FI Euroopan unionin virallinen lehti C 255/24

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Miten tukea pk-yritysten sopeutumista maailmanmarkkinoiden muutoksiin?”

(oma-aloitteinen lausunto)

(2010/C 255/04)

Esittelijä: Claudio CAPPELLINI

Apulaisesittelijä: Ulrich PAETZOLD

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea päätti 26. helmikuuta 2009 työjärjestyksensä 29 artiklan 2 kohdan nojalla laatia oma-aloitteisen lausunnon aiheesta

Miten tukea pk-yritysten (1) sopeutumista maailmanmarkkinoiden muutoksiin?

Asian valmistelusta vastannut neuvoa-antava valiokunta ”teollisuuden muutokset” antoi lausuntonsa 26. marraskuuta 2009. Esittelijä oli Claudio Cappellini ja apulaisesittelijä Ulrich Paetzold.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 16.–17. joulukuuta 2009 pitämässään 458. täysistunnossa (joulukuun 16. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin ääniä 180 puolesta 3:n pidättyessä äänestämästä.

Osa 1

1. Päätelmät ja suositukset

1.1 Komitea toteaa, että pk-yritykset kansainvälistyvät monin eri tavoin: ne soveltavat erilaisia strategioita ja turvautuvat eritasoiseen tukeen. Tässä lausunnossa on tarkoitus esittää kahdeksan suositusta, joilla pyritään ohjaamaan ja vauhdittamaan tukitoimia pk-yritysten sopeuttamiseksi maailmanmarkkinoiden muutoksiin. Lausunto on osoitettu EU:n toimielimille, jäsenvaltioille, pk-yrityksille ja niitä edustaville järjestöille sekä EU:n järjestäytyneelle kansalaisyhteiskunnalle laajemmassa mielessä.

1.2 Suositus 1: Kunnioitetaan yrittäjiä, heidän päätösoikeuttaan ja tarvettaan kantaa päätöstensä seuraukset. Tukemalla liiketoimintaa olisi autettava yrittäjiä selviytymään maailmanmarkkinoiden muutoksista, mutta tukitoimet eivät saa korvata yrittäjien omia päätöksiä eivätkä suojata heitä päätöksistä johtuvilta riskeiltä. Pk-yrityksille suunnatuin poliittisin tukitoimin olisi palkittava tehokkaasti innovointia (aktiivinen osallistuminen tutkimuksen seitsemännen puiteohjelman monialaisiin teknologiayhteisöihin), eikä tukitoimissa tulisi olla kyse riskin kantamisesta, ellei niillä vastata tiettyihin markkinahäiriöihin. Häiriötilanteissa maailmanmarkkinoiden muutokset voivat vaikuttaa suhteettomasti pieniin yrityksiin (esimerkiksi maailmanlaajuisiin arvoketjuihin kuuluviin pienyrityksiin tai pienyritysten leimaamiin talouksiin).

1.3 Suositus 2: Vähennetään kaupankäynnin esteitä. Avointen markkinoiden tavoitteleminen tuloksekkaiden kauppaneuvottelujen avulla ja huolehtimalla siitä, että kolmannet maat käyttävät kaupansuojakeinoja oikeudellisesti asianmukaisella tavalla, globaalien kauppastandardien täytäntöönpano ja sisämarkkinoiden ylläpitäminen, yhtäläisiä markkinoille pääsyn mahdollisuuksia unohtamatta, ovat edelleen tehokkaimpia keinoja tukea vientiä harjoittavia pk-yrityksiä. Paras toimintatapa on varmistaa, ettei vientiin kykenevien yritysten vientitoimintaa vaikeuteta tulli- tai muunlaisin estein.

1.4 Suositus 3: Parannetaan laatua ja edistetään siten kilpailukykyä kauppamarkkinoilla. Jäsenvaltioiden, komission ja liike-elämän järjestöjen kolmansissa maissa järjestämissä markkinointikampanjoissa on syytä tiedottaa siitä, mitä hyötyä EU:n standardien ja vaatimusten noudattamisesta ja täysipainoisesta osallistumisesta laadun parantamiseen tähtääviin ohjelmiin (esimerkiksi tutkimuksen seitsemänteen puiteohjelmaan sekä kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelmaan) on ja miten ne vaikuttavat laatuun. Samalla olisi korostettava, että tavaroiden ja palveluiden tuonti unioniin edellyttää EU:n standardien noudattamista.

1.5 Suositus 4: Kauppapolitiikassa on sovellettava”pienet ensin” -periaatetta. Mikäli on tarkoitus kehittää kumppanuuksia markkinoillepääsyn mahdollistamiseksi, pk-yritysten keskinäistä koordinointia on tiivistettävä monimutkaisten kauppaneuvottelujen vaatimalla tavalla. Neuvottelujen avoimuutta voitaisiin parantaa korostamalla pk-yritysnäkökohtaa kaikissa kestävään kehitykseen kohdistuvien vaikutusten arvioinneissa (SIA). Lisäksi olisi kiinnitettävä nykyistä enemmän huomiota liike-elämän edustajien edustavuuteen. Myös markkinoille pääsyä koskevasta tietokannasta ja uusilla markkinoilla toimivista teollis- ja tekijänoikeuksien neuvontapisteistä on hyötyä. Pk-yritysten kaupankäynnin edistämiseksi EU:ssa voidaan myös tehdä parannuksia julkisissa hankinnoissa ja nopeuttaa maksusuorituksia.

1.6 Suositus 5: Räätälöidään toimintalinjat pk-yritysten tarpeiden mukaan. Pk-yritysten kokemukset ja poliittisten päätöksentekijöiden käsitykset kansainvälistymistä haittaavista esteistä eroavat toisistaan. Tukea on annettava pk-yritykset tuntevien paikallisten ja kansallisten välittäjien kautta, ja sen on oltava käytännöllistä ja helposti saatavilla. Hyvänä esimerkkinä mainittakoon henkilökohtaisten yhteyksien edistäminen yritysten välillä ensivierailuja tukemalla. Paljon on vielä tehtävä, jotta toimintalinjat saadaan vastaamaan pk-yritysten tarpeita, kuten rahoituksen saatavuutta koskeva esimerkki osoittaa. Pk-yrityksiä tukeviin käytännön toimiin on kannustettava erityisesti niillä aloilla, jotka ovat kaikkein alttiimpia globalisaatiolle sekä talous- ja finanssikriisille (muun muassa autoteollisuus). Esimerkkeinä mainittakoon välitystoiminta, verohelpotukset, nopeat maksusuoritukset ja valtiontukisääntöjä koskevat poikkeustoimet, joilla helpotetaan varojen ripeää jakamista.

