ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
4.1

Komitea katsoo, että tiedonannon taulukossa 2 esitettyä keskeisten monitieteistä lähestymistapaa vaativien tutkimusaiheiden luetteloa on täydennettävä seuraavasti: — Pääalojen listalle on lisättävä sosiologiset ja kulttuurialan tutkimukset, jotka koskevat Euroopan unionin merellisillä alueilla asuvien yhteisöjen tilannetta ja kehitystä; — Tutkimuskeskusverkostojen tutkimuslohkoon on lisättävä pysyvien tukijärjestelmien ja meriä koskevien tietojen tietohallintojärjestelmien perustaminen (Natura 2000 -ohjelman tavoitteisiin liittyen), mukaan lukien meri- ja rannikkoalueista laadittavat GIS-kartastot (Geographic Information System), joita tarvitaan aluesuunnittelussa ja merien yhdennetyssä hallintojärjestelmässä; — On painotettava enemmän Euroopan ulkopuolista merien ja merenkulkualan tutkimusta talousstrategioiden toteuttamiseksi, esimerkkeinä uusia kuljetusmahdollisuuksia koskevat tutkimukset ja Jäämeren alueen luonnonvarojen hyödyntäminen ilmaston lämpenemisen vaikutusten alkamisen jälkeen sekä tutkimukset, jotka koskevat kalastusta Euroopan ulkopuolisilla alueilla, joilla on olennainen merkitys EU:hun tehtävien toimitusten kannalta; — Valtamerten pohjavyöhykkeiden ja niiden syvänteiden tutkimusta on tärkeää painottaa voimakkaammin. Koska tällaisissa hankkeissa on tärkeää tehdä yhteistyötä Euroopan unionin ulkopuolisten maiden kanssa, Jäämerta koskevien tutkimusten yhteydessä pitäisi solmia sopimukset Kanadan, Venäjän, Amerikan Yhdysvaltojen ja Japanin kanssa; — On painotettava voimakkaammin tarvetta vaihtaa meriin ja valtameriin liittyviä, uusia teknologioita koskevia tutkimustietoja sellaisten tutkimusten perusteella, jotka koskevat muun muassa kaivostoimintaa ja uusiutuviin energianlähteisiin investoimista eurooppalaisilla merialueilla; — Eräitä luettelossa ehdotettuja tutkimusaloja on pyrittävä yhdistämään asevoimien suorittamiin merentutkimuksiin; — Luettelossa mainittujen tutkimusalojen täytäntöönpanossa on tärkeää noudattaa alueellisuuden periaatetta.
3.6

Kaikista tämän hetkisistä vaikeuksista huolimatta yhteistyön mahdollisuus on tässä yhteydessä suuri, ja kysymyksen käsittelyssä on syytä vahvistaa kolmea näkökohtaa: 3.6.1 Tällä hetkellä ammattitaitoisista henkilöistä on suuri puute muun muassa palvelualalla, rakennusalalla ja hotelli- ja ravintola-alalla. Teknisessä koulutuksessa ja ammattikoulutuksessa on usein tehty yhteistyötä paikallisesti yritysten ja oppilaitosten välillä. Monissa valtioissa sitä ei enää toteuteta, ja eräät tahot uskovat, että epävarmuuden ja syrjäytyneisyyden lisääntyminen yhteiskunnissamme liittyy suoraan tähän ilmiöön. Yritysten ja oppilaitosten yhteisenä velvollisuutena on parantaa uranäkymiä (palkat, ylennykset jne.), edistää ammattien ja käsiteollisuuden arvoa ja varmistaa samalla laadukas opetus, jonka ”yleissivistävä” osa on merkittävä. 3.6.2 Tiheät ja jatkuvat muutokset edellyttävät tulosten jatkuvaa päivittämistä, jatkuvaa koulutusta, uudelleenkoulutusta ja valmiuksien ja ammattitaidon ylläpitoa. Elinikäisestä oppimisesta on näin ollen tullut tarpeellista kaikille, ja se tarjoaa huomattavan mahdollisuuden työnantajien ja oppilaitosten välisille kumppanuuksille. 3.6.3 Muutamia poikkeuksia lukuun ottamatta valtaosa yrityksistä ja etenkin pk-yrityksistä tuntee edelleen huonosti oppilaitoksia. Ne kuitenkin voivat tarvita monipuolista koulutusta. Erityisen hyödyllinen lähestymistapa olisi ottaa työnantajat entistä tiiviimmin mukaan niiden opettajien koulutukseen, jotka vastaavat ammattitaitojen kehittämisestä. Lisäksi olisi hyödyllistä kouluttaa välittäjiä kumppanuuksien kannustamiseksi ja niiden toimivuuden varmistamiseksi.
1.1

