FI Euroopan unionin virallinen lehti C 107/21

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä Euroopan keskuspankille – Rahoituspalvelujen sääntely kestävän kasvun varmistamiseksi”

KOM(2010) 301 lopullinen

2011/C 107/04

Esittelijä: Edgardo IOZIA

Euroopan komissio päätti 2. kesäkuuta 2010 Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta

Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä Euroopan keskuspankille – Rahoituspalvelujen sääntely kestävän kasvun varmistamiseksi

KOM(2010) 301 lopullinen.

Asian valmistelusta vastannut ”yhtenäismarkkinat, tuotanto ja kulutus” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 1. helmikuuta 2011.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 16.–17. helmikuuta 2011 pitämässään 469. täysistunnossa (helmikuun 16. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon äänin 164 puolesta 1:n pidättyessä äänestämästä.

1. Päätelmät ja suositukset

1.1 ”Pankkialan valvontaa on vietävä paljon pidemmälle. Parhaistakaan säännöistä ei ole mitään hyötyä, ellei niiden soveltamista valvota.” (1)

1.2 Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) on tyytyväinen komission tiedonantoon ja katsoo rahoitusmarkkinoiden uuden sääntelyn olevan välttämätön keino kestävän talouden uudelleen käynnistämiseksi.

1.3 ETSK huomauttaa, että näihin ongelmiin kiinnitetään entistä vähemmän huomiota. Eri valtiot suhtautuvat eri tavoin tarpeeseen hyväksyä ehdotetut toimenpiteet kiireesti, eikä asia vaikuta enää olevan yhteinen ensisijainen tavoite.

1.4 ETSK korostaa ja toistaa, että on tärkeää tehostaa toimia kansainvälisen sopimuksen aikaan saamiseksi. Samalla sen mielestä on kuitenkin tärkeää ja tarpeellista viedä EU:n toimielinten käynnistämä prosessi nopeasti ja myönteisesti loppuun kansainvälisistä sopimuksista riippumatta. Viimeaikaiset tapahtumat ovat valitettavasti taas kerran osoittaneet, että tällaisten sopimusten saavuttaminen on vielä kaukana.

1.5 ETSK suhtautuu myönteisesti ehdotettuihin toimenpiteisiin ja odottaa valmisteluvaiheessa olevia toimenpiteitä – kuten rahoitusmarkkinadirektiivin suunniteltua tarkistusta – jotka ovat tärkeitä markkinoiden vakauden ja avoimuuden sekä investoijien luottamuksen varmistamiseksi ja joihin sitä pyydetään aikanaan ottamaan kantaa.

1.6 ETSK tukee aktiivisesti komission toimia lainsäädäntöprosessin loppuun viemiseksi. Komissio voisi antaa ETSK:n tehtäväksi viedä tarkasteltavana olevia ehdotuksia ja uusia säädösluonnoksia eteenpäin talous- ja sosiaalialan organisaatioissa sekä rahoituspalvelujen käyttäjien ja kuluttajien kansallisissa järjestöissä.

1.7 Vahvistamalla Yhdysvaltojen rahoitusmarkkinoita sääntelevän Dodd–Frank-lain maa antoi merkittävän sysäyksen ja loi perustan voimakkaammalle maailmanlaajuiselle lähentymiselle. Tässä laissa monia seikkoja käsitellään vain yleisen sääntelykehyksen pohjalta, koska tarkkojen säännösten laatiminen on annettu toimivaltaisten viranomaisten tehtäväksi tai siirretty myöhempiin yksityiskohtaisiin toimenpiteisiin. Euroopan komissio ehdottaa sen sijaan erillisiä toimenpiteitä, jotka ovat jo yksityiskohtaisessa vaiheessa. Nämä menettelyt ovat rinnakkaisia keinoja, joiden pitäisi johtaa lopulta samoihin tavoitteisiin.

1.8 ETSK suhtautuu myönteisesti Yhdysvaltojen sääntelyn tiettyihin omaperäisiin valintoihin ja kehottaa komissiota käynnistämään perusteellisen tutkimuksen ehdotuksesta perustaa rahoituspalvelujen käyttäjiä suojeleva viranomainen. ETSK katsoo kuitenkin, että on arvioitava, tulisiko tämän viranomaisen aseman olla autonomisempi.

