Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus: Neuvoston direktiivi viiniköynnöksen kasvullisen lisäysaineiston pitämisestä kaupan annetun direktiivin 68/193/ETY muuttamisesta"



Virallinen lehti nro C 268 , 19/09/2000 s. 0042 - 0047



Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus: Neuvoston direktiivi viiniköynnöksen kasvullisen lisäysaineiston pitämisestä kaupan annetun direktiivin 68/193/ETY muuttamisesta" (2000/C 268/11) Neuvosto päätti 18. helmikuuta 2000 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 37 artiklan nojalla pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta ehdotuksesta. Asian valmistelusta vastannut "maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö" -jaosto antoi lausuntonsa 21. kesäkuuta 2000. Esittelijä oli Jean-Claude Sabin. Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 12. ja 13. heinäkuuta 2000 pitämässään 374. täysistunnossa (heinäkuun 13. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon äänin 65 puolesta 1:n pidättyessä äänestämästä. 1. Johdanto 1.1. Talous- ja sosiaalikomitea kannattaa muutosehdotusta jäljempänä esitettävin varauksin. Komitea seuraa kiinnostuneena bioteknologian käyttömahdollisuuksia koskevan sääntelyn kehitystä erityisesti viininviljelyalalla. Viiniköynnöksen kasvullisen lisäysaineiston tuotanto edustaa viinintuotantoketjun ensimmäistä vaihetta. Komitea huomauttaa, että viinillä on vahva kulttuurinen konnotaatio Euroopan unionin maissa. Komitea painottaakin tässä yhteydessä, että elintarviketurvallisuutta koskevan politiikan uusien periaatteiden soveltamisessa tulisi ottaa huomioon kyseisen markkina-alan erityispiirteet. 2. Ehdotuksen tausta ja sen tärkeimmät uutuudet 2.1. Direktiivi 68/193/ETY viiniköynnöksen kasvullisen lisäysaineiston pitämisestä kaupan otettiin yhteisön lainsäädäntöön vuonna 1968, ja siihen on tehty sittemmin monia muutoksia etenkin uusien jäsenvaltioiden liittymisen yhteydessä. Ehdotetut muutokset koskevat vain direktiivin tekstiä. Liitteiden mukauttaminen jätetään maataloudessa, puutarhaviljelyssä ja metsätaloudessa käytettäviä siemeniä ja lisäysaineistoa käsittelevän pysyvän komitean tehtäväksi. 2.2. Viininviljelyalalla voimassa olevien viiniköynnöksen kasvullisen lisäysaineiston kaupan pitämistä koskevien kansallisten poikkeuksien tavoitteena on helpottaa laatupolitiikan toteuttamista viiniviljelmillä. Poikkeukset koskevat seuraavien aineistojen kaupan pitämistä: - peruslisäysaineiston tuottamiseen tarkoitetut aikaisemmat lisäysaineistot - kokeisiin ja perusrunkojen varrennukseen käytettävät lisäysaineistot. 2.2.1. Lajikkeiden hyväksyminen ja lisäysaineiston varmentaminen kuuluvat jäsenvaltioiden vastuualueeseen. Maataloudessa, puutarhaviljelyssä ja metsätaloudessa käytettäviä siemeniä ja lisäysaineistoa käsittelevän pysyvän komitean toimivaltaan kuuluu - asettaa vähimmäisehdot lajikkeiden hyväksymiselle (tutkintakriteerien määrittely) - määrittää pakkausten merkintätavat ja sulkemismenettelyt - vahvistaa lisäysaineiston varmentamista parantavat menettelyt. 2.3. Komissio on jo vuosia sitten aloittanut maataloudessa, puutarhaviljelyssä ja metsätaloudessa käytettäviä siemeniä ja kasveja koskevien yhteisön sääntöjen yhdenmukaistamisen. 2.4. Komission tärkeimpiin ehdotuksiin kuuluvat uusien kasvullisten lisäystekniikoiden käyttöönotto (mikrolisäys, ruohomaiset versot), alkuperäisen lisäysaineiston kaupan pitämistä koskevien jäsenvaltiokohtaisten poikkeusten kumoaminen sekä geneettisesti muunnettujen organismien tarkoituksellista levittämistä ympäristöön koskevan direktiivin 90/220/ETY huomioon ottaminen. 2.5. Komissio tukee direktiivin 68/193/ETY 3 artiklan 2 kohdan muuttamista koskevassa ehdotuksessaan geneettisen monimuotoisuuden säilyttämistä. Talous- ja sosiaalikomitea kannattaa tätä ehdotusta, joka edistää myös biologisen monimuotoisuuden ylläpitämistä. Talous- ja sosiaalikomitea toivoo, että komissio ryhtyisi kaikkiin tarvittaviin toimenpiteisiin alan asianmukaisten sääntöjen soveltamisen varmistamiseksi. 3. Yleistä 3.1. Direktiivin ajantasaistamisella on kaksi tavoitetta eli viiniköynnöksen kasvullisen lisäysaineiston yhtenäismarkkinasääntöjen tarkentaminen sekä geneettisesti muunnettujen organismien tarkoituksellista levittämistä ympäristöön koskevan direktiivin säännösten huomioon ottaminen. Komitea huomauttaa, että lukuisista muutoksista huolimatta direktiivistä 68/193/ETY ei ole virallista konsolidoitua versiota. Komitea muistuttaa, että direktiivit tulee voida ajantasaistaa konsolidoidun lainsäädännön pohjalta. Merkittävä elinkeinoala 3.2. Komitea kannattaa tätä tälle tärkeälle elinkeinoalalle välttämätöntä toimenpidettä. Viinin osuus yhteisön maatalouden kokonaistuotannosta oli 6,6 % vuonna 1998(1). Viininviljelyn kauppatase on myös runsaasti ylijäämäinen. Se muodosti vuonna 1998 lähes puolet Euroopan unionin maataloustuotteiden kauppataseen ylijäämästä. 3.2.1. Näin ollen viiniköynnöksen kasvullisen lisäaineiston kaupan pitämistä koskevilla ehdotuksilla voi olla huomattavia taloudellisia vaikutuksia koko viininviljelyalaan. 3.2.2. Vuonna 1999 tehtyjen arvioiden(2) perusteella Euroopassa on käytössä 5700 ha maata perusrunkona käytettävien emoviiniköynnösten viljelyyn ja 4200 ha varrennettavien emoviiniköynnösten viljelyyn. Vuosittain tuotetaan yli 400 miljoonaa vartettua kasvia. Alan liikevaihdosta ja unionin ulkopuolelle suuntautuvasta viennistä ei ole lukuja. Voidaan kuitenkin arvioida, että viiniköynnöskaupan liikevaihto on noin 500 miljoonaa euroa (kun taimien keskihinta on 1,21 euroa). 3.2.3. Vaikka ehdotuksella ei ole vaikutusta yhteisön talousarvioon, komitea ehdottaa tämän alustavan arvion perusteella, että laaditaan kertomus viiniköynnöksen kasvullisen lisäysaineiston eurooppalaisten markkinoiden tilanteesta. Kertomus auttaisi ymmärtämään asetettuja tavoitteita ja tarjoaisi mahdollisuuden viiniköynnösten markkinoinnin vaiheiden erittelyyn. 3.2.4. Komitea muistuttaa, että asetuksen N:o 357/79 konsolidoidun version(3) 2 artiklassa säädetään, että kunkin jäsenvaltion on toimitettava komissiolle joka kymmenes vuosi perustutkimus ja vuosittain välitutkimus. Koska tietojen saannissa jäsenvaltioilta on viivästyksiä, komitea suosittaa komissiolle, että se huolehtisi asetuksen soveltamisesta jäsenvaltiokohtaisten tietojen saannin varmistamiseksi ja ryhtyisi tarvittaessa asian vaatimiin toimiin. Geneettisesti muunnettujen organismien käyttö viininviljelyssä 3.3. Komissio ehdottaa, että geneettisesti muunnettujen organismien tarkoituksellista levittämistä ympäristöön koskevan direktiivin 90/220/ETY säännökset liitetään viiniköynnöksen kasvullisen lisäysaineiston kaupan pitämistä koskevaan direktiiviin 68/193/ETY. Komission aloite on kannatettava. Komitea huomauttaa kuitenkin, että direktiiviä 90/220/ETY ollaan parhaillaan muuttamassa, jotta geneettisesti muunnettujen organismien käyttöön liittyvät vaarat voitaisiin ottaa paremmin huomioon. Komitea on lisäksi esittänyt jo 10. syyskuuta 1998 antamassaan lausunnossa CES 1117/98 huolestuneisuutensa direktiivin 90/220/ETY vertikaalisen integroinnin ehdoista. 3.3.1. Komitea täsmentääkin, ettei muutosehdotuksen kohteena voi olla ainoastaan direktiivi 68/193/ETY. Komission tulisi antaa myös tekniset suuntaviivat geneettisesti muunnettujen organismien käytölle. Jotta näin voitaisiin toimia, olisi aiheellista kuulla laaja-alaisesti komission eri yksiköitä, jolloin kaikki näkökohdat voitaisiin ottaa huomioon. 3.3.2. Komitea toteaa, ettei tiedekomitea ole antanut minkäänlaista kertomusta geneettisesti muunnettujen organismien tutkimuksesta viininviljelyalalla, vaikka tutkimuksessa ollaan edistytty. Tutkimuksen tehostaminen johtaa siihen, että tämäntyyppistä aineistoa alkaa liikkua Euroopan unionissa. Komitea suosittaa, että komissio tekee unionin jäsenvaltioissa pikaisesti selvityksen aiheesta sekä arvioi tutkimuksen suuntauksia unionin ulkopuolissa maissa. 3.3.3. Geneettisesti muunnetuista organismeista viininviljelyalalla tehtävän tieteellisen tutkimuksen tilannetta Euroopassa ja muualla maailmassa koskeva yleinen katsaus(4) osoittaa, että pääsuuntauksena on tällä hetkellä kehittää vastustuskykyä virustaudeille, sienille, loissienille, bakteereille ja fytoplasmalle. Käytettävien tietojen mukaan viiniköynnöksellä on tehty vuosina 1986-1997 koko maailmassa alle 25 koetta(5). 3.3.3.1. Näiden tutkimussuuntausten tavoitteena on tiettyjen viljelyalan tuottavuuteen ja rypäleiden laatuun vaikuttavien tautien torjunta. Toistaiseksi näitä tauteja ehkäistään kemiallisesti (sienet, itiökasvit, tuholaiset) tai tuhoamalla sairaat köynnökset. 3.3.3.2. Tämäntyyppisessä tutkimuksessa pyritään selvittämään, mitä etua geneettisesti muunnettujen organismien käytöstä on ekologisten kustannus-hyötytekijöiden (biodiversiteetin säilyttäminen) sekä kuluttajien turvallisuuden kannalta (jäämät), kun tiedetään, että tuottaja saa käsittelystä taloudellista etua. 3.3.3.3. Tutkimuksiin liittyy kuitenkin myös uusia suuntauksia, joilla pyritään fysiologisiin muutoksiin esimerkiksi rypälemehun hapettumisen rajoittamiseksi tai sokeripitoisuuden lisäämiseksi. Viinien ominaisuuksia voidaan muuttaa merkittävällä tavalla tai tuotanto voidaan siirtää toisaalle. Australiassa aiotaan tuoda markkinoille muuntogeeninen viiniköynnös 7-15 vuoden päästä(6). Geneettisesti muunnettujen organismien käyttö viininviljelyssä laajenee näin yhteisön rajat ylittäväksi kysymykseksi. 3.3.3.4. Komitean mielestä kysymys geneettisesti muunnettujen organismien käytöstä viininviljelyssä saattaa tulla ajankohtaiseksi keskipitkällä aikavälillä sekä Euroopan unionissa että kauppasuhteissa EU:n ulkopuolisten maiden kanssa. Direktiivin 90/220/ETY vertikaalisen integroinnin tulee tapahtua seuraavasti: - Määritellään, miten geneettisesti muunnettujen organismien käyttö, viinialan laatupolitiikka ja geneettisesti muunnettujen organismien sisällyttäminen viinialan yhteiseen markkinajärjestelyyn voidaan sopeuttaa yhteen. - Analysoidaan geenisiirtojen aiheuttamien muutosten edut ja haitat. - Määritellään geneettisesti muunnettujen organismien markkinoillelaskemisen edellyttämä lupaprosessi. - Huolehditaan siitä, että muuntogeenisten kasvien leviämistä voidaan jäljittää. Muuntogeeniset viiniköynnökset ja arviointi 3.4. Koska bioteknologia kehittyy, komitea on tyytyväinen komission aloitteeseen, jolla ennakoidaan geneettisesti muunnettujen organismien kaupallinen käyttö viininviljelyssä. Komitea tähdentää kuitenkin, että komission tulisi ottaa oppia ensimmäisistä kokemuksista, joita on saatu maissista sekä kuluttajien ja kansalaisten suhtautumisesta tähän aiheeseen. 3.4.1. Onkin tärkeää muistaa, että geneettisesti muunnettujen organismien käyttöä maataloudessa tulee tarkastella ennalta varautumisen periaatteen pohjalta. Arvioinnissa on tarkkaan määriteltävä kuluttajien terveydelle ja ympäristölle aiheutuvat edut ja vaarat sekä käsiteltävä myös teknisiä näkökohtia. Komitea toteaa, että muuntogeenisten viiniköynnösten ja alkuperäislajikkeiden kesken ei ole vieläkään tehty virallista vertailua. Siihen tulisi sisältyä kuluttajien terveyttä, ympäristöä, agronomiaa ja viininviljelytekniikkoja koskeva osio. 3.4.2. Komitea painottaa ennalta varautumisen periaatetta, joka edellyttää panostamista tiedon kehittämiseen. Tieteellinen valveutuneisuus lisää myös uutta tietoutta sekä uuden bioteknologian käytöstä ympäristöön ja elintarviketurvallisuuteen heijastuvien vaikutusten ymmärtämistä. 3.4.3. Maataloudessa, puutarhaviljelyssä ja metsätaloudessa käytettäviä siemeniä ja lisäysaineistoa käsittelevän pysyvän komitean tulee tarkentaa lajien luokittelun vähimmäisvaatimuksia. Kyseinen komitea kuuluu terveys- ja kuluttaja-asioiden pääosaston alaisuuteen. Tiedekomitea vastaa lupien myöntämisestä geneettisesti muunnettujen organismien laskemiseksi markkinoille. TSK korostaa, että olisi aiheellista selkiyttää jäsenvaltioiden edustajien komitean ja tiedekomitean väliset toiminta-, osallistumis-, avoimuus- ja yhteysmekanismit. Geneettisesti muunnetut organismit ja viininviljelyalan tuotteiden laatu 3.5. Komitea painottaa viinin kulttuurista arvoa. Viinialan yhteisen markkinajärjestelyn luomisesta lähtien sovellettu, laatua ja alueiden monipuolisuuden hyödyntämistä koskeva yhteisötason politiikka on edelleen etusijalla. Mahdollisuus käyttää muuntogeenisiä viiniköynnöksiä ei siten saa kyseenalaistaa tuotteen luontaista laatua. Luetteloon kirjaamisen säännöt tulee tarkistaa. 3.5.1. Komitea ehdottaa, että johdanto-osaan lisätään kappale 7, jossa mainitaan erikseen viininviljelyalan tuotteiden kulttuurinen arvo, jotta geneettisesti muunnettujen organismien markkinoille laskemisen lupamenettelyssä voitaisiin ottaa huomioon yhteisön viinialan yhteisen markkinajärjestelyn laatupolitiikka: (7) Tieteellisen ja teknisen kehityksen ansiosta nykyään on mahdollista muuntaa geneettisesti viiniköynnöslajikkeita. Päätettäessä hyväksytäänkö geneettisesti muunnetut lajit vai ei jäsenvaltioiden tulee varmistaa, ettei niiden tarkoituksellinen levittäminen ympäristöön muodosta vaaraa ihmisten terveydelle ja ympäristölle ja lisäksi osoittaa perustellen, että lopputuotteen kulttuurinen arvo ei joudu kyseenalaiseksi eikä kuluttajia johdeta harhaan. Näin ollen tulee määrätä menettelyt, joiden mukaan kyseisten lajien kasvullista lisäysaineistoa voidaan pitää kaupan. Muuntogeeniset viiniköynnökset ja jäljitettävyys 3.6. Viiniköynnösten kasvatus on olennainen osa viinintuotantoa. Muuntogeenisille viiniköynnöksille ja niistä saataville lopputuotteille on laadittava jäljitysjärjestelmä. 3.6.1. Komission ehdottama kasvierien merkintä ei täytä jäljitettävyyden vaatimuksia. Komitea ehdottaa, että saateasiakirja otetaan asiaankuuluvaksi osaksi jäljittämistä. Viiniköynnösten varmentaminen ja valvonta 3.7. Europhyt on yhteisön nopea hälytysjärjestelmä maataloudessa, puutarhaviljelyssä ja metsätaloudessa käytettävien kasvien ja siementen tuotannon lois-, sieni- ja virustautiongelmissa. Järjestelmän ylläpito on jäsenvaltioiden vastuulla, ja komiteaa ihmetyttääkin rekisteröityjen tapausten vähäisyys. Komitea suosittaa, että komissio ottaa täyden vastuun järjestelmän hallinnosta sekä ryhtyy tarvittaviin toimiin sen tehostamiseksi. 3.8. Komitea kannattaa toimia, joiden avulla voidaan poistaa alkuperäisen kasvullisen lisäysaineiston kaupan pitämisen kansalliset rajoitteet. Komitean mielestä alan yhtenäismarkkinat voidaan toteuttaa lopullisesti siten, että viiniköynnösten varmennus- ja tarkastuskäytäntöjä lähennetään. Komitea ehdottaa, että komissio toimii kolmella taholla: 3.8.1. Komitea huomauttaa, ettei komissio ole laatinut arviointikertomusta kyseisen direktiivin soveltamisesta jäsenvaltioiden tekemiin varmennuksiin ja tarkastuksiin. Koska menettelyt on määritelty direktiivin liitteessä, komitea ehdottaa, että kansallisten elinten käytäntöjä ja toimivaltaa varmennukseen liittyvissä asioissa tarkistettaisiin. 3.8.2. Komitea toteaa, että elintarvike- ja eläinlääkintätoimisto on tehnyt erittäin vähän tarkastuksia yhteisön säännöstön puitteissa viiniköynnösten varmennetun lisäysaineiston tautien valvomiseksi. Vertailevia kokeita lajien varmennustekniikoiden parantamiseksi on tehty jäsenvaltioiden eri varmennuselinten välillä. Koska toimistolla on ollut vaikeuksia suoriutua tehtävistään, komitea suosittaa, että komissio myöntää sille asianmukaiset henkilöstö- ja rahavarat normaalitilanteen palauttamiseksi. 3.8.3. Komitea suosittaa, että yhteisön tasolla ryhdytään varmennus- ja tarkastuskriteerien yhdenmukaistamiseen. Ensimmäisenä etappina voisi olla kertomuksen laatiminen viiniköynnösten kaupan pitämistä koskevan direktiivin soveltamisesta jäsenvaltioissa. 3.9. Parhaan mahdollisen turvallisuuden varmistamiseksi komitea ehdottaa, että komissio arvioi säännöllisesti varmennus- ja tarkastuskäytäntöjä. Komitea ehdottaa, että 17 artikla muutetaan seuraavaan muotoon: "1. Komissiota avustaa - -. 3. Komitea vahvistaa työjärjestyksensä. 4. Komitean tulee antaa viiden vuoden välein komissiolle arviointikertomus kyseisen direktiivin toimeenpanosta." Vakiolisäysaineiston pitäminen kaupan 3.10. Komissio ehdottaa pysyvän komitean työjärjestyksen 2 artiklassa, että vakiolisäysaineistoa voitaisiin pitää kaupan tiettyyn ajankohtaan asti. Talous- ja sosiaalikomitea kannattaa tätä toimenpidettä, jolla pyritään kehittämään varmennetun kasvun lisäysaineiston markkinointia yhteisön sisällä. Komitea korostaa, että toimenpide täydentää viinialan yhteiseen markkinajärjestelyyn kuuluvaa laatupolitiikkaa. 3.10.1. Komitea huomauttaa kuitenkin, että jäsenvaltioille annettu poikkeusmahdollisuus (1. päivään tammikuuta 2009) ei ole perusteltu uuden viiniviljelmän tuottavuuden edellyttämän vähimmäisajan vuoksi (keskimäärin kolme vuotta). Komitea ehdottaa, että siirtymäkautta lyhennetään tällä perusteella ja että vakiolisäysaineiston kaupan pitäminen sallitaan 1. päivään tammikuuta 2005. 3.10.2. Tietyissä Euroopan unionin maissa valintaprosessi on käynnistetty suhteellisen myöhään. Onkin ehdotettu, että tällaisessa tapauksessa voitaisiin tehdä poikkeus määräaikoihin direktiiviin 68/193/ETY liittyvien komiteamenettelysääntöjen mukaisesti. Siirtymäkauden aikana tulee noudattaa kasvien terveyttä koskevia sääntöjä, joiden valvonnasta vastaavat komission asianomaiset yksiköt. 4. Erityistä 4.1. Komissio ehdottaa käsiteltävänä olevassa direktiivissä mikrolisäystekniikan käyttämistä. Lisäksi 3 artiklan 3 kohdassa säädetään, että maataloudessa, puutarhaviljelyssä ja metsätaloudessa käytettäviä siemeniä ja lisäysaineistoa käsittelevä pysyvä komitea voi päättää kyseisellä tekniikalla tuotettua lisäysaineistoa koskevista poikkeuksista. Komitea kiinnittää komission huomion viiniköynnösten in vitro -viljelyssä todettuihin morfogeenisiin muutoksiin. In vitro -mikrolisäystekniikan käyttö johtaa itse asiassa usein mikrolisäyskasvien juveniilistumiseen, ja osa näistä juveniilipiirteistä saattaa siirtyä viiniviljelmään(7). 4.1.1. Komitea suhtautuu varauksin sellaisen in vitro -mikrolisäystekniikan käyttöön, joka perustuu kärkikasvupisteiden ja kasvusolukkojen viljelyyn ja jossa käytetään hormoneja tuotannon optimoimiseksi. Siinä ei myöskään oteta huomioon turvallisuusnäkökohtia. Sen sijaan ruohomaisten versojen tuotanto kasvihuoneessa ei ole teknisesti epäilyttävää. 4.2. Komissio ehdottaa 2 artiklan 1 kohdassa mikrolisäystekniikan käyttömahdollisuuden takia määrittelyä kloonille. Komitea korostaa, että termi "klooni" soveltuu huonosti tähän yhteyteen. Kyseisessä tekniikassa käytetään useimmiten kloonijalostukseen perustuvaa menetelmää. Komitea ehdottaa, että komissio käyttäisi jotain muuta termiä, jotta vältyttäisiin sekaannukselta eläinkokeissa käytettyjen metodien kanssa. 4.3. Komissio ehdottaa 9, 10 ja 10 a artiklassa, että varmennettujen viiniköynnösten merkinnät ja pakkaukset standardoidaan. Komissio ehdottaa myös, että virallinen etiketti korvataan kasvipassilla. 4.3.1. Komitea toteaa, että tällaisten passien käytöstä eri jäsenvaltioissa ei ole arviota. Jäsenvaltioiden kasvipasseja varten ei myöskään ole ohjeistoa. 4.3.1.1. Komitea suosittaa, että komissio laatisi ohjeiston, jotta alan toimijat ymmärtäisivät paremmin kyseisen asiakirjan sisältämät tiedot. Lisäksi komitea painottaa, että on tärkeää säilyttää liiteasiakirja, jonka avulla erityisesti yritykset voivat jäljittää viiniköynnösten alkuperän. Direktiivin muuttaminen ja unionin laajentuminen 4.4. Komitea huomauttaa, että kaksi jäsenehdokasmaata on pyytänyt lupaa poiketa tällä hetkellä voimassaolevasta direktiivistä. Puola toivoo voivansa säilyttää oman lajien rekisteröinti-, luvanmyöntämis- ja varmennusjärjestelmänsä. Myös Tsekki on esittänyt siirtymäaikaa vuoteen 2015 asti viiniköynnöksen kasvullisen lisäysaineiston sertifioimiseksi. 4.4.1. Komitea toivoo, että jäsenehdokasmaissa sovellettaisiin samoja metodeja ja käytäntöjä kuin EU:ssa. Komitea suosittaa, että siirtymäaika pidettäisiin kohtuullisissa rajoissa. 5. Päätelmät 5.1. Komission ehdotus ennakoi viiniköynnöksen kasvullisen lisäysaineiston kaupan pitämisen kahta tärkeintä haastetta eli mahdollisuutta pitää kaupan muuntogeenisiä viiniköynnöksiä sekä viiniköynnösten vapaan liikkuvuuden toteuttamista. Komitea kannattaa direktiivin ajanmukaistamista muutamin varauksin ja ehdotetuin tekstimuutoksin. 5.2. Aiemmin uutisoitujen tapahtumien valossa geneettisesti muunnettujen organismien tarkoituksellista levittämistä ympäristöön koskevaa direktiiviä 90/220/ETY ei voida liittää mukaan automaattisesti. Komissiolla tulee olla yhtenäinen lähestymistapa, jotta se voi ennakoida yhteisvaikutukset ja kunkin alan erityispiirteet. Komitea esittääkin neljä ehtoa kyseisen direktiivin vertikaaliselle integroinnille: - alan tutkimussuuntauksia koskevan katsauksen esittäminen - geneettisesti muunnettujen organismien arviointikäytännön vakiinnuttaminen - eri komiteoiden välisen koordinoinnin selkiyttäminen yksityiskohtaisten sääntöjen laatimiseksi muuntogeenisten viiniköynnösten kirjaamista varten - geneettisesti muunnettujen organismien merkintäehtojen tarkentaminen. 5.3. Komitea painottaa, että viiniköynnöksen kasvullisen lisäysaineiston varmentamismenettelyiden lähentäminen koko unionin alueella on ehdoton edellytys viiniköynnöksen kasvullisen lisäysaineiston yhtenäismarkkinoiden toteuttamiselle. Näin ollen on tarpeen, että varmennuksesta ja valvonnasta vastaavien elinten käytännöt ja vastuualueet tunnetaan entistä paremmin. Komitea suosittaa, että komissio myöntää Europhyt-järjestelmää varten asianmukaiset henkilöstö- ja rahavarat yhteisön säädösten soveltamisessa tällä alalla todettujen puutteiden korjaamiseksi. 5.4. Komitea suhtautuu varauksin uusiin kasvullisen lisäyksen tekniikoihin, joissa käytetään in vitro -mikrolisäystä. Komissio itsekin ehdottaa kansallisia poikkeuksia kyseisen tekniikan avulla tuotettujen taimien liikkuvuuteen. Kyseinen tekniikka on syytä jättää direktiivin sovellusalan ulkopuolelle. 5.5. Vakiolisäysaineistoon sovellettava vuoteen 2009 ulottuva siirtymäaika ei ole perusteltu, koska sille ei ole ilmeisiä tuotannosta johtuvia syitä. Jos yhtenäismarkkinat halutaan toteuttaa nopeasti, komitea ehdottaa, että siirtymäaikaa lyhennetään siten, että se päättyy 1. tammikuuta 2005, paitsi asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa (ks. kohta 3.10.2). 5.6. Ehdotettu muutos on kirjattu Valkoiseen kirjaan elintarvikkeiden turvallisuudesta (asetus (EY) N:o 258/97 uuselintarvikkeista ja elintarvikkeiden uusista ainesosista(8)). Tavoitteena(9) on määritellä arviointimenettelyt ja pakkausmerkinnät muuntogeenisen viiniköynnöksen lisäysaineistoa varten. Komitea tähdentää, että komission perusteluissa direktiivin muuttamiselle mainitaan ensi sijassa yhtenäismarkkinoiden loppuunsaattaminen. Komitea huomauttaa, että turvallisuuteen ja geneettisesti muunnettujen organismien mahdolliseen käyttöön liittyviä kysymyksiä tulee käsitellä maatalouden ja elintarviketeollisuuden eri aloilla samalla tavalla. Näin lisätään lainsäädännön selkeyttä toimijoiden kannalta. Bryssel 13. heinäkuuta 2000. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Beatrice Rangoni Machiavelli (1) Tilastot - Komissio 1998. (2) Typologie des producteurs, statistiques de production et des surfaces de vigne-mères en 1999, ONIVINS - taimikasvatusta koskeva ensimmäinen viininviljelyalan kokous, tammikuu 2000. (3) Konsolidoitu teksti N:o 379R0357. (4) Tiedotuspäivät kasvullisen lisäysaineiston geneettisestä tutkimuksesta, marraskuu 1999 - Kansainvälinen viinijärjestö OIV. (5) Tiedotuspäivät kasvullisen lisäysaineiston geneettisestä tutkimuksesta, marraskuu 1999 - Kansainvälinen viinijärjestö OIV. (6) Transgenic winegrapes, 1999 - Annual technical issue P75-76. (7) Micropropagation in vitro - comportement en serre, 1998 - Bulletin de l'Office international de la vigne et du vin n° 803/804, s. 6-19. (8) EYVL L 43, 14.2.1997, s. 1. (9) Kohta 78, Valkoinen kirja elintarvikkeiden turvallisuudesta.