Komission kertomus Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden Komitealle - SAPARD-ohjelman vuosikertomus - vuodelta 2002 /* KOM/2003/0582 lopull. */





KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE, NEUVOSTOLLE, EUROOPAN TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE SEKÄ ALUEIDEN KOMITEALLE - SAPARD-OHJELMAN VUOSIKERTOMUS - vuodelta 2002 SISÄLLYSLUETTELO 1. Tiivistelmä 2. Sapard-ohjelman nykytilanne 2.1 Sapard-virastojen hyväksyminen ja tuen hallinnoinnin siirtämistä koskevat päätökset 3. Sapard-ohjelman soveltaminen 3.1 Lainsäädännön muutokset 3.2 Toteutuminen vuonna 2002: rahoitukseen ja talousarvioon liittyvät kysymykset 3.3 Tilintarkastustuomioistuimeen liittyvä työ 4. Väliarviointi 5. Sapard-ohjelma oppimisprosessina: avainkysymyksiä vuonna 2002 5.1 Maksusitoumusten seuranta 5.2 Tulvat 5.3 Asetuksen 7 artiklan 4 kohdan mukaisesti rahoitetut seminaarit 6. Valtioista riippumattomien järjestöjen osallistuminen Sapard-ohjelmaan 7. Sapard-ohjelmaan liittyvä Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) työ 8. Julkiset hankinnat 9. Ehdokasmaiden selvitykset LIITTEET Liite A - Monivuotista rahoitussopimusta ja vuotuisia rahoitussopimuksia koskeva tapahtuma-aikataulu Liite B - Ohjelmiin vuoden 2002 loppuun mennessä tehdyt muutokset Liite C - Hallinnoinnin siirtäminen: aikataulu ja kattavuus Liite D - Lopullisille edunsaajille tehdyt maksusitoumukset Liite E - Komissiolle tehtyjen menoilmoitusten perusteella suoritetut maksut 1. Tiivistelmä Tämä on komission kolmas kertomus maatalouden ja maaseudun kehittämisen erityisestä liittymisohjelmasta (Sapard-ohjelmasta). Heinäkuussa 2001 julkaistussa ensimmäisessä kertomuksessa KOM(2001) 341 annettiin yleiskuva Sapard-välineestä sekä kuvattiin välineen käyttöönoton taustoja, oikeusperustaa, rahoitusjärjestelyjä ja toteuttamista edeltäneitä tehtäviä. Kertomuksessa annettiin taustatietoja välineestä. Siinä voitiin antaa melko vähän tietoa käytännön soveltamisesta, koska tuolloin vasta kaksi maata pystyi soveltamaan välinettä. Heinäkuussa 2002 julkaistu toinen kertomus KOM(2002) 434 kattoi vuoden 2001, jolloin viisi Sapard-ohjelman tuen piiriin kuuluvaa pystyi soveltamaan välinettä. Vaikka nämä maat muodostivat puolet tuen piiriin kuuluvista maista, niiden osuus kaikkien maiden kokonaismäärärahoista oli alle neljännes. Edellä kuvatun tilanteen takia komissio korosti vuoden 2001 kertomuksessa, että jos välinettä arvioidaan yhteisön talousarviomäärärahojen maksamisen perusteella, siitä saattaa saada aivan väärän kuvan. Sapard-välinettä arvosteltiin kuitenkin usein juuri tällä perusteella. Vuoden 2001 kertomuksen julkaisemisen jälkeen välineen menot ovat kasvaneet tuntuvasti. Varsinkin lopullisille edunsaajille suoritetut maksut ovat (komission neljännesvuosittain saamien ilmoitusten mukaan) lisääntyneet jyrkästi vuonna 2002. Vuoden 2002 viimeistä vuosineljännestä koskevissa ilmoituksissa maksuja oli yli 20 miljoonaa euroa. Määrä oli kaksi kertaa suurempi kuin edeltävällä vuosineljänneksellä, jolloin maksuja puolestaan oli noin kolminkertainen määrä sitä edeltävään vuosineljännekseen verrattuna. Tähän päästiin siten, että Puolalle ja Romanialle eli kahdelle selvästi suurimmalle edunsaajamaalle suoritettiin ainoastaan ennakkomaksuja. Kun nämä maat esittävät omaa osuuttaan välineen talousarviomäärärahoista vastaavan määrän maksupyyntöjä, sillä on tuntuva vaikutus maksujen kokonaismäärään. Komissio on silti edelleen vakuuttunut siitä, että välinettä arvioitaessa on otettava huomioon muitakin tekijöitä kuin talousarvion toteutumisaste. Tähän on useita syitä. Tässä yhteydessä on syytä huomata, että Sapard-ohjelman edunsaajamaissa - samoin kuin jäsenvaltioiden rakennemenoissa - maksusitoumukset tehdään lopullisille edunsaajille, ennen kuin niitä vastaava yhteisön osarahoitus otetaan talousarviosta. Edellä mainittu viive ei yleensä näy jäsenvaltioissa, sillä tukikelpoiset menot voidaan kattaa aiempien vuosien riittävän suurien maksusitoumusten perusteella. Esimerkiksi kauden 2000-2006 alussa suuri osa jäsenvaltioiden tukikelpoisista menoista liittyi siis lopullisille edunsaajille kaudella 1994-1999 tehtyihin maksusitoumuksiin. Vastaava tilanne vallitsi kolmessa uudessa jäsenvaltiossa, kun ne alkoivat saada yhteisön määrärahoja lähes välittömästi unioniin liityttyään. Tuolloin mailla oli valmiit rakenteet tuen myöntämistä varten ja joukko lopullisille edunsaajille jo tehtyjä maksusitoumuksia, joihin voitiin antaa yhteisön osarahoitusta välittömästi maiden liityttyä unioniin. Sapard-ohjelmassa viive kuitenkin näkyy. Yhdessäkään edunsaajamaassa ei ollut lopullisille edunsaajille jo tehtyjä maksusitoumuksia, joihin olisi voitu antaa yhteisön osarahoitusta Sapard-välineestä. Jotta Sapard-välineen määrärahat saatiin siirrettyä yhteisöstä lopullisille edunsaajille, oli luotava rakenteita tuen myöntämistä ja valvontaa varten (avainasemassa on päätös tuen hallinnoinnin siirtämisestä). Sen jälkeen näille edunsaajille voidaan tehdä maksusitoumuksia. Vasta maksusitoumusten perusteella voi aiheutua tukikelpoisia menoja, jotka voidaan sittemmin kattaa yhteisön talousarviosta. Tukijärjestelmien soveltamiseen tarvittavien rakenteiden luominen ei vaikuta yksinomaan Sapard-ohjelman talousarvion toteutumisasteeseen. Tällaiset rakenteet vaikuttavat myönteisesti edunsaajamaiden kykyyn saada maaseudun kehittämiseen tarkoitettuja määrärahoja niiden liityttyä unioniin. Niiden merkitystä ei voida mitata vain Sapard-ohjelman talousarvion toteutumisasteen kannalta. Keskeinen tekijä on se, että Sapard-ohjelmaa hallinnoidaan kaikissa edunsaajamaissa täysin hajautetulta pohjalta. Sapard-väline on sikäli ainutlaatuinen, että liittymistä edeltävissä Phare- ja Ispa-välineissä komissio vastaa vielä laajentumista edeltävinä kuukausina ainakin tiettyjen keskeisten osien hallinnoinnista. Sapard-ohjelmassa komissio ei osallistu minkään keskeisen osan hallinnointiin. Kaikissa kymmenessä Sapard-ohjelman edunsaajamaassa - kuten jäsenvaltioiden rakennerahastojenkin kohdalla - kansalliset viranomaiset vastaavat täysin välineen hallinnoinnista. Komissio vastaa ainoastaan jälkikäteen suoritettavasta valvonnasta. Komissio päätti jo vuoden 2000 alussa, että Sapard-ohjelmaa on hallinnoitava täysin hajautetulta pohjalta. Yhtenä perusteluna oli käsiteltävien hankkeiden suuri määrä. Hankkeita, joista oli tehty sopimus edunsaajien kanssa, oli vuoden 2002 lopussa jo 2 160 ja vuoden 2003 kesäkuun lopussa yli 7 000. Kieli aiheuttaa omat ongelmansa (kaikkia hankkeita hallinnoidaan asianomaisen edunsaajamaan kielellä), eikä komissio olisi pystynyt hallinnoimaan näin monia hankkeita lisäämättä henkilöstöään tuntuvasti. Ehdokasmaiden katsottiin myös saavan hajautetusta hallinnoinnista taitoja ja kokemuksia, joista on niille uusina jäsenvaltioina paljon hyötyä, sillä niiden avulla voidaan parantaa hallinnollisia valmiuksia. Jotkin tahot pitivät hajautettua hallinnointia liian suurena haasteena. Komissio ei missään vaiheessa ollut tätä mieltä. Haaste oli suuri, mutta kaikki edunsaajamaat ovat kyenneet vastaamaan siihen. Hajautettu hallinnointi, johon liittyy huolellinen valmistautuminen (ja jälkikäteen suoritettava valvonta), vastaa myös sitä näkemystä, jonka Euroopan parlamentti esitti vastuuvapauden myöntämistä varainhoitovuonna 2001 koskeneessa mietinnössään. Se pyysi komissiota varmistamaan, että ehdokasmailla on asianmukaisia kirjanpito-, tilintarkastus- ja valvontajärjestelmiä. Prosessi, joka johtaa päätökseen Sapard-ohjelman hallinnoinnin hajauttamisesta, on merkittävä askel Euroopan parlamentin toivomaan suuntaan ainakin yhteisön talousarviomäärärahojen suojaamisen osalta. Komissio pitää myönteisenä myös Sapard-välineen merkitystä laajentumisprosessissa. Laajentumisneuvottelujen päätteeksi EU katsoi, että Sapard-ohjelman täytäntöönpanosta saatuja kokemuksia olisi hyödynnettävä mahdollisimman paljon etenkin siten, että Sapard-viraston kautta toteutetaan ja hallinnoidaan joko EMOTR:n ohjausosastosta tai tukiosastosta rahoitettavia tulevia maaseudun kehittämistoimenpiteitä. Neuvotteluissa todettiin myös, että jaksotettuja määrärahoja (kuten Sapard-ohjelman määrärahoja) olisi käytettävä maaseudun kehittämiseen tarkoitetun väliaikaisen välineen täytäntöönpanoon. Nämä huomiot ovat kiinnostavia myös vastuuvapauden myöntämistä varainhoitovuonna 2000 koskeneen työn kannalta. Tuolloin rahoitus-, hallinnointi- ja valvontamenettelyjä pidettiin monimutkaisina ja mahdollisesti tarpeettomina maan liityttyä unioniin. Nyt on selvää, että monet edunsaajamaat haluavat unioniin liityttyään käyttää Sapard-ohjelmaa varten luotuja rakenteita sellaisinaan (tai ainakin säilyttää ne suurelta osin). Tässä kertomuksessa kuvataan vuonna 2002 tehtyä työtä ja sen tuloksia. Kertomuksessa on selvitetty myös vuoden 2003 alussa tapahtunutta kehitystä silloin, kun rajan vetäminen vuoden 2002 loppuun olisi antanut lukijalle puutteellisen käsityksen asiasta. Kuten vuoden 2001 kertomuksessa, myös tässä kertomuksessa on edunsaajamaiden selvityksiin perustuva luku. Jotta lukuisat selvitykset eivät kuormittaisi tekstiä liikaa eivätkä viivästyttäisi tämän tekstin julkaisemista, edunsaajamailta saatujen kertomusten tekstit on tarkoitus julkaista osoitteessa http://europa.eu.int/comm/agriculture/ external/enlarge/index_en.htm eikä tässä asiakirjassa. 2. Sapard-ohjelman nykytilanne 2.1 Sapard-virastojen hyväksyminen ja tuen hallinnoinnin siirtämistä koskevat päätökset Tuen hallinnoinnin siirtämistä edeltävät valmistelutyöt ja tarkastukset Tuen hallinnoinnin siirtäminen Bulgariassa, Virossa, Sloveniassa, Liettuassa ja Latviassa vuonna 2001 merkitsi sitä, että lähestymistapaa oli parannettava, jotta jäljellä olevat maat (Tsekki, Unkari, Puola, Romania ja Slovakia) ehtisivät saada päätöksen tuen hallinnoinnin siirtämisestä vuoden 2002 loppuun mennessä. Vuonna 2001 sovellettuja menettelyjä ja vaatimuksia parannettiin, jotta voitiin helpottaa täytäntöönpanomenettelyjen laadun arviointia ja havaita mahdolliset heikkoudet järjestelmän rakenteessa. Siksi komissio ei odottanut virallisen hyväksyntäpaketin saapumista, vaan se otti käyttöön järjestelmän epävirallisen ennakkoesittelyn (hallinnointiketju) ja vahvisti sen perusteella mahdollisten korjaustoimien seurantatoimenpiteet. Kun kunkin maan valmius oli arvioitu, kiinnitettiin huomiota mahdollisiin merkittäviin vaikeuksiin. Etenkin kahdessa maassa (Romania ja Unkari) vaarana oli se, ettei kansallista hyväksyntää saada päätökseen vuonna 2002. Näihin maihin tehtiin viisi tiedonkeruumatkaa, jotta voitiin arvioida hyväksyntävalmistelujen laatua ja laajuutta. Tuen hallinnoinnin siirtäminen Kun valmistelut oli saatu päätökseen ja niiden laatu oli katsottu monivuotisen rahoitussopimuksen vaatimusten kannalta riittäväksi, kansallinen hyväksyntäviranomainen myönsi kansallisen hyväksynnän. Pian tämän jälkeen tehtiin tarkastus ja sitten komission päätös tuen hallinnoinnin siirtämisestä. Päätös tehtiin Tsekin ja Slovakian osalta huhtikuussa, Puolan ja Romanian osalta heinäkuussa ja Unkarin osalta marraskuussa. Vuonna 2001 aloitettu hallinnoinnin siirtämistä koskeva menettely saatiin siis päätökseen vuoden 2002 marraskuun loppuun mennessä kaikissa kymmenessä ehdokasmaassa ainakin tiettyjen toimenpiteiden osalta. Niissä maissa, jotka olivat saaneet päätöksen tuen hallinnoinnin siirtämisestä vuonna 2001 tai vuoden 2002 alussa, alettiin valmistella niiden toimenpiteiden täytäntöönpanoa, jotka sisältyivät maaseudun kehittämisohjelmaan mutta joita ei ollut vielä hyväksytty. Tuen hallinnoinnin siirtämisen jälkeinen tarkastus (seuranta) Tarkastajat tekivät neljässä maassa (Bulgaria, Liettua, Puola ja Romania) tarkastuksia tuen hallinnoinnin siirtämisen jälkeen. Niissä varmistettiin, että järjestelmässä aiempien tarkastusten yhteydessä havaitut puutteet oli korjattu. Tarkastusten aikana havaittiin, että muutokset Sapard-viraston (Romania) ja aluetoimistojen (Puola) henkilöstössä aiheuttivat järjestelmään ylimääräisen riskin, jota on seurattava entistä tiiviimmin. Tilien tarkastamista ja hyväksymistä koskevat päätökset Kaksi ehdokasmaata eli Bulgaria ja Viro tekivät menoilmoituksen vuodelta 2001. Komissio teki vuonna 2002 monivuotisen rahoitussopimuksen luvussa A olevan 11 artiklan mukaan paikalla kaksi tarkastusta, joiden perusteella tehtiin päätös vuoden 2001 tilien tarkastamisesta ja hyväksymisestä. [1] [1] K/2002/3612. Päätös tehtiin 2.10.2002 eli hieman monivuotisessa rahoitussopimuksessa asetetun määräajan jälkeen. Sääntöjenmukaisuustarkastusta koskeva päätös Komissio tekee