Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Pienyrityksiä koskeva eurooppalainen peruskirja"



Virallinen lehti nro C 048 , 21/02/2002 s. 0011 - 0017



Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Pienyrityksiä koskeva eurooppalainen peruskirja" (2002/C 48/04) Talous- ja sosiaalikomitea päätti 13. syyskuuta 2001 työjärjestyksensä 23 artiklan 2 kohdan nojalla antaa lausunnon aiheesta "Pienyrityksiä koskeva eurooppalainen peruskirja". Asioiden valmistelusta vastannut "yhtenäismarkkinat, tuotanto ja kulutus" -jaosto antoi lausuntonsa 21. marraskuuta 2001. Esittelijä oli Daniel Giron. Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 28. marraskuuta 2001 pitämässään 386. täysistunnossa (marraskuun 28. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon äänin 111 puolesta 3:n pidättyessä äänestämästä. 1. Tilanne 1.1. Komitea on ilmaissut kantansa jo 24. toukokuuta 2000 ja 31. toukokuuta 2001 antamissaan lausunnoissa "Pienyrityksiä koskevan eurooppalaisen peruskirjan hyödyllisyys ja asianmukaisuus" (jäljempänä "peruskirja"). Eurooppa-neuvosto hyväksyi peruskirjan kesäkuussa 2000 Portugalin puheenjohtajuuskauden päätteeksi. Tällöin neuvosto tunnusti pienyritysten olevan Euroopan talouden ja työllisyyden selkäranka ja korosti erityisten toimintalinjojen tarvetta. Ne eivät voi olla niin yleisluontoisia kuin pk-yritysten yleisotsakkeen alle kootut moninaiset politiikanalat. 1.1.1. Euroopan parlamentti tuki voimakkaasti peruskirjaa mietinnössään "Monivuotinen yrityksiä ja yrittäjyyttä koskeva ohjelma". Se korosti lausunnossaan, että pien-, mikro- ja käsiteollisuusyritykset tuottavat merkittävässä määrin lisäarvoa kilpailukykyyn, tutkimukseen ja innovaatioon. Tämän lisäksi niillä on keskeinen tehtävä sosiaalisen yhteenkuuluvuuden vahvistamisessa ja aluekehityksessä ennen kaikkea maaseutualueilla, kaupungeissa ja kaupunkeja ympäröivillä alueilla. 1.2. On kuitenkin todettava, että nyt on kulunut kokonainen vuosi peruskirjan hyväksymisestä, mutta sen suositukset ovat jääneet enimmäkseen kuolleeksi kirjaimeksi. Peruskirja, joka on tarkoitettu nimenomaan pienille, alle 50:n työntekijän yrityksille(1) (TSK:n 24. toukokuuta 2000 antama lausunto), on jäänyt poliittiseksi julistukseksi. Sen toteutumista on seurattu harvakseltaan ja vailla näkyvyyttä. Tämä pätee niin jäsenvaltioiden edistymiseen kuin komission aloittamiin toimiin. 1.2.1. Euroopassa on 19 miljoonaa pienyritystä ja ne edustavat 53:a prosenttia yksityisestä työvoimasta (maatalous ei kuulu tähän lukuun). Kaikkine ilmenemismuotoinen niillä on merkittävä rooli Euroopan sosiaalisen ja taloudellisen yhteenkuuluvuuden lujittajina. Tästä huolimatta niitä ei kuitenkaan oteta riittävästi huomioon niitä koskevissa yhteisön politiikoissa ja ohjelmissa. Ennen kaikkea niitä ei ole huomioitu omassa pienyritysten erityislaadussaan: kaikkia pk-yrityksiä ei voi koota saman otsakkeen alle. Komitea toteaa, että käytännössä on toteutettu vain harvoja toimenpiteitä pienyritysten tukemiseksi. Nämäkin toimenpiteet ovat olleet yksittäisiä tapauksia vailla keskinäistä koordinointia. 