Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle Euroopan kannat maailman radioviestintä-konferenssissa 2000 (WRC-2000)





KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE, EUROOPAN PARLAMENTILLE, TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE JA ALUEIDEN KOMITEALLE EUROOPAN KANNAT MAAILMAN RADIOVIESTINTÄ- KONFERENSSISSA 2000 (WRC-2000) Tiivistelmä Taustaa Yli 2000 radiotaajuusalan vaikuttajaa, jotka edustavat noin 190 hallintoa, teollisuusjärjestöä ja hallitusten välistä organisaatiota, kokoontuu Istanbulissa 8.5.-2.6.2000 maailman radioviestintäkonferenssiin (WRC-2000). WRC-2000:n järjestää kansainvälinen teleliitto ITU (YK:n erityiselin), ja siinä on määrä tehdä tärkeitä päätöksiä radiotaajuuksien saatavuudesta 2000-luvun radiojärjestelmille esimerkiksi viestinnän, yleisradiotoiminnan, liikenteen ja tutkimuksen ja kehityksen (t&k) alalla. Euroopan yhteisön jäsenvaltiot ja muut Euroopan maat ovat valmistelleet Euroopan ehdotuksia WRC-2000:ta varten Euroopan radio-, tele- ja postihallintojen yhteistyökonferenssissa (CEPT). Euroopan komissio on osallistunut CEPT:n valmistelutyöhön neuvonantajan ominaisuudessa, ja se osallistuu konferenssiin tarkkailijana. CEPT esittää konferenssissa Euroopan ehdotukset ja pyrkii koordinoimaan 43 jäsenmaansa kantoja koko konferenssin ajan. Tarvittaessa Euroopan yhteisön jäsenvaltioiden kantoja koordinoidaan, jotta tehtävät päätökset olisivat yhteisön poliittisten tavoitteiden mukaisia. Yhteisölle tärkeät asiat WRC-2000:ssa Osa Euroopan ehdotuksista WRC-2000:ssa on erityisen tärkeitä yhteisön politiikan kannalta, ja niillä pyritään seuraaviin tavoitteisiin: * Kolmannen sukupolven matkaviestintä (IMT-2000/UMTS): WRC-2000:ssa määritellään, kuinka paljon lisätaajuuksia asetetaan saataville yhdenmukaisesti ja maailmanlaajuisesti. Tämä on erityisen tärkeä asia pyrittäessä helpottamaan Euroopan kukoistavien matkaviestintä- ja multimediamarkkinoiden lisäkasvua. CEPT:n aiheeseen liittyvä ehdotus tukee tätä tavoitetta. Matkaviestintä on kuitenkin kehittynyt eri maissa eri tavalla ja maat painottavat eri tavoin maanpäällisen ja satelliittivälitteisen viestinnän tärkeyttä, minkä vuoksi neuvotteluista odotetaan vaikeita. * Satelliittiradionavigointi (Galileo): Yhteisön poliittinen päätös eurooppalaisesta aloitteesta tällä strategisesti ja teollisuuspoliittisesti tärkeällä alalla tarvitsee nyt jatkotoimia, jotta toiminnalle voitaisiin varmistaa taajuudet. CEPT:n ehdotus tukee tätä tavoitetta. Kun otetaan kuitenkin huomioon, että satelliittiradionavigointi-, paikantamis- ja ajanmääritysjärjestelmät ovat monimutkainen, strateginen ja kallis asia, joka vaatii kansainvälistä yhteistyötä, Euroopalla on suuri työ vakuuttaa neuvottelukumppaninsa Galileon eduista. * Satelliittiyleisradio: WRC-2000:ssa pohditaan, kuinka satelliittiyleisradioliikenteen tarvitsemia resursseja (kiertoratapaikkoja, kanavia) tulisi jakaa oikeudenmukaisesti ja tehokkaasti. Tässä on kyse enemmästä kuin pelkästä taajuuksien hallinnoinnista, ja alustavat keskustelut ovat paljastaneet suuria geopoliittisia mielipide-eroja Euroopan ja kehitysmaiden välillä. * Satelliittivälitteinen laajakaistaviestintä: Näiden "taivas-Internet"-järjestelmien uskotaan olevan osa 2000-luvun viestintäinfrastruktuurin perustaa. Siksi on tärkeä varmistaa, että kaikki satelliittilaajakaistaviestinnän helpottamiseen tähtäävät ratkaisut mahdollistavat tämäntyyppisen viestinnän kilpailukykyisen tarjonnan. * Tiheästi rakennettu kiinteä liikenne (HDFS): WRC-2000:ssa käsitellään HDFS:n taajuusvaatimuksia ja käyttöehtoja ja erityisesti taajuuksien yhteiskäyttö kiinteän satelliittiliikenteen (FSS) kanssa. Yhteisö tukee riittävän taajuusmäärän asettamista HDFS:n käyttöön, jotta voitaisiin tarjota kohtuuhintaisia, nopeasti käyttöön otettavia ja joustavia langattomia vaihtoehtoja kiinteille verkoille multimediasovellusten kanavoinnissa suoraan Euroopan kansalaisille. Tämän vaihtoehdon tukeminen vähentää laajakaistapalvelujen tilaajayhteyksien "pullonkaulariskiä" Euroopassa. Euroopan aseman vahvistaminen WRC-2000:ssa Kun otetaan huomioon, että yhteisön jäsenvaltioiden delegaatioilla on vaikea tehtävä WRC-2000:ssa sopivan tasapainon varmistamisessa kaupallisten ja ei-kaupallisten eri etunäkökohtien välillä, yhteisöllä on vastuu edellä kuvattujen prioriteettiensa asettamisesta WRC-2000:ta varten. Jotta varmistettaisiin, että taajuusneuvottelijoilla olisi WRC-2000:ssa selkeät poliittiset ohjeet yhteisön poliittisten tavoitteiden saavuttamista varten, Euroopan parlamenttia ja neuvostoa pyydetään * vahvistamaan edellä mainittuja aloja koskevat eurooppalaiset ehdotukset ja vaatimaan jäsenvaltioita ilmaisemaan selkeä ja aktiivinen tukensa näille ehdotuksille allekirjoittamalla ne, * vaatimaan jäsenvaltioita pysymään yhdenmukaisina eri asioita koskevissa yksittäisissä kannoissaan silloinkin, kun neuvottelujen luonne edellyttää alkuperäisten neuvottelukantojen tarkistamista. Komissio koordinoi jäsenvaltioiden kantoja paikan päällä siltä osin kuin se on välttämätöntä yhteisön poliittisten tavoitteiden ajamiseksi, * tukemaan komission aikomusta keskustella yhteisön poliittisista tavoitteista ja eurooppalaisista ehdotuksista kauppakumppaniensa kanssa lähentääkseen ehdotuksia ennen konferenssin alkua. Tätä tarvitaan erityisesti IMT-2000/UMTS:ään ja satelliittiradionavigointiin liittyvissä asioissa, joissa yhteisö on tehnyt tärkeitä poliittisia päätöksiä. Päätelmä Yhteisön jäsenvaltiot neuvottelevat WRC-2000:ssa yksittäisinä valtioina, mutta koordinoivat kantojaan CEPT:n puitteissa. Komissio edustaa yhteisöä ITU:ssa tarkkailijana. Samalla se pyrkii varmistamaan jäsenvaltioiden yksittäisten kantojen koordinoinnin silloin, kun se on tarpeen sovittujen yhteisön poliittisten tavoitteiden ajamiseksi. Jotta yhteisön tavoitteista päästäisiin yksimielisyyteen ennen konferenssin alkua, Euroopan parlamenttia ja neuvostoa pyydetään tutustumaan tämän tiedonannon sisältöön ja antamaan poliittinen tukensa tavoitteille ja CEPT:n kannoille. Erityisesti tämä koskee kolmannen sukupolven matkaviestintää ja satelliittiradionavigointia. Komissio raportoi WRC-2000:n tuloksista vuoden 2000 jälkipuoliskolla. SISÄLLYSLUETTELO 1. JOHDANTO 2. WRC-2000 ja yhteisön radiotaajuuspolitiikka 3. WRC-2000 ja yhteisön poliittiset tavoitteet 3.1. Kolmannen sukupolven matkaviestintä 3.2. Satelliittiradionavigointi 3.3. Satelliittiyleisradio 3.4. Satelliittivälitteinen laajakaistaviestintä 3.5. Tiheästi rakennettu kiinteä liikenne 3.6. Muita tärkeitä aiheita 4. Yhteisön WRC-2000-tavoitteiden poliittinen vahvistaminen 4.1. Neuvottelutavoitteet 4.2. Koordinointimenetelmät 5. PÄÄTELMÄT LIITE I: Esityslista LIITE II: Yhteisölle tärkeät asiat WRC-2000:ssa LIITE III: Sanasto 1. JOHDANTO Radioviestintäpalvelut lisääntyvät nopeasti eurooppalaisessa yhteiskunnassa, ja niistä on tullut yhä tärkeämpiä Euroopan kansalaisille. Radiotaajuuksiin perustuvat sovellukset, kuten matkapuhelimet, ovat nykyään merkittäviä tekijöitä Euroopan taloudellisessa kasvussa [1], minkä lisäksi ne yhdistävät Euroopan unionin kansoja ja markkinoita. Radiopohjaisten palvelujen toiminta riippuu kuitenkin kokonaan sopivien taajuuksien saatavuudesta. Noin 190 hallintoa, yhteisön jäsenvaltiot mukaan luettuina, kokoontuu 8. toukokuuta - 2. kesäkuuta 2000 Istanbuliin vuoden 2000 maailman radioviestintäkonferenssiin. Siellä tehdään tärkeitä päätöksiä radiotaajuuksien saatavuudesta eri sovelluksille matkaviestinnän (IMT-2000/UMTS), satelliittiviestinnän (satelliittivälitteinen laajakaistaviestintä), yleisradiotoiminnan, liikenteen, energian ja ajanmäärityksen (satelliittiradionavigointi - Galileo [2]) sekä t&k:n alalla. [1] Lukuja matkapuhelinten käytöstä Euroopassa vuonna 1999: 85 % kasvu; operaattoreiden tulot 225 miljardia euroa; 65 miljardia euroa käytetty infrastruktuuriin vuoteen 1999 mennessä; 450 000 työntekijää alan välittömässä palveluksessa (lähde: GSM Europe) [2] Myynnin perusteella satelliittinavigoinnin kokonaishyödyksi Euroopassa vuoteen 2025 mennessä ennustetaan 135 miljardia euroa ja 146 000 työpaikkaa. Tämä edustaa 47 miljardin euron kasvua ja 80 000 lisätyöpaikkaa pelkkään GPS-ympäristöön verrattuna. Taajuuksien saatavuuden merkitystä yhteisön tämän alan poliittisille tavoitteille on kuvattu laajasti komission aiemmissa tätä aihetta koskevissa asiakirjoissa. Taajuusspektrin käytön tehokas suunnittelu Euroopassa liittyy läheisesti taajuuksien varaamiseen, joka kansainvälisellä tasolla tapahtuu WRC:ssä [3]. Yhteisö pyrkii WRC-2000:ssa päätöksiin, jotka ovat sopusoinnussa vastaavien yhteisön toimintaperiaatteiden kanssa ja joissa otetaan riittävästi huomioon kaupalliset ja yleiset etunäkökohdat Euroopan unionissa. Tämän tavoitteen mukaisesti tämän tiedonannon tarkoitus on: [3] Maailman radioviestintäkonferenssi (WRC; World Radiocommunications Conference) on foorumi, jossa itsenäiset valtiot keskustelevat taajuuksien varaamisesta ja jakamisesta maailmanlaajuisesti, ja sen järjestää kansainvälinen teleliitto (ITU) joka toinen tai kolmas vuosi. Sen tuloksena annetaan ITU:n radio-ohjesääntö, jolla on kansainvälisen yleissopimuksen asema. Tarkempi kuvaus konferenssin rakenteesta ja toiminnasta on selvityksessä "The World Radiocommunications Conference 2000: Main Issues, European and other Regional Positions, Results (3rd interim report)", jonka Euroopan radioviestintätoimisto (ERO; European Radiocommunications Office) on tehnyt Euroopan komissiolle (http://www.ero.dk/eroweb/wrc.html). * varmistaa, että CEPT:n WRC-2000:ta varten valmistelemat Euroopan neuvottelukannat ovat yhdenmukaisia vastaavien yhteisön toimintaperiaatteiden kanssa * lisätä poliittista tietoisuutta WRC-2000:ssa käsiteltävistä yhteisölle tärkeistä asioista ja saada neuvostolta ja Euroopan parlamentilta poliittista tukea neuvottelukannoille. Tiedonanto on jäsennelty kolmeen jaksoon: * kuvaus WRC-2000:n merkityksestä yhteisön radiotaajuuspolitiikalle (luku 2) * analyysi tärkeimmistä WRC-2000:ssa neuvoteltavista asioista, jotka vaikuttavat yhteisön toimintaan, ja CEPT:n kehittämistä Euroopan kannoista (luku 3) * suositukset, jotka poliittisen vahvistuksen saatuaan varmistaisivat yhteisön ja CEPT:n yhdenmukaisen esiintymisen konferenssissa vahvistaen Euroopan kokonaisasemaa (luku 4). 2. WRC-2000 ja yhteisön radiotaajuuspolitiikka Tämä tiedonanto syventää aikaisempaa tiedonantoa [4] WRC-2000:n aihepiiristä arviolla siitä, kuinka CEPT:n laatimat neuvottelukannat liittyvät ja vaikuttavat yhteisön politiikkaan. Se pohjautuu myös suosituksiin, joita annettiin radiotaajuuspolitiikkaa koskevaan vihreään kirjaan [5] liittyneen julkisen kuulemisen tuloksia esittelevässä tiedonannossa [6]. Yksi suosituksista oli, että CEPT:n laatimat neuvottelukannat vahvistettaisiin yhteisön tasolla sen jälkeen, kun yhteisölle tärkeät asiat WRC-2000:ssa on tarkasti analysoitu etukäteen. [4] Komission tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle: Yhteisön toiminnan radiotaajuusvaatimukset ja vuoden 1999 maailman radioviestintäkonferenssi (WRC-99), 13.5.1998, KOM(1998) 298. [5] Vihreä kirja radiotaajuuspolitiikasta - Radiotaajuudet Euroopan yhteisön televiestintä-, yleisradiotoiminta-, liikenne- ja t&k-politiikassa, 9.12.1998, (KOM(1998) 596). [6] Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle: Radiotaajuuspolitiikan tulevat toimet - Vihreään kirjaan liittyneen julkisen kuulemisen tulokset, 10.11.1999, KOM (1999) 538. Yhteisön WRC-valmistelut tehdään CEPT:n alaisuudessa [7]. Komissio on CEPT:ssä neuvonantajan roolissaan aktiivisesti osallistunut prosessiin siten, että eri alueista (kuten matkapuhelintoiminta ja satelliittiradionavigointi) vastaavat komission yksiköt ovat antaneet suoraa palautetta CEPT:n valmistelukokouksille. Yhteisö osallistuu WRC-2000:een tarkkailijana. [7] Tarkempia tietoja CEPT:n roolista neuvottelukantojen valmistelussa WRC-2000:ta varten on alaviitteessä 3 mainitussa ERO:n WRC-raportissa. Jotta alan eurooppalaiset yritykset olisivat voineet osallistua tiiviimmin WRC-2000:n valmisteluun, komissio on keskustellut siihen liittyvistä asioista säännöllisissä tapaamisissaan yksittäisten tai edustuksellisten organisaatioiden - kuten ECTEL, EITIRT, ETP, GSM MoU - kanssa, satelliittialan yritysten kanssa satelliittialan toimintasuunnitelman puitteissa sekä UMTS Forumin kanssa. Tämä on hyvä esimerkki siitä, kuinka järjestelmällinen yhteistyö alan yritysten ja hallintojen välillä voi tuottaa tarvittavan yhteisymmärryksen. Lisäksi CEPT:n kanssa yhteistyössä on järjestetty kolme julkista kuulemistilaisuutta [8] yritysten kanssa. Niissä on ollut tarkoitus selvittää, missä määrin CEPT:n kantaluonnokset ovat alan eurooppalaisten yritysten etujen mukaisia. Kaiken kaikkiaan yritykset osallistui CEPT:n valmisteluihin edellisiin konferensseihin verrattuna aktiivisesti. Yritysten odotetaan myös osallistuvan yhä enemmän jäsenvaltioiden delegaatioihin WRC-2000:ssa. [8] Ensimmäisen, 24.-25.6.1998 järjestetyn tilaisuuden aiheita olivat HDFS/FSS, GNSS ja IMT-2000. Toinen kokous pidettiin 21.-22.9.1998, ja siinä käsiteltiin merenkulkua. Kolmannessa kokouksessa (9.-10.9.1999) käsiteltiin alustavia CEPT:n kantoja ja ECP-luonnoksia kaikilla WRC-2000:n tärkeimmillä aloilla. Lisäksi komissio on keskustellut WRC-2000:n keskeisistä aiheista unionin tärkeimpien kauppakumppaneiden kanssa lähentääkseen kantoja ennen konferenssin alkua. CEPT on puolestaan osallistunut useisiin kokouksiin muiden alueellisten televiestintäorganisaatioiden kanssa (kuten CITEL (Amerikka), APT (Aasian-Tyynenmeren alue) ja Arabiliitto) pohjustaakseen yhteisymmärrystä ennen konferenssia [9]. Yhteisön virallinen rooli WRC:ssä rajoittuu sen tarkkailijan asemaan. Kun otetaan kuitenkin huomioon, että taajuuksien saatavuudesta tehtävät päätökset vaikuttavat yhä enemmän suoranaisesti yhteisön politiikkaan, on pohdittava jatkuvasti, onko yhteisön nykyinen rooli riittävä yhteisön poliittisten tavoitteiden tehokasta ajamista varten. [9] ITU jakaa maailman "alueisiin": alue 1 on Eurooppa, Afrikka ja Lähi-itä; alue 2 on Amerikka; alue 3 on Aasian-Tyynenmeren alue. 3. WRC-2000 ja yhteisön poliittiset tavoitteet Komissio yksilöi viisi yhteisön kannalta ensisijaista aihetta, joista keskustellaan WRC-2000:ssa. Tässä luvussa ilmoitetaan yhteisön tavoitteet näiden ensisijaisten aiheiden suhteen ja esitetään joitakin strategisia näkökohtia sovellettavaksi konferenssin neuvotteluissa. Taustatietoa näistä aiheista ja tiivistelmä CEPT:n laatimista Euroopan ehdotuksista [10] löytyy liitteestä II. [10] European Common Proposals for the Work of the Conference, ITU viite CMR2000/EUR-E. Yhteisön politiikan näkökulmasta WRC-2000:n viisi tärkeintä aihetta ovat: * Kolmannen sukupolven matkaviestintä/IMT-2000: lisätaajuuksien suunnittelu maailmanlaajuisesti (WRC:n esityslistan kohta 1.6.1); * Satelliittiradionavigointijärjestelmät/GNSS: uudet taajuusalueet GNSS-järjestelmiä (Global Navigation Satellite Systems) varten (WRC:n esityslistan kohdat 1.9 ja 1.15); * Satelliittiyleisradio: ehdotus satelliittiyleisradioliikenteen (BSS; Broadcasting Satellite Service) taajuussuunnitelmien muuttamisesta (WRC:n esityslistan kohta 1.19); * Satelliittilaajakaistajärjestelmät: tehorajoitusten hyväksyminen satelliittilaajakaistajärjestelmille, mikä mahdollistaa taajuuksien jakamisen muiden palvelujen kanssa (FSS, BSS: kiinteät ja satelliittiyleisradiojärjestelmät) (WRC:n esityslistan kohta 1.13); * Tiheästi rakennettu kiinteä liikenne: HDFS-palvelujen taajuusvaatimukset ja käyttöehdot yli 30 GHz:n taajuusalueilla (WRC:n esityslistan kohta 1.4). 3.1. Kolmannen sukupolven matkaviestintä 3.1.1 Yhteisön poliittiset tavoitteet Yhteisö haluaa varmistaa kolmannen sukupolven matkaviestinnän (IMT-2000/UMTS) onnistuneen kehittämisen varmistamalla lisätaajuuksien saatavuuden maailmanlaajuisesti. Tähän sisältyy: * Oikea-aikainen päätös riittävistä lisätaajuuksista, jotka asetetaan saataville vuosina 2005-2010: Alle 3 GHz:n alapuoliset taajuudet ovat jo hyvin kuormitettuja ruuhkainen [11], minkä vuoksi on päätettävä hyvissä ajoin, mitkä alueet on annettava käyttöön. Yhteisön tavoitteena on päästä sopimuksiin nyt, jotta tarvittavat alueet todella saataisiin käyttöön vuosina 2005-2010. Tämä antaisi alalle luottamusta kolmannen sukupolven järjestelmien hallittua tulevaisuuden kasvua kohtaan Euroopassa. [11] Näitä kaistoja käyttävät toimintakriittiset palvelut, kuten lennonjohtotutkat ja siirtyvä satelliittiliikenne (MSS). * IMT-2000-taajuusalueiden maailmanlaajuinen yhdenmukaistaminen: Kolmannen sukupolven järjestelmien odotetaan toimivan maailmanlaajuisesti, minkä vuoksi järjestelmien yhteentoimivuus on tärkeä tekijä. Maailmanlaajuisesti yhdenmukaistetut taajuudet mahdollistaisivat verkkojen ja palvelujen edullisemman ja helpomman toteuttamisen, mikä edistäisi todellisten maailmanlaajuisten markkinoiden kehittymistä. Jos taajuuksien yhdenmukaistamisesta ei päästä sopimukseen WRC-2000:ssa, yhteisön on harkittava taajuusspektrin pikaista alueellista yhdenmukaistamista IMT-2000:ta varten. * Euroopassa nykyisin toisen sukupolven järjestelmien käytössä olevaa taajuusspektriä ei tulisi pitää ehdokkaana IMT-2000:n lisätaajuuksiksi tässä vaiheessa. GSM-järjestelmän asiakaskunta ja palvelutarjonta kehittyvät edelleen, ja GPRS-järjestelmän tuleva käyttöönotto pohjustaa tärkeällä tavalla kolmannen sukupolven järjestelmien tuloa. GPRS/GSM:n ennakoidaan pysyvän kolmannen sukupolven järjestelmien rinnalla vuosia. Jos näistä aiheista päästään WRC-2000:ssa sopimukseen, langattomien multimediamarkkinoiden kasvunäkymät ja Euroopan maailmanlaajuinen asema tällä alalla vahvistuvat. Neuvottelujen epäonnistuminen merkitsisi puolestaan jonkinasteista epävarmuutta markkinoilla ja lisäisi taajuuksien uudelleenjärjestelyn kustannuksia myöhemmin. 3.1.2 Yhteisön prioriteetit ja strategia WRC-2000-konferenssin onnistuminen ei ole varmaa. Näkymä nopeasti kehittyvästä maailmanlaajuisesta "langattomasta Internetistä" saattaa uhata taloudellisia etuja sellaisissa osissa maapalloa, joissa matkaviestintämarkkinat eivät ole niin dynaamiset kuin Euroopassa. Jotkin maat saattavat pyrkiä lykkäämään päätöstä IMT-2000:n lisätaajuuksista ja keskustelemaan sen sijaan ehdoista, joilla lopullinen sopimus tehtäisiin myöhemmissä WRC-konferensseissa. Joillakin mailla ei puolestaan ole välttämättä taloudellisia olosuhteita, jotka sallisivat matkaviestinnän multimediapalvelujen nopean kasvun, jolloin niilläkin on syynsä siirtää päätöstä. Jopa jotkin yhteisöön kuulumattomat CEPT:n jäsenet ovat pitäneet päätöksen lykkäämistä mahdollisena. Lisäksi kehitysmaat pitävät lisätaajuuskysymystä usein teollisuusmaiden yrityksenä varata taajuuksia selvästi ennen markkinoiden todellisia tarpeita tai merkityksettömänä näiden maiden tarpeiden kannalta. Panokset ovat korkeat, minkä vuoksi IMT-2000:n lisätaajuuskeskustelu saanee erittäin poliittisen luonteen. Tässä yhteydessä on elintärkeää, että yhteisön jäsenvaltiot pyrkivät mahdollisimman yhdenmukaiseen esiintymiseen WRC-2000:ssa ja pidättäytyvät tiukasti yhteisön tavoitteissa. Kaikkien jäsenvaltioiden varhainen virallinen sitoutuminen yhteiseurooppalaiseen ehdotukseen (ECP) antaisi voimakkaan poliittisen signaalin, joka vahvistaisi yhteisön neuvotteluasemaa. 3.2. Satelliittiradionavigointi 3.2.1 Yhteisön poliittiset tavoitteet Yhteisö haluaa varmistaa taajuuksien saatavuuden uusille satelliittiradionavigointijärjestelmille (GNSS/Galileo), mikä antaisi sille näkyvän aseman tällä strategisesti ja teollisuuspoliittisesti erittäin tärkeällä alalla. Tähän sisältyy: * Kohtuullinen osuus RNSS:lle varatuista taajuuksista Galileota varten. * RNSS:lle nykyisin varattujen taajuuksien vahvistaminen ja tarvittaessa suojaamisen vahvistaminen. * Aktiivinen tuki päätökselle RNSS:n riittävistä lisätaajuuksista perustaksi Galileon ajoissa tapahtuvaa ja kustannustehokasta toteuttamista varten. * Suojaamisehtojen määritelmän tukeminen ottaen huomioon, että RNSS:lle varattavia taajuuksia on jaettava nykyisten käyttäjien kanssa (kuten DME, radioastronomia ja tutkat) häiriöiden välttämiseksi. 3.2.2 Yhteisön prioriteetit ja strategia CEPT:n hyväksymä ECP noudattelee niitä taajuusvaatimuksia, jotka komission asettamat ja Galileo-ohjauskomitealle [12] säännöllisesti raportoivat eri työryhmät ovat katsoneet tarpeellisiksi tässä vaiheessa. [12] Ks. alaviitteessä 31 mainittu KOM(1999) 54. Kun otetaan huomioon WRC-neuvottelujen luonne, on tärkeää varmistaa, että Galileo saa mahdollisimman suuren tuen yhteisön ulkopuolisilta mailta, kansainvälisiltä organisaatioilta ja maailman muilta alueilta. Neuvosto on pyytänyt komissiota selvittämään yhteisön ulkopuolisten maiden yhteistyöhaluja Galileon suhteen. Selvitettäviä aloja ovat mm. infrastruktuurin kehittäminen, tieteellinen, tekninen ja teollinen osallistuminen ja riittävän taajuusmäärän varaamisen tukeminen, joka on tarpeen GNSS:n optimaalista maailmanlaajuista hyödyntämistä varten. Tähän toimintaan sisältyvät luonnollisesti yhteisön jäsenyyttä hakevat Euroopan maat. Galileota pidetään tärkeänä EU:lle myös avaruustoiminnan kannalta ja riippumattoman aseman varmistamiseksi tällä alalla. Komissio ryhtyy erikoistoimiin pitääkseen yhteyttä yhteisön ulkopuolisten maiden kanssa ja tiedottaakseen niille taajuusasioista mahdollisuuksien mukaan ennen WRC:tä, mutta myös itse WRC:ssä. Komissio pitää olennaisen tärkeänä, että yhteisön jäsenvaltiot auttavat sitä vakuuttamaan ulkopuoliset maat niistä eduista, joita Galileo voi tuoda kaikille nykyisille ja mahdollisille GNSS-käyttäjille. Asianmukaisen ECP:n tekeminen ei takaa tässä asiassa yhteisön näkökulmasta onnistunutta lopputulosta WRC-2000:ssa. On olennaista, että yhteisön jäsenvaltiot tukevat ECP:tä konferenssin aikana. Siksi komissio pyrkii varmistamaan yhteisön kannan aktiivisen koordinoinnin valmisteluvaiheessa ja itse konferenssin ajan. Neuvosto on pyytänyt virallisesti komissiota varmistamaan, että satelliittinavigointijärjestelmien taajuuksien hallinnointia koordinoidaan riittävästi, kun komissio neuvottelee Yhdysvaltain ja Venäjän federaation kanssa [13]. [13] Neuvoston päätökset, tehty 6.10.1999, komission valtuuttamisesta aloittamaan viralliset neuvottelut Amerikan Yhdysvaltojen ja Venäjän federaation kanssa yhteistyösopimusten tekemisestä. Kun otetaan huomioon meneillään olevat GNSS-neuvottelut (joiden yhtenä aiheena on taajuudet) Yhdysvaltain ja Venäjän federaation kanssa ja Galileo-ohjelman tärkeys, yhteisön ja jäsenvaltioiden on ehkä mukautettava strategiaansa sekä ennen WRC-2000:ta että "paikan päällä". Erityisesti CEPT:n kannanottoa, jonka tulisi ohjata Euroopan toimintaa WRC-2000:ssa, on ehkä päivitettävä ja muokattava konferenssin edistyessä. Komissio pyrkiikin varmistamaan tarvittavan yhteisön tason koordinoinnin WRC:ssä. 3.3. Satelliittiyleisradio 3.3.1 Yhteisön poliittiset tavoitteet Yhteisö haluaa varmistaa, että satelliittiyleisradioliikenteen edellyttämät resurssit (kiertoratapaikat, kanavat) jaetaan oikeudenmukaisesti ja tehokkaasti, mukaan lukien rajat ylittävät järjestelmät Euroopassa. WRC-2000:ssa keskustellaan satelliittiyleisradioliikenteen taajuusvarausten uudelleenjärjestelystä, minkä suhteen yhteisön tavoitteisiin sisältyy: * monipuolisen audiovisuaali- ja multimediasisällön saaminen Euroopan kansalaisten ulottuville. Sisällön on oltava laadukasta ja siinä on otettava huomioon Euroopan kansojen kulttuurinen ja kielellinen monimuotoisuus. * kilpailuun perustuvien satelliittiyleisradioliikenteen markkinoiden kehittäminen Euroopassa. * tasavertainen taajuuksien ja kiertoratapaikkojen antaminen nykyisille ja uusille satelliittiyleisradioliikenteen harjoittajille markkinakysynnän perusteella. * taajuusspektrin tehokas käyttö ilman suuria käyttämättä jääviä taajuuskaistoja; taajuuksien suunnitteluperiaatteissa tulisi ottaa huomioon joustavuus ja järjestelmien käyttöönoton mukautettavuus markkinakysynnän mukaan. * taajuuksien uudelleenjärjestämisessä olisi otettava huomioon yhteisön suhteet sen lähinaapureihin. 3.3.2 Yhteisön prioriteetit ja strategia Kun otetaan huomioon BSS-taajuuksien uudelleenjärjestämiseen liittyvien tekijöiden monimutkaisuus, etusijalle on asetettava yhteisymmärrykseen pääseminen näiden taajuusalueiden järjestämiseen liittyvistä menettelytavoista eikä varsinainen uudelleenjärjestäminen WRC-2000:ssa. Yhteisön jäsenvaltioita pyydetään ottamaan huomioon yhteisön poliittiset tavoitteet niiden neuvotellessa uudelleenjärjestämisen periaatteista ja menetelmistä. BSS:n merkityksen odotetaan kasvavan, minkä vuoksi WRC-2000:ssa olisi päätettävä selkeästä suunnitelmasta ja tarvittavista vaiheista, jotka toteutetaan ennen seuraavaa WRC:tä, jolloin uudelleenjärjestäminen voidaan saattaa loppuun. Komissio on huolissaan mahdollisesta vaikeasta vastakkainasettelusta WRC:ssä, koska asia on arkaluontoinen monille alueiden 1 ja 3 maista. Yhteisön jäsenvaltioiden tulisi siksi pohtia perusteellisesti BSS-keskustelun mahdollisia vaikutuksia muihin WRC:ssä keskusteltaviin asioihin. BSS-taajuuksien uudelleenjärjestelystä käyty keskustelu on jo nyt osoittanut, että televisiotoimintaa koskevassa yhteisön lainsäädännössä olisi pohdittava, kuinka taajuuksia ja kiertorataresursseja annetaan Euroopassa suhteessa WRC:stä aiheutuviin velvoitteisiin. WRC-2000:n huomioon ottaen komissio harkitsee tältä osin aloitteen tekemistä. 3.4. Satelliittivälitteinen laajakaistaviestintä 3.4.1 Yhteisön poliittiset tavoitteet Yhteisö haluaa helpottaa satelliittilaajakaistajärjestelmien kilpailukykyistä tarjoamista ottaen kuitenkin huomioon myös nykyiset etunäkökohdat. WRC-2000:ssa on tarkoitus vahvistaa tehorajoitukset ja niiden soveltamisehdot ja siten tasoittaa tietä satelliittilaajakaistajärjestelmien käyttöönotolle. Yhteisön poliittiset tavoitteet tämän suhteen ovat: * Yhteisö tukee uusien palvelujen, kuten ei-geostationaaristen, kiinteän satelliittiliikenteen järjestelmien (NGSO FSS), käyttöönottoa ja kilpailua telepalvelujen tarjonnassa. Samalla se haluaa suojata geostationaaristen FSS- ja BSS-järjestelmien (GSO FSS ja GSO BSS) sekä avaruustutkimukseen liittyvien ja maanpäällisten järjestelmien toiminnan ja tulevan kehittämisen ja kasvun. * Yhteisö odottaa mielenkiinnolla lopputulosta näiden taajuuksien yhteiskäytön teknisiä ehtoja koskevasta keskustelusta. Valmisteltavien eritelmien on tarkoitus mahdollistaa ehdotettujen järjestelmien nopea käyttöönotto. 3.4.2 Yhteisön prioriteetit ja strategia On tärkeää, että kaikki yhteisön jäsenvaltiot tukevat CPM:ssä [14] suositeltujen teknisten eritelmien hyväksymistä, koska tässä vaiheessa ei ole selvää, tukevatko kaikki ITU:n jäsenet tätä kompromissia. [14] Konferenssin valmistelukokous (CPM; Conference Preparatory Meeting) järjestetään ennen kutakin WRC:tä, jotta ITU:n eri alueiden kantoja voitaisiin lähentää. Kokouksessa laaditaan teknisiä ja hallinnollisia asioita koskeva "CPM-raportti", jota käytetään konferenssin pohjana. WRC-2000:n CPM pidettiin Genevessä marraskuussa 1999. Jos WRC-2000:ssa ei päästä sopimukseen, seuraukset voivat olla vakavat, koska se vaikuttaisi riittävän kilpailun syntymiseen eri järjestelmäehdotusten välillä, jos WRC-97:n kompromissia muutettaisiin yksipuolisesti. Jotkin järjestelmät saisivat pääsyn taajuuksiin ensisijaisin oikeuksin, kun taas toiset joutuisivat läpäisemään monimutkaisia koordinointimenettelyjä, jotka viivästyttäisivät niiden käyttöönottoa. Tältä osin vaadittaisiin tiivistä koordinointia CEPT:ssä, jotta löydettäisiin ratkaisut WRC-97:ssä sovitun kokonaispaketin säilyttämiseksi. 3.5. Tiheästi rakennettu kiinteä liikenne 3.5.1. Yhteisön poliittiset tavoitteet Yhteisö osallistuu tietoyhteiskunnan edistämiseen Euroopassa tarjoamalla Euroopan kansalaisille edullisia laajakaistaisia Internet-yhteyksiä [15]. Potentiaalinen käyttäjäpopulaatio Euroopassa on erittäin tiheä, minkä vuoksi HDFS-palvelut voisivat olla täydellinen ratkaisu lisäalustan tarjoamiseksi tällaisten palvelujen tarjonnalle. Siksi on yhteisön etujen mukaista varmistaa, että Euroopassa on riittävästi taajuuksia kiinteiden laajakaistaverkkojen kohtuuhintaisten ja joustavien langattomien vaihtoehtojen oikea-aikaiselle käyttöönotolle. Tähän sisältyy: [15] Ks. "eEurope - Tietoyhteiskunta kaikille", komission aloitetta koskeva tiedonanto Lissabonissa 23. ja 24. maaliskuuta 2000 pidettävälle Eurooppa-neuvoston erityiskokoukselle. * sen varmistaminen, että maanpäälliset langattomat palvelut saavat riittävästi taajuuksia, jotta voitaisiin tukea kilpailukykyistä laajakaistaista Internet-tarjontaa ottaen samalla huomioon samoja taajuusalueita käyttävien muiden palvelujen (kiinteä satelliittiliikenne, kaukokartoitus ja radioastronomia) edut, * taajuuksien tarjoaminen mieluiten jakamalla ne muiden palvelujen kanssa (FSS) siten, että HDFS on etusijalla ja suojataan riittävän hyvin. Jos yhteiskäyttö ei ole käytännössä toteutettavissa, on harkittava taajuuksien osittamista. 3.5.2. Yhteisön prioriteetit ja strategia WRC-2000 on tärkeä foorumi päätettäessä useiden taajuuskaistojen käytöstä HDFS:ää varten. Yhteisön jäsenvaltioilla on ollut aiemmin eriäviä näkemyksiä kiinteistä langattomista palveluista. Merkittävien tulosten saavuttaminen WRC-2000:ssa edellyttää kuitenkin yhteiseen lähestymistapaan perustuvaa strategiaa HDFS:stä annettavien ECP:iden muodossa. Komissio tukee CEPT:n laatimia ECP:itä, koska ne tarjoavat hyvän pohjan edistää langattomien laajakaistapalvelujen kilpailukykyistä tarjontaa Euroopassa. On todennäköistä, että jotkin EU:n ulkopuoliset maat alueilta 1 ja 2 esittävät tästä aiheesta konferenssissa erilaisia kantoja painottaen enemmän satelliittijärjestelmiä. Yhteisön jäsenvaltioiden on siksi säilytettävä johdonmukainen ja koordinoitu lähestymistapa tähän aiheeseen riittävän taajuusmäärän saamiseksi HDFS:ää varten. 3.6. Muita tärkeitä aiheita Viiden edellä mainitun aiheen kuvauksella on tarkoitus selventää Euroopalle tärkeitä asioita WRC-2000:ssa niiden poliittisen tuen lujittamiseksi. Tämä koskee erityisesti IMT-2000:ta ja GNSS:ää, joiden osalta yhteisöllä on selkeitä perusteita varmistaa riittävä määrä taajuuksia näitä palveluja varten ja joiden sosioekonominen merkitys Euroopan unionille on sekä ilmeinen että huomattava. WRC-2000:ssa käsitellään kuitenkin myös muita asioita, jotka vaikuttavat yhteisön politiikkaan, kuten: * Merenkulun digitaalisen viestinnän sekä ilmailun ja merenkulun turvallisuusjärjestelmien taajuusvaatimukset, joihin sisältyy tärkeitä ihmishengen suojaamiseen liittyviä näkökohtia. Yhteisön liikennemarkkinoiden toteuttaminen riippuu suuresti taajuuksien saatavuudesta, minkä vuoksi on tärkeää ottaa huomioon asiaan liittyvät yhteisön poliittiset tavoitteet. Komission äskettäinen aloite yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan luomisesta [16] sai alkunsa ilmaliikenteen myöhästymisten ja ruuhkautumisen lisääntymisen pelosta Euroopassa. Riittävien taajuuksien varmistaminen ilmaliikenteen hallinnalle WRC-2000:ssa on perusedellytys ilmaliikenteen kapasiteetin lisäämiselle ja siten viivästymisten torjumiselle lennonjohdossa [17]. WRC 2000:ssa käsitellään joitakin kysymyksiä, jotka liittyvät ilmaliikenteen taajuusalueiden mahdolliseen jakamiseen. Tällaisella jakamisella voi olla vaikutuksia lentoliikenteen turvallisuuteen ja tehokkuuteen. Siksi on välttämätöntä, että kaikki vaikutukset selvitetään riittävän hyvin ennen minkäänlaisen päätöksen tekoa [18]. On myös välttämätöntä varmistaa, että ilmailualan käytettävissä on riittävästi taajuuksia, kun se on valmis toteuttamaan teknologisen läpimurron, joka on tarpeen liikenteen kasvun hallitsemiseksi seuraavalla vuosikymmenellä (esityslistan kohta 1.10). Tämän vuoksi WRC-konferensseissa tulisi säännöllisesti tutkia, kuinka tehokkaita hallintojen toteuttamat toimet ovat tämän tavoitteen saavuttamiseksi. [16] Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille - Yhtenäinen eurooppalainen ilmatila, KOM(1999) 614 lopullinen, 1.12.1999. [17] Liikenneministerien Euroopan siviili-ilmailualan konferenssissa (ECAC) 28.1.2000 päätettiin seuraavaa: "Toteamme, että ilmaliikenteen hallinnan kannalta Euroopassa on tärkeää varmistaa riittävä määrä radiotaajuuksia. Pyrimme yhteistyössä ICAO:n kanssa varmistamaan, että päätöksissä, joita tehdään myöhemmin tänä vuonna maailman radioviestintäkonferenssissa ja sitä seuraavissa konferensseissa, otetaan huomioon ilmailuyhteisön tarpeet ja varataan taajuuksia radionavigointijärjestelmille ja tulevalle maailmanlaajuiselle satelliittinavigointijärjestelmälle (GNSS), esimerkiksi Galileolle." [18] Tämä on erityisen tärkeää ECP:n ehdotuksissa, jotka koskevat esityslistan kohtaa 1.6 (ks. liite II, osa I), harkittaessa ensisijaista tutkakaistaa mahdolliseksi jakajaksi UMTS:n kanssa. * Erityisesti kaupallinen siirtyvä satelliittiliikenne tarvitsee yhä enemmän taajuuksia, minkä vuoksi taajuuksien saaminen kaukokartoitusta ja radioastronomiaa varten on kohdannut lisääntyvää painetta. Kun otetaan huomioon tärkeät yhteisön poliittiset linjaukset tällä alalla, on tärkeää varmistaa, että eri alojen vaatimukset tasapainotetaan asianmukaisesti. * Stratosfääriasemien (HAPS; (High-Altitude Platform Stations) taajuusvaatimuksista keskustellaan. HAPS:llä voidaan tarjota infrastruktuurivalmiuksia IMT-2000:n kaltaisille palveluille. Vaikka siirtyvän satelliittiliikenteen (MSS) taajuuksien saatavuus katsotaankin riittäväksi Euroopassa, WRC-2000:ssa käsitellään uudelleen tämän palvelun taajuustarpeita ennakoidun tulevan kysynnän valossa. * Konferenssissa keskustellaan myös siitä, mitä aiheita sisällytetään WRC-2000:ta seuraavan konferenssin esityslistalle (pidetään todennäköisesti vuonna 2003). Tältä osin Eurooppa ehdottaa mm. ilmailun ja merenkulun matkaviestintäpalvelujen taajuusvaatimuksia digitaalitekniikan käyttöönottoa silmällä pitäen sekä muiden viestintäpalvelujen (esim. HIPERLAN, langattomat laajakaistaiset multimediasovellukset, tiheästi rakennetun kiinteän liikenteen satelliittipalvelut) taajuusvaatimuksia. Päätökset, joita konferenssissa tehdään edellä mainituista asioista, vaikuttavat välittömästi tai välillisesti yhteisön politiikkoihin niin alakohtaisesti kuin horisontaalisestikin. Sitä, millaisia WRC-2000:n vaikutukset ovat, on kuitenkin vaikea arvioida poliittisesti, minkä vuoksi on vaikea sopia yhteisön tasolla noudatettavista kannoista ja painotuksista. Tilannetta hankaloittaa, että yhteisössä ei ole hallinnollista rakennetta, jonka avulla taajuusvaatimuksia voitaisiin käsitellä kokonaisvaltaisesti yhteisön kaikkien politiikkojen kannalta ja jonka avulla eri poliittisten alojen edut voitaisiin tasapainottaa asianmukaisesti. Tämä asia edellyttää poliittista lisäpohdintaa, jossa otetaan huomioon WRC-2000:n lopputulos. 4. Yhteisön WRC-2000-tavoitteiden poliittinen vahvistaminen Maailman radioviestintäkonferensseissa merkittävät kaupalliset ja strategiset etupiirit pitävät puoliaan muuhun liiketoimintaan ja ei-kaupallisiin palveluihin liittyviä näkökohtia vastaan. WRC:n aiheita ei käsitellä johdonmukaisesti poliittisella tasolla, minkä vuoksi WRC:n neuvottelijoiden on yhä vaikeampi tasapainottaa eri etuja puhtaasti tekniseltä pohjalta. Siksi on tärkeää, että yhteisön jäsenvaltiot ovat täysin tietoisia siitä, kuinka paljon WRC:n päätökset vaikuttavat yhteisön politiikan aloihin. Näiden politiikkojen kanssa yhteensopivien, WRC-2000:ta varten kehitettyjen Euroopan kantojen osalta WRC-2000:n tavoitteiden poliittinen vahvistaminen parantaisi Euroopan yleistä neuvotteluasemaa. 4.1. Neuvottelutavoitteet Niiden WRC-2000:n esityslistan kohtien osalta, jotka ovat erityisen merkityksellisiä yhteisön politiikalle, tulisi vahvistaa seuraavat tavoitteet: * IMT-2000/UMTS: varmistaa kolmannen sukupolven matkaviestinnän (IMT-2000/UMTS) kehittämisen onnistuminen Euroopassa varmistamalla lisätaajuuksien saatavuus maailmanlaajuisesti (WRC:n esityslistan kohta 1.6.1) ilman lentoliikenteen turvallisuuden ja tehokkuuden vaarantumista. * GNSS/Galileo: varmistaa taajuuksien saatavuus satelliittiradionavigointijärjestelmille, mikä antaisi yhteisölle näkyvän ja riippumattoman aseman tällä strategisesti ja teollisesti erittäin tärkeällä alalla (WRC:n esityslistan kohdat 1.9 ja 1.15). Jos vaadittavia taajuuksia ei onnistuta saamaan, EU menettää ainutlaatuisen tilaisuuden päästä maailmanlaajuiseksi toimijaksi. * Satelliittiyleisradio: varmistaa, että rajat ylittävän satelliittiyleisradioliikenteen yhteisössä vaatimat resurssit (kiertoratapaikat, kanavat) jaetaan oikeudenmukaisesti ja tehokkaasti (WRC:n esityslistan kohta 1.19). * Satelliittilaajakaistaviestintä: helpottaa satelliittilaajakaistapalvelujen kilpailuun perustuvaa tarjontaa ottamalla samalla huomioon nykyisten maanpäällisten ja avaruuspohjaisten palvelujen taajuusvaatimukset (WRC:n esityslistan kohta 1.13). * Tiheästi rakennettu kiinteä liikenne: varmistaa riittävä määrä taajuuksia kiinteiden laajakaistaverkkojen kohtuuhintaisten ja joustavien langattomien vaihtoehtojen oikea-aikaista käyttöönottoa varten multimediasovellusten tarjoamiseksi Euroopan kansalaisille (WRC:n esityslistan kohta 1.4). 4.2. Koordinointimenetelmät WRC-2000:ssa noudatettavien koordinointimenetelmien osalta tulisi vahvistaa seuraavat käytännöt: * Tuen ilmaisu alustaville neuvottelukannoille: yhteisön jäsenvaltioiden tulisi allekirjoittaa kaikki CEPT:n laatimat yhteiseurooppalaiset ehdotukset, joilla on merkitystä yhteisön politiikoille, ja erityisesti IMT-2000:heen ja Galileoon liittyvät ehdotukset. Allekirjoittamalla ECP:t Eurooppa astuu neuvotteluihin yhtenäisenä. Tämä ehkäisee myös kantojen hajaantumista poliittisella tasolla, kun otetaan huomioon, että kolmansien osapuolten taholta tuleva poliittinen paine tiettyjen asioiden osalta konferenssin aikana voisi jo itsessään vaarantaa Euroopan kannan yhdenmukaisuuden. * Sovittujen poliittisten tavoitteiden jatkuva tuki: yhteisön jäsenvaltioiden delegaatioiden tulisi pyrkiä pitämään kiinni sovituista kannoista koko konferenssin ajan, kun kyseessä ovat yhteisön poliittiset tavoitteet WRC-2000:ssa. Tämän ei ole tarkoitus rajoittaa pitkittyneissä neuvotteluissa tarvittavaa joustavuutta, kun neuvottelupöydässä saatetaan käsitellä toisiinsa liittymättömistä asioista koostuvia "paketteja" ja kun tietyt myönnytykset ovat välttämättömiä. Konferenssin aikana tarvitaan CEPT:n (ja tarvittaessa yhteisön) koordinointikokouksia, jotta voitaisiin säilyttää yhteisymmärrys neuvottelukannasta sovittujen tavoitteiden saavuttamiseksi. * Yhteisön säännöstö (acquis communautaire) neuvotteluissa: Jäsenvaltioiden on neuvoteltava yhteisön säännöstön mukaisesti, silloin kun sitä sovelletaan [19], ja otettava huomioon yhteisön kokonaisedut, kun sovitaan (i) mistä tahansa muutoksista ennen konferenssia sovittuihin CEPT:n kantoihin ja (ii) yhtenäisestä suhtautumisesta yhteisön ulkopuolisten maiden esille nostamiin uusiin asioihin, joihin CEPT:ssä ei ole voitu valmistautua. [19] Uusimpina neuvoston ja Euroopan parlamentin päätökset UMTS:stä, S-PCS:stä, GSM-R:stä ja Galileosta. Tässä yhteydessä Euroopan komission rooli konferenssissa määräytyy aihetta koskevien neuvoston päätelmien perusteella [20]. Komissio seuraa konferenssin neuvotteluja näiden päätelmien mukaisesti ja EY:n tarkkailijana WRC:ssä. [20] i) Maailman radiohallintojen konferenssissa (World Administrative Radio Conference WARC 1992) noudatettavia menettelyjä koskevat neuvoston päätelmät, 3.2.1992. ii) Komission vuoden 1997 WRC-konferenssia koskevaa tiedonantoa koskevat neuvoston päätelmät, 22.9.1997. * Yhteisön toimien tapauskohtainen koordinointi: CEPT:n toiminnan lisäksi jäsenvaltioiden delegaatioita voidaan koordinoida tapauskohtaisesti, jos kyseessä ovat EU:n edut ja jos yhteisön tason koordinointi tukee yhteisön etuja paremmin erityisesti kolmannen sukupolven matkaviestinnän ja satelliittiradionavigoinnin alalla. * Yhteinen julistus: nykyisen käytännön [21] mukaisesti Euroopan unionin puheenjohtajavaltio antaa yhteisön puolesta WRC-2000:n päätösasiakirjaan liitettäväksi yhteisen julistuksen, jossa todetaan, että EU:n jäsenvaltioiden delegaatiot ilmoittavat soveltavansa konferenssissa hyväksyttyjä radio-ohjesäännön muutoksia niille Euroopan yhteisön perustamissopimuksessa asetettujen velvoitteiden mukaisesti. [21] WARC 92:ta koskevat neuvoston päätelmät. * Alueellisten kantojen lähentäminen: komissio edistää yhteisön tärkeimpiä tavoitteita WRC-2000:ssa pitämällä tarvittavin osin yhteyttä yhteisön ulkopuolisiin maihin erityisesti matkaviestintään ja satelliittiradionavigointiin liittyvissä asioissa. Tämä voidaan toteuttaa esimerkiksi yhteisön ja kehitysmaiden yhteistyökumppanuuden puitteissa, joka on vahvistettu Lomén yleissopimuksessa [22], sekä muiden alueellisten yhteistyöjärjestelyjen [23] puitteissa. Tämän lisäksi komissio järjestää yhdessä CEPT:n kanssa kehitysmaiden EY-edustustoille vähän ennen WRC:n alkua tiedotustilaisuuden, jossa se selittää yhteisön etuja WRC:ssä. Tämä auttaa yhteisymmärryksen löytymistä erityisesti arabimaiden ja Afrikan maiden kanssa, jotka jakavat saman ITU-alueen Euroopan unionin kanssa (alue 1). [22] Neljäs AKT-ETY-yleissopimus, EYVL L 229, 17.8.1991, voimassaolo päättynyt 3.2.2000. Uusi Lomén yleissopimusta seuraava kehitysyhteistyökumppanuussopimus on neuvoteltu jo pitkälle, ja alustavasti se on määrä allekirjoittaa toukokuussa 2000. [23] Ks. neuvoston asetus (EY) N:o 1488/96, annettu 23 päivänä heinäkuuta 1996, Euro-Välimeri-yhteistyökumppanuudesta (MEDA), EU:n ja Persianlahden yhteistyöneuvostoa (EU-GCG) koskeva tiedonanto, KOM(95) 541/7, EU:n ja Mercosurin puitesopimukset jne. Samalla komissio aloittaa tiedotuskampanjan edistääkseen Galileo-järjestelmää WRC:ssä ja varmistaakseen mahdollisimman suuren kansainvälisen tuen yhteisön tavoitteille tällä alalla. 5. PÄÄTELMÄT Taajuuspolitiikka on yhteisössä kasvavan mielenkiinnon kohteena. Tämän tiedonannon ohella komissio valmistelee ehdotusta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi yhteisön radiotaajuuspolitiikasta. Tämän ehdotuksen tarkoitus on toisaalta luoda sääntelylle vakaat puitteet, joissa päätökset taajuuksien käytöstä tehdään tasapainotetusti ja oikeudellisesti varmassa ympäristössä, ja toisaalta varmistaa, että yhteisön taajuuksiin liittyvät edut turvataan kansainvälisissä yhteyksissä, kuten WRC:ssä. WRC-2000:ssa käsiteltävät asiat ovat niin tärkeitä, että yhteisön tulisi jo tässä vaiheessa keskustella siitä, kuinka Euroopan edut turvataan parhaiten. Yhteisön tavoitteiden saavuttaminen WRC-2000:ssa edellyttää poliittisen tuen ilmaisemista, jotta varmistettaisiin riittävä määrä taajuuksia kolmannen sukupolven matkaviestintäjärjestelmiä ja satelliittiradionavigointia varten. Näillä aloilla yhteisössä on päästy yksimielisyyteen poliittisten linjausten ja oikeudellisten vaatimusten suhteen. Nyt on aika vahvistaa tavoitteet käytännön ja taajuuksien hallinnan näkökulmasta. Mitä tulee koordinointimenetelmiin neuvoteltaessa Euroopan kannoista WRC-2000:ssa, yhteisö nojautuu pitkälti yhteistyöhön CEPT:n puitteissa. Jos tämä yhteistyö ei tuota yhteisön politiikkaa tukevia tuloksia, komissio koordinoi jäsenvaltioiden kantoja paikan päällä erityisesti kolmannen sukupolven matkaviestintäjärjestelmien ja satelliittiradionavigoinnin osalta. Komissio aikoo laatia WRC-2000:n jälkeen tiedonannon WRC-2000:n tuloksista suhteessa yhteisön politiikkaan ja yhteisölle tärkeistä asioista seuraavassa konferenssissa (joka on määrä pitää vuonna 2003). WRC-2000:n tuloksista riippuen yhteisön lähestymistapaa WRC:hen voidaan joutua tarkistamaan komission ehdotuksessa päätökseksi yhteisön radiotaajuuspolitiikasta. LIITE I WRC-2000-konferenssin esityslista selityksineen >TAULUKON PAIKKA> LIITE II YHTEISÖLLE TÄRKEÄT ASIAT WRC-2000:SSA Tämä liite täydentää viiden yhteisölle tärkeimmän aiheen kuvausta tiedonannon luvussa 3. Kustakin aiheesta annetaan tarkempaa taustatietoa sekä vastaavien yhteiseurooppalaisten ehdotusten (ECP) yleiskuvaus. I. Kolmannen sukupolven matkaviestintä (IMT-2000/UMTS) Taustaa Matkaviestinnän huomattava taloudellinen potentiaali selittää alan suuren mielenkiinnon kolmannen sukupolven matkaviestintää (IMT-2000) [24] kohtaan [24] International Mobile Telecommunications - 2000 (IMT-2000) on ITU:n näkemys 2000-luvun maailmanlaajuisesta matkaviestinnästä. Matkaviestintäalalla on hyvä mahdollisuus olla televiestintämarkkinoiden kehittämisen etulinjassa, koska se pystyy tarjoamaan jokaiselle helpon henkilökohtaisen mahdollisuuden matkaviestintään missä ja milloin tahansa [25]. Viime aikojen tekninen kehitys avaa näkymiä suurten datamäärien pakettikytkentäiselle langattomalle siirrolle, ja matkaviestinnän datapalvelujen käytön odotetaan ylittävän nykyisten lähinnä puheensiirtopalvelujen määrän. Tämä mahdollistaa kehittyneet palvelut, kuten faksien tai sähköpostin lähettämisen, sähköisen kaupankäynnin tai Internet-yhteydet liikkeellä oltaessa. Itse Internet kasvaa nopeasti sähköisen kaupankäynnin ja tietopalvelujen välittäjänä. Arvioiden mukaan vuoteen 2004 mennessä noin 60 % kaikista Internet-yhteyksistä perustuu langattomaan tai matkaviestintään. Siksi matkaviestintä on tärkeä ja keskeinen tekijä tietoyhteiskunnan toteuttamisessa. [25] Matkaviestinnän ja langattoman viestinnän (UMTS) tulevan kehittämisen strategia ja toimintaperiaatteet, komission tiedonanto, KOM(97) 513, 15.10.1997. Lisätaajuuksien saaminen on tärkeä edellytys, joka määrää alan kasvunäkymät. WARC-92:ssa määritettiin taajuusalueet kolmannen sukupolven järjestelmille ("IMT-2000-taajuusalueet") pyrittäessä yhdenmukaistamaan taajuuksien käyttöä järjestelmissä, jotka jo katsottiin luonteeltaan täysin maailmanlaajuisiksi. Useimmat ITU:n jäsenet ovat vahvistaneet ITU:n suosituksen. WRC-2000:ssa yritetään toimia WARC-92:n tavoin IMT-2000:n lisätaajuuksien määrittämiseksi. Yhteisö on tunnustanut uuden teknologian ja markkinoiden ennakoidun kysynnän tarjoamat mahdollisuudet, minkä vuoksi se on ryhtynyt jo varhaisessa vaiheessa tasoittamaan tietä kolmannen sukupolven järjestelmille. Yhteisön TTK-ohjelmissa tuettiin standardien laatimista yhdessä sen maailmanlaajuisen työn kanssa, jota ITU:ssa tehtiin IMT-2000:een liittyen. ITU:un toimitettiin UMTS, ehdotus kolmannen sukupolven järjestelmäksi, joka tunnustetaan nyt osaksi IMT-2000-suositusperhettä, jonka ITU viimeistelee. Yhteisö teki UMTS-päätöksen [26], jossa yhdenmukaistetaan kolmannen sukupolven järjestelmien käyttöönottoa ohjaavat sääntelyehdot. Siinä luodaan ennen muuta oikeudellinen perusta taajuusspektrin yhdenmukaistamiselle kolmannen sukupolven järjestelmien käyttöönottoa silmällä pitäen yhteisössä. [26] Kolmannen sukupolven matkaviestinnän ja langattoman viestinnän järjestelmän (UMTS) koordinoidusta käyttöönotosta Euroopan yhteisössä 14 päivänä joulukuuta 1998 tehty Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 128/1999/EY. Jotta IMT-2000:ta varten saataisiin ajoissa taajuuksia, CEPT on UMTS-päätöksen valtuutusten nojalla yhdenmukaistanut taajuusalueita IMT-2000:n käyttöön WARC-92:n suositusten perusteella. ITU:n IMT-2000-suosituksiin perustuvia kolmannen sukupolven matkaviestintäjärjestelmiä on määrä ottaa käyttöön vuoteen 2002 mennessä. On yleisesti hyväksytty, että taajuuksia on riittävästi palvelun aloittamista varten. WRC-2000 on kuitenkin keskeinen tekijä päätettäessä lisätaajuusalueiden pitkän ajan saatavuudesta kolmannen sukupolven järjestelmiä varten. Kolmannen sukupolven järjestelmien käyttöönoton edellyttämät suuret investointikustannukset ovat perusteltavissa vain, jos taajuuksia on saatavilla myös pitkällä aikavälillä. WRC-2000:ssa yritetään päästä sopimukseen IMT-2000:n lisätaajuuksista. CEPT:n laatimat yhteiseurooppalaiset ehdotukset: CEPT on arvioinut UMTS Forumin avustuksella tulevaisuuden multimediapalvelujen markkinoita ja tarvittavien taajuuksien määrää. CEPT tarkensi UMTS Forumin ehdottamaa mallia [27], liitti siihen taajuusarvion ja toimitti tiedot ITU:n pohdittaviksi, joka puolestaan vahvisti ne. [27] Report by the UMTS Forum on UMTS/IMT-2000 spectrum (Report No. 6, 1998) and on candidate extension bands for UMTS/IMT-2000 terrestrial (Report No. 7, 1999). Maaliskuussa 1999 ITU-R yksilöi selvitystensä perusteella maanpäällisen matkaviestinnän lisätaajuustarpeeksi vuoteen 2010 mennessä 160 MHz kaikkien alueiden osalta. Lisätaajuusvaatimus ylittää maanpäälliselle matkaviestinnälle varatun taajuusspektrin ja tulisi ratkaista yksilöimällä rajattu määrä peräkkäisiä kaistoja. Tämä päätös on esitetty ITU:n WRC-valmistelukokoukselle (CPM) ja se muodostaa tärkeän osan konferenssin CPM-raportista [28]. [28] CPM Report on technical, operational and regulatory/procedural matters to be considered by the 2000 World Radiocommunications Conference, ITU Radiocommunication sector, Geneva, 1999 UMTS-päätöksen nojalla komissio on valtuuttanut CEPT:n [29] laatimaan yhteiseurooppalaisen ehdotuksen. [29] Mandate to the CEPT for the development of a common plan to identify additional frequency spectrum for a terrestrial third-generation mobile and wireless communications system (UMTS) in the Community, ERC TG1(99)121. CEPT ja erityisesti sen konferenssien valmisteluryhmä laativat tämän johdosta yhteiseurooppalaisen ehdotuksen (ECP) 160 MHz:n lisätaajuuden yksilöimisestä. Taajuudet tulisivat saataville vuodesta 2005 Euroopassa ja viimeistään vuonna 2010 muualla maailmassa markkinakysynnästä riippuen [30]. [30] ECP:t esityslistan kohtaa 1.6 varten, Doc CPG2000-7, (2000)26 Rev 2. ECP:ssä (osa 1A) todetaan, että IMT-2000:n maanpäällistä osaa varten WRC-2000:ssa tulisi löytää kaikille maailman 3 alueelle soveltuvat maailmanlaajuiset taajuusalueet, jotka vastaavat 160 MHz:n lisätaajuustarpeeseen. Sen mukaan maailmanlaajuisesti yhdenmukaistetut taajuusalueet helpottavat maailmanlaajuista verkkovierailumahdollisuutta ja vähentävät IMT-2000-päätelaitteiden kustannuksia ja monimutkaisuutta. ECP:ssä todetaan, että IMT-2000:n nykyisten taajuuksien sijainti ei ole sama kaikilla 3 alueella. Siksi myös IMT-2000:n lisätaajuuksien sijainti voi vaihdella, minkä vuoksi maailmanlaajuisesti yhdenmukaistettujen IMT-2000-lisätaajuuksien yksilöinti voi edellyttää joustavuutta. ECP yksilöi taajuusalueen 2500-2690 MHz pääehdokkaaksi IMT-2000:n lisätaajuusalueen maailmanlaajuiseksi perustaksi. Lisäksi ECP:ssä ehdotetaan selvittämään, onko taajuuksien saatavuutta mahdollista edelleen lisätä. Näissä selvityksissä tutkitaan taajuuksien jakamismahdollisuuksia muiden palvelujen kanssa, kuten lennonjohtotutkat, jotka ovat lentoturvallisuuden keskeinen tekijä. Aiheesta on laadittu vastaava WRC:n päätöslauselmaluonnos. II. Satelliittiradionavigointijärjestelmät Taustaa Satelliittipaikantamisjärjestelmät, jotka alun perin suunniteltiin sotilaskäyttöön, ovat nykyään erittäin tärkeitä monille siviilisovelluksille, joihin liittyy navigointia ja paikantamista ja joilla on suuria taloudellisia mahdollisuuksia. Tällä hetkellä maailmanlaajuisia radionavigointijärjestelmiä (RNS) on kaksi, Yhdysvaltain GPS ja Venäjän GLONASS. Näissä järjestelmissä on siviilikäyttäjän näkökulmasta joitakin heikkouksia: järjestelmän toimivuudesta ei ole takuuta, järjestelmän virhemääristä ei ole tietoa ja järjestelmissä on ennakoimattomia tilapäisiä palvelukatkoja. RNSS-palveluille on annettu sopivat taajuusalueet aikaisemmissa WRC-konferensseissa. GPS ja GLONASS käyttävät huomattavaa osaa saatavilla olevista taajuuksista; uudet RNS-järjestelmät eivät voi keskeyttää nykyisiä palveluja. Seuraavan sukupolven maailmanlaajuisten järjestelmien suunnittelussa ja kehittämisessä ollaan jo pitkällä Yhdysvalloissa, Venäjän federaatiossa ja Länsi-Euroopassa (Euroopan unionissa ja Euroopan avaruusvirastossa). EU on käynnistänyt Galileo-hankkeen. Sen tarkoitus on suunnitella uusi RNS-pohjainen siviilijohtoinen järjestelmä, joka on toiminnallisesti riippumaton nykyisistä satelliittiradionavigointijärjestelmistä, mutta yhteensopiva ja yhteentoimiva niiden kanssa. Niinpä Galileolla on huomattava vaikutus maailmanlaajuisen satelliittinavigointijärjestelmän (GNSS) luotettavuuden, käytettävyyden ja yleisen suorituskyvyn kehittymiseen. Tämä on erityisen tarpeen ihmishengen suojaamiseen liittyvissä ja muissa kriittisissä sovelluksissa, joilla on oltava tukenaan vankka, luotettava ja siten toimintavarma järjestelmä. Paikanmääritys- ja navigointiverkko on tärkeä osa Euroopan laajuista kokonaisliikenneverkkoa. Euroopan parlamentti ja EU-ministerien neuvosto ovat hyväksyneet, että sen tulisi perustua satelliittijärjestelmiin yhdessä tiettyjen maanpäällisten järjestelmien kanssa. Komissio on määritellyt joukon tärkeitä poliittisia syitä uuden eurooppalaisen satelliitti- ja paikantamisjärjestelmän kehittämiselle (Galileo) sen sijaan, että tulevaisuudessa tukeuduttaisiin yhteisön ulkopuolisten maiden nykyisiin järjestelmiin, ja antoi suosituksensa helmikuussa 1999 [31]. [31] Komission tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle: Galileo - Euroopan osallistuminen satelliittinavigointipalvelujen uuteen sukupolveen, 10.2.1999, KOM(1999) 54. EU:n liikenneministerit hyväksyivät nämä suositukset ja Galileo-hanke aloitettiin 19. heinäkuuta 1999 annetulla päätöslauselmalla [32], jossa esitetään Galileon poliittinen tausta ja sille asetettavat vaatimukset. [32] Neuvoston päätöslauselma, annettu 19 päivänä heinäkuuta 1999, Euroopan osallistumisesta satelliittinavigointipalvelujen uuteen sukupolveen - Galileo - Määritysvaihe, EYVL C 221, 3.8.1999. * Galileota pidetään peruselementtinä luotaessa multimodaali-infrastruktuuri kaikkea ilma-, vesi- ja maaliikennettä varten. Sillä voi olla huomattava vaikutus liikenteen infrastruktuurin tehokkaaseen käyttöön, turvallisuuden lisäämiseen, ympäristön pilaantumisen vähentymiseen ja integroidun liikennejärjestelmän perustamiseen, joka on keskeisen tärkeässä asemassa yhtenäismarkkinoilla. * Eurooppalaisella satelliittinavigointijärjestelmällä tulee olemaan positiivinen vaikutus tieto- ja televiestintäteollisuuteen erityisesti kehitettäessä paikantamiseen perustuvien palvelujen Euroopan markkinoita. * Satelliittipaikantaminen, -navigointi ja -ajanmääritys ovat täysimääräisesti hyödynnettävissä vain maailmanlaajuisena järjestelmänä; kansainvälistä yhteistyötä tarvitaan jotta voidaan tarjota maailmanlaajuisesti yhteentoimivia ja yhteensopivia palveluja. Käyttäjien tarpeiden ja toiveiden tulisi olla avainasemassa päätettäessä eurooppalaisen satelliittinavigointijärjestelmän ja sen ominaisuuksien kehittämisestä. Samalla on otettava huomioon muiden kansainvälisten elinten (kuten ICAO, IMO, ITU ja WTO) esittämät vaatimukset. Neuvosto määritteli hankkeen ensimmäisen vaiheen valmistumiseen joulukuussa 2000 mennessä suoritettavan työn. Neuvosto kehotti siihen mennessä kiireellisesti toteuttamaan yhteistyössä kaikkien osallistuvien valtioiden ja CEPT:n kanssa tarvittavat toimet taajuuksien jakamiseksi ja samanaikaisesti aloittamaan yhdessä kaikkien asiaankuuluvien elinten kanssa tarvittavat WRC- valmistelutoimet. Galileon käynnistämisen jälkeen hankkeen toisen vaiheen on tarkoitus alkaa vuoden 2001 alussa, minkä tuloksena satelliittijärjestelmä on määrä ottaa ensimmäisen kerran käyttöön vuonna 2005. Galileon täydellinen toimintavalmius on määrä saavuttaa vuoteen 2008 mennessä. CEPT:n laatimat yhteiseurooppalaiset ehdotukset: WRC-2000:ssa tehdään useita tärkeitä päätöksiä, jotka vaikuttavat tulevaan satelliittiradionavigointipalveluun (RNSS) ja ilmailun radionavigointipalveluun (ARNS). Ennen kaikkea siinä päätetään RNSS:lle varattavista uusista taajuusalueista, millä on välitön vaikutus Galileon kehittämiseen sekä Yhdysvaltain GPS-järjestelmän ja Venäjän federaation GLONASS-järjestelmän jatkokehitykseen. CEPT on kehittänyt kaksi ECP:tä (osa 2A ja osa 2D) suoranaisesti GNSS:ään liittyviä WRC-2000:n esityslistan kohtia varten (kohdat 1.9 ja 1.15). Ne kattavat osittain samat taajuusalueet, joten niitä käsitellään yhdessä: * ECP:issä ehdotetaan uusia RNSS-taajuuksia satelliitista maahan, satelliitista toiseen ja maasta satelliittiin suuntautuvaan liikenteeseen sekä tarvittavin osin kentän tehotiheyden (pfd) rajoituksia ja muita toimia häiriöiden välttämiseksi näiden alueiden nykyisten käyttäjien kanssa (kuten ilmailun radionavigointi- tai -paikantamispalvelut, satelliitissa olevat vastaanottimet tai radioastronomiapalvelut). ECP:t heijastavat niitä taajuusvaatimuksia, jotka komission asettamat ja Galileo-ohjauskomitealle säännöllisesti raportoivat eri työryhmät ovat katsoneet tarpeellisiksi tässä vaiheessa. Niissä ei myöskään kyseenalaisteta nykyisten palvelujen tarjonnan jatkamista (erityisesti ilmailun etäisyysmittauslaitteet (DME) ja valvontatutkat). * ECP:issä todetaan, että siirtyvän satelliittiliikenteen (MSS) asettaminen alueelle 1559-1567 MHz yhteiskäyttöperiaatteella RNSS:n kanssa ei ole mahdollista eikä MSS:ää tulisi sallia tällä alueella. WRC-2000:ssa tulisikin vahvistaa RNSS:n nykyinen kehittäminen taajuusalueella 1559-1567 MHz. Jos WRC-2000:ssa ei voida sijoittaa MSS:n taajuusvaatimuksia toiselle taajuusalueelle, sen sijoittamista alueelle 1559-1567 MHz voitaisiin tarkistaa myöhemmässä konferenssissa. * ECP:issä tuetaan uuden satelliitista toiseen -suunnan käyttöönottoa alaviitteellä, jossa todetaan, että satelliitissa olevia vastaanottimia ei tarvitse suojata nykyisiltä RNSS-järjestelmiltä tai niiltä, joista ITU:n radioviestintätoimisto (BR) on saanut etukäteisjulkistuksen WRC-2000:n loppuun mennessä. Tämä määräys varmistaa, että tarve suojata satelliitissa olevat vastaanottimet nykyisiltä tai suunnitelluilta RNSS-järjestelmiltä ei vaikuta GPS:ään, GLONASSiin tai Galileoon. Näiden kahden aiheen osalta ECP:issä otetaan huomioon RNSS-sovellusten tarvittava suojaaminen ja vahvistetaan samalla tarve saada MSS:lle lisää taajuuksia. III. Satelliittiyleisradio (BSS) Taustaa Satelliittiyleisradiolähetykset ovat tärkeä keino television katselijoiden tavoittamiseksi Euroopassa. Nykyään yli 25 miljoonassa taloudessa Euroopassa on satelliittiantenni [33]. Satelliittiyleisradiolähetykset ovat kaapelitelevision ohella lisänneet huomattavasti kilpailua kaupallisella TV-alalla ja siten monipuolistaneet ohjelmatarjontaa ja kehittäneet sisältötuotantoa Euroopassa. [33] 1999 Reference Report to the Commission "Development of Digital Television in the European Union", (lähde: IDATE) Satelliittiyleisradioliikenteen taajuuksia koordinoi ITU. Sekä taajuuksia että kiertoratapaikkoja on niukasti. Taajuuksia annetaan maille kiintiöperiaatteella riippumatta siitä, käytetäänkö taajuuksia vai ei. WARC-77:ssa hyväksyttiin taajuussuunnitelma (ITU:n radio-ohjesäännön (RR) lisäyksessä S30) satelliittiyleisradioliikenteelle alueilla 1 ja 3. WARC-85:ssa hyväksyttiin vastaava kiinteän satelliittiliikenteen syöttöyhteyksien taajuussuunnitelma (RR:n lisäyksessä S30A). Vuoden 1977 suunnitelmassa varataan 5 kanavaa kutakin alueen 1 maata varten ja 4 kanavaa kutakin alueen 3 maata varten. Kanavan leveys lasketaan oletetun analogisen TV-signaalin lähetyksen perusteella, mikä on tullut yhä kyseenalaisemmaksi digitaalisatelliittitelevision myötä, jossa taajuusyksikköön mahtuu enemmän lähetyskanavia [34]. [34] Lyhyellä aikavälillä tämä ei välttämättä vapauta taajuuksia, koska tarvitaan siirtymäkausi, jona lähetetään sekä analogisia että digitaalisia lähetyksiä (luovuttaessa asteittain analogisista TV-vastaanottimista). Satelliittiyleisradioliikenteen taajuuksien suunnitteluun liittyy useita kysymyksiä, kuten taajuusspektrin käytön tehokkuus (suunnitellut taajuusalueet suhteessa kysyntään perustuvaan varaamiseen, digitalisoinnin vaikutukset), taajuuskiintiöiden nostaminen (esim. alueelliset BSS-järjestelmät suhteessa kansallisiin järjestelmiin) sekä välillisesti kysymys kansallisesta määräämisoikeudesta sallittaessa sisällön lähettäminen kansallisille alueille. Euroopassa satelliittiyleisradioliikennettä ei harjoiteta kansallisella tasolla. Kolme satelliittiyleisradio-operaattoria tarjoaa yleiseurooppalaisia palveluja. Tämä on mahdollista ITU:n sääntöjen mukaan niin kauan kuin yksittäiset maat eivät vastusta sitä eivätkä halua taajuuskiintiötä käyttöönsä. EU:ssa ohjelmien vapaata liikkuvuutta säännellään "televisiosta ilman rajoja" annetulla direktiivillä [35]. Tällä direktiivillä koordinoidaan jäsenvaltioiden lainsäädäntöä ja taataan vapaus harjoittaa lähetystoimintaa Euroopan unionissa. Direktiivissä säädetään EU:n laajuisista säännöistä, jotka koskevat sisältöön liittyvien yleisen edun mukaisten tavoitteiden saavuttamista. WRC:ssä otetaan huomioon lähinnä taajuuksien varaamisen tekninen toteutettavuus. Koska kuitenkin satelliittiyleisradiotaajuudet on tähän asti annettu ITU:ssa maakohtaisesti, tietyissä yhteisön naapurimaissa, jotka eivät ole assosioituneet yhteisöön, ollaan huolissaan ohjelmien näkymisestä niiden alueella ilman valvontaa. Tämä koskee erityisesti alueellisten satelliittijärjestelmien kautta lähetettävää ohjelmaa [36]. [35] Neuvoston direktiivi 89/552/ETY, annettu 3 päivänä lokakuuta 1989, televisiotoimintaa koskevien jäsenvaltioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta, EYVL L 298, 17.10.1989. [36] Suurin osa niistä maista, jotka ovat assosioituneet Euroopan yhteisöön, ovat velvollisia koordinoimaan ja milloin tarkoituksenmukaista, harmonisoimaan rajojen välisiä lähetyssäännöksiä, audiovisuaalisia teknisiä standardeja ja Euroopan audiovisuaalisen teknologian edistämistä koskevia menettelytapojaan. CEPT:n laatimat yhteiseurooppalaiset ehdotukset: Eräät alueen 1 ja 3 maat ovat pyytäneet BSS-taajuuksien muuttamista saadakseen lisää maakohtaisia kanavia kansallisia lähetyksiä varten. Ne odottavat, että nämä muutokset tehdään WRC-2000:ssa. WRC-97:ssa hyväksytyssä päätöslauselmassa 532 todetaankin, että tällaisen uudelleenjärjestelyn toteutettavuus olisi selvitettävä. Joitakin selvityksiä on jo tehty, mutta useimmat CEPT-maat pitävät niitä riittämättöminä. Eräät alueiden 1 ja 3 maat pitävät tätä kuitenkin yhtenä pääkysymyksistään. WRC-2000:ssa on siksi päätettävä, vallitseeko asiasta riittävä yhteisymmärrys uudelleenjärjestelyn toteuttamiseksi tässä vaiheessa. Seuraavassa vaiheessa on sovittava uudelleenjärjestelyn toteuttamistavoista sekä aikataulusta. Tämän tiedonannon kirjoittamisvaiheessa BSS-taajuusalueiden muuttamista koskeva ECP on vielä valmisteluvaiheessa CPG-ryhmässä. CPG on suhtautunut suurin varauksin BSS-alueiden muuttamiseen niinkin pian kuin WRC-2000:ssa, ja se on ehdottanut nykyisen käyttösuunnitelman säilyttämistä, kunnes sen muuttamisesta päästään sopimukseen. Käyttösuunnitelman muuttamisen valmistelussa on harkittava kahta vaihtoehtoista ehdotusta. Toisessa sallittaisiin alueen 1 ja 3 kullekin maalle varatun taajuuskapasiteetin nostaminen nykyisestä viidestä kanavasta kymmeneen, joskin samalla sovellettaisiin tiettyjä periaatteita, joilla myös alueellisia tai alueellista suppeampia BSS-järjestelmiä säänneltäisiin yhden suunnitelman puitteissa. Toinen vaihtoehto, josta CPG:ssä on keskusteltu, on perustaa kaksi erillistä käyttösuunnitelmaa, yksi kansallisia taajuusvarauksia varten ja toinen lisävarauksia, kuten alueellisia tai sitä suppeampia BSS-järjestelmiä tai tiettyjä käyttösuunnitelman muutoksia varten. CPG aikoo myös ehdottaa uusia yhteensopivuuskriteerejä, jotka helpottavat BSS-järjestelmien yhteensopivuuden arviointia muiden palvelujen kanssa ja helpottavat siten itse taajuuksien uudelleenjärjestämistä. Lopuksi CEPT ehdottaa tehtäväksi joitakin teknisiä selvityksiä, jotta voidaan ottaa huomioon viime aikojen tekniset parannukset ja mahdollisuudet. IV. Satelliittilaajakaistaviestintä Taustaa Parhaillaan kehitettävät satelliittilaajakaistajärjestelmät, kuten Skybridge tai Teledesic, tarjoavat suuren siirtokapasiteetin, jota voidaan jakaa yksittäisille käyttäjille satelliittien suurella kattavuusalueella. Näiden järjestelmien kehittyminen osana yhteisön politiikkaa, joka tähtää tietoyhteiskunnan toteuttamiseen riittävän infrastruktuurin tukemana, on yhteisön etujen mukaista. S-PCS-päätöksen [37] yhteydessä komissio valtuutti äskettäin CEPT:n tutkimaan toimia, joita tarvitaan yli 3 GHz:n alueella toimivien järjestelmien käytön yhdenmukaistamiseksi EU:ssa. Laajakaistasatelliittijärjestelmät kuuluvat näihin. [37] Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 710/97/EY yhteensovitetusta valtuutusmenettelystä satelliittivälitteisten henkilökohtaisten viestintäpalvelujen alalla yhteisössä, EYVL L 105, 23.4.1997, s.4. Nykyisin suunnitteilla olevat satelliittilaajakaistajärjestelmät toimivat mm. 10-18 GHz:n alueella ("Ku"-alue) ja 18-30 GHz:n alueella ("Ka"-alue), joita kuormittavat huomattavasti myös maanpäälliset kiinteät järjestelmät (FS) sekä geostationaariset yleisradiosatelliitit tai kiinteän satelliittiliikenteen satelliitit (GSO BSS, GSO FSS). Ei-geostationaarisia satelliitteja (NGSO) samoilla taajuusalueilla käyttävien satelliittilaajakaistajärjestelmien käyttöönotto edellyttää siten teknisiä erikoistoimia mahdollisten häiriöiden vähentämiseksi ja järjestelmien rinnakkaisen toiminnan mahdollistamiseksi. Yksi mahdollisista tekniikoista on NGSO-lähetysten tehorajoitukset. CEPT ehdotti tätä uutta lähestymistapaa WRC-97:ssä. Kun otetaan huomioon satelliittilaajakaistajärjestelmien maailmanlaajuinen luonne, tällaisten tehorajoitusten osalta on olennaista päästä maailmanlaajuisiin sopimuksiin. Tässä lähestymistavassa lähdetään olettamuksesta, että jos NGSO-järjestelmät ovat eritelmien mukaisia, muuta koordinointia ei tarvita ja NGSO-verkkoja voidaan käyttää ilman koordinointia GSO-verkkojen kanssa ja päin vastoin. Myös FS-järjestelmät suojattaisiin. WRC-97:ssä päätettiin sisällyttää tehorajoitukset artikloihin S21 ja S22, jotta varmistettaisiin ei-geostationaaristen kiinteän satelliittiliikenteen järjestelmien (NGSO FSS), geostationaaristen kiinteän satelliittiliikenteen järjestelmien (GSO FSS) ja geostationaaristen BSS-järjestelmien (GSO BSS) -järjestelmien sekä avaruustutkimukseen liittyvien ja maanpäällisten järjestelmien rinnakkainen toiminta edellä mainitulla taajuusalueella. WRC-97:ssa hyväksyttiin näille taajuusalueille käsite "kovat rajat" ja niihin liittyvät sääntelyehdot. Näitä rajoja voidaan tarkistaa ja muuttaa WRC-2000:ssa. WRC-97:ssä tehtiin seuraava kompromissi: Teledesicille varattua taajuusaluetta kasvatettiin 100 MHz:llä (RES 120), jolloin Teledesicillä oli pääsy ensisijaisin oikeuksin 500 MHz:iin, jota se pyysi toiminnalleen. Teledesicin taajuusalueella tehorajoitusta ei sovellettaisi. Tehorajoitukset otettiin käyttöön kaikkia muita Ku- ja Ka-taajuusalueen osia varten. Tehorajoitusten määritelmät olivat kuitenkin väliaikaiset ja niitä oli määrä selvittää tarkemmin. CEPT:n laatimat yhteiseurooppalaiset ehdotukset: WRC-2000:n esityslistan kohta 1.13 käsittelee ehtoja, joilla tulevat satelliittilaajakaistajärjestelmät saavat toimia tietyillä taajuusalueilla. ITU on tutkinut tätä asiaa vuodesta 1997 pitkillä ja perusteellisilla selvityksillä ekvivalentista kentän tehotiheydestä (epfd; equivalent power flux density). NGSO FSS -lähetyksille on määritelty rajat kaikissa tapauksissa. Nämä selvitykset ovat validoineet tekniset ja sääntelyyn liittyvät ehdotukset, jotka muodostivat WRC-97:n päätösten perustan. Asia on saatettu ratkaista konferenssin valmistelukokouksessa, jossa Kanada esitti kompromissiratkaisua tehorajoitusvaihtoehdon A (jota useimmat delegaatiot tukevat) ja vaihtoehdon B (jota Yhdysvallat ja Israel tukevat) välillä. Sekä NGSO- että GSO-operaattorit ovat ilmaisseet suostumuksensa kompromissiehdotukseen. Tätä aihetta koskeva ECP (osa 3) tukee päätöslauselmissa 130 (WRC-97), 131 (WRC-97) ja 538 (WRC-97) tarkoitettujen taajuusalueiden rajoituksista tehtyjen selvitysten tuloksia ja erityisesti: * artiklaan S21 ehdotettuja muutoksia, jotka koskevat NGSO FSS -järjestelmien rajoituksia kiinteän liikenteen suojaamiseksi ja päätöslauselman 131 (WRC-97) kumoamista, * artiklan S22 osaan II ehdotettuja muutoksia, jotka koskevat ei-geostationaaristen kiinteän satelliittiliikenteen järjestelmien operatiivisia ja muita toiminnallisia rajoituksia sekä rajoitusten täyttymisen todentamista geostationaaristen FSS- ja BSS-järjestelmien suojaamiseksi ("validation limits", "operational limits", "additional operational limits"), * tarvetta valvoa päätöslauselman avulla kokonaishäiriöitä, joita kaikki NGSO FSS -järjestelmät aiheuttavat toimiville GSO-maa-asemille, * sekä GSO- että NGSO-järjestelmien vapauttamista S5.488:ssa ja S5.491:ssä esiintyvistä kansallisista tai alueellista suppeammista rajoituksista. V. TIHEÄSTI RAKENNETTU KIINTEÄ LIIKENNE Taustaa Vuoden 1998 markkinoiden vapauttamista seurannut kilpailun kehittyminen Euroopan televiestinnän kaukoyhteyksien markkinoilla on jo tuonut asiakkaille merkittäviä etuja valinnanvaran ja hintojen suhteen. Tämä "menestystarina" ei ole kuitenkaan toistunut paikallisella tasolla. Tällä hetkellä Internetin kasvua Euroopassa hidastaa vakiintuneiden teleoperaattoreiden hallitseva asema tilaajayhteyksissä eli käyttäjien tiloihin (kodit, koulut, useimmat yritykset jne.) johtavissa kaapelirakenteissa. Tämä on johtanut suhteellisen korkeisiin Internetin yhteys- ja käyttömaksuihin, ja laajakaista-Internetin saatavuus on riittämätön. Siksi Internet-sovelluksia otetaan Euroopassa käyttöön Pohjois-Amerikkaa hitaammin. Tämän vuoksi yksi Euroopan komission käynnistämän eEurope-aloitteen perustavoitteista on tukea toimia, joilla Euroopan kansalaiset pääsevät Internetiin mahdollisimman nopeasti. eEurope-aloitteessa pohditaan mm. keinoja poistaa Internetin käytön pullonkaulat Euroopassa. Tähän pyritään edistämällä vakiintuneiden operaattorien hallitsemien tilaajayhteyksien eriyttämistä ja yksinkertaistamalla ja nopeuttamalla uusien palvelujen toimilupamenettelyjä koko EU:ssa. Lisäksi siinä tuetaan yhdenmukaistettujen taajuuksien antamista langattomille multimediajärjestelmille, mikä lisää kilpailua laajakaistamarkkinoilla, parantaa valinnanvaraa ja lopulta alentaa kuluttajahintoja. Yli 30 GHz:n taajuusalueilla HDFS-palvelut vastaavat uusien laajakaistapalvelujen ja sovellusten nopeasti kasvavien markkinoiden kysyntään. Niiden ansiosta uudet operaattorit voivat hyödyntää vaihtoehtoisia infrastruktuureja nopeasti, joustavasti ja kustannustehokkaasti. HDFS-palvelut siirtävät dataa nopeammin kuin nykyiset kapeakaistaiset puhelinverkot, ja ne ovat nopeasti varteenotettava vaihtoehtoinen alusta muiden laajakaistatekniikoiden, kuten DSL:n ja kaapelimodeemien, multimediapalveluille. HDFS:ää voidaan käyttää myös matkaviestintäjärjestelmänä Euroopassa GSM- ja IMT-2000-palveluille. Sekä kiinteiden langattomien yhteyksien kasvupotentiaali että tämän tuomat edut Euroopan kansalaisille ovat huomattavat, minkä vuoksi niiden taajuusvaatimukset on turvattava. CEPT:n laatimat yhteiseurooppalaiset ehdotukset: CEPT on laatinut kolme ECP:tä WRC-2000:n esityslistan kohtaa 1.4 varten: Ensimmäisessä ECP:ssä (osa 6A1) Eurooppa tukee HDFS:n käyttöä 37-39,5 GHz:n taajuusalueella, joka on Euroopassa jo voimakkaasti kuormitettu. Lisäksi Eurooppa tukee 39,5-40,5 GHz:n taajuusalueen käyttöä FSS-palvelussa, jotta sekä FS että FSS voisivat käyttää 38 GHz:n aluetta. Toisessa ECP:ssä (osa 6A2) Eurooppa tukee HDFS:n käyttöä taajuusalueilla 31,8-33,4 GHz, 51,4-52,6 GHz, 55,78-59 GHz ja 64-66 GHz. Taajuusalueen 31,8-33,4 GHz osalta Eurooppa tukee CPM:n päätelmää, jonka mukaan taajuuksien jakaminen FS:n ja muiden palvelujen kesken on mahdollista soveltamalla sopivia häiriönlieventämismenetelmiä. Siksi se ehdottaa, että WRC-2000:ssa vahvistetaan FS:n käyttö tällä taajuusalueella. Myös taajuusalueen 51,4-52,6 GHz osalta Eurooppa tukee CPM:n päätelmää, jonka mukaan FS voi jakaa alueen syrjäseuduilla sijaitsevien EESS- (maantutkimuksen satelliittipalvelujen) ja RA-asemien (radioastronomia) kanssa, jolloin taajuusvarauksia ei tarvitse muuttaa. Taajuusalueen 55,78-59 GHz osalta jakaminen on mahdollista EESS:n kanssa. Eurooppa ehdottaa myös ISS-palvelujen (satelliittien välisten palvelujen) käytön rajoittamista tällä taajuudella GSO- ja LEO-satelliitteihin tietyin pfd-rajoituksin samalla, kun myös FS:ään sovelletaan joitakin tehorajoituksia, jolloin taajuusvarauksia ei tarvitse muuttaa. Taajuusalueen 64-66 GHz HDFS voi jakaa muiden järjestelmien kanssa, jolloin taajuusvarauksia ei tarvitse muuttaa. Kolmannessa ECP:ssä (osa 6A3), joka koskee kiinteää liikennettä taajuusalueella 40,5-42,5 GHz, Eurooppa vastustaa FSS:n käyttöönottoa alueella 1 ja ehdottaa poistettavaksi BSS-varauksen alueella 1. Tämä sen vuoksi, että on vahvasti kyseenalaista, voidaanko langattomia multimediajärjestelmiä (MWS) ja koordinoimattomia FSS/BSS-maa-asemia käyttää rinnan tällä taajuusalueella Euroopassa, kun otetaan huomioon, että ne toimivat samoissa tiheään asutuissa kaupunkiympäristöissä. LIITE III SANASTO APT Aasian ja Tyynenmeren alueen teleasiain yhteistyöjärjestö ARNS Ilmailun radionavigointipalvelu BSS Satelliittiyleisradio CEPT Euroopan radio-, tele- ja postihallintojen yhteistyökonferenssi CITEL Yleisamerikkalainen teleasiain komissio CPG CEPT:n konferenssien valmisteluryhmä CPM Konferenssin valmistelukokous DME Etäisyysmittauslaitteisto ECP CEPT:n/GPG:n hyväksymä yhteiseurooppalainen ehdotus ECTEL Euroopan televiestintäalan ja ammattielektroniikan yhteistyöjärjestö EESS Maantutkimuksen satelliittipalvelut EITIRT Euroopan tietotekniikka- ja televiestintäalan yritysten yhteistyöelin ERC Euroopan radioviestintäkomitea ERO CEPT:n alainen Euroopan radioviestintätoimisto ESA Euroopan avaruusvirasto ETP Eurooppalainen telealan yhteistyöelin EU Euroopan unioni FS Maanpäälliset kiinteät järjestelmät FSS Kiinteä satelliittiliikenne GALILEO Eurooppalainen satelliittinavigointi- ja paikantamisjärjestelmä GLONASS Venäjän federaation satelliittinavigointijärjestelmä GNSS Maailmanlaajuinen satelliittinavigointijärjestelmä GPRS Pakettikytkentäinen langaton tiedonsiirtotekniikka GPS Yhdysvaltain maailmanlaajuinen paikantamisjärjestelmä GSM Yleiseurooppalainen digitaalinen matkaviestintästandardi GSM-R Raidesovellusten GSM GSO Geostationaarinen kiertorata HDFS Tiheästi rakennettu kiinteä liikenne ICAO Kansainvälinen siviili-ilmailujärjestö IMO Kansainvälinen merenkulkujärjestö IMT-2000 International Mobile Telecommunications - 2000 ITU Kansainvälinen teleliitto ITU-R ITU:n radioviestintäjaosto MSS Siirtyvä satelliittiliikenne NGSO Ei-geostationaarinen kiertorata RA Radioastronomialiikenne RNS Radionavigointijärjestelmä RNSS Satelliittiradionavigointijärjestelmä RR ITU:n radio-ohjesääntö TTK Tutkimus ja teknologinen kehittäminen S-PCS Satelliittivälitteiset henkilöviestintäpalvelut (Satellite Personal Communications Services) S-UMTS Satelliittivälitteinen UMTS UMTS Yleismaailmallinen matkaviestintäjärjestelmä WARC Maailman radiohallintojen konferenssi WRC Maailman radioviestintäkonferenssi WTO Maailman kauppajärjestö