EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 15.6.2016 COM(2016) 393 final KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE, NEUVOSTOLLE, EUROOPAN TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE JA ALUEIDEN KOMITEALLE Kilpailupolitiikkaa koskeva kertomus 2015 {SWD(2016) 198 final}



KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE, NEUVOSTOLLE, EUROOPAN TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE JA ALUEIDEN KOMITEALLE Kilpailupolitiikkaa koskeva kertomus 2015 I.Johdanto Vahva ja tehokas EU:n kilpailupolitiikka on aina ollut Euroopan yhdentymisen kulmakivi. Nyt kun kestävä elpyminen ja talouskasvun edistäminen ovat EU:n asialistan kärjessä, kilpailupolitiikalla on tärkeämpi rooli kuin koskaan aikaisemmin. Kilpailupolitiikka pitää markkinat tehokkaina ja avoimina. Eurooppalaisille kuluttajille tämä tarkoittaa parempia tuloksia markkinoilla, kuten edullisempia hintoja, laadukkaampia tuotteita ja palveluja sekä suurempaa valinnanvaraa. Lisäksi terve kilpailu antaa yrityksille tasapuoliset mahdollisuudet harjoittaa liiketoimintaa ja saavuttaa kaupalliset tavoitteensa, mikä puolestaan lisää kasvua, työpaikkoja ja vaurautta. Kun yritykset voivat kilpailla omilla ansioillaan, yritykset ja kotitaloudet hyötyvät laajasta laadukkaiden ja innovatiivisten tuotteiden ja palvelujen valikoimasta kilpailukykyiseen hintaan. Lisääntynyt kilpailu myös kannustaa yrityksiä investoimaan ja parantamaan tehokkuuttaan. Nämä tehokkuusedut siirtyvät edelleen koko talouteen. Kilpailupolitiikan tärkein tavoite on saada markkinat toimimaan paremmin kotitalouksien ja yritysten eduksi. Toimikautensa alussa Euroopan komission puheenjohtaja Jean-Claude Juncker totesi, että komissio aikoo keskittyä eurooppalaista yhteiskuntaa ja talouselämää koskeviin keskeisiin haasteisiin. Kilpailupolitiikalla on tärkeä rooli näiden haasteiden ratkaisemisessa. Kilpailupolitiikan alalla vuonna 2015 tehty työ antoi merkittävän panoksen useisiin komission keskeisiin poliittisiin tavoitteisiin, kuten työllisyyden, kasvun ja investointien edistämiseen sekä yhdennettyjen digitaalisten sisämarkkinoiden, joustavan energiaunionin ja syvempien ja oikeudenmukaisempien sisämarkkinoiden luomiseen. Komissio on myös sitoutunut edistämään kilpailukulttuuria – sekä EU:ssa että sen ulkopuolella – tiivistämällä vuoropuhelua jäsenvaltioiden ja EU:n muiden toimielinten kanssa sekä lisäämällä laajaa kansainvälistä yhteistyötä. Kilpailusääntöjen täytäntöönpanon valvonnan perusperiaatteita ovat puolueettomuuden varmistaminen, oikeusvaltioperiaatteen täytäntöönpano ja Euroopan yhteisen edun palveleminen. EU:n kilpailupolitiikan keskipisteessä ovat myös sellaiset arvot kuin oikeudenmukaisuus, poliittinen riippumattomuus, avoimuus ja oikeusvarmuus. II.Kilpailupolitiikka edistää innovointia ja investointeja koko EU:ssa Euroopan talous on hitaasti pääsemässä yli viimeaikaisesta talous- ja rahoituskriisistä. Vakaan perustan rakentamiseksi kestävälle kasvulle ja laadukkaiden työpaikkojen luomiselle EU:n on palautettava investointitaso ennalleen etenkin sellaisilla strategisilla aloilla kuin tutkimus, kehitys ja innovointi. Euroopan tulevaisuuden olisi erityisesti perustuttava innovointiin. Tähän voidaan päästä kilpailupolitiikan avulla luomalla ympäristö, joka kannustaa investointeihin ja innovointiin. Kilpailupaine luo yrityksille kannustimia investoida, tehostaa toimintaa, kehittää uutta teknologiaa ja luoda parempia tuotteita. Tehokkaampi kilpailu lisää investointeja pitämällä markkinat avoimina ja varmistamalla, että toimia toteutetaan, jos markkinajohtaja käyttää väärin asemaansa estääkseen kilpailijoitaan kasvamasta ja innovoimasta. Ekonometriset mallisimulaatiot osoittavat, että komission sulautumia ja kartelleja koskevat päätökset lisäävät investointeja 0,7 prosenttia viiden vuoden kuluttua. Lisäksi EU:n valtiontukisäännöt ohjaavat julkisten varojen käyttöä uusien investointien käynnistämiseksi. Tämä varmistaa sen, että julkinen rahoitus kannustaa yksityisiin investointeihin, joita ei muutoin olisi tehty. Euroopan investointiohjelma käynnistettiin marraskuussa 2014 investointien lisäämiseksi. Ohjelman keskeisenä osana on Euroopan strategisten investointien rahasto (ESIR), joka aloitti toimintansa vuoden 2015 lopulla. Euroopan investointipankin (EIP) avulla ESIR tarjoaa rahoitusta, jolla on EU:n talousarviotakaus. Tarkoituksena on lisätä strategisia investointeja, joita markkinat eivät voi rahoittaa yksin. EIP:n antama ja ESIR-rahastosta tuettava hankerahoitus ei kuulu valtiontukisääntöjen soveltamisalaan. Hankkeet voivat kuitenkin saada taloudellista tukea (”yhteisrahoitus”) myös jäsenvaltioilta (mukaan lukien Euroopan rakenne- ja investointirahastot). Tähän tukeen sovelletaan valtiontukisääntöjä. Tällaiselle rahoitukselle on saatava komission hyväksyntä, ellei sitä myönnetä markkinaehdoin. ESIR-rahaston tukemiseksi komissio arvioi jäsenvaltion yhteisrahoituksen ensisijaisena asiana. Valtiontukisäännöt ovat samansuuntaiset kuin investointiohjelman tavoite, joka on puuttua markkinahäiriöihin ja saada liikkeelle yksityisiä investointeja. Valtiontukien valvonnan avulla varmistetaan, että julkiset investointihankkeet on suunnattu todellisiin tarpeisiin, kustannukset pysyvät kurissa ja hankkeiden käynnistymiseen todella tarvitaan julkista rahaa. Valtiontukisääntöjen uudistaminen kasvua edistävien tukitoimenpiteiden lisäämiseksi Valtiontukisäännöt on uudistettu osana valtiontukiuudistusta koskevaa aloitetta. Aloite auttaa jäsenvaltioita kohdentamaan tukitoimenpiteet paremmin talouskasvuun, työpaikkojen luomiseen ja sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen. Valtiontukiuudistuksen osana komissio lujittaa kumppanuuttaan jäsenvaltioiden kanssa uusien sääntöjen täytäntöönpanossa, sillä niillä on nyt enemmän vastuuta tuen myöntämisessä ilman komissiolle tehtävää ennakkoilmoitusta. Lujemman kumppanuuden tavoitteena on varmistaa, että jäsenvaltioilla olevaa suurempaa joustoa tuen myöntämisessä tasapainottavat parempi yhteistyö, tarkka kansallinen valvonta ja suurempi avoimuus. Komissio aikoo tukea strategisia investointeja selvittäen yhdessä jäsenvaltioiden kanssa, miten voidaan suunnitella kasvua lisääviä tukitoimenpiteitä, jotka edistävä vahvoja, yhdennettyjä ja dynaamisia sisämarkkinoita. Uusien valtiontukipuitteiden avulla varmistetaan, että julkisella rahoituksella saadaan kilpailua vääristämättä liikkeelle yksityisiä investointeja, jotka edistävät yhteisen edun mukaisia tärkeitä tavoitteita. Tältä osin laajennettuun, vuonna 2014 annettuun yleiseen ryhmäpoikkeusasetukseen sisältyvien sääntöjen lisäksi on kolme alaa, jotka ovat erityisen tärkeitä innovoinnin ja investointien edistämiseksi EU:ssa. Tutkimus-, kehitys- ja innovointipuitteet helpottavat tuen myöntämistä tutkimus-, kehitys- ja innovaatiotoimiin yksityisen rahoituksen täydentämiseksi. Riskirahoituksen valtiontukea koskevat suuntaviivat mahdollistavat nopeamman ja suuremman riskirahoitustuen jakamisen innovatiivisille ja kasvuun suuntautuneille pienille ja keskisuurille yrityksille (pk-yritykset) ja markkina-arvoltaan keskisuurille yrityksille. Laajakaistasuuntaviivat tukevat jäsenvaltioita rahoitusvajeiden ja markkinoiden toimintapuutteiden korjaamisessa, kun on kyse riittävän laajakaistakattavuuden tarjoamisesta erityisesti maaseutualueilla. Uraauurtavan tutkimuksen mahdollistavat tukitoimenpiteet Valtiontukisääntöjen avulla edistetään ja levitetään innovointia EU:ssa tukemalla huipputason hankkeita kaikkein edistyneimmän teknologian aloilla.

