EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 28.2.2020 COM(2020) 72 final KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE Schengenin tietojärjestelmän (SIS) uuden oikeusperustan täysimääräisen täytäntöönpanon valmistelujen tilanteesta asetuksen (EU) 2018/1861 66 artiklan 4 kohdan ja asetuksen (EU) 2018/1862 79 artiklan 4 kohdan mukaisesti









1.JOHDANTO Euroopan parlamentti ja neuvosto hyväksyivät 28. marraskuuta 2018 kolme uutta asetusta Schengenin tietojärjestelmän (SIS) perustamisesta, toiminnasta ja käytöstä. Uusilla SIS-asetuksilla laajennetaan SIS-järjestelmän soveltamisalaa ja toimintoja seuraavilla osa-alueilla: ·uudet kuulutusluokat ja nykyisten kuulutusluokkien tarjoamat lisämahdollisuudet, ·SIS-kuulutusten tietoluokkien laajentaminen, ·uudet tekniset mahdollisuudet, ·uudet biometriset valmiudet, ·SIS-kuulutusten parempi saatavuus kansallisella ja Euroopan tasolla. Uudet säännökset on pantava täytäntöön eri vaiheissa. Asetuksissa määritellään seuraavat täytäntöönpanon välitavoitteet: 1)Täytäntöönpanovaihe I (käyttövalmis vuoden 2019 loppuun mennessä): Europolilla ja Euroopan raja- ja merivartioviraston lähettämien ryhmien jäsenillä on oikeus käyttää kaikkia SIS-järjestelmän kuulutusluokkia. 2)Täytäntöönpanovaihe II (käyttövalmis vuoden 2020 loppuun mennessä): kaikki jäsenvaltiot voivat käyttää sormenjälkien automaattista tunnistusjärjestelmää (AFIS) sormenjälkien perusteella tehtäviin hakuihin SIS-järjestelmässä. 3)Täytäntöönpanovaihe III (käyttövalmis vuoden 2021 loppuun mennessä): uusien SIS-asetusten kaikkien säännösten täysimääräinen täytäntöönpano. Tältä osin uusissa asetuksissa säädetään, että komissio tekee viimeistään 28. joulukuuta 2021 päätöksen, jossa se vahvistaa päivämäärän, jona uusien asetusten mukainen SIS-järjestelmän toiminta alkaa. Tämän tavoitteen saavuttaminen edellyttää, että kyseiseen ajankohtaan mennessä ·kaikki tarvittavat täytäntöönpanosäädökset on annettu; ·jäsenvaltiot ovat ilmoittaneet komissiolle suorittaneensa tarvittavat tekniset ja oikeudelliset järjestelyt; ja ·eu-LISA on ilmoittanut komissiolle, että kaikki testaustoimet on saatettu onnistuneesti päätökseen. Asetuksen (EU) 2018/1861 66 artiklan 4 kohdassa ja asetuksen (EU) 2018/1862 79 artiklan 4 kohdassa kehotetaan komissiota toimittamaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle vuosittain kertomus uusien SIS-asetusten täysimääräisen täytäntöönpanon valmistelujen tilanteesta. Tässä ensimmäisessä tilanneraportissa kuvataan valmistelutyötä, jota komissio, virastot ja jäsenvaltiot ovat tehneet 1. tammikuuta 2019 ja 30. syyskuuta 2019 välisenä aikana. Tämä tilanneraportti perustuu jäsenvaltioilta ja virastoilta kyselylomakkeiden avulla saatuihin tietoihin sekä kokouksissa ja työpajoissa saavutettuihin tuloksiin. 2.UUSIEN SIS-ASETUSTEN TÄYTÄNTÖÖNPANON VALMISTELUJEN TILANNE