monivuotisen rahoitussopimuksen luvussa A olevan 12 artiklan mukaan päätöksen yhteisön osarahoituksen ulkopuolelle jäävistä menoista, kun se toteaa, että menoja ei ole suoritettu monivuotisen rahoitussopimuksen mukaisesti. Vuoden 2001 lopussa vasta kaksi maata (Bulgaria ja Viro) oli ilmoittanut menot. Vuoden 2002 lopussa menot ilmoittaneiden maiden määrä oli noussut viiteen (Bulgaria, Viro, Liettua, Latvia ja Slovenia). Jäljellä olevien toimenpiteiden hallinnoinnin siirtäminen (toinen aalto) Tuen hallinnoinnin siirtämisestä päätettiin toimenpidekohtaisesti. Sapard-virastossa ja kansallisessa rahastossa otettiin käyttöön järjestelmä (ensimmäinen aalto), jossa toteutetaan pääsääntöisesti useimmat muttei kaikkia kunkin ohjelman tärkeimmistä toimenpiteistä. Näin haluttiin välttyä siltä, että hitaiden toimenpiteiden valmistelu viivästyttää koko prosessia. Tämän lähestymistavan avulla kaikki osapuolet saivat tuen hallinnoinnin siirtämistä koskevien päätösten ensimmäisellä kierroksella myös kokemusta, josta on niille hyötyä muita toimenpiteitä koskevassa työssä. Tsekki sai vuoden 2002 kolmannella vuosineljänneksellä päätökseen toimenpiteen 2.3 "Maatalousympäristö" kansallisen hyväksynnän ja pyysi sen hallinnoinnin siirtämistä. Tarkastus tehtiin ennen vuoden loppua. [2] [2] Komission päätös tehtiin 19. helmikuuta 2003. Komissio pyysi kaikkia kansallisia hyväksyntäviranomaisia esittämään vuoden 2002 loppuun mennessä aikataulun kansallista hyväksyntää koskevista suunnitelmistaan ja jäljellä olevien toimenpiteiden hallinnoinnin siirtämistä koskevista pyynnöistä. Koska kahdeksan maan kymmenestä on määrä liittyä unioniin toukokuussa 2004, ehdotettiin, että näiden maiden kansalliset hyväksyntäviranomaiset panevat täytäntöön kaikki jäljellä olevat toimenpiteet mahdollisuuksien mukaan yhdellä kertaa. [3] [3] Vuoden 2003 alussa seitsemän ehdokasmaan (Bulgaria, Tsekki, Viro, Latvia, Liettua, Romania ja Slovakia) kansalliset hyväksyntäviranomaiset olivat ilmoittaneet suunnitelmistaan. Kansalliset hyväksyntäviranomaiset ovat myöntäneet kansallisen hyväksynnän Bulgariassa (seitsemän toimenpidettä) ja Tsekissä (yksi jäljellä oleva toimenpide). 3. Sapard-ohjelman soveltaminen 3.1 Lainsäädännön muutokset Neuvoston asetusta (EY) N:o 1268/1999 sekä komission soveltamisasetuksia (EY) N:o 2759/1999 ja (EY) N:o 2222/2000 on muutettu. Sapard-välineen oikeusperusta on neuvoston asetus (EY) N:o 1268/1999 (Sapard-ohjelman perusasetus), josta on olemassa kaksi komission soveltamisasetusta: asetus (EY) N:o 2759/1999 ja asetus (EY) N:o 2222/2000. Koska yhteisön lainsäädäntöä ei sellaisenaan sovelleta ehdokasmaissa, näiden säädösten pääkohdat sisältyvät erityisvälineeseen eli kunkin maan kanssa tehtävään monivuotiseen rahoitussopimukseen. [4] [4] Lisätietoja, ks. Sapard-ohjelman vuoden 2000 vuosikertomuksen 3.8 kohta. Asetuksen (EY) N:o 1268/1999 muuttaminen (neuvoston asetus (EY) N:o 696/2003) Elokuun puolivälissä 2002 vakavat tulvat aiheuttivat huomattavia tuhoja muun muassa Tsekissä ja Slovakiassa [5]. [5] Lisätietoja, ks. kohta "Tulvat". Komissio päätti hyvin pian tulvien jälkeen, 28. elokuuta, että yhteisöltä edellytetään toimia poikkeuksellisten luonnonkatastrofien jälkeen muun muassa Sapard-välineen avulla. [6] Asian kiireellisyyden takia ehdotus tehtiin jo 18. syyskuuta. [6] Toinen keskeinen aloite oli ehdotus Euroopan unionin solidaarisuusrahaston perustamisesta (hyväksytty 11 päivänä marraskuuta 2002 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 2012/2002 (EYVL L 311, 14.11.2002, s. 3). Ehdotuksessa otettiin huomioon, että tämäntyyppiset onnettomuudet voivat olla sekä julkisen että yksityisen sektorin eri tahoille huomattava taloudellinen rasite. Komissio katsoi, että näiden onnettomuuksien yhteydessä yhteisön on osoitettava solidaarisuutta asianomaista väestöä kohtaan. Esitettiin, että perustettaisiin Euroopan unionin solidaarisuusrahasto, josta myönnettävät varat maksettaisiin tukena. Lisäksi ehdotettiin Sapard-ohjelman perusasetuksen muuttamista. Ehdotuksessa nostettiin niin tuki-intensiteetin ylärajaa (50 prosentista 75 prosenttiin) kuin myös yhteisön rahoitusosuuden enimmäismäärää (75 prosentista 85 prosenttiin) julkisten menojen kokonaismäärästä mainitunlaisissa hankkeissa. Ehdotuksen oikeusperustana oli perustamissopimuksen 308 artikla, joten Euroopan parlamentilta oli pyydettävä lausuntoa. Myös Euroopan talous- ja sosiaalikomitealta pyydettiin lausuntoa. Ehdotus oli vielä neuvoston käsiteltävänä, kun voimaan tuli Nizzan sopimus, jossa määrätään tietystä oikeusperustasta, nimittäin EY:n perustamissopimuksen 181 a artiklasta (sellaisena kuin se on muutettuna Nizzan sopimuksella). Ehdotuksen oikeusperustaa oli siis vastaavasti muutettava. Solidaarisuusrahastoa koskeva ehdotus tehtiin myöhemmin kuin Sapard-ohjelmaa koskeva ehdotus, mutta neuvoston asetus annettiin jo 11. marraskuuta 2002. [7] [7] Neuvoston asetus (EY) N:o 2012/2002 (EYVL L 311, 14.11.2002, s. 3). Sapard-ohjelmaa koskeva ehdotus eteni kuitenkin hitaasti, eikä sitä voitu hyväksyä vielä vuonna 2002 (parlamentti antoi lausunnon 11. maaliskuuta 2003). Ehdotus Sapard-ohjelman perusasetuksen muuttamisesta hyväksyttiin 14. huhtikuuta 2003 [8]. Se on samansisältöinen kuin seitsemän kuukautta aiemmin tehty ehdotus. [8] Neuvoston asetus (EY) N:o 696/2003 (EYVL L 99, 17.4.2003, s. 24). Asetuksen (EY) N:o 2759/1999 muuttaminen (17 päivänä joulukuuta 2002 annettu komission asetus (EY) N:o 2251/2002) Asetuksessa oli kaksi osaa, joita täytyi muuttaa. Niistä toinen liittyi ammatillista koulutusta koskevan toimenpiteen laajuuteen, toinen metsätaloutta koskevaan toimenpiteeseen. Ensimmäisen muutoksen tarve havaittiin välineen soveltamisesta saaduista käytännön kokemuksista. Toisen muutoksen tarve perustui työhön, joka liittyi poikkeuksellisia katastrofeja koskeneeseen aloitteeseen (ks. kohta "Asetuksen (EY) N:o 1268/1999 muuttaminen"). Ammatillista koulutusta koskevan toimenpiteen osalta asetuksen (EY) N:o 2759/1999 mukainen tuki koski alun perin lähinnä viljelijöitä ja muita maataloustoimintoihin osallistuvia henkilöitä. Syynä tuen rajaamiseen oli, että se oli periaatteessa maaseudun kehittämistä koskevan yhteisön lainsäädännön mukaista. Asetukseen (EY) N:o 2251/2002 sisältynyt muutos lisäsi huomattavasti niiden henkilöiden määrää, jotka voivat saada ammatillista koulutusta, joten tukea voidaan antaa kenelle tahansa lähes kaikkiin Sapard-ohjelman piiriin kuuluviin toimiin. Tämä oli perusteltua siksi, että yhteisössä tämän laajemman ryhmän ammatillista koulutusta voidaan tukea toisesta välineestä, nimittäin sosiaalirahastosta. Sapard-ohjelman edunsaajamaissa ei kuitenkaan ole yhteisön välinettä, jolla voisi olla sama tehtävä kuin sosiaalirahastolla. Asetukseen (EY) N:o 2251/2002 sisältyneellä muutoksella Sapard-ohjelman koulutusmahdollisuudet sovitettiin yhteen yhteisössä maaseudun kehittämiseen tarjolla olevien mahdollisuuksien kanssa myös tällä sosiaalirahaston mukaisella osa-alueella. Metsätaloutta koskevan toimenpiteen osalta asetuksessa (EY) N:o 2759/1999 ei alun perin sallittu tukea poikkeuksellisten luonnononnettomuuksien vahingoittamien metsätalouden tuotantomahdollisuuksien palauttamiseen eikä tukea metsien palontorjuntainvestointeihin. Elokuussa 2002 useissa ehdokasmaissa, myös niiden metsissä, huomattavia vahinkoja aiheuttaneiden tulvien takia tukea voidaan asetuksen (EY) N:o 2251/2002 mukaan myöntää metsien elvyttämiseen poikkeuksellisten luonnononnettomuuksien jälkeen. Lisäksi poistettiin rajoitus, jonka takia tukea ei aiemmin voitu myöntää metsien palontorjuntainvestointeihin. Asetuksen (EY) N:o 2222/2000 muuttaminen (31 päivänä tammikuuta 2003 annettu komission asetus (EY) N:o 188/2003) Asetukseen (EY) N:o 188/2003 sisältyvät muutokset, jotka valmisteltiin pääosin vuonna 2002, liittyivät lähinnä kahteen asiaan. Ensiksikin haluttiin reagoida nopeasti ja asianmukaisesti Sapard-välineen avulla poikkeuksellisiin luonnonkatastrofeihin, kuten elokuun puolivälissä 2002 sattuneisiin vakaviin tulviin. Toiseksi haluttiin toimia ajoissa siltä varalta, että suuri määrä Sapard-ohjelman maksusitoumusmäärärahoja peruutetaan jo vuoden 2003 loppuun mennessä. Poikkeuksellisia luonnonkatastrofeja koskevan osatekijän osalta muutettuun tekstiin sisältyi poikkeus, jonka perusteella asianomaisille edunsaajille voidaan suorittaa ennakkomaksuja, kun pääsääntöisesti maksut suoritetaan menoilmoitusten perusteella. Tämän säännöksen soveltaminen edellytti kuitenkin edellä mainitun Sapard-ohjelman perusasetuksen muuttamisen hyväksymistä. Toisen osatekijän osalta vaara määrärahojen laajamittaisesta peruuttamisesta havaittiin melko aikaisin vuonna 2002. Silloin kävi ilmi, että useat maat, joiden osuus kaikista Sapard-ohjelman määrärahoista on merkittävä, saisivat päätöksen tuen hallinnoinnin siirtämisestä aikaisintaan vuoden puolivälissä. Seitsemän kymmenestä edunsaajamaasta oli tuolloin alkanut käyttää näitä määrärahoja, mutta kolme maata, joihin kuului kaksi suurinta maata ja joiden osuus kaikista Sapard-ohjelman määrärahoista oli yli kaksi kolmasosaa, ei voinut käyttää niitä, koska ne eivät olleet saaneet komission päätöstä tuen hallinnoinnin siirtämisestä. Välinettä ei voida soveltaa, hankkeista ei voi aiheutua tukikelpoisia menoja eivätkä mitkään kyseisten maiden määrärahat voi olla maksumääräyksen kohteena, ennen kuin maat ovat osoittaneet täyttävänsä tällaisen päätöksen edellytykset. Tämä on moitteettoman varainhoidon periaatteiden mukaista. Tästä on kuitenkin talousarvion toteutumisen kannalta sellainen merkittävä seuraus, että - tehtiinpä päätös milloin tahansa - talousarvion toteutumiseen vaikuttavia tukikelpoisia menoja ei voida hyväksyä taannehtivasti, toisin kuin jäsenvaltioiden vastaavia menoja. Jotta voitiin perustella asetuksessa (EY) N:o 188/2003 vahvistetut määrärahojen peruuttamisen uudet määräajat, edellä mainittu tilanne oli komission mielestä otettava huomioon. Huomattiin, että Sapard-ohjelma voitaisiin tuen hallinnoinnin siirtämistä koskevien päätösten ajoituksen takia aloittaa vasta vuonna 2002 ehdokasmaissa, joille oli myönnetty suurin osa rahoitustuesta. Määrärahoja otettiin kuitenkin talousarvioon ensimmäisen kerran vuonna 2000. Sapard-ohjelman täytäntöönpanon jo aloittaneista maista saadut kokemukset osoittivat, että tuen hallinnoinnin siirtämistä koskevan päätöksen vuonna 2002 saaneet maat eivät todennäköisesti pystyisi käyttämään merkittävää osaa määrärahoistaan ennen asetuksen (EY) N:o 188/2003 voimaantuloa sovelletussa määräajassa eli vuoden 2003 loppuun mennessä. Jotta vältyttäisiin syrjimästä niitä maita, jotka olivat saaneet päätöksen muita nopeammin, kaikkia maita kohdeltiin yhdenvertaisesti asetuksessa (EY) N:o 188/2003, jossa jatkettiin kahdella vuodella määrärahojen käyttöä koskevaa määräaikaa vuosien 2000-2002 vuosittaisten määrien osalta. Seuraavina vuosina siirrytään asteittain soveltamaan rakennerahastoja koskevia sääntöjä. Asetuksessa säädetään, että komissio vapauttaa ne osat maksusitoumuksista, joita ei ole suoritettu tilille tapahtuneena maksuna tai joista sille ei ole esitetty hyväksyttävää maksupyyntöä seuraaviin päivämääriin mennessä: a) vuoden 2000 vuosittaista määrää vastaavien määrärahojen osalta: 31 päivään joulukuuta 2004 mennessä, b) vuoden 2001 vuosittaista määrää vastaavien määrärahojen osalta: 31 päivään joulukuuta 2005 mennessä, c) vuosien 2002 ja 2003 vuosittaisia määriä vastaavien määrärahojen osalta: 31 päivään joulukuuta 2006 mennessä, d) minkä tahansa vuoden 2003 jälkeisen vuoden vuosittaisia määriä vastaavien määrärahojen osalta: kyseistä rahoitussitoumusvuotta seuraavan toisen vuoden joulukuun 31 päivään mennessä. Ehdotuksesta äänestettiin asiasta vastaavassa komiteassa (Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahastokomiteassa eli EMOTR-komiteassa) 17. joulukuuta 2002, jonka jälkeen komissio saattoi hyväksyä sen. Asian tärkeyden ja arkaluonteisuuden takia (tarkoituksena oli estää mahdollisesti satojen miljoonien eurojen peruuntuminen vuoden 2003 lopussa) ehdotus kuitenkin esiteltiin useiden jäsenvaltioiden pyynnöstä myös STAR-komitealle (29. tammikuuta 2003) ennen sen hyväksymistä. Samasta syystä ehdotuksesta keskusteltiin komission aloitteesta talousarvion valvontavaliokunnan puheenjohtajan kanssa ennen sen hyväksymistä. Asetukseen (EY) N:o 188/2003 sisältyi myös useita teknisiä ja menettelyihin liittyviä seikkoja, kuten säännös, jolla lisättiin joustavuutta menoilmoitusten ajoituksessa. Asetukseen (EY) N:o 188/2003 sisältyy niin ikään säännös, jonka mukaan vastuu hankkeiden valinnasta voidaan tietyin edellytyksin siirtää nimetylle elimelle sen sijaan, että se kuuluisi yksinomaan Sapard-viraston toimivaltaan. Tällöin hankkeiden valinnasta voi päättää esimerkiksi nimetty valtioista riippumaton järjestö. Muutos merkitsee askelta parlamentin toivomaan suuntaan, koska näin parannetaan kansalaisyhteiskunnan edustajien asemaa. Vuoden 2002 lopussa oli kuitenkin vielä epäselvää, oliko yksikään ehdokasmaa käyttänyt tätä mahdollisuutta ja antanut valtioista riippumattomille järjestöille päätöksentekovastuun. Vuoden 2002 vuotuinen rahoitussopimus Sopimuksessa oli seuraavat kuusi osaa: i) Yhteisön rahoitusosuuden vahvistaminen ja varaaminen toimien osarahoitukseen vuoden 2002 talousarviossa Yhteisön rahoitus Sapard-ohjelmiin vuonna 2002 sisältää 545 miljoonan euron maksusitoumusmäärärahat budjettikohdassa B7-010 ja budjettivallan käyttäjän 30. syyskuuta 2002 hyväksymän, komissiolta käyttämättä jääneiden 9,5 miljoonan euron siirron budjettikohdasta B7-010A (Hallintomenot). Ehdokasmaiden käytettävissä olevat lopulliset määrärahat, edellä mainittu siirto mukaan luettuna, olivat siis 554 500 000 euroa. Nämä määrärahat jaettiin ehdokasmaille maataloutta ja maaseudun kehittämistä koskeviin liittymistä valmisteleviin toimenpiteisiin vuosittain myönnettävän yhteisön rahoituksen alustavasta jaosta 20 päivänä heinäkuuta 1999 tehdyn komission päätöksen mukaisesti. Määrät maittain ovat seuraavat: VUODEN 2002 VUOTUINEN RAHOITUSSOPIMUS - JAKO MAITTAIN Maa // Määrät euroina Bulgaria Tsekki Viro Unkari Latvia Liettua Puola Romania Slovakia Slovenia // 55 582 227 23 526 795 12 942 243 40 578 737 23 297 531 31 808 039 179 874 468 160 630 119 19 502 405 6 757 436 YHTEENSÄ // 554 500 000 ii) Määräys, jonka mukaan lopullisten edunsaajien kanssa voidaan tehdä keskeytyksettä tukisopimuksia Sapard-ohjelmassa ja liittymisen jälkeen maaseudun kehittämistä koskevassa tukijärjestelmässä Edunsaajamaalle vuoden 2002 vuotuisessa rahoitussopimuksessa tehty maksusitoumus on voimassa vuoden 2004 loppuun saakka (voimassaoloa jatketaan vuoden 2003 vuotuisella rahoitussopimuksella vuoden 2005 loppuun saakka) eli vielä pitkään liittymisen jälkeen. Vuoden 2002 vuotuisessa rahoitussopimuksessa oli vahvistettava, mihin määräaikaan asti Sapard-virasto voi tehdä sopimuksia edunsaajien kanssa, koska kyse on liittymistä edeltävästä välineestä ja koska haluttiin estää asianomaisia tahoja hakemasta samaan hankkeeseen tukea kahdesta välineestä. Oli myös tärkeää varmistaa, että mahdollisuus saada tukea ei keskeydy liittymiseen. Tämä tavoite varmistettiin määräyksellä, jonka mukaan Sapard-virasto saa tehdä edunsaajan kanssa yhteisön varoja koskevan sopimuksen vasta sitten, kun asianomainen maa on tehnyt Euroopan unionin jäsenenä sopimuksia maaseudun kehittämiseen tarkoitetusta tuesta. iii) Hankkeiden valinnan yksinkertaistaminen, valtioista riippumattomien järjestöjen rooli Asetuksen muuttaminen lisäsi hankkeiden valinnan joustavuutta tietyissä toimenpiteissä, tarkemmin sanottuna niissä ohjelman toimenpiteissä, joissa on vain yksi nimetty edunsaaja (tai maatalouden ympäristötoimenpiteen osalta useampi kuin yksi tällainen elin). Muutosten tarkoituksena oli lisätä valtioista riippumattomien järjestöjen roolia Sapard-prosessissa. [9] Vaikka useimmat maat kannattivat valtioista riippumattomien järjestöjen roolin lisäämistä ehdokasmaiden ministereiden kokouksessa, joka järjestettiin Euroopan parlamentin tuella helmikuussa 2001, vain neljä maata (Slovenia, Bulgaria, Viro ja Unkari) kymmenestä pyysi tämän vaihtoehdon sisällyttämistä vuoden 2002 sopimukseensa. Kuten edellä on kuitenkin todettu, vuoden 2002 lopussa oli vielä epäselvää, oliko yksikään ehdokasmaa käyttänyt tätä mahdollisuutta. [9] Ks. myös kohta "Asetuksen (EY) N:o 2222/2000 muuttaminen". iv) Sapard-ohjelman tukikelpoisuuden ulottaminen Kyproksesta, Maltasta ja Turkista peräisin oleviin tavaratoimituksiin Vuoden 2001 lopussa tehdyssä neuvoston päätöksessä Sapard-ohjelman tukikelpoisuutta laajennettiin Kyproksesta, Maltasta ja Turkista peräisin oleviin tavaroihin, palveluihin ja tavaratoimituksiin. [10] Tämä muutos sisällytettiin monivuotiseen rahoitussopimukseen vuoden 2002 vuotuisen rahoitussopimuksen kautta. [10] Neuvoston asetus (EY) N:o 2500/2001 (EYVL L 342, 27.12.2001, s. 1). v) Oikea-aikainen varautuminen Sapard-ohjelman perusasetuksen muuttamiseen Siltä varalta, että neuvosto muuttaa Sapard-ohjelman perusasetusta ja sisällyttää siihen poikkeuksellisia luonnonkatastrofeja koskevia erityissäännöksiä (ks. kohta "Lainsäädännön muutokset", "Asetuksen (EY) N:o 1268/1999 muuttaminen"), monivuotisia rahoitussopimuksia muutettiin vastaavasti vuoden 2002 vuotuisen rahoitussopimuksen kautta. [11] Muutosten tarkoituksena oli lisätä tuki-intensiteettiä ja osarahoitusosuutta, mutta ne eivät sitoneet ennalta neuvoston kantaa ehdotukseen. Lähestymistapa valittiin, jottei asiaa koskevien säännösten puuttuminen monivuotisesta rahoitussopimuksesta aiheuttaisi lisäviivästyksiä siinä tapauksessa, että lainsäädäntöprosessi saadaan nopeasti päätökseen. [11] Tsekin osalta muutos sisältyi vuoden 2001 vuotuiseen rahoitussopimukseen. vi) Tekniset muutokset Vuoden 2002 vuotuiseen rahoitussopimukseen tehtiin joitakin lähinnä teknisiä muutoksia. Muita komission erityisaloitteita Sapard-välineen soveltamisen tueksi Komissio toteutti useita toimenpiteitä: se esimerkiksi auttoi seurantakomiteoiden kokousten valmistelussa, antoi neuvoja ja toteutti jatkotoimenpiteitä kaikissa tässä yhteydessä tehdyissä aloitteissa, jotka edellyttivät siltä toimia. Jatkotoimenpiteet koskivat etenkin ohjelmaan tehtyjä lukuisia muutoksia. Liitteessä B annetaan yleiskuva päätöksistä, joilla komissio on muuttanut Sapard-ohjelmia niiden alusta lähtien. Komissio kehotti edunsaajamaita kesäkuussa 2002 lähettämässään kirjeessä tekemään ehdotuksia, jotka voisivat helpottaa Sapard-ohjelman täytäntöönpanoa. Toistaiseksi kolmelta maalta saatujen vastausten anti on ollut varsin vaatimaton. Komissio kuitenkin toteutti jatkotoimenpiteitä kaikissa seurantakomitean ohjelmaan hyväksymissä muutoksissa lukuun ottamatta maatalouden ympäristötoimenpiteen poistamista, jonka seurantakomitea hyväksyi (yksimielisessä äänestyksessä) Puolan osalta. Komissio vastasi lukuisiin pyyntöihin, joita olivat esittäneet Sapard-ohjelman jostakin osa-alueesta kiinnostuneet tahot edunsaajamaissa ja muualla. Yleisesti ottaen näistä toimenpiteistä - riippumatta niiden merkityksestä pyynnön esittäjälle - on tullut lähes rutiininomaisia, eikä niitä mainita tässä kertomuksessa kuin ohimennen. Seuraavia aloitteita on kuitenkin syytä tarkastella lähemmin: Arkaluonteiset alat Komissio totesi ohjelmien neuvottelu- ja hyväksymisvaiheessa, että Sapard-ohjelman liittymistä valmistelevaa tukea tarvitaan myös sellaisilla arkaluonteisilla aloilla, joilla investointitukea on joko rajoitettu tai sitä ei myönnetä lainkaan Euroopan unionissa. Näitä ovat liha, maito, munat, sokeri, viini, tärkkelys, myllyteollisuustuotteet ja maltaat. Sapard-ohjelman tuen salliminen näillä aloilla oli perusteltua, jottei välineen taustalla oleva tavoite eli edunsaajamaiden rakenteiden valmisteleminen jäsenyyteen vaarantuisi. Useiden ohjelmien yhteydessä kuitenkin sovittiin, että arkaluonteisilla aloilla tapahtuvan kehityksen seurantaan kehitettäisiin yksityiskohtainen seurantajärjestelmä. Tällaisen seurannan avulla Sapard-ohjelma voisi lisätä merkittävästi tuotantokykyä arkaluonteisilla aloilla asianmukaisia ja oikea-aikaisia toimia varten. Komissio antoi kesäkuussa 2002 tätä koskevia ohjeita kaikille edunsaajamaille sekä ilmoitti erityisesti asianomaiset alat ja käytettävät indikaattorit. Sapard-ohjelman tavanomaisen käytännön mukaisesti ohjeet annettiin vasta sitten, kun luonnoksesta oli keskusteltu kaikkien asianomaisten maiden kanssa. Merkittäviä nettotuloja tuottavat infrastruktuurit Sapard-ohjelman perusasetuksessa vahvistettujen tuki-intensiteetin ylärajojen mukaisesti komissio antoi jo vuonna 2001 kaikille edunsaajamaille ohjeita, jotka koskivat merkittäviä nettotuloja tuottavan hankkeen määrittämistä. Ohjeet olivat tarpeen, koska jos infrastruktuurihanke tuottaa merkittäviä nettotuloja, tuki-intensiteetti saa olla enintään 50 prosenttia (ei siis 100 prosenttia). Ohjeet perustuivat yleisen rakennerahastoasetuksen (EY) N:o 1260/1999 29 artiklan 4 kohdan a alakohdassa tarkoitettuun "merkittävien nettotulojen" käsitteeseen. Sapard-ohjelmaan sovellettiin näin samaa lähestymistapaa kuin rakennerahastoihin. Komissio totesi kuitenkin olevansa valmis harkitsemaan myös muunlaista merkittävien tulojen tulkintaa, ja se myönsi, että eriyttäminen voisi olla tarpeen, jos esimerkiksi tietyn maan olot tai hankkeen laji edellyttävät toisenlaista lähestymistapaa. Edellä todetun mukaisesti komissio antoi joulukuussa 2002 tarkistetut ohjeet. Näin tehtiin, kun erään maan kanssa käydyissä keskusteluissa vuoden 2001 asiakirjan arveltiin aiheuttavan ongelmia tietyissä tilanteissa. Kaikille maille annetuissa tarkistetuissa ohjeissa todettiin, että tiettyjä suhteellisen pieniä yksityisiä infrastruktuurihankkeita ei pidetä merkittäviä nettotuloja tuottavina ja että tuki saa olla enintään 75 prosenttia tukikelpoisista kokonaiskustannuksista. Maksusitoumusten seuranta Sapard-ohjelmaa voitiin soveltaa laajalti alkusyksyllä 2002 eli pian sen jälkeen, kun lähes kaikki maat olivat saaneet päätöksen tuen hallinnoinnin siirtämisestä. Tuolloin painopiste siirtyi valmisteluista välineen soveltamiseen. Tämä kehitys näkyi vuonna 2002 yhä selvemmin seurantakomiteoiden työn luonteessa. Suurin osa keskittyi entistä enemmän ohjelman edistymisen tarkasteluun, josta määrätään monivuotisessa rahoitussopimuksessa. Työ perustui suurelta osin asianomaiselta Sapard-virastolta saatuihin tietoihin mutta myös muilta tahoilta, kuten valtioista riippumattomilta järjestöiltä, saatuun aineistoon. Sitä mukaa kuin saatiin lisää tietoja, seurantakomiteat saattoivat havaita tämän kehityksen komission neljännesvuosittain toimittamissa, menoilmoituksiin perustuvissa selvityksissä. Tällaiset kertomukset eivät luonnollisesti voi antaa ajantasaista kuvaa välineen soveltamisesta. Menoilmoitukset kuvaavat vaihetta, jossa mahdollisista edunsaajista on tullut edunsaajia ja Sapard-virasto on tehnyt niiden kanssa sopimuksen tietystä hankkeesta. Vaikka kaikki sopimukset eivät johda vastaavan määrän sisällyttämiseen myöhempään menoilmoitukseen, niiden määrä ja arvo ovat hyödyllisiä viitearvoja. Tähän komissio ainakin pyrki, kun se esitti ajatuksen kaikille edunsaajamaille lokakuussa 2002 lähettämässään kirjeessä. Ehdotus koski tietojenvaihtoa, joka perustuisi lähinnä Sapard-virastojen lopullisille edunsaajille tekemiin maksusitoumuksiin. Asianomaisia maita kehotettiin toimittamaan tietoja vakiomuodossa. Tämän jälkeen komissio järjestäisi tiedot taulukko- tai kuviomuotoon, jotta niitä voitaisiin verrata. Mahdollisten byrokratiasyytösten torjumiseksi korostettiin, että järjestelmä olisi täysin vapaaehtoinen ja että se suunniteltaisiin siten, että tietojen toimittaminen ja järjestelmän käyttö on mahdollisimman helppoa. Kaikki maat kannattivat ajatusta tässä muodossa. Ensimmäinen selvitys kattoi ajanjakson Sapard-ohjelman alusta vuoden 2002 loppuun (ja se lähetettiin kaikille edunsaajamaille 31. tammikuuta 2003). Selvitys on tämän asiakirjan liitteenä (liite D), kuten myös tuoreet tiedot. Sapard-ohjelman talousarviomäärärahojen oikea-aikainen toteutuminen Komissio on Sapard-ohjelman alusta lähtien antanut välineen varainhoitoa koskevia ohjeita etenkin niissä toimissa, joilla voitaisiin varmistaa määrärahojen täysimääräinen käyttö ohjelman tavoitteiden mukaisesti. Ohjeita annettiin ensimmäisen kerran kaikille edunsaajamaille Tartossa (Viro) heinäkuussa 2001 pidetyssä seminaarissa. Ohjeita annettiin myös Brysselissä kesäkuussa 2002 pidetyssä seminaarissa. Siellä mainittiin jälleen, että yksi Sapard-ohjelman menestyksen indikaattoreista on se, missä määrin edunsaajamaa käyttää yhteisön tukea. Seminaarissa otettiin jälleen esille alhaisen toteutumisasteen mahdollisia syitä, ja komissio esitti ongelmaan useita ratkaisuja. Ehdotettiin, että lopullisille edunsaajille tehtävien maksusitoumusten määriä ei rajoitettaisi missään tietyssä vuotuisessa rahoitussopimuksessa ja että ongelmat yksilöitäisiin ja ratkaistaisiin hyvän seurannan ja hallinnoinnin avulla. Viimeksi mainittua ohjetta korostettiin kirjeessä, jonka komissio lähetti kaikille edunsaajamaille lokakuussa 2002. Siinä myös kehotettiin tekemään maksusitoumuksia lopullisille edunsaajille ja mainittiin erikseen vaara käyttämättä jääneiden maksusitoumusmäärärahojen peruuttamisesta. Tältä osin huomautettiin, että vaikka peruuttamisen määräaikoja jatkettaisiin (näin itse asiassa tehtiinkin; ks. kohta "Asetuksen (EY) N:o 2222/2000 muuttaminen (31 päivänä tammikuuta 2003 annettu komission asetus (EY) N:o 188/2003)"), Sapard-välinettä olisi edelleen hallinnoitava huolellisesti, jotta määrärahojen menettämisen vaara olisi mahdollisimman pieni. Sapard-ohjelman talousarviomäärärahojen oikea-aikaiseen toteutumiseen liittyy osittain sekin, että komissio on valmis poistamaan kaikki "monimutkaisina" pidetyt säännöt. Tämän asian merkitystä korostettiin vastuuvapauden myöntämistä varainhoitovuonna 2000 koskeneessa parlamentin päätöslauselmassa, jossa viitattiin Sapard-ohjelman monimutkaisiin sääntöihin. Jotta tämä seikka voitaisiin ottaa käytännössä huomioon, komissio kehotti kesäkuussa 2002 lähettämässään kirjeessä edunsaajamaita tekemään milloin tahansa ehdotuksia sääntöjen yksinkertaistamiseksi. Toistaiseksi edunsaajamailta saatujen vastausten anti on ollut varsin vaatimaton. 3.2 Toteutuminen vuonna 2002: rahoitukseen ja talousarvioon liittyvät kysymykset i) Käytettävissä olevat määrärahat ja niiden toteutuminen vuonna 2002 Maksusitoumusmäärärahat (miljoonaa euroa) >TAULUKON PAIKKA> Maksumäärärahat (miljoonaa euroa) >TAULUKON PAIKKA> Maksusitoumusmäärärahat Sapard-ohjelman määrärahat sisältyvät talousarvion otsakkeeseen 7. Ne luokitellaan ei-pakollisiksi menoiksi, ja niihin kuuluu jaksotettuja määrärahoja. Talousarvion luku B7-01 (Liittymistä valmisteleva rahoitusväline Sapard) sisältää momentin B7-010A (Maatalous - Hallintomenot) ja momentin B7-010 (Maatalous). Ensiksi mainittu momentti on tarkoitettu rahoittamaan tiettyjä komission aloitteesta toteutettavia teknisen avun toimenpiteitä. Viimeksi mainitusta momentista rahoitetaan yhteisön rahoitusosuus ehdokasmaiden toteuttamiin Sapard-ohjelmiin. Sapard-ohjelman maksusitoumusmäärärahat vuoden 2002 talousarviossa olivat 555 miljoonaa euroa, josta 545 miljoonaa euroa osoitettiin ohjelman budjettikohtaan B7-010 ja 10 miljoonaa euroa hallintomenojen budjettikohtaan B7-010A. Budjettivallan käyttäjä hyväksyi 30. syyskuuta 2002 komissiolta käyttämättä jääneiden 9,5 miljoonan euron siirron hallintomenojen budjettikohdasta B7-010A ohjelman budjettikohtaan B7-010, jotta ne voitaisiin käyttää ohjelmissa. Näin ollen ehdokasmaiden käytettävissä olevat lopulliset määrärahat olivat 554,5 miljoonaa euroa (vuoden 2002 vuotuisissa rahoitussopimuksissa). Käytettävissä olleista maksusitoumusmäärärahoista 438 879 euroa jäi käyttämättä ja vapautui vuonna 2002. Maksumäärärahat Maksumäärärahat olivat 360,0 miljoonaa euroa budjettikohdassa B7-010 ja 10 miljoonaa euroa budjettikohdassa B7-010A. Määrärahoja ei siirretty vuodelta 2001. Käytettävissä olleista maksumäärärahoista 246,13 miljoonaa euroa jäi käyttämättä ja vapautui vuonna 2002. ii) Määrärahojen käyttö Hallintomenojen budjettikohdan B7-010A toteutuminen Komissio käytti 61 121 euroa hallintomenojen maksusitoumusmäärärahoja asetuksen (EY) N:o 1268/1999 7 artiklan 4 kohdan mukaisesti "ohjelmien hallinnoinnin näkökohtia" Brysselissä käsitelleen seminaarin kustannusten kattamiseen. Komissio ehdotti, että osa hallintomenojen budjettikohdan B7-010A jäljellä olevista määrärahoista (9,5 miljoonaa euroa) siirrettäisiin ohjelman budjettikohtaan B7-010. Budjettivallan käyttäjä hyväksyi siirron, joten kyseinen määrä sisällytettiin vuoden 2002 vuotuisiin rahoitussopimuksiin ja samalla vahvistettiin (käyttämällä samaa jakoperustetta kuin kokonaismäärän kohdalla) maatalouden ja maaseudun kehittämisohjelmiin käytettävissä olevaa yhteisön rahoitusta. Kuten on jo mainittu, käytettävissä olleista maksusitoumusmäärärahoista 438 879 euroa jäi käyttämättä ja vapautui. Maksumäärärahoista 111 937 euroa käytettiin kattamaan maksusitoumukset, jotka koskivat EU:n maatalouden ympäristöpolitiikan pilottitoimia käsitellyttä seminaaria Brysselissä 12. ja 13. marraskuuta 2001 ja "ohjelmien hallinnoinnin näkökohtia" käsitellyttä seminaaria niin ikään Brysselissä 17. ja 18. kesäkuuta 2002. [12] Käytettävissä olleista maksumäärärahoista 9 888 063 euroa jäi käyttämättä ja vapautui. [12] Näihin seminaareihin suoritetut lopulliset määrät olivat 50 816 euroa (pilottitoimia käsitellyt seminaari) ja 61 121 euroa (ohjelmien hallinnointia käsitellyt seminaari). iii) Ohjelman budjettikohdan B7-010 toteutuminen a) Maksusitoumusmäärärahat Kaikkien Sapard-ohjelmien täytäntöönpanoon vuonna 2002 käytettävissä olleiden talousarviomäärärahojen (554,5 miljoonaa euroa) sitominen noudatti vuosina 2000 ja 2001 sovellettua lähestymistapaa. Komissio teki yleisen maksusitoumuksen hyväksyttyään 22. lokakuuta 2002 vuotuisten rahoitussopimusten mallitekstit ja annettuaan komission jäsenelle valtuudet allekirjoittaa ne kunkin ehdokasmaan kanssa. Komissio voi varainhoitoasetuksen 36 artiklan 2 kohdan yleistä maksusitoumusta koskevan säännöksen nojalla tehdä maksusitoumuksen tietyn vuoden koko määrästä ja kunkin maan yksittäiset maksusitoumukset seuraavan vuoden loppuun mennessä. Ehdokasmaiden kanssa vuoden 2002 alussa tehtyjen yksittäisten maksusitoumusten kokonaismäärä oli 539,6 miljoonaa euroa (sama kuin vuoden 2001 vuotuisessa rahoitussopimuksessa). Yleinen maksusitoumus vuoden 2002 vuotuisesta rahoitussopimuksesta tehtiin 18. lokakuuta 2002, ja vuoden 2002 vuotuinen rahoitussopimus allekirjoitettiin vuoden 2003 alkupuoliskolla Bulgarian, Latvian, Liettuan, Slovenian, Puolan, Romanian, Tsekin ja Unkarin kanssa. [13] [13] Viron ja Slovakian vuotuiset rahoitussopimukset on määrä allekirjoittaa myöhemmin vuonna 2003. Niiden kokonaismäärä on 32,4 miljoonaa euroa. b) Maksumäärärahat Monivuotisen rahoitussopimuksen luvussa A olevan, komission Sapard-ohjelman euromääräiselle tilille suorittamia maksuja koskevan 7 artiklan 5 ja 6 kohdassa erotetaan toisistaan ennakkomaksut ja välimaksut. Ennakkomaksut suoritetaan, kun ohjelma on hyväksytty, jos komissio on tehnyt päätöksen varainhoidon siirtämisestä Sapard-virastolle, ja kun monivuotinen rahoitussopimus ja ensimmäinen vuotuinen rahoitussopimus on tehty. Välimaksuilla hyvitetään ohjelmassa tosiasiallisesti maksettuja menoja, jotka kansallinen hyväksyntäviranomainen on varmentanut. Koska tällaisia menoja voi aiheutua vasta varainhoidon siirryttyä asiasta vastaaville virastoille, välimaksuja voidaan suorittaa vasta, kun päätös hallinnoinnin siirtämisestä on tehty. c) Ennakkomaksut Monivuotisen rahoitussopimuksen luvussa A olevan 7 artiklan 5 kohdassa määrätään, että ennakkomaksu ei saa ylittää 49:ää prosenttia kunkin maan ensimmäisestä Sapard-ohjelman vuotuisesta maksusitoumuksesta ja että ennakkomaksu voidaan suorittaa useammassa kuin yhdessä erässä. Kansallinen hyväksyntäviranomainen saa monivuotisen rahoitussopimuksen nojalla maksaa ennakkomaksuilla ainoastaan yhteisön rahoitusosuuden sopimuksen mukaisista menoista ohjelman keston aikana. Ennakkomaksun suuruutta määrittäessään komissio ottaa huomioon, paljonko varoja tarvitaan Sapard-virastolle aiheutuneiden tukikelpoisten kustannusten kattamiseen ja mitä vaikutuksia hallinnoinnin siirtämisellä vain joidenkin ohjelman toimenpiteiden osalta on asianomaiselle maalle. Lisäksi se ottaa huomioon, että ennen hallinnoinnin siirtämistä koskevaa päätöstä aiheutuneet menot eivät ole tukikelpoisia. Moitteettomaan varainhoitoon liittyvistä syistä ensimmäisen ennakkomaksun suuruus päätettiin rajata puoleen suurimmasta mahdollisesta määrästä. Koska päätös hallinnoinnin siirtämisestä koski vain osaa kunkin ohjelman toimenpiteistä, vuonna 2002 - samoin kuin vuonna 2001 - päätettiin "suurin mahdollinen määrä" laskea vain näille toimenpiteille. Huomioon otettiin kuitenkin ohjelmien rahoitustaulukossa kullekin yksittäiselle toimenpiteelle annettu liikkumavara (10 prosenttia vuosien 2000-2006 kokonaismäärärahoista). Hallinnoinnin siirtämistä koskevan komission päätöksen jälkeen vuonna 2002 suoritettiin seuraavat ennakkomaksut: Ehdokasmaa // Ennakkomaksut (euroa) Tsekki // 5 497 951 Unkari // 9 482 800 Puola // 42 034 668 Romania // 37 537 477 Slovakia // 4 557 496 Yhteensä // 99 110 392 Vuonna 2002 ennakkomaksun toinen erä suoritettiin Virolle (3 024 458 euroa), Slovenialle (1 579 137 euroa) ja Tsekille (5 497 951 euroa), jolloin kokonaismäärä nousi kussakin tapauksessa sallittuun enintään 49 prosenttiin ensimmäisestä Sapard-ohjelman vuotuisesta maksusitoumuksesta. Vuonna 2002 ennakkomaksuja suoritettiin siis yhteensä 109 211 938 euroa. Ylimääräisiä ennakkomaksuja perusteltiin lopullisilta edunsaajilta saaduilla maksupyynnöillä, joiden mukaisia maksuja ei ollut vielä suoritettu, ja Tsekin ennustetuilla tarpeilla elokuun 2002 tulvien jälkeen, kuten vuoden 2001 vuotuisella rahoitussopimuksella muutetussa kyseisen maan monivuotisessa rahoitussopimuksessa määrätään. On syytä todeta, että ellei ennakkomaksuja olisi rajattu puoleen lakimääräisestä enimmäismäärästä välttämättömiä tarpeita lukuun ottamatta, talousarvion toteutumisaste vuonna 2002 olisi voinut nousta yli 100 miljoonan euron verran. d) Välimaksut Tosiasiallisia menoja hyvitettiin Bulgarian, Viron, Liettuan, Latvian ja Slovenian tekemien menoilmoitusten ja maksupyyntöjen perusteella. Ehdokasmaa // Välimaksut (euroa) Bulgaria // 4 925 884 Viro // 3 529 508 Liettua // 3 200 180 Latvia // 2 797 570 Slovenia // 94 196 Yhteensä // 14 547 338 e) Vuonna 2002 käyttämättä jääneet määrärahat Käytettävissä olleista maksumäärärahoista 236 240 723 euroa jäi käyttämättä ja vapautui. Tämä johtui suurelta osin siitä, että Puola ja Romania, joiden osalta päätökset hallinnoinnin siirtämisestä tehtiin heinä- ja elokuussa 2002, eivät esittäneet maksupyyntöjä aiheutuneista menoista vuoden 2002 talousarvion osalta. Näiden kahden ehdokasmaan osuus kaikista määrärahoista on niin suuri (61,4 prosenttia), että niiden tilanne vaikuttaa voimakkaasti talousarvion yleiseen toteutumiseen. Toisena syynä oli ennakkomaksujen määrän rajaaminen puoleen 49 prosentin enimmäismäärästä kuudessa ehdokasmaassa. Komissio tosin harkitsi maksujen suorittamista kyseisen enimmäismäärän mukaisesti, jolloin talousarvion toteutumisaste olisi voinut nousta huomattavasti, kuten i alakohdassa mainittiin. Näin ei kuitenkaan tehty, mikä osoittaa, että moitteetonta varainhoitoa pidettiin tärkeämpänä kuin talousarvion toteutumisasteen nostamista. On syytä todeta, että vuoden 2003 kesäkuun lopussa komission ehdokasmaille suorittamat maksut (mukaan luettuina vastaanotetut maksupyynnöt, joiden osalta maksumenettely on vielä kesken) olivat yhteensä 209,4 miljoonaa euroa eli 55,2 miljoonaa euroa enemmän kuin vuoden 2002 lopussa. Kyseisestä 209,4 miljoonan euron kokonaismäärästä 147,1 miljoonaa euroa oli ennakkomaksuja ja 62,3 miljoonaa euroa välimaksuja. Edellä mainitusta 55,2 miljoonasta eurosta 7,4 miljoonaa euroa oli ennakkomaksuja ja 47,8 miljoonaa euroa välimaksuja. 3.3 Tilintarkastustuomioistuimeen liittyvä työ Tilintarkastustuomioistuin kiinnitti huomiota Sapard-ohjelmaan myös vuonna 2002. Komissio ei kuitenkaan ole vielä saanut tilintarkastustuomioistuimen lupaamia huomautuksia välineen oikeusperustasta (tilintarkastustuomioistuimen 15. joulukuuta 2001 antaman vuosikertomuksen kohta 6.7). 4. Väliarviointi Sapard-ohjelman perusasetuksen 5 artiklan 1 kohdassa säädetään, että Sapard-ohjelmaan sisältyvien toimenpiteiden tehokkuuden arvioimiseksi niille myönnettävä tuki edellyttää muun muassa väliarviointia. Sapard-ohjelman soveltamisasetuksessa (komission asetus (EY) N:o 2759/1999) täsmennetään, että ennakkoarvio ja arvio on tehtävä ottamalla huomioon asetuksen (EY) N:o 1260/1999 (rakennerahastoasetus) III luvun IV osastossa ja asetuksen (EY) N:o 1750/1999 (asetuksella (EY) N:o 445/2002 kumottu ja korvattu maaseudun kehittämistä koskeva soveltamisasetus) 5 jakson III luvussa säädetyt arviointimenettelyt. Edellä mainitut vaatimukset sisältyvät kunkin ehdokasmaan kanssa tehdyn monivuotisen rahoitussopimuksen luvussa B oleviin 9, 10 ja 11 artiklaan. Toukokuun 14.-18. päivänä 2001 pidettyjen arviointiseminaarien jälkeen (näitä käsiteltiin jo Sapard-ohjelman vuosikertomuksessa vuodelta 2001) väliarvioinnin yksityiskohdista keskusteltiin "Sapard-ohjelmien hallinnoinnin ja täytäntöönpanon näkökohtia" käsitelleessä toisessa seminaarissa (Brysselissä 17. ja 18. kesäkuuta 2002). Seminaarin aikana kiinnitettiin erityistä huomiota väliarvioinnin järjestelyjä ja menetelmiä koskeviin näkökohtiin. Asiakirjan "Guidelines for the mid-term evaluation of rural development programmes funded by Sapard" luonnosta käsiteltiin ehdokasmaiden kanssa. Asiakirjaan tehtyjen tarkistusten jälkeen komissio lähetti suuntaviivat elokuussa 2002 ehdokasmaille, jotta väliarviointiprosessi saataisiin käynnistettyä ja jotta ehdokasmaat saisivat menettelyohjeita. Suuntaviivat annettiin myös (tiedoksi) kaikille STAR-komiteassa oleville jäsenvaltioille, ja ne löytyvät maatalouden PO:n laajentumista koskevalta www-sivustolta seuraavasta osoitteesta: http://europa.eu.int/comm/agriculture/ external/enlarge/index_en.htm. Yleensä arviointityössä on noudatettava arviointiprosessin tavanomaista viisivaiheista rakennetta: nämä vaiheet ovat jäsentäminen, tietojen kerääminen, analyysi, pohdinta ja raportointi. Päätavoitteena on tarkastella ohjelman alustavia tuloksia sekä niiden johdonmukaisuutta ennakkoarvioinnin kanssa, tavoitteiden aiheellisuutta ja niiden saavuttamista. Lisäksi arvioidaan määrärahojen käyttöä sekä raportoinnin laatua ja toteutusta. Väliarvioinnin tavoitteet ovat tarkemmin sanottuna seuraavat: - Sapard-ohjelman strategian tarkoituksenmukaisuuden arviointi sen aiheellisuuden ja (sisäisen ja ulkoisen) johdonmukaisuuden kannalta - täytäntöönpanojärjestelyjen (työnjako, hallinnointi ja valvonta) ja seurantajärjestelmän (arvioinnissa tarvittavien tietojen lähde ja hallinnoinnin väline) tarkoituksenmukaisuuden ja tehokkuuden arviointi - Sapard-ohjelman alustavien saavutusten arviointi niiden tehokkuuden kannalta - yhteisten ja ohjelmakohtaisten kysymysten, perusteiden ja indikaattoreiden soveltaminen arvioinnissa - Sapard-ohjelman institutionaalisten vaikutusten arviointi siltä kannalta, miten ohjelma valmistaa ehdokasmaata yhteisön säännöstön täytäntöönpanoon - ohjelman mahdollista tarkistamista koskevien suositusten laatiminen. Vuonna 2002 ehdokasmaat edistyivät edelleen arviointityössä. Vuoden 2002 joulukuuhun mennessä kaikki ehdokasmaat Unkaria lukuun ottamatta olivat julkaisseet ennakkotietoja koskevat ilmoituksensa (sopimuksia koskevat ennakkoilmoitukset). [14] [14] Kaikki maat lukuun ottamatta Viroa, Sloveniaa ja Unkaria, joissa sovelletaan yksinkertaistettua menettelyä, olivat julkaisseet hankintailmoituksensa virallisessa lehdessä vuoden 2003 maaliskuuhun mennessä. Lähes kaikki maat olivat aloittaneet Sapard-ohjelman väliarvioinnin vuoden 2003 kesäkuun loppuun mennessä. Komissio järjestää vuoden 2003 kesäkuusta lähtien väliarviointia koskevia työkokouksia, joissa kaikilla asianosaisilla on tilaisuus keskustella arviointisuunnitelmasta ja vaihtaa näkemyksiä arviointityötä koskevista odotuksista. Samalla varmistetaan, että komission arviointiohjeet sisällytetään arviointisuunnitelmaan. [15] [15] Ensimmäinen seminaari koski Tsekkiä, ja se pidettiin 28. toukokuuta 2003. 5. Sapard-ohjelma oppimisprosessina: avainkysymyksiä vuonna 2002 5.1 Maksusitoumusten seuranta Sapard-välinettä voitiin soveltaa laajalti vuoden 2002 syksyllä eli pian sen jälkeen, kun lähes kaikki edunsaajamaat olivat saaneet päätöksen hallinnoinnin siirtämisestä. Tämä tarkoitti, että painopiste siirtyi monilla tahoilla valmisteluista välineen soveltamiseen. Monilla tahoilla, erityisesti Sapard-virastoissa ja seurantakomiteoissa, työ alkoi siis keskittyä yhä enemmän käytännön näkökohtiin. Komission mielestä työ helpottuisi, jos asianomaiset tahot voisivat verrata ohjelmansa edistymistä muiden edunsaajamaiden ohjelmien edistymiseen, etenkin kun työ oli täysin uutta kaikille asianosaisille. Ainoat vertailukelpoiset tiedot, joita komissiolla alun perin oli käytössään, olivat peräisin monivuotisen rahoitussopimuksen luvussa A olevan 9 artiklan mukaisista neljännesvuosittain tehtävistä menoilmoituksista. Menoilmoitusten tiedot ovat välineen keskeinen osa. Niitä pidetään joskus myös tärkeänä indikaattorina välineen soveltamisessa tapahtuneesta edistymisestä, kuten vastuuvapauden myöntämistä varainhoitovuonna 2001 koskenutta Euroopan parlamentin päätöslauselmaa edeltäneessä työssä. Komissio katsoi kuitenkin, että ainakin välineen soveltamiseen tiiviisti osallistuvilla tahoilla olisi varsinkin Sapard-ohjelman täytäntöönpanon alkuvaiheessa hyötyä indikaattorista, joka kuvaisi edistymistä paremmin kuin menoilmoitukset. Näin ollen komissio ehdotti kullekin edunsaajamaalle tietojenvaihtoa, joka perustuisi lähinnä lopullisille edunsaajille tehtyihin maksusitoumuksiin. Syynä tähän oli, että maksusitoumukset ovat välttämätön edellytys menoilmoituksen kullekin kohdalle ja että ne voivat edeltää viimeksi mainittuja jopa usealla kuukaudella. Sama koskee myös rakennerahastojen mukaisiin investointeihin liittyviä yhteisön menoja. Niiden vaikutus talousarvion rahavirtoihin ei kuitenkaan näy selvästi rakennerahastoissa, koska yhteisön lainsäädännössä ei säädetä, missä vaiheessa lopullisille edunsaajille voidaan tehdä maksusitoumuksia, ja koska aiheutuneet menot voidaan hyväksyä taannehtivasti ohjelmakauden alusta. Sapard-ohjelmassa tämä ei ole mahdollista. Siksi komissio katsoi, että ainakin hallinnoinnissa olisi hyötyä paremmasta välineestä kuin menot. Tietojenvaihdossa oli löydettävä sopiva tasapaino yksinkertaisuuden ja hyödyllisyyden välille. Komission mielestä tavoite voitaisiin saavuttaa parhaiten, jos tietojenvaihto perustuisi kunkin Sapard-viraston lopullisten edunsaajien kanssa tekemien maksusitoumusten kumulatiiviseen määrään riippumatta siitä, oliko niiden perusteella suoritettu maksuja, ja jos tiedot ilmoitettaisiin neljännesvuosittain siten, että niistä näkyvät kuukausittaiset kokonaismäärät. Kaikki maat suostuivat lähettämään tietoja tähän vapaaehtoiseen järjestelmään. Komission yksiköt syöttävät tiedot taulukko- ja kuviomuotoon. Vertailun helpottamiseksi määriä verrataan perusmäärään, joka on kullekin maalle myönnetty yhteisön rahoitusosuus vuoden 2000 vuotuisessa rahoitussopimuksessa. Koska hallinnoinnin siirtämistä koskevat päätökset on tehty eri aikoina, tiedoissa näkyy, miten monta kuukautta on kulunut asianomaisen maan ensimmäisestä hallinnoinnin siirtämistä koskevasta päätöksestä. Tiedoista ilmenevät myös maksusitoumusten määrä suhteessa yhteisön rahoitusosuuteen toimenpiteittäin kussakin maassa ja hyväksyttyjen hankkeiden kokonaismäärä toimenpiteittäin. Tähänastisten kokemusten mukaan järjestelmä on hyödyllinen esikuva-analyysin väline varsinkin Sapard-virastoille ja seurantakomiteoille. Sen avulla on myös kiinnitetty huomiota käyttämättä jääneiden maksusitoumusmäärärahojen peruuntumisen vaaraan varsinkin niissä maissa, joissa lopullisten edunsaajien kanssa tehtyjen sopimusten määrä on jäänyt jälkeen vuotuisissa rahoitussopimuksissa vahvistetuista määristä [16]. [16] Komissio käsitteli tätä edunsaajamaille vuoden 2003 huhtikuun alussa lähettämässään kirjeessä, jossa esitettiin erilaisia vaihtoehtoja ohjelmien täytäntöönpanon tehostamiseksi. 5.2 Tulvat Elokuussa 2002 Keski-Eurooppaa koettelivat vakavat tulvat. Yhteisö sitoutui antamaan hätäapua asianomaisten maiden johtajien ja puheenjohtaja Prodin välisen kokouksen jälkeen. Komissio teki 28. elokuuta ehdotuksen erityisrahaston perustamisesta luonnonmullistusten, teknologian aiheuttamien suuronnettomuuksien tai ympäristökatastrofien varalta. Komissio vahvisti myös, että toimien, joilla pyritään palauttamaan maaseutualueiden tuotantomahdollisuudet tulvavahinkojen jälkeen, voidaan katsoa kuuluvan Sapard-välineen soveltamisalaan [17]. [17] Ks. kohta "Lainsäädännön muutokset". Kaksi maata eli Tsekki ja Slovakia pyysivät Sapard-ohjelmansa muuttamista tulvavahinkojen takia. Tsekki ilmoitti, että tulvat olivat vahingoittaneet noin 40:tä prosenttia sen alueesta, että noin 6 prosenttia sen alueesta oli käytännössä veden vallassa ja että vahinkoja oli 753 kunnassa. Tulvavahinkojen kustannusten arvioitiin olevan noin 3,1 prosenttia maan BKT:stä vuonna 2002. Maataloudelle aiheutuneet kokonaisvahingot arvioitiin noin 121 miljoonaksi euroksi. Slovakiassa tulvat vaikuttivat arviolta yhteensä 8 700 hehtaarin suuruiseen alaan. Komission edustajat järjestivät seurantakokouksia. Niiden päätteeksi ohjelmaan esitettiin muutoksia, jotka sittemmin käsiteltiin ja hyväksyttiin kunkin maan Sapard-ohjelman seurantakomiteassa lokakuussa 2002. Monivuotisia rahoitussopimuksia muutettiin tulvien takia. Nopeussyistä Tsekin monivuotista rahoitussopimusta muutettiin vuoden 2001 (ei siis vuoden 2002) vuotuisen rahoitussopimuksen kautta. Monivuotiseen rahoitussopimukseen sisällytettiin poikkeuksellisia luonnonkatastrofeja koskeva 16 artikla. Siinä määrätään, että jos komissio arvioi poikkeuksellisen luonnonkatastrofin vaikuttaneen Tsekkiin, voidaan tarkistaa tukitasoja (nostaa julkisen tuen enimmäismäärä 50 prosentista 75 prosenttiin ja yhteisön osarahoitusosuus 75 prosentista 85 prosenttiin). Nämä muutokset sisältyivät komission ehdotukseen neuvoston asetuksen (EY) N:o 1268/1999 muuttamiseksi tulvakriisin jälkeen. Lisäksi voidaan sallia poikkeuksia, kuten suorittaa ylimääräisiä ennakkomaksuja edunsaajille ja soveltaa ohjelmaa taannehtivasti, sekä poiketa tietyistä monivuotisen rahoitussopimuksen määräyksistä, kuten julkisia hankintoja koskevista velvoitteista. Tsekin Sapard-ohjelmaa muutettiin sittemmin siten, että siinä otetaan huomioon tarkistetut tukitasot, poikkeuksellisen luonnonkatastrofin sattuessa sovellettavat kelpoisuusperusteet ja tarkistetut valintaperusteet, jotta luonnonkatastrofista välittömästi kärsineet tahot voidaan asettaa etusijalle. Slovakiassa seurantakomitea hyväksyi maaseudun infrastruktuureja koskevan toimenpiteen muuttamisen. Tämä toimenpide koski ohjelmassa ainoastaan historiallisesti, kulttuurisesti tai kansallisesti arvokkaiden rakennusten kunnostamista. Muutoksella toimenpide ulotettiin maaseudun infrastruktuurien, kuten paikallisten teiden, siltojen, ylikulkusiltojen, vesihuollon sekä kaasu- ja jätevesiputkien, parantamiseen. Kaikki edellä mainitut muutokset tehtiin pian sen jälkeen, kun komissio oli tehnyt ehdotuksen Sapard-ohjelman perusasetuksen muuttamisesta. Koska asetuksen muuttaminen voitiin kohdassa "Lainsäädännön muutokset" kuvatuista syistä hyväksyä vasta huhtikuun puolivälissä 2003, mahdolliset edunsaajat joutuivat kuitenkin odottamaan ainakin siihen asti tietoa siitä, voivatko ne hyötyä syyskuussa ehdotetusta tuen lisäämisestä. 5.3 Asetuksen 7 artiklan 4 kohdan mukaisesti rahoitetut seminaarit Komissio järjesti vuonna 2002 kaksi seminaaria, joihin myönnettiin tukea asetuksen 7 artiklan 4 kohdan mukaisesti: Ohjelmien hallinnoinnin näkökohtia käsitellyt seminaari Brysselissä Sapard-virastojen tilien todentamista käsitellyt seminaari Wienissä. 5.3.1 Ohjelman hallinnoinnin näkökohtia käsitellyt seminaari Brysselissä Brysselissä pidettiin 17. ja 18. kesäkuuta ohjelmien hallinnoinnin, täytäntöönpanon ja toteutuksen näkökohtia käsitellyt seminaari. Seminaariin osallistui viisi henkilöä kustakin kymmenestä ehdokasmaasta, ja se tarjosi tilaisuuden tarkastella monenlaisia Sapard-ohjelmiin liittyviä aiheita. Seminaarista saadun palautteen perusteella sen sisältöön oltiin erittäin tyytyväisiä. Yli kolme neljäsosaa palautelomakkeen täyttäneistä osallistujista piti seminaaria hyödyllisenä siksi, että siellä voitiin vaihtaa kokemuksia. Hallintoviranomaisten ja Sapard-virastojen edustajat antoivat oman panoksensa seminaariin. Tärkeimmät päätelmät olivat seuraavat: - seurannan osalta on noudatettava täsmällistä aikataulua seurantakomitean kokousten ja asiakirjojen valmistelussa sekä otettava huomioon arkaluonteisia aloja koskevat tiedot - kaikkien maiden on toteutettava tarvittavat valmistelut kunkin ohjelman väliarviointia koskevan velvoitteen osalta - on tarkasteltava, miten määrärahojen toteutumisastetta voidaan nostaa. 5.3.2 Sapard-virastojen tilien todentamista käsitellyt seminaari Wienissä Wienissä pidettiin 7. ja 8. marraskuuta seminaari, jossa oli todistuksen myöntävien elinten edustajia kaikista Sapard-ohjelman tukea saavista ehdokasmaista. Itävallan viranomaiset isännöivät seminaaria ja toivat paikalle asiantuntevia alustajia. Monivuotisen rahoitussopimuksen luvussa A olevassa 6 artiklassa edellytetty todentaminen suoritettiin ensimmäisen kerran vuonna 2002. Siihen osallistui kuitenkin vain pieni määrä virastoja, ja menot olivat vähäiset. Sittemmin todentamiseen osallistuu paljon suurempi määrä virastoja, ja menojen määrä kasvaa merkittävästi. Seminaarin tarkoituksena oli varmistaa, että todistuksen myöntävien elinten työtä voidaan sovittaa yhteen ja kehittää mahdollisimman paljon. Ensimmäisestä tilien tarkastamisesta ja hyväksymisestä saatujen kokemusten perusteella komissio ehdotti useita muutoksia "todentamiskertomuksen malliin" sekä antoi lisäohjeita, jotta tarkastustyö vastaisi tilien tarkastamisen ja hyväksymisen yhteydessä yleisesti hyväksyttyjä tilintarkastusnormeja. 