FI    FI  
 EUROOPAN  
KOMISSIO 
Bryssel 18.1.2013  
COM(2013) 5 final 
  
KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE 
ISA-ohjelman väliarviointi 
 
 
 KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE 
ISA-ohjelman väliarviointi 
 
FI  FI 1. J OHDANTO  
Kuusivuotinen eurooppalaiste n julkishallintojen yhteento imivuusratkaisuja koskeva 
ohjelma (ISA-ohjelma) käynnistettiin 1. tammikuuta 2010 Euroopan parlamentin ja 
neuvoston päätöksellä (ISA-päätös)1 IDABC-ohjelman2 jatko-ohjelmaksi. 
Tämän kertomuksen tarkoituksena on esitel lä ISA-ohjelman väli arvioinnin tulokset 
ja arvioinnissa annetut suos itukset. Arvioinnin tekemistä edellytetään ISA-päätöksen 
13 artiklan 3 kohdassa, jonka mukaan komissi on on toimitettava arvioinnin tulokset 
Euroopan parlamentille ja neuvostolle viimeistään 31. joulukuuta 2012. 
Komissio käytti arvioinnissa3 erään konsulttiyrityksen riippumattomia asiantuntijoita 
(arviointiryhmä). Komission yksiköiden edustajat ovat valvoneet arviointia 
komission ohjausryhmän kautta4. 
2. T AUSTA  
ISA-ohjelman tavoitteena on tukea eurooppala isten julkishallin tojen yhteistyötä 
helpottamalla niiden ja niid en puolesta julkisia  tehtäviä suorittavien elinten tehokasta 
ja tuloksellista sähköistä vuor ovaikutusta maiden ja hallin nonalojen rajo jen yli niin, 
että mahdollistetaan yhteisön politiikkoja ja toimintoja tukevien sähköisten julkisten 
palvelujen tarjonta5. 
Tavoitteen määritelmään sisältyy lopul linen tavoite eli eurooppalaisten 
julkishallintojen yhteistyön tukeminen niin, että mahdollistetaan yhteisön politiikkoja 
ja toimintoja tukevien sähköisten julkiste n palvelujen tarjonta , ja tämän tavoitteen 
saavuttamista varten välitavoite eli eur ooppalaisten julkishallintojen tehokkaan ja 
tuloksellisen sähköisen vuorovaikutuksen  helpottaminen yli maiden ja 
hallinnonalojen rajojen. 
Jotta voitaisiin saavuttaa sekä lopullinen  tavoite että väli tavoite ja tuottaa 
”yhteentoimivuutta parantavia yht eisiä ja jaettuja ratkaisuja”6, ISA-ohjelman 
erityistoimissa käynnistetään selvityksiä, hankk eita ja liitännäisto imenpiteitä. Niillä 
tuetaan 
– maiden ja hallinnonalojen rajat ylittäv ää yhteentoimivuutta tukevien yhteisten 
toteutuspuitteiden luomista ja parantamista 
                                                 
1 Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 922/2009/EY, tehty 16 päivänä syyskuuta 2009, 
yhteentoimivuusratkaisuista euroop palaisille julkishallinnoille (ISA), EUVL L 260, 3.10.2009, s. 20. 
2 Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös 2004/387/EY, tehty 21 päivänä huhtikuuta 2004, 
yleiseurooppalaisten sähköisten viranomaispalveluiden yhteentoimivasta toimittamisesta julkishallinnolle, yrityksille ja kansalaisille (HVTYK ), EUVL L 144, 30.4.2004 (katso EUVL L 181, 
18.5.2004, s. 25). 
3 Koko arviointikertomus on saatavilla seuraavasta osoitteesta: 
http://ec.europa.eu/isa/documents/interi m_evaluation_of_the_isa_programme.pdf 
4  Viestintäverkkojen, sisältöjen ja teknologian pääo sasto, tietotekniikan pääosasto, sisämarkkinoiden ja 
palvelujen pääosasto, verotuksen ja tulliliiton pääosasto sekä pääsihteeristö. 
5 1 artiklan 2 kohta. 
6 1 artiklan 1 kohta. 
 
FI  FI – olemassa olevien yhteisten palvelujen käyttöä ja parantam ista sekä uusien 
luomista 
– olemassa olevien uudelleenkäytettävissä  olevien yleiskäyttö isten työkalujen 
parantamista sekä uusien luomista 
– EU:n lainsäädännön tieto- ja viestint äteknisten vaikutusten arviointia. 
Yhteisillä toteutuspuitteilla tar koitetaan strategioita, eritelmiä, 
menetelmäkokonaisuuksia, ohjeistoja ja vastaav ia lähestymistapoja ja asiakirjoja. 
Yhteisillä palveluilla tarkoitetaan yleiskäyttöisiä toimivia sovelluksia ja 
infrastruktuureja, jotka vastaavat yhteisiä  käyttäjävaatimuksia eri hallinnonaloilla. 
Yleiskäyttöisillä työkalu illa tarkoitetaan refe renssiratkaisuja, jaet tuja ja yhteistyöhön 
perustuvia kehitysalustoja, yhteisiä kompone ntteja ja vastaavia rakenneosia, jotka 
vastaavat yhteisiä käyttäjävaatimuksia eri hallinnonaloilla. 
Ohjelmasta rahoitettavat erityistoimet  luetellaan ISA:n työohjelmassa, johon 
komissio tekee muutoksia vähintään kerr an vuodessa kuultuaan ISA-päätöksellä 
perustettua ISA-komiteaa. 
3. M ENETELMÄT  
ISA-ohjelman väliarvioinnin määrällisen ja laadullisen aineiston kerääminen perustui 
useisiin tutkimusmenetelmiin, kuten asia kirjojen tarkastel uun, verkkokyselyihin, 
haastatteluihin, kirjallisiin lisätietopyyntöi hin ja tapaustutkimuksiin. Väliarviointiin 
osallistui useita jäsenvaltioiden ja EU:n yksiköiden edustajia ja rajallinen joukko 
muita sidosryhmiä. 
4. A RVIOINNIN KOHTEENA OLLEET ASIAT JA KYSYMYKSET  
Arvioinnissa keskityttiin seur aaviin kuuteen pääkriteeriin: 
– Merkityksellisyys – Missä määrin ISA-ohjelmasta rahoitetut toimet edistävät 
ohjelman tavoitteen/tavoitteiden saavu ttamista? Missä määrin ISA-ohjelman 
tavoitteet ovat yhä olennaisia jäsenvalti oiden ja EU:n muuttuvien tarpeiden ja 
painopisteiden kannalta? 
– Tehokkuus  – Kuinka tehokkaasti erilaisia pa nostuksia ja toimia muutetaan 
tuotoksiksi ja tuloksik si? Mitkä ovat ohjelman te hokkaimmat ja tehottomimmat 
puolet erityisesti resu rssien käytön kannalta? 
– Tuloksellisuus  – Kuinka hyvin ISA-ohjelman tu lokset ja vaikutukset ovat 
edistäneet ohjelman yleisten ja erityist en tavoitteiden saavuttamista? Ovatko 
ohjelman jotkin puolet toisia tulokselli sempia? Jos ovat, mitä siitä voidaan 
oppia? 
– Hyödyllisyys  – Miten hyvin ISA-ohjelman tähänastiset ja ennakoidut toimet, 
tulokset ja vaikutukset vastaavat tarp eita, joihin niillä pyritään vastaamaan? 
 
FI  FI Missä määrin ISA-ohjelman toimien hyödy llisyyttä voitaisiin parantaa, ja 
millaisia toimenpiteitä se edellyttäisi? 
– Kestävyys – Miten hyvin ratkaisujen rahoituks en ja toiminnan kestävyys sekä 
tekninen kestävyys on varmistettu? 
– Johdonmukaisuus  – Missä määrin toimet ovat osa kokonaisvaltaista 
lähestymistapaa ohjelman puitteissa? Kuinka hyvin ohjelman toimet ja muut EU-toimet luovat yhteisvaikutuksia? 
Arviointikriteereihin liittyvien  erityiskysymysten lisäksi käsiteltiin lukuisia muita 
asiaan liittyviä kysymyksiä. Komi ssion ohjausryhmä myös lisäsi yhden 
arviointikriteerin arvioinnin aikana: 
–  Yhteensovittaminen  – Missä määrin toimia sovitetaan yhteen muiden 
sidosryhmien ja jäsenvaltioiden tarpeide n kanssa tai mukaut etaan niihin? Missä 
määrin EU:n muiden aloitteiden toimia  sovitetaan yhteen ISA-toimien kanssa? 
5. T
ULOKSET  
Arviointiryhmä on kerätyn aineiston peru steella esittänyt tulokset arvioinnin 
kohteena olleista asioista ja kysymyksistä.  Tulokset voidaan tiivistää seuraavasti: 
5.1. Merkityksellisyys 
ISA-ohjelman lopullista tavoitetta silmällä  pitäen komissio on osoittanut, että 
ohjelma on täysin välitavoitteen mukainen, s illä 88 prosenttia ISA-toimista helpottaa 
eurooppalaisten julkishallintoje n tehokasta ja tuloksellista vuorovaikutusta maiden ja 
hallinnonalojen rajojen yli ja 94 prosen ttia toimista helpottaa eurooppalaisten 
julkishallintojen sähköistä vuorovaikutus ta maiden rajojen yli. ISA-ohjelman 
välitavoitteen hallinnonalojen välisiä rajoja koskevaa näkökulmaa ei kuitenkaan 
mainittu suurimmassa osassa haastatteluista ja kyselyvastauksista. 
ISA-ohjelmassa on otettu hyvin huomioon se kä Euroopan digitaal istrategia että 
Euroopan sähköisen hallinnon toimin tasuunnitelma 2011–2015. Lisäksi sen 
katsotaan edistävän sisämarkkinoiden toimenpidepaketin, pa lveludirektiivin, 
ympäristönsuojeludirektiivien ja julkisen sektorin hallussa olevien tietojen uudelleenkäytöstä annetun direktiivin täytäntöönpanoa. 
Ohjelmaa pidetään myös merkityksellisenä jäsenvaltioiden tarpeisiin vastaamisen 
kannalta, sillä tarpeet, joihin ohjelmalla  pyritään vastaamaan, ovat yhä ajankohtaisia 
eurooppalaisille ju lkishallinnoille. 
Jäsenvaltioiden nimeämiä tarpeita olivat myös ISA-ohjelman sekä jäsenvaltioiden ja 
komission yksiköiden välisen koord inoinnin ja ISA-ratkaisujen 
uudelleenkäytettävyyden parantaminen. 
5.2. Tehokkuus  
Kaiken kaikkiaan ISA-ohjelmaa pidetä än tehokkaana. Täytäntöönpano on ollut 
tehokasta, koska menettely, jolla ISA- komitea on antanut puoltavat lausuntonsa 
ISA:n työohjelmasta ja sen ensimmäisestä ja toisesta tarkistuksesta, on ollut sujuva ja 
 
FI  FI koska varat on otettu käyttöön nopeasti , keskimäärin kuuden päivän kuluessa 
työohjelman ja sen tarkistusten hyväksymi sestä. Talousarviovarojen jakaminen ja 
käyttäminen on myös ollut tehokasta, sillä osoitettujen talousar viovarojen määrä on 
lähes sama kuin talousarviossa si dottujen varojen määrä ja kauden 2010–2012 
kokonaistalousarvio on hyvin lähellä kysei sen kauden arvioitu ja taloudellisia 
kustannuksia. Yleisesti ottaen ohjelma edistyy suunnitelman mukaisesti lukuun 
ottamatta viiveitä joidenkin osatavoitteiden saavuttamisessa. 
Kaikkia ISA-ohjelman puolia ei kuitenkaan pidetä tehokkaina: er ityisesti kaksi osa-
aluetta erottui arvioinnissa. Ensinnäkään  sidosryhmien osallistaminen ei ole 
tehokasta. Tämä koskee erityisesti jäse nvaltioiden ja varsinkin kansallisten 
yhteentoimivuusasiantuntijoiden osallistumista ohjelmaan, mikä saattaa osittain johtua kansallisten voimavarojen puu tteesta. Toiseksi arvioijat pitävät 
henkilöstövoimavarojen kohdentamista va in osittain riittävänä, kun suurta 
vaihtuvuutta ja voimavaroje n jakoa verrataan lukuihin, jotka esitetään komission 
hyväksymän ja Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitetun ISA-päätöstä 
koskevan ehdotuksen liitteenä olevassa raho itusselvityksessä. Osassa haastatteluista 
nostettiin esiin asiantuntemuksen puute tiet yillä aloilla, talous arviovarojen puute ja 
tehottomuus ohjelman täytäntöönpanossa, mutta arvioijat eivät löytäneet näitä 
käsityksiä tukevaa näyttöä. 
5.3. Tuloksellisuus  
Ohjelman tuloksia ei voida vielä arvioi da tarkasti, sillä ISA-ohjelma on vielä 
alkuvaiheessaan ja vain harvoista uusista toimista on tähän mennessä saatu tuloksia. 
Yhteisiin palveluihin ja yleiskäyttö isiin työkaluihin verrattuna yhteisiä 
toteutuspuitteita pidetään ohjelman tehokka impana ratkaisuvaihtoehtona. Etenkin 
tieto- ja viestintäteknisten vaikutusten arvioi nnin korostetaan olevan toimi, jolla ei 
ole vielä saavutettu odotettuja hyötyjä.  
5.4. Hyödyllisyys  
Ohjelmien hyödyllisyyden arvioiminen väliarviointivaiheessa on epävarmaa, ja se 
tehdäänkin tavallisesti va sta loppuarvioinnin yhteydessä . Arvioijat ovat kuitenkin 
käsitelleet myös ISA-ratkaisujen uudelleenkäytettävyyttä. 
Sekä jäsenvaltiot että komissio ovat käyt täneet ISA-ohjelman tuloksia osittain 
uudelleen. Enemmistö jäsenvalt ioiden sidosryhmistä tote si, että ISA-ratkaisuja 
käytetään jäsenvaltioissa uudell een. Vaikka konkreettisia ratk aisuja ei aina voitukaan 
nimetä, noin 24:ää prosenttia ISA-ratkaisuis ta sanotaan käytettävän uudelleen. Tämä 
vastaa noin 65 prosenttia ohjelman koko tal ousarviosta, ja s-Te sta-verkon osuus on 
suurin. Edustava määrä haastateltuja kats oi, että komissio käy ttää ISA-ratkaisuja 
uudelleen. Pieni osa verkkokyselyjen vastaaji sta ei kuitenkaan ollut samaa mieltä, 
mikä saattaa olla osoitus siitä,  ettei ISA-ratkaisuja tunneta.  
5.5. Kestävyys  
Hyödyllisyyden tavoin kestävyyttäkään ei yl eensä arvioida väliarvioinnissa. Vaikka 
tätä näkökulmaa käsiteltiin arvioinnissa, ISA-ratkaisujen kestävyydestä ei esitetä 
lopullisia päätelmiä kahdesta syys tä. Ensinnäkin ISA-ohjelma on yhä 
alkuvaiheessaan, eikä siinä ole vielä saatu ai kaan tarpeeksi tuloksia ja vaikutuksia, 
 
FI  FI joita voitaisiin pitää yllä. Toiseksi näyttö ä saatiin kerättyä hyvin vähän, minkä vuoksi 
johtopäätökset olisivat hyvin epävarmoja.  
Arviointikertomuksessa todetaan, että on tarpeen löytää mahdollisia keinoja varmistaa entistä useampien ISA-ohjelma ssa (ja sen edeltäjissä) kehitettyjen 
ratkaisujen kestävyys pitkällä aikavälillä. 
Rahoituksen kestävyyden os alta arvioijat ka tsovat, että ehdot ettu Verkkojen 
Eurooppa -väline on yksi mahdollinen keino varmistaa toiminnan kestävyys joissakin ISA-ohjelman toimissa. 
  
5.6. Johdonmukaisuus  
Synergiaa on hyödynnetty ISA-ohjelmassa melko hyvin, sillä 78 prosentissa ISA-
toimista on luotu sisäisiä yhteisvai kutuksia. Yleisemmällä tasolla enemmistö 
sidosryhmistä katsoi, että synergiaetuja ei ole hyödynnetty hyvin tai riittävän hyvin 
ja että toimissa on päällekkäisyyksiä. Os a sidosryhmistä piti syynä sitä, että 
sidosryhmille ei ole annettu riittävästi tietoja, että ohjelman synergiaetujen 
tunnistaminen on puutteellista ja et tä ISA-ratkaisujen uudelleenkäytön 
varmistamiseksi ei ole valvontamekanismeja. 
Toisaalta ISA-ohjelman ja muiden EU-aloitteid en välillä on saavut ettu synergiaetuja. 
Osassa ISA-toimista on saavutettu synergiaetuja kilpailukyvyn ja innovoinnin 
puiteohjelmaan kuuluvan tieto- ja viestintätekniikkapolitiikan tukiohjelman, avoimen datan portaalin ja sähköisen osallista vuuden (eParticipation) kanssa sekä 
vähemmässä määrin myös seitsemänteen  puiteohjelmaan kuuluvan tieto- ja 
viestintätekniikkaohjelman (FP7-ICT), tieto- ja viestintätekniikan standardointitoimien ja sähköisen oikeuden toimintaohjelman kanssa. 
5.7. Yhteensovittaminen  
Jäsenvaltiot eivät osallistu ISA-ohjelmaan r iittävästi. Vaikka jäsenvaltiot osallistuvat 
ohjelman painopisteiden määrittelyyn ja työohjelman tarkistusmenettelyyn ja 
osallistuvat aktiivisesti ISA-komitean ja -koordinointiryhmän
7 kokouksiin, ISA-
ohjelman ja jäsenvaltioiden välinen vuorovaikut us ei ole riittävän tehokasta, jotta 
voitaisiin varmistaa, että ISA-ohjelman täytäntöönpano vastaa jäsenvaltioiden 
tarpeita ja painopisteitä. Arviointiryhmän mielestä vähäinen osallistuminen 
kansallisella tasolla voi selittää sekä vajetta  että ISA-ratkaisujen heikkoa tuntemista 
ja uudelleenkäyttöä jäsenvaltioissa. 
ISA-ohjelman ja EU:n muiden aloitteiden  koordinointi varmistetaan monin tavoin, 
kuten virallisilla ja epävir allisilla kokouksilla, komission tietohallinnon johtamisella 
ja sisäisillä lausuntokierroksilla, tieto tekniikka-alan komitealle (CTI, Comité 
Technique Informatique) pidettävillä es ityksillä, viestintätoimilla ja ulkoisilla 
tapahtumilla. Kysyttäessä komission yksiköiden näkemystä koordinoinnin tehokkuudesta hiukan yli puolet haastatellui sta katsoi, että koordinointi ei ole 
riittävän tehokasta töiden toiston poistam iseksi. Haastateltuje n mielestä tehoton 
                                                
 
7 ISA-koordinointiryhmä on ISA-komitean perustama työryhmä, joka käsittelee sille osoitettuja asioita, 
auttaa komissiota muuntamaan Euro opan yhteentoimivuusstrategiaa konkreettisiksi toimiksi ja 
koordinoi jäsenvaltioiden ja ISA-ohjelman toimien yhteensovittamista. 
 
FI  FI koordinointi haittaa ISA-ratkaisujen teke mistä tunnetuiksi jäsenvaltioissa ja 
komission yksiköissä ja estää siten näitä  sidosryhmiä myös käyttämästä ISA-
ratkaisuja uudelleen. 
6. S UOSITUKSET  
Arviointi on pääosin myönteinen. Arvi oinnissa ISA-ohjelma kuvataan Euroopan 
komission politiikan painopistei den ja jäsenvaltioiden tarp eiden mukaiseksi ja sen 
täytäntöönpano tehokkaaksi ja yhtenäiseksi. Ohjelman kats otaan tuottava n tuloksia, 
joita käytetään uudelleen komission  yksiköissä ja jäsenvaltioissa. 
Arviointikertomuksessa korostetaan kuitenk in myös joitakin puutteita ja annetaan 
seuraavia seikkoja koskevia suosituksia: 
• viestintä ja tiedottaminen 
• sidosryhmien osallistaminen ja projektinhallinnan jatkuvuus 
• töiden päällekkäisyyk sien ja toiston vältt äminen, uudelleenkäytön 
parantaminen ja kestävyyden varmistaminen. 
Arvioijat katsovat lisäksi, että ISA- ohjelmaa edeltäneen IDABC-ohjelman 
loppuarvioinnissa esitetyistä yhdestätoista suosituksesta neljä soveltuu yhä myös 
ISA-ohjelmaan. 
6.1. Viestintä ja tiedottaminen  
ISA-ohjelmassa on varmistettava, että kaikki siihen osallistuvat sidosryhmät tietävät, 
mitkä kunkin toimen tavoitteet ovat, miten toimet edistävät ohjelman tavoitteiden 
saavuttamista ja mitä tuloksia niillä tavoi tellaan ja saavutetaan. Vaikka nämä tiedot 
esitetään työohjelman asiakirjoi ssa ja ISA-portaalissa, tietojen olisi oltava saatavilla 
yksinkertaisessa muodossa, jotta niis tä voitaisiin tiedottaa tehokkaammin 
suuremmalle yleisölle. Lisäksi ISA-toimien hallinnonalojen rajat ylittävät puolet olisi 
kuvattava tarkemmin8. 
ISA-ohjelmassa olisi järjestettävä säännöl lisiä tapaamisia kaikkien toimista 
vastaavien kanssa, jotta voitaisiin vaihtaa tietoja toimien edistymisestä ja etsiä mahdollisia synergiaetuja
9. 
ISA-ohjelmalla olisi tuettava edistämis- ja viestintätoimia, jotka koskevat 
konkreettisia tuloksia tuottaneita ISA -ratkaisuja. Toimia voitaisiin tukea 
osallistumalla jatkuvasti ka nsallisiin tapahtumiin, järjestämällä ISA-tapahtumia, 
tekemällä ratkaisuja koskevia julkaisuja ja osallistumalla aktiivisesti muihin EU-
toimiin tai -ohjelmiin, joilla tuetaan ISA-ratkaisujen uudelleenkäyttömahdollisuuksia. 
Arvioijien suositusten mukaisesti ISA- ohjelmassa tehdään en emmän yhteistyötä 
muiden sidosryhmien kanssa, kuten EU:n toim ielinten ja tieto- ja viestintätekniikan 
alan kanssa. Arvioijien suositus huomi oon ottaen ohjelmassa myös etsitään 
                                                
 
8  Suositus 1. 
9  Suositus 5. 
 
FI  FI korkeakoulumaailmasta ja yksityisistä organi saatioista asiaan liittyviä yhteystahoja, 
joiden osallistuminen tiettyihin ISA-toimiin voisi luoda lisäarvoa10. 
Komissio analysoi suositusten kustannustehokkuuden. ISA-ohjelmassa tehtiin viime vuonna tärke ää työtä, jolla pyrittiin lisäämään 
kansallisiin tapahtumiin osallistumista ja  parantamaan viestintää ja tiedonjakelua. 
Tämän työn lisäksi komissio tarkistaa viesti ntästrategiaa ja täydentää yleisstrategiaa 
toteuttamalla erityisiä viestin tätoimia tietyillä aloilla. 
6.2. Sidosryhmien osallistaminen ja projektinhallinnan jatkuvuus  
ISA-komitean perustamien erikoistyöryhmien jäsenten olisi raportoitava kansallisella 
tasolla ISA-koordinointiryhmän jäsenille,  jotta voitaisiin va rmistaa, että ISA-
ratkaisut ovat jäsenvaltioiden tarpeiden ja aloitteiden mukaisia. Lisäksi ISA-
koordinointiryhmän jäsenten o lisi tunnistettava asiaan li ittyvät sidosryhmät kustakin 
julkishallinnosta ja osallistettava niitä tapauskohtaisesti vira llisiin kokouksiin ja 
työpajoihin
11. 
Komissio ehdottaa tukevansa jäsenvaltioit a tämän suosituksen täytäntöönpanossa 
esimerkiksi 
• hyödyntämällä olemassa olevia EU:n alueiden verkostoja 
• selvittämällä tapoja osallistua kokouk siin etäältä (videoneuvottelut) 
• muilla tavoilla, joista sovitaan yhdessä jäsenvaltioiden kanssa. 
Lisäksi ISA-ohjelmassa asetetaan etusij alle toimet, joilla arvioidaan EU:n 
lainsäädännön tieto- ja viestintäteknisiä va ikutuksia. Jäsenvaltioiden mielestä se on 
tärkeä seikka, jota ei ole vielä käsitelty12. 
ISA-ohjelmassa olisi varmistettava ja tkuvuus toimiin liittyvien hankkeiden 
hallinnoinnissa analysoimalla ohjelman he nkilöstön suuren vaihtuvuuden syitä ja 
etsimällä keinoja sen torjumiseksi13. 
Arvioijat muistuttavat myös IDABC- ohjelman loppuarvioinnissa esitetystä 
suosituksesta, jonka mukaan komission olisi varmistettava, että sopimuspuitteet luodaan hyvissä ajoin ennen seuraavan oh jelman käynnistämistä, jotta toimia 
voitaisiin käynnistää mahdollisimman pian työohjelman hyväksymisen jälkeen
14. 
Komissio tukee voimakkaasti henkilöstönsä liikkuvuutta. Jotta voita isiin varmistaa, 
että liikkuvuus ei vaaranna hankkeiden  jatkuvuutta, ja vo itaisiin hyödyntää eri 
yksiköiden osaamista (kaikkea tarvittav aa osaamista ei löydy vain yhdestä 
yksiköstä), komissio etsii yks iköidensä välisiä synergioita edistämällä yhteyksiä ja 
tiiviimpää yhteistyötä yksiköiden välillä. 
                                                 
10  Suositus 8. 
11  Suositus 7. 
12  Suositus 3. 
13  Suositus 4. 
14  IDABC-suositus 9. 
 
FI  FI Komissio seuraa tiiviisti puitesopimuksia koskevaa menettelyä ja varmistaa siten, 
että tarvittavat tarjouskilpailut käynnistetään ajoissa. 
6.3. Päällekkäisyyksien ja to iston välttäminen, uudelleen käytön parantaminen ja 
kestävyyden varmistaminen  
ISA-ohjelmassa olisi sovellettava kaupallisiin näkökohtiin perustuvaa 
lähestymistapaa valittaessa jäsenvaltioiden  ja komission yksiköiden ehdottamia uusia 
toimia. Tietohallinnon johtamis esta vastaavien komission elin ten olisi osallistuttava 
komission yksiköiden ehdotusten li iketaloudelliseen arviointiin15. 
Tietohallinnon johtamisesta vastaavien komission elinten olisi varmistettava, että 
ISA-toimien ja EU:n muiden aloitteiden väliset ulkoiset sy nergiaedut tunnistetaan ja 
dokumentoidaan etukäteen. 
Tietotekniikan pääosaston osallistumise lla tietohallinnon joht amisesta vastaaviin 
elimiin varmistetaan, että ISA-ohjelma liittyy elinten toimintaan. Siten voidaan paremmin tunnistaa tilaisuuksia käyttää ISA-ratkaisuja uudelleen
16. 
ISA-ohjelmassa olisi perustettava val vontamekanismi, jolla varmistetaan ISA-
ratkaisujen uudelleenkäyttö.  Rahoitettaviksi valittujen ISA-ratkaisujen olisi oltava 
uudelleenkäytettäviä. Ratkaisu issa on oltava uudelleenkä yttöä koskevat asiakirjat.  
Uusiin ehdotuksiin olisi tässä suhteessa sisällyttävä sopiva hallintorakenne, joka 
tukee uudelleenkäyttöä. Uudelleenkäytettävät ratk aisut ja uudelleenkäytön 
mahdollisuudet olisi tunnistettava ja niis tä olisi tiedotettava asianomaisille 
sidosryhmille17. 
ISA-ohjelmassa olisi hyvissä ajoin kiin nitettävä huomiota  ISA-ratkaisujen 
kestävyyteen ja etsittävä erilaisia va ihtoehtoja kestävyyden varmistamiseksi. 
Tällaisia vaihtoehtoja ovat esimerkiksi velo itusmenetelmät, taloude llinen tuki  tiettyjä 
ISA-ratkaisuja kehittäneiltä komission yks iköiltä ja taloudelline n tuki ISA:n jatko-
ohjelmasta tai muusta EU-ohjelmasta18, 19. 
Komissio käsittelee yhteentoimivuusratk aisujen uudelleenkä ytettävyyttä ja 
kestävyyttä kokonaisvaltaise sti ja toteutta a eri tasoilla se uraavia toimia: 
1. Hallinnon tasolla komissio parantaa yht eyksiä komission tietohallinnon20, 
ISA-ohjelman ja ISA-komitean kautta jäsenvaltioiden välillä. Nykyään ISA-
ohjelma esitellään vuosittain CTI-komit ealle ja tietojärjestelmähankkeiden 
                                                 
15  Suositus 2. 
16  Suositus 6. 
17  Suositus 9. 
18  Suositus 11. 
19  Asiaan liittyy seuraavat IDABC-ohjelman loppuarvioinnin suositukset: 1) Komission olisi jatkettava 
avointa keskustelua sidosryhmiensä kanssa sopiakseen, mitkä toimet ja mikä osa varoista olisi uudessa 
ISA-ohjelmassa kohdistettava tieto- ja viestintäteknise en infrastruktuuriin, uusien toimien kehittämiseen 
ja olemassa olevien ratkaisujen edistämiseen/uudelleenkäyttöön. 2) Projektien elinkelpoisuutta ja 
taloudellista ja toiminnallista kestävyyttä koskeva n tiedon olisi oltava avoimempaa, ja se olisi 
selitettävä paremmin ulkoisille sidosryhmille. 
20  Tietohallinnon johtamisesta vastaavia komission elimiä ovat tietotekniikka-alan komitea (CTI), 
tietotekniikka-alan korkean tason komitea (HLCIT), tietotekniikan alan toimintoperusteisen johtamisen 
ohjausryhmä (ABM+IT) ja tietojärjestelmähankkeiden hallintoneuvosto (ISPMB). 
 
FI  FI hallintoneuvoston on hyväksyttävä yks ittäiset komission yksiköiden johtamat 
ISA-toimet. 
2. Strategisella tasolla komissio koro staa tulevissa ISA-työsuunnitelmissa 
uudelleenkäytettävyyttä ja kestävyyttä aiempaa enemmän ja tarvittaessa 
mahdollisesti tarkistaa Euroopan yhteentoimivuusstrategiaa21 (EIS) 22. 
3. Toiminnan tasolla komissio toteuttaa toimia varmistaakseen, että 
yhteentoimivuusratkaisut ovat paremm in käytettävissä uudelleen, ja 
kehittääkseen kestävyyden mahdollistavia toimia (esim. eurooppalainen yhteentoimivuusarkkitehtuuri (EIA ), yhteinen eurooppalainen 
yhteentoimivuusarkisto (EFIR), EU:n  politiikkoja tukevien Euroopan 
laajuisten verkkojen arviointi sekä jakamista ja uudelleenkäyttöä koskeva 
strategia)
 23. Lisäksi komissio tarkastelee ehdotettua Verkkojen Eurooppa 
-välinettä ja muita mahdollisia keinoja, joilla voitaisiin varmistaa rahoituksen 
kestävyys. 
Arvioijien suosituksen mukaisesti ISA-yksikkö pyrkii myös tunnistamaan 
konkreettisia tuloksia tuottava t toimet. Tämän vuoksi se ta rkastelee ISA-ratkaisuja 
uudelleen joka toinen vuosi ISA-päät öksen 13 artiklan 2 kohdan mukaisesti24. 
7. P ÄÄTELMÄT  
Komission kiinnittää meneillään olevassa ISA-ohjelman täytäntöönpanossa erityistä 
huomiota esille tuotuihin puutteisiin ja niihin liittyviin suosituksiin. Komissio 
analysoi puutteita ja suosituksia voidakseen  vahvistaa ja käsitellä kyseiset ongelmat 
ja tekee tarvittaessa tiivistä yhteistyötä jäsenvaltioiden kanssa. 
                                                 
21  Tämä liittyy myös yhteen IDABC-ohjelman loppuarvioinnin suosituksista. Sen mukaan olisi luotava 
yhteinen ”edistämisasiakirja”, jossa keskitytään politiikkojen yhteensovittamiseen ja yhteisvaikutusten 
saavuttamiseen sähköisen hallinnon eri ohjelmien välillä. 
22  Yhteentoimivuutta koskevan komission tiedonannon liite I, Euroopan yhteentoimivuusstrategia (EIS), 
on saatavilla osoitteessa http://ec.europa.eu/isa/documents/isa_annex_i_eis_en.pdf  
23  Nämä toimet sisältyvät tuoreeseen ISA-työohjelmaan, joka on saatavilla osoitteessa 
http://ec.europa.eu/isa/library/index_en.htm . Toimia käsitellään otsikon ”ISA Work Programme” alla. 
24  Suositus 10.