kansainvälisillä vesillä (NAFO. 
tonnikalakampanja), ja koska se estää heitä tarkastamasta valvontajärjestelmien toimintaa 
jäsenvaltioissa, niihin osallistumisen laajuutta on harkittava uudestaan. Koska valvonta on 
ensisijaisesti jäsenvaltioiden velvollisuus, niiden tulisi kantaa täysi vastuu tästä tehtävästään 
erityisesti valvomalla aluksiaan ja tarvittaessa toisen jäsenvaltion lipun alla purjehtivia aluksia 
kansainvälisillä vesillä. 
Nykyinen kalastuslaivaston ja saatavilla olevien meren elollisten luonnonvarojen välinen 
epätasapaino on suuri taakka kalastuksen valvonnasta vastuussa oleville viranomaisille..'Liian 
moni alus kilpailee vähistä kalavaroista, mikä selvästi houkuttaa yksittäisiä kalastajia olemaan 
välittämättä kalavarojen hyödyntämistä rajoittavista säännöistä. Niin kauan kuin useimmat 
alukset ei piittaa säännöistä, mikään niistä ei hyödy siitä, vaan päinvastoin kalavarojen suojelun 
puutteesta on kaikille haittaa. 
5 -
III. Nykyaikainen tekniikka 
1 SATELLIITTIVALVONTA 
Vuonna 1995 kaikki jäsenvaltiot toteuttivat satelliittivalvontaa koskevan pilottihankkeen, jossa 
oli mukana 350 alusta yhteisön eri puolilta. Pilottihankkeet rahoitettiin 10 miljoonalla eculla 
yhteisön talousarviosta. Niitä jatkettiin kuudella kuukaudella vuoden 1995 loppuun, jotta saatiin 
mukaan myös sellaiset jäsenvaltiot, jotka eivät päässeet mukaan suunniteltuna päivänä 
(1.10.1994). 
Komissio on hyväksynyt kertomuksen kalastusalusten satelliittiseurantajärjestelmän 
perustamisesta (VMS) (asiak. KOM(96) 232 lopullinen 28.5.96). 
2. SAALISTIETOJEN ILMOITTAMINEN TIETOKONEEN VÄLITYKSELLÄ 
Asetuksessa 2847/93 ja erityisesti sen 15 ja 18 artiklassa edellytetään, että jäsenvaltiot 
ilmoittavat komissiolle eräitä saalistietoja tietokoneen välityksellä vuodesta 1996 alkaen. 
Komissio on ehdottanut, että jäsenvaltiot toimittaisivat tiedot kalastuksen 
tiedonsiirtojärjestelmän (FIDES) avulla. FIDESin toteutettavuustutkimus tehtiin vuonna 1994. 
FIDES on kaikkien kalastustoimintaan liittyvien tietojen standardoitu tiedonsiirtojärjestelmä, 
jota käytetään erityisesti lainsäädännössä edellytettyjen tietojen siirtoon. 
Vuonna 1995 perustettiin FIDES-varmennusjärjestelmä saalistietojen ilmoittamista varten. 
Verkoston infrastruktuuri on asennettu useisiin jäsenvaltioihin. Varmentamishanketta on jatkettu 
vuoteen 1996 asti. Saaliiden ilmoittaminen komissiolle tietokoneen, avulla alkanee toimia 
varmennushankkeen jälkeen. 
- 6-
IV. YHTEISÖN TALOUDELLINEN OSALLISTUMINEN 
Kalastuksen valvontaan arvioidaan käytettävän yhteisössä 300 miljoonaa ecua vuodessa. Noin 
kaksi kolmannesta menee toimintakuluihin ja yksi kolmannes investointeihin. Vuonna 1995 
jäsenvaltiot saivat rahoitusta eräisiin valvonnasta aiheutuneisiin kustannuksiin. Tämä tukimuoto 
perustettiin yhteisön osallistumisesta jäsenvaltioiden yhteisön kalavarojen säilyttämis- ja 
hallintojärjestelmän noudattamisen varmistamiseksi hyväksymien kulujen rahoitukseen tehdyn 
neuvoston päätöksen 89/631 /ETY johdosta. Tukeen oikeuttavia kuluja vuonna 1995 oli 45 
miljoonaa ecua, joista 2 miljoonaa ecua myönnettiin Suomelle ja Ruotsille. Rahoitusosuudeksi 
vahvistettiin 50 prosenttia. 
Vuoden 1995 rahoitukselliset ja talousarviota koskevat vaikutukset selvitetään kertomuksessa 
yhteisön osallistumisesta yhteisen kalastuspolitiikan noudattamisen varmistamiseksi 
jäsenvaltioiden hyväksymien tiettyjen kulujen rahoitukseen (asiak. KOM(95) 243 lopullinen. 
9.6.95). Tässä kertomuksessa käsitellään myös päätöksen 89/631/ETY soveltamista. Kyseisessä 
kertomuksen osassa annetaan tosiasiallinen kertomus ja yhteenveto. Jälkimmäisessä todetaan, 
että yhteisön taloudellinen osallistuminen on merkittävästi auttanut parantamaan laitteistoa, 
mutta ei ole riittävästi vaikuttanut sääntöjen noudattamatta jättämisten määrään. 
Tulevissa vuosittaisissa kertomuksissa yhteisen kalastupolitiikan valvonnasta käsitellään 
yksityiskohtaisemmin taloudellisia ja talousarvioon liittyviä näkökohtia. Vuodesta 1996 lähtien 
taloudellinen tuki perustuu yhteisön osallistumisesta jäsenvaltioiden yhteiseen 
kalastuspolitiikkaan sovellettavan valvontajärjestelmän täytäntöönpanemiseksi hyväksymien 
tiettyjen kulujen rahoitukseen tehtyyn neuvoston päätökseen 95/527/EY, ja sitä laajennetaan 
kaikille uuden valvontajärjestelmän kattamille aloille. Päätöksen 95/527/EY 4 artiklan 2 kohdan 
mukaisesti jäsenvaltioiden on ilmoitettava säännöllisesti valvontaohjelmiensa edistymisestä. 
Tämä tulee kuulumaan erityisenä osana niiden vuosittaiseen kertomukseen ja muodostaa siten 
myös osan komission kertomuksesta. 
Kalastuksen valvonnasta aiheutuvissa menoissa olisi otettava huomioon myös petoksista johtuva 
hävikki. Varovainen arvio tällaisen hävikin määrästä on 10 prosenttia aluksesta purettujen 
saaliiden arvosta, mikä tekisi 7 000-8 000 miljoonaa ecua vuodessa. 
V. PÄÄTELMÄT 
Kaikilla vastuun tasoilla käyttöön otettava tehokas valvontajärjestelmä on yhteisen 
kalastuspolitiikan menestyksekkään täytäntöönpanon ehdoton edellytys. 
Yhteisen kalastuspolitiikan tehokas yhtenäinen valvontajärjestelmä varmistaa sen säädösten 
yhdenmukaisen ja tasavertaisen täytäntöönpanon. Kalastuskapasiteetin vähentäminen entisestään 
ja pyyntiponnistusten rajoitusten laajentaminen sekä uuden valvontatekniikan käyttöönotto 
varmistavat sen, että tarkastukset ovat niin taloudellisia kuin mahdollista. Tässä suhteessa 
komissio toteaa ensimmäisen kertomuksen päätelmien olevan edelleen päteviä. 
Jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä on kehitettävä seuraavilla aloilla: 
jäsenvaltioiden läheisempi yhteistyö tarkastustoimien avoimuuden ja yhteisön 
lainsäädännön tehokkaan ja yhdenmukaisen soveltamisen lisäämiseksi; 
kalastuksen valvonnan kehittämisen ymmärtäminen kaikissa jäsenvaltioissa; 
rannikkojäsenvaltion, lippujäsenvaltion ja tarvittaessa sen jäsenvaltion, jossa 
kalastustuotteet puretaan, kuljetetaan tai markkinoidaan, toiminnallisen yhteistyön 
vahvistaminen kalastukseen ja siihen liittyvän toiminnan tarkastusten ja valvonnan alalla; 
paremman yhteydenpidon ja ymmärryksen lisääminen jäsenvaltioiden 
valvontaviranomaisten, tieteellisten piirien ja kalatalousteollisuuden keskuudessa; 
jäsenvaltioiden välisen yhdenmukaisuuden ja yhteistyön lisääminen valvonnan alan 
tutkimustulosten ja uuden tekniikan soveltamisessa. 
Tätä taustaa vasten komissio tulee antamaan ensisijaisen tukensa, myös taloudellisen, 
jäsenvaltioiden tekemille aloitteille yhteistyön parantamiseksi koskien Neuvoston asetuksen 
95/527/EY mukaisia projekleja. Tämän lisäksi komissio tulee mahdollisimman pian tutkimaan 
mikäli nykyistä valvontajärjestelmää tulee vahvistaa ja mikäli tarkoituksenmukaista, tämä tulee 
ehdottamaan muukoksia. 
8 -
LIITE I 
JÄSENVALTIOIDEN KERTOMUKSET 
Tässä liitteessä on jokaisen jäsenvaltion kalastustoiminnan valvontaa ja seurantaa koskeva 
kertomus sekä komission arvio Suomesta ja Ruotsista, jotka liittyivät Euroopan unioniin vuonna 
1995. Tästä arvioinnista on ilmoitettu näille jäsenvaltioille, joiden huomautukset on otettu 
mukaan. Jäsenvaltioiden yhteenvedot perustuvat jäsenvaltioiden toimittamiin kertomuksiin. 
Nämä yhteenvedot täydentävät ensimmäisestä kertomusta. 
<3 
BELGIA 
Tässä kertomuksessa käsitellään kansallisen valvontatoimen vuonna 1995 suorittaman 
valvontatoiminnan pääpiirteitä. 
Uusia hallinnollisia toimenpiteitä ei ole hyväksytty vuoden 1994 kertomuksen jälkeen; 
lainsäädännössä tai rangaistustoimenpiteissä ei siis ole muutoksia. 
A. ORGANISAATIO 
Ei muutoksia verrattuna vuoteen 1994. 
B. VOIMAVARAT 
-Henkilöstön määrä vähentynyt (yksi valvoja vähemmän) 
-Rannikkomiinanraivaajaa ei käytetty vuoden 1995 toisella vuosipuoliskolla 
-Lentokalustoa käytetty 40 tuntia vuodessa. 
C. TOIMINTA 
-Vuonna 1995 tarkastuksia yhteensä: 106 (1994: 208) 
-Tarkastuspaikat: 
- Zeebrugge: 45 
- Oostende:42 
- Nieuwpoort:12 
- Muut paikat: 7 
-Tarkastusten väheneminen vuonna 1995 johtuu pääasiassa kahdesta syystä: 
-Yksi valvoja erosi palveluksesta 
Voimavaroja siirrettiin satelliittivalvontaa koskevaan pilottihankkeeseen 
-Purettuja saaliita tarkastettu:kansallisten viranomaisten mukaan 20 prosenttia puretuista 
saaliista (30 prosenttia vuonna 1994) 
-Saalisilmoituksia tarkastettu: 75 prosenttia saalisilmoituksista (sama osuus kuin vuonna 1994). 
