Komission kertomus neuvostolle ja Euroopan parlamentille Yhteisön luotonannosta ja varainhankinnasta vuonna 1999 /* KOM/2000/0524 lopull. */





KOMISSION KERTOMUS NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN PARLAMENTILLE YHTEISÖN LUOTONANNOSTA JA VARAINHANKINNASTA VUONNA 1999 SISÄLLYSLUETTELO JOHDANTO 1. VARAINHANKINTA VUONNA 1999 1.1. Yhteisön varainhankinta 1.2. Varainhankinnan kehitys 2. YHTEISÖN ULKOPUOLELLE SUUNTAUTUNUT LUOTONANTO 2.1. Yleiskatsaus 2.2. Yhteisön Makrotaloudellinen Rahoitusapu 2.3. Luotonantotoimet neuvoston päätöksen 97/256/EY puitteissa sellaisena kuin se on muutettuna neuvoston päätöksillä 98/348/EY ja 98/729/EY: keski- ja itä-euroopan maat, välimeren alueen maat, aasian ja latinalaisen amerikan maat, etelä-afrikka, entinen jugoslavian tasavalta makedonia ja bosnia ja hertsegovina 2.3.1. EIP:n päämäärät ja ensisijaiset tavoitteet 2.3.2. EIP:n luotonanto 2.3.3. Riskien jakaminen 2.3.4. Yhteistyö muiden instituutioiden kanssa 3. VARAINHANKINNAN JA LUOTONANNON TALOUSARVIOVAIKUTUKSET 3.1. Korkotuki 3.2. Yhteisön Talousarviosta Myönnetyt Takaukset 4. TILASTOLIITE JOHDANTO 1. Yhteisön luotonantovälineitä koskevissa neuvoston päätöksissä, jotka on luetteloitu alaviitteessä [1], [2] määrätään, että komissio tiedottaa neuvostolle ja parlamentille vuosittain näiden välineiden käytöstä. [1] Päätös 78/870/ETY, EYVL L 298, 25.10.1978. [2] Päätös 77/270/Euratom, EYVL L 88, 6.4.1977. Koska ydinvoimaloiden rakentamista on lykätty EU:ssa, neuvoston osoittamat luotot yhteisön uudelle rahoitusvälineelle (NCI) on käytetty kokonaisuudessaan eikä uusia EHTY-lainoja enää myönnetä, koska EHTY-sopimus päättyy vuonna 2002, komissio katsoo, ettei enää ole syytä tiedottaa neuvostolle ja parlamentille yhteisön luotonannosta yhteisön alueella toimivien välineiden osalta. Tässä raportissa on ainoastaan lainojen takaisinmaksun seurantaa koskevia tietoja, jotka löytyvät varainhankintaa koskevasta kappaleesta. 2. Yhteisön ulkopuolelle myönnettyjen luottojen osalta komissio on velvoitettu neuvoston päätöksellä [3] vuodelta 1997 antamaan vuosittain neuvostolle ja Euroopan parlamentille kertomus yhteisön talousarviosta taattujen EIP:n lainojen täytäntöönpanosta Keski- ja Itä-Euroopassa, Välimeren alueen valtioissa, Latinalaisessa Amerikassa, Aasiassa ja Etelä-Afrikan tasavallassa. [3] Päätös 97/256/ETY, EYVL L 102, 19.4.1997. Tämän velvoitteen täyttämiseksi tässä raportissa käsitellään näitä lainatoimia alueittain jaoteltuna. Raportissa on myös lyhyt yhteenveto yhteisön makrotaloudellisesta rahoitusavusta Keski- ja Itä-Euroopan maille. 