1.9 Olisi myös mielenkiintoista arvioida Atlantin toisella puolella tehtyjä päätöksiä liittyen laitoksiin, joiden katsotaan olevan liian suuria tehdäkseen konkurssin (too big to fail). Tällainen ajatus saattaa johtaa moraalikatoon riskienhallinnassa. ETSK kehottaa komissiota arvioimaan tarkkaan mahdollisuutta hyväksyä vastaavia toimenpiteitä, jotka vaikuttavat tehokkailta ja vakuuttavilta keinoilta torjua tiettyjen rahoituslaitosten johtajien varomatonta ja erityisen riskialtista toimintaa ja jotka voivat olla hyödyllisiä rahoituslaitosten riskinhallinnan parantamiseksi.

1.10 Säännösten tarkistaminen olisi tarkoitus saada päätökseen kokonaisuudessaan vuoden 2011 loppuun mennessä ja niiden pitäisi tulla täysin voimaan vuodesta 2013 alkaen sillä edellytyksellä, ettei ongelmia ilmene ja että kaikki noudattavat etenemissuunnitelmaa. ETSK on kuitenkin huolissaan asiasta ja suhtautuu siihen epäillen. Komission olisi hyvä pyytää parlamenttia ja neuvostoa asettamaan etusijalle kaikki rahoitusmarkkinoiden sääntelyä koskevat säädökset. Kriisi alkoi vuonna 2007, jolloin oli jo ilmeistä, että markkinoita on tosissaan ryhdyttävä sääntelemään. Kansainvälisen valuuttarahaston (IMF) johtajan mukaan romahdus on nielaissut yli kaksi biljoona dollaria, aiheuttanut lukuisia konkursseja ja johtanut yli 30 miljoonan työpaikan menettämiseen. Näiden lisäksi tulevaisuudessa voidaan menettää vielä 400 miljoonaa työpaikkaa. Yksin rahoitusalalla työpaikkansa on menettänyt maailmanlaajuisesti jopa 500 000 työntekijää, ja kriisi vaikuttaa myös muiden ihmisten elämään nyt tai tulevaisuudessa.

1.11 ETSK katsoo, että tarvitaan vahvaa, kattavaa, tehokasta ja tasapainoista sääntelyä. Kielteisten seurausten välttämiseksi ETSK suosittaa, että tutkitaan perusteellisesti, mitä kumulatiivisia vaikutuksia sääntelyaloitteilla on rahoitusjärjestelmän ja pääomamarkkinoiden välttämättömiin toimenpiteisiin. Vakaan ja tehokkaan järjestelmän pitäisi edistää vakaata rahataloutta ja reaalitalouden likviditeettiä.

1.12 Kansalaisyhteiskunnan on jatkettava niin EU- kuin jäsenvaltiotasollakin viranomaisten ja valtiovallan painostamista, jotta uudet rahoitussäännöt hyväksyttäisiin mahdollisimman nopeasti. Komissio voisi antaa ETSK:n tehtäväksi levittää jäsenvaltioissa viestiä siitä, että rahoitusmarkkinoiden sääntelyn alalla on tehtävä nopeasti kattavia päätöksiä tekemällä aluetasolla julkisia aloitteita ja ottamalla mukaan työmarkkinaosapuolet, talouselämän toimijat sekä rahoituspalvelujen käyttäjien ja kuluttajien järjestöt.

2. Euroopan komission tiedonanto

2.1 Tiedonannossaan ”Rahoituspalvelujen sääntely kestävän kasvun varmistamiseksi” komissio esittää saavutetut tavoitteet ja tulevien lainsäädäntöaloitteiden etenemissuunnitelman sekä neljä periaatetta, joihin sen toimet perustuvat: avoimuus, tehokas valvonta, rahoitusalan häiriönsietokyvyn ja vakauden lisääminen sekä kuluttajansuojan vahvistaminen.