Esimerkiksi huhtikuussa komissio arvioi 50 miljoonan Englannin punnan (noin 71 miljoonan euron) avustuksen, jonka Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset aikoivat myöntää SABRE-rakettimoottorin suunnitteluun, ja katsoi, että tuki oli EU:n valtiontukisääntöjen mukainen. SABRE on brittiläisen yrityksen Reaction Engines Limitedin tutkimus- ja kehityshanke, jonka tavoitteena on kehittää moottori, joka vähentäisi merkittävästi kustannuksia, joita aiheutuu satelliittien laukaisusta matalalle Maan kiertoradalle. Komissio arvioi hankkeen T&K&I-toimintaan myönnettävää valtiontukea koskevien puitteiden mukaisesti ja totesi, että yksityisistä pääomalähteistä hankittu rahoitus ei riittäisi hankkeen loppuun saattamiseksi. Tämän alan tutkimus voisi johtaa merkittävään tekniseen edistykseen, joka hyödyttäisi matalan kiertoradan satelliitteihin pohjautuvia tuotteita ja palveluja, kuten matkaviestintää, käyttäviä kuluttajia. III. Digitaalisten sisämarkkinoiden tarjoamien mahdollisuuksien hyödyntäminen Digitaalisten sisämarkkinoiden toteuttaminen on ollut komission ensisijaisena tavoitteena sen toimikauden alusta lähtien. Digitaalitalouden laajentuminen on yksi tärkeimmistä talouskasvun moottoreista sen lisäksi, että se muuttaa maailmaamme ja elintapojamme. Kukoistavat digitaaliset sisämarkkinat vauhdittaisivat innovointia ja loisivat uusia työpaikkoja samoin kuin uusia mahdollisuuksia eurooppalaisille aloitteleville yrityksille ja pienille ja keskisuurille yrityksille (pk-yrityksille) markkinoilla, joilla ne voisivat tavoittaa yli 500 miljoonaa ihmistä. Komissio on arvioinut, että EU:n digitaalisten sisämarkkinoiden luominen poistamalla sääntelylliset esteet ja siirtymällä 28 kansallisilta markkinoilta yksille markkinoille voisi tuoda vuosittain 415 miljardia euroa EU:n talouteen ja luoda satoja tuhansia uusia työpaikkoja. Komissio hyväksyi toukokuussa 2015 digitaalisia sisämarkkinoita koskevan strategian. Strategiaan sisältyy 16 kohdennettua toimea, jotka rakentuvat kolmen pilarin ympärille: 1) tuodaan digitaaliset tuotteet ja palvelut paremmin kuluttajien ja yritysten saataville koko Euroopassa; 2) luodaan suotuisat ja tasapuoliset olosuhteet digitaaliverkoille ja innovatiivisille palveluille; 3) maksimoidaan digitaalitalouden kasvupotentiaali. Digitaaliset markkinat ovat ensisijainen painopiste myös kilpailupolitiikan alalla. Avoimet ja oikeudenmukaiset digitaaliset markkinat edistävät innovointia ja hyödyttävät sekä kuluttajia että yrityksiä. Digitaalisten sisämarkkinoiden on oltava paikka, jossa kaikki toimijat – niin pienet kuin suuretkin – voivat kehittää innovatiivisia tuotteita ja kilpailla omilla ansioillaan. Lisäksi kilpailupolitiikan avulla poistetaan sähköisen toiminnan esteitä, jotka rajoittavat internetyritysten ja aloittelevien yritysten sijoitusnäkymiä ja estävät yrityksiä, kansalaisia ja hallituksia hyödyntämästä täysimääräisesti digitaalisia välineitä. Vääristymättömän kilpailun varmistaminen internetissä: verkkokaupan ja innovoinnin esteiden poistaminen Digitaalitalouden nopea kehitys aiheuttaa monia haasteita poliittisille päättäjille, mutta se ei edellytä kilpailuoikeuden ja sen välineiden uudistamista: kilpailupolitiikan välineet mukautuvat nopeasti digitaalimarkkinoiden erityispiirteisiin. Verkkokauppaa koskeva alakohtainen tutkimus – markkinatuntemuksen syventäminen rajat ylittävien esteiden poistamiseksi Komissio käynnisti toukokuussa 2015 alakohtaisen tutkimuksen verkkokaupan kilpailunrajoituksista EU:ssa. Vuonna 2014 noin puolet kaikista EU:n kuluttajista teki ostoksia verkossa, mutta heistä vain 15 prosenttia teki verkko-ostoksia toisessa EU:n jäsenvaltiossa olevalta myyjältä. Tämän perusteella voidaan olettaa, että rajat ylittävälle verkkokaupalle on edelleen merkittäviä esteitä EU:ssa. Tutkimuksessa keskitytään erityisesti esteisiin, joita yritykset ovat mahdollisesti luoneet tavaroiden ja palvelujen rajat ylittävälle verkkokaupalle aloilla, joilla sähköinen kaupankäynti on laajinta, kuten elektroniikka, vaatteet ja jalkineet sekä digitaalinen sisältö. Alakohtainen tutkimus tukee toimia, joihin komissio ja EU:n kansalliset kilpailuviranomaiset ryhtyvät verkkokaupan rajoitusten vuoksi. Alakohtaisessa tutkimuksessa saadut tiedot auttavat tehostamaan kilpailulainsäädännön täytäntöönpanoa verkkokaupan alalla. Yksi kilpailusääntöjen täytäntöönpanon tärkeimmistä tavoitteista on kannustaa kaikkia alan toimijoita innovoimaan, riippumatta siitä, ovatko ne uusia yrityksiä tai määräävässä markkina-asemassa. Tavoitteena on varmistaa, että eurooppalaisten kuluttajien valittavana on mahdollisimman paljon innovatiivisia tuotteita. Esimerkiksi verkkohakupalvelujen markkinoilla komissio tutkii parhaillaan Googlen käytäntöjä. Euroopan komissio lähetti huhtikuussa Googlelle väitetiedoksiannon. Sen mukaan yhtiö on käyttänyt väärin määräävää markkina-asemaansa verkkohakupalvelujen markkinoilla Euroopan talousalueella suosimalla yleisillä hakutulossivuillaan järjestelmällisesti omaa hintavertailupalveluaan. Komissio on huolissaan siitä, että käyttäjien saamat hakutulokset eivät aina ole tehtyjen hakujen kannalta kaikkein tarkoituksenmukaisimpia. Komission alustavan näkemyksen mukaan Googlen toiminta rikkoo EU:n kilpailusääntöjä, koska se tukahduttaa kilpailun ja aiheuttaa sen vuoksi haittaa kuluttajille. Komissio on aiemmin esittänyt neljä Googlen toimintaa koskevaa huolenaihetta, ja edellä kuvattu väitetiedoksianto koskee ensimmäistä näistä huolenaiheista (hintavertailupalvelu). Komissio tutkii aktiivisesti Googlen toimintaa myös kolmesta muusta syystä: kilpailijoiden verkkosisällön kopiointi, yksinoikeuteen perustuva mainonta ja mainostajille asetetut perusteettomat rajoitukset. Hintavertailua käsittelevä väitetiedoksianto ei millään tavoin vaikuta kolmea muuta huolenaihetta koskevan komission tutkimuksen tulokseen. Toinen digitaalialan tutkimus koskee Amazonia. Komissio käynnisti kesäkuussa muodollisen tutkintamenettelyn, joka koskee joitakin Amazonin liiketoimintakäytäntöjä sähköisten kirjojen jakelussa. Erityisesti tutkimuksessa keskitytään lausekkeisiin, joiden tarkoituksena on ilmeisesti suojella Amazonia muiden sähköisten kirjojen jakelijoiden taholta tulevalta kilpailulta. Tällaisia lausekkeita ovat esimerkiksi ne, jotka antavat sille oikeuden saada tietoja kilpailijoille tarjotuista suotuisammista tai vaihtoehtoisista ehdoista ja/tai oikeuden ehtoihin, jotka ovat vähintään yhtä hyvät kuin sen kilpailijoille tarjotut ehdot. Komissio on huolissaan siitä, että tällaiset lausekkeet voivat heikentää tasapuolisia toimintaedellytyksiä ja mahdollisesti vähentää kilpailua markkinoilla kuluttajien vahingoksi. Tämä voi vaikeuttaa muiden sähköisten kirjojen jakelijoiden mahdollisuuksia kilpailla Amazonin kanssa kehittämällä uusia ja innovatiivisia tuotteita ja palveluja. Jos Amazon on todella toiminut näin, se olisi vastoin EU:n kilpailusääntöjä, joissa kielletään määräävän markkina-aseman väärinkäyttö ja kilpailua rajoittavat liiketavat. Komission tavoitteena on varmistaa terve kilpailu eri alustojen välillä ja se, että markkinatoimijat eivät käytä väärin asemaansa saadakseen sopimusehdot, jotka voivat estää innovointia markkinoilla. EU-kansalaisten saatavilla olevien tiedotusvälinevaihtoehtojen lisääminen Määrätietoinen ja nopea kilpailusääntöjen valvonta on keskeisessä asemassa puututtaessa kysymyksiin, jotka liittyvät digitaalitalouden uusiin ja nopeasti kehittyviin aloihin. Kuitenkin tehokkaan kilpailun varmistaminen perinteisimmillä markkinoilla, kuten televisiolähetystoiminnassa, on eurooppalaisille yhtä tärkeää. Komissio haluaa varmistaa, että kuluttajat voivat valita TV-jakeluyhtiöistä, jotka kilpailevat keskenään oikeudenmukaisin ja tasavertaisin ehdoin. Innovaatiokannustimien turvaaminen media-alalla Komissio hyväksyi helmikuussa 2015 EU:n sulautuma-asetuksen perusteella yrityskaupan, jossa Liberty Global ostaa osan belgialaisesta mediayhtiöstä De Vijver Media NV, jäljempänä ’De Vijver’. Hyväksynnän edellytyksenä oli, että tiettyjä sitoumuksia noudatetaan. Komission päätöstä edelsi perusteellinen tutkimus. Komissio oli huolissaan siitä, että De Vijver olisi kaupan jälkeen kieltäytynyt myöntämästä Liberty Globalin määräysvallassa olevan kaapeliyhtiön, Telenetin, kanssa kilpaileville TV-jakeluyhtiöille lisenssejä kanaviensa lähetysoikeuksiin. Sitoumukset poistivat nämä huolenaiheet, sillä niissä velvoitettiin De Vijver myöntämään lisenssejä kanaviensa (Vier ja Vijf ja muut tulevaisuudessa mahdollisesti lanseerattavat vastaavat kanavat) lähetysoikeuksiin Belgiassa toimiville TV-jakeluyhtiöille oikeudenmukaisin, kohtuullisin ja syrjimättömin ehdoin. Ilman näitä sitoumuksia liiketoimi olisi voinut merkitä kilpailun vähenemistä TV-jakelumarkkinoilla ja johtaa kuluttajien kannalta lopulta korkeampiin hintoihin ja innovaatioiden vähenemiseen.

Lisäksi komissio hyväksyi huhtikuussa ehdotetun yrityskaupan, jossa monikansallinen kaapeli- ja televiestintäyritys Altice hankkii portugalilaisen teleoperaattorin PT Portugal. Päätöksen edellytyksenä on Alticen sitoumus myydä kaksi tytäryhtiötään Portugalissa. PT Portugal on televiestintä- ja multimediaoperaattori, jolla on toimintaa kaikilla Portugalin televiestintäalan segmenteillä. Komissio oli huolissaan siitä, että sulautuma olisi alun perin ilmoitetussa muodossaan vähentänyt kilpailua useilla televiestintämarkkinoilla Portugalissa. Keskittymä olisi poistanut vahvan kilpailijan näiltä markkinoilta, ja tämä olisi saattanut johtaa korkeampiin hintoihin ja kilpailun vähenemiseen portugalilaisten kuluttajien kannalta. Näiden huolenaiheiden poistamiseksi Altice tarjoutui poistamaan omien toimintojensa ja PT Portugalin toimintojen väliset päällekkäisyydet myymällä portugalilaiset yrityksensä Cabovisão ja ONI. Komissio teki tiivistä yhteistyötä Portugalin kilpailuviranomaisen kanssa arvioidessaan ehdotettua liiketointa. Toinen tutkimus koskee maksutelevisiopalvelujen tarjoamista rajojen yli Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Irlannissa. Komissio lähetti heinäkuussa väitetiedoksiannon Sky UK:lle ja seuraaville kuudelle suurelle yhdysvaltalaiselle elokuvastudiolle: Disney, NBC Universal, Paramount Pictures, Sony, Twentieth Century Fox ja Warner Bros. Komission tammikuussa 2014 käynnistämässä tutkimuksessa havaittiin, että näiden kuuden elokuvastudion ja Sky UK:n välisissä lisenssisopimuksissa on lausekkeita, joiden mukaan Sky UK:n on estettävä lisenssialueensa (Yhdistynyt kuningaskunta ja Irlanti) ulkopuolisten kuluttajien pääsy elokuviin, jotka esitetään sen online-maksutelevisiopalveluissa ja satelliittimaksutelevisiopalveluissa. Lisäksi tiettyihin sopimuksiin sisältyy lausekkeita, joiden mukaan elokuvastudioiden on varmistettava, että niiden muiden televisioyhtiöiden kuin Sky UK:n kanssa tekemissä lisenssisopimuksissa estetään kyseisiä televisioyhtiöitä saattamasta maksutelevisiopalvelunsa saataville Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Irlannissa. Tämä tilanne vaikuttaa eurooppalaisiin kuluttajiin, jotka haluavat katsoa maksutelevisiokanavia valintansa mukaan, riippumatta siitä, missä he asuvat tai matkustavat EU:ssa. Komission alustava näkemys on, että ilman vakuuttavia perusteluja tällaiset lausekkeet olisivat vastoin EU:n sääntöjä, joissa kielletään kilpailua rajoittavat sopimukset. Innovatiivisten markkinoiden toiminnan parantaminen – mobiililaitteet Mobiililaitteet, kuten älypuhelimet ja tabletit, ovat nykyään osa jokapäiväistä elämää suurimmalle osalle Euroopan kansalaisista. Vuosi 2015 oli käännekohta matkaviestinnän käyttäjille Euroopassa: Euroopan parlamentti ja neuvosto hyväksyivät asetuksen (EU) 2015/2120, jolla lopetetaan verkkovierailumaksut EU:ssa 15. kesäkuuta 2017 alkaen. Kilpailusääntöjen täytäntöönpanon ja lainsäädännön tarkoituksena on suojella mobiililaitteiden alalla käytävää kilpailua jatkuvan innovoinnin varmistamiseksi eurooppalaisten kuluttajien eduksi. Käynnistettyään joulukuussa kaksi erillistä kilpailusääntöjen rikkomista koskevaa tutkimusta komissio lähetti kaksi väitetiedoksiantoa Qualcommille, joka on maailman suurin kulutuselektroniikassa käytettävien kantataajuuspiirisarjojen toimittaja. Kantataajuuspiirisarjat mahdollistavat älypuhelimien, tablettien ja muiden mobiililaajakaistalaitteiden viestintätoiminnot. Niitä käytetään sekä puheen että datan siirrossa. Komission alustava näkemys on, että yritys on käyttänyt väärin määräävää asemaansa 3G- (UMTS) ja 4G- (LTE) kantataajuuspiirisarjojen maailmanlaajuisilla markkinoilla, ja siten rikkonut EU:n kilpailusääntöjä. Ensimmäisessä tutkimuksessa selvitetään, onko Qualcomm käyttänyt väärin määräävää markkina-asemaansa tarjoamalla taloudellisia kannustimia merkittävälle älypuhelinten ja tablettien valmistajalle sillä ehdolla, että se käyttää yksinomaan Qualcommin kantataajuuspiirisarjoja älypuhelimissaan ja tableteissaan. Tällainen toiminta olisi vähentänyt valmistajan kannustimia hankkia piirisarjoja Qualcommin kilpailijoilta sekä vahingoittanut kilpailua ja innovointia UMTS- ja LTE-kantataajuuspiirisarjojen markkinoilla. Toisessa tutkimuksessa tarkastellaan, onko Qualcomm harjoittanut saalistushinnoittelua veloittamalla kustannuksia alhaisempia hintoja pakottaakseen kilpailijansa markkinoilta. Laitteistojen toimitusmarkkinat ovat kuitenkin vain kolikon toinen puoli – kilpailu ei saa vääristyä myöskään älypuhelimissa ja tableteissa käytettävien ohjelmistojen markkinoilla. Älypuhelimissa, tableteissa ja muissa mobiililaitteissa käytettävät sovellukset ja palvelut perustuvat laitteen käyttöjärjestelmään. Googlen Androidista on tullut Euroopan talousalueella johtava älypuhelinten käyttöjärjestelmä siinä määrin, että Androidia käytetään nykyään useimmissa mobiililaitteissa Euroopassa. Komissio aloitti huhtikuussa muodollisen menettelyn Googlea vastaan tutkiakseen, oliko yrityksen Android-toiminta rikkonut EU:n kilpailusääntöjä. Android-mobiilialusta on avoimen lähdekoodin käyttöjärjestelmä, jota kehittää pääasiassa Google. Periaatteessa kuka tahansa voi vapaasti käyttää Androidia ja kehittää sitä edelleen. Kuitenkin useimmat älypuhelinten ja tablettien valmistajat käyttävät Android-mobiilialustaa yhdistettynä Googlen eri valmistajakohtaisiin sovelluksiin ja palveluihin, ja sen vuoksi niiden on tehtävä tiettyjä sopimuksia Googlen kanssa. Komissio arvioi, onko Google laittomasti estänyt kilpailevien mobiilialustojen, mobiilisovellusten ja mobiilipalvelujen kehittämisen ja pääsyn Euroopan talousalueen markkinoille tekemällä kilpailunvastaisia sopimuksia ja/tai käyttämällä väärin mahdollista määräävää asemaa. Tämä tutkimus on erillään komission tutkimuksesta, joka koskee Googlen toimintaa internethakujen alalla. Tehokas yrityskeskittymien valvonta televiestintäalan investointien turvaamiseksi Televiestintäalan tehokas kilpailu on keskeinen tekijä, joka vauhdittaa investointeja ja parempien tulosten saavuttamista markkinoilla kuluttajien ja yritysten hyväksi. Kilpailu on liikkeellepaneva voima, joka houkuttelee investointeja eurooppalaisten tarpeita vastaavien nopeiden laajakaistaverkkojen kehittämiseksi. Kuluttajat eivät hyödy investoinneista sellaisenaan, vaan ne hyötyvät investointien vaikutuksesta kilpailutekijöihin, joita ovat esimerkiksi valinnanvara, laatu ja hinta. Kilpailusääntöjen täytäntöönpanon avulla televiestintämarkkinat pidetään avoimina ja varmistetaan kilpailu niillä. Lisäksi kilpailusääntöjen täytäntöönpano on edelleen keskeinen väline pyrittäessä torjumaan markkinoiden pirstoutumista EU:ssa.Kilpailupolitiikka myös täydentää televiestinnän sääntelykehyksen tarkastelua, joka on yksi digitaalisten sisämarkkinoiden strategian tärkeimmistä toimenpiteistä. Lisäksi tämän alan yrityskeskittymien valvonnalla on ratkaiseva merkitys, sillä sen yhteydessä arvioidaan, johtaisiko ehdotettu sulautuma investointien lisäämiseen kuluttajien hyödyksi esimerkiksi parantamalla verkon kattavuutta. Komissio hyväksyi toukokuussa EU:n sulautuma-asetuksen perusteella ehdotetun yrityskaupan, jossa ranskalainen Orange SA hankkii kilpailijansa Jazztelin, joka on Yhdistyneessä kuningaskunnassa rekisteröity mutta ensi sijassa Espanjassa toimiva telealan yritys. Hyväksynnän ehtona oli, että Orange panee täysimääräisesti täytäntöön joukon sitoumuksia, joilla varmistetaan tehokas kilpailu kiinteän verkon internetyhteyspalvelujen markkinoilla liiketoimen jälkeen. Komissio oli huolissaan siitä, että yrityskauppa olisi alun perin ilmoitetussa muodossaan voinut johtaa kuluttajille Espanjassa tarjottujen kiinteän verkon internetyhteyspalvelujen hintojen nousuun. Näiden huolenaiheiden poistamiseksi Orange toimitti sitoumuksia, joilla varmistetaan, että uusi toimija voi tulla kiinteän verkon internetyhteyspalvelujen vähittäismarkkinoille ja kilpailla yhtä vahvasti kuin Orange ja Jazztel. Sitoumukset poistavat komission alustavat huolenaiheet. Komissio on myös käynnistänyt kaksi perusteellista tutkimusta televiestintäalan sulautumista. Ensinnäkin se tutkii ehdotettua yrityskauppaa, jossa Hutchison ostaa Telefónica UK:n, arvioidakseen, haittaisiko kyseinen liiketoimi kilpailua. Komissio on huolissaan siitä, että liiketoimi saattaisi johtaa Yhdistyneessä kuningaskunnassa asiakkaille tarjottavien matkaviestinpalvelujen korkeampiin hintoihin, supistaa valinnanvaraa ja vähentää innovointia. Komissio on lisäksi toteuttanut perusteellisen tutkimuksen, joka koskee Liberty Globalin hanketta ostaa BASE Belgium, varmistaakseen, että belgialaiset kuluttajat eivät ehdotetun liiketoimen vuoksi joudu kärsimään korkeammista hinnoista ja pienemmästä valikoimasta. Lisäksi komissio tarkasteli tanskalaisten yritysten Telenor ja TeliaSonera ehdotettua sulautumista. Komissio oli huolissaan siitä, että sulautuma olisi luonut Tanskan suurimman matkaviestintäoperaattorin ja johtanut erittäin keskittyneeseen markkinarakenteeseen. Tämä johdosta asiakashinnat olisivat nousseet ja investointikannustimet vähentyneet. Osapuolet luopuivat liiketoimesta syyskuussa 2015 sen jälkeen, kun ne olivat toimittaneet kaksi versiota sitoumuksista, jotka eivät kuitenkaan näyttäneet riittävän korjaamaan kilpailuongelmia. IV. Yhdennetyn ja ympäristöystävällisen Euroopan energiaunionin luominen

Energiaunionin luominen on suuri askel kohti yhdennettyjä, yhteenliitettyjä ja kestäviä energiamarkkinoita, joista on hyötyä kuluttajille, yrityksille ja ympäristölle. Yritysten ja kotitalouksien, jotka ovat energiaunionin ytimessä, olisi voitava maksaa kohtuullisia ja kilpailukykyisiä hintoja. Samaan aikaan EU:n energiapolitiikka perustuu kolmeen pilariin, jotka ovat kestävyys, kilpailukyky ja toimitusvarmuus. Kunnianhimoista ilmastopolitiikkaa ajavan vahvan energiaunionin luominen edellyttää Euroopan energiajärjestelmän perusteellista muuttamista. Komissio aloitti tämän ensisijaisen tavoitteen toteuttamisen vuonna 2015. Komissio julkisti helmikuussa joustavaa energiaunionia ja tulevaisuuteen suuntautuvaa ilmastonmuutospolitiikkaa koskevan puitestrategiansa. Puitestrategiassa esitellään viiteen toisiinsa liittyvään toimintalohkoon (’energiaturvallisuus, solidaarisuus ja luottamus’, ’täysin yhdennetyt eurooppalaiset energiamarkkinat’, ’kysyntää hillitsevä energiatehokkuus’, ’vähähiilinen talous’ sekä ’tutkimus, innovointi ja kilpailukyky’) jaoteltuna energiaunionin tavoitteet sekä toimenpiteet, jotka komissio aikoo toteuttaa niiden saavuttamiseksi. EU:n on luovuttava fossiilisia polttoaineita käyttävästä taloudesta, joka on riippuvainen vanhasta teknologiasta ja vanhentuneista liiketoimintamalleista. On siirryttävä pois nykyisestä hajanaisesta järjestelmästä, jolle ominaisia piirteitä ovat kansallisten toimintalinjojen koordinoimattomuus, markkinaesteet ja energian suhteen eristyksissä olevat alueet. On myös tärkeää lisätä kuluttajien vaikutusmahdollisuuksia antamalla heille tietoa ja valinnanvaraa. Energiamarkkinoiden yhdentäminen on energiaunionin keskeisenä tavoitteena. Kaasun ja sähkön virtaaminen vapaasti EU:n alueella olisi taloudellisesti kestävämpää, ympäristöystävällisempää ja sosiaalisesti osallistavampaa. Kilpailusääntöjen täytäntöönpanotoimet, joilla varmistetaan varma, kohtuuhintainen ja kestävä energiansaanti Kilpailusääntöjen täytäntöönpano edistää merkittävästi markkinoiden yhdentymistä energiaunionissa, koska sillä puututaan markkinoiden vääristymiin, jotka ovat seurausta määräävässä asemassa olevien markkinatoimijoiden käyttäytymisestä. Gazpromin toimintaa Keski- ja Itä-Euroopassa koskeva tutkimus on hyvä esimerkki tästä. Sen varmistaminen, että määräävässä asemassa olevat kaasuntoimittajat noudattavat sääntöjä – Gazprom-tutkimus Komissio lähetti huhtikuussa Gazpromille väitetiedoksiannon, jonka mukaan jotkin sen liiketoimintatavat voivat merkitä määräävän markkina-aseman väärinkäyttöä Keski- ja Itä-Euroopan kaasumarkkinoilla EU:n kilpailusääntöjen vastaisesti. Kaasu on välttämätön perushyödyke useimpien EU:n kansalaisten jokapäiväisessä elämässä, ja komissio arvioi alustavasti, että Gazprom saattaa estää kilpailua kaasun toimitusmarkkinoilla kahdeksassa Keski- ja Itä-Euroopan jäsenvaltiossa (Bulgaria, Latvia, Liettua, Puola, Slovakia, Tšekin tasavalta, Unkari ja Viro). Gazpromilla on määräävä markkina-asema maakaasun toimittajana näissä maissa. Sen markkinaosuus on niistä useimmissa selvästi yli 50 prosenttia, joissakin tapauksissa jopa 100 prosenttia. Gazpromin toimintaa koskevan tutkinnan perusteella komissio arvioi alustavasti, että Gazprom saattaa rikkoa EU:n kilpailusääntöjä noudattamalla strategiaa, jolla se pyrkii jakamaan Keski- ja Itä-Euroopan kaasumarkkinat muun muassa heikentämällä asiakkaidensa mahdollisuuksia myydä kaasua edelleen muihin EU-maihin. Tämän seurauksena Gazprom on mahdollisesti pystynyt veloittamaan kohtuuttomia hintoja joissakin jäsenvaltioissa. Lisäksi komissio epäilee, että Gazprom on hyödyntänyt määräävää markkina-asemaansa asettamalla kaasuntoimitusten ehdoksi tukkukauppiaiden sitoumuksen käyttää tietynlaista kaasunsiirtoinfrastruktuuria. Kilpailusääntöjen noudattamisen valvonta tukee energian sisämarkkinoiden luomista muun muassa purkamalla kilpailunvastaisia markkinoiden jakamista koskevia sopimuksia ja pitämällä infrastruktuurin avoimena. Pääsy infrastruktuuriin on tärkeää markkinoiden sulkemisen estämiseksi ja investointikannustimien säilyttämiseksi. Tällä alalla toteutettuihin merkittäviin toimiin kuuluu maaliskuussa lähetetty väitetiedoksianto Bulgarian Energy Holding -yritykselle (BEH), sen kaasuntoimitusalan tytäryhtiölle Bulgargazille ja kaasuinfrastruktuurialan tytäryhtiölle Bulgartransgazille. BEH on vakiintunut valtion omistama energiayhtiö Bulgariassa. Se on vertikaalisesti integroitunut, mikä tarkoittaa sitä, että BEH toimittaa kaasun kun taas Bulgarian kotimaan siirtoverkko, ainoa kaasun varastointilaitos Bulgariassa ja Bulgariaan tulevan tärkeimmän kaasun tuontiputken kapasiteetti ovat sen tytäryhtiöiden omistuksessa tai määräysvallassa. Komissio epäilee, että BEH ja sen tytäryhtiöt saattavat käyttää väärin määräävää markkina-asemaansa Bulgarian kaasumarkkinoilla estämällä kilpailijoita pääsemästä infrastruktuuriin, jota ne tarvitsevat voidakseen kilpailla menestyksekkäästi maan kaasuntoimitusmarkkinoilla. Tällainen toiminta olisi vastoin EU:n kilpailusääntöjä ja johtaisi kilpailun vähenemiseen markkinoilla ja huonompaan markkinatilanteeseen kuluttajien kannalta. Komissio on tutkinut erikseen myös BEH:n toimintaa sääntelemättömillä sähkön tukkumarkkinoilla Bulgariassa. Komissio epäili, että BEH oli asettanut keinotekoisia esteitä kansallisten markkinoiden välille. Erityisesti BEH oli myynyt sähköä myyjille käyttäen sopimuksia, joissa kielletään myyjiä jälleenmyymästä sähköä Bulgarian ulkopuolelle. Komission havaitsemien kilpailuongelmien poistamiseksi BEH tarjoutui perustamaan Bulgariaan riippumattoman sähköpörssin, jonka välityksellä sähköllä voidaan käydä kauppaa nimettömästi ilman mahdollisuutta tarkastaa, minne se jälleenmyydään. Komissio teki 10. joulukuuta 2015 BEH:n ehdottamista sitoumuksista oikeudellisesti sitovia. Valtiontukien valvonnalla varmistetaan ympäristöystävälliset ja ilmastonmuutosta paremmin kestävät energiamarkkinat ilman aiheetonta kilpailun vääristymistä Vihreään talouteen siirtymisen helpottamiseksi kilpailupolitiikassa keskitytään myös varmistamaan, että markkinat toimivat moitteettomasti ja että julkinen tuki – mukaan lukien tuki, jolla helpotetaan siirtymistä uusiutuviin energialähteisiin – ei aiheuta epätasapainoa. Komissio edistää ympäristönsuojelu- ja energia-alan valtiontukea koskevilla suuntaviivoillaan uusiutuvien energialähteiden integrointia markkinoille kilpailun vääristymisen välttämiseksi. Vuodesta 2016 alkaen uusiutuvia energialähteitä käyttävien sähköntuottajien on myytävä tuottamansa sähkö suoraan markkinoilla. Julkista tukea voidaan myöntää vain markkinahinnan lisäksi maksettavana preemiona. Lisäksi vuodesta 2017 alkaen jäsenvaltioiden on myönnettävä toimintatuki tarjouskilpailumenettelyssä. Lisäksi suuntaviivat on suunniteltu niin, että niillä voidaan edistää innovatiivisten vähähiilisten energiateknologioiden markkinoille tuloa, sillä niissä sallitaan valtiontuen myöntäminen tapauksissa, joissa esiintyy markkinahäiriöitä. Suuntaviivoissa myös kannustetaan EU:n jäsenvaltioita tekemään keskenään yhteistyötä ja ottamaan huomioon sähkön toimittaminen muista jäsenvaltioista. Lisäksi valtiontuen valvonnalla arvioidaan kansallisia toimenpiteitä, joilla varmistetaan sähkön toimitukset (ns. kapasiteettimekanismit), ja autetaan näin luomaan yhteenliitetyt, yhdennetyt ja varmat eurooppalaiset energiamarkkinat. Kapasiteettimekanismeja koskeva alakohtainen tutkimus – energiaunionin tavoitteiden saavuttaminen Komissio käynnisti huhtikuussa valtiontuen toimialatutkinnan kerätäkseen tietoja olemassa olevista tai suunnitelluista kapasiteettimekanismeista, eli jäsenvaltioiden toteuttamista toimenpiteistä sen varmistamiseksi, että sähkön kysyntä ja tarjonta vastaavat toisiaan keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. Toimialatutkinnassa pyritään tarkastelemaan erityisesti sitä, varmistavatko tällaiset toimenpiteet sähkön toimitusvarmuuden vääristämättä sähkön toimittajien välistä kilpailua tai haittaamatta rajat ylittävää kauppaa. Tämä toimialatutkinta on ensimmäinen EU:n valtiontukisääntöjen mukainen tutkinta. Se kattaa edustavan otoksen sellaisia jäsenvaltioita, joissa on jo käytössä tai suunnitteilla kapasiteettimekanismeja. Nämä valtiot ovat Belgia, Espanja, Irlanti, Italia, Kroatia, Portugali, Puola, Ranska, Ruotsi, Saksa ja Tanska. Vaikka hallituksilla on oikeutettu etu varmistaa, että sähkönjakelu riittää estämään sähkökatkokset, kilpailupolitiikalla olisi varmistettava, että julkiset toimenpiteet tukevat investointeja sähkönjakeluun, ovat sopusoinnussa niiden välineiden kanssa, joilla pyritään edistämään hiilestä irtautumista, ja eivät suosi aiheettomasti tiettyjä tuottajia tai teknologioita.

Euroopan säilyttäminen houkuttelevana investointikohteena – yrityskeskittymien valvonta energia-alalla Verkkotoimialoilla, kuten energia-alalla, on tärkeää estää sellaisten markkinarakenteiden luominen, jotka voisivat estää tehokasta kilpailua, mikä puolestaan vähentää kannustimia investoida ja innovoida. EU:n yrityskeskittymien valvonta on edelleen tehokas väline EU:n energiamarkkinoiden avoimuuden säilyttämiseksi ja sen varmistamiseksi, että investoinnit johtavat parempiin markkinatuloksiin EU:n yritysten ja kotitalouksien kannalta. Komissio hyväksyi EU:n sulautuma-asetuksen nojalla perusteellisen tutkimuksen jälkeen ja erittäin tiiviissä yhteistyössä Yhdysvaltain oikeusministeriön kilpailuyksikön kanssa ehdotetun yrityskaupan, jolla yhdysvaltalainen General Electric (GE) ostaa ranskalaisen Alstomin energia-alan toiminnot. Kauppa on hyvä esimerkki siitä, miten EU:n teknologia voi menestyä ja houkutella ulkomaisia sijoituksia. Hyväksynnän edellytyksenä on Alstomin raskaisiin kaasuturbiineihin liittyvän liiketoiminnan keskeisten osien myynti italialaiselle yritykselle Ansaldo. Raskaita kaasuturbiineja käytetään pääasiassa kaasulla toimivissa voimalaitoksissa. Komissio oli huolissaan siitä, että yrityskauppa olisi poistanut yhden GE:n tärkeimmistä maailmanlaajuisista kilpailijoista raskaiden kaasuturbiinien markkinoilla, joilla GE on maailman suurin valmistaja ja Alstom yksi tärkeimmistä maailmanlaajuisista toimijoista. Tämä olisi vähentänyt innovointia ja nostanut hintoja. GE:n tarjoamat sitoumukset poistavat nämä huolenaiheet. Lisäksi kehittynyt teknologia raskaiden kaasuturbiinien alalla on erityisen tärkeää ilmastonmuutosta koskevien tavoitteiden saavuttamiseksi ja EU:n energiahuollon uudistamiseksi.



V.Kohti syvempiä ja oikeudenmukaisempia EU:n sisämarkkinoita Globalisaation lisääntyessä syvemmät ja oikeudenmukaisemmat sisämarkkinat ovat keskeinen voimavara kasvua ja työllisyyttä edistävän vahvemman talouden luomiseksi EU:ssa. Tämän vuoksi sisämarkkinoiden yhdentymisen edistäminen säilyy etusijalla komission asialistalla. Komission tavoitteena on avata uusia mahdollisuuksia kansalaisille ja yrityksille sallimalla ihmisten, tavaroiden, palveluiden ja pääoman vapaampi liikkuminen sisämarkkinoilla. Verotuksen avoimuuden lisääminen ja tasapuolisen verorasituksen varmistaminen kaikille Täysin toimivat sisämarkkinat edellyttävät, että kaikki markkinatoimijat – niin suuret kuin pienet ja paikallisesti tai maailmanlaajuisesti toimivat – maksavat osuutensa veroista. Sen vuoksi taistelu veronkiertoa ja veropetoksia vastaan on yksi Junckerin komission ensisijaisista tavoitteista ja yksi tärkeimmistä aloitteista, joilla edistetään EU:n sisämarkkinoiden päätökseen saattamista. Maaliskuussa komissio esitteli verotuksen avoimuutta käsittelevän toimenpidepaketin, jolla pyritään varmistamaan, että jäsenvaltioilla on käytettävissään tarvittavat tiedot, joiden avulla ne voivat suojella veropohjiaan ja kohdentaa toimenpiteitä tehokkaasti yrityksiin, jotka yrittävät välttyä maksamasta niille kuuluvaa osuutta veroista. Kesäkuussa paketin jatkoksi annettiin komission toimintasuunnitelma oikeudenmukaista ja tehokasta verotusta varten. Toimintasuunnitelmassa esitetään joukko aloitteita, joilla torjutaan veronkiertoa, turvataan kestävät verotulot ja vahvistetaan sisämarkkinoita yritysten näkökulmasta. Yhdessä näillä toimenpiteillä voidaan merkittävästi parantaa yritysten verotusympäristöä EU:ssa luomalla siitä oikeudenmukaisempi, tehokkaampi ja paremmin kasvua edistävä. Kilpailupolitiikka on keskeisessä asemassa vastattaessa tähän haasteeseen. Kesäkuussa 2014 käynnistettyjen perusteellisten tutkimusten jälkeen komissio päätteli, että Luxemburg ja Alankomaat ovat myöntäneet valikoivia veroetuuksia (jotka ovat EU:n valtiontukisääntöjen vastaisia) Fiat Finance and Tradelle ja Starbucksille. Kummankin yrityksen tapauksessa kansallisten veroviranomaisten päätöksellä alennettiin keinotekoisesti yrityksen maksamaa veroa. EU:n valtiontukisääntöjen mukaan veropäätöksissä ei saa käyttää monimutkaisia menetelmiä, joilla asetetaan siirtohinnat ilman taloudellisia perusteita ja joilla siirretään voittoja perusteettomasti yrityksen maksamien verojen alentamiseksi. Tällaiset toimintatavat antaisivat kyseiselle yritykselle kohtuuttoman kilpailuedun verrattuna muihin yrityksiin (yleensä pk-yrityksiä), koska muita yrityksiä verotetaan niiden todellisten voittojen perusteella ja ne maksavat käyttämistään tavaroista ja palveluista markkinahinnat. Epäoikeudenmukaisiin veroetuihin puuttuminen – Starbucksia ja Fiat Finance & Tradea koskevat päätökset Veropäätökset sinällään ovat täysin laillisia. Starbucksia ja Fiat Finance & Tradea koskevissa asioissa tutkimuksen kohteena olevissa veropäätöksissä kuitenkin käytettiin keinotekoisia ja monimutkaisia menetelmiä yritysten verotettavien voittojen määrittämiseksi. Näillä menetelmillä asetettiin Fiat- ja Starbucks-konserneihin kuuluvien yritysten välillä myytäville tavaroille ja palveluille hinnat (ns. siirtohinnat), jotka eivät vastanneet markkinaehtoja eivätkä sen vuoksi heijastaneet taloudellista todellisuutta. EU:n valtiontukisäännöt edellyttävät, että sisämarkkinoille soveltumaton valtiontuki peritään takaisin, jotta voidaan vähentää tuen aiheuttamaa kilpailun vääristymistä. Komissio määritti näissä kahdessa päätöksessään menetelmän, jolla lasketaan Fiatin ja Starbucksin saaman aiheettoman kilpailuedun arvo eli niiden summien välinen erotus, jotka yritys maksoi ja jotka sen olisi pitänyt maksaa ilman veropäätöstä. Tämä määrä on 20–30 miljoonaa euroa sekä Fiatin että Starbucksin tapauksessa. Luxemburgin ja Alankomaiden veroviranomaiset määrittävät takaisinperittävän veron tarkan määrän komission päätöksissä vahvistetun menetelmän perusteella. Lisäksi yritykset eivät enää hyödy näillä veropäätöksillä myönnetystä edullisesta verokohtelusta. Joulukuussa komissio käynnisti muodollisen tutkimuksen McDonald’sin verokohtelusta Luxemburgissa. Komission alustava näkemys on, että Luxemburgin veroviranomaisten veropäätöksessä on voitu valikoivasti poiketa Luxemburgin kansallisen verolainsäädännön ja kaksinkertaisen verotuksen estämiseksi tehdyn Luxemburgin ja Yhdysvaltojen sopimuksen säännöksistä myöntämällä McDonald’sille etu, joka ei ole muiden siihen rinnastettavassa tosiasiallisessa ja oikeudellisessa tilanteessa olevien yritysten saatavilla. Komissio esitti myös huolensa siitä, että Applea Irlannissa ja Amazonia Luxemburgissa koskeviin veropäätöksiin voi sisältyä valtiontukeen liittyviä ongelmia. Ylisuuriin voittoihin sovellettavasta Belgian veropäätösjärjestelmästä käynnistettiin uusi perusteellinen tutkimus helmikuussa 2015. Komissio antoi 11. tammikuuta 2016 kielteisen päätöksen, johon sisältyi takaisinperintämääräys. Päätöksessä todettiin, että valikoivat veroetuudet, joita Belgia on myöntänyt ylisuurten voittojen verojärjestelmänsä puitteissa, ovat EU:n valtiontukisääntöjen vastaisia, ja ne määrättiin palautettaviksi. Komissio jatkaa veropäätöskäytäntöjen tutkimista kaikissa EU:n jäsenvaltioissa. EU:n kansallisille kilpailuviranomaisille paremmat valmiudet valvoa kilpailusääntöjen noudattamista Olennainen seikka luotaessa aidosti tasapuoliset toimintaedellytykset yrityksille kaikkialla sisämarkkinoilla on sen varmistaminen, että yritykset voivat luottaa EU:n kilpailusääntöjen yhdenmukaiseen soveltamiseen riippumatta siitä, missä jäsenvaltiossa ne toimivat. Tässä yhteydessä kansallisten kilpailuviranomaisten rooli on ratkaisevan tärkeä. Asetuksen N:o 1/2003 voimaantulo vuonna 2004 muutti kilpailusääntöjen täytäntöönpanoympäristöä, sillä kansalliset kilpailuviranomaiset ja tuomioistuimet saivat komission rinnalla keskeisen roolin EU:n kilpailusääntöjen noudattamisen valvonnassa. EU:n kilpailusääntöjä sovelletaan nyt sellaisessa mittakaavassa, jota komissio ei olisi voinut koskaan saavuttaa yksin. Niiden soveltaminen on myös perusteellisempaa ja tehokkaampaa kuin muutoin olisi ollut mahdollista. Komission vuonna 2014 antamassa tiedonannossa asetuksen (EY) N:o 1/2003 kymmenestä soveltamisvuodesta esitettiin useita konkreettisia toimia, joilla edistetään kansallisten kilpailuviranomaisten täytäntöönpanovaltuuksia ja lähennetään kansallisia järjestelmiä. Komissio pohtii nyt sitä, onko kansallisten kilpailuviranomaisten käytettävissä olevia välineitä mahdollista parantaa edelleen. Komissio käynnisti marraskuussa 2015 julkisen kuulemisen, jossa yleisöä ja sidosryhmiä pyydettiin kertomaan kokemuksistaan ja antamaan palautetta mahdollisesta EU:n lainsäädännöstä, jolla vahvistettaisiin entisestään kansallisten kilpailuviranomaisten välineitä kilpailusääntöjen noudattamisen valvomiseksi ja seuraamusten määräämiseksi. Kartelleja purkamalla uusia mahdollisuuksia EU:n kuluttajille

Sisämarkkinoiden pitäminen oikeudenmukaisina, läpinäkyvinä ja avoimina on hyvä asia EU:n yritysten ja jäsenvaltioiden talouksien kannalta, mutta ennen kaikkea se on tärkeää Euroopan kansalaisille. Hyvä esimerkki tästä on komission kartellien vastainen toiminta. Hyvin toimivilla sisämarkkinoilla yrityksiä kannustetaan olemaan tehokkaampia ja innovoivampia kuin kilpailijansa. Tämä hyödyttää viime kädessä EU:n kuluttajia parempien tuotteiden ja alhaisempien hintojen muodossa. Kartellit aiheuttavat haittaa kuluttajille ja koko taloudelle, kun yritykset sopivat hinnoista sen sijaan, että antaisivat markkinoiden määrätä ne. Komissio määräsi kesäkuussa kahdeksalle elintarvikkeiden vähittäispakkausten valmistajalle ja kahdelle jakelijalle yhteensä 115 miljoonan euron sakot, koska ne olivat osallistuneet vähintään yhteen viidestä eri kartellista. Nämä kahdeksan valmistajaa olivat suomalainen Huhtamäki, ranskalaiset Nespak ja Vitembal, saksalainen Silver Plastics, italialaiset Coopbox, Magic Pack ja Sirap-Gema sekä brittiläinen Linpac. Jakelijat olivat portugalilainen Ovarpack ja brittiläinen Propack. Yritykset sopivat polystyreenivaahdosta tai polypropeenista valmistettujen pakkausalustojen hinnoista ja jakoivat asiakkaat keskenään sen sijaan, että olisivat kilpailleet reilusti. Tämä EU:n kilpailusääntöjen vastainen toiminta vaikutti miljooniin elintarvikkeita ostaviin kuluttajiin. Polystyreenivaahdosta ja polypropeenista valmistettuja pakkausalustoja käytetään vähittäismyymälöissä ja supermarketeissa myytävien elintarvikkeiden, kuten juuston, lihan, kalan ja leivonnaisten, pakkaamiseen. Komissio määräsi myös kahdeksalle optisten levyasemien toimittajalle yhteensä 116 miljoonan euron sakot sen vuoksi, että ne olivat koordinoineet käyttäytymisensä kahden tietokonevalmistajan, Dellin ja Hewlett Packardin, järjestämissä tarjouskilpailuissa. Toimittajat, joille määrättiin sakkoja, olivat Philips, Lite-on, niiden yhteisyritys Philips & Lite-On Digital Solutions, HitachiLG Data Storage, Toshiba Samsung Storage Technology, Sony, Sony Optiarc ja Quanta Storage. Vaikka kartellin yhteydenpito tapahtui Euroopan talousalueen (ETA) ulkopuolella, sopimukset pantiin täytäntöön maailmanlaajuisesti, myös Euroopan talousalueella. Optisia levyasemia käytetään esimerkiksi henkilökohtaisissa tietokoneissa, CD- ja DVD-soittimissa ja pelikonsoleissa optisten levyjen, kuten CD-, DVD- ja Blu-ray-levyjen, lukemiseksi tai tietojen tallentamiseksi niille. Kartelli koski pöytätietokoneissa ja kannettavissa tietokoneissa käytettäviä optisia levyasemia. Kilpailun säilyttäminen tämäntyyppisillä markkinoilla on erityisen tärkeää, jotta voidaan taata kohtuulliset hinnat nykypäivän kuluttajille sekä innovatiiviset tuotteet kuluttajille tulevaisuudessa. Kartellien purkaminen on kuin piiloveron poistaminen, jota miljoonat hyväuskoiset kuluttajat Euroopassa joutuivat maksamaan. Lisäksi kartellit poistavat yritysten kannustimet innovointiin ja haittaavat siten vakavasti EU:n dynaamisuutta ja tulevaa kasvua. Rahoituspalvelumarkkinoiden toimivuuden parantaminen – kilpailupolitiikan kehitys rahoitus- ja maksualalla Komissio antoi myös päätöksen kartellista rahoitusalalla, joka on yksi komission painopistealueista oikeudenmukaisempien ja yhdentyneempien sisämarkkinoiden aikaansaamiseksi. Helmikuussa komissio määräsi brittiläiselle välittäjälle ICAP:lle noin 15 miljoonan euron sakon EU:n kilpailusääntöjen rikkomisesta osallistumalla useisiin kartelleihin jenimääräisten korkojohdannaisten alalla. Joulukuussa 2013 useille suurille pankeille määrättiin sovintopäätöksen antamisen jälkeen sakkoja. Jenimääräisiä korkojohdannaisia koskeva tutkimus on vain yksi esimerkki komission pyrkimyksistä torjua kilpailunvastaisia käytäntöjä rahoitusmarkkinoilla. Maksuala on toinen hyvä esimerkki. Komissio lähetti heinäkuussa 2015 väitetiedoksiannon MasterCardille, koska sen väitettiin nostaneen korttimaksujen kustannuksia, mistä aiheutuu haittaa EU:n kuluttajille ja vähittäiskauppiaille. Korttimaksuilla on keskeinen merkitys sisämarkkinoilla. Korteilla maksetaan ostoksia kotimaassa, ulkomailla ja verkossa. Eurooppalaiset kuluttajat ja yritykset suorittavat joka vuosi yli 40 prosenttia muista kuin käteismaksuistaan käyttämällä maksukorttia. Väitetiedoksiannossa esitetään komission alustava näkemys, jonka mukaan MasterCardin säännöt estävät pankkeja tarjoamasta alempia siirtohintoja vähittäismyyjille toisessa Euroopan talousalueen maassa, jossa siirtohinnat voivat olla korkeammat. Tämän vuoksi vähittäiskauppiaat eivät voi hyötyä muualla tarjolla olevista alhaisemmista hinnoista, mikä puolestaan voi rajoittaa pankkien välistä rajat ylittävää kilpailua EU:n kilpailusääntöjen vastaisesti. Väitetiedoksiannossa väitetään myös, että MasterCardin siirtohinnat, joita veloitetaan muualla maailmassa myönnettyjen MasterCard-korttien käytöstä EU:ssa, ovat EU:n kilpailusääntöjen vastaisia. Näiden siirtohintojen vuoksi tällaisten tapahtumien käsittelystä veloitetaan keinotekoisesti korkea vähimmäishinta. Yksi tutkimuksessa käsiteltävistä kahdesta ongelmasta koskee alueiden välisiä liiketoimia, jotka eivät kuulu huhtikuussa 2015 annetun siirtohinta-asetuksen soveltamisalaan. Asetus perustuu lähes kymmenen vuoden ajalta kertyneeseen kokemukseen maksualan kilpailulainsäädännön soveltamisesta. Siinä asetetaan EU:ssa myönnettyjen ja käytettyjen maksukorttien siirtohinnoille enimmäistasot, mikä hyödyttää kuluttajia ja yrityksiä ja edistää kasvua ja innovointia. Koska kortit ovat laajimmin käytetty menetelmä verkkomaksuissa, asetus on merkittävä myös digitaalisten sisämarkkinoiden toteuttamisen kannalta. Valtiontukisäännöt pankkialalla – talouden elpymisen tukeminen ja kilpailun vääristymisen minimointi Pankkialalla valtiontukien valvonnalla jatkettiin kilpailun vääristymisen rajoittamista ja yhtäläisten toimintaedellytysten varmistamista samalla kun veronmaksajien rahojen käyttö supistettiin välttämättömään vähimmäismäärään. Lisäksi tammikuussa 2015 tuli voimaan pankkien elvytys- ja kriisinratkaisudirektiivi, jossa vahvistetaan pankkien ja suurten sijoituspalveluyritysten kriisinratkaisua kaikissa jäsenvaltioissa koskevat säännöt. Komissiolle 1. tammikuuta 2015 jälkeen ilmoitettu valtiontuki ongelmapankeille voidaan myöntää ainoastaan, jos pankki on asetettu kriisinratkaisuun pankkien elvytys- ja kriisinratkaisudirektiivin säännösten ja EU:n valtiontukisääntöjen mukaisesti. Marraskuussa komissio katsoi, että Banca delle Marchen, Banca Popolare dell’Etruria e del Lazion, Cassa di Risparmio di Ferraran ja Cassa di Risparmio della Provincia di Chietin (yhteenlaskettu markkinaosuus Italiassa noin 1 %) kriisinratkaisusuunnitelmat ovat EU:n valtiontukisääntöjen mukaisia. Italian keskuspankki asetti nämä neljä pankkia, jotka olivat jo erityishallinnon alaisia, kriisinratkaisuun pankkien elvytys- ja kriisinratkaisudirektiivin mukaisesti. Komissio totesi, että kansallisen kriisinratkaisurahaston käyttöä koskevissa Italian suunnitelmissa minimoitiin julkisten varojen käyttö ja mahdollinen toimenpiteistä johtuva kilpailun vääristyminen samalla kun säilytettiin rahoitusvakaus. Lisäksi valtiontukisäännöt olivat keskeisessä asemassa tuettaessa Kreikan neljän suurimman pankin toimia Euroopan pankkivalvontaviranomaisen havaitsemien pääomavajeiden korjaamiseksi. Komissio hyväksyi marraskuun ja joulukuun välisenä aikana valtiontukitoimenpiteet, joilla vahvistettiin Piraeus Bankin ja National Bank of Greecen pääomapohjaa. Pankit toimittivat rakenneuudistussuunnitelmat, joiden tavoitteena oli varmistaa niiden pitkän aikavälin elinkelpoisuus, jonka ansiosta ne voisivat jatkaa luotonantoa kreikkalaisille yrityksille ja edistää Kreikan talouden elpymistä. Komissio varmistaa valtiontukisääntöjen yhdenmukaisen soveltamisen pankkisektoriin myös talouden sopeutusohjelman puitteissa Kyproksella. Erityisesti komissio totesi joulukuussa 2015, että 175 miljoonan euron pääomanlisäys kyproslaiselle Cooperative Central Bank Ltd:lle ja sen tytäryhtiöille on EU:n valtiontukisääntöjen mukainen. Komissio päätteli, että rakenneuudistustoimenpiteet, jotka pankki sitoutui toteuttamaan, minimoisivat kilpailun vääristymisen samalla kun ne varmistaisivat pankin pitkän aikavälin elinkelpoisuuden. Talouden sopeutusohjelman jälkeen komissio hyväksyi EU:n valtiontukisääntöjen nojalla Portugalin valtion Novo Bancon liikkeeseen laskemille joukkovelkakirjalainoille myöntämien takausten pidentämisen ja valtiontukitoimenpiteet rahoitusvajeen kattamiseksi Banif-pankin kriisinratkaisussa. Ehdotettujen tukitoimenpiteiden tarkoituksena oli varmistaa Novo Bancon riittävän likviditeetin säilyminen ja mahdollistaa Banif-pankin hyvässä järjestyksessä tapahtuva poistuminen markkinoilta, ja ne auttoivat tukemaan rahoitusvakautta Portugalin pankkisektorilla. VI.Hedelmällisen kansainvälisen yhteistyön ja rakentavan toimielinten välisen vuoropuhelun edistäminen kilpailun alalla Komissio ja erityisesti kilpailuasioista vastaava komissaari Margrethe Vestager on täysin sitoutunut käymään avointa ja rakentavaa keskustelua kilpailua koskevista kysymyksistä maailmanlaajuisesti ja muiden EU:n toimielinten kanssa. Perinteisten ja uusien taloudellisten toimijoiden kanssa tehtävän kansainvälisen yhteistyön tehostaminen