-Kalastuspäiväkirjoista palautettu:95 prosenttia 
-Toteutetut kansalliset toimenpiteet: 
-kielikampelakantojen pyyntirajoimsten soveltaminen: kiintiöstä varatm 34 prosenttia alle 300 
hv:n aluksille 
punakampelan vähimmäiskoko nostettu 27 cm:iin 
(aluksesta puretun) turskan vähimmäiskoko nostettu 45 cm:iin marras-joulukuun ajaksi 
12 kalalajin osalta pyynnin lopettaminen 
20 kiintiöiden vaihtoa 
tarkastusten aikana kiinnitetty erityistä huomiota alamittaisiin kaloihin ja 
vähimmäissilmäkokoihin 
tulli- ja valmisteverohallinnon tarkastuslaitos tarkastaa kalojen kuljetuksen 
Tekninen valvonta - rakennepolitiikka - markkinat 
Vuoden 1995 kertomuksessa -on yksityiskohtainen selvitys tämäntyyppisistä tarkastuksista 
vastuullisista yksiköistä; siinä ei ole kuitenkaan mainintaa niiden tarkasta lukumäärästä, 
paikasta tai niiden tuloksista. 
Tarkastustoiminnan tulokset 
Merellä tarkistettujen alusten lukumäärä: 1995 1994 
87 68 
Kansallisuus: Belgia (54, Alankomaat: 19, Ranska: 12) 
Rikkomusten lukumäärä. 2 (kielletty pyydys/suljettu alue) 
Rikkomukset satamissa: 36 (34 kalastuspäiväkirjarikkomusta, 2 alamittaisia kaloja) 
Ilmavalvonnassa todetut rikkomukset: 3 ranskalaista alusta 
"M 
TANSKA 
A ORGANISAATIO 
Tammikuun 1. päivästä 1995 kalasmsosasto on virallisesti ollut maa- ja 
kalatalousministeriön osa. 
Kalastalousosaston vasmulla on valvoa, että kalastusteollisuus noudattaa yhteisön 
kalatalousalan lainsäädäntöä ja kansallista kalastuslainsäädäntöä, joita ovat laki suolaisen 
veden kalastuksesta, laki kalastuksen valvonnasta, laki makean veden kalastuksesta ja 
laki kalanjalostuksesta, johon sisältyvät tarkastusvelvollisuudet hoidetaan yhdessä 
eläinlääkintäosaston ja rakenneosaston lausuntojen perusteella. Kalatalousosasto hoitaa 
myös kaiken kalatalousalaa koskevan tietokonetyön, erityisesti kaikki alan tilastot. 
Kalatalousosasto käsittää seuraavat elimet: keskushallinto, joka jakaantuu kolmeen 
yksikköön (hallinnollinen yksikkö, kalatalousyksikkö ja tietokoneyksikkö), kuusi 
tarkasmslaitosta (Esbjerg, Nyk#bing Mors, Frederikshavn, Randers, Fredericia ja 
Roskilde) paikallisine tarkastusasemineen ja viisi kalastuksenvalvonta-alusta 
(Vestkysten, Nordsoen, Nordjylland, Jens Vaever (31. päivään toukokuuta), Havornen 
(1. päivästä toukokuuta) ja Viben). 
B VOIMAVARAT 
Kalatalousosaston hallintohenkilöstöä on lisätty. 
Tarkastajien määrä on edelleen 143. Tarkastustoimi jakautuu kuuteen 
pääalueeseen, joilla jokaisella on tarkastajien paikallistoimisto. 
Partioaluksia on edelleen 5. Lentokalustoa ei käytetä. 
Tietokonejärjestelmä. 
Kaikissa paikallistoimistoissa on tietokoneet, jotka ovat yhteydessä ministeriössä 
olevaan keskuspalvelimeen. Tietokannoissa on kalastuspäiväkirjoista, 
purkausilmoituksista, myynti-ilmoituksista, aluksiltajakalastuslisensseistä saadut 
yksityiskohtaiset tiedot. 
MJ 
TOIMINTA 
Taulukko 1. Tarkastustoiminta satamittain ja tarkastustyypeittäin 
Tarkastuspaikka 
Esbjerg 
Fredericia 
Frederikshavn 
Nykobing Mors 
Randers 
Roskilde 
Yhteensä Tarkastajien lkm 
21 
19 
29 
25 
18 
31 
143 Tarkastettujen 
alusten lkm 
2 01A 
412 
1 406 
943 
145 
1 096 
6 076 Tarkastettujen 
ostajien lkm 
483 
127 
1 345 
754 
595 
480 
3 784 
Taulukko 2. Tarkastuspäiviä merellä partioaluksittaiu ja ICES-alueittain 
Aluksen nimi 
Havornen 
Jens Vœver 
Nordsoen 
Nordjylland 
Vestkysten 
Viben 
Yhteensä IVA 
1 
1 
8 
10 IV h 
166 
9 
108 
5 
2HH 111 AN 
2 
43 
110 
1 
156 III 
AS 
2 
1 
27 
44 
24 
98 III B 
15 
1 
2 
59 
77 mc 
i 
4 
1 
59 
71 111 1) 
72 
40 
12 
21 
145 
te 
Taulukko 3. Meritarkastusten määrä ICES-alueittain ja partioaluksittain 
Aluksen nimi 
Havornen 
Jens Vaever 
Nordsoen 
Nordjylland 
Vestkysten 
Viben 
Yhteensä IVA IV b 
185 
3 
70 
6 
264 III AN 
5 
18 
99 
122 III AS 
2 
11 
12 
18 
43 111 B 
6 
2 
8 mc 
6 
3 
3 
33 
45 IIID 
64 
44 
17 
2 
127 
te\ 
SAKSA 
VOIMAVARAT: 
Sama määrä tarkastajia. 
Sama määrä tarkastusaluksia. 
Erilaisia mlli/poliisilaitoksen alaisuuteen kuuluvia rannikkopartioaluksia käytetään 
järjestelmällisemmin kalasmksen valvonnassa. Tämä on toistaiseksi koeluontoista, 
mutta käytännön uskotaan vakiinmvan tulevaisuudessa. Nykyiset avomeripartioalukset 
ovat vanhentuneita, eivätkä sovellu tehtäviinsä. 
B. TOIMINTA: 
SATAMATARKASTUKSIA VUONNA 1995 9 155 
Osavaltio 
Niedersachsen 
Schleswig-Holstein (Itämeri) 
Pohjanmeri 
Mecklenburg-Vorpommern Satamatarkastuksia 
537 
1 818 
4 101 
2 699 
Pakastetroolareista puretuista saaliista tarkastetaan 50 prosenttia. 
TARKASTUKSET MERELLÄ - 1995: 
Partiopäivien lkm alueittain Merellä tehtyjen tarkastusten lkm alueittain 
1 240 ICES III 
1 310 ICES IV 
10 ICES V 
20 ICES VI 
2 ICES XII 
26 ICES XIV 3 473 
1 406 ICES III 
ICES IV 
Yhteensä 2 608 Yhteensä 4 879 
U 
Satamissa ia huutokauppakeskuksissa tarkastettujen lastin purkausten määrä: 
- 30 prosenttia, joista suurin osa huutokauppakeskuksissa. 
Vertailemalla tarkastettujen tietojen määrä: 
- Kansallinen keskiarvo 95 prosenttia 
- Eniten Niedersachsenissa 100 prosenttia 
C. UUTTA TOIMINTAA 
Pyynnin valvonta Itämerellä 
Sen estämiseksi, ettei Itämeren turskaa yritetä ilmoittaa Pohjanmeren turskana. Saksan 
viranomaiset ovat tehneet sopimuksen Tanskan kanssa, jonka mukaan saksalaiset 
tarkastusalukset saavat käydä tarkastamassa Tanskan vesillä olevat saksalaiset alukset. 
Kampelakaloia pyytävien troolareiden moottoritehon tarkistukset 
Näitä on lisätty, ja Germanischer Lloyd valmistelee katsausta puomitroolareiden 
moottoritehoista. 
Toimintatapaan kuuluu myös markkina-alan valvontatoiminnan katsaus. Sen mukaan 
järjestelmä on hyvin valvottu, ja viitehintoja noudatetaan lähes aina. 
16 
KREIKKA 
A. ORGANISAATIO 
Kertomuksesta käy ilmi kalasmksen valvonnasta vastuussa olevat kansalliset 
viranomaiset. Uutena tekijänä on kauppaministeriö, joka vastaa sellaisten tuotteiden 
valvonnasta, joiden ensimmäinen myyntipaikka on muu kuin purkauspaikka. 
Maatalousministeriön kalasmsosasto johtaa edelleen valvontaa. 
B. VOIMAVARAT 
1. Henkilöstö 
Kertomuksen mukaan henkilöstöä on seuraavasti: 
150 kalastusviranomaista ja kaksi tietokoneoperaattoria valvoo yhteisen 
kalastuspolitiikan sääntöjen soveltamista - nämä ovat 
maatalousministeriön palveluksessa; 
4236 kauppalaivastoministeriön satamaviranomaista ja 172 
satamaviranomaista (rannikkovaltio) osallistuu kalastustoiminnan 
valvontaan purkauspaikkaan asti. 
satamahenkilöstöä (180) on 10 satamassa - he ovat vastuussa kalojen 
kaupallisten ominaisuuksien tarkastamisesta ja ensimmäisestä 
kaupanteosta satamien laitureilla. 
2. Alukset/Lentokoneet/Kulkuneuvot 
141 partio venettä 
4 lentokonetta 
289 partiokulkuneuvoa 
Tietokone varustus: ei muutoksia 
i^\ 
c. TOIMINTA 
Valvontakertoja/tarkasmksia tehtiin yhteensä 448. Tulokset olivat seuraavanlaiset: 
Kalasmspäiväkirja- tai purkausilmoitusrikkomuksia: 
Laittomia pyydyksiä: 
Laitonta kalastusta 
Laittomia saaliita - kielletty alue 
- liian suuri vetoisuus/teho 
- kohdennettu kalastus 
- sivusaalisrikkomus 
- alamittaisia kaloja 5 
96 
164 
K) 
10 
5 
16 
Kalastaminen ilman lisenssiä 
Aluksen kansallisuus: - Kreikka 
- Italia 
- Honduras 
Räjähteiden käyttö: 
Muita rikkomuksia: 87 
2 
1 
1 
10 
nt 
ESPANJA 
Espanjan kertomuksessa vuodelta 1995 on tietoja valvontaosastoista, kirjamista rikkomuksista 
ja tehdyistä tarkasmksista. Lisäksi siinä käsitellään vuoden 1995 aikana hyväksyttyjä yhteisön 
kalastussäännöksiin liittyviä erityistoimenpiteitä. 
A. ORGANISAATIO 
Espanjassa kalastuksen valvonnasta ja tarkastuksista vastuussa olevien elimien 
toimivaltaan ei ole tehty muutoksia. 
