EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 08.11.1995 
KOM(95) 486 lopull. 
95/0263 (CNS) 
MONIKIELINEN TIETOYHTEISKUNTA 
KOMISSION TIEDONANTO 
Ehdotus 
NEUVOSTON PÄÄTÖKSEKSI 
monivuotisesta ohjelmasta Euroopan yhteisön kielellisen monimuotoisuuden 
edistämiseksi tietoyhteiskunnassa 
(komission ehdottama) 

Sisällysluettelo 
1. POLIITTINEN YHTEYS 
2. EUROOPAN KIELIPERINTÖ 
2.1 Kielen kolmas vallankumous 
2.2 Euroopan kieliperintö 
2.3 Kielten erilaiset asemat 
3. MUOTOUTUVA TIETOYHTEISKUNTA 
3.1 Uusi teknologinen vallankumous 
3.2 Kaksitahoinen haaste Euroopalle 
3.3 Markkinavoimat eivät riitä 
3.4 Ratkaisuja teollisuudelle 
4. EUROOPAN KIELELLISEN MONIMUOTOISUUDEN SUOJELEMINEN 
4.1 Jäsenvaltioiden osuus 
4.2 Euroopan unionin osuus 
4.3 Oppilaitosten osuus 
4.4 Yksityisen alan osuus 
4.5 Tutkimuksen ja kehityksen osuus 
5. EUROOPAN MONIKIELINEN TIETOYHTEISKUNTA: TARVITAAN 
TÄYDENTÄVIÄ TOIMIA 
5.1 Euroopan kielellisten voimavarojen rakentaminen, vahvistaminen ja levittäminen 
5.2 Kieliteknologiateollisuuden vahvistaminen 
5.3 Kehittyneen käännösteollisuuden kehittäminen 
5.4 Koulutetun ja kehittyneen käyttäjäyhteisön luominen 
5.5 Yhteensovittamisen ja edistämisen perustan luominen 
6. YHTEENSOVITTAMINEN ALAN MUIDEN YHTEISÖN TOIMIEN KANSSA 
6.1 Eurooppalainen lähestymistapa kielen oppimiseen 
6.2 Monikielisen tietosisällön edistäminen 
6.3 Teknologiaperustan laajentaminen ja hyödyntäminen 
7. LOPPUHUOMAUTUKSET 
Liite 1 : Tiivistelmä MLIS-ohjelman toimista 
MONIKIELINEN TIETOYHTEISKUNTA 
1. POLHTTINEN YHTEYS 
Euroopan rikas kulttuuriperintö kytkeytyy läheisesti sen lukuisiin kieliin. Kielet liittävät 
Euroopan ihmiset kansallisiksi tai alueellisiksi yhteisöiksi, ja niiden avulla ihmiset voivat 
osallistua yhteiskunnalliseen, taloudelliseen ja poliittiseen toimintaan.0* 
Komission valkoisessa kirjassa(2), Bangemannin raportissa(3) ja komission toiminta-
suunnitelmassa(4) arvioidaan tietoyhteiskunnan mahdollisuuksia ja tarjotaan poliittista ohjausta 
sen kehittämiseksi. Euroopan laajuisetverkot(5), neljänteen puiteohjelmaan kuuluvat tutkimuksen 
ja teknologisen kehittämisen toimet(6), erityisesti tietotekniikka, ACTS(7) ja Telematics(8), sekä 
uudet INFO2000-ohj elman(9) ehdotukset ovat osoitus toteuttamiseen tähtäävien toimien määrästä. 
Nämä toimet liittyvät audiovisuaalisen alan(10) aloitteisiin ja koulutukseen ja ammatilliseen 
koulutukseen. 
Korfun kokouksessa kesäkuussa 1994 Eurooppa-neuvosto korosti tietoyhteiskunnan kielellisten 
näkökohtien merkitystä ja Cannesin kokouksessa heinäkuussa 1995 Eurooppa-neuvosto painotti 
Euroopan unionin kielten monimuotoisuuden tärkeyttä. 
Maailmanlaajuiset tekstiä, ääntä ja kuvaa tarjoavat tieto- ja viestintäpalveluverkot muuttavat 
nykyään ihmisten viestintää perinpohjaisesti. Ne tarjoavat mielenkiintoisia haasteita, mutta niillä 
voi myös olla tuntuva vaikutus käyttämiimme kieliin. Pahimmassa tapauksessa ihmiset, jotka 
eivät kykene viestimään sujuvasti yleisesti käytetyillä kielillä, eivät voisi täysin osallistua yhä 
tietopohjaisemman yhteiskuntamme toimintaan. 
(i) 
(2) 
<*) 
(4) 
(5) 
(6) 
(7) 
(8) 
(«> 
(10) Neuvoston julkilausuma Euroopan unionin kielten monimuotoisuudesta ja 
monikielisyydestä, 12 päivänä kesäkuuta 1995 (asiak. 7755/95) 
Kasvit, kilpailukyky, työllisyys. 2000-luvun haasteet ja näkymät, Euroopan yhteisöjen 
komission valkoinen kirja, 1994 
Bangemann, M. (toim.) Eurooppa ja maailmanlaajuinen tietoyhteiskunta: suosituksia 
Euroopan neuvostolle, 26.5.94 
Euroopan tie tietoyhteiskuntaan - toimintasuunnitelma, KOM (94) 347, 19.7.94 
Maastrichtin sopimuksen mukaisesti on säädetty erityisesti Euroopan laajuisista verkoista 
viranomaisten välistä tiedonvaihtoa varten, EYVL N:o C 244, 31.8.92 
Euroopan komission tutkimuksen ja teknologisen kehityksen alan toimien neljäs 
kehysohjelma (1994 - 1998), EYVL N:o L 126, 18.5.94 
Kehittynyt viestintäteknologia ja -palvelut, KOM(94) 243 
Telematiikan sovellusohjelma. Neuvoston päätös, EYVL No L 334, 22.12.1994, s. 1 
INFO2000 ohjelmaehdotus, multimediatiedon edistäminen liiketoiminnan, hallinnon ja 
kansalaisten osalta eurooppalaisessa tietoyhteiskunnassa Tiedonanto herra 
Bangemannilta komissiolle, maaliskuu 1995 
Strategia Euroopan ohjelmateollisuuden vahvistamiseksi EU: n audiovisuaalisen politiikan 
mukaisesti, Euroopan yhteisöjen komission vihreä kirja, 1994 
Nämä vaarat voitaisiin välttää, jos pystyisimme turvaaman täyden monikielisen tuen sähköisen 
tiedon käytössä. Näin toteutettaisiin tietoyhteiskuntaa käsitelleessä G7-kokouksessa ilmaistua 
pyrkimystä sisällön monimuotoisuuteen, kulttuuri- ja kielisisältö mukaan lukien{U). 
Moni muotoi suus on j atkossaki n palj olti riippuvai sta kansall isi sta koulutus-j a kul ttuurialoittei sta, 
mutta sitä voidaan huomattavasti tukea pyrkimällä parempiin tiedonsaantimahdollisuuksiin 
kaikilla eri kielillämme. Lisäksi pyrkimykset edistää monikielisiä tietopalveluita hyödyttävät 
Euroopan laajuisia televiestintäverkkoja(12), joita ollaan luomassa useille eri sovellusaloille. 
Yleisemmin ilmaistuna monikielinen tuki edistää sisämarkkinoiden toimintaa helpottamalla 
viestintää eri kielten välilläj a vahvistaa taloudellistaja sosiaalista yhteenkuuluvuutta edistämällä 
Euroopan eri kielialueiden välistä yhteistyötä. Sen avulla Euroopan kansalaisilla on 
mahdollisuus osallistua täysin yhä enemmän tietopohjaiseen yhteiskuntaamme, ja se tarjoaaPÄ'-
yrityksille uusia mahdollisuuksia päästä monikielisille tietomarkkinoille. Kasvava tietoisuus 
tietoyhteiskunnan monikielisten kysymysten tarjoamista haasteista ja mahdollisuuksista 
rohkaisee koko teollista alaa kohtaamaan uusia markkinoita kielen aiheuttamia rajoituksia 
pienentämällä. 
Ennen kaikkea tarvitaan käytännöllisiä ratkaisuja niihin ongelmiin, joita yritykset kohtaavat 
viedessään tuotteita vieraskielisille markkinoille. Teknisen tuotetuen, käyttäjän käsikirjojen ja 
mainonnan kääntämiseen sekä paikallisiin oloihin sovittamiseen liittyvistä tarpeista saattaa usein 
johtua jopa monien kuukausien viivästymisiä. Tietokonetuotteiden ja -palveluiden osalta 
ohjelmiston kielellinen sovittaminen muodostaa vieläkin raskaamman taakan myyjälle, ja tämä 
usein estää monikielisen lähestymistavan. Näitä rajoituksia pienentävien työkalujen ja 
menetelmien voidaan siis olettaa vaikuttavan merkittävästi rajat ylittävään kauppaan useilla 
teollisuuden aloilla. 
Omien kääntämiseen, tulkkaukseen ja monikieliseen julkaisutoimintaan liittyvien tarpeittensa 
vuoksi komissio yhdessä muiden yhteisön toimielinten kanssa voi paitsi tarjota huomattavaa 
asi antuntemusta j a kokemusta monikielisten työkaluj en j a palveluiden kehittämi sessä. Itse asiassa 
Euroopan toimielimet voivat suoraan hyötyä saavutetuista tuloksista. Euroopan tason edistys 
jaetaan, mikäli mahdollista, jäsenvaltioiden kanssa, jotta monikielisten työkalujen kehittämistä 
edistettäisiin kansallisella tasolla. 
Tässä tiedonannossa pohditaan näitä kysymyksiä ja kuvaillaan, kuinka Euroopassa voidaan 
edistyä monikielisen tietoyhteiskunnan kehittämisessä sovittamalla yhteen jäsenvaltioiden ja 
julkisen ja yksityisen alan ponnistelut. Näin taattaisiin riittävä kielellinen tuki Euroopan 
kansalaisille ja myös tehokkaat, kannattavat käännöspalvelut ja monikielinen paikallisoloihin 
sovittaminen. 
Sama teknologia, jonka leviäminen saattaa uhata tietoyhteiskunnan kielten ja kulttuurin 
monimuotoisuutta, voi myös auttaa Euroopan kielimuurien ylittämisessä113) vähentämällä 
tietotuotteiden ja -palveluiden eri versioiden, käännösten ja sovittamisen kustannuksia. 
(11) G-7 ministerikokous tietoyhteiskunnasta, Bryssel 25 ja 26 päivänä helmikuuta 1995, 
puheenjohtajan päätelmät 
(12) Ehdotus EP:n ja neuvoston päätökseksi Euroopan laajuisten televiestintäverkkojen 
suuntaviivoista KOM/95/224, 16 päivänä kesäkuuta 1995 
(13) Jacques Santerin puhe Euroopan parlamentille, Strasbourg, 17 päivänä tammikuuta 1995 
4 
Markkinavoimat eivät kuitenkaan yksin pysty luomaan monikielistä tietoyhteiskuntaa 
Eurooppaan. Jäsenvaltioiden ja unionin tasolla tarvitaan edistäviä toimia, jotta tarvittava kehitys 
saadaan käyntiin. 
Tämän seurauksena syntyy kaupallisesti hyödynnettäviä mahdollisuuksia: mediateollisuudessa 
(jälkiäänityksen ja tekstityksen kehittyessä), asiakirjojen tuotannossa (oikeinkirjoituksen ja 
kieliopin tarkastusohjelmia käytettäessä) ja monissa muissa kääntämiseen liittyvissä 
toiminnoissa, kun samalla muistetaan, että kirjallisuuden kääntäminen edellyttää alkuperäisen 
teoksen luovaa ja tarkkaa sovittamista. Monikieliset voimavarat avaavat tien myös erilaisille 
puhesovelluksille, tekstiä puheeksi muuntavista järjestelmistä aina tehtaiden ääniohjattuihin 
koneisiin. 
Eurooppa voi siis siirtyä kohti monikielistä tietoyhteiskuntaa ja luoda uusia kieliteollisuuden 
aloja sekä tarjota uusia liiketoiminnan ja kulttuurialan mahdollisuuksia kansalaisilleen. Tämä 
puolestaan luo uusia työpaikkoja ja uusia markkinoita, ja tuo mahdollisuuksia monikielisille 
tuotteille ja palveluille kaikkialla Euroopassa ja ympäri maailmaa 
2. EUROOPAN KIELIPERINTÖ 
2.1 Kielen kolmas vallankumous 
Kolme peräkkäistä vallankumousta on muuttanut ihmisten viestinnän luonnetta, ja nämä 
muutokset ovat aiheuttaneet merkittäviä toiminnallisia muutoksia myös kielen käyttöön. 
Ensimmäisen vallankumouksen aiheutti kirjoitusjärjestelmän keksiminen, jonka ansiosta ihmiset 
saivat tietoa lukemalla ja kirjoittamalla. Tavallisten ihmisten kohdalla suora suullinen viestintä 
jäi kuitenkin vallitsevaksi. 
loinen vallankumous, kirjapainotaidon keksiminen, laajensi valtavasti tavallisen kansalaisen 
kokemuspiiriä. Yleinen luku-ja kirjoitustaito toi mukanaan yhä varmemman pääsyn tiedon ja 
kulttuurin piiriin, mutta se mahdollisti myös ensimmäistä kertaa demokraattisen osallistumisen 
valtion hallintoon 
Koemme nyt kolmatta, kaikkein mullistavinta vallankumousta, jossa tietokonepohjainen 
teknologia tarjoaa ihmisille välittömän, maailmanlaajuisen tiedonsaannin. Tässä muotoutuvassa 
tietoyhteiskunnassa kielen asema on jälleen kerran muuttumassa, mutta näyttöpohjaisen, tekstiä, 
kuvaaja ääntä yhdistävän viestinnän vuoksi nyt syvällisemmin kuin koskaan aikaisemmin. 
Uusi tietoteknologia muuttaa viestinnän luonnetta perinpohjaisesti, ja se vaikuttaa merkittävästi 
kielen asemaan. 
2.2 Euroopan kieliperintö 
Euroopan unionin 380 miljoonaa ihmistä puhuvat yli 45 kansallista tai alueellista kieltä tai 
tärkeää alueellista kielimuotoa. Suurin osa kielistä on romaanista germaanista tai kelttiläistä 
alkuperää ja niiden lisäksi puhutaan kreikkaa, suomea ja baskia.(,4; 
(14) Hearn, P.M. ia Button, D.F. (to'rn.) (1994)1 jmguage Industries Atlas, Amsterdam: IOS 
Press for CEC, Bnjssels and Luxembourg 
Euroopan kielellinen monimuotoisuus on kuitenkin melko vähäistä verrattuna maailman muihin 
alueisiin. Yleisesti arviot sellaisten eri kielten määrästä, joiden puhujat eivät ymmärrä toisiaan, 
vaihtelevat 5 000:sta 25 OOOeen sen mukaan, miten kieli ja murre määritellään. 
Monet vähemmistökielet ovat kuitenkin vaikeuksissa, usein muuttuvien viestintätapojen 
vaikutuksesta. Uuden teknologian leviäminen saattaisi huomattavasti nopeuttaa tätä muutosta ja 
näin uhata vähentää kielen ja kulttuurin monimuotoisuutta(15) eurooppalaisessa yhteiskunnassa. 
Euroopan yhdentymisen on perustuttava avoimuuteen kansalaisia kohtaan. Keskeisen 
lainsäädännön ja tiedonantojen on siksi jatkossakin oltava saatavilla unionin virallisilla kielillä, 
jotta varmistuttaisiin niiden ymmärtämisestä ja mahdollisimman laajasta soveltamisesta. 
Euroopan kielellinen monimuotoisuus on runsasta muttei liiallista. Jatkuva yhdentymiskehitys 
nopeutuu merkittävästi, jos lakitekstit ja niitä tukevat asiakirjat ovat vapaasti kaikkien Euroopan 
kansalaisten saatavilla heidän käyttämillään eri kielillä. 
2.3 Kielten erilaiset asemat 
Kielillä on tärkeitä ja moninaisia vaikutuksia yhteiskunnan eri alueilla 
Kielet luovat sosiaalista yhteenkuuluvuutta maiden ja alueiden sisällä, ja ne myös tukevat yhteisiä 
arvoja. Yhteinen kieli helpottaa avointa viestintää yhteiskunnan kaikilla tasoilla. Kielierot taas 
haittaavat viestintää ja aiheuttavat ongelmia vähemmistöryhmille. 
Kieli on myös väline demokratian turvaamisessa. Yhteiskunta kukoistaa avoimen väittelyn ja 
keskustelun vallitessa: sananvapaus on demokraattisten järjestelmiemme perusta. Vapaa lehdistö 
puolustaa demokraattista ilmaisua, ja kieli on väline, jota jokainen kansalainen käyttää 
osallistuessaan demokratian toimintaan. Yhteisön toimielinten toiminnan avoimuus voidaan 
tämän vuoksi turvata ainoastaan monikielisen tuen saatavuudella. 
Kulttuurielämämme on läheisesti sidoksissa kieleen. Jokaisella maalla on runoilija tai 
näytelmäkirjailija, jonka teokset kuvastavat kansan kulttuuri-identiteettiä, ja suuri osa 
kulttuuriperinnöstämme säilyy kielissämme. 
On huomattava myös asian taloudellinen puoli. Kielet määrittelevät markkina-alueet, usein 
suhteessa käännös- tai sovituskustannuksiin, jotka voivat kansainvälisessä kaupassa muodostua 
merkittäväksi tekijäksi olipa kyseessä mikä hyvänsä tuote tai palvelu. Ohjelmistoteollisuuden 
tuotteiden kielellinen sovitus lisää merkittävästi tuotteiden kustannuksia, mutta se myös laajentaa 
näiden tuotteiden markkinoita. Euroopan elokuva- ja televisioteollisuuden sekä 
kulttuuriteollisuuden ja laitosten on maksettava jälkiäänitys- ja tekstityskulut, amerikkalaisista 
poiketen, jos ne haluavat saavuttaa laajan yleisön. 
Kielen poliittisiin, kulttuurisiin ja taloudellisiin vaikutuksiin on kuhunkin kiinnitettävä riittävästi 
huomiota rakennettaessa Euroopan tietoyhteiskuntaa. 
(1S) Eurobarometrissa No 41, heinäkuu 1994, on tietoja kielitaidosta Euroopassa 
6 
3. MUOTOUTUVA TIETOYHTEISKUNTA 
3.1 Uusi teknologinen vallankumous 
Tieto- ja televiestintäteknologian lähentyminen muuttaa viestinnän luonnetta yhteiskunnan 
kaikilla tasoilla. 
Tämä teknologia pystyy tarjoamaan uusia erimuotoisia tiedonsaannin, -jakelun ja -käsittelyn 
(teksti, ääni, kuva, video) menetelmiä, ja sen käyttö muuttaa jo nyt elin- ja 
työskentelytapojamme, vie meidät tavarayhteiskunnasta yhteiskuntaan, joka yhä enemmän 
keskittyy tietämykseen ja tietoon. 
Tietoyhteiskunta on pääsemässä voimaan kaikkien jäsenvaltioiden tehtaissa, toimistoissa, 
kouluissa ja kodeissa. Uudet tiedonsaantitavat johtavat avoimempaan yhteiskuntaan, jossa 
tietämys, tieto, asiakirjat ja viihde voivat vapaasti liikkua rajojen sisällä ja niiden yli. 
Aiemmin paikallisille markkinoille keskittyneellä taloudellisella toiminnalla on nyt 
kansainvälisiä mahdollisuuksia. Kulttuurisidonnaiset markkinat, kuten julkaisutoiminta, 
ohjelmistotuotanto ja kodin tietokonepalvelut, omaksuvat yhä useammin monikansallisen 
lähestymistavan. 
Maailmanlaaj ui settietoyhteydet kuten satelliitti-jakaapelitelevi sioylei sty vät nopeasti. Internetin 
kaltaiset koko maailman kattavat tietokoneverkostot saavat Euroopassa joka kuukausi 
lukemattomia uusia käyttäjiä. 
/ ietovallankumous muuttaa syvällisesti viestinnän luonnetta ja käyttöä kaikkiallayhteiskunnassa 
ja luo uusia mahdollisuuksia liiketoiminnalle, kulttuurille ja koulutukselle. 
3.2 Kaksitahoinen haaste Euroopalle 
Koska tieto koskettaa yhteiskunnan kaikkia kerroksia, tasa-arvoisten 
tiedonsaantimahdollisuuksien luominen on keskeinen kysymys. Hallitsemattomana 
tietovallankumous saattaisi hyvinkin johtaa kaksitasoiseen yhteiskuntaan, joka jakautui si niihin, 
jotka pystyvät täysin hyödyntämään teknologiaajaniihin, jotkausein kielitekij öiden vuoksi eivät 
siihen pysty. 
Euroopalla on kaksitahoinen haaste muotoutuvassa tietoyhteiskunnassa, toisaalta meidän on 
säilytettävä rikas kielellinen ja kulttuurinen monimuotoisuutemme, mutta samalla varmistettava, 
että liikeyrityksillämme ja kansalaisillamme on tasavertaiset mahdollisuudet osallistua uuteen 
tiedon aikakauteen ja päästä osallisiksi sen tuomista hyödyistä. 
Teollisuuden on sopeuduttava säilyttääkseen kilpailukykynsä Euroopan ja maailman 
markkinoilla. Tuotekehitys-ja markkinointistrategioita luodessaan yritysten on otettava tarkoin 
huomioon kielelliset ja kulttuuritekijät. PK-yritykset, joilla on vaikeuksia tällaisen tiedon 
hankinnassa ja tuotantolinjojen ja markkinoinnin sopeuttamisessa, voivat hyötyä vasta silloin, 
kun ne ovat ymmärtäneet ongelman luonteen. 
Näiden haasteiden kohtaamiseksi Euroopan tietoyhteiskunnan on oltava monikielinen 
Kansalaisten on kaikkialla unionissa pystyttävä täyteen viestintään muiden eurooppalaisten ja 
kaikkialta muualta maailmasta olevien yhteistyökumppanien kanssa. Heille on annettava 
mahdollisuus elää ja työskennellä yhdessä tehokkaasti suvaitsevaisuuden, demokratian ja 
yhteiskunnallisen yhteenkuuluvuuden hengessä. 
Monikielinen lähestymistapa viestintään tarjoaa yksilöille ja yrityksille heidän käyttämästään 
kielestä riippumatta tasapuoliset mahdollisuudet osallistua uuteen tiedon aikakauteen. 
3.3 Markkinavoimat eivät riitä 
Tieto-ja viestintäteknologian nopea yleistyminen suosii luonnollisesti niitä kieliä, joita voidaan 
käsitellä menestyksellisesti. Ne kielet, joita varten on tekstinkäsittelyyn tarkoitettuja 
suorituskykyisiä työkaluja tarjoavia ohjelmistotuotteita, antavat lähes rajattoman pääsyn näillä 
kielillä oleviin tietopalveluihin. 
Tämän vuoksi markkinavoimat keskittyvät useimmiten pieneen joukkoon kieliä, jotta palvelut 
voitaisiin mahdollisimman nopeasti tuoda mahdollisimman suuren käyttäjäjoukon saataville. 
Tällöin monet eurooppalaiset, jotka eivät osaa näitä kieliä, jäävät ulkopuolisiksi eivätkä pääse 
osallisiksi uuden tietoaikakauden eduista. Tämä koskee myös sellaisia yrityksiä, erityisesti 
PK-yrityksiä, jotka eivät hanki tarvittavaa kielellistä osaamista. Ajan mittaan niiden kielten 
elinkelpoisuus vaarantuu, joita varten ei ole erityistä tukea. 
On selvää, että tarvitaan toimia, joilla varmistetaan tasapaino Euroopan pääkielten ja pieniä 
kansallisia tai alueellisia yhteisöjä palvelevien kielten välillä. 
3.4 Ratkaisuja teollisuudelle 
Muotoutuvassa ti etoyhteiskunnassatuotteisiin liittyy yhä useammin monimutkainen tukiaineisto, 
joka koostuu käsikirjoista tai ohjelmistojen osalta käyttäjän kielellä näyttöpäätteelle tulevista 
viesteistä. Tällaisen monikielisen tuen puute aiheuttaa useita muodollisia ja käytännöllisiä 
rajoituksia kohteena oleville markkinoille. Jos monikielistä tukiaineistoa ei ole, käyttäjät usein 
turhautuvat tuotteen takia. 
Sekä pienet että suuret yritykset tietävät varsin hyvin, kuinka paljon aikaa ja kustannuksia 
tuotteiden vieminen vieraskielisille markkinoille vaatii. Aivan liian usein valmistajat päättävät 
raj oittaa markkinointipy rkimy ksensä niille alueille, joilla käännöstarpeet voidaan välttää tai pitää 
mahdollisimman pieninä. 
Tämän vuoksi Euroopan markkinat eivät useiden tuotteiden osalta toimi hyvin. Tämä koskee 
erityisesti tuotteita, joihin sisältyy suuri tieto-osuus, sekä pieniä markkinarakoja, joissa PK-
yritykset yleensä toimivat. 
Teollisuus tarvitsee ensinnäkin selvyyttä markkinoiden kielellisistä tarpeista, jotta se voisi 
valmistautua ja jotta sillä olisi samanlaiset kieliohjelmat kuin kilpailijoilla. 
Toiseksi teollisuuden on nopeammin sopeutettava kielellinen pätevyytensä ja 
markkinointistrategiansa, mukaan lukien kehittyneet kielityökalut, käännöspalvelut ja ihmisten 
kielitaito. 
Kolmanneksi työkalut, palvelut ja parhaat menettelytavat on kehitettävä teollisuuden 
erityistarpeiden mukaisesti. Kieliteknologiateollisuudella on selkeä tehtävä kehittää ja 
markkinoida kannattavuutta parantavia tuotteita. 
Kun otetaan huomioon kysymyksen Euroopan laajuinen ja monikielinen luonne, yhteisön toimia 
tarvitaan markkinoiden, tuottaja-ja kieliteollisuuden kohtaamiseksi johdonmukaisella tavalla. 
Unionin tasoisen yhteensovitetun toiminnan avulla voidaan ratkaista ongelmia, joita 
yksittäisten yritysten on nyt mahdotonta ratkaista yksin. 
4. EUROOPAN KIELELLISEN MONIMUOTOISUUDEN SUOJELEMINEN 
4.1 Jäsenvaltioiden osuus 
Euroopan eri kielten suojeleminen on ensisijaisesti asianomaisten maiden asia. Joillakin mailla 
on selkeä kielipolitiikka. Kansalaistensa toiveiden mukaisesti kukin jäsenvaltio ja alue pitää omia 
kieliään erityisen arvokkaina ja vaatii, että ne vastaisuudessakin tunnustetaan Euroopan tasolla. 
Tietyssä jäsenvaltiossa tai tietyllä alueella käytettyjä kieliä koskevien työkalujen kehittämisen 
ja saatavuuden olisi oltava kyseisen jäsenvaltion tai alueen ensisijaisella vastuulla. 
Euroopan unionin kielellisen monimuotoisuuden suojeleminen on siis kaikkien jäsenvaltioiden 
ja alueiden yhteinen etu unionin siirtyessä tiedon aikakauteen. 
/ bissijaisuusperiaatteen mukaisesti jäsenvaltioilla ja alueilla on keskeinen asema oman kielensä 
tai omien kieliensä suojelemisessa. 
4.2 Euroopan unionin osuus 
Unionin toimielimillä, erityisesti komissiolla, voi olla liikkeellepaneva asema, ja ne voivat tuoda 
lisäarvoa kansallisiin ponnisteluihin. 
turvaamalla virallisten kielten aseman kielten käyttöä unionin toimielimissä säätelevien 
sääntöj en mukai sesti,( l6) 
tiedottamalla julkisille ja yksityisille järjestöille kielikysymysten merkityksestä tiedon 
aikakaudella ja pyrkimällä tunnistamaan yhteiset ongelmat ja mahdolliset ratkaisut, 
kannustamalla kieliteollisuutta ja käyttäjäteollisuutta harjoittamaan aidosti eurooppalaista 
tai maailmanlaajuista markkinointistrategiaa, ottamalla monikielisyys osaksi strategioitaan 
kilpailuedun saavuttamiseksi, 
tuomalla unionin tutkimus-j a kehityshankkeiden tarj oamat edut kieliteknologiapalveluiden 
ja -tuotteiden käyttäjien ja kehittäjien saataville, 
(16) Perustuu Rooman sopimuksen 217 ja 248 artiklaan, säädetty ensimmäisen kerran 
neuvoston asetuksessa 1, EYVL No L 17, 6.10.58, ja muutettu myöhemmin uusien 
jäsenvaltioiden liittymisen yhteydessä 
edistämällä sellaisten työkalujen, standardien ja perusrakenteiden kehittämistä, jotka ovat 
pääasiassa kielestä riippumattomia, mutta kuitenkin olennaisia kielten käsittelyn kannalta, 
lisäämällä tietoisuutta ja edistämällä monikielistä lähestymistapaa Euroopan 
tietoyhteiskuntaan sekä sisällön, rajapintojen, kääntämisen, tulkkauksen että 
kielenoppimisen suhteen. 
I Inionin toimielimet voivat tarjota tukea edistämälläja turvaamalla kielellistä monimuotoisuutta 
tiedon aikakaudella. 
4.3 Oppilaitosten osuus 
Oppilaitoksilla on elintärkeä osuus Euroopan kielten monimuotoisuuden säilyttämisessä. 
Äidinkielen taito on kaiken kulttuurimme ja kaikkien koulutusjärjestelmiemme ydin. Vieraiden 
kielten taitaminen on välttämätöntäkaikilleeurooppalaisille muotoutuvassamaailmanlaajuisessa 
ti etoy htei skunnassa. 
G7-kokouksen tietoyhteiskuntaa koskevien päätelmien mukaisesti tarvitaan uudenlaista 
lähestymistapaa kulttuurien väliseen koulutukseen ja ammatilliseen koulutukseen, erityisesti 
opiskelijoiden, PK- ja kaikkien yritysten työtekijöiden osalta. 
4.4 Yksityisen alan osuus 
Kuten komission Valkoisessa kirjassa kasvusta, kilpailukyvystä ja työllisyydestä, Bangemannin 
raportissa ja tietoyhteiskuntaa käsitelleessä G7-kokouksessa on korostettu, yksityisen alan osuus 
on keskeinen Euroopan tietoyhteiskunnan toteuttamiseksi. 
Monikielinen tiedontuotanto ja monikielinen rajapintojen luonti jääkin yksityisten yritysten 
hoidettavaksi. Kielten opiskelussa yksityiset organisaatiot täydentävät yhä enemmän julkisia 
oppilaitoksia. Kääntäminen, tulkkaus sekäohjelmistojenjamediasisällönkielituki ovat keskeisiä 
aloja, joilla yksityinen ala voi pyrkiä kohti monikielistä tietoyhteiskuntaa. 
Kielten moninaisuutta on pitkään pidetty pelkkänä kustannustekij änä, mutta nyt se nähdään myös 
teollisuuden mahdollisuutena, jonka avulla voidaan luoda uudenlaista teollista toimintaa ja 
tuottaa entistä suurempi määrä erilaisia tuotteita, jotka noudattavat asiakkaiden yksilöllisiä 
toiveita. 
Yksityiset yritykset ovat avainasemassa monikielistä tietoyhteiskuntaa kehitettäessä. 
4.5 Tutkimuksen ja kehityksen osuus 
Uusi teknologia voi edistää monikielisyyden säilymistä tarjoamalla entistä suurempaa 
kapasiteettia ja parempaa käsittelytehoa televiestintää ja tietokonekäsittelyä varten. 
Euroopan kieliteknologinen tutkimus ja kehitystyö on luonut vahvan tieteellisen perustan. 
Teknologian siirto ei ole kuitenkaan täysin onnistunut, sillä markkinakelpoiset tuotteet ovat 
useimmiten olleet yksikielisiä ja yleensä peräisin Yhdysvalloista. Vasta nyt eurooppalaiset 
yritykset ovat alkaneet saada tuotteitaan markkinoille. 
10 
Euroopan tutkimusponnistelut ovat valmistaneet vahvan pohjan, jolta teknologiaa voidaan 
siirtää markkinoille. 
5. EUROOPAN MONIKIELINEN TIETOYHTEISKUNTA: TARVITAAN 
TÄYDENTÄVIÄ TOIMIA 
Euroopan monikielisyyden edistämiseen liittyy suuri joukko eri alojen aloitteita yhtenäisen 
strategian osina. 
Joukko hankkeita on jo käynnissä, ja ne auttavat valmistamaan Euroopan tietä monikieliseen 
tietoyhteiskuntaan. Strategiassa on kuitenkin vielä aukkoja, joita on täydennettävä lisätoimilla, 
jotta strategia voisi onnistua. 
Monikielinen tietoyhteiskunta-aloitteella on näin ollen kolme uutta toiminta-aluetta, jotka 
vahvistavat yleistä strategiaa. Näihin kuuluvat Euroopan kielellisten voimavarojen 
perusrakenteen edistäminen (toimintalinja 1), kieliteollisuuden merkityksen vahvistaminen 
(toimintalinja 2) ja monikielisten työkalujen kehittäminen julkisia palveluita varten (toiminta­
linja 3). Jotta tietoyhteiskuntaan liittyvien kielikysymysten määrittelyä saataisiin keskitetyksi, 
kaavaillaan yhteensovittamisperustan luomista, joka yhdistäisi julkiset ja yksityiset järjestöt 
(liitännäistoimet). 
Vaikuttajien määrä on niin suuri, että komissio voi toimia tehokkaasti ainoastaan tietoisuutta 
lisäävissä ja asiaa edistävissä kampanjoissa, kielellisen perusrakenteen kehittämisessä, esi- ja 
esittelyhankkeissa, joilla on toimintaa edistävää arvoa, ja muutamissa kieliteollisuutta varten 
keskitetyissä toimissa. Toteuttaminen tapahtuu yleensä ehdotuspyyntöjen avulla niiden 
hankkeiden osalta, joiden kustannukset jaetaan, ja tarjouspyyntöjen avulla toimintalinjan 3 
mukaisen erityisen kehittämisen osalta. 
Uudet toimet täydentävät olemassa olevia yhteisön aloitteita kielenoppimisen, monikielisen 
sisällön ja kieliteknologian alalla. 
Näillä toimillaolisi luotava suotuisat olosuhteet monikieliselle tietoyhteiskunnalle hyödyntämällä 
unionin aloitteita ja edistämällä yhteistyötä. 
5.1 Euroopan kielellisten voimavarojen rakentaminen, vahvistaminen ja 
levittäminen 
Vahvan teknologisen perustan lisäksi kieliteknologian muuntaminen markkinoitaviksi tuotteiksi 
ja palveluiksi riippuu käytettävissä olevista voimavaroista kuten elektronisista sanakirjoista, 
termipankeista, puhetietokannoista ja kieliopeista. Tällä alueella tarvittaviin huomattaviin 
ponnistuksiin vaaditaan sijoituksia, jotka eivät ole yksityisen alan ulottuvilla, erityisesti sen 
vuoksi, että suurin osa alan yrityksistä on PK-yrityksiä. 
11 
Jäsenvaltiot, komissio ja yksityiset yritykset ovat jo tehneet merkittäviä sijoituksia on-line 
sanakirjojen, tesaurusten ja termipankkien kaltaisten voimavarojen tuottamiseksi. Näiden 
mahdollista käyttöä heikentää tällä hetkellä se, että ne ovat useimmiten yksikielisiä. Lisäksi 
niiden kehittelyssä ei ole riittävästi otettu huomioon yhteensopivuutta, minkä vuoksi niiden 
jäljitys ja uudelleenkäyttö on vaikeaa. Tarvitaan luettelo mahdollisesti uudelleen 
käytettävissä olevista kielellisistä voimavaroista, jotta ne voitaisiin muuntaa monikielisiksi, 
yhteensopiviksi ja laajalti saatavilla ja saavutettavissa oleviksi. 
Toissijaisuusperiaatetta voidaan hyödyntää tehokkaasti tällä alalla koska kunkin kielen osalta 
varsinaisten laajamittaisten voimavarojen kehittäminen on sen jäsenvaltion (tai jäsenvaltioiden) 
vastuulla, jonka alueella kieltä puhutaan, kun taas yhteisöä koskevat yleiset kysymykset kuten 
standardit ja niiden sovellus, yhtäläiset pääsymahdollisuudet liikeyrityksille ja kansalaisille, 
tietopankkien liittäminen verkoksi Euroopan laajuisesti ja vertailukelpoinen laatutaso kaikkien 
kielten osalta. Monikielisten voimavarojen osalta, jotka ovat keskeisen tärkeitä todellisen 
monikielisen tietoyhteiskunnan luomisessa, aloitevastuu jakautuu yhteisön ja kyseisten 
jäsenvaltioiden välille siten, että yleinen erotetaan yksittäisestä. 
Tuottajien ja käyttäjien yhdistys edistää perusrakenteen syntymistä, jonka muodostaminen ja 
toiminta jää monilta osin julkisten ja yksityisten osapuolten tehtäväksi. Yhdysvalloissa ja 
Japanissa hallitus on kannustanut kielellisten voimavarojen tuotantoa, jakelua ja standardointia. 
Kansallisia sanastojärjestöjä kehotetaan sovittamaan yhteen voimavaransa ja tuloksensa, jotta 
Euroopan kieliteollisuus voisi saada niistä mahdollisimman suuren hyödyn. Erityistä huomiota 
olisi kiinnitettävä julkaisuteollisuuden osuuteen. 
Puheteknologian alalla tarvitaan tutkimuslaitosten välistä läheistä yhteistyötä sekä yhteistyötä 
teollisuuden kanssa puheenkäsittelyjärjestelmien kehittämisessä ja testauksessa tarvittavien 
standardoitujen tietokantojen kokoamiseksi. Näiden tuloksena voidaan saavuttaa kehittyneitä 
puheteknologian sovelluksia. Koska tämän olisi katettava suuri määrä puhuttuj a Euroopan kieliä, 
komissio tutkii yhdessä jäsenvaltioiden kanssa mahdollisuutta tukea puhetietokantojen 
kehittämistä, erityisesti sellaisten kielten osalta, joiden taloudelliset hyödyntämismahdollisuudet 
ovat rajalliset. 
Terminologian merkitys Euroopan laajuisessa tiedon hallinnassa on niin merkittävä, että sillä 
voidaan perustella yhteisen terminologian perusrakenteen luomista. Nykyään on miljoonia 
erityistermejä noin 200:11a eri alalla. Tämän vuoksi tarvitaan laajoja hajautettuja tai verkkoon 
liitettyjä tietopankkeja, joista on helppo päästä soveltuviin standardeihin perustuvaan 
monikieliseen terminologiaan. 
Monikielistä terminologiaa Euroopassa käsittelevä teollisuus ja toimielimet voisivat muodostaa 
perustan yhteiselle terminologiahankkeelle. Sopivalla kannustuksella ja riittävällä taloudellisella 
ja hallinnollisella tuella tästä voisi kehittyä Euroopan terminologian yhteensovitus- ja 
tiedotuskeskus, joka tekisi yhteistyötä kansallisten ja alueellisten terminologiakeskusten sekä 
teollisuuden, hallinnon, lainsäädännön, tieteen ja lääketieteen eri alojen kanssa. 
Olisi tarkkaan harkittava tehokkaimpia mahdollisia tapoja näiden voimavarojen yhtenäisen 
saatavuuden j a käytön varmistamiseksi. Laajan yleisen perustan varmistamiseksi voitaisiin tarjota 
verkkoon liitettyjä, välittömään tiedonsiirtoon verkosta (maksuttomina ohjelmistoina) 
tarkoitettuja hakutyökaluja. 
12 
Saatavilla olevien monikielisten voimavarojen entistä laajempi tarjonta on seurausta 
leksikografia- ja terminologiatyötä tekevien kansallisten ja alueellisten organisaatioiden 
välisestä läheisestä yhteistyöstä. Toimintalinjan 1 mukaisesti komissio auttaa luomaan 
yhteensovittamisen rakenteita ja menetelmiä sekä edistää yhteistyötä. 
5.2 Kieliteknologiateollisuuden vahvistaminen 
Monikielisen tietoyhteiskunnan luomisessa yksi merkittävistä yksityisen alan tehtävistä on 
osallistuminen niin sanottuihin kieliteknologiayrityksiin, joiden ensisijainen liiketoimi on 
markkinakelpoisten tietokonepohjaisten kielenkäsittelytuotteiden kehittäminen. 
Nämä teollisuuden alat, joilla voi olla keskeinen tehtävä kehitettäessä Euroopan pääsyä 
tietoyhteiskuntaan, eivät ole voineet kehittyä täysin, koska niiden kipeästi tuotteidensa 
suorituskyvyn parantamiseen tarvitsemien laajojen kielellisten voimavarojen 
kehittämiskustannukset ovat liian korkeat. 
Näistä esimerkkejä ovat oikeinkirjoituksen ja kieliopin tarkastusohjelmiin perustuvat 
tekstintuotanto- ja toimitustyön työkalut, käännöstyötä tukevat työkalut, kuten elektroniset 
sanakirjat ja termipankit, eri aihepiireihin ja tekstityyppeihin sovitetut tietokoneella toimivat 
käännösjärjestelmät sekä puheen tunnistamisen ja puheen tuottamisen kehittäminen. 
Euroopan monikielisen tietoyhteiskunnan selkärangan rakentamiseksi tarvitaan vahvaa 
kieliteknologiateollisuutta. Myöhemmin sillä voisi olla merkittävä osuus Euroopan 
kielituotteiden viennissä muualle maailmaan. Kieliteknologiateollisuuden kehittyminen riippuu 
Euroopan tämän alan tiede- ja teknologiaperustan entistä paremmasta hyödyntämisestä sekä 
Euroopan asiantuntemuksenyhdistämisestäsovellustenkehitysmahdollisuuksienparantamiseksi. 
Keskeisiltä osin tämä on asianomaisten alan yksityisten yritysten tehtävä Jäsenvaltioilla ja 
unionin toimielimillä pitäisi kuitenkin olla näitä tukeva, edistävä ja liikkeellepaneva vaikutus. 
Ne voivat tunnistaa mahdollisia markkinoita ja toiminta-alueita sekä kannustaa teollisuutta 
tarttumaan haasteisiin, jotka olisivat yksittäin toimittaessa niiden ulottumattomissa. 
Tähän on hyviä perusteita. Euroopassa teollisuuden markkinat ovat hajanaisemmat kuin 
esimerkiksi Yhdysvalloissa. Useimmat markkinoilla toimivat yritykset ovat melko pieniä eikä 
niillä ole riittävästi voimaa kohdata ulkomaanmarkkinoiden kielellisiä ja kulttuurisia esteitä. 
Tähän yhdistyy lisäksi se seikka, että Euroopan markkinat eivät uusien tuotteiden ja palveluiden 
osalta ole yhtä dynaamiset kuin Yhdysvaltojen ja Itä-Aasian markkinat. Tämä kaksitahoinen 
haaste asettaa Euroopan yritykset pohjimmiltaan epäedulliseen asemaan, jota olisi korjattava 
perusrakenteeseen liittyvillä j a edistävillä toimenpiteillä. 
Monet kieliteknologian menetelmät, standardit, toiminnalliset määrittelyt ja perustekniikat ovat 
kielestä riippumattomia. Näillä aloilla yhteisön tason aloitteilla saavutetaan suurtuotannon etuja. 
Kieltenvälisten työkalujen, esimerkiksi käännöstyökalujen osalta yhteisöllä on luonnollisesti 
tehtävänsä yhdessä niiden jäsenvaltioiden kanssa, joita asia koskee 
Jäsenvaltioille jää vastuu niistä työkalujen, voimavarojen ja sovellusten aloista, jotka liittyvät 
suoraan niiden kieleen tai kieliin. 
13 
Unionin edistävään tehtävään kuuluu kieliteknologiateollisuuden vahvistaminen toimintalinjan 
2 mukaisesti siten, että se voi hyötyä entistä johdonmukaisemmasta lähestymistavasta 
monikielisyyteen. 
5.3 Kehittyneen käännösteollisuuden kehittäminen 
Käännösala on yksi näkyvimmistä kieliteknologiatuotteiden käyttöalueista, ja se on itse 
merkittävä kielituotteiden - käännösten - tuottaja. Arvioidaan, että pelkästään Euroopan 
unionissa käännetään vuodessa yli 100 miljoonaa sivua tekstiä, mikä vastaa 100 000 hengen 
työpanosta ja 10 miljardin ecun liikevaihtoa(17). 
Kääntäminen ei kuitenkaan ole pelkästään tekstin kääntämistä, vaan siihen kuuluu nykyään 
hyvinkin erilaisia tehtäviä, kuten tulkkausta, ohjelmistojen sovittamista paikallisiin oloihin, 
jälkiäänitystä tai tekstitystä sekä audiovisuaalisten ja multimediatuotteiden eri versioiden 
valmistamista. 
Ohjelmistotuotteiden vuosimyynnin arvo on Euroopassa jo nyt noin 25 miljardia ecua, ja se 
kasvaa nopeasti. Keskeinen ala on ohjelmistotuotteiden sopeuttaminen paikallisillemarkkinoille, 
mihin kuuluvat dokumentaation valmistaminen, tuotetuki, käsikirjat, pakkaaminen j a varastointi 
sekäjakeluj a logistiikka. Useimpiin liittyy kielipohjaisiatoimia, vaikka suoranaista käännöstyötä 
ei tarvittaisikaan. 
Käännösteollisuudessa painopiste on yhä enemmän tietokonepohjaisissa kääntämisen 
apuvälineissä, kuten elektronisissa sanakirjoissa, käännöspankeissajaviestijärjestelmistä, joihin 
on pääsy kääntäjän työasemalta. Tietokoneiden käyttökokemus on näin muodostumassa 
olennaiseksi kääntäjän taidoksi, ja tämä edistää osaltaan entistä teollisemman, tarvittavien 
verkkopalveluiden laajaan käyttöön perustuvan lähestymistavan syntymistä. 
Monikielisten apuvälineiden kuten laajojen sanastojen ja termipankkien helppo saatavuus tulee 
yhä tärkeämmäksi. Yksittäisten kääntäjien ja käännöstoimistojen verkostojen muodostuminen 
parantaa tehokkuutta ja joustavuutta sekä parantaa Euroopan kilpailukykyä 
maailmanmarkkinoilla. Koulutusta ja tietoisuuden lisäämistä sisältäviä toimia toteutetaan 
läheisessä yhteistyössä käännösteollisuuden kanssa Euroopan käännöspotentiaalin liikkeelle 
saamiseksi ja vahvistamiseksi. 
Käyttäjäystävällisten käännöstyökalujen olisi lopulta oltava kaikkien unionin kansalaisten 
käytettävissä. Näitä työkaluja ei vielä ole kaikille harvinaisemmille kielille, koska sijoitetun 
pääoman tuotto on liian huono alan pienille yrityksille. Tällä alueella on selvästi sijaa 
yhteistyölle. 
Toimintalinjan 2 mukaisesti edistetään laajoihin verkostoihin sekä käännöstyökalujen ja -
voimavarojen käyttöön perustuvan entistä teollisemman lähestymistavan edistämistä 
kääntämistyössä Euroopan tehokkuuden ja kilpailukyvyn parantamiseksi maailman 
käännösmarkkinoilla. 
<17) Lähde, Praetorius Ltd., Nottingham, Englanti 
14 
5.4 Koulutetun ja kehittyneen käyttäjäyhteisön luominen 
Teknologian markkinoille tuomista edistävät toimet ovat tehokkaita vain, jos monikielisille 
tietotuotteille ja -palveluille on voimakasta ja kasvavaa kysyntää Kysyntä lähtee kansalaisista 
(viihde, tieto), liikeyrityksistä (tieto, tulkkaus, kääntäminen) ja julkiselta alalta (tieto, kulttuuri, 
tulkkaus, kääntäminen, dokumentointi). Kaikille on tiedotettava muotoutuvasta 
tietoyhteiskunnasta ja tämänhetkisistä ja tulevista monikielisen tiedon lähestymistavan 
mahdollisuuksista Euroopassa. 
Myös Euroopan toimielimillä voi olla erityinen osuutensa tässä suhteessa. Komissio on jo jonkin 
aikaa peräkkäisten monikielisten toimintasuunnitelmien(18) puitteissa kokeillut monikielisten 
työkalujen käyttöä, esimerkiksi konekäännöstä ja termipankkeja Viime aikoina näitä toimia on 
pyritty laajentamaan muihin Euroopan toimielimiin sekä joidenkin jäsenvaltioiden hallintoon 
Näitä pyrkimyksiä olisi tehostettava. 
On pyrittävä tiedottamaan liikeyrityksille, hallinnolle ja yksityisille kansalaisille kielityökalujen 
ja -palveluiden saatavuudesta. Toimintalinjan 3 mukaisesti Euroopan toimielimet voivat toimia 
Euroopan teollisuuden näyteikkunana ja näin luoda suurempaa kysyntää ja vaikuttaa suoraan 
Euroopan monikielisen tietoyhteiskunnan syntyyn. 
5.5 Yhteensovittamisen ja edistämisen perustan luominen 
Jos yksityisen alan halutaan osallistuvan aktiivisesti monikielisen tietoyhteiskunnan luomiseen, 
tarvitaan luonnollisesti selkeä politiikka, jolla edistetään EU:n toimielinten, jäsenvaltioiden ja 
yksityisten yritysten välistä yhteistoimintaa. 
Maailmani aaj ui seen ti etoyhtei skuntaan liittyvien kansainväli sten ai oi ttei den y hteydessäkomi ssi o 
korostaa tarvetta huomioida kielelliset ja kulttuuriin liittyvät seikat. Yhteistyötä harjoitetaan 
yhteisön ulkopuolisten maiden kanssa Keski- ja Itä-Euroopassa, Euroopan talousalueella ja 
Välimeren alueella sekä maissa, joissa yleisesti puhutaan eurooppalaisia kieliä. 
Jotta Euroopan tietoyhteiskunnan kielikysymyksiin liittyvien seikkojen määrittelyyn saadaan 
1 uotua pai nopi ste, ehdotetaanyhteensovittamisperustan luomi sta sei 1 ai sten y ksi ty i sten j aj ulki sten 
elinten yhdistämiseksi, joillaon monikielisyyteenjayhteiskuntaanliitty viätehtäviä. Sen tehtäviin 
kuuluvat: 
tietoyhteiskunnan kielikysymysten ymmärtämisen edistäminen, 
aiheeseenliittyvientaloudellisten,yhteiskunnallistenjakulttuurialankysymystentarkastelu, 
monikielisen tietoyhteiskunnan luomisen tärkeimpien esteiden tunnistaminen, 
kansallisten elinten ja Euroopan toimielinten yhteistyön edistäminen, 
monikielisen tietoyhteiskunnan kehittymisen arviointi 
Euroopan unionin ulkopuolisten maiden kanssa tapahtuva yhteistyö ja kielellisten 
voimavarojen vaihto. 
Liitännäistoimenpiteenä poliittisen päätöksenteon kohdentamiseksi toteutetaan perusta, jolta 
voidaan sovittaa yhteen julkisia ja yksityisiä monikielisyysaloitteita 
(18) Kuudes monikielinen toimintasuunnitelma 1994 - 1995 
15 
6. YHTEENSOVITTAMINEN ALAN MUIDEN YHTEISÖN TOIMIEN 
KANSSA 
Edellä kuvatut toimet on huolellisesti suunnattu täydentämään monien aiempien yhteisön 
aloitteiden mukaisesti jo käynnissä olevaa työtä. Euroopan monikielisyyden edistämisestä 
seuraakin se, että on sovitettava yhteen suuri määrä useiden eri alojen aloitteita, joita olisi 
kuitenkin pidettävä yhtenäisen strategian osina. 
Kaikilla kielitietoutta ja teknologiaperustaa vahvistavilla yhteisön täydentävillä toimilla on 
keskeinen osa Euroopan monikielisen tietoyhteiskunnan luomisessa. 
6.1 Eurooppalainen lähestymistapa kielen oppimiseen 
Liikeyritykset, hallintoelimet ja yksityiset kansalaiset ovat huomanneet, että tiedon ja 
tietämyksen välittämiseen tarvitaan yhä enemmän monikielistä tukea. Nyt painotetaan yhä 
enemmän kielen oppimiseen liittyviä aloitteita. 
Perustana on äidinkielen hyvä taito, mutta vieraiden kielten osaaminen on tulossa lähes yhtä 
tärkeäksi. Vain kielitaitoaan laajentamalla kansalaisemme voivat hyötyä maailmanlaajuisten 
verkkojen välityksellä tarjoutuvista yhä runsaammista tietopalveluista. Tämän päämäärän 
saavuttamista voidaan osittain edistää kehittämällä verkkoympäristöön soveltuvia kielten 
etäopi sk el utuottei ta. 
LINGUA-ohjelmaa(19) seuraavissa SOCRATES ja LEONARDO-ohjelmissa keskitytään kielen 
oppimiseen ja laajennetaan ohjelman alaa ammatilliseen koulutukseen. Uudessa telematiikan 
sovellusohjelmassa sekä koulutukseen ja ammatilliseen koulutukseen että kieliteknologiaan 
sisältyy kielten oppimiseen tarkoitettujen työkalujen kehittäminen. 
Tutkimusneuvosto sopi äskettäin useiden työryhmien perustamisesta, joiden tehtävä on tiettyjen 
monialaisten tutkimusaiheiden muokkaaminen. Koulutusalan multimediaohjelmistotuotteita 
käsittelevä työryhmä perehtyy kielten oppimiseen liittyviin kysymyksiin. 
Kielten oppimisen painotusta kaikissa koulutustapahtuman vaiheissa ja ammattiympäristössä 
olisi tehostettava. Yhteisön ohjelmat, kuten LEONARDO ja SOCRA TES sekä telematiikan 
sovellusohjelma, voivat edistää tätä. 
6.2 Monikielisen tietosisällön edistäminen 
Siirtyessään tiedon aikakauteen Eurooppa voi tietenkin hyödyntää mittavaa omaisuuttaan 
kustannustoiminnan, audiovisuaalisen ja kielialan tietosisällön osalta. Nykyaikaiset tuotanto-, 
pakkaus- ja jakelumenetelmät avaavat kansainvälisiä markkinoita lukuisille sekä työhön että 
vapaa-aikaan liittyville palveluille, joiden sisältöön vaaditaan usein monikielistälähestymistapaa. 
Tähän kuuluu menetelmiä, joilla pienennetään kustannuksia tuotettaessa tietosisältötuotteita 
Euroopan erikielisille markkinoille. Uusi teknologia mahdollistaa entistä yhtenäisemmän 
lähestymistavan, pienentää käännös-ja sovituskuluja sekä parantaa monikielistä laatua. 
<19) Lingua: EY:n kielten opetuksen ja oppimisen edistäminen, neuvoston päätös, 
EYVL NO L 239, 16.8.89 
16 
Euroopan tiedontuotantoteollisuus on yksi tärkeimmistä teollisuudenaloista tietoyhteiskuntaa 
luotaessa, kun otetaan huomioon tarve julkaista tuotteita lukuisilla eri kielillä monikielisillä 
markkinoilla. Tätä käsitellään myös ehdotetuissa INFO2000-ja Media II -ohjelmissa. 
Tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen ohjelmissa, erityisesti telematiikan sovellusohjelman 
tieto-ja kieliteknologian aloilla, on myös kiinnitettävä riittävästi huomiota menetelmiin, joilla 
voidaan pienentää lisäkustannuksia ja lyhentää monikielisen tietoteollisuuden tuotantoaikaa, 
jälkiäänitys, tekstitys ja monikielinen ohjelmistotuki mukaan lukien Tärkeä osa tästä ovat 
työkalut, joiden avulla tuotetaan CD-ROM-ja CDI-levykkeitä monilla eri kielillä. 
Tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen ohjelmissa edistetään sellaisten työkalujen ja 
menetelmien kehitystä, joilla pyritään pienentämään monikielisen tietosisällön 
tuotantokustannuksia ja parantamaan sen laatua. 1NFO2000ja MEDIA II -ohjelmilla edistetään 
monikielisen sisällön tuotantoa. 
6.3 Teknologiaperustan laajentaminen ja hyödyntäminen 
Vaikka viimeksi kuluneiden 10 vuoden aikana on tapahtunut huomattavaa kehitystä, 
kieliteknologia ei ole vielä tarpeeksi kehittynyttä, vaan se vaatii lisätutkimusta ja -kehittämistä. 
Monilla teknologian aloilla rajoittavana tekijänä on laajojen, yleisesti saatavilla olevien 
tietokonepohjaisten voimavarojen puute: 
Luonnollisen kielen käsittelyyn kuuluvat kielen tunnistaminen, dialogin käsittely, 
syntaktinen, morfologinen ja semanttinen analyysi, tietokonekäännös, asiakirjojen 
indeksointi ja haku sekä arviuintitekniikat. Tätä teknologiaa tarvitaan luotaessa kieliopin 
tarkastusohj el mia, kääntämi sessäj atekstintuotantoj ärj estelmi ssäkäytettäviäj äsentimiäsekä 
verkoissa olevan tiedon hakuun ja luokitteluun käytettäviä työkaluja. 
Puheteknologia voidaan jakaa signaalin käsittelyyn, automaattiseen puheen tunnistukseen, 
kielen ymmärtämiseen, puhujan tunnistamiseen, puheen tuottamiseen, puheen tuottamiseen 
tekstistä sekä puheteknologian arviointiin. Puheteknologiaa voidaan käyttää tuottamisen 
tasolla, esimerkiksi luotaessa puhetta tekstistä tuottavia järjestelmiä sokeita varten; puheen 
analyysimenetelmiä taas tarvitaan ääniohjatuissa laitteissa ja automaattisissa 
sanelujärjestelmissä. Kaikki tämän alan teknologia on läheisesti yhteydessä vastaavaan 
kirjoitetun kielen käsittelyteknologiaan. 
Kieliteknologian ergonomiset näkökohdat käsittävät tehokkaiden käyttöliittymien 
suunnittelun sekä puhutun että kirjoitetun kielen käsittelyä varten. Tähän sisältyvät näytöt 
ja apuviestit kaikilla tarvittavilla kielillä sekä monikielistä ääniohjausta tukevat osat. 
Kieliteknologia hyödyntää näitä ja kehittää sovelluksia, joihin liittyy kirjoitetun tai puhutun 
kielen käsittelyä. Mahdollisia sovelluksia voisivat olla esimerkiksi järjestelmät, jotka tarjoavat 
raakakäännöksiä tieteellisten tietokantojen tiivistelmistä tai jotka muuntavat esimerkiksi 
erikoislääkäreiden sanelemia lausuntoja puheesta tekstiksi. 
17 
Euroopan kieliteknologian tieteellistä perustaa ovat yhdistäneet tutkimuksen ja teknologisen 
kehittämisen ohjelmat kuten ESPRIT, Telematics, Eurotra(20) ja kielitutkimus ja -teknologia(21). 
Tämän vahvan tiede-ja teknologiaperustan hyödyntäminen on kuitenkin edelleen myöhässä. 
Sekä asianomaisten erityisohjelmien että niiden tulosten hyödyntämisen ja levittämisen jatkuvan 
tukemisen kautta pyritään erityisesti siihen, että teollisuus saa tietoa kieliteknologian uusimmista 
saavutuksista. 
7. LOPPUHUOMAUTUKSET 
Yhteenvetona voidaan todeta, että monikielinen tietoyhteiskunta -ohjelmalla vastataan moniin 
merkittäviin puutteisiin, jotka on korjattava kehitettäessä yhteensovitettua strategiaa monikielistä 
tietoyhteiskuntaa varten. Monissa tapauksissa Euroopassa tarvitaan ideoiden lisäksi parempaa 
yhteensovittamista, riittävää nopeutta ja soveltuvaa toteutusta. Ehdotuksessa neuvoston 
päätökseksi ohjelmasta monikielisen tietoyhteiskunnan edistämiseksi otetaan huomioon nämä 
kysymykset. 
Kielten monimuotoisuus on ollut ja on jatkossakin Euroopan viestinnänjayhteistyön perusta. Sen 
merkitys vain kasvaa maailmanlaajuisen tietoyhteiskunnan synnyn myötä, jolloin eri maat 
pyrkivät hyödyntämään vahvaa asemaansa tietyillä tieto-ja viestintäpalveluiden aloilla viemällä 
tuotteitaan ja palveluitaan kaikkialle maailmaan. 
Maailmanlaajuisen tietoyhteiskunnan kehittyessä Euroopan on oltava valmis tekemään osansa 
ja keräämään kansalaisilleen, liikeyrityksilleen ja julkiselle hallinnolleen täysi hyöty. 
Eurooppalainen identiteetti on säilytettävä niin, että sitä edelleenkin leimaa hedelmällinen 
yhteistyö erikielisten ja kulttuuriltaan erilaisten kansojen välillä. 
Vaikka moniin muihin maailman osiin verrattuna Euroopan kielellinen monimuotoisuus ei 
olekaan kovin suurta, se on kuitenkin merkittävää, jos sitä verrataan Euroopan tärkeimpiin 
kilpailijoihin, Yhdysvaltoihin ja Japaniin. Euroopalla on tarvittava tieteellinen ja tekninen 
pätevyys, taloudellinen voimaj a poliittinen tahto kielellisen monimuotoisuutensa säilyttämiseksi 
tiedon aikakaudella sen kansalaisten toiveiden mukaisesti. Liike-elämä on valmis osallistumaan 
tähän yritykseen, koska se on havainnut, että sen on pystyttävä toimimaan monikielisessä ja 
monikulttuurisessa yhteiskunnassa. Myös pienet yritykset, jotka kohtaavat laajoja ja 
erikoistuneita markkinoita, tarvitsevat pätevää apua. 
Monikielinen tietoyhteiskunta helpottaa näin kansalaisten viestintää heidän itse valitsemallaan 
kielellä sekä työssä että kotona. Sillä myös varmistetaan, että Euroopalla on vahva asema, kun 
se siirtää omaa kokemustaan ja tietoaan toiminnasta kulttuuriltaan ja kieleltään monimuotoisessa 
Euroopasta vieläkin monimuotoisempaan maailmanlaajuiseen tietoyhteiskuntaan. 
(20) EUROTRA, kehittynyt eurooppalainen konekäännösjärjestelmä. Aloitettu neuvoston 
päätöksellä 82/752, 4.11.82, viimeksi käsitelty neuvoston päätöksellä 90/664, 26.11.90 
(21) Neuvoston päätös, 7.6.91, EYVL N:o L 192, 16.7.1991, s. 18 
18 
LIITE: Tiivistelmä MLIS-ohjelman toimista 
numero 
1. OTSIKKO 
Euroopan kielellisten 
voimavarojen perusrakenteiden 
luomisen tukeminen KUVAUS 
Ehdotuspyyntö (hankkeet, joiden kustannukset jaetaan): 
- Euroopan kielellisten voimavarojen yhdistyksen 
perustamisen tukeminen ottaen huomioon kielellisten 
voimavarojen validointi ja levittäminen 
- ala- ja kielipohjaisten termipankkien asteittainen 
kehittäminen verkoksi 
- terminologian tietokeskuksen valinta ja toiminta 
- yhteensopivien korpusten ja sanastojen muodostaman 
verkon asteittainen kehittäminen PERUSTELU 
-jäsenvaltioiden itsenäisesti kehittämien kielellisten 
voimavarojen entistä parempi käyttö 
- kielelliset voimavarat on kehitettävä yhteisesti 
hyväksyttyjen standardien mukaisesti 
- näiden voimavarojen tuominen verkkoon varmistaa 
niiden yhteensopivuuden 
- yhteisön toiminnalla edistetään monikielisten 
voimavarojen kehittämistä 
numero 
2. OTSIKKO 
kieliteollisuuden 
toimintaan saattaminen ja 
lujittaminen KUVAUS 
Ehdotuspyyntö (hankkeet, joiden kustannukset jaetaan): 
- hallitun kielen ja kielityökalujen tehokkaan käytön 
esittely pienessä joukossa teollisuus- ja 
liiketoimintaympäristöjä 
- multimediaohjelmistojen paikallisoloihin 
sovittamiseen tarkoitettujen kehittyneiden työkalujen ja 
menetelmien esittely 
- elektronisten käännöshakemistopalveluiden 
kehittäminen 
- etäkääntämisen ja etätulkkauksen esittely Euroopan 
laajuisia verkkoja käyttäen PERUSTELU 
- PK-yritysten on yhä useammin kohdattava 
erikieliset markkinat 
- monikielisyyden käsittelyyn tarvittavat taidot ja 
kokemukset puuttuvat 
- yhteisön toiminta parantaa PK-yritysten 
mahdollisuuksia yhtenäismarkkinoilla 
- välitön pääsy monikielisiin palveluihin ly hentää 
PK-yritysten markkinoille pääsyyn tarvitsemaa aikaa 
- kieliteollisuus, pääasiassa PK-yrity kset. hyötyy 
Euroopan yhteistyöstä 
19 
numero 
3. OTSIKKO 
kehitty neiden kielity övälineiden 
käytön edistäminen Euroopan 
julkisella alalla KUVAUS 
Tarjouspyyntö: 
- monikielisen tiedon perusrakenteen kehittäminen 
julkista alaa varten (työkalut, voimavarat, standardit, 
rajapinnat) 
- käännöstyökalujen kehittäminen kahdenvälisessä 
yhteistyössä jäsenvaltioiden ja alueiden kanssa 
- Euroopan julkisen alan yhtenäisen erityisterminologian 
kehitteleminen PERUSTELU 
- monikielisen viestinnän tarve Euroopan julkisen 
hallinnon välillä kasvaa nopeasti 
- kielityökalujen käyttö voi parantaa tehokkuutta 
suuresti 
- Euroopan toimielinten kokemus monikielisyyden 
käsittelystä olisi jaettava jäsenvaltioiden julkisen 
hallinnon kanssa 
- Euroopan julkinen ala voi toimia Euroopan 
kieliteollisuuden näyteikkunana 
numero OTSIKKO 
liitännäistoimenpiteet KUVAUS 
Tarjouspyyntö (pääasiassa tutkimuksia ja tietoisuutta 
lisääviä toimia): 
- yhteistoiminnan ja yhteensovittamisen järjestäminen 
tärkeimpien vaikuttajien välille 
- tutkimus tarpeiden ja monikielisyyden edistymisen 
arvioimiseksi 
- kielellisen standardointityön tukeminen 
- erilaiset edistämistoimet, erityisesti suuren yleisön ja 
liike-elämän kohtaaminen 
- yhteistyön järjestäminen kolmansien maiden kanssa PERUSTELU 
- yhteistoiminta Euroopan tasolla parantaa 
toimintasuunnitelman tehoa 
- standardointi on olennaista laajamittaisen käyttöön 
oton ja uudelleenkäytön kannalta 
- tietoisuus kielikysymyksistä ja mahdollisista 
ratkaisuista on vähäistä Euroopassa 
- kansainvälisellä vaihdolla voidaan laajentaa 
Euroopan toimia ja vahvistaa yhteyksiä valittuihin 
kolmansiin maihin 
20 
Ehdotus 
NEUVOSTON PÄÄTÖKSEKSI 
monivuotisesta ohjelmasta Euroopan yhteisön kielellisen monimuotoisuuden 
edistämiseksi tietoyhteiskunnassa 
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka 
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 130 artiklan 3 
kohdan, 
ottaa huomioon komission ehdotuksen, 
ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon(1), 
ottaa huomioon talous-ja sosiaalikomitean lausunnon(2), 
sekä katsoo, että 
tietoyhteiskunnan muotoutuminen avaa teollisuudelle uusia viestinnän ja kaupan näkymiä 
Euroopan ja maailman markkinoilla, joille on tyypillistä suuri kielten ja kulttuurin 
monimuotoisuus, 
teollisuuden on kehitettävä soveltuviaja sopivia ratkaisujakielirajojen ylittämiseksi, jotta se voisi 
täysimittaisesti hyötyä sisämarkkinoista ja säilyttää kilpailukykynsä maailman markkinoilla, 
on tarpeen rohkaista sellaisen teknologian, työkalujen ja menetelmien käyttöä, joillapienennetään 
tiedonsiirron kustannuksia eri kielten välillä, ja samalla varmistaa käännösten laatu, erityisesti 
kirjallisten käännösten osalta, joissa vaaditaan erityistä luovaa panosta, 
Korfulla 24 ja 25 päivänä kesäkuuta 1994 pitämässään kokouksessa Eurooppa-neuvosto painotti 
tietoyhteiskunnan kulttuuristen ja kielellisten tekijöiden tärkeyttä, ja Cannesissa 26 ja 27 päivänä 
heinäkuuta 1995 Eurooppa-neuvosto muistutti Euroopan yhteisön kielten monimuotoisuuden 
merkityksestä, 
tietoyhteiskunnan kehittyminen on omiaan laajentamaan kansalaisten tiedon saatavuutta ja 
muodostamaan harvinaislaatuisen mahdollisuuden hyödyntää yhteisön kulttuuri- ja kielellistä 
rikkautta ja monimuotoisuutta, 
kielipolitiikka kuuluu jäsenvaltioiden toimivaltaan yhteisön oikeuden huomioon ottaen; 
nykyaikaisten kielenkäsittelyyn tarkoitettujen työkalujen kehittämisen ja käytön edistäminen on 
kui tenki n toi mi nta-al a, j oi 1 a y htei sön toi met ovat oikeutettuj a huomattavi en suurtuotannon etuj en 
saavuttamiseksi edistämällä sopivaa yhteistyötä eri kielialueilla toimivien välillä; yhteisön tason 
toimien on oltava yhteensopivia asetettujen tavoitteiden kanssa ja niiden on rajoituttava aloille, 
jotka todennäköisesti tuottavat yhteisölle lisäarvoa, 
(1) EYVL N:o 
(2) EYVL N:o 
21 
on yhteisön etujen mukaista tukea pyrkimyksiä luoda perusrakenteita, jotka kannustavat 
kielellisten välineiden ja palveluiden kehittämiseen sekä tutkimus- ja kehitystoiminnan 
edistämiseen tarvittavien yhteisten kielellisten voimavarojen luomistaja suosivat niiden käyttöä, 
yhteisön olisi myös saatava kielten alojen teollisuus toimimaan ja osallistuttava 
laajenemiselle suotuisan ympäristön luomiseen, sen 
on suotavaa rohkaista tieto-ja viestintäteknologiayrityksiä laatimaan standardeja, joissa otetaan 
huomioon kielellinen monimuotoisuus, ja sisällyttämään ne tuotteisiinsa ja sovelluksiinsa, 
yhteisön toimielinten ja jäsenvaltioiden asianomaisten hallinnollisten elinten on tarpeen lujittaa 
yhteistyötään niiden toiminnalle tarpeellisten kielellisten työvälineiden kehittämis- ja 
käyttökustannusten vähentämiseksi, 
olisi sovitettava läheisesti yhteen tämän ohjelman mukaisesti toteutettavat toimet ja muiden 
yhteisön ohjelmien osana toteutettavat aloitteet, jotka edistävät monikielisen tietoyhteiskunnan 
saavuttamista, ja 
kansainvälisten järjestöjen ja kolmansien maiden oikeussubjektien ottaminen mukaan koko 
ohjelman tai sen osan täytäntöönpanoon yhteisön näitä järjestöjä koskevaa yleistä politiikkaa 
noudattaen voi tuoda mukanaan molemminpuolista hyötyä, 
ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: 
1 artikla 
Yhteisön ohjelma, jonka on tarkoituksena on: 
a) rohkaista tiedonsiirron kustannuksia pienentävän teknologian, työkalujen ja menetelmien 
käyttöä kielten välillä ja monikielisten palveluiden kehittämistä, 
b) edistää kielten alojen teollisuuden laajentumista, 
c) tukea monikielisten palveluiden kehittämistä ja 
d) edistää Euroopan yhteisön kielellistä monimuotoisuutta maailmanlaajuisessa 
tietoyhteiskunnassa 
hyväksytään tämän päätöksen voimaantulopäivän ja 31 päivän joulukuuta 1998 väliseksi ajaksi. 
2 artikla 
Komissio on vastuussa seuraavien toimien toteuttamisesta liitteessä I lueteltujen toimintalinjojen 
ja liitteessä II määrättyjen ohjelman täytäntöönpanoa koskevien yksityiskohtaisten sääntöjen 
mukaisesti: 
22 
a) yhteisön kielellisten voimavarojen perusrakenteiden luomiseen tähtäävien toimien seka 
alalla toimivien tukeminen, 
b) kieliteoUisuuden toimintaan saattaminen ja laajentaminen edistämällä nykyaikaisen 
kieliteknologian ja -työkalujen käyttöä sekä niiden sisällyttämistä tietokonesovelluksiin, 
c) kehittyneiden kielityövälineiden käytön edistäminen yhteisön julkisella alalla. 
Mikään näistä toimista ei saisi olla päällekkäistä yhteisön tai kansallisten ohjelmien osana tehdyn 
työn kanssa. 
3 artikla 
1 Budjettivallan käyttäjä vahvistaa määrärahat kullekin varainhoitovuodelle käytettävissä 
olevien varojen ja taloudellisten näkymien mukaisesti. 
o Yhteisö osallistuu yleensä 50 prosentin osuudella sellaisten hankkeiden rahoitukseen, joiden 
kulut jaetaan. 
4 artikla 
1 Komissio on vastuussa ohjelman täytäntöönpanosta. 
2 Komissiota avustaa neuvoa-antava komitea, joka koostuu jäsenvaltioiden edustajista ja 
jonka puheenjohtajana on komission edustaja. 
Komission edustajatekeekomitealleehdotuksen tarvittavista toimenpiteistä. Komitea antaa, 
tarvittaessa äänestetty ään, lausuntonsa ehdotuksesta määräajassa, jonka puheenjohtaja voi 
asettaa asian kiireellisyyden mukaan. Lausunto merkitään pöytäkirjaan; lisäksi jokaisella 
jäsenvaltiolla on oikeus pyytää, että sen kanta merkitään pöytäkirjaan. Komission on, niin 
suurelta osin kuin mahdollista, otettava huomioon komitean lausunto. Sen on ilmoitettava 
komitealle, millä tavoin lausunto on otettu huomioon. 
5 artikla 
Edellä 4 artiklan toisessa kohdassa määrättyä menettelyä sovelletaan: 
a) työohjelmaan, joka koskee liitteessä I määriteltyjen toimintalinjojen toteuttamista, 
b) ehdotuspyyntöjen sisältöön, 
c) ehdotettujen yhteisöstä rahoitettavien toimien valintaan, ja tämän rahoituksen määrän 
arviointiin kunkin toimen osalta, jos tämä määrä on vähintään 0,5 miljoonaa ecua, 
d) ohjelman tulosten arviointia koskeviin yksityiskohtaisiin sääntöihin, 
e) liitteessä II määriteltyjen ohjelman toteuttamista koskevien menettelyjen 
mukauttamiseen, 
f) päätökseen sallia kansainvälisten järjestöjen sekä kolmansien maiden oikeussubjektien 
osallistuminen. 
23 
6 artikla 
Ohjelman päätyttyä komissio esittää Euroopan parlamentille, neuvostolle ja talous- ja 
sosiaalikomitealle arviointikertomuksen 2 artiklassa tarkoitettujen toimien täytäntöönpanolla 
saavutetuista tuloksista. 
7 artikla 
Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille. 
Tehty Brysselissä 
Neuvoston puolesta 
Puheenjohtaja 
24 
LIITE I 
TOIMINTALINJAT 
I Toimintalinja 1: Euroopan kielellisten voimavarojen perusrakenteiden 
luomisen tukeminen 
Kielelliset voimavarat kuten sanakirjat, terminologiatietopankit, kielioppikirjat, tekstikokoelmat 
ja äänitallenteet ovat välttämätöntä raaka-ainetta kielelliselle tutkimukselle, tietojärjestelmiin 
sisällytettävän kielen käsittelyvälineiden kehittämiselle ja käännöspalveluiden parantamiselle 
Jäsenvaltiot, komissio ja tietyt yksityiset järjestöt ovat sijoittaneet jo merkittäviä summia 
erilaajuisten ja -tasoisten kielellisten voimavarojen tuottamiseen Näiden voimavarojen käyttöä 
estää tällä hetkellä se, että ne ovat pääasiassa yksikielisiä ja niiden perusiaatuvaatimukset 
vaihtelevat toisinaan, mikä rajoittaa niiden jälleenkäyttöä. Lisäksi niitä on usein vaikea sovittaa 
pai kallisoloihin. Tämän toimintalinjan tavoitteena on tukea pyrkimyksiäEuroopan monikielisten 
kielivoimavarojen perusrakenteiden luomiseksi. 
II Komissio antaa tukensa Euroopan kielellisten voimavarojen järjestön (ELRA) toiminnan 
käynnistämiseksi, jonka tavoitteena on: 
* yhteisössä käytettävissä olevien kielellisten voimavarojen selvittäminen, 
* sellaisten rakenteiden perustaminen, jotka mahdollistavat voimavarojen jakelun 
yhteisön tasolla, 
* yhteisön standardien soveltamisen edistäminen niiden yhteensopivuuden 
varmistamiseksi ja niiden laatuvarmennuksen mahdollistamiseksi. 
12 Työ terminologian alalla käsittää monia toimintoja, joiden vaikutukset ovat tärkeitä 
kaupalle, tieteelle, kulttuurialalle, teknologialle ja yhteisön päätösten, direktiivien ja 
asetusten täytäntöönpanolle. Erittäin laaja joukko julkisia ja yksityisiä toimijoita tekee tätä 
työtä, ja heiltä puuttuu usein keinot sovittaa toimintansa yhteen muista jäsenvaltioista 
olevien virkaveljien kanssa. 
Komissio kannustaa eri jäsenvaltioiden asianomaisten järjestöjen välisen yhteistoiminnan 
aloittamista yhteisön politiikan tavoitteiden toteuttamiselle tärkeillä aloilla. Tämän vuoksi 
se osallistuu tarvittaessa asianomaisten järjestöjen välisen eurooppalaisen yhteistoiminnan 
aloittamiseen liittyvien kustannusten rahoittamiseen, ja käsittelee erityisesti standardeja, 
tiedon levittämistä ja verkkojen muodostamista. 
13 Tietokonesovellusten kehittämiseen mukautettujen ja kaikki yhteisön kielet käsittävien 
leksikografisten tietopankkien ja äänitallenteiden käytettävyys on välttämätöntä 
eurooppalaisen kieliteoUisuuden nousulle. Suurin osa Euroopassa tällä hetkellä käytössä 
olevista voimavaroista on yksikielisiäja keskenään yhteensopimattomia, mikä tekee niiden 
käytön mahdottomaksi monikielisten välineiden tuotannossa. Komissio kannustaa myös 
tällä alueella eri jäsenvaltioiden julkisen ja yksityisen alan vaikuttajien välillä 
yhteensovitettujen sellaisten toimien aloittamista, jotka on tarkoitettu yhteensopivien ja 
yleisesti hyväksyttyjenstandardienmukaistenleksikografistenvoimavarojenkehittämiseen. 
1.4. Komissio valvoo näiden sen tukemien yhdistettyjen toimien asianmukaista liittymistä tällä 
alalla tehtyyn kasainväliseen työhön. 
25 
2. Toimintalinja 2: KieliteoUisuuden toimintaan saattaminen ja kehittäminen 
Yksityisen alan tehtävänä on tuottaa ja pitää kaupan uusia välineitä, jotka helpottavat 
monikielisten tietokonesovellusten kehittämistä ja tiedonvälitystä kielten välillä. Euroopassa on 
käytettävissä vankka tieteellinen ja teknologinen perusta tällä alueella ja, sitä on vahvistettu 
yhteisön tutkimus- ja kehitysohjelmilla, erityisesti ohjelmilla, jotka liittyvät tieto- ja 
viestintäteknologiaan ja yleisesti kiinnostaviin telemaattisiin järjestelmiin. Euroopan markkinat 
ovat kuitenkin jäljessä kieliteknologian alalla tehdyn tutkimustyön saavutusten hyväksikäytössä. 
Olisi erityisesti pyrittävä uuden kielenkäsittelyteknologian saamiseksi markkinoille, erityisesti 
puiteohjelman ja erityisohjelmien tutkimustulosten jakelu-jahyväksikäyttötoimien osana. Tässä 
ohjelmassa ehdotetut kaikki toimintalinjat edistävät kieliteoUisuuden, kuten kieliteknologian ja 
käännösteollisuuden, laajenemisen kannalta suotuisaa ympäristöä. 
Tämän toimintalinjan tavoitteena on saada kieliteollisuus toimimaan kannustamalla teknologian 
siirtoa ja kysyntää rajoitetulla määrällä jaetuin kustannuksin toteuttuja näytehankkeita, jotka 
voisivat saada mukaansa avainaloja. 
2.1 Joillain teollisuuden aloilla on kokeiltu hallitun kielen käyttöä teknisten asiakirjojen ja 
käyttäjää tukevan tiedon laadinnan helpottamiseksi. Tämä lähestymistapa parantaa yleisesti 
asiakirjojen hallintaa ja tekee mahdolliseksi konekääntämisen tehokkaan käytön. 
Rajoitetussa joukossa kustannuksiltaan jaettuja hankkeita osoitetaan hallitun kielen 
käyttämisen sekä kirjoittamisen ja kääntämisen työkalujen kannattavuus toimivassa 
asiakirjojen hallintajärjestelmässä erilaisten teollisuuden ja liike-elämän ympäristöjen 
osalta. 
2.2 Multimediaohjelmistojen sovittamisella paikallisoloihin, puhutun ja kirjoitetun kielen 
kääntäminen mukaan lukien, on yhä enemmän kysyntää tietoyhteiskunnassa. 
Ammattitaidon kehittämiseksi ja paikallisoloihin sovittavan teollisuuden sekä 
multimediateollisuuden kilpailukyvyn parantamiseksi annetaan pyyntö pienestä määrästä 
kustannuksiltaan jaettuja hankkeita, joilla esitellään paikallisoloihin sovittamisen 
menetelmien ja työkalujen käyttöä, sovittavan henkilöstön koulutusta sekä PK-yritysten 
kannalta erityisen merkittävien parasta menettelytapaa koskevien ohjeiden kehittämistä. 
2 3 Komissio edistää verkkojen muodostumista käännös- ja tulkkausteoUisuudessa. Nämä 
tarjoavat pääsyn kehittyneisiin työkaluihin, kuten elektronisiin sanakirjoihin, parantavat 
logistiikkaa, tekevät yhdistämisen muihin toimintoihin mahdolliseksi jayleisesti parantavat 
käännösmarkkinoiden toimivuutta. Ehdotuspyynnössä pyydetään Euroopan 
käännöshakemistopal vei uiden määrittelyä ja toteutusta, avoimen käännösympäristön 
määrittelyäEuroopassasekäyleiseurooppalaistaetäkääntämisenjaetätulkkauksen esittelyä, 
johon osallistuvat käännösteollisuus ja kääntämisen ammattikunta. 
3. Toimintalinja 3: Kehittyneiden kielityövälineiden käytön edistäminen 
Euroopan julkisella alalla 
Kielellisten velvoitteidensa vuoksi Euroopan unionin toimielinten, ja erityisesti komission, on 
käytettävä huomattavia summia sellaisten kehittyneiden työvälineiden hankkimiseen ja 
kehittämiseen, j oi sta on tullut korvaamattomia monikielisten käännösten j a asiakirj oj en kasvavan 
määrän tehokkaassa käsittelyssä. Päivittäisen käännöstoimintansa lisäksi toimielimet osalli stuvat 
tärkeiden monikielisten kielivoimavarojen kehittämiseen yhteisön eri toiminta-alueilla. 