1.7 Suositus 6: Tuetaan pk-yrityksiä niiden työvoiman välityksellä. Tavoitteena on varmistaa, että pk-yritykset voivat saada työmarkkinoilta ammattitaitoista ja sitoutunutta työvoimaa. EU:n pk-yritysten kilpailukyvyn säilyttämiseksi on huolehdittava siitä, että esimerkiksi tekniikan, teknisen huollon ja rakentamisen alalla on vastaisuudessakin tarjolla erittäin korkeatasoista osaamista. Komission tiedonanto ”Yhteinen sitoutuminen työllisyyteen” antaa prosessiin oman panoksensa. Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelussa, erityisesti alakohtaisessa vuoropuhelussa, on keskityttävä nykyistä enemmän siihen, että autetaan pk-yrityksiä tekemään yhteistyötä työntekijöidensä kanssa ammattitaidon säilyttämiseksi ja uusien taitojen kehittämiseksi, jotta ne voivat ensimmäisinä hyötyä sisämarkkinoiden nykyisistä ja uusista mahdollisuuksista. Jotta maailmalaajuisiin muutoksiin voidaan vastata, olisi edistettävä EU-kumppanuuksia ja pitkäaikaisia hankkeita pk-yrityksiä edustavien organisaatioiden, kauppakorkeakoulujen ja tutkimuslaitosten kesken yhteistyössä nopeasti kehittyvän talouden maiden instituutioiden kanssa.

1.8 Suositus 7: Verkostot ovat pk-yrityksille tärkeitä erityisesti niiden globalisoituessa. Verkostot tarjoavat pk-yrityksille mahdollisuuksia, mutta niistä aiheutuu myös erityisiä teollis- ja tekijänoikeuksiin ja määräävässä asemassa oleviin asiakkaisiin liittyviä ongelmia, joihin voidaan puuttua paremmin alakohtaisen lähestymistavan avulla. EU ei ole globaalina toimijana hyödyntänyt mahdollisuuksiaan parantaa pk-yritysten asemaa kolmansien maiden markkinoilla toimivina viejinä ja tuojina. Erityisen kiinnostavaa on se, millainen rooli EU:lla ja jäsenvaltioilla voi olla niiden pk-yritysten tukemisessa, jotka ovat riittävän kilpailukykyisiä toimiakseen arvoketjussa alku- ja keskivaiheen toimittajina (Initial and Intermediary Companies, IICs). Kysymykseen on kiinnitettävä nykyistä enemmän huomiota CCMI:n aiemmin esittämien näkemysten mukaisesti. Samalla on otettava huomioon vaatimukset, jotka liittyvät EU:n teollisuuspolitiikan uudelleensuuntaamiseen maailmanmarkkinoilla.

1.9 Suositus 8: Innovoidaan ja arvioidaan. Poliittisilta päätöksentekijöiltä edellytetään reaalitaloudessa innovointia erityisesti silloin, kun taloudelliset, sosiaaliset ja ympäristöolosuhteet ovat vaativat. Politiikalla on vastattava ripeästi uusiin haasteisiin, sitä on arvioitava vankan näytön pohjalta, ja poliittisten toimijoiden on oltava yhteydessä asianomaisiin sidosryhmiin, jotta menestystarinoista ja suorituskyvyn muutoksista voidaan ottaa oppia. Pk-yritykset voivat antaa tärkeän panoksen nykyistä energiatehokkaampien tuotteiden tai palveluiden kehittämiseen sekä niin sanottuun vihreään talouteen.

2. Pk-yrityksillä on ratkaisevan tärkeä rooli EU:n vastatessa maailmanmarkkinoiden muutoksiin

2.1 EU:ssa toimivilla 23 miljoonalla pk-yrityksellä on ratkaisevan tärkeä rooli mukautettaessa EU:n taloutta maailmanmarkkinoiden muutoksiin. Ne työllistävät kaksi kolmasosaa yksityissektorin työntekijöistä, pitävät työmarkkinat dynaamisina ja edistävät kilpailukykyisen, innovatiivisen ja osallistavan talouden kehittämistä unionissa. Globalisaatiolle tunnusomainen taloudellinen hajautuminen ja erikoistuminen tarjoaa pk-yrityksille markkinarakoja. Pk-yritysten osuus EU:n hyvinvoinnin ja erilaisten sosiaalisten, liiketoiminnallisten ja kulttuuristen mallien luomisessa on syytä tiedostaa nykyistä paremmin. Pk-yritykset ovat EU:n tuotantojärjestelmän selkäranka, ja ne voisivat antaa nykyistä suuremman panoksen työllisyyteen ja tuoda EU:lle nykyistä enemmän lisäarvoa. (2)

2.2 Koska EU on maailman suurin viejä ja kehitysavun antaja, se on jo globaalisesti suuntautunut. Pk-yritysten ryhmä on heterogeeninen, eikä niistä monilla ole voimia, resursseja tai halua pyrkiä maailmanmarkkinoille. Komitea korostaa, että globalisaatio ja kansainvälistyminen ovat tärkeitä kysymyksiä myös niille pk-yrityksille, jotka toimivat tai joiden juuret ovat yksinomaan paikallisilla ja alueellisilla markkinoilla. (3) Globalisaatio on määritellyt uudestaan sosiaaliset kompromissit, jotka ankkuroivat pk-yritykset kansallisiin talousjärjestelmiin, ja komitea tiedostaa, että vallitseva kriisi muuttaa jälleen tapaa, jolla pk-yritykset kytkeytyvät kansallisiin ja kansainvälisiin markkinoihinsa. (4) Euroopan komission ja jäsenvaltioiden roolin vahvistamisesta tässä asiassa on keskusteltava, ja se otettava EU:n poliittiselle asialistalle. Pk-yritysten asemoitumista maailmanmarkkinoilla voisi vahvistaa myös se, että EU puhuisi kansainvälisissä rahoituslaitoksissa yhdellä äänellä (kuten euroryhmän edustaja neuvostossa on esittänyt) ja että euroryhmällä olisi yhteinen euroaluetta tukeva visio.

2.3 Pk-yritysten tapaan reagoida maailmanmarkkinoiden muutoksiin vaikuttavat monet tekijät. Vaikka yhtenäismarkkinoiden toteuttamiseen on sitouduttu, EU:n 27 jäsenvaltion pk-yrityksistä vain harvat harjoittavat vientiä tai ostavat ulkomailta. (5) Pienehköt maat ja suuret yritykset ovat yleensä muita kansainvälistyneempiä. (6) Pk-yritysten hallitseman palvelualan osuus EU:n 27 jäsenvaltion bruttoarvonlisäyksestä on noin 70 prosenttia, mutta sen osuus rajatylittävästä kaupasta oli melko menestyksekkäänä vuonna 2006 yhteensä vain 20 prosenttia. (7) Kansainvälistymisessä on alakohtaisia eroja, ja myös kohdemaat, kansainvälistymistavat (vienti, yhteisyritys jne.) ja kaupan suunta vaihtelevat. Kansainvälistymistä haittaavat esteet ovat niin ikään erilaisia. Merkittävin pk-yritysten vientiä vaikeuttava este on ulkomaanmarkkinoiden tuntemuksen puute (13 prosenttia vientiä harjoittavista pk-yrityksistä ilmoittaa sen pääasialliseksi esteeksi), ja seuraavaksi suurimmat esteet ovat kohdemaiden tuontitullit (9 prosenttia) ja pääoman puute (9 prosenttia). (8)

2.4 Pk-yritykset harjoittavat suuria yrityksiä vähemmän rajatylittävää toimintaa sekä sisämarkkinoilla että niiden ulkopuolella. Tästä saattaa syntyä virheellinen vaikutelma, että EU olisi suuria yrityksiä ja jäsenvaltiot pk-yrityksiä varten. Komitea korostaa, että pk-yritykset ovat EU:n talouden selkäranka ja että niillä tärkeä rooli EU:n osuus- ja yhteisötaloudessa, etenkin kun suuret yritykset ulkoistavat toimintojaan kolmansiin maihin.

Komitea antaa tunnustusta sille, että pk-yrityksiä koskevaa EU:n politiikkaa on vuosien saatossa kehitetty. Kehitys sai alkunsa pk-yrityksiä koskeneesta toimintasuunnitelmasta vuonna 1986, ja sitä on jatkettu vuoden 1994 yhdennetyllä ohjelmalla, erilaisilla monivuotisilla ohjelmilla, vuonna 2000 hyväksytyillä Lissabonin strategialla ja pienyrityksiä koskevalla eurooppalaisella peruskirjalla, kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelmalla (CIP) sekä eurooppalaisia pk-yrityksiä tukevalla aloitteella (Small Business Act).

2.5 Monet yritykset harjoittavat toimintaansa odottamatta julkiselta politiikalla muuta tukea kuin hallinto- ja sääntelyesteiden poistamista. Ne pitävät EU:n poliittisten, pk-yrityksiä koskevien toimien tärkeimpänä perusteena markkinahäiriöiden korjaamista. Komitea on aiemmissa lausunnoissaan (9) kuitenkin tehnyt selväksi, että sen mielestä pk-yritysten tukemisessa on siirryttävä uudelle tasolle, jos eurooppalaisia pk-yrityksiä tukevan aloitteen tavoitteet ja EU:ssa toimivien 23 miljoonan pk-yrityksen tarpeet aiotaan täyttää. Pk-yritysviikko on laajentanut pk-yrityksiä koskevan politiikan kenttää edelleen, sillä tapahtuman tarkoituksena on tiedottaa, tukea, inspiroida, jakaa ideoita ja kokemuksia sekä kannustaa pk-yrityksiä, (10) aivan kuten ETSK on lausunnossaan INT/445 esittänyt ottaessaan kantaa eurooppalaisia pk-yrityksiä tukevan aloitteen toteuttamiseen. Myös alueiden komitea on äskettäin esittänyt vastaavanlaisia ajatuksia.

2.6 Käsillä olevassa lausunnossa keskitytään erityisesti pk-yritysten vientitoiminnan tukemiseen tähtääviin suosituksiin sekä politiikkaan, jolla on tarkoitus auttaa pk-yrityksiä selviytymään maailmanmarkkinoiden muutoksista. Lausunto on osoitettu komissiolle, Euroopan parlamentille ja jäsenvaltioille sekä pk-yrityksille ja niitä edustaville monialaisille ja alakohtaisille järjestöille. Lausunnossa selitetään aluksi, miksi perinteinen toimintaperuste, eli markkinahäiriöiden korjaaminen, voi hyvinkin olla olennainen osa pk-yrityksiä tukevaa politiikkaa. Siinä esitetään kuitenkin myös, etteivät mekanismit markkinahäiriöiden tunnistamiseksi, poliittisten ratkaisujen määrittelemiseksi ja täytäntöönpanovastuun kohdentamiseksi ole aina selkeitä tai kovin tarkoituksenmukaisia. Tämän vuoksi on aiheellista kehitellä uusia periaatteita politiikan saattamiseksi lähemmäksi pk-yrityksiä ja loitommaksi ”markkinoiden” abstraktista käsitteestä. ETSK voisikin yhdessä muiden asiasta kiinnostuneiden EU:n ja jäsenvaltioiden toimielinten kanssa edistää puolivuosittaisen maailmanlaajuisen raportin laatimista, jotta pk-yritysten asemasta maailmanmarkkinoilla saataisiin asianmukaisin markkinaindikaattorein mitattua tietoa.

3. Suositus 1: Yrittäjät tekevät päätökset

3.1 Toimenpiteiden yhteydessä on kunnioitettava yrittäjiä, heidän päätösoikeuttaan ja tarvettaan kantaa päätöstensä seuraukset. Vientikannustimet voivat olla äärimmäisen haitallisia, sillä ne voivat vääristää markkinoita ja kannustaa yrityksiä ottamaan riskejä, joiden hallitsemiseen niillä ei ole valmiuksia. Politiikan avulla olisi pääsääntöisesti palkittava innovointia ja tuettava kaupallista riskinottoa, mutta tukitoimissa ei pitäisi olla kyse riskin kantamisesta, ellei niillä vastata tiettyihin markkinahäiriöihin.

3.2 Globalisaatio merkitsee pk-yrityksille ja poliittisille päätöksentekijöille monimutkaisia haasteita, joihin liittyy sekä riskejä että mahdollisuuksia. Maailmanmarkkinoille pääseminen edellyttää kallista tiedonhankintaa, luotettavia tavaran- ja palveluntoimittajia, ja lisäksi arvoketjut asettavat pk-yrityksille teollis- ja tekijänoikeuksiin liittyviä haasteita. Pk-yritykset kansainvälistyvät monin eri tavoin: jotkut ovat alusta lähtien suuntautuneet maailmanmarkkinoille, toiset taas oppivat vähitellen sopeutumaan. Poliittisten päätöksentekijöiden haasteena on varmistaa, että heidän käsityksensä pk-yritysten tarpeista vastaa juuri niiden yritysten tarpeita, joita he pyrkivät tukemaan. Tämän vuoksi tuen tarjoamisen on edelleen oltava toiminnan keskipiste, mutta samalla on kunnioitettava yrittäjien päätösoikeutta.

4. Suositus 2: Markkinoiden on oltava vapaat

4.1 Yrittäjien päätöksentekovapauden korostaminen on vapaiden markkinoiden tavoittelun pääperuste ja pk-yrityksiä koskevan EU-politiikan yhteinen lähtökohta. Eurooppalaisia pk-yrityksiä tukevassa aloitteessa puhutaan sisämarkkinoiden entistä paremmasta hyödyntämisestä, ja komitea on todennut, että sisämarkkinat ovat tehokkain keino parantaa pk-yritysten vientikykyä. (11) Lisäksi pk-yritysten nykyistä vaivattomampi pääsy vientimarkkinoille kuuluu Lissabonin strategian ulkoisen ulottuvuuden keskeisiin aihealueisiin. (12) Kaupan esteiden vähentäminen sekä avointen ja kilpailukykyisten markkinoiden tavoitteleminen saattamalla kauppaneuvottelut päätökseen, panemalla globaalit kauppastandardit täytäntöön ja pitämällä sisämarkkinoita yllä ovat edelleen tehokkain keino tukea vientiä harjoittavia pk-yrityksiä, kunhan markkinoita avattaessa noudatetaan yhtäläisen markkinoille pääsyn periaatetta eikä yhteisön säännöstöä vaaranneta. Paras toimintatapa on varmistaa, ettei vientiin kykenevien pienyritysten vientitoimintaa vaikeuteta tulli- tai muunlaisin estein. Asianmukaisia toimenpiteitä ovat esimerkiksi

a. Dohan-kierroksen päättäminen, WTO-/GPA-sopimukset ja kahdenväliset sopimukset sekä muut kansainväliset kauppaneuvottelut, joilla puututaan esteisiin, jotka vaikeuttavat kauppaa sekä rajalla (tulliesteet, tullimenettelyt jne.) että ”rajan takana” (muut kuin tulliesteet, normit, tekniset standardit ja määräykset) (13)

b. toimet, joilla puututaan teollis- ja tekijänoikeuksien heikkoon tai hankalaan suojaukseen ja siihen liittyviin kysymyksiin, esimerkiksi teknologiansiirtoon. Esimerkkeinä mainittakoon Yritys-Eurooppa-verkosto (Enterprise Europe Network), IPeuropAware-hankkeen teollis- ja tekijänoikeuksien neuvontapiste, Kiinan teollis- ja tekijänoikeuksia koskeva tukipalvelu pk-yrityksille (China IPR SME Helpdesk) sekä Intiaan vuonna 2008 perustettu Euroopan kauppa- ja teknologiakeskus, jossa on mukana Euroopan patenttivirasto.

c. jatkuvat toimet julkishallinnon viranomaisten syrjivien hankintamenettelyjen torjumiseksi

d. komission toimet Euroopan parlamentin jäsenen Ignasi Guardans Cambón ehdotusten (14) pohjalta. Komitea kehottaa komissiota raportoimaan toimistaan.

5. Suositus 3: Parannetaan laatua ja edistetään siten kilpailukykyä kauppamarkkinoilla

5.1 Yrittäjän kansainvälistymiseen liittyy monimutkaisia kysymyksiä, joten pk-yrityksille tarkoitetuissa tukitoimissa on voitava ottaa huomioon valitut kansainvälistymistavat, muodostetut ryhmittymät ja kulloinkin kyseessä olevat alat. Näin ollen komitea tukee uutta yleistä ryhmäpoikkeusasetusta, koska se muuttaa valtiontukia koskevia puitteita niin, että pk-yritysten tarpeet tulevat aiempaa paremmin huomioiduiksi. Asetuksen nojalla pk-yrityksille voidaan antaa huomattavaa tukea, jos on näyttöä siitä, etteivät markkinat ole tuottaneet pk-yritysten kannalta tehokkaita tuloksia. (15) Komitea on todennut, että pk-yritysten on syytä osallistua täysimittaisesti esimerkiksi tutkimuksen seitsemännen puiteohjelman mukaisiin laadunparannusohjelmiin (16) ja hyödyntää komission pk-yrityksille laatimaa uutta käsikirjaa valtiontukisäännöistä. Pk-yrityksiä edustavien organisaatioiden olisi kiinnitettävä huomiota komission koulutustoimenpiteisiin. (17) Lisäksi erityisesti pk-yrityksiin vaikuttavien yrityskulttuurin, arvoketjujen ja markkina-aseman laajempien muutosten alakohtainen poliittinen seuranta EU:n tasolla olisi aiheellista. Asiassa on saavutettava huomattavaa edistystä.

5.2 Kaikkien yritysten, jotka ryhtyvät harjoittamaan kauppaa EU:sta käsin, on täytettävä erittäin korkeat kuluttajansuojaa, yritysten yhteiskuntavastuuta ja ympäristön kestävyyttä koskevat vaatimukset. Tällä tavoin EU velvoittaa yritykset tekemään huomattavia investointeja, ja investointien tuoton parantamiseksi voitaisiinkin ponnistella nykyistä enemmän. Näin ollen komitea kehottaa jäsenvaltioita, komissiota ja pk-yrityksiä edustavia organisaatioita pohtimaan tapoja tuoda EU:ssa tuotettujen tuotteiden tai palveluiden laatu esiin unionin ulkopuolisilla markkinoilla. Horisontaalisen markkinoinnin, jolla pyritään lisäämään tietoisuutta EU:sta peräisin olevien tuotteiden laadusta, ei tarvitse tarkoittaa pelkästään CE-merkintää tai Made in Europe -kampanjoita. Alakohtaiset lähestymistavat tuotteiden laadun esiintuomiseksi kolmansien maiden markkinoilla ovat tärkeä markkinointikeino, josta olisi apua monille, erityisesti uusilla aloilla (esimerkiksi ympäristöä säästävien energiamuotojen parissa) toimiville pk-yrityksille. Lisäksi alueellisia/maailmanlaajuisia reilun kaupan aloitteita, joihin EU:n pk-yrityksiä edustavat organisaatiot pyritään saamaan tuloksekkaasti mukaan, olisi tutkittava ja arvioitava nykyistä järjestelmällisemmin.

5.3 Pk-yritykset ostavat yhtenäismarkkinoiden ulkopuolelta yhtä paljon kuin vievät sinne. (5) Pienemmissä jäsenvaltioissa ja erityisesti tukkukaupan, vähittäiskaupan ja tuotannon alalla toimivat pk-yritykset tekevät hankintoja yleensä myös kotimaansa ulkopuolelta (8) mutta eivät kolmansista maista. Eurooppalaisten standardien ja CE-merkinnän jatkuva edistäminen sekä vaatimustenmukaisuuden arvioinnin ja markkinoiden valvontaedellytysten parantaminen kolmansissa maissa lisäisivät EU:hun tuotaviksi soveltuvien tavaroiden ja palveluiden toimittajien määrää. Kehittämällä kolmansissa maissa toimivien yritysten valmiuksia noudattaa EU:n standardeja tuetaan kauppaa tukevaa apua koskevan EU-ohjelman mukaisesti samalla myös liiketoimintaa. Lisäksi valmiuksien parantaminen lisää luottamusta sekä edistää vapaakauppaa ja reilua kauppaa, kuten WTO:n kaupan teknisten esteiden komitean puheenjohtaja on todennut. (18)

6. Suositus 4: Kauppapolitiikassa on sovellettava ”pienet ensin” -periaatetta

6.1 Komitea toteaa, että tietyt eurooppalaisia pk-yrityksiä tukevaan aloitteeseen liittyvät kysymykset ovat tärkeitä kauppapolitiikkaa muotoiltaessa. Pk-yritykset kykenevät muita heikommin selviytymään sääntelyrasitteista ja saamaan äänensä kuuluviin poliittisissa piireissä. (19) Tämä koskee yhtä lailla tulli- ja muita esteitä. Markkinoillepääsyn mahdollistavaa vahvempaa kumppanuussuhdetta koskevan komission ehdotuksen (20) mukaisesti yritysmaailman järjestöjen olisi osallistuttava aktiivisesti markkinoillepääsyä edistävään kumppanuuteen ja markkinoillepääsyä käsittelevän neuvoa-antavan komitean (MAAC) toimintaan. Lisäksi on varmistettava, että pk-yritysten edut otetaan täysin huomioon kaikissa kauppaneuvotteluissa. Nykyiset kaupan suojakeinot, kuten tukien ja polkumyynnin vastaiset toimenpiteet, eivät sovellu hyvin pk-yritysten käyttöön, sillä niillä ei ole tuloksekkaiden valitusten tekemiseen tarvittavia resursseja eikä taitoja. ETSK:n organisoimat EU:n ja Kiinan sekä EU:n ja Intian pyöreän pöydän ryhmät voisivat helpottaa vuoropuhelua ja valmistelutoimia EU:n kansalaisyhteiskunnan asianmukaisten ryhmien (erityisesti pk-yritysten sekä osuus- ja yhteisötalouden toimijoiden) keskuudessa.

6.2 Komitea toteaa, että pääkanavat pk-yritysten näkemysten esiin tuomiseksi ovat jäsenvaltiot, 133 artiklan komitea sekä kauppa- ja teollisuusjärjestöt, jotka pyrkivät vaikuttamaan komissioon WTO:ssa. Kauppaneuvottelut ovat kuitenkin monimutkaisia, ja kauppapolitiikan verkostoon on kehitettävä entistä vahvempia ja paremmin koordinoituja kumppanuuksia pk-yritysten markkinoillepääsyn edistämiseksi. Lisäksi komission ja jäsenvaltioiden olisi tehostettava pk-yritysten intressien koordinointia, jotta niiden etuja voitaisiin ajaa paremmin myös muissa standardointielimissä, kuten Kansainvälisessä standardisoimisjärjestössä (ISO). Asianmukaisiin toimenpiteisiin kuuluu esimerkiksi seuraavaa:

a. Jäsenvaltioiden ja komission olisi kestävään kehitykseen kohdistuvien vaikutusten arvioinneissa otettava jälkikäteen kantaa pk-yrityksille järjestämiinsä kuulemisiin ja konsultoimiensa järjestöjen edustavuuteen (21).

b. Komitea on tyytyväinen markkinoille pääsyä koskevaan tietokantaan (MADB) sekä teollis- ja tekijänoikeuksien suojelun ja teollis- ja tekijänoikeuksien neuvontapisteiden resursseihin. Komission virkamiesten säännölliset vierailujaksot pk-yrityksissä ja kotimaidensa teollis- ja tekijänoikeusasioiden yhteyspisteissä edistäisivät huomattavasti näihin kaupan aloihin liittyvien kysymysten ymmärtämistä.

c. Valtioiden toiminnassa pk-yrityksille aiheuttavat kohtuutonta haittaa syrjivät julkisen hankinnan menettelyt ja maksuviivästykset. (22) Komitea suhtautuu myönteisesti vuonna 2006 laadittuun katsaukseen maksuviivästysdirektiivin täytäntöönpanosta mutta katsoo, että myös finanssikriisin vaikutuksia on arvioitava. Tällä tavoin voitaisiin luoda moraalista painetta ja kiinnittää huomiota hyviin käytänteisiin. Esimerkkinä mainittakoon Irlannin hallituksen kesäkuussa 2009 toteuttamat viralliset järjestelyt keskushallinnon yksiköiden maksuajan lyhentämiseksi niin, että maksut on suoritettava toimittajayrityksille 15 päivän kuluessa aiemman 30 päivän sijaan.

7. Suositus 5: Räätälöidään toimintalinjat pk-yritysten tarpeiden mukaan

7.1 Toimintalinjat on räätälöitävä siten, että ne vastaavat ensisijaisesti yritysten, erityisesti pk-yritysten, tarpeita eivätkä poliittisten päätöksentekijöiden, täytäntöönpanomekanismin tai toissijaisuusperiaatteen vaatimuksia. Pk-yritysten vientitoimintaa vaikeuttavia esteitä on kartoitettu sekä pk-yritysten kansainvälistymistä koskeneessa OECD:n ja APEC:n huippukokouksessa vuonna 2006 että Euroopan komission asiantuntijaryhmässä. (23) Viimeaikaiset tutkimukset osoittavat kuitenkin, että poliittisten päätöksentekijöiden ja pk-yritysten käsitykset näistä esteistä ja niiden mahdollisista ratkaisuista eroavat tosistaan. (24) Pk-yritysten oikeudellisissa ja kaupallisissa taustoissa on eroja, ja ne lähestyvät kansainvälistymistä monin eri tavoin: vaiheittain, strategisen yrittäjyyden keinoin, oppimalla sekä lähi- ja niche-markkinointia hyödyntäen. Jotkut ovat alkujaankin kansainvälisesti suuntautuneita ja keskittyneet maailmanmarkkinoihin perustamisestaan lähtien. (25)

7.2 Komitea on ehdottanut pk-yritysten tukemiseksi useita toimia, jotka eivät ole luonteeltaan taloudellisia. (26) Esimerkkeinä mainittakoon yhteistyötapahtumat (kuten jo päättynyt INTERPRISE-ohjelma ja alihankkijamessut), jotka edistävät yrittäjien henkilökohtaisia tapaamisia (27), ja kouluttajien koulutusohjelma, jonka on tarkoitus auttaa pk-yritysten etuja valvovia organisaatioita parantamaan pk-yrityksille räätälöityjen neuvontapalveluiden tarjontaa.

7.3 Ajankohtainen esimerkki siitä, ettei toimintalinjoja ole onnistuttu räätälöimään pk-yritysten tarpeiden mukaan on rahoituksen ja luottovakuutusten saatavuus. Nämä ovat erityisesti vientiä harjoittavien pk-yritysten keskeisiä huolenaiheita. Vaikka pankkijärjestelmää tuetaan erittäin voimakkaasti julkisin varoin, yritykset kokevat, ettei luottoa ja luottovakuutuksia ole tarjolla läheskään riittävästi. Tämä viittaa siihen, että rahoitusmarkkinoiden toiminnassa on institutionaalisia puutteita, ja tilanteen korjaamiseksi tarvitaan erityistoimia, jotta luottojen ja luottovakuutusten tarjontaa yrityksille voidaan parantaa. (28) Tämän vuoksi komitea kannattaa OECD:n Torinossa järjestämän pyöreän pöydän kokouksen päätelmiä, joissa korostetaan jälleen rahoituslaitosten toimintaympäristön tarkastelun merkitystä vaatimalla luotettavia hallinto-, verotus-, sääntely- ja oikeuspuitteita, jotka tarjoavat yhtäläiset toimintamahdollisuudet kaikille taloudellisille yksiköille niiden koosta riippumatta. (29)

7.4 Komitea kannattaa niin ikään esimerkiksi seuraavia Torinon pyöreän pöydän kokouksessa annettuja käytännön suosituksia pk-yritysten taloushallinnon tukemiseksi:

a. Tehostetaan takauksia parantamalla välitystoimintaa luotonantajien ja pk-yritysten kesken.

b. Puututaan kassavirtaongelmiin suotuisien pysyvien tai määräaikaisten vero- ja sosiaaliturvamaksuvapautusten avulla tai luomalla verohelpotusjärjestelmiä pk-yrityksiin investoivia yksityissijoittajia varten.

c. Kaikkien yritysten, ei siis pelkästään pk-yritysten, on ehdottomasti saatava maksunsa ajoissa sekä arvoketjuista että julkishallinnon yksiköistä. (30)

7.5 Lisäksi komitea on tyytyväinen Euroopan talouden elvytyssuunnitelmassa ilmoitettuihin valtiontukitoimenpiteiden tilapäisiin puitteisiin, joista sovittiin joulukuussa 2008. Merkittävistä toimista mainittakoon seuraavat:

a. Tuen uusi yhteismarkkinoille soveltuvana pidetty enimmäismäärä on 500 000 euroa kahden vuoden aikana.

b. Jäsenvaltiot voivat yksittäistapauksista ilmoittamatta myöntää lainoille valtiontakauksia alennetuin preemioin, korkotukea kaikentyyppisiin lainoihin sekä tuettuja lainoja vihreiden tuotteiden tuotantoon silloin, kun on kyse ennakoivasta mukautumisesta yhteisön tuleviin tuotevaatimuksiin tai tällaisten vaatimusten ylittämisestä.

c. Riskipääomasijoituksia koskevia suuntaviivoja mukautetaan siten, että pk-yrityksiin tehtävien riskipääomasijoitusten vuotuinen enimmäismäärä nostetaan 1,5 miljoonasta 2,5 miljoonaan euroon. Lisäksi yksityisten sijoittajien osuus supistetaan 50 prosentista 30 prosenttiin.

7.6 Pk-yrityksille on annettava etusija jaettaessa niitä 5:tä biljoonaa euroa, jotka G20-ryhmä on julkilausumassaan (31) luvannut asettaa saataville kahden vuoden kuluessa. Varojen jakoa on valvottava tarkoin, jotta voidaan varmistaa, että ne käytetään asetettujen tavoitteiden mukaisesti. Uusissa jäsenvaltioissa toimivat pk-yritykset voivat nykyisten perussopimusten mukaan saada ylimääräistä tukea.

7.7 EU:n yhtenäinen ääni kansainvälisissä rahoituslaitoksissa ja euroalueella sekä nykyistä yhtenäisempi ja koordinoidumpi talous-, teollisuus- ja kauppapolitiikka maailmanlaajuisella tasolla hyödyttäisi sekä pk-yrityksiä (kuten muutamissa ETSK:n keväällä järjestämissä, vallitsevaa talous- ja finanssikriisiä käsitelleissä kuulemisissa todettiin) että jäsenvaltioita.

8. Suositus 6: Tuetaan pk-yrityksiä niiden työvoiman välityksellä

8.1 Työntekijöillä ja heidän taidoillaan on keskeinen merkitys pk-yritysten kilpailukyvylle. Pk-yritysten työllistämä osuus kokonaistyövoimasta on EU:ssa suurempi kuin Yhdysvalloissa tai Japanissa, ja siksi on välttämätöntä ponnistella yhä voimakkaammin sen eteen, että pk-yrityksiä edustavat organisaatiot saadaan mukaan työmarkkinavuoropuheluun ja muiden politiikanalojen toimintaan. Esimerkiksi pätevien insinöörien ja teknisesti ammattitaitoisten työntekijöiden osaamista voisi olla tarjolla enemmän, jos pk-yritykset voisivat osallistua tehokkaammin (yhteisiin) tutkimus- ja kehitystoimiin sekä tällaisen tutkimustoiminnan kaupalliseen hyödyntämiseen (esimerkiksi lisenssisopimuksin).

8.2 Pk-yritysten olisi hyödynnettävä mahdollisimman hyvin komission kesäkuussa 2009 esittämää työllisyystoimintasuunnitelmaa sekä komission toimia, joilla pyritään ennakoimaan rakenteelliset muutokset ja teollisuuden muutokset entistä paremmin. Komission tiedonannossa ”Yhteinen sitoutuminen työllisyyteen” (32) esitetään kolme keskeistä painopistettä: työllisyyden säilyttäminen, työpaikkojen luominen ja liikkuvuuden edistäminen; osaamisen kehittäminen ja työmarkkinoiden tarpeisiin vastaaminen sekä työmarkkinoille pääsyn parantaminen. Huomionarvoisia ovat erityisesti seuraavat näkökohdat:

a. 100 miljoonan euron mikrorahoitusväline, josta myönnetään enintään 25 000 euron räätälöityjä lainoja yrityksille, joissa on alle 10 työntekijää

b. 5 miljoonaa oppisopimus- ja harjoittelupaikkaa sekä joukko muita toimia työttömien nuorten tukemiseksi

c. EU:n työmarkkinoiden alakohtainen analysointi taitojen kehittämiseksi ja sovittamiseksi yhteen työmarkkinoiden nykyisten ja tulevien tarpeiden kanssa (33)

d. käytännön välineistö, jonka avulla yritykset ja niiden työntekijät voivat hallita paremmin yritysten uudelleenjärjestelyjä

e. pienyritysten koulutusopas, jonka on tarkoitus auttaa pk-yrityksiä ylläpitämään ja hankkimaan tarvitsemaansa osaamista.

9. Suositus 7: Kiinnitetään huomiota verkostojen merkitykseen pk-yritysten kansainvälistymisessä

9.1 Monet pk-yritykset ovat hinnanottajia eivätkä hinnan määrääjiä, ja ne kytkeytyvät kansainvälisiin markkinoihin pikemminkin toimitus- ja arvoketjujen sekä tuonnin kuin viennin välityksellä. Tällaiset yhteysverkostot tarjoavat pk-yrityksille mahdollisuuksia, mutta niistä aiheutuu myös erityisiä teollis- ja tekijänoikeuksiin ja määräävässä asemassa oleviin asiakkaisiin liittyviä ongelmia, joihin voidaan puuttua paremmin alakohtaisen lähestymistavan avulla. EU ei ole globaalina toimijana hyödyntänyt mahdollisuuksiaan parantaa pk-yritysten asemaa kolmansien maiden markkinoilla toimivina viejinä ja tuojina. Erityisen kiinnostavaa on se, millainen rooli EU:lla ja jäsenvaltioilla voi olla niiden pk-yritysten tukemisessa, jotka ovat riittävän kilpailukykyisiä toimiakseen arvoketjussa alku- ja keskivaiheen toimittajina (Initial and Intermediary Companies, IICs). Seuraaviin asioihin on kiinnitettävä nykyistä enemmän huomiota:

a. Autetaan EU:ssa toimivia pk-yrityksiä siirtymään maailmanlaajuisessa tuotantoprosessissa korkean lisäarvon tuotantovaiheisiin (luomalla yhteyksiä esimerkiksi korkeakoulujen innovointi-, tutkimus- ja ammattitaito-ohjelmiin).

b. Saatetaan EU:n sisämarkkinoiden tarjoamista mahdollisuuksista kiinnostuneet kansainväliset suorien ulkomaisten investointien tekijät yhteen pk-yritysten kanssa pitkäjänteisen teollisuusyhteistyön edistämiseksi.

c. Autetaan pk-yrityksiä ratkaisemaan arvoketjujen ja verkostojen aiheuttamia ongelmia (teollis- ja tekijänoikeudet, laki- ja sopimusperusteisten velvoitteiden mukaiset nopeat maksusuoritukset jne.).

d. Koordinoidaan ja tuetaan nykyisiä verkostoja, muun muassa pk-yritysten jäsenvaltio- ja EU-tason vientikonsortioita, paikallisia klustereita ja pk-yrityksiä edustavia organisaatioita. Tällä tavoin pk-yrityksille voidaan tarjota räätälöityä tukea, jotta ne voivat hyödyntää osaamistaan nykyistä paremmin sekä sisämarkkinoilla että lähimarkkinoilla (esim. rajatylittävillä alueilla). Komission Yritys-Eurooppa-verkoston, kauppakamareiden ja kahdenvälisten vientikauppakamareiden antama tuki on hyödyllistä, mutta sitä voitaisiin laajentaa ja tukitoimet voitaisiin koordinoida nykyistä paremmin sekä kyseisten tahojen kesken että muiden alalla toimivien verkostojen ja pk-yrityksiä edustavien organisaatioiden kanssa. Lisäksi voitaisiin toteuttaa erilaisia valtiontukipolitiikan ja WTO:n sääntöjen mukaisia pk-yritysten yhteenliittymien muotoja ja liiketoiminnan teknisen tuen ratkaisuja koskevia lisätutkimuksia ja -toimia.

9.2 Komitea on antanut useita lausuntoja ulkoistamisesta ja arvoketjuista. (34) Nämä tekijät vaikuttavat suoraan Euroopan talouteen ja erityisesti pk-yrityksiin, joista monet kansainvälistyvät näiden ainutlaatuisten yhteyksien välityksellä. Pk-yritykset hyötyvät tällaisista maailmanlaajuisista verkostoista, sillä niiden avulla ne voivat jakaa kansainvälistymiseen liittyvät riskit, pääsevät käsiksi uusiin teknologioihin ja voivat tehostaa toimintaansa lisäämällä ulkoistamista ja erikoistumalla ydinosaamiseensa. Toisaalta pk-yritykset kohtaavat myös erityisiä haasteita pyrkiessään ymmärtämään, mikä niiden suhde muuhun arvoketjuun on, miten ne voivat suojata omat teollis- ja tekijänoikeutensa arvoketjussa ja miten ne voivat edetä arvoketjun tuottoisammille tasoille. (35) Komitea toteaa jälleen, ettei arvoketjun alku- ja keskivaiheen toimittajia koskevia toimintalinjoja ole vieläkään luotu. Komitea on aiemmissa lausunnoissaan yksilöinyt kysymyksiä joihin on syytä puuttua.

10. Suositus 8: Politiikkaa on uudennettava ja arvioitava

10.1 Komitea suosittaa edistämään edellä käsiteltyjen politiikkojen vaikutusten ymmärtämistä. Tämä edellyttää tulosten tehokasta seurantaa ja arviointia sekä tavoitteiden säännöllistä uudelleenarviointia erityisesti niiden pk-yritysten kansainvälistymisen suhteen, jotka reagoivat maailmanmarkkinoiden muutoksiin lyhyellä ja pitkällä aikavälillä innovoinnin avulla.

a. Yrityksen ja erehdyksen periaatetta olisi pidettävä politiikan uudentamisen keskeisenä lähtökohtana, sillä se mahdollistaa toimintajärjestelmien kokemuspohjaisen kehittämisen ja parantamisen.

b. Poliittisten päätösten olisi luonnollisestikin aina perustuttava politiikasta saatuun näyttöön. Tietoa olisi hankittava yhä enemmän ja entistä useammin monista eri lähteistä, ja se olisi koordinoitava nykyistä paremmin (esimerkiksi EU:ssa toimivien pk-yritysten suorituskyvyn arvioinnin avulla). (36)

c. Olisi perustettava kansainvälistymistä käsittelevä sidosryhmien erityistyöryhmä, joka tukisi komissiota sen toteuttaessa politiikkojaan. Työryhmään tulisi kuulua jäsenvaltioiden, pk-yrityksiä edustavien organisaatioiden, ETSK:n ja alueiden komitean edustajia.

Bryssel 16. joulukuuta 2009 Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Mario SEPI

(1) Pk-yrityksen määritelmä, ks. 6. toukokuuta 2003 annettu komission suositus 2003/361/EY, EUVL L 124, 20.5.2003, s. 36.

(2) Eurostat, yritystoiminnan rakennetilastojen tietokanta, 2004–2005.

(3) Euroopan komissio 2003, ”Internationalisation of SMEs”, Euroopan pk-yritysten seurantakeskuksen julkaisu nro 4.

(4) ETSK:n 24. maaliskuuta 2009 esittämä ”Eurooppa-ohjelma: kansalaisyhteiskunnan ehdotukset”.

(5) Euroopan komission asiantuntijaryhmän loppuraportti ”Supporting the internationalisation of SMEs”, joulukuu 2007.

(6) Euroopan pk-yritysten seurantakeskus, ”Internationalisation of SMEs”, julkaisu nro 4, 2003.

(7) Eurostatin tilastollinen vuosikirja ”Europe in figures – Eurostat statistical yearbook 2008”.

(8) Flash Eurobarometri 196.

(9) ”Pienten ja keskisuurten yritysten kasvua ja kehitystä mahdollisesti edistävät poliittiset toimenpiteet (asianmukainen rahoitus pois luettuna)”, EUVL C 27, 3.2.2009, s. 7, ”Kansainväliset julkiset hankinnat”, EUVL C 224, 30.8.2008, s. 32, ja ”Eurooppalaisia pk-yrityksiä tukeva aloite (Small Business Act)”, EUVL C 182, 4.8.2009, s. 30.

(10) ”Mikä on pk-yritysviikko?” http://ec.europa.eu/enterprise/policies/entrepreneurship/sme-week/about/index_fi.htm..

(11) ”2000-luvun Euroopan yhtenäismarkkinat”, EUVL C 77, 31.3.2009, s. 15.

(12) Komission tiedonanto KOM(2008) 874 lopullinen.

(13) Ks. esimerkiksi ”Global Europe” (Globaali Eurooppa), http://ec.europa.eu/trade/issues/sectoral/competitiveness/global_europe_en.htm ”Market Access Strategy” (Markkinoillepääsystrategia), http://ec.europa.eu/trade/issues/sectoral/mk_access/index_en.htm ”Trade Barriers Regulation” (Kaupan esteistä annettu asetus), http://ec.europa.eu/trade/issues/respectrules/tbr/index_en.htm.

(14) Euroopan parlamentin 19. helmikuuta 2008 hyväksymä mietintö A6-0002/2008, esittelijä: Ignasi Guardans Cambó.

(15) Esimerkkejä jäsenvaltioiden hyvistä käytänteistä, ks. komission yritys- ja teollisuustoiminnan pääosaston vuonna 2008 julkaisema opas ”Supporting the Internationalisation of SMEs – a good practice guide”.

(16) ”Pk-yritysten tukemiseen tähtäävä tutkimus- ja kehitysohjelma”, EUVL C 224, 30.8.2008, s. 18.

(17) Ks. erityisesti komission 25. helmikuuta 2009 julkaisema Yhteisön valtiontukisääntöjen käsikirja pk-yrityksille, s. 24, http://ec.europa.eu/competition/state_aid/studies_reports/sme_handbook_fi.pdf.

(18) Fact Sheet: Aid for Trade, Bryssel, 3. huhtikuuta 2009, Programming Guide for Strategy Papers Aid for trade (AfT), liite A, kohta 2, Bryssel, marraskuu 2008 ja Kaupan teknisten esteiden komitean puheenjohtajan loppuraportti TBT Committee Workshop on the Role of International Standards in Economic Development, 19. maaliskuuta 2009.

(19) ”EU:n lainsäädännön soveltamisen ja noudattamisen valvonnan parantaminen”, EUVL C 24, 31.1.2006, s. 52.

(20) Komission tiedonanto ”Globaali Eurooppa: Markkinat avoimiksi Euroopan viejille vahvemman kumppanuuden avulla”, KOM(2007) 183 lopullinen.

(21) Ks. EIM Business & Policy Research -yhtiön tutkimus pk-yrityksiä edustavien organisaatioiden edustavuudesta ”Study on the Representativeness of business organisations for SMEs in the EU”, Zoetermeer, toukokuu 2009.

(22) Komissio on julkaissut katsauksen maksuviivästysten torjunnasta annettujen säädösten tehokkuudesta, ”Review of the effectiveness of European Community legislation on combating late payments”, http://ec.europa.eu/enterprise/policies/single-market-goods/files/late_payments/doc/finalreport_en.pdf.

(23) OECD ja Aasian ja Tyynenmeren alueen taloudellinen yhteistyöjärjestö APEC, ”The Athens Action Plan For Removing Barriers To Sme Access To International Markets”, hyväksytty OECD:n ja APEC:n maailmankonferenssissa Ateenassa 8. marraskuuta 2006.

(24) OECD, 2008, ”Removing Barriers to SME Access to International Markets”; Dannreuther, C., 2008 ”A Zeal for a Zeal? SME Policy and the Political Economy of the EU”, Comparative European Politics 23, s. 377–399 ja Dannreuther, C., 2007, ”EU SME policy: On the edge of governance”CESifo Forum 2/2007.

(25) Alkujaankin maailmanmarkkinoille suuntautuneilla yrityksillä on neljä tunnusomaista piirrettä: globaali visio aivan alusta lähtien, tuotteet, joilla on mahdollisuuksia menestyä maailmanmarkkinoilla, riippumattomuus sekä kyky kansainvälistyä nopeasti. Ks. Gabrielsson, M.; Kirpalani, V.; Dimitratos, P.; Solberg, C.; Zucchella, A., 2008, ”Born globals: Propositions to help advance the theory”, s. 389, International Business Review 17, s. 385–401.

(26) Ks. alaviite 9.

(27) Ks. http://ec.europa.eu/enterprise/entrepreneurship/craft/4th_conference.htm.

(28) Kansainvälinen valuuttarahasto IMF, 2009, ”Trade Finance Stumbles”, Finance and Development.

(29) OECD:n pyöreän pöydän kokous aiheesta ”Maailmanlaajuisen kriisin vaikutukset pk-yritysten ja yritystoiminnan rahoitukseen ja poliittiset vastatoimet”, Intesa Sanpaolo, Palazzo Turinetti, Torino, Italia, 26.–27. maaliskuuta 2009.

(30) Eurooppalaisia pk-yrityksiä tukeva aloite (Small Business Act), käsillä olevan lausunnon alaviite 9 ja ETSK:n lausunto aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi kaupallisten toimien maksuviivästysten torjumisesta”, EYVL C 407, 28.12.1998, s. 50.

(31) G20-johtajien julkilausuma ”The Global Plan for Recovery and Reform” (Globaali elvytys- ja uudistussuunnitelma), 2. huhtikuuta 2009.

(32) KOM(2009) 257 lopullinen.

(33) Komission tiedonanto ”Uudet taidot uusia työpaikkoja varten”, KOM(2008) 868 lopullinen.

(34) ”Arvo- ja toimitusketjun kehittyminen”, EUVL C 168, 20.7.2007, s. 1 ja ”Kaupan maailmanlaajuinen yhdentyminen sekä ulkoistaminen”, EUVL C 10, 15.1.2008, s. 59.

(35) OECD, ”Enhancing the Role of SMEs in Global Value Chains”.

(36) OECD, 2008 ”Making Local Strategies Work: Building the Evidence Base”.