1.2.2. Komitea myöntää kuitenkin, että komissio on ottanut huomioon pienyritysten aseman lainsäädännöllisissä toimissaan ja toimenpiteissään. Tästä ovat esimerkkejä kolme eurooppalaista käsiteollisuus- ja pienyrityskonferenssia: Avignon (1990), Berliini (1994) ja Milano (1997). Rakennerahastojen varoin toteutetut toimenpiteet, sosiaali- ja työllisyyspolitiikka, hallinnon yksinkertaistaminen sekä yrittäjyyteen ja kilpailukykyyn kannustaminen ovat arvokkaita toimenpiteitä ja niitä on jatkettava. 1.2.3. Komitea on yllättynyt, että into, jolla pien- ja käsiteollisuusyritysten asioita ajettiin kolmen eurooppalaisen käsiteollisuuskonferenssin jälkeen, ja entisen XXIII pääosaston toiminnassa saatu kokemus ovat kadonneet komission uudelleenjärjestelyn jälkeen. 2. Lausunnon tarkoitus 2.1. Peruskirjan toteuttaminen ei kuulu ainoastaan sen allekirjoittaneiden valtioiden vastuualueelle vaan Euroopan yhteisöjen kaikkien toimielinten tehtäviin. Komissio on näiden joukossa erityisasemassa, ja se on mainittu myös peruskirjassa. Paitsi että komission tehtävänä on laatia vuosittain selonteko peruskirjan toteuttamisesta ennen keväistä Eurooppa-neuvoston kokousta, se voisi myös tehdä tosiasiallisen monivuotisen toimintasuunnitelman, sekä käynnistää yhteisössä ja jäsenvaltioissa toimenpiteitä, jotta peruskirjan ajatusta toteutettaisiin tosiasiallisesti ja tehokkaasti. 2.2. Tässä tilanteessa Belgia on sitoutunut parlamentille 4. heinäkuuta 2001 esittämässään talousohjelmassa korostamaan puheenjohtajuuskaudellaan peruskirjan toimeenpanoa. 2.3. Käsillä olevassa lausunnossa esitellään tärkeimmät toimet ja toimenpiteet, joita peruskirjan toimintavalmiiksi saattaminen edellyttää lähivuosina. 3. Peruskirjan toimeenpano jäsenvaltioissa 3.1. Peruskirjassa asetettujen suuntaviivojen ja parlamentin pyynnön mukaisesti keväisen Eurooppa-neuvoston kokouksen on vuosittain valvottava jäsenmaiden edistymistä peruskirjan toimeenpanossa. Komitea pyytää neuvostoa ja komissiota valvomaan, että selonteossa käsitellään erilaisten pienyritysten erilaisia tilanteita eikä pk-yrityksiä yhtenä homogeenisena ryhmänä. Tämän lisäksi selonteon on oltava erillinen julkaisu eikä ainoastaan osa BEST-hankkeiden (hallinnon yksinkertaistaminen) toimeenpanoa koskevaa selontekoa tai yrittäjyyteen ja kilpailukykyyn kannustavaa toimintasuunnitelmaa. 3.1.1. Tältä osin komitea on jossain määrin tyytymätön lyhyeen peruskirjasta tehtyyn vuosikatsaukseen, jonka komissio esitteli 7. maaliskuuta 2001 Tukholman huippukokousta valmisteltaessa. Selonteossa käsitellään pk-yrityksiä ainoastaan yleiseltä kannalta muttei 11 hankkeen vaikutuksia pien- ja mikroyrityksiin. Siinä ei myöskään käsitellä komission muiden pääosastojen kuin yritystoimintapääosaston hallinnoimiin yhteisöohjelmiin kuuluvien toimenpiteiden tuottamia tuloksia. 3.2. Komitea suosittaa, että selonteko saa jatkokseen todellisia toimenpiteitä, ja ehdottaa pienyrityksille suunnattuja toimintalinjoja. Se ehdottaa, että samaan tapaan kuin jäsenvaltioille annetaan suosituksia työllisyyden suuntaviivoissa, peruskirjan toteuttamisesta laadittavaa selontekoa seuraisi jäsenvaltioille annettavat suositeltavat päälinjat, joiden mukaan jäsenvaltioiden oletetaan kehittävän pienyritysten taloutta ja vahvistavan yritysten asemaa työllisyysstrategiassa. 3.2.1. Komitean arvion mukaan peruskirjassa jatketaan saumattomasti Luxemburgin, Cardiffin ja Kölnin prosesseja. Näin todetaan peruskirjassa, ja tästä parlamenttikin muistuttaa. Komitea ei halua nimittää peruskirjaa "Feiran prosessiksi", vaikka se onkin kolmen prosessin looginen jatkumo ja niiden keskeisiä tukipylväitä. Tästä syystä komitea katsoo, että jäsenvaltioille annettavat suositukset olisivat hyödyllisiä. 4. Peruskirjan toimeenpano yhteisössä 4.1. Ensikommentit 4.1.1. Vaikka pienyritysten tukipolitiikka kuuluukin monilta osin jäsenvaltioiden toimialaan, Euroopalla ja yhteisön osallistumisella on yhä useampia vaikutusmahdollisuuksia koulutukseen, ammattitutkintotodistuksiin, verotukseen ja jopa joihinkin toimialoihin, mm. turva- ja elintarvikealoihin. Pienyrityksillä on vastedes merkittävä tehtävä unionin kaikkien tavoitteiden saavuttamisessa. Tavoitteisiin luetaan mukaan tulevaisuuden suuret hankkeet kuten laajentuminen, hallintomallit sekä sosiaalinen ja taloudellinen yhteenkuuluvuus. Pienyritysten etu, odotukset ja reaaliset tarpeet on otettava huomioon. 4.1.1.1. Komitea toteaa kuitenkin, että yhteisön tasolla tarpeet tunnetaan vain osittain. Tutkimuksen ja talouden aloilla ei tähän mennessä ole kiinnostuttu toteuttamaan perinpohjaisia tutkimuksia pienyrityksistä niiden eri muodoissa: komitea pyytää korjaamaan tämän puutteen nopeasti. 4.1.2. On muistettava, että peruskirjassa käsitellään niiden politiikanlohkojen ja toimenpiteiden kokonaisuutta, joilla on todennäköisesti vaikutusta pienyrityksiin. Vastuu toimeenpanosta ei voi olla yksinomaan yhdellä komission osastolla vaan hanketta on koordinoitava. Jotta saataisiin tosiasiallinen pienyritysten koordinointipolitiikka, komitea ehdottaa, että vahvistetaan sekä vuoropuhelua komission asianomaisten yksiköiden välillä että koordinointia pienyrityksiä edustavien eurooppalaisten järjestöjen kanssa. 4.1.3. On myös huomattava, että EU:n tehtävänä pysyy tehdä kaikkensa, jotta peruskirja otetaan käyttöön myös ehdokasvaltioissa näiden liityttyä Euroopan yhteisöön. Peruskirja on itse asiassa ensisijainen poliittinen perusta, jonka varaan ne voivat rakentaa julkisen ja yksityisen sektorin toimia pien- ja käsiteollisuusyritysten eduksi ja jonka avulla ne voivat luoda tehokasta talous- ja sosiaalipolitiikkaa. 4.1.3.1. Tässä tarkoituksessa komitea pyytää komissiota, neuvostoa ja parlamenttia aikaansaamaan ja tukemaan yritysten edustusjärjestöjen välistä vaihtotoimintaa sekä edistämään tällaisten edustusjärjestöjen perustamista ja vahvistamaan niitä. 4.2. EU:lta vaadittavat toimet peruskirjan toimintalinjojen puitteissa 4.2.1. Koulutus ja yrittäjähengen luominen - Analysoidaan yrittäjäjärjestöjen käytänteitä ja tiedotetaan niistä. Ennen kaikkea tämä koskee kansalaisia kaikkein lähimpänä toimivien järjestöjen paikallistoimintaa. - Järjestetään teknisluontoisia tapaamisia toimintojen koordinoijien välille yhteisön tasolla ja jäsenvaltioiden kesken sekä tarjotaan rahallista tukea, jonka turvin tapaamisia voidaan helpottaa. - Perustetaan ehdokasvaltioille suunnattuja rahoitusvälineitä sekä erityisohjelma, johon kuuluu myös niiden ja EU:n jäsenvaltioiden pienyritysten "ystävyysseurojen" tai yrityksiä edustavien järjestöjen välisten yhteistyömuotojen organisointi. - Liitetään koulutusohjelmiin koululaisille mahdollisuus tutustua pienyrityksiin. 4.2.2. Nopeampi kaupparekisteri-ilmoitus ja edullisempi järjestäytyminen - Tehdään tunnetuksi käynnissä olevista tutkimuksista saatavia tuloksia ja otetaan huomioon kullekin pienyrityskategorialle tyypillinen tilanne. - Tutkitaan oikeudellisia, hallinnollisia ja verotukseen liittyviä kysymyksiä, joita joutuvat selvittämään joko yritykset, jotka haluavat toimia tietyn ajan toisessa jäsenvaltiossa (ennen kaikkea rajaseuduilla) tai henkilöt, jotka haluavat perustaa yrityksensä toiseen jäsenvaltioon. 4.2.3. Selkeämpi lainsäädäntö ja selkeämmät säännöt - Kytketään eurooppalaiset pienyrityksiä edustavat järjestöt mukaan yhteisön lainsäädäntätyön alkuvaiheeseen automaattisesti ja varataan rahoitus asiantuntijoiden tapaamisten ja matkojen kustannuksiin. - Systematisoidaan lomakkeet, joita käytetään analysoitaessa yhteisön lainsäädännön vaikutuksia pien- ja mikroyrityksiin. - Helpotetaan yhteisön lainsäädännön soveltamista pienyrityksissä toimittamalla kunkin pienyritystyypin tai ammatin tilanteeseen sovellettuja hyvien käytänteiden toimintaohjeita ja vaihtamalla tällaisia oppaita eri jäsenvaltioiden järjestöjen kesken. - Analysoidaan henkilöyritysten oikeudellinen tilanne ja verrataan sitä yhtiömuotoisiin yrityksiin. Ehdotetaan sen jälkeen aiheelliseksi katsottuja toimenpiteitä. - Tutkitaan kysymystä eurooppalaisen yksityisyrityksen yhtiöjärjestyksestä (ks. TSK:ssa laadittavana oleva lausunto, jonka esittelijä on Henri Malosse). - Tarkastellaan itsenäisten yrittäjien perheiden omaisuuden turvaa ja otetaan käyttöön yritysmuoto, jossa henkilökohtainen omaisuus ja yrityksen omaisuus ovat erillään. - Yhteisöpatentin puuttuminen haittaa pienyrityksiä niiden alhaisen liikevaihdon vuoksi, ja asiaintila olisi välttämättä korjattava. 4.2.4. Soveltuvuus, pääsy ja vastaavuudet - Vahvistetaan oppisopimusoppilaiden vaihto-ohjelmia ja hyväksytään eurooppalainen oppisopimusopiskelijoiden Erasmus-ohjelma samaan tapaan kuin hyväksi osoittautunut korkeakouluopiskelijoiden Erasmus-ohjelma, josta hyötyvät tuhannet opiskelijat. - Luodaan eurooppalainen oppisopimusjärjestelmä, jonka tarkoituksena on yksinkertaistaa opiskelijoiden vaihtoa ja liikkumista, sosiaaliturvaa sekä koulutuksesta ja harjoittelijoista vastaavien henkilöiden neuvonpitoa. - Kehitetään ammattikoulutusta ja oppisopimuskoulutusta antavien oppilaitosten ja järjestöjen keskusteluyhteyttä ja yhteistyötä tarkoituksena tukea laadukasta koulutusta. - Analysoidaan pienyritysten vaikeuksia ammattitaitoisen työvoiman puuttuessa ja ehdotetaan ratkaisuja. - Laaditaan koko Euroopan kattava taulukko ammattitutkintojen vastaavuudesta, jotta voidaan helpottaa yrityksen perustamista kaavailevien kirjoittautumista opinahjoihin muissa jäsenvaltioissa. 4.2.5. On-line-palvelujen käyttömahdollisuuksien parantaminen - Autetaan yritysjärjestöjä rakentamaan on-line-palveluihin soveltuva tarjonta erityisesti peruskoulutukseen ja elinikäiseen oppimiseen, ohjaukseen, yrityksen perustamiseen ja yrityksen ostoon liittyvissä kysymyksissä. 4.2.6. Yhtenäismarkkinoista hyötyminen On pantava alulle useita erityyppisiä toimia tähän pääsemiseksi: 4.2.6.1. Pienyritysten ja niiden tarpeiden tunteminen - Otetaan liikevaihdon käsitteen osalta huomioon pienten teollisuus- ja palveluyritysten erityistarpeet tarkistettaessa pk-yritysten määrittelyä. - Käynnistetään tilastotutkimus ja taloustieteellinen tutkimus sekä parhaiden käytänteiden analyysi käsiteollisuus-, ja mikroyrityksistä sekä vapaiden ammattien piiriin kuuluvista pienyrityksistä. Tutkimustoimintaan paneutuvat tiede- ja korkeakouluyhteisöt ja Euroopan pk-yritysten seurantakeskus. - Analysoidaan ehdokasvaltioiden pien- ja mikroyritykset tilastollisesti ja taloudellisesti. - Analysoidaan ja tutkitaan pien- ja käsiteollisuusyritysten tulevaisuudennäkymät suhteessa Euroopan tulevaisuuden suuret suuntaviivat -politiikkaan: koheesio ja laajentuminen, hallintomallit ja maailmanlaajuistuminen. - Euroopan komissio ja Euroopan käsityöläistoiminnan ja pienyritysten akatemia laativat yhteistyössä työohjelman ja tutkimusohjelman, joka koskee pienyritysten tuntemusta, peruskirjan toimeenpanoa ja toimia, jotka on määritelty TSK:n lausunnossa "Pk-yritykset ja käsiteollisuus Euroopassa" (30. toukokuuta 2001). 4.2.6.2. Kilpailusäännöt - Perustetaan järjestelmä seuraamaan kilpailun vääristymiä, joita pienyritykset kohtaavat ennen kaikkea valtioiden rajaseuduilla tai saarialueilla. Kehitetään nopea riita-asiain ratkaisumenettely. 4.2.6.3. Järjestöjen ja yritysten yhteistyö - Toteutetaan soveltuvia ja joustavia yritysten rajaseutuyhteistyöohjelmia (Interprise). 4.2.6.4. Yritysten osallistuminen yhteisön ohjelmiin ja toimiin - Yksinkertaistaan pienyritysten valintamenettelyjä ja tulostentodennusmenettelyjä sekä systematisoidaan mahdollisuus käyttää yhdyssiteenä neuvoa-antavia ja yrityksiä avustavia järjestöjä. - Kevennetään menettelyjä, joilla siirrytään pyynnöstä ehdotuksiin ja otetaan käyttöön suoria vakioimattomia rahoitusmahdollisuuksia monikansallisille pilotti- ja kokeilutoimille, jotka suunnataan suurelle joukolle yrityksiä yritysten valtakunnallisten ja eurooppalaisten edustusjärjestöjen ehdotusten perusteella. 4.2.6.5. Standardisointi - Taataan pien- ja mikroyritysten osallistuminen yhteisössä tehtäviin standardisointitoimiin ja perustetaan niitä edustaville asiantuntijoille rahoitusjärjestelmä. Komitea arvioi, että erityisesti NORMAPME-toimintaa on tuettava ja vahvistettava. - Laaditaan teknisiä erityistyövälineitä ja oppaita, jotka sovitetaan eri sektoreiden ja eri kokoisten yritysten tarpeisiin. - Perustetaan neuvoa-antavien asiantuntijoiden verkko ja tuetaan sitä tuki- ja neuvontapalveluita välittävistä organisaatioista sekä pienyritysten etujärjestöistä käsin. Asiantuntijoiden oletetaan vastaavan järjestössään EU:n merkinnöistä ja standardoinnista tiedottamisesta, neuvonnasta ja toteutuksesta. 4.2.6.6. Ympäristökysymykset - Valvotaan, että "pienyritysten olemus" sisällytetään järjestelmällisesti yhteisön asiakirjoihin niitä laadittaessa ja että niiden erityistarpeet otetaan huomioon alusta alkaen. - Yksinkertaistetaan menettelyjä uuden ympäristötilintarkastusten Emas-asetuksen mallin mukaan. Siinä määrätään kaikkein pienimmille yrityksille hyvin selvästi yksinkertaistetut menettelyt ja myönnetään käsiteollisuuskamareille sekä väliportaan organisaatioille ja etujärjestöille mahdollisuus tehdä pienyrityksiin sovellettuja ympäristötilintarkastuksia. - Perustetaan väliportaan järjestöihin ympäristöneuvojien ja asiamiesten verkko tiedottamaan, kouluttamaan ja neuvomaan pienyrityksiä ympäristökysymyksissä. Annetaan verkolle tukea. - Kehitetään investointeja ja ympäristönormien noudattamista varten verokannustimia ja rahoitustuen välineitä. 4.2.7. Vero- ja varallisuuskysymykset 4.2.7.1. Verotuksen mukauttaminen - Vahvistetaan kokeilutoimia ALV:n leikkaamiseksi ottamalla se käyttöön kaikilla paljon työvoimaa käyttävillä aloilla. 4.2.7.2. Lainansaanti ja keskinäiset vakuudet - Helpotetaan konkreettisesti pienyritysten mahdollisuuksia käyttää eurooppalaisten laitosten (EIP, EIF, komissio, EJKP) tarjoamia rahoitusvälineitä tai myöhemmin perustettavia välineitä. Pyritään helpottamaan investointeihin, uuteen teknologiaan, uusiin tieto- ja viestintätekniikoihin (NICT), teknisten ja ympäristönsuojelullisten normien noudattamiseksi sekä koulutukseen liittyvien immateriaali-investointien toteuttamiseen tarvittavien lainojen saantia. Tässä tarkoituksessa analysoidaan tällaisten välineiden käyttöä pienyrityksissä ja ehdotetaan niiden uusia saantitoimenpiteitä. - Luodaan tosiasiallinen eurooppalainen strategia keskinäisten vakuuksien kehittämiseksi. - Valvotaan, että Baselin pankkivalvontakomitean (Basel 2) ehdottamat pankkien uudistustoimenpiteet eivät johda pienyritysten lopullisten lainakustannusten kohoamiseen ja pienlainojen määrien kutistumiseen. Komission on sisällytettävä pankkivalvontakomitean toimenpiteet piakkoin antamaansa direktiiviin. 4.2.8. Pienyritysten teknologisten valmiuksien vahvistaminen ja vahdittaminen - Tuetaan teknologia-neuvojien ja asiamiesten toimien perustamista pienyrityksiä edustaviin väliportaan järjestöihin ja tuetaan yhteistyöverkkoja. - Valvotaan, että pienyritykset ja erityisesti perinteiset yritykset otetaan huomioon kuudennessa tutkimus- ja kehitysohjelmassa. - Helpotetaan kollektiivisen tutkimustoiminnan aloittamista kyseisten järjestöjen ja tiedeyhteisön kesken. 4.2.9. Toimiviksi osoittautuneet sähköisen kaupan muodot ja laadukas tuki pienyrityksille 4.2.9.1. Sähköinen kauppa - Tuetaan uusista tieto- ja viestintäteknologioista tiedottamista, niiden tunnetuksi tekemistä ja niiden kokeilua sekä yrityksiä edustavien väliportaan järjestöjen antamaa neuvontaa. - Tuetaan pien- ja mikroyritysten materiaali-, ohjelmisto ja koulutusinvestointeja. 4.2.9.2. Pienyritysten laatutuki - Kehitetään yhteisölle todellinen tukipalveluita tarjoavien järjestöjen verkottamispolitiikka. - Laaditaan tukipalveluista eurooppalainen tyyppitilauskirja, jossa määritellään vähimmäisvaatimukset tämänkaltaisen palvelun kehittämiseksi Euroopassa. - Suunnitellaan eurooppalainen yritysneuvojakoulutus, jonka sisältö vastaa tilauskirjan spesifikaatioita. - Autetaan tulevia ehdokasvaltioita kehittämään eurooppalaisia spesifikaatioita vastaavia tukipalveluverkkojaan. 4.2.10. Pienyritysten edustuksen kehittäminen, vahvistaminen ja tehostaminen unionissa ja jäsenvaltioissa 4.2.10.1. Pienyritysten etujen edustus - Vahvistetaan ja systematisoidaan suoraa neuvonpitoa kaikista yhteisön toimialaan kuuluvista asioista jäsenvaltioiden ja Euroopan pienyrityksiä edustavien järjestöjen kanssa. - Suositaan ja tuetaan jäsenvaltioiden pien- ja käsiteollisuusyritysten kamarien sekä edustus- ja ammattialajärjestöjen keskinäisiä yhteyksiä ja niiden järjestäytymistä yhteisön tasolla. Tarkoituksena on helpottaa niiden ensisijaisina pitämien kysymysten ilmaisemista yleisessä ja niitä koskevassa alakohtaisessa säädöskehyksessä. - Edistetään ehdokasvaltioiden pien- ja käsiteollisuusyritysten edustus- ja ammattialajärjestöjen toiminnan aloittamista, tuetaan järjestöjen toimia yritysten suuntaan ja kumppanuutta nykyisissä jäsenvaltioissa toimivien sisarjärjestöjen kanssa. 4.2.10.2. Pienyritykset ja sosiaalinen vuoropuhelu - Taataan pien- ja käsityöläisyrityksille mahdollisuus suoraan ja automaattiseen edustukseen asianomaisissa Euroopan tason neuvoa-antavissa ja päätöksentekomenettelyissä sekä korkean tason poliittisissa tapaamisissa. - Taataan, että työmarkkinaosapuolten kanssa neuvoteltujen sopimusten noudattamista valvotaan ja vahvistetaan pien- ja käsityöteollisuusyritysten järjestöjen edustusta sosiaalisen vuoropuhelun kaikilla tasoilla (Euroopassa, jäsenvaltioissa, elinkeinokohtaisesti, ammattialalla, yrityksissä). - Kootaan pienyrityksistä sosiaalisen vastuun hyviä käytänteitä ja edistetään niistä tiedottamista päättäjille. - Autetaan yhteiskunnallisessa vastuunkannossa aktiivisia pienyrityksiä tiedottamaan nykyistä tehokkaammin toimistaan. 5. Päätelmät 5.1. Komitea katsoo, että peruskirja tarjoaa EU:n kaikille poliittisille instansseille loistavan mahdollisuuden osoittaa 19 miljoonalle pienyritykselle ja niiden työntekijöille, että EU on tietoinen pien- ja mikroyritysten ongelmista ja ottaa ne huomioon. 5.2. Komitea on hyvin huolissaan, että miljoonat yrittäjät, yksityisyrittäjät ja palkansaajat loittonevat EU:sta, jos poliittinen taso ei ota huomioon niiden tarpeita ja erityisluonnetta. Ymmärtämättömyys ja loittoneminen vaikuttaisivat tuhoisasti EU:n rakentamiseen, lujittamiseen ja laajentumiseen hetkellä, jolloin Euroopan yhtenäisyys on entistä tärkeämpi nykyisessä kansainvälisessä tilanteessa. 5.2.1. Käsillä olevasta lausunnosta heijastuu pienyritysten ja käsiteollisuusyritysten johtajien huoli. Euroopan komissio löytänee siitä arvokasta aineistoa, joka on välttämätöntä laajalti näkyvien toimien käynnistämiseksi. Toimet suunnataan Lissabonin periaatteiden mukaisesti pienyritysten aseman ja painoarvon vahvistamiseen ja lisäämiseen yhä kiihtyvässä kansainvälisessä kilpailussa. 5.3. On syytä sitoutua tukemaan kokonaisvaltaista, tehokasta ja näkyvää politiikkaa, jossa vakiinnutetaan Euroopan laajuinen oikeudellinen, verotuksellinen ja sosiaalinen kehys, joka on tarpeen pienyritysten kehitykselle. Kehyksen avulla on koordinoitava ja siihen on sisällytettävä nykyiset erillään olevat, jo sovitut tai myöhemmin sovittavat monivuotisen toimintaohjelman toimenpiteet, jotka komission yksiköt ovat kohdistaneet pienyritysten hyväksi. Komitea toivoo, että komissio järjestää yksiköiden välisen yhteisneuvottelun yhdenmukaistaakseen toimintaansa ja koordinoidakseen pienyrityksille tarkoitettuja toimiaan. Tasavertaisten mahdollisuuksien edistämiseksi työskentelevän komissaariryhmän esimerkin mukaisesti myös pienyritysten tukipolitiikka tehostuisi poliittisesti sekä toiminnallisesti, jos hankkeen avaisivat komission korkeimmat tahot. 5.4. Tässä tarkoituksessa komitea pyytää komissiota ja jäsenvaltioita toteuttamaan peruskirjan monivuotista toimintasuunnitelmaa hyödyntäen ja mahdollisimman pian yhdessä Euroopan parlamentin, talous- ja sosiaalikomitean sekä pien- ja käsiteollisuusyrityksiä edustavien järjestöjen kanssa. Suunnitelman toteutumisen tehokkuus ja Euroopan pienyrityspolitiikan menestys voidaan taata ainoastaan aidolla suoralla vuoropuhelulla sekä pien- ja käsiteollisuusyritysten edustusjärjestöjen ja työmarkkinaosapuolten yhteistyöllä, sillä järjestöt ja työmarkkinaosapuolet pystyvät hyödyntämään verkottumistaan kaikilla tasoilla ja niillä on pitkä kokemus. Näiden lisäksi järjestöille on taattava suora osallistumismahdollisuus kaikkeen päätöksentekoon ja päätösten toteuttamiseen. 5.5. Komitea kehottaa neuvostoa hyväksymään lähiaikoina pidettävässä kokouksessa päätöksen monivuotisen toimintaohjelman toteuttamisesta. Ohjelmaan on koottu kaikki pienyrityksiä kiinnostavat aloitteet sekä tässä lausunnossa ehdotetut aloitteet. Komitea pyytää neuvostoa vielä varaamaan asianomaisille ohjelmille talousarviot. Näin ollen se ehdottaa, että parlamentti ja neuvosto hyväksyvät viime vuonna tehdyn esityksen erityistalousarviosta. Esitys tehtiin tarkasteltaessa "monivuotista yrityksiä ja yrittäjyyttä koskeva ohjelmaa", jonka tarkoituksena on tukea peruskirjan uudistusmielisiä toimia, jotka eivät kuulu minkään toisen ohjelman piiriin. Bryssel 28. marraskuuta 2001. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Göke Frerichs (1) Komission suositus EYVL L 107, 30.4.1996.