COTIF-yleissopimuksen 14 artiklan 2 §:n c kohdan mukaan yleiskokouksella on toimivalta valita pääsihteeri kolmen vuoden pituiseksi kaudeksi, joka voidaan uusia enintään kahdesti (COTIF-yleissopimuksen 21 artiklan 2 §). Yleiskokouksen työjärjestyksen (21 artiklan 2 §) mukaan yleiskokouksen päätökset tehdään periaatteessa kaikkien kokoushuoneessa äänestyksen aikana asianmukaisesti edustettuina olevien äänten enemmistöllä.

Yleiskokous on OTIFin korkein päätöksentekoelin, joka tekee päätökset yleissopimusta koskevista muutosehdotuksista. Tapauksen mukaan vaatimuksena on, että kaksi kolmasosaa tai puolet jäsenvaltioista hyväksyy ehdotetut muutokset.

COTIF-yleissopimuksen osapuolina on 50 maata, joihin kuuluvat myös 26 EU:n jäsenvaltiota eli kaikki muut jäsenvaltiot paitsi Kypros ja Malta. Myös unioni on ollut sopimuspuolena vuodesta 2011 alkaen.

Tämä ehdotus koskee päätöstä OTIFin yleiskokouksen 14. istunnossa, joka on määrä pitää 27. helmikuuta 2019, unionin puolesta otettavan kannan vahvistamisesta, silloin kun tämän elimen on määrä valita Valtioiden välisen kansainvälisten rautatiekuljetusten järjestön (OTIF) pääsihteeri 8. huhtikuuta 2019 ja 31. joulukuuta 2021 väliseksi kaudeksi. Istuntoasiakirjat ovat saatavissa turvatunnuksilla OTIFin verkkosivustolta: http://extranet.otif.org/en/?page_id=1083

Sen vuoksi on todennäköistä, että pääsihteerin toiminta vaikuttaa OTIFin toimintaan aloilla, jotka liittyvät suoraan unionin rautatiepolitiikan kehittämiseen ja soveltamiseen. Vastaavasti pääsihteerin toiminta vaikuttaa todennäköisesti myös unioniin, joka on OTIFin jäsen.

–On tärkeää huomata myös se, että pääsihteerillä on erillinen ja itsenäinen rooli sopimuspuolten välisten erimielisyyksien selvittämisessä. Pääsihteerin tehtävänä on ”pyrkiä asianosaisen pyynnöstä palveluksiaan tarjoamalla selvittämään erimielisyydet, jotka ovat syntyneet näiden välillä yleissopimuksen tulkitsemisesta tai soveltamisesta” (COTIF-yleissopimuksen 21 artiklan 3 §:n j kohta).

Jäsenvaltioiden olisi tehtävä omat valintansa seuraavien seikkojen perusteella:

Ensinnäkin pitäisi olla selvää, että jäsenvaltiot äänestävät vain sellaisia hakijoita, jotka ovat jäsenvaltioiden ehdottamia unionin kansalaisia ja täyttävät kaikki pätevyysvaatimukset. Näiden ensimmäisten valintaperusteiden tulisi estää viime hetken yllätykset, vaikka hakuaika onkin jo päättynyt. Toiseksi unionilla on erityinen intressi tässä valintamenettelyssä, minkä vuoksi äänet olisi annettava hakijalle, joka täyttää parhaiten tietyt unionin edun kannalta tärkeät valintaperusteet. Osa näistä perusteista sisältyy jo hakuilmoitukseen. Yksi unionille tärkeistä perusteista liittyy hakuilmoituksessa asetettuun vaatimukseen mutta on täsmällisempi, koska siinä otetaan huomioon valintaan liittyvä unionin intressi.