2.2 ”Kestävän kasvun edellytyksenä on turvallisempi, vakaampi, avoimempi ja vastuullisempi rahoitusjärjestelmä, joka toimii talouselämän ja koko yhteiskunnan hyväksi ja joka pystyy rahoittamaan reaalitaloutta. Se täydentää olennaisella tavalla EU:n pyrkimyksiä vakauttaa julkista taloutta ja toteuttaa rakenteellisia uudistuksia, joiden avulla tulevaisuudessa saavutetaan elinvoimainen talous.” Nämä ovat komission lainsäädäntötyön suuntaviivat.

2.3 Komissio luettelee tarkasteltavana olevassa asiakirjassa vaiheet, jotka ovat johtaneet syyskuun 2008 suuren kriisin jälkeen uuden jäsennellyn sääntelykehyksen täytäntöönpanoon.

2.4 Marraskuusta 2008 lähtien, jolloin Jacques de Larosièren johtama ryhmä perustettiin, on toteutettu monia kiireellisiä toimenpiteitä, kuten tarkistettu vakavaraisuusdirektiiviä ja talletusten vakuusjärjestelmistä annettua direktiiviä. Lisäksi on annettu luottoluokituslaitoksia koskeva asetus ja esitetty kaksi suositusta palkkoja ja palkkioita koskevista periaatteista.

2.5 Komissio on antanut ryhmän raportissa esitettyjen suositusten pohjalta useita ehdotuksia, joista monet ovat vielä käsiteltävänä EU:n poliittisissa toimielimissä eli neuvostossa ja parlamentissa.

2.6 Komissio toivoo johdonmukaista sitoutumista lainsäädäntötyöhön, jotta ehdotettuja toimenpiteitä koskeva menettely voidaan saattaa päätökseen ja säädökset voidaan siirtää osaksi kansallista lainsäädäntöä vuoden 2012 loppuun mennessä.

3. ETSK:n huomiot

3.1 Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) on ilmaissut monissa lausunnoissaan kantansa toimista, joita komissio on aikonut hyväksyä Jacques de Larosièren ryhmän ehdottaman toimenpidepaketin pohjalta, ja tämän jälkeen kustakin toimenpiteestä erikseen.

3.2 Monissa tapauksissa komitean ehdotukset ja huomiot on otettu huomioon, ja lopputulos vaikuttaa asianmukaiselta ja riittävältä. Riittääkö tämä kuitenkaan palauttamaan luottamusta markkinoihin ja valvontaelimiin sekä viranomaisiin, jotka ovat aiemmin tietyllä tapaa kannattaneet yltiöliberaalista mallia vakuuttuneina siitä, että markkinat sääntelisivät itse itseään? Jäsenvaltioiden enemmistön lisäksi tämä sama illuusio on vaivannut myös Euroopan komission merkkihenkilöitä. Epärationaalinen huojuminen riskin torjumisen ja riskin ottamisen välillä on markkinoille luontaista, ja näiden heilahtelujen tasoittaminen markkinoita tuhoamatta on vaikea tehtävä.

3.3 Komissio tunnustaa tässä tiedonannossa epäsuorasti aiemmat virheet, jotka ETSK pani aikanaan merkille. Komissio esittää hyvän ja varsin kattavan etenemissuunnitelman markkinoiden valvontaa, vakautta ja avoimuutta edistävän uuden sääntelyrakenteen hahmottamiseksi ja toteuttamiseksi. Komitea tunnustaa kernaasti komission tehneen tähän mennessä merkittävää ja laadukasta työtä.

3.4 Euroopan parlamentti on osaltaan vahvistanut ja parantanut huomattavasti ehdotettuja tekstejä ja kannattanut toisinaan samoja muutoksia, joita komitea on ehdottanut, minkä seurauksena on saatu aikaan tehokkailta ja johdonmukaisilta vaikuttavia asetuksia ja direktiivejä.

3.5 Täytäntöönpanovaiheeseen liittyy kuitenkin joitain ongelmia. Esimerkiksi vakuutus- ja eläkerahastomarkkinoita valvomaan tarkoitetun Euroopan vakuutus- ja työeläkeviranomaisen kohdalla on tärkeää tunnustaa kummankin alan erityispiirteet ja suojella niitä sekä erityisesti taata lisäeläkkeiden alan tasapuolinen kohtelu vakuutusalaan nähden.

