/* KOM/97/0387 lopull. - CNS 97/0227 */ Ehdotus neuvoston säädökseksi kolmansien maiden kansalaisten jäsenvaltioihin pääsyn sääntöjä koskevan yleissopimuksen tekemisestä



Virallinen lehti nro C 337 , 07/11/1997 s. 0009



Ehdotus neuvoston säädökseksi kolmansien maiden kansalaisten jäsenvaltioihin pääsyn sääntöjä koskevan yleissopimuksen tekemisestä (97/C 337/03) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) KOM(97) 387 lopull. - 97/0227(CNS) (Komission Euroopan unionista tehdyn sopimuksen K.3 artiklan 2 kohdan c alakohdan nojalla esittämä 30 päivänä heinäkuuta 1997) EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen K.3 artiklan 2 kohdan ensimmäisen luetelmakohdan ja c alakohdan, ottaa huomioon komission ehdotuksen, ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon, katsoo, että jäsenvaltiot pitävät unionin tavoitteiden saavuttamiseksi maahanmuuttopolitiikkaa ja erityisesti kolmansien maiden kansalaisten oleskelua jäsenvaltioiden alueella koskevia edellytyksiä, perheiden yhdistäminen ja työhönpääsy mukaan luettuina, yhteistä etua koskevina asioina, jotka kuuluvat sopimuksen VI osastossa käyttöön otettuun yhteistyöhön, PÄÄTTÄÄ tehdä tämän yleissopimuksen, jonka teksti on liitteenä, ja jonka yleissopimuksen unionin jäsenvaltioiden hallitusten edustajat ovat tänä päivänä allekirjoittaneet, SUOSITTAA jäsenvaltioille tämän yleissopimuksen hyväksymistä niiden valtiosäännön mukaisesti. YLEISSOPIMUS kolmansien maiden kansalaisten Euroopan unionin jäsenvaltioihin pääsyn säännöistä Tämän yleissopimuksen KORKEAT SOPIMUSPUOLET, jotka ovat Euroopan unionin jäsenvaltioita, ja jotka VIITTAAVAT . . . annettuun Euroopan unionin neuvoston säädökseen, 1. KATSOVAT, että maahanmuuttopolitiikka ja erityisesti kolmansien maiden kansalaisten oleskelua jäsenvaltioiden alueella koskevat edellytykset, perheiden yhdistäminen ja työhönpääsy mukaan luettuina, ovat Euroopan unionista tehdyn sopimuksen K.1 artiklan 3 kohdan a ja b alakohdan mukaan, rajoittamatta kuitenkaan Euroopan yhteisön toimivaltaa, yhteistä etua koskevia asioita, jotka kuuluvat mainitun sopimuksen VI osastossa käyttöön otettuun yhteistyöhön, 2. KATSOVAT, että säännöt edellytyksistä unionin kansalaisten ja muiden yhteisön oikeuden alaisten henkilöiden oleskelusta, mukaan luettuna työhönpääsy, kuuluvat Euroopan yhteisön perustamissopimuksen soveltamisalaan, kun taas tässä yleissopimuksessa määritellään säännöt, joita sovelletaan yhteisön oikeuden soveltamisalan ulkopuolelle jääviin henkilöihin, 3. KATSOVAT, että neuvosto on jo antanut päätöslauselmat maahanpääsyn säännöistä ja pysyvästi maahan asettuneiden kolmansien maiden kansalaisten oikeuksista; olisi hyödyllistä vahvistaa tätä poliittista saavutusta tiiviimmällä yhteistyöllä, joka johtaa yhteisten maahanmuuttopolitiikkaa koskevien oikeudellisten sääntöjen käyttöön ottoon yleisen järjestyksen ja turvallisuuden vaatimuksia noudattaen, 4. KATSOVAT, että näissä säännöissä on erityisesti tarkennettava palkkatyötä tai itsenäisen taloudellisen toiminnan harjoittamista varten maahan pääsyä koskevia edellytyksiä kaikkien jäsenvaltioiden edut huomioon ottaen, 5. KATSOVAT, että näiden sääntöjen tarkoituksena on myös säilyttää jäsenvaltioiden avoimuus muuhun maailmaan nähden sekä erityisesti niiden kulttuurin, tieteen ja talouden alalla muiden maiden kanssa käytävän vaihdon määrä yhteisten sääntöjen avulla, jotka koskevat maahanpääsyä koulutusta ja ammattikoulutusta varten, 6. KATSOVAT, että näissä säännöissä on sallittava perheille oikeus elää yhdessä ja määritettävä perheiden yhdistämisen järjestämistapa, 7. KATSOVAT, että näitä yhteisiä sääntöjä on täydennettävä määrittelemällä laillisesti jäsenvaltion alueella oleskelevien, erityisesti pysyvästi sinne asettautuneiden kolmansien maiden kansalaisten oikeudet; lisäksi olisi määriteltävä ne edellytykset, joiden täyttyessä he voivat käyttää näitä oikeuksia muissa jäsenvaltioissa kuin siinä, johon heidän katsotaan asettautuneen pysyvästi, 8. KATSOVAT, että näiden yhteisten sääntöjen on oltava yhteisten kansainvälisten sitoumusten mukaisia, erityisesti ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi 4 päivänä marraskuuta 1950 tehdyn eurooppalaisen yleissopimuksen ja pakolaisten oikeusasemaa koskevan 28 päivänä heinäkuuta 1951 tehdyn Geneven yleissopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna 31 päivänä tammikuuta 1967 tehdyllä New Yorkin pöytäkirjalla, kuin myös suotuisampien turvapaikkaa