Yksi tällainen kehys on asetus (EY) N:o 2679/98. Sillä perustetaan toimintamekanismi, jolla voidaan puuttua jäsenvaltioiden toimista aiheutuviin tavaroiden vapaan liikkuvuuden esteisiin, jotka johtavat vakaviin häiriöihin ja edellyttävät välittömiä toimia (ns. mansikka-asetus). Tässä asetuksessa säädetään ilmoitusjärjestelmästä sekä jäsenvaltioiden ja komission välisestä tietojenvaihtojärjestelmästä (lisätietoja 8.1 ja 8.2 jaksossa).

Toinen EU:n yleisen kriisitoiminnan mekanismi on unionin pelastuspalvelumekanismi ja sen hätäavun koordinointikeskus (ERCC). ERCC on komission ympärivuorokautinen operatiivinen keskus, joka vastaa ensimmäisistä hätäaputoimista, strategisten varmuusvarastojen perustamisesta EU:n tasolla hätäapua varten, jäljempänä ’rescEU-varasto’, katastrofiriskien arvioinnista, skenaarioiden laatimisesta, katastrofivalmiuden ja -palautuvuuden tavoitteista, luonnonkatastrofiriskejä ja ihmisen aiheuttamia katastrofiriskejä koskevasta EU:n laajuisesta katsauksesta sekä muista ennaltaehkäisy- ja varautumistoimenpiteistä, kuten koulutuksesta ja harjoituksista.

Poliittisen kriisitoiminnan integroidut järjestelyt (IPCR) muodostavat yhden horisontaalisista kriisinhallintamekanismeista. EU:n neuvoston puheenjohtajavaltio käyttää IPCR-järjestelyjä helpottaakseen jäsenvaltioiden välistä tiedonvaihtoa ja poliittista koordinointia reagoitaessa monimutkaisiin kriiseihin. IPCR-järjestelyitä käytettiin ensimmäistä kertaa lokakuussa 2015 pakolais- ja muuttoliikekriisin tarkasteluun, ja niillä on ollut keskeinen merkitys kriisitoimien seurannassa ja tukemisessa sekä raportoinnissa pysyvien edustajien komitealle, neuvostolle ja Eurooppa-neuvostolle. IPCR-järjestelyjen avulla unioni on vastannut kyberhyökkäysten, luonnonkatastrofien tai hybridiuhkien aiheuttamiin merkittäviin kriiseihin. Viime aikoina IPCR-järjestelyjä on käytetty myös covid-19-pandemian puhkeamisen ja Venäjän Ukrainaan kohdistamien häikäilemättömien sotatoimien jälkeen.

Useisiin EU:n säädöksiin sisältyy säännöksiä, joilla on merkitystä yleisen kriisinhallinnan kannalta. Toisaalta tietyissä EU:n kehyksissä ja äskettäin hyväksytyissä komission ehdotuksissa esitetään kohdennetumpia toimenpiteitä, joissa keskitytään tiettyihin kriisinhallinnan näkökohtiin tai jotka ovat merkityksellisiä tietyillä aloilla. Sisämarkkinoiden hätätilavälinettä sovelletaan rajoittamatta kuitenkaan näihin kohdennettuihin kriisinhallintavälineisiin, joita on pidettävä erityissäädöksinä (lex specialis), sisältyvien säännösten soveltamista. Rahoituspalvelut, lääkkeet, lääkinnälliset laitteet tai muut lääketieteelliset vastatoimet ja erityisesti elintarviketurvallisuuteen liittyvät tuotteet jätetään aloitteen soveltamisalan ulkopuolelle, koska näillä aloilla on jo kriisin kannalta olennainen kehys.

Sisämarkkinoiden hätätilavälineeseen (SMEI) liittyvällä paketilla tarjotaan – tiiviissä yhteistyössä kaikkien jäsenvaltioiden ja EU:n muiden kriisivälineiden kanssa – vahva joustava hallintorakenne ja kohdennettu välineistö, jolla varmistetaan sisämarkkinoiden moitteeton toiminta kaikissa tulevissa kriiseissä. On todennäköistä, että kaikkia tähän ehdotukseen sisältyviä välineitä ei tarvita samanaikaisesti. Tarkoituksena on pikemminkin valmistaa EU:ta tulevaisuutta varten ja varustaa se keinoilla, jotka voivat osoittautua tarpeelliseksi sisämarkkinoihin vakavasti vaikuttavassa kriisitilanteessa.

Muita taloudellisia toimenpiteitä ovat neuvottelumenettely ja satunnaiset yhteishankinnat, joita komissio toteuttaa jäsenvaltioiden puolesta.

Vuorovaikutus alakohtaisten kriisitoimenpiteiden kanssa

Joissakin EU:n kehyksissä säädetään kohdennetummista toimenpiteistä, joissa keskitytään vain tiettyihin kriisinhallinnan erityisnäkökohtiin tai jotka koskevat vain tiettyjä aloja.

Komission tiedonannossa ”Varasuunnitelma elintarvikehuollon ja elintarviketurvan varmistamiseksi” hyödynnetään covid-19-pandemiasta ja aiemmista kriiseistä saatuja kokemuksia. Tavoitteena on tehostaa koordinointia ja kriisinhallintaa, myös varautumista. Tätä varten valmiussuunnitelmassa esitetään keskeiset periaatteet, joita on noudatettava elintarvikehuollon ja elintarviketurvan varmistamiseksi tulevissa kriiseissä. Valmiussuunnitelman ja sen keskeisten periaatteiden täytäntöönpanon varmistamiseksi komissio perusti samanaikaisesti Euroopan elintarviketurvan kriisivalmius- ja kriisinhallintamekanismin (EFSCM). Kyseessä on jäsenvaltioiden ja EU:n ulkopuolisten maiden edustajista sekä elintarvikeketjun sidosryhmistä muodostuva ryhmä, jonka tavoitteena on tiivistää koordinointia sekä tietojen ja käytäntöjen vaihtoa. Ryhmän puheenjohtajana toimii komissio. EFSCM-ryhmä kutsuttiin koolle ensimmäisen kerran maaliskuussa 2022 keskustelemaan energian ja tuotantopanosten hinnannousun vaikutuksista sekä Venäjän Ukrainaan kohdistaman hyökkäyksen seurauksista elintarviketurvaan ja elintarvikehuoltoon. Muita foorumeja, joilla varmistetaan avoimuus ja tiedonkulku elintarvikealalla, ovat markkinoiden seurantakeskukset ja kansalaisvuoropuheluryhmät.

Komission tiedonannon ”Liikennealaa koskeva varautumissuunnitelma” tavoitteena on varmistaa kriisivalmius ja toiminnan jatkuvuus liikennealalla. Suunnitelmassa vahvistetaan kriisitilanteiden käsikirja, johon sisältyy 10 toimesta koostuva välineistö. Toimilla pyritään lieventämään liikenteeseen, matkustajiin ja sisämarkkinoihin kriisitilanteessa mahdollisesti kohdistuvia kielteisiä vaikutuksia. Näihin sisältyvät muun muassa toimenpiteet, joilla mukautetaan EU:n liikennelainsäädäntöä kriisitilanteisiin, varmistetaan liikennealan asianmukainen tuki sekä tavaroiden, palvelujen ja ihmisten vapaa liikkuvuus, jaetaan liikennetietoja ja testataan liikennealan varautumistasoa todellisissa tilanteissa.

Maataloustuotteiden yhteisestä markkinajärjestelystä annettu asetus (EU) N:o 1308/2013 (YMJ-asetus) ja kalastusalan YMJ-asetus muodostavat oikeusperustan asiaankuuluvien tietojen keräämiselle jäsenvaltioilta markkinoiden avoimuuden parantamiseksi.

Euroopan meri-, kalatalous- ja vesiviljelyrahaston perustamisesta annettu asetus (EU) 2021/1139 (EMKVR-asetus) muodostaa oikeusperustan kalastus- ja vesiviljelyalan tukemiselle, jos poikkeukselliset tapahtumat aiheuttavat merkittäviä markkinahäiriöitä.

EU:n digitaalisen koronatodistuksen perustamista koskevassa asetuksessa (EU) 2021/953 vahvistetaan yhteinen kehys covid-19-tautiin liittyvien yhteentoimivien rokotus-, testaus- tai parantumistodistusten antamiselle, todentamiselle ja hyväksymiselle, jotta voidaan helpottaa EU:n kansalaisten ja heidän perheenjäsentensä vapaata liikkuvuutta covid-19-pandemian aikana. Lisäksi neuvosto hyväksyi komission ehdotusten perusteella erityisiä suosituksia koordinoidusta lähestymistavasta vapaan liikkuvuuden rajoittamiseen covid-19-pandemian johdosta. Komissio ilmoitti unionin kansalaisuutta koskevassa vuoden 2020 katsauksessaan myös, että se aikoo tarkistaa vuonna 2009 annettuja vapaata liikkuvuutta koskevia suuntaviivoja parantaakseen oikeusvarmuutta niiden EU-kansalaisten kannalta, jotka käyttävät oikeuttaan vapaaseen liikkuvuuteen, ja varmistaakseen vapaata liikkuvuutta koskevan lainsäädännön tehokkaamman ja yhdenmukaisemman soveltamisen kaikkialla EU:ssa. Tarkistetuissa suuntaviivoissa olisi käsiteltävä muun muassa vapaata liikkuvuutta koskevien rajoittavien toimenpiteiden soveltamista, erityisesti niiden, jotka johtuvat kansanterveyteen liittyvistä huolenaiheista.

Euroopan lääkeviraston roolin vahvistamisesta lääkkeiden ja lääkinnällisten laitteiden kriisivalmiudessa ja -hallinnassa annettu asetus (EU) 2022/123 tarjoaa kehyksen, jolla voidaan seurata ja lieventää sellaisten ihmisille tarkoitettujen keskitetysti ja kansallisesti hyväksyttyjen lääkkeiden potentiaalista ja todellista pulaa, joita pidetään kriittisinä tietyn ”kansanterveysuhkan” tai ”vakavan tapahtuman” käsittelemiseksi.

Lisäksi 16. syyskuuta 2021 annetulla komission päätöksellä perustettiin terveyshätätilanteiden valmiusviranomainen, joka koordinoi unionin tason toimia terveysuhkiin vastaamiseksi, mukaan lukien lääketieteellisten vastatoimien tarpeiden, nopean kehittämisen, valmistuksen, hankintojen ja tasapuolisen jakelun seuranta.

Vuorovaikutus käynnissä olevien aloitteiden kanssa

Useissa aloitteissa, joita on äskettäin ehdotettu ja joista keskustellaan parhaillaan, käsitellään kriisitoiminnan ja -valmiuden kannalta merkityksellisiä näkökohtia. Näiden aloitteiden soveltamisala on kuitenkin suppea ja koskee vain tietyntyyppisiä kriisiskenaarioita, eikä niiden tarkoituksena ole luoda yleistä horisontaalista kriisinhallintakehystä eikä ottaa käyttöön hätätilamenettelyjä alakohtaisessa unionin kehyksessä, jolla säännellään tavaroiden suunnittelua, vaatimustenmukaisuuden arviointia, markkinoille saattamista ja markkinavalvontaa. Vaikka näihin aloitteisiin sisältyisi alakohtainen kriisitoiminta- ja valmiuskehys, päällekkäisyyttä käynnissä olevien aloitteiden kanssa ei esiinny, koska tämän aloitteen yhteydessä tarkastellut alakohtaiset kehykset, joissa vahvistetaan yhdenmukaistetut unionin tason säännöt tavaroiden suunnittelua, vaatimustenmukaisuuden arviointia, markkinoille saattamista ja markkinavalvontaa varten, ovat mahdollisimman suureen yhdenmukaistamiseen pyrkiviä kehyksiä.

Missään asiaankuuluvissa käynnissä olevissa aloitteissa ei säädetä alakohtaisista hätätilamenettelyistä, jotka olisi sisällytettävä tavaroiden vapaata liikkuvuutta säänteleviin alakohtaisiin yhdenmukaistettuihin kehyksiin.

Rajat ylittävistä vakavista terveysuhkista ja päätöksen N:o 1082/2013/EU kumoamisesta annetulla komission asetusehdotuksella pyritään vahvistamaan EU:n terveysturvakehystä ja vahvistamaan keskeisten EU-virastojen kriisivalmiutta ja -toimintaa vakavien rajat ylittävien terveysuhkien tapauksessa. Kun se on hyväksytty, se vahvistaa valmius- ja reagointisuunnitelmien laatimista sekä epidemiologista seurantaa, parantaa tietojen raportointia ja vahvistaa EU:n toimia.

Komission ehdotuksella Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi muutetaan tautien ehkäisyn ja valvonnan eurooppalaisen keskuksen perustamisesta annettua asetusta (EY) N:o 851/2004.

Komission ehdotuksessa neuvoston asetukseksi toimenpidekehyksestä kriisin kannalta olennaisten lääketieteellisten vastatoimien tarjonnan varmistamiseksi unionin tasolla kansanterveysuhan yhteydessä säädetään kriisinhallintavälineistä, kuten yhteishankinnoista, pakollisista tietopyynnöistä yrityksille niiden tuotantokapasiteetista ja tuotantolinjojen muuttamisesta kansanterveyskriiseissä sen jälkeen, kun kansanterveysuhka julistetaan. EU:n laajuisen hätätilanteen julistaminen käynnistäisi tiiviimmän koordinoinnin ja mahdollistaisi kriisin kannalta olennaisten tuotteiden kehittämisen, varastoinnin ja hankkimisen. Ehdotus kattaa lääketieteelliset vastatoimet eli ihmisille tarkoitetut lääkkeet, lääkinnälliset laitteet ja muut tavarat tai palvelut, jotka ovat tarpeen rajat ylittäviin vakaviin terveysuhkiin varautumiseksi ja reagoimiseksi.

Komission ehdotuksella eurooppalaiseksi sirusäädökseksi pyritään vahvistamaan Euroopan puolijohde-ekosysteemiä. Strategian yhtenä tärkeänä pilarina on sellaisen mekanismin perustaminen, jonka avulla voidaan seurata puolijohteiden tarjontapulaa ja reagoida siihen koordinoidusti ja jolla pyritään ennakoimaan mahdollisia tulevia toimitusketjun häiriöitä ja reagoimaan niihin nopeasti erityisen hätätilannevälineistön avulla yhdessä jäsenvaltioiden ja kansainvälisten kumppaneiden kanssa. Suunniteltu mekanismi koskee erityisesti mahdollista puolijohdekriisiä, ja sitä sovelletaan yksinomaan siinä tapauksessa, että siirrytään kriisivaiheeseen.

Komission ehdotus datasäädökseksi mahdollistaa sen, että julkisen sektorin elimet saavat käyttöönsä yksityisen sektorin hallussa olevaa dataa, joka on tarpeen poikkeuksellisissa olosuhteissa, erityisesti lakisääteisen valtuutuksen täytäntöönpanemiseksi, jos dataa ei ole muutoin saatavilla tai jos kyseessä on yleinen hätätila (eli poikkeuksellinen tilanne, joka vaikuttaa kielteisesti unionin, jäsenvaltion tai sen osan väestöön, ja vaarana on, että elinoloihin tai talouden vakauteen kohdistuu vakavia ja pysyviä vaikutuksia tai että taloudelliset resurssit heikkenevät merkittävästi unionissa tai asianomaisessa jäsenvaltiossa tai asianomaisissa jäsenvaltioissa).

Schengenin rajasäännöstön muuttamisesta annetun komission ehdotuksen tavoitteena on toteuttaa yhteisiä toimia sisärajoilla tilanteissa, joissa suurimpaan osaan jäsenvaltioita kohdistuu uhkia. Ehdotetulla muutoksella otetaan käyttöön myös menettelytakeet siinä tapauksessa, että sisärajavalvonta palautetaan yksipuolisesti, ja säädetään lieventävien toimenpiteiden ja erityisten suojatoimien soveltamisesta raja-alueilla sisärajavalvonnan palauttamisen yhteydessä. Tällainen valvonta vaikuttaa erityisesti henkilöihin, jotka ylittävät rajan päivittäin (työn, koulutuksen, terveydenhuollon tai perhevierailujen vuoksi), kuten covid-19-pandemian aikana on käynyt ilmi. Ehdotuksella edistetään sellaisten tehokkaiden vaihtoehtoisten toimenpiteiden käytön lisäämistä, joilla puututaan havaittuihin sisäiseen turvallisuuteen tai yleiseen järjestykseen kohdistuviin uhkiin sisärajavalvonnan sijaan. Esimerkiksi poliisin tai muiden viranomaisten raja-alueilla tekemiä tarkastuksia lisätään tietyin edellytyksin. Ehdotukseen sisältyy myös neuvoston mahdollisuus hyväksyä nopeasti sitovia sääntöjä, joissa asetetaan väliaikaisia matkustusrajoituksia kolmansien maiden kansalaisille ulkorajoilla, jos kansanterveys on uhattuna. Siinä myös selvennetään, mitä toimia jäsenvaltiot voivat toteuttaa valvoakseen tehokkaasti EU:n ulkorajoja tilanteessa, jossa kolmannet maat käyttävät muuttajia poliittisten tarkoitusten välikappaleena.

Komission joulukuussa 2020 hyväksymän kriittisten toimijoiden häiriönsietokykyä koskevan direktiiviehdotuksen tavoitteena on parantaa sellaisten toimijoiden häiriönsietokykyä, jotka tarjoavat palveluja, jotka ovat olennaisia yhteiskunnan elintärkeiden toimintojen tai tärkeiden taloudellisten toimintojen ylläpitämiseksi EU:ssa. Aloitteen tavoitteena on luoda kattava kehys, jolla tuetaan jäsenvaltioita sen varmistamisessa, että olennaisia palveluja tarjoavat kriittiset toimijat pystyvät ehkäisemään, torjumaan ja lieventämään merkittäviä häiriöitä aiheuttavia vaaratilanteita, kuten luonnonkatastrofeja, onnettomuuksia tai terrorismia, suojautumaan niiltä, vaimentamaan niiden vaikutuksia, reagoimaan ja sopeutumaan niihin sekä palautumaan niistä. Direktiivi kattaa 11 keskeistä alaa, kuten energian, liikenteen, pankkitoiminnan ja terveydenhuollon.