EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 24.4.2018 JOIN(2018) 7 final YHTEINEN KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE Hongkongin erityishallintoalue: vuosikertomus 2017



KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE Hongkongin erityishallintoalue: vuosikertomus 2017 Tiivistelmä Siitä lähtien, kun Hongkong vuonna 1997 palautettiin Kiinan kansantasavallalle, jäljempänä ’Kiina’, Euroopan unioni, jäljempänä ’EU’, ja sen jäsenvaltiot ovat seuranneet tiiviisti Hongkongin erityishallintoalueen poliittista ja taloudellista kehitystä ”yksi maa, kaksi järjestelmää” ‑periaatteen puitteissa. EU pitää kiinni ”yhden Kiinan” politiikasta ja tukee ”yksi maa, kaksi järjestelmää” ‑periaatetta ja sen täytäntöönpanoa. Euroopan parlamentille vuonna 1997 annetun sitoumuksen mukaisesti Hongkongin kehityksestä laaditaan vuosittain kertomus. Tämä 20. vuosikertomus koskee kehitystä vuonna 2017. Vuonna 2017 tuli kuluneeksi 20 vuotta siitä, kun Hongkong palautettiin Kiinalle. Vuosi oli tapahtumarikas ja poliittisesti haastava Hongkongin erityishallintoalueelle ja ”yksi maa, kaksi järjestelmää” ‑periaatteen toimivuudelle. Vuoden aikana järjestettiin hallintojohtajan vaali, Kiinan presidentti Xi Jinping vieraili Hongkongissa ja lakiasäätävästä neuvostosta erotettiin vielä neljä demokratiaa kannattavaa lainsäätäjää. Lisäksi Hongkong teki Kiinan kanssa kiistellyn sopimuksen Kiinan ja Hongkongin viranomaisten yhteisestä tarkastuspisteestä hongkongilaisella rautatieasemalla (ns. co-location agreement). Kiinan kansankongressin pysyvä komitea hyväksyi sopimuksen, mutta sen oikeusperusta on herättänyt kysymyksiä Hongkongin oikeusalan asiantuntijoiden keskuudessa. Tuomioistuimissa käsiteltiin vuoden aikana useita poliittisesti värittyneitä tapauksia (joista monet liittyivät ihmisten osallistumiseen Occupy Central ‑liikkeeseen vuonna 2014). Haasteista huolimatta ”yksi maa, kaksi järjestelmää” ‑periaate toimi hyvin. Huoli periaatteen asteittaisesta murenemisesta on kuitenkin herättänyt aiheellisia kysymyksiä periaatteen ja Hongkongin itsehallinnon toteutumisesta pitkällä aikavälillä. Oikeusvaltioperiaatetta noudatettiin, ja tuomioistuinlaitos toimi yhä riippumattomasti ja noudatti oikeudenmukaisia menettelyjä, vaikka se joutui jälleen käsittelemään useita poliittisesti arkaluonteisia laillisuusvalvontatapauksia. Sananvapautta ja tiedonvälityksen vapautta kunnioitetaan yleisesti ottaen. Vuoden aikana kuitenkin korostui kaksi kielteistä kehityssuuntausta: itsesensuuri Kiinan sisä- ja ulkopolitiikkaa koskevassa uutisoinnissa ja toimittajien painostus. Hongkong säilytti paikkansa kilpailukykyisenä kansainvälisenä liiketoiminta- ja finanssikeskuksena ja Manner-Kiinan kanssa harjoitettavan liiketoiminnan ensisijaisena keskuksena maailmanlaajuisesti. Uusi hallinto astui virkaan 1. heinäkuuta. Se pyrki aloittamaan puhtaalta pöydältä käynnistämällä useita ihmisten toimeentuloa parantavia aloitteita. Hallintojohtaja Carrie Lam lupasi pyrkiä yhdistämään kahtiajakautunutta poliittista kenttää ja edistämään osallistavaa yhteiskuntaa. Hallitus julkisti kunnianhimoisen suunnitelmansa Hongkongin talouden monipuolistamiseksi ja sen teknisten valmiuksien ja innovointivalmiuksien parantamiseksi, jotta Hongkong voisi varmistaa kilpailukykynsä myös pitkällä aikavälillä. Oikeusvaltioperiaate, avoin sääntelykehys, korruption ja rikosten vähäisyys sekä tehokas julkishallinto ja riippumaton tuomioistuinlaitos auttoivat säilyttämään Hongkongin menestyksen taustalla olevan suotuisan investointi-ilmaston ja edistämään sitä. Kuten aiemmissa kertomuksissa ja muissa yhteyksissä on todettu, EU kannustaa Hongkongin erityishallintoaluetta ja Kiinan keskushallintoa jatkamaan vaaliuudistusta Hongkongin perustuslain mukaisesti ja pyrkimään yhteisymmärrykseen vaalijärjestelmästä, joka on demokraattinen, oikeudenmukainen, avoin ja läpinäkyvä. Yleinen ja yhtäläinen äänioikeus antaisi kansalta laajemman tuen hallinnolle ja suuremman legitimiteetin sen pyrkimyksille saavuttaa Hongkongin taloudelliset tavoitteet ja ratkaista sen sosioekonomiset haasteet. Poliittinen kehitys Maaliskuun 26. päivänä 1 194-jäseninen suljettu vaalikomitea valitsi Hongkongin neljänneksi hallintojohtajaksi Carrie Lamin. Lam voitti äänestyksen selvästi. Kampanja oli vilkas ja kilpailu kova, vaikka kaikki kolme ehdokasta kannattivat vallitsevaa hallintoa. Vaaleista uutisoitiin kattavasti ja vapaasti, vaikkakin digitaalisten viestinten toimintaa rajoitettiin jonkin verran. Vaaleja kuitenkin varjostivat väitteet Pekingin puuttumisesta vaaleihin ja painostuksesta niiden aikana. Carrie Lam astui virkaansa 1. heinäkuuta. Hän lupasi luoda yhteyden pandemokraatteihin ja pyrkiä rakentamaan Hongkongin yhteiskunnassa sovintoa keskittymällä talouden kehitykseen ja kiireellisiin yhteiskunnallisiin kysymyksiin. Lamin virkakauden alku oli haastava, sillä meneillään oli useita edellisen hallinnon käynnistämiä arkaluonteisia oikeusprosesseja. Kahden lainsäätäjän erottamiseen vuonna 2016 johtanut valan vannomiseen