3.6 Neuvostolla ei ole yllättäin ollut niinkään myönteistä vaikutusta, sillä se on pakottanut komission tarkistamaan muutamia hyviä ehdotuksia, esimerkiksi valvontaviranomaisten tapauksessa. Parlamentin ja komission työn tuloksena aikaan saatu kompromissi oli ehdottomasti hyvä, mutta se olisi voinut olla vielä parempi ja se olisi voitu saavuttaa nopeammin ilman ristiin menneitä vetoääniä, joilla vastustettiin yksittäisiä toimenpiteitä.

3.7 Onko asiassa kuitenkin tehty todella kaikki, mitä on pitänytkin tehdä, ja hyvissä ajoin?

3.8 Yhdysvalloissa annettiin 21. heinäkuuta 2010 Dodd–Frank-laki (2), joka vaikuttaa kokonaisvaltaisemmalta ja nopeammalta vastaukselta markkinoiden heikoimpien toimijoiden eli kuluttajien esittämiin sääntely- ja suojeluvaatimuksiin. On tietysti pidettävä mielessä, että unionin päätöksentekoprosessi on hitaampi ja että unionin säännöksissä käsitellään yksityiskohtaisesti eri näkökohtia, kun taas Yhdysvaltojen lainsäädännössä viitataan jatkossa annettaviin lakeihin ja säännöksiin. On tärkeää, että nämä prosessit etenevät tasapainoisesti ja samanaikaisesti, jotta uuteen sääntelyyn voidaan vastata koordinoidusti.

3.9 Komission ehdotuksia tarkastellessaan ETSK aikoo vertailla näitä kahta lähestymistapaa, arvioida eri teemoihin annettuja vastauksia ja tutkia, voitaisiinko Atlantin toiselta puolelta saatuja esimerkkejä hyödyntää ja soveltaa tietyissä tapauksissa unionin säännöksiin.

3.10 Yksi harkitsemisen arvoisista esimerkeistä on muun muassa liittovaltion kuluttajansuojaviranomaisen (Bureau of Consumer Financial Protection) perustaminen. ETSK kehottaa komissiota tutkimaan tarkkaan mahdollisuutta perustaa samanlainen viranomainen unionin järjestelmään.

3.10.1 Kyseinen viranomainen perustetaan Yhdysvaltojen keskuspankin yhteyteen ja sillä on laajat toimivaltuudet. Sille kuuluu suuri osa niistä tehtävistä, jotka aiemmin kuuluivat kuluttajansuojalainsäädännön mukaan muille sääntelyelimille. Viranomaisella on yksinomainen toimivalta valvoa lainsäädännön noudattamista silloin, kun kyseessä ovat välittäjät, joiden varat ovat yli 10 miljardia dollaria. Sen sijaan niiden välittäjien kohdalla, joiden varat ovat alle 10 miljardia dollaria, se jakaa toimivallan muiden valvontaviranomaisten kanssa.

3.10.2 ETSK katsoo, että on analysoitava erityisesti seuraavia näkökohtia:

— Yhdysvalloissa virasto perustetaan keskuspankin yhteyteen. Vaikka tätä voidaan perustella tarpeella rajoittaa viranomaisen hallintokuluja, sen autonomia ja riippumattomuus saattavat jossain määrin vaarantua. ETSK katsookin, että viranomaiselle olisi aiheellista harkita laajempaa autonomiaa.

— Viranomaisen toimivavaltuudet saattavat joissain tapauksissa olla ristiriidassa rahoituksen välittäjiä valvovan viranomaisen toimivaltuuksien kanssa. Painopistehierarkia on määriteltävä jo etukäteen, jotta mahdolliset ristiriidat voidaan ratkaista. Ei pidä myöskään unohtaa, että vaikka välittäjien ja markkinoiden vakauden varmistaminen on äärimmäisen tärkeää, yhtä tärkeää on varmistaa piensijoittajien suojelu. Investoijien suojelun tarpeen edelle ei saa mennä mikään muu periaate. Kasvua voidaan pitää itse asiassa kestävänä vain, jos heikompien yksilöiden suojelu ja heidän tarpeidensa tyydyttäminen asetetaan järjestelmässä keskeiseen asemaan.