Yhtenäismarkkinoiden avaamisenjasisärajojenpoistamisenjälkeentiedonsiirtomoninkertaistuu 
26 
eri jäsenvaltioiden hallintoelinten välillä. Ne tarvitsevat yhä useammin kehittyneitä 
kielityövälineitä helpottaakseen yhteydenpitoa muiden jäsenvaltioiden kanssa ja vähentääkseen 
tämän yhteydenpidon kustannuksia. Euroopan unionin toimielinten monikielisyyden käsittelystä 
hankkiman kokemuksen siirtäminen jäsenvaltioiden hallintoelimille ja kunkin tuottamien 
kieli voimavarojen jakaminen voivat edistää suurtuotannon etujen luomista ja vähentää 
monikielisen viestinnän kustannuksia. 
Tämän toimintalinjan tavoitteena on rohkaista yhteistyötä jäsenvaltioiden hallintoelinten ja 
Euroopan unionin toimielinten välillä monikielisen viestinnän kustannusten pienentämiseksi 
Euroopan julkisella alalla erityisesti käyttämällä kehittyneitä kielityökaluja. Näin Euroopan 
toimielimet vaikuttaa voimakkaasti eurooppalaisen kieliteoUisuuden kehittymiseen julkisella 
kysynnällä, joka perustuu yhteisiin standardeihin ja laatuvaatimustekijöihin. 
3 1 Pitkän aikavälin tavoitteena on tehokkaiden monikielisyyden käsittelypalveluiden 
käytettävyys, jotka täyttää toimielinten ja jäsenvaltioiden asianomaisten laitosten tarpeet 
Tällä suositaan sellaisten perusrakenteiden luomista, joiden avulla voidaan käyttää 
yhteisesti hallintoelimissäja Euroopan yhteisön toimielimissä käytössä olevia eri kielellisiä 
voimavaroja tuhlaamatta nykyisiä toimintoja, ja voidaan kannustaa tulevan kehityksen 
lähentymistä. Tarjouspyyntöjä annetaan työvälineiden ja järjestelmien kehittämisestä, 
joiden avulla voidaan säästää käännösaikaa helpottamalla jo käännettyjen tekstien tai 
asiakirjan osien sovittamista paikallisoloihin ja uudelleenkäyttöä sekä pääsyä 
terminologisiin tietopankkeihin. Erityisesti huomiota olisi kiinnitettävä työkaluille ja 
sovelluksille, jotka helpottavat tulkkaustyötä. 
3 2 Jatketaan tiettyjen jäsenvaltioiden kanssa jaetuin kustannuksin toteutettavaa yhteistyötä 
terminologisten työvälineiden ja olemassa olevien tietokoneavusteisten 
käännösjärjestelmien parantamiseksi ja laajennetaan sitä muihin kiinnostuneisiin 
jäsenvaltioihin. 
3.3. Pyritään erityisesti saattamaan yhteisön uusia virallisia kieliä koskevat kielelliset 
työvälineet samalle tasolle muiden kanssa. 
4. Liitännäistoimet 
Monikielisen tietoyhteiskunnan toteuttaminen edellyttää yhtenevien strategioiden luomista 
julki silta viranomaisilta, kielellisiä voimavaroja ja työkaluja kehittäviltä yhdistyksiltä jaelimiltä, 
koekäyttäjiltä sekä tietojärjestelmiä tuottavilta ja levittäviltä tai kielen käsittelyn työkaluja, 
palveluita tai järjestelmiä tarjoavilta markkinoiden osapuolilta. Tämän helpottamiseksi komissio 
toteuttaa seuraavat täydentävät toimet: 
* yhteistyönjayhteensovittamisenjärjestäminen tärkeimpien monikielisen tietoyhteiskunnan 
kehittämiseen osallistuvien vaikuttajien välille; 
* ohjelman tavoitteiden toteuttamisessa saavutetun edistymisen arviointi ja jäljellä olevien 
esteiden tunnistaminen; 
* käyttäjien kielellisiä tarpeita vastaavien teknisten standardien edistäminen; 
* myynninedistämistoimien ja käyttäjille suunnattujen tiedotuskampanjoiden aloittaminen 
sekä parhaiden käytäntöjen vaihdon tukeminen; 
* kolmansien maiden ja monikielisten kansainvälisten järjestöjen kanssa toteutettavien 
hyödyllisten yhteistyömahdollisuuksien tutkiminen. 
27 
LIITE II 
OHJELMAN TÄYTÄNTÖÖNPANOA KOSKEVAT YKSITYISKOHTAISET 
SÄÄNNÖT 
1 Komissio panee täytäntöön ohjelman liitteessä I annetun teknisen eritelmän mukaisesti. 
2 Tarvittaessa toimintalinjoja toteutetaan hankkeiden avulla, joiden kustannukset jaetaan 
lukuun ottamatta ainoastaan EU.n toimielimiä varten toteutettavia kehityshankkeita, joissa 
yhteisön osuus voi olla 100 prosenttia. Yhteisön rahoituksen osuus ei yleensä ole enemmän 
kuin 50 prosenttia hankkeen kustannuksista, ja tämä osuus vähenee sitä mukaa kun hanke 
kypsyy markkinointivaiheeseen. Yliopistoille ja muille laitoksille, joilla ei ole 
kustannuslaskentajärjestelmää, korvataan 100 prosenttia lisäkustannuksista. 
3 Jaetuin kustannuksin toteutettavat hankkeet valitaan periaatteessa Euroopan yhteisöjen 
virallisessa lehdessä julkaistaviin ehdotuspyyntöihin perustuvan yleisen menettelyn 
mukaisesti. Tavoitteet määritellään työsuunnitelmissa, jotka on laadittu läheisessä 
yhteistyössä markkinatoimijoiden ja päätöksen 4 artiklassa tarkoitetun komitean kanssa. 
4 Saatuaan 4 artiklassa tarkoitetun komitean lausunnon komissio voi poikkeuksellisesti ottaa 
huomioon hanke-ehdotukset, joita ei ole pyydetty, mutta jotka voisivat saada aikaan 
erityisen merkittävää kehitystä ohjelman tavoitteiden toteuttamisen kannalta, ja joilta ei 
voida edellyttää tavalliseen ehdotuspyyntömenettelyyn osallistumista. 
5. Euroopan kielivoimavarojen perusrakenteiden luomiseksi toteutettaville toimille annettava 
tuki voi olla yhdistettyjen toimien muodossa, joilla sovitetaan yhteen monikielisten 
kielivoimavarojen kehittyminen erityisesti "yhdistettyjen verkostojen" avulla. Yhteisön 
osallistuminen voi käsittää 100 prosenttia yhdistämisen kustannuksista. 
6 Komission kokonaan rahoittamat hankkeet osana tutkimus- ja palvelusopimuksia pannaan 
täytäntöön tarjouspyyntökilpailullakomissionvarainhoitoakoskevienasetustenmukaisesti. 
Avoimuus varmistetaan julkaisemalla ja säännöllisesti levittämällä työohjelma 
ammatillisiin järjestöihin ja muihin asianomaisiin järjestöihin. 
7. Ohj elman täytäntöön panemiseksi komissio ryhtyy myös toimiin, j otka on laadittu ohjelman 
yleisten tavoitteiden ja kunkin toimintalinjan erityisten tavoitteiden mukaisesti. Näihin 
toimiin kuuluvat työryhmät, seminaarit, konferenssit, tutkimukset, julkaisut, 
tiedotuskampanjat, koulutuskurssit, osallistuminen yhteistyöhankkeisiin jäsenvaltioiden 
hallintoelinten, Euroopan unionin toimielinten ja kansainvälisten järjestöjen kanssa, apu 
kansallisille kielenseurantakeskuksille ja erityinen tuki kielellisten työvälineiden ja 
voimavarojen kehittämiselle niiden yhteisön kielten osalta, jotka sitä eniten tarvitsevat. 
28 
FINANCIAL STATEMENT 
1. TITLE OF OPERATION 
Promotion of the multilingual information society (MLIS). multiannual action programme 
to preserve and exploit linguistic diversity in Europe. 
2. BUDGET HEADING INVOLVED 
B5-403 
3. LEGAL BASIS 
Treaty on European Union, Article 130 (3). 
4. DESCRIPTION OF OPERATION 
4.1 GENERAL OBJECTIVE 
The programme is based on the experience acquired by the Commission of the European 
Communities in managing research programmes in the field of language engineering and 
the development, for its own requirements, oflanguage tool s which facilitate translation and 
reduce its cost 
This new programme has four principal objectives: 
- to stimulate the use of technologies, tools and methods which reduce the cost of 
transferring information between languages and the development of multilingual 
services; 
- to encourage the strengthening of the language industries; 
- to encourage the development of multilingual services; 
- to promote the linguistic diversity of the European Union in the global information 
society. 
The technological revolutions which are profoundly modifying the form and modes of 
human communication have an impact on the evolution of languages and their use. The 
appearance on the scene of a global information society is a challenge to linguistic cohesion 
and diversity in Europe. Economic pressures (the cost of multilingualism) will tend to 
encourage the use of dominant languages through the networks. Those citizens who are not 
in a position to express themselves easily in those languages risk missing out on the benefits 
of the information society. 
However, the progress achieved in language engineering and language processing 
technologies means that there are now tools available which reduce the cost of translation 
and multilingualism and make it easier to leam languages. 
29 
The principal lines of action of the new programme are as follows: 
- to support efforts to set up the infrastructure of European language resources and to 
encourage the operators involved; 
- to mobilize and reinforce the language industries by promoting the use of modern 
language technologies and tools and their incorporation in computer applications; 
- to promote the use of advanced language tools, in particular in the European public 
sector. 
4.2 PERIOD COVERED AND ARRANGEMENTS FOR RENEWAL 
Three years, covering the period from 1 January 1996 to 31 December 1998. 
5. CLASSIFICATION OF EXPENDITURE OR REVENUE 
5.1 NCE 
5.2 DA 
5.3 Type of revenue 
Any revenue will be reemployed in accordance with Article 27 of the Financial Regulation 
of 21 December 1977, as most recently amended by Regulation 610/90 of 13 March 1990. 
6. TYPE OF EXPEN DITURE/REVENUE INVOLVED 
6.1 Provision of services 
Projects financed in whole by the Commission under study and services contracts will be 
implemented through calls for tender in accordance with the financial regulations of the 
Commission. These services will generally concern studies, the organization of 
coordination meetings, workshops and demonstrations of language tools for the 
European institutions. They will derive, in particular, from the implementation of action 
lines 2 and 3 and the accompanying measures. Transparency will be ensured by publishing 
the work programme and communicating it to commercial associations and other interested 
bodies. 
6.2 Subsidy for joint funding with other sources in the public and private sectors 
Shared-cost projects and joint projects will normally be selected following the usual 
procedures of calls for proposals published in the Official Journal of the European 
Communities. This type of funding applies, in particular, to the activities provided for in 
the three action lines for joint development projects. The content of the calls for proposals 
will be drawn up in close consultation with market operators and the programme 
committee. The principal criterion for supporting projects through the calls for proposals 
will be their potential contribution to attaining the objectives of the programme. The 
Community's financial contribution to shared-cost projects will not normally exceed 50%. 
The Community's financial involvement may of course be as high as 100% in the case of 
30 
projects involving exclusively the institutions of the European Union. Specific 
supplementary bonuses may also be granted to encourage the development of a European 
language resources infrastructure, the participation of SMEs and initiatives concerning 
those Community languages for which the advanced language tools are least developed 
The Community's financial contribution to the projects involved may cover up to 100% of 
the coordination costs. 
7. FINANCIAL IMPACT 
7.1 Method of calculating total cost of operation (relationship between 
individual costs and the total cost) 
The volume of appropriations required to finance the Community contribution to 
implementing the MLI S programme takes account of the financial parameters derived from 
previous experience and activities and the nature of the actions proposed with a view to 
achieving the specific objectives set out in point 9.1. 
7.2 Itemized breakdown of costs 
Commitment by line of action (current costs in million ecus): 
Supporting the construction of an 
infrastructure for European language 
resources 
Mobilizing and expanding the 
language industries 
Promoting the use of advanced 
language tools in the European 
public sector 
Accompanying measures 
TOTAL 1996 
0.5 
1.0 
2.0 
0.5 
4.0 1997 
0.5 
1.0 
2.5 
1.0 
5.0 1998 
1.0 
1.5 
2.5 
1.0 
6.0 Total 
2.0 
3.5 
7.0 
2.5 
15 
8. FRAUD PREVENTION MEASURES (AND RESULTS OF MEASURES TAKEN) 
Overall monitoring will be exercised by a committee composed of delegates of the Member 
States. Specific monitoring criteria and procedures will be laid down at the start of the 
programme and applied periodically during the implementation phase of the programme. 
The Commission officials, if necessary assisted by independent experts, will verify the 
proper implementation of the projects and studies before payment, taking into account the 
contractual obligations and principles of good management. Administrative checks will be 
carried out by the Commission. Verification will be by the Court of Auditors under the 
terms of the Treaty. At the end of the programme an evaluation report will be drawn up by 
independent experts on the results obtained in implementing the lines of action. 
31 
9. ELEMENTS OF COST-EFFECTIVENESS ANALYSIS 
9 1 Specific and quantifiable objectives; target population 
Specific objectives 
Supporting the construction of an infrastructure for European language resources 
Language resources such as dictionaries, terminological databanks, grammar books, 
collections and the like are an essential raw material for linguistic research, for the 
development of operational language processing tools and the improvement of computer-
assisted translation systems. Considerable sums have already been invested by the Member 
States, the Commission and certain private companies in an effort to produce language 
resources of varying scale and complexity. Exploitation of these resources is currently 
hampered by the fact that they are mainly monolingual, their basic specifications are 
sometimes disparate - which limits their use - and they are often difficult to locate. The 
objective of this line of action is to support the efforts being undertaken by producers and 
users, with a view to facilitating their identification, structuring, distribution and utilization 
at Community level. 
Mobilizing and expanding the language industries 
This line of action will essentially involve promoting the modern language processing tools 
in those sectors of activity to which they are particularly well-suited and in which they are 
likely to considerably reduce translation costs: product labelling, controlled-language 
drafting and computer-assisted translation of documentation and user notices, adapting 
software to different language markets, etc. It will also aim to promote the use of language 
tools and means of communication to strengthen the efficiency and competitiveness of the 
European translation industry and interpreting services. 
