ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
3.1

Direktiiviehdotuksessa kehotetaan varmistamaan, että säännöt rahanpesuoperaatioiksi epäiltyjen rahoitusoperaatioiden tosiasiallisia edunsaajia koskevien tietojen vaihtamisesta kansallisten veroviranomaisten välillä pannaan täytäntöön yhdenmukaisesti kaikissa jäsenvaltioissa. Kuten ETSK on aiemmissakin lausunnoissaan korostanut (3), se on tyytyväinen komission aloitteeseen ja tukee tämän pyrkimyksiä torjua veronkiertoa ja rahanpesua, sillä rahanpesu rapauttaa jäsenvaltioiden veropohjaa ja on lisäksi yksi tärkeimmistä rikollis- ja terroristijärjestöjen rahoituslähteistä maailmassa.
4.1

ETSK on käsitellyt energiaköyhyyden ongelmaa hiljattain muutamissa lausunnoissaan, etenkin asiakokonaisuuteen TEN/516 kuuluvassa lausunnossa ”Koordinoitu unionin toiminta energiaköyhyyden ennaltaehkäisemiseksi ja torjumiseksi” (esittelijä: Pierre Jean Coulon, 2013) (4). Lausuntoa on analysoitu tarkasti jäsenvaltiotasolla, esimerkiksi Bulgarian talous- ja sosiaalineuvoston lausunnossa ”Measures to overcome energy poverty in Bulgaria” (ESC/3/030/2015). ETSK pitää lausunnossa esitettyjä päätelmiä ja suosituksia edelleen ajankohtaisina eikä toista niitä käsillä olevassa lausunnossa.
2.1

Rahoitusmarkkinoiden sääntely siirtyi uusille urille vuonna 2007 voimaan tulleen MiFID I -direktiivin myötä. Sen perimmäisenä tavoitteena oli rehtien ja läpinäkyvien markkinoiden edistäminen. Direktiivi on tuonut tulosta ennen muuta kilpailun lisääjänä ja yhdentymisen eteenpäin viejänä Euroopan rahoitusmarkkinoilla. MiFID I on aikaansaanut toimeksiantojen toteuttamismarkkinoiden vapautumisen. Kauppapaikkojen välinen kilpailu on kasvanut, ja markkinoilla on tapahtunut pilkkoutumista. Lisäksi on otettu käyttöön sijoitussuojaa koskevia ja markkinoiden eheyttä suojaavia sääntöjä.
2.1

EU:n ilmailuala työllistää suoraan 1,4 (lähde: Steer Davies Gleave: Study on employment and working conditions in air transport and airports. Final Report, 2015) – 2,2 miljoonaa (lähde: Aviation: Benefits Beyond Borders. Oxford Economics for ATAG:n laatima raportti, huhtikuu 2014) työntekijää ja tukee kaiken kaikkiaan 4,8–5,5 miljoonaa työpaikkaa (lähde: Steer Davies Gleave: Study on employment and working conditions in air transport and airports. Final Report, 2015). Ilmailualan suora vaikutus EU:n bkt:hen on 110 miljardia euroa, kun taas sen kokonaisvaikutus, matkailu mukaan lukien, on jopa 510 miljardia euroa kerrannaisvaikutusten ansiosta (lähde: Steer Davies Gleave: Study on employment and working conditions in air transport and airports. Final Report, 2015). Tämä osoittaa selvästi, että ilmailualan taloudellinen potentiaali ylittää merkittävällä tavalla sen suorat vaikutukset.
2.8

On kuitenkin syytä huomauttaa, että EU:lla on ollut ja on edelleen mahdollisuus rajoittaa sellaisten maiden yritysten pääsyä Euroopan unionin julkisten hankintojen markkinoille, jotka eivät tarjoa vastaavaa kohtelua kuin minkä näiden maiden yritykset saavat Euroopan unionissa, kun on kyse julkisista hankinnoista vesi- ja energiahuollon ja liikenne- ja postipalvelujen alalla. Tätä mahdollisuutta ei ole kuitenkaan koskaan käytetty. Direktiiviin 2004/17/EY (tarkistettu direktiivillä 2014/25/EU, joka tulee voimaan 18. huhtikuuta 2016) sisältyi mahdollisuus hylätä tarjoukset, joissa yli 50 prosenttia tarjoukseen sisältyvistä tuotteista on peräisin sellaisista kolmansista maista, joiden kanssa unioni ei ole tehnyt kansainvälistä sopimusta (58 artikla), sekä komission mahdollisuus ehdottaa (59 artikla), että neuvosto keskeyttää tietyksi ajaksi sellaisten maiden yritysten pääsyn Euroopan unionin julkisten hankintojen markkinoille tai rajoittaa sitä, jotka eivät myönnä samanlaista kohtelua kuin minkä näiden maiden yritykset saavat Euroopan unionissa taikka joissa hankaluudet tällä alalla liittyvät kansainvälisen työoikeuden määräysten noudattamatta jättämiseen. Nämä säännökset on sisällytetty direktiivin 2014/25 85 ja 86 artiklaan.
1.1

Keskeisenä yleispäätelmänä on, että euroalueen ulkoista edustusta on lujitettava, jotta euroalue voi toimia aktiivisemmin, vaikuttavammin ja näkyvämmin kansainvälisissä rahoituslaitoksissa. Näin voidaan lisätä sen suhteellista painoarvoa kansainvälisissä rahoituslaitoksissa ja antaa sille merkittävämpi asema kansainvälisillä rahoitusmarkkinoilla. ETSK on esittänyt asiaa koskevia näkemyksiään (1) jo ennen kuin Euroopan komissio julkaisi tarkasteltavana olevat kaksi asiakirjaa.
4.3.1

Kuten komissio itsekin toteaa, ehdotuksen perusteet, asiantuntijatiedon kerääminen ja vaikutusten arvioinnit liittyvät molempiin ehdotuksiin, sillä ne laaditaan pakettina, jolla on yhteiset tavoitteet. Tästä syystä ETSK ei käsittele uudelleen molemmille ehdotuksille yhteisiä yleisiä kysymyksiä ja pitäytyy erityisiä seikkoja koskevissa huomioissa. On kuitenkin aiheellista huomauttaa jo nyt, että yleisesti ottaen tämä ehdotus edellyttää, että ETSK pääsee periaatteelliseen yhteisymmärrykseen erityisesti seuraavista seikoista: a) Kuluttajat tarvitsevat erityistä suojelua hankkiessaan aineettomia hyödykkeitä verkosta tuotteiden monimutkaistumisen, kaupankäynnin avoimuuden puutteen, tietoturvallisuuden, yksityisyyden suojan ja tietosuojan suurempien vaarojen, sopimattomien menettelyjen ja kohtuuttomien ehtojen erityisten muotojen, piilokustannusten, paikan mukaan vaihtelevien hintojen ja käytettyjen välineiden (internet, matkapuhelimet, sosiaalinen media jne.) aineettomamman luonteen takia. b) On laadittava kiireesti selkeät säännökset alalle, jolla yhdellä ainoalla jäsenvaltiolla (Yhdistyneellä kuningaskunnalla) näyttää olevan erityiset säännökset tämäntyyppisille sopimuksille. c) On aiheellista jatkaa täyttä yhdenmukaistamista kuluttajien suojan korkealla tasolla rajoittuen yritysten ja kuluttajien välisiin sopimuksiin. Tähän soveltuisi tosin paremmin asetuksen antaminen. d) On määriteltävä yhdenmukaisesti tämäntyyppisten sopimusten oikeudellinen luonne. e) On pyrittävä yleiseen lähentymiseen suhteessa useisiin muihin toimenpiteisiin, joita on esitetty digitaalisten sisämarkkinoiden strategiassa. Näitä ovat erityisesti sisältöjen rajat ylittävään siirrettävyyteen, alustojen rooliin ja tietojen vapaaseen liikkuvuuteen liittyvät aloitteet, eurooppalainen pilvipalvelualoite, alv-maksut sekä toimet, joilla pyritään varmistamaan sisältöjen siirrettävyys ja yhteentoimivuus, kun otetaan huomioon kuluttajariitojen verkkovälitteisen riidanratkaisun käyttöönotto (16) ja kuluttajansuojalainsäädännön täytäntöönpanosta vastaavien kansallisten viranomaisten yhteistyöstä 27. lokakuuta 2004 annetun asetuksen (EY) N:o 2006/2004 tarkistaminen. f) On kiinnitettävä erityistä huomiota yksilöiden suojeluun henkilötietojen käsittelyssä. Tätä säännellään yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 24. lokakuuta 1995 annetulla direktiivillä 1995/46/EY (17) ja henkilötietojen käsittelystä ja yksityisyyden suojasta sähköisen viestinnän alalla 12. heinäkuuta 2002 annetulla direktiivillä 2002/58/EY (18). Näitä säädöksiä voidaan soveltaa täysimääräisesti digitaalisen sisällön toimittamiseen silloin, kun sillä on vaikutuksia henkilötietojen käsittelyn tasolla. g) On tarkistettava sähköisten viestintäpalveluiden säädöspaketti. h) On kiinnitettävä erityistä huomiota pilvipalvelusopimuksiin.
5.5

ETSK pahoittelee, ettei verkkokauppaa varten ole erityistä strategiaa. Verkkokaupan liikevaihto kasvaa jatkuvasti, ja se on nykyisin yksi aloista, missä tuotteiden vertailtavuus ja etenkin markkinavalvonta on yhä monimutkaisempaa ja hankalampaa. MarketWatch-seurantakeskuksen ilmoituksen mukaan vain 23 prosenttia verkkokaupan tuotteista on merkitty asianmukaisesti. Tämä on markkinoita vääristävä tekijä, joka on ilmeisen haitallinen niin yritysten kuin kuluttajien kannalta.
3.1

Hylkeenpyynti on erottamaton osa inuiittiyhteisön ja muiden alkuperäisyhteisöjen kulttuuria ja identiteettiä sekä merkittävä osa niiden toimeentuloa. Useita vuosia sitten julkisen mielipiteen paineen vuoksi säädetty hylkeenpyynnin täyskielto aiheutti syvän kriisin inuiittiyhteisölle, jolle ovat luonteenomaisia köyhyys ja kyvyttömyys varmistaa selviytymisensä. Tällä hetkellä 90 prosenttia inuiiteista on vailla työtä, ja lukuisa joukko heistä on kokonaan sosiaaliturvan varassa. Inuiitti- ja muiden alkuperäisyhteisöjen perinteisesti harjoittama hylkeenpyynti on hiljattain sallittu uudelleen, mikäli kyse on niiden oman toimeentulon hankkimisesta.
Tietotekniikan hyödyntäminen potilaskertomusten käytössä on edistysaskel, jota olisi hyödynnettävä myös muualla kuin terveyskeskuksissa. Sähköinen potilaskertomus, joka on kaikkien potilasta hoitavien terveysalan ammattilaisten käytettävissä, vaikuttaisi olevan tavoittelemisen arvoinen päämäärä, vaikka se toistaiseksi näyttää kaukaiselta. Euroopan unionin on tuettava verkossa olevia terveystietojärjestelmiä ja sähköisiä terveyspalveluja siten, että kansalaisten potilaskertomukset seuraavat heidän mukanaan kaikkialle. Sähköiset potilaskertomukset ovat erittäin hyödyllinen väline potilaan kannalta, mutta samalla se on haaste viranomaisille, joiden on koordinoitava terveysjärjestelmissään yhteensopivia sovelluksia, jotta kaikki terveysalan ammattilaiset voivat tutustua henkilön terveysongelmiin riippumatta siitä, missä tämä on. Tämä on valtava haaste, mutta komitea uskoo, että tavoitteen saavuttaminen parantaa Euroopan kansalaisten terveystilannetta.
1.3

ETSK katsoo, että talouden ohjauksen ja hallinnan uudistaminen ja sen tehokkuuden ja tuloksellisuuden vahvistaminen edellyttävät – ottaen huomioon uudet rahoitusvarat ja niiden käyttöä koskevat yksityiskohtaiset säännöt – kaupunkien ja taajama-alueiden roolin uudelleenarviointia, kun on kyse talouden kehittämisestä ja työpaikkojen sekä tarvittavien sosiaalisten ja ympäristöön liittyvien edellytysten luomisesta. On myös huolehdittava siitä, että tämä rooli on entistä paremmin tehtävien mukainen.
2.12

ETSK on useaan otteeseen tarkastellut tätä laajaa aihealuetta eri lausunnoissa (2), joissa se on muun muassa painottanut seuraavaa: — ”– – [K]aikkien – – on oltava täysin tietoisia siitä, että edessä on uusi teollinen vallankumous, jonka myötä kehityksen keskeiseksi tekijäksi tulee elämänlaatu ja laadukas ympäristö ja joka tuo tullessaan uuden, integroidun tavan suunnitella, tuottaa, kuluttaa sekä suojella ja hallinnoida luonnonvaroja.” — ”– – [O]n kiireesti siirryttävä puolustuskannalta ja reaktiivisesta asenteesta – – määrätietoiseen ja ennakoivaan suhtautumistapaan – –.” — Komitea ”– – kannattaa voimakkaasti aloitteita, joiden tavoitteena on kehittää kestävyysperiaatteita noudattavaa tuotantoa ja kulutusta koskeva yhteisön politiikka, joka nivoutuisi olennaisena osana yhteisön muihin toimintalinjoihin. Päämääränä olisi tällöin muuntaa mahdolliset haasteet mahdollisuuksiksi, jotta EU:n elinkeinoelämä menestyisi kilpailussa – –.” — ”Tarvitaan [vakavaa] vuoropuhelua EU:n toimielinten, keskus- ja paikallishallinnon sekä kaikkien työmarkkinaosapuolten välillä – – mahdollisuuksista muuttaa kulutusmalleja sekä yleistä talous- ja sosiaalimallia – –.”
3.2

Alppien alueella on useita ominaispiirteitä, joihin on kiinnitettävä erityistä huomiota ja jotka erottavat EUSALPin Itämeren alueen, Tonavan alueen ja Adrian- ja Joonianmeren alueen makroaluestrategioista. Alppien alueeseen kuuluu eräitä maailman kehittyneimpiä alueita, joille on ominaista kilpailukykyinen talous, korkea elämänlaatu ja sosiaalinen ja poliittinen vakaus. Alueella on myös maaseutualueiden, tasankojen ja kaupunkialueiden välisiä suuria taloudellisia ja sosiaalisia eroja, ainutlaatuinen luonnonperintö ja ainutlaatuiset ekosysteemit sekä kulttuuriperintö, joka on Alppien alueen sosiaalisen koheesion ja kehityksen perustekijä. Liikennevirtojen keskittymisestä alueelle on muodostunut ongelma liikenneruuhkien ja ympäristönsuojelun vuoksi.
2.5

Tarkoituksena on, että ehdotetun direktiivin täytäntöönpanolla on myönteisiä taloudellisia vaikutuksia avoimuuden, oikeusvarmuuden ja satelliittitietojen levittämistä koskevan liiketoiminnan ennustettavuuden parantumisen myötä. Myönteisiä vaikutuksia on odotettavissa yritysten perustamisen ja kasvun, maanhavainnointitietojen myynnin ja kansainvälisen kilpailukyvyn osalta. Sen lisäksi, että työpaikat lisääntyvät välittömästi tietojen jälleenmyyntiyritysten tai arvoa lisäävien palveluiden sekä tiedontarjonnan aloilla, työllisyyden lisääntymistä on odotettavissa myös arvoketjun muilla tasoilla (esimerkiksi korkean resoluution satelliittitietoja käyttävien yritysten, satelliittien valmistajien ja satelliittioperaattoreiden osalta) palvelujen laadun ja hintojen kilpailukyvyn paranemisen myötä. Lisäksi on odotettavissa työpaikkojen välillistä lisääntymistä, koska yhden uuden työpaikan luominen avaruusteollisuudessa johtaa viiden uuden työpaikan luomiseen muilla aloilla.
5.6.1

Koko EU:ssa on ryhdyttävä toimenpiteisiin – etenkin alueilla, joilla on paljon maataloustuotantotoimintaa – ammoniakin (NH3), typpioksiduulin (N2O), metaanin (CH4) ja haihtuvien orgaanisten yhdisteiden (VOC) vähentämiseksi useissa jäsenvaltioissa jo sovellettavien menettelyiden mukaisesti. Typpilannoitteiden ja palautuslietteestä peräisin olevien lannoitteiden käyttö on ammoniakkipäästöjen pääasiallisin lähde (98 prosenttia); ammoniakki reagoi rikkidioksidin (SO 2 )ja typpioksidin (NO2) kanssa ja muodostaa ammoniumsuoloja, jotka ovat hiukkasten pääkomponentti.
2.1

Työntekijä- ja työnantajajärjestöjen sitoutuminen Euroopan yhdentymiseen ei perustu pakkoon vaan eroavuudet ylittävään vakaumukseen, jonka mukaan Euroopan yhteisö oli ainoa keino yhdistää kansat rauhan, demokratian, talouskasvun ja yhteiskunnallisen kehityksen edistämiseksi. Tämä perustavanlaatuinen sitoutuminen on siis perinteisesti ollut ominaista työmarkkinaosapuolten osallistumiselle Euroopan yhdentymiseen – Euroopan hiili- ja teräsyhteisöstä (EHTY) talous- ja rahaliittoon (EMU) – ja se osoittaa, että työnantaja- ja työntekijäjärjestöt ovat olleet ja niiden on jatkossakin oltava ratkaisevassa asemassa EMUn nykyisessä tilanteessa, jotta voidaan vastata kriisin suhdannehaasteisiin ja valtioissa tapahtuviin rakennemuutoksiin. Tässä yhteydessä EMUn on varmistettava kaikissa Euroopan unionin valtioissa kestävä taloudellinen ja yhteiskunnallinen elpyminen, joka luo työpaikkoja. Sen tulee osallistaa kaikki toimijat omilla vastuualoillaan. Sosiaalisen vuoropuhelun eurooppalaisessa ulottuvuudessa on myös otettava huomioon maailmanlaajuistuminen ja annettava EU:lle mahdollisuus osallistua maailmanlaajuiseen sääntelyyn, jota tarvitaan varmistamaan, kuten ETSK totesi toukokuussa 2007 antamassaan lausunnossa (2), ”globalisaation ja Euroopan yhdentymisen inhimillinen ulottuvuus”, joka ”edellyttää kansalaisten ja järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan osallistumista”.
Kun innovaatiolle, josta tulee tekninen standardi, on saatu patentti, on välttämätöntä, että kilpailijat saavat pakolliset lisenssit kohtuulliseen hintaan. Teollis- ja tekijänoikeuslainsäädännön on tarjottava innovaatiolle todellinen suoja mutta kuitenkin niin, ettei patenttia tai teollis- tai tekijänoikeutta voida käyttää yritysten välisen kilpailun ja innovoinnin esteenä. Komitean mukaan kyseisen lainsäädännön roolia vapaan liikkuvuuden edistämisessä sisämarkkinoilla onkin tarkasteltava, sillä eurooppalainen yhtenäinen patentti, jota ETSK pitää erityisen tärkeänä, antaa olennaisen panoksen sisämarkkinoihin. Esimerkkinä vastakkaisesta lähestymistavasta ETSK toteaa, että eräissä Euroopan ulkopuolisissa maissa, kuten Amerikan yhdysvalloissa, patentti myönnetään joskus ilman riittävää uutuustutkimusta, jolloin keksinnön innovaatioluonne on kyseenalainen. Perusteettomien patenttien hyväksyminen herättää epäilyjä niiden keksintöluonteesta, ja abstrakteihin ulkomuoto- ja aistinvaraisiin käsitteisiin (look and feel) liittyvät patentit ovat puolestaan ristiriidassa keksintöpatenttien – jotka koskevat yksinomaan tuloksen saavuttamiskeinoa – periaatteen kanssa riippumatta siitä, millä teknisellä tavalla kyseinen ulkomuoto on saatu aikaan. Tällainen tilanne avaa mahdollisuuden aiheettomiin oikeudenkäynteihin, joissa eurooppalaiset yritykset ovat altavastaajina.
3.1

Etuuksien tason madaltuminen monien jäsenvaltioiden yleisissä eläkejärjestelmissä osoittaa, että lisäeläkejärjestelmät saavat yhä tärkeämmän roolin asianmukaisten eläkkeiden varmistamisessa, sillä lisäeläkejärjestelmät saavat usein jäsenvaltioilta tukea verohelpotusten muodossa. Lisäeläkejärjestelmillä on erityismerkitystä, koska niissä on piirteitä, joita yksittäisissä eläkesäästöissä ei ole. Ne ovat osittain tai suurelta osin työntekijöiden rahoittamia, ja niille on ominaista se, että työntekijöillä, myös vähätuloisilla, on hyvät mahdollisuudet käyttää niitä ja että mittakaavaetujen vuoksi yksikkökustannukset ovat alhaisia. Joskus työmarkkinaosapuolten hyväksymien järjestelmän sisäisten sääntöjen ansiosta lisäeläke taataan myös ajanjaksolta, jona työntekijä ei ole voinut työskennellä (sairausloma, äitiysloma). Eräissä järjestelmissä työmarkkinaosapuolet ottavat investointipolitiikkaa määritellessään käyttöön paitsi taloudellisia myös esimerkiksi eettisiä kriteerejä ja edistävät näin itselleen tärkeitä arvoja liike-elämässä. Komitea on tietoinen siitä, että ammatilliset lisäeläkkeet tarjoavat lisäeläkettä vain pienelle osalle Euroopan unionin kansalaisia (niillä on nykyään merkittävä rooli vain osassa jäsenvaltioita, kun taas monessa niistä ne ovat tuntemattomia laitoksia). Tämän vuoksi komitea kannattaa ammattieläkelaitosten kehittämiseen pyrkiviä aloitteita.
2.5

Asetuksella (EY) N:o 861/2007 käyttöön otettu eurooppalainen vähäisiin vaatimuksiin sovellettava menettely on pääpiirteittäin seuraavanlainen: — Menettelyä sovelletaan rajat ylittävissä riita-asioissa, joissa vaatimuksen arvo on enintään 2 000 euroa vaatimuksen saapuessa. — Kantajan on käytettävä vakiolomaketta A, joka toimitetaan toimivaltaiseen tuomioistuimeen postitse tai käyttämällä muuta sellaista toimitustapaa, joka hyväksytään siinä jäsenvaltiossa, jossa menettely aloitetaan. — Vaatimuslomakkeessa on kuvattava todisteet, ja sen mukana on tarvittaessa toimitettava asiakirjatodisteet. — Menettely on periaatteessa kirjallinen, ellei tuomioistuin toisin päätä. — Asianosaisten edustus on mahdollista muttei pakollista. — Tuomioistuin antaa pääsääntöisesti tuomion 30 päivän kuluessa siitä, kun se on kuullut asianosaisia suullisessa käsittelyssä tai kun se on saanut kaikki asian ratkaisemiseksi tarvittavat tiedot.
2.9

Ehdotetut muutokset koskevat aloja, joita säännellään lainsäädännöllä, joka on sähköisen viestinnän sääntelyn perusta EU:ssa – 2002/20/EY (valtuutusdirektiivi), 2002/21/EY (puitedirektiivi), 2002/22/EY (yleispalveludirektiivi), 2002/58/EY (sähköisen viestinnän tietosuojadirektiivi), asetus N:o 1211/2009 (BERECin perustamisesta), asetus N:o 531/2012 (verkkovierailuista) sekä päätös 243/2012/UE (radiotaajuuspoliittisesta ohjelmasta). (2)
4.2

