1.Johdanto

Euroopan talous vahvistuu muuttuvassa toimintaympäristössä. Kasvuvauhti ylittää odotukset, työttömyys vähenee, investoinnit elpyvät ja julkinen talous kohenee. Talouskasvu on jatkunut vakaana sekä euroalueella että koko EU:ssa jo 18 vuosineljänneksen ajan. Talouden elpyminen ulottuu nyt kaikkiin jäsenvaltioihin. Työllisyys lisääntyy, ja vuoden 2017 toisella vuosineljänneksellä työllisiä oli ennätysmäärä, 235,4 miljoonaa. EU:ssa on luotu nykyisen komission toimikaudella 8 miljoonaa uutta työpaikkaa, joista 5,5 miljoonaa euroalueella. Työttömyysaste on EU:ssa 7,5 prosenttia (alin luku yhdeksään vuoteen) ja euroalueella 8,9 prosenttia (alin luku kahdeksaan vuoteen). Myös pitkäaikaistyöttömyys ja nuorisotyöttömyys vähenevät. Julkinen talous on kohentunut huomattavasti ja investoinnit ovat hitaasti elpymässä. Rakennepolitiikka on edistänyt näitä myönteisiä kehityssuuntia yhdessä kasvua tukevan makrotalouspolitiikan kanssa.

Suotuisa kehitys tarjoaa EU:lle tilaisuuden tuoda kestävään taloudelliseen ja sosiaaliseen lähentymiseen uutta potkua. Vaikka kasvukehitys on positiivista kaikissa jäsenvaltioissa, ne ovat sekä taloudellisten suhdanteiden että kriisiä edeltävän tuotannon tason ja työllisyyden suhteen eri vaiheissa. Työttömiä on yhä 18,9 miljoonaa, investointeja tehdään edelleen liian vähän, palkkojen kasvu on hidasta, työmarkkinatilanne on heikko ja pohjainflaation ennustetaan pysyttelevän alhaisena. Eräissä jäsenvaltioissa korkea velkataso hidastaa edelleen kasvua. Elpymisen jatkumista on edelleen tuettava erityisesti toteuttamalla rakenneuudistuksia, joiden avulla voidaan luoda edellytykset investointien lisäämiselle ja reaalipalkkojen kasvulle, jotta voidaan edistää kotimaista kysyntää ja sisäisen ja ulkoisen tasapainon lisääntymistä euroalueella.

Jo vireillä olevien uudistusten toteuttamista on jatkettava. Tarvitaan myös lisää rakenneuudistuksia, jotta Euroopan taloudesta voi tulla vakaampi, osallistavampi, tuottavampi ja sopeutumiskykyisempi. Euroopan talouksista ja yhteiskunnista on tehtävä vähemmän haavoittuvia. Niiden on kyettävä sopeutumaan häiriöihin ja muutoksiin paremmin ja oltava valmiimpia hyödyntämään pitkän aikavälin rakennemuutoksia. Tätä varten on varmistettava talous-, rahoitus- ja finanssipolitiikan avulla makrotalouden vakaus ja minimoitava alttius sekä ulkoisille että unionin sisällä syntyville häiriöille. Tehokkailla ja joustavilla tuote-, työ- ja pääomamarkkinoilla on keskeinen merkitys sen varmistamisessa, että resurssit ohjataan mahdollisimman tuottavaan käyttöön. Tuottavuuden kasvu riippuu investoinneista, innovoinnista, koulutuksesta ja osaavasta työvoimasta. Ihmisiä on kannustettava tarttumaan tarjolla oleviin mahdollisuuksiin koko työuransa ajan, ja tarvittaessa heidän on voitava luottaa sosiaalisten turvaverkkojen riittävyyteen. Jäsenvaltioiden olisi toteutettava vuoden 2018 puoliväliin mennessä tarvittavat toimenpiteet, joilla pannaan täytäntöön neuvoston suositus Taitojen parantaminen: uusia mahdollisuuksia aikuisille, sen hyväksymisen yhteydessä joulukuussa 2016 annettujen sitoumusten mukaisesti.

Finanssipolitiikan avulla olisi pyrittävä yhtäältä varmistamaan julkisen talouden kestävyys erityisesti supistamalla korkeaa velkasuhdetta ja toisaalta tukemaan talouden elpymistä. Alhaiset rahoituskustannukset voivat kannustaa hallituksia toteuttamaan laadukkaita investointiohjelmia etupainotteisesti. Suurten velkamäärien supistaminen ja finanssipoliittisten puskurien jälleenrakentaminen on pidettävä etusijalla myös jatkossa. Hallitusten olisi parannettava julkisen taloutensa kestävyyttä, etenkin jos velkasuhde on korkea. Tätä voitaisiin edistää tukkimalla verotuksen porsaanreikiä tai kohdentamalla menoja paremmin. Julkisen talouden laadun ja koostumuksen parantaminen on edelleen olennaisen tärkeää.

Talouskriisi on korostanut talous- ja rahaliiton (EMU) rakenteen parantamisen ja täydentämisen merkitystä, koska siitä on hyötyä koko EU:lle. Kriisin aikana onkin jo saatu aikaan paljon, kun on muun muassa perustettu Euroopan finanssipoliittinen komitea ja kansalliset tuottavuuskomiteat. Puutteita on kuitenkin yhä jäljellä, kuten komission pohdinta-asiakirjassa talous- ja rahaliiton syventämisestä todetaan. Komissio esittää joulukuussa 2017 kattavan toimenpidepaketin, jonka avulla talous- ja rahaliitosta on tarkoitus tehdä sopeutumiskykyisempi, demokraattisempi ja tehokkaampi.

Tässä vuotuisessa kasvuselvityksessä esitetään Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden taloudelliset ja sosiaaliset tavoitteet tulevalle vuodelle. Investointien edistämisen, rakenneuudistusten toteuttamisen ja vastuullisen finanssipolitiikan hyödylliseen yhteisvaikutukseen perustuva talouspolitiikka tuottaa tuloksia. Tätä toimintatapaa olisi jatkettava, koska jäsenvaltiot ovat eri vaiheissa suhdannekiertoa. Työmarkkinoita ja sosiaalipolitiikkaa olisi parannettava toteuttamalla rakenneuudistuksia, joilla työntekijöitä autetaan hankkimaan tarvittavia taitoja ja edistetään yhtäläisiä mahdollisuuksia työmarkkinoilla, oikeudenmukaisia työoloja, työvoiman tuottavuuden lisäämistä palkkojen kasvun tukemiseksi sekä kestäviä ja riittäviä sosiaalisen suojelun järjestelmiä. Tässä olisi pidettävä ohjenuorana Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria, joka hyväksyttiin hiljattain Göteborgissa pidetyssä sosiaalialan huippukokouksessa EU:n toimielinten yhteisellä julistuksella. Tehokkaat ja oikeudenmukaiset verotus- ja etuusjärjestelmät sekä tulokselliset, modernit julkiset laitokset, joita tarvittaessa tuetaan sähköisen hallinnon rakenteilla, ovat keskeisessä asemassa tasapainoisen ja kattavan politiikkayhdistelmän luomisessa, ja ne olisi asetettava etusijalle.

Tässä vuotuisessa kasvuselvityksessä esitetty talouspolitiikan ohjaus perustuu moniin eri lähteisiin. Se on laadittu tiiviissä yhteistyössä viranomaisten ja työmarkkinaosapuolten kanssa. Lähteisiin kuuluvat puheenjohtaja Junckerin vuoden 2017 puhe unionin tilasta, Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilari, Valkoinen kirja Euroopan tulevaisuudesta ja sen jatkotoimena laaditut viisi pohdinta-asiakirjaa. Kasvuselvityksessä otetaan huomioon Euroopan parlamentin, neuvoston, muiden EU:n toimielinten, kansallisten parlamenttien ja työmarkkinaosapuolten kanssa käydyt keskustelut. Vuotuisen kasvuselvityksen ohella komissio esittää suosituksen neuvoston suositukseksi euroalueen talouspolitiikasta , varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, tiedonannon euroalueen jäsenvaltioiden alustavista talousarviosuunnitelmista, ehdotuksen työllisyyspolitiikan suuntaviivojen tarkistamisesta yhdenmukaisuuden varmistamiseksi Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin kanssa sekä luonnoksen yhteiseksi työllisyysraportiksi .

Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilari Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio hyväksyivät Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin 17. marraskuuta 2017 yhteisellä julistuksella, joka allekirjoitettiin oikeudenmukaisia työpaikkoja ja kasvua käsittelevän sosiaalialan huippukokouksen yhteydessä. Pilarissa esitetään 20 keskeistä periaatetta ja oikeutta, jotka koskevat yhtäläisiä oikeuksia ja pääsyä työmarkkinoille, oikeudenmukaisia työoloja sekä sosiaalista suojelua ja sosiaalista osallisuutta. Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarissa on kyse periaatteista ja oikeuksista, jotka ovat ratkaisevan tärkeitä oikeudenmukaisille ja moitteettomasti toimiville työmarkkinoille ja hyvinvointijärjestelmille 2000-luvun Euroopassa. Pilari on tarkoitettu antamaan suuntaa uudelle lähentymiselle kohti parempia työ- ja elinoloja, ja se pohjautuu suoraan eri puolilla Eurooppaa käytössä oleviin moninaisiin hyviin käytäntöihin sekä vankkaan EU:ssa ja kansainvälisesti sovellettavaan säännöstöön. Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin periaatteet ja tavoitteet tarjoavat lähtökohdan talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson myöhemmälle toteuttamiselle. Ne on jo otettu huomioon yhteisen työllisyysraportin luonnoksessa ja ehdotuksessa uusiksi työllisyyspolitiikan suuntaviivoiksi, jotka esitetään tämän vuotuisen kasvuselvityksen oheisasiakirjoina. Komissio vie tätä työtä eteenpäin tuleviin maaraportteihin sisältyvissä analyyseissa ja vuoden 2018 eurooppalaisen ohjausjakson maakohtaisten suositusten valmistelussa.

2.Investointien lisääminen tukee elpymistä ja kasvua pitkällä aikavälillä

Investointien lisääntyminen ja kulutusedellytysten paraneminen edistävät kotimaista kysyntää. Kansalaisten ja yritysten lisääntynyt taloudellinen optimismi antaa viitteitä siitä, että elpyminen on pääsemässä vakaammalle pohjalle. Kotitalouksien taloudellisen tilanteen paraneminen ja työttömyyden väheneminen tukevat kulutuksen kasvua. Lisätoimia kuitenkin tarvitaan, jotta voidaan luoda edellytykset investoinneille ja lisätä tulevaa taloudellista tuotosta, erityisesti keskittymällä kestäviin hankkeisiin, joista saadaan taloudellista hyötyä pidemmällä aikavälillä.