liittyvä kiista jatkui vuonna 2017. Heinäkuussa erotettiin vielä neljä pandemokraattista lainsäätäjää (joten 70 lainsäätäjästä on erotettu yhteensä kuusi). Tämä tarkoittaa, että demokratiaa kannattava leiri on menettänyt sillä tietyissä lainsäädäntömenettelyissä olleen tosiasiallisen veto-oikeuden, ja muissakin menettelyissä sillä on nykyään hyvin heikot mahdollisuudet estää päätöksenteko yhden kolmasosan äänten turvin. Opposition heikkeneminen auttoi hallintoa tukevia lainsäätäjiä muuttamaan lakiasäätävän neuvoston työjärjestystä joulukuussa. Uusilla säännöillä vaikeutettiin jarrutustaktiikoita, joiden avulla pandemokraatit ovat aiemmin viivyttäneet hallituksen esitysten toteutumista. Osittaista itsemääräämisoikeutta tai täyttä itsenäisyyttä vaativat ryhmät ovat heikentyneet. Itsenäisyysvaatimukset ovat vaimenneet, vaikka yliopistojen kampuksilla näkyykin joitakin itsenäisyyttä kannattavia bannereita. Lukuisista haasteista huolimatta tuomioistuinlaitos säilyi riippumattomana ja oikeusvaltioperiaatetta kunnioitettiin täysimääräisesti vuonna 2017. Tämä onkin välttämätöntä, jotta Hongkong voi säilyttää demokratiansa uskottavuuden ja asemansa kansainvälisenä liiketoimintakeskuksena sekä vahvistaa merkitystään sovittelun ja välimiestoiminnan kansainvälisenä keskuksena. Vuonna 2017 kaikkiaan kymmenen opposition lainsäätäjää oli osallisena jonkinlaisessa oikeusprosessissa. Osassa tapauksista oli kyse oikeudenkäynneistä, joiden aiheet vaihtelivat valan vannomista koskevasta kiistasta häiriökäyttäytymiseen ja lipun häpäisemiseen.

Maaliskuusta alkaen kymmeniä ihmisiä vastaan nostettiin syytteitä laittomasta kokoontumisesta, järjestyshäiriöistä ja vastaavista syytekohdista, jotka liittyivät pääasiassa vuonna 2014 järjestettyihin Occupy Central ‑mielenosoituksiin tai Pekingin keskushallinnon yhteystoimiston ulkopuolella marraskuussa 2016 järjestettyihin mielenosoituksiin. Elokuun 17. päivänä Hongkongin muutoksenhakutuomioistuin tuomitsi kolme Occupy-liikkeen johtajaa (Joshua Wongin, Nathan Law’n ja Alex Chow’n) vankeuteen laittomasta kokoontumisesta hallituksen rakennuksen ulkopuolella vuonna 2014. Kaikki kolme olivat jo suorittaneet yhdyskuntapalvelua ennen valituksen käsittelyä. Oikeusministeri valitti alemman oikeusasteen antamasta ensimmäisestä tuomiosta, jota pidettiin liian lievänä. Myös kolmetoista muuta demokratia-aktivistia sai vankeusrangaistuksen. Pandemokraatit syyttivät hallitusta oikeusvaltioperiaatteen heikentämisestä ja oikeuslaitoksen käyttämisestä välineenä opposition tukahduttamiseen. Lakimies- ja asianajajayhdistykset (Bar Association ja Law Society) antoivat yhteisen lausunnon, jonka mukaan ei ole viitteitä siitä, että poliittiset seikat olisivat vaikuttaneet tuomioistuinten ratkaisuihin. Tuomioita vastustettiin 20. elokuuta pidetyllä rauhanomaisella mielenosoitusmarssilla, johon osallistui yli 22 000 ihmistä. Occupy-liikkeen kolmen johtajan saamat yli kolmen kuukauden vankeusrangaistukset tarkoittavat, että he eivät voi asettua ehdolle lakiasäätävän neuvoston vaaleissa seuraavaan viiteen vuoteen. Johtajat vapautettiin takuita vastaan odottamaan ylimmän oikeuden tuomiota. Oikeusprosesseja on kohdistunut muihinkin kuin opposition edustajiin. Seitsemän poliisia tuomittiin 17. helmikuuta kahden vuoden vankeuteen demokratia-aktivistin pahoinpitelystä vuoden 2014 Occupy-mielenosoituksen aikana. Hallinnon kannattajat olivat tyytymättömiä tuomioon. Manner-Kiinan kanssa solmittu rautatieaseman yhteistä tarkastuspistettä koskeva sopimus (ns. co-location agreement) osoittautui myös haasteeksi vuonna 2017. Hanketta oli valmisteltu jo lähes kymmenen vuotta, mutta käsittelyä vauhditettiin heinäkuussa, kun uusi hallitus astui virkaan. Sopimuksen mukaan Hongkongista Manner-Kiinaan liikennöivien junien käyttämästä uudesta rautatieasemasta vuokrataan osa Manner-Kiinalle, jotta raja- ja tulliselvitykset voidaan hoitaa yhdessä paikassa. Ehdotettu sopimus antaa Manner-Kiinalle lähes täyden lainkäyttövallan asemalaiturilla, junanvaunuissa ja matkustajien odotusaulassa. Lainkäyttövalta koskee maahanmuutto-, tulli- ja karanteeniasioiden lisäksi myös rikosoikeudellisia ja muita seikkoja. Käytännön tasolla järjestely on kätevä: Hongkongin liittäminen Kiinan kansalliseen suurnopeusrautatieverkkoon on järkevää niin taloudellisesti kuin logistisestikin. Sopimuksen yhteensopivuus ”yksi maa, kaksi järjestelmää” ‑periaatteen kanssa on kuitenkin herättänyt kysymyksiä. Kiinan kansankongressin pysyvä komitea teki 27. joulukuuta kiistanalaisen päätöksen ja hyväksyi sopimuksen. Oikeusalan asiantuntijat ovat ilmaisseet huolensa siitä, ettei pysyvän komitean päätökselle ollut oikeudellista perustaa ja että päätös heikentää perustuslakia. Lakiasäätävän neuvoston on määrä hyväksyä sopimuksen täytäntöönpanoa koskeva säädösehdotus vuoden 2018 ensimmäisellä puoliskolla. EU:n kansalaiselta Benedict Rogersilta evättiin 11. lokakuuta pääsy Hongkongiin. Hongkongin maahanmuuttoviranomaisilla on luonnollisesti valtuudet päättää, ketkä pääsevät Hongkongin alueelle. Hongkongin viranomaisten ja Kiinan ulkoasiainministeriön lausuntojen perusteella vaikuttaa kuitenkin siltä, että päätöksen teki Kiina ulkoasioita koskevan toimivaltansa nojalla. Tämä herättää kysymyksiä ”yksi maa, kaksi järjestelmää” ‑periaatteen käytännön toteutuksesta, sillä perustuslain mukaan maahanmuuttoasiat kuuluvat Hongkongin toimivaltaan. Kadonneiden kirjakauppiaiden tapausta ei ole selvitetty tyydyttävästi. Kirjakauppiaista viimeinen löytyi lokakuussa 2017. Manner-Kiinan viranomaiset vapauttivat Manner-Kiinassa syntyneen, myöhemmin Ruotsin kansalaisuuden saaneen Gui Minhain, joka katosi vuonna 2015. Hänet otettiin uudelleen kiinni tammikuussa 2018. Kirjakauppiaiden tapauksen jälkimainingeissa kiinalaisen liikemiehen Xiao Jianhuan väitetty kaappaus hongkongilaisesta hotellista 27. tammikuuta herätti jälleen huolta siitä, että Manner-Kiinan turvallisuusjoukot saattavat toimia myös Hongkongissa. Yhtäläiset mahdollisuudet, oikeudet ja vapaudet Hongkongissa vallitsee laaja vapaus. Sananvapaus sekä tiedonvälityksen ja tiedonsaannin vapaus ovat ”yksi maa, kaksi järjestelmää” ‑periaatteen keskeisiä arvoja, ja ne ovat olennainen osa Hongkongin vahvuutta kansainvälisenä liiketoimintakeskuksena. EU kehottaa kaikkia osapuolia säilyttämään nämä arvot. Hongkongin viestimet toimivat edelleen hyvin vapaasti, mutta haasteet ovat lisääntyneet useiden vuosien ajan. Hongkong putosi Toimittajat ilman rajoja ‑järjestön vuoden 2017 lehdistönvapausvertailussa neljää sijaa sijalle 73, joka on Hongkongin kaikkien aikojen huonoin sijoitus. Hongkongin journalistiliiton laatiman lehdistönvapautta koskevan tuoreimman vuosikertomuksen mukaan itsesensuuri on lisääntynyt: 70 prosenttia toimittajista katsoi lehdistönvapauden heikentyneen. Monet valtamediayhtiöistä ovat ainakin osittain Manner-Kiinan yritysten omistuksessa, mikä vaikuttaa siihen, mitä asioita viestimissä käsitellään ja millaista toimituksellista linjaa niissä noudatetaan. Poliisi tutki vuoden aikana useita toimittajien pelottelua ja uhkailua koskevia tapauksia. Vuonna 2017 otettiin myös yksi merkittävä edistysaskel: vuosien valitusten jälkeen hallitus poisti viimein rajoitukset hallituksen tapahtumien uutisoinnilta verkkoviestimissä. Ilmaisunvapaus toteutuu Hongkongissa hyvin, vaikkakin sen rajoja on kyseenalaistettu arkaluonteisten itsemääräämisoikeutta tai itsenäisyyttä koskevien vaatimusten suhteen. Itsenäisyyttä kannattavat puolueet arvostelivat hallitusta alkuvuodesta väittäen sen loukanneen ilmaisunvapautta, kun niitä kiellettiin perustamasta omia osastoja kiinalaisen uuden vuoden kunniaksi järjestetyillä messuilla. Viranomaisten mukaan Hongkongin itsenäisyyden ajaminen voisi vaarantaa yleisen turvallisuuden. Monien Hongkongin yliopistojen kampuksilla on käytetty Hongkongin itsenäisyyttä kannattavia banderolleja ja julisteita, jotka on kuitenkin nykyään kielletty useimmilla kampuksilla. Kymmenen yliopiston johtajat antoivat 16. syyskuuta yhteisen lausunnon, jossa he vastustivat Hongkongin itsenäisyyttä ja tuomitsivat ilmaisunvapauden ”väärinkäytön”. Kahdentoista korkeakoulun ylioppilaskunnat antoivat lausuntoon yhteisen vastineen, jossa ne puolustivat oikeutta keskustella itsenäisyydestä korkeakoulujen kampusalueilla. Hallitus kiisti painostaneensa yliopistoja antamaan edellä mainitun lausunnon mutta lisäsi, ettei itsenäisyyttä ajavia toimia sallita. Hongkongissa on yhä monenlaisia sosioekonomisia ongelmia ja eriarvoisuutta: Gini-kerroin nousi ennätyslukemaan 0,539, mikä tarkoittaa, että Hongkong on yksi maailman epätasa-arvoisimmista kaupungeista. Tuloerot kasvavat, sillä kotitalouksien vaurain kymmenesosa ansaitsee 44 kertaa enemmän kuin köyhin kymmenesosa. Köyhyyden vähentäminen ja huono-osaisten tukeminen kuuluvat hallituksen tärkeimpiin tavoitteisiin. Hongkongilla ei ole vieläkään kattavaa syrjinnän vastaista lakia. Tasa-arvokomissio antoi maaliskuussa 75 suuren yrityksen, Chinese University ‑yliopiston ja Hongkongin asianajajayhdistyksen kanssa yhteisen lausunnon, jossa hallitusta kehotetaan antamaan seksuaaliseen suuntautumiseen, sukupuoli-identiteettiin ja intersukupuolisuuteen perustuvan syrjinnän kieltävää lainsäädäntöä. Hallitus ei ole vastannut lausuntoon. Hallitus valitti kahdesta merkittävästä samaa sukupuolta olevia kumppaneita koskevasta oikeuden päätöksestä. Jos ylin oikeusaste pitää aiemmat tuomiot voimassa, ratkaisu voi edistää sellaisen kattavan syrjinnän vastaisen lain säätämistä, jossa kiellettäisiin myös seksuaaliseen suuntautumiseen perustuva syrjintä. Hongkongissa on noin 320 000 ulkomaista kotiapulaista. He kärsivät edelleen riittämättömästä työsuojelusta ja sosiaaliturvasta. Huolta aiheuttaa erityisesti kaksi ulkomaisia kotiapulaisia koskevaa lakia, joissa vaaditaan, että he asuvat työnantajansa kotitaloudessa ja että heidän on löydettävä työtä kahden viikon kuluessa työsopimuksensa päättymispäivästä tai heidät karkotetaan. Hallitus on ryhtynyt toimiin torjuakseen velkaorjuutta ja työnvälitystoimistojen väärinkäytöksiä, mutta vielä tarvitaan määrätietoisempia toimia.

Muutoksenhakutuomioistuin alkoi 3. lokakuuta käsitellä muutoksenhakuasiaa, joka koskee kotiapulaisten velvollisuutta asua työnantajansa kotitaloudessa. Vaatimuksen poistaminen parantaisi ulkomaisten kotiapulaisten oikeuksia: ihmisoikeusjärjestöt ovat toistuvasti arvostelleet kotiapulaisten kelvottomia asuinoloja ja vaatineet viranomaisia poistamaan muualla asumisen rangaistavuuden. Ihmiskauppa herättää edelleen huolta etenkin, kun asiasta ei ole olemassa yhtenäistä lainsäädäntö- ja toimintakehystä. Erityishallintoalueen hallitus on perustanut työryhmän käsittelemään asiaa ja tekee yhteistyötä EU:n ja muiden kansainvälisen yhteisön jäsenten kanssa. Hongkong on tiivistänyt yhteistyötään Manner-Kiinan kanssa muun muassa yhteisten toimien muodossa. EU ja Hongkongin turvallisuuspalvelu järjestivät heinäkuussa onnistuneen ihmiskauppatyöpajan ja aikovat jatkaa yhteistyötään. Korruptiontorjuntajärjestelmä toimi edelleen tehokkaasti ja kestävästi. Hongkongissa avoimuus on erittäin suurta ja korruptionvastaiset toimet korkealaatuisia. Viranomaiset, poliittiset johtajat ja yritysjohtajat ymmärtävät, että Hongkongin ja Manner-Kiinan yritysten avoimuus on tärkeää, jotta Hongkong säilyisi merkittävänä kansainvälisenä liiketoimintakeskuksena. Suhteet Hongkongin ja Manner-Kiinan välillä Osa Hongkongin yhteiskunnasta on huolissaan Hongkongin laajan itsehallinnon asteittaisesta murenemisesta Kiinan kansantasavallassa ja siitä, että ”yksi maa, kaksi järjestelmää” ‑periaatteeseen perustuvia Hongkongin arvoja ja elämäntapaa kunnioitetaan yhä vähemmän. Kiinan presidentti vieraili Hongkongissa Hongkongin Kiinalle palauttamisen 20. merkkivuoden kunniaksi ja toisti vierailullaan keskushallinnon olevan sitoutunut ”yksi maa, kaksi järjestelmää” ‑periaatteeseen. Hän kuitenkin painotti myös sitä, Kiina ei hyväksy kansallisen turvallisuuden vaarantamista eikä keskushallinnon vallan kyseenalaistamista. Xin vierailun ja tämän 19. puoluekokouksessa pitämän puheen jälkeen useat Pekingin korkea-arvoiset virkamiehet antoivat ymmärtää, että perustuslakia tulkitaan uudella tavalla ja että Kiina pitää kiinni kattavasta lainkäyttövallastaan Hongkongin suhteen. Kiinan kansankongressin pysyvä komitea äänesti marraskuussa kansallislaulua koskevan lain lisäämisestä Hongkongin perustuslain liitteeseen III, jossa luetellaan Hongkongissa sovellettavat Kiinan kansantasavallan kansalliset lait. Hongkongin erityishallintoalueen hallitus totesi, että kansallislaulua koskevaa lakia sovelletaan erityishallintoalueella asianmukaisen paikallisen lainsäädännön kautta. Kaikkia laissa säädettyjä seuraamuksia ei voida soveltaa Hongkongissa, koska sen rikoslaki poikkeaa merkittävästi Manner-Kiinan rikoslaista. Lakia ei odoteta sovellettavan takautuvasti. Vuonna 2017 sattui myös kaksi muuta tapausta, jotka aiheuttivat huolta ”yksi maa, kaksi järjestelmää” ‑periaatteen toteutumisesta: Kiina epäsi EU:n kansalaiselta pääsyn Hongkongiin ja Kiinan kansankongressin pysyvä komitea hyväksyi 27. joulukuuta rautatieaseman yhteistä tarkastuspistettä koskevan sopimuksen viittaamatta asianmukaisesti perustuslakiin. Hongkong ja Manner-Kiina allekirjoittivat joulukuussa sopimuksen nopeutetusta ilmoitusjärjestelmästä, jota käytetään silloin, kun toinen osapuoli ottaa toisen osapuolen asukkaan kiinni rikoksentekijänä. Osapuolet sitoutuivat ilmoittamaan toisilleen seitsemän työpäivän kuluessa, jos henkilö otetaan kiinni vähäisestä rikkomuksesta (monimutkaisissa tapauksissa määräaika on hieman pidempi). Sopimuksen taustalla on viiden kirjakauppiaan aiempi katoaminen, ja sopimus lisää menettelyjen avoimuutta.

Edelleen joulukuussa 1 989 valitsijaa (mukaan lukien noin 300 pandemokraattia) valitsi vaaleilla Hongkongille 36 edustajaa kansankongressiin. Vaaleissa oli aitoa kilpailua. Kansankongressin maaliskuussa hyväksymien uusien sääntöjen mukaan Hongkongin ehdokkaiden oli allekirjoitettava ilmoitus, jossa he sitoutuvat noudattamaan kansallista perustuslakia ja Hongkongin perustuslakia, vaalimaan ”yksi maa, kaksi järjestelmää” ‑periaatetta, vannomaan uskollisuuttaan Kiinan kansantasavallalle ja Hongkongin erityishallintoalueelle ja olemaan ottamatta vastaan taloudellisia vaaliavustuksia ulkomailta. Näiden vaatimusten perusteella hylättiin kymmenen paikallista etua ajavien tai pandemokraattisten ryhmien ehdokasta. Ehdokkaita oli yhteensä 49, ja heistä valittiin 36 edustajaa. Valituista edustajista 11 oli uusia. Talouskehitys Hongkong on edelleen menestynyt aasialainen kansainvälisen rahoitusalan ja kaupan keskus ja johtaa erilaisia taloudellista kilpailukykyä koskevia maailmanlaajuisia vertailuja. Hallitusta ja yrityksiä kuitenkin huolettaa Hongkongin pitkän aikavälin kilpailukyky suhteessa alueellisiin kilpailijoihinsa. Hallitus johti vuonna 2017 useita aloitteita, joiden tavoitteena on vaikuttaa Hongkongin talouden tulevaisuuteen edistämällä kehitystoimien lisäämistä etenkin innovoinnin ja teknologian aloilla sekä hyödyntää Hongkongin asemaa uutta silkkitietä koskevassa Kiinan ”One Belt, One Road” ‑aloitteessa (OBOR-aloite). Kasvu jatkui vuonna 2017 Ulkoisen taloudellisen tilanteen parannuttua tasaisesti Hongkongin talous kasvoi, inflaatio oli alhainen ja alueella vallitsi täystyöllisyys. Vuonna 2017 Hongkongin BKT:n reaalikasvu oli 3,8 prosenttia eli lähes kaksinkertainen verrattuna 2 prosentin kasvuun vuonna 2016. Kasvun taustalla olivat tavaroiden ja palvelujen vahva vienti, investointimenot ja kulutus. Kotimarkkinoiden tilanne pysyi hyvänä suotuisan työllisyystilanteen ja yritysten aiempaa myönteisemmän tunnelman ansiosta. Vuotuinen työttömyysaste oli 3,1 prosenttia. Inflaatiopaine oli vuonna 2017 alhainen, vain 1,7 prosenttia. Yritysten hyvä maksuvalmius, myönteiset markkinanäkymät ja yritysten suuret tulot siivittivät Hang Seng ‑indeksin vuonna 2017 muita Aasian tärkeimpiä indeksejä parempaan menestykseen. Indeksi nousi edelliseen vuoteen verrattuna yli 35 prosenttia ja päätyi vuoden lopussa 29 919 pisteen lukemaan (29. joulukuuta 2017). Listautumismarkkinat olivat suotuisat, vaikka kaupat olivatkin keskimäärin pienempiä kuin vuonna 2016. Hongkongin listautumismarkkinat kuitenkin menettivät asemansa maailman suurimpina, sillä niillä kerätyt listautumisvarat olivat vuonna 2017 vasta kolmanneksi suurimmat. Edelle kiilasivat New York ja Shanghai. Sijoituksen heikkeneminen voi johtua osittain siitä, ettei vuoden aikana ollut hyvin suuria listautumisia ja että kiinalaiset teknologiayritykset ovat alkaneet suosia listautumista Yhdysvaltain pörsseihin. Vuonna 2017 listautumismarkkinoiden arvo laski 34,2 prosenttia 128,5 miljardiin Hongkongin dollariin. Noin 50 prosenttia listautuneista yrityksistä oli Manner-Kiinasta.

Koska Hongkong joutuu kilpailemaan pörssiin listautuvista uuden talouden yrityksistä kilpailijoidensa kanssa, Hongkongin pörssi ilmoitti 15. joulukuuta 2017 laajentavansa listautumisjärjestelmäänsä nousevien ja innovatiivisten alojen liikkeellelaskijoihin, joiden osakkeilla on eri äänimäärät (kaksi osakesarjaa), sekä biotekniikan alan liikkeeseenlaskijoihin, joilla ei vielä ole liikevaihtoa. Arvopaperi- ja futuurikomission linjanmuutos päätti pitkään kestäneen ristiriitatilanteen, jossa sääntelyviranomainen ei hyväksynyt äänivallaltaan erilaisia osakkeita koskevaa ehdotusta, joka tehtiin sen jälkeen, kun Alibaba Group Holding Ltd. oli listautunut New Yorkin pörssiin vuonna 2014. Hongkongin rahoitusalan sääntelyviranomaiset ovat johtaneet useita aloitteita, joilla pyritään edistämään rahoitusteknologian (fintech) kehitystä. Hongkongin hallitus ja sääntelyviranomaiset allekirjoittivat rahoitusteknologia-alan muiden keskittymien (esim. Yhdistynyt kuningaskunta ja Singapore) sääntelyviranomaisten kanssa yhteistyösopimuksia edistääkseen rahoitusalan innovointia. Heinäkuussa 2017 käyttöön otettu joukkovelkakirjamarkkinoiden yhdistämistä koskeva Bond Connect ‑järjestelmä vahvistaa Hongkongin ja Kiinan rahoitusmarkkinoiden yhteyksiä entisestään. Järjestelmä muistuttaa Shanghain ja Hongkongin välistä vuonna 2014 käynnistettyä Stock Connect ‑järjestelmää sekä Shenzenin ja Hongkongin välistä vuonna 2016 käynnistettyä Stock Connect ‑järjestelmää. Aluksi sallitaan vain yksisuuntainen, pohjoiseen suuntautuva kaupankäynti. Nyt käyttöön otetun järjestelmän ja vuonna 2015 aloitetun rahastojen vastavuoroisen tunnustamisen myötä Hongkongin pääomamarkkinat ovat yhteydessä Kiinan markkinoihin monien eri kanavien kautta. Hongkong on edelleen Kiinan pääomamarkkinoiden vapauttamisen edelläkävijä. Hallintojohtaja Carrie Lam ehdotti vuoden 2017 poliittisessa linjapuheessaan tutkimus- ja kehitysrahoituksen kaksinkertaistamista 0,73 prosentista 1,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen viiden vuoden kuluessa. Lisäksi hän ehdotti erilaisia toimia kehityksen vauhdittamiseksi. Vuonna 2017 otettiin käyttöön 2 miljardin Hongkongin dollarin arvoinen teknologian riskipääomarahasto, josta tuetaan teknologia-alan startup-yrityksiä. Saman vuoden tammikuussa Hongkongin ja Shenzenin hallinnot allekirjoittivat sopimuksen, jonka mukaan ne perustavat yhteisen innovaatio- ja teknologiapuiston kaupunkien väliselle rajalle Lok Ma Chauhun. Osapuolet pyrkivät täydentämään toistensa osaamista teknologian kehittämisessä, jotta ne voisivat kilpailla maailman muiden teknologiakeskusten kanssa. Kiinan uutta silkkitietä koskeva OBOR-aloite on ollut keskeinen osa Hongkongin erityishallintoalueen politiikkaa. Hongkongin hallitus on painottanut tarvetta hyödyntää tämän aloitteen sekä Guangdongin, Hongkongin ja Macaon lahden suuralueen kehittämisen avaamia mahdollisuuksia. Erityishallintoalueen julkituotuna tavoitteena on tulla OBOR‑aloitteen rahoitus- ja varainhoitokeskukseksi ja tehdä kaupungista Aasian infrastruktuuri-investointipankin (AIIB) riitojenratkaisu- ja välimieskeskus. Hongkong liittyi AIIB:hen kesäkuussa 2017 Kiinan alaisena, muuna kuin valtiojäsenenä.



Hongkongin viranomaiset ja kansallinen kehitys- ja uudistuskomissio allekirjoittivat joulukuussa sopimuksen, jonka tarkoituksena on helpottaa Hongkongin osallistumista Kiinan OBOR-aloitteeseen. Järjestelyyn kuuluvissa toimissa keskitytään kuuteen osa-alueeseen: i) rahoitus ja investoinnit ii) infrastruktuuri ja merialan palvelut iii) talouden ja kaupan helpottaminen iv) ihmisten väliset suhteet v) lahden suuralueen kehittäminen sekä vi) hankkeiden välittäjänä toimiminen ja riitojenratkaisupalvelut.



Yksityisen sektorin osallistuminen OBOR-hankkeisiin on lisääntynyt, mutta yritysten kiinnostus on rajoittunut lähinnä ASEAN-valtioihin. Kiinan kehityspankki laski liikkeelle ensimmäisen OBOR-aloitteeseen liittyvän joukkovelkakirjan Hongkongissa joulukuussa. Hallitus on jatkanut rahanpesun ja terrorismin rahoittamisen torjumista ja julkaisi kesäkuussa virallisessa lehdessä rahanpesun ja terrorismin rahoittamisen torjuntaa (rahoituslaitoksissa) koskevan lain muuttamista koskevan vuoden 2017 lakiehdotuksen ja yhtiölain muuttamista koskevan vuoden 2017 lakiehdotuksen. Ensiksi mainitun ehdotuksen tarkoituksena oli soveltaa lakisääteistä asiakkaan tunnistamista ja tuntemista koskevia sekä rekisterinpitovaatimuksia tiettyihin muihin kuin rahoitusalan yrityksiin ja ammattikuntiin silloin, kun nämä harjoittavat tietynlaisia transaktioita. Toisen lakiehdotuksen tarkoituksena oli vaatia Hongkongissa rekisteröityjä yrityksiä keräämään tosiasiallisia omistajia koskevaa tietoa pitämällä rekisteriä yrityksen merkittävistä määräysvallan käyttäjistä. Lainvalvontaviranomaisilla olisi oltava oikeus tarkistaa rekisteri halutessaan.

Molempien lakiehdotusten perimmäisenä tavoitteena oli nykyaikaistaa Hongkongin sääntelykehystä ja saattaa se rahanpesunvastaisen toimintaryhmän (FATF) asettamien kansainvälisten vaatimusten mukaiseksi. Hallitus kuitenkin päätti kuulemismenettelyn aikana saamiensa lausuntojen perusteella rajoittaa tosiasiallisia omistajia koskevan tiedon saatavuuden vain viranomaisiin sen sijaan, että tiedot olisivat julkisia. Tärkeää on se, että tiedonantovelvollisuus koskisi ainoastaan Hongkongissa rekisteröityjä yksityisiä yrityksiä, ei muualla rekisteröityjä yrityksiä tai Hongkongissa rekisteröityjä pörssiyhtiöitä. Lakiasäätävä neuvosto hyväksyi molemmat lakiehdotukset 24. tammikuuta 2018. Kauppapolitiikka Ulkomaankaupan alalla Hongkong on pyrkinyt solmimaan vapaakauppa- ja investointisopimuksia ja keskittynyt Kiinan OBOR‑aloitteeseen kuuluviin kauppa- ja investointiyhteyksiin. Hongkong allekirjoitti ja teki vuonna 2017 useita kahdenvälisiä sopimuksia ja aloitti neuvotteluja uusien kumppanien kanssa niiden tällä hetkellä voimassa olevien vapaakauppasopimusten lisäksi, jotka se on tehnyt Uuden-Seelannin, Euroopan vapaakauppaliiton ja Chilen kanssa. Neuvotteluja Georgian ja Malediivien kanssa jatkettiin. Toukokuussa Hongkong käynnisti vapaakauppasopimusneuvottelut Australian kanssa. ASEANin kanssa se allekirjoitti vapaakauppasopimuksen ja siihen liittyvän investointisopimuksen marraskuussa pidetyn ASEAN-huippukokouksen yhteydessä. Bahrainin, Meksikon, Myanmarin ja Yhdistyneiden arabiemiirikuntien kanssa allekirjoitettiin investointien edistämis- ja suojaamissopimukset, ja neuvotteluja Iranin ja Venäjän kanssa jatkettiin. Hongkong oli edelleen WTO:n aktiivinen jäsen ja monenvälisyyden vahva tukija. Alueellisen yhdentymisen saralla Hongkong allekirjoitti kesäkuussa 2017 kaksi uutta sopimusta eli investointisopimuksen sekä taloudellista ja teknistä yhteistyötä koskevan sopimuksen osana tiiviimpää taloudellista kumppanuutta koskevaa järjestelyään (CEPA) Manner-Kiinan kanssa. Sopimukset antavat Hongkongin yrityksille etuuskohteluun perustuvan pääsyn Kiinan investointeihin niin palveluiden kuin muunkin kaupan aloilla ja edistävät Hongkongin laajempaa osallistumista Kiinan OBOR‑aloitteeseen. Lisäksi Hongkong allekirjoitti lokakuussa tiiviimpää taloudellista kumppanuutta koskevan järjestelyn Macaon kanssa. Hongkong ja Macao ovat kumpikin tehneet Manner-Kiinan kanssa oman CEPA-sopimuksen. Nämä kolme hallintoa suunnittelevat CEPA-järjestelyjen pohjalta uutta, yhteistä järjestelyä, jonka avulla edistetään kaupan vapauttamista ja helpottamista entisestään ja vauhditetaan lahden suuralueella tehtäviä investointeja. Kiinteistö- ja asuntomarkkinat Kiinteistömarkkinat olivat vuonna 2017 ennätysvilkkaat alhaisen korkotason, liiallisen likviditeetin ja sijoittajien suuren kiinnostuksen vuoksi. Etenkin yksityisten asuntokiinteistöjen hinnat nousivat 16,7 prosenttia vuoteen 2016 verrattuna, minkä vuoksi Hongkongin asuntomarkkinat olivat maailman kalleimmat. Hongkong on asunnonostajalle maailman kallein kaupunkikeskus. Uudiskohteisiin rakennettavat asunnot ovat keskimäärin yhä pienempiä, jotta useammilla uusilla asunnonostajilla olisi niihin varaa. Koska yksityisen sektorin asuntojen hinnat ja vuokrat jatkoivat voimakasta kasvuaan, julkisten vuokra-asuntojen kysyntä lisääntyi enemmän kuin koskaan aiemmin. Hongkongin viranomaiset ovat tehneet paljon töitä lisätäkseen tarjontaa ja hallitakseen kysyntää, mutta toimet eivät ole toistaiseksi parantaneet tilannetta merkittävästi. Viime vuosina toteutetut kysyntää koskevat toimet (kuten kiinnelainojen antamisen kiristäminen ja kaksinkertaisen 15 prosentin leimaveron määrääminen muille kuin ensiasunnon ostajille) pysyivät voimassa. Erilaisia julkisen asuntotarjonnan järjestelmiä otettiin käyttöön tai hiottiin, ja rakennushankkeita nopeutettiin. Pitkän aikavälin asuntotarjontatavoitteiden saavuttaminen on hallitukselle kuitenkin suuri haaste, sillä Hongkongissa on pulaa maasta. Jotta ratkaisuista saavutettaisiin laaja yhteisymmärrys, hallintojohtaja nimitti 30-jäsenisen työryhmän käsittelemään ongelmaa syyskuussa 2017. Rakennusmaan saatavuutta käsittelevä työryhmä kuulee yleisöä vuonna 2018 arvioidakseen erilaisia kiistanalaisia vaihtoehtoja, kuten uudismaan raivausta, kaupunkiuudistusten vauhdittamista sekä suojeltujen puistojen hyödyntämistä. Julkisen talouden hoito, köyhyys ja varallisuuserot Hongkongin hallitus on kerännyt vuoden 1997 jälkeen suuret julkisen talouden varannot. Valtionvarainministeri Paul Chan esitteli helmikuussa 2017 Hongkongin erityishallintoalueen julkisesta taloudesta varainhoitokertomuksen, jossa todetaan taloustilanteen olevan hyvä. Sen mukaan talousarvion ylijäämä on 3,7 prosenttia suhteessa BKT:hen vuosina 2016–2017 ja varannot vuosina 2017–2018 arviolta 37 prosenttia suhteessa BKT:hen. Erilaisten kertaluonteisten tukitoimien lisäksi ylijäämää on tarkoitus käyttää kohdentamalla enemmän määrärahoja vanhustenhoitoon ja innovoinnin kehittämiseen. Koska julkisen talouden varannot ovat yli biljoona Hongkongin dollaria, hallintojohtaja Carrie Lam lupasi lisätä menoja monilla politiikanaloilla. Julkisen talouden hyvä tilanne mahdollistaa myös yritysten verotuksen keventämisen. Hallintojohtaja ehdotti muun muassa yhtiöveroasteen puolittamista 8,25 prosenttiin yritysten tulojen ensimmäiseen 2 miljoonaan Hongkongin dollariin asti. Vahvasta talouskasvusta ja julkisen talouden täysistä kirstuista huolimatta köyhyys lisääntyi ja tuloerot kasvoivat. Tämä johtuu pitkälti väestön kiihtyvästä ikääntymisestä. Hallituksen tuoreimman selvityksen mukaan kaupungin 7,35 miljoonasta asukkaasta 1,35 miljoonaa elää virallisen köyhyysrajan alapuolella. Vuonna 2016 köyhyysaste nousi 0,2 prosenttiyksikköä ennätykselliseen 19,9 prosenttiin. Hallitus lupasi toteuttaa asianmukaista vero- ja sosiaaliturvapolitiikkaa, jotta yhteiskunnan kaikki ryhmät hyötyisivät talouden kehityksen hedelmistä ja julkisista varoista.

Ympäristönsuojelupolitiikka Ympäristönsuojelun merkitys kasvoi politiikan asialistalla vuonna 2017. Hongkongissa käynnistettiin ja pantiin vireille useita aloitteita ja lainsäädäntömenettelyjä. Hongkong lupasi edetä kohti vähähiilisempää taloutta ja kehittyä Kiinan vihreimmäksi alueeksi. Tammikuussa Hongkong julkisti Pariisin ilmastosopimuksen johdosta oman, vuoden 2030 jälkeistä aikaa koskevan ilmastosuunnitelmansa ”Climate Action Plan 2030+”. Selvityksessä esitetään Hongkongin uusi, absoluuttinen hiilidioksidipäästöjen vähennystavoite ja suunnitelmat sen saavuttamiseksi. Päästöjä on tarkoitus vähentää vuoden 2005 tasoon verrattuna 26–36 prosenttia vuoteen 2030 mennessä. Yhdyskuntajätteen määrän vähentämiseksi ja jätehuollon parantamiseksi esitettiin maaliskuussa yksityiskohtainen ehdotus kiinteää yhdyskuntajätettä koskevasta maksujärjestelmästä, joka on tarkoitus ottaa käyttöön vuonna 2019. Joulukuussa otettiin käyttöön uusimpaan tekniikkaan perustuva sähkö- ja elektroniikkalaiteromun käsittelylaitos. Laitoksen on rakentanut ja sen toiminnasta vastaa eurooppalainen jätehuoltoyritys (yhteisyritys paikallisen palveluntarjoajan kanssa), ja se on Hongkongissa ensimmäinen laatuaan. Hongkong käynnisti myös kolmivaiheisen suunnitelman norsunluukaupan lopettamiseksi vuoden 2021 loppuun mennessä. Hallitus antoi asiaa koskevan lakiehdotuksen lakiasäätävän neuvoston käsiteltäväksi kesäkuussa 2017 (lakiehdotus hyväksyttiin tammikuussa 2018). EU:n ja Hongkongin kahdenväliset suhteet ja yhteistyö vuonna 2017 Euroopan unioni ja Hongkong ovat merkittäviä kauppa- ja investointikumppaneita. Ne jatkoivat kahdenvälisten suhteidensa syventämistä vuonna 2017. Euroopan unioni on Kiinan jälkeen Hongkongin toiseksi suurin kauppakumppani ja yksi sen keskeisistä ulkomaisten sijoitusten lähteistä. Hongkongiin on sijoittautunut yli 2 100 EU-alueen yritystä, ja EU:n yritykset ovatkin edelleen kaupungin suurin ulkomaisten yritysten ryhmittymä. Hongkong puolestaan on EU:n 14:nneksi suurin tavarakaupan kumppani ja yksi EU:n keskeisistä palvelukaupan kumppaneista Aasiassa. Vuonna 2017 EU:n tavaravienti Hongkongiin kasvoi 36,8 miljardiin euroon eli 5 prosenttia edellisestä vuodesta ja tuonti Hongkongista oli arvoltaan 11,2 miljardia euroa. Tämä tarkoittaa, että EU:n ylijäämä oli 25,6 miljardia euroa (EU:n neljänneksi suurin ulkokaupan ylijäämä). EU:n tavaravientiä Hongkongiin tukee koneiden ja laitteiden, korujen, vaatteiden, ylellisyystuotteiden, elintarvikkeiden, viinin ja autojen vankka kysyntä. EU:n ja Hongkongin kahdenvälinen palvelukauppa pysyi vakaana. Kahdenvälisen palvelukaupan arvo oli 22,3 miljardia euroa vuonna 2016 (tuorein vuosi, jolta on käytettävissä tietoja). EU:n palvelutuonti Hongkongista kasvoi 11,4 miljardiin euroon, ja sen palveluvienti Hongkongiin oli arvoltaan 10,9 miljardia euroa, eli EU:n alijäämä oli 461 miljoonaa euroa. EU:n ja Hongkongin väliset kahdensuuntaiset investointivirrat ovat merkittävät. Hongkong on yksi EU:n suurimmista suorien investointien kohteista. Offshore-keskuksia lukuun ottamatta EU on Manner-Kiinan jälkeen Hongkongin toiseksi suurin ulkomainen sijoittaja. EU:n osuus Hongkongin kaikista suorista ulkomaisista sijoituksista oli 9,7 prosenttia vuonna 2016 (tuorein vuosi, jolta on käytettävissä tietoja). Merkittävä osa EU:n investoinneista Kiinaan kulkee Hongkongin kautta. Tämä johtuu pääasiassa siitä, että Hongkongissa on laadukkaita palveluntarjoajia ja siellä noudatetaan oikeusvaltioperiaatetta. Hongkong puolestaan on Aasian maista Japanin jälkeen EU:n toiseksi suurin suorien sijoitusten lähde. Tämä johtuu osittain siitä, että merkittävä osa Kiinasta Eurooppaan tehtävistä sijoituksista tehdään Hongkongin kautta. EU ja Hongkong kävivät vuonna 2017 (maaliskuussa ja marraskuussa) epävirallisia keskusteluja, joissa selvitettiin mahdollisuutta käynnistää investointisopimusta koskevat neuvottelut. Hongkongissa pidettiin 16. marraskuuta yhdestoista vuotuinen EU:n ja Hongkongin välinen rakenteellinen vuoropuhelu. Osapuolet käsittelivät useita eri aiheita ja määrittivät uusia yhteistyön aloja. Näitä ovat etenkin teollis- ja tekijänoikeuksien suoja, tulliasiat, ympäristöasiat (jätehuolto sekä luonnonvaraisten eläinten ja kasvien laittoman kaupan torjunta) ja kilpailupolitiikka. EU ja Hongkong keskustelivat sääntelyyn liittyvistä kysymyksistä, kuten julkisen liikenteen minibusseista ja julkisista hankinnoista, ja päättivät jatkaa pyrkimyksiään ymmärtää paremmin toistensa huolenaiheita ja painopisteitä. Rakenteellisen vuoropuhelun yhteydessä järjestettiin ensimmäistä kertaa rahoituspalveluja koskeva asiantuntijatapaaminen. Osapuolet kertoivat alan kehityksestä omalla alueellaan ja selvittivät keinoja lisätä rahoitusalan sääntelyä koskevaa yhteistyötä, erityisesti vastaavuusprosessien ja rahastojen vastavuoroisen tunnustamisen osalta. Tullialan yhteistyön osalta EU ja Hongkong arvioivat parhaillaan valtuutettuja talouden toimijoita (AEO) koskevien järjestelmiensä yhteensopivuutta vastavuoroista tunnustamista koskevan sopimuksen mahdollista solmimista varten. EU on sitoutunut jatkamaan valtuutettujen talouden toimijoiden vastavuoroisen tunnustamisen prosessia Hongkongin kanssa vuonna 2018.