koskevien valtiosääntöihin sisältyvien vaatimusten mukaisia, 9. KATSOVAT, että nämä yhteiset maahanpääsysäännöt, lukuun ottamatta perheiden yhdistämiseen liittyviä sääntöjä sekä pysyvästi maahan asettautuneisiin sovellettavia sääntöjä, eivät anna oleskeluoikeutta ja että jäsenvaltiot säilyttävät päätäntävaltansa kolmansien maiden kansalaisten maahanpääsyn osalta, OVAT SOPINEET SEURAAVISTA MÄÄRÄYKSISTÄ: I LUKU MÄÄRITELMÄT JA SOVELTAMISALA 1 artikla Määritelmät Tässä yleissopimuksessa tarkoitetaan: a) `maahanpääsyllä` kolmannen maan kansalaisen mahdollisuutta tulla jäsenvaltion alueelle oleskellakseen siellä yli kolme kuukautta b) `oleskeluluvalla` jäsenvaltion tekemää lainsäädäntönsä mukaista päätöstä sallia henkilön yli kolme kuukautta kestävä oleskelu tämän jäsenvaltion alueella, lukuun ottamatta väliaikaisia lupia, joita jäsenvaltiot voivat myöntää tietyissä tapauksissa. 2 artikla Soveltamisala 1. Tätä yleissopimusta sovelletaan kolmansien maiden kansalaisiin, jollei suotuisammista määräyksistä muuta johdu, a) ennen tämän yleissopimuksen allekirjoittamista voimaan tulleiden kahden- ja monenvälisten sopimusten mukaisesti, joissa toisena osapuolena on yhteisö tai yhteisö ja sen jäsenvaltiot ja toisena osapuolena kolmannet valtiot b) ennen tämän yleissopimuksen allekirjoittamista voimaan tulleiden yhden tai useamman jäsenvaltion ja kolmansien valtioiden välillä tehtyjen sopimusten mukaisesti. Tätä yleissopimusta ei sovelleta: a) henkilöihin, jotka ovat hakeneet jäsenmaassa vuoden 1951 Geneven yleissopimuksen mukaisen pakolaisen oikeusaseman tunnustamista, b) siirtymään joutuneisiin henkilöihin, joille on myönnetty jäsenmaassa oleskelulupa väliaikaisen suojelun perusteella, c) henkilöihin, joille poikkeuksellisesti on myönnetty lupa oleskeluun jäsenvaltion alueella, erityisesti humanitaarisista syistä. 2. Tämän yleissopimuksen määräyksiä ei sovelleta unionin kansalaisiin eikä kolmansien maiden kansalaisiin, joilla on yhteisön oikeuteen perustuva oikeus oleskella jäsenvaltiossa. II LUKU YLEISET MÄÄRÄYKSET 3 artikla Ensimmäisten maahanpääsyhakemusten tutkiminen 1. Jäsenvaltion toimivaltaiset viranomaiset voivat tutkia ensimmäisen maahanpääsyhakemuksen ainoastaan, jos kolmannen maan kansalainen hakemuksen jättöhetkellä oleskelee jäsenvaltioiden alueen ulkopuolella ja pysyy siellä siihen asti, kunnes päätös on annettu tiedoksi. 2. Jäsenvaltio, jolle hakemus on jätetty, tutkii hakemuksen huolellisesti myös yleisen järjestyksen, yleisen turvallisuuden ja kansanterveyden kannalta. Hakemusten tutkimista koskevat yhteiset säännöt vahvistetaan 36 artiklassa määrättyä menettelyä noudattaen. 4 artikla Matkustusasiakirjat Kolmannen maan kansalaisella on oltava tarvittavat matkustusasiakirjat päästäkseen sen jäsenvaltion alueelle, jossa oleskeluun hän on saanut luvan. Mainittu jäsenvaltio myöntää tätä varten mahdollisesti vaadittavat viisumit. Tarvittaessa muut jäsenvaltiot antavat kauttakulkuviisumeita, jotta kolmannen valtion kansalainen voi päästä jäsenvaltioon, jonne pääsy on myönnetty. 5 artikla Mahdollisuus poistua maasta 1. Jäsenvaltion alueelle päästetty kolmannen maan kansalainen voi oleskelulupansa voimassa ollessa poistua tästä jäsenvaltiosta muista kuin maahanpääsyn perusteena olleista syistä enintään 13 viikoksi yhtä kalenterivuotta kohden lisättynä lakisääteisillä lomilla. Jos maastapoistuminen on tapahtunut samoista syistä, joiden vuoksi henkilö on päässyt maahan, ensimmäisessä alakohdassa ilmoitettuja aikarajoja ei sovelleta. 2. Poiketen siitä, mitä määrätään 1 kohdassa, kolmannen maan kansalaiset, jotka on tunnustettu pysyvästi maahan asettautuneiksi 32 ja 33 artiklan mukaan, voivat poistua jäsenvaltiosta, jossa heidät on tunnustettu pysyvästi maahan asettautuneiksi, enintään 26 viikon yhtenäiseksi ajanjaksoksi. Tämä ajanjakso voidaan ylittää silloin, kun he poistuvat maasta vaihtaakseen oleskelujäsenvaltiota 35 artiklassa tarkoitettujen edellytysten mukaisesti. 3. Edellä 1 ja 2 kohdassa tarkoitetut pidemmät poissaolot voidaan sallia a) jos asianomaisen henkilön ennen lähtöä esittämä, painaviin syihin perustuva hakemus on hyväksytty, b) jos asianomaisen henkilön lähdön jälkeen esittämä, poikkeuksellisiin syihin perustuva hakemus on hyväksytty. Luettelo näistä syistä vahvistetaan 36 artiklassa määrättyä menettelyä noudattaen. 