Erityiskertomus EU:n rahoitus Tonavan 
jokivesistöalueen 
yhdyskuntajätevesien 
puhdistamoille: 
jäsenvaltioita on vielä 
avustettava jätevesiä 
koskevien EU:n 
toimintapoliittisten 
tavoitteiden 
saavuttamisessaFI 2015  nro 02
EUROOPAN 
TILINTARKASTUS
TUOMIOISTUIN

EUROOPAN TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIN  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
P . +352 4398-1
Sähköposti: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Suuri määrä muuta tietoa Euroopan unionista on käytettävissä internetissä Europa-palvelimen kautta ( http://europa.eu ).
Luxemburg: Euroopan unionin julkaisutoimisto, 2015
Print ISBN 978-92-872-2418-7 ISSN 1831-0958 doi:10.2865/416768 QJ-AB-15-006-FI-C
PDF ISBN 978-92-872-2470-5 ISSN 1977-5792 doi:10.2865/539556 QJ-AB-15-006-FI-N
EPUB ISBN 978-92-872-2404-0 ISSN 1977-5792 doi:10.2865/3593 QJ-AB-15-006-FI-E
© Euroopan unioni, 2015
Tekstin jäljentäminen on sallittua, kunhan lähde mainitaan.
Kaavion 1 käyttöön tai jäljentämiseen on pyydettävä lupa suoraan tekijänoikeuksien haltijalta.
Printed in Luxembourg
EU:n rahoitus Tonavan 
jokivesistöalueen 
yhdyskuntajätevesien 
puhdistamoille: 
jäsenvaltioita on vielä 
avustettava jätevesiä 
koskevien EU:n 
toimintapoliittisten 
tavoitteiden 
saavuttamisessa
(annettu Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 
287 artiklan 4 kohdan toisen alakohdan nojalla)ErityiskertomusFI 2015  nro 02
02
 Tarkastustiimi
Tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksissa käsitellään eri talousarvioaloilla tai hallinnollisilla aloilla toimitettujen 
tuloksellisuuden ja säännönmukaisuuden tarkastusten tuloksia. Tilintarkastustuomioistuin valitsee ja suunnittelee nämä 
tarkastustehtävät niin, että niillä saadaan aikaan mahdollisimman suuri vaikutus. Se ottaa valinta- ja suunnitteluvaiheessa 
huomioon tuloksellisuuteen tai säännönmukaisuuteen kohdistuvat riskit, asianomaisten tulojen tai menojen määrän, 
tulevat kehityssuunnat sekä poliittiset näkökohdat ja yleisen edun.
Tämän tuloksellisuuden tarkastuksen toimitti II tarkastusjaosto, jonka puheenjohtaja on tilintarkastustuomioistuimen jä -
sen Henri Grethen. Jaosto on erikoistunut rakennepolitiikkojen, liikenteen ja energian menoaloihin. Tarkastus toimitettiin 
tilintarkastustuomioistuimen jäsenen George Pufanin johdolla, ja siihen osallistuivat kabinettipäällikkö Patrick Weldon, 
kabinettiavustaja Mircea Radulescu, yksikönpäällikkö Alain Vansilliette, tiiminvetäjä Marion Colonerus, tarkastaja Zuzana 
Gullova, tarkastaja Attila Horvay -Kovacs, tarkastaja Jean -François Hynderick, tarkastaja Dana Moraru, tarkastaja Radka 
Papouskova, tarkastaja Tomasz Plebanowicz ja tarkastaja Olivier Prigent.
Vasemmalta oikealle:  Mircea Radulescu, Alain Vansilliette, Olivier Prigent, 
George Pufan , Zuzana Gullova, Patrick Weldon, Attila Horvay -Kovacs 
ja Tomasz Plebanowicz.

03
 Sisällys
Kohta
 Sanasto
I–VII  Tiivistelmä
1–11  Johdanto
1–7 Taustaa
8 –11  Jätevesi-infrastruktuuriin liittyvä EU:n osarahoitus
12–17  Tarkastuksen laajuus ja tarkastustapa
18–105  Huomautukset
18–33  Yhdyskuntajätevesidirektiivissä asetettujen määräaikojen noudattaminen
21–29  Jäsenvaltiot saavuttivat yleisesti ottaen yhdyskuntajätevesidirektiivissä jätevesien keruulle asetetut 
määräajat, mutta jätevedenkäsittelyä koskevat määräajat jäivät saavuttamatta
30–31  Komissiolla on vain osittaiset tiedot alle 2 000  avl:n taajamien tilanteesta
32–33  Komissio seuraa vaatimusten noudattamatta jättämistä kolmessa neljästä tarkastuskäynnin kohteena 
olleesta jäsenvaltiosta
34–44 Ohjelmakaudella 2007–2013 käytettävissä olleiden EU-varojen hyödyntäminen
36–41  Ohjelmakauden 2007–2013 toimenpideohjelmien yhteydessä saatavilla ollutta rahoitusta ei käytetty 
kokonaisuudessaan
42–44  Tuotos- ja tulosindikaattoreiden osalta yksilöidyt tavoitearvot jäivät suurelta osin saavuttamatta vuoden 
2013 loppuun mennessä
45–88  EU:n osarahoittamien jätevedenpuhdistamoiden vaikuttavuus
46–71  Jätevedenpuhdistamoiden tuloksellisuus
72–88  Jätevedenpuhdistamoiden tuottaman lietteen käyttö
89–105  EU:n osarahoittamien jätevedenpuhdistamoiden taloudellinen kestävyys
95–99  Käyttäjiltä perityt jätevesimaksut kattoivat kustannukset kokonaisuudessaan vain 11 prosentissa 
tapauksista
100–101  Jätevesihinnoittelu jäi komission esittämän kohtuullisuusrajan alapuolelle 89 prosentissa tapauksista, 
joissa kustannukset katettiin ainoastaan osittain
102–105  Rahoitusvarat eivät riitä infrastruktuurin uudistamisen varmistamiseen
04 Sisällys
10 6 –119  Johtopäätökset ja suositukset
 Liite I  — Yhdyskuntajätevesien käsittely-ympäristö
 Liite II  — Tarkastetut jätevedenpuhdistamot
 Liite III  — Yhdyskuntajätevesidirektiivin täytäntöönpanon määräajat
 Komission vastaukset
05
 Sanasto
Asukasvastineluku (avl) : Kvantitatiivinen ilmaus, joka kuvaa jäteveden aiheuttamaa saastekuormitusta. Avl 
kuvaa ”vastaavaa” ihmismäärää, joka tuottaa vaikutukseltaan samansuuruisen jätemäärän. Yksi avl vastaa yhden 
asukkaan tuottaman jätevesimäärän aiheuttamaa saastekuormitusta. Yhdellä avl:lla tarkoitetaan sellaista orgaanista 
biohajoavaa kuormitusta, jonka viiden vuorokauden biokemiallinen hapenkulutus on 60 grammaa happea 
vuorokaudessa.
Biokemiallinen hapenkulutus (BOD5): Happimäärä, jonka mikro -organismit kuluttavat veden sisältämien 
biologisesti hajoavien orgaanisten aineiden ja kivennäisaineiden poistamiseen. Biokemiallisen hapen kulutuksen 
avulla mitataan yleensä hapen kulutusta milligrammoina litraa kohti viiden vuorokauden jälkeen. Mitä korkeampi 
biokemiallinen hapen kulutus on, sitä suuremman määrän happea mikro -organismit kuluttavat ja sitä suurempi on 
myös saastumisen määrä.
Biologinen käsittely : Biologinen vaihe, jonka yhteydessä jätevettä käsitellään biohajoavien saastuttavien 
orgaanisten yhdisteiden poistamiseksi.
Ennakkoehdot : Valmistellessaan Euroopan rakenne- ja investointirahastojen osarahoitusta ohjelmakaudella 
2014–2020 saavia toimenpideohjelmia jäsenvaltioiden on arvioitava, täyttävätkö ohjelmat ennalta määritetyt ehdot. 
Jos ohjelmat eivät täytä ennakkoehtoja, on laadittava toimintasuunnitelmat, joiden avulla kyetään varmistamaan 
ehtojen täyttäminen 31.12.2016 mennessä.
Esikäsittely : Mekaaninen vaihe, jonka yhteydessä jätevedestä erotellaan suuret lietehiukkaset.
Euroopan aluekehitysrahasto : Rahaston tarkoituksena on lujittaa taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta 
Euroopan unionissa vähentämällä keskeisiä kehityseroja eri alueiden välillä. EAKR:sta rahoitetaan 
infrastruktuureiden luomista ja työpaikkoja luovia tuottavia investointeja. Tukea annetaan ensisijaisesti yrityksille.
Haavoittumiselle altis alue : Jäsenvaltioiden on määritettävä vesistö haavoittumiselle alttiiksi alueeksi, jos 
se lukeutuu johonkin seuraavista ryhmistä: i) vesistö tai sen osa, jota uhkaa rehevöityminen, ii) juomaveden 
valmistukseen käytettävä vesistö, jonka nitraattipitoisuus saattaa olla liian suuri, ja iii) alueet, joilla käsittelyä 
on tehostettava neuvoston direktiivien noudattamista silmällä pitäen. Haavoittumiselle alttiiden alueiden 
asianmukainen yksilöinti on olennaista, sillä sen perusteella määritetään, minkä tyyppinen jäteveden käsittely on 
tarpeen rehevöitymistä aiheuttavien ainesosien vähentämiseksi.
Jäteveden hinnoittelu : Hinta, joka veloitetaan niiltä, joiden jätevedet ohjataan viemäriverkkoon ja/tai 
puhdistamoon. Kyseessä ovat siis jätevedenkäsittelypalveluiden käyttäjät. Eri käyttäjiin (esim. kotitaloudet ja 
teollisuuslaitokset) saatetaan soveltaa erilaista jäteveden hinnoittelua.
Jäteveden päästölupa : Tässä kertomuksessa päästöluvilla tarkoitetaan lupia, joita jätevesipäästöjen aiheuttajille 
myönnetään kansallisten säännösten mukaisesti. Jätevedenpuhdistamolle myönnettävä lupa sisältää tietoa muun 
muassa puhdistamon kapasiteetista sekä raja -arvoista, joita on noudatettava tiettyjen parametrien ja saastuttavien 
aineiden osalta.
Jätevedenpuhdistamo : Jäteveden käsittelyprosesseja tarjoava infrastruktuuri. Prosessien tarkoituksena on 
vähentää puhdistamoon tulevien taajamien jätevesien aiheuttama saastuminen hyväksyttävälle tasolle ennen 
niiden päästöä purkuvesistöihin.
Jätevesi : Vesi, jonka laatu on kärsinyt. Jätevesi johdetaan yleensä viemäriverkkoon ja käsitellään 
jätevedenpuhdistamossa. Käsitelty jätevesi johdetaan purkuvesistöön poistoputken kautta. Julkisen viemäriverkon 
ulkopuolisilla alueilla syntyvän jäteveden käsittely on yksittäisten järjestelmien, kuten sakokaivojen, varassa.
06 Sanasto
Jätevesien tehokkaampi käsittely ja jälkikäsittely : Direktiivissä edellytetty biologinen/kemiallinen vaihe, jota 
tarvittaessa sovelletaan käsitellyn jäteveden ravinnepitoisuuden (typpi ja fosfori) alentamiseen ennen jäteveden 
päästöä rehevöitymisvaarassa oleviin purkuvesistöihin.
Kemiallinen hapenkulutus (COD) : Happimäärä, joka kuluu vedessä olevien orgaanisten aineiden ja 
kivennäisaineiden kemialliseen hapettumiseen. Parametriä kuvataan hapen kulutuksena milligrammoina litraa 
kohti.
Kiintoainepitoisuus : Vedessä kiintoaineena esiintyvien kivennäisaine- ja orgaanisten hiukkasten määrä; hiukkaset 
voidaan eristää suodattimeen. Parametriä kuvataan myös milligrammoina litraa kohti.
Koheesiorahasto : Rahaston avulla lujitetaan taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta Euroopan unionissa 
rahoittamalla ympäristö- ja liikennehankkeita jäsenvaltioissa, joiden henkeä kohti laskettu bruttokansantulo on alle 
90 prosenttia EU:n keskiarvosta.
Liittymistä edeltävä rakennepolitiikan väline (ISPA) : Vuonna 2000 käyttöön otettu rahoitusväline, jonka avulla 
hakijamaita tuettiin liittymisen valmistelussa. Välineen kautta tuettiin infrastruktuurihankkeita ympäristöä ja 
liikennettä koskevilla EU:n painopistealueilla. EU -jäsenyyden myötä (vuonna 2004 EU:hun liittyi kymmenen uutta 
maata ja vuonna 2007 kaksi maata) ISPA -hankkeista tuli koheesiorahaston hankkeita.
Normaalialue : Vesistö tai sen osa, jota ei uhkaa rehevöityminen.
Ohjelmakausi : Monivuotinen toimintakehys, jonka puitteissa rakennerahastojen ja koheesiorahaston menot 
suunnitellaan ja toteutetaan.
Puhdistamoiden omat tarkistukset : Tässä kertomuksessa puhdistamoiden omilla tarkistuksilla tarkoitetaan i) 
tarkistuksia, joiden avulla toiminnanharjoittaja tarkkailee säännöllisesti, osana puhdistamon päivittäistä toimintaa, 
jätevesipäästöjen laatua ja lietteen sisältöä, ja ii) tarkistuksia, joiden avulla teollisuuslaitokset tarkkailevat julkiseen 
viemäriverkkoon laskettavien jätevesipäästöjen laatua.
Purkuvesi : Vesistöihin laskettava käsitelty jätevesi.
07 Sanasto
Rehevöityminen : Ravinteiden, etenkin typpi- ja fosforiyhdisteiden, rikastuminen veteen kiihdyttää levien kasvua, 
mikä johtaa veden happipitoisuuden alenemiseen ja alkuperäisten vesikasvien, kalojen ja muiden vesieliöiden 
katoamiseen.
Saastuttaja maksaa -periaate : Euroopan unionin toiminnasta tehdyssä sopimuksessa (191 artiklan 2 kohta) 
määritetty periaate. Jäteveden osalta tämä tarkoittaa, että jätevesipäästöjen aiheuttajien on maksettava 
aiheutuneesta pilaantumisesta (esimerkiksi kotitaloudet maksavat jäteveden käsittelystä jätevesimaksun muodossa 
ja jätevedenpuhdistamot maksavat päästömaksun).
Taajama : Alue, jolla väestö ja/tai taloudelliset toiminnot ovat keskittyneet siinä määrin, että yhdyskuntajätevedet 
voidaan kerätä ja ohjata yhdyskuntajätevesiä käsittelevään puhdistamoon tai purkupaikkaan.
Toimenpideohjelma : Toimenpideohjelmassa määritetään jäsenvaltion painopisteet ja erityistavoitteet sekä se, 
miten rahoitusta (EU:n ja kansallisten julkisten ja yksityisten tahojen tarjoamaa osarahoitusta) käytetään tietyn 
ajanjakson kuluessa (yleensä seitsemän vuoden aikana) hankkeiden rahoittamiseen. Hankkeiden on osaltaan 
edistettävä tiettyjä tavoitteita, jotka on määritetty toimenpideohjelman toimintalinjojen tasolla. Ohjelmia 
toteutetaan kaikkien koheesioalan rahastojen avulla (Euroopan aluekehitysrahasto, koheesiorahasto ja Euroopan 
sosiaalirahasto). Jäsenvaltio laatii toimenpideohjelman, ja komission on hyväksyttävä se ennen kuin EU:n 
talousarviosta voidaan suorittaa maksuja. Ohjelmia voidaan muuttaa toteutuskauden aikana ainoastaan molempien 
osapuolten suostumuksella.
Valuma -alue : Alue, josta kaikki pintavalunta virtaa purojen, jokien ja mahdollisesti järvien kautta mereen 
yksittäisen jokisuun, joen suualueen tai suistoalueen kautta.
Viemäriverkko : Fyysinen infrastruktuuri (putket, pumput, siivilät, kanavat jne.), jonka avulla liete ohjataan 
alkuperäisestä sijaintipaikastaan paikkaan, jossa mahdollinen käsittely tai loppusijoitus tapahtuu.
Yhdyskuntajätevesidirektiivi : Neuvoston direktiivillä 91/271/ETY (annettu 21 päivänä toukokuuta 1991) on 
”tarkoitus suojella ympäristöä yhdyskuntajätevesipäästöjen ja tiettyjen teollisuusalojen päästöjen haitallisilta 
vaikutuksilta”. Direktiivissä edellytetään jätevesien viemäröintiä ja käsittelyä taajama -alueilla, joiden 
asukasvastineluku (avl) on yli 2 000 . Lisäksi edellytetään jätevesien tehokkaampaa käsittelyä haavoittumiselle 
alttiilla alueilla sijaitsevien taajamien osalta, joiden avl on yli 10 000. Direktiivissä edellytetään niin ikään, että 
kaikissa alle 2 000  avl:n taajamissa, joissa on käytössä jäteveden viemäröintijärjestelmät, varmistetaan jätevesien 
tarkoituksenmukainen käsittely tapauksissa, joissa ne johdetaan sisävesiin tai suistoihin.
08
 Tiivistelmä
I
Taajamien jätevedet ja jätevesilietteet voivat vaikuttaa 
Euroopan järvien, jokien, rannikkovesien, maaperän 
sekä pohjavesien laatuun. EU on hyväksynyt useita 
direktiivejä ja myös osarahoittanut yhdyskuntajäteve -
siä käsittelevien puhdistamojen rakentamista kohee -
siorahaston ja Euroopan aluekehitysrahaston (EAKR) 
avulla.
II
Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa keski -
tyttiin neljään Tonavan vesistöalueella sijaitsevaan 
jäsenvaltioon (Tšekin tasavalta, Unkari, Romania ja 
Slovakia). Tilintarkastustuomioistuin analysoi yhdys -
kuntajätevesidirektiivin täytäntöönpanon edistymistä. 
Se poimi 28 EU:n osarahoittamaa jätevedenpuhdis -
tamoa käsittäneen otoksen, jonka osalta arvioitiin 
jäteveden käsittelyn tuloksellisuutta, tuotetun jäteve -
silietteen käsittelytapaa ja infrastruktuurin taloudel -
lista kestävyyttä.
III
Tilintarkastustuomioistuin totesi, että Euroopan 
aluekehitysrahaston/koheesiorahaston rahoituksen 
avulla on edistetty ohjelmakaudella 2007–2013 olen -
naisesti jätevesien keruuta ja käsittelyä. Edistys ei ole 
kuitenkaan ollut riittävää jätevesien käsittelyn osalta 
asetettujen määräaikojen saavuttamisen kannalta. 
Tilintarkastustuomioistuin suosittelee, että komissio 
kehittäisi raportointivaatimuksia ja että jäsenvaltioissa 
otettaisiin käyttöön säännökset, joiden avulla pyritään 
varmistamaan kotitalouksien välitön liittäminen julki -
seen viemäriverkkoon.
IV
Tilintarkastustuomioistuin pani merkille, että ohjel -
makaudella 2007–2013 käytettävissä olleet varat on 
hyödynnetty hitaasti ja että toimenpideohjelmien 
yhteydessä sovellettujen indikaattoreiden avulla ei 
ole mahdollista arvioida direktiivin täytäntöönpanon 
edistymistä. Tilintarkastustuomioistuin suosittelee, 
että jäsenvaltiot asettaisivat käyttöön päivitetyt tiedot 
direktiivin täysimääräiseen noudattamiseen tarvit -
tavista taloudellisista resursseista ja mahdollisista 
rahoituslähteistä.V
Tarkastuskohteena olleet EU:n osarahoittamat yhdys -
kuntajätevesien puhdistamot enimmäkseen noudat -
tivat niiden päästöluvissa määritettyjä päästövaati -
muksia sekä direktiivissä määritettyjä vaatimuksia 
(soveltuvilta osin). Noin kolmannes puhdistamoista 
on kuitenkin liian suuria (vaikka huomioon otettaisiin 
myös suunnitellut tulevat liittymät). Puhdistamoiden 
tarkoituksenmukaisen koon varmistamisen lisäksi 
tilintarkastustuomioistuin suosittaa, että komissio 
ja jäsenvaltiot puuttuvat rankkasateista johtuvista 
ylivuodoista aiheutuvaan ongelmaan, sillä ylivuodot 
voivat heikentää veden laatua. Puhdistamoiden toi -
minnanharjoittajien olisi pyrittävä säästämään toimin -
takuluissa. Tilintarkastustuomioistuin suosittaa niin 
ikään, että komissio arvioisi direktiivissä määritettyjen 
pitoisuusrajojen tarkoituksenmukaisuuden ottaen 
huomioon teknisen kehityksen, jota on tapahtunut 
sen jälkeen, kun yhdyskuntajätevesidirektiivi hyväk -
syttiin vuonna 1991.
VI
Tarkastuskohteena olleet jätevedenpuhdistamot 
käsittelivät lietteen asianmukaisesti yhtä jäsenvaltiota 
lukuun ottamatta. Käytössä ei kuitenkaan välttämättä 
ole saastuttavia aineita koskevia sitovia vaatimuksia 
kaikkien lietteenkäyttömuotojen osalta. Tilintarkastus -
tuomioistuin suosittelee, että komissio ja jäsenvaltiot 
asettavat kaikkiin eri käyttömuotoihin sovellettavat 
kriteerit ja ryhtyvät tarvittaviin saastuttavien aineiden 
valvonnan tehostamistoimiin.
VII
EU:n osarahoittamien infrastruktuurien kohdalla ei 
saavutettu täysin tyydyttävää taloudellisen kestävyy -
den tasoa. Tilintarkastustuomioistuin suosittaa, että 
komissio kannustaisi jäsenvaltioita panemaan täy -
täntöön vastuullisen jäteveden hinnoittelupolitiikan, 
jonka yhteydessä sovellettavat tariffit eivät jää komis -
sion esittämän neljän prosentin kohtuullisen tason 
alapuolelle. Lisäksi olisi pyrittävä varmistamaan, että 
tarvittavaa ylläpitoa ja uudistamista varten on käytet -
tävissä riittävä määrä varoja.
09
 Johdanto
Taustaa
01 
EU:n vesipolitiikan keskeisenä tavoit -
teena on, että kaikilla EU:ssa on käytet -
tävissään riittävä määrä hyvänlaatuista 
vettä ja että vesimuodostumien tila on 
kaikkialla EU:ssa ympäristön kannalta 
hyvä. Vesien saastuminen lukeutuu 
EU:n kansalaisten keskeisiin ympäristöä 
koskeviin huolenaiheisiin.
02 
Tässä kertomuksessa keskitytään Tona -
van vesistöalueeseen, joka on Euroo -
pan laajin jokialue (801 463 km2). Joki 
kulkee 19 maan läpi. Tonavan vesistö 
on altis erityyppisistä lähteistä aiheu -
tuvalle saastumiselle.
03 
Veden saastumista aiheuttavat esi -
merkiksi taajamista peräisin olevat 
osittain käsitellyn tai käsittelemättö -
män jäteveden päästöt. Vuonna 1991 
annetussa yhdyskuntajätevesidirek -
tiivissä1 edellytetään, että jäsenvaltiot 
varmistavat tiettyyn määräaikaan 
mennessä, että taajamilla on yhdys -
kuntajätevesien viemäröintijärjestel -
mät ja että viemäröity jätevesi käsitel -
lään tarkoituksenmukaisesti.
04 
Jätevedenpuhdistamoista peräisin 
oleva jätevesiliete saattaa vahingoittaa 
vesistöjä ja maaperää lähinnä liet -
teen raskasmetallipitoisuuden takia. 
Tästä syystä lietettä ei saa enää johtaa 
pintavesiin. Yhdyskuntajätevesidirek -
tiivissä edellytetään myös lietteen 
uudelleenkäyttöä. Jätevesilietteen 
sijoittamista maatalousmaahan2 sään -
nellään puhdistamolietedirektiivillä3. 
Direktiivissä yksilöidään säännöt, joita 
sovelletaan lietteen ja maaperänäyt -
teiden keräämiseen ja analysointiin. 
Direktiivissä asetetaan myös pitoisuus -
rajat ja vuotuiset enimmäismäärät, 
joita sovelletaan maaperään päätyviin 
raskasmetalleihin.05 
Liitteessä I  luodaan lyhyt katsaus jä -
teveden käsittelyprosessiin ja lietteen 
sijoittamisprosessiin.
06 
Vesipolitiikan puitedirektiivin4 keskei -
senä tavoitteena on hyvän pintavesien 
ja pohjaveden tilan saavuttaminen 
vuoteen 2015 mennessä. Direktiivin 
täytäntöönpano tapahtuu ensisijai -
sesti vesipiirin hoitosuunnitelmien 
avulla.  Jäsenvaltioiden oli laadittava 
vuoteen 2009 mennessä vesipiirien 
hoitosuunnitelmat, joiden yhteydes -
sä määritetään toimenpideohjelma 
maiden kaikkien vesipiirien osalta5. 
Ohjelmaan oli sisällytettävä muun 
muassa toimenpiteet, jotka vaaditaan 
vesiensuojelua koskevan EU -lainsää -
dännön (esim. yhdyskuntajätedirektii -
vin) täytäntöönpanemiseksi.
07 
Vuonna 2013 laaditussa, vuoteen 20206 
ulottuvassa unionin ympäristöalan 
yleisessä toimintaohjelmassa vaadi -
taan typpi- ja fosforipäästöjen vähen -
tämistä muun muassa yhdyskunta- ja 
teollisuusjätevesistä sekä lannoitteiden 
käytöstä peräisin olevien päästö -
jen osalta. Vastaavasti vuonna 2012 
Euroopan vesivarojen turvaamiseksi 
laaditussa suunnitelmassa7 pidetään 
tärkeänä parantaa vaatimusten täyt -
tämistä jäteveden käsittelyssä pitkän 
aikavälin investointisuunnittelulla.1 Neuvoston direktiivi 91/271/
ETY, annettu 21 päivänä 
toukokuuta 1991, 
yhdyskuntajätevesien 
käsittelystä (EYVL L 135, 
30.5.1991, s. 40).
2 Maaperän saastuminen 
saattaa johtaa veden 
saastumiseen saastuttavien 
aineiden pintavalunnan tai 
pohjaveteen valumisen 
seurauksena.
3 Neuvoston direktiivi 
86/278/ETY, annettu 
12 päivänä kesäkuuta 1986, 
ympäristön, erityisesti 
maaperän, suojelusta 
käytettäessä 
puhdistamolietettä 
maanviljelyssä (EYVL L 181, 
4.7.1986, s. 6).
4 Euroopan parlamentin ja 
neuvoston direktiivi 
2000/60/EY, annettu 
23 päivänä lokakuuta 2000, 
yhteisön vesipolitiikan 
puitteista (EYVL L 327, 
22.12.2000, s. 1).
5 Jäsenvaltioissa, joiden alueella 
on osia useista eri 
vesistöalueista (esim. Tšekin 
tasavallan alueella on osa 
Tonavan vesistöalueesta sekä 
osia Oder- ja Elbe -jokien 
vesistöalueista), oli laadittava 
suunnitelmat kustakin osasta 
(vesipiiristä).
6 Euroopan parlamentin ja 
neuvoston päätös 
N:o 1386/2013/EU, annettu 20 
päivänä marraskuuta 2013, 
vuoteen 2020 ulottuvasta 
yleisestä unionin 
ympäristöalan 
toimintaohjelmasta ”Hyvä 
elämä maapallon resurssien 
rajoissa” (EUVL L 354, 
28.12.2013, s. 171).
7 COM(2012) 673 final, 14. 
marraskuuta 2012.
10 Johdanto
8 Euroopan unionista tehty 
sopimus, 17 artiklan 1 kohta, ja 
Euroopan unionin toiminnasta 
tehty sopimus, 317 artikla.
9 Ympäristöalan hankkeiden 
tapauksessa määrä oli 
25 miljoonaa  euroa 
1. tammikuuta 2007 ja 
25. kesäkuuta 2010 välisenä 
aikana.Jätevesi -infrastruktuuriin 
liittyvä EU:n osarahoitus
08 
Jätevedenpuhdistamoiden ja viemä -
riverkkojen rakennus-, parannus- ja 
nykyaikaistamiskulut ovat oikeutettuja 
EU:n osarahoitukseen, jota maksetaan 
Euroopan aluekehitysrahastosta ja 
koheesiorahastosta. Osarahoitusta 
voidaan maaseutualueiden tapaukses -
sa maksaa myös Euroopan maaseudun 
kehittämisen maatalousrahastosta. 
EU:hun vuosina 2004 ja 2007 liittynei -
den jäsenvaltioiden tapauksessa varat 
olivat käytettävissä vuodesta 2000 
alkaen liittymispäivään saakka liitty -
mistä edeltävän rakennepolitiikan vä -
lineen (ISPA) kautta. Kyseisten maiden 
EU-jäsenyyden myötä ISPA -hankkeista 
tuli koheesiorahaston hankkeita.
09 
Jätevesi -infrastruktuuriin ohjattiin 
EU-varoja Euroopan aluekehitysrahas -
ton ja koheesiorahaston kautta noin 
12,9  miljardia  euroa ohjelmakaudella 
2000–2006 ja noin 14,6  miljardia  euroa 
ohjelmakaudella 2007–2013.10 
Komissio panee osarahoitetut infra -
struktuurihankkeet (ks. laatikko 1 ) 
täytäntöön yhdessä jäsenvaltioiden 
kanssa, mutta on viime kädessä itse 
vastuussa EU:n talousarvion toteutta -
misesta8. Ohjelmakaudella 2000–2006 
komissio hyväksyi toimenpideohjel -
mien lisäksi jäsenvaltioiden toimitta -
mat hakemukset sellaisten Euroopan 
aluekehitysrahaston hankkeiden 
osalta, joiden kokonaiskulut olivat 
yli 50 miljoonaa euroa, sekä kaikkien 
koheesiorahaston hankkeiden ja 
ISPA -hankkeiden osalta. Ohjelmakau -
della 2007–2013 komission hyväk -
syntää edellytettiin ohjelmien lisäksi 
ainoastaan suurhankkeille, joiden kulut 
ovat yli 50 miljoonaa euroa9. Hankkeen 
osarahoituspäätöksessä määritetään 
avustuksen määrä (tukitaso) sekä ra -
hoitusehdot, jotka on täytettävä.
11 Johdanto
11 
Seuraavilla kahdella komission pää -
osastolla on merkittävä rooli jätevesien 
käsittelyn alalla:
a) EU:n ympäristöpolitiikasta ve -
sialalla ja jätevesialalla vastaa 
ympäristöasioiden pääosasto. 
Pääosaston tehtävänä on valvoa 
alan lainsäädännön täytäntöönpa -
noa (esim. yhdyskuntajätedirek -
tiivin tavoitteiden saavuttamista 
koskevat määräajat) ja käynnistää 
tarvittaessa rikkomismenettely. 
Alue- ja kaupunkipolitiikan pää -
osasto konsultoi ympäristöasioi -
den pääosastoa toimenpideohjel -
maehdotusten laadunarvioinnin 
yhteydessä. Ympäristöasioiden 
pääosastoa konsultoidaan myös 
niin sanottujen suurhankkeiden 
ja koheesiorahaston hankkeiden 
arviointivaiheessa.b) Alue- ja kaupunkipolitiikan pää -
osasto vastaa EU:n aluepolitiikan 
määrärahoista, joilla voidaan osa -
rahoittaa jätevesihankkeita.Esimerkki tilintarkastustuomioistuimen paikan päällä tarkastamasta 
yhteisrahoitetusta hankkeesta
Erään Unkarissa toteutetun hankkeen yhteydessä i) 
rakennettiin uusi viemäriverkko tietyille taajaman 
alueille ja laajennettiin olemassa olevaa viemäri -
verkkoa muilla alueilla, ii) kunnostettiin jäteveden -
puhdistamoa ravinteiden poiston varmistamista 
silmällä pitäen, ja iii) hankittiin uusi puhdistamoliet -
teen käsittelylaitos.
Komissio hyväksyi hankkeen joulukuussa 2004 ja 
toiminta käynnistyi joulukuussa 2011. Hankkeen ko -
konaismenot olivat 48,3 miljoonaa euroa, josta EU:n 
avustuksen osuus oli 36,2  miljoonaa  euroa.Laatikko 1
Kuva 1 – Jätevedenpuhdistamo (Unkari – Zalaegerszeg)
Lähde:  Euroopan tilintarkastustuomioistuin.
12
 Tarkastuksen laajuus 
ja tarkastustapa
12 
Tässä tarkastuksessa tilintarkastustuo -
mioistuin arvioi, kuinka vaikuttavalla 
tavalla jätevesien käsittelyyn suunna -
tun Euroopan aluekehitysrahaston/
koheesiorahaston rahoituksen avul -
la kyettiin tukemaan jäsenvaltioita 
jätevesipolitiikkaa koskevien EU:n 
tavoitteiden saavuttamisessa. Tilin -
tarkastustuomioistuin aikoo käsitellä 
muissa kertomuksissa kysymyksiä, 
jotka liittyvät vesipolitiikan puitedi -
rektiivin täytäntöönpanoon Tonavan 
vesistöalueella.
13 
Tarkastuksessa keskityttiin neljään 
jäsenvaltioon Tonavan vesistöalueen 
ylä-, keski- ja alaosassa: Tšekin ta -
savaltaan, Unkariin, Romaniaan ja 
Slovakiaan10.
14 
Tilintarkastustuomioistuin perehtyi 
seuraaviin neljään kysymykseen:
a) Noudattivatko jäsenvaltiot yh -
dyskuntajätevesidirektiivin 
täytäntöönpanolle asetettuja 
määräaikoja?
b) Hyödynsivätkö jäsenvaltiot ohjel -
makaudella 2007–2013 käytettävis -
sä olleita varoja riittävässä määrin?
c) Toimivatko EU:n osarahoitta -
mat jätevedenpuhdistamot 
vaikuttavasti?
d) Ovatko EU:n osarahoittamat jäte -
vedenpuhdistamot taloudellisesti 
kestäviä?15 
Ohjelmakaudella 2000–200611 EU 
suuntasi yhteensä 2,1  miljardia  euroa 
asianomaisten neljän jäsenvaltion jäte -
vedenkäsittelyhankkeisiin, ja ohjelma -
kaudella 2007–2013 vastaava määrä oli 
5,8 miljardia  euroa12.
16 
Tarkastuksen yhteydessä arvioitiin:
a) Ajantasaisimmat tiedot seuraavil -
ta osa -alueilta: taajamakohtaiset 
liitäntöjen määrät, jätevedenpuh -
distamoissa tapahtuvan käsittelyn 
tehokkuus ja niiden taajamien 
lukumäärä, jotka eivät ole vielä 
panneet yhdyskuntajätevesidirek -
tiiviä täytäntöön.
b) Tuloksellisuus 28 jätevedenpuhdis -
tamon osalta. Puhdistamoiden oli 
oltava toiminnassa, joten useim -
mat otokseen kuuluneet hank -
keet olivat saaneet EU -rahoitusta 
jo ohjelmakaudella 2000–2006. 
Liitteessä II  esitetään luettelo 
tarkastetuista jätevedenpuhdis -
tamoista, joista kaikkien kapasi -
teetti ylitti asukasvastineluvun 
(avl)  2 000 .10 Tonavan vesistöalue kulkee 
osassa Tšekin tasavaltaa, 
suuressa osassa Slovakiaa ja 
koko Romanian sekä Unkarin 
alueella.
11 Tarkastuskäynnin kohteena 
olleissa jäsenvaltioissa 
rahoitettiin hankkeita 
ISPA- välineen avulla vuodesta 
2000 liittymisajankohtaan 
saakka. Liittymisen jälkeen 
hankkeiden rahoitus tapahtui 
Euroopan aluekehitysrahaston 
ja koheesiorahaston tuella.
12 Tiedot 31.12.2013 (vuotuisten 
täytäntöönpanokertomusten 
pohjalta).
13 Tarkastuksen laajuus ja tarkastustapa
17 
Tarkastusevidenssi perustuu asiakirjo -
jen läpikäyntiin ja analyyseihin (esim. 
kansalliset strategiat, täytäntöönpa -
nokertomukset, säädökset, tilastot ja 
puhdistamojen toiminnanharjoitta -
jilta peräisin olevat tuloksellisuustie -
dot). Lisäksi haastateltiin komission 
ja jäsenvaltioiden virkamiehiä sekä 
puhdistamoiden omistajien ja toimin -
nanharjoittajien edustajia. Tilintarkas -
tustuomioistuin tarkasti otokseen kuu -
luneista 28 jätevedenpuhdistamosta 
14 puhdistamoa paikan päällä maalis -
kuun 2013 ja tammikuun 2014 välisenä 
aikana. Niitä 14:ää puhdistamoa, joihin 
ei tehty tarkastuskäyntiä, koskeva 
dokumentaatio tarkastettiin perusteel -
lisesti. Tarkastuksessa sovellettuja ar -
viointikriteereitä kuvataan tarkemmin 
tämän kertomuksen eri osissa.
14
 Huomautukset
Yhdyskuntajätevesidirek -
tiivissä asetettujen 
määräaikojen 
noudattaminen
18 
Yhdyskuntajätevesidirektiivin mukaan:
 – kaikissa taajamissa, joiden avl on 
yli 2 000 , on oltava jätevesien vie -
märöintijärjestelmä. Jos viemäröin -
tijärjestelmän rakentaminen ei ole 
perusteltua, on käytettävä erillis -
järjestelmiä tai muita asianmukai -
sia järjestelmiä13, joilla saavutetaan 
yhtä hyvä ympäristönsuojelun taso 
(direktiivin 3 artikla)
 – jätevedet on käsiteltävä biologi -
sesti taajamissa, joiden avl on yli 
2 000 , jotta jätevedenpuhdista -
moista tulevat purkuvedet pysyvät 
sallittujen pitoisuuksien rajoissa 
biokemiallisen hapenkulutuksen 
(BOD5), kemiallisen hapenkulutuk -
sen (COD) ja kiintoainepitoisuuden 
osalta (4 artikla)
 – haavoittumiselle alttiilla alueilla14 
yli 10 000:n avl:n taajamissa  jäteve -
det on käsiteltävä tehokkaammin, 
jotta jätevedenpuhdistamoista 
tulevat purkuvedet pysyvät sallit -
tujen pitoisuuksien rajoissa typen15 
(Ntot) ja fosforin (Ptot) kokonaiskuor -
mituksen osalta (5 artikla)
 – alle 2 000  avl:n taajamissa, joissa 
on käytössä jäteveden viemäröin -
tijärjestelmät, on varmistettava 
tarkoituksenmukainen käsitte -
ly tapauksissa, joissa jätevedet 
johdetaan sisävesiin tai suistoihin 
(7 artikla).19 
Tarkastuskohteena olleissa neljässä 
jäsenvaltiossa oli eri määräajat edellä 
mainittujen vaatimusten noudatta -
miselle (ks. liite III ). Jos jäsenvaltio ei 
noudata EU:n lainsäädäntöä, komissio 
voi käynnistää rikkomismenettelyn ja 
viime kädessä saattaa asian unionin 
tuomioistuimen käsiteltäväksi.
20 
Tilintarkastustuomioistuin tarkasti,
 – saavutettiinko väli- ja/tai loppu -
vaiheen määräajat yli 2 000  avl:n 
taajamissa
 – oliko saatavilla tietoa asianmukai -
sen jätevedenkäsittelyn varmista -
misesta alle 2 000  avl:n taajamissa, 
joilla on viemäröintijärjestelmät
 – ryhtyikö komissio toimiin tapauk -
sissa, joissa yhdyskuntajätevesidi -
rektiivissä asetettuja määräaikoja 
ei ollut noudatettu.13 Erillisjärjestelmä voi olla esim. 
likakaivo.
14 Yhdyskuntajätevesidirektiivin 
kriteereiden perusteella 
määritetyt alueet 
(ks.  sanasto ).
15 Typen kokonaiskuormituksella 
tarkoitetaan 
Kjeldahl -kokonaistypen 
(orgaaninen N + NH3), 
nitraattitypen (NO3) ja 
nitriittitypen (NO2) 
yhteismäärää.
15 Huomautukset
Jäsenvaltiot saavuttivat 
yleisesti ottaen yhdyskuntajä -
tevesidirektiivissä jätevesien 
keruulle asetetut määräajat, 
mutta jätevedenkäsittelyä 
koskevat määräajat jäivät 
saavuttamatta
Kolme neljästä jäsenvaltiosta 
saavutti jätevedenkeruuta 
koskevat määräajat
21 
Tilintarkastustuomioistuin toteaa ko -
mission analysoimien, jäsenvaltioiden 
toimittamien tietojen16 perusteella, 
että jätevedenkeruun osalta (direktii -
vin 3 artikla) neljästä tarkastuskäyn -
nin kohteena olleesta jäsenvaltiosta 
ainoastaan Romania oli välivaiheen 
määräaikojensa osalta hieman aika -
taulusta jäljessä vuoden 2012 lopussa 
(ks.  taulukko 1 ).22 
Tilintarkastustuomioistuin panee 
kuitenkin merkille, että jäsenvaltioiden 
toimittamien tietojen perusteella ei 
ole mahdollista arvioida, tarjoavatko 
osan kuormituksesta keräävät erillisjär -
jestelmät samantasoisen ympäristön -
suojelun kuin viemäröintijärjestelmät. 
Joissakin taajamissa erillisjärjestelmien 
avulla kerätään melko suuri osuus 
kuormituksesta; kyseessä voi olla jopa 
100 prosenttia taajaman jätevesikuor -
mituksesta. Vuoden 2014 puolivälissä 
komissio pyysi Tšekin tasavaltaa, 
Unkaria ja Slovakiaa toimittamaan tar -
kemmat tiedot siitä, kuinka kansalliset 
viranomaiset varmistavat samantasoi -
sen ympäristönsuojelun, kun käytössä 
ovat erillisjärjestelmät.16 Vuonna 2014 toimitetut tiedot, 
jotka koskevat tilannetta 
viiteajankohtana 31.12.2012 
Tšekin tasavallassa, 
Romaniassa ja Slovakiassa 
sekä tilannetta Unkarissa 
31.12.2011.Taulukko 1Direktiivissä asetettujen jätevedenkeruuta koskevien määräaikojen noudattaminen 
(31.12.2012)
Jäsenvaltio VaatimusSaavutus:
Keruujärjestelmien piiriin kuuluvien taajamien osuus1 erillisjärjestelmien 
avulla kerätty kuormitus2 mukaan luettuna
Tšekin tasavalta100 prosenttia taajamista 
vuoteen 2010 mennessä100 prosenttia;  
seitsemän prosenttia jätevesikuormituksesta kerätään erillisjärjestelmien avulla.
Unkari154 taajamaa (31 prosenttia 
kokonaismäärästä) vuoteen 
2010 mennessä100 prosenttia;  
14 prosenttia jätevesikuormituksesta kerätään erillisjärjestelmien avulla.
Romania61 prosenttia kuormituksesta 
vuoteen 2010 mennessäAinoastaan kuusi taajamaa täyttää kaikki vaatimukset. Välivaiheen määräajat koskevat 
kuitenkin jätevesikuormituksen määrää – vuoden 2012 lopussa tosiasiallinen kerätyn 
jäteveden osuus oli 60,2 prosenttia;  
yksi prosentti jätevesikuormituksesta kerätään erillisjärjestelmien avulla.
Slovakia291 taajamaa (82 prosenttia 
kokonaismäärästä) vuoteen 
2010 mennessä100 prosenttia;  
13 prosenttia jätevesikuormituksesta kerätään erillisjärjestelmien avulla ja 
0,4 prosenttia jää kokonaan keräämättä.
1  Komissio katsoo taajaman täyttävän vaatimukset, jos keruujärjestelmien avulla kerätyn jäteveden osuus on vähintään 98 prosenttia taajaman 
aiheuttamasta kokonaiskuormituksesta, eikä keräämättä jäävää jätevettä vastaava avl ole yli 2 000.
2 Kuormituksella tarkoitetaan taajaman tuottamaa orgaanista biohajoavaa kuormitusta avl: na ilmaistuna.
Lähde:  Komission analyysi jäsenvaltioiden toimittamista tiedoista.
16 Huomautukset
23 
Viemäröintijärjestelmien olemassaolo 
ei tarkoita, että kaikki järjestelmään 
liitettävissä olevat kotitaloudet ovat 
tosiasiassa järjestelmän piirissä. Koti -
taloudet saattavat pysyä mieluummin 
erillisjärjestelmien piirissä esimerkiksi 
kustannussyistä. Kaikissa tarkastus -
käynnin kohteena olleessa neljässä 
jäsenvaltiossa sovelletaan säännöksiä, 
jotka sisältävät velvoitteita ja jois -
sakin tapauksissa sakkoja liittymän 
puuttumisesta. Säännösten avulla 
pyritään varmistamaan, että kotitalou -
det ovat liittyneet viemäriverkkoon 
(ks.  taulukko 2 ). Kyseisistä neljästä 
jäsenvaltiosta kolmessa ei ole kuiten -
kaan yksilöity liitäntää koskevia mää -
räaikoja tai sovellettavat ehdot ovat 
väljiä. Olemassa olevaan viemäriverk -
koon liittymistä koskevan velvoitteen 
täytäntöönpanoa voi tämän seurauk -
sena olla vaikea valvoa vaikuttavasti. 
Tässä tarkastuksessa ei tutkittu, miten 
kansalliset viranomaiset valvoivat vel -
voitteiden täytäntöönpanoa.Yksikään tarkastuskäynnin 
kohteena olleista neljästä 
jäsenvaltiosta ei saavuttanut 
jätevedenkäsittelyä koskevia 
määräaikoja
24 
Tilintarkastustuomioistuin toteaa 
komission analysoimien, jäsenvalti -
oiden toimittamien tietojen perus -
teella, että kaikki neljä jäsenvaltiota 
epäonnistuivat vaihtelevassa määrin 
tiettyjen parametrien osalta vaadit -
tuja pitoisuusrajoja koskevien mää -
räaikojen noudattamisessa17 vuoden 
2012 loppuun mennessä (ks. Unkaria, 
Romaniaa ja Slovakiaa koskevien 
välivaiheen määräaikojen osalta 
taulukko 3  ja kaikkien määräaikojen 
osalta liite III ). Kun huomioon otetaan 
välivaiheen määräaikojen noudattami -
sessa ilmenneet viiveet ja tarve hakea 
muita rahoituslähteitä (ks. kohdat 39 ja 
40), voidaan todeta, että Slovakian ja 
Romanian on erittäin vaikea saavuttaa 
niille asetetut lopulliset määräajat (Slo -
vakian kohdalla vuosi 2015 ja Roma -
nian tapauksessa vuosi 2018).17 Lainsäädännön noudattamista 
koskevissa tarkastuksissa 
noudatetaan hierarkkista 
lähestymistapaa. Tämä 
tarkoittaa, että jätevesien 
keruuta koskevien 
velvoitteiden (3 artikla) 
noudattamatta jättämiseen 
sisältyy käsittelyn järjestämistä 
koskevien velvoitteiden 
laiminlyönti (4 artikla ja 
tarvittaessa 5 artikla), vaikka 
purkuvesiä koskevat 
laatuvaatimukset olisivat 
direktiivin vaatimusten 
mukaisia. Vastaavasti 
taajaman, joka ei täytä 
biologiselle käsittelylle 
asetettuja laatuvaatimuksia, ei 
voida olettaa noudattavan 5 
artiklan vaatimuksia 
(tehokkaampi käsittely).Taulukko 2Kansalliset säännökset, joiden tarkoituksena on varmistaa liittyminen olemassa 
olevaan viemäriverkkoon
Jäsenvaltio Säännökset
Tšekin tasavaltaKunnat voivat määrätä viemäriliittymän pakolliseksi ja määrätä sakkoja tapauksissa, joissa velvoitetta ei 
noudateta. Uudisrakentamisen tai kunnostustöiden yhteydessä on järjestettävä jätevesien käsittely tai 
sijoittaminen. Määräaikoja ei ole yksilöity.
UnkariViemäröintijärjestelmään on liityttävä 90 päivän kuluessa järjestelmän käyttöönotosta. Järjestelmään liittymisen 
laiminlyönnistä seuraa (verona kerättävä) sakko. 
RomaniaRakennukset, joissa harjoitetaan sosioekonomista toimintaa, on liitettävä viemäröintijärjestelmään. 
Jätevedenpuhdistamoiden toiminnanharjoittajia voidaan sakottaa aiheettomista viivästyksistä uusien käyttäjien 
järjestelmään liittämisessä.
SlovakiaKiinteistönomistajien on liitettävä jätevettä tuottavat kiinteistöt viemäröintijärjestelmään, ellei heillä ole 
lupaa jäteveden käsittelyyn muilla tavoin (määräaikoja ei ole kuitenkaan yksilöity). Järjestelmään liittymisen 
laiminlyönnistä seuraa sakko.
Lähde:  Tilintarkastustuomioistuimen analyysi kansallisista säännöksistä.
17 Huomautukset
25 
Direktiivin vaatimusten mukaan (5 
artiklan 4 kohta) laitoskohtaisia vaati -
muksia ei kuitenkaan tarvitse soveltaa 
haavoittumiselle alttiilla alueilla, jos 
voidaan osoittaa, että alueen kaikille 
yhdyskuntien jätevedenpuhdistamoil -
le (avl yli 2 000 ) tulevasta fosforin ja 
typen kokonaiskuormituksesta pois -
tetaan kummastakin vähintään 75 
prosenttia.26 
Liittymissopimuksessa ainoastaan 
pientä osaa Unkarista (kuutta taaja -
maa) pidettiin haavoittumiselle alttiina 
alueena, jolla oli tehostettava jäteve -
sien käsittelyä vuoteen 2008 mennes -
sä. Maaliskuussa 2009 Unkari kuitenkin 
ilmoitti komissiolle alkavansa soveltaa 
Romanian ja Unkarin välillä tehdyn 
sopimuksen perusteella 5 artiklan 
4 kohdan säännöksiä vuoden 2018 
loppuun mennessä kaikkiin jäteve -
denpuhdistamoihin (498 taajamasta) 
tulevaan kokonaiskuormitukseen. 
Unkarin viranomaisten komissiolle 
toimittamien tietojen mukaan jäteve -
denpuhdistamoihin tulevan jäteveden 
typen kokonaiskuormitus oli vuoden 
2012 loppuun mennessä pienentynyt 
73,1 prosenttia ja fosforin kokonais -
kuormitus 74,4 prosenttia (vastaavat 
luvut olivat vuoden 2010 lopussa 71,5 
prosenttia ja 79,5 prosenttia).Taulukko 3Direktiivissä asetettujen jätevedenkäsittelyä koskevien määräaikojen 
noudattaminen (31.12.2012)
JäsenvaltioBiologista käsittelyä koskevien vaatimusten 
noudattaminen (biokemiallista hapenkulutusta, 
kemiallista hapenkulutusta ja kiintoainepitoisuutta 
koskevat pitoisuusrajat)Haavoittumiselle alttiilla alueilla vaadittavan 
tehokkaamman käsittelyn noudattaminen 
(typen ja fosforin kokonaiskuormituksen rajat)
Vaatimus Saavutettu tulos Vaatimus Saavutettu tulos
Tšekin tasavalta594 taajamaa 
(vuoteen  2010 mennessä)512 (86 %)132 taajamaa 
(vuoteen  2010  mennessä)83 (63 %)
Unkari154 taajamaa 
(vuoteen 2010 mennessä)130 (84 %)kuusi taajamaa 
(vuoteen  2008 mennessä)5 (83 %)
Ks. kohdat 25 ja 26 
RomaniaKuormitus (avl:na)
10 829 595 
(vuoteen 2010 mennessä)
12 953 045 
(vuoteen 2013 mennessä)Kuormitus (avl:na)
8 184 225
(76 % (vuoteen 2010 verrattuna))
(63 % (vuoteen 2013 verrattuna))Kuormitus (avl:na)
7 688 721 
(vuoteen  2010  mennessä)
9 196 314 
(vuoteen  2013  mennessä)1 530 828 (20 %)
(17 %)
Slovakia258 taajamaa 
(vuoteen 2012 mennessä)236 (92 %)81 taajamaa 
(vuoteen 2010 mennessä)41 (51 %)
Lähde:  Komission analyysi jäsenvaltioiden toimittamista tiedoista.
18 Huomautukset
Jäsenvaltioiden toimittamiin 
taajamien lukumäärää ja 
kuormitusmääriä koskeviin 
tietoihin tehtävät muutokset 
vaikuttavat direktiivin 
sovellettavuuteen
27 
Taajamilla tarkoitetaan alueita, joilla 
väestö ja/tai taloudelliset toiminnot 
ovat keskittyneet siinä määrin, että 
yhdyskuntajätevedet voidaan kerätä ja 
ohjata yhdyskuntajätevesiä käsittele -
vään puhdistamoon tai purkupaikkaan. 
Jäsenvaltiot määrittävät taajamat; ne 
yksilöivät, mitkä asutusalueet kuuluvat 
tiettyyn taajamaan.
