EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 10.01.1996 
KOM(95) 542 lopull. 
95/0272 (ACC) 
Ehdotus 
NEUVOSTON PÄÄTÖKSEKSI 
vuoden 1994 kansainvälisen trooppista puuta koskevan sopimuksen allekirjoittamisesta ja 
väliaikaisesta soveltamisesta ilmoittamisesta Euroopan yhteisön nimissä 
(komission esittämä) 

Explanatory memorandum 
I. Introduction 
The fourth session o( the United Nations Conference to negotiate an agreement to replace 
the 1983 International Tropical Timber Agreement (ITTA) saw the conclusion of a new 
Agreement (Annex ) with the adoption of a resolution at the fourteenth plenary session 
held on 26 January 1994. 
At this formal session closing the conference, the Commission reiterated on behalf of the 
European Community and its Member States its reservation pending further study and 
assessment of this new Agreement (Annex ). This reservation had already been 
expressed at the session officially marking the end of negotiations completed in an 
atmosphere of uncertainty. 
The reasons for the Community's reservation were manifold but rooted essentially in the 
negotiating directives approved by the Council on 17 May 1993 (Doc. 6270/93 -
Proba 18 of 3 May 1993) and the fact that certain Member States' delegations were 
unable to consult their national governments before accepting a situation which amounted 
to a fait accompli. 
In keeping with its instructions, the Community negotiated in a spirit of openness and 
flexibility and sought to avoid the scope of the Agreement being extended to encompass 
all types of timber, including those from temperate and northern forests, and the ITTO 
being recognized as the body responsible for global management of all forests. 
These aims were not achieved completely. 
Some of the Agreement's objectives were extended to cover all timbers and hence all 
forests. In addition, a weakening of the producer countries' commitment to Target 2000 
(the date from which world trade in tropical timber is to be based on the principles of 
sustainability) and financial commitments which some Member States deemed to be too 
binding prompted the Community to conclude that it would be desirable to reflect further 
on the matter before entering into an international commitment of this kind. 
Over the last few months Commission departments and the Council working party on 
commodities (Proba) have discussed and analysed the text of the Agreement in depth in 
order to assess all the points which might facilitate a decision and, if possible, open the 
way for signing and provisional application by the European Community. The Standing 
Committee on Forestry was brought into these discussions where its responsibilities were 
involved. 
The aim of this proposal for a decision is to take stock of the situation and propose to 
the Council, on the basis of a series of technical and political considerations, that it 
withdraw the reservation entered in Geneva so that the EU can participate in the 1994 
International Tropical Timber Agreement 
This approach is also designed to enable the Union to play a more prominent role in 
international forums where trade, development and environment issues are discussed, 
particularly at present following the session of the Commission on Sustainable 
Development held in New York in April 1995. 
At the meeting of the ITTÖ Council held in Accra, Ghana, from 10 to 18 May 1995, the 
Commission finally decided to announce initiation of the procedures for withdrawing the 
reservation lodged in Geneva. 
In making this announcement the Community was able to indicate clearly its points of 
reference and interpretation for applying the future Agreement upon its entry into force. 
The same principles will be reaffirmed in à short declaration which will be lodged on the 
occasion of the signing and notification of provisional application by the European 
Community. 
II- Assessment of the Agreement 
1- New ITT A and Community negotiating directives 
The first question relates to how far the new text corresponds to the Community's 
negotiating directives. The present Agreement would appear to go well beyond the 
accepted terms of the directives. The extension of some of the Agreement's measures to 
all types of timber, and hence to all forests, is already at odds with the principle that the 
Community confine itself to tropical timber. (See Article 1(a), (b), (f), (1) and (n) and 
Articles 29 and 30). 
It is nonetheless clear that tropical timber remains the aim or main subject of the 
Agreement. This is borne out by Article 1(d), (e), (i), (j) ^d (k) and Article 21. 
Accepting such an extension should therefore not pose any major problems for the 
Community, especially as the negotiating directives made direct reference to the outcome 
of the deliberations of the 1992 Rio Conference (UNCED) and to the need to safeguard 
international cooperation. 
2. Extension of the Agreement's scope 
The Community has held fast to the view that the extension of the Agreement does not 
meet the needs and concerns of the tropical producer countries as the common purpose 
of all commodity agreements must be to safeguard the interests of the production areas. 
Extending the scope would mean mixing provisions that were not necessarily 
homogeneous and which would not benefit the tropical producers alone. 
Intergovernmental cooperation on all types of forest should therefore take place in a more 
appropriate forum than that provided by the International Tropical Timber Agreement. 
This move should not jeopardize the negotiation of a future global convention embracing 
all forests. 
3. Target 2000 
This a fundamental objective for the EU. However, the wording used in the general 
context of the Agreement seems ambiguous. The producer countries have also established 
a link between Target 2000 and the provision of adequate financial resources, thus 
impairing the effectiveness of such a commitment. 
The financial aspect linked to the achievement of Target 2000 is, however, clearly 
addressed in Article 21 of the Agreement, where there is mention of sustainable 
development of forests producing tropical timber via a Bali partnership fund. 
So despite a measure of disappointment concerning the commitment given by producer 
countries, there is reason to believe that a commitment does in fact exist (for example in 
the Preamble or in Article 1) even though it does seem to be diluted and overshadowed 
by the commitment on the part of consumer countries. 
It should be stressed here that the European Union made a formal commitment in Geneva 
to the conservation, sustainable management and development of all the forests of its 
Member States. At the same time it expressed the hope that negotiations on a global 
convention on forests could be started as soon as possible in order to bring the aims set 
out in Target 2000 together in a binding legal instrument encompassing all types of forest 
and the whole range of problems linked with deforestation. 
4. Financing 
This is one of the thorniest points in the new ITTA. Article 1(g) refers to mechanisms 
designed to provide new and additional financial resources. 
On several occasions certain delegations stated that this wording involved too narrow a 
reference to the UNCED commitment; it was also impossible for them to commit their 
national financial authorities. This was, moreover, one of the reasons for which the 
Community delegations sought in Geneva endorsement from the national financial 
departments. 
The wording seems fairly general but it could be said that the creation of the Bali 
partnership fund already meets the criterion of a new and additional mechanism. In 
addition, Article 21 seems to rule out any direct financial commitment on the part of 
members since it refers explicitly to the "contribution of donor members", where "donor" 
implies an action which is discretionary and voluntary and in no sense binding. 
5. Non-discrimination as regards trade 
A careful reading of Article 36 suggests that it would be impossible to invoke the new 
ITTA as a basis for any multilateral trade restrictions against timber-exporting countries, 
especially those not conforming to Target 2000. In any case, it would not seem possible 
to impose trade restrictions on tropical timber in the absence of any similar multilateral 
trade measures applicable to timber from temperate and northern forests. 
Thus the principle of non-discrimination appears to be safeguarded. 
Nevertheless, it is regrettable that these provisions do not also apply to exports (restrictive 
measures introduced by some producer countries such as Indonesia), but this is because 
the overall package of concessions was accepted too rapidly. 
6. Final remarks and conclusions 
In general, it can be concluded that the European Community's participation in the 1994 
International Tropical Timber Agreement is perfectly justified, indeed desirable, given the 
international context in which it is being concluded. 
It is essential that the Union defend some form of dialogue and cooperation at global 
level on tropical timber and tropical forests.1 If it does not, the powerful pressures exerted 
at various international and national levels could lead to the adoption of draconian 
measures, which would probably not be effective to ensure genuine protection of tropical 
forests against a background of sustainable and rational trade. 
It is therefore vital that the EU should not be isolated or stand aside from high-level 
international environmental or trade and commercial initiatives. 
Furthermore, under Article 41 the Agreement is due to enter into force on 1 February 
1995 or at a later date provided it has been concluded by twelve producer country 
governments holding at least 55% of the votes allocated to that group of countries and 
by sixteen consumer country governments holding at least 70% of the votes allocated 
to them. The European Community and its Member States currently account for more 
than 43% of the consumer country votes needed for the Agreement to enter into force. 
Participation in the Agreement by the European Community and its Member States is 
therefore important both economically and politically. 
III. The Commission proposes to the Council that the European Community and its 
Member States: 
should sign the 1994 Tropical Timber Agreement as soon as possible; 
should declare their intention to apply the Agreement provisionally; 
should accompany these steps by the attached interpretative declaration the text of 
which has been negotiated with the Member States. 
The Commission requests that the President of the Council designate the persons 
empowered to sign the Agreement on behalf of the Community and to lodge the 
notification of provisional application by the Community with the United Nations 
Secretariat. 
At a later stage, when all the national authorities have given a definitive ruling, a 
proposal will be made to the Council concerning ratification or accession to the 
International Agreement. 
Ehdotus 
NEUVOSTON PÄÄTÖKSEKSI. 
vuoden 1994 kansainvälisen trooppista puuta koskevan sopimuksen allekirjoittamisesta 
ja väliaikaisesta soveltamisesta yhteisön nimissä 
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka 
ottaa huomioon Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 113 
artiklan sekä siihen liittyvän 228 artiklan 2 kohdan, 
ottaa huomioon komission ehdotuksen, 
sekä katsoo, että 
vuoden 1994 kansainvälinen trooppista puuta koskeva sopimus, joka nojautuu 
päätöslauselmaan 93 IV, "Uusi kehitysyhteistyökumppanuus: Cartagenan sitoumus" -
asiakirjaan sekä Yhdistyneiden kansakuntien kauppa-ja kehityskonferenssin 
kahdeksannen istunnon hyväksymässä päätösasiakirjassa "Cartagenan henki" 
esitettyihin asiaa koskeviin päämääriin, voidaan allekirjoittaa 1 päivästä huhtikuuta 
1994 1 päivään tammikuuta 1995, 
Kansainvälisen trooppisen puun järjestön neuvosto on päättänyt jatkaa määräaikaa 1 
päivään syyskuuta 1995 tai muuhun sitä mahdollisimman lähellä olevaan 
päivämäärään, 
vuoden 1983 trooppista puuta koskevan sopimuksen 42 artiklan 3 kohdan nojalla 
kyseisen sopimuksen voimassaoloaikaa on pidennetty uuden sopimuksen väliaikaiseen 
tai lopulliseen voimaanastumiseen saakka, 
sopimuksen päämäärät ovat yhteisen kauppapolitiikan mukaisia, 
jäsenvaltioita kehotetaan osallistumaan rahallisesti tässä sopimuksessa määrättyihin 
toimiin, 
kaikki jäsenvaltiot ovat ilmaisseet aikeensa allekirjoittaa kyseinen sopimus ja osallistua 
sen väliaikaiseen soveltamiseen, ja täten yhteisö voi allekirjoittaa Yhdistyneiden 
kansakuntien pääsihteerin huostaan jätetyn sopimuksen sekä ilmoittaa 
mahdollisimman pian aikomuksensa soveltaa sopimusta väliaikaisesti, 
ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN 
1 artikla 
1. Yhteisö allekirjoittaa mahdollisimman pian vuoden 1994 kansainvälisen 
trooppista puuta koskevan sopimuksen, joka on jätetty Yhdistyneiden 
kansakuntien pääsihteerin huostaan. 
Sopimusteksti on tämän päätöksen liitteenä. 
2. Yhteisö ilmoittaa Yhdistyneiden kansakuntien pääsihteerille aikomuksensa 
soveltaa vuoden 1994 kansainvälistä trooppista puuta koskevaa sopimusta 
väliaikaisesti sopimuksen 55 artiklan ja 56 artiklan 2 kohdan mukaisesti. 
2 artikla 
Neuvoston puheenjohtaja valtuutetaan nimeämään henkilöt, joilla on oikeus 
allekirjoittaa sopimus yhteisön nimissä ja antaa ilmoitus sopimuksen väliaikaisesta 
soveltamisesta yhteisön toimesta. 
Tehty Brysselissä Neuvoston puolesta 
Puheenjohtaja 
¥ 
Pöytäkirjaan liitettävät ilmoitukset 
1. Neuvosto ja komissio ilmoittavat, että tämä päätös vahvistetaan vuoden 1994 
kansainvälisen trooppista puuta koskevan sopimuksen panemiseksi täytäntöön 
niin pian kuin mahdollista. Päätös on luonteeltaan pragmaattinen, ja se on 
pyritty tekemään mahdollisimman paljon olemassa olevia käytäntöjä 
noudattavaksi. Se ei kuitenkaan rajoita tulevaisuudessa hyväksyttävien, 
perustuotteita koskevien asiakirjojen peruslinjauksia ja luonnetta, nykyisen 
sopimuksen uudistaminen mukaan lukien. 
2. Neuvostossa kokoontuneet jäsenvaltioiden edustajat ilmoittavat, että niiden 
hallitukset ovat valmiit allekirjoittamaan uuden kansainvälisen trooppista 
puuta koskevan sopimuksen niin pian kuin mahdollista ja samaan aikaan 
kuin yhteisö ja varmistamaan yksimielisesti Euroopan yhteisön kanssa sen 
väliaikaisen soveltamisen. Ne valtiot, jotka eivät voi päättää sopimuksen 
väliaikaisesta soveltamisesta hallituksensa antamalla asiakirjalla, 
aloittavatmahdollisimman pian parlamentaarisen ratifioimismenettelyn. 
Ennen mahdollista ratifioimista ne toteuttavat kaikki mahdolliset 
toimenpiteet sen takaamiseksi, että sopimusta voidaan soveltaa yhteisön 
toimivaltaa koskevissa asioissa. 
S 
Luonnos: 
Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden ilmoitus Yhdistyneille kansakunnille 
Euroopan yhteisö ja sen jäsenvaltiot tulkitsevat vuoden 1994 kansainvälistä trooppista 
puuta koskevaa sopimusta seuraavasti: 
a) jollei muutosta sopimuksen soveltamisalassa tapahdu 35 artiklan määräysten 
mukaisesti, vuoden 1994 kansainvälinen trooppista puuta koskeva sopimus 
liittyy yksinomaan trooppiseen puuhun ja trooppisiin metsiin. 
b) muu rahoitus kuin 19 artiklassa määrätty hallinnollisen talousarvion rahoitus 
on täysin vapaaehtoista. 