6 artikla Oleskeluluvan uusiminen 1. Rajoittamatta vuoden 1951 Geneven yleissopimuksen määräysten soveltamista kolmannen maan kansalainen voi hakea oleskelulupansa uusimista paikalla, kun hänen luvallisen oleskelunsa määräaika päättyy, jos maahanpääsyyn oikeuttaneet edellytykset edelleen täyttyvät. 2. Rajoittamatta 31 artiklan määräysten soveltamista kolmannen maan kansalaiset voivat jättää muihin kuin heidän edelliseen maahanpääsyynsä oikeuttaneisiin syihin perustuvan maahanpääsyhakemuksen ainoastaan, jos he ovat jäsenvaltioiden alueen ulkopuolella. Tämä uusi maahanpääsyhakemus voidaan tutkia ainoastaan, jos kolmannen maan kansalainen oleskelee jäsenvaltioiden alueen ulkopuolella hakemuksen jättöhetkellä ja siihen asti, kunnes päätös annetaan tiedoksi. 3. Poiketen siitä, mitä 2 kohdassa määrätään muihin kuin edelliseen maahanpääsyyn oikeuttaneisiin syihin perustuvan maahanpääsyhakemuksen voivat jättää paikalla seuraavat henkilöt tämän yleissopimuksen soveltamissäännöissä luetelluissa rajallisissa tapauksissa: a) henkilöt, jotka on päästetty maahan III luvun 7 ja 8 artiklan nojalla ja jotka haluavat oleskella maassa IV luvun määräysten nojalla b) henkilöt, jotka on päästetty maahan IV luvun määräysten nojalla ja jotka haluavat oleskella maassa III luvun 7 ja 8 artiklan nojalla. 4. Poiketen siitä, mitä määrätään 2 ja 3 kohdassa niiden kolmansien maiden kansalaisten, jotka on tunnustettu pysyvästi maahan asettautuneiksi tämän yleissopimuksen 32 ja 33 artiklan mukaisesti, ei tarvitse poistua jäsenvaltioiden alueelta jättääkseen oleskelulupansa uusimishakemuksen. III LUKU MAAHANPÄÄSY PALKKATYÖTÄ VARTEN 7 artikla Periaatteet 1. Kolmannen valtion kansalainen voi saada luvan päästä jäsenvaltion alueelle palkkatyötä varten, kun jäsenvaltiossa olevaa vapaata työpaikkaa ei voida täyttää lyhyellä aikavälillä a) Euroopan unionin kansalaisilla b) laillisesti kyseisessä jäsenvaltiossa oleskelevalla kolmannen maan kansalaisella, joka on jo osa kyseisen jäsenvaltion säännönmukaisia työmarkkinoita c) kolmannen maan kansalaisella, joka on tunnustettu pysyvästi maahan asettautuneeksi. 2. Edellä 1 kohdan soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt vahvistetaan 36 artiklassa määrättyä menettelyä noudattaen. 8 artikla Maahanpääsyn edellytykset 1. Kun kolmannen maan kansalainen päästetään ensimmäisen kerran maahan palkkatyötä varten, hänellä on oltava etukäteen työsopimus vähintään vuodeksi ja lupa ottaa tämä työ vastaan asianomaisen jäsenvaltion alueella. Kun nämä edellytykset täyttyvät ja maahanpääsy on myönnetty, kolmannen maan kansalaiselle myönnetään oleskelulupa vähintään työsopimuksen voimassaoloajaksi. Ensimmäisen oleskeluluvan voimassaolo on kuitenkin rajattu neljään vuoteen. 2. Oleskelulupa palkkatyötä varten voidaan uusia, jos hakija hakemuksen jättäessään edelleen täyttää 7 artiklan 1 kohdassa määrätyt edellytykset. 3. Edellä 2 kohdan soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt vahvistetaan 36 artiklassa määrättyä menettelyä noudattaen. 9 artikla Kausityöntekijät 1. Tässä yleissopimuksessa tarkoitetaan `kausityöntekijällä` kolmannen maan kansalaista, jonka lainmukainen kotipaikka on edelleen kolmannessa maassa, mutta joka työskentelee jäsenvaltion alueella kausiluonteisella toimialalla tarkoin määrätyssä työssä määräaikaisen työsopimuksen perusteella. 2. Kolmannen maan kansalaiselle annetaan lupa työskennellä kausityöntekijänä enintään kuusi kuukautta kalenterivuotta kohden, jonka jälkeen hänen on palattava kolmanteen maahan. 3. Jos oleskelulupa myönnetään lyhyemmäksi ajaksi kuin kuudeksi kuukaudeksi, sitä voidaan pidentää paikalla, jotta kausityöntekijä voi saattaa loppuun sen työn, jota varten alkuperäinen maahanpääsy oli myönnetty. Työnantajan on jätettävä hakemus pidennyksestä perusteluineen kuukautta ennen ensimmäisen luvan päättymistä. 4. Päästäessään maahan kausityöntekijöitä jäsenvaltiot antavat etusijan kolmansien maiden kansalaisille, jotka ovat jo harjoittaneet jäsenvaltiossa kausityötä, kolmansien maiden kansalaisiin nähden, jotka hakevat ensimmäistä kertaa maahanpääsyä kausityötä varten. 10 artikla Rajanylittävät työntekijät 1. Tässä yleissopimuksessa tarkoitetaan rajanylittävällä työntekijällä kolmannen maan kansalaista, joka oleskelee tämän kolmannen maan raja-alueella mutta joka on työssä kyseisen maan naapurina olevan jäsenvaltion raja-alueella ja palaa joka päivä tai vähintään kerran viikossa kolmannen maan raja-alueelle. 