EUROOPAN KOMISSIO Strasbourg 5.7.2016 COM(2016) 446 final KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE, NEUVOSTOLLE JA TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMELLE EU:n talousarviota koskeva vuotuinen hallinto- ja tuloksellisuuskertomus 2015



Sisällysluettelo Johdanto Tuloksellisuus ja tulokset 1.1. Tuloksellisuus on Junckerin komission keskiössä 1.2. Yhteenveto edistymisestä 1.3 Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky (otsake 1A) 1.3.1 Vuosien 2014–2020 ohjelmien täytäntöönpano 1.3.2 Vuosia 2007–2013 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen ohjelmien tulokset 1.4 Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen koheesio (otsake 1B) 1.4.1 Vuosien 2014–2020 ohjelmien täytäntöönpano 1.4.2 Vuosien 2007–2013 ohjelmien tulokset 1.5 Kestävä kasvu: Luonnonvarat (talousarvion otsake 2) 1.5.1 Vuosien 2014–2020 ohjelmien täytäntöönpanotiedot 1.5.2 Vuosien 2007–2013 ohjelmien tulokset 1.6. Turvallisuus ja kansalaisuus (talousarvion otsake 3) 1.6.1 Vuosien 2014–2020 monivuotisen rahoituskehyksen ohjelmien täytäntöönpano 1.6.2 Vuosien 2007–2013 monivuotisen rahoituskehyksen ohjelmien tulokset 1.7 Globaali Eurooppa (talousarvion otsake 4)

1.7.1 Vuosien 2014–2020 ohjelmien täytäntöönpano 1.7.2 Vuosien 2007–2013 ohjelmien tulokset Tuloksellisuutta ja tuloksia koskevat päätelmät Hallinnointisaavutukset 2.1 Sisäisen valvonnan tavoitteiden saavuttaminen 2.1.1. Laillisuuteen ja sääntöjenmukaisuuteen liittyvien riskien hallinta: riskinalainen määrä ohjelmien päättyessä 2.1.2. Kustannustehokkuuden ja yksinkertaistamistoimien valvonta 2.1.3. Petostentorjuntastrategiat 2.2 Johdon vahvistuslausumat 2.3 Sisäisen tarkastuksen (IAS) työstä saatava varmuus 2.4 Vastuuvapauden myöntämisen jälkeinen seuranta ja ulkoisen tarkastuksen suositukset Hallinnointisaavutuksia koskevat päätelmät



Johdanto EU:n talousarvion turvin eurooppalaiset voivat yhdessä vastata yhteisiin haasteisiin sekä Euroopan että kansainvälisellä tasolla. EU:n talousarvio on noin 1 prosentti EU:n bruttokansantulosta ja 2 prosenttia EU:n julkisista menoista, ja sitä käytetään yhdessä kansallisten talousarvioiden ja muiden toiminta- ja sääntelyvälineiden kanssa Euroopan tasolla tukemaan unionin strategisten tavoitteiden saavuttamista. Sillä autetaan etenkin saavuttamaan komission puheenjohtajan Jean-Claude Junckerin asettamat poliittiset painopisteet. Nämä painopisteet ilmentävät Euroopan talouden ja yhteiskunnan keskeisiä haasteita ja muodostavat viitekehyksen kaikille komission toimille. Ne täydentävät voimakkaasti kasvua ja työllisyyttä edistävää Eurooppa 2020 -strategiaa, joka käynnistettiin vuonna 2010 ja jolla otettiin käyttöön joukko yleistavoitteita, jotka on tarkoitus saavuttaa vuoteen 2020 mennessä työllisyyden, tutkimuksen ja kehittämisen, ilmastonmuutoksen ja energian, koulutuksen, köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen alalla. Nämä yhteiset tavoitteet muodostavat etenemissuunnitelman niin Euroopan kuin kansallisen tason toimille, ja talouspolitiikan eurooppalaista ohjausjaksoa koskevassa prosessissa ne muotoillaan jäsenvaltioiden suuntaviivoiksi. Vuosia 2014–2020 koskeva monivuotinen rahoituskehys ja siihen liittyvät rahoitusohjelmat on suunniteltu tukemaan Eurooppa 2020 -tavoitteiden saavuttamista. Menojen ja poliittisten tavoitteiden välisen yhteyden lujittamiseksi vuosien 2014–2020 rahoituskehys sisältää kattavan joukon tulosindikaattoreita. Näiden indikaattorien avulla voidaan mitata, miten hyvin kullakin ohjelmalla on saavutettu tuloksia, mikä on ohjelmien merkitys lopputulosten kannalta ja minkälaisia vaikutuksia ohjelmilla on ollut talouskasvuun ja Euroopan kansalaisten hyvinvointiin.

EU:n talousarviota koskevassa vuotuisessa hallinto- ja tuloksellisuuskertomuksessa 2015 yhdistetään kaksi aiempaa kertomusta: Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 318 artiklan mukaisesti laadittu arviointikertomus ja varainhoitoasetuksen 66 artiklan 9 kohdassa säädetty yhteenvetokertomus. Kertomuksessa annetaan kootusti tietoa EU:n talousarvion tuloksellisuudesta ja hallinnoinnista ja esitetään kattava kuvaus siitä, miten EU:n talousarviolla tuetaan unionin poliittisia painopisteitä ja miten komissio osallistuu tuloksellisuutta edistävän kulttuurin tukemiseen ja varainhoidon korkeimpien standardien varmistamiseen ja kehittämiseen. Kertomus kattaa sekä vaatimustenmukaisuuden että tulosten arvioinnin ja on tärkeä osa komission toimia, joilla tuetaan talousarvion vuotuista vastuuvapausmenettelyä. EU:n vuoden 2015 talousarvio – osallistuminen politiikan täytäntöönpanon ja kriisitoimintaan Vuonna 2015 komissio edistyi merkittävästi puheenjohtaja Junckerin poliittisissa suuntaviivoissa määrittämien kymmenen poliittisen painopisteen alalla. Euroopan 315 miljardin euron investointiohjelma antaa kipeästi kaivattua pontta työllisyyteen ja kasvuun tehtäville investoinneille. Lisäksi energiaunionin, pääomamarkkinaunionin ja digitaalisten sisämarkkinoiden kaltaisilla aloilla tehdyillä keskeisillä strategisilla ehdotuksilla on valmisteltu tietä syvemmille ja avoimemmille sisämarkkinoille ja dynaamisemmalle taloudelle. Vuonna 2015 komissio vastasi nopeasti ja kattavasti myös useisiin Eurooppaa koskeviin merkittäviin yhteiskunnallisiin ja taloudellisiin haasteisiin, etenkin yhä jatkuvaan pakolaiskriisiin, terrori-iskuihin ja epävakaaseen tilanteeseen Euroopan naapurialueilla, korkeaan työttömyyteen ja talouden hitaaseen elpymiseen, Kreikan talouden epävakauteen ja Venäjän asettamien maataloustuotteita ja jalostettuja elintarvikkeita koskevien vientikieltojen taloudellisiin vaikutuksiin. Tällä haastavalla tilanteella oli vaikutuksia EU:n talousarvion toteuttamiseen vuonna 2015. Näihin suunnattomiin haasteisiin vastaaminen edellytti sekä poliittista johtajuutta että EU:n talousarvion käyttöä strategisella tavalla. EU:n talousarviolla pyrittiin maksimoimaan EU:n toimet työllisyyden, kasvun ja investointien edistämiseksi poliittisten painopisteiden mukaisesti. Horisontti 2020 -ohjelmien onnistunut käyttöönotto, resurssien aikaistettu maksatus pk-yrityksille rahoitusta tarjoavien välineiden rahoittamiseksi, maksujen nopeuttaminen nuorisotyöllisyysaloitteen tukemiseksi, Erasmus+ -ohjelman käyttöönotto, Euroopan strategisten investointien rahaston perustaminen ja solidaarisuuspaketti, jolla pyritään helpottamaan maanviljelijöiden tilannetta, ovat esimerkkejä siitä, miten talousarvio saatiin nopeasti käyttöön ja miten sillä tuettiin tehokkaasti poliittisia painopisteitä. Pakolaiskriisi luo EU:lle ennennäkemättömiä haasteita. Vaikka on selvää, että pakolaiskriisiä ei ratkaista vain lisävaroja myöntämällä ja että EU pystyy osallistumaan vain rajallisesti kriisin synnyttämien maailmanlaajuisten rahoitustarpeiden täyttämiseen, on ehdottoman tärkeää, että rahoituksessa omaksutaan strateginen lähestymistapa, jota sovelletaan yhdessä EU:n käytettävissä olevien poliittisten välineiden kanssa. EU:n toimet pakolaiskriisin hoitamiseksi ovat selkeä esimerkki siitä, miten EU:n talousarviota on käytetty osana monitahoista vastausta tähän hyvin vakavaan haasteeseen. Komission vuonna 2015 esittämä Euroopan muuttoliikeagenda sisältää kattavan suunnitelman laittoman muuttoliikkeen kannustinten vähentämiseksi, ihmishenkien pelastamiseksi ja EU:n ulkorajojen turvaamiseksi. Siinä esitetään vahvan yhteisen turvapaikkapolitiikan ja uuden laillista muuttoliikettä koskevan politiikan kehittämistä. Komissio esitteli myös Euroopan turvallisuusagendan seuraavien viiden vuoden aikana tehtävän yhteistyön ja unionin tasolla toteutettavien yhteisten toimien perustaksi, jotta voitaisiin luoda todellinen EU:n sisäisen turvallisuuden alue. Pakolaiskriisin rahoitusta lisättiin 50 prosenttia 3,7 miljardiin euroon vuonna 2015, ja vuosiksi 2015–2016 rahoitusta myönnettiin yli 10 miljardia euroa. Tällä lisärahoituksella lujitettiin Triton- ja Poseidon-operaatioita Välimerellä sekä Frontexin, EASOn ja Europolin toimintavalmiuksia. Lisäksi toteutettiin unionin sisäisiä hätätoimenpiteitä ja tuettiin etulinjan jäsenvaltioihin saapuneiden pakolaisten uudelleensijoitusjärjestelmien käyttöönottoa. EU kolminkertaisti merivartioston rahoituksen keskisen ja itäisen Välimeren muuttoreiteillä ja oli näin osallisena yli 252 000 ihmishengen pelastamisessa vuonna 2015. Vuoden 2016 alkupuoliskolla osallistuttiin vielä 100 000 ihmishengen pelastamiseen. Se myös tehosti toimiaan ihmissalakuljetuksen torjumiseksi ja ihmiskauppaa käyvien ryhmien hajottamiseksi. Maahantulijoiden virran hoitamiseksi toteutettujen toimien lisäksi EU:n talousarviota käytettiin myös muuttoliikkeen taustalla olevien syiden korjaamiseen antamalla välitöntä humanitaarista apua Syyrialle, Irakille ja muille naapurimaille (Turkille, Libanonille Jordanialle). Lisäksi perustettiin kaksi uutta tukirahastoa ja rahoitusväline puitteiden luomiseksi paikan päällä toteutettavia toimia varten. Syyrian kriisin johdosta perustetun Euroopan unionin alueellisen erityisrahaston eli Madad-rahaston avulla, jota tuettiin EU:n talousarviosta 570 miljoonalla eurolla, toteutetaan johdonmukaisia ja lujitettuja aluetason tukitoimenpiteitä Syyrian kriisin ratkaisemiseksi. Niillä edistetään Syyrian naapurimaihin saapuneiden pakolaisten sekä vastaanottavien yhteisöjen ja hallintojen sopeutumista ja pikaista toipumista. Komissio on käynnistänyt myös hätärahaston (Emergency Trust Fund for Stability and Adressing Rootcauses of Irregular migration and Displaced Persons in Africa), jonka avulla pyritään lisäämään vakautta ja ehkäisemään sääntelemättömän muuttoliikkeen ja pakkomuuton perimmäisiä syitä Afrikassa. Rahastolle on myönnetty EU:n talousarviosta ja Euroopan kehitysrahastosta 1,8 miljardia euroa, minkä lisäksi se on saanut rahoitusta EU:n jäsenvaltioilta ja muilta lahjoittajilta. EU:n Turkin-pakolaisavun koordinointivälineellä Turkkiin saapuneille pakolaisille ja pakolaisia vastaanottaville yhteisöille koordinoidaan tukea yhteensä 3 miljardia euroa. Tästä 1 miljardi euroa rahoitetaan EU:n talousarviosta. Koordinointivälineestä on myönnetty avustuksia ja muuta taloudellista tukea 1. tammikuuta 2016 alkaen. Täytäntöönpanon tarkan seurannan, merkittävien uudelleenkohdentamistoimien ja tulopuolen myönteisen kehityksen ansiosta lisämenot eivät edellyttäneet jäsenvaltioiden omien varojen lisäämistä vuonna 2015. Vuoden 2015 talousarvio toteutettiin täysimääräisesti ja saatettiin takaisin kestävälle pohjalle, sillä aiemman ohjelmakauden maksamattomien laskujen suma saatiin purettua asteittain Euroopan parlamentin ja neuvoston kanssa sovitun maksusuunnitelman mukaisesti. Koska EU:n talousarviolle asetetaan yhä suurempia vaatimuksia, on ensisijaisen tärkeää varmistaa, että tulevina vuosina saatavilla on riittävästi varoja poliittisten painopisteiden tukemiseksi ja että talousarvio on riittävän joustava, jotta voidaan reagoida ennakoimattomiin tapahtumiin.

Vuotuisen hallinto- ja tuloksellisuuskertomuksen rakenne Tämän kertomuksen 1 osassa esitetään yhteenveto talousarvion tuloksellisuudesta EU:n talousarvion avulla vuoden 2015 loppuun mennessä saavutettuja tuloksia koskevien uusimpien tietojen pohjalta. Kertomuksessa hyödynnetään komission yksiköiden laatimia vuotuisia toimintakertomuksia, vuoden 2017 talousarvioehdotukseen sisältyviä ohjelmaselvityksiä ja muita lähteitä, kuten EU:n ohjelmien arviointi- ja täytäntöönpanokertomuksia. Kertomuksessa esitetään yhteenveto, kun taas yksityiskohtaisempaa tietoa ohjelmien tavoitteista ja indikaattorien kehityksestä lähtötilanteeseen ja tavoitteisiin nähden on saatavilla vuotuisissa toimintakertomuksissa ja ohjelmaselvityksissä. Vaikka kertomus koskee raportointivuotta 2015, siinä hyödynnetään uusimpia saatavilla olevia tietoja, jotka toisinaan liittyvät edellisiin raportointivuosiin. Kertomuksessa annetaan tietoa vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen ohjelmien täytäntöönpanon edistymisestä ja esitetään uusimmat saatavilla olevat tiedot vuosia 2007–2013 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen ohjelmien tuloksista otsakkeittain. Euroopan parlamentin ja Euroopan tilintarkastustuomioistuimen pyynnöstä kertomuksessa tarkastellaan myös yhteyksiä Eurooppa 2020 -strategiaan ja esitetään konkreettisia esimerkkejä EU:n rahoituksen tuomasta lisäarvosta. Kertomuksessa esitetään myös esimerkkejä muuntyyppisistä rahoitukseen liittymättömistä poliittisista välineistä, joita käytetään yhdessä meno-ohjelmien kanssa unionin yleisten painopisteiden tukemiseksi. Tässä osassa tarkastellaan myös komissiossa käynnissä olevia toimia, jotka liittyvät tuloksiin keskittyvään EU:n talousarvioon. Tämän laaja-alaisen aloitteen tarkoituksena on varmistaa, että EU:n talousarviota käytetään EU:n kansalaisia parhaiten hyödyttävällä tavalla. Asiakirjan 2 osassa tarkastellaan, miten komissio on hallinnoinut EU:n talousarviota vuonna 2015. Hallinnoinnin tuloksista raportoimisen perustana on käytetty komission yksiköiden laatimia vuotuisia toimintakertomuksia, joissa kuvaillaan yksityiskohtaisesti sisäistä valvontaympäristöä ja asiaan liittyviä kysymyksiä. Kertomuksessa esitetään myös, miten komission yksiköt ratkaisivat vuoden aikana mahdollisesti ilmenneet ongelmat. Tässä osassa esitetään yhteenveto sisäisten valvontatavoitteiden täyttymisestä, laillisuuteen ja sääntöjenmukaisuuteen liittyvien riskien hallinnasta, valvonnan kustannustehokkuudesta ja petostentorjuntastrategioista. Osan lopussa esitetty päätelmä perustuu kaikilta yksiköiltä saatuun johdon vahvistuslausumaan ja sisäisissä tarkastuksissa saatuun varmuuteen, ja hyväksymällä tämän kertomuksen komissio ottaa yleisen poliittisen vastuun EU:n vuoden 2015 talousarvion hallinnoinnista.



1 osa Tuloksellisuus ja tulokset 1.1. Tuloksellisuus on Junckerin komission keskiössä Talousarvion kurinalaisuuden ja EU:n talousarvion kilpailevien vaatimusten vuoksi on välttämätöntä painottaa voimakkaasti tuloksellisuutta ja tulosten tuottamista. Vuoden 2015 aikana tämä on edellyttänyt monivuotiseen rahoituskehykseen sisältyvän joustavuuden mahdollisimman suurta hyödyntämistä, uudelleenkohdentaminen mukaan lukien, jotta voidaan ohjata saatavilla olevat varat kaikkein polttavimpiin painopisteisiin ja turvata samalla vakaa toimintakehys pitkän aikavälin investoinneille. Puheenjohtaja Juncker kuvaili ilmapiiriä toimikautensa alussa näin: ”Ei riitä, että kohdennamme rahat viisaasti. Meidän on saatava aikaan enemmän vähemmällä. Meidän on saatava talousarviosta paras mahdollinen hyöty ja käytettävä rahat viisaasti. […] Ihmiset haluavat meidän saavuttavan tuloksia. He haluavat myös tietää, miten käytämme veronmaksajien rahoja.” Komission varapuheenjohtajan Kristalina Georgievan vuonna 2015 käynnistämällä tuloksiin keskittyvä talousarvio -aloitteella pyritään saavuttamaan tämä tavoite. Aloitteessa hyödynnetään olemassa olevaa tuloksiin perustuvaa talousarviokehystä oikean tasapainon saavuttamiseksi sääntöjenmukaisuuden ja tuloksellisuuden, varojen käyttöasteen ja ohjelmien tulosten välillä. ”Painopiste, nopeus ja tulokset” ovat useiden aloitteiden ohjaavat periaatteet, ja ne voidaan jakaa neljään toiminta-alueeseen:

määritetään alat, joihin EU:n talousarviosta olisi tehtävä investointeja painopisteiden edistämiseksi ja useiden eri tavoitteiden saavuttamiseksi riittävän nopeasti ja joustavasti; parannetaan EU:n talousarviosta tehtäviä investointeja rahoituksen vipuvaikutuksen maksimoimiseksi lisäämällä rahoitusvälineiden käyttöä, yksinkertaistamalla toimia ja harjoittamalla oikeasuhtaista ja kustannustehokasta valvontaa; tarkastellaan, miten EU:n talousarvion toteutusta ja tuloksellisuutta arvioidaan, jotta luodaan selkeä ja realistinen tuloskehys, joka kattaa laillisuudesta ja sääntöjenmukaisuudesta sekä tuloksista raportoimisen; varmistetaan tehokas viestintä, jotta EU:n talousarvion avulla saavutetuista tuloksista voidaan antaa helposti saatavilla olevaa ja ymmärrettävää tietoa suurelle yleisölle, sekä sidosryhmien välinen tuloksellinen vuoropuhelu, johon sisältyy asiantuntijoiden ja poliittisten toimijoiden välinen keskustelu tuloksiin keskittyvästä talousarviosta ja vuosittain järjestettävä tuloksiin keskittyvää talousarviota käsittelevä konferenssi. Yksi esimerkki EU:n talousarvion tulosten paremmasta tiedottamisesta kansalaisille on varapuheenjohtaja Georgievan syyskuussa 2015 järjestetyssä tuloksiin keskittyvää talousarviota käsittelevässä vuotuisessa konferenssissa käyttöönottama erityinen verkkoväline, jolla annetaan tietoa EU:n tuloksista. Se sisältää esimerkkejä siitä, miten EU:n talousarviota on käytetty, ja osoittaa, mitä käytännön vaikutuksia EU:n rahoittamilla hankkeilla on Euroopassa ja Euroopan ulkopuolella erilaisilla kohdealoilla. Tuloksiin keskittyvä talousarvio perustuu jatkuvaan edistykseen, ja komission strategisen suunnittelun ja ohjelmoinnin kierroksella ja talousarviomenettelyssä vuonna 2015 esiteltiin jo tiettyjä parannuksia. Näillä muutoksilla parannetaan sekä komission toimien että kaikkien meno-ohjelmien tuloksellisuuden suunnittelua, seurantaa ja raportointia. EU:n talousarviosta rahoitettavien ohjelmien tulosindikaattoreita tarkastellaan parhaillaan uudelleen. Uudelleentarkastelun perusteella voidaan valita kaikkein sopivimmat, luotettaviin todisteisiin perustuvat indikaattorit, joilla mitataan, miten tulosten saavuttamisessa on edistytty, ja annetaan selkeämpää ja kattavampaa tietoa tuloksista EU:n vuotuisen talousarvion valmistelemiseksi. Muut parannukset esitetään vuoden 2016 kertomuksessa. Yksi esimerkki on jokaisessa komission yksikössä sovellettava, yhteisiin yleistavoitteisiin perustuva monivuotinen strateginen suunnitelma, joka kattaa Junckerin komission kymmenen poliittista painopistettä ja jolla tuetaan Eurooppa 2020 -tavoitteiden ja perustamissopimuksessa vahvistettujen velvoitteiden täyttymistä. Moitteettoman varainhoidon alalla edistyttiin valvonnan kustannustehokkuuden ja kunkin toimintalohkon riskinalaisten määrien arvioinnissa käytettävien indikaattorien laadinnassa. Komissio hyödyntää tältä osin myös sisäisen tarkastuksen yksikön toimia ja suosituksia. Menetelmiään ja parhaita käytäntöjään noudattamalla sisäisen tarkastuksen yksikkö on tarkastellut tuloksellisuutta epäsuorasti, toisin sanoen se on arvioinut, onko hallinto ottanut käyttöön valvontajärjestelmiä, joilla mitataan sen toimien tuloksellisuutta (toimivuutta ja tehokkuutta), ja jos on, miten se on toteutettu. Auttaakseen komissiota noudattamaan sisäisen tarkastuksen yksikön menetelmiä ja parhaita käytäntöjä yksikkö teki vuonna 2015 useita tuloksellisuutta koskevia tarkastuksia, joissa tutkittiin, miten komission yksiköt hallinnoivat ja seuraavat niiden valvonnassa olevia erityisiä tavoitteita ja raportoivat niistä ja miten ne voidaan saavuttaa komission yksiköiden tuotoksilla ja toimilla, sekä sitä, miten ne hallinnoivat ja seuraavat EU:n politiikkojen tuloksellisuutta ja raportoivat siitä (liitteessä 3 on lisätietoja sisäisen tarkastuksen yksikön tuloksellisuutta koskevista tarkastuksista). --- Tämä uusi vuotuinen hallinto- ja tuloksellisuuskertomus ilmentää komission uutta tulosraportointia koskevaa lähestymistapaa. Se on myös esimerkki komission sitoumuksesta tehostaa talousarvion tuloksellisuudesta raportointia. Tämä kertomus on osa yhtenäistä kertomuspakettia, jolla tuetaan vastuuvapausmenettelyä. Jäljempänä esitetään uusimmat saatavilla olevat tiedot EU:n talousarvion avulla saavutetuista tuloksista. Osan alussa esitetään tiivistetysti, miten Eurooppa 2020 -tavoitteiden saavuttamisessa on edistytty, ja sen jälkeen tarkastellaan vuosien 2014–2020 ohjelmien täytäntöönpanoa ja vuosien 2007–2013 ohjelmien tuloksia. 1.2. Yhteenveto edistymisestä

Älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun tavoitteiden saavuttamiseksi Eurooppa 2020 -strategiassa asetetaan viisi yleistavoitetta, jotka liittyvät työllisyyteen, tutkimukseen ja kehittämiseen, ilmastoon ja energiaan, koulutukseen sekä köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjumiseen. Jokainen jäsenvaltio muuntaa nämä yleistavoitteet kansallisiksi tavoitteiksi. Jäsenvaltiot ovat ensisijaisesti vastuussa näiden tavoitteiden saavuttamisesta kansallisella tasolla, mutta EU:n talousarviolla edistetään yleistavoitteiden saavuttamista EU:ssa. Komissio valvoo Eurooppa 2020 -yleistavoitteiden saavuttamista yhdeksän indikaattorin avulla. Eurostatin verkkosivustolla julkaistaan säännöllisesti päivitettyä tietoa näiden indikaattorien kehityksestä. Jäljempänä olevassa kaaviossa esitetään yhdeksää indikaattoria koskevat uusimmat saatavilla olevat tiedot . Siitä käy ilmi vuoden 2008 jälkeen saavutettu edistys ja matka, joka on vielä kurottava umpeen asiaa koskevien Eurooppa 2020 -tavoitteiden saavuttamiseksi. Ympäristötavoitteisiin ja koulutukseen liittyvät indikaattorit osoittavat, että yleistavoitteiden saavuttamisessa on edistytty. Työllisyyden, tutkimuksen ja kehittämisen sekä köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjumisen alalla tarvitaan sen sijaan lisätoimia. Kaavio 1: Eurooppa 2020 -strategian yleistavoitteet EU:n talousarvio on myös tärkeä väline monialaisten toimintapoliittisten tavoitteiden, kuten ilmastotoimien ja luonnon monimuotoisuuden, saavuttamiseksi. Ilmastonmuutokseen liittyviin haasteisiin ja investointitarpeisiin vastaamiseksi EU on päättänyt käyttää ilmastonmuutokseen liittyviin toimiin vähintään 20 prosenttia vuosien 2014–2020 talousarviostaan – jopa 180 miljardia euroa koko kaudella. Tämän saavuttamiseksi kaikkiin EU:n tärkeimpiin meno-ohjelmiin ja etenkin koheesiopolitiikan, aluekehityksen, energian, liikenteen, tutkimuksen ja innovaation, yhteisen maatalouspolitiikan sekä EU:n kehityspolitiikan alan ohjelmiin on sisällytetty ilmastonmuutoksen hillitsemiseen ja siihen sopeutumiseen tähtääviä toimia. Vuoden 2014 talousarvioehdotuksesta lähtien ilmastoon liittyvien toimien menoarvioita seurataan vuosittain Rion tunnuslukuihin perustuvan menetelmän avulla. Vuonna 2015 ilmastotoimien valtavirtaistamiselle varattu rahoitusosuus oli arviolta yhteensä 17 prosenttia, ja sen on määrä nousta 22 prosenttiin vuonna 2016. Samansuuntaisesti kuin ilmastotoimien alalla luonnon monimuotoisuuteen liittyvien menojen seurantamenettelyn mukaan arviolta 7 prosenttia vuoden 2015 talousarviosta ja 9 prosenttia vuoden 2016 talousarviosta myönnetään luonnon monimuotoisuuden köyhtymisen hidastamiseksi ja sitä koskevan suuntauksen kääntämiseksi EU:ssa, ja tällä edistetään merkittävästi Eurooppa 2020 -strategian kestävän kasvun tavoitteiden saavuttamista. Seuraavissa osissa kuvaillaan vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen ohjelmien tavoitteiden ja Eurooppa 2020 -strategian välisiä yhteyksiä. Eurooppa 2020 -strategiaan suoraan liittyvien otsakkeiden (1A, 1B ja 2) osalta vuosien 2007–2013 ohjelmien saavutuksia koskevat tiedot on jäsennelty Eurooppa 2020 -painopisteiden mukaan, ja niistä käy mahdollisuuksien mukaan ilmi EU:n talousarviosta strategian tavoitteiden täyttymiseksi myönnetyt varat. Kaavio 2: Vuoden 2015 EU:n talousarvio otsakkeittain EU:n talousarvio oli 162 273 miljardia euroa. Tästä noin puolet (48 prosenttia tai 78 miljardia euroa) kohdennettiin otsakkeeseen 1 ”Älykäs ja osallistava kasvu” ja jaettiin otsakkeen 1A ”Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky” (10,8 prosenttia) ja otsakkeen 1B ”Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen koheesio” (37,2 prosenttia) kesken. Otsake 2 ”Kestävä kasvu: luonnonvarat” oli toiseksi suurin talousarvion menoerä, jonka osuus oli 39,4 prosenttia.

1.3 Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky (otsake 1A) Kasvua ja työllisyyttä edistävän kilpailukyvyn ohjelmille (otsakkeen 1A sitoumuksille) myönnettiin 17,55 miljardia euroa vuonna 2015. Tämä on 10,8 prosenttia kaikista vuotuisista talousarviomenoista. Otsakkeen ”Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky” tärkeimmät ohjelmat ovat: tutkimuksen ja innovoinnin Horisontti 2020 -puiteohjelma; suuret infrastruktuurihankkeet (Galileo, kansainvälinen lämpöydinkoereaktori (ITER), Copernicus); Erasmus+ -ohjelma, jolla tuetaan koulutusta, nuorisoa ja urheilua; Verkkojen Eurooppa -väline (CEF), jolla rahoitetaan Euroopan laajuisen liikenteen, energian ja tietotekniikan hankkeiden yhteenliittämistä, ja uusi Euroopan strategisten investointien rahasto (ESIR), joka on osa Euroopan investointiohjelmaa.



Komission painopisteet Tämän otsakkeen ohjelmilla tuetaan lähinnä Junckerin komission vahvistamia työllisyyteen, kasvuun ja investointeihin, digitaalisiin sisämarkkinoihin, energiaunioniin ja ilmastoon sekä syvempään ja oikeudenmukaisempaan talous- ja rahaliittoon liittyviä painopisteitä. Niillä edistetään älykästä ja kestävää kasvua sekä osallistavaa kasvua koskevia Eurooppa 2020 -strategian painopisteitä lähinnä Horisontti 2020 -ohjelman (joka seuraa tutkimuksen seitsemättä puiteohjelmaa) työpaikkoja luovan ja työllisyyttä edistävän vaikutuksen ja Erasmus+ -ohjelman avulla. Kuvio 3: Vasemmalla: Otsakkeen 1A osuus vuoden 2015 talousarviosta / Oikealla: Otsakkeesta 1A rahoitetut tärkeimmät ohjelmat. Luokkaan ”Muut ohjelmat” sisältyvät muun muassa työllisyyttä ja sosiaalista innovointia koskeva Euroopan unionin ohjelma (EASI), Tulli ja Fiscalis. Luokkaan ”suuret infrastruktuurihankkeet” sisältyvät muun muassa Galileo, Euroopan geostationaarinen navigointilisäjärjestelmä (EGNOS), Copernicus ja ITER. Kaikki luvut miljoonina euroina.



1.3.1 Vuosien 2014–2020 ohjelmien täytäntöönpano Uuden monivuotisen rahoituskehyksen käyttöönoton jälkeen monista otsakkeen 1A ohjelmien täytäntöönpanotoimista huolehtivat nyt joko virastot (toimeenpanovirastot tai kansalliset ja joissakin tapauksessa hajautetut virastot), yhteisyritykset , 185 artiklaan perustuvat aloitteet tai Euroopan investointipankki (rahoitusvälineiden osalta). Horisontti 2020, tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelma Vuosien 2014–2015 Horisontti 2020 -työohjelma toteutettiin täysimääräisesti. Vuoden 2015 loppuun mennessä oli julkaistu 198 ehdotuspyyntöä ja ehdotuksia oli vastaanotettu 78 268. Näistä ehdotuksista 10 658 otettiin pääluetteloon tai varaololuetteloon. Ehdotusten keskimääräinen hyväksymisprosentti oli 14, mikä osoittaa, että ehdotuksia on edelleen selvästi enemmän kuin niitä voidaan rahoittaa ja että tällä alalla EU:n rahoitukselle on suuri kysyntä. Galileo, Euroopan geostationaarinen navigointilisäjärjestelmä (EGNOS), Copernicus Vuonna 2015 Galileo-satelliittien käyttöönottoa nopeutettiin, sillä onnistuneita laukaisuja oli kolme ja kuusi muuta satelliittia otettiin käyttöön. Vuoden 2015 joulukuuhun mennessä laukaistujen satelliittien määrä oli kaksinkertaistunut 12:een, joista yhdeksän on toiminnassa, ja käyttöönottotahtia voidaan pitää nopeana satelliittinavigointijärjestelmien alalla. EGNOS-järjestelmän käyttöönottaneiden lentoasemien määrä kasvoi 150:stä (vuonna 2014) 174:ään (vuonna 2015). Ukrainan kanssa tehdyn yhteistyösopimuksen täytäntöönpano jatkui, ja naapuruusvälineestä myönnettiin 5 miljoonaa euroa EGNOS-järjestelmän kehittämiseen Ukrainassa. Vuonna 2015 Copernicus-ohjelmassa edistyttiin edelleen ja siitä tuli täysin toimintakykyinen maanseurantaohjelma, ja 22. kesäkuuta 2015 onnistuneesti laukaistulla Sentinel 2A -satelliitilla täydennettiin järjestelmää optisella kuvaustoiminnolla. Copernicus-ohjelmalla saatujen satelliittitietojen avulla esimerkiksi Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Irlannissa pystyttiin vuonna 2015 varoittamaan tulvista jo varhaisessa vaiheessa ja tuettiin Afganistanissa tapahtuneen maanjäristyksen seurausten arviointia. Kansainvälinen lämpöydinkoereaktori (ITER) ITER-reaktorin rakentamiseen liittyvien erilaisten työpakettien hankintamenettelyjä on ollut yhteensä 139, ja niistä ITER-organisaatio on allekirjoittanut 104. Tämä vastaa 90,5:tä prosenttia hankkeen luontoissuoritusten kokonaisarvosta. Merkittävä osa ITER-toimista on nyt ITERin komponentit toimittavien ITERin jäsenten vastuulla. Eurooppalainen ITER-yhteisyritys (F4E), joka vastaa EU:n osuudesta ITER-organisaatiossa, on nyt tehnyt valtaosan arvoltaan merkittävistä sopimuksista (yli 100 miljoonaa euroa). F4E on allekirjoittanut 31. joulukuuta 2015 jälkeen 766 operatiivista hankintasopimusta ja 145 avustusta, joiden arvo on yhteensä noin 2,8 miljardia euroa (arvo vuonna 2008). Hanketta ovat kuitenkin rasittaneet monet haasteet, etenkin viivästykset, kustannusten ylittymisen riski ja yleiset hallintotoimet. Monet näistä riskeistä liittyvät hankkeen luonteeseen, sillä se menee fuusioteknologian nykyistä kehitystasoa pidemmälle, ja hallintorakenteen monimutkaisuuteen. F4E:n hallintoneuvosto hyväksyi vuoden 2015 maaliskuussa parannuksia koskevan toimintasuunnitelman, jossa tarkastellaan myös Euroopan parlamentin ja tilintarkastustuomioistuimen vastuuvapautta koskevissa vuoden 2013 selvityksissä esiin tuomia havaintoja, ja se on parhaillaan täytäntöönpanovaiheessa. Erasmus+ Vuodesta 2014 lähtien Erasmus+ -ohjelmalla on yhdistetty seitsemän aiempaa ohjelmaa, ja siihen on sisällytetty uusia toimia opiskelijavaihdon alalla. Vuosina 2014–2015 yli miljoona henkilöä osallistui 18 000:een EU:n rahoittamaan toimeen, joiden yhteydessä on helpotettu liikkuvuutta, millä otetaan paremmin huomioon opiskelijoiden tarpeiden ja tutkintorakenteiden muuttuminen (Bolognan prosessi) eri puolilla Eurooppaa.

Verkkojen Eurooppa -väline Vuonna 2014 järjestetyn CEF-ehdotuspyynnön perusteella tehdyt avustussopimukset allekirjoitettiin vuonna 2015, ja samana vuonna liikennehankkeille kohdennettiin avustuksia 12,8 miljardia euroa. CEF-rahoituksen avulla on luotu investointeja 28,3 miljardin euron arvosta, ja varat on saatu yhdistämällä EU:n rahoitus ja alueelliset ja jäsenvaltioiden talousarviot sekä Euroopan investointipankilta (EIP) saadut lainat. Vuonna 2015 käynnistettyjen energia-alan CEF-välinettä koskevien kahden ehdotuspyynnön perusteella myönnettiin tukea 366 miljoonaa euroa 35 hankkeelle tutkimuksia ja toimia varten. Suurin osa tuesta kohdennettiin Baltian alueen sekä keskisen Itä-Euroopan ja Kaakkois-Euroopan hankkeisiin, joissa tarkasteltiin toimitusturvallisuuteen liittyviä haasteita kyseisissä Euroopan osissa. Kaikilla valituilla hankkeilla pyritään lisäämään energiaturvallisuutta ja vähentämään jäsenvaltioiden eristyneisyyttä EU:n laajuisista energiaverkoista. Niiden tavoitteena on edistää eurooppalaisten energiamarkkinoiden toteutumista ja uusiutuvien energialähteiden hyödyntämistä sähköverkossa. Vuosina 2014–2020 CEF-rahoitusvälineiden käyttöön on tarkoitus myöntää noin 2 miljardia euroa. Tätä tarkoitusta varten Euroopan investointipankin kanssa allekirjoitettiin 22. heinäkuuta 2015 CEF-velkavälineen valtuutussopimus CEF-velkavälineen täytäntöönpanemiseksi. Tämä tärkeä toimi mahdollisti velkavälineen käyttöönottamisen, ja sen yhteydessä on hyödynnetty Euroopan laajuisille liikenneverkoille (TEN-T) tarkoitetun lainavakuusvälineen ja hankejoukkolainoja koskevan pilotin kaltaisten välineiden käytöstä vuosina 2007–2013 saatuja kokemuksia. Asianomaiset jäsenvaltiot hyväksyivät vuoden 2015 toukokuussa yhdeksää ydinverkkokäytävää varten nimitettyjen eurooppalaisten koordinaattoreiden ehdottomat toimintasuunnitelmat, joista säädetään Euroopan laajuisia liikenneverkkoja koskevassa asetuksessa, ja ne esitettiin virallisesti TEN-T-päivillä Riiassa vuoden 2015 kesäkuussa. Tämän perusteella kullekin käytävälle on asetettu painopisteet, ja samalla on sovittu jatkotoimista, kuten selvityksistä, töistä ja hallinnointijärjestelyistä. Kasvu- ja työllisyyssopimus: Miten hankejoukkolainoja koskevan aloitteen pilottivaiheella autettiin saamaan lisärahoitusta tärkeille infrastruktuurihankkeille EU:n valtioiden ja hallitusten päämiehet hyväksyivät kesäkuussa 2012 kasvu- ja työllisyyssopimuksen vauhdittaakseen Eurooppa 2020 -tavoitteiden saavuttamista. Yksi tähän pakettiin sisältyneistä toimista oli hankejoukkolainoja koskevan aloitteen käyttöönotto. Vuoden 2015 joulukuussa loppuun saatetussa hankejoukkolainoja koskevan aloitteen pilottivaiheen ulkoisessa arvioinnissa tarkasteltiin hankejoukkolainojen luottoriskiä vähentävällä järjestelyllä vuodesta 2012 vuoden 2015 heinäkuuhun tuettuja infrastruktuurihankkeita ja todettiin, että hankejoukkolainoja koskevalla aloitteella vastattiin selvään markkinahäiriöön tarjoamalla tuotetta, jolla lievennetään yhteisösijoittajien infrastruktuurihankkeisiin liittyviä keskeisiä riskejä. Hankejoukkolainoja koskevalla pilottialoitteella helpotettiin yksityisen sektorin osallistumista Euroopan laajuisten liikenneverkkojen, Euroopan laajuisten energiaverkkojen, tietotekniikan ja laajakaistayhteyksien alan hankkeiden pidempiaikaiseen pääomamarkkinarahoitukseen. Lisäksi Euroopan komission ja Euroopan investointipankin välisellä riskinjakojärjestelyllä sekä EU:n toteuttamilla toimilla oli olennainen merkitys aloitteen kehittämiselle, ja ne mahdollistivat sen, että Euroopan investointipankki pystyi kohdentamaan toimet riskialttiimpiin ja mittavampiin liiketoimiin ja että sijoittajapohjaa voitiin laajentaa. Lisäksi arvioinnissa korostettiin, että 31. heinäkuuta 2015 (eli arvioinnin määräpäivänä) päättyneiden hankejoukkolainojen luottoriskiä vähentävien viiden toimen EU:n tuella aikaansaama vipuvaikutus oli 12,9 ja että kaikkien hankejoukkolainojen luottoriskiä vähentävien toimien, jotka on tarkoitus saattaa päätökseen EU:n talousarvion tuella, odotettu vipuvaikutus oli 18,6 (4 270 miljoonan euron pääomakustannukset jaettuna EU:n 230 miljoonan euron rahoitusosuudella), mikä vastaa kaikilta osin odotuksia. Vuoden 2016 kolmen ensimmäisen kuukauden aikana EU:n talousarvion tuella allekirjoitettiin kaksi muuta hankejoukkolainojen luottoriskiä vähentävää toimea, ja hankejoukkolainoja koskevan aloitteen yhteydessä allekirjoitettujen toimien (mukaan lukien Euroopan investointipankin oman riskin toimet) kokonaismäärä kasvoi kymmeneen. Yritysten kilpailukykyä ja pk-yrityksiä koskeva ohjelma (COSME) COSMEn lainatakausjärjestelyä (LGF) varten vuonna 2015 käyttöön otetulla menojen aikaistamismekanismilla lisättiin merkittävästi riskialttiimpien pk-yritysten liiketoimien rahoitusta verrattuna tilanteeseen ilman ESIR-rahaston takausta – (takaussopimuksia allekirjoitettiin 18, ja oikeudellisten sitoumusten kokonaisarvo oli 163 miljoonaa euroa). Parannetun lainatakausjärjestelyn odotetaan hyödyttävän etenkin aloittelevia yrityksiä ja pk-yrityksiä, joiden on kaikkein vaikeinta saada rahoitusta. Vuoden 2015 syyskuun 30 päivänä yli 30 000 pk-yritystä oli saanut rahoitusta yhteensä yli 700 miljoonaa euroa. Vuoden 2015 joulukuun 31 päivänä yli 51 000 pk-yritystä oli saanut rahoitusta lähes 1 300 miljoonaa euroa tehostetun COSMEn lainatakausjärjestelyn kautta.

Noin 450 000 pk-yritystä on saanut Enterprise Europe Network – Yritys-Eurooppa -verkoston välityksellä palveluja, joihin sisältyvät muun muassa EU-kysymyksistä tiedottaminen, erityisneuvontapalvelut tai palvelut, joilla helpotetaan pk-yritysten välisen kumppanuuden luomista yritystapaamisten ja yhteistyökumppaneiden hakutilaisuuksien avulla. EU:n kaikilla alueilla ja 35:ssä EU:n ulkopuolisessa maassa toimivien verkoston 3 000 työntekijän toimilla pyritään lisäämään pk-yritysten kilpailukykyä ja niiden innovointikapasiteettia. Ohjelmaan osallistuneet 625 organisaatiota antoivat erityisneuvontapalveluja 60 000 pk-yritykselle rahoituksen saamiseen, teollis- ja tekijänoikeuksiin, liiketoiminnan ja teknologian tarkasteluun ja resurssitehokkuuteen liittyvissä kysymyksissä. Noin 22 000 pk-yritystä osallistui kumppanihakutapahtumiin. Yritysten antamien tietojen mukaan nämä toimet johtivat erityisiin tuloksiin 3 190 tapauksessa ja lukuisiin menetystarinoihin. Erasmus nuorille yrittäjille -ohjelma antaa uusille yrittäjille tai yrittäjäksi aikoville mahdollisuuden oppia muiden maiden kokeneilta pienyrittäjiltä. Ohjelmassa on rekisteröity lähes 12 000 yrittäjäprofiilia ja 7 700 yrittäjän kesken on tehty 3 900 yhteistyökumppanuutta. Euroopan investointiohjelma Yksi komission keskeisistä painopisteistä vuonna 2015 oli vuonna 2014 käynnistetyn Euroopan investointiohjelman täytäntöönpanon valmistelu . Rahoituksen mobilisoiminen Investointiohjelman kulmakivi on Euroopan strategisten investointien rahasto (ESIR), jota hallinnoi EIP-ryhmä. EIP-ryhmän toukokuun lopussa vuonna 2016 hyväksymien ESIR-hankkeiden investointiarvo oli yhteensä noin 100 miljardia euroa (huhtikuussa 2016). ESIR-rahasto osallistui rahoitukseen myöntämällä infrastruktuuri- ja innovaatioinvestoinneille 9,3 miljardia euroa ja pk-yrityksille 3,5 miljardia euroa, mikä on osoitus välineen onnistuneesta käyttöönotosta. Talouteen kohdistuvia vaikutuksia voidaan arvioida täysimääräisesti vasta, kun aloite on otettu kaikilta osin käyttöön. Komissio toimitti toukokuussa vuonna 2016 ensimmäisen kertomuksensa ESIRin takuurahaston hallinnoinnista vuodelta 2015, kuten asiaa koskevassa oikeusperustassa edellytetään. Tukea investoinneille reaalitalouteen Vuonna 2015 tehtiin merkittäviä ponnisteluja kahden sellaisen keskeisen välineen käyttöönoton valmistelemiseksi, joilla parannetaan investointiohjelman saatavuutta hankkeen toteuttajien kannalta. Euroopan investointineuvontakeskus aloitti toimintansa 1. syyskuuta 2015, ja Euroopan investointihankeportaali aloitti toimintansa 1. kesäkuuta 2016. Euroopan investointineuvontakeskus tarjoaa hankkeiden toteuttajille keskitetyn asiointipisteen teknistä tukea, opastusta ja neuvontaa varten. Vuoden 2016 toukokuun loppuun mennessä se oli käsitellyt yli 160 pyyntöä. Euroopan investointipankki ja Euroopan komissio ovat tehneet tiiviistä yhteistyötä kansallisten kehityspankkien ydinryhmän kanssa ja laatineet yhteistyöpöytäkirjan Euroopan investointineuvontakeskuksen ja kansallisten kehityspankkien välisestä mahdollisesta yhteistyöstä. Vuoden 2016 toukokuun loppuun mennessä 18 kansallista kehityspankkia 16 jäsenvaltiosta oli allekirjoittanut yhteistyöpöytäkirjan. Komission kehittämä Euroopan investointihankeportaali on julkisesti saatavilla oleva verkkoportaali, jonka avulla EU:ssa suoritettavien hankkeiden toteuttajat voivat parantaa hankkeidensa näkyvyyttä mahdollisille kansainvälisille sijoittajille. Investoinneille suotuisan ympäristön luominen Liiketoimintaympäristön ja rahoitusehtojen parantamiseksi investointiohjelmalla pyritään kehittämään digitaalisia sisämarkkinoita, energiaunionia ja pääomamarkkinaunionia. Kriisin puhkeamisen jälkeen sekä yksityiset että julkiset investoinnit ovat kehittyneet eri tavoin eri maissa. Sekä sääntelyyn että muut kuin sääntelyyn liittyvät esteet rajoittavat edelleen investointeja. Tällaisten investoinnin esteiden yksilöiminen ja poistaminen on osa toimia, joilla pyritään parantamaan reunaehtoja ja poistamaan byrokratiaa ja sääntelyn pullonkauloja. Komissio käy jäsenneltyä vuoropuhelua jäsenvaltioiden kanssa ja pyrkii näin auttamaan investointien kansallisten esteiden poistamisessa eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä.