% 
YHDISTYNEIDEN KANSAKUNTIEN KAUPPA- JA KEHITYSKONFERENSSI 
VUODEN 1994 KANSAINVÄLINEN TROOPPISTA 
PUUTA KOSKEVA SOPIMUS 
YHDISTYNEET KANSAKUNNAT 
New Yorkja Geneve, 1994 
MD 
SISÄLLYS 
Johdanto 
Luettelo valtioista ja järjestöistä, jotka osallistuivat 
Yhdistyneiden kansakuntien kansainvälisen trooppista puuta 
koskevan sopimuksen jatkosopimuksesta päättävään konferenssiin 
Esityslista Yhdistyneiden kansakuntien vuoden 1983 kansainvälisen 
trooppista puuta koskevan sopimuksen jatkosopimusneuvotteluille 
Kuluttajajäsenmaiden virallinen lausunto 
Konferenssin hyväksymä päätöslauselma 
Vuoden 1994 kansainvälinen trooppista puuta koskeva sopimus . . 
y 11 
JOHDANTO 
1. UNCTADin pääsihteeri kutsui koolle kansainvälisen trooppisen puun neuvoston ITTC:n 11. 
istunnossaan 4 päivänä joulukuuta 1991 tekemän päätöksen johdosta ja sen kokouskalenterin 
mukaisesti, jonka kauppa-ja kehitysjohtokunta hyväksyi 14 päivänä lokakuuta 1992, Yhdistyneiden 
kansakuntien konferenssin, jonka aiheena oli vuonna 1983 tehdyn kansainvälisen trooppista puuta 
koskevan sopimuksen jatkosopimusneuvottelut, 13 päivänä huhtikuuta 1993. Konferenssi, jonka 
avasivat herra Carlos Fortin, UNCTADin pääsihteerin edustaja ja perushyödykeyksikön johtaja sekä 
herra B.C.Y. Freezailah, kansainvälisen trooppisen puun järjestön ITTO:n toimitusjohtaja, pidettiin 
neljässä osassa Palais des Nationsissa Genevessä: ensimmäinen osa 13-16 päivänä huhtikuuta 1993, 
toinen 21-25 päivänä kesäkuuta 1993, kolmas 4-15 päivänä lokakuuta 1993 ja neljäs 10-26 
päivänä tammikuuta 1994. Herra Wisber Loeis (Indonesia) valittiin konferenssin puheenjohtajaksi ja 
rouva Yolande Goedkoop-Van Opijnen (Alankomaat) sekä herra Jorge Barba (Ecuador) 
varapuheenjohtajiksi. Herra Jorge Barban tilalle, joka oli poissa konferenssin toisesta ja neljännestä 
osasta, valittiin herra Christian Espinoza (Ecuador), joka toimi varapuheenjohtajana konferenssin 
toisessa ja neljännessä osassa. 
2. Konferenssilla oli käsiteltävänään kansainvälisen trooppisen puun järjestön (ITTO) jäsenmaiden tuottaja-
ja kuluttajaryhmien erilliset ehdotukset (TD/TIMBER.2/R.1), vuoden 1983 kansainvälisen trooppista 
puuta koskevan sopimuksen (ITTA) olemassaolevan tekstin vertaileva taulukointi rinnakkain ITTO:n 
jäsenmaiden tuottaja- ja kuluttajaryhmien esittelemien erillisten tekstiehdotusten kanssa 
(TD/TIMBER.2/R.2) sekä ehdotuksista tehty yhdistelmäteksti vuoden 1983 ITTA:n jatkosopimukseksi, 
joka perustuu tuottaja- ja kuluttajaryhmien käsiteltäväksi jättämiin erillisiin tekstiehdotuksiin 
(TD/TIMBER.2/R.3) ja jonka UNCTADin pääsihteeri valmisti yhdessä ITTO:n toimitusjohtajan kanssa 
konferenssin 16 päivänä huhtikuuta 1993 pidetyn 14. täysistunnon päätöksen mukaisesti. 
Konferenssilla oli käsiteltävänään myös: ITTC:n puheenjohtajan suullinen esitys vuoden 1983 
kansainvälisen trooppista puuta koskevan sopimuksen jatkosopimusta koskevista epävirallisista 
neuvotteluista ITTC:n neljännen istunnon aikana (TD/TIMBER.2/CRP.1); puheenjohtajan tarkistettu 
mietintö (TD/TIMBER.2/CRP.2) sekä asiakirja (TD/TIMBER.2/R.4), joka sisälsi puheenjohtajan 
käsiteltäväksi jättämiä artiklaluonnoksia, jotka hän oli valmistanut konferenssin kolmannen osan lopussa 
tehdyn päätöksen (TD/TIMBER.2/12) voimassaolevassa 1 kappaleessa määrättyjen neuvottelujen 
pohjalta. 
3. Kuluttajajäsenmaiden virallinen lausunto jaettiin konferenssissa asiakirjassa TD/TIMBER.2/L.6 
(ks. s. 10) 21 päivänä tammikuuta 1994. Euroopan unionin lausunto metsien kestävästä hoidosta 
Euroopan unionissa jaettiin konferenssissa 24 päivänä tammikuuta 1994 (TD/TIMBER.2/L.7). 
Osallistuminen ja valtakirjat 
4. Konferenssiin osallistui edustajia 61 valtiosta, minkä lisäksi kahden maan edustajat olivat läsnä 
huomioitsijoina. Konferenssin ensimmäisessä osassa paikalla oli 57 valtion edustajia, joista 55 osallistui 
konferenssiin ja kaksi oli huomioitsijoina. 
Toiseen osaan osallistui edustajia 50 valtiosta. Konferenssin kolmanteen osaan osallistui edustajia 52 
valtiosta ja neljännessä osassa paikalla oli 49 valtion edustajia, joista 48 osallistui konferenssiin ja yksi 
oli huomioitsijana. Euroopan yhteisön edustajat osallistuivat konferenssin kaikkiin osiin. 
5. Jotkin Yhdistyneiden kansakuntien elimet ja Yhdistyneiden kansakuntien erityis- ja muut 
aiheeseen liittyvät järjestöt sekä yksi kansallinen vapautusliike, jotka oli kutsuttu konferenssiin 
yleiskokouksen päätöksen 3280 (XXIX) mukaisesti, lähettivät konferenssiin huomioitsijoita. Yksi 
A9~ 
hallitustenvälinen järjestö ja 1 9 ei-virallista järjestöä osallistui konferenssiin sen päätöksen mukaisesti 
(ks. s. 7 ja 8). 
6. Konferenssin jokaisen osan yhteydessä konferenssiin osallistuvien valtioiden edustajien 
valtakirjat hyväksyttiin valtakirjakomitean suosituksesta. 
Konferenssin rakenne 
7. Ensimmäisessä täysistunnossaan 13 päivänä huhtikuuta 1993 konferenssi hyväksyi 
TD/TIMBER.2/4-asiakirjaan kirjatun esityslistan (ks. s. 9) ja työjärjestyksen (TD/TIMBER.2/5) sekä 
perusti työvaliokunnan, jonka puheenjohtajana toimi konferenssin puheenjohtaja apunaan konferenssin 
kaksi varapuheenjohtajaa, käsittelemään esityslistan 8. ja 9. kohtaa suljetussa istunnossa. Konferenssi 
nimitti myöhemmin valtakirjakomitean tutkimaan konferenssiin osallistuvien maiden edustajien 
valtakirjat (ks. 11 kappale jäljempänä). 
8. Työvaliokunta kokoontui 11 kertaa. Ensimmäisessä kokouksessaan 13 päivänä huhtikuuta 1993 
se perusti talous- ja tekniikkakomitean sekä rahoitus- ja hallintokomitean. Työvaliokunnan 
puheenjohtaja kutsui tarpeen vaatiessa epävirallisen yhteysryhmän käsittelemään työvaliokunnassa 
vireillä olleita avainkysymyksiä. 
9. Talous- ja tekniikkakomitean puheenjohtajana toimi herra David Boulter (Kanada). Rahoitus- ja 
hallintokomitean puheenjohtajana toimi herra Eugene Capito (Gabon), jonka sijaisena konferenssin 
neljännessä osassa toimi hänen poissa ollessaan herra E.O. Nsekyire (Ghana). 
10. Konferenssin 12:nnessa täysistunnossa konferenssi perusti toimitusryhmän käsittelemään sille 
osoitettuja artikloja tarkoituksenaan pohtia toimituksellisia tai kielellisiä seikkoja kajoamatta oleellisiin 
asiakysymyksiin sekä valmistamaan jatkosopimuksen yhdistetyn tekstin. Tämä ryhmä oli avoin kaikille 
kiinnostuneille osallistujamaille. Sen ydinjäsenistö koostui 10 jäsenestä, joista viisi oli tuottaja- ja viisi 
kuluttajamaista. Ryhmä kokoontui kolme kertaa. Herra Christian Espinoza (Ecuador) toimi ryhmän 
puheenjohtajana sen ensimmäisessä ja toisessa kokouksessa, ja herra E.O. Nsekyire (Ghana) toimi 
puheenjohtajana ryhmän kolmannessa kokouksessa. 
11. Konferenssi nimitti valtakirjakomitean kolmannessa täysistunnossaan 14 päivänä huhtikuuta 
1993. Komitean jäsenmaat olivat: Kongo, Japani, Meksiko, Alankomaat ja Filippiinit. Valtakirjakomitean 
puheenjohtajaksi valittiin herra S. Ise (Japani). Komitea kokoontui neljä kertaa ja valmisti neljä raporttia 
(TD/TIMBER.2/6, TD/TIMBER.2/8, TD/TIMBER.2/11 ja TDATIMBER.2/1 3), jotka konferenssi hyväksyi. 
Konferenssin päättäminen 
12. Konferenssi vahvisti vuoden 1994 kansainvälisen trooppista puuta koskevan sopimuksen (ks. s. 
12) ja hyväksyi TD/TIMBER.2/14-asiakirjan mukaisen lopullisen päätöslauselman (ks. s. 11) 14:nnessä 
(viimeisessä) täysistunnossaan 26 päivänä tammikuuta 1994. Sopimuksen hyväksymisvaiheessa useat 
valtuuskunnat antoivat lausuntonsa, joiden lyhennelmät on julkaistu TD/TIMBER.2/1 5-asiakirjassa. 
Voimaantulo ja kesto 
13. Sopimus on avoinna allekirjoittamista varten Yhdistyneiden kansakuntien päämajassa New 
Yorkissa 1 päivästä huhtikuuta 1994 lukien kuukausi sen voimaantulopäivän jälkeen kaikille hallituksille, 
jotka on kutsuttu Yhdistyneiden kansakuntien konferenssin vuoden 1983 kansainvälisen trooppista 
puuta koskevan sopimuksen jatkosopimusneuvotteluihin. Jotta sopimus tulisi lopullisesti voimaan, 12 
tuottajamaan hallituksen, joilla on yhteensä vähintään 55 prosenttia tämän sopimuksen liitteessä A 
esitetystä kokonaisäänimäärästä, ja 16 kuluttajamaan hallituksen, joilla on yhteensä vähintään 70 
prosenttia tämän sopimuksen liitteessä B esitetystä kokonaisäänimäärästä, tulee joko allekirjoittaa 
sopimus lopullisesti tai tallettaa ratifioimis-, hyväksymis- tai liittymiskirjansa. Jos sopimuksen lopullisen 
voimaantulon vaatimukset eivät täyty 1 päivään helmikuuta 1995 mennessä, se tulee voimaan 
väliaikaisesti tuona päivänä tai jonakin muuna päivänä sen jälkeen kuuden kuukauden kuluessa, jos 10 
tuottajamaan hallitusta, joilla on vähintään 50 prosenttia tämän sopimuksen liitteessä A esitetystä 
kokonaisäänimäärästä, ja 14 kuluttajamaan hallitusta, joilla on vähintään 65 prosenttia tämän 
sopimuksen liitteessä B esitetystä kokonaisäänimäärästä, ovat joko allekirjoittaneet sopimuksen tai ovat 
tallettaneet ratifioimis- tai hyväksymiskirjansa tai ovat ilmoittaneet tallettajalle soveltavansa sopimusta 
väliaikaisesti. 
14. Jos lopullisia tai väliaikaisia voimaantulovaatimuksia ei ole täytetty 1 päivänä syyskuuta 1995 
mennessä, Yhdistyneiden kansakuntien pääsihteerin tulee kutsua ne hallitukset, jotka ovat joko 
allekirjoittaneet sopimuksen lopullisesti tai ovat tallettaneet sen ratifiointia tai hyväksymistä koskevat 
asiakirjansa tai ovat ilmoittaneet tallettajalle soveltavansa sopimusta väliaikaisesti, kokoukseen 
aikaisimpana mahdollisena päivänä päättämään sopimuksen voimaantulosta kokonaisuudessaan tai 
osittain näiden hallitusten kesken, joko väliaikaisesti tai lopullisesti. Ne hallitukset, jotka ovat päättäneet 
saattaa tämän sopimuksen voimaan välillään väliaikaisesti, voivat kokoontua aika ajoin tarkastelemaan 
tilannetta ja päättämään, tulisiko tämän sopimuksen tulla voimaan lopullisesti niiden välillä. 
15. Sopimus on voimassa neljä vuotta voimaantulonsa jälkeen, ellei neuvosto päätä pidentää sen 
voimassaoloaikaa, neuvotella sitä uudestaan tai lakkauttaa sitä. Sopimus antaa neuvostolle 
mahdollisuuden pidentää sen voimassaoloaikaa enintään kahden kolmevuotiskauden verran. 
4<4 
LUETTELO VALTIOISTA JA JÄRJESTÖISTÄ, JOTKA OSALLISTUIVAT YHDISTYNEIDEN 
KANSAKUNTIEN KANSAINVÄLISEN TROOPPISTA PUUTA KOSKEVAN VUODEN 1983* SOPIMUKSEN 
JATKOSOPIMUKSESTA PÄÄTTÄVÄÄN KONFERENSSIIN 
I. Osallistujat 
Afganistan 
Alankomaat 
Algeria 
Amerikan Yhdysvallat 
Australia 
Bahrain 
Belgia** 
Bolivia 
Brasilia 
Bulgaria 
Chile 
Costa Rica 
Dominikaaninen tasavalta 
Ecuador 
Egypti 
El Salvador 
Espanja 
Filippiinit 
Gabon 
Ghana 
Honduras 
Indonesia 
Irlanti 
Iso-Britannian ja Pohjois-lrlannin yhdistynyt 
kuningaskunta 
Italia 
Itävalta 
Japani 
Kamerun 
Kanada 
Kiina 
Kolumbia 
Kongo Korean tasavalta 
Kreikka 
Liberia 
Luxemburg** 
Malesia 
Meksiko 
Myanmar 
Nepal 
Norja 
Norsunluurannikko 
Panama 
Papua-Uusi-Guinea 
Paraguay 
Peru 
Portugali 
Päiväntasaajan Guinea 
Ranska 
Ruotsi 
Saksa 
Slovakia 
Suomi 
Sveitsi 
Tansanian yhdistynyt tasavalta 
Tanska 
Thaimaa 
Trinidad ja Tobago 
Uusi-Seelanti 
Venezuela 
Venäjän federaatio 
Euroopan yhteisö 
II. Huomioitsijat 
Valtiot 
4<Ç 
Korean demokraattinen kansantasavalta 
Intia 
* Täydellinen luettelo osallistujista on jaettu seuraavissa asiakirjoissa: TD/TIMBER.2/INF.1 
TD/TIMBER.2/INF.2, TD/TIMBER.2/INF.3 JA TD/TIMBER.2/INF4. 
