Erityiskertomus Valtioiden rajat ylittävien 
vakavien terveysuhkien 
käsittely EU:ssa: tärkeitä 
toimia toteutettu, mutta 
vielä on tehtävääFI 2016  nro 28
EUROOPAN 
TILINTARKASTUS
TUOMIOISTUIN

EUROOPAN TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIN  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxemburg  
LUXEMBURG
Puh. +352 4398-1
Tiedustelut:  eca.europa.eu/fi/Pages/ContactForm.aspx
Verkkosivut:  eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditors
Suuri määrä muuta tietoa Euroopan unionista on käytettävissä internetissä Europa-palvelimen kautta (http://europa.eu).
Luxemburg: Euroopan unionin julkaisutoimisto, 2016
Print ISBN 978-92-872-6118-2 ISSN 1831-0958 doi:10.2865/80085 QJ-AB-16-028-FI-C
PDF ISBN 978-92-872-6165-6 ISSN 1977-5792 doi:10.2865/559943 QJ-AB-16-028-FI-N
EPUB ISBN 978-92-872-6160-1 ISSN 1977-5792 doi:10.2865/391143 QJ-AB-16-028-FI-E
© Euroopan unioni, 2016
Tekstin jäljentäminen on sallittua, kunhan lähde mainitaan.
Valtioiden rajat ylittävien 
vakavien terveysuhkien 
käsittely EU:ssa: tärkeitä 
toimia toteutettu, mutta 
vielä on tehtävää
(annettu Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 
287 artiklan 4  kohdan toisen  alakohdan nojalla)ErityiskertomusFI 2016  nro 28
02
 Tarkastustiimi
Tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksissa käsitellään eri talousarvioaloilla tai hallinnon aloilla toimitettujen 
tuloksellisuuden ja säännönmukaisuuden tarkastusten tuloksia. Tilintarkastustuomioistuin valitsee ja suunnittelee nämä 
tarkastustehtävät niin, että niillä saadaan aikaan mahdollisimman suuri vaikutus. Se ottaa valinta- ja suunnitteluvaiheessa 
huomioon tuloksellisuuteen tai säännönmukaisuuteen kohdistuvat riskit, asianomaisten tulojen tai menojen määrän, 
tulevat kehityssuunnat sekä poliittiset näkökohdat ja yleisen edun.
Tämän tuloksellisuuden tarkastuksen toimitti I  tarkastusjaosto, jonka puheenjohtaja on tilintarkastustuomioistuimen 
jäsen Phil Wynn Owen. Jaoston erikoisalana on luonnonvarojen kestävä käyttö. Tarkastus toimitettiin tilintarkastustuo -
mioistuimen jäsenen Janusz Wojciechowskin johdolla, ja siihen osallistuivat kabinettipäällikkö Kinga Wiśniewska-Danek, 
kabinettiavustuja Katarzyna Radecka-Moroz, toimialapäälikkö Colm Friel, tehtävävastaava Stefan den Engelsen ja apu -
laistehtävävastaava Joanna Kokot. Tarkastustiimin muodostivat Aris Konstantinidis, Jurgen Manjé, Roberto Resegotti ja 
Frédéric Soblet. Kieliavustajana toimi Madis Rausi.
Vasemmalta oikealle:  C. Friel, A. Konstantinidis, K. Radecka-Moroz, S. den Engelsen, J. Wojciechowski, J. Manjé,  
J. Kokot, R. Resegotti ja F. Soblet.
03
 Sisällys
Kohta
 Lyhenteet
I–X Tiivistelmä
1–12 Johdanto
1–2 Valtioiden rajat ylittävät vakavat terveysuhkat
3–12 EU:n kehys valtioiden rajat ylittävien vakavien terveysuhkien käsittelyä varten
13–20  Tarkastuksen laajuus ja tarkastustapa
21–111  Tarkastukseen perustuvat huomautukset
21–55  Valtioiden rajat ylittävistä vakavista terveysuhkista annetulla päätöksellä otettiin käyttöön 
tiettyjä uudistuksia EU:n terveysturvallisuuden alalla, mutta niiden täytäntöönpanoa ja 
kehittämistä haittasivat viivästymiset, ja edelleen on strategisia ja toiminnallisia haasteita
56–77  Nykyisten varhaisvaroituksen ja reagoinnin sekä epidemiologisen seurannan järjestelmien ja 
menettelyjen tärkeä merkitys tunnustetaan laajalti, mutta niitä on tietyiltä osin parannettava
78–94  Kansalaisten suojelua terveysuhkilta koskevan terveysalan toimintaohjelman tuloksellisuudessa 
ilmeni puutteita
95 –111  Terveysturvallisuuteen liittyviä toimia ja kansanterveyskriisien hallintaa koskevassa komission 
sisäisessä koordinoinnissa on puutteita
112–121  Johtopäätökset ja suositukset
 Liite  I — Valmius- ja reagointisuunnittelun kansainvälinen konteksti
 Liite  II —  Kansalaisten suojelua valtioiden rajat ylittäviltä vakavilta terveysuhkilta koskevassa 
EU:n kehyksessä määritellyt pääasialliset tehtävät ja vastuualueet
 Liite  III — Tarkastetut yhteisrahoitetut hankkeet
 Komission vastaus
04
 Lyhenteet
Chafea : Kuluttaja-, terveys-, maatalous- ja elintarvikeasioiden toimeenpanovirasto
DG ECHO : Directorate-General for European Civil Protection and Humanitarian Aid Operations
ECDC : Euroopan tautienehkäisy- ja  -valvontakeskus
ERCC : EU:n hätäavun koordinointikeskus
ERCEA : Euroopan tutkimusneuvoston toimeenpanovirasto
ETA : Euroopan talousalue
EWRS : Varhaisvaroitus- ja reagointijärjestelmä
HEOF : Terveysuhkien koordinointiryhmä
IHR : Kansainvälinen terveyssäännöstö (ks. liite I )
MERS : MERS ( Middle East Respiratory Syndrome )
REA : Tutkimuksen toimeenpanovirasto
SARS : Vakava äkillinen hengitystieoireyhtymä ( Severe Acute Respiratory Syndrome )
SCHEER : Terveys- ja ympäristöriskejä sekä kehittymässä olevia riskejä käsittelevä tiedekomitea
SEUT : Sopimus Euroopan unionin toiminnasta
STAR : Muuttoliike- ja sisäasioiden pääosaston kriisikeskus Strategic Assessment and Response  (strateginen arviointi 
ja reagointi)
TESSy : Eurooppalainen tartuntatautien seurantajärjestelmä
WHO : Maailman terveysjärjestö
05
 Tiivistelmä
I
Menneinä vuosikymmeninä vakavia terveysuhkia ja hengenvaarallisia uhkia aiheuttaneiden tapahtumien vuoksi 
terveysturvallisuuteen kiinnitetään entistä enemmän huomiota sekä kansainvälisesti että EU:ssa. Kansanterveyteen 
kohdistuu alkuperältään erilaisia uhkia. Terveysvaikutusten lisäksi ne voivat aiheuttaa hyvin merkittäviä taloudellisia 
kustannuksia, erityisesti jos hätätilanne kestää pitkään ja häiritsee matkustamista ja kauppaa sekä yhteiskunnan toi -
mintaa yleensä. Aiemmat tapahtumat ovat myös osoittaneet, että usein vakavat terveysuhkat ovat valtioiden rajat 
ylittäviä ongelmia ja saattavat edellyttää monialaista ja monenvälistä reagointia.
II
Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) mukaan on varmistettava ihmisten terveyden korkeata -
soinen suojelu ja unionin toiminnan on käsitettävä rajatylittävien vakavien terveysuhkien seuranta, niistä hälyttä -
minen ja niiden torjuminen. Sopimuksessa todetaan, että terveysalalla EU:n toiminnan tarkoituksena on tukea ja 
täydentää jäsenvaltioiden toimia. Päävastuu terveyspolitiikasta on jäsenvaltioilla. Komission tehtävänä on terveys -
politiikan alalla siksi lähinnä antaa tukea ja toteuttaa täydentäviä toimia.
III
Euroopan unioni on määritellyt valtioiden rajat ylittävät vakavat terveysuhkat alaksi, jolla jäsenvaltiot voivat toimia 
vaikuttavammin yhdessä. Komissio on siksi kehittänyt koordinointimekanismeja, joilla EU voi käsitellä tällaisia uhkia. 
Merkittävä virstanpylväs terveysturvallisuutta koskevan EU-kehyksen vahvistamisessa oli valtioiden rajat ylittävistä 
vakavista terveysuhkista annettu päätös, joka hyväksyttiin vuonna 2013. Päätöksellä otettiin käyttöön tärkeitä 
uudistuksia, jotka koskivat esimerkiksi valmiussuunnittelun yhteensovittamista ja terveysturvakomitean aseman 
vahvistamista. Lisäksi EU:n terveysalan ja tutkimuksen puiteohjelmista tuetaan terveysturvallisuuteen liittyviä 
toimia.
IV
Valtioiden rajat ylittävistä vakavista terveysuhkista annetun päätöksen ja siihen liittyvän kehyksen täytäntöönpano 
on monimutkaista, kun otetaan huomioon EU:n ja jäsenvaltioiden toimivalta sekä se, että koko ajan ilmaantuu vaka -
via uhkia. Tilintarkastustuomioistuin arvioi siksi, pannaanko kansalaisten suojelua valtioiden rajat ylittäviltä vakavilta 
terveysuhkilta koskevaa EU:n kehystä täytäntöön asianmukaisesti. Pääkysymys jaettiin seuraaviin alakysymyksiin:
1) Pannaanko päätöksellä käyttöönotettuja uudistuksia vaikuttavasti täytäntöön?
2) Hallinnoidaanko ja toteutetaanko nykyisiä varhaisvaroituksen ja reagoinnin sekä epidemiologisen seurannan 
järjestelmiä asianmukaisesti?
3) Edistetäänkö EU:n terveysalan toimintaohjelmilla vaikuttavasti kansalaisten suojelua terveysuhkilta?
4) Onko terveysturvallisuuden rahoitusta ja kansanterveyskriisien hallintaa koskeva komission sisäinen koordinoin -
ti asianmukaista?
06 Tiivistelmä 
V
Tilintarkastustuomioistuin totesi, että valtioiden rajat ylittävistä vakavista terveysuhkista annettu päätös 
N:o 1082/2013/EU1 on EU:ssa tärkeä askel tällaisten uhkien entistä paremman käsittelyn kannalta. Merkittävät puut -
teet jäsenvaltioiden ja komission tasolla vaikuttavat kuitenkin päätöksen ja siihen liittyvän EU-kehyksen täytäntöön -
panoon. Koska tulevien uhkien luonne ja laajuus eivät ole tiedossa ja ne voivat muuttua, havaittujen heikkouksien 
korjaamiseksi tarvitaan lisätoimia, jotta EU voi hyötyä perustetuista mekanismeista täysimääräisesti.
VI
Valtioiden rajat ylittävistä vakavista terveysuhkista annetulla päätöksellä käyttöönotetuista uudistuksista tilintarkas -
tustuomioistuin totesi, että niiden täytäntöönpanoa ja kehittämistä haittasivat viivästymiset, jotka voivat heikentää 
uudistusten toiminnan vaikuttavuutta. Valmiussuunnittelun yhteensovittaminen käynnistettiin, mutta asiaankuu -
luvien menettelyjen on oltava tehokkaampia ja ne on määriteltävä paremmin, jotta saadaan konkreettisia tuloksia. 
Jäsenvaltiot eivät ole osallistuneet riittävästi toimintaan influenssapandemiarokotteiden yhteishankinnan nopeut -
tamiseksi, eikä päätöksen puitteissa ole vielä EU:n mekanismia hätätapauksissa tarvittavia lääkinnällisiä vastatoimia 
varten. Terveysturvakomitean työ ja rooli ovat osoittautuneet hyvin tärkeiksi, mutta komitealla on strategisia ja toi -
minnallisia haasteita, joihin on vastattava ja jotka liittyvät myös reagoinnin yhteensovittamista koskeviin sääntöihin.
VII
Nykyisten varhaisvaroituksen ja reagoinnin sekä epidemiologisen seurannan järjestelmien täytäntöönpanon vai -
kuttavuudesta tilintarkastustuomioistuin totesi kaiken kaikkiaan, että järjestelmät ovat olleet toiminnassa vuosia ja 
että sidosryhmät tunnustavat laajalti järjestelmien tärkeän merkityksen EU:ssa. Varhaisvaroitus- ja reagointijärjestel -
mässä ja siihen liittyvissä menettelyissä olisi kuitenkin tietyiltä osin parantamisen varaa.
VIII
Tilintarkastustuomioistuin totesi terveysalan toimintaohjelman tuloksellisuuden osalta, että ohjelma suojelee kan -
salaisia terveysuhkilta vain puutteellisesti. Suurimmalla osalla tarkastetuista toisen terveysalan toimintaohjelman 
(2008–2013) mukaisista terveysuhkia koskevista toimista ei saatu kestäviä tuloksia, vaikka toimilla saatiin sovitut 
tuotokset, mikä rajoitti toimien vaikutusta kansalaisten suojelua terveysuhkilta koskevan tavoitteen saavuttamiseen. 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi myös, että kolmannessa terveysalan toimintaohjelmassa (2014–2020) terveysuh -
kia koskevan tavoitteen indikaattorin mittaamisessa esiintyi puutteita ja että varojen käyttö oli suhteellisen vähäistä 
vuosina 2014–2016.
IX
Lisäksi tarkastus paljasti useita puutteita komission eri yksiköiden ja ohjelmien välillä toteuttamassa terveysturval -
lisuuteen liittyvien toimien sisäisessä koordinoinnissa. Tilintarkastustuomioistuin totesi myös, että tarvitaan lisätoi -
mia, jotta komission kriisinhallintarakenteiden väliset yhteistyösopimukset saadaan pantua täysimääräisesti täytän -
töön, ja että terveyden ja elintarviketurvallisuuden pääosaston toteuttamassa terveysuhkien koordinointiryhmän 
hallinnoinnissa oli heikkouksia, jotka saattavat haitata ryhmän toimintaa.
1 Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1082/2013/EU, annettu 22 päivänä lokakuuta 2013, valtioiden rajat ylittävistä vakavista terveysuhkista ja 
päätöksen N:o 2119/98/EY kumoamisesta (EUVL L 293, 5.11.2013, s. 1).
07 Tiivistelmä 
X
Tilintarkastustuomioistuin esittää joukon suosituksia havaittujen puutteiden korjaamiseksi:
i) Jotta valtioiden rajat ylittävistä vakavista terveysuhkista annetulla päätöksellä käyttöönotettujen uudistusten 
kehittämistä ja täytäntöönpanoa voidaan nopeuttaa, tilintarkastustuomioistuin esittää suosituksia, jotka kos -
kevat terveysturvakomitean strategista etenemissuunnitelmaa päätöksen N:o 1082/2013/EU täytäntöönpanoa 
varten, komission suorittamaa tämän politiikanalan tuloksellisuuden seurantaa, terveysturvakomitean työsken -
telymenetelmiä ja lääkinnällisten vastatoimien yhteishankintaa (ks. kohdan 118 jälkeen esitettävä yksityiskohtai -
nen suositus  1, jossa on alakohdat a–d).
ii) Jotta voidaan parantaa varhaisvaroitus- ja reagointijärjestelmää ja kehittää entistä integroidumpia ratkaisuja 
siihen liittyviä riskinhallintamenettelyjä varten, tilintarkastustuomioistuin esittää suosituksia varhaisvaroitus- ja 
reagointijärjestelmän kehittämisestä (ks. kohdan 119 jälkeen esitettävä yksityiskohtainen suositus  2, jossa on 
alakohdat  a ja b).
iii) Jotta terveysalan toimintaohjelman mukaisten terveysuhkia koskevien toimien tuloksellisuudessa havaitut tär -
keimmät heikkoudet voidaan korjata, tilintarkastustuomioistuin esittää suosituksia, jotka koskevat yhteisrahoi -
tettujen toimien tulosten kestävyyden sekä tuloksellisuuden mittaamismenetelmien parantamista (ks. kohdan 
120 jälkeen esitettävä yksityiskohtainen suositus  3, jossa on alakohdat a–c).
iv) Jotta voidaan poistaa komission sisäisessä koordinoinnissa olevat puutteet, jotka liittyvät terveysturvallisuuden 
ja kansanterveyskriisien hallinnan kannalta merkitykselliseen toimintaan, ja parantaa terveysuhkien koordinoin -
tiryhmän rakennetta, tilintarkastustuomioistuin esittää erityisiä suosituksia, jotka koskevat terveysturvallisuu -
teen liittyviin toimiin osallistuvien yksiköiden välistä entistä jäsennellympää koordinointia, nykyisten kriisin -
hallintasopimusten täytäntöönpanoa ja terveysuhkien koordinointiryhmää koskevia erityisiä parannuksia (ks. 
kohdan 121 jälkeen esitettävä yksityiskohtainen suositus 4 , jossa on alakohdat a–c).
08
 Johdanto
Valtioiden rajat ylittävät vakavat terveysuhkat
01 
Menneinä vuosikymmeninä kuolemia aiheuttaneet tapahtumat, kuten vuo -
den  2003 SARS-epidemia, vuoden  2009 maailmanlaajuinen H1N1-pandemia ja 
Saksassa vuonna 2011 esiintyneet E. coli -tautitapaukset, ovat johtaneet siihen, 
että terveysturvallisuuteen kiinnitetään entistä enemmän huomiota kansainväli -
sesti ja EU:ssa. Hiljattain Länsi-Afrikassa esiintynyt kaikkien aikojen pahin ebola -
epidemia osoitti, että vaikutukset terveysalaan ja muihin aloihin ovat vakavia 
paitsi epidemia-alueella myös maailman muissa maissa, jotka vastaanottavat 
matkustajia ja potilaita epidemia-alueelta. Epidemia toi selvästi esiin haasteet, 
jotka johtuvat kansanterveyteen liittyvästä vakavasta ja valtioiden rajat ylittäväs -
tä hätätilanteesta (ks. laatikko  1).
Vuosien 2014–2016 ebolaepidemia
Guinea ilmoitti maaliskuussa 2014 WHO:lle ebolavirustaudin puhkeamisesta. WHO:n pääjohtaja ilmoitti 8. elokuu -
ta 2014, että Länsi-Afrikan ebolaepidemia on kansainvälinen kansanterveydellinen uhka (ks. liitteessä I  oleva ku -
vaus). Epidemiasta kärsi suoraan kolme maata (eli Guinea, Sierra Leone ja Liberia). Kyse oli taudin kaikkien aikojen 
pahimmasta epidemiasta, sillä tautitapauksia oli mahdollisesti yli 28 000 ja epidemia vaati yli 11 000 kuolonuhria2, 
myös satoja terveydenhuoltoalan ammattilaisia.
Epidemiasta tuli kansanterveydellinen, humanitaarinen ja sosioekonominen kriisi, joka vaikutti ennennäkemät -
tömällä tavalla maihin, joissa tauti levisi3. Epidemia aiheutti reagointitoimille monialaisia haasteita, jotka ulot -
tuivat huomattavasti kansanterveys- ja terveydenhuoltoalan ulkopuolelle ja koskivat monia erilaisia toimijoita. 
Seitsemän muuta maata (mukaan lukien Italia, Espanja ja Yhdistynyt kuningaskunta) raportoi maahan tuoduista 
ebolatapauksista myöhemmin4. Ne koskivat pääasiassa terveydenhuoltoalan ammattilaisia tai humanitaarisia 
avustustyöntekijöitä, jotka palasivat tai evakuoitiin kotimaahansa taudin saamisen jälkeen. Monien tällaisten 
ulkomaalaisten ja myös eurooppalaisten työntekijöiden läsnäolo paikalla aiheutti lisähaasteita, jotka liittyivät 
erityisesti lääketieteellisistä syistä tapahtuvan evakuoinnin järjestämiseen ja sen varmistamiseen, että terveyden -
huoltolaitoksilla oli valmiudet hoitaa ebolatapauksia Euroopan maissa. WHO:n pääjohtaja ilmoitti 29. maaliskuu -
ta 2016, että ebolaepidemiasta aiheutunut kansainvälinen kansanterveydellinen uhka oli poistunut.
2 WHO Ebola Situation Report , 30.3.2016.
3 Neuvoston päätelmät Länsi-Afrikan ebolaepidemiasta saaduista kokemuksista kansanterveyden näkökulmasta – Terveysturva Euroopan 
unionissa (2015/C 421/04), 17.12.2015.
4 WHO Ebola Situation Report , 30.3.2016.Laatikko  1
09 Johdanto 
02 
Valtioiden rajat ylittävät vakavat terveysuhkat ovat alkuperältään biologisia, 
kemiallisia, ympäristöön liittyviä tai tuntemattomia hengenvaarallisia tai muutoin 
vakavia terveysvaaroja, jotka saattavat levitä jäsenvaltioiden kansallisten rajojen 
yli ja jotka voivat edellyttää koordinointia unionin tasolla, jotta voidaan varmistaa 
ihmisten terveyden korkeatasoinen suojelu5 (ks. laatikko 2 , jossa on esimerkke -
jä tällaisista uhkista). Inhimillisten ja terveyteen liittyvien kustannusten lisäksi 
vakavat kansanterveysuhkat voivat aiheuttaa hyvin merkittäviä taloudellisia 
kustannuksia, erityisesti jos epidemia kestää pitkään ja häiritsee matkustamista 
ja kauppaa sekä mahdollisesti yhteiskunnan toimintaa yleensä. Tällaiset uhkat 
ilmaantuvat tavallisesti odottamatta, ja niistä saattaa kehittyä nopeasti moni -
mutkaisia ja laajoja hätätilanteita. Terveysturvallisuuspolitiikalla ja terveysturvalli -
suuteen liittyvillä toimilla pyritään siksi suojelemaan kansalaisia tällaisilta uhkilta 
ja välttämään tai lieventämään vakavia yhteiskuntaan ja talouteen kohdistuvia 
vaikutuksia6.
Esimerkkejä valtioiden rajat ylittävistä vakavista terveysuhkista
Lokakuussa 2010 sattui vakava kemikaalionnettomuus , kun alumiinitehtaan emäksistä vettä sisältävästä 
lietealtaasta valui nestemäistä jätettä ympäristöön Unkarissa. Lieteaalto levisi lähialueen paikkakuntiin ja 
aiheutti kuolemantapauksia ja loukkaantumisia. Monet ihmiset tarvitsivat hoitoa kemiallisten palovammojen 
vuoksi. Myrkyllinen liete saavutti lopulta Tonavan , mikä sai joen alajuoksulla sijaitsevat maat laatimaan hätä -
suunnitelmia. Unkari myös pyysi unionin pelastuspalvelumekanismilta kiireellistä kansainvälistä apua.
Vuoden  2011 E. coli -epidemiassa  sairastui 3 910 ihmistä ja kuoli 46 ihmistä kahden kuukauden aikana. Teho -
hoitoyksiköt olivat Saksassa täynnä potilaita, lääketieteellisistä välineistä oli pulaa, laboratoriokapasiteettiin 
kohdistui valtavia paineita, ja kansalaisten luottamus terveydenhuoltoon heikkeni. Epidemia vaikutti huo -
mattavasti EU:n maatalouteen. Talouden toimijoiden arvioidut tappiot olivat satoja miljoonia euroja, ja EU:ssa 
otettiin käyttöön korvaus- ja tukijärjestelmiä7.
Seurantatiedot osoittavat, että mikrobilääkeresistenssi  on kasvava kansanterveydellinen ongelma Euroopan 
sairaaloissa ja yhteisöissä lähinnä antibioottien epäasianmukaisen käytön vuoksi8. Mikrobilääkeresistenssi on 
uhka yhä useamman bakteerien, loisten, virusten ja sienten aiheuttaman infektion tehokkaalle ehkäisylle ja 
hoidolle9. WHO:n mukaan mikrobilääkeresistenssi on maailmanlaajuisesti kansanterveydelle  yhä vakavam -
pi uhka, joka edellyttää toimia kaikilla hallinnonaloilla ja koko yhteiskunnassa , koska uusia resistenssi -
mekanismeja ilmaantuu ja leviää maailmanlaajuisesti.
7 SEK(2011) 1519 lopullinen, 8.12.2011, ” Impact Assessment accompanying the document Decision of the European Parliament and of the Council 
on serious cross-border threats to health ”.
8 ECDC, kansalaisille tarkoitettu tietolehtinen mikrobilääkeresistenssistä ( http://ecdc.europa.eu ).
9 WHO, Factsheet No  194, Antimicrobial resistance , päivitetty huhtikuussa 2015.Laatikko  25 Päätös N:o 1082/2013/EU.
6 Ks. erityisesti päätöksen 
N:o 1082/2013/EU johdanto-
osan 1–3 kappaleessa esitetyt 
näkökohdat.
10 Johdanto 
10 Ks. Euroopan unionin 
toiminnasta tehdyn 
sopimuksen 168  artiklan 
1 kohta.
11 Ks. myös valkoinen kirja 
”Yhdessä terveyden hyväksi: 
EU:n strateginen toimintamalli 
vuosiksi  2008–2013”, 
KOM(2007) 630 lopullinen, 
23.10.2007, 1 luku.
12 KOM(2007) 630 lopullinen.
13 Kaksi muuta tavoitetta ovat 
hyvän terveyden edistäminen 
ikääntyvässä Euroopassa sekä 
dynaamisten 
terveydenhuoltojärjestelmien 
ja uusien teknologioiden 
tukeminen.
14 SEK(2009) 1622 lopullinen, 
23.11. 20 09, ” Health Security in 
the European Union and 
Internationally ”.
15 KOM(2010) 673 lopullinen, 
22.11.2010, ”EU:n sisäisen 
turvallisuuden strategian 
toteuttamissuunnitelma: viisi 
askelta kohti turvallisempaa 
Eurooppaa”.
16 Euroopan parlamentin ja 
neuvoston päätös 
N:o 2119/98/EY, tehty 
24 päivänä syyskuuta 1998, 
tartuntatautien 
epidemiologisen seurannan ja 
valvonnan verkoston 
perustamisesta yhteisöön 
(EYVL L 268, 3.10.1998, s. 1).
17 Euroopan parlamentin ja 
neuvoston asetus 
(EY) N:o 851/2004, annettu 
21 päivänä huhtikuuta 2004, 
tautien ehkäisyn ja valvonnan 
eurooppalaisen keskuksen 
perustamisesta (jäljempänä 
’Euroopan tautienehkäisy- 
ja -valvontakeskuksen 
perustamisasetus’) 
(EUVL L 142, 30.4.2004, s. 1), 
1 artiklan 1 kohta.EU:n kehys valtioiden rajat ylittävien vakavien 
terveysuhkien käsittelyä varten
EU:n kansanterveysstrategia
03 
Euroopan unionin toiminnasta tehty sopimus (SEUT) sisältää terveyttä koskevia 
määräyksiä. Sopimuksessa määrätään10 muun muassa, että kaikkien unionin 
politiikkojen ja toimintojen määrittelyssä ja toteuttamisessa on varmistettava 
ihmisten terveyden korkeatasoinen suojelu ja että unionin toiminnan on käsi -
tettävä rajatylittävien vakavien terveysuhkien seuranta, niistä hälyttäminen ja 
niiden torjuminen. Sopimuksessa todetaan myös, että kansanterveysalalla EU:n 
toiminnan tarkoituksena on tukea ja täydentää jäsenvaltioiden toimia. Päävastuu 
terveyspolitiikasta on jäsenvaltioilla11. Komission tehtävänä on terveyspolitiikan 
alalla siksi lähinnä antaa tukea ja toteuttaa täydentäviä toimia tarvittaessa.
04 
Yksi vuosia 2008–2013 koskevan EU:n terveysstrategian12 kolmesta tavoitteesta 
oli suojata kansalaisia terveysuhkilta13. Komissio totesi vuonna 2011 tekemässään 
terveysstrategian väliarvioinnissa, että terveysstrategian tavoitteet ja periaatteet 
olivat Eurooppa  2020  -strategian tavoitteiden mukaisia. Strategialla sisällytetään 
terveysnäkökohdat olennaisena osana älykästä ja osallistavaa kasvua koskeviin 
tavoitteisiin. Strategia jäi siksi voimaan vuoteen 2020. Muissa asiaan liittyvissä 
EU:n terveysturvallisuutta14 ja laajempaa sisäisen turvallisuuden alaa15 koskevis -
sa komission julkaisuissa viitattiin siihen, että tällaiset terveysuhkat ovat usein 
valtioi  den rajat ylittäviä ongelmia, joilla on kansainvälisiä vaikutuksia. Näiden 
strategioiden mukaan jäsenvaltiot eivät voi yksinään reagoida tehokkaasti tällai -
siin uhkiin, joten unionin toiminta on alalla tarpeen.
Mekanismit ja välineet EU:n laajuista koordinointia ja 
kansainvälistä yhteistyötä varten
05 
Terveysministereiden neuvosto perusti jo vuonna  2001 epävirallisen terveys -
turvakomitean yhdeksi mekanismiksi, jolla koordinoidaan jäsenvaltioiden 
toteuttamia terveysturvallisuuteen liittyviä toimia. EU:n keskeinen kansalaisia 
terveysuhkilta suojaava lainsäädäntö koski tuolloin tartuntatauteja. Päätöksellä 
N:o 2119/98/EY16 yhteisöön perustettiin tartuntatautien epidemiologisen seu -
rannan ja valvonnan verkosto, joka käsitti myös varhaisvaroitus- ja reagointijär -
jestelmän (EWRS). Vuonna 2004 perustettiin riippumaton EU:n virasto Euroopan 
tautienehkäisy- ja  -valvontakeskus (ECDC)17. Se aloitti toimintansa vuonna 2005 
ja otti vastuulleen epidemiologisen seurannan verkoston sekä varhaisvaroitus- ja 
reagointijärjestelmän hoitamisen ja koordinoinnin.
11 Johdanto Taulukko  106 
Kansainvälisesti komissio tekee yhteistyötä Maailmanlaajuisen terveysturva-aloit -
teen (GHSI)18 ja WHO:n kanssa. WHO koordinoi kansainvälisen terveyssäännöstön 
(2005) toteuttamista (ks. liite I , jossa on lisätietoja kansainvälisestä terveyssään -
nöstöstä (IHR)). Säännöstö on vuodesta 2007 voimassa ollut oikeudellisesti sitova 
sopimus, joka hyväksyttiin kansainvälisen liikenteen ja kaupan kasvun myötä 
sekä kansainvälisten tautiuhkien ja muiden kansanterveysriskien ilmaantumisen 
ja uudelleenilmaantumisen varalta (ks. taulukko  1, jossa esitetään yleiskatsaus 
tärkeimmistä säännöstön hyväksymisen jälkeen ilmaantuneista uhkista). Kaikki 
EU:n jäsenvaltiot ovat säännöstön sopimusvaltioita, joiden on kehitettävä, vah -
vistettava ja ylläpidettävä seurannan ja reagoinnin keskeisiä valmiuksiaan havaita 
kansanterveyteen liittyvä hätätilanne. Jäsenvaltiot myös raportoivat WHO:lle 
säännöstön toteuttamisesta.18 Tämän G7-maiden aloitteen 
käynnistivät 
marraskuussa  2001 Kanada, 
EU, Ranska, Saksa, Italia, 
Japani, Meksiko, Yhdistynyt 
kuningaskunta ja Yhdysvallat. 
WHO toimii aloitteessa 
neuvonantajana, ja komissio 
osallistuu aloitteeseen EU:n 
edustajana.
Kansainvälisen terveyssäännöstön (2005) voimaantulon jälkeen esiintyneet 
tärkeimmät tautiepidemiat
Vuosi Tärkeimmät tautiepidemiat TerveysvaikutuksetWHO:n ilmoitus 
kansainvälisestä 
kansanterveydelli -
sestä uhkasta
2009 H1N1-influenssapandemia (eli sikainfluenssa)18 449 kuolemantapausta yli 214 maassa/alueella/
yhteisössä (tilanne 1.8.2010).Huhtikuussa  2009
2012 MERS-koronavirus1 769 vahvistettua tautitapausta 27 eri maassa ja 
630 kuolemantapausta raportoitu syyskuun 2012 
jälkeen...
2013 H7N9-lintuinfluenssa ihmisilläSairastuneiden kuolevuus noin 25  %. Muiden H7-lin -
tuinfluenssavirusten aiheuttamia aiempia tautita -
pauksia raportoitu useasta maasta aiempina vuosina...
2014Polion uudelleenleviäminen sen jälkeen, kun tauti oli 
lähes hävitettyVuonna 1988 oli 350 000 tautitapausta 125 maassa, 
vuonna 2015 oli 74 tapausta kahdessa maassa.Toukokuussa  2014
2014 Länsi-Afrikan ebolaepidemiaYli 28 000 vahvistettua tautitapausta Gui -
neassa, Liberiassa ja Sierra Leonessa sekä yli 
11 000 kuolemantapausta.Elokuussa  2014
2016 ZikavirusepidemiaTilanne kesäkuussa 2016: 61 maata on raportoinut 
meneillään olevasta hyttysten välityksellä tapahtu -
vasta leviämisestä. Helmikuussa  2016
Lähde:  Kyseisiä tauteja koskevat WHO:n tietolehtiset (Fact Sheets) ja aihekohtaiset verkkosivustot, heinäkuu 2016.