28 
Direktiivissä asetetaan jäsenvaltioille 
tiukempia velvoitteita sellaisten taa -
jamien osalta, joiden avl on yli 2 000 . 
Tilintarkastustuomioistuimen analyysi osoitti, että yli 2 000  avl:n taajamien 
lukumäärä ja niihin liittyvä kuormitus 
muuttuivat ajan mittaan huomattavasti 
Tšekin tasavallassa, Unkarissa ja Roma -
niassa. Muutokset olivat huomattavim -
pia Romaniassa (taajamien lukumäärä 
laski 29 prosenttia ja kuormitus 17 pro -
senttia, ks. taulukko 4 ). Jos taajaman 
avl ei ole enää yli 2  000, päästövaati -
muksia (eli pitoisuusrajoja) ei tarvitse 
soveltaa (ks. kohta 18). Direktiivissä ase -
tettuja määräaikoja ei näin ollen enää 
sovelleta asianomaiseen taajamaan.
29 
Kun otetaan huomioon, että 28 jä -
senvaltiossa on suuri määrä taajamia, 
komissiolla ei ole mahdollisuuksia 
seurata yksittäisiä tapauksia varmis -
tuakseen siitä, että jäsenvaltioissa 
raportoidut taajamien lukumäärää 
koskevat muutostiedot ovat oikeita ja 
johtavat direktiivin asianmukaiseen 
soveltamiseen.Taulukko 4Komissiolle raportoidut taajamien lukumäärää ja kuormitusta koskevat 
muutostiedot
JäsenvaltioLukumäärää koskeva muutos (avl yli 
2 000) Kuormitusta koskeva muutos 
(avl:na)Kommentit
Tšekin tasavalta2008: 618  
2012: 598  
= kolmen prosentin lasku2008: 8 429 183  
2012: 7 590 604  
= kymmenen prosentin laskuLähinnä taajamat, joiden avl laski alle 2 000:n.
Unkari2005: 404  
2007: 497  
2012: 498  
= 23 prosentin korotus vuodesta 2005; määrä 
on pysynyt vakaana vuodesta 20072005: 9 643 155  
2007: 13 231 718  
2012: 11 665 187  
= 12 prosentin lasku 
vuodesta  2007Komissiolle raportoitujen tietojen ja 
Unkarin antaman asetuksen 173/2014 
(VII.18.) sisältämien tietojen välillä on 
epäjohdonmukaisuuksia; asetuksessa mainitaan 
566 taajamaa ja 10 767 713 avl:n kuormitus.
Romania2007: 2  620  
2012: 1 852  
= 29 prosentin lasku2007: 25 838 316  
2012: 21 409 175  
= 17  prosentin laskuTaajamat, joiden avl laski alle 2 000:n, sekä 
taajamien rakenteeseen liittyvät muutokset.
Slovakia Ei muutosta vuoden 2005 jälkeen: 3562005: 5 054 900  
2008: 5 259 370  
2012: 5 072 755  
= neljän prosentin lasku 
vuodesta  2008
Lähde:  Tilintarkastustuomioistuimen analyysi jäsenvaltioiden komissiolle toimittamista tiedoista.
19 Huomautukset
Komissiolla on vain osittaiset 
tiedot alle 2  000 avl:n 
taajamien tilanteesta
30 
Laatiakseen vesipolitiikan puitedirek -
tiivin mukaiset vesipiirien hoitosuun -
nitelmat jäsenvaltioiden on arvioita -
va, onko taajamien (alle 2  000 avl:n 
taajamat mukaan lukien) aiheuttamalla 
saastumisella niin suuri vaikutus 
vesialueisiin, että tilanne edellyttää 
toimenpiteitä (ks. kohta 6). Vesipiirien 
hoitosuunnitelmiin on sisällytettävä 
myös toimenpiteet, joiden tarkoitukse -
na on varmistaa yhdyskuntajätevesidi -
rektiivin täytäntöönpano. Komissio ei 
vaadi yhdyskuntajätevesidirektiivissä 
jäsenvaltioilta muuta raportointia alle 
2 000 avl:n taajamien osalta (tietoja ky -
seessä olevista taajamista ja 7 artiklan 
noudattamisesta niiden kohdalla).
31 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, 
että komissiolla on vain osittaiset 
tiedot alle 2  000 avl:n taajamien tilan -
teesta. Tšekin tasavallassa, Unkarissa 
ja Romaniassa vesipiirien hoitosuun -
nitelmista ei käy ilmi, kuinka monella 
asianomaisista taajamista on vaikutus -
ta veden laatuun. Vastaavasti Tšekin 
tasavalta ja Unkari eivät toimittaneet 
tietoja niiden taajamien lukumäärästä, 
joissa oli käytössä jätevedenkeruujär -
jestelmät mutta jätevedenpuhdista -
mot puuttuivat. Komissio pyysi vuonna 
2013 vesipiirien hoitosuunnitelmien 
arvioinnin yhteydessä tarkkoja tietoja 
Tšekin tasavallalta ja Slovakialta. Tämä 
osoittaa, että komissiolla on mahdol -
lisuudet pyytää tietoja asianomaisista 
taajamista. Komissio ei kuitenkaan 
pysty Tšekin tasavallan ja Unkarin osal -
ta saatujen ja käytettävissä olleiden 
tietojen avulla tarkistamaan yhdys -
kuntajätevesidirektiivin 7 artiklan 
noudattamista.Komissio seuraa vaatimusten 
noudattamatta jättämistä 
kolmessa neljästä 
tarkastuskäynnin kohteena 
olleesta jäsenvaltiosta
32 
Jäsenvaltioiden on raportoitava 
komissiolle joka toinen vuosi yhdys -
kuntajätevesidirektiivin täytäntöönpa -
non edistymisestä. Kesäkuuhun 2014 
mennessä oli raportoitava vuoden 
2012 lopussa vallinneesta tilanteesta 
(tai vuoden 2011 lopun tilanteesta, jos 
tuoreempia tietoja ei ollut saatavil -
la). Tämän jälkeen komissio julkaisee 
yleisen täytäntöönpanokertomuksen: 
kaksi viimeisintä kertomusta laadittiin 
18 kuukauden kuluessa jäsenvaltioille 
raporttien esittämisen osalta asetetun 
määräajan umpeuduttua18.
33 
Komissio esitti heinäkuussa 2014 tieto -
pyynnön Tšekin tasavallalle ja Slova -
kialle. Lokakuussa 2014 komissio esitti 
Unkarille tietopyynnön, joka perustui 
jäsenvaltioiden vuonna 2012 toimit -
tamiin tietoihin. Pyyntöjen perustana 
olivat Tšekin tasavallan ja Slovakian 
osalta vuoden 2010 ja Unkarin osal -
ta vuoden 2009 loppuun mennessä 
ilmenneet noudattamatta jättämi -
set19; samanaikaisesti oli umpeutunut 
myös muita määräaikoja ja oli saatu 
ajantasaisempia tietoja (ks. kohta 32). 
Tilintarkastustuomioistuin katsoo näin 
ollen, että prosessin tehokkuus on sen 
nykyisessä muodossa kyseenalainen. 
Näihin tietopyyntöihin saatujen vas -
tausten arviointi oli komissiossa kesken 
maaliskuussa 2015.18 Viimeisin julkaistu kertomus: 
”Seitsemäs kertomus 
yhdyskuntajätevesien 
käsittelystä annetun direktiivin 
(91/271/ETY) 
täytäntöönpanosta”, 
COM(2013) 574 final, 7. 
elokuuta 2013.
19 Romania ei ollut 
viiteajankohtana 31.12.2009 
saavuttanut yhtäkään 
välivaiheen määräajoista, 
joten vaatimusten 
noudattamatta jättämistä ei 
kyetty vielä todentamaan. 
Romaniassa 31.12.2012 
vallinneen tilanteen 
perusteella (ks. taulukko 3 ) 
näyttää kuitenkin siltä, että 
maa ei noudattanut sille 
asetettua ensimmäistä 
määräaikaa vuonna 2010.
20 Huomautukset
Ohjelmakaudella 2007–
2013 käytettävissä 
olleiden EU -varojen 
hyödyntäminen
34 
EU osarahoittaa jätevesialan investoin -
teja yleensä ohjelmakauden 2007–2013 
toimenpideohjelmien avulla. Rahoi -
tukseen käytetään erityisesti ympä -
ristöalan monialaisia ohjelmia. Kaikilla 
tarkastuskohteena olleilla neljällä 
jäsenvaltiolla on tällainen monia -
lainen toimenpideohjelma. Niiden 
jätevesialan investointeihin suun -
taamat määrärahat olivat yhteensä 
4,9 miljardia  euroa.
35 
Tilintarkastustuomioistuin tutki,
 – mikä oli jätevesialan investointei -
hin ohjelmakauden 2007–2013 toi -
menpideohjelmista käytettävissä 
olleiden varojen hyödyntämisaste 
vuoden 2013 loppuun mennessä
 – oliko tuotos- ja tulosindikaattorei -
den osalta yksilöidyt tavoitearvot 
saavutettu vuoden 2013 loppuun 
mennessä.Ohjelmakauden 2007–2013 
toimenpideohjelmien 
yhteydessä saatavilla ollutta 
rahoitusta ei käytetty 
kokonaisuudessaan
36 
Kaikissa neljässä jäsenvaltiossa toimen -
pideohjelmien yhteydessä (etenkin 
monialaisten ympäristöalan ohjel -
mien avulla) käyttöön asetetut (EU:n 
ja kansalliset) varat ovat pääasiallinen 
jätevesialaan liittyvien hankkeiden 
rahoituslähde.
37 
Jäsenvaltioiden katsotaan sitoneen 
varat toimenpideohjelmaan, kun 
yksittäistä hanketta koskeva avustus -
päätös on tehty. Tilintarkastustuomio -
istuin havaitsi, että huomattavaa osaa 
jätevedenkäsittelyalan investointeihin 
käytettävissä olleesta EU:n ja kansal -
lisesta rahoituksesta ei ollut sidottu 
vuoden 2013 loppuun mennessä Tše -
kin tasavallassa, Unkarissa ja Slovakias -
sa (ks.  taulukko 5 ).
38 
Tilintarkastustuomioistuimen analyysi 
osoittaa lisäksi, että edunsaajille suo -
ritetut maksut (aiheutuneiden kulujen 
korvaaminen) oli vähäistä, mikä osoit -
taa, että useisiin hankkeisiin liittyviä 
rakennustöitä ei ollut saatu päätök -
seen vuoden 2013 loppuun mennessä. 
EU-varat, jotka komissio on sitonut 
mutta joita jäsenvaltiot eivät ole käyt -
täneet maksuihin kahden (ja joissakin 
tapauksissa kolmen) vuoden kuluessa 
sitoumuksen tekemisestä, eivät kuiten -
kaan enää ole käytettävissä20.20 Neuvoston asetus (EY) N:o 
1083/2006, annettu 11 päivänä 
heinäkuuta 2006, Euroopan 
aluekehitysrahastoa, 
Euroopan sosiaalirahastoa ja 
koheesiorahastoa koskevista 
yleisistä säännöksistä sekä 
asetuksen (EY) N:o 1260/1999 
kumoamisesta (EUVL L 210, 
31.7.2006, s. 25), 93 artikla.
21 Huomautukset
39 
Komissiolle EU -avustuksia varten ilmoi -
tettavien menojen viimeinen tukikel -
poisuusajankohta on 31.12.2015. Kun 
huomioon otetaan hidas täytäntöön -
panovauhti, tilintarkastustuomioistuin 
katsoo, että useita hankkeita ei saada 
päätökseen määräaikaan mennessä, 
ja niiden päätökseen saattaminen 
edellyttää vuodesta 2016 eteenpäin 
(kansallista ja/tai EU:n) lisärahoitusta. Taulukko 5Jätevesialan investointeihin käytettävissä olleiden varojen hyödyntäminen 
ohjelmakauden 2007–2013 ympäristöalan toimenpideohjelmien yhteydessä 
(tilanne 31.12.2013)
JäsenvaltioSidotut varat (hyväksytyt 
hankkeet) ilmaistuna 
prosenttiosuutena 
määrärahoistaMaksetut varat
Varojen menettämisriskiProsenttiosuus 
määrärahoistaProsenttiosuus 
sidotuista varoista
Tšekin tasavalta1 160 miljoonaa euroa  
60 %  
1 850 miljoonaa euroa4 
95 % 52 % 87 %
KYLLÄ(1 012 miljoonaa euroa)
Unkari1382 miljardia Unkarin forinttia 
(1 290 miljoonaa euroa)  
83 % 23 % 28 %
KYLLÄ(105 miljardia Unkarin forinttia eli 354 miljoonaa euroa)
Romania2 4 439 miljoonaa euroa  
141 % 30 % 21 %KYLLÄ(954 miljoonaa euroa)
Slovakia3 719 miljoonaa euroa  
86 % 40 % 46 %
KYLLÄ(332 miljoonaa euroa)
1  Unkaria koskevat tiedot ovat peräisin toukokuulta 2013. Unkarin forintteina ilmaistut määrät muunnettiin euroiksi seuraavan muuntokurssin 
avulla: yksi euro vastaa 296,11:tä Unkarin forinttia (toukokuu 2013).
2  Romaniaa koskevat tiedot liittyvät vedenjakeluun ja jäteveteen. Erillisiä tietoja ei ole saatavissa.
3  Slovakiaa koskevat tiedot liittyvät ainoastaan EU -varoihin. Kolmen muun jäsenvaltion kohdalla ne liittyvät julkisen rahoituksen kokonaismää -
rään (eli EU:n ja kansallisiin varoihin).
4  Joukko hankkeita oli jo hyväksytty osarahoitukseen, mutta avustussopimusta ei ollut vielä allekirjoitettu. Kun nämä otetaan huomioon, 
varoista oli sidottu 95 prosenttia.
Lähde:  Tilintarkastustuomioistuimen analyysi asianomaisten toimenpideohjelmien vuotuisista täytäntöönpanokertomuksista.
22 Huomautukset
40 
Hitaaseen täytäntöönpanovauhtiin 
liittyy riski, että käytettävissä olevia 
EU-varoja ei hyödynnetä kokonai -
suudessaan vuoden 2015 loppuun 
mennessä. Tilintarkastustuomioistuin 
panee merkille, että hankkeet, jotka 
voidaan jakaa erillisiin työvaihei -
siin, voivat saada ohjelmakaudella 
2014–2020 rahoitusta asianomaisen 
ohjelmakauden aikana toteutettaviin 
työvaiheisiin. Tilintarkastustuomiois -
tuin toteaa ohjelmakaudella 2014–2020 
jätevesialan investointeihin suunnat -
tavien varojen osalta, että Unkarin 
kohdalla on riskinä ja Romanian sekä 
Slovakian kohdalla lähes varmaa, että 
ohjelmakaudelle 2014–2020 suunni -
tellut (sekä EU:n että kansalliset) varat 
eivät riitä varmistamaan direktiivin täy -
täntöönpanoa yli 2  000 avl:n taajamien 
tapauksessa. Jäsenvaltioiden on näin 
ollen haettava muita rahoituslähteitä.
41 
Tilintarkastustuomioistuimen analyy -
si osoitti myös, että ohjelmakauden 
2007–2013 ympäristöalan toimenpide -
ohjelmien avulla rahoitettavien hank -
keiden valintakriteerit olivat asianmu -
kaiset kaikissa neljässä jäsenvaltiossa. 
Hankkeen mahdollinen esittäminen 
ja esittämisen ajoitus oli kuitenkin 
taajamien harkinnassa. Jotkin suu -
remmat taajamat (jotka edellyttävät 
tehokkaampaa käsittelyä) eivät näin 
ollen vielä täytä yhdyskuntajätevesi -
direktiivin vaatimuksia osittain siitä 
syystä, että hankehakemuksia ei ollut 
esitetty, joten myöskään rahoitusta ei 
ollut haettu.Tuotos- ja 
tulosindikaattoreiden osalta 
yksilöidyt tavoitearvot jäivät 
suurelta osin saavuttamatta 
vuoden 2013 loppuun 
mennessä
42 
Jäsenvaltioiden esittämät ja komission 
hyväksymät ohjelmakauden 2007–2013 
toimenpideohjelmat sisältävät tuotos-, 
tulos- ja vaikutusindikaattorit, joiden 
tarkoituksena on mahdollistaa ohjel -
mien yhteydessä käytettyjen varo -
jen tehokkuuden ja vaikuttavuuden 
arviointi.
43 
Tilintarkastustuomioistuin panee mer -
kille, että ympäristöalan toimenpide -
ohjelmien yhteydessä indikaattoreille 
asetetut tavoitearvot eivät ole luon -
teeltaan sellaisia, että niiden avulla 
voitaisiin osoittaa yhdyskuntajätevesi -
direktiiviin perustuvien tavoitearvojen 
saavuttamisaste.
23 Huomautukset
44 
Toimenpideohjelmissa asetettujen 
tavoitearvojen saavuttamisen määrä -
aika on vuosi 2015. Vuoden 2013 lopun 
tilanne edustaa välivaihetta, mutta 
osoittaa, että useista tavoitearvoista 
oltiin yhä kaukana (ks. taulukko 6 ). 
Tilanne paranee jäljellä olevien kahden 
vuoden aikana, sillä monet hankkeista ovat vielä täytäntöönpanovaiheessa. 
Tilintarkastustuomioistuin katsoo kui -
tenkin, että tavoitearvojen ja vuoden 
2013 täytäntöönpanoasteen väliset 
huomattavat erot huomioon ottaen 
osa tavoitearvoista oli selkeästi liian 
optimistisia (esim. Tšekin tasavallan 
kohdalla indikaattori nro 2 ja Roma -
nian kohdalla indikaattori nro 1).Taulukko 6Tavoitearvojen saavuttaminen ympäristöalan toimintaohjelmien yhteydessä 
ohjelmakaudella 2007–2013 (tilanne 31.12.2013)
Jäsenvaltio Indikaattorit Tavoitearvot vuodelle 2015 Tulokset
Tšekin tasavalta1. Uusien ja kunnostettujen viemäriverkkojen pituus (km) 1202 294  
(> 100  %)
2. Uusien, kunnostettujen ja toiminnan osalta tehostettujen 
puhdistamojen lukumäärä35094 
(27 %)
3. Viemäriverkon piiriin hiljattain liittyneiden henkilöiden 
lukumäärä741 000459 266  
(62 %)
Unkari1. Niiden kotitalouksien lukumäärä, joilla on mahdollisuus 
liittyä viemäriverkkoon 400  000141 689  
(35 %)
2. Jätevedenpuhdistamoille luotu kapasiteetti (avl:na) 3 550 000195 124  
(5 %)
3. Jätevedenkäsittelyhankkeiden kattama asukasmäärä 
(miljoonina)1,30,2 
(15 %)
Romania1. Uusien ja kunnostettujen puhdistamojen lukumäärä 17025 
(15 %)
2. Asianmukaisesti käsitelty jätevesi (prosentteina jäteveden 
kokonaismäärästä)6035 
(58 %)
Slovakia1. Uusien ja kunnostettujen puhdistamojen lukumäärä 6430 
(47 %)
2. Uuteen viemäriverkkoon liittymistä kuvaava avl 331 29513 883  
(4 %)
Lähde:  Tilintarkastustuomioistuimen analyysi asianomaisten toimenpideohjelmien vuotuisista täytäntöönpanokertomuksista.
24 Huomautukset
EU:n osarahoittamien 
jätevedenpuhdistamoiden 
vaikuttavuus
45 
Tilintarkastustuomioistuimen arviointi 
kattaa 28 jätevedenpuhdistamoa ja 
perustuu kahteen näkökohtaan:
a) jätevedenkäsittelyn osalta saavu -
tettu tuloksellisuustaso
b) jätevedenkäsittelyprosessissa 
syntyneen puhdistamolietteen 
käsittely.Jätevedenpuhdistamoiden 
tuloksellisuus
46 
Kotitalouksien ja teollisuuslaitosten 
jätevesiä käsittelevien puhdistamoiden 
on noudatettava purkuvesien osalta 
pitoisuusrajoja, jotka on määritetty 
niiden päästöluvissa. Päästölupa laa -
ditaan kansallisten säännösten perus -
teella. Luvan noudattaminen varmis -
tetaan säännöllisin tarkastuksin, joista 
vastaavat puhdistamoiden toimin -
nanharjoittajat. Sallittuja pitoisuuksia 
koskevat rajat ja seurannan tiheys on 
määritetty direktiivissä (ks. kohta 18). 
Myös teollisuuslaitosten on noudatet -
tava pitoisuusrajoja julkisiin viemäri -
verkkoihin johdettavien jätevesipääs -
töjen osalta.
Kuvat 2 ja 3 – Purkuvesiä (Unkari – Budapest; Tšekin tasavalta – Blansko)
Lähde:  Euroopan tilintarkastustuomioistuin.
25 Huomautukset
47 
Tilintarkastustuomioistuin tarkasti,
 – oliko jätevedenpuhdistamoiden 
purkuvesien seurannan ja laadun 
osalta noudatettu direktiivin ja/
tai kansallisten jätevesiä koskevien 
päästölupien vaatimuksia
 – olivatko viemäriverkot ja/tai 
jätevedenpuhdistamot toimineet 
asianmukaisesti rankkasateiden 
aikana
 – oliko puhdistamoiden toiminnan -
harjoittajilla varmuus siitä, että 
jätevesipäästöjä julkiseen viemäri -
verkkoon johtavat teollisuuslaitok -
set noudattavat pitoisuusrajoja
 – oliko tarkastettujen jätevedenpuh -
distamoiden kapasiteetti riittävä 
tosiasiallisten tarpeiden kannalta – olivatko jätevedenpuhdistamoi -
den toimintakulut perusteltuja 
suoritettavan käsittelyn tyypin ja 
puhdistamojen koon kannalta.
EU:n päästövaatimuksia 
noudatettiin puhdistamoissa, 
joihin vaatimuksia sovelletaan
48 
Tilintarkastustuomioistuin tutki seu -
rantaa ja päästöjä koskevien vaatimus -
ten noudattamista puhdistamoiden 
toiminnanharjoittajien vuonna 2012 
suorittamien laboratorioanalyysien 
(omatoimiset tarkistukset) perusteella. 
Analyysi osoittaa, että näytteidenoton 
tiheyden osalta kaikki puhdistamot 
yhtä lukuun ottamatta noudatti -
vat yhdyskuntajätevesidirektiivin 
vaatimuksia.
Kuvat 4 ja 5 – Vesinäytteet ja tulokset (Tšekin tasavalta – Blansko; Unkari – Budapest)
Lähde:  Euroopan tilintarkastustuomioistuin.

26 Huomautukset
49 
Tilintarkastustuomioistuin pani merkil -
le, että kolme jäsenvaltiota oli asetta -
nut pitoisuusrajat, jotka olivat joissakin 
tapauksissa direktiivissä edellytettyä 
tiukempia (ks. taulukko 7 ). Komission 
suunnitelmissa ei kertomuksen laati -
misajankohtana ollut ehdottaa direktii -
vissä asetettujen rajojen päivitystä.50 
Direktiivissä purkuvesien osalta määri -
tettyjä vaatimuksia sovellettiin 16:een 
(57 prosenttia) tarkastetuista 28 puh -
distamosta. Vaatimukset täyttyivät kai -
kissa 16 tapauksessa (ks. taulukko 8 ). 
Tarkastetuista 28 puhdistamosta 25 (89 
prosenttia) noudatti lisäksi kansallisis -
sa päästöluvissa määritettyjä rajoja.Taulukko 7Kansalliset pitoisuusrajoja koskevat säännökset, jotka olivat direktiivissä asetettuja 
vaatimuksia tiukempia
Jäsenvaltio Tiukemmat pitoisuusrajat
Tšekin tasavaltaBiokemiallista hapenkulutusta, kemiallista hapenkulutusta ja kiintoainepitoisuutta koskevat pitoisuusrajat ovat 
tiukempia ja pitoisuusrajat on määritetty myös alle 2  000 avl:n puhdistamoja varten.  
Fosforin kokonaiskuormitusrajat on määritetty myös 2  000–10  000 avl:n kapasiteetin puhdistamoiden osalta 
UnkariBiokemiallista hapenkulutusta, kemiallista hapenkulutusta ja kiintoainepitoisuutta koskevat pitoisuusrajat on 
määritetty myös alle 2  000 avl:n puhdistamoja varten.
Romania Ei tiukempia vaatimuksia kuin direktiivissä.
SlovakiaBiokemiallista hapenkulutusta, kemiallista hapenkulutusta ja kiintoainepitoisuutta koskevat pitoisuusrajat on 
määritetty myös alle 2  000 avl:n puhdistamoja varten.
Lähde:  Euroopan tilintarkastustuomioistuimen analyysi kansallisista säännöksistä.Taulukko 8Direktiivissä ja päästöluvissa määritettyjen vaatimusten mukaiset purkuvedet
JäsenvaltioTarkastettujen 
puhdistamoiden 
lukumääräYhdyskuntajätevesidirektiiviPäästöluvan 
noudattaminen Noudatettiin Ei sovelleta
Tšekin tasavalta 4 4 4
Unkari 7 3 4 7
Romania 12 4 8 9
Slovakia 5 5 5
YHTEENSÄ 28 16 12 25
Lähde:  Euroopan tilintarkastustuomioistuimen analyysi.
27 Huomautukset
51 
Tarkastuskertomuksen laatimisajan -
kohtana kaikkia direktiivin vaatimuksia 
ei sovellettu Unkarissa neljän ja Roma -
niassa kahdeksan jätevedenpuhdista -
mon tapauksessa (etenkään typen ja 
fosforin kokonaispitoisuuden osalta):
 – Unkari valitsi typen ja fosforin 
kokonaispitoisuuden osalta koko 
maan kattavat vähennystavoitteet 
eikä soveltanut rajoja yksittäisten 
puhdistamoiden tasolla (ks. kohta 
26). Asianomaisista neljästä puh -
distamosta kolmella oli tekniset 
valmiudet ravinteiden poistoon 
(kokonaistyppi ja -fosfori), joten 
niillä oli valmiudet parantaa purku -
vesien laatua, mutta tätä ei edelly -
tetty kansallisessa päästöluvassa.
 – Romanian määräaika direktiivin 
vaatimusten täyttämiselle on 
vuoden 2015 loppu yli 10  000 
avl:n taajamien osalta. Kyseisistä 
kahdeksasta puhdistamosta seit -
semässä on toteutettava lisämuu -
toksia, jotta ravinteet kyetään 
poistamaan.Ylivuotoja koskevaa tilannetta 
ei voida arvioida kvantifioitujen 
tietojen puuttuessa
52 
Ylivuotoja saattaa tapahtua rankka -
sateiden yhteydessä, jos viemäriver -
kon ja puhdistamon kapasiteetti ei 
ole riittävä. Ylivuotojen yhteydessä 
vesistöön pääsee suoraan sadeveden 
lisäksi käsittelemätöntä jätevettä, joka 
heikentää veden laatua. Tämä tilanne 
ilmenee erityisesti tapauksissa, joissa 
viemäriverkon vedenkeruujärjestelmä 
perustuu sekaviemäröintiin, jonka 
yhteydessä viemäriverkkoon kerätään 
hulevedet sekä kotitalouksien ja teolli -
suuslaitosten jätevedet (ks. kaavio 1 ). 
Tarkastetuista 28 puhdistamosta 20:n 
kohdalla (71 prosenttia) viemäriverkko 
perustui pääosin tai kokonaan sekavie -
märöintiin. Tilintarkastustuomioistuin 
tiedostaa, että joissakin tapauksissa 
kunnat eivät viemäriverkon rakentee -
seen liittyvistä teknisistä syistä pysty 
perustamaan erillistä verkkoa (jäte- ja 
sadevesien erottelu).
28 Huomautukset
53 
Direktiivin mukaan jäsenvaltioiden 
oli päätettävä ylivuodoista aiheutu -
vaa veden saastumista rajoittavista 
toimenpiteistä, joita ovat esimerkiksi 
laimentumisen21 tai vuosittain hyväk -
syttävän ylivuotojen määrän taikka 
kuivakauden jätevesivirtaamaa kos -
kevan kapasiteetin määrittäminen22. 
Tarkastetuissa jätevedenpuhdistamois -
sa oli yleensä hulevesisäiliöt, joihin 
puhdistamon kapasiteetin ylittävä osa 
hulevedestä voidaan johtaa ja varastoi -
da ja palauttaa puhdistamoon rank -
kasadejakson jälkeen. Rankkasateiden 
aiheuttamien ylivuotojen osalta tilin -
tarkastustuomioistuin havaitsi tarkas -
tetuissa 28 puhdistamossa seuraavaa: – puhdistamoiden toiminnanharjoit -
tajat olivat mitanneet ylivuodon 
määrän, joka pysyi kahdeksassa 
tapauksessa (29 prosenttia) hyväk -
syttävällä tasolla (1–5 prosentissa 
vuotuisesta jätevesivirtaamasta)
 – ylivuotoja ei toiminnanharjoitta -
jien mukaan ilmennyt 14 puhdista -
mon tapauksessa (50 prosenttia)
 – kuudessa tapauksessa (21 prosent -
tia) tietoja ei ollut saatavilla, sillä 
mittauksia ei ollut suoritettu.Kaavio 1Ylivuoto rankkasateiden aikana
© Green Learning Station, Civic Garden Center of Greater Cincinnati, ”Diagram of Combined Sewer 
System” (sekaviemäröintiä kuvaava kaavio).21 Jäteveden ja sadeveden 
määrän välinen suhde.
22 Virtaama, joka puhdistamon 
pitäisi pystyä käsittelemään 
kuivakauden eli sateettoman 
jakson aikana.
Residential 
Wastew aterBusiness
Wastew ater 
Roof &
Area
DrainsRoof &
Area
Drains 
 
Sewer Sewer
Public
Waterway Street Storm
Drains 
Treated W ater
Combined
Sewer Outfall  
 Weir Wall
Over/f_low
Structure
Flow to W astewater
Treatment Facility Comb ined Sanitary
Waste & S torm W ater Combined Sewer 
 Wastew ater
Treatment
Facility 
 
Artwork modeled after
St. Louis MS D - C lean Rivers Healthy
Communities Program ill ustration 
 
29 Huomautukset
54 
Mainittuja lukuja on kuitenkin arvi -
oitava varauksella, sillä ylivuotoa voi 
ilmetä myös viemäriverkossa, mikä 
voi vähentää jätevedenpuhdistamoon 
tulevan veden määrää. Yhdessäkään 
neljästä tarkastuskäynnin kohteena 
olleesta jäsenvaltiosta ei ollut saatavil -
la kvantifioitua tietoa viemäriverkon 
tasolla ilmenevistä ylivuodoista.
55 
Tilintarkastustuomioistuin pani merkil -
le myös, että Tšekin tasavallassa, Unka -
rissa ja Romaniassa ei ollut lakisääteisiä 
vaatimuksia ylivuotojen hyväksyttä -
vän lukumäärän tai volyymin taikka 
laimennussuhteen osalta. Slovakiassa 
sovellettiin tällaisia vaatimuksia. Vaa -
timuksissa määritettiin myös ylivuoto -
säiliöiltä vaadittava koko. Ylivuotojen 
volyymiä tai laimennussuhdetta ei 
kuitenkaan tarvitse seurata.
56 
Komissio päätti vuonna 2014 käyn -
nistää tutkimuksen, jonka yhteydessä 
arvioidaan, kuinka jäsenvaltioiden 
lainsäädännössä noudatetaan vuoden 
1991 yhdyskuntajätevesidirektiivissä 
ylivuotojen osalta määritettyjä EU:n 
vaatimuksia.Puhdistamoiden 
toiminnanharjoittajista 
85 prosenttia tarkisti paikan 
päällä pitoisuusrajojen 
noudattamisen 
teollisuuslaitoksissa
57 
Teollisuuslaitokset voivat johtaa 
jätevetensä julkiseen viemäriverkkoon 
jätevedenpuhdistamossa tapahtuvaa 
käsittelyä varten. Yhdyskuntajäteve -
sidirektiivin mukaan jäsenvaltioiden 
oli säänneltävä jätevesien johtamista 
ennalta ja/tai annettava erityislupa.
58 
Teollisuuslaitosten on noudatettava 
tiettyjen saastuttavien aineiden osalta 
pitoisuusrajoja. Näin pyritään varmis -
tamaan, että tietyt saastuttavat aineet 
eivät haittaa käsittelyprosesseja ja että 
jätevedenpuhdistamoiden päästöt 
eivät sisällä ympäristöä vahingoittavia 
aineita. Säännökset vaihtelevat jäsen -
valtioittain: Unkarissa ja Romaniassa 
on asetettu rajat useille parametreille 
ja Tšekin tasavallassa ja Slovakiassa 
asetetut rajat ovat vain ohjeellisia 
muiden paitsi erityisen vaarallisten 
aineiden kohdalla. Viemäriverkon/
jätevedenpuhdistamon toiminnanhar -
joittaja määrittää lopulta pitoisuusrajat 
toimintasäännöissään.
30 Huomautukset
59 
Viemäriverkon toiminnanharjoittajan 
ja yksittäisen teollisuuslaitoksen välistä 
suhdetta säännellään sopimuksella, 
jossa voidaan asettaa myös lainsää -
dännössä edellytettyä tiukemmat 
pitoisuusrajat.
60 
Tšekin tasavallassa, Unkarissa ja 
Romaniassa (ks. taulukko 9 ) jätevesiä 
julkiseen viemäriverkkoon johtavien 
teollisuuslaitosten on lainsäädännön 
mukaan tarkistettava päästönsä itse. 
Tulokset toimitetaan yleensä toimin -
nanharjoittajalle. Romaniassa ei ole 
lakisääteistä vaatimusta tulosten ra -
portoinnista23, mutta puhdistamoiden 
toiminnanharjoittajat voivat sisällyttää 
tällaisen vaatimuksen sopimuksiin.61 
Tilintarkastustuomioistuin panee 
merkille, että jätevedenpuhdistamon 
toiminnanharjoittajalla on kaksi tapaa 
arvioida teollisuuslaitosten suorit -
tamien tarkistusten luotettavuutta 
(ks.  taulukko 9 ):
 – teollisuuslaitosten vesinäytteet on 
analysoitava akkreditoiduissa labo -
ratorioissa: kansallisiin säännöksiin 
ei sisälly tällaista vaatimusta, mut -
ta toiminnanharjoittaja voi sisällyt -
tää vaatimuksen teollisuuslaitosten 
kanssa tehtäviin sopimuksiin
 – toiminnanharjoittaja suorittaa 
tarkistukset paikan päällä: tällainen 
vaatimus sisältyy Tšekin tasaval -
lassa, Romaniassa ja Slovakiassa 
sovellettaviin säännöksiin.23 Lääke- ja eläinlääkintäalan 
laboratorioita ja yksiköitä 
lukuun ottamatta.Taulukko 9Kansalliset säännökset viemäriverkkoon johdettavia teollisuusjätevesiä koskevista 
tarkistuksista
JäsenvaltioTeollisuuslaitosten on suoritettava 
tarkistukset itseTarkistukset on tehtävä 
akkreditoiduissa laboratorioissaPuhdistamoiden 
toiminnanharjoittajien on 
suoritettava tarkistukset paikan 
päällä teollisuuslaitoksissa
Tšekin tasavalta Kyllä EiKyllä  
(tarkistusten tiheyttä ei ole määritetty)
Unkari KylläEi (tietyntyyppisiä laitoksia lukuun 
ottamatta)Ei
Romania Kyllä EiKyllä  
(tarkistusten tiheyttä ei ole määritetty)
Slovakia Ei EiKyllä  
(tarkistusten vähimmäistiheys on 
määritetty)
Lähde:  Tilintarkastustuomioistuimen analyysi kansallisista säännöksistä.
31 Huomautukset
62 
Tilintarkastustuomioistuimen puhdis -
tamokohtaisista teollisuuspäästöjen 
aiheuttajista poimittuun otokseen 
kohdistama arviointi perustui toimin -
nanharjoittajien omiin laboratorioana -
lyyseihin sekä toiminnanharjoittajien 
teollisuuspäästöjen aiheuttajilta saa -
miin analyyseihin. Tilintarkastustuo -
mioistuin perehtyi myös mahdollisia 
sakkoja koskeviin tietoihin.
63 
Tilintarkastustuomioistuimen tarkas -
tamista 28 jätevedenpuhdistamosta 
26 käsitteli teollisuuden jätevesipääs -
töjä. Kyseisistä 26 puhdistamosta 22:n 
tapauksessa toiminnanharjoittajat suo -
rittivat tarkistuksia paikan päällä. Lo -
puista neljästä puhdistamosta kolmen 
kohdalla toiminnanharjoittajat toimit -
tivat teollisuuspäästöjen aiheuttajien 
omien tarkistusten tulokset analysoita -
vaksi akkreditoituihin laboratorioihin.
64 
Jos teollisuuslaitos ylittää sille asetetut 
pitoisuusrajat, puhdistamon toimin -
nanharjoittajat määräävät sille sakon: 
Unkarissa ja Romaniassa sakko (jonka 
määrä vaihtelee saastuttavan aineen 
mukaan) määritetään kansallisessa 
lainsäädännössä, mutta Tšekin tasa -
vallassa ja Slovakiassa pitoisuusrajo -
jen ylittämisestä määrättävä maksu 
määritetään toiminnanharjoittajan ja 
teollisuuslaitoksen välisessä sopimuk -
sessa. Unkarissa ja Romaniassa sakko 
perustuu saastuttavan aineen mää -
rään24 (vuoden kuluessa suoritettavien) 
kahden eri mittauksen välisenä aikana, 
mutta Tšekin tasavallassa ja Slova -
kiassa mitattu määrä viittaa yleensä 
mittauspäivän saastepäästöön25. Tilin -
tarkastustuomioistuin katsoo, että täl -
laisissa tapauksissa maksettava määrä 
on todennäköisesti pieni ja varoittava 
vaikutus jää vähäiseksi.Noin kolmasosa tarkastetuista 
jätevedenpuhdistamoista on 
liian suuria
65 
Tilintarkastustuomioistuin arvioi avl:na 
ilmaistua kapasiteetin käyttöastetta 
(eli puhdistamon kapasiteettia käsitellä 
tiettyä saastekuormitusta)26, ja havaitsi, 
että tarkastetuista 28 puhdistamos -
ta yhdeksän (32 prosenttia) käyttää 
kapasiteetistaan alle 50:tä prosenttia 
(ks.  kaavio 2 ). Yhdeksän muuta puh -
distamoa (32 prosenttia) käyttää kapa -
siteetistaan 51–60 prosenttia. Tämä on 
ongelma erityisesti Romaniassa, missä 
12 puhdistamosta kahdeksan hyödyn -
tää kapasiteettiaan alle 50-prosentti -
sesti. Niukkoja taloudellisia resursseja 
ei ole tehokasta käyttää sellaisia puh -
distamoita koskeviin investointeihin, 
joilla on huomattava ylikapasiteetti. 
Tämä pätee sekä EU:n että kansallisiin 
resursseihin.
66 
Tilintarkastustuomioistuimen erään 
toisen indikaattorin osalta suoritta -
ma arviointi vahvistaa tämän arvion: 
tarkastetuista 28 puhdistamosta 16 
(57 prosenttia) käytti hydraulisesta 
kapasiteetistaan (litroina sekunnissa 
ja/tai kuutiometreinä tunnissa ilmaistu 
virtaama) alle 60:tä prosenttia. Tämä 
arviointi perustui vertailuun veden vir -
taaman (m3) ja puhdistamon keskimää -
räisen kapasiteetin välillä (kuivakauden 
aikana)27.24 Tämä vastaa hyväksytyn rajan 
ylittävää päästöosuutta 
(päästöjen volyymi kerrottuna 
pitoisuudella, joka ilmaistaan 
milligrammoina litraa kohti).
25 Sopimuksissa yksilöidään 
yleensä vakiopituinen 
ajanjakso (joka vaihtelee 
sopimuksesta riippuen 
viidestä päivästä 30 päivään) 
tapauksissa, joissa 
pitoisuusrajojen ylittämisen 
tarkkaa ajanjaksoa ei kyetä 
määrittämään.
26 Vuodessa tosiasiallisesti 
käsitellyn (avl:na ilmaistun) 
saastekuormituksen ja 
puhdistamon käsiteltävissä 
olevan saastekuormituksen 
välinen vertailu (ks. liite II , 
palsta ”suunniteltu 
kapasiteetti avl:na”).
27 Virtaama saattaa sisältää 
jäteveden lisäksi myös 
puhdasta vettä (eli sadevettä 
ja pohjavettä, joita ei tarvitse 
käsitellä), joten puhtaan veden 
osuus otettiin huomioon 
kapasiteetin käyttöasteen 
arvioinnissa.
32 Huomautukset
67 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi 
lisäksi, että tarkastetuista 28 puhdista -
mosta 22:ssa (79 prosenttia) puhtaan 
veden (sade- ja pohjaveden) osuus 
virtaaman kokonaismäärästä on yli 
30 prosenttia (32–85 prosenttia). 
Tämä nostaa hydraulisen kapasiteetin 
käyttöastetta: puhdas vesi sisältyy vir -
taamaan, mutta ei tarvitse käsittelyä. 
Tältä osin
 – tilintarkastustuomioistuin tie -
dostaa, että jätevedenpuhdista -
moihin saattaa kulkeutua jonkin 
verran sadevettä, koska sekavie -
märöintiverkkoja ei voida välttä -
mättä korvata erillisillä verkoilla 
(ks. kohta 52) – pohjaveden imeytymistä voidaan 
kuitenkin vähentää kunnostamalla 
verkkoa palauttamalla verkkojen 
ja tarkastuskaivojen vesitiiviys. 
Jos nämä rakennustyöt otettai -
siin huomioon puhdistamoiden 
suunnittelussa, puhdistamoilta 
vaadittavaa hydraulista kapasiteet -
tia voitaisiin pienentää – joissakin 
tapauksissa jopa huomattavasti 
(ks. laatikko 2 ).Kaavio 2Kapasiteetin käyttöaste avl:na ilmaistuna
Lähde:  Euroopan tilintarkastustuomioistuimen analyysi.51–60 %
>60 %
Puhdistamoiden lukumäärä<50 %Romania
Slovakia
Unkari
Tšekin 
tasavalta
12 10 8 6 4 2 0
33 Huomautukset
68 
Suurimmalla osalla puhdistamoista 
on suunnitelma viemäriverkon piiriin 
kuuluvien henkilöiden lukumäärän 
tulevaa kasvua varten, mutta uusien 
liittymien määrä on pieni eikä siten 
muuta kapasiteetin käyttöastetta 
huomattavasti. Teollisuustoiminta voi 
pitkällä aikavälillä yhä kasvaa, mutta 
oletuksena on, että uusilla teolli -
suuslaitoksilla tulee olemaan omat 
jätevedenkäsittelyjärjestelmät.Tiettyjä toimintakuluja on 
varaa pienentää
69 
Toimintakulut28 voivat olla indikaattori 
yhteisrahoitettujen omaisuuserien 
toiminnan tehokkuudesta, ja niillä on 
merkitystä vedenhinnoittelun kannal -
ta. Tästä syystä tilintarkastustuomiois -
tuin vertasi vuoden 2012 toimintaku -
luja tarkastetuista 28 puhdistamosta 
saatujen kirjanpitotietojen perusteella.28 Seuraavista kuluista 
muodostuva kokonaismäärä: 
työvoimakustannukset, 
materiaalikustannukset 
(kemikaaleista aiheutuvat 
kustannukset mukaan 
luettuna), 
energiakustannukset, lietteen 
kuljetus- ja 
sijoituskustannukset ja muut 
kustannukset. Menoluokassa 
”muut kustannukset” otettiin 
huomioon ainoastaan 
ulkoistetut 
ylläpitokustannukset ja 
laboratorioanalyysikustannuk -
set. Esimerkiksi poistoja ei 
otettu huomioon.Kuva 6 – Osa infrastruktuurista on vain harvoin käytössä (Romania – Galati)
Lähde:  Euroopan tilintarkastustuomioistuin.
Esimerkki puhdistamon kautta kulkevasta huomattavasta pohjaveden määrästä
Erään Romaniassa toimivan puhdistamon hydraulisen kapasiteetin käyttöaste vaihtelee 60 ja 85 prosentin 
välillä. Noin puolet puhdistamoon tulevasta vedestä on kuitenkin pohjavettä, jota ei tarvitse käsitellä. Jos 
viemäriverkko olisi vesitiiviimpi, viemäriverkkoon pääsisi vähemmän pohjavettä ja hydraulisen kapasiteetin 
käyttöaste laskisi noin 40 prosenttiin. Vertailun vuoksi voidaan todeta, että joidenkin otokseen kuuluneiden 
puhdistamoiden tapauksessa kokonaisvirtaaman pohjavesipitoisuus oli vain 10–20 prosenttia.Laatikko 2
34 Huomautukset
70 
Toimintakuluihin vaikuttaa suoritet -
tavan käsittelyn tyyppi (tehokkaampi 
käsittely merkitsee korkeampia kuluja) 
ja puhdistamon koko. Vertailu osoittaa 
kuitenkin, että puhdistamoiden välillä 
on merkittäviä eroja (ks. kaavio 3 ).Kaavio 3Puhdistamokohtaiset toimintakulut (euroa/avl)
Huom:  Kaksi puhdistamoa jätettiin arvioinnin ulkopuolelle, koska niiden osalta oli havaittavissa vertailua vääristäviä tekijöitä.
Puhdistamot, jotka suorittivat tehokkaampaa käsittelyä, mutta eivät noudattaneet direktiivin pitoisuusrajoja, sisällytettiin luokkaan ”biologinen 
käsittely”.
Lähde:  Euroopan tilintarkastustuomioistuimen analyysi.euroa/avl.
JätevedenpuhdistamotEnsimmäinen kvartiiliMediaaniKolmas kvartiili
ZYX WVUTSRQPONMLKJI HGFEDCBA25
20
15
10
5
0EsikäsittelyBiologinen käsittelyTehokkaampi käsittely/jälkikäsittely
71 
Tilintarkastustuomioistuin panee 
merkille, että toimintakuluja on varaa 
pienentää useiden tarkastuskohteena 
olleiden puhdistamoiden tapauksessa, 
kuten seuraavista esimerkeistä käy 
ilmi:
 – Tarkastetuissa 28 puhdistamossa 
havaittiin huomattavaa hintavaih -
telua lietteen kuljetus- ja sijoitus -
kustannusten osalta. Yhdeksässä tapauksessa kustannukset olivat 
yli 100  euroa tonnilta kuiva -ai-
netta, ja kuudessa tapauksessa 
kustannukset vaihtelivat 50  eu-
rosta 100  euroon tonnilta. Tämän 
kustannustekijän hinnalla on huo -
mattava vaikutus, sillä sen osuus 
puhdistamon toimintakulujen 
kokonaismäärästä voi olla merkit -
tävä (keskimäärin noin kymmenen 
prosenttia, mutta ääritapauksissa 
jopa 30–50 prosenttia).
35 Huomautukset
 – Energian osuus on keskimäärin 
noin 30 prosenttia tarkastettujen 
28 puhdistamon kulujen kokonais -
määrästä. Puolessa tapauksista 
puhdistamot käyttivät jätevesilie -
tettä energiantuotantoon, yleensä 
anaerobisen mädätyksen avulla. 
Kyseisistä tapauksista useimmissa 
energian osuus kokonaiskuluis -
ta jäi 30 prosentin keskiarvon 
alapuolelle.
 – Tältä osin Euroopan ympäristö -
keskus totesi vuonna 2014 julkai -
semassaan raportissa29, että jos 
eri puolilla Eurooppaa mitattaisiin 
vesilaitosten tuloksellisuutta 
indikaattoreiden avulla, saataisiin 
huomattavasti parempi käsitys toi -
mintaan liittyvistä resurssitehok -
kuushaasteista. Tällaisten indikaat -
toreiden vertailu voisi muodostaa 
pohjan vertailututkimukselle.Jätevedenpuhdistamoiden 
tuottaman lietteen käyttö
72 
Jäteveden käsittelyn seurauksena 
syntyy puhdistamolietettä. Puhdista -
moliete on jätedirektiivin30 mukaista 
jätetuotetta. Direktiivin mukaan jäte -
tuotteen uudelleenkäyttö, kierrätys 
tai hyödyntäminen on suositeltavaa 
kaatopaikalle sijoittamisen, jätteenpol -
ton tai loppusijoituksen sijaan 31. EU 
kannustaa puhdistamolietteen käyt -
töön lannoitteena maataloudessa.29 Tekninen raportti nro 5/2014 
Performance of water utilities 
beyond compliance.
30 Euroopan parlamentin ja 
neuvoston direktiivi 2008/98/
EY, annettu 19 päivänä 
marraskuuta 2008, jätteistä ja 
tiettyjen direktiivien 
kumoamisesta (EUVL L 312, 
22.11.2008, s. 3).
31 Jätehierarkia perustuu 
direktiivin 2008/98/EY 
4 artiklaan.
Kuva 7 – Puhdistamolietettä (Tšekin tasavalta – Blansko)
Lähde:  Euroopan tilintarkastustuomioistuin.

36 Huomautukset
73 
Tilintarkastustuomioistuin tutki,
 – käytettiinkö liete sijoittamisen 
sijasta uudelleen
 – olivatko jätevedenpuhdistamoiden 
toiminnanharjoittajat noudatta -
neet pitoisuusrajoja tiettyjen puh -
distamolieteparametrien, etenkin 
raskasmetallipitoisuuksien, osalta
 – oliko komissio pannut täytäntöön 
tilintarkastustuomioistuimen tältä 
osin aiemmin antamat suositukset.
Kolmessa jäsenvaltiossa 
neljästä puhdistamoliete 
käytettiin sijoittamisen sijasta 
uudelleen
74 
Tilintarkastustuomioistuin arvioi tar -
kastetuissa 28 puhdistamossa vuonna 
2012 tuotettua lietemäärää32. Arviointi 
perustui toiminnanharjoittajien ja 
jätehuoltoyritysten välillä tehtyihin 
sopimusjärjestelyihin ja relevanttei -
hin kirjanpitotietoihin. Tarkastuksen 
yhteydessä ei tehty käyntejä jätehuol -
toyrityksiin, jotka keräsivät tuotetun 
lietteen asianmukaiseen käsittelyyn.
75 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, 
että Tšekin tasavallassa, Unkarissa ja 
Slovakiassa puhdistamoilla oli yleen -
sä sopimus yhden tai useamman 
jätehuoltoyrityksen kanssa. Jätehuol -
toyritykset joko käsittelivät lietteen 
itse tai siirsivät sen muille käyttäjille. 
Sopimusten perusteella jätehuoltoyri -
tykset käyttivät lietteen useimmiten 
kompostointiin, uudelleenistutukseen 
tai biokaasujen tuotantoon.76 
Romaniassa tarkastetuista 12 puhdis -
tamosta 11:n tapauksessa tuotettu 
liete sijoitetaan kaatopaikalle ja/tai 
pidetään puhdistamossa. Lietteen va -
rastointi puhdistamoon ei ole kestävä 
ratkaisu pitkällä aikavälillä.
77 
Romanian kansallisen jätehuol -
tostrategian (2003–2013) mukaan 50 
prosenttia lietteestä on käytettävä 
maataloudessa tai poltettava vuoteen 
2020 mennessä. Romanian viranomai -
set esittivät helmikuussa 2012 uuden 
puhdistamolietteen käsittelyä kos -
kevan strategian, jota ei kuitenkaan 
ollut hyväksytty vielä tarkastuksen 
toimittamisajankohtana.
78 
Jäsenvaltiot toimittivat komissiolle 
tietoja puhdistamolietteen käytöstä 
vuoden 2012 lopun tilanteen mukaan. 
Nämä tiedot vahvistavat, että uudel -
leenkäyttö on suosituin muoto kolmes -
sa neljästä tarkastuskäynnin kohteena 
olleesta jäsenvaltiosta (ks. kaavio 4 ).32 Neljässä jäsenvaltiossa 
tarkastetuissa 
jätevedenpuhdistamoissa 
tuotetun lietteen osuus 
lietteen kokonaistuotannosta 
on Tšekin tasavallassa 0,78 
prosenttia, Unkarissa 45 
prosenttia, Romaniassa 
52 prosenttia ja Slovakiassa 
kymmenen prosenttia.
37 Huomautukset
Asetettuja pitoisuusrajoja 
noudatettiin useimmissa 
tapauksissa
79 
Puhdistamolietedirektiivissä käsitel -
lään lietteen käyttöä maatalousmaa -
han. Direktiivin mukaan jätevedenpuh -
distamoiden toiminnanharjoittajien 
on valvottava33 lietteen koostumusta, 
jotta pitoisuusrajojen noudattamisesta 
saadaan varmuus etenkin raskasmetal -
lien osalta.
80 
Kansalliset säännökset voivat myös olla 
puhdistamolietedirektiivissä edellytet -
tyä vaativampia ja sisältää enemmän 
parametrejä ja tiukemmat rajat. Niissä 
saatetaan myös asettaa tiukemmat pi -
toisuusrajat, joita sovelletaan lietteen 
käyttöön muutoin kuin maatalous -
maassa. Tilintarkastustuomioistuimen 
analyysi kansallisesta lainsäädännöstä 
osoittaa, että – kun lietettä käytetään maatalou -
dessa, kansallisessa lainsäädän -
nössä asetetut rajat ovat kaikissa 
neljässä jäsenvaltiossa tiukemmat 
kuin puhdistamolietedirektiivissä; 
kaikki neljä jäsenvaltiota asettavat 
rajoja myös muille parametreille, 
esimerkiksi arsenikkipitoisuudelle
 – kun lietettä käytetään kompostin 
tuottamiseen, Tšekin tasavallassa 
ja Slovakiassa sovelletaan tekni -
siä normeja, joiden yhteydessä 
asetetaan rajat lietteen käytölle 
kompostin valmistuksessaKaavio 4Puhdistamolietteen käyttö ilmaistuna prosenttiosuutena tuotetun lietteen 
kokonaismäärästä (tilanne 31.12.2012)
Huom:  Tšekin tasavallassa käytettiin vuonna 2012 lietteestä noin 32 prosenttia kompostin tuottamiseen (luokka: uudelleenkäyttö: muut). Slova -
kiassa vuonna 2012 tuotetusta lietteestä 63 prosenttia käytettiin kompostin tuottamiseen (luokka: uudelleenkäyttö maaperään ja maatalouteen). 
Romaniassa luokkaan ”sijoittaminen: muut” kuuluu tilapäinen varastointi puhdistamossa.
Lähde:  Tilintarkastustuomioistuimen analyysi jäsenvaltioiden komissiolle toimittamista tiedoista.2 %Loppukäsittely: muutLoppukäsittely: polttaminenSijoittaminen: maaperäUudelleenkäyttö: muutUudelleenkäyttö:
maaperä ja maatalousTšekin 
tasavalta
Slovakia
Unkari
Romania
100 % 80 % 60 % 40 % 20 % 0 %71 %
21 %
14 %22 %
65 %
63 %
33 Direktiivin 86/278/ETY 
9 artiklassa ja liitteessä 2 
yksilöidään parametrit, 
pitoisuusrajat ja vuosittain 
laboratorioanalyysiä 
edellyttävien otosten 
lukumäärä.
38 Huomautukset
 – kaatopaikalle sijoittamisen osalta 
neuvoston päätöksessä34 vuodel -
ta 2002 asetetaan suotautumisen 
raja -arvot kaatopaikalle hyväksyttä -
välle jätteelle. Tilintarkastustuomio -
istuin panee merkille, että Tšekin 
tasavallan säännösten mukaan 
kaatopaikalle ei saa sijoittaa bio -
hajoavaa jätettä, joka ei ole yhdys -
kuntajätettä, eikä nestemäistä tai 
nestettä vapauttavaa jätettä (johon 
myös liete lukeutuu)35. Kaatopaikal -
le sijoittaminen on sallittu Unkaris -
sa, Romaniassa ja Slovakiassa.81 
Puhdistamolietettä voidaan käyttää 
syöttömateriaalina kompostin tuotta -
misessa. Siksi tilintarkastustuomiois -
tuin analysoi myös säännökset, joita 
sovelletaan kompostin käyttöön. 
Tilintarkastustuomioistuin toteaa, että 
tilanne vaihtelee jäsenvaltioittain, sillä 
tällä hetkellä ei ole EU:n tasolla asetet -
tuja pitoisuusrajoja (ks. taulukko 10 ).34 Direktiivin 1999/31/EY 16 
artiklan ja liitteen II mukaisista 
perusteista ja menettelyistä 
jätteen hyväksymiseksi 
kaatopaikoille 19 päivänä 
joulukuuta 2002 tehty 
neuvoston päätös 2003/33/EY 
(EYVL L 11, 16.1.2003, s. 27).
35 Vyhláška 294/2005 Sb (asetus 
294/2005 Sb) .
36 Assessment of feasibility of 
setting bio -waste recycling 
targets in the EU, including 
subsidiarity aspects, 
loppuraportti 31.3.2011. 
Raportin perustana on 
puitesopimus ENV.G.4/
FRA/2008/0112. Raportin laati 
Vito vision on technology 
yhteistyössä Bio Intelligence 
Servicen ja ARCADIS -yrityksen 
kanssa.Taulukko 10Kompostin pitoisuusrajoja koskevat säännökset
Tšekin tasavalta Unkari Romania Slovakia
Kyllä
– maatalousmaahan sijoitettava 
komposti
– uudelleenistutukseen käytettävä 
komposti
– lannoitteena markkinoitava 
kompostiKyllä
– lannoitteena markkinoitava 
komposti
ei sääntöjä uudelleenistutuksen 
tai muuta kuin maatalousmaata 
koskevan käytön osalta Ei Kyllä
– lannoitteena markkinoitava 
komposti
ei sääntöjä uudelleenistutuksen 
tai muuta kuin maatalousmaata 
koskevan käytön osalta
Lähde:  Euroopan tilintarkastustuomioistuimen analyysi kansallisista säännöksistä.
82 
Tilintarkastustuomioistuin tutki pitoi -
suusrajojen noudattamista 28 puhdis -
tamossa niiden toiminnanharjoittajien 
vuonna 2012 suorittamien laborato -
rioanalyysien perusteella. Analyysi 
osoittaa, että tapauksissa, joissa 
pitoisuusrajat olivat olemassa (ks. kohta 
80), niitä sovellettiin kaikissa puhdista -
moissa Tšekin tasavallassa, Unkarissa ja 
Slovakiassa. Romaniassa pitoisuusrajoja 
noudatettiin yhdessä puhdistamossa 
kolmesta (33 prosenttia), kun lietettä 
käytettiin maatalousmaahan. Kahden 
muun puhdistamon tapauksessa ana -
lyysit eivät kattaneet kaikkia paramet -
rejä. Kuusi (86 prosenttia) seitsemästä 
lietettä kaatopaikoille lähettävästä 
puhdistamosta ei lisäksi noudattanut 
kuiva -ainepitoisuudelle asetettuja rajo -
ja. Seitsemästä puhdistamosta kolmen 
(43 prosenttia) tapauksessa analyysit 
eivät kattaneet kaikkia parametrejä.83 
Jos lietteen ja kompostin käyttöä 
tiettyihin käyttötarkoituksiin (uu -
delleenistutus, käyttö muuhun kuin 
maatalousmaahan) ei ole rajoitettu, 
maaperän laatu voi olla uhattuna ja 
sen seurauksena myös veden laatu 
huuhdevesien ja vedenpoiston myötä. 
Lannoitteena markkinoitavasta kom -
postista ei ole myöskään määritetty 
EU:n laajuisia kriteereitä. Tämä merkit -
see, että yhtäläistä ympäristönsuojelun 
tasoa ei kyetä varmistamaan koko EU:n 
alueella. Komission lukuun tehdystä 
tutkimuksesta käy lisäksi ilmi, että 
joissakin maissa ilmennyt kompostin 
heikko laatu on yksilöity pääasialliseksi 
markkinakehityksen esteeksi36.
39 Huomautukset
37 Erityiskertomus nro 3/2009 
”Jätevesien käsittelyyn 
liittyvien 
rakennetoimimenojen 
vaikuttavuus ohjelmakausilla 
1994–1999 ja 2000–2006” 
(http://eca.europa.eu ).
38 SWD(2014) 209 final, 2. 
heinäkuuta 2014 Ex-post 
evaluation of five Waste 
Stream Directives.
39 Euroopan parlamentin ja 
neuvoston asetus 
(EY) N:o 2003/2003, annettu 
13 päivänä lokakuuta 2003, 
lannoitteista (EUVL L 304, 
21.11.2003, s. 1).
40 Evaluation of Regulation (EC) 
2003/2003 relating to 
fertilisers, loppuraportti, 
marraskuu 2010. Raportin laati 
komissiolle Centre for Strategy 
and Evaluation Services 
-tutkimuskeskus.
41 Myrkylliset synteettiset 
kemikaalit.
Puhdistamolietedirektiivin 
päivityksen edellytyksenä 
on, että komissio tarkistaa 
lannoiteasetusta
84 
Tilintarkastustuomioistuin suositti 
erityiskertomuksessaan nro 3/200937, 
että komission olisi arvioitava, onko 
puhdistamolietedirektiivin tarkistus 
ajankohtainen. Komissio arvioi katta -
vasti38 useat jätevirtaa koskevat direk -
tiivit, myös puhdistamolietedirektiivin, 
määrittääkseen säädösperustan tar -
koituksenmukaisuuden. Vuonna 2014 
suoritetussa arvioinnissa todettiin, että 
puhdistamolietedirektiivin relevanttius 
on sen nykymuodossa kyseenalainen. 
Direktiivissä määritettyjä standardeja 
ja vaatimuksia ei liki 30 vuoden aikana 
ole kertaakaan tarkistettu tai päivitet -
ty. Arvioinnissa todetaan niin ikään, 
että mahdolliset tulevat direktiivin 
tarkistuspäätökset on tehtävä vasta 
tarkistetun lannoiteasetuksen hyväk -
symisen jälkeen39.85 
Vuonna 2010 nykyisen lannoiteasetuk -
sen toiminnasta suoritetussa jälkiarvi -
oinnissa40 todettiin, että asetusta olisi 
laajennettava kattamaan epäorgaanis -
ten lannoitteiden lisäksi myös orgaa -
niset lannoitteet ja maanparannusai -
neet. Arvioinnissa ehdotettiin myös 
ylärajojen asettamista lannoitteissa 
oleville epäpuhtauksille. Komissio har -
kitsee lannoiteasetuksen tarkistuksen 
ehdottamista vuonna 2015.
86 
Komission yhteinen tutkimuskeskus 
esitti vuonna 2012 koko Euroopan 
kattavan vertailun tulokset. Vertailu 
koski tiettyjen aineiden esiintyvyyttä 
ja pitoisuuksia puhdistamolietteessä. 
Raportin mukaan ei ole tieteellistä 
näyttöä sille, että tavanomaisille or -
gaanisille epäpuhtauksille tai uuden -
laisille epäpuhtauksille olisi tarpeen 
asettaa uusia raja -arvoja. Poikkeuksen 
muodostavat perfluorialkyyliaineet41.Kuva 8 – Testien suorittamiseen puhdistamossa (Unkari – Szeged) käytetyt laboratoriolaitteet
Lähde:  Euroopan tilintarkastustuomioistuin.

40 Huomautukset
87 
Muissa tieteellisissä julkaisuissa ja 
tutkimuksissa42 viitataan mikromuovei -
hin liittyviin potentiaalisiin riskeihin. 
Mikromuoveja voidaan poistaa jonkin 
verran jätevedenpuhdistamoissa, 
jolloin poistetut osat päätyvät liettee -
seen. Kun liete sijoitetaan maaperään, 
mikromuoveja saattaa päätyä vesiym -
päristöön maaperästä tulevan huuhde -
veden kautta.
88 
Kompostoinnin osalta tilintarkastus -
tuomioistuin suositti erityiskertomuk -
sessaan nro 20/201243, että komissio 
laatisi yhdessä jäsenvaltioiden kanssa 
EU:n laatustandardit kompostimark -
kinoiden kehittämistä silmällä pitäen. 
Komission yhteinen tutkimuskeskus 
julkaisi vuoden 2014 alussa teknisen 
ehdotuksen jätevaiheen päättymistä 
koskeviksi kriteereiksi44 biohajoavalle 
jätteelle, joka käsitellään biologisesti. 
Tutkimuksessa ehdotettiin kuitenkin, 
että puhdistamolietettä ei luettaisi 
komposti- ja mädätysmateriaalik -
si. Nähtäväksi jää, sisältääkö tuleva 
lannoiteasetuksen tarkistusta koskeva 
ehdotus esitetyt kriteerit, ja miten ne 
mahdollisesti esitetään. Nähtäväksi jää 
niin ikään, sisällytetäänkö asetuseh -
dotukseen mekanismi, jonka avulla 
asetuksen piiriin otetaan vaiheittain 
luokat (kuten puhdistamoliete), joita 
tekninen ehdotus ei kata.EU:n osarahoittamien 
jätevedenpuhdistamoiden 
taloudellinen kestävyys
89 
Kustannusten kattaminen muodos -
taa keskeisen tekijän vesipalveluiden 
talou  dellisen kestävyyden varmista -
miselle. Taloudellinen kestävyys on 
varmistettu, kun palvelun tarjoami -
sesta kertyvät tulot riittävät katta -
maan toiminta- ja ylläpitokulut sekä 
pääomakustannukset, jolloin inves -
toinnit voidaan uusia. Vesipolitiikan 
puitedirektiivissä (9 artikla) kehotettiin 
jäsenvaltioita varmistamaan vuoteen 
2010 mennessä, että veden käytön eri 
sektorit osallistuvat riittävästi vesi -
palveluista aiheutuvien kustannusten 
kattamiseen. Jätevesipalveluiden 
käyttäjät osallistuvat kustannusten 
kattamiseen veden hinnoittelupolitii -
kan kautta. Lisäksi saastuttaja maksaa 
-periaate45 tarkoittaa, että saastuttajat 
(tässä tapauksessa jätevesipäästöjen 
aiheuttajat, kuten kotitaloudet ja teol -
lisuuslaitokset) ovat vastuussa aiheut -
tamastaan saastumisesta, joten niiden 
on vastattava saastumisen vähentä -
misestä aiheutuvista kustannuksista 
(tässä tapauksessa jäteveden käsittelyn 
avulla).
90 
Vesi ei ole tavanomainen kaupallinen 
tuote, vaan hinnoittelu tapahtuu ta -
vallisesti kansallisessa lainsäädännössä 
määritettyjen hinnanmuodostusmeka -
nismien avulla.42 Ks. esimerkiksi: 1) 
pilottitutkimus, 
Alfred -Wegener -Institut, 
lehdistötiedote 30.10.2014 
(www.awi.de ) ja 2) tieteellinen 
julkaisu mikromuovien 
vesiympäristöille 
aiheuttamasta 
potentiaalisesta riskistä, 
29.9.2013 www.stowa.nl  
(Stichting Toegepast 
Onderzoek Waterbeheer).
43 Erityiskertomus nro 20/2012 
”Onko yhdyskuntajätehuollon 
infrastruktuurihankkeiden 
rahoitus rakennetoimista 
vaikuttava tapa auttaa 
jäsenvaltioita saavuttamaan 
EU:n jätepolitiikan tavoitteet?” 
(http://eca.europa.eu ).
44 Kriteerit, jotka tietyn jätteen 
on täytettävä, jotta sitä ei enää 
luokitella jätteeksi.
45 Euroopan unionin toiminnasta 
tehty sopimus (konsolidoitu 
versio), 191 artiklan 2 kohta.
41 Huomautukset
91 
Jätevedenhinnoittelun yhteydessä 
jäsenvaltiot saattavat ottaa huomioon 
yhteiskunnalliset, ympäristöön liittyvät 
ja taloudelliset vaikutukset46 pyrkies -
sään varmistamaan, että vesipalve -
luiden hinnat pysyvät kohtuullisella 
tasolla. Komission ohjeissa47 määrite -
tään yleisesti hyväksyttäväksi osuu -
deksi neljä prosenttia kotitalouksien 
tuloista. Vesilaskun (juoma- ja jätevesi) 
kokonais  osuus kotitalouksien tuloista 
saisi siis olla enintään neljä prosenttia.
92 
Komission ohjeissa48 edellytettiin sekä 
ohjelmakaudella 2000–2006 että ohjel -
makaudella 2007–2013, että vedenhin -
noittelu kattaa vähintään toiminta- ja 
ylläpitokulut sekä huomattavan osan 
omaisuuseristä tehtävistä poistoista. 
Poistojen voidaan katsoa ennakoivan 
infrastruktuurin uusimisesta tulevai -
suudessa aiheutuvia kuluja.
93 
Ohjelmakaudella 2014–2020 kustan -
nusten kattamisen periaatteesta tuli 
pakollinen: ennalta asetetut ehdot oli 
täytettävä. Tämä tarkoittaa, että ohjel -
makauden 2014–2020 toimenpideoh -
jelmien hyväksyminen edellyttää, että 
eri vedenkäyttäjät osallistuvat riittäväl -
lä osuudella vesipalveluista aiheutu -
vien kustannusten kattamiseen. 
”Riittävän” osuuden määrittely jää 
kuitenkin jäsenvaltioiden harkintaan.94 
Tilintarkastustuomioistuin tutki,
 – kattoiko jätevedenhinnoittelu 
omaisuuserien poisto-, toiminta- ja 
ylläpitokulut
 – oliko jätevesimaksuissa korottami -
sen varaa tapauksissa, joissa toi -
minta- ja ylläpitokuluja ei katettu 
riittävissä määrin
 – olivatko infrastruktuurien omis -
tajat keränneet riittävät rahoitus -
varat, joiden avulla ne pystyivät 
korvaamaan/uusimaan infrastruk -
tuurin sen taloudellisen käyttöiän 
lopussa.
Käyttäjiltä perityt 
jätevesimaksut 
kattoivat kustannukset 
kokonaisuudessaan vain 
11 prosentissa tapauksista
95 
Tilintarkastustuomioistuin analysoi 
vuoden 2012 vesihinnoittelua tarkaste -
tuissa 28 jätevedenpuhdistamossa. Se 
vertasi hinnoittelun perustana olevia 
kustannustekijöitä puhdistamoiden 
toiminnanharjoittajien ja infrastruk -
tuurien omistajien taloudellisiin 
tietoihin. Tilintarkastustuomioistuin 
havaitsi, että kustannukset katettiin 
kokonaisuudessaan vain kolmessa 
tapauksessa (11 prosenttia). Lopuissa 
89 prosentissa kustannukset katettiin 
vain osittain.46 Vesipolitiikan puitedirektiivi, 
9 artikla.
47 The new programming period 
2007-13: Guidance on the 
methodology for carrying out 
cost -benefit analyses , 
valmisteluasiakirja 4, 8/2006.
48 The new programming period 
2000-2006: Technical 
paper 1 – Application of the 
polluter pays principle – 
Differentiating the rates of 
Community assistance for 
Structural Funds, Cohesion 
Fund and ISPA infrastructure 
operations 
(valmisteluasiakirja 1 – 
saastuttaja maksaa 
-periaatteen soveltaminen – 
rakennerahastoille, 
koheesiorahastolle ja 
ISPA -infrastruktuuritoimille 
annetun yhteisön avun tason 
luokittelu) (6.12.1999). 
Ohjelmakauden 2007–2013 
osalta ks. edellinen alaviite.
42 Huomautukset
96 
Tilintarkastustuomioistuin panee 
merkille, että kolmessa jäsenvaltiossa 
sovelletaan erityisiä säännöksiä, jotka 
rajoittavat kustannusten kattamisen 
astetta:
 – Tšekin tasavallassa49 ja Slovakias -
sa50 poistokulut jätetään kokonaan 
tai osittain huomiotta (EU:n tai 
kansallisten) avustusten tuel -
la rahoitettujen omaisuuserien 
yhteydessä
 – Unkarissa vedenhintoja lasket -
tiin vuonna 201351 ja Slovakiassa 
hintojen nostoon sovelletaan 
rajoituksia52.
97 
Tämän tilanteen huomioon ottaen 
tilintarkastustuomioistuin katsoo, 
että olemassa voi olla myös riski, että 
puhdistamoiden toiminnanharjoittajat 
eivät huolehdi tarvittavasta ylläpidos -
ta, koska katsovat tarpeelliseksi ylläpi -
tää kannattavuutta lyhyellä aikavälillä. 
Tämä saattaisi kuitenkin osaltaan 
heikentää jätevedenpuhdistamoi -
den toiminnallista kestävyyttä. Tässä 
tarkastuksessa ei arvioitu, vastasivatko 
vuoden 2012 ylläpitokulut tosiasiallisia 
ylläpitotarpeita.
98 
Hinnoitteluun saattaa vaikuttaa myös 
se, miten infrastruktuurihankkeeseen 
suunnattava EU:n avustus määritellään. 
EU:n avustus on perusteltu ainoastaan, 
jos hankkeen tuottamat tulot eivät 
riitä kattamaan investointi- ja toimin -
takuluja. Rahoitusvaje (diskontattujen investointikulujen ja diskontattujen 
nettotulojen välinen ero), joka on 
arvioitava kustannus- hyötyanalyysin 
avulla, voidaan tällöin rahoittaa julki -
sin varoin (EU:n avustukset mukaan 
lukien). Tämä lähestymistapa vaikuttaa 
epäsuotuisasti kustannusten katta -
misperiaatteen soveltamiseen, sillä 
se tarkoittaa, että mitä suuremmat 
jätehuoltotoimista kertyvät tulot ovat 
(eli mitä korkeampia hinnat ovat), sitä 
pienemmän avustuksen investoija voi 
odottaa saavansa.
99 
Toisin kuin aiemmilla ohjelmakausil -
la, ohjelmakaudella 2014–2020 EU:n 
avustusten hakijoiden ei välttämättä 
tarvitse53 arvioida hankkeidensa rahoi -
tusvajetta kustannus- hyötyanalyysin 
avulla. Tämän sijasta voidaan soveltaa 
kiinteää nettotuloprosenttiosuutta, 
joka on asetuksen mukaan 25 prosent -
tia54. Rahoitusvaje on tällöin hank -
keesta kertyviin tuloihin katsomatta 
75 prosenttia. Toisin sanoen hinta on 
määritetty siten, että kertyvät tulot 
kattavat yli 25 prosenttia kuluista, eikä 
avustus pienene vastaavalla osuudella.49 EU:n osarahoittamien 
hankkeiden tapauksessa 
jätevedenhintoja olisi 
nostettava kunnes poistot 
kyetään varmistamaan 
kokonaan. Samalla on 
kuitenkin otettava huomioon 
kohtuullinen hintataso (joka 
on määrityksen mukaan kaksi 
prosenttia kotitalouksien 
tuloista).
50 Hinnoittelussa ei oteta 
huomioon poistoja, jotka 
koskevat ennen vuotta 2011 
avustusten tuella hankittuja 
omaisuuseriä. Vuoden 2011 
asetuksen seurauksena 
kuitenkin kaikkien vuodesta 
2011 alkaen hankittujen 
omaisuuserien poistot 
voidaan ottaa huomioon 
enintään kahden prosentin 
osuudella (joka vastaa 
50 vuoden käyttöikää). Itse 
asiassa komissio hyväksyi 
ohjelmakaudella 2007–2013 
suurhankkeita vasta vuoden 
2011 asetuksen hyväksymisen 
jälkeen. Se näet katsoi, että 
kestävyyttä ei kyetty 
varmistamaan aiempien 
säännösten avulla.
51 Unkarissa jätevesihinnoittelu 
oli vuoteen 2011 saakka 
kuntien vastuulla. Muutetuissa 
säännöksissä tarkennettiin, 
että vuoden 2012 hintoja 
voidaan nostaa enintään 
4,2 prosentilla vuoden 2011 
hintoihin verrattuna. Vuoden 
2013 (ensimmäisen puoliskon) 
hintojen oli määrä olla samat 
kuin vuonna 2012. Vuoden 
2013 jälkimmäisen puoliskon 
sekä vuoden 2014 hinnat 
saivat olla enintään 
90 prosenttia vuoden 2012 
hinnoista.
52 Vuoden 2014 hinnat pysyvät 
voimassa vuosina 2015 ja 2016, 
ellei hintojen tarkistusta 
pyydetä ja perustella 
huomattavilla taloudellisten 
parametrien muutoksilla.
53 Velvoite säilyy suurhankkeiden 
osalta, joiden hyväksymisestä 
vastaa komissio (ks. kohta 10). 
Ohjelmakauden 2014–2020 
osalta kyseessä ovat hankkeet, 
joiden tukikelpoiset 
kokonaiskulut ovat yli 
50 miljoonaa  euroa.
54 Euroopan parlamentin ja 
neuvoston asetus (EU) N:o 
1303/2013, annettu 17 
päivänä joulukuuta 2013, 
Euroopan 
aluekehitysrahastoa, 
Euroopan sosiaalirahastoa, 
koheesiorahastoa, Euroopan 
43 Huomautukset
Jätevesihinnoittelu jäi 
komission esittämän 
kohtuullisuusrajan 
alapuolelle 92 prosentissa 
tapauksista, joissa 
kustannukset katettiin 
ainoastaan osittain
100  
Jäteveden keskimääräinen hinta 
vuonna 2012 neljässä tarkastuskoh -
teena olleessa jäsenvaltiossa esitetään 
kaaviossa 5 .101  
Niistä 25 tapauksesta, joissa kustan -
nuksia ei kyetty kattamaan koko -
naisuudessaan, 23 tapauksessa (92 
prosenttia) juomaveden ja jätevesipal -
veluiden käyttäjien maksamat koko -
naismaksut jäivät komission esittämän 
kotitalouksien tuloja koskevan neljän 
prosentin kohtuullisuusrajan alapuo -
lelle. Näistä tapauksista seitsemässä 
(30 prosenttia) jätevesihinnoittelu jäi 
keskimääräisen kansallisen jätevesihin -
noittelun alapuolelle.Kaavio 5Jäteveden keskimääräinen hinta vuonna 2012
Jätevesihinnoittelu euroa/m3
Unkari
Tšekin 
tasavalta
Slovakia
Romania
1,4 1,2 1,0 0,8 0,6 0,4 0,2 0,0
Huom:  Hinnat muunnettiin euroiksi seuraavien muuntokurssien avulla: yksi euro vastaa 
291,86:ta Unkarin forinttia, 25:tä Tšekin korunaa ja 4,45:tä Romanian leuta.
Lähde:  Tšekin tasavallan ja Unkarin kansallisilta tilastotoimistoilta, Slovakian vedentutkimusinstituu -
tilta ja Romanian viranomaisilta peräisin olevat tiedot.maaseudun kehittämisen 
maatalousrahastoa ja 
Euroopan meri- ja 
kalatalousrahastoa koskevista 
yhteisistä säännöksistä sekä 
Euroopan 
aluekehitysrahastoa, 
Euroopan sosiaalirahastoa, 
koheesiorahastoa ja Euroopan 
meri- ja kalatalousrahastoa 
koskevista yleisistä 
säännöksistä sekä neuvoston 
asetuksen (EY) N:o 1083/2006 
kumoamisesta (EUVL L 347, 
20.12.2013, s. 320), 61 artiklan 3 
kohta ja liite V.
44 Huomautukset
Rahoitusvarat eivät 
riitä varmistamaan 
infrastruktuurin 
uudistamista
102  
Infrastruktuurin uusiminen on yleensä 
sen omistajan vastuulla55. Tarkastetuis -
ta 28 jätevedenpuhdistamosta 12:n 
kohdalla (43 prosenttia) omistajat kerä -
sivät rahoitusvarat56 uudistamista var -
ten. Tilanne vaihteli (ks. taulukko 1 1 ) 
jätevesipalveluiden hallinnointiin 
valitun organisaatiorakenteen mukaan. 
Kun omistajana on kunta eikä erillistä 
kirjanpitoa vesialan infrastruktuu -
rin hallinnointiin vaadita, kyseisestä 
toiminnasta aiheutuvat tulot ja menot 
sekoittuvat kunnan muista toimista 
saamiin tuloihin ja menoihin.
103  
Tarkastettujen puhdistamoiden osalta 
voidaan todeta, että silloinkin, kun ra -
hoitusvaroja oli kerätty tai varoista oli 
annettu erillinen selvitys, varat eivät 
käytössä olevan hinnoittelupolitiikan 
luonteen takia riitä varmistamaan 
infrastruktuurin uudistamista tulevai -
suudessa (ks. kohdat 95 ja 96).104  
Toiminnanharjoittajina olevien yri -
tysten taloudellisen tilanteen osalta 
voidaan todeta, että vedenhinnoit -
telua koskevat säännökset (Unkarissa 
ei ole tällaisia säännöksiä) mahdol -
listavat tuottojen syntymisen57, mikä 
on ennakkoedellytys rahoitusvarojen 
kertymiselle. Toiminnanharjoittaji -
na olevista yrityksistä 26 yrityksen 
(93 prosenttia) osalta pääoma on 
kokonaisuudessaan tai suurelta osin 
julkisessa omistuksessa. Pääoma 
kuuluu yleensä samoille kunnille, jotka 
omistavat infrastruktuurit.
105  
Käytännöllisesti katsoen kaikissa 
tapauksissa toiminnanharjoittajina ole -
vat yritykset, jotka usein hallinnoivat 
myös juomaveden tuotantolaitoksia 
ja useampaa kuin yhtä jätevedenpuh -
distamoa, pystyivät muodostamaan 
jonkinlaisen varannon. Näitä varoja 
voidaan käyttää infrastruktuurin uusi -
miseen edellyttäen, että toiminnanhar -
joittajina olevien yritysten omistajat 
eivät ota rahoitusvaroja muuhun käyt -
töön kuin vesihuoltoon. Itse asiassa 
28:sta toiminnanharjoittajana olevasta 
yrityksestä yhdeksän (32 prosenttia) 
maksoi osinkoa kaudella 2010–2012.Taulukko 11Infrastruktuurin omistajien keräämiä rahoitusvaroja koskeva tilanne
Omistajana on kunta (tai 
kuntaryhmä)Omistajana on kunnan (tai kuntaryhmän) perustama yritys
Yritys ei ole puhdistamon 
toiminnanharjoittajaYritys on myös puhdistamon 
toiminnanharjoittaja
19 tapausta (68 %) 4 tapausta (14 %) 5 tapausta (18 %)
Kerätyt rahoitusvarat16 % kyllä  
84 % ei yksilöity tai ei kerätty KylläKyllä  
(ks. kohta 105)
Riittävät rahoitusvarat Ei Ei Ei55 Jos infrastruktuurin omistaja ja 
toiminnanharjoittaja ovat eri 
organisaatioita, 
toiminnanharjoittaja saa 
jäteveden käsittelystä kertyvät 
tulot. Näiden tulojen avulla 
toiminnanharjoittajan on 
katettava toiminta- ja 
ylläpitokulut ja maksettava 
vuokraa infrastruktuurin 
käytöstä sen omistajalle. 
Vuokrasopimuksessa 
määritetyn vuokran olisi 
katettava omistajalle 
aiheutuvat poistokulut sekä 
muut kulut.
56 Merkitään taseeseen 
varauksina ja/tai 
jakamattomina voittoina.
57 Tšekin tasavallassa sovelletaan 
säännöstä, jonka mukaan 
tuoton on oltava kohtuullinen. 
Vuonna 2013 lainsäädännössä 
annettiin kaava kohtuullisen 
tuoton laskentaa varten. 
Slovakiassa tuotto on 
rajoitettu tiettyyn määrään 
kuutiometriä kohti.
45
 Johtopäätökset ja 
suositukset
106  
Euroopan aluekehitysrahaston/
koheesiorahaston ohjelmakausilla 
2000–2006 ja 2007–2013 jäteveden -
puhdistamoihin suuntaamat varat 
ovat ratkaisevasti edistäneet yhdys -
kuntajätevesidirektiivin vaatimusten 
täyttämistä jäsenvaltioissa. Viivästyksiä 
havaittiin kuitenkin kaikissa neljäs -
sä tämän kertomuksen kattamassa 
jäsenvaltiossa, ja EU:n varojen hyödyn -
täminen tapahtui hitaasti. Lähes kaikki 
osarahoitetut jätevedenpuhdistamot 
käsittelivät jätevettä riittävästi. Tilintar -
kastustuomioistuin katsoo kuitenkin, 
että noin kolmasosa puhdistamoista 
on liian suuria. Useimmissa tarkastus -
käynnin kohteena olleissa jäsenvalti -
oissa kansalliset päästövaatimukset 
olivat usein direktiivissä edellytettyä 
tiukempia. Direktiivin tarkistus voisikin 
olla aiheellinen. Tilintarkastustuomio -
istuin havaitsi puutteita myös ylivuoto -
jen hallinnassa ja lietteen käsittelyssä. 
Lisäksi voidaan todeta, että jäteveden 
hinnat ovat useissa tapauksissa liian 
alhaisia eivätkä riitä varmistamaan 
osarahoituksen kohteena olevan infra -
struktuurin taloudellista kestävyyttä.
Yhdyskuntajätevesidirek -
tiivissä asetettujen 
määräaikojen 
noudattaminen
107  
Kaikki neljä jäsenvaltiota, joita täs -
sä kertomuksessa käsitellään, ovat 
edistyneet merkittävästi yhdyskuntajä -
tevesidirektiivin vaatimusten täyttämi -
sessä. Tietyillä aloilla ilmeni kuitenkin 
viivästyksiä: – jätevedenkeruulle yli 2  000 avl:n 
taajamissa (joihin sovelletaan 
päästövaatimuksia) asetetut mää -
räajat saavutettiin kaikissa neljässä 
jäsenvaltiossa lukuun ottamatta 
Romaniaa, joka on hieman jäljessä 
välivaiheen määräajoistaan. Kaikis -
sa neljässä jäsenvaltiossa sovelle -
taan säännöksiä, joiden tarkoituk -
sena on varmistaa kotitalouk  sien 
liittyminen olemassa oleviin 
viemäriverkkoihin. Velvoitteiden 
vaikuttava täytäntöönpano aiheut -
taa kuitenkin vaikeuksia kansalli -
sille viranomaisille, sillä velvoitteet 
on määritetty väljästi
 – yksikään tarkastuskäynnin koh -
teena olleista jäsenvaltioista ei 
noudattanut jäteveden käsittelylle 
yli 2  000 avl:n taajamien osalta ase -
tettuja määräaikoja. Tilintarkastus -
tuomioistuin pani myös merkille, 
että tällaisten taajamien lukumäärä 
laski huomattavasti osassa tarkas -
tuskohteena olleista jäsenvaltiois -
ta; näin ollen pienemmän taajama -
joukon oli noudatettava direktiivin 
vaatimuksia
 – komissiolla on vain osittaiset 
tiedot alle 2  000 avl:n taajamista, 
joihin myös suunnataan EU:n va -
roja. Käytössä ei näet ole erityistä 
raportointimenettelyä, eivätkä 
jäsenvaltioiden vesipiirien hoi -
tosuunnitelmissa antamat tiedot 
ole kattavia.
46 Johtopäätökset ja suositukset
108  
Komissio seuraa tällä hetkellä yhdys -
kuntajätevesidirektiivin vaatimusten 
noudattamista kolmessa neljästä 
tämän kertomuksen aiheena olleesta 
jäsenvaltiosta. Tilintarkastustuomiois -
tuimen analyysi osoittaa, että kyseessä 
on pitkällinen prosessi: jäsenvaltioilla 
on yleensä noin 18 kuukautta (joissa -
kin tapauksissa 30 kuukautta) aikaa 
raportoida komissiolle, ja komissiolta 
menee toiset 18 kuukautta analyysin ja 
raportin viimeistelyyn.
Suositus 1
Komission olisi
a) vaadittava, että alle 2 000 avl:n 
taajamat, joilla on käytössä keruu -
järjestelmät, raportoivat siitä, onko 
jäteveden käsittely asianmukaista 
yhdyskuntajätevesidirektiivin 
7 artikla huomioon ottaen; jos 
kyseiset taajamat katsovat, ettei 
käsittely ole asianmukaista, niiden 
olisi raportoitava, onko vesipiirien 
hoitosuunnitelmiin sisällytetty 
riittävät toimenpiteet
b) tarkistettava jäsenvaltioiden 
ilmoittamat tiedot alle 2 000 
avl:n ja yli 2 000 avl:n taajamien 
lukumäärästä, mikäli määrissä on 
tapahtunut merkittäviä muutoksia 
(taajamia on esimerkiksi siirret -
ty luokasta toiseen). Tarkistus 
voitaisiin sisällyttää komission 
jäsenvaltioihin kohdistamaan 
seurantaprosessiinc) kannustettava jäsenvaltioita 
asettamaan kotitalouksille selkeät 
oikeudelliset velvoitteet niiden 
liittymisestä olemassa oleviin vie -
märiverkkoihin. Viemäriverkkoon 
liittyneiden kotitalouksien luku -
määrää koskevista tiedoista olisi 
raportoitava säännöllisesti
d) lyhennettävä yhdyskuntajätevesi -
direktiivin noudattamisen arvioin -
tiin tarvittavaa aikaa vaatimalla 
jäsenvaltioita raportoimaan tiedot 
(direktiivin 15 artiklan mukaisesti) 
kuuden kuukauden kuluessa siitä 
ajankohdasta, jonka osalta komis -
sio haluaa tietää täytäntöönpanoti -
lanteen (viiteajankohta). Komission 
olisi pyrittävä lyhentämään myös 
omia raportointiaikojaan
e) selvitettävä, esiintyykö vastaa -
vanlaisia pitkiä raportointiaikoja 
muiden ympäristöä koskevien 
direktiivien yhteydessä.
Ohjelmakaudella 2007–
2013 käytettävissä 
olleiden EU -varojen 
hyödyntäminen
109  
EU:n osarahoittamien jätevedenkäsit -
telyalan hankkeiden hyväksymisessä 
ja täytäntöönpanossa ilmeni jäsenval -
tioissa huomattavia viiveitä ohjelma -
kaudella 2007–2013. Tämä aiheuttaa 
riskin käytettävissä olevien EU -varojen 
menettämisestä ja saattaa synnyttää 
jäsenvaltioissa tarpeen ottaa käyttöön 
muita (kansallisia tai yksityisiä) varoja 
tiettyjen hankkeiden loppuunsaatta -
mista silmällä pitäen.
47 Johtopäätökset ja suositukset
110  
Jäsenvaltioiden arviot jäljellä olevis -
ta rahoitustarpeista, jotka koskevat 
direktiivin vaatimusten noudattamista 
edellyttävien hankkeiden loppuun 
saattamista, ylittävät ainakin kahdessa 
jäsenvaltiossa neljästä ohjelmakauden 
2014–2020 ympäristöalan toimenpi -
deohjelmien yhteydessä käytettävissä 
olevat määrärahat.
Suositus 2
Komission olisi
a) pyydettävä jäsenvaltioita toimit -
tamaan ajan tasalla olevat tiedot 
rahamääristä, jotka niiden on 
kerättävä varmistaakseen, että 
yhdyskuntajätevesidirektiivis -
sä täytäntöönpanolle asetetut 
määräajat voidaan saavuttaa niissä 
yli 2 000 avl:n ja alle 2 000 avl:n 
taajamissa, joissa on käytössä 
keruujärjestelmät
b) pyydettävä jäsenvaltioita var -
mistamaan, että taajamat, jotka 
eivät täytä direktiivin vaatimuksia, 
toteuttavat vaatimusten täyttämi -
seen tähtäävät hankkeet.EU:n osarahoittamien 
jätevedenpuhdistamoiden 
vaikuttavuus
Jätevedenpuhdistamoiden 
tuloksellisuus
111 
Kaikkien jätevedenpuhdistamoiden 
purkuvedet noudattivat yhdyskuntajä -
tevesidirektiiviin perustuvia pitoisuus -
rajoja tapauksissa, joissa direktiiviä 
sovellettiin. Kahdessa jäsenvaltiossa 
soveltamiselle asetettu määräaika ei 
ollut vielä umpeutunut tai raja -arvoja 
ei sovellettu yksittäisten puhdistamo -
jen tasolla. Puhdistamoista 89 pro -
senttia noudatti niiden päästölupiin 
perustuvia raja -arvoja. Tilintarkastus -
tuomioistuin pani merkille myös, että 
raja -arvot perustuvat kansalliseen 
lainsäädäntöön ja/tai puhdistamoiden 
lupiin, jotka joissakin tapauksissa ase -
tettavat tiukemmat rajat kuin direktiivi.
112  
Rankkasateiden aikaan ilmenevien, 
veden laatua purkuvesistöissä heiken -
tävien ylivuotojen määristä ja veden 
laatua koskevista parametreistä ei 
kuitenkaan yleensä ole saatavilla tie -
toa. Tilintarkastustuomioistuin panee 
merkille, että komissio on hiljattain 
käynnistänyt tätä aihetta koskevan 
tutkimuksen.
48 Johtopäätökset ja suositukset
113  
Puhdistamoiden toiminnanharjoittajat 
tarkistivat useimmissa tapauksissa (89 
prosenttia) otosten perusteella teol -
lisuuslaitosten laskemien jätevesien 
pitoisuusrajojen noudattamisen. Slo -
vakiassa puhdistamoiden toiminnan -
harjoittajat eivät kuitenkaan täydentä -
neet tarkistustensa (joita suoritettiin 
usein vain kerran vuodessa) tuloksia 
pyytämällä teollisuuslaitoksilta myös 
niiden suorittamien omien tarkistusten 
tuloksia.
114  
Noin kolmasosa tarkastetuista jäte -
vedenpuhdistamoista on liian suuria, 
ja niistä osan käsittelemästä vedestä 
liian suuri osuus on pohjavettä. Tämä 
johtuu sekä puhdistamoiden suun -
nitteluun liittyvistä puutteista (esim. 
kotitalouksien ja teollisuuden jäteve -
denkäsittelytarpeiden epärealistisesta 
arvioinnista) että väestössä töiden 
aloittamisen jälkeen tapahtuneista 
muutoksista.
115  
Puhdistamoiden toimintakulut vaihte -
levat tuntuvasti (etenkin energian sekä 
puhdistamolietteen kuljettamisen ja si -
joittamisen osalta). Tämä osoittaa, että 
asianomaisia kuluja on varaa vähentää.Suositus 3
Komission olisi
a) arvioitava direktiivissä määritet -
tyjen pitoisuusrajojen tarkoituk -
senmukaisuus ottaen huomioon 
tekninen kehitys, jota on tapah -
tunut sen jälkeen, kun yhdyskun -
tajätevesidirektiivi hyväksyttiin 
vuonna 1991
b) arvioitava, onko kansallisten ympä -
ristövalvontaelinten suorittamien 
tarkistusten lukumäärää ja suori -
tustiheyttä koskevilla säännöillä 
ja teollisuuslaitoksille pitoisuusra -
jojen noudattamatta jättämises -
tä määrättävillä sakoilla riittävä 
varoittava vaikutus komission 
vuonna 2012 antaman tiedonan -
non mukaisesti58
c) arvioitava, onko jäsenvaltioilta vaa -
dittava ylivuotojen pakollista mit -
taamista ja onko tarpeen asettaa 
säännöt, jotka koskevat ylivuotojen 
sallittua määrää ja laatua
d) pitäydyttävä suurhankkeiden 
hyväksymisestä ja pyydettävä jä -
senvaltioita olemaan hyväksymät -
tä hankkeita toimenpideohjelman 
yhteydessä, ellei jätevedenpuh -
distamoiden koon suunnittelussa 
oteta huomioon mahdollisuuksia 
vähentää pohjaveden imeytymis -
tä: viemäriverkon vesitiiviyteen 
liittyvistä investoinneista aiheu -
tuvat kustannukset voivat olla 
pienemmät kuin suuremman ka -
pasiteetin puhdistamoon liittyvät 
investointikustannukset58 Komission tiedonanto 
Euroopan parlamentille, 
neuvostolle, Euroopan 
talous- ja sosiaalikomitealle ja 
alueiden komitealle: 
”Enemmän hyötyä irti EU:n 
ympäristötoimenpiteistä: 
luottamuksen lisääminen 
parantamalla tietämystä ja 
reagointia”, KOM(2012) 95 
lopullinen.
49 Johtopäätökset ja suositukset
e) kannustettava jäsenvaltioita tar -
kastelemaan säästömahdollisuuk -
sia ja levittämään tietoa mahdol -
lisista kustannussäästöistä, joita 
voidaan saada aikaa esimerkiksi 
hyödyntämällä puhdistamoliet -
teen energiantuotantopotentiaalia 
tai käyttämällä puhdistamolietettä 
arvokkaana raaka -aineena fosforin 
talteenotossa. Tämä saattaa myös 
edellyttää, että jätevedenpuhdis -
tamoiden toiminnanharjoittajia 
pyydetään osallistumaan vertailu -
tutkimuksiin. Niiden avulla kyet -
täisiin yksilöimään puhdistamot, 
joiden kustannustehokkuutta 
voidaan parantaa, sekä kustannus -
tekijät, joihin on keskityttävä.
Jätevedenpuhdistamoiden 
tuottaman lietteen käyttö
116  
Puhdistamolietteen uudelleenkäyttö 
on suositeltu vaihtoehto kolmessa 
tarkastetuista neljästä jäsenvaltios -
ta. Romaniassa suurin osa lietteestä 
kuitenkin sijoitetaan kaatopaikalle tai 
varastoidaan puhdistamoon, mikä ei 
ole kestävä ratkaisu pitkällä aikavälillä.
117  
EU:n tasolla on määritetty pitoisuusra -
joja tietyille aineille, kuten raskasme -
talleille, sellaisia tilanteita varten, joissa 
liete käytetään maatalousmaahan tai 
sijoitetaan kaatopaikalle. Tämäntyyp -
pistä käyttöä koskeva jäsenvaltioiden 
suorittama valvonta havaittiin yleisesti 
ottaen riittäväksi Romaniassa ilmen -
neitä poikkeuksia lukuun ottamatta. Tilanne on erilainen muiden käyttö -
muotojen kohdalla (kuten lietteen 
käyttö kompostin tuottamiseen tai sen 
käyttö muuhun kuin maatalousmaa -
han). Tältä osin ei ole määritetty EU:n 
tasolla sovellettavia ympäristönsuoje -
lua koskevia vaatimuksia. Tilintarkas -
tustuomioistuin panee merkille, että 
myös komissio pitää puhdistamoliete -
direktiiviä tältä osin vanhentuneena, 
mutta aikoo saattaa lannoiteasetuksen 
ensin ajan tasalle.
Suositus 4
Komission olisi
a) asetettava toimenpideohjelmien 
yhteydessä hyväksyttyjä suurhank -
keita koskevien loppumaksujen 
ehdoksi se, että puhdistamoliet -
teen uudelleenkäyttöä varten on 
olemassa asianmukainen ratkaisu. 
Komission olisi myös pyydettävä 
jäsenvaltioita noudattamaan sa -
maa lähestymistapaa kansallisella 
tasolla hyväksyttäviin hankkei -
siin. Ohjelmakauden 2014–2020 
avustussopimuksiin voitaisiin tätä 
varten sisällyttää nimenomainen 
lauseke.
b) ehdotettava saaste- ja pitoisuus -
rajojen tarkoituksenmukaisuuden 
tarkistuksen perusteella puhdis -
tamolietedirektiiviin tai muiden 
jätevettä tai maaperän laatua 
koskevien direktiivien taikka ase -
tusten muuttamista, ja vaadittava 
jäsenvaltioita varmistamaan, että 
saastemääriä valvotaan tehokkaas -
ti kaikkien lietteen uudelleenkäyt -
tömuotojen yhteydessä.
50 Johtopäätökset ja suositukset
Tilintarkastustuomioistuimen II jaosto on tilintarkastustuomioistuimen jäsenen 
Henri GRETHENIN johdolla hyväksynyt tämän kertomuksen Luxemburgissa 
10. kesäkuuta 2015 pitämässään kokouksessa.
 Tilintarkastustuomioistuimen puolesta
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 presidentti
EU:n osarahoittamien 
jätevedenpuhdistamoiden 
taloudellinen kestävyys
118  
Kotitalouksia ja teollisuutta koskeva 
jätevedenhinnoittelu oli 89 prosentissa 
puhdistamoista niin alhainen, ettei 
sen avulla kyetty uudistamaan infra -
struktuuria sen odotetun taloudellisen 
käyttöiän lopussa. Useimmissa tapauk -
sissa hinnat ovat yhä huomattavasti 
kotitalouksien tulojen perusteella 
laskettavan neljän prosentin kohtuul -
lisuusrajan alapuolella. Tilanne johtuu 
osittain kansallisista säännöksistä: 
kahdessa jäsenvaltiossa poistokuluja ei 
voida ottaa täysimääräisesti huomioon 
hinnoittelussa, ja kahdessa jäsenval -
tiossa on asetettu ylärajat vuotuisille 
hintojen nostoille. Kun jätevesipal -
veluiden käyttäjät eivät kata kuluja 
kokonaisuudessaan, jäljelle jäävä osuus 
jää usein suuren yleisön maksettavak -
si lähinnä verojen muodossa. Lisäksi 
puhdistamoiden toiminnanharjoittajat 
saattavat tämän vuoksi leikata tavan -
omaisia ylläpitokuluja, mikä lyhentää 
omaisuuserien taloudellista käyttöikää 
ja/ tai heikentää jätevedenkäsittelyn 
laatua.119  
Kahdessa kolmasosassa tilintarkastus -
tuomioistuimen tarkastamista tapauk -
sista ei ole saatavilla tietoa siitä, ovatko 
infrastruktuurien omistajat keränneet 
riittävät rahoitusvarat vesi- ja jäteve -
si-infrastruktuurin ylläpitoa ja mahdol -
lista uudistamista varten. Tämä johtuu 
varojen fungibiliteetistä tapauksissa, 
joissa omistajat ovat kuntia. Puhdis -
tamoiden toiminnanharjoittajat ovat 
keränneet jonkin verran rahoitusvaroja 
kertyneen tuoton avulla.
Suositus 5
Komission olisi
a) kannustettava jäsenvaltioita to -
teuttamaan vastuullista jäteveden 
hinnoittelupolitiikkaa ja muutta -
maan tarvittaessa vedenhinnoit -
telua koskevia säännöksiä siten, 
etteivät hinnat voi olla yleisesti 
hyväksytyn neljän prosentin koh -
tuullisuusrajan alapuolella
b) kannustettava jäsenvaltioita huo -
lehtimaan, että julkiset omistajat, 
kuten kunnat, varmistavat, että 
jätevesi -infrastruktuurien tarvit -
tavaa ylläpitoa ja uudistamista 
varten on käytettävissä riittävät 
rahoitusvarat.
51
 Liitteet Liite IYhdyskuntajätevesien käsittely -ympäristö
Käsittelemätön jätevesi
Lietteen kuljetusUudelleenkäyttö
polttamalla
Sijoittaminen
kaatopaikoilleUudelleenkäyttö
maataloudessa maaseudulla Epäasianmukaisesti käytettyjen
lannoitteiden valuma jokeen
Taajamaa ei ole liitetty
viemäriverkkoon,
jätevedet lasketaan
suoraan jokeenViemäriverkkoon liitetty taajamaKarjaRakenteilla oleva putki
Jätevedenpuhdistamo1. Esipuhdistus
(mekaaninenl)2. Esikäsittely
(mekaaninenl)3. Biologinen käsitteyJätevedenpuhdis-
tamoon
tuleva
käsittelemätön/
osittain käsitelty
jätevesi 
JOKIKäsitelty
jätevesiLietteen käsittely (kuivatus) ennen sijoittamista
4. Jälkikäsittely
(biologinen/kemiallinen
käsittely sekä ultraviolettikäsittely) Lieteylijäämä
Ravinteiden
poisto
Ultravioletti-
käsittelyErottelu
Hiekan ja
öljyn poisto
Laadunvalvontaan liittyvä testausPurkuvedet (jotka lasketaan
kunnalliseen
viemärijärjestelmään
asianmukaisen esikäsittelyn
jälkeen)
Lähde:  Euroopan tilintarkastustuomioistuin.
52 Liitteet
Tarkastetut jätevedenpuhdistamot
Jäsenvaltio SijaintiSuunniteltu kapasi -
teetti avl:naKokonaismenot1
(euroa)EU:n avustus 
kaikkiaan
(euroa)Avustuksen osuus 
kokonaismenoista 
(%)
Tšekin tasavaltaBludov Bludov 4 115 38 312 039,31 26 818 427 ,32 70 %
Zubri Zubri 47 000 43 395 472,68 29 508  921,03 68 %
Bzenec 22 607 27 294 593,37 17 732 842,00 65 %
Blansko Blansko 29 376 27 294 593,37 17 732 842,00 65 %
UnkariSzeged Szeged 230 000 94 637 207 ,86 33 325  000,00 35 %
Zalaeger‑Szeg 
Zalaeger‑Szeg180 000 48 350 946,27 36 263  208,96 75 %
Györ Györ 375 000 17 560 130,00 7 250  000,00 41 %
Dunakeszi Dunakeszi 82 5002 954  395,002
(HUF 914 976 000)1 942 002,002
(HUF 914 976 000)66 %
Budapest Budapest 1 600  000 438 526  042,48 278 661 500,00 64 %
Debrecen Debrecen 675 000 87 304  362,28 50 636  530,12 58 %
Sopron Sopron 165 000 18 594 829,58 9 297  414,79 50 %
RomaniaBraila Braila 247 700 43 984 313,64 32 988 235,23 75 %
Bukarest Glina Bucha ‑
rest Glina1 654 110 105 765 515,60 68 747 585,14 65 %
Constanta ‑ pohjoinen 
Buzau235 000 26 964  178,91 19 953 492,39 74 %
Craiova 308 125 69 251 771,60 49 669  303,00 72 %
Galati Craiova 385 000 71 894  883,75 52 783  500,00 73 %
Iasi Galati 360 000 72 053  837 ,40 42 000  000,00 58 %
Oradea Iasi 933 300 45 550 042,28 34 162 531,71 75 %
Pitesti Oradea 250 000 18 570  208,73 12 999 145,77 70 %
Ramnicu Valcea Pitesti 320 000 46 879 803,82 31 312  500,00 67 %
Satu Mare Ramnicu 
Valcea130 000 28 119 004,10 21 089  253,08 75 %
Timisoara Satu Mare 180 000 31 789 308,31 22 570  408,90 71 %
Tmisoara 440  000 41 187 160,13 29 242 884,13 71 %
SlovakiaTrencin Trencin 30 000 7 935 751,09 3 967  875,55 50 %
Povazska Bystrica 
Povazska Bystrica45 000 12 299  508,09 6 149 754,04 50 %
Trnava Trnava 211 700 29 711 033,08 10 193 516,00 34 %
Vranov Vranov 34 900 51 823 026,31 34 020 640,00 66 %
Presov Presov 91 275 65 699 239,14 40 566 608,00 62 %
1  Joihinkin hankkeisiin sisältyi useita alahankkeita (esimerkiksi jätevedenpuhdistamoiden kunnostaminen ja viemäriverkkojen rakentaminen 
useilla alueilla), joten kokonaismenot liittyvät koko hankkeeseen eivätkä yksinomaan tarkastettuun jätevedenpuhdistamoon.
2  Unkarin forintteina ilmaistu määrä muunnettiin euroiksi seuraavan muuntokurssin avulla: yksi euro vastaa 309,7:ää Unkarin forinttia (keskiarvo 
vuonna 2014).Liite II
53 Liitteet Liite IIIYhdyskuntajätevesidirektiivin täytäntöönpanon määräajat
Jäsenvaltio Välivaiheen määräajat Siirtymäkauden lopullinen määräaika
Tšekin tasavalta1. toukokuuta 2004 – 18 yli 10 000 avl:n taajamaa
31. joulukuuta 2006 – 36 taajamaa31. joulukuuta 2010
Unkari31. joulukuuta 2008 – haavoittumiselle alttiilla alueilla sijaitsevat yli 10 000 
avl:n taajamat
31. joulukuuta 2010 – tavanomaisilla alueilla sijaitsevat yli 15 000 avl:n 
taajamat31. joulukuuta 2015
31. joulukuuta 2008  – biohajoava teolli ‑
suusjätevesi puhdistamoista, jotka kuuluvat 
direktiivin liitteessä III määritettyihin 
teollisuuden aloihin 
Vuonna 2009 Unkari sitoutui noudattamaan direktiivin 5 artiklan 4 kohtaa vuoteen 2018  mennessä.
RomaniaKeruujärjestelmät
31. joulukuuta 2010 – 61 % kuormituksesta avl:na
31. joulukuuta 2013 – 69 % kuormituksesta avl:na
31. joulukuuta 2015 – 80 % kuormituksesta avl:na
31. joulukuuta 2013 – kaikki yli 10 000 avl:n taajamat
31. joulukuuta 2018 Biologinen tai sitä vastaava käsittely (tai tehokkaampi käsittely 
haavoittumiselle alttiilla alueilla)
31. joulukuuta 2010 – 51 % kuormituksesta avl:na
31. joulukuuta 2013 – 61 % kuormituksesta avl:na
31. joulukuuta 2015 – 77 % kuormituksesta avl:na
31. joulukuuta 2015 – kaikki yli 10 000 avl:n taajamat
Slovakia31. joulukuuta 2004 – 83 % biohajoavasta kokonaiskuormituksesta
31. joulukuuta 2008 – 91 % biohajoavasta kokonaiskuormituksesta
31. joulukuuta 2010 – kaikki yli 10 000 avl:n taajamat
31. joulukuuta 2012 – 97 % biohajoavasta kokonaiskuormituksesta31. joulukuuta 2015
54 Komission  
vastaus
V
Puhdistamon koosta päättäminen on komission 
mielestä jäsenvaltioiden vastuulla, koska jäteve -
sidirektiivissä ei määritellä tarkasti puhdistamon 
mitoitusta (katso komission vastaus 65 kohtaan).
Yleensä puhdistamon koon määräävät useat tekijät, 
kuten varmuusvara sille, että noudatetaan aina 
jätevesidirektiiviä, selviytyminen kausittaisesta toi -
minnasta ja vaihteluista, joiden syynä ovat esimer -
kiksi matkailu, teollisuustoiminta tai rankkasateiden 
aiheuttamat tulvat, sekä varautuminen esimerkiksi 
uusien asutusalueiden mahdolliseen liittämiseen 
tulevaisuudessa ja väestönkasvuun.
Vuodesta 2007 lähtien Euroopan alueiden hank -
keille annettavan yhteisen avun (JASPERS) käytön 
tavoitteena on ollut auttaa jäsenvaltioita paranta -
maan tärkeimpien hankesovellusten, myös niiden 
teknisten ominaisuuksien, laatua, ennen kuin niille 
myönnetään rahastoista rahoitusta avustuksina.
Ylivuotoihin liittyen katso komission vastaukset 
54–56 kohtaan.
Pitoisuusrajojen arvioinnin osalta katso komission 
vastaukset 49 kohtaan ja suosituksen 3 kohtaan a.
VI
Komissio hyväksyy tilintarkastustuomioistuimen 
suosituksen.
VII
Komissio hyväksyy suosituksen ja katsoo, että se 
on pantu osittain täytäntöön, koska jäsenvaltioiden 
edellytetään panevan täytäntöön asianmukaisen 
veden hinnoittelupolitiikan vesipuitedirektiivin 
9 artiklan 1 kohdan ja yhteisiä säännöksiä koskevan 
asetuksen (EU) N:o 1303/2013 liitteessä XI olevan 
ennakkoehdon 6.1 mukaisesti.
Lisäksi komissio pitää neljän prosentin kohtuulli -
suusrajaa ohjeellisena.Tiivistelmä
III
Komissio ei tällä hetkellä aio lisätä yhdyskuntajäte -
vesien käsittelystä annetun direktiivin 91/271/ETY 
(jätevesidirektiivi) raportointia niiden taajamien 
osalta, joiden asukasvastineluku on alle 2 000, 
koska näillä taajamilla ei jätevesidirektiivin 3, 4 ja 
5 artiklan mukaan ole keräys- ja käsittelyvelvolli -
suutta. Komissio kuitenkin pyytää yhteisön vesipo -
litiikan puitteista annetun direktiivin 2000/60/EY 
(vesipuite  direktiivi) nojalla jäsenvaltioita antamaan 
joitakin tietoja taajamien koosta riippumatta. Lisäksi 
jäsenneltyä täytäntöönpano- ja tietokehystä (SIIF) 
koskevan pilottiohjelman tarkoituksena on paran -
taa raportoinnin laatua (katso komission vastaus 
29 kohtaan).
Komissio muistuttaa, että jo nyt oikeudellisen 
kehyksen mukaan kotitalouksien on oltava liitet -
tynä viemäriverkkoon tai niillä on oltava yksilölliset 
tai tarkoituksenmukaiset järjestelmät taajamissa, 
joiden asukasvastineluku on yli 2 000.
IV
Yksi Euroopan aluekehitysrahaston (EAKR) ja kohee -
siorahaston päätavoitteista ohjelmakaudella 2007–
2013 on kaventaa EU:n alueiden sosioekonomisen 
kehityksen tasojen välisiä eroja eikä välttämättä 
pyrkiä edistämään jätevesidirektiivin määräaikojen 
noudattamista, joka on asianosaisten jäsenvalti -
oiden vastuulla riippumatta siitä, kuinka paljon 
varoja niille on kohdennettu. Näin ollen EAKR:n ja 
koheesiorahaston rahoitusosuudet ohjelmakaudella 
2007–2013 eivät ehkä riitä täyttämään kaikkia vie -
märöinti -infrastruktuurin tarpeita jätevesidirektiivin 
määräaikojen noudattamisessa.
Mitä tulee tarpeeseen sovittaa yhteen raportointi 
ja jätevesidirektiivin täytäntöönpanon eteneminen, 
komissio toteaa, että jäsenvaltiot antavat nämä 
tiedot käyttöön ja mahdollisten muutosten jälkeen 
saattavat ne ajan tasalle kahden vuoden välein jäte -
vesidirektiivin 17 artiklan mukaisesti.
Komission vastaus 55
28
Komissio toteaa, että jos aiheutettu kuormitus pie -
nenee 10–15 prosenttia jäsenvaltioiden tasolla, sitä 
voidaan pitää hyväksyttävänä, koska taajamat ovat 
”eläviä” yksiköitä, joissa tapahtuu jatkuvasti muu -
toksia (esimerkiksi maahanmuuton tai tehtaiden 
sulkemisen aiheuttamia). Sen sijaan vuosia jatkuva 
pysyvä kuormitus (asukasvastineluku) voi osoittaa, 
että lukuja ei ole päivitetty asianmukaisesti. Taaja -
mien lukumäärän pieneneminen on loogista seu -
rausta kuormituksen pienenemisestä samoin kuin 
taajamien luonteen muuttumisesta. On tärkeämpää 
seurata asukasvastineluvun kehitystä kuin taaja -
mien lukumäärän muutoksia.
Kuormituksen pieneneminen Romaniassa ilmeni 
vasta maan ensimmäisten täytäntöönpanotulosten 
(8. raportti) yhteydessä, ja sitä saatetaan periaat -
teessa pitää ”ei hyväksyttävänä”. Komissio kysyy 
vuonna 2013 käynnistetyn jäsenneltyä täytäntöön -
pano- ja tietokehystä (SIIF) koskevan pilottiohjel -
man yhteydessä viranomaisilta, mitkä ovat syyt näin 
huomattaviin muutoksiin (jotka vaikuttavat myös 
taajamien lukumäärään), ja toimii sen mukaisesti 
(katso komission vastaus 29 kohtaan). Romania on 
mukana vuonna 2015 alkavassa vaiheessa III.
29
Komissio on käynnistänyt jäsenneltyä täytäntöön -
pano- ja tietokehystä (SIIF) koskevan pilottiohjel -
man parantaakseen tietojen järjestämistä ja hallin -
taa kansallisella tasolla ja tiedottaakseen päättäjille, 
asianomaisille osapuolille ja yleisölle siitä, miten 
lainsäädäntö pannaan käytännössä täytäntöön 
ympäristötiedon saatavuutta koskevan direktii -
vin (2003/4/EY) ja INSPIRE -direktiivin (2007/2/EY) 
säädösten mukaisesti. Ohjelman aiheena on pää -
asiassa se, miten pystytään täyttämään vaatimukset 
keskittymällä tietotarpeisiin vaatimustenvastai -
sissa taajamissa ja suunnittelemalla IT -järjestelmiä, 
joissa yhdistetään eri tietolähteitä (muun muassa 
ympäristöön liittyviä, sosioekonomisia, rahoituk -
seen liittyviä ja oikeudellisia näkökohtia sisältäviä). 
Tähän mennessä ohjelmaan ovat osallistuneet 
Kypros, Liettua ja Slovenia, ja siihen on tarkoitus 
ottaa mukaan neljä muuta maata (muun muassa 
Romania).Komissio ei kuitenkaan hyväksy suosituksen toista 
osaa (eli sitä, että tarvittavaa ylläpitoa ja uudista -
mista varten olisi oltava käytettävissä riittävä määrä 
varoja), koska erityisen oikeudellisen kehyksen 
puuttuessa vastuu varojen käytettävissä olosta 
ylläpitoa ja uudistamista varten on viemäröin -
ti-infrastruktuurin omistajilla ja/tai toiminnan -
harjoittajilla ja kuuluu sen vuoksi jäsenvaltioiden 
vastuualueeseen.
Huomautukset 
22
Komissio analysoi parhaillaan mainittuihin näille 
maille esitettyihin muodollisiin kysymyksiin saa -
tuja vastauksia. Siinä yhteydessä komissio analysoi 
myös, onko seurattava erillisjärjestelmien samanta -
soisen ympäristönsuojelun osoittamista.
23
Komissio toteaa, että tämä huomautus on osoitettu 
asiaankuuluvalle jäsenvaltiolle. Kotitalouksien liitty -
mistä julkiseen viemäriverkkoon ei säädellä jätevesi -
direktiivillä. Jäsenvaltioiden vastuulla on kansallisen 
lainsäädäntönsä avulla varmistaa liittyminen viemä -
riverkkoon tai vaihtoehtoisesti erillisjärjestelmien 
tai muiden tarkoituksenmukaisten järjestelmien 
soveltaminen, jotta jätevesidirektiivin 3 artiklan vaa -
timukset täyttyvät.
26
Tämä Unkarin ja Romanian välinen yhteistyö on 
jätevesidirektiivin 9 artiklan tarjoaman mahdollisuu -
den seuraus.
Sen lisäksi direktiivin 5 artiklan 4 kohdassa viita -
taan typen ja fosforin yleiseen poistamiseen, jota 
sovelletaan asiaankuuluvan alueen kaikille jäteve -
denpuhdistamoille tuleviin jätevesiin, myös alle 
10 000 asukasvastineluvun taajamissa.
Komission vastaus 56
31
Komission jätevesidirektiivin vaatimusten täyt -
tämiseen tähtäävässä strategiassa keskitytään 
vesimuodostumiin johdettaviin pilaavien ainei -
den suurimpiin päästöihin. Näin ollen komissio 
ei velvoita jäsenvaltioita raportoimaan alle 2 000 
asukasvastineluvun taajamista, koska jätevesidi -
rektiivin 3, 4 ja 5 artiklan mukaan näillä taajamilla 
ei ole keräily- tai käsittelyvelvollisuutta. Komissio 
pyytää kuitenkin vesipuitedirektiivin mukaisesti 
jäsenvaltioita antamaan tietoja vesimuodostumista, 
joihin yhdyskuntajätevedet aiheuttavat merkittäviä 
paineita (taajaman koosta riippumatta), ja hyvän 
tilan saavuttamiseksi toteutettavista toimenpiteistä. 
Siten jäsenvaltiot voivat toteuttaa tapauskohtaisesti 
lisätoimenpiteitä alle 2 000 asukasvastineluvun 
taajamissa.
33
Komissio katsoo, että prosessin tehokkuus ei ole 
kyseenalainen: jäsenvaltioille vuonna 2014 esite -
tyissä erityispyynnöissä, joihin tilintarkastustuo -
mioistuin viittaa, jäsenvaltioiden viranomaisilta 
pyydettiin uusimmat saatavilla oleva tiedot vuosien 
2009–2010 määräajoista. Käytännössä tämä tar -
koittaa sitä, että viranomaiset päivittävät vuosina 
2009–2010 päättyneiden määräaikojen noudatta -
mista koskevat tiedot uudemmilla tiedoilla (pyynnöt 
kohdistuivat vuosiin 2012 ja 2013). Komissio pystyy 
arvioimaan uusien umpeutuneiden määräaikojen 
noudattamista yhdessä 8. raportista saatujen tie -
tojen kanssa (tarkasteluvuodet 2011–2012). Näiden 
päivitysten jälkeen komissio voi tarvittaessa käyn -
nistää rikkomismenettelyjä, jos se on tarkoituksen -
mukaista. Kuten tilintarkastustuomioistuin toteaa, 
komissio analysoi parhaillaan jäsenvaltioiden asiasta 
antamia tietoja.
37
Komissio katsoo, että kaikkien näiden neljän jäsen -
valtion sidottujen varojen osuus ohjelmatasolla oli 
vuoden 2013 lopussa tyydyttävä, mikä on nähtä -
vissä taulukossa 5.Komissio aikoo lähivuosina seurata taajamissa 
aiheutuneen kuormituksen kehitystä SIIF -pilot -
tiohjelman kattamissa jäsenvaltioissa ja erityisesti 
Romaniassa sen selvittämiseksi, onko tällainen 
muutos perusteltu vai ei.
30
Komissio korostaa, että jäsenvaltioiden ei jätevesi -
direktiivin mukaan ole pakko raportoida taajamista, 
joiden asukasvastineluku on alle 2 000 (jätevesidi -
rektiivin 15 artiklan mukaiset kertomusten toimitta -
mista komissiolle koskevat vaatimukset tarkoittavat 
keräilyä ja käsittelyä koskevia tietoja taajamissa, 
joiden asukasvastineluku on yli 2 000). Jäsenvaltiot 
lähettävät komissiolle jätevesidirektiivin 16 artiklan 
mukaisia lisäkatsauksia, jotka koskevat vain niiden 
yleisiä tietoja ”yhdyskuntajätevesien ja lietteen 
päästämisestä alueillaan”.
Oikeasuhteisuuden vuoksi ja raportoinnin lisään -
tymisen estämiseksi komissio ei vaadi katsausta 
alle 2 000 asukasvastineluvun taajamista jäteve -
sidirektiivin 15, 16 tai 17 artiklan nojalla. Komissio 
ei myöskään pyydä tietoja, joita ei tarvita jäte -
vesidirektiivin 3, 4 ja 5 artiklan noudattamisen 
tarkastamiseksi.
Komissio pyytää vesipuitedirektiivin mukaisesti 
jäsenvaltioita antamaan tietoja vesimuodostumista, 
joihin yhdyskuntajätevedet aiheuttavat merkittäviä 
paineita (taajaman koosta riippumatta), sekä hyvän 
tilan saavuttamiseksi toteutettavista toimenpi -
teistä, joihin kuuluvat esimerkiksi pilaavien aineiden 
päästöjen aiheuttamien kuormitusten vähentämistä 
kuvaavat määrälliset indikaattorit. Komissio tukeu -
tuu vesipuitedirektiivin säännöksiin tarkastaessaan 
taajamia jätevesidirektiivin 7 artiklan mukaisesti.
Komission vastaus 57
41
Komissio toteaa, että 11 päivänä heinäkuuta 
2006 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 
1083/2006  14 artiklan mukaan rahastoille varattu 
Euroopan unionin talousarvio toteutetaan jäsen -
valtioiden ja komission yhteisen hallinnoinnin 
puitteissa. Näissä puitteissa lopullisen päätöksen 
hankkeiden valinnasta tekevät jäsenvaltiot, joiden 
on varmistettava, että valitut hankkeet ovat komis -
sion hyväksymien asiaankuuluvien ohjelmakauden 
2007–2013 asiakirjojen lisäksi myös EU:n lainsää -
dännön (esimerkiksi jätevesidirektiivin) mukaisia. 
Komissio katsoo, että jos joitakin suuria taajamia 
koskevia hankehakemuksia ei ole vastaanotettu tai 
hyväksytty, se voi johtua siitä, että niitä ei pidetty 
riittävän ”kypsinä” täyttämään sovellettavat valin -
taperusteet (esim. tekninen kypsyys / valmius 
täytäntöönpanoon).
43
Yleisesti ottaen ydin-/yhteistuotos sekä ohjelma -
kohtaiset tulos- ja tuotosindikaattorit on mää -
ritelty kaikille kauden 2007–2013 ohjelmille ja 
niiden tavoitteet heijastavat tyypillisesti tuettuja 
toimenpidetyyppejä (tuotosindikaattori) tai mah -
dollisiin edunsaajiin liittyvää odotettua tavoitetta 
(tulosindikaattori).
44
Komissio myöntää, että joitakin tavoiteindikaatto -
reita ei ehkä saavuteta määräaikaan (vuoden 2015 
loppu) mennessä. Indikaattoritavoitteiden täytty -
misen tilanne vaihtelee eri jäsenvaltioissa, ja se olisi 
joka tapauksessa tarkastettava päättymisajankoh -
tana, koska useimmista jätevedenkäsittelyhank -
keista on tehty sopimus vasta vuonna 2014.38
Komissio myöntää, että hyödyntämisaste oli vuoden 
2013 lopussa kaikissa mainituissa jäsenvaltioissa var -
sin pieni, minkä vuoksi ohjelmatasolla on sitoumus -
ten vapauttamisen riski (neuvoston asetuksen (EY) 
N:o 1083/2006 93 artikla). On kuitenkin painotettava 
sitä, että tälle on asiallisia syitä, kuten tarve vahvis -
taa kyseisten jäsenvaltioiden teknisiä, oikeudellisia 
ja hallinnollisia valmiuksia. Lisäksi komissio koros -
taa, että useimpien hankkeiden maksut suoritetaan 
yleensä viimeisten täytäntöönpanovuosien eli 
vuosien 2014 ja 2015 aikana, koska tukikelpoisuuden 
päättymisajankohta on vuoden 2015 loppu.
39
Komissio on tietoinen siitä, että useita hankkeita ei 
ehkä saada päätökseen 31. joulukuuta 2015 men -
nessä ja että ne voidaan jakaa kahteen erilliseen vai -
heeseen (katso myös komission vastaus seuraavaan 
kohtaan 40). Siksi kyseisten ohjelmien täytäntöön -
panon vauhdittamiseksi ja sitoumusten vapauttami -
sen riskin pienentämiseksi perustettiin vuoden 2014 
lopussa täytäntöönpanotyöryhmä, joka keskittyy 
muun muassa täytäntöönpanon nopeuttamiseen 
näissä neljässä jäsenvaltiossa.
40
Ottaen huomioon, että monia hankkeita voidaan 
jakaa kahdelle ohjelmakaudelle, ja helpottaakseen 
jäsenvaltioiden tilannetta komissio on ehdotta -
nut 30. huhtikuuta 2015 hyväksyttyjen ohjelmien 
sulkemista koskevien suuntaviivojen muuttamista 
(komission päätös C(2015) 2771 päätöksen C(2013) 
1573 muuttamisesta). Niiden keskeisenä tavoitteena 
on lisätä joustavuutta joillakin osa -alueilla, kuten 
keskeneräisten hankkeiden jakamisessa vaiheisiin 
vuodesta 2016 lähtien.
Komissio on täysin tietoinen siitä, että Slovakiassa ja 
Romaniassa ja vähemmässä määrin myös Unkarissa 
kaikkia tarpeita ei todennäköisesti pystytä täyttä -
mään, vaikka kauden 2014–2020 ohjelmien varojen 
suuntaamisessa suositaankin jätevedenkäsittelyalaa.
Komission vastaus 58
58
Komissio korostaa, että jäsenvaltioiden velvollisuu -
tena on varmistaa, että teollisuuden jäteveden las -
kemisessa keruujärjestelmiin ja yhdyskuntajäteve -
sien puhdistamoihin noudatetaan jätevesidirektiivin 
11 artiklaa ja liitteessä I olevaa C kohtaa, kun taas 
pitoisuusrajoihin liittyvistä yksityiskohtaisista sään -
nöksistä säädetään kansallisella lainsäädännöllä.
64
Komissio korostaa, että jäsenvaltiot päättävät itse, 
miten ne valvovat teollisuuslaitosten päästöjä.
65
Jätevesidirektiivissä ei ole tarkempia säännöksiä 
laitosten mitoituksesta. Direktiivin 4 artiklassa 
vaaditaan pelkästään, että kuormitus on laskettava 
vuoden aikana puhdistamolle tulevan suurimman 
keskimääräisen viikkokuormituksen perusteella. 
Siksi jäsenvaltioiden vastuulla on päättää laitosten 
mitoituksesta.
Komissio ei jätä huomiotta sitä, että hankkeet 
ovat voineet olla tarkastuksen aikana liian suuria, 
mutta katsoo, että tehtäessä lopullista arviointia 
ja päätöstä jätevedenpuhdistamon tarkasta suun -
nittelusta ja koosta olisi otettava huomioon alan 
viimeisimmät standardit sekä useita monimutkaisia 
tosiasiallisia ja oletettuja parametreja.
Yleensä puhdistamon koon määräävät useat tekijät, 
kuten varmuusvara sille, että noudatetaan aina 
jätevesidirektiiviä, selviytyminen kausittaisesta toi -
minnasta ja vaihteluista, joiden syynä ovat esimer -
kiksi matkailu, teollisuustoiminta tai rankkasateiden 
aiheuttamat tulvat, sekä varautuminen esimerkiksi 
uusien asutusalueiden mahdolliseen liittämiseen 
tulevaisuudessa ja väestönkasvuun.
Vuodesta 2007 lähtien Euroopan alueiden hank -
keille annettavan yhteisen avun (JASPERS) käytön 
tavoitteena on ollut auttaa jäsenvaltioita paranta -
maan tärkeimpien hankesovellusten, myös niiden 
teknisten ominaisuuksien, laatua, ennen kuin niille 
myönnetään rahastoista rahoitusta avustuksina.49
Komission mielestä se, että jäsenvaltiot asettavat 
jätevesidirektiiviä tiukempia pitoisuusrajoja, ei 
välttämättä aiheuta tarvetta tarkistaa direktiivissä 
säädettyjä pakollisia rajoja. Jäsenvaltiot voivat 
vapaasti panna jätevesidirektiivin täytäntöön sen 
vaatimuksia laajemmin. Tämän lisäksi jäsenvaltiot 
ovat velvollisia noudattamaan myös muita olennai -
sia vesien suojelua ja laatua koskevia direktiivejä1.
54
Komissio on todennut saman asian ja käynnistänyt 
ylivuotoja koskevan tutkimuksen (katso 56 kohta), 
jonka avulla voidaan kerätä tarkempia tietoja yli -
vuodoista jäsenvaltioiden tasolla ja siten tehdä täs -
mällisempiä päätelmiä asiaankuuluvista tiedoista.
Komissio on jo puuttunut Lontoossa ja Whitburnissa 
ylivuotojen aiheuttamaan valtavaan saastumisongel -
maan viemällä rikkomisasian EU:n tuomioistuimen 
käsiteltäväksi (C-301/10, 18.10.2012). Koska jäteve -
sidirektiivissä ei kuitenkaan ole ylivuotoja koske -
via konkreettisia vaatimuksia vaan siinä todetaan 
yksinkertaisesti, että ”jäsenvaltioiden on päätettävä 
toimenpiteistä, joilla rajoitetaan... myrskytulvista 
aiheutuvaa vesien pilaantumista” (liitteessä I oleva 
A kohta), komission on ensin kerättävä näyttöä jäsen -
valtioiden tasolla toteutetuista toimenpiteistä sekä 
niiden tehokkuudesta ja käytännön sovelluksista, 
ennen kuin se voi puuttua ylivuotojen aiheuttamiin 
vesien pilaantumisiin järjestelmällisesti EU:n tasolla.
Komission yhteinen vastaus 55 ja 56 
kohtaan
Komissio katsoo, että 56 kohdassa tarkoitettu 
tutkimus mahdollistaa kunkin jäsenvaltion tilan -
teen tarkemman arvioimisen, mikä ei tällä hetkellä 
ole mahdollista. Komissio voi johtopäätösten 
perusteella päättää tutkia jäsenvaltiot, joissa se 
on todennut ylivuotojen huonon hallinnan voivan 
johtaa käsittelemättömän jäteveden aiheuttamiin 
saastumisongelmiin.
1 Erityisesti vesipuitedirektiiviä (direktiivi 2000/60/EY) ja sen 
johdannaisdirektiivejä, jotka koskevat pohjavesiä (direktiivi 
2006/118/EY) ja prioriteettiaineita (ympäristönlaatunormidirektiivi 
2008/105/EY), sekä muun muassa juomavesidirektiiviä 
(direktiivi 98/83/EY), uimavesidirektiiviä (direktiivi 
2006/7/EY), meristrategiadirektiiviä (direktiivi 2008/56/EY), 
luontotyyppidirektiiviä (direktiivi 92/43/ETY) (erityisesti sen 
6 artiklaa) ja asetusta (EY) N:o 854/2004 (erityisesti sen liitteessä II 
olevan A kohdan 6 alakohtaa).
Komission vastaus 59
76
Komissio on lähtökohtaisesti samaa mieltä siitä, 
että lietettä ei pitäisi säilyttää puhdistamossa 
vaan se olisi toimitettava pikaisesti lopulliseen 
määränpäähänsä.
83
Komissio harkitsee lannoiteasetuksen (EY) N:o 
2003/2003 tarkistamista. Yksi harkittavana olevista 
vaihtoehdoista on raskasmetallien oikeudellisesti 
sitovien raja -arvojen määrittäminen ja lannoiteomi -
naisuuksiltaan nämä vaatimukset täyttävän puh -
distamolietteen ottaminen mahdollisesti mukaan 
tarkistettuun lannoiteasetukseen.
84
Komissio ei tässä vaiheessa suunnittele ehdotusta 
puhdistamolietedirektiivin tarkistamisesta vaan 
tekee ennen sitä päätöksen lannoiteasetuksen mah -
dollisesti tarkistamisesta.
87
Komissio myöntää, että yhä useammat tutkimukset 
osoittavat mikromuovien vaikutuksen makeisiin 
vesiin ja merivesiin ja että jätevedet voivat siksi olla 
päästöjen lähde.
88
Komissio harkitsee ehdotusta lannoiteasetuksen 
tarkistamisesta vuonna 2015 (katso myös 83 ja 
84 kohta).
95
Komissio toteaa, että vesipuitedirektiivin 9 artik -
lassa vaaditaan, että veden käytön eri sektorit osal -
listuvat riittävästi vesipalveluista aiheutuvien kus -
tannusten kattamiseen viimeistään vuonna 2010.67
Puhtaan veden osuuden pienentämisen kustannuk -
sia on selvitettävä, koska suuri pienennys voi olla 
hyvin kallista. Jos puhtaan veden osuus virtaamasta 
on suuri, on selvitettävä, miten sitä voidaan pienen -
tää kustannustehokkaasti.
67 Toinen luetelmakohta
Komissio myöntää, että tämä voisi olla yksi vaihto -
ehto tapauksissa, joissa sitä tuetaan asianmukaisilla 
kustannus -hyötyanalyyseillä vertaamalla odotettuja 
kunnostuskustannuksia odotettuihin hyötyihin.
71 Ensimmäinen luetelmakohta
Komissio katsoo, että lietteen käsittelykustannukset 
riippuvat toisaalta siitä, minkä tyyppinen käsittely 
valitaan, ja toisaalta siitä, mikä on laitoksesta lähte -
vän lietteen lopullinen määränpää.
71 Kolmas luetelmakohta
Komissio kannattaa vertailututkimuksia vesilaitos -
ten ympäristötehokkuuden parantamiseksi. Vas -
tauksessaan eurooppalaiseen kansalaisaloitteeseen 
”Vesi on perusoikeus” (COM(2014) 177 final) komis -
sio sitoutui tarkastelemaan ehdotusta veden laatua 
ja vesihuoltopalveluja koskevan vertailuanalyysin 
tekemisestä ja järjesti syyskuussa 2014 usean eri 
sidosryhmän tapaamisen. Vuoropuhelussa pai -
notettiin, että termiä ”vertailuanalyysi” käytetään 
laajassa merkityksessä. Avoimuuden lisäämisen 
tavoite kansalaisaloitteen yhteydessä ja vertailuana -
lyysi hallinnoinnin tukivälineenä olisi erotettava 
selvästi toisistaan. Jälkimmäisessä merkityksessä 
vertailuanalyysi suunnitellaan laitoksia ja verkkojen 
vertailua varten niin, että se mahdollistaa tuloksel -
lisuuden arvioinnin vertailemalla niitä vastaaviin 
yksiköihin monitahoisten tietojen ja indikaattorien 
avulla. Komission osuus rajoittuu tässä kuitenkin 
parhaiden käytäntöjen vaihtamista koskevan vuoro -
puhelun helpottamiseen.
Komission vastaus 60
97
Komissio katsoo myös, että on olemassa riski, että 
puhdistamoiden toiminnanharjoittajat eivät kannat -
tavuussyistä huolehdi tarvittavasta ylläpidosta. 
Koska erityistä oikeudellista kehystä ei ole, toimin -
nanharjoittajien tehokkuus kuuluu jäsenvaltioiden 
vastuualueeseen.
98
Komissio katsoo, että tarkoituksenmukainen mak -
sujärjestelmä on EAKR:n rahoitusosuuden näkö -
kulmasta tärkeä mutta myös toivottava toiminnan 
taloudellisen kestävyyden vuoksi pitkällä aikavä -
lillä. Sovelletun kustannusten kattamisperiaatteen 
tähänastiset epäsuotuisat vaikutukset paranevat 
huomattavasti, kun ohjelmakauden 2014–2020 
mahdolliset edunsaajat eivät välttämättä joudu 
tekemään kustannus -hyötyanalyysiä hankkeidensa 
rahoitusvajeen määrittämiseksi vaan voidaan sovel -
taa 25 prosentin kiinteää nettotuloprosenttiosuutta.
99
Jos jäsenvaltiot päättävät soveltaa kiin -
teää 25 prosentin osuutta asetuksen (EU) N:o 
1303/2013 61 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukai -
sesti, komission on tosiaan toimittava oikeudellisen 
kehyksen rajoissa.
Komission vastaus 101–105 kohtaan
Katso komission vastaus 98 kohtaan.Johtopäätökset ja suositukset 
106
Komissio katsoo, että alhainen hyödyntämisaste 
vuoden 2013 lopussa saattaa johtua esimerkiksi tar -
peesta lisätä teknisiä, oikeudellisia ja hallinnollisia 
valmiuksia kyseisissä neljässä jäsenvaltiossa. Tosi -
asia on, että useimpien hankkeiden maksut suorite -
taan yleensä viimeisten täytäntöönpanovuosien eli 
vuosien 2014 ja 2015 aikana, koska tukikelpoisuuden 
päättymisajankohta on vuoden 2015 loppu.
Komissio on samaa mieltä siitä, että tarkoituk -
senmukainen maksujärjestelmä on EAKR:n rahoi -
tusosuuden näkökulmasta tärkeä mutta myös 
toivottava osarahoituksen kohteena olevan viemä -
röinti -infrastruktuurin taloudellisen kestävyyden 
kannalta. Joulukuun 17 päivänä 2013 annetun 
asetuksen (EU) N:o 1303/2013 mukaan mahdollis -
ten kustannusten kattamisperiaatteen epäsuotui -
sien vaikutusten odotetaan vähenevän asteittain, 
koska jäsenvaltioita vaaditaan täyttämään vesialan 
ennakkoehto 6.1 esittämällä näyttöä siitä, että 
vesipuitedirektiivin 9 artiklassa vahvistetut vesialan 
kustannusten kattamista koskevat säännökset on 
otettu huomioon, kun vesi -infrastruktuuri on saanut 
rahastoilta osarahoitusta.
Komissio panee merkille tilintarkastustuomioistui -
men havainnon, jonka mukaan lähes kolmasosa 
tarkastetuista puhdistamoista on liian suuria. Katso 
lisätietoja komission vastauksesta 65 kohtaan.
107 Kolmas luetelmakohta
Taajamien lukumäärän laskemiseen liittyen komis -
sio katsoo, että on tärkeämpää seurata asukasvas -
tineluvun kehitystä kuin taajamien lukumäärän 
muutoksia. Komissio seuraa Romanian tilannetta 
jäsenneltyä täytäntöönpano- ja tietokehystä (SIIF) 
koskevan pilottiohjelman puitteissa (katso komis -
sion vastaus 28 ja 29 kohtaan).
Komission vastaus 61
Suositus 1 c)
Komissio hyväksyy suosituksen ja katsoo, että se on 
jo pantu täytäntöön yli 2 000 asukasvastineluvun 
taajamissa. Yhdyskuntajätevesien käsittelyä koske -
vassa direktiivissä säädetään, että näissä taajamissa 
on oltava käytössä viemäröintijärjestelmiä, erillisjär -
jestelmiä tai muita asianmukaisia järjestelmiä.
Suositus 1 d)
Komissio hyväksyy suosituksen.
Edellytysten mukaisen tarkasteluvuoden ja komis -
sion kertomuksen antamisen välinen viive johtuu 
monista erilaisista käsittelyyn liittyvistä ja oikeudel -
lisista tekijöistä sekä jäsenvaltioiden että komission 
tasolla (esimerkiksi jäsenvaltioiden sisäisistä proses -
seista, annettujen tietojen laadun tarkastamisesta, 
kyseisten taajamien lukumäärästä ja etusijajärjes -
tyksestä). Komissio katsoo, että jäsenvaltioiden 
nykyiset raportointijärjestelmät eivät salli raportoin -
nin määräaikojen aikaistamista, vaikka se olisikin 
muuten toivottavaa, koska kansalliset järjestelmät 
viivästyttävät komission oman kertomuksen anta -
mista. Komissio pyrkii nopeuttamaan oman kerto -
muksensa antamista ja keräämään jäsenvaltioilta 
viimeisimpiä tietoja kehittämällä pilottihankkeen, 
niin sanotun SIIF- raportointivälineen, johon osallis -
tuvat tietyt jäsenvaltiot.
Suositus 1 e)
Komissio hyväksyy suosituksen.
Komissio käynnistää tästä tarkastuksesta riippu -
matta EU:n ympäristölainsäädännön mukaisten 
raportointivaatimusten laajan tarkastelun parem -
man sääntelyn agendan puitteissa2.
2 COM(2015) 215 final. EU -agenda: paremmalla sääntelyllä 
parempiin tuloksiin, 19.5.2015.Komissio harkitsee jätevesidirektiivin tarkoituksiin 
soveltuvien tarvittavien tietojen keräämistä ja voi 
lisäksi pyytää vesipuitedirektiivin mukaisia tietoja 
erityistarkoituksiin (katso komission vastaus 30 ja 
31 kohtaan).
108
Komissio toteaa, että pitkä prosessi johtuu kyseisten 
taajamien lukumäärästä eri puolilla EU:ta. SIIF -ra-
portointivälineen pitäisi kuitenkin parantaa rapor -
tointiprosessia kansallisella tasolla.
Komissio on pyytänyt vuosien 2011 ja 2012 tietoja 
jätevesidirektiivin 8. raporttia varten.
Suositus 1 a)
Komissio ei hyväksy suositusta.
Komissio ei aio tällä hetkellä lisätä jätevesidirektiivin 
mukaista raportointia siitä, onko alle 2 000 asukas -
vastineluvun taajamissa käytössä keruujärjestelmät. 
Komissio pyytää kuitenkin vesipuitedirektiivin 
mukaisesti jäsenvaltioita antamaan tietoja vesimuo -
dostumista, joihin yhdyskuntajätevedet aiheuttavat 
merkittäviä paineita (taajaman koosta riippumatta), 
sekä hyvän ekologisen ja kemiallisen tilan saavutta -
miseksi toteutettavista toimenpiteistä.
Suositus 1 b)
Komissio hyväksyy suosituksen. Komissio ei tällä 
hetkellä aio toteuttaa alle 2 000 asukasvastinelu -
vun taajamien lukumäärän järjestelmällistä tarkas -
tusta jätevesidirektiivin 15 ja 17 artiklan mukaisen 
säännöllisen raportoinnin kautta. Komissio seuraa 
kuitenkin tilannetta tapauksissa, joissa sen tietoon 
on tullut tai on havaittu muulla tavalla merkittäviä 
muutoksia esimerkiksi jäsenneltyä täytäntöön -
pano- ja tietokehystä koskevan pilottiohjelman 
yhteydessä.
Komission vastaus 62
Yli 2 000 asukasvastineluvun taajamissa se on jo 
pantu täytäntöön, koska tällainen vaatimus on 
jo olemassa jätevesidirektiivin 17 artiklan nojalla. 
Direktiivin 17 artiklan mukaisen raportoinnin 
tarkoituksena on sovittaa yhteen raportointitarve 
ja jätevesidirektiivin täytäntöönpanon edistymi -
nen. Jäsenvaltiot antavat nämä tiedot saataville ja 
päivittävät niitä tarvittaessa kahden vuoden välein 
jätevesidirektiivin 17 artiklan mukaisesti. Lisäksi 
jäsenvaltiot voivat uuden raportointimallin (hyväk -
sytty 26 päivänä kesäkuuta 2014 annetulla päätök -
sellä N:o 2014/431/EU) avulla raportoida ohjelmien 
täytäntöönpanosta ja antaa myös tiedot ennakoi -
duista investoinneista, rahastojen asiaankuuluvasta 
käytöstä ja kutakin raportoitua hanketta koskevista 
määräajoista. Yksi jäsenneltyä täytäntöönpano- ja 
tietokehystä (SIIF) koskevan pilottiohjelman tavoit -
teista on asettaa tiedot yleisön saataville.
Alle 2 000 asukasvastineluvun taajamien osalta 
komissio katsoo, että tällainen vaatimus lisäisi koh -
tuuttomasti raportointia ja johtaisi loppujen lopuksi 
epätarkkuuksiin jäsenvaltioiden raportoimissa 
tiedoissa. Näillä taajamilla ei myöskään ole jätevesi -
direktiivin mukaan raportointivelvollisuutta.
Suositus 2 b)
Komissio hyväksyy suosituksen.
Kauden 2014–2020 ohjelmissa pääpaino on taaja -
missa, joiden asukasvastineluku on yli 2 000. Se on 
myös jätevesidirektiivin 17 artiklan mukaisten rapor -
tointivaatimusten tavoitteena (katso myös edellä 
oleva vastaus a kohtaan).
111
Komissio katsoo, että puhdistamoiden luvista päät -
täminen on jäsenvaltioiden vastuulla.109
Komissio myöntää myös, että tutkituilla neljällä 
jäsenvaltiolla on ohjelmatasolla riskinä sitoumus -
ten vapauttaminen neuvoston asetuksen (EY) 
No 1083/2006 93 artiklan mukaisesti. Komission 
vastauksissa 38 ja 106 kohtaan on esitetty joitakin 
tärkeimpiä syitä täytäntöönpanon viivästymiseen.
Kyseisten ohjelmien täytäntöönpanon vauhdit -
tamiseksi ja sitoumusten vapauttamisen riskin 
pienentämiseksi perustettiin vuoden 2014 lopussa 
täytäntöönpanotyöryhmä, joka keskittyy muun 
muassa täytäntöönpanon nopeuttamiseen kysei -
sissä neljässä jäsenvaltiossa.
Lisäksi komissio on joidenkin hankkeiden sujuvan 
päätökseen saattamisen varmistamiseksi ehdotta -
nut ohjelmien päättämistä koskevien suuntaviivo -
jen muuttamista niin, että joillakin alueilla lisätään 
joustoa muun muassa jakamalla keskeneräisiä 
hankkeita vaiheisiin vuodesta 2016 lähtien (katso 
myös komission vastaus 40 kohtaan).
110
Euroopan aluekehitysrahaston (EAKR) ja koheesiora -
haston päätavoitteena ohjelmakaudella 2007–2013 
on kaventaa EU:n alueiden sosioekonomisen 
kehityksen tasojen välisiä eroja eikä välttämättä 
pyrkiä edistämään jätevesidirektiivin määräaikojen 
noudattamista, joka on asianomaisten jäsenval -
tioiden vastuulla riippumatta siitä, kuinka paljon 
varoja niihin on kohdennettu. Näin ollen EAKR:n ja 
koheesiorahaston rahoitusosuudet ohjelmakaudella 
2007–2013 eivät ehkä riitä täyttämään kaikkia vie -
märöinti -infrastruktuurin tarpeita jätevesidirektiivin 
määräaikojen noudattamisessa.
Suositus 2 a)
Komissio hyväksyy suosituksen osittain.
Komission vastaus 63
Suositus 3 c)
Komissio hyväksyy suosituksen ja tutkii tätä mah -
dollisuutta hiljattain aloitetun asiaankuuluvan 
tutkimuksen tulosten perusteella.
Suositus 3 d)
Komissio hyväksyy tilintarkastustuomioistuimen 
suosituksen.
Komissio tukeutuu ohjelmakautta 2014–2020 
koskevan asetuksen mukaisesti riippumattomiin 
asiantuntija -arvioihin (JASPERS mukaan lukien) sen 
varmistamiseksi, että jätevesipuhdistamot ovat 
sopivan kokoisia. Kustannus- hyötyanalyysin tekemi -
nen on kuitenkin jäsenvaltioiden päätösvallassa.
Suositus 3 e)
Komissio hyväksyy suosituksen. Komissio haluaa 
kuitenkin huomauttaa, että jäsenvaltioilla ei ole 
mitään oikeudellisia velvoitteita soveltaa olemassa 
olevia käytäntöjä tai osallistua vertailuanalyy -
sien tekemiseen (katso myös komission vastaus 
71 kohtaan).
116
Komissio katsoo, että puhdistamolietteen sijoit -
taminen kaatopaikalle tai pitkäaikainen varas -
tointi Romaniassa ei ole kestävä ratkaisu eikä sitä 
pitäisi hyväksyä hankkeissa, joille on myönnetty 
yhteisrahoitusta.
117
Komissio harkitsee lannoiteasetuksen (EY) 
N:o 2003/2003 tarkistamista. Yksi harkittavana 
olevista vaihtoehdoista on raskasmetallien oikeu -
dellisesti sitovien raja -arvojen määrittäminen ja 
lannoiteominaisuuksiltaan nämä vaatimukset täyt -
tävän puhdistamolietteen ottaminen mahdollisesti 
mukaan tarkistettuun lannoiteasetukseen.114
Jätevesidirektiivissä ei ole säännöksiä puhdista -
moiden koosta 4 artiklan yleistä velvollisuutta 
lukuun ottamatta. Lisäksi on tärkeää huomata, 
että tämäntyyppisillä infrastruktuureilla on pitkä 
käyttöikä ja on vaikea arvioida niiden sopivaa kokoa 
vain lyhyellä aikavälillä. Yleensä puhdistamon koon 
määräävät useat tekijät, kuten varmuusvara sille, 
että noudatetaan pitkällä aikavälillä jätevesidirek -
tiiviä, selviytyminen kausittaisesta toiminnasta ja 
vaihteluista, joiden syynä ovat esimerkiksi mat -
kailu tai rankkasateiden aiheuttamat virtaamat, tai 
varautuminen mahdollisiin uusiin liitäntöihin väes -
tönkasvun vuoksi (katso myös komission vastaus 
65 kohtaan).
Suositus 3 a)
Komissio ei hyväksy suositusta. Tällä hetkellä komis -
sio ei aio käynnistää jätevesidirektiivin pitoisuus -
rajojen tarkoituksenmukaisuuden arviointia eikä 
tarkistaa direktiiviä lähitulevaisuudessa.
Suositus 3 b)
Komissio ei hyväksy suositusta.
Valmistellessaan tiedonantoaan ympäristötarkas -
tuksista vuonna 2012 komissio arvioi laajalti EU:n 
ympäristölainsäädäntöön liittyviä sääntöjä, valvon -
taa ja tarkistuksia. Tämä työ osoitti, että tarkastus -
järjestelmien valmiuksista oli useissa jäsenvaltioissa 
käytettävissä vain vähän tietoa ja seuraamusten 
käyttö oli vaihtelevaa3. Komissio on sitä mieltä, että 
jäsenvaltion viranomaiset ovat paras taho päättä -
mään tarkistusten ja tarkastusten tyypistä, luku -
määrästä ja suoritustiheydestä riskin perusteella. 
Sakoista komissio toteaa, että parhaillaan tehdään 
vaatimustenmukaisuustarkistuksia jäsenvaltioiden 
lainsäädännön perusteella, jolla pannaan täytän -
töön direktiivi 2008/99/EY4. Kyseisessä direktiivissä 
säädetään muun muassa ympäristölainsäädännön, 
kuten direktiivin 91/271/ETY (jätevesidirektiivi), kan -
nalta olennaisten säännösten, rikkomisen seuraa -
muksista luonnollisille ja oikeushenkilöille.
3 http://ec.europa.eu/environment/legal/law/pdf/Final%20
report%20inspections.pdf
4 Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2008/99/EY, 
annettu 19 päivänä marraskuuta 2008, ympäristönsuojelusta 
rikosoikeudellisin keinoin (EUVL L 328, 6.12.2008, s. 28).
Komission vastaus 64
Suositus 5 a)
Komissio hyväksyy suosituksen. Jäsenvaltioita 
vaaditaan panemaan täytäntöön asianmukainen 
jäteveden hinnoittelupolitiikka vesipuitedirektiivin 
9 artiklan 1 kohdan ja yhteisiä säännöksiä koskevan 
asetuksen (EU) N:o 1303/2013 liitteessä XI olevan 
ennakkoehdon 6.1 mukaisesti.
Komissio kuitenkin painottaa, että koska veden 
arvot ovat luonteeltaan moniulotteisia ja neljän 
prosentin kohtuullisuusraja on ohjeellinen, lopul -
lisen rajan asettaminen kuuluu jäsenvaltioiden 
vastuualueeseen.
Suositus 5 b)
Komissio ei hyväksy suositusta.
Koska erityistä oikeudellista kehystä ei ole, vastuu 
rahoitusvarojen saatavuudesta tarvittavaa ylläpitoa 
ja uudistamista varten on viemäröinti -infrastruktuu -
rin omistajilla ja/tai toiminnanharjoittajilla ja kuuluu 
siten jäsenvaltioiden vastuualueeseen.Suositus 4 a)
Komissio ei hyväksy suositusta. Komissio kannustaa 
järjestelmällisesti jäsenvaltioita sisällyttämään tar -
koituksenmukaisen lietteenkäsittelyn aineellisena 
kohteena suuriin hankehakemuksiin, joille haetaan 
rahoitusta rahastoista. Komissio ei kuitenkaan voi 
määrätä jäsenvaltioita soveltamaan käytäntöä 
voimassa olevan oikeudellisen kehyksen puitteissa, 
koska jäsenvaltioilla ei ole velvollisuutta yhdistää 
ohjelmien loppumaksuja siihen, että puhdistamo -
jätteen uudelleenkäytölle löydetään tarkoituksen -
mukainen ratkaisu.
Suositus 4 b)
Komissio hyväksyy suosituksen osittain. Komissio 
ei tässä vaiheessa suunnittele ehdotusta puhdista -
molietedirektiivin tarkistamisesta vaan tekee ennen 
sitä päätöksen lannoiteasetuksen mahdollisesta 
tarkistamisesta.
118
Komissio toteaa, että vesipuitedirektiivin 9 artik -
lassa vaaditaan, että veden käytön eri sektorit osal -
listuvat riittävästi vesipalveluista aiheutuvien kus -
tannusten kattamiseen viimeistään vuonna 2010.
Komissio katsoo, että tarkoituksenmukainen mak -
sujärjestelmä on EAKR:n rahoitusosuuden näkö -
kulmasta tärkeä mutta myös toivottava toiminnan 
taloudellisen kestävyyden vuoksi pitkällä aikavä -
lillä. Sovelletun kustannusten kattamisperiaatteen 
tähänastiset epäsuotuisat vaikutukset paranevat 
huomattavasti, kun ohjelmakauden 2014–2020 
mahdolliset edunsaajat eivät välttämättä joudu 
tekemään kustannus -hyötyanalyysiä hankkeidensa 
rahoitusvajeen määrittämiseksi vaan voidaan sovel -
taa 25 prosentin kiinteää nettotuloprosenttiosuutta.
MISTÄ EU:N JULKAISUJA SAA?
Maksuttomat julkaisut:
  yksi kappale:  
EU Bookshopista (http://bookshop.europa.eu)
  enemmän kuin yksi kappale tai julisteet/kartat:  
Euroopan unionin edustustoista (http://ec.europa.eu/represent_/f_i.htm),
muissa kuin EU-maissa sijaitsevista lähetystöistä (http://eeas.europa.eu/delegations/index_/f_i.htm),  
ottamalla yhteyttä Europe Direct -palveluun (http://europa.eu/europedirect/index_/f_i.htm)  
tai soittamalla 00 800 6 7 8 9 10 11 (maksuton numero koko EU:n alueella) (*).
(*)  Saat pyytämäsi tiedot maksutta. Myös useimmat puhelut ovat maksuttomia, joskin jotkin operaattorit, puhelinkioskit  
tai hotellit voivat periä puheluista maksun.
Maksulliset julkaisut:
 EU Bookshopista (http://bookshop.europa.eu)
Jätevesi ja jätevesiliete voivat heikentää vesistöjen ja 
maaperän laatua. Tästä syystä EU on hyväksynyt direktiivejä 
ja osarahoittanut jätevesien keruujärjestelmien ja 
jätevedenpuhdistamoiden rakentamista.
Tilintarkastustuomioistuin tarkasti 
yhdyskuntajätevesidirektiivin täytäntöönpanon neljässä 
Tonavan jokivesistöalueella sijaitsevassa jäsenvaltiossa. Se 
tutki myös 28 jätevedenpuhdistamoa käsittäneen otoksen, 
jonka avulla pyrittiin arvioimaan, kuinka puhdistamot 
käsittelivät jätevettä ja jätevesilietettä ja kuinka ne 
varmistivat taloudellisen kestävyyden.
Tilintarkastustuomioistuin esittää suosituksia, jotka 
koskevat raportointia sekä jätevedenpuhdistamoiden 
vaikuttavuuden, tehokkuuden ja kestävyyden 
parantamistapoja, pitoisuusrajojen 
tarkoituksenmukaisuutta, jätevesilietteen käyttöä sekä 
lietteen sisältämien saastuttavien aineiden seurantaa.
EUROOPAN 
TILINTARKASTUS
TUOMIOISTUIN