** Belgia edusti Luxemburgia ensimmäisessä, toisessa ja neljännessä osassa. 
A 6 
Yleiskokouksen päätöksen 3280 (XXIX) perusteella kutsutut osallistujat 
Azanian panafrikaaninen kongressi 
Yhdistyneet kansakunnat 
Yleissopimus uhanalaisten villieläin- ja kasvilajien kansainvälisestä kaupasta 
Euroopan talouskomissio 
Yhdistyneiden kansakuntien kehitysohjelmat 
Yhdistyneiden kansakuntien ympäristöohjelmat 
UNCTADin/GATTin kansainvälinen kauppakeskus 
Erityisjärjestöt ia aiheeseen liittyvät järjestöt 
Yhdistyneiden kansakuntien elintarvike- ja maatalousjärjestö 
Kansainvälinen työjärjestö 
Kansainvälinen valuuttarahasto 
Yleinen tulli- ja kauppasopimus (GATT) 
Hallitusten välinen järjestö 
Afrikan yhtenäisyyden järjestö 
Ei-viralliset järjestöt 
Advice and Research for Development and Environment 
Center for Energy and Environmental Studies 
Centre for Resource and Environmental Studies 
Friends of the Earth (Englanti, Pohjois-lrlanti ja Wales) 
Friends of Earth (Ghana) 
Friends of Earth (Yhdysvallat) 
Indonesian Network for Forest Conservation 
International Alliance of the Indigenous-Tribal Peoples of the Tropical Forests 
International Council of Environmental Law 
International Studies Association 
International Technical Tropical Timber Association 
National Wildlife Federation 
Nuu-Cha-Nulth Tribal Council 
Rainforest Action Network 
Save the Rainforests 
Sierra Club 
Traffic International 
World Conservation Union 
4^ 
World Wide Fund for Nature 
4P 
ESITYSLISTA YHDISTYNEIDEN KANSAKUNTIEN VUODEN 1983 KANSAINVÄLISEN TROOPPISTA 
PUUTA KOSKEVAN SOPIMUKSEN JATKOSOPIMUSNEUVOTTELUILLE 
1. Konferenssin avaus 
2. Esityslistan hyväksyminen 
3. Työjärjestyksen hyväksyminen 
4. Virkailijoiden 
5. Edustajien valtakirjat 
a) valtakirjakomitean nimittäminen 
b) valtakirjakomitean raportti 
6. Huomioitsijoiden hyväksyminen 
7. Tarvittavien komiteoiden ja työryhmien perustaminen 
8. Vuoden 1983 kansainvälisen trooppista puuta koskevan sopimuksen jatkosopimuksen 
valmistelu 
9. Lopullisten päätöslauselmien käsittelyjä hyväksyminen 
10. Muut asiat. 
A*> 
KULUTTAJAJÄSENMAIDEN VIRALLINEN LAUSUNTO 
Jäljempänä luetellut valtiot sekä Euroopan yhteisö, jotka ovat osallistuneet Yhdistyneiden kansakuntien 
konferenssin vuoden 1983 kansainvälisen trooppista puuta koskevan konferenssin 
jatkosopimusneuvotteluihin, 
1. myöntävät kaikentyyppisten metsien suojelemisen ja kestävän hoidon tärkeyden, 
2. panevat merkille sen kestävän kehityksen korkean tason, jonka monet yksittäiset maat ovat jo 
saavuttaneet metsänhoidossaan, 
3. panevat merkille myös ne kansalliset sitoumukset, joihin yksittäiset hallitukset ovat ryhtyneet 
saadakseen metsänhoitonsa kestäväksi vuoteen 2000 mennessä, 
4. haluavat edelleen kiinnittää huomion niihin kansainvälisiin aloitteisiin, joita kestävän 
metsänhoidon puolesta on jo tehty, sekä mahdollisiin tuleviin aloitteisiin ja 
5. ovat tietoisia kaikkien puuntuottajamaiden yhtä korkeiden standardien tarpeellisuudesta 
kestävän metsänhoidon mahdollistamiseksi. 
6. Ja vakuuttavat siksi, että: 
kaikki myöhemmin luetellut valtiot sitoutuvat ottamaan käyttöön sellaiset kestävän 
metsänhoidon suuntaviivat ja perusteet, jotka ovat verrattavissa kansainvälisen 
trooppisen puun järjestön kehittämiin suuntaviivoihin ja perusteisiin, 
ne valtiot, jotka ovat jo saavuttaneet korkean tason kestävässä metsänhoidossa, 
sitoutuvat ylläpitämään ja lisäämään metsiensä kestävää hoitoa; 
muut valtiot sitoutuvat kansalliseen tavoitteeseen siirtyä kestävään metsänhoitoon 
vuoteen 2000 mennessä; ja 
niille kuluttajajäsenmaille, jotka ovat kehitysmaita, tulee tarjota tarpeelliset voimavarat, 
jotta ne pystyvät saavuttamaan kestävän metsänhoidon tavoitteen. 
7. Pyytää YK.n kauppa- ja kehityskonferenssin pääsihteeriä julkaisemaan tämän lausunnon ja 
asettaa jakeluun yhdessä konferenssin virallisten asiakirjojen kanssa. 
Alankomaat, Amerikan Yhdysvallat, Australia, Belgia/Luxemburg, Espanja, Euroopan yhteisö, 
Irlanti, Iso-Britannian ja Pohjois-lrlannin yhdistynyt kuningaskunta, Italia, Itävalta, Japani, 
Kanada, Kiina, Korean tasavalta, Kreikka, Norja, Portugali, Ranska, Ruotsi, Saksa, Suomi, 
Sveitsi, Tanska, Uusi-Seelanti, Venäjän federaatio 
SLtû 
KONFERENSSIN HYVÄKSYMÄ PÄÄTÖSLAUSELMA 
Yhdistyneiden kansakuntien konferenssi vuoden 1 983 kansainvälisen trooppista puuta koskevan 
sopimuksen iatkosopimusneuvotteluia varten, 
joka on kokoontunut Genevessä 13-16 päivänä huhtikuuta 1993, 21 - 25 päivänä kesäkuuta 
1993, 4-15 päivänä lokakuuta 1 993 ja 10 - 26 päivänä tammikuuta 1994, 
joka ilmaisee kiitollisuutensa UNCTADin pääsihteerin konferenssille järjestämien tilojen ja 
palveluiden johdosta, 
joka ilmaisee arvostuksensa konferenssin puheenjohtajan ja muiden virkailijoiden sekä 
sihteeristön antamaa panosta kohtaan, 
joka on luonut vuoden 1994 kansainvälisen trooppista puuta koskevan sopimuksen tekstin 
arabian, kiinan, englannin, ranskan, venäjän ja espanjan kielellä, 
1 • pyytää Yhdistyneiden kansakuntien pääsihteeriä toimittamaan sopimustekstin kopioita 
edelleen kaikille konferenssiin kutsutuille hallituksille ja hallitustenvälisille järjestöille niiden arvioitavaksi; 
2. pyytää Yhdistyneiden kansakuntien pääsihteeriä huolehtimaan siitä, että sopimus on 
avoinna allekirjoittamista varten Yhdistyneiden kansakuntien päämajassa New Yorkissa sopimuksen 38 
artiklassa määrättynä ajanjaksona; 
3. kiinnittää huomion niihin sopimuksen 5 artiklassa mainittuihin menettelytapoihin, joita 
valtioilla ja hallitustenvälisillä järjestöillä on käytettävissään tullakseen vuoden 1994 kansainvälisen 
trooppista puuta koskevan sopimuksen osapuoliksi, sekä kutsuu ne tallettamaan asianmukaiset 
asiakirjansa tätä tarkoitusta varten. 
14. (viimeinen) täysistunto 
26 päivänä tammikuuta 1994 
JM 
VUODEN 1994 KANSAINVÄLINEN TROOPPISTA PUUTA KOSKEVA SOPIMUS 
SISÄLLYS 
JOHDANTO 
I LUKU. PÄÄMÄÄRÄT 
Artiklat 
1. Päämäärät 
II LUKU. MÄÄRITELMÄT 
2. Määritelmät 
III LUKU. ORGANISAATIO JA HALLINTO 
3. Kansainvälisen trooppisenestön päämaja ja rakenne 
4. Järjestön jäsenyys 
5. Hallitustenvälisten järjestöjen jäsenyys 
IV LUKU. KANSAINVÄLKANSAINVÄLISENO 
6. Kansainvälisen trooppisen puun neuvoston kokoonpano 
7. Neuvoston valtuudet ja tehtävät 
8. Neuvoston puheenjohtaja ja varapuheenjohtaja 
9. Neuvoston istunnot 
10. Äänten jakautuminen 
11. Neuvoston äänestysmenettely 
12. Neuvoston päätökset ja suositukset 
13. Neuvoston päätösvaltaisuus 
14. Yhteistyö ja koordinointi muiden järjestöjen kanssa 
1 5. Huomioitsijoiden osallistuminen 
16. Toimitusjohtaja ja henkilökunta 
V LUKU. ETUOIKEUDET JA VAPAUDET 
17. Erioikeudet ja vapaudet 
VI LUKU. RAHOITUS 
18. Varainhoitotilit 
19. Hallinnollinen tili 
20. Erityistili 
21 Bali-yhteistyörahasto 
22. Maksutavat 
23. Tilintarkistus ja tilien julkistaminen 
SISÄLLYS (jatkuu) 
VII LUKU. TOIMINNALLISET TEHTÄVÄT 
24. Järjestön ohjelmatyö 
25. Järjestön projektit 
26. Komiteoiden perustaminen 
27. Komiteoiden toiminnot 
VIII LUKU. SUHDE PERUSHYÖDYKKEIDEN YHTEISTYÖRAHASTOON 
28. Suhde perushyödykkeiden yhteisrahastoon 
IX LUKU. TILASTOT, TUTKIMUKSET JA INFORMAATIO 
29. Tilastot, tutkimukset ja informaatio 
30. Vuosikertomus ja vuosikatsaus 
X LUKU. MUUT KYSYMYKSET 
31. Valitukset ja erimielisyydet 
32. Jäsenmaiden yleiset velvoitteet , 
33. Vapautus velvoituksista 
34. Erityiset tukitoimet 
35. Tarkistus •. 
36. Tasapuolisuus 
XI LUKU. LOPPUMÄÄRÄYKSET 
37. Tallettaja 
38. Allekirjoittaminen, ratifiointi ja hyväksyminen 
39. Liittyminen 
40. Ilmoitus sopimuksen väliaikaisesta soveltamisesta 
41. Voimaantulo 
42. Muutokset 
43. Eroaminen 
44. Erottaminen 
45. Eroavien tai erotettujen jäsenmaiden tai muutokset hyväksymättä 
jättäneiden jäsenmaiden kanssa tehtävät loppuselvitykset 
46. Voimassaoloaika, pidennys ja lakkauttaminen 
47. Varaumat 
48. Ylimääräiset ja ylimenokauden määräykset 
LIITTEET 
A. 41 artiklaa varten määrätty luettelo tuottajamaista, joilla on 
trooppisia metsävaroja, ja puun nettoviejistä 
tilavuuden mukaan laskettuna ja äänten jakautuminen 
oTS 
B. 41 artiklaa varten määritelty luettelo kuluttajamaista ja 
äänten jakautuminen 46 
srw 
JOHDANTO 
Tämän sopimuksen osapuolet, 
jotka nojautuvat uuden kansainvälisen taloudellisen järjestyksen perustamista koskevaan julis­
tukseen ja toimintaohjelmaan; integroituun perushyödykeohjelmaan; uuteen kehityskumppanuuteen; 
Cartagenan sitoumukseen ja Cartagenan hengen mukaisiin tavoitteisiin, 
jotka nojautuvat vuoden 1983 kansainväliseen trooppista puuta koskevaan sopimukseen ja 
tunnustavat kansainvälisen trooppisen puun järjestön työn ja sen saavutukset sen toiminnan alusta 
lähtien, mukaan lukien strategian, jonka päämääränä on, että kaikki kaupattava puu olisi kestävästi 
hoidetuista metsistä, 
jotka edelleen nojautuvat Rion ympäristö- ja kehitysjulistukseen, siihen ei-laillisesti sitovaan 
viralliseen lausuntoon, jossa annetaan periaatteet kaikentyyppisten metsien hoidon, suojelun ja 
kestävän kehityksen maailmanlaajuiselle konsensukselle, sekä esityslista 21 :n vastaaviin lukuihin 
sellaisina kuin Yhdistyneiden kansakuntien ympäristö- ja kehityskonferenssi ne hyväksyi kesäkuussa 
1992 Rio de Janeirossa; Yhdistyneiden kansakuntien ilmastonmuutosta koskevaan puitesopimukseen; 
sekä biologista monimuotoisuutta koskevaan sopimukseen, 
jotka tunnustavat trooppisen puun tärkeyden niiden maiden talouselämälle, joilla on 
puuntuotantometsiä, 
jotka edelleen tunnustavat tarpeen edistää sopivien suuntaviivojen ja arvosteluperusteiden 
kehittämistä kaikentyyppisten puuta tuottavien metsien hoidolle, suojelulle ja kestävälle kehitykselle 
sekä tarpeen noudattaa näitä suuntaviivoja ja arvosteluperusteita, 
jotka ottavat huomioon trooppisen puun ja kansainvälisten puumarkkinoiden yhteydet sekä 
tarpeen omaksua maailmanlaajuinen näkökulma kansainvälisen puukaupan avoimuuden parantamiseksi, 
jotka panevat merkille kaikkien jäsenten Balissa, Indonesiassa toukokuussa 1990 tekemän 
sitoumuksen pyrkiä tuottamaan kaikki trooppisesta puusta valmistetut vientituotteet kestävällä tavalla 
hoidetuista metsistä vuoteen 2000 mennessä ja tunnustaen sen ei-laillisesti sitovan virallisen lausunnon 
10. periaatteen, jossa annetaan periaatteet kaikentyyppisten metsien hoidon, suojelun ja kestävän 
kehityksen maailmanlaajuiselle konsensukselle, jonka mukaan kehitysmaille tulee järjestää uutta lisära­
hoitusta, jotta ne voisivat hoitaa, suojella ja kehittää metsiään kestävällä tavalla, mukaan lukien met­
sittämisen, metsänistutuksen ja taistelun metsätuhoa sekä metsän ja maaperän rappeutumista vastaan, 
jotka panevat merkille myös 21 päivänä tammikuuta 1983 tehdyn kansainvälisen trooppista 
puuta koskevan sopimuksen kuluttajajäsenosapuolten kansainvälisen trooppista puuta koskevan 
sopimuksen jatkosopimusneuvotteluiden neljännessä istunnossa tekemän sitoumuksen, jonka mukaan 
ne ylläpitävät metsiensä kestävää hoitoa tai pyrkivät siihen vuoteen 2000 mennessä, 
jotka haluavat vahvistaa kehykset kansainväliselle yhteistyölle ja toimintatapojen kehittämiselle tuottaja-
ja kuluttajajäsenmaiden välillä trooppista puuta koskevien ongelmien ratkaisemiseksi, 
ovat sopineet seuraavasta: 
av 
I LUKU: PÄÄMÄÄRÄT 
1 artikla 
Päämäärät 
Tunnustaen tuottajamaiden määräämisoikeuden luonnonvaroihinsa siten kuin säädetään 1 (a) 
periaatteessa ei-laillisesti sitovassa virallisessa lausunnossa, jossa annetaan periaatteet 
kaikentyyppisten metsien hoidon, suojelun ja kestävän kehityksen maailmanlaajuiselle konsensukselle, 
vuoden 1994 kansainvälisen trooppista puuta koskevan sopimuksen (jota tämän jälkeen kutsutaan 
"täksi sopimukseksi") päämääränä on: 
(a) luoda tehokkaat kehykset kaikkien jäsenmaiden välisille neuvotteluille, kansainväliselle 
yhteistyölle ja toimintatapojen kehittämiselle ottaen huomioon kaikki maailman puutaloutta koskevat 
näkökohdat; 
(b) tarjota neuvottelufoorumi edistämään puukaupan tasapuolisuutta 
(c) edistää kestävää kehitystä; 
(d) auttaa jäsenmaita panemaan täytäntöön strategia, jonka tarkoituksena on, että kaikki 
trooppisesta puusta valmistetut vientituotteet ovat kestävällä tavalla hoidetuista metsistä vuoteen 2000 
mennessä; 
(e) edistää kestävällä tavalla tuotetun trooppisen puun kansainvälisen kaupan laajentamista 
ja monipuolistamista parantamalla kansainvälisten markkinoiden rakenteellisia ominaisuuksia siten, että 
otetaan huomioon yhtäältä pitkän tähtäimen lisäys kulutuksessa ja tuotannon jatkuvuus ja toisaalta 
hinnat, jotka heijastavat kestävän metsänhoidon kuluja ja jotka ovat kannattavia ja tasavertaisia 
jäsenmaille, sekä markkinoille pääsyn parantamista; 
(f) edistää ja tukea tutkimus- ja kehitystyötä metsänhoidon ja puunkäytön tehokkuuden 
parantamiseksi sekä muiden metsään liittyvien arvojen säilyttämiseksi ja lisäämiseksi trooppisissa 
puuntuotantometsissä; 
(g) kehittää ja tukea sellaisten mekanismien kehittämistä, joilla luodaan tuottajamaiden 
tarvitsemia rahoitusmahdollisuuksia ja asiantuntemusta, jotka auttavat niitä saavuttamaan tämän 
sopimuksen päämäärät; 
(h) kehittää markkinatietoutta entistä laajemman tiedonkulun takaamiseksi kansainvälisillä 
puumarkkinoilla, mihin kuuluu puukauppaan liittyvän tiedon kerääminen, muokkaaminen ja levittäminen, 
mukaan lukien tiedot kaupattavista puulajeista. 
(i) edistää kestävällä tavalla tuotetun trooppisen puun lisäämistä ja edelleen jalostamista 
tuottajajäsenmaissa niiden teollistumisasteen parantamiseksi ja siten lisätä niiden 
työllistämismahdollisuuksia ja vientituloja; 
(j) rohkaista jäseniä tukemaan ja kehittämään teollista trooppisen puun istutusta ja 
metsänhoitoa sekä rappeutuneen metsämaan kunnostamista ottaen erityisesti huomioon metsävaroista 
riippuvaiset paikalliset yhteisöt; 
(k) parantaa kestävällä tavalla tuotetun trooppisen puun vientimarkkinoita; 
(I) rohkaista sellaisen kansallisen politiikan kehittämistä, joka tähtää trooppisten 
puuntuotantometsien ja niiden geneettisten varojen kestävään hyödyntämiseen ja suojeluun sekä 
näiden alueiden ekologisen tasapainon säilyttämiseen; 
(m) edistää tekniikan luontia ja siirtoa sekä tekniikan alalla tapahtuvaa yhteistyötä tämän 
sopimuksen päämäärien saavuttamiseksi, esimerkiksi antamalla myönnytyksiä ja etuuksia keskinäisen 
sopimuksen mukaan; ja 
(n) rohkaista kansainvälisiä puumarkkinoita koskevan tiedon jakamista. 
<27 
II LUKU MÄÄRITELMÄT 
2 artikla 
Määritelmät 
Tässä sopimuksessa: 
1. "trooppinen puu" tarkoittaa teollisen käyttöön tarkoitettua trooppista lehtipuuta, joka kasvaa tai 
jota tuotetaan Ravun ja Kauriin kääntöpiirien välissä sijaitsevissa maissa. Termiin sisältyvät tukit, 
sahatavara, vanerilevyt ja vaneri. Vaneri, joka sisältää jossain määrin trooppista alkuperää olevaa 
havupuuta, kuuluu myös tämän määritelmän piiriin; 
2. "edelleen jalostaminen" tarkoittaa tukkien jalostamista primääripuutuotteiksi, puolivalmisteiksi ja 
valmisteiksi, jotka on kokonaan tai melkein kokonaan tehty trooppisesta puuta; 
3. "jäsenmaa" tarkoittaa hallitusta tai 5 artiklassa määriteltyä kansainvälistä järjestöä, joka on 
sitoutunut noudattamaan tätä sopimusta väliaikaisesti tai pysyvästi; 
4. "tuottajajäsenmaa" tarkoittaa maata, jolla on trooppisia metsävaroja ja/tai joka on trooppisen 
puun nettoviejä liitteessä A esitetyn tilavuuden mukaan ja josta tulee tämän sopimuksen osapuoli tai 
maata jolla on trooppisia metsävaroja ja/tai joka on trooppisen puun nettoviejä tilavuuden mukaan, jota 
ei ole ilmoitettu liitteessä A ja josta tulee tämän sopimuksen osapuoli ja jonka neuvosto, tämän maan 
suostumuksella ilmoittaa tuottajajäseneksi; 
5. "kuluttajajäsenmaa" tarkoittaa maata, joka on mainittu liitteessä B, ja josta tulee tämän 
sopimuksen osapuoli, tai listassa mainitsematonta maata, josta tulee tämän sopimuksen osapuoli ja 
jonka neuvosto tämän maan suostumuksella ilmoittaa olevan kuluttajajäsen; 
6. "järjestö" tarkoittaa 3 artiklan mukaisesti perustettua kansainvälistä trooppisen puun järjestöä; 
7. "neuvosto" tarkoittaa 6 artiklan mukaisestiua trooppisen puun neuvostoa; 
8. "äänten määräenemmistö" tarkoittaa läsnäolevien äänestykseen osallistuvien 
tuottajajäsenmaiden äänten vähintään kahden kolmasosan enemmistöä sekä läsnäolevien äänestykseen 
osallistuvien kuluttajajäsenmaiden vähintään 60 prosenttia äänistä erikseen laskettuina edellyttäen, että 
näihin enemmistöihin sisältyy ainakin puolet läsnä olevista äänestykseen osallistuvista 
tuottajajäsenmaista ja vähintään puolet läsnä olevista ja äänestykseen osallistuvista 
kuluttajajäsenmaista; 
9. "jaettu yksinkertainen ääntenenemmistö" tarkoittaa läsnä olevien äänestykseen osallistuvien 
tuottajajäsenmaiden ääntenenemmistöä ja läsnä olevien äänestykseen osallistuvien 
kuluttajajäsenmaiden ääntenenemmistöä erikseen laskettuina; 
10. "varainhoitovuosi" tarkoittaa tammikuun 1 päivän ja joulukuun 31 päivän välistä ajanjaksoa, 
molemmat päivät mukaan lukien; 
11. "vapaasti vaihdettavilla valuutoilla" tarkoitetaan Saksan markkaa, Ranskan frangia, Japanin 
jeniä, Englannin puntaa, Yhdysvaltain dollaria ja mitä tahansa muuta valuuttaa, jonka asianomainen 
kansainvälinen valuuttajärjestö on toistuvasti katsonut olevan tosiasiallisesti laajasti käytetty 
kansainvälisessä maksuliikenteessä ja olevan laajasti vaihdettu merkittävillä valuuttamarkkinoilla. 
£% 
III LUKU ORGANISAATIO JA HALLINTO 
3 artikla 
Kansainvälisen trooppisen puun järjestön päämaja ja rakenne 
1 Kansainvälinen trooppisen puun järjestö, joka perustettiin vuoden 1983 kansainvälisessä 
trooppista puuta koskevassa sopimuksessa, jatkaa sopimuksen määräyksien toteuttamista ja sen 
toiminnan valvomista. 
2. Järjestön toiminnasta huolehtii 6 artiklan mukaisesti perustettu neuvosto, 26 artiklassa mainitut 
komiteat ja muut tukielimet sekä toimitusjohtaja ja henkilökunta. 
3. Järjestön päämaja sijaitsee Yokohamassa, ellei neuvosto määräenemmistöllä toisin päätä. 
4. Järjestön päämajan tulee aina sijaita jäsenmaan alueella. 
4 artikla 
Järjestön jäsenyys 
Järjestössä on kaksi jäsenmaaluokkaa, nimittäin 
a) tuottajajäsenmaat; ja 
b) kuluttajajäsenmaat. 
5 artikla 
Hallitustenvälisten järjestöjen jäsenyys 
1. Tässä sopimuksessa jokaisen viittauksen hallitukseen katsotaan sisältävän viittauksen Euroopan 
talousyhteisöön ja kaikkiin hallitustenvälisiin järjestöihin, joilla on vastaavat velvollisuudet 
kansainvälisten sopimusneuvottelujen, sopimusten tekemisen ja soveltamisen, erityisesti 
perushyödykesopimuksen osalta. Tämän mukaisesti katsotaan tässä sopimuksessa jokaisen viittauksen 
allekirjoittamiseen, ratifiointiin, hyväksymiseen tai ilmoitukseen väliaikaisesta soveltamisesta tai 
liittymiseen sisältävän tällaisen kansainvälisen järjestön ollessa kyseessä viittauksen tällaisen 
kansainvälisen järjestön suorittamaan allekirjoittamiseen, ratifiointiin, hyväksymiseen, tai ilmoitukseen 
väliaikaisesta soveltamisesta, tai liittymiseen. 
2. Tällaiset hallitustenväliset järjestöt äänestävät toimivaltaansa kuuluvissa asioissa äänimäärällä, 
joka vastaa niiden jäsenmaille 10 artiklan mukaisesti kuuluvien äänten kokonaismäärää. Tällaisissa 
tapauksissa eivät kyseisten hallitusten välisten järjestöjen jäsenmaat ole oikeutettuja käyttämään 
yksilöllistä äänioikeuttaan. 
^o 
IV LUKU KANSAINVÄLINEN TROOPPISEN PUUN NEUVOSTO 
6 artikla 
Kansainvälisen trooppisen puun neuvoston kokoonpano 
1. Järjestön ylin toimielin on kansainvälinen trooppisen puun neuvosto, johon kuuluvat kaikki 
järjestön jäsenmaat. 
2. Jokaista jäsenmaata edustaa neuvostossa yksi edustaja, jolle jäsenmaa voi nimetä varamiehiä 
tai neuvonantajia osallistumaan neuvoston istuntoihin. 
3. Varamies on valtuutettu toimimaan ja äänestämään edustajan puolesta tämän poissaollessa tai 
erityisissä olosuhteissa. 
7 artikla 
Neuvoston valtuudet ia tehtävät 
1. Neuvostolla on kaikki valtuudet suorittaa tai antaa suoritettavaksi ne tehtävät, jotka tarvitaan 
tämän sopimuksen määräysten toteuttamiseksi. 
2. Neuvosto hyväksyy äänten määräenemmistöllä tämän sopimuksen mukaiset ja sen 
toteuttamiseksi tarvittavat ja niiden kanssa yhdenmukaiset säännöt ja määräykset mukaanluettuna 
omat menettelytapasääntönsä sekä järjestön taloudelliset ja henkilökuntamääräykset. Taloudelliset 
määräykset säätelevät mm. hallinnollisella ja erityistilillä sekä Bali-yhteistyörahastossa olevien varojen 
vastaanottamista ja käyttöä. Neuvosto voi menettelysäännöissään määrätä sen tavan, jonka mukaan se 
voi kokoontumatta ratkaista erityisiä kysymyksiä. 
3. Neuvoston tulee pitää tämän sopimuksen mukaisten tehtäviensä suorittamiseksi tarvittavia 
pöytäkirjoja. 
8 artikla 
Neuvoston puheenjohtaja ia varapuheenjohtaja 
1. Neuvosto valitsee jokaiseksi kalenterivuodeksi puheenjohtajan ja varapuheenjohtajan, jotka eivät 
saa palkkaa järjestöltä. 
2. Puheenjohtaja ja varapuheenjohtaja valitaan siten, että toinen on tuottajajäsenmaiden edustaja 
ja toinen kuluttajajäsenmaiden edustaja. Nämä toimet kuuluvat vuorotellen vuodeksi kerrallaan 
kummallekin jäsenmaaluokalle, kuitenkin niin, ettei tämä estä toisen tai molempien valintaa 
määräenemmistöllä uudelleen erityisissä olosuhteissa. 
3. Puheenjohtajan ollessa väliaikaisesti estynyt varapuheenjohtaja toimii hänen sijaisenaan. Sekä 
puheenjohtajan että varapuheenjohtajan ollessa väliaikaisesti estynyt tai jomman kumman tai 
molempien ollessa estynyt sen kauden loppuun asti, johon heidät oli valittu, neuvosto voi valita uudet 
toimenhaltijat tuottajajäsenmaiden ja/tai kuluttajajäsenmaiden edustajista tarpeen mukaan joko 
väliaikaisesti tai sen kauden loppuun, johon heidän edeltäjänsä oli valittu. 
3-1 
9 artikla 
Neuvoston istunnot 
1. Pääsääntöisesti neuvosto pitää ainakin yhden sääntömääräisen istunnon vuodessa. 
2. Neuvosto kokoontuu ylimääräiseen istuntoon niin päättäessään tai milloin kokoontumista 
pyytävät: 
(a) toimitusjohtajan yhteisymmärryksessä neuvoston puheenjohtajan kanssa, tai 
(b) tuottajajäsenmaiden tai kuluttajajäsenmaiden enemmistö, tai 
(c) jäsenmaat, joilla on vähintään 500 ääntä. 
3. Neuvoston istunnot pidetään järjestön päämajassa, ellei neuvosto määräenemmistöllä toisin 
päätä. Mikäli neuvosto jonkin jäsenmaan kutsusta kokoontuu muualla kuin järjestön päämajassa, tulee 
tämän jäsenmaan suorittaa ylimääräiset kustannukset, jotka aiheutuvat istunnon pitämisestä muualla 
kuin päämajassa. 
4. Toimitusjohtajan tulee lähettää kutsu istuntoihin ja niiden asialista jäsenmaille vähintään 6 
viikkoa ennen istuntoa paitsi hätätilanteissa, jolloin kutsu tulee lähettää vähintään 7 päivää ennen 
istuntoa. 
10 artikla 
Äänten jakautuminen 
1. Tuottajajäsenmailla on yhteensä 1 000 ääntä ja kuluttajajäsenmailla on yhteensä 1 000 ääntä. 
2. Tuottajajäsenmaiden äänet jakautuvat seuraavasti: 
(a) 400 ääntä jaetaan kolmen Afrikassa, Aasiassa ja Tyynen meren alueella sekä 
Latinalaisessa Amerikassa sijaitsevan tuottaja-alueen kesken. Täten kullekin näille kolmelle alueelle 
jaetut äänet tulee sitten jakaa tältä alueelta olevien tuottajamaiden kesken; 
(b) 300 ääntä jaetaan tuottajajäsenmaiden kesken suhteessa kaikkien tuottajajäsenmaiden 
osuuteen trooppisten metsien kokonaisvaroista; 
(c) 300 ääntä jaetaan tuottajajäsenmaiden kesken viimeisen kolmen vuoden keskimääräisen 
trooppisen puun nettoviennin mukaisessa suhteessa. 
3. Huolimatta tämän artiklan 2 kappaleen ehdoista, Afrikan alueelta oleville tuottajajäsenmaille 
jaettu kokonaisäänimäärä, joka on laskettu tämän artiklan 2 kappaleen mukaisesti, jaetaan tasaisesti 
kaikkien Afrikasta olevien tuottajajäsenmaiden kesken. Mikäli ääniä jää jakamatta, kukin näistä äänistä 
jaetaan Afrikasta olevien tuottajajäsenmaiden kesken: ensimmäinen tuottajajäsenmaalle, jolla on suurin 
äänimäärä laskettuna tämän artiklan 2 kappaleen mukaisesti, toinen tuottajajäsenmaalle, jolla on 
toiseksi suurin äänimäärä ja niin edelleen, kunnes kaikki jäljellä olevat äänet on jaettu. 
3<zL 
4. Tämän artiklan 2 (b) kappaleessa mainittua äänten jakautumisen laskemista varten "trooppiset 
metsävarat" tarkoittavat Yhdistyneiden kansakuntien Elintarvike- ja maatalousjärjestön (FAO) 
määritelmän mukaisesti tuottavia, suljettuja lehtipuumetsiä. 
5. Kuluttajajäsenmaiden äänet jakautuvat seuraavasti: kullakin kuluttajajäsenmaalla on 10 
perusääntä; jäljelle jääneet äänet jaetaan kuluttajamaiden kesken suhteessa trooppisen puun 
nettotuotannon määrään kolmivuotiskautena alkaen neljä kalenterivuotta ennen 
ääntenjakamisajankohtaa. 
6. Neuvosto jakaa äänet kutakin varainhoitovuotta varten sen vuoden ensimmäisen istunnon 
alussa tämän artiklan määräysten mukaisesti. Jako on voimassa sen vuoden loppuun, ellei tämän 
artiklan 7 kappaleesta muuta johdu. 
7. Kun neuvoston jäsenyys muuttuu tai kun jäsenmaan äänioikeus peruutetaan tai palautetaan 
tämän sopimuksen määräysten mukaisesti, neuvosto jakaa uudelleen äänet kyseessä olevan 
jäsenmaaluokan tai -luokkien mukaisesti. Neuvosto päättää uuden ääntenjaon voimaantulosta. 
8. Ääniä ei saa jakaa osiin. 
11 artikla 
Neuvoston äänestysmenettely 
1. Jokainen jäsenmaa on oikeutettu äänestämään sille kuuluvalla äänimäärällä, eikä sillä ole 
oikeutta jakaa ääniään. Jäsenmaa voi kuitenkin äänestää eri tavalla millä tahansa niistä äänistä, joilla se 
on valtuutettu äänestämään tämän artiklan 2 kappaleen nojalla. 
2. Antamalla kirjallisen ilmoituksen neuvoston puheenjohtajalle tuottajajäsenmaa voi valtuuttaa 
toisen tuottajajäsenmaan ja kuluttajajäsenmaa voi valtuuttaa toisen kuluttajajäsenmaan valvomaan 
etuuksiaan ja äänestämään sen äänillä neuvoston kokouksissa tai istunnoissa. 
3. Jäsenmaan, joka pidättäytyy äänestämästä, ei katsota käyttäneen äänioikeuttaan. 
12 artikla 
Neuvoston päätökset ia suositukset 
1. Neuvosto pyrkii tekemään kaikki päätökset ja suositukset yhteisymmärryksessä. Jos 
yhteisymmärrykseen ei päästä, neuvoston päätökset ja suositukset tehdään yksinkertaisella jaetulla 
ääntenenemmistöllä, elleivät tämän sopimuksen määräykset edellytä määräenemmistöä. 
2. Kun jäsenmaa käyttää hyväkseen 11 artiklan 2 kappaleen määräyksiä ja sen äänillä äänestetään 
neuvoston kokouksessa, katsotaan tällainen jäsenmaa tämän artiklan 1 kappaleen määräysten kannalta 
läsnäolevaksi ja äänioikeuttaan käyttäväksi. 
1 3 artikla 
' 33 
Neuvoston päätösvaltaisuus 
1. Neuvoston kokous on päätösvaltainen, kun kummankin 4 artiklassa mainitun luokan jäsenmaiden 
enemmistö on läsnä, edellyttäen että näillä jäsenillä on vähintään kaksi kolmannesta jäsenmaaluokkansa 
kokonaisäänimäärästä. 
2. Mikäli 1 kappaleen mukaista päätösvaltaisuutta ei saavuteta kokouspäiväksi määrättynä päivänä 
eikä sitä seuraavana päivänä, on kokous päätösvaltainen istunnon seuraavina päivinä, milloin 
kummankin 4 artiklassa mainitun luokan jäsenmaiden enemmistö on läsnä edellyttäen, että näillä on 
vähintään puolet jäsenmaaluokkansa kokonaisäänimäärästä. 
3. Edustaminenn 2 kappaleen mukaisesti katsotaan läsnäoloksi. 
14 artikla 
Yhteistyö ia koordinointi muiden järjestöjen kanssa 
1. Neuvoston tulee tehdä tarvittavat järjestelyt neuvotteluja ja yhteistyötä varten Yhdistyneiden 
kansakuntien ja sen elinten, mukaan lukien YK:n kauppa- ja kehityskonferenssin (UNCTAD) ja Kestävän 
kehityksen komission (CSD), hallitusten välisten järjestöjen, mukaan lukien Yleisen tulli- ja 
kauppasopimuksen (GATT) ja Yleissopimuksen uhanalaisten villieläin- ja kasvilajien kansainvälisestä 
kaupasta (CITES), ja ei-virallisten järjestöjen kanssa. 
2. Järjestön tulee mahdollisimman suuressa määrin käyttää hyväksi hallitustenvälisten, virallisten 
ja ei-virallisten järjestöjen palveluksia ja asiantuntemusta, jotta vältyttäisiin voimavarojen 
päällekkäiskäytöltä tämän sopimuksen päämäärien saavuttamiseksi ja lisättäisiin niiden toimenpiteiden 
täydellisyyttä ja tehokkuutta. 
1 5 artikla 
Huomioitsijoiden osallistuminen 
Neuvosto voi kutsua ei-jäsenmaan tai minkä tahansa 14, 20 ja 29 artiklassa mainitun järjestön toimista 
kiinnostuneen osallistumaan huomioitsijana neuvoston kokouksiin. 
16 artikla 
Toimitusjohtaja ia henkilökunta 
1. Neuvosto nimittää toimitusjohtajan määräenemmistöllä. 
2. Neuvosto päättää toimitusjohtajan nimittämisehdoista. 
3. Toimitusjohtaja on järjestön ylin hallinnollinen virkamies ja on neuvostolle vastuussa tämän 
sopimuksen hallinnosta ja toiminnasta neuvoston päätöksen mukaisesti. 
4. Toimitusjohtaja nimittää henkilökunnan neuvoston vahvistamien sääntöjen mukaisesti. 
Neuvosto päättää määräenemmistöllä toimeenpanevan ja ammatillisen henkilökunnan määrästä, jonka 
^ 
toimitusjohtaja voi nimittää. Neuvoston tulee määräenemmistöllä päättää kaikista toimeenpanevan ja 
ammatillisen henkilökunnan määrän muutoksista. Henkilökunta on vastuussa toimitusjohtajalle. 
5. Toimitusjohtajalla tai henkilökunnan jäsenillä ei saa olla mitään taloudellisia etuja valvottavanaan 
trooppisen puun tuotannossa tai kaupassa, tai näihin liittyvissä kaupallisissa toimissa. 
6. Toimitusjohtaja tai henkilökunta eivät saa tehtäviensä suorittamisessa pyytää tai vastaanottaa 
ohjeita miltään muulta järjestön ulkopuoliselta viranomaiselta. Heidän on pidättäydyttävä kaikista 
sellaisista toimenpiteistä, jotka saattaisivat vaikuttaa epäsuotuisasti heidän asemaansa ainoastaan 
neuvostolle vastuussa olevina kansainvälisinä virkamiehinä. Jokainen jäsenmaa sitoutuu kunnioittamaan 
toimitusjohtajan ja henkilökunnan velvollisuuksien puhtaasti kansainvälistä luonnetta pyrkimättä 
vaikuttamaan heihin heidän täyttäessään velvollisuuksiaan. 
^T 
V LUKU ETUOIKEUDET JA VAPAUDET 
1 7 artikla 
Erioikeudet ia vapaudet 
1. Järjestö on oikeushenkilö, joka on erityisesti kelpoinen tekemään sopimuksia, hankkimaan ja 
hallitsemaan irtainta ja kiinteää omaisuutta sekä ajamaan kannetta tuomioistuimissa ja muissa 
viranomaisissa. 
2. Japanin hallituksen ja kansainvälisen trooppisen puun järjestön Tokiossa 27 päivänä helmikuuta 
1988 allekirjoittama päämajasopimus määrittelee edelleen järjestön, sen toimitusjohtajan, 
henkilökunnan ja asiantuntijoiden sekä jäsenmaiden edustajien aseman, oikeudet ja vapaudet Japanin 
alueella sellaisin tarvittavin lisäyksin, jotka ovat välttämättömiä tehtävien suorittamisen kannalta. 
3. Järjestö voi tehdä yhden tai useamman maan kanssa sopimuksia erioikeuksistata, jotka 
saattavat osoittautua välttämättömiksi sopimuksen asianmukaisen toiminnan kannalta. Nämä 
sopimukset on neuvoston vahvistettava. 
4. Jos järjestön päämaja siirretään toiseen maahan, ko. jäsenen tulee niin pian kuin mahdollista 
tehdän järjesttehdääämajasopimus, joka neuvoston on hyväksyttävä. Tällaisen sopimuksen tekemiseen 
saakka järjestö pyytää uutta isäntävaltiota myöntämään kansallisen lainsäädäntönsä puitteissa 
verovapauden järjestön henkilökunnalleen maksamista palkoista, varoista, tuloista ja muusta järjestön 
omaisuudesta. 
5. Päämajasopimuksella on itsenäinen asema tähän sopimukseen nähden. Sen voimassaolo lakkaa 
kuitenkin: 
(a) isäntävaltion ja järjestön välisellä sopimuksella; 
(b) mikäli järjestön päämaja siirretään pois isäntämaasta; tai 
(c) mikäli järjestö lopettaa toimintansa. 
36 
VI LUKU RAHOITUS 
18 artikla 
Varainhoitotilit 
1. Järjestölle perustetaan: 
(a) hallinnollinen tili; 
(b) erityistili; 
(c) Bali-yhteistyörahasto; ja 
(d) muita tilejä, joiden neuvosto katsoo olevan sopivia ja tarpeellisia. 
2. Toimitusjohtaja on vastuussa näiden tilien hallinnosta, ja neuvoston tulee taloudellisissa 
säännöissään antaa tätä koskevat määräykset. 
19 artikla 
Hallinnollinen tili 
1. Tämän sopimuksen hallintokustannukset suoritetaan hallinnolliselta tililtä, ja ne katetaan 
jäsenmaiden vuotuisilla maksuosuuksilla, jotka kukin jäsenmaa suorittaa asianomaisten 
lainsäädännöllisten tai hallinnollisten menettelytapojensa mukaisesti, ja jotka on vahvistettu tämän 
artiklan 3, 4 ja 5 kappaleen mukaisesti. 
2. Kustannukset, jotka aiheutuvat valtuutettujen osallistumisesta komiteoiden ja 26 artiklassa 
mainittujen neuvoston muiden lisäelinten kokouksiin, suorittaa kukin jäsenmaa itse. Mikäli jäsenmaa 
pyytää järjestöltä erityisiä palveluksia, neuvosto velvoittaa tämän jäsenmaan maksamaan näistä 
palveluksista aiheutuvat kustannukset. 
3. Ennen kunkin varainhoitovuoden päättymistä neuvosto hyväksyy järjestön hallinnollisen tulo- ja 
menoarvion seuraavaa varainhoitovuotta varten ja vahvistaa kunkin jäsenmaan tätä tulo- ja menoarviota 
varten suoritettavaksi tulevan maksuosuuden. 
4. Jokaisen jäsenmaan maksuosuus kunkin varainhoitovuoden hallinnollista tulo- ja menoarvioita 
varten määräytyy sen äänimäärän mukaisessa suhteessa kaikkien jäsenmaiden kokonaisäänimäärään 
kyseisen tulo- ja menoarvion hyväksymisen ajankohtana. Maksuosuuksia vahvistettaessa lasketaan 
jokaisen jäsenmaan äänet mukaan ottamatta huomioon jonkin jäsenmaan äänioikeuden peruuttamista 
tai siitä johtunutta äänten uudelleen jakamista. 
5. Tämän sopimuksen voimaantulon jälkeen järjestöön liittyvän jäsenmaan ensimmäisen 
maksuosuuden määrää neuvosto maalle annettavan äänimäärän perusteella ja kulumassa olevasta 
varainhoitovuodesta jäljellä olevan ajan pituudesta riippuen, mutta muuttamatta muille jäsenmaille 
kulumassa olevaa varainhoitovuotta varten vahvistettuja muutoksia. 