1. VARAINHANKINTA VUONNA 1999 1.1. Yhteisön varainhankinta Komissio on valtuutettu hankkimaan rahoitusta pääomamarkkinoilta rahoittaakseen neuvoston päättämät luotonantotoimet. Koska yhteisön uuden rahoitusvälineen (NCI) enimmäismäärät on täysin käytetty, Euratomin toimia EU:ssa on päätetty lykätä ja EHTY-sopimuksen päättymiseen vuonna 2002 on vain vähän aikaa, ei näiden välineiden nojalla hankittu kuitenkaan varoja markkinoilta vuonna 1999. Ainoat viime vuonna toteutetut varainhankintatoimet liittyivät Keski- ja Itä-Euroopan maille (KIE-maat) myönnettävään makrotaloudelliseen rahoitusapuun, Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren maille (AKT-maat) myönnettyihin lainoihin, Välimeren alueella tehtyjen pöytäkirjojen perusteella toteutettaviin hankkeisiin (MEDA) sekä EIP:n toimiin niin yhteisössä kuin sen ulkopuolellakin (erityisesti KIE-, AKT- ja MED-maat), joista varainhankinta pääasiallisesti muodostuu. 1.2. Varainhankinnan kehitys Edellä esitetyistä syistä yhteisön toimielinten liikkeeseen laskemien joukkovelkakirjalainojen määrä väheni 6,7 prosenttia vuonna 1999; varsinkin EIP:n varainhankinta supistui 5,8 prosenttia. Kaiken kaikkiaan Euroopan yhteisön toimielinten joukkolainaemissiot olivat yhteensä 28,5 miljardia euroa, kun ne edellisenä vuonna olivat 30,5 miljardia euroa (katso liitteen taulukko 4-1). Takaisinmaksut, peruutukset ja valuuttakurssivaihtelu huomioon ottaen liikkeessä oleva nettolainakanta oli 154,7 miljardia euroa 31.12.1999 eli 18,2 prosenttia enemmän kuin vuonna 1998 (katso liitteen taulukko 4-2). Sen jälkeen kun yhteinen raha otettiin käyttöön 1.1.1999, euromääräiset emissiot ovat lähes nelinkertaistuneet vuoteen 1998 verrattuna ja saavuttaneet tason, joka on hieman alempi kuin ecumääräiset ja rahaliittoon kuuluvien maiden valuuttojen määräiset emissiot. Rahaliiton ulkopuolella toistaiseksi olevien maiden valuuttojen määräiset emissiot ovat supistuneet hieman, kun taas dollarimääräiset ja Sveitsin frangin määräiset emissiot ovat hieman kasvaneet. Huomionarvoista on myös vaihtuvakorkoisten lainojen suuri lisäys, joka johtui luultavasti raha- ja valuuttapoliittisesta epävarmuudesta ja odotuksista, että EKP nostaisi ohjauskorkoa, mikä tapahtuikin hieman myöhemmin vuonna 2000. Lähes kaikki yhteisön uuden rahoitusvälineen (NCI) lainat on tällä hetkellä maksettu takaisin; lainakannan valuuttajakauma on esitetty tilastoliitteen taulukossa 4-4. 2. YHTEISÖN ULKOPUOLELLE SUUNTAUTUNUT LUOTONANTO 2.1. Yleiskatsaus Yhteisön kanssa yhteistyösopimuksen tehneille kolmansille maille myönnetään rahoitustukea eri muodoissa maantieteellisen alueen ja saavutettavien tavoitteiden mukaisesti. Valtiokohtaisilla lainoilla EU osallistuu maan makrotaloudellisen tasapainon palauttamiseen, yksittäisillä lainoilla kehitetään infrastruktuureja ja toteutetaan suuria saneeraustoimia ja paikallisille pankeille myönnettävillä globaalilainoilla pyritään kehittämään pk-yritysten verkostoa ja tukemaan markkinataloutta. Euroopan investointipankin toiminta Keski- ja Itä-Euroopan maissa on osa Euroopan unioniin liittymistä valmistelevaa strategiaa, jolla pyritään helpottamaan integraatioprosessia; Välimeren maissa investointipankin lainat liittyvät Euro-Välimeri -kumppanuuteen; Latinalaisessa Amerikassa ja Aasiassa investointipankki rahoittaa edelleen hankkeita, joihin liittyy yhteistä etua; Etelä-Afrikan tasavallassa lainat on tarkoitettu