— On tärkeää painottaa ennemminkin rahoituspalveluita ja -tuotteita kuin yksinomaan rahoituslaitoksia. Viranomaisella tulee olla lainkäyttövalta ja sen tulee voida puuttua asioihin aina, kun yleisölle tarjotaan rahoituspalveluita tai -tuotteita, myös silloin, kun niihin ei liity ensisijaisesti rahoituksen välittäjiä, joita valvotaan jo muilla tavoin.

3.11 Toinen tärkeä harkitsemisen arvoinen näkökohta koskee säännöksiä, joilla pyritään estämään moraalikatoa liittyen laitoksiin, joiden katsotaan olevan liian suuria tehdäkseen konkurssin. Valinnat, jotka Yhdysvaltojen lainsäätäjä on tehnyt asiassa, ovat tehokkaita ja vaikuttavia, sillä ne antavat mahdollisuuden toimia ennakoivasti. Säännösten mukaan tietyt osat yrityksestä on myytävä järjestelmäriskien välttämiseksi ja niissä velvoitetaan useita toimintoja harjoittavat ryhmittymät tai ryhmittymät, jotka ovat niin suuria, että kaikenlaisesta väliintulosta tulee vaikeaa, laatimaan suunnitelman ryhmittymän purkamiseksi. Laissa säädetään myös samoista toimenpiteistä muissa maissa sijaitseville osakasyrityksille. Näin se vaikuttaa myös joidenkin EU:hun sijoittautuneiden tärkeiden yritysten toimintaan.

3.11.1 Euroopan järjestelmäriskikomitean perustaminen on askel tähän suuntaan. Suurten ryhmittymien vallan rajoittaminen on tervetullutta monelta eri kannalta. Se vähentää järjestelmäriskejä, kun huonosti hoidetut pankit voivat mennä konkurssiin, mutta se voi myös edistää kilpailua, jonka puolestaan pitäisi saada korkotaso pysymään hallinnassa asiakkaiden luotonsaannin helpottuessa. Nämä huomiot on esitetty jo aiemminkin, ja sääntelyviranomaisten olisi varmaankin kannattanut pohtia niitä tarkemmin etenkin, kun otetaan huomioon rahoitusalan erityispiirteet, sillä rahoitusalalla ei ole samoja fyysisiä rajoituksia kuin muilla tuotannonaloilla.

3.11.2 Vaikka koko on tärkeä näkökohta, ei pidä unohtaa, että välittäjän merkityksellisyys järjestelmän kannalta ei riipu ainoastaan koosta, vaan myös siitä, mikä välittäjän asema on järjestelmässä, onko se korvaamaton osa järjestelmää ja minkälaisia yhteyksiä ryhmän sisällä on kansallisella ja kansainvälisellä tasolla. On mahdollista, että liian suuresta koostaan huolimatta välittäjiä menee konkurssiin yhtä aikaa siitä syystä, että niillä on samat riskit.

3.11.3 ETSK korostaa, että rahoitusalan sääntelyyn on sovellettava tasapainoista lähestymistapaa. Komitea tähdentää, että rahoituslaitosten sääntelyn tiukentaminen hyödyttää pitkällä aikavälillä huomattavasti taloudellista vakautta, talouskasvua ja reaalitalouden tehokasta toimintaa.

3.12 Yhdysvaltojen uusiin rahoitusalan säännöksiin kuuluu muun muassa seuraavia toimenpiteitä: pitkälle kehitetty varoitusjärjestelmä suurten järjestelmäriskien varalta, pankkitoimintaan liittyvien laitosten järjestelmän sääntely, rahoitusvakausneuvoston perustaminen, luottoluokituslaitosten tehokas sääntely, avoimuutta lisäävät toimenpiteet, vakuudet epätavanomaisten välineiden uskottavuudesta myös OTC-markkinoiden (over the counter) osalta sekä arvopaperistaminen omaisuusvakuudellisten arvopapereiden ja hedgerahastojen kautta.