2.1.Sidosryhmät Eri sidosryhmien on tehtävä tiivistä yhteistyötä, jotta uudet SIS-asetukset voidaan panna täysimääräisesti täytäntöön vuoden 2021 loppuun mennessä. Komissio vastaa täytäntöönpanon seurannasta, säännösten asianmukaisen ja yhdenmukaisen täytäntöönpanon varmistamisesta sekä tarvittavien täytäntöönpanosäädösten ja delegoitujen säädösten hyväksymisestä. eu-LISA vastaa SIS-keskusjärjestelmän ja viestintäinfrastruktuurin kehittämisestä, johon kuuluu muun muassa teknisten eritelmien valmistelu, testaus ja uuden SIS-järjestelmän käyttöönotto asetetuissa määräajoissa. Jäsenvaltioiden on kehitettävä kansalliset järjestelmänsä SIS-keskusjärjestelmän kehityksen mukaisesti ja saatettava päätökseen kaikki SIS-tietojen ja lisätietojen käsittelyyn tarvittavat lainsäädännön ja menettelytapojen valmistelut uusien SIS-asetusten mukaisesti. Euroopan raja- ja merivartiovirasto, Europol ja Eurojust ovat vastuussa sen varmistamisesta, että kaikki valmistelut saadaan päätökseen, jotta niiden valtuutetut käyttäjät voivat käyttää SIS-tietoja uusien SIS-asetusten mukaisesti. 2.2.Komissio 2.2.1.Toiminnan koordinointi ja sidosryhmien osallistuminen Komissio perusti tammikuussa 2019 jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten ja EU:n virastojen asiantuntijaverkoston koordinoimaan toimia ja avustamaan komissiota useissa tehtävissä: ·Rajaturvallisuuden ja sisäisen turvallisuuden tietojärjestelmiä käsittelevän asiantuntijaryhmän yhteyteen on perustettu alaryhmät SIS Subgroup ja SIRENE Subgroup. SIS-alaryhmän tehtävänä on antaa komissiolle teknisiä vaihtoehtoja koskevaa asiantuntija-apua SIS-järjestelmän uusien säännösten ja toimintojen asianmukaisen täytäntöönpanon varmistamiseksi ja valmistella delegoituja säädöksiä. SIRENE-alaryhmän tehtävänä on antaa komissiolle asiantuntija-apua SIRENE-menettelyihin tarvittavista muutoksista. ·Komission avustamiseksi tarvittavien täytäntöönpanosäädösten valmistelussa on perustettu poliisiasioita käsittelevä komitea (”SIS-SIRENE-komitea (poliisi)”) ja raja-asioita käsittelevä komitea (”SIS-SIRENE-komitea (rajat)”). Komitea on tärkein päätöksentekoelin, joka hyväksyy SIS- ja SIRENE-alaryhmiltä tai eu-LISA:n johtamista teknisistä kokouksista saadut asiantuntijoiden suositukset. Komissio osallistuu aktiivisesti eu-LISA:n johtamiin toimiin ja teknisiin kokouksiin ja varmistaa eri sidosryhmien toiminnan koordinoinnin SIS-SIRENE-komitean säännöllisten kokousten avulla. 2.2.2.Teknistä kehittämistä koskevien vaatimusten määrittely Komission ja jäsenvaltioiden asiantuntijat keskittyivät ensiksi uusien asetusten mukaisten SIS-keskusjärjestelmän teknistä kehittämistä koskevien vaatimusten valmisteluun. SIS-järjestelmän muuhun kuin biometriseen osaan liittyvien vaatimusten määrittelyä koskeva pääasiallinen työ saatiin päätökseen huhtikuussa 2019. SIS-SIRENE-komitean hyväksynnän jälkeen sovitut kohdat joko lähetettiin eu-LISA:lle, jotta se voisi käydä teknisiä jatkokeskusteluja jäsenvaltioiden kanssa ja sisällyttää kohdat teknisiin eritelmiin, tai otettiin osaksi uusien täytäntöönpanosäädösten luonnoksia. Uudet SIS-asetukset edellyttävät myös SIS-järjestelmän biometristen valmiuksien merkittävää kehittämistä. Komission Yhteinen tutkimuskeskus teki kolme tutkimusta SIS-järjestelmän uusien biometristen valmiuksien toteuttamisesta. Ne käsittelivät sormenjälkien ja kämmenjälkien tunnistamista, kasvojen tunnistamista ja DNA-tunnisteita. Kesäkuussa 2019 valmistuneissa tutkimuksissa todettiin, että kyseisiä teknologioita on mahdollista käyttää SIS-järjestelmässä, ja annettiin suosituksia. Lisäksi Yhteinen tutkimuskeskus tukee jatkuvasti komissiota ja eu-LISA:a teknisissä keskusteluissa jäsenvaltioiden kanssa. 2.2.3.Teknisten täytäntöönpanotoimenpiteiden valmistelu Komissio alkoi laatia täytäntöönpanotoimenpiteitä keskittyen pääasiassa teknisiin sääntöihin, jotka koskevat aakkosnumeeristen tietojen tallentamista SIS-järjestelmään ja niiden käsittelyä järjestelmässä. Raportointijakson lopussa jäsenvaltiot ja komissio ovat päässeet laajaan yhteisymmärrykseen näiden täytäntöönpanotoimenpiteiden sisällöstä. Komissio aikoo aloittaa hyväksymismenettelyn vuonna 2020. Komissio aikoo saattaa voimassa olevan biometristen tietojen laatua koskevan täytäntöönpanosäädöksen ajan tasalle vuoden 2020 aikana Yhteisen tutkimuskeskuksen suositusten ja eu-LISA:n johdolla tällä alalla käytyjen teknisten keskustelujen tulosten perusteella. 2.2.4.SIRENE-käsikirjan päivittämisen valmistelu SIRENE-käsikirja on täytäntöönpanosäädös, jossa esitetään SIS-kuulutuksiin liittyvien lisätietojen vaihtamista koskevat menettelyt. Uusissa asetuksissa säädettyjen täytäntöönpanon välitavoitteiden vuoksi SIRENE-käsikirjan päivitys on suoritettava kahdessa vaiheessa:

·Vaihe I liittyy jäsenvaltioiden ja Europolin välisen lisätietojen vaihdon kannalta tarpeellisiin päivityksiin. Tämä tarkistus on saatettava päätökseen ennen kuin Europol on teknisesti liitetty SIRENE-verkostoon (suunniteltu tehtäväksi vuonna 2020). ·Vaihe II liittyy SIRENE-käsikirjan täydelliseen päivitykseen, johon sisältyvät kaikki uusien asetusten edellyttämät uudet menettelyt. Vaiheen I osalta komissio laati ehdotuksen nykyisen SIRENE-käsikirjan tarkistamisesta ja toimitti sen komitean käsiteltäväksi 12. syyskuuta 2019. Komissio aikoo saattaa tarkistuksen päätökseen vuoden 2020 aikana, ennen kuin Europol liitetään teknisesti SIRENE-verkostoon. Vaiheen II edellyttämiin muutoksiin liittyen komissio analysoi yhdessä SIRENE-alaryhmän kanssa vaatimuksia, jotka koskevat uusia SIRENE-menettelyjä tai olemassa olevien menettelyjen päivittämistä useilla aloilla. Raportointijakson ulkopuolelle on suunniteltu useita kokouksia, joissa pyritään pääsemään yhteisymmärrykseen tärkeimpien säännösten sisällöstä vuoden 2020 alkuun mennessä. Kun asiasisällöstä on päästy yhteisymmärrykseen, on toteutettava seuraavat toimenpiteet: ·uusien tai tarkistettujen menettelyjen sisällyttäminen tarkistettuun SIRENE-käsikirjaan ja niiden käsitteleminen ja hyväksyminen komiteassa (komission johtama toiminta); ·SIRENE-toimistojen välisen tietojenvaihdon teknisten eritelmien päivittäminen (eu-LISA:n johtama toiminta); ·kansallisten SIRENE-työnkulkujärjestelmien päivittäminen tietojenvaihdon teknisten eritelmien mukaisesti (jäsenvaltioiden ja Europolin johtama toiminta). 