B. VOIMAVARAT 
1. Henkilöstö 
Madridissa sijaitsevassa valvontaryhmässä on saman verran henkilöstöä kuin vuonna 
1994. 
Eräiden autonomisten hallintoalueiden henkilöstön määrässä on tapahtunut 
muutoksia: esimerkiksi Andalusiassa määrä on noussut 25:stä 40:een. mutta 
Kataloniassa määrä on vähentynyt 18:sta 10:een. . . 
2. Alukset/lentokoneet 
Laivaston tarkastuksessa tai valvonnassa käyttämien alusten määrä on noussut 31 :stä 
37:een. 
3. Tietokonejärjestelmä 
Madridissa sijaitseva valvontaosasto ylläpitää tietokantaa (AD AB AS). Tietokannassa 
on tietoja tarkastuksista, rikkomuksista, havainnoista, pysätetyistä aluksista. 
Tietokantaan kirjataan myös laivaston valvontatoimet. 
A 13 
C. TOIMINTA 
Tavallisesti tarkastus- ja valvontatoiminta keskittyy seuraaviin: 
Tarkasmkset merellä - alusten asiakirjojen, pyydysten, saaliiden, kalojen koon jne. 
tarkasmkset. 
Ilmavalvonta - suojelualueiden valvonta, tuki laivaston aluksille. 
Tarkastukset satamissa - alusten asiakirjojen ja aluksesta purettujen saaliiden 
tarkasmkset. 
1. Tarkasmkset merellä: 
ALUE 
VIII 
IX 
COPACE/ 
CECAF 
NAFO 
Välimeri 
Yhteensä ALUKSEN KANSALLISUUS 
Espanja 
1 890 
3 301 
130 
6 
5 797 
Il 124 Yhdistynyt 
kuningas­
kunta 
-
9 
-
-
-
9 Portugali 
-
13 
1 
-
1 
15 Ranska 
-
1 
2 
-
1 
4 Marokko 
-
1 
2 
-
3 
6 
l 
Ilmeisen rikkomuksen tehneiden alusten määrät aluksen kansallisuuden mukaan. 
ALUE 
VIII, IX 
COPACE/ 
CECAF/NAFO 
Välimeri 
Yhteensä ALUKSEN KANSALLISUUS 
Espanja 
2 921 
1 885 
4 806 Yhdistynyt 
kuningas­
kunta 
-
-Portugali 
12 
1 
13 Ranska 
1 
-
1 Marokko 
1 
2 
3 
Rikkomuksen tyyppi (yleisin): 
Atlantti: Välimeri: 
Kalasmspäiväkirja 203 Kalasmspäiväkirja 154 
Kielletty pyydys 461 Kielletty pyydys 105 
Suljetulla alueella kalastaminen 1 038 Suljemlla alueella kalastaminen 695 
Laittomat saaliit 98 Laittomat saaliit 15 
d\ 
2. Satamatarkasmsten mlokset - Atlantti 
Rikkomuksen 
tyyppi 
Kalastuspäivä­
kirja/purkaus-
ilmoitukset 
Kielletty pyydys 
Kielletyillä 
alueilla 
kalastaminen 
Alamittaiset 
kalat 
Aluksella 
laittomia saaliita 
Yhteensä Aluksen kansallisuus 
Espanja 
40 
59 
57 
123 
53 
332 Yhdistynyt 
kuningas­
kunta 
6 
1 
-
-
7 Portugali 
5 
-
-
-
5 /talia 
-
-
T 
-
2 Ranska 
1 
-
-
-
I Panama 
4 
-
-
-
4 
Välimeri 
Rikkomuksen tyyppi Aluksen kansallisuus 
Espanja Italia 
Kalastuspäiväkirja/ 19 
Puikausilmoitukset 
Kielletty pyydys 26 1 
Alamittaiset kalat 49 
Aluksella laittomia 27 
saaliita 
Yhteensä 121 I 
<?<, 
3. Rakennetoimenpiteiden valvonta 
Vuoden 1995 aikana Espanjan viranomaiset seurasivat rakennetoimenpiteiden 
toteuttamista käyttäen vuoden 1994 kertomuksessa selostettuja voimavaroja. Tarkastusten 
ja valvonnan seurauksena asianosaiset kansalliset viranomaiset toteuttivat 160 
rangaistustoimenpidettä, jotka liittyivät lähinnä alusten teknisiin ominaisuuksiin kuten 
vetoisuuteen, moottorin tehoon tai rekisterinumeroon. 
4. Uusia toimenpiteitä 
Espanjan viranomaiset hyväksyivät 17 päivänä joulukuuta 1995 kuninkaallisen asetuksen 
N:o 1998/1995 kalastustuotteiden ensimmäisen myynnin valvomiseksi. Säädöksen 
täytäntöönpanon valvonta on alueellisten viranomaisten vastuulla. Säädöksessä tehdään 
tuoreen kalan myynti huutokaupoissa pakolliseksi. Jäädytettyä kalaa saa my\dä 
kalahuutokaupoissa tai muissa asianmukaisen luvan saaneissa laitoksissa. 
'• .2 
RANSKA 
Ranskan vuoden 1995 kertomuksessa on joitakin uusia tekijöitä ja erityisesti 
yksityiskohtaisempaa tietoa henkilöstömääristä, tiedonkeruusta ja jalostukseen ja kauppaan 
liittyvän valvonnan laajuudesta. 
Yleisesti ottaen Ranskassa käytetyissä menettelyissä tai menetelmissä ei ole tapahtunut 
merkittäviä muutoksia. Sakkojen määrässä ei ole tapahtunut muutoksia. Vuonna 1995 
hyväksyttiin yksi uusi lainsäädännöllinen toimenpide (asetus 95-411, 19.4.95). 
A. ORGANISAATIO 
Ei uusia tekijöitä 
B. VOIMAVARAT 
1. Henkilöstö 
Vuonna 1995 valvontatehtävissä oli pysyvästi tai määräaikaisesti 532 henkilöä. 
Tutkimuksessa ja valvonnassa vuoden 1995 lopussa oli 791 henkeä. 
Valvontatehtäviä järjestellään parhaillaan uudelleen 26 päivänä helmikuuta 1996 
hyväksytyn kansallisen säädöksen seurauksena, jossa suunnitellaan kahden uuden 
valvontatoimen perustamista - 85 tarkastajaa (affaires maritimes) ja 275 valvojaa (affaires 
maritimes - entinen hallinnollinen haara). 
2. Alukset ia lentokalusto (Service des affaires maritimes) 
Alukset 
8 pikavenettä valvoo Ranskan yksinomaista talousaluetta. Nämä alukset ovat jopa 
30-metrisiä, ja niissä on 9 hengen miehistö. Seitsemän pikaveneen asemapaikka on 
Atlantin satamissa ja yhden Marseilles' ssa. 
Z 
V\ 
5 jopa 17-mctristä pikavenettä toimii 30 meripeninkulman sisällä rannikosta, ja niissä 
on 5 hengen miehistö. 
21 pikavenettä valvoo rannikolla; ne ovat 8 — 12 metriä pitkiä ja niissä on 4 hengen 
miehistö. 
46 zodiakkityyppistä kevytalusta 
Laivasto 
Laivasto täydentää Affaires Maritimen toimintaa. Brestissä on kaksi partiovenettä, Sterne 
ja Grèbe, jotka partioivat 200 meripeninkulman rajan sisäpuolella (74 prosenttia niiden 
ajasta käytetään tähän). 
Valvonnassa käytetään osa-aikaisesti viittä lentokonetta ja Gendarmerie maritimen 
seitsemää pikavenettä ja neljää partiovenettä. 
Vuonna 1995 tonnikalan pyyntiä valvottiin yhteensä 98 päivää. 
Gendarmerie Nationale 
Tällä toimella on 10 pikavenettä Englannin kanaalin satamissa ja 11 Atlantin satamissa. 
Tulli 
12 pikavenettä Englannin kanaalin satamissa 
12 pikavenettä Atlantin satamissa 
Tulli avustaa myös ilmavalvonnassa. 
3. Tietotekniikka 
Alueellisissa tilastokeskuksissa (Boulogne, Saint-Malo, Lorient ja La Rochelle) on 4 kpl 
386- ja 486-tyyppistä PC:tä. 
Niiden väliset yhteydet hoidetaan St-Malon kautta X25-prolokollalla. 
2 £ 
C. TOIMINTA 
1. Valvonta merellä 
"Valvontapäivien" lukumäärä 
Alueet 
VII 
VIII 
XII 
(Tonnikala) 
EEZ Guyana 
Yhteensä Alusten käyttö 
380 päivää 
1 906 päivää 
98 päivää 
250 päivää 
2 634 päivää Ilmavalvonta 
67 
39 
1 
4 
111 Havainnot 
(ilmasta) 
2 297 
2 297 Havainnot 
(mereltä) 
956 
956 
Merellä tehtyjen tarkastusten lukumäärä aluksen kansallisuuden ja vyöhykkeittäin 
Alueet 
VII 
VIII 
Alue 
Guyana Kansallisuus 
FR 
4 509 
3 766 
/ ESPANJA 
/ 
980 
/ BE 
13 
61 
/ UK 
5 
10 
/ MUUT 
(Etelä-
Amerikka) 
/ 
/ 
39 
- Ilmeisen rikkomuksen tehneiden alusten lukumäärä kansallisuuksittain 
Ranska 
1 042 Espanja 
62 Belgia 
11 UK 
1 Etelä-
Amerikka 
32 
Ï <o 
Rannikkovalvontayksiköt ( Unités Littorales des affaires maritimes) tekivät yhteensä 
376 tarkastusta, joista suurin osa tehtiin merellä (katso kertomuksen sivu 6) 
Kolmansien maiden aluksesta purkamisten määrä vuonna 1995 
Satama: 
Boulogne-sur-Mer: 8 kertaa, yhteensä 4 733 tonnia 
Concarneau: 1 kerta, yhteensä 69 tonnia 
Teknisten toimenpiteiden valvonta 
Englannin kanaali Kalojen koko Silmäkoko 
ja Atlantti 
Tarkastusten määrä yhteensä 3 320 275 
Rikkomusten lukumäärä 108 72 
Rakennetoimenpiteiden valvonta 
Laivaston nykyaikaistamisen ja rakenneuudistuksen yhteydessä valvontatoimia tulee 
hoitamaan ensisijaisesti Affaires Maritimes''n osastojen yksiköt. 
Tarkastusten lukumäärästä tai tiheydestä ei ole tietoja. 
Tulli tarkastaa alusten vetoisuudet. 
Markkinat 
Markkina-alan valvontaa toteutetaan kolmella tasolla: 
huutokauppakeskuksissa 
markkinoilta vetämisen jälkeen • 
jälkeenpäin Agence Centrale des Organismes^n toimittaman FI OM: in (Fonds 
d'Intervention et d'Organisation des Marchés) tarkastusten yhteydessä 
2-f 
Tavallisesti FI OM, joka seuraa EMOTRin rahaston käyttöä, valvoo markkinoita. Tämä 
valvonta käsittää: 
- tuotteiden luokittelun 
- markkinoilta vetämishinnat 
- mahdollisten markkinoilta vedettyjen tuotteiden hävittämisen. 
Myynti-ilmoitusten tietojen vertai/u 
Huutokaupoista saadut myyntiä koskevat tiedot ilmoitetaan keskitetysti FIOM:iin. jossa 
alusten tunnistetiedot tarkastetaan ja niitä vertaillaan alusrekisteriin. Kalastuspäiväkirjat 
kerätään yksiköissä ja IFREMER:in henkilöstö varmentaa ne ensimmäisen kerran. 
Kalastuspäiväkirjojen jäljennökset toimitetaan CCAMdle ja CRTSdle. jossa tarkastetaan 
yksityiskohtaisemmin pyydetyt lajit, käytetyt pyydykset ja pyyntipaikka. 
CRTS vertailee purkausilmoitusten ja kaupantekoa koskevia tietoja pyynti-
ilmoituksiin 
IFREMER:in henkilöstö valvoo niitä aluksia, joilla ei ole velvoitetta esittää 
kalastuspäiväkirjaa ja jotka eivät myy huutokauppakeskusten kautta, omistajan ja 
asiakkaiden antamien tietojen perusteella. Saint-Malossa kokeillaan näytteidenottoa. 
Huutokauppakeskuksissa myyvien alusten (joilla on kalastuspäiväkirja) tiedot 
tarkistetaan myynti-ilmoituksista. 
^ Y 
IRLANTI 
Vuoden 1995 kertomus on pääpiirtein samanlainen kuin vuoden 1994 kertomus. 
A KÄYTETTÄVISSÄ OLEVAT VOIMAVARAT 
Valvontaan käytettävissä olevat voimavarat ovat pysyneet samana, kun taas 
valvontatoiminta on kasvanut lievästi: 
Tarkastukset maalla: 1995 1994 
10 900 10 500 
Partiopäivät merellä: 1 284 1 258 
Tarkastetut lastin purkaukset 40 % 35 % 
B TOTEUTETUT ERITYISTOIMENPITEET 
Kymmenen kalastusalueen hallinta tapahtuu yksittäisille aluksille määrättyjen kiintiöiden 
avulla. 
Sillin ja makrillin purkaustarkastukset nousevat 100 prosenttiin. 
Ennakkoilmoitus vaaditaan ennen purkausta: tämä on otettu huomioon valvontaohjelman 
suunnittelussa. 
Alle kymmenmetrisiä aluksia "tarkastetaan säännöllisesti". 
Kalastuspäiväkirjat'ja lastin purkausilmoitukset on palautettu melkein 100 prosenttisesti. 
Verkot mitataan maissa kahdesti vuodessa. 
Uusia teknisiä toimenpiteitä: 
Kahdelle kannalle eli hummerille ja torvisimpukalle on määrätty vähimmäispurkauskoot, 
ja mahdollisuutta määrätä vähimmäiskokorajat hämähäkkiravulle, jokiravulle ja 
Palaemonidae-suvun katkaravuille harkitaan. 
2 ^ 
ITALIA 
Italian viranomaisten vuotta 1995 koskevassa kertomuksessa annetaan lisätietoja valvontatoimen 
koordinoimisen oikeusperustasta, tietoja ajoverkkoja koskevien sääntöjen täytäntöönpanosta sekä 
laaditaan yhteenveto tarkastustoiminnan tuloksista. 
Kertomuksessa ei anneta tietoja Välimerta koskevien teknisten toimenpiteiden soveltamisesta. 
A. ORGANISAATIO 
1. Oikeusperusta 
- 14 päivänä heinäkuuta 1965 annetun lain N:o 963 20 ja 21 artikla 
- 25 päivänä helmikuuta 1995 tehty ministeriöpäätös 
2. Tärkeimmät täytäntöönpanosta vastaavat viranomaiset 
- Corpo delle Capitanerie di Porto 
- Corpo della Guardia di Fianza 
- l'Arma dei Carbinieri - ainoastaan aluevedet 
- la Polizia di Stato - ainoastaan aluevedet 
3. Suurimmat vaikeudet sääntöjen soveltamisessa 
- rannikkoviivan pituus (8 000 km) 
- alusten lukumäärä ( 16 000) 
- purkauspaikkojen lukumäärä (850) 
- kaupan pitämistä koskevien sääntöjen soveltaminen ei kuulu Direzione Générale 
della Pescan toimivaltaan 
- erilaisista valvontatoimenpiteistä saatujen tietojen koordinoimiseen tarvittava 
tietoliikennejärjestelmä ei ole vielä valmis. 
3= 
B. KÄYTETTÄVISSÄ OLEVAT VOIMAVARAT 
Capitainerie di Porto: 7 000 henkilöä 47:ssä eri paikallistoimistoissa 
3 300 maalla tapahtuvassa valvonnassa 
1 970 merivalvonnassa 
330 alusta valvontatarkoituksiin 
TOIMINTA 1995 
Tarkastusmatkat/partiointi merellä 
Valvonta/tarkastukset merellä: 
Havaitut rikkomukset: 
Saaliiksi saadun kalan määrä 
(kilogrammoina) 
Takavarikoitujen verkkojen ym. 
määrä 9 890 
12 410 
1 638 
(joista 1 424 hallinnollisia rikkomuksia) 
18 652 
376 
Ilmavalvonta 
- lentotunnit 
- tarkastusmatkojen määrä 140 
32 
3. Tarkastusmatkat/partiointi maalla: 
- tarkastusmatkojen/partioinnin määrä: 
- valvonta ja tarkastukset (yhteensä): 
- purkausta, jakelua ja myyntiä 
koskevat tarkastukset: 
- laitetarkastukset: 
- havaitut rikkomukset: 
- saaliiksi saadun kalan määrä 
(kilogrammoina): 
- takavarikoitujen verkkojen ym. määrä: 7 725 
10 719 
7 740 
2 979 
816 
(joista 504 oli hallinnollisia rikkomuksia) 
11 506 
171 
31 
Ajoverkkokalastus 
Valvonta merellä: 450 
Satamavalvonta: 497 
Hallinnolliset rikkomukset: 27 
Hallinnolliset takavarikot: 24 
Kalastusta koskevien sääntöjen 
rikkominen: 6 
Kalatakavarikot: 2 
Takavarikoidut verkot (metrittäin) 60 508 
ALANKOMAAT 
Kertomuksessa annetaan laajalti tietoja markkinoista, tietotekniikkarakenteesta. sakoista ja 
seuraamuksista. 
A. ORGANISAATIO 
Valvontatoimen organisaatiossa ei tapahtunut muutoksia Alankomaissa vuonna 1995. 
B. KÄYTETTÄVISSÄ OLEVAT VOIMAVARAT 
1. Henkilöstö 
Tarkastajakunta koostuu 56 tarkastajasta (58 vuonna 1994), joita avustavat vksitviset 
toimijat. Jälkimmäisten osuus vuonna 1995 oli 28 750 tuntia (37 500 vuonna 1994). 
2. Alukset/lentokoneet 
Tullin ja laivaston aluksia käytetään valvontatehtäviin merellä. Narsinaisista 
lukumääristä ei ole annettu yksityiskohtia, mutta vuoden 1994 lukujen anellaan 
pitävän vielä paikkansa. 
Laivaston ilmailupoliisiosasto antaa ilmatukea. 
3. Tietotekniikka 
Vuonna 1995 Covis ja C-Day -järjestelmät korvattiin VIR1S II -järjestelmällä 
(kalatalouden rekisteröinti- ja tietojärjestelmä). CORBA-järjestelmä (tarkastusten 
rekisteröinti/valvonta ja seuraamukset) on yhä käytössä. 
J-* 
C. TOIMINTA 
Alankomaiden viranomaiset ilmoittavat edelleen valvontatoiminnan valvontatunteina: 
Tarkastukset satamassa/maissa 
1995: 28 750 tuntia (1994: 37 500) 
Tarkastukset merellä Alukset (lunnit) Lentokone (tunnit) 
:995: 1 846 398 
Valvontaviranomaiset kohdistavat toimintansa erityisiin aloihin ja paikkoihin esim. 
puomitroolilaivastoon. pakastustrooleihin, punakampelan suoja-alueeseen. 
Yleinen tarkastustoiminta 
Tarkastuslunnil (Meri/satama/ilma): 73 937 
Kaikki puretut saaliit 
Alankomaissa (1995) 32 508 tarkastettu 
Alankomaiden alukset: 27 027 10,8 % 
Vieraat alukset: 5 481 10.9 % 
Keskimääräinen tarkastusprosentti 10,8 % 
Kalastusalan liitännäisyritysten tarkastaminen: 7 364 tarkastusta 
513 rikkomusta 
^ 
Taulukko: Yhteenveto toiminnasta (Meri + ilmatarkastukset/valvonta) 
Aluksen lippu 
Alankomaat 
Belgia 
Saksa 
Tanska 
Ranska 
Yhdistynyt 
kuningaskunta 
Irlanti Tarkastustyyppi 
Fyysiset 
tarkastukset 
1 781 
46 
7 
5 
2 
1 
0 Silmämääräiset 
tarkastukset 
Ei käytettävissä 
79 
18 
124 
10 
87 
1 Tulokset 
Selkeät 
rikkomukset 
160 
10 
8 
5 
2 
1 
-
Merellä havaitmjen rikkomusten pääluokat: 
Kielletyt välineet: 
Suljettu alue: 
Alamittaiset kalat: 50 
39 
51 
i J 
Satamatarkastukset 
Havaitut rikkomukset 
Aluksen 
lippuvaltio 
Alankomaat 
Belgia 
Saksa 
Tanska 
Ranska 
Irlanti 
Yhdistynyt 
kuningaskunta Rikkomustyyppi 
Kalastuspäivä­
kirja 
135 
29 
10 
9 
2 
2 
10 Välineet 
4 
1 Aluksen 
tunnistus 
11 Muu 
35 
Määrätyt seuraamukset 
Määrättyjen seuraamusten ankaruus riippuu a) rikkomuksen luonteesta ja b) siitä, onko 
kyseessä toinen vai kolmas rikkomus. Yleisesti ottaen saalis takavarikoidaan ja määrätään 
sakko. Kalastusalus voidaan takavarikoida, jos kyseessä on kolmas rikkomus. 
Markkinat/rakenteet 
Ei selkeitä muutoksia näiden alojen valvontaorganisaatiossa tai eri laitosten käyttämissä 
menetelmissä. 
Saalistietojen tarkastaminen tietoja vertailemalla 
Kalastuspäiväkirjojen, purkausilmoitusten ja myynti-ilmoitusten tiedot tarkastetaan 100-
prosenttisesti tietokonejärjestelmistä. Epätäydelliset/epätarkat tiedot palautetaan ja korjatut 
tiedot syötetään uudelleen. 
?t. 
PORTUGALI 
Kertomus rajoittuu joidenkin vuoden 1994 kertomuksessa esitettyjen näkökohtien 
päivittämiseen. Vuoden 1995 kertomus antaa tarkemman ja kattavamman kuvan 
täytäntöönpanovoimavaroista. 
A. ORGANISAATIO 
Kahdeksalla eri viranomaisella on kalasmstoimien valvontaan liittyvää toimivaltaa 
säilyttämistoimenpiteiden ja voimavarojen hallinnon osalta: 
- Kalastuksen pääosasto: tarkastusosasto (DSI) 
- Meriviranomainen (AMAR) 
- Ilmavoimat (FA) 
- Kansalliskaartin tarkastusprikaati (GNR/BF) 
- Taloudellisen toiminnan tarkastusosasto (IGAE) 
- Tullin pääosasto (DGA) 
- Satamien, laivaliikenteen ja merikuljetusten pääosasto (DGPNTM) 
- Kalastuksen pääosasto: markkinoita ja laatua valvova osasto (DSMQ). 
B. KÄYTETTÄVISSÄ OLEVAT VOIMAVARAT 
1. Maalla toimivien tarkastajien lukumäärä: 
376 kalastustarkastajaa, joilla on toimivaltaa kalasmstoimien valvonnassa. 
Tarkastajat tulevat seuraavista laitoksista: 
- Kalastuksen pääosasto: tarkastusosasto 12 
- Kalastuksen pääosasto: markkinoita 
ja laama valvova osasto 22 
- Meriviranomainen 85 
- Ilmavoimat 8 
- Kansalliskaartin tarkastusprikaati 107 
- Taloudellisen toiminnan tarkastusosasto 87 
- Tullin pääosasto 39 
- Satamien, laivaliikenteen ja merikuljetusten pääosasto 16 
t) 
2. Tarkastusalusten lukumäärä: 
Puolusmsministeriön/Iaivaston merellä kalasmstarkasmksia tekevien alusten 
lukumäärä on esitetty seuraavassa alustyypeittäin: 
- "J. Coutinho" -korvettiluokka (FS) 6 
- "B. Andrade" -korvettiluokka (FS) 4 
- "Cacine" -partioveneluokka (PB) 10 
- "Albatroz" -pikaveneluokka (PBR) 5 
- "Dragäo" -pikaveneluokka (LFR) 5 
- Muita tarkastusaluksia 41 
Yhteensä 71 
Kalastustarkasmstehtävien lisäksi näitä aluksia käytetään kuitenkin myös muihin 
tehtäviin, erityisesti laivasto- ja etsintä/pelastusoperaatioihin. 
3. Tarkastuksissa käytettyjen lentokoneiden lukumäärä: 
Ilmavalvonnassa ja kalastustarkastustehtävissä käytetään seuraavia 
puolusmsministeriön/ilmavoimien lentokoneita: 
- Casa 100 AVIOCAR 3 
- Casa 300 AVIOCAR 2 
Näitä lentokoneita käytetään kuitenkin myös muihin tehtäviin, jotka liittyvät 
erityisesti meren saastumiseen ja etsintä/pelastusoperaatioihin. 
irtf 
4. Voimavarojen käyttö 
- Lissabonin tarkasmsvksikön tarkastaiat suorittavat tärkeimmät kalasmsta koskevien 
sääntöjen täytäntöönpanoon liittyvät tarkasmkset: 
1995 Toiminta 
Alue Tarkastusten lukumäärä Henkilöstön lukumäärä: 12 
Pohjoinen 394 
Keski 410 
Etelä 253 
1 057 
- Meriviranomaisen (AMAR) suorittamat tarkastukset: 
1995 Toiminta 
Alue Tarkastusten lukumäärä Henkilöstön lukumäärä 
Pohjoinen 2 204 20 
Keski 3 060 28 
Etelä 2 340 17 
Azorit/Madeira 645 20 
- Markkinat/laatuosaston (DSMQ) suorittamat tarkastukset: 
1995 Toiminta 
Alue Tarkastusten lukumäärä Henkilöstön lukumäärä 
Pohjoinen 2 678 i3 
Keski 352 3 
Etelä 126 3 
Azorit/Madeira 60 3 
i3 
- Tarkastusprikaatin (GNR/BF) suorittamat tarkastukset: 
1995 Toiminta 
Alue Tarkastusten lukumäärä Henkilöstön lukumäärä 
Pohjoinen 1 792 30 
Keski 2 090 35 
Etelä 2 368 25 
Azorit/Madeira 3 857 17 
- Taloudellisen toiminnan tarkastusosaston (IGAE) suorittamat tarkastukset: 
1995 Toiminta 
Alue Tarkastusten lukumäärä Henkilöstön lukumäärä 
Pohjoinen 3 636 21 
Keski 4 416 45 
Etelä 2 483 21 
- Tullin pääosaston (DGA) suorittamat tarkastukset: 
1995 Toiminta 
Alue Tarkastusten lukumäärä Henkilöstön lukumäärä 
Pohjoinen 326 24 
Keski 43 9 
Etelä 60 2 
Azorit/Madeira 8 4 
- Satamien, laivaliikenteen ja merikuljetusten pääosaston (DGPNTM) 
suorittamat tarkastukset: 
1995 Toiminta 
Alue 
Manner-Portugal 
Azorit/Madeira Tarkastusten lukumäärä 
6 514 
287 Henkilöstön lukumäärä: 16 
Tarkastuspäivät merellä: 
Alue Kaikki partioalukset 
Manner-Portugal 
(ICES IX,a,b) 
Madeira 
(CECAF) 
Azorit 
(ICES X) 3 414 
446 
533 
Ilmavalvonta: 
ALUE 
Manner-Portugal 
(ICES IX,a.b) 
Madeira 
(CECAF) 
Azorit 
<KT:S X) 
YHTEENSÄ LENTO 
TUNNIT 
6l2h()0m 
304h35iri 
272h25m 
1 I89h00m TARKASTUS 
MATKAT 
201 
62 
55 
31K HAVAINNOT 
736 
238 
97 
1.071 • OLETETUT 
RIKKOMUKSET 
203 
20 
6 
229 RIKKOMUSTEN 
TAKIA 
ALOITETTU 
MENETTELY 
i5: 
13 
5 
170 
M> 
- Purkäustarkastukset: 
Vuonna 1995 noin 80 prosenttia tuoreen/jäähdytetyn kalan purkauksista tarkastettiin 
fyysisesti huutokaupoissa, ia eri tarkastuslaitokset tarkastivat 30—35 prosenttia näistä 
purkauksista. 
NAFO-alueelta tulevien alusten purkaukset: 100-prosenttinen tarkastus 
Marokon vesillä toimivien alusten purkaukset: 25-30 -prosenttinen tarkastus. 
Kolmannen maan lipun allan purjehtivien alusten purkaukset: 100 -prosenttinen 
tarkastus 
-Purkausasiakirjojen ja myynti-ilmoitusten vertailu: 
1. Syvänmeren laivastojen purkaukset: 
2. Äyriäisiä rannikolla pyytävä laivasto: kaikki tarkastetaan tietoja 
vertailemalla 
60 -prosenttinen tarkastus tietoja 
vertailemalla 
3. Manner-Portugalin vesillä toimiva laivasto: aloitettu 
M<L 
SUOMI 
Kalastustoiminnan valvonta ia seuranta 
A. ORGANISAATIO 
Kansallisella tasolla kalastuksen valvonta kuuluu Helsingissä sijaitsevalle maa- ja 
metsätalousministeriön kala- ja riistaosastolle. Osastossa on elinkeinokalatalouden 
yksikkö, joka on vastuussa myös kalastuksen valvonnasta. 
Maakuntatasolla kalastuksen valvonta on kuuden alueellisen elinkeinokalatalouden 
yksikön vastuulla, joissa työskentelee viidestä kuuteen täysipäiväistä henkilöä. 
Kausittaisiin valvontatehtäviin palkataan lisähenkilöstöä. 
Varsinaisten kalastuksenvalvonnan viranomaisien toimipaikka ei ole 
kalastussatamissa tai muissa purkauspaikoissa. Valvontaviranomaisia tukee ja avustaa 
kala- ja riistaosaston lakiasiainosasto. 
Ahvenanmaan itsehallinnollisessa maakunnassa kalastuksenvalvonta kuuluu 
maakuntahallitukselle, jota merivartiosto avustaa. 
Alueellisissa kalastuksenvalvontayksiköissä on kala- ja riistaosaston puolesta autoja. 
pieniä rannikkoaluksia ja tietokonejärjestelmä. 
Toinen kalastuksen valvomiasta Suomessa vastuussa oleva elin on merivartiosto, joka 
on sisäasianministeriön alainen. Merivartiostolla on lukuisia turvallisuuteen liittyviä 
tehtäviä, mutta se hoitaa myös kalastuksen valvontaan liittyviä tehtäviä, joiden määrä 
vaihtelee maakunnittain. Tämän elimen tärkein tehtävä on kansallisten ja 
ulkomaalaisten kalastusalusten merellä tehtävät tarkastukset. 
Muita kalastustoiminnan seurannassa mukana olevia elimiä ovat: 
M i 
Suomen merenkulkuhallitus, joka on liikenneministeriön alainen ja joka käsittelee 
alusten ominaisuuksiin liittyviä valvontatehtäviä. Se tekee erityisesti tarkastuksia, 
jotka koskevat alusten merikelpoisuuden määrittelyä, alusten mittausta, 
moottoritehoa, turvallisuusvaatimuksia, miehistöjen koulutusta ja alusten 
radioyhteyksiä. Alusten turvallisuus ja terveydelliset olosuhteet kuuluvat 
työministeriölle. 
Hygieniavaatimusten tarkastukset ja valvonta kuuluvat maa- ja 
metsätalousministeriön alaiselle eläinlääkintä- ia elintarvikeosastolle. Myös 
kunnalliset valvontaviranomaiset osallistuvat näihin tehtäviin. 
Myös tullihallitus on osittain mukana valvonnassa: se vastaanottaa kolmansien 
maiden kalastusalusten saalis- ja purkausilmoitukset ja toimittaa nämä alueelliselle 
elinkeinokalatalouden yksikölle. Yleisesti ottaen tullihallitus on vastuussa siitä, että 
puretut saaliit ja kalastustuotteet ovat kansallisen lainsäädännön mukaisia. 
Sisäasianministeriön alainen poliisiosasto antaa virka-apua, kuten rannikkovesien 
partiointi. 
B. VOIMAVARAT 
1. Henkilöstö: 
Kalastuksen valvonnassa on mukana suunnilleen 36 vakinaista virkamiestä ja 
10—20 osavuotista henkilöä. Lisäksi määrittelemätön määrä edellä mainituissa 
elimissä työskenteleviä henkilöitä osallistuu jonkinlaiseen valvontatoimintaan. 
Merivartioston henkilöstö on noin 900, joka on jakautunut kolmeen yksikköön. 
MM 
2. Alukset/lentokoneet 
Merivartiostolla on 12 partiovenettä, joista 5 soveltuu ympärivuotiseen 
valvontaan. Laivaston 27:llä pitkin rannikkoa olevalla vartioasemalla on 60 
partiovenettä. Laivasto hoitaa ilmavalvonnan ja meriliikennettä seurataan ? 
helikopterilla ja 4 lentokoneella. 
Kalastuksen valvontaan käytetystä ajasta ei ole yksityiskohtaista tietoa partioiden 
tai lentotuntien osalta. 
3. Tietotekniikka 
Kansalliset viranomaiset ovat saaneet päätökseen eräiden järjestelmien 
tietokoneistamisen. Näitä ovat alusrekisteri, saaliiden seuranta ja 
valvontarekislerit. 
Myös maakuntatasolla pidetään rekistereitä, joita hallinnoivat alueelliset 
elinkeinokalatalouden yksiköt. 
Alueellisilla yksiköillä ei ole pääsyä keskitetysti ylläpidettyihin rekistereihin, 
mutta kala- ja riistaosaston henkilökunnalla on pääsy alueellisiin rekistereihin. 
\i 
G TOIMINTA 
Valvontaviranomaisilla on laaja-alaiset valtuudet valvoa kansallisen ja yhteisön 
lainsäädännön sekä Itämeren kansainvälisen kalastuskomission suositusten 
noudattamista. 
Suomalaisten valvontaviranomaisten vastuulla on ICES-alueiden 29-32 
kalastustoiminnan valvonta ja siihen kuuluu sellaisten kolmansien maiden (erityisesti 
Itämeren valtioiden) vesillä kalastamaan oikeutettujen suomalaisalusten toiminnan 
seuranta, joihin kohdistuu erityissääntöjä kuten radioviestien lähettäminen ja saaliiden 
ilmoittaminen. 
Suuri osa voimavaroista käytetään saaliiden ja sekä yli että alle 10-metristen alusien 
saalistietojen valvontaan. Pohjanlahden pohjoisissa satamissa kalastuskauden 
katkaisee meren jäätyminen ja talvella kalastuslaivastot pyytävätkin mahdollisuuksien 
mukaan Ruotsin tai kolmansien maiden vesillä. 
Suomen viranomaisten toimittamissa valvontaa koskevissa tiedoissa ei eritellä 
satamissa ja merellä tehtyjä tarkastuksia. Saatavilla olevien tietojen perusteella alla 
olevassa taulukossa on esitetty kolmella rannikkoalueella tehdyt tarkastukset. 
TARKASTUKSEN 
TYYPPI 
1 arkasluksel 
merellä 
Pyydysten koko 
Alusten tekniset 
ominaisuudet 
1'ykes-verkkojen* 
sijainti (ansoja) 
Yhteensä SIJAINTI 
Suomenlahti 
1 
-
-
J 
4 Pohjanlahti 
23 
60 
60 
30 
173 Saaristo 
41 
-
49 
61 
151 Yhteensä 
<>>' 
60 
109 
94 
328 
* Lohen kalastuksessa käytetty pyydystyyppi. 
M<> 
Rikkomusten määrästä ei ole toimitettu tarkkoja tietoja. 
Markkinoita, rakenteita, myynti-ilmoituksia ja kalan kuljetusta koskevat 
tarkastukset 
Saaliit puretaan useisiin purkauspaikkoihin ja kalastussatamiin (+/- 400). Suurin osa 
saaliista menee suoraan tukkukauppaan tai myydään satamassa kuluttajille. 
Suomessa ei ole huutokauppakeskuksia tai tuottajajärjestöjä. Kalanostajista on rekisteri, 
ja ensimmäinen ostaja hoitaa kalan kuljetuksen. 
Rakennepoliittisia toimia (laivaston mukauttaminen, alusten nykyaikaistaminen jue.i 
valvotaan hankkeiden alussa, puolivälissä ja lopussa. Alusten tarkastukset otetaan 
kuvanauhurille, jos alus aiotaan poistaa laivastosta. 
Markkinoita tai kuljetuksia koskevista tarkastuksista ei ole yksityiskohtaisia tietoja. 
Ensimmäinen ostaja toimittaa myynti-ilmoituksen 48 tunnin kuluessa aluksesta 
purkamisesta. 
Kolmansien maiden alukset (toiminta Suomen vesillä): 
Vuonna 1995 kolmansien maiden aluksilla ei käytännöllisesti katsoen ollut lainkaan 
toimintaa Suomen vesillä eivätkä ne purkaneet saaliita Suomeen. 
Yhteistyö muiden valtioiden kanssa: 
Suomen viranomaiset kertoivat yhteistyön sujuneen hyvin Ruotsin ja Tanskan kanssa 
suomalaisten alusten kalastaessa Ruotsin vesillä tai purkaessa saaliita Ruotsin satamiin 
tai Ruotsin alusten kalastaessa Suomen vesillä tai purkaessa saaliita Suomeen. 
Purkausilmoitukscl kuitenkin tulivat myöhässä. 
V \ \ 
Kiintiöiden hallinto: 
Vuonna 1995 kiintiöiden hallinto oli menestyksekästä turska- ja eräitä lohikiintiöitä 
lukuun ottamatta, joita kalastettiin liikaa. 
Yksi Suomen viranomaisten kohtaama ongelma on sellaisten kokonaispituudeltaan alle 
10-metristen lohta kalastavien alusten suuri määrä, joiden on täytettävä 
erityiskalastuspäiväkirja. Nämä tiedot kerätään vain kuukausittain. Lisäksi muihin 
jäsenvaltioihin purettujen turska- ja lohisaaliiden yksityiskohtaiset tiedot tulivat myöhässä. 
Näitä ongelmia selvitellään kuitenkin parhaillaan. 
KANTA 
Turska* 
Kiintiön käyttöaste 
Turska 
Kiintiön käyttöaste KALASTUSPAIKKA 
Suomi 
142 524 
113.3 % 
1 600 
101,9% Viro 
2 401 
120.1 % 
56 
112 % Latvia 
6 896 
172.4 % 
-
* (kansainvälinen Itämeren kalastuskomission osa-aluetta 32 lukuun ottamatta, kalojen määränä 
ilmaistuna) 
H* 
//. Arviointi 
A. YLEISTÄ 
Suomen kalastustoiminta rajoittuu Itämerelle ja tapahtuu sen yksinomaisella 
talousalueella, naapurijäsenvaltioiden sekä kolmansien maiden vesillä. 
Suomelle on yhteisen kalastuspolitiikan puitteissa myönnetty merkittäviä kiintiöitä -
silakka (+/- 126 000 tonnia), lohi (+/- 210 000 tonnia), kilohaili (+/- 23 000 
tonnia). 
B. VAHVA T JA HEIKOT PUOLET 
Voimavarat 
Kahdella kansallisella viranomaisella on päävastuu kalastuksen voimavarojen 
valvonnasta ja hallinnosta: kala- ja riistaosastolla ja merivartiostolla. Molemmissa 
on kalastuksen valvontaan erikoistuneet yksiköi samoin kuin muilla ministeriöillä. 
Rannikkoalueilla työskentelevien tarkastajien lukumäärä vaikuttaa vaatimattomalta 
tarkastettavien ja valvottavien sääntöjen ja toimenpiteiden suuri määrä huomioon 
ottaen. 
Eri osastojen välinen koordinointi ei tunnu aiheuttavan ongelmia tai tehottomuutta. 
Merivartiostolla tuntuu olevan asianmukaiset voimavarat valvontavelvoitteiden 
tehokkaaseen hoitoon. Komissio ei osaa ottaa kantaa siihen, miten näitä voimavaroja 
käytetään. 
Valvontatoimi on luonut alusten toimintaa, saalistietoja sekä merellä-ja salamissa 
tapahluvaa valvontaa koskevat tietokannat. 
M^ 
Valvontatoiminta 
Suomen viranomaiset eivät komissiolle antamassaan kertomuksessa ilmaisseet 
selvästi valvontatoiminnan todellista määrää ja/tai sitä, keskittyykö se kansallisen vai 
EU:n lainsäädännön täytäntöönpanoon. Saatavilla olevan tiedon perusteella 
valvonnan panos (kokonaisuudessaan) mntuu olevan suhteellisen vähäinen (+/- 200 
vuosittaista tarkastusta). 
Kiintiöiden hallinto 
Kiintiöiden tehokasta hallintoa haittaa muualle kuin Suomeen purettujen saaliiden 
määrien tiedon viivästynyt toimittaminen. 
Tarkistus saaliiden kirjaamisosaston kanssa. 
Kokonaisarvio 
Suomen on nykyaikaistettava ja laajennettava valvontatointaan liittymisen johdosta. 
Joillakin valvonnan aloilla sen on luotava uusia toimia (tietojen 
vertailu/varmentaminen). 
Vuonna 1995 on tapahtunut merkittävää kehitystä, on luotu yhtenäinen 
valvontarakenne, mutta paljon on vielä tehtävää toiminnallisella puolella. 
So. 
RUOTSI 
I. Kalastustoiminnan tarkastukset ia valvonta 
A. ORGANISAATIO 
Göteborgissa toimiva Fiskeriverket (Ruotsin kalastusvirasto) huolehtii 
kalastuspolitiikan yleisestä täytäntöönpanosta Ruotsissa. Sen henkilöstö (250 
virkailijaa, joista 70 päätoimipaikassa) vastaa kalavarojen sääntelystä, hallinnosta ja 
säilyttämisestä. Fiskeriverket luonnostelee kansallisia sääntöjä, valvoo kansallisten 
kiintiöiden hallintoa, ylläpitää kalastusalusrekisterejä, ja sillä on yksinomainen vastuu 
Ruotsin satamissa tehtävien purkausten laadunvalvonnasta. 
Kustbevakningen (Ruotsin rannikkovartiosto) vastaa kaikista tarkastuksista merellä 
ja valvonnasta kansallisilla vesillä. Laitos suorittaa myös tarkastuksia satamissa 
satunnaiselta pohjalta (tälle laitokselle annettiin yksinomainen vastuu 
satamavalvonnasta vuonna 1996). 
Kalastuksenvalvonta on vain yksi rannikkovartioston tehtävistä, muita tehtäviä ovat 
muun muassa puolustus, ympäristö sekä tullin ja poliisin avustaminen (katso liitteet 
1 ja 2). 
Seuraavilla julkisilla laitoksilla on rajoittuneesti valvontatehtäviä: 
- Tulli vastaa tuodun kalan kuljetustarkastuksista. 
- Maatalousministeriön eläinlääkintäosasto tarkastaa alusten hygieniatason. 
- Liikenneministeriöön kuuluva .Sjöfartsverket (merenkulkulaitos) vastaa yli 12-
metristen alusten ominaisuuksien tarkastamisesta (kantavuus, alusten vetoisuus, 
moottorin teho). 
- Statistiska Centralbvrän (tilastokeskus) kerää kalastusviraston pyynnöstä myynti-
ilmoituksia koskevat tiedot. 
£/ 
B. KÄYTETTÄVISSÄ OLEVAT VOIMAVARAT 
1. Henkilöstö 
Kalastusvirasto ja muut valtion virastot. 
Kalastusviraston palveluksessa on tai sen alaisuuteen kuuluu virkailijoita, jotka 
tarkastavat pyyntitietoja, vertailevat purkaustietoja sekä valvovat kalastuspolitiikan 
laatu/markkinointi/rakennenäkökohtia. Tarkka lukumäärä ei ole selvillä, mutta 
virkailijoita arvellaan olevan +/-30. Tämän lisäksi tilastokeskuksessa on töissä neljä 
henkilöä, jotka käsittelevät myyntitietoja. Kalan tuonnista ja kuljetuksesta 
huolehtivalla tullilla on tehtäviään varten 20 virkailijaa. 
Rannikkovartiosto 
Rannikkovartioston palveluksessa on yhteensä 530 henkilöä, jotka huolehtivat 
valvonnasta. Alueellisia toimipisteitä on neljä: 
Härnösand. Tukholma, Karlskrona ja Göteborg. 
Karlskronassa oleva päätoimipaikka vastaa yleishallinnosta, toimintasuunnitelmasta, 
suunnittelusta, talousarviosta ja koulutuksesta. 
i 
2. Alukset/lentokoneet: 
Velvollisuuksiensa täyttämiseksi rannikkovartioston käytössä on kolme 
valvontakonetta, suunnilleen sata alusta ja kolme ilmatyynyalusta. Ruotsin 
talousvyöhykkeellä on käytettävissä neljä avomerialusta valvontatehtäviin. 
•*"<? 
3. Tietotekniikka 
Kalastusvirasto ylläpitää rekistereitä aluksista, lisensseistä, lisenssinhaltioista ja 
tietokantoja saalismääristä. Tilastokeskuksella on erityinen tietokanta Ruotsin vesillä 
toimivista kalastusaluksista. Tämä tietokanta on rannikkovartioston käytössä 
vuorokauden ympäri. 
C TOIMINTA 
Tarkastukset merellä: 
Vuoden 1995 osalta Ruotsin viranomaiset ilmoittivat rannikkovartioston, joka tarkastaa 
Ruotsin aluksia ja vieraita aluksia Ruotsin talousvyöhykkeellä, tehneen seuraavat 
tarkastukset: 
- Ruotsin alukset: 235 
- Vieraat alukset: 151 
Vieraat alukset oli rekisteröity Tanskassa, Saksassa. Suomessa. Puolassa, Virossa, 
Latviassa, Liettuassa ja Norjassa. Näiden tarkastusten perusteella 12 vierasta alusta 
ilmoitettiin syytetoimia varten. Suoritettuihin tarkastuksiin sisältyivät seuraavat seikat: 
- aluksella olevan saaliin vertailu kalastuspäiväkirjassa ilmoitettuun saaliiseen 
- kalojen vähimmäiskokoa koskevien vaatimusten noudattaminen 
- sivusaalisrajoitukset 
- kalastusvälineet ja -luvat. 
.f :s 
Tarkastettujen1 ruotsalaisten alusten osalta ilmoitettiin yhteensä 275 rikkomusta. 
Esimerkkeinä voidaan mainita: 
- laittomat kalastusmenetelmät 
- merkitsemättömät välineet 
- kalastaminen muulloin kuin kalastuskautena 
- laittomien verkkojen käyttäminen 
- saaliit, joissa on alamittaisia kaloja ja simpukoita. 
Partioalusten suorittamien tarkastusten kokonaismääräksi arvioidaan 30 000 tuntia. 
Satamatarkastukset 
Vuonna 1995 suoritetuista satamatarkastuksista ei ole tarkkoja lukuja. 
Ilmavalvonta 
Rannikkovartioston alaisuudessa tapahtuneen lentovalvonnan määrä oli yhteensä 500 
tuntia. 
Rikkomuksia ja tarkastuksia koskeviin tietoihin sisältyy sisävesillä (järvet, joet jne.) suoritettu 
valvonta. 
II. Arviointi 
A. YLEISIÄ NÄKÖKOHTIA 
Ruotsilla on pitkä, noin 7 624 kilometrin mittainen rannikkoviiva. Maassa on noin 
100 000 järveä, joiden kokonaispinta-ala on noin 38 000 km2 eli hieman yli 
yhdeksän prosenttia maan pinta-alasta. 
Länsirannikkoa rajaavat Kattegat ja Skagerrak, kun taas etelä- ja itärannikkoa rajaa 
Itämeri. 
Länsirannikon vesissä on suuri määrä eri lajeja, joita periaatteessa esiintyy yleisesti 
Atlantissa. Itämerellä lajien määrä on rajoittuneempi alhaisen suolapitoisuuden 
vuoksi. Siellä tärkeimmät lajit ovat turska, lohi ja silakka. 
K. HEIKOT JA VAHVAT PUOLET 
Käytettävissä olevat voimavarat 
Ruotsissa on kaksi julkista päävirastoa. joilla on laaja vastuu kalastuksen hallinnosta 
valvonta mukaan lukien: Fiskeriverket (Ruotsin kalastusvirasto) ja rannikkovartiosto. 
Molemmat laitokset ovat riittävän hyvin varustautuneet, ja niillä on tarpeelliset 
voimavarat selviytyäkseen tehtävistään. Ruotsin liityttyä Euroopan unioniin Ruotsin 
viranomaiset ovat edistyneet hyvin sopeuttaessaan valvontalaitostaan neuvoston 
asetuksen (ETY) N:o 2847/93 tärkeimpiin vaatimuksiin. Saaliin 
rekisteröintijärjestelmän kehittämistä on valmisteltu yleisellä tasolla. 
Suurimmat vaikeudet näyttävän löytyvän satamavalvonnasta, sillä tätä valvontaa ei 
ole perinteisesti harjoitettu riittävässä määrin viime vuosien aikana. Tämän vuoksi 
tähän valvontalohkoon on kiinnitettävä enemmän voimavaroja. 
S f 
Organisaatio 
Kuten edellä on todettu, kaksi tärkeintä julkista virastoa huolehtii pääosin 
kalastuksen valvonnasta ja hallinnosta Ruotsissa. Jotkut erikoistuneemmat laitokset 
huolehtivat rajoittuneemmasta valvonnasta, mutta kaikkien näiden laitosten välinen 
koordinointi ei vaikuta aiheuttavan ongelmia. 
Tarkastustoiminta 
Rannikkovartiosto huolehtii tarkastuksista merellä. Näitä tarkastuksia suoritettaan 
muun muassa sen varmistamiseksi, että tekniset toimenpiteet, lisenssit ja saaliit ovat 
sääntöjen mukaiset. 
Vaikka rannikkovartiosto on hyvin varusteltu alusten suhteen, sen laaja muut alat 
(ympäristö, turvallisuus jne.) kattava toimeksianto merkitsee käytännössä sitä. että 
kalastuksen valvonnasta on tingittävä muiden merellä tapahtuvien tehtävien 
suorittamiseksi. 
Ilmavalvontaa suoritetaan, mutta ei ole selvää missä määrin tämä kohdistuu tai 
keskittyy kalastuksen valvontaan. 
Satamatarkastukset vaikuttavat olevan tarkastusten heikoin kohta. Kun otetaan 
huomioon purkaussatamien suuri määrä, laivaston koko ja tarve tarkastaa suuri 
määrä kiintiöiden alaisten lajien purkauksia, tarkastusten vuotuinen määrä ei vaikuta 
riittävältä ja tarkastuksia on lisättävä. Satamatarkastusten tärkeyttä korostaa se. että 
satamatarkastukset ovat paras tilaisuus tarkastaa sillin/silakan kalastukseen 
sovellettavien sääntöjen noudattaminen. 
Kiintiöiden hallinto 
Ruotsilla on paljon suuria kiintiöitä (silli/silakka, kilohaili, lohi ja erityisesti turska), 
jotka vaativat tarkkaa valvontaa kansallisten kiintiöiden noudattamisen 
varmistamiseksi. Siitä huolimatta, että Ruotsi on luonut hallinnollisen pohjan 
saalistietojen ja voimavarojen tehokkaalle hallinnolle, se ei ole aina onnistunut 
varmistamaan, että kansalliset kalastajat noudattavat kansallisia kiintiöitä. 
ie 
Osa ongelmista, joita on kohdattu pyrittäessä saavuttamaan tehokas pyyntimäärien 
päivittäinen hallinto, johtuu siitä, että Ruotsin kalastusalukset purkavat saaliitaan 
Ruotsin ulkopuolella. Tämä johtaa väistämättä viivästyksiin saalistietojen 
välittämisessä. 
Komissio on tietoinen siitä, että Ruotsilla on hyvät yhteistyösuhteet 
naapurijäsenvaltioidensa kanssa, ja olettaa, että tältä pohjalta voidaan tehdä aloitteita 
saalistietojen välittämisen nopeuttamiseksi. 
Yleinen arvio 
Ruotsi on edistynyt hyvin yhteisöön liittymisen takia tarvittavan uuden 
valvontajärjestelmän organisoinnissa. Tämä pätee erityisesti saaliiden rekisteröintiin 
ja saalistietojen varmentamisjärjestelmän luomiseen. 
Satamatarkastusten tehokkuus aiheuttaa ongelmia, sillä valvonnan vaatimaton taso 
ei riitä takaamaan saalistietojen luotettavuutta. 
Myöskään kiintiöiden hallinto ei ole ollut kovinkaan tyydyttävää vuonna 1995. 
Komissio on tietoinen, että kansalliset viranomaiset ovat toteuttaneet toimenpiteitä 
kehittääkseen kiintiöiden valvontaa, ja olettaa, että lähitulevaisuus tuo^ mukanaan 
parannuksia. 
Ruotsin viranomaiset toteavat: 
Merellä tehdyt tarkastukset ilmavalvonta mukaan lukien ovat perinteisesti olleet 
kaikkein tärkein osa Ruotsin kalastuksenvalvonlajärjestelmää. Ruotsin mielestä tämä 
valvontastrategia on toiminut menestyksellisesti, ja Ruotsi aikoo säilyttää tämän 
järjestelmän pääkohdat myös tulevaisuudessa. Ruotsin rannikkovartiosto käyttää 23 
prosenttia talousarviovaroistaan kalastuksen valvontaan, joka on Ruotsin 
merivalvonnan suurin yksittäinen tehtävä. Kuten kertomuksessa todetaan. Ruotsi on 
yhteisöön liittymisen jälkeen keskittänyt ponnistelunsa Ruotsin aikaisemman 
saalistietojärjeslelmän muuttamiseen yhteisössä käytetyn järjestelmän kaltaiseksi. 
Huomattavia ponnisteluja on myös tehty kiintiöiden hallinnon parantamiseksi. 
Toimenpiteitä on toteutettu satamavalvonnan tehostamiseksi. 
n 
YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA 
Vuoden 1995 kertomus sisältää joukon pieniä muutoksia vuoden 1994 kertomukseen verrattuna. 
Tärkeimmät muutokset koskevat voimavaroja ja toimintaa. 
A. KÄYTETTÄVISSÄ OLEVAT VOIMAVARAT 
Tarkastajien lukumäärä 1995 1994 
158 169 Skotlanti Englanti ia Wales 
(-5) (-6) 
B. TOIMINTA 
Tarkastettujen alusten 
kokonaismäärä 
Muiden tarkastusten 
kokonaismäärä 1995 
12 508 
58 829 
Tarkastuksia Skotlannissa on vähcnnettv 
Tarkastetut alukset 
Muut tarkastukset 
Tarkastukset merellä: 
Parti ointipäivät 
Alukseen nousut 
Tarkastetut vieraat alukset: 
Merellä 
Ilmavalvonta 
(lentotunnit) 2 649 
1 915 1994 
12 434 
64 044 
6 761 8 744 noin -2 000 
46 283 52 782 noin - 6 500 
3 095 
2 496 
2 014 
4 414 • 4 710 
rs 
Kertomus muistuttaa hyvin paljon vuoden 1995 kertomusta, joka käsittelee vuotta 1994. Tämän 
vuoksi siihen ei sisälly uusia tietoja tai havaintoja tarkastustoimintaa lukuun ottamatta. Suurin 
toimintaan liittyvä muutos on tarkastustoiminnan väheneminen Skotlannissa. 
S3 
LIITE II 
TAULUKOT 
to 
Taulukko 1 
Jäsenvaltioiden kalastuksen valvontaan käytettävissä olevat varat 
Jäsenvaltio 
Belgia 
Tanska 
Saksa 
Kreikka 
Espanja 
Ranska 
Irlanti 
Italia 
Alankomaat 
Portugali 
Suomi 
Ruotsi 
Yhdistynyt 
kuningaskunta Tarkastajia 
6 
143 
30 
172' 
30' 
532 
18 
4 
56 
12 
890 
500 
158 Tarkastus-
aluksia 
21 
5 
211 
141 
31 
34 
10 
330 
useita 
71 
60 
100 
20 Lentokoneita 
1 
4 
2 
16 
5 
5 Helikoptereita 
i 
-> 
1 Rakennukset kuuluvat laivastolle 
1 Osa aluksista kuuluu ympäristöministeriölle 
2 Satamissa (172) olevilla rannikkovartijoilia on tässä tärkeä osuus. Teoriassa yksi ihminen voisi toimittaa 
tarkastuksen. 
Tähän lukuun kuuluu vain kansallisesti Madridi.sta johdettavat tarkastukset. Lisäksi on olemassa IM.' 
autonomisten alueiden eri viranomaisten palkkaamaa tarkastajaa. 
Teoriassa kalastuksen valvonnas.sa on mukana 1 200 henkeä. Todellinen luku on todennäköisesti paljon 
pienempi. 
Gl 
Taulukko 2 
Jäsenvaltioiden vuosittain tekemät tarkastukset 
MAA 
Belgia 
Tanska 
Saksa 
Kreikka 
Espanja 
Ranska 
Irlanti 
luin 
Alankomaat 
Portugali 
Suomi 
Ruotsi 
Ylulistunl 
kuningaskunta TARKAS-
TUKSLT 
MAISSA 
106 
ei tietoa 
9155 
448' 
ei tietoa 
ei tietoa 
10900 
10719 
ei tietoa 
40720 
328' 
386' 
12503 
(4 5882l>) TARKAS­
TUKSET 
MtRLLLÄ 
87 
ei tietoa 
4879 
ei tietoa 
9383 
ei tietoa 
12410 
ei tietoa 
4393 
3337 LAIVASTON 
KOKO 
(noin) 
124 
154 
429 
2067 
79 
841 
1119 
559 
248 
2370 
639 
4<>() 
">">() LAIVASTON 
KOKO 
(1000 (iT) 
22 
62 
68 
528 
8 
128 
187 
55 
43 
179 
176 
97 
36 LAIVASTON 
KOKO 
(1000 kW) 
61 
89 
189 
1042 
31 
454 
554 
176 
1 18 
697 
4S8 
:is 
120 
I alulc lasein aitioiden kertomukset ja I urostal 
I rittelemälön tarkastusten kokonaismäärä 
^ 
Taulukko 2 a 
YHTEENVETO JÄSENVALTIOIDEN TOIMIVALTAISTEN VIRANOMAISTEN Vl'ONNA 1994 TOIMITTAMASTA KALASTUKSEN VALVONNASTA 
Belgia 
(T) 
(A) 
(S) 
(R) Alusten rekisteröintivaltio 
Yhteensä 
49 
I 
48 BE 
46 
1 
45 DK DE ES FR 
3 IR NL PT FI SE UK Muut 
Tanska 
(T) 
(A) 
(S) 
(R) Alusten rekisteröintivaltio 
Yhteensä 
ei tietoa 
ei tietoa 
ei tietoa 
ei tietoa BE DK DE ES FR IR NL PT FI SE UK Muut 
-
Saksa 
(T) 
(A) 
(S) 
.(R) Alusten rekisteröintivaltio 
Yhteensä 
432 
226 
206 BE 
2. DK 
2 
2 DE 
407 
222 
185 ES FR IR NL 
18 
2 
16 PT FI SE UK 
3 
3 Muut 
Kreikka 
(T) Alusten rekisteröintivaltio 
Yhteensä 
448 BE DK DE ES FR IR NL PT FI SE UK Muut 
T = Yhteensä A = VIRAI LINTN KIRJALLINEN VAROITUS - S = HALLINNOLLINEN SELR A WÎIS - R - OIKEUTEEN VIETY RÏKKOMUS 
Espanja 
. (T) 
(A) 
(S) 
(R) Alusten rekisteröintivaltio 
Yhteensä 
ei tietoa 
ei tietoa 
ei tietoa 
ei tietoa BE DK DE ES FR IR NL PT FI SE UK Muut 
Ranska 
Tiedot 
epätäydellisi 
ä (T) 
(A) 
(S) 
(R) Alusten rekisteröintivaltio 
Yhteensä 
1148 BE 
II DK DE ES 
62 FR 
1042 IR NL PT FI SE UK Muut 
32 
r Irlanti 
(T) 
(A) 
(S) 
(R) Alusten rekisteröintivaltio 
Yhteensä 
ei tietoa 
ei tietoa 
ei tietoa 
ei tietoa BE DK DE ES FR IR NL PT FI SE UK Muut 
Italia 
(T) Alusten rekisteröintivaltio 
Yhteensä 
526 BE DK DE ES FR IR NL PT FI SE UK Muut 
Yhteensä N --- VIK M I IM \ KIKIAI t IM N VAROI! US S MMI IWOI I IMN SI -t'R A AMI'S \i "Iki I II ! N VILIN RIKKOMUS 
Alanko­
maat 
(T) 
(A) 
(S) 
(R) Alusten rekisteröintivaltio 
Yhteensä 
357 
127 
2 
230 BE 
10 
2 
8 DK DE ES FR IR NL 
347 
125 
2 
222 PT FI SE UK Muut 
Itävalta 
Portugali 
(T) 
(A) 
(S) 
(R) Alusten rekisteröintivaltio 
Yhteensä 
2644 
3 
276 
2365 BE DK DE ES 
65 
2 
63 FR 
* IR NL PT 
2562 
3 
271 
2288 FI SE UK Muut 
17 
3 
14 
Suomi 
(T) 
(A) 
(S) 
(R) Alusten rekisteröintivaltio 
Yhteensä 
7 
6 
1 BE DK DE ES FR 
7 
6 
1 IR NL PT FI SE UK Muut 
T = Yhteensä A = VIRALLfNEN KIRJALLINEN VAROITUS S = HALLINNOLLINEN SI.URAAMUS - R = OIKEl TEEN VIETY RIKKOMUS 
Ruotsi 
(T) 
(A) 
(S) 
(R) Alusten rekisteröintivaltio 
Yhteensä 
140 
3 
137 BE DK 
17 
17 DE ES FR IR NL PT FI 
4 
1 SE 
101 
2 
99 UK Muut 
18 
18 
Yhdistynyt 
kuningas­
kunta 
(T) 
(A) 
(S) 
(R) Alusten rekisteröintivaltio 
Yhteensä 
1493 
1363 
130 BE DK DE ES FR IR NL PT FI SE UK Muut 
EU 
(T) 
(A) 
(S) 
(R) Alusten rekisteröintivaltio 
Yhteensä BE DK DE ES FR IR NL PT FI SE UK Muut 
T = Yhteensä - A = VIRAI LINEN KIRJALLINEN VAROITUS - s- HALI INNOI.IINI N SI URAAMUS - R - OIKEUTEEN VIETY RIKKOMUS 
TABLE 3 
Tarkastukset ia tavoitteet vuonna 1995 
PÄIVIÄ 
lAlue / Maa NAFO Tonni BEL DNK DEU ESP FRA GBR GRC IRL ITA NLD PRT SFL SWE IYHT 
rr> Päätavoitteet 
Yhteiset kansainväliset tarkastusvelvollisuudet 
Ajoverkkojen valvonta 
EU-Marokko -sopimus 
Välimeren tekniset toimenpiteet (EY N:o 1626/94) 
Kalastusalusrekisteri (EY N:o 109/94 ja 493/96) 
VALVONTA - Moottoriteho (EY N:o 2847/93 26 art.) 
VALVONTA - Kalastuskapasiteetti - Pyydykset (EY No 2847/93 25 art 
VALVONTA - Kuljetusasiakirjat (EY No 2847/93 13 art.) 
VALVONTA - Tarkastukset ja seuranta (EY No 2847/93 2 art.) 
Kalastuspäiväkirja-asetus (EY N.o 2847/93) - Saalistilastot 
Kalastusteollisuus (ETY No 954/87 - Näytteet) 
Markkinointivaatimukset (EY No 103/76) 
TEKNISET TOIMENPITEET - Verkot ja välineet (EY N:o 3094/86) 
TEKNISET TOIMENPITEET - Alamittaiset kalat (EY N:o 3094/86) 
TEKNISET TOIMENPITEET - Kielletyt alueet (EY No 3094/86 9 art ) 
Itämeren turskan kalastus 306 
360 
10 2 
1 
1 
11 
7 
9 
5 4 
3 
6 
4 10 
5 
15 
10 
7 
PAIVIA YHTEENSÄ 306 360 15 31 48 41 33 14 36 10 58 29 10 
TABLE 3 
Tarkastukset ja tavoitteet vuonna 1995 
TARKASTUKSET V. 1995 TAVOITTEET V. 1995 
400 
Päivät 
rr 
CNJ Päivät 
Sarja 1 400 
350 
300 
250 
200 
150 
too 
50 
0 j Sarja 1 
JJLU 
a v 
s <s 3 >- •» ~ 
i 4i s * 
<ft — o> s? 
s Ä e SS 
3 « z * $ z 3 2 
2 • * 2 > « 5 r- •— 
UJ a w z 
z ^ 
ujo 
Tarkastusalue Tavoitteet 
ISSN 1024-4492 
KOM(97) 226 lopullinen 
ASIAKIRJAT 
FI 03 01 
Luettelonumero : CB-CO-97-220-FI-C 
ISBN 92-78-19750-5 
liuroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxemburg 
(]