EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 09.09.1996 
KOM(96) 4.17 lopull. 
EUROOPAN UNIONIN 
TUTKIMUS JA TEKNOLOGINEN KEHITTÄMINEN 
VUOSIKERTOMUS 1996 
(Komission esittämä) 

a 
Tutkimustoimintaa koskeva komission vuosikertomus ilmestyy nyt toista kertaa. Vuosikertomuksen 
laatimisesta määrätään EY:n perustamissopimuksen 130 p artiklassa, jonka mukaan komissio 
toimittaa vuosittain kertomuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle. Kertomukseen sisältyy 
tutkimusta ja teknologista kehittämistä ja edellisvuoden tulosten hyödyntämistä koskevia tietoja sekä 
kuluvan vuoden työohjelma. 
Tässä vuosikertomuksessa luodaan katsaus yhteisön koko tutkimustoimintaan. Sen ensimmäisessä 
osassa annetaan lukijalle lyhyt kuvaus tilanteesta vuoden 1995 lopussa sekä tiivistelmä 
työohjelmasta ja painopisteistä vuodeksi 1996. Kertomuksen toisessa osassa annetaan hieman 
yksityiskohtaisempia tietoja vuoden 1995 tutkimustoimista, jotka on toteutettu pääasiallisesti 
neljännen puiteohjelman (1994 - 1998) osana mutta joihin sisältyvät myös ne kolmannen 
puiteohjelman hankkeet, jotka tuolloin olivat vielä meneillään. Toimet on koottu kahdeksi 
kokonaisuudeksi, "Tutkimustoiminta vuonna 1995" ja "Työohjelmat vuodeksi 1996". 
* * * 
Vuosi 1995 olijalleen vilkas vuosi yhteisön tutkimuspolitiikassa. Se oli neljännen puiteohjelman 
(1994 - 1998) ensimmäinen kokonainen täytäntöönpanovuosi. Ehdotuspyyntöjen esittäminen ja 
käsittely sekä hankkeita koskevien sopimusten tekeminen jatkui läpi vuoden. 
Euroopan unionin laajennuttua vuoden 1995 alussa Itävallan, Suomen ja Ruotsin liittymisen jälkeen 
komissio ehdotti Euroopan yhteisön neljännen puiteohjelman ja Euratomin puiteohjelman 
talousarvion tarkistamista. Parlamentti ja neuvosto hyväksyivät ehdotukset lopullisesti maaliskuussa 
1996. 
Vuonna 1995 komissio esitteli kolmen komission jäsenen tekemän yhteisen aloitteen pohjalta 
tutkimus- ja teollisuusalan erityisryhmien {Task Forces) käsitteen tarkoituksenaan neuvonpidon 
kehittäminen ja tutkimustoimien parempi yhteensovittaminen. Erityisryhmät keskittyvät seuraaviin 
aiheisiin: tulevaisuuden auto, opetusohjelmistot ja multimedia, uuden sukupolven lentokone, 
rokotteet ja virussairaudet, tulevaisuuden juna, liikenteen intermodaalisuus, tulevaisuuden 
merenkulkujärjestelmät ja ympäristö - vesi. 
Vuonna 1995 otettiin käyttöön uusi tutkimusohjelmien seuranta-ja arviointijärjestelmä. Neljännen 
puiteohjelman 18 erityisohjelman ja itse puiteohjelman seurannan ovat toteuttaneet ulkopuoliset 
riippumattomat asiantuntijat. 
Toukokuussa komissio esitti tiedonannon tieteellisestä ja teknologisesta yhteistyöstä entisen 
Neuvostoliiton uusien itsenäisten valtioiden kanssa. Lokakuussa komissio esitti tiedonannon 
kansainvälisistä yhteistyönäkymistä tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen alalla, jota koskeva 
neuvoston päätöslauselma hyväksyttiin maaliskuussa 1996. Lisäksi Euroopan unioni jatkoi 
keskusteluja tieteellisestä ja teknologisesta yhteistyöstä Välimeren alueen maiden sekä Keski-ja Itä-
Euroopan assosioituneiden valtioiden kanssa. Kanadan ja Israelin kanssa käydyt 
neuvottelutkahdenvälisistä tieteellistä ja teknologista yhteistyötä koskevista sopimuksista saatettiin 
päätökseen. 
Joulukuussa komissio julkaisi innovaatiota käsittelevän vihreän kirjan, jolla pyrittiin aloittamaan 
laaja-alainen neuvonpito innovaation ongelmista Euroopassa. Vihreässä kirjassa käsitellään 
innovaatioon liittyviä eri tekijöitä, eritellään tämänhetkistä tilannetta ja esitetään ehdotuksia tuleviksi 
toimiksi. 
Lisäksi komissio on lujittanut edelleen toimiaan taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden 
parantamiseksi Euroopassa edistämällä tutkimusta ja koulutusta sekä lisäämällä yhteistyötä 
kansallisten TTK-politiikkojen sovittamiseksi paremmin yhteen. Kesäkuussa 1995 tutkimusasioita 
käsittelevä neuvosto hyväksyi jäsenvaltioiden tiedettä ja teknologiaa koskevien politiikkojen 
yhteensovittamista koskevan päätöslauselman, jossa painotetaan kansallisia TTK-toimia koskevan 
säännöllisen tietojenvaihdon merkitystä. 
Vuoden 1995 tutkimustoiminta ja yhteisön tutkimusponnistusten merkitys yleensä voidaan tiivistää 
muutamaan lukuun, jotka liittyvät neljännen puiteohjelman jäsenvaltioita, Euroopan talousalueen 
jäsenvaltioita ja EFTA-valtioita koskevaan toimintaan: vuonna 1995 käynnistettiin 2 660 uutta 
hanketta, joissa oli yhteensä 12 185 osallistujaa; vuoden 1995 lopussa oli käynnissä yhteensä 10 
695 hanketta, joiden kustannukset olivat yhteensä 2 037miljoonaa ecua. Ne edustavat kaikkiaan 74 
874 valtioiden rajat ylittävää yhteistyöhön perustuvaa kytkentää koko yhteisön alueella tai 
Euroopan talousalueella toimivien tutkimusryhmien välillä monenkeskisissä yhteisrahoitteisissa 
toimissa. Jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden välille muodostuneita yhteistyöhön perustuvia 
kytkentöjä oli 3 237. 
* * * 
Vuonna 1996 komissio aikoo jatkaa työtään neljännen puiteohjelman, erityisohjelmien panemiseksi 
tehokkaasti täytäntöön. 
Komissio esitti tammikuussa 1996 ehdotuksen neljännen puiteohjelman (EY ja Euratom) 
määrärahojen korottamisesta 700 miljoonalla eculla neljännen puiteohjelman hyväksymisestä 
huhtikuussa 1994 tehdyissä päätöksissä esitettyjen määräysten mukaisesti. 
Vuonna 1996 erityisryhmät jatkavat työtään ja keskustelu kyseisestä käsitteestä jatkuu tästä uudesta 
lähestymistavasta saadun kokemuksen hyödyntämiseksi. 
ae-
Vuoden 1996 aikana komissio aloittaa keskustelut viidennen puiteohjelman valmistelusta 
julkaisemalla kesällä 1996 politiikkaa koskevan strategisen asiakirjan. Tutkimustoimet on tarpeen 
keskittää siten, että varmistetaan Euroopan unionin tutkimusta ja teknologista kehittämistä koskevien 
toimien tehokkuuden ja vaikutuksen jatkuminen ja edistetään Euroopan teollisuuden kilpailukykyä 
ja kasvua sekä parannetaan Euroopan kansalaisten työllisyyttä ja elämisen laatua. 
Muihin tärkeisiin aiheisiin, joita komissio aikoo tänä vuonna käsitellä, kuuluvat keskustelujen 
jatkaminen innovaatioiden kehityksestä, kansainvälinen tieteellinen ja teknologinen yhteistyö, 
kansallisten TTK-politiikkojen yhteensovittaminen, ohjelmien arviointi ja hallinnointi, mukaan 
lukien viitenä aikaisempana vuonna toteutettujen yhteisön tutkimustoimien arviointi, sekä 
hallinnointimenettelyjen yksinkertaistaminen. 
* * * 
Komission toivomuksena on, että tämä vuosikertomus olisi lukijan kannalta tarkoituksenmukainen 
ja valaiseva sekä niille, jotka jo ovat mukana yhteisön tutkimustyössä että niille, jotka tutustuvat 
siihen tämän kertomuksen kautta. Pyrkimyksenä on, että tämä kertomus olisi hyödyllinen 
viiteasiakirja ja yhteinen tietolähde tutkijoille, yrityksille, tutkimuslaitoksille, tutkimuspolitiikan 
suunnittelijoille, poliitikoille ja itse asiassa kaikille niille, joille Euroopan unionin kilpailukykyjä 
sen kansalaisten hyvinvointi on tärkeää. 
^•oniMaBaBsssHaBaBaHaKaMaBaBssaaaaaBaiiMaaBMMBHH 
SISÄLLYS 
YHTEENVETO 
ENSIMMÄINEN OSA : Tutkimusta ja teknologista kehittämistä 
koskeva yhteisön politiikka vuosina 1995-1996 2 
I. Yhteisön TTK-politiikan puitteet ja suuntaukset vuosina 1995-1996 2 
1.1. Tutkimustoiminnan yleinen esittely: tavoitteet ja saavutukset 3 
1.2. Neljännen puiteohjelman toteuttaminen 7 
II. Kansainvälinen yhteistyö 14 
ITI. Innovaatio ja T&K-toimien levittäminen 16 
IV. Tutkijakoulutus 17 
V. Yhteisön politiikan ja kansallisten politiikkojen yhteensovittaminen 17 
VI. Vuoden 1996 näkymät 19 
TOINEN OSA : Yhteenveto vuoden 1995 TTK-toimista ja 21 
vuoden 1996 työohjelmat 
EY:n ja Euratomin neljännen puiteohjelman ensimmäinen toimenpidekokonaisuus 
Tieto- ja tietoliikenneteknologia 
1. Yhteisen edun mukaiset telemaattiset sovellukset 21 
2. Tietoliikenneteknologia 24 
3. Tietoteknologia 27 
Teolliset teknologiat 
4. Valmistus-ja materiaalitekniikka 31 
5. Standardit, mittaukset ja testaus 34 
Ympäristö 
6. Ympäristö ja ilmasto 36 
7. Merentutkimus ja meriteknologia 40 
Biotieteet ja bioteknologia 
8. Bioteknologia 42 
9. Biolääketiede ja terveys 44 
10. Maatalous ja kalastus 46 
4-4 
Energia 
11. Muu kuin ydinenergia 50 
12. Ydinfission turvallisuus 54 
13. Hallittu lämpöydinfuusio 55 
Liikenne 57 
Kohdennettu sosiaalis-taloudellinen tutkimus 60 
Toinen toimenpidekokonaisuus 
Kansainvälinen yhteistyö 62 
Kolmas toimenpidekokonaisuus 
Tulosten levittäminen ja hyödyntäminen 66 
Neljäs toimenpidekokonaisuus 
Koulutus ja liikkuvuus 68 
Yhteinen tutkimuskeskus (YTK) 72 
Kilpailuun perustuvat tieteelliset tukitoimet 76 
KOLMAS OSA : Vuoden 1995 hankkeet, allekirjoitetut sopimukset ja maksut : 
vuotuinen perusta ja puiteohjelma 78 
Taulukko 1 Taulukko uusista ja käynnissä olevista hankkeista 79 
Taulukko 2 Erityisohjelmat (neljäs puiteohjelma) - Uudet hankkeet 80 
Taulukko 3A ja 3B Kaikki hankkeet - kolmannen ja neljännen 
puiteohjelman erityisohjelmat 81 
Taulukko 4 Ehdotuspyynnöt vuonna 1995 83 
Taulukko 5 Erityisohjelmat (neljäs puiteohjelma). Yhteisrahoitteiset toimet 
osallistujaryhmittäin 87 
Taulukko 6 Erityisohjelmat (neljäs puiteohjelma). Yhteisrahoitteiset toimet 
tavoitteeseen 1 kuuluvilla alueilla 89 
Taulukko 7 Neljäs puiteohjelma. Yhteisrahoitteiset toimet -
Yhteistyökumppanit 90 
Taulukko 8 Ehdotuspyynnöt vuonna 1996 91 
Taulukko 9 Neljäs puiteohjelma. Yhteisrahoitteiset toimet -
Hankkeiden keskimääräinen laajuus 96 
Taulukko 10 Neljännen puiteohjelman ja Euratomin puiteohjelman rahoitus 97 
Taulukko 11 Vuosien 1984-1998 maksusitoumukset käypinä hintoina 98 
Taulukko 12 Vuosien 1984-1998 maksusitoumukset 
vuoden 1992 hintoina 99 
Luettelo tärkeimmistä käytetyistä lyhenteistä 100 
ENSIMMÄINEN OSA 
TUTKIMUSTA JA TEKNOLOGISTA KEHITTÄMISTÄ KOSKEVA YHTEISÖN 
POLITIIKKA VUOSINA 1995^96 
I. YHTEISÖN TTK-POLITIIKAN PUITTEET JA SUUNTAUKSET VUOSINA 
1995-96 
Johdanto 
Euroopan unionin tutkimusta ja teknologista kehittämistä (EU TTK) koskevan politiikan tavoitteena 
on lujittaa Euroopan tieteellistä ja teknologista perustaa ja siten nostaa Euroopan teollisuuden 
kilpailukykyä ja parantaa Euroopan kansalaisten elämänlaatua. EU:n TTK-politiikka täydentää 
jäsenvaltioiden kansallisia tutkimustoimia ja tukee muita unionin politiikkoja kuten maatalous-, 
yhteenkuuluvuus-, liikenne-, ympäristö-, terveys-, koulutus- ja energiapolitiikkaa. 
Euroopan unionin TTK-politiikka pannaan täytäntöön tutkimusohjelmina, jotka kokoavat useiden 
Euroopan maiden yrityksiä, pk-yritykset mukaan lukien, korkeakouluja ja tutkimuskeskuksia 
yhteisiin tutkimushankkeisiin. EU:n TTK-politiikan kattamat tutkimusaiheet määritellään 
monivuotisissa puiteohjelmissa. Käynnissä olevan puiteohjelman (1994 -1998) kokonaistalousarvio 
on 13 100 miljoonaa ecua, josta 11 764 miljoonaa ecua on varattu EY:n neljänteen puiteohjelmaan 
ja 1 336 miljoonaa ecua Euratomin puiteohjelmaan. Komissio ehdotti tammikuussa 1996, että tätä 
määrää korotettaisiin 700 miljoonalla eculla, josta 595 miljoonaa osoitettaisiin EY:n ja 105 
miljoonaa Euratomin puiteohjelmaan. 
Yhteinen tutkimuskeskus (YTK ja sen seitsemän tutkimuslaitosta) on yhteisön tutkimuslaitos, jossa 
tehdään suoraa tutkimustyötä ja joka osallistuu puiteohjelmien täytäntöönpanoon sekä tarjoaa 
tieteellistä tukea muille unionin politiikoille. Kertomuksen toisessa osassa on esitetty yhteenveto 
keskuksen omasta vuoden 1995 vuosikertomuksesta (KOM(96) 158 lopull.) ja tärkeimmistä 
aloitteista vuodeksi 1996. 
TTK-politiikan kehittämisessä komissiota avustaa ja sen neuvonantajana toimii erityisesti IRDAC, 
joka koostuu Euroopan teollisuuden korkeimman tason edustajista, sekä Euroopan tiede- ja 
teknologiayleiskokous (ESTA), johon kuuluu tieteellisen ja teollisen tutkimusyhteisön 
huomattavimpia edustajia. 
Vuonna 1996 EU:n TTK-toimet keskittyvät neljännen puiteohjelman (1994 -1998) erityisohjelmien 
täytäntöönpanoon ja uuden käsitteen, erityisryhmien {Task Forces) kokeiluun. Erityisryhmät 
keskittyvät tärkeisiin aiheisiin ja edistävät tutkimustoimien parempaa yhteensovittamista ja niiden 
tulosten tehokkaampaa käyttöä. Vuoden 1996 aikana on myös tarkoitus jatkaa keskusteluja 
puiteohjelman rahoituksen lisäämisestä ja komissio aloittaa viidennen puiteohjelman valmistelut. 
1.1. TUTKIMUSTOIMINNAN YLEINEN ESITTELY: TAVOITTEET JA 
SAAVUTUKSET 
Tärkeimmät poliittiset tapahtumat 
Puiteohjelmien talousarvion tarkistaminen EU:n laajentumisen yhteydessä 
Euroopan unionin laajennuttua vuonna 1995 Itävallan, Suomen ja Ruotsin liittymisen jälkeen 
komissio ehdotti neljännen puiteohjelman talousarvion tarkistamista 7 prosentilla (KOM (95) 145). 
Tämä ehdotus oli niiden rahoitusnäkymien mukainen, jotka unioni hyväksyi marraskuussa 1994, 
jolloin EU:n toimielimet sopivat 7 prosentin korotuksesta yhteisön sisäisiin politiikkoihin varattuun 
talousarvioon. Ehdotuksessa puiteohjelmaan sisällytettiin myös ne osuudet, jotka kyseiset kolme 
uutta jäsenvaltiota olivat maksaneet aikaisemmin ollessaan vielä assosioituneita valtioita. Komission 
ehdotuksena oli jakaa nämä ylimääräiset varat lineaarisesti erityisohjelmien kesken. 
Ehdotuksesta tarvittiin vielä neuvoston ja parlamentin yhteispäätös EY:n puiteohjelman osalta ja 
parlamentin lausunto Euratomin puiteohjelman osalta. Parlamentin ensimmäinen käsittely oli 
heinäkuussa 1995 ja neuvosto hyväksyi yhteisen kannan marraskuussa 1995. Yhteisen kannan 
mukaan tutkimustoiminnasta aiheutuviin toimintakustannuksiin tarkoitettuja määrärahoja olisi 
korotettava 6,87 prosenttia lineaarisesti uusien jäsenvaltioiden vuonna 1994 maksamien 
rahoitusosuuksien mukaisesti. Henkilöstö- ja hallinnollisiin menoihin tarkoitettuja määrärahoja 
korotettaisiin enintään keskimäärin 4 prosentilla. Yhteensä puiteohjelmien kokonaistalousarvio 
kasvaa 800 miljoonalla eculla (6,5 prosentilla). Euroopan parlamentti hyväksyi neuvoston yhteisen 
kannan tammikuussa 1996. Ehdotusten lopullinen hyväksyminen johti 25. päivänä maaliskuuta 1996 
tehtyyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseen N:o (EY) 616/96 ja 4. päivänä maaliskuuta 
1996 tehtyyn neuvoston päätökseen N:o 96/253/Euratom. 
Erityisryhmät 
Vuoden 1995 alussa komissio teki tärkeän aloitteen tehostaakseen tutkimustyön panosta 
teollisuudessa ja yhteiskunnassa yleensä perustamalla joukon erityisryhmiä (Task Forces). 
Erityisryhmien tehtävänä on lähentää teollisuuden ja tutkimusyhteisön välistä suhdetta ja muuttaa 
sitä hedelmällisemmäksi sovittamalla yhteisön tutkimusresurssit paremmin yhteen ja keskittämällä 
ne teollisuuden ja yhteiskunnan ensisijaisiin tarpeisiin. Tällä tavoin erityisryhmien odotetaan 
lisäävän EU:n tutkimustyön avoimuutta ja osoittavan, että siitä on kansalaisille todellista hyötyä. 
Tähän mennessä on perustettu kahdeksan erityisryhmää, jotka keskittyvät seuraaville aloille: 
- Uuden sukupolven lentokone 
- Opetusohjelmistot ja multimedia 
- Tulevaisuuden auto 
- Liikenteen intermodaalisuus 
- Ympäristö - Vesi 
- Rokotteet ja virustaudit 
- Tulevaisuuden junat ja ratajärjestelmät 
- Tulevaisuuden merenkulkujärjestelmät. 
Erityisryhmät ovat olennainen osa komission strategiaa tutkimuksen vaikutusten tehostamiseksi ja 
tutkimuksen hajauttamisen välttämiseksi koko EU:ssa. Niiden tehtävänä on saada aikaan 
vuoropuhelua teollisuuden ja muiden sellaisten osapuolten kanssa, joita asia koskee, ja niiden 
toiminnan tarkoituksena on teollisuuden ja yhteiskunnan ensisijaisten tarpeiden täyttäminen 
tulevaisuudessa keskittämällä niihin sekä yhteisön tutkimusohjelmista että kaikkialta EU:sta saatavia 
voimavaroja yhteisön muiden politiikkojen mukaisesti (kuten ympäristö, tietoyhteiskunta, koulutus, 
sosiaalinen ja taloudellinen yhteenkuuluvuus, aluekehitys, liikenne ja terveydenhoito). 
Erityisryhmät organisoi komissio, joka myös asettaa niihin henkilökunnan, mutta lujittaessaan 
yhteyksiä tutkimusalan ja teollisuuden välillä ne tarvitsevat kaikkien niiden osapuolten panosta, joita 
asia koskee. Ne käyttävät työssään puiteohjelman yhteydessä käyttökelpoisimmiksi osoittautuneita 
valiokäytäntöjajoihin kuuluu erityisesti teknologian vanhentumisen välttäminen, ja nojautuvat TTK-
erityisohjelmien toteuttamisen yhteydessä tutkimustoimien yhteensovittamisesta saatuun 
huomattavaan kokemukseen, joka on saatu esimerkiksi tutkimushankkeita yhdistämällä ja 
yhtenäisellä toiminnalla. 
Erityisryhmät ovat pilottihankkeita, joiden tarkoituksena on esitellä tutkimuksen ja yhteistyön sekä 
sellaisten uusien lähestymistapojen etuja, joissa on yhdistelty erilaisia poliittisia kehyksiä. Niiden 
tehtävä on kolmitahoinen: 
- määritellä tutkimuksen painopisteet ja etsiä teknologian pullonkaulat yhteistyössä teollisuuden, 
pk-yritykset mukaan lukien, ja käyttäjien kanssa; 
- sovittaa asiaankuuluvat toimet yhteen tarkkaan määriteltyjen tavoitteiden pohjalta neljänteen 
puiteohjelmaan kuuluvista toimista alkaen; 
- tarkastella muita sellaisia rahoitukseen ja sääntelyyn liittyviä vaihtoehtoja, jotka auttavat 
teollisuutta panemaan toimet tehokkaasti täytäntöön. 
Komissio esitti erityisryhmän käsitteen ensimmäisen kerran tutkimusta käsittelevälle 
ministerineuvostolle maaliskuussa 1995. Erityisryhmien toiminnasta toimitettiin myöhemmin lisää 
tietoja neuvostolle ja parlamentille sekä talous-ja sosiaalikomitealle, ja lokakuussa komissio toimitti 
neuvostolle ja parlamentille yhteenvedon erityisryhmien täytäntöönpanon edistymisestä (SEC(95) 
1824) sekä erityisryhmien itsensä laatimat tarkemmat selonteot. 
ESTA, IRDAC, tieteen ja tekniikan tutkimuskomitea (CREST) sekä joukko ohjelmakomiteoita ovat 
esittäneet myönteiset lausunnot erityisryhmien toimintaperiaatteista ja erityisesti niiden 
pyrkimyksestä laajaan kanssakäymiseen tutkimuksen painopisteiden määrittelyssä sekä niiden 
mahdollisesta tehtävästä tutkimustoimien yhteensovittaj ina. Jotkin käytännön ongelmat ovat tietenkin 
edelleen ratkaisematta. 
Erityisryhmät liittyvät läheisesti komission ehdotukseen neljännen puiteohjelman ja Euratomin 
puiteohjelman määrärahojen korottamisesta. Tämä ehdotus (KOM (96) 12) on seurausta EY:n 
neljännen puiteohjelman ja Euratomin puiteohjelman hyväksymisestä huhtikuussa 1994 tehdyistä 
päätöksistä, joissa määrättiin, että yhteensä 700 miljoonan ecun lisärahoituksesta olisi päätettävä 
kesäkuuhun 1996 mennessä. Ehdotuksen mukaan erityisryhmien vastuulla olevat aiheet ovat 
sellaisia, joihin tutkimustyö olisi ensisijaisesti keskitettävä. Siinä esitetään määrärahojen 
korottamista viiden aiheen osalta, toisin sanoen - uuden sukupolven lentokone, televaisuuden auto, 
opetusohjelmistot ja multimedia, liikenteen intermodaalisuus, ja ympäristö - vesi, sekä (Euratom-
ohjelman osalta) ydinturvallisuus. Erityisryhmien ehdotukset auttavat sovittamaan tutkimukset 
yhteen sekä näillä että kolmella muulla erityisryhmien aloilla, jotka ovat rokotteet ja virustaudit, 
tulevaisuuden junat ja ratajärjestelmät sekä tulevaisuuden merenkulkujärjestelmät. Kaikissa 
tapauksissa kuitenkin noudatetaan puiteohjelmien täytäntöönpanoa koskevia lainsäädännöllisiä 
edellytyksiä. Tutkimustyötä hallinnoidaan erityisesti erityisohjelmien kautta noudattaen täysin jo 
vahvistettuja menettelyjä. 
Erityisryhmät ovat jo saavuttaneet merkittäviä tuloksia kanssakäymisessä teollisuuden ja käyttäjien 
kanssa, EU:n eteen tulevien ongelmien ja haasteiden määrittelemisessä ja toimintaohjelmien 
laatimisessa. Ne ovat antaneet uutta huomionarvoa EU:n tutkimustoiminnalle ja saaneet teollisuus-
ja tutkimusyhteisön kiinnostumaan asiasta pannen tieteellisen ja teknisen asiantuntemuksen nopeasti 
liikkeelle ja saaden aikaan tehokasta yhteistyötä komission eri yksiköiden välillä. 
IRDACm ja ESTA:n toiminta vuosina 1995 - 1996 
Syyskuun 7. päivänä 1995 tehdyn komission päätöksen mukaisesti komission teollisuuden 
tutkimuksen ja kehityksen neuvoa-antavan komitean (IRDAC) tehtävät määriteltiin uudelleen ja sen 
jäsenmäärää lisättiin. IRDAC keskittyy tulevaisuudessa strategisempiin kysymyksiin sen sijaan että 
se hoitaisi yksinomaan TTK-asioita, ja sen jäsenistöön kuuluu nykyisin 19 tunnettua 
teollisuusyritysten edustajaa, jotka on nimetty yksityishenkilöinä, sekä seuraavien viiden 
eurooppalaisen järjestön edustajat: Euroopan yhteisöjen teollisuusliitto (UNICE), Julkisten yritysten 
Euroopan keskus (ECPE), European Association of Contract Research Organisations (EACRO), 
Federation of European Industrial Cooperative Research Organisations (FEICRO), Euroopan 
ammattiyhdistysliikkeiden keskusliitto (ETUC) ja European Union of Crafts and Small and 
Medium-sized Enterprises (UEAPME). 
Vuonna 1995 IRDAC julkaisi lausunnot seuraavilta aloilta : kansainvälinen yhteistyö (tieteellinen 
ja teknologinen yhteistyö Keski-ja Itä-Euroopan maiden, kehitysmaiden ja Euroopan ulkopuolisten 
teollisuusmaiden kanssa), yhteinen tutkimuskeskus (YTK) ja kansallisten politiikkojen 
yhteensovittaminen. Lisäksi käynnistääkseen viidettä puiteohjelmaa koskevan vuoropuhelun IRDAC 
julkaisi kirjasen "Let's talk Research", jossa kokeneet teollisuuden edustajat esittävät näkemyksiään 
tutkimustyön tulevaisuudesta Euroopassa. 
Vuonna 1996 IRDAC järjestää kokoontumisia aiheinaan teollis- ja tekijänoikeudet (IPR), tieto- ja 
tietoliikennetekologiat, luonnontieteet, valmistus-ja materiaalitekniikka, ympäristöjä energia. Muut 
kokoontumiset käsittelevät innovaatiota, sääntelyä ja tutkimusta koskevaa vihreää kirjaa sekä 
pkyrityksiä. Se aikoo myös perustaa Euroopan teollisuuden tehokkuutta käsittelevän 
erityistyöryhmän. 
IRDAC antaa lausuntonsa viidennestä puiteohjelmasta vuoden 1996 toukokuun lopussa. IRDACm 
täysistunto pidetään 24. päivänä lokakuuta 1996. 
Euroopan tiede- ja teknologiayleiskokous (ESTA) perustettiin vuonna 1994. 
Tähän komission neuvoa-antavaan elimeen kuuluu nykyisin yhteensä 96 tunnettua teoreetikkoa ja 
teollisuudessa toimivaa tutkijaa. 
Yleiskokous pitää täysistunnon kahdesti vuodessa. Sen valitsema 20-jäseninen johtokunta kokoontuu 
noin neljästi vuodessa. Sitä avustaa joukko työryhmiä {Working Parties). 
Sen tähän mennessä käsittelemiin aiheisiin kuuluvat neljännessä puiteohjelmassa toteutettujen 
hankkeiden ja ohjelmien arviointi, kansallisten politiikkojen yhteensovittamista koskevat asiat, kuten 
tutkimusasioita käsittelevän neuvoston tehtävät tai Euroopan tieteellisen perustan kehityksessä 
olevien heikkouksien tai puutteiden osoittaminen ja keinot niiden korjaamiseksi, perustutkimuksen 
osuus EU:n TTK-toiminnassa, osallistujina olevien teoreetikkojen ja teollisuusyritysten välisen 
suhteen kehittäminen tutkimuksen alalla, Euroopan kilpailuasema tieteen ja teknologian alalla ja sen 
vaikutus viidenteen puiteohjelmaan, Euroopan ja Aasian tieteelliseen ja teknologiseen 
kehittämistyöhön liittyvät suhteet ja hallitun lämpöydinfuusion inertiaalista koossapitoa koskevat 
vaihtoehdot. 
Yleiskokouksen 16. ja 17. päivänä huhtikuuta 1996 pidetyssä täysistunnossa esitettiin kertomus 
näiden aiheiden edistymisestä. Tämä nopeutti tiettyjen kertomusten (fuusio, arviointi ja 
perustutkimus) valmistumista, jotka toimitettiin komissiolle muodollisesti toukokuussa 1996. Muut 
valmistuvat tulevien kuukausien aikana. 
Toimenpiteet komission ja ESTA:n välisen yhtymäpinnan laajentamiseksi aloitettiin ja niitä 
jatketaan ohjelmien johtoryhmien osallistuessa yhä tiiviimmin työryhmien toimintaan ja ESTA:n-
ja erityisesti yhteisön laaja-alaista T&T-politiikkaa koskevia kysymyksiä käsittelevien komission 
yksiköiden välisen vuorovaikutuksen muuttuessa yhä säännöllisemmäksi. Käsillä olevien töiden 
loppuun saattamisen ja uusien työryhmien perustamisen lisäksi (joka on ESTA:n hallituksen 
heinäkuussa 1996 pidettävän kokouksen esityslistalla) ESTA osallistuu vuonna 1996 erityisesti 
viidennen puiteohjelman valmistelutöihin. 
Vuoden 1995 allekirjoitetut sopimukset ja maksut : vuotuinen perusta ja 
puiteohjelma 
Jäljempänä kolmannessa osassa esitetyt taloudelliset ja rahoitusta koskevat tiedot koskevat vuotta 
1995 ja viittaavat neljänteen puiteohjelmaan ja Euratom-ohjelmaan (13 100 miljoonaa ecua). 
Vuotuisessa osassa (taulukot 1 - 9) on analysoitu ainoastaan vuonna 1995 käynnistettyjä tai silloin 
käynnissä olleita välillisiä toimia: 31. päivänä joulukuuta 1995 oli käynnissä yhteensä 10 695 
hanketta. 
Vuonna 1995 allekirjoitettujen sopimusten sisällön analyysi (hankkeiden lukumäärä, osallistujat, 
jäsenvaltiot jne.) perustuu vuonna 1995 nehännen puiteohjelman osana allekirjoitettuihin 
sopimuksiin (taulukot 1, 2, 5, 6, 7 ja 9). Yhteensä allekirjoitettiin 2 660 uutta sopimusta, joissa oli 
mukana 12 185 osallistujaa ja joiden rahoitukseen yhteisö osallistui 2 033 miljardilla eculla. Yksin 
yhteisrahoitteisten toimien osalta hankkeiden keskimääräinen laajuus oli huomattava yhteisön 
rahoitusosuuden oltua keskimäärin 1 miljoonaa ecua hanketta kohden; jäsenvaltioiden määrän 
ollessa keskimäärin YLI 4 ja osallistujien määrän 6,5 (taulukko 1). Yleisesti ottaen kiinnitettiin 
enemmän huomiota siihen, että löydettiin yhtenäinen analyysiperusta eri ohjelmille. Joukko noin 
1 545 miljoonaa ecua vastaavia hankkeita analysoitiin osallistujatyypin mukaan1, ja joukosta 
tavoitteeseen 1 kuuluvia alueita koskevia hankkeita, jotka vastaavat 1 575 miljoonaa ecua (taulukko 
6), tehtiin myös analyysi. Euroopan unionin maiden välisiä yhteistyökumppanuuksia oli 74 874 
(taulukko 7). Taulukoissa 2, 5, 6 ja 7 esitetyt analyysit on tehty erityisohjelmittain. 
Kaikki vuonna 1995 meneillään olleet hankkeet (toinen, kolmas ja neljäs puiteohjelma, Euratom-
ohjelma ja valmistelu-, seuranta- ja tukitoimenpiteet) on otettu huomioon yhteisön koko 
rahoitusosuutta koskevassa taulukossa 1. Vuonna 1995 maksuja kertyi yhteensä 2 037 miljoonaa 
ecua, josta 1 059 miljoonaa ecua kolmannen (taulukko 3A) ja 582 miljoonaa neljännen 
puiteohjelman yhteydessä (taulukko 3B). Vuonna 1994 kolmannen puiteohjelman yhteydessä 
tehtyihin ja vuonna 1995 allekirjoittuihin sopimuksiin, joita analyysin yksinkertaistamiseksi ei tässä 
Katso taulukko 5A: liikenteen enityisohjelmaa (64,58 miljoonaa ecua), tulosten hyödyntämistä (30 
miljoonaa ecua) T/T-tukea (20,08 miljoonaa ecua) ja fuusiota (251,51 miljoonaa ecua) koskevista 
ohjelmista, jotka vastaavat 366,17 miljoonaa ecua yhteensä 1911,05 miljoonasta ecusta, ei saatu tietoja 
määrärahojen jakautumisesta osallistujatyypeittäin. Tämä merkitsee, että jakautuminen voitiin esittää 
1544,88 miljoonasta ecusta (1911,05 - 366,17). 
ole analysoitu sisällöllisesti, kului yksin komission pääosasto (PO) XII:n osalta alle 100 miljoonaa 
ecua vuonna 1996. 
Puiteohjelman käynnistymistä seurasivat tärkeät evaluointimenettelyt (erilaisten arviointikomiteoiden 
työskentelyyn osallistui noin 4 500 asiantuntijaa). Maksusitoumukset on tehty käytettävissä olevien 
määrärahojen rajoissa ja vuonna 1995 allekirjoitetut sopimukset (2 033 miljoonaa ecua) ovat osa 
vuonna 1995 tehdyistä talousarvion maksusitoumuksista. Neljännen puiteohjelman yhteydessä 
vuonna 1995 tehtyjen sopimusten (1 350 miljoonaa ecua) ja vuonna 1995 allekirjoitettujen 
sopimusten (710 miljoonaa ecua) ero yksin PO XII:n osalta on 640 miljoonaa ecua. 
Siltä osin kuin on kyse monivuotisesta osasta (taulukot 10 - 12), taulukossa 10 on esitetty 
määrärahojen jakautuminen neljännen puiteohjelman ja Euratomin puiteohjelman yhteydessä 
toteutettujen eri erityisohjelmien ja välillisten toimien sekä YTK:n suorien toimien kesken. 
Taulukoissa 11 ja 12 on ilmoitettu yhteisön tutkimustyöhön tarkoitetut maksusitoumukset vuosina 
1994 - 1998 käypinä hintoina ja vuoden 1992 hintoina. 
1.2. NELJÄNNEN PUITEOHJELMAN TOTEUTTAMINEN 
• Osallistumisen kehitvs 
Yhteisön tutkimustyö toteutetaan kansalliset rajat ylittävinä tutkimushankkeina. Ehdotuksia 
pyydetään yleisillä ehdotuspyynnöillä ja hankkeet valitaan yleensä seuraavan menettelyn mukaisesti. 
Komissio tarkistaa, täyttävätkö ehdotukset ohjelman tavoitevaatimukset ja ovatko ne 
valintakelpoisia. Ulkopuoliset asiantuntijat arvioivat ehdotukset ja luokittelevat ne. Sen jälkeen 
komissio laatii luettelon rahoitettavista hankkeista ja tämä luettelo toimitetaan ohjelmakomitealle, 
joka antaa siitä lausunnon ennen komission lopullista päätöstä. 
Neljännen puiteohjelman erityisohjelmia seuraavat ulkopuoliset asiantuntijat ovat havainneet, että 
tutkimusohjelmat lujittavat osallistujien välisiä yhteyksiä ja edistävät uusien yhteyksien syntymistä. 
Esimerkiksi tieto-ja tietoliikennetekologian ja valmistus-ja materiaalitekniikan ohjelmien kaltaisissa 
ohjelmissa on huomattavia määriä uusia osallistujia. 
Ohjelmissa syntyneiden yhteyksien määrän tarkka arvioiminen on kuitenkin vaikeaa. Uusia 
yhteyksiä muodostuu jo ehdotuksen valmisteluvaiheessa ja jopa silloin, kun ehdotusta ei hyväksytä. 
Toisaalta jotkin uudet yhteydet saattavat olla tulosta tietyn avainhenkilön siirtymisestä toiseen 
laitokseen tai yritykseen. 
• Teollisuuden vaikutus 
Teollisuus osallistuu Euroopan tutkimustoimiin monin eri tavoin. Se osallistuu tutkimustoiminnan 
suuntaviivojen laatimiseen ensiksikin olemalla mukana IRDAC:n, ESTA:n, erityisryhmien ja myös 
CEN:n toiminnassa. 
Osallistumalla yhteisön TTK-hankkeisiin yritykset tekevät yhteistyötä toisten yritysten ja 
tutkimusyhteisöjen kanssa ja saavat käyttää yhteisen tutkimustyön tuloksia. 
Lopuksi neljännen puiteohjelman ensimmäinen, toinen ja kolmas toimenpidekokonaisuus 
mahdollistavat sen, että Euroopan teollisuus voi hyötyä myös muiden toteuttamien tutkimusten 
tuloksista ja kansainvälisistä aloitteista. 
8 
Taulukoissa 5A ja 5B esitetyt luvut osoittavat, että teollisuuden osallistumisaste on korkea. 
Analyysi vuonna 1994 jaetun 1 miljardin ecun jakautumisesta osallistujatyypeittäin osoitti 
teollisuuden vieneen 38 prosenttia yhteisön myöntämistä rahoitusosuuksista ja 26 prosenttia 
eurooppalaisista osallistujista. Vuonna 1995 myönnetyn 1 545 miljoonan ecun jakautumisesta 
tehdystä analyysistä ilmeni teollisuuden saaneen 44 prosenttia yhteisön määrärahoista ja 40 
prosenttia eurooppalaisista osallistujista. 
Pk-yritysten osallistujamäärä vuonna 1995 nousi 1 782 osallistujaan ja suhteellinen osuus 20 
prosenttiin oltuaan vuonna 1994 17 prosenttia. Vuonna 1995 pk-yritysten hyväksi myönnettiin 15 
prosenttia yhteisön TTK-toimintaan tarkoitetuista määrärahoista. 
Siltä osin kuin on kyse vaikutuksesta teollisuuden kilpailukykyyn, TTK-toimet tuottivat vuonna 
1995 merkittäviä tuloksia muun muassa uusien ja potentiaalisten tuotteiden ja tuotantoprosessien, 
patenttien, standardiehdotusten ja teknologian siirron aloilla monissa ohjelmissa, kuten erityisesti 
tieto-ja tietoliikennetekologian, valmistus-ja materiaalitekniikan sekä bioteknologian, maatalouden 
ja kalastuksen sekä muun kuin ydinteknologian ohjelmat. Esimerkiksi tietoliikennetekologian 
ohjelman tuloksena syntyi satoja patentteja sekä uusia tuotteita ja tuotantoprosesseja. 
Tämä kertomuksen toisessa osassa on selostettu kussakin ohjelmassa noudatetut menettelyt ja 
teknologiset ja teolliset kehitystavoitteet. 
Kuten kertomuksessa "Panorama of EU industry 1995"2 on selostettu, yritysten väliset TTK-
kumppanuudet ovat ensisijaisia niistä yhteistyökumppanuuden eri muodoista, joilla yritykset 
pyrkivät tehostamaan kilpailukykyään. 
• Toimenpiteet pk-vritysten TTK-toimiin osallistumisen edistämiseksi 
Pk-yritysten verkko on Euroopan teollisuuden yleisen kilpailukyvyn ja työllisyyden taloudellinen 
ja sosiaalinen selkäranka. Ilmailu- tai autoteollisuuden sekä tietoteknologian, koneenrakennuksen 
ja vaatetus- tai nahkateollisuuden kaltaisilla aloilla niiden osuus tuotannosta on merkittävä. Arviolta 
60 prosenttia ilmailuteollisuuden noin 7000 yrityksestä on pk-yrityksiä. Moottoriajoneuvojen osia 
ja tarvikkeita valmistava ala työllistää lähes yhtä paljon ihmisiä (arviolta miljoona) kuin 
autoteollisuus, jolle se suorittaa toimituksia3. 
Tämä on lisännyt sekä yritysten4 että komission tietoisuutta TTK-toiminnan tärkeydestä 
pienyrityksille. 
Jotta edistettäisiin ja helpotettaisiin pk-yritysten osallistumista yhteisön TTK-ohjelmiin, Euroopan 
yhteisö otti neljännen puiteohjelman yhteydessä käyttöön menettelyn, jossa toteutetaan toimenpiteitä 
teknologian edistämiseksi sellaisissa pk-yrityksissä, joilla on vähän tai ei ollenkaan omia 
tutkimusvalmiuksia, sekä huipputeknologiaa valmistavissa pk-yrityksissä. 
Panorama of EU industry 1995, "European approach of strategic alliances", s. 35 - 40. 
Panorama of EU industry 1995, jakso 11.20. 
70% CRAFT-hankkeiden osallistujista esitti osallistumisensa syyksi kansainvälisen kilpailun asettamat 
vaatimukset. 
Nämä toimenpiteet ovat kahdenlaisia: 
1. Kaksivaiheinen menettely ehdotusten esittämiseksi: "palkkioina" myönnettävä yhteisön tuki 
myönnetään kahdelle ehdotuksensa esittäneelle pk-yritykselle täysimittaisen tutkimushankkeen 
valmistelemiseen. Tulevasta hankkeesta esitetyn suunnitelman perusteella (vaihe 1) komissio voi 
myöntää pk-yritykselle palkkion, joka kattaa kokeiluvaiheen ja auttaa sitä laatimaan valmiiksi 
ehdotuksen, joka toimitetaan vaiheessa 2. Itse hanke pannaan täytäntöön muiden osallistujien 
kanssa joko niin kutsuttuna yhteishankkeena tai muunlaisena tutkimushankkeena. 
2. Tutkimusyhteistyö: tällaiset hankkeet (CRAFT: Cooperative Research Action for Technology) 
on suunniteltu erityisesti niille pk-yrityksille, joilla on vähän tai ei ollenkaan omia 
tutkimusvalmiuksia. Ehdotuksensa jättäneet pk-yritykset uskovat koko TTK-työn toteuttamisen 
tai osan siitä yhdelle tai useammalle tutkimuslaitokselle. 
Lisäksi on perustettu tietokeskusten verkosto (CRAFT-verkosto), jonka kautta pk-yritykset voivat 
saada tietoja ja neuvontaa asiakirjojen valmistelua varten kansallisella, alueellisella ja paikallisella 
tasolla. Tavoitteena on rajoittaa ajallisesti investoinnit ja TTK-hankkeen valmistelua varten 
tarvittavat hallinnolliset muodollisuudet, jotta pk-yritykset voisivat lopulta muuntaa saamansa ideat 
TTK-hankkeiksi ja tarvittaessa teknologisiksi innovaatioiksi. 
Kolmannen puiteohjelman yhteydessä valmistus- ja materiaalitekniikan ohjelman 
tutkimushankkeisiin osallistuvien pienyritysten määrä voitiin kolminkertaistaa CRAFT-
mallin(tutkimusyhteistyö) avulla5. Lisäksi 3 500 pienyritystä sai tutkimus- tai 
toteutettavuuspalkkiot. 
Neljännessä puiteohjelmassa CRAFT-mallia on laajennettu seitsemään muuhun ohjelmaan. Pk-
yritysten osallistumistaso on noussut erityisesti telematiikan, tietoteknologian, standardien, 
mittausten ja testauksen, ympäristön ja ilmaston, bioteknologian, biolääketieteen ja terveydenhoidon, 
maatalouden ja kalastuksen sekä muun kuin ydinenergian aloilla. Taulukosta 5A ilmenee, että 
neljännen puiteohjelman yhteydessä toteutettuihin yhteisrahoitteisiin toimiin osallistui 1 782 
pienyritystä vuonna 1995. 
Pk-yritysten eurooppalaiseen tutkimustoimintaan osallistumisen nykytasoa olisi parannettava. 
Tekniikan edistämistoimien yhteensovittamisesta eri ohjelmien kesken vastaava työryhmä 
työskentelee parhaillaan tämän tavoitteen hyväksi. 
• TTK-politiikka ja taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus 
Yhteenkuuluvuutta ja TTK-politiikkaa koskevan vuoden 1993 tiedonannon6 mukaisesti komissio 
huolehtii siitä, että kaikilla Euroopan unionin epäsuotuisilla alueilla toimivilla tieteelliseen ja 
teknologiseen toimintaan osallistujilla on mahdollisuus osallistua täysimittaisesti unionin TTK 
politiikkaan yhteistyön lujittamiseksi kaikkien Euroopan alueiden, erityisesti epäsuotuisien 
kanssa. 
Määrä oli ohjelman alussa 600 ja lopussa 1 800. 
Koheesio ja TTK-politiikka: tutkimusta ja teknologista kehittämistä koskevan politiikan ja taloudellista ja 
sosiaalista yhteenkuuluvuutta koskevan politiikan välinen synergia, KOM(93)203 lopull., 12.5.1993. 
10 
Taulukossa 6 esitetään menetelmä sen laskemiseksi, kuinka suurelta osin kaikki tavoitteeseen 1 
kuuluvat alueet on katettu, käyttäen muuttujina hankkeiden lukumäärää (46 prosenttia),7 
osallistujien määrää (14 prosenttia)8 ja arvoa (17 prosenttia)9. Näitä lukuja voidaan vertailla näillä 
alueilla asuvan eurooppalaisen väestön osuuteen (26,6 prosenttia) tai 6 prosenttiin kaikista siellä 
toimivista Euroopan unionin tutkijoista (mikä vastaa kokoaikaisten tutkijoiden määrää laskettuna 
vuosien 1989 ja 1991 Eurostatin tilastojen perusteella). Nämä alueet saavat tutkimustoimintaansa 
tukea myös rakennerahastoilta; tämän tuen määrä on yhteensä 3 775 miljoonaa ecua vuosina 1994 -
T99910. Eräs neljännen puiteohjelman taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden luomiseen 
liittyvistä tehtävistä on auttaa näiden alueiden tutkijoita ja laboratorioita pääsemään osaksi Euroopan 
tutkijaverkostoja. 
Puiteohjelman kolmannen toimenpidekokonaisuuden (tulosten levittäminen ja hyödyntäminen -
innovaatio-ohjelma) osana julkaistiin 15. päivänä syyskuuta 1995 PO XIILn ja PO XVI:n yhteinen 
ehdotuspyyntö11 alueellisten innovaatiota ja teknologian siirtoa koskevien strategioiden ja 
infrastruktuurien (RITTS), alueellisten innovaatiostrategioiden (RIS) sekä alueellisten teknologian 
siirtohankkeiden (RTT) toteuttamiseksi. Tämän tarjouspyynnön tuloksia varten varattiin 21 
miljoonan ecun talousarvio (josta 15 miljoonaa ecua tuli Euroopan aluekehitysrahastolta). 