Euroopan unioni reagoi kriisiin ensimmäisenä ja hyväksyi kansainvälisen koordinoinnin tarpeen. Kansainvälinen koordinointi on ehdoton edellytys tasapuolisten toimintaolosuhteiden varmistamiseksi kansainvälisellä tasolla.

3.13 On aiheellista pohtia, ovatko eri maiden viranomaisten reagointitavat yhtenäisiä ja johdonmukaisia, kun otetaan huomioon, että yhtenä suurimmista ongelmista on ollut eri rahoitusmarkkinoiden sääntelyn epäyhtenäisyys.

3.14 Euroopan tulisi välttää lisäviivästyksiä uudistusprosessinsa loppuun saattamisessa – uudistuksia olisi alettava siirtää osaksi kansallista lainsäädäntöä vuodesta 2013 lähtien – jotta ei aiheutettaisi vahinkoa yrityksille ja Euroopan rahoitusjärjestelmälle, jota ulkomaiset investoijat pitävät huonosti hallinnoituna jäsenvaltioiden välisten erimielisyyksien ja lainsäädäntömallin tehottomuuden takia.

3.15 Vaikka komissio on pyrkinyt tarmokkaasti sääntelemään sisämarkkinoita yhtenäisellä tavalla, painavat taloudelliset ja poliittiset edut vaikeuttavat jatkuvasti tehokkaan ja perusteellisen EU:n valvontajärjestelmän perustamista.

3.16 ETSK on muistuttanut vieläpä hiljattain, että lainsäädäntö- ja sääntelykehystä on vahvistettava nopeasti, ja se tukee komission tähän suuntaan meneviä pyrkimyksiä. Kansalaisyhteiskunnan on jatkettava niin EU- kuin jäsenvaltiotasollakin viranomaisten ja valtiovallan painostamista, jotta uudet rahoitussäännöt hyväksyttäisiin mahdollisimman nopeasti. ETSK:lla on todella tärkeä rooli tässä yhteydessä sekä suoraan että niiden järjestöjen kautta, joita sen jäsenet edustavat. Jäsenten tulisi herättää vakavaa ja vastuullista keskustelua jäsenvaltioissa. Uuden kestävän talouden, tasapainoisen kehityksen takaamiseen pyrkivien rahoitusmarkkinoiden ja kestävän kehityksen tulevaisuus riippuu suurelta osin rahoitusalan sääntelyn laadusta. On annettava entistä tehokkaampia ja tiukempia sääntöjä, jotta markkinoiden toiminnan johtotähdeksi saataisiin palautettua liike-elämän eettinen ulottuvuus.

4. Erityistä

4.1 Komissio ei sano mitään sidosryhmien osallistumisesta vaikutustenarviointimenettelyyn eikä hyväksytyistä toimenpiteistä lukuun ottamatta mainintaa siitä, että tällainen menettely on toteutettu. Mitä nämä sidosryhmät sitten ovat? Jos komissio viittaa tässä tavanomaiseen sähköiseen kuulemiseen, joka luultavasti herättää jonkin verran kiinnostusta alan ammattilaisten keskuudessa mutta hyvin vähäistä kiinnostusta työelämässä ja kuluttajien keskuudessa, tai jonkin sellaisen asiantuntijaryhmän kuulemiseen, jonka jäsenet ovat aina rahoitusjärjestelmän valitsemia, prosessista puuttuu todellinen tasapaino, kun ajatellaan eri sidosryhmiä, joiden pitäisi osallistua uudistustoimintaan alusta asti.

4.2 ETSK kehottaa komissiota kiinnittämään entistä enemmän huomiota kansalaisyhteiskunnan toimijoihin ja turvaamaan niiden todellisen osallistumisen prosessiin. Se kehottaa komissiota tehostamaan toimia kaikkien EU:n jäsenvaltioiden demokraattisten tahojen välisen kansainvälisen koordinoinnin parantamiseksi. Tarvitaan asiallinen ja asianmukaisesti rahoitettu ohjelma, jotta unionin kansalaiset saadaan mukaan tähän prosessiin. Kansalaisille on myös tiedotettava hankalista mutta tarpeellisista muutoksista.

4.3 Eri lainsäädäntöaloitteiden kumulatiiviset vaikutukset eivät käy selvästi ilmi muun muassa siksi, ettei toimenpiteitä ole toteutettu samanaikaisesti ja että tietyt toimenpiteet (Basel 3, tulevat kansainväliset tilinpäätösstandardit) ovat kolmansien tahojen – esimerkiksi Baselin komitean ja IASB:n (3) – toteuttamia.

4.4 ETSK katsoo, että tarvitaan vahvaa, kattavaa, tehokasta ja tasapainoista sääntelyä. Kielteisten seurausten välttämiseksi ETSK suosittaa, että tutkitaan perusteellisesti, mitä kumulatiivisia vaikutuksia sääntelyaloitteilla on rahoitusjärjestelmän ja pääomamarkkinoiden välttämättömiin toimenpiteisiin. Vakaan ja tehokkaan järjestelmän pitäisi edistää vakaata rahataloutta ja reaalitalouden likviditeettiä. Markkinoiden koko sääntelyarkkitehtuurin uudistamisessa komissiolla on vaikea tehtävä tasapainottaa parhaalla mahdollisella tavalla vakavaraisuustoimenpiteet, tiukennetut pääomavaatimukset, riskien entistä parempi kattaminen ja luokittelu sekä talouskehitys, kun valtiontalouksien vakauttamistoimet ovat pahentaneet huomattavasti finanssi- ja talouskriisiä.

4.5 ETSK kehottaa komissiota tehostamaan toimiaan yhteisten suuntaviivojen aikaan saamiseksi tärkeimpien maiden viranomaisten kanssa. Erityisesti tämä koskee G20-maita.

4.6 Komission mukaan ensi vuoden loppuun mennessä on käsiteltävä ja hyväksyttävä vielä kolmekymmentä uutta säädösehdotusta, mutta ne eivät sisälly vielä parlamentin työaikatauluun. ETSK toteaa olevansa hyvin huolissaan tämän suunnitelman toteutumisesta ja suhtautuvansa siihen varsin epäillen. Unionin kahdella tulevalla puheenjohtajavaltiolla on hoidettavanaan hyvin monimutkainen tehtävä, eikä Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja, jonka pitäisi turvata käynnistettyjen toimien jatkuvuus ja tehokkuus, ole vielä täydessä toimintavalmiudessa. Komission pitäisi pyytää Euroopan parlamenttia ja neuvostoa asettamaan etusijalle markkinoiden sääntelytoimenpiteet, joiden käsittelyä on odotettu liian pitkään.

4.7 ETSK ilmaisee olevansa valmis tukemaan komissiota tässä prosessissa sekä edistämään osaltaan sääntelyn parantamista lausuntojensa sekä jatkuvan ja suoran konsultoinnin avulla. Komissio voisi antaa ETSK:n tehtäväksi levittää jäsenvaltioissa viestiä siitä, että rahoitusmarkkinoiden sääntelyn alalla on tehtävä nopeasti kattavia päätöksiä tekemällä aluetasolla julkisia aloitteita ja ottamalla mukaan työmarkkinaosapuolet, talouselämän toimijat sekä rahoituspalvelujen käyttäjien ja kuluttajien järjestöt. ETSK voi kansallisten ja kansainvälisten talous- ja sosiaalineuvostojen tuella edistää merkittävällä tavalla prosessin myönteistä kehitystä toteuttamalla toimenpiteitä, joiden tavoitteena on

— pitää asiaa esillä

— vahvistaa unioninlaajuista ja kansainvälistä koordinointia

— levittää ehdotuksia, joista keskustellaan tällä hetkellä unionitasolla

— antaa oma panoksensa, joka perustuu kokemukseen ja asiantuntemukseen alalla.

Bryssel 16. helmikuuta 2011 Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Staffan NILSSON

(1) D. Strauss-Kahn Agadirissa 1. marraskuuta 2010.

(2) Pub. L. 111-203, H.R. 4173.

(3) Kansainvälinen tilinpäätösstandardilautakunta (International Accounting Standards Board).