2. Poiketen 7 artiklasta rajatyöntekijä, joka on kolmannen maan kansalainen, voi saada luvan tehdä palkkatyötä kyseisen kolmannen maan naapurina olevan jäsenvaltion raja-alueella. IV LUKU MAAHANPÄÄSY ITSENÄISEN TALOUDELLISEN TOIMINNAN HARJOITTAMISEKSI 11 artikla Määritelmä Tässä yleissopimuksessa tarkoitetaan `maahanpääsyllä itsenäisen taloudellisen toiminnan harjoittamiseksi` luonnollisen henkilön, joka on kolmannen maan kansalainen, saapumista jäsenvaltion alueelle harjoittamaan taloudellista toimintaa olematta minkään työnantajan alainen. 12 artikla Maahanpääsyn edellytykset Kolmannen maan kansalaiselle, joka haluaa sijoittautua jäsenvaltioon harjoittamaan itsenäistä taloudellista toimintaa, voidaan myöntää lupa päästä jäsenvaltion alueelle ainoastaan, jos seuraavat edellytykset täyttyvät ja jos kyseinen henkilö noudattaa tätä toimintaa koskevia seuraavia sääntöjä: a) kolmannen maan kansalaisella on riittävästi varoja sen toiminnan aloittamiseen, jota maahanpääsyhakemus koskee, kyseisessä jäsenvaltiossa, ja b) henkilön toiminnalla on hänen ensimmäisen oleskelulupansa kestoa vastaavana aikana myönteinen vaikutus työllisyyteen hänen oleskeluvaltiossaan. Ensimmäisen kohdan soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt vahvistetaan 36 artiklassa määrättyä menettelyä noudattaen. 13 artikla Oleskelulupa 1. Edellä 12 artiklassa tarkoitettu ensimmäinen oleskelulupa kolmannen maan kansalaiselle itsenäisen taloudellisen toiminnan harjoittamista varten myönnetään vähintään kahdeksi vuodeksi. 2. Hakemus uusimisesta voidaan jättää paikalla samaa toimintaa varten, johon alkuperäinen oleskelulupa myönnettiin, tai sen jatkoa tai sen kehittelyn tulosta olevaan toimintaan. Jättäessään hakemuksen uusimisesta kolmannen maan kansalaisen a) on oltava todella harjoittanut toimintaa, jota varten pääsy maahan myönnettiin, b) on voitava taata toiminnan säännöllinen ja laillinen harjoittaminen, c) on noudatettava 12 artiklan b alakohdan edellytyksiä. 14 artikla Palveluiden tarjoaminen Kolmansien maiden kansalaisten pääsy jäsenvaltioihin palveluiden tarjoamiseen liittyvän toiminnan harjoittamista varten vahvistetaan tämän yleissopimuksen 36 artiklassa määrättyä menettelyä noudattaen, sanotun kuitenkaan rajoittamatta yhteisön oikeuden soveltamista. V LUKU MAAHANPÄÄSY OPISKELUA JA AMMATTIKOULUTUSTA VARTEN 15 artikla Maahanpääsy opiskelua varten Kolmannen maan kansalaisille voidaan myöntää pääsy jäsenvaltion alueelle opiskelua varten, jos heidät on hyväksytty valtion tai valtion hyväksymään korkeakouluun a) osallistumaan erityisiin korkeakouluopintoihin valmistaviin kursseihin, b) suorittamaan opintoja, c) valmistelemaan tutkielmaa tai tohtorinväitöskirjaa, tai d) tutkintotodistukseen oikeuttavien korkeakouluopintojen suorittamisen jälkeen harjoittamaan koulutuksen tai täydentävän ammattikoulutuksen yhteydessä tutkimustyötä, jonka päätarkoituksena ei ole toimeentulon turvaaminen. 16 artikla Oleskelulupa 1. Luvallinen oleskelu ei saa kestää kauemmin kuin valitun koulutuksen opinnot. Myönnetyn oleskeluluvan voimassaoloaika on saman mittainen kuin voimassa oleva kirjoittautuminen korkeakouluun. 2. Oleskelulupaa voidaan jatkaa vuosittain; oleskelulupaa jatketaan, jos luvan haltija todistaa, että hän täyttää edelleen ensimmäisen luvan myöntämiseen vaaditut edellytykset ja että hän täyttää hänen korkeakoulunsa edellyttämät vaatimukset. 3. Koulutusalan vaihtamista ei hyväksytä ensimmäisen opiskeluvuoden jälkeen. Jos koulutusalaa vaihdetaan tämän ajanjakson jälkeen, opiskelijan on haettava uusi maahanpääsylupa opiskelua varten. 4. Tämän artiklan soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt vahvistetaan 36 artiklassa määrättyä menettelyä noudattaen. 17 artikla Opiskelijoiden työlupa Jäsenvaltion alueelle opiskelua varten päässeet kolmannen maan kansalaiset eivät saa tehdä siellä palkkatyötä eivätkä harjoittaa itsenäistä taloudellista toimintaa. Osa-aikaiset tai lyhytaikaiset työt ovat mahdollisia, jos ne eivät häiritse opintoja; tämä koskee erityisesti kausiluonteista työtä, poiketen 9 artiklan määräyksistä. 18 artikla Opintojen päättyminen 1. Jos kolmannen maan kansalainen päättäessään 15 artiklan ryhmään kuuluvat opintonsa haluaa jäädä maahan jonkin toisen ryhmän opiskelijana, hän voi pyytää uutta oleskelulupaa paikalla. 2. Jos kolmannen maan kansalainen haluaa opintojen päättyessä jäädä jäsenvaltioon muussa ominaisuudessa, hänen on käytävä läpi uusi maahanpääsymenettely. 19 artikla Harjoittelijat 1. Tässä yleissopimuksessa tarkoitetaan `harjoittelijalla` työntekijää, jonka oleskelu jäsenvaltion alueella liittyy kiinteästi hänen haluunsa parantaa ammattitaitoaan ja pätevyttään valitsemassaan ammatissa, jota hän aikoo harjoittaa kolmannessa maassa. 2. Päästäkseen harjoittelijaksi jäsenvaltion alueelle kolmannen maan kansalaisen on täytettävä seuraavat kaksi edellytystä: a) hänellä on oltava vastaanottavan elimen kanssa koulutussopimus, joka varmistaa hänelle riittävän toimeentulon, b) hänen on kuuluttava vastaanottavassa jäsenvaltiossa mahdollisesti aiheutuvat vaarat kattavan sosiaaliturvan piiriin. 3. Harjoittelijoiden oleskelulupa on rajoitettu yhdeksi vuodeksi. Jos ammattipätevyyden hankkimiseen tarvittava aika on vuotta pidempi, oleskelulupaa voidaan pidentää vuodella. Pidennystä ei missään tapauksessa saa myöntää työn vastaanottamiseen. 20 artikla Erityiset ohjelmat Jäsenvaltiot helpottavat kolmansista maista olevien opiskelijoiden, harjoittelijoiden ja tutkijoiden maahanpääsyä yhteisön rahoitusta saavien yhteistyöohjelmien yhteydessä. Tähän liittyvät soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt vahvistetaan 36 artiklassa määrättyä menettelyä noudattaen. 21 artikla Soveltamisalan rajoitukset Tämän luvun määräyksiä ei sovelleta a) peruskoulun ja keskiasteen oppilaisiin b) oppisopimuskoulutuksessa oleviin. VI LUKU MAAHANPÄÄSY MUITA TARKOITUKSIA VARTEN 22 artikla Maahanpääsyn edellytykset Kolmannen maan kansalainen, johon ei sovelleta III, IV, V ja VII luvun määräyksiä, voi päästä jäsenvaltion alueelle, jos seuraavat edellytykset täyttyvät: a) hänellä on riittävät varat toimeentulon varmistamiseksi ilman, että hänen on harjoitettava mitään III ja IV luvussa tarkoitettua taloudellista toimintaa, b) hänen on kuuluttava jäsenvaltiossa, jonne pääsyä hän hakee, voimassa olevan sosiaaliturvan piiriin, c) hän kykenee osoittamaan, että hänen varojensa alkuperä on laillinen, d) hänellä on asunto siinä jäsenvaltiossa, jolle hän tekee hakemuksensa. Ensimmäisen kohdan soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt vahvistetaan 36 artiklan menettelyä noudattaen. 23 artikla Oleskelulupa 1. Ensimmäinen oleskelulupa kolmannen maan kansalaiselle myönnetään vähintään vuodeksi. 2. Oleskelulupa voidaan uusia vähintään vuoden pituiseksi jaksoksi. Hakemusta uusimisesta jättäessään kolmannen maan kansalaisen on todistettava, että hän täyttää edelleen 22 artiklassa määrätyt edellytykset. VII LUKU MAAHANPÄÄSY PERHEIDEN YHDISTÄMISEKSI 24 artikla Periaatteet 1. Kolmannen maan kansalainen voi käyttää perheen yhdistämistä koskevaa oikeuttaan, jos hän on oleskellut laillisesti jäsenvaltiossa vähintään vuoden ajan ja jos hänellä on 28 artiklassa määrätyn hakemuksen jättöpäivänä oikeus oleskella tässä jäsenvaltiossa vähintään kahden vuoden ajan jättöpäivästä alkaen. 2. Poiketen siitä, mitä määrätään 1 kohdassa, kolmannen maan kansalainen, jota 15 artiklan määräykset koskevat, voi jättää 28 artiklassa tarkoitetun hakemuksen oleskeltuaan laillisesti jäsenvaltiossa vähintään kaksi vuotta, jos hänellä on oikeus oleskella tässä jäsenvaltiossa vielä vuoden ajan. 25 artikla Euroopan unionin kansalaisten perheenjäsenet, jotka eivät käytä oikeuttaan vapaaseen liikkuvuuteen Poiketen siitä, mitä tässä luvussa määrätään, niiden kolmansien maiden kansalaisten perheiden yhdistämiseen, jotka ovat sellaisen unionin kansalaisen perheenjäseniä, joka asuu siinä jäsenvaltiossa, jonka kansalainen hän on, sovelletaan samoja edellytyksiä kuin työntekijöiden vapaasta liikkuvuudesta yhteisön alueella 15 päivänä lokakuuta 1968 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1612/68 (1) 10, 11 ja 12 artiklassa sekä muissa asiaa koskevissa yhteisön oikeuden säännöksissä. 26 artikla Henkilöryhmät, joilla on oikeus tulla yhdistetyiksi 1. Perheiden yhdistämisen piiriin kuuluvat seuraavat henkilöt, jos avioliitto on jäsenvaltion oikeusjärjestelmän perusperiaatteiden mukainen: a) maassa oleskelevan henkilön puoliso, b) maassa oleskelevan henkilön ja hänen puolisonsa lapset, mukaan lukien jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen tekemän päätöksen tai tämän viranomaisen tunnustaman päätöksen mukaisesti adoptoidut lapset, c) maassa oleskelevan henkilön tai hänen puolisonsa lapset, mukaan lukien adoptoidut lapset, jos jompikumpi on ainoa vanhempi, hänelle on annettu lasten huoltajuus ja hänellä on todellinen vastuu heistä. 2. Täyttääkseen perheiden yhdistämiseen oikeuttavat edellytykset lasten on oltava asianomaisen jäsenvaltion lain mukaista täysi-ikää nuorempia ja naimattomia. 3. Jäsenvaltioiden on suhtauduttava suopeasti niitä ylenevässä ja alenevassa polvessa olevia sukulaisia koskeviin yhdistämistoimiin, jotka ovat huollettavina, jos 28 artiklan edellytykset täyttyvät. 27 artikla Petos 1. Jäsenvaltiot eväävät puolison tai lapsen maahanpääsyn perheiden yhdistämiseksi tai peruuttavat heidän oleskelulupansa, jos heidän todetaan päässeen maahan petoksen tai väärennettyjen tietojen avulla. 2. Jäsenvaltiot voivat kieltää puolison tai ottolapsen maahanpääsyn perheiden yhdistämiseksi tai peruuttaa heidän oleskelulupansa, jos todetaan avioliiton solmitun tai adoption tehdyn ainoastaan henkilön pääsemiseksi jäsenvaltioon. 28 artikla Asunto ja toimeentulo 1. Voidakseen käyttää oikeuttaan perheen yhdistämiseen kolmannen maan kansalaisen on jätettävä hakemus siihen jäsenvaltioon, jossa hän oleskelee, ja esitettävä samalla todisteet siitä, että hänellä on sopiva asunto ja riittävä toimeentulo yhdistetyn perheensä elättämiseksi. Hakemus voidaan esittää kuusi kuukautta sen jälkeen, kun kolmannen maan kansalainen on päässyt siihen jäsenvaltioon, jossa hän oleskelee. 2. Edellä 1 kohdan soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt vahvistetaan 36 artiklassa määrättyä menettelyä noudattaen. 29 artikla Oleskelulupa Kun jäsenvaltio on hyväksynyt hakemuksen perheen yhdistämiseksi, se antaa yhdistettäville perheenjäsenille oleskeluluvat, joiden kesto vastaa sen henkilön, jonka perhe yhdistetään, oleskeluluvan jäljellä olevaa voimassaoloaikaa. 30 artikla Perheiden yhdistämiseksi maahan päästettyjen henkilöiden työssäkäynti 1. Perheiden yhdistämiseksi maahan päästetyillä henkilöillä ei ole oikeutta harjoittaa palkallista tai itsenäistä taloudellista toimintaa ennen kuin heidän saapumisestaan maahan on kulunut kuusi kuukautta. 2. Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa määrätään, kuuden kuukauden määräaikaa ei voida noudattaa siinä tapauksessa, että odottamattomat muutokset perheen kokoonpanossa tai tuloissa edellyttävät, että henkilöille, jotka on päästetty maahan perheen yhdistämiseksi, tarjotaan mahdollisuus työntekoon. 31 artikla Perheiden yhdistämiseksi maahan päästettyjen henkilöiden oikeus saada erillinen asema 1. Leskeksi jäätyään, avioeron ja asumuseron sattuessa, vanhempiensa kuoltua tai täysi-ikäisyyden saavutettuaan perheen yhdistämisen nojalla maahan päästetty henkilö voi jättää oleskelulupahakemuksen muulla perusteella; hakemus käsitellään siinä jäsenvaltiossa, jonne hänelle myönnettiin maahanpääsy. 2. Hakemus on jätettävä viimeistään kolme kuukautta ennen oleskeluluvan päättymistä. Jos oleskelulupa kuitenkin päättyy aiemmin kuin kolme kuukautta sen jälkeen, kun maahanpääsyyn oikeuttavat edellytykset eivät enää täyty, määräaikaa pidennetään yhteensä kolmeen kuukauteen. Hakija saa tarvittaessa jäsenvaltiolta määräaikaisen oleskeluluvan hakemuksen käsittelyn ajaksi ja siihen asti, kunnes päätös on annettu tiedoksi. VIII LUKU PYSYVÄSTI MAAHAN ASETTAUTUNEET KOLMANSIEN MAIDEN KANSALAISET 32 artikla Määritelmä Kolmannen maan kansalainen tunnustetaan pysyvästi Euroopan unionin jäsenvaltioon asettautuneeksi, kun hän täyttää molemmat seuraavat edellytykset: a) hän on oleskellut säännöllisesti ja laillisesti jäsenvaltion alueella vähintään viiden vuoden ajan, b) hänellä on lupa, joka oikeuttaa yhteensä vähintään kymmenen vuoden oleskeluun ensimmäisestä maahanpääsystä. 33 artikla Oleskelulupa 1. Kun kolmannen maan kansalainen on tunnustettu pysyvästi maahan asettautuneeksi, se osoitetaan erityisellä merkinnällä oleskeluun oikeuttavassa asiakirjassa. 2. Edellä 32 artiklan b alakohdassa tarkoitetun oleskeluluvan päättyessä pysyvästi maahan asettautuneella kolmannen maan kansalaisella on oikeus oleskelulupaan, jonka kesto vastaa oleskelujäsenvaltiossa voimassa olevaa enimmäisaikaa ja sen on oltava vähintään 10 vuotta. 34 artikla Oikeudet oleskelujäsenvaltiossa 1. Rajoittamatta yhteisön oikeuden soveltamista oleskelujäsenvaltiossa pysyvästi maahan asettautuneeksi tunnustettu kolmannen maan kansalainen a) saa liikkua kyseisen jäsenvaltion koko alueella, b) saa luvan harjoittaa kaikkea III, IV ja V luvussa tarkoitettua toimintaa, c) saa luvan oleskella jäsenvaltiossa kaikista VI ja VII luvussa tarkoitetuista syistä, d) nauttii lisäsuojaa karkottamista vastaan, jollei yleiseen järjestykseen ja sisäiseen turvallisuuteen liittyvistä vaatimuksista muuta johdu, e) on oikeutettu samanlaiseen kohteluun kuin unionin kansalaiset seuraavien osalta: i) palkkatyöhön tai itsenäiseen ammatinharjoittamiseen pääsy ii) ammatillinen koulutus iii) ammattiyhdistystoiminta iv) järjestäytymisvapaus v) mahdollisuus asuntoon sekä yksityisellä kuin myös julkisella ja puoleksi julkisella alalla vi) sosiaaliturva vii) koulutus. 2. Tämän artiklan soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt vahvistetaan 36 artiklassa määrättyä menettelyä noudattaen. 35 artikla Oikeudet muissa jäsenvaltioissa 1. Kolmannen maan kansalainen, joka on tunnustettu pysyvästi maahan asettautuneeksi, a) voi hakea toisessa jäsenvaltiossa avoinna olevaa työpaikkaa, josta hän on saanut tiedon, 7 artiklan periaatteiden mukaisesti, b) hakea 15 artiklan 2 kohdan mukaisesti oikeutta jatkaa opintoja toisessa jäsenvaltiossa. Edellä tarkoitetuissa tapauksissa, jos henkilö saa työsopimuksen tai kirjoittautuu korkeakouluun, asianomainen jäsenvaltio ottaa vastaan kolmannen maan kansalaisen ja myöntää tarvittavat luvat, kuin myös oleskeluluvan. 2. Kolmannen maan kansalainen, joka on 1 kohdassa tarkoitettujen edellytysten mukaisesti asettautunut pysyvästi muuhun kuin hänet pysyvästi maahan asettautuneeksi tunnustaneeseen jäsenvaltioon, tunnustetaan samoin pysyvästi maahan asettautuneeksi, kun hän on oleskellut toisessa oleskelujäsenvaltiossa kaksi vuotta. Tämä osoitetaan antamalla oleskelulupa samanpituiseksi ajanjaksoksi kuin se oleskelulupa, jonka perusteella hänet tunnustettiin pysyvästi maahan asettautuneeksi edeltävässä oleskelujäsenvaltiossa. 3. Kolmannen maan kansalaista, joka on tunnustettu pysyvästi maahan asettautuneeksi jossain jäsenvaltiossa, ei enää tunnusteta tällaiseksi henkilöksi kyseisessä jäsenvaltiossa siitä hetkestä alkaen kun hänet tunnustetaan pysyvästi maahan asettautuneeksi toisessa jäsenvaltiossa 2 kohdan määräysten mukaisesti. IX LUKU LOPPUMÄÄRÄYKSET 36 artikla Soveltamista koskevien yksityiskohtaisten sääntöjen antaminen 1. Jollei 2 ja 3 kohdan määräyksistä muuta johdu, tässä yleissopimuksessa määrätyt soveltamista koskevat säännökset hyväksytään neuvostossa korkeiden sopimuspuolten kahden kolmasosan enemmistöllä. 2. Soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt, joita tarkoitetaan 6 artiklan 3 kohdassa, 7 artiklan 2 kohdassa, 8 artiklan 3 kohdassa, 12 artiklassa ja 34 artiklassa, annetaan korkeiden sopimuspuolten yhteisellä sopimuksella kahden vuoden kuluessa säädöksen tämän yleissopimuksen tekemisestä, julkaisemisesta Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Tämän määräajan päätyttyä soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt annetaan tämän artiklan 1 kohdan mukaisesti. 3. Korkeiden sopimuspuolten yhteisellä sopimuksella annetaan soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt, joita tarkoitetaan 14 artiklassa ja 21 artiklassa, kuin myös ne, joista ei nimenomaisesti määrätä tässä yleissopimuksessa. 4. Edellä 1, 2 ja 3 kohdassa tarkoitetut soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. 37 artikla Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen toimivalta 1. Kaikki jäsenvaltioiden väliset tai jäsenvaltion ja komission väliset riidat tämän yleissopimuksen tulkinnasta tai soveltamisesta on ensin tutkittava neuvostossa ratkaisuun pääsemiseksi. Jos ratkaisuun ei ole päästy kuudessa kuukaudessa, mikä tahansa riidan osapuoli voi saattaa asian Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen käsiteltäväksi. 2. Euroopan yhteisöjen tuomioistuin on toimivaltainen antamaan ennakkoratkaisuja tämän yleissopimuksen tulkinnasta. Mikä tahansa jäsenvaltion tuomioistuin, jonka päätöksiin ei kansallisen lainsäädännön mukaan voi hakea muutosta, voi pyytää Euroopan yhteisöjen tuomioistuinta antamaan ennakkoratkaisun esiintyvässä tuomioistuimen käsiteltävänä olevassa asiassa tämän yleissopimuksen tulkintaa koskevasta kysymyksestä, kun se katsoo tämäntyyppisen päätöksen tarpeelliseksi käsiteltävänä olevan asian ratkaisemiseksi. 38 artikla Suhteet kolmansiin valtioihin Jäsenvaltion, joka aikoo käydä kolmannen maan kanssa neuvotteluja kolmannen maan kansalaisten maahanpääsyä suosivien sääntöjen määrittelemisestä, on ilmoitettava siitä hyvissä ajoin muille jäsenvaltioille ja komissiolle. Mikään jäsenvaltio ei tee tällaisia sopimuksia yhden tai useamman kolmannen maan kanssa ilman neuvoston ennalta antamaa suostumusta. 39 artikla Suojalauseke Tämän yleissopimuksen määräykset eivät estä jäsenvaltiota poikkeamasta tämän yleissopimuksen lausekkeista Euroopan unionista tehdyn sopimuksen K.2 artiklan 2 kohdan määräysten mukaisesti. Tällaisen poikkeamisen on oltava luonteeltaan poikkeuksellista ja sitä on sovellettava vain sen aikaa kuin on ehdottoman välttämätöntä. Jäsenvaltion, joka käyttää tätä mahdollisuutta, on otettava huomioon toisten jäsenvaltioiden edut sekä pidettävä ne ja komissio ajan tasalla. 40 artikla Varaumat Tähän yleissopimukseen ei voida tehdä varaumia. 41 artikla Hyväksyminen ja voimaantulo 1. Jäsenvaltiot hyväksyvät tämän yleissopimuksen valtiosääntöjensä vaatimusten mukaisesti. Jokainen jäsenvaltio aloittaa kansallisen hyväksymismenettelyn viimeistään kuusi kuukautta sen jälkeen, kun säädös tämän yleissopimuksen tekemisestä on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. 2. Jäsenvaltiot ilmoittavat tallettajalle tämän yleissopimuksen hyväksymistä varten tarvittavien valtiosääntöjensä vaatimusten mukaisten menettelyjen suorittamisesta. 3. Tämä yleissopimus tulee voimaan seuraavan kuukauden ensimmäisenä päivänä sen jälkeen, kun on kulunut kaksi kuukautta 2 kohdassa tarkoitetusta ilmoituksesta, jonka on tehnyt viimeinen tämän muodollisuuden täyttävä valtio, joka oli Euroopan unionin jäsen päivänä, jolloin neuvosto hyväksyi säädöksen tämän yleissopimuksen tekemisestä. 4. Tämän yleissopimuksen määräyksiä sovelletaan seuraavan kuukauden ensimmäisestä päivästä sen jälkeen kun on kulunut kaksi kuukautta tämän yleissopimuksen voimaantulosta. Poiketen siitä, mitä ensimmäisessä alakohdassa määrätään, 36 artiklassa tarkoitettuja soveltamista koskevien yksityiskohtaisten sääntöjen hyväksymismenettelyyn liittyviä määräyksiä sovelletaan heti, kun säädös tämän yleissopimuksen tekemisestä on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt tulevat voimaan aikaisintaan tämän yleissopimuksen voimaantulopäivänä. 42 artikla Tämän yleissopimuksen muuttaminen 1. Jokainen korkeana sopimuspuolena oleva jäsenvaltio sekä komissio voivat tehdä ehdotuksia tämän yleissopimuksen muuttamisesta ja soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä. Jokainen muutosehdotus toimitetaan neuvostolle ja, jos on tarpeen, komissiolle. 2. Neuvosto hyväksyy yksimielisesti tämän yleissopimuksen muutokset ja suosittelee jäsenvaltioille niiden hyväksymistä niiden valtiosääntöjen asettamien vaatimusten mukaisesti. Kun neuvosto on hyväksynyt tämän yleissopimuksen muutokset, ne julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Jokainen jäsenvaltio aloittaa kansallisen hyväksymismenettelyn viimeistään kuusi kuukautta sen jälkeen, kun muutokset on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. 3. Edellä 2 kohdan mukaisesti hyväksytyt muutokset tulevat voimaan 41 artiklan 3 kohdan määräysten mukaisesti. 4. Neuvosto hyväksyy tämän yleissopimuksen soveltamista koskevien sääntöjen muutokset kyseisten soveltamista koskevien sääntöjen antamisesta määrättyjen menettelyjen mukaisesti. Jollei toisin määrätä neuvoston säädöksessä, jolla ne hyväksytään, muutokset tulevat voimaan seuraavan kuukauden ensimmäisenä päivänä sen jälkeen, kun on kulunut kaksi kuukautta neuvoston hyväksymisestä. 43 artikla Uusien jäsenvaltioiden liittyminen 1. Tähän yleissopimukseen voi liittyä jokainen valtio, josta tulee Euroopan unionin jäsen. 2. Tämän yleissopimuksen teksti, joka on neuvostossa laadittu, siihen liittyvän jäsenvaltion kielellä tai kielillä, on todistusvoimainen. 3. Liittymisasiakirjat talletetaan tallettajan huostaan. 4. Tämä yleissopimus tulee voimaan liittyvän jäsenvaltion osalta seuraavan kuukauden ensimmäisenä päivänä sen jälkeen, kun on kulunut kaksi kuukautta siitä päivästä, jona valtio on tallettanut liittymisasiakirjansa, tai tämän yleissopimuksen voimaantulopäivänä, jos se ei ole vielä tullut voimaan edellä mainitun määräajan päättyessä. 44 artikla Tallettaja 1. Euroopan unionin neuvoston pääsihteeri on tämän yleissopimuksen tallettaja. 2. Tallettaja julkaisee Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä tiedot ilmoituksista, liittymisistä, muutoksista ja voimaantulosta sekä kaikista muista tähän yleissopimukseen liittyvistä tiedonannoista. TÄMÄN VAKUUDEKSI täysivaltaiset edustajat ovat allekirjoittaneet tämän yleissopimuksen. Tehty . . . yhtenä ainoana kappaleena englannin, espanjan, hollannin, iirin, italian, kreikan, portugalin, ranskan, ruotsin, saksan, suomen ja tanskan kielellä, ja jokainen teksti on yhtä todistusvoimainen, ja tämä kappale talletetaan Euroopan unionin neuvoston pääsihteeristön arkistoon. (1) EYVL L 257, 19.10.1968, s. 2.