[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO |

Bryssel 22.5.2007

SEK(2007) 526

KOMISSION YKSIKÖIDEN VALMISTELUASIAKIRJA

Tieto- ja viestintätekniikka-alan kilpailukykyä ja tieto- ja viestintätekniikan käyttöönottoa käsittelevän työryhmän suositusten jatkotoimet

SISÄLLYSLUETTELO

1. Johdanto 3

2. Keskeiset suositukset ja jatkotoimet 4

2.1. Tieto- ja viestintätekniikan käyttöönotto 4

2.2 Pk-yritykset ja yrittäjyys 6

2.3 Yhtenäinen sääntely-ympäristö 6

2.4 Teollis- ja tekijänoikeudet 7

2.5 Innovaatiot, tutkimus, investoinnit ja rahoitus 8

2.6 Standardit ja yhteentoimivuus 10

2.7 Ammattitaito ja työllistettävyys 11

Tekninen liite

1. JOHDANTO

Tässä asiakirjassa kuvataan komission toimia, jotka liittyvät tieto- ja viestintätekniikka-alan kilpailukykyä ja tieto- ja viestintätekniikan (TVT) käyttöönottoa käsittelevän työryhmän keskeisiin suosituksiin, ja esitellään muita aiheeseen liittyviä EU:n toimia. Kutakin työryhmän suositusta käsitellään tarkemmin teknisessä liitteessä.

Kesäkuussa 2006 perustettu TVT-työryhmä oli yksi teollisuuspolitiikkaa koskevassa tiedonannossa[1] esitetyistä alakohtaisista aloitteista, jonka tavoitteena on edistää entistä suotuisamman yritystoimintaympäristön luomista EU:ssa. Työryhmän toiminta täydentää kesäkuussa 2005 käynnistettyä EU:n tietoyhteiskuntastrategiaa kasvun ja työllisyyden lisäämiseksi (i2010[2]). Sillä pyritään edistämään digitaalitalouden kehitystä tutkimustoiminnan, sääntelyn ja poliittisten aloitteiden avulla. Saamansa toimeksiannon mukaan työryhmän tehtävänä oli löytää alan kilpailukykyä ja TVT:n käyttöönottoa eniten haittaavat esteet, osaltaan aktivoida alan toimintaa ja antaa suosituksia mahdollisista poliittisista ratkaisuista. Työryhmän jäseninä[3] oli TVT-alan ja kansalaisyhteiskunnan korkean tason edustajia. TVT-ala oli monipuolisesti edustettuna, sillä jäseninä oli toimintansa vakiinnuttaneiden yritysten, markkinoille vastikään tulleiden yritysten sekä suuryritysten ja keskisuurten yritysten edustajia. Toimialan ulkopuoliset jäsenet edustivat ammattiyhdistyksiä, kauppakamareita, pk-yrityksiä, kuluttajia, sijoittajia ja tiedeyhteisöä.

Työryhmä laati viime vuoden marraskuussa raportin[4], jossa TVT-alan kilpailukykyä parantavien toimien painopisteet esitetään selkeästi[5]. Raportin suosituksissa vahvistetaan komission TVT-politiikan olevan pääpiirteissään oikeansuuntainen. Suosituksissa pidetään myönteisenä toimia, joita on jo käynnistetty TVT:n käyttöönoton ja yrittäjyyden edistämiseksi, sisämarkkinoiden lujittamiseksi ja yhtenäisen sääntely-ympäristön luomiseksi, innovaatiotoiminnan tukemiseksi, rahoituksen saatavuuden parantamiseksi, standardointipolitiikan sovittamiseksi nopeasti muuttuvaan toimialaan ja tietoteknisiä taitoja koskevan pitkän aikavälin strategian kehittämiseksi.

Myöhemmin tänä vuonna julkistettavassa komission teollisuuspolitiikan väliarvioinnissa esitetään myös muita TVT-työryhmän suositusten jatkotoimia.

2. KESKEISET SUOSITUKSET JA JATKOTOIMET

2.1. Tieto- ja viestintätekniikan käyttöönotto

Työryhmän keskeiset suositukset: Olisi tehtävä tuote- ja työmarkkinoiden joustavuutta lisääviä rakenneuudistuksia, luotava toimintaympäristö, joka suosii seuraavan sukupolven verkkoihin ja palveluihin sekä sähköisiin viranomaispalveluihin tehtäviä investointeja, sekä laadittava julistus kuluttajien oikeuksista digitaalisessa ympäristössä.

Kasvua ja työllisyyttä edistävään tarkistettuun Lissabonin strategiaan sisältyy kattava talousuudistusohjelma, ja sen mikrotaloutta koskevassa osassa käsitellään yritystoiminnalle suotuisaa ympäristöä. Helmikuussa 2007 komissio esitti ehdotuksen laajasta toimenpidepaketista[6], jotta varmistetaan tavaroiden sisämarkkinoiden juohevampi toiminta. Toimenpiteiden ansiosta yritysten, varsinkin pk-yritysten, on helpompi markkinoida tuotteitaan EU:ssa tinkimättä korkeasta laatu- ja turvallisuustasosta.

Joulukuussa 2006 hyväksytyn palveludirektiivin [7] täytäntöönpano jäsenvaltioissa johtaa syrjivien ja epäoikeudenmukaisten esteiden poistumiseen, byrokratian vähenemiseen sekä sääntely- ja hallintopuitteiden nykyaikaistamiseen ja yksinkertaistamiseen, etenkin kun vuoteen 2009 mennessä on otettava käyttöön sähköiset menettelyt palvelutoiminnan aloittamiseen ja harjoittamiseen liittyviä muodollisuuksia ja menettelyjä varten. Lisäksi jäsenvaltioiden välinen hallinnollinen yhteistyö helpottuu, ja yhteistyötä varten perustetaan sisämarkkinoiden tiedotusjärjestelmä. Jäsenvaltioiden on pantava palveludirektiivi täytäntöön vuoden 2009 loppuun mennessä, ja komissio tukee ja avustaa jäsenvaltioita tässä prosessissa. Direktiivi täydentää tietoyhteiskunnan palvelujen sisämarkkinoiden sääntelykehystä, joka vahvistetaan sähköistä kaupankäyntiä koskevassa direktiivissä[8]. Lisäksi vuonna 2005 saatiin päätökseen todellisten EU:n laajuisten rahoituspalvelumarkkinoiden kehittämiseen tähtäävän toimintasuunnitelman[9] lainsäädäntövaihe, jonka perusteella komissio nyt toteuttaa uutta strategiaa[10] rahoitusalan yhdentymisen syventämiseksi ja lisähyödyn tuottamiseksi toimialalle ja kuluttajille.

Poliittinen tuki seuraavan sukupolven verkkojen ja palvelujen kehittämiselle varmistetaan ensisijaisesti meneillään olevalla sähköisen viestinnän sääntelykehyksen uudelleentarkastelulla [11] sekä toimenpiteillä, jotka sisältyvät i2010-aloitteen ensimmäiseen osaan [12]. Sen tavoitteena on luoda yhtenäinen eurooppalainen tietoalue käyttämällä sääntelyä ja muita komissiolla olevia keinoja nykyaikaisen ja markkinat huomioon ottavan sääntelykehyksen luomiseen digitaalitaloutta varten. Sähköisten viranomaispalvelujen saatavuuden laajentaminen on ollut etusijalla etenkin sähköisen hallinnon toimintasuunnitelmassa [13] ja yleiseurooppalaisten sähköisten viranomaispalveluiden yhteentoimivuuden kehittämisessä[14].

Lisäksi Eurooppa-neuvosto kehotti joulukuussa 2006 tarkastelemaan seuraavan sukupolven Internetin ja verkkojen vastassa olevia ja asettamia haasteita osana Lissabonin strategiaa keväällä 2008 kokoontuvassa Eurooppa-neuvostossa. Myös vuonna 2007 vuonna järjestettävissä, vuonna 2008 tehtävää i2010-aloitteen väliarviointia pohjustavissa keskusteluissa käsitellään verkkojen ja Internetin tulevia suuntauksia sekä niiden kehittämisen mahdollisia esteitä.

Maaliskuussa 2007 komissio hyväksyi kuluttajapolitiikkaa koskevan strategian vuosiksi 2007–2013[15]. Sen mukaan kuluttajien luottamuksen puuttuminen yhdessä sääntelyesteiden kanssa haittaa yhä sisämarkkinoiden täysimääräistä toimintaa. Strategian tavoitteena on vastata digitaalisen ympäristön haasteisiin sen varmistamiseksi, että kuluttajat voivat tehdä ostoksia kaikkialla EU:ssa, kulmakaupasta verkkokauppaan, varmoina siitä, että suoja on aina yhtä tehokas. Laaja kuuleminen EU:n kuluttajansuojasäännöistä käynnistyi vuoden 2007 alussa, kun komissio hyväksyi vihreän kirjan[16], jossa tarkastellaan voimassa olevaa lainsäädäntöä. Aloitteen yhtenä tavoitteena on mukauttaa voimassaolevia kuluttajansuojasääntöjä digitaaliseen toimintaympäristöön. Vihreästä kirjasta saatavan palautteen perusteella komissio aikoo tukea kuluttajien luottamuksen lisäämistä sisämarkkinoilla laatimalla yhtenäiset, yksinkertaiset säännöt, joiden ansiosta kuluttajat voivat tietää oikeutensa, tehdä perusteltuja päätöksiä ja saada asianmukaisen suojan, jos jokin menee vikaan. Kuulemisen jälkeen esitetään erityisiä sääntelyyn perustuvia tai muita aloitteita nykyisten ongelmien ratkaisemiseksi ja puutteiden korjaamiseksi. Lisäksi poistamalla alalla voimassa olevat yhdenmukaistamisen vähimmäistasoa koskevat lausekkeet tuetaan sähköistä kaupankäyntiä koskevan direktiivin positiivisia vaikutuksia sisämarkkinoihin.

