ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
10.

Toimien dokumentointi – joka on asianmukaisen sisäisen valvonnan järjestelmän edellytys – on puutteellista. Sitoumuksia ja maksuja koskevat asiakirjat ovat usein epätäydellisiä tai epäselviä, mikä vaikeuttaa maksutapahtumien jäljitettävyyttä. Viraston tekemien sopimusten seuranta on hankalaa. Tarvittavat tiedot ovat hajallaan useissa luetteloissa. On vaikea saada selvyyttä varainhoitovuoden kuluessa tehtyjen sopimusten sekä täytäntöönpanovaiheessa olevien sopimusten kokonaismäärästä. Valvontajärjestelmää on lujitettava vahvistamalla aluksi hallinnointi- ja valvontajärjestelmien vähimmäisstandardit, myös vaadittavien tietojen luonteen ja rakenteen osalta.
1.

Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskus (jäljempänä ’keskus’) perustettiin neuvoston asetuksella (ETY) N:o 337/75 (1). Keskuksen pääasiallisena tehtävänä on edistää ammatillisen koulutuksen kehittämistä yhteisössä. Keskuksen on tätä tarkoitusta varten koottava ja jaettava ammatillisen koulutuksen järjestelmiin liittyvää aineistoa. Taulukossa 1 esitetään yhteenveto keskuksen toimivaltuuksista ja tehtävistä keskuksen toimittamien tietojen perusteella.
3.

Tilintarkastustuomioistuin tarkasti viraston tilinpäätöksen 31. joulukuuta 2003 päättyneeltä varainhoitovuodelta. Neuvoston asetuksen (EY) N:o 2100/94 110 artiklan mukaisesti talousarvion toteuttamisesta vastasi viraston pääjohtaja. Hänen vastuualueeseensa kuuluu tilinpäätöksen laatiminen ja esittäminen (2) neuvoston asetuksen (EY) N:o 2100/94 112 artiklassa tarkoitettujen varainhoitoa koskevien sisäisten säännösten mukaisesti. Tilintarkastustuomioistuimen on tarkastettava nämä tilit Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 248 artiklan nojalla.
Jäsenvaltioiden on 4 artiklassa vahvistettujen tavoitteiden mukaisesti laadittava kansalliset elpymis- ja palautumissuunnitelmat. Näissä suunnitelmissa on esitettävä asianomaisen jäsenvaltion uudistus- ja investointiohjelma seuraaviksi neljäksi vuodeksi. Elpymis- ja palautumissuunnitelmiin, jotka voivat saada rahoitusta tästä tukivälineestä, on sisällyttävä toimenpiteitä uudistusten ja julkisten investointihankkeiden toteuttamiseksi johdonmukaisen paketin puitteissa.

Komissio antaa päätöksensä jäsenvaltion esittämästä virallisesta elpymis- ja palautumissuunnitelmasta täytäntöönpanosäädöksellä neljän kuukauden kuluessa suunnitelman toimittamisesta. Jos komission arvio jäsenvaltion esittämästä elpymis- ja palautumissuunnitelmasta on myönteinen, päätöksessä vahvistetaan uudistukset ja investointihankkeet, jotka jäsenvaltion on toteutettava, sekä niiden välitavoitteet ja tavoitteet ja 11 artiklan mukaisesti myönnetty rahoitusosuus.

19 artiklan 3 kohta Maksujen suorittamista, keskeyttämistä ja peruuttamista koskevat säännöt

3. Kun komission täytäntöönpanosäädöksellä hyväksytyssä elpymis- ja palautumissuunnitelmassa esitetyt sovitut välitavoitteet ja tavoitteet on saavutettu, asianomaisen jäsenvaltion on toimitettava komissiolle rahoitusosuuden ja tarvittaessa lainaerän maksamista koskeva asianmukaisesti perusteltu pyyntö. Jäsenvaltiot voivat esittää tällaisia maksupyyntöjä komissiolle puolivuosittain. Komissio arvioi kahden kuukauden kuluessa pyynnön vastaanottamisesta, onko 17 artiklan 1 kohdassa tarkoitetussa päätöksessä asetetut välitavoitteet ja tavoitteet toteutettu tyydyttävästi. Arvioinnissa on otettava huomioon myös 17 artiklan 6 kohdassa tarkoitettu operatiivinen järjestely. Asiantuntijat voivat avustaa komissiota. Jos komissio antaa myönteisen arvion, se tekee päätöksen, jolla hyväksytään rahoitusosuuden maksaminen varainhoitoasetuksen mukaisesti.
9.