6. Maksuosuudet hallinnollisia tulo- ja menoarvioita varten erääntyvät maksettaviksi kunkin 
varainhoitovuoden ensimmäisenä päivänä. Järjestöön liittyvien jäsenmaiden kulumassa olevaa 
varainhoitovuotta koskevat maksuosuudet erääntyvät jäseneksitulopäivänä. 
7. Jos jäsenmaa ei ole maksanut maksuosuuttaan hallinnollista tulo- ja menoarviota varten neljän 
kuukauden kuluessa siitä päivästä lukien, jolloin maksuosuus erääntyi maksettavaksi tämän artiklan 6 
kappaleen mukaisesti, tulee toimitusjohtajan pyytää tätä jäsenmaata suorittamaan maksuosuutensa 
mahdollisimman pian. Mikäli jäsenmaa ei ole suorittanut maksuosuuttaan vielä kahden kuukauden 
kuluttua pyynnön esittämisestä, tulee jäsenmaata pyytää antamaan selitys maksukyvyttömyydestään. 
Jos jäsenmaa ei seitsemän kuukauden kuluttua erääntymispäivästä lukien ole vieläkään suorittanut 
maksuosuuttaan, sen äänioikeus peruutetaan siihen asti kunnes se on maksanut koko maksuosuutensa, 
ellei neuvosto määräenemmistöllä toisin päätä. Jos jäsenmaa sen sijaan on maksanut koko 
maksuosuutensa hallinnollista tulo- ja menoarviota varten neljän kuukauden kuluessa maksuosuuden 
erääntymisestä tämän artiklan 6 kappaleen mukaisesti, jäsenmaa saa maksuosuudestaan alennuksen, 
jonka neuvosto voi järjestön taloudellisten sääntöjen mukaan myöntää. 
8. Jäsenmaa, jonka oikeudet on peruutettu tämän artiklan 7 kappaleen perusteella, on kuitenkin 
edelleen vastuussa maksuosuutensa suorittamisesta. 
20 artikla 
Erityistili 
1. Erityistili jaetaan kahteen alatiliin: 
(a) esiprojektialatili; ja 
(b) projektialatili. 
2. Erityistilin mahdollisia rahoituslähteitä ovat: 
(a) perushyödykkeiden yhteisrahasto; 
(b) alueelliset ja kansainväliset rahoituslaitokset; ja 
(c) vapaaehtoiset avustukset. 
3. Erityistilin varoja tulee käyttää vain hyväksyttyihin projekteihin tai esiprojektitoimiin. 
4. Kaikki esiprojektialatililtä suoritetut kustannukset hyvitetään projektitöiltä, mikäliktit on 
jälkeenpäin hyväksyttyjä vahvistettu. Mikäli kuuden kuukauden kuluessa tämän sopimuksen 
voimaantulosta neuvosto ei ole vastaanottanut esiprojektialatilille tarkoitettuja varoja, sen tulee todeta 
tilanne ja ryhtyä asianmukaisiin toimiin. 
5. Kaikki tulot, joilla on yhteys tiettyyn tunnistettavissa olevaan erityistilille kuuluvaan esiprojektiin 
tai projektiin, tulee ohjata tälle tilille. Kaikki näistä esiprojekteista tai projekteista aiheutuvat 
kustannukset, mukaan luettuna konsulttien ja asiantuntijoiden palkkiot ja matkakustannukset, 
suoritetaan samalta tililtä. 
33 
6. Neuvoston tulee määräenemmistöllä vahvistaa ehdot, joilla se voi tarpeen vaatiessa tukea 
lainavaroin toteutettavia projekteja, joiden osalta jäsenmaa tai jäsenmaat ovat vapaaehtoisesti ottaneet 
täyden vastuun näistä lainoista. 
7. Neuvosto voi nimetä kyseessä olevan yhteisön suostumuksella minkä tahansa yhteisön, ja 
tukea sitä mukaan luettuna jäsenmaa tai jäsenmaat, jotta tämä yhteisö saisi lainaa hyväksyttyjen 
projektien rahoittamiseen ja ottaisi itselleen kaikki tähän liittyvät velvoitteet, paitsi että järjestö varaa 
itselleen oikeuden tarkkailla varojen käyttöä ja seurata näin rahoitetun projektin toimeenpanoa. Järjestö 
ei kuitenkaan ole vastuussa yksittäisten jäsenmaiden tai muiden yhteisöjen antamista takuista. 
8. Jäsenmaa ei jäsenyytensä perusteella järjestössä oleva vastuussa toisen jäsenmaan tai muun 
yhteisön projekteihin liittyvästä lainanotosta aiheutuvista velvoitteista. 
9. Mikäli vapaaehtoisia, kohteeseen sitomattomia varoja tarjotaan järjestölle, neuvosto voi 
vastaanottaa tällaisia varoja. Varat voidaan käyttää hyväksyttyihin esiprojekteihin tai projekteihin. 
10. Toimitusjohtajan tulee pyrkiä hankkimaan neuvoston päättämin ehdoin riittävä ja varmistettu 
rahoitus neuvoston hyväksymille esiprojekteille ja projekteille. 
11. Erityisiin hyväksyttyihin projekteihin annetut lahjoitukset tulee käyttää vain niihin projekteihin, 
joihin ne on alunperin tarkoitettu, ellei neuvosto yhteisymmärryksessä lahjoittajan kanssa toisin päätä. 
Projektin loppuunsaattamisen jälkeen järjestön tulee palauttaa erityisten projektien jokaiselle 
lahjoittajalle jäljelle jääneet varat suhteessa kunkin lahjoittajan osuuteen projektin rahoitusta varten 
annettujen lahjoitusten kokonaismäärään, elleivät lahjoittajat toisin päätä. 
21 artikla 
Bali-yhteistyörahasto 
1. Täten perustetaan rahasto trooppisen puun tuotantometsien kestävää hoitoa varten, jolla 
autetaan tuottajajäseniä tekemään tämän sopimuksen 1 (d) artiklan mukaisten päämäärien 
saavuttamiseksi tarvittavat investoinnit. 
2. Rahasto koostuu: 
(a) lahjoittajajäsenten antamista lahjoituksista; 
(b) viidestäkymmenestä prosentista erityistiliin liittyvien toimintojen tuloksena ansaituista 
tuloista; 
(c) muista yksityisistä ja julkisista lähteistä saaduista varoista, jotka järjestö voi hyväksyä 
omien taloudellisten sääntöjensä mukaisina. 
3. Neuvosto myöntää rahaston varoja vain esiprojekteille ja projekteille, jotka mainitaan tämän 
artiklan 1 kappaleessa ja jotka ovat hyväksyttäviä 25 artiklan mukaan. 
4. Myöntäessään rahaston varoja neuvoston tulee ottaa huomioon: 
SS 
(a) niiden jäsenten erityistarpeet, joiden talouteen metsäsektori vaikuttaa epäsuotuisasti, 
mikäli strategia trooppisen puun ja puutuotteiden viennistä kestävällä-tavalla hoidetuista metsistä 
toteutetaan vuoteen 2000 mennessä; 
(b) niiden jäsenten tarpeet, joilla on merkittäviä metsäalueita ja jotka perustavat 
puuntuotantometsien suojeluohjelmia. 
5. Neuvoston tulee vuosittain tutkia rahaston saatavilla olevien varojen sopivuus ja toimia 
aktiivisesti lisävarojen saamiseksi tuottajamaiden jäsenille, jotta rahaston tavoite voitaisiin saavuttaa. 
Käytettävissä olevat varat vaikuttavat jäsenten kykyyn toteuttaa tämän artiklan 4 (a) kappaleessa 
mainittu strategia. 
6. Neuvoston tulee päättää rahaston toimintaa koskevista toimintatavoista ja taloudellisista 
säännöistä, mukaan luettuna säännöt, jotka koskevat tilien lopettamista tämän sopimuksen 
lopettamisen tai loppumisen yhteydessä. 
22 artikla 
Maksutavat 
1. Maksuosuudet hallinnolliselle tilille tulee suorittaa vapaasti vaihdettavissa valuutoissa, ja niiden 
on oltava vapaita valuutanvaihtorajoituksista. 
2. Rahoitusavustukset erityistilille ja Bali-yhteistyörahastolle tulee suorittaa vapaasti vaihdettavissa 
valuutoissa, ja niiden on oltava vapaita valuutanvaihtorajoituksista. 
3. Neuvosto voi hyväksyä muunkinlaisia avustuksia erityistilille tai Bali-yhteistyörahastolle, mukaan 
luettuna tieteellistä ja teknistä laitteistoa tai työvoimaa, joita tarvitaan hyväksyttyjen projektien 
toteuttamiseksi. 
23 artikla 
Tilintarkistus ia tilien julkistaminen 
1. Neuvosto nimittää riippumattomat tilintarkastajat järjestön kirjanpidon tarkastamista varten. 
2. Niin pian kuin mahdollista kunkin varainhoitovuoden päättymisen jälkeen ja viimeistään kuusi 
kuukautta sen päättymisen jälkeen on jäsenmaille esitettävä erillinen tilintarkastuskertomus 
hallinnollisen tilin, erityistilin ja Bali-yhteistyörahaston osalta annettavaksi neuvostolle hyväksymistä 
varten mahdollisuuksien mukaan seuraavassa istunnossaan. Yhteenveto tarkistetuista tileistä ja 
taseesta tulee tämän jälkeen julkaista. 
\o 
VII LUKU TOIMINNALLISET TEHTÄVÄT 
24 artikla 
Järjestön ohjelmatyö 
1 artiklassa mainittujen tavoitteiden saavuttamiseksi järjestön tulee harjoittaa tasapainoista 
ohjelmatyö ja projektitoimintaa taloudellisen informaation, markkinatietouden, metsänistutuksen ja 
metsänhoidon sekä metsäteollisuuden alueilla ohjelmatyön ja projektitehtävien yhdistämiseksi 
mahdollisimman laajasti. 
25 artikla 
Järjestön projektit 
1. Ottaen huomioon kehitysmaiden tarpeet jäsenet voivat esittää esiprojekti- ja 
projektisuunnitelmia neuvostolle tutkimuksen ja kehityksen, markkinatietouden, puun jatko- ja 
lisääntyvän käsittelyn tuottajajäsenmaissa sekä metsänistutuksen ja metsänhoidon aloilta. Esiprojektien 
ja projektien tulisi osaltaan auttaa saavuttamaan ainakin yksi tämän sopimuksen tavoitteista. 
2. Neuvoston tulee hyväksyessään esiprojekteja ja projekteja ottaa huomioon seuraavat asiat: 
(a) niiden merkitys tämän sopimuksen tavoitteiden kannalta; 
(b) niiden ympäristövaikutukset ja sosiaaliset vaikutukset; 
(c) maantieteellisen tasapainon säilyttäminen; . 
(d) kehittyvien tuotantoalueiden edut ja ominaisuudet; 
(e) varojen jakaminen tasaisesti tämän artiklan 1 kappaleessa mainittujen alueiden kesken; 
(f) niiden kannattavuus; ja 
(g) tarve välttää päällekkäisiä toimintoja. 
3. Neuvoston tulee laatia aikataulu ja menettelytapa järjestöltä rahoitusta hakevien esiprojektien ja 
projektien toteutukselle, arvioinnille ja priorisoinnille. Neuvoston tulee päättää esiprojektien ja projektien 
rahoituksen tai tukemisen hyväksymisestä 20 ja 21 artiklan mukaan. 
4. Toimitusjohtaja voi keskeyttää järjestön rahastosta esiprojektille tai projektille myönnetyn 
rahoituksen, jos sitä käytetään vastoin projektista annettua tietoa tai petollisesti, tuhlaamalla, 
laiminlyömällä tai asiattomasti. 
Toimitusjohtaja esittää neuvostolle selonteon harkinnastaan sen seuraavassa istunnossa. Neuvosto 
ryhtyy tilanteen vaatimiin toimenpiteisiin. 
5. Neuvosto voi määräenemmistöllä lakkauttaa minkä tahansa esiprojektin tai projektin tukemisen. 
26 artikla 
Komiteoiden perustaminen 
1. Täten perustetaan seuraavat komiteat järjestön komiteoiksi: 
(a) taloudellinen informaatio- ja markkinatietouskomitea; 
(b) metsänistutus- ja metsänhoitokomitea; ja 
(c) metsäteollisuuskomitea 
(d) rahoitus- ja hallintokomitea. 
2. Neuvosto voi määräenemmistöllä perustaa muita sellaisia komiteoita ja lisäelimiä, jotka se 
katsoo asianmukaisiksi ja tarpeellisiksi. 
3. Kuhunkin komiteaan osallistuminen on avoin kaikille jäsenille. Neuvosto päättää komiteoiden 
menettelytapalaeista. 
4. Tämän artiklan 1 ja 2 kappaleessa mainitut komiteat ja lisäelimet ovat vastuussa neuvostolle ja 
työskentelevät neuvoston yleisen valvonnan alaisina. Neuvosto kutsuu kokoon komiteoiden ja 
lisäelinten kokoukset. 
27 artikla 
Komiteoiden toiminnot 
1. Taloudellisen informaatio- ja markkinatutkimuskomitean tulee: 
(a) pitää silmällä tilastojen saatavuutta ja laatua sekä muuta järjestön tarvitsemaa informaatiota; 
(b) analysoida neuvoston määräämiä tilastollisia tietoja ja erityisindikaattoreita kansainvälisen 
trooppisen puun kaupan tarkkailemista varten; 
(c) pitää jatkuvasti silmällä trooppisen puun kansainvälisiä markkinoita, niiden tämänhetkistä 
tilannetta ja lyhyen tähtäimen suunnitelmia perustuen yllämainitussa kappaleessa (b) mainittuihin 
tietoihin sekä muuhun asiaa koskevaan informaatioon mukaan lukien dokumentoimattomaan kauppaan 
liittyvä informaatio; 
(d) antaa neuvostolle suosituksia trooppista puuta koskevien asianmukaisten tutkimusten 
tarpeesta ja luonteesta mukaan lukien hinnat, markkinoiden joustavuus, markkinoiden korvattavuus, 
uusien tuotteiden markkinointi ja trooppisen puun kansainvälisiä markkinoita koskevat pitkän tähtäimen 
suunnitelmat, sekä seurata ja tarkastella neuvoston toimeksiantamia muita tutkimuksia; 
(e) suorittaa kaikki muut neuvoston sille määräämät tehtävät, jotka liittyvät puuta koskeviin 
taloudellisiin, teknisiin ja tilastollisiin näkökohtiin; 
vt 
(f) auttaa teknisen yhteistyön hankkimisessa kehitysmaihin kuuluville jäsenmaille niiden ao. 
tilastopalvelujen parantamiseksi. 
2. Metsänistutus- ja metsänhoitokomitean tulee: 
(a) edistää jäsenmaiden välistä yhteistyötä metsätoiminnan kehittämisessä jäsenmaissa 
mm. seuraavilla alueilla: 
(i) metsänistutus; 
(ii) kunnostus; 
(iii) metsänhoito; 
(b) rohkaista metsänistutukseen ja metsänhoitoon liittyvän teknisen avun ja teknologian 
siirron lisäämistä kehitysmaihin; 
(c) seurata tällä alueella tapahtuvaa toimintaa ja tunnistaa sekä pohtia ongelmia ja 
mahdollisia ratkaisuja yhteistyössä pätevien järjestöjen kanssa; 
(d) tarkastella säännöllisesti teollisen trooppisen puun kansainvälisen kaupan tulevia 
tarpeita ja tältä pohjalta identifioida ja harkita asianmukaiset suunnitelmat ja toimenpiteet 
metsänistutuksen ja metsänhoidon alalla; 
(e) järjestää tiedonsiirto metsänistutuksen ja metsänhoidon alalla pätevien järjestöjen avulla; 
(f) koordinoida nämä metsänistutus- ja metsänhoitoalan yhteistyötoimenpiteet muiden, 
kuten esim. Elintarvike- ja maatalousjärjestön (FAO), Yhdistyneiden kansakuntien 
ympäristöohjelmanpaUNETdistyneiden kansakuntien kehitysohjelman (UNDP), alueellisten 
kehityspankkien ja muiden pätevien järjestöjen toimesta suoritettavien toimenpiteiden kanssa. 
3. Metsäteollisuuskomitean tulee: 
(a) edistää jäsenmaiden välistä yhteistyötä jalostuksen kehittämisessä tuottajajäsenmaissa 
mm. seuraavilla alueilla: 
(i) tuotekehittely teknologian siirron avulla; 
(ii) henkilöstön kehitys ja koulutus; 
(iii) trooppisen puun terminologian standardisoiminen; 
(iv) jalostettujen tuotteiden erittelyjen yhdenmukaistaminen; 
(v) investointien ja yhteistyöyritysten rohkaiseminen; 
(vi) markkinointi, mukaan lukien vähemmän tunnettujen ja käytettyjen lajien 
edistäminen. 
fr 3 
(b) edistää tiedonvälitystä rakennemuutosten helpottamiseksi jalostuksen lisäämisessä 
ottaen huomioon sekä tuottaja- että kuluttajajäsenmaiden, erityisesti kehitysmaihin kuuluvien 
jäsenmaiden, edut; 
(c) seurata käynnissä olevia toimenpiteitä tällä alueella sekä identifioida ja tarkastella 
ongelmia ja niiden mahdollisia ratkaisuja yhteistyössä muiden asianomaisten järjestöjen kanssa; 
(d) rohkaista lisäämään teknistä yhteistyötä trooppisen puun jalostamiseksi 
tuottajajäsenmaiden etua ajatellen. 
4. Järjestön toimintatapa- ja projektityön edistämiseksi tasapainoisesti tulee taloudellisen informaatio-
ja markkinatietouskomitean, metsänistutus- ja metsänhoitokomitean sekä metsäteollisuuskomitean 
kunkin: 
(a) vastata tehokkaan esi-projektien ja projektien tarkastelun, valvonnan ja arvioinnin 
varmistamisesta; 
(b) tehdä neuvostolle esiprojekteja ja projekteja koskevia suosituksia; 
(c) seurata esiprojektien ja projektien toteuttamista ja järjestää niiden tulosten kerääminen 
ja levittäminen niin laajalti kuin mahdollista kaikkien jäsenten hyödyksi; 
(d) kehittää ja esittää neuvostolle toimintatapaideoita; 
(e) tarkastella projektien ja ohjelmatyön tuloksia säännöllisesti ja tehdä neuvostolle 
suosituksia järjestön ohjelmien tulevaisuudesta; 
(f) tarkastella säännöllisesti järjestön toimintasuunnitelmaan sisältyvien ohjelmakehityksen 
ja projektitöiden toimintatapoja, kriteerejä ja ensisijaisia alueita ja tehdä neuvostolle muutosehdotuksia; 
(g) ottaa huomioon tarpeen vahvistaa kapasiteetin muodostamista ja henkilöstön 
kehittämistä jäsenmaissa; 
(h) suorittaa mitä tahansa muita neuvoston sille määräämiin tämän sopimuksen tavoitteisiin 
liittyviä tehtäviä. 
5. Tutkimus- ja kehitystyön tulee olla tämän artiklan 1, 2 ja 3 kappaleen mukaisesti perustettujen 
komiteoiden yhteinen tehtävä. 
6. Rahoitus- ja hallintokomitean tulee: 
(a) tutkia ja tehdä neuvostolle järjestön hallintobudjettiehdotuksien hyväksymistä ja 
järjestön hallintaoperaatioita koskevia ehdotuksia; 
(b) tarkastaa järjestön varat varmistaakseen niiden huolellisen hallinnan sekä sen, että 
organisaatiolla riittävä rahasto työnsä toteuttamiseen; 
(c) tutkia ja antaa neuvostolle suosituksia järjestön vuosityöohjelman vaikutuksista tulo- ja 
menoarvioon ja mahdollisista toimista sen toteuttamiseen tarvittavien varojen varmistamiseksi; 
vv 
(d) suositella neuvostolle riippumattomien tilintarkastajien valintaa ja tarkastaa 
riippumattomien tilintarkastajien lausunnot; 
(e) suositella neuvostolle tarvittavia muutoksia menettelytapasääntöihin ja taloudellisiin 
sääntöihin; 
(f) tarkastaa järjestön tulot ja sen, miten paljon ne haittaavat sihteeristön työtä. 
k* 
VIII LUKU SUHDE PERUSHYÖDYKKEIDEN YHTEISRAHASTOON 
28 artikla 
Suhde perushyödykkeiden yhteisrahastoon 
Yhteisön tulee täysimääräisesti käyttää hyväksi yhteisrahaston palveluksia. 
</£" 
XI LUKU TILASTOT, TUTKIMUKSET JA INFORMAATIO 
29 artikla 
Tilastot, tutkimukset ia informaatio 
1. Neuvoston tulee luoda läheiset suhteet asianomaisiin hallitustenvälisiin, virallisiin ja epävirallisiin 
järjestöihin, jotta varmistetaan tuoreen ja luotettavan tiedon saanti trooppisen puun kaupasta kuten 
myös oleellisen tiedon saanti ei-trooppisesta puusta ja tuotantometsien hoidosta. Kuten tämän 
sopimuksen toiminnalle pidetään tärkeänä, järjestön tulee yhteistyössä muiden järjestöjen kanssa 
kerätä, käsitellä ja tarpeen mukaan julkaista tämän sopimuksen kannalta tarpeellista tietoa trooppisen 
puun tuotannosta, tarjonnasta, kaupasta, varastoista, kulutuksesta, markkinahinnoista, puuvarojen 
laajuudesta ja puuntuotantometsien hoidosta. 
2. Jäsenten tulee toimittaa neuvoston pyytämiä tilastoja ja informaatiota, jotka liittyvät 
trooppiseen puuhun, sen kauppaan ja puuntuotantometsien kestävään hoitoon, kohtuullisessa ajassa 
mahdollisimman suuressa määrin, sikäli kun se ei ole kansallisen lainsäädännön vastaista. Neuvosto 
päättää, mitä tietoa tämä kappaleen nojalla tulee antaa ja missä muodossa tiedot tulee esittää. 
3. Neuvoston tulee järjestää oleellisten tutkimusten suorittaminen maailman trooppisen puun 
markkinoiden kehityssuunnasta sekä pitkän ja lyhyen tähtäyksen ongelmista ja kehityksestä 
tuotantometsien kestävän hoidon saavuttamiseksi. 
30 artikla 
Vuosikertomus ia vuosikatsaus 
1. Neuvoston tulee kuuden kuukauden kuluessa kunkin kalenterivuoden päättymisestä julkaista 
vuosittainen toimintakertomuksensa ja muuta tarpeelliseksi katsomaansa informaatiota. 
2. Neuvoston tulee vuosittain tarkastella ja arvioida: 
(a) kansainvälistä puutilannetta; 
(b) muita tämän sopimuksen tavoitteiden saavuttamisen kannalta oleellisia tekijöitä, asioita 
ja kehityskulkuja. 
3. Katsaus tulee suorittaa: 
(a) trooppisen puun kansallisesta tuotannosta, kaupasta, tarjonnasta, varastoista, 
kulutuksesta ja hinnoista jäsenten antamien tietojen valossa; 
(b) muun tilastollisen tiedon ja muiden erityisten indikaattorien perusteella, jotka jäsenet 
ovat neuvoston pyynnöstä ilmoittaneet; 
(c) tiedon perusteella, jonka jäsenet ovat antaneet omasta edistymisestään kohti 
tuotantometsiensä kestävää hoitoa; 
^ 
(d) muun sellaisen merkityksellisen tiedon perusteella, jonka neuvosto saa joko suoraan tai 
Yhdistyneiden kansakuntien järjestöjen tai asianomaisten hallitustenvälisten virallisten ja/tai 
epävirallisten järjestöjen kautta. 
4. Neuvoston tulee edistää näkemysten vaihtoa jäsenmaiden välillä ottaen huomioon: 
(a) puuntuotantometsien kestävän hoidon aseman ja siihen liittyvät asiat jäsenmaissa; 
(b) voimavaravirrat ja -vaatimukset suhteessa järjestön asettamiin tavoitteisiin, kriteereihin 
ja suuntaviivoihin; 
5. Pyydettäessä neuvoston tulee pyrkiä lisäämään jäsenmaiden, erityisesti kehitysmaihin kuuluvien 
jäsenmaiden, teknistä kapasiteettia, jotta saataisiin tarvittavat tiedot riittävään informaation jakamiseen, 
mukaan lukien jäsenten koulutukseen ja tiloihini tarvittavat varat. 
6. Katsauksen tulokset tulee sisällyttää neuvoston neuvottelujen raportteihin. 
QS 
X LUKU MUUT KYSYMYKSET 
31 artikla 
Valitukset ia erimielisyydet 
Jokainen valitus siitä, että jäsenmaa on laiminlyönyt tämän sopimuksen mukaiset velvoitteensa, 
ja jokainen tämän sopimuksen tulkintaa tai soveltamista koskeva erimielisyys on alistettava neuvoston 
ratkaistavaksi. Neuvoston näistä asioita koskevat päätökset ovat lopullisia ja sitovia. 
32 artikla 
Jäsenmaiden yleiset velvoitteet 
1. Tämän sopimuksen voimassaoloaikana jäsenmaat pyrkivät tekemään parhaansa ja toimivat 
keskenään yhteistyössä edistääkseen tämän sopimuksen päämäärien saavuttamista, eivätkä ryhdy 
mihinkään näiden päämäärien vastaisiin toimenpiteisiin. 
2. Jäsenmaiden tulee hyväksyä ja toteuttaa kaikki neuvoston tämän sopimuksen nojalla tekemät 
päätökset ja välttää toimenpiteitä, jotka rajoittaisivat tai olisivat näiden päätösten vastaisia. 
33 artikla 
Vapautus velvoituksista 
1. Neuvosto voi poikkeuksellisissa olosuhteissa, hätätilanteessa tai ylivoimaisen eteen sattuessa, 
josta ei ole erikseen säädetty, määräenemmistöllä vapauttaa jäsenmaan tämän sopimuksen mukaisesta 
velvoituksesta, mikäli kyseisen jäsenmaan selvitys siitä, miksi se ei voi velvoitustaan täyttää, on 
neuvostoa tyydyttävä. 
2. Myöntäessään jäsenmaalle tämän artiklan 1 kappaleen mukaisen vapautuksen neuvoston on 
nimenomaisesti mainittava, millä ehdoilla ja miksi ajaksi jäsenmaa vapautetaan kysymyksessä olevasta 
velvoituksesta sekä ne syyt, joiden perusteella vapautus myönnetään. 
34 artikla 
Erityiset tukitoimet 
1. Tuojajäsenmaat, jotka ovat kehitysmaita ja joiden etuihin tämän sopimuksen nojalla ryhdytyillä 
toimenpiteillä on ollut kielteinen vaikutus, voivat vedota neuvostoon, jotta tämä ryhtyisi erityisiin 
tukitoimiin. Neuvosto harkitsee sopivia toimenpiteitä Yhdistyneiden kansakuntien kauppa-ja 
kehityskonferenssiin 93 IV päätöslauselman III osa 3 ja 4 kappaleen mukaisesti. 
2. Yhdistyneiden kansakuntien määrittelemään vähiten kehittyneiden maiden luokkaan kuuluvat 
jäsenet voivat anoa neuvostolta erityisiä toimenpiteitä 93 IV päätöslauselman III osan 4 kappaleen ja 
Pariisin sopimuksen ja "Heikoimmin kehittyneitä maita koskevan 1990-luvun toimintaohjelman" 56 ja 
57 kappaleiden mukaan. 
(/? 
35 artikla 
Tarkistus 
Neuvoston tulee tarkastaa ohjelman tavoite neljän vuoden kuluttua sen voimaanastumisesta. 
36 artikla 
Tasapuolisuus 
Mikään tässä sopimuksessa ei anna oikeutta ryhtyä toimenpiteisiin kansainvälisen puu- ja 
puutuotekaupan rajoittamiseksi tai kieltämiseksi, varsinkaan koskien puun maahantuontia ja 
hyötykäyttöä. 
S" o 
XI LUKU LOPPUMÄÄRÄYKSET 
37 artikla 
Tallettaja 
Yhdistyneiden kansakuntien pääsihteeri nimitetään tämän sopimuksen tallettajaksi. 
38 artikla 
Allekirjoittamien, ratifiointi ia hyväksyminen 
1. Tämä sopimus on avoinna allekirjoittamista varten Yhdistyneiden kansakuntien päämajassa 1 
päivänä huhtikuuta 1994 lukien kuukausi sen voimaantulopäivän jälkeen kaikille hallituksille, jotka on 
kutsuttu Yhdistyneiden kansakuntien konferenssiinan vuoden 1983 trooppista puuta koskevan 
sopimuksen jatkosopimuksesta. 
2. Jokainen tämän artiklan 1 kappaleessa mainittu hallitus voi 
(a) allekirjoittaessaan tämän sopimuksen ilmoittaa, että se allekirjoituksellaan ilmaisee 
hyväksyvänsä tämän sopimuksen sitovan itseään (lopullinen allekirjoittaminen); 
(b) allekirjoitettuaan tämän sopimuksen ratifioida tai hyväksyä sen tallettamalla 
tämänsisältöisen asiakirjan tallettajan huostaan. 
39 artikla 
Liittyminen 
1. Tämä sopimus on avoinna liittymistä varten kaikkien valtioiden hallituksille neuvoston 
määräämin ehdoin, jotka sisältävät aikarajoituksen liittymiskirjojen tallettamiselle. Neuvosto voi 
kuitenkin myöntää lykkäystä hallituksille, jotka eivät voi tallettaa liittymiskirjaansa liittymisehdoissa 
asetetun ajan puitteissa. 
2. Liittyminen tapahtuu tallettamalla liittymiskirja tallettajan huostaan. 
40 artikla 
Ilmoitus sopimuksen väliaikaisesta soveltamisesta 
Allekirjoittajahallitus, joka aikoo ratifioida tai hyväksyä tämän sopimuksen, tai hallitus, jonka 
liittymisehdot neuvosto on vahvistanut, mutta joka ei vielä ole voinut tallettaa tätä koskevaa 
asiakirjaansa, voi milloin tahansa ilmoittaa tallettajalle soveltavansa tätä sopimusta väliaikaisesti, joko 
sen tullessa voimaan 41 artiklan mukaisesti tai jos se jo on voimassa, tarkemmin määrätystä päivästä. 
T-/ 
41 artikla 
Voimaantulo 
1. Tämä sopimus tulee lopullisesti voimaan 1 päivänä helmikuuta 1995 tai jonakin muuna päivänä 
sen jälkeen, jos 12 tuottajamaiden hallitusta, joilla on yhteensä vähintään 55 prosenttia tämän 
sopimuksen liitteessä A esitetystä kokonaisäänimäärästä ja 16 kuluttajamaan hallitusta, joilla on 
yhteensä vähintään 70 prosenttia tämän sopimuksen liitteessä B esitetystä kokonaisäänimäärästä, ovat 
lopullisesti allekirjoittaneet tämän sopimuksen tai ovat ratifioineet tai hyväksyneet tai liittyneet siihen 
38 artiklan 2 kappaleen tai 39 artiklan mukaisesti. 
2. Jos tämä sopimus ei ole tullut voimaan lopullisesti 1 päivänä helmikuuta 1995, se tulee 
voimaan väliaikaisesti tuona päivänä tai jonakin muuna päivänä sen jälkeen kuuden kuukauden kuluessa 
jos 10 tuottajamaan hallitusta, joilla on vähintään 50 prosenttia tämän sopimuksen liitteessä A 
esitetystä kokonaisäänimäärästä, ja 14 kuluttajamaan hallitusta, joilla on vähintään 65 prosenttia tämän 
sopimuksen liitteessä B esitetystä kokonaisäänimäärästä, ovat allekirjoittaneet tämän sopimuksen tai 
ovat ratifioineet tai hyväksyneet sen 38 artiklan 2 kappaleen mukaisesti tai ovat ilmoittaneet tallettajalle 
40 artiklan mukaisesti soveltavansa tätä sopimusta väliaikaisesti. 
3. Mikäli tämän artiklan 1 tai 2 kappaleen mukaisia voimaantulovaatimuksia ei ole täytetty 1 
päivänä syyskuuta 1995 mennessä, Yhdistyneiden kansakuntien pääsihteerin tulee kutsua ne 
hallitukset, jotka ovat allekirjoittaneet tämän sopimuksen tai ovat ratifioineet tai hyväksyneet sen 38 
artiklan 2 kappaleen mukaisesti, tai ovat ilmoittaneet tallettajalle soveltavansa tätä sopimusta 
väliaikaisesti, kokouksen aikaisimpana mahdollisena päivänä päättämään sopimuksen voimaantulosta 
kokonaisuudessaan tai osittain näiden hallitusten kesken, joko väliaikaisesti tai lopullisesti. Ne 
hallitukset, joka ovat päättäneet saattaa tämän sopimuksen voimaan välillään väliaikaisesti, voivat 
kokoontua aika ajoin tarkastelemaan tilannetta ja päättämään tulisiko tämän sopimuksen tulla voimaan 
lopullisesti niiden välillä. 
4. Hallituksen osalta, joka ei ole ilmoittanut tallettajalle 40 artiklan mukaisesti, että se liittyy tähän 
sopimukseen väliaikaisesti ja joka tallettaa ratifioimis-, hyväksymis- ja liittymiskirjansa tämän 
sopimuksen voimaantulon jälkeen, sopimus tulee voimaan talletuspäivästä lukien. 
5. Järjestön toimitusjohtaja kutsuu neuvoston istuntoonsa mahdollisimman pian tämän 
sopimuksen voimaantulon jälkeen. 
42 artikla 
Muutokset 
1. Neuvosto voi äänten määräenemmistöllä tehdä jäsenmaille suosituksia sopimuksen 
muuttamisesta. 
2. Neuvoston tulee vahvistaa määräaika, johon mennessä jäsenmaiden tulee ilmoittaa tallettajalle 
hyväksyneensä muutoksen. 
3. Muutos tulee voimaan 90 päivää sen ajankohdan jälkeen, kun tallettaja on saanut tiedon 
muutoksen hyväksymisestä jäsenmailta, jotka edustavat vähintään kahta kolmasosaa 
tuottajajäsenmaista ja vähintään 75 prosenttia tuottajajäsenmaiden äänistä sekä jäsenmailta, jotka 
95L 
edustavat vähintään kahta kolmasosaa kuluttajajäsenmaista ja vähintään 75 prosenttia 
kuluttajajäsenmaiden äänistä. 
4. Tallettajan ilmoitettua neuvostolle muutoksen voimaantulovaatimusten täyttämisestä ja 
huolimatta tämän artiklan 2 kappaleen nojalla neuvoston asettamaa määräaikaa koskevista 
määräyksistä, jäsenmaa voi vielä ilmoittaa tallettajalle hyväksymisestään edellyttäen, että ilmoitus 
annetaan ennen muutoksen voimaantuloa. 
5. Jäsenmaa, joka ei muutoksen voimaantulopäivään mennessä ole ilmoittanut hyväksymisestään, 
lakkaa kyseisenä päivänä olemasta tämän sopimuksen osapuoli, ellei se ole tyydyttävästi selvittänyt 
neuvostolle, ettei hyväksymistä voitu ajoissa suorittaa maan valtiosäännön tai oikeusjärjestelmän 
edellyttämien käsittelyjen loppuunviemiseen liittyneiden vaikeuksien vuoksi ja ellei neuvosto päätä 
pidentää tämän jäsenmaan kohdalla hyväksymiselle määrättyä aikaa. Muutos ei sido jäsenmaata, ennen 
kuin se on jättänyt sen hyväksymistä koskevan ilmoituksen. 
6. Jos muutoksen voimaantuloa koskevia vaatimuksia ei ole täytetty neuvoston tämän artiklan 2 
kappaleen nojalla vahvistamaan määräaikaan mennessä, muutos katsotaan peruuntuneeksi. 
43 artikla 
Eroaminen 
1. Jäsenmaa voi erota tästä sopimuksesta milloin tahansa tämän sopimuksen voimaantulon jälkeen 
ilmoittamalla siitä kirjallisesti tallettajalle. Kyseisen jäsenmaan on samalla ilmoitettava toimenpiteestään 
neuvostolle. 
2. Eroaminen tulee voimaan 90 päivän kuluttua siitä, kun tallettaja on vastaanottanut 
eroamisilmoituksen. 
3. Jäsenelle tämän sopimuksen mukaan kuuluvat taloudelliset velvollisuudet järjestöä kohtaan 
eivät lopu jäsenen erotessa järjestöstä. 
44 artikla 
Erottaminen 
Jos neuvosto katsoo, ettei jokin jäsenmaa ole täyttänyt sopimuksesta johtuvia velvoitteitaan ja 
että tällä laiminlyönnillä on huomattavan haitallinen vaikutus sopimuksen toimintaan, se voi äänten 
määräenemmistöllä erottaa tällaisen jäsenmaan sopimuksesta. Neuvoston on viipymättä ilmoitettava 
siitä tallettajalle. Kuuden kuukauden kuluttua neuvoston päätöksestä asianomainen jäsenmaa lakkaa 
olemasta tämän sopimuksen sopimuspuoli. 
45 artikla 
Eroavien tai erotettujen jäsenmaiden tai muutoksen hyväksymättä jättäneiden jäsenmaiden kanssa 
tehtävät loppuselvitykset 
1. Neuvosto päättää kaikista loppuselvityksistä, jotka tehdään jäsenmaan kanssa, joka lakkaa 
olemasta tämän sopimuksen sopimuspuoli seuraavista syistä: 
T3 
(a) 42 artiklan mukainen tämän sopimuksen muutoksen hyväksymättä jättäminen; 
(b) 43 artiklan mukainen tästä sopimuksesta eroaminen; tai 
(c) 44 artiklan mukainen tästä sopimuksesta erottaminen. 
2. Neuvosto pitää kaikki sellaisen jäsenmaan, joka lakkaa olemasta tämän sopimuksen 
sopimuspuoli, hallinnolliselle tilille tai Bali-yhteistyörahastolle suorittamat maksuosuudet. 
3. Jäsenmaa, joka on lakannut olemasta tämän sopimuksen sopimuspuoli, ei saa mitään osuutta 
järjestön loppuselvitys- tai muihin varoihin. Kyseinen jäsenmaa ei ole myöskään vastuussa vajauksesta, 
joka järjestössä syntyy sopimuksen lakkauttamisen jälkeen. 
46 artikla 
Voimassaoloaika, pidennys ia lakkauttaminen 
1. Sopimus on voimassa neljä vuotta voimaantulonsa jälkeen, ellei neuvosto äänten 
määräenemmistöllä päätä pidentää sen voimassaoloaikaa, neuvotella sitä uudestaan tai lakkauttaa sitä 
tämän artiklan määräysten mukaisesti. 
2. Neuvosto voi äänten määräenemmistöllä päättää pidentää tämän sopimuksen voimassaoloaikaa 
enintään kahdeksi kolmen vuoden jaksoksi. 
3. Mikäli ennen tämän artiklan 1 kappaleessa mainitun neljän vuoden päättymistä tai ennen tämän 
artiklan 2 kappaleessa mainitun voimassaoloajan pidennyksen päättymistä, uudesta tämän korvaavasta 
sopimuksesta on neuvoteltu, mutta se ei vielä ole tullut voimaan pysyvästi tai väliaikaisesti, neuvosto 
voi äänten määräenemmistöllä pidentää tämän sopimuksen voimassaoloa siihen asti kunnes uusi 
sopimus tulee voimaan joko lopullisesti tai väliaikaisesti. 
4. Mikäli uudesta sopimuksesta on neuvoteltu ja se tulee voimaan tämän artiklan 2 tai 3 kappaleen 
nojalla tehdyn tämän sopimuksen voimassaoloajan pidennyksen aikana, tämä pidennetty sopimus 
päättyy uuden sopimuksen tullessa voimaan. 
5. Neuvosto voi milloin tahansa äänten määräenemmistöllä päättää lakkauttaa tämän sopimuksen 
määräämästään päivästä lukien. 
6. Tämän sopimuksen päättymisestä huolimatta neuvosto jatkaa toimintaansa korkeintaan 1 8 
kuukauden ajan järjestön lakkauttamiseksi muukaan luettuna tilien päättäminen ja sillä on tänä aikana 
näihin tarvittavat valtuudet ja tehtävät, mikäli ne on myönnetty asianomaisen äänten 
määräenemmistöllä tehdyin päätöksin. 
7. Neuvosto ilmoittaa kaikista tämän artiklan nojalla tekemistään päätöksistä tallettajalle. 
47 artikla 
Varaumat 
Mihinkään tämän sopimuksen määräykseen ei saa tehdä varaumaa. 
48 artikla 
Ylimääräiset ja ylimenokauden määräykset 
1. Tämä sopimus on vuoden 1 983 kansainvälisen trooppista puuta koskevan sopimuksen 
jatkosopimus. 
2. Kaikki ne tämän järjestön tai sen elinten toimesta tai puolesta tehdyt toimet, jotka ovat vuoden 
1983 kansainvälisen trooppista puuta koskevan sopimuksen alaisia ja jotka ovat voimassa tämän 
sopimuksen voimaanastumisen hetkelläden ehdot eivät mene umpeen tuona päivänä, jäävät voimaan 
ellei niitä muuteta tämän sopimuksen määräyksissä. 
TÄMÄN VAKUUDEKSI allekirjoittaneet, hallitustensa siihen asianmukaisesti valtuuttamina, ovat 
allekirjoittaneet tämän sopimuksen päivänä, joka ilmenee kunkin allekirjoituksen kohdalta. 
TEHTY Genevessä 26 päivänä tammikuuta 1994. Tämän sopimuksen arabian-, kiinan-, 
englannin-, ranskan-, venäjän ja espanjankieliset tekstit ovat yhtä todistusvoimaiset. 
S" 
LIITE A 
41 artiklaa varten määrätty luettelo tuottajamaista, joilla on trooppisia metsävaroja ia/tai trooppisen 
puun nettoviejistä tilavuuden mukaan laskettuna ja äänten jakautuminen 
Bolivia 21 
Brasilia 133 
Costa Rica 9 
Dominikaaninen tasavalta 9 
Ecuador 14 
El Salvador 9 
Filippiinit 25 
Gabon 23 
Ghana ' 23 
Guyana 14 
Honduras 9 
Indonesia 170 
Intia 34 
Kamerun 23 
Kolumbia 24 
Kongo 23 
Liberia 23 
Malesia 139 
Meksiko 14 
Myanmar 33 
Norsunluurannikko 23 
Panama 10 
Papua-Uusi-Guinea 28 
Paraguay 11 
Peru 25 
Päiväntasaajan Guinea 23 
Tansania 23 
Thaimaa 20 
Togo 23 
Trinidad ja Tobago 9 
Venezuela 10 
Zaire 23 
Yhteensä 1 000 
V6 
LIITE B 
41 artiklaa varten määritelty luettelo kuluttajamaista ia äänten jakautuminen 
Afganistan 10 
Algeria 13 
Amerikan Yhdysvallat 51 
Australia 18 
Bahrain 11 
Bulgaria 10 
Chile 10 
Egypti 14 
Euroopan yhteisö (302) 
Alankomaat 40 
Belgia/Luxemburg 26 
Espanja 25 
Irlanti 13 
Italia 35 
Kreikka 13 
Portugali 18 
Ranska 44 
Saksa 35 
Tanska 11 
Yhdistynyt kuningaskunta 42 
Itävalta 11 
Japani 320 
Kanada 12 
Kiina 36 
Korean tasavalta 97 
Nepal 10 
Norja 10 
Ruotsi 10 
Slovakia 11 
Suomi 10 
Sveitsi 11 
Uusi-Seelanti 10 
Venäjän federaatio 1 3 
Yhteensä 1 000 
** 

ISSN 1024-4492 
KOM(95) 542 lopullinen 
ASIAKIRJAT 
FI 11 
Luettelonumero : CB-CO-95-582-FI-C 
ISBN 92-77-95544-9 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxemburg