•jSr * EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 29 10.1996 
K()M(%) SIH lopull 
KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE JA 
PARLAMENTILLE 
Euroopan parlamentin Brysselissä ja Strasbourgissa sijaitsevien uusien 
kiinteistöjen rahoitus 

EUROOPAN PARLAMENTIN BRYSSELISSÄ JA STRASBOURGISSA 
SIJAITSEVIEN UUSIEN RAKENNUSTEN RAHOITUS 
Johdanto 
1. Edinburghissa pidetyssä jäsenvaltioiden hallitusten Eurooppa-neuvoston 
kokouksessa tehdyssä päätöksessä edellytetään Euroopan parlamentin harjoittavan 
toimintaansa Strasbourgissa, Brysselissä ja Luxemburgissa. Kaikkiin kolmeen 
kaupunkiin on siis järjestettävä asianmukaiset tilat. 
Parlamentti on vuokrannut uudet kiinteistöt pitkäaikaisilla vuokrasopimuksilla, 
joihin kuuluu osto-oikeus: 
a) Brysselin ja Strasbourgin osalta tavoitteena on saada tiloja 700 jäsenen 
parlamentille, jota tällä hetkellä pidetään toimielimen suurimpana 
mahdollisena kokona myös Euroopan unionin myöhemmin mahdollisesti 
laajentuessa. 
Brysselissä Léopold-alueen ohjelmaan kuuluu kolmen kiinteistön rakentaminen. 
Kiinteistöt Dl ja D2 on luovutettu ja täysin maksettu Euroopan parlamentin 
hallintomenoista (344,35 miljoonaa ecua, josta 28,55 miljoonaa ecua korkoja). D3-
kiinteistö, jonka kustannuksiksi maa-alue mukaan lukien arvioidaan tässä vaiheessa 
831 miljoonaa ecua, on tarkoitus saada käyttöön 1 päivänä huhtikuuta 1997. 
Parlamentin tarkoituksena on, että sen käytössä on vuoden 1997 lopussa ainoastaan 
Léopold-alueen kiinteistöt, Montoyer- ja Eastman-kiinteistöt, mikä tarkoittaa sitä, 
että Belliard I ja II-, Renard-, Remorqueur-ja Van Maerlant-kiinteistöjen käytöstö 
vähän tuon ajankohdan jälkeen luovutaan. 
Strasbourgissa IPE IV-kiinteistö, jonka kustannuksiksi on tässä vaiheessa arvioitu 
maa-alue mukaan lukien 460 miljoonaa ecua, saataneen Euroopan parlamentin 
käyttöön 1 päivänä lokakuuta 1997. Tuolloin parlamentti ei enää käytä 
päärakennusta eikä IPE Ill-kiinteistöä eikä mahdollisesti myöskään ainakaan osaa 
IPE II-kiinteistöstä. 
b) Luxemburgin osalta parlamentilla ei ole suunnitteilla uusia 
rakennushankkeita, mutta siellä tutkitaan mahdollisuutta siirtyä nykyisten 
vuokratilojen omistajaksi. 
2. Euroopan parlamentissa on vastikään vahvistettu uudet Brysselin D3-kiinteistön 
ja Strasbourgin IPE IV-kiinteistön rahoitusehdot, jotta saataisiin aikaan säästöjä 
ja turvattaisiin toimien suurempi avoimuus: 
tutkimalla mahdollisuuksia korvata nykyinen rahoitus, jolle on ominaista 
rakennusyhtiöiden osallistuminen ja pitkäaikaisen vuokrasopimusten 
tekeminen niiden kanssa, suoralla rahoituksella, jonka ansiosta 
omistussuhde voisi alkaa välittömästi tai vähän kiinteistöjen käyttöönoton 
jälkeen 
lyhentämällä rahoilusaiku kymmeneen vuoteen nykyisen vahvistetun 20 
vuoden sijaan (työvaliokunnan päätös 24 päivältä tammikuuta 1997). 
Toimielin on ottanut huomioon tämän lyhyemmän ajan ennakkoarviossaan, 
joka kuuluu alustavaan esitykseen talousarvioksi vuodelle 1997. 
Lisäksi parlamentissa toivotaan voitavan soveltaa mahdollisimman pitkälle samaa 
rahoitusmallia Strasbourgissa ja Brysselissä. 
3. Euroopan parlamentti on pyytänyt komissiota antamaan ehdotus-, sääntely- ja 
varainhoitovaltuuksiensa rajoissa tiedonannon, jossa budjettivallan käyttäjän kanta 
näihin suuntaviivoihin kävisi ilmi. 
Tämä tiedonanto on vastaus pyyntöön. Ensin siinä palautetaan mieliin parlamentin 
antamien tietojen pohjalta tällä hetkellä käytössä olevan rahoitusjärjestelmän 
tärkeimmät piirteet. Sen jälkeen tarkennetaan, mitkä komission mielestä ovat 
parlamentissa harkittujen uusien suuntaviivojen oikeus-, kirjanpito-, rahoitus- ja 
budjettivaikutukset. 
4. Budjettivallan käyttäjää pyydettiin ilmaisemaan kantansa: 
periaatteeseen, jonka mukaan Euroopan yhteisö rahoittaisi suoraan kyseiset 
rakennushankkeet, joiden takaisinmaksu kirjattaisiin Euroopan parlamentin 
toimintabudj ettiin 
rahoituksen kestosta, oli kyseessä suora rahoitus tai nykyinen 
rahoitusjärjestelmä (sanotun rajoittamatta sitä, miten sitä voidaan parantaa 
rahoitusmarkkinoiden mahdollisuuksien mukaisesti). 
I -TALLA HETKELLÄ KÄYTÖSSÄ OLEVA RAHOITUSJÄRJESTELMÄ 
1. liryssdiii Liopold-kiiiildstöi ylimaan kuuluva IH-kiiiitiislö 
Euroopan parlamentin Brysselissä aloittamien rakennustoimien myötä käytössä oleva 
kokonaispinta-ala kasvaa nykyisestä 175 000 neliömetristä noin 406 000 neliömetriin 
(lukuun ottamatta maa-aluetta ja maanalaisia tiloja). 
Kiinteistöryhmän rakentamisesta on tehty Euroopan parlamentin ja SEL-yhtiön (Société 
Espace Leopold) välillä 8 päivänä tammikuuta 1992 pitkäaikainen vuokrasopimus, johon 
sisältyy osto-oikeus, 27 vuodeksi kunkin kiinteistön luovuttamisesta alkaen, 20 vuoden 
takaisinmaksuajalla. 
Pitkäaikaisen rahoituksen osalta Euroopan parlamentilla on tämän sopimuksen perusteella 
mahdollisuus läheisessä yhteistyössä SEL-yhtiön kanssa muuttaa alunperin sovittuja 
rahoitusehtoja, jos tämän katsotaan olevan edullisempaa. 
Sopimuksessa Euroopan parlamentille annetaan mahdollisuus lyhentää jäljellä olevan 
lainapääoman määrää yhdessä tai useammassa erässä. Maksujen myötä pienennetään joko 
seuraavien lyhennysten kokoa tai lukumäärää Euroopan parlamentin valinnan mukaan. 
Näin D1-rakennuksen luotot oli maksettu kokonaan 31 päivänä heinäkuuta 1995 ja D2-
rakennuksen luotot 1 päivänä maaliskuuta 1996. D3-rakennuksen rahoitusehdot ovat tällä 
hetkellä samat kuin alunperin vahvistetut: pankkien yhteenliittymän 20 vuodeksi 
myöntämä luotto Belgian frangeissa (BIBOR-korko+0,15 prosenttia) tai ecuissa (LIBOR-
korko+0,275 prosenttia). 
Euroopan parlamentti voi ostaa rakennukset milloin tahansa lyhentämätöntä pääomaa 
vastaavalla rahasummalla tai yhdellä eculla siinä tapauksessa, että maksut on jo 
kokonaisuudessaan suoritettu. D3-kiinteistön maa-aluetta koskevaa osto-oikeutta ei 
kuitenkaan voida käyttää ennen 31 päivää toukokuuta 1998 ja siinä tapauksessa Euroopan 
parlamentin on myös käytettävä kiinteistöryhmän muita osia koskevaa osto-oikeuttaan. 
Tällä hetkellä maa-alueen omistaja SNCB on vuokrannut D3-kiinteistön maa-alueen 93 
vuoden pitkäaikaisella vuokrasopimuksella SEL-yhtiölle, ja koko maksu on jo suoriteltu. 
Jos Euroopan parlamentti käyttää maa-alueen ja siten koko rakennusryhmän osto-
oikeuttaan 31 toukokuuta 1998 mennessä, Belgian hallitus on sitoutunut tukemaan 
hankintaa (vuoden 1995 lopussa 4 138 miljooonalla Belgian frangilla eli 107 miljoonalla 
eculla) Euroopan parlamentin kanssa parhaillaan neuvoteltavien maksumenettelyjen 
mukaisesti. 
Riippumatta siitä, hankitaanko maa-alue vai ei, on vielä määriteltävä Belgian hallituksen 
kanssa sen sitoumusten mukaiset yksityiskohtaiset säännöt, jotka koskevat sen 
osallistumista kunnallistekniikan rakentamiseen (2,6 miljardia Belgian frangia ilman 
arvonlisäveroa). 
2. Strasbourgin IPE IV-kiinteistö 
Tähän rakennukseen kuuluu uusi 750 paikan täysistuntosali, lehdistökeskus ja 1 133 
työhuonetta. Euroopan parlamentin Strasbourgissa aloittamien rakennustoimien myötä 
käytössä oleva kokonaispinta-ala kasvaa nykyisestä 120 000 neliömetristä noin 255 000 
neliömetriin (lukuun ottamatta maa-aluetta ja maanalaisia tiloja). 
IPE IV-rakennuksesta on Euroopan parlamentin ja SERS.in (Société d'Aménagement et 
d'Équipement de la Région de Strasbourg) välillä 31 päivänä maaliskuuta 1994 tehty 
pitkäaikainen vuokrasopimus 27 vuodeksi luovuttamispäivämäärästä lukien 20 vuoden 
takaisinmaksuajalla. Rahoitus on järjestetty 340 miljoonan Ranskan frangin luotolla 
(PIBOR-korko+0,125 prosenttia) ja vasta-arvoltaan 2 214 miljoonan Ranskan frangin 
eculuotolla (LIBOR-korko+0,18 prosenttia). Ranskan valtio ja eri alueelliset yhteisöt, joita 
asia koskee, ovat sitoutuneet kahden miljardin Ranskan frangin takaukseen. 
Kuten Brysselin I)3-kiinleistön kohdalla, IPE IV-rakennusta koskeva sopimus antaa 
Euroopan parlamentille mahdollisuuden: 
pyytää alunperin sovittujen rahoitusehtojen tarkistamista 
lyhentää pääomaa siten, että vuosi lyhennysten summa pienenee, tai että 
takaisinmaksuaika lyhenee 
toimia ostajana koska tahansa vuokrasopimuksen voimassaoloaikana. 