Asetuksen (EY, Euratom) N:o 1150/2000 10 artiklan mukaisesti ALV- ja BKTL-perusteisiin omiin varoihin tehdään mukautuksia (7) kunkin vuoden joulukuun ensimmäisenä työpäivänä. Mukautukset vaihtelevat vuodesta toiseen, ja ne voivat olla positiivisia (jäsenvaltioilta vaaditaan lisämaksu) tai negatiivisia (jäsenvaltioille palautetaan tietty määrä). Mukautukset voivat johtaa erittäin suuriin määriin. Sen vuoksi neuvosto antoi asetuksen (EU, Euratom) N:o 1377/2014, jolla muutetaan asetusta (EY, Euratom) N:o 1150/2000 ja jonka perusteella jäsenvaltiot voivat poikkeustilanteissa (takautuvasti 30. päivästä marraskuuta 2014) asettaa mukautetut määrät käyttöön viimeistään seuraavan vuoden syyskuun ensimmäisenä työpäivänä. Tilintarkastustuomioistuin totesi lausunnossaan nro 7/2014, että muutos saattaa monimutkaistaa omien varojen järjestelmää entisestään.
1.

Tilintarkastustuomioistuin panee merkille, että Eurooppa 2020 -strategian mukaan julkisilla hankinnoilla on pyrittävä a) parantamaan yritysten innovoinnin reunaehtoja ja hyödyntämään kysyntäpuolen toimia täysimääräisesti, b) tukemaan siirtymistä resurssitehokkaaseen ja vähähiiliseen talouteen muun muassa edistämällä vihreiden hankintojen laajempaa käyttöä sekä c) parantamaan erityisesti innovatiivisten keskisuurten pk-yritysten liiketoimintaympäristöä. Lisäksi Eurooppa 2020 -strategiassa painotetaan, että julkisissa hankinnoissa on varmistettava julkisten varojen mahdollisimman tehokas käyttö ja että julkisten hankintojen markkinat tulee pitää avoimina EU:n laajuisesti. Tilintarkastustuomioistuin toteaa myös, että edellä olevia tavoitteita on täydennetty ja selitetty vihreässä kirjassa, jonka mukaan julkisia hankintoja koskevien sääntöjen pitäisi: a) lisätä julkisten varojen käytön tehokkuutta siten, että saadaan aikaan mahdollisimman vahva kilpailu ja sujuvoitetaan hankintamenettelyjä liittämällä niihin hankintaviranomaisten erityistarpeisiin kohdennettuja yksinkertaistamistoimenpiteitä; b) luoda niille, joita säännöt koskevat, paremmat edellytykset hyödyntää julkisia hankintoja yhteisten yhteiskunnallisten tavoitteiden tukemisessa (esimerkiksi ympäristönsuojelu, innovoinnin ja sosiaalisen osallisuuden edistäminen sekä parhaiden mahdollisten olosuhteiden takaaminen korkealaatuisten julkisten palvelujen tarjoamiselle); c) torjua korruptiota ja suosintaa; d) vastata kysymykseen siitä, miten Euroopan yritysten pääsyä kolmansien maiden markkinoille voidaan parantaa ja e) paremmin taata oikeusvarmuus hankintaviranomaisille ja yrityksille.
Luonnoksen 33 artiklan 3 kohdan c alakohdan englanninkielisen toisinnon sanamuodon tulisi olla: ”and provided the funds are NOT reallocated to operations which have been the subject of a financial correction”. Lisäksi 33 artiklan 5 kohdan b alakohta viittaa saman artiklan 2 kohdan a ja c alakohtaan. Viittaus olisi muutettava koskemaan 3 kohdan a ja c alakohtaa.
40.

Alamomentista 2 0 0 7 ”Tilojen kunnostus” on tarkoitus rahoittaa yksittäisiä kunnostushankkeita, jotka eivät kuulu tavanomaisiin töihin. Yksittäisistä kunnostushankkeista vuonna 2015 on pantava merkille SPINELLI-rakennuksen kahden pääsisäänkäynnin turvallisuuden parantamistöiden käynnistyminen. Tämän hankkeen kokonaiskustannukset arvioidaan 8 miljoonaksi euroksi. Myös TREVES-rakennuksessa tehdään turvallisuutta parantavia töitä (noin 1 miljoona euroa). Strasbourgissa kyse on etenkin ruiskutustöiden aloittamisesta (yli 4 miljoonaa euroa), tietoteknisten ja televiestintään liittyvien tilojen varmennustöistä (noin 2 miljoonaa euroa) ja mini-Parlamentariumin kunnostustöistä WEISS-rakennuksessa (1,7 miljoonaa euroa). Tiedotustoimistojen osalta on mainittava kolme hanketta varainhoitovuonna 2015. Ne ovat Jean Monnet -talon kokoussalin laajennustyöt Bazochessa (1,7 miljoonaa euroa), Ljubljanassa sijaitsevan uuden Eurooppa-talon vuokrasopimus, johon liittyy yksittäisen kunnostushankkeen toteuttaminen (0,8 miljoonaa euroa) ja mini-Parlamentariumin kunnostustyöt Berliinissä (0,8 miljoonaa euroa).
bb)

on otettava johtoasema globaalin ilmastonhallinnan ja ilmastonmuutosta koskevan kansainvälisen yhteistyön alalla; on edistettävä osallistavaa, avointa ja tasapuolista institutionaalista rakennetta, jonka hallintoelimissä teollisuusmaat ja kehitysmaat ovat tasapainoisesti edustettuina; on edelleen kehitettävä vuoropuhelua keskeisten toimijoiden, kuten BRICS-maiden ja kehitysmaiden kanssa, koska ilmastonmuutoksesta on tullut keskeinen osa kansainvälisiä suhteita; on kehitettävä edelleen Euroopan ulkosuhdehallinnon valmiuksia kehittää ilmastodiplomatiaan liittyvää EU:n politiikkaa;
99.

Hyvin monimutkaisen vierailukeskushankkeen viimeinen vaihe on käynnistymässä. Vierailukeskus on jaettu 8 elämystilaan, joissa on yhteensä 36 erilaista temaattista mediainstallaatiota, joihin voi tutustua jostakin yli 300 yhteyspisteestä. Pysyvä näyttely käsittää yli 700 erilaista tarinaa tai ”näkemisen arvoista” kohdetta. ”Tietoyksiköiden” kokonaismäärä ylittää 4 500, kun mukaan lasketaan media-avusteinen opastuskierros, multimodaalinen roolipeli, sisällön erityismukautukset lapsia ja vammaisia varten sekä seinille ripustetut parlamentin jäsenten esittelyt. Tuotettavien ja näyttelyyn sijoitettavien yksittäisten ”tietoyksiköiden” lukumäärä on noin 20 000–30 000, kun otetaan huomioon monikielisyyden vaatimukset. Temaattinen lähestymistapa on monisäikeinen ja ulottuu valtiotieteistä ja lainsäädäntökysymyksistä historiaan ja sosiologiaan. Näyttelyn sisällön kehittäminen ja tuotanto on keskeinen osa vierailukeskushanketta, toisin kuin olemassa olevaan kokoelmaan perustuvien perinteisten museohankkeiden tapauksissa. Tämä tekee suunnittelu- ja hankintaprosesseista hyvin monimutkaisia.
1.3

COSAC pitää myönteisenä 19 ja 20 päivänä maaliskuuta 2009 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmiä ja neuvoston ponnisteluja, joilla pyritään ratkaisemaan talouskriisi finanssipoliittisella elvytyspaketilla. Pakettiin sisältyy toimenpiteitä, joilla elvytetään ja lujitetaan Euroopan taloutta niin lyhyellä kuin pitkällä aikavälillä. COSAC korostaa jo saavutettua edistystä, johon on päästy soveltamalla Euroopan talouden elvytyssuunnitelmaa joulukuusta 2008 lähtien (erityisesti Euroopan laajuisiin verkkoihin tehtävien investointien edistäminen ja pk-yritysten rahoitusmahdollisuuksien parantaminen) ja uudistamalla Euroopan globalisaatiorahastoa sen tehokkuuden lisäämiseksi. COSAC muistuttaa tässä yhteydessä, että yhteisvaluutalla on ollut suuri merkitys sen käyttöön siirtyneille maille ja että on tärkeää huolehtia pitkällä aikavälillä kestävästä julkisesta taloudesta.
F.

