Suositus: NEUVOSTON PÄÄTÖS komission valtuuttamiseksi neuvottelemaan Euroopan yhteisön puolesta, Euroopan neuvoston toimivaltaisissa elimissä, tietoyhteiskunnan palvelujen alalla tapahtuvaa tiedonvaihtoa ja oikeudellista yhteistyötä koskevasta yleissopimusehdotuksesta

(komission esittämä)

PERUSTELUT

1. Vuoden 2001 aikana Euroopan neuvoston ministerikomiteaa pyydetään käsittelemään ja hyväksymään ehdotus yleissopimukseksi tiedonvaihdosta ja oikeudellisesta yhteistyöstä, joka koskee "tietoyhteiskunnan palveluja" ja jonka esikuvana on direktiivi 98/48 [1].

[1] Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 98/48/EY, annettu 20 päivänä heinäkuuta 1998, teknisiä standardeja ja määräyksiä koskevien tietojen toimittamisessa noudatettavasta menettelystä annetun direktiivin 98/34/EY muuttamisesta. Euroopan parlamentin ja neuvoston 22 päivänä kesäkuuta 1998 annetun direktiivin 98/34/EY otsikko on muutetussa muodossaan "Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi teknisiä standardeja ja määräyksiä ja tietoyhteiskunnan palveluja koskevia määräyksiä koskevien tietojen toimittamisessa noudatettavasta menettelystä".

2. Mainitulla direktiivillä, jolla laajennettiin direktiivin 98/34 (tuotteita koskevaa) soveltamisalaa, luotiin Euroopan unionin jäsenvaltioiden välisen ilmoitusvelvollisuuden ja hallinnollisen yhteistyön järjestelmä, joka koskee erityisesti tietoyhteiskunnan palvelujen alalla (eli etäpalvelujen, sähköisten palvelujen ja yksittäisen palvelun vastaanottajan pyynnöstä suoritettavien palvelujen alalla) valmisteltuja kansallisia määräysehdotuksia. Direktiiviä on sovellettu vuoden 1999 elokuusta lähtien, ja se on tähän mennessä osoittautunut tehokkaaksi ilmoitusmekanismiksi ja hallinnolliseksi vuoropuheluksi online-palveluja koskevassa sääntelyssä, joka kehittyy jatkuvasti ja joka kohdistuu mitä suurimmassa määrin rajatylittäviin toimintoihin.

3. Euroopan neuvoston yleissopimuksen tavoitteena on luoda tietoyhteiskunnan palvelujen alalle direktiivin 98/34, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 98/48, avoimeen sääntelyyn perustuva ilmoitus- ja yhteistyöjärjestelmä, johon mahdollisimman monet maat voivat osallistua, mutta joka on samalla Euroopan neuvoston hyväksymä. Yleissopimuksen tarjoama järjestelmä olisi erityisen joustava EY-direktiivillä luotuun järjestelmään verrattuna, koska vaikka se koskisikin samaa asiaa, määräysehdotuksia koskevaan ilmoitusvelvollisuuteen ei liittyisi lykkäysaikaa (aikaa, jonka kuluessa jäsenvaltio pidättäytyy antamasta määräysehdotusta).

4. EY:n ja sen jäsenvaltioiden etuna on osallistua yleissopimukseen, koska suunnitellun järjestelmän avulla on mahdollisuus saada säännöllisesti tietoa muissa maissa valmisteilla olevista sääntelyaloitteista sekä tehdä tarvittaessa huomautuksia ehdotuksista, joilla saattaisi olla merkittäviä oikeudellisia ja taloudellisia vaikutuksia erityisesti perusoikeuksien ja -vapauksien toteutumisen kannalta (muun muassa kolmansissa maissa toimiville yhteisön kansalaisille tai yrityksille).

5. Osallistuminen perustuisi käytännössä vuodesta 1983 lähtien sovellettuun ja (direktiiviä on sittemmin muutettu useaan kertaan ja se on kodifioitu direktiivillä 98/34) direktiivillä 83/189 luotuun järjestelmään. EY:n sisäisten menettelyjen optimaaliseksi yksinkertaistamiseksi komissio toimittaa Euroopan neuvostolle palveluja koskevat ilmoitukset, jotka se jo saa kustakin jäsenvaltiosta ja jotka se lähettää edelleen muihin 14 jäsenvaltioon direktiivin 98/34 mukaisesti. Yhteisön on myös huolehdittava siitä, että tulevan yleissopimuksen soveltamisala on rinnakkainen direktiivin 98/34 kanssa erityisesti tietoyhteiskunnan palveluja koskevien kansallisten määräysehdotusten osalta, jotta jäsenvaltioiden viranomaisten ei tarvitsisi tehdä uusia ilmoituksia direktiivissä 98/34, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 98/48, säädetyn ilmoitusvelvollisuuden lisäksi. Yhteisön on myös huolehdittava siitä, että kukin yleissopimukseen osallistuva valtio ilmoittaa kaikilla kansallisilla - liitto- tai alueellisilla - tasoilla valmistelluista sääntelyehdotuksista, jotta yleissopimuksen tavoite todella saavutettaisiin.

SUOSITUS

6. Edellä kerrotuin perustein ehdotetaan, että neuvosto päättää

- valtuuttaa komission neuvottelemaan Euroopan neuvostossa ehdotuksesta tietoyhteiskunnan palvelujen alalla tapahtuvaa tiedonvaihtoa ja oikeudellista yhteistyötä koskevaksi eurooppalaiseksi yleissopimukseksi. Komissio ottaa neuvotteluissa huomioon neuvoston asiassa nimeämän erityiskomitean mielipiteet sekä oheiset neuvotteluohjeet

- antaa komissiolle tehtäväksi varmistaa paikan päällä suoritettava jäsenvaltioiden välinen koordinaatio, jotta yhteisölle taattaisiin vahva neuvotteluasema.

LIITE: NEUVOTTELUOHJEET

1. Neuvottelujen tavoitteena on, että tietoyhteiskunnan palvelujen alalla tapahtuvaa tiedonvaihtoa ja oikeudellista yhteistyötä koskevalla Euroopan neuvoston yleissopimuksella perustetaan sääntelyä koskeva ilmoitusvelvollisuuden järjestelmä (ilman lykkäysaikoja) sekä kolmansien maiden kanssa tehtävän säännöllisen hallinnollisen yhteistyön mekanismi, jonka esikuvana on direktiivi 98/34, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 98/48.

2. Euroopan neuvostossa käytävissä keskusteluissa komission on erityisesti huolehdittava siitä, että

- tuleva yleissopimus on soveltamisalaltaan direktiivin 98/34 kanssa rinnakkainen, siltä osin kuin on kyse erityisesti tietoyhteiskunnan palveluja koskevista kansallisista määräysehdotuksista, jotta jäsenvaltioiden viranomaisten ei tarvitsisi tehdä uusia ilmoituksia direktiivissä 98/34, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 98/48, säädetyn ilmoitusvelvollisuuden lisäksi

- yleissopimuksessa otetaan kaikilta osin huomioon Euroopan yhteisön erityispiirteet, jotta yhteisö voisi varauksitta osallistua yleissopimuksessa säädettyyn päätöksentekoprosessiin.

Rahoitusselvitys

1. Toimenpiteen nimi

Suositus neuvoston päätökseksi, jolla komissio valtuutetaan neuvottelemaan ehdotuksesta tietoyhteiskunnan palvelujen alalla tapahtuvaa tiedonvaihtoa ja oikeudellista yhteistyötä koskevaksi Euroopan neuvoston yleissopimukseksi

2. Budjettikohdat

A-110 Virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt, joilla on henkilöstötaulukkoon kuuluva toimi

A-50 Tietotekniikka

3. Oikeusperusta

Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 133 artikla

4. Toimenpiteen kuvaus

4.1. Toimenpiteen yleistavoite

Tulevan yleissopimuksen tavoitteena on luoda Euroopan neuvostoon tietoyhteiskunnan palvelujen kansallisia määräysehdotuksia koskeva avoimen sääntelyn mekanismi, jonka esikuvana on direktiivi 98/48/EY.

Mainitussa direktiivissä, jolla laajennetaan (tuotteita koskevan) direktiivin 98/34/EY soveltamisalaa, säädetään, että kunkin EY:n 15 jäsenvaltion on ilmoitettava määräysehdotuksista, jotka koskevat erityisesti tietoyhteiskunnan palveluja (eli etäpalveluna suoritettuja toimia, sähköisessä muodossa ja yksittäisen vastaanottajan pyynnöstä suoritettavia palveluja, toisin sanoen online-palveluja). Direktiivin mukaan ilmoitusta seuraa (vähintään kolmen kuukauden) lykkäysaika, jona ilmoitettua määräysehdotusta ei saa hyväksyä.

Euroopan neuvoston yleissopimusehdotuksen mekanismi on suunniteltu sovellettavaksi laajemmalle maantieteelliselle alueelle mutta joustavammin (ilmoitus ilman lykkäysaikaa) kuin EY:n tasolla käytössä oleva järjestelmä, josta säädetään tietoyhteiskunnan palveluja koskevassa direktiivissä 98/48/EY.

Komissio suosittaa neuvostolle, että neuvosto päättää valtuuttaa komission neuvottelemaan mainitusta yleissopimuksesta, sillä osallistumisesta hallinnollista yhteistyötä koskevaan kansainväliseen järjestelmään olisi huomattavaa hyötyä komissiolle ja EY:n 15 jäsenvaltiolle, koska järjestelmän avulla ne saavat säännöllisesti etukäteistietoa kolmansien maiden valmisteilla olevista sääntelyaloitteista (ja lisäksi mahdollisuuden laatia huomautuksia tiedoksisaatuihin säädösehdotuksiin) tietoyhteiskunnan palvelujen alalla, jonka määräykset kehittyvät jatkuvasti ja jolla on merkittäviä rajojen yli ulottuvia vaikutuksia.

4.2. Toimenpiteen kesto ja uusimista koskevat yksityiskohtaiset säännöt

Yleissopimuksen soveltamiselle ei aseteta ajallisia rajoituksia. Siinä varaudutaan kuitenkin soveltamisalan myöhempään muuttamiseen.

5. Menojen luokitus

5.1. Ei-pakolliset menot

5.2. Jaksottamattomat määrärahat

6. Menolaji

100-prosenttinen

7. VAIKUTUKSET HENKILÖSTÖÖN JA HALLINTOMENOIHIN

7.1. Vaikutukset henkilöstöön

>TAULUKON PAIKKA>

Komission ja Euroopan neuvoston sihteeristön välinen säädösehdotusten lähetys- ja vastaanottotoiminta sisällytetään direktiivin 98/34 mukaiseen hallintomekanismiin, jota on sovellettu EY:n tasolla jo vuodesta 1983 lähtien.

Kohtuudella voidaan olettaa, että kolmansista valtioista tulee noin 60 ehdotusta vuodessa.

Yritystoiminnan pääosaston on huolehdittava:

- määräysehdotusten analysoinnin koordinoinnista muiden komission yksiköiden kanssa (kysymykseen tulevat ensi sijassa tietoyhteiskunnan pääosasto ja sisämarkkinoiden pääosasto)

- kolmansien maiden määräysehdotuksiin tehtävien huomautusten ja vastausten, jotka annetaan kolmansien maiden jäsenvaltioiden tai yhteisön määräysehdotuksiin tekemiin huomautuksiin, koordinoinnista

- tietokantojen ylläpidosta ja tietojen välittämisestä.

Henkilöstötarve täytetään henkilöstön uudelleenjärjestelyin, joista vastaa yritystoiminnan pääosasto.

7.2. Henkilöstön taloudellinen kokonaisvaikutus

>TAULUKON PAIKKA>

Määrät vastaavat 12 kuukauden kokonaismenoja.

7.3. Muut toimesta johtuvat hallintomenot

>TAULUKON PAIKKA>

Määrät vastaavat toimesta johtuvia 12 kuukauden kokonaismenoja.