Yleispalvelu on sähköisen viestinnän sääntelykehyksen tärkeä osa. Sillä pyritään takaamaan edulliset ja korkeatasoiset palvelut kaikille, maantieteellisestä sijainnista riippumatta, ja sen ansiosta kaikilla on mahdollisuus hankkia puhelin tai Internet-yhteys kohtuuhintaan. Se tekee siis mahdolliseksi myös TVT:n käytön. Yleispalvelun periaatetta ja laajuutta on tarpeen tarkistaa uuden vuosituhannen sähköisen viestinnän näkökulmasta. Komissio aikoo julkaista aiheesta vihreän kirjan vuoden 2007 lopussa ja käynnistää laajan keskustelun.

2.2. Pk-yritykset ja yrittäjyys

Työryhmän keskeiset suositukset: Olisi lisättävä koulutusta yrittäjätaitojen alalla ja tietoisuutta TVT:n eduista yrityksissä.

Yrittäjyyden ja yrittäjätaitojen edistäminen on yksi komission pk-yrityspolitiikan erillisistä toimintalinjoista[17]. Komissio katsoo yrittäjyyskoulutuksen merkityksen kasvavan koko ajan. Etenkin koulut ja yliopistot ovat avainasemassa yrittäjyyttä suosivan ajattelutavan edistämisessä. Maaliskuussa 2006 kokoontunut kevään Eurooppa-neuvosto kehotti jäsenvaltioita tukemaan yrittäjyyttä myös yrittäjyyskoulutuksen kautta. Tiedonanto Yrittäjyyttä suosivan ajattelutavan edistäminen koulutuksessa [18] on osaltaan auttanut muotoilemaan järjestelmällisempiä lähestymistapoja yrittäjyyskoulutukseen ja lujittamaan koulutuksen asemaa entistä enemmän yrittäjyyttä korostavan kulttuurin luomisessa Eurooppaan. Tiedonantoon on koottu esimerkkejä hyvistä toimintatavoista, ja siinä käsitellään poliittisia tukitoimia ja ehdotetaan suosituksia toimiksi, joita voidaan toteuttaa kansallisella tai alueellisella tasolla.

Monia tietoyhteiskunnan toimia tuetaan rakennerahastoista, joihin sisältyy sähköistä kaupankäyntiä ja pk-yrityksiä koskevia osia.

eBSN-verkossa (European eBusiness Support Network) [19] koordinoidaan sellaisten kansallisten ja alueellisten aloitteiden toimintalinjoja, jolla edistetään sähköisten kaupankäyntitapojen käyttöönottoa pk-yrityksissä, sekä tuetaan tiedonvaihtoa ja tapaustutkimuksia sähköiseen kaupankäyntiin liittyvistä aiheista. eBSN on tutkinut jäsenvaltioiden tiedotus- ja valistustoimintaa ja todennut, että politiikan painopiste on kaikissa maissa siirtynyt TVT-investointien ja Internet-yhteyksien sponsoroinnista ja yhteisrahoittamisesta TVT:n käyttöön perustuvan innovaatiotoiminnan tukemiseen pk-yrityksissä. Viime aikoina eBSN on havainnut siirtymistä entistä alakohtaisempiin politiikkoihin[20], joilla tuetaan TVT:n käyttöönottoa pk-yrityksissä ottaen huomioon niiden erityinen toimintaympäristö (liikekumppanit, toimittajat, asiakkaat jne.). eBSN-verkko kokoaa jatkossakin jäsenvaltioiden edustajat yhteen oppimaan toisiltaan ja saaman virikkeitä muilta ja osaltaan edistämään dynaamisempaa tiedotus- ja valistustoimintaa.

2.3. Yhtenäinen sääntely-ympäristö

Työryhmän keskeiset suositukset: Olisi luotava lähentymistä helpottava sääntely-ympäristö ja kaikille avoin tietoyhteiskunta, tuettava osaamisintensiivisten palvelujen sisämarkkinoiden luomista ja tarkistettava tekijänoikeusmaksuja.