ottaa huomioon, että Euroopan unionin erioikeuksista ja vapauksista tehdyssä pöytäkirjassa N:o 7 oleva 9 artikla kuuluu seuraavasti: ”Euroopan parlamentin istuntojen ajan sen jäsenillä on a) oman valtionsa alueella kansanedustajille myönnetty koskemattomuus; b) toisen jäsenvaltion alueella vapaudenriistoa koskeva koskemattomuus sekä lainkäytöllinen koskemattomuus. Koskemattomuus koskee jäseniä myös silloin kun he matkustavat Euroopan parlamentin istuntoihin tai palaavat niistä; Koskemattomuuteen ei voida vedota silloin, kun jäsen tavataan itse teosta, eikä se estä Euroopan parlamenttia käyttämästä oikeuttaan pidättää koskemattomuuden yhden jäsenen osalta.”;
D.

ottaa huomioon, että yhteisöjen tuomioistuin katsoi edellä mainittujen ennakkoratkaisupyyntöjen yhteydessä, että kun Euroopan parlamentin jäsentä vastaan on pantu vireille oikeudenkäynti kansallisessa tuomioistuimessa ja kun kansalliselle tuomioistuimelle on ilmoitettu, että kyseisen jäsenen erioikeuksien ja koskemattomuuden puolustamista koskeva menettely, sellaisena kuin siitä määrätään työjärjestyksessä, on aloitettu, kansallisen tuomioistuimen on lykättävä oikeudenkäyntiä ja pyydettävä parlamenttia antamaan lausuntonsa mahdollisimman nopeasti (3);
C.

ottaa huomioon, että komissio antoi 30. lokakuuta 2015 delegoidun asetuksen (C(2015)07554), jolla päivitettiin asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 209 artiklassa tarkoitettujen julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuteen perustuvien elinten varainhoidon malliasetuksesta annettu delegoitu asetus (EU) N:o 110/2014 (ja mukautettiin se delegoidun asetuksen (EU) N:o 1271/2013 vastaaviin säännöksiin, joita sovelletaan varainhoitoasetuksen 208 artiklassa tarkoitettuihin elimiin), tarkoituksena soveltaa päivitettyä asetusta varainhoitovuoden alusta lähtien ja näin varmistaa selkeä siirtymä uusiin sääntöihin;
D.

toteaa, että Bulgarian tasavallan perustuslain 70 pykälän 1 momentin nojalla kansalliskokouksen jäsentä ei voida pidättää tai asettaa syytteeseen paitsi, jos hän on tehnyt rikoksen, ja että niissä tapauksissa on saatava kansalliskokouksen tai, jos se ei ole koolla, kansalliskokouksen puhemiehen lupa, lukuun ottamatta tapauksia, joissa asianomainen on otettu kiinni itse teossa (in flagrante delicto); toteaa, että Bulgarian tasavallan perustuslain 70 pykälän 2 momentin nojalla lupaa rikossyytteen vireillepanoon ei tarvita, jos kansalliskokouksen jäsen on antanut siihen suostumuksensa kirjallisesti;
A.

ottaa huomioon, että asetuksen (EU) No 1024/2013 26 artiklan 3 kohdassa säädetään, että Euroopan keskuspankin on toimitettava valvontaelimen varapuheenjohtajan nimittämistä koskeva ehdotus Euroopan parlamentille ja että varapuheenjohtaja on valittava EKP:n johtokunnan jäsenten keskuudesta;
—

ottaa huomioon neuvoston asetuksen (EY) N:o 1528/2007 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse tiettyjen valtioiden poistamisesta neuvottelut päätökseen saaneiden alueiden ja valtioiden luettelosta 21. toukokuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 527/2013 (2),
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen toimien yhteydessä on otettava huomioon erityistarpeet, joita on erilaisiin kolmansien maiden kansalaisten ryhmiin kuuluvilla henkilöillä ja heidän perheenjäsenillään, mukaan lukien henkilöt, joiden maahantulon tai oleskelun tarkoituksena on työnteko tai itsenäinen ammatinharjoittaminen ja perheenyhdistäminen, kansainvälistä suojelua saavat henkilöt, turvapaikanhakijat, uudelleensijoitetut tai siirretyt henkilöt ja haavoittuvassa asemassa olevat maahanmuuttajat, erityisesti alaikäiset, ilman huoltajaa olevat alaikäiset, vammaiset, vanhukset, raskaana olevat naiset, alaikäisten lasten yksinhuoltajat, ihmiskaupan uhrit sekä kidutuksen, raiskauksen tai muun vakavan psyykkisen, fyysisen tai seksuaalisen väkivallan uhriksi joutuneet henkilöt.

2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen toimien yhteydessä on otettava huomioon erityistarpeet, joita on erilaisiin kolmansien maiden kansalaisten ryhmiin kuuluvilla henkilöillä ja heidän perheenjäsenillään, mukaan lukien henkilöt, joiden maahantulon tai oleskelun tarkoituksena on työnteko tai itsenäinen ammatinharjoittaminen ja perheenyhdistäminen, kansainvälistä suojelua saavat henkilöt, turvapaikanhakijat, uudelleensijoitetut tai siirretyt henkilöt ja haavoittuvassa asemassa olevat maahanmuuttajat, erityisesti alaikäiset, ilman huoltajaa olevat alaikäiset, vammaiset, vanhukset, raskaana olevat naiset, alaikäisten lasten yksinhuoltajat, ihmiskaupan uhrit , perusoikeuskirjan 21 artiklassa tarkoitettuun henkilökohtaiseen ominaisuuteen perustuvalle väkivallalle altistuvat henkilöt sekä kidutuksen, raiskauksen tai muun vakavan psyykkisen, fyysisen tai seksuaalisen väkivallan uhriksi joutuneet henkilöt.
1.

päättää lisätä työjärjestyksen 128 artiklaan tulkinnan seuraavasti: ”Työjärjestyksen 90 artiklan 6 kohdassa määrätään erityismenettelystä parlamentin päätöksen tekemiseksi siitä, käytetäänkö oikeutta pyytää unionin tuomioistuimelta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 218 artiklan 11 kohdan nojalla lausunto kansainvälisen sopimuksen yhteensopivuudesta perussopimusten kanssa. Tämä määräys on erityismääräys (lex specialis), joka on ensisijainen suhteessa 128 artiklan yleiseen sääntöön. Kun kyse on parlamentin oikeuksien käyttämisestä Euroopan unionin tuomioistuimessa ja kun kyseessä oleva säädös ei kuulu 128 artiklan soveltamisalaan, tässä artiklassa määrättyä menettelyä sovelletaan vastaavasti.”
2.

päättää lisätä työjärjestyksen 192 artiklaan tulkinnan seuraavasti: "Sitoutumattomat jäsenet eivät muodosta 30 artiklan mukaista poliittista ryhmää eivätkä voi siten nimetä joukostaan koordinaattoreita, jotka ovat ainoita jäseniä, joilla on oikeus osallistua koordinaattoreiden kokouksiin. Koordinaattoreiden kokouksien tehtävänä on valmistella valiokunnan päätöksiä, eikä niillä voida korvata valiokunnan kokouksia ilman nimenomaista valtuutusta. Näin ollen koordinaattoreiden kokouksissa tehtäviä päätöksiä varten on oltava etukäteen annettu valtuutus. Jos tällaista valtuutusta ei ole, koordinaattorit voivat hyväksyä ainoastaan suosituksia, joihin tarvitaan valiokunnalta virallinen hyväksyntä jälkikäteen. Kaikissa tapauksissa sitoutumattomien jäsenten tiedonsaanti on taattava syrjimättömyyden periaatteen mukaisesti välittämällä tietoa ja asettamalla sitoutumattomia jäseniä edustava sihteeristön jäsen koordinaattoreiden kokouksiin."
”Kun asia on palautettu valiokuntakäsittelyyn 3 kohdan nojalla, asian käsittelyä johtavan valiokunnan on, ennen kuin se päättää noudatettavasta menettelystä, annettava 50 artiklan mukaisen yhteistyöhön osallistuvan valiokunnan määrittää, mitkä tarkistukset kuuluvat sen yksinomaiseen toimivaltaan, etenkin tarkistukset, jotka on jätettävä uudestaan täysistunnon käsiteltäviksi.
3.2.

Tietojen saannista ja luottamuksellisuuden säilymiseksi noudatettavasta menettelystä sovitaan ▐ yhteisesti ennen tietojen toimittamista , sanotun rajoittamatta 2.2 ja 2.4 kohdan määräyksiä sekä 4.1 kohdassa tarkoitettuja tulevia turvallisuusjärjestelyjä. Kyseisen politiikan alalla toimivaltaisen komission jäsenen ja pyynnön esittäneen (puheenjohtajansa edustaman) parlamentin elimen tai viranhaltijan sopimuksessa valitaan asianmukaisen luottamuksellisuuden tason varmistamiseksi yksi 3.2.1. ja 3.2.2. kohdassa esitetyistä vaihtoehdoista. 3.2.1. Luottamuksellisten tietojen saajien suhteen olisi valittava yksi seuraavista vaihtoehdoista: — ▐ parlamentin puhemies tapauksissa, joissa se on perusteltua täysin poikkeuksellisista syistä ; — puhemiehistö ja/tai puheenjohtajakokous; — parlamentin asiasta vastaavan valiokunnan puheenjohtaja ja esittelijä; — kaikki asiasta vastaavan parlamentin valiokunnan jäsenet (varsinaiset jäsenet ja varajäsenet); — kaikki Euroopan parlamentin jäsenet. Luottamuksellisten tietojen julkistaminen tai niiden välittäminen muille on kiellettyä ilman komission hyväksyntää . 3.2.2. Luottamuksellisten tietojen käsittelyä koskevien järjestelyjen suhteen olisi valittava yksi seuraavista vaihtoehdoista: a) asiakirjojen tutkiminen turvallisessa lukusalissa, jos niillä on CONFIDENTIEL UE- tai tätä tiukempi turvaluokitus; b) kokouksen pitäminen suljetuin ovin siten, että läsnä ovat vain puhemiehistön ja puheenjohtajakokouksen jäsenet tai asiasta vastaavan parlamentin valiokunnan varsinaiset jäsenet ja varajäsenet sekä ne parlamentin virkamiehet ja poliittisten ryhmien palveluksessa olevat parlamentin työntekijät, jotka puheenjohtaja on etukäteen nimennyt tällaista tietoa tarvitseviksi, joiden läsnäolo on ehdottoman välttämätöntä ja joille on tehty riittäväntasoinen luotettavuusselvitys, kun seuraavat edellytykset otetaan huomioon: — kaikki asiakirjat voidaan numeroida ja ne voidaan jakaa kokouksen alussa ja kerätä takaisin sen päättyessä; niistä ei saa tehdä muistiinpanoja eikä ottaa valokopioita; — kokouksen pöytäkirjaan ei tehdä mainintoja luottamuksellisena käsitellystä asiasta käydystä keskustelusta. Asiakirjoista voidaan ennen niiden luovuttamista poistaa kaikki henkilötiedot. Parlamentin edustajille suullisesti annettaviin luottamuksellisiin tietoihin sovelletaan vastaavaa suojatasoa kuin kirjallisina annettaviin luottamuksellisiin tietoihin. Tähän voi kuulua tiedon saajilta pyydettävä valaehtoinen vakuutus siitä, että he eivät paljasta tiedon sisältöä kenellekään kolmannelle. 3.2.3. Kun kirjallista tietoa tutkitaan turvallisessa lukusalissa, parlamentin on varmistettava, että seuraavat järjestelyt toteutetaan: — luottamuksellisen tiedon turvallinen säilytysjärjestelmä ; — turvallinen lukusali ▐ ilman kopiokoneita, puhelimia, telekopiolaitetta, skanneria tai muita asiakirjojen jäljentämiseen tai välittämiseen soveltuvia teknisiä välineitä tms. ▐; — saliin pääsyä koskevat turvajärjestelyt, jotka edellyttävät allekirjoitusta sekä valaehtoista vakuutusta olla levittämättä tarkasteltuja luottamuksellisia tietoja. 3.2.4. Edellä esitetty ei estä toimielimiä sopimasta muista vastaavista järjestelyistä.
Euroopan parlamentin päätös 29. maaliskuuta 2007 Giuseppe Garganin parlamentaarisen koskemattomuuden ja erioikeuksien puolustamista koskevasta pyynnöstä (2006/2300(IMM))



Virallinen lehti nro 027 E , 31/01/2008 s. 0137 - 0137



P6_TA(2007)0090 Giuseppe Garganin parlamentaarisen koskemattomuuden puolustamista koskeva pyyntö Euroopan parlamentin päätös 29. maaliskuuta 2007 Giuseppe Garganin parlamentaarisen koskemattomuuden ja erioikeuksien puolustamista koskevasta pyynnöstä (2006/2300(IMM)) Euroopan parlamentti, joka - ottaa huomioon Giuseppe Garganin esittämän, 30. marraskuuta 2006 päivätyn pyynnön parlamentaarisen koskemattomuutensa puolustamiseksi italialaisen tuomioistuimen käsiteltävänä olevassa rikosoikeudellisessa menettelyssä, josta ilmoitettiin täysistunnossa 11. joulukuuta 2006, - kuultuaan Giuseppe Gargania työjärjestyksen 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti, - ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen erioikeuksista ja vapauksista 8. huhtikuuta 1965 tehdyn pöytäkirjan 9 ja 10 artiklan sekä Euroopan parlamentin jäsenten valitsemisesta yleisillä välittömillä vaaleilla 20. syyskuuta 1976 annetun säädöksen 6 artiklan 2 kohdan, - ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen 12. toukokuuta 1964 ja 10. heinäkuuta 1986 antamat tuomiot [1], - ottaa huomioon työjärjestyksen 6 artiklan 3 kohdan ja 7 artiklan, - ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan mietinnön (A6-0071/2007); 1. päättää puolustaa Giuseppe Garganin parlamentaarista koskemattomuutta ja erioikeuksia; 2. kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöksen sekä asiasta vastaavan valiokunnan mietinnön viipymättä Italian tasavallan kyseessä oleville viranomaisille. [1] Asia 101/63, Wagner v. Fohrmann ja Krier, Kok. 1964, suomenkielinen erityispainos I, s. 203 ja asia 149/85, Wybot v. Faure ym., Kok. 1986, suomenkielinen erityispainos VIII, s. 729. --------------------------------------------------
Euroopan parlamentin päätös valiokuntien kokoonpanosta



Virallinen lehti nro 244 E , 18/10/2007 s. 0118 - 0118



P6_TA(2007)0001 Valiokuntien kokoonpano Euroopan parlamentin päätös valiokuntien kokoonpanosta Euroopan parlamentti, joka - ottaa huomioon työjärjestyksen 174 ja 177 artiklan, A. ottaa huomioon tarpeen varmistaa parlamentin työn ja erityisesti valiokuntien ja alivaliokuntien työn jatkuvuuden, B. katsoo, että liittymisen jälkeen romanialaisilla ja bulgarialaisilla uusilla jäsenillä on oikeus osallistua Euroopan parlamentin ja sen elinten istuntoihin ja heillä on kaikki jäsenelle kuuluvat oikeudet; 1. päättää säilyttää poikkeuksellisesti ja väliaikaisesti valiokuntien ja alivaliokuntien nykyisen kokoonpanon; 2. päättää, että paikat, jotka oli varattu mainituissa elimissä tarkkailijoille 31. joulukuuta 2006 saakka, myönnetään bulgarialaisille ja romanialaisille jäsenille varsinaisina jäseninä; 3. päättäää, että tämä päätös raukeaa sen istuntojakson päättyessä, joka kestää 31. päivästä tammikuuta 1. päivään helmikuuta 2007. --------------------------------------------------