I. Yhteensä vuodessa (7.2 + 7.3)

II. Toimen kesto

III. Toimen kokonaiskustannukset (I x II) // 171 000 euroa

ei rajoitettu

On varauduttava kahdenlaisten menojen kasvuun:

7.3.1. Käännöskustannukset

Komission on varauduttava siihen, että ilmoitettavien määräysehdotusten kaiken aikaa kehittyvä soveltamisala vaikuttaa niiden lukumäärään. Odotettavissa on keskimäärin 60 ilmoitusta vuodessa, joista noin kymmenen prosenttia on käännätettävä.

Siinä tapauksessa, että ehdotustekstien sisältö on keskimäärin kymmenen sivua, on varauduttava käännättämään 60-100 sivua vuodessa, mikä vastaa 4 000 euroa vuodessa (100 sivua x 40 euroa/sivu). Mainittu summa rahoitetaan yritystoiminnan pääosastolle jo myönnetyistä määrärahoista.

7.3.2. Tietotekniikan kustannukset

On otettava käyttöön sovellus, jonka avulla yhteisön jäsenvaltioiden määräysehdotukset lähetetään automaattisesti Euroopan neuvostolle.

Sovelluksen käyttöönottoon, johon sisältyy yhteisön nykyjärjestelmän mukauttaminen, ja käyttämiseen tarvitaan noin 10 työpäivää vuodessa, mikä vastaa 5 000 euroa vuodessa (10 päivää x 500 euroa/päivä). Summa rahoitetaan yritystoiminnan pääosaston tietotekniikkaan varatuilla määrärahoilla.

8. Petosten torjuntatoimet

Ei ole (seuranta- ja arviointitoimia ei ole)

9. Kustannustehokkuusanalyysi

9.1. Määrälliset erityistavoitteet ja kohderyhmä

Euroopan neuvoston yleissopimuksen tavoitteena on luoda ennakkotiedon ja yhteistyön kansainvälinen järjestelmä, jolla täydennetään tietoyhteiskunnan palvelujen alalla yhteisössä sovellettua, direktiivillä 98/48 käyttöönotettua järjestelmää.

Yleissopimuksen maantieteellinen kattavuus on suunniteltu laajaksi siitä syystä, että siihen voivat osallistua useat maat: Euroopan neuvoston 41 jäsenmaan lisäksi Euroopan yhteisö, Euroopan neuvostoon kuulumattomat maat, jotka ovat osallistuneet yleissopimuksen valmisteluun, sekä muut kolmannet maat, joille varataan mahdollisuus liittyä yleissopimukseen.

9.2. Toimenpiteen perustelut

EY:n ja sen jäsenvaltioiden etuna on osallistua yleissopimukseen, koska järjestelmän avulla ne saavat säännöllisesti tietoa muissa maissa valmisteilla olevista sääntelyaloitteista ja voivat tarvittaessa tehdä huomautuksia määräysehdotuksista, joilla saattaisi olla merkittäviä oikeudellisia ja taloudellisia vaikutuksia online-palveluiden yhteydessä erityisesti perusoikeuksien ja -vapauksien toteutumisen kannalta (muun muassa kolmansissa maissa toimiville yhteisön kansalaisille tai yrityksille).

Yhä tärkeämmäksi käyvältä alalta puuttuu tällä hetkellä säännöllisen tiedonvaihdon järjestelmä.

9.3. Toimenpiteen seuranta ja arviointi

Yhteisön käytännön osallistuminen tulevaan yleissopimukseen perustuisi vuodesta 1983 toiminnassa olevaan järjestelmään, joka luotiin direktiivillä 83/189/ETY (jota on sittemmin muutettu ja joka on kodifioitu direktiivillä 98/34/EY).

EY:n sisäisten menettelyjen optimaaliseksi yksinkertaistamiseksi komissio toimittaisi myös Euroopan neuvostolle palvelujen alalla kultakin jäsenvaltiolta saamansa ilmoitukset, jotka se lähettää edelleen muille 14 jäsenvaltiolle direktiivin 98/34/EY mukaisesti.

Yleissopimuksesta muodostuu yksinkertainen mutta hyödyllinen keino arvioida yleisiä sääntelyn kehitysnäkymiä sekä hallinnollisen yhteistyön muoto, jota sovelletaan online-toimintojen jatkuvasti laajenevalla alalla.