FI    FI FI 
FI    FI  EUROOPAN KOMISSIO 
Bryssel 18.1.2011 
SEK(2011) 68 lopullinen 
  
KOMISSION YKSIKÖIDEN VALMISTELUASIAKIRJA 
TIIVISTELMÄ VAIKUTUSTEN ARVIOINNISTA 
  
Oheisasiakirja 
  
KOMISSION TIEDONANTOON EUROOPAN PARLAMENTILLE, 
NEUVOSTOLLE, EUROOPAN TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE SEKÄ 
ALUEIDEN KOMITEALLE 
 
”Urheilun eurooppalaisen ulottuvuuden kehittäminen” 
SEK(2011) 67 lopullinen 
SEK(2011) 66 lopullinen 
KOM(2011) 12 lopullinen 
FI 2   FI Tämä vaikutustenarviointi liittyy komissi on tiedonantoon “Urheil un eurooppalaisen 
ulottuvuuden kehittäminen”. Tässä asiakirjassa  esitetään vaikutustenarvioinnin tärkeimmät 
näkökohdat. 
Tausta 
EU:n toiminnasta tehdyn sopimuksen 165 artikla antaa EU:lle uutta toimivaltaa 
jäsenvaltioiden toimien tukemi seksi, koordinoimiseksi ja täyde ntämiseksi urheilun alalla. 
Mainitussa perussopimuksessa kehotetaan EU:ta  edistämään osaltaan urheiluasioita ja 
määrätään EU:n toimista, joilla pyritään eur ooppalaisen ulottuvuuden kehittämiseen urheilun 
alalla.  
EU:n toiminnasta tehdyn sopimuksen 165 ar tiklassa myös viitataan urheilun alan 
”edistämistoimiin”, joiden perusteella komi ssio olisi voinut harkita ehdottavansa uutta 
rahoitusjärjestelmää, esimerkiksi rajoitettua ka ksivuotista EU:n urhe iluohjelmaa, nykyisten 
rahoitusnäkymien puitteissa. Komissio on tiet oinen urheilualan sidosryhmien suurista 
odotuksista EU:n rahoitustuen suhteen perussop imukseen kirjatun valtuutuksen nojalla mutta 
on nykyisen tilanteen analysoituaan päätynyt siihe n, että tällaisen ehdotuksen tekemiselle 
tässä vaiheessa on merkittäviä talousarvioon ja  asiasisältöön liittyviä esteitä. Ensinnäkin 
asiaankuuluvassa EU:n talousar vion osastossa jäljellä oleva marginaali on hyvin rajallinen. 
Tämän vuoksi ei olisi ollut mahdollista ehdottaa sellaista ensimmäistä EU:n urheiluohjelmaa, 
jonka rahoitustaso olisi mahdollistanut sen ta voitteiden saavuttamisen. Toiseksi käynnissä 
olevista urheilun alan valmistelevista toim ista vuosina 2009 ja 201 0 ei ole vielä tehty 
riippumatonta arviointia, joka puoltaisi tällaisen ohjelman lisäar voa EU:n tasolla. Tulevasta 
EU:n urheiluohjelmasta (vuodest a 2014) voidaan tehdä urheilual an valmistelevien toimien 
arviointiin perustuva vai kutustenarviointi vasta vuonna  2011. Näiden seikkojen vuoksi 
koulutuksesta ja kulttuurista vastaava komission pääosasto on harkinnut uudelleen alustavaa suunnitelmaansa laatia vuonna 2010 aloite, jo ssa olisi sekä toimintapoliittinen että 
rahoitusohjelmaa koskeva ehdotus. 
Tämä vaikutustenarviointi on näin olle n tehty ainoastaan Li ssabonin sopimuksen 
täytäntöönpanoa urheilun alalla  koskevaa toimintapoliittista al oitetta (tiedonanto) silmällä 
pitäen. Se perustuu perussopimuksen uusiin mä äräyksiin ja tietoon, jota on vuosien varrella 
kerätty urheilun alalla tehdyn epävirallisen EU-yhteistyön yhteydessä, erityisesti vuoden 2007 
urheilun valkoisen kirjan täytäntöönpano ssa, kertyneeseen kokemukseen ja vuonna 2010 
käytyyn laajaan kuulemisprosessiin. 
Ongelman määrittely 
Vaikutustenarvioinnissa käsitellään ensimmäiseksi EU:n toimien tarvetta yksilöimällä 
tärkeimmät yleiset ja erityiset EU:n tason ongelmat urheilun alalla . Tosiseikat osoittavat, että 
urheilun myönteisiä arvoja ja vaikutuksia on mahdollista levitt ää, että on olemassa uhkia, 
jotka vaarantavat alan mahdollisuuksia kehittää yhte iskuntaa ja taloutta, ja  että urheilusektorin 
kehityksen tiellä on er ityisiä haasteita.  
Toistaiseksi ei kuitenkaan ole olemassa urheilu a koskevaa EU:n strategiaa, jonka mukaisesti 
komissio ja jäsenvaltiot sitoutui sivat yhteiseen suunnitelmaan ja jolla alan haasteita voitaisiin 
käsitellä kattavasti. Urheilusektorin koko potentia alia edistää EU:n st rategisia tavoitteita 
sosiaalisella ja talouden al alla ei ole vielä hyödynnetty. 
FI 3   FI Erityiset ongelmat ja haasteet yksilöitiin pitäen mielessä perussopimuksessa määrätyt 
valtuudet ja tarve puuttua vain EU:n tasolla releva ntteihin kysymyksiin (toissijaisuus). Ne 
yksilöitiin seuraavasti: 
– Haasteet, jotka liittyvät urheil un terveyttä edistäviin, sosiaali siin ja koulutuks een liittyviin 
tehtäviin:  
• Liikunnan puutteesta aiheutuvat terveysongelmat 
• Epäsuotuisassa asemassa olevien ryhmien sosiaalinen syrjäytyminen ja urheilun 
potentiaalin käyttämättä jättäminen 
• Urheilun ja koulutuksen yhdistämisee n soveltumattomat järjestelmät 
– Kestävän urheiluinfrastruktuurin haasteet 
• Riittämätön tuki vapaaehtoistyölle 
• Urheilun kestävän rahoituksen nykyiset ja tulevat haasteet, myös jäsenvaltioiden 
veikkaussektorilla tekemien  sääntelymuutosten valossa 
• Teollis- ja tekijänoikeuksien riittämätön suoja 
– Doping-aineet uhkana urheilijoiden fyys iselle ja henkiselle integriteetille 
– Kansallisuuteen perustuva syrjintä urheilussa 
– Käyttämättä jääneet mahdollisuudet laajen taa urheilua koskevaa EU:n tason vuoropuhelua 
– Oikeudellisessa selkeydessä koe tut puutteet sovellettaessa  EU-lainsäädäntöä urheiluun 
– Urheilua koskevan tiedon riittä mättömyys EU:n 27 jäsenvaltiossa. 
Tavoitteet 
Toisessa vaiheessa vaikutustenarvioinnissa yksilöidään suunnitellun aloitteen tavoitteet. 
Yleisesti ottaen aloitteella ol isi pyrittävä osaltaan edistä mään Eurooppa 2020 -strategiassa 
vahvistettuja EU:n yleisiä ta voitteita kestävän kasvun, työttö myyden torjunnan, sosiaalisen 
osallisuuden parantamisen ja ihmisten Euroopan edistämisen alalla. 
Strategiselta  kannalta suunnitellussa alo itteessa olisi pyrittävä luomaan komissiolle ja 
jäsenvaltioille puitteet EU:n tason toimille ur heilun alalla; toimia olisi esitettävä EU:n 
toiminnasta tehdyn sopimuksen 165 artiklan pohjalta. 
Yksilöityjen erityisten haasteiden mukaisesti  vaikutustenarvioinnissa pohditaan seuraavia 
erityistavoitteita , joihin suunnitellulla aloi tteella olisi pyrittävä: 
– Urheilun terveyttä lisäävien, sosiaalisten ja kou lutukseen liittyvien tehtävien edistäminen 
– Vapaaehtoistyöhön perustuvien urheilurakenteiden tukeminen 
– Urheilijoiden fyysisen ja he nkisen integriteetin suojelu 
FI 4   FI – Urheilukilpailujen rehtiyden ja avoimuuden edistäminen 
– Sidosryhmien kanssa käytävän vuoropuhelun ja tehtävän yhteistyön parantaminen 
– Parempi perehtyneisyys EU:n lainsäädännön soveltamiseen urheiluun 
– Urheilua koskevan tietopohjan t ukeminen EU:n 27 jäsenvaltiossa. 
Tätä koskevassa vaikutustenarv ioinnin luvussa analysoidaan myös, ovatko EU:n toimet 
perusteltuja toissijais uusperiaatteen näkökulmasta, ja kuva taan suunnitellun aloitteen EU:n 
tasolla tuomaa lisäarvoa.  
Perussopimuksen määräysten mukaisesti ja jä senvaltioilla urheilun al alla olevan täyden 
toimivallan vuoksi EU:n aloitteella ei korvata  jäsenvaltioiden toim ia vaan ehdotetaan 
lisätoimia toissijaisuuden vaatimusta kokonaisuude ssaan kunnioittaen ja se llaisilla aloilla, 
joilla kokemus on osoittanut, että jäsenvaltiot  eivät pysty kansallisi ssa järjestelmissään 
riittävällä tavalla ratkaisemaan  yksilöityjä haasteita. Suunnitel lussa aloitteessa ei ehdoteta 
enempää kuin mikä on tarpeen määriteltyjen ta voitteiden saavuttamiseksi vaan otetaan 
huomioon oikeasuhteisuus ja perussopim uksen määräykset – mikä sulkee pois 
harmonisoinnin ja sallii EU:n ta son toimiksi vain kevyen luoka n välineitä. Suunniteltu EU:n 
aloite pannaan täytäntöön olemassa olevien kansallisten ja euroop palaisten rakenteiden 
pohjalta.  
Eurooppalaisen lisäarvon perust elun osalta todetta koon, että EU:n on määrä toimia vain 
kansallisten toimien vaikutuksia tehostavana kata lysaattorina urheiluala n eduksi. EU:n tason 
aloitteen avulla mahdollistetaan sellaisten toimien kehittäminen, joilla luodaan yhteyksiä eri 
organisaatioiden ja toimijoiden välille urheilu n alalla ja muilla aloilla, mukaan luettuina 
erityisesti eurooppalaisen, kans allisen, alueellisen ja paik allisen tason viranomaiset, 
urheilujärjestöt, urheiluu n liittyvät järjestöt ja koulutuselimet. Toimet johtavat taitotiedon ja 
hyvien käytäntöjen vaihtoon urheiluun ja liikunt aan liittyvillä eri alo illa (esim. terveys, 
koulutus, sosiaalinen osallisuus). EU voi näin ollen tarjota sidosryhmien välille 
yhteistyömahdollisuuksia, joita ei syntyisi ilman EU:n toimia.  
Toimintavaihtoehdot 
Kolmannessa vaiheessa vaikutustenarvioinniss a yksilöidään seuraavat toimintavaihtoehdot, 
joiden avulla määritellyt tavoitteet voitaisiin saavuttaa:  
• Vaihtoehto A : Tehdään yhteistyötä, joka perust uu vuoden 2007 urheilun valkoiseen 
kirjaan (perusskenaario). 
• Vaihtoehto B : Määritellään EU:n uuden urheilualan  suunnitelman pohjalta strateginen 
kehys keskipitkän aikavälin yhteistyölle ur heilun alalla (kehys  + uusi suunnitelma). 
• Vaihtoehto C : Määritellään strateginen pitkän aika välin toimintapoliittinen kehys, joka 
perustuu avoimen koordinointimenetelmän luomis elle urheilun alalla (pitkän aikavälin 
kehys + avoin koordinointimenetelmä). 
Vaikutusten arviointi 
Seuraavassa luvussa arvioidaan kuki n toimintavaihtoehto suhteessa  
FI 5   FI (1) odotettuihin taloudellisiin, so siaalisiin ja ympäristövaik utuksiin, mukaan luettuina 
kaikkein tärkeimpien vaikutusten tode nnäköisyyden ja suuruusluokan arviointi; 
(2) tehokkuuteen; tässä otetaan huomioon panosten ja  toivottujen vaikutusten suhde ja 
arvioidaan komission valmiude t saada aikaan tuloksia;  
(3) tuloksellisuuteen; tässä pohditaan todennäkö isyyttä saavuttaa aloitteelle asetetut 
tavoitteet; 
(4) johdonmukaisuuteen EU:n politiikan yleisten tavoitteiden kanssa. 
a) Yhteistä kaikille vaihtoehdoi lle olivat myönteiset sosiaaliset  ja hieman vähemmässä määrin 
taloudelliset vaikutukset , joita yleisesti ottaen voidaan odottaa sellaisilta EU:n tason 
toimenpiteiltä, joilla pyritään edistämään urheilun yhteiskunnallisia tehtäviä ydinaloilla 
toteutettavien toimien avulla: esimerkkeinä mainittakoon terveyttä edistävä liikunta, 
sosiaalinen osallisuus, k oulutus ja vapaaehtoistyö  (nämä voivat esimerkiksi johtaa ihmisten 
terveyden ja sosiaalisen osallisuuden para nemiseen yhteisöissä sekä työllistettävyyden 
paranemiseen). Strategisesti suunnatut ja koordi noidut lähestymistavat, kuten vaihtoehdoissa 
B ja C – erityisesti avoimessa koordinoin timenetelmässä (vaihtoehto C) esitetyt 
lähestymistavat todennäköisesti vahvist avat näitä myönteisiä vaikutuksia. Dopingin 
torjuntaan  keskittyvien poliittisten toimien, joi ssa relevantit kansallisen, Euroopan ja 
kansainvälisen tason sidosryhmät ovat mukana , vahvistaminen todennäköisesti välillisesti 
parantaa urheilun imagoa yhteiskunnassa ja urheilukilpailujen uskottavuutta. 
Politiikan koordinointiin pyrkivät uudet toimet  muilla aloilla, kuten urheilurakenteiden 
tukemisessa (esim. ruohonjuur itason urheilun rakenteiden rahoituksen kestävyyden  
parantaminen) saattavat lisätä myönteisiä tal oudellisia vaikutuksia:  urheilurakenteiden 
pysyvyys ja mukautuvuus yhä kilpaillummilla mar kkinoilla paranevat, mikä saattaa parantaa 
urheilupalveluiden laatua ja siten hel pottaa paikallisten ur heilurakenteiden 
käyttömahdollisuuksia. Urheilussa ilmenevän syrjinnän torjunnalla politiikan keinoin (esim. toimet urheilijoiden vapaan liikkuvuuden  alalla) voi olla myönteinen vaikutus 
sisämarkkinoiden toimintaan, ja se osaltaan vähentää EU:n kansalai sten syrjintää. Kun 
pyritään selkeyttämään lainsäädäntöä urheilun sääntöjen alalla siten, että EU:n tasolla laadittavalla ohjeistuksella lis ätään perehtyneisyyttä EU:n lainsäädännön soveltamiseen 
urheiluun, todennäköisesti vaikutetaan myönteises ti sisämarkkinoiden toimintaan, koska näin 
voidaan helpottaa urheilualan toimintojen kehittämistä vakaan lainsäädäntökehyksen 
puitteissa. Sillä voidaan myös auttaa välttäm ään eri toimijoiden välisiä jännitteitä ja 
oikeudellisia konflikteja. EU:n vuoropuhelu- ja yhteistyörakenteiden  parantamiseen 
tarkoitettu tuki voi para ntaa yhteistyötä sido sryhmien kanssa sekä prosessien osallistavuutta ja 
avoimuutta. Muilta aloilta, kuten koulutuksee n, kulttuuriin ja nuorisoon liittyviltä aloilta, 
saatu kokemus osoittaa, että poliittinen tuki EU:n 27 jäsenvaltiota  kattavan tietopohjan  
luomiselle voi johtaa siihen, että tietoon ja järkeviin taloutta koskeviin perusteluihin 
pohjautuva politiikanlaadinta paranee kansa llisella ja Euroopan tasolla. Esimerkkeinä 
mainittakoon julkisten varojen käyttö ja invest ointipäätökset. Riittävä n laadukkaiden tietojen 
saatavuus voi yhtä lailla hyödyttää muita toim ijoita, kuten urheilujärjestöjä, joiden on 
varmistettava toimintojensa vakaa taloushallinto.  
Ympäristövaikutusten
 osalta raportissa tunnu stetaan, että urheilulla , erityisesti suurilla 
urheilutapahtumilla, voi olla jossain määrin  haitallisia ympäristövaikutuksia. Kaikissa 
vaihtoehdoissa on mahdollista edistää ympärist öystävällisiä lähestymistapoja, vaikkakin eri 
mittakaavassa. 
FI 6   FI Kutakin vaihtoehtoa arvioidaan sen suht een, kuinka todennäköisesti tärkeimmät ja 
toivotuimmat myönteiset vaikutukset toteutuv at ja missä suuruusluokassa. Tärkeimmät 
vaikutukset  on jaoteltu seuraaviin kolmeen ryhmään: kansanterveyden paraneminen, 
epäsuotuisassa asemassa olevien ryhmien sosiaalinen osallisuus ja vaikutukset 
työllistettävyyteen ja työpaikkojen luomiseen . Yleisesti ottaen sekä  todennäköisyys että 
suuruusluokka ovat vaihtoehdoissa B ja C pa remmat kuin vaihtoehdossa A, kun niiden 
strategista poliittista kehystä ja niihin sisä ltyviä uusia toimia verrataan perusskenaarioon.  
b) Vaihtoehdon A tehokkuutta  pidetään hyvin vähäisenä, vai kka sen vaikutukset inhimillisiin 
voimavaroihin katsottiin myönteisiksi ja siit ä huolimatta, että komissiolla on tekniset 
valmiudet toimia. Arvioinnin tulos on tällaine n, koska kyseinen vaihto ehto ei suurella 
todennäköisyydellä tuottais i toivottuja vaikutuksia ja koska  EU:n toimiin urheilun alalla 
nimenomaisesti kehottavien perussopimuksen uus ien määräysten valossa vaikuttaa vaikealta 
perustella, että ainoastaan jatkettaisiin kä ynnissä olevaa toimintaa. Päinvastoin kuin 
vaihtoehdossa A, vaihtoehdossa C edellytetään suhteellisen suuria inhimillisten voimavarojen panoksia, ja todennäköisyys, joll a siinä saadaan aik aan toivottuja vaikutuksia, on suuri tai 
hyvin suuri. Näin ollen oletetaan, että vaih toehdon C tehokkuus on perusskenaarioon verraten 
parempi. Arvioitaessa valmiuksia saada aik aan tuloksia on otettava huomioon, ettei avoimen 
koordinointimenetelmän käyttöönotosta ole toista iseksi kokemusta uudell a urheilun kaltaisella 
horisontaalisella toiminta-alalla. EU:n virallinen  yhteistyö urheilun alalla  on vasta varhaisessa 
vaiheessa, eikä vielä ole riittävästi tietoa avoimen koordinointimenetelmän kehittämistä koskevan yhteisymmärryksen perustaksi. Vaihto ehdossa C valmiudet saavuttaa tuloksia on 
näin ollen arvioitu perusskenaariota huonomm iksi. Tehokkuuden arvioinnissa vaihtoehto B 
saa parhaan lopputuloksen, koska siinä vaikutuste n (todennäköisyys saad a aikaan toivottuja 
vaikutuksia) ja panosten (ei tarvita lisää in himillisiä voimavaroja) välinen suhde on 
tasapainoisempi. Lisäksi valmiudet saada ai kaan tuloksia on arvos tettu perusskenaarioon 
verrattuna korkealle, koska vaihto ehdossa B ehdotetulle lähestym istavalle saadaan hallitusten 
ja sidosryhmien tuki. Vaihtoehto B arvioitiin vaihtoehdoista kokonaistehokkuudeltaan 
parhaaksi. 
c) Tuloksellisuuden
 osalta kukin vaihtoehto arvioitiin st rategisen tavoitteen (uusi strateginen 
lähestymistapa EU:n tason yhteistyöhön urheilun alalla) ja niiden seits emän erityistavoitteen 
suhteen, joihin aloitteella pyritään. Vaihtoehto A ei täytä strategista tavoitetta ja edistää vain 
vähäisessä määrin erityistavoitteiden saavuttami sta. Vaihtoehdoilla B ja C, joissa perustetaan 
urheilun alalle EU-tason puitteet , strateginen tavoite voidaan s aavuttaa. Niiden tavoitteiden 
saavuttamisen osalta, jotka liittyvät ydinalueis iin, joilla avoin koordinointimenetelmä voidaan 
todennäköisimmin ottaa käyttöön, vaihtoehdon C tuloksellisuus arvioitiin suur emmaksi kuin 
vaihtoehdon B. Toisaalta vaih toehtoa B on pidettävä  vaihtoehtoa C parempana sikäli, että 
EU:n suunnitelmassa esitetään kohteena olevia aloja varten  kohdennettuja toimia, joilla 
pyritään kilpailujen rehtiyt een ja avoimuuteen sekä urheilualan vuoropuheluun ja 
yhteistyöhön. Lisäksi kyseisellä vaihtoehdo lla pyritään lisäämää n selkeyttä EU:n 
lainsäädännön soveltamisessa urheiluun. Tulosten  yhteenvetona sanottakoon, että vaihtoehdon 
C todennäköisyys saavuttaa tavoitteet on arvio itu hieman suuremmaks i kuin vaihtoehdon B. 
d) Vaihtoehtojen johdonmukaisuus  arvioitiin suhteessa Eurooppa  2020 -strateg ian ja EU:n 
terveysstrategian yleisiin tavoitteisiin sekä si sämarkkinoiden toimintaa koskeviin tavoitteisiin. 
Vaihtoehdon A, jossa ei ryhdy tä uusiin toimiin, ei katsota olevan tavoitteiden kanssa 
samansuuntainen. Vaihtoehdoissa B ja C ediste tään kasvua ja työpaikkojen luomista, 
kansanterveyttä ja sisämarkkinoiden toimintaa. Oletetaan, että avoimen 
koordinointimenettelyn sisältävä pitkän aikavä lin toimintapoliittinen lähestymistapa on 
enemmän EU:n yleisten, erityisesti Euroopp a 2020 -strategiaan liittyvien tavoitteiden 
FI 7   FI mukainen (koska sillä autetaan urheilusektoria kehittämään  koko potentiaaliaan lisätä kasvua 
ja luoda uusia työpaikkoja). Tämä näkyy va ihtoehdon C saamassa vaihtoehtoa B hieman 
korkeammassa pistemäärässä. 
Vaihtoehtojen vertailu / parhaan vaihtoehdon valinta 
Raportin seuraavassa jaksossa esitetään tiivistelmä vaihtoehtojen vertailusta neljän 
arviointikriteerin perusteella: vaikutukset, tehokkuus, tuloksellisuus ja johdonmukaisuus. 
• Vaihtoehtojen B ja C myönteiset talo udelliset ja sosiaaliset vaikutukset  ovat 
todennäköisesti samankaltaiset. Vaihtoe hdossa B esitetyn uuden EU:n suunnitelman 
uskotaan erityisesti johtavan tällaisiin vaikutuksiin. Vaikut usten odotetaan olevan hiukan 
suuremmat vaihtoehdossa C, jossa urheilua lan EU-tason yhteistyön ti etyillä ydinaloilla 
(esim. terveyttä edistävän liikunnan al alla) otettaisiin käyttöön avoin 
koordinointimenetelmä. 
• Tehokkuuden  osalta vaihtoehtoa A pidetään huonona. Vaihtoehto C on edellyttämistään 
merkittävistä inhimillisistä voimavaroista huolimatta todennäköisesti tehokkaampi kuin 
perusskenaario, mutta tulosten aikaan saam inen voi olla vaikeaa. Vaihtoehto B on 
tehokkaampi kuin perusskenaario tai vaihtoehto C. Lisäksi komission valmiudet saada aikaan toivottuja vaikutuksia saavat parhaan arvosanan vaihtoehdossa B. 
• Tuloksellisuuden
 osalta tavoitteiden saavuttamista ei voida taata vaihtoehdossa A, kun taas 
vaihtoehdot B ja C molemmat edistävät strategisen tavoitteen ja erityistavoitteiden saavuttamista. Vaihtoehto C todennäköise sti tuottaa hivenen enemmän vaikutuksia. 
• Johdonmukaisuuden
 arviointikriteerin osalta voidaan todeta, että vaihtoehto A ei edistä 
EU:n yleisiä sosiaalisia tai taloudellisia ta voitteita, kun taas vaihto ehdot B ja C molemmat 
edistävät niitä arvokkaalla tavalla. Vaihtoehtoa C, johon sisältyy avoin 
koordinointimenetelmä, pidetään sopivimpana välineenä. 
Vaikutustenarvioinnin päätelmänä  todetaan, että vaihtoehto B on tarkoituksenmukaisin tapa 
vastata urheilualalla kohdattuihin haasteisiin EU:ssa ja panna täytäntöön EU:n toiminnasta tehdyn sopimuksen 165 artiklan urheilua koskevat määräykset. Vaihtoehto B on tasapainoisin 
vaihtoehto, jolla todennäköisesti saadaan aikaan suurimmat nettohyödyt urheilualan 
eurooppalaisen ulottuvuuden kehi ttämisen tässä vaiheessa.  
Tältä pohjalta komissio ehdottaa tiedonantoa, jossa määritel lään toimintapoliittiset 
puitteet EU:n tason yhteistyölle urheilun al alla ja urheilualan uusi EU:n suunnitelma . 
Tiedonannossa olisi yhteistyöpuitteiden täydentämiseksi ilmoitettava myös 
vaikutustenarvioinnista, joka tehdään vuodesta 2014 alkavan EU:n urheiluohjelman 
valmistelemiseksi.  
FI 8   FI Seuranta ja arviointi 
Lopuksi vaikutustenarvioinnissa esitetään yleisk atsaus suunniteltujen vaih eiden seurantaan ja 
arviointiin, muun muassa luette lemalla alustava joukko perusind ikaattoreita, joiden avulla 
seurataan edistymistä ehdotetun aloitteen (vaiht oehto B) yleisten ja  erityistavoitteiden 
saavuttamisessa. Osana ehdotettuja EU:n yhteistyöpuitteita urheilun alalla vuonna 2015 
tehdään arviointi, jonka pohj alta voidaan harkita avoi men koordinointimenetelmän 
mahdollista käyttöönottoa tietyille urheilual an yhteistyön näkökohdille EU:n tasolla.