6. Valtioista riippumattomien järjestöjen osallistuminen Sapard-ohjelmaan Sapard-ohjelman vuosikertomuksessa vuodelta 2001 oli kokonainen luku (luku 9), jossa käsiteltiin valtioista riippumattomien järjestöjen ja kansalaisyhteiskunnan edustajien osallistumista. Siinä komissio totesi, että aihe oli herättänyt suurta kiinnostusta erityisesti Euroopan parlamentissa Inpard-aloitteen [18] yhteydessä. Se mainitsi myös joitakin käytännön hankaluuksia, joita tällainen aloite voisi aiheuttaa. Komissio kuitenkin täsmensi, ettei sen varauksellisuus tarkoita sitä, että se vastustaisi kansalaisyhteiskunnan roolin vahvistamista Sapard-ohjelmassa. [18] Lyhenne Inpard tulee sanoista "Innovative Participatory Rural Development". Kyseessä on Euroopan parlamentin maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan aloite uuden liittymistä edeltävän välineen edistämiseksi. Helmikuussa 2002 ehdokasmaiden maatalousministerit korostivat Euroopan parlamentin maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnassa, mitä etuja kansalaisyhteiskunnan osallistumisen lisäämisestä ja ns. alhaalta ylöspäin -lähestymistavasta olisi. Monet heistä ilmaisivat kannattavansa Inpard-ohjelman lähestymistapaa. Jotta voitiin varmistua siitä, mitä käytännön toimia nämä maat pitivät tarpeellisina ministereidensä antamien lausumien jälkeen, komissio kehotti niitä 13. kesäkuuta 2002 (vuoden 2002 vuotuisen rahoitussopimuksen luonnoksen yhteydessä) päivätyssä kirjeessä ilmoittamaan ehdotuksistaan. Mikään maa ei esittänyt Sapard-ohjelman perusasetuksen muuttamista (perusasetuksessa ei säädetä Inpard-ohjelman aloitteiden kaltaisista aloitteista). Kymmenestä edunsaajamaasta kuuden toiveet voitiin ottaa huomioon olemassa olevia säädöksiä, monivuotisia rahoitussopimuksia ja kansallisia ohjelmia muuttamatta. Neljän muun maan esittämät muutokset voitiin toteuttaa edellä mainittuja sopimuksia muuttamalla. Muutosten perusteella hankkeiden valinta voitiin tietyissä toimenpiteissä siirtää Sapard-virastolta yhdelle tai useammalle ohjelmassa nimetylle valtioista riippumattomalle järjestölle, mutta kaikissa tapauksissa Sapard-virastolle jäivät edelleen kaikki muut tehtävät, kuten tukikelpoisuuden arviointi. Vaikka ehdotetut muutokset tehtiin monivuotisiin rahoitussopimuksiin, mikään maa ei ollut kesäkuun 2003 loppuun mennessä pyytänyt ohjelman muuttamista siten, että valtioista riippumattomat järjestöt voisivat päättää hankkeiden valinnasta. Tämän perusteella useiden ministereiden helmikuussa 2002 antamat lausumat eivät kenties olleet yhtä kiireellisiä kuin olisi voinut olettaa. Se ei kuitenkaan tarkoita, että komissio olisi vuonna suhtautunut välinpitämättömästi valtioista riippumattomien järjestöjen rooliin Sapard-ohjelmassa. Komission henkilöstö osallistui vuonna 2002 useisiin seminaareihin ja kokouksiin, joissa oli mukana myös kansalaisyhteiskunnan edustajia. Osana tavoitetta, joka koskee kansalaisyhteiskunnan vahvistamista ja kansainvälisen tietojenvaihdon edistämistä maaseudun kehittämisessä, Prepare-ohjelmassa (Pre-accession Partnerships for Rural Europe) järjestettiin syyskuussa 2002 seminaari Suomessa, jotta Sapard-ohjelmassa mukana olevat ehdokasmaat voisivat vaihtaa kokemuksia ja oppia paikallisten aloitteiden kehittämisestä Suomessa saaduista kokemuksista. Kutakin ehdokasmaata edustivat sen kansallisen hallinnon valtuuttama henkilö ja valtioista riippumattomat järjestöt. Suomen maatalousministeriön edustajat - kuten virkamiehet, joilla oli kokemusta työskentelystä paikallisten toimintaryhmien kanssa - pitivät yksityiskohtaisia alustuksia Suomen maatalouspolitiikan rakenteesta. Alustuksissa käsiteltiin myös Suomen kyläliikettä. Keskusteluissa tuotiin esille monenlaisia Sapard-ohjelmaan liittyviä ongelmia, kuten riittävän hankerahoituksen saamiseen liittyvät vaikeudet ja hakijoille asetetut velvoitteet. Vaikeuksista huolimatta useat maat luonnehtivat omasta aloitteestaan Sapard-ohjelmaa onnistuneeksi. Ehdokasmaiden valtioista riippumattomien järjestöjen edustajat toivoivat paikallisen osallistumisen lisäämistä Sapard-ohjelmassa. Komissio selvitti, millä tavoin kumppanuutta voitaisiin kehittää seurantakomiteoissa, ja lisäksi se ehdotti vuoden 2002 vuotuisen rahoitussopimuksen luonnoksessa, että paikallista osallistumista päätöksentekoon lisättäisiin. Lokakuussa 2002 komission edustaja käytti Slovakian maaseutuparlamentin kutsusta puheenvuoron sen toisessa yleiskokouksessa. Siellä toivottiin, että mikroalueet ja mikroalueiden kumppanuudet otettaisiin entistä paremmin huomioon julkisen tai valtion tuen mahdollisina edunsaajina. Useat osallistujat olivat varsin kiinnostuneita paikallisten aloitteiden mahdollisuuksista. Seminaarin päätyttyä maaseutuparlamentti järjesti komission edustajalle tapaamisia Velka Fatran alueen kylien pormestareiden kanssa, ja sen jälkeen oli vuorossa tutustuminen Rimavan mikroalueeseen. Yksi tapaamisista pidettiin kylässä, joka oli äskettäin otettu mukaan sellaiseen mikroalueen kehittämisstrategiaan, jossa noudatetaan osallistavia menetelmiä eli jossa paikallinen yhteisö osallistuu yksityiskohtaisen sosioekonomisen analyysin ja kehittämisstrategian laatimiseen. [19] [19] Pardubicessa (Tsekissä) pidettiin toukokuussa 2003 seminaari, jossa käsiteltiin paikallisten aloitteiden kehittämistä ja edistämistä ehdokasmaissa. 7. Sapard-ohjelmaan liittyvä Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) työ Sapard-ohjelman perusasetuksen 15 artiklan ja monivuotisen rahoitussopimuksen luvussa F olevan 7 artiklan mukaan edunsaajamaiden on tehtävä neljännesvuosittain ilmoituksia yhteisön osarahoitusta koskevista väärinkäytöksistä. Vuonna 2002 kaikki ehdokasmaat saivat maksuja komissiolta, joten niillä oli velvollisuus ilmoittaa komission yksiköille tapahtuneista väärinkäytöksistä. Latvia ja Romania ovat ilmoittaneet, ettei vuonna 2002 tapahtunut väärinkäytöksiä. Bulgaria ilmoitti yhdestä ja Slovenia yhdeksästä väärinkäytöksestä. Komission yksiköt aikovat parantaa ilmoitusten siirron laatua käyttämällä petostentorjunnan tietojärjestelmää (AFIS), jonne ehdokasmaat voivat toimittaa väärinkäytöksiä koskevat tiedot sähköisesti ja vakiomuotoisesti. [20] [20] Syyskuuhun 2003 mennessä kaikkien kymmeneen ehdokasmaan perustettujen petostentorjunnan koordinointiyksiköiden pitäisi voida käyttää AFIS-järjestelmän toimintoja. 8. Julkiset hankinnat Vuonna 2002 julkisia hankintoja koskevien sääntöjen soveltaminen, kuten tarjouspyyntöilmoitusten julkaiseminen, oli ensimmäisen kerran pakollista Sapard-ohjelmassa. Näitä sääntöjä sovelletaan sitten, kun tuen hallinnointi on siirretty tietyissä toimenpiteissä, nimittäin niissä toimenpiteissä, jotka koskevat muita kuin yksityisiä edunsaajia. Tärkeimmät toimenpiteet, joihin sisältyy julkisia hankintoja, ovat maaseudun infrastruktuurit ja joissakin maissa ohjelmien väliarviointi. Sapard-viraston hyväksymisperusteisiin kuuluu, että julkisten laitosten palvelu-, urakka- ja hankintasopimuksissa on noudatettava julkisia hankintoja koskevia sääntöjä tietyissä toimenpiteissä. Monivuotisen rahoitussopimuksen 14 artiklan 2 kohdan 6 alakohdan mukaan niissä on noudatettava "Service, supply and work contracts concluded within the framework of Community cooperation for the third countries" -nimisessä komission käsikirjassa vahvistettuja sääntöjä. Tarjouspyyntöilmoitusten julkaiseminen on Sapard-ohjelmassa lakimääräinen velvoite. Vähintään 200 000 euron arvoisista palvelusopimuksista ja vähintään 5 000 000 euron arvoisista urakkasopimuksista on tehtävä erityinen hankintailmoitus ("kansainvälinen tarjouspyyntö"), jonka komissio julkaisee Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä, Internetissä ja muissa tarkoitukseen soveltuvissa tiedotusvälineissä. Vähintään 30 000 euron mutta alle 150 000 euron arvoisista hankintasopimuksista ja vähintään 300 000 euron mutta alle 5 000 000 euron arvoisista urakkasopimuksista sopimukset tehdään paikallisesti ilmoitettavan julkisen tarjouskilpailun ("paikallinen tarjouspyyntö") perusteella. Lisäksi komissio julkaisee EuropeAidin www-sivustolla näitä paikallisia tarjouspyyntöjä koskevat viitteet. Käynti www-sivustolla osoittaa, että varsinkin vuoden 2003 alusta lähtien on julkaistu merkittävä määrä ilmoituksia. 9. Ehdokasmaiden selvitykset Komissio kehotti 13. maaliskuuta 2003 päivätyssä kirjeessä kaikkia ehdokasmaita toimittamaan selvityksiä, jotka sisällytettäisiin tähän kertomukseen. Ehdokasmailta saatiin seuraavat selvitykset. Vuonna 2003 kymmenestä maasta viiden - Bulgarian, Viron, Liettuan, Latvian ja Slovenian - on ensimmäisen kerran toimitettava vuosikertomus Sapard-ohjelmansa täytäntöönpanosta. Monivuotisen rahoitussopimuksen luvussa B olevan 8 artiklan 1 kohdan mukaan vuosikertomukset on toimitettava komissiolle kuuden kuukauden kuluessa täytäntöönpanon kunkin täyden kalenterivuoden päättymisestä eli viidessä edellä mainitussa maassa vuoden 2003 kesäkuun loppuun mennessä. Vuosikertomukset julkaistaan komission www-sivustolla seuraavassa osoitteessa: http://europa.eu.int/comm/agriculture/ external/enlarge/index_en.htm 9.1 VIRO Asiakirjassa annetaan yleiskuva ohjelman edistymisestä vuonna 2002 ja lyhyt kokonaisarvio ohjelmasta sekä tietoa seurantakomitean uusimman kokouksen päätöksistä. Kuvaus ohjelmasta vuonna 2002 Investointitukihakemuksia alettiin ottaa vastaan kaikissa toimenpiteissä 11. helmikuuta 2002. Toimenpiteessä 2 investointitukihakemuksia otettiin vastaan 26. maaliskuuta 2002 saakka, muissa toimenpiteissä 27. syyskuuta 2002 saakka. Sapard-ohjelmassa saatiin vuonna 2002 yhteensä 426 hakemusta eli lähes kaksi kertaa enemmän hakemuksia kuin edellisenä vuonna. Maatilojen investointeja koskevaan toimenpiteeseen saatiin 288 hakemusta, joista 265 hyväksyttiin. Maatalous- ja kalastustuotteiden jalostuksen ja kaupan parantamista koskevaan toimenpiteeseen saatiin 37 hakemusta, joista 27 hyväksyttiin ja 17:ään on suoritettu maksuja. Maaseutualueiden taloudellisen toiminnan monipuolistamista ja pienten yritysten edistämistä koskevaan toimenpiteeseen saatiin 80 hakemusta, joista 68 hyväksyttiin ja 14:ään on suoritettu maksuja. Maaseudun infrastruktuurien kehittämistä ja parantamista koskevaan toimenpiteeseen saatiin 21 hakemusta, joista 19 hyväksyttiin ja 6:een on suoritettu maksuja. Kaavio 1 - Saadut hakemukset, hyväksytyt hakemukset ja hakemukset, joihin on suoritettu maksuja >VIITTAUS KAAVIOON> Hyväksyttyihin hakemuksiin myönnettiin tukea noin 194 miljoonaa EEK [21], ja tukea maksettiin yhteensä noin 163 miljoonaa EEK. Vuonna 2001 määrät olivat 124 miljoonaa EEK ja 6 miljoonaa EEK. [21] 1 EUR = 15,6466 EEK (kurssi on ollut vakio 1.1.1999 lähtien). Ohjelman edistyminen Sapard-ohjelman kokonaistalousarvio vuosina 2000-2002 oli noin 748 miljoonaa EEK. Maksusitoumukset olivat vuosina 2001-2002 (Sapard-ohjelma aloitettiin Virossa vuonna 2001) 318 miljoonaa EEK ja peruuntuneet maksusitoumukset 5 miljoonaa EEK. Talousarvion ylijäämä oli 435 miljoonaa EEK vuonna 2002. Näin ollen Viro on käyttänyt suurin piirtein 43 prosenttia kolmen vuoden talousarviosta puolessatoista vuodessa. Ohjelman edistymisen arvioimiseksi on syytä huomauttaa, että koko ohjelman väliarviointi toteutetaan vuonna 2003, joten tässä vaiheessa on ennenaikaista tehdä liian laajoja päätelmiä. Lyhyesti voidaan kuitenkin todeta, että ohjelman edistyminen on ollut tyydyttävää, ja toinen vuosi, jolloin hakemuksia otettiin vastaan, oli suurempi menestys kuin vuosi 2001. Edistyminen on vaihdellut eri toimenpiteissä. Toimenpidettä 2 käytettiin eniten: saaduista hakemuksista hyväksyttiin 95 prosenttia ja tukea maksettiin noin 100 prosenttia. Myös toimenpiteen 1 määrärahoja on sidottu melko hyvin, mutta toimenpidettä 3 pitäisi käyttää nykyistä enemmän. Toimenpidettä 4 käytetään vähän: siinä maksetaan noin 4 prosenttia tuesta. Tilanteen parantamiseksi maatalousministeriö on käynyt keskusteluja työmarkkinaosapuolten kanssa, ja se on jo tehnyt joitakin muutoksia toimenpiteiden asiakirjoihin ja lainsäädäntöön. On muutettu useita sellaisia seikkoja, joita on pidetty tuen hakemisen esteinä (kuten investointituen enimmäismäärä yhtä edunsaajaa kohti toimenpiteessä 3). Tilanteeseen odotetaan siis parannusta vuonna 2003. Seurantakomitea Seurantakomitean kolmas kokous pidettiin 26. heinäkuuta 2002. Sapard-ohjelman toimenpiteiden asiakirjojen muutosten osalta jäsenet käsittelivät ja lopulta hyväksyivät kaikki muutokset (hallintoviranomaisen hyväksymän) maaseudun kehittämissuunnitelman toimenpiteiden 1, 2, 3 ja 4 asiakirjoihin. Seurantakomitea päätti hyväksyä myös seuraavat uudet toimenpiteet: toimenpiteen 6 eli kylien elvyttämistä ja kunnostamista koskevan investointituen ja toimenpiteen 8 eli metsitystä koskevan investointituen. Toimenpide 5 eli tekninen apu hyväksyttiin seurantakomitean toisessa kokouksessa. STAR-komitea hyväksyi kaikki neljään toimenpiteeseen tehdyt muutokset ja uusien toimenpiteiden asiakirjat lokakuussa 2002. Näitä toimenpiteitä koskevaa kansallista lainsäädäntöä valmistellaan, ja hakemuksia aletaan ottaa vastaan vuoden 2003 ensimmäisellä vuosineljänneksellä. Seurantakomitean kokouksessa annettiin lisäksi yleiskuva toimenpiteen 7 eli maatalousympäristön valmisteluista. Seurantakomitean jäsenet päättivät jatkaa toimenpiteen 7 valmisteluja. Kokouksessa annettiin yleiskuva Sapard-ohjelman väliarvioinnin valmisteluista. Seurantakomitean on määrä hyväksyä lopullinen kertomus ja toimittaa se Euroopan komissiolle vuoden 2003 joulukuuhun mennessä. 9.2 BULGARIA Sapard-ohjelman täytäntöönpanon edistyminen Maatalousalan valtionrahasto hyväksyttiin Bulgarian Sapard-virastoksi 15. toukokuuta 2001, kun Euroopan komissio oli tehnyt päätöksen tuen hallinnoinnin siirtämisestä Bulgarian Sapard-ohjelman kansallisen maatalouden ja maaseudun kehittämissuunnitelman kolmessa tärkeimmässä yksityisille edunsaajille tarkoitetussa toimenpiteessä: toimenpiteessä 1.1 "Maatilojen investoinnit", toimenpiteessä 1.2 "Maatalous- ja kalastustuotteiden jalostuksen ja kaupan parantaminen" ja toimenpiteessä 2.1 "Sivuelinkeinoja tai vaihtoehtoisia tulonlähteitä tarjoavan taloudellisen toiminnan kehittäminen ja monipuolistaminen". Hankkeiden valinnasta vastaava komitea on pitänyt 15 kokousta ohjelman käynnistämisen ja joulukuun 31. päivän 2002 välisenä aikana. Toimenpiteissä on hyväksytty yhteensä 298 hanketta, joiden arvo on 107 888 836,05 euroa. Toteutettuja ja maksuja saaneita hankkeita oli 106, ja tukea maksettiin 14 499 142,50 euroa (taulukko 1). Taulukko 1 - Hyväksytyt ja toteutetut hankkeet toimenpidekohtaisesti 31. joulukuuta 2002 saakka (euroina) >TAULUKON PAIKKA> Ohjelman täytäntöönpanossa edistyttiin huomattavasti ja siitä saadut kokemukset otettiin huomioon, joten EU:n varojen hallinnointikykyä voitiin lisätä ja pitää yllä. Sapard-virasto on kokemusten perusteella tehostanut Sapard-ohjelman määrärahojen käyttöä, jotta saatu rahoitustuki voitaisiin hyödyntää täysimääräisesti. Tärkeä askel Sapard-ohjelman määrärahojen käytön parantamiseksi oli Sapard-ohjelman tuen myöntämisen ehtoja koskevien säädösten nro 14, 15 ja 16 muuttaminen. Kun muutokset oli hyväksytty virallisesti, voitiin panna täytäntöön kesäkuussa 2002 pidetyssä seurantakomitean kokouksessa tehdyt päätökset sekä Sapard-viraston menettelyjen tietyt muutokset, joita maatalousalan valtionrahasto oli esittänyt ja jotka Euroopan komissio oli hyväksynyt. Suurin muutos koski hankkeita, joiden hakuasiakirjoissa on teknisiä puutteita. Tähänastista käytäntöä muutettiin siten, että hakijoille annettiin kymmenen päivää aikaa korjata puutteet, ennen kuin hakemusten käsittelyä jatketaan. Näin hakijoiden ei tarvitse tehdä uutta hakemusta, ja hankkeiden hyväksyminen nopeutui. Euroopan komission kanssa käytyjen neuvottelujen jälkeen valintakomitean vuotuisten kokousten määrää nostettiin 6:sta 12:een [22]. [22] Kalenterivuonna 2002 ei sovellettu muutosta, joka tehtiin monivuotisen rahoitussopimuksen luvussa A olevaan 5 artiklan 1 kohdan b alakohtaan vuoden 2002 vuotuisen rahoitussopimuksen kautta. Sapard-virasto pyrki jatkuvasti parantamaan määrärahojen käyttöä. Viraston kaikille yksiköille järjestettiin koulutusta, jotta viraston henkilöstön ammattitaito voitaisiin säilyttää korkealla tasolla. Mahdollisille hakijoille pidettiin seminaareja, joihin osallistui maatalousalan valtionrahaston alueosastojen sekä maa- ja metsätalousministeriön henkilöstöä. Kukin hakemus käsiteltiin mahdollisimman nopeasti, jotta hakemuksen jättämisen ja lopullisen hyväksymisen välinen aika olisi mahdollisimman lyhyt. Hyväksyttyjä hankkeita valvottiin jatkuvasti, jotta voitiin seurata niiden edistymistä ja auttaa edunsaajia varsinkin tukikorvauksissa. Lisäksi 20 liikepankin kanssa allekirjoitettiin Sapard-ohjelman täytäntöönpanoa koskevia yhteistyöpöytäkirjoja, joten suhtautuminen ohjelman hankkeisiin myönnettäviä lainoja kohtaan parani. Yhdessä valintakomitean kokouksessa hyväksyttyjen hankkeiden määrä kasvoi tasaisesti vuonna 2002. Tämä kertoo siitä, että viraston hallintovalmiudet ovat parantuneet ja menettely on asianmukainen. Julkisille edunsaajille tarkoitettujen kuuden muun toimenpiteen ja yhden alatoimenpiteen hyväksymistä koskeva valmistelutyö saatiin päätökseen, ja kansallinen hyväksyntä allekirjoitettiin. Maa- ja metsätalousministeriöön perustettiin työryhmiä laatimaan näiden toimenpiteiden täytäntöönpanoa koskevia asetuksia. Edistyminen seurantaa, arviointia ja julkisuutta koskevissa Sapard-ohjelman toimissa i) Sapard-ohjelman seurantakomitean kokoukset Sapard-ohjelman seurantakomitea piti kaksi säännöllistä kokousta vuonna 2002. Seurantakomitean kolmas kokous pidettiin 28. kesäkuuta 2002. Seurantakomitea tarkasteli ohjelman täytäntöönpanon edistymistä kolmea hyväksyttyä toimenpidettä koskevien seurantatietojen perusteella. Lisäksi tarkasteltiin niiden seitsemän toimenpiteen seurantaindikaattoreita, joiden hyväksymistä valmistellaan. Seurantakomitean jäsenille tiedotettiin myös Euroopan komission edustajien aiemmin samana vuonna Sapard-virastoon tekemästä matkasta, jonka aikana ohjelman täytäntöönpanossa ei todettu merkittäviä puutteita. Seurantakomitean neljäs kokous pidettiin 10. joulukuuta 2002. Seurantakomitea hyväksyi toimenpiteen 1.6 "Vesivarojen hoito" ja toimenpiteen 1.3 "Ympäristöä säästävien maatalouskäytäntöjen ja -toimintojen kehittäminen" lopulliset versiot sekä tarkasteli hyväksyttyjen toimenpiteiden täytäntöönpanon edistymistä. Seurantakomitealle tiedotettiin toteutettujen hankkeiden maksusuorituksiin liittyvistä ongelmista sekä edistymisestä Sapard-ohjelman vuosien 2000 ja 2001 määrärahojen käytössä. Seurantakomitealle annettiin ajantasaiset tiedot myös Sapard-ohjelman väliarvioinnin valmisteluista, jotta varsinkin työmarkkinaosapuolet ja talouselämän yhteistyökumppanit voisivat osallistua sen täytäntöönpanoon. Seurantakomitea keskusteli pysyvien työryhmiensä tekemistä ehdotuksista, jotka koskivat hyväksyttyjen toimenpiteiden muuttamista. Esitetyt muutokset hyväksyttiin. Ne sisällytettiin toimenpiteiden 1.3 ja 1.6 lopullisten versioiden kanssa Bulgarian Sapard-ohjelman kansallisen maatalouden ja maaseudun kehittämissuunnitelman muutospakettiin. Euroopan komission on määrä hyväksyä se vuoden 2003 alkupuoliskolla. Seurantakomitean työjärjestyksen mukaisesti hyväksyttyjen toimenpiteiden kahden pysyvän työryhmän kokoukset pidettiin ennen seurantakomitean kokouksia. Työryhmät tekivät useita ehdotuksia toimenpiteiden muuttamiseksi, jotta ohjelman täytäntöönpanoa voitaisiin helpottaa. ii) Bulgarian Sapard-ohjelman väliarvioinnin valmistelut Koska väliarviointi on monimutkainen ja koska menettelyjen valmistelu, arvioijan valinta ja itse arvioinnin toteutus vievät aikaa, seurantakomitea valitsi toisessa kokouksessaan ohjauskomitean, joka valvoo arvioinnin valmisteluja. Liittymistä edeltäviin ohjelmiin sovellettavien, julkisia hankintoja koskevien EY:n sääntöjen mukaisesti ohjauskomitea käynnisti rajoitetun kansainvälisen tarjouspyyntömenettelyn. Sopimuksia koskeva ennakkoilmoitus julkaistiin Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä 30. heinäkuuta 2002, ja hankintailmoitus julkaistiin 17. syyskuuta 2002. Kiinnostuksenilmaisuja lähettäneistä 31 hakijasta kahdeksan merkittiin luetteloon vuoden 2002 marraskuun puoliväliin mennessä. Samalla ohjauskomitea tarkasteli arviointiasiakirjojen keskeisiä osia. Asiakirjat viimeisteltiin kolmansien maiden kanssa tehtävän yhteisön yhteistyön yhteydessä tehtäviä palvelusopimuksia koskevien Euroopan komission ohjeiden mukaisesti. iii) Sapard-ohjelman julkisuuskampanja Sapard-ohjelman julkisuuskampanjaa jatkettiin kaikkien mahdollisten menetelmien ja tietovälineiden avulla. Työ keskitettiin kuitenkin tiedotusseminaareihin, joihin osallistui ohjelman mahdollisia hakijoita. Maa- ja metsätalousministeriön sekä Sapard-viraston ja sen alueyksiköiden virkamiehet pitivät jatkuvasti alustuksia seminaareissa eri puolilla maata. Jotta julkisuuskampanjaa voitiin kehittää edelleen sekä yleisen tietoisuuden että seitsemän toimenpiteen tulevan hyväksymisen osalta (julkisuuskampanja laajenee tuolloin uudenlaisiin hakijoihin ja aloihin), seurantakomitea hyväksyi vuoden 2002 joulukuun loppuun mennessä Sapard-ohjelman tiedotusstrategian, jossa käytetään monenlaisia tietovälineitä: seminaareja, keskustelufoorumeja, painotuotteita, Internet-välineitä, television tietoiskuja ja niin edelleen. 9.3 LIETTUA Ohjelman täytäntöönpanovuonna 2002 Sapard-ohjelman tuesta tehtiin Liettuassa yhteensä 594 hakemusta, joiden arvo oli 187 575 000 euroa. Eniten hakemuksia tehtiin toimenpiteeseen 1 "Maatilojen investoinnit" ja toimenpiteeseen 4 "Maaseudun infrastruktuurien parantaminen". Toimenpiteeseen 1 tehtiin 204 hakemusta (yli kolmasosa kaikista hakemuksista). Toimenpiteestä 2 "Maatalous- ja kalastustuotteiden jalostuksen ja kaupan parantaminen" haettiin eniten tukea eli 104 miljoonaa euroa (lähes kaksi kolmasosaa kaikesta haetusta tuesta). Sapard-ohjelmasta haetun tuen kokonaismäärä (tuhansina euroina) ja hakemusten määrä vuonna 2002 >TAULUKON PAIKKA> Hakemusten keskimääräinen arvo oli yli 600 000 euroa, ja arvo vaihteli 1 000 eurosta (toimenpide 7 "Ammatillinen koulutus") 11 miljoonaan euroon (toimenpide 2). Toimenpiteiden väliset erot perustuvat yksittäisen hankkeen luonteeseen (esimerkiksi toimenpiteen 2 hankkeet ovat monimutkaisempia ja edellyttävät suurempia investointeja kuin toimenpiteen 1 hankkeet) ja tuen enimmäismäärään (tuen enimmäismäärä on 5 miljoonaa euroa toimenpiteessä 2 ja 250 000 euroa toimenpiteessä 4). Koska vuoden 2002 lopussa tehtiin suuri määrä hakemuksia ja koska arviointimenettelyt ovat monimutkaisia, kokonaan saatiin arvioitua vain 381 hakemusta. Kaikkiaan hyväksyttiin 227 hakemusta, ja Sapard-ohjelman tukea sidottiin yhteensä 70 665 miljoonaa euroa. Vuonna 2002 hylättiin 130 hakemusta. Tärkeimmät syyt hakemusten hylkäämiseen olivat seuraavat: 1. Hakemukset eivät täytä arviointiperustetta, joka koskee taloudellisesti elinkelpoisen tilan määritelmää (toimenpiteet 1 ja 2). 2. Hakemukset eivät täytä lopulliselle edunsaajalle asetettuja vaatimuksia (toimenpide 3 "Sivuelinkeinoja tai vaihtoehtoisia tulonlähteitä tarjoavan taloudellisen toiminnan kehittäminen ja monipuolistaminen"). 3. Hakemuksen tekemistä on rajoitettu ajallisesti (kerran kolmessa vuodessa); mahdolliset edunsaajat eli maanviljelijät sekä maaseudun asukkaat ja yhteisöt eivät ole kovin aktiivisia (toimenpide 4). Toteutettiin useita toimenpiteitä, jotta yhä useampi hakemus voitaisiin hyväksyä. Ensiksi seurantakomitea muutti joitakin kelpoisuusperusteita. Sitten maatalousministeriö muutti määräyksellään taloudellisen elinkelpoisuuden määritelmää, ja Sapard-virasto käynnisti useita julkisuustoimia selvittääkseen muutettuja vaatimuksia ja kelpoisuusperusteita kaikille mahdollisille hakijoille. Sapard-ohjelmassa sidottu tuki (tuhansina euroina) ja hyväksyttyjen hankkeiden määrä vuonna 2002 >TAULUKON PAIKKA> Sidotun tuen osuus oli suurin toimenpiteessä 2 - yhteensä 42,6 miljoonaa euroa (136 prosenttia käytettävissä olleesta määrästä). Tämä johtuu siitä, että mahdolliset edunsaajat ovat aktiivisimpia kyseisessä toimenpiteessä. Ne ovat sitoutuneet ennen liittymistä panemaan täytäntöön ympäristöä, eläinlääkintää, eläinten hyvinvointia ja elintarvikkeiden turvallisuutta koskevat yhteisön normit. Tukea haettiin vähiten toimenpiteessä 4 - yhteensä 5,6 miljoonaa euroa (41 prosenttia). Syynä on vääräksi osoittautunut oletus siitä, että tämän toimenpiteen määrärahat käytetään ensin (siksi toimenpiteen määrärahat olivat vuoden 2000 talousarviossa kolme kertaa suuremmat). Sapard-ohjelman määrärahojen käyttö vuosina 2000-2001 (tuhansina euroina) >TAULUKON PAIKKA> Vuonna 2002 Sapard-virasto alkoi maksaa Sapard-ohjelman tukea lopullisille edunsaajille. Edunsaajille suoritettiin 107 maksua. Kokonaismäärä oli 9 828 miljoonaa euroa (7 371 miljoonaa euroa yhteisön tukea ja 2 457 miljoonaa euroa kansallista osarahoitusta). Sapard-ohjelmassa maksettu tuki (yhteisön tuki) vuonna 2002 (tuhansina euroina) >TAULUKON PAIKKA> Edunsaajat aloittivat hankkeiden täytäntöönpanon vuonna 2002. Maksupyyntöjä on esitetty vain toteutuneista maksuista. Kokonaan saatiin toteutettua 16 hanketta, joihin suoritettiin lopulliset maksut. Toteutetut hankkeet (joihin on maksettu Sapard-ohjelman tuki) vuonna 2002 (tuhansina euroina) >TAULUKON PAIKKA> Yhteensä 16 hanketta toteutettiin kokonaan, joten on ennenaikaista arvioida ohjelman tehokkuutta. Ainoastaan tiettyjä edistymisen indikaattoreita, kuten "tuettujen hankkeiden määrää" ja "tuettujen hankkeiden julkisten kustannusten kokonaismäärää", voitiin mitata, mutta niistä voitiin tehdä kiinnostavia päätelmiä. Kun otetaan huomioon vastaavat edistymisen indikaattorit maatalouden ja maaseudun kehittämisohjelmassa, toimenpiteitä 2 ja 7 toteutettiin intensiivisesti. 9.4 LATVIA Vuosi 2002 on Sapard-ohjelman ensimmäinen kokonainen täytäntöönpanovuosi Latviassa. Latvian hallintorakenteet ovat saaneet erittäin hyödyllisiä kokemuksia EU:n varojen hallinnoinnista. Vaikka vuoden 2002 loppuun mennessä oli sidottu vasta 66 prosenttia käytettävissä olleista määrärahoista, hyväksyttyjä hankkeita oli paljon. Hakijat olivat erittäin aktiivisia varsinkin toimenpiteessä 1.1 "Maatalouskoneiden ja -välineiden nykyaikaistaminen sekä rakennusten rakentaminen" ja toimenpiteessä 3.1 "Vaihtoehtoisia tulonlähteitä tarjoavan taloudellisen toiminnan kehittäminen ja monipuolistaminen". Sapard-ohjelman rahoitusta on siis jaettu monenlaisille hakijoille. Yleisölle on pyritty tiedottamaan aktiivisesti saatavilla olevasta rahoituksesta, kuulemisista sekä keskusteluista työmarkkinaosapuolten ja talouselämän yhteistyökumppanien kanssa. Maaseudun tukipalvelu julkaisee hankkeiden yleiset hakuehdot ja määräajat virallisessa lehdessä "Latvijas V stnesis" ja sanomalehdessä "Lauku Av;ze". Alueelliset tiedotusvälineet ovat antaneet yleistä tiedotusta. Mahdollisille edunsaajille on laadittu tiedote maataloutta ja maaseudun kehittämistä koskevista liittymistä valmistelevista toimenpiteistä Tanskan ja Latvian hankkeessa, jolla tuetaan Sapard-ohjelman täytäntöönpanoa, ja lisäksi on järjestetty tiedotusseminaareja. Kaikki oleelliset tiedot ohjelman vaatimuksista ja etenkin sen ehdoista sekä suunnitelluista ja tehdyistä muutoksista julkaistaan säännöllisesti ministeriön www-sivustolla osoitteessa www.zm.gov.lv, maaseudun tukipalvelun www-sivustolla osoitteessa www.lad.gov.lv ja Latvian maatalouden neuvontakeskuksen www-sivustolla osoitteessa www.llkc.lv. Latvian maatalouden neuvontakeskus ja Latvian maatalouden neuvoa-antava yhteisneuvosto ovat mukana tiedotus- ja koulutuskampanjassa. Ne auttavat myös Sapard-hankkeiden valmistelussa. Sapard-ohjelmaa koskeva keskustelu- ja kysymysfoorumi löytyy osoitteesta http://qp.llkc.lv.quickplace/sapard/ . Tämä vuorovaikutteinen www-sivusto, jolla vastataan Sapard-ohjelmaa koskeviin kysymyksiin, laadittiin yhteistyössä maatalousministeriön, maaseudun tukipalvelun ja Latvian maatalouden neuvontakeskuksen kanssa. Sapard-ohjelman, monivuotisen rahoitussopimuksen ja EU:n asetusten ehtojen soveltaminen käytännössä on ollut hallintoelimille haaste. Maatalousministeriö on hallintoviranomaisena vastuussa yhdestä tärkeimmistä tehtävistä, joilla varmistetaan Sapard-ohjelman onnistunut täytäntöönpano. Sapard-ohjelman aikana on tullut esille täytäntöönpanoon liittyviä ongelmia, jotka on korjattu muuttamalla Sapard-ohjelmaa, menettelyjä ja kansallista lainsäädäntöä. Prosessi on kesken, ja se jatkuu Sapard-ohjelman loppuun saakka. Vielä hyväksymättä olevat Sapard-ohjelman toimenpiteet pyrittiin hyväksymään. Vuonna 2003 seurantakomitea hyväksyi tukitoimenpiteen 2 "Tekninen apu" ja toimenpiteen 1.2 "Maanjako". Maatalousministeriö tarvitsi näiden lisäksi komission hyväksynnän. Seurantakomitea hyväksyi periaatteessa toimenpiteen 5.1 "Biologisen monimuotoisuuden ja maaseutumaiseman säilyttäminen" ja toimenpiteen 5.2 "Maatalouden valumien vähentäminen" sekä kehotti maatalousministeriötä valmistelemaan näiden toimenpiteiden täytäntöönpanoa koskevia yksityiskohtaisia vaatimuksia. Euroopan komissio on nyt hyväksynyt maatalouden ympäristöohjelmat, ja hallintomenettelyjä valmistellaan parhaillaan. Maatalouden ympäristöohjelmien hyväksyminen on tärkeää varsinkin EU:hun liittymisen kannalta, sillä maatalouden ympäristöpolitiikka on olennainen osa maaseudun kehittämisen ohjelmatyötä. Valitettavasti tukitoimenpiteeseen "Ammatillinen koulutus" ei tehty yhtään hanke-ehdotusta. Toimenpide on tärkeä Sapard-ohjelman kokonaismenestyksen kannalta. Maatalousministeriö pyrkii yhteistyökumppaniensa kanssa löytämään tähän ratkaisun, ja ensimmäiset tämän toimenpiteen hankkeet voidaan toivottavasti toteuttaa vuonna 2003. Sapard-ohjelma on kuitenkin pääsemässä vauhtiin, ja vuodesta 2003 voidaan ennustaa Sapard-ohjelman täytäntöönpanon vilkkainta vuotta Latviassa. Kiinnostus ohjelmaa kohtaan on kasvanut, ja koska ensimmäisellä hakukierroksella tammikuussa 2003 saatiin peräti 313 hakemusta, Latvia varmaankin pystyy hyödyntämään käytettävissä olevat määrärahat. 9.5 TpEKKI Sapard-ohjelma käynnistettiin Tsekissä 15. huhtikuuta 2002. Aluetoimistot ja mahdolliset edunsaajat olivat varautuneet siihen, koska vuonna 2001 ja vuoden 2002 alussa toteutettiin Sapard-ohjelman hallinnointia koskevia laajamittaisia valmistelutöitä ja kuulemisia, ja seminaareissa annettiin tietoa Sapard-ohjelman toimenpiteistä ja hallinnointisäännöistä. Vuonna 2002 hallinnointi oli siirretty Sapard-virastolle seitsemässä Sapard-suunnitelman yhdeksästä toimenpiteestä. Vuonna 2002 Tsekissä järjestettiin kolme hakemuspyyntöä. Hakemusten suuri määrä osoittaa, että Sapard-ohjelma herättää paljon kiinnostusta Tsekissä. Ensimmäinen hakemuspyyntö alkoi 15. huhtikuuta ja päättyi 15. toukokuuta 2002. Rahoitustuesta tehtiin yhteensä 881 hakemusta. Sapard-ohjelman kansallinen valintakomitea suositteli ohjelman rahoituksen myöntämistä 465 hankkeeseen. Rahoitustuen kokonaismäärä oli yli 49 miljoonaa euroa. Koska kaksi hakijaa purki sopimuksen, Sapard-viraston pääjohtaja ja edunsaajat allekirjoittivat 463 sopimusta. Toinen hakemuspyyntö alkoi 25. syyskuuta ja päättyi 6. marraskuuta 2002. Rahoitustuesta tehtiin yhteensä 908 hakemusta. Sittemmin Sapard-ohjelman kansallinen valintakomitea suositteli ohjelman rahoituksen myöntämistä 435 hankkeeseen. Rahoitustuen kokonaismäärä oli yli 45 miljoonaa euroa. Elokuussa 2002 Tsekkiä koetteli poikkeuksellinen luonnonkatastrofi, ja se oli yksi pahiten tulvista kärsineistä Euroopan maista. Maatalouden pääosaston ja komission ponnistelujen ansiosta neuvoteltiin neuvoston asetukseen (EY) N:o 1268/1999 ja monivuotiseen rahoitussopimukseen tehtävistä muutoksista, jotka STAR-komitea hyväksyi 18. marraskuuta 2002. Tulviin liittyvä hakemuspyyntö, jonka ehtoja oli yksinkertaistettu, järjestettiin 2.-13. joulukuuta 2002 tulvista välittömästi kärsineiden NUTS II -alueiden - Prahan, Keski-Böömin sekä maan luoteis-, lounais- ja kaakkoisosan - hakijoille. Rahoitustuesta tehtiin yhteensä 190 hakemusta. Tsekki on pyrkinyt lisäämään hallinnoinnin siirtämistä koskevan päätöksen alaisten toimenpiteiden määrää. STAR-komitea hyväksyi 24. heinäkuuta 2002 yksimielisesti toimenpiteen "Ympäristönsuojeluun ja maaseudun säilyttämiseen tarkoitetut maatalouden tuotantomenetelmät". Euroopan komission edustajat tekivät toimenpidettä 2.3 koskevan tarkastusmatkan 2.-5. joulukuuta 2002. STAR-komitea hyväksyi 18. marraskuuta 2002 yksimielisesti myös toimenpiteen "Ammatillinen koulutus". Sopivimman arvioijan valitsemiseksi perustettiin Sapard-ohjelman arvioinnista vastaava ohjauskomitea. Ohjauskomitea muodostuu hallintoviranomaisen ministeriöidenvälisen päätöksentekoryhmän jäsenistä ja kahdesta asiantuntijasta sekä maataloustieteen tutkimuslaitoksen ja Tsekin tilastotoimiston edustajista. Tarjouspyyntömenettely alkoi syyskuussa 2002. Vuonna 2002 Sapard-ohjelman kansallinen seurantakomitea piti kaksi kokousta. Seurantakomitean jäsenille tiedotettiin Sapard-ohjelman edistymisestä paitsi koko Tsekissä myös aluetasolla. Seurantakomitea käsitteli ja hyväksyi kaikki monivuotisessa rahoitussopimuksessa vaaditut asiakirjat. Laajoja julkisuuskampanjoja toteutettiin koko vuoden ajan. Tsekin televisio valmisteli ja lähetti vuonna 2002 yhteistyössä hallintoviranomaisen kanssa kolme Sapard-ohjelmaa käsitellyttä televisio-ohjelmaa: "Tsekit Euroopan puolesta", "Eurooppa tsekkien puolesta" ja "Ensimmäiset Sapard-ohjelmasta osarahoitetut hankkeet". Lisäksi laadittiin esitteitä ja muita julkaisuja, kuten "Sapard-ohjelma Tsekissä", "Ohjeita Sapard-ohjelman rahoitustuen hakijoille", "Sapard-ohjelman rahoitustukea koskeva hakemus", tsekinkielinen "Sapard-ohjelman mukaisiin hankkeisiin myönnettävän rahoitustuen ehtoja koskevat säännöt" ja kaksikielinen "Tsekin Sapard-ohjelman vuosikertomus vuodelta 2001". Kaikki Sapard-ohjelman toimenpiteet kattavia mainoskansioita painettiin sekä tsekiksi että englanniksi, ja tärkeimmässä maatalousaiheisessa viikkolehdessä julkaistiin useita artikkeleita, joissa kerrottiin Sapard-ohjelmasta Tsekissä saaduista kokemuksista. Sapard-ohjelmaa mainostettiin Tsekin kolmessa tärkeimmässä maatalousmessutapahtumassa. Kaikki Sapard-ohjelmaa koskevat perustiedot löytyvät tsekiksi ja englanniksi Sapard-viraston www-sivustolta osoitteesta www.sapard.cz. 9.6 SLOVAKIA 9.6.1 Ohjelman täytäntöönpano 31. joulukuuta 2002 saakka Perustiedot Sapard-ohjelman täytäntöönpanon pääedellytys oli Sapard-viraston hyväksyminen. Toimivaltainen viranomainen (valtiovarainministeriön kansallisesta rahastosta vastaava osasto) myönsi 10. joulukuuta 2001 kansallisen hyväksynnän toimenpiteille 1, 2, 4 a), 5 ja 7. Euroopan komission tarkastajat tekivät Sapard-viraston, kansallisen rahaston ja ylimmän tarkastusviraston hyväksymistarkastuksen 28. tammikuuta ja 1. helmikuuta 2002 välisenä aikana. Sittemmin 15. huhtikuuta 2002 tehtiin komission päätös 2002/299/EY tuen hallinnoinnin siirtämisestä Slovakian täytäntöönpanovirastoille. Tämä päätös koski viittä ohjelman toimenpidettä: toimenpidettä 1 "Maatilojen investoinnit", toimenpidettä 2 "Maatalous- ja kalastustuotteiden jalostuksen ja kaupan parantaminen", toimenpidettä 4 a) "Elinkeinotoimintojen kehittäminen maaseutualueilla, muut kuin infrastruktuuri-investoinnit", toimenpidettä 5 "Metsätalous" ja toimenpidettä 7 "Maan vakauttaminen". 9.6.2 Hanke-ehdotukset ja niiden käsittely Hallinnoinnin siirtämistä koskevan päätöksen jälkeen Sapard-virasto julkaisi vuonna 2002 neljä rahoitustuen hakemuspyyntöä, joiden määräajat olivat 30. kesäkuuta, 31. elokuuta, 30. syyskuuta ja 30. marraskuuta 2002. Yhteensä saatiin 111 hakemusta, joista hyväksyttiin 45 hanketta. Niihin liittyvät Sapard-ohjelman julkiset menot olivat 6 052 000 euroa eli 13 prosenttia hyväksyttyihin toimenpiteisiin ohjelmassa käytettävissä olleista julkisista varoista (vuosien 2000 ja 2001 vuotuiset rahoitussopimukset). Saatujen ja sittemmin hyväksyttyjen hakemusten määrät olivat kussakin toimenpiteessä seuraavat: Toimenpide 1: 29 hanke-ehdotusta; 16 hyväksyttyä hanketta Toimenpide 2: 55 hanke-ehdotusta; 20 hyväksyttyä hanketta Toimenpide 4 a): 19 hanke-ehdotusta; 4 hyväksyttyä hanketta Toimenpide 5: 8 hanke-ehdotusta; 5 hyväksyttyä hanketta. Hyväksyttyjen hankkeiden keskimääräinen arvo oli 268 000 euroa. 9.6.3 Ohjelman varojen käytön parantamiseksi toteutetut toimenpiteet Vuonna 2002 tehtyjen ja hyväksyttyjen hanke-ehdotusten suhteellisen pieni määrä johtuu useista vuosina 2001 ja 2002 ilmenneistä tekijöistä, joihin on erilaisia taloudellisia, lainsäädännöllisiä, organisaatioon liittyviä ja muita syitä. Näitä ovat seuraavat: - Hankkeiden rahoitukseen ei saada yksityisiä rahoituslähteitä, ja maatalous- ja elintarvikealan yrityksillä on vaikeuksia saada luottorahoitusta ja investointipääomaa. - Monet mahdolliset hakijat eivät vuoden 2002 alkupuoliskolla voineet hakea varoja määrärahojen alueellista kohdentamista koskevien rajoitusten takia ohjelman täytäntöönpanon alkuvaiheessa (muutos tuli voimaan heinäkuussa 2002). - Määrärahojen alueellinen kohdentaminen. Monet mahdolliset hakijat eivät vuoden 2002 alkupuoliskolla voineet hakea varoja määrärahojen alueellista kohdentamista koskevien rajoitusten ohjelman täytäntöönpanon alkuvaiheessa (sittemmin rajoitusta lievennettiin muuttamalla ohjelmaa heinäkuussa 2002). - Hallinnoinnin siirtäminen. Yhteensä vain neljä Sapard-ohjelman yhdeksästä toimenpiteestä pantiin täytäntöön, sillä nämä toimenpiteet kuuluivat hallinnoinnin siirtämisestä 15. huhtikuuta 2002 tehdyn komission päätöksen soveltamisalaan. (Ohjelman kaikki toimenpiteet, myös ohjelman mahdolliset muutokse