Puiteohjelman neljännessä toimenpidekokonaisuudessa (tutkijakoulutuksen ja tutkijoiden 
liikkuvuuden edistäminen) eräs ohjelmakomitean työryhmistä arvioi toimen yleisten suuntaviivojen 
ja yhteenkuuluvuuden edistämiseksi toteutettujen erityistoimenpiteiden alustavat vaikutukset: 
tavoitteisiin 1 ja 6 kuuluvilta alueilta tulevien tutkijoiden paluun helpottamiseksi myönnetty 
ylimääräinen vuoden apuraha, verkkojen perustamiseen tarkoitettu tuki, joka myönnetään 
laboratoriotarvikehankintojen rahoituksena, näillä alueilla oleskeluun tarkoitettu tuki kokeneille 
tutkijoille sekä eurooppalaisiin konferensseihin osallistumiseen tarkoitettu tuki ensisijaisesti näiltä 
alueilta tuleville nuorille tutkijoille. 
Lisäksi jatketaan TTK-puiteohjelman toimia tietoisuuden lisäämiseksi epäsuotuisilla alueilla 
toteuttamalla tutkimuksia,12 seminaareja13 ja konferensseja14. 
Sellaisten hankkeiden osuus hankkeiden kokonaismäärästä, joissa on ainakin yksi osallistuja joltakin 
tavoitteeseen 1 kuuluvalta alueelta. 
Tavoitteeseen 1 kuuluvilta alueilta tulevien osallistujien osuus osallistujien kokonaismäärästä. 
Niiden hankkeiden, joissa on ainakin yksi osallistuja joltakin tavoitteeseen 1 kuuluvalta alueelta, arvon osuus 
kaikkiin hankkeisiin yhteensä käytetystä summasta. 
Yhteisön rakennepolitiikat ja työllisyys, 20.3.1996, K0M(96)109 lopull. 
EYVL C 240, 15.9.95, s. 15. 
"Research and technological development in the rural and island regions of the European Union", 
Josy RICHEZ-BATTESTI, DYNMED, EUR 16643 FR/EN, 1995. 
"Technology Management in enterprises/regional administrations in the less favoured regions of 
the European Union", AYSE, 1995. 
Liikkuvuutta käsittelevät seminaarit - 3.2.1995 Napoli (I) 
21.9.1995 Santa Maria Imbaro (I) 
12.10.1995 Magdeburg (D) 
4.12.1995 Stadtschlaining (A) 
"Managing science and technology in the regions", Viides STRIDE-konferenssi, 8 - 10.6.1995 
11 
Komissio järjestää vuonna 1996 Brysselissä konferenssin eri maanosien, erityisesti alan kärjessä 
olevien Euroopan, Yhdysvaltojen ja Japanin, TTK- ja innovaatiopolitiikkojen alueellistamista 
koskevien strategioiden vertailemiseksi keskenään. 
Tietoisuuden lisäämiseksi epäsuotuisilla alueilla toteutettujen toimien lisäksi pidetään kolme 
seminaaria Espanjassa, Suomessa ja Ruotsissa, Euroopan unionin maaseutualueiden TTK-toimintaa 
koskeva konferenssi Ranskassa sekä symposiumit Italiassa, Irlannissa ja Saksassa. 
Euroopan komissio suunnittelee myös ennakkotutkimuksen toteuttamista määrittääkseen yhteisön 
tulevan laajentumisen vaikutusta TTK-puiteohjelmaan ja siihen aluepolitiikan osaan, joka koskee 
mahdollisissa uusissa jäsenvaltioissa olevien alueiden tieteellisiä ja teknisiä valmiuksia. 
* T&Kr kasvu ja kilpailukyky 
Talousasiantuntijat ovat jo pitkään keskustelleet T&K-toiminnan, kasvun ja työllisyyden suhteesta. 
Etusijalla on ollut kaksi perusajatusta: ensiksikin se, että T&K vaikuttaa kasvuun ja työllisyyteen 
pitkällä aikavälillä lisäten sekä tuotteiden kysyntää että niiden laatua ja parantaen tuotantotekijöiden 
tuottavuutta; toiseksi T&K-toiminnan yhteys uusien markkinoiden ja työpaikkojen syntymiseen ei 
ole yksinkertainen tai välitön eikä missään tapauksessa lineaarinen. Markkinoiden ja 
tuotantoprosessien muutoksia aiheuttanut innovaatio saa aikaan monenlaisia vastavaikutuksia 
tuotantoa edustavien organisaatioiden, markkinoiden luomisen ja tutkimuksen kesken eri vaiheissa 
ja erilaisissa muodoissa. 
Investoinnit eurooppalaiseen T&K-toimintaan edistävät kasvua ja työllisyyttä neljällä eri tavalla: 
- Luomalla yhteistoimintaan perustuvia kytkentöjä eri maista peräisin olevien ryhmien välillä 
(yritykset, korkeakoulut, tutkimuskeskukset) eurooppalainen tutkimustoiminta täydentää 
yksityisten yritysten ja valtioiden tekemää tutkimusta hyödyntämällä ulkoistettuja talouselämän 
aloja, mihin liittyy tutkimuskustannusten jako ja verkkojen luominen; tämä mahdollistaa tietojen 
vaihdon ja mahdollistaa laajojen yhteismarkkinoiden etujen hyödyntämiseksi tarvittavan kriittisen 
kynnyksen ylittymisen. Osoituksena verkkojen luomisesta ovat vuonna 1995 rekisteröidyt 81 800 
yhteisyritystä tai ne 20 000 vastaavaa apurahavuotta15, joita yhteisön tutkimus tukee. 
- Muutokset työllisyydessä ja tavassa, jolla työtä organisoidaan, johtavat työn kysyntämallien 
muutokseen: sosiaalis-taloudellista tutkimusta tehdään sekä Euroopan tasolla että lukuisissa 
maissa työmarkkinoilla tarvittavien muutosten valmistelemiseksi ja tukemiseksi erityisesti 
koulutuksen avulla. Tutkimusalalla puiteohjelman neljännessä toimenpidekokonaisuudessa 
(tutkijakoulutus ja tutkijoiden liikkuvuus) pyritään luomaan parempi tasapaino tutkijoiden 
tarjonnan ja kysynnän välillä. Lisäksi multimediaopetusohjelmistoista vastaava erityisryhmä 
pyrkii erityisesti pk-yrityksissä toimivan työvoiman pätevöittämiseen. 
- Jotta tutkimustyö voitaisiin suunnata tehokkaammin innovaatioihin, Euroopan unioni edistää 
tutkimusten tuottajien ja tutkimustulosten käyttäjien välistä vuorovaikutusta tutkimusalalla. 
Neljännen puiteohjelman kolmannen toimenpidekokonaisuuden (tulosten levittäminen ja 
Yhden apurahavuoden kokonaiskustannukset ovat arviolta 100 000 ecua: tämän arvion mukaisesti 
puiteohjelman osana toteutettavilla epäsuorilla toimilla (2 miljardia ecua vuonna 1995) rahoitettaisiin 
20 000 apurahavuotta. 
12 
hyödyntäminen) tarkoituksena on moninkertaistaa kanssakäymistä ja tietojenvaihtoa 
tutkimusalalla. Kolmanteen toimenpidekokonaisuuteen varattujen määrärahojen lisäksi noin 1 
prosentti neljännen puiteohjelman kokonaistalousarviosta ohjataan tulosten hyödyntämistä 
koskevaan ensimmäiseen toimenpidekokonaisuuteen. Innovaatiota käsittelevässä vihreässä 
kirjassa on lisäksi esitetty joukko toimenpiteitä yhteisön tieteellisten ja teknisten valmiuksien 
muuttamiseksi kannattaviksi innovaatioiksi, ja erityisryhmien panos on eräs vastaus strategisten 
suuntaviivojen tarpeeseen. 
- T&K-toiminnan laatu ja työvoiman koulutus (immateriaaliset infrastruktuurit) yhdessä tekevät 
Euroopasta houkuttelevan investointikohteen ja luovat suhteellisia etuja sen yrityksille. Tieto­
ja tietoliikennetekologian tai bioteknologian ohjelmissa keskitytään niille korkean teknologian 
aloille, jotka synnyttävät eniten työpaikkoja, kun taas valmistus- ja materiaalitekniikan ohjelma 
suuntautuu esimerkiksi niille teollisuudenaloille, joilla korkean tason tutkimus saattaa edesauttaa 
työpaikkojen säilymistä aloilla, jotka ovat erityisen tärkeitä työllistäjiä (kuten 1,7 miljoonaa 
työpaikkaa autoteollisuudessa, 9 miljoonaa rakennusteollisuudessa, 1,6 miljoonaa 
tekstiiliteollisuudessa). 
• Hallinnointi 
TTK-hankkeiden valintaa ja rahoitusta koskevien arviointimenettelyjen yksinkertaistaminen ja 
nopeuttaminen ovat komission jatkuvina huolenaiheina. Vuonna 1995 toteutettiin ensimmäinen 
toimenpide niiden yksinkertaistamiseksi julkaisemalla ehdotuspyynnöt määräajoin (15. päivänä 
maaliskuuta, 15. päivänä kesäkuuta, 15. päivänä syyskuuta ja 15. päivänä joulukuuta). 
Komissio hyväksyi heinäkuussa 1995 uuden mallisopimuksen TTK-hankkeita varten. Uuden 
sopimuksen tavoitteena on lisätä kilpailukykyä ja varmistaa, että hankkeen tulokset ja neljännen 
puiteohjelman antamat mahdollisuudet teknologian siirtoon hyödynnetään niin tehokkaasti kuin 
mahdollista kenenkään osallistujan laillisia kaupallisia etuja kuitenkaan rikkomatta. Tämä uusi 
mallisopimus on edellistä lyhyempi ja yksinkertaisempi. Se myös tarjoaa paremman suojan teollis-
ja tekijänoikeuksien (IPR) alalla. Lisäksi uusi mallisopimus varmistaa tutkimustulosten paremman 
levittämisen ja hyödyntämisen, sillä siinä vaaditaan teknologian käyttöönottosuunnitelman 
esittämistä ennen hankkeen päättymistä sekä sellaisten tulosten julkistamista, joiden avulla ne 
kolmannet osapuolet, joita asia koskee, voivat hakea valmistuslupia kehitetylle teknologialle. Myös 
hallinnon alalla on saavutettu huomattavaa edistystä, mikä muun muassa helpottaa pk-yritysten 
osallistumista tutkimusohjelmiin. 
Vuoden 1995 lopussa perustettiin työryhmä ehdotusten arviointia varten. Sen tavoitteena on saada 
aikaan yhteiset ohjeet sisältävistä menettelytapasäännöistä, joiden perusteella kukin ohjelma voi 
luoda omat menettelytapansa. 
Osana hallinnointimenettelyidensä jatkuvaa tarkastelua komissio järjestää vuonna 1996 seminaarin, 
johon osallistuu Euroopan teollisuus- ja tutkimusyhteisöjen edustajia. Seminaarissa keskitytään 
ohjelmien täytäntöönpanon eri vaiheisiin ja pohditaan keinoja TTK-ohjelmien hallinnoinnin laadun, 
tehokkuuden ja avoimuuden parantamiseen. 
Tiedottaminen ja viestintä ovat eräs yhteisön tutkimus- ja kehityspolitiikan tärkeimmistä 
näkökohdista. Komissio järjestää vuosittain muun muassa useita konferensseja ja seminaareja. Itse 
sopimusten perusteella rahoitettujen lisäksi (1 275 vuonna 1995) komissio tukee suoraan 200 
konferenssia ja seminaaria, erityisesti: 
13 
- Eurooppalaisen tieteellisen ja teknologisen kulttuurin viikko 1995 (8/11) 
- Euroopan unionin nuorten tutkijoiden kilpailu (5/9 and 13/9) 
- Tieteen ja teknologian kansantajuistamista koskeva konferenssi marraskuussa (30/11-
2/12/1995) 
Erityisohjelmiin suoraan liittyvien tieteellisten julkaisujen lisäksi (13 000 vuonna 1995) komissio 
myöntää erityisavustuksia erikoisjulkaisuja varten. 
Komissio on erittäin ahkera yleisten TTK-tiedotteiden julkaisija, jolta tilataan kuukausittain 6 000 
numeroa. Internet on yhä tärkeämmässä asemassa näiden julkaisujen levittämisessä. 
Vuonna 1995 komissio jatkoi pyrkimyksiään puiteohjelmaa koskevien tietojen saannin 
helpottamiseksi erityisesti avaamalla 24. päivänä heinäkuuta 1995 oman EU T&K -kotisivunsa 
World Wide Web\ss& (Internet) Euroopan komission EUROPA-asemalla, joka on komission 
pääpalvelin WWW:ssä. Komission tarjoaman palvelun tavoitteena on jakaa ulkopuolisille käyttäjille 
ajan tasalla olevaa ja luotettavaa tietoa näille tärkeistä TTK-toimista. 
Lisäksi komissio suorittaa tutkimuksia, jotka voivat ulottua arvioinnista talous- ja 
talousarviotutkimuksiin. 
Henkilöstön osalta, vuonna 1995 syntyi 99 uutta tointa, jonka vuoksi tutkimusalan johtohenkilöstön 
toimia oli 1. päivään tammikuuta 1996 mennessä hyväksytty 1 453, joista 812 kuuluu ura-alueeseen 
A. Tämä henkilöstömäärä on kohtuullinen ottaen huomioon käynnissä olevien monikansallisten 
yhteistyöhankkeiden ja niihin osallistuvien eri ryhmien määrän sekä komission tutkimusalaan 
liittyvien hallinnollisten ja johtotehtävien luonteen. 
Taulukko 9 ja siihen liittyvä käyrä osoittavat pienten hankkeiden tärkeyden (50 prosenttia 
hankkeista kattoi ainoastaan 15 prosenttia, ja 80 prosenttia hankkeista ainoastaan 50 prosenttia 
määrärahoista) kaikkien toimintojen osalta. Sopimusten keskimääräinen arvo vaihtelee paljon 
ohjelmasta toiseen: se on noin 0,2 miljoonaa ecua tulosten levittämisen ja hyödyntämisen osalta ja 
1,6 miljoonaa ecua kaikkien tieto- ja tietoliikennetekologiaa koskevien ohjelmien osalta16. 
• Seuranta ja arviointi 
Uusi ohjelmien seuranta- ja arviointijärjestelmä otettiin käyttöön vuonna 1995. Se perustuu 
neljännen puiteohjelman ja sen erityisohjelmien lainsäädännöllisiin vaatimuksiin ja CREST-
komitealta toukokuussa 1995 saatuihin seurantaa ja valvontaa koskeviin neuvoihin. Järjestelmässä 
on mukana ulkopuolisia asiantuntijoita, se pystyy reagoimaan nopeasti hjelmien kehityksessä 
tapahtuviin käänteisiin ja antaa neuvontaa keskeisissä kysymyksissä. 
Pääperiaatteet on selostettu komission tiedonannossa, joka koskee tutkimuksen ja teknologisen 
kehittämisen alalla toteutettavien yhteisön toimien riippumatonta ulkopuolista seurantaa ja arviointia. 
Katso taulukko 9: kaikkien kolmen ohjelman, toisin sanoen telematiikan, tietoliikenneteknologian ja 
tietoteknologian ohjelmiin kuuluvien 516 hankeen yhteissumma on 808,29 miljoonaa ecua (220,85 + 
208,10 + 379,34) eli keskimäärin 1,566 miljoonaa ecua hanketta kohden. 
14 
Neljännen puiteohjelman 18 erityisohjelman seuranta aloitettiin vuonna 1995 ja siitä on vastannut 
18 kolmesta ulkopuolisesta teollista, tieteellistä ja arvioinnin alan kokemusta omaavasta 
asiantuntijasta muodostuvaa työryhmää. Joulukuussa 1995 perustettiin puiteohjelmien korkean tason 
seurantaryhmä, jonka toiminta perustuu erityisohjelmien seurantaryhmiltä saatuihin kertomuksiin. 
Kaikki seurantaryhmät saivat työnsä päätökseen vuoden 1996 alussa. 
Komissio on tehnyt kansallisia vaikutuksia koskevia selvityksiä täydentääkseen erityisohjelmien 
arviointia. Kansallisista vaikutuksista tehdyistä selvityksistä, joissa arvioidaan yhteisön TTK-
politiikan vaikutuksia kunkin jäsenvaltion kansallisiin tutkimusnäkymiin sekä tutkitaan yhteisön ja 
kansallisten TTK-politiikkojen välistä vuorovaikutusta, on julkaistu yhteenvetokertomus sekä 
joitakin ohjelmista tehtyjä arviointikertomuksia: 
Philippe de Montgolfier & Jean-Pierre Husson : National Impact Studies Synthesis 
Final Report. Toukokuu 1995; 
Evaluation of the ECLAIR and FLAIR Programmes (1988-1993 & 1989-1993), EUR 
16192 (1995); 
Evaluation of the STEP and EPOCH Programmes (1989-1993), EUR 16207 (1995); 
Mid-Term Evaluation of the MAST II Programme, EUR 16610 (1995); 
Evaluation of the BRIDGE Programme (1990-1994), EUR 16650 (1995); 
The Final Evaluation of the centralised action for dissemination and exploitation of 
RTD results (VALUE II) (1991 - 1994); 
The Final Evaluation of the Strategic Programme for Innovation and Technology 
Transfer (SPRINT) (1991 - 1994). 
Komissio järjesti huhtikuussa 1995 Thessalonikissa kansainvälisen konferenssin, jonka aiheena oli 
tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen arviointi. Konferenssiin osallistui yli 200 arvioinnin 
asiantuntijaa Euroopan unionin eri maista ja sen ulkopuolelta. 
Vuoden 1995 lopussa perustettiin teollisuuden edustajista ja erityisohjelmien vastuuhenkilöistä 
koostuva työryhmä ohj aamaan tarkasteluty ötä, j oka toteutettiin kolmannen toimenpidekokonaisuuden 
osana yhteisen metodologisen perustan määrittämiseksi TTK-ohjelmahankkeista saatavien tulosten 
arviointia varten. 
Vuonna 1996 komissio toteuttaa toisen vuoden 1995 kaltaisen seurantatoimen ja arvioi yhteisön 
toimien hallinnointia ja edistymistä viiden viimeksi kuluneen vuoden aikana. Komissio toimittaa 
tämän viisivuotisarvioinnin tulokset tiedoksi muille Euroopan unionin toimielimille ennen kuin 
esittää ehdotuksensa viidenneksi puiteohjelmaksi. 
EL KANSAINVÄLINEN YHTEISTYÖ 
Johdanto 
Kuluneen vuoden aikana kansainvälisestä tieteen ja teknologian alan yhteistyöstä on tullut yhä 
merkittävämpi tekijä Euroopan unionin tutkimusta ja teknologista kehittämistä koskevassa 
politiikassa. Komissio on toteuttanut lukuisia toimia INCO-ohjelman osana ja tehnyt myös 
konkreettisia aloitteita suhteiden luomiseksi tai olemassaolevien yhteistoimintaan perustuvien 
15 
järjestelyjen laajentamiseksi useisiin maihin. Tämän kertomuksen toisessa osassa on annettu 
yksityiskohtaisia tietoja INCO:n toimista. Seuraavassa on tuotu esille joitakin tärkeitä näkökohtia. 
2.1. Komission tiedonanto kansainvälisistä yhteistyönäkymistä tutkimuksen ja teknologisen 
kehittämisen alalla 
Kansainvälisestä tieteellisestä ja teknologisesta yhteistyöstä on viime vuosina tullut tärkeä ja 
olennainen osa Euroopan unionin tutkimusta ja teknologista kehittämistä (TTK) koskevaa 
politiikkaa. Lokakuussa 1995 Edith Cresson esitti tutkimusasioita käsittelevälle neuvostolle 
komission ehdottamat suuntaviivat kansainvälistä tieteellistä yhteistyötä varten (KOM(95) 489 
lopull). Kyetäkseen vastaamaan alalla viime vuosina tapahtuneeseen merkittävään kehitykseen 
komissio pyrkii vahvistamaan teollisuuden osallistumista tällä alueella sekä lujittamaan TTK-
politiikan ulkoista ulottuvuutta. Ylimääräisten välineiden kuten PHARE, TACIS, Meda tai Euroopan 
kehitysrahasto (EDF) käyttöä TTK-hankkeiden rahoittamiseen edistetään 
tarvittaessa. 
Komission tiedonannosta keskusteltiin neuvostossa, Euroopan parlamentissa ja CREST-komiteassa 
vuoden 1995 lokakuusta vuoden 1996 maaliskuuhun. Neuvosto hyväksyi maaliskuussa 1996 
kansainvälistä TTK-yhteistyötä koskevan neuvoston päätöslauselman. Päätöslauselmassa 
hyväksytään komission tiedonannossa esitetyt viisi yleistä tavoitetta, joilla pyritään lujittamaan 
kansainvälistä yhteistyötä seuraavilla toimilla: 
- Euroopan kilpailukyvyn vahvistaminen ja teknologioiden kehittäminen tulevaisuuden 
markkinoille, 
- yhteistyökumppanuuksien kehittäminen tieteen ja teknologian alalla erityisesti yhteisölle 
strategisesti tärkeiden kolmansien maiden kanssa, 
- vastuun jakaminen ja TTK-toimien suuntaaminen taloudellisiin ja sosiaalisiin haasteisiin, 
- kehitysmaiden tarpeita ja ensisijaisia ongelmia vastaavan TTK-toiminnan edistäminen niiden 
kestävän kehityksen kannustamiseksi, 
- T&T-tiedon jakaminen ja osallistuminen laajaan ja rajat ylittävään tieteelliseen ja teknologiseen 
työhön. 
2.2. Euroopan unioni ja T&K-yhteistyö Itä-Euroopan maiden kanssa 
Toukokuussa 1995 komissio esitti tieteellistä ja teknologista yhteistyötä entisen Neuvostoliiton 
uusien itsenäisten valtioiden kanssa koskevan tiedonannon (KOM (95) 190 lopull), jossa annetaan 
tulevat suuntaviivat tieteelliselle ja teknologiselle yhteistyölle entisen Neuvostoliiton kanssa. 
Tiedonanto on erottamaton osa yleistä kansainvälistä TTK-poliittista strategiaa. Uusien itsenäisten 
valtioiden kanssa tehtävässä yhteistyössä olisi keskityttävä laajoihin TTK-hankkeisiin. Teollisuuden 
olisi tultava mukaan näihin hankkeisiin ja niiden tulisi olla lähempänä markkinoita kuin 
aikaisemmat PECO- ja COPERNICUS-ohjelmat. Näistä suuntaviivoista jäsenvaltioiden kanssa 
käytävä keskustelu jatkuu vuoden 1996 ajan. 
Entisen Neuvostoliiton uusien itsenäisten valtioiden tutkijoiden kanssa tehtävää yhteistyötä edistävä 
kansainvälinen järjestö (INTAS) perustettiin kesäkuussa 1993. Lokakuussa 1995 neuvosto pidensi 
yhteisön osallistumista INTAS:n toimintaan vuoden 1998 loppuun ja lujitti komission tehtävää 
järjestössä. 
16 
Vuonna 1995 yhteisö jatkoi Euroopan unionin, Yhdysvaltojen, Japanin ja Venäjän marraskuussa 
1992 perustaman kansainvälisen tieteen ja teknologian keskuksen (ISTC) tukemista edistääkseen 
entisen Neuvostoliiton sotavoimissa toimineiden tutkijoiden ja insinöörien siirtymistä siiviilitoimiin 
ja nopeuttaakseen aseistariisuntaprosessia. 
2.3. Euroopan unioni ja yhteistyö Välimeren alueen maiden kanssa 
Välimeren alueen maiden kanssa tehtävän tieteellisen ja teknologisen yhteistyön kehittämistä 
koskeva keskustelu aloitettiin vuonna 1995 Ranskan toimiessa neuvoston puheenjohtajana. Ranskan 
korkeakouluista ja tutkimuksesta vastaava ministeri järjesti yhdessä komission kanssa seminaarin 
"Euroopan tutkimusyhteisö ja Välimeren alue", joka pidettiin maaliskuussa 1995 Sophia-
Antipolisissa. Barcelonassa marraskuussa 1995 pidetyssä Euro-Välimeri -konferenssissa painotettiin 
tieteen ja teknologian tärkeyttä EU:n ja Välimeren alueen yhteistyöpolitiikassa. Tärkeimpiin toimiin 
kuuluvat Välimeren alueen kolmansien maiden tutkimusvalmiuksien lujittaminen, yhteisen 
tutkimustoiminnan edistäminen ja teknologian siirron tukeminen. Tulevaa kehitystä valvomaan on 
perustettu seurantakomitea, joka toimii myös neuvonantajana. Vuonna 1996 keskustelut jatkuvat 
Italian ollessa puheenjohtajana ja komissio aikoo esittää tiedonannon tieteellisestä ja teknologisesta 
yhteistyöstä Välimeren alueen kolmansien maiden kanssa. 
III. INNOVAATIO JA T&K-TOIMIEN LIVITTÄMINEN 
Parhaillaan on meneillään teollis- ja tekijänoikeuksia koskeva tarkastelu sen selville saamiseksi, 
toimivatko eurooppalaiset yritykset Yhdysvaltojen ja Japanin vastaaviin yrityksiin verrattuna 
epäsuotuisissa olosuhteissa siltä osin kuin on kyse niiden saamien tutkimustulosten suojelusta, ja 
jos näin on, mitä voitaisiin tehdä asian korjaamiseksi. 
• Innovaatiota käsittelevä vihreä kirja 
Julkaisemalla innovaatiota käsittelevän vihreän kirjan (KOM(95) 688 lopull.) joulukuussa 1995 
Euroopan komissio aloitti laaja-alaisen prosessin innovaation ongelman tarkastelemiseksi 
Euroopassa. Vihreässä kirjassa käsitellään innovaatiota koskevia eri tekijöitä, analysoidaan 
tämänhetkistä tilannetta ja ehdotetaan tulevia toimia. 
Eräs Euroopan unioniin sisältyviä paradokseja on, että kansainvälisesti tunnustetusta tieteellisestä 
osaamisestaan huolimatta se tuottaa vähemmän uusia tuotteita, palveluja ja prosesseja kuin sen 
tärkeimmät kilpailijat. Tähän paradoksiin on kiinnitetty viime vuosina paljon huomiota, kun 
innovaatiosta on tullut eräs taloudellisen kilpailukyvyn tärkeimmistä voimanlähteistä. 
Vihreässä kirjassa on määritelty useita innovaatioiden esteitä. Ensinnäkään Euroopassa ei panosteta 
riittävästi tieteeseen ja teknologiaan. Esimerkiksi vuonna 1993 Euroopan unionin BKT:sta 
ainoastaan 2 prosenttia kului tutkimukseen ja kehitykseen Yhdysvaltojen ja Japanin 2,7 prosenttiin 
verrattuna. Lisäksi vuonna 1992 yritysten rahoittama teollinen tutkimus edusti 1,3 prosenttia 
Euroopan BKT:sta Yhdysvaltojen ja Japanin yli 1,9 prosenttiin verrattuna. Lisäksi Euroopan TTK-
toimet kattavat laajan aihevalikoiman, kun taas Yhdysvallat ja Japani keskittävät ponnistuksensa 
valitsemilleen prioriteettialueille. Innovaatioille on myös joukko rakenteellisia esteitä, kuten 
monimutkaiset oikeus- ja hallinnolliset menettelyt, epäkäytännölliset rahoitusjärjestelmät, teollis-
ja tekijänoikeuksien vähäinen käyttö ja opiskelijoiden ja tutkijoiden vähäinen liikkuvuus Euroopan 
unionin yksityisten ja julkisten laitosten välillä. 
17 
Vihreässä kirjassa esitetään 13 toimintalinjaa, joista kukin sisältää kaikenkaikkiaan 130 konkreettista 
ehdotusta keskustelun vauhdittamiseksi. Toissijaisuusperiaatteen mukaisesti on kuitenkin tarpeen 
tehdä selkeä ero yhteisön, kansallisen ja paikallisen tason vastuualueiden kesken. 
Komissio aikoo laatia kesäkuussa 1996 niiden osapuolten kanssa, joita asia koskee, käytyyn 
keskusteluprosessiin perustuvan yhteenvedon sekä tarvittaessa toimintasuunnitelman. 
IV. TUTKIJAKOULUTUS 
Inhimilliset voimavarat ovat avaintekijänä tulevassa oppimisyhteiskunnassa, joka perustuu 
tietoyhteiskunnan samanaikaiseen kehittymiseen, tiede- ja teknologiayhteisön vaikutukseen ja 
talouselämän kansainvälistymiseen. 
Tutkimuksen, opetuksen ja koulutuksen välillä on selvä yhteys. Multimediaopetusohjelmistojen 
kehittäminen, jota komissio tukee perustamalla niihin erikoistuneen erityisryhmän, on erityisen 
tärkeä esimerkki. Lisäksi kyky uudistua ja luoda uutta riippuu tietämyksen kehittymisestä 
tutkimuksen alalla ja sen siirtämisestä koulutuksen avulla. Sen vuoksi toimia, jotka lujittavat 
tutkimuksen ja koulutuksen välistä yhteyttä, olisi edistettävä, jotta kehitettäisiin opiskelijoiden 
valmiuksia luoda uutta ja edistettäisiin innovaatioita. 
Neljännessä puiteohjelmassa on kaksi erityisohjelmaa, tutkijakoulutus ja tutkijoiden liikkuvuus ja 
kohdennettu sosiaalis-taloudellinen tutkimus, joihin sisältyvillä toimilla tuetaan erityisesti näitä 
tavoitteita. Myös neljännen puiteohjelman muut erityisohjelmat sisältävät koulutukseen liittyvän 
osan, jotka tarjoavat sadoille tutkijoille mahdollisuuden rajat ylittävään yhteisty­
öhön. 
• Koulutusta käsittelevä valkoinen kirja 
Opettamista ja oppimista koskevassa valkoisessa kirjassa (KOM(95) 590 lopull.), jonka komissio 
esitti marraskuussa 1995, käsitellään tulevia kehityssuuntauksia tällä alueella. Valkoinen kirja 
perustuu kasvua, kilpailukykyä ja työllisyyttä koskevan valkoisen kirjan perusajatuksiin, joissa 
korostettiin opettamisen ja oppimisen merkitystä Euroopan teollisuuden kilpailukyvylle. Koulutusta 
koskevassa valkoisessa kirjassa käsitellyistä ongelmista tärkeimpiä ovat työllisyys ja sosiaalinen 
syrjäytyminen erityisesti nuorison keskuudessa. Valkoinen kirja keskittyy kahteen päätavoitteeseen: 
a) yksilölle olisi taattava mahdollisuudet hankkia mahdollisimman laaja tietämys ja b) yksilö olisi 
pätevöitettävä työelämää varten. 
V. YHTEISÖN JA KANSALLISTEN POLITIIKKOJEN YHTEENSOVIT. 
TAMINEN 
Vuonna 1995 komission tiedonantoa nimeltä "tutkimus ja teknologinen kehittäminen: toimien 
yhteensovittaminen yhteistyöllä" (KOM(94)438) seurasi yhteisön toimielimissä laaja keskustelu, joka 
johti joukkoon päätöslauselmia ja lausuntoja. 
18 
Esimerkiksi 9. päivänä kesäkuuta 1995 neuvosto hyväksyi T&K-politiikkojen yhteensovittamista 
koskevat päätöslauselmat17, jossa painotetaan tietojen vaihtoa kansallisista TTK-toimista ja 
ohjelmakomiteoiden tehtävän merkitystä tässä yhteydessä. Hyväksymällä 28 päivänä syyskuuta 1995 
tieteen ja tekniikan tutkimuskomiteaa (CREST)18 koskevan päätöslauselman neuvosto tuki komission 
ehdotusta tämän komitean tehtävien vahvistamisesta. Nyt sen tehtävät keskittyvät pääasiallisesti 
TTK-politiikkojen yhteensovittamiseen ja yhteisön TTK-toiminnan strategisten suuntaviivojen 
laatimiseen. 
Euroopan parlamentti hyväksyi 15. päivänä kesäkuuta 1995 päätöslauselman TTK-politiikkojen 
yhteensovittamisesta. Siinä korostettiin ennen kaikkea tarvetta keskittää CREST-komitean tehtäviä 
ja laajentaa ohjelmakomiteoiden tehtäviä vaihtamalla järjestelmällisesti tietoja ja sovittamalla 
ohjelmat paremmin yhteen. Parlamentti otti huomioon myös komission ehdotuksen, joka koski 
keskustelujen aloittamista sellaisista yhteistä etua koskevista aiheista, jotka edistävät 
yhteensovittamista. 
Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 26. päivänä lokakuuta 1995 alustavan lausunnon TTK-
politiikkojen yhteensovittamisesta (Doc. CES 570/95). Siinä korostettiin erityisesti erityisryhmien 
käsitettä ja ennakolta tapahtuvaa tietojen vaihtoa koskevan järjestelmän käyttöön ottamista. 
IRDAC hyväksyi 18. päivänä heinäkuuta 1995 TTK-politiikkojen yhteensovittamista koskevan 
lausunnon, jossa painotettiin yhteensovittamisen tärkeyttä tutkimukseen osoitettujen julkisten varojen 
tehokkaamman käytön kannalta. 
Vuonna 1996 toteutetut tärkeimmät aloitteet noudattavat edellä mainittujen neuvoston päätelmien 
sekä päätöslauselmien ja lausuntojen linjaa, joiden osalta komissio panee parhaillaan täytäntöön 
esimerkiksi seuraavia konkreettisia toimenpiteitä: 
Kansallisia TTK-toimia koskevan tietojenvaihtojärjestelmän käyttöön ottaminen: 
Komissio on perustanut 9. päivänä kesäkuuta 1995 annetun neuvoston lausunnon mukaisesti 
kansallisia TTK-toimia koskevien tietojen järjestelmällistä vaihtoa käsitteleviä tilapäisiä neuvoa-
antavia komiteoita. Tietojenvaihto on säännöllistä ja se kohdistuu ennalta valikoiduille aloille, joiden 
parempi yhteensovittaminen on osoittautunut tarpeelliseksi. Tämän järjestelmän avulla voidaan myös 
saada varhaisessa vaiheessa tieto jäsenvaltioissa käynnistetyistä uusista toiminnoista. Kukin 
tilapäinen komitea antaa vuosittain kertomuksen CREST-komitealle. Kyseisiä 18 erityisohjelmaa 
koskevat keskustelut ja työt on jo aloitettu. Ensimmäiset vuosikertomukset ovat saatavissa vuoden 
1996 lopussa. Niissä keskitytään rajoitettuun joukkoon yhteensovitettavia aloja ja annetaan 
mahdollisia suosituksia. Näistä kertomuksista keskustellaan ja niitä analysoidaan CREST-
komiteassa, joka saattaa esittää suosituksia vaikuttaakseen yhteisön TTK-politiikan strategisista 
tavoitteista ja painopisteistä tehtäviin päätöksiin. 
Keskustelu yhteensovittamista edistävistä yhteistä etua koskevista aiheista: 
Komissio kannustaa, valmistaa (yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa) ja seuraa yhteisen 
mielenkiinnon kannalta tärkeistä aiheista, kuten välillisistä toimista TTK-toiminnan ja suurten 
tutkimusyksiköiden toiminnan tukemiseksi, käytävää keskustelua. Näitä keskusteluja käydään 
etenkin CREST-komiteassa, joka on liittänyt nämä aiheet työohjelmaansa. Siltä osin kuin on kyse 
18 Tutkimusta ja teknologista kehittämistä koskevien politiikkojen yhteensovittaminen, neuvoston 
päätöslauselma, 9.6.1995. 
Tieteen ja tekniikan tutkimuskomiteaa (CREST) koskeva neuvoston päätöslauselma, annettu 28. päivänä 
syyskuuta 1995, EYVL N:o C 264, 11.10.1995, s. 4. 
19 
TTK-toimintaan myönnettävästä välillisestä tuesta, komissio on teettänyt vertailevan tutkimuksen 
yhteisössä ja sen ulkopuolisissa maissa kuten Yhdysvalloissa ja Japanissa toteutetuista 
toimenpiteistä. 
CREST-komiteaa koskevan 28. päivänä syyskuuta 1995 annetun neuvoston päätöslauselman 
täytäntöönpano: 
Vuoden 1995 lopussa aloitettu kyseisen päätöslauselman täytäntöönpano jatkuu vuonna 1996. Siihen 
liittyy etenkin komitean työohjelman laatiminen ja toteuttaminen, joka keskittyy TTK-politiikan 
yhteensovittamista ja yhteisön strategisten painopisteiden määrittämistä koskeviin aiheisiin. 
VI. VUODEN 19% NÄKYMÄT 
Tutkimusasioita käsittelevän ministerineuvoston vuoden 1996 kokoukset on määrä pitää 7. päivänä 
lokakuuta ja 5. päivänä joulukuuta. 
Komissio esitti tammikuussa ehdotuksensa neljännen puiteohjelman rahoituksen korottamisesta 
(KOM(96) 12 lopull.) 700 miljoonalla eculla, mikä perustui erääseen neljännestä puiteohjelmasta 
tehdyissä päätöksissä annettuun määräykseen. Komissio ehdottaa, että tutkimuksessa keskityttäisiin 
koko yhteisön edun kannalta tärkeisiin alueisiin. Komission on määrä saada ehdotuksensa 
hyväksytettyä vuoden 1996 aikana. 
Tutkimukseen ja teollisuuteen erikoistuneet erityisryhmät jatkavat työtään neuvonpidon 
tiivistämiseksi ulkopuolisten laitosten kanssa, yhteyksien parantamiseksi tutkimusalan ja teollisuuden 
välillä sekä yhteisön ja kansallisten TTK-toimien yhteensovittamiseksi valikoiduilla aloilla. On 
erittäin hyödyllistä, että niiden työn tulokset saadaan koottua ennen viidennen puiteohjelman 
käynnistymistä. 
Komissio käynnistää vuoden 1996 aikana alustavat neuvottelut viidennestä puiteohjelmasta 
jäsenvaltioiden ja kaikkien niiden osapuolten kesken, joita asia koskee, julkaisemalla Euroopan 
unionin tulevan tutkimuspolitiikan avainalueita käsitteleviä neuvotteluasiakirjoja. Komissio aikoo 
julkaista viidennen puiteohjelman strategisia linjoja koskevan asiakirjan kesään 1996 mennessä. 
Tulevissa strategioissaan komissio keskittää ponnistuksensa kysymyksiin, jotka auttavat parantamaan 
EU:n tutkimukseen ja teknologiseen kehitykseen liittyvien toimien tehokkuutta ja vaikutusta, 
edistämään Euroopan teollisuuden kasvua ja kilpailukykyä sekä parantamaan työllisyyttä ja 
Euroopan kansalaisten elämänlaatua. 
Komissio kiinnittää erityistä huomiota hallinnoinnin tehokkuuden kehittämiseen yksinkertaistamalla 
menettelyjä ja lisäämällä hallinnollisten toimien joustavuutta ja avoimuutta. Myös arviointi- ja 
seurantatoimia jatketaan edelleen. 
Kansainvälisen yhteistyön alalla laaditaan kolme uutta tiedonantoa tieteellisestä ja teknologisesta 
yhteistyöstä. Ne koskevat uusia talouselämän aloja, Välimeren alueen maita sekä Keski- ja Itä-
Eurooppaa. Tutkimusta ja teknologista kehittämistä koskevia kahdenvälisiä yhteistyösopimuksia 
Sveitsin ja Etelä-Afrikan kanssa jatketaan edelleen ja tällainen sopimus tehdään myös Yhdysvaltojen 
kanssa. Komissio tukee myös COST-toimien arviointia vuoden 1996 aikana. 
Edith Cresson, komission jäsen joka vastaa tutkimuksen, opetuksen ja koulutuksen alasta, on 
päättänyt yhdistää Euroopan unionin koulutusta koskevat toimet tutkimusta koskeviin toimiin, 
etenkin nykyiseen tutkijakoulutusta ja tutkijoiden liikkuvuutta (TMR) koskevaan ohjelmaan ja sitä 
20 
edeltävään inhimillistä pääomaa ja liikkuvuutta koskevaan ohjelmaan sekä nimetä tämän toimen 
Marie Curien mukaan tehdäkseen sen paremmin tunnetuksi edunsaajille. Tämä Marie Curie -
apurahoina toteutettava uusi hanke käynnistetään virallisesti Brysselissä vuoden 1996 toisella 
puoliskolla pidettävässä konferensissa. 
Tietoyhteiskunnan kehittyminen on nopeaa ja komissiolla on siinä aktiivinen tehtävä monella 
tavalla. Neljännen puiteohjelman TTK-erityisohjelmat edistävät tietoyhteiskunnan toteutumista. 
Komissio julkaisee tiedonantoja ja järjestää konferensseja tästä tärkeästä aiheesta ja jakaa 
elektronisten valtateiden kautta tietoa EU:n politiikan monista eri näkökohdista. Heinäkuussa 1994 
laaditussa Euroopan kehittymistä kohti tietoyhteiskuntaa koskevassa komission toimintaohjelmassa 
on esitetty vuosien 1995 - 1996 ensisijaiset toimet. 
Vuoden 1996 maaliskuussa pidettävässä hallitusten välisessä konferenssissa on määrä keskustella 
institutionaalisista uudistuksista, joita vaaditaan poliittisen unionin vahvistamiseksi ja laajentumisen 
valmistelemiseksi. Komissio toivoo lausunnossaan muun muassa sitä, että päätöksentekomenettelyyn 
tehtävät muutokset lisäisivät tutkimuspolitiikan joustavuutta ja tehostaisivat sitä. 
21 
TOINEN OSA 
TTK-TOIMIEN TILANNEKATSAUS VUODELTA 
1995 JA TYÖOHJELMA VUODELLE 1996 
EY:N NELJÄNNEN PUITEOHJELMAN TOIMINTAKOKONAISUUS 1 JA 
EURATOM-PUITEOHJELMA 
TIETO- JA TIETOLIIKENNETEKNIIKKA 
1. YHTEISTÄ ETUA KOSKEVAT TELEMAATTISET SOVELLUKSET 
Toiminta vuonna 1995 
Vuosi 1995 oli käännekohta kolmannen ja neljännen puiteohjelman välillä. 
Erityisohjelma "yhteistä etua koskevat telemaattiset järjestelmät" (1991 - 1994) päättyi 
viimeisten sopimusten allekirjoittamisen myötä. Erityisohjelma "yhteistä etua koskevat 
telemaattiset sovellukset" (1994 - 1998) on saavuttanut aktiivisen vaiheen kahden 
viimeisen sitä koskevan tarjouskilpailun käynnistämisen ja arvioinnin ansiosta. 
Kolmanteen puiteohjelmaan kuuluva ohjelma TELEMAATTISET JÄRJESTELMÄT 
käsitti 311 hanketta, yhteishankkeita ja tukitoimenpiteitä seitsemältä eri alalta: hallintojen 
väliset Euroopan laajuiset verkot, liikennepalvelut, terveydenhuolto, mukautettu opetus 
ja etäopetus, kirjastot, kielten tutkimus ja tietokonelingvistiikka sekä maaseutualueille 
tarkoitetut telemaattiset järjestelmät. Suurin osa hankkeista on antanut merkittäviä 
tuloksia teknisellä ja taloudellisella tasolla (viitetietokantojen toteuttaminen, 
patentoiminen, standardiehdotukset, tuotteiden markkinointi, jne.). Terveydenhuollon 
alalla esimerkiksi kolmannes käynnistetyistä 60 toimesta on johtanut terveydenhuoltoalan 
ammattilaisten nykyisin laajalti käyttämien tai hyödyntämien uusien tuotteiden 
markkinoille saattamiseen. Liikenteen alalla 4000 miestyövoiman panoksen, joka on 
työllistänyt 500 yhteistyökumppania, 30 kaupunkia ja 13 "liikenneväylää", ansiosta on 
voitu parantaa teknistä tietotaitoa (27 "ohjelmistojen optimaalista käyttöä, best practice" 
ja 439 lopputuotetta), hyväksyttää käyttäjillä ja valmistajilla toiminnalliset eritelmät (42 
uutta eritelmää), kelpoistaa 67 prototyyppiä 38 esittelyn avulla, ehdottaa 
yhteiskäytettävyyttä koskevia standardeja (CEN:in teknisen komitean 278 välityksellä) 
ja arvioida sosiaalis-taloudellisia vaikutuksia (ympäristö, energia, turvallisuus, tehokkuus, 
hyvinvointi). Joustavan opetuksen ja etäopetuksen alalla on voitu 34 hankkeen ja 14 
yhteisen toiminnan hankkeen avulla saada osallistumaan yli 200 organisaatiota, joista pk-
yrityksiä on kolmannes, opetusvaroihin pääsyn parantamiseksi erityisopiskelijaryhmille 
tarkoitettujen verkostojen avulla (15 koulutusteknologiakeskusta yhdistävä 
eurooppalainen verkosto, verkossa olevan avoimen eurooppalaisen yliopiston käsite, 
etäopetuskursseja tarjoava multimediakoulu, jne.), uusien oppimismenetelmien 
luomiseksi uudenlaisten sovellusten ansiosta, yhdistää prototyyppeihin aineellisia ja 
ohjelmistotuotteita sekä tietoliikennejärjestelmiä, ja kehittää ohjelmistotyökaluja, joiden 
avulla voidaan luoda ja tuottaa entistä tehokkaammin 
22 
multimediaoppimismahdollisuuksia. Hallinnon alalla 29 käynnistetyn 
toimintakokonaisuuden ansiosta on voitu luoda käyttäjäystävällinen ja tehokas 
työympäristö suuren toimijajoukon välille: 200 yhteistyökumppania, yhtiökumppania ja 
alihankkijaa, 83 kansallista hallintoa, 21 televiestintäoperaattoria, 69 yritystä, joista 35 
pk-yrityksiä. 51 kirjastoihin liittyvää hanketta ja 3 yhteishanketta ovat muodostaneet 
yhteistyöpohjan kehittyneille tieto- ja tietoliikennetekniikan sovelluksille, mikä on 
myötävaikuttanut kirjastovarojen entistä parempaan hyväksikäyttöön, sekä Euroopan 
teollisuuden ja kulttuuri-identiteetin vahvistumiseen. 
Lisäksi TIDE-toiminta {Technology initiatives for disabled and elderly people), joka 
käynnistyi pilottihankkeella vuonna 1991, jatkui vuonna 1995 Bridge-vaiheella, johon 
kuuluu 55 hanketta ja joka kattaa ajanjakson 1993 -1997. 
Yhteisen mielenkiinnon kannalta tärkeitä telemaattisia sovelluksia koskeva erityisohjelma 
("TELEMAATTISET SOVELLUKSET") muodostaa neljännen tutkimus- ja 
kehityspuiteohjelman yhteydessä tieto- ja/tai tietoliikennetekniikan sovellusten alan 
yhteisön toimien keskipisteen. Tälle ohjelmalle on myönnetty 912 miljoonan ecun 
budjetti, josta 5 prosenttia on varattu pk-yritysten tukemiseen ja yli 2 prosenttia 
tutkimustulosten levittämiseen ja hyödyntämiseen. 
Kaksi ensimmäistä vuonna 1995 arvioitua tarjouskilpailua ovat osoittaneet 
mielenkiinnon, jota ohjelma TELEMAATTISET SOVELLUKSET herätti, mutta ne ovat 
samanaikaisesti korostaneet rajallisten budjettivarojen asettamia pakotteita: 1706 saadusta 
tarjouksesta ainoastaan 371 on voitu valita sen jälkeen, kun komissio päätti suurentaa 
hyväksytyille hankkeille myönnettyä budjettia (EYVL:ssä aiemmin ilmoitetusta 423 
miljoonasta ecusta 478,5 miljoonasta ecuun). Menestymisluku tarjousten lukumääränä 
ilmaistuna on siten 22 prosenttia ja "ylimeno-osuuden" suhde (myönnetty yhteisön 
rahoitus/pyydetty kokonaisrahoitus) yhden suhde kymmeneen (1:10). 
Ohjelmalla on pääasiassa kolme tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen yhteisön 
politiikkaa koskevassa sopimuksessa (130 f artikla) esitettyä tavoitetta: yhteisön 
teollisuuden tieteellisen ja teknologisen perustan vahvistaminen, yhteisön teollisuuden 
kansainvälisen kilpailukyvyn kehittäminen (erityisesti sellaisten tukitoimien avulla, 
joiden tarkoituksena on hyödyntää Euroopan teknologisia ja teollisia mahdollisuuksia 
sellaisilla kolmansien maiden lupaavilla markkinoilla kuin Latinalaisen Amerikan, Etelä-
Afrikan tai Kiinan markkinoilla sekä muiden yhteisön politiikkojen (liikenne, koulutus, 
terveydenhuolto, ympäristö) kannalta tarpeellisiksi katsottujen tutkimustoimien 
edistäminen. Lisäksi tutkimustyön on myötävaikutettava yhteiskunnan tarpeiden 
tyydyttämiseen luomalla telemaattisia ratkaisuja yhteistä etua koskevilla aloilla. 
Arviolta noin puolet, eli suunnilleen 160, käynnissä olevista TTK-toimista johtaa 
tietoyhteiskunnan syntymiseen sellaisena kuin sitä kuvaavat Bangemannin 
kertomuksessa olevat kymmenen ensijaissovellusta ja G-7 -maiden tukemat 11 
pilottihanketta. Kaupunki-, taajama- ja maaseutualueisiin, terveydenhuoltoon, liikenteen 
ohjaukseen, tutkimusverkostoihin, hallintoihin, opetukseen ja koulutukseen sekä 
kirjastoihin liittyvillä hankkeilla on tässä suhteessa merkittävä asema. 
On huomattava, että pk-yritysten lisäksi muiden kuin teollisten, alle 500 työntekijän 
organisaatioiden (sairaalat, koulut, hallinnot, kirjastot, jne.) osuus on 21 prosenttia. 
Vuonna 1995 hyväksytyistä 371 hankkeesta 24 koski pk-yritysten erityistarpeita, jotka 
liittyivät tiedostamistoimiin tai näiden yritysten verkkoon kytkemiseen. Pk-yritysten 
23 
hyväksi tehtäville toimille myönnetyn 5 prosentin rahoitusosuuden tavoite on saavutettu 
ensimmäisestä tarjouskilpailusta alkaen (42 805 miljoonaa ecua). 
Kansainvälisen yhteistyöalan kahta hanketta, joista toinen on ympäristöalan, toinen 
terveydenhuoltoalan hanke, rahoitetaan neljännen puiteohjelman toisesta 
toimintakokonaisuudesta 2 101 tuhannella eculla ja 70 tuhannella eculla. Kolme muuta 
hanketta, joista yksi on terveydenhuoltoalalta ja kaksi muuta opetuksen ja koulutuksen 
alalta, myötävaikuttavat ohjelman toimintakokonaisuuksien ja tulosten hyödyntämiseen 
Etelä-Afrikassa, Keski- ja Itä-Euroopassa ja Latinalaisessa Amerikassa 1.1 miljoonan 
ecun suuruisella yhteisön rahoituksella. 
Ohjelmalla TELEMAATTISET SOVELLUKSET johdetaan tiettyjä hankkeita 
yhteistyössä muiden erityisohjelmien kanssa; täten esimerkiksi yhtä "Tutkimuksen 
telematiikka" -alan hanketta, jonka tarkoituksena on testata suurinopeuksista Euroopan 
laajuista televiestintäverkkoa tutkimuslaboratorioiden ja -keskusten välillä, 
yhteisrahoitetaan ja yhteisohjataan ohjelmilla TIETOTEKNOLOGIA ja 
TELEMAATTISET SOVELLUKSET. Eri ohjelmasektorien ja päätoimintaosastojen 
(kuten liikenteen tai opetuksen ja koulutuksen) välillä on myös kiinteä yhteistyö. 
Useat ensimmäisistä käynnistetyistä hankkeista tarjoavat lupaavia näkymiä niinkin 
erilaisilla aloilla kuin kuljettajan avustaminen ja automaattinen päätöksenteko 
onnettomuus tai hätätilanteessa, telemaattisten sovellusten yhdennetty kelpoistaminen 
alueellisella tasolla ja niiden sosiaalis-taloudelliset vaikutukset, eurooppalaisten 
kaupunkien verkostojen yhteydessä toteutettavalla kaupunkien ja taajamien kehittämiseen 
tarkoitettujen telemaattisten sovellusten kelpoistaminen, etätyöntekijöille tarkoitetun 
työllisyystoimiston perustaminen, kansalaisille suunnattujen palvelujen laatua parantavien 
kaupungin palvelujen jakaminen samalla näiden palvelujen kustannuksia vähentäen, 
tietoverkkokoulutus nuorille tai perusterveydenhuollon palvelujen yhteensovittaminen ja 
jatkuvuus. 
Työohjelma vuodelle 1996 
Kolmas tarjouskilpailu, joka käynnistettiin 15. syyskuuta 1995, arvioitiin vuoden 1996 
ensimmäisen kolmanneksen aikana. Tarjouskilpailu koskee toimintoja, jotka liittyvät 
vammaisia ja ikääntyviä ihmisiä, terveydenhuoltoa, opetusta ja koulutusta, 
tutkimusverkkoja ja tietokonelingvistiikkaa koskeviin aloihin. Saatujen 413 tarjouksen 
arvioinnin jälkeen on aloitettu 67 uutta hanketta, joista 32 koskee yksinomaan vammaisia 
ja ikääntyviä ihmisiä. Yhteisön näiden hankkeiden kokonaisrahoitusosuus on 64,435 
miljoonaa ecua. 
On suunniteltu, että joulukuussa 1996 käynnistetään neljäs tarjouskilpailu yhtäältä eri 
alojen tasolla tehtävää TTK-työtä varten ja toisaalta testauspaikoilla, erityisesti 
kaupungeissa, yhdennettyjen telemaattisten ja eri alojen välisten sovellusten 
kelpoistamis-ja esittelyhankkeita varten. Eri ohjelmasektorien kohdalla tarkoitus on joko 
vahvistaa jo olehassa olevia hankkeita tai hyväksyä uusia sellaisiin tehtäviin, joita 
meneillään olevat hankkeet eivät kata riittävästi. Yhdennettyjen sovellusten osalta kyse 
on sekä käyttäjäpaikkojen ja suuriin hankkeisiin liittyvien teillisten toimijoiden 
liikkeelle saamisesta sovellusten teknisen asiaankuuluvuuden varmistamiseksi että eri 
alojen sovellusten sosiaalis-taloudellisista vaikutuksista. 
24 
Ohjelma TELEMAATTISET SOVELLUKSET myötävaikuttaa aktiivisesti teollisuus-
tutkimus erityisryhmien työskentelyyn erityisesti multimediaan perustuvien 
opetusohjelmistojen ja liikenteen alalla. 
2. TIETOLIIKENNETEKNIIKKA 
Toiminta vuonna 1995 
T&T saavutukset 
RACE-ohjelma saatiin vuonna 1995 menestykselliseen päätökseen. Se on ollut kehys 
Euroopan kehittyneen tietoliikenneteknologian kehittämistä koskevalle yhteistyölle 
vuodesta 1988 alkaen ja ohjelmaan ovat osallistuneet kaikki suurimmat eurooppalaiset 
verkkotoimijat, televiestintälaitteistojen ja ohjelmistojen kehittäjät. 
Toinen vaihe 1991 - 1995 oli osa kolmatta puiteohjelmaa ja siihen kuului yli 600 
organisaatiota, jotka osallistuivat yli 130 hankkeeseen. 
Neljänteen puiteohjelmaan kuuluva kehittyneiden tietoliikennetekniikoiden ja -palvelujen 
erityisohjelma (ACTS) käynnistettiin vuonna 1995 syyskuussa 1994 julkaistun 
tarjouskilpailun seurauksena. Yli 100 hanketta, joihin liittyi yli 600 organisaatiota, 
aloitettiin vuonna 1995. Käynnistysvaihe on kirjattu yleiskatsaukseen nimeltä ACTS '9519 
ja itsenäiseen seurantakertomukseen. 
Tulosesimerkkejä 
RACE:n pääsaavutukset vuoteen 1995 mennessä on kuvailtu lyhyesti jäljempänä ja ne 
on kokonaisuudessaan esitetty erikseen julkaistavassa loppukertomuksessa20: 
• Myötävaikutus teolliseen kilpailukykyyn 
RACE-ohjelmalla on ollut merkittävä vaikutus kehittyneiden tietoliikennetekniikoiden 
hallintaan ja kehittyneiden palvelujen hyväksikäyttöön liittyvään Euroopan asemaan 
maailmalla. Noin 70 prosentilla osallistujayrityksistä kilpailukyky parantui Länsi-
Euroopassa ja yli 50 prosentilla kilpailukyky parantui USA:han ja muuhun maailmaan 
nähden. RACE-työn tuloksena 44 prosenttia yrityksistä katsoi kilpailuasemansa 
parantuneen japanilaisiin kilpailijoihinsa nähden. 568 yritystä on ilmoittanut aikeestaan 
kehittää uusia tuotteita ja kehittyneitä palveluja; noin 22 prosentissa näistä tapauksista 
suunnitelmat on jo laadittu tai niitä laaditaan parhaillaan. Kehittyneiden palvelujen osalta 
on 281 kiinnostuksenilmaisua ja kaupallisia suunnitelmia jo olemassa tai niitä laaditaan 
parhaillaan näistä 20 prosentille. Noin 140 uutta patenttia on rekisteröity ja niiden lisäksi 
48 on suunnitteilla seuraavien kolmen vuoden kuluessa21. 
20 ACTS -95. Kehittyneet tietoliikennetekniikat ja palvelut. Yleiskatsaus ohjelmasta ja projekteista. Ref. 
AC 950 568. 
Kehittyneitten tietoliikennetekniikoiden TTK Euroopalle (Race). Toisen vaiheen loppuraportti 1991 -
1994 - ISB N° 92.8269553. 
Tämä luku perustuu 1000 RACE-ohjelmaan osallistujaa kattaneeseen katsaukseen. 
25 
RACE-yhteisymmärryksen ja yhteistyön avulla saavutettu konsensus-kehitys on 
pienentänyt investointiriskejä, nopeuttanut tuotteiden ja palvelujen kehitystä, parantanut 
mittakaavaetuja ja niiden mahdollisuuksia, auttanut yrityksiä suuntaamaan 
liikestrategiansa entistä paremmin ja vähentänyt kustannuksia. RACE-ohjelmaan 
osallistuneet kaupalliset yritykset yksilöivät yli 750 tapausta, joissa ohjelmalla oli 
myönteisiä vaikutuksia edellä mainituilla aloilla. 
Kehittyneiden tietoliikennepalvelujen pilottisovellukset ovat käsittäneet arviolta 500 
järjestöä ja paikkaaja yli 7000 yksittäistä käyttäjää. Mukana olevien liikealojen joukossa 
on tehdasvalmistuksen vähittäismyynti ja jakelu, julkaisutoiminta ja mainonta, vapaat 
ammatit ja julkisten palvelujen hankkiminen. Koekäyttöjen havaittuihin hyötyihin kuuluu 
kustannusten vähentyminen, ajansäästö, helpompi tiedonsaanti, lisääntynyt joustavuus 
ja uusien työpaikkojen luominen erityisesti syrjäisillä ja maaseutualueilla. 
• Teollisuuden (ja pk-yritysten) osallistuminen 
Yhteensä 123 T&K-hankkeeseen osallistui 574 eri organisaatiota ja yritystä, mukaan 
lukien kaikki tärkeimmät Euroopan televiestintäalan toimijat. Lisäksi 49 eri EFTA-
maiden organisaatiota osallistui työhön. Ohjelma on sen vuoksi tarjonnut 
yhteistyökehyksen kaikille Euroopan tärkeimmille teollisuusintresseille ja sitä 
seuranneesta toiminnallisia eritelmiä koskevasta yksimielisyydestä on tullut 
eurooppalaisiin ja maailmanlaajuisiin standardointielimiin sijoitettavan teknisen 
panostuksen tärkeä lähde. Ohjelma on tehnyt tietä Euroopan laajuisille 
laajakaistaviestintäverkoille, kuten Euroopan unionista tehdyn sopimuksen XII 
kappaleessa on ennakoitu. 
Kehittynyttä televiestintää koskevan T&K-työn suurista kustannuksista huolimatta 
RACE:n toinen vaihe houkutteli pienet ja keskisuuret yritykset (pk-yritykset) 
osallistumaan aktiivisesti. Alle 500 työntekijän organisaatioiden osuus II vaiheen 
hankkeisiin osallistumisesta oli 41 prosenttia verrattuna I vaiheen 28 prosenttiin ja 16,5 
prosenttia toisen puiteohjelman kokonaisosallistumisesta22. Pienet organisaatiot, 
riippumatta siitä, ovatko ne yrityksiä tai tutkimusorganisaatioita, osallistuvat yli 70 
prosenttiin II vaiheen hankkeista verrattuna I vaiheen 60 prosenttiin ja niiden osuus 
kokonaisponnisteluista on 33 prosenttia. 
• Yhteistyö kolmansien maiden kanssa (COPERNICUS) 
Kehittyneiden tietoliikennetekniikoiden ja -palvelujen alan 18 hanketta saattoi yhteen 
Keski- ja Itä-Euroopan ja Euroopan unionin organisaatioita. Näitä hankkeita rahoitettiin 
PECO/Copernicus budjetista, mutta niitä hallinnoitiin RACE-ohjelmaan liittyvinä, 
mukaan lukien tekniset laadunarvioinnit. Hankkeet kattavat tieteen ja tekniikan 
"verkkojen piristämisen" idän ja lännen välillä ja usean aihepiirin 
tekiiologiankehittämishankkeet: 
viestintäteknologiat; mukaan lukien matka- ja satelliittiviestintä 
multimedia-sovellukset ja teknologinen kehittäminen 
suurnopeusverkot 
kehittyneen tietoliikenteen standardien kehittäminen/levittäminen 
CRESTrin neuvostolle antama TTK-kertomus toisen puiteohjelman arvioinnista, syyskuu 1992 
CREST/1212/92 
26 
• Ohjelmien yhteensovittaminen 
RACE-hankkeet käyttävät hyväkseen geneerisiä teknologioita kehittävien hankkeiden 
tuloksia, esim. ESPRIT (mikroelektroniikan komponentit, ohjelmistotyökalut, kehittynyt23 
tietojenkäsittely verkkojen hallinnointia varten, jne.). Samoin telemaattisten 
sovellusohjelmien televiestintävaatimuksissa hyödynnetään paljon nykyisten RACE-
hankkeiden kattamia tekniikoita. 
Yhteyksiä pidetään myös parhaillaan VALUE-ohjelmaan tulosten levittämiseksi ja 
hyödyntämiseksi. 
Vankkoja yhteyksiä on luotu myös COST:in24 yhteydessä tehtävään tutkimukseen. 
Yhteistoimintakokouksia on järjestetty COST-hankkeiden yhteydessä optisen ja 
matkaviestinnän alalla ja COST-hankkeiden koordinaattoreita kutsuttiin RACE-ohjelman 
yhteishankekokouksiin. 
EUREKA-aloitteen myötä kiintein kanssakäyminen oli audiovisuaalisten tekniikoiden 
alalla. Osaa teräväpiirtotelevision (HDTV) edistämiseen liittyvästä työstä (EUREKA-
hanke 95) täydennettiin I vaiheen RACE-sopimuksen nojalla tehdyllä työllä ja 
videokoodausta koskeva EUREKA-hanke 256 liitettiin RACE-yhdentämistoimintaan. 
Työohjelma YttQdelle 19% 
ACTS-ohjelman25 hankkeiden ensimmäinen vuotuinen tekninen laadunarviointi tehtiin 
vuonna 1996 maaliskuun alkupuolella. Tässä itsenäisessä kunkin hankkeen teknisessä 
tarkistuksessa yksilöitiin EU:n rahoituksen optimaalisen käytön edellyttämät 
uudelleensuuntaukset. 
Toinen tarjouskilpailu päättyi 1. maaliskuuta 1996. Yli 90 prosenttia tarjouksista jätettiin 
sähköisessä muodossa ja PO XIII-B jatkaa sähköistä viestintää koskevaa pioneerityötään 
ja tarjoustenjättöä koskevaa kehittämistä Euroopan komissiota varten vuoden 1996 
aikana. Uusien tarjousten tekninen arviointi suoritettiin 13. - 17. maaliskuuta 1996. 
Komission muiden yksiköiden ja johtoryhmän kanssa huhtikuussa 1996 käydyt 
tulosneuvottelut mahdollistivat puoltavan lausunnon ja komission päätöksen uusien 
tarjousten valinnasta ja rahoituksesta vuoden 1996 kesäkuun alkupuolella. Tämä päättää 
ACTS-ohjelman täytäntöönpanon. 
ACTS-hankkeet ja yhteishankkeet valmistelevat vuonna 1996 alan toimijoiden 
osallistumiseen perustuen yleisohjeet ATM-infrastruktuurin hyödyntämiselle, 
matkaviestintäpalvelujen (UMTS) kolmannen sukupolven järjestelyille ja yleissovellusten 
kehittämiselle erityisesti etätyöskentelyn alalla. Yleisohjeiden tarkoituksena on vähentää 
julkisia ja yksityisiä investointeja koskevia epävarmuustekijöitä ja riskejä. 
23 
25 Kehittynyt informointi. 
Yhteistyö tieteen ja teknologian alalla 
Kehittyneiden tietoliikennetekniikoiden ja -palvelujen alan TTK 
27 
Ohjelmien yhteensovittamista erityisesti IT-ohjelman ja telemaattisten sovellusten 
ohjelman välillä vahvistetaan jälleen kansallisten isäntäinfrastruktuurien välisten 
suurnopeusyhteyksien yhteisrahoituksen pohjalta (ACTS + telematiikka) ja niiden itse 
kansallisten isäntäinfrastruktuurien kautta, joilla tuetaan kaikkien kolmen ICT-ohjelman 
palvelu- ja sovellustestauksia. 
Laajemmassa kansainvälisessä yhteistyössä ACTS-hankkeilla ja -toimilla on avainasema 
laajakaistaverkkojen yleistä yhteiskäytettävyyttä (GIBN-hanke) koskevissa G7-aloitteissa 
multimediapääsyn museoissa ja gallerioissa olevaan kulttuuriperintöön takaamiseksi (jota 
varten allekirjoitettiin toukokuussa 1996 yhteisymmärryspöytäkirja) ja yleisten 
markkinoiden luomiseksi pk-yrityksiä varten elektroniikan kauppaa kehittämällä. 
Vuoden 1996 kesäkuussa valmistui strateginen arviointi kehittyneen viestinnän 
kehityksestä Euroopassa. Se sisältää EU:n tämän alan TTK:n arvioinnin viideltä viime 
vuodelta sekä arvioinnin tulevista vaatimuksista, joita voitaisiin käsitellä viidennen 
puiteohjelman yhteydessä. 
Toinen itsenäinen valvontatehtävä toteutetaan syyskuussa 1996 ja siinä keskitytään pk-
yritysten sekä Keski- ja Itä-Euroopan organisaatioiden erityisesti varhaiskokeiluihin 
osallistumisen laajentamisen edistymiseen. Siinä käsitellään myös ACTS-ohjelmaan 
kuuluvan kaukonäköisen tutkimuksen tasoa. 
3. TIETOTEKNIIKKA 
Toiminta vuonna 1995 
Vuosi 1995 omistettiin ESPRIT III -hankkeiden seurannalle, IT-ohjelman 
täytäntöönpanolle ja tietoyhteiskuntaan liittyvälle toiminnalle. 
1. Yhteensä 719 ESPRIT III -hankkeesta 349 päättyi vuonna 1995 ja 281 hanketta 
jatkuu sen jälkeen. Vaikka ESPRIT III -ohjelma päättyi vasta joulukuussa 1994 ja 
vaikka on ennenaikaista tehdä johtopäätöksiä, useita mielenkiintoisia tuloksia 
havaittiin jo vuoden 1995 kuluessa. Niistä monia hyödynnetään jo kaupallisesti ja ne 
osoittavat, että vuonna 1991 asetetut tavoitteet on lähes saavutettu. Koska ohjelman 
yleisvaikutukset johtuvat kaikista tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen (TTK) 
hankkeista ja muista toimista, ainoastaan joitakin huomattavimpia seikkoja voidaan 
esittää jäljempänä. 
Mikroelektroniikan sovelluksista on lueteltu useita toteutuksia, joista voidaan mainita: 
nopeusmittari, joka antaa entistä enemmän turvaa ajoneuvojen ilmatyynyille; 
lääketieteessä miniaturoitu älykäs anturi, joka on ensimmäisiä maailmassa, jolla 
voidaan suorittaa elävälle ihmiselle veren fyysisiä mittauksia; älypiiri edulliseen 
omakustannushintaan energiatalouden kotisovelluksia varten; litteä nestekide- ja 
teräväpiirto-TV-kuvaruutu. Lisäksi varsinkin ESPRIT-ohjelmaan liittyvien jatkuvien 
ponnistelujen ansiosta ja EUREKAan liittyen Euroopan puolijohdeteollisuus on 
voittanut teknologiset viivästykset ja se on vahvistanut asemiaan kansainvälisillä 
markkinoilla, saanut aikaan tuottoja ja ryhtynyt tekemään teollisuudenalan 
investointeja. Lopuksi tietyissä jäsenvaltioissa käynnistetyt tukitoimet ovat auttaneet 
niitä osallistumaan paremmin alan toimintaan ja ne ovat piristäneet näkyvästi 
paikallisten teollisten toimijoiden mikroelektroniikan käyttöä. 
28 
Ohjelmistotekniikoita koskevaan toimintaan on kuulunut kaksi eri osaa: ESSI-aloite 
entistä parempien ohjelmistokäytäntöjen edistämiseksi ja TTK-hankkeet. Vuonna 
1995 päättyneistä 60 ESSI-hankkeesta (yhteensä 109 hanketta) saatujen kokemusten 
perusteella ESSI-hankkeeseen osallistujat - pääasiassa pk-yritykset ja käyttäjät -
arvioivat edistyneensä tuottavuudessa ja varsinkin laadun suhteen; noin kymmenen 
saadun kokemuksen levittämistoimen lisäksi on toteutettu 17 Euroopan maata kattava 
verkosto, jonka koulutustoimet ovat koskeneet jo 6500 henkilöä. Eräistä vielä 
parhaillaan toteutettavista TTK-hankkeista on jo saatu väliaikatuloksia. Niiden käyttö 
on johtanut tuntuviin tuottavuuden lisäyksiin tai yhteiskunnan kannalta näkyvää 
mielenkiintoa omaaviin sovelluksiin (esimerkiksi päätöksentekojärjestelmä, jota 
käytetään metsäpalon aiheuttamissa kriisitilanteissa Etelä-Euroopassa). Pk-yritysten 
kyky hyödyntää ESPRJT-hankkeiden tuloksia kansainvälisille markkinoille 
pääsemiseksi on parantunut edelleen esimerkiksi 02-teknologioiden ja IONA-
teknologioiden kohdalla tavoitteeseen suuntautuneiden järjestelmien yhteydessä. 
Suurteholaskennan ja verkkojen (HPCN - High-Performance Computing and 
Networking) alalla omaksuttu lähestymistapa keskittyy käyttäjiin: siihen kuuluu 
sellaisia teollisia innovaatioita koskevia herkistämistoimia, jotka on saatu aikaan 
HPCN-teknologioilla tai todellisen työympäristön sovelluksilla, esimerkiksi liikkuvien 
kuvien tuotanto ja käsittely, lääkinnällisten aineiden hienovarainen mallintaminen, 
ennakoiminen, salamoinnin ennustaminen lentokoneita varten, postin lajittelun 
automatisointi, kestävät kuulalaakerit. Kaikissa näissä tapauksissa on saavutettu 
kaupallista, jopa kansainvälistä, menestystä. Erityisesti voidaan korostaa 
(yhdysvaltalaisen) CRAY Researchin käyttöönottamaa CHORUS-tekniikkaa uuden 
superlaskukoneensa käyttöjärjestelmää varten ja 38 ilmailun ja autoilun kaupallisten 
ohjelmistojärjestelmien käyttöönottoa samankaltaisten tietojärjestelmien uutta 
sukupolvea varten. Tätä toimintaa pidetään Yhdysvalloissa tällä hetkellä 
esimerkillisenä. 
Koti- ja ammattimaisessa käytössä olevien kehittyneiden automaatiojärjestelmien 
alalla on kehitetty uusi multimediamyyntiväline rahoituspalveluja, autoja, huonekaluja 
ja kiinteistöjä varten; sille on annettu palkinto Yhdistyneessä kuningaskunnassa. 
Joitakin hankkeita on käynnistetty kiinteässä yhteistyössä Eurostatin kanssa. Niiden 
avulla olisi voitava parantaa jäsenvaltioiden tilastotietojen käsittelyä mahdollistamalla 
entistä kehittyneempien ja mukautetumpien ohjelmistojen käyttö. 
Avoimien mikroprosessorijärjestelmien (OMI- Open Microprocessor Systems 
Initiative) alalla on saavutettu kansainvälistä menestystä keskinäisliitäntäväylien, 
multimediajärjestelmissä käytettyjen miljoonien ST20-prosessorien ja 
ammattielektroniikkaa varten olevan ARM-prosessorin standardoinnissa. 
Tietokoneavusteisessa tuotannossa ja rakentamisessa on edistytty merkittävästi 
seuraavilla aloilla: tuotteiden ja menettelyjen mallintaminen ja niiden standardisointi; 
autoteollisuuden rakenteen avoimien järjestelmien, työstökoneiden ja 
alumiiniteollisuuden kelpoisuuden vahvistaminen; suunnittelun ja tuotannon 
tietoympäristöt; tuotantolaitosten välisten monimutkaisten verkkojen integroidut 
tietoliikenneohjelmistot; suurten älykapasiteettien integrointi tienrakennusta ja 
seinien pystyttämistä varten rakennettuihin robotteihin; mikrojärjestelmät sekä 
suunnittelumodulien ja uuden sukupolven mikroanturien kirjaston kehittäminen. 
Lisäksi on saavutettu kaupallista menestystä sellaisissa tapauksissa kuin: lentokoneita 
pesevä robotti, elektronisten piirilevyjen 3D-tarkastuksia suorittava robotti, 
29 
yksittäisten tietokoneiden hallinnointijärjestelmä tuotantokoneiden välistä 
yhteydenpitoa varten. 
Perustutkimuksessa on saatu useita teoreettisia tuloksia, jotka on julkaistu 
tärkeimmissä lehdissä ja konferensseissa. Useimmiten ne ovat nopeasti johtaneet 
teollisiin sovelluksiin esimerkiksi liikenteen optimoinnissa tai visioinnissa ja 
turvallisuudessa. 
ESPRIT-ohjelma on edistänyt TTK:ta 1980-luvulla tapahtuneesta käynnistämisestään 
lähtien. Tänä päivänä tietotekniikkaohjelman tavoitteena kehittyvässä 
tietoyhteiskunnassa on myötävaikuttaa tiedon infrastruktuurin kehittämiseen. Siinä 
korostetaan kaikkien luokkien yritysten, hallintojen ja yksityishenkilöiden vaivatonta 
pääsyä tietoihin, palveluihin ja teknologioihin. TTK-valinnat perustuvat ennen 
kaikkea arviointiin niiden vaikutuksista koko Euroopan teollisuuden kilpailukykyyn 
ja elämänlaadun parantamiseen ja niitä ohjaavat pääasiassa käyttäjien ja 
markkinoiden tarpeiden huomioon ottaminen. Ohjelman toiminta koskee 
teknologioiden käyttöä ja niiden käyttäjäystävällisyyttä, ohjelmistojen optimaalista 
käyttöä (best practice) ja TTK-alueita, jotka ovat tässä suhteessa ratkaisevia, sekä 
tiedon infrastruktuurin kehittämistä. 
Ohjelman täytäntöönpanoa koskevat yksityiskohtaiset säännöt ja sen tekninen sisältö 
on uusittu. Tukitoimet muodostavat nyt ohjelman strategian keskeisen eikä enää 
vähäisen osan. Aihepiirikohtaisten asiantuntijaverkkojen lukumäärä on nostettu 
viiteentoista ja ne yhdistävät noin 600 työryhmää teollisuuden, tutkimuskeskusten ja 
yliopistojen alalta. Yli rajojen ulottuvia yhteyksiä luomalla niillä on keskeinen asema 
koulutuksessa, tietotaitoon pääsyssä ja teknologioiden siirrossa. Käyttäjien ja 
palvelujentarjoajien yhteistyötä TTK-hankkeissa kannustetaan suuresti; käyttäjät 
määrittävät työn suunnan, tulosten kelpoistamisen ja niiden hyväksyttävyyden 
myöhempää kaupallista hyödyntämistä silmällä pitäen. Menettelyjä on 
yksinkertaistettu ohjelmaan pääsyn helpottamiseksi: tarjousten jättöaika on nyt kolme 
kuukautta. Yksi tarjouskilpailu on pidetty neljännesvuosittain (15. joulukuuta, 15. 
maaliskuuta, jne.) eri ohjelmille samana päivänä, mikä on suuresti helpottanut 
yhteensovittamistyötä. Samoin on käynnistetty muiden ohjelmien kanssa yhteisiä 
tarjouskilpailuja. Tarvittaessa (esimerkiksi tiettyjen tukitoimenpiteiden ja 
tutkimuspalkintojen osalta) tarjousten jättöaikaa on pidennetty. Tarjousten 
valmistelukustannusten pienentämiseksi on kokeiltu kaksivaiheista menettelyä (pitkän 
aikavälin tutkimuksessa ja HPCN:n osalta). Pk-yrityksiä varten on otettu käyttöön 
erityismenettelyjä: kyse on TTK-yhteistoimintahankkeista ja tutkimuspalkkioista; 
näitä uusia välineitä kehotetaan käyttämään mahdollisesti entistä enemmän 
tulevaisuudessa. Nämä kohdennetut toimenpideryppäät muodostetaan hyvin 
määritellyn tavoitteen ympärille ja ne yhdistävät TTK-hankkeita, jotka liittyvät eri 
teknologioihin ja asiantuntijaverkkoihin, työryhmiin, yhteistoimintaan muiden 
(yhteisön, kansallisten, kansainvälisten, EUREKAan liittyvien) aloitteiden, 
koulutustoimien, tiedon levittämisen tai teknologian siirron kanssa. 
Vuoden 1995 työohjelmaan kuului toimia perusteknologioita varten 
(ohjelmistoteknologiat, teknologiat komponentteja ja alajärjestelmiä varten, 
multimediajärjestelmät), kohdennetut toimintaryppäät, (teknologiat yritysprosesseja 
varten, valmistuksen integraatio, HPCN, OMI) ja pitkän aikavälin tutkimus. 
30 
Ohjelmistoteknologioiden alalla käynnistettiin 142 ESSI-hanketta vuonna 1995 sekä 
TTK-hankkeita painottaen erityisesti turvallisuusongelmia sekä sovellus- ja 
testaushankkeita sellaisten lupaavien teknologioiden suurisuuntaiseksi 
kelpuuttamiseksi, joilla ei vielä ole vakiintunutta asemaa. Komponentteihin ja 
alajärjestelmiin liittyvien teknologioiden osalta TTK-hankkeet koskevat varsinkin 
litteitä kuvaruutuja, signaalinkäsittelyä, teknologioita, jotka toimivat alle 0,2 u:n 
alueella, ja laitteistoja. FUSE-ohjelman yhteydessä käynnistettiin 104 hanketta 
ohjelmistojen optimaalisen käytön edistämiseksi ja uusien käyttäjien ja pk-yritysten 
uusiin teknologioihin pääsyn ja niiden käytön helpottamiseksi. Uuden 
multimediajärjestelmien alan toiminta on toteutettu kiinteässä yhteistyössä muiden 
asianomaisten pääosastojen kanssa (PO X, PO XIII, PO XV). Uusia teknologioita ja 
henkisen pääoman oikeuksiin liittyviä aiheita koskevien TTK-hankkeiden lisäksi 
käynnistettiin yhteensovittamistoimi ja asiantuntijakeskuksia, joiden tehtävänä on 
antaa erityisesti pk-yrityksille uusien multimediateknologioiden käyttöön liittyvää 
konkreettista apua. Toisella uudella alalla, joka liittyy yritysprosessiteknologioihin 
ja joka kiinnostaa kovasti pk-yrityksiä, hankkeet kattavat niinkin vaihtelevia aloja 
kuin lasiteollisuus, yleiset työt, posti, julkisen liikenteen ajoneuvojen asiakaslähtöinen 
valmistus, ja ne koskevat tiedon levittämisestä ja teknologian siirrosta vastaavasta 
kuutisenkymmenestä organisaatiosta koostuvan verkoston toteuttamista. TTK-
hankkeiden ohella valmistuksen integraatiossa ns. "käyttäjäryhmiä varten olevien 
ohjeellisten hankkeiden" tavoitteena on kehittää yksityiskohtaisia eritelmiä 
vastaamaan uusia tarpeita, laatimaan yhteisiä standardeja ja varmistamaan 
yhteensovittamistehtävät. #PCJV-hankkeet kattavat useita teollisuusaloja ja aktivoivat 
käyttäjiä ja pk-yrityksiä, joiden osallistumista on määrä lisätä. OA/Z-hankkeet liittyvät 
sellaisiin uusiin aloihin kuin autoteollisuus, televiestintä, interaktiivinen televisio, ja 
ne keskittyvät suunnittelutyökalujen integrointiin, kun taas aiemmin ne keskittyivät 
niiden kehittämiseen. Huomattakoon, että 50 prosenttia yhteistyökumppaneista on 
uusia osallistujia. Useat hankkeet koskevat tiedon levittämistä, 
käyttäjäliittymästandardeja koskevan yksimielisyyden saavuttamista ja järjestelmien 
suunnittelua koskevan tietotaidon vaihtoa erityisesti pk-yritysten hyväksi. Pitkän 
aikavälin tutkimuksen tarkoituksena on olla avointa ideoille ja tutkijoille sekä 
kykenevää vastaamaan taloudellis-sosiaalisiin tarpeisiin ja ennakoimaan televaisuuden 
teknologioita. Ensimmäisen tavoitteen osalta on jatkuvasti saatu tarjouksia ja 
hankkeita on käynnistetty toteutettavuusvaihetta varten, joka edeltää pakostakin 
todellisessa laajuudessa toteutettavaa mahdollista käynnistämistä. On mielenkiintoista 
todeta, että toista tavoitetta koskevissa hankkeissa käytetyn kaksivaiheisen menettelyn 
ansiosta on voitu karsia jo ensimmäisessä vaiheessa useita tarjouksia, jotka ovat 
olleet liian lähellä tuotantoprosessin loppuvaihetta. Kolmannen tavoitteen osalta on 
käynnistetty kaksi aloitetta: toinen koskee kehittynyttä mikroelektroniikan tutkimusta 
(optoelektroninen keskinäisliitäntä, - nanometrisiä integroituja virtapiirejä käsitellään 
vuonna 1996) ja toinen älykkäitä tietoliittymiä koskevia hankkeita, joissa on 
erityisesti määriteltävä työohjelma syyskuussa 1996 toteutettavaa tarjouskilpailua 
varten. Näiden lisäksi vuonna 1996 jatketaan "avaamis-" ja "vastaanottavuus-
"tavoitteisiin liittyviä menettelyjä. 
ESPRIT-öhjelman ulkopuolella on käynnistetty tietoyhteiskuntaa koskevia 
pilottihankkeita sellaisilla aloilla kuin digitalisoidut kaupungit, kaupunkikioskit, 
multimediatiedon kaukojakelu, varojen elektroninen siirto, lääkekuvien jakelu ja 
ADN-edustuksen standardointi. Nämä hankkeet täydentävät niitä noin 70 hanketta, 
jotka ESPRIT-, TELEMATIIKKA- ja ACTS-ohjelman välityksellä muodostavat itse 
asiassa kohdennetun ohjelmaryppään sellaisten kansainvälisten vaihtojärjestelmien 
31 
kehittämiseksi kuin W3 ( World Wide Web). Yhteinen EU:n ja KIE-maiden 
tietoyhteiskuntafoorumi pidettiin Brysselissä kesäkuussa 1995 ja sitä seuraa toinen 
Prahassa syyskuussa 1996 pidettävä foorumi. 
Euroopan IT-konferenssi (EITC 95) pidettiin Brysselissä marraskuussa 1995, samoin 
kuin IT-foorumi. Se liittyi hankkeiden ja niiden käytön tuloksia esittelevään 
näyttelyyn ja houkutteli useita tuhansia osallistujia. Yhdessä EuroCASEm kanssa 23 
ITEA-palkintoa (Information Technology European Awards) luovutettiin tässä 
tilaisuudessa. Lisäksi Internetin ja CD-Romien käytön kelpoisuutta (IT-ohjelman 
tulosten muotimediaensyklopedia) tiedon levittämiseen on tutkittu perusteellisesti. 
Tutkimustuloksia on hyödynnetty tarjouskilpailussa, jonka on johdettava täyden 
palvelun toteuttamiseen. 
Työohjelma vuodelle 1996 
KIE-maiden osallistuminen TTK-hankkeisiin, joita toteutettiin jo vuonna 1995, sai 
vuonna 1996 uuden ulottuvuuden PHARE-ohjelmasta tehtävien infrastruktuurien 
rahoitusten ansiosta. Lisäksi toteutetaan Välimeren maille suunnattu tiedotuskampanja. 
Kaksi tarjouskilpailua on suunniteltu vuodelle 1996, yksi maaliskuulle ja toinen 
syyskuulle. Työohjelma on saatettu ajan tasalle: vuoden 1995 hankkeissa hyvin 
edustettuina olevat tehtävät on karsittu pois ja niiden tilalle on otettu uusien 
painopistealueiden mukaisesti esimerkiksi elektronisessa muodossa tapahtuva 
kaupankäynti tai W3 ala. Työohjelman esitystapaa on parannettu, jotta se olisi niiden 
uusien osallistujien ja käyttäjien käytetettävissä, joiden tarpeet liittyvät paremminkin 
ratkaisuihin kuin teknisiin tehtäviin. Tukitoimenpiteitä on ryhmitelty uudelleen 
luettavuuden ja yhtenäisyyden parantamiseksi. Vuonna 1996 valmistellaan uusi 
työohjelma seuraavaa ajanjaksoa varten. 
TEOLLISET TEKNOLOGIAT 
4. VALMISTUS-JA MATERIAALITEKNIIKKA 
Toiminta vuonna 1995 
T&T-tulokset 
1. Teollisuuden TTK-hankkeet 
Tärkeimpänä toimintana on ollut BRITE-EURAM III:een liittyvän ensimmäisen 
tarjouskilpailun yhteydessä saatujen tarjousten arvioiminen (määräpäivä: 15. 
maaliskuuta 1995) ja sopimusten alkuunpaneminen. Tämän kilpailun merkittävät 
piirteet ovat: 
- tarjousten suuri määrä (1180), joka voi johtua siitä, että edellisestä 
tarjouskilpailusta oli kulunut jo kaksi vuotta (26. helmikuuta 1993), 
tarjousten suuri kelpoisuussuhde (98 prosenttia), joka epäilemättä johtuu 
tarjousten laadun jatkuvasta parantumisesta ja esikarsintayksikön perustamisesta 
(komission osastojen suorittama hankkeen pääpiirteiden varmennus ennen 
tarjousten lopullista jättämistä), 
32 
kolmen eri alueen kattavuus (tuotantoteknologiat, materiaalit ja 
tuoteinnovaatioteknologia, liikennevälineteknologia) on tyydyttävä, vaikka 
ainoastaan muutama hanke valittiin tietyillä ala-alueilla: tuotantojärjestelmien 
inhimilliset ja organisatoriset tekijät (alue 1.5) ja ajoneuvojen tuotanto (alue 
3B.2), 
- tähän tarjouskilpailuun varattujen 402 miljoonan ecun avulla voidaan suunnitella 
218 hankkeen rahoittamista. 
2. Aihepiirikohtaiset verkot 
Vastauksena jatkuvasti avoinna olevaan tarjouskilpailuun pilottivaihe johti 41 
tarjouksen hyväksymiseen tutkimusvaihetta varten ja kolmen hyväksymiseen 
täytäntöönpanovaihetta varten. Näistä tarjouksista on valittu 60 prosenttia ja niille on 
myönnetty 0,78 miljoonan ecun rahoitus. 
3. Pk-yrityksiin suunnatut teknologiset piristämistoimet 
Avoimen kilpailun vastausprosentti on tyydyttävä lukuun ottamatta aluetta 3 
(liikenne), joka on aliedustettuna (4 prosenttia). Vaihetta 1 varten valituista 465 
tarjouksesta ja vaihetta 2 valituista 118 tarjouksesta vastaavasti 212 ja 51 tarjousta 
on hyväksytty 27,5 miljoonan ecun kokonaistalousarviolla, josta 17 miljoonaa ecua 
sidottiin jo vuonna 1995. 
Mitä tulee TTK:lle vahvistettujen päätavoitteiden edistämiseen ohjelman avulla, on 
aiheellista panna merkille seuraavat näkökohdat: 
- taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden vahvistaminen: keskimäärin 8,8 
osallistujaa 4,8 eri maasta yhtä TTK-hanketta kohden; näistä 71 prosenttia ovat uusia 
osallistujia. Nämä tekijät näyttävät tukevan vahvistamispäämäärää. Osallistujista 10 
prosenttia on kotoisin alueilta, jotka kuuluvat "tavoitteeseen l".CRAFT-hankkeiden 
(teknologian alan tutkimusyhteistyöhankkeiden) vaiheen 1 osalta kaikki osallistujat 
ovat uusia (= kelpoisuusedellytys) ja vaiheessa 2 213 osallistujaa ovat uusia. 
CRAFT-hankkeet kokoavat yhteen keskimäärin 5,1 yhteistyökumppania. 
- pk-yritysten osallistuminen: TTK-hankkeissa 20 prosenttia osallistujista on pk-
yrityksiä, mikä merkitsee lisäystä kolmanteen puiteohjelmaan nähden (17 prosenttia); 
niiden osuus budjetista on 19 prosenttia. Hankkeista 17 prosenttia on pk-yrityksen 
yhteensovittamia. CRAFT-hankkeiden (vaiheen 2) osallistujista 73 prosenttia on pk-
yrityksiä. 
- kansainvälinen yhteistyö: 3 prosenttia osallistujista on peräisin Euroopan unioniin 
kuulumattomista maista. 
- teollisuuden osallistuminen: päättyneitä hankkeita arvioitiin vuonna 1995 
riippumattomien konsulttien avustuksella. Arvioinnissa tukeuduttiin pääasiassa 
haastatteluihin ja sellaisten osoittimien analysointiin kuin tutkimuksen hallinnointi, 
tutkimusyhteistyö ja tutkimustoiminta, taloudelliset hyödyt, pk-yritysten 
osallistuminen, vaikutukset yhteiskuntaan ja ympäristöön sekä tulosten 
hyödyntämisstrategia. Saadut tiedot olivat seuraavat: 
* saaduista tuloksista 41 prosenttia saattaa johtaa vähintään viiteen sovellukseen 
ja 62 prosenttia tuloksista voitaisiin soveltaa vähintään kolmella eri teollisuuden 
alalla; 
33 
* analysoiduista hankkeista 45 prosentin olisi johdettava vähintään 5 miljoonan 
ecun suuruisiin rahallisiin voittoihin seuraavien viiden vuoden kuluessa (joista 
2 prosenttia yli 100 miljoonaa ecua), 
* tuloksista 76 prosenttia on todennäköisesti "markkinoilla" kolmen vuoden 
kuluttua (47 prosenttia vuoden kuluttua); 
* tuloksista 64 prosentilla on luultavasti myönteisiä ympäristövaikutuksia; 
* hankkeita valmistellaan entistä paremmin hyödyntämisvaiheessa: mistä 40 
prosentin (vuonna 1994 28 prosenttia) katsotaan olevan "itsenäisiä" (eivät 
edellytä lisäapua) hyödyntämistä varten; 
* työllisyyden osalta 36 prosenttia hankkeista on jo osoittanut, että niillä on 
myönteisiä vaikutuksia yhteistyökumppaneihin. 
Laatunäkökohdasta BRITE-EURAM -ohjelman käynnistämisestä lähtien saatu kokemus 
osoittaa, että tulosten hyödyntäminen ei onnistu, ellei ole olemassa selkeästi määriteltyä 
yritysstrategiaa ja ellei hyödyntämiskeinoista ole sovittu kumppanien kesken heti alusta 
alkaen. Tämän vuoksi vuoden 1995 tarjouskilpailun perusteella valitut hankkeet kävivät 
läpi tiukat valintamenettelyt ja niitä valvotaan tarkasti työn johdon ja edistymisen 
suhteen. Vuoden mittaan vuotuisissa arviointikertomuksissa käytetyt osoittimet ja edellä 
tarkoitetut eri analyysit osoittivat väli- ja loppuarviointien tiukkuuden. 
Tulosesimerkkejä 
Analyysi päättyneistä vuoden 1995 hankkeista paljasti eräitä onnistuneita 
tulosesimerkkejä, kuten: 
Neljän pk-yrityksen (FR, DE) ryhmä ja yksi laboratorio ovat kehittäneet uuden PVC:n 
korvaavan paperipohjaisen perusaineen, jota voidaan käyttää kaikissa 
huonekaluteollisuuden somistesovelluksissa. Yhteenliittymä sisältää kaikki tämän 
teollisuuden alan puolet, mikä mahdollisti niiden teknologian hyödyntämisen viipymättä. 
Hankkeen päättyessä oli tätä perusainetta tuotettu ja myyty jo 170 miljoonaa tonnia. 
Ajanjakson 1995 - 1999 taloudellisten hyötyjen on arvioitu olevan 55 miljoonaa ecua 
2,5 miljoonan ecun T&K-investoinnilla. PVC, klooripohjainen yhdiste, on tuote, jota 
arvostellaan yhä enemmän sen vaikutusten takia. Mikä tahansa muu sen korvaava tuote 
ei voi olla ympäristölle kuin edullinen. 
Jalkineteollisuus on tärkeä teollisuuden ala, vaikka se, kuten tekstiiliteollisuuskin, onkin 
vaikeuksissa lähinnä Kaakkois-Aasiasta tulevan kilpailun vuoksi. Jalkineteollisuudella 
on myös nopeasti liikkuvat markkinat, jotka ovat muotivirtausten ohjaamia. 
Valmistuksen nopea mukauttaminen ja kyky ennakoida ja käynnistää näitä muodin 
vaikutuksia ovat välttämättömiä, jos Euroopan jalkineteollisuus aikoo säilyttää 
kilpailuetunsa. 
Kolme teollisuusyritystä, joista kaksi on pk-yrityksiä, ovat kehittäneet yhdessä kahden 
tutkimuskeskuksen kanssa CAD/CAM-suunnitteluohjelman jalkineita (kattaen kaikki 
niiden osat) ja niihin liittyviä muotteja varten. Hankkeen päättyessä kaksi teollista 
yhteistyökumppania alkoi käyttää tätä suunnittelun apuvälinettä tuotantoketjussaan. 
Taloudellista voittoa on jo saatu ja seuraaville viidelle vuodelle kaavaillaan 24,5 
miljoonan ecun talousarviota 2,8 miljoonan ecun T&K-investoinnille. Tätä innovaatiota 
voidaan käyttää teknologian siirtoon tämän alan teollisuusyrityksille, jotka ovat lähes 
yksinomaan pk-yrityksiä. Lisäksi nämä yritykset sijaitsevat alueilla, joiden kehitys on 
taantunut, joten hanke selvästi myötävaikuttaa eurooppalaiseen yhtenäisyyteen ja 
työllisyyden ylläpitämiseen vaikeuksissa olevalla alalla. 
