Huhtikuun 7. päivänä tulivat voimaan Schengenin rajasäännöstön tarkistukset, jotka liittyvät ulkorajoilla myös unionin kansalaisille tehtäviin järjestelmällisiin tarkastuksiin ja joilla lujitetaan rajavalvontaa. Tällä tärkeällä säädöksellä parannetaan turvallisuutta Schengen-alueella heikentämättä kuitenkaan liikenteen sujuvuutta. Jäsenvaltiot, joissa tarkastuksilla on suhteeton vaikutus liikenteen sujuvuuteen tietyillä maa- ja merirajoilla, voivat tietyin ehdoin päättää tehdä EU:n kansalaisille tietokantojen avulla kohdennettuja tarkastuksia kyseisillä rajoilla määräaikaisen poikkeusluvan perusteella. Edellytyksenä on, että ennalta laaditun riskinarvioinnin mukaan kohdennetuista tarkastuksista ei aiheudu turvallisuusriskiä. Riskinarviointien tuloksista on ilmoitettava eurooppalaiselle raja- ja merivartiostolle. Lainsäätäjien kanssa käynnistettiin 23. maaliskuuta kolmikantaneuvottelut rajaturvallisuutta koskevista komission ehdotuksista, joiden tarkoituksena on perustaa EU:n rajanylitystietojärjestelmä rajaturvallisuuden lisäämiseksi, laittoman muuttoliikkeen torjumiseksi ja sisäisen turvallisuuden parantamiseksi rekisteröimällä kolmansien maiden kansalaisten liikkeet Schengenin alueen ulkorajojen yli. Komissio kehottaa lainsäätäjiä käsittelemään ehdotukset ripeästi, jotta järjestelmän kehitystyö voidaan käynnistää tänä vuonna ja siten varmistaa, että järjestelmä on toiminnassa viimeistään vuoden 2020 alussa. Lainsäätäjien sisäiset tekniset neuvottelut EU:n matkustustieto- ja lupajärjestelmästä (ETIAS) etenevät hyvin. Komissio tukee aktiivisesti lainsäätäjiä ja edistää aloitteen hyväksymistä. Rajanylitystietojärjestelmää ja ETIAS-järjestelmää koskevat ehdotukset ovat Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission yhteisessä julkilausumassa vahvistettuja ensisijaisia säädösaloitteita. Toimielimet ovat sopineet asettavansa nämä ehdotukset lainsäädäntömenettelyssä etusijalle, jotta ne saataisiin hyväksyttyä mahdollisimman pian.

Järjestäytynyt rikollisuus on keskeinen terrorismin mahdollistava tekijä, sillä se auttaa terroristeja hankkimaan aseita ja rahoitusta. Toisaalta myös kyberrikollisuuden ja perinteisen rikollisuuden välinen ero on vähitellen katoamassa, sillä rikolliset hyödyntävät internetiä toimintansa laajentamiseen, uusien rikosvälineiden hankkimiseen ja rikollisten menetelmien kehittämiseen. Terrorismi, järjestäytynyt rikollisuus ja kyberrikollisuus liittyvät siis toisiinsa, ja järjestäytyneen rikollisuuden torjunta on turvallisuusunionissa keskeinen ala, jolla tarvitaan toimia EU:n tasolla.

Tukholmasta tuli 7. huhtikuuta uusin terrori-iskujen kohde, kun hyökkääjä kaappasi kuorma-auton ja ajoi tahallaan vilkkaan kävelykadun poikki ja sisään tavarataloon surmaten neljä ihmistä ja aiheuttaen vammoja viidelletoista. Vajaat kolme viikkoa aiemmin, 22. maaliskuuta, tehtiin Lontoossa ja Ison-Britannian parlamentissa terrori-isku, jossa käytettiin ajoneuvoa ja veistä verenvuodatuksen aiheuttamiseen vilkkaasti liikennöidyssä ja symbolisesti merkittävässä paikassa. Nämä teknisesti kömpelöt iskut, jotka muistuttivat Nizzan ja Berliinin viimevuotisia iskuja, korostavat jälleen kerran sitä, miten suuri haaste tällaisten uhkien ehkäiseminen on jäsenvaltioiden viranomaisille ja miten tärkeää on käynnissä oleva, turvallisuusunioniin liittyvä työ pehmeiden kohteiden suojelemiseksi.

