EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 29.5.2020 COM(2020) 403 final 2020/0108(COD) Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS InvestEU-ohjelman perustamisesta



PERUSTELUT 1.EHDOTUKSEN TAUSTA Vuosia 2021–2027 koskevaa monivuotista rahoituskehystä varten on säädettävä EU:n investointiohjelmasta, joka kattaa investointeihin liittyvien EU:n politiikkojen yksinkertaistamiseen, joustavuuteen, synergioihin ja johdonmukaisuuteen liittyvät monialaiset tavoitteet. Komission pohdinta-asiakirjassa EU:n rahoituksen tulevaisuudesta korostetaan tarvetta ”tehdä vähemmällä enemmän” ja hyödyntää EU:n talousarvion vipuvaikutusta, kun määrärahat ovat niukat ja investointitarpeet valtavat. Nämä tarpeet ovat kasvaneet merkittävästi covid-19-pandemian Euroopan taloudelle aiheuttamien vaikutusten vuoksi ja koska on olemassa riski, että elpyminen on epäsymmetristä eri puolilla EU:ta ja jäsenvaltioiden sisällä. Tästä syystä komissio peruuttaa toukokuussa 2018 tekemänsä aikaisemman InvestEU-ohjelmaa koskevan ehdotuksen ja esittää uuden ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle. Tämä uusi ehdotus vastaa täysin osittaista yhteisymmärrystä, johon Euroopan parlamentti ja neuvosto jo pääsivät huhtikuussa 2019. Ehdotuksella lisätään alun perin ehdotettuja määrärahoja ja muutetaan ehdotuksen soveltamisalaa vastaamaan erityistarpeita, joita Euroopan taloudella on pandemian jälkeen. Komissio ehdottaa samalla toimia covid-19-pandemiasta työntekijöille, kotitalouksille ja yrityksille unionissa aiheutuvien kielteisten sosioekonomisten vaikutusten lieventämiseksi. Monilla eurooppalaisilla yrityksillä on jo vakavaraisuusvaikeuksia kriisin vuoksi, ja ongelmat pahenevat entisestään, koska taloudellisen ja sosiaalisen toiminnan rajoituksia ei ole poistettu ja lähikontaktien välttämistä koskevat säännöt vaikuttavat edelleen liiketoimintaan monilla aloilla. Vaikeudet voivat kestää pitkään jopa nykyisten sulkutoimien päättymisen jälkeen. Jotta voidaan vastata covid-19-pandemian aiheuttamaan talous- ja sosiaalikriisiin, komission vuonna 2018 esittämää InvestEU-ehdotusta on muutettava vastaamaan paremmin uusia olosuhteita. Lainsäätäjien saavuttamaan osittaiseen yhteisymmärrykseen tehtävillä muutoksilla lisätään alun perin ehdotetulle InvestEU-ohjelmalle varattuja määrärahoja, jotta suuremmat kokonaisinvestointitarpeet ja riskialttiimpi ympäristö voidaan ottaa huomioon. Uudella ehdotuksella laajennetaan myös InvestEU-ohjelman soveltamisalaa. Ohjelmaan lisätään uusi ikkuna, jotta voidaan vastata Euroopan talouden tuleviin tarpeisiin ja varmistaa tai säilyttää strateginen riippumattomuus keskeisillä aloilla. Yksityisen pääoman houkutteleminen investointien rahoittamiseen on edelleen olennaista unionin kunnianhimoisten politiikkatavoitteiden saavuttamiseksi samalla kun lähestymistapaa muokataan politiikan kannalta merkityksellisemmäksi. InvestEU-ohjelmalla edistetään unionin politiikkatavoitteiden saavuttamista silloin, kun takaisin maksettavan investointituen käyttö on tarkoituksenmukaista. InvestEU-ohjelma soveltuu erityisen hyvin pitkäaikaisen rahoituksen tarjoamiseen ja unionin politiikkojen tukemiseen toivuttaessa vakavasta talous- ja sosiaalikriisistä. Nykyisessä kriisissä resurssien jakaminen markkinoilla ei ole täysin tehokasta, ja koettu riski haittaa merkittävästi yksityisiä investointivirtoja. Näissä olosuhteissa InvestEU-ohjelman keskeinen piirre – yksityisesti rahoitettujen hankkeiden riskien vähentäminen – on erityisen arvokas, ja sitä olisi hyödynnettävä. Parannetulla InvestEU-ohjelmalla voidaan tarjota ratkaisevan tärkeää tukea yrityksille elpymisvaiheessa ja varmistaa samalla ohjelman alkuperäisten tavoitteiden mukaisesti, että investoijat keskittyvät vahvasti unionin keskipitkän ja pitkän aikavälin poliittisiin painopisteisiin, kuten Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaan, Euroopan vihreän kehityksen investointiohjelmaan ja Euroopan digitaalisen tulevaisuuden rakentamista koskevaan strategiaan. Ohjelmalla lisätään Euroopan investointipankkiryhmän ja kansallisten kehityspankkien ja -laitosten sekä muiden toteutuskumppaneiden riskinottovalmiuksia talouden elpymisen tukemiseksi nykyisissä olosuhteissa, joissa niiden riskinottokykyyn kohdistuu enemmän paineita. Covid-19-pandemia on vakava sokki unionin ja koko maailman taloudelle. Viruksen leviämistä hillitsevien välttämättömien toimenpiteiden vuoksi taloudellinen toiminta EU:ssa on vähentynyt merkittävästi. EU:n BKT:n odotetaan supistuvan vuonna 2020 noin 7,5 prosenttia, eli huomattavasti enemmän kuin finanssikriisin yhteydessä vuonna 2009, millä on väistämättä kielteisiä sosiaalisia vaikutuksia. Pandemian puhkeaminen on näyttänyt, missä määrin globaalit toimitusketjut ovat yhteydessä toisiinsa, ja paljastanut joitakin haavoittuvuuksia, kuten strategisten teollisuuden alojen liiallisen riippuvaisuuden yksipuolisista ulkoisista toimituslähteistä. Tällaisiin haavoittuvuuksiin on puututtava, jotta voidaan parantaa unionin hätäaputoimia ja koko talouden häiriönsietokykyä säilyttäen samalla avoimuus kilpailulle ja kaupalle EU:n sääntöjen mukaisesti. Taloudellisessa taantumassa tarvitaan vahvoja unionin tason toimia erityisesti talouden toimijoiden selviytymiskyvyn parantamiseksi ja siten strategisten alojen riippumattomuuden vahvistamiseksi ja säilyttämiseksi, millä puolestaan turvataan Euroopan talouden kilpailukyky pitkällä aikavälillä. Tämä voidaan saavuttaa vain vahvojen sisämarkkinoiden ja tasapuolisten toimintaedellytysten pohjalta. On ratkaisevan tärkeää, että pandemiasta pahiten kärsineiden jäsenvaltioiden taloudet saavat tukea EU:n talousarviosta rahoitettavista ohjelmista. Lisäksi komission olisi voitava osallistua Euroopan investointirahaston (EIR) pääoman mahdolliseen lisäämiseen (yhdellä tai useammalla kierroksella). Kyseisellä rahastolla on keskeinen rooli talouden elpymisen tukemisessa takausten antamisen, arvopaperistamistoimien toteuttamisen ja pääomasijoitusten tukemisen kautta kaikkialla unionissa. Vuosia 2021–2027 koskevassa monivuotisessa rahoituskehyksessä olisi varattava enintään 900 000 000 euron määrärahat tähän tarkoitukseen, jotta komission edustama unioni voi säilyttää kokonaisosuutensa EIR:n pääomasta. •Perustelut ja tavoitteet InvestEU-ohjelman perustamisen myötä vuosia 2021–2027 koskevassa rahoituskehyksessä on käytössä vain yksi sisäisiä toimia koskeva investointitukimekanismi. InvestEU-ohjelma perustuu hyviin kokemuksiin ESIR-rahastosta ja sisäisten politiikkojen nykyisistä rahoitusvälineistä. Se rakentuu seuraavien neljän osatekijän varaan: i) InvestEU-rahasto, josta myönnetään EU:n takuu; ii) InvestEU-neuvontakeskus, joka tarjoaa erityisesti hankkeiden kehittämiseen liittyvää teknistä apua; iii) InvestEU-portaali, joka tarjoaa helppokäyttöisen tietokannan rahoitusta tarvitsevien hankkeiden edistämiseksi; ja iv) rahoitusta yhdistävät toimet. Yksityisten investointien houkuttelu perustuu InvestEU-rahastossa kysyntään. Rahasto edistää erityisesti tutkimusta, innovointia, digitalisaatiota, kestäviä infrastruktuuri-investointeja ja strategisten yritysten tukemista, mutta vastaa myös sosiaalialan ja pk-yritysten tarpeisiin. Myös pienten ja paikallisten hankkeiden saavuttaminen on tärkeää. Kriisiin liittyvät uutuudet Nykyinen tilanne on haitallinen unionin yrityksille, koska niihin voivat vaikuttaa kielteisesti tekijät, joihin eivät voi vaikuttaa ne itse eivätkä kansalliset ja unionin viranomaiset. Nykyisen covid-19-pandemian seurauksena unionin yrityksiin voi kohdistua likviditeettiriskejä, jotka voivat johtaa maksukyvyttömyyteen, mutta myös systeemisempi varojen devalvaatioriski, joka voi johtaa unionin teollisuuden strategisten osien heikentymiseen. Lisäksi unionin teollisuuden olisi vahvistettava kapasiteettiaan kattamaan laajemmin strategisia arvoketjuja, jotta se voisi korjata puutteet, joita toimitusketjujen häiriöt ovat kriisin aikana aiheuttaneet. Yksilöimällä ja nimeämällä tietyt alat ”strategisiksi” EU edistää kipeästi kaivattua laajamittaista teollista muutosta ja varmistaa unionin talouden suuremman riippumattomuuden yleisten politiikkojen, kuten Euroopan digitaalisen tulevaisuuden rakentamista koskevan strategian ja Euroopan vihreän kehityksen ohjelman, mukaisesti. Tällaiset pitkän aikavälin poliittiset painopisteet olisi yhdistettävä covid-19-pandemian jälkeen toteutettuihin elvytystoimenpiteisiin. Unionin tasolla toteutettavat kohdennetut ja kunnianhimoiset toimet, joiden avulla sisämarkkinoiden koko potentiaalia voidaan hyödyntää riippumatta jäsenvaltioiden finanssipoliittisista mahdollisuuksista lisätä ja tukea investointeja, tekevät unionista tulevaisuudessa kilpailukykyisemmän, paremmin häiriöitä sietävän ja turvallisemman. Tästä syystä samalla, kun kestävän infrastruktuurin ikkunan määrärahoja lisätään, ehdotetaan InvestEU-ohjelman tehostamista edelleen strategisten investointien välineellä eli viidennellä ikkunalla – strategisten eurooppalaisten investointien ikkunalla – jossa keskitytään rakentamaan vahvempia eurooppalaisia arvoketjuja unionin strategisen ohjelman ja komission esittämän Euroopan uudistetun teollisuusstrategian mukaisesti. Tällainen lisäys on erityisen tärkeä kriisin jälkeisessä tilanteessa, koska joillakin jäsenvaltioilla ei ehkä ole taloudellisia mahdollisuuksia tukea tällaisia hankkeita kansallisella valtiontuella ja koska monet hankkeet ovat rajatylittäviä ja edellyttävät eurooppalaista lähestymistapaa. Lisäksi sisämarkkinoiden potentiaalin, myös innovointia ja tehokkuutta edistävien tekijöiden, optimaalinen käyttö edellyttää, että mukana on yrityksiä monista jäsenvaltioista, ei ainoastaan niistä, jotka ovat finanssipoliittisesti kykeneviä investoimaan tämän vaikean ajanjakson jälkeen. Ehdotus auttaa ratkaisemaan nämä ongelmat. Strategisten eurooppalaisten investointien ikkunan ensisijaisena tavoitteena olisi tukea niitä unioniin sijoittautuneita ja unionissa toimivia lopullisia tuensaajia, joiden toiminnalla on strategista merkitystä unionille erityisesti vihreän siirtymän ja digitaalisen muutoksen sekä paremman häiriönsietokyvyn kannalta jollakin seuraavista osa-alueista: a) kriittisten terveyspalvelujen tarjoaminen, lääkkeiden, lääkinnällisten laitteiden ja lääkintätarvikkeiden valmistus ja varastointi, terveyskriisin hallintavalmiuden ja pelastuspalvelujärjestelmän vahvistaminen;

b) kriittinen infrastruktuuri, olipa se fyysistä tai virtuaalista, mukaan lukien infrastruktuurielementit, jotka on määritelty kriittisiksi energian, liikenteen (rautateiden tavaraliikenne mukaan luettuna), ympäristön, terveyden, turvallisen digitaalisen viestinnän, 5G:n, esineiden internetin, verkkopalvelualustojen, turvallisten pilvipalveluiden, tietojenkäsittelyn tai tietojentallennuksen, maksu- ja finanssi-infrastruktuurin, ilmailu- ja avaruusalan, puolustuksen, viestinnän, tiedotusvälineiden, koulutuksen, vaali-infrastruktuurin ja uhanalaisten kohteiden osalta, sekä maa ja kiinteistöt, jotka ovat ratkaisevan tärkeitä tällaisen kriittisen infrastruktuurin käyttämiselle; c) edellä b alakohdassa tarkoitetun kriittisen infrastruktuurin toiminnan ja ylläpidon kannalta olennaisten tavaroiden ja palvelujen tarjoaminen; d) keskeiset kehitystä vauhdittavat muutosvoimaiset digitaaliset teknologiat ja mullistavat innovaatiot, joiden alalla tehtävät investoinnit ovat unionin teollisen tulevaisuuden kannalta strategisesti tärkeitä, mukaan lukien i) tekoäly, lohkoketjut, ohjelmistot, robotiikka, puolijohteet, mikroprosessorit, reuna- ja pilviteknologiat, suurteholaskenta, kyberturvallisuus, kvanttiteknologiat, fotoniikka, teollinen bioteknologia; ii) uusiutuvan energian teknologiat, energian varastointiteknologiat, kuten akut, kestävän liikenteen teknologiat (mukaan lukien näitä teknologioita hyödyntävän kaluston uudistaminen ja jälkiasennus), puhdasta vetyä ja polttokennoja hyödyntävät sovellukset, teollisuuden hiilestä irtautumisen teknologiat, hiilidioksidin talteenotto ja varastointi, kiertotalouden teknologiat; iii) biolääketiede, nanoteknologiat, lääkkeet ja kehittyneet materiaalit (kuten grafeeni); e) tieto- ja viestintätekniikan komponenttien ja laitteiden massatuotantoon tarkoitetut tuotantolaitokset EU:ssa; f) kriittisten hyödykkeiden, kuten energian, raaka-aineiden, teknisten materiaalien tai elintarvikkeiden, toimittaminen ja varastointi unionin julkisia toimijoita, yrityksiä tai kuluttajia varten, ottaen strategisissa arvoketjuissa huomioon energiatehokkuuden ja kiertotalouden; ja g) unionin ja sen jäsenvaltioiden turvallisuuden kannalta kriittiset teknologiat ja hyödykkeet, kuten puolustus- ja avaruusala ja kyberturvallisuus, sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 428/2009 2 artiklan 1 kohdassa määritellyt kaksikäyttötuotteet. Viides ikkuna tuottaisi lisäarvoa verrattuna nykyisiin alkuperäisiin ikkunoihin, sillä siinä keskityttäisiin tuensaajiin tai hankkeisiin, koska niillä on suuri strateginen merkitys Euroopassa. Tätä näkökohtaa ei korosteta muissa ikkunoissa. Tällaisia voisivat olla esimerkiksi kohdealoilla toimivat yritykset tai pk-yritykset, jotka osallistuvat niiden toimitusketjuihin tuottamalla tiettyjä komponentteja. Tällaiset toimet voivat usein olla luonnostaan suuririskisempiä covid-19:n jälkeisessä toimintaympäristössä, sillä hankkeiden toteuttajat ovat alttiimpia kasvavalle kysyntä- tai tarjontapuolen riskille. Tietyt alat, kuten puolijohteet (myös mikroprosessorit), datateknologiat, 5G ja kvanttiteknologiat, ovat erityisen tärkeitä turvallisuuden, luottamuksen ja innovoinnin kannalta. Samaan aikaan ne edellyttävät mittavia investointeja, jotta voidaan kattaa toisinaan lähes kokonaan rajallisista lähteistä EU:n ulkopuolelta tulevien strategisten hyödykkeiden koko arvoketju, hankkia ja suojella olennaista teknologista taitotietoa sekä ottaa käyttöön ja korvata kriittistä infrastruktuuria ja vähentää näin liiallista riippuvuutta EU:n ulkopuolisista toimittajista. Viides ikkuna kohdistuisi sekä erityisiin hankkeisiin (esimerkiksi suurten konsortioiden tai julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien tukeminen erityisen teknologian kehittämiseksi ja kriittisen infrastruktuurin rakentamiseksi) että rahoituksen tarjoamiseen hajautetummin, esimerkiksi tukemalla kohdealoilla toimivien yrittäjien kokonaisten ekosysteemien syntymistä (esimerkiksi innovatiiviset pk-yritykset, jotka kehittävät teollisen bioteknologian ja lääkkeiden kannalta mahdollisesti olennaista teknologiaa). Lisäksi tästä ikkunasta pitäisi voida tukea Euroopan yhteistä etua koskevia tärkeitä hankkeita. Tämän ikkunan täydentävyysvaatimukset poikkeaisivat alkuperäisille InvestEU-ikkunoille suunnitellusta täydentävyydestä. Esimerkiksi viidennessä ikkunassa suurille yrityksille myönnettävän tuen täydentävyys olisi niiden tuotannon ylläpitämisessä ja kehittämisessä unionissa tai, jos yleinen järjestys tai turvallisuusnäkökohdat sitä edellyttävät, eurooppalaisten investoijien valvonnassa sekä innovatiivisten teknologioiden käyttöönoton laajentamisessa sen sijaan, että se perustuisi InvestEU-tuen puhtaasti riskeihin liittyviin näkökohtiin. Tämä tuki täydentäisi tutkimuksen, innovoinnin ja digitalisaation ikkunan kautta annettavaa tukea, jossa keskitytään uusien strategisten valmiuksien tuotantovaiheen kehitykseen. Erityistä synergiaa varmistetaan myös jatkoinvestoinneille, joilla laajennetaan sellaisia EU:n strategisia startup-yrityksiä ja pk-yrityksiä, jotka ovat saaneet alkunsa EU:n tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelmien (Horisontti Eurooppa) Euroopan innovaationeuvoston (EIC) avulla. InvestEU-rahasto InvestEU-rahasto muodostuu EU:n talousarviotakuusta, jolla tuetaan toteutuskumppaneiden tarjoamia rahoitustuotteita. Se kohdistuu EU:n lisäarvoa tuottaviin hankkeisiin ja edistää johdonmukaista lähestymistapaa EU:n politiikkatavoitteiden rahoittamiseen. Se tarjoaa tuloksellisen ja tehokkaan yhdistelmän EU:n rahoitusvälineitä tietyille politiikan aloille. InvestEU-ohjelma on unionin sisäisten politiikkojen yhteinen investointiohjelma, joten se on samaan aikaan sekä politiikan väline että toteutusväline. Politiikan välineenä InvestEU-ohjelman yleistavoitteena on tukea unionin politiikkatavoitteita saamalla liikkeelle julkisia ja yksityisiä sijoituksia EU:ssa ja vastata näin markkinoiden toimintapuutteisiin ja investointivajeisiin, jotka haittaavat kestävyyttä, kilpailukykyä ja osallistavaa kasvua koskevien EU:n tavoitteiden saavuttamista sekä unionin strategista riippumattomuutta. Tarkoituksena on tarjota rahoitusta sellaisille talouden toimijoille, joita yksityiset rahoittajat eivät aina voi tai halua rahoittaa niiden riskiprofiilin vuoksi, ja edistää näin EU:n talouden kilpailukykyä, kestävää kasvua, lähentymistä, sosiaalista palautumiskykyä ja osallistavuutta sekä EU:n pääomamarkkinoiden yhdentymistä eri aloja koskevien EU:n politiikkatavoitteiden mukaisesti. InvestEU edistää EU:n takuun tukemana EU:n talousarvion nykyaikaistamista ja lisää EU:n talousarvion vaikutusta ”tekemällä vähemmällä enemmän”. Sellaisten taloudellisesti toteutuskelpoisten hankkeiden osalta, jotka voivat tuottaa tuloja, talousarviotakuun järjestelmällisempi käyttö voi auttaa lisäämään julkisten varojen vaikutusta. InvestEU-ohjelmalla pitäisi olla mahdollista muovata EU:n strategia, jolla voitaisiin vilkastuttaa investointitoimintaa, joka on unionissa edelleen vähäistä, nyt etenkin covid-19-pandemian aiheuttaman kriisin myötä. InvestEU-ohjelma monipuolistaa rahoituslähteitä ja edistää pitkäaikaista ja kestävää rahoitusta ja vaikuttaa näin sekä EU:n pääomamarkkinoiden yhdentymiseen pääomamarkkinaunionin puitteissa että sisämarkkinoiden lujittamiseen. Lisäksi se edistää Euroopan vihreän kehityksen ohjelman ja Euroopan vihreän kehityksen investointiohjelman täytäntöönpanoa. Se on tärkeä väline Euroopan uudistetun teollisuusstrategian tavoitteiden saavuttamiseksi. InvestEU-ohjelma on EU:n laajuinen reservi, johon kootaan rahoitusta, markkinoita, tekniikkaa ja politiikkaa koskevaa asiantuntemusta, joten sen avulla pitäisi saada aikaan myös politiikkatavoitteita palvelevaa rahoitusalan innovointia. InvestEU-rahastolla pyritään toteuttamaan EU:n talousarviota talousarviotakuun kautta tuloksellisemmin siten, että saadaan aikaan mittakaavaetuja, lisätään EU:n toiminnan näkyvyyttä ja yksinkertaistetaan raportointi- ja vastuuvelvollisuuskehystä. Ehdotetun rakenteen tavoitteina on yksinkertaistaminen, joustavuuden lisääminen ja EU:n päällisin puolin samanlaisten tukivälineiden mahdollisten päällekkäisyyksien poistaminen.

Unionin tasolla myönnettävän EU:n takuun lisäksi ehdotuksessa säädetään jäsenvaltioiden mahdollisuudesta käyttää osa yhteistyössä hallinnoiduista varoista samojen tavoitteiden saavuttamiseen InvestEU-rahaston puitteissa EU:n takuun erityisen jäsenvaltio-osion kautta, jos kansallisella tai alueellisella tasolla on markkinoiden toimintapuutteita tai optimaalista heikompia investointitilanteita. EU:n kokonaistakuun määräksi ehdotetaan enintään 75 153 850 000 euroa, josta strategisten eurooppalaisten investointien ikkunaan kohdennettaisiin enintään 31 153 850 000 euroa. InvestEU-neuvontakeskus ja -portaali InvestEU-neuvontakeskus tarjoaa hankkeiden kehittämiseen liittyvää neuvontaa ja liitännäistoimenpiteitä koko investointisyklin ajan hankkeiden luomisen ja kehittämisen sekä rahoituksen saamisen edistämiseksi. InvestEU-neuvontakeskus tarjoaa palveluja InvestEU-ohjelman politiikan aloilla ja toimii myös keskitettynä yhteyspisteenä hankkeiden toteuttajille ja rahoituksenvälittäjille. InvestEU-neuvontakeskus täydentää teknisen avun toimia, jotka sisältyvät yhteistyössä hallinnoitaviin ohjelmiin. Sen varmistamiseksi, että strategisten eurooppalaisten investointien ikkuna ja neljä muuta ikkunaa voivat hyötyä täysimääräisesti kaikista InvestEU-rahaston ominaisuuksista, InvestEU-ohjelman neuvoa-antava osio ja muut liitännäistoimenpiteet pitäisi suhteuttaa ehdotuksen tavoitteisiin. Kokonaismäärärahojen olisi liitännäistoimenpiteet mukaan lukien oltava enintään 724 733 000 euroa, jotta voidaan kattaa uuden ikkunan tarpeet sekä neljän muun ikkunan kasvavat tarpeet nykytilanteessa. InvestEU-neuvontakeskus parantaa myös sijoitusmahdollisuuksien näkyvyyttä unionissa ja auttaa näin hankkeiden toteuttajia rahoituksen etsimisessä. Tässä ehdotuksessa esitetään soveltamisen alkavan 1. tammikuuta 2021. •Yhdenmukaisuus muiden alaa koskevien politiikkojen säännösten kanssa Tämä ehdotus on täysin muiden alaa koskevien politiikkojen säännösten mukainen, sillä InvestEU-ohjelmassa myönnetään EU:n takuu, jotta EU:n talousarviovaroja voidaan käyttää tehokkaasti silloin, kun tuloja tuottavia toimia rahoitetaan EU:n politiikkatavoitteiden mukaisesti. Tällaisia toimia ovat pääomamarkkinaunioni, digitaalisten sisämarkkinoiden strategia, ”Puhdasta energiaa kaikille eurooppalaisille” -säädöspaketti, kiertotaloutta koskeva EU:n toimintasuunnitelma, vähäpäästöisen liikkuvuuden strategia, Euroopan puolustusalan toimintasuunnitelma ja EU:n puolustusrahasto, Euroopan avaruusstrategia, Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilari, Euroopan vihreän kehityksen ohjelma, Euroopan vihreän kehityksen investointiohjelma ja Euroopan uudistettu teollisuusstrategia. InvestEU-rahasto tukee soveltamisalansa puitteissa rahoitusnäkökulmasta näitä toisiaan vahvistavia strategioita. Ehdotus täydentää ESIR-rahaston vakavaraisuustukivälinettä. Vakavaraisuustukivälineellä on tarkoitus tukea lähitulevaisuuden vakavaraisuustarpeita, jotka johtuvat covid-19:n aiheuttaman talouden supistumisen välittömistä seurauksista niille yrityksille, joihin kriisi vaikuttaa eniten. Tukivälineen tarkoituksena on palauttaa yritysten pääomapositio, kun taas InvestEU keskittyy pitkän aikavälin investointeihin, joilla tuetaan EU:n poliitiikkatavoitteita, mukaan lukien Euroopan talouden strategista riippumattomuutta ja selviytymiskykyä. Tämän ehdotuksen mukainen strategisten eurooppalaisten investointien ikkunan lähestymistapa on kohdennetumpi ja kauaskantoisempi kuin ESIR-rahaston vakavaraisuustukivälineen. Uudesta ikkunasta tuetaan hankkeita ja yrityksiä, jotka ovat merkityksellisiä strategisen riippumattomuuden saavuttamiseksi tai ylläpitämiseksi keskeisissä arvoketjuissa sisämarkkinoilla, tukemalla unioniin sijoittautuneiden hankkeiden laajentamista ja vahvistamalla unionin yritysten pääomapohjaa ja pitkäaikaista rahoitusta vaihtoehtona mahdollisille EU:n ulkopuolisten yritysten yritysostoille. Myös strategisia yrityksiä, joilla on rajatylittävää toimintaa, tuettaisiin. •Yhdenmukaisuus unionin muiden politiikkojen kanssa InvestEU-ohjelma täydentää avustusten muodossa annettavaa rahoitusta ja muita sen tukemilla politiikan aloilla toteutettavia toimia, joita ovat esimerkiksi Horisontti Eurooppa, Verkkojen Eurooppa -väline, Digitaalinen Eurooppa -ohjelma, sisämarkkinat, pk-yritysten kilpailukykyä ja eurooppalaisia tilastoja koskeva ohjelma, Euroopan avaruusohjelma, Euroopan sosiaalirahasto plus, Luova Eurooppa -ohjelma, Ympäristö- ja ilmastotoimien ohjelma (Life) ja Euroopan puolustusrahasto. Synergia ulkopolitiikan välineiden kanssa varmistetaan soveltuvin osin. Se on yhdenmukainen myös unionin muiden politiikkojen kanssa, joita ovat esimerkiksi Euroopan vihreän kehityksen ohjelma, Euroopan vihreän kehityksen investointiohjelma, Euroopan digitaalisen tulevaisuuden rakentamista koskeva strategia, Euroopan uudistettu teollisuusstrategia, päämarkkinaunioni, vahva sosiaalinen Eurooppa oikeudenmukaisten siirtymien toteuttamiseksi, sekä muiden unionin politiikkojen ja ohjelmien kanssa, jotka liittyvät unionin strategisen riippumattomuuteen ja selviytymiskykyyn ja joita ovat esimerkiksi Euroopan puolustusrahasto, EU:n avaruusasetus ja ulkomaisten suorien sijoitusten seurantaa koskeva asetus. Yhdistäminen avustusten muodossa annettavaan rahoitukseen varmistaa täydentävyyden muiden meno-ohjelmien kanssa. InvestEU-ohjelma täydentää myös Euroopan rakenne- ja investointirahastoja. Jäsenvaltiot voivat hyödyntää InvestEU-ohjelmaa saadakseen tiettyjen yhteistyössä hallinnoitujen rahastojen (Euroopan aluekehitysrahasto (EAKR), Euroopan sosiaalirahasto plus (ESR+), koheesiorahasto, Euroopan meri- ja kalatalousrahasto (EMKR) ja Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto (maaseuturahasto)) varoja helpommin käyttöön rahoitustuotteiden kautta. Tämä tarkoittaa huomattavaa yksinkertaistumista verrattuna nykytilanteeseen, sillä InvestEU-ohjelmassa sovelletaan vain yksiä sääntöjä. InvestEU-ohjelman toimilla pitäisi pyrkiä puuttumaan markkinoiden toimintapuutteisiin tai optimaalista heikompiin investointitilanteisiin oikeasuhteisella tavalla ja siten, että toimet eivät ole päällekkäisiä yksityisen rahoituksen kanssa eivätkä syrjäytä sitä ja niillä on selkeä eurooppalainen lisäarvo. Näin varmistetaan InvestEU-ohjelman ja EU:n valtiontukisääntöjen välinen johdonmukaisuus ja vältetään kohtuuttomat kilpailun vääristymät sisämarkkinoilla. Komissio laatii yhteistyössä toteutuskumppaneiden kanssa kestävyysarviointia koskevia ohjeita käyttäen asianmukaisesti kriteereitä, jotka on vahvistettu [kestävää sijoittamista helpottavasta kehyksestä annetussa asetuksessa] ja joiden perusteella toteutuskumppanit arvioivat rahoitettujen hankkeiden ympäristö-, ilmasto- ja sosiaalisia vaikutuksia. Tällaisilla ohjeilla tuettaisiin Euroopan vihreän kehityksen ohjelman politiikkatavoitteita ja määrättäisiin, että hankkeita, jotka heikentävät unionin ilmasto-, ympäristö- ja sosiaalisia tavoitteita, ei tuettaisi InvestEU-ohjelmasta. Lisäksi voitaisiin harkita kohdennettuja kannustimia sellaisille ilmastoon, ympäristöön ja sosiaalisiin painopisteisiin keskittyville tavoitteille, jotka ovat vaikeasti saavutettavissa esimerkiksi pk-yritysikkunan puitteissa ja jotka on määritelty riskialttiiksi, jolloin lisäkannustimien käyttö voisi olla perusteltua. InvestEU-rahastosta rahoitetaan myös erityistä järjestelmää, jolla luodaan lisäinvestointeja oikeudenmukaisen siirtymän tukialueille (oikeudenmukaisen siirtymän mekanismin pilari 2) ja joka täydentää oikeudenmukaisen siirtymän rahastoa (pilari 1) ja julkisen sektorin lainajärjestelyä (pilari 3). 2.OIKEUSPERUSTA, TOISSIJAISUUSPERIAATE JA SUHTEELLISUUSPERIAATE •Oikeusperusta Ehdotus perustuu Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 173 artiklaan (Teollisuus) ja 175 artiklaan (Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen yhteenkuuluvuus).

Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaisesti edellä mainittu oikeusperusta heijastaa ehdotuksen keskeistä sisältöä. Molemmissa oikeusperustaa koskevissa artikloissa vahvistetaan sama menettely (tavallinen lainsäätämisjärjestys). •Toissijaisuusperiaate (jaetun toimivallan osalta) Ehdotuksen tavoitteita ei voida riittävällä tavalla saavuttaa jäsenvaltioiden toimin, vaan ne voidaan saavuttaa paremmin unionin tasolla. Covid-19-pandemian aiheuttama talouskriisi edellyttää Euroopan tason toimia, jotta voidaan edistää unionin talouden nopeaa elpymistä tukemalla yrityksiä ja säilyttämällä unionin arvoketjut. Ehdotus on erityisen tärkeä kriisin jälkeisessä tilanteessa, jotta voidaan rakentaa palautumiskykyinen, osallistava ja integroitu Euroopan talous ja säilyttää sisämarkkinat myös niiden jäsenvaltioiden eduksi, joilla on vähemmän varoja tukea tällaisia hankkeita kansallisista rahoituslähteistä. Rajatylittävät hankkeet edellyttävät myös unionin tason toimintatapaa. Tällä ehdotuksella annettava tuki auttaa ratkaisemaan nämä ongelmat. Kerrannaisvaikutukset ja kenttätason vaikutukset ovat paljon suuremmat kuin mitä voitaisiin saavuttaa yksittäisissä jäsenvaltioissa toteutetuilla investointialoitteilla. Ehdotus tukisi EU:n teollisuuspolitiikkaa ja edistäisi jäsenvaltioiden yhteisiä toimia teknologisen ja strategisen riippumattomuuden saavuttamiseksi kokoamalla investointeja yhteen. Unionin sisämarkkinat lisäävät houkuttelevuutta sijoittajien näkökulmasta ja hajauttavat riskejä paremmin eri aloille ja eri maantieteellisille alueille. InvestEU-ohjelma vaikuttaa EU:n politiikan painopisteitä tukeviin investointeihin ja rahoituksen saantiin puuttumalla EU:n laajuisiin markkinoiden toimintahäiriöihin ja investointivajeisiin. Se tukee myös sellaisten innovatiivisten rahoitustuotteiden suunnittelua, kehittämistä ja EU:n laajuista markkinatestausta, joilla voidaan puuttua uusiin tai monimutkaisiin markkinoiden toimintahäiriöihin ja investointivajeisiin, sekä järjestelmiä, joilla niitä levitetään. Vapaaehtoinen jäsenvaltio-osio antaisi mahdollisuuden puuttua maakohtaisiin markkinoiden toimintapuutteisiin ja investointivajeisiin samalla, kun hyödynnetään keskustasolla suunniteltuja rahoitustuotteita ja varmistetaan resurssien tehokkaampi maantieteellinen käyttö silloin, kun se on perusteltua. Se antaisi jäsenvaltioille mahdollisuuden hyödyntää omaa osuuttaan EAKR:n, ESR+:n, koheesiorahaston, EMKR:n ja maaseuturahaston varoista InvestEU-rahaston kautta. Ehdotettu rakenne, jossa jokaisessa politiikkaikkunassa on kaksi osiota, mahdollistaa toissijaisuusperiaatteen tehokkaan soveltamisen. Lisäksi kunkin ikkunan kahdessa osiossa sovelletaan samoja InvestEU-rahaston sääntöjä, joten EU:n eri rahoituslähteiden käyttö on selkeämpää ja yksinkertaisempaa. •Suhteellisuusperiaate Kestävyyttä, kilpailukykyä, osallistavaa kasvua, strategista riippumattomuutta ja palautumiskykyä koskevat EU:n pitkän aikavälin tavoitteet edellyttävät merkittäviä investointeja eri politiikan aloilla. Tämä koskee muun muassa uusia malleja, jotka liittyvät liikkuvuuteen, uusiutuvaan energiaan, energiatehokkuuteen, luontopääomaan, innovointiin, digitalisaatioon, osaamiseen, sosiaaliseen infrastruktuuriin, kiertotalouteen, ilmastotoimiin, valtameriin, pienten yritysten perustamiseen ja kasvuun sekä unionin strategiseen riippumattomuuteen ja selviytymiskykyyn. Uusia toimia tarvitaan, jotta voidaan puuttua markkinoiden jatkuvaan pirstaloitumiseen ja yksityisten sijoittajien riskihaluttomuudesta johtuviin markkinoiden toimintapuutteisiin, julkisen sektorin rahoituskapasiteetin rajallisuuteen ja investointiympäristön rakenteelliseen tehottomuuteen. Jäsenvaltiot eivät voi poistaa näitä investointivajeita riittävällä tavalla yksinään. EU:n tason toimilla varmistetaan, että resurssien kriittinen massa voidaan vivuttaa sijoitusten vaikutuksen maksimoimiseksi kentällä. Ehdotuksella ei korvata jäsenvaltioiden investointeja, vaan päinvastoin sillä täydennetään tällaisia investointeja keskittymällä erityisesti sellaisten hankkeiden tukemiseen, jotka tuottavat EU:n lisäarvoa. Lisäksi EU:n osallistuminen tarjoaa mittakaavaetuja innovatiivisten rahoitusvälineiden käytössä, koska sen avulla lisätään yksityisiä sijoituksia kaikkialla unionissa ja varmistetaan, että EU:n toimielinten asiantuntemusta hyödynnetään tässä yhteydessä parhaalla mahdollisella tavalla. EU:n tason toimet tarjoavat pääsyn myös entistä useammanlaisiin eurooppalaisiin hankkeisiin ja toimivat näin yksityisten sijoitusten katalyyttina. Lisäksi niiden avulla voidaan kehittää innovatiivisia rahoitusratkaisuja, joita voidaan laajentaa tai toistaa tarvittaessa kaikissa jäsenvaltioissa. EU:n tason toimet ovat myös ainoa keino vastata tuloksellisesti investointitarpeisiin, jotka liittyvät EU:n laajuisiin politiikkatavoitteisiin. Lisäksi jäljellä olevien investointivajeiden korjaaminen ohjelmakaudella 2021–2027 edellyttää edelleen rakenneuudistuksia ja sääntely-ympäristön parantamista. Ehdotuksen tarkoituksena on tukea strategisesti tärkeitä yrityksiä, arvoketjuja ja ekosysteemejä ja reagoida covid-19-pandemian paljastamiin haavoittuvuuksiin. Yksityisten varojen mobilisointi investointien ja elpymisen tukemiseen yhdessä julkisten varojen kanssa hyödyntää talousarviovarojen vipuvaikutusta. Ehdotuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi. •Toimintatavan valinta Ehdotuksen tarkoituksena on luoda yksi ainoa väline, joka tarjoaa EU:n talousarviotakuun, jolla tuetaan toteutuskumppaneiden rahoitus- ja investointitoimia vaikutustenarvioinnin päätelmien mukaisesti. Tarkoituksena on hyödyntää ESIR-rahaston ja aiempien rahoitusvälineiden menestystä ottaen samalla huomioon kokemukset, joita on saatu muun muassa hajanaisuuden ja mahdollisten päällekkäisyyksien välttämisestä. Sen vuoksi ehdotetaan asetusta. 3.JÄLKIARVIOINTIEN, SIDOSRYHMIEN KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET •Jälkiarvioinnit/toimivuustarkastukset

Ehdotus perustuu aiempien rahoitusvälineiden ja ESIR-rahaston arvioinnista saatuihin kokemuksiin. Esimerkiksi ESIR-rahastosta laadittiin vuonna 2018 riippumaton arviointi niiden monien muiden arviointien lisäksi, jotka siitä on sen perustamisen jälkeen laadittu: ·komission arviointi EU:n takauksen käytöstä ja takuurahaston toiminnasta sekä siihen liitetty tilintarkastustuomioistuimen lausunto ; ·EIP:n arviointi ESIR-rahaston toiminnasta (lokakuu 2016) ja ·riippumaton ulkoinen arviointi ESIR-asetuksen soveltamisesta (marraskuu 2016). Näiden arviointien tärkeimmät havainnot esitetään tiivistetysti komission tiedonannossa Euroopan investointiohjelmasta (COM(2016) 764). Kaikissa arvioinneissa todettiin EU:n takuun osoittautuneen hyödylliseksi ja mahdollistavan sen, että EIP voi toteuttaa riskialttiimpia toimia ja ottaa käyttöön suurempiriskisiä tuotteita tukeakseen useammanlaisia tuensaajia. ESIR-rahasto on osoittautunut hyödylliseksi myös yksityisen pääoman saamisessa liikkeelle. Hallinnon osalta vuoden 2018 riippumattomassa arvioinnissa kiinnitettiin huomiota investointikomitean merkitykseen järjestelmän uskottavuuden, sen päätösten avoimuuden ja tulostaulun laadun kannalta. Tulostaulun arvioitiin olevan hyödyllinen väline, joka mahdollistaa johdonmukaisen lähestymistavan hankkeiden esittelyyn ja arviointia koskevien päätelmien tiivistämiseen. Sopimuksin vahvistettujen toimien perusteella ESIR-rahasto sai vuoden 2019 loppuun mennessä liikkeelle 401 miljardin euron investoinnit, mikä on 80 prosenttia tavoitteesta. Hyväksyttyjen toimien osalta määrä oli tuolloin 458 miljardia euroa eli 92 prosenttia tavoitteesta. Hyväksyttyjen toimien kautta liikkeelle saadut investoinnit saavuttivat 315 miljardin euron tavoitteen vuoden 2018 puoliväliin mennessä. Odotettavissa on, että 500 miljardin euron tavoite saavutetaan. Arvioinneissa on havaittu jonkin verran keskittymistä niihin jäsenvaltioihin, joissa on hyvät institutionaaliset valmiudet. Jos liikkeelle saadut investoinnit kuitenkin suhteutetaan jäsenvaltioiden bruttokansantuotteeseen, keskittyminen ei ole lainkaan niin selkeää. Maantieteellisen tasapainon parantamiseksi ESIR 2.0 -rahasto on kuitenkin vahvistanut Euroopan investointineuvontakeskuksen merkitystä. ESIR-rahaston todellinen kerrannaisvaikutus on 31. joulukuuta 2019 lähtien suurin piirtein sen suuruinen kuin alun perin arvioitiin – vuoden 2019 loppuun mennessä saavutettiin kokonaiskerroin 15,66, kun investointikauden loppuun asetettu tavoite on 15. ESIR-rahasto on saanut myös yksityisiä investointeja tehokkaasti liikkeelle. Noin 69 prosenttia liikkeelle saaduista investoinneista on yksityisellä sektorilla. Käytettävissä oleva EU:n takuu on osoittautunut tehokkaaksi keinoksi lisätä huomattavasti Euroopan investointipankin riskialttiimpien toimien volyymia. EU:n takuu esimerkiksi sitoo vähemmän talousarviovaroja kuin rahoitusvälineet, sillä se edellyttää järkevää mutta vähäistä rahoitusta verrattuna rahoitussitoumusten tasoon. Takuun myötä syntyy ehdollinen velka, ja sen odotetaan synnyttävän mittakaavaetuja, jolloin jokaista käytettyä euroa kohden saadaan liikkeelle enemmän investointeja. Vuoden 2018 riippumattoman arvioinnin yhteydessä analysoitu näyttö osoitti selvästi myös sen, että ESIR-rahastoon kuuluva EU:n takuu oli kooltaan tarkoituksenmukainen. Arvioinnissa todettiin myös, että ESIR-rahaston rahoitustavoitteen mallintamisessa käytetty lähestymistapa on pitkälti asianmukainen ja alan normeja vastaava. Siinä kuitenkin tehtiin joitakin kehitysehdotuksia. Talousarviotakuu on myös osoittautunut EU:n talousarvion kannalta kustannustehokkaammaksi, sillä se vähentää toteutuskumppanille maksettavia hallinnointipalkkioita. ESIR-rahaston tapauksessa EU saa korvauksen jopa infrastruktuuri- ja innovointi-ikkunan kautta annetusta EU:n takuusta. Vuonna 2016 laaditussa riippumattomassa arvioinnissa korostettiin tarvetta määritellä täydentävyyden käsite paremmin ja selventää sitä. Näin ollen ESIR 2.0 -asetuksessa on useita toimenpiteitä, jotka selventävät käsitettä ja perusteita ja joiden ansiosta prosessi on läpinäkyvämpi. Vuoden 2018 riippumattomassa arvioinnissa voitiin arvioida ainoastaan ESIR-rahaston puitteissa hyväksyttyjä toimia, joten siinä ei voitu testata uusia ESIR 2.0 -toimenpiteitä. Arvioinnissa vahvistui tarve selkiyttää edelleen täydentävyyden käsitettä ja optimaalista heikompien investointitilanteiden määritelmää. Erityisesti siinä todettiin, että ESIR-toimille on ominaista suurempi riskitaso verrattuna Euroopan investointipankin vakiotoimiin (muihin kuin ESIR-toimiin), kuten ESIR-asetuksessa edellytetään. Eri kyselyissä ja haastatteluissa on kuitenkin käynyt ilmi, että ESIR-rahaston infrastruktuuri- ja innovointi-ikkunassa on saattanut tapahtua jonkin verran yksityisten sijoitusten syrjäyttämistä. Niissä todettiin, että tällaisen tilanteen syntyminen InvestEU-ohjelmassa olisi tärkeää välttää. Vuonna 2018 toteutetussa riippumattomassa arvioinnissa korostettiin myös, että uusien sijoittajien houkutteleminen, uusien tuotteiden ja rahoitusmallien esittely ja markkinatestaus samoin kuin se, että rahoituspalvelujen tarjoajat tukevat ja ottavat käyttöön tiukempia toimintanormeja, tuottaa muutakin kuin taloudellista lisäarvoa. EIP:n vuonna 2016 tekemässä arvioinnissa ja vuonna 2018 tehdyssä riippumattomassa arvioinnissa vahvistettiin, että ESIR-rahastosta aiheutui alussa häiriöitä muille EU:n tason rahoitusvälineille, koska siitä tarjottiin samankaltaisia rahoitustuotteita, joita ovat esimerkiksi Verkkojen Eurooppa -välineeseen sisältyvä velkainstrumentti ja osa InnovFinista. Ongelmat ratkaistiin osittain kohdentamalla olemassa olevat välineet uudelleen uusiin markkinasegmentteihin. InvestEU-rahastoa koskeva ehdotus perustuu myös siihen, mitä on opittu aikaisempien, kahdelle vuosikymmenelle ulottuneiden rahoitusvälineiden (Verkkojen Eurooppa -väline, Horisontti 2020, COSME jne.) sekä aikaisemmissa rahoituskehyksissä käynnistettyjen välineiden, kuten kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelman, arvioinneista. Yleisesti ottaen nämä arvioinnit vahvistavat, että Euroopassa on edelleen investointivajeita EU:n rahoitusvälineiden kattamilla sektoreilla ja politiikan aloilla ja että EU:n tason investointituki on edelleen tarkoituksenmukaista ja tarpeellista EU:n politiikkatavoitteiden saavuttamiseksi. Arvioinneissa kuitenkin korostetaan myös, että EU:n tason eri rahoitusvälineiden ja muiden EU:n aloitteiden välistä johdonmukaisuutta olisi lujitettava ja synergiaa kansallisten ja alueellisten aloitteiden kanssa hyödynnettävä paremmin. Niissä myös painotetaan, että nykyisissä välineissä on päällekkäisyyksiä. Arviointien mukaan investointitukivälineiden koordinointia ja suunnittelua on parannettava mahdollisten päällekkäisyyksien minimoimiseksi. Toimien laajentaminen on luonut tarpeen lujittaa toimien yleistä koordinointia koskevia mekanismeja siten, että vältetään tarpeetonta byrokratian lisääntymistä ja saavutetaan suurempia synergiaetuja. COSME-välineillä tuetaan pk-yrityksiä, jotka ovat ratkaisevan tärkeitä unionin tulevan kilpailukyvyn kannalta. Välineiden arvioinneista käy ilmi, että niiden vahvana lähtökohtana on markkinoiden toimintapuutteisiin puuttuminen ja pk-yritysten rahoituksen saantiin liittyvät rajoitteet. Etenkin startup-yritykset, pienemmät pk-yritykset ja ne yritykset, joilla ei ole riittävästi vakuuksia, kohtaavat kaikkialla EU:ssa sitkeitä ja rakenteellisia velkarahoitukseen liittyviä markkinavajeita. Tilintarkastustuomioistuin on todennut erityiskertomuksessaan, että pk-yritysten takausjärjestelmällä on ollut myönteinen vaikutus tuettujen pk-yritysten kasvuun. Tilintarkastustuomioistuimen suositusten mukaisesti on tarpeen kohdistaa toimet paremmin edunsaajiin ja parantaa koordinointia kansallisten järjestelmien kanssa. Arvioinnit osoittavat erityisesti Horisontti 2020 -ohjelmaan perustuvien InnovFin-rahoitusvälineiden osalta, että rahoituksen saatavuus on edelleen keskeinen kysymys Euroopan innovointisuorituskyvyn parantamisen kannalta. Niissä vahvistetaan, että InnovFin-rahoitusvälineet ovat toimineet hyvin, kun otetaan huomioon riskirahoituksen kasvava kysyntä tutkimuksen ja innovoinnin alalla. Lisäksi Euroopan investointipankkiryhmä on voinut niiden ansiosta kattaa uusia riskialttiimpia segmenttejä. Jälleen kuitenkin korostetaan tarvetta lujittaa synergioita muiden EU:n rahoitusohjelmien kanssa sekä tarvetta poistaa jäljellä olevat esteet, jotta innovatiivisia yrityksiä voidaan auttaa kasvussa aloittelevasta yrityksestä laajentuvaksi yritykseksi. Lisäksi todetaan, että vain suhteellisen pieni määrä Horisontti 2020 -ohjelman puitteissa avustuksia saavista yrityksistä on hyötynyt Horisontti 2020 -ohjelman rahoitusvälineistä, mikä saattaa haitata innovatiivisten yritysten kasvua. InvestEU-rahastossa hyödynnetään näitä kokemuksia, ja se kohdennetaan tutkimus- ja innovointialan rahoituksen saajiin (myös innovatiivisiin pk- ja midcap-yrityksiin), jotta niille tarjottaisiin paremmat mahdollisuudet saada rahoitusta kaikissa kehitysvaiheissaan. Rahasto hyödyntää avustusten ja markkinalähtöisen rahoituksen yhteisvaikutuksia helpottamalla rahoitusmuotojen yhdistämistä. Lisäksi takausjärjestelmää koskevassa Euroopan tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa suositeltiin, että toimet kohdennettaisiin paremmin tuensaajiin innovatiivisemmissa yrityksissä. InvestEU kokoaa yhteen asiantuntemusta ja resursseja ja keskittää näin tukea yhä enemmän yrityksiin, jotka harjoittavat riskialttiimpaa innovointitoimintaa. Sosiaalialalla ja työllisyyttä ja sosiaalista innovointia koskevan EaSI-ohjelman puitteissa on saatu empiiristä näyttöä siitä, että unionissa tehdään hälyttävän vähän investointeja sosiaaliseen infrastruktuuriin, yhteiskunnallisiin yrityksiin, jotka valmistavat tuotteita (aineelliset hyödykkeet), sekä sosiaalipalveluihin, ideoihin ja ihmisiin (aineettomat hyödykkeet). Tällaiset investoinnit ovat kuitenkin ratkaisevan tärkeitä, jotta jäsenvaltiot voivat kehittyä oikeudenmukaisiksi, osallistaviksi ja osaamiseen perustuviksi yhteiskunniksi.

Mikrorahoitus ja yhteiskunnalliset yritykset ovat Euroopassa vielä uudehkoja ilmiöitä ja osa kehittyviä markkinoita, jotka eivät ole vielä täysin valmiit. Kuten vuonna 2017 tehdyssä EaSI-ohjelman väliarvioinnissa korostettiin, EaSI-ohjelman rahoitusvälineistä on tuettu haavoittuvassa asemassa olevia henkilöitä ja mikroyrityksiä sekä helpotettu yhteiskunnallisten yritysten rahoituksen saantia, joten niillä on ollut merkittäviä yhteiskunnallisia vaikutuksia. Arvioinnissa päädyttiin siihen, että tähän mennessä saavutettujen tulosten osoittaman potentiaalin perusteella on perusteltua jatkaa investointitukea sosiaalialalla. Lisäksi todettiin, että tarvitaan lisäpotkua InvestEU-ohjelman kautta. InvestEU-ohjelmaa koskevassa vaikutustenarviointiraportissa on yksityiskohtainen tiivistelmä näistä arviointituloksista. Tammikuussa 2019 Euroopan tilintarkastustuomioistuin julkaisi Euroopan strategisten investointien rahastoa koskevan erityiskertomuksen nro 3/19. Kertomuksessa todettiin, että ESIR-rahasto on kerännyt tehokkaasti rahoitusta huomattavien lisäinvestointien tukemiseksi EU:ssa. Kertomuksessa yksilöitiin myös joitakin parannuskohteita. Useimpiin näistä on jo vastattu ESIR 2.0 -asetuksessa, ja toisiin puututaan InvestEU:ta koskevassa lainsäädäntöehdotuksessa. Erityisesti InvestEU parantaa eri välineiden täydentävyyttä ja auttaa välttämään päällekkäisyyksiä. Lisäksi InvestEU vahvistaa ja selkeyttää kriteereitä, jotka liittyvät täydentävyyden ja liikkeelle saatujen investointien arviointiin uuden varainhoitoasetuksen ((EU) 2018/1046) vaatimusten mukaisesti. Euroopan tilintarkastustuomioistuin suositteli maantieteellisen jakautumisen parantamista, minkä johdosta ESIR-rahaston johtokunta laati vuonna 2019 tutkimuksen, jossa analysoitiin havaitun maantieteellisen jakautumisen perimmäisiä syitä, ja hyväksyi toimenpiteitä maantieteellisen tasapainon parantamiseksi, kuitenkin ESIR-rahaston kysyntälähtöistä luonnetta kunnioittaen. Toukokuussa 2020 Euroopan tilintarkastustuomioistuin julkaisi Euroopan investointineuvontakeskusta koskevan erityiskertomuksen nro 12/2020. Kertomuksessa todettiin, että investointineuvontakeskus ei ollut vuoden 2018 loppuun mennessä vielä osoittautunut tehokkaaksi välineeksi investointien lisäämisessä. Tarkastusjakson aikana todettiin, että vain muutamalla toimeksiannolla oli ollut merkittävä vaikutus investointeihin soveltuvien hankkeiden tarjontaan ja että useimmat investointineuvontakeskuksen toimeksiannoista liittyivät hankkeen investointisyklin varhaisiin vaiheisiin, joten niillä saattaa olla vaikutuksia vasta pidemmällä aikavälillä. Euroopan tilintarkastustuomioistuin totesi, että edunsaajat olivat erittäin tyytyväisiä investointineuvontakeskuksen räätälöityihin neuvontapalveluihin ja että useimmat investointineuvontakeskuksen toimeksiannoista koskivat erittäin tärkeitä aloja ja jäsenvaltioita. Euroopan tilintarkastustuomioistuin havaitsi kuitenkin, että investointineuvontakeskus sai käytettävissä oleviin resursseihin verrattuna vain vähän pyyntöjä, jotka johtivat täysimittaisiin neuvontatoimeksiantoihin. Lisäksi tarvittaisiin selkeämpää strategiaa ja parempia menettelyjä investointineuvontakeskuksen toimeksiantojen myötä syntyneiden investointien seurantaa varten. Investointineuvontakeskuksen ponnisteluista huolimatta yhteistyö kumppaneiden kanssa maantieteellisen kattavuuden parantamiseksi kehittyi hitaasti oikeudellisen monimutkaisuuden ja kansallisten kehityspankkien ja -laitosten vaihtelevan yhteistyöhalukkuuden ja -kyvyn vuoksi. InvestEU-neuvontakeskus ottaa laajalti huomioon Euroopan tilintarkastustuomioistuimen suositukset ja investointineuvontakeskuksesta saadut kokemukset, kun se muun muassa –kehittää edelleen yhteistyötä kansallisten kehityspankkien ja -laitosten kanssa paikallisen läsnäolon ja neuvontapalvelujen saatavuuden parantamiseksi; –asettaa painopisteitä ja erityisiä kriteereitä neuvontatuen arvon arvioimiseksi ja suorituskyvyn seurantakehyksen kehittämiseksi; –tehostaa mahdollisten toimeksiantojen arvon arviointimenettelyjä investointineuvontakeskuksen panoksen maksimoimiseksi; –arvioi neuvontatarpeita ja todennäköistä kysyntää kohdennetuille neuvonta-aloitteille ja sellaisten hankkeiden kehittämiselle, joita voitaisiin tukea InvestEU-rahaston takuulla. •Sidosryhmien kuuleminen Ehdotus on osa pakettia, jolla pyritään torjumaan covid-19-pandemian kielteisiä taloudellisia seurauksia, ja se on kriisitoimenpide. Koska pandemiasta ja eristystoimenpiteistä pahasti kärsineitä eurooppalaisia yrityksiä oli alettava tukea pikaisesti, ei ollut mahdollista järjestää sidosryhmien kuulemisia niistä osatekijöistä, jotka ovat uusia verrattuna komission vuonna 2018 esittämään alkuperäiseen ehdotukseen. Muiden seikkojen osalta vaikutustenarviointi perustui julkiseen kuulemiseen, joka koski EU:n rahoituksen käyttöä investointien, tutkimuksen ja innovoinnin, pk-yritysten ja sisämarkkinoiden aloilla, ja erityisesti vastauksiin, jotka liittyivät EU:n investointitukeen. Tässä ehdotuksessa otetaan huomioon julkisen kuulemisen tulokset. Useimmat vastaajat olivat sitä mieltä, että EU:n nykyisellä investointituella ei pystytä riittävässä määrin vastaamaan politiikkahaasteisiin, joita ovat esimerkiksi työttömyyden vähentäminen, sosiaalisten investointien tukeminen, digitaalisen siirtymän helpottaminen, erityisesti pk-yritysten rahoituksen saannin helpottaminen, puhtaan ja terveen ympäristön varmistaminen ja teollisuuden kehittämisen tukeminen. Vastaajat korostivat EU:n laajuisten haasteiden merkitystä muun muassa tutkimuksen, koulutuksen tukemisen, puhtaan ja terveen ympäristön, vähähiiliseen talouteen ja kiertotalouteen siirtymisen sekä työttömyyden vähentämisen osa-alueilla. Noin 60 prosenttia strategista infrastruktuuria koskevaan julkiseen kuulemiseen vastanneista oli sitä mieltä, että rahoitusvälineiden käytön vaikeus estää nykyisiä ohjelmia saavuttamasta politiikkatavoitteita. Valtaosa vastaajista kannatti ehdotettuja toimia, joilla voitaisiin yksinkertaistaa ja vähentää hallinnollista rasitusta. Näitä toimia ovat muun muassa sääntöjen karsiminen, selkeyttäminen ja lyhentäminen, EU:n rahastojen sääntöjen yhdenmukaistaminen sekä vakaan mutta joustavan kehyksen luominen ohjelmakausien välille. Ehdotuksen tavoitteena on vastata näihin tuloksiin lujittamalla keskittymistä unionin politiikan painopisteisiin InvestEU-rahastosta myönnettävän tuen puitteissa. InvestEU-rahaston yksien sääntöjen pitäisi korjata mahdolliset päällekkäisyydet ja etenkin helpottaa tuen hakemista rahoituksen lopullisten saajien kannalta. InvestEU-rahastolla on myös sisäänrakennettu joustovara, jonka ansiosta sitä voidaan mukauttaa markkinatilanteiden ja ‑tarpeiden kehitykseen. Myös raportointivaatimuksia on yhdenmukaistettu.

•Ulkopuoliset asiantuntijat Kuten kohdassa ”Jälkiarvioinnit/toimivuustarkastukset” selitetään, ehdotuksesta on laadittu ulkopuolinen arviointi Euroopan strategisten investointien rahastosta, Euroopan investointineuvontakeskuksesta ja Euroopan investointihankeportaalista sekä asetusten (EU) N:o 1291/2013 ja (EU) N:o 1316/2013 muuttamisesta – Euroopan strategisten investointien rahasto 25 päivänä kesäkuuta 2015 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2015/1017 18 artiklan 6 kohdan mukaisesti. •Vaikutustenarviointi Ehdotus on osa pakettia, jolla pyritään torjumaan covid-19-pandemian kielteisiä taloudellisia seurauksia, ja se on kriisitoimenpide. Koska pandemiasta ja eristystoimenpiteistä pahasti kärsineitä eurooppalaisia yrityksiä oli alettava tukea pikaisesti, ei ollut mahdollista toteuttaa virallista vaikutustenarviointia niistä osatekijöistä, jotka ovat uusia verrattuna komission vuonna 2018 esittämään alkuperäiseen ehdotukseen. Muiden seikkojen osalta vaikutustenarvioinnissa, joka esitettiin komission vuonna 2018 esittämän alkuperäisen ehdotuksen yhteydessä, tarkastellaan yksityiskohtaisesti seuraavan monivuotisen rahoituskehyksen keskeisiä haasteita, erityisesti investointivajeita ja optimaalista heikompia investointitilanteita eri politiikan aloilla, joita ovat esimerkiksi tutkimus ja innovointi, kestävä infrastruktuuri, pk-yritysten rahoitus sekä sosiaaliset investoinnit. Siinä analysoidaan ja selitetään ehdotetun InvestEU-rahaston rakennetta, hallintoa, tavoitteita, toimia, rahoitustuotteita ja rahoituksen lopullisia saajia koskevia valintoja. Tilanteen mukaan vaikutustenarvioinnissa kuvaillaan vaihtoehtoisia ratkaisuja, joita on harkittu, ja selitetään ehdotettujen valintojen perustelut. Tämä koskee erityisesti logiikkaa, joka on yhden ja ainoan investointitukivälineen perustamisen, toteutusmekanismien ja toteutuskumppaneiden sekä ehdotetun hallintorakenteen taustalla. Vaikutustenarvioinnissa korostetaan, että nykyisistä EU:n rahoitusvälineistä ja ESIR-talousarviotakuusta saadut kokemukset osoittavat, että EU:n investointitukivälineitä on tarpeen yksinkertaistaa, virtaviivaistaa ja koordinoida paremmin seuraavan monivuotisen rahoituskehyksen aikana. ESIR-rahastosta saadut kokemukset ovat tuoneet esiin myös merkittäviä hyötyjä ja tehokkuusetuja, joita syntyy, jos on mahdollista käyttää talousarviotakuuta perinteisten rahoitusvälineiden sijasta. Vaikutustenarvioinnissa yksilöidään seuraavat InvestEU-rahaston keskeiset ominaisuudet: ·Vain yksi rakenne, josta tiedotetaan suoraan rahoituksenvälittäjille, hankkeiden toteuttajille ja rahoituksen lopullisille saajille, jotka etsivät rahoitusta. ·Vipuvaikutuksen kasvattaminen ja talousarviovarojen käytön tehostaminen käyttämällä yhtä ja ainoaa talousarviotakuuta, jolla tuetaan erilaisia rahoitustuotteita, joilla vastataan monenlaisten riskien kokonaisuuteen. Tästä syntyy tehokkuusetuja verrattuna siihen, että käytettäisiin erilaisia rahoitusvälineitä tai erillisiä talousarviotakuita, joilla vastataan vain tiettyihin riskeihin, sillä yhden yhteisen talousarviotakuun rahoitusaste on matalampi, mutta se tarjoaa kuitenkin samantasoista suojaa. ·EU:n tärkeimpien politiikkatavoitteiden saavuttamista tukeva yksinkertaistettu ja kohdennettu investointitukivälineiden tarjonta. Tällainen tarjonta mahdollistaisi myös avustusten, EU:n eri ohjelmista ja EIP:n tavanomaisesta lainanannosta saadun rahoituksen ja yksityisen rahoituksen yhdistämisen. ·Kyky toteuttaa erityisiin markkinoiden toimintapuutteisiin kohdistettuja alakohtaisia välineitä (esim. ympäristöystävällinen merenkulku, energia-alan demonstraatiohankkeet, luontopääoma). ·Joustavuustoimenpiteet, joiden ansiosta InvestEU-rahasto pystyy reagoimaan nopeasti markkinoiden muutoksiin ja politiikan painopisteiden muuttumiseen. ·Yhdennetty hallinto- ja toteutusrakenne, joka parantaa sisäistä koordinointia ja lujittaa komission asemaa suhteessa toteutuskumppaneihin. Tämä myös lisäisi hallinnon kustannustehokkuutta, auttaisi välttämään päällekkäisyyksiä ja lisäisi näkyvyyttä suhteessa sijoittajiin. ·Yksinkertaistetut raportointi-, seuranta- ja valvontavaatimukset. Yksien puitteiden ansiosta InvestEU-rahastossa on yhdennetyt ja yksinkertaistetut seuranta- ja raportointisäännöt. ·Parempi täydentävyys keskitetysti hallinnoitujen ja yhteistyössä hallinnoitujen ohjelmien välillä. Tähän sisältyy jäsenvaltioiden mahdollisuus ohjata yhteistyöhön perustuvan hallinnoinnin piiriin kuuluvia määrärahoja InvestEU-rahaston (jäsenvaltio-osion) kautta. ·InvestEU-neuvontakeskuksen liittäminen InvestEU-rahastoon rahoituskelpoisen hankejatkumon kehittämiseksi ja toteuttamiseksi. InvestEU-rahastosta rahoitettavat toimet toteutetaan erilaisilla rahoitustuotteilla, joilla vastataan erilaisiin riskeihin, jotka itsessään edellyttäisivät korkeaa, keskitasoista tai matalaa rahoitusastetta tarjotun takuun kattavuuden ja tuettavien toimien tyypistä riippuen. Komissio ohjaa ja seuraa eri tuotteiden käyttöä ja niihin liittyviä riskejä varmistaakseen, että kokonaissalkku on yhteensopiva ehdotuksessa määritellyn rahoitusasteen kanssa. Sääntelyntarkastelulautakunta antoi vaikutustenarvioinnista myönteisen lausunnon varauksin 27. huhtikuuta 2018. Esiin tuotuja kysymyksiä käsitellään vaikutustenarviointia koskevassa komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa. Raportissa selitetään nyt paremmin päällekkäisyydet ESIR-rahaston ja keskitetysti hallinnoitujen rahoitusvälineiden välillä. Siinä selvennetään myös, miten mahdolliset päällekkäisyydet vältetään InvestEU-rahastossa. Lisäksi siinä selvitetään yksityiskohtaisemmin ehdotetun hallintorakenteen valintaa sekä eri elinten roolia. Siinä muun muassa verrataan ESIR-rahastossa ja rahoitusvälineissä tällä hetkellä käytössä olevia hallinnointijärjestelyjä InvestEU-rahastoon ehdotettuihin järjestelyihin. Lisäksi esitetään lisäselvityksiä ennakoitua riskitasoa ja rahoitusastetta koskevista oletuksista ja selitetään tarkemmin hallintorakenteeseen sisältyvää riskinarviointia. •Yksinkertaistaminen Optimaalista heikompiin investointitilanteisiin puututaan tällä hetkellä EU:n rahoitusvälineistä muodostuvan epäyhtenäisen ja hajanaisen salkun ja ESIR-rahaston kautta. Tämä tilanne on rahoituksenvälittäjien ja rahoituksen lopullisten saajien kannalta monimutkainen, sillä tukikelpoisuus- ja raportointisäännöt poikkeavat toisistaan eri välineissä.

InvestEU-rahaston tavoitteena on yksinkertaistaa EU:n investointitukea luomalla yhtenäinen kehys, joka auttaa vähentämään monimutkaisuutta. Koska sopimusten määrä vähenee yksien sääntöjen myötä, InvestEU-rahasto yksinkertaistaa EU:n tuen saantia rahoituksen lopullisten saajien kannalta sekä investointitukivälineiden ohjausta ja hallinnointia. Koska InvestEU-rahasto kattaa kaikki investointitukipolitiikan tarpeet, se mahdollistaa lisäksi raportointivaatimusten ja tulosindikaattoreiden yksinkertaistamisen ja yhdenmukaistamisen. •Perusoikeudet Ehdotuksella ei ole vaikutusta perusoikeuksiin. 4.TALOUSARVIOVAIKUTUKSET EU:n talousarviosta Euroopan elpymissuunnitelman moottorina ja vuosia 2021–2027 koskevasta lujitetusta monivuotisesta rahoituskehyksestä annetun komission tiedonannon mukaisesti InvestEU-ohjelman talousarviokehys (maksusitoumusmäärärahat käypinä hintoina) on 33 524 733 000 euroa, josta 724 733 000 euroa on tarkoitettu hankekehitystukeen ja muihin liitännäistoimenpiteisiin. Kokonaisrahoitus on 33 800 000 000 euroa, josta 1 000 000 000 euroa katetaan nykyisiin rahoitusvälineisiin ja ESIR-rahastoon liittyvillä tuloilla, palautuksilla ja takaisinperityillä varoilla. Myös InvestEU-rahastosta saaduilla tuloilla ja takaisinperityillä varoilla osallistutaan rahoitukseen. Edellä mainitusta yleisestä talousarviokehyksestä myönnetään 33 000 440 000 euroa Euroopan unionin elpymisvälineen kautta uudessa omia varoja koskevassa päätöksessä säädetyn valtuutuksen perusteella. Unionin osallistumiseen EIR:n mahdolliseen tulevaan pääoman lisäämiseen (yhdellä tai useammalla kierroksella) on varattava vuosia 2021–2027 koskevassa monivuotisessa rahoituskehyksessä enintään 900 000 000 euron määrärahat. Tämä liittyy unionin osuuteen maksetusta pääoman korotuksen osasta. Unionin olisi voitava säilyttää kokonaisosuutensa EIR:n pääomasta rahoitusvaikutukset asianmukaisesti huomioon ottaen. Tähän ehdotukseen sisältyy rahoitusselvitys, jossa on lisää talousarviotietoja. 5.LISÄTIEDOT •Toteuttamissuunnitelmat, seuranta, arviointi ja raportointijärjestelyt InvestEU-rahaston (EU:n takuu) toteuttamisessa käytetään välillistä hallinnointia. Komissio tekee tarvittavat takuusopimukset toteutuskumppaneiden kanssa. InvestEU-neuvontakeskuksen toteuttamisessa käytetään välillistä tai suoraa hallinnointia avun luonteesta riippuen. InvestEU-portaali toteutetaan käyttäen lähinnä suoraa hallinnointia. InvestEU-ohjelman vaikutusta tarkastellaan arvioinneilla. Arvioinnit tehdään 13. huhtikuuta 2016 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen 22 ja 23 kohdan mukaisesti. Sopimuksessa kolme toimielintä vahvisti, että lainsäädännön ja politiikan arvioinnin olisi oltava pohjana jatkotoimia koskevien vaihtoehtojen vaikutusten arvioinnille. Arviointi tehdään InvestEU-ohjelman indikaattorien/tavoitteiden perusteella, ja se koskee InvestEU-ohjelman vaikutuksia. Lisäksi tehdään yksityiskohtainen analyysi siitä, missä määrin InvestEU-ohjelmaa voidaan pitää asiaankuuluvana, vaikuttavana ja tehokkaana, missä määrin se tuo EU:n lisäarvoa ja missä määrin se on johdonmukainen muiden EU:n politiikkojen kanssa. Arviointeihin sisältyy kokemusperäistä tietoa puutteiden/ongelmien tai toimien tai niiden tulosten parantamispotentiaalin havaitsemiseksi sekä niiden hyödyntämisen/vaikutusten maksimoimiseksi. Tuloksellisuuden seurannassa käytetään ehdotuksessa vahvistettuja indikaattoreita. Näiden keskeisten indikaattoreiden lisäksi investointisuuntaviivoihin tai takuusopimuksiin sisällytetään yksityiskohtaisempia indikaattoreita käytettävien erityisten rahoitustuotteiden perusteella. InvestEU-neuvontakeskusta ja InvestEU-portaalia varten kehitetään myös omia indikaattoreita. Toteutuskumppaneilta edellytetään yhdenmukaista raportointia varainhoitoasetuksen mukaisesti. •Ehdotukseen sisältyvien säännösten yksityiskohtaiset selitykset I luku – Yleiset säännökset Yleisissä säännöksissä säädetään InvestEU-ohjelman yleisistä ja erityisistä tavoitteista, jotka otetaan myöhemmin huomioon politiikkaikkunoissa. EU:n takuulla InvestEU-rahaston puitteissa tuettujen rahoitus- ja investointitoimien on edistettävä i) unionin kilpailukykyä, mukaan lukien tutkimusta, innovointia ja digitalisaatiota; ii) unionin talouden kasvua ja työllisyyttä, sen kestävyyttä sekä sen ympäristö- ja ilmastoulottuvuutta, joka myötävaikuttaa kestävän kehityksen tavoitteiden ja Pariisin ilmastosopimuksen tavoitteiden saavuttamiseen sekä korkealaatuisten työpaikkojen luomiseen; iii) unionin sosiaalista palautumiskykyä, osallistavuutta ja innovatiivisuutta; iv) tieteen ja teknologian kehityksen sekä kulttuurin ja koulutuksen edistämistä; v) unionin pääomamarkkinoiden yhdentymistä ja sisämarkkinoiden vahvistumista, mukaan lukien ratkaisut, joilla puututaan unionin pääomamarkkinoiden hajanaisuuteen, monipuolistetaan unionin yritysten rahoituslähteitä ja edistetään kestävää rahoitusta; vi) taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden edistämistä kriisin jälkeisen epäsymmetrisen elpymisen torjumiseksi; tai vii) unionin talouden elpymistä covid-19-pandemian aiheuttaman kriisin jälkeen, sen monesti useisiin jäsenvaltioihin ja alueisiin vaikuttavien strategisten arvoketjujen ylläpitämistä ja vahvistamista sekä unionille strategisesti tärkeän toiminnan ylläpitämistä ja lujittamista kriittisen infrastruktuurin, teknologian ja yritysten ja kuluttajien tarvitsemien hyödykkeiden osalta. EU:n takuun ehdotetaan olevan suuruudeltaan 75 153 850 000 euroa ja rahoitusasteeltaan 45 prosenttia, joten rahoitukseen tarvitaan 33 800 000 000 euroa (molemmat määrät käypinä hintoina). EU:n takuun alustava jakautuminen politiikkaikkunoiden välillä esitetään liitteessä I. Strategisten eurooppalaisten investointien ikkunalla on kuitenkin omat EU:n takuun määrärahat, jotka voivat olla enintään 31 153 850 000 euroa. Rahoituksen suuruus perustuu suunniteltujen rahoitustuotteiden tyyppiin ja salkkujen riskialttiuteen, ja siinä otetaan huomioon ESIR-rahastosta ja aikaisemmista rahoitusvälineistä saadut kokemukset. InvestEU-neuvontakeskuksen, InvestEU-portaalin ja liitännäistoimenpiteiden kokonaismäärärahojen ehdotetaan olevan 724 733 000 euroa (käypinä hintoina). Määrärahojen suuruus on suhteutettu EU:n takuun määrään, jotta voidaan sujuvoittaa käytettävissä olevan rahoituksen käyttöönottoa tarjoamalla asianmukaista neuvontaa muun muassa hankkeiden toteuttajille. Tarkoituksena on myös, että kolmannet maat voisivat osallistua InvestEU-rahaston muiden kuin strategisten eurooppalaisten investointien politiikkaikkunoiden rahoitustuotteisiin suorittamalla oman rahoitusosuutensa käteisellä. Näin halutaan erityisesti mahdollistaa nykyisten järjestelyjen jatkaminen perustelluissa tapauksissa esimerkiksi tutkimuksen alalla tai ennakoida liittymisprosesseihin liittyviä tukimahdollisuuksia. Myös jäsenvaltiot, jotka haluavat käyttää osan yhteistyössä hallinnoiduista varoistaan InvestEU-rahaston kautta, voivat suorittaa rahoitusosuuden. Nämä määrät lisätään 75 153 850 000 euron (käypinä hintoina) suuruiseen EU:n takuuseen.

II luku – InvestEU-rahasto Tässä luvussa yksilöidään InvestEU-rahaston viisi politiikkaikkunaa: i) kestävä infrastruktuuri; ii) tutkimus, innovointi ja digitalisaatio; iii) pk-yritykset; iv) sosiaaliset investoinnit ja osaaminen; ja v) strategiset eurooppalaiset investoinnit. Siinä myös kuvaillaan yksityiskohtaisesti niiden soveltamisalaa. Lisäksi siinä määritellään EU:n takuun kaksi osiota: i) EU-osio ja ii) jäsenvaltio-osio, jossa on oma osio kullekin jäsenvaltiolle, joka päättää siirtää osan yhteistyössä hallinnoiduista varoistaan InvestEU-rahastoon. Jäsenvaltio-osiota koskevissa erityissäännöissä määrätään komission ja asianomaisen jäsenvaltion välisestä rahoitusosuussopimuksesta ja määritellään rahoitusosuuden tärkeimmät osatekijät, kuten koko, rahoitusaste ja ehdollinen velka. Yhteisiä säännöksiä koskevassa asetuksessa ja muissa asiaa koskevissa säädöksissä vahvistetaan tarvittavat valtuutussäännökset. Kun siirto InvestEU-rahastoon tehdään, jäsenvaltio-osion toteuttamisessa noudatetaan InvestEU-rahaston sääntöjä. Komissio valitsee toteutuskumppanin jäsenvaltion ehdotuksen perusteella ja allekirjoittaa takuusopimuksen kyseisen jäsenvaltion kanssa. Komission ehdotuksessa vuosia 2021–2027 koskevaksi monivuotiseksi rahoituskehykseksi asetetaan aiempaa kunnianhimoisempi ilmastotoimien valtavirtaistamisen tavoitetaso. Tavoitteena on, että kaikissa EU:n ohjelmissa vähintään 25 prosenttia EU:n menoista edistää ilmastotavoitteiden saavuttamista. InvestEU-ohjelman vaikutusta tämän kokonaistavoitteen saavuttamiseen seurataan EU:n ilmastotunnusmerkkijärjestelmän avulla. Sellaisille kestävän infrastruktuurin ikkunan alaisille investoinneille, jotka täyttävät unionin ilmasto- ja ympäristötavoitteet, on asetettu vähintään 60 prosentin erillinen kunnianhimoinen tavoite. Komissio ilmoittaa asiaa koskevat tiedot vuosittain vuosittaisen talousarvioesityksen yhteydessä. Tukeakseen InvestEU-ohjelman koko potentiaalin hyödyntämistä ilmastotavoitteiden saavuttamisessa komissio pyrkii määrittelemään tämän kannalta olennaisia toimia InvestEU-ohjelman valmistelu-, toteutus-, uudelleentarkastelu- ja arviointivaiheissa. III luku – Komission ja Euroopan investointipankkiryhmän kumppanuus Komissio ja Euroopan investointipankkiryhmä ovat perustaneet kumppanuuden. Se toteuttaa 75 prosenttia EU:n takuusta, minkä lisäksi se kattaa tietyt neuvontatehtävät, jotka liittyvät takuusopimusten pankkitoimintaa koskeviin näkökohtiin, erityisesti niihin, jotka liittyvät rahoitusriskiin ja salkun riskinhallintaan. Myös Euroopan investointipankkiryhmällä on keskeinen rooli InvestEU-neuvontakeskuksen neuvontatuen toteuttamisessa. Lisäksi se neuvoo komissiota ja toteuttaa keskukseen liittyviä operatiivisia tehtäviä. Euroopan investointipankkiryhmä toteuttaa kaikki tarvittavat toimenpiteet ja varotoimet eturistiriitojen välttämiseksi muiden toteutuskumppaneiden kanssa niiden tehtävien yhteydessä, joita se suorittaa komissiolle kumppanuuden puitteissa. IV luku – EU:n takuu Tässä luvussa vahvistetaan EU:n takuuseen ja sen käyttöönottoon liittyvät säännökset. Ne koskevat muun muassa sitä, että EU:n takuu on luonteeltaan peruuttamaton ja vaadittaessa maksettava. Lisäksi ne koskevat investointikautta sekä tukikelpoisten rahoitus- ja investointitoimien ja tukikelpoisten rahoitustyyppien edellytyksiä. Rahoitus- ja investointitoimiin oikeutetut sektorit määritetään yksityiskohtaisemmin liitteessä II. Tässä luvussa vahvistetaan myös edellytykset, jotka koskevat toteutuskumppaneita – joiden on muun muassa läpäistävä pilareihin perustuva arviointi varainhoitoasetuksen mukaisesti – ja komission ja toteutuskumppaneiden välisiä takuusopimuksia. EU:n takuusta veloitettavaan korvaukseen liittyvät vaatimukset ja edellytykset, jotka koskevat korvauksen pienentämistä asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa, sisältyvät myös tähän lukuun. Toteutuskumppaneita valitessaan komissio tarkastelee niiden kykyä saavuttaa InvestEU-rahaston tavoitteet ja osallistua omilla varoilla, houkutella yksityisiä sijoittajia, varmistaa riittävä maantieteellinen ja alakohtainen kattavuus sekä tarjota uusia ratkaisuja, joilla puututaan markkinoiden toimintapuutteisiin ja optimaalista heikompiin investointitilanteisiin. Kun otetaan huomioon EIP-ryhmän asema perussopimusten nojalla, sen valmiudet toimia kaikissa jäsenvaltioissa ja nykyisistä rahoitusvälineistä ja ESIR-rahastosta saadut kokemukset, EIP-ryhmän tulisi pysyä etuoikeutettuna toteutuskumppanina EU-osiossa. Se toteuttaa 75 prosenttia EU:n takuusta. Myös kansallisista kehityspankeista tai -laitoksista voi tulla toteutuskumppaneita. Lisäksi toteutuskumppaneina voi olla muita kansainvälisiä rahoituslaitoksia, erityisesti jos ne tarjoavat suhteellisina etuina erityisasiantuntemusta ja ‑kokemusta tietyissä jäsenvaltioissa. Myös muiden yhteisöjen, jotka täyttävät varainhoitoasetuksessa asetetut vaatimukset, olisi voitava toimia toteutuskumppaneina. Luvussa esitetään myös EU:n takuun yksityiskohtainen kattavuus sen puitteissa tarjottavan rahoituksen luonteen perusteella. V luku – Hallinnointi InvestEU-rahastolla on neuvottelukunta, joka koostuu i) toteutuskumppanien edustajista; ii) jäsenvaltioiden edustajista; iii) Euroopan talous- ja sosiaalikomitean nimittämästä asiantuntijasta; ja iv) alueiden komitean nimittämästä asiantuntijasta. Sen tehtäviin kuuluu neuvoa komissiota ja johtokuntaa sellaisten rahoitustuotteiden suunnittelussa, jotka toteutetaan InvestEU-rahaston kautta, ja antaa markkinakehitystä, markkinoiden toimintapuutteita ja optimaalista heikompia investointitilanteita sekä markkinatilanteita koskevia neuvoja. Lisäksi se vaihtaa näkemyksiä markkinoiden kehityksestä ja jakaa parhaita käytäntöjä. Luvussa perustetaan johtokunta, jonka tehtävänä on määrittää strategiaa ja toimintaa koskeva ohjeistus, hyväksyä riskejä koskeva menettelykehys, valvoa InvestEU-ohjelman toteuttamista, ilmaista näkemyksensä, kun sitä kuullaan investointikomiteaan valittavien ehdokkaiden lopullisesta luettelosta, hyväksyä investointikomitean sihteeristön työjärjestys ja hyväksyä säännöt, joita sovelletaan investointijärjestelyjen kanssa toteutettaviin toimiin. Johtokunta koostuu neljästä komission edustajasta, kolmesta Euroopan investointipankkiryhmän edustajasta ja kahdesta muiden toteutuskumppaneiden edustajasta. Lisäksi Euroopan parlamentti nimittää asiantuntijan, jolla ei ole äänioikeutta. Puheenjohtajana toimii komission edustaja. Komissio suorittaa politiikkojen noudattamista koskevan tarkastuksen varmistaakseen, että ehdotettu rahoitus- tai investointitoimi on EU:n lainsäädännön mukainen, ennen kuin ehdotus toimitetaan investointikomitealle. Euroopan investointipankin osalta ehdotetaan, että sen ehdotuksista ei tehdä politiikkojen noudattamista koskevaa tarkastusta, koska ne toimitetaan komissiolle pöytäkirjassa N:o 5 olevassa 19 artiklassa määrätyn menettelyn puitteissa. Rahoitus- tai investointitoimi jätetään EU:n takuun ulkopuolelle ainoastaan siinä tapauksessa, että komissio antaa menettelyn puitteissa kielteisen lausunnon. Investointikomitea hyväksyy EU:n takuun käytön rahoitus- ja investointitoimissa. Sen jäsenet ovat ulkopuolisia asiantuntijoita, joilla on asiantuntemusta kyseiseltä sektorilta. Komitea kokoontuu viidessä eri kokoonpanossa, jotka vastaavat politiikkaikkunoita. Kussakin kokoonpanossa on kuusi jäsentä. Heistä neljä on pysyviä jäseniä, jotka ovat mukana kaikissa kokoonpanoissa. Loput kaksi jäsentä valitaan siten, että kyseisen politiikkaikkunan kattamat alat voidaan ottaa tarkemmin huomioon.

Investointikomitean avuksi perustetaan riippumaton sihteeristö. Sihteeristö sijoitetaan hallinnollisesti komissioon, mutta se on vastuussa investointikomitean puheenjohtajalle. Investointikomitea vastaa myös EU:n takuun myöntämisestä ESIR-asetuksen mukaisille toimille. Kaikkia investointikomitealle toimitettavia rahoitus- ja investointitoimia varten on tarpeen perustaa tulostaulu. Sillä varmistetaan, että takuupyynnöt arvioidaan riippumattomasti, avoimesti ja yhdenmukaisesti. Siinä on oltava yksityiskohtaiset tiedot kyseisestä rahoitus- tai investointitoimesta, kuten toimen vaikutus unionin poliittisten tavoitteiden saavuttamiseen, täydentävyys, kuvaus markkinoiden toimintapuutteesta tai optimaalista heikommasta investointitilanteesta, investointien vaikutukset ja rahoitusprofiili. VI luku – InvestEU-neuvontakeskus InvestEU-neuvontakeskus tarjoaa neuvontatukea hankkeiden yksilöimiseen, valmisteluun, kehittämiseen, jäsentelyyn, hankintaan ja toteuttamiseen, mukaan lukien valmiuksien kehittäminen. Se on hankkeiden julkisten ja yksityisten toteuttajien ja rahoituksenvälittäjien ja muiden välittäjien käytettävissä. VII luku – InvestEU-portaali InvestEU-portaalin perustamisessa hyödynnetään Euroopan investointiohjelman hankeportaalista saatuja kokemuksia. Komissio tarkastaa järjestelmällisesti, että hankkeet ovat johdonmukaisia unionin lainsäädännön ja politiikkojen kanssa. Lisäksi toteutuskumppaneilla on velvoite harkita niiden toimialaan kuuluvia hankkeita, jotka vastaavat johdonmukaisuuskriteereitä. Tavoitteena on tarjota EU:ssa näkyvyyttä investointikelpoisille hankkeille, joille etsitään rahoitusta. Hanketta ei kuitenkaan tarvitse julkaista portaalissa, jotta se voisi saada EU:n rahoitusta. Toisaalta hankkeen julkaiseminen portaalissa ei tarkoita sitä, että hankkeelle lopulta myönnettäisiin EU:n takuu. VIII luku – Vastuu, seuranta ja raportointi, arviointi ja valvonta Johtokunnan puheenjohtajaa voidaan pyytää raportoimaan Euroopan parlamentille tai neuvostolle tai vastaamaan suullisesti tai kirjallisesti näiden esittämiin kysymyksiin. Tässä luvussa säädetään säännöllisestä seurannasta ja raportoinnista, ja liitteessä III vahvistetaan indikaattorit, joilla tuloksellisuutta mitataan. Luvussa on lisäksi säännöksiä tarkastuksesta ja OLAFin valtuuksista, jotka liittyvät kolmansissa maissa toteutettaviin rahoitus- ja investointitoimiin. Lisäksi EU:n takuun käyttöä ehdotetaan arvioitavaksi väli- ja loppuarvioinneilla [varainhoitoasetuksen] vaatimusten mukaisesti. Väliarvioinnissa on tarkasteltava tiettyjä asetuksen erityispiirteitä, kuten komission ja Euroopan investointipankkiryhmän kumppanuuden sääntöjen toimintaa, EU:n takuun jakautumista Euroopan investointipankkiryhmän ja muiden toteutuskumppaneiden välillä ja InvestEU-neuvontakeskuksen täytäntöönpanoa. XI luku – Avoimuus ja näkyvyys Säännöksillä varmistetaan asianmukainen avoimuus suhteessa lopullisiin tuensaajiin ja näkyvyys suhteessa suureen yleisöön. X luku – Siirtymä- ja loppusäännökset Viimeisessä luvussa on säännöksiä, jotka liittyvät edellisistä ohjelmista saatujen tulojen, palautusten ja takaisinperittyjen varojen käyttöön. Luettelo näistä ESIR-rahaston ohella toteutetuista ohjelmista on liitteessä VI. Tässä luvussa vahvistetaan myös delegoituja säädöksiä koskeva menettely. Asetusta on tarkoitus alkaa soveltaa 1. tammikuuta 2021. 2020/0108 (COD) Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS InvestEU-ohjelman perustamisesta

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 173 artiklan ja 175 artiklan kolmannen kohdan, ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen, sen jälkeen, kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille, ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon, ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon, noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä, sekä katsovat seuraavaa: (1)Covid-19-pandemia on vakava sokki unionin ja koko maailman taloudelle. Viruksen leviämistä hillitsevien välttämättömien toimenpiteiden vuoksi taloudellinen toiminta EU:ssa on vähentynyt merkittävästi. EU:n BKT:n odotetaan supistuvan vuonna 2020 noin 7,5 prosenttia, eli huomattavasti enemmän kuin finanssikriisin yhteydessä vuonna 2009. Pandemian puhkeaminen on näyttänyt, missä määrin globaalit toimitusketjut ovat yhteydessä toisiinsa, ja paljastanut joitakin haavoittuvuuksia, kuten strategisten teollisuuden alojen liiallisen riippuvaisuuden yksipuolisista ulkoisista toimituslähteistä. Tällaisiin haavoittuvuuksiin on puututtava, jotta voidaan parantaa unionin hätäaputoimia ja koko talouden häiriönsietokykyä säilyttäen samalla avoimuus kilpailulle ja kaupalle EU:n sääntöjen mukaisesti. Investointiaktiivisuuden odotetaan vähentyneen merkittävästi. Jo ennen pandemiaa oli havaittavissa, että vaikka investointisuhde oli unionissa elpymässä, se oli edelleen pienempi kuin olisi voitu odottaa voimakkaalla elpymisjaksolla, eikä se riittänyt kompensoimaan vuoden 2009 kriisin jälkeisten vuosien ali-investoimista. Vielä tärkeämpää on se, että investointien nykyiset ja ennustetut tulevat määrät eivät kata unionin tarvetta rakenteellisille investoinneille, joilla käynnistetään unionin pitkän aikavälin kasvu uudelleen sekä ylläpidetään sitä ja joita teknologinen muutos ja maailmanlaajuinen kilpailukyky edellyttävät, kuten investoinnit innovointiin, osaamiseen, infrastruktuuriin sekä pieniin ja keskisuuriin yrityksiin, jäljempänä ’pk-yritykset’. Ne eivät myöskään kata tarvetta puuttua keskeisiin yhteiskunnallisiin haasteisiin, kuten kestävyyteen tai väestön ikääntymiseen. Tämän vuoksi unionin politiikkatavoitteiden saavuttamiseksi ja talouden nopean, osallistavan ja terveen elpymisen edistämiseksi tarvitaan tukea, jotta voidaan puuttua markkinoiden toimintapuutteisiin ja optimaalista heikompiin investointitilanteisiin ja pienentää investointivajetta kohdealoilla. (2)Arvioinnit ovat osoittaneet, että vuosien 2014–2020 monivuotiseen rahoituskehykseen perustuva rahoitusvälineiden moninaisuus on johtanut joihinkin päällekkäisyyksiin niiden soveltamisaloissa. Tämä moninaisuus on myös merkinnyt monimutkaisuutta välittäjien ja rahoituksen lopullisten saajien kannalta, sillä tukikelpoisuus- ja raportointisäännöt ovat poikenneet toisistaan eri välineissä. Yhdenmukaisten sääntöjen puuttuminen on myös haitannut tuen yhdistämistä useammasta unionin rahastosta, vaikka yhdistäminen olisi ollut hyödyllistä erityyppistä rahoitusta tarvitsevien hankkeiden tukemiseksi. Näistä syistä olisi perustettava yksi ainoa rahasto, InvestEU-rahasto, jossa hyödynnetään Euroopan investointiohjelman nojalla perustetusta Euroopan strategisten investointien rahastosta (ESIR) saatua kokemusta, jotta rahoituksen lopullisille saajille voidaan tarjota tehokkaammin toimivaa tukea kokoamalla rahoituksen tarjonta yhteen talousarviotakuujärjestelmään ja yksinkertaistamalla sitä. Näin unionin tuen vaikutusta parannetaan ja samalla vähennetään unionille aiheutuvia ja talousarviosta maksettavia kustannuksia. (3)Jotta voidaan saattaa sisämarkkinat valmiiksi ja edistää kestävää ja osallistavaa kasvua ja työllisyyttä, unionissa on viime vuosina hyväksytty useita kunnianhimoisia strategioita, kuten älykästä, kestävää ja osallistavaa kasvua koskeva Eurooppa 2020 ‑strategia 3 päivänä maaliskuuta 2010, pääomamarkkinaunionin luomista koskeva toimintasuunnitelma 30 päivänä syyskuuta 2015, Euroopan uusi kulttuuriohjelma 22 päivänä toukokuuta 2018, ”Puhdasta energiaa kaikille eurooppalaisille” -säädöspaketti 30 päivänä marraskuuta 2016, Kierto kuntoon – Kiertotaloutta koskeva EU:n toimintasuunnitelma 2 päivänä joulukuuta 2015, vähäpäästöistä liikkuvuutta koskeva eurooppalainen strategia 20 päivänä heinäkuuta 2016, Euroopan puolustusalan toimintasuunnitelma 30 päivänä marraskuuta 2016, tiedonanto EU:n puolustusrahaston käyttöönotosta 7 päivänä kesäkuuta 2017, Euroopan avaruusstrategia 26 päivänä lokakuuta 2016, toimielinten välinen julistus Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarista 13 päivänä joulukuuta 2017, Euroopan vihreän kehityksen ohjelma 11 päivänä joulukuuta 2019, Euroopan vihreän kehityksen investointiohjelma 14 päivänä tammikuuta 2020, tiedonanto ”Vahva sosiaalinen Eurooppa oikeudenmukaisten siirtymien toteuttamiseksi” 14 päivänä tammikuuta 2020, Euroopan digitaalisen tulevaisuuden rakentamista koskeva strategia, Euroopan datastrategia ja tiedonanto tekoälystä 19 päivänä helmikuuta 2020, Euroopan uudistettu teollisuusstrategia 10 päivänä maaliskuuta 2020 ja pk-yritysstrategia kestävää ja digitaalista Eurooppaa varten 10 päivänä maaliskuuta 2020. InvestEU-rahaston tulisi hyödyntää ja lisätä näiden toisiaan vahvistavien strategioiden välistä synergiaa tukemalla investointeja ja rahoituksen saantia. (4)Talouspolitiikan eurooppalainen ohjausjakso muodostaa unionin tasolla kehyksen, jonka puitteissa määritellään kansallisten uudistusten painopisteet ja seurataan niiden täytäntöönpanoa. Jäsenvaltiot kehittävät tarpeen mukaan yhteistyössä alue- ja paikallisviranomaisten kanssa omat kansalliset monivuotiset investointistrategiansa tukemaan kyseisiä uudistusten painopisteitä. Nämä strategiat olisi esitettävä vuotuisten kansallisten uudistusohjelmien yhteydessä, jotta kansallisella tai unionin taikka molempien rahoituksella tuettavat ensisijaiset investointihankkeet voidaan määrittää ja niitä voidaan koordinoida. Näissä strategioissa olisi myös käytettävä unionin rahoitusta johdonmukaisesti ja maksimoitava Euroopan rakenne- ja investointirahastoista, elpymis- ja palautumistukivälineestä ja InvestEU-ohjelmasta osoitettavalla taloudellisella tuella aikaan saatava lisäarvo. (5)InvestEU-rahaston olisi osaltaan edistettävä unionin kilpailukykyä, sosioekonomista lähentymistä ja koheesiota, myös innovoinnin ja digitalisaation näkökulmasta, kiertotalouden mukaista resurssien tehokasta käyttöä, unionin talouskasvun kestävyyttä ja osallistavuutta ja sosiaalista palautumiskykyä sekä unionin pääomamarkkinoiden yhdentymistä, mukaan lukien sellaisten ratkaisujen kautta, joilla puututaan unionin pääomamarkkinoiden hajanaisuuteen ja monipuolistetaan unionin yritysten rahoituslähteitä. Tämän vuoksi InvestEU-rahastolla olisi tuettava teknisesti ja taloudellisesti toteuttamiskelpoisia hankkeita tarjoamalla kehys unionin talousarviotakuulla ja tarvittaessa toteutuskumppanien osoittamilla rahoitusosuuksilla tuettavien vieraan pääoman ehtoisten välineiden, riskinjakovälineiden ja oman pääoman ehtoisten välineiden käytölle. InvestEU-rahaston olisi perustuttava kysyntään, ja samalla sen olisi keskityttävä tarjoamaan strategisia pitkän aikavälin hyötyjä, jotka liittyvät sellaisiin EU:n keskeisiin politiikanaloihin, joita ei muuten rahoitettaisi tai ei rahoitettaisi riittävästi, ja edistettävä näin unionin politiikkatavoitteiden saavuttamista. InvestEU-rahastosta myönnettävän tuen olisi katettava useita aloja ja alueita, mutta samalla olisi vältettävä liiallista alakohtaista tai maantieteellistä keskittymistä ja edistettävä tuen saatavuutta sellaisille hankkeille, joissa on kumppaniyhteisöjä monilla alueilla eri puolilla EU:ta. (6)Kulttuuriala ja luovat alat ovat keskeisiä ja nopeasti kasvavia unionin talouden aloja, jotka tuottavat sekä taloudellista arvoa että kulttuuriarvoa henkisestä omaisuudesta ja yksilöllisestä luovuudesta. Covid-19-kriisin aikana käyttöön otetuilla lähikontaktien välttämistä koskevilla säännöillä on kuitenkin ollut huomattavia kielteisiä taloudellisia vaikutuksia näihin aloihin. Lisäksi näiden alojen omaisuuden aineeton luonne rajoittaa näillä aloilla toimivien pk-yritysten ja organisaatioiden mahdollisuuksia saada yksityistä rahoitusta, joka on välttämätöntä, jotta ne voivat investoida, laajentaa toimintaansa ja kilpailla kansainvälisellä tasolla. InvestEU-ohjelmalla olisi edelleen helpotettava kulttuurialan ja luovien alojen pk-yritysten ja organisaatioiden rahoituksen saantia. Kulttuuriala ja luovat alat sekä audiovisuaali- ja media-ala ovat olennaisen tärkeitä kulttuurisen monimuotoisuutemme ja digitaalisen aikakauden demokratian kannalta sekä luontainen osa itsemääräämisoikeuttamme ja riippumattomuuttamme. Strategiset investoinnit media- ja audiovisuaaliseen sisältöön ja teknologiaan määrittävät pitkän aikavälin kyvyn tuottaa ja jakaa sisältöä laajalle yleisölle kansallisten rajojen yli. (7)InvestEU-rahaston olisi tuettava investointeja aineelliseen ja aineettomaan omaisuuteen, kulttuuriperintö mukaan lukien, ja pyrittävä edistämään kestävää sekä osallistavaa kasvua, investointia ja työllistämistä, mikä osaltaan lisäisi hyvinvointia ja oikeudenmukaisempaa tulonjakoa sekä taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta unionissa. InvestEU-rahastosta tuettujen hankkeiden olisi täytettävä unionin sosiaaliset ja ympäristönormit, työntekijöiden oikeuksia koskevat normit mukaan lukien. InvestEU-rahaston tuella olisi täydennettävä avustuksina myönnettävää unionin tukea. (8)Unioni on hyväksynyt tavoitteet, jotka on asetettu Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen toimintaohjelmassa, jäljempänä ’Agenda 2030’, ja siihen kuuluvissa kestävän kehityksen tavoitteissa sekä Yhdistyneiden kansakuntien ilmastonmuutosta koskevan puitesopimuksen yhteydessä hyväksytyssä Pariisin ilmastosopimuksessa ja Sendain kehyksessä katastrofiriskien vähentämiseksi 2015–2030. Jotta saavutetaan nämä tavoitteet ja myös unionin ympäristöpolitiikan tavoitteet, kestävään kehitykseen tähtääviä toimia on tehostettava huomattavasti. Tämän vuoksi kestävän kehityksen periaatteilla tulisi olla keskeinen sija InvestEU-rahaston toiminnassa. (9)InvestEU-ohjelman olisi osaltaan myötävaikutettava sellaisen kestävän rahoitusjärjestelmän rakentamiseen unionissa, jolla tuetaan yksityisen pääoman suuntaamista uudelleen kohti kestäviä investointeja niiden tavoitteiden mukaisesti, jotka esitetään 8 päivänä maaliskuuta 2018 annetussa kestävän kasvun rahoitusta koskevassa komission toimintasuunnitelmassa ja 14 päivänä tammikuuta 2020 annetussa Euroopan vihreän kehityksen investointiohjelmaa koskevassa komission tiedonannossa. (10)Koska on tärkeää torjua ilmastonmuutosta Pariisin ilmastosopimuksen täytäntöönpanoa koskevien unionin sitoumusten ja kestävän kehityksen tavoitteiden mukaisesti, InvestEU-ohjelmalla edistetään ilmastotoimien valtavirtaistamista ja yleistavoitetta, jonka mukaan 25 prosenttia unionin talousarviomenoista osoitetaan ilmastotavoitteiden tukemiseen. Ilmastotavoitteiden rahoitukseen osoitettavan osuuden odotetaan olevan 30 prosenttia InvestEU-ohjelman kokonaismäärärahoista. Ilmastotoimia yksilöidään InvestEU-ohjelman valmistelun ja toteutuksen yhteydessä, ja niitä arvioidaan uudelleen asiaa koskevien arviointien ja tarkasteluprosessien yhteydessä. (11)InvestEU-rahaston vaikutusta ilmastotavoitteen saavuttamiseen seurataan unionin ilmastoseurantajärjestelmän avulla, jonka komissio kehittää yhteistyössä mahdollisten toteutuskumppanien kanssa, käyttäen asianmukaisella tavalla [kestävää sijoittamista helpottavasta kehyksestä annetussa asetuksessa] vahvistettuja kriteerejä, joiden avulla määritetään, onko taloudellinen toiminta ympäristön kannalta kestävää. InvestEU-ohjelmalla olisi myös edistettävä kestävän kehityksen tavoitteiden muiden ulottuvuuksien täytäntöönpanoa. (12)Maailman talousfoorumin maailmanlaajuisista riskeistä vuonna 2018 julkaiseman raportin mukaan viisi kymmenestä kaikkein merkittävimmästä maailmantaloutta uhkaavasta riskistä liittyy ympäristöön. Näihin riskeihin kuuluvat ilman, maaperän, sisävesien ja valtamerten saastuminen, äärimmäiset sääilmiöt, biologisen monimuotoisuuden häviäminen sekä epäonnistuminen ilmastonmuutoksen hillitsemisessä ja siihen sopeutumisessa. Ympäristöpolitiikan periaatteet ovat kiinteä osa perussopimuksia ja monia unionin politiikan aloja. Sen vuoksi ympäristötavoitteiden valtavirtaistamista olisi edistettävä InvestEU-rahastoon liittyvissä toimissa. Ympäristönsuojelu ja siihen liittyvien riskien ehkäisy ja hallinta olisi sisällytettävä investointien valmisteluun ja toteutukseen. Unionin olisi myös seurattava biologisen monimuotoisuuden ja ilman saastumisen valvontaan liittyviä menojaan, jotta voidaan täyttää biologista monimuotoisuutta koskevan yleissopimuksen ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2016/2284 raportointivelvollisuudet. Ympäristön kannalta kestäviin tavoitteisiin kohdistettuja investointeja olisi sen vuoksi seurattava käyttämällä yhteisiä menetelmiä, jotka ovat johdonmukaisia ilmaston, biologisen monimuotoisuuden ja ilman saastumisen hallintaan sovellettavien muiden unionin ohjelmien yhteydessä kehitettyjen menetelmien kanssa. Näin voidaan arvioida investointien yksin ja yhdessä muiden investointien kanssa aikaansaamia vaikutuksia luonnonpääoman keskeisiin osiin, kuten ilmaan, veteen, maaperään ja biologiseen monimuotoisuuteen.

(13)Toteutuskumppaneiden olisi seulottava merkittävää unionin tukea saavat investointihankkeet, erityisesti infrastruktuurialalla, sen määrittämiseksi, onko niillä ympäristö-, ilmasto- tai sosiaalisia vaikutuksia. Investointihankkeille, joilla on tällaisia vaikutuksia, olisi tehtävä komission ja InvestEU-ohjelman mahdollisten toteutuskumppaneiden tiiviissä yhteistyössä laatiman ohjeistuksen mukainen kestävyysarviointi. Ohjeistuksessa olisi käytettävä asianmukaisella tavalla [kestävää sijoittamista helpottavasta kehyksestä annetussa asetuksessa] vahvistettuja kriteerejä, joilla määritetään, onko taloudellinen toiminta ympäristön kannalta kestävää ja linjassa muita unionin ohjelmia varten laaditun ohjeistuksen kanssa. Suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tällaisen ohjeistuksen pitäisi sisältää asianmukaiset määräykset, joilla vältetään tarpeetonta hallinnollista rasitusta, ja tiettyä ohjeistuksessa määriteltyä kokoa pienemmät hankkeet olisi vapautettava kestävyysarvioinnista. Jos toteutuskumppani katsoo, ettei kestävyysarviointia tehdä, sen on toimitettava perustelu InvestEU-rahastoa varten perustetulle investointikomitealle. Toimille, jotka ovat ristiriidassa ilmastotavoitteiden saavuttamisen kanssa, ei pitäisi myöntää tämän asetuksen mukaista tukea. (14)Infrastruktuuri-investointien vähäinen määrä unionissa finanssikriisin aikana ja uudelleen covid-19-kriisin aikana heikensi unionin kykyä edistää kestävää kasvua, kilpailukykyä ja lähentymistä. Se aiheuttaa myös riskin epätasapainon vakiintumisesta ja vaikuttaa alueiden kehitykseen pitkällä aikavälillä. Mittavat investoinnit unionin infrastruktuuriin, etenkin energiaverkkojen yhteenliittämiseen ja energiatehokkuuteen sekä yhtenäisen liikennealueen luomiseen, ovat olennaisia, jotta unioni voi saavuttaa kestävyyttä koskevat tavoitteensa, mukaan lukien kestävän kehityksen tavoitteita koskevat EU:n sitoumukset ja vuoden 2030 energia- ja ilmastotavoitteet. Tämän vuoksi InvestEU-rahaston tuki olisi kohdennettava infrastruktuuri-investointeihin liikenteen, energian – energiatehokkuus sekä uusiutuvat energialähteet ja muut turvalliset ja kestävät vähäpäästöiset energialähteet mukaan lukien – ympäristön ja ilmastotoimien alalla sekä meri- ja digitaalialalla. InvestEU-ohjelmassa olisi asetettava etusijalle alat, joihin ei investoida riittävästi ja joilla tarvitaan lisäinvestointeja. Unionin rahoitustuen vaikutuksen ja lisäarvon maksimoimiseksi olisi aiheellista edistää yksinkertaistettua investointiprosessia, joka mahdollistaa hankejatkumon näkyvyyden ja maksimoi asiaankuuluvien unionin ohjelmien väliset synergiat esimerkiksi liikenne-, energia- ja digitalisointialalla. Turvallisuusuhat huomioon ottaen unionin tukea saavissa investointihankkeissa olisi oltava mukana toimenpiteitä, jotka koskevat infrastruktuurin häiriönsietokykyä, mukaan lukien infrastruktuurin ylläpito ja turvallisuus, ja niissä olisi otettava huomioon periaatteet, joilla kansalaisia suojellaan julkisissa tiloissa. Näin voitaisiin täydentää muiden unionin rahastojen, kuten Euroopan aluekehitysrahaston, toimia, joilla tuetaan julkisiin tiloihin, liikenteeseen, energiaan ja muihin kriittisiin infrastruktuureihin tehtävien investointien turvallisuusnäkökohtia. (15)InvestEU-ohjelmalla olisi edistettävä tarvittaessa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2018/2001 ja energiaunionin ja ilmastotoimien hallinnosta annetun asetuksen tavoitteita sekä energiatehokkuutta investointipäätöksissä. (16)Aito multimodaalisuus tarjoaa mahdollisuuden luoda tehokas ja ympäristöystävällinen liikenneverkko, joka käyttää kaikkien kulkuneuvojen maksimaalisen potentiaalin ja luo synergioita niiden välille. InvestEU-ohjelmalla olisi tuettava investointeja multimodaalisiin liikennekeskuksiin, jotka ovat merkittävä riski yksityisille sijoittajille huolimatta niiden merkittävästä taloudellisesta potentiaalista ja liiketaloudellisista perusteista. InvestEU-ohjelmalla olisi myös edistettävä älykkäiden liikennejärjestelmien (ITS) kehittämistä ja käyttöönottoa. InvestEU-ohjelmalla olisi autettava tehostamaan pyrkimyksiä suunnitella ja soveltaa teknologioita, jotka auttavat parantamaan ajoneuvojen ja tieinfrastruktuurin turvallisuutta. (17)InvestEU-ohjelmalla olisi edistettävä meriä ja valtameriä koskevia unionin toimintapolitiikkoja kehittämällä sinisen talouden alan hankkeita ja yrityksiä sekä kestävän sinisen talouden rahoitusperiaatteita. Tähän voi sisältyä merialan yrittäjyyteen ja teollisuuteen kuuluvia toimia, innovatiiviset ja kilpailukykyiset merialan elinkeinot sekä uusiutuva merienergia ja kiertotalous. (18)Vaikka investointien kokonaismäärä unionissa oli kasvamassa ennen covid-19-kriisiä, investoinnit riskialttiimpaan toimintaan, kuten tutkimukseen ja innovointiin, olivat edelleen riittämättömiä, ja niiden odotetaan nyt kärsineen kriisistä merkittävästi. Tästä seuraava ali-investoiminen tutkimukseen ja innovointiin on haitallista unionin teollisuuden ja talouden kilpailukyvyn ja sen kansalaisten hyvinvoinnin kannalta. InvestEU-rahaston tulisi tarjota asianmukaisia rahoitustuotteita kattamaan innovointisyklin eri vaiheet ja monenlaiset sidosryhmät, jotta mahdollistetaan ratkaisujen kehittäminen ja käyttöönotto kaupallisessa mittakaavassa unionissa siten, että ne olisivat kilpailukykyisiä maailmanmarkkinoilla, ja edistetään kestäviin teknologioihin liittyvää EU:n huippuosaamista maailmanlaajuisella tasolla ja synergiassa Horisontti Eurooppa -puiteohjelman kanssa, Euroopan innovaationeuvosto mukaan lukien. Tältä osin Horisontti 2020 -ohjelman yhteydessä käytetyistä, innovatiivisten yritysten rahoituksen saantia helpottavista ja nopeuttavista rahoitusvälineistä, kuten InnovFin – EU:n innovaatiorahoitus, saadun kokemuksen pitäisi toimia vahvana pohjana tämän kohdennetun tuen myöntämisessä. (19)Matkailu on unionin talouden tärkeä alue, ja se on supistunut erityisen voimakkaasti covid-19-pandemian seurauksena. InvestEU-ohjelmalla olisi vahvistettava sen pitkän aikavälin kilpailukykyä tukemalla toimia, joilla edistetään kestävää, innovatiivista ja digitaalista matkailua. (20)Investoiminen digitalisaatioon ja digitalisaation tehostaminen ja siitä saatavan hyödyn jakaminen kaikille unionin kansalaisille ja yrityksille edellyttää kiireellisesti merkittäviä toimia. Digitaalisten sisämarkkinoiden strategian vahvan politiikkakehyksen rinnalle olisi nyt tuotava yhtä kunnianhimoiset investoinnit, myös tekoälyyn Digitaalinen Eurooppa -ohjelman mukaisesti. (21)Pk-yritysten osuus unionin liikeyrityksistä on yli 99 prosenttia, ja niiden taloudellinen arvo on merkittävä ja keskeinen. Niiden on kuitenkin vaikeaa saada rahoitusta suureksi koetun riskin ja riittävien vakuuksien puuttumisen vuoksi. Lisää haasteita aiheuttaa myös se, että pk-yritysten ja yhteisötalouden yritysten on pysyttävä kilpailukykyisinä ja oltava mukana digitalisaatiossa, kansainvälistymisessä, siirtymisessä kiertotalouden logiikkaan, innovointitoiminnassa ja työvoiman osaamisen kehittämisessä. Lisäksi pk-yrityksillä ja yhteisötalouden yrityksillä on käytettävissään rajoitetumpi määrä rahoituslähteitä kuin suuremmilla yrityksillä, koska ne eivät yleensä laske liikkeeseen joukkovelkakirjoja ja niillä on vain rajoitettu mahdollisuus hyödyntää arvopaperipörssiä tai suuria institutionaalisia sijoittajia. Innovatiiviset ratkaisut, kuten se, että työntekijät ostavat yrityksen tai osuuden siitä, ovat myös yhä yleisempiä pk-yrityksissä ja yhteisötalouden yrityksissä. Rahoituksen saanti on vielä vaikeampaa niille pk-yrityksille, joiden toiminta keskittyy aineettomiin hyödykkeisiin. Pk-yritykset ovat unionissa vahvasti riippuvaisia pankeista ja velkarahoituksesta, jota saadaan sekkiluottojen, pankkilainojen tai leasing-järjestelyjen kautta. Edellä mainittuja haasteita kohtaavien pk-yritysten tukeminen helpottamalla niiden rahoituksen saantia ja tarjoamalla monipuolisempia rahoituslähteitä on tarpeen, jotta voidaan lisätä pk-yritysten mahdollisuuksia saada rahoitusta perustamis-, kasvu-, innovointi- ja kestävän kehittämisen vaiheessa, varmistaa niiden kilpailukyky ja parantaa niiden kykyä selvitä talouden häiriöistä sekä lisätä talouden ja rahoitusjärjestelmän häiriönsietokykyä talouden taantumien tapauksessa ja säilyttää pk-yritysten kyky luoda työpaikkoja ja sosiaalista hyvinvointia. Tällä asetuksella myös täydennetään pääomamarkkinaunionin yhteydessä jo toteutettuja aloitteita. InvestEU-rahaston olisi sen vuoksi perustuttava yritysten kilpailukykyä ja pk-yrityksiä koskevan ohjelman (COSME) kaltaisiin onnistuneisiin unionin ohjelmiin ja tarjottava käyttöpääomaa ja investointeja yrityksen koko elinkaaren ajan sekä rahoitusta leasingvuokraukseen ja mahdollisuutta keskittyä kohdennetumpiin rahoitustuotteisiin. Sillä olisi myös maksimoitava julkisten ja yksityisten rahastotuotteiden, kuten pk-yritysten listautumisantirahaston, rahoitusvoima, jotta voidaan tukea pk-yrityksiä kanavoimalla enemmän yksityistä ja julkista pääomaa erityisesti strategisiin yrityksiin. (22)Kuten 26 päivänä huhtikuuta 2017 annetussa komission pohdinta-asiakirjassa Euroopan sosiaalisesta ulottuvuudesta, tiedonannossa Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarista, vammaisten henkilöiden oikeuksista tehtyä YK:n yleissopimusta koskevassa unionin kehyksessä ja 14 päivänä tammikuuta 2020 annetussa tiedonannossa ”Vahva sosiaalinen Eurooppa oikeudenmukaisten siirtymien toteuttamiseksi” todetaan, osallistavamman ja oikeudenmukaisemman unionin kehittäminen on unionin keskeinen tavoite, jotta voidaan torjua eriarvoisuutta ja tukea sosiaalista osallisuutta edistävää politiikkaa Euroopassa. Mahdollisuuksien eriarvoisuus vaikuttaa erityisesti koulutuksen, kulttuurin, työpaikkojen sekä terveydenhuolto- ja sosiaalipalvelujen saatavuuteen. Investoinneilla sosiaaliseen, inhimilliseen ja osaamispääomaan perustuvaan talouteen sekä haavoittuvassa asemassa olevien väestöryhmien integroimiseen yhteiskuntaan voidaan parantaa taloudellisia mahdollisuuksia, erityisesti jos investointeja koordinoidaan unionin tasolla. InvestEU-rahastoa olisi käytettävä tukemaan investointeja koulutukseen, myös uudelleenkoulutukseen ja ammattitaidon parantamiseen, muun muassa alueilla, jotka ovat riippuvaisia hiili-intensiivisestä taloudesta ja joihin rakenteellinen siirtyminen vähähiiliseen talouteen vaikuttaa. Sitä olisi käytettävä sellaisten hankkeiden tukemiseen, jotka tuottavat myönteisiä sosiaalisia vaikutuksia ja lisäävät sosiaalista osallisuutta auttamalla parantamaan erityisesti ammattitaidottoman työvoiman ja pitkäaikaistyöttömien työllisyyttä kaikilla alueilla sekä kohentamaan tilannetta sukupuolten tasa-arvon, yhdenvertaisten mahdollisuuksien, syrjimättömyyden, esteettömyyden, sukupolvien välisen solidaarisuuden, terveydenhuolto- ja sosiaalialan, sosiaalisen asuntotuotannon, kodittomuuden, digitaalisen osallisuuden, yhteisöjen kehittämisen, nuorten yhteiskunnallisen roolin ja aseman sekä haavoittuvassa asemassa olevien henkilöiden, kuten kolmansien maiden kansalaisten, osalta. InvestEU-ohjelmalla olisi tuettava myös eurooppalaista kulttuuria ja luovuutta, jolla on sosiaalinen tavoite. (23)Jotta voidaan sopeutua niistä perinpohjaisista muutoksista aiheutuviin negatiivisiin vaikutuksiin, joita unionin yhteiskunnissa ja työmarkkinoilla on tulevan vuosikymmenen aikana odotettavissa, on tarpeen investoida inhimilliseen pääomaan, sosiaaliseen infrastruktuuriin, mikrorahoitukseen, eettisten ja yhteiskunnallisten yritysten rahoitukseen ja uusiin yhteisötalouden liiketoimintamalleihin, mukaan lukien yhteiskunnallisesti vaikuttavat investoinnit ja sosiaalisiin tuotoksiin tähtäävät sopimukset. InvestEU-ohjelman olisi vahvistettava uutta sosiaalisen markkinatalouden toimintaympäristöä rahoituksen tarjonnan ja saatavuuden lisäämiseksi mikroyrityksille, yhteiskunnallisille yrityksille ja sosiaalista yhteisvastuuta edistäville laitoksille, jotta voidaan vastata rahoituksen kysyntään siellä, missä sitä eniten tarvitaan. Tammikuussa 2018 annetussa sosiaaliseen infrastruktuuriin Euroopassa tehtäviä investointeja käsittelevän korkean tason asiantuntijaryhmän kertomuksessa ”Boosting Investment in Social Infrastructure in Europe” todettiin, että sosiaaliseen infrastruktuuriin ja palveluihin, mukaan lukien koulutus, terveydenhuolto ja asuminen, liittyy yhteensä 1,5 biljoonan euron investointivaje kaudella 2018–2030. Tämä edellyttää tukea myös unionin tasolla. Tämän vuoksi julkisen, kaupallisen ja hyväntekeväisyyspääoman sekä säätiöiden ja vaihtoehtoisten rahoituksentarjoajien, kuten eettisten, sosiaalisten ja kestävien toimijoiden myöntämän tuen kollektiivinen voima olisi valjastettava tukemaan sosiaalisen markkinatalouden arvoketjun kehittämistä ja unionin häiriönsietokyvyn parantamista. (24)Covid-19-pandemian aiheuttamassa talouskriisissä resurssien jakaminen markkinoilla ei ole täysin tehokasta, ja koettu riski haittaa merkittävästi yksityisiä investointivirtoja. Näissä olosuhteissa InvestEU-rahaston keskeinen ominaispiirre eli taloudellisesti elinkelpoisten hankkeiden riskien vähentäminen yksityisen rahoituksen houkuttelemiseksi on erityisen hyödyllinen, ja sitä olisi vahvistettava muun muassa epäsymmetrisen elpymisen riskin torjumiseksi. InvestEU-ohjelmalla pitäisi voida tarjota ratkaisevan tärkeää tukea yrityksille elpymisvaiheessa ja varmistaa samalla, että investoijat keskittyvät vahvasti unionin keskipitkän ja pitkän ai