Ehdotetut muutokset ovat tarpeellisia, tarkoituksenmukaisia, asianmukaisesti perusteltuja ja otollisia. Ne ovat tarpeellisia seuraavista syistä: a) Ensinnäkin on tarpeen ilmaista selkeästi ja yksiselitteisesti, että yhdistettyä patenttituomioistuinta ja Benelux-maiden tuomioistuinta on pidettävä asetuksessa (EU) N:o 1215/2012 tarkoitettuina tuomioistuimina, jotta voitaisiin taata oikeusvarmuus ja ennustettavuus niiden vastaajien kannalta, joita vastaan voidaan nostaa kanne näissä tuomioistuimissa jäsenvaltiossa, joka ei ole sama kuin kyseisen asetuksen sääntöjen mukaisesti määräytyvä jäsenvaltio. b) Yhdistetyn patenttituomioistuimen ja Benelux-maiden tuomioistuimen on myös voitava käyttää toimivaltaa sellaisiin vastaajiin nähden, joiden kotipaikka ei ole missään jäsenvaltiossa. Lisäksi asetuksessa olisi määritettävä ne tapaukset, joissa yhdistetty patenttituomioistuin ja Benelux-maiden tuomioistuin voivat käyttää toissijaista toimivaltaa. Ehdotuksen tavoite on selkeä: varmistaa oikeussuojan saatavuus ja välttää tilanne, jossa tuomioistuimet antavat toisistaan poikkeavia päätöksiä samasta aiheesta. c) Vireilläoloa ja toisiinsa liittyviä kanteita koskevia asetuksen (EU) N:o 1215/2012 sääntöjä on sovellettava toisaalta silloin, kun kanne nostetaan sellaisten jäsenvaltioiden tuomioistuimissa, joissa edellä mainittuja kansainvälisiä sopimuksia sovelletaan, ja sellaisten jäsenvaltioiden tuomioistuimissa, joissa näitä sopimuksia ei sovelleta, sekä yhtä lailla myös silloin, kun yhdistettyä patenttituomioistuinta koskevan sopimuksen 83 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun siirtymäkauden aikana nostetaan tietyntyyppisiä, kyseisessä kohdassa määriteltyjä eurooppapatentteihin liittyviä riita-asioita koskevia kanteita yhdistetyssä patenttituomioistuimessa ja yhdistettyä patenttituomioistuinta koskevan sopimuksen sopimusjäsenvaltion kansallisessa tuomioistuimessa. d) Yhdistetyn patenttituomioistuimen tai Benelux-maiden tuomioistuimen antamat tuomiot on tunnustettava ja pantava täytäntöön asetuksen (EU) N:o 1215/2012 mukaisesti jäsenvaltioissa, jotka eivät ole kyseisten kansainvälisten sopimusten sopimuspuolia. e) Lisäksi sellaisten jäsenvaltioiden, jotka eivät ole kyseisten kansainvälisten sopimusten sopimuspuolia, tuomioistuinten antamat tuomiot on edelleen tunnustettava ja pantava täytäntöön muissa jäsenvaltioissa asetuksen (EU) N:o 1215/2012 mukaisesti.
8.1

ETSK ei voi mitenkään hyväksyä korvausta, joka on enintään 100 euroa yötä kohti enintään kolmelta yöltä yhtä matkustajaa kohti. Se on ristiriidassa sen kanssa, että matkanjärjestäjällä on yleinen vastuu toteuttaa paketti kuluttajan kanssa sovitulla tavalla. Se ei myöskään noudata aiheutuneiden vahinkojen täyden korvaamisen periaatetta, joka on yleinen oikeudellinen periaate kaikissa EU:n jäsenvaltioissa. Hintarajaa ei tulisi missään tapauksessa soveltaa liikuntarajoitteisiin henkilöihin.