KOMISSION KERTOMUS VUOSIKERTOMUS 2013 TOISSIJAISUUS- JA SUHTEELLISUUSPERIAATTEISTA /* COM/2014/0506 final */





1. Johdanto Tämä on 21. vuosikertomus toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden soveltamisesta EU:n säädöskäytännössä. Sen esittämisestä määrätään näiden periaatteiden soveltamista koskevan, Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, liitetyn pöytäkirjan N:o 2, jäljempänä ’pöytäkirja’, 9 artiklassa. Kertomuksessa kuvataan, miten EU:n toimielimet ja elimet toteuttavat näitä periaatteita ja miten käytäntö on muuttunut edellisvuosiin verrattuna. Siinä esitellään myös yksityiskohtaisemmin tiettyjä komission ehdotuksia, joista kansalliset parlamentit antoivat perusteltuja lausuntoja vuonna 2013. Ottaen huomioon toissijaisuusperiaatteen valvontamekanismin sekä kansallisten parlamenttien ja komission käymän vuoropuhelun välisen kiinteän yhteyden tämä kertomus olisi nähtävä suhteista kansallisiin parlamentteihin annettua vuoden 2013 vuosikertomusta täydentävänä kertomuksena.[1] 2. Kuinka toimielimet soveltavat periaatteita 2.1. Komissio Komissio on ottanut politiikan suunnittelussa käyttöön menettelyjä, joiden avulla voidaan arvioida läheisyys- ja toissijaisuusperiaatteiden noudattamista päätöksenteon eri vaiheissa järkevän sääntelyn periaatteiden mukaisesti. Ennen uusien aloitteiden ehdottamista komissio tarkistaa, että EU:n tason toimet ovat perusteltuja ja tarpeen. Kaikista tärkeimmistä aloitteista julkaistaan ensin etenemissuunnitelmat[2]. Etenemissuunnitelmissa kuvataan alustavasti mahdollisia aloitteita ja hahmotellaan komission politiikkaa ja kuulemisia koskevia suunnitelmia. Niissä esitetään myös toiminnan alustava perustelu toissijaisuusperiaatteen ja suhteellisuusperiaatteen näkökulmasta. Jos aloitteesta on tehtävä vaikutustenarviointi, sidosryhmiä pyydetään esittämään julkisissa kuulemisissa näkemyksensä toimien tarpeellisuudesta ja mahdollisista ratkaisuista havaittuihin ongelmiin. Kuulemismenettelyssä saatujen vastausten ja muun palautteen perusteella vaikutustenarvioinnissa analysoidaan, noudattavatko tarkastellut vaihtoehdot toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteita. Vaikutustenarviointiohjeissa[3] annetaan ohjeita siitä, miten EU:n toimien tarpeellisuutta ja lisäarvoa arvioidaan. Politiikan suunnittelun myöhemmässä vaiheessa vaikutustenarviointilautakunta tarkastelee vaikutustenarviointeja perusteellisesti.[4] Vaikutustenarviointilautakunta tutki vuonna 2013 yhteensä 97 vaikutustenarviointia ja antoi 142 lausuntoa. Lautakunta esitti toissijaisuus- ja suhteellisuuskysymyksiä koskevia huomautuksia yli kolmanneksessa (34 prosentissa) tarkastelemistaan tapauksista. Tämä osoittaa, miten tärkeänä komissio pitää toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden huomioimista lainsäädäntöehdotuksia laatiessaan. Myös lainsäädäntöehdotuksen perusteluissa käsitellään sitä, miten toissijaisuusperiaate toteutuu ehdotuksessa. Ehdotus direktiiviksi ensivaiheen oikeusavusta rikoksesta epäillyille tai syytetyille henkilöille, jotka ovat menettäneet vapautensa, sekä oikeusavusta eurooppalaista pidätysmääräystä koskevissa menettelyissä[5] on hyvä esimerkki tapauksesta, jossa toissijaisuusperiaatetta koskevista näkökohdista käytiin kiivasta keskustelua. Vaikutustenarviointilautakunta antoi ehdotuksesta myönteisen lausunnon, mutta katsoi, että kertomuksessa olisi kuvattava selkeämmin, mitkä ovat ne perusoikeuskysymykset, joita jäsenvaltiot ja Euroopan ihmisoikeustuomioistuin eivät ole käsitelleet riittävällä tavalla ja jotka edellyttävät EU:n toimia. Siinä olisi eriteltävä, missä jäsenvaltioissa ei ole käytössä oikeusapua koskevaa kehystä, jolla varmistetaan oikeutta avustajaan koskevan direktiivin asianmukainen täytäntöönpano, jotta on selvää, missä seikoissa jäsenvaltiot eivät täytä vähimmäisvaatimuksia ja EU:n toimet ovat tarpeen oikeuksien vähimmäistason varmistamiseksi. Lausunnon seurauksena asiaa koskevia vaikutustenarvioinnin osioita parannettiin ja nykyisten ratkaisujen riittämättömyys selitettiin selkeämmin. Toisena esimerkkinä voidaan mainita ehdotus direktiiviksi yhteisestä arvonlisäverojärjestelmästä annetun direktiivin 2006/112/EY muuttamisesta vakioidun arvonlisäveroilmoituksen osalta[6]. Lautakunta katsoi, että kertomukseen sisältyvää toissijaisuusperiaatetta koskevaa analyysia olisi parannettava. Lautakunta pyysi erityisesti yksityiskohtaisempaa näyttöä siitä, että arvonlisäveroilmoitukset eivät nykyisellään toimi tehokkaasti ja että niistä aiheutuu yrityksille tarpeetonta rasitusta. Lisäksi lautakunta pyysi osoittamaan, ettei parhaana pidetystä vaihtoehdosta aiheudu lisärasitteita niille jäsenvaltioille, joiden arvonlisäverojärjestelmät ovat yksinkertaisempia. Asiaa koskevat vaikutustenarvioinnin osiot muutettiin suositusten mukaisiksi. Niissä selitettiin selkeämmin, miksi tiettyjä vähimmäisvaatimuksia tarvitaan rajatylittävän kaupan esteiden poistamiseksi ja yrityksille aiheutuvien hallinnollisten rasitusten vähentämiseksi. Suhteellisuusperiaatteeseen liittyvistä näkökohdista keskusteltiin esimerkiksi rahoitusvälineissä ja rahoitussopimuksissa vertailuarvoina käytettäviä indeksejä koskevasta asetuksesta annettuun ehdotukseen[7] liittyvän vaikutustenarvioinnin yhteydessä. Lautakunta suositteli, että vaikutustenarvioinnissa olisi selitettävä paremmin, miten suhteellisuusperiaatteen toteutuminen varmistetaan etenkin pienempien ja vähemmän riskialttiiden vertailuarvojen tietolähteiden/tuottajien suhteen. Tarkistetussa vaikutustenarvioinnissa selitettiin aiempaa yksityiskohtaisemmin etenkin sitä, miten vaatimukset aiotaan räätälöidä niin, että suunnitellut toimenpiteet olisivat pienten tuottajien kannalta vähemmän työläitä. Lautakunnan suositukset auttavat parantamaan läheisyys- ja suhteellisuusperiaatteiden noudattamisen analysointia. Lautakunnan lausunnot ovat tärkeitä komission poliittista päätöksentekoprosessia tukevia tekijöitä. Toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteet ovat keskeisiä myös retrospektiivisen eli takautuvan arvioinnin kannalta. Siinä arvioidaan, ovatko EU:n toimet yhä tarpeen ja onko niillä todella saavutettu toivottuja tuloksia, parannettu EU:n kansalaisten ja yritysten olosuhteita ja edistetty EU:n asemaa maailmassa sellaisella tasolla, jota jäsenvaltiot eivät olisi voineet saavuttaa yksinään. Komissio on sitoutunut arvioimaan uusia toimia ja analysoimaan aiempia toimia ennen mahdollisten muutosten harkitsemista. EU pyrkii keräämään näyttöä ja tunnistamaan aiemmista toimista saatuja kokemuksia, joista voi olla hyötyä päätöksenteossa. Näin se tekee politiikkansa arvioinnista olennaisen ja pysyvän osan päätöksentekoaan. EU:n tason lisäarvo, eli EU:n tason toimien merkityksen ja niiden jatkamisen tarpeellisuuden arviointi, onkin yksi viidestä arviointiperusteesta (tuloksellisuus, tehokkuus, merkityksellisyys, johdonmukaisuus ja EU:n tason lisäarvo), joiden avulla EU:n politiikkaa ja lainsäädäntöä arvioidaan säännöllisesti.[8] 2.2. Kansalliset parlamentit Komissio sai vuonna 2013 kansallisilta parlamenteilta 88 toissijaisuusperiaatetta koskevaa perusteltua lausuntoa[9] (ks. liite), mikä on 25 prosenttia enemmän kuin edellisenä vuotena (vuonna 2012 perusteltuja lausuntoja oli 70). Vuonna 2013 saatujen perusteltujen lausuntojen suhteellinen osuus kaikista komission ja kansallisten parlamenttien laajemman poliittisen vuoropuhelun yhteydessä saaduista lausunnoista (621) oli myös aiempaa suurempi (14 prosenttia). Vuosina 2012 ja 2011 hieman yli 10 prosenttia lausunnoista oli perusteltuja lausuntoja. Vuonna 2013 kansalliset parlamentit käynnistivät toissijaisuusperiaatteen valvontamekanismin yhteydessä kaikkien aikojen toisen ”keltaisen kortin” menettelyn. Se koski komission ehdotusta neuvoston asetukseksi Euroopan syyttäjänviraston perustamisesta.[10] Tapausta kuvataan tarkemmin 3 kohdassa. Kansallisten parlamenttien perustellut lausunnot poikkeavat edelleen huomattavasti toisistaan muotonsa ja toissijaisuusperiaatteen rikkomista koskevaa päätelmää tukevien perustelujensa suhteen. Vuoden 2012 tapaan kansallisten parlamenttien vuonna 2013 antamat perustellut lausunnot koskivat useita eri aiheita. Saadut 88 perusteltua lausuntoa koskivat 36:ta[11] komission ehdotusta. Euroopan syyttäjänvirastoa koskevasta ehdotuksesta annettiin 13 perusteltua lausuntoa, ja toiseksi eniten perusteltuja lausuntoja (yhdeksän) annettiin ehdotuksesta direktiiviksi merten aluesuunnittelun ja rannikkoalueiden yhdennetyn käytön ja hoidon puitteista[12]. Kansalliset parlamentit antoivat seitsemän perusteltua lausuntoa sekä ehdotuksesta direktiiviksi tupakkatuotteiden ja vastaavien tuotteiden valmistamista, esittämistapaa ja myyntiä koskevien jäsenvaltioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten lähentämisestä[13] että ehdotuksesta asetukseksi satamapalvelujen markkinoille pääsyä koskevista puitteista ja satamien rahoituksen avoimuudesta[14]. (Lisätietoja on tämän kertomuksen liitteessä.) Vuoden 2012 tapaan Ruotsin Riksdagen oli kansallisista parlamenteista se, joka antoi selvästi eniten perusteltuja lausuntoja (9), vaikka määrä olikin paljon pienempi kuin vuonna 2012 (20). Toiseksi eniten perusteltuja lausuntoja (6) antoivat Itävallan Bundesrat ja Liettuan Seimas ja seuraavaksi eniten Espanjan parlamentin molemmat kamarit (Congreso de los Diputados ja Senado), Maltan Kamra tad-Deputati, Alankomaiden Tweede Kamer ja Yhdistyneen kuningaskunnan House of Commons (5). 2.3. Euroopan parlamentti ja neuvosto a) Euroopan parlamentti Euroopan parlamentti vakiinnutti toissijaisuus- ja suhteellisuuskysymyksiä koskevan käytäntönsä esittää SEUT-sopimuksen 225 artiklan perusteella antamiensa valiokunta-aloitteisten lainsäädäntömietintöjen tueksi näyttöön perustuvia analyysejä toimien mahdollisesta EU:n tason lisäarvosta. Euroopan parlamentti laati vuonna 2013 valiokunta-aloitteisten lainsäädäntömietintöjensä tueksi viisi arviointia. Niissä käsiteltiin seuraavia asioita: · sisämarkkinoiden parempi hallinnointi; · naisiin kohdistuvan väkivallan torjuminen; · yhtiöiden kotipaikan rajatylittäviä siirtoja koskeva direktiivi (neljästoista yhtiöoikeusdirektiivi); · miehille ja naisille samanarvoisesta työstä maksettavan saman palkan periaatteen soveltaminen; · eurooppalaisen keskinäisen yhtiön perussääntö. Lisäksi Euroopan parlamentti laati vuonna 2013 viisi mietintöä Euroopan yhdentymisen toteutumattomuuden kustannuksista. Mietinnöissä tarkasteltiin mahdollisuuksia saavuttaa hyötyä ja/tai yleistä etua tietyillä politiikanaloilla toteutettavilla EU:n tason toimilla. Niissä käsiteltiin seuraavia seikkoja: · Euroopan yhteinen turvallisuus- ja puolustuspolitiikka; · EU:n kehitysavun antajien koordinoinnin lisääminen; · kansainvälistä yksityisoikeutta koskeva eurooppalainen säännöstö; · energian sisämarkkinat; · kansalaisten ja yritysten vapaan liikkuvuuden edistäminen yksinkertaistamalla tiettyjen julkisten asiakirjojen hyväksymistä Euroopan unionissa. Vaikutusten ennakkoarvioinnista vastaava Euroopan parlamentin osasto laati vuonna 2013 yhteensä 50 alustavaa arviointia komission vaikutustenarvioinneista, kaksi yksityiskohtaista arviointia komission vaikutustenarvioinneista, kolme parlamentin esittämiä tarkistuksia koskevaa vaikutustenarviointia (yhteensä arvioitiin 20 tarkistusta) ja yhden vaihtoehtoisen vaikutustenarvioinnin (tapauksesta, josta komissio ei ollut laatinut vaikutustenarviointia). b) Neuvosto Pöytäkirjassa N:o 2 olevan 4 artiklan 3 kohdan mukaan neuvosto toimittaa jäsenvaltioiden ryhmältä, unionin tuomioistuimelta, Euroopan keskuspankilta tai Euroopan investointipankilta lähtöisin olevat esitykset lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäviksi säädöksiksi sekä muutetut esitykset jäsenvaltioiden kansallisille parlamenteille. Tästä velvollisuudesta seuraa (pöytäkirjan 6 artiklan 2 kohdan mukaisesti), että kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on lähtöisin jäsenvaltioiden ryhmältä, neuvoston puheenjohtaja toimittaa esitystä koskevat lausunnot näiden jäsenvaltioiden hallituksille. Kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on lähtöisin unionin tuomioistuimelta, Euroopan keskuspankilta tai Euroopan investointipankilta, neuvoston puheenjohtaja toimittaa esitystä koskevat lausunnot asianomaiselle toimielimelle tai laitokselle (pöytäkirjan 6 artiklan 3 kohdan mukaisesti). Näiden SEUT-sopimukseen perustuvien velvoitteiden lisäksi neuvoston pääsihteeristö tiedottaa neuvoston jäsenille jäsenvaltioiden lausunnoista, jotka koskevat muilta toimielimiltä lähtöisin olevia esityksiä lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäviksi säädöksiksi. Vuonna 2013 neuvoston pääsihteeristö sai kansallisilta parlamenteilta runsaasti pöytäkirjan nojalla ja kansallisten parlamenttien ja komission poliittisen vuoropuhelun yhteydessä annettuja lausuntoja ja perusteltuja lausuntoja. Lausunnot toimitettiin neuvoston jäsenille tiedoksi. Lisäksi neuvosto tarkistaa toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden noudattamisen lainsäädäntömenettelyjen yhteydessä arvioidessaan komission ehdotuksiin liittyviä vaikutustenarviointeja. 2.4. Alueiden komitea Vuonna 2013 alueiden komitea (AK) hyväksyi ja pani täytäntöön ensimmäisen toissijaisuusperiaatetta koskevan työohjelmansa[15]. Työohjelmassa mainittiin viisi sovituin periaattein[16] Euroopan komission työohjelmasta valittua aloitetta[17], joita seurataan toissijaisuusperiaatteen suhteen erityisen tarkasti. Koska paikallis- ja alueviranomaiset vastaavat useimmissa jäsenvaltioissa EU:n jätehuoltolainsäädännön täytäntöönpanosta, AK seurasi EU:n jätehuoltopolitiikan ja ‑lainsäädännön uudelleentarkastelua tarkasti ja kuuli asiasta toissijaisuusperiaatetta käsittelevää asiantuntijaryhmää ja toissijaisuusperiaatteen toteutumisen seurantaverkostoa. Satamapaketin osalta oli huolena, että aloitteessa ei ehkä kiinnitetä riittävästi huomiota Euroopassa vallitseviin paikallisiin ja alueellisiin erityisolosuhteisiin. Siksi alueparlamentteja ja -hallituksia kuultiin toissijaisuusperiaatteeseen ja suhteellisuusperiaatteeseen liittyvistä kysymyksistä ennakkovaroitusjärjestelmään liittyvän kahdeksan viikon jakson aikana. Kaikki kuulemiseen osallistuneet katsoivat, että aloite noudatti toissijaisuusperiaatetta, vaikka eräitä suhteellisuusperiaatteeseen liittyviä ongelmia nostettiinkin esiin. Aloitetta tarkasteltiin myös 25. syyskuuta 2013 järjestetyssä Quick Scan -menetelmän mukaisessa[18], alueellisten vaikutusten arviointiin keskittyvässä työpajassa. Aloitetta koskevan työpajan järjestivät yhdessä AK ja Euroopan alueellisen kehityksen ja koheesion seurantaverkko (ESPON) 25. syyskuuta 2013. Kyseessä oli ensimmäinen kerta, kun AK teki alueellisten vaikutusten arvioinnin Quick Scan -menetelmällä. Alueparlamenteille ja ‑hallituksille järjestettiin toissijaisuusperiaatetta ja suhteellisuusperiaatetta koskeva kuuleminen myös ehdotuksesta direktiiviksi sähköisen laskutuksen käytöstä julkisissa hankinnoissa, sillä aloite saattaa vaikuttaa paikallis- ja aluetason kustannus- ja hallintotaakkaan. Suurin osa vastaajista katsoi, että aloitteessa on noudatettu toissijaisuusperiaatetta, mutta suhteellisuusperiaatteen osalta nostettiin esiin kysymyksiä. Vastauksissa korostettiin erityisesti, ettei paikallis- ja alueviranomaisten näkökulmaa otettu riittävällä tavalla huomioon. AK kuuli toissijaisuusperiaatetta käsittelevää asiantuntijaryhmää komission työohjelman lisäksi myös AK:n oma-aloitteisesta lausunnosta hallinnon hajauttamisesta EU:ssa ja paikallisen ja alueellisen itsehallinnon asemasta EU:n politiikan muotoilussa ja toteuttamisessa[19]. Toissijaisuusperiaatteen seurantaa tukeakseen AK on parantanut lainsäädäntövaltaa käyttäville alueille tarkoitettua REGPEX-verkkosivustoa lisäämällä sivustolle interaktiivisen kartan lainsäädäntövaltaa käyttävistä alueista ja kuvauksen kustakin alueellisesta parlamentista. Helpottaakseen ennakkovaroitusjärjestelmästä saatujen kokemusten arviointia ja parhaiden käytäntöjen levittämistä AK julkaisi tutkimuksen The Subsidiarity Early Warning System of the Lisbon Treaty — the role of regional parliaments with legislative powers and other subnational authorities, joka koskee lainsäädäntövaltaa käyttävien alueparlamenttien sekä muiden paikallisten ja alueellisten viranomaisten asemaa ennakkovaroitusjärjestelmässä. Osassa AK:n vuonna 2013 antamista lausunnoista ilmaistiin huolta toissijaisuusperiaatteen ja suhteellisuusperiaatteen noudattamisesta EU:n lainsäädäntöaloitteissa. Merten aluesuunnittelun ja rannikkoalueiden yhdennetyn käytön ja hoidon puitteista annettua direktiiviehdotusta koskevassa lausunnossa[20] katsotaan, ettei ehdotus ole toissijaisuusperiaatteen ja suhteellisuusperiaatteen mukainen. Lisäksi AK ilmaisi virallista valvontaa koskevasta asetusehdotuksesta antamassaan lausunnossa[21] ja tupakkatuotteiden ja vastaavien tuotteiden valmistamista, esittämistapaa ja myyntiä koskevasta direktiiviehdotuksesta antamassaan lausunnossa[22] huolensa delegoitujen säädösten käytöstä. Tässä yhteydessä viitataan myös alueiden komitean antamaan toissijaisuusperiaatetta koskevaan selvitykseen vuodelta 2013[23]. 2.5. Euroopan unionin tuomioistuin Unionin tuomioistuin ei antanut vuonna 2013 yhtään merkittävää, toissijaisuusperiaatetta koskevaa tuomiota. Unionin yleinen tuomioistuin antoi kuitenkin kaksi periaatetta koskevaa tuomiota. Asiassa T-31/07, Du Pont de Nemours ym. vastaan komissio, joukko yrityksiä nosti kanteen, jossa vaadittiin, että komission direktiivi flusilatsolin sisällyttämisestä tietyin rajoituksin direktiivin 91/414/EY[24] mukaisiin kasvinsuojeluaineiden tehoaineisiin olisi kumottava. Yksi asiassa käytetyistä perusteista oli, että direktiivi rikkoo toissijaisuusperiaatetta. Unionin yleinen tuomioistuin painotti 12. huhtikuuta 2013 antamassaan tuomiossa, että periaatetta sovelletaan vain aloilla, jotka eivät kuulu EU:n yksinomaiseen toimivaltaan (202 kohta). Koska direktiivillä 91/414/ETY annetaan unionin viranomaisille yksinomainen toimivalta arvioida kasvinsuojeluaineissa käytettäviä tehoaineita ja rajoittaa niiden hyväksymistä (203 ja 204 kohta), kyseisen toimivallan yhteydessä toteutetun toimenpiteen ei katsottu kuuluvan toissijaisuusperiaatteen soveltamisalaan (205 kohta). Näin ollen unionin yleinen tuomioistuin hylkäsi kantajien väitteet ja vahvisti asiaa koskevan oikeuskäytäntönsä[25]. Asiassa T-526/10, Inuit Tapiriit Kanatami ym. vastaan komissio, kantajat vaativat hyljetuotteiden kaupan yksityiskohtaisista säännöistä annetun komission asetuksen[26] kumoamista, koska se loukkaa toissijaisuusperiaatetta. Unionin yleinen tuomioistuin hylkäsi vaatimuksen 25. huhtikuuta 2013 antamassaan tuomiossa. Tuomioistuin painotti oikeuskäytäntöä, jonka mukaan toissijaisuusperiaatetta sovelletaan SEUT-sopimuksen 114 artiklaan perustuviin EU:n toimenpiteisiin, ”koska sille ei tässä määräyksessä anneta yksinomaista toimivaltaa sisämarkkinoiden taloudellisesta toiminnasta säätämiseksi vaan ainoastaan toimivalta parantaa sisämarkkinoiden toteuttamisen ja toiminnan edellytyksiä poistamalla tavaroiden vapaaseen liikkuvuuteen ja palvelujen tarjoamisen vapauteen kohdistuvia esteitä tai kilpailun vääristymiä” (84 kohta).[27] Yleisen tuomioistuimen mukaan on selvää, ”ettei perusasetuksen tarkoitusta [olisi voitu] toteuttaa tyydyttävästi vain jäsenvaltioissa toteutettavalla toiminnalla vaan se [edellytti] toimintaa unionin tasolla, kuten kansallisten lainsäädäntöjen epäyhtenäinen kehitys osoittaa nyt käsiteltävässä asiassa”. Tästä seuraa, että suunnitellun toiminnan tavoite voitiin toteuttaa paremmin EU:n tasolla ja että asetus ei loukkaa toissijaisuusperiaatetta (85 kohta). 3. Tärkeimmät tapaukset, joissa toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen toteutumisesta on epäilyjä Ehdotus asetukseksi Euroopan syyttäjänviraston perustamisesta Komission ehdotus Euroopan syyttäjänviraston perustamisesta[28] hyväksyttiin 17. heinäkuuta 2013. Ehdotuksen tavoitteena on perustaa Euroopan syyttäjänvirasto tutkimaan rikoksia, jotka vahingoittavat EU:n taloudellisia etuja, ja asettamaan niiden tekijät syytteeseen. Euroopan syyttäjänvirasto olisi unionin elin, jolla on hajautettu rakenne ja joka tukeutuisi useimmissa toimissaan kansallisiin tutkinta- ja syyttäjäviranomaisiin ja kansalliseen lainsäädäntöön. Kansalliset parlamentit antoivat ehdotuksesta 13 perusteltua lausuntoa[29], jotka edustivat 18:aa ääntä mahdollisesta 56 äänen kokonaismäärästä[30]. Pöytäkirjassa N:o 2 olevan 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti ehdotusta koskevan keltaisen kortin menettelyn aloittaminen edellytti 14:ää ääntä. Myös seitsemän muuta kansallisten parlamenttien kamaria[31] antoi ehdotuksesta vuonna 2013 lausunnon poliittisen vuoropuhelun yhteydessä. Lausunnoissa ei väitetty komission ehdotuksen loukkaavan toissijaisuusperiaatetta, vaan kommentoitiin ehdotuksen tiettyjä kohtia.[32] Komissio vahvisti 6. marraskuuta 2013, että pöytäkirjassa N:o 2 olevan 7 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu toissijaisuusperiaatteen valvontamekanismi oli käynnistetty. Näin ollen komissio tarkasteli esitystä uudelleen, minkä jälkeen se antoi tiedonannon[33], jossa se analysoi kansallisten parlamenttien lähettämiä perusteltuja lausuntoja tarkasti toissijaisuusperiaatteen näkökulmasta. Perusteltuja lausuntoja analysoidessaan komissio erotti toisistaan näkemykset, jotka liittyvät tai joiden voidaan katsoa liittyvän toissijaisuusperiaatteeseen, ja muut toissijaisuusperiaatteeseen liittyvät kysymykset, muut kuin toissijaisuuteen liittyvät poliittiset valinnat ja muut poliittiset ja oikeudelliset seikat. Kansallisten parlamenttien esittämät keskeisimmät toissijaisuusperiaatteen vastaiset näkemykset olivat seuraavat: · Toissijaisuuteen liittyvät perustelut Useat kansallisten parlamenttien kamarit katsoivat, ettei komissio selittänyt tarpeeksi tarkkaan, mistä syistä sen ehdotus on toissijaisuusperiaatteen mukainen. Komission esittämien syiden katsottiin olevan riittämättömiä. Lisäksi selitysten olisi pitänyt sisältyä sekä perusteluihin että vaikutustenarviointiin. Uudelleentarkastelun jälkeen komissio totesi, että säädöksen perusteluosassa ja liitteenä olevassa rahoitusselvityksessä selitetään riittävästi, miksi jäsenvaltioiden toimet ovat riittämättömiä poliittisen tavoitteen kannalta ja miksi kyseinen tavoite saavutettaisiin paremmin unionin toimilla (esim. täytäntöönpanotoimien jatkuvuuden puutteen ja yhteisen eurooppalaisen syytetoimintalinjan puutteen vuoksi). · Olemassa olevien välineiden mahdollinen riittävyys Useat kamarit olivat sitä mieltä, että jäsenvaltioiden tason tutkinta- ja syytetoimet ovat riittäviä samoin kuin unionin tasolla jo olemassa olevat