ETSK on tyytyväinen unionin puheenjohtajavaltion Ranskan aloitteeseen. Samalla se haluaa viitata neuvoston 20. marraskuuta 2008 antamaan suositukseen nuorten vapaaehtoistyöntekijöiden liikkuvuudesta Euroopan unionissa (1). Koska nuorten yhteiskunnallista aktiivisuutta pyritään lisäämään useiden hyvin erilaisten järjestelmien avulla, paras tapa lähestyä tätä kysymystä on luoda eurooppalainen aloite seuraavanlaisista puitteista: — Kyseessä on kaikille avoin, palkaton, vapaasta tahdosta suoritettava, koulutuksellista (epävirallinen oppiminen) ja sosiaalista lisäarvoa tuova vapaaehtoistoiminta ja sitä koskeva yhteistyö. — Toiminnalle on tyypillistä tietty kesto, sillä on selvät tavoitteet, sisällöt, tehtävät, rakenne ja puitteet ja se saa asianmukaista tukea ja oikeudellista ja sosiaalista suojelua. — Toiminnalla on myös eurooppalainen ja kansainvälinen yhteys.
1.5

ETSK on tyytyväinen siihen, että komissio näyttää olevan valmis lyhentämään ehdotusten hyväksymiseen ja rahoituksen aloittamiseen tarvittavaa aikaa. Komitea katsoo kuitenkin, että nopeasti muuttuvassa liiketoimintaympäristössä, jossa nopea reagoiminen markkinakehitykseen on ratkaisevan tärkeää, on kiinnitettävä erityishuomiota yksittäisten hankkeiden arvioimiseen, hyväksymiseen ja tukemiseen tarvittavan ajan lyhentämiseen entisestään eri toimenpiteiden, kuten ehdotusten ennakkoarvioinnin ja arviointiprosessin osittaisen standardoinnin avulla.
3.4

Komissio toteaa ehdotetun direktiivin 4 artiklassa, että tiedonvaihdon on tapahduttava nopeasti (12 kuukaudessa perustettavan) EU:n laajuisen sähköisen verkon välityksellä. Toisaalla asiakirjassa todetaan, että tiedonvaihtoa varten tullaan käyttämään jo olemassa olevaa tietojärjestelmää, jolloin kustannukset pysyvät alhaisina. Komissio ei kuitenkaan täsmennä, mitä tiedonvaihtojärjestelmää on tarkoitus soveltaa. Komitea on komission kanssa samaa mieltä siitä, että ajan ja kustannusten säästämiseksi tiedonvaihtoverkko on parasta liittää johonkin jo olemassa olevaan EU:n tietojärjestelmään.
3.6.1

Rajatylittävien rahtiin painottuvien liikennekäytävien luominen olisi tietysti välttämätön edellytys rahtiliikenteen kehitykselle. On kuitenkin hyvin tiedossa, että rahtiliikenne on näihin päiviin saakka joutunut väistymään matkustajaliikenteen tarpeiden edessä. Kyseessä on siis eräänlainen kulttuurivallankumous, joka edellyttää jäsenvaltioiden hyväksymiä sitovia tavoitteita sekä erityistä rahoitusta. On kuitenkin muistettava, että yleisen mielipiteen mukaan matkustajajunien etusija-asema on saavutettu etu, jota ei voi yleisellä tasolla kyseenalaistaa. Kysymys on siis lähinnä liikenneverkkojen optimaalisesta hallinnasta ja rahtiin painottuvien verkkojen määrittelystä ilman että heikennetään matkustajaliikenteen laatua ja täsmällisyyttä. Valtioiden välisten liikennekäytävien luomisessa tulisi ottaa huomioon uusien ja vanhojen jäsenvaltioiden raideleveydet ja rautatieyhtiöiden olemassa oleva junakalusto, ehdokasvaltioiden ja kolmansien maiden tavaraliikennevirrat sekä Venäjän eksklaavi Kaliningrad.
2.1

Käsiteltävänä olevalla direktiivillä on tarkoitus asettaa sitovat tavoitteet uusiutuvien energialähteiden käytön lisäämiseksi. Tavoitteena on, että vuonna 2020 uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian osuus energian loppukulutuksesta EU:ssa on yhteensä 20 prosenttia ja että kussakin jäsenvaltiossa biopolttoaineiden (3) osuus liikenteen polttoainekulutuksesta on vähintään 10 prosenttia (4).
Julkaisemissaan asiakirjoissa komissio toteaa, että joitakin vuoteen 2020 asetettujen tavoitteiden saavuttamista edistäviä teknologioita on jo käytettävissä tai niiden kehittäminen on loppuvaiheessa. Optimistisimmankaan näkemyksen mukaan ei kuitenkaan voida kieltää, että on ensiarvoisen tärkeää mobilisoida käytettävissä olevat teknologiat ajoissa ja että vähähiilinen teknologia on yleensä edelleen kallista ja sen yleistymiselle markkinoilla on esteitä. Sen vuoksi tarvitaan kaksitahoista lähestymistapaa: on tarpeen lisätä tutkimusta kustannusten alentamiseksi ja suorituskyvyn parantamiseksi, minkä lisäksi tarvitaan proaktiivisia tukitoimenpiteitä, joilla voidaan edistää uusien liiketoimintamahdollisuuksien luomista, markkinoiden kehittämistä ja niiden muiden kuin teknologiaan perustuvien esteiden voittamista, jotka haittaavat innovointia ja tehokkaan vähähiilisen teknologian markkinoiden kehittämistä.

Tavoitteena on siirtyä vuoteen 2050 mennessä käyttämään teknologiaa, joka ei aiheuta hiilidioksidipäästöjä. Jotta tämä visio voisi toteutua, on saavutettava merkittäviä läpimurtoja uuden sukupolven teknologioiden tutkimuksessa. Vaikka joillakin näistä teknologioista ei olekaan vielä vuoteen 2020 mennessä suuria vaikutuksia, on kuitenkin välttämätöntä lisätä toimia jo nyt, jotta niiden käyttö olisi kannattavaa mahdollisimman pian.
2.9

EU on ollut vuodesta 1996 edelläkävijä lasten suojelemisessa verkkouhkilta. Peräkkäiset internetin käyttöturvallisuutta koskevat ohjelmat (Internetin käyttöturvallisuuden parantamista koskeva toimintasuunnitelma 1999–2004 ja Safer Internet plus -ohjelma 2004–2008) ovat olleet tärkein työkalu tällä alueella. Komissio antoi tiedonannon Safer Internet plus -ohjelman toteuttamisesta vuosina 2005–2006. (7) Lisäksi vuoden 2007 huhti- ja heinäkuun välisenä aikana suoritetussa vaikutusten arvioinnissa (8) vahvistui, että toteutetut toimet olivat olleet tuloksellisia, ja samalla korostui, että niitä on tarpeen mukauttaa uusiin internet-teknologioihin ja alan nopeasti kehittyvään rikollisuuteen.
4.4

ETSK on kuitenkin tyytyväinen pitkään mutta tuloksekkaaseen prosessiin, jonka kuluessa on pantu täytäntöön CARS 21 -työryhmän suositukset kokonaisvaltaisen lähestymistavan omaksumisesta. Samalla on edistytty myös eurooppalaisen ja Euroopan ulkopuolisen lainsäädännön lähentämisessä. Komitea on erityisen tyytyväinen siihen, että työskentelyä on tuettu yksityiskohtaisella vaikutustenarvioinnilla, joka oli ensimmäinen Euroopan komissioon äskettäin perustetun vaikutustenarviointilautakunnan tutkima ja hyväksymä arviointi.
Euroopan talous- ja sosiaalikomitean Lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston
direktiiviksi sisävesialusten purjehduskelpoisuuslupien vastavuoroisesta tunnustamisesta (kodifioitu
toisinto)
KOM(2008) 37 lopullinen —2008/0021 COD
(2008/C 204/12)
Neuvosto päätti 13. helmikuuta 2008 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 80 artiklan 2 kohdan
nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta
Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi sisävesialusten purjehduskelpoisuuslupien vastavuoroisesta
tunnustamisesta (kodifioitu toisinto)
Koska Euroopan talous- ja sosiaalikomitea katsoo, että asiakirjan sisältö on täysin hyväksyttävä, eikä sillä ole
siihen kommentoitavaa, komitea päätti 12.–13. maaliskuuta 2008 pitämässään 443. täysistunnossa(maaliskuun 12. päivän kokouksessa) antaa sille esitetystä asiakirjasta myönteisen lausunnon. Äänestyksessäannettiin 121 ääntä puolesta 6:n pidättyessä äänestämästä.
Bryssel 12. maaliskuuta 2008
Euroopan talous- ja sosiaalikomitean
puheenjohtaja
Dimitris DIMITRIADIS
Euroopan talous- ja sosiaalikomitean Lausunto aiheesta Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston
asetus aineiden ja seosten luokituksesta, merkinnöistä ja pakkaamisesta sekä direktiivin 67/548/ETY
ja asetuksen (EY) N:o 1907/2006 muuttamisesta
KOM(2007) 355 lopullinen —2007/0121 COD
(2008/C 204/13)
Neuvosto päätti 13. heinäkuuta 2007 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 95 artiklan nojalla pyytää
Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta
Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus aineiden ja seosten luokituksesta, merkinnöistä ja pakkaamisesta
sekä direktiivin 67/548/ETY ja asetuksen (EY) N:o 1907/2006 muuttamisesta
Asian valmistelusta vastannut ”maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö” -erityisjaosto antoi lausun-
tonsa 26. helmikuuta 2008. Esittelijä oli David Sears.
Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 12.–13. maaliskuuta 2008 pitämässään 443. täysistunnossa
(maaliskuun 12. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon äänin 124 puolesta 2:n pidättyessä äänestämästä.
1.Tiivistelmä ja suositukset
1.1 YK on jäsenvaltioidensa nimissä tehnyt ehdotuksen kemi-
kaalien luokittelussa, pakkaamisessa ja merkinnöissä käytettävienkriteerien ja prosessien maailmanlaajuisesti yhdenmukaistetusta
GHS-järjestelmästä (Globally Harmonised System of Classification
and Labelling of Chemicals). Tällä on tarkoitus tukea maailman-kauppaa ja auttaa vähemmän kehittyneitä talouksia niiden pyrki-
myksissä suojella työntekijöiden ja kuluttajien terveyttä ja turval-lisuutta.
1.2 ETSK kannattaa voimakkaasti tätä maailmanlaajuisen
yhdenmukaistamisen tavoitetta sekä komission ehdottaman9.8.2008 C 204/47 Euroopan unionin virallinen lehti FI
4.2

Alv on jo sellaisenaan monimutkainen, vaikeasti sovellettava vero, jota kierretään laajalti ja jonka soveltaminen on kallista jäsenvaltioille ja yrityksille (8). Mutta ennen kaikkea sillä ei saavuteta alkuperäistä päämäärää, joka oli lopullisen yhdenmukaisen verotusjärjestelmän luominen. On kuitenkin huomautettava, ettei verotuksen yhdenmukaistaminen ole päämäärä itsessään, vaan se on välttämätön edellytys sisämarkkinoiden moitteettomalle toiminnalle. Nämä olivat ainakin alkuperäiset tarkoitukset, joista komissio muistutti tammikuussa 1993 antamassaan tiedonannossa. Komitea pitää edellä mainittua asiakirjaa virstanpylväänä alv:n kehityksessä ja on pahoillaan, ettei se ole johtanut mihinkään toimiin (lukuun ottamatta 15 prosentin vähimmäisverokannan hyväksymistä) eräiden jäsenvaltioiden vastustuksen takia. Tilanne ei ole muuttunut tähän mennessä. Komission pyrkimys järjestellä edes poikkeuksia on kannatettava, mutta samalla se on osoitus kyvyttömyydestä muihin toimiin verotuksen yhdenmukaistamiseksi yhteisön tasolla. Komissiota ei voida yleisesti ottaen pitää vastuullisena tästä tilanteesta, mutta se ei ole myöskään — ainakaan yksinomaan — jäsenvaltioiden syytä. Perusongelmana on”väliaikaisen” alv-järjestelmän rakenne, kuten jäljempänä selitetään.
2.4

Edellä mainittujen asiakirjojen ilmentämän kiinnostuksen lisääntymisen taustalla on monenlaisia maailmanlaajuisia kehityssuuntia sekä eurooppalaisia strategisia tavoitteita: — Avaruusalan palveluita voidaan hyödyntää tutkimuksen lisäksi monenlaisiin tarkoituksiin ja myös välineenä lukuisissa EU:n poliitikoissa, kuten ympäristö-, turvallisuus-, liikenne-, tutkimus-, kehitysyhteistyö-, koheesio- ja koulutuspolitiikassa. — Euroopalla on jatkuvasti ajankohtainen tarve päästä hyödyntämään avaruutta riippumattomasti; kyse on Euroopan avaruuspolitiikan perusedellytyksestä. — Maailmanlaajuisten (uusien) toimijoiden määrä alalla on kasvamassa, ja Euroopalla on oltava täysimääräinen rooli sekä kumppanina että kilpailijana. — Avaruus on innovaation, teollisuuden kilpailukyvyn ja talouskasvun lähde. — EU:n pyrkimyksenä on tieteellisen infrastruktuurin vahvistaminen, sekä osaamiseen perustuvan yhteiskunnan ja Lissabonin tavoitteiden saavuttaminen. — Eurooppalainen tutkimus on yhdistettävä sovelluksiin. — Avaruusteknologia edistää ja täydentää maanpäällisten teknologioiden ja sovellusten kehittämistä. — Avaruus on merkittävä Euroopan puolustukselle ja turvallisuudelle. — Avaruusteknologioiden siviili- ja sotilasalan sovellusten rajat ovat entistä häilyvämmät. — Tiedostetaan, että yksittäiset jäsenvaltiot eivät pysty uskottavaan avaruuspolitiikkaan ja näin ollen — EU:n toimielinten ja organisaatioiden avaruustoimintaan liittyvät tehtävät ja mandaatit on määriteltävä selkeästi.
2.1

Alaa koskevista EU:n politiikoista on säädetty yli 300 direktiivillä, joista suurin osa on annettu vuosina 1988–1995 konkreettisten tautiepidemioiden yhteydessä. Vakavien tarttuvien eläintautien esiintyminen on vähentynyt, mutta samanaikaisesti on tullut esiin uusia tauteja, ja esimerkiksi suu- ja sorkkatauti, bluetongue-tauti ja lintuinfluenssa ovat hiljattain synnyttäneet uusia vakavia riskejä. Lisäksi kaupan määrä on kasvanut huomattavasti, mikä on lisännyt tartuntojen leviämisen vaaraa.
2.5

Vuonna 2004 sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 883/2004 hyväksymisen myötä asetus (ETY) N:o 1408/71 tulee kumotuksi siitä hetkestä alkaen, kun ensiksi mainitun asetuksen täytäntöönpanoasetus hyväksytään ja julkaistaan. Ellei tämän lausunnon kohteena oleva ehdotus asetukseksi tulisi hyväksytyksi, laillisesti unionin alueella asuvat kolmansien maiden kansalaiset jäisivät asetuksen 1408/71 soveltamisalan piiriin, eivätkä he hyötyisi asetuksen 883/2004 mukaisista yksinkertaistamistoimista ja parannuksista. Näin olisi lisäksi paradoksaalisesti voimassa kaksi sosiaaliturvaa koskeva asetusta, joista toinen koskisi ainoastaan kolmansien maiden kansalaisia.
2.5

Vaikka kertomuksessa annetaan runsaasti tietoja, on harmillista, ettei niitä aina vertailla ristiin. — Esimerkiksi liitteen I kohtien 2.1.3, 3.2, 2.2.4 (erityisesti grafiikan osalta) ja 2.2.6 samanaikaisesta tarkastelusta käyvät ilmi vaikeudet yhdistää talouskasvu ja tasapainoinen kehitys (tässä tapauksessa kaikkia alueita hyödyttävään työpaikkojen luomiseen). Kyse on todellisesta haasteesta erityisesti tietyille uusille jäsenvaltioille (Puolalle, Unkarille, Romanialle, Bulgarialle ja Tšekin tasavallalle). — Vaikka onkin totta, että entiset koheesiomaat Irlanti, Kreikka ja Espanja ovat päässeet eroon jälkeenjääneisyydestään kokonaan tai osittain, miten on niiden kasvun kestävyyden laita? Kuinka tulevaan kehitykseen voi suhtautua myönteisesti, kun tuntikohtainen tuottavuus on kymmenen vuoden ajan laskenut suhteessa eurooppalaiseen keskiarvoon tai kun kasvu perustuu suureksi osaksi kiinteistöalaan (kuten Espanjassa)? Miten on selitettävissä, että huolimatta Irlannin voimakkaasta kasvusta, joka on nostanut sen toiselle sijalle reaalisen asukaskohtaisen BKT:n osalta ja on mahdollistanut täystyöllisyyden palauttamisen, melkein yksi henkilö viidestä elää köyhyysuhan alaisena? — On merkillepantavaa, että Lissabonin strategiassa vuonna 2000 keskeiseksi tavoitteeksi tunnustettua työllisyyden laadun ulottuvuutta ei käsitellä tässä laajassa kertomuksessa lainkaan (4). Komitea katsoo, että jokaisen jäsenvaltion on arvioitava tarkkaan, ovatko rakennerahastojen tukemat tai niiden ansiosta luodut työpaikat sellaisia, että ne ovat mahdollistaneet ihmisille työmarkkinoille pääsyn, kohtuulliset elinolot ja riittävän palkan.
1.3

ETSK katsoo, että päätös on hyväksyttävä välittömästi seuraavista syistä: a. Satelliittivälitteisillä viestintäjärjestelmillä on luontaiset valmiudet kattaa samanaikaisesti iso osa Euroopasta ja unionin jäsenvaltioista. b. Tämäntyyppiselle viestinnälle on käytössä suhteellisen rajallinen määrä radiotaajuuksia. c. Jäsenvaltioissa on nykyään käytössä hyvin erilaisia valitsemis- ja valtuutusratkaisuja. d. Käytettävissä olevien radiotaajuuksien käyttötehokkuus on rajallinen.
2.1

Ehdotuksella on tarkoitus muuttaa 29. huhtikuuta 1996 annettua direktiiviä 96/22/EY, jota on muutettu direktiivillä 2003/74/EY. Ehdotetulla direktiivillä kielletään tiettyjen aineiden saattaminen markkinoille niiden antamiseksi sellaisille eläimille, joiden liha tai niistä valmistettavat muut tuotteet on tarkoitettu ihmisravinnoksi, muita kuin 4 artiklan 2 alakohdassa säädettyjä tarkoituksia varten. Luettelo kielletyistä aineista: Luettelo A: — tyrostaatit — stilbeenit, stilbeenijohdannaiset, niiden suolat ja esterit — 17-beta-estradioli ja sen esterityyppiset johdannaiset Luettelo B: — beta-agonistit.
1.2

Ehdotetussa direktiivissä viitataan etenkin rikoksiin, jotka on tehty osana rikollisjärjestöjen toimintaa (mitä ehdotuksessa pidetään raskauttavana asianhaarana). Komitea on vakuuttunut siitä, että tällainen toiminta on rangaistavaa, ja jäsenvaltioiden rikosoikeudellisia sääntöjä on lähennettävä toisiinsa. Osana rikollisjärjestöjen toimintaa tehtyjen rikosten ehkäisemisestä on kuitenkin selkeitä määräyksiä perussopimuksessa ja niiden käsittely on ollut selkeää oikeuskäytännössä: jäsenvaltioiden rikosoikeudellisia sääntöjä voidaan periaatteessa lähentää toisiinsa vain rikosasioissa tehtävän poliisiyhteistyön ja oikeudellisen yhteistyön puitteissa Euroopan unionista tehdyn sopimuksen VI osaston määräysten mukaisesti eikä EY:n perustamissopimuksen nojalla, kuten komissio ehdottaa.
2.2

Nyt käsiteltävänä olevan ehdotuksen tarkoituksena on kumota 15 päivänä toukokuuta 1979 annettu neuvoston asetus (ETY) N:o 954/79 siitä, miten jäsenvaltiot ratifioivat linjakonferenssien käyttäytymissääntöjä koskevan Yhdistyneiden Kansakuntien yleissopimuksen tai liittyvät siihen. Ehdotuksen syynä on linjakonferensseihin sovellettavasta ryhmäpoikkeuksesta annetun asetuksen (ETY) N:o 4056/86 kumoaminen 25 päivänä syyskuuta 2006 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 1419/2006. Lisäksi asetuksella (EY) N:o 1419/2006 asetuksen (EY) N:o 1/2003 soveltamisala laajennetaan kattamaan myös kabotaasipalvelut sekä kansainväliset hakurahtipalvelut.
2.13

The Economist on kertonut, että Barcelonassa sijaitsevassa Baja Beach Clubissa VIP-alueen pääsylippuna on asiakkaan käsivarteen istutettu mikrosiru, mikä on kummallinen enne tulevista sovelluksista. Siru on hieman riisinjyvää suurempi, ja se on päällystetty lasilla ja silikonilla. Sitä käytetään henkilöiden tunnistamiseen, kun he saapuvat alueelle ja maksavat juomia. Sairaanhoitaja asentaa mikrosirun, ja toimenpide tehdään paikallispuudutuksessa. Siru on itse asiassa RFID-tunniste.
3.1

ETSK katsoo, että toteuttamalla uudistuksen tavoitteet kokonaisuudessaan voidaan varmistaa yhtenäinen politiikka kyseisen Euroopan unionissa tärkeän maatalous-, teollisuus- ja elintarvikealan sektorin kehittämiseksi. Komissio itse painottaa seuraavaa esittäessään uudistuksen syyt: ”Unionin 25 jäsenvaltiossa on 9,7 miljoonaa maatilaa. Hedelmiä ja vihanneksia tuotetaan 1,4 miljoonalla tilalla. Hedelmä- ja vihannesala käyttää 3 % viljellystä pinta-alasta, ja sen osuus EU:n maataloustuotannon arvosta on 17 %. Hedelmä- ja vihannesalalle luovat paineita erittäin keskittyneet vähittäiskauppaketjut ja kolmansien maiden tuotteiden aiheuttama kilpailu. Hedelmä- ja vihannesalan osuus yhteisen maatalouspolitiikan budjetista on noin 3,1 %.” (1) ETSK korostaa puolestaan sitä, että suhteessa käytettyyn pinta-alaan hedelmä- ja vihannessektori on maatalouden tuotantoaloista suurin työllistäjä. Hedelmä- ja vihannesala nivoutuu myös kansainväliseen kilpailuun (WTO-neuvottelut, EU:n ja Välimeren alueen vapaakauppa-alue vuonna 2010), joka vaikuttaa yhä enemmän Euroopan hedelmä- ja vihannesalan tuotannon kehittymiseen.
1.3

ETSK toteaa, että ehdotuksen johdanto-osassa painotetaan vahvasti kasvinsuojeluaineiden kielteisten, ihmisiin ja ympäristöön kohdistuvien vaikutusten estämistä ja rajoittamista. Komitea pitää oleellisena, että kasvinsuojeluaineiden kielteiset vaikutukset ihmisiin ja ympäristöön vältetään. Komitea muistuttaa kuitenkin, että kestävyysperiaatteiden mukaisessa toimintamallissa on otettava tasapuolisesti huomioon myös taloudelliset näkökohdat. Valtaosa nykyajan kuluttajista on enenevästi kiinnostunut luomutuotteista, mutta samalla etenkin korkealaatuisista tuotteista, joiden on lisäksi oltava saatavissa ympäri vuoden ja kohtuulliseen hintaan. Tässä yhteydessä ehdottomasti tärkeintä on tuotteen turvallisuus kuluttajalle. Tämä asettaa suuria haasteita maataloustuotteiden arvoketjulle. Hyvien ja turvallisten kasvinsuojeluaineiden riittävä saatavuus on näin ollen välttämätöntä.
3.11

Jotta kalastajat saisivat kannasta kestävän enimmäistuoton, kullekin kannalle on parhaiden saatavilla olevien tieteellisten lausuntojen perusteella määriteltävä tavoitetaso, jolla sitä pitäisi kalastaa, ja vuotuinen kalastuskuolevuus. Kun tavoitetaso on määritelty, käyttöön otettavan kalastuksenhoitosuunnitelman puitteissa on päätettävä, millaisia vuotuisia mukautuksia tämän tavoitteen saavuttamiseksi on tehtävä. Päätökset on pantava täytäntöön yhteisen kalastuspolitiikan pitkän aikavälin suunnitelmien avulla.
4.2

Lähimerenkulkua koskevilla perättäisillä ohjelmilla sekä sitä edistävillä toimenpiteillä on saatu aikaan merkittäviä tuloksia. Yhtäältä tätä kuvastaa se, että keskimääräinen vuosikasvu on ollut 3,2 prosenttia vuodesta 2000 (8,8 prosenttia konttirahdin osalta), sekä toisaalta se, että on poistettu merkittävä määrä esteitä, joiden on havaittu vaikeuttavan alan kehittämistä: alun perin todetuista 161 esteestä jäljellä on ainoastaan 35. Voidaan olettaa, että viimeksi mainittuun lukuun sisältyvät kaikkein vaikeimmin ratkaistavat esteet, joten toimia on jatkettava päättäväisesti.