tukemaan maan jälleenrakennus- ja kehitysohjelmia; ja AKT-maissa pankin toimintaa määrittävät Lomén sopimus ja erityissuhteet yhteisön kanssa. Taulukko 2-1 Yhteenveto rahoitustoiminnasta yhteisön ulkopuolella vuonna 1999 (milj. euroa) >TAULUKON PAIKKA> 2.2. Yhteisön Makrotaloudellinen Rahoitusapu Luottoina myönnettävä makrotaloudellinen rahoitusapu on luonteeltaan poikkeuksellista ja liittyy kansainvälisen yhteisön pyrkimyksiin tukea eräiden siirtymävaiheen ongelmia ratkovien maiden maksutasetta yhdessä Bretton Woodsin toimielinten kanssa. Yhteisön osalta toiminnassa keskitytään maantieteellisiin lähialueisiin, kuten Keski- ja Itä-Eurooppaan, entisen Neuvostoliiton eurooppalaisiin maihin ja Välimeren eteläpuolisiin maihin. Tuen maksamisen ehtona on, että tuensaajamaa toteuttaa vaaditut makrotalouden vakauttamistavoitteet ja rakenneuudistukset. Näillä edellytyksillä vuosittain toteutettavien toimenpiteiden määrä on rajallinen, ja tuen vuosittaista kasvua on vaikea vertailla asianmukaisesti. Vuonna 1999 neuvosto päätti viidestä makrotaloudellisesta rahoitusaputoimesta, jotka myönnettiin lainoina Albanialle (enintään 20 miljoonaa euroa), Bosnialle ja Hertsegovinalle (enintään 20 miljoonaa lainoina ja enintään 40 miljoonaa suorina avustuksina), Bulgarialle (enintään 100 miljoonaa), entiselle Jugoslavian tasavallalle Makedonialle (enintään 50 miljoonaa lainoina ja 30 miljoonaa suorina avustuksina) ja Romanialle (enintään 200 miljoonaa). Neuvoston päättämien lainojen yhteismäärä on siis 390 miljoonaa euroa. Maksujen osalta voidaan todeta, että tukea maksettiin lainoina 108 miljoonaa euroa vuonna 1999. Maksettu tuki jakautui seuraavasti: 58 miljoonaa euroa Ukrainalle neuvoston 1998 päättämän toimen perusteella; 40 miljoonaa euroa Bulgarialle vuonna 1999 päätetyn toimen perusteella ja 10 miljoonaa Bosnialle ja Hertsegovinalle vuonna 1999 päätetyn toimen perusteella (tähän viimeiseen lainaan liittyi 15 miljoonan euron suora avustus). 2.3. Luotonantotoimet neuvoston päätöksen 97/256/EY puitteissa sellaisena kuin se on muutettuna neuvoston päätöksillä 98/348/EY ja 98/729/EY: keski- ja itä-euroopan maat, välimeren alueen maat, aasian ja latinalaisen amerikan maat, etelä-afrikka, entinen jugoslavian tasavalta makedonia ja bosnia ja hertsegovina Luku 2.3 muodostaa neuvoston päätöksen 97/256/EY 2 ja 3 artiklan mukaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitettavan kertomuksen eli siihen sisältyy vuoden 1999 loppupuolen kattava puolivuotisraportti ja vuoden 1999 vuosikertomus. 2.3.1. EIP:n päämäärät ja ensisijaiset tavoitteet Keski- ja Itä-Euroopassa pankki antaa tukea maille, jotka ovat hakeneet EU:n jäsenyyttä, ja auttaa niitä luomaan liittymisen mahdollistavat taloudelliset puitteet (samoin pankki tukee Kyprosta ja Maltaa, jotka ovat myös jäsenehdokkaita). [4] Pankki antaa tukea mm. Albanialle, entiselle Jugoslavian tasavallalle Makedonialle ja Bosnialle ja Hertsegovinalle. [4] Neuvoston päätösten puitteissa harjoittamien toimien lisäksi pankki on äskettäin uudistanut liittymistä edeltävän järjestelyn, jolla se myöntää lainaa omista varoistaan ilman talousarviotakauksia auttaakseen maita, jotka ovat hakeneet EU:n jäsenyyttä. EIP keskittyy liikenne-, viestintä- ja energiasektorin parantamiseen, nykyaikaistamiseen ja kehittämiseen ja kiinnittää erityistä huomiota Euroopan laajuisiin verkkoihin (TEN) Euroopan liikenneministereiden yleiskokouksen keskipitkän aikavälin keskeisiksi kehityshankkeiksi määrittelemien maantie- ja rautatieyhteyksien pohjalta. EIP:n hankkeisiin liittyviä ympäristöongelmia pidetään myös ensisijaisina tehtävinä ko. maiden lainsäädännön asteittaisessa mukauttamisessa EU:n lainsäädäntöön. EIP tukee myös suoraan tai globaalilainojensa avulla pk-yrityksiä ja muita teollisuusaloitteita, erityisesti silloin kun niihin liittyy unionin kumppaneita. Välimeren alueella investointipankki harjoittaa luotonantotoimintaa pääasiassa Euro-Välimeri kumppanuuden puitteissa näiden maiden talouskehityksen tukemiseksi. EIP:n lainoilla tuetaan yksittäisiä investointihankkeita ja globaalilainajärjestelyiden avulla pienempiä hankkeitä ja pk-yrityksiä ja samalla vahvistetaan eri maiden rahoitussektoria. Euro-Välimeri -kumppanuuden ehtojen mukaisesti EIP:n omista varoistaan myöntämiä lainoja täydennetään korkotuella (ympäristölainojen osalta) ja yhteisön talousarviosta myönnetyllä ja investointipankin hallinnoimalla riskipääomalla. Aasiassa ja Latinalaisessa Amerikassa pankki rahoittaa sekä ko. maiden että EU:n kannalta mielenkiintoisia hankkeita; ne koskevat EU:n hankkeiden yhteisrahoitusta aloitteentekijöiden kanssa, teknologian siirtoa ja yhteistyötä energia-alalla ja ympäristönsuojelussa. Hankkeisiin liittyvä yhteinen etu esitetään taulukossa 2.7. Etelä-Afrikan tasavallassa pankin tavoitteena on osaltaan auttaa maan jälleenrakennus- ja kehitysohjelman saattamisessa onnistuneesti päätökseen. Entisessä Jugoslavian tasavallassa Makedoniassa pankin toimet liittyvät pääasiassa liikenneinfrastruktuurihankkeisiin. Bosniassa ja Hertsegovinassa pankki rahoittaa infrastruktuurihankkeita. 2.3.2. EIP:n luotonanto Vuonna 1999 investointipankki allekirjoitti Keski- ja Itä-Euroopassa ja entisessä Jugoslavian tasavallassa Makedoniassa neuvoston päätösten mukaisesti 19 luottosopimusta (nämä päätökset allekirjoitettiin liittymistä edeltävän järjestelyn puitteissa myönnettyjen luottojen lisäksi), joiden kokonaismäärä oli 966 miljoonaa euroa. Bulgariassa, Romaniassa ja Slovakiassa toteutettaviin hankkeisiin myönnettyjen lainojen osuus oli 82 prosenttia kokonaismäärästä. Pankki allekirjoitti neuvoston päätösten mukaiset lainasopimukset kuudessa maassa. * Pankki pyrkii toiminnallaan edelleen tukemaan kyseessä olevien maiden talouskehitystä pääasiassa rahoittamalla strategista infrastruktuuria. Koko rahoituksesta 83 prosenttia suunnattiin (803 miljoonaa euroa) liikenne- ja viestintäsektorille, erityisesti Euroopan liikennekäytävän nro IV Romanian tieverkoston kunnostamiseen ja valmiiksi saattamiseen, Slovakian, Bulgarian ja Liettuan rautatieverkoston nykyaikaistamiseen, Romanian kansallisen lentoyhtiön konehankintoihin sekä Liettuan GSM-verkon laajentamiseen. * Teollisuus- ja palvelusektorille myönnetty laina, joka myönnettiin autotehtaalle Slovakiassa, edustaa 4 prosenttia kokonaisrahoituksesta (40 miljoonaa euroa). * Energia-alalla myönnettiin 4 miljoonan euron laina kaukolämpöverkkoa varten Romaniassa. * Vesihuollon ja sekalaisten alojen sektorilla 25 miljoonaa euroa kohdistettiin Mustanmeren rannikon ja Tonavan rantojen suojelutyöhön, josta on merkittäviä etuja ympäristön kannalta. * Globaalilainoja myönnettiin yhteensä 50 miljoonan euron arvosta pk-yritysten tukemiseen Bulgariassa ja Slovakiassa. Taulukko 2-2 EIP:n lainojen maa- ja toimialakohtainen jakauma Keski- ja Itä- Euroopan maissa vuonna 1999 >TAULUKON PAIKKA> Välimeren alueella pankki allekirjoitti 20 lainaa 7 maassa vuonna 1999 (lukuun ei sisälly kahta Kyprokselle myönnettyä lainaa liittymistä edeltävän järjestelyn puitteissa eikä kahta neljännen rahoituspöytäkirjan nojalla myönnettyä lainaa, joista toinen myönnettiin Egyptille ja toinen Tunisialle). Egyptissä ja Marokossa toteutettaviin hankkeisiin myönnettyjen lainojen osuus oli yli 59 prosenttia kokonaismäärästä. * Kokonaisrahoituksesta (122 miljoonaa euroa) 17 prosenttia kohdistettiin vesihuoltoon ja sekalaisille aloille. Rahoitettuihin hankkeisiin kuuluivat viemäriverkoston ja vedenpuhdistuslaitosten kunnostaminen ja laajentaminen Marokossa, Egyptissä ja Turkissa. * Energia-alalla, jonka osuus kokonaisrahoituksesta oli 0,7 prosenttia (5 miljoonaa euroa), tuettiin maakaasuputkihanketta Egyptissä. * Egyptissä, Jordaniassa, Marokossa ja Tunisiassa rahoitettiin teollisuus- ja palvelusektorin lainoja 46 prosentilla kokonaisrahoituksesta (330 miljoonaa euroa). Lainoilla tuettiin teollisuuskaasulaitosta ja vetykrakkausyksikköä Egyptissä, kahta kemian tehdasta Marokossa, lannoitetehtaita Tunisiassa ja Jordaniassa ja fosfaattikaivosta Jordaniassa. * Liikenteen alalla rahoitettiin tiehanketta Tunisiassa ja rautatiehanketta Marokossa ja ne edustivat 23 prosenttia alueen koko rahoituksesta (167 miljoonaa euroa). * Egyptissä, Libanonissa ja Turkissa myönnettyjen globaalilainojen osuus oli lähes 13 prosenttia kokonaisrahoituksesta (95 miljoonaa euroa). Taulukko 2-3 EIP:n lainojen maa- ja toimialakohtainen jakauma Välimeren maissa vuonna 1999 >TAULUKON PAIKKA> Investointipankki allekirjoitti neljässä Aasian ja Latinalaisen Amerikan maassa kuusi lainaa sekä yhden lainan alueellista hanketta varten (hirmumyrskyn jälkeiset korjaustyöt) Keski-Amerikassa, joiden yhteismäärä oli 310 miljoonaa euroa. * Kiinan vedenpuhdistushankkeen osuus oli 8 prosenttia kokonaisrahoituksesta (25 miljoonaa euroa). * Energiasektorilla kaasukäyttöinen lämpövoimalaitos Thaimaassa ja kaasunjakeluhanke Meksikossa saivat 31 prosenttia kokonaisrahoituksesta (97 miljoonaa euroa). * Brasilian tietoliikennehankkeen osuus oli 19 prosenttia kokonaisrahoituksesta (58 miljoonaa euroa). * Teollisuudelle ja pk-yrityksille myönnetyt lainat edustivat 31 prosenttia kokonaisrahoituksesta (96 miljoonaa euroa). Taulukko 2-4 EIP:n lainojen maa- ja toimialakohtainen jakauma Aasian ja Latinalaisen Amerikan maissa vuonna 1999 >TAULUKON PAIKKA> Vuonna 1999 investointipankki rahoitti 4 lainasopimusta Etelä-Afrikan tasavallassa. Niiden kokonaismäärä oli 150 miljoonaa euroa. Tämä määrä jakautui seuraavasti: 55 miljoonaa euroa kahteen energiasektorin hankkeeseen, 45 miljoonaa euroa liikennesektorin (maantie)hankkeeseen ja 50 miljoonaa euroa globaalilainaan pieniin ja keskisuuriin pääomalainoihin erityisesti vesi- ja vedenpuhdistusaloilla. 2.3.3. Riskien jakaminen [5] [5] Neuvoston päätöksessä 97/256/EY Euroopan investointipankkia "kehotetaan pyrkimään siihen, että 25 prosentin tavoitetaso sen valtuuksiensa mukaisesti myöntämästä kokonaislainanannosta katetaan käyttämällä muita kuin valtiontakauksia, mitä voidaan mahdollisuuksien mukaan laajentaa yksittäisten valtuuksien perusteella milloin tahansa markkinatilanteen sen salliessa" Vuonna 1999 pankki jatkoi toimintaansa riskien jakamiseksi. Riskienjakohankkeiden kumuloitunut määrä neuvoston päätösten puitteissa harjoitetun luotonantotoiminnan alusta lähtien oli 1 484 miljoonaa euroa kokonaisvaltuutuksen perusteella vuoden 1999 lopussa eli 20,5 prosenttia luotonannon enimmäismäärästä ja 21,8 prosenttia luotonannosta tähän päivään mennessä. Alueellisesti riskienjako toteutui seuraavasti: * Keski- ja Itä-Euroopassa EIP:n luotonannon riskien jakaminen koski yhteensä 819 miljoonaa euroa eli 23,3 prosenttia näiden maiden luotonannon enimmäismäärästä ja 24,3 prosenttia luotonannosta tähän päivään mennessä. Keski- ja Itä-Euroopassa koko luotonanto pankin liittymistä edeltävän järjestelyn nojalla on täysin pankin omalla riskillä ja sen vuoksi pankin riskinjako on jo määritelmänsäkin mukaan yli 50 prosenttia alueen kokonaisluotonannosta (liittymistä edeltävän järjestelyn luotonanto, johon lisätään riskienjakoprojektit, joista on sovittu neuvoston päätösten puitteissa). * Välimeren alueella EIP:n luotonannon riskinjakaminen koski yhteensä 71 miljoonaa euroa eli 3,1 prosenttia näiden maiden luotonannon enimmäismäärästä ja 3,1 prosenttia valtuuksien perusteella myönnetyistä luotoista (jonka koko määrä on allekirjoitettu). Euro-Välimeri -kumppanuuteen sisältyvän ohjelmamenettelyn mukaisesti useimmat hankkeet on sovittu hallitusten tai julkisten elinten kanssa. Siten ei ole yllättävää, että Välimeren maiden riskien jakamisen kokonaismäärä on suhteellisen alhainen. * Aasiassa ja Latinalaisessa Amerikassa EIP:n luotonantoon liittyvä riskinjako oli yhteensä 594 miljoonaa euroa eli 66 prosenttia luotonannon enimmäismäärästä [6] näissä maissa ja 77,8 prosenttia luotonannosta tähän päivään mennessä. [6] Mukaan lukien 122 miljoonaa euroa Latinalaiselle Amerikalle ja Aasialle väliaikaisen valtuuden yhteydessä myönnettäviä lainoja, joiden määrä taataan myös neuvoston päätöksessä määrättyjen takausjärjestelyjen avulla. * Riskinjakolainoista ei ole sovittu Etelä-Afrikan tasavallassa eikä entisessä Jugoslavian tasavallassa Makedoniassa. * Riskien jakaminen ei koske Bosnian ja Hertsegovinan lainoja. Luvun 2.3 lopussa olevissa alueellisissa taulukoissa on ilmoitettu lainat, jotka ovat riskinjakolainoja. 2.3.4. Yhteistyö muiden instituutioiden kanssa EU:n jäsenyyttä hakeneissa maissa investointipankki toimii EU:n ohjelman puitteissa, jolla autetaan ehdokasmaita valmistautumaan liittymiseen erityisesti rahoittamalla investointeja, joiden tarkoituksena on näiden maiden ja EU:n infrastruktuurin yhdentäminen, ja tukemalla pk-yrityksiä. EIP rahoittaa hankkeet aina mahdollisuuksien mukaan yhdessä muiden toimielinten kanssa. Siten investointipankin toiminta on osa määrätietoista lähestymistapaa, jota toteutetaan tiiviissä yhteistyössä komission kanssa ja tarpeen mukaan ko. maissa toimivien kansainvälisten rahoituslaitosten kanssa. Investointipankki toimii läheisessä yhteistyössä PHARE-ohjelman kanssa, jonka kanssa se on kehittänyt tuloksellisen ja edunsaajavaltioiden arvostaman yhteistyösuhteen. Sen tuen lisäksi, jota PHARE-ohjelmasta usein annetaan investointien suunnitteluvaiheessa ja jolla valvotaan, että hankkeen tukena on tarpeelliset tutkimukset ja tekninen apu, pankki toimii yhteistyössä PHAREn kanssa myös infrastruktuurihankkeiden yhteisrahoituksessa. PHAREn ja kansainvälisten rahoituslaitosten osuus EIP:n rahoittamista hankkeista vuonna 1999 on esitetty alla olevassa taulukossa. Muita hankkeita rahoitettiin investointipankin liittymistä edeltävän järjestelyn puitteissa, mutta ne eivät kuuluu tämän raportin alaan. Kaakkois-Euroopan osalta investointipankki on perustanut Balkanin erityisryhmän, joka selvittää ne infrastruktuurihankkeet, joiden rahoitus voitaisiin asettaa etusijalle yhteistyössä muiden kansainvälisten rahoituslaitosten kanssa alueen vakaussopimuksen puitteissa. Taulukko 2-5 Yhteisrahoitus vuonna 1999 Keski- ja Itä-Euroopassa >TAULUKON PAIKKA> Välimeren alueella pankki toimii EU:n politiikan puitteissa ja on osa määrätietoista lähestymistapaa, jota harjoitetaan tiiviissä yhteistyössä komission kanssa ja tarpeen mukaan muiden kansainvälisten rahoituslaitosten kanssa, myös yhteisrahoitustoimien avulla. Näiden laitosten osuus EIP:n rahoittamista hankkeista on esitetty seuraavassa taulukossa. Taulukko 2-6 Yhteisrahoitus Välimeren alueen maissa vuonna 1999 >TAULUKON PAIKKA> Aasiassa ja Latinalaisessa Amerikassa pankki rahoittaa edelleen hankkeita, joihin liittyy kyseisen maan ja EU:n yhteinen etu. Vuonna 1999 allekirjoitettuihin lainoihin liittyvä yhteinen etu kuvaillaan alla olevassa taulukossa. Taulukko 2-7 Aasian ja Latinalaisen Amerikan hankkeisiin liittyvä yhteinen etu >TAULUKON PAIKKA> Pankki tekee yhteistyötä muiden kansainvälisten rahoituslaitosten kanssa Aasiassa ja Latinalaisessa Amerikassa aina mahdollisuuksien mukaan. Allaolevassa taulukossa on tarkemmat tiedot yhteisrahoitushankkeista. Taulukko 2-8 Yhteisrahoitus Aasiassa ja Latinalaisessa Amerikassa vuonna 1999 >TAULUKON PAIKKA> 3. VARAINHANKINNAN JA LUOTONANNON TALOUSARVIOVAIKUTUKSET Luotonanto vaikuttaa yhteisön yleiseen talousarvioon, jos lainoihin liittyy korkotukea ja/tai takaus yhteisön talousarviosta. 3.1. Korkotuki Yhteisö myöntää korkotukea seuraaville aloille (katso taulukko 4-7): a) Kööpenhaminan huippukokouksessa päätetyn pk-yritysten rahoitusvälineen yhteydessä b) hiili- tai terästeollisuusalueiden tuotannon muuttamiseen (EHTY-sopimuksen 56 artikla) c) Italian, Kreikan ja Portugalin (Madeiran itsehallintoalue) luonnonkatastrofialueiden jälleenrakentamiseen. Vuonna 1993 Kööpenhaminassa kokoontunut Eurooppa-neuvosto lisäsi kolmella miljardilla ecua Edinburghissa hyväksyttyä väliaikaisen tuen määrärahaa laajoille infrastruktuurihankkeille. Kokonaismäärästä suunnataan miljardi ecua Euroopan pienten ja keskisuurten yritysten kilpailukyvyn vahvistamiseen, ja tukea myönnetään työpaikkojen luomiseen tähtääviin hankkeisiin. Tukea myönnetään 3 000 ecua luotua uutta työpaikkaa kohden, mikä vastaa keskimäärin kahden prosenttiyksikön koron laskua. Lainojen myöntäminen edunsaajille lopetettiin 15. joulukuuta 1995, jolloin lainasopimuksia oli tehty koko miljardin suuruisen määrärahan arvosta. EHTYn osalta ei ole myönnetty yhtään korkotukilainaa vuodesta 1998, joten EHTY-sopimuksen 56 artiklan nojalla ei ole aiheutunut talousarviovaikutuksia. Luonnonkatastrofialueiden jälleenrakentamisen osalta suoritettujen korkotukien yhteismäärä oli 2,2 miljoonaa Euro vuonna 1999. Määrään sisältyy erityisesti komission suoraan Madeiran itsehallintoalueelle maksamat määrät (475 500 Euro) ilman EIP:n välitystä. Korkotukea myönnetään myös lainoille, jotka EIP myöntää yhteisön ulkopuolelle. Se sisältyy talousarviovaroihin ja EIR:n varoihin taulukossa 2-1. 3.2. Yhteisön Talousarviosta Myönnetyt Takaukset Takausten tilanne on esitetty komission takuurahastoa koskevassa raportissa, jonka budjettipääosasto laatii puolivuosittain. 4. TILASTOLIITE Taulukko 4-1 Varainhankinnan ja luotonannon vuotuinen kehitys yhteisössä (milj. euroa) >TAULUKON PAIKKA> Taulukko 4-2 Yhteisön liikkeessä oleva lainakanta Yhteisön liikkeessä oleva nettolainakanta kunkin jakson lopussa (1) (milj. euroa) >TAULUKON PAIKKA> Taulukko 4-3 Yhteisön vuonna 1999 liikkeeseen laskemat lainat valuuttalajeittain (milj. euroa) >TAULUKON PAIKKA> Taulukko 4-4 NCI-lainat valuuttalajeittain: lainakanta 31.12.1999 >TAULUKON PAIKKA> Taulukko 4-5 Yhteisön eri rahoitusjärjestelyihin liittyvä korkotuki 1987-1999 (milj.ecua/euroa) >TAULUKON PAIKKA> Taulukko 4-6 EIP:n Keski-Euroopan maissa ja entisessä Jugoslavian tasavallassa Makedoniassa allekirjoittamat lainat >TAULUKON PAIKKA> Taulukko 4-7 Yhteisrahoitus Välimeren alueen maissa vuonna 1999 >TAULUKON PAIKKA> Taulukko 4-8 EIP:n Aasiassa ja Latinalaisessa Amerikassa vuonna 1999 allekirjoittamat lainat >TAULUKON PAIKKA> Taulukko 4-9 EIP:n lainat Etelä-Afrikan tasavallassa vuonna 1999 >TAULUKON PAIKKA>