Ei kuitenkaan vielä tiedetä, miten osto-oikeuden käyttöajankohta vaikuttaisi 
arvonlisäverokohteluun. Tässä asiassa odotetaan vastausta Ranskan hallitukselta. 
SERS on jo maksanut puolet maa-alueesta (130 miljoonan sopimushinnasta) Strasbourgin 
kaupungille. Jäljellä olevat 65 miljoonaa Ranskan frangia on maksettava 10 vuotta 
rakennuksen valmistumisen jälkeen. Strasbourgin kaupunki pidättäytyy kuitenkin toisesta 
maksusta, jos Euroopan parlamentti on ennen sitä käyttänyt osto-oikeuttaan. 
3. Nykyisen rahoitusjärjestelmän vaikutus talousarvioon 
Käytössä olevien rahoitusehtojen säilyttämisen budjettivaikutukset luetellaan liitteessä A: 
1. Brysselin D3-kiinteistöä koskevat rahoitukselliset ja talousarvioon liittyvät seikat 
2. Strasbourgin IPE IV-rakennusta koskevat rahoitukselliset ja talousarvioon liittyvät 
seikat 
3. Budjettimenot, jotka liittyvät muihin Euroopan parlamentin hallussa oleviin 
rakennuksiin (1997-1999) 
II - EUROOPAN PARLAMENTIN UUSIEN SUUNTAVIIVOJEN VAIKUTUKSET 
Mahdollisuutta ja tilaisuutta ottaa suoran rahoituksen turvin haltuun Euroopan parlamentin 
uusia rakennuksia Brysselissä ja Strasbourgissa on tarkasteltava ensisijaisesti 
oikeudellisesti ja kirjanpidollisesti sekä erityisesti mahdollisten rahoitusetujen kannalta. 
Rahoituksen keston lyhentämistä, suorassa tai nykyisessä rahoitusjärjestelmässä, on sitä 
vastoin tarkasteltava lähinnä talousarvion puitteisiin mahtuvien vuosimaksujen 
erääntymisaikataulun kirjanpidon kannalta. 
1. Oikcus-ja kirjanpitonäkökohdat 
Tähän saakka Euroopan yhteisö on käyttänyt lainanottoa (suoraan pääomamarkkinoilta tai 
rahoituslaitoksilta) keinona saada tarpeelliset varat toiminnallisten lainojen myöntämiseksi. 
Antolainauksen ja ottolainauksen välistä suhdetta vastaavat varainhoitoasetuksen (20 
artikla 5 alakohta) säännökset. 
a) Oikeusnäkökohdat 
Vaikka kiinteistöostoissa ei koskaan aikaisemmin olekaan haettu suoraa rahoitusta 
pankeilta, on tällainen menettely komission mielipiteen mukaan oikeudellisesti 
mahdollinen. 
Kiinteistön hankkiminen suoran rahoituksen turvin (esimerkiksi epäsuoran velanoton sijaan 
rakennusyrittäjän kanssa sovitun vuokraus-ostosopimuksen tai pitkäaikaisen 
vuokrasopimuksen kautta) ei ole ristiriidassa perustamissopimuksen määräysten kanssa. 
Euroopan yhteisöstä tehdyn sopimuksen 199 artiklassa ja omien varojen järjestelmästä 
tehdyssä päätöksessä mainittu tulojen ja menojen tasapainon tavoite ei vaarannu, jos 
komissio erityisellä toimenpiteellä, jossa saadaan vastaavaa (tässä tapauksessa todellista 
vastaavaa otto-/antolainauksen saatavan sijaan), toteuttaa lainauksen ja perustelee sen 
toimilla, joissa kerralla tarvitaan suuri rahamäärä. Juuri omia varoja käytettäisiin lainan 
lyhentämisen aiheuttamiin vuotuisiin budjettimenoihin, pääomatoimet (laina ja kiinteistön 
osto) eivät näkyisi talousarviossa, vaan ne kirjattaisiin taseeseen. 
Komissio esitti tätä rahoitusmallia jo vuonna 1992 Geneven "Eurooppa-talon" 
rakennushanketta varten. 
Yhteisön toiminnalliseen politiikkaan kuuluvien lainanotto- ja lainanantotoimien 
toteuttaminen perustuu erityisiin säännöksiin, joiden pohjana ovat perustamissopimuksen 
235 artiklan määräykset. 
Suoraa rahoitukseen turvautuminen toimielinten toimintaan tarkoitetun kiinteistön 
hankkimiseksi kuuluu kyseisten toimielinten hallintojohtamiseen, joissa niillä on 
itsemääräämisoikeutensa. Komission mielestä ei siis tarvita erillistä säädöstä, ja suoraa 
rahoitusta kiinteistöhankintoja varten voidaan hakea molempien budjettivallan käyttäjien 
suostumuksella. 
Budjettivallan käyttäjä antaisi komissiolle luvan sopia perustamissopimuksen 211 artiklan 
mukaisesti Euroopan yhteisön puolesta tarpeellisesta rahoituksesta esitettyjen 
yksityiskohtaisten sääntöjen ja rahamäärien mukaisesti. 
Euroopan parlamentti voisi olla komission valtuuttamana rakennuksiin liittyvien 
sopimusten tekijä, jolloin Euroopan yhteisöstä tulisi kyseisten rakennusten omistaja. 
h) Kirjanpitonäkökohdat 
Koska sovitun rahoituksen tulos ei ole budjettituioa, sitä pidettäisiin talousarvion 
ulkopuolisena toimena ja se kirjattaisiin liitteenä komission talousarvion B osaan 
varainhoitoasetuksen 20 artiklan 5 alakohdassa tarkoitettujen yksityiskohtaisten sääntöjen 
mukaisesti. Kiinteistöjä sitä vastaava velka kirjattaisiin tasetileille varallisuuden osina. 
Sovitun rahoituksen vuosittaisten lyhennysten summat kirjattaisiin vuosittain 
asianmukaisesti selvitettyinä menoina talousarvion Euroopan parlamenttia koskevan 
pääluokan 20 lukuun (kiinteistösijoitukset, kiinteistöjen vuokrat ja lisäkulut). 
Ei ole tarpeen avata talousarvioon takuuta koskevaa budjettikohtaa, koska 
täytäntöönpanematta jättämisen vaara voi johtua vain itse talousarviosta. 
2. Rahoitusnäkökohdat 
Komission turvautuessa suoraan rahoitukseen kiinteistöjen hankkimiseksi on etukäteen 
etsittävä parhaat olosuhteet ja soveltuvin tekniikka kilpailuttamalla kiinnostuneita 
rahoituslaitoksia tarjouspyynnön kautta. Rahoitusta koskevia yksityiskohtaisia sääntöjä ja 
siis sopimuspuolia valittaessa on epäilemättä huomioitava esitettyjen mallien 
vertailukustannuksen lisäksi myös mahdollisuus osittaisiin ennakkomaksuihin heti, kun 
talousarvion käytettävissä olevat varat tekevät sen mahdolliseksi, ja mahdollisuus rajoittaa 
säännöllisten maksujen suuruudessa esiintyviä vaihteluja, jotka voisivat haitata kaikkien 
toimielinten hallintomenojen hallittua kehitystä pitkällä aikavälillä. 
Liitteessä B luetellaan tämän kaltaisen rahoituksen vuotuiset lyhennykset ja koronmaksut 
eri lyhenny sajoille hankittavien kiinteistöjen kustannuksen mukaan ja nykyisten 
markkinaolosuhteiden perusteella oletettuina. Kyseisestä liitteestä saadaan myös 
vertailukohtia nykyiseen rahoitusjärjestelyyn. 
Tiedoista ilmenee, että suoran rahoituksen budjettimenot ovat samalla ajanjaksolla 
ainoastaan hyvin vähän pienemmät nykyiseen rahoitusjärjestelyyn verrattuna. Tulos ei 
yllätä, koska suorasta rahoituksesta odotettavat säästöt johtuvat ainoastaan 
välilysmarginaalin pienenemisestä ja ehkä mahdollisuudesta saada rahoituslaitoksilta suorin 
neuvotteluin hieman edullisemmat ehdot. 
Aikaisemmat maksusitoumukset huomioon ottaen malli sitä vastoin helpottaisi 
kiinteistöjen osto-oikeuden käyttämistä maa-alueen maksutta luovuttamiseen tarvittavan 
määräajan kuluessa: 
D3-rakennuksen hintaa (107 miljoonaa ecua) vastaavan tuen myöntämisessä, jota 
koskevista maksumenettelyistä neuvotellaan parhaillaan Belgian hallituksen ja 
Euroopan parlamentin välillä; 
Ranskan asianomaisten viranomaisten sitoutuessa näissä olosuhteissa 
pidättäytymään kymmenentenä vuotena rakennuksen luovuttamisesta maksusta, 
joka koskee puolta IPE IV-rakennukseen kuuluvasta maa-alueesta, mikä tällä 
erääntymisajalla merkitsisi 10 miljoonan ecun säästöä. 
Euroopan parlamentti katsoo, että suoran rahoituksen käyttämiseen liittyy erityisesti se etu, 
että se huomattavasti yksinkertaistaa nykyistä oikeudellista järjestelyä. Suoraan 
rakennusten omistajaksi siirtymisen lisäksi mallin avulla kaikki sopimussuhteet voitaisiin 
typistää yhteisön ja rahoituksesta vastaavien pankkilaitosten ryhmän välisiin suhteisiin, 
jolloin rakennusyrittäjät katoaisivat välistä. Näin toimien hallinnoinnista tulisi avoimempaa 
erityisesti Euroopan kansalaisten kannalta. 
3. Rahoituksen kesto: pysyminen talousarvion asettamissa rajoissa 
Euroopan parlamentin toive alunperin vahvistetun rahoitusajan lyhentämisestä ei 
käytännössä liity valittuun rahoitusmalliin: lyhennetty kesto on mahdollinen sekä 
nykyisessä järjestelyssä että suorassa rahoituksessa; myös tavanomaista 
erääntymisaikataulua aikaisemmat maksut ovat mahdollisia molemmissa. 
a) Rahoitusnäkökohtia 
Lyhyemmän ajanjakson kuluessa suoritettu lainan takaisinmaksu maksaa käypään arvoon 
muutettuna varmasti kokonaisuudessaan vähemmän kuin takaisinmaksu pitemmän 
ajanjakson kuluessa, koska kerääntyneet samaan korkoon perustuvat korot ovat 
pienemmät. Rahoituslaskelmassa on kuitenkin otettava huomioon kaksi asiaa: 
Tilanteessa, jossa talousarvio asettaa ahtaat rajat, on huomioitava lisävarojen 
vaihtoehtoiset käyttötavat, jotka ensimmäisinä vuosina ovat tarpeen lyhyemmän 
takaisinmaksuajan toteuttamiseksi. Rahoituksen lyhentäminen voi johtaa muiden 
menojen syrjäyttämiseen ja siten vaikeasti kestettäviin rajoituksiin tietyillä 
toiminta-aloilla ja kalliiksi käyviin ratkaisuihin muissa hankkeissa ja toimielimissä. 
Jos vertailu perustuu tämänhetkisiin arvoihin muiden olosuhteisen ollessa samat 
ja nykyarvokertoimen vastatessa korkotasoa1, lainanoton kestolla ei ole vaikutusta 
lainan kustannuksiin. 
b) Talousarvion asettamat rajat 
Rahoitusnäkymien 5 otsakkeen enimmäismäärä on vahvistettu vuoteen 1999 saakka, ja 
ennen sitä on vaikea kuvitella enimmäismäärän tarkistamista ja nostamista. On myös 
melko epätodennäköistä, että toimielinten hallintokulut todellisuudessa kasvaisivat uudessa 
Käteisen rahan osalta täysin käypä oletus. 
viitekehyksessä, joka määritellään tulevalle lyhyelle aikavälille. Lisäksi eläkemenot 
kasvavat voimakkaasti tässä talousarviossa. 
5 otsakkeeseen kuuluvien toimielinten hallintokulujen eri osa-alueilla havaittu ja ennakoitu 
vuosien 1995-1999 kehitys esitetään liitteessä C. 
Siitä käy ilmi, että jopa nykyinen Euroopan parlamentin uusien rakennusten rahoittaminen 
kahdessakymmenessä vuodessa tietää voimakkaita paineita muiden toimielinten 
hallintomenojen rajoittamiseksi aina vuoteen 1999 saakka ja erityisesti vuonna 1998. Tässä 
tilanteessa on erittäin vaikea toteuttaa kaavailtuja viimeisimmän laajentumisen edellyttämiä 
henkilöstön palvelukseenottamis- ja kiinteistöjen mukauttamisohjelmia. Paineet jatkuvat 
hyvin todennäköisesti vuoden 1999 jälkeenkin. 
Näin ollen Euroopan parlamentin uusien rakennusten rahoittaminen kymmenessä vuodessa 
vaikeuttaisi suuresti muiden toimielinten toimintaa. 
Edelleen olettaen, että Euroopan parlamentin uudet rakennukset rahoitetaan kymmenessä 
vuodessa ja että sen muut hallintomenot järjestetään kuten nykyisin, pääsihteeristön 
vahvistamalla tavalla, Euroopan parlamentin kokonaisosuus 5 otsakkeessa olisi luetelluista 
menoista vuonna 1996 19,9 prosenttia2, vuonna 1998 21,8 prosenttia ja vuonna 1999 21,3 
prosenttia (22,0% vuonna 1996, 24,2% vuonna 1998 ja 23,7% vuonna 1999 otsakkeen 5 
enimmäismäärästä ilman eläkkeitä). 
YHTEENVETO 
Komissio on sitä mieltä, että: 
(1) Euroopan parlamentin uusien kiinteistöjen suora rahoitus, jolla korvattaisiin 
nykyinen järjestely, on oikeudellisesti mahdollinen ja moitteettoman varainhoidon 
periaatteiden mukainen: 
suora rahoitus tarkoittaisi nykyiseen järjestelyyn verrattuna huomattavaa 
yksinkertaistamista ja suurempaa avoimuutta sopimussuhteissa 
tehtyjen sitoumusten rajoissa mallin käyttäminen tekisi mahdolliseksi kiinteistöihin 
kuuluvan maa-alueen hankkimiseen liittyvien tukien saamisen 
uusi rahoitusmalli tekisi mahdolliseksi rakennusten omistussuhteen alkamisen 
välittömästi tai pian rakennusten käyttöönoton jälkeen 
jos markkinoiden tarjoamia mahdollisuuksia käytetään oikein, voidaan uudelta 
järjestelyltä odottaa pienehköjä säästöjä 
Mukaan lukien ensimmäinen korjaavan ja täydentävän talousarvion 1/1996 vaikutus. 
9 
(2) Näiden rakennusten rahoituksen lyhentäminen saattaisi pakottaa muut toimielimet 
toimintaansa haittaaviin rajoitustoimiin. 
Parlamentin suunnittelema näiden rakennusten rahoituksen lyhentäminen ei saisi 
johtaa toimielimen kokonaisosuuden otsakkeessa 5 nousemiseen yli 20 prosentin, 
mikä suunnilleen vastaa nykytilannetta. Euroopan parlamentin poliittisten ryhmien 
puheenjohtajat suosittelivat marraskuussa 1988 tämän prosenttiosuuden pitämistä 
rahoituskehyksenä toimielimen tulevien talousarvioiden laatimisessa. Se asettaa jo 
nyt muille toimielimille hyvin suuria rajoituksia, kun pidetään mielessä 
eläkemenojen odotettu kasvu ja sen väistämätön supistusvaikutus muiden 
toimielinten määrärahoihin. 
LIITE A: NYKYISEN RAHOITUSJÄRJESTELMÄN VAIKUTUS 
TALOUSARVIOON 
1. Brysselin D3-rakennus 
Arvioitu käyttöönotto: 1 päivänä huhtikuuta 1997 
Rakennuksen arvioidut kustannukset käyttöönottopäivänä: 831 miljoonaa ecua (32 070 
miljoonaa Belgian frangia) 
Pitkäaikaisen vuokrasopimuksen vuosimaksun laskutapa: 
- Kesto: 20 vuotta 
- Maksut: kaksi kertaa vuodessa olettaen, että ennenaikaisia maksuja ei ole 
- Peruskorko: 6 prosenttia (ecu-LIBOR-korko) marginaali mukaan lukien. Tässä oletetaan, 
että korko pysyy koko ajan muuttumattomana. 
Käytetty vaihtokurssi: 1 ecu = 38,6974 Belgian frangia, oletettu muuttumattomaksi koko 
ajalle. 
Vuosimaksun ennakoitu määrä: 
- vuonna 1997: 53,9 miljoonaa ecua 
- muina vuosina vuoteen 2017 saakka: 71,9 miljoonaa ecua (jokaiselta kokonaiselta 
vuodelta) 
Muut tulot tai menot: 
- Belgian hallituksen tuki maa-alueen hankkimiseksi: ei otettu huomioon (maa-alueen ja 
kiinteistöryhmän hankkimisehtoa ei voitaisi toteuttaa ennen vuoden 1998 määräaikaa) 
- Mahdollinen tuki maa-alueen kunnallistekniikan rakentamiseen: ei huomioitu 
(riippumatta rahoitusmallista) 
11 
LIITE A: NYKYISEN RAHOITUSJÄRJESTELMÄN VAIKUTUS 
TALOUSARVIOON (JATKOA) 
2. Strasbourgin IPE IV-rakennus 
Arvioitu käyttöönotto: 1 päivänä lokakuuta 1997 
Rakennuksen arvioidut kustannukset käyttöönottopäivänä: 460 miljoonaa ecua (3 000 
miljoonaa Ranskan frangia) 
Pitkäaikaisen vuokrasopimuksen vuosimaksun laskutapa: 
- Kesto: 20 vuotta 
- Maksu: kahdesti vuodessa, jakson lopussa; ei ennenaikaisia maksuja 
- Peruskorko: 6 prosenttia (ecu-LIBOR-korko) 410 miljoonasta ecusta 20 vuoden ajalta, 
6 prosenttia (ecu-LIBOR-korko) 50 miljoonasta ecusta 6 vuoden ajalta 
Tässä oletetaan, että korko pysyy muuttumattomana koko ajan. 
Käytetty vaihtokurssi: 1 ecu = 6,518 Ranskan frangia, oletettu pysyvän 
muuttumattomana koko ajan 
Vuosimaksun arvioitu summa 
Mil­
joonaa ecua 
Kiin­
teistöt 
Lait­
teisto 1997 
8,8 
2,5 vuoteen 2003 saakka 
(kokonaisilta vuosilta) 
-
10,068 vuoteen 2017 saakka 
(kokonaisilta vuosilta) 
35,374 
-
Muut tulot tai menot: 
Puolet maa-alueen hinnasta maksetaan vuonna 2007, jos rakennusta ei ennen tätä määräaikaa ole 
hankittu: 65 miljoonaa Ranskan frangia eli 9,9 miljoonaa ecua. Vaikutus SERS:ille vuosittain 
maksettaviin maksuihin tuosta hetkestä alkaen: 1,3 miljoonaa ecua. 
12 
LIITE A: NYKYISEN RAHOITUSJÄRJESTELMÄN VAIKUTUS 
TALOUSARVIOON 
3- Muihin Euroopan parlamentin hallussa oleviin rakennuksiin liittyvät 
talousarviosta johtuvat rajoitukset (1997-1999), miljoonaa ecua 
BAK 
Täysistuntosali 
Schuman 
Senningerberg 
Torni 
Luxemburg yhteensä 
Päärakennus (Palais de 
l'Europe) 
IPE 
IPEI 
IPE II 
IPE III 
Paikoitusalue 
Strasbourg yhteensä 
Belliard I ja 11 
Montoyer 
Renard 
Van Maerlant 
Eastman 
Remorqueur 
Dl 
D2 
Bryssel yhteensä 
YHTEENSÄ 1997 
10,3 
0,3 
3,8 
0,4 
1,7 
16,5 
0,9 
5,3 
0,5 
2,8 
5,0 
0,04 
14,5 
7,1 
5,2 
1,3 
2,0 
0,3 
0,3 
0 
0 
16,2 
47,2 1998 
10,5 
0,3 
3,9 
0,4 
1,8 
16,9 
5,4 
0,5 
2,9 
0,04 
8,8 
5,3 
0,3 
0 
0 
5,6 
31,3 1999 
10,8 
0,3 
4,0 
0,5 
1,9 
17,5 
5,5 
0,6 
3,0 
0,04 
9,1 
5,4 
0,4 
0 
0 
5,8 
32,4 
13 
LIITE li: KIINTEISTÖJEN HANKKIMINEN EUROOPAN YHTEISÖN 
SUORALLA RAHOITUSSOPIMUKSELLA 
1. Brysselin D3-rakcnnus 
Loppusumma, jolle rahoitussopimus on tehtävä: 831 miljoonaa ecua 
Samansuuruisten vuosimaksujen laskutapa: 
- Korko: 5,9 prosenttia, oletettu pysyvä korkotaso lyhennysaikana 
- Lyhennysajankohdat: kesäkuu ja joulukuu 
- Maksut suoritetaan kauden lopussa 
Samansuuruiset vuosimaksut, miljoonaa ecua: 
1997 Seuraavat vuodet 
K) vuodelta 83,4 111,257 
15 vuodelta 63,2 84,292 
20 vuodelta 53,5 71,360 
Muut tulot ja menot: 
- Belgian hallituksen tuki maa-alueelle, jos osto-oikeutta käytetään. Tässä oletetaan, 
että tuki maksetaan porrastettuna 10 vuodelle 5,8 prosentin nykyarvokertoimella, toisin 
sanoen vuosimaksu on 13,6 miljoonaa ecua. 
- Mahdollinen tuki kunnallistekniikan rakentamiseksi maa-alueelle: ei huomioitu 
(riippumatta rahoitusmallista) 
14 
LIITE B: KIINTEISTÖJEN HANKKIMINEN EUROOPAN YHTEISÖN 
SUORALLA RAHOITUSSOPIMUKSELLA (JATKOA) 
2- Strasbourgin IPE IV-rakennus 
Määrä, jolle rahoitus on sovittava: 460 miljoonaa ecua, josta 50 miljoonaa ecua 
kuudelle vuodelle 
Samansuuruisten vuosimaksujen laskutapa: 
- Korko: 5,9 prosenttia, oletettu pysyvän muuttumattomana lyhennysajan 
- Maksut: kesäkuussa ja joulukuussa 
- Maksut suoritetaan jakson lopussa 
Samansuuruiset vuosimaksut, miljoonaa ecua: 
10 vuodelta 
15 vuodelta 
20 vuodelta 1997 
16,2 
12,8 
11,3 Kuusi ensimmäistä vuotta 
(täydet vuodet) 
64,8 
51,5 
45,2 Seuraavat vuodet 
54,8 
41,5 
35,2 
tulot ja menot: 
Maa-alueen hinnan loppuosan maksuttomuus (65 miljoonaa Ranskan frangia, toisin sanoen 
9,9 miljoonaa ecua) kymmenentenä vuonna käyttöönotosta, koska kiinteistö on hankittu 
aiemmmin. 
15 
LIITE B: KIINTEISTÖJEN HANKKIMINEN EUROOPAN YHTEISÖN 
SUORALLA RAHOITUSSOPIMUKSELLA (JATKOA JA LOPPU) 
3- Suoran rahoituksen ja nykyisen rahoitusjärjestelmän kustannusten vertailu 
Kaikki kerätty yhteen 20 vuoden rahoitusajalle, miljoonaa ecua 
Erotus: 
pitkäaikai 
s-ten 
vuokra-
sopimuste 
n maksut 
yh-teensä 
vä-
hennettyn 
ä 
vuosi lyhe 
n-nysten 
yh-
leissum-
masta 
D3-maa-
alueen 
tuki 
IPE IV-
maa-
alueen 
tuki 
Yhteensä Senhetkiset arvot 
D3 
10,8 
136,0 
146,9 IPE IV 
6,0 
-
9,9 
15,9 Yhteen 
sä 
16,8 
136,0 
9,9 
162,7 Tämänhetki­
set arvot vuonna I9971 
D3 
6,5 
107,0 
113,5 IPE IV 
3,5 
-
5,5 
9,0 Yhteen 
sä 
10,0 
107,0 
5,5 
122,5 
Muuntokerroin kuusi prosenttia vuodessa 
16 
LIITE C:RAHOITUSNÀKYMIEN 5 OTSAKKEESEEN KUULUVIEN 
MENOJEN KEHITYS, 1995-1999 
Menetelmä 
Jäljempänä taulukossa 1 esitetään otsake selkeästi eriteltynä enimmäismäärään 
kuuluvien eri menolajien välillä: 
- Eläkemenot (kaikki toimielimet) 
- Kiinteistömenot (myynnit, vuokraukset): Euroopan parlamentti (lukuun ottamatta 
OPOCEa), muut toimielimet 
- Muut Euroopan parlamentin menot (jäsenet ja henkilökunta, hallinto) 
- Muiden toimielinten kuin Euroopan parlamentin hallinnosta johtuvat menot, jotka 
liittyvät kiinteistöjen hallussapitoon 
- Jäännös otsakkeen enimmäismäärän suhteen osoittaa muiden toimielinten kuin 
Euroopan parlamentin menoihin käytettävissä olevat varat kiinteistöjä lukuun ottamatta 
Taulukossa 2 esitetään toimielinten osuuden kehitys koko otsakkeen alla (eläkkeineen i 
ilman). Vuosille 1997-1999 mainitaan ainoastaan Euroopan parlamentin suhteellinen 
osuus toimielimen antaman ohjelman mukaisesti, muiden toimielinten vastaavat 
osuudet riippuvat budjettivallan käyttäjän esitettyjen tarpeiden mukaan toteutetusta 
harkinnasta 
Esitettävien tietojen ja oletusten lähteet 
1. 5 otsakkeen enimmäismäärä senhetkisin hinnoin: voimassaolevat rahoitusnäkymät, 
kahden prosentin inflaatiotaso vuosina 1998 ja 1999. Tätä oletusta on myös 
periaatteessa käytetty huomioituja eri menoluokissa kahtena vuotena ennakoitavissa 
olevia menoja arvioitaessa. 
2. Eläkemenot (kaikki toimielimet): komission elinten rahoitussuunnitelma, joka on 
päivitetty vuodelle 1997 käynnissä olevan talousarviomenettelyn yhteydessä 
toteutettujen viimeisten arvioiden mukaisesti. 
3. Euroopan parlamentin menot: 
a) Kiinteistöohjelma 
- 1997: uusien kiinteistöjen rahoitus 10 vuoden aikana: alustava talousarvioesitys 
(APB) 
uusien kiinteistöjen rahoitus 20 vuoden aikana: Euroopan parlamentin 
sihteeristön arvio 
- 1998-1999: Euroopan parlamentin sihteeristön antamat arviot, jotka perustuvat 
kiinteistöjen suoran rahoituksen oletukseen 10 tai 20 vuoden rahoitusajalla. 
17 
- vuosivähennysten summasta on vähennetty Belgian hallituksen 10 ensimmäiselle 
vuodelle porrastama Brysselin D3-rakennuksen maa-alueen hankintaan liittyvä tuki. 
b) Muut menot: Euroopan parlamentin päivitetty ohjelma. 