2.3.eu-LISA 2.3.1.Suunnittelu ja talousarvio eu-LISA on suunnitellut toiminnan aloittamisen kahdessa vaiheessa: ·Vaihe I: Ensimmäinen virallinen versio on valmis käyttöönotettavaksi joulukuussa 2019. Tämä versio antaa Europolille täyden pääsyn SIS-järjestelmään ja Euroopan raja- ja merivartiovirastolle mahdollisuuden luoda tekninen yhteys SIS-järjestelmään. ·Vaihe II: Joulukuussa 2021 toimitetaan ja otetaan käyttöön toinen virallinen versio, johon on tehty kaikki uusiin asetuksiin liittyvät muutokset. Ennen tätä eu-LISA aikoo suorittaa neljä testausta. eu-LISA:lle on myönnetty 31 098 000 euroa asetuksen (EU) 2018/1861 5 artiklan 3 kohdassa SIS-keskusjärjestelmän ja viestintäinfrastruktuurin teknisen kehittämisen ja siihen liittyvien teknisten koulutustoimien toteuttamista varten. Tämä tilanneraportti ei vielä sisällä yksityiskohtaista kuvausta aiheutuneista kustannuksista, koska ensimmäinen raportointijakso on hyvin lyhyt. 2.3.2.Toiminnan koordinointi eu-LISA on päättänyt erottaa SIS-järjestelmän uusien biometristen valmiuksien täytäntöönpanoon liittyvät tekniset keskustelut SIS-järjestelmän muun kuin biometrisen osan kehittämiseen liittyvistä keskusteluista. Molempien alojen tekniseen kehitykseen liittyviä eu-LISA:n ja sen toimeksisaajien toimia koordinoidaan ohjelman hallinnointifoorumin (PMF) kaksiosaisen rakenteen avulla (”AFIS PMF”, joka käsittelee biometriikkaa, ja ”SIS Recast PMF”, joka käsittelee muuta kuin biometristä osaa). Ohjelman hallinnointifoorumin rakenteeseen osallistuvat komissio, projektipäälliköitä kaikista jäsenvaltioista ja virastoista sekä eu-LISA:n projektiryhmä. 2.3.3.SIS-keskusjärjestelmän muuta kuin biometristä osaa koskevien teknisten eritelmien valmistelu eu-LISA aloitti SIS-järjestelmän muuta kuin biometristä osaa koskevat päätoimensa toukokuussa 2019 sen jälkeen, kun SIS-alaryhmä oli viimeistellyt luettelon vaatimuksista ja SIS-SIRENE-komiteassa oli saavutettu merkittävää edistystä teknisissä täytäntöönpanotoimenpiteissä. Käyttäjävaatimusten ensimmäinen luonnos toimitettiin kaikille sidosryhmille 2. syyskuuta 2019. eu-LISA toimittaa ensimmäisen version rajapinnan määrittelyasiakirjasta / yksityiskohtaisista teknisistä eritelmistä lokakuussa 2019. Eritelmiä koskeva työ on tarkoitus saada päätökseen vuoden 2020 alkuun mennessä. eu-LISA on allekirjoittanut SIS-keskusjärjestelmän kehittämistä koskevat erityissopimukset osana SIS-järjestelmän toimintakunnon ylläpitoa koskevaa puitesopimusta. 2.3.4.SIS-keskusjärjestelmän biometristä osaa koskevien teknisten eritelmien valmistelu SIS-keskusjärjestelmän biometrinen osa (”SIS AFIS”) otettiin käyttöön maaliskuussa 2018. Uudet SIS-asetukset edellyttävät merkittäviä muutoksia nykyiseen AFIS-järjestelmään. Biometrisiä hakuja laajennetaan erityisesti uusilla sormenjälkitietojen luokilla (kämmenjäljet ja latentit). Lisäksi uusissa SIS-asetuksissa edellytetään, että jäsenvaltiot voivat käyttää sormenjälkien hakutoimintoa kaikissa toimintaolosuhteissa.

eu-LISA on käynnistänyt AFIS-järjestelmän toisen vaiheen hankkeen kehittääkseen SIS-AFIS-järjestelmää edelleen näiden vaatimusten mukaisesti. Aluksi hankkeessa keskitytään kehityksen ”Analysointi ja suunnittelu” -näkökohtiin, jotka kattavat SIS-AFIS-järjestelmän toisen vaiheen hankkeen alullepanoa, vaatimuksia, eritelmiä ja alustavaa suunnittelua koskevan valmistelutyön. Käyttäjävaatimukset ja rajapinnan määrittelyasiakirja / yksityiskohtaiset tekniset eritelmät viimeistellään vuoden 2019 loppuun mennessä. Hankkeen toinen vaihe ”Täytäntöönpano” alkaa vuoden 2020 alussa. 2.4.Jäsenvaltiot 2.4.1.Soveltamisala Tämä kertomus koskee vain niitä jäsenvaltioita, jotka kuuluvat tällä hetkellä SIS-järjestelmään. Kertomus koskee kaikkia EU:n jäsenvaltioita Irlantia ja Kyprosta lukuun ottamatta sekä neljää Schengen-alueeseen kuuluvaa maata (30 valtiota). Se koskee myös Yhdistynyttä kuningaskuntaa erosopimuksen määräysten mukaisesti. 2.4.2.Talousarvio Asetuksen (EU) 2018/1861 5 artiklan 4 kohdassa jäsenvaltioille myönnetään 36 810 000 euron kokonaislisämäärä asianomaisten kansallisten järjestelmien nopeaa ja tehokasta päivittämistä varten. Määrärahojen ensimmäinen osuus, 18 405 000 euroa, on sidottu vuonna 2019. 2.4.3.SIS-AFIS-järjestelmän käyttöönoton tilanne (saatettava päätökseen vuoden 2020 loppuun mennessä) Komissio pyysi jäsenvaltioita raportoimaan SIS-AFIS-järjestelmän käyttöönottoa koskevien valmistelujen tilanteesta 13. kesäkuuta pidetyssä komitean kokouksessa. Kaikki jäsenvaltiot vastasivat. Tilanne raportointijakson loppuun mennessä (30. syyskuuta 2019) on seuraava: ·19 jäsenvaltiota on jo ottanut käyttöön AFIS-hakutoiminnon; ·3 jäsenvaltiota on suunnitellut ottavansa AFIS-hakutoiminnon käyttöön vielä vuonna 2019; ·2 jäsenvaltiota on suunnitellut ottavansa AFIS-hakutoiminnon käyttöön vuonna 2020; ·6 jäsenvaltiota ei antanut tarkkaa aikataulua käyttöönotolle kyselyvastauksessaan. Komissio seuraa tiiviisti näiden jäsenvaltioiden täytäntöönpanon tilannetta seuraavalla raportointijaksolla (1. lokakuuta 2019 – 30. syyskuuta 2020). 2.4.4.Uuden oikeusperustan täysimääräisen täytäntöönpanon valmistelu (saatettava päätökseen vuoden 2021 aikana) Jäsenvaltioiden valmistelutoimet ovat ratkaisevan tärkeitä, koska komissio voi vahvistaa uuden SIS-järjestelmän käyttöönoton päivämäärän vasta sen jälkeen, kun jäsenvaltiot ovat ilmoittaneet komissiolle toteuttaneensa tarvittavat tekniset ja oikeudelliset järjestelyt. On huomattava, että jäsenvaltioiden toimet ovat vielä alkuvaiheessa, sillä jäsenvaltiot voivat aloittaa kansallisten järjestelmiensä kehittämisen täysimääräisesti vasta sitten, kun SIS-keskusjärjestelmän kehittämistä koskevat eritelmät on vahvistettu ja tekniset asiakirjat saatu valmiiksi (vuoden 2020 alussa). Komissio on pyytänyt jäsenvaltioita toimittamaan kansallisella tasolla tehtyjä valmisteluja koskevat tiedot 11. heinäkuuta 2019 julkaistulla kyselylomakkeella. Kaikki asianomaiset jäsenvaltiot vastasivat kyselyyn. Jäsenvaltioita pyydettiin toimittamaan tietoja seuraavista osa-alueista: ·hankkeiden suunnittelu ja hallinnointi, ·sisäinen koordinointi, ·talousarviota, henkilöresursseja, organisointia ja kansallista lainsäädäntöä koskeva vaikutustenarviointi. Lähes puolet jäsenvaltioista (14 vastaajaa) on jo alkanut määritellä hankesuunnitelmaa ja siihen liittyviä välitavoitteita tai on jo määritellyt ne. Muut jäsenvaltiot (16 vastaajaa) suunnittelevat tekevänsä tämän vuoden 2019 loppuun mennessä tai vuoden 2020 alussa. Lisäksi suurin osa jäsenvaltioista (24 vastaajaa) on perustanut tai perustaa lähitulevaisuudessa erityisen projektiryhmän ja on nimittänyt projektipäällikön. Viidessä jäsenvaltiossa SIS-järjestelmän täytäntöönpanon toteuttavat olemassa olevat yksiköt tai ryhmät, ja yksi jäsenvaltio ei ole vielä täsmentänyt, miten se aikoo toteuttaa täytäntöönpanon sisäisen hallinnoinnin. Suurin osa vastaajista (26) suunnittelee toimivaltaisten viranomaisten välisen yhteistyön käynnistämistä kansallisella tasolla.

Vaikutustenarviointi on nyt jäsenvaltioissa eri valmisteluvaiheissa: talousarviovaikutusten arviointi: ·18 jäsenvaltiota on saanut arvioinnin päätökseen vuonna 2019; ·8 jäsenvaltiota saattaa arvioinnin päätökseen vuonna 2020; ·2 jäsenvaltiota aloittaa arvioinnin vuonna 2020; henkilöresurssitarpeiden arviointi: ·9 jäsenvaltiota on saanut arvioinnin päätökseen vuonna 2019; ·9 jäsenvaltiota saattaa arvioinnin päätökseen vuonna 2020; ·5 jäsenvaltiota aloittaa arvioinnin vuoden 2019 lopussa tai vuoden 2020 alussa; organisatoristen tarpeiden arviointi: ·7 jäsenvaltiota on saanut arvioinnin päätökseen vuonna 2019; ·9 jäsenvaltiota saattaa arvioinnin päätökseen vuonna 2020; ·10 jäsenvaltiota on ilmoittanut aloittavansa arvioinnin vuoden 2019 lopussa tai vuoden 2020 alussa; kansalliseen lainsäädäntöön kohdistuvien vaikutusten arviointi: ·9 jäsenvaltiota on saanut arvioinnin päätökseen vuonna 2019; ·12 jäsenvaltiota saattaa arvioinnin päätökseen vuonna 2020; ·1 jäsenvaltio saattaa arvioinnin päätökseen vuoden 2021 alussa. Komissio jatkaa jäsenvaltioiden valmistelutoimien tarkkaa seurantaa SIS-SIRENE-komitean säännöllisissä kokouksissa. 2.5.Virastot Tässä kertomuksen osassa keskitytään Europolin ja Euroopan raja- ja merivartioviraston tekemiin valmisteluihin, sillä näihin virastoihin vaikuttavat säännökset tulevat voimaan jo vuoden 2019 loppuun mennessä (ne kuuluvat täytäntöönpanon ensimmäiseen vaiheeseen).