34 
Kun hanke rakennetaan hyvin määritellyn markkinakysynnän varaan ja kun mukana 
olevat teolliset yritykset työskentelevät strategisen alueensa keskipisteessä, menestys on 
käden ulottuvilla. Tämä pätee siihen kahdesta teollisesta yhteistyökumppanista ja 
kahdesta yliopistosta koostuvaan yhteenliittymään, joka on kehittänyt uusia harvinaisia 
maan oksideja, joiden avulla voidaan valmistaa aineita, joiden loisteominaisuudet ovat 
selvästi parantuneet. Eri lampputyyppejä koskevat teolliset testit ovat olleet menestys. 
Teollinen ja kaupallinen hyödyntäminen ovat käyneet käsi kädessä tutkimuksen kanssa 
ja ne ovat tuottaneet jo todellista voittoa 20 miljoonaa ecua ja niiden välittömien ja 
välillisten tuottojen valaisinlaitemarkkinoilla arvioidaan olevan 330 miljoonaa ecua 
viidessä vuodessa 1,9 miljoonan ecun alkuinvestoinnilla. 
Kohdatut vaikeudet 
Ohjelman vuotuisesta arvioinnista vastaavan ryhmän jäsenet mainitsivat vuoden 1995 
kertomuksessaan liiallisen aikavälin tarjouskilpailun päättymisen ja sopimuksen 
tekemisen välillä sekä TTK-hankkeiden että CRAFT-hankkeiden kohdalla. 
Kertomuksessa suositellaan ehdotusten arviointiajanjaksoa seuraavien menettelyjen 
nopeuttamista. 
Eräät ohjelman ala-aloista eivät ole erityisen kiinnostavia varsinkaan pk-yritysten 
kannalta. Pk-yritysten toimintaa piristävälle verkostolle ilmoitettiin tästä ja vuonna 1996 
on toteutettu toimenpiteitä, joilla pyritään tätä korjaamaan. 
Työohjelma vuodelle 1996 
Vuoden 1996 työohjelmassa arvioidaan aivan aluksi tarjouksia, jotka on lähetetty 17. 
huhtikuuta 1996 päättyneen toisen tarjouskilpailun perusteella. Käytettävissä oleva 
talousarvio on 400 miljoonaa ecua. 
Lisäksi toteutetaan kolme arviointitoimenpidettä CRAFT-ohjelman yhteydessä 32 
miljoonan ecun budjetilla, samoin kuin kolme muuta aihepiirikohtaisia verkkoja 
koskevaa arviointitoimenpidettä 9 miljoonan ecun budjetilla. 
Kahta muuta työsuuntausta tuetaan myös: 15. joulukuuta 1995 julkaistusta ja vuoden 
1997 loppuun asti avoimesta tarjouskilpailusta johtuvien tukitoimenpiteiden 
täytäntöönpano (3 prosenttia talousarviosta); pohdinta- ja työryhmät joiden avulla 
valmistellaan pohja viidettä puiteohjelmaa varten. 
5. STANDARDIT, MITTAUS JA TESTAUS 
Tilanne vuonna 1995 
T&T-ttfJokset 
1.1 Teolliset TTK-hankkeet 
Vuosi 1995 omistettiin yhtäältä niiden TTK-hankkeiden rahoittamiseen, jotka valittiin 
aluetta 1 varten järjestetyn tarjouskilpailun perusteella ja yhteisön politiikkojen ja 
eurooppalaisen standardoinnin tukemiseksi järjestetyn erityiskilpailun perusteella sekä 
toisaalta alueista 2 ja 3 saatujen tarjousten ja toisesta kohdennetusta tarjouskilpailusta 
saatujen tarjousten arvioimiseksi. 
35 
Aluetta 1 koskeva tarjouskilpailu oli avoin kaikille teollisuudenaloille. Saaduista 177 
tarjouksesta 44 hanketta (eli yksi neljästä) hyväksyttiin ja näistä 17 koskevat suoraan 
teollisuuden vaatimia standardeja. Kaikki hankkeet rahoitettiin vuonna 1995 22 
miljoonan ecun suuruisella talousarviolla. 
Kohdennettu, 25 painopistealuetta kattava tarjouskilpailu järjestettiin ensimmäistä kertaa 
yhteisön politiikkojen täytäntöönpanemiseksi ja CEN/CENELEC eurooppalaista 
standardointia varten. Ainoastaan 16 tarjousta saatiin, joista 7 rahoitettiin vuonna 1995. 
Työohjelman edellyttämä ensimmäinen alueita 2 ja 3 koskeva tarjouskilpailu järjestettiin 
kesäkuussa 1995. Tämän kilpailun päätavoitteena oli ohjelman toinen kohta, eli 
standardien kehittäminen ja täytäntöönpaneminen sekä mittaus ja testaus eurooppalaisten 
politiikkojen taloudellisten ja sosio-kulttuuristen näkökohtien tukemiseksi. 
Tarjouskilpailulla pyritään ratkaisemaan ne tekniset vaikeudet, jotka ilmenevät erityisesti 
elintarvike-, ympäristö- ja kansanterveyden alan asetusten ja direktiivien 
täytäntöönpanossa ja joihin on lisätty kaksi uutta aihepiiriä: kulttuuriperinnön 
suojeleminen ja oikeusjärjestelmien hyväksymien laboratorioiden suorittamat 
lääketieteellis-oikeudeiliset tutkimukset. Erityispyrkimys on suunnattu virallisiin 
laboratorioihin ja laitoksiin, mukaan lukien tullilaboratoriot, jotka vastaavat petosten 
torjumiseksi suoritetuista tarkastuksista ja analyyseistä. 
Näitä eri alueita edustavasta 464 saadusta tarjouksesta noin 80 hanketta voitaisiin 
rahoittaa vuonna 1996 (eli yksi kuudesta). Aloja 2 ja 3 koskevalle tarjouskilpailulle 
varattu rahoitusosuus on 24 miljoonaa ecua. 
2. CRAFT ja aihepiirikohtaiset verkot 
TTK-hankkeiden lisäksi 6 pk-yritysten teknologian kannustamistoimia koskevaa tarjousta 
ja 6 aihepiirikohtaisia verkkoja koskevaa tarjousta saivat yhteisön tukea. Näille toimille 
vuonna 1995 suunnattu rahoitusosuus oli 1,1 miljoonaa ecua. 
Tulosesimerkkejä 
Vuoden 1995 kuluessa päättyneistä 43 hankkeesta kannattaa maimta muutamia 
mielenkiintoisia tuloksia: 
- mittausmenetelmien ja testien kehittäminen sen valvomiseksi, että kotimaisten 
kattilalaitosten luokittelu vastaa eurooppalaisessa direktiivissä säädettyjä 
luokitteluperusteita. 
- mittaustekniikan ja koestuslaboratorioiden elektromagneettisesta yhdenmukaisuudesta 
annetun direktiivin soveltamisessa käyttämien antennien laatumittausten tulokset on 
voitu validoida. 
- menetelmä pehmustettujen huonekalujen palamiskäyttäytymisen testaamiseksi 
kehitettiin 11 teollisen ja virallisen laboratorion ja 8 jäsenvaltion yhteistyöllä 
- kaikkien jäsenvaltioiden 34 laboratoriota kehittivät ja testasivat sarjan menetelmiä 
uimavesien ulosteiden aiheuttaman mikrobisen saastumisen määrittämiseksi 
36 
kriittisesti sairaiden ja urheilijoiden veren maitohappopitoisuuden sekä 
tajuttomuustilassa olevien diabeetikkojen glukoositason mittaamiseksi miniaturoitu 
järjestelmä kehitettiin ja se saatetaan piakkoin markkinoille. 
lopuksi viiteaineiston tuotanto vehnäjauhojen ominaispiirteiden kuvaamiseksi 
annettiin laboratorioiden käyttöön samoin kuin menetelmät, joilla voidaan määrittää 
pehmeän vehnän määrä pastatuotteissa. Näistä kahdesta hankkeesta saadut tulokset 
on tarkoitettu laatua valvovien laboratorioiden käyttöön ja elintarvikealan petosten 
torjuntaan. 
TyOohjelma vuodelle 1996 
Vuoden 1996 työohjelma sisältää seuraavat tavoitteet: 
1. Euroopan teollisuuden kaikkien eri alojen kilpailukyvyn parantaminen. 
2. tutkimuksen edistäminen teollisuus-, maatalous-, energia- ja palvelualan 
eurooppalaisten toimintaohjelmien täytäntöönpanon kehittämiseksi kehittämällä ja 
parantamalla hyväksyttyjä mittaus-ja testausmenetelmiä, jotka tunnustetaan Euroopan 
ohella myös maailmanlaajuisesti. 
3. tutkimuksen edistäminen CEN:in, CENELEC:in ja ETSI:n sekä muiden 
eurooppalaisten laitosten toiminnan tukemiseksi. 
4. Euroopan mittausperusrakenteen tulevan kehittämisen tukeminen. 
5. hyvän mittauskäytännön levittämisen ja soveltamisen edistäminen Euroopassa, 
erityisesti epäsuotuisilla alueilla. 
Vuonna 1995 järjestettyjen kohdennettujen tarjouskilpailujen tulosten arvioinnin ja 
tutkimisen jälkeen keskustellaan yhdessä ohjelmakomitean kanssa, onko sopivaa järjestää 
kesäkuussa 1996 uusi kohdennettu tarjouskilpailu. 
Ottaen huomioon alalla järjestetyn ensimmäisen eurooppalaisten tuotteiden 
laadunmittausta koskevan tarjouskilpailun myönteiset tulokset 15. kesäkuuta 1996 
julkaistavassa tarjouskilpailussa otetaan huomioon seuraavat painopistealueet: 
- teolliset innovaatiot 
- teollisen tietotaidon levittäminen epäsuotuisille alueille järjestämällä käytännön 
koulutuskursseja 
- niille aloille suunnattu tuki, joilla pk-yritykset ovat vahvasti edustettuina. 
YMPÄRISTÖ 
6. YMPÄRISTÖ JA ILMASTO 
Toiminta vuonna 1995 
T&T tulokset 
> 
Kolmanteen puiteohjelmaan kuuluvat tutkimustoimet ovat suurelta osin päättyneet tai ne 
ovat loppuvaiheessaan. Näiden toimien monipuolisuus sekä sovelletun että strategisen 
tutkimuksen ja perustutkimuksen osalta tarkoittaa, että ympäristöohjelma myötävaikuttaa 
37 
sekä kilpailukykyä ja elpymistä koskeviin tavoitteisiin että muiden yhteisön politiikkojen 
määrittelyyn ja täytäntöönpanoon, erityisesti liittyen ympäristöön. Tämäkaksitavoitteinen 
lähestymistapa vahvistettiin neljännen puiteohjelman käynnistämisen yhteydessä, jota 
varten ensimmäiset hankkeet valittiin koko vuodelle 1995 sijoittuvien tarjouskilpailujen 
perusteella. 
Vaikka teollisuuden osallistuminen on alhaista niillä ohjelma-aloilla, jotka liittyvät 
sellaisten perusprosessien ymmärtämiseen, jotka ovat ilmasto- ja ympäristömuutosten ja 
niiden ihmisiin, ympäristöön ja yhteiskuntaan kohdistuvien vaikutusten taustalla, tämä 
osallistuminen on vahvistunut sellaisilla teknologisemmin suuntautuneilla ohjelma-aloilla 
kuin ympäristöteknologioiden kehittäminen veden, jätteiden, puhdistamisen ja riskien 
hallinnan alalla tai avaruustutkimuksen alalla. 
Kolmannen puiteohjelman päättymistä ja neljänteen puiteohjelmaan siirtymistä kuvasi 
T&T-yhteistyön vahvistuminen yhteisön alueella. Tutkimuslaitosten ja yhteisön 
hankkeiden verkostuminen pyrkii kasvamaan sekä aiempien toimien jatkumisen tai 
niiden syventämisen sekä uusien toimien käynnistämisen kautta. Näiden toimien laajuus 
ylittää silloin tällöin pitkälti Euroopan unionin rajat, sillä ne on koottu yhteen maapallon 
ilmastonmuutosta koskevien tärkeimpien tutkimusohjelmien puitteissa (ilmastotutkimus, 
ekosysteemit, jne.). 
Euroopan osallistuminen tällaisiin maailmanlaajuisiin tutkimusponnistuksiin 
mahdollistaa unionin T&K-mahdollisuuksien parhaimman mahdollisen hyödyntämisen 
ja maapallon ilmastonmuutosta koskevan tutkimuksen maailmanlaajuiseen johtamiseen 
osallistumisen ja myös niiden tieteellisten perustojen luomisen, joita tarvitaan unionin 
kohtaamien eri ympäristöongelmien ratkaisemisessa. 
Kansainvälinen yhteistyö on myös kehittynyt muun muassa sen vuoksi, että Keski- ja 
Itä-Euroopan maat osallistuvat aktiivisesti uusiin neljännen puiteohjelman perusteella 
valittuihin hankkeisiin pääasiassa ympäristö- ja ilmasto-ohjelman kattamilla aloilla 
(lukuun ottamatta "maapallon tarkkailu"). Myös teollisuusmaat, erityisesti Norja, Sveitsi 
ja Kanada, ovat tuoneet julki halunsa osallistua unionin ympäristöä koskeviin T&K-
ohjelmiin, vaikka tämä ei olekaan vielä heijastunut Kanadan tutkimuslaitosten 
voimakkaana osallistumisena hankkeisiin ensimmäisen tarjouskilpailun yhteydessä. On 
olemassa viitteitä siitä, että vuonna 1996 julkaistavat tarjouskilpailut johtavat Kanadan 
aktiivisempaan osallistumiseen ja kiinteään yhteistyöhön Israelin kanssa. 
Ohjelmien keskinäinen yhteensovittaminen on myös parantunut niillä alueilla, joilla 
ympäristöohjelmalla on liittymäkohtia muihin erityisohjelmiin. Näin oli sellaisilla aloilla 
kuin rannikkojen ekosysteemejä koskeva tutkimus, yhteistyö MAST III:n kanssa, metsien 
ekosysteemit, yhteistyö maa- ja kalataloutta ja metsänhoitoa koskevan erityisohjelman 
kanssa, ympäristöteknologiat ja ilmailun aiheuttama saastuminen yhteistyössä 
materiaaleja ja teollisia teknologioita koskevan ohjelman kanssa. 
Yhteisön tuki maapallon ja ympäristön tarkkailuun tarkoitetuille avaruusteknisille 
sovelluksille on kehittynyt ja kahden tarjouskilpailun perusteella on voitu valita viisi 
menetelmätutkimusta koskevaa yhteisen toiminnan hanketta. Komissio on myös 
suorittanut ja saattanut päätökseen valmistelutyön Maapallon tutkimuskeskuksen (CEO) 
täytäntöönpanemiseksi, jolla pyritään lähentämään teknisiä käyttäjiä ja tietoja antavia 
avaruusjärjestöjä toisiinsa. Komissio on lisäksi allekirjoittanut ranskalaisten, 
belgialaisten, italialaisten ja ruotsalaisten yhteistyökumppaniensa kanssa sopimuksen, 
38 
jonka tarkoituksena on yhdessä toteuttaa kasvillisuuden seurantaan tarkoitettu 
avaruusanturi. Tämä väline on tarkoitus ottaa käyttöön vuonna 1997 satelliitissa SPOT 
4. 
Lopuksi on korostettava ympäristö- ja ilmasto-ohjelman merkittävää panosta 
erityisryhmien (Task Forces) tieteellisen sisällön määrittelyssä, erityisesti 
ilmailutyöryhmän ja vesityöryhmän, joiden useimpien strategisten aihepiirien vankkana 
perustana on juuri ympäristö- ja ilmasto-ohjelma. 
Tulosesimerkkejä 
• Äskettäiset teknologiset kehityskulut bioanturien alalla ovat osoittautuneet erittäin 
lupaaviksi ympäristön valvonnan kannalta. BIOPTICAS-hankkeen yhteydessä on 
kehitetty uusi välinesukupolvi, jonka avulla vedestä pyritään erottamaan hyvin 
alhaiset torjunta-ainejäämäpitoisuudet. Näillä välineillä on useita etuja, kuten hyvä 
herkkyys ja valikoivuus. Niiden avulla voidaan antaa off-line tai on-line -valvonnalle 
ja kaukoanalyysille nopea vastaus. 
• Vaikka otsonia kuluttavaa CFC:tä ja haloneita ei enää valmisteta Euroopassa, näitä 
tuotteita on vielä huomattavat määrät varastossa, ja niiden vapautuminen ilmakehään 
saattaisi viivästyttää stratosfäärisen otsonikerroksen palautumista useilla 
vuosikymmenillä. Ympäristöohjelma on edistänyt useiden nykyisin varastossa olevien 
halogenoitujen yhdisteiden hävittämistä ympäristön turvallisuuden kannalta 
hyväksyttävissä olosuhteissa ja kohtuullisin kustannuksin. 
• Teollisuuden aloitteesta NICOLE-verkosto (Industrially Contaminated Land in 
Europe) on tehty toimivaksi. Sen tavoitteena on maaperän ja maanalaisten vesistöjen 
teollisuuden aiheuttamaa saastumista koskevien tieteellisten ja teknisten tietojen 
levittäminen ja vaihto. Aloitteen tarkoituksena on myös edistää yhteensovitettua ja 
monialaista tutkimusta, jonka avulla Euroopan valmistusteollisuuden olisi voitava 
paikantaa saastuneet teollisuusalueet, arvioida niiden vaaroja ihmisille ja ympäristölle 
ja hoitaa niiden puhdistaminen tehokkaasti. 
• Eurooppalainen fotoreaktori EUPHORE otettiin käyttöön huhtikuussa 1995 
Valenciassa, Espanjassa. Tämän tilavuudeltaan 200 kuutiometriä olevan 
savusumukammion avulla voidaan tutkia optimaalisissa tutkimusolosuhteissa 
monimutkaisia kemiallisia reaktioita, jotka johtavat otsonin muodostumiseen 
alailmakehässä. Tämän välineen avulla voidaan siis vahvistaa tietoja 
ilmansaastumisen muodosta, joka on erityisen myrkyllistä ihmiselle ja ympäristölle. 
• APHEA-hanke on näyttänyt kiistatta toteen Euroopan unionin useiden 
suurkaupunkien ilmansaastumisen ja tiettyjen hengityselinten sairauksien väliset 
yhteydet. EUPHORE ja APHEA raivaavat tietä uusille epidemiologian, 
ympäristötoksikologian ja ekotoksikologian alan tutkimuksille. Nämä oppialat luovat 
perustan ympäristölainsäädäntötoiminnalle. 
• Toinen eurooppalainen, osittain ympäristö- ja ilmasto-ohjelman rahoittama, ohjelma 
keski-ilmakehässä olevan otsonin pitoisuuksien mittaamiseksi arktisilla ja 
keskileveyksillä on paljastanut, että stratosfäärin otsonipitoisuudet ovat vähentyneet 
merkittävästi. Tämän ilmiön vaikutukset ihmisten terveyden ja ympäristön vakauden 
kannalta puoltavat sitä, että tämän alan tutkimuspyrkimyksiä olisi jatkettava. 
39 
• Kestävän kehityksen edistämiseksi tarkoitettuihin kehittyviin toimintaohjelmiin tehtiin 
merkittäviä panostuksia. Näistä mainittakoon erityisesti työryhmän 
"Maailmanlaajuinen ympäristömuutos ja kestävä kehitys Euroopassa" mietinnön 
julkaiseminen ja kestävyyden taloudellisesta puolesta vuonna 1995 pidettyä, vihreään 
tilinpitoon keskittynyttä ensimmäistä konferenssia seuraava vuoden 1996 puolivälissä 
pidettävä toinen konferenssi nimeltä "Ekologia, yhteiskunta, talous". 
Kohdattuja vaikeuksia 
Ympäristö- ja ilmasto-ohjelman huomattavan osan tavoitteina on parantaa kilpailukykyä 
ja taloudellista elpymistä kestävän kehityksen hengessä joko auttamalla yrityksiä 
teknologiainnovaatioissa ja siten parantamalla varojen käyttöä tai auttamalla niitä 
integroimaan ympäristöstandardeja ja -pakotteita. Tässä yhteydessä, kun teollisuuden 
hankkeeseen osallistuminen on kasvamassa, pk-yritykset ovat vielä silti valitettavasti 
aliedustettuina. Tähän mennessä "CRAFT-järjestelmä" on osoittautunut melko 
tehottomaksi tässä suhteessa. 
Työohjelma vuodelle 1996 
1. Työohjelman tarkistaminen 
Samanaikaisesti ensimmäisen tarjouskilpailun perusteella valitun hankkeen 
täytäntöönpanon, yhteensovittamisen ja valvomisen kanssa komissio tarkistaa 
työohjelmaa vuoden toisella puoliskolla julkaistaviin tarjouskilpailuihin nähden. Tämän 
tarkistuksen tavoitteena on pääosin a) korjata ohjelman ensimmäisen vaiheen 
täytäntöönpanossa ilmenneet ongelmat ja b) keskittää tutkimuspyrkimykset niihin 
alustavan työohjelman kohtiin, joita ensimmäinen tarjouskilpailu ei riittävästi kattanut. 
Tarkistuksella pyritään korostamaan niitä ohjelmakohtia, jotka vastaavat erittäin 
todennäköisesti ympäristöä koskeviin perusongelmiin, joita unionin kansalaiset ja 
taloudelliset toimijat kohtaavat kestävän kehityksen yhteydessä. 
2. Puiteohjelman tarkistaminen 
Ympäristö- ja ilmasto-ohjelma on myötävaikuttanut huomattavasti neljännen 
puiteohjelman lisärahoitusta koskevan ehdotuksen valmisteluun. 
Komissio on näin ilmaissut aikeensa a) tutkimuspyrkimysten keskittämisestä tiettyihin 
painopistealueisiin erityisesti vahvistamalla näihin alueisiin liittyvän ohjelman 
tehokkaassa täytäntöönpanossa tarvittavaa yhteensovittamista b) erityisryhmiin "vesi" ja 
"tulevaisuuden lentokone" liittyvien ohjelmatoimien vahvistamisesta talousarviovaroja 
lisäämällä. 
3. Viidennen puiteohjelman valmistelu 
Vuosi 1996 omistetaan viidennen puiteohjelman valmistelutöille. Tukitoimia on 
suunniteltu tämän varalle. 
40 
7. MERENTUTKIMUS JA MERITEKNOLOGIA 
Toiminta vuonna 1995 
Vuosi 1995 oli siirtymäaikaa meritieteellisessä tutkimuksessa kolmanteen puiteohjelmaan 
(1990 - 1994) kuuluvan meritieteen ja -teknologian ohjelman (MAST-II) toiminnan 
ollessa loppuvaiheessa ja neljänteen puiteohjelmaan (1994 - 1998) kuuluvan toiminnan 
saavuttaessa täytäntöönpanovaiheen (MAST-III). 
Vuoden 1995 aikana on EU:n TTK-toiminta edelleen edistänyt eurooppalaisen 
meritieteellisen yhteisön kansainvälisen kuvan syntymistä. "Euroopan 
merenkulkulautakunnan" perustamisen lokakuussa 1995 ESF:n ja komission (PO XII) 
yhteisessä suojeluksessa odotetaan kannustavan tätä kehityssuuntausta. 
MAST-ohjelmasta tuettu tutkimus on edelleen tuottanut paljon tietoja merellä 
tapahtuvista prosesseista erityisesti toiminnalliseen merentutkimukseen, biologiseen 
tuottavuuteen, ekosysteemin ominaispiirteisiin tai meritieteeseen tai rannikkoalueiden 
tutkimukseen liittyen. Laajoihin alueellisia merialueita koskeviin monialaisiin hankkeisiin 
on panostettu paljon (EU:n osuus 8-10 miljoonaa ecua). Näistä kaksi (Välimeren ja 
Koillis-Atlantin matalikon reunaa koskevaa) hanketta käynnistettiin MAST-II:n ohjelman 
yhteydessä ja kaksi muuta (Itämerta ja Kanariansaarten-Azorien aluetta koskevaa) 
hanketta aloitetaan vuonna 1996. 
Sekä MAST-II ja MAST-III tarjoavat mahdollisuuksia tutkimukselle, joka kehittää uusia 
välineitä merten ja merenpohjan mittaamiseksi ja tutkimiseksi, tarkkailuvälineistön 
jalustoja, kauko-ohjattavia vedenalaisia ajoneuvoja ja muita tähän liittyviä teknologioita 
(akustiikka, kuvankäsittely ja -katselu...). 
Kansainvälinen yhteistyö on korostunut MAST-III -ohjelman myötä. Erityisesti 
Australian, Kanadan, USA:n ja Välimeren alueen kolmansien maiden järjestöt ovat 
osoittaneet suurta kiinnostusta ohjelmaa kohtaan ja ne ovat osallistuneet yhteistä etua 
edustaviin hankkeisiin. 
MAST-III -ohjelmaa koskevalla vuoden 1995 tarjouskierroksella 11 prosenttia 
tarjouksentekijöistä oli teollisuudesta. Vuoden 1996 alkupuolella pidettäväksi 
suunnitellussa toisessa tarjouskilpailussa tämän määrän odotetaan lisääntyvän entistä 
useampien tilaisuuksien avautuessa tarjouksille meriteknologian alalla. 
Rannikkovyöhyketieteenalaa koskevia hanke-ehdotuksia arvioitiin yhdessä ympäristö­
jä ilmasto-ohjelmaa varten esitettyjen rannikkovyöhykettä koskevien hankkeiden kanssa. 
Tulosesimerkkejä 
Koska MAST-III -hankkeet alkoivat vasta 1995, on liian aikaista esittää mitään erityisiä 
tuloksia. 
MAST-II:n osalta seuraavat hankkeet ja toimet ovat kuitenkin erityisen asiaankuuluvia: 
- Pohjois-Atlantin kohdennettu hanke (North Atlantic Targeted Project, NATP), joka 
käsittää 110 tiedemiestä 10 eri ETA-maassa sijaitsevasta 32 tutkimuslaitoksesta, on 
saatu lähes päätökseen. Sen seurauksena aiemmin paljolti laiminlyöty mannerrinnettä 
koskeva tutkimus on nyt varmistettu hyvin yhteensaatetulla tiedeyhteisöllä. Tämän 
41 
pitäisi pian johtaa merkittäviin läpimurtoihin mannerjalustan reunalla tapahtuvien 
virtausten ja vaihdosten ymmärtämisessä. 
- Välimeren alueen kohdennetun hankkeen (Mediterranean Targeted Project, MTP) 
pilottivaihe, joka käsittää noin 180 tiedemiestä 14 eri ETA-valtiossa sijaitsevasta 70 
organisaatiosta, on menestyksekkäästi saatettu lähes päätökseen. Kaikkein tärkeimpiin 
tuloksiin kuuluu noin 40 vertaistarkistettua artikkelia, käsikirja analyyttisistä 
menetelmistä ja pöytäkirjoista, yhteistyö kolmansien Välimeren maiden tiedemiesten 
kanssa ja paljon tietoa Välimeren ekosysteemistä. MTP on johtanut hyvin 
tunnistettavan Välimeren tutkimusta tekevän tiedeyhteisön perustamiseen. 
MTP:n ja NATP:n toimintaa jatketaan MAST-III -ohjelmaan kuuluvissa alueellisissa 
meriä koskevissa seurantahankkeissa. 
- Hankkeet ERSEM ja MEICE, jotka molemmat liittyvät ekosysteemien 
mallintamiseen, ovat johtaneet ensimmäisen kerran biologisten vuorovaikutusten 
mallintamiseen mikro-organismien tasolta kaloihin ja merilintuihin. 
Rannikkoplanktoniyhteisön koostumuksia valvoviin tekijöihin ja meriruokaverkkoja 
koskevan ekologisen teorian tarkistamiseen liittyviä uusia käsitteitä on luotu. Nämä 
kaksi hanketta ovat jo tuottaneet 29 vertai starkistettua julkaisua ja 29 on vielä 
tekeillä. 
- Teknologian edistysaskeliin kuuluvat parantuneet geneeriset yhteydet, uudet anturit 
valtamerten ainesten mittaamiseksi, teknologiat valtamerten 3D-rakenteen 
määrittämiseksi tai matalien vesien lähellä pohjaa olevien nopeuksien 
määrittämiseksi. SAMI-hanke on osoittanut, että akustisen synteettisen 
apertuuriantennin avulla voidaan kartoittaa valtameriä samoin kuin maata SAR-
satelliittitutkien avulla. Vaikka jatkokehittelyä vaaditaankin, kaikki nämä ovat 
markkinakelpoisia tuotteita. 
- Äärimmäisen työvoimakeskeisen taksonomian tulevaisuuden varmistamiseksi on 
kehitetty kaksi uutta välinettä kasviplanktonin luokittelun automatisoimiseksi. 
- Täysin automaattisia pitkäaikaisia syvien valtamerten tutkimusasemia varten tehdyt 
toteutettavuustutkimukset ovat osoittaneet, että tällaiset asemat ovat nyt 
toteutettavissa ja että paikan päällä tehtävät interventiotutkimukset ovat mahdollisia. 
Merenpohjalaboratorioita koskeva seurantahanke rahoitetaan uudesta MAST-III -
ohjelmasta. 
- Mallintamisen yhteensovittamista ja merten mallintamiseen käytettävien 
suurlaskentatekniikoiden sovellusten tutkimista koskeva kohdennettu toiminta 
MMARIE on saattanut matemaatikot ja merten tutkijat yhteen ja se on saavuttanut 
arvostusta. 
- MAST-tietopolitiikka on johtanut jäsenvaltioiden, kansainvälisten organisaatioiden 
ja komission väliseen tiiviiseen yhteistyöhön meriä koskevassa tiedonhallinnassa sekä 
käyttäjäryhmien entistä parempaan palveluun ja hankkeen tulosten ja tietotuotteiden 
parempaan levittämiseen. 
42 
- 50 tutkijastipendiaatin lisäksi yli 260 tohtorin-tutkintoon tähtäävää kandidaattia ja 
175 post-tohtorintutkinnon suorittanutta on koulutettu hankkeiden yhteydessä. 
- Toiset MAST-päivät yhdistettynä EUREKA/EUROMAR -markkinoihin pidettiin 7. -
10. marraskuuta 1995 Sorrentossa, Italiassa. Noin 500 henkilöä osallistui 18 eri 
tieteelliseen istuntoon ja näyttelyyn, jossa esiteltiin MAST-II -ohjelmaan kuuluvien 
hankkeiden ja seitsemän käynnissä olevan EUREKA/EUROMAR -hankkeen 
edistymistä. 
Lisäksi koko vuoden 1995 järjestettiin useita aiheittain vaihtelevia seminaareja, jotka 
houkuttelivat yhteensä 160 osallistujaa. 
Tvfiohjelma vuodelle 1996 
Samalla kun vuoden 1995 tarjouskilpailun perusteella valittujen TTK-hankkeiden 
täytäntöönpanoa ja hallintaa jatketaan, komission yksiköt keskittyvät työssään MAST-
III:n työohjelman painopistealueisiin ja aikovat käynnistää tähän liittyen vuoden 1996 
alkupuoliskon aikana toisen tarjouskilpailun. Tässä keskittymisessä otetaan huomioon 
vuoden 1995 tarjouskilpailun tulokset ja TTK:een vaikuttavien komission politiikkojen 
kehitys. 
Keskittyminen heijastuu myös MAST-III:n osuudessa komission neljännen puiteohjelman 
mukauttamista koskevaan ehdotukseen ja MAST-III -ohjelmalla on merkittäviä 
vaikutuksia tulevaisuuden merijärjestelmiä käsittelevälle erityisryhmälle. 
Viidennen puiteohjelman yhteydessä tehdään vuonna 1996 myös alustavaa työtä 
mertentutkimuksen tulevaisuuden hyväksi. 
BIOTIETEET JA -TEKNOLOGIA 
8. BIOTEKNOLOGIA 
Toiminta vuonna 1995 
T&T-saavutukset 
1. Bioteknologia (1992 - 1994) 
Ohjelmalla oli 186 miljoonan ecun suuruinen talousarvio, josta 158,11 miljoonaa ecua 
myönnettiin yhteensä 133 monikansallisen tutkimushankkeen tukemiseen. Nämä 
hankkeet olivat keskeisesti ja strategisesti suuntautuneita ja ne olivat osittain teollisuuden 
tukemia. Teollinen kokonaissuuntautuminen, eli sellaisten hankkeiden lukumäärä, joilla 
oli vähintään yksi teollinen yhteistyökumppani, oli 25 prosenttia. Tämä osuus oli 
kuitenkin huomattavan erilainen ohjelma-alueiden tutkimuksen luonteen mukaisesti. 
Lisäksi komissio helpotti seitsemän teollisen ohjelman kehittämistä sopimuskumppanien 
ja mahdollisten käyttäjien välisenä ylimääräisenä yhteensovittamis- ja 
yhteydenpitokeinona. 
43 
Vuonna 1995 133 hanketta tuotti 1651 julkaisua, samoin kuin kuusi patenttia luotiin ja 
rekisteröitiin. Tämän ohjelman yhteydessä 22,5 prosenttia näistä oli yhteisjulkaisuja, 
jotka osoittivat osallistujalaboratorioiden välisen yhteistyön kiinteyden. 
Näiden julkaisujen tulokset vaikuttivat myönteisesti seuraaviin: 
* hiivan koko genomin sekventoimisen valmistuminen (maailman ensimmäinen) 
* turvallisuuden varmistaminen käytettäessä eläviä soluja tuotantoprosessissa; (useita 
julkaisuja tieteellisissä lehdissä ja maallikoille tarkoitetuissa esitteissä) 
* myönteiset vaikutukset maatalouteen (siirtogeeniset kasvit, biotorjunta-aineet), 
lääketieteeseen (rokotteet) ja ympäristönsuojeluun (mikrobinen ekologia) 
* mahdollisuudet bioteollisuudenaloille (maitohappobakteerit, ekstremofiilit) 
2. Bioteknologia (1994 - 1998) 
Ensimmäinen tarjouskilpailu käynnistettiin 17. tammikuuta 1995 ja suurin osa 
sopimuksista tehtiin vuoden 1995 loppuun mennessä. Ensimmäisestä kilpailusta saatiin 
315 monikansallista tarjousta, joista 60 hyväksyttiin rahoitettavaksi. Teollinen 
osallistuminen oli 56,67 prosenttia. Teollisuuden osallistumisen lisääntyminen osoittaa, 
että bioteknologiaohjelma kulkee oikeaan suuntaan vahvistaessaan tieteellistä perustaa 
parantamalla teollista kilpailukykyä kansainvälisellä tasolla. 
Monikansallisen laajuuden ja teollisuuden osallistumisen ansiosta 
bioteknologiaohjelmasta tuetut hankkeet ovat ihanteellisessa asemassa sikäli, että ne eivät 
ainoastaan pane liikkeelle osallistujamaiden tutkimuspotentiaalia vaan myös vahvistavat 
perustutkimuksen ja sovelletun tutkimuksen välisiä yhteyksiä, mikä on yksi 
nykybioteknologian ominaispiirre. 
Tämä ohjelma on siten valikoiva, että siinä on valittu kolme eri lähestymistapaa, joista 
kullakin on erityinen päämäärä ja kukin on rajoittunut yksilöityihin tieteellisiin aloihin. 
- suurimpien mahdollisten keskipitkällä aikavälillä saatavien T&K-tulosten osalta neljä 
tieteellistä aluetta hyötyi keskittämiskeinoista. 
- kansallisten tutkimusohjelmien tehokkaan yhteensovittamisen ja niiden varaan 
rakentamisen osalta neljä tieteellistä alaa hyötyi keskittämispyrkimyksistä. 
- korkeakoululaitosten, tutkimuslaboratorioiden ja teollisuuden (erityisesti pk-yritysten) 
tehokkaan yhteistyön pohjalta neljä horisontaalista tointa täydentää ohjelmaa-
pääasiassa yleiseen ymmärtämykseen liittyvissä kysymyksissä. 
3. Ohjelmien välinen yhteensovittaminen 
Kahden viimeisimmän bioteknologian erityisohjelman luonne korostaa sitä, että ala on 
ratkaisevasti riippuvainen sekä perustutkimuksesta ja uusista sovelluksista biologisten 
tieteiden, teollisen kehityksen, terveyden ja ympäristön edistämisen alalla sekä 
sosiaalisista odotuksista. Ohjelmat kuten Biolääketiede ja terveys sekä Maatalous ja 
kalastus pyrkivät bioteknologisten sovellusten tehostamisen edistämiseen tuotteiden ja 
44 
palvelujen tarjoamiseen liittyvillä vastaavilla alakohtaisilla toiminnoilla. Ensimmäisen 
tarjouskilpailun aiheiden luonteeseen ja valittuihin hankkeisiin perustuen bioteknologian 
erityisohjelman sekä biolääketiedettä ja terveyttä ja maataloutta ja kalastusta koskevien 
erityisohjelmien välille on kehitetty koordinointitoiminto. Yhteyksiä on myös luotu 
ympäristöä ja ilmastoa, tulosten levittämistä ja hyödyntämistä sekä tutkijoiden 
koulutuksen ja liikkuvuuden edistämistä koskeviin ohjelmiin. 
Työohjelma vuodelle 1996 
Bioteknologian erityisohjelmaa (1994 - 1998) koskevien kahden tarjouskilpailun 
määräajat ovat vuonna 1996. Toisen kilpailun, joka käynnistettiin 15. syyskuuta 1995, 
päättymispäivä on 10. tammikuuta 1996. Kolmas kilpailu käynnistetään 15. kesäkuuta 
1996 ja sen päättymisajankohta on 18. lokakuuta 1996. Kaikkien toiseen 
tarjouskilpailuun liittyvien sopimusten odotetaan olevan neuvoteltu vuoden loppuun 
mennessä. 
9. BIOLÄÄKETIEDE JA TERVEYDEN ALAN TUTKIMUS 
Toiminta vuonna 1995 
T&T-saavutukset 
Kolmas puiteohjelma: hankkeiden edistymisen arviointiryhmä, joka arvioi kunkin 
hankkeen koordinaattorin esittämät vuosikertomukset, valvoi tällä hetkellä 400 käynnissä 
olevaa tutkimushanketta. Arviointiryhmän yleispäätelmä oli, että ohjelma edistyi erittäin 
hyvin. 
Neljäs puiteohjelma: Ensimmäisen BIOMED 2 -ohjelmaa koskevan, joulukuussa 1994 
käynnistetyn tarjouskilpailun perusteella vuoden 1995 maaliskuun loppuun mennessä 
jätettiin 1709 tutkimustaijousta. Noin 400 riippumatonta asiantuntijaa arvioi nämä 
tarjoukset toukokuussa 1995. 307 hanketta valittiin ja niille myönnettiin 153,7 miljoonan 
ecun rahoitusosuus. Sopimusneuvottelut käytiin vuoden 1995 lopulla hankkeiden 
aloittamiseksi niin pian kuin mahdollista vuonna 1996. 
Rokotteita ja virussairauksia käsittelevä erityisryhmä (Task Force) perustettiin 
eurooppalaisen ja yleismaailmallisen hyvinvoinnin parantamiseksi ottaen huomioon 
tieteellisten edistysaskelten ja uusien teknologioiden luomat mahdollisuudet. Rokotuksen 
on laajalti tunnustettu olevan tehokkain kansanterveyspolitiikan väline, jolla on ilmeisiä 
kustannus-hyötyetuja kaikille kyseisille kohdeväestöille. Rokotuksen avulla toteutettava 
ennaltaehkäisy mahdollistaa sairauksien välttämisen. 
Tulosesimerkkejä 
Biosuunnittelun alalla milanolaisen professorin F. Grandorin johtama yhteisen toiminnan 
hanke on saattanut yhteen alan suurimman osan Euroopan aktiivisista 
tutkimuskeskuksista. Korvan sisäisen rakenteen aktiivisten mekanismien löytäminen on 
tällä haavaa aiheuttamassa vallankumouksen kuuloteoriassa ja kuulolaitteiden 
käytännössä. 
45 
BIOMED 2 -ohjelmasta rahoitetaan uusia syöpäterapian suuntauksia. Eräät näistä 
tekniikoista perustuvat kasvainten torjuntaan suuntautuneen immuunireaktion 
stimulointiin. Vasta-aineiden valintaa varten olevat uudet tekniikat mahdollistavat 
sellaisten hyvin erikoistuneiden vasta-aineiden nopean kehittämisen, jotka kykenevät 
tunnistamaan tietyntyyppiset solut. Erityisiä solumyrkkyaineita tai geenejä voidaan 
yhdistää näihin vasta-aineisiin, jolloin näitä vasta-aineita voidaan kohdistaa suoraan 
kasvaimiin, aiheuttaen täten kasvainten kehittymisen taantumisen. 
EUROGEM, eurooppalainen geenien kartoitushanke, käsittää 23 laboratoriota. Tämän 
verkoston avulla kaikkien jäsenvaltioiden - varsinkin niiden, joilla ei ole kansallisia 
ohjelmia - eurooppalaiset tutkijat, voivat järjestää ihmisten geemperimätutkimusta 
Euroopan tasolla ja laatia eurooppalaisen geenikartan, joka perustuu CEPH-
vertailuperheisiin. Kansainvälisellä tasolla kromosomeja 11 ja 21 koskeva tutkimus oli 
erityisen menestyksekäs. 
Laajempaa terveysnäkökohtaa silmällä pitäen pidettiin Biomed-ohjelman turvin Delftissä, 
Alankomaissa, vuonna 1995 kokous "Individual responsibility for health; moral issues 
regarding life style and a just distribution of medical resources", joka kokosi yhteen 
kansanterveyden, sosiologian ja etiikan asiantuntijoita eri jäsenvaltioista. 
Työohjelma vuodelle 1996 
Vuonna 1996 käynnistetään kaksi tutkimusta koskevaa tarjouskilpailua. Toinen, 15. 
maaliskuuta julkaistava kilpailu kattaa seuraavat alat: 
1. Lääkeainetutkimus 
2. Biolääketieteellinen teknologia ja suunnittelu 
3. Aivotutkimus 
4.2 AIDS:in, tuberkuloosin ja tarttuvien tautien tutkimus 
5. Ihmisen geeniperimän analysointi. 
Tarjousten jättämisen määräaika on 17. kesäkuuta 1996 ja tarjoukset arvioidaan 
syyskuussa. 
Toinen kilpailu, joka julkaistaan 17. syyskuuta 1996, kattaa seuraavat alat: 
4.1 Sydän- ja verisuonisairaudet 
4.3 Syöpätutkimus 
4.4 Kroonisten sairauksien, ikääntymisen ja ikään liittyvien sairauksien tutkimus 
4.5 Työterveyttä ja ympäristöä koskeva tutkimus 
4.6 Harvinaiset sairaudet 
6 Kansanterveydellinen tutkimus, mukaan lukien terveyspalvelujen tutkimus 
7 Biolääketieteellisen etiikan tutkimus 
8.1 Eettiset, oikeudelliset ja sosiaaliset näkökohdat. 
Määräaika on 17. joulukuuta 1996. 
Teollisuuden ohjelmaan osallistumista on ryhdytty lisäämään. Tämä koskee erityisesti 
pk-yritysten osallistumista, jota lisätään teknologian edistämistoimenpitein. 
Maaliskuussa 1996 oli jätetty 47 tutkimuspalkkioita koskevaa tarjousta ja 
arviointitilaisuuksia järjestettiin kolme, minkä seurauksena rahoitettaviksi valittiin 21 
46 
tarjousta. Näistä viisitoista kuuluu alueeseen 2, yksi alueeseen 3 ja viisi alueeseen 4. 
Kokouksia järjestetään säännöllisesti jäsenvaltioiden nimeämien BIOMED pk-yritysten 
yhteyshenkilöiden kanssa sellaisen toiminnan suunnittelemiseksi, jolla pyritään 
herättämään pk-yritysten mielenkiintoa eurooppalaisia TTK-ohjelmia kohtaan ja myös 
edistämään niiden tarpeiden entistä parempaa ymmärtämistä. 
10. MAATALOUS JA KALASTUS (mukaan lukien maatalouteen liittyvä 
teollisuus, elintarviketeknologia, metsätalous, vesiviljely ja maaseudun 
kehittäminen) 
Toiminta vuonna 1995 
T&T-saavutukset 
FAIR-, ECLAIR-, FAR-, CAMAR- ja FOREST-ohjelmien kattamat hankkeet olivat 
päättymässä vuonna 1995, kun taas AIR-ohjelmaan kuuluvat, pääosastojen VI, XII ja 
XIV yhteisesti hallinnoimat yhteensä 407 hanketta ovat nyt parhaillaan käynnissä ja 
monet niistä ovat saavuttamassa puolivälin. 
Marraskuussa 1994 hyväksyttyyn FAIR-ohjelmaan liittyen käynnistettiin ensimmäinen 
tarjouskilpailu 15. joulukuuta 1994 ja se päättyi 15. maaliskuuta 1995. Sen tuloksena 
jätettiin 937 TTK-tointen alueita 1, 3.1, .3.2, 4, 5 ja 6 koskevaa tarjousta. Vuonna 1995 
44 näistä tarjouksista oli poikinut sopimuksen PO VI:n, 46 PO XII:n ja 24 PO XIV:n 
kanssa. Toisen, 15. syyskuuta 1995 päättyneen tarjouskilpailun perusteella jätettiin 233 
TTK-tointen alueita 2, 3.3 ja 3.4 koskevaa tarjousta. Näitä tarjouksia koskevan 
arviointipäätöksen on määrä valmistua vuoden 1996 alkupuolella. Ohjelma toimii kahden 
vuotuisen tarjouskilpailun pohjalta. Jatkuvasti avoinna olevan, pk-yrityksiä koskeviin 
teknologian edistämistoimenpiteisiin liittyvän tarjouskilpailun perusteella jätettiin 95 
tutkimuspalkkioita koskevaa tarjousta ja 5 yhteistyöhankkeita koskevaa tarjousta vuonna 
1995. Näistä kolmeakymmentäviittä koski arviointipäätös vuodelta 1995, joka johti 
seitsemään tutkimuspalkkiosopimukseen ja kahteen yhteistyöhankesopimukseen. Vuonna 
1995 esitettyä 60 tarjousta koskeva arviointipäätös on määrä tehdä vuoden 1996 
alkupuolella ja menestymisprosentin odotetaan olevan merkittävästi korkeampi kuin 
vuonna 1995. Myös yhdeksäntoista tutkimuskoulutusapurahaa myönnettiin. 
Vastauksena tehokkaan ja mahdollisimman suoran FOREST-ja AIR-ohjelman puitteissa 
saavutettujen tutkimustulosten levittämisen tarpeeseen metsätalouden ja metsätuotteiden 
alalla PO XII osasto E.2 tuki Göttingenissä, Saksassa, 19. - 22. syyskuuta 1995 pidettyä 
kansainvälistä konferenssia "Progress in Forest Products Research". Merkittäviä 
läpimurtoja tehtiin neljällä metsänhoidollisen/metsäteollisen tutkimuksen erityisalalla eli 
metsänhoitostrategioiden ja puun laadun välinen yhteys, puunjalostustuotteiden ja laadun 
edistyminen, uudet teknologiat ja puusekoitetuotteet sekä puunsuojelu 
ympäristöyhteyksissä. 
Muulla kuin elintarvikealalla uusia teollisia menetelmiä pyrittiin laajalti löytämään 
vuonna 1995 EU:ssa käytettävissä olevien runsaiden biologisten varantojen 
hyödyntämiseksi. Maanviljelysyhteisön monipuolistuminen ja hallitusten, teollisuuden 
ja kuluttajien uusiutuvien raaka-aineiden ja ympäristöystävällisten tuotteiden lisääntyvä 
kysyntä ovat tekijöitä, jotka ovat vetäneet tämän alan tutkimusintressejä puoleensa. 
47 
Pääpainopiste on ollut sellaisten biologisten raaka-aineiden mukauttamisessa ja 
jalostamisessa kuin öljyt, sokerit, kuidut ja sekundaariset metabolitiit, joita saadaan 
uusista ja olemassa olevista sadoista ja maatalouteen liittyvän teollisuuden tuottamista 
jätteistä, sekä niiden hyödyntäminen tukku- tai pientuotteina teolliseen käyttöön 
uusiutuvana energialähteenä tai kemiallisena lähtöaineena. Molemmat näistä 
loppukäytöistä edellyttävät laajaa ja monipuolista lopputuote- ja prosessivalikoimaa. 
Viittä uutta öljysatoa ja yli kahtatoista uutta kuitua, sokeria ja lääkeainesatoa on tutkittu 
ja arvioitu mahdollisina uusina raaka-ainelähteinä. Nykyisten ja uusien satojen 
geneettistä manipulaatiota on tutkittu raaka-ainetuotannon lisäämiseksi. Lähes kaikki 
elintarviketeollisuudesta ja maanviljelystä peräisin olevat maatalouteen liittyvät 
teollisuusjätteet jalostetaan monien erilaisten entistä suuremman lisäarvon omaavien 
osien tuottamiseksi. Teollisuuden osallistuminen raaka-aineiden sadonkorjuuseen, 
uuttamiseen, jalostamiseen ja markkinasovelluksiin on kasvanut jyrkästi ja johtanut 
laajaan tuotevalikoimaan, joka on nyt tulossa säännölliseen käyttöön. 
Huomattavat eurooppalaiset teollisuuden, tutkimuksen ja korkeakoulujen 
kumppanuusjäsenet kehittävät parhaillaan uusia elintarviketeknologioita sellaisilla aloilla 
kuin korkeapaineistettu elintarvikejalostus, uudet meijeriteknologiat ja mikroaalto- ja 
lämpökäsittelyteknologiat. Kehitteillä on uusi kolmiulottuvuuksinen, koko Euroopassa 
ainoalaatuinen röntgentarkastusjärjestelmä pienenpienten metalli- ja lasinsirujen 
havaitsemiseksi elintarvikkeissa. Hanke, jossa keskitytään etelä-eurooppalaisen 
kuivasuolatun kinkun tuotantoon, parantaa tuotantoteknologiaa mutta edellyttää myös 
huomattavaa teknologian siirtoa eri jäsenvaltioiden kumppaneiden kesken. 
Elintarviketutkimuksessa keskitytään paljolti elintarvikeravitsemukseen, elintarvikkeiden 
asemaan sairauksien ennaltaehkäisyssä, ja uudet toiminnalliset elintarvikkeet tai ainesosat 
tuottavat oligosakkarideja, ravintokuituja, jne... FLAIR-FLOW -toiminta (joka on 
pääosastojen XII ja XIII yhteisrahoittama) levittää menestyksekkäästi elintarvike- ja 
kalajalostuksen tutkimustuloksia kuukausittain 17 maahan ja se on järjestänyt 24 
erityisseminaaria vuonna 1995. 
Teollisuuden osallistuminen valittuihin FAIR-ohjelmaa koskeviin tarjouksiin 
maatalouteen liittyvän teollisuuden alalla on melko rohkaisevaa, kun valittujen 
hankkeiden osallistumisprosentti on 26 - 36 ja kun pk-yritysten ja suurten yritysten 
osallistuminen on lähes tasapainossa. 
Tukea yhteiselle maatalouspolitiikalle (YMP): FAIR-ohjelmassa määritetyt maa- ja 
metsätaloutta ja maaseudun kehittämistä koskevat tutkimustoimet ovat auttaneet 
keskittymään hyvin monien ohjelmaan osallistujiksi pyrkivien tiedemiesten jättämiin 
hakemuksiin. Parhaimmat erittäin tieteellisesti ja teknisesti korkealaatuisista 
hakemuksista ovat myös vastanneet hyvin yhteisen maatalouspolitiikan ja maaseudun 
kehittämisen tarpeita. 
Vuonna 1995 arvioidut ja valitut maa- ja metsätalousalan hankkeet sekä maaseudun 
kehittämistä koskevat hankkeet on suunnattu hyvin EU:n kannalta merkityksellisiin 
painopistealueisiin: 
- maatalouteen ja ympäristöön liittyvät toimet 
- eläinten terveyttä koskevat ja hyvinvointiongelmat 
- kasvien terveyteen ja satojen suojeluun liittyvät kysymykset 
- metsätalousasiat 
48 
Näiden lisäksi on vähemmän hankkeita, jotka ovat aiheeltaan yhtä tärkeitä ja joista 
odotetaan jätettävän monia tarjouksia: 
- maataloustuotteita koskeva laatupolitiikka 
- monipuolistaminen, erityisesti muut kuin elintarviketuotteet 
- maaseudun kehittämistä koskeva TTK 
Samaan aikaan kun uusia suuria hankkeita käynnistetään, monia lupaavia tuloksia 
saadaan kahdesta aikaisemmasta TTK-erityisohjelmasta, joista toinen on "Maatalouden 
kilpailukyky ja maatalous varojen hallinta" (1989 -1993) ja toinen, joka yhdistää 
maatalouden, maatalouteen liittyvän teollisuuden ja kalatalouden (1990 -1994). Tulokset 
herättävät laajalti huomiota aina tutkimuksesta hallintoon, neuvontapalveluihin, 
maanviljelijöihin ja maatalouden liitännäisaloihin. Näitä tuloksia jaetaan laajalti ja niiden 
hyödyntämistä pyritään edistämään. 
Maa- ja metsätaloutta ja maaseudun kehittämistä koskevat hankkeet ovat vastanneet 
melko hyvin yhteisön tarpeita. Esimerkiksi useimpia jäsenvaltioita koskevassa 
yhteishankkeessa on onnistuttu tuottamaan kemialliset torjunta-aineet korvaavia 
hyönteisiä biologista torjuntaa varten. Yleisohjeet on laadittu sellaisten hyötyhyönteisten 
kuin punkkien, kärpästen ja ampiaisten tuottamiseksi sovittujen standardien mukaisesti. 
Eläinten terveyteen liittyen tehtiin täydellinen epidemiologinen afrikkalaista hevosruttoa 
koskeva tutkimus. Tämä hanke, joka on esimerkillinen malli yhteistyöstä ja teknologian 
siirrosta, on ollut avainasemassa tämän taudin puhkeamisen estämisessä Espanjassa. Itse 
asiassa uudet kehitetyt diagnostiset analyysit ovat nyt käytössä tätä tautia varten 
Euroopan ja FAÖ:n vertailukeskuksissa ja niitä voidaan toimittaa maailmanlaajuisesti. 
Muulla kuin elintarvikealalla eräillä meneillään olevilla tutkimushankkeilla pyritään 
raaka-aineiden entistä parempaan hyödyntämiseen maatilatuoton kasvattamiseksi. Näistä 
kokeiluista jotkut liittyvät satoihin, jotka sopeutetaan Välimeren ilmastoon ja jotka voivat 
olla tulevaisuudessa tärkeämpiä. Esimerkkinä mainittakoon monivuotista yrttilajia 
Cynara Cardunculus, jota voidaan hyödyntää selluteollisuudessa ja kiinteänä 
polttoaineena, koskeva tutkimustyö. Muut tutkimukset liittyvät kvinoan ja lupiinin 
esikäsittelyyn niiden jalostamiseksi suuren lisäarvon omaaviksi lääke- tai 
kemiantuotteiksi. Eräät tutkituista lajeista eivät vaadi kuin alhaista panostustasoa ja ovat 
siten ympäristöystävällisempiä. Sikahankkeen tavoitteena on ollut 
eläintuotantojärjestelmien saaminen entistä ympäristöystävällisemmiksi. Suunnitelmana 
oli vähentää nesteenä, kiinteinä jätteinä tai kaasumaisen ammoniakin muodossa eritetyn 
typen määrää ruokavaliossa. Tuloksiin sisältyi malli typen eritemäärien laskemiseksi 
helposti saatavilla olevista maatilakirjanpidosta, vähempityppisen päivittäisen ruoan 
ruokintajärjestelmät ja sikatuotannon mutamäärien ja sen saastumisvaikutusten 
vähentäminen. 
Tukea yhteiselle kalastuspolitiikalle (YKP): ensimmäisen tarjouskilpailun yhteydessä 
rahoitetuilla hankkeilla on merkitystä YKP:n täytäntöönpanolle, erityisesti niillä, jotka 
koskevat kalastusteollisuuden sosiaalis-taloudellisia näkökohtia. Erityisesti hankkeen 
"Ulkomaankauppa ja kala- ja äyriäisruokien hinnat: vaikutukset YKP:aan" odotetaan 
olevan erityisen merkityksellinen markkinakysymyksiä ajatellen, kun taas 
yhdenmukaistettu toiminta "Yhteiskuntatieteellinen verkko kalatalousalan hoitoa varten" 
muodostaa ensimmäisen askeleen kalatalouteen liittyvien yhteiskunnallisten näkökohtien 
sisällyttämisestä kalastuspolitiikkaan monikansallisen lähestymistavan avulla. 
49 
Lisäksi eräät valituista, ala-alueisiin 5.1 ja 5.2 kuuluvista ympäristöhankkeista 
todennäköisesti valaisevat puolenvälin ongelmia (rekrytointiarvioita, saalistaja-saalis -
suhteita, jne.), jotka tällä hetkellä vaikuttavat säilyttämispolitiikan täytäntöönpanoon. 
Lopuksi hanke "Pienten valaiden sivusaaliiden arviointi ja vähentäminen" on poliittisessa 
mielessä hyvin arka aihe ottaen huomioon, millaiset vaikutukset tällä ongelmalla on 
yleiseen mielipiteeseen. 
Vesiviljelyssä kaikki rahoitettaviksi valitut tarjoukset myötävaikuttavat suuresti Euroopan 
vesiviljelyteollisuuden elinvoimaiseen kehittämiseen, joka on yksi YMP:n tavoitteista. 
Erityishankkeella "Yleinen hammasahven, upouusi laji vesiviljelyssä. Menetelmien 
kehittäminen luotettavaa munantuotantoa varten" on tärkeitä taloudellisia vaikutuksia, 
sillä se osaltaan edistää Välimeren alueen kalatilojen tuotannon monipuolistamista 
auttaen niitä säilyttämään markkinaongelmien vaikeuttaman taloudellisen 
elinkelpoisuutensa. 
Sairauksia on valvottava ja vähennettävä niiden kielteisiä vaikutuksia, jotka ovat 
taloudellisesti ja ympäristöllisesti hyvin merkittäviä vesiviljelyssä. Tutkimushankkeen 
"Kalojen sairauksien vastustuskykyä koskevan immuniteetin molekyyliperusta" 
tarkoituksena on tutkia molekyylitasolla taimenen puolustusmekanismeja patogeeniä 
vastaan kokoamalla yhteen molekyyleihin erikoistuneita perinnöllisyyden tutkijoita, 
immunologisteja ja virologeja. Hankkeen yhteydessä pyritään myös luomaan teollinen 
perusta kalojen perinnöllisyystieteelle ja sairauksille. 
Työohjelma vuodelle 1996 
Maataloutta ja maatalouteen liittyvää teollisuutta (mukaan lukien kalatalous) koskeva 
ohjelma (1991 - 1994) arvioidaan vuonna 1996 neuvoston päätöksen 91/504/ETY 
mukaisesti. Merkittävä osa tästä ohjelmasta rahoitetuista hankkeista päättyy vuonna 
1996. Maatalouteen liittyvän teollisuuden alan kilpailukykyä koskevien maataloudellisten 
teollisuushankkeiden vaikutuksia aletaan arvioida. 
Toisen tarjouskilpailun perusteella valittuja hankkeita koskevat sopimusneuvottelut 
käydään maaliskuun ja kesäkuun välisenä aikana. Maaliskuussa päättyneen maa- ja 
kalatalousohjelmaa koskevan kolmannen tarjouskilpailun perusteella jätettiin 794 
tarjousta (alueet 1, 4, 5 ja 6). Tieteelliset asiantuntijat arvioivat ne huhti-ja toukokuussa 
ja komission arviointipäätöksen oletetaan valmistuvan syyskuussa 1996. 
Sopimusneuvottelut käydään vuoden 1996 syyskuun ja marraskuun välisenä aikana. 
Neljäs tarjouskilpailu (alueet 2 ja 3 avoinna) päättyy syyskuun puolivälissä ja sen 
perustella arvellaan saatavan noin 300 tarjousta. Ne arvioidaan lokakuussa ja komission 
arviointipäätöstä odotellaan vuoden 1996 joulukuun puolivälissä. Ottaen huomioon, 
miten tärkeänä pidetään pk-yritysten osallistumista TTK-ohjelmiin ja maatalouteen 
liittyvien teollisuudenalojen innovaatioihin, niiden osallistumista erityisesti alojen 4 ja 
5 teknologian edistämistoimenpiteisiin pyritään lisäämään. Tätä varten ohjelmakomitean 
ja CRAFT:in painopistealueverkoston jäsenten kanssa käynnistetään tiedotuskampajoita. 
Vuotta 1995 koskevan vuotuisen seurantakertomuksen suositusten perusteella on 
käynnissä työohjelman tarkistus. 
50 
EMERGIA 
11. MUU KUIN YDINENERGIA 
Thermie-(esittely)ohjelma 
Toiminta vuonna 1995 
1995 oli ensimmäinen vuosi, jolloin energiateknologista esittelytoimintaa harjoitettiin 
TTK:n puitteissa. Se kuului aiemmin THERMIE-ohjelmaan innovatiivisen 
energiateknologian edistämiseksi (1990 - 1994). 
Siirtyminen neljännen puiteohjelman rakenteisiin ja menettelyihin oli suuri haaste 
komission henkilöstövastaavalle. Viivästymisten seurauksena uusia sopimuksia ei voitu 
vuonna 1995 allekirjoittaa, mutta sopimuksia tehtiin vuoden 1996 ensimmäisen 
neljänneksen aikana seuraavilla aloilla: 
147 hanketta energian järkevän käytön, uusiutuvien energialähteiden ja fossiilisten 
polttoaineiden alalla yhteisön tukiessa niitä yhteensä 111 miljoonalla eculla 
250 toimenpidettä uusien teknologioiden levittämiseen, pk-yritysten osallistumisen 
edistämiseen ja energia-alan TTK:ta koskevan yleisstrategian luomiseen valittiin 
myös yhteisön tuen ollessa 28 miljoonaa ecua. 
Neljännen puiteohjelman rakenne johti uuteen ja hedelmälliseen yhteistyöhön 
THERMIE-ja JOULE- (muuta kuin ydinenergiaa koskevan erityisohjelman T&K-vaihe) 
ohjelmien välillä. Vaikka näiden kahden ohjelman hallinnointi oli toisistaan erillään, 
useita aloitteita tehtiin yhteisesti, mukaan lukien strategia-aloitteita. 
THERMIE-ohjelman (1990 - 1994) päättymisen myötä loppui OPET-verkko 
(energiateknologiaa edistävä organisaatio). Sen vuoksi aloitettiin uusi yhteistyö 
innovaatio-ohjelman kanssa, johon liittyen käynnistettiin uutta OPET-verkkoa koskeva 
tarjouskilpailu. 
THERMIE toimii myös yhteistyössä muiden puiteohjelmaan kuuluvien ohjelmien kanssa 
erityisryhmien muodossa. Se toimii aktiivisesti "tulevaisuuden autoa" koskevan 
erityisryhmän kanssa. 
THERMIE-ohjelman kiinteä ja rakentava suhde muihin teollisiin toimijoihin, sen 
tärkeimpiin osallistujiin, jatkui, vaikka on huomattava, että vaatimus siitä, että kaikkiin 
hankkeisiin on kuuluttava osallistujia enemmän kuin yhdestä jäsenvaltiosta, näyttää 
olleen pk-yrityksille este. Pk-yritysten THERMIE-ohjelmaan osallistumisen osuus, joka 
ennen oli 60 prosentin luokkaa, on pudonnut joillakin aloilla, varsinkin uusiutuvien 
energialähteiden osalta. 
Työohjelma vuodelle 1996 
Vuoden 1996 keskeisenä kysymyksenä on välttää vuonna 1995 koetut siirtymäviiveet 
sen varmistamiseksi, että syyskuussa 1995 päättyneen tarjouskilpailun perusteella 
tehtävät sopimukset allekirjoitetaan viipymättä. 
51 
Uuden ohjelman mukainen kolmas tarjouskilpailu julkaistaan syyskuussa 1996. 
Uusia yhdennettyjä ja kohdistettuja hankkeita käynnistetään energian järkevää käyttöä 
koskevien alojen (rakennukset ja liikenne) tarjouskilpailujen tuloksena. Lisäksi 
käynnistetään useita strategiatutkimuksia entistä laajemman ja asiaankuuluvamman TTK-
toimien kehyksen aikaansaamiseksi yhteisön tasolla ottaen huomioon jäsenvaltioiden ja 
kolmansien maiden toiminta. Esittelyn osalta markkinoiden toimijat, mukaan lukien 
teollisuus, kaikista jäsenvaltioista osallistuvat kullekin muun kuin ydinenergian alan 
strategian kehittämiseen. 
JOULEm, innovaatio-ohjelman ja muiden erityisohjelmien kanssa tehtävän yhteistyön 
ohella osallistumista INCO-ohjelmaan lisätään. INCO-ohjelmaan liittyvä tarjouskilpailu 
julkaistaan ja se sisältää muun kuin ydinenergian esittely- ja liitännäistoimenpiteet. 
Joule (tutkimus) 
Toiminta vuonna 1995 
1. Vuotta 1995 kuvasi ennen kaikkea 15. joulukuuta 1994 päättyneen tarjouskilpailun 
perusteella saatujen tarjousten arviointi. Ensimmäisestä tarjouskilpailusta saatiin 
yhteensä 938 TTK-tarjousta. Nämä tarjoukset arvioitiin vuoden 1995 aikana ja 
rahoitusta varten on laadittu 181 tarjousta käsittävä tärkeimpien tarjousten luettelo. 
Näiden tarjousten pohjalta on tehty 173 sopimusta, joista 155 tehtiin vuonna 1995, 
ja loput (18) aiotaan allekirjoittaa vuonna 1996. 
Ensimmäiset tutkimuspalkkiot myönnettiin pk-yrityksille ja käynnistettiin tutkimus 
pk-yritysten JOULE-ohjelmaan osallistumista koskevien mahdollisuuksien 
kartoittamiseksi. 
Kiinnostuksenilmaisupyyntö julkaistiin 15. kesäkuuta 1995 (95/C 148/16) 
asiantuntijaluettelon valitsemiseksi ohjelman tukitoiminnan avustamista varten. 
2. Vuoden 1995 merkittävät toimet olivat kunkin neljän ohjelma-alueen osalta 
seuraavat: 
• TTK-strategia: 
Tutkimuspyrkimykset ovat pääasiassa keskittyneet seuraaviin kysymyksiin: 
JOULE-II -ohjelman puitteissa kehitettyjen energia-talous-ympäristö -
mallien uuden sukupolven ensimmäiset sovellukset, 
teknologisten (energiaan liittyvien) innovaatioiden ja työllisyyden väliset 
yhteydet, 
energiateknologioiden ympäristökustannukset, 
sellaisten menetelmien luominen, joilla voidaan määritellä yhteisön TTK-
strategia ottaen huomioon mahdolliset synergiat kansallisten ohjelmien ja 
muiden yhteisön politiikkojen kanssa. 
Yhdessä OECD:n ja IEA:n kanssa järjestettiin kansainvälinen seminaari energiaan 
ulkoisesti liittyvistä tekijöistä. Tämä seminaari ja siihen liittyvät julkaisut olivat 
edistysaskelia yhteisön tämän alan tutkimuksessa. 
52 
• Fossiiliset polttoaineet: 
Uudet rahoitetut sopimukset ovat voimakkaasti suuntautuneet ympäristönsuojeluun 
ja lyhyen aikavälin teollisiin sovelluksiin. Tämä on vastaavasti johtanut siihen, että 
hankintavarmuuteen on kiinnitetty vähemmän huomiota. 
Yksi laajentuva ala on sellaisten uudentyyppisten kiinteiden polttoaineiden käyttö, 
jotka ovat luonnon C02-kiertokulkua koskevilta vaikutuksiltaan neutraaleja, C02-
ja metaanipäästöjen vähentämiseksi. Kyse on varsinkin hiilen ja 
biomassan/orgaanisten jätteiden yhdistetystä poltosta, jota käsitellään APAS-
hankkeen "Puhdas hiiliteknologia" (1992 - 1994) loppukertomuksessa, joka 
julkaistiin vuonna 1995. Tämä hanke ei ainoastaan vahvistanut sitä, että menettely 
on teknisesti toteutettavissa, vaan myös osoitti sen taloudelliset ja ekologiset edut 
oikeuttaen täten vuonna 1995 käynnistetyt uudet JOULE-THERMIE -hankkeet. 
"Uusien polttoaineiden" alan hankkeet koskevat erityisesti polttoaineiden 
koostumuksen ja haitallisten päästöjen, maakaasun käytön ja raskaiden 
polttoöljyjen puntaan polton välisen suhteen parempaa ymmärtämistä. 
Uudet "hiilivetyalan" hankkeet koskevat bensiinivarastojen parantuneen tuotannon 
tekniikoita, mukaan lukien päätöksenteko, riskien arviointi ja ympäristölle erityisen 
suotuisat prosessit. 
• Energiajärjestelmien optimointi: 
Ensimmäisestä tarjouskilpailusta valittujen hankkeiden tarkoituksena on pääasiassa 
saada energiankäyttö mahdollisimman vähäiseksi ja helpottaa uusiutuvien 
energialähteiden käyttöä. Merkittävimmät tehtävät ovat: 
CFC-vapaat auringonvalolla toimivat lämpöpumput, 
matalan lämpötilan polttoainekennojen kehittäminen paikallaan pysyvää 
ja/tai liikkuvaa käyttöä varten, 
autoteollisuuden akkujärjestelmien kehittämis- ja testausperusteiden 
määrittely, 
energia-ympäristö-liikenne -mallintaminen tulevan liikennekysynnän 
kartoittamiseksi 
• Uusiutuvat energialähteet: 
Tuulienergian tehokkuus parantuu jatkuvasti Euroopan teollisuuden kehittäessä 
laitoksia, jotka ovat sekä teknologialtaan että kooltaan (1,5 MW) aivan uudenlaisia, 
minkä ansiosta työpaikkoja on luotu viimeisten kolmen, neljän vuoden aikana 
lähes 30 000. 
Valoenergian alalla Euroopan teollisuutta on tuettu yksi- ja monikidekennojen 
kustannusten vähentämiseksi. Bioilmastollisen arkkitehtuurin alan tutkimuksessa 
on tehty valtavia harppauksia älyikkunoiden kehittämisen ja erityisesti Matarön 
kirjastorakennuksen monitoimijulkisivun (30 KW) valmistumisen myötä. Lisäksi 
Regensburgin historiallista keskustaa ja Berliinin Potsdamer Platzin kunnostusta 
koskeva kehittämissuunnitelma on mahdollistanut aurinkoteknologioiden 
yhdistämisen kaupunkisuunnitteluun. 
53 
APAS-toimet uusiutuvien energialähteiden alalla käynnistettiin vuonna 1995 ja 
niiden tulosten on määrä olla käytettävissä vuoden 1996 loppuun mennessä. 
Uusiutuvien energialähteiden yhteiskuntaan liittämistä nopeuttavia toimenpiteitä 
toteutettiin ja tämän yhdentämisen muita kuin teknisiä näkökohtia tutkitaan 
parhaillaan. 
Työohjelma vuodelle 1996 
Vuonna 1996 keskitytään seuraaviin aihepiireihin: 
vuonna 1995 valitun, painopisteluettelossa vielä olevan 18 hankkeen rahoitus, 
syyskuussa 1996 julkaistavan toisen tarjouskilpailun käynnistämisen valmistelut 
uusiutuvia energialähteitä koskevan, kolme kohtaa käsittävän toimintasuunnitelman 
täytäntöönpano: 
1/ varallaololuettelossa olevien täydentävien hankkeiden rahoitus, 
2/ kolmeen painopistealueeseen keskittyvän ylimääräisen tarjouskilpailun 
käynnistäminen 
3/ jäsenvaltioissa hajautettu tiedotuskampanja. 
Yhteisön ja kansallisten TTK-toimintaohjelmien yhteensovittamista vahvistetaan 
komission ja jäsenvaltiot yhdistävän ja kahteen painopistealueeseen keskittyvän 
toiminnan avulla: auringonvaloenergia ja puhtaat kivihiiliteknologiat. 
Vuoden 1996 kuluessa ohjelman puitteissa aloitetaan JOULE II:n yhteydessä 
toteutettujen sadan hankkeen hyödyntäminen. Tämän tutkimuksen tuloksia voidaan 
käyttää ohjelman hallinnoinnin parantamiseen ja yksittäisten hankkeiden tulosten 
hyödyntämiseen. 
Osasto F vastaa myös "Tulevaisuuden autoa" käsittelevästä erityisryhmästä, joka 
perustettiin maaliskuussa 1995 komissaarien Edith Cresson, Martin Bangemann ja Neil 
Kinnock aloitteesta. 
Sen tavoitteena on edistää sellaisen kilpailukykyisen ajoneuvon kehittämiseksi 
vaadittavia T&K-pyrkimyksiä, joka olisi puhdaspäästöinen ja toiminnaltaan varma, 
tehokas ja älykäs. 
Erityisryhmän toimeksiantosopimuksessa, joka hyväksyttiin 1. kesäkuuta 1995, asetetaan 
kaksi avainaluetta: 
Euroopan unionin nykytilanteen kartoittaminen ja olemassa olevien toimien 
identifioiminen, 
tutkimuksen ja teknologisten tavoitteiden painopistealueiden määritteleminen 
ehdottaen neljänteen puiteohjelmaan valittujen hankkeiden ryhmittelyä. 
Toimeksiantosopimuksen pohjalta laadittiin toimintasuunnitelma ja tietoja kerättiin 
julkisten ja yksityisten käyttäjäorganisaatioiden ja ajoneuvojen valmistajien edustajien 
kanssa käydyistä keskusteluista. 
Yhtenä erityisryhmän tehtävänä on parantaa komission toteuttaman kokonaisTTK&K-
työn yhteensovittamista sekä kansallisten ja teollisten tutkimusohjelmien 
yhteensovittamista. JOULE III -ohjelma edistää merkittävästi erityisryhmän TTK-työtä. 
54 
Hybridi- ja sähköajoneuvojen alan työhön kuului eliniän pidentäminen ja saatavilla 
olevien ajoparistojen suorituskyvyn ja ominaisuuksien määrittely. 
12. YDINFISSION TURVALLISUUS 
Toiminta vuonna 1995 
Useimmat kolmanteen puiteohjelmaan kuuluvat ydinfission turvallisuuteen liittyvät 
tutkimussopimukset on saatettu päätökseen ja niiden tulokset on julkaistu. Tämä koskee 
erityisesti seuraavia aloja: reaktorin turvallisuus, radioaktiivisen jätteen hallinta ja 
varastointi, ydinlaitosten purkaminen, TELEMAN ja säteilysuojelu. Lisäksi järjestettiin 
eri konferensseja näiltä aloilta saatujen tulosten esittelemiseksi suurelle yleisölle. 
Uudessa ohjelmassa otetaan huomioon innovaatioiden tarve ja painopistealueiden 
määrittely samalla kun taataan jatkuvuus. Uusia suuntauksia on lisätty, kuten uusien 
reaktorimallien täytäntöönpano ja Tshernobylin onnettomuuden seuraukset. 
Jälkimmäiseen liittyvät tutkimusaiheet ovat samoja kuin mitä on jo APAS-COSU -
ohjelmassa ja joita on laajennettu muiden saastuneiden laitosten huomioon ottamiseksi. 
Tammikuussa 1995 käynnistettiin tarjouskilpailu, jolla oli kaksi määräpäivää: 20. 
maaliskuuta 1995 ja 28. helmikuuta 1996. Ensimmäiseen määräpäivään mennessä 
jätettiin 253 tutkimus- ja koulutustoimintaa koskevaa tarjousta, jotka käsittivät 1 360 
yhteistyökumppania eli keskimäärin 5-6 kumppania tarjousta kohden. Arvioinnin 
perusteella valittiin 109 tarjousta, joihin sisältyi 102 tutkimus- ja koulutushanketta ja 7 
yhteisen toiminnan hanketta koskevaa tarjousta. Sopimuksista tehtiin kolme neljäsosaa 
vuoden loppuun mennessä. Loput allekirjoitetaan vuoden 1996 ensimmäisen puoliskon 
aikana. 
Joulukuussa 1995 julkaistiin muunneltu tarjouskilpailu ensimmäisestä tarjouskilpailusta 
saatujen tarjousten arvioinnin tulosten perusteella. Tässä muutoksessa määrätään, että 
kaikki yhteisrahoitteisia toimia koskevat tutkimusalueet ovat avoinna 28. helmikuuta 
1996 saakka, lukuun ottamatta aluetta A "Innovatiivisten lähestymistapojen tutkiminen", 
jonka ensimmäisestä tarjouskilpailusta valitut tarjoukset täysin kattoivat. Lisäksi tietyille 
aihepiireille on annettu etusija ensimmäisestä kilpailusta valittujen tarjousten kattamien 
tutkimusalojen kustannuksella. 
Työohjelma vuodelle 1996 
Toisen 28. helmikuuta 1996 päättyneen tarjouskilpailun perusteella saatiin 148 tarjousta, 
jotka koskivat 780 yhteistyökumppania. Näiden tarjousten arviointi on suunniteltu 
suoritettavaksi maalis-huhtikuussa ja tarjousten valinta heinäkuussa. Sopimukset ovat 
valmiina allekirjoitettaviksi vuoden loppuun mennessä. 
Yhteisen toiminnan hankeita koskevan tarjouskilpailun on määrä olla avoinna 1. 
marraskuuta 1997 asti. 
Vuoden 1996 ensimmäisen neljänneksen aikana pidetään kaksi pääkonferenssia, toinen 
Minskissä Tshernobylin onnettomuuden säteily seurauksista ja toinen Luxemburgissa 
ohjelmasta "Radioaktiivisen jätteen hallinta ja varastointi" (1990 - 1994). 
55 
Useita tutkimushankkeita kattavia tiettyä aluetta käsitteleviä työryhmiä perustetaan ja 
toisen vuosipuoliskon aikana pidetään alan kokouksia edistymistä koskevien tietojen 
vaihtamiseksi. 
13. HALLITTU LÄMPÖYDINFUUSIO 
Pitkän aikavälin tavoite ja ohjelmastrategia 
"Fuusio-ohjelman" pitkän aikavälin tavoite on "toteuttaa yhdessä toimintavarmoja ja 
ympäristön huomioon ottavia reaktorin prototyyppejä"26. Turvallisuus- ja 
ympäristönäkökohdilla on keskeinen asema suurten laitteiden, jotka JET-ohjelman (Joint 
European Torus) jälkeen on sisällytetty kaupalliseen reaktorin prototyyppiin liittyvään 
strategiaan: 
koereaktori {"Next Step"), jonka yleistavoitteena on osoittaa fuusioenergian 
tieteellinen ja teknologinen toteutettavuus rauhanomaisiin tarkoituksiin. Tällaisen 
Next Step -laitteen suunnittelutoimintaa ("Engineering Design Activities", EDA), 
tokamakia nimeltä ITER (International Thermonuclear Experimental Reactor) 
harjoitetaan neljän sopimuspuolen, Euratomin, Japanin,Venäjän liittotasavallan ja 
Yhdysvaltojen, välillä tehdyn sopimuksen mukaisesti, 
esittelyreaktori (DEMO), jolla voidaan tuottaa huomattavia sähkömääriä. 
Ohjelmapäätöksessä määrätään rinnakkain "Next Step" -toimien kanssa suunnittelun 
parantamisesta ja pitkän aikavälin teknologiasta. 
Ohjelman täytäntöönpano 
Toisin kuin muut Euroopan unionin käynnistämät T&K-hankkeet, ohjelma ei käytä 
"tarjouskilpailuja" eikä ohjelmapäätöksessä määrätä komission asettamasta työohjelmasta. 
Tämä johtuu ohjelman luonteesta, joka kattaa kaikki jäsenvaltioiden (ynnä Sveitsin) 
toimet magneettisesti suljetussa tilassa tapahtuvan hallitun lämpöydinfuusion alalla ja sen 
hyvin pitkän aikavälin (monta vuosikymmentä kattavan) tavoitteesta, joka edellyttää 
T&K-toimien jatkuvuutta peräkkäisten puiteohjelmien aikana. 
Hankkeet edellyttävät yhteisrahoitteista tutkimusta ja teknologista kehittämistä koskevia 
sopimuksiajäsenvaltioiden (ynnä Sveitsin) tai jäsenvaltioiden organisaatioiden, erityisesti 
sellaisten, joilla ei ole assosiointisopimusta, kanssa voimassa olevien 
assosiointisopimusten, JET Joint Undertakingin, NET-sopimuksen, jossa otetaan 
huomioon Euratomin osallistuminen ITER-EDAan, ja muiden, kestoltaan rajoitettujen, 
sopimusten yhteydessä. Yhteisön rahoitusosuus assosiointisopimusten ja 
voimassaolorajoitteisten sopimusten juoksevista kustannuksista on noin 25 prosenttia. 
Kuultuaan fuusio-ohjelman neuvoa-antavaa komiteaa (CCFPA27) komissio voi rahoittaa 
painopistehankkeiden investointikustannuksista noin 45 prosenttia, samoin kuin eräitä 
tehtäviä (jotka voivat olla ainoastaan teollisuuden suorittamia) enintään noin 100 
prosentin edestä. 
26 
27 Neuvoston asetus hallitun lämpöydinfuusion alan erityisestä tutkimus- ja opetusohjelmasta, EYVL N:o 
L 331, 21.12.1994 
Fusio-ohjelman neuvoa-antava komitea. 
56 
Toiminta vuonna 1995 
Next Step -toiminta: 
ITER-EDA:n tukemiseksi tehtiin plasmafysiikkaan ja -tekniikkaan liittyvää T&K-työtä 
JET:illä ja assosiointisopimuksen tehneiden maiden erikoislaitteilla. Intensiivisen 
koejakson jälkeen JET:iä muutettiin vuoden 1995 loppupuolella uudentyyppisen 
ohjauslevyn asentamiseksi. Lisäksi komissio esitti neuvostolle ehdotuksen päätökseksi28 
JET:in jatkamisesta vuoden 1999 loppuun asti (neuvosto hyväksyi päätöksen 7 päivänä 
toukokuuta 1996)29. Tavoitteena on saada ITERiä, erityisesti ITER ED Aa, koskevia 
lisätietoja ennen D-T:n toiminnallisen loppuvaiheen käynnistymistä. Komission ja 
Kanadan välinen fuusiota koskeva yhteistyö erityisesti Kanadan osallistumisesta 
Euratomin ITERiä tukevaan osuuteen muotoiltiin heinäkuussa.30 ITERin teknistä 
suunnittelua koskeva väliaikakertomus lähetettiin heinäkuussa neljän ITERin 
yhteistyökumppanin arvioitavaksi: tutkimusministerit hyväksyivät yleisesti ottaen CCFP:n 
ja CST:n31 eriävät mielipiteet lokakuun kokouksessaan ja olivat sitä mieltä, että toiminta 
on niin hyvin edistynyt, että ITERin tekninen suunnitelma on valmisteilla; ITERin 
neuvosto hyväksyi väliaikakertomuksen joulukuussa ja katsoi, että sellainen Next Step 
kuin ITER on välttämätön askel kohti fuusioenergiaa. Komissio käynnisti uuden 
eurooppalaisten yritysten/konsernien pätevöittämismenettelyn joulukuussa ottaen 
huomioon niiden osallistumisen Next Stepin "15 erityisteknologiaan" (erityisesti ITER-
EDAan) kaksiosaisena päämääränään lisätä ITERin rakentamista koskevaa unionin 
kilpailukykyä ja säilyttää mahdollisuus siirtyä kohti eurooppalaista Next Stepiä, jos 
ITERiä koskeva yhteistyö osoittautuu liian vaikeaksi. 
Käsitteiden parantaminen: 
Assosiaatioissa erikoiskoneiden käyttö on myötävaikuttanut Next Stepin edellyttämien 
fysiikkaan ja teknologiaan liittyvien tietojen parantumiseen. Käsitteiden parantamista 
koskevia tutkimuksia - tokamakien ja niihin liittyvien laitteistojen pohjalta - jatketaan 
myös DEMOn määritelmän laatimiseksi pidemmällä aikavälillä. Nämä tutkimukset 
edesauttavat myös Next Stepiä koskevan yksityiskohtaisen suunnitelman valmistumista 
ja sen toiminnan valmistelua. Näiden tutkimusten tukemiseksi on kehitetty uusia 
plasmadiagnostisia menetelmiä. Olemassa olevien tokamakien uudenaikaistaminen 
(ASDEX-Upgrade, D ja TORE-SUPRA, F) on käynnistetty. Suuri 
stellaraattoriprototyypin rakentamista koskeva hanke (Wendelstein 7-X, D) hyväksyttiin 
yhteisön ensisijaisen rahoituksen piiriin. Yhdenmukaisesti koetoiminnan kanssa 
teoreettista fysiikkaa koskeva toiminta on keskitetty koetulosten tulkintaan, 
lämpöydinplasmojen mallintamiseen ja innovatiivisten käsitteiden kehittämiseen. 
Irlannin, Itävallan ja Suomen kanssa on käyty neuvotteluja näiden fuusiotoiminnan 
lisäämiseksi assosiointisopimukseen: Suomen Teknologian kehittämiskeskuksen (TEKES, 
joka on nyt JET-yhteisyrityksen jäsen) kanssa allekirjoitettiin maaliskuussa sopimus. 
Ruotsilla on ollut assosiointisopimus jo vuodesta 1976. Neuvottelut Irlannin ja Itävallan 
kanssa ovat edistyneet hyvin. 
29 
30 
31 KOM(95) 234 lopullinen 
EYVL N:o L 117, 14.5.1996, s. 9 
EYVLN:o 211, 6.9.1995 
Tiede- ja teknologiapolitiikkaa käsittelevä komitea 
57 
Pitkän aikavälin teknologia: 
Pitkän aikavälin teknologiaan liittyviä pyrkimyksiä on laajennettu assosiointisopimuksen 
tehneiden maiden laboratorioissa ja teollisuudessa ja se on keskittynyt reaktorin osia 
koskevien vaihtoehtojen rajoitettuun valikoimaan. Erityisesti materiaalivalinnat ovat 
suuntautuneet karkaistuun teräkseen ja tritigeeninen kate ainoastaan kahteen eri 
vaihtoehtoon. Euratom on osallistunut toisaalta IEA:n32 täytäntöönpanevan 
yleiskokouksen puitteissa deuteronien nopeuttamiseen perustuvaa neutronilähdettä 
koskevaan käsitteelliseen tutkimukseen. Lopuksi fuusioenergian turvallisuus- ja 
ympäristönäkökohtien arviointi johti neuvoston33 ja parlamentin pyynnöstä perustetun 
SEAFP-34kertomuksen laatimiseen. Tämä perusteellinen tutkimus vahvistaa 
fuusioenergian edut turvallisuuden ja ympäristön kannalta. 
Työohjelma vuodelle 1996 
Tiettyjen olemassa olevien laitteiden parannuksia tutkitaan laboratorioissa. Suuren 
stellaraattorin Wendelstein 7-X rakentaminen (joka on asennettava Greifswald D:hen) 
käynnistetään, samoin kuin tokamakin (MAST, Culham, GB) rakentaminen kelpuutettiin 
juuri yhteisön ensisijaisiksi rahoituskohteiksi. JET:in vuoden 1999 loppuun jatkamista 
koskevan päätöksen perusteella ITERin "divertteri"testit tehdään JETiillä; vuoden lopuksi 
on suunniteltu fuusio-D-T-plasmoilla tehtäviä koetutkimuksia. 
Tekniikan puolella arvioidaan karkaistuja teräksiä sen suhteen, voidaanko niitä käyttää 
rakennusaineina erityisesti niiden DEMOa koskevien tritigeenikatteisten moduulien 
rakentamisessa, jotka on koestettava ITERissä. Neutronilähteen osalta laaditaan vuoden 
kuluessa käsitetutkimuskertomus. Lisäksi syvennetään tiettyjä fuusioreaktorin 
turvallisuuteen, ympäristöön ja taloudellisuuteen liittyviä kysymyksiä. 
ITERin sijoittamispaikan valintaan ja isäntäosapuolen myöntämiin lupiin ja osuuteen 
liittyvien kysymysten tutkimisen osalta komissio laatii tekniset ja rahoitukselliset 
puitehypoteesit, joiden tarkoituksena on helpottaa ITERin Eurooppaan sijoittamista 
koskevien mahdollisuuksien esittämistä. Lopuksi, ohjelmapäätöksen mukaisesti, komissio 
arvioi fuusiota itsenäisesti ja tiukasti erityisesti mitä tulee: ohjelman hallinnointiin, 
fuusioenergianäkymiin (vertaillen sitä muiden energialähteiden kanssa) sekä 
strategiavaihtoehtoihin, jotka koskevat Next Stepiä, kansainvälistä yhteistyötä (erityisesti 
ITERin osalta), ohjelman eri osia, teollisuuden asemaa ja muita fuusionäkökohtia. Tämän 
arvioinnin on tuotettava tarpeellisia näkökohtia seuraavaan Euratom-puiteohjelmaan 
kuuluvan hallitun lämpöydinfuusion tavoitteiden määrittämiseksi. 
LIIKENNE 
Toiminta vuonna 1995 
Liikenneohjelmaa koskeva ensimmäinen tarjouskilpailu päättyi 15. maaliskuuta. Sen 
perusteella saatiin 333 tarjousta, joissa haettiin yhteensä 489,6 miljoonan ecun suuruista 
Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön Kansainvälinen energiajärjestö (Pariisi) 
EYVL N:o L 115, 6.5.1994 
Fuusioenergian turvallisuutta ja ympäristöä koskeva arviointi 
58 
rahoitusta. 109 tarjousta (ynnä kaksi tarjousta pk-yritysten tutkimuspalkkioista) 
hyväksyttiin rahoitettaviksi yhteisön 177,18 miljoonan ecun rahoitusosuudesta. 
Tarjousten jakautuminen ohjelma-aloittain oli seuraava: 
Ala Saadut tarjoukset Rahoitettavat Yhteisön 
tarjoukset rahoitusosuus (milj. ecua) 
Strateginen tutkimus 81 28 17 315 
Rautatieliikenne 18 9 27 950 
Yhdistetyt 
kuljetusketjut 18 3 5 000 
Ilmaliikenne 45 20 20 250 
Kaupunkiliikenne 66 15 12 700 
Vesiliikenne 71 21 21 960 
Tieliikenne 32 13 11920 
Pk-yritysten 
tutkimuspalkkiot 2 2 0,086 
Rahoituskysynnän jakautuminen oli verrattain yhdenmukainen neuvoston päätöksessä 
kullekin alalle vahvistettujen prosenttiosuuksien kanssa. Toinen tarjouskilpailu julkaistiin 
15. joulukuuta (päättymispäivä 15. maaliskuuta 1996). 
Esimerkkejä ensimmäisen tarjouskilpailun perusteella rahoitetuista tutkimustyypeistä 
ovat: 
Euroopan rautatieliikenteen hallintajärjestelmän (ERTMS) 
kehittäminen 
Rautatieliikennettä haittaavat nykyisin viivästykset ja esteet valtioiden rajoilla. Yksi syy 
tähän on erilaiset ja usein yhteensopimattomat kansalliset merkinanto- ja 
hallintajärjestelmät. Euroopassa on esimerkiksi käytössä tällä hetkellä kolmetoista 
erilaista ohjaamon merkinantojärjestelmää. Liikenteen TTK-ohjelman yhteydessä 
tutkitaan parhaillaan uuden yhteisen eurooppalaisen rautatieliikenteen hallintajärjestelmän 
- Euroopan rautatieliikenteen hallintajärjestelmän (ERTMS) - kehittämistä. Se varmistaa 
aikanaan, että merkinanto- ja hallintajärjestelmät tulevat yhdenmukaisiksi kaikkialla 
Euroopassa ja että Euroopan rautatiejärjestelmät ovat keskenään täysin yhteensopivat. 
Tämän seurauksena epäyhdenmukaisista järjestelmistä johtuvat viivästykset poistuvat. 
Tällaisten viivästysten ja niihin liittyvien kustannusten väheneminen auttaa osaltaan 
parantamaan rautatieliikenteen, erityisesti kansainvälisen liikenteen, houkuttelevuutta ja 
myötävaikuttamaan rautatieliikenteen kilpailukyvyn lisäämiseen avoimilla 
kulj etusmarkkinoilla. 
Meriliikenteen turvallisuuden paraneminen 
Lentoliikenteessä on ollut onnettomuuksien varalta jo pitkään ollut käytössä musta 
laatikko, jonka avulla tutkijat voivat nopeasti analysoida onnettomuuden syyt ja ryhtyä 
toimenpiteisiin samanlaisten tapausten ennaltaehkäisemiksi muissa lentokoneissa. 
Tutkimuksessa kehitellään tämän teknologian perusteella samanlainen apuväline 
meriliikennettä varten, edistäen täten meriliikenteen turvallisuutta. Tutkimuksessa ei 
ainoastaan määritellä teknisiä peruseritelmiä, jotka luonnollisestikin eroavat 
huomattavasti lentokoneissa perinteisesti käytetyistä mustista laatikoista, vaan myös 
59 
analysoidaan onnistuneen täytäntöönpanon edellyttämää oikeudellista ja institutionaalista 
kehystä. Minkä tahansa ratkaisun on oltava sekä kustannus-tehokas että kansainvälisten 
määräysten mukainen. Tutkimustulokset auttavat pitkälti äskettäin sattuneiden 
katastrofien kaltaisten onnettomuuksien välttämisessä ja parantavat edelleen 
meriliikennealan turvallisuutta. 
Strateginen tutkimus 
Strateginen liikennetutkimus antaa vastauksia sellaisiin avainkysymyksiin kuin miten eri 
politiikat, mukaan lukien esimerkiksi hinnoittelu, vaikuttavat liikkuvuuteen ja 
kuljetusvälineiden väliseen jakautumiseen, eli vaikutus, mikä Euroopan laajuisella 
liikenneverkolla tulee olemaan sekä sen liikennejärjestelmään kohdistuviin vaikutuksiin 
että myös ympäristövaikutuksiin ja Euroopan kansalaisen elämän yleiseen laatuun 
nähden. Kehitettävissä tulevaisuuden näkymissä tarkastellaan liikennejärjestelmän tulevia 
teknologisia näkymiä, yhteiskunnassa ja teollisuudessa tapahtuvien muutosten 
aiheuttamia matkustuksen ja kuljetusmuotovalintojen muutoksia, ja vaikutuksia, joita 
Euroopan unionin laajentumisella on EU: n liikenneverkkoihin. Sellaisten 
metodologioiden kehittäminen, jotka johtavat eurooppalaiseen tieto- ja 
tietokantajärjestelmään, mahdollistaa ensimmäisen kerran kattavan strategisen yleiskuvan 
Euroopan liikennejärjestelmästä kokonaisuudessaan. Kaikilla näillä välineillä on yksi 
ainoa tavoite - Euroopan liikennejärjestelmän ymmärtämisen parantuminen - ja sen 
ansiosta liikennettä koskevia päätöksiä voidaan tehdä tietoihin perustuen ja täysin 
tietoisena niiden vaikutuksista. 
Komission pääosaston VII valvontaryhmän muodostavat kolme itsenäistä asiantuntijaa 
antoivat joulukuussa 1995 ensimmäisen liikenneohjelmaa koskevan mietintönsä, joka 
kattoi ajanjakson tammikuu -joulukuu 1995. He kiinnittivät huomiota pääasiassa siihen, 
miten ohjelmaa oli toteutettu ja johdettu. Heidän yleisvaikutelmansa oli, että "ohjelmaa 
oli yleisesti ottaen pantu täytäntöön hyvin, ja erittäin ammattitaitoiset ja työlleen 
omistautuneet työntekijät olivat sitä toteuttaneet kokonaisvaltaisesti ja yhä enemmän 
tietoisina näkemysten tarpeellisuudesta samalla kun he eivät kuitenkaan kyenneet 
toteuttamaan kaikkia tarpeellisiksi tunnustamiaan johtamisaloitteita toimiessaan 
henkilöstömäärällä, joka alittaa huomattavasti sallitun työntekijämäärätason." Työryhmä 
antoi kahdeksan suositusta minkä tahansa tulevan ohjelman rakenteesta, arvioinnista ja 
hankkeiden valintamenettelyistä, henkilöstömääristä ja entistä joustavammista 
rahoitusj ärj estelyistä. 
Komissaari Kinnockin alaisuuteen perustettiin tutkimus- ja teollisuusalan erityisryhmät 
"Tulevaisuuden junat ja rautatiejärjestelmät" ja "Liikenteen intermodaalisuus". 
Erityisryhmät suorittivat laajoja kyselyjä liikenteen käyttäjien, liikennöitsijöiden, 
valmistusteollisuuden ja ammattiliittojen parissa. Kummallekin erityisryhmälle 
vahvistettiin 29. syyskuuta toimivaltuudet ja toimintasuunnitelmaa koskevat yleisohjeet 
korkean tason neuvotteluissa eri eturyhmien edustajien kanssa Neil Kinnockin toimiessa 
puheenjohtajana. Marraskuussa julkaistiin kaksi esitettä erityisryhmiä koskevista 
yksityiskohdista. Seuraavat alat katsottiin tärkeiksi: 
Tulevaisuuden junat ja rautatiejärjestelmät 
suurnopeuksinen moduulijuna 
tulevaisuuden kaupunkirautatieverkko 
60 
Euroopan laajuinen järjestelmä liikenteen ohjausta ja yhdistettyä 
matkustaja/rahtilogistiikkaa varten 
"virtuaalitehdas" - rautatieajoneuvojen ja niiden yhdistelmien tuotannon 
yhteistoimintaverkko 
rahtijuna - lisä integroituihin rahtikuljetusketjuihin 
tukitoimenpiteet 
Liikenteen intermodaalisuus 
intermodaalinen rahtipääteasema 2000 + 
intermodaalinen rahtiverkko 2000 + 
liikennekaupunki 2000 + 
eri kuljetusvälineitä käyttävä matkustaja 2000 + 
matkustajien vaihto 2000 + 
tutkimuksia ja tukitoimet. 
Työohjelma vuodelle 1996 
Ensimmäisestä tarjouskilpailusta hyväksyttyihin tarjouksiin liittyvää työtä jatketaan. 
Tuloksia ei uskota pääosin saatavan ennen vuotta 1997. 
Toista tarjouskilpailua koskevaan, 30. tammikuuta pidettyyn, tiedotuspäivään osallistui 
yli 600 tutkijaa. Toisen tarjouskilpailun perusteella jätettyjä hakemuksia, joiden yhteisön 
rahoitusosuudeksi on kaavailtu noin 48 miljoonaa ecua, arvioidaan ja liikenteen 
tutkimuskomitean hyväksyttyä ne kilpailussa menestyneitä tarjouksia koskevat 
neuvottelut on määrä saada päätökseen vuoden loppuun mennessä. Kolmas 
tarjouskilpailu julkaistaan joulukuussa. 
Tutkimus-/teollisuuserityisryhmien, jotka on yhdistetty painopistealueeseen nimeltä 
"Liikenteen intermodaalisuus ja yhteentoimivuus", työtä jatketaan neljänteen 
puiteohjelmaan liittyvän lisärahoituksen sallimissa puitteissa. 
KOHDISTETTU SOSIAALISTALOUDELLISEN TUTKIMUKSEN OHJELMA 
Toiminta vuonna 1995 
1. Joulukuussa 1994 käynnistetyssä RSEF-ohjelmassa otetaan selkeästi ensimmäistä 
kertaa käyttöön puiteohjelmaan sosiaalis-taloudellinen ulottuvuus. Ohjelman 
tarkoituksena on kehittää uusia tietoja, joiden avulla voidaan selventää kolmea 
seuraavaa aluetta koskevien paikallisten, kansallisten tai yhteisön päätösten tekoa 
tulevaisuudessa: 
Alue I Tiede- ja teknologiapolitiikan vaihtoehtojen arviointi 
Alue II Opetusta ja koulutusta koskeva tutkimus 
Alue III Euroopan sosiaalista yhdentymistä ja eristymistä koskeva tutkimus 
Ensimmäisen, maaliskuussa 1995 pidetyn, tarjouskilpailun perusteella saatiin 548 
tarjousta, joista 38 valittiin noin 20 miljoonan ecun rahoitustuella, josta noin 12 
miljoonaa ecua sidottiin vuonna 1995. Nämä tarjoukset käsittelevät seuraavien 
parin, kolmen vuoden aikana sellaisia ongelma-alueita kuin: 
61 
Euroopan tutkimus- ja innovaatiojärjestelmät; teknologia ja työllisyys 
(mukaan lukien intensiiviset tietopalvelut); menetelmät T&T-politiikkojen 
laatimiseksi, kokeilemiseksi ja arvioimiseksi; T&T:n rakennemuutos ja 
yhteistyö kolmansien maiden kanssa (alue I) 
Esiopetuksen paremmat muodot ja kokemukset, oppimisen innovaatiot ja 
uusien teknologioiden asema, korkeakoulujen institutionaalisen 
tehokkuuden arviointi, työllisyyskoulutus (alue II) 
eristävien tilanteiden kuvaus ja analyysi sekä entistä paremmat käytännöt 
niiden korjaamiseksi (alue III). 
Sopimusneuvottelut päättyvät vuonna 1996 ja näiden töiden ensimmäisten tulosten 
odotetaan valmistuvan vuoden 1996 lopulla. 
Ensimmäiseen alueeseen kuuluvien toimien täydentämiseksi käynnistettiin marraskuussa 
1995 ETAN-verkko (European Technology Assessment Network) ja se on siis 
alkuvaiheessaan. 
Tietojenvaihdon, samoin kuin RSEF-ohjelman toimien ja muiden puiteohjelmaan 
kuuluvien erityisohjelmien sosiaalis-taloudellisten toimien välisen yhtenäisyyden ja 
toisiaan täydentävyyden, varmistamiseksi perustettiin helmikuussa palvelujen välinen 
ryhmä. Alustavan analyysin perusteella on valmisteilla neljännen puiteohjelman 
yhteydessä tehtyjä sosiaalis-taloudellisia toimia koskeva yhteenvetokertomus. 
Kiinteitä suhteita luodaan erityisesti komissiossa alueeseen I kuuluvien toimien ja 
säännöllisesti ETAN-verkkoa koskeviin kokouksiin osallistuvien IPTS:n (Institute of 
Prospective Technological Studies), XIII-D:n (T&K-toimet: teknologisen tutkimuksen 
ja kehitystyön tulosten levitys ja hyödyntäminen, teknologian siirto ja innovaatio) ja 
EUROSTATin kanssa. Pääosasto XXII (Opetus, koulutus ja nuoriso) toiminta liittyy 
kiinteästi alueen II toimiin. Tiettyjä alueeseen II kuuluvia toimia toteutetaan Multimedia-
erityisryhmän yhteydessä (työryhmä on aloittanut työskentelynsä). Lopuksi pääosasto V 
(Työllisyys, työmarkkinasuhteet ja sosiaaliasiat) on hyvin tiiviissä yhteistyössä alueen 
III toiminnan kanssa sosiaalista syrjäytymistä ja muihin alueisiin kuuluvissa työllisyyttä 
koskevissa kysymyksissä. Yhteistyöpöytäkirjaa harkitaan PO V:n ja PO XII-H:n välille. 
Kohdattuja vaikeuksia 
Ohjelman täytäntöönpano sujui ilman erityisiä ongelmia. Kuitenkin ensimmäisen 
tarjouskilpailun heikko menestymisprosentti (38 hyväksyttyä tarjousta 548 saadusta 
tarjouksesta) edellyttää vuodeksi 1996 suunnitellun toisen tarjouskilpailun entistä 
parempaa kohdistamista. Teollisuuden osallistuminen on erittäin vähäistä mutta se johtuu 
tässä ohjelmassa käsiteltyjen aihepiirien erityisluonteesta. Käyttäjien osallistumisen, jota 
on jo nyt suunniteltu useiden hankkeiden kohdalla, olisi lisäännyttävä tulevaisuudessa. 
Työohjelma vuodelle 1996 
Ensimmäisen tarjouskilpailun synnyttämä vilkas mielenkiinto poiki suuren määrä 
tarjouksia käytettävissä oleviin varoihin nähden. Ohjelman rajallisten varojen 
keskittämiseksi paremmin mihin tärkeisiin kohtiin, joita tämä ensimmäinen kilpailu ei 
kattanut, kesäksi 1996 suunniteltu toinen tarjouskilpailu kohdistetaan erityisesti 
seuraaviin aihepiireihin: 
62 
Alue I - innovaatio-, työllisyys- ja kasvupanokset 
uudet tieteen ja teknologian kehityssuuntaukset sekä elämänlaatu 
ja yhteiskunnan järjestäminen 
Alue II - opetus ja koulutus, työmarkkinat ja työttömyys (elinikäinen 
oppiminen) 
opetus ja koulutus ja tietoyhteiskunnan syntyminen 
huono-osaisten ryhmien opetukseen ja koulutukseen pääsy 
Alue III - sosiaalisen eristymisen syyt ja erityisesti työttömyys 
sosiaalisten yhdentymispolitiikkojen vaikutusten arviointi 
horisontaaliset toimet ja tutkimuksen infrastruktuuri. 
Joitakin näitä aihepiirejä koskeva tutkimustyö on asetettava oikeisiin mittoihin 
työllisyyttä ja tietoyhteiskuntaa koskevan problematiikan selventämiseksi eri 
näkökulmista. 
Lisäksi meneillään olevan tutkimustyön lujittamiseksi erityisesti alueen I hankkeisiin 
liittyvät verkostot pannaan tänä vuonna liikkeelle niihin kysymyksiin vastaamiseksi, 
jotka liittyvät sellaisiin tuleviin yhteisön ja kansallisiin politiikkoihin vastaamiseksi kuin: 
i) Mitkä ovat innovaatiojärjestelmien eri lähestymistavoista saatavat opetukset? 
ii) Miten kulkea kohti "kysyntään" perustuvaa T&T-politiikkaa? 
iii) Mikä voi olla eri teknologisten kansallisten toimien osuus EU:n T&T-politiikassa? 
Näistä toimista valmistellaan yhdistelmäasiakirjoja, jotka saattavat auttaa viidennen 
puiteohjelman laadinnassa. Muita vuoden 1996 kuluessa tarkasteltavia ja mahdollisesti 
käsiteltäviä aiheita ovat: teknologia levittäminen ja käyttö; niiden eri 
tutkimuskokemusten tarjoamat opetukset, joilla on samankaltaiset tavoitteet kuin 
erityisryhmien omaksumassa lähestymistavassa (tehtävään suuntautunut tutkimus). 
NELJÄNNEN PUITEOHJELMAN TOINEN TOIMINTAKOKONAISUUS 
KANSAINVÄLINEN TTK-YHTEISTYÖ 
Toiminta vvumna 1995 
Kansainvälinen yhteistyö vaikuttaa entistä enemmän EU:n toiminnan välttämättömältä 
ulottuvuudelta tieteen ja teknologisen kehittämisen (TTK) alalla. Juuri tässä yhteydessä 
neljäs puiteohjelma (1994 - 1998) on ollut edistyksellinen perustamalla TTK-
erityisohjelman "Yhteistyö kolmansien maiden ja kansainvälisten organisaatioiden 
kanssa" (INCO). 
Tässä ohjelmassa, jossa 1995 oli ensimmäinen toteuttamisvuosi, yhdistyy sittemmin 
yhtenäisessä kehyksessä siihen mennessä hajautetut tutkimusalan yhteistyötoimet (COST, 
EUREKA, PECO, COPERNICUS, ISC, STD). 
Kansainväliselle tieteelliselle yhteistyölle annettu kasvava merkitys johtuu useista 
tekijöistä: maailmanlaajuisesti jakautuneiden uusien tutkimuspilarien ilmaantuminen, 
63 
maailmanlaajuisten ongelmien syntyminen (terveys, ympäristö, jne.), 
tutkimuskustannusten kasvu (energia, avaruus, jne.), halu päästä uusille markkinoille 
yhteistyön avulla kaupan maailmanlaajuisen vapautumisen yhteydessä (WTO, NAFTA, 
MERCOSUR), tietoyhteiskunnan kehittyminen. 
Lisäksi Euroopalla on paljon saatavanaan kolmansien maiden yhteistyökumppanien 
kanssa tehtävästä T&T-yhteistyöstä: tulevien tärkeiden aihepiirien identifioiminen, pääsy 
tiedonlähteisiin, tietotaitoon, laitteisiin, markkinoille ja Euroopan taloudellisen 
kilpailukyvyn parantaminen. 
Periaatteille "molemminpuolinen etu" ja toissijaisuus" perustuessaan INCO-ohjelma on 
rakennettu siten, että se kuvastaa yhteistyön tavoitteiden eri luonnetta, joka vaihtelee 
neljään eri kohderyhmään jakautuneiden yhteistyökumppamen mukaan: Muut tieteellisen 
ja teknologisen yhteistyön eurooppalaiset kehykset (COST, EUREKA, kansainväliset 
organisaatiot); Keski- ja Itä-Eurooppa ja entisen Neuvostoliiton uudet itsenäiset valtiot 
(KIE-maat, NEI), muut kuin eurooppalaiset teollisuusmaat ja kehitysmaat (PED). 
Vuonna 1995 käynnistettiin INCO-ohjelma tyydyttävästi panemalla täytäntöön eri 
välineitä, joihin kuuluu: vuoropuhelu, yhteisen toiminnan hankkeet, jaetuin kustannuksin 
toteutettavat toimet, liitännäis- tai tukitoimenpiteet (tutkimukset, konferenssit, jne.), 
samoin kuin eräissä tapauksissa kolmansien maiden tukeminen niiden osallistuessa 
neljänteen puiteohjelmaan kuuluviin muihin erityisohjelmiin (PECO, NEI, PED). 
Euroopan talousalueen yhteydessä Islanti ja Norja, jotka ovat ETA:n jäseniä 1. 
tammikuuta 1994 lähtien ja Liechtenstein, jäsen 1. toukokuuta 1995 lähtien, ovat 
kiinteästi yhteydessä neljännen puiteohjelman erityisohjelmiin. 
Toteutettu toiminta palvelee erityisesti seuraavia tärkeimpiä tarkoitusperiä: 
EU:n tieteellisten ja teknisten perustojen vahvistaminen ja Euroopan 
tutkimuspyrkimysten "lisäarvon" lisääminen yhteisen edun nimissä: 
Tässä hengessä vuodelle 1995 oli tunnusomaista sopimusneuvotteluja koskeva aktiivinen 
politiikka seuraavien eri yhteistyökumppanien kanssa tehtävän yhteistyön kehittämiseksi: 
Sveitsi, Kanada, USA, Etelä-Afrikka, Israel, jne. Eräät näistä sopimuksista on jo 
allekirjoitettu. Tällaisia ovat esimerkiksi Euroopan yhteisön ja Kanadan välillä tehty 
sopimus tai Yhdysvaltojen kanssa allekirjoitettu ydinturvallisuuden valvontaa koskeva 
T&K-yhteistyösopimus. Israelin kanssa voimassa olevan sopimuksen tarkoituksena on 
liittää yhteen kaikki neljänteen puiteohjelmaan kuuluvat muut kuin ydinalaa koskevat 
erityisohjelmat. 
Näiden aloitteiden lisäksi on solmittu useita yhteyksiä: bioteknologista tutkimusta 
käsittelevä erityisryhmä EY/Yhdysvallat; komissaari Cressonin vierailu Tokioon, jonka 
tuloksena yhteinen teollinen ja seisminen tutkimus vahvistui ja tutkimusapurahoja 
lisättiin eurooppalaisten tiedemiesten ja insinöörien lähettämiseksi Japaniin; 
osallistuminen kahdeksanteen Carnegie Groupin kokoukseen, johon kokoontui seitsemän 
tärkeimmän teollisuusmaan tutkimusministerit ja komissio. 
Samoin jatkettiin kansallisella tasolla rahoitetun tutkimuksen yhteensovittamispyrkimystä 
Euroopan tasolla. 19 uutta COST-toimintakokonaisuutta käynnistettiin ja ne koskivat 123 
hanketta kaikista niistä vireillä olevista toimista, jotka kattavat yhteensä 17 tutkimusalaa. 
64 
Samoin yhteensovittaminen on jatkunut käytännössä yhteisön ja yleiseurooppalaisen 
EUREKA-aloitteen välillä. Yhteisön toimintaohjelmien MAST (meritiede ja -teknologia) 
ja IMT (teolliset teknologiat ja aineet) sekä EUREKA EUROMARin ja FAMOS-
FACTORYn väliset kiinteät suhteet ovat esimerkkejä tehokkaasta yhteensovittamisesta. 
Komissio osallistui vuonna 1995 13 hankkeeseen ja 9 EUREKA-"kehysaloitteeseen". 
Joidenkin hankkeiden osalta komission ja erityisesti CCR johtaa joukkoa. Lisäksi 
yhteisön suhteita on lujitettu eurooppalaisiin eri tutkimusjärjestöihin (esimerkiksi 
Euroopan ydintutkimuskeskukseen, CERN, ja Euroopan avaruusjärjestöön EAJ). 
Tarkemmin sanottuna komission ja Euroopan molekyylibiologian laboratorion (EMBL) 
välillä on sovittu hallinnollisesta järjestelystä. 
PECOn/NET.n alueellisten ongelmien ratkaiseminen valmistelemalla 
assosioituneiden KIE-maiden liittymistä: 
Tämän tiimoilta järjestettiin 9. kesäkuuta 1995 pidetyn tutkimusneuvoston kokouksen 
yhteydessä ensimmäinen EU.n tutkimusministerien sekä KIE-maiden ja Baltian 
assosioituneiden maiden tutkimusministerien välinen epävirallinen tapaaminen. Tämän 
ensimmäisen kokouksen "rakentavan vuoropuhelun" ansiosta voitiin määritellä näiden 
maiden tärkeimpiä etuja koskevat aiheet (ympäristö, terveys, energia, bioteknologianne.). 
Näiltä pohjin, kyseisten kansakuntien aktiivisen tiedotuskampanjan jälkeen, käynnistettiin 
tarjouskilpailuja sen perusteella saatuja 2000 tarjousta arvioidaan parhaillaan. Muihin 
neljännen puiteohjelman ohjelmiin osallistumisia on lisäksi voitu rahoittaa vuonna 1995, 
vaikkakin niiden määrää rajoitti käytettävissä olevan talousarvion niukkuus. Lisäksi kun 
neuvostolle esitettiin tiedonanto NEI.n kanssa tehtävän TTK-yhteistyön näkymistä, 
neuvosto sopi, että yhteisö osallistuu neljännen puiteohjelman loppuun saakka 
assosiaatioon entisen Neuvostoliiton itsenäisten valtioiden tiedemiesten kanssa tehtävän 
yhteistyön edistämiseksi {INTAS). Vuoden 1995 lopulla yhteisö antoi rahoitustukea 
yhteensä 46 miljoonaa ecua noin 1000 yhdistetylle tutkimushankkeelle, jotka kattoivat 
sekä eksaktit tieteet ja luonnontieteet että talous- ja humanistiset tieteet. Toisaalta 
Kansainvälinen tieteen ja teknologian keskus {CIST) jatkoi toimintaansa entisen 
Neuvostoliiton sotilasalan tutkijoiden uudelleenkouluttamiseksi siviilitoimintoja varten 
(kyseessä yhteensä 11 000 tiedemiestä ja insinööriä vuodesta 1994 lähtien ja näistä 3000 
olivat asevarustelututkijoiden ydinjoukkoa). Huomattakoon myös EU/KIE-maiden 
foorumin kokous tietoyhteiskunnasta, jonka seurantakokous varmistetaan tulevana 
vuonna. 
EU:n kehittämiseksi harjoitettavan avustuspolitiikan tukeminen tieteellisellä 
yhteistyöllä 
Niillä kolmella pääalueella, joilla tätä yhteistyötä harjoitetaan {terveys, maatalous, 
luonnonvarojen hallinta) on tarkoitus vastata näiden maiden perustarpeisiin. Vuonna 
1995 oli noin 800 aiemmista aloitteista johtuvaa sopimusta - kehitysmaiden tieteet ja 
teknologiat (STD3), kansainvälinen tieteellinen yhteistyö (ISC) sekä EY:n ja Välimeren 
maiden välisen yhteistyön edistämiseksi toteutettava tutkimusaloite, Avicenne, vielä 
voimassa. Maaliskuussa 1995 käynnistetyn neljänteen puiteohjelmaan kuuluvan uuden 
INCO-DCtä koskevan tarjouskilpailun seurauksena valittiin tarjouskilpailun ehdot 
täyttäneistä 77 tarjouksesta yli parikymmentä tutkimushanketta, joihin kuului 150 
yhteistyökumppania, ja joille hyväksyttiin 12 miljoonan ecun rahoitustuki vuoden 1995 
talousarviosta. Käsitellyt kaksi pääaihetta ovat eläinten terveys ja ihmisten terveyden 
osalta rokotteet. Ensimmäisen tarjouskilpailun toisen osan perusteella saatiin 821 
65 
kilpailun ehdot täyttävää täydentävää tarjousta, jotka koskivat erityisesti 
maataloutta/maatalouteen liittyvää teollisuutta, uusiutuvien energiavarojen hallintaa, 
terveyttä sekä tieto- ja tietoliikenneteknologioita. 
Vuonna 1995 toteutetuista toimista voidaan myös mainita komission työ asiakirja 
maataloustieteellistä tutkimusta koskevasta eurooppalaisesta kehitysaloitteesta, joka on 
alustuksena tästä aiheesta annettavalle tiedonannolle; tai myös 22 seminaarin 
järjestäminen mitä erilaisimmista aiheista (trooppinen lääketiede, kalastus, bioteknologia) 
tutkimustulosten levittämiseksi tai tulevaisuuden toiminnan painopistealueiden 
määrittelemiseksi (esimerkiksi maaliskuussa 1995 Sophia Antipoliksessa pidetty 
seminaari aiheesta "tutkimuksen Eurooppa ja Välimeri", joka edisti osaltaan 
Barcelonassa marraskuussa 1995 pidettävää Euroopan ja Välimeren maiden välisen 
konferenssin valmistelua). 
kansainvälistä TTK-yhteistyötä koskevan yhteispohdinnan aloittaminen 
Yleinen tiedonanto "kansainvälisen TTK-yhteistyön näkymistä" esitettiin neuvostolle. 
Siinä suunniteltiin erityisesti usean lähestymistavan ympärille nivoutuneen EU:n TTK-
politiikan ulkoisen ulottuvuuden vahvistamista: kahdenvälisten, monenvälisten, 
alueellisten ja maailmanlaajuisten. Painoa pantiin myös esimerkiksi sille, että teollisuus 
osallistuisi entistä enemmän kansainväliseen tieteelliseen yhteistyöhön tai että muitakin 
yhteisön rahastoja (PHARE, TACIS, MED A, LOMEn yleissopimus) olisi hyödynnettävä 
KIE-maiden, EU:n ulkopuolisten kolmansien maiden, NEI:n ja PED:in tutkimuksen 
tukemiseksi. Pohdiskelua jatketaan tämän tulevaisuuden kannalta merkittävän tekstin, 
josta neuvosto antoi päätöslauselmansa 25. maaliskuuta 1996, tiimoilta. 
Työohjelma vuodelle 1996 
Vuonna 1996 toteutettavat toimet keskittyvät pääasiassa seuraavaan: 
kansainvälisen yhteistyön erityisohjelman täytäntöönpanon jatkaminen samalla 
sopimuskokoelmaa halliten: 
Esimerkkeinä mainittakoon voimassa olevien sopimusten seuranta, PED:iä, 
PECO:a/NEI:tä koskevien tai Japanin/Korean apurahoihin liittyvien uusien 
tarjouskilpailujen hallinta; muiden muassa varmistetaan myös kansallisten toimien 
yhteensovittaminen COST:in puitteissa tai NEI:lie myönnetyn tuen jatkaminen INTASin 
ja CISTin kautta. 
kansainvälisen yhteistyön toiminta-alan laajentaminen Euroopan TTK.n pitkän 
aikavälin edun mukaisesti: 
Tämä tapahtuisi voimassa olevien kahdenvälisten sopimusten täytäntöönpanolla ja. uusien 
T&T-yhteistyösopimusten neuvottelemisella (esimerkiksi EU/Sveitsi, EU/USA, EU/Etelä-
Afrikka...), assosiointisopimuksen allekirjoittaneiden KIE-maiden, syntyvien uusien 
maiden ja Välimeren maiden TTK:ta koskevasta yhteistyöstä annettavan kolmen uuden 
tiedonannon valmistelemisella, erilaisiin tilaisuuksiin osallistumisella, kuten EUREKA-
ministerikonferenssiin, toiseen EU:n ja Japanin väliseen T&T-foorumiin, megatieteen ja 
Carnegie Groupin foorumiin... 
66 
kansainvälisen yhteistyön erityisohjelman kustannus-tehokkuus -suhteen 
optimoiminen: 
Erityisesti: ohjelman hallinnoinnin lisääntyneellä yhteensovittamisella, erityisesti 
erityisryhmien avulla, mikä on myös keino kehittää kansainvälistä yhteistyötä niiden 
kattamilla aloilla; vahvistetulla yhteistoiminnalla muiden pääosastojen kanssa, jotka 
johtavat täydentävää toimintaa (PHARE, TACIS, MEDA, LOME.n yleissopimus...); ja 
tämä yhdessä jäsenvaltioiden ja EU:n TTK-politiikan ulkopoliittisen ulottuvuuden kanssa 
ottaen huomioon Euroopan ja Välimeren maiden, EU.nja Yhdysvaltojen, Euroopan ja 
Aasian välisten äskettäisten huippukokousten vaikutukset. 
Euroopan unionin toimintojen ja jäsenvaltioiden toimien yhteensovittamisen 
lujittaminen kolmansien maiden kanssa tehtävän TTK-yhteistyön avulla: 
tämä on erityisesti valmisteluvaiheessa olevan INCOPOL-nimisen tutkimuksen 
tavoitteena. 
NELJÄNNEN PUITEOHJELMAN KOLMAS TOIMINTAKOKONAISUUS 
TULOSTEN LEVITTÄMINEN JA OPTIMOINTI 
Toiminta vuonna 1995 
Neuvosto hyväksyi 15. joulukuuta 1994 kolmatta toimintakokonaisuutta vastaavan 
erityisohjelman ("INNOVAATIO"-ohjelma)r \35 
Toimintansa luonteen ja horisontaalisuuden takia tämä ohjelma on keskeinen 
kilpailukyvyn ongelmille ja se myötävaikuttaa suoraan puiteohjelman tavoitteisiin, 
sellaisina kuin ne on esitetty perustamisopimuksen 130 f artiklassa. 
Vuoden alussa hyväksytyssä työohjelmassa mainittujen useimpien toimien 
täytäntöönpano alkoi vuoden 1995 aikana. Näistä tärkeimpiä ovat: innovaatioiden 
välityskeskusten verkosto sekä yhteisön tutkimusta ja kehitystä koskeva tiedotus- ja 
levittämispalvelu (CORDIS). 
Välityskeskusten osalta niiden tehtävää on laajennettu Value-ohjelman yhteydessä 
käynnistetyn pilottijärjestelmän suhteen ja suunnattu uudelleen kysyntäjohteiseen 
lähestymistapaan, jossa otetaan huomioon teollisen tuotannon tarpeet, painottaen yhteisön 
TTK:n hyödyntämistä, teknologian siirtoa ja innovaatioita TTK-tietojen tarjonnan 
lisäksi. 
Tämän uuden tehtävänsä mukaisesti välityskeskuksista tulee edustamansa alueen 
"tukiasemia", jotka tarjoavat pääsyn tarvittavaan asiantuntemukseen kyseisen alueen pk-
yritysten TTK-tiedon hyödyntämisen, teknologian siirron ja innovaatiotoiminnan 
tukemiseksi. Tarjouskilpailun36 perusteella (päättymispäivä 15. maaliskuuta 1995) 
välityskeskusverkostoa vahvistettiin merkittävästi ja se käsitti vuoden 1995 lopussa 52 
35 EYYL N:o L 361, 31.12.1994, s. 101 
36 EYVL N:o C 12, 17.1.1995, s. 9 
67 
tällaista keskusta verrattuna kolmannen puiteohjelman päättyessä oleviin 32 keskukseen 
vaatien yhteensä noin 23 miljoonan ecun rahoituksen. 
CORDIS-ohjelman osalta julkaistiin vuoden 1995 puolivälissä tarjouskilpailu37 
järjestelmän ylläpitämisestä ja edelleen kehittämisestä, joka oli jo sinänsä käynnistetty 
kolmannen puiteohjelman yhteydessä. Tämän tuloksena järjestelmä kehittyy edelleen 
seuraavien kolmen vuoden aikana parantaen tietokantojen yleistä laatua ja 
käyttäjäliittymiä, uusien tietokanavien käyttöä ja porttien lisäämistä muihin 
eurooppalaisiin TTK-tietolähteisiin. 
Täten vuoden 1995 lopussa kaksi Euroopan tietojen levittämistä ja hyödyntämistä 
koskevan infrastruktuurin keskeistä osaa oli olemassa ja valmiina edistämään erityisesti 
pk-yrityksissä sekä yhteisön että kansallisten TTK-tulosten teollistamista. 
Edellä olevan lisäksi vuonna 1995 käynnistettiin joukko muita pk-yrityksiä koskevia 
toimia. Näistä esimerkkinä on teknologian siirto- ja kelpoistamishankkeet. Näiden 
hankkeiden pyrkimyksenä on siirtää yhteisön jollakin alalla tai alueella käytettyjä 
uudenaikaisia teknologioita toisen alan tai alueen yrityksille, joissa ne eivät vielä ole 
käytössä, TTK-tulosten innovaatiomahdollisuuksien kelpoistamiseksi erityisesti sellaisilla 
muilla toiminnan aloilla kuin missä ne on alun perin saatu. Kummankin tyyppisiä 
hankkeita koskeva, 15. maaliskuuta 1995 julkaistu tarjouskilpailu johti 100 tällaisen 
hankkeen valintaan ja näistä 60 on pk-yrityksen yhteensovittamia. Kaiken kaikkiaan 
hankkeet edellyttävät noin 300 pk-yrityksen osallistumista. Näitä sataa hanketta 
käytetään myös kokeiluna teknologian ylikansallisen siirron ja kelpoistamismenetelmien 
esittelemiseksi. Hankkeisiin sisältyy pieni määrittelyvaihe ja, jos se onnistuu, tärkeä 
täytäntöönpanovaihe. Vuoden 1995 rahoitusosuudet, suuruudeltaan noin 7 miljoonaa 
ecua, koskivat ainoastaan näiden sadan hankkeen määrittelyvaiheita. 
Toisena esimerkkinä on alueellisten perusrakenteiden laaduntarkastukset innovaatioiden 
ja teknologian siirron tukemiseksi. Tällaisten tarkastusten tavoitteena on mahdollisesti 
parantaa näiden perusrakenteiden toimintaa ja erityisesti virittää ne vastaamaan 
paremmin alueella olevien pk-yritysten tarpeita. Tällä hetkellä noin 65 tarjouskilpailujen 
perusteella valittua aluetta suorittaa tällaista laadunvalvontaa. Niiden pyrkimyksiä tuetaan 
yhteisesti innovaatio-ohjelmalla ja EAKR:n 10 artiklan mukaisella aluepolitiikalla. 
Neuvoston ja Euroopan parlamentin pyynnön, joka koski ensimmäiseen 
toimintakokonaisuuteen kuuluvien erityisohjelmien mukaisesti harjoitetun toiminnan 
levittämisen ja optimoinnin tiivistä yhteensovittamista38 kolmannen 
toimintakokonaisuuden toimien kanssa, seurauksena ohjelmien välille perustettiin vuonna 
1995 yhteensovittamis- ja suunnittelumenettely, joka alkaa tuottaa käsin kosketeltavia 
tuloksia. 
Yhtenä esimerkkinä on yhteisön TTK-tulosten interaktiivisen multimediaesittelyyn 
liittyvän prototyypin yhteiskehittäminen ja -testaus, jota mahdollisesti tuetaan CORDIS-
ohjelmasta. Tämä väline edistää yhteisön TTK-tulosten hyödyntämistä ja levittämistä 
38 EYVL N:o 136, 3.6.1995, s. 23 
Neljännen puiteohjelman kokonaisbudjetista keskimäärin yhtä prosenttia vastaava summa kohdistetaan 
ensimmäisen toimintakokonaisuuden tuloksien levitys- ja hyödyntämistoiminnalle. 
68 
niiden yritysten ja tieteellisen yhteisön ulkopuolelle, jotka ovat olleet suoraan sidoksissa 
tulokset luoneeseen tutkimustyöhön. 
Toisena esimerkkinä on kolmansien osapuolten yhteisön TTK-tulosten hyödyntäminen. 
Huomiota kiinnitetään niihin TTK-hankkeisiin, joissa saavutetaan käyttökelpoisia 
tuloksia mutta joita konsortiokumppanit eivät syystä tai toisesta voi itse tai 
yksinomaisesti hyödyntää. 
Innovaatio-ohjelmalla oli myös keskeinen asema innovaatioita koskevan, komission 
joulukuussa 1994 hyväksymän vihreän kirjan kehittämisessä. Tavoitteena on yksilöidä 
ne tekijät, jotka edistävät tai estävät innovaatioiden tekoa yhteisössä ja ehdottaa kaikilla 
päätöksenteon tasoilla - alueellisella, kansallisella ja yhteisön laajuisella tasolla -
konkreettisia, lyhyen ja keskipitkän aikavälin toimia, jotka vahvistavat innovaatiokykyä 
Euroopan unionissa. Tämän vuoksi vihreässä kirjassa puututaan, tutkimuksen ja 
teknologian lisäksi, myös opetukseen ja koulutukseen, henkilöiden ja ideoiden 
liikkuvuuteen, oikeudelliseen ja sääntely-ympäristöön sekä rahoitukseen, erityisesti 
riskisijoittamiseen. 
Työohjelma vuodelle 1996 
Innovaatio-ohjelman toteuttaminen vuonna 1996 sisältää rahoituksellisten toimien, 
innovaatioiden hallinnointitekniikoiden, tutkimusta ja kehittämistä koskevan yleisen 
tiedostamisen lisäämistä ja OPET:in (Organisations for the Promotion of Energy 
Technologies) jatkamista koskevia tarjouskilpailuja. Ohjelmien välistä yhteensovittamista 
Euroopan unionin tukemien T&K-tulosten levittämiseksi ja optimoimiseksi jatketaan 
myös. Lisäksi tarjolla on tilapäisiä tietojen levittämis- ja hyödyntämispalveluja kaikkien 
yhteisön politiikkojen tukemiseksi. 
Pilottiryhmän suuntaa antavien linjausten mukaisesti on aloitettu selvitys TTK-
hankkeiden tulosten yhteisen arviointimenetelmäperustan määrittämiseksi. 
NELJÄNNEN PUITEOHJELMAN NELJÄS TOIMINTAKOKONAISUUS 
TUTKIJANKOULUTUS JA TUTKIJOIDEN LIIKKUVUUS 
Toiminta vuonna 1995 
l. Johdanto 
Vuonna 1995 pantiin toimeen 19 päivänä joulukuuta 1994 tehdyllä neuvoston päätöksellä 
hyväksytty ohjelma "Tutkijankoulutus ja tutkijoiden liikkuvuus" (TMR). 
Koska parlamentti ja neuvosto hyväksyivät ohjelman paljon aiempaa inhimillistä 
pääomaa ja liikkuvuutta koskevaa ohjelmaa (HCM) nopeammin, talousarvio toteutetaan 
neljässä vuodessa 30 kuukauden asemesta HCM-ohjelman kohdalla. 
Vuoden 1995 työohjelmassa kehitellään neuvoston hyväksymää tekstiä ja otetaan 
huomioon HCM-ohjelman toteuttamisesta saadut kokemukset. Huomattavimpia 
muutoksia ovat: 
69 
"verkkotoiminnan" keskittäminen entistä harvalukuisempiin sopimuksiin, 
laitosten parantamista koskevien yhteistutkimushankkeiden sisällyttäminen 
ensimmäistä kertaa toimintaan "pääsy suuriin laitoksiin" 
tutkijoiden palkkioiden maksamisjärjestelmän (joka perustuu jäsenvaltioiden 
verojen ja sosiaalimaksujen korvaamiseen) määritteleminen Euroopan unionin eri 
jäsenvaltioissa 
toimintaa "eurokonferenssit ja tukitoimet" koskevien käytännön ja kesäkurssien 
rahoittaminen sekä syvällisempien analyysien tekeminen ohjelman vaikutuksista 
lyhyellä, keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä, 
teollisuuden lisääntynyt osallistuminen ja yhtenäisyystavoitteiden huomioon 
ottaminen entistä paremmin. 
TMR-ohjelma perustuu, kuten edeltäjänsä SCIENCE, "Large Installations Plan" ja HCM, 
ns. "vapaaseen tutkimukseen" (bottom-up), eli tutkimukseen, joka on suunnattu 
tutkijoiden itse määrittelemiin kohteisiin, jotka eivät liity mihinkään ohjelman 
käynnistämisen yhteydessä ennalta asetettuun tavoitteeseen. Se eroaa tässä suhteessa 
kaikista muista neljänteen puiteohjelmaan kuuluvista yhteisön T&K-ohjelmista. 
Muuttamatta tällaista menettelyä, jossa hyödynnetään täysin tutkijoiden mielikuvitusta, 
uusia toimenpiteitä on toteutettu teollisuuden ohjelmaan osallistumisosuuden lisäämisen 
helpottamiseksi (teollisten tutkijoiden lisääntynyt osanotto tieteellisiin arviointityöryhmiin 
ja entistä laajempien teollisuuteen suuntautuneen tiedonvälityksen kanavien avaaminen). 
Yhtenäisyyden osalta vuonna 1995 tehdyistä valinnoista saadut tulokset osoittavat, että 
ohjelmaan on osallistunut huomattavasti enemmän epäsuotuisten alueiden tutkijoita, mikä 
on saavutettu muuttamatta yhteisön tutkimuspolitiikan perustana olevia tieteellisiä 
laatuvaatimuksia. 
2. "Tutkijankoulutukseen ja tutkijoiden liikkuvuuteen" liittyvät eri toimet 
Vuonna 1995 julkaistiin seitsemän eri tarjouskilpailua, joista voitiin arvioida 91 
tutkimusverkkoa, hyväksyä 84 hanketta, joiden tavoitteena on parantaa tutkijoiden pääsyä 
suuriin tutkimuslaitoksiin, myöntää 582 tutkijankoulutusapurahaa (ennen tai jälkeen 
tohtorintutkinnon), rahoittaa 55 eurokonferenssisopimusta, käytännön kursseja ja 
tukitoimenpiteitä. Koko ohjelman keston ajaksi myönnetyistä 750 miljoonasta ecusta 
käytettiin 115 miljoonaa ecua. 
Vuonna 1995 150 miljoonaa ecua vastaavaa 91 tutkimusverkkoa edellyttävät yli 700 
tutkimusryhmää (joihin kuuluu 5 000 tutkijaa), joihin liittyy noin 2 500 nuorta tutkijaa. 
Sopimusneuvottelut ja vastaavien sitoumusten tekeminen ovat käynnissä. Sopimusten 
keskimääräinen kesto on neljä vuotta. 
"Suuria laitoksia" koskeva 84 sopimus vastaa 72 miljoonaa ecua. Ne kestävät kukin 
kolme vuotta ja niiden ansiosta arviolta 4 000 eurooppalaisella tutkijalla on pääsy 
Euroopan suuriin tutkimuslaitoksiin. 
70 
Yhteensä 582 tutkijankoulutussopimuksella on 47,8 miljoonan ecun kokonaistalousarvio, 
joka sidottiin kokonaisuudessaan vuonna 1995. Näiden kestoltaan kolmesta kuukaudesta 
kolmeen vuoteen olevien sopimusten ansiosta nuoret eurooppalaiset tutkijat voivat 
kouluttautua Euroopan unionin parhaimmissa laboratorioissa. Näistä 582 sopimuksesta 
146 sopimusta on tehty Euroopan unionin epäsuotuisilta alueilta peräisin olevien 
tutkijoiden kanssa. Noin 10 prosenttia toiminnalle "tutkijankoulutus" myönnetystä 
talousarviosta on ohjattua "paluuapurahoihin", joiden ansiosta unionin epäsuotuisilta 
alueilta (tavoitteen 1 alueet) peräisin olevat stipendiaatit, jotka ovat saaneet kahden 
vuoden TMR-apurahan, voivat saada apurahan yhdeksi ylimääräiseksi vuodeksi, jolloin 
he voivat palata lähtöalueelleen ja soveltaa siellä oppimiaan tietoja ja taitoja. Komissio 
valitsi vuonna 1995 58 epäsuotuisilta alueilta kotoisin olevaa stipendiaattia, jotka 
työskentelevät vuonna 1996 kotipaikkansa laboratorioissa. Edellä mainittujen 582 
apurahasopimuksen lisäksi on tehty 720 uutta sopimusta, joita on arvioitu ja/tai joista 
on neuvoteltu vuoden 1996 alkupuolella. 
Komission vuonna 1995 päättämien eurokonferensseja ja tukitoimenpiteitä koskevat 55 
sopimusta mahdollistavat noin 140 eurokonferenssin, käytännön kurssin ja kesäkurssin 
järjestämisen (keskimäärin 2,5 kokousta sopimusta kohden). Näihin osallistuu yli 14 000 
eurooppalaista tutkijaa, joista noin neljännes on nuoria tutkijoita. Tämäntyyppisten 
sopimusten keskimääräinen voimassaoloaika on kolme vuotta. Kesäkuun 15. päivänä 
1995 julkaistun tarjouskilpailun perusteella saadut tarjoukset arvioitiin joulukuussa 1995. 
Noin 65 uutta sopimusta, joilla on käytettävissään 5,4 miljoonan ecun talousarvio, 
voidaan täten rahoittaa. 
3. Edellisiin puiteohjelmiin kuuluvat toimet tutkijoiden liikkuvuuden ja perustutkimuksen 
alalla 
Toiseen puiteohjelmaan kuuluva erityisohjelma SCIENCE on mahdollistanut suunnilleen 
800 sopimusta, joista noin 150 ovat vielä avoinna ja jotka päättyvät vuosina 1996 ja 
1997. Nämä käynnissä olevat sopimustoimet edellyttävät huomattavaa hallinnointia. 
Pääosasto XII johti samoin vuonna 1995 myös ohjelman "Inhimillinen pääoma ja 
liikkuvuus" (1992 - 1994). Vuoden lopulla oli vielä käynnissä suurin osa 
sopimustoimista (639 sopimusta tutkimusverkostoista, 667 sopimusta "laitosapurahoista", 
1034 "yksilöapurahoista", 67 sopimusta "suurista laitoksista" ja 310 
"eurokonferensseista"), jotka päättyvät vuosina 1997 ja 1998. 
4. Yhteisön koko koulutustoiminnan yhteensovittaminen 
Ohjelman "Tutkijankoulutus ja tutkijoiden liikkuvuus" vastuuhenkilöiden varmistaman 
yhteensovittamisen ansiosta voidaan tutkijankoulutusta koskevan yhteisön hallinnointiin 
soveltaa yhteisiä tai samanlaisia periaatteita ja järjestelmiä: 
yhteiset säännöt ja menettelyt (tarjouskilpailut, valinnat, päätökset, sopimukset, 
tietojenkäsittely, jne.), 
tietopaketti, jossa olevalla hakemuslomakkeella voidaan hakea kaikkia 
koulutusapurahoj a, 
71 
yksi ainoa vastaanottopiste neljänteen puiteohjelmaan kuuluvien eri 
erityisohj elmien tutkij ankoulutusapurahaehdotuksille, 
yksi ainoa meno väylä, jonka kautta kanavoidaan kaikki valintapäätöksiä koskevat 
kirjalliset menettelyt, 
yhteensovittamis- ja yhdentämiskokousten järjestäminen säännöllisin väliajoin 
kyseisten palveluyksiköiden kanssa. 
Yhteisön apurahoja koskevat verot ja sosiaalimaksut vaihtelevat suuresta jäsenvaltiosta 
toiseen. Tästä johtuu, että edellisen ohjelman (Inhimillinen pääoma ja liikkuvuus) 
yhteydessä integroitumisedellytykset ovat vastaanottavassa maassa vaihtelevat ja usein 
epäoikeudenmukaiset. Neuvoston pyynnöstä komissio on laatinut TMR-ohjelmaa varten 
väliaikaisjärjestelyn, joka perustuu vastaanottavan maan oikeudellisiin, rahoituksellisiin 
ja sosiaalisiin edellytyksiin ja joka tasoittaa huomattavasti tätä vaihtelevuutta. 
Lisäksi kyseisten pääosastojen (XII, XXII) välinen yhteensovittaminen ja muun kuin 
tutkijankoulutuksen toimet edellyttävät yksiköiden välisen säännöllisen neuvonpidon 
järjestämistä sekä oppaiden ja kertomusten valmisteluun osallistumista (esimerkiksi 
"Kansalaiset ensin", vuonna 1996 valmisteilla oleva vihreä kirja liikkuvuuden esteistä). 
Työohjelma vuodelle 1996 
Kaikkia edellä olevissa kappaleissa kuvailtuja toimia toteutetaan vuonna 1996 sekä 
hallinnollisella ja talousarviotasolla että tieteellisellä tasolla. Sopimuskokoelma ja 
ensimmäinen listaus tuloksista julkaistaan vuoden loppupuolella. 
Samaan aikaan käynnistetään kymmenen uutta tarjouskilpailua kustakin TTR-ohjelman 
neljästä toimesta (katso yksityiskohdat tämän kertomuksen kolmannen osan taulukosta 
8). 
Koulutusapurahojen alalla tutkimus-ja kehitystoiminnasta, yhteisestä tutkimuskeskuksta, 
inhimillisistä voimavaroista, opetuksesta, koulutuksesta ja nuorisosta vastaava komissaari 
Edith Cresson on päättänyt liittää TTR-ohjelman tutkijankoulutustoiminnan ja edellisen 
ohjelman "Inhimillinen pääoma ja liikkuvuus" toimet rouva Curien nimeen, mikä auttaa 
luomaan selkeästi määritetyn identiteetin TTR-toimien tukijoille. On suunniteltu, että 
Edith Cresson julkaisee virallisesti "Marie-Curie -apurahoja" koskevan järjestelmän 
Brysselissä pidettävässä seminaarissa, johon kutsutaan suuri osa tähän mennessä 
valituista TTR-apurahan saajista. Vuoden toisella puoliskolla pidettäväksi suunnitellun 
tapahtuman järjestelyt ovat käynnissä. 
Lopuksi komissio valitsee vuonna 1996 600 uutta laitosapurahan saajaa HCM-ohjelman 
"laitosapurahojen" alalla aiemmin allekirjoitettujen sopimusten nojalla. Laitosapurahojen 
osalta touko- ja syyskuussa 1996 toteutetaan kaksi viimeistä valintaosuutta, joista 
kumpaakin koskee noin 200 stipendiaattia. 
72 
YHTEINEN TUTKIMUSKESKUS 
Toiminta vuonna 1995 
Suuntaukset 
Vuonna 1995 sovellettiin ensi kerran yhteisen tutkimuskeskuksen (YTK) uutta 
lähestymistapaa. YTK:n asemasta 26 päivänä huhtikuuta 1994 annettujen neuvoston 
päätöslauselmien mukaisesti keskus on osallistunut sekä laitoksia että kilpailukykyä 
koskevaan toimintaan. Näistä edellinen kattaa laitostutkimuksen ja laitosten tieteellisen 
ja teknisen tuen yhteisön politiikoille. Kilpailukykyyn liittyvään toimintaan sisältyy 
puiteohjelmien yhteydessä toteutettavien yhteisrahoitteisiin toimiin osallistuminen, 
unionin eri toimintaohjelmista vastaavien komission yksiköiden kilpailukykyä tukevat 
toimet, yhteisön puiteohjelmien ulkopuolella toteutettavat kilpailukykyä koskevat toimet 
ja ulkopuolisten kolmansien osapuolten kanssa tehty sopimustyö. Lisäksi 1995 oli vuosi, 
jolloin vastanimitetty komissio käynnisti aloitteita parempien yhdyssiteiden 
aikaansaamiseksi teollisuuden ja tutkimuksen välille. Tässä kehyksessä tutkimuksesta 
vastaava komissaari Edith Cresson korosti voimakkaasti tarvetta markkinoida entistä 
enemmän YTK:n tutkimustuloksia ja parantaa YTK:n toimintaa koskevaa tiedotusta. 
Uudet haasteet: kilpailukykyiset toimet: Vuonna 1994 aloitettujen laajojen valmistelujen 
seurauksena YTK vastasi vuonna 1995 avautuneiden uusien kilpailukykyistä toimintaa 
koskevien tilaisuuksien asettamaan haasteeseen. Yhdessä kaikkialle unionin alueelle tai 
assosiointimaihin sijoittautuneiden teollisuuden yhteistyökumppanien, tutkimuskeskusten 
sekä yliopistojen ja korkeakoulujen kanssa laadittiin yli 300 tarjousta vastaukseksi 
ensimmäiseen uusiin puiteohjelmiin liittyvään tarjouskilpailuun valintaprosentin ollessa 
28. YTK esitti myös kilpailukykyisiä tukitoimia ja puiteohjelmien ulkopuolelle jääviä 
yhteisön ohjelmia, erityisesti PHAREa ja TACISta, koskevia ehdotuksia ja sopimuksia 
saatiin Keski- ja Itä-Euroopan maissa, Venäjällä ja muissa Itsenäisten valtioiden yhteisön 
(IVY) maissa tehtävästä ydinturvallisuutta koskevasta työstä. Näihin uusiin tilaisuuksiin 
tarttuminen edellytti YTK:lta aktiivista markkinointia. Tämän mahdollistivat yhteisön 
toimielinten (neuvoston, parlamentin ja komission) tekemät oikeudelliset, rahoitukselliset, 
talousarviota koskevat ja hallinnolliset päätökset. Niihin sisältyi syyskuussa 1995 
hyväksytyt tarvittavat muutokset Euroopan unionin talousarviosta annettuun 
varainhoitoasetukseen. 
Komissaarin vierailut: Komissaari Edith Cresson vieraili 20. heinäkuuta 1995 ensi kerran 
Yhteisessä tutkimuskeskuksessa. Hän aloitti vierailunsa Isprassa sijaitsevista laitoksista, 
minkä jälkeen hän vieraili syyskuussa Karlsruhen laitoksilla (ITU) ja joulukuussa 
Sevillan laitoksilla (IPTS), missä komissaari Cresson vihki käyttöön laitoksen uuden 
teknisen valvontatehtävän. 
Uusia johtajia: Vuoden mittaan neljä uutta YTK:n laitosten (ISEI, EI, 1RS A ja IAM) 
johtajaa otti vastaan tehtävänsä komission nimitettyä heidät johtokunnan neuvosta. 
Tiedonkulkua koskevat aloitteet: Yhteyksiä YTK:n ja teollisuuden, tutkimuskeskusten ja 
yliopistojen ja korkeakoulujen välillä vahvistettiin myös järjestämällä johtokunnan 
aloitteesta tiedotuspäiviä Lontoossa, Ateenassa, Kööpenhaminassa, Milanossa ja 
Wienissä. YTK:n käytettävyyttä unionin politiikkojen tukemiseksi mainostettiin edelleen 
muille komission yksiköille suunnatulla tiedotustoiminnalla, mukaan lukien Newsletter 
ja kohdennetut seminaarit. 
73 
Tavoitteet ja T&T:n edistyminen: 
Laitostoiminta: YTK:n erityistutkimusohjelmat: YTK:n päätehtävänä vuonna 1995 oli 
myötävaikuttaa yhteisöjen puiteohjelmiin kuuluvien YTK:n erityisohjelmien 
täytäntöönpanoon niiden ensimmäisenä toimintavuotena. Tämä edistäminen tapahtui 
laitostutkimuksella ja komission yksiköille annetulla tieteellisellä ja teknisellä 
laitostuella. 
Laitostutkimus: Vuonna 1995 laitostutkimustoiminnan osuus oli 73 prosenttia YTK:n 
laitostoiminnasta, jota toteutetaan seuraaviin ohjelmalinjauksiin perustuen: 
1. Kehittyneiden materiaalien laitos (Institute for Advanced Materials, IAM) 
toteuttaa teollisuusteknologioiden ja materiaaliteknologioiden ohjelmaa, johon 
kuuluu kehittyneitä materiaaleja, pintatekniikkaa, uusia ympäristöystävällisiä 
materiaaleja ja ainetta rikkomattomia arviointitekniikoita koskevia 
tutkimushankkeita teollisten rakenneosien tarkastusta varten. 
2. Mittaus- ja testausohjelmaan kuului mittajärjestelmien ja vertailumateriaalien 
instituutin (Institute for Reference Materials and Measurements, IRMM) 
toteuttamia vertailumittauksia ja materiaaleja koskevia tutkimushankkeita sekä 
turvallisen teknologian instituutin (Institute for Safety Technology, 1ST) 
suorittamaa rakenteiden luotettavuuden arviointia. 
3. Ympäristö-ja ilmasto-ohjelma koostui ympäristöinstituutin (Environment Institute, 
EI) ilmakehää, maaperää, veden ja jätesaastumista koskevista tutkimushankkeista, 
maapallon tarkkailukeskuksen asteittaisesta perustamisesta, hajautetusta 
eurooppalaisesta tiedonhallinta-ja tietojärjestelmästä ja etähavainnointisovellusten 
instituutin (Institute for Remote Sensing Applications, IRSA) toteuttamista 
etähavainnointitekniikoiden sovelluksista sekä turvallisen teknologian instituutin 
(1ST) ja järjestelmäsuunnittelun ja tietojenkäsittelyn instituutin (Institute for 
Systems Engineering and Informatics, ISEI) käsittelemät teolliset vaarat. 
4. Muuta kuin ydinenergiaa koskeva ohjelma sisälsi puhtaiden teknologioiden 
materiaaleihin liittyviä tutkimushankkeita ja ISEI:n suorittaman 
fotoenergiamuuntimien standardoinnin. 
5. Ydinflssion turvallisuutta koskeva ohjelma kattoi joukon tutkimustoimia IST:n, 
ISEI:n ja IAM:in suorittamista reaktorin turvallisuutta koskevista tutkimuksista 
aina IST:n, ISEI:n ja ITU:n (Institute for Transuranium Elements) 
ydinvarmistuksiaja halkeamismateriaalien hallintaa koskevaan tutkimustoimintaan. 
ITU tutki tämän lisäksi ydinpolttoaineita ja aktinidejä. 
6. 1ST, ISEI ja IAM toteuttavat hallittua lämpöydinfuusiota koskevaa ohjelmaa 
(teknologia ja turvallisuus). 
7. Kohdennettu sosiaalistaloudellinen tutkimusohjelma sisältää tieteen ja teknologian 
tarkkailutehtävän ja mahdolliset IPTS:n toimintaan liittyvät työt. Instituutin 
keskeisenä tehtävänä on kerätä jäsenvaltioiden, ja mahdollisuuksien mukaan 
kolmansien maiden asiantuntijoiden, konsulttien, tutkimusorganisaatioiden ja -
laitosten saatavilla olevat tulokset niiden analysoimiseksi, käsittelemiseksi ja 
yhdentämiseksi puolueettomasti ja perusteellisesti ja etenkin käyttökelpoisessa 
74 
muodossa olevien selvien suuntausten tai toiminnan tarpeen yksilöimiseksi 
päätöksentekijöitä varten. 
Institutionaalinen tieteellinen ja tekninen tuki yhteisön politiikoille 
YTK antoi tieteellistä ja teknistä tukea unionin politiikoille asianomaisten komission 
yksiköiden pyynnöstä 15 päivänä joulukuuta 1994 tehtyjen neuvoston päätösten (joissa 
hyväksyttiin YTK:n varsinaiset erityisohjelmat) mukaisesti. Näiden tieteellisten ja 
teknisten toimien osuus oli 27 prosenttia YTK:n laitostoiminnasta. 
Tukitoimet ovat asiakaslähtöisiä ja ne täydentävät niitä puolueettomia ja neutraaleja 
tieteellisiä ja teknisiä vaatimuksia, jotka kumpuavat EY:n direktiiveistä, komission ja 
neuvoston päätöksistä tai Euratomin perustamissopimuksesta johtuvista velvoitteista. 
Tehokas asiakas - hankkija -suhde komission toimeksiantajayksiköiden ja YTK:n 
laitosten välillä näkyy pääosastojen välisten yhteistoimintasopimusten laatimisena ja 
allekirj uittamisena. 
Tällaisten YTK:n muille komission pääosastoille suunnattujen palvelujen yleisvalvontaa 
suorittaa virallinen pääosastojen välinen komitea, joka on perustettu komission 
päätöksellä. Tämä ryhmä kokoontui kahdesti vuonna 1995 ja näiden kokousten 
osallistumisprosentti oli korkea. Sen tehtävä on kaksijakoinen: tehdyn työn valvonta 
toimia koskevan tiedon joustavan ja kahdenkeskisen vaihdon varmistamiseksi (yli 100 
näihin tukitoimiin liittyvää tiivistelmää annettiin tiedoksi kaikille pääosastoille vuonna 
1995) sekä seuraavaa vuotta koskeva suunnittelu ottaen huomioon painopistealueet, 
uudet pyynnöt ja talousarvion rajoitukset. 
Nämä tieteelliset ja tekniset tukitoimet liittyivät seuraaviin puiteohjelman linjauksiin: 
tietoteknologiat, ympäristö ja ilmasto, maatalous ja kalastus, kohdennettu sosiaalis­
taloudellinen tutkimus ja ydinturvallisuus ja varotoimenpiteet. Vuonna 1995 
ympäristöpolitiikan tuen osuus oli 46 prosenttia koko tukitalousarviosta. Yhteisen 
talouspolitiikan tuen osuus oli 16,5 prosenttia ja ydinturvallisuuteen liittyvien 
varotoimien 32 prosenttia. 
YTK julkaisi vuonna 1995 yhteensä yli 1 000 tutkimusta ja YTK:n patentteja 
myönnettiin 26. YTK:n julkaisuja ja patentteja koskevia yksityiskohtaisia luetteloita 
julkaistaan vuosittain tiedotteessa "Publications Bulletin". 
YTK ja kilpailutoiminta 
YTK:n yleistalousarviosta ajalle 1995 - 1998 noin 20 prosenttia olisi kohdistettava 
kilpailutoimintaan. Tammikuun 1. päivästä 1995 YTK:n kilpailutoimintaan on kuulunut: 
osallistuminen yhteisrahoitteisiin toimiin, joissa YTK yhdessä jäsenvaltioiden 
yhteistyökumppanien kanssa jättää tarjouksia tarjouskilpailujen yhteydessä tai 
edistää puiteohjelmiin kuuluvien muiden laboratorioiden esittämiä tarjouksia, 
neljänteen puiteohjelmaan kuuluvat kilpailukykyiset tieteelliset ja tekniset 
tukitoimet, joilla YTK voi vastata komission pääosastojen erityispyyntöihin, jotka 
ovat jakautuneet kilpailupohjalta tarjouspyyntöjen yhteydessä, 
75 
muut puiteohjelmiin kuulumattomat kilpailutoimet, joissa YTK (yksin tai 
konsortiojärjestelyin) voi osallistua yhteisön tukemiin toimiin (esimerkiksi PHARE, 
TACIS, apu kehitysmaille, jne.) ja kilpailulähestymistavan yhteydessä hakee 
yhteisön rahoitusta näille toimille, 
sopimusperusteinen tutkimus, edellä mainittu alkuperäinen kolmannen osapuolen 
toimintatapa, joka on nyt osa YTK:n kokonaiskilpailutoimintaa. 
Mitä tulee YTK:n osallistumiseen yhteisrahoitteisiin toimiin, YTK esitti yhdessä 
jäsenvaltioiden yhteistyökumppaniensa kanssa yhteensä 338 hanketarjousta 15 
erityisohjelmaa koskevan ensimmäisen tarjouskilpailun perusteella. Joulukuuhun 1995 
mennessä komissio oli hyväksynyt rahoitettavaksi 95 näistä tarjouksista, jolloin 
menestymisprosentiksi tuli 28. YTK:n taloudellinen tulos oli yli 10,5 miljoonaa ecua, 
vaikka sen olikin vaikea täsmälleen laskea meneillä olevien, useita huomattavia 
hankkeita koskevien sopimusneuvottelujen vuoksi. Kilpailukykyisten tieteellisten ja 
teknisten tukitoimien osalta neljännelle puiteohjelmalle tämän toiminnan rahoittamiseksi 
varatuista 128 miljoonasta ecusta 26,5 miljoonaa varattiin komission yksiköiden käyttöön 
vuoden 1995 alkupuolella, mutta ainoastaan 20 miljoonaa käytettiin vuonna 1995. Näistä 
YTK:n laitokset ovat onnistuneet saamaan noin 11,9 miljoonan ecun arvoiset sopimukset 
joko yksin tai konsortio-järjestelyllä. 
Muussa puiteohjelmiin kuulumattomassa kilpailutoiminnassa, kuten TACIS, PHARE, 
jne., on YTK:n laitosten osallistuminen ollut vilkasta vuonna 1995. Tällä hyvin 
kilpailukykyisellä markkinoiden alalla YTK on saavuttanut noin 2,3 miljoonaa ecua. 
Kolmatta osapuolta koskeva tilinpito vuodelta 1995 osoittaa, että uusia sopimuksia (saatu 
vapailta markkinoilta) tehtiin yli 18 miljoonan ecun arvosta. Muilla rintamilla tehdyt 
huomattavat ponnistelut huomioon ottaen tämä merkitsee, että entiset asemat ovat hyvin 
säilyneet entisellään. (Vuonna 1994 ansaittu kolmannen osapuolen työ oli yhteensä 18 
miljoonaa ecua). 
Kuten YTK:n erityisohjelmia 1995 - 1998 koskevissa neuvoston päätöksissä pyydettiin, 
komissio julkaisee yksityiskohtaisen YTK:n vuosikertomuksen39 yhdessä YTK:n 
johtokunnan huomautusten kanssa. 
Tärkeimmät aloitteet vuonna 1996 
YTK.n strategia: YTK.n uuden lähestymistavan vahvistamiseksi neuvoston määräämällä 
tavalla parlamentti, komissio, johtokunta ja YTK:n hallinto ovat vuoden mittaan 
keskustelleet kahdeksaa laitosta ja YTK:ta kokonaisuudessaan koskevista strategioista 
ja päätynyt korostamaan asiakaslähtöistä, korkealaatuista Euroopan unionille todella 
hyödyllistä tutkimusta, joka toteutetaan tehokkaasti ja vastaten joustavasti muuttuviin 
markkinoiden tarpeisiin. YTK:n toimet luovat yhteyksiä eri tieteellisen ja teknologisen 
kehityksen vaiheissa olevien jäsenvaltioiden tutkimusryhmiin. Täten ne edistävät 
kaikkien yhteisön alueiden laboratorioiden ja tutkimuslaitosten välistä yhteenkuuluvuutta. 
Eri työaikatauluissa määritellään yksittäiset hankkeet ja luodaan YTK:n työohjelma 
vuodelle 1996, sellaisena kuin YTK:n johtokunta on sen hyväksynyt. 
39 KOM(96) 158 lopullinen 
76 
1. YTK:n erityisohjelmien kokonaistavoitteiden puitteissa on ehdotettu sellaisiin 
asiaankuuluviin aiheisiin kuin teollisuuden ja materiaaliteknologiat, mittaus ja 
testaus, ja muu kuin ydinenergia, entistä selvempi suuntautuminen teollisuuden 
yhteistyöhön, teollisuuden sovellukset ja uutuustutkimus, liittyen komission 
ehdotusten mukaisia teollisuuden aloitteita. Ympäristö- ja ilmastoaihe kuvastaa 
uusia luonnonkatastrofeihin, lähinnä maanjäristyksiin ja tulviin, liittyvien 
yhteiskunnallisten kysymysten uudenlaisia ryhmittelyjä, kun taas teollisuuden 
luotettavuutta koskevaa työtä vähennetään. Samanaiheisille unionin politiikoille 
annettava tuki vastaa, kuten johtokunnalle on jo kerrottu, komission yksiköiden 
uusia pyyntöjä, jotka koskevat petosten torjuntatoimenpiteisiin ja Alppien alueen 
tarkkailuelimeen liittyvää työtä; 
2. Reaktorin ja polttoainekierron turvallisuutta koskeva tutkimus on edelleen 
ydinaineiden joukossa ja ydinsuojatoimenpiteiden tutkimuksen keskittämistä on 
ehdotettu siten, että samalla säilytetään tämän alan tärkeät tukivelvoitteet. 
Lämpöydinfuusiota koskeva työ on järjestetty uudelleen varsinkin 
materiaalitutkimuksen ja tritiumiin liittyvän työn välisten läheisten yhteyksien esiin 
tuomiseksi. 
Yhteisen tutkimuskeskuksen uudelleenjärjestämisestä 16 päivänä tammikuuta 1996 
tehdyn päätöksen jälkeen yhteisestä tutkimuskeskuksesta tuli komission itsenäinen 
pääosasto 10 päivänä huhtikuuta 1996 sen tehtävien asianmukaisen 
täytäntöönpanon edellyttämän itsehallinnon myöntämiseksi. 
KILPAILUKYKYISET TIETEELLISET JA TEKNISET TUKITOIMET 
Neljännen TTK-puiteohjelman liitteessä IV, jossa määritellään yksityiskohtaiset säännöt 
sen täytäntöönpanemiseksi, on esitetty kilpailukykyiset tieteelliset ja tekniset 
tukitoimenpiteet. Nämä toimet kattavat yksinomaan TTK:n komission pääosastojen 
laskuun suorittamat työt, jotka mahdollisesti varainhoitovuodesta 1995 alkaen jonkin 
jäsenvaltion tutkimuselin tai YTK toteuttaa (komission yksikön neutraalisuus ja 
riippumattomuus eivät ole välttämättömiä), tai yksiköiden tästä vuodesta alkaen 
toteutettaviksi suunnittelemat uudet hankkeet. Nämä tukitoimet kuuluvat neljännen 
puiteohjelman ensimmäiseen ja kolmanteen toimintakokonaisuuteen. 
Nämä toimet toteutetaan kahdessa eri vaiheessa: 
rahavarojen jakaminen vuosittain eri pääosastojen kesken, 
kunkin pääosaston suorittama näiden varojen hallinta. 
Asianmukaisen avoimuuden edellytysten ja pääosastojen tarpeiden tyydyttämisen 
takaamiseksi valittu varojen jakamisrakenne on yksiköiden välinen ryhmä, joka yhdistää 
kaikki kyseiset pääosastot ja jonka kutsuu koolle ja jonka puheenjohtajana toimii 
komission pääsihteeristö. Se kokoontuu silloin tällöin, mutta kuitenkin vähintään kahdesti 
vuodessa. 
Tämä ryhmä tutkii pääosastojen yksilöimiä tarpeita. Se analysoi hakemuksia, varmistaa 
niiden yhdenmukaisuuden puiteohjelman tavoitteiden kanssa ja määrää vuosittaiset 
määrärahat käytettävissä olevan talousarvion puitteissa. Sen lisäksi, että merkille pannaan 
hankkeiden mielekkyys tieteellisen ja teknisen tukiohjelman tavoitteisiin nähden, varojen 
77 
jakamisessa otetaan huomioon niiden saatavuus muiden ohjelmien kautta sekä 
yhdistämis- tai lähentymismahdollisuudet useiden hankkeiden välillä. 
Niillä pääosastoilla, joiden ehdotukset on hyväksytty, on vastuu myönnettyjen varojen 
hallinnasta. Ne kilpailuttavat tavarantoimittajia keskenään, jotta ne saavuttavat parhaan 
tuloksen tarpeisiinsa nähden. Saatuja varoja hallitaan täysin itsenäisesti ja voimassa 
olevia asiaankuuluvia sääntöjä soveltaen, erityisesti Euroopan yhteisöjen yleiseen tulo­
ja menoarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen säännöksiä. 
Sidotut varat edustavat yli 80 prosenttia varainhoitovuonna 1995 käytettävissä olevasta 
määrästä. Tämä käyttösuhde on vähintäänkin tyydyttävä tällaisen ohjelman ensimmäisen 
toimintavuoden osalta. 
Pääosastot osoittavat yhä suurempaa kiinnostusta tätä ohjelmaa kohtaan. Kuusi yksikköä 
lisää on jättänyt vuotta 1996 koskevan hakemuksen niiden kymmenen yksikön lisäksi, 
jotka ovat saaneet määrärahoja vuonna 1995. Ehdotettujen hankkeiden lukumäärä vuonna 
1996 on lisääntynyt 40 prosentilla edelliseen varainhoitovuoteen verrattuna. 
78 
KOLMAS OSA 
HANKKEET, ALLEKIRJOITETUT SOPIMUKSET JA MAKSUT VUOSINA 
1995-96 
Vuotuinen perusta ja puiteohjelma 
Taulukoissa 1 - 9 on lyhyt esitys yhteisön TTK-toimiin liittyvistä luvuista 
(hankkeiden ja osallistujien lukumäärä ja luonne, rahoituksen taso jne.). 
Luvut koskevat enimmäkseen kolmannen ja neljännen puiteohjelman toimia. 
Niissä on otettu huomioon paitsi jäsenvaltioiden, myös kolmansien maiden 
rahoitusosuudet (taulukot 5 ja 7). 
Taulukoissa käytetty lyhenne "n/a" merkitsee, ettei tietoja ole ollut saatavilla. 
Taulukot 5, 6, 7 ja 9 koskevat ainoastaan yhteisrahoitteisia toimia. 
Neljänteen puiteohjelmaan ja Euratom-ohjelmaan liittyvässä taulukossa 10 on 
otettu huomioon Euroopan unionin laajentumisesta johtuvat lisäsummat. 
Taulukoissa 11 ja 12 on esitetty puiteohjelmia koskevien vuotuisten 
maksusitoumusten kehitys käypinä hintoina ja vuoden 1992 hintoina. 
Luettelo tärkeimmistä käytetyistä lyhenteistä. 
TTK-toimet vuonna 1995: uudet hankkeet (vuonna 1995 allekirjoitetut sopimukset) ja käynnissä olevat hankkeet Taulukko 1 
I 
Yhteisrahoitteiset hankkeet 
Yhteisen toiminnan hankkeet 
Valmistelu-, seuranta- ja 
tukitoimet 
Hallittu lämpöydinfuusio 
YHTEENSÄ Uudet hankkeet (vuonna 1995 allekirjoitetut TTK-sopimukset) 
EY:n rahoitus 
osuus 
yhteensä (1) 
milj. ecuina 
1.659,54 
16,46 
105,00 
(5) 251,51 
2.032,50 Hankkeiden 
lukumäärä 
1631 
50 
798 
181 
2660 Osallistujien 
lukumäärä 
10548 
84 
1354 
199 
12185 Keskim. 
osallistuja­
määrä 
hanketta 
kohden 
6,47 
1,68 
1,70 
n/a 
4,58 Keskim. JV-
määrä 
hanketta 
kohden (2) 
4,12 
1,12 
1,38 
n/a 
2,96 b Y :n keskim. 
rahoitusosuus 
hanketta 
kohden 
milj.ecuina 
1,02 
0,33 
0,13 
n/a 
0,78 Kaikki hankkeet yhteensä 
31.12.95 
käynnissä 
olleet 
hankkeet 
(3) 
7041 
783 
2735 
136 
10695 Vuonna 1995 
maksetut 
summat 
yhteensä milj. 
ecuina (4) 
1.569,06 
30,89 
242,52 
(6) 194,55 
2.037,02 
(1) Jokaiselle uudelle hankkeelle sopimusehtojen mukaisesti myönnettyjen yhteisön rahoitusosuuksien määrä yhteensä (eli hankkeen koko kestoajalta laskettuna). 
(2) JV= jäsenvaltio. 
(3)31.12.1995 käynnissä olleet hankkeet = sellaiset allekirjoitetut sopimukset, joissa tutkimustöiden päättymispäivä on 31.12.1995 jälkeen. 
(4) Maksut hankkeille, jotka toteutetaan kokonaan tai osittain vuonna 1995. 
(5) Tähän summaan on lisättävä tuloista otettava 30,48 milj. ecun suuruinen yhteisön rahoitusosuus. 
(6) Tähän summaan on lisättävä tuloista maksettavat 11,33 milj. ecun maksut. 
Suorat toimet - YTK (7) 228,06 n/a n/a n/a n/a n/a n/a n/a 
(7) Suorien toimien osalta on ilmoitettu ainoastaan vuoden 1995 maksusitoumukset. 
XIIA3,157TABFI.XLS,19/07/96l9:03 
Taulukko 2 
TTK-toimet vuonna 1995: Erityisohjelmat (TV puiteohjelma + Euratomin puiteohjelma) - Uudet hankkeet (vuonna 1995 allekirjoitetut sopimukset) 
| Uudet hankkeet yhteensä (vuonna 1995 allekirjoitetut 
1 sopimukset) 
Erityisohjelmat (IV puiteohjelma + Euratomin 
puiteohjelma) 
Telematiikka 
Tietoliikennetekniikka 
Tietotekniikka 
Teollisuus- ja materiaalitekniikka 
Standardit, mittaukset ja testaus 
Ympäristö ja ilmasto 
Merentutkimus ja meriteknologia 
Bioteknologia 
Biolääketiede ja terveys 
Maatalous ja kalastus 
Muu kuin ydinenergia 
Liikenne 
Kohdennettu sosiaalis-taloudellinen tutkimus (5) 
Kansainvälinen yhteistyö 
Tulosten levittäminen ja hyödyntäminen 
Tutkijakoulutus ja tutkijoiden liikkuvuus 
Kilpailuperusteiset T/T-tukitoimet 
Ydinturvallisuus 
Hallittu lämpöydinfuusio 
TUTKIMUSTOIMINTA YHTEENSÄ EY:n rahoitus 
osuus 
yhteensä (1) 
milj .ecuina 
246,85 
208,10 
425,34 
192,07 
17,43 
23,52 
7,16 
65,63 
33,72 
110,50 
172,74 
66,05 
0 
23,06 
37,20 
67,20 
20,08 
64,35 
(6) 251,51 
2.032,50 Hankkeiden 
lukumäärä 
218 
109 
363 
244 
47 
64 
20 
72 
81 
155 
172 
47 
0 
267 
271 
133 
134 
82 
181 
2660 Osallistujien 
lukumäärä 
2923 
1203 
1640 
999 
188 
78 
. 40 
353 
237 
778 
1029 
420 
0 
467 
842 
170 
152 
467 
199 
12185 Keskim. 
osallistuja­
määrä 
hanketta 
kohden(2) 
13,41 
11,04 
4,52 
4,09 
4,00 
1,22 
2,00 
4,90 
2,93 
5,02 
5,98 
8,94 
0 
1,75 
3,11 
1,28 
1,13 
5,70 
(4) n/a 
4,58 JV:n keskim. 
lukumäärä 
hanketta 
kohden (3) 
5,00 
5,10 
4,22 
1,86 
2,70 
1,06 
1,52 
3,25 
2,15 
5,00 
3,60 
4,83 
0 
1,11 
2,50 
1,11 
1,12 
3,61 
n/a 
2,96 EY:n keskim. 
rahoitus­
osuus 
hanketta 
kohden milj. 
er.nma 
1,13 
1,91 
1,17 
0,79 
0,37 
0,37 
0,36 
0,91 
0,42 
0,71 
1,00 
1,41 
0 
0,09 
0,14 
0,51 
0,15 
0,78 
n/a 
0,78 Yhteis­
rahoitteiset 
hankkeet 
EY:n 
rahoitus­
osuus 
yhteensä (1) 
milj. ecuina 
220,85 
208,10 
379,34 
' 191,77 
16,32 
22,27 
6,23 
62,15 
23,46 
107,29 
172,45 
64,58 
0 
16,26 
30,00 
63,39 
20,08 
55,00 
251,51 Yhteisen H . ..tK _. . . U Lutännäis-toiminnan H , ,, H toimet hankkeet V 
EY:n 
rahoitus­
osuus 
yhteensä (1) 
milj. ecua 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0,50 
1,94 
9,82 
2,60 
0 
0 
0 
0,90 
0 
0 
0 
0,70 
0 
1.911,05|| 16,46 EY:n rahoitus 
osuus 
yhteensä (1) 
milj. ecuina 
26,0C 
C 
46,0C 
0,3C 
1,11 
1,25 
0,43 
1,54 
0,45 
0,62 
0,28 
1,46 
C 
5,9C 
7,2C 
3,81 
C 
8,65 
C 
[_ 105,0C 
(1) Jokaiselle uudelle hankkeelle sopimusehtojen mukaisesti myönnettyjen yhteisön rahoitusosuuksien määrä yhteensä (hankkeen koko kestoajalta laskettuna). 
(2) Koska rekisteröinti on toteutettu atk:n avulla, osallistujien määrä on saatettu arvioida liian pieneksi. 
(3) JV: jäsenvaltio. 
(4) n/a : tietoja ei saatavilla. 
(5) Vuonna 1995 ei allekirjoitettu yhtään sopimusta, vaikka (sopimuksen allekirjoittamista edeltäviä) sitoumuksia onkin tehty. 
(6) Tähän summaan on lisättävä tuloista johtuva 30,48 milj. ecun suuruinen yhteisön rahoitusosuus. 
XJIA1.157TABFI.XLS.7<O6/96,13:0S S1 
Taulukko 3A 
TTK- toimet vuonna 1995: III puiteohjelman erityisohjelmat 
Kaikki hankkeet (allekirjoitetut sopimukset) 
DI puiteohjelman erityisohjelmat 31.12.1995 käynnissä olleet 
hankkeet (1) Kaikki hankkeet yhteensam Vuonna 1995 suoritetut 
iaksut yhteensä milj. ecuina] 
(3) Yhteisön rahoitusosuus 
yhteensä milj. ecuina (4) 
(Tietotekniikka 7121 7191 316,471 1.293,151 
Tietoliikennetekniikka 123 77,85 521,60 
Yleistä etua koskevat telemaattiset sovellukset 71 3121 44,64 379,00 
{Teollisuus-ja materiaalitekniikka 647 1653 144,28 701,88 
Standardit, mittaukset ja testaus 123 19C 13,98 56,56 
Ympäristö 3191 63< 48,38 304,83 
(Merentutkimus ja meriteknologia 771 145 24,70 107,72| 
(Bioteknologia 192 3721 29,64 174,73 
Maatalouden ja siihen liittyvän teollisuuden tutkimus, kalastus 3941 399 58,01 281,39 
[Biolääketiede ja terveys 332 554 20,68 129,65 
Biotieteet ja -teknologia kehitysmaissa 223 353 22,15 115,09 
J64[ Muu kuin ydinenergia (5) 194 403 38,90 224 
Ydinfission turvallisuus 20 122! 7,97 56,02 
[Hallittu lämpöydinfuusio 10 396 (6) 72,18 (7) 465,94 
Inhimillinen pääoma ja liikkuvuus 1962 3456 
[Tulosten hyödyntämistä koskeva keskitetty toimi M 207 122,68 
16,64 547,74 
60,76 
YHTEENSÄ 5361 10043 1.059,15 5.420,69 
( 1 ) 31.12.1995 käynnissä olleet hankkeet = sellaiset allekirjoitetut sopimukset, joissa tutkimustöiden päättymispäivä on 31.12.1995 jälkeen. 
(2) Hankkeiden määrä yhteensä = hankkeiden kokonaismäärä ITI puiteohjelman erityisohjelman käynnistymisestä alkaen. 
(3) Maksut hankkeille, joiden kestoaika ulottuu vuoteen 1995. 
(4) Yhteisön rahoitusosuus yhteensä puiteohjelman koko kestoajan osalta 
(5) Thermie-ohjelman (1990-1994) tiedot eivät sisälly tähän taulukkoon, koska Thermie ei kuulu III puiteohjelmaan. 
(6) Tähän summaan on lisättävä tuloista maksettavat 7,5 milj. ecun maksut. 
(7) Tähän summaan on lisättävä tuloista otettava 26,6 milj. ecun suuruinen yhteisön rahoitusosuus. 
XIIA3,1S7TABFI.XLS,iaC7/96,»04 
?Q 
Taulukko 3B 
TTK-toimet vuonna 1995: EY:n IV puiteohjelman + Euratomin puiteohjelman erityisohjelmat 
Kaikki hankkeet (allekirjoitetut sopimukset) 
Erityisohjelmat 
EY:n IV puiteohjelma + Euratomin puiteohjelma 
Telematiikka 
Tietoliikennetekniikka 
Tietotekniikka 
Teollisuus- ja materiaalitekniikka 
Standardit, mittaukset ja testaus 
Ympäristöjä ilmasto 
Merentutkimus ja meriteknologia 
Bioteknologia 
Biolääketiede ja terveys 
Maatalous ja kalastus 
Muu kuin ydinenergia 
Liikenne (4) 
Kohdennettu sosiaalistaloudellinen tutkimus 
Kansainvälinen yhteistyö 
Tulosten levittäminen ja hyödyntäminen 
Tutkijakoulutus ja tutkijoiden liikkuvuus 
Kilpailuperusteinen T&T-tuki 
Ydinturvallisuus 
Hallittu lämpöydinfuusio 
YHTEENSÄ 31.12.95 käynnissä 
olleiden hankkeiden määrä 
(1) Vuonna 1995 suoritetut 
maksut yhteensä milj. 
ecuina (2) 
218 61,19 
109 
363 
235 
34 
16 
16 
66 
61 
86 
166 
n/a 
0 
139 
233 
143 
134 
78 
126 
2223 84,69 
84,71 
41,92 
5,81 
25,69 
21,79 
16,55 
8,15 
13,87 
25,41 
12,23 
3,25 
12,02 
14,46 
14,47 
1,61 
15,92 
(5) 118,44 
582,18 Yhteisön rahoitusosuus 1 
yhteensä milj. ecuina (3) | 
246,85| 
208,10 
425,34 
192,07 
17,43 
23,52 
7,16 
65,63 
33,72 
110,50 
172,74 
66,05 
0 
23,06 
37,20 
67,20 
20,08 
64,35 
161 251,51 
2.032,50 
(1) 31.12.1995 käynnissä olleet hankkeet= sellaiset allekirjoitetut sopimukset, joissa tutkimustöiden päättymispäivä on 31.12.1995 jälkeen. 
(2) Maksut hankkeille sidottu vuoden 1995 talousarviosuunnitelmaan. 
(3) Yhteisön rahoitusosuus yhteensä = yhteisön rahoitusosuus kaikkien osapuolten vuonna 1995 allekirjoittamista sopimuksista 
(katso taulukon 1 alaviite 1). 
(4) n/a = tietoja ei saatavilla. 
(5) Tähän summaan on lisättävä tuloista maksettavat 1,5 milj. ecun maksut. 
(6) Tähän summaan on lisättävä tuloista otettava 30,48 milj. ecun suuruinen yhteisön rahoitusosuus. 
XIIA1,1S7TABFI.XLS.7/08/96,13:10 
?? 
Taulukko 4 
Erityisohjelmien nimet (EY: n IV puiteohjelma + Euratomin 
puiteohjelma) ja työohjelmien alat 
TELEMATIIKKA 
- Telemaattiset sovellukset 
Teknologian edistämistoimet (pk-yrityksiä koskevat toimet) 
- Telemaattiset sovellukset 
- Telemaattiset sovellukset 
TIETOLIIKENNETEKNIIKKA (ACTS) 
- Vuorovaikutteiset digitaaliset multimediapalvelut 
- Fotoniset teknologiat 
- Suurinopeuksiset verkot 
- Henkilökohtainen tietoliikenne 
- Älyverkot 
- Laatu, varmuus ja turvallisuus 
- Horisontaaliset toimet 
Teknologian edistämistoimet (pk-yrityksiä koskevat toimet) 
TIETOTEKNIIKKA 
Teknologian edistämistoimet (pk-yrityksiä koskevat toimet) 
TEOLLISUUS-JA MATERIAALITEKNIIKKA 
Teknologian edistämistoimet (pk-yrityksiä koskevat toimet) 
STANDARDIT, MITTAUKSET JA TESTAUS 
Teknologian edistämistoimet (pk-yrityksiä koskevat toimet) 
YMPÄRISTÖ JA ILMASTO 
-Luontoa, ympäristön tilaa ja globaalimuutosta, 
ympäristöteknologiaa, maan kaukokartoitukseen sovellettua 
avaruustekniikkaa sekä yhteiskuntatieteellistä ympäristöntutkimusta 
koskeva tutkimus 
Teknologian edistämistoimet (pk-yrityksiä koskevat toimet) Ehdotuspyyntöjä 
koskevat 
tiedot ovat 
EYVL:n numerossa: 
C357/08 (15/12/94) 
C64/03 (15/03/95) 
C240/14 (15/09/95) 
C258/5(15/09/94) 
C240/7 (15/9/95) 
C357/7 (15/12/94) 
0357/7(15/12/94) 
C357/7 (15/12/94) 
C357/7 (15/12/94) 
C12/05 (17/01/95) 
päättyy 27/04/95 
"avoin tarjouspyyntö" Saatujen 
ehdotusten 
lukumäärä 
1376 
144 
336 
413 
108 
40 
54 
46 
• 50 
16 
9 
65 
2307 
58 
1180 
Vaihe 1 :465 
Vaihe 2:118 
161 
14 
1607 
18 Valintakel-
poisten 
ehdotusten 
lukumäärä 
1356 
24 
330 
413 
108 
40 
54 
46 
50 
16 
9 
65 
2307 
58 
1122 
364 
98 
102 
10 
1505 
17 Hyväksytyt hankkeet 
Luku­
määrä 
304 
24 
67 
67 
38 
23 
12 
17 
15 
3 
6 
39 
569 
26 
218 
212 
52 
63 
6 
287 
5 %kok. 
määrästä 
22% 
17% 
20% 
16% 
35% 
58% 
22% 
37% 
30% 
19% 
67% 
60% 
25% 
45% 
18.5 % 
45.6 % 
44% 
39% 
43% 
17,9% 
29% EY:n rahoitus­
osuus milj. 
ecuina 
423.9 
42.8 
54.6 
64.4 
114 
84 
59 
94 
66 
8 
17 
0,1 
666,5 
1,1 
402 
7,6 
22 
32,7 
0,3 
205,2 
0,2 
Taulukko* 
Erityisohjelmien nimet (EY: n IV puiteohjelma + Euratomin 
puiteohjelma) ja työohjelmien alat 
-Avaruusteknologia ympäristön havainnoinnin ja tutkimuksen välineenä 
-Avaruusteknologia ympäristön havainnoinnin ja tutkimuksen välineenä 
MERENTUTKIMUS JA MERITEKNOLOGIA 
- Meritieteet, strateginen merentutkimus, meritekniikka 
Teknologian edistämistoimet (pk-yrityksiä koskevat toimet) 
- Meritieteet, strateginen merentutkimus 
Teknologian edistämistoimet (pk-yrityksiä koskevat toimet) 
BIOTEKNOLOGIA 
- Solutehdas 
- Perimän analyysi 
- Kasvistoa ja eläimistöä koskeva bioteknologia 
- Neurologinen soluviestintä 
- Immunologia ja yhdistelmärokotteet 
- Rakennebiologia 
- Prenormatiivinen tutkimus, biodiversiteetti ja sosiaalinen hyväksyntä 
- Infrastruktuurit 
-ELSA 
Teknologian edistämistoimet (pk-yrityksiä koskevat toimet) 
BIOLÄÄKETIEDE JA TERVEYS 
- pk-yritykset 
Teknologian edistämistoimet (pk-yrityksiä koskevat toimet) Ehdotuspyyntöjä 
koskevat 
tiedot ovat 
EYVL:n numerossa: 
0148/08 (15/06/95) 
päättyy 15/9/95 
0271/12 (17/10/95) 
päättyy 15/12/95 
0357/19 (15/12/94) 
päättyy 15/3/95 
0148/12 
päättyy 15/6/95 
012/10 (17/01/95) 
012 (17/01/95) 
012 (17/01/95) 
"avoin tarjouspyyntö" Saatujen 
ehdotusten 
lukumäärä 
102 
15 
287 
48 
125 
24 
51 
7 
58 
7 
2 
18 
8 
15 
1722 
27 Valintaket-
poisten 
ehdotusten 
lukumäärä 
94 
13 
273 
46 
125 
24 
51 
7 
58 
7 
2 
18 
8 
15 
1709 
26 Hyväksytyt hankkeet 
Luku­
määrä 
17 
6 
46 
12 
20 
9 
8 
6 
2 
9 
3 
3 
307 
5 %kok. 
määrästä 
18% 
46% 
16% 
25% 
16% 
38% 
16% 
10% 
29% 
50% 
38% 
20% 
18% 
20% EY:n rahoitus­
osuus milj. 
ecuina 
12.7 
4.2 
75.4 
20,7 
27.8 
18.1 
9,7 
5,1 
0,1 
10,9 
1,6 
0,1 
153,6 
^ 
Taulukko 4 
Erityisohjelmien nimet (EY: n IV puiteohjelma + Euratomin 
puiteohjelma) ja työohjelmien alat 
MAATALOUS JA KALASTUS 
- Integroidut tuotanto- ja jalostusketjut, kuluttajan ravitsemus ja 
hyvinvointi, uudet ja optimoidut ravintoaineet ja ravitsevat elintarvikkeet 
maa-ja metsätalous, maaseudun kehittäminen, kalastus ja 
vesiviljely, yhtenäistämällä saavutettavat tavoitteet 
Teknologian edistämistoimet (pk-yrityksiä koskevat toimet) 
MUU KUIN YDINENERGIA 
Teknologian edistämistoimet (pk-yrityksiä koskevat toimet) 
- Muu kuin ydinenergia (THERMIE TYYPPI A) 
- Muu kuin ydinenergia (THERMIE TYYPPI B) 
Teknologian edistämistoimet (pk-yrityksiä koskevat toimet) 
LIIKENNE 
KOHDENNETTU SOSIAALIS-TALOUDELLINEN TUTKIMUS 
- Tiede- ja teknologiapolitiikan vaihtoehdot 
Euroopassa ja ETAN.ssa 
- Koulutuksen ja opetuksen tutkimus 
- Sosiaalisen integraation ja syrjäytymisen tutkimus Euroopassa 
Teknologian edistämistoimet (pk-yrityksiä koskevat toimet) 
KANSAINVÄLINEN YHTEISTYÖ 
- Kehitysmaat (rokotteet, eläinten terveys) 
- Kehitysmaat (terveys, maatalous, uusiutuvat energialähteet) 
- Koulutus (apurahat Japani ja Korea) 
- Koulutus (tuotantotekniikan apurahat, Japani) 
- Kehitysmaat Ehdotuspyyntöjä 
koskevat 
tiedot ovat 
EYVL:n numerossa: 
0357/19(15/12/94) 
0357/19(15/12/94) 
16/11/98 
16/12/94 
16/12/94 
0357/12 (15/12/94) 
064/05 et 09 
(15/03/1995) 
064/09(15/03/95) 
064/09(15/03/95) 
064/06(15/03/95) 
064/06 (15/03/95) 
038/10(15/02/95) 
038/10(15/02/95) 
064/06(15/03/95) 
064/06 (15/03/95) Saatujen 
ehdotusten 
lukumäärä 
937 
35 
938 
18 
393 
662 
70 
333 
121 
197 
233 
89 
979 
111 
13 
58 
47 Valintakel-
poisten 
ehdotusten 
lukumäärä 
918 
34 
885 
18 
393 
662 
70 
333 
121 
193 
226 
77 
728 
111 
13 
57 
40 Hyväksytyt hankkeet 
Luku­
määrä 
112 
9 
181 
7 
147 
250 
42 
109 
17 
10 
11 
26 
76 
7 
11 
8 %kok. 
määrästä 
12% 
26% 
19% 
35% 
37% 
38% 
60% 
32,7 
18,2 
6,2 
6,6 
29% 
68% 
54% 
19% 
17% EY:n rahoitus­
osuus milj. 
ecuina 
110 
0.6 
191.6 
0,3 
111 
28 
4 
205,2 
10,0 
4,7 
5,6 
12,0 
4,4 
0,3 
3,7 
2,8 
Ifluiijkka_4 
Erityisohjelmien nimet (EY:n IV puiteohjelma + Euratomin 
puiteohjelma) ja työohjelmien alat 
TULOSTEN HYÖDYNTÄMINEN 
Innovaatioiden edistämiskeskusten verkosto 
- Teknologiansiirtohankkeet, teknologian 
kelpoistamishankkeet 
- Tiedepuistot 
- Alueelliset toimet 
- Yleisen tietoisuuden edistäminen 
- Innovaatioiden hallintakeinojen edistäminen 
- Teknologian siirron ja innovaatioiden eurooppalaiset tukiverkot 
ja -palvelut 
- OPET -verkosto (Organizations for the Promotion of Energy 
Technologies) 
TUTKIJAKOULUTUS JA TUTKIJOIDEN LIIKKUVUUS 
- Apurahat 
- Verkostot 
- Suuret tutkimuslaitokset 
- Liitännäistoimet 
YDINTURVALLISUUS Ehdotuspyyntöjä 
koskevat 
tiedot ovat 
EYVL:n numerossa: 
15/12/94 
15/03/96 
15/06/95 
15/09/95 
15/09/95 
15/12/95 
15/12/95 
15/12/95 
17/01/95 
15/06/95 
15/09/95 
17/01/95 
17/01/95 
17/01/95 
15/06/95 
17/01/95 Saatujen 
ehdotusten 
lukumäärä 
122 
501 
82 
59 
29 
NA 
NA 
NA 
3039 
2005 
2210 
1448 
201 
270 
253 
253 Valintakel-
poisten 
ehdotusten 
lukumäärä 
122 
501 
81 
58 
28 
N.A 
N.A 
NA 
2261 
1728 
1944 
1429 
193 
219 
202 
246 Hyväksytyt hankkeet 
Luku­
määrä 
50 
100 
39 
26 
11 
N.A 
N.A 
N.A 
582 
350 
91 
84 
55 
65 
79 %kok. 
määrästä 
42% 
20% 
48% 
44% 
37% 
N.A 
N.A 
N.A 
25,6 
20,2 
6,3 
41,8 
25,1 
32,2 
31% EY:n rahoitus­
osuus milj. 
ecuina 
22,5 
7,5 
N.A 
NA 
NA 
N.A 
N.A 
N.A 
47,7 
29,3 
148.9 
72 
4.8 
5.3 
85 
N.A. : tietoja ei saatavilla 
ON 
Iauiuk£2_5A 
TTK-toimet vuonna 1995: Erityisohjelmat (EY:n IV puiteohjelma + EURATOM) - Yhteisrahoitteiset toimet 
Uudet hankkeet (vuonna 1995 allekirjoitetut sopimukset) 
Yhteisön rahoitusosuuden jakautuminen (milj. ecuina) ja osallistujien määrän jakautuminen osallistujien tyypin mukaan 
(1) SY : Suuryritykset 
(2) PK : Pienet ja keskisuuret yritykset, joissa on alle 500 työntekijää 
(3) TUT : Tutkimusjärjestöt 
(4) KK : Korkeakoulut 
(5) Muut: eurooppalaiset ja muut taloudelliset etuyhtymät, voittoa tavoittelemattomat järjestöt jne. 
(6) Kv.järj. : Kansainväliset järjestöt. Telematiikka-ohjelman osalta tähän lukuun sisältyvät myös erikseen nimeämättömät laitokset. 
(7) Kolmannet maat: Euroopan unioniin kuulumattomat maat 
(g) Tähän summaan on lisättävä saaduista tuloista johtuva 30,48 milj. ecun yhteisön rahoitusosuus 
n/a = tietoja ei saatavilla 
XIIA3,157TABFIJa.S,17Ä)7/96,16:05 °0 
Taulukko SB 
TTK-toimet 1995: Erityisohjelmat (EY:n IVpuiteohjelma + EURATOM) - Yhteisrahoitteiset toimet 
Uudet hankkeet (vuonna 1995 allekirjoitetut sopimukset) 
Yhteisön rahoitusosuuden jakautuminen (milj.ecuina) ja osallistujien määrän jakautuminen Euroopan unionista tulevien osallistujien tyypin mukaan (%) 
Osallistujat 
Erityisohjelmat (IV puiteohjelma) SY(1) PK(2) TUT (3) 
EY: n osuus 
milj. ecua 
Telematiikka 13,98% Osallistu- „ „,. I EY: n osuus jien 
lukumäärä ! milj. ecua 
12,46% 16,00% EY: n osuus Osallistu-
jien 
lukumäärä | milj. ecua 
18,88%1 22,83% Osall sallistu-
jien 
lukumäärä 
24,92%! 27,88% KK(4) Muut (5) 
EY: n osuus 
milj. ecua "Ssal istu­
jien 
lukumäärä 
32,82%| EY: n osuus 
milj. ecua 
19,30% Osallistu-
jien 
lukumäärä 
10,92% Yhteensä 
EY: n osuus 
milj. ecua 
100,00% OsälCstt 
jien 
lukumäärä 
100^00% 
[[Tietoliikennetekniikat ja -palvelut 28,51%| 29,59% 15,44% 18,62%| 8,31% 10,64%| 34,92%1 27,60%| 12,83%! 13,55% 100,00% 100,00%! 
•Tietotekniikka 53,72%| 39,77% 19,13% 23,36%| 13,15% 13,66% 12,14%) 17,78%| 1,86%| 5,42% 100,00% 100,00% 
[Teollisuus-ja materiaalitekniikka 40,30%! 30,77% 21,83% 31,829d 16,99% 17,18% 20,57%| 19,81%! 0,31%! 0,42% 100,00%! 100^00%! 
{{Standardit, mittaukset ja testaus 18,29% 20,39% 21,24%! 25,00% 26,98%! 28,95% 32,23% 23,68%| l,25%t 1,97% 100,00%! 100,00%! 
[Ympäristöjä ilmasto 1,58% 10,53% 0,00% 0,00%! 88,69% 26,32% 9,47% 57,89%! 0,27% 5,26%| 100,00% 100,00% 
[Merentutkimus ja meriteknologia 8,86%! 5,00%| 0,00%| 0,00% 40,94%] 50,00% 50,19% 45,00%1 0,00% 0,00%| 100,00% 100,00%! 
Bioteknologia 3,94% 5,12% 4,03%! 7,17%! 35,56% 35,84% 55,17% 49,49%| 1,31%| 2,39% 100,00% 100,00%! 
Biolääketiede ja terveys 1,51% 2,29%| 3,19% 4,00% 27,08%! 24,57%| 66,16% 66,28%| 2,06% 2,86yJ 100,00% 100,00%! 
Maatalous ja kalastus 4,46%1 5,14% 6,07% 9,00% 47,08%! 45,14%1 40,47%! 37,71% 1,92%! 3,00% 100,00% 100,00% 
[Muu kuin ydinenergiatutkimus 27,83% 21,77% 17,76%l 18,65% 26,96% 29,69%| 23,23% 25,63%^ 4,23%| 4,27yd ioo,oo%! ioo,oo%| 
Liikenne n/a n/a n/a n/a n/a n/a n/a n/a n/a n/a n/a n/a 
fiKohdennettu sosiaalis-taloudellinen tutkimus 0 fl 0 0 0! 0 o 
[Kansainvälinen yhteistyö 6,04% 5,98% 4,46% 5,98%| 34,92% 29,06%! 54,59% 58,97°/ 0,00% 0,00% 100,00% 100,00% 
Tulosten levittäminen ja hyödyntäminen n/a 6,70%! n/a 39,57rJ n/a 12,02% n/a 29,83% n/a ioo,oo%| 
Tutkijakoulutus ja tutkijoiden liikkuvuus 1,95% 0,8 iyj 2,16%i 2,42%! 71,73% 54,84%! 23,94%! 0,22% 0,81% 100,00% 100,00% 
[Kilpailuperusteinen T/T-tuki 
!Ydi n/a 5,60%! n/a 44,80%! n/a 20,80% n/a 18,40% 
linturvallisuus 6,93% 10,47%| 10,29%| 8,90%| 54,13%! 51,57% 25,00%! 3,65% 5,24% n/a 
100,00% 100,00%! 
ioo,oo%! 
[Hallittu lämpöydinfuusio n/a 3,19%l n/a 2,66%| n/a 65,43% n/a 22,34%| n/a 
YHTEENSÄ 1 29,16%| 19,61%| 15,13%! 20,12%! 24,84%| 
(1) SY : Suuryritykset 
(2) PK : Pienet ja keskisuuret yritykset, joissa on alle 500 työntekijää 
(3) TUT : Tutkimusjärjestöt 
(4) KK : Korkeakoulut 
(5) Muut: taloudelliset etuyhtymät, eurooppalaiset taloudelliset etuyhtymät, voittoa tavoittelemattomat järjestöt jne. 
n/a = ei tietoja 25,74%! 5,13%| 8,62%| 100,00% 100^00%! 
100,00% 
XIIA3,157TABFI.XLS,7/08/96,13:17 
Taulukko 6 
Toimet vuonna 1995: erityisohjelmat (EY:n IV puiteohjelma + EURATOM) - Yhteisrahoitteiset toimet 
1995 allekirjoitetut sopimukset) Uudet hankkeet (vuonna 
Alueet Tavoite 1 
Erityisohjelmat (EY:n IV puiteohjelma + EURATOM) 
Telematiikka 
Tietoliikennetekniikat ja -palvelut 
Tietotekniikka 
Teollisuus- ja materiaaliteknologia 
Standardit, mittaukset ja testaus 
Ympäristö ja ilmasto 
Meritieteet ja meriteknologia 
Bioteknologia 
Biolääketiede ja terveys 
Maatalous ja kalastus 
Muu kuin ydinenergiatutkimus 
Liikenne 
Kohdennettu sosiaalis-taloudellinen tutkimus 
Kansainvälinen yhteistyö 
Tulosten levittäminen ja hyödyntäminen 
Tutkijakoulutus ja tutkijoiden liikkuvuus 
Kilpailuperusteinen T&T-tuki 
Ydinturvallisuus 
Hallittu lämpöydinfuusio 
ERITELTY KOKONAISMÄÄRÄ (1) 
TUTKIMUSTOIMINTA YHTEENSÄ Hankkeiden lukumäärä 
Yhteensä 
182 
109 
225 
226 
24 
5 
3 
41 
32 
113 
155 
41 
0 
33 
150 
90 
134 
68 
181 
1456 
1812 Tavoite 1 
128 
58 
156 
62 
9 
3 
1 
18 
13 
62 
77 
n/a 
0 
6 
45 
12 
n/a 
16 
n/a 
666 ^ ». J. • *,* . -- -x Yhteisön koko rahoitusosuus Osallistujat (lukumäärä] , ,..,,.,. ^ I hankkeista (milj. ecua) 
Yhteensä 
2663 
1203 
1305 
981 
156 
19 
23 
314 
188 
736 
1012 
395 
0 
199 
668 
127 
152 
407 
199 
10.001 
10747 Tavoite 1 
412 
118 
248 
100 
16 
4 
1 
27 
16 
116 
144 
n/a 
0 
7 
116 
13 
n/a 
18 
n/a 
1356 Yhteensä 
220,85 
208,10 
379,34 
191,77 
16,32 
22,27 
6,23 
62,15 
23,46 
107,29 
172,45 
64,58 
0,00 
16,26 
30,00 
63,39 
20,08 
55,00 
(1) 251,51 
1.574,88 
1.911,05 Tavoite 1 
32,70 
120,11 
41,94 
18,58 
UI 
0,60 
0,09 
4,61 
1,68 
14,60 
16,66 
n/a 
0,00 
0,68 
3,56 
5,76 
n/a 
2,23 
n/a 
264,90 
(1) Tähän summaan on lisättävä saaduista tuloista johtuva 30,48 milj. ecun suuruinen yhteisön rahoitusosuus. 
(2) n/a: tietoja ei saatavilla. 
XIIA1,157TABFI.XLS,1»07/96,9:13 
iwwmi 
Toimet 1995: erityisohjelmat (EY: n IV puiteohjelma + EURATOM) Yhteisrahoitteiset toimet - Uudet hankkeet (1) 
Maiden sisäinen ja maiden välinen yhteistyö (EY + EFTA + KIE-maat + MUUT MAAT) (2) 
Belgia 
Tanska 
Saksa 
Kreikka 
Espanja 
Ranska 
Irlanti 
Italia 
Luxemburg 
Alankomaat 
Itävalta 
Portugali 
Suomi 
Ruotsi 
Yhdist. kuning. 
Yhteensä EURI5 
EFTA 
KŒ 
Muut maat 
KAIKKI YHT. Belgia 
241 
112 
532 
187 
253 
539 
106 
356 
29 
254 
69 
154 
109 
161 
415 
3517 
127 
3 
15 
3662 Tanska 
112 
150 
318 
158 
167 
213 
76 
248 
5 
203 
48 
90 
84 
152 
344 
2368 
110 
15 
24 
2517 Saksa 
532 
318 
1437 
589 
821 
1959 
194 
1254 
16 
743 
389 
320 
269 
594 
1681 
11116 
430 
26 
36 
11608 Kreikka 
187 
158 
589 
478 
389 
509 
140 
490 
5 
263 
70 
212 
124 
254 
693 
4561 
226 
15 
19 
4821 Espanja 
253 
167 
821 
389 
612 
899 
193 
741 
4 
307 
165 
261 
188 
293 
722 
6015 
188 
6 
24 
6233 Ranska 
539 
213 
1959 
509 
899 
1393 
217 
1325 
28 
662 
278 
284 
265 
491 
1480 
10542 
333 
2 
34 
10911 Irlanti 
106 
76 
194 
140 
193 
217 
193 
207 
7 
163 
49 
97 
89 
103 
422 
2256 
82 
3 
12 
2353 Italia 
356 
248 
1254 
490 
741 
1325 
207 
787 
8 
390 
197 
278 
276 
406 
1051 
8014 
219 
15 
21 
8269 Luxemburg 
29 
5 
16 
5 
4 
28 
7 
8 
16 
10 
5 
4 
5 
5 
10 
157 
8 
0 
3 
168 Alankomaat 
254 
203 
743 
263 
307 
662 
163 
390 
10 
357 
78 
138 
194 
266 
888 
4916 
226 
5 
39 
5186 Itävalta 
69 
48 
389 
70 
165 
278 
49 
197 
5 
78 
103 
37 
62 
63 
201 
1814 
54 
6 
17 
1891 Portugali 
154 
90 
320 
212 
261 
284 
97 
278 
4 
138 
37 
188 
106 
131 
317 
2617 
83 
7 
15 
2722 Suomi 
109 
84 
269 
124 
188 
265 
89 
276 
5 
194 
62 
106 
182 
208 
352 
2513 
92 
6 
15 
2626 Ruotsi 
161 
152 
594 
254 
293 
491 
103 
406 
5 
266 
63 
131 
208 
272 
629 
4028 
139 
9 
27 
4203 Yhdistynyt 
Icuningask. 
415 
344 
1681 
693 
722 
1480 
422 
1051 
10 
888 
201 
317 
352 
629 
1235 
10440 
370 
35 
96 
10941 YHT. 
3517 
2368 
11116 
4561 
6015 
10542 
2256 
8014 
157 
4916 
1814 
2617 
2513 
4028 
10440 
74874 
2687 
153 
397 
78111 EFTA (3) 
127 
110 
430 
226 
188 
333 
82 
219 
8 
226 
54 
83 
92 
139 
370 
2687 
2*4 
•s 
ti 
2986 KIE(4) 
3 
15 
26 
15 
6 
2 
3 
15 
0 
5 
6 
7 
6 
9 
35 
153 
* Muut maat 
15 
24 YHT. 
3662 
2517 
36 11608 
19 
24 
34 
12 
21 
3 
39 
17 
15 
15 
27 
96 
397 
12 
ii & 
n 
203 66 
497 4821 
6233 
10911 
2353 
8269 
168 
5186 
1891 
2722 
2626 
4203 
10941 
78111 
2986 
203 
497 
81797 
(1) Vuonna 1995 tehdyt sopimukset (liikenne, kilpailutuki, fuusio, maatalous PO VI ja PO XIV, INCO PO HI ja PO XHI, kilpailutuki - n/a) 
(2) Yhteistyökumppanuuksien määrä kussakin hankkeessa 
(3) EFTA. Islanti - Lichtenstein - Norja - Sveitsi 
(4) KIE-maat: Albania - Bulgaria - Latvia - Liettua - Puola - Romania - Slovenia - Slovakian tasavalta - Tsekin tasavalta - Unkari - Viro 
n/a » tietoja ei ole saatavilla 
XIIA1,157TABFI.XLS, 7/08/96,13:17 <*0 
o 
TTK-toimet vuonna 1996 : Tvöohielma 1996 - Erityisohjelmat (EY:n IV puiteohjelma + Euratomin puiteohjelma) 
Ehdotuspyyntöjen ia valintamenettelyjen aikataulu: Talousarvio. Taulukko 8 
Erfty^j#m*tV(*0h^mieft! nami itàmm {IV pàteoty&m* * %w&*mîn 
puiteohjelma} ja työohjelman alueet 
WKÊÊÊÊSÊÊKÊÊM Bsaa £ft<fot$is-t*i 
kiinnostuksen* 
^vatÊYvlm 
numerossa: Teknologiaa 
kannustavat 
toifiHtfipitBat äfedotuate» ridfletteli 
|ka«$ij neuvottelut Ensimmäi­
nen aiottu 
allekirjoitus 
päivä talousarvio 
ecuina) 
15/09/95 
C240 n/a 15/01/96 02/96-03/96 05/96-06/96 09/96 
Vanhukset ja vammaiset, terveys, tutkimus, koulutus, lingvistiikka 24 
Kaikki alueet (elämisen laatua ja työllisyyttä parantava telematiikka, tiedon hankkimiseen 
liittyvä telematiikka, yhteistä etua koskevat palvelut) 16/12/96 n/a 15/03/97 04/97-05/97 07/97-09/97 01/98 
16/12/96 n/a 
Integroidut ja monialaiset sovellukset keskusten verkostoimiseksi 15/02/1997 
(1. vaihe) 
15/06/97 02/97-03/97 
06/97-07/97 10/97-11/97 01/98 
Ohjelman tukitoimia koskeva avoin tarjouspyyntö 15/09/1995 
C240 n/a noin joka 3. kk 
^^Rn^^Mpg^^^^p^gpj^ppi^K 
Kaikki alueet (interaktiiviset digitaaliset multimediajärjestelmät ja -palvelut, fotoniset 
teknologiat, suurinopeuksiset verkot, henkilökohtainen tietoliikenne, älyverkot, laatu, varmuus 
ja turvallisuus, poikittaistoimet) 15/09/1995 
C240 1/03/96 03/96-04/96 04/96-05/96 1/07/96 120 
Ohjelmistoteknologia, komponentit ja alajärjestelmät, multimediajärjestelmät, avoimet 
mikroprosessorijärjestelmät, liiketoimintaprosessien teknologia, tuotannon integrointi 15/03/1996 
C75 15/03/96 16/04/1996 
(1. vaihe) 
19/06/1996 07/96-08/96 09/96-11/96 10/96 35 
15/09/96 15/09/96 15/10/1996 
(1. vaihe) 
15/12/1996 1997 1997 1997 
Tuotanto, materiaalit ja tuoteinnovaatiot, liikennevälineiden kehittäminen (lukuun 
ottamatta lentokonetekniikkaa) 15/12/95 
C337 avoin 
tarjouspyyntö 17/04/96 10/96 11/96 11/96 400 
51,6 
Kaikki alueet (mittaukset eurooppalaisten laatutuotteiden valmistamiseksi, standardien 
kehittämiseen liittyvä tutkimus ja kaupan tekninen tuki, yhteiskunnan tarpeisiin liittyvät 
mittaukset) 15/06/95 
C148 avoin 
tarjouspyyntö 15/11/95 06/96-10/96 06/96-10/96 09/96 
Avaruusteknologia ympäristön havainnoinnin ja tutkimuksen välineenä: menetelmiä ja 
pilottihankkeita koskeva tutkimus 15/06/1995 
C148 avoin 
tarjouspyyntö 15/09/95 10/95-01/96 02-05/96 05/96 12,7 
Avaruusteknologia ympäristön havainnoinnin ja tutkimuksen välineenä: mahdollisia 
myöhempiä toimintoja koskeva tutkimus ja kehitys 17/10/95 
C271 avoin 
tarjouspyyntö 15/12/95 02/96-05/96 07-09/96 08/96 4,2 
Avaruusteknologia ympäristö havainnoinnin ja tutkimuksen välineenä: maan 
kaukokartoituskeskus 15/03/97 
C75 avoin 
tarjouspyyntö 15/06/97 07/97-09/97 09/07-11/97 11/97 18 vx 
TTK-toimet vuonna 1996 : Tvöohielma 1996 - Erityisohjelmat (EY:n IV puiteohjelma + Euratomin puiteohjelma) 
Ehdotuspyyntöjen ia valintamenettelyjen aikataulu: Talousarvio. Taulukko 8 
mani eudotus-M 
kiinnostuksen* 
kosfeavat tiectot 
OfvatÊYVUrt 
sumerossas: \&àmtim#t mtà&vmê Teknologiaa 
at 
m ¥*ttàfe« 
jitftttföfftiit$f£ 
Luontoa, ympäristön tilaa ja globaalimuutosta, ympäristöteknologiaa, maan 
kaukokartoitukseen sovellettua avaruustekniikkaa sekä yhteiskuntatieteellistä 
ympäristöntutkimusta koskeva tutkimus 17/09/96 avoin 
tarjouspyyntö 16/01/97 02/97-05/97 06/97-11/97 09/97 
Koulutusapurahat 15/12/95 
C337 20/03/96-
20/08/96 04/96-11/96 05/96-02/96 07/96-12/96 2,4 
SH?*',* ^^Ä^^*1BH'*X^^I 
Meritieteet, strateginen merentutkimus, meriteknologia, tukitoimet 15/12/1994 
C357 15/03/99 09/95-11/95 09/95-11/95 1/01/96 36,3 
15/06/95 03/96-04/96 01/96-04/96 1/04/96 38 
avoin 
tarjouspyyntö 
Tukitoimet 15/03/1996 
C75 17/06/96 06/96/08/96 07/96-01/97 08/96-06/97 
Meritieteet (mereen liittyvä systeemitutkimus, äärimmäiset meriympäristöt, alueellinen meriä 
koskeva tutkimus), strateginen merentutkimus, meriteknologia 16/04/96 
C110 15/10/96 11/96-03/97 
Koulutusapurahat 15/12/1995 
C337 20/03/96-
20/08/96 04/96-11/96 05/96-02/97 2.3 
Geenikartoitus (toimintatutkimus, vertaileva tutkimus), kasvien solu- ja 
molekyylibiologia, somaattinen geeniterapia, immunologiset aineet, rakenne- ja 
toimintatutkimus, bioelektroniikka, prenormatiivinen tutkimus, 15/09/1995 
C240 15/09/1995 
C240 10/01/96 15/03/96-
31/05/96 01/06/96-
15/09/96 15/09/96 233,6 
Farmakotoksikologia in vitro, bioteknologia ympäristöä varten, infrastruktuurit, 
poikittaistoimet 15/06/96 15/10/96 07/01/97-
31/03/97 01/04/97-
15/07/97 15/07/97 134.00 
Farmaseuttinen tutkimus, biolääketieteellinen teknologia ja suunittelu, aivotutkimus, 
geenitutkimus, AIDS, tuberkuloosi ja muut infektiotaudit. Teknologian 
esittelyhankkeet. 15/03/96 
C75 17/06/96 09/96-12/96 15/02/97 31/03/97 
BIOMED 2 - 3. ehdotuspyyntö ei vielä julkaistu 17/12/96 03/97-07/97 30/07/97 15/10/97 
6* 
TTK-toimet vuonna 1996 : Työohfeima 1996 - Erityisohjelmat (EY:n IV puiteohjelma + Euratomin puiteohjelma) 
Ehdotuspyyntöjen ja valintamenettelyjen aikataulu: Talousarvio. Taulukko 8 
mittakaavan suurentaminen ja prosessimenetelmät, kehittyneet ja optimoidut teknologiat 
ja prosessit, geneerinen elintarviketiede 15/06/1995 
C148 15/09/95 16/09/95-
12/03/96 13/03/96-
30/06/96 1/06/96 50,5 
T&K: integroidut tuotanto- ja jalostusketjut, maa- ja metsätalous, maaseudun 
kehittäminen, kalastus ja vesiviljely, eettiset, oikeudelliset ja sosiaaliset näkökohdat. 
Esittely: maatalous, metsätalous ja maaseudun kehittäminen, kalastus ja vesiviljely 15/12/95 
C337 03/96 15/03/96 16/03/96-
15/09/96 16709/96 -
30/11/96 1/12/96 110.00 
Integroidut tuotanto- ja jalostusketjut, mittakaavan suurentaminen ja 
prosessimenetelmät, geneeriset tieteenalat ja kehittyneet teknologiat ravitsevien 
elintarvikkeiden tuotannossa, maa- ja metsätalous, maaseudun kehittäminen, 
kalastus ja vesiviljely 15/12/94 
C357 16/10/95-
29/02/96 01/03/96 -
30/04/96 1/06796 1,2 
15/06/95 
C148 01/02/96-
30/04/96 01/05/96 -
30/06/96 1/08/96 1.7 
15/06/95 
C148 15/06796-
15/09/96 16/09/96-
30/11/96 1/12/96 5.00 
16/01/96 
C11 14/05/96 14/05/96 05/96-09/96 9/96-11/96 01/97 25,3 
Pk-yritysten tutkimuspalkkiot 15/12/94 
94/C 357/11 01/96-03/96 04/96-05/96 06/96 0,5 
Asiantuntijoille tarkoitettu kiinnostuksenilmaisupyyntö 15/06/95 
95/C 148/16 2/06/98 06/96-08/96 
Alat: THERMIE Tyyppi A 15/09/95 1/02/96 03/96- 07/96 09/96-10/96 11/96 105 
THERMIE Tyyppi B 15/12/94 15/12/94 17/12/97 03/96-08/96 09/96-10/96 11/96 26 
Strateginen tutkimus, rautatieliikenne, integroidut kuljetusketjut, lentoliikenne, 
kaupunkiliikenne, vesiliikenne, tieliikenne 15/12/95 
C337 28/02/96 03/96-06/96 07/96-08/96 09/96 46,7 
15/12/95 
C337 15/12/95 
C337 15/03/96 04/96-05/96 07/96-11/96 10/96 205,2 
Strateginen tutkimus, rautatieliikenne, integroidut kuljetusketjut, lentoliikenne, 
kaupunkiliikenne, vesiliikenne, tieliikenne 15/12/96 15/03/97 
LO 
TTK-toimet vuonna 1996 : Työohjelma 1996 - Erityisohjelmat (EY:n IV puiteohjelma + Euratomin puiteohjelma) 
Ehdotuspyyntöjen ja valintamenettelyjen aikataulu: Talousarvio. Taulukko 8 
Tiede- ja teknologiapolitiikan vaihtoehdot, koulutuksen ja opetuksen tutkimus, 
sosiaalisen integraation ja syrjäytymisen tutkimus (vain tietyillä osa-alueilla) 15/06/1996 15/10/96 01/97 03/97 05/97 
Kehitysmaat (PO XII) C64 6/09/95 10/95-
03/96 15/03/96-
15/05/96 06/96-
07/96 47,2 
Japanin ja Korean apurahat (PO XII) 15/02/1995 
C38 1/03/96 17/04/96 -
06/07/96 1/09/96 1/09/96 4,2 
Kehitysmaat (PO XII) 15/03/1996 
C75 12/09/96 15/10/96-
02/97 15/11/96-
15/05/97 07/97 
Yhteistyö Keski- ja Itä-Euroopan maiden sekä entisen Neuvostoliiton itsenäisten 
valtioiden kanssa (PO XII) 17/10/95 
C27 29/02/96 15.3.96-15.4.96 09.96-
10.96 10.96-
11.96 31,7 
Koulutus: Japanin apurahat, tuotantotekniikat (PO III) 15/02/95 
C38 1/03/96 17/04/96-
06/07/96 1/09/96 1/09/96 
Kehitysmaat (PO III) 15/03/1996 
C75 
Yhteistyö Keski- ja Itä-Euroopan maiden sekä entisen Neuvostoliiton itsenäisten 
valtioiden kanssa (PO XIII) 17/10/95 
C27 15.3.96-15.4.96 9/96-
19/96 10/96-
11/96 
Kehitysmaat (PO XIII) 15/03/1996 
C75 
Yhteistyö Keski- ja Itä-Euroopan maiden sekä entisen Neuvostoliiton itsenäisten 
valtioiden kanssa (PO XVII) 17/10/95 
C27 15/3/96-15/4/96 09/96-
10/96 10/96-
11/96 
Alueellinen toiminta (PO XVI:n kanssa) 15/09/95 15/12/95 1/96 - 3/96 03/96 04/96 
Yleisen tietoisuuden lisääminen tieteen ja teknologian mahdollisuuksista 15/09/95 15/12/95 1/96 - 3/96 03/96 04/96 
Innovaatioiden hallinnan edistäminen 15/12/95 15/03/96 4/96 - 6/96 06/96 07/96 
OPET-verkosto - Organizations for the Promotion of Energy Technologies 15/12/95 15/03/96 4/96 - 6/96 06/96 07/96 4,4 
Eurooppalaiset teknologian siirron ja innovaatioiden tukiverkot ja -palvelut 15/12/95 15/03/96 4/96 - 6/96 06/96 07/96 
16/09/96 10/96-12/96 12/96 01/97 
Rahoitustoimet 15/06/96 16/09/96 10/96-12/96 12/96 01/97 
Teknologian siirtohankkeet, teknologian kelpoistamishankkeet 15/09/96 15/12/96 1/97-4/97 12/96 05/97 
Eurooppalaiset teknologian siirron ja innovaatioiden tukiverkot ja -palvelut 15/12/96 16/03/96 
18/09/97 N.A. 
NA. N.A. 
N.A. NA 
N.A. NA 
NA 
TTK-toimet vuonna 1996 : Työohjelma 1996 - Erityisohjelmat (EY:n IV puiteohjelma + Euratomin puiteohjelma) 
Ehdotuspyyntöjen ia valintamenettelyjen aikataulu: Talousarvio. Taulukko 8 
Tutkimusverkostot 17/01/95 15/06/95 15/02/96 151,3 
16/09/96 3/02/97 09/97 
Tutkijakoulutusapurahat 15/06/95 15/09/95 29/02/96 05/96 84,9 
15/09/95 15/12/95 05/96 08/96 
15/03/96 17/06/96 12/96 12/96 
16/09/96 16/12/96 05/97 
Pääsy merkittäviin tutkimuslaitoksiin 16709/96 16/12/96 05/97 11,1 
Eurokonferenssit, kesäkoulut ja käytännön koulutuskurssit 15/12/95 
17/06/96 
16/12/96 1/04/96 
30/09/96 
1/04/97 06/96 
03/97 
06/97 12,8 
TTK-toimet vuonna 1995: Erityisohjelmat (EY:n IV puiteohjelma + Euratomin puiteohjelma) - Uudet hankkeet - Yhteisrahoitteiset hankkeet 
Kaikkien uusien hankkeiden lukumäärät ja niihin käytetyt summat hankkeiden sopimusarvon mukaan luokiteltuina Taulukko 9 
|Ympäristö ja ilmasto* 
jMentieteet ja meriteknologia" [Tietoliikennetekniikat ja -palvehrt" 
[Tietotekniikka 
Teollisuus- ja materiaalitekniikka 
Standardit, mittaukset ja testaus" 
Bioteknologia 
[Biolääketiede ja terveys 
[Maatalous ja kalastus" 
Muu kuin ydinenergia*" 
CIE 
•Kohdennettu sosiaalis-taloudellinen tutkimus 
[Kansainvälinen yhteistyö 
Piilosten levittäminen ja hyfojyntömuicn 
[Tutkijakoulutus ja tutkijoiden liikkuvuus 
|Pk-yritystukT 
Ydinturvallisuus 
Hallittu lämpöydinfuusio 
Tutkimustoiminta yhteensä Hankkeiden summa 
Hankkeiden lukumääräl 
Hankkeiden summa 
Hankkeiden lukumäärä] 
Hankkeiden summal 
Hankkeiden lukumäärä 
Hankkeiden summal 
Hankkeiden lukumäärä] 
Hankkeiden summa|_ 
Hankkeiden lukumääräl 
Hankkeiden summal 
Hankkeiden lukumäärä] 
Hankkeiden summal 
Hankkeiden lukumäärä] 
Hankkeiden summa] 
Hankkeiden lukumäärä] 
Hankkeiden summa[ 
Hankkeiden lukumäärät 
Hankkeiden summa 
Hankkeiden lukumäärä] 
Hankkeiden summa 
Hankkeiden lukumääräl 
Hankkeiden summa] 
Hankkeiden lukumäärä] 
Hankkeiden summa] 
Hankkeiden lukumäärä] 
Hankkeiden summa 
Hankkeiden lukumäärä 
Hankkeiden summa] 
Hankkeiden lukumäärä] 
Hankkeiden summa 
Hankkeiden lukumäärä 
Hankkeiden summal 
Hankkeiden lukumääräl 
Hankkeiden summal 
Hankkeiden lukumäärä 
Hankkeiden summal 
Hankkeiden lukumäärä] 
Hankkeiden summal 220,85 
169,66 
208,10 
233,66 
379,34 
226 
191,77 
2l 
16,32 
22,27] 
6.23J 
62,151 
—H" 
23,46| 
"TTS 
107 291 
172,4S| 
64,58 
33 
16,26] 
63^39] 
"T5| 
20,08| 
—7*1 
551 
181 
251,51 
rsrs 1,91 
1,69 
0,85 
0,68 
4,45 
2,08 
1,52 
0,73 
0,95 
1,11 
1,58 
0,00 
0,49 
0,20 
0,70 
0,15 
0,81 
1,39 
1,05 1565 mili. ecua =100% 100% 
90% 
80% 
70% 
60% 
50% 
40% 
30% 
20% 
10% 
0% Keskittvmiskävrä 
4 _/ 
I -—1 I 1 1 1 1 1 
0% 10% 20% 30% 40% 50% 60% 70% 80% 90% 100% 
1440 hanketta =100% 
50% hankkeista kattaa 15% kokonaismäärärahoista. 
80% hankkeista kattaa 50% kokonaismäärärahoista. 
1) Yhden hankkeen rahoitusosuus on korkeintaan 0,1 miljoonaa ecua. 
2) Liikennettä, tulosten levittämistä ja hyödyntämistä sekä ydinfuusiota koskevien hankkeiden rahoitusosuudesta ei ole tietoja käytettävissä. 
ON 
91-
IV puiteohjelman ja Euratomin puiteohjelman rahoitus 
Milj. ecuina ilmaistut summat (6,5 %:lla korotettuina) ja niiden jakautuminen Taulukko 1Q 
ENSIMMÄINEN TOIMENPIDEKOKONAISUUS 
Tieto- ja tietoliikennetekniikka 
1. Telematiikka 
2. Tietoliikennetekniikka 
3. Tietotekniikka 
Teolliset tekniikat 
4. Teollisuus- ja materiaalitekniikka 
5. Mittaukset ja testaus 
Ympäristö 
6. Ympäristö ja ilmasto 
7. Merentutkimus ja meriteknologia 
Biotieteet ja -teknologia 
8. Bioteknologia 
9. Biolääketiede ja terveys 
10. Maatalous ja kalastus 
Energia 
11. Muu kuin ydinenergia 
12. Ydinturvallisuus 
13. Hallittu lämpöydinfuusio 
Liikenne 
Kohdennettu sosiaalis-taloudellinen tutkimus 
TOINEN TOIMENPIDEKOKONAISUUS 
Yhteistyö kolmansien maiden ja kansainvälisten 
järjestöjen kanssa 
KOLMAS TOIMENPIDEKOKONAISUUS 
Tulosten levittäminen ja hyödyntäminen 
NELJÄS TOIMENPIDEKOKONAISUUS 
Tutkijakoulutus ja tutkijoiden liikkuvuus 
YHTEENSÄ 
ENIMMÄISMÄÄRÄ YHTEENSÄ IV puiteohjelma 
Päätös 1110/94/EY 
616/96/EY 
Yhteis­
rahoit­
teiset 
hankkeet 
3 604 
898 
671 
2 035 
1 906 
1 722 
184 
809,5 
566,5 
243 
1 592,5 
588 
358 
646,5 
1 030 
1 030 
256 
112 
575 
312 
792 
10 989 YTK 
11,5 
11,5 
208,5 
96 
112,5 
313 
313 
50 
50 
21 
21 
35 
639 T&T-
tuki 
10,5 
10,5 
10,5 
10,5 
27,5 
27,5 
31,5 
31,5 
16 
16 
40 
136 
11 764 Puiteohjelma 
Päätös 
94/268/Euratom 
96/253/Euratom 
Yhteis-
Yahoit-
teiset 
hankkeet 
1016,5 
170,5 
846 
1 016,5 YTK 
319,5 
270,5 
49 
319,5 
1 336 YHTEENSÄ 
898 
671 
2 057 
1 818 
307 
907 
243 
588 
358 
728 
1 067 
441 
895 3 626 
2 125 
1 150 
1 674 
2 403 
256 
147 
575 
352 
792 
13 100 
Yhteisön tutkimusta koskevien määrärahojen kehitys 
Kausi 1984 -1998 
(käypinä hintoina) IâuJMoJI 
Tilanne 8.5.1996 
4269,3 
7151 
11980 
15857 VUOSI 
Puiteohjelma 1984-87 
Puiteohjelma 1987-91 
Puiteohjelma 1990-94 
Lisärahoitus puiteohj. 90-94 
Puiteohjelma 1994-98 (*) 
TTK-OHJELMAT 84 
593,0 
593,0 85 
735,0 
735,0 
Valmistelu-, seuranta-ja tukitoimet (APAS) 
TTK+APAS 
SPRINT 
EHTY 
80%THERMIE:sta 
Tutkimustoiminta yhteensä (1) 593,0 
593,0 735,0 
735,0 86 
874,0 
874,0 
874,0 
874,0 87 
701,8 
188,1 
889,9 
49,4 
939,3 
939,3 88 
260,8 
810,6 
1071,4 
56,6 
1128,0 
1128,0 89 
101,1 
1241,3 
1342,4 
69,8 
1412,2 
1412,2 90 
4,9 
1596,9 
1601,8 
113,1 
1714,9 
16,0 
17,5 
36,0 
1784,4 91 
1270,7 
296,0 
1566,7 
168,8 
1735,5 
16,0 
17,5 
118,4 
1887,4 92 
230,9 
2160,5 
2391,4 
308,4 
2699,8 
17,0 
17,5 
128,9 
2863,2 93 
14,8 
1929,5 
150,0 
2094,3 
440,2 
2534,5 
17,5 
139,2 
2691,2 94 
3,9 
1264,7 
750,0 
0,0 
2018,6 
571,8 
2590,4 
17,5 
145,6 
2753,5 95 
0,2 
1,0 
3017,5 
3018,7 
2,1 
3020,8 
3020,8 96 
3183,1 
3183,1 
3183,1 
3183,1 97 
3450,0 
3450,0 
3450,0 
3450,0 98 
3449,4 
3449,4 
3449,4 
3449,4 YHTEENSÄ 
3270,6 
5357,4 
5651,7 
900,0 
13100,0 
28279,7 
1780,2 
30059,91 
49,0 
87,5 
568,1 
30764,5 
EY:n tal.arv.(käypinä hintoina) 
Tutk.tnta yhteensä % tal.arviosta 
% + 700 milj. ecun lisärahoitus 28905 
2,1 29925 
2,5 35842 
2,4 38392 
2,4 43080 
2,6 42569 
3,3 45057 
4,0 56111 
3,4 61232 
4,7 67760 
4,0 65929 
4,2 78432 
3,9 85094 
3,7 
3,9 91861 
3,8 
4,1 97069 
3,6 
3,9 
(*) Puiteohjelmaa 1994-1998 koskevat summat ovat EU:n laajentumisen jälkeen hyväksyttyjä summia. 
(1) TTK + THERMIE + EHTY + SPRINT + APAS 
Yhteisön tutkimusta koskevien määrärahojen kehitys 
Kausi 1984 -1998 
(vuoden 1992 hintoina) Taulukko 12 
VUOSI 
Puiteohjelma 1984-87 
Puiteohjelma 1987-91 
Puiteohjelma 1990-94 
Lisärahoitus puiteohj. 90-94 
Puiteohjelma 1994-98 (*) 
TTK-OHJELMAT 84 
848,4 
848,4 85 
991,9 
991,9 
Valmistelu-, seuranta-ja tukitoimet (APAS) 
TTK+APAS 
SPRINT 
EHTY 
80%THERMIE:sta 
Tutkimustoiminta yhteensä (1) 
-848,4 
848,4 991,9 
991,9 86 
1139,5 
1139,5 
1139,5 
_ 
1139,5 87 
886J 
237,5 
1123,6 
62,4 
1186,0 
1186,0 88 
317,7 
987,3 
1305,0 
68,9 
1373,9 
1373,9 
1 
5539,7 
l 89 
117,1 
1438,4 
1555,5 
80,9 
1636,4 
1636,4 90 
5,4 
1770,4 
1775,8 
125,4 
1901,2 
17,7 
19,4 
39,9 
1978,2 91 
1339,0 
311,9 
1650,9 
177,9 
1828,8 
16,9 
18,4 
124,8 
1988,9 92 
230,9 
2160,5 
2391,4 
308,4 
2699,8 
17,0 
17,5 
128,9 
2863,2 93 
14,6 
1901,0 
147,8 
2063,4 
433,7 
2497,1 
17,2 
137,1 
2651,4 94 
3,8 
1223,1 
725,3 
0,0 
1952,2 
553,0 
2505,2 
16,9 
140,8 
2662,9 
1 
1 
1 1 
l 1 
8163 l 
l 
l 
12145 95 
0,2 
1,0 
2884,8 
2886,0 
2,0 
2888,0 
2888,0 96 
2966,5 
2966,5 
2966,5 
2966,5 97 
3153,6 
3153,6 
3153,6 
• 
3153,6 Tilanne 8.5.1996 
98 
3077,1 
3077,1 
3077,1 
3077,1 YHTEENSÄ 
4306,1 
6022,1 
5597,5 
873,1 
12082,0 
28880,8 
1812,6 
30693,4 
51,6 
89,4 
571,5 
31405,9 
14748 
EY:n tal.arv.(v:nl992 hintoina) 
Tutk.tnta yhteensä % tal.arviosta 
Deflaatiotekijät(**) 
Vuotuinen inflaatio-% 
% + 700 milj. ecun lisärahoitus 41352 
2,1 
0,699 40385 
2,5 
0,741 
6,0 46730 
2,4 
0,767 
3,5 48475 
2,4 
0,792 
3,3 52473 
2,6 
0,821 
3,6 49327 
3,3 
0,863 
5,1 49952 
4,0 
0,902 
4,5 59126 
3,4 
0,949 
5,2 61232 
4,7 
1,000 
3,5 66759 
4,0 
1,015 
1,5 63761 
4,2 
1,034 
1,9 74983 
3,9 
1,046 
1,2 79305 
3,7 
1,073 
2,6 
3,9 83968 
3,8 
1,094 
2,0 
4,1 86591 I 
3,61 
1,121 1 
2,51 
3,9 | 
(*) Puiteohjelmaa 1994-1998 koskevat summat ovat EU:n laajentumisen jälkeen hyväksyttyjä summia. 
(**) Vuodesta 1995 käytetyissä deflaatiotekijöissä on otettu huomioon unionin laajentuminen 12 jäsenvaltiosta 15 jäsenvaltioon (KOM(96)65). 
( 1 ) TTK + THERMIE + EHTY + SPRINT + APAS *4S 
^00. 
Luettelo tärkeimmistä käytetyistä lyhenteistä 
ACTS Kehittyneiden tietoliikennetekniikoiden ja -palveluiden erityisohjelma 
AIR Maataloutta ja siihen liittyvää teollisuutta, kalastus mukaan lukien, 
koskeva erityisohjelma 
AKT-valtiot Afrikan, Karibian Tyynenmeren valtiot 
ALTENER Vaihtoehtoisten energialähteiden käyttöä edistävä ohjelma 
APAS Valmistelu-, seuranta- ja tukitoimet 
AVICENNE Atlasmaiden ja muiden Välimeren alueen maiden kanssa tehtävää tieteellistä ja 
teknologista yhteistyötä koskevat erityistoimet 
BIOMED Biolääketieteen ja terveyden erityisohjelma 
BRIDGE Kolmanteen puiteohjelmaan kuuluva biotekniikan tutkimuksen erityisohjelma 
innovaatioiden, kehityksen ja kasvun edistämiseksi Euroopassa 
BRITE-EURAM ETY:n teollisten teknologioiden ja kehittyneiden materiaalien tutkimuksen ja 
kehityksen erityisohjelma 
CAP Yhteinen maatalouspolitiikka 
CBR Yhteisön vertailumittaustoimisto 
CCFP Fuusio-ohjelmaa käsittelevä neuvoa-antava komitea 
CEN-Cenelec Euroopan standardointikomitea/Euroopan sähkötekniikan standardointikomitea 
CERN Euroopan ydintutkimuskeskus 
CIS Entisen Neuvostoliiton uusien itsenäisten valtioiden yhteisö 
COPERNICUS Keski- ja Itä-Euroopan valtioiden kanssa tehtävää tieteellistä ja teknologista 
yhteistyötä koskeva ohjelma 
CORDIS Yhteisön tutkimus- ja kehitysasioiden tietopalvelu 
COST Tieteen ja tekniikan alan tutkimusyhteistyötä Euroopassa koskeva ohjelma 
COSU Yhteistyö Neuvostoliiton kanssa ydinfission turvallisuuden alalla 
CRAFT Teknologian alan tutkimusyhteistyöhanke 
CREST Tieteellinen ja tekninen tutkimuskomitea (toimii Euroopan komission ja 
neuvoston neuvonantajana) 
CSTP Tiede- ja teknologiapolitiikkaa käsittelevä komitea (OECD) 
DC Kehitysmaat 
ECE Euroopan talouskomissio (YK) 
ECHO European Commission Host Organization (isäntäkonepalvelu) 
EFTA Euroopan vapaakauppaliitto 
EHTY Euroopan hiili- ja teräsyhteisö 
EMBL Euroopan molekyylibiologian laboratorio 
ENRICH Euroopan globaalimuutoksen tutkimusverkosto 
ESA Euroopan avaruusjärjestö 
ESF Euroopan tiederahasto 
ESPRIT Euroopan strateginen tietotekniikan tutkimus- ja kehitysohjelma 
ESTA Euroopan tiede- ja teknologiayleiskokous 
ETA Euroopan talousalue 
ETAN Euroopan teknologinen arviointiverkko 
ETSI Euroopan telealan standardointilaitos 
EU Euroopan unioni 
Euratom Euroopan atomienergiayhteisö 
EUREKA Euroopan yhteisön tutkimustyön koordinoinnista vastaava toimisto 
EURET Toiseen puiteohjelmaan kuuluva Euroopan liikenteen alan tutkimusta koskeva 
erityisohjelma 
EY Euroopan yhteisö 
EYVL Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 
HCM Kolmanteen puiteohjelmaan kuuluva inhimillistä pääomaa ja liikkuvuutta 
koskeva erityisohjelma 
HFSP Human Frontier -tiedeohjelma 
IEA Kansainvälinen energiajärjestö 
IMS Tekoälyyn perustuvat valmistusjärjestelmät 
INCO Yhteistyö kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen kanssa (neljännen 
puiteohjelman toinen toimenpidekokonaisuus) 
INTAS Entisen Neuvostoliiton uusien itsenäisten valtioiden tutkijoiden kanssa tehtävää 
yhteistyötä edistävä kansainvälinen järjestö 
IPTS Tulevaisuuteen suuntautuvan teknologian tutkimuslaitos (YTK, Sevilla) 
IRDAC Teollisuuden tutkimuksen ja kehityksen neuvoa-antava komitea 
ISC Kansainvälinen tieteellinen yhteistyö 
ISTC Kansainvälinen tiede- ja teknologiakeskus (Moskova) 
IT Tietotekniikan tutkimusohjelma 
ITER Kansainvälinen kokeellinen lämpöreaktori 
ITER-EDA ITER:iin liittyvä tekninen suunnittelutyö 
IVY Entisen Neuvostoliiton uudet itsenäiset valtiot 
JET Yhteiseurooppalainen torus 
^io2 
JOULE Muuta kuin ydinenergiaa koskeva energiatutkimusohjelma 
KIE-valtiot Keski- ja Itä-Euroopan valtiot 
MAST Merentutkimuksen ja meriteknologian erityisohjelma 
MEDA Välimeren alueen maiden taloudellisia ja sosiaalisia uudistuksia koskevat 
liitännäistoimet 
MERCOSUR Etelä-Amerikan yhteismarkkinat 
NAFTA Pohjois-Amerikan vapaakauppasopimus 
OECD Euroopan taloudellinen yhteistyö- ja kehittämisjärjestö 
OPET Energiateknologian edistämisjärjestö 
PHARE Toimet taloudellisen rakennemuutoksen toteuttamiseksi Puolassa ja Unkarissa 
Pk-yritykset Pienet ja keskisuuret yritykset 
RACE Euroopan kehittyneiden tietoliikennetekniikoiden tutkimusta ja kehitystä koskeva 
erityisohjelma 
RIS Alueelliset innovaatiostrategiat 
RITTS Alueelliset innovaatio- ja teknologiansiirtostrategiat ja -infrastruktuurit 
SAVE Erityinen toimintaohjelma energiatehokkuuden parantamiseksi 
SPRINT Innovaatiota ja teknologiansiirtoa koskeva strateginen ohjelma 
STD Kehitystä edistävä tieteen ja teknologian erityisohjelma 
TACIS Itsenäisten valtioiden yhteisölle (IVY) ja Georgialle annettavaa teknistä apua 
koskeva ohjelma 
TELEMAN Vaarallisissa ja häiriintyneissä ydinvoimalaympäristöissä tapahtuvaa 
telemanipulaatiota koskeva ohjelma 
THERMIE Energiateknologian alan innovaatioita edistävä ohjelma 
TIDE Vammaisten ja vanhusten integrointia koskeva telematiikkaohjelma 
TMR Tutkijankoulutusta ja tutkijoiden liikkuvuutta koskeva neljännen puiteohjelman 
erityisohjelma 
TSER Kohdennetun sosiaalis-taloudellisen tutkimuksen erityisohjelma 
TTK Tutkimus ja teknologinen kehittäminen, esittelyhankkeet mukaan lukien 
VALUE Euroopan tutkimustulosten hyödyntämistä koskeva ohjelma 
WTO Maailman kauppajärjestö (entinen GATT) 
YTK Yhteinen tutkimuskeskus 

ISSN 1024-4492 
KOM(96) 437 lopullinen 
ASIAKIRJAT 
FI 15 
Luettelonumero : CB-CO-96-439-FT-C 
ISBN 92-78-08608-8 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxemburg