Ukrainan makrotalouden vakautumisesta on ollut merkkejä vuoden 2015 puolivälistä lähtien, mutta tilanne on edelleen haavoittuva. Tilanne on hauras myös muissa itäisissä naapurimaissa, etenkin Valko-Venäjällä ja Moldovassa, mikä johtuu sekä kotimaisista tekijöistä että Venäjän talouskehityksen vaikutuksesta.

EU on vuodesta 1990 lähtien toteuttanut ehdokasmaissa, mahdollisissa ehdokasmaissa ja naapuruusmaissa 26 makrotaloudellista rahoitusaputoimea, joiden arvo on ollut yhteensä yli 10 miljardia euroa. Yksittäiset makrotaloudelliset rahoitusaputoimet ovat vaihdelleet melko pienistä toimista – pienin on ollut Moldovassa vuonna 1996 toteutettu 15 miljoonan euron toimi – suuriin toimiin, kuten viimeisin Ukrainassa toteutettu 1,8 miljardin euron toimi.

Tämä kertomus on laadittu noudattaen komission tiedonantovelvoitteita, jotka perustuvat useisiin neuvoston päätöksiin sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston yhteisiin päätöksiin, jotka koskevat makrotaloudellisia rahoitusaputoimia. Siihen liittyy komission yksiköiden valmisteluasiakirja, jossa on yksityiskohtaisempia tietoja ja analyysejä makrotaloudellisista olosuhteista ja yksittäisten makrotaloudellisten rahoitusaputoimien toteutuksesta.

Makrotaloudellisen rahoitusavun edellytyksenä on, että edunsaajamaa noudattaa ihmisoikeuksia ja tehokkaita demokraattisia mekanismeja. Rahoitusapu maksetaan erissä, jotka on sidottu tiiviisti sellaisten vaikuttavien uudistusten toteuttamiseen, joilla pyritään palauttamaan edunsaajamaan talouden pitkän aikavälin kestävyys. Tällä tavoin makrotaloudellinen rahoitusapu täydentää EU:n säännönmukaisessa yhteistyössä käytettäviä avustuksia ja edistää laajempaa tavoitetta vakauden ja hyvinvoinnin edistämisestä EU:n rajojen ulkopuolella.

Makrotaloudellinen rahoitusapu on maksutasetukiväline. Sillä täydennetään Kansainvälisen valuuttarahaston (IMF) kanssa sovittua sopeutus- ja uudistusohjelmaa, joka on myös sen käyttöönoton edellytyksenä. Se toteutetaan joko lainoina, joita varten komissio lainaa tarvittavat varat pääomamarkkinoilta ja lainaa ne edelleen edunsaajamaalle, tai tietyissä olosuhteissa avustuksina, jotka rahoitetaan EU:n talousarviosta.

Makrotaloudellinen rahoitusapu on rahoitusväline, jolla katetaan EU:ta maantieteellisesti, taloudellisesti ja poliittisesti lähellä olevien maiden poikkeuksellisia ulkoisia rahoitustarpeita. Sen tavoitteena on palauttaa makrotalouden ja rahoitusjärjestelmän vakaus ehdokasmaissa, mahdollisissa ehdokasmaissa ja unionin naapuruusmaissa sekä kannustaa niitä samalla toteuttamaan makrotalouden sopeutustoimia ja rakenneuudistuksia.

EU hyväksyi elokuussa 2013 Georgiaa koskevan makrotaloudellisen rahoitusaputoimen, jonka arvo on 46 miljoonaa euroa. Rahoitusavusta puolet myönnetään lainoina ja puolet avustuksina, ja se maksetaan kahdessa yhtä suuressa erässä. Kyseessä on toinen kahdesta yhtä suuresta makrotaloudellisesta rahoitusaputoimesta, joihin EU sitoutui kansainvälisessä avunantajien konferenssissa Brysselissä lokakuussa 2008, jolloin Georgian talous kärsi sekä maailmanlaajuisesta finanssikriisistä että samana vuonna Venäjän kanssa tapahtuneesta lyhyestä konfliktista.

Komissio ehdotti tammikuussa 2015 Ukrainan entisestään heikentyneen makrotaloustilanteen vuoksi uutta, kolmatta makrotaloudellista rahoitusaputoimea, jonka arvo on enintään 1,8 miljardia euroa. Sen tarkoituksena oli helpottaa maan ulkoisen rahoituksen tarvetta ja tukea laajaa uudistuspakettia. Tämän kolmannen Ukrainassa vuoden 2014 jälkeen toteutetun toimen myötä EU:n Ukrainalle myöntämän makrotaloudellisen rahoitusavun määrä on yhteensä 3,4 miljardia euroa. Lainsäädäntövallan käyttäjät hyväksyivät toimen huhtikuussa 2015, ja ensimmäinen 600 miljoonan euron erä maksettiin heinäkuussa 2015. Rahoitusavun toinen erä (myös 600 miljoonaa euroa) oli alun perin tarkoitus maksaa vuonna 2015. Maksamista on kuitenkin lykätty, sillä useat uudistukset eivät ole edenneet riittävästi. Toinen ja kolmas erä on tarkoitus maksaa vuoden 2016 aikana edellyttäen, että Ukrainan kanssa sovitut talouspolitiikkaa ja rahoitusta koskevat ehdot täyttyvät ja IMF-ohjelman toteutusta jatketaan tyydyttävällä tavalla.

Georgia: Tämä on toinen EU:n vuonna 2008 lupaamista makrotaloudellisista rahoitusaputoimista, ja lainsäädäntövallan käyttäjät hyväksyivät sen elokuussa 2013. Rahoitusapua myönnetään yhteensä 46 miljoonaa euroa, ja se maksetaan puoliksi lainoina ja puoliksi avustuksina. Rahoitusavun ensimmäisen erän avustusosuus (13 miljoonaa euroa) maksettiin tammikuussa 2015 ja lainaosuus (10 miljoonaa euroa) huhtikuussa 2015. Koska Georgia on toteuttanut EU:n kanssa tehdyssä yhteisymmärryspöytäkirjassa sovitut politiikkatoimet, toinen erä (23 miljoonaa euroa) on tarkoitus maksaa vuonna 2016 edellyttäen, että IMF:n ohjelma edistyy suunnitellusti.

Tuoreet kokemukset ja etenkin tarve käynnistää nopeasti uusia makrotaloudellisia rahoitusaputoimia Ukrainassa vuosina 2014 ja 2015 ovat jälleen tuoneet korostetusti esiin sen, että makrotaloudellisen rahoitusavun kaltainen hätäapuväline on voitava kriisitilanteissa ottaa käyttöön nopeasti. Tämän vuoksi lainsäädäntövallan käyttäjät ovat pyrkineet nopeuttamaan tavallisen lainsäätämismenettelyn päätöksentekoa. Näin tapahtui etenkin viimeisimmässä Ukrainaa koskevassa makrotaloudellisessa rahoitusaputoimessa, joka hyväksyttiin vuonna 2015 hieman yli kolmessa kuukaudessa. Pyrkimyksistä huolimatta hyväksymismenettelyä voidaan nopeuttaa tavallisen lainsäätämismenettelyn puitteissa vain vähän, mistä on osoituksena se, että Ukrainan toinen makrotaloudellinen rahoitusaputoimi hyväksyttiin vuonna 2014 SEUT-sopimuksen 213 artiklan mukaisessa nopeutetussa menettelyssä.

Makrotaloudellisen rahoitusavun ensimmäinen erä maksettiin tammikuussa (13 miljoonaa euroa avustuksina) ja huhtikuussa 2015 (10 miljoonaa euroa lainoina) Georgian edistyttyä hyvin IMF:n ohjelman toteuttamisessa. Toinen erä, joka on arvoltaan 23 miljoonaa euroa, on viivästynyt IMF:n ohjelman toisen tarkastelun lykkääntymisen vuoksi. IMF vieraili Tbilisissä marraskuussa 2015 jatkaakseen ohjelman toista ja kolmatta tarkastelua koskevia neuvotteluja. Neuvottelut eivät kuitenkaan ole johtaneet tuloksiin. Komissio tarkasteli marraskuussa 2015 EU:n makrotaloudellisen rahoitusavun toisen erän maksamisen ehdoksi asetettujen uudistuksia koskevien edellytysten täyttymistä ja totesi, että ne kaikki täyttyvät. Näin ollen komission pitäisi voida maksaa toinen ja viimeinen erä mahdollisimman pian sen jälkeen, kun IMF:n johtokunta saa ohjelman arvioinnin päätökseen.

Ulkoisen ympäristön heikkeneminen vuoden 2014 loppupuolelta lähtien on supistanut voimakkaasti Georgian vientiä ja rahalähetyksiä, minkä vuoksi maan bruttokansantuotteen (BKT) kasvu on hidastunut siten, että se oli 4,6 prosenttia vuonna 2014 ja 2,8 prosenttia vuonna 2015. Georgian larin arvo heikkeni marraskuun 2014 ja joulukuun 2015 välisenä aikana neljänneksen, ja ulkoiset haavoittuvuustekijät lisääntyivät. Vaikka kotimainen kysyntä hidastui, larin arvo heikkeni merkittävästi ja öljyn hinta laski, vaihtotaseen alijäämä kasvoi vuonna 2015 lähes 12 prosenttiin suhteessa BKT:hen ja ulkomainen velka kasvoi arvostusvaikutusten johdosta yli 100 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Valuuttavaranto kattaa noin kolme kuukautta seuraavan vuoden tuonnista.

Vaikka taloustilanne on vaikea, hallitus on harjoittanut yleisesti vastuullista finanssipolitiikkaa ja tiukkaa rahapolitiikkaa ja on antanut valuuttakurssin heiketä helpottaakseen talouden kykyä selvitä ulkoisesta häiriöstä. Vaikka dollarisaatio on yleistä, pankkijärjestelmä on vakaa ja sillä on riittävästi pääomaa, mikä johtuu myös keskuspankin harjoittamasta tarkasta valvonnasta ja sääntelystä.

3.2.2. Jordania

Saatuaan Jordanialta joulukuussa 2012 makrotaloudellista rahoitusapua koskevan virallisen pyynnön komissio esitti 29. huhtikuuta 2013 päätösehdotuksen Jordanialle keskipitkän lainan muodossa myönnettävästä enintään 180 miljoonan euron makrotaloudellisesta rahoitusavusta. Euroopan parlamentti ja neuvosto hyväksyivät päätöksen 11. joulukuuta 2013. Vuoden 2014 alkupuolella saatettiin päätökseen neuvottelut lainajärjestelyä koskevasta sopimuksesta sekä yhteisymmärryspöytäkirjasta, jossa määritetään Jordanian viranomaisilta edellytettävät talouspoliittiset toimenpiteet. Kyseiset kaksi asiakirjaa allekirjoitettiin maaliskuussa 2014. Jordanialle myönnettävällä makrotaloudellisella rahoitusavulla oli tarkoitus täydentää rahoitusta, jota IMF myönsi elokuussa 2012 alkaneen ja kolme vuotta myöhemmin päättyneen valmiusluottojärjestelyn puitteissa. Makrotaloudellisen rahoitusavun ensimmäinen erä (100 miljoonaa euroa) maksettiin 10. helmikuuta 2015 ja toinen erä (80 miljoonaa euroa) 15. lokakuuta 2015.

Jordanian talouskasvu hidastui 2,4 prosenttiin vuonna 2015, sillä Irakin ja Syyrian konfliktien jatkuminen vaikutti matkailuvientiin ja yritysten luottamukseen. Tämän seurauksena työttömyysaste nousi vuoden 2015 kolmannella neljänneksellä jälleen 13,8 prosenttiin, kun se oli 11,9 prosenttia vuonna 2014. Inflaation arvioidaan hidastuneen -0,9 prosenttiin vuonna 2015 polttoaineen ja kuljetusten hintojen merkittävän alenemisen ansiosta.

Vaikka öljyn hinta laski, julkisen talouden vakauttamisessa ei edistytty vuonna 2015. Talouskasvun hidastuminen ja myyntiverotulojen väheneminen johtivat siihen, että julkisen talouden perusalijäämä (ilman avustuksia ja siirtoja kansalliselle sähköyhtiölle NEPCOlle ja Jordanian vesiviranomaiselle WAJ:lle) kasvoi vuonna 2015 noin 5,2 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Vuonna 2014 se oli 4,5 prosenttia suhteessa BKT:hen. Tämä korostaa sitä, että Jordanian julkisen talouden rahoitusasema on hauras, sillä valtio on riippuvainen ulkomaisista avustuksista, jotka olivat vuonna 2015 noin 1,8 prosenttia suhteessa BKT:hen. Vaihtotaseen alijäämän (ilman avustuksia) arvioidaan supistuneen vuonna 2015 öljyn alhaisen hinnan ansiosta 11,7 prosenttiin suhteessa BKT:hen, kun se oli 12,1 prosenttia vuonna 2014. Valuuttavaranto oli joulukuussa 2015 riittävä, 14,7 miljardia Yhdysvaltain dollaria, mikä kattaa noin 6,8 kuukautta seuraavan vuoden tuonnista.

Jordanian ja IMF:n kolmivuotinen, kahden miljardin Yhdysvaltain dollarin arvoinen (800 prosenttia kiintiöstä) valmiusluottojärjestely päättyi elokuussa 2015. Jordanian viranomaiset ovat siitä lähtien neuvotelleet IMF:n virkamiesten kanssa uudesta IMF:n ohjelmasta. Uuden, aiempaa pitkäkestoisemman ohjelman odotetaan käynnistyvän vuoden 2016 jälkipuoliskolla.

Komissio sitoutui Lontoossa 4. helmikuuta 2016 järjestetyssä ”Supporting Syria and the Region” -konferenssissa tukemaan pakolaiskriisistä kärsineitä maita 2,4 miljardilla eurolla. Koska alueen tilanne on käynyt yhä vaikeammaksi ja Jordanian viranomaiset esittivät maaliskuussa 2016 makrotaloudellista rahoitusapua koskevan virallisen pyynnön, Jordanialle esitetään uutta makrotaloudellista rahoitusaputoimea vuonna 2016.

3.2.3. Kirgisian tasavalta

Etniset ja poliittiset väkivaltaisuudet Kirgisian tasavallassa ovat johtaneet talouden toimeliaisuuden jyrkkään laskuun ja tuntuvaan ulkoiseen rahoitusvajeeseen. Sen vuoksi EU sitoutui tukemaan Kirgisian tasavallan talouden elvyttämistä Biškekissä heinäkuussa 2010 pidetyssä kansainvälisessä avunantajien konferenssissa. Komissio antoi joulukuussa 2011 ehdotuksen Kirgisian tasavallalle myönnettävästä enintään 30 miljoonan euron makrotaloudellisesta rahoitusavusta (15 miljoonaa euroa lainoina ja 15 miljoonaa euroa avustuksina). Euroopan parlamentti ja neuvosto hyväksyivät makrotaloudellista rahoitusapua koskevan päätöksen 22. lokakuuta 2013. Rahoitusapua koskeva yhteisymmärryspöytäkirja ja lainasopimus allekirjoitettiin vuoden 2014 lopulla, ja Kirgisian parlamentti ratifioi ne helmikuussa 2015.

Kuten edellä todetaan, tämä Kirgisiaa koskeva rahoitusaputoimi oli poikkeuksellinen, sillä Kirgisia sijaitsee makrotaloudellisen rahoitusavun tavanomaisen maantieteelliseen soveltamisalan ulkopuolella. Sen tekivät perustelluksi demokratiaa tukevien poliittisten ja taloudellisten uudistusten nopea eteneminen sekä maan sijainti alueella, jolla on erityistä taloudellista ja poliittista merkitystä EU:lle. Ensimmäinen 15 miljoonan euron erä maksettiin kahdessa osassa: kesäkuussa 2015 maksettiin 10 miljoonan euron avustusosuus ja lokakuussa 2015 maksettiin 5 miljoonan euron lainaosuus. Kirgisian suoriuduttua hyväksytysti toisen erän ehtojen noudattamista koskevasta tarkastuksesta komissio maksoi erän avustusosuuden (5 miljoonaa euroa) Kirgisian viranomaisille 10. helmikuuta 2016. Lainaosuus (10 miljoonaa euroa) maksettiin 13. huhtikuuta 2016.

Kirgisian taloustilanne on suhteellisen hyvä, ja maan talous on osoittautunut kyvykkääksi sietämään maan ulkopuolella, etenkin IVY-maissa, vallitsevaa heikkoa taloustilannetta. Kirgisian BKT kasvoi vuonna 2015 maatalouden ja palvelualan hyvän tuloksen ansiosta 3,5 prosenttia, ja inflaatio hidastui 3,4 prosenttiin. Maan maksutase on yhä haavoittuva, mikä johtuu rakenteellisesti suuresta vaihtotaseen alijäämästä. Venäjän paheneva talouskriisi ja muiden IVY-maiden heikko menestys ovat hillinneet vientiä ja supistaneet tuontia rahalähetysten vähenemisen vuoksi. Sen vuoksi vaihtotaseen alijäämä pysyi vuonna 2015 edelleen hyvin suurena eli 16 prosentissa suhteessa BKT:hen. Valuuttavaranto pieneni vuoden 2015 loppuun mennessä 1,78 miljardiin Yhdysvaltain dollariin, mikä kattaa 3,7 kuukautta ennustetusta tuonnista. Vuoden 2014 lopussa varanto oli 1,96 Yhdysvaltain dollaria eli 4,4 kuukautta. IMF sai joulukuussa 2015 onnistuneesti päätökseen huhtikuussa 2015 hyväksytyn kolmivuotisen laajennetun luottojärjestelyn ensimmäisen tarkastelun. Johtokunnan hyväksynnän jälkeen Kirgisialle voitiin välittömästi maksaa 9,514 miljoonan euron erityisnosto-oikeudet (13,2 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria).

3.2.4. Tunisia

IMF:n johtokunta hyväksyi kesäkuussa 2013 Tunisialle myönnettävän 24 kuukauden valmiusluottojärjestelyn, jonka arvo on 1,75 miljardia Yhdysvaltain dollaria. Järjestelyä on sittemmin jatkettu joulukuuhun 2015 asti. Tunisia sai EU:lta 300 miljoonaa euroa täydentävää makrotaloudellista rahoitusapua, joka myönnetään lainoina. Rahoitusapu hyväksyttiin toukokuussa 2014. Rahoitusavusta maksettiin 200 miljoonaa euroa kahtena yhtä suurena eränä vuoden 2015 toukokuussa ja joulukuussa. Loput 100 miljoonaa euroa on tarkoitus maksaa vuoden 2016 aikana.

Kasvuennustetta pienennettiin vuonna 2015 merkittävästi eli alkuvuonna ennustetusta 3 prosentista 0,5 prosenttiin. Tämä johtuu pääasiassa terrori-iskujen kielteisestä vaikutuksesta talouteen (etenkin matkailuun, liikenne- ja kuljetusalaan sekä investointeihin) ja yhteiskunnallisista levottomuuksista johtuvista tuotannon keskeytyksistä. Tilanne heikentää jo entuudestaan haavoittuvaista maksutasetta ja julkisen talouden rahoitusasemaa sekä luo merkittäviä rahoitustarpeita.

Työttömyysaste on edelleen korkea, 15 prosenttia. Työttömyys on suurta etenkin nuorten ja tutkinnon suorittaneiden keskuudessa (30 prosenttia). Inflaatio oli vuonna 2015 keskimäärin 4,4 prosenttia, ja suuntaus on laskeva. Julkista taloutta onnistuttiin hieman vakauttamaan vuonna 2014, mutta rakenteellinen alijäämä (ilman pankkien pääomituksesta aiheutuneita kustannuksia) kasvoi vuonna 2015 4,2 prosentista 4,7 prosenttiin suhteessa BKT:hen, vaikka menot supistuivatkin öljyn odotettua alhaisemman hinnan ansiosta. Muutos oli seurausta ennen kaikkea terrori-iskujen jälkeisistä menopuolen toimenpiteistä. Julkinen velka on edelleen kasvanut, ja se on 53 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2015. Velan ennustetaan olevan suurimmillaan vuoden 2018 loppuun mennessä, jolloin se on 61 prosenttia suhteessa BKT:hen. Tämän jälkeen se alkaa laskea. Julkisen velan lyhennysten on myös määrä kasvaa merkittävästi seuraavien kahden vuoden aikana.

Tunisian julkisyhteisöjen luottoluokitusta on alennettu useita kertoja vuodesta 2011 lähtien, viimeksi vuonna 2014, jolloin Moody’s alensi luokituksen BA2:sta BA3:een ja Standard & Poor’s BB:stä BB–:een. Öljyn hinnan laskusta, kotimaisen taloudellisen toiminnan heikkenemisestä ja viennin kasvusta huolimatta vaihtotaseen alijäämä pysyi vuonan 2015 kestämättömällä tasolla eli 8,8 prosentissa suhteessa BKT:hen. Taustalla on terrori-iskujen kielteinen vaikutus matkailuun. Valuuttavarantojen arvioidaan olleen vuoden 2015 lopussa lähes 7,5 miljardia Yhdysvaltain dollaria, mikä vastaa juuri ja juuri kolmen kuukauden tuontia.

Tilanteen vuoksi Tunisia pyysi IMF:ltä uutta järjestelyä IMF:n saatua päätökseen ohjelmansa kuudennen tarkastelun viime syyskuussa. Uudesta järjestelystä käydään parhaillaan neuvotteluja, ja se on tarkoitus antaa IMF:n johtokunnan hyväksyttäväksi vuoden 2016 puoliväliin mennessä. Saatuaan Tunisian viranomaisilta elokuussa 2015 uutta makrotaloudellista rahoitusapua koskevan pyynnön komissio esitti helmikuussa 2016 ehdotuksen Tunisialle lainan muodossa myönnettävästä uudesta, enintään 500 miljoonan euron makrotaloudellisesta rahoitusavusta.

3.2.5. Ukraina