12 Johdanto 
Valtioiden rajat ylittävistä vakavista terveysuhkista annettu 
päätös  1082/2013
07 
Jotta EU:ssa voitaisiin sovittaa yhteen jäsenvaltioiden toteuttamia terveysturval -
lisuuden kannalta merkityksellisiä toimia, hyväksyttiin valtioiden rajat ylittävistä 
vakavista terveysuhkista annettu päätös N:o 1082/2013/EU19. Päätöksellä sisäl -
lytetään kaikkia uhkia koskeva lähestymistapa (jota sovelletaan myös kansain -
välisessä terveyssäännöstössä) EU:n lainsäädäntöön ja asetetaan jäsenvaltioille 
ja komissiolle tiettyjä velvoitteita, jotka koskevat yhteistyötä ja koordinointia 
tietyillä aloilla (ks. kaavio  1).19 Päätös N:o 1082/2013/EU.Kaavio  1Valtioiden rajat ylittävistä vakavista terveysuhkista annetun päätöksen  1082/2013 
pääalat
Valmius
Seuranta
Varhaisvaroitus- ja
reagointijärjestelmä
Riskinarviointi
Reagoinnin yhteensovittaminen
Hätätilanteiden toteaminen
Terveysturvakomitea
Kansalliset elimet
Terveysturvakomitean jäsenet
Seurannasta vastaava
toimivaltainen elin
Varhaisvaroitus- ja
reagointijärjestelmän yhteyshenkilötYleinen kansanterveyttä
koskeva toimivaltaValtioiden rajat ylittävät vakavat terveysuhkat
 
Jäsen- 
valtiot
ECDC/2004
Tartuntataudit
EU:n muutvirastot/elimetEU:n taso PääalatUhkan alkuperä
Kansallinen tasoBiologinen1Kemiallinen Ympäristöön liittyvä
Komissio
Terveyden ja elintarviketurvallisuuden POkoordinoi ja tukeeSEUT, 168/uni00A0artiklaPäätös N:o 1082/2013/EU
Tuntematon?
1 Biologiset uhkat käsittävät tartuntataudit, mikrobilääke-   resistenssin ja erityiset terveysnäkökohdat sekä biotoksiinit..Yhteishankinta
Lähde:  Euroopan tilintarkastustuomioistuin.
13 Johdanto 
08 
Päätöksen ansiosta EU:n pitäisi pystyä käsittelemään valtioiden rajat ylittäviin 
vakaviin terveysuhkiin liittyviä riskejä entistä paremmin. Päätöksen uudistuksia 
EU:n lainsäädännön kannalta ovat muun muassa terveysturvakomitean aseman 
virallistaminen ja vahvistaminen sekä reagoinnin yhteensovittamista koskevat 
säännöt, EU:n oikeudellisen kehyksen laajentaminen niin, että kehys kattaa myös 
muut uhkat kuin tartuntataudit (erityisesti kemialliset ja ympäristöön liittyvät 
sekä alkuperältään tuntemattomat uhkat, mutta myös mikrobilääkeresistenssin 
ja biotoksiinit), valmiussuunnittelua koskeva kuuleminen ja yhteensovittaminen 
sekä uusi oikeusperusta jo olemassa olleille varhaisvaroitus- ja reagointijärjestel -
mälle ja epidemiologisen seurannan verkostolle.
09 
Päätöksen uudistuksia on myös lääketieteellisten vastatoimien (esimerkiksi ro -
kotteiden) yhteishankinta. Jos osapuolet tekevät yhteishankintasopimuksen20, ne 
voivat päätöksen mukaan järjestää erityisen yhteisen hankintamenettelyn lääke -
tieteellisten vastatoimien hankkimista varten. Lisäksi päätöksessä säädetään, että 
komissio voi todeta EU:ssa hätätilanteen (ks. liite I ).
EU:n kehyksen täytäntöönpanoon liittyvät pääasialliset 
tehtävät ja vastuualueet
10 
Kuten kohdassa 3 todettiin, päävastuu terveyspolitiikasta on jäsenvaltioilla. 
Lisäksi valtioiden rajat ylittävistä vakavista terveysuhkista annetussa päätöksessä 
asetetaan jäsenvaltioille muutamia erityisvelvoitteita, jotka koskevat kohdissa 7–9 
kuvailtuja aloja. Jäsenvaltioiden on esimerkiksi nimettävä tietyt elimet ja edusta -
jat EU:n tason koordinointirakenteita varten. Komissio (eli erityisesti terveyden ja 
elintarviketurvallisuuden pääosasto) vastaa EU:n terveysstrategian ja  -politiikan 
asiaankuuluvien osien täytäntöönpanosta ja kehittämisestä. Komissiolla on myös 
päätöksen mukaisia erityisvastuita, kuten terveysturvakomitean sihteeristön 
tehtävistä huolehtiminen ja puheenjohtajana toimiminen. Lisäksi komissio vastaa 
terveysuhkien koordinointiryhmänsä toiminnasta. Euroopan tautienehkäisy- 
ja -valvontakeskus vastaa tartuntatautien epidemiologisen seurannan verkoston 
sekä varhaisvaroitus- ja reagointijärjestelmän toiminnasta (yksityiskohtaisempi 
kuvaus näistä vastuualueista on liitteessä II ).20 Yhteishankintasopimuksen 
allekirjoitti alun perin 
15 jäsenvaltiota 
kesäkuussa 2014, ja sopimus 
tuli voimaan 5.7.2014. 
Toukokuuhun  2016 mennessä 
sopimuksen on allekirjoittanut 
24 jäsenvaltiota.
14 Johdanto 
EU:n yhteisrahoittamat kansanterveysuhkia koskevat toimet
EU:n terveysalan toimintaohjelmat
11 
EU:n terveysstrategiaa tukevat monivuotiset terveysalan toimintaohjelmat. 
Toinen toimintaohjelma koski vuosia 2008–201321. Kolmatta toimintaohjelmaa 
toteutetaan vuosina  2014–202022. Terveysalan toimintaohjelmien hallinnoinnista 
vastaa pääasiassa kuluttaja-, terveys-, maatalous- ja elintarvikeasioiden toimeen -
panovirasto (jäljempänä ’Chafea’). Vuosia  2014–2020 koskevan terveysalan toi -
mintaohjelman tavoite  2, joka on merkityksellinen tilintarkastustuomioistuimen 
tarkastuksen kannalta, on valtioiden rajat ylittävistä vakavista terveysuhkista 
annetun päätöksen toimien ja määritelmien mukainen. Taulukossa  2 esitetään 
yleiskatsaus tarkastuksen kannalta merkityksellisistä toimintaohjelmien tavoit -
teista ja menoista tai talousarvioista.21 Perustettu toisesta terveysalan 
yhteisön 
toimintaohjelmasta (2008–
2013) 23 päivänä 
lokakuuta 2007 tehdyllä 
Euroopan parlamentin ja 
neuvoston päätöksellä 
N:o 1350/2007/EY (EUVL L 301, 
20.11. 20 07, s.  3).
22 Perustettu unionin kolmannen 
terveysalan toimintaohjelman 
perustamisesta  (2014–2020) ja 
päätöksen N:o 1350/2007/EY 
kumoamisesta 11  päivänä 
maaliskuuta  2014 annetulla 
Euroopan parlamentin ja 
neuvoston asetuksella 
(EU) N:o 282/2014 (EUVL L 86, 
21.3.2014, s. 1).Taulukko  2Tarkastuksen kannalta merkitykselliset terveysalan toimintaohjelmien tavoitteet1
Toinen terveysalan 
toimintaohjelma  2008–2013Kolmas terveysalan 
toimintaohjelma  2014–2020
Kauden 
kokonaistoimintatalousarvio247 miljoonaa euroa 405 miljoonaa euroa
Päätavoitteiden määrä 3 4
Alatoimien/ osatavoitteiden määrä 19 23
Tarkastuksen kannalta merkittävä 
osa1. Kansalaisten terveysturvan parantaminen
1.1 Kansalaisten suojelu terveysuhkilta2) Unionin kansalaisten suojelemiseksi vakavilta 
rajatylittäviltä terveysuhkilta: kartoitetaan ja kehi -
tetään yhtenäisiä lähestymistapoja ja edistetään nii -
den täytäntöönpanoa valmiuksien ja koordinoinnin 
parantamiseksi terveyttä uhkaavissa hätätilanteissa.
Edellä mainitun osan menot/
talousarvio 32 miljoonaa euroa toimen 1.1 osalta (noin 13 
prosenttia)Arvion mukaan 12 miljoonaa euroa vuonna 2013 
laaditun, vuosia 2014–2016 koskevan monivuotisen 
suunnitelman perusteella (noin 3 prosenttia).
1  Taulukossa  2 esitettävistä luvuista on todettava, että ohjelmakausien luvut eivät ole täysin vertailukelpoisia, koska osatavoitteet ovat erilaisia 
ja joitakin toimintoja on siirretty terveysalan toimintaohjelmasta ECDC:lle, jolla on huomattavan suuri noin 55 miljoonan euron vuotuinen 
talousarvio.
Lähde:  Euroopan tilintarkastustuomioistuin komissiolta saatujen tietojen perusteella.
15 Johdanto 
Terveysturvallisuuden muu EU-rahoitus
12 
Terveysturvallisuuteen liittyviä toimia rahoitetaan myös muilla EU:n varoilla, 
erityisesti tutkimuksen puiteohjelmista (seitsemäs tutkimuksen puiteohjel -
ma vuosina 2007–2013 ja Horisontti 2020 -puiteohjelma vuosina 2014–2020). 
Seitsemännen tutkimuksen puiteohjelman ”Yhteistyö”-ohjelmassa sijoitettiin 
aihealueilla ”Terveys” ja ”Turvallisuus” yli 7  miljardia  euroa23. Näistä aihealueista 
vastaavat tutkimuksen ja innovoinnin pääosasto sekä muuttoliike- ja sisäasioi -
den pääosasto. Myös uudessa Horisontti  2020  -ohjelmassa käsitellään terveyden 
ja turvallisuuden tutkimusta24. Arvion mukaan25 EU investoi vuosina 2014–2020 
näillä aloilla noin 9,1 miljardia euroa. Terveysalalla tavoitteena on muun muassa 
parantaa valmiuksia seurata terveystilannetta ja ehkäistä, havaita, hoitaa ja hallita 
tauteja. Näistä ohjelmista myönnettävät avustukset saattavat siksi liittyä suoraan 
terveysturvallisuuspolitiikkaan ja valtioiden rajat ylittävien vakavien terveysuh -
kien käsittelyyn26.23 Ks. seitsemännen tutkimuksen 
puiteohjelman talousarvion 
toteuttamiseen liittyvät luvut 
(FP7 Budget Execution figures ) 
vuosilta 2007–2013 sivustolla 
https://ec.europa.eu/research/
fp7/index_en.cfm?pg=budget
24 Painopistealueen 
”Yhteiskunnalliset haasteet” 
erityistavoite 1 ”Terveys, 
väestönmuutos ja hyvinvointi” 
sekä erityistavoite 7 
”Turvalliset yhteiskunnat”.
25 Ks. Factsheet Horizon 2020 
Budget , 25.11. 2013.
26 Esimerkiksi hankkeet, jotka 
koskevat ebolan, 
mikrobilääkeresistenssin ja 
tartuntatautien kaltaisia 
aiheita tai valmiutta.
16
 Tarkastuksen laajuus ja 
tarkastustapa
13 
Tarkastuksen laajuutta ja tavoitteita määritellessään tilintarkastustuomioistuin 
katsoi, että kansalaisten suojelua valtioiden rajat ylittäviltä vakavilta terveysuh -
kilta koskeva EU:n kehys koostuu pääasiassa valtioiden rajat ylittävistä vakavista 
terveysuhkista annetusta päätöksestä 1082/2013 ja sen täytäntöönpanon tueksi 
käyttöön asetetuista EU:n varoista. Kaiken kaikkiaan tämä kehys liittyy laajem -
paan EU:n terveysstrategian kontekstiin.
14 
Tarkastuksessa käsiteltiin seuraavaa pääkysymystä:
Pannaanko kansalaisten suojelua valtioiden rajat ylittäviltä vakavilta terveys -
uhkilta koskevaa EU:n kehystä täytäntöön asianmukaisesti?
Pääkysymys jaettiin seuraaviin alakysymyksiin:
i) Pannaanko päätöksellä käyttöönotettuja uudistuksia vaikuttavasti 
täytäntöön?
ii) Hallinnoidaanko ja toteutetaanko nykyisiä varhaisvaroituksen ja reagoinnin 
sekä epidemiologisen seurannan järjestelmiä asianmukaisesti?
iii) Edistetäänkö EU:n terveysalan toimintaohjelmilla vaikuttavasti kansalaisten 
suojelua terveysuhkilta?
iv) Onko terveysturvallisuuden rahoitusta ja kansanterveyskriisien hallintaa kos -
keva komission sisäinen koordinointi asianmukaista?
15 
Tarkastuksen sisältö on yhtenäinen valtioiden rajat ylittävistä vakavista terveys -
uhkista annetun päätöksen eri alojen kanssa (ks. edellä oleva kaavio  1). Alakysy -
myksellä  1 käsiteltiin päätöksellä EU:n lainsäädäntöön sisällytettyjä uudistuksia 
(esimerkiksi valmiussuunnittelun yhteensovittamista, yhteishankintaa ja terveys-
turvakomitean aseman vahvistamista, ks. kohdat  7–9) ja alakysymyksellä  2 jo 
aiemmin käytössä olleita järjestelmiä (eli epidemiologisen seurannan järjestelmää 
sekä varhaisvaroitus- ja reagointijärjestelmää).
16 
Tarkastuksessa arvioitiin myös kansalaisten suojeluun terveysuhkilta käytettä -
vissä olleiden EU:n varojen hallinnointia. Alakysymyksen 3 mukaisesti tilintar -
kastustuomioistuin arvioi asiaankuuluvia toimia ja hankkeita, joita terveyden ja 
elintarviketurvallisuuden pääosasto sekä Chafea toteuttivat ohjelmakaudella 
2008–2013, ja jossakin määrin myös vastaavia ohjelmakauden 2014–2020 toimia 
ja hankkeita.
17 Tarkastuksen laajuus ja tarkastustapa 
17 
Alakysymyksellä  4 tilintarkastustuomioistuin arvioi yleistä tuloksellisuutta ja 
koordinointitoimintaa erityisesti terveyden ja elintarviketurvallisuuden pääosas -
ton yksikössä, joka vastaa terveysalan kriisinhallinnasta ja kriisivalmiudesta, sekä 
Euroopan tautienehkäisy- ja  -valvontakeskuksen asianomaisissa operatiivisissa 
yksiköissä. Lisäksi perehdyttiin terveyden ja elintarviketurvallisuuden pääosaston 
ja komission muiden yksiköiden väliseen koordinointiin, joka liittyi erityisesti  
terveysturvallisuutta koskevia tavoitteita sisältäviin tutkimusohjelmiin sekä 
kriisinhallintarakenteisiin.
18 
Tilintarkastustuomioistuimella ei ole valtuuksia tutkia jäsenvaltioiden toteut -
tamaa WHO:n kansainvälisen terveyssäännöstön täytäntöönpanoa eikä val -
miussuunnitelmien kansallista yleistä täytäntöönpanoa. Nämä seikat eivät siksi 
sisältyneet tarkastukseen. Tarkastuksen aikana perehdyttiin kuitenkin tiettyihin 
kansainvälisen terveyssäännöstön käsitteisiin. Kriisinhallintarakenteiden koordi -
noinnin osalta tilintarkastustuomioistuimen tarkastus ei käsittänyt rakenteiden 
toiminnan täydellistä arviointia useissa pääosastoissa eikä osana niitä toimia, 
jotka EU toteutti ebolaepidemian vuoksi27.
19 
Alakysymyksiä 1–4 käsiteltiin komission tasolla (eli terveyden ja elintarviketurval -
lisuuden pääosastossa ja alakysymyksiä 3 ja 4 varten tehtiin myös tiedonkeruu -
käyntejä muuttoliike- ja sisäasioiden pääosastoon, tutkimuksen ja innovoinnin 
pääosastoon, tutkimuksen toimeenpanovirastoon (REA) ja Euroopan tutkimus -
neuvoston toimeenpanovirastoon (ERCEA)) ja Euroopan tautienehkäisy- ja -val -
vontakeskuksen tasolla. Lisäksi kysymyksistä keskusteltiin neljään jäsenvaltioon 
tehtyjen tiedonkeruukäyntien aikana28. Paikan päälle tehtyjen käyntien aikana 
tehtyjen haastattelujen lisäksi tilintarkastustuomioistuin teki tiedonkeruukäyn -
nin WHO:n Euroopan aluetoimistoon, suoritti asiakirjatarkastuksen, joka käsitti 
20 terveysalan toimintaohjelman toimea29 (ks. liitteessä III  oleva yleiskatsaus) ja 
seitsemännen tutkimuksen puiteohjelman kymmenen hankkeen tavoitteet (ks. 
liite III ), ja perehtyi komission laatimiin edistymis- ja täytäntöönpanokertomuk -
siin sekä terveysturvakomitean työskentelyyn liittyviin asiakirjoihin.
20 
Tarkastukseen sisällytettyjen alojen olennaisuutta sekä täytäntöönpanon ja 
hallinnoinnin kannalta merkityksellisiä mahdollisia vaikutuksia olisi arvioitava 
lähinnä niiden mahdollisten kustannusten ja seurausten perusteella, joita aiheu -
tuisi siitä, ettei valtioiden rajat ylittäviä kansanterveysuhkia käsiteltäisi mahdolli -
simman vaikuttavasti. Hätätilanteet edellyttävät tavallisesti, että käytettävissä on 
välittömästi merkittävästi (taloudellisia) resursseja reagointitoimia varten. Tämä 
on tilanne erityisesti silloin, kun varhaiset toimet ovat hitaita tai jos ne eivät ole 
riittävän tehokkaita. Vahingolliset vaikutukset eivät myöskään rajoitu ihmisten 
terveyteen vaan voivat ulottua talouden monille aloille, kuten kohdissa 1 ja 2 
esitetään. Tulevien kansanterveyteen liittyvien hätätilanteiden arvaamattoman 
luonteen ja laajuuden vuoksi tällaisia vahinkoja ja vaikutuksia on mahdotonta 
ilmaista kvantitatiivisesti etukäteen.27 Tässä yhteydessä 
tilintarkastustuomioistuin 
viittaa myös tekemäänsä 
toiseen tuloksellisuuden 
tarkastukseen, joka koskee 
komission ulkopolitiikan alalla 
toteuttamaa kriisinhallintaa ja 
käsittää myös ebolakriisin 
tapaustutkimuksen.
28 Tiedonkeruukäynnit tehtiin 
Viroon, Italiaan, Alankomaihin 
ja Yhdistyneeseen 
kuningaskuntaan. Nämä maat 
valittiin maantieteellisen 
jakauman sekä 
matkustamisen, kaupan ja 
ulkorajojen kaltaisten 
riskitekijöiden perusteella.
29 Toimien osuus oli noin 
56 prosenttia (eli 
18 miljoonaa euroa) toisesta 
terveysalan 
toimintaohjelmasta 
myönnetystä terveysuhkiin 
liittyvästä rahoituksesta. 
Tilintarkastustuomioistuin 
myös vieraili paikan päällä 
seitsemän hankkeen 
pääkoordinaattoreiden luona.
18
 Tarkastukseen perustuvat 
huomautukset
Valtioiden rajat ylittävistä vakavista terveysuhkista 
annetulla päätöksellä otettiin käyttöön tiettyjä 
uudistuksia EU:n terveysturvallisuuden alalla, mutta 
niiden täytäntöönpanoa ja kehittämistä haittasivat 
viivästymiset, ja edelleen on strategisia ja 
toiminnallisia haasteita
21 
Tilintarkastustuomioistuin tutki, pantiinko valtioiden rajat ylittävistä vakavista 
terveysuhkista annetulla päätöksellä käyttöönotettuja uudistuksia, joita kuvailtiin 
kohdissa 7–9 ja kaaviossa  1, täytäntöön vaikuttavasti. Kaiken kaikkiaan tarkas -
tuksessa todettiin, että uudistusten täytäntöönpanoa ja kehittämistä haittasivat 
viivästymiset ja että edelleen on strategisia ja toiminnallisia haasteita. Tilintar -
kastustuomioistuin raportoi seuraavissa kohdissa valmiussuunnittelua koskevan 
kuulemisen ja yhteensovittamisen riittämättömistä konkreettisista tuloksista ja 
näiden toimien heikosta tuloksellisuuden mittaamisesta. Tilintarkastustuomiois -
tuin raportoi myös, että Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskuksen roolia ei 
ollut yleisen valmiuden osalta virallistettu riittävällä tavalla, että lääkinnällisten 
vastatoimien yhteishankinta edistyi hitaasti ja ettei käytössä ole EU:n mekanis -
mia hätätapauksissa tarvittavia lääkinnällisiä vastatoimia varten valtioiden rajat 
ylittävistä vakavista terveysuhkista annetun päätöksen puitteissa. Lisäksi tilintar -
kastustuomioistuin kuvailee terveysturvakomitean toiminnallisia ja strategisia 
haasteita sekä reagoinnin yhteensovittamista koskevien sääntöjen soveltamiseen 
liittyviä vaikeuksia.
Valmiussuunnittelua koskevan kuulemisen ja 
yhteensovittamisen konkreettiset tulokset riittämättömiä
22 
Jäsenvaltioiden ja komission olisi kuultava toisiaan terveysturvakomiteassa 
sovittaakseen yhteen toimiaan, joilla ne kehittävät, vahvistavat ja ylläpitävät 
rajat ylittävien vakavien terveysuhkien seuranta-, varhaisvaroitus-, arviointi- ja 
reagointivalmiuksiaan30. Kuulemisen olisi koskettava seuraavia asioita: val -
mius- ja reagointisuunnittelua koskevien parhaiden käytäntöjen ja kokemusten 
vaihto, kansallisen valmiussuunnittelun yhteentoimivuuden edistäminen ja sen 
huomioon ottaminen, että eri alojen (esimerkiksi terveysala, pelastuspalvelu, 
kuljetusala, rajavalvonta) on tehtävä yhteistyötä unionin tason valmius- ja rea -
gointisuunnittelussa. Lisäksi kuulemisella olisi tuettava kansainvälisessä terveys -
säännöstössä tarkoitettuja seurannan ja reagoinnin keskeisiä valmiuksia koske -
vien vaatimusten täytäntöönpanoa (ks. liite I ).
23 
Jäsenvaltioiden oli toimitettava komissiolle viimeistään 7. marraskuuta 2014 ja 
sen jälkeen kolmen vuoden välein kansallisen tason valmius- ja reagointisuun -
nittelunsa tilaa koskevat ajantasaiset tiedot edellä kuvailluilta pääaloilta. Tietoja 
toimitettaessa käytetään komission hyväksymää mallia, jotta voidaan varmistaa 
niiden vertailtavuus ja merkitys tavoitteiden kannalta.30 Päätös N:o 1082/2013/EU, 
4 artikla.
19 Tarkastukseen perustuvat huomautukset 
24 
Ebolakriisin aikana komissio hyväksyi valmiustietojen toimittamiseen käytettävän 
mallin jäsenvaltioita kuultuaan heinäkuussa 2014 eli vain neljä kuukautta ennen 
kuin jäsenvaltioille kyselylomakkeen täyttämistä varten asetettu määräaika päät -
tyi. EU:n jäsenvaltioista yhdeksän toimitti vastauksensa ajoissa sähköisen kyselyn 
välityksellä. Lisäksi 17  jäsenvaltiota toimitti vastauksensa myöhässä, pääasiassa 
vuonna 2015, komission muistutettua niitä asiasta useita kertoja. Komissio kokosi 
yhteistyössä Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskuksen sekä WHO:n Eu -
roopan aluetoimiston kanssa jäsenvaltioiden vastausten perusteella valmius- ja 
reagointisuunnittelua koskevan edistymiskertomuksen, joka esitettiin terveystur -
vakomitealle kesäkuussa ja marraskuussa 2015. Näin valmius- ja reagointisuun -
nittelua koskeva edellytetty tietojenvaihto käynnistyi vastausten jättämiseen 
liittyneistä viivästymisistä huolimatta.
25 
Useimmat edellä mainittuun kertomukseen sisältyvistä tiedoista muutamia 
WHO:n raporteista31 saatuja karttoja lukuun ottamatta on kuitenkin muutettu 
tunnistamattomiksi ja yhdistetty. Kertomuksesta ei siksi käy terveysturvakomi -
tean jäsenille ilmi, mitkä tiedot, parannuksia tai parhaita käytäntöjä koskevat 
ehdotukset taikka esimerkit ovat minkäkin maan toimittamia. Tämä olisi tarpeen 
tehokasta ja avointa näkemysten vaihtoa varten terveysturvakomitean ja kerto -
muksen luottamuksellisesta luonteesta huolimatta. Valtioiden rajat ylittävistä 
vakavista terveysuhkista annetussa päätöksessä ja kyselylomakemallissa ei 
kummassakaan edellytetä, että jäsenvaltiot toimittaisivat vastaustensa tueksi 
todisteita, kuten täytäntöönpano- tai toimintasuunnitelmia, kansallisia käsikirjoja 
tai varsinaisia valmiussuunnitelmia.
26 
Lainsäädännössä ei anneta komissiolle valtuuksia kerätä tai todentaa edellä 
mainittuja tietoja esimerkiksi maihin tehtävien vierailujen aikana. Edistymiskerto -
mukseen sisältyvät valmiuteen liittyviä näkökohtia koskevat tiedot perustuvat yk -
sinomaan jäsenvaltioiden itsearviointeihin, eikä tietojen tueksi esitetä todisteita. 
Vaikka tämä ei tarkoita, että raportoidut tiedot olisivat virheellisiä, tästä seuraa, 
etteivät kertomuksessa yksilöidyt ja terveysturvakomitealle esitetyt vahvuudet ja 
heikkoudet perustu ulkoisesti todennettuihin tai tarkastettuihin tietoihin. Vaikka 
lainsäädännössä ei edellytetä tietojen tarkastamista ja avoimempaa toimintata -
paa, ne lisäisivät todennäköisesti luottamusta valtioiden rajat ylittäviä vakavia 
terveysuhkia koskevaan valmiuteen (ks. laatikko  3, jossa käsitellään kansainvä -
lisen terveyssäännöstön toteuttamista koskevan itsearvioinnin heikkouksia) ja 
parantaisivat heikkouksien korjaamiseksi tarvittavien toimien kohdentamista.31 WHO (2014), Summary of State 
Parties 2013 report on IHR core 
capacity implementation, 
Regional Profiles , http://www.
who.int/ihr/publications/
WHO_HSE_GCR_2014.10/en/
20 Tarkastukseen perustuvat huomautukset Laatikko  3
27 
Huolimatta osallistumisestaan mallin kehittämiseen jotkin jäsenvaltiot totesivat, 
että valmiutta koskevaan kyselylomakkeeseen vastaaminen oli käytännössä 
vaikeata, ja suhtautuivat siksi hieman varautuneesti edistymiskertomuksessa 
esitettyihin tuloksiin. Lisäksi kyselylomakkeen teknisessä toteutuksessa verkko -
kyselynä oli heikkouksia, jotka rajoittivat tiettyjä kysymyksiä koskevien tietojen 
laatua. Tämä johtui osittain siitä, ettei terveyden ja elintarviketurvallisuuden pää -
osasto ottanut Euroopan tautienehkäisy- ja  -valvontakeskusta mukaan verkkoky -
selyn tietotekniseen valmisteluun riittävän varhaisessa vaiheessa.
28 
Päätökseen32 sisältyvien peruskriteerien lisäksi EU:ssa valmius- ja reagointi -
suunnitteluun mahdollisesti sovellettavien kriteerien osalta komissio viittasi 
vuonna  2011 julkaistussa vaikutustenarvioinnissaan33 käytettävissä oleviin yleisiä 
valmiussuunnitelmia koskeviin ja kaikenlaiset terveysuhkat kattaviin laajoihin 
ohjeisiin34 ja siihen, ettei käytössä ollut mekanismia, jolla varmistettaisiin ohjei -
den täytäntöönpano kaikissa jäsenvaltioissa. Tilintarkastustuomioistuin totesi, 
ettei näiden ohjeiden asemaa määritelty valtioiden rajat ylittävistä vakavista 
terveysuhkista annetulla päätöksellä luodussa kehyksessä ja että ohjeiden sisältö 
tunnettiin yleisesti heikosti, vaikka komissio ja useat jäsenvaltiot olivat toteutta -
neet merkittäviä toimia kattavan, vuonna 2011 päivitetyn version tuottamiseksi 
ja käännökset olivat saatavilla komission verkkosivustolla. Jos jäsenvaltiot eivät 
käytä ohjeita tai niitä ei pidetä ajan tasalla, nämä merkittävät resurssi-investoin -
nit menevät mahdollisesti hukkaan.Valmiutta koskeva kansainvälinen kehitys: kansainvälisen terveyssäännöstön 
toteuttamista koskevan itsearvioinnin heikkoudet
Kansainvälisen terveyssäännöstön mukaisten keskeisten valmiuksien täytäntöönpanoa koskevan itsearvioinnin 
heikkouksia ovat tuoneet esiin WHO ja sen asiantuntijapaneelit. Heinäkuussa  2015 ebolakriisin väliarviointipa -
neeli kirjoitti, ettei sen mielestä voida hyväksyä sitä, että kansainvälisen terveyssäännöstön mukaisten kes -
keisten valmiuksien mittaamiseksi edellytetään vain vapaaehtoista itsearviointia. Paneeli viittasi sekä WHO:n 
sisäisiin että maailmanlaajuisen terveysturvallisuusohjelman ( Global Health Security Agenda ) kaltaisten aloittei -
den (ks. liite I , jossa kuvaillaan muita aloitteita, joilla vastataan tarpeeseen parantaa valmiussuunnittelua ja lisätä 
avoimuutta) välityksellä toteutettaviin kannustaviin toimiin, joilla pyritään edistämään keskeisiin valmiuksiin 
liittyviä arviointikehyksiä, ulkoista valvontaa ja avoimuutta , ja korosti, että alueelliset poliittiset toimijat, 
kuten Euroopan unioni, voivat tukea tätä työtä .
Kansainvälisen terveyssäännöstön asemaa ebolaepidemiassa ja sen vastatoimissa koskevaa arviointikomitean 
raporttia käsitellyt 69. maailman terveyskokous (23.–28. toukokuuta 2016) teki samanlaisen päätelmän. Arviointi -
komitea katsoi, että kansainvälisen terveyssäännöstön toteuttamisen puutteet edistivät ebolaepidemian 
pahenemista. Kansainvälisen terveyssäännöstön toteuttamisen vahvistamiseksi arviointikomitea ehdotti muun 
muassa, että maan keskeisten valmiuksien ulkoinen arviointi tunnustettaisiin  parhaaksi käytännöksi.
32 Päätös N:o 1082/2013/EU, 
4 artikla.
33 SEC(2011) 1519 lopullinen, 8. 
joulukuuta 2011, s. 17.
34 Yleisten valmiussuunnitelmien 
strategia, Tekniset ohjeet 
kansanterveydellisiä 
hätätilanteita koskevia yleisiä 
valmiussuunnitelmia varten 
(päivitetty vuonna 2011).
21 Tarkastukseen perustuvat huomautukset 
29 
Kaiken kaikkiaan tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että edellytetty valmius- ja 
reagointisuunnittelua koskeva jäsenvaltioiden ja komission välinen kuuleminen 
on käynnistynyt. Valmiutta koskevien toimien yhteensovittamisen parantamisek -
si tarvittavien tietojen saamiseen ja vaihtoon käytettävät menettelyt eivät kuiten -
kaan ole vielä riittävän tehokkaita, eikä niillä ole vielä saatu konkreettisia tuloksia.
Valmiutta koskevan yhteensovittamisen tuloksellisuuden 
mittaaminen heikkoa
30 
Komission olisi mitattava unionin toimien ja ohjelmien vaikuttavuutta. Tämä kos -
kee myös valtioiden rajat ylittävistä vakavista terveysuhkista annetussa päätök -
sessä asetettuja EU:n tavoitteita ja erityisesti edellä mainittuja 4 artiklan mukaisia 
valmius- ja reagointisuunnittelua koskevia toimia. Tämän vuoksi on määriteltävä 
tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa SMART-tavoitteet35 ja indikaattorit 
sekä menetelmät, jotta edistymistä voidaan mitata ja arvioida selkeästi. Jäsenval -
tioiden on vastaavasti osoitettava edistymistään.
31 
Terveyden ja elintarviketurvallisuuden pääosaston nykyiseksi ohjelmakaudeksi 
2014–2020 asettamat terveyttä koskevat tavoitteet käsittävät kansalaisten suo -
jeluun valtioiden rajat ylittäviltä vakavilta terveysuhkilta liittyvän erityistavoit -
teen: kartoitetaan ja kehitetään yhtenäisiä lähestymistapoja ja edistetään niiden 
täytäntöönpanoa valmiuksien ja koordinoinnin parantamiseksi terveyttä uhkaa -
vissa hätätilanteissa. Erityistavoitteeseen liittyvänä tulosindikaattorina on niiden 
jäsenvaltioiden lukumäärä, jotka ottavat kehitetyt yhteiset lähestymistavat osaksi 
valmiussuunnitelmiaan36.
32 
Vuosia 2014 ja 2015 koskevissa hallintosuunnitelmissaan komissio määritteli tätä 
erityistavoitetta ja -indikaattoria varten tavoitearvoiksi, että neljä jäsenvaltiota 
ottaisi kehitetyt yhteiset lähestymistavat osaksi valmiussuunnitelmiaan vuo -
teen 2015 mennessä, 14 jäsenvaltiota vuoteen 2017 mennessä ja kaikki jäsen -
valtiot vuoteen 2020 mennessä. Tavoite ja indikaattori eivät kuitenkaan sisälly 
sellaisenaan päätökseen, joten ne eivät sido jäsenvaltioita. Päätöksessä ei myös -
kään vahvisteta kriteerejä osaksi valmiussuunnitelmia otetuille yhteisille lähesty -
mistavoille, jotka nekin olisi vielä tavoitteen mukaan kartoitettava ja kehitettävä. 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että kun komissio määritteli indikaattorin 
tavoitearvot, se ei ollut kehittänyt yhteisten lähestymistapojen käsitettä edelleen 
yhdessä jäsenvaltioiden kanssa eikä käytössä ollut myöskään selkeää ja yhdessä 
sovittua lähestymistapaa saavutettavan edistyksen mittaamista varten.35 Täsmälliset, mitattavissa ja 
toteutettavissa olevat, asiaan 
kuuluvat ja ajallisesti määrätyt 
tavoitteet ( Specific, 
Measurable, Achievable, 
Relevant and Time-bound ).
36 Vastaavat tavoite ja 
indikaattori sisältyvät myös 
asetuksen (EU) N:o 282/2014 
2 ja 3 artiklaan. Niillä mitataan 
tavoitteen mukaisen 
varainkäytön tuloksellisuutta.
22 Tarkastukseen perustuvat huomautukset 
33 
Vuoden 2016 alussa komissio tarkensi menetelmäänsä, jolla mitataan saavutettua 
edistystä edellä mainitun erityisindikaattorin mukaisesti, ja pyysi Euroopan tautien -
ehkäisy- ja  -valvontakeskusta tekemään jäsenvaltioilta saatujen tietojen lisäana -
lyyseja. Keskusta pyydettiin määrittämään niiden jäsenvaltioiden määrä, joilla oli 
käytössä kansainvälisen terveyssäännösten mukaiset keskeiset valmiudet, järjestelyt 
eri alojen välisen yhteentoimivuuden varmistamiseksi ja toiminnan jatkuvuussuun -
nitelmat. Keskus katsoi, että 16 jäsenvaltiota ilmoitti ottaneensa nämä osatekijät 
käyttöön ja että vuotta 2015 koskevan indikaattorin mukaan tavoitearvon saavut -
tamisessa edistyttiin siten etuajassa (tavoitearvona 14 jäsenvaltiota vuoteen 2017 
mennessä). Kuten kohdassa 32 esitettiin, tilintarkastustuomioistuin ei pystynyt 
vahvistamaan, että menetelmästä olisi keskusteltu terveysturvakomitean kanssa ja 
että komitea olisi hyväksynyt menetelmän.
34 
Tilintarkastustuomioistuin ei edellä esitetyn vuoksi pystynyt toteamaan, mitä rapor -
toitu edistyminen merkitsee tuloksellisuuden kannalta ja tukevatko jäsenvaltiot 
kaikkia tavoitteita, indikaattoreita ja tavoitearvoja koskevia määritelmiä ja käsittei -
tä. Tämä on erityisen tärkeää, koska valtioiden rajat ylittäviä vakavia terveysuhkia 
koskevan valmius- ja reagointisuunnittelun tehokas yhteensovittaminen riippuu 
suurelta osin jäsenvaltioista37 ja edellyttää, että sidosryhmät pyrkivät samoihin 
tavoitteisiin.
Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskuksen roolia ei ole 
yleisen valmiuden osalta virallistettu riittävällä tavalla
35 
Euroopan tautienehkäisy- ja  -valvontakeskuksen tehtävänä on tukea jäsenvaltioita ja 
komissiota valmiuteen liittyvässä toiminnassa. Keskuksen toimeksianto kattoi perin -
teisesti tautien ehkäisemisen ja torjunnan, eikä toimeksiantoa ole saatettu virallisesti 
ajan tasalle, vaikka terveysturvallisuuden alalla on keskuksen perustamisen jälkeen 
nähty merkittäviä kehitysaskelia, joita ovat erityisesti kansainvälisen terveyssään -
nöstön voimaantulo ja valtioiden rajat ylittävistä vakavista terveysuhkista annetun 
päätöksen hyväksyminen. Tilintarkastustuomioistuin tutki tämän vuoksi, onko ko -
mission ja keskuksen välillä sekä suhteessa keskuksen sidosryhmiin riittävän selvää, 
missä määrin keskus voi tarjota asiantuntemusta yleisen valmiuden alalla ja miten 
keskuksen olisi suunniteltava toimintaansa ja resurssejaan tätä tarkoitusta varten.
36 
Euroopan tautienehkäisy- ja  -valvontakeskuksen perustamisasetuksen mukaan 
keskus tarjoaa jäsenvaltioille, komissiolle ja muille yhteisön elimille tieteellistä ja 
teknistä apua valmiussuunnitelmien laatimisessa, säännönmukaisessa tarkistami -
sessa ja päivittämisessä sekä toimintastrategioiden laatimisessa sen toimeksiantoon 
kuuluvilla aloilla (eli infektiotaudeilta ja tuntematonta alkuperää olevilta uhkilta suo -
jelemisen alalla). Valtioiden rajat ylittävistä vakavista terveysuhkista annetussa pää -
töksessä keskuksen tehtäväksi annetaan erityisesti epidemiologinen seuranta sekä 
varhaisvaroitus- ja reagointijärjestelmä, mutta ei valmiussuunnittelun tukemista.37 Kuten terveyden ja 
elintarviketurvallisuuden 
pääosasto toteaa vuotta 2015 
koskevassa vuotuisessa 
toimintakertomuksessaan, 
jossa pääosasto raportoi 
tämän erityistavoitteen ja 
indikaattorin saavuttamisessa 
saavutetusta edistyksestä.
23 Tarkastukseen perustuvat huomautukset 
37 
Valtioiden rajat ylittävistä vakavista terveysuhkista annetun päätöksen hyväksy -
misen jälkeen Euroopan tautienehkäisy- ja  -valvontakeskus on huolehtinut erityi -
sesti yleisen valmiuden alalla uusista tehtävistä38, jotka liittyvät siihen, että EU:ssa 
on tarpeen soveltaa kaikkia uhkia koskevaa lähestymistapaa. Tilintarkastustuo -
mioistuin totesi kuitenkin, ettei keskuksen roolia ja vastuualueita ollut yleisen 
valmiuden alalla määritelty virallisesti eikä niistä ollut sovittu joko päivittämällä 
asiaankuuluvaa lainsäädäntöä tai esimerkiksi komission ja keskuksen välisellä ja 
keskuksen sidosryhmien hyväksymällä kirjallisella sopimuksella. Jos keskuksen 
roolista näiden tehtävien osalta ja siitä, miten ne sopivat keskuksen toimeksian -
toon, ei ole riittävää virallista selvyyttä, keskuksen organisaatio ei ehkä pysty 
valmistautumaan asianmukaisesti näihin tehtäviin pitkällä aikavälillä eikä vastaa -
maan tehokkaasti avunpyyntöihin. Tästä tilanteesta aiheutuva riski toteutui jo 
keskuksen ja WHO:n laatiessa yhdessä influenssapandemiasuunnitelmien tarkis -
tamista koskevaa opasta, kuten seuraavassa esitetään.
38 
Vuoden  2009 influenssapandemian jälkeen yksi neuvoston esittämistä pääsuo -
situksista oli valmiussuunnitelmia koskevien ohjeiden julkaiseminen39. Euroopan 
maat alkoivat tarkistaa pandemiasuunnitelmiaan saatujen kokemusten perus -
teella. Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskus sekä WHO toteuttivat merkit -
täviä toimia työpajojen ja tarkistustyön järjestämiseksi. Organisaatiot julkaisivat 
vuonna 2012 yhteisen asiakirjan, jossa esiteltiin työn tulokset40. Myöhemmin 
organisaatiot laativat yhdessä influenssapandemiasuunnitelmien tarkistamista 
koskevan oppaan41. Laadittu opas oli tarkoitettu kaikille WHO:n Euroopan alueen 
53 maalle. Opasta laativat useita eri maita ja organisaatioita edustavat pandemiaa 
koskevan valmiussuunnittelun asiantuntijat.
39 
Komissio kuitenkin keskeytti oppaan julkaisun Euroopan tautienehkäisy- ja  -val -
vontakeskuksen osalta maaliskuussa 2014 vedoten epävarmuuteen siitä, onko 
keskuksella valtuuksia antaa tällaisia ohjeita suoraan jäsenvaltioille, ja todeten, 
että terveysturvakomitea on asianmukainen elin, jolla on valtuudet käsitellä 
valmiuteen liittyviä kysymyksiä. Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksen ajan -
kohtana (kaksi vuotta myöhemmin) aikataulut, jotka oppaan käsittelylle terveys -
turvakomiteassa (tai valmiutta käsittelevässä komitean työryhmässä) ja julkaisulle 
on asetettu, eivät olleet tiedossa. Oppaan julkaisematta ja tukematta jättäminen 
merkitsisi hukkaan mennyttä investointia oppaan tuottamiseen käytettyjen varo -
jen ja työn kannalta. Lisäksi se tarkoittaa, ettei opas ollut EU:n jäsenvaltioiden ja 
muiden WHO:n Euroopan alueen maiden käytettävissä edes silloin, kun kansalli -
sia pandemiaa koskevia valmiussuunnitelmia päivitettiin.38 Yksi uusista tehtävistä oli 
keskuksen komissiolle antama 
apu jäsenvaltioiden 
päätöksen N:o 1082/2013/EU 
4 artiklan mukaisesti 
toimittamien tietojen 
yhdistämisessä ja 
raportoinnissa 
terveysturvakomitealle.
39 Neuvoston päätelmät (H1N1) 
2009 -pandemiasta – 
strateginen lähestymistapa, 
11 kohta, s. 2.
40 Key changes to pandemic 
plans by Member States of the 
WHO European Region based 
on lessons learnt from the 
2009 pandemic , WHO:n 
Euroopan aluetoimisto ja 
ECDC, 2012.
41 Guide for influenza pandemic 
plan revision – Applying the 
lessons learned from the 
pandemic H1N1(2009): A guide 
for the Member States of the 
WHO European Region, 
European Union and 
European Economic Area , 
luonnos vuodelta  2014.
24 Tarkastukseen perustuvat huomautukset 
Jäsenvaltioiden osallistuminen toimintaan riittämätöntä 
influenssapandemiarokotteiden yhteishankinnan 
nopeuttamiseksi, ei EU:n mekanismia hätätapauksissa 
tarvittavia lääkinnällisiä vastatoimia varten valtioiden rajat 
ylittävistä vakavista terveysuhkista annetun päätöksen 
puitteissa
40 
Vuoden  2009 H1N1-influenssapandemiakriisin jälkeen neuvosto42 kehotti komis -
siota kehittämään ja antamaan tiedoksi mahdollisimman pian, viimeistään 
joulukuussa 2010, rokotteiden ja viruslääkkeiden yhteishankintamekanismin. Jo 
vuonna 2011 komissio kehotti jäsenvaltioita tekemään tällaiseen yhteishankinta -
menettelyyn liittyviä tarveanalyyseja. Lääketieteellisten vastatoimien yhteishan -
kinnalle saatiin EU:n oikeusperusta kuitenkin vasta vuonna 2013, kun valtioiden 
rajat ylittävistä vakavista terveysuhkista annettu päätös hyväksyttiin. Komissio 
hyväksyi yhteishankintasopimuksen 10.  huhtikuuta  2014. Maat, jotka ovat allekir -
joittaneet yhteishankintasopimuksen, voivat osallistua lääketieteellisten vastatoi -
mien yhteishankintamenettelyihin, joihin on kulloinkin osallistuttava vähintään 
neljän jäsenvaltion.
41 
Helmikuussa 2016 komissio saattoi päätökseen ja julkaisi eritelmät henkilönsuo -
jainten yhteishankintaa varten. Tätä koskeva työ oli käynnistetty ebolakriisin 
jälkeen. Lisäksi on käynnistetty useita muita yhteishankintamenettelyjä. Influens -
sapandemiarokotteiden yhteishankintamenettelyn valmistelu, johon neuvosto 
kehotti alun perin vuonna  2010, oli kuitenkin edelleen meneillään. Komission 
lähettämistä useista pyynnöistä huolimatta huhtikuuhun 2016 mennessä oli 
saatu vasta viisi jäsenvaltioiden laatimaa tarvearviointia. Tuleva kehitys riippuu 
jäsenvaltioiden sitoutumisesta näihin menettelyihin. Komissio totesi vuotta  2014 
ja 2015 koskevissa vuotuisissa toimintakertomuksissaan, ettei influenssapande -
miarokotteiden yhteishankinnalle asetettuja tavoitteita ollut saavutettu.
42 
Hätätapauksissa tarvittavien lääkinnällisten vastatoimien hankintaan hätä -
tilanteessa käytettävän välineen olisi oltava yksinkertaisempi, nopeampi ja 
joustavampi kuin yhteishankintasopimuksen mukainen menettely. Espanjassa 
vuonna  2015 todetun kurkkumätätapauksen yhteydessä hoitavalla sairaalalla oli 
vaikeuksia saada antitoksiinia Euroopasta43, minkä vuoksi terveysturvakomitea 
ja komissio päättivät tutkia mahdollisia ratkaisuja vastaavien tulevien tapausten 
varalta. Terveysturvakomitea sopi antavansa valmiutta käsittelevän työryhmänsä 
tehtäväksi kehittää vakiotoimintamenettelyjä, joilla unioni voi reagoida tällaisissa 
hätätilanteissa nopeasti ja yhtenäisesti. Tammikuussa 2016 komissio pyysi jäsen -
valtioita nimeämään osallistujia valmiutta käsittelevään terveysturvakomitean 
työryhmään, joka käsittelisi lääketieteellisten vastatoimien vaihtoon sovelletta -
vaa vakiotoimintamenettelyä. Tilintarkastustuomioistuin ei kuitenkaan pystynyt 
saamaan tarkastuksensa aikana evidenssiä siitä, että asiaankuuluvasta menette -
lystä olisi sovittu tai että sitä koskeva työ olisi aloitettu (ks. myös kohdat 46 ja 47).42 Neuvoston päätelmät, 
13.9.2010,  A/H1N1-
pandemiasta saadut 
kokemukset  – terveysturva 
Euroopan unionissa.
43 Ks. ECDC:n 15.6.2015 
julkaisema nopea 
riskinarviointi ” A case of 
diphtheria in Spain ”, jossa 
todetaan, että Espanjassa 
lähes 30 vuoteen ensimmäisen 
kurkkumätätapauksen 
havaitseminen ja hallinta sekä 
kansanterveydelliset 
torjuntatoimet ovat tuoneet 
esiin haasteet, joita Euroopan 
unionissa on kurkkumätään 
varautumisessa.
25 Tarkastukseen perustuvat huomautukset 
Terveysturvakomitea ja ebolaepidemia
Keskustelut ebolasta olivat alkaneet terveysturvakomiteassa maaliskuussa 2014 sen jälkeen, kun Guinea teki 
WHO:lle ensimmäisen ilmoituksen taudin puhkeamisesta ja Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskus antoi 
nopean riskinarvioinnin. Arvioinnin mukaan riski, että tauti leviäisi EU:hun, oli vähäinen. EU:ssa toteutettavat 
toimet voisivat kuitenkin olla perusteltuja tietyissä tilanteissa, esimerkiksi kun Guineassa sukulaisten ja ystä -
vien luona vierailleet matkailijat palaavat EU:hun tai taudille altistuneet henkilöt hakeutuvat hoitoon EU:ssa.
WHO ilmoitti 8. elokuuta 2014, että ebolaepidemia oli kansainvälinen kansanterveydellinen uhka. Viikkoa 
aiemmin komissio oli järjestänyt terveysturvakomitean audiokokouksen, koska tilanne paheni nopeasti 
maissa, joissa tauti levisi. Monet komission eri yksiköt, Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskus, WHO ja 
jäsenvaltiot osallistuivat kokoukseen. Tavoitteena oli vaihtaa tietoja ja koordinoida parhaillaan toteutettuja 
ja suunniteltuja toimenpiteitä koskevaa toimintaa, määritellä lisätoimia valmiuden vahvistamiseksi ja harkita 
avun antamista maille, joissa tauti levisi. Lisäksi keskusteltiin kyseisissä maissa työskentelevien EU:n/ETA:n 
kansalaisten lääketieteellisistä syistä tapahtuvaan evakuointiin käytettävistä vaihtoehdoista. Terveyden ja 
elintarviketurvallisuuden pääosasto oli Euroopan tautienehkäisy- ja  -valvontakeskuksen avustuksella laati -
nut ebolavalmiutta koskevan kyselylomakkeen (jotta saataisiin yleiskuva laboratoriokapasiteetista, ebolan 
hoitoon soveltuvista sairaalatiloista, sopivasta kuljetuksesta). Kyselylomake lähetettiin jäsenvaltioille, joista 
useimmat vastasivat. Sen jälkeen, kun WHO totesi ebolaepidemian kansainväliseksi kansanterveydellisek -
si uhkaksi, ebolaa käsitelleitä terveysturvakomitean kokouksia järjestettiin merkittävästi tiheämmin (lähes 
viikoittain tammikuuhun 2015 asti). Toimintaan liittyvät aiheet, kuten yhteishankinta ja työryhmät, palasivat 
komitean asialistalle vasta helmikuusta  2015 alkaen.Laatikko  443 
Kaiken kaikkiaan tilintarkastustuomioistuin totesi yhteishankintaa koskevien 
säännösten täytäntöönpanosta, että vuoden  2009 H1N1-pandemian jälkeen 
aloitettu influenssapandemiarokotteiden yhteishankinnan järjestäminen oli edis -
tynyt tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksen ajankohtaan mennessä hitaasti 
jäsenvaltioiden vähäisen aktiivisuuden vuoksi. Se totesi myös, ettei käytössä ole 
EU:n mekanismia hätätapauksissa tarvittavia lääkinnällisiä vastatoimia varten, 
mikä voi heikentää influenssapandemiaa koskevaa EU:n valmiutta.
Strategisia ja toiminnallisia haasteita virallistetulle 
terveysturvakomitealle
44 
Valtioiden rajat ylittävistä vakavista terveysuhkista annetulla päätöksellä perus -
tettiin terveysturvakomitea, jonka kokoonpanoon kuuluu jäsenvaltioiden edusta -
jia ja jonka puheenjohtajana toimii komissio (ks. liite II , jossa kuvaillaan yksityis -
kohtaisemmin komission tehtäviä ja vastuualueita).
45 
Kaikki jäsenvaltiot nimittävät edustajansa terveysturvakomiteaan. Täysistuntoja 
järjestettiin yksi vuonna 2014 ja kolme vuonna 2015. Lisäksi oli useita audioneu -
votteluja, erityisesti meneillään olleesta ebolakriisistä (ks. laatikko  4).
26 Tarkastukseen perustuvat huomautukset 
46 
Tilintarkastustuomioistuimen tarkastukseen mennessä tehtävänkuvaus oli laadit -
tu neljälle terveysturvakomitean työryhmälle: valmiutta käsittelevälle pysyvälle 
työryhmälle, pysyvälle tiedotusverkostolle, vastasaapuneita maahanmuuttajia ja 
tartuntatauteja käsittelevälle ad hoc  -työryhmälle sekä mikrobilääkeresistenssin 
torjuntaa käsittelevälle ad hoc  -työryhmälle (ks. laatikko  2). Terveysturvakomitea 
kuitenkin perusti virallisesti ainoastaan tiedotusverkoston ja valmiutta käsitte -
levän työryhmän. Työryhmien tehtävänkuvausten perusteella niiden oli määrä 
laatia vuotuinen työsuunnitelma, joka käsittäisi myös tulosindikaattorit arviointia 
varten ja joka olisi toimitettava terveysturvakomitealle hyväksyttäväksi, jotta 
voitaisiin varmistaa aiheiden jäsennelty käsittely. Tilintarkastustuomioistuin 
havaitsi, ettei työryhmien tehtävänkuvauksissa edellytettyjä vuotuisia työsuun -
nitelmia ja niihin sisältyviä indikaattoreita ollut jätetty komitean hyväksyttäväksi 
tarkastuksen päättymiseen (maaliskuuhun  2016) mennessä. Tämä tarkoittaa, ettei 
työryhmien tekemää työtä toteuteta tehtävänkuvausten mukaisesti ja ettei sen 
tuloksellisuutta mitata asianmukaisesti.
47 
Terveysturvakomitean työryhmiin osallistuminen on vapaaehtoista. Tilintarkas -
tustuomioistuimen tarkastuksen päättymiseen mennessä kaikki jäsenvaltiot 
olivat nimenneet osallistujansa tiedotusverkostoon. Komissio oli myös lähettänyt 
pyynnön nimetä osallistujia valmiutta käsittelevään työryhmään (ks. myös edellä 
oleva kohta 42), mutta maaliskuuhun 2016 mennessä EU:n jäsenvaltioista vain yh -
deksän oli tehnyt niin. Monen jäsenvaltion osallistuminen työryhmien toimintaan 
on tärkeää sen varmistamiseksi, että niiden työn tuotoksia tuetaan ja viedään 
eteenpäin myöhemmin terveysturvakomiteassa.
48 
Tilintarkastustuomioistuin totesi, että kun terveysturvakomitea oli vielä epäviral -
linen ja toimi neuvoston antaman tehtävänkuvauksen nojalla (eli vuoteen 2013 
asti), komitealla oli työohjelmia, jotka käsittivät vuotuiset tavoitteet ja raportoin -
nin, sekä dokumentoituja toimintasuunnitelmia, joiden toteutumisen edistymi -
sestä oli raportoitava. Nykyisen terveysturvakomitean asema ja valtuudet ovat 
erilaiset valtioiden rajat ylittävistä vakavista terveysuhkista annetun päätöksen 
mukaisesti. Tilintarkastustuomioistuin ei kuitenkaan löytänyt komitean asiakir -
joista eikä komissiosta evidenssiä siitä, että komitea suorittaisi nykyisin tehtä -
viään sellaisen sovitun strategisen suunnitelman tai ajan tasalla olevan etenemis -
suunnitelman perusteella, jossa määriteltäisiin asiaankuuluvat pitkällä aikavälillä 
käsiteltävät strategiset aiheet. Tarkastuksen aikana jäsenvaltioiden edustajat 
ilmaisivat myös olevansa jonkin verran huolissaan komitean audioneuvottelujen 
luonteesta. Joidenkuiden mielestä niissä keskityttiin liikaa teknisiin keskustelui -
hin strategisten keskustelujen sijaan.
27 Tarkastukseen perustuvat huomautukset 
49 
Kaiken kaikkiaan terveysturvakomitean työ, erityisesti ebolakriisiin liittyvä työ, on 
ollut hyvin tärkeää ja käynnistänyt sellaisten yhteistyömekanismien kehittämisen 
esimerkiksi laboratorioiden käyttöä ja lääketieteellisistä syistä tapahtuvaa evaku -
ointia varten, joita voidaan ylläpitää tai ottaa uudelleen käyttöön tulevia kriisejä 
varten44. Komiteasta tuli pääfoorumi, jolla komission asianomaisten yksiköiden 
edustajat ja jäsenvaltiot yhdistivät voimansa ja alkoivat vaihtaa tietoja, myös 
WHO:n kanssa. Tämä on lisäosoitus komitean suuresta merkityksestä ja tärkey -
destä, jotka myös tunnustettiin Länsi-Afrikan ebolaepidemiasta saaduista koke -
muksista kansanterveyden näkökulmasta annetuissa neuvoston päätelmissä45.
50 
Tilintarkastustuomioistuimen tarkastusevidenssi osoittaa kuitenkin, että noin 
kuuden kuukauden ajan siitä lähtien, kun WHO totesi ebolaepidemian kansainvä -
liseksi kansanterveydelliseksi uhkaksi, suurin osa terveysturvakomitean työstä ja 
audioneuvotteluista kohdistui toimiin, joilla hallittiin ebolaepidemiaa – joka oli 
EU:n kannalta vähäinen terveysuhka46. Siksi terveysturvakomitean muu toiminta, 
joka liittyy valtioiden rajat ylittävistä vakavista terveysuhkista annetulla päätök -
sellä luodun kehyksen strategiseen kehittämiseen ja täytäntöönpanoon, oli tänä 
aikana taka-alalla.
51 
MERS-koronaviruksen sekä ebola- ja zikavirusten kaltaisten vakavien tautien 
suuri esiintyvyys ja terveysturvakomitean strategisen suunnittelun puuttuminen 
selittävät tietyssä määrin sen, miksi komitean kokoukset ovat olleet usein luon -
teeltaan teknisiä ja reagointitoimiin keskittyviä eivätkä strategisia. Lisäksi tilintar -
kastustuomioistuin havaitsi, että komitean teknisen työn hoitamiseen tai tukemi -
seen tarkoitettujen työryhmien käynnistäminen on edistynyt hitaasti.
52 
Myös komissio voi vielä parantaa komission muissa yksiköissä, virastoissa ja ohjel -
missa tässä yhteydessä toteutettavia toimia koskevien kartoitusten tai kertomus -
ten tuottamista (ks. myös kohdat 96–102). Yhdessä nämä tekijät osoittavat, että 
terveysturvakomitean strategisessa työssä on vielä parantamisen varaa. Tämä on 
tärkeää, koska komitealla on nyt vahvat valtuudet erityisesti sovittaa yhteen yh -
teistyössä komission kanssa jäsenvaltioiden valmius- ja reagointisuunnittelua (ks. 
kohta 44) ja siten varmistaa EU:n kansalaisten mahdollisimman korkeatasoinen 
suojelu terveysuhkilta.44 Sanotun kuitenkaan 
rajoittamatta 
tarkastushavaintoja, joita 
tilintarkastustuomioistuin 
saattaa tuoda esiin III  jaoston 
parhaillaan suorittaman 
tuloksellisuuden tarkastuksen 
perusteella. Tarkastuksen 
kohteena ovat 
kriisinhallintarakenteet, ja siinä 
käsitellään myös 
ebolaepidemian torjumiseksi 
toteutettuja EU:n toimia.
45 Neuvoston päätelmät 
Länsi-Afrikan 
ebolaepidemiasta saaduista 
kokemuksista 
kansanterveyden 
näkökulmasta  – Terveysturva 
Euroopan unionissa 
(2015/C  421/04), 17.12.2015.
46 Ks. ECDC:n 3.9.2014 julkaisema 
nopean riskinarvioinnin 
”Outbreak of Ebola virus 
disease in West Africa ” neljäs 
päivitys, jossa todetaan, että 
riskiä, että ebola leviäisi 
suunnitellun lääketieteellisistä 
syistä tapahtuvan evakuoinnin 
avulla EU:hun saapuvasta 
potilaasta, pidetään erittäin 
vähäisenä.
28 Tarkastukseen perustuvat huomautukset 
”Reagoinnin yhteensovittamista” koskevien sääntöjen 
soveltaminen on käytännössä vaikeaa
53 
Valtioiden rajat ylittävistä vakavista terveysuhkista annetun päätöksen johdanto-  
osassa todetaan, että vaikka jäsenvaltiot vastaavat kansanterveyskriisien hoita -
misesta kansallisella tasolla, yksittäisen jäsenvaltion toteuttamat toimenpiteet 
voisivat aiheuttaa haittaa muiden jäsenvaltioiden eduille, jos toimenpiteet ovat 
keskenään epäjohdonmukaisia tai jos ne perustuvat vaihteleviin riskinarvioin -
teihin. Jos jäsenvaltio aikoo toteuttaa kansanterveystoimenpiteitä rajat ylittävän 
vakavan terveysuhkan torjumiseksi, jäsenvaltion olisi47 siksi ensin ilmoitettava 
niistä muille jäsenvaltioille ja komissiolle ja kuultava niitä toimenpiteistä. Jos tar -
ve suojella kansanterveyttä on niin kiireellinen, että toimenpiteet on toteutettava 
välittömästi, jäsenvaltio voi ilmoittaa niistä muille jäsenvaltioille ja komissiolle 
hyväksyttyään ne.
54 
Ebolakriisin aikaiset kokemukset osoittavat, että tämä vaatimus, jonka mukaan 
muille jäsenvaltioille on ilmoitettava (terveysturvakomitean välityksellä) ennen 
kansallisten toimenpiteiden toteuttamista, on haastava. Joissakin jäsenvaltioissa 
päätettiin poiketa Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskuksen ja WHO:n 
riskinarviointien näkemyksistä ja tehtiin matkustajien maahantulotarkastuksia 
lentokentillä, joihin saapui lentoja Länsi-Afrikasta. Keskus ja WHO eivät myöhem -
missäkään riskinarvioinneissaan suositelleet maahantulotarkastuksia viitaten kus -
tannusvaikutuksiin, heikkoihin tuloksiin ja tehokkaisiin maastapoistumistarkas -
tuksiin, joita toteutettiin epidemiasta kärsineissä maissa48. Komissio kutsui EU:n 
terveysministerit 16. lokakuuta 2014 pidettyyn ebolaa käsitelleeseen korkean 
tason koordinointikokoukseen, jossa keskusteltiin myös EU:n rajoilla mahdollisesti 
toteutettavista maahantulotoimista. Tuloksena oli muun muassa, että komissio ja 
WHO järjestivät ebolaa koskevien poistumistarkastusten tarkastuksen epidemias -
ta kärsivissä Länsi-Afrikan maissa. Tarkastuksessa todettiin, että poistumistarkas -
tusprosessit toteutettiin hyvin ja että oli hyvin todennäköistä, että menettelyillä 
todettiin henkilöt, joilla on ebolan merkkejä ja oireita.
55 
Komissio totesi siksi vuonna  2015 julkaisemassaan täytäntöönpanokertomukses -
sa49, että tärkein päätelmä ebolaepidemiasta on, että jäsenvaltioiden kansallisten 
toimien koordinointia koskevien säännösten täytäntöönpanossa on parantami -
sen varaa. Se, että tietoja kansanterveystoimenpiteistä, joita jäsenvaltiot aikovat 
toteuttaa tai ovat toteuttaneet, ei jaeta riittävästi muiden jäsenvaltioiden kanssa 
varhaisessa vaiheessa, voisi vaikuttaa muihin jäsenvaltioihin. Esimerkkejä vaiku -
tuksista ovat sellaisten henkilöiden tarkastaminen ja jäljittäminen toistamiseen, 
jotka on jo tarkastettu heti, kun he saapuivat EU:hun, mikä edellyttää muilta 
jäsenvaltioilta lisätoimia ja  -resursseja, tai tiedotusvälineiden kansanterveysviran -
omaisiin kohdistama lisääntynyt paine, jotta nämä selittäisivät, miksi toiset jäsen -
valtiot noudattavat WHO:n tai Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskuksen 
antamia tieteellisiä lausuntoja ja toiset jäsenvaltiot eivät noudata.47 Päätöksen N:o 1082/2013/EU 
11 artiklan mukaan.
48 ECDC:n 3.9.2014 julkaisema 
nopean riskinarvioinnin 
”Outbreak of Ebola virus 
disease in West Africa ” neljäs 
päivitys tai 12.10.2014 
julkaisema tekninen kertomus 
”Infection prevention and 
control measures for Ebola 
virus disease – Entry and exit 
screening measures ”.
49 Kertomus päätöksen N:o 
1082/2013/EU 
täytäntöönpanosta, 
COM(2015) 617 final, 7.12.2015.
29 Tarkastukseen perustuvat huomautukset 
Nykyisten varhaisvaroituksen ja reagoinnin sekä 
epidemiologisen seurannan järjestelmien ja 
menettelyjen tärkeä merkitys tunnustetaan laajalti, 
mutta niitä on tietyiltä osin parannettava
56 
Tilintarkastustuomioistuin tutki, hallinnoidaanko ja toteutetaanko nykyisiä 
varhaisvaroituksen ja reagoinnin sekä epidemiologisen seurannan järjestelmiä 
asianmukaisesti. Niiden oikeusperustana on valtioiden rajat ylittävistä vakavista 
terveysuhkista annettu päätös (ks. myös kaavio  1). Kaiken kaikkiaan tilintarkas -
tustuomioistuin totesi, että nykyiset järjestelmät ovat olleet toiminnassa vuosia 
ja että sidosryhmät tunnustavat laajalti järjestelmien tärkeän merkityksen EU:ssa, 
mutta että tiettyjä parannuksia tarvitaan menettelyihin ja järjestelmiin. Seuraa -
vissa kohdissa kuvaillaan, että varhaisvaroitus- ja reagointijärjestelmää sekä sen 
liitäntöjä muihin varoitusjärjestelmiin on tarpeen parantaa ja ettei kemiallisten ja 
ympäristöön liittyvien vakavien uhkien varhaisvaroitusta ja reagointia koskevaa 
EU:n päivitettyä lähestymistapaa ole vielä testattu. Lisäksi tarvitaan lisätoimia, 
jotta EU:n epidemiologisen seurannan järjestelmän tietojen vertailukelpoisuus ja 
laatu voidaan optimoida.
Varhaisvaroitus- ja reagointijärjestelmän laajasta käytöstä ja 
yleisestä arvostuksesta huolimatta lisäparannuksia tarvitaan 
muun muassa liitäntöihin muihin varoitusjärjestelmiin
57 
Valtioiden rajat ylittävistä vakavista terveysuhkista annettu päätös tarjoaa oikeus -
perustan varhaisvaroitus- ja reagointijärjestelmälle (EWRS), jolla tehdään valtioi -
den rajat ylittäviä vakavia terveysuhkia koskevia ilmoituksia EU:n tasolla. Järjestel -
mällä olisi mahdollistettava pysyvä tietojenvaihtoyhteys komission ja kansallisen 
tason toimivaltaisten viranomaisten välillä, jotta voidaan varoittaa, arvioida 
kansanterveyteen liittyviä riskejä ja määrittää kansanterveyden suojelemiseen 
mahdollisesti tarvittavat toimenpiteet. Euroopan tautienehkäisy- ja -valvonta -
keskuksen olisi tuettava ja avustettava komissiota hoitamalla varhaisvaroitus- ja 
reagointijärjestelmää ja varmistamalla jäsenvaltioiden kanssa, että koordinoitui -
hin vastatoimiin on koko ajan olemassa valmiudet. Keskuksen olisi analysoitava 
niiden viestien sisältöä, jotka se on vastaanottanut järjestelmän kautta, ja toimi -
tettava tietoa, asiantuntemusta ja opastusta sekä suoritettava riskinarviointia.
58 
Komission ja keskuksen olisi ryhdyttävä myös toimiin sen varmistamiseksi, että 
varhaisvaroitus- ja reagointijärjestelmä on tehokkaasti yhdistetty muihin yhteisön 
varoitusjärjestelmiin (jotka toimivat esimerkiksi eläinten terveyden, elintarvik -
keiden ja rehujen sekä väestönsuojelun aloilla). Tilintarkastustuomioistuin arvioi 
näiden vaatimusten perusteella yleisesti varhaisvaroitus- ja reagointijärjestelmän 
toiminnan ja hallinnoinnin asianmukaisuutta.
30 Tarkastukseen perustuvat huomautukset 
59 
Päätöksen hyväksymisen jälkeen varhaisvaroitus- ja reagointijärjestelmää on 
mukautettu, jotta siinä otettaisiin huomioon mm. seuraavat muutokset: järjes -
telmään on lisätty muita uhkia kuin tartuntatauteja koskevia uusia tietokenttiä ja 
sisällytetty ilmoituksen tekemiseen liittyvät määritelmät. Tilintarkastustuomiois -
tuin totesi, että asiaankuuluvat jäsenvaltioiden viranomaiset ja komissio käyttävät 
järjestelmää laajalti. Vuoden 2004 jälkeen jäsenvaltiot ja komissio ovat panneet 
järjestelmässä alulle 1 493 viestiä (ks. kaavio  2). Tilintarkastustuomioistuin havait -
si kuitenkin, että ajan mittaan tehdyistä päivityksistä ja parannuksista huolimatta 
järjestelmässä on järjestelmärajoituksia, jotka johtuvat vanhentuneesta systee -
minsuunnittelusta, jonka vuoksi uusimpien tietoteknisten välineiden integrointi, 
yhteydet sosiaaliseen mediaan ja täydellinen yhteensopivuus mobiililaitteiden 
kanssa eivät ole mahdollisia. Kaavio  2Varhaisvaroitus- ja reagointijärjestelmässä vuosina  2004–2015 alulle pannut viestit
Nämä 1493 viestiä koskivat 1482 tartuntatautitapausta 
vuodesta 2004 alkaen ja vuodesta 2014 alkaen:
- yhtä kemiallista tapausta;
- kuutta ympäristötapausta; - neljää mahdollista tuntematonta alkuperää olevaa uhkaa.
Kaiken kaikkiaan 725 viestiä luokiteltiin ilmoitukseksi tai 
varhaisvaroitukseksi.
UK SK SI SE RO PT PL NO NL MT LV LU LT IT IS IE HU HR GR FR FI ES EE EC¹ DK DE CZ CY CH BG BE AT350
300
250
200
150
100
50
0
1 EC tarkoittaa Euroopan komissiota.
Lähde:  Euroopan tilintarkastustuomioistuin ECDC:ltä lokakuussa  2015 saatujen järjestelmää koskevien tietojen perusteella.
31 Tarkastukseen perustuvat huomautukset 
50 The second independent 
evaluation of the ECDC in 
accordance with its Founding 
Regulation (European 
Parliament and Council 
Regulation (EC) no 851/2004), 
Final Report  (Euroopan 
tautienehkäisy- 
ja -valvontakeskuksen 
perustamisasetuksen 
mukainen keskuksen toinen 
riippumaton arviointi, 
loppuraportti), 8.10.2014.
51 Useimmilla jäsenvaltioilla 
terveysturvakomitean 
jäsenenä sekä varhaisvaroitus- 
ja reagointijärjestelmän 
yhteyshenkilönä ei toimi sama 
henkilö. Yleensä 
terveysturvakomitean 
jäseniksi nimetään politiikasta 
vastaavia terveysministeriön 
ylempiä toimihenkilöitä, kun 
taas varhaisvaroitus- ja 
reagointijärjestelmän 
yhteyshenkilöiksi nimetään 
kansallisten 
kansanterveysvirastojen 
ylempiä teknisiä 
toimihenkilöitä. Tosin 
muitakin ratkaisuja on.60 
Uusimmassa Euroopan tautienehkäisy- ja  -valvontakeskuksen ulkoista arvioin -
tia koskevassa raportissa50, joka koskee vuosia 2008–2012, annetaan yleisesti 
ottaen myönteinen arvio varhaisvaroitus- ja reagointijärjestelmän teknisestä 
suunnittelusta ja käyttäjäystävällisyydestä. Raportissa todetaan kuitenkin myös, 
että järjestelmä on toiminut huonosti kriisien aikana, se esimerkiksi kuormittui 
aiemmin helposti, ja että järjestelmässä näyttäisi olevan tarkistamisen varaa, jotta 
järjestelmällä voitaisiin tukea entistä paremmin toimintaa terveyteen liittyvissä 
hätätilanteissa.
61 
Tällä hetkellä EU:n tasolla ei ole tilannetietoisuusfoorumia tai -välinettä, joka olisi 
tarkoitettu valtioiden rajat ylittävien vakavien kansanterveysuhkien käsittele -
miseksi toteutettujen kansallisten kansanterveystoimenpiteiden reaaliaikaiseen 
seurantaan. Tätä tarkoitusta varten ei käytetä sen paremmin varhaisvaroitus- ja 
reagointijärjestelmää kuin lähetetä sähköpostiviestejäkään esimerkiksi terveys -
turvakomitean jäsenten ja komission välillä. Tällainen toiminto kannattaisi kehit -
tää esimerkiksi erillisenä toimintona tai varhaisvaroitus- ja reagointijärjestelmän 
parannettuun versioon integroituna toimintona.
62 
Vuoteen 2012 asti toimi varhaisvaroitus- ja reagointijärjestelmäkomitea. Komitea 
käsitteli terveyskriisien teknisiä näkökohtia, kun taas epävirallinen terveysturva -
komitea oli tuolloin strategisemmin suuntautunut51. Tilintarkastustuomioistui -
men havaintojen mukaan vastaavalle tekniselle valmistelutyölle olisi edelleen 
tarvetta nykyisessä kehyksessä (ks. myös edellä oleva terveysturvakomiteaa 
käsittelevä kohta 51). Vaihtoehdoista sellaisen ryhmän organisoimiseksi, joka tar -
kastelisi kansanterveysriskien arviointeja ja tutkisi toimintavaihtoehtoja, oli myös 
keskusteltu komission sekä Euroopan tautienehkäisy- ja  -valvontakeskuksen 
kesken tarkastuksen ajankohtana (maaliskuussa  2016). Tällaisen ryhmän perusta -
mista pidettiin tarpeellisena, jotta terveysturvakomitea ei ylikuormittuisi, mutta 
käytännön järjestelyistä ei ollut tehty ehdotuksia eikä sovittu.
63 
Tarkastuksen ajankohtana ei ollut varhaisvaroitus- ja reagointijärjestelmän käyt -
täjäryhmää tai vastaavaa elintä, joka olisi tukenut ja helpottanut järjestelmän 
käyttäjäyhteisön järjestelmän päivittäisen käytön toiminnallisten ja menettelyjä 
koskevien näkökohtien osalta tekemää työtä, mahdollisia muutos- ja parannus -
pyyntöjä sekä koulutusta. Vastaavaa toimintaa harjoitettiin kuitenkin varhaisva -
roitus- ja reagointijärjestelmäkomiteassa vuoteen 2012 asti. Jäsenvaltioita järjes -
telmässä edustavat henkilöt katsoivatkin, että edelleen oli tarvetta keskustella 
näistä kysymyksistä säännöllisesti.Varhaisvaroitus- ja reagointijärjestelmässä vuosina  2004–2015 alulle pannut viestit
32 Tarkastukseen perustuvat huomautukset 
64 
Vuonna  2015 antamassaan täytäntöönpanokertomuksessa52 komissio totesi, että 
se harkitsi varhaisvaroitus- ja reagointijärjestelmän lisäpäivitystä, joka mahdollis -
taisi keskipitkällä aikavälillä entistä käyttäjäystävällisempien toimintojen kehit -
tämisen heti, kun järjestelmän IT-välineen uudistamista (eli uudenaikaistamista) 
koskevasta ehdotuksesta on päästy sopimukseen sidosryhmien sekä Euroopan 
tautienehkäisy- ja  -valvontakeskuksen kanssa. Tilintarkastustuomioistuin ei kui -
tenkaan pystynyt tarkastuksen aikaan saamaan komissiolta evidenssiä siitä, että 
tältä osin oltaisiin edistytty.
65 
Komissio53 yksilöi jo vuonna 2011 EU:n tason54 virastot ja varhaisvaroitusjärjestel -
mät, jotka olisi yhdistettävä varhaisvaroitus- ja reagointijärjestelmään. Luette -
lossa esitetään kustakin varoitusjärjestelmästä huomautuksia, joilla perustellaan 
tarvetta varmistaa, että varhaisvaroitus- ja reagointijärjestelmän kautta tehdyt 
ilmoitukset liitetään kyseisiin varoitusjärjestelmiin. Lisäyksessä määritellään 
liitäntöihin liittyviä tavoitteita ja korjattavia puutteita. Tilintarkastustuomioistuin 
tutki liitäntöjen toteuttamisessa vuoden 2011 jälkeen saavutettua edistystä ja 
totesi, että tarkastuksen ajankohtana (maaliskuussa  2016) oli yhä luettelo55 varoi -
tus- ja tietojärjestelmistä, jotka olisi yhdistettävä asteittain varhaisvaroitus- ja 
reagointijärjestelmään.
66 
Varoitusjärjestelmien yhdistämistä koskeva kysymys on tärkeä, koska komission 
eri yksiköiden hallinnoimilla EU:n eri varoitusjärjestelmillä (esimerkiksi EUROPHYT 
kasvinsuojelun ja RAPEX tuoteturvallisuuden alalla) saattaa olla myös jäsenval -
tioissa eri yhteysviranomaiset, minkä vuoksi viestien asianmukainen ohjautumi -
nen kansallisella ja EU:n tasolla on olennaista.
67 
Komission mukaan56 kaikkien liitäntöihin liittyvien (menettelyjä koskevien ja 
teknisten) toimien loppuun saattaminen ei ehkä olisi mahdollista ennen kuin 
saadaan selkeämpi käsitys varhaisvaroitus- ja reagointijärjestelmän IT-välineen 
uudistamisen laajuudesta ja vaikutuksista, kuten edellä olevissa kohdissa kuvail -
tiin. Tällä välin on kuitenkin oltava käytössä tehokkaita menettelyjä, jotta voidaan 
välttyä toimintojen päällekkäisyydeltä ja kaksinkertaiselta työltä ja varmistaa 
tehokas varhainen reagointi eri uhkia koskeviin ilmoituksiin.52 COM(2015) 617 final.
53 Vaikutustenarviointiin 
SEK(2011)  1519  lopullinen 
liittyvä lisäys ” Structures for 
preparedness and response to 
cross-border health threats ”.
54 Esimerkiksi tuoteturvallisuutta 
sekä eläinten terveyttä ja 
elintarviketurvallisuutta 
koskevat varoitusjärjestelmät.
55 Päätöksen N:o 1082/2013/EU 
8 artiklan mukaisen täytän -
töönpanosäädösehdotuksen 
liite. Ehdotusta ei ollut vielä 
tarkastuksen ajankohtana 
hyväksytty.
56 COM(2015) 617 final.
33 Tarkastukseen perustuvat huomautukset 
68 
Kaiken kaikkiaan tilintarkastustuomioistuin totesi, että varhaisvaroitus- ja rea -
gointijärjestelmä on ollut toiminnassa vuosia ja että sidosryhmät, kuten tarkas -
tuksen aikana kuullut järjestelmän käyttäjät, tunnustavat laajalti sen tärkeän 
merkityksen EU:n tasolla. Komissio sekä Euroopan tautienehkäisy- ja -valvonta -
keskus eivät kuitenkaan olleet vielä toteuttaneet huomattavia toimia, joiden 
avulla järjestelmää parannettaisiin entisestään ja kehitettäisiin valtioiden rajat 
ylittäviä vakavia terveysuhkia koskevaan tilannetietoisuuteen ja vaaratilantei -
den hallintaan liittyviä integroituja ratkaisuja. Myöskään menettelyjä koskevia ja 
teknisiä liitäntöjä EU:n muihin varhaisvaroitusjärjestelmiin ei ollut vielä saatettu 
päätökseen.
Kemiallisten ja ympäristöön liittyvien vakavien uhkien 
varhaisvaroitusta ja reagointia koskevaa EU:n päivitettyä 
lähestymistapaa ei ole vielä testattu
69 
Kun tehdään valtioiden rajat ylittävistä vakavista terveysuhkista annettuun 
päätökseen sisältyvien ilmoituksen tekemistä koskevien sääntöjen mukainen 
ilmoitus, komission olisi annettava kansallisten toimivaltaisten viranomaisten ja 
terveysturvakomitean käyttöön varhaisvaroitus- ja reagointijärjestelmän kautta 
riskiarviointi siitä, kuinka vakava kansanterveydelle mahdollisesti aiheutuva uhka 
on, sekä mahdolliset kansanterveystoimenpiteet57. Euroopan tautienehkäisy- 
ja -valvontakeskuksen olisi laadittava riskinarviointi, jos uhka koskee tartuntatau -
tia, mikrobilääkeresistenssiä tai asiaan liittyviä erityisiä terveysnäkökohtia taikka 
on alkuperältään tuntematon. Komissio voi myös tarvittaessa pyytää Euroopan 
elintarviketurvallisuusviranomaista tai muita unionin virastoja toteuttamaan 
riskinarvioinnin. Jos tarvittava riskinarviointi ei kuulu lainkaan tai osittain unio -
nin virastojen toimivaltaan ja riskinarviointi katsotaan tarpeelliseksi unionin 
tason reagoinnin yhteensovittamisen kannalta, komission olisi laadittava tapaus -
kohtainen riskinarviointi. Tilintarkastustuomioistuin tutki, miten tämä toimisi 
käytännössä.
70 
Kemiallisten ja ympäristöön liittyvien uhkien osalta päätöksessä annetaan komis -
siolle täysi harkintavalta hankkia nopea riskinarviointi mistä tahansa asianmu -
kaisesta lähteestä. Tarkastuksen ajankohtana kemiallisia uhkia koskevia nopeita 
riskinarviointeja hankittiin EU:n yhteisrahoittamalta hankkeelta. Hankkeessa kehi -
tettiin kattava välineistö tällaisten uhkien käsittelyä varten, mutta hanke päättyi 
maaliskuussa 2016. Täyttääkseen tämän jälkeen oikeudellisen velvoitteensa antaa 
nopeita riskinarviointeja komissio kehitti vakiotoimintamenettelyn tiedekomi -
teansa58 kanssa, joka otti vastuulleen joitakin muttei kaikkia hankkeen tuotoksista 
voidakseen tarjota edellytetyt valmiudet.57 Päätöksen N:o 1082/2013/EU 
10 artikla, joka koskee 
kansanterveydelle aiheutuvan 
riskin arviointia.
58 Valmistellessaan kuluttajien 
turvallisuutta, kansanterveyttä 
ja ympäristöä koskevia 
politiikkojaan ja ehdotuksiaan 
komissio käyttää apuna 
riippumattomia 
tiedekomiteoita, jotka laativat 
komissiolle luotettavia 
tieteellisiä lausuntoja. 
Tiedekomiteat voivat pyytää 
lisäasiantuntemusta 
tieteellisiltä neuvonantajilta ja 
asiantuntijoiden tietokannan 
jäseniltä. Yksi kolmesta 
vuonna 2009 käynnistetystä 
tiedekomiteasta oli terveys- ja 
ympäristöriskejä käsittelevä 
tiedekomitea (SCHER). Sen 
korvasi vuonna 2016 uusi 
komitea, terveys- ja 
ympäristöriskejä sekä 
kehittymässä olevia riskejä 
käsittelevä tiedekomitea 
(SCHEER).
34 Tarkastukseen perustuvat huomautukset 
71 
Valtioiden rajat ylittäviä kemikaaleihin liittyviä vakavia vaaratilanteita esiintyy 
yleensä harvoin, mutta niiden luonteen vuoksi saatetaan edellyttää, että no -
pea riskinarviointi on annettava jopa vain 12–36  tunnin kuluessa ja virka-ajan 
ulkopuolella. Tiedekomitea ei aiemmin laatinut tieteellisiä lausuntojaan tämän 
vaatimuksen mukaisesti.
72 
Edellä mainitun hankkeen vuonna  2016 järjestämä harjoitus havainnollistaa tar -
kemmin lisäarvoa, jota hankkeessa laaditun välineistön eri osien avulla saadaan 
kemiallisten uhkien käsittelyssä. Harjoitus osoitti, että kun kaikki kemiallisten 
uhkien nopeasta riskinarvioinnista vastaavaa tiedekomitean työryhmää varten 
tarvittavat asiantuntijat olisi rekrytoitu (asiantuntijahaku päättyi 9.  maaliskuuta 
2016), tarvittaisiin mitä todennäköisimmin merkittäviä koulutus- ja harjoitustoi -
mia ennen kuin mekanismista tulisi mahdollisimman tehokas väline laatu- ja aika -
tauluvaatimukset täyttävien nopeiden riskinarviointien antamiseen. Lisäksi tilin -
tarkastustuomioistuin totesi, että komissio otti vastuulleen hankkeessa kehitetyn 
tietoteknisen välineen hoitamisen59. Välineellä on tarkoitus seurata mahdollisia 
kemikaaleihin liittyviä vakavia vaaratilanteita ennen kuin niistä ilmoitetaan var -
haisvaroitus- ja reagointijärjestelmän kautta. Kuitenkin tarkastuksen aikaan vain 
14 jäsenvaltiolla oli järjestelmän rekisteröityneitä käyttäjiä, joten tämä uhkien 
raportointi ei kata yhtenäisesti koko EU:ta. Komissio ei esittänyt selkeitä todisteita 
siitä, miten välinettä kehitettäisiin ja ylläpidettäisiin tai miten sen käytön koulu -
tus ja edistäminen järjestettäisiin.
73 
Tiedekomitean toteuttamia nopeita riskinarviointeja varten kehitetyssä vakiotoi -
mintamenettelyssä viitattiin vain kemiallisiin vaaratilanteisiin, eikä siinä mainittu 
ympäristöön liittyviä uhkia. Tilintarkastustuomioistuin ei löytänyt muuta vakio -
toimintamenettelyä, jota komissio olisi käyttänyt valtioiden rajat ylittäviä ympä -
ristöön liittyviä vakavia uhkia koskevien nopeiden riskinarviointien saamiseksi. 
Kaiken kaikkiaan EU:n tasolla oli hyvin vähän kokemusta valtioiden rajat ylittäviin 
kemiallisiin tai ympäristöön liittyviin vakaviin uhkiin reagoinnista, ja asiaankuulu -
vat tällaisia uhkia koskevat päivitetyt seurannan ja varhaisen reagoinnin järjeste -
lyt olivat vielä testaamatta.59 Kemikaaleja koskeva nopea 
hälytysjärjestelmä RASCHEM.
35 Tarkastukseen perustuvat huomautukset 
EU:n epidemiologisen seurannan järjestelmä toimii yleensä 
hyvin, mutta tarvitaan jonkin verran lisätoimia, jotta tietojen 
vertailukelpoisuus ja laatu voidaan optimoida
74 
Komission olisi60 laadittava ja ajantasaistettava Euroopan tautienehkäisy- ja  -valvon -
takeskuksen perustamisasetuksen erityissäännöksiä soveltaen kehitetyt epidemio -
logisen seurantaverkoston toimintamenettelyt. Lisäksi ilmoittaessaan epidemiolo -
giseen seurantaan liittyviä tietoja kansallisten toimivaltaisten viranomaisten olisi 
käytettävä päätöksen mukaisesti EU:n tartuntatautien luetteloon sisältyvää kutakin 
tartuntatautia ja siihen liittyvää erityistä terveysnäkökohtaa varten hyväksyttyjä 
tapausmääritelmiä61, jos niitä on saatavilla. Komissio hyväksyy tapausmääritelmät 
tietojen vertailukelpoisuuden ja yhteensopivuuden varmistamiseksi unionin tasolla. 
Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskus hoitaa ja ylläpitää epidemiologisen seu -
rannan järjestelmää TESSiä, johon jäsenvaltiot syöttävät seurantatietonsa. Euroopan 
tasolla kerättyjen seurantatietojen laadun parantaminen on yksi keskuksen vuosia 
2014–2020 koskevassa pitkän aikavälin seurantastrategiassa asetetuista tavoitteista. 
Myös keskuksen strategisessa monivuotisessa ohjelmassa62 todetaan, että jäsenvalti -
oiden toimittamien tietojen laatua ja vertailukelpoisuutta voidaan parantaa.
75 
Euroopan tautienehkäisy- ja  -valvontakeskus ja jäsenvaltioiden kansalliset seuran -
nan asiantuntijat ovat yhteistyössä kehittäneet seurantaa koskevia vaatimuksia, 
jotta seurantaa voidaan virtaviivaistaa ja tietojen laatua EU:ssa parantaa. Keskus 
katsoo, että jäsenvaltiot noudattavat raportointivaatimuksia kaiken kaikkiaan 
tyydyttävästi. Tietojen laatu (täydellisyys ja edustavuus) muodostaa kuitenkin usein 
ongelman. Keskus on tehnyt kolmen63 taudin osalta erityisiä tietojen laadunarvioin -
teja, joissa arvioidaan tietojen täydellisyyden, tarkkuuden ja validiteetin kaltaisia 
laatuindikaattoreita. Arvioinneissa todettiin, että tiedoissa oli useita puutteita 
näiden perusteiden perusteella arvioituna.
76 
Euroopan tautienehkäisy- ja  -valvontakeskuksen vuodesta 2009 toteuttamassa 
hankkeessa pyrittiin parantamaan kansallisilla seurantajärjestelmillä kerättyjen tie -
tojen laatua. Hankkeen oli suunniteltu päättyvän vuonna  2011, mutta hanke oli yhä 
meneillään vuoden  2015 lopussa. Keskuksen mukaan yksi tietojen laatuun liittyviä 
ongelmia aiheuttava tekijä on se, että jäsenvaltioissa päätetään usein käyttää muita 
tapausmääritelmiä kuin vuonna  2012 annetulla komission täytäntöönpanopäätök -
sellä vahvistettuja EU:n tapausmääritelmiä64.
77 
Tilintarkastustuomioistuin totesi siksi kaiken kaikkiaan, että Euroopan tautieneh -
käisy- ja -valvontakeskuksen toimilla, joilla se pyrkii ratkaisemaan epidemiologisen 
seurannan tietojen raportointiin liittyviä ongelmia, ei ole vielä täysin pystytty 
varmistamaan tietojen parasta mahdollista vertailukelpoisuutta ja laatua. Myös 
jäsenvaltiot voisivat vielä parantaa toimintaansa tällä alalla käyttämällä johdonmu -
kaisesti EU:n tapausmääritelmiä ja optimoimalla Euroopan tautienehkäisy- ja -val -
vontakeskukselle toimittamansa tiedot.60 Päätös N:o 1082/2013/EU, 
III luku.
61 Tapausmääritelmällä 
tarkoitetaan yhteisesti 
sovittujen kriteerien joukkoa, 
jonka on täytyttävä, jotta 
voidaan täsmällisesti tunnistaa 
rajat ylittävän vakavan 
terveysuhkan tapaukset.
62 ECDC, luku 9.1 Surveillance, 
”Context and future outlook ”.
63 ECDC kerää, analysoi ja levittää 
53:a tartuntatautia ja niihin 
liittyviä erityisiä terveysnäkö -
kohtia koskevia seurantatietoja 
kaikista Euroopan unionin (EU) 
28 jäsenvaltiosta sekä kahdesta 
muista kolmesta Euroopan 
talousalueen (ETA) maasta 
(Islannista ja Norjasta) ( http://
ecdc.europa.eu/en/activities/
surveillance/Pages/index.aspx ).
64 Komission täytäntöönpano -
päätös 2012/506/EU, 
annettu  8 päivänä elokuu -
ta 2012, tapausmäärittelyjen 
vahvistamisesta tartuntatau -
tien ilmoittamiseksi yhteisön 
verkostolle Euroopan 
parlamentin ja neuvoston 
päätöksen N:o 2119/98/EY 
mukaisesti tehdyn päätök -
sen 2002/253/EY muuttamises -
ta (EUVL L 262, 27.9.2012, s. 1).
36 Tarkastukseen perustuvat huomautukset 
Terveysalan toimintaohjelman tuloksellisuuden osalta 
ilmeni, että se suojeli kansalaisia terveysuhkilta 
puutteellisesti
78 
Tilintarkastustuomioistuin tutki, edistetäänkö EU:n terveysalan toimintaohjelmilla 
vaikuttavasti kansalaisten suojelua terveysuhkilta. Työ käsitti yksityiskohtaisen 
perehtymisen toimintaohjelmien hallinnointiin, josta vastaa kuluttaja-, terveys-, 
maatalous- ja elintarvikeasioiden toimeenpanovirasto (Chafea), sekä 20 sellaisen 
toimen tuloksiin (ks. liitteessä III  oleva yleiskatsaus), joita rahoitettiin toiseen ter -
veysalan toimintaohjelmaan sisältyvän terveysuhkia koskevan tavoitteen perus -
teella (ks. kohta 11). Lisäksi vierailtiin seitsemän tällaisen hankkeen koordinoivien 
edunsaajien luona. Tilintarkastustuomioistuin tutki myös nykyiseen kolmanteen 
terveysalan toimintaohjelmaan sisältyvän terveysuhkia koskevan tavoitteen 
saavuttamisessa saavutettua edistystä komission vuotuisissa työsuunnitelmissa 
esitettyjen asiaankuuluvien toimien ja komission suorittaman tuloksellisuuden 
mittaamisen perusteella. Tilintarkastustuomioistuin totesi kaiken kaikkiaan, että 
kansalaisten suojelua (valtioiden rajat ylittäviltä vakavilta) terveysuhkilta koske -
vien terveysalan toimintaohjelmien tuloksellisuudessa ilmeni puutteita. Tilintar -
kastustuomioistuin raportoi seuraavissa kohdissa siitä, että toisen terveysalan 
toimintaohjelman (2008–2013) mukaisilla terveysuhkia koskevilla toimilla ei saatu 
kestäviä tuloksia ja että kolmannessa terveysalan toimintaohjelmassa terveys -
uhkia koskevan tavoitteen indikaattorin mittaamisessa ilmeni puutteita. Lisäksi 
havaittiin, että vuosina 2014–2016 varoja käytettiin terveysuhkia koskeviin toimiin 
suhteellisen vähän, kun otetaan huomioon asianomaisen kunnianhimoisesti ase -
tetun tavoitteen merkitys ja käytettävissä olevat resurssit.
Toisen terveysalan toimintaohjelman mukaisilla terveysuhkia 
koskevilla toimilla ei saatu kestäviä tuloksia
79 
Toisen terveysalan toimintaohjelman päämääränä oli65 täydentää ja tukea jäsen -
valtioiden politiikkoja ja tuottaa niille lisäarvoa suojelemalla ja edistämällä ihmis -
ten terveyttä ja turvallisuutta sekä kohentamalla kansanterveyttä. Ohjelmalla oli 
kolme tavoitetta, joista yksi oli kansalaisten terveysturvan parantaminen. Tämän 
tavoitteen mukaisista toimista toimi 1.1 ”Kansalaisten suojelu terveysuhkilta” 
sisältyi tähän tarkastukseen.
80 
EU:n varainhoitoasetuksen mukaan talousarvion toteuttamisessa on noudatetta -
va moitteettoman varainhoidon periaatetta (eli taloudellisuuden, tehokkuuden ja 
vaikuttavuuden periaatteita). Vaikuttavuuden periaate edellyttää, että toiminnal -
le asetetut tavoitteet ja siltä odotetut tulokset saavutetaan. Komission ja Chafean 
on varmistettava, että yhteisrahoitetuilla toimilla edistetään terveysalan toimin -
taohjelman tavoitteiden saavuttamista. Tilintarkastustuomioistuin katsoo myös, 
että rahoitetuilla toimilla saatuja tuloksia olisi ylläpidettävä ja edistettävä toimien 
päättymisen jälkeen, jos tulokset ovat riittävän laadukkaita, jotta voidaan varmis -
taa, että toimilla on vaikutusta ja että niistä saadaan lisäarvoa.65 Päätös N:o 1350/2007/EY, 
2 artiklan 1 kohta.
37 Tarkastukseen perustuvat huomautukset 
81 
Suurin osa tarkastetun 20 toimen otoksen 14 hankkeesta66 toimi sikäli hyvin, että 
hankkeilla saatiin sovitut tuotokset (lukuun ottamatta kahta hanketta, jotka Chafea 
arvioi kohtalaisiksi ja joilla ei saatu kaikkia edellytetyistä tuotoksista tai riittävän 
laadukkaita tuotoksia). Tilintarkastustuomioistuin havaitsi kuitenkin, että monia 
tuotoksista ei käytetty hankkeiden päättymisen jälkeen, vaikka tuotokset olisivat 
olleet hyvin käytännöllisiä tai käyttövalmiita (esimerkiksi työvälineitä, käytäntöjä 
tai oppaita), tai ettei voitu osoittaa selvästi, miten tuotokset vaikuttivat politiikante -
koon kansallisella tai EU:n tasolla. Tarkastetuista kahdestatoista loppuun saatetusta 
toimesta yhdeksässä tilintarkastustuomioistuin havaitsi merkittäviä ongelmia, jotka 
liittyivät siihen, että tulokset eivät olleet kestäviä. Monissa tapauksissa nämä ongel -
mat mainittiin myös Chafean omissa sisäisissä arviointimuistiinpanoissa, jotka oli 
laadittu hankkeiden päätyttyä (ks. laatikossa  5 olevat esimerkit).
82 
Lisäksi tilintarkastustuomioistuin totesi, että Chafea ja/tai komissio antavat hankkei -
den päättyessä hyvin vähän teknistä palautetta hankkeiden tuotoksien sisällöstä ja 
merkityksellisyydestä politiikan kannalta. Tämän vahvistivat myös edunsaajat, joi -
den luona tilintarkastustuomioistuin vieraili. Kun hankkeet päättyvät, Chafea arvioi 
niiden potentiaalin laajemman poliittisen kontekstin kannalta ja toimen merkityk -
sellisyyden terveyden ja elintarviketurvallisuuden pääosaston toiminnan kannalta. 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi kuitenkin, että vaikka pääosastolla on oikeus 
käyttää näitä Chafean tiedostoja, pääosasto ei tarkastele niiden tietoja järjestelmäl -
lisesti sen arvioimiseksi, mitä pääosasto voisi tehdä sen toimien kannalta merki -
tyksellisiksi merkittyjen tulosten viemiseksi eteenpäin EU:n tasolla tai vaikutusten 
vahvistamiseksi tai laajentamiseksi EU:ssa67. Hankkeiden koordinaattoreiden luo 
tehtyjen vierailujen aikana keskusteltiin heidän huolestaan, että tiettyjen kohderyh -
mien, erityisesti EU:n ja kansallisen tason päättäjien, saavuttaminen oli haastavaa 
avustussopimuksen edellyttämistä merkittävistä levittämistoimista huolimatta.
Esimerkkejä tarkistetuista hankkeista ja havaituista ongelmista
Erään otokseen sisältyvän hankkeen tarkastuksessa todettiin, että osa hankkeen tuloksista ei ollut kestäviä , 
koska kehitettyä tietoteknistä foorumia käyttävä asiantuntijoiden verkosto lopetti pääosin toimintansa hank -
keen päätyttyä. Tilintarkastustuomioistuin tarkasti myös hankkeen, jossa oli laajoja tutkimusta koskevia osia, 
jotka osoittautuivat liian monimutkaisiksi ja kalliiksi. Kyseisen hankkeen päätavoitetta ei saavutettu . Syynä 
oli osittain se, ettei aiemmasta vastaavasta hankkeesta saatuja kokemuksia otettu asianmukaisesti huomioon 
ja tavoitteet asetettiin siksi liian kunnianhimoisiksi. Kolmannesta hankkeesta, joka koski tiettyihin väestönosiin 
kohdistuvaa tietyn taudin seulontaa, tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että hanke onnistui oikein hyvin tuot -
tamaan edellytetyt laadukkaat tuotokset, mutta tuotoksia ei päivitetty hankkeen päätyttyä eikä käytetty 
laajalti . Näiden hankkeiden myönteinen vaikutus terveysalan toimintaohjelmaan sisältyvän terveysuhkia 
koskevan tavoitteen saavuttamiseen vähenisi siksi nopeasti ajan myötä.Laatikko  566 Otokseen sisältyi 14 hanketta, 
yksi yhteinen toimi ja viisi 
hankintatointa (ks. liite  III).
67 Tilintarkastustuomioistuin oli 
jo aiemmin suosittanut 
komissiolle, että hankkeita 
olisi arvioitava jälkikäteen 
tulevien hankkeiden 
rakenteen parantamista 
silmällä pitäen ottamalla 
opiksi aiemmista 
kokemuksista, ks. ensimmäistä 
terveysalan toimintaohjelmaa 
(2003–2007) koskeva 
erityiskertomus nro 2/2009, 
suositus  2.
38 Tarkastukseen perustuvat huomautukset 
83 
Terveysalan toimintaohjelman jälkiarvioinnissa68 luetellaan samanlaisia ongelmia 
ja todetaan, että vaikka ohjelman toisella puoliskolla oli toteutettu huomattavia 
toimia, joilla pyrittiin parantamaan tiedon levittämistä, olisi vielä parannettava 
asiaankuuluvien sidosryhmien tietoisuutta yhteisrahoitettujen toimien tuloksis -
ta69, jotta voidaan maksimoida tulosten hyödyntäminen ja vaikutukset70. Lisäksi 
arviointikertomuksessa todetaan, että jos yhteydet politiikkaan puuttuvat, tulos -
ten EU:n laajuisen käyttöönoton esteitä on vaikea voittaa. Samassa kertomukses -
sa tuodaan esiin, etteivät kaikki yhteisrahoitetut toimet olleet erityisen vaikutta -
via konkreettisten ja hyödyllisten tulosten ja vaikutusten perusteella arvioituina. 
Kertomuksessa todetaan, että yhteisillä toimilla (ks. laatikko  6) saavutetaan 
tavallisesti konkreettisia vaikutuksia, kun taas hankkeiden tulokset jäävät suh -
teellisen usein viemättä eteenpäin ja toteuttamatta käytännössä. Syynä tähän 
olivat muun muassa se, ettei käyttöönoton keskeisiin esteisiin ja asiaankuuluvien 
mahdollistajien mukaan ottamiseen kiinnitetä tarpeeksi huomiota71.
84 
Myös niissä viidessä hankintatoimessa (ks. liite III ), jotka tilintarkastustuomioistuin 
tarkasti terveyden ja elintarviketurvallisuuden pääosastossa ja Chafeassa, todettiin 
tuotosten hyödyntämisen ja tulosten arvioinnin olleen vähäistä. Lopullisissa toimin -
takertomuksissa ja arviointikertomuksissa esitettyjä harjoituksia ja työpajoja/kou -
lutustilaisuuksia koskevia suosituksia ei yleensä otettu osaksi toimintasuunnitelmia, 
joiden täytäntöönpanoa voitiin seurata72. Viiden hankintatoimen otokseen sisältyi 
kaksi harjoitusta, jotka järjestettiin vuosina 2011 ja 2014 ja jotka koskivat kemiallisia 
uhkia. Harjoituksissa todettiin monia samankaltaisia ja myös joitakin samanlaisia 
ongelmia ja annettiin samankaltaisia tai samanlaisia suosituksia.68 Ex-post evaluation of the 
Health Programme (2008-
2013) , 2015.
69 Kohdan teksti mukailee 
jälkiarviointikertomuksen 
tekstiä. Termien ”tulokset” ja 
”vaikutukset” käyttö ei siksi 
välttämättä ole 
tilintarkastustuomioistuimen 
menetelmien mukaista.
70 Ex-post evaluation of the 
Health Programme (2008-
2013), Executive Summary, 
2015.
71 Ex-post evaluation of the 
Health Programme (2008-
2013), Conclusions , 2015.
72 Tämä päti myös neljään 
tutkimukseen, jotka hankittiin 
vuoden  2012 puitesopimuksen 
mukaisesti. 
Tilintarkastustuomioistuin 
havaitsi, ettei terveyden ja 
elintarviketurvallisuuden 
pääosastolla ollut näitä 
tutkimuksia varten jäsenneltyä 
lähestymistapaa, jota olisi 
sovellettu suositusten 
keräämiseen ja 
dokumentointiin sekä 
tarvittavien toimien 
määrittelemiseen ja 
täytäntöönpanon edistymisen 
seurantaan. Tutkimuksia ei 
myöskään ollut välitetty 
terveysturvakomitealle 
tarkastuksen ajankohtaan 
(lokakuuhun  2015) mennessä.
Terveysalan toimintaohjelman yhteiset toimet
EU:n terveysalan toimintaohjelma käsittää innovatiivisen, lupaavan rahoitusvälineen, josta käytetään nimi -
tystä ” yhteiset toimet ”. Yleensä näiden toimien yhteisrahoitukseen osallistuvat terveydestä jäsenvaltioissa 
vastaavat toimivaltaiset viranomaiset. Yhteisiä toimia koskevilla ehdotuksilla olisi oltava todellinen eurooppa -
lainen ulottuvuus . Aiempiin yhteisiin toimiin on osallistunut keskimäärin 25  yhteistyökumppania73. Sen, että 
kansanterveydestä vastaavat kansalliset toimivaltaiset viranomaiset osallistuvat yhteisiin toimiin tai tukevat 
niitä, pitäisi lisätä tulosten hyödyntämistä ja vaikutuksia politiikkaan. Toimien huomattavan laajuuden vuoksi 
niiden valmistelu kestää kuitenkin kauemmin ja ne edellyttävät myös poliittista tukea ja kansallista rahoitus -
ta. Samalla politiikanalalla ei siksi voi olla kovin monia peräkkäisiä yhteisiä toimia, vaikka yhteisillä toimilla 
voidaankin lisätä terveysalan toimintaohjelmasta myönnetyllä rahoituksella saatujen tuotosten EU:n laajuista 
hyödyntämistä.
73 Kolmannen terveysalan toimintaohjelman (2014–2020) yhteisiä toimia koskeva Chafean julkaisu.Laatikko  6
39 Tarkastukseen perustuvat huomautukset 
85 
Kahdesta toimesta, jotka toteutettiin hallinnollisten järjestelyjen perusteella Yh -
teisen tutkimuskeskuksen kanssa, toinen keskeytettiin vuoden ja toinen kuuden 
vuoden jälkeen. Kun ensimmäinen toimi, joka koski epidemiologisen mallinta -
misen verkostoa, keskeytettiin, komissio ei arvioinut toimen tuloksia eikä doku -
mentoinut toimen lopettamista koskevia näkemyksiään. Toinen toimi jatkui kuusi 
vuotta, vuodesta 2005 vuoteen 2011. Toimi koski tietojenvaihtofoorumia, jota 
oli määrä käyttää kansanterveyteen liittyvien tapahtumien yhteydessä. Foorumi 
kehitettiin terveysturvakomiteassa käytyjen keskustelujen perusteella jäsen -
valtioiden pyynnöstä. Toimi kuitenkin keskeytettiin vuonna 2012, kun komissio 
päätti lopettaa kaikki olemassa olleet tietotekniset järjestelmät, joille ei ollut 
oikeusperustaa.
86 
Tarkastetut hankkeet tuottavat edellä esitetyistä seikoista huolimatta selvästi 
paljon lisäarvoa edistämällä EU:n laajuista verkostoitumista ja valmiuksien kehit -
tämistä74. Kaikki hankeavustukset toteutetaan kumppaneista koostuvien yhteen -
liittymien avulla. Vaikka terveysalan toimintaohjelman tämän osan maantieteelli -
nen jakauma ei vielä ole paras mahdollinen ja toiminta keskittyy tietyssä määrin 
pienelle määrälle kansallisia virastoja, toiminnan avulla on saatu paljon kokemuk -
sia. Komissio ei kuitenkaan toteuta yhteistyössä kumppaniensa, virastojensa ja 
komiteoidensa kanssa riittävästi jäsenneltyjä toimia, joilla pyrittäisiin optimoi -
maan palautteen ohjaaminen politiikantekoon. Tämä on ongelma erityisesti siksi, 
että terveysalan toimintaohjelma on politiikkalähtöinen ohjelma.
87 
Tilintarkastustuomioistuin totesi, että kolmannessa terveysalan toimintaohjel -
massa (2014–2020) (ks. myös jäljempänä olevat kohdat 89–94) on keskitytty 
hankkeiden sijaan hankintaan75. Hankinnassa käytetään erilaista rahoitusmeka -
nismia, jossa komissio saa tuotokset omistukseensa. Kuten toisen terveysalan 
toimintaohjelman jälkiarvioinnissa jo mainittiin, vaarana on kuitenkin, että 
palveluhankintasopimusten liiallinen käyttö vähentäisi terveysalan toimintaoh -
jelmaan osallistumisen kattavuutta (erityyppisten ja eri maantieteellisiä alueita 
edustavien edunsaajien määrää). Tilintarkastustuomioistuimen toteuttamassa 
toisen terveysalan toimintaohjelman tarkastuksessa kävi ilmi (ks. kohta 84), että 
Chafea ja komissio olisivat pystyneet toimimaan myös hankinnan alalla paremmin 
varmistamalla kestävät tulokset.
88 
Kaiken kaikkiaan tulosten kestävyyttä ei ole varmistettu useimpien tarkastettujen 
toisen terveysalan toimintaohjelman mukaisen terveysuhkia koskevan toimen 
perusteella toteutettujen toimien osalta, mikä rajoittaa toimien vaikutusta kan -
salaisten suojelua terveysuhkilta koskevan tavoitteen saavuttamiseen. Komissio 
voisi toteuttaa vaikuttavampia toimia sen edistämiseksi, että edunsaajat voisivat 
voittaa esteet, jotka haittaavat kohdennettua tiedon levittämistä, sekä arvioida ja 
edistää toteutettujen toimien merkitystä politiikan kannalta.74 Kuten 
tilintarkastustuomioistuin 
totesi jo ensimmäistä 
terveysalan toimintaohjelmaa 
(2003–2007) koskevan 
erityiskertomuksensa 
nro 2/2009 kohdassa 88.
75 Vuosina 2014, 2015 ja 2016 ei 
ole käynnistetty terveysuhkia 
koskevaan tavoitteeseen 
liittyviä 
hanke-ehdotuspyyntöjä.
40 Tarkastukseen perustuvat huomautukset 
EU:n kolmannen terveysalan toimintaohjelman (2014–2020) 
mukaisten terveysuhkia koskevan tavoitteen toteutumista 
mitattiin puutteellisesti ja varojen käyttö oli suhteellisen 
vähäistä vuosina 2014–2016
89 
Unionin kolmas terveysalan toimintaohjelma (2014–2020)76 käsittää neljä erityista -
voitetta ja -indikaattoria, joista yksi (eli tavoite 2) koskee valtioiden rajat ylittäviä 
vakavia terveysuhkia: ”Unionin kansalaisten suojelemiseksi vakavilta rajatylit -
täviltä terveysuhkilta: kartoitetaan ja kehitetään yhtenäisiä lähestymistapoja ja 
edistetään niiden täytäntöönpanoa valmiuksien ja koordinoinnin parantamiseksi 
terveyttä uhkaavissa hätätilanteissa.” Tavoitteen toteutumista olisi mitattava 
niiden jäsenvaltioiden lukumäärän kasvulla, jotka ottavat yhtenäiset lähesty -
mistavat osaksi valmiussuunnitelmiaan (ks. myös kohdat 30–34). Rahoitettavien 
toimien olisi siis edistettävä tämän erityistavoitteen saavuttamista, ja käytössä 
olisi oltava menetelmiä, joilla edistymistä voitaisiin mitata tehokkaasti erityisindi -
kaattorin avulla.
90 
Rahoituspuitteet ohjelman toteuttamiseksi vuosina 2014–2020 ovat 449 miljoo -
naa euroa. Vuotuisten työohjelmien laatimiseksi vahvistettujen perusteiden77 
mukaan rahoitus olisi jaettava tasapainoisesti ohjelman eri tavoitteiden kesken.
91 
Tilintarkastustuomioistuin analysoi komission vuonna  2013 laatiman sisäisen 
monivuotisen suunnitelman ja sen vuonna 2016 laaditun alustavan päivityksen78, 
jonka tilintarkastustuomioistuin sai tarkastuksen aikana. Tavoitteen  2 toteuttami -
seen oli alun perin suunniteltu toimia, jotka vastasivat kolmea neljästä temaatti -
sesta painopisteestä. Talousarviosta kävi ilmi, että tavoitteeseen 2 suunniteltiin 
käytettäväksi vuosina 2014–2020 kaikkien eri rahoitusmekanismien kautta yh -
teensä 12 069 000 euroa eli 3 prosenttia79 koko ohjelman kaikkiin neljään tavoit -
teeseen käytettävästä kokonaismäärästä.
92 
Vaikka viitteellistä monivuotista suunnitelmaa koskevan vuoden 2016 tarkistuk -
sen yksityiskohtaiset tiedot ja mahdolliset tarkistukset sekä tavoitetta 2 koskevat 
mahdolliset muutokset eivät vielä olleet käytettävissä tarkastuksen ajankohtana, 
aineistosta kävi ilmi, että vuosien 2014 ja 2015 työohjelmiin oli otettu vähem -
män toimia kuin alun perin suunniteltiin80. Näin ollen ohjelmassa ei voitu käyttää 
ennakoitua kolmea prosenttia käytettävissä olevien varojen kokonaismäärästä 
tavoitteeseen 2 vuoteen 2020 mennessä. Tämän vuoksi on epävarmaa, onko suh -
teellisen vähäinen varojen käyttö tämän merkittävän ja kunnianhimoisen tavoit -
teen saavuttamisen kannalta riittävä. Näin varoja ei myöskään kyetä jakamaan 
tasapainoisesti ohjelman eri tavoitteiden kesken81.76 Asetus (EU) N:o 282/2014.
77 Asetus (EU) N:o 282/2014, 
liite II.
78 Vuoden 2016 päivitystyö oli 
tuolloin vielä meneillään.
79 Suunnitelman päivitetyssä 
versiossa määrää oli korotettu 
niin, että tavoitteen 2 
rahoituksen kokonaismääräksi 
ennakoitiin 14 685 000 euroa 
eli 3,63  prosenttia koko 
ohjelmaan vuosina  2014–2020 
käytettävästä rahoituksesta.
80 Vuosina 2014, 2015 ja 2016 ei 
ole käynnistetty tähän 
tavoitteeseen liittyviä 
hanke-ehdotuspyyntöjä.
81 Ennusteen mukaan 
tavoitteeseen 3 käytettäisiin 
52,5  prosenttia sekä 
tavoitteisiin 1 ja 4 noin 
20 prosenttia ohjelman 
rahoituksesta.
41 Tarkastukseen perustuvat huomautukset 
93 
Tilintarkastustuomioistuin tutki myös, onko tavoitteeseen 2 liittyvän erityisindi -
kaattorin (ks. kohta 89) mittaamista varten käytössä selkeät menetelmät. Kuten 
kohdissa  30–34 esitettyjen havaintojen yhteydessä, tilintarkastustuomioistuin 
ei pystynyt tässäkään yhteydessä toteamaan tällaisia menetelmiä. Chafea kerää 
tiettyjä tietoja terveysalan toimintaohjelman toteuttamisesta yhteistyössä jäsen -
valtioiden terveysohjelmaa varten nimeämien kansallisten tietokeskusten kanssa, 
mutta tavoitteena ei ole nimenomaisesti ilmaista saavutettua edistystä kvantita -
tiivisesti tämän indikaattorin avulla hankkeiden tulosten perusteella. Vaikka kol -
mannen terveysalan toimintaohjelman tavoitteen 2 perusteella tähän mennessä 
rahoitettujen harvojen toimien tuloksia ei arvioitu tässä tarkastuksessa, tilintar -
kastustuomioistuin toteaa, ettei rahoitettujen toimien edistymisen mittaamiseen 
asiaankuuluvan erityisindikaattorin avulla ole selkeitä menetelmiä.
94 
Kaiken kaikkiaan indikaattorilla mitattiin heikosti kolmanteen terveysalan toimin -
taohjelmaan sisältyvän kansalaisten suojelua valtioiden rajat ylittäviltä vakavilta 
terveysuhkilta koskevan tavoitteen saavuttamista ja tavoitteeseen käytettiin 
vuosina 2014–2016 suhteellisen vähän varoja ja joka tapauksessa paljon vähem -
män kuin ohjelman muihin päätavoitteisiin. Tämä herättää huolta siitä, voidaan -
ko vuoteen 2020 mennessä rahoittaa riittävä määrä toimintapolitiikan kannalta 
merkityksellisiä toimia, jotta tavoitteiden välille saadaan parempi tasapaino ja 
saadaan aikaan todellisia vaikutuksia valtioiden rajat ylittävien vakavien terveys -
uhkien osalta.
Terveysturvallisuuteen liittyviä toimia ja 
kansanterveyskriisien hallintaa koskevassa komission 
sisäisessä koordinoinnissa on puutteita
95 
Tilintarkastustuomioistuin tutki, onko terveysturvallisuuden rahoitusta ja kansan -
terveyskriisien hallintaa koskeva komission sisäinen koordinointi asianmukaista. 
Kaiken kaikkiaan tarkastus paljasti useita puutteita tässä sisäisessä koordinoinnis -
sa. EU:n eri ohjelmista terveysturvallisuudelle myönnettävää rahoitusta koskeval -
la komission eri yksiköiden välisellä koordinoinnilla ei täysin varmisteta synergiaa. 
Komission kriisinhallintarakenteiden välisen yhteistyön toteuttamisessa on vielä 
saatava aikaan edistystä. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi heikkouksia komis -
sion toteuttamassa terveysuhkien koordinointiryhmän hallinnoinnissa.
42 Tarkastukseen perustuvat huomautukset 
EU:n eri ohjelmista terveysturvallisuudelle myönnettävää 
rahoitusta koskevalla komission eri yksiköiden välisellä 
koordinoinnilla ei täysin varmisteta synergiaa
96 
Jotta voitaisiin varmistaa, että terveysturvallisuutta koskevat terveysalan toimin -
taohjelmien tavoitteet saavutetaan mahdollisimman tehokkaasti, asianomaisten 
komission yksiköiden ja sen virastojen työtä olisi koordinoitava tehokkaasti. EU:n 
talousarvion toteuttamisessa komission on varmistettava moitteeton varainhoi -
to ja se, että EU:n varojen käytöllä saadaan EU:n tason lisäarvoa. Komission olisi 
myös varmistettava yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa, että ohjelma ja unionin 
muut politiikat, välineet ja toimet, mukaan lukien virastojen politiikat, välineet ja 
toimet, ovat keskenään johdonmukaisia ja toisiaan täydentäviä82.
97 
Tilintarkastustuomioistuin analysoi kymmenen seitsemännestä tutkimuksen 
puiteohjelmasta rahoitetun hankkeen otoksen. EU:n näille hankkeille myöntämä 
yhteisrahoitus oli yhteensä noin 50,8 miljoonaa euroa. Otokseen valittiin hankkei -
den tavoitteiden analyysin perusteella hankkeita, joilla on mahdollisesti merkitys -
tä terveyden ja elintarviketurvallisuuden pääosaston vastuualueeseen kuuluvan 
terveysturvallisuuden politiikanalan kannalta. Hankkeet edustivat puiteohjelman 
eri aihealueita (ks. kohta 12), ja hankkeita hallinnoivat komission eri yksiköt tai 
virastot. Tilintarkastustuomioistuin perehtyi hankkeiden tavoitteisiin ja sisältöön 
sekä siihen, miten hankkeet täydensivät terveysuhkia koskevia asiaankuuluvia 
terveysalan toimintaohjelman tavoitteita83.
98 
Terveyden ja elintarviketurvallisuuden pääosasto osallistuu yleensä kaikkiin 
seitsemännen tutkimuksen puiteohjelman ja Horisontti 2020 -ohjelman virallisiin 
koordinointirakenteisiin ja  -menettelyihin ja myös yksiköiden välisiin kuulemi -
siin, jotka koskevat Horisontti 2020 -ohjelman työsuunnitelmia ja avustusten 
myöntämistä koskevia päätöksiä. Tutkimuksen ja innovoinnin pääosasto osallis -
tuu terveyden ja elintarviketurvallisuuden pääosaston kuulemismenettelyihin, 
jotka koskevat terveysalan toimintaohjelmaa ja laajempaa politiikanalaa, sekä 
terveysalan toimintaohjelman perusteella toimitettujen ehdotusten arviointiin. 
Tutkimuksen ja innovoinnin pääosasto on myös edustettuna Euroopan tautieneh -
käisy- ja  -valvontakeskuksen hallintoneuvostossa.82 Ks. kolmannen terveysalan 
toimintaohjelman 
perustamisesta annettu asetus 
(EU) N:o 282/2014, 12 artikla.
83 Analyysissa testattiin, missä 
määrin terveyden ja 
elintarviketurvallisuuden 
pääosaston asianomainen 
politiikkayksikkö koordinoi 
osallistumistaan 
asiaankuuluviin tutkimuksen 
puiteohjelmasta rahoitettuihin 
toimiin tai otti niistä selvää. 
Tilintarkastustuomioistuimen 
muuttoliike- ja sisäasioiden 
pääosastoon, tutkimuksen ja 
innovoinnin pääosastoon, 
tutkimuksen 
toimeenpanovirastoon ja 
Euroopan 
tutkimusneuvostoon 
tekemien käyntien aikana 
keskusteltiin käytössä olevista 
koordinointirakenteista ja 
testattiin näiden hankkeiden 
merkityksellisyyttä terveyden 
ja elintarviketurvallisuuden 
pääosaston kannalta.
43 Tarkastukseen perustuvat huomautukset 
99 
Tilintarkastustuomioistuin totesi, että terveyttä ja turvallisuutta koskevien 
seitsemännen tutkimuksen puiteohjelman hankkeiden tieteellisestä luonteesta 
huolimatta kuudella analysoiduista hankkeista oli selviä yhteyksiä tiettyihin hank -
keisiin, joita tilintarkastustuomioistuin tutki EU:n terveysalan toimintaohjelman 
yhteydessä. Näissä kuudessa hankkeessa keskityttiin usein valmiuteen ja pyrittiin 
tuottamaan konkreettisia ja politiikan kannalta merkityksellisiä tuotoksia. Yksi 
mahdollinen syy tehtyyn havaintoon on, että kaksi analysoiduista hankkeista on 
niin kutsuttuja koordinointi- ja tukitoimia. Ne ovat toimia, jotka eivät koske varsi -
naista tutkimusta, vaan koostuvat ensisijaisesti koordinoinnista ja verkostoitumi -
sesta, tulosten levittämisestä ja tietämyksen käyttämisestä taikka tutkimuksista 
tai asiantuntijaryhmistä, jotka avustavat ohjelman toteuttamisessa.
100  
Muut haastatellut komission yksiköt ilmoittivat, että ne voivat eri politiikanalojen 
pääosastojen pyynnöstä tehdä hankkeitaan koskevia analyyseja, mutta terveyden 
ja elintarviketurvallisuuden pääosasto ei ollut pyytänyt terveysuhkia koskevaa 
analyysia.
101  
Komission kokemukset näistä tutkimusohjelmista, erityisesti seitsemännen tutki -
muksen puiteohjelman ”Turvallisuus”-aihealueesta84, osoittavat, että loppukäyt -
täjät on tarpeen ottaa paremmin mukaan toimintaan, jotta voidaan varmistaa 
tulosten parempi hyödyntäminen. Samanlaisia seikkoja tilintarkastustuomioistuin 
havaitsi terveysalan toimintaohjelman tarkastuksen yhteydessä (kohdat 79–88). 
Muuttoliike- ja sisäasioiden pääosasto käynnisti katastrofiriskien ja kriisien hallin -
taan liittyvän käyttäjäyhteisön kehittämisen. Aloitteen tarkoituksena on tarjota 
foorumi käyttäjien ja muiden sidosryhmien välistä tietojenvaihtoa varten. Foo -
rumin olisi myös edistettävä synergiaa tekemällä säännöllisiä tutkimuksia eri eh -
dotuspyyntöjen hankkeista ja järjestämällä ad hoc  -kokouksia, joissa päättäjät ja 
sidosryhmät voivat vaihtaa näkemyksiä ja keskustella synergioista. EU:n tukemien 
toimien kattava kartoitus osana käyttäjäyhteisöä on lupaava aloite, jota voitaisiin 
mahdollisesti kehittää muita politiikanaloja tai aihealueita varten.
102  
Samaa aihealuetta käsitteleviä hankkeita saatetaan rahoittaa EU:n eri ohjelmis -
ta. Eri aihekohtaisista ohjelmista myönnettävän EU-rahoituksen suuri määrä ja 
komission useiden eri yksiköiden osallistuminen ohjelmien hallinnointiin edellyt -
tävät monimutkaista verkostoitumista komission yksiköiden, kansallisten päättä -
jien, loppukäyttäjien ja muiden sidosryhmien välillä. Aina on olemassa päällek -
käisyyksien riski, vaikkakin vähäinen, samoin mahdollisuuksia saada enemmän 
synergiaetuja. Tässä yhteydessä olisi paremmin politiikkaan liittyvän ja jäsen -
nellyn koordinoinnin tarvetta erityisesti terveysturvallisuuspolitiikan ja siihen 
liittyvien toimien tapauksessa. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että terveyden 
ja elintarviketurvallisuuden pääosasto voisi tehdä nykyistä jäsennellympää työtä, 
jotta pääosasto voisi edistää tämäntyyppistä koordinointia ja pystyisi paremmin 
ohjaamaan politiikan kannalta merkityksellistä palautetta ja levittämään asiaan -
kuuluvia tuloksia omille sidosryhmilleen ja terveysturvakomitealle.84 Interim Evaluation of FP7 
Security Research, Executive 
Summary  (seitsemännen 
tutkimuksen puiteohjelman 
väliarviointi, tiivistelmä), 
tammikuu  2011.
44 Tarkastukseen perustuvat huomautukset 
Komission kriisinhallintarakenteiden välisen yhteistyön 
toteuttamisessa on vielä edistyttävä
103  
Terveyden ja elintarviketurvallisuuden pääosasto, muuttoliike- ja sisäasioiden 
pääosasto sekä EU:n pelastuspalveluasioiden ja humanitaarisen avun operaatioi -
den pääosasto allekirjoittivat toukokuussa 2013 yhteisymmärryspöytäkirjan, joka 
koskee pääosastojen kriisinhallintarakenteiden85 välistä koordinointia. Koordinoin -
nin olisi käsitettävä valtioiden rajat ylittäviä vakavia terveysuhkia koskevat moni -
alaiset toimet kaikilla aloilla, joilla yhteisistä toimista olisi keskinäistä etua. Tällaisia 
toimia ovat muun muassa valmiuskoulutus ja -harjoitukset, riskinarviointi sekä 
keskinäisen tuen antaminen kriisitoimintavaiheessa ja kriiseistä saaduista koke -
muksista oppiminen. Lisäksi pääosastojen kriisikeskusten välillä olisi oltava turvatut 
viestintäyhteydet.
104  
Yhteisymmärryspöytäkirja otettiin käyttöön, jotta voidaan parantaa EU:n valmiuk -
sia reagoida vakaviin monialaisiin hätätilanteisiin. Tästä huolimatta tilintarkas -
tustuomioistuin totesi tarkastuksen aikaan, että sopimuksen täytäntöönpanoon 
tarvittavat vakiotoimintamenettelyt olivat yhä kehitteillä. Vaikka muuttoliike- ja 
sisäasioiden pääosasto, EU:n pelastuspalveluasioiden ja humanitaarisen avun 
operaatioiden pääosasto ja terveyden ja elintarviketurvallisuuden pääosasto ovat 
valmistelleet, suunnitelleet, toteuttaneet ja hyödyntäneet aktiivisesti yhteisharjoi -
tussarjoja, tilintarkastustuomioistuin ei pystynyt saamaan terveyden ja elintarvike -
turvallisuuden pääosastossa evidenssiä siitä, että olisi järjestetty järjestelmällisiä 
yhteisiä koulutustilaisuuksia, työpajoja tai säännöllisiä kokouksia, joihin terveyden 
ja elintarviketurvallisuuden pääosaston, muuttoliike- ja sisäasioiden pääosaston 
sekä EU:n pelastuspalveluasioiden ja humanitaarisen avun operaatioiden pääosas -
ton kriisinhallintakeskusten keskeinen kriisinhallintahenkilöstö olisi osallistunut, 
kuten sopimuksessa suunniteltiin. Näissä asioissa ei edistytty suurelta osin siksi, että 
ebolakriisi oli meneillään ja sen aikana oli vaikea järjestää kehitystyötä.
105  
Ebolakriisistä saatuja kokemuksia käsitelleestä vuonna 2015 järjestetystä konferens -
sista laadittu raportti86 sisältää EU:n tason kriisinhallintaa koskevia toimenpidesuosi -
tuksia. Raportissa todetaan, että yhteistyötä eri tasoilla toimivien kansanterveys- ja 
kehitysapukumppanien ja muiden keskeisten toimijoiden välillä olisi tehostettava, 
jotta voitaisiin entistä paremmin koordinoida ja sisällyttää kansanterveyttä koskevia 
näkökohtia selviytymiskyvyn parantamiseen ja hätätilanteisiin reagointiin. Tätä var -
ten tarvittaisiin yhteisiä reagointisuunnitelmia ja lisää yhteisiä koulutustilaisuuksia, 
harjoituksia, parhaiden käytäntöjen vaihtoa ja monialaisia ohjeita. Raportin mukaan 
komission alaisuudessa toimivaa EU:n hätäavun koordinointikeskusta (ERCC) olisi ke -
hitettävä tiiviissä yhteistyössä terveysturvakomitean kanssa edelleen niin, että kes -
kus toimisi EU:n tasolla tiedonvaihto- ja koordinointifoorumina EU:n ulkopuolisista 
maista peräisin olevien kansanterveyskriisien yhteydessä. Vaikka nämä suositukset 
oli osoitettu lähinnä EU:n pelastuspalveluasioiden ja humanitaarisen avun operaa -
tioiden pääosastolle, joka vastaa EU:n hätäavun koordinointikeskuksen toiminnasta, 
tilintarkastustuomioistuin ei havainnut tarkastuksen ajankohtana erityistä toiminta -
suunnitelmaa, jonka mukaan terveyden ja elintarviketurvallisuuden pääosasto olisi 
mukana suosituksiin perustuvassa seurantaprosessissa.85 Rakenteet ovat terveysuhkien 
koordinointiryhmä (HEOF)  – 
terveyden ja 
elintarviketurvallisuuden 
pääosasto, Strategic 
Assessment and Response  
(STAR, strateginen arviointi ja 
reagointi) – muuttoliike- ja 
sisäasioiden pääosasto sekä 
EU:n hätäavun 
koordinointikeskus (ERCC)  – 
EU:n pelastuspalveluasioiden 
ja humanitaarisen avun 
operaatioiden pääosasto.
86 Mondorf-les-Bainsissa 
12.–14.10.2015 järjestetyn 
konferenssin ” Lessons learned 
for public health from Ebola 
outbreak in West Africa – how 
to improve preparedness and 
response in the EU for future 
outbreaks ” 
yhteenvetoraportti, s. 23.
45 Tarkastukseen perustuvat huomautukset 
106  
Edellä mainittu kolmen pääosaston välinen yhteisymmärryspöytäkirja on tärkeä 
askel valtioiden rajat ylittäviä terveysuhkia ja muita vakavia monialaisia hätätilan -
teita koskevan valmiuden lisäämisessä EU:n tasolla. Tilintarkastustuomioistuimen 
terveyden ja elintarviketurvallisuuden pääosastossa tekemä tarkastustyö osoitti 
kuitenkin, ettei pöytäkirjan täytäntöönpanossa on vielä saatava aikaan edistystä 
terveyden ja elintarviketurvallisuuden pääosaston sekä EU:n pelastuspalveluasioi -
den ja humanitaarisen avun operaatioiden pääosaston välisestä ebolaepidemian 
aikaisesta laajasta yhteistyöstä huolimatta.
Puutteita komission toteuttamassa terveysuhkien 
koordinointiryhmän hallinnoinnissa
107  
Terveyden ja elintarviketurvallisuuden pääosasto vastaa terveysuhkien koordi -
nointiryhmän toiminnasta. Ryhmä voidaan aktivoida eri hälytystasoilla87 terveys -
kriisin aikana. Tilintarkastustuomioistuin katsoi, että tällaisen ryhmän toiminta 
edellyttää tilanteen jälkiarviointia koskevaa jäsenneltyä lähestymistapaa. Hätäti -
lanteiden hallintasuunnitelmia on päivitettävä tilanteen jälkiarvioinnissa esitetty -
jen suositusten mukaisesti. Esimerkkejä tällaisista järjestelyistä on myös Euroopan 
tautienehkäisy- ja  -valvontakeskuksen kansanterveydellisessä hätäsuunnitelmas -
sa ja vakiotoimintamenettelyissä88.
108  
Jotta asiaankuuluvat henkilöstön jäsenet voivat täyttää tehtävänsä kriisinhallin -
ta- ja koordinointirakenteissa tehokkaasti, heidän olisi pidettävä tietämyksensä 
mahdollisesta tehtävästään ja järjestelmistä ajan tasalla osallistumalla koulutus -
ohjelmiin. Asianomaisen organisaation on seurattava henkilöstönsä jäsenten tie -
tämystä ja tietoisuutta näiden mahdollisesta tehtävästä esimerkiksi seuraamalla 
heidän todellista koulutukseen osallistumistaan. Käytössä on oltava selkeät ja riit -
tävät järjestelyt sen varmistamiseksi, että organisaatio, jolla on kriisinkoordinointi 
tai -hallintatehtäviä, pystyy jatkamaan toimintaansa korkealla hälytystasolla pit -
kään, ja henkilöstön tarpeet olisi otettava tältä osin asianmukaisesti huomioon.
109  
Terveysuhkien koordinointiryhmän toiminta perustuu terveyden ja elintarvike -
turvallisuuden pääosaston laatimaan käsikirjaan89. Käsikirjaa oli päivitetty ja 
selkeytetty vuoden  2009 H1N1-kriisistä saatujen kokemusten perusteella. Tilin -
tarkastustuomioistuin havaitsi, että komission toteuttamassa terveysuhkien 
koordinointiryhmän hallinnoinnissa oli tästä huolimatta muutamia merkittäviä 
heikkouksia. Käsikirjan sisältö ei ollut ajan tasalla tarkastuksen ajankohtana. Siitä, 
mitkä osat vuonna 2014 järjestetyn Quicksilver-harjoituksen90 perusteella esite -
tyistä erityisistä suosituksista oli otettu huomioon käsikirjan rakenteen paranta -
miseksi, ei saatu selvää osoitusta. Komissio ei ollut myöskään suorittanut sisäistä 
arviointia terveysuhkien koordinointiryhmän ebolakriisin aikaisesta toiminnasta, 
eikä opasta ollut siksi päivitetty siltä osin.87 Tasot ovat vihreä (normaalit 
tehtävät), oranssi (keskivakavat 
tai vakavat tapahtumat) ja 
punainen (akuutti kriisi).
88 ECDC:n 
vakiotoimintamenettely 
kansanterveydellisten 
tapahtumien arviointia varten: 
Ykkös- tai kakkostason 
aktivointiin liittyvät prosessit, 
jotka toteutetaan uhkan tai 
simulointiharjoituksen vuoksi, 
olisi arvioitava ja saadut 
kokemukset olisi sisällytettävä 
kansanterveydellisiä 
tapahtumia koskevan 
suunnitelman 
päivitysprosessiin.
89 Health Emergency Operations 
Facility for a coordinated 
management of public health 
emergency at EU level – 
Revised practical guidance for 
HEOF members  
(huhtikuu  2015).
90 Quicksilver-harjoituksen 
loppuraportti: ” Command 
Post Exercise on serious 
cross-border threats to health 
falling under the chemical and 
environmental categories ”.
46 Tarkastukseen perustuvat huomautukset 
110  
Tilintarkastustuomioistuin totesi lisäksi, ettei asiaankuuluvalle henkilöstölle ollut 
järjestetty jatkuvaa koulutusta, jolla olisi pyritty varmistamaan, että henkilöstö 
pystyy huolehtimaan terveysuhkien koordinointiryhmään liittyvistä tehtävistään 
kaikkina aikoina. Tällainen koulutus on erityisen tärkeää sellaisille henkilöstön 
jäsenille, jotka eivät työskentele terveyden ja elintarviketurvallisuuden pääosas -
ton kriisinhallinta- ja  -valmiusyksikössä ( Crisis management and preparedness 
in health Unit ), mutta jotka voidaan kutsua työhön korkeimmalla hälytystasolla. 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että korkean hälytystason vallitessa työssä 
olevaan henkilöstöön sovellettiin vain joustavan työajan järjestelyjen mukaisia 
tavanomaisia korvausjärjestelmiä. Niiden avulla ei pystytä vastaamaan terveyden 
ja elintarviketurvallisuuden pääosaston haasteisiin, joita sillä on koordinoides -
saan kansanterveyteen liittyvien hätätilanteiden hallintaa EU:n tasolla, erityisesti 
kun hätätilanne kestää pitkään ja henkilöstö tekee vuorotyötä eikä henkilöstölle 
ole mahdollista antaa korvausta vapaana.
111 
Tilintarkastustuomioistuin totesi myös, ettei terveysuhkien koordinointiryhmä 
ollut ollut minkään muun elimen tai viraston suorittaman vertaisarvioinnin koh -
teena ja ettei Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskuksen sekä terveyden ja 
elintarviketurvallisuuden pääosaston välillä ollut järjestetty erityistä kokemusten 
tai parhaiden käytäntöjen vaihtoa, joka olisi liittynyt näiden yksiköiden laatimien 
hätätilanteiden hallintasuunnitelmien laatimiseen ja toimintaan.
47
 Johtopäätökset ja 
suositukset
112  
Valtioiden rajat ylittävistä vakavista terveysuhkista annetun päätöksen 1082/2013 
voimaantulo edistää kattavan EU-kehyksen luomista ja vahvistamista terveys -
turvallisuutta varten. Kehyksen avulla unioni voi suojella kansalaisiaan tällaisilta 
uhkilta. Päätöksen ja siihen liittyvien EU:n tasolla toteutettavien terveysturvalli -
suuteen liittyvien toimien, myös rahoitusohjelmien, kehittäminen ja täytän -
töönpano on monimutkainen asia eri maissa ja kansainvälisesti toimivien toi -
mijoiden moninaisuuden ja käytössä olevien monimutkaisten rakenteiden (ks. 
liitteet I ja II ) vuoksi sekä oikeudelliselta kannalta. Päävastuu terveyspolitiikasta 
on jäsenvaltioilla (ks. kohta 3), ja EU:n toiminnan tarkoituksena tällä alalla on tu -
kea ja täydentää jäsenvaltioiden toimia. Komission tehtävänä ja vastuulla on siksi 
lähinnä antaa tukea ja toteuttaa täydentäviä toimia tarvittaessa.
113  
Monimutkaisuutta lisää vielä se, että suhteellisen usein esiintyvät vakavat hätä -
tilanteet edellyttävät lähes jatkuvaa huomiota. Päätöksen hyväksymisen jälkeen 
on ollut useita tällaisia hätätilanteita, ja uusia uhkia, kuten vakavan influenssa -
pandemian iskeminen EU:hun, voi ilmaantua nopeasti. Tämä tarkoittaa sitä, että 
jäsenvaltioiden, komission asiaankuuluvien eri yksiköiden ja kansainvälisten 
järjestöjen on lähes jatkuvasti osallistuttava reagointitoimiin, vaikka edelleen olisi 
jatkettava myös valmiuteen liittyvää työtä, jota on huomattavasti jäljellä.
114  
Edellä esitetty haasteellinen tilanne huomioon ottaen päätöksen olemassaolo 
sekä sen täytäntöönpanoa tukevat toimenpiteet ja ohjelmat eivät riitä varmis -
tamaan kansalaisten parasta mahdollista suojelua valtioiden rajat ylittäviltä 
terveysuhkilta EU:ssa. Lisäksi päätös on EU:n säädös, jonka säännöksiä kaikkien 
toimintaan osallistuvien olisi sovellettava vaikuttavasti ja johdonmukaisesti, jotta 
voidaan varmistaa päätöksen tavoitteiden saavuttaminen. Tilintarkastustuo -
mioistuin arvioi siksi, pannaanko kansalaisten suojelua valtioiden rajat ylittävil -
tä vakavilta terveysuhkilta koskevaa EU:n kehystä täytäntöön asianmukaisesti. 
Arvioinnissa tilintarkastustuomioistuin keskittyi päätöksen innovatiivisten alojen 
ja siihen sisältyviin jo aiemmin olemassa olleiden alojen täytäntöönpanon vaikut -
tavuuteen (kohdat  7–9). Tilintarkastustuomioistuin tutki myös, edistetäänkö EU:n 
terveysalan toimintaohjelmilla vaikuttavasti kansalaisten suojelua terveysuhkilta 
ja oliko terveysturvallisuuden rahoitusta ja kansanterveyskriisien hallintaa koske -
va komission sisäinen koordinointi asianmukaista (kohdat  15 ja  17).
48 Johtopäätökset ja suositukset 
115  
Tilintarkastustuomioistuimen yleinen johtopäätös asiasta on, että valtioiden rajat 
ylittävistä vakavista terveysuhkista annettu päätös 1082/2013 on EU:ssa tärkeä 
askel tällaisten uhkien entistä paremman käsittelyn kannalta. Jäsenvaltioiden ja 
komission tasolla esiintyvät merkittävät puutteet vaikuttavat kuitenkin päätök -
sen ja siihen liittyvän EU-kehyksen täytäntöönpanoon. Koska tulevien uhkien 
luonne ja laajuus eivät ole tiedossa ja ne voivat muuttua, havaittujen heikkouk -
sien korjaamiseksi tarvitaan lisätoimia, jotta EU voi hyötyä perustetuista mekanis -
meistaan täysimääräisesti.
116  
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että valtioiden rajat ylittävistä vakavista ter -
veysuhkista annetulla päätöksellä käyttöönotettujen uudistusten täytäntöönpa -
noa ja kehittämistä (kohta 21) ovat haitanneet päätöksen voimaantulosta joulu -
kuusta 2013 lähtien viivästymiset, jotka voivat heikentää uudistusten toiminnan 
vaikuttavuutta. Päätöksessä edellytetty jäsenvaltioiden ja komission välinen 
valtioiden rajat ylittäviin vakaviin terveysuhkiin liittyvää valmius- ja reagointi -
suunnittelua koskeva kuuleminen on käynnistynyt. Valmiutta koskevien toimien 
yhteensovittamisen parantamiseksi tarvittavien tietojen saamiseen ja vaihtoon 
käytettävät menettelyt eivät kuitenkaan ole vielä riittävän tehokkaita, eikä niillä 
ole vielä saatu konkreettisia tuloksia (kohdat 22–29). Komission toteuttamasta 
valtioiden rajat ylittäviä terveysuhkia koskevan politiikanalan täytäntöönpanon 
tuloksellisuuden mittaamisesta tilintarkastustuomioistuin totesi, että komission 
erityistavoitteen ja -indikaattorin keskeisiä osatekijöitä ei ole määritelty ja sovittu 
selkeästi jäsenvaltioiden kanssa, vaikka yhdessä sopimalla voitaisiin varmistaa, 
että kaikki sidosryhmät pyrkivät samoihin tavoitteisiin (kohdat 30–34).
117  
Lisäksi tilintarkastustuomioistuin teki seuraavat havainnot. Euroopan tautieneh -
käisy- ja -valvontakeskuksen roolia ei ole yleisen valmiuden osalta virallistettu 
riittävällä tavalla, mikä saattaa rajoittaa keskuksen kykyä suunnitella asianmu -
kaisesti tehtäviään pitkällä aikavälillä tai vastata tehokkaasti avunpyyntöihin 
(kohdat 35–39). Jäsenvaltiot eivät ole osallistuneet riittävästi toimintaan influens -
sapandemiarokotteiden yhteishankinnan nopeuttamiseksi (kohdat  40–43), eikä 
EU:lla ole mekanismia hätätapauksissa tarvittavia lääkinnällisiä vastatoimia varten 
valtioiden rajat ylittävistä vakavista terveysuhkista annetun päätöksen puitteissa 
(kohta 42). Terveysturvakomitean työ ja rooli ovat osoittautuneet hyvin tärkeiksi, 
mutta komitealla on strategisia ja toiminnallisia haasteita, joihin on vastattava, 
jotta komitea voi hyödyntää vahvoja valtuuksiaan täysimääräisesti (kohdat 44–
52) ja siten varmistaa kansalaisten mahdollisimman korkeatasoisen suojelun 
terveysuhkilta EU:ssa. Tämä liittyy myös sen varmistamiseen, että päätökseen 
sisältyviä reagoinnin yhteensovittamista koskevia sääntöjä sovelletaan vaikutta -
vasti (kohdat 53–55).
49 Johtopäätökset ja suositukset 
118  
Päätöksellä käyttöönotettujen uudistusten kehittämistä ja täytäntöönpanoa on 
nopeutettava ja jäljellä oleviin terveysturvakomitean toiminnallisiin ja strategisiin 
haasteisiin on vastattava. Tämä edellyttää entistä parempaa jäsenvaltioiden ja 
komission yhteistä käsitystä päätöksen mukaisten tehostettujen koordinointi- ja 
tietojenvaihtotoimien tavoitteista ja yhteisistä painopisteistä, erityisesti valmius -
suunnittelun, yhteishankinnan ja terveysturvakomitean työn pitkän aikavälin 
organisoinnin aloilla. Valmius- ja reagointisuunnittelussa lisähaasteena on ottaa 
huomioon laajemmassa kansainvälisessä kontekstissa tapahtuva kehitys, kuten 
laatikossa  3 ja liitteessä I  esitetään.
Suositus  1
Jotta valtioiden rajat ylittävistä vakavista terveysuhkista annetulla päätöksellä 
käyttöönotettujen uudistusten kehittämistä ja täytäntöönpanoa voidaan nopeut -
taa ja jäljellä oleviin terveysturvakomitean toiminnallisiin ja strategisiin haastei -
siin vastata,
a) komission olisi ehdotettava terveysturvakomitealle, että se laatisi  ter-
veysturvakomiteaa koskevan strategisen etenemissuunnitelman päätöksen 
täytäntöönpanoa ja kehittämistä varten. Vaikka päätöksessä ei edellytetä 
tavoitearvojen ja indikaattoreiden määrittelemistä, etenemissuunnitelmassa 
olisi esitettävä yhteiset painopisteet, erityisesti valmiussuunnittelun yhteen -
sovittamisen alalla, jotta voidaan helpottaa yhteisymmärrystä siitä, miten 
saavutetaan entistä konkreettisempia tuloksia vuoteen  2020 mennessä. Tätä 
alaa koskevassa työssä olisi otettava huomioon alan kansainväliset aloitteet, 
joissa edellytetään erityisesti vertaisarvioinnin tai ulkoisen arvioinnin meka -
nismien soveltamista. Mikäli mahdollista, tässä työssä olisi otettava huo -
mioon myös EU:n tasolla jo laaditut valmiutta koskevat ohjeet.
b) komission  olisi varmistettava, että valmiussuunnittelun ensimmäiseltä rapor -
tointikierrokselta saatuja kokemuksia hyödynnetään seuraavaa vuoden  2017 
raportointikierrosta varten, ja parannettava päätöksen täytäntöönpanoa 
koskevaa tuloksellisuusraportointiaan vuoteen  2020 mennessä. Komission 
olisi varmistettava, että edistymistä koskevat raportoidut tiedot ovat tark -
koja ja että ne perustuvat tarvittaessa jäsenvaltioiden kanssa sovittuihin 
menetelmiin.
c) komission  olisi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa  määriteltävä, miten 
terveysturvakomitean työryhmiä voidaan hyödyntää parhaiten, ja varmistet -
tava, että niiden työ on jäsennelty hyvin teknisten kysymysten mukaan ja tu -
kee terveysturvakomitean työtä. Jo perustettujen työryhmien on sovellettava 
tehtävänkuvauksiaan vuodesta 2017 alkaen ja tuotettava tuloksia vuotuisten 
työsuunnitelmien ja selvästi määriteltyjen tavoitteiden perusteella. Tämä kos -
kee myös valmiutta käsittelevää työryhmää ja sen työtä, jonka tavoitteena on 
kehittää EU:lle mekanismi hätätapauksissa tarvittavia lääkinnällisiä vastatoi -
mia varten.
d) komission ja jäsenvaltioiden  on varmistettava, että influenssapandemiaro -
kotteiden yhteishankintaa koskevaa työtä nopeutetaan ja että sillä saadaan 
tuloksia mahdollisimman pian.
50 Johtopäätökset ja suositukset 
119  
Nykyisten varhaisvaroituksen ja reagoinnin sekä epidemiologisen seurannan 
järjestelmien oikeusperustana on valtioiden rajat ylittävistä vakavista terveysuh -
kista annettu päätös. Järjestelmien täytäntöönpanon vaikuttavuudesta (kohta  56) 
tilintarkastustuomioistuin totesi kaiken kaikkiaan, että järjestelmät ovat olleet 
toiminnassa vuosia ja että sidosryhmät tunnustavat laajalti järjestelmien tärkeän 
merkityksen EU:ssa. Tilintarkastustuomioistuin totesi kuitenkin, että varhaisvaroi -
tus- ja reagointijärjestelmässä olisi parantamisen varaa, samoin siihen liittyvissä 
menettelyissä sekä tilannetietoisuuteen ja vaaratilanteiden hallintaan liittyvissä 
prosesseissa ja järjestelmän käyttäjäyhteisön organisoinnissa (kohdat  57–68). 
Kemiallisten ja ympäristöön liittyvien vakavien uhkien varhaisvaroitusta ja rea -
gointia koskevaa EU:n päivitettyä lähestymistapaa ei myöskään ole vielä testattu 
(kohdat 69–73). EU:n epidemiologisen seurannan järjestelmä toimii yleensä hyvin, 
mutta tarvitaan Euroopan tautienehkäisy- ja  -valvontakeskuksen sekä jäsenval -
tioiden lisätoimia, jotta voidaan varmistaa seurantatietojen paras mahdollinen 
vertailukelpoisuus ja laatu (kohdat 74–77).
Suositus  2
Jotta varhaisvaroitus- ja reagointijärjestelmää voidaan parantaa ja kehittää 
entistä integroidumpia ratkaisuja siihen liittyviä riskinhallintamenettelyjä varten, 
komission  olisi yhteistyössä jäsenvaltioiden sekä Euroopan tautienehkäisy- 
ja -valvontakeskuksen kanssa
a) tutkittava ja ehdotettava vuonna 2017 erilaisia vaihtoehtoja järjestelmän 
nykyaikaistamiseksi ja parantamiseksi. Niiden olisi käsitettävä myös integroi -
dut tai täydentävät vaihtoehdot valtioiden rajat ylittäviä vakavia terveysuh -
kia koskevaan EU:n tason tilannetietoisuuteen ja vaaratilanteiden hallintaan 
liittyviä ratkaisuja varten.
b) saatava käyttäjiltä säännöllisesti palautetta riskinhallinnan integroiduista 
ratkaisuista sekä varhaisvaroitus- ja reagointijärjestelmän toiminnasta ja 
kehityksestä.
120  
Terveysalan toimintaohjelmaan sisältyvien, kansalaisten suojelua (valtioiden 
rajat ylittäviltä vakavilta) terveysuhkilta koskevien tavoitteiden osalta (kohta 78) 
tilintarkastustuomioistuin totesi, että ohjelman tuloksellisuudessa ilmeni puuttei -
ta. Suurimmalla osalla tarkastetuista toisen terveysalan toimintaohjelman (2008–
2013) mukaisista terveysuhkia koskevista toimista ei saatu kestäviä tuloksia, 
vaikka toimilla saatiin sovitut tuotokset (kohdat 79–88), mikä rajoitti toimien vai -
kutusta kansalaisten suojelua terveysuhkilta koskevan tavoitteen saavuttamiseen. 
Vaikka tämä ei ole uusi havainto, se korostaa, että komission on sidosryhmiään 
kuullen tehtävä enemmän tuloksellisuuden parantamiseksi tämän asian osalta. 
Lisäksi tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että kolmannessa terveysalan toiminta -
ohjelmassa terveysuhkia koskevan tavoitteen indikaattorin mittaamisessa esiintyi 
puutteita ja varojen käyttö oli tavoitteen osalta suhteellisen vähäistä vuosina 
2014–2016. Tämä viittaa siihen, että on vaikeaa rahoittaa riittävä määrä tämän ta -
voitteen mukaisia toimintapolitiikan kannalta merkityksellisiä toimia ja varmistaa, 
että tavoite todellakin saavutetaan vuoteen 2020 mennessä (kohdat 89–94).
51 Johtopäätökset ja suositukset 
Suositus  3
Jotta voidaan korjata terveysalan toimintaohjelman mukaisten terveysuhkia kos -
kevien toimien tuloksellisuudessa havaitut tärkeimmät heikkoudet, komission  
olisi
a) tutkittava ja ehdotettava vuonna 2017 erilaisia vaihtoehtoja, joilla voidaan 
varmistaa terveysalan toimintaohjelmasta rahoitettavien terveysuhkiin 
liittyvien toimien tulosten parempi kestävyys vuoteen 2020 mennessä. Muun 
muassa toimien tarpeellisuus ja merkityksellisyys politiikan kannalta olisi 
määriteltävä entistä luotettavammin ohjelmasuunnitteluvaiheessa ja ter -
veyden ja elintarviketurvallisuuden pääosaston sekä Chafean olisi lisättävä 
yhteistyötään analysoidessaan meneillään olevien ja viime aikoina toteutet -
tujen toimien merkityksellisyyttä politiikan kannalta, jotta voidaan määritellä 
vaihtoehtoja laadukkaiden tulosten hyödyntämisen edistämiseksi (ks. myös 
suositus  4).
b) määriteltävä ja sovittava jäsenvaltioita kuullen selkeä menetelmä, jolla kerä -
tään tuloksellisuutta koskevia tietoja, joita tarvitaan vuoteen 2020 mennessä 
saavutettavan edistyksen raportointiin kolmannen terveysalan toimintaoh -
jelman mukaisen terveysuhkia koskevan erityisindikaattorin avulla (ks. myös 
suositus  1).
c) määriteltävä selkeästi vuonna 2017 terveysalan toimintaohjelman jäljellä ole -
viksi vuosiksi vuoteen 2020 asti, mitkä kansalaisten suojelua valtioiden rajat 
ylittäviltä vakavilta terveysuhkilta koskevan tavoitteen painopisteet tarjoavat 
mahdollisuuksia rahoittaa politiikan kannalta merkityksellisiä toimia vuoteen 
2020 jatkuvalla kaudella (ks. suositus 3, alakohta a).
121  
Lisäksi tarkastus paljasti, että monista erilaisista koordinointimekanismeista huo -
limatta komission eri yksiköiden ja ohjelmien välillä toteuttamassa terveysturval -
lisuuteen liittyvien toimien sisäisessä koordinoinnissa on useita puutteita, joiden 
vuoksi ei voida varmistaa mahdollisten synergioiden täysimääräistä hyödyntä -
mistä. Aihekohtaisista ohjelmista myönnettävän EU-rahoituksen suuri määrä ja 
komission useiden eri yksiköiden osallistuminen ohjelmien täytäntöönpanoon 
edellyttävät monimutkaista verkostoitumista komission yksiköiden, kansallisten 
päättäjien, loppukäyttäjien ja muiden sidosryhmien välillä, joten tässä yhtey -
dessä olisi paremmin politiikkaan liittyvän ja jäsennellyn koordinoinnin tarvetta 
(kohdat 96–102). Tilintarkastustuomioistuin totesi myös, että tarvitaan lisätoimia, 
jotta komission kriisinhallintarakenteiden väliset nykyiset yhteistyösopimukset 
saadaan pantua täysimääräisesti täytäntöön (kohdat 103–106), ja että terveyden 
ja elintarviketurvallisuuden pääosaston toteuttamassa terveysuhkien koordinoin -
tiryhmän hallinnoinnissa oli heikkouksia, jotka saattavat haitata ryhmän toimin -
taa sen käsitellessä EU:n tulevia terveyskriisejä (kohdat 107–111).
52 Johtopäätökset ja suositukset 
Suositus  4
Jotta voidaan poistaa komission sisäisessä koordinoinnissa olevat puutteet, 
jotka liittyvät terveysturvallisuuden ja kansanterveyskriisien hallinnan kannalta 
merkitykselliseen toimintaan, ja parantaa terveysuhkien koordinointiryhmän 
rakennetta,
a) komission  olisi määriteltävä terveyden ja elintarviketurvallisuuden pääosas -
ton ja muiden terveysturvallisuuden kannalta merkitykselliseen toimintaan 
osallistuvien komission yksiköiden välistä koordinointia varten vuodesta  2017 
alkaen sovellettava nykyistä jäsennellympi ja yksityiskohtaisempi lähestymis -
tapa, joka kattaisi myös toteutettujen, meneillään olevien ja suunniteltujen 
toimien kartoituksen. Lähestymistavan avulla olisi voitava määritellä mahdol -
liset synergiat ja tehostaa yhteistyötä, joka liittyy yhteisiin kysymyksiin, kuten 
EU:n yhteisrahoittamien toimien tuotosten vähäiseen hyödyntämiseen ja 
siihen, miten voitaisiin auttaa sidosryhmiä saavuttamaan levittämistoimillaan 
päättäjät entistä paremmin.
b) komission  olisi ryhdyttävä välittömiin toimiin terveyden ja elintarviketur -
vallisuuden pääosaston, muuttoliike- ja sisäasioiden pääosaston sekä EU:n 
pelastuspalveluasioiden ja humanitaarisen avun operaatioiden pääosas -
ton allekirjoittaman kriisinhallintarakenteita koskevan yhteisymmärrys -
pöytäkirjan panemiseksi täytäntöön. Olisi muun muassa järjestettävä 
yhteistä toimintaa saatujen kokemusten käsittelemiseksi sekä eri politiikan -
aloja ja järjestelmiä koskevaa keskinäistä koulutusta ja otettava käyttöön 
vakiotoimintamenettelyjä.
c) komission  olisi viipymättä tarkasteltava terveysuhkien koordinointiryhmään -
sä ja varmistettava, että ryhmä saatetaan ajan tasalle ebolakriisistä ja EU:n 
tasolla toteutetuista merkittävistä harjoituksista saatujen kokemusten pe -
rusteella ja että kaikkia ryhmän toimintaan mahdollisesti osallistuvia henki -
löstön jäseniä varten on olemassa koulutussuunnitelma, jonka toteuttamista 
seurataan jatkuvasti, ja mikäli mahdollista, vaihdettava näkemyksiä Euroopan 
tautienehkäisy- ja -valvontakeskuksen sekä EU:n pelastuspalveluasioiden ja 
humanitaarisen avun operaatioiden pääosaston kanssa erityisesti kriisinhal -
lintakäsikirjojen tai  -rakenteiden rakenteesta.
Tilintarkastustuomioistuimen I  jaosto on tilintarkastustuomioistuimen jäsenen 
Phil Wynn OWENIN johdolla hyväksynyt tämän kertomuksen Luxemburgissa 
5. lokakuuta 2016 pitämässään kokouksessa.
 Tilintarkastustuomioistuimen puolesta
 Klaus-Heiner LEHNE
 presidentti

53
 Liitteet
Valmius- ja reagointisuunnittelun kansainvälinen konteksti
Kansainvälinen terveyssäännöstö  (2005)
1. Maailman terveysjärjestön kansainvälinen terveyssäännöstö  (1969) tarkistettiin täysin ja korvattiin kansainväli -
sellä terveyssäännöstöllä (2005), joka tuli voimaan vuonna 2007  . Säännöstön tarkoituksena on ”tautien kan -
sainvälisen leviämisen ehkäisy, torjunta ja hallinta, käyttäen kansanterveydellisiä keinoja, jotka ovat oikeassa 
suhteessa ja rajoittuvat kansanterveysuhkiin aiheuttamatta tarpeettomia häiriöitä kansainväliselle liikenteelle ja 
kaupalle”1
 . Säännöstön mukaan sopimusvaltioiden on tapauksen alkuperästä riippumatta ilmoitettava WHO:lle 
kaikista tapahtumista, joista saattaa syntyä kansainvälinen kansanterveydellinen uhka, ja kehitettävä, vahvis -
tettava ja ylläpidettävä kansanterveyttä koskevia seurannan ja reagoinnin keskeisiä valmiuksiaan käyttämällä 
olemassa olevia kansallisia voimavaroja, kuten influenssapandemioita koskevia kansallisia valmiussuunnitelmia. 
Säännöstön tarkoituksena on myös vähentää taudin leviämisen riskiä kansainvälisillä lentoasemilla, satamissa 
ja maarajanylityspaikoilla. Lisäksi säännöstössä edellytetään kansallisten IHR-yhteysviranomaisten ja WHO:n 
IHR-yhteystahojen perustamista kiireellisiä tiedotuksia varten.
2. Kansainvälinen terveyssäännöstö (2005) ei käsitä täytäntöönpanon valvontamekanismia sellaisten valtioiden 
varalta, jotka eivät noudata säännöstön määräyksiä. WHO seuraa säännöstön toteuttamista ja julkaisee ja 
päivittää asiaankuuluvia ohjeita. WHO:n asiantuntijapaneelit ja arviointikomitea myös arvioivat säännöstön 
toimivuutta hätätilanteissa. Näin tehtiin esimerkiksi ebolaepidemian jälkeen (ks. tässä kertomuksessa oleva 
laatikko  3, jossa on lisätietoja asiasta).
Kansainväliset kansanterveydelliset uhkat
3. Kansainvälisen terveyssäännöstön mukaan kansainvälinen kansanterveydellinen uhka tarkoittaa poikkeavaa 
kansanterveydellistä tilannetta, jossa taudin kansainvälisen leviämisen vaara aiheuttaa toisille valtioille kansan -
terveysuhkan ja joka edellyttää mahdollisesti koordinoituja kansainvälisiä toimia. Sen, onko tapahtuma katsot -
tava kansainväliseksi kansanterveydelliseksi uhkaksi, määrittää WHO:n pääjohtaja hätäkomitean suosituksen 
perusteella. Jos katsotaan, että kyseessä on kansainvälinen kansanterveydellinen uhka, WHO:n on reagoitava 
hätätilanteeseen ”reaaliaikaisesti”. WHO:n pääjohtaja kehittää hätäkomitean avustamana kriittiset terveystoi -
met, jotka sopimusvaltioiden olisi toteutettava, ja antaa tällaisia toimia koskevia suosituksia.
Kansainvälinen terveyssäännöstö ja EU
4. Kaikki EU:n jäsenvaltiot ovat WHO:n sopimusvaltioita ja raportoivat WHO:lle esimerkiksi kyselylomakkeiden 
ja itsearviointien avulla kansainvälisen terveyssäännöstön toteuttamisesta. EU ei ole WHO:n jäsen eikä siten 
myöskään kansainvälisen terveyssäännöstön sopimuspuoli. Säännöstössä tunnustetaan kuitenkin EU:n mah -
dollinen rooli ”alueellisena taloudellisen yhdentymisen järjestönä” ja todetaan seuraavaa: ”Rajoittamatta 
niiden tämän terveyssäännöstön mukaisia velvollisuuksia, alueellisten taloudellisen yhdentymisen järjestöjen 
jäseninä olevien sopimusvaltioiden tulee soveltaa keskinäisissä suhteissaan kyseisen alueellisen taloudellisen 
yhdentymisen järjestön voimassa olevia yhteisiä sääntöjä”. Komissio ja Euroopan tautienehkäisy- ja -valvonta -
keskus koordinoivat toimintaansa WHO:n kanssa toimintapolitiikan2 tasolla ja teknisellä tasolla, muun muassa 
jakamalla tietoja riskeistä tiedottamiseksi ja antamalla toisilleen lukuoikeuden tiettyihin varoitusjärjestelmiin 
(kuten WHO:n Event Information System -tapahtumatietojärjestelmään ja EU:n varhaisvaroitus- ja reagointijär -
jestelmään). Päätöksellä N:o 1082/2013/EU otettiin käyttöön myös uudistus, jonka ansiosta komissio voi todeta 
kansanterveyteen liittyvän hätätilanteen, mutta joka eroaa merkittävästi WHO:n pääjohtajan antamasta kan -
sainvälistä kansanterveydellistä uhkaa koskevasta ilmoituksesta (ks. laatikko  A).Liite  I
1 Kansainvälinen terveyssäännöstö (2005), toinen painos, WHO 2008.
2 Ks. esimerkiksi vuonna  2010 annettu yhteinen julkilausuma (”Moskovan julkilausuma”), jossa jäsennellään WHO:n ja komission välistä yhteistyötä, 
sekä sen päivitykset, jotka ovat saatavilla terveyden ja elintarviketurvallisuuden pääosaston julkisella verkkosivustolla. Lisäksi ECDC:n ja WHO:n 
välillä on tehty hallinnollinen sopimus.
54 Liitteet Liite  I Laatikko  A – Kansanterveyteen liittyvän hätätilanteen toteaminen EU:ssa
Kuten edellä esitettiin, termi ”kansainvälinen kansanterveydellinen uhka” tarkoittaa kansainvälisen ter -
veyssäännöstön mukaan ”poikkeavaa tilannetta, jonka tämän terveyssäännöstön mukaisesti määrittelee 
(i) taudin kansainvälisen leviämisen vaara aiheuttaa toisille valtioille kansanterveysuhkan ja (ii) edellyttää 
mahdollisesti koordinoituja kansainvälisiä toimia”. Sen, katsotaanko tapahtuma tällaiseksi uhkaksi, määrittää 
WHO:n pääjohtaja. Määrittäminen edellyttää asiantuntijakomitean eli säännöstön mukaisen hätäkomitean 
kokoontumista.
Yksi päätöksellä N:o 1082/2013/EU käyttöönotetuista uudistuksista on, että myös komissio voi nyt todeta 
kansanterveyteen liittyvän hätätilanteen EU:n tasolla. Päätöksen 12  artiklan mukaan komissio voi tode -
ta kansanterveyteen liittyvän hätätilanteen: a) sellaisten hätätilanteiden osalta, jotka koskevat ihmisten 
influenssaan liittyviä epidemioita, joiden katsotaan voivan johtaa pandemiaan, kun WHO:n pääjohtajalle on 
tiedotettu asiasta mutta hän ei ole vielä hyväksynyt päätöstä influenssapandemiatilanteesta WHO:n sovel -
lettavien sääntöjen mukaisesti; tai b) muiden kuin a alakohdassa tarkoitettujen tapausten osalta, kun WHO:n 
pääjohtajalle on tiedotettu asiasta mutta hän ei ole vielä hyväksynyt päätöstä kansainvälisestä kansanter -
veysuhkasta kansainvälisen terveyssäännöstön mukaisesti; ja jos
i) kyseessä oleva valtioiden rajat ylittävä vakava terveysuhka vaarantaa kansanterveyden unionin tasolla;
ii) kyseiseen uhkaan liittyvät lääketieteellisen hoidon tarpeet eivät täyty, mikä tarkoittaa, että unionissa ei 
ole hyväksytty tyydyttävää diagnosointi-, ehkäisy- tai hoitomenetelmää, tai vaikka tällainen menetelmä 
olisi olemassa, lääkkeen hyväksymisellä voisi olla merkittävää terapeuttista hyötyä asianomaisille.
Päätöksen 13  artiklassa säädetään lisäksi, että tällaisen 12  artiklan mukaisen hätätilanteen toteamisen ainoa 
oikeudellinen vaikutus on se, että voidaan soveltaa asetuksen (EY) N:o 507/20063 2 artiklan 2  kohtaa tai, jos 
toteaminen nimenomaisesti koskee ihmisten influenssaan liittyviä epidemioita, joiden katsotaan voivan joh -
taa pandemiaan, voidaan soveltaa asetuksen (EY) N:o 1234/20084 21 artiklaa. Tämä tarkoittaa, että päätök -
sen N:o 1082/2013/EU 12 artiklan mukainen hätätilanteiden toteaminen rajoittuu vain pandemiaa koskevien 
lääkinnällisten vastatoimien nopeutettuun hyväksymiseen ja lääkkeitä koskevan lainsäädännön täytän -
töönpanoon. Tällaisen hätätilanteiden toteamisen soveltaminen on siis paljon rajoitetumpaa kuin WHO:n 
mahdollisuus määrittää uhka kansainväliseksi kansanterveydelliseksi uhkaksi, vaikka sellaisiakin tilanteita 
voisi esiintyä, joissa mitä tahansa mahdollista alkuperää oleva valtioiden rajat ylittävä vakava terveysuhka 
vaikuttaisi nimenomaan EU:hun eikä välttämättä laajempaan maailmanlaajuiseen yhteisöön, josta WHO vas -
taa. Tämä tarkoittaa myös sitä, ettei EU:lla ole (esimerkiksi terveysturvakomitean työjärjestykseen liitettyä) 
hälytystasojen asteikkoa, jonka mukaan reagointitoimet käynnistettäisiin ja valmiudet otettaisiin käyttöön 
päätöksen mukaisiin tarkoituksiin tai jolla varmistettaisiin varalla olevaa kapasiteettia tai rahoitusta koske -
van mekanismin käynnistyminen.
3 Komission asetus (EY) N:o 507/2006, annettu 29 päivänä maaliskuuta 2006, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 726/2004 
soveltamisalaan kuuluvista ihmisille tarkoitettujen lääkkeiden ehdollisista myyntiluvista (EUVL L 92, 30 .3.2006, s. 6).
4 Komission asetus (EY)  N:o 1234/2008, annettu 24  päivänä marraskuuta 2008, ihmisille ja eläimille tarkoitettujen lääkkeiden myyntilupien 
ehtojen muutosten tutkimisesta (EUVL L 334, 12 .12.2008, s. 7).
55 Liitteet 
Valmiussuunnittelua ja avoimuutta koskevat kansainväliset aloitteet
5. On myös useita muita kansainvälisiä aloitteita, joilla vastataan tarpeeseen parantaa valmiussuunnittelua 
ja lisätä avoimuutta. Tärkeimpiä tällaisia aloitteita ovat maailmanlaajuinen terveysturvallisuusohjelma 
(Global Health Security Agenda )5, joka koskee vertaisarviointeja6, G7-maiden ja maailmanlaajuisen terveys -
turva-aloitteen (GHSI)7 tuki näille toimille8 sekä Euroopan tautienehkäisy- ja  -valvontakeskuksen eri maihin 
tekemät vierailut, jotka perustuvat vapaaehtoisuuteen ja joissa käsitellään myös valmiuteen liittyviä kysy -
myksiä9  . Länsi-Afrikan ebolaepidemiasta saatuja kokemuksia kansanterveyden näkökulmasta käsitelleestä 
konferenssista10 ”Lessons learned for public health from Ebola outbreak in West Africa – how to improve pre -
paredness and response in the EU for future outbreaks ” laadittu raportti, joka otettiin huomioon joulukuus -
sa 2015 annetuissa neuvoston päätelmissä, käsitti suosituksen, jonka mukaan vertaisarviointi voisi auttaa 
jäsenvaltioita parantamaan kansallisia valmiussuunnitelmiaan, kun otetaan huomioon aiemmat ja nykyiset 
aloitteet, jotka koskevat riippumattomia maakohtaisia arviointeja maailmanlaajuisella ja alueellisella tasolla.Liite  I
5 Maailmanlaajuinen terveysturvallisuusohjelma (GHSA) käynnistettiin helmikuussa  2014. Ohjelma on lähes 50  maan, kansainvälisen järjestön ja 
valtiosta riippumattoman sidosryhmän kasvava kumppanuus. Tavoitteena on auttaa maita kehittämään valmiuksia luoda tartuntataudeista 
aiheutuvilta uhkilta suojattu turvallinen maailma ja parantaa maailmanlaajuista terveysturvallisuutta pitämällä sitä kansallisena ja 
maailmanlaajuisena ensisijaisena tavoitteena. Ohjelman lähestymistapa on monenvälinen ja monialainen, ja sillä pyritään vahvistamaan sekä 
maailmanlaajuisia että kansallisia valmiuksia ehkäistä ja havaita ihmisten ja eläinten tartuntataudeista aiheutuvia uhkia ja reagoida niihin 
riippumatta siitä, onko kyse luonnollisesti esiintyvistä, vahingossa levinneistä tai tarkoituksellisesti levitetyistä taudeista ( https://ghsagenda.org ).
6 Itsearviointi ja ulkoinen arviointi, jonka suorittaa muita GHSA-maita edustava asiantuntijaryhmä. Vertaismalli varmistaa objektiivisuuden ja 
helpottaa valtioiden rajat ylittävää oppimista. GHSA:n ulkoiset arvioinnit olisi suoritettava vähintään kaksi kertaa kunkin maan osalta. Ensimmäisellä 
kerralla määritetään lähtötaso ja myöhemmin saavutettu edistys. EU:n jäsenvaltioista arviointiin ovat jo osallistuneet ja olleet julkaistun raportin 
kohteena Portugali ja Yhdistynyt kuningaskunta.
7 Maailmanlaajuinen terveysturva-aloite (GHSI) on samanhenkisten maiden epävirallinen kansainvälinen kumppanuus, jonka tavoitteena on 
vahvistaa maailmanlaajuisesti terveysalan varautumista ja vastatoimia biologiseen ja kemialliseen sekä säteilyyn ja ydinaineisiin liittyvään 
terrorismiin sekä influenssaepidemioihin. Tämän aloitteen käynnistivät marraskuussa  2001 Kanada, EU, Ranska, Saksa, Italia, Japani, Meksiko, 
Yhdistynyt kuningaskunta ja Yhdysvallat. WHO toimii aloitteessa neuvonantajana ( http://www.ghsi.ca/english/index.asp ).
8 G7-maiden terveysministereiden 8. ja 9.10.2015 Berliinissä antamassa julkilausumassa todetaan, että jotta voidaan estää tulevien epidemioiden 
kehittyminen laajoiksi kansanterveyteen liittyviksi hätätilanteiksi, G7-maiden johtajat ovat päättäneet tarjoutua auttamaan ainakin 60:tä maata, 
Länsi-Afrikan maat mukaan luettuina, seuraavan viiden vuoden aikana panemaan täytäntöön kansainvälisen terveyssäännöstön muun muassa 
maailmanlaajuisen terveysturvallisuusohjelman ja sen yhteisten tavoitteiden sekä muiden monenvälisten aloitteiden välityksellä.
9 ECDC Technical Report, ”Ebola emergency preparedness in EU Member States: conclusions from peer-review visits to Belgium, Portugal and 
Romania” , kesäkuu  2015.
10 Korkean tason konferenssi, jonka terveyden ja elintarviketurvallisuuden pääosasto järjesti 12.–14.10.2015 Mondorf-les-Bainsissa Luxemburgissa.
56 Liitteet 
Kansalaisten suojelua valtioiden rajat ylittäviltä vakavilta terveysuhkilta koskevassa 
EU:n kehyksessä määritellyt pääasialliset tehtävät ja vastuualueet
Jäsenvaltioiden kansanterveysviranomaiset
1. Jäsenvaltioiden kansanterveysviranomaiset vastaavat kansanterveyspolitiikasta kansallisella tasolla ja kan -
santerveysuhkien käsittelystä. Jäsenvaltioiden välillä on eroja valmius- ja reagointisuunnittelun sekä varhais -
varoitus- ja reagointijärjestelmän tiettyihin näkökohtiin liittyvissä vastuualueissa. Toimintaan osallistuvat eri 
maissa eri viranomaiset jäsenvaltioiden hallinnon organisoinnin, kansallisten riskien tai erityisolosuhteiden 
mukaan. Joissakin jäsenvaltioissa osa tai suurin osa kansanterveydellisistä vastuista, myös valmius- ja rea -
gointisuunnitteluun liittyvät vastuut, on voitu hajauttaa. EU:n jäsenvaltiot ovat myös WHO-Europen jäseniä1, 
ja jäsenvaltioiden on pantava kansainvälinen terveyssäännöstö täytäntöön, kuten liitteessä I  esitetään.
2. Päätöksen N:o 1082/2013/EU hyväksymisestä lähtien jäsenvaltioiden on ollut myös toimitettava tiettyjä  
valmius- ja reagointisuunnitteluaan koskevia tietoja komissiolle. Päätöksen N:o 1082/2013/EU mukaan 
jäsenvaltioiden ja komission on kuultava toisiaan terveysturvakomiteassa sovittaakseen yhteen toimiaan, 
joilla ne kehittävät, vahvistavat ja ylläpitävät valtioiden rajat ylittävien vakavien terveysuhkien seuranta-, 
varhaisvaroitus-, arviointi- ja reagointivalmiuksiaan. Kuuleminen koskee seuraavia asioita: valmius- ja rea -
gointisuunnittelua koskevien parhaiden käytäntöjen ja kokemusten vaihto, kansallisen valmiussuunnittelun 
yhteentoimivuuden edistäminen, unionin tason valmius- ja reagointisuunnittelun monialaisuuden huo -
mioon ottaminen sekä kansainvälisessä terveyssäännöstössä tarkoitettuja seurannan ja reagoinnin keskeisiä 
valmiuksia koskevien vaatimusten täytäntöönpanon tukeminen. Lisäksi jäsenvaltiot nimeävät toimivaltaiset 
viranomaiset, jotka vastaavat epidemiologisesta seurannasta ja siten tietojen toimittamisesta eurooppalai -
seen tartuntatautien seurantajärjestelmään EU:n sääntöjen ja ohjeiden mukaisesti, ja kansalliset varhaisva -
roitus- ja reagointijärjestelmän yhteyshenkilöt, jotka seuraavat varhaisvaroitus- ja reagointijärjestelmää ja 
tekevät ilmoituksia päätöksen sääntöjen mukaisesti.
Euroopan komissio  – terveyden ja elintarviketurvallisuuden pääosasto
3. Komissio huolehtii terveysturvakomitean sihteeristön ja puheenjohtajan tehtävistä ja vastaa terveysuhkien 
koordinointiryhmänsä koordinoinnista ja toiminnasta. Lisäksi komissio hallinnoi asiaankuuluvia tietojärjes -
telmiä ja koordinoi tämän politiikanalan laaja-alaisia kysymyksiä komission muiden yksiköiden ja virastojen 
sekä WHO:n ja muiden kansainvälisten järjestöjen kanssa. Valtioiden rajat ylittävistä vakavista terveysuhkista 
annetussa päätöksessä N:o 1082/2013/EU säädetään erityisesti, että komissio (eli terveyden ja elintarvike -
turvallisuuden pääosasto) varmistaa yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa koordinoinnin ja tietojenvaihdon 
sellaisten mekanismien, rakenteiden ja toimien välillä, joilla on vaikutusta valtioiden rajat ylittävien vakavien 
terveysuhkien valmius- ja reagointisuunnitteluun, seurantaan, varhaisvaroitukseen ja torjuntaan. Komissio 
vastaa myös sen varmistamisesta, että vältetään toimintojen päällekkäisyys ja ristiriitaiset toimet ja että 
komission kaikkia tarvittavia ja kriittisiä tehtäviä ja toimintoja varten on käytettävissä riittävät resurssit.Liite  II
1 Käsittää yhteensä 55 maata, jotka raportoivat Kööpenhaminassa sijaitsevalle WHO:n Euroopan aluetoimistolle.
57 Liitteet 
Euroopan tautienehkäisy- ja  -valvontakeskus (ECDC)
4. Euroopan tautienehkäisy- ja  -valvontakeskus vastaa epidemiologisen seurannan verkoston toiminnasta ja 
koordinoinnista. Seuranta kattaa tartuntataudit sekä mikrobilääkeresistenssin ja terveydenhoitoon liittyvät 
infektiot, jotka liittyvät tartuntatauteihin. Keskus on EU:n virasto, jonka toimeksiantona on todeta ja arvioida 
tunnettuja ja uusia ihmisten terveyttä uhkaavia tartuntatauteja sekä tiedottaa niistä. Keskus vastaa myös 
varhaisvaroitus- ja reagointijärjestelmän toiminnasta. Varhaisvaroitus- ja reagointijärjestelmä on verkkopoh -
jainen järjestelmä, joka yhdistää komission, tartuntatautien valvontatoimenpiteistä jäsenvaltioissa vastaavat 
kansanterveysviranomaiset ja Euroopan tautienehkäisy- ja  -valvontakeskuksen. Muut ETA-maat (Islanti, 
Liechtenstein ja Norja) on myös liitetty järjestelmään, ja WHO:lla on siihen lukuoikeus.
5. Valtioiden rajat ylittävistä vakavista terveysuhkista annetun päätöksen mukaan Euroopan tautienehkäisy- 
ja -valvontakeskuksen on annettava tieteellistä neuvontaa ja riskinarviointeja varhaisvaroitus- ja reagoin -
tijärjestelmän kautta tehtyjen ilmoitusten yhteydessä, erityisesti jos on kyse alkuperältään biologisista 
tai tuntemattomista uhkista. Komissio saattaa pyytää muita EU:n virastoja tai elimiä (esimerkiksi tiede -
komiteoita) toteuttamaan nopean riskinarvioinnin, jos niiden asiantuntemus liittyy lähemmin kyseessä 
olevan tyyppiseen uhkaan. Keskus voi lisäksi pyydettäessä auttaa komissiota ja jäsenvaltioita päätökses -
sä N:o 1082/2013/EU asetettujen valmiussuunnittelua koskevien vaatimusten täytäntöönpanossa. Keskuksen 
vuotuinen talousarvio kattaa myös tauteja koskevat ohjelmat. Ne ovat vertikaalisia tiettyjä tauteja koskevia 
ohjelmia, joihin sisältyy myös valmiuksien kehittämisen ja riskeistä tiedottamisen kaltaisia osia. Keskus voi 
tukea maita tai kansainvälisiä järjestöjä, kuten WHO:ta, tautien torjuntatoimissa, kuten keskus teki ebolaepi -
demian aikana. Keskus ylläpitää johtokeskusta ( Emergency Operations Centre ), jonka toiminta perustuu kan -
santerveyteen liittyviä hätätilanteita käsittelevään käsikirjaan. Euroopan tautienehkäisy- ja  -valvontakeskus 
soveltaa nykyisin kaikkia uhkia koskevaa lähestymistapaa (eli toiminta ei kata pelkästään tartuntataudeista 
aiheutuvia uhkia, vaan myös alkuperältään muunlaiset uhkat), mikä on kansainvälisen terveyssäännöstön ja 
päätöksen N:o 1082/2013/EU tavoitteiden mukaista. Tämä toiminta ei sisälly keskuksen aiempaan, perintei -
seen toimeksiantoon, joka käsitti tartuntataudit ja pandemiavalmiuden.Liite  II
58 Liitteet 
Tarkastetut yhteisrahoitetut hankkeet
Seuraavassa taulukossa esitetään niiden tarkastettujen hankkeiden pääpiirteet, joita on yhteisrahoitettu toiseen 
EU:n terveysalan toimintaohjelmaan 2008–2013 sisältyvän terveysuhkia koskevan tavoitteen perusteella ja joita 
hallinnoi Chafea tai terveyden ja elintarviketurvallisuuden pääosasto (kolmen hankintatoimen osalta).
Nro Yleiskuvaus RahoitusvälineEU:n myöntämä 
yhteisrahoitus 
avustussopimuksen mukaan
(euroa )
1Yleisen kehyksen kehittäminen hätätilanteissa tarvittavien rokotteiden 
nopeaa tuotantoa ja arviointia vartenHanke 2 116 023
2 HIV-testauksen ja -hoidon optimointi Euroopassa Hanke 1 429  984
3Verkosto kansanterveysuhkien ja muiden bioturvallisuusriskien hallitsemisek -
si Välimeren ja Balkanin alueillaHanke 900  000
4 Maahanmuuttajien hepatiitti B- ja hepatiitti C -seulonnat Euroopan unionissa Hanke 800  000
5Oireyhtymäperusteista seurantaa koskeva tutkimus, arviointi yhteisten 
ohjeiden kehittämiseksi EU:lleHanke 798 814
6Äärimmäisiin sääilmiöihin sopeutumista koskevia strategioita 
kansanterveysalalleHanke 750 000
7Kansalaisyhteiskunnan ja julkisen terveydenhuollon voimaannuttaminen tu -
berkuloosiepidemian torjumiseksi haavoittuvassa asemassa olevien ryhmien 
keskuudessaHanke 750 000
8Euroopassa toteutettujen, ihmisten influenssapandemioita koskevien varoi -
tus- ja reagointistrategioiden kustannustehokkuusarviointiHanke 700 000
9Eurooppalaisen verkoston perustaminen kohdunkaulan syövän seurantaa ja 
torjuntaa varten EU:n uusissa jäsenvaltioissaHanke 615 023
10Rokotuskattavuuden edistäminen EU:n terveydenhuoltoalan ammattilaisten 
keskuudessaHanke 604  000
11 Ilmailualan koordinoidut toimet kansanterveysuhkien torjumiseksi Hanke 598 566
12 Rokotusten edistäminen maahanmuuttajaväestön keskuudessa EU:ssa Hanke 548 680
13Kemiallisten terveysuhkien varoitus-, seuranta- ja raportointijärjestelmä, 
vaihe  IIIHanke 497 760
14EU:n asiantuntijaverkoston perustaminen kemikaaleihin liittyviä hätätilantei -
ta vartenHanke 447 600
15Erittäin helposti tarttuvien taudinaiheuttajien havaitsemista koskeva laadun -
varmistus ja verkostoituminenYhteinen toimi 3 316 326
16Kemiallisia ja ympäristöön liittyviä valtioiden rajat ylittäviä vakavia terveys -
uhkia koskeva komentopaikkaharjoitusHankinta/
palveluhankintasopimus458 989
17Kahden alueellisen koulutusseminaarin järjestäminen jäsenvaltioiden kansan -
terveysviranomaisten kanssa valtioiden rajat ylittävistä vakavista terveysuh -
kista annetun uuden päätöksen täytäntöönpanostaHankinta/
palveluhankintasopimus249 599
18Varhaisvaroitus- ja raportointijärjestelmä, Hedis, NEMO (seurantatietojen 
vaihtomekanismeja kriisinhallintaa varten)Hankinta/
palveluhankintasopimus1 588 500
19 Ihmisen taudinaiheuttajien vertailulaboratorioiden järjestelmä EU:lleHankinta/
palveluhankintasopimus500 000
20Henkilöstökoulutuksen ja EU:n tason harjoitusten järjestäminen valmiuden 
perustekijänäHankinta/
palveluhankintasopimus333 646
Kokonaismäärä: 18 003  510Liite  III
59 Liitteet 
Seuraavassa taulukossa esitetään niiden tarkastuksessa arvioitujen hankkeiden pääpiirteet, joita on yhteisrahoi -
tettu seitsemännestä tutkimuksen puiteohjelmasta vuosina 2008-2013.
Nro Valitun toimen yleistavoitePuiteohjelman ohjelma, 
josta rahoitettuVastuussa oleva 
komission yksikköEU:n myöntämä yhteisrahoitus
(euroa )
1Epidemioiden kehityksen ennustaminen 
ja pandemioiden simulointiERC1ERCEA 684  000
2Uusia ja uudelleen leviäviä tartuntataute -
ja käsittelevä foorumiTerveystutkimuksen ja innovoin -
nin PO11 909 560
3Tartuntojen torjunta ilmailualalla – te -
hokkaasta karanteenista matkustamon 
desinfiointi-/puhdistamiskäytäntöihinIhmiset REA 100 000
4Todisteisiin perustuvien käyttäytymiseen 
liittyvien strategioiden ja viestintästra -
tegioiden kehittäminen EU:n terveyden -
huoltoalan ammattilaisille ja virastoille 
vakavien epidemioiden varaltaTerveystutkimuksen ja innovoin -
nin PO1 999  607
5Lääkeyhtiöiden rooli terveysturvalli -
suuspolitiikan muotoilussa ja 
täytäntöönpanossaERC ERCEA 1 197 694
6Tulevien vakavien epidemioiden tai pan -
demioiden torjuntatoimien muuttaminen 
olemassa olevien kliinisen tutkimuksen 
verkostojen infrastruktuurin, koordinoin -
nin ja integroinnin avullaTerveystutkimuksen ja innovoin -
nin PO23 992 375
7Sellaisten menetelmien kehittäminen, 
joilla autetaan liikenteen solmukoh -
tien operaattoreita ja muita toimijoita 
kehittämään valmiutta ja varautumista 
pandemiaa aiheuttavia ja muita vaaralli -
sia taudinaiheuttajia vastaanSEC2 muuttoliike- ja sisäasioi -
den PO3 142 004
8Hätätilanteiden hallintaan osallistuvien 
terveysalan toimijoiden European Health 
Services -verkoston yhteentoimivuus ja 
valmius kuolemia aiheuttavien uhkien, 
kuten tautipandemioiden ja suurten 
terrori-iskujen osaltaSEC REA 2 789 940
9Laajoja ja valtioiden rajat ylittäviä 
suuronnettomuuksia koskevan valmiuden 
parantaminen yhteisöissä ja yhteiskunnis -
sa eri puolilla EU:taSEC REA 999 084
10Pandemioista ja niihin liittyvästä 
kriisinhallinnasta aiheutuvien tieteellisten 
ja yhteiskunnallisten haasteiden tehokas 
käsitteleminen. Integroidun monialaisen 
strategian kehittäminen.SiS3 tutkimuksen ja innovoin -
nin PO3 939 880
Kokonaismäärä 50 754 144
1 Euroopan tutkimusneuvosto.
2 Turvallisuus-aihealueen ohjelma.
3 Tiede yhteiskunnassa -ohjelmaLiite  III
60 Komission  
vastaus
Tiivistelmä
III
Valtioiden rajat ylittävistä vakavista terveysuhkista annettu päätös perustuu Euroopan unionin toiminnasta tehdyn 
sopimuksen 168  artiklaan (kansanterveyttä koskeva artikla).
V
Komissio ja jäsenvaltiot pyrkivät luomaan infrastruktuurin, jota tarvitaan valtioiden rajat ylittävistä vakavista ter -
veysuhkista annetun päätöksen täysimääräistä ja tehokasta toimeenpanoa varten. Kyse on monimutkaisesta asiasta. 
Vaikka on myönnettävä, että esimerkiksi tiettyjen täytäntöönpanosäädösten antamisessa on tapahtunut viivästy -
misiä, kyseisiin viivästymisiin on puututtu, eivätkä ne heikennä merkittävällä tavalla EU:n reagointia valtioiden 
rajat ylittäviin terveysuhkiin. Sekä jäsenvaltioiden että komission tehtävät on määritetty selvästi päätöksessä N:o 
1082/2013/EU.
VI
Valtioiden rajat ylittävistä vakavista terveysuhkista annetun päätöksen täytäntöönpanossa tapahtuneet viivästymi -
set heijastavat terveysuhkiin liittyvän tilanteen monimutkaisuutta tai ”aiheen monimutkaisuutta”. Kuten jäljempänä 
annetuista yksityiskohtaisista huomautuksista käy ilmi, puuttuvien täytäntöönpanosäädösten valmistelussa sekä 
lääkinnällisiä vastatoimia koskevan työn edistämisessä on edistytty merkittävästi. Yhteishankintamenettely on nyt 
täysin perustettu. Terveysturvakomitea on täysin toiminnassa, ja komissio keskustelee kyseisessä komiteassa jäsen -
valtioiden kanssa tilintarkastustuomioistuimen huomautuksesta.
VII
Komissio katsoo, että järjestelmään ajan mittaan tehdyistä teknisistä parannuksista huolimatta järjestelmää on suo -
tavaa nykyaikaistaa. Komissio työskentelee Euroopan tautienehkäisy- ja  -valvontakeskuksen (ECDC) kanssa varhais -
varoitus- ja reagointijärjestelmän (EWRS) nykyaikaistamiseksi.
IX
Komissio katsoo, että terveysturvaan liittyviä erilaisia näkökohtia käsittelevien komission yksiköiden toimia koordi -
noidaan asianmukaisesti ja että tilintarkastustuomioistuimen esittämiä erityisiä kysymyksiä käsitellään. Terveyden ja 
elintarviketurvallisuuden pääosasto otti vuonna 2016 merkittäviä askelia terveysuhkien koordinointiryhmän (HEOF) 
toiminnan parantamiseksi.
X 
i)
Komissio hyväksyy suosituksen 1 ja yhtyy näkemykseen omasta tehtävästään terveysturvakomiteassa ja yhteishan -
kintamenettelyssä. Komissio käsittelee kyseisiä asioita terveysturvakomiteassa.
ii)
Komissio hyväksyy suosituksen 2. Komissio pyrkii tällä hetkellä nykyaikaistamaan varhaisvaroitus- ja reagointijär -
jestelmää Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskuksen kanssa ja aikoo keskustella jäsenvaltioiden kanssa siitä, 
miten järjestelmän toimintaa voidaan parantaa käyttäjäpalautteen perusteella.
Komission vastaus 61
iii)
Komissio hyväksyy suosituksen 3 alakohdat a ja c ja hyväksyy osittain suosituksen 3 alakohdan b.
Komissio tunnustaa, että kestävyys on edelleen avoin kysymys, vaikka viime vuosina on saatu paljon aikaan. Paran -
nuksia tehdään jatkuvasti erityisesti toimintasuunnitelman puitteissa, jonka komissio on laatinut toisen terveysalan 
toimintaohjelman jälkiarvioinnin jälkeen.
iv)
Komissio hyväksyy osittain suosituksen 4 alakohdan a ja hyväksyy suosituksen 4 alakohdat b ja c. Asianosaiset 
komission yksiköt tekevät hyvää yhteistyötä, ja suunnitteilla on keskusteluja koordinoinnin kehittämiseksi edelleen.
Komissio katsoo, että terveysuhkien koordinointiryhmän rakenne on vakaa ja että se määrittää tehtävät ja hälytysta -
sot. Vuoden 2016 kesäkuussa komissio aloitti jatkuvan koulutusohjelman kehittämisen, jotta terveysuhkien koordi -
nointiryhmän täysi toimintakyky voidaan varmistaa milloin tahansa.
Tarkastushavainnot
21
Valtioiden rajat ylittävistä vakavista terveysuhkista annettu päätös on merkittävä edistysaskel terveysuhkiin rea -
goinnin sekä EU:n kansalaisten suojelun parantamista koskevan jäsenvaltioiden välisen yhteistyön edistämisessä.
Komissio on tietoinen siitä, että joitakin viivästymisiä on tapahtunut, mutta katsoo, että ne eivät ole vaarantaneet 
valtioiden rajat ylittäviä vakavia terveysuhkia koskevaa jäsenvaltioiden välistä tehokasta yhteistyötä.
24
Koska terveysturvaan liittyvät valmiudet koskevat herkkiä aloja, kertomusmallista keskusteltiin perusteellisesti 
jäsenvaltioiden kanssa, ja toinen komiteakokous oli tarpeen sopimukseen pääsemiseksi.
Komission vastaus 62
25
Terveysturvakomitealle toimitettuun kertomukseen ei sisältynyt yksilöllisiä tietoja jäsenvaltioilta, sillä terveystur -
vaan liittyvät valmiudet koskevat herkkiä aloja. Kertomus perustuu ainoastaan jäsenvaltioilta saatuihin tietoihin, sillä 
lainsäädäntö ei anna komissiolle valtuuksia todentaa ja tarkistaa jäsenvaltioiden antamia tietoja.
Kertomuksen tuloksista keskusteltiin tarkemmin terveysturvakomitean valmius- ja reagointisuunnittelusta vastaa -
vassa työryhmässä (12. marraskuuta 2015). Terveysturvakomitean täysistunnossa (7.–8. kesäkuuta 2016) jäsenval -
tioille tiedotettiin ajantasaistetusta kertomuksesta, jossa käsitellään yksityiskohtaisesti keskeisiä ongelmia kussakin 
jäsenvaltiossa.
26
Komissio katsoo, että edistymiskertomuksessa annetaan kattava yleiskuva kansallisten valmiuksien tilasta EU:ssa ja 
selkeät suuntaviivat siitä, miten aukkoja ja puutteita voidaan käsitellä toimintasuunnitelman avulla, josta on sovittu 
jäsenvaltioiden kanssa terveysturvakomitean hyväksynnällä. Terveysturvakomitean valmiuksia käsittelevä alaryhmä 
jatkaa keskustelujaan siitä, miten kertomuksen havaintoja seurataan ebolaepidemiasta saatujen kokemusten avulla. 
Kyseisen ryhmän ensimmäinen audiokokous järjestettiin ennen terveysturvakomiteaa marraskuussa 2015.
Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskuksen ja WHO:n Euroopan aluetoimiston kanssa käydään keskusteluja ja 
työskennellään 4  artiklassa tarkoitetun kertomusmallin tarkastelemiseksi, ottaen huomioon kansainvälisen terveys -
säännöstön täytäntöönpanoa koskeva WHO:n lähestymistapa sekä uudet seuranta- ja arviointisäännöt.
Laatikko  3 – Valmiuksiin liittyvä kansainvälinen kehitys: kansainvälisen 
terveyssäännöstön toteuttamista koskevan itsearvioinnin heikkoudet
Laatikossa käsitellään WHO:n sisäistä kehitystä, joka ei sisälly EU:n oikeudelliseen kehykseen.
27
Kuten edellä selostettiin, jäsenvaltiot osallistuivat aktiivisesti kysymysten laatimiseen ja komiteamenettelyssä saavu -
tettiin vaadittu määräenemmistö.
28
Valtioiden rajat ylittävistä vakavista terveysuhkista annettu päätös ei anna komissiolle valtuuksia vaatia jäsenval -
tioilta tiettyä yleistä valmiusrakennetta. Tilintarkastustuomioistuimen mainitsema yleisten valmiussuunnitelmien 
strategia on tekninen asiakirja, joka on osa jäsenvaltioiden kanssa tehtävän valmiuksia koskevan työn taustaa. Jäsen -
valtioissa nykyisen ohjeistuksen levittäminen on erityisesti terveysturvakomitean jäsenten vastuulla.
Komission vastaus 63
29
Menettelyt ovat monitahoisia paitsi oikeudellisesta näkökulmasta katsoen, kun otetaan huomioon EU:n terveysalaa 
koskeva toimivalta, jonka avulla on tarkoitus tukea, koordinoida tai täydentää jäsenvaltioiden toimia kansanter -
veyden alalla, myös eri maissa toimivien monien toimijoiden ja monimuotoisten rakenteiden sekä kyseisiä aiheita 
käsittelevien kansainvälisten rakenteiden vuoksi.
Komissio katsoo, että valtioiden rajat ylittävistä vakavista terveysuhkista annetun päätöksen 4 artiklan mukaisten 
kertomusten yhteydessä kerätyissä tiedoissa tarkastellaan kattavasti kansallisten valmiuksien tilaa EU:ssa ja anne -
taan selkeät suuntaviivat siitä, miten aukkoja ja puutteita voidaan käsitellä. Terveysturvakomitean valmiuksia käsit -
televä alaryhmä vie tätä asiaa eteenpäin.
30
Komissio tekee jäsenvaltioiden kanssa läheistä yhteistyötä terveysturvakomiteassa ja sen valmiuksia käsittelevässä 
työryhmässä rakenteiden ja järjestelyjen kehittämiseksi valmiuksia koskevaa yhteistyötä varten, mukaan luettuna 
toimintasuunnitelma, lääkinnälliset vastatoimet sekä valtioiden rajat ylittävistä vakavista terveysuhkista annetun 
päätöksen 4  artiklassa tarkoitetut kertomukset. Tähän sisältyy edistymiskertomuksista keskusteleminen.
31
Koska tavoite ja indikaattori eivät sisälly valtioiden rajat ylittävistä vakavista terveysuhkista annettuun päätökseen, 
komissio on kehittänyt muita raportointitapoja yhteistyössä Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskuksen kanssa 
kohdassa  33 tarkoitetulla tavalla.
33
Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskuksen arviointi perustuu valtioiden rajat ylittävistä vakavista terveysuh -
kista annetun päätöksen 4  artiklassa tarkoitettuihin kertomuksiin annettuihin vastauksiin. Kyseessä on tekninen 
arviointi, joka kuuluu kiinteästi Euroopan tautienehkäisy- ja  -valvontakeskuksen toiminta-alaan.
Komissio keskustelee parhaillaan Euroopan tautienehkäisy- ja  -valvontakeskuksen kanssa sellaisten soveltuvien indi -
kaattorien kehittämisestä, joilla voidaan mitata luotettavasti valmiuksia koskevaa edistymistä.
Uusien indikaattorien kehittäminen on osa laajempaa, terveysalaa koskevien maaprofiilien kehittämistä koskevaa 
lähestymistapaa, josta keskustellaan Euroopan tautienehkäisy- ja  -valvontakeskuksen, WHO:n Euroopan aluetoimis -
ton ja jäsenvaltioiden kanssa valmiuksia käsittelevässä työryhmässä.
34
Komissio keskustelee jäsenvaltioiden kanssa indikaattorien soveltuvuudesta terveysturvakomiteassa osana valmiuk -
sia koskevaa työtä. Euroopan tautienehkäisy- ja  -valvontakeskuksen kertomuksessa annetaan tekninen yleiskatsaus 
valmius- ja reagointisuunnittelua koskevasta tilanteesta, puutteista ja tarpeista jäsenvaltioissa.
Komission vastaus 64
37
Komissio katsoo, että päivittäinen vakavia terveysuhkia, kuten zikaviruksen ilmenemistä, koskeva yhteistyö osoittaa, 
että tehtävänjako on ymmärretty ja että Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskus kykenee täysin täyttämään 
tehtävänsä riskinarviointia koskevien tietojen toimittamisessa terveysturvakomitealle. Riskinarviointi (Euroopan 
tautienehkäisy- ja  -valvontakeskuksen vastuualue) ja riskinhallinnan koordinointi (komission vastuualue) erotellaan 
lainsäädännössä. Erityistapauksista ja uusista tehtävistä on kuitenkin usein keskusteltava ja sovittava komission ja 
Euroopan tautienehkäisy- ja  -valvontakeskuksen välillä tapauskohtaisesti. Tätä tarkoitusta varten Euroopan tau -
tienehkäisy- ja  -valvontakeskuksen ja komission välisillä kuukausittaisilla koordinointikokouksilla varmistetaan 
läheinen yhteistyö ja annetaan Euroopan tautienehkäisy- ja  -valvontakeskukselle mahdollisuus vastata tehokkaasti 
avunpyyntöihin.
39
Oppaan kehittämistä koskeva työ on tehty ennen kyseessä olevan päätöksen antamista.
Päätöksen antamisen jälkeen komissio on ehdottanut, että Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskus keskustelisi 
oppaasta ja sen suosittelemisesta terveysturvakomitean kanssa. Kunhan asiakirjaa on kehitetty edelleen, suunnit -
teilla on keskustelu terveysturvakomitean valmiuksia käsittelevässä työryhmässä syksyllä 2016.
40
Seuraavat vaiheet yhteishankintaa koskevan sopimuksen kehittämiseksi valtioiden rajat ylittävistä vakavista terveys -
uhkista annetun päätöksen yhteydessä toteutettiin ilman aiheettomia viivästyksiä. On otettava huomioon, että 
yksittäisten jäsenvaltioiden täytyi noudattaa kansallisia ratifiointimenettelyjä ennen sopimuksen allekirjoittamista, 
mikä väistämättä vie aikaa.
41
Influenssapandemiarokotteen hankinta on erittäin monimutkaista. Lisäksi jäsenvaltioiden erityisvaatimusten kar -
toittaminen ja kokoaminen yhteen osoittautui aikaavieväksi. Samaan aikaan vuonna 2016 saavutettiin merkittävää 
edistystä yhteishankintamenettelyn valmistelemisessa pandemiarokotteita varten. Pandemiarokotteita koskevan 
menettelyn lisäksi syyskuussa 2016 oli käynnissä neljä muuta hankintamenettelyä.
42
Komissio huomauttaa, että sekä yhteishankinnalla että kehittyneemmällä lääkinnällisten vastatoimien vaihtamis -
menettelyllä on oma tehtävänsä valtioiden rajat ylittäviin vakaviin terveysuhkiin liittyvissä valmiuksissa. Luon -
teensa vuoksi kaikki hankinnat vaativat aikaa ja edellyttävät EU:n lainsäädännössä säädettyjen menettelyjen 
noudattamista.
Terveysturvakomitean toimeksiannon mukaisesti vakiotoimintamenettelyjä kehitetään parhaillaan, jotta nopea ja 
johdonmukainen reagointi tulevissa hätätilanteissa voidaan varmistaa. Keskustelun tulokset esitetään terveysturva -
komitealle marraskuussa 2016.
Joka tapauksessa pelastuspalvelumekanismi tarjoaa jo kehyksen vastatoimien vaihtoa varten.
Komission vastaus 65
43
Vaikka influenssarokotteiden yhteishankintojen edistys on ollut hidasta asian monimutkaisuuden takia, komissio 
huomauttaa, että tähän mennessä 24  jäsenvaltiota on suostunut osallistumaan yhteishankintasopimukseen ja että 
käynnissä on tällä hetkellä useita yhteishankintamenettelyjä. Lääkinnällisten vastatoimien vaihtoa koskevat kiireelli -
set tarpeet voidaan aina käsitellä varhaisvaroitus- ja reagointijärjestelmän avulla (näin tehtiin esimerkiksi kurkkumä -
dän antitoksiinin osalta vuonna  2016) tai yleisesti pelastuspalvelumekanismin avulla.
46
Tähän mennessä terveysturvakomitea on päättänyt olla perustamatta maahanmuuttajia käsittelevää työryhmää. 
Tarvetta kyseisenlaiselle työryhmälle käsitellään jälleen terveysturvakomitean työpajassa.
Kun toimintaa koskevat aiheet otettiin takaisin terveysturvakomitean asialistalle helmikuun 2015 jälkeen, terveys -
turvakomitean kokoukset on järjestetty aiheen mukaan, ja yksityiskohtainen etenemissuunnitelma terveysturva -
komiteaa varten on nyt valmisteluvaiheessa. Valmiuksia koskevassa toimintasuunnitelmassa annetaan lisäkehys 
valmiuksia käsittelevän työryhmän työsuunnitelmaa varten. Lisäksi käynnissä on keskusteluja Euroopan tautieneh -
käisy- ja  -valvontakeskuksen kanssa, jotta Euroopan tautienehkäisy- ja  -valvontakeskuksen valmiuksia käsittelevän 
koordinointikomitean ja terveysturvakomitean alaisen valmiuksia käsittelevän työryhmän työtä voitaisiin koor -
dinoida paremmin. Työsuunnitelmien laatimista koskeva työ on aloitettu sekä tiedotusverkoston että valmiuksia 
käsittelevän työryhmän osalta.
47
Syyskuussa 2016 tilanne oli se, että 11 jäsenvaltiota, WHO ja Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskus osallistui -
vat valmiuksia käsittelevään työryhmään. Työryhmä on tärkeä, jotta terveysturvakomiteaa varten voidaan valmis -
tella asiakirjoja, kuten lääkinnällisiä vastatoimia koskevat vakiotoimintamenettelyt ja valmiuksia koskeva toiminta -
suunnitelma. Täysimääräinen osallistuminen on tältä osin vähemmän tärkeää, sillä työryhmä saattaa yhteen teknisiä 
asiantuntijoita valmistelemaan ehdotuksia täysijäsenisen terveysturvakomitean hyväksyttäviksi tai vahvistettaviksi.
48
Terveysturvakomitean tehtävät on lueteltu valtioiden rajat ylittävistä vakavista terveysuhkista annetussa päätök -
sessä (17 artiklan 2 kohta). Terveysturvakomitean kokoukset on järjestetty aiheen mukaan, ja yksityiskohtainen 
etenemissuunnitelma terveysturvakomiteaa varten on nyt valmisteluvaiheessa (katso kohta 46). Vastausten koordi -
nointia varten teknisiä asiakirjoja, kuten Euroopan tautienehkäisy- ja  -valvontakeskuksen tuottamia riskinarviointeja 
ja niihin liittyviä matkustajille tarkoitettuja neuvoja, käsitellään terveysturvakomitean ad hoc -kokousten aikana. Jos 
kyseessä on tekninen keskustelu, terveysturvakomitean päätöksellä voidaan kuitenkin kutsua koolle asiaankuuluvia 
tilapäisiä työryhmiä, joihin kuuluu jäsenvaltioiden teknisiä asiantuntijoita. Näin tehtiin tämänhetkisen zikavirusepi -
demian ilmenemisen aikana, jolloin perustettiin tilapäinen zikavirusepidemian puhkeamista käsittelevä työryhmä, 
joka kutsuttiin koolle kaksi kertaa.
Komission vastaus 66
51
Komissio on yhtä mieltä siitä, että kun valtioiden rajat ylittävistä vakavista terveysuhkista annetun päätöksen voi -
maantulo tapahtui samanaikaisesti ebolakriisin kanssa, pyrkimykset jäsennellymmän, erityisesti valmiuksia koskevan 
lähestymistavan kehittämiseksi viivästyivät. Tämä työ on nyt kuitenkin jo pitkällä.
52
Komissio katsoo, että sen terveysturvakomitealle antamat tiedot, jotka koskevat komission asianomaisten yksiköi -
den toimia, ovat riittäviä. Eri yksiköiden välillä on otettu käyttöön yhteistyöjärjestelyjä. Muut yksiköt osallistuvat 
usein terveysturvakomitean kokouksiin. Lisäksi terveyden ja elintarviketurvallisuuden pääosasto osallistui myös 
esimerkiksi ebolatyöryhmän päivittäisiin audiokokouksiin ja moniin muihin yksiköiden välisiin ryhmiin.
60
Euroopan tautienehkäisy- ja  -valvontakeskuksen ulkoisessa arviointiraportissa viitattiin ajanjaksoon 2008–2012 
ennen valtioiden rajat ylittävistä vakavista terveysuhkista annetun päätöksen voimaantuloa ja ennen vastaavien 
(vähäisten) muutosten tekemistä varhaisvaroitus- ja reagointijärjestelmään.
63
Komissio on yhtä mieltä siitä, että käyttäjäpalaute on olennaisen tärkeää varhaisvaroitus- ja reagointijärjestelmän 
tarkastelussa.
64
Komissio tekee yhteistyötä Euroopan tautienehkäisy- ja  -valvontakeskuksen kanssa järjestelmän uudistamiseksi.
65
Komissio korostaa, että tässä kohdassa tarkoitettu luettelo määritettiin vaikutustenarvioinnissa, joka laadittiin 
ennen varsinaisen päätöksen antamista.
67
Komissio on aloittanut yhteistyön Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskuksen kanssa varhaisvaroitus- ja rea -
gointijärjestelmän uudistamiseksi.
70
Valtioiden rajat ylittävistä vakavista terveysuhkista annettuun päätökseen liittyvät, kemiallisten ja ympäristöön 
liittyvien uhkien käsittelyä koskevat säännöt ja menettelyt ovat samoja kuin muiden, biologisten tapahtumien 
tai tartuntatautien aiheuttamien uhkien osalta. Ilmoitusperusteet ovat samat, samoin kuin tätä tarkoitusta varten 
suunnitellun tietoteknisen välineen käyttö. Kemiallisista ja ympäristöön liittyvistä uhkista johtuvien tapahtumien 
seurantaa ja arviointia varten perustettiin yhdessä erityinen verkosto kolme vuotta sitten terveysalan toimintaoh -
jelman yhteydessä. Lisäksi Euroopan komission tiedekomiteaan on luotu yhteys sen varmistamiseksi, että Euroopan 
tautienehkäisy- ja  -valvontakeskuksen tehtävän ulkopuolisia riskinarviointeja varten voidaan palkata riittävästi 
asiantuntijoita.
Järjestelmän toimintaa testataan tulevassa harjoituksessa.
Komission vastaus 67
72
Komissio hoitaa ja ylläpitää järjestelmää, mutta tarkoituksena on integroida kemikaaleja koskeva nopea hälytysjär -
jestelmä varhaisvaroitus- ja reagointijärjestelmään. Syyskuussa 2016 kemikaaleja koskevassa nopeassa hälytysjärjes -
telmässä oli rekisteröityneenä 18 maata.
74
Komissio on tietoinen asiasta ja tekee yhteistyötä Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskuksen kanssa jäsenval -
tioiden kertomusten tietojen laadun ja täydellisyyden parantamiseksi.
77
Komissio on tietoinen asiasta ja tekee yhteistyötä Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskuksen kanssa jäsenval -
tioiden kertomusten tietojen laadun ja täydellisyyden parantamiseksi.
78
Komissio toteaa, että tilintarkastustuomioistuin on tarkastellut toiseen ja kolmanteen terveysalan toimintaohjel -
maan liittyviä toimia. Ohjelman hallinnointi on muuttunut merkittävästi kyseisten kahden ohjelman välillä. Ter -
veysalan toimintaohjelmista rahoitettujen tarjouspyyntöjen avulla on aktiivisesti edistetty terveysuhkiin liittyvää 
valtioiden rajat ylittävää valmistautumista, ja useimmista hankkeista saatiin suunnitellut tulokset.
Terveysalan toimintaohjelmista rahoitettujen maiden välisten harjoitusten avulla on aktiivisesti edistetty terveysuh -
kiin liittyvää valtioiden rajat ylittävää valmistautumista.
81
Komissio on täysin tietoinen siitä, että sellaisista hankkeista, jotka on rahoitettu osittain toisesta terveysalan toi -
mintaohjelmasta ennen päätöksen N:o 1082/2013/EU voimaantuloa, saadut tulokset eivät aina ole olleet riittävän 
kestäviä. Kestävyyden vähimmäistaso varmistetaan aina levittämällä hankkeen tuloksia sekä pitämällä ne jatku -
vasti saatavilla Chafean verkkosivustolla. Viime aikoina on tehty seuraavia parannuksia: uusi tietokanta julkaistaan 
Chafean verkkosivustolla vuoden 2016 marraskuun puolivälissä; uutta tietoteknistä alustaa (jolla voidaan isännöidä 
hankkeiden / yhteisten toimien verkkosivuja avustusten aikana ja niiden jälkeen) kehitetään parhaillaan; Chafea on 
laatinut tulosten levittämistä koskevan strategian mallin toimitettavaksi hankkeiden koordinaattoreille.
Laatikko  5 – Esimerkkejä tarkistetuista hankkeista ja havaituista ongelmista
Komissio on tietoinen siitä, että kaikkien hankkeiden tulokset eivät olleet samantasoisia tai laadultaan parhaita 
mahdollisia. Chafea on usean vuoden ajan toteuttanut toimenpiteitä sen varmistamiseksi, että hankkeet toteute -
taan parhaalla mahdollisella tasolla, kuten toimittanut riskialttiita hankkeita varten asiantuntijoita ja valmennusta.
Komissio katsoo, että komission ja Chafean toisen terveysalan toimintaohjelman jälkiarvioinnin jälkeen laatiman toi -
mintasuunnitelman avulla voidaan varmistaa, että ainoastaan sellaisille toimille, jotka edistävät erittäin todennäköi -
sesti EU:n tärkeitä poliittisia aloitteita ja jotka tuottavat tärkeää lisäarvoa EU:lle, myönnetään osarahoitusta huonoa 
toteuttamista ja tulosten vähäistä hyödyntämistä koskevan riskin vähimmäistämiseksi.
Komission vastaus 68
82
Chafea tiedottaa tärkeistä hankkeiden tuloksista komissiolle kirjallisten tiedostojen lisäksi myös kahdenvälisissä 
kokouksissa. Lisäksi vuoden  2016 puolivälistä alkaen komission henkilöstöllä on ollut mahdollisuus käyttää uutta 
tietoteknistä järjestelmää, jota Chafea käyttää hankkeiden hallinnointiin. Kyseinen järjestelmä ei ollut käytössä tar -
kistettujen hankkeiden osalta.
Kuten edellä (kohdassa 81) mainittiin, Chafea on laatinut tulosten levittämistä koskevan strategian mallin hankkei -
den koordinaattorien tukemiseksi tässä työssä. Chafea palkkasi hiljattain kokopäiväisen levittämisestä vastaavan 
virkailijan muun muassa terveysalan hankkeiden koordinaattorien tukemiseksi tulosten levittämistä koskevissa 
tehtävissä.
83
Toisen terveysalan toimintaohjelman jälkiarvioinnin johdosta komissio kehitti yhteistyössä Chafean kanssa toimin -
tasuunnitelman ulkopuolisten arvioijien esittämien kaikkien suositusten toteuttamiseksi. Edistystä saavutetaan 
esimerkiksi uudistamalla julkista tietokantaa, määrittämällä seurantaindikaattoreita ja perustamalla seurantajärjes -
telmä sekä kehittämällä levitysstrategia.
Laatikko  6 – Terveysalan toimintaohjelman yhteiset toimet
Komissio katsoo, että yhteiset toimet ovat tärkeä väline, jolla voidaan helpottaa jäsenvaltioiden viranomaisten 
välistä yhteistyötä tietyissä teknisissä kysymyksissä ja joka on osoittautunut tehokkaaksi keinoksi terveysuhkia 
koskevalla alalla. Yhteisiä toimia täydennetään erityisesti hankintojen avulla rahoitettavilla toimilla (esimerkiksi 
harjoitukset).
84
Harjoitusten ja koulutusten tuloksia hyödynnetään säännöllisesti valmiuksia koskevassa työssä. Viimeisim -
pänä esimerkkinä terveysturvakomitea sai tietoa harjoituksista saaduista kokemuksista komitean kokouksessa 
kesäkuussa  2016.
85
Tietyt yhteisen tutkimuskeskuksen mallintamista varten kehittämät työkalut ovat edelleen olemassa ja muun 
muassa Euroopan tautienehkäisy- ja  -valvontakeskuksen käytössä. Käynnissä on keskusteluja Euroopan tautieneh -
käisy- ja -valvontakeskuksen ja yhteisen tutkimuskeskuksen välisen yhteistyön vahvistamiseksi kyseisten työkalujen 
osalta.
86
Komissio katsoo, että toteutetut toimet voisivat olla jäsennellympiä, mutta myös muita toimia on kuitenkin toteu -
tettu, sillä esimerkiksi hankkeiden koordinaattoreita on kutsuttu asiantuntijaryhmien kokouksiin (esimerkiksi 
varhaisvaroitus- ja reagointijärjestelmä, influenssa, yleiset valmiussuunnitelmat, kemialliset uhkat) ja/tai terveystur -
vakomitean kokoukseen tai joulukuussa  2014  järjestettyyn  eurooppalaisten hankkeiden hyödyntämistä koskevaan 
työpajaan, EU:n jäsenvaltion aloitteeseen EU:n toisen terveysalan toimintaohjelman (2008–2013) tulosten levittämi -
seksi terveysturvaa koskevalla alalla ( http://ec.europa.eu/chafea/news/news349.html ).
87
Hankintasopimuksia käyttäessään komissio hankkii palveluja, joita koskevat seurantatoimet riippuvat toimitetun 
palvelun tyypistä. Lisäksi hankittujen palvelujen tulokset, jotka ovat pääasiassa saatavilla kertomuksen muodossa, 
julkaistaan ja asetetaan saataville riittävän pitkäksi ajaksi.
Komissio toteuttaa useita toimenpiteitä sopimusosapuolten vaihtelevuuden lisäämiseksi esimerkiksi hyödyntämällä 
puitesopimuksia, jotka kilpailutetaan uudelleen.
Komission vastaus 69
88
Komissio myöntää, että kestävyys on yhä avoin kysymys, vaikka viime vuosina on tehty paljon työtä, josta esimerk -
kinä on yleistä valmiussuunnittelua koskevan esitteen laatiminen (2011)1, rokotuksia koskeva klusterien välinen 
kokous (2012), terveysohjelmaa koskeva korkean tason konferenssi (2012)2 ja terveysturvaa koskeva alueellinen 
konferenssi (2014)3. Kestävyyden vähimmäistaso taataan aina Chafean verkkosivuston avulla. Parannuksia tehdään 
jatkuvasti (katso kohdassa 81 annettu huomautus).
89
Komission toisen terveysalan toimintaohjelman jälkiarvioinnin jälkeen kehittämään toimintasuunnitelmaan sisältyy 
uusien seurantaindikaattorien kehittäminen. Kyseisiä indikaattoreita käytetään uudessa seurantaohjelmassa, jonka 
edunsaajat ovat sisällyttäneet säännöllisiin kertomuksiinsa vuodesta  2016 lähtien. Lisäksi seurannan avulla voidaan 
mitata yhteisrahoitetun toimen osuutta kolmannen terveysalan toimintaohjelman tavoitteista kokonaisuudessaan.
91
Komissio korostaa, että monivuotinen suunnittelu on epävirallinen ja sisäinen prosessi. Se ei ole lainsäädännön 
mukaan pakollista kolmannen terveysalan toimintaohjelman yhteydessä.
92
Talousarvion toteuttamista koskevat ennusteet ovat ainoastaan suuntaa-antavia. Esimerkiksi riskinarvioinnin ensisi -
jaisuus on aiheellista ainoastaan hätätilanteiden osalta. Mikäli tällaisia hätätilanteita ei ilmene, kyseistä ensisijaista 
alaa koskeva työohjelma voidaan toteuttaa ilman kuluja. Tämä ei myöskään merkitse sitä, että talousarvio jakautuisi 
epätasaisesti.
93
Toisen terveysalan toimintaohjelman jälkiarvioinnissa ja komission maaliskuussa 2016 laatimassa toimintasuunnitel -
massa viitataan vuodesta 2016 alkaen sovellettavien uuden seurantajärjestelmän ja -indikaattorien kehittämiseen.
94
Seurantajärjestelmää ja  -indikaattoreita parannetaan parhaillaan, ja joitakin uusia indikaattoreita on ollut käytettä -
vissä jo vuodesta  2016 alkaen.
Kun komissio tekee talousarvion toteuttamista koskevan ennusteen, tavoitteena ei ole tasapainon saavuttaminen 
ohjelman tavoitteiden välillä.
1 http://ec.europa.eu/chafea/publications/publications_for_health_programme.html #
2 http://ec.europa.eu/health/programme/events/ev_20120503_en.htm
3 http://ec.europa.eu/chafea/news/news349.html
Komission vastaus 70
95
Komissio katsoo, että se on käynnistänyt jäsennellyn yhteistyön eri yksiköiden välillä.
101
Komissio katsoo, että eri yksiköiden välinen yhteistyö on jo hyvää ja jäsenneltyä. Yhteistyötä voidaan aina parantaa, 
ja tähän voi sisältyä lisätoimien kartoittamista. Tässä yhteydessä ei kuitenkaan itsessään käsitellä kysymyksiä, jotka 
liittyvät tutkimustulosten hyödyntämiseen.
102
Komissio on sitoutunut kehittämään edelleen yksiköiden välistä hyvää yhteistyötä ja katsoo, että siinä on paran -
tamisen varaa. Useiden käytössä olevien toimien, kuten useiden pääosastojen välisen yhteisymmärryspöytäkirjan 
sekä säännöllisten kokousten ja muiden tehokkaiden ja tuloksellisten tietojenvaihtotapojen ansiosta yhteistyö on 
riittävää.
Komission yhteinen vastaus kohtiin  103–106
Komissio katsoo, että viimeisimpien kriisien aikana EU:n hätäavun koordinointikeskus on osoittanut, että sillä on 
vaikuttava rooli keskeisenä kokoavana alustana, IPRC:n tulopisteenä sekä katastrofeihin reagoinnin koordinoinnissa 
EU:n ulkopuolella.
107
Vuosina 2009/2010 puhjenneesta H1N1-pandemiasta saatujen kokemusten perusteella terveysuhkien koordinointi -
ryhmän (HEOF) rakennetta yksinkertaistettiin merkittävästi, ja koordinointiryhmä on siitä lähtien ollut vakaa. Lisäksi 
merkittävien harjoitusten ja koulutusten myötä käsikirjaa ajantasaistetaan tarpeen mukaan.
108
Komissio myöntää, että jatkuva koulutus- ja harjoitusohjelma on hyvä keino pitää yllä ja vahvistaa tietämystä, jota 
on helppo hyödyntää, kun terveysuhkien koordinointiryhmä aktivoidaan.
Terveyden ja elintarviketurvallisuuden pääosaston vuoden  2016 alussa suoritetun uudelleenjärjestelyn jälkeen on 
kehitetty terveysuhkien koordinointiryhmän kaikelle asianosaiselle henkilöstölle tarkoitettuja koulutuksia, ja niiden 
antaminen on käynnistetty. Koulutustilaisuuksia järjestetään säännöllisin väliajoin.
Terveysuhkien koordinointiryhmän ennalta määritettyihin tehtäviin on määrätty henkilöstöä. Tämän ansiosta 
kyseisten tehtävien osalta voidaan järjestää parempaa perehdyttämistä ja kohdennettua koulutusta.
109
Komission mielestä terveysuhkien koordinointiryhmä on osoittautunut toimivaksi aiemmissa kriisitilanteissa, kun 
otetaan huomioon terveysuhkien koordinointiryhmässä toimivan henkilöstön vähäinen määrä. Terveysuhkien koor -
dinointiryhmän nykyinen rakenne määritettiin vuosina 2009/2010 puhjenneesta H1N1-pandemiasta saatujen koke -
musten perusteella. Komissio katsoo, että kyseinen rakenne on vakaa ja että se määrittää tehtävät ja hälytystasot. 
Ebolaepidemian puhkeamisen aikana terveyden ja elintarviketurvallisuuden pääosaston asianosainen henkilöstö 
oli varsin tietoinen menettelyistä. Terveysuhkien koordinointiryhmän toimia on arvioitu hiljattain, ja asianosaiselle 
henkilöstölle on annettu koulutusta.
Komission vastaus 71
111
Komissio muistuttaa, että historiallinen kehitys huomioon ottaen komission hätätilanteissa noudatettavat menet -
telyt ovat melko monipuolisia ja ne on toteutettu eri tavoin ja erilaisin henkilöstöjärjestelyin yksilöllisiin haasteisiin 
vastaamiseksi. Tämä koskee myös Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskusta, jossa on esimerkiksi käytössä 
ympärivuorokautinen saatavuusjärjestelmä myös rauhan aikana.
Päätelmät ja suositukset
115
Valtioiden rajat ylittävistä vakavista terveysuhkista annettu päätös on merkittävä edistysaskel terveysuhkiin rea -
goinnin sekä EU:n kansalaisten suojelun parantamista koskevan jäsenvaltioiden välisen yhteistyön edistämisessä.
Komissio on tietoinen siitä, että joitakin viivästymisiä on tapahtunut, mutta katsoo, että ne eivät ole vaarantaneet 
valtioiden rajat ylittäviä vakavia terveysuhkia koskevaa jäsenvaltioiden välistä tehokasta yhteistyötä.
116
Komissio myöntää, että jäsenvaltioiden välisen, valtioiden rajat ylittäviä vakavia terveysuhkia koskevan tehokkaan 
yhteistyön vakiinnuttamisessa on tapahtunut viivästymisiä.
Kansallisten valmiuksien tilaa EU:ssa sekä aukkoja ja puutteita käsitellään toimintasuunnitelman avulla, josta on 
sovittu jäsenvaltioiden kanssa terveysturvakomitean hyväksynnällä.
Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskuksen ja WHO:n Euroopan aluetoimiston kanssa käydään keskusteluja ja 
työskennellään kertomuksia koskevan järjestelmän tarkastelemiseksi, ottaen huomioon kansainvälisen terveyssään -
nöstön täytäntöönpanoa koskeva WHO:n lähestymistapa sekä uusi seuranta- ja arviointikehys.
117
Komissio katsoo, että Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskuksen tehtävä on määritetty sen perustamisasetuk -
sessa sekä valtioiden rajat ylittävistä vakavista terveysuhkista annetussa päätöksessä.
Yhteishankintamenettelyn valmistelu pandemiarokotteita varten on edistynyt merkittävästi vuonna 2016. Muita 
yhteishankintoja koskevia aloitteita on käynnissä.
Pelastuspalvelumekanismin avulla voidaan jo vaihtaa vastatoimia, ja kehitteillä on erityinen vakiotoimintamenettely 
lääkinnällisiä vastatoimia varten.
Terveysturvakomitea osoittautui tehokkaaksi koordinointimekanismiksi jäsenvaltioille.
118
Yhteishankintasopimuksen hallinnointielimenä toimii yhteishankintasopimuksen ohjauskomitea.
Komission vastaus 72
Suositus  1 
a)
Komissio hyväksyy suosituksen. Se keskustelee kyseisestä suosituksesta ja etenemissuunnitelman mahdollisesta 
soveltamisalasta ja sisällöstä terveysturvakomitean kanssa. Keskustelun tuloksen mukaan komissio valmistelee 
kyseisen asiakirjan terveysturvakomitean hyväksyttäväksi.
b)
Komissio hyväksyy tämän suosituksen.
c)
Komissio hyväksyy tämän suosituksen.
Työryhmät ovat tärkeitä välineitä terveysturvakomitealle. Ne tuottavat tuloksia erityisten tehtävien perusteella ter -
veysturvakomitean hyödynnettäväksi. Komissio ei hyväksy sitä, että työryhmien toimien tulisi päättyä vuonna 2017, 
vaan katsoo, että valmiudet ja viestintä ovat jatkuvasti käynnissä olevia tehtäviä, joiden osalta erityisten työraken -
teiden ylläpito on oikeutettua.
d)
Komissio hyväksyy suosituksen yhteishankintamenettelyyn liittyvien omien tehtäviensä ja vastuualueidensa osalta.
119
Komissio yhtyy näkemykseen, että ajan mittaan järjestelmään tehdyistä teknisistä parannuksista huolimatta jär -
jestelmää on suotavaa nykyaikaistaa. Keskustelut Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskuksen kanssa ovat 
käynnissä.
Suositus  2 
a)
Komissio hyväksyy tämän suosituksen. Komissio työskentelee Euroopan tautienehkäisy- ja  -valvontakeskuksen 
(ECDC) kanssa varhaisvaroitus- ja reagointijärjestelmän (EWRS) nykyaikaistamiseksi.
b)
Komissio hyväksyy tämän suosituksen ja aikoo keskustella jäsenvaltioiden kanssa siitä, miten järjestelmän toimintaa 
voidaan parantaa käyttäjäpalautteen perusteella.
120
Komissio myöntää, että kestävyys on yhä avoin kysymys, vaikka viime vuosina on tehty paljon työtä, josta esimerk -
kinä on yleistä valmiussuunnittelua koskevan esitteen laatiminen (2011), rokotuksia koskeva klusterien välinen 
kokous (2012) ja terveysturvaa koskeva alueellinen konferenssi (2014). Parannuksia tehdään jatkuvasti, ja viimeisim -
pänä uudistettiin julkinen tietokanta, HELI-alusta, ja otettiin käyttöön uusi levitysstrategia.
Seurantajärjestelmää parannetaan parhaillaan, ja joitakin uusia indikaattoreita on ollut käytettävissä jo vuo -
desta  2015 alkaen.
Komission vastaus 73
Suositus  3 
a)
Komissio hyväksyy suosituksen. Kaikkia näkökohtia on jo käsitelty toimintasuunnitelmassa, jonka komissio laati 
vuonna 2016 toisen terveysalan toimintaohjelman jälkiarvioinnin jälkeen. Terveyden ja elintarviketurvallisuuden 
pääosasto jatkaa yhteistyötä Chafean kanssa käynnissä olevien ja hiljattain päätökseen saatujen toimien poliittista 
merkitystä koskevan kysymyksen osalta.
b)
Komissio hyväksyy suosituksen osittain ja keskustelee jäsenvaltioiden kanssa kertomuksista terveysturvakomi -
teassa. Suosituksen tehokas täytäntöönpano riippuu jäsenvaltioista.
c)
Komissio hyväksyy suosituksen ja käsittelee sitä jo vuosia 2018–2020 koskevassa monivuotisessa suunnittelutyös -
sään, joka on tarkoitus saattaa loppuun syksyllä 2016, jotta kyseisille vuosille voidaan suunnitella kolmannen ter -
veysalan toimintaohjelman ensisijaiset alat.
Suositus  4 
a)
Komissio hyväksyy suosituksen osittain.
Komissio katsoo, että eri yksiköiden välinen yhteistyö on jo hyvää ja jäsenneltyä. Yhteistyötä voidaan parantaa, ja 
tähän voi sisältyä lisätoimien kartoittamista. Tässä yhteydessä ei kuitenkaan itsessään käsitellä kysymyksiä, jotka 
liittyvät tutkimustulosten hyödyntämiseen.
b)
Komissio hyväksyy sen, että yksiköiden välistä hyvää yhteistyötä on kehitettävä edelleen.
c)
Komissio hyväksyy tämän suosituksen. Vuosina 2009/2010 puhjenneesta H1N1-pandemiasta saatujen kokemusten 
perusteella terveysuhkien koordinointiryhmää on yksinkertaistettu merkittävästi ja sen rakennetta on uudistettu. 
Komissio katsoo, että nykyinen rakenne on vakaa ja että se määrittää tehtävät ja hälytystasot. Vuoden 2016 kesä -
kuussa komissio aloitti jatkuvan koulutusohjelman kehittämisen, ja koulutustilaisuuksia järjestetään säännöllisin 
väliajoin. Käynnissä on edelleen keskusteluja kestävästä pitkäaikaisesta ratkaisusta, joka koskee korvauksia kansan -
terveydellisten hätätilanteiden hallintaan osallistuvalle henkilöstölle.
Ebolaepidemian jälkeen sekä ympäristöön liittyvien ja kemiallisten uhkien käsittelytarpeita varten järjestettiin 
useita harjoituksia, joissa tunnistettiin parannustarpeita. Työ Euroopan tautienehkäisy- ja  -valvontakeskuksen 
kanssa on käynnissä.

MISTÄ EU:N JULKAISUJA SAA?
Maksuttomat julkaisut:
  yksi kappale:  
EU Bookshopista (http://bookshop.europa.eu)
  enemmän kuin yksi kappale tai julisteet/kartat:  
Euroopan unionin edustustoista (http://ec.europa.eu/represent_/f_i.htm),
muissa kuin EU-maissa sijaitsevista lähetystöistä (http://eeas.europa.eu/delegations/index_/f_i.htm),  
ottamalla yhteyttä Europe Direct -palveluun (http://europa.eu/europedirect/index_/f_i.htm)  
tai soittamalla 00 800 6 7 8 9 10 11 (maksuton numero koko EU:n alueella) (*).
(*)  Saat pyytämäsi tiedot maksutta. Myös useimmat puhelut ovat maksuttomia, joskin jotkin operaattorit, puhelinkioskit  
tai hotellit voivat periä puheluista maksun.
Maksulliset julkaisut:
 EU Bookshopista (http://bookshop.europa.eu)
Tapahtuma Päivämäärä
Tarkastuksen suunnittelumuistio hyväksytty / Tarkastus alkoi 15.7.2015
Kertomusluonnos lähetetty komissioon (tai muulle tarkastuskohteelle) 2 2.7. 2016
Lopullinen kertomus hyväksytty kuulemismenettelyn jälkeen 5.10.2016
Komission (tai muun tarkastuskohteen) viralliset vastaukset saatu kaikilla kielillä 14.11.2016
Merkittävä virstanpylväs terveysturvallisuutta koskevan 
EU-kehyksen vahvistamisessa oli valtioiden rajat ylittävistä 
vakavista terveysuhkista annettu päätös, joka hyväksyttiin 
vuonna 2013. Kehykseen liittyviä toimia tuetaan myös EU:n 
terveysalan ja tutkimuksen puiteohjelmista. Tarkastuksen 
yhteydessä havaittiin, että valtioiden rajat ylittävistä 
vakavista terveysuhkista annettu päätös on todellakin 
tärkeä uhkien käsittelyä parantava askel EU:ssa. Toisaalta 
kuitenkin todettiin, että terveysturvallisuutta koskevan 
kehyksen täytäntöönpanossa esiintyy merkittäviä 
puutteita. Puutteiden korjaaminen edellyttää lisätoimia, 
jotta unioni voisi hyötyä perustetuista mekanismeista 
täysimääräisesti. Tilintarkastustuomioistuin esittää niin 
ollen useita suosituksia, joilla pyritään lähinnä 
nopeuttamaan ja vahvistamaan täytäntöönpanoa.
EUROOPAN 
TILINTARKASTUS
TUOMIOISTUIN