ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
1. Jäsenvaltioiden on edellytettävä, että toiminnanharjoittajat sisällyttävät viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2030 14 a artiklassa tarkoitettuun ympäristöjärjestelmäänsä muutossuunnitelman kustakin laitoksesta, joka harjoittaa mitä tahansa liitteessä I olevassa 1, 2, 3, 4, 6.1 a ja 6.1 b kohdassa lueteltua toimintaa. Muutossuunnitelmassa on esitettävä tiedot siitä, miten laitos muuttuu kaudella 2030–2050 kestävän, puhtaan, kiertotalouteen perustuvan ja ilmastoneutraalin talouden saavuttamiseksi vuoteen 2050 mennessä, käyttäen 4 kohdassa tarkoitettua mallia. Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että auditointiorganisaatio, jonka kanssa toiminnanharjoittaja on tehnyt sopimuksen osana ympäristöjärjestelmäänsä, arvioi 31 päivään joulukuuta 2031 mennessä, onko 1 kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettu muutossuunnitelma 4 kohdassa tarkoitetussa täytäntöönpanosäädöksessä vahvistettujen vaatimusten mukainen.

1. Jäsenvaltioiden on edellytettävä, että toiminnanharjoittajat sisällyttävät viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2030 osana 21 artiklan 3 kohdan mukaista lupaehtojen tarkistamista ja sen jälkeen, kun päätökset BAT-päätelmistä on julkaistu 1 päivän tammikuuta 2030 jälkeen, viitteellisen muutossuunnitelman kustakin laitoksesta, joka harjoittaa mitä tahansa liitteessä I lueteltua toimintaa. Viitteellisessä muutossuunnitelmassa on esitettävä tiedot siitä, miten laitos muuttuu kaudella 2030–2050 kestävän, puhtaan, kiertotalouteen perustuvan ja ilmastoneutraalin talouden saavuttamiseksi vuoteen 2050 mennessä, käyttäen 4 kohdassa tarkoitettua mallia.
c)

asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa alueilla, joilla on tiettyjä erityispiirteitä (kuten maantieteellinen sijainti, vaikea pinnanmuodostus tai väestötiheys) ja missä etäisyyteen perustuvaa vaatimusta on vaikea perustella sosioekonomisen kustannushyödyn näkökulmasta, voidaan asentaa matalampia antotehoja, mutta kunkin latauspoolin on tarjottava vähintään 300 kW:n antoteho ja sisällettävä vähintään yksi latausasema, jonka yksilöllinen antoteho on vähintään 150 kW. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava tällaisista poikkeuksista Euroopan komissiolle.
13.

huomauttaa, että 19 jäsenvaltiota 27:stä on päättänyt antaa pääasiallisen vastuun terveydenhoito- ja hoiva-alasta sekä kansanterveystyöstä paikallis- ja alueviranomaisille. Myös maissa, missä on valtakunnallinen terveydenhuoltojärjestelmä, vastuu sosiaalipalveluista ja sosiaalitoimesta on usein paikallistasolla. Niinpä paikallis- ja alueviranomaisilla on keskeinen rooli lääkkeiden rahoituksessa, arvottamisessa, hankinnassa ja hyödyntämisessä sekä kriisinhallinnassa ja kriisivalmiudessa. Sen vuoksi on olennaisen tärkeää, että alue- ja paikallistaso otetaan mukaan lääkestrategiassa ehdotettuihin yhteistyömuotoihin.
Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 1315/2013 [1] vahvistetaan viimeisimmän kehityksen mukaisten yhteentoimivien verkkojen perustamista koskevat yhteiset puitteet sisämarkkinoiden kehittämiseksi. Euroopan laajuisen liikenneverkon (TEN-T) rakenne on kaksitasoinen: kattavalla verkolla varmistetaan unionin kaikkien alueiden vaihtoyhteyksien toimivuus, ja ydinverkko koostuu niistä verkon osista, jotka ovat strategisesti kaikkein tärkeimpiä unionin kannalta. Asetuksessa (EU) N:o 1315/2013 määritellään verkkojen päätökseen saattamista koskevat sitovat toteuttamistavoitteet, joiden mukaan ydinverkko on saatettava valmiiksi viimeistään vuonna 2030 ja kattava verkko viimeistään vuonna 2050.

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 1315/2013 [1] vahvistetaan viimeisimmän kehityksen mukaisten yhteentoimivien verkkojen perustamista koskevat yhteiset puitteet sisämarkkinoiden kehittämiseksi sekä unionin sosiaalista, taloudellista ja alueellista yhteenkuuluvuutta varten . Euroopan laajuisen liikenneverkon (TEN-T) rakenne on kaksitasoinen: kattavalla verkolla varmistetaan unionin kaikkien alueiden vaihtoyhteyksien toimivuus sekä tarvittavat jakelukanavat perusverkon tarjoamiseksi , ja ydinverkko koostuu niistä verkon osista, jotka ovat strategisesti kaikkein tärkeimpiä EU:n kannalta ja joiden olisi näin ollen toimittava yhtenäisen eurooppalaisen liikenne- ja liikkuvuusalueen rajat ylittävinä ja multimodaalisina vauhdittajina . Asetuksessa (EU) N:o 1315/2013 määritellään verkkojen päätökseen saattamista koskevat sitovat toteuttamistavoitteet, joiden mukaan ydinverkko on saatettava valmiiksi viimeistään vuonna 2030 ja kattava verkko viimeistään vuonna 2050. Lisäksi asetuksessa (EU) N:o 1315/2013 keskitytään rajat ylittäviin yhteyksiin, joilla parannetaan eri liikennemuotojen yhteentoimivuutta ja edistetään unionin liikenteen multimodaalista yhdentymistä.
EU:n on edistettävä osallistavan ja kestävän kasvun mallia niin, että samalla hyödynnetään teknologisen kehityksen edut, lisätään luottamusta demokraattisen hallinnon innovaatioihin ja edistetään niitä, torjutaan epätasa-arvoa, työttömyyttä, syrjäytymistä, syrjintää ja radikalisoitumista sekä suojellaan ja edistetään ihmisoikeuksia, kulttuurista monimuotoisuutta ja eurooppalaista kulttuuriperintöä, kehitetään kulttuuripalvelujen ja koulutuksen saatavuutta kaikille ja lisätään kansalaisten vaikutusmahdollisuuksia yhteiskunnallisten innovaatioiden avulla ja kehittämällä yhteisötaloutta . Myös muuttoliikkeen hallinta ja maahanmuuttajien vastaanottaminen ja kotouttaminen ovat yhä ensisijaisia kysymyksiä. Yhteiskuntatieteellisellä ja humanistisella tutkimuksella ja innovoinnilla on keskeinen rooli näihin haasteisiin vastaamisessa ja EU:n tavoitteiden saavuttamisessa.

EU:n on edistettävä osallistavan ja kestävän kasvun mallia niin, että samalla hyödynnetään teknologisen kehityksen edut, lisätään luottamusta demokraattisen hallinnon innovaatioihin ja edistetään niitä, torjutaan epätasa-arvoa, työttömyyttä, syrjäytymistä, syrjintää ja radikalisoitumista sekä taataan ihmisoikeudet, edistetään kulttuurista monimuotoisuutta ja eurooppalaista kulttuuriperintöä ja lisätään kansalaisten vaikutusmahdollisuuksia yhteiskunnallisten innovaatioiden avulla. Myös muuttoliikkeen hallinta ja maahanmuuttajien kotouttaminen ovat yhä ensisijaisia kysymyksiä. Yhteiskuntatieteellisellä ja humanistisella tutkimuksella ja innovoinnilla on keskeinen rooli näihin haasteisiin vastaamisessa ja EU:n tavoitteiden saavuttamisessa.
EMKR:n tukea olisi voitava myöntää kalastus- ja vesiviljelyalan kestävän kehityksen edistämiseen, mukaan lukien makeanveden vesiviljely sekä vesieläinten ja -kasvien viljely elintarvikkeiden ja muiden raaka-aineiden tuotantoa varten. Joissakin jäsenvaltioissa on edelleen monimutkaisia hallinnollisia menettelyjä, jotka liittyvät esimerkiksi tilansaannin hankaluuteen ja raskaisiin lupamenettelyihin ja joiden vuoksi alan imagon ja viljeltyjen tuotteiden kilpailukyvyn parantaminen on vaikeaa. Tuen olisi oltava asetuksen (EU) N:o 1380/2013 perusteella laadittujen vesiviljelytoiminnan monivuotisten kansallisten strategiasuunnitelmien mukaista. Tukea olisi voitava myöntää erityisesti ympäristön kestävyyteen, tuottaviin investointeihin, innovointiin, ammattitaidon hankkimiseen, työolojen parantamiseen sekä korvaaviin toimenpiteisiin, joissa tarjotaan välttämättömiä maan ja luonnon hoitopalveluja. Kansanterveystoimien, vesiviljelykannoille otettavien vakuutusten sekä eläinten terveyteen ja hyvinvointiin liittyvien toimien olisi myös oltava tukikelpoisia. Tuottaviin investointeihin olisi myönnettävä tukea kuitenkin ainoastaan rahoitusvälineiden ja InvestEU-ohjelman kautta, koska niillä on suurempi vipuvaikutus markkinoilla ja ne ovat sen vuoksi avustuksia tarkoituksenmukaisempia tämän alan rahoitushaasteisiin vastaamiseksi.

EMKR:n tukea olisi voitava myöntää kalastus- ja vesiviljelyalan kestävän kehityksen edistämiseen, mukaan lukien makeanveden vesiviljely sekä vesieläinten ja -kasvien viljely elintarvikkeiden ja muiden raaka-aineiden tuotantoa varten. Joissakin jäsenvaltioissa on edelleen monimutkaisia hallinnollisia menettelyjä, jotka liittyvät esimerkiksi tilansaannin hankaluuteen ja raskaisiin lupamenettelyihin ja joiden vuoksi alan imagon ja viljeltyjen tuotteiden kilpailukyvyn parantaminen on vaikeaa. Tuen olisi oltava asetuksen (EU) N:o 1380/2013 perusteella laadittujen vesiviljelytoiminnan monivuotisten kansallisten strategiasuunnitelmien mukaista. Tukea olisi voitava myöntää erityisesti ympäristön kestävyyteen, tuottaviin investointeihin, innovointiin, ammattitaidon hankkimiseen, työolojen parantamiseen sekä korvaaviin toimenpiteisiin, joissa tarjotaan välttämättömiä maan ja luonnon hoitopalveluja. Kansanterveystoimien, vesiviljelykannoille otettavien vakuutusten sekä eläinten terveyteen ja hyvinvointiin liittyvien toimien olisi myös oltava tukikelpoisia. Tuottaviin investointeihin , syrjäisimmillä alueilla tehtäviä investointeja lukuun ottamatta, olisi myönnettävä tukea kuitenkin ainoastaan rahoitusvälineiden ja InvestEU-ohjelman kautta, koska niillä on suurempi vipuvaikutus markkinoilla ja ne ovat sen vuoksi avustuksia tarkoituksenmukaisempia tämän alan rahoitushaasteisiin vastaamiseksi.
5. Jäsenvaltioiden on osana kaikkia ilmoituksia toimitettava tietoja, jotka osoittavat, että ilmoitettu lupajärjestelmä tai vaatimus on direktiivin 2006/123/EY mukainen. Näissä tiedoissa on yksilöitävä pääasiallinen syy, joka liittyy tavoiteltuun yleiseen etuun, ja annettava syyt, joiden vuoksi ilmoitettu lupajärjestelmä tai vaatimus ei ole syrjivä kansalaisuuden tai asuinpaikan perusteella ja joiden vuoksi se on oikeasuhteinen. Näihin tietoihin on sisällyttävä arviointi, jossa osoitetaan, että vähemmän rajoittavia keinoja ei ole käytettävissä, sekä erityistä näyttöä, joka tukee ilmoituksen tehneen jäsenvaltion esittämiä perusteluja.

5. Jäsenvaltioiden on osana kaikkia ilmoituksia toimitettava tietoja, jotka osoittavat, että ilmoitettu lupajärjestelmä tai vaatimus on direktiivin 2006/123/EY mukainen. Näissä tiedoissa on yksilöitävä pääasiallinen syy, joka liittyy tavoiteltuun yleiseen etuun, ja annettava syyt, joiden vuoksi ilmoitettu lupajärjestelmä tai vaatimus ei ole syrjivä kansalaisuuden tai asuinpaikan perusteella ja joiden vuoksi se on oikeasuhteinen. Näihin tietoihin on sisällyttävä arviointi, jossa osoitetaan, että vähemmän rajoittavia keinoja ei ole käytettävissä, sekä erityistä näyttöä, joka tukee ilmoituksen tehneen jäsenvaltion esittämiä perusteluja.
18.

on huolissaan siitä, että tätä nykyä ”rannikkovartiostojen yhteistyö alueen kahden rannan välillä on edelleen vähäistä ja reaaliaikaista reagointia merellä tapahtuvissa hätätilanteissa on vielä parannettava” (7), ja kannattaa esitettyjä toimia, joiden tarkoituksena on edistää rannikkovartiostojen yhteistyötä Välimeren molemmin puolin etenkin puuttumalla meriturvallisuutta koskevaan osaamisvajeeseen. Komitea pitää erityisesti meriliikenteeseen liittyvän tietämyksen vaihtoa ja tiedon jakamista suotavana.
12.

on sitä mieltä, että tutkimusohjelmat, tukitoimet ja vapaaehtoiset välineet soveltuvat kapea-alaisuutensa vuoksi vain avustavaan rooliin pyrittäessä löytämään asianmukaiset ratkaisut EU:n kohtaamiin haasteisiin. Esimerkkinä vaatimattomasta suoriutumisesta mainittakoon tässä yhteydessä 20 vuotta sitten perustettu EU:n ympäristöasioiden hallintajärjestelmä EMAS, jota EU:ssa on toistaiseksi ryhtynyt soveltamaan vain noin 4 000 yritystä ja ei-kaupallista laitosta, joilla on osapuilleen 10 000 toimipaikkaa. Sitä vastoin suunnilleen 30 miljoonaa yritystä on jättänyt tämän välineen ottamatta käyttöön;
7.

toteaa, että globalisaation kehittyminen on luonut yhdentyneemmän ja monitahoisemman maailman, jossa vallan luonne ja jako on muuttunut maailmanlaajuisesti, kehitysmaiden heterogeenisyys on lisääntynyt, köyhyyden jakautuminen on muuttunut, eriarvoisuus on lisääntynyt maiden sisällä ja kansainvälisten julkishyödykkeiden oma tila on laajentunut. Komitea katsoo, että kestävän kehityksen toimintaohjelmalla 2030 pyritään selkeästi vastaamaan edellä mainittuihin muutoksiin ja kehityksen seuraavina vuosikymmeninä asettamiin haasteisiin.
Konserneilla, joiden katsotaan olevan keskinäisiä yhtiöitä, osuuskuntia, säästölaitoksia tai vastaavia, on erityinen omistusrakenne ja taloudellinen rakenne. Joidenkin eriyttämissääntöjen käyttöönotto voisi vaatia pitkälle meneviä muutoksia tällaisten yhteisöjen organisaatiorakenteeseen, jolloin muutoksista saattaisi koitua kohtuuttomasti kustannuksia hyötyihin verrattuna. Mikäli kyseiset konsernit kuuluvat tämän asetuksen soveltamisalaan, toimivaltainen viranomainen voi sallia, että perusluottolaitoksilla, jotka täyttävät asetuksen (EU) N:o 575/2013 49 artiklan 3 kohdan a tai b alakohdan vaatimukset, on hallussaan pääomainstrumentteja tai äänioikeuksia kaupankäyntiyhteisössä, jos toimivaltainen viranomainen katsoo, että pääomainstrumenttien tai äänioikeuksien hallussapito on konsernin toiminnan kannalta välttämätöntä ja että perusluottolaitos on toteuttanut riittävät toimenpiteet lieventääkseen merkityksellisiä riskejä asianmukaisesti.

Konserneilla, joiden katsotaan olevan yritysmallit ovat luonteeltaan keskinäisiä yhtiöitä, osuuskuntia, tai säästölaitoksia tai vastaavia, on erityinen omistusrakenne ja taloudellinen rakenne. Joidenkin eriyttämissääntöjen käyttöönotto voisi vaatia pitkälle meneviä muutoksia tällaisten yhteisöjen organisaatiorakenteeseen, jolloin muutoksista saattaisi koitua kohtuuttomasti kustannuksia hyötyihin verrattuna. Mikäli kyseiset konsernit kuuluvat tämän asetuksen soveltamisalaan, toimivaltainen viranomainen voi sallia, että perusluottolaitoksilla, jotka täyttävät asetuksen (EU) N:o 575/2013 49 artiklan 3 kohdan a tai b alakohdan vaatimukset, on hallussaan pääomainstrumentteja tai äänioikeuksia kaupankäyntiyhteisössä, jos toimivaltainen viranomainen katsoo, että pääomainstrumenttien tai äänioikeuksien hallussapito on konsernin toiminnan kannalta välttämätöntä ja että perusluottolaitos on toteuttanut riittävät toimenpiteet lieventääkseen merkityksellisiä riskejä asianmukaisesti.
9.

panee merkille, että useimmissa laajentumismaissa julkishallinto on edelleen heikko kaikilla tasoilla ja että sillä on rajalliset hallinnolliset valmiudet, se on erittäin politisoitunut ja korruptoitunut ja sille on ominaista avoimuuden puute. Politisoituminen sekä keskus- että paikallistasolla on edelleen vakava ongelma useimmissa liittymisneuvotteluja käyvissä maissa, ja valtion ja hallitsevien puolueiden välisen eron hämärtymiseen on puututtava, sillä asia herättää huolta, joka heikentää luottamusta julkisiin instituutioihin.
Toimen toteuttamisen aikana tuensaajien ja kumppaniorganisaatioiden on tiedotettava yleisölle rahastosta saadusta tuesta sijoittamalla vähintään yksi toimea ja sille Euroopan unionilta saatavaa rahoitustukea esittelevä juliste (vähimmäiskoko A3) jokaiselle elintarvikkeiden ja tavaroiden jakelupaikalle ja liitännäistoimenpiteiden toteutuspaikalle siten, että se on helposti yleisön nähtävissä, paitsi jos tämä ei ole mahdollista jakeluolosuhteiden vuoksi. Mikäli tuensaajilla ja kumppaniorganisaatioilla on verkkosivustot, niiden on myös esitettävä kyseisillä verkkosivustoilla lyhyt kuvaus toimesta, sen tavoitteista ja tuloksista korostaen Euroopan unionilta saatua rahoitustukea.

Toimen toteuttamisen aikana tuensaajien ja kumppaniorganisaatioiden on tiedotettava yleisölle rahastosta saadusta tuesta sijoittamalla vähintään yksi toimea ja sille Euroopan unionilta saatavaa rahoitustukea esittelevä juliste (vähimmäiskoko A3) jokaiselle elintarvikkeiden ja tavaroiden jakelupaikalle ja liitännäistoimenpiteiden toteutuspaikalle siten, että se on helposti yleisön nähtävissä, paitsi jos tämä ei ole mahdollista jakeluolosuhteiden vuoksi. elintarvikkeiden ja tavaroiden jakamisen yhteydessä jakeluolosuhteisiin ja omiin käytäntöihinsä soveltuvalla tavalla kuten julistein tai esittein, jotka esittelevät toimenpidettä ja siihen Euroopan unionilta saatavaa tukea sekä pääsyä muiden samaa tavoitetta tukevien toimenpiteiden piiriin. Tällöin on sovellettava sellaisia välineitä, joissa yhdistetään tiedotus, ohjaus sekä yhteiskunta- ja työelämään integroitumisen prosessit sukupolvelta toiselle periytyvän köyhyyden poistamiseksi. Mikäli tuensaajilla ja kumppaniorganisaatioilla on verkkosivustot, niiden on myös esitettävä kyseisillä verkkosivustoilla lyhyt kuvaus toimesta, sen tavoitteista ja tuloksista korostaen Euroopan unionilta saatua rahoitustukea.
15.

muistuttaa, että subsidiariteettisyistä vastuu tiedonkeruusta on pääasiassa jäsenvaltioilla. Koska on taattava jäsenvaltioiden ja eri käyttäjäyhteisöjen toimien yhtenäisyys, EU:n toiminta voisi tuottaa lisäarvoa tiedonkeruuvaiheessa. Jäsenvaltioiden tiedot eivät riitä kertomaan kaikkea sitä, mitä on tarpeen tietää meristä maailmanlaajuisena järjestelmänä, jota yhdistävät muuttuvat tuuliolosuhteet, vuodenajan mukaan vaihtuvat merivirrat sekä vaeltavat lajit. Nämä parametrit ovat myös luonteeltaan valtioiden rajat ylittäviä, ja niitä varten kerättävä tieto on koordinoitava ja yhdistettävä, jotta voidaan saavuttaa toivotut tulokset.
2.

Euroopan teollisuus, jossa viennin sekä tutkimuksen ja kehittämisen yksityisten menojen osuus on 80 prosenttia, on edelleenkin Euroopan johtotähti globalisaatiossa. Teollisuudella on yhä vahva heijastusvaikutus koko talouteen erityisesti työllisyyden kannalta (se työllistää 35 miljoonaa henkeä) ja palvelutoimintoihin kohdistuvien vaikutusten kannalta.
50.

Maaperän suojelutoimenpiteiden epäkohdat korjataan parhaiten ottamalla lähtökohdaksi koko EU:n kattava yhteinen perusta ja määrittämällä yleiset puitteet ja yhteiset periaatteet, joihin kaikkien maiden on sitouduttava. Maaperän suojelun puitedirektiivi olisi näin ollen kannatettava, vaikka onkin tärkeää, että politiikka ei ole esimerkiksi kvantitatiivisilta vaatimuksiltaan tai raja-arvoiltaan tarpeettoman määräävää. Toissijaisuusperiaate on erityisen merkittävä, koska maaperä on hyvin erilainen Euroopan eri alueilla. Maaperän suojelustrategioiden tulisikin olla riskiperusteisia, tilanteenmukaisia ja oikeasuhtaisia, ja niissä tulisi ottaa huomioon alueelliset olosuhteet. Maaperän tehokas suojelu edellyttää täsmäratkaisuja. Maaperäpolitiikan täytäntöönpano tapahtuu pääasiassa paikallis- ja aluetasolla, minkä vuoksi ensisijaisesti tällä tasolla on otettava käyttöön asianmukaiset säännökset. Tarvitaan parempaa maaperän seurantaa, jotta voidaan kehittää, tukea ja arvioida alueellisia maaperän suojelun menettelyjä.
103.

toteaa, että kokeilujen kautta on mahdollisuus synnyttää uudenlaista mielenkiintoa yrittäjyyteen. Erilaisia kokeilukohteita on runsaasti, ja pilotoinnissa on mahdollisuus rajata riskit ennalta määrättyihin raameihin. Kokeilevien hankkeiden taloudellinen ja tiedollinen tukeminen alussa on tärkeää, jotta niistä olisi mahdollista synnyttää kannattavan liiketoiminnan konsepteja. Lisäksi ne voivat toimia oppimisalustoina ennen uusien ratkaisujen käyttöönottoa.
6.

toteaa kaupungistumisen johtaneen siihen, että paikallis- ja alueviranomaisten erittäin haasteellisena tehtävänä on parantaa omaa kapasiteettiaan ja tehokkuuttaan sekä panna täytäntöön vahvoja ja avoimia hallintojärjestelmiä väestön toiveisiin vastaamiseksi. Tätä varten ne tarvitsevat muiden kuntien tietämystä ja kokemuksia. Erilaisiin kunnallisiin ja alueellisiin kumppanuuksiin osallistuu usein laaja joukko erilaisia toimijoita. Yhteistyön on etenkin tiiviimmissä julkisen sektorin sisäisissä kumppanuuksissa, mutta myös julkisen ja yksityisen sektorin välisissä kumppanuuksissa todettu aiheuttavan vähän kustannuksia mutta johtavan yhtä lailla konkreettisiin ja pysyviin tuloksiin muun muassa sen ansiosta, että yhteistyön pyrkimyksenä on vahvistaa olemassa olevia rakenteita niiden lakisääteisine tehtävineen ja velvollisuuksineen sekä vahvistaa paikallis- ja aluehallinnossa jo olevan henkilöstön valmiuksia. Sen vuoksi komission ehdotuksen EU:n ulkoisen toiminnan rahoittamiseksi tulee luoda asianmukaiset edellytykset paikallis- ja alueviranomaisten osallistumisen ja yhteistyön vahvistamiselle esimerkiksi rajoittamalla vaatimusta yhteisrahoituksesta tai jopa poistamalla kyseinen vaatimus. Hallinnon hajauttaminen on toivottava kehityskulku, jossa paikallis- ja alueviranomaisten asema vahvistuu – maailmanlaajuisesti.
3.

vahvistaa, että päävastuu korkea-asteen koulutuksen uudistamisesta on jäsenvaltioilla ja korkeakouluilla itsellään, vaikka haasteet ja toimintapoliittiset reaktiot ylittävätkin valtiolliset rajat ja EU:lla on tällä politiikanalalla koordinointi- ja tukivastuu. Komitea toteaa tässäkin yhteydessä lisähuomionaan, että alue- ja paikallisviranomaisilla on tärkeitä toimivaltuuksia yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen alalla, aivan nuorisopolitiikan ja työllisyyspolitiikan tapaan. Komitea korostaa, että alue- ja paikallisviranomaiset ovat tästä syystä ja toissijaisuusperiaatteen mukaisesti avainasemassa puheena olevan nykyaikaistamissuunnitelman toteuttamisessa.
14.

Tässä yhteydessä on korostettava erityisesti maatalouden roolia ilmastonmuutoksen torjumisessa. Maataloustuottajat ovat jo ryhtyneet suuriin ponnisteluihin vähentääkseen kasvihuonekaasupäästöjä huomattavasti. Lisäksi on kuitenkin panostettava merkittävästi sopeutumisstrategioiden kehittämiseen, jotta maatalous voi tulevaisuudessakin täyttää edellä mainitut tehtävänsä. On myös korostettava, että maaperä voi toimia hiilinieluna, mikä parantaa samalla sen tuotantokapasiteettia maaperän orgaanisen ainespitoisuuden ja monivuotisten kasvien aikaansaaman nieluvaikutuksen lisääntyessä. Maatalous on yksi avainsektoreista ongelman ratkaisun kannalta. Se voi antaa panoksen kestäväpohjaiseen energiahuoltoon ja ”pehmeän kemian”luomiseen uusiutuvien raaka-aineiden pohjalta. Erityinen rooli tässä on myös alueilla ja paikallisyhteisöillä, jotka tukevat innovatiivisia ja myös biomassaan perustuvia energiaratkaisuja. Tärkein kestäväpohjaisesti tuotettu energialähde on puu. Siksi on tarpeen jatkaa sekä metsätalouden vahvistamista osana maaseudun kehittämistä niillä alueilla, joilla metsällä on suuri merkitys turvallisuuden, eroosion torjumisen ja matkailun kannalta, että monivuotisten kasvien karsintajätteiden hyötykäyttöä.
1.

on tyytyväinen siihen, että Euroopan unioni sitoutuu täysimittaisesti valtavaan ja ratkaisevan tärkeään eurooppalaisen superenergiaverkon, toimivien yhteenliittymien ja hajautettujen älykkäiden verkkojen samanaikaiseen kehittämistyöhön. Alueiden komitea on luonnollisesti erittäin innostunut ajatuksesta, että tämän aloitteen yhteydessä myös syrjäisten alueiden eristyneisyys on määrä ottaa asianmukaisesti huomioon ja että ne on tarkoitus liittää näihin verkkoihin. Tällaisten rakenteiden käyttöönotto vahvistaa alueellista yhteenkuuluvuutta ja alueiden välistä solidaarisuutta, kunhan kaikkien huolenaiheet ja intressit ymmärretään ja otetaan täysimääräisesti huomioon hankkeiden kehittelyvaiheessa.
18.

kannattaa Eurooppa 2020 -strategian tavoitetta, jonka mukaan vähintään 40 prosentilla nuorista olisi oltava korkea-asteen tutkinto, mutta muistuttaa, että tämä edellyttää tasa-arvoista pääsyä korkeakouluihin, joiden on oltava mahdollisimman monen ulottuvilla. Sekä EU:n tasolla että jäsenvaltioissa on lisäksi jatkettava ja tehostettava toimia, joiden tarkoituksena on saada osaaminen ja työpaikat kohtaamaan nykyistä paremmin. Tässä voidaan hyödyntää muun muassa kahden lippulaiva-aloitteen eli ”Nuoret liikkeellä” -hankkeen ja ”Uuden osaamisen ja työllisyyden ohjelman” täytäntöönpanoon liittyvää synergiaa.
34.

katsoo, että tällaisilla yhteistyön ja älykkään erikoistumisen periaatteita noudattavilla kumppanuuksilla voitaisiin luoda ja tarvittaessa hallita rakennerahastojen tukemia alueellisia innovointiohjelmia – hallintoviranomaisille on säädösmuutosten avulla annettava mahdollisuus edelleenvaltuutuksen käyttöön. Komitea korostaa, että tällaisilla uusilla ratkaisuilla on mahdollista nopeuttaa merkittävästi tutkimustulosten siirtymistä paikallis- ja aluetason käytäntöihin. Tärkeää on ottaa asiaankuuluvat sidosryhmät mukaan tällaisten ohjelmien suunnitteluun, toteutukseen, hallinnointiin ja arviointiin, jotta niiden erikoistarpeet voidaan ottaa huomioon mahdollisuuksien mukaan.