Promoting the use of advanced language tools in the European public sector 
This line of action aims to exploit the Commission's prior investment, for its own 
requirements, in the field of machine translation and multilingual tools, and to act as a 
catalyst for the development of the market through public demand. The objective is to allow 
the other European institutions and the civil services of the interested Member States to use 
these tools and to set up cooperation projects to share the development costs needed to 
cover the Community's new working languages. 
Accompanying measures 
In addition to the measures to strengthen coordination of the suitable initiatives in the 
language field undertaken under various Community programmes, and to speed up their 
impact, the accompanying measures will involve the organization of strategic coordination 
meetings with the principal market operators, launching studies and strategic surveys so as 
to monitor the development of the market and evaluate the impact of the programme, 
stimulating standardization work, launching promotion measures and measure to increase 
user awareness, and encouraging cooperation and the exchange of best practice in public 
and private bodies which are taking steps to adapt to a multilingual society and market. 
These measures will also involve examining opportunities for advantageous cooperation 
32 
with third countries and multilingual international organizations 
Target population 
The target groups comprise: 
- the national language departments or institutions with strategic and executive 
responsibilities in the Member States and regions, 
- language "professionals": translators, terminologi sts, publishers of grammar books and 
dictionaries, teachers of languages and specialized bodies and institutes in the Member 
States, 
- creators of language resources and the specialized bodies which process them to give 
them a structure, 
- computer service companies and software publishers specialized in the production of 
language processing tools, 
- major groups of users of these tools (export-oriented industries, providers of information 
services and international communications, software publishers, administrations and 
institutions which need to communicate in several languages, etc.). 
9.2 Grounds for the operation 
Subsidiarity 
Language policies are the responsibility of the Member States. Nevertheless, promoting the 
development of modem language processing tools and their use is a field of activity where 
Community action is justified in order to achieve substantial economies of scale through 
promoting suitable cooperation between the operators involved in the various language 
zones. The activities under the programme will be commensurate with the objectives to be 
achieved and will involve only those fields likely to achieve an added value at European 
level. 
Choice of ways and means 
The costs will be reduced as much as possible through competition by means of calls for 
tenders and proposals. The Commission contribution to shared-cost projects will 
coordination meetings should avoid any duplication of effort and promote synergy. The 
choice of ways and means takes account of the guidelines set out in the Bangemann Report 
and in the Commission action plan COM(94) 347, as well as of the consultations held with 
industry, users and the representatives of the Member States in preparing the programme. 
Spin-off and multiplier effects expected 
Promoting the development of the language industries and the use of modem language tools 
has spin-off benefits of great interest to the Community: 
- promotion of an industry and services which create jobs; 
33 
- reduction in the cost of translating and transferring information between languages (the 
number of pages translated in the Community in 1988 was estimated at 100 million); 
- new outlets offered by linguistic adaptation of products and services to local markets; 
- strengthening of the cohesion of the Community in its linguistic diversity; 
- preservation of the cultural and linguistic diversity of the Community in the global 
information society. 
The Community's means of action - shared-cost projects and support for joint projects have 
a multiplier effect through the supplementary funding contributed by the partners taking 
part in these projects. Moreover, they achieve a further multiplier effect by encouraging 
investment by the market operators. 
Factors of uncertainty 
The main factors of uncertainty which might affect the specific results of the programme 
concern the readiness of the private sector to invest in the development of modem language 
processing tools before the market for such products has taken off. 
9.3 Monitoring and evaluation of the operation 
Some of the projects will be devoted to developing indicators for monitoring the 
multilingualism market in Europe, in terms of both developing the supply of products and 
the industry and demand. In the very first year of the programme, a methodological 
framework will be laid down for the systematic collection of data in the various fields. 
An analysis of these annually-updated indicators will allow an assessment of the 
effectiveness of the measures taken in the course of the programme. Before the end of the 
programme an evaluation report will be drawn up on the results achieved in implementing 
the lines of action. 
10. ADMINISTRATIVE EXPENDITURE (PART A OF SECTION 3 OF THE 
GENERAL BUDGET) 
The expenditure is calculated per year. 
10.1 Additional staff in the Commission 
Implementation of the proposed action will require the additional allocation of 2 officials 
(1 A-grade post and 1 C-grade post, cost = ECU 160 000). Effective mobilization of the 
necessary administrative resources will depend on the Commission's annual decision on 
the allocation of resources, taking account in particular of the additional staff and sums 
approved by the budgetary authority. Additional requests can in no way prejudice the 
decision which the Commission will have to take on the allocation of resources. 
34 
10.2 Amount of staff and administrative expenditure involved 
The annual amounts of administrative expenditure are as follows: 
10.2.1 National experts seconded 
A-1520 
Total expenditure: ECU 70 000 
Two national officials will have to be seconded to coordinate the MLIS projects 
between the EU and the national/regional levels. 
10.2.2 Meetings of experts 
A-250 
Total expenditure: ECU 120 000 
To prepare the work programme, the Commission will consult outside experts and 
representatives of users, industry administrations and research. 
9 meetings are planned, with 1 participant per Member State (cost = 880 x 15 x 9 
= 118 800, rounded up to ECU 120 000). 
10.2.3 Meetings of the Committee 
A-2510 
Total expenditure: ECU 40 000 
The MLIS programme committee mentioned in the Council Decision will hold an 
average of 3 meetings per year, with 1 participant per Member State (cost: 880 x 15 
3 = 39 600, rounded up to ECU 40 000). 
10.2.4 Official travel 
A-130 
Total expenditure: ECU 50 000 
Total official travel costs for Commission staff and the seconded national experts are 
estimated at ECU 50 000 and will be taken from the overall amount allocated to 
DGXII1 
35 
OHJELMAN OMINAISPIIRTEET 
MLIS on ohjelma, jolla edistetään kielellistä monimuotoisuutta muotoutuvassa tietoyhteiskunnassa. Siihen kuuluu alojen välisiä toimia kuten 
perusrakenteen kehittämistä ja siihen liittyvää standardointia, siinä edistetään kieliteknologian käyttöä kieliteollisuudessa sen kannattavuuden 
parantamiseksi ja edistetään monikielisten tuotteiden ja palveluiden markkinoita. Kohdealana on julkinen ala, jota varten MLIS-ohjelmassa 
kehitetään monikielisiä ratkaisuja ja parhaaseen menettelytapaan perustuvaa metodologiaa. MLIS-ohjelman menestyminen riippuu suuressa 
määrin siitä, miten monikielisyys otetaan mukaan muiden aloitteiden tavoitteisiin ja käytännön toimiin. MLIS 
SUHDE ML1S-OHJELMÀAN 
INFO2000 
IT ja ACTS INFO 2000on yhteisön ohjelma, jolla rohkaistaan Euroopan tietosisällön tuottajia kehittämään uusia multimediatuotteita ja -palveluita sekä 
edistetään näiden tuotteiden ja palveluiden kysyntää. INFO 2000 -ohjelmalla pyritään luomaan suotuisat olosuhteet Euroopan multimediatiedo 
tuotantoteollisuuden kehittymiselle, keskittymään painoteollisuudesta sähköiseen julkaisemiseen siirtymiseen sekä interaktiivisiin 
multimediapalvelmriin, joita nyt on syntymässä. MLIS-ohjelmalla edistetään INFO 2000 -ohjelman tavoitteita vastaamalla multimediatiedon 
monikielisyyteen liittyviin seikkoihin, esimerkiksi kannustamalla kieliteollisuutta käyttämään kieliteknologiaa kannattavien palveluiden 
tuottamiseksi sekä varmistamalla, että soveltuvaa tietoa ja viestinnän perusrakenteita sekä käyttäjäliittymiä on saatavilla eri kieliversioina. 
IT- ja ACTS-ohjelmiin kuuluvat perusrakenteeseen suuntautunut tutkimus ja teknologinen kehittäminen tietotekniikan (käsitellään kysymyksiä, 
jotka liittyvät ohjelmistoteknologiaan sekä tietotekniikan osien, alijärjestelmien ja rajapintateknologian vaatimaan teknologiaan) ja kehittyneei 
viestintäteknologian (käsitellään kysymyksiä, jotka liittyvät interaktiivisten digitaalisten multimediapalveluiden teknologiaperustaan, 
fotoniikkaan, suurinopeuksisiin verkkoihin, matka-ja henkilökohtaiseen viestintään, älyverkkoihin ja palveluteknikkaan sekä 
viestintäpalveluiden ja -järjestelmien laatuun, turvallisuuteen ja varmuuteen) alalla. MLIS-ohjelmassa hyödynnetään tietotekniikan ja 
televiestinnän ohjelmia ja edistetään kielikohtaisen teknologian ja työkalujen soveltamista. MLIS-ohjelmalla edistetään erityisesti ohjelmistoje 
järjestelmällistä paikallisoloihin sovittamista (kääntämistä), ottaen huomioon ne huomattavat taloudelliset edut, joita tästä voi seurata. 
["TELEMATICS Telematiikan sovellusohjelmassa edistetään sovellettua telematiikan tutkimusta ja esittelyä julkisen alan tietyillä osilla kuten 
terveydenhoidossa, koulutuksessa, liikenteessä ja kirjastoissa. MLIS-ohjelmalla edistetään telematiikan sovelluksia, erityisesti jos ne on 
tarkoitettu monikansalliseen tai useiden alueiden käyttöön, varmistamalla, että monikielisyys otetaan huomioon alkusuunnittelusta 
koevaiheeseen asti kannattavalla tavalla. MLIS-ohjelmalla varmistetaan tarvittavan kielellisen perusrakenteen saatavuus. Telematiikan 
sovellusohjelman kieliteknologiaosuudessa tuetaan kielellisten työkalujen kehittämistä ja esittelyä. MLIS-ohjelmalla varmistetaan, että tuloksic 
käytetään toimivissa ympäristöissä. 
MEDIA II -ohjelmassa käsitellään tietoteollisuuden audiovisuaalisen osan erityistarpeita (televisio, video, radio, ääni ja elokuva): RAPHAEL 
on alojen välinen ohjelma, jossa käsitellään kulttuuriperintöalaa. Tiedontuotantoteollisuus koostuu pitkälti yrityksistä, jotka toimivat tiedon 
luonnin, kehittämisen, pakkaamisen ja jakelun alalla. MEDIA II -ohjelman kieliversioiden tuottamiseen liittyvillä toimilla edistetään 
merkittävästi kielellistä moniarvoisuutta. Nämä toimet perustuvat MLIS-ohjelman toimintalinjan 2.2 mukaiselle työlle, joka koskee 
kieliversioiden kannattavia tuotantomenetelmiä. MLIS-ohjelmalla rohkaistaan käännösteollisuutta kohtaamaan audiovisuaalisen alan haasteet j^ 
kehitetään kielellistä perusrakennetta. MEDIA Ilja 
RAPHAEL 
36 
SOCRATES ja 
LEONARDO SOCRATES- ja LEONARDO-ohjelmilla luodaan yhteisön yleinen kehys koulutuksen ja ammatillisen koulutuksen alan poliittisille toimille, 
koulutusjärjestelmien sekä monien talouselämän alojen osalta. MLIS-ohjelmassa sen sijaan keskitytään kieliteoUisuuden erityistarpeisiin. Tass; 
yhteydessä ovat erityisen merkittäviä LINGUA-ohjelmaa seuraavat toimet vieraiden kielten oppimisen edistämiseksi. Näillä edistetään MLIS-
ohjelman yleisiä tavoitteita kielellisen moniarvoisuuden kansainvälisen viestinnän edistämiseksi. MLIS- ja erityisesti SOCRATES-ohjelma 
ovat näin ollen täysin toisiaan täydentäviä pyrkien samaan strategiseen päämäärään. 
PK-YRITYKSET 
ja 
KÄSITYÖLÄIS-
ALAT PK-yrityksiä ja käsity öläisalaa tukevan yhdistetyn ohjelman tavoitteena on valkoisen kirjan mukaisesti saattaa alkuun yhteistyössä 
toimenpiteitä, joilla helpotetaan jäsenvaltioiden välistä molemminpuolista neuvottelua ja tarvittaessa yhteensovittamista tavoitteena 
liiketoiminnan ympäristön parantaminen yksinkertaistamalla menettelytapoja, edistämällä yritysten tukitoimia ja tunnistamalla tavat, joilla 
yhteisö voi edistää yritysten kehittymistä. MLIS-ohjelmassa käsitellään kieliteollisuutta. joka harvoja kansainvälisiä vaikuttajia lukuun 
ottamatta koostuu pääasiassa PK-yrityksistä. MLIS-ohjelmalla pyritään tukemaan tätä alaa ja sen käyttäjiä, joista monet ovat PK-yrityksiä. 
MLIS-ohjelman tulokset avaavat uusia liiketoiminnan mahdollisuuksia PK-yrityksille yhtenäismarkkinoilla. Yhteenvetona yhdistetty ohjelma 
ja MLIS-ohjelma ovat täysin toisiaan täydentäviä, koska ne parantavat Euroopan PK-yritysten kilpailukykyä. 
IDA-ohjelmalla pyritään parantamaan eri jäsenvaltioiden hallintoviranomaisten sekä yhteisön toimielinten välistä viestintää. IDA-ohjelman 
mukaisia toimia vaikeuttavat viranomaisten viestinnässään, laeissaan ja asetuksissaan käyttämät eri kielet sekä tämän alan eurooppalaisten 
terminologiastandardien puuttuminen. MLIS-ohjelmalla edistetään IDA-ohjelmaa merkittävästi, terminologian perusrakenteisiin liittyvillä 
toimilla sekä toimilla, jotka koskevat julkisen alan monikielisiä palveluita, jolloin komission huomattava kokemus monikielisyyden käsittelyss; t 
otetaan huomioon. IDA 
37 

ISSN 1024-4492 
KOM(95) 486 lopullinen 
ASIAKIRJAT 
FI 16 
Luettelonumero : CB-CO-95-559-FI-C 
ISBN 92-77-95291-1 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxemburg 
38