Pienille ja keskisuurille yrityksille tarkoitettu tuki Pk-yritysten takausjärjestelmästä (SMEG), johon liittyvät EU:n maksusitoumukset olivat 649,90 miljoonaa euroa, rahoitettiin 381 592:ta pk-yritystä yhteensä 20,7 miljardilla eurolla myöntämällä 463 295 lainaa. Pk-yritysten takausjärjestelmän vipuvaikutus oli 38,6.

Kasvavien ja innovatiivisten pk-yritysten rahoitustuesta (GIF) investoitiin 555 miljoonaa euroa EU:n varoja riskipääomarahastoihin ja vauhditettiin yhteensä noin 3,12 miljardin euron investointeja 437 tukikelpoiseen sijoituskohteeseen (pk-yritykseen). Kasvavien ja innovatiivisten pk-yritysten tapauksessa toteutunut vipuvaikutus on noin 5,6. Tällaisten pk-yritysten myynti, varallisuus ja työllisyys kasvavat paremmin kuin niiden, jotka eivät saa tukea oman pääoman ehtoisista tai riskipääomarahastoista, ja niiden maksukyvyttömyys on epätodennäköisempää kuin muiden yritysten. 1.3.2 Vuosia 2007–2013 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen ohjelmien tulokset Täytäntöönpanoon liittyvät näkökohdat Seitsemännen tutkimuksen puiteohjelman hiljattain päätökseen saatu jälkiarviointi osoittaa, että seitsenvuotisen ohjelmakauden (2007–2013) aikana ehdotuspyyntöjä järjestettiin 487 ja niihin saatiin lähes 136 000 tukikelpoista hakemusta. Rahoitusta myönnettiin noin 25 000 hankkeelle, joissa oli mukana yli 134 000 osallistujaa 170 eri maasta. Ohjelmiin osallistui yhteensä 29 000 organisaatiota, joista 70 prosenttia oli ensikertalaisia. Avustussopimuksiin osallistuneista teollisuusorganisaatioista yli 50 prosenttia oli pk-yrityksiä. Lisäksi seitsemännellä puiteohjelmalla edistettiin merkittävästi Junckerin komission painopistettä ”EU maailmanlaajuisena toimijana”, johon osallistui yli 7 800 toimijaa assosioitumattomista kolmansista maista, jotka saivat Euroopan komissiolta yli 700 miljoonaa euroa. Seitsemännen puiteohjelman yksinkertaistamistoimilla säästettiin osallistujien varoja yli 550 miljoonaa euroa kuudenteen puiteohjelmaan verrattuna. Horisontti 2020 -aloitetta suurelta osin hallinnoivan tutkimuksen toimeenpanoviraston (REA) toteuttamassa arvioinnissa todettiin, että tutkimuksen toimeenpanoviraston vuosien 2012–2015 tosiasialliset toimintakustannukset olivat henkilöstö- ja infrastruktuurimenoja koskevien kustannussäästöjen ansiosta 34,8 miljoonaa euroa (15 prosenttia) alustavaa arviota pienemmät. Ohjelman siirtämisestä tutkimuksen toimeenpanovirastolle koituneet todelliset säästöt olivat 24 prosenttia suuremmat kuin alustavasti arvioitiin (53,4 miljoonaa euroa 43,1 miljoonan sijasta). Euroopan tutkimusneuvoston (ERC) osuutta Horisontti 2020 -puiteohjelmasta hallinnoivan Euroopan tutkimusneuvoston toimeenpanoviraston (ERCEA) tosiasiallisia kustannuksia koskeva analyysi vuosilta 2012–2015 oli 20,6 miljoonaa (12 prosenttia) alustavaa arviota pienempi yleiskustannuksiin liittyvien säästöjen ansiosta, kun taas vuosien 2014–2015 tosiasialliset henkilöstökustannukset olivat arvioitua suuremmat. Ohjelman siirtämisestä tutkimuksen toimeenpanovirastolle koituneet todelliset säästöt olivat hieman suuremmat kuin alustavasti arvioitiin (46,5 miljoonaa euroa 44,6 miljoonan sijasta). Vuoden 2014 tammikuussa TEN-T-toimeenpanovirastosta tuli innovoinnin ja verkkojen toimeenpanovirasto (INEA), joka on vastuussa muun muassa verkkojen Eurooppa -välineen tiettyjen osien (liikenne, energia ja televiestintä) sekä Horisontti 2020 -puiteohjelman liikenteeseen ja energiaan liittyvien ohjelmien täytäntöönpanosta. Vuosia 2011–2013 koskeva jälkiarviointitutkimus osoitti, että virasto oli kustannustehokkain saatavilla oleva vaihtoehto TEN-T-ohjelman toteuttamiseksi. Tällä vaihtoehdolla säästettiin 8,8 miljoonaa euroa EU:n talousarvion varoja verrattuna siihen, jos ohjelma olisi toteutettu sisäisesti. Toimintapolitiikan saavutusten edistäminen Älykäs kasvu Vuonna 2015 toteutetussa seitsemännen puiteohjelman jälkiarvioinnissa annettiin tietoa 12 149:stä loppuun saatetusta seitsemännen puiteohjelman hankkeesta (joita oli noin 50 prosenttia kaikista seitsemännen puiteohjelman hankkeista). On vielä liian aikaista tehdä lopullista arviota seitsemännen puiteohjelman markkinavaikutuksista, mutta alustavan arvioinnin mukaan seuraavien 25 vuoden välilliset taloudelliset vaikutukset ovat 500 miljardia euroa, toisin sanoen ohjelmalla lisätään bruttokansantuotetta keskimäärin 20 miljardia euroa vuodessa.

Lyhyen aikavälin vipuvaikutuksilla ja pitkän aikavälin kerrannaisvaikutuksilla jokaisella seitsemännestä puiteohjelmasta käytetyllä eurolla luotiin suoria ja epäsuoria taloudellisia vaikutuksia noin 11 euron verran innovaatioiden, uusien teknologioiden ja tuotteiden avulla. Seitsemännen puiteohjelman jälkiarvioinnin mukaan ohjelman hankkeet ovat johtaneet 1 700 patenttihakemukseen ja yli 7 400 kaupalliseen sovellukseen. Koska seitsemännen puiteohjelman hankkeista yli puolet on yhä toiminnassa, vaikutusten odotetaan kasvavan tulevina vuosina. Seitsemännestä puiteohjelmasta tuettujen loppuun saatettujen hankkeiden teknologisen valmiuden taso, joka kuvaa hankkeiden innovaatiovoimaa, on korkeampi kuin kuudenteen puiteohjelmaan osallistuneilla organisaatioilla. Yhteisön innovaatiotutkimuksen analyysi osoittaa, että seitsemännestä puiteohjelmasta tuetut innovatiiviset yritykset toivat markkinoille todennäköisemmin uusia tuote-, menettely- tai palveluinnovaatioita ja saivat keskimäärin suuremman osuuden liikevaihdosta innovaatioista kuin ne yritykset, joita ei tuettu seitsemännestä puiteohjelmasta. Vastaavasti vertailuanalyysi, jossa arvioitiin patenttihakemusten keskimääräistä lukumäärää tutkijaa kohti, osoitti, että seitsemänteen puiteohjelmaan osallistuneiden organisaatioiden tutkijat hakevat yleensä patentteja useammin kuin sellaisten organisaatioiden tutkijat, jotka eivät osallistu EU:n puiteohjelmiin. Seitsemännellä puiteohjelmalla lujitettiin erityisen tehokkaasti tieteellistä huippuosaamista. Seitsemännen puiteohjelman hankkeet ovat tuottaneet tähän mennessä 170 000 julkaisua. Näistä 54 prosenttia ovat avoimesti saatavilla. Seitsemännen puiteohjelman julkaisujen osuus viitatuimpien 1 prosentin joukosta on keskimäärin 3,6 prosenttia. Tämä osuus on 2,8-kertainen EU:n, kaksinkertainen USA:n ja 3,6-kertainen koko maailman keskiarvoon verrattuna. ERC:n kautta rahoitusta saaneiden, kaikkein arvostetuimmissa tieteellisissä lehdissä julkaistujen julkaisujen määrä sekä ERC:n apurahan saajille myönnetyt 11 Nobelin palkintoa ja 5 Fieldsin mitalia ovat osoitus ERC:n tieteellisestä huippuosaamisesta. Seitsemänteen puiteohjelmaan osallistui yli 13 000 pk-yritystä, ja ne saivat rahoitusta 6,4 miljardia euroa. Tämä ylittää selvästi neuvoston ja Euroopan parlamentin seitsemännen puiteohjelman alussa asettaman tavoitteen, jonka mukaan seitsemännen puiteohjelman yhteistyöohjelmista myönnetään 15 prosenttia pk-yrityksille. Ekonometristen analyysien mukaan työllisyyden kasvuna ja toiminnan tuottoina näkyvät tulokset olivat seitsemänteen puiteohjelmaan osallistuneilla pk-yrityksillä 38 prosenttia paremmat kuin vertailuryhmällä. Esimerkki EU:n tasolla saatavasta lisäarvosta Seitsemännen puiteohjelman jälkiarviointia koskevaan sidosryhmien verkkokyselyyn vastanneiden mukaan Euroopan laajuisten haasteiden ratkaiseminen eurooppalaisen tutkimuksen avulla on yksi kolmesta tärkeimmästä alasta, joilla on eurooppalaista lisäarvoa jäsenvaltioiden toteuttamiin toimiin verrattuna (tutkimuksen alan kilpailun lisäämisen ja tutkijoiden liikkuvuuden parantamisen ohella). Euroopan komissio on ottamassa käyttöön seitsemättä puiteohjelmaa seuranneessa Horisontti 2020 -ohjelmassa joukon kannustuspalkintoja sosiaalisiin haasteisiin vastaamiseksi. Nämä Horisontti-palkinnot ovat käteispalkintoja, jotka myönnetään hakijoille, jotka vastaavat tiettyyn haasteeseen mahdollisimman tehokkaasti. Niillä kannustetaan samalla innovaatioihin. Ohjelmassa on määritelty tavoite mutta ei innovoijaa tai sitä, miten tavoite olisi saavutettava. Vuonna 2014 saksalainen biolääketieteen alan yritys CureVac GmbH voitti innovointipalkinnon, ja sille myönnettiin 2 miljoonaa euroa sellaisen uuden teknologian edistämisestä, jolla ihmishenkiä säästävät rokotteet saadaan säilymään kaikissa ympäristön lämpötiloissa. Näin ratkaistiin yksi suurimmista esteistä, jotka liittyvät rokotteiden käyttöön kehitysmaissa. Vuonna 2015 palkinto auttoi tutkijoita saamaan lisää yksityisinvestointeja, kun Bill ja Melinda Gatesin säätiö ilmoitti sitoutuvansa investoimaan CureVaciin 46 miljoonaa euroa vauhdittaakseen innovatiivista rokoteteknologiaa ja lukuisten rokotteiden tuotantoa tarttuvia tauteja vastaan. Seitsemännen puiteohjelman Marie Skłodowska Curie -toimilla (MSCA) apurahoja myönnettiin yli 50 000 tutkijalle (muun muassa 10 000 tohtorikoulutettavalle). Nämä apurahansaajat edustivat 148:aa eri kansallisuutta 86 eri maassa eri puolilla maailmaa, ja MSCA oli seitsemännen puiteohjelman kansainvälisin osa. MSCA-toimilla tuettiin parhaiden tutkijoiden säilymistä Euroopassa, sillä lähes 34 prosenttia apurahan saajista oli muiden kuin EU-maiden kansalaisia ja 46 prosenttia EU:hun teollistuneista maista tulleista tutkijoista jäi Eurooppaan MSCA-apurahan päättymisen jälkeen (vaikka ohjelman välitöntä vaikutusta ei voidakaan mitata). Tutkimustulokset osoittavat, että noin 80 prosenttia MSCA-apurahan saajista katsoi, että apurahaohjelma oli parantanut heidän uramahdollisuuksiaan, mikä on osoitus siitä, että rahoitustukea saaneet tunnustivat ohjelman merkityksen heidän tieteellisen uransa kehittymiselle. Kestävä kasvu Älykäs energiahuolto Euroopassa (IEE) -ohjelma on tuonut konkreettisia hyötyjä: vuodesta 2007 lähtien IEE-hankkeet ovat tuottaneet uusiutuviin lähteisiin perustuvaa energiaa määrän, joka vastaa 7 miljoonan ihmisen vuotuista energiankulutusta, säästäneet primäärienergiaa määrän, joka vastaa yli 2 miljoonan kotitalouden vuotuista sähkönkulutusta, sekä johtaneet yli 4 miljardin euron investoimiseen kestävään energiaan. Käynnissä olevilla IEE-hankkeilla saavutettavia vuosittaisia primäärienergian säästöjä koskevan alustavan arvion mukaan säästöt ovat yli 312 000 öljyekvivalenttitonnia vuodessa. IEE-ohjelma tavoitti yli 40 miljoonaa ihmistä eri puolilla EU:ta. Arvioinnissa todettiin, että ekoinnovointialan hankkeiden odotettu keskimääräinen vipuvaikutuskerroin on noin 20 (1 euron julkinen investointi johtaa bruttotulojen 20-kertaiseen vipuvaikutuskertoimeen kaksi vuotta hankkeen päättymisen jälkeen) ja työpaikkojen nettomäärän odotettiin kasvavan noin 8 (kokopäiväisellä) henkilöllä hanketta kohti. Rahamääräisesti ilmaistuna CIP:n (kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelman) ekoinnovointialoitteen ympäristöön ja talouteen kohdistuvan yleisen hyödyn arvon arvioidaan olevan yli 1,6 miljardia euroa viiden vuoden aikana.

Turvallisten, kohtuuhintaisten ja kestävien energiatoimitusten varmistaminen EU ryhtyi toimeen heti vuoden 2015 alussa ja sitoutui toimittamaan turvallista ja edullista energiaa kansalaisilleen ja yrityksille ja torjumaan samalla ilmastonmuutoksen syitä. Se käynnisti helmikuussa energiaunionin auttaakseen kuluttajia säästämään rahaa ja energiaa, suojellakseen ympäristöä, edistääkseen kilpailukykyisiä energiamarkkinoita ja turvatakseen toimitusvarmuuden. Useita siihen liittyviä ehdotuksia esitettiin heinäkuussa. Ne koskivat EU:n päästökauppajärjestelmän tarkistamista, energiamerkintöjen selkiyttämistä ja kuluttajien aseman parantamista. Komissio käynnisti myös julkisen kuulemisen sähkömarkkinoiden uudesta rakenteesta. Komissio esitti helmikuussa tiedonannon siitä, miten sähköverkkojen 10 prosentin yhteenliitäntätavoite voidaan saavuttaa kaikissa jäsenvaltioissa vuoteen 2020 mennessä. Vuoden 2015 loppuun mennessä oli jo julkistettu useita yhteenliitäntähankkeita, joilla yhdistetään Baltian maat pohjoisessa, Pyreneiden niemimaa etelässä ja Malta muuhun EU:hun. Komissio hyväksyi syyskuussa uuden strategisen energiateknologiasuunnitelman (SET-suunnitelma). Sen tavoitteena on nopeuttaa vähähiilisten teknologioiden kehittämistä ja käyttöönottoa ja lisätä jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä. Marraskuussa komissio antoi energiaunionin tilasta ensimmäisen vuotuisen katsauksen, jossa esitettiin energiaunionia koskevan puitestrategian hyväksymisen jälkeen tapahtunut edistyminen. Sen täytäntöönpano edellyttää kuitenkin lisäponnisteluja, ja vuosi 2016 on ratkaisevan tärkeä energiaunionin toteuttamisen kannalta. Lisäksi EU:lla oli keskeinen rooli välittäjänä, kun saatiin aikaan maailman ensimmäinen yleismaailmallinen, oikeudellisesti sitova ilmastosopimus, jonka 195 maata hyväksyi joulukuussa Pariisissa. Sopimuksessa esitetään maailmanlaajuinen toimintasuunnitelma, jotta maailmassa voitaisiin välttää vaarallinen ilmastonmuutos ja rajoittaa lämpötilan nousu selvästi alle kahteen celsiusasteeseen. Lisäksi se antoi selkeän viestin sijoittajille, yrityksille ja päättäjille siitä, että maailmanlaajuinen siirtyminen puhtaaseen energiaan on tullut jäädäkseen ja että resurssit on siirrettävä pois saastuttavista fossiilisista polttoaineista. Osallistava kasvu Seitsemännen puiteohjelman jälkiarviointi osoittaa, että vaikka ohjelman nimenomaisena tarkoituksena ei ole luoda työpaikkoja, sillä luodaan välittömästi 130 000 työpaikkaa tutkimuksen alalla 10 vuoden aikana ja välillisesti 160 000 muuta työpaikkaa 25 vuoden aikana. Marie Skłodowska Curie -toimilla on parannettu tutkijoiden työllistymistä, urakehitysmahdollisuuksia ja liikkuvuutta Euroopassa ja kansainvälisesti. Marie Skłodowska Curie -apurahan saajista 95 prosenttia oli töissä, kun apurahan päättymisestä oli kulunut kaksi vuotta. Seitsemännellä puiteohjelmalla edistettiin tutkijoiden pitkäaikaista rekrytointia, sillä iso osa (43 prosenttia) hankkeisiin palkatuista väliaikaisista tutkijoista jäi tukea saaneeseen tutkimusryhmään hankkeen loputtua. Joka toinen ulkomailla opiskeleva korkeakoulututkintoa suorittava eurooppalainen hyötyy Erasmus-ohjelmasta, ja Erasmus-ohjelmasta saadut tiedot osoittavat, että Erasmus-ohjelman osallistujien työllistyvyys on 45 prosenttia parempi kuin niiden, jotka eivät osallistu ohjelmaan. Erasmus-ohjelmaan osallistuneiden Itä-Euroopan maiden opiskelijoilla oli 83 prosenttia pienempi riski joutua pitkäaikaistyöttömäksi. Erasmus nuorille yrittäjille -ohjelmassa toteutetun tutkimuksen mukaan yli kolmannes ohjelmaan osallistuneista yrittäjäksi aikovista aloitti liiketoiminnan, ja kaksi kolmasosaa ohjelmaan osallistuneista kokeneista yrittäjistä sai uusia ideoita tai teknistä tietämystä, hyödynsi uusia markkinoita ja kasvatti liikevaihtoaan. 1.4 Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen koheesio (otsake 1B) Vuonna 2015 otsakkeen 1 B ohjelmiin osoitettiin 60,4 miljardia euroa eli 37,2 prosenttia EU:n koko talousarviosta.

Kaavio 4. Vasemmalla: Otsakkeesta 1B vuonna 2015 rahoitetut tärkeimmät ohjelmat. Luokkaan ”Muut” kuuluvat muun muassa ”Syrjäisimmät ja harvaan asutut alueet” ja ”Vähävaraisimmille suunnatun eurooppalaisen avun rahasto”. Oikealla: Otsakkeen 1B osuus koko talousarviosta. Luvut miljoonina euroina.. Monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeeseen 1B sisältyvät Euroopan aluekehitysrahasto (EAKR), koheesiorahasto (KR), Euroopan sosiaalirahasto (ESR) – mukaan lukien nuorisotyöllisyysaloite (vastaava lisämäärä) ja vähävaraisimmille suunnatun eurooppalaisen avun rahasto (FEAD). Kaikkia näitä ohjelmia hallinnoidaan yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa. Komission painopisteet: EAKR, KR ja ESR muodostavat EU:n koheesiopolitiikan, jonka vuosien 2014–2020 talousarvio on 351,8 miljardia euroa ja joka on tärkein EU:n investointiväline, jolla pyritään saavuttamaan EU:n kasvua ja työllisyyttä sekä kansallisia rakenneuudistuksia tukevat Eurooppa 2020 -tavoitteet. Koheesiopolitiikan toimilla pyritään saavuttamaan monet Junckerin komission painopisteistä, joita ovat etenkin työllisyys, kasvu ja investoinnit, digitaaliset sisämarkkinat sekä energiaunioni ja ilmasto. Koheesiopolitiikalla tuetaan myös sisämarkkinoiden kehittymistä ja useita toimia, joilla pyritään vastaamaan pakolaiskriisiin ja muuttoliikepolitiikkaan. Vuosien 2014–2020 uudistettu koheesiopolitiikka on täysin yhdenmukainen älykästä, kestävää ja osallistavaa kasvua koskevan Eurooppa 2020 -strategian kanssa. Koheesiorahaston osuus julkisten investointien budjetista on yli 60 prosenttia useissa jäsenvaltioissa, ja sillä on edelleen keskeinen asema pitkän aikavälin investointistrategioiden tukemisessa. Miten koheesiopolitiikalla edistetään maakohtaisten suositusten täytäntöönpanoa? Euroopan rakenne- ja investointirahastoja (ERI-rahastot) koskevan lainsäädäntökehyksen mukaan rahastoista ohjelmakaudella 2014–2020 osarahoitettavissa ohjelmissa otetaan huomioon kaikki merkittävät maakohtaiset suositukset , jotka on annettu eurooppalaisessa ohjausjaksossa. Toimenpideohjelmat on huolellisesti sovitettu yhteen aiempien maakohtaisten suositusten kanssa, ja niiden hyväksyminen on edellyttänyt tiettyjen uudistusten (ennakkoehtojen) toteutumista. Ennakkoehdoilla on pyritty helpottamaan ERI-rahastojen käyttöä ja lisäämään niiden vaikuttavuutta. Uudistetun koheesiopolitiikan yhdentäminen kiinteästi EU:n uuteen talousohjausjärjestelmään vuosia 2014–2020 koskevassa monivuotisessa rahoituskehyksessä parantaa politiikan kykyä reagoida muuttuviin taloudellisiin olosuhteisiin ja kehittymässä olevaan epätasapainoon. Komissio keskittyi etenkin saattamaan onnistuneesti päätökseen vuosien 2014–2020 ohjelmia koskevat neuvottelut, mutta se toteutti vuoden 2015 aikana myös kohdennettuja toimia, joilla pyrittiin ratkaisemaan maakohtaiset vaikeudet ja parantamaan jäsenvaltioiden edellytyksiä viedä tehokkaasti loppuun vuosien 2007–2013 ohjelmansa. 1.4.1 Vuosien 2014–2020 ohjelmien täytäntöönpano Komissio hyväksyi kaikki vuosien 2014–2020 koheesiopolitiikan toimintaohjelmat vuoden 2015 loppuun mennessä, ja kaikkien ohjelmien käytännön täytäntöönpano voitiin näin ollen aloittaa. Ohjelmakaudella 2014–2020 käyttöön otetuilla parannuksilla varmistetaan ohjelmien määrätietoinen tulossuuntautuneisuus – investointitarpeet on sidottu tavoitteisiin ja painopisteisiin, ja tuotoksille ja tuloksille on määritelty niitä vastaavat indikaattorit ja tavoitteet. Jokaisella ohjelmalla on tuloskehys, jonka perusteella toiminnan tuloksellisuutta arvioidaan. Näin mahdollistetaan raportoinnin läpinäkyvyys ja pystytään arvioimaan, miten ohjelmien tavoitteissa on edistytty. Vuoden 2015 loppuun mennessä jäsenvaltiot olivat jo valinneet tuettavaksi yli 100 000 hanketta. Komission joulukuussa 2015 antama tiedonanto ”Investoinnit työpaikkoihin ja kasvuun – Euroopan rakenne- ja investointirahastojen vaikutusten maksimointi” antaa hyvän yleiskuvan ERI-rahastojen ohjelmakaudelle 2014–2020 kohdennetuista investoinneista ja niiden odotetuista tuotoksista. Kaiken kaikkiaan arvioidaan , että vuosien 2014–2020 ERI-ohjelmien täytäntöönpanolla tulee olemaan välitön myönteinen vaikutus nykytilanteeseen verrattuna erityisesti BKT:n kasvuun ja että tämä vaikutus jatkuu vielä pitkään ohjelmien täytäntöönpanon jälkeen. Vaikutuksen odotetaan olevan erityisen suuri EU13-jäsenvaltioissa , joissa ERI-rahastojen osuus julkisista investoinneista on huomattava. Kyseisissä jäsenvaltioissa vaikutuksen odotetaan olevan nykytilanteeseen verrattuna enimmillään +2,7 prosenttia täytäntöönpanovaiheen lopussa ja pysyvän tasaisesti yli 2 prosentissa vähintään 10 vuoden ajan vuoden 2020 jälkeen. Täytäntöönpanoa ja tuloksia koskevat tiedot annetaan Euroopan aluekehitysrahaston (EAKR) ja koheesiorahaston (KR) sekä Euroopan sosiaalirahaston (ESR) ohjelmista laadittavien vuotuisten täytäntöönpanokertomusten osana, ja komissio seuraa niitä tiiviisti. Jäsenvaltioiden on määrä esittää ensimmäiset vuotuiset täytäntöönpanokertomukset kesäkuussa 2016.

Täytäntöönpanon ennakkoedellytykset Ennakkoehdot ovat yksi uudistetun koheesiopolitiikan keskeisistä uusista osatekijöistä, joilla pyritään parantamaan rahastojen tehokkuutta. Niillä määritellään investointien tehokkuuden reunaehdot, ja ne on täytettävä etukäteen – viimeistään täytäntöönpanon alkuvuosina. Suunnilleen 75 prosenttia kaikista ennakkoehdoista oli täytetty ohjelmien hyväksymishetkellä, mutta noin 750 ennakkoehtoa oli vielä täyttämättä (esimerkiksi liikenneinvestointien perustana olevat liikenteen yleissuunnitelmat). Komission kanssa päätettiin toimintasuunnitelmista, joiden mukaan ennakkoehdot täytetään viimeistään vuoden 2016 loppuun mennessä. Toimintasuunnitelmien toteuttamisessa havaittiin viivästyksiä: 470 toimintasuunnitelmasta, jotka oli alun perin tarkoitus saada päätökseen vuoden 2015 loppuun mennessä, 142 saatiin päätökseen vuonna 2015, ja näiden lisäksi valmistui 3 vuodelle 2016 ajoitettua toimintasuunnitelmaa. Komissio on seurannut tarkasti ennakkoehtojen täyttymistä koskevien toimintasuunnitelmien toteutumista, ja seuranta jatkuu vuonna 2016. Nimeäminen on uudistetun koheesiopolitiikan toinen uusi osatekijä, jolla pyritään vahvistamaan annettavia takeita lisäämällä jäsenvaltioiden vastuuta toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Kyse on menettelystä, jossa jäsenvaltiot nimeävät ohjelmien hallinnoinnista ja valvonnasta vastuussa olevat viranomaiset ja jolla varmistetaan, että riittävät järjestelmät on otettu asiaankuuluvalla tavalla käyttöön, kun kausi alkaa. Kun menettely on saatu päätökseen, komissiolle voidaan alkaa esittää ohjelmakohtaisia maksupyyntöjä. Jäsenvaltiot nimesivät ensimmäiset viranomaiset vuonna 2015. Vuoden 2015 lopussa jäsenvaltiot olivat ilmoittaneet komissiolle tiedot nimeämistään viranomaisista 20 prosentissa ESR -, EAKR- ja KR-ohjelmia, eli tahti on ollut alkuperäistä aikataulua hitaampi. Komissio tukee jäsenvaltioita niiden kohtaamien ongelmien ratkaisemisessa. Kreikan erityistuki Osana Kreikan auttamiseksi tehtyjä toimenpiteitä on sovittu, että rakennerahastojen ennakkomaksuja korotetaan ohjelmakaudella 2014–2020 ja että EU:n rahoitusosuus tukikelpoisista menoista on 100 prosenttia ja vuosien 2007–2013 ohjelmista jäljellä oleva 5 prosenttia vapautetaan ennenaikaisesti. Kumulatiivinen vaikutus oli 2 miljardia euroa (puolet vuonna 2015 ja puolet vuonna 2016). Nuorisotyöllisyysaloite Nuorisotyöllisyysaloitetta koskevista ensimmäisistä seurantatiedoista, jotka jäsenvaltiot esittivät huhtikuussa 2015 (määrätty aikaraja umpeutui vuoden 2014 lopussa), ilmenee, että aloitteessa on yhteensä noin 138 000 osallistujaa. Merkittäväksi ongelmaksi havaittiin se, että julkinen rahoitus nuorisotyöllisyysaloitteeseen liittyvän toiminnan edistämiseksi on ollut riittämätöntä. Tästä syystä komissio ehdotti, että nuorisotyöllisyysaloitteen ennakkomaksuja korotettaisiin 30 prosenttiin vuonna 2015 alkutoimenpiteiden rahoituksen helpottamiseksi. Nämä ennakkomaksut suoritettiin EU:n talousarviosta vuonna 2015. Myöhemmin vuonna 2015 tehdystä selvityksestä ja hallintoviranomaisten haastatteluista käy ilmi, että nuorisotyöllisyysaloitteen täytäntöönpano on alkanut useimmissa tukikelpoisissa jäsenvaltioissa. Marraskuun 2015 jälkeen 10 jäsenvaltiota on ilmoittanut sitoneensa vähintään 75 prosenttia nuorisotyöllisyysaloitteen talousarvioon sisältyvistä varoistaan konkreettisiin toimenpiteisiin. Kaiken kaikkiaan asianomaisten 20 jäsenvaltion, joissa nuorisotyöllisyysaloitetta pannaan täytäntöön, tuettaviksi valitsemien toimenpiteiden kokonaiskustannukset olivat vuoden 2015 lopussa 3,3 miljardia euroa, ja tuensaajat olivat ilmoittaneet 380 miljoonaa euroa. Saman tutkimuksen mukaan suuret jäsenvaltiot ja/tai nuorisotyöllisyysaloitteen suurimmat tuensaajat olivat marraskuuhun 2015 mennessä onnistuneet saamaan hankkeeseen mukaan tuhansittain nuoria – Italiassa noin 375 000 nuoreen oli otettu yhteyttä tai heidät oli jo saatu toiminnan piiriin, Portugalissa vastaava luku oli 100 000, Kreikassa 32 000, Ranskassa 32 000 ja Unkarissa 16 000. Pk-yrityksiä koskeva aloite Pk-yrityksiä koskevan aloitteen käytännön täytäntöönpano on myös alkanut: kyseessä on komission ja EIP-ryhmän (Euroopan investointipankin ja Euroopan investointirahaston) yhteinen rahoitusväline, jolla pyritään edistämään pk-yritysten rahoitusta kattamalla osin alullepanijoina toimivien rahoituslaitosten pk-lainasalkkuihin liittyvät riskit. Tämänkaltaiset tuotteet kiinnostavat sekä pankkeja että pk-yrityksiä, ja ne tarjoavat hyvin tehokkaan ja nopean tavan lisätä reaalitalouden lainanantoa, luoda työpaikkoja ja edistää talouskasvua. Täytäntöönpano on jo alkanut useissa jäsenvaltioissa (Bulgariassa, Espanjassa, Maltassa), ja monet muut jäsenvaltiot (muun muassa Romania, Italia ja Suomi) ovat myös ilmoittaneet aikovansa liittyä mukaan aloitteeseen. Luodaan työpaikkoja ja parannetaan työmarkkinaolosuhteita EU:n talousarvion ja erityisohjelmien tarjoaman tuen ohella komissio pyrki edesauttamaan Euroopan unionin työllisyystilanteen paranemista myös useilla aloitteilla: -Komissio otti käyttöön eurooppalaisen nuorisosopimuksen, jonka tarkoituksena on luoda 10 000 yrittäjäkoulutuskumppanuutta ja vähintään 100 000 uutta oppisopimusta, harjoittelupaikkaa ja aloitustyöpaikkaa vuoden 2017 loppuun mennessä.

-Komissio käynnisti uuden työmarkkinavuoropuhelun, johon on otettu mukaan laaja joukko erilaisia työmarkkinaosapuolia ja jonka tarkoituksena on vastata nykyistä paremmin Euroopan kohtaamiin taloudellisiin ja sosiaalisiin haasteisiin. -Komissio teki ehdotuksen eurooppalaisesta esteettömyyssäädöksestä, jolla pyritään parantamaan sisämarkkinoiden toimintaa vammaisille tarkoitettujen esteettömien tuotteiden ja palveluiden osalta poistamalla ja ehkäisemällä esteitä niiden vapaalle liikkuvuudelle. -Työvoiman liikkuvuuden tukeminen ja sosiaaliturvajärjestelmien koordinoinnin parantaminen ovat olleet komission keskeisiä toiminta-alueita eurooppalaisten työmarkkinoiden parantamiseksi. EURES-portaalin eli Euroopan ammatillisen liikkuvuuden portaalin kautta työntekijät pääsevät helposti tietokantaan, joka sisältää kaikkien jäsenvaltioiden julkisten työvoimapalvelujen tiedot avoimista työpaikoista, joihin heidän työhakemuksensa voidaan täsmäyttää verkossa. Vuonna 2015 EURES-portaalia kehitettiin ja uudistettiin – portaali on nyt ajanmukainen ja huipputekninen liikkuvuuden edistämistyökalu, joka on kaikkien käytettävissä. -Oikeudenmukaisia ja turvallisia työoloja koskevan EU-lainsäädännön arvioinnissa edistyttiin. Kattava arvio säännöstöstä, joka koostuu työterveyttä ja -turvallisuutta koskevista 24 direktiivistä, valmistuu piakkoin. Arvio on osa sääntelyn toimivuutta ja tuloksellisuutta koskevaa komission ohjelmaa (REFIT) , jolla pyritään yksinkertaistamaan, selkiyttämään ja vahvistamaan sääntelykehystä kasvun ja työllisyyden tukemiseksi.



1.4.2 Vuosien 2007–2013 ohjelmien tulokset Täytäntöönpanoon liittyvät näkökohdat Yhteensä 440 toimintaohjelmaa (joista 322 on EAKR- ja KR-ohjelmia ja 118 ESR-ohjelmia) saa koheesiopoliittista rahoitusta ohjelmakaudella 2007–2013. Kaiken kaikkiaan ohjelmiin on osoitettu talousarviossa varoja 346,5 miljardia euroa. Vuoden 2015 lopussa kaikkien kolmen koheesiopolitiikan alan rahaston täytäntöönpanoaste oli useimmissa jäsenvaltioissa tyydyttävä (80,2 prosenttia, kun mukaan ei lasketa maksattamatta olevia maksupyyntöjä) – ainoastaan Romaniassa, Italiassa ja Kroatiassa on yhä ollut viiveitä. Kaikkien jäsenvaltioiden ESR-ohjelmien kokonaistäytäntöönpanoaste ylsi 80,5 prosenttiin vuoden 2015 lopussa. ESR-rahoituksen käyttöaste nousi heikoimmin suoriutuneissa maissa yli 65 prosenttiin, lukuun ottamatta Kroatiaa (52,3 prosenttia) ja Romaniaa (51,1 prosenttia). EAKR- ja KR-ohjelmien täytäntöönpanotahti on kiihtynyt vuoden 2015 loppupuolella – kaikkien jäsenvaltioiden kokonaistäytäntöönpanoaste, maksattamatta olevat maksupyynnöt pois lukien, on 80 prosenttia, ja viiveitä on havaittu vain Romaniassa, Italiassa ja Kroatiassa. Näiden viiveiden vaikutuksia voidaan vielä pienentää, sillä rahoitusvälineisiin liittyvät menot voidaan yhä esittää, ja Kroatian tukikelpoisuusaika umpeutuu vasta vuoden 2016 lopussa. Käytettävissä olevien hankkeiden valintaan liittyvien seurantatietojen sekä ohjelmaviranomaisten kesäkuussa 2015 esittämien vuotuisten täytäntöönpanokertomusten sisältämien tietojen analyysi osoittaa, että suurin osa vuosien 2007–2013 koheesiopoliittisista toimintaohjelmista on edennyt aikataulussa. Syksyyn 2015 mennessä yli 760 000 hanketta oli saanut unionin alueella tukea EAKR- ja KR-rahastoista. Painopisteenä tuloksellisuus Komissio pyrkii painottamaan tuloksellisuutta aiempaa voimakkaammin, ja tästä syystä se arvioi jälleen vuonna 2015 – osana vuonna 2014 käynnistämäänsä pilottihanketta – kaikkien 322 EAKR- ja KR-ohjelmien tuloksellisuutta. Tuloksellisuus arvioitiin hyväksi tai hyväksyttäväksi 91 prosentissa ohjelmia ja heikoksi tai kriittiseksi 9 prosentissa ohjelmia. Kehitys on ollut myönteistä, mikäli tuloksia verrataan edelliseen, vuonna 2014 tehtyyn arviointiin (sen mukaan 12 prosenttia ohjelmista oli riskialttiita). Ohjelmien tuloksellisuus parantui erityisesti hallinnoinnin ja valvonnan osalta sekä hankkeiden valinnan ja rahoitusvälineiden osalta, ja tästä johtui, että ohjelmien täytäntöönpano nopeutui ja EAKR- ja KR-ohjelmien kokonaistäytäntöönpanoaste nousi kaikkien jäsenvaltioiden osalta 87 prosenttiin vuoden 2015 lopussa. Rahoitusjärjestelyjä koskevien välineiden täytäntöönpano on kuitenkin edelleen edennyt alkuperäistä suunnitelmaa hitaammin: vuoden 2014 loppuun mennessä 17,06 miljardin euron kokonaismäärästä 1,04 miljardia euroa oli vielä maksamatta rahoitusvälineisiin.





Toimintapolitiikan saavutusten edistäminen Vaikka BKT:n kasvu on vain yksi EU:n koheesiopolitiikan monista tavoitteista, jälkiarviointiin kuuluvassa makrotaloudellisen mallintamisen osassa arvioitiin, että jokainen euro, joka sijoitettiin koheesiopolitiikan yhteydessä vuosina 2007–2013, tuottaa noin 2,7 euroa ylimääräistä bruttokansantuotetta vuoteen 2023 mennessä. Toisin sanoen koheesiopolitiikan avulla BKT kasvaa lähes biljoona euroa. Lisäksi EAKR-, KR- ja ESR-ohjelmien temaattisia jälkiarviointeja ollaan vasta laatimassa, ja laajemmat päätelmät ohjelmien tuloksellisuudesta esitetään ensi vuoden kertomuksessa. Jäljempänä esitetyt koheesiopolitiikan saavutukset vuoteen 2014 saakka perustuvat pääasiassa uusimpiin käytettävissä oleviin seurantatietoihin, jotka sisältyvät jäsenvaltioiden vuonna 2015 esittämiin vuotuisiin täytäntöönpanokertomuksiin ja näyttöön, joka on saatu jälkiarvioinnin jo valmistuneista temaattisista osista (ympäristö, liikenne ja yrityksille annettava tuki). Älykäs kasvu (EAKR ja ESR) Älykkään kasvun alalla tuloksia saavutetaan sekä varoja mobilisoimalla että edistämällä investointiolosuhteiden paranemista. Ohjelmilla tuetaan työllisyyttä, kasvua ja investointeja eri puolilla Eurooppaa ja kiinnitetään erityistä huomiota heikoimmin kehittyneisiin alueisiin ja aloihin, joilla on kasvupotentiaalia. Vuoteen 2014 mennessä unionin alueella yli 36 000 hanketta oli saanut osarahoitusta, jolla tuetaan yritysten ja tutkimuskeskusten välistä yhteistyötä. Joissain jäsenmaissa (Yhdistyneessä kuningaskunnassa) on edistytty hyvin ja suurelta osin ylitetty alkuperäiset tavoitteet; toisissa jäsenvaltioissa (kuten Puolassa, Belgiassa tai Itävallassa) julkisen sektorin ja yksityisen sektorin välisessä yhteistyössä ei ole saavutettu tavoitteita mutta tärkeää yhteistyötä pyritään edistämään määrätietoisin ponnistuksin. Esimerkki EU:n tason lisäarvosta EAKR-tuen antama lisäarvo perustuu siihen, että sen avulla jäsenvaltioille tarjotaan lisärahoitusta kasvua luoviin investointeihin olosuhteissa, joissa julkisen talouden vakauttamistoimet rajoittavat merkittävästi valtioiden toimintamahdollisuuksia. Näiden investointien synnyttämä taloudellinen toimeliaisuus näkyy lyhyellä aikavälillä BKT:n kasvuna (EU12-maissa BKT:n odotetaan kasvavan vuosittain 2,7 prosenttia vuosien 2007 ja 2016 välisenä aikana ) ja synnyttää niin ikään pitkän aikavälin vaikutuksia (jotka ovat nähtävissä vasta pidemmän ajan kuluttua) EU-maiden talouksien rakenteellisten parannusten myötä. Esimerkki onnistuneesta EAKR-investoinnista on Espanjan Extremadura-nimiselle alueelle vuonna 2013 perustettu lähes 16 miljoonan euron holdingrahasto, jonka kaikki varat otettiin käyttöön alle kahdessa kuukaudessa ja jonka varallisuus tämän seurauksena sittemmin lähes kaksinkertaistui 30 miljoonaan euroon. Antamalla lainoja pk-yrityksille kasvuun ja innovaatioiden kehittämiseen rahasto on edesauttanut yksityisten investointimarkkinoiden laajenemista Espanjan ainoalla vähemmän kehittyneeksi luokiteltavalla alueella (”lähentymisalueella”). Tähän mennessä yli 600 pk-yritystä on saanut siltä tukea. Hankkeen menestykseen ovat vaikuttaneet olennaisesti Euroopan investointirahaston ja aluehallinnon kumppanuus ja alueellisten markkinoiden seikkaperäinen ennakkoarviointi, joiden ansiosta saatiin kehitettyä tapausta varten räätälöity rahoitusväline. Tämän kokemuksen innostamana Extremadura on antanut 75 miljoonaa euroa alueelle myönnetystä EAKR-rahoituksesta Espanjan pk-yrityksiä koskevaan aloitteeseen kaudella 2014–2020.



EAKR-rahoituksen avulla on toteutettu lähes 95 000 tutkimus- ja kehittämishanketta. Hankkeet synnyttivät yli 40 000 kokoaikaista tutkimusalan työpaikkaa vuoteen 2014 mennessä, mikä ylitti 33 500 uuden työpaikan kokonaistavoitteen. Vakaata kehitystä on havaittu erityisesti Puolassa, jossa vuoteen 2014 mennessä oli luotu lähes 5 000 työpaikkaa tutkimuksen alalla. EAKR-investointien ansiosta laajakaistayhteyksien saatavuus on viime vuosina parantunut merkittävästi EU:ssa – ja erityisesti sen vähemmän kehittyneillä alueilla. Yli 8 miljoonaa uutta kotitaloutta on saanut laajakaistayhteyden EAKR-tuella vuoteen 2014 mennessä. Merkittävistä saavutuksista on ilmoitettu erityisesti Kreikassa, jossa laajakaistainternet saatiin vuoteen 2014 mennessä 800 000 uuden käyttäjän ulottuville, ja Sloveniassa, jossa investointien ansiosta laajakaistayhteys oli saatu yli 70 000 uudelle käyttäjälle vuoteen 2014 mennessä. Tietyissä jäsenvaltioissa kuilu eri alueiden välillä on yhä suuri – osalla alueista on mahdollisuus käyttää uudenaikaista tieto- ja viestintätekniikkaa, osalla alueista tätä tekniikkaa ei ole saatavissa tai sen saatavuus on rajallista. Tämä aiheuttaa kyseisille jäsenvaltioille erityisiä haasteita. Nämä haasteet pyritään ratkaisemaan lisäinvestoinneilla ohjelmakaudella 2014–2020. Vuoteen 2014 mennessä oli luotu yli 825 000 uutta työpaikkaa EAKR-rahastosta myönnetyn pk-yritysten investointituen ansiosta. Nämä tukitoimet ovat olennaisesti lievittäneet viime vuosien kriisin vaikutuksia. Lisäksi unionin alueella perustettiin yli 120 000 uutta yritystä EAKR-tuen avulla.

EAKR- ja KR-ohjelmien kauden 2007–2013 meneillään olevan jälkiarvioinnin yrityksille annettavaa tukea (johon kuuluvat pk-yritykset, suuryritykset, rahoitusvälineet) koskevien työpakettien alustavat tulokset osoittavat, että EAKR on tukenut vähintään 246 000:ta pk-yritystä (lukuun ottamatta välillistä tukea) ja myöntänyt avustuksia erityisesti mikroyrityksille. Tuen suuruus on noin 47,5 miljardia euroa, joka on noin 16 prosenttia EAKR:n jakamien varojen kokonaismäärästä. Tunnistettuja hyötyjä on pääasiassa kolmenlaisia: tukea saavien yritysten taloudellinen suorituskyky paranee (yleisestä taloudellisesta taantumasta huolimatta), investoinnit tutkimukseen ja kehitykseen lisäävät innovaatioita ja käyttäytymisessä havaitaan muutoksia. Huomattavasti pienempi osa tuesta (noin 6 miljardia euroa) annettiin noin 3 700 suurelle yritykselle, joista useimmat olivat vain juuri ja juuri pk-yrityksiä suurempia. Valtaosa tuetuista hankkeista ylsi tavoitteisiinsa, joita olivat muun muassa yksityisten investointien kasvattaminen, yritysten tuottavuuden parantaminen tai uusien työpaikkojen synnyttäminen. Arvioinneissa kuitenkin todetaan, että alueiden ja jäsenvaltioiden tulisi kohdentaa tukensa niin, että se loisi välillisiä hyötyjä, kuten synnyttäisi yhteyksiä suurten yritysten ja paikallisten toimitusketjujen välille. Tällainen tuki olisi tervetullutta, sillä se voisi edesauttaa alueen investointien ja työpaikkojen säilymistä. ESR-rahaston jälkiarvioinnin alustavista tuloksista käy ilmi, että inhimillisen pääoman alalla ESR on tukenut tiede- ja teknologiajärjestelmän kehittämistä ja vahvistamista (myöntämällä varoja ja tarjoamalla ohjausta tieteen ja innovaatioiden alalla). ESR on niin ikään edesauttanut tutkimusalan valmiuksien kehittämistä sekä houkutellut uutta henkilöstöä tutkimuksen pariin ja edistänyt tutkijoiden työllistymistä. ESR:n avulla on lisäksi tuettu korkeakoulutuksen laatua edistämällä järjestelmätason muutoksia, kuten opinto-ohjelmien ja henkilöstökoulutuksen parantamista ja verkko-oppimisen käytön lisäämistä. Kestävä kasvu (EAKR ja KR) EAKR- ja KR-ohjelmien tukitoimet ovat jäsenvaltioiden ilmoittamien tietojen mukaan synnyttäneet välittömästi lähes 4 000 megawatin lisäyksen uusiutuvan energian tuotannon kapasiteettiin vuoden 2014 loppuun mennessä – vuoteen 2013 verrattuna lisäystä on 1 200 megawattia. Lisäksi on jatkettu monien sellaisten hankkeiden täytäntöönpanoa, joilla lisätään asuinkerrostalojen ja julkisten rakennusten energiatehokkuutta – tällaisia hankkeita on toteutettu erityisesti EU12-maissa, joissa molemmat rakennustyypit ovat suuria energian kuluttajia. Näiden tukitoimien on ilmoitettu vähentäneen kasvihuonekaasupäästöjä 475 592 hiilidioksidiekvivalenttikilotonnia vuoden 2014 loppuun mennessä. Meneillään olevasta EAKR- ja KR-ohjelmien jälkiarvioinnista on saatu päätökseen julkisten rakennusten ja asuinrakennusten energiatehokkuutta käsittelevä työpaketti, ja siitä ilmenee, että ohjelmakaudella 2007–2013 ohjelmissa on kyllä edistytty mutta nämä saavutukset käyvät vain osittain ilmi ohjelmia koskevien seurantajärjestelmien tuottamista tiedoista. Indikaattorit eivät ole olleet standardoituja, minkä seurauksena näyttö on vaihtelevaa ja hajanaista. Eri ohjelmien saavutuksia voidaan kuitenkin vertailla kahden yleisimmin käytetyn tulosindikaattorin, nimittäin ”energian kulutuksen vähentämisen” ja ”kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisen”, osalta: vuoteen 2013 mennessä (toisin sanoen kaksi vuotta ennen ohjelmien päättymistä vuoden 2015 lopussa) tarkastelluissa ohjelmissa oli vähennetty vuotuista energiankulutusta 2 904 GWh:lla ja pienennetty päästöjä 1 454 hiilidioksidiekvivalenttikilotonnia vuodessa muun muassa energiatehokkuutta parantaneiden tukitoimien ansiosta. Riskien ehkäisyn alalla EAKR- ja KR-ohjelmien tuella parannettiin luonnonriskeiltä suojautumista – vuoden 2014 loppuun mennessä oli parannettu noin 20 miljoonan tulvavaarassa olevan ja noin 30 miljoonan metsäpalovaarassa olevan ihmisen suojautumista. Vaikka juomaveden ja jätevesien käsittelyn alalla asetetuista tavoitteista on kaiken kaikkiaan saavutettu vasta 38 prosenttia, jäsenvaltiot ovat ilmoittaneet edistyneensä tällä alalla huomattavasti: absoluuttisina lukuina mitattuna vuoden 2014 loppuun mennessä uutta väestöä oli tullut merkittävästi lisää vesihuoltohankkeiden piiriin (yli 1,7 miljoonaa henkilöä) ja jätevesihankkeiden piiriin (yli 1,2 miljoonaa henkilöä) vuoteen 2013 verrattuna. Meneillään olevan EAKR- ja KR-ohjelmien jälkiarvioinnin ympäristöä koskevan työpaketin alustavista tuloksista ilmenee, että monissa EU13-jäsenvaltioissa ja eteläisissä EU15-jäsenvaltioissa koheesiopolitiikka on yksi merkittävimmistä julkisen rahoituksen lähteistä ja on näin ollen edesauttanut merkittävästi EU:n vesi- ja jätetavoitteiden saavuttamista. Monissa näistä maista on otettu huomattavia edistysaskelia: jätteen kierrätysaste parani lähes kaikissa EU13-jäsenvaltioissa, ja EAKR:n ja koheesiorahaston rahoittamat vesihuoltohankkeet paransivat ainakin 4 miljoonan EU:n kansalaisen juomaveden saantia ja edistivät yli 7 miljoonan EU:n kansalaisen jäteveden käsittelyä. Lisäksi arvioinnissa kävi ilmi, että tarkasteltujen suurten vesi- ja jätehuoltohankkeiden (eli hankkeiden, joihin investoitiin yli 50 miljoonaa euroa) valmistelun osana toteutettu taloudellinen analyysi antoi vahvan perustan näiden ympäristöhankkeiden taloudelliselle kestävyydelle.

Jäsenvaltiot ilmoittivat lisäksi edistyneensä vuoden 2014 loppuun mennessä vuoteen 2013 verrattuna liikenteen alalla, jolla kohdennettiin erityisiä toimenpiteitä niihin tukitoimiin, joiden toteutuksessa oli aiempina vuosina ilmennyt ongelmia, kuten uusien teiden (mukaan lukien Euroopan laajuisen verkon) rakentamiseen ja rautateiden uudistamiseen. Huomattavinta edistys oli teiden uudelleenrakentamisen alalla (vuoden 2014 lopussa ilmoitettiin, että teitä oli uusittu yli 30 000 kilometriä, kun vuoden 2013 lopussa luku oli vain noin 20 000 kilometriä). Perinteisesti varsin hitaasti etenevän rautateiden uudistamisen alalla on myös edistytty: vuoden 2014 loppuun mennessä rautateitä oli uusittu lähes 4 000 kilometriä, kun taas vuoden 2013 lopussa vastaava luku oli vain hiukan yli 3 000 kilometriä. Meneillään olevan EAKR- ja KR-ohjelmien jälkiarvioinnin liikennettä koskevan työpaketin alustavat tulokset osoittavat, että vastaamalla niiden alueiden tarpeisiin, joissa liikenneinfrastruktuuri on ollut alikehittynyttä, koheesiopoliittisella tuella on voitu parantaa sekä jäsenvaltioiden sisäisiä että niiden välisiä yhteyksiä. Koheesiopoliittisella tuella parannettiin niin ikään liikennettä koskevien tukitoimien suunnittelua (esimerkiksi kehittämällä liikennestrategioita) ja valmistelua (esimerkiksi parantamalla niiden hakemusten laatua, joilla anotaan EU:n tukea suurille, yli 50 miljoonan euron investoinneille liikennealalla) sekä kannustettiin jäsenvaltioita kiinnittämään entistä suurempaa huomiota EU:n strategisten asiakirjojen mukaiseen kestävään liikenteeseen. Osallistava kasvu (EAKR ja ESR) Tällä alalla EAKR ja ESR toimivat yhdessä ja investoivat infrastruktuuriin ja inhimilliseen pääomaan koulutuksen alalla, aktiiviseen työvoimapolitiikkaan ja toimiin, joilla vähäosaiset pyritään saamaan paremmin mukaan työmarkkinoille ja yhteiskuntaan. ESR-ohjelmien jälkiarvioinnin alustavista tuloksista ilmenee, että ESR-rahastosta annettu tuki työhön pääsyn edistämiseksi kattoi 12 prosenttia kansallisten aktiivisten työvoimapolitiikkojen rahoituksesta koko unionin alueella. Tietyillä lähentymisalueilla (EU12-maissa ja eteläisissä jäsenvaltioissa, kuten Kreikassa) merkittävä osuus aktiivisiin työvoimapoliittisiin toimiin osallistujista sai rahoitusta ESR:n kautta. Arvioinnissa havaittiin myös, että ESR:n tukitoimet, eurooppalaisen ohjausjakson aikana laaditut maakohtaiset suositukset ja Eurooppa 2020 -strategia tukevat hyvin toisiaan. ESR-rahasto esimerkiksi edisti julkisten työvoimapalveluiden uudistamista lukuisissa jäsenvaltioissa vahvistamalla palveluiden valmiutta suunnitella ja toteuttaa ohjelmia ja/tai kehittämällä niiden henkilöstön osaamista. ESR:n inhimillisen pääoman alan investoinneilla rahoitettiin tukitoimia, joilla pyrittiin kehittämään eri kohderyhmien osaamista sekä parantamaan koulutusjärjestelmien laatua ja yritysten sopeutuvuutta. Vähemmän kehittyneillä alueilla (”lähentymisalueilla”) voitiin toteuttaa monia erilaisia toimenpiteitä (kehittyneempiin ”alueellisen kilpailukyvyn” alueisiin verrattuna) elinikäisen oppimisen, koulutusjärjestelmiä koskevien uudistusten sekä tutkimuksen ja innovaatioiden parissa työskentelevän henkilöstön voimavarojen kehittämisen aloilla. Vuoden 2013 lopussa ESR-investoinnit olivat antaneet merkittävää lisärahoitusta (51 miljardia euroa, mukaan lukien kansallinen osarahoitus) Eurooppa 2020 -strategian ja koulutusstrategioiden sekä niihin liittyvien maakohtaisten suositusten toteuttamiseen ja saaneet aikaan ainakin 21 miljoonaa tulosta (46 prosenttia kaikista osallistumisista), joita ovat suoritetut tutkinnot (13 prosenttia), työllistyminen (8 prosenttia), parempi osaaminen tai pätevyys tai ”muu myönteinen tulos” (25 prosenttia). Sosiaalisen osallisuuden alalla ESR:n tukitoimet antoivat jäsenvaltioille mahdollisuuden täydentää olemassa olevia sosiaalista osallisuutta edistäviä toimenpiteitä ja avustaa suurempaa osallistujien joukkoa kuin muutoin olisi ollut mahdollista – erityisesti taloudellisen taantuman oloissa. Sosiaalista osallisuutta edistettiin 11,5 miljardilla eurolla (mukaan lukien kansallinen osarahoitus). Vuoden 2013 loppuun mennessä vähintään 1,3 miljoonaa sosiaalisen osallisuuden toimintalinjan osallistujaa oli saanut työtä, suorittanut tutkinnon tai saavuttanut muita myönteisiä tuloksia. Tähän lukuun ei ole laskettu mukaan ”pehmeitä” tuloksia (esimerkiksi itseluottamuksen paranemista, terveydentilan kohentumista, aktiivista osallistumista kansalaisyhteiskuntaan ja aiempaa aktiivisempaa työn etsintää), sillä jäsenvaltiot eivät yleensä ole keränneet tällaisia tietoja. ESR-tuen avulla jäsenvaltiot pystyivät myös tarjoamaan erityiskohderyhmille räätälöityjä palveluita – ilman tukea näille ryhmille olisi voitu tarjota ainoastaan yleisiä palveluita, joita ei ole suunniteltu vastaamaan heidän erityisiin (ja usein intensiivisiin) tarpeisiin. Kaiken kaikkiaan vuoden 2014 loppuun mennessä ESR-tukitoimiin laskettiin osallistuneen yhteensä 98,2 miljoonaa henkilöä, kun ESR:n kaikki toimintapoliittiset teema-alueet otetaan huomioon. Tuotosten osalta ohjelma on yltänyt tavoitteeseensa saavuttaa vähintään yhtä monta osallistujaa kuin aiemmalla ohjelmakaudella. Kaudella 2007–2013 seuranta- ja raportointijärjestelmissä on ollut puutteita, joten yhteenlasketut tulosindikaattorit eivät anna saavutetuista tuloksista kattavaa kuvaa . Ilmoitettujen tietojen mukaan ainakin 8,9 miljoonaa osallistujaa on ollut työssä välittömästi tai jonkin ajan kuluttua tukitoimiin osallistumisen jälkeen, kun taas vähintään 8,5 miljoonaa osallistujaa on suorittanut tutkinnon / saanut todistuksen tai läpäissyt koulutuskurssin. Lisäksi 12,8 miljoonaa osallistujaa ilmoitti saaneensa muita myönteisiä tuloksia, esimerkiksi parantaneensa osaamistaan ja pätevyyttään. Jälkiarvioinnista ja jäsenvaltioiden suorittamista arvioinneista syntyvää kokonaiskuvaa voidaan pitää myönteisenä, joskin se perustuu pääasiassa laadulliseen näyttöön seurantajärjestelmien puutteiden ja vaihtoehtoisten vaikutustenarviointien vähäisyyden takia. EAKR-rahaston investoinnit koulutus- ja lastenhoitoinfrastruktuuriin ovat edenneet yhä erinomaisesti – päätökseen on saatu yli 30 000 hanketta, joissa on investoitu uusien koulujen tai korkeakoulujen rakentamiseen taikka nykyisten oppilaitosten uudenaikaistamiseen ja uudelleenvarusteluun. Lähes kaikki nämä hankkeet toteutettiin vähemmän kehittyneillä alueilla (”lähentymisalueilla”), ja tietoja näistä hankkeista ilmoitti pääasiassa yksi jäsenvaltio (Italia). Myös muut jäsenvaltiot toteuttivat vastaavia toimenpiteitä, mutta ne eivät kuitenkaan käyttäneet tuetun infrastruktuurin kapasiteetin mittaamiseen tarkoitettua indikaattoria, eikä tämän takia ole mahdollista antaa luotettavaa kokonaisarviota siitä, miten moni ihminen hyötyy infrastruktuurista EU:n tasolla. 1.5 Kestävä kasvu: Luonnonvarat (otsake 2)

Otsakkeeseen 2 on vuonna 2015 osoitettu 63,9 miljardia euroa eli 39,4 prosenttia EU:n talousarvion yhteenlasketuista määrärahoista vuonna 2015. Otsakkeeseen 2 kuuluvat yhteisen maatalouspolitiikan (YMP) kaksi pilaria: pilari I koostuu Euroopan maatalouden tukirahastosta rahoitettavista markkinoiden tukitoimenpiteistä ja suorista tuista, ja pilari II sisältää Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston myöntämät maaseudun kehittämistuet. Otsakkeen alaisuuteen kuuluvat tämän lisäksi Euroopan meri- ja kalatalousrahasto (EMKR), yhteisen kalastuspolitiikan (YKP) kansainvälinen ulottuvuus [eli alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt ja kestävää kalastusta koskevat sopimukset] sekä toimet ilmaston ja ympäristön aloilla ympäristö- ja ilmastotoimien ohjelman (Life-ohjelman) kautta. Komission painopisteet: Tähän otsakkeeseen kuuluvilla toimilla tuetaan komission työllisyyteen, kasvuun ja investointeihin, energiaunioniin ja ilmastoon sekä tietyssä määrin digitaalisiin sisämarkkinoihin liittyviä painopisteitä. Toimet edistävät niin ikään Eurooppa 2020 -strategian tavoitteita kestävän kasvun alalla ja ovat myös yhteydessä älykkääseen ja osallistavaan kasvuun työllisyyttä ja innovaatioita edistävien investointien osalta. Kaavio 5. Vasemmalla: Tärkeimmät vuonna 2015 rahoitetut ohjelmat otsakkeessa 2. / Oikealla: Otsakkeen 2 osuus koko vuoden 2015 talousarviosta. Luvut miljoonina euroina.



Komission toimet maatalouskriisin ratkaisemiseksi Komissio ryhtyi kahdenlaisiin toimiin vakauttaakseen markkinoita EU:n meijeri- ja sianlihateollisuuden jouduttua Venäjän tuontikiellon kohteeksi. Ensiksi komissio otti käyttöön yksityisen varastoinnin tuen vähentääkseen markkinoiden tarjontaa. Toiseksi komissio alkoi myöntää suoria tukia ja laati ”solidaarisuuspaketin”, joka sisältää erilaisia erityistoimenpiteitä, joilla pyritään helpottamaan maataloustuottajien taloudellista tilannetta. Komissio otti käyttöön erityisiä tilapäisiä tukitoimenpiteitä, joilla tuetaan niitä maataloustuottajia, joiden elinkeino kärsii Venäjän määräämästä hedelmien ja vihannesten tuontikiellosta – kyseisten tukitoimien suuruus on 219,3 miljoonaa euroa. Meijeriteollisuudessa vastaavien ylimääräisten tukitoimenpiteiden suuruus on 54,3 miljoonaa euroa. Komissio lisäsi niin ikään menekinedistämistoimia EU:n ulkopuolisissa maissa. Toimien ensimmäinen talousarviovaikutus oli 3 miljoonaa euroa vuonna 2015 (lisävaikutuksia nähdään vuosina 2016 ja 2017). Vuonna 2015 on käynnistetty aloitteita, joilla tuetaan maatalousmarkkinoita ja parannetaan toimitusketjuja. Tällaisia aloitteita ovat seuraavat: -markkinoita koskevien tietojen jakaminen markkinoiden graafisten käyttöliittymien (niin sanottujen market dashboard -näkymien) kautta. Tällä tavoin markkinoiden läpinäkyvyys lisääntyy ja markkinatoimijoiden on helpompi tehdä asianmukaiseen tietoon perustuvia päätöksiä; -analyysifoorumien käynnistäminen tai uudelleenkäynnistäminen. Tällaisia foorumeita ovat esimerkiksi maatalousmarkkinoiden asiantuntijaryhmä (käsiteltäviä aiheita ovat muun muassa markkinoiden läpinäkyvyys, epäoikeudenmukaiset kaupankäyntikäytännöt ja pääsy rahoitusväline- ja futuurimarkkinoille) ja elintarvikeketjun toiminnan parantamista käsittelevä korkean tason foorumi. 1.5.1 Vuosien 2014–2020 ohjelmien täytäntöönpanotiedot Euroopan maatalouden tukirahasto (maataloustukirahasto) Maataloustuottajien suoria tukia ja markkinoihin liittyviä menoja rahoittavan maataloustukirahaston ohjelmien täytäntöönpano on pysynyt aikataulussa vuosien 2014–2020 monivuotisen rahoituskehyksen ensimmäisinä vuosina. Yhteisen markkinajärjestelyn puitteissa on käynnissä eri-ikäisiä alakohtaisia tukiohjelmia. Ylimääräisiä markkinoiden tukitoimenpiteitä, kuten yksityisen varastoinnin tuki tietyille maitotuotteille ja ohjelmat hedelmien ja vihannesten markkinoilta poistamiseksi, on otettu käyttöön reaktiona Venäjän kiellolle tuoda maahan tiettyjä EU:n maataloustuotteita ja meijeri- ja lihateollisuuden taantuman lievittämiseksi. Nämä toimenpiteet ovat antaneet kipeästi kaivattua tukea jäsenvaltioiden tukalassa tilanteessa oleville maataloustuottajille ja tasapainottaneet asianomaisia tuotannonaloja. Euroopan maatalous on onnistunut löytämään vaihtoehtoisia markkinoita unionin sisältä ja ulkopuolelta (erityisesti Aasiasta), kuten kauppatilastot osoittavat: Venäjän markkinoiden menettämisestä huolimatta EU:n maataloustuotteiden viennin kokonaisarvo kasvoi 6 prosenttia elokuussa 2014 voimaantullutta kieltoa seuranneiden 12 kuukauden aikana. EU:n viennin arvo nousi merkittävästi muun muassa Yhdysvaltojen (+19 prosenttia) ja Kiinan (+39 prosenttia) markkinoilla. EU:n viinin vienti kasvoi 660 miljoonaa euroa (10,3 prosenttia) edelliseen vuoteen verrattuna vuoden 2015 ensimmäisten yhdeksän kuukauden aikana. Myönteistä kehitystä vahvistettiin alakohtaisella ohjelmalla, jolla tuettiin menekinedistämistoimia EU:n ulkopuolisissa maissa sekä investointeja viinitarhoihin, valmistuslaitoksiin ja kaupanpitopalveluihin.

Suorien tukien osalta maataloustukirahasto jatkoi varainhoitovuodella 2015 uudistusta edeltävien järjestelmien rahoittamista, mutta samalla otettiin myös käyttöön tiettyjä vuoden 2013 yhteisen maatalouspolitiikan (YMP) uudistuksen sisältämiä elementtejä, joihin kuuluu muun muassa jäsenvaltioiden tukitasojen lähentäminen. Hallinnollisella tasolla komissio on vuodesta 2014 saakka auttanut jäsenvaltioita valmistelemaan ja panemaan täytäntöön suoria tukia esimerkiksi laatimalla toimintaohjeita ja ottamalla osaa asiantuntijaryhmien keskusteluihin. Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto (maaseuturahasto) Maaseuturahaston kaikki 118 maaseudun kehittämisohjelmaa on hyväksytty. Komissio ei odota, että ohjelmien hyväksynnän viivästyminen (viimeiset ohjelmat hyväksyttiin joulukuussa 2015) vaikuttaisi ohjelmien mahdollisuuteen saavuttaa niille asetetut tavoitteet. Varoista on sidottu 23,5 miljardia euroa 31. joulukuuta 2015 jälkeen. Määrä on 24 prosenttia maaseuturahaston vuosien 2014–2020 kokonaisvarallisuudesta. Jäsenmailta vuoden 2015 loppuun mennessä saadut maksupyynnöt olivat yhteensä 3,77 miljardia euroa eli vasta 4 prosenttia kaikista sitoumuksista, mikä tarkoittaa, että täytäntöönpanoa tulee nopeuttaa tulevina vuosina. Painopisteenä yksinkertaistaminen Vuoden 2015 alussa komissio käynnisti laajamittaisen yksinkertaistamishankkeen, joka käsittää unionin koko maataloussäännöstön. Vuoden 2015 loppuun mennessä oli tehty useita lainsäädännöllisiä muutoksia, muun muassa seuraavat: -tukihakemusten määräajan pidentäminen; -vapaaehtoisen tuotantosidonnaisen tuen järjestelmän joustavoittaminen; -nuorten viljelijöiden tuki; ja -tuensaajien ja jäsenvaltioiden hallintoviranomaisten hallinnollisen taakan keventäminen yhdennettyä hallinto- ja valvontajärjestelmää yksinkertaistamalla – tämä toteutetaan muun muassa ottamalla käyttöön ehkäiseviä alustavia ristiintarkastuksia ja tekemällä erinäisiä parannuksia toimintaohjeisiin, erityisesti niihin, jotka koskevat ekologisten painopisteiden täytäntöönpanoon liittyviä suoria tukia. Lisäksi yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän sääntöjä hallinnollisista seuraamuksista yksinkertaistetaan. Euroopan meri- ja kalatalousrahasto (EMKR) EMKR:n osalta Euroopan meri- ja kalatalousrahastosta annetun asetuksen myöhäinen hyväksyminen (toukokuussa 2014) lykkäsi jäsenvaltioiden kanssa käytäviä neuvotteluja, jotka saatiin päätökseen joulukuussa 2015. Komissio on nyt hyväksynyt kaikki EMKR:n 27 toimenpideohjelmaa . Toteuttamisen sujuvan aloituksen varmistamiseksi komissio antoi useita täytäntöönpanosäädöksiä ja delegoituja säädöksiä. Se antoi myös ohjeita jäsenvaltioille EMKR-komitean ja EMKR-asiantuntijaryhmän kokouksissa ja painotti erityisesti EMKR:n uusia piirteitä. Vuoden 2015 lopussa EU:n ulkopuolisten maiden kanssa tehtyjen kestävää kalastusta koskevien kumppanuussopimusten (kalastuskumppanuussopimusten) pöytäkirjoja oli voimassa yhteensä 14 verrattuna 10 pöytäkirjaan vuonna 2013 ja 13 pöytäkirjaan vuonna 2014. Neuvottelut Grönlannin ja Mauritanian kanssa tehtyjen pöytäkirjojen uusimisesta sekä neuvottelut Liberian ja Cookinsaarten kanssa tehtävistä uusista kalastuskumppanuussopimuksista saatiin onnistuneesti päätökseen vuonna 2015. Samaan aikaan Mosambikin ja Kiribatin kanssa tehtyjä kalastuskumppanuussopimuksia ei jatkettu niiden viimeisten pöytäkirjojen voimassaolon päätyttyä.

Ympäristö- ja ilmastotoimien ohjelma (Life) Life-ohjelman täytäntöönpano on aloitettu. Life-asetuksessa esitetyt uudentyyppiset avustukset (integroitu, tekninen tuki, valmiuksien kehittäminen ja valmistelevat hankkeet) otettiin onnistuneesti käyttöön, ja niihin liittyvät ehdotuspyynnöt julkaistiin. Ilmastotoimiin keskittyneiden hankkeiden ja integroitujen hankkeiden suuri kysyntä vahvisti sen, että Life-ohjelman uusiin piirteisiin suhtauduttiin erittäin myönteisesti. Kahteen ensimmäiseen vuosina 2014 ja 2015 julkaistuihin ehdotuspyyntöihin saatiin yli 300 ilmastotoimien tavoitteisiin painottuvaa hankehakemusta. Integroitujen hankkeiden osalta vuonna 2015 Life-ohjelmasta myönnettiin 63,8 miljoonaa euroa kuuden ympäristötoimien ohjelmasta (Life) rahoitetun integroidun hankkeen tukemiseen: niillä helpotetaan maaseuturahastosta, EAKR-rahastosta sekä kansallisista ja yksityisistä rahastoista saadun yli 1,4 miljardin euron lisärahoituksen koordinoitua käyttöä. Life-ohjelmasta rahoitettua tieteellistä, teknistä ja logistista tukea annettiin useille seitsemännen ympäristöalan toimintaohjelman poliittisille saavutuksille, esimerkiksi kiertotalouspaketin kehittämiseen ja käyttöönottoon liittyville toimille, ja valmistelutoimiin liittyvää tukea ja logistista tukea annettiin Yhdistyneiden kansakuntien ilmastonmuutoskonferenssille (COP21), joka johti ensimmäiseen maailmanlaajuiseen oikeudellisesti sitovaan ilmastosopimukseen. 1.5.2 Vuosien 2007–2013 ohjelmien tulokset Täytäntöönpanoon liittyvät näkökohdat Edellisen, ennen vuoden 2013 YMP:n uudistusta voimassa olleen järjestelmän mukaiset maataloustukirahaston suorat tuet otettiin sujuvasti käyttöön jäsenvaltioiden viranomaisten suorittaessa tarvittavat tukien laskelmat ja kohdennukset riittävän ajoissa. Maaseudun kehittämisen (maaseuturahaston) osalta vuosina 2007–2013 toteutettiin lukuisia muutoksia jäsenvaltioiden yksittäisiin ohjelmiin. Muutokset koskivat muun muassa määrärahasiirtoja toimenpiteiden välillä, kohteena olevia tuensaajia koskevia muutoksia ja tukikelpoisuusperusteiden muutoksia. Nämä auttoivat korjaamaan alhaista määrärahojen käyttöastetta täytäntöönpanon ensimmäisinä vuosina sekä joitakin odottamattomia ongelmia, jotka liittyivät muuttuneeseen taloudelliseen tai laajempaan toimintapoliittiseen tilanteeseen. Vuosien 2007–2013 lopullisen käyttöasteen arvioidaan nyt olevan noin 98 prosenttia. Euroopan kalatalousrahasto (EKTR, EMKR:n edeltäjä) myönsi rahoitusta kalateollisuudelle ja rannikkoyhteisöille ja auttoi niitä parantamaan taloudellista joustavuutta ja ekologista kestävyyttä. EKTR:n varoista oli sidottu 31. toukokuuta 2015 mennessä 90,80 prosenttia. Jäsenvaltioiden vuoden 2007 ja 31. toukokuuta 2015 välisenä aikana tekemät sitoumukset olivat yhteensä 3,91 miljardia euroa, ja ne koskivat 134 689:ää toimea. Samalla kaudella kalastus- ja vesiviljelyalan investoinnit olivat yhteensä 9,27 miljardia euroa, josta 42 prosenttia oli EKTR:stä saatua rahoitusta, 26 prosenttia kansallista julkista rahoitusta ja 32 prosenttia yksityistä rahoitusta. Kalastusalueiden kestävään kehitykseen tähtäävät toimenpiteet ovat edenneet, ja niiden osuus on yli 11 prosenttia EKTR:n sitoumusten kokonaismäärästä. Jokainen EKTR:stä myönnetty tukieuro tuottaa vipuvaikutuksena 1,37 euron sitoumuksen kansallista tukea (+ 2,2 % verrattuna tilanteeseen 31. toukokuuta 2014), josta 0,75 euroa on yksityistä rahoitusta ja 0,62 euroa kansallista julkista rahoitusta. Vuonna 2015 kestävää kalastusta koskevien kumppanuussopimusten (kalastuskumppanuussopimusten) tuloksellisuutta arvioitiin osana laajempaa arviointia, joka kattoi yhteiseen kalastuspolitiikkaan kuuluvia rahoitustoimenpiteitä . Arvioinnissa todettiin, että kalastuskumppanuussopimuksia hallinnoitiin moitteettoman varainhoidon periaatteen mukaisesti. Kun arvioitiin muiden EU:n ulkopuolisten maiden alusten yksityisten sopimusten nojalla maksamia kalastusoikeusmaksuja ja alusten omistajien maksamia maksuja verrattiin purettujen saaliiden arvoon, EU:n neuvottelemia kalastusoikeusmaksuja pidettiin edullisina ja kustannustehokkaina alusten omistajien kannalta. Arvioinnissa osoitettiin, että tonnikalasopimukset tuottivat enemmän vastinetta rahoille kuin monilajikalastussopimukset. Life+-ohjelmassa avustushankkeiden osuus oli 81 prosenttia ohjelman 2,1 miljardin euron monivuotisesta talousarviosta. Avustusten määrä oli 1,7 miljardia euroa koko kaudella, ja niiden ansiosta käytössä olevien varojen määrä (1,8 miljardia euroa) yli kaksinkertaistui EU:n rahoitukseen nähden.

Toimintapolitiikan saavutusten edistäminen Kun otetaan huomioon, että vuosien 2007–2013 maaseudun kehittämisohjelmien ja EKTR:n tuloksellisuuden jälkiarviointeja ei ole vielä saatu päätökseen, jäljempänä ilmoitetut saavutukset perustuvat lähinnä näiden ohjelmien viimeisimpiin käytettävissä oleviin seurantatietoihin. Älykäs kasvu Vuosina 2007–2013 YMP vaikutti erittäin myönteisesti maatalousalan elinkelpoisuuteen tarjoamalla kohdennettua rahoitusta alan tuloksellisuuden parantamiseksi. EU:n maatalousalan kokonaistuottavuus kasvoi 0,7 prosenttia vuodessa vuosien 2005–2014 aikana (ja 1,7 prosenttia vuodessa EU13-maissa), mikä osoittaa selvästi, että tuotantotekijöitä käytetään tehokkaammin. Maaseudun kehittämiseen osoitetuista varoista tuettiin tietämyksen syventämistä, investointeja, eri yhteistyömuotoja ja innovointia. Vuosina 2007–2013 maaseuturahastosta tuettiin: 430 000:ta maatalouden nykyaikaistamishanketta; 165 000:ta nuorta viljelijää käynnistysvaiheen aikana; 385 000 viljelijän osallistumista laatujärjestelmiin ja yli 5:tä miljoonaa viljelijöiden koulutuspäivää. Maaseudun kehittämistoimenpiteillä tuettiin myös 70 000 (muun kuin maatalousalan) mikroyrityksen perustamista tai kehittämistä. Maaseuturahaston varoilla tuettiin 8 miljoonan maaseudun asukkaan laajakaistayhteyksien ja/tai tieto- ja viestintätekniikan käyttömahdollisuuksien parantamista. Seuraavan sukupolven liityntäverkkojen käyttöönotto nousi maaseutualueilla 25 prosenttiin vuoden 2014 loppuun mennessä – verrattuna vuoden 2013 alle 20 prosenttiin. Vaikka rahoitusvälineitä käytettiin yhä vähän vuosien 2007–2013 maaseudun kehittämisohjelmissa (364 miljoonaa euroa 16:sta maaseudun kehittämisohjelmasta seitsemässä jäsenvaltiossa), osa tuloksista oli kannustavia. Esimerkiksi vuosina 2010–2014 Romaniassa toimiva takuurahasto, jota rahoitettiin maaseudun kehittämispolitiikan avulla, auttoi hankkimaan 265 miljoonan euron lainan antamall