Eurojustiin vaikuttavat muutokset ovat vähäisiä, ja ne tulevat voimaan vasta vuoden 2021 lopussa. Näin ollen tämä tilanneraportti ei sisällä tietoja Eurojustin tekemistä valmisteluista. 2.5.1.Europol Europol on jo SIS-järjestelmän käyttäjä nykyisten SIS-asetusten nojalla. Uusiin asetuksiin sisältyy Europoliin liittyviä muutoksia seuraavilla kahdella osa-alueella: ·pääsy kaikkiin SIS-järjestelmän kuulutusluokkiin, ja ·yhteys SIRENE-verkostoon. Uusia säännöksiä sovelletaan vuoden 2019 lopusta alkaen. Ensimmäisen raportointijakson aikana Europol on päivittänyt nykyistä käyttöliittymäänsä, jotta se saa pääsyn SIS-kuulutuksiin joulukuusta 2019 alkaen sovellettavan yhteisen hakukoneen kautta. Täytäntöönpano on saatu päätökseen, ja eu-LISA:n kanssa tehtävät integrointitestit on tarkoitus toteuttaa vuoden 2019 viimeisellä neljänneksellä. Europolin tavoitteena on olla valmis liittymään SIRENE-verkostoon vuoden 2020 loppuun mennessä. SIRENE-toimi on tarkoitus sijoittaa Europolin Front officeen / operaatiokeskukseen, joka on toiminnassa vuorokauden ympäri seitsemänä päivänä viikossa. Europol aikoo integroida SIRENE-järjestelmän sähköpostin välityspalvelun omaan suojatun tiedonvaihdon verkkosovellukseensa (SIENA) varmistaakseen tietojen eheyden ja tehokkaan työnkulun. Lisäksi Europol toteutti seuraavat valmistelutoimet: ·Vuonna 2019 Europolin sisäisiä menettelyjä mukautettiin siten, että niihin sisällytettiin uudet valmiudet, jotka koskevat täysimääräistä pääsyä SIS-järjestelmään. Vuoden 2020 aikana tehdään lisäpäivityksiä, jotka koskevat yhteyttä SIRENE-järjestelmän sähköpostin välityspalveluun ja lisätietojen vaihtoa. ·SIRENE-toimistoihin tehtiin opintokäyntejä parhaiden käytäntöjen keräämiseksi. ·Euroopan tietosuojavaltuutetun ennakkokuuleminen on aloitettu. Europolin talousarvio pääsyn laajentamiseksi kaikkiin SIS-luokkiin on 70 596 euroa. 2.5.2.Euroopan raja- ja merivartiovirasto Uusien SIS-asetusten mukaan Euroopan raja- ja merivartioviraston lähettämien ryhmien jäsenillä on vuoden 2019 lopusta lähtien oikeus käyttää kaikkia SIS-järjestelmän kuulutusluokkia. Ryhmien jäsenten on käytettävä SIS-järjestelmää Euroopan raja- ja merivartioviraston perustaman ja ylläpitämän teknisen käyttöliittymän kautta. Tätä varten Euroopan raja- ja merivartiovirasto on valmistellut ja hyväksynyt vuonna 2019 hankkeen, joka koostuu seuraavista osista: ·sellaisen järjestelmän kehittäminen, joka koostuu Euroopan raja- ja merivartioviraston päätoimipaikassa sijaitsevasta teknisestä käyttöliittymästä, verkkosovelluksesta ja mobiilisovelluksesta, joilla voi muodostaa yhteyden tietokantaan; ·laitteiden toimittaminen; ·järjestelmän käyttöä koskevien menettelyjen ja sääntöjen kehittäminen, mukaan lukien viestintäkanavat, säännöt ja yhteistyö vastaanottavan jäsenvaltion viranomaisten kanssa ja ·loppukäyttäjien koulutus.