Valintaperusteiksi ehdotetaan seuraavia perusteita:

Mahdolliset valintaperusteet Hakuilmoituksen vaatimukset EU-tuntemus Hakuilmoituksen liitteessä ei mainita erikseen seuraavaa perustetta: Euroopan unionin toimielinjärjestelmän ja unionin rautatiesäännöstön ja -politiikan tuntemus (liittyy hakuilmoituksen liitteessä olevan 4 kohdan vaatimukseen). Tekninen pätevyys Hakuilmoituksen liitteessä olevissa 4, 5 ja 6 kohdassa mainitut perusteet Yleinen pätevyys Hakuilmoituksen liitteessä olevissa 8 ja 9 kohdassa mainitut perusteet niiden perusteiden lisäksi, jotka mainitaan liitteen sisältämän vaatimusluettelon viimeisessä kohdassa: Dynaamisesti yhteistyökykyinen, tulevaisuuteen suuntautunut, helposti lähestyttävä ja päätöskykyinen henkilö, jolla on näyttöä monikulttuurisesta työskentelystä. Kyky kehittää poliittisia, oikeudellisia, institutionaalisia ja rahoituksellisia konsepteja.

4. Oikeusperusta

4.1.Menettelyllinen oikeusperusta

4.1.1.Periaatteet

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 218 artiklan 9 kohdassa määrätään päätöksistä ”sopimuksella perustetussa elimessä unionin puolesta esitettävien kantojen vahvistamisesta, silloin kun tämän elimen on annettava säädöksiä, joilla on oikeusvaikutuksia, lukuun ottamatta säädöksiä, joilla täydennetään tai muutetaan sopimuksen institutionaalisia rakenteita”.

Ilmaisu ’säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia’ käsittää myös sellaiset säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia kyseiseen elimeen sovellettavan kansainvälisen oikeuden nojalla.

4.1.2.Soveltaminen käsiteltävänä olevassa asiassa

OTIFin yleiskokous on sopimuksella perustettu elin; se on perustettu COTIF-ylleissopimuksella. OTIFin pääsihteerin valinta, josta yleiskokouksen on määrä päättää, on päätös, jolla on oikeusvaikutuksia. Oikeusvaikutukset syntyvät pääsihteerille annetuista tehtävistä, jotka eivät ole pelkästään kansainvälisen sopimuksen hallinnointia, soveltamista ja toimintaa. Tätä asiaa on käsitelty tarkemmin kohdassa 3.2.2.1. Kuten kyseisessä kohdassa on todettu, henkilövalinnalla voi olla puhtaasti teknisten kysymysten lisäksi merkittäviä vaikutuksia pääsihteerin tehtävien suorittamiseen. Pääsihteeri voi nimittäin ohjata OTIFin toiminnan poliittista ja oikeudellista suuntaa erityisesti tekemällä yleissopimusta koskevia muutosehdotuksia ja puuttumalla jäsenten välisiin erimielisyyksiin.

Näiden seikkojen perusteella voidaan todeta, että OTIFin pääsihteerin valinnalla on oikeusvaikutuksia. Valinnalla ei täydennetä eikä muuteta sopimuksen institutionaalisia rakenteita. Tämän vuoksi ehdotetun päätöksen menettelyllinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohta.

4.2.Aineellinen oikeusperusta

SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla annettavan päätöksen aineellinen oikeusperusta määräytyy ensisijaisesti sen suunnitellun säädöksen tavoitteen ja sisällön perusteella, jota unionin puolesta otettava kanta koskee. Jos suunnitellulla säädöksellä on kaksi tavoitetta tai siihen sisältyy kaksi osatekijää ja jos toinen näistä tavoitteista tai osatekijöistä on mahdollista määritellä pääasialliseksi tavoitteeksi tai osatekijäksi, johon nähden toinen tavoite tai osatekijä on liitännäinen, SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla hyväksyttävällä päätöksellä on oltava vain yksi aineellinen oikeusperusta eli se, jota pääasiallinen tai ensisijainen tavoite tai osatekijä edellyttää.

Suunnitellun päätöksen pääasiallinen tavoite ja sisältö liittyvät rautatieliikenteeseen.

Sen vuoksi päätösehdotuksen aineellinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 91 artikla.

4.3.Päätelmät

Ehdotetun päätöksen oikeusperustana tulisi olla SEUT-sopimuksen 91 artikla yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa.