FI    FI  EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel 15.07.2005 
KOM(2005) 292 lopullinen 
  
KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE 
JA EUROOPAN PARLAMENTILLE 
Vuosikertomus 2005 Euroopan yh teisön kehitysyhteistyöpolit iikasta ja ulkoisen avun 
toimeenpanosta vuonna 2004 
   
{SEK(2005)892} 
 
FI 2   FI KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE 
JA EUROOPAN PARLAMENTILLE 
Vuosikertomus 2005 Euroopan yh teisön kehitysyhteistyöpolit iikasta ja ulkoisen avun 
toimeenpanosta vuonna 2004 
A. TIIVISTELMÄ 
Johdanto  
Tämä vuosikertomus kertoo Euroopan yhtei sön politiikka-aloitteiden ja toimien 
keskeisistä piirteistä kehitysyhtei styön ja ulkomaanavun alalla vuonna 2004. 
Kertomus on suunnattu laajalle yleisölle,  mm. EU:n toimielimille, jäsenvaltioiden 
keskeisille tahoille (erityisesti parlamenteille ja hallinnoille), kansal aisille ja suurelle 
yleisölle, jotka tekevät tämän tärkeän tuen mahdolliseksi, sekä kumppaneina oleville kehitysmaille, muille kehitysyhteistyötä tekeville ja ulkomaanapua antaville 
järjestöille.  
Euroopan unionilla on kansainvälisesti ja  avunantajien joukossa ainutlaatuinen 
asema.  Se on maailman suurin avunantaja, sill ä sen osuus on yli puolet maailmassa 
myönnetystä virallisesta keh itysavusta. Komissio itse ha llinnoi +/- 11 prosenttia 
koko maailman antamasta kehitysavusta, ja se käytti yli 6,9 miljardia euroa vuonna 
2004. Tämä merkitsee, että Euroopan komission  johdolla toteutetaan viidesosa EU:n 
antamasta virallisesta keh itysavusta. Viimeksi kulunein a neljänä vuonna komissio on 
uudistanut tapaansa priorisoida, järjestää ja  toteuttaa tukihankke itaan ja -ohjelmiaan 
ulkomailla käyttääkseen tehokkaammin eurooppalaisten veronmaksajien antamia varoja. Vuonna 2004 tehty erityinen Eurobarometrin
1 tutkimus vahvistaa, että 
eurooppalaiset odottavat Euroopan unionilta keskeistä roolia kehitystyössä. Kuusi 
kymmenestä Euroopan kansalaisesta uskoo, että Euroopa n komissio auttaa 
kehitysmaiden köyhiä ihmisiä, ja yhdeksän  kymmenestä pitää tätä tavoitetta 
tärkeänä.  
Euroopan komissiolla oli tärkeä tehtävä vuonna 2004 tapahtuneissa merkittävissä 
kriiseissä ja luonnonkatastrofeissa , joissa se tarjosi hätäapua , sekä jatkoi pitkäaikaista 
tukea alueilla, joissa aikaisempina vuosina oli ollut kriisejä. Rauhaa, vakautta ja 
uudelleen rakentamista edistävä tuki sell aisille maille kuin Afganistan, Itä-Timor, 
Kongon demokraattinen tasavalta, Haiti ja Fidzi, samoin kuin ponnistelut taloudellisen kasvun edistämiseksi ja köyhyyden vähentämiseksi Ugandassa, Vietnamissa tai Ruandassa kertovat komi ssion keskeisestä roolista tämän päivän 
maailmassa.  
Vuonna 2004 tapahtui myös EU:n laajenemin en, jolla on ollut merkittävä vaikutus 
unionin ulkosuhteisiin. Komi ssio on tukenut uusien jäsenvaltioiden aktiivista 
osallistumista EU:n kehitysapupo litiikkaan vuonna 2003 hyväksytyllä 
”tiekarttaohjelmalla”, joka on jatku nut ja laajentunut 2004—2005. Laajentumisen 
                                                
 
1 http://europa.eu.int/comm/public_opi nion/archives/ebs/ebs_222_en.pdf 
 
FI 3   FI vaikutukset ulottuvat kauas unionin välittö mästä lähialueesta ja osoittavat unionin 
kasvaneen merkityksen maailmanlaajuisissa ponnisteluissa tukea rauhaa ja vakautta, 
edistää maailmankauppaa ja torjua köyhyyttä. 
Asetetut tavoitteet ja tausta-analyysit  
Keskeiset kehitysyhteistyötavoitteet vuonna  2004 kestävän kehi tyksen mukaisesti 
määritettiin komission vuotuisessa toimintastrategiassa vuodelle 20042. Näitä ovat 
muun muassa seuraavat: 
• Kestävän kehityksen huippukokouksen seuranta  erityisesti EU:n vesi- ja energia-
aloitteiden kautta 
• Dohan neuvottelukierroksen menestyksel linen päättäminen ja muut tärkeät 
kauppaneuvottelut, mukaan lukien Kaa kkois-Aasia ja Latinalainen Amerikka 
• Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren  valtioiden kanssa tehdyn Cotonoun 
sopimuksen toimeenpano ja tarkistus 
• Eteneminen velka-aloitteen toimeenpanossa sekä kansainväliset toimenpiteet 
kehitysmaiden tartuntatautien torjunnassa 
Lisäksi tavoitteena vuonna 2004 oli valmista utuminen korkean tason tapaamiseen 
New Yorkissa syyskuussa 2005, jota varten  Euroopan yhteisön vuosituhattavoitteet 
julkaistiin lokakuussa 2004. Tämä viittasi  siihen, että erityisiä EU-toimia 
valmistellaan kehitystyön rahoitukse ssa, kehitystyön johdonmukaisuudessa ja 
Afrikkaan keskittymisessä. 
a) Poliittinen ulottuvuus  
Yhteisön kehitysyhteistyöpolitiikan päätavoitteena tu lee olla köyhyyden 
vähentäminen ja viime kädessä sen poist aminen. Tähän tavoitteeseen sisältyy tuen 
kestävä taloudellinen, sosiaalinen ja ym päristöllinen kehitys, kehitysmaiden 
vaiheittainen sopeuttaminen maailmantal outeen ja päättäväisyys eriarvoisuuden 
torjunnassa. 
Euroopan komissio jatkoi köyhyyttä torjuvien maiden tukemista ja niiden rauhaa, 
turvallisuutta ja demokratia a edistävien pyrkimysten kannustamista. Lisäksi komissio 
edisti oikeusvaltiota, hyvää hallintotap aa ja ihmisoikeuksien kunnioittamista, jotka 
kaikki ovat kehityksen ka nnalta keskeisiä kysymyksiä. 
Euroopan komissio ryhtyi toimiin vuonna 2004 edistääkseen ihmist en turvallisuutta, 
joka toisaalta perustuu sekä strategiseen tu rvallisuuteen että polii ttiseen vakauteen ja 
toisaalta hyvään hallintotapaan ja ih misoikeuksiin. Tässä innovatiivisessa ja 
ihmiskeskeisessä lähestymistavassa on kys e virallisten oikeuksien muuttamisesta 
konkreettiseksi toiminnaksi: se n lisäksi, että keskityt ään perinteiseen varojen 
suojeluun tai puolustamiseen, korostetaan erity isesti perustarpeiden  tyydyttämistä ja 
hyvinvoinnin saavuttamista.  
                                                 
2 KOM(2003) 83 lopullinen. 
 
FI 4   FI b) Vuosituhattavoitteiden saavuttaminen  
Marraskuussa 2000 komissio hyväksyi yhtenäiset suuntaviivat ohjaamaan 
kehitysyhteistyöpolitiikkaa kehitysmaiden kanssa3. Sen tavoitteena on köyhyyden 
vähentäminen ja viime kädessä sen poistaminen. Vuoden 2000 jälkeen useat yksityiskohtaiset lausunnot ovat vahvistaneet ja tukeneet tä tä painotusta yhteistyön 
erityisalueilla, erityisesti koulutuksen ja terveyden, liikenteen ja instituutioiden 
rakentamisen aloilla.  
Pyrkimyksessään luoda selvä yhteys kehity syhteistyöpolitiikan ja  kansainvälisesti 
hyväksyttyjen tavoitteiden välille köyhyyde n torjunnassa (vuosituhattavoitteet), 
komissio määritteli kiinteässä yhteistyössä EU:n jäsenvaltioiden ja kansainvälisten järjestöjen kuten Maailma npankin, YK:n ja OECD:n kanssa kymmenen keskeistä 
indikaattoria, jotka liittyvät tuloihin, last en ravitsemukseen, peruskoulutuksen piiriin 
kuulumiseen, rokotussuojaan ja muihin terv eysindikaattoreihin (mm. HI-viruksen 
yleisyys). Vuonna 2003 komissio alkoi käyt tää näitä indikaatto reita arvioidakseen 
niiden maiden ja alueiden suoriutumista, joihin se toimittaa kehitysapua. Olisi kuitenkin otettava huomioon seuraavat seikat: 
• Eri indikaattorit ovat ensinnäkin kiint eästi toisiinsa yhte ydessä. Esimerkiksi 
puhtaan veden ja saniteettitilojen puuttumi nen ei ole vain merkittävä terveyteen 
vaikuttava tekijä, vaan sa niteettitilojen puuttuminen koul uista on myös suuri este 
muun muassa tyttöjen kouluun menolle.  
• Toiseksi, tuki voi olla ratkaisevan tärkeää muilla alueilla luotaessa oikeat puitteet 
indikaattorien toteutumiselle. Esimerki ksi sosiaalisten peruspalvelujen tehokas 
toteuttaminen on suuressa määrin riippuvain en riittävästä tieinf rastruktuurista ja 
tehokkaasta julkisen vara inhoidon järjestelmästä.  
• Kolmanneksi, tavoitteita ei voida saa vuttaa pysyvän epävarmuuden olosuhteissa, 
ja sen vuoksi konfliktien ehkäisemisestä on tehty keskeinen m onia aloja koskeva 
kysymys yhteisön ulkosuhteissa. 
• Neljänneksi, erityisesti vähiten kehittyneissä maissa edistystä tarvitaan hyvän 
tilastoinnin lisäämiseksi, niin että tarp eellisten tietojen s aatavuus kestävältä 
pohjalta voidaan varmistaa.  
Työ tällä alueella jatkui vuonna 2004. Lokakuussa 2004 komissio lisäksi esitti 
kattavan raportin vuosit uhattavoitteista 2000—2004
4. Raportissa kerrottiin, kuinka 
Euroopan yhteisö edisti vuosituhattavoitteide n toteutumista keskittymällä erityisesti 
tavoitteeseen nro 8, globa alin kehityskumppanuuden ke hittäminen. Raportin 
johtopäätöksenä oli, että todellisen edist yksen perustan vahvistamiseksi yleisen 
avunantotoiminnan olisi keskityttävä se uraaviin: (1) enemmän ja parempaa 
rahoitusta kehitysapuun, (2) johdonmukaisempa a kehitysapupolitiikka a, (3) erityinen 
painotus Saharan eteläpuoliseen Afrikkaan. 
                                                 
3 Neuvoston ja komission julistus Euroopan yhteisön kehitysyhteistyöpolitiikasta, 13458/00, 16. 
marraskuuta 2000. 
4 http://europa.eu.int/comm/development/body/communications/communications_en.htm 
 
FI 5   FI c) Kumppanuus  
Mahdollisuuksien mukaan komission raho ittamat kehitysapuohjelmat pohjautuvat 
maan omaan strategiaan köyhyyden vähentämiseksi, kuten köyhyyden 
vähentämiseen tähtäävässä strategiassa on määritetty. Näitä strategioita olisi 
käytettävä kaiken kehitysapukumppaneilta sa atavan tuen koordinoimiseksi ja niiden 
tulisi varmistaa johdonmukainen ja tuloksellinen ohjelma.  
Komission kokemus ulkoisen avun antamisest a vahvisti, että EU:n kumppanien 
vastuunotto on ratkaiseva kaikkien aloitte iden tehokkuuden ja kestävän kehityksen 
kannalta. Antamalla tuen saajamaille lisää vastuuta kartutetaan n iiden strategista ja 
hallinnollista kokemusta ja edistetään parhaiden yksilöllisten toimintatapojen 
leviämistä.  
Toiminta näiden tavoitteiden saavuttamiseksi  
a) Poliittinen ulottuvuus 
Vuonna 2004 perinteiset yhteydet Afrika n, Karibian ja Tyynenmeren maihin 
vahvistuivat ja syvenivät, ja  EU:n naapurivaltioiden kan ssa aloitettiin innovatiivinen 
kumppanuus ja edistettiin sitä. 
Toukokuussa 2004 aloitettiin neuvottelut Cot onoun sopimuksen tarkistuksesta AKT-
maiden ja EU:n ministerineuvoston kokouks essa Gaboronessa. Tarkistusprosessin 
yleisenä tavoitteena oli lisätä EU —AKT-kumppanuuden tehokkuutta ja laatua 
samalla, kun Cotonoun sopimuksen sää nnöstö vahvistettii n uudelleen. Vuoden 
aikana neuvotteluissa tapahtui vakaata kehitystä, joka huipe ntui joulukuussa 2004 
pidettyyn konferenssiin, jossa ministerit ilmaisivat jälleen yhteisen tavoitteensa 
saattaa neuvottelut päätökseen helmikuuhun 2005 mennessä.  
Neuvosto hyväksyi 12. toukokuuta 2004 Euroopan naapuruuspolitiikan5, jonka 
tavoitteena on jakaa EU:n laajentumise n hyödyt naapurimaiden kanssa etenkin 
tarjoamalla niille mahdollisuutta osallistua sisämarkkinoihin. Vahvistamalla kaikkien 
osapuolten vakautta, turvallis uutta ja hyvinvoin tia Euroopan naapuruuspolitiikka 
pyrkii estämään uusien erottavien linjo jen synnyn laajentuneen EU:n ja sen 
naapurien välille. Euroopan naapur uuspolitiikka toimii todellisena 
yhteistyökehyksenä, joka perustuu yhteis iin perusarvoihin ja joka samalla on 
sovitettu jokaisen kumppanin erityistarpeita varten kahdenvälisten toimintasuunnitelmien avulla (joista ensimmäiset seitsemän, jotka koskivat Israelia, Jordaniaa, Marokkoa, Moldovaa, Palestiin alaishallintoa, Tunisiaa ja Ukrainaa, 
esiteltiin vuonna 2004). N aapuruuspolitiikan perimmäisenä tavoitteena on luoda 
EU:lle myötämielisten maiden vyö.  
Komission asialistalla konfliktien ehkäiseminen ja kriisinhallinta olivat keskeisellä 
sijalla. Joulukuussa 2004 esit ettiin ehdotuspyynt ö konfliktien ehkäisemisverkoston 
luomiseksi, ja asiantuntijapooli perustettiin  käytettäväksi tulevissa EU-johtoisissa 
kriisinhallintamissioissa. EU:n toiminnasta tsunamialueilla loppuvuodesta 2004 
                                                
 
5 KOM(2004) 373 lopullinen. 
 
FI 6   FI voidaan myös ottaa opiksi, niin että tule via kriisinhallinnan koordinointimekanismeja 
voidaan parantaa.  
Lisäksi vuonna 2004 EU:n merkittävästi raho ittamat ja Afrikan johdolla tehdyt 
pyrkimykset palauttaa rauha alkoivat tuottaa tulosta. Af rikan unioni (AU) perusti 
Rauhan- ja turvallisuusneuvoston lähettäm ään joukkoja estämään kansanmurhia ja 
rikoksia ihmisyyttä vastaan ja ylläpitäm ään rauhaa. Rauhanturvaajia lähetettiin 
viipymättä Burundiin ja aselevon val vojia Darfuriin, Sudaniin. Ylimääräisessä 
Afrikan unionin huip pukokouksessa Libyassa Euroopan komission eroava 
puheenjohtaja Prodi ylisti Afrikan uni onin dynaamisuutta ja sen vaikuttavaa 
kehitysvauhtia.  
Komissio kohdensi vuonna 2004 kaikkiaan 217,5 miljoonaa euroa 
jälleenrakennustyöhön Irakissa, mikä teki siitä yhden tärkeimmistä avunantajista. 
Rahoitus kanavoitiin pääasiassa Kansainvälisen Irakin jälleenrakennusrahoitusjärjestelyn (IR FFI) kautta, jonka tavoitteena on tukea 
irakilaisia päivittäisissä haasteissa, joita ovat esimerkiksi koulutus, terveydenhoito, veden saanti ja viemäröinti. 
Maksusitoumukset, joilla tu etaan Afganistanin paluuta vakauteen, ovat arvoltaan 
216,5 miljoonaa euroa, ja niillä rahoitetaan se kä teiden jälleenrakentamista että maan 
demokratian vahvistamista auttamalla äänestäjien rekisteröimistä ja vaalien 
hallinnointia. EU osallistui myös raja valvontaan ja huumeiden salakuljetuksen 
vastaiseen toimintaan tukemalla ratkaise vasti kansallista huumevalvontastrategiaa 
Afganistanissa.  
EU tuki voimakkaasti ihmisoikeuksia ja demokratiaa vuonna 2004. Vaalien 
tarkkailutehtävät olivat yksi suorimmista ja näkyvimmistä välineistä; komissiolla oli 632 vaalitarkkailijaa Indonesiassa, Sri Lankassa, Malawissa, Mosambikissa, 
Länsirannalla ja Gazassa se kä Afganistanissa, ja li säksi se auttoi vaalien 
valmistelussa Irakissa. EU:lta saadulla tal oudellisella tuella monet Afrikan valtiot 
saattoivat jatkaa ponnistelujaan parantaa omaa hallintotapaansa. Osittain komission 
tuella järjestetyt vapaat vaalit pidettiin Ghanassa, Guinea Bissaussa ja Nigerissä, ja 
Keski-Afrikan demokraattisessa tasavallassa äänestäjät hyväksyivät uuden perustuslain.  
Kohdennettuina aloitteina kans ainvälisen oikeuden alalla tuettiin Ruandan ja entisen 
Jugoslavian kansainvälis ten tuomioistuin ten toiminnan vahvistamista, ja 
Kansainvälinen rikostuomi oistuin käynnistettiin vuonna  2004. Yhteistyö Euroopan 
neuvoston kanssa antoi pohjan toimille vahv istaa oikeusvaltion periaatteita ja 
demokratisoitumista Balkanilla, Keski-Aasiassa ja Venäjän federaatiossa.  
Ensimmäinen versio komission hyvää hallinto tapaa käsittelevästä ohjekirjasta, joka 
on kehitetty yhteistyössä jäsenvaltioiden ja kansalaisyhteiskuntaa edustavien kumppanien kanssa, testattiin aidoissa  olosuhteissa vuonna 2004. Komissio tekee 
työtä myös OECD:n avunantajien kanssa ha llintotapaa osoittav ien indikaattorien 
kehittämiseksi.  
Alkuperäiskansojen oikeuksien valtav irtaistamista ohjelmatyöhön pyrittiin 
edistämään kehittämällä käytännön opas, ja  YK:n kanssa allekirjoitettiin sopimus 
tämän alan hankkeen tukemiseksi Guatemalassa ja Meksikossa. Pyrkimyksiin 
 
FI 7   FI vahvistaa lasten oikeuksien valtavirtaistami sta sisältyi Unicefin kanssa käynnistetty 
koulutusohjelma ja toimielinten väli sen ryhmän perustaminen. EU:n 
ulkomaanedustojen päällikköjä maissa, jo issa on aseellisia konflikteja, on nyt 
pyydetty raportoimaan lapsiin kohdistuvasta vaikutuksesta, mikä ei koske vain 
lapsisotilaiden värväystä vaan myös kouluissa  ja sairaaloissa nä htäviä vaikutuksia. 
b) Vuosituhattavoitteisii n liittyvät aloitteet 
Maailman kestävän kehityksen hui ppukokouksen seurannan puitteissa komissio 
käynnisti innovatiivisen ve sialan AKT–EU-välineen6, jonka kokonaisbudjetti on 500 
miljoonaa euroa (ensimmäiseksi eräksi sovittiin 250 miljoonaa euroa vuonna 2004) ja joka rahoittaa yhteisöryhmien, yksityisten yritysten ja muiden valtiosta riippumattomien toimijoiden sekä hallitusten esityksiä. Samana vuonna valmisteltiin vastaavanlaista energiahankkeiden välinettä.  
Lisääntynyt kaupankäynti on yksi tärkeimmis tä välineistä vuos ituhattavoitteisiin 
pyrittäessä. Komissio jatkoi vuonna 2004 ponnistelujaan saadakseen Dohan 
kehitysohjelmalle kehitysmyönteisen tote utuksen. WTO:n yleiskokouksen 1. päivänä 
elokuuta 2004 tekemä päätös, jossa koroste taan kehitysulottuvuutta, on hyvä pohja 
jatkaa neuvotteluja, joiden tulisi johtaa tasaveroisempaan toimintaan kaikkien kohdalla ja erityisesti maailm antalouteen integroitumassa  olevissa kehitysmaissa. 
Komissio haluaa varmistaa, että kaikki kehitysmaat, erityisesti vähiten kehittyneet maat ja taloudeltaan pienet ja haavoittuvat maat, saavat merkittäviä etuja Dohan neuvottelukierrokselta.  
AKT-maiden maakohtaisten strategia-asiaki rjojen väliarvioinnit, jotka tehtiin 
helmikuussa 2004, antoivat hyvin ajoi tetun tilaisuuden arvioida Cotonoun 
sopimuksen tähänastista toimeenpanoa ja vahvistaa strategi oiden painotusta 
koordinointiin ja johdonmukaisuuteen vuosituha ttavoitteiden saavuttamiseksi. Paljon 
huomiota on suunnattu yksittäisten hankke iden ja muiden toimenpiteiden 
suunnittelun laatuun sen varmistamiseksi,  että menneisyydestä saadut opetukset 
otetaan huomioon ja että esimerkiksi sukupuol een tai kestävään kehitykseen liittyvät 
kysymykset otetaan riittävä sti huomioon. Vuoden 2004 sisäinen tarkastus suurelta 
osin vahvisti, että toimenpiteiden suunnittel ussa on tapahtunut vä hittäistä kehitystä. 
Järjestelmää pyritään vahvistamaan sekä keh ittämään ja toteuttamaan yhtenäisempää 
laadun tukijärjestelmää.  Konkreettisiin toimiin  ryhdyttiin vuonna 2004 
maakohtaisten strategia-asiakirjojen  kehittämiseksi sukupuolten tasa-arvon 
näkökulmasta ja huomion kiinnittämiseksi sukupuolen mukaan tehdyn erittelyn tärkeyteen maakohtaisen analyysin pohjan a. Jäsenvaltioiden  kanssa pyrittiin 
tekemään työtä myös kenttätasolla keräämällä yhteen asiantuntemusta, analyysivälineitä ja parhaita toimintata poja. Yli 770 miljoonan euron hankkeissa ja 
ohjelmissa pää- tai merkittävänä tavoitteen a oli sukupuolten tasa-arvon edistäminen, 
mikä osoittaa, että valtavirtaistaminen to imii. Myös yhteistyön ympäristöllinen tuki 
toimi hyvin – sen osuus oli 700 miljoonaa euroa. Komissiolla oli myös johtava rooli muissa kansainvälisissä aloitteissa, kuten ai dsia, tuberkuloosia sekä malariaa koskeva 
maailmanlaajuinen rahasto ja maailmanl aajuinen aloite polion hävittämiseksi. 
Komissio antoi 26. lokakuuta 2004 tiedo nannon ”HIV/aidsin, malarian ja 
                                                
 
6 http://europa.eu.int/comm/europeaid/projects/water/index_en.htm 
 
FI 8   FI tuberkuloosin torjumiseen tähtäävää ulkoista toimea koskeva johdonmukainen 
eurooppalainen toimintakehys”7. 
c) Kumppanuus 
Toukokuussa 2004 perustetun 250 miljoonan euron Afrikan rauhanrahaston kautta 
Euroopan yhteisö rahoittaa Afrikan unionin ja seut utason yksiköiden 
rauhanturvaamista. Tämän merkittävän kumppanuuden vuoksi Euroopan Unioni saattoi välittömästi täyttää Afrikan uni onin pyynnön avun lähettämisestä valvomaan 
aselepoa Darfuriin Länsi-Sudaniin. Puo livälissä elokuuta YK:n elintarvike- ja 
maatalousjärjestö FAO vetosi Eur oopan yhteisöön heinäsirkkojen hyökkäyksen 
torjumiseksi Länsi-Afrikassa. Euroopan yhtei sö siirsi 35 päivän sisällä 24 miljoonaa 
euroa. Se myös laati yksityiskohtaise n suunnitelman pystyäkseen paremmin 
vastaamaan niiden kansallisten viranomaisten tarpeisiin, jotka apua vastaanottavissa hallituksissa käyttävät EU-varoja.  
Maaliskuussa 2004 hyväksyttiin AENEAS-ohjelma vuosille 2004—2008
8, jonka 
kokonaisbudjetti on 250 miljoonaa euroa. Sen tarkoituksena on taloudellista ja teknistä apua antamalla tukea kolmansi a maita niiden pyrkimyksissä hallita 
paremmin kaikkia muuttoliikkeisiin liittyviä puolia. Marraskuussa 2004 neuvosto käynnisti uuden ohjelman (Haagin ohjelm a) kehittämään turvallisuuden, 
muuttoliikkeen ja pakolaiskysymysten inte grointia suhteissa kolmansiin maihin.  
Hallintoasiat
 
a) Asiayhteys: hajauttamisprose ssi täysin käytössä vuonna 2004 
Samalla kun komissio käynnisti vuonna 2000 hallintouudistuksen parantaakseen 
merkittävästi ulkoisten apuohjelmiensa nopeu tta ja laatua, korostettiin paremman 
politiikan merkitystä. Laaja-alainen uudi stus sisälsi yksittäisen organisaation 
perustamisen tammikuussa 2001 (E uropeAid) hallinnoimaan ulkoisia 
kehitysapuohjelmia ja komission paikallista lähetystöjen vastuiden ja voimavarojen 
hajauttamista vuosina 2001—2004. Hajauttamine n kasvatti lähetystöjen roolia 
esimerkiksi dialogissa viranomaisten ka nssa koskien mon itahoisia julkisiin 
palveluihin ja hallintoon liittyviä uudistuks ia sekä koordinointia muiden avunantajien 
kanssa.  
Hajauttamisprosessi saatiin päätökseen  vuonna 2004 (joitakin harvoja poikkeuksia 
lukuun ottamatta). Tilintarka stustuomioistuin suorit ti vuonna 2004 tarkastuksen 
komission hallinnoimasta hajauttamisesta. Vi e aikaa, ennen kuin hajauttamisen koko 
vaikutus on nähtävissä, mutta tuomiois tuimen raportin mukaan useimmissa 
tarkastetuissa lähetystöissä on merkkejä siitä, että hankkeiden hallinnan nopeus ja 
laatu hyötyvät toiminnalliste n yksiköiden lisätyistä va lmiuksista. Tämä johtaa 
parempaan ongelmanratkaisuvalmiuteen lähetystöissä, lisääntyviin yhteyksiin 
avunsaajien kanssa ja paikallisten ol osuhteiden parempaan ymmärtämiseen. 
Tuomioistuimen suositukset vastaavat hyvin komission käynnistämiä aloitteita.  
                                                 
7 KOM(2004) 726 lopullinen. 
8 http://europa.eu.int/comm/europeaid/projects/ eidhr/pdf/themes-migration-reglement_en.pdf 
 
FI 9   FI b) Tuen antaminen 
Avun antaminen olosuhteiden mukaan suorana talousarvi oapuna on tullut 
ensiarvoisen tärkeäksi. Sillä on monia etuj a perinteiseen kehitysapuun verrattuna, 
jolla on taipumus luoda rinnakkaisia hallinno llisia rakenteita pa ikalle lähetettyine 
asiantuntijoineen, joilla on omat menette lytapansa harjoittaa  valvontaa, tehdä 
hankintoja ja valvoa varojen käyttöä. Se  kuitenkin edellyttää avun vastaanottajan 
nykyisten talousarviojärjestel mien ja uudistussuunnitelmie n huolellista arvioimista. 
Komissio on työskennellyt läheisesti muiden johtavien avunantajien kanssa, joihin 
kuuluu erityisesti Maailma npankki, julkisia menoja ja  taloudellista vastuuta 
koskevassa ohjelmassa (PEFA) kehitettäe ssä tapoja parantaa  avoimuutta ja 
tehokkuutta avun vastaanottajamaiden julkises sa varainhoidossa, ja se osallistui 
vuonna 2004 suorituskykyä mittaavien indika attorien testauksen arviointiin. 
Suurin osa yhteisön kehitysavusta menee yksittäisille kumppanimaille, ja keskeinen 
osa avun nopeuden ja laadun parantamista  on maakohtaisten ohjelmien suunnittelun 
parantamista. Tarkoituksena ei ole vain ottaa käyttöön kaikkein tehokkain strategia 
kyseisen maan kohdalla sen voimavarat ja politiikat huomioon ottaen, vaan myös 
varmistaa kaikkien EU:n politiikkojen johdonmukaisuus maakohtaiseen strategiaan 
nähden sekä EU-toimien koordinointi muiden avunantajien toimien kanssa.  
Tarve varmistaa hätäavun, tervehdyttämisen ja kehitysyhteistyöavun kunnollinen 
koordinointi otettiin huomioon, ja se on erityistarkastelun kohteena kahdeksassa 
maassa ja kahdella alueella. 
Euroopan unioni on johtanut kansainväli siä ponnisteluja yhten äistää avunantajien 
menettelytapoja. Avunantajat ovat al kaneet käyttää yht enäistettyjä ja 
yksinkertaistettuja menettelytapoja, yht eisiä analyysejä, lisänneet huomiota 
kehitystyön tuloksiin, ottaneet käyttöön yhtei siä toimeenpanomenetelmiä ja yhteisiä 
tukijärjestelyjä kumppanimaan talousarvi on kautta yli 60 kehitysmaassa. Vuonna 
2002 käynnistetty EU:n pilot tialoite yhtenäistämisen edistämiseksi Marokossa, 
Mosambikissa, Nicaraguassa ja Vietnamissa vietiin menestyksekkäästi loppuun vuonna 2004, sillä kyseisistä maista on tu llut tässä suhteessa  kansainvälinen 
esimerkki. Vuonna 2004 OECD/DAC:n yhteyde ssä tehty työ, jossa komissiolla ja 
jäsenvaltioilla oli aktiivin en rooli, auttoi määrittämään kehyksen, ensimmäiset 
toiminnalliset tavoitteet ja indikaattori t, jotka myöhemmin hyväksyttiin korkean 
tason foorumissa Pariisissa, helmikuussa 2005. 
Voidakseen edistää ja toimeenpanna näitä sitoumuksiaan EU hyväksyi 
työsuunnitelman yleisten asioiden ja ul kosuhteiden neuvostossa marraskuussa 2004. 
Tämä kaikkien avunantajien saatavilla olev a suunnitelma, joka perustuu komission ja 
jäsenvaltioiden asiantuntijoiden til annekohtaisen kokouksen raporttiin, antaa 
kumppanimaalle keskeisen roolin ja  pohjautuu käytännön kenttätutkimukseen. 
Suunnitelmassa ennakoidaan neljä keskeistä työkenttää tuleville vuosille: 
• EU:n tiekarttojen luominen kaikissa maissa  liittyen erilaisiin toimiin, jotka tukevat 
paikallisia yhtenäistämisprosesseja.  
• Yhteisen EU:n ohjelmakehyksen määrittäminen, jonka tavoitteena on parempi 
täydentävyys. 
 
FI 10   FI • Yhteisen taloussopimuksen luominen, joka suosii menetelmien yhtenäistämistä 
maakohtaisissa järjestelmissä. 
• Täydentävyyden todellisen toiminna llisen strategian kehittäminen.  
Samanaikaisesti yhteistyö Maailmanpankin ja YK:n järjestöjen kanssa on tiivistynyt 
ja on rahoituksellisesti noin kaksinke rtaistunut vuosien 2002 ja 2004 välillä. 
Vuoden 2000 jälkeen näiden strategioiden va lmisteluissa on pyritty varmistamaan 
laajemmat keskustelut, ja  tulevaisuudessa tavoitteena on edelleen parantaa 
osallistumisen laatua ja laajuutta, n iin että mukaan saadaan muun muassa 
kansalaisyhteiskunta. Komissio jatkoi niid en politiikan suuntaviivojen toimeenpanoa, 
jotka perustuvat vuoden 2002 tiedonantoon valt iosta riippumattomien toimijoiden 
osallistumisesta kehitysyhteistyöpolitiikkaan, käymällä säännöllisesti dialogia sekä 
yleisistä että toimialakohtaisista kysymyksistä, tukemalla taloudellisesti niiden omia aloitteita ja niiden toimimista ’toi meenpanevina kumppaneina’ yhteisön 
yhteistyöohjelmissa tai lisäämällä tie toisuutta kymmenessä uudessa EU:n 
jäsenvaltiossa. Viime vuonna julkaistiin suuntaviivat periaatteista ja hyvistä 
toimintatavoista valtiosta riippumattomille toimijoille kehitysyhteistyöstä käytäviä 
dialogeja ja neuvotteluja varten
9.  
Komissio pyrkii parantamaan ohjelmiensa tehokkuutta ja vaikutusta keskittymällä 
rajattuun määrään toiminta-alueita ja vä lttämällä tukensa tuhlaamista suureen 
määrään pieniä ja toisiinsa liittymättömiä hankkeita. Erityistä huomiota kiinnitetään tasapainon säilyttämiseen sitoumusten ja maksujen välillä (”maksamatta olevat 
sitoumukset”) ja sen keskimääräisen ajan  seurantaan, jonka hankkeen tai ohjelman 
loppuun vieminen kestää. Tapauskohtaisesti tu tkitaan sellaisia ha nkkeita, jotka eivät 
näytä edistyvän tasaisesti j oko sen vuoksi, että maksutapah tumia ei ole ollut, tai 
koska tilinpäätöstä ei ole viiden vuoden jälkeen tehty. 
c) Tulevaisuuden näkymät: oikeudellis ten välineiden rationalisointi 
Komission ulkoisen avun ohjelmat ovat ke hittyneet lähes viidenkymmenen vuoden 
aikana.  Ne perustuvat yli 30 erilaiseen oikeudelli seen välineeseen, joista jotkut ovat 
aihepiirikohtaisia (kuten elin tarviketurva ja ihmisoikeude t), jotkut maantieteellisiä 
(tuki AKT-maille erillisenä yhteisön päätalous arviosta). On myös olemassa joitakin 
erityisiä välineitä, jotka kattavat kans allisten politiikkojen ulkoiset vaikutukset. 
Näiden eri ohjelmien hallinnointi tehokkaal la ja koordinoidulla tavalla on tullut yhä 
vaikeammaksi ja on tehnyt komission tuk itoimet tarpeettoman monimutkaisiksi 
myös avunsaajille. Syyskuussa 2004 komi ssio ehdottikin merkittävää välineiden 
yksinkertaistamista, jotta saatavilla olevi lla voimavaroilla saavutettaisiin parempia 
tuloksia.  
                                                
 
9 http://europa.eu.int/comm/development/body/tmp_doc s/guidelines_principles_good_practices.en.pdf 
 
FI 11   FI Saavutetut tulokset ja saadut opit 
a) Talousarvion toimeenpano ja uudet sitoumukset 
Talousarvion kirjanpidollinen toteutum isaste on korkea, ja taloudellisen 
suorituskyvyn jatkuva paraneminen viimek si kuluneina vuosina jatkui myös vuonna 
2004. Vaikka kokonaissitoumukset (6 916 milja rdia euroa) olivat pienemmät kuin 
edellisenä vuonna, ero selittyy Euroopa n kehitysrahaston hyvin korkealla 
sitoumusten määrällä vuonna 2003 (joka johtui 9. Euroopa n kehitysrahaston 
myöhäisestä ratifioinnista sekä poikkeuksel lisen suuresta määrästä toimia, jotka 
viivästyivät kunnes uusi rahoitus oli saatav illa). Vuonna 2004 talousarviositoumukset 
(4 268 miljardia euroa) saavuttivat taas ennätyskorkean tason. Maksujen määrä oli 6 211 miljardia euroa, joka oli merkittävä nous u edelliseen vuoteen verrattuna ja lähes 
miljardi euroa enemmän kuin vuonna 2002 heijastaen parempaa talousarvion ja Euroopan kehitysrahas ton suorituskykyä.  
Voimavaroja hallinnoi EuropeAi d: julkinen kehitysapu ( ODA), julkinen apu (OA), ja 
muut
10.  
                                                 
10 Nämä luvut eivät sisällä muiden  komission pääosastojen, kuten ECHO, ECFIN ja FISH, hallinnoimia 
voimavaroja. 
 
FI 12   FI EuropeAid - Maksusitoumusten aluejakauman
muutos vuosina 2001-2004 (miljoonaa euroa )
Balkanin 
maatUudet 
itsenäiset 
valtiotLatinalain
en 
AmerikkaAasiaVälimeren 
maatEtelä-
AfrikkaAKT-
valtiotAihekohtai
set toimetYhteensä
2001 705    426         301      407   709      121    1927 972       5568
2002 658    432         333      575   762      124    2125 993       6002
2003 620    504         342      558   782      127    3769 985       7687
2004 663    504         312      611   1003 135    2648 1039 69160 500 1000 1500 2000 2500 3000 3500 4000Balkanin maatUudet itsenäiset valtiotLatinalainen AmerikkaAasiaVälimeren maatEtelä-AfrikkaAKT-valtiotAihekohtaiset toimet
2004
2003
2002
2001
 
 
FI 13   FI Balkanin 
maatUudet 
itsenäiset 
valtiotLatinalainen 
AmerikkaAasiaVälimeren 
maatEtelä-
AfrikkaAKT-
valtiotAihekohtai
set toimetYhteen
sä
2001 845      402        152            383     488         99          1779 806       4954
2002 619      384        182            455     707         119        1922 861       5249
2003 425      396        290            470     700         118        2345 872       5616
2004 510      359        314            526     1125 116        2464 797       6211EuropeAid - Maksujen aluejakauman muutos vuosina 2001-2004 
(miljoonaa euroa)
0 500 1000 1500 2000 2500Balkanin maatUudet itsenäiset valtiotLatinalainen AmerikkaAasiaVälimeren maatEtelä-AfrikkaAKT-valtiotAihekohtaiset toimet
2004
2003
2002
2001
 
Mitä johtopäätöksiä näistä luvuista voidaan tehdä?  
• Ensiksikin parantunut suoritus kyky on saavutettu aikana, jolloin 
hajaannuttamisprosessi oli käynnissä – tuen hallinnointi kenttätasolla on 
merkittävästi nopeuttanut sitoumuksia ja maksuja.  
• Toiseksi, toimien toteuttamisen nopeutuminen jatkuu – maksujen ja sitoumusten 
suhde osoittaa, että komissio pystyy yhä paremmin ja lyhyemmässä ajassa 
muuttamaan sitoumukset toiminnaksi kentällä.  
• Kolmanneksi, yhteisön joustavuus odotta mattomiin kriiseihi n ja tarpeisiin 
vastaamisessa on vähentymässä – enää ei voida käyttämättömiä varoja yhdessä unionin budjettikohdassa ulkoisia toimia va rten siirtää toiseen kohtaan, koska 
kaikki saatavilla olevat varat ovat nyt käytössä. 
 
FI 14   FI AKT-maissa sitoumukset jäivät käyttämä ttä vuonna 2004, koska olosuhteet kahdessa 
maassa eivät riittäneet sitoumusten hyvä ksymiseksi. Ennusteiden mukaan kaikki 
mahdolliset Euroopan kehitysrahaston tu et AKT-maille kuitenkin kohdennetaan 
vuoteen 2007 mennessä. Euroopan kehitysrahas ton maksut olivat ennätyksellisen 
korkeat vuonna 2004. MEDA-ohjelman edis tyminen oli vaikuttavaa, sillä 
sitoumukset kasvoivat 22 prosenttia ja maksut 60 prosenttia. Sitoumukset (6 
prosenttia) ja maksut (20 prosenttia) ka svoivat myös Balkanin maihin suunnatussa 
CARDS-ohjelmassa (9 prosenttia) sekä Aa sia-ohjelmassa (12 prosenttia). TACIS-
ohjelmassa, joka kattaa Itä-Euroopan ja Keski-Aasian maat, sitoumukset nousivat 
korkealle tasolle vuonna 2003, kun taas maksut putosivat, koska useissa 
kumppanimaissa rahoitussopimukset alle kirjoitettiin myöhässä. Latinalaisessa 
Amerikassa maksut lisääntyivät taas, mu tta sitoumukset vähenivät jonkin verran. 
Köyhyyden vähentämisen painottuminen vuosina 2000-2004
Lähteet:
EU:n raportit OECD:n kehitysapukomitealle vuosilta 2000-2003 (saman menetelmän mukaisesti: 
LDC- ja LIC-maiden maakohtaiset, myös  EIP:n myöntämät määrärahat /maksujen 
kokonaismäärä)
LDC : LDC-maat (vähiten kehittyneet maat)
OLIC : Muut LIC-maat (alhaisen tulotason maat)21,6%26,7%32,7%35,8%
33,4%
10,4%11,2%10,4%8,7%10,3%32,0%37,9%43,1%44,5%43,7%
0%10%20%30%40%50%
2000 2001 2002 2003 2004
LDC OLIC LDC+OLIC
 
Varojen käyttö alhaisen tulotason ja väh iten kehittyneisiin maihin lisääntyi taas, nyt 
noin 2,9 miljardiin euroon. Prosentteina kaikista maksusuorituksista se putosi jonkin verran, mutta on noin 45 prosenttia. 
 
FI 15   FI Kehitysavun jakautuminen aloittain vuonna 2004
Maksusitoumukset, miljoonaa euroa
EuropeAidin hallinnoima a pu vuonna 2004 (kehitysapu ja muu apu julkisista ja muista lähteistä)Talouden 
infrastruktuuri ja 
palvelut; 929 
milj. €; 13%Tuotantoalat; 
424 milj. €; 6%Monialaiset; 
963 milj. €;14%Tavara-apu ja 
yleinen ohjelma-
apu; 809 milj. €; 
12%Velkoihin liittyvät 
toimet; 5 milj. €; 
0%Hätäapu; 
206 milj. €; 3%Muu/
ei kohdennettu/
ei tarkennettu; 
150 milj. €; 2% Yhteiskunnan 
infrastruktuuri ja 
palvelut; 
3 180 milj. €; 
46%Muu kuin 
julkinen kehitys- 
ja muu apu;
250 milj. €; 4%
 
Suuri osuus kaikista sitoumuksista (yli kolmannes) käytettiin erityishankkeisiin, 
joissa tuettiin sosiaalista infrastrukt uuria ja palveluita, joihin kuuluvat 
perusterveydenhoito ja koulutus. Järkevät talouspolitiikat ovat kaikesta huolimatta 
todennäköisesti vahvin kein o köyhyyden vähentämisessä, ja talousarviotuen 
lisääminen liittyy selvästi tähän ja on usein yhteydessä toimialakohtaisiin uudistuksiin sosiaa listen palvelujen tukemiseksi. 
Vuosituhattavoitteisiin pyrkimisen yhteydessä  Afrikkaan on usein viitattu "kriisien 
ydinalueena". Vaikka optimismille oli sijaa vuonna 2004 – köyhyys vähenee useissa 
maissa ja terveydenhuollon ja koulutuks en saatavuus paranee – vakavia köyhyyteen, 
konflikteihin ja epävakaut een liittyviä ongelmia on edel leen. Komissio jatkoi vuonna 
2004 pyrkimyksiä löytää uusia tapoja para ntaa yhteistyön vaikut uksia: ja vahvisti 
Afrikka-johtoisia ratkaisuja maanosan onge lmiin, rahoitti Afrika n rauhanrahastoa ja 
vesialan kehystä ja jatkoi talousarviotuen johtamista.  
Vuonna 2004 Aasian maissa sitoudutti in 11 hankkeeseen, joiden kokonaisarvo on 
180 miljoonaa euroa ja joilla tuetaan köyhyyden torjuntaa, esimerkiksi taloudellinen 
 
FI 16   FI ja sosiaalinen elpymishanke Kam bodzassa (25 miljoonaa euroa), köyhyyden 
vähenemistä tukeva luotto-ohjelma Vietnamissa (20 miljoonaa euroa) ja 
toimialakohtainen tuki peruskoulutukseen Indonesiassa (20 miljoonaa euroa). Komissio auttaa parantamaan erityisesti tytt öjen ja epäedullisessa asemassa olevia 
lastan kuten vähemmistöryhmien lasten, vammaisten lasten ja katulasten koulutusmahdollisuuksia kahdeksassa Aasian maassa. Mitä tulee kaikille mahdolliseen pääsyyn laadukkaaseen terv eydenhuoltoon, joka on keskeinen osa 
vuosituhattavoitteita, yli 100 miljoonan euron hankkeet auttavat maita joko luomaan asianmukaisia uudistuksia tai (kuten Afganist anissa ja Itä-Timorissa, jotka juuri ovat 
selvinneet sodasta) turv aamaan perusterveydenhuoll on köyhälle väestönosalle. 
Välimeren ja Latinalaisen Amerikan kaltaisi lla alueilla, joilla suurinta osaa maista 
pidetään keskituloisin a, niiden tämänhetkinen kehi tystaso, johon saattaa liittyä 
heikko taloudellinen kasvu, väestöpaineet, ta loudelliset uudistukset ja kiistanalaiset 
hallintotavat, vaatii kuitenkin toimia, joissa keskitytään köyhyyden torjuntaan ja 
hallinnon parantamiseen. Tällaisissa tapauks issa tukea annetaan esimerkiksi ala-
astekoulutukseen Nicaraguassa ja pe rusterveydenhuoltoon Boliviassa. Useat 
hankkeet tähtäävät köyhien ja erityisen epäedullisessa asemassa olevien ryhmien 
mahdollisuuksien parantamiseen. MEDA-ohjelma lla pyritään edistämään kestävää 
taloudellista ja sosiaalista kehityst ä poistamalla alueelta köyhyys. Paremman 
alueellisen yhteistyön ja taloudellisen kasvun näkymä t lisääntyivät vuonna 2004, kun 
kauppaneuvotteluissa vapaakauppa-alueen luom iseksi Välimeren alueelle edistyttiin 
ja köyhyyden torjumiseksi aloite ttiin uusia ja lupaavia al oitteita, jotka keskittyvät 
hajautettuun paikalliseen kehitykseen. Va staavasti kehitetään uusia aloitteita 
demokratian, ihmisoikeuksien ja ka nsalaisyhteiskunnan osallistumisen 
vahvistamiseksi. Hyvänä esimerkkinä tällaisista hankkeis ta Latinalaisessa 
Amerikassa on Perun oikeusjärjestelmän menossa oleva uudistus tai aluetasolla 
aloitettu elintarviketurvan ohjelma, joka  vahvistaa sukupuolte n tasavertaisuutta 
antamalla naisille maanomistusoikeuden se kä parantaa alueellisten instituutioiden 
toimintaa. 
b) Tulokset, tehokk uus ja vaikutukset 
Komissio käyttää tuloshakuista seurantajä rjestelmää, joka perustuu itsenäisten 
asiantuntijoiden säännöllisiin tarkastuks iin menossa olevissa hankkeissa ja 
ohjelmissa. Vuonna 2004 järjestelmä kattoi 117  maata ja raportt eja laadittiin 1 100 
hankkeesta, joiden kokonaisarvo oli noin 7,6 miljardia euroa. Hankkeille ja ohjelmille annetaan pisteitä kansainväli sesti hyväksyttyjen arviointiperusteiden 
mukaan. Nämä havainnot osoittavat, et tä vuonna 2004 seuratuissa hankkeissa ja 
ohjelmissa suoriuduttiin kaikkien arvioi ntiperusteiden mukaan keskimäärin 
’suunnitelman mukaan’ tai paremmin. Tul okset osoittavatkin, että noin 90 
prosentissa hankkeista saadaan toivotut tu lokset ajoituksellisin joustoin, jotka 
saattavat olla tarpeellisia pienelle osalle hankkeita. Laadun korostamisella 
hankkeiden ja ohjelmien valmistelussa tulis i varmistaa se, että pisteiden parannukset 
kaikkien arviointiperusteid en suhteen ovat kestäviä.  
Parhaat tulokset saavutetaan suhteessa tehokkuuteen ja vaikutuksiin. Ensimmäiset, 
alustavat merkit parantuneesta tehokkuu desta hajaannuttamisen jälkeen on 
vahvistettu. Se, että AKT-maat saavat huonompia tuloksia kuin muut alueet voi 
osittain johtua siitä, että hajauttaminen on vasta äskettäin toteutettu monissa alueen 
maissa, joissa monissa on lisäksi yleise sti vaikeat olosuhteet. Tällä hetkellä 
 
FI 17   FI työstetään menettelytapoja, jotta järjestelm ästä saataisiin vertailukelpoisempia ja 
tarkempia johtopäätöksiä.  
Toimialakohtaiset tulokset osoittavat, että tarkoituksenmukaisuus, tehokkuus ja 
vaikutukset ovat vahvoja makroekonomisten ja sosiaalisten toimialojen hankkeissa, 
ja vaikka elintarviketurvaan liittyvät hankkeet eivät kokonaisuudessaan menestyneet 
yhtä hyvin, tulokset näiden keskeisten ar viointiperusteiden kannalta olivat myös 
hyviä. Tällä on vaikutuksensa arvio itaessa näiden hankkeiden osuutta 
vuosituhattavoitteiden saavuttamisessa. 
Maantieteelliset yksiköt va staavat loppuun saatettujen hankkeiden ja ohjelmien 
rutiiniarvioinneista, kun t aas kehitysapuohjelmien arvioinneista vastaava 
keskusyksikkö, joka on vastuuvelvollinen ulkosuhteista vastaavalle komissaarille, määrittää suuntaviivat arviointimenettelyn parantamiseksi ja tekee strategioihin, 
toimialoihin ja aihepiireihin liittyvät arvi oinnit. Lopullisten arviointiraporttien teksti 
julkaistaan EuropeAidin we bsivujen arviointiosassa
11. Vuonna 2004 saatettiin 
loppuun 12 arviointia ja 13 arviointia oli käynn issä; lisäksi oli tekeillä kaksi yhteistä 
arviointia (ensimmäinen koordinoinnista , täydentävyydestä ja johdonmukaisuudesta, 
toinen talousarviotuesta). 
c) Pitkän aikavälin näkökulma  
Vaikka yksittäisen vuoden tuloksia ei tule  korostaa liian paljon, on havaittavissa, että 
vuonna 2000 käynnistetyillä uudistuksilla on va hvasti myönteinen vaikutus. Viiden 
vuoden kuluttua on aika arvioida tuloks ia. Vuoden 2004 lopulla komissio aloitti 
pohdinnat kehitysyhteistyöpoliittisen lausunnon toteuttamisesta ja vaikutuksesta ja 
sen tärkeydestä niiden merkittävien muutosten valossa, joita on tapahtunut sekä unionin sisällä – ensis ijaisesti viimeisin l aajeneminen – että sen ulkopuolella. Tähän 
sisältyvät myös suhteiden laajentami nen naapurimaiden kanssa Euroopan 
naapuruuspolitiikan kautta, globalisaation kiihtyminen ja laajeneminen puhtaasti 
kaupallisten ja taloudellisten kysymyste n ulkopuolelle, lisääntyvä kansainvälinen 
konsensus vuosituhattavoitteista ja kasvava huoli turvallisuudesta. Päätettiin, että 
avoin keskustelu oli tarpeen kehitysapupol itiikan roolin selk eyttämiseksi EU:n 
ulkoisessa toiminnassa ja sen mahdollisuuksien käyttämiseksi ensisijaisena poliittisena välineenä tartut taessa köyhyyden ja epätasa-ar von perimmäisiin syihin.  
Ohjelmasuunnittelua voidaan parantaa m yös väliarviointien perusteella. Kuten 
muidenkin avunantajien kohdalla, yht eisön kapasiteettia täydentävyyden 
parantamiseksi ja monialaisten kysymys ten integroimiseksi, joita ovat sukupuolten 
tasa-arvo, konfliktien ehkäiseminen ja ympäristökysymykset kehitysaputyössä ja 
niiden lisäksi uudemmat aihepiirit ku ten turvallisuus, muuttoliikkeet ja 
turvapaikkakysymykset, on jatkuvasti kehi tettävä. Arvioinnit tarjosivat tärkeän 
mahdollisuuden ohjelmien hienosäätöön ja kiinnittivät huomion seuraavassa 
mainituille alueille, joita tulisi parantaa: 
– indikaattoreihin perustuvan suorituk sen arvioinnin vahvistaminen (vaikka 
indikaattorikehyksiä on parannettu, niiden perusta on usein heikko), 
                                                
 
11 http://europa.eu.int/comm/europeaid/index_en.htm 
 
FI 18   FI – tiiviimpien yhteyksien luominen alkuperäisiin strategia-asiakirjoihin, sekä 
– täydentävyyden parantaminen muiden avunantajien kanssa. 
Kolmanneksi EU:n tulee edelleen aktiivisesti jatkaa menettelytapojen 
yhdenmukaistamista kansainvälisesti ja jatk aa pyrkimyksiä siirtää tämä toiminnaksi 
maatasolla. Vuonna 2004 kehitetyt indikaatto rit ja tavoitteet, jo tka hyväksyttiin 
neuvostossa marraskuussa 2004 ovat hyödy llisiä, mutta tarvitaan enemmän 
ponnisteluja kaikilta avunantajilta sen varmis tamiseksi, että niitä myös tosiasiassa 
sovelletaan.