koordinointi- ja tutkintamekanismit (Eurojust, Europol ja OLAF). Osa kamareista katsoi, että komission olisi pitänyt odottaa unionin taloudellisiin etuihin kohdistuvien petosten torjunnasta rikosoikeudellisin keinoin antamansa direktiiviehdotuksen hyväksymistä ennen uuden lainsäädännön vahvistamista tällä alalla. Komissio totesi, että selkeiden tilastotietojen perusteella SEUT-sopimuksen tavoitetta eli suojelun tuloksellista, ennaltaehkäisevää ja yhdenmukaista tasoa ei ole saavutettu. Komissio painotti, että mikään unionin tason välineistä tai elimistä ei voi puuttua puutteisiin, jotka liittyvät rajatylittävien todisteiden hyväksyttävyyteen, rajatylittävien yhteyksien hyväksymiseen tai muiden jäsenvaltioiden viranomaisten avun saamiseen. Näitä kysymyksiä ei myöskään voida selvittää yksinomaan jäsenvaltion tasolla toteutettujen toimenpiteiden kautta. Komissio totesi lisäksi, että olemassa oleviin mekanismeihin tehtävillä parannuksilla olisi korkeintaan marginaalisia vaikutuksia niihin liittyvien rajoitusten vuoksi. Komissio korosti myös, että ehdotuksella direktiiviksi unionin taloudellisiin etuihin kohdistuvien petosten torjunnasta rikosoikeudellisin keinoin ja Euroopan syyttäjänviraston perustamista koskevalla ehdotuksella on erilaiset, vaikkakin toisiaan täydentävät, tavoitteet. · Euroopan syyttäjänvirastoa koskevan ehdotuksen lisäarvo Useat kamarit asettivat ehdotuksen lisäarvon kyseenalaiseksi, vaikka osa niistä tunnustikin Euroopan syyttäjänviraston perustamisen edut. Kansalliset parlamentit väittivät, ettei komissio ole osoittanut unionin tason toimilla saatavan aikaan parempia tuloksia kuin kansallisen tason toimilla. Komissio vastasi näkemyksiin selittämällä, että ehdotetun järjestelmän odotetaan tuovan merkittävää lisäarvoa unioniin vaikuttavien petosten torjunnassa. Yksi suurimmista parannuksista odotetaan saatavan aikaan EU:n tason syytteeseenpanomenettelyllä. Menettelyllä puututtaisiin suuriin eroihin eri jäsenvaltioiden välillä sen suhteen, missä määrin EU:n tason petoksia tutkitaan ja kuinka usein niistä nostetaan syyte. Sen avulla voitaisiin myös helpottaa sellaisten rajatylittävien yhteyksien havaitsemista, jotka saattaisivat jäädä huomaamatta pelkästään kansallisessa tutkinnassa, sekä ohjata ja koordinoida tutkintatoimia entistä tehokkaammin. Hajautetun Euroopan syyttäjänviraston perustaminen myös yhdistäisi EU:n petosten tutkintaan ja syytetoimintaan liittyvää asiantuntemusta ja osaamista Euroopan tasolla. Samalla varmistettaisiin, että toimet toteutetaan lähellä rikospaikkaa. · Euroopan syyttäjänviraston rakenteeseen sekä sen toimivallan luonteeseen ja laajuuteen liittyvät kysymykset Euroopan syyttäjänviraston rakenteen suhteen komissio on sitä mieltä, että useiden kansallisten parlamenttien kannattaman täysin kollegiaalisen rakenteen käyttöönotto Euroopan syyttäjänvirastossa haittaisi sen tehokkuutta ja päätöksenteon tuloksellisuutta. Euroopan syyttäjänviraston toimivallan luonnetta ja laajuutta koskeviin kysymyksiin antamissaan vastauksissa komissio korosti, että asianomaisilla rikoksilla on myös muissa kuin rajatylittävissä tapauksissa ilmeinen unionin ulottuvuus. Toimivallan rajoittaminen paitsi vähentäisi Euroopan syyttäjänviraston lisäarvoa, myös asettaisi kyseenalaiseksi unionin toimivallan tässä asiassa. Euroopan syyttäjänviraston yksinomainen toimivalta ei kuitenkaan tarkoita, että kansalliset viranomaiset suljettaisiin pois viraston käsittelemistä asioista, sillä toimintaan osallistuisivat myös kansalliset lainvalvontaviranomaiset ja jäsenvaltioissa toimivat valtuutetut Euroopan syyttäjät, jotka toimivat myös jäsenvaltioiden syyttäjinä. Tarkasteltuaan ehdotusta perusteellisesti uudelleen komissio totesi, että ehdotus on toissijaisuusperiaatteen mukainen, ja päätti pitää sen ennallaan. Ehdotus direktiiviksi merten aluesuunnittelun ja rannikkoalueiden yhdennetyn käytön ja hoidon puitteista[34] Vuonna 2013 toiseksi eniten perusteltuja lausuntoja saatiin merten aluesuunnittelun ja rannikkoalueiden yhdennetyn käytön ja hoidon puitteita koskevasta komission ehdotuksesta. Kansalliset parlamentit antoivat ehdotuksesta yhdeksän perusteltua lausuntoa[35], jotka edustivat 13:a ääntä. Lisäksi viisi kamaria antoi ehdotuksesta vuonna 2013 lausunnon poliittisen vuoropuhelun yhteydessä, mutta näissä lausunnoissa ehdotuksen ei katsottu loukkaavan toissijaisuusperiaatetta.[36] Osa kansallisista parlamenteista katsoi, että komissio ei ollut osoittanut riittävällä tavalla, että merten aluesuunnittelua ja rannikkoalueiden yhdennettyä käyttöä ja hoitoa koskevilla EU:n tason velvoitteilla saavutettaisiin lisäarvoa, ja että direktiivi lisäisi merkittävästi hallinnollista rasitusta ja raportointivaatimuksia tuottamatta kuitenkaan riittävästi hyötyä. Osassa perusteltuja lausuntoja kyseenalaistettiin myös ehdotuksessa mainittu oikeusperusta. Näitä perusteltuja lausuntoja koskevissa vastauksissaan komissio painotti, että ehdotettu direktiivi loisi lisäarvoa auttamalla jäsenvaltioita saavuttamaan toimien yhtenäisyyden vähimmäistason, joka helpottaisi rajatylittävää yhteistyötä ja tukisi asiaan liittyvän lainsäädännön oikea-aikaista täytäntöönpanoa. Komissio totesi, että meri- ja rannikkoalueilla harjoitettavalla toiminnalla on rajatylittävä ja usein myös EU:n laajuinen vaikutus ja että kansallisissa suunnitteluprosesseissa on merkittäviä eroja. Näin ollen meriä koskevien suunnitteluprosessien sekä rannikkoalueiden yhdennetyn käytön ja hoidon ohjaamiseen tarvitaan EU:n tason puitteet. Komissio korosti, että ehdotetussa direktiivissä annetaan jäsenvaltioille huomattavasti harkintavaltaa sen suhteen, miten ne aikovat saavuttaa direktiivissä asetetut tavoitteet. Komissio tähdensi, että kansainvälinen yhteistyö helpottaisi asianomaisten EU:n ulkopuolisten maiden osallistamista merten aluesuunnitteluun ja rannikkoalueiden yhdennettyyn käyttöön ja hoitoon. Ehdotetussa direktiivissä annettaisiin jäsenvaltioiden valita kolmansien maiden kanssa tehtävän yhteistyön muoto ja keinot, kunhan jäsenvaltiot pyrkivät kaikin mahdollisin tavoin sovittamaan suunnitelmansa ja strategiansa yhteen kolmannen maan suunnitelmien ja strategioiden kanssa. Lainsäädäntövallan käyttäjien poliittisessa päätöksentekoprosessissa hyväksymä teksti vastasi annettuja lausuntoja. Ehdotus direktiiviksi tupakkatuotteiden ja vastaavien tuotteiden valmistamista, esittämistapaa ja myyntiä koskevien jäsenvaltioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten lähentämisestä[37] Ehdotettu säädös sisältää uusia ja tiukempia sääntöjä siitä, miten tupakkatuotteita voidaan valmistaa ja esittää myyntiä varten EU:ssa. Ehdotuksesta saatiin seitsemän perusteltua lausuntoa, jotka edustivat 11:tä ääntä.[38] Lisäksi kahdeksan kansallista parlamenttia[39] antoi ehdotuksesta lausunnon poliittisen vuoropuhelun yhteydessä, mutta näissä lausunnoissa ehdotuksen ei katsottu loukkaavan toissijaisuusperiaatetta. Kahden kamarin[40] lausunnoissa väitettiin, ettei ehdotus ole toissijaisuusperiaatteen mukainen, mutta lausunnot toimitettiin määräajan jälkeen, eikä niitä siksi voitu ottaa huomioon laskettaessa, ylittyikö äänikynnys. Osa kamareista katsoi, että tietynlaisten tupakkatuotteiden, kuten vähäriskisten tuotteiden, sääntely kuuluu jäsenvaltioiden toimivaltaan. Toiset arvostelivat sitä, että komissiolle siirretään valta antaa delegoituja säädöksiä. Myös ehdotuksen oikeusperusta kyseenalaistettiin, koska ehdotetulla direktiivillä ei yhdenmukaistettaisi tupakkatuotteita koskevaa jäsenvaltioiden lainsäädäntöä. Kansalliset parlamentit väittivät myös, ettei ohuiden savukkeiden, mentolisavukkeiden ja alle 40 gramman kääretupakkapakkausten kieltäminen vaikuttaisi sisämarkkinoiden toimintaan. Komissio korosti vastauksissaan, että ehdotuksella ei rajoitettaisi vähäriskisten tuotteiden saattamista markkinoille. Komissio selitti myös, että valta antaa säädöksiä SEUT-sopimuksen 290 artiklan mukaisesti katsottiin välttämättömäksi, jotta direktiivi olisi täysin toimintakykyinen. Ehdotukseen sisältyvän vallan siirtämisen yhteydessä säädettäisiin myös selkeistä ja ytimekkäistä perusteista, joilla rajoitetaan komission harkintavaltaa. Ehdotuksen oikeusperustan osalta komissio totesi, että nykyisellä direktiivillä on pitkälti samat tavoitteet kuin sen tarkistamisesta annetulla ehdotuksella ja että Euroopan unionin tuomioistuin on vahvistanut 114 artiklan laillisuuden nykyisen direktiivin oikeusperustana[41]. Näin ollen oikeusperusta on asianmukainen nykyisen yhdenmukaistamisen tason päivittämiseen, jäsenvaltioiden sääntelyn erilaistumisesta johtuvien sisämarkkinoiden esteiden poistamiseen ja sisämarkkinoita koskevien sääntöjen kiertämisen estämiseen. Komission mukaan SEUT-sopimuksen 114 artikla muodostaa oikeusperustan täydelle, osittaiselle tai vähimmäistason yhdenmukaistamiselle ja mahdollistaa sen, että tietyt asiat voidaan jättää jäsenvaltioiden säänneltäviksi. Komissio totesi, että jäsenvaltiot ovat alkaneet säännellä sellaisia tupakkatuotteita, joilla on tunnusomainen maku, ja että komissio on ehdottanut sääntöjen yhdenmukaistamista markkinoiden vääristymisen ehkäisemiseksi. Komissio korosti myös sitä, että ehdotetulla direktiivillä säädettäisiin ainoastaan tietyistä pakkausten standardointiin liittyvistä seikoista, kuten pakkausten sisältämästä savukemäärästä ja terveysvaroitusten koosta. Niiden yhdenmukaistaminen helpottaisi tuotteiden liikkuvuutta sisämarkkinoilla ja auttaisi varmistamaan, että terveysvaroitukset ovat täysin näkyvissä. Ehdotus asetukseksi satamapalvelujen markkinoille pääsyä koskevista puitteista ja satamien rahoituksen avoimuudesta[42] Ehdotuksella pyritään parantamaan Euroopan laajuiseen liikenneverkkoon kuuluvien merisatamien satamatoimintoja ja liikenneyhteyksiä. Ehdotetulla oikeudellisella kehyksellä edistettäisiin todellisia oikeudellisia toimintamahdollisuuksia ja annettaisiin satamille ja sijoittajille parempi oikeusvarmuus. Ehdotuksessa määritellään läpinäkyvät ja avoimet satamapalvelujen tarjoajien valintamenettelyt, toimijoiden mahdollisten hintoihin liittyvien väärinkäytösten ehkäisemiseen tähtäävät säännöt ja säännöt, joilla varmistetaan, että julkisten varojen käyttö on läpinäkyvää. Kansalliset parlamentit antoivat ehdotuksesta seitsemän perusteltua lausuntoa, jotka edustivat 11:tä ääntä[43]. Lisäksi kolme kamaria[44] antoi ehdotuksesta lausunnon poliittisen vuoropuhelun yhteydessä, mutta näissä lausunnoissa ehdotuksen ei katsottu loukkaavan toissijaisuusperiaatetta. Osa kansallisista parlamenteista katsoi, että ehdotuksen tavoitteet voitaisiin saavuttaa paremmin oikeudellisesti sitomattomilla välineillä tai direktiivillä. Toiset arvostelivat sitä, että jäsenvaltiot menettäisivät oikeutensa ja mahdollisuutensa jatkaa maansa satama-alan sääntelyä kansallisilla säädöksillä, ja katsoivat, että ehdotettu asetus voisi myös haitata talouden ja infrastruktuurin toimintaa kyseisillä aloilla. Komissio totesi vastauksissaan, että asetusehdotus koskee ainoastaan Euroopan laajuiseen liikenneverkkoon (TEN-T) kuuluvia satamia ja että Euroopan parlamentti ja neuvosto ovat Euroopan laajuisen liikenneverkon kehittämistä koskevan asetuksen (EU) N:o 1315/2013 yhteydessä todenneet liikenneverkon olevan tärkeä sisämarkkinoiden ja EU:n alueellisen yhteenkuuluvuuden kannalta. Asetuksella muodostettaisiin kehys satama-alaan jo nyt sovellettaville perustamissopimusten mukaisille periaatteille ottamalla käyttöön kahdet perussäännöt: syrjimättömät ja läpinäkyvät ehdot satamapalvelujen tarjoajien markkinoille pääsylle sekä rahoituksen avoimuutta koskevat säännöt julkisen rahoituksen myöntämiseen satamille. Komissio korosti, että sen tavoitteena on, ettei asetuksen säännöksillä vaikuteta siihen, miten satamajärjestelmät organisoidaan jäsenvaltioissa. Sääntelytavan valinnan suhteen komissio painotti suosivansa direktiivin sijaan asetusta, koska yksi ehdotuksen päätavoitteista on varmistaa tasapuoliset toimintaedellytykset, mikä edellyttää harvojen mutta olennaisten sääntöjen yhdenmukaista täytäntöönpanoa. Lisäksi komissio tähdensi, että asetuksessa annettaisiin jäsenvaltioille tarvittavaa joustovaraa, jotta ne voivat ottaa huomioon erityisolosuhteet, ja että jäsenvaltiot saavat jatkossakin valita markkinoille pääsyn muodon. Jäsenvaltioita ei esimerkiksi pakotettaisi avaamaan kilpailulle sellaisia valitsemiaan palveluja, joiden sääntelyä olisi yleisen edun nimissä jatkettava asianmukaisesti perustelluista syistä. Komissio korosti myös sitä, että uusien investoijien houkutteleminen edellyttää vääristymätöntä kilpailua TEN-T-verkkoon kuuluvien ja etenkin eri jäsenvaltioissa sijaitsevien satamien välillä. Komission mielestä jäsenvaltiot eivät pystyisi varmistamaan sitä yksin. 4. Päätelmät Toimielinten väliset keskustelut toissijaisuus- ja suhteellisuusperusteista jatkuivat vuonna 2013, ja kansallisten parlamenttien käynnistämä toinen keltaisen kortin menettely oli merkittävä tapahtuma. Kansallisten parlamenttien vuonna 2013 lähettämät 88 perusteltua lausuntoa koskivat 36:ta komission eri asiakirjaa. Tämä vaikuttaa vahvistavan jo aiempina vuosina havaitun suuntauksen eli sen, että kansallisilla parlamenteilla on erilaiset poliittiset etunäkökohdat ja että parlamentit noudattavat eri painopisteitä valitessaan komission ehdotuksia tarkasteltavaksi toissijaisuusperiaatteen valvontamekanismin yhteydessä. Parlamentit vaikuttavat myös soveltavan eri kriteerejä arvioidessaan, noudattaako jokin ehdotus toissijaisuusperiaatetta. Kaikki lainsäädäntöprosessiin osallistuvat toimielimet olivat aktiivisia toissijaisuusperiaatteen valvonnan varmistamisessa. Komissio jatkoi perusteellisia arviointejaan toissijaisuusperiaatteen ja suhteellisuusperiaatteen noudattamisesta eri vaiheissa. Ennen lainsäädäntöehdotusten hyväksymistä komissio antaa arviointeja (esimerkiksi etenemissuunnitelmissa ja vaikutustenarvioinneissa), ja niiden hyväksymisen jälkeen se tarkastelee kansallisten parlamenttien lähettämiä perusteltuja lausuntoja, joissa esitetään toissijaisuusperiaatteen noudattamista koskevia epäilyjä, ja vastaa niihin. Toissijaisuusperiaatteen toteutumisen valvonta- ja seurantakysymykset olivat näkyvästi esillä myös Euroopan parlamentin ja alueiden komitean asialistoilla. Euroopan parlamentti jatkoi valiokunta-aloitteisten lainsäädäntömietintöjensä tukemista näyttöön perustuvilla analyyseillä mahdollisesta EU:n lisäarvosta. Myös alueiden komitea käsitteli toissijaisuuskysymyksiä aiempaa aktiivisemmin etenkin hyväksymällä ja panemalla täytäntöön ensimmäisen toissijaisuusperiaatetta koskevan työohjelmansa. Liite Luettelo komission asiakirjoista, joista komissio sai kansallisilta parlamenteilta vuonna 2013 toissijaisuusperiaatteen noudattamista koskevia perusteltuja lausuntoja[45] || Komission asiakirja || Otsikko || Perusteltu­jen lausuntojen määrä (Pöytäkirja N:o 2) || Äänimäärä (Pöytäkirja N:o 2)[46] || Perusteltuja lausuntoja antaneet kansalliset kansanedustus­laitokset 1 || COM(2013) 534 || Ehdotus asetukseksi Euroopan syyttäjän­viraston perustamisesta || 13[47] || 18 (keltaisen kortin menettelyn kynnys ylittyi[48]) || CY Vouli ton Antiprosopon (2 ääntä) CZ Senát (1 ääni) FR Sénat (1 ääni) HU Országgyűlés (2 ääntä) IE Houses of the Oireachtas (molemmat kamarit – 2 ääntä) MT Kamra tad-Deputati (2 ääntä) RO Camera Deputaților (1 ääni) SI Državni zbor (1 ääni) SE Riksdag (2 ääntä) NL Eerste Kamer (1 ääni) NL Tweede Kamer (1 ääni) UK House of Commons (1 ääni) UK House of Lords (1 ääni) 2 || COM(2013) 133 || Ehdotus direktiiviksi merten aluesuunnittelun ja rannikko­alueiden yhdennetyn käytön ja hoidon puitteista || 9[49] || 13 || BE Vlaams Parlement (1 ääni) FI Eduskunta (2 ääntä) DE Bundesrat (1 ääni) IE Houses of the Oireachtas (molemmat kamarit – 2 ääntä) LT Seimas (2 ääntä) PL Senat (1 ääni) SE Riksdag (2 ääntä) NL Eerste Kamer (1 ääni) NL Tweede Kamer (1 ääni) 3 || COM(2012) 788 || Ehdotus direktiiviksi tupakka­tuotteiden ja vastaavien tuotteiden valmistamista, esittämistapaa ja myyntiä koskevien jäsenvaltioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten lähentämisestä || 7 || 11 || CZ Poslanecká sněmovna (1 ääni) DK Folketing (2 ääntä) EL Vouli ton Ellinon (2 ääntä) IT Senato della Republica (1 ääni) PT Assembleia da República (2 ääntä) RO Camera Deputaților (1 ääni) SE Riksdag (2 ääntä) 4 || COM(2013) 296 || Ehdotus asetukseksi satama­palvelujen markkinoille pääsyä koskevista puitteista ja satamien rahoituksen avoimuudesta || 7[50] || 11 || FR Assemblée nationale (1 ääni) IT Senato della Republica (1 ääni) LV Saeima (2 ääntä) MT Kamra tad-Deputati (2 ääntä) PL Sejm (1 ääni) ES Congreso de los Diputados ja Senado (molemmat kamarit – 2 ääntä) SE Riksdag (2 ääntä) 5 || COM(2013) 28[51] || Ehdotus asetukseksi asetuksen (EY) N:o 1370/2007 muuttamisesta rautateiden kotimaan henkilö­liikenteen markkinoiden avaamisen osalta || 6 || 9 || AT Bundesrat (1 ääni) LT Seimas (2 ääntä) LU Chambre des Députés (2 ääntä)[52] SE Riksdag (2 ääntä)[53] NL Eerste Kamer (1 ääni)[54] NL Tweede Kamer (1 ääni)[55] 6 || COM(2013) 29[56] || Ehdotus direktiiviksi yhtenäisestä eurooppalaisesta rautatiealueesta annetun direktiivin 2012/34/EU muuttamisesta rautateiden kotimaan henkilöliikenne­markkinoiden avaamisen ja rautatie­infrastruktuurin hallinnoinnin osalta || 6 || 9 || FR Sénat (1 ääni) LT Seimas (2 ääntä) LU Chambre des Députés (2 ääntä)[57] SE Riksdag (2 ääntä)[58] NL Eerste Kamer (1 ääni)[59] NL Tweede Kamer (1 ääni)[60] 7 || COM(2012) 614[61] || Ehdotus direktiiviksi julkisesti noteerattujen yhtiöiden toimivaan johtoon kuulumattomien johtokunnan jäsenten sukupuoli­jakauman tasapainottami­sesta ja siihen liittyvistä toimenpiteistä || 5[62] || 5 || CZ Poslanecká sněmovna (1 ääni)[63] PL Sejm (1 ääni) PL Senat (1 ääni) UK House of Commons (1 ääni) UK House of Lords (1 ääni)[64] 8 || COM(2013) 627 || Ehdotus asetukseksi eurooppalaisia sähköisen viestinnän sisämarkkinoita ja koko Euroopan yhteen liittämistä koskevista toimenpiteistä sekä direktiivien 2002/20/EY, 2002/21/EY ja 2002/22/EY ja asetusten (EY) N:o 1211/2009 ja (EU) N:o 531/2012 muuttamisesta || 4[65] || 7 || AT Bundesrat (1 ääni) IE Houses of the Oireachtas (molemmat kamarit – 2 ääntä) MT Kamra tad-Deputati (2 ääntä) SE Riksdag (2 ääntä) 9 || COM(2013) 27[66] || Ehdotus asetukseksi Euroopan unionin rautatie­virastosta ja asetuksen (EY) N:o 881/2004 kumoamisesta || 3 || 5 || LT Seimas (2 ääntä) RO Senatul (1 ääni) SE Riksdag (2 ääntä)[67] 10 || COM(2013) 31[68] || Ehdotus direktiiviksi rautateiden turvallisuudesta (uudelleen laadittu toisinto) || 3 || 5 || LT Seimas (2 ääntä) RO Senatul (1 ääni) SE Riksdag (2 ääntä)[69] 11 || COM(2013) 173 || Ehdotus asetukseksi Euroopan unionin lainvalvonta­yhteistyö- ja ‑koulutusviras­tosta (Europol) sekä neuvoston päätösten 2009/371/YOS ja 2005/681/YOS kumoamisesta || 3[70] || 4 || BE Chambre des Représentants (1 ääni) DE Bundesrat (1 ääni) ES Congreso de los Diputados ja Senado (molemmat kamarit – 2 ääntä) 12 || COM(2012) 615[71] || Tiedonanto ”Sukupuoli­jakauman tasapaino yritysjohdossa: älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun edistäminen ” || 2 || 2 || CZ Poslanecká sněmovna (1 ääni)[72] UK House of Lords (1 ääni)[73] 13 || COM(2013) 30[74] || Ehdotus direktiiviksi rautatie­järjestelmän yhteen­toimivuudesta Euroopan unionissa (uudelleen laadittu toisinto) || 2 || 4 || LT Seimas (2 ääntä) SE Riksdag (2 ääntä)[75] 14 || COM(2013) 147 || Ehdotus asetukseksi toimenpiteistä nopeiden sähköisten viestintä­verkkojen käyttöönoton kustannusten vähentämiseksi || 2 || 2 || NL Tweede Kamer (1 ääni) UK House of Commons (1 ääni) 15 || COM(2013) 262 || Ehdotus asetukseksi kasvien lisäysaineiston tuottamisesta ja asettamisesta saataville markkinoilla (asetus kasvien lisäys­aineistosta) || 2 || 2 || AT Bundesrat (1 ääni) NL Tweede Kamer (1 ääni) 16 || COM(2013) 472 || Ehdotus asetukseksi Euroopan lääkevirastolle suoritettavista maksuista ihmisille tarkoitettuja lääkkeitä koskevan lääketurva­toiminnan toteuttamisen osalta || 2[76] || 4 || EL Vouli ton Ellinon (2 ääntä) ES Congreso de los Diputados ja Senado (molemmat kamarit – 2 ääntä) 17 || COM(2013) 618[77] || Ehdotus direktiiviksi laittoman huumausaine­kaupan rikostunnus­merkistöjä ja seuraamuksia koskevien vähimmäis­sääntöjen vahvistamisesta tehdyn neuvoston puitepäätöksen 2004/757/YOS muuttamisesta huumausaineen määritelmän osalta || 2 || 2 || UK House of Commons (1 ääni)[78] UK House of Lords (1 ääni)[79] 18 || COM(2013) 619[80] || Ehdotus asetukseksi uusista psykoaktiivisista aineista || 2 || 2 || UK House of Commons (1 ääni)[81] UK House of Lords (1 ääni)[82] 19 || COM(2013) 721 || Ehdotus direktiiviksi yhteisestä arvonlisävero­järjestelmästä annetun direktiivin 2006/112/EY muuttamisesta vakioidun arvonlisävero­ilmoituksen osalta || 2 || 2 || FR Sénat (1 ääni) DE Bundesrat (1 ääni) 20 || COM(2012) 724 || Ehdotus asetukseksi tiettyjen maataloustilasto‑ ja kalastustilasto­alan säädösten muuttamisesta || 1[83] || 2 || ES Congreso de los Diputados ja Senado (molemmat kamarit – 2 ääntä) 21 || COM(2013) 48[84] || Ehdotus direktiiviksi toimenpiteistä yhteisen korkeatasoisen verkko- ja tietoturvan varmistamiseksi koko unionissa || 1 || 2 || SE Riksdag (2 ääntä) 22 || COM(2013) 71 || Ehdotus direktiiviksi tiiviimmän yhteistyön toteuttamisesta finanssi­­­transaktioveron alalla || 1 || 2 || SE Riksdag (2 ääntä) 23 || COM(2013) 151 || Ehdotus direktiiviksi tutkimusta, opiskelua, opiskelija­vaihtoa, palkallista ja palkatonta harjoittelua, vapaaehtoistyötä ja au pairina työskentelyä varten tapahtuvan kolmansien maiden kansalaisten maahantulon ja oleskelun edellytyksistä (uudelleen­laadittu) || 1 || 2 || EL Vouli ton Ellinon (2 ääntä) 24 || COM(2013) 168 || Muutettu ehdotus direktiiviksi ihmisille tarkoitettujen lääkkeiden hintojen sääntely­toimenpiteiden avoimuudesta ja kyseisten lääkkeiden sisällyttämisestä yleisen sairaus­vakuutuksen korvausjärjes­telmien piiriin || 1[85] || 2 || ES Congreso de los Diputados ja Senado (molemmat kamarit – 2 ääntä) 25 || COM(2013) 207 || Ehdotus direktiiviksi neuvoston direktiivien 78/660/ETY ja 83/349/ETY muuttamisesta tietyiltä suurilta yrityksiltä ja yritysryhmiltä edellytettävien muiden kuin taloudellisten tietojen ja monimuotoi­suutta koskevien tietojen julkistamisen osalta || 1 || 2 || EE Riigikogu (2 ääntä) 26 || COM(2013) 228 || Ehdotus asetukseksi kansalaisten ja yritysten vapaan liikkuvuuden edistämisestä yksinkertais­tamalla tiettyjen julkisten asiakirjojen hyväksymistä Euroopan unionissa sekä asetuksen (EU) N:o 1024/2012 muuttamisesta || 1 || 1 || RO Senatul (1 ääni) 27 || COM(2013) 260 || Ehdotus asetukseksi eläinten terveydestä || 1 || 1 || AT Bundesrat (1 ääni) 28 || COM(2013) 265 || Ehdotus asetukseksi virallisesta valvonnasta ja muista virallisista toimista, jotka suoritetaan elintarvike- ja rehulainsäädän­nön ja eläinten terveyttä ja hyvinvointia, kasvien terveyttä, kasvien lisäysaineistoa ja kasvinsuojelu­aineita koskevien sääntöjen soveltamisen varmistamiseksi || 1 || 2 || LU Chambre des Députés (2 ääntä) 29 || COM(2013) 267 || Ehdotus asetukseksi kasvintuhoojien vastaisista suojatoimen­piteistä || 1 || 1 || AT Bundesrat (1 ääni) 30 || COM(2013) 409 || Ehdotus asetukseksi asetuksen (EY) N:o 216/2008 muuttamisesta lentopaikkojen, ilmaliikenteen hallinnan ja lennonvarmis­tuspalvelujen osalta || 1 || 2 || MT Kamra tad-Deputati (2 ääntä) 31 || COM(2013) 410 || Ehdotus asetukseksi yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan toteuttamisesta (uudelleen­laadittu) || 1 || 2 || MT Kamra tad-Deputati (2 ääntä) 32 || COM(2013) 520 || Ehdotus asetukseksi yhdenmukaisten sääntöjen ja yhdenmukaisen menettelyn vahvistamisesta luottolaitosten ja tiettyjen sijoituspalvelu­yritysten kriisinratkaisua varten yhteisen kriisinratkaisu­mekanismin ja yhteisen kriisinratkaisu­rahaston puitteissa sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1093/2010 muuttamisesta || 1 || 2 || SE Riksdag (2 ääntä) 33 || COM(2013) 535 || Ehdotus asetukseksi Euroopan unionin rikosoikeudel­lisen yhteistyön virastosta (Eurojust) || 1 || 1 || CZ Senát (1 ääni) 34 || COM(2013) 550 || Ehdotus asetukseksi korttipohjaisista maksu­tapahtumista veloitettavista toimitus­maksuista || 1 || 1 || FR Sénat (1 ääni) 35 || COM(2013) 620 || Ehdotus asetukseksi haitallisten vieraslajien tuonnin ja leviämisen ennalta­ehkäisemisestä ja hallinnasta || 1 || 1 || AT Bundesrat (1 ääni) 36 || COM(2013) 641 || Ehdotus asetukseksi rahoitus­välineissä ja rahoitus­sopimuksissa vertailuarvoina käytettävistä indekseistä || 1 || 1 || UK House of Commons (1 ääni) Perustellut lausunnot asiakirjoista yksittäin laskettuina || 99 Perustellut lausunnot, jotka koskevat useampaa kuin yhtä asiakirjaa[86] || 11[87] Perusteltuja lausuntoja YHTEENSÄ || 88 [1] COM(2014) XXX final. [2] http://ec.europa.eu/smart-regulation/impact/planned_ia/planned_ia_en.htm [3] http://ec.europa.eu/smart-regulation/impact/commission_guidelines/commission_guidelines_en.htm [4] http://ec.europa.eu/smart-regulation/impact/iab/iab_en.htm [5] COM(2013) 824 final. [6] COM(2013) 721 final. [7] COM(2013) 641 final. [8] Järkevän sääntelyn periaatteista ja arvioinnin kehittämisestä 2. lokakuuta 2013 annettu tiedonanto Strengthening the foundations of Smart Regulation – improving evaluation, COM(2013) 686 final. [9] Ks. alaviite 44. [10] COM(2013) 534 final. [11] Komissio sai 88 perusteltua lausuntoa, joista osa koski useampaa kuin yhtä asiakirjaa. [12] COM(2013) 133 final. [13] COM(2012) 788 final. [14] COM(2013) 296 final. [15] CdR 2336/2012, jonka AK:n työvaliokunta hyväksyi 30. tammikuuta 2013. [16] a) Aloitteilla tulisi olla selkeä poliittinen merkitys paikallis- ja alueviranomaisten kannalta. b) Aloitteiden tulisi liittyä paikallis- ja alueviranomaisten toimivaltaan. c) Aloitteilla tulisi olla mahdollinen toissijaisuusulottuvuus. [17] 1. EU:n jätehuoltopolitiikan ja -lainsäädännön uudelleentarkastelu; 2. satamapaketti (korvasi alun perin valitun sinistä vyöhykettä koskevan aloitteen); 3. kaupunkiliikenne; 4. sähköisen laskutuksen käyttö julkisissa hankinnoissa; sekä 5. ympäristö- ja ilmastovaikutusten arviointia energia-alalla koskevat säännöt, joilla mahdollistetaan epätavanomaisten hiilivetyjen turvallinen hyödyntäminen. [18] Menetelmän avulla voidaan tehdä nopeita ennakkoanalyysejä EU:n lainsäädännön mahdollisista vaikutuksista alueiden kehitykseen. Menetelmässä hyödynnetään vakioitua, indikaattoreihin perustuvaa työkalua sekä työpajoissa järjestelmällisesti kerättyä asiantuntijatietoa. Mahdollisia vaikutuksia käsitellään menetelmässä yleisellä tasolla Euroopan NUTS 2 ‑alueita koskevien yhteisten indikaattorien avulla. [19] CdR 2214/2012. [20] CdR 3766/2013. [21] CdR 5295/2013. [22] CdR 2062/2013. [23] https://portal.cor.europa.eu/subsidiarity/news/Pages/Subsidiarity-Annual-Report-2013.aspx [24] Neuvoston direktiivi 91/414/ETY, annettu 15 päivänä heinäkuuta 1991, kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta (EYVL L, 230, 19.8.1991, s. 1). [25] Asia T-420/05 R, Vischim v. komissio, tuomio 7.10.2009 (Kok., s. II-3841, 223 kohta). [26] Komission asetus (EU) N:o 737/2010, annettu 10 päivänä elokuuta 2010, yksityiskohtaisista säännöistä hyljetuotteiden kaupasta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1007/2009 täytäntöönpanemiseksi (EUVL L 216, 17.8.2010, s. 1). [27] Asia C-491/01, British American Tobacco (Investments) ja Imperial Tobacco, tuomio 10.12.2002, (Kok., s. I-11453, 179 kohta). [28] COM(2013) 534 final. [29] CY Vouli ton Antiprosopon (2 ääntä), CZ Senát (1 ääni), FR Sénat (1 ääni), HU Országgyűlés (2 ääntä), IE Houses of the Oireachtas (molemmat kamarit – 2 ääntä), MT Kamra tad-Deputati (2 ääntä), RO Camera Deputaților (1 ääni), SI Državni zbor (1 ääni), SE Riksdag (2 ääntä), NL Eerste Kamer (1 ääni), NL Tweede Kamer (1 ääni), UK House of Commons (1 ääni) ja UK House of Lords (1 ääni). [30] Kullakin kansallisella parlamentilla on kaksi ääntä. Jos kansallinen parlamentti on kaksikamarinen, kummallakin kamarilla on yksi ääni. Kumpikin kamari voi antaa perusteltuja lausuntoja itsenäisesti. [31] PL Senat, DE Bundesrat, PT Assembleia da República, RO Senatul, IT Senato della Repubblica, FR Assemblée nationale ja FI Eduskunta. Ehdotuksesta toimitettiin lisää lausuntoja vuonna 2014. [32] Komissio vastasi näihin lausuntoihin, jotka eivät liittyneet toissijaisuusperiaatteeseen, lähettämällä kullekin kansalliselle parlamentille kirjeen. [33] COM(2013) 851 final. [34] COM(2013) 133 final. [35] BE Sénat, FI Eduskunta, DE Bundesrat, IE Houses of the Oireachtas (molemmat kamarit), LT Seimas, PL Senat, SE Riksdag, NL Eerste Kamer ja NL Tweede Kamer. [36] IT Senato della Repubblica, DK Folketing, EE Riigikogu, RO Senatul ja PT Assembleia da República. [37] COM(2012) 788. [38] CZ Poslanecká sněmovna (1 ääni), DK Folketing (2 ääntä), EL Vouli ton Ellinon (2 ääntä), IT Senato della Repubblica (1 ääni), PT Assembleia da República (2 ääntä), RO Camera Deputaților (1 ääni) ja SE Riksdag (2 ääntä). [39] AT Bundesrat, CZ Sénat, DE Bundesrat, FR Assemblée nationale, PL Senat, RO Senat, SK Národná Rada ja HU Országgyűlés. [40] BG Narodno Sabranie ja IT Camera dei Deputati. [41] Ks. asia C-491/01, British American Tobacco (Investments) ja Imperial Tobacco, tuomio 10.12.2002 (Kok., s. I-11453). [42] COM(2013) 296. [43] FR Assemblée nationale (1 ääni), IT Senato della Repubblica (1 ääni), LV Saeima (2 ääntä), MT Kamra tad-Deputati (2 ääntä), PL Sejm (1 ääni), ES Congreso de los Diputados ja Senado (molemmat kamarit – 2 ääntä) ja SE Riksdag (2 ääntä). [44] PT Assembleia da República, PL Senat ja DE Bundesrat. [45] Jotta perusteltu lausunto olisi pöytäkirjan N:o 2 määritelmän mukainen, siinä on esitettävä syyt, joiden perusteella kansallinen parlamentti arvioi, ettei lainsäädäntöehdotus ole toissijaisuusperiaatteen mukainen, ja se on lähetettävä komissiolle kahdeksan viikon kuluessa ehdotuksen toimittamisesta kansallisille parlamenteille. [46] Pöytäkirjan N:o 2 mukaan kullakin kansallisella parlamentilla on kaksi ääntä, ja kaksikamarisessa järjestelmässä kummallakin kamarilla on yksi ääni. Jos vähintään kolmasosa kansallisten parlamenttien kokonaisäänimäärästä edustaa sellaisia perusteltuja lausuntoja, joiden mukaan esityksessä lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi ei ole noudatettu toissijaisuusperiaatetta, keltaisen kortin menettelyn kynnys ylittyy eli esitystä on tarkasteltava uudelleen. Kroatian liityttyä unioniin 1. heinäkuuta 2013 kolmasosa kansallisten parlamenttien kokonaisäänimäärästä tarkoittaa 19:ää yhteensä 56 äänestä. [47] Yhden lausunnoista lähettivät yhdessä Irlannin Houses of the Oireachtasin molemmat kamarit. Lausunto lasketaan yhdeksi perustelluksi lausunnoksi kahdelta kamarilta. [48] Kun on kyse SEUT-sopimuksen (vapautta, turvallisuutta ja oikeutta koskevan) 76 artiklan perusteella tehdystä esityksestä lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi, pöytäkirjan N:o 2 mukaan keltaisen kortin menettelyn kynnys ylittyy, kun perustellut lausunnot edustavat vähintään neljäsosaa kansallisten parlamenttien kokonaisäänimäärästä. Kroatian liityttyä unioniin 1. heinäkuuta 2013 neljäsosa kansallisten parlamenttien kokonaisäänimäärästä tarkoittaa 14:ää yhteensä 56 äänestä. [49] Yhden lausunnoista lähettivät yhdessä Irlannin Houses of the Oireachtasin molemmat kamarit. Lausunto lasketaan yhdeksi perustelluksi lausunnoksi kahdelta kamarilta. [50] Yhden lausunnoista lähettivät yhdessä Espanjan parlamentin molemmat kamarit. Lausunto lasketaan yhdeksi perustelluksi lausunnoksi kahdelta kamarilta. [51] Tätä komission asiakirjaa koskevista perustelluista lausunnoista neljä koskee myös useita muita komission asiakirjoja. [52] Luxemburgin Chambre des Députés’n perusteltu lausunto koskee asiakirjoja COM(2013) 28 ja COM(2013) 29. [53] Ruotsin Riksdagenin perusteltu lausunto koskee asiakirjoja COM(2013) 27, COM(2013) 28, COM(2013) 29, COM(2013) 30 ja COM(2013) 31 eli neljättä rautatiepakettia. [54] Alankomaiden Eerste Kamerin perusteltu lausunto koskee asiakirjoja COM(2013) 28 ja COM(2013) 29. [55] Alankomaiden Tweede Kamerin perusteltu lausunto koskee asiakirjoja COM(2013) 28 ja COM(2013) 29. [56] Tätä komission asiakirjaa koskevista perustelluista lausunnoista neljä koskee myös useita muita komission asiakirjoja. [57] Kuten edellä todetaan, Luxemburgin Chambre des Députés’n perusteltu lausunto koskee asiakirjoja COM(2013) 28 ja COM(2013) 29. [58] Kuten edellä todetaan, Ruotsin Riksdagenin perusteltu lausunto koskee asiakirjoja COM(2013) 27, COM(2013) 28, COM(2013) 29, COM(2013) 30 ja COM(2013) 31 eli neljättä rautatiepakettia. [59] Kuten edellä todetaan, Alankomaiden Eerste Kamerin perusteltu lausunto koskee asiakirjoja COM(2013) 28 ja COM(2013) 29. [60] Kuten edellä todetaan, Alankomaiden Tweede Kamerin perusteltu lausunto koskee asiakirjoja COM(2013) 28 ja COM(2013) 29. [61] Tätä komission asiakirjaa koskevista perustelluista lausunnoista kaksi koskee myös asiakirjaa COM(2012) 615. [62] Komissio sai kolme tätä asiakirjaa koskevaa perusteltua lausuntoa ennen 1. tammikuuta 2013 (lähettäjät Tanskan Folketinget, Ruotsin Riksdagen sekä Alankomaiden molemmat kamarit Eerste Kamer ja Tweede Kamer yhdessä). [63] Tšekin Poslanecká sněmovnan perusteltu lausunto koskee asiakirjoja COM(2012) 614 ja COM(2012) 615. [64] Yhdistyneen kuningaskunnan House of Lordsin perusteltu lausunto koskee asiakirjoja COM(2012) 614 ja COM(2012) 615. [65] Yhden lausunnoista lähettivät yhdessä Irlannin Houses of the Oireachtasin molemmat kamarit. Lausunto lasketaan yhdeksi perustelluksi lausunnoksi kahdelta kamarilta. [66] Tätä komission asiakirjaa koskevista perustelluista lausunnoista yksi koskee myös asiakirjoja COM(2013) 28, COM(2013) 29, COM(2013) 30 ja COM(2013) 31. [67] Kuten edellä todetaan, Ruotsin Riksdagenin perusteltu lausunto koskee asiakirjoja COM(2013) 27, COM(2013) 28, COM(2013) 29, COM(2013) 30 ja COM(2013) 31 eli neljättä rautatiepakettia. [68] Tätä komission asiakirjaa koskevista perustelluista lausunnoista yksi koskee myös asiakirjoja COM(2013) 27, COM(2013) 28, COM(2013) 29 ja COM(2013) 30. [69] Kuten edellä todetaan, Ruotsin Riksdagenin perusteltu lausunto koskee asiakirjoja COM(2013) 27, COM(2013) 28, COM(2013) 29, COM(2013) 30 ja COM(2013) 31 eli neljättä rautatiepakettia. [70] Yhden lausunnoista lähettivät yhdessä Espanjan parlamentin molemmat kamarit. Lausunto lasketaan yhdeksi perustelluksi lausunnoksi kahdelta kamarilta. [71] Tätä komission asiakirjaa koskevat perustellut lausunnot koskevat myös asiakirjaa COM(2012) 614. [72] Kuten edellä todetaan, Tšekin Poslanecká sněmovnan perusteltu lausunto koskee asiakirjoja COM(2012) 614 ja COM(2012) 615. [73] Kuten edellä todetaan, Yhdistyneen kuningaskunnan House of Lordsin perusteltu lausunto koskee asiakirjoja COM(2012) 614 ja COM(2012) 615. [74] Tätä komission asiakirjaa koskeva perusteltu lausunto koskee myös asiakirjoja COM(2013) 27, COM(2013) 28, COM(2013) 29 ja COM(2013) 31. [75] Kuten edellä todetaan, Ruotsin Riksdagenin perusteltu lausunto koskee asiakirjoja COM(2013) 27, COM(2013) 28, COM(2013) 29, COM(2013) 30 ja COM(2013) 31 eli neljättä rautatiepakettia. [76] Yhden lausunnoista lähettivät yhdessä Espanjan parlamentin molemmat kamarit. Lausunto lasketaan yhdeksi perustelluksi lausunnoksi kahdelta kamarilta. [77] Tätä komission asiakirjaa koskevat perustellut lausunnot koskevat myös asiakirjaa COM(2013) 619. [78] Yhdistyneen kuningaskunnan House of Commonsin perusteltu lausunto koskee asiakirjoja COM(2012) 618 ja COM(2012) 619. [79] Yhdistyneen kuningaskunnan House of Lordsin perusteltu lausunto koskee asiakirjoja COM(2012) 618 ja COM(2012) 619. [80] Tätä komission asiakirjaa koskevat perustellut lausunnot koskevat myös asiakirjaa COM(2013) 618. [81] Kuten edellä todetaan, Yhdistyneen kuningaskunnan House of Commonsin perusteltu lausunto koskee asiakirjoja COM(2012) 618 ja COM(2012) 619. [82] Kuten edellä todetaan, Yhdistyneen kuningaskunnan House of Lordsin perusteltu lausunto koskee asiakirjoja COM(2012) 618 ja COM(2012) 619. [83] Tämän perustellun lausunnon lähettivät yhdessä Espanjan parlamentin molemmat kamarit. Lausunto lasketaan yhdeksi perustelluksi lausunnoksi kahdelta kamarilta. [84] Tätä komission asiakirjaa koskevista perustelluista lausunnoista yksi koskee myös asiakirjaa JOIN(2013) 1. [85] Tämän perustellun lausunnon lähettivät yhdessä Espanjan parlamentin molemmat kamarit. Lausunto lasketaan yhdeksi perustelluksi lausunnoksi kahdelta kamarilta. [86] Koska osa perustelluista lausunnoista koskee useampaa kuin yhtä asiakirjaa, taulukossa on kustakin yksittäisestä asiakirjasta annettujen perusteltujen lausuntojen lukumäärä. Jotta voidaan esittää myös komission saamien perusteltujen lausuntojen lukumäärä, useita ehdotuksia kattavien perusteltujen lausuntojen määrä on vähennetty kokonaismäärästä. [87] Tässä viitataan seuraaviin edellä mainittuihin asiakirjoihin: Luxemburgin Chambre des Députés’n perusteltu lausunto, joka koskee asiakirjoja COM(2013) 28 ja COM(2013) 29; Ruotsin Riksdagenin perusteltu lausunto, joka koskee asiakirjoja COM(2013) 27, COM(2013) 28, COM(2013) 29, COM(2013) 30 ja COM(2013) 31 eli neljättä rautatiepakettia; Alankomaiden Eerste Kamerin perusteltu lausunto, joka koskee asiakirjoja COM(2013) 28 ja COM(2013) 29; Alankomaiden Tweede Kamerin perusteltu lausunto, joka koskee asiakirjoja COM(2013) 28 ja COM(2013) 29; Tšekin Poslanecká sněmovnan perusteltu lausunto, joka koskee asiakirjoja COM(2012) 614 ja COM(2012) 615; Yhdistyneen kuningaskunnan House of Lordsin perusteltu lausunto, joka koskee asiakirjoja COM(2012) 614 ja COM(2012) 615; Yhdistyneen kuningaskunnan House of Commonsin perusteltu lausunto, joka koskee asiakirjoja COM(2012) 618 ja COM(2012) 619 sekä Yhdistyneen kuningaskunnan House of Lordsin perusteltu lausunto, joka koskee asiakirjoja COM(2012) 618 ja COM(2012) 619.