Parantaakseen valtioiden rajat ylittävää lainvalvontayhteistyötä komissio järjesti 27. maaliskuuta työpajan, jossa käsiteltiin rajatylittäviä välittömiä takaa-ajoja. Niissä on kyse siitä, että jäsenvaltion lainvalvontaviranomaiset ryhtyvät oman valtionsa alueella ajamaan (yleensä autolla) takaa epäiltyä, ja takaa-ajo jatkuu naapurijäsenvaltion alueelle. Ensimmäisessä työpajassa käytiin rakentavaa keskustelua välittömän takaa-ajon käytännön toteutuksesta ja keinoista helpottaa tätä arkaluonteista rajat ylittävän poliisiyhteistyön muotoa.

Ilmailun turvaamisen osalta on tapahtunut edistystä EU:hun kolmansista maista tuleviin lentoihin liittyvien uhkien ja haavoittuvuustekijöiden riskinarvioinnissa. Tammikuussa käynnistettiin toimet sellaisen riskimatriisin kehittämiseksi, jossa yhdistyvät uhka-arvio ja haavoittuvuuteen liittyvät yksityiskohtaiset tiedot. Näin voidaan priorisoida ja koordinoida ulkoisia valmiuksien kehittämistoimia haavoittuvissa kolmansissa maissa. EU:lla on käytössään vankka kehys ilmailun turvaamiseksi. Sen on kuitenkin nopeutettava edellä kuvattuja prosesseja mahdollisten turvallisuusriskien poistamiseksi. Yhdysvaltain ja Yhdistyneen kuningaskunnan hiljattain asettamat eräiden sähkölaitteiden kiellot korostavat jäsenvaltioiden tiiviin keskinäisen yhteistyön tarvetta. Samalla on kuitenkin kunnioitettava niiden oikeutta soveltaa turvallisuutta koskevia lisätoimenpiteitä kolmansista maista tuleviin lentoihin. Parantaakseen koordinaatiota komissio järjesti 31. maaliskuuta salaisen asiantuntijakokouksen jäsenvaltioiden, Australian, Kanadan ja Yhdysvaltojen kanssa.

Järjestäytynyttä ja vakavaa kansainvälistä rikollisuutta koskevan EU:n toimintapoliittisen syklin tarkoituksena on varmistaa tehokas yhteistyö jäsenvaltioiden lainvalvontaviranomaisten sekä EU:n toimielinten ja virastojen kesken. Tavoitteena on toteuttaa johdonmukaisia ja tehokkaita operatiivisia toimia, joilla torjutaan kaikkein kiireellisimpiä EU:hun kohdistuvia rikosuhkia. Tämä näyttöön perustuva prosessi käynnistyy sillä, että Europol esittelee vakavaa ja järjestäytynyttä rikollisuutta koskevan uhkakuva-arvion (SOCTA), jossa esitetään suurimpia EU:hun kohdistuvia rikosuhkia koskevia suosituksia. SOCTA-raportti muodostaa pohjan jäsenvaltioiden keskusteluille EU:n tasolla toteutettavista ensisijaisista toimista rikosuhkien torjumiseksi. Ensisijaiset toimet hyväksytään oikeus- ja sisäasioiden neuvostossa, minkä jälkeen ne otetaan huomioon rajatylittävissä operatiivisissa toimissa jäsenvaltioiden tasolla ja erityisesti jäsenvaltioiden ja EU:n virastojen yhteisissä toimissa, joita Euroopan monialainen rikosuhkien torjuntafoorumi tukee. Komissio on antanut ja antaa jatkossakin taloudellista tukea EU:n toimintapoliittisen syklin täytäntöönpanoon. Vuotta 2017 varten on osoitettu 4 miljoonaa euroa, kun vuosina 2015 ja 2016 rahoitus oli yhteensä 9 miljoonaa euroa.

