FI Euroopan unionin virallinen lehti C 34/144

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea lausunto aiheista ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi kolmannen maan kansalaisen tai kansalaisuudettoman henkilön johonkin jäsenvaltioon jättämän kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen käsittelystä vastuussa olevan jäsenvaltion määrittämisperusteiden ja -menettelyjen vahvistamisesta (uudelleenlaadittu teksti)”

(COM(2016) 270 final – 2016/0133(COD))

”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan unionin turvapaikkavirastosta ja asetuksen (EU) N:o 439/2010 kumoamisesta”

(COM(2016) 271 final – 2016/0131(COD))

”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Eurodac-järjestelmän perustamisesta sormenjälkien vertailua varten kolmannen maan kansalaisen tai kansalaisuudettoman henkilön johonkin jäsenvaltioon jättämän kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen käsittelystä vastuussa olevan jäsenvaltion määrittämisperusteiden ja -menettelyjen vahvistamisesta annetun (asetuksen (EU) N:o 604/2013) tehokkaaksi soveltamiseksi, laittomasti oleskelevan kolmannen maan kansalaisen tai kansalaisuudettoman henkilön tunnistamiseksi sekä jäsenvaltioiden lainvalvontaviranomaisten ja Europolin esittämistä, Eurodac-tietoihin lainvalvontatarkoituksessa tehtäviä vertailuja koskevista pyynnöistä (uudelleenlaadittu)”

(COM(2016) 272 final – 2016/0132(COD))

(2017/C 034/24)

Esittelijä: José Antonio MORENO DÍAZ

Lausuntopyyntö Euroopan unionin neuvosto, 15.6.2016 Oikeusperusta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla (COM(2016) 270 final – 2016/0133(COD)), (COM(2016) 271 final – 2016/0131(COD)), (COM(2016) 272 final – 2016/0132(COD)) Vastaava erityisjaosto ”työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus” Hyväksyminen erityisjaostossa 27.9.2016 Hyväksyminen täysistunnossa 19.10.2016 Täysistunnon nro 520 Äänestystulos (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) 215/1/4

1. Päätelmät

1.1 Yhteisen eurooppalaisen turvapaikkajärjestelmän tehokas ja tuloksekas uudistaminen ja pääsyn Euroopan unioniin tarjoavien laillisten kanavien parantaminen on ETSK:n mielestä välttämätöntä, jotta voidaan kunnioittaa vainotuksi joutuneiden henkilöiden oikeuksia.

1.2 Tässä mielessä olisi ehdotettava todellista yhteistä ja kaikille jäsenvaltioille pakollista järjestelmää kaikkien kansallisten lainsäädäntöjen yhdenmukaistamiseksi tai – jos se ei ole mahdollista – vähintäänkin otettava käyttöön sellainen yhteinen järjestelmä turvapaikkapäätösten keskinäiseksi tunnustamiseksi kaikkien EU:n jäsenvaltioiden välillä, jonka ansiosta todellinen Euroopan yhteinen turvapaikkajärjestelmä olisi mahdollinen.

1.3 ETSK pitää joka tapauksessa myönteisenä esitettyä tavoitetta määrittämismenettelyjen parantamisesta ja joustavoittamisesta tehokkuuden lisäämiseksi, mutta katsoo, että ehdotuksessa olisi selkiytettävä ja siihen olisi sisällytettävä menettelykysymyksiin, hakemusten yksilölliseen käsittelyyn, harkintavaltalausekkeiden säilyttämiseen, jäsenvaltioita koskevan vastuuvelvoitteen päättymismääräajan säilyttämiseen, hakijoiden oikeuksiin ja korjaavan jakomekanismin rajoittamiseen liittyviä suojasäännöksiä.

1.4 On varmistettava asetuksessa ehdotettujen säännösten johdonmukaisuus tällä alalla jo olemassa olevien säännösten ja niihin liittyvien toimien kanssa, joita Euroopan komissio aikoo kehittää osana Euroopan yhteisen turvapaikkajärjestelmän olennaisen tärkeää muutosta, sekä johdonmukaisuus unionin muiden politiikkojen kanssa.

1.5 Kaikkien jäsenvaltioiden tulee kantaa vastuu siitä, että hakijalle annetaan yksityiskohtaista ja ajantasaista tietoa Dublinin järjestelmän pohjalta sovellettavista menettelyistä 4 artiklassa vahvistettujen vaatimusten mukaisesti.

1.6 On taattava suhteellisuusperiaatteen toteutuminen järjestelmän tosiasiallisen kestävyyden tukemiseksi, kun ajatellaan hakijoiden mahdollisuutta päästä nopeasti turvapaikkamenettelyn piiriin ja jäsenvaltioiden viranomaisten valmiuksia järjestelmän soveltamiseen.

2. Taustaa

2.1 Komissio julkaisi 6. huhtikuuta 2016 tiedonannon, jossa se toteaa EU:n turvapaikkajärjestelmän ja erityisesti Dublin-säännösten suunnittelussa ja toteutuksessa olevan puutteita ja määrittää viisi painopistealaa tilanteen parantamiseksi.

2.2 Komissio ehdottaa Euroopan yhteisen turvapaikkajärjestelmän uudistamista entistä tasapuolisemman, tehokkaamman ja kestävämmän järjestelmän luomiseksi muuttamalla nykyistä asetusta N:o 604/2013 kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen käsittelystä vastuussa olevan jäsenvaltion määrittämisperusteiden ja -menettelyjen vahvistamisesta.

2.3 Komissio toteaa, että Dublin-järjestelmää ei alun perin suunniteltu varmistamaan kansainvälistä suojelua hakevia koskevaa kestävää, oikeudenmukaista ja tehokasta vastuunjakoa kaikkialla EU:ssa. Niin sanottu Dublinin järjestelmä ei ole toiminut asianmukaisesti eikä myöskään yhtenäisesti: viime vuosien kokemukset ovat osoittaneet, että massiivisten muuttovirtojen yhteydessä kourallinen jäsenvaltioita joutuu tutkimaan valtaosan kansainvälistä suojelua koskevista hakemuksista, mikä johtaa toisinaan enenevässä määrin Euroopan unionin turvapaikkasäännöstön noudattamisen laiminlyöntiin.

2.4 Näiden puutteiden korjaamiseksi komissio ehdottaa asetuksen muuttamista tähdäten seuraaviin tavoitteisiin: — Tehostetaan järjestelmää määrittämällä yksi ainoa jäsenvaltio, joka vastaa kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen käsittelystä. — Ehkäistään turvapaikkajärjestelmän väärinkäytöksiä ja hakijoiden edelleen liikkumista EU:ssa. — Luodaan nykyistä oikeudenmukaisempi jakojärjestelmä ottamalla käyttöön korjausmekanismi, joka havaitsee automaattisesti, jos jokin jäsenvaltio joutuu käsittelemään suhteettoman suurta turvapaikkahakemusten määrää. — Selkiytetään turvapaikanhakijoiden velvollisuuksia Euroopan unionissa ja kyseisten velvollisuuksien noudattamatta jättämisen seurauksia. — Muutetaan Eurodac-asetusta sen mukauttamiseksi Dublin-järjestelmän muutoksiin ja järjestelmän asianmukaisen soveltamisen varmistamiseksi. — Vahvistetaan Euroopan turvapaikka-asioiden tukiviraston (EASO) toimeksiantoa perustamalla Euroopan unionin turvapaikkavirasto.

3. Analyysi

3.1 Ehdotetut Dublinin kriteerit jäsenvaltion vastuun määrittämiseksi

Nykyisessä asetuksessa N:o 604/2013 yleisimmin käytetty siirtoperuste liittyy asiakirjoihin ja maahantulopaikkaan, minkä seurauksena jäsenvaltioille, joiden valtionraja muodostaa unionin ulkorajan, lankeaa huomattava vastuu. Eurodac-tiedot ja viisumitietojärjestelmän (VIS) tiedot hyväksytään todisteina suurimmassa osassa jäsenvaltioita, mutta toisinaan niitä ei pidetä riittävinä todisteina.

Ehdotetussa asetuksessa vastuujäsenvaltion määrittämisperustetta sovelletaan ainoastaan kerran, ja 9 artiklassa säädetään, että hakijan tulee jättää hakemuksensa ensimmäiseen maahantulovaltioon riippumatta siitä, oliko kyseessä luvaton maahantulo tai maa, jossa hakija oleskelee laillisesti. Asetuksen 10–17 artiklassa kuvatut etusijajärjestykseen asetetut perusteet sisältävät vastaavanlaisia säännöksiä:

3.1.1 Alaikäiset: Ehdotetussa uudistuksessa säilytetään aiemmat huomioon otettavat näkökohdat, mutta vain kun on kyse kansainvälistä suojelua hakevista ilman huoltajaa olevista alaikäisistä.

3.1.2 Perheenjäsenet: Perheenjäsenten määritelmää laajennetaan ehdotuksessa kahdella tavalla: se laajennetaan koskemaan sisaruksia ja siinä otetaan huomioon perheet, jotka on perustettu ennen jäsenvaltioon saapumista mutta ei välttämättä lähtömaassa, kuten Dublin III -asetuksessa säädetään. Molemmat näkökohdat ovat äärimmäisen tärkeitä, ja erityisesti on syytä kiinnittää huomiota hätätilanteisiin, joita syntyy sen johdosta, että sisaruksia ei katsota ”perheenjäseniksi”, ja joihin usein joutuvat ilman huoltajaa olevat alaikäiset, joiden ainoa perheside yksittäisessä jäsenvaltiossa ovat sisarukset.

3.1.3 Oleskelulupa tai viisumi: Ehdotetussa asetuksessa vastuu kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen tutkimisesta säilytetään kyseisiä asiakirjoja myöntäneellä jäsenvaltiolla, joskin siihen on sisällytetty vastuukriteereitä selkeyttäviä näkökohtia.

3.1.4 Luvaton maahantulo jonkin jäsenvaltion kautta: Ehdotuksessa poistetaan säännökset, joiden mukaan vastuu päättyy 12 kuukauden kuluttua luvattomasta rajan ylittämisestä.

3.1.5 Harkintavaltalausekkeet: Ehdotuksessa rajoitetaan jäsenvaltioiden liikkumavaraa ja säädetään, että ne voivat ottaa vastuun sellaisen kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen käsittelystä, joka ei kuulu niiden vastuulle, ainoastaan sellaisten perhesuhteiden perusteella, joita ei ole otettu huomioon perheyksikön jäsenten määritelmässä.

3.1.6 Ehdotukseen ei sisälly riippuvuussuhteessa oleviin henkilöihin liittyviä muutoksia. Niinpä kun hakija on raskauden, vastasyntyneen lapsen, vakavan sairauden, vakavan vammaisuuden tai korkean ikänsä vuoksi riippuvainen jossakin jäsenvaltiossa oleskeluluvalla oleskelevan lapsensa, sisaruksensa tai vanhempansa avusta tai kun tällainen lapsi, sisarus tai vanhempi on riippuvainen hakijan avusta, jäsenvaltioiden on pidettävä hakija yhdessä kyseisen henkilön kanssa tai saatettava heidät yhteen edellyttäen, että perhesiteet olivat olemassa jo lähtömaassa ja että asianomainen henkilö kykenee suoriutumaan avunannosta ja ilmoittaa kirjallisesti sitä haluavansa.

3.2 Kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen käsittelystä vastuussa olevan jäsenvaltion määrittämismenettely

3.2.1 Dublin-asetuksen uudistamista koskevan ehdotuksen tavoitteena on luoda entistä oikeudenmukaisempi ja kestäväpohjaisempi järjestelmä yksinkertaistamalla menettelyä ja tehostamalla järjestelmää, mutta esitetyt muutokset eivät aina palvele näiden tavoitteiden saavuttamista. Ehdotetun uudistetun asetuksen 3 artiklassa säädetään kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen käsiteltäväksi ottamisen edellytyksiä koskevasta tarkastuksesta, joka tehdään ennen vastuujäsenvaltion määrittämistä ottamatta vielä siinä vaiheessa huomioon mahdollisia muussa jäsenvaltiossa olevia perheenjäseniä taikka alaikäisten tarpeita. Näistä edellytyksistä ennakkoon on mahdollista arvioida käsitteet ”turvallinen kolmas maa”, ”ensimmäinen turvapaikkamaa”, ”turvallinen alkuperämaa” sekä määrittelemätön oikeudellinen käsite ”turvallisuusriski’”. Ehdotuksessa lyhennetään määräaikoja merkittävästi ja helpotetaan takaisinottomenettelyjä.

3.2.2 Uudistuksessa poistetaan nykyisessä 19 artiklassa säädetyt vastuun lakkaamista koskevat otaksumat (eli jos hakija poistuu vapaaehtoisesti EU:n alueelta vähintään kolmen kuukauden ajaksi tai jos hänet on määrätty poistumaan maasta). Muutos merkitsee sitä, että sama jäsenvaltio on vastuussa mistä tahansa hakemuksesta, jonka henkilö esittää milloin tahansa, vaikka asianomainen olisi palannut alkuperämaahansa pitkäkestoisesti tai hänen henkilökohtaiset ja perheolosuhteensa olisivat tällä välin muuttuneet tai kyseessä olevan jäsenvaltion tilanne olisi muuttunut merkittävästi.

3.3 Menettelylliset takeet ja perusoikeuksien kunnioittaminen vastuujäsenvaltion määrittämismenettelyssä

3.3.1 Tiedonsaantioikeus: 6 artiklan 1 kohdassa vahvistetaan vastuujäsenvaltion määrittämismenettelyn kohteena olevien kansainvälistä suojelua hakevien henkilöiden tiedonsaantioikeutta ja eritellään annettavat tiedot.

3.3.2 Oikeus tehokkaaseen oikeussuojakeinoon: Uudistetun asetuksen 27 artiklassa velvoitetaan ilmoittamaan hakijalle kirjallisesti ja viipymättä päätöksestä siirtää hänet hakemuksen käsittelystä vastuussa olevaan jäsenvaltioon. Samassa ilmoituksessa on tiedotettava myös mahdollisuudesta hakea päätökseen muutosta. 28 artiklassa puolestaan taataan kansainvälistä suojelua hakevan henkilön siirtoa koskevaan päätökseen kohdistuvan muutoksenhaun lykkäävä vaikutus ja säädetään uudelleenkäsittelymenettelyä koskevista määräajoista, jotka tosin ovat liian lyhyitä (muutoksenhaun esittämisen määräaika on ainoastaan seitsemän päivää).

3.3.3 Vastuujäsenvaltion määrittämismenettelyn kohteena olevien hakijoiden liikkumisvapaus ja säilöönotto: Menettelyille asetetut määräajat lyhennetään ehdotetun asetuksen 29 artiklassa puoleen tapauksissa, joissa hakija on otettu säilöön. Myös siirrolle asetettu määräaika lyhennetään kuudesta viikosta neljään viikkoon. Jos määräaikaa ei noudateta, henkilö on vapautettava.

3.4 Velvollisuudet ja seuraamukset

3.4.1 Ehdotuksessa ilmoitetaan selvästi kansainvälistä suojelua hakevien velvoitteet: — Kansainvälistä suojelua koskeva hakemus on tehtävä maassa, jossa ensimmäinen luvaton maahantulo on tapahtunut tai jossa hakija oleskelee laillisesti. — Hakijalla on velvollisuus esittää kaikki tiedot ja todisteet mahdollisimman varhaisessa vaiheessa ja viimeistään vastuujäsenvaltion määrittämistä koskevassa haastattelussa sekä tehdä yhteistyötä vastuujäsenvaltion määrittämisestä vastuussa olevan jäsenvaltion viranomaisten kanssa. — Hakijalla on velvollisuus olla saapuvilla ja vastuujäsenvaltion määrittelystä vastaavan jäsenvaltion viranomaisten käytettävissä. — Hakijan on noudatettava päätöstä siirrosta vastuujäsenvaltioon.

3.4.2 Noudattamatta jättämisestä säädetään asetuksen 5 artiklassa suhteettomat prosessuaaliset ja vastaanottoa koskevat seuraukset, jotka sotivat nykyisten direktiivien (menettelyjä koskeva direktiivi 2013/32/EU ja vastaanottoa koskeva direktiivi 2013/33/EU) ja EU:n perusoikeuskirjan normeja vastaan: — Mikäli hakemusta ei tehdä maassa, jossa hakija oleskelee laillisesti tai jossa luvaton maahantulo on tapahtunut, hakemus on käsiteltävä nopeutetussa menettelyssä direktiivin 2013/32/EU 31 artiklan 8 kohdan mukaisesti. Kyseiseen artiklaan ei kuitenkaan sisälly edellä mainittua otaksumaa, mikä merkitsee sitä, että ehdotuksella laajennetaan sellaisten tapausten joukkoa, joissa sovelletaan menettelyä, joka käytännössä merkitsee hakemusten sisällön tutkimiseen varattujen määräaikojen lyhentämistä, takeiden heikentämistä ja haavoittuvassa asemassa olevien tunnistamisen vaikeutumista näiden lyhyiden määräaikojen puitteissa. Tällä on merkitystä erityisesti, kun otetaan huomioon direktiivin 2013/32/EU 24 artiklan 3 kohdassa säädetty velvoite olla soveltamatta nopeutettua menettelyä erityisen haavoittuvassa asemassa oleviin hakijoihin. — Huomioon otetaan ainoastaan tiedot ja asiakirjat, jotka on esitetty viimeistään vastuujäsenvaltion määrittämistä koskevassa haastattelussa. Perhesiteiden varmistaminen edellyttää kuitenkin usein sukulaisuuden osoittavia todisteita, joiden saaminen saattaa viipyä. — Direktiivin 2013/33/EU 14–19 artiklassa säädettyjen vastaanotto-olosuhteiden poissulkeminen missä tahansa muussa jäsenvaltiossa: Näihin poissuljettaviin vastaanotto-olosuhteisiin kuuluvat mm. alaikäisten koulunkäynti (direktiivin 2013/33/EU 14 artikla), mikä selvästi rikkoo alaikäisten oikeutta koulutukseen (perusoikeuskirjan 14 ja 24 artikla), muu terveydenhuolto kuin ensiapu (direktiivin 2013/33/EU 19 artikla) sekä hakijan riittävä elintaso, jotta taataan hänen toimeentulonsa ja suojellaan hänen fyysistä terveyttään ja mielenterveyttään (direktiivin 2013/33/EU 17 artikla). — Hakijoilta, joiden kansainvälistä suojelua koskeva hakemus on hylätty ja jotka on siirretty toiseen jäsenvaltioon, evätään muutoksenhakumahdollisuus (ehdotetun asetuksen 20 artiklan 5 kohta). Tämä säännös saattaa rikkoa direktiivin 2013/32 46 artiklaa ja perusoikeuskirjan 47 artiklaa.

3.5 Korjaava jakomekanismi

Ehdotuksessa otetaan käyttöön korjaava mekanismi niiden tilanteiden varalta, joissa jokin jäsenvaltio on edellä mainittujen kriteerien perusteella vastuussa suhteettoman suuresta määrästä hakemuksia. Tällaisen tilanteen määrittämiseksi kullekin jäsenvaltiolle lasketaan bruttokansantuotteen ja väkiluvun pohjalta viitearvo, joka kuvaa sitä hakemusten ja uudelleensijoitettujen henkilöiden määrää, jonka kulloinenkin jäsenvaltio pystyy käsittelemään. Jos käsiteltävien hakemusten määrä on enemmän kuin 150 prosenttia tästä viiteluvusta, korjausmekanismia aletaan soveltaa automaattisesti ja kansainvälistä suojelua hakevat henkilöt siirretään kyseisestä (hyötyvästä) jäsenvaltiosta toisiin jäsenvaltioihin (kohdentamisvaltio), joihin kohdistuva taakka on pienempi.

3.6 Eurodac-järjestelmän vahvistaminen

Komission ehdotukseen sisältyy Eurodac-järjestelmän mukauttaminen. Tarkoituksena on kehittää vuonna 2000 perustettua järjestelmää, joka luotiin kansainvälistä suojelua hakevien ja luvattomasti rajan ylittäneiden henkilöiden sormenjäljet sisältävän rekisterin organisointia ja käyttöä varten. Järjestelmän tarkoituksena on helpottaa Dublin-asetuksen täytäntöönpanoa, sillä sen avulla voidaan määrittää, mihin EU:n jäsenvaltioon kansainvälistä suojelua hakeva henkilö on ensimmäisenä saapunut. Asetuksessa säädetään mahdollisuudesta laajentaa järjestelmän soveltamisalaa ja sisällyttää rekisteriin myös sellaisten kolmansista maista tulevien, EU:n alueella laittomasti oleskelevien henkilöiden tietoja, jotka eivät ole hakeneet kansainvälistä suojelua.

3.7 Euroopan unionin turvapaikkaviraston uusi tehtävä

Komissio esittää Euroopan turvapaikka-asioiden tukiviraston toimeksiannon muuttamista Euroopan yhteisen turvapaikkajärjestelmän ja Dublin-asetuksen toiminnan helpottamiseksi.

Komissio esittää tukiviraston muuttamista sen toimenkuvaa laajentamalla lisätäkseen sille kuuluvia tehtäviä ja varmistaakseen Euroopan yhteisen turvapaikkajärjestelmän tehokkaan soveltamisen.

4. Erityisiä suosituksia

4.1 Ilman huoltajaa olevat alaikäiset

Säännökset ovat ristiriidassa ”lapsen edun” kanssa, kun otetaan huomioon, että on paljon sellaisia ilman huoltajaa olevia alaikäisiä, jotka eivät erilaisista syistä johtuen pääse kansainvälistä suojelua koskevan menettelyn piiriin, eivätkä säännökset myöskään takaa heidän yksilöllisten tarpeidensa arviointia.

4.2 Luvaton maahantulo jonkin jäsenvaltion kautta

Se että poistetaan säännös, jonka mukaan vastuu lakkaa 12 kuukauden kuluttua luvattomasta rajan ylittämisestä, vaikuttaa poikkeavan yhdestä uudistuksen tärkeimmistä tavoitteista eli tavoitteesta taata vastuiden kestäväpohjainen jakautuminen ja entistä oikeudenmukaisemman järjestelmän toteutuminen. Vastuun lakkaamisen poistaminen ei takaa tätä oikeudenmukaisuutta niille jäsenvaltioille, jotka ovat unionin ulkorajavaltioita.

4.3 Harkintavaltalausekkeet

4.3.1 ETSK ei kannata lausekkeen rajoittamista pelkästään perheenjäsenen määritelmästä poikkeaviin perhesiteisiin, sillä on olennaisen tärkeää ottaa huomioon, että jossakin jäsenvaltiossa voi syntyä – kansainvälistä suojelua hakevien määrästä aiheutuvien määrällisten – toimintahäiriöiden ohella myös laadullisia toimintahäiriöitä, joilla on vaikutusta kysymyksiin, jotka liittyvät kansainvälisen suojelun myöntämistä tai poistamista koskevista yhteisistä menettelyistä annetun direktiivin 2013/32/EU tehokkaaseen täytäntöönpanoon asioissa, jotka koskevat kansainvälistä suojelua hakevien pääsyä turvapaikkamenettelyn piiriin, tiedottamista ja neuvontaa, menettelyllisiä takeita ja erityismenettelyjä niitä tarvitseville henkilöille. Myös vastaanotto-olosuhteita koskevista vaatimuksista annettuun uudelleenlaadittuun direktiiviin 2013/33/EU sisältyy yhteisiä sääntöjä, joilla kansainvälistä suojelua hakeville henkilöille pyritään takaamaan tasavertaiset elinolosuhteet kaikissa jäsenvaltioissa sekä heidän perusoikeuksiensa täysimääräinen kunnioittaminen.

4.3.2 Voi syntyä tilanteita, joissa jokin jäsenvaltio ei pysty takaamaan kyseisten direktiivien säännösten täytäntöönpanoa, ja sen vuoksi on syytä säilyttää Dublin III -asetuksen sanamuoto siltä osin, mitä todetaan kunkin jäsenvaltion mahdollisuudesta päättää käsitellä kansainvälistä suojelua koskeva hakemus siinäkin tapauksessa, ettei vastuu hakemuksen käsittelystä kuulu sille.

4.3.3 Samoin on otettava huomioon, että monilla kansainvälistä suojelua hakevilla henkilöillä on vakava sairaus ja/tai merkittävä vamma, eikä heillä ole perheenjäseniä missään jäsenvaltiossa: heidän erityistilanteensa johdosta heitä ei – lääketieteellisistä syistä – kuitenkaan siirretä vastuujäsenvaltioon, joten heille muodostuu riippuvuussuhde siihen jäsenvaltioon, jossa he ovat jättäneet kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksensa. Nämä tapaukset on tarpeen sisällyttää harkintavaltalausekkeiden ehdotettuun uuteen sanamuotoon.

4.3.4 Vastaanotto humanitaarisista tai kulttuurisyistä on ehdottoman tärkeää säilyttää, jotta voidaan varmistaa erityisen haavoittuvassa asemassa olevien kansainvälistä suojelua hakevien henkilöiden huomioon ottaminen direktiivin 2013/32/EU säännösten mukaisesti ja taata heille heidän erityistilanteensa huomioon ottava erilliskohtelu.

4.4 Kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen käsittelystä vastuussa olevan jäsenvaltion määrittämismenettely

4.4.1 Kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen hyväksyttävyyden arviointi ilman, että analysoidaan ensin, onko hakijalla perheenjäseniä muussa jäsenvaltiossa, tai analysoimatta alaikäisen tarpeita voi kielteiseen päätökseen johtaessaan rikkoa EU:n perusoikeuskirjan 7 artiklassa ja Euroopan ihmisoikeussopimuksen 8 artiklassa tunnustettua oikeutta perhe-elämän kunnioittamiseen.

4.4.2 Käsitteiden ”turvallinen kolmas maa”, ”ensimmäinen turvapaikkamaa”, ”turvallinen alkuperämaa” sekä oikeudellisen käsitteen ”turvallisuusriski” automaattinen soveltaminen voi johtaa syrjintätilanteisiin kansalaisuudesta tai pakenemisreitistä riippuen. Lisäksi turvallisen alkuperämaan ja turvallisuusriskin perusteiden täyttyessä on ehdotetun asetuksen 3 artiklan 3 kohdan mukaan sovellettava nopeutettua menettelyä. Tällainen nopeutettu käsittely ei saa missään tapauksessa heikentää menettelytakeita lyhyiden määräaikojen vuoksi. Se ei myöskään saa merkitä näiden kansainvälistä suojelua koskevien hakemusten tapauskohtaisen arvioinnin laiminlyöntiä, joka kielletään direktiivin 2013/32/EU 10 artiklan 3 kohdan a alakohdassa.

4.4.3 Ehdotetussa 33 artiklassa ei millään tavalla paranneta jäsenvaltioiden välistä tiedonvaihtoa haavoittuvassa asemassa olevista hakijoista, lääketieteellisistä tilanteista ja muista siirrettäviin hakijoihin liittyvistä erityisnäkökohdista, vaikka se on yksi Dublinin järjestelmän käytännön soveltamisessa havaituista suurimmista puutteista.

4.4.4 Säännös, jonka mukaan jäsenvaltion vastuu lakkaa, jos hakija poistuu vapaaehtoisesti EU:n alueelta vähintään kolmen kuukauden ajaksi tai jos hänet on määrätty poistumaan maasta, voi johtaa tilanteisiin, joissa alkuperämaassa ensimmäisen EU:n kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen jättämisen jälkeen syntyneitä perhesiteitä ei oteta huomioon tai joissa toisen hakemuksen hetkellä vastuujäsenvaltiossa ei taata niitä vastaanotto- ja menettelyolosuhteita, jotka täyttyivät ensimmäisen hakemuksen hetkellä.

4.5 Menettelylliset takeet

4.5.1 Tiedonsaantioikeudesta todettakoon, että säännöksessä, jonka mukaan tiedot tulee toimittaa tiedotetta käyttäen, ei oteta huomioon sitä, että suurimmassa osassa jäsenvaltioita kyseinen tiedote sisältää ainoastaan yleistietoa kielellä, jota hakijat ymmärtävät heikosti tai ei lainkaan. Kyseiset tiedot tulee aina antaa haastattelun aikana.

4.5.2 Komitea katsoo, että oikeutta tehokkaisiin oikeussuojakeinoihin ei tule rajata vain seuraaviin ehdotuksessa tarkasteltuihin kolmeen tilanteeseen, sillä se rajoittaisi tehokkaan oikeussuojan saatavuutta: — epäinhimillisen tai halventavan kohtelun vaara vastuujäsenvaltiossa turvapaikkajärjestelmässä esiintyvien puutteiden vuoksi — alaikäisiä koskevaan kriteeriin (10 artikla), perhesuhdetta koskevaan kriteeriin (11, 12 ja 13 artikla) ja riippuvuussuhteessa olevia henkilöitä koskevaan kriteeriin (18 artikla) perustuvat siirtopäätökset — hakemuksen käsittelystä vastaamista koskevat päätökset (jos on päätetty, että siirtoa ei tehdä), kun perhesuhdetta koskevaa kriteeriä ei ole sovellettu.

4.5.3 Oikeudesta liikkumisvapauteen ja mahdollisuudesta ottaa vastuujäsenvaltion määrittämismenettelyn kohteena oleva hakija säilöön todettakoon, että säilöönoton keston (kaksi viikkoa) rajoittaminen ei tuo mitään uutta sen suhteen, minkälaisissa poikkeuksellisissa tapauksissa määräys säilöönotosta on annettava. Kun otetaan huomioon eri valtioiden käytänteiden eroavuudet, jotka komissiokin on pannut merkille, on suositeltavaa laatia säilöönoton poikkeuksellista luonnetta ja toimenpiteen tarpeellisuuden ja oikeasuhtaisuuden arviointia koskevat selvät ja tarkat kriteerit.

4.6 Korjaava jakomekanismi

4.6.1 Niin korkean kriteerin käyttö kuin 150 prosenttia asianomaisen jäsenvaltion kapasiteetista saattaa vaarantaa kyseisessä maassa jo olevien kansainvälistä suojelua hakevien henkilöiden vastaanotto- ja menettelyolosuhteet mainitun kriteerin saavuttamiseen asti. Jos maille on kriteerien perusteella määritelty vastaanottokapasiteetti, olisi loogista, että mekanismi aktivoituisi kyseisen kapasiteetin ylittyessä sen sijaan, että odotetaan 150 prosentin ylittymisrajaan asti. Lisäksi jotta mekanismi olisi tehokas, sitä olisi sovellettava kaikkiin, joilla on oikeus hakea turvapaikkaa, heidän alkuperämaastaan riippumatta.

4.6.2 Mekanismia sovelletaan ennen vastuujäsenvaltion määrittämistä, jonka suorittaa jälkikäteen se jäsenvaltio, johon hakija on siirretty. Tämä tarkoittaa sitä, että sen jälkeen kun kansainvälistä suojelua hakenut on siirretty hyötyvästä jäsenvaltiosta kohdentamisvaltioon, hänet saatetaan siirtää uudelleen johonkin kolmanteen jäsenvaltioon, jossa hänellä on omaisia, mikä johtaa järjestelmän tehottomuuteen ja lisäviivästyksiin pääsyssä kansainvälistä suojelua saavan henkilön aseman määrittämismenettelyn piiriin.

4.6.3 Koska mekanismi käynnistyy automaattisesti, se ei myöskään ota huomioon kansainvälistä suojelua hakevien yksilöllistä tilannetta eikä erityistarpeita, kuten haavoittuvaa asemaa, joiden vuoksi voi olla suositeltavaa, että siirtoa kohdentamisvaltioon ei tehdä.

4.6.4 Korjausmekanismissa ei oteta huomioon niitä kansainvälistä suojelua hakeneita, jotka ovat saapuneet maahan ennen tarkastelun kohteena olevan uudistuksen voimaantuloa, ja kohdentamisen soveltamisalan ulkopuolelle jäävät myös hakijat, joiden hakemus on hylätty ennen 3 artiklan mukaista vastuujäsenvaltion määrittämiskriteereiden soveltamista, sekä hakijat, jotka saapuvat jäsenvaltioon ennen kuin kyseisessä valtiossa on saavutettu 150 prosentin kapasiteettiraja. Kaikki nämä seikat saattavat vääristää mekanismin perimmäisen tavoitteen ja aiheuttaa sen, että mekanismin vaikutus hakemusten käsittelyä ja vastaanottoa koskevan vastuun jakautumiseen jää hyvin vähäiseksi.

4.6.5 Jäsenvaltioiden mahdollisuus olla osallistumatta tähän korjausmekanismiin maksamalla tietty summa kustakin niiden alueelle sijoittamatta jääneestä kansainvälistä suojelua hakeneesta henkilöstä voi johtaa syrjintätilanteisiin, sillä se tekee mahdolliseksi sen, että jäsenvaltiot valitsevat uskonnon, etnisen alkuperän tai kansallisuuden perusteella, ketkä kansainvälistä suojelua hakevat henkilöt ne ottavat vastaan alueelleen ja keitä eivät.

4.7 Eurodac-järjestelmä

Kaikissa asetuksen mukauttamista koskevissa aloitteissa on perusteltava toteutettavien toimien tarve ja oikeasuhtaisuus, kun otetaan huomioon käsiteltävien tietojen arkaluonteisuus, etenkin kun ne liittyvät kansainvälistä suojelua hakeviin henkilöihin ja menettelyn luottamuksellisuuteen.

4.8 Euroopan unionin turvapaikkaviraston tehtävänmääritys

ETSK kannattaa tehtyjä ehdotuksia, sillä EASO ei ole perustamisensa jälkeen vastannut odotuksiin. Komitea katsoo, että uudessa ehdotuksessa on vahvistettava ja kehitettävä olemassa olevan organisaatioiden kuulemisfoorumin roolia, sillä sen valtuudet ovat käytännössä hyvin vähäiset. Tulevan viraston tulee ottaa huomioon näiden organisaatioiden tietämys ja niiden toiminta kussakin jäsenvaltiossa voidakseen seurata Euroopan yhteisen turvapaikkajärjestelmän asianmukaista soveltamista ja täytäntöönpanoa.