Teollisuudenalojen ja teknologioiden lähentyminen on yksi tietoalueen luomiseen keskittyvän i2010-aloitteen kolmesta ensisijaisesta aihealueesta. Aloitteessa on tarkoitus mukauttaa lainsäädäntöä osana sähköisen viestinnän sääntelyjärjestelmän uudelleentarkastelua ja hyväksyä audiovisuaali- ja mediapalveluja koskeva direktiivi. Se käsittää useita hankkeita uusien audiovisuaalipalvelujen käyttöönoton kannustamiseksi, kuten elokuvien verkkolevitystä koskeva julistus ja tulevat tiedonannot verkkosisällöstä sekä radio- ja televisiolähetyspalveluista matkaviestimissä. Lähentymiseen liittyy muita haasteita teollis- ja tekijänoikeuksien, turvallisuuden ja kuluttajansuojan aloilla[21]. Näitä aiheita käsitellään keskusteluissa, joiden perusteella laaditaan i2010-strategian väliarviointi vuonna 2008.

i2010-aloitten väliarvioinnissa, joka on määrä julkaista vuonna 2008, käsitellään TVT-palvelujen ja alan osaamisintensiivisten palvelujen sisämarkkinaulottuvuutta, ja se sovitetaan yhteen yhtenäismarkkinastrategian kokonaistarkastelun [22] kanssa. Kyseisen tarkastelun perusteella laaditaan kertomus uuden vuosituhannen yhtenäismarkkinoista . Se sisältää tulevia toimia koskevia konkreettisia ehdotuksia, jotka komissio esittää Eurooppa-neuvostolle vuonna 2007.

Tekijänoikeusmaksujen alalla sidosryhmien ja jäsenvaltioiden laajan kuulemisen[23] jälkeen vuonna 2006 komissio päätti, että tästä monimutkaisesta aihealueesta on käytävä täydentäviä keskusteluja.

2.4. Teollis- ja tekijänoikeudet

Työryhmän keskeiset suositukset: Koska TVT-alalla on monenlaisia teollis- ja tekijänoikeusstrategioita, ennen EU-lainsäädännön muuttamista olisi toteutettava laaja kuuleminen. Lisäksi teollis- ja tekijänoikeuksien rikkomisen kriminalisointi olisi rajattava tahallisiin tavaramerkkiväärennöksiin, tekijänoikeusrikkomuksiin ja mallien luvattomaan kopiointiin. Olisi edistettävä Lontoon pöytäkirjan hyväksymistä ja alennettava patentoinnin kustannuksia.

Komissio on ehdottanut direktiiviä teollis- ja tekijänoikeuksien noudattamisen varmistamiseen tähtäävistä rikosoikeudellisista toimenpiteistä[24]. Ehdotus ei rajoitu pelkästään tavaramerkkeihin, tekijänoikeuteen ja mallioikeuteen. Euroopan parlamentti ja neuvosto keskustelevat parhaillaan komission ehdotuksesta.

Joulukuussa 2006 annettujen Eurooppa-neuvoston päätelmien ja vuonna 2006 toteutetun sidosryhmien laajan kuulemisen perusteella komissio hyväksyi huhtikuussa 2007 tiedonannon patenttijärjestelmän lujittamisesta Euroopassa [25]. Vaikka patentointikustannusten alentaminen on yksi päätavoitteista, on syytä muistaa, että Lontoon sopimuksen ratifioinnista päättävät jäsenvaltiot. Lisäksi komissio aikoo esittää vuonna 2008 kattavan TVT-strategian, jotta EU:ssa olisi asianmukaiset puitteet innovaatioiden edistämistä ja suojaamista varten.

2.5. Innovaatiot, tutkimus, investoinnit ja rahoitus

Työryhmän keskeiset suositukset: Olisi vaihdettava parhaita innovaatiokäytäntöjä, edistettävä tutkimustoimintaa verovähennysjärjestelmien avulla, tuettava yhteistä tutkimustoimintaa eurooppalaisten teknologiayhteisöjen ja yhteisten teknologia-aloitteiden kautta, kehitettävä edelläkävijämarkkinoita julkisten hankintojen kautta, turvattava tasapuoliset toimintaedellytykset Euroopan puolijohdeteollisuudelle, luotava pääomasijoittamiselle suotuisa toimintaympäristö ja uudistettava edelleen valtiontukipolitiikkaa.

Jäsenvaltiot ovat osoittaneet rahoitusta 9,1 miljardia euroa TVT-tutkimukseen seitsemännessä puiteohjelmassa. Kyseessä on laajin tutkimuksen aihealue yhteistyöohjelmassa, joka puolestaan on seitsemännen puiteohjelman mittavin erityisohjelma.

Kaikki 31 eurooppalaista teknologiayhteisöä [26] ovat julkaisseet kehittämisasiakirjan, ja suurin osa yhteisöistä on myös saanut valmiiksi luonnoksen strategisesta tutkimussuunnitelmastaan tai on laatimassa sitä. Yhteisöt valmistelevat nyt siirtymistä toteutusvaiheeseen. Komissio on ottanut huomioon tutkimusyhteisöjen toiminnan tulokset tutkimuspolitiikkansa kehittämisessä ja erityisesti seitsemännen puiteohjelman laatimisessa. Tällä tavoin on voitu varmistua toimintalinjojen relevanssista asianomaisten alojen kannalta. Lähemmän tarkastelun perusteella on todettavissa, että yksi seitsemännen puiteohjelman aihealue kattaa 15 strategista tutkimussuunnitelmaa (mikä on osoitus tiiviistä yhteistyöstä seitsemännen puiteohjelman laadinnassa) ja että loput 16 strategista tutkimussuunnitelmaa käsittävät useita tutkimuksen aihealueita. Ensimmäinen yhteinen teknologia-aloite ARTEMIS[27], jonka aiheena on T&K sulautetuissa tietotekniikkajärjestelmissä, on tarkoitus käynnistää vuoden 2007 alkupuoliskolla. Sen jälkeen on vuorossa ENIAC[28]-aloitteen (European Nanoelectronics Advisory Council) käynnistys.

Komissio on äskettäin pannut vireille Pro INNO Europe [29] -hankkeen, jossa on mukana yli 200 innovaatiopolitiikan alan päättäjää ja sidosryhmää 33 maasta, myös kaikista jäsenvaltioista. Siinä kansallisten ja alueellisten innovaatiopolitiikkojen analysointi ja vertaileva arviointi yhdistetään kansallisten ja alueellisten innovaatio-ohjelmien yhteistyön tukemiseen sekä innovaatiokeskusten ja alan sidosryhmien yhteisten toimien kannustamiseen. Tästä on esimerkkinä kansainvälinen yhteistyö klusteripolitiikan kehittämisessä[30].

Äskettäin antamassaan tiedonannossa Verokannustimien tehokkaampi käyttö tutkimus- ja kehitystoiminnan edistämiseksi [31] komissio esittelee voimassa olevan sääntelykehyksen (ja mainitsee erityisesti perusvapaudet ja hiljattain muutetut valtiontukisäännöt tutkimusta, kehittämistä ja innovaatiotoimintaa varten [32]) ja kehottaa jäsenvaltioita lisäämään verokannustimien käyttöä ja koordinointia T&K-toiminnassa. Tiedonannossa annetaan myös verokohtelua koskevia ohjeita etenkin kun on kyse laajoista kansainvälisistä T&K-hankkeista, vastikään perustettujen innovatiivisten yritysten kasvusta, tutkijoiden rajatylittävästä liikkuvuudesta, ALV- ja T&K-verotuskohtelusta yhteisessä konsolidoidussa yhtiöveropohjassa sekä tutkimusrahoituksesta. Komissio seuraa tilanteen kehittymistä.

Komissio analysoi parhaillaan tilannetta yhdessä sidosryhmien kanssa ja eurooppalaisia teknologiayhteisöjä ja Europe INNOVA -innovaatiopaneeleita[33] kuullen löytääkseen mahdollisia aloja, joilla tarjonta- ja kysyntäpuolen yhdistetyillä toimilla voitaisiin edistää edelläkävijämarkkinoiden syntymistä . Tämä toimintatapa on vuonna 2006 esitetyn laajapohjaisen innovaatiostrategian[34] mukainen. Saatavien tulosten perusteella komissio laatii vuoden 2007 loppupuoliskolla toimintapoliittisen asiakirjan.

Puolijohdeteollisuus on EU:lle strategisesti tärkeä ala. Kuten kaikilla eurooppalaisilla teollisuudenaloilla, myös tällä alalla yleistavoitteena on saavuttaa maailmanlaajuisesti tasavertaiset toimintaedellytykset. Ensisijaisen tärkeää on myös parantaa toiminnan perusedellytyksiä T&K-investointien lisäämiseksi ja kehittää korkeatasoista ammattitaitoa.

Vastikään hyväksytyissä yhteisön puitteissa tutkimus- ja kehitystyöhön sekä innovaatiotoimintaan myönnettävälle valtiontuelle [35] määritetään useita erityyppisiä tukia, joita voidaan myöntää perustutkimukseen, teolliseen tutkimukseen ja kokeelliseen kehittämiseen. Teollisen tutkimuksen tapauksessa suurin sallittu tuki-intensiteetti on 50 prosenttia.

Kesäkuussa 2006 hyväksytyssä tiedonannossa Pk-yritysten kasvun rahoittaminen – Enemmän eurooppalaista lisäarvoa [36] komissio julkisti useita aloitteita, joilla autetaan pk-yrityksiä saamaan helpommin rahoitusta käynnistys- ja kasvuvaiheessa . Se sisältää toimenpiteitä, joilla kannustetaan riskipääomasijoittamista, kehitetään pankkirahoitusta innovointitoiminnalle ja tehdään nykyiset rahoitusjärjestelmät pk-yritykset paremmin huomioon ottaviksi. Jatkotoimena komissio on perustanut asiantuntijaryhmiä, joissa käsitellään rajatylittävän investointitoiminnan esteiden poistamista pääomasijoitusrahastojen avulla [37], s iemenvaiheen rahoitusta ja riskipääomasijoittamisen hyviä toimintatapoja aluetasolla . Uusi kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelma [38] tarjoaa lisäkannustimia pääomasijoittajille korkean kasvupotentiaalin yrityksiin tehtävien investointien lisäämiseksi. Euroopan investointirahasto hallinnoi tai auttaa hallinnoimaan puiteohjelmassa komission puolesta useita pk-yrityksille suunnattuja rahoitusvälineitä , kuten kasvavien ja innovatiivisten pk-yritysten rahoitustuki, pk-yritysten takausjärjestelmä ja valmiuksien kehittämisen järjestelmä. Komissio perustaa Euroopan investointipankin (EIP) kanssa riskinjakorahoitusvälineen [39], jolla tuetaan korkean riskin TTK-hankkeita lainojen ja takuiden avulla. EU osoittaa rahoitusvälinettä varten enintään miljardi euroa seitsemännestä puiteohjelmasta, ja EIP:n osuus on samansuuruinen.

2.6. Standardit ja yhteentoimivuus

Työryhmän keskeiset suositukset: Toimiala on ensisijaisesti vastuussa yhteentoimivuudesta, joten olisi jatkettava toimia oikeudellisen ja semanttisen yhteentoimivuuden tukemiseksi, edistettävä tehokkaita yhdenmukaisuusjärjestelmiä ja kehitettävä hankintaperiaatteita, joilla lisätään yhteentoimivuutta.

Eurooppalaiset standardointielimet ovat laatineet ja laativat edelleen ohjeita yhteentoimivuuden huomioon ottamiseksi entistä paremmin standardien valmistelussa . Joitakin standardeja päivitetään parhaillaan yhteentoimivuutta koskevien osien lisäämiseksi niihin. Politiikan painotuksissa yhteentoimivuus on jo nyt standardointialan tavoitteista keskeisin, ja sitä pidetään kriittisenä kohtana, jota seurataan tarkasti tulevassa TVT:n standardointipolitiikan tarkastelussa . Yhteentoimivuuden kysymyksiä käsitellään useissa erityisalojen standardointitoimissa, kuten terveydenhuollon sähköiset palvelut[40], yhtenäinen eurooppalainen maksualue ja sähköinen laskutus. Lisäksi komissio käynnisti vuonna 2006 tutkimuksen [41] valmistellakseen suosituksia, joilla osaltaan varmistetaan EU:n standardointipolitiikan mukautuminen markkinoiden vapauttamisen, globalisaation ja lähentymisen myötä alalla tapahtuviin muutoksiin.

Seitsemännen puiteohjelman TVT-aihealue käsittää esinormatiivisen ja normien laadintaan liittyvän tutkimuksen, jota tarvitaan yhteentoimivuuden sekä standardien laadun ja täytäntöönpanon parantamiseksi . Toimiala organisoi suurimman osan esinormatiivisista tutkimustoimista. Seitsemännen puiteohjelman TVT-työohjelmaan sisältyy jo nyt toimia, joiden tavoitteena on parantaa yhteistyötä standardien ja yhteentoimivien ratkaisujen kehittämisen alalla.

Eurooppalaisten standardointielinten työohjelmissa ja etenkin Euroopan telealan standardointilaitoksen piirissä painotetaan teknistä yhteentoimivuutta , kun taas semanttinen yhteentoimivuus on sisällytetty alakohtaisten standardointiryhmien, kuten terveydenhuollon sähköisiä palveluja[42] ja sähköisen liiketoiminnan yhteentoimivuutta[43] käsittelevien ryhmien, työohjelmiin. Niiden piiriin ei kuulu yhteentoimivuuden muita, esimerkiksi oikeudellisia näkökohtia. Joitakin tällaisia näkökohtia sisältyy kuitenkin seitsemännen puiteohjelman TVT-aihealueen työohjelmaan. Yhteentoimivuuden mahdolliseksi tekevien keskeisten seikkojen määrittäminen aloitetaan eurooppalaisten standardointielinten työohjelmissa mainituilla toimilla ongelmien ja vaatimusten yksilöimiseksi. TVT:n yhteentoimivuuden yleisiä puitteita tarkastellaan i2010-aloitteen väliarvioinnin sisämarkkinoita käsittelevässä osassa. Tavaroiden vapaata liikkuvuutta koskevan lainsäädännön täytäntöönpanosta saadut kokemukset osoittavat kilpailun vääristymisen riskin olevan jossakin määrin mahdollinen, koska kansallisten viranomaisten noudattamat vaatimustenmukaisuuden arviointilaitosten ja -järjestelmien nimeämis- ja hyväksymiskäytännöt vaihtelevat suuresti. Siksi komissio on hiljattain hyväksynyt asetusehdotuksen[44] markkinoiden valvontaa koskevista entistä tiukemmista säännöistä osana komission ehdotusta uudeksi tavaroiden sisämarkkinoita koskevaksi lainsäädäntöpaketiksi[45].

Sähköisten hankintojen toimintasuunnitelmassa [46] yhteentoimivuus on olennainen edellytys, ja sähköisen hallinnon toimintasuunnitelmassa [47] mainitaan nimenomaisesti tähän aiheeseen liittyviä tavoitteita. Parhaillaan toteutetaan tutkimuksia ja kuulemisia yleiseurooppalaisten sähköisten viranomaispalveluiden [48] tarkistamiseksi, ja tarkistusehdotuksia esitetään myöhemmin.

2.7. Ammattitaito ja työllistettävyys

Työryhmän keskeiset suositukset: Kasvavat erot tietoteknisissä taidoissa rajoittavat innovaatiotoimintaa ja TVT:n käyttöönottoa, joten olisi lisättävä mahdollisuuksia opettajien ammattitaidon kehittämiseen ja tukemiseen, edistettävä toimialan, viranomaisten, työnantajien ja koulutuslaitosten välistä yhteistyötä ja jatkettava toimia yrittäjyyden sisällyttämiseksi opetusohjelmiin.

Koulutus- ja tukitoimet kuuluvat pääosin jäsenvaltioiden vastuulle. Komissio tukee tällaisia aloitteita teettämällä tutkimuksia ja järjestämällä erilaisia tilaisuuksia, yhteistyöhankkeita ja parhaiden toimintatapojen vaihtoa nykyisten EU-ohjelmien kautta ja etenkin osana uutta elinikäisen oppimisen ohjelmaa [49]. Tuen piiriin kuuluvat laaja-alaisesti työllistettävyyttä edistävät taidot tietoteknisistä taidoista ja yrittäjyydestä[50] viestintätaitoihin ja ryhmätyöskentely- ja ongelmanratkaisutaitoihin.

Komissio aikoo ottaa työryhmän suositukset ja tietoteknisiä taitoja Euroopassa käsitelleen konferenssin julistuksen[51] huomioon valmistellessaan tiedonantoa tietoteknisten taitojen pitkän aikavälin strategiaa, joka on tarkoitus hyväksyä vuonna 2007 .

[1] KOM(2005) 474, 5.10.2005.

[2] Lisätietoja i2010-aloitteesta osoitteessahttp://ec.europa.eu/information_society/eeurope/i2010/index_en.htm.

[3] Työryhmän jäsenet: http://ec.europa.eu/enterprise/ict/policy/doc/icttfm.pdf.

[4] Työryhmän raportti, jäsenten luettelo ja tietoa työskentelyjärjestelyistä on saatavilla osoitteessahttp://ec.europa.eu/enterprise/ict/taskforce.htm.

[5] Komission tiedonanto – Euroopan kilpailukykyraportti 2006, KOM(2006) 697, sisältää osan, jossa analysoidaan TVT-alan kilpailukykyä.

[6] Ks. lehdistötiedote IP/07/181, 14.2.2007. Paketti sisältää muun muassa asetusehdotuksen tiettyjen kansallisten teknisten määräysten soveltamista toisessa jäsenvaltiossa laillisesti kaupan pidettyihin tuotteisiin koskevista menettelyistä, KOM(2007) 36, 14.2.2007.

[7] Palveluista sisämarkkinoilla 12. joulukuuta 2006 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2006/123/EY, EUVL L 376, 27.12.2006, s. 36.

[8] Tietoyhteiskunnan palveluja, erityisesti sähköistä kaupankäyntiä, sisämarkkinoilla koskevista tietyistä oikeudellisista näkökohdista 8. kesäkuuta 2000 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2000/31/EY.

[9] Rahoituspalveluiden toimintasuunnitelma:http://ec.europa.eu/internal_market/finances/actionplan/index_en.htm.

[10] Rahoituspalvelupolitiikka 2005–2010 (Valkoinen kirja), KOM(2005) 629, 5.12.2005.

[11] Ks. http://ec.europa.eu/information_society/policy/ecomm/tomorrow/index_en.htm.Lainsäädäntöehdotukset esitetään vuoden 2007 loppuun mennessä.

[12] http://ec.europa.eu/information_society/eeurope/i2010/single_infor_space/index_en.htm.

[13] i2010-aloitteeseen kuuluva sähköisen hallinnon toimintasuunnitelma – Vauhtia sähköiselle hallinnolle Euroopassa kaikkien hyväksi, KOM(2006) 173, 25.4.2006.

[14] Ks. http://ec.europa.eu/idabc/en/document/2319/5644.

[15] EU:n kuluttajapoliittinen strategia vuosiksi 2007–2013, KOM(2007) 99, saatavilla osoitteessahttp://ec.europa.eu/consumers/overview/cons_policy/index_en.htm.

[16] Vihreä kirja kuluttajansuojaa koskevan yhteisön säännöstön tarkistamisesta, KOM(2006) 744, 8.2.2007.

[17] Ks. Yhteisön Lissabon-ohjelman toteuttaminen: Kasvuun ja työllisyyteen tähtäävä nykyaikainen pk-yrityspolitiikka, KOM(2005) 551, 10.11.2005.

[18] KOM (2006) 33, 13.2.2006.

[19] Ks. eBSN-portaali: http://ec.europa.eu/enterprise/e-bsn/index_en.html.

[20] Havainnot on tehty viime aikoina järjestettyjen eBSN-työryhmien ja kansallisten hankkeiden eBSN-tietokannan perusteella.

[21] http://ec.europa.eu/information_society/eeurope/i2010/docs/

i2010_high_level_group/i2010_hlg_convergence_paper_final.pdf.

[22] Ks. http://ec.europa.eu/internal_market/strategy/index_en.htm.

[23] Ks. http://ec.europa.eu/information_society/eeurope/i2010/index_en.htm.

[24] Muutettu ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi teollis- ja tekijänoikeuksien noudattamisen varmistamiseen tähtäävistä rikosoikeudellisista toimenpiteistä, KOM(2006) 168, 26.4.2006.

[25] KOM(2007) 165, 3.4.2007.

[26] Teknologiayhteisöjen luettelo:http://cordis.europa.eu/technology-platforms/individual_en.html.

[27] Lisätietoja ARTEMIS-aloitteesta: http://cordis.europa.eu/technology-platforms/individual_en.html.

[28] Lisätietoja ENIAC-aloitteesta: http://cordis.europa.eu/ist/eniac/home.html.

[29] Ks. http://www.proinno-europe.eu.

[30] Ks. http://www.proinno-europe.eu/eca.html.

[31] KOM(2006) 728, 22.11.2006.

[32] EUVL C 323, 30.12.2006, s. 1.

[33] Alakohtaiset asiantuntijapaneelit, jotka ehdottavat alakohtaisia ensisijaisia toimia ja muotoilevat käsiteltäviä kysymyksiä ja aiheita, ovat keskeinen osa Europe INNOVA -aloitetta.

[34] KOM(2006) 502, Tietämyksestä käytännön toimiin: laajapohjainen innovaatiostrategia EU:lle.

[35] EUVL C 323, 30.12.2006, s. 1.

[36] KOM(2006) 349, 29.6.2006.

[37] Ryhmän päätavoitteena on yksilöidä jokaisen osallistujamaan säännökset pääomasijoitusrahastoista, joiden kotipaikka on asianomaisessa maassa tai sen ulkopuolella, ja mikäli voimassaolevat säännökset estävät pääomasijoitusrahastojen rajatylittävää toimintaa, löytää keinoja näiden esteiden poistamiseen. Ks. http://ec.europa.eu/enterprise/library/enterprise-europe/news-updates/2006/2006-11-29.htm.

[38] Kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelma: http://ec.europa.eu/enterprise/enterprise_policy/cip/index_en.htm.

[39] Ks. http://www.eib.org/site/index.asp?designation=rsff.

[40] i2010-aloitteeseen kuuluva terveydenhuollon sähköisiä palveluja käsittelevä alaryhmä keskustelee parhaillaan komission suosituksesta, jonka aiheen ovat ohjeet ja hyvät käytännöt sähköisten potilasrekisterien ja -korttien yhteentoimivuuden alalla.

[41] ”EU study on the specific policy needs for ICT standardisation”, http://www.ictstandardisation.eu.

[42] Euroopan standardointikomitean tekninen komitea 251.

[43] Euroopan standardointikomitean foorumi sähköisen liiketoiminnan yhteentoimivuudesta (e-Business Interoperability Forum).

[44] Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi tuotteiden kaupan pitämiseen liittyvää akkreditointia ja markkinavalvontaa koskevista vaatimuksista, KOM(2007) 37, 14.2.2007.

[45] Ks. http://ec.europa.eu/enterprise/regulation/internal_market_package/index_en.htm.

[46] Toimintasuunnitelma sähköisten julkisten hankintojen sääntelykehyksen täytäntöönpanemiseksi, KOM(2004) 841, 13.12.2004.

[47] KOM(2006) 173, 25.4.2006.

[48] Ks. http://ec.europa.eu/idabc/en/document/2319/5644.

[49] Ks. http://ec.europa.eu/education/programmes/newprog/index_en.html.

[50] Komissio esitteli äskettäin nk. ”Oslon asialistan” yrittäjyyskoulutuksen edistämiseksi Euroopassa osana yrittäjyyttä suosivan ajattelun edistämishankettaan. Ks.http://ec.europa.eu/enterprise/entrepreneurship/support_measures/training_education/index.htm.

[51] Konferenssin julistus: ks.http://eskills.cedefop.europa.eu/conference2006/Thessaloniki_Declaration_2006.pdf.