Vuodet 2013–2017 kattavan EU:n toimintapoliittisen syklin toteutus on yleisesti ottaen onnistunut hyvin. Komission tilaaman riippumattoman arvion mukaan toimintapoliittisen syklin tärkein tavoite – vakavan ja järjestäytyneen rikollisuuden torjuntaan liittyvän jäsenvaltioiden välisen yhteistyön parantaminen – on saavutettu. EU:n toimintapoliittinen sykli on parantanut tiedonvaihtoa ja hyvien toimintatapojen jakamista ja saanut jäsenvaltiot käynnistämään useita yhteisiä tutkintatoimia ja operaatioita. Se on myös osaltaan parantanut suhteita ja lisännyt luottamusta, myös kolmansien maiden kanssa.

Uusi toimintapoliittinen sykli käynnistyi 9. maaliskuuta 2017, kun Europol esitteli EU:n vuoden 2017 uhkakuva-arvion. Arviossa käsitellään mahdollisia vakavan ja järjestäytyneen rikollisuuden sekä terrorismin välisiä yhteyksiä eli sitä, miten järjestäytynyt rikollisuus voi ruokkia terrorismia esimerkiksi ampuma-aseiden kaupan avulla sekä tuottamalla väärennettyjä asiakirjoja tai antamalla käyttöön huumausaineiden salakuljetuksesta saatuja tuottoja. Tämä näkemys tuotiin esille Euroopan turvallisuusagendassa ja sen jälkeen komission tiedonannossa Euroopan turvallisuusagendan valjastaminen terrorismin torjuntaan ja toimivan ja todellisen turvallisuusunionin perustamisen valmisteluun .

Vuoden 2017 uhkakuva-arviossa suositetaan keskittymään viiteen ensisijaiseen rikosuhkaan: 1) kyberrikollisuus, 2) huumausaineiden tuotanto, kauppa ja jakelu, 3) siirtolaisten salakuljetus, 4) järjestäytyneet murtovarkaudet ja muut varkaudet (järjestäytynyt omaisuusrikollisuus) ja 5) ihmiskauppa. Lisäksi suositetaan keskittymistä kolmeen monialaiseen kysymykseen, jotka mahdollistavat kaikenlaisen vakavan ja järjestäytyneen rikollisuuden tai tehostavat sitä: a) asiakirjarikokset, b) talousrikollisuus, mukaan lukien rahanpesu, ja c) laittomien tuotteiden ja palvelujen verkkokauppa.

Komissio ja neuvoston puheenjohtajavaltio valmistelevat vuoden 2017 uhkakuva-arvion perusteella ehdotuksiaan EU:n uuden, vuosia 2018–2021 koskevan toimintapoliittisen syklin ensisijaisiksi rikollisuuden torjuntatoimiksi. Ehdotuksista on tarkoitus keskustella sisäisen turvallisuuden operatiivisen yhteistyön pysyvässä komiteassa, ja ne hyväksytään oikeus- ja sisäasioiden neuvostossa kesäkuussa 2017.

Vakavan ja järjestäytyneen rikollisuuden torjuntaa koskevien EU:n tulevien prioriteettien määrittämiseksi komissio tukee Europolin mainitsemia viittä keskeistä rikosuhkaa (ks. kohdat 1–5 jäljempänä). Lisäksi komissio katsoo, että EU:n tasolla olisi kiinnitettävä erityistä huomiota ja osoitettava enemmän resursseja seuraavien kolmen rikosuhkan torjumiseen: 6) ampuma-aseiden laiton kauppa, 7) arvonlisäpetokset ja 8) ympäristörikollisuus. Nämä kolme uhkaa olisi sisällytettävä myös EU:n uuden toimintapoliittisen syklin ensisijaisiin rikosuhkiin (ks. kohdat 6–8 jäljempänä).

Keskeinen EU:n vuoden 2017 uhkakuva-arviossa esiin tuotu seikka on rikollisten hyödyntämä uusi teknologia. Rikolliset käyttävät ja hyödyntävät teknologiaa yhä taidokkaammin ja tuloksellisemmin lähes kaikissa järjestäytyneen rikollisuuden muodoissa. Internetiä käytetään erittäin paljon kaikenlaisten laittomien tuotteiden ja palvelujen kaupassa. Sen vuoksi lainvalvontaviranomaisilla on oltava riittävät välineet torjua tällaista verkkorikollisuutta sekä järjestää koulutusta ja vaihtaa kokemuksia. Euroopan unionin lainvalvontakoulutusvirasto (CEPOL) on keskeisessä roolissa, sillä se tarjoaa asianmukaista koulutusta etulinjan lainvalvontaviranomaisille toimintapoliittisten tavoitteiden ja havaittujen uhkien mukaisesti.

Vakavaan ja järjestäytyneeseen rikollisuuteen liittyy myös merkittävä ulkoinen ulottuvuus. EU:n vuoden 2017 uhkakuva-arviossa todetaan, että järjestäytyneeseen rikollisuuteen EU:ssa syyllistyvien joukossa on yli 180 eri kansallisuuden edustajia, jotka asuvat joko unionin alueella tai sen ulkopuolella. Rikoksista epäillyistä 40 prosenttia on muita kuin jäsenvaltioiden kansalaisia. Tärkeimmät järjestäytyneen rikollisuuden käyttämät salakuljetusreitit alkavat EU:n ulkopuolelta. Käynnissä on toimia, joilla pyritään torjumaan järjestäytyneen rikollisuuden aiheuttamia uhkia EU:n ulkopuolella. Myös jatkossa on huolehdittava EU:n sisäisen turvallisuuden ja ulkoisten toimien välisistä yhteyksistä, kun pyritään puuttumaan vakavan ja järjestäytyneen rikollisuuden aiheuttamiin uhkiin muun muassa Europolin ja kolmansien maiden välisellä yhteistyöllä.

1.Kyberrikollisuus

Kyberhyökkäysten voimakkuus ja lukumäärä kasvavat jatkuvasti, ja ne ovat teknisesti yhä edistyneempiä. Kyberhyökkäykset ovat luonteeltaan aina kansainvälisiä: niiden uhrit, tekijät ja todistusaineisto sijaitsevat usein eri maissa ja eri tuomiopiirien alueella. Jäsenvaltiot ovat olleet erittäin kiinnostuneita kyberrikollisuuden torjunnasta. Tästä ovat osoituksena lukuisat operatiiviset toimintasuunnitelmat, joita on laadittu kyberhyökkäysten, internetissä tapahtuvan lasten kaupallisen seksuaalisen hyväksikäytön ja maksukorttipetosten aloilla. EU:n tasolla Europolin alainen Euroopan kyberrikostorjuntakeskus on edistänyt huomattavasti kyberrikollisuuden torjuntaa. Eurojust tekee sen kanssa tiivistä yhteistyötä, sillä se on lähettänyt keskukseen asiantuntijan ja osallistuu sen johtoryhmään. Euroopan kyberrikostorjuntakeskus johtaa lisäksi verkkorikollisuutta torjuvan yhteisen toiminnan työryhmää , jonka tehtävänä on johtaa tiedusteluun perustuvia ja koordinoituja toimia suurimpien kyberrikollisuusuhkien torjumiseksi hyödyntämällä kumppanien toteuttamia valtioiden rajat ylittäviä tutkintatoimia ja operaatioita.

Tavoitteena on myös löytää ratkaisuja, joilla voidaan poistaa esteet kyberrikollisuutta koskevalta rikostutkinnalta käynnistämällä todisteiden ja tietojen saatavuutta koskevia aloitteita. Kyberrikollisuuden vastaisessa yhteistyössä on keskityttävä uhrien tunnistamiseen ja suojelemiseen noudattaen voimassa olevaa uhrien oikeuksia koskevaa EU:n lainsäädäntöä ja parhaita toimintatapoja. Yhteistyötä internetissä tapahtuvan lasten kaupallisen seksuaalisen hyväksikäytön torjumiseksi on jatkettava ja tehostettava edelleen. Maksukorttipetosten osalta on tarpeen laajentaa nykyistä lainvalvontayhteistyötä kattamaan useammantyyppiset rikolliset toimet, joiden kohteena ovat muut maksuvälineet kuin käteinen. Kuten toimintasuunnitelmassa terrorismin rahoituksen torjunnan vahvistamiseksi esitettiin, komissio aikoo päivittää vuonna 2001 tehtyä puitepäätöstä muihin maksuvälineisiin kuin käteisrahaan liittyvien petosten ja väärennysten torjunnasta .

2.Huumausaineiden tuotanto, kauppa ja jakelu

Laittomien huumausaineiden markkinat ovat EU:n suurimmat rikollismarkkinat. EU:n vuoden 2017 uhkakuva-arvion mukaan yli kolmasosa EU:n alueella toimivista rikollisryhmistä osallistuu erilaisten huumausaineiden tuotantoon, kauppaan ja jakeluun. EU:n huumausaineiden vähittäismarkkinoiden arvoksi arvioidaan vähintään 24 miljardia euroa vuodessa. Lisäksi huumausaineiden kauppa tukee epävirallista taloutta, johtaa väkivaltaan ja muuhun laittomaan toimintaan ja aiheuttaa suuria sosiaalisia ongelmia.

Huumausaineiden vastainen toiminta EU:ssa perustuu EU:n huumausainestrategiaan (2013–2020). Strategia kattaa sekä huumausaineiden tarjonnan että kysynnän vähentämisen. Komissio esitti 15. maaliskuuta luonnoksen EU:n huumeidenvastaiseksi toimintasuunnitelmaksi (2017–2020). Antaakseen EU:lle valmiudet toimia uusien psykoaktiivisten aineiden osalta nopeammin ja tehokkaammin neuvosto sopi joulukuussa 2016 yleisestä lähestymistavasta uuteen lainsäädäntöpakettiin, jolla on tarkoitus puuttua uusiin psykoaktiivisiin aineisiin ja saada haitalliset aineet EU:n valvontaan. Lainsäätäjät käynnistivät keskustelut lainsäädäntöpaketista 1. maaliskuuta.

3.Siirtolaisten salakuljetus

Siirtolaisten salakuljetus EU:hun on nykyään järjestäytyneen rikollisuuden nopeimmin kasvavia osa-alueita. Se paitsi ruokkii laitonta muuttoliikettä EU:hun (ja heikentää siten rajaturvallisuutta ja muuttoliikkeen hallintaa) myös muodostaa vakavan rikollisuuden muodon, joka yhä useammin altistaa siirtolaiset väkivallalle ja hyväksikäytölle ja vaarantaa heidän henkensä. Euroopan muuttoliikeagendassa ja Siirtolaisten salakuljetuksen vastaisessa EU:n toimintasuunnitelmassa määritettiin kaikkein tärkeimmiksi tavoitteiksi tehokkaampi ihmisten salakuljetuksen ehkäiseminen ja torjunta, mukaan lukien laittoman muuttoliikkeen vähentäminen ja ihmishenkien pelastaminen Välimerellä. Näihin haasteisiin vastaamiseksi tukea Europolille on lisätty muun muassa perustamalla erityinen ihmisten salakuljetusta tutkiva eurooppalainen keskus. Keskuksen ensimmäistä toimintavuotta koskevassa kertomuksessa todetaan, että keskus tarjoaa kattavaa tukea eurooppalaisille poliisi- ja rajavalvontaviranomaisille erittäin monimutkaisten rajatylittävien salakuljetuksen torjuntaoperaatioiden koordinoinnissa. Eurojust on nimennyt oikeusalan yhteyshenkilöt Kreikassa ja Italiassa sijaitseviin järjestelykeskuksiin. Heidän tehtävänään on ohjata keskeisiä tietoja ja tapauksia Eurojustin kansallisille toimistoille EU-tason oikeudellisia jatkotoimia ja koordinaatiota varten. Siirtolaisten salakuljetus on huomattavaa myös keskisen Välimeren reitillä, kuten todetaan 25. tammikuuta 2017 annetussa yhteisessä tiedonannossa.