4. Muiden toimielinten kuin Euroopan parlamentin kiinteistömenot (vuokrat/ostot) 
a) 1997: alustava talousarvioesitys (APB) 
b) 1998-1999: kyseisten toimielinten vuoden 1997 alustavaan talousarvioesitykseen 
päätetyt ohjelmat. Ohjelmat vastaavat kokonaisuudessaan toimielinten välisen teknisen 
työryhmän helmikuussa 1996 vahvistamia suuntaviivoja "Kiinteistöohjelmista ja 
rahoitusehdoista" (GRIM) olettaen, että suositaan vuokraus-ostomalleja. 
5. Muut kiinteistöihin liittyvät menot (muut kuin Euroopan parlamentin) 
Nämä ovat huoltomenoja sekä puutarhanhoitoon, vakuutuksiin ja 
kulutusverkkoyhteyksiin liittyviä menoja ja niin edelleen. Kyseisten toimielinten 
ohjelmat. 
6. (Muiden kuin Euroopan parlamentin) muut aiemmin mainitsemattomat menot 
(henkilöstömenot ja käyttömenot lukuun ottamatta kiinteistöjä) 
Näitä käsitellään jäännöksenä 5 otsakkeen enimmäismäärästä. 
18 
LIITE C 
Taulukko 1: MENOJEN KEHITYS 5 OTSAKKEEN ALLA, MILJOONAA 
ECUA, KÄYVIN HINNOIN 
1. Otsakkeen enimmäismäärä 
prosenttia/vuosi 
2. Eläkkeet 
3. (1-2) Enimmäismäärä 
ilman eläkkeitä 
prosenttia/vuosi 
4. Kiinteistömenot 
Euroopan parlamentti 
a) 10 vuodelle 
b) 20 vuodelle 
Komissio 
Muut toimielimet 
Yhteensä 
a) 
b) 
5. Euroopan parlamentti: 
muut kuin kiinteistöjen 
vuokra-/hankintamcnot 
prosenttia/vuosi 
6. Euroopan parlamentti: 
menot yhteensä 
a) 10 vuodelta 
b) 20 vuodelta 1995 
4022 
349,8 
3672,2 
184,9 
181,8 
37,9 
404,6 
658,4 
843,3 1996 
4191 
4,2% 
396,5 
3794,5 
3,3% 
99,7 
183,3 
82,5 
365,5 
733,9 
11,5% 
833,6 1997 
4352 
3,8% 
421,3 
3930,7 
3,6%, 
137,0 
98,8 
207,1 
33,5 
377,6 
339,4 
750,2 
2,2% 
887,2 
849,0 1998 
4504 
3,5% 
450,2 
4053,8 
3,1% 
193,8 
134,3 
248,7 
37,3 
479,8 
420,3 
788,0 
5,0% 
981,8 
922,3 1999 
4663 
3,5% 
475,5 
4187,5 
3,3%. 
194,9 
135,4 
263,7 
38,8 
497,4 
437,9 
799,1 
1,4% 
994,0 
934,5 1 
19 
LIITE C 
Taulukko 1 (jatkoa ja loppu): 5 OTSAKKEEN MENOJEN KEHITYS 
7. (3-4-5) 
Muut toimielimet : 
käytettävissä oleva 
marginaali muihin 
kuin 
kiinteistömenoihin 
prosenttia/vuosi 
a) prosenttia/vuosi 
b) prosenttia/vuosi 
8. Muut 
toimielimet: 
jatkuvat 
kiinteistömenot 
9. (7-8) 
Muut toimielimet: 
käytettävissä oleva 
marginaali 
henkilöstö- ja 
hallintomenoihin 
lukuun ottamatta 
kiinteistö-menoja 
prosenttia/vuosi 
a) prosenttia/vuosi 
b) prosenttia/vuosi 1995 
2609,2 
105,4 
2503,8 1996 
2695,1 
3,3% 
109,9 
2585,2 
3,3% 1997 
2802,9 
4,0% 
2841,1 
5,4% 
118,2 
2684,7 
3,8% 
2722,9 
5,3% 1998 
2786,0 
-0,6% 
2845,5 
0,2% 
126,6 
2659,4 
-0.9% 
2718,9 
-0,1% 1999 
2891,0 
3,8% 
2950,5 
3,7% 
130,3 
2760,72 
3,8% 
2820,23 
3,7% 
~Rli todellinen vuosittainen kahden prosentin kasvuvauhti 1996-1999. 
'Eli todellinen vuosittainen 0,9 prosentin kasvuvauhti 1996-1999. 
20 
LIITE C 
Taulukko 2: 5 OTSAKKEEN MENOJEN RAKENNE TOIMIELIMITTÄIN 
PROSENTTIA 
1. Osuudet koko 5 
otsakkeen 
enimmäismäärästä 
Eläkkeet 
Euroopan 
parlamentti 
a) 
b) 
Komissio 
Muut toimielimet 
2. Osuudet 5 
otsakkeen 
enimmäismäärästä 
ilman eläkkeitä 
Euroopan 
parlamentti 
a) 
b) 
Komissio 
Muut toimielimet 1995 
8,7% 
21,0% 
54,3% 
15,5% 
23,0% 
59,4% 
17,0% 1996 
9,5% 
19,9% 
53,6% 
16,3% 
22,0% 
59,2% 
18,0% 1997 
9,7% 
20,4% 
19,5% 
22,6% 
21,6% 1998 
10,0% 
21,8% 
20,5% 
24,2% 
22,8% 1999 
10,2% 
21,3% 
20,0%) 
23,7% 
22,3% 
21 

ISSN 1024-4492 
KOM(96) 518 lopullinen 
ASIAKIRJAT 
FI oi 
Luettelonumero : CB-CO-96-525-FI-C 
ISBN 92-78-10394-2 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxemburg