FI    FI  
 EUROOPAN  
KOMISSIO 
Bryssel 28.11.2014  
COM(2014) 907 final 
  
KOMISSION TIEDONANTO 
VUOTTA 2015 KOSKEVIEN ALUSTAVIEN TALOUS ARVIOSUUNNITELMIEN 
KOKONAISARVIOINTI 
 
 
2 
 Tiivistelmä  
Tässä tiedonannossa esitetään yhteenveto arviosta, jonka komissio on laatinut niiden 16:n 
euroalueeseen kuuluvan jäsenvaltion (EA-16) vuotta 2015 koskevista alustavista 
talousarviosuunnitelmista (ATS), jotka eivät ole makrotalouden sopeutusohjelman kohteena. Kyseiset 
jäsenvaltiot toimittivat nämä suunnitelmat 15. l okakuuta mennessä. Komissio on asetuksen (EU) N:o 
473/2013 mukaisesti arvioinut nämä suunnitelm at sekä euroalueen julkisen talouden 
kokonaistilanteen ja finanssipolitiik an kokonaisvirityksen euroalueella aikana, jolloin käynnissä on 
merkittäviä rakenneuudistuksia. 
Seuraavassa esitetään yhteenveto vuotta 2015 koske vien alustavien talousarviosuunnitelmien ja 
finanssipolitiikan kokonaisvirityksen arvioinnin tuloksista. 
1. Jäsenvaltioiden esittämien suunnitelmien peru steella euroalueen julkisen talouden 
kokonaisalijäämän supistuminen jatkuu. Vuo nna 2013 julkisen ta louden kokonaisalijäämä 
supistui ensimmäisen kerran vuoden 2008 jälkeen  alle 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen, ja sen 
odotetaan supistuvan edelleen 2,6 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2014 ja 2,2 prosenttiin 
suhteessa BKT:hen vuonna 2015. Ko konaisvelkasuhde säilyy alustavi en talousarviosuunnitelmien 
perusteella käytännössä vuonna 2015 samana kuin kuluvaa vuotta koskeva arvio, joka on noin 
92,5 prosenttia suhteessa BKT:hen. 
2. Alijäämän suunniteltu supistuminen jää huomatta vasti vähäisemmäksi kuin mitä kevään 2014 
vakausohjelmiin sisältyneissä keskipitkän aikavä lin suunnitelmissa kaavailtiin. Tämä johtuu sekä 
hitaammasta kasvusta että julkisen talouden vaka uttamistoimien vähenemis estä. Julkisen talouden 
vakauttaminen pysähtyi vuonna 2014, eikä va kauttamista suunnitella aloitettavan uudelleen 
vuonna 2015, kun tila nnetta tarkastellaan EA-16-alueen alustavien talousarviosuunnitelmien 
antaman kokonaiskuvan perusteella. 
3. Komission syksyn 2014 talousennuste pitkälti va hvistaa alustavien talousarviosuunnitelmien 
tilanteesta antaman kuvan. Vaikka komission läht ökohtana oleva vuoden 2014 alijäämää koskeva 
arvio on täsmälleen sama kuin jäsenvaltioilla (2,6 prosenttia suhteessa BKT:hen), komission 
ennusteen mukaan alijäämä s upistuu vuonna 2015 vähemmän (vain 0,2 prosenttiyksikköä) kuin 
jäsenvaltioiden ennusteiden mukaan (0,4 prosentti yksikköä). Tämä on osoitu s siitä, että julkisen 
talouden toimia toteutetaan odotettua vähe mmän vuonna 2015. Komissio ennustaa, että 
kokonaisvelkasuhde kasvaa suur empien alijäämien ja hitaa mman kasvun seurauksena vuoden 
2013 velkasuhteesta, joka oli 91,7 prosentista suhteessa BKT:hen,  93,1 prosenttiin suhteessa 
BKT:hen vuonna 2014 ja 93,6 pr osenttiin suhteessa BKT:hen vuonna  2015, kun taas alustavissa 
talousarviosuunnitelmissa kokonaisvelkasuhteen ennuste taan säilyvän vakaana. 
4. Komission ennusteen mukaan finanssipolitiikan viritys euroalueella on vuonna 2015 pitkälti 
neutraali (finanssipolitiikkaa ei siis kiristetä eikä kevennetä) vuonna 2014 pysähtyneen julkisen 
talouden vakauttamisen seurauksen a. Tällä näytettäisiin saavutettavan tilanne, jossa julkisen 
talouden kestävyyteen liittyvät tarpeet, joiden ta ustalla ovat suuret ja kasvavat valtioiden 
velkasuhteet, sekä suhdannevakautukseen liittyvät tarpeet ovat asianmuka isessa tasapainossa. 
Viimeksi mainituista tarpeista ovat osoituksena etenkin merkittäv ät pitkäaikaiset negatiiviset 
tuotantokuilut, joiden ennustetaan kaventuvan tu levina vuosina vain hitaasti. Samaan aikaan 
suunnitelmien arviointi vahvistaa sen, että useide n jäsenvaltioiden ei tällä hetkellä odoteta 
täyttävän vakaus- ja kasvusopim uksen mukaisia velvoitteitaan.  
 
3 
 5. Euroalueen finanssipolitiikan kokonaisviritystä olisi seurattava tarkkaan samoin kuin sen 
perustana olevia jäsenvaltiokohtaisia virityksiä ja  sitä, millaisessa suhteessa nämä viritykset ovat 
vakaus- ja kasvusopimuksen mukaiseen liikkumavara an. Erityisesti olisi tode ttava, että neutraalin 
kokonaisvirityksen säilyttäminen tilanteessa, jossa joitakin jäsenvaltioita kehotetaan tehostamaan 
toimiaan vakaus- ja kasvusopimuksen noudattami sen varmistamiseksi, edellyttää jonkinasteista 
finanssipoliittista tukea, joka saadaan hyöd yntämällä muualla olevaa finanssipoliittista 
liikkumavaraa. Tämä osoittaa myös selvästi sen, että komission 26. marraskuuta esittämää 
kauaskantoista Euroopan inv estointiohjelmaa tarvitaan. 
6. Tällä euroalueen kasvua tukevalla ohjelmalla on merkitystä, kun tarkastellaan julkisen talouden 
rakennetta. Viimeaikaiset toim et työhön kohdistuvan veroras itteen vähentämiseksi ovat 
oikeansuuntaisia, mutta menopuolen koostumus näy ttää kehittyneen kasvua tukevaan suuntaan 
hyvin vähän tai ei lainkaan. Tämän vuoksi on entistäkin tärkeämpää, että jäsenvaltioiden 
politiikka sovitetaan paremmin yhteen komi ssion esittämän työllisyys-, kasvu- ja 
investointipaketin painopisteiden kanssa. 
7. Seuraavassa esitetään yhteenveto yksittäisiä  jäsenvaltioita koskevista komission arvioinnin 
tuloksista. 
Yhdenkään vuotta 2015 koskevan alustavan talousarviosuunnitelman ei ole todettu olevan 
sellainen, että siinä olisi jätetty erityisen  vakavalla tavalla nouda ttamatta vakaus- ja 
kasvusopimuksen vaatimuksia. Komissio on kuite nkin katsonut useissa tapauksissa, että 
suunnitellut julkisen talouden sope utustoimet eivät ole vakaus- ja  kasvusopimuksen vaatimusten 
kannalta riittäviä tai että riski tästä on olem assa. Erityisesti voidaan todeta seuraavaa: 
Viiden jäsenvaltion (Saksa, Irlanti, Luxemburg, Alankomaat ja Slovakia) alustavien 
talousarviosuunnitelmien katsotaan olevan vakaus- ja kasvusop imuksen vaatimusten 
mukaisia. 
Neljän maan (Viro, Latvia, Slovenia ja  Suomi) alustavien talousarviosuunnitelmien 
katsotaan olevan pitkälti vakaus- ja  kasvusopimuksen vaatimusten mukaisia.  Viron, Latvian 
ja Suomen suunnitelmat saattavat johtaa jonkin asteiseen poikkeamiseen jä senvaltion keskipitkän 
aikavälin tavoitteeseen tähtäävästä sopeutusurast a. Slovenian tapauksessa julkisen sektorin 
alijäämä saatetaan saada alle 3 prosenttiin s uhteessa BKT:hen liiallista  alijäämää koskevan 
menettelyn mukaiseen määräaikaan mennessä, mutta   julkisen talouden toimien riittämättömyys 
vaarantaa liiallisen alijäämän kest ävän korjaamisen määräajassa. Komissio kehottaa viranomaisia 
toteuttamaan kansallisessa talousarvioprosessissaan  tarvittavat toimet sen varmistamiseksi, että 
vuoden 2015 talousarvio on vakaus- ja kasvusopimuksen säännösten mukainen. 
Seitsemän jäsenvaltion (Belgia, Espanja, Rans ka, Italia, Malta, Itävalta ja Portugali) 
alustavaan talousarviosuunnite lmaan liittyy riski vaatimusten noudattamatta jättämisestä. 
Itävallan tapauksessa suunnitelma saattaa joht aa merkittävään poikkeamiseen keskipitkän 
aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä sopeutusura lta. Näin on myös Maltan tapauksessa, jos se 
siirtyy vakaus- ja kasvusopimuk sen ennaltaehkäisevään osioon. Espanjan, Ranskan, Maltan ja 
Portugalin alustavat talousarvios uunnitelmat sisältävät riskejä, jotka liittyvät liiallisia alijäämiä 
koskevan menettelyn vaatimus ten noudattamiseen. Erityisesti Ranskan tapauksessa saatavilla 
olevien tietojen perusteella vaikuttaa siltä, e ttei maa ole tähän mennessä vuonna 2014 toteuttanut 
tuloksellisia toimia ja että on olemassa vaara siitä , että se ei täytä vaatimuksia vuonna 2015. Tällä 
 
4 
 hetkellä vakaus- ja kasvusopimuk sen ennaltaehkäisevään osion piir iin kuuluvien Belgian ja Italian 
osalta on olemassa vaara velkasäännön rikk omisesta. Komissio kehottaa viranomaisia 
toteuttamaan kansallisessa talousarvioprosessissaan  tarvittavat toimet sen varmistamiseksi, että 
vuoden 2015 talousarvio on vakaus- ja k asvusopimuksen vaatimusten mukainen. 
8. Joissakin tapauksissa vaatimusten noudattamatta jä ttämisellä saattaa olla vaikutusta liiallisia 
alijäämiä koskevan menettelyn m ukaisten toimenpiteiden toteutta misen kannalta. Ranskan, Italian 
ja Belgian tapauksessa komissio tarkastelee  maaliskuun 2015 alkupuolella kantaansa siihen, 
ovatko kyseiset jäsenvaltiot täyttäneet vakaus- ja kasvusopimuksen mukaiset velvoitteensa, 
lopullisen talousarviolainsäädännön ja viranomaisten 21. marraskuuta päivätyissä kirjeissään 
ilmoittamien rakenneuudistusohjelmien odotetu n täsmentämisen perusteella. Nämä kolme 
jäsenvaltiota ovat sitoutuneet korkeimmalla ha llitustasolla hyväksymään ja toteuttamaan vuoden 
2015 alkuun mennessä kasvua lisääviä rakenneuudistuks ia, joiden odotetaan vaikuttavan julkisen 
talouden kestävyyteen keskipitkällä aikavälillä. 
 
5 
 Sisällysluettelo  
1. Johdanto .................................................................................................................... ..........................6 
2. Euroaluetta koskevat keskeiset havainnot.................................................................................... .......7 
3. Yleiskatsaus yksittäisiin alusta viin talousarviosuunnitelmiin...........................................................14 
LIITE 1: Alustavien talousarviosuunn itelmien maakohtainen arviointi.......................................23 
LIITE 2: Syksyn 2014 komission talousennusteen  laadintamenetelmä ja taustaoletukset ...........28 
LIITE 3: Herkkyysanalyysi...................................................................................................... .....30 
LIITE 4: Rakenneuudistusten toteuttaminen:  makrotalouden epätasapainon korjaaminen ja 
verokiilan kaventaminen........................................................................................................ .......33 
LIITE 5: Kuviot ja taulukot .................................................................................................... ......37 
 
 
 
 
6 
 1. Johdanto 
 
Jotta talouspolitiikan koordinointia talous- ja rahaliitossa voidaan parantaa, EU:n lainsäädännössä 
edellytetään, että euroalueen jäsenvaltio t toimittavat seuraavan vuoden alustavat 
talousarviosuunnitelmansa (ATS) komi ssiolle viimeistään 15. lokakuuta1. Näissä suunnitelmissa 
esitetään yhteenveto kansalliselle parlamentille annetusta talousarvioesityksestä. Komissio antaa 
kustakin suunnitelmasta lausunno n, jossa se arvioi, onko s uunnitelma maan vakaus- ja 
kasvusopimukseen perustuvien velvoitteiden mukain en. Komissio myös laatii kokonaisarvion julkisen 
talouden tilanteesta ja näkymistä koko euroalueella.  
Kuusitoista2 euroalueeseen kuuluvaa jäsenvaltiota to imitti alustavat talou sarviosuunnitelmansa 
komissiolle 15. lokakuuta mennessä budjettikuripake tin säännösten mukaisesti. Belgia ja Latvia 
toimittivat ensimmäisessä vaiheessa sellaiset alustava t talousarviosuunnitelmat, joihin ei sisälly 
politiikkamuutoksia. Tämä johtuu siitä, että kyseisi ssä jäsenvaltioissa on hiljattain pidetty kansalliset 
vaalit, minkä vuoksi hallitus ei ole vielä päässyt so pimukseen talousarviopolitiikasta. Belgia toimitti 
täyden ohjelman viikkoa myöhemmin3.  
Komission lausunnot tarjoavat riippumatonta politiika n ohjausta etenkin kansallisille hallituksille ja 
parlamenteille ilman, että niillä puututaan j äsenvaltioiden budjettiautonomiaan. Tavoitteena on 
helpottaa sen arviointia, ovatko talousarvioesity kset EU:n finanssipoliittisten sääntöjen mukaisia. 
Budjettikuripaketin myötä käytettävissä on nyt ka ttava välineistö, jonka avulla talous- ja 
finanssipolitiikkaa voidaan käsitellä yhteistä etua  koskevana asiana perussopimuksessa tarkoitetulla 
tavalla. 
Lisäksi neuvosto kehotti heinäkuussa 2014 euroryhm ää seuraamaan ja koordinoimaan euroalueeseen 
kuuluvien jäsenvaltioiden finanssipolitiikkaa ja koko euroalueen finanssipolitiikan kokonaisviritystä 
sen varmistamiseksi, että finanssipolitiikka on eriytettyä ja edistää kasvua.4 Neuvosto kehotti, että 
euroalueen jäsenvaltiot toteuttavat vuosina 2014 ja 2015  toimia sekä er ikseen että yhdessä ja että ne 
”koordinoivat euroalueen jäsenvaltioiden julki sen talouden toimia tiiviissä yhteistyössä komission 
kanssa, erityisesti alustavien talousarviosuunnitelm ien arvioinnin yhteydessä, jotta voidaan varmistaa 
johdonmukainen ja kasvua edistävä  finanssipolitiikan kokonaisviritys k oko euroalueella, ja parantavat 
julkisen talouden laatua ja kestävyyttä asettamalla etusijalle aineelliset ja aineettomat investoinnit 
kansallisella ja EU:n tasolla sekä huolehtivat siitä, että kansalliset julkisen talouden kehykset, muun 
muassa kansalliset finanssipoliittiset neuvostot,  ovat vahvat”. Tämä suositus on lähtökohtana 
komission arvioinnille. 
                                                            
1  Kuten alustavien talousarviosuunnitelmien seurantaa ja arvi ointia sekä euroalueen jäsenvaltioiden liiallisen alijäämän 
tilanteen korjaamisen varmistamista koskevista yhteisistä  säännöksistä annetussa as etuksessa (EU) N:o 473/2013 
säädetään. Kyseinen asetus on toin en budjettikurin tiukentamista koskevaan, toukokuussa 2013 voimaan tulleeseen 
lainsäädäntöpakettiin (ns.  budjettikuripaketti) kuuluvi sta kahdesta asetuksesta.  
2  Jäljelle jäävät kaksi euroalueen jäsenvaltiota, eli Kreikka  ja Kypros, ovat makrotalouden sopeutusohjelman kohteena. 
Niiden ei tämän vuoksi tarvitse toimittaa erikseen talousarvios uunnitelmaa, sillä niiden finanssipolitiikkaa seurataan jo 
tiiviisti osana sopeutusohjelmia. 
3  Latviaa kehotetaan toimittamaan päivitetty alustava talousar viosuunnitelma niin ajoissa, että komissio ehtii antaa siitä 
perustellun lausunnon ja euroryhmä ehtii keskustella suunnitelm asta asianmukaisesti ennen kui n talousarviolainsäädäntö 
on tarkoitus hyväksyä kansallisessa parlamentissa. 
4  Neuvoston suositus, annettu 8 päivän ä heinäkuuta 2014, euroa rahayksikkön ään käyttävien jäsenvaltioiden 
talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen täytän töönpanosta (EUVL C 247, 29.7.2014, s. 143). 
 
7 
 Tällä tiedonannolla on kaksi tavoi tetta. Ensinnäkin sillä on tarkoitus antaa kokonaiskuva 
finanssipolitiikasta euroalueen tasolla. Tämä kokonaiskuva perustuu alustavien 
talousarviosuunnitelmien horisontaaliseen arviointiin, joka vastaa vakausohjelmista keväällä tehtävää 
horisontaalista arviointia. Tässä tarkasteltava arvi ointi kuitenkin poikkeaa kevään arvioinnista siinä, 
että tässä keskitytään keskipitk än aikavälin finanssipoliittisten su unnitelmien sijaan tulevan vuoden 
suunnitelmiin. Tiedonannon toisena tarkoituksena on  antaa kokonaiskuva maakohtaisista alustavista 
talousarviosuunnitelmista ja selittää komission näiden suunnitelmien arvioinnissa noudattamaa 
lähestymistapaa. Tämän arvioinnin tarkoituksen a on selvittää, vastaavatko maakohtaiset suunnitelmat 
vakaus- ja kasvusopimuksessa asetettuja vaatimuksia.  
2. Euroaluetta koskevat keskeiset havainnot 
 
Yleiset havainnot 
Tänä vuonna arvioidut alustavat talousar viosuunnitelmat vahvistavat sen, että BKT:n  kasvu on 
hidastunut  verrattuna toukokuussa julkaistuun kom issio kevään 2014 talousennusteen. 
Suunnitelmissa esitettyjen makrotal oudellisten oletusten perusteella  BKT:n odotetaan nyt kasvavan 
16 euroalueen jäsenvaltion alueella (EA-16) 1, 0 prosenttia vuonna 2014. Kasvu jää näin alle 
vakausohjelmien laatimisajankohtana huhtikuussa 20 14 odotetun 1,3 prosentin  kasvun (ks. taulukko 
1). Vuodeksi 2015 ennustettu EA-16-alueen BKT:n kasvun nopeutuminen 1,5 prosenttiin jää alle 
vakausohjelmissa ennustetun 1,7 prosentin. Kas vuennusteita on tarkistettu alaspäin useissa 
jäsenvaltioissa. Ainoastaan Espanja, Irlanti, Malta ja Slovenia ovat tarkistaneet kasvuennusteitaan 
ylöspäin, kun taas suurin osa muista jäsenvaltioista on tehnyt ennusteisiinsa merkittäviä vähennyksiä.  
Myös inflaationäkymiä  on tarkistettu alaspäin paitsi energian  ja elintarvikkeiden hintojen laskun 
myös merkittävällä vajaateholla toimivan ta louden vuoksi. Alustavien talousarviosuunnitelmien 
perusteella tämän vuoden 0,8 prosentin inflaatio  EA-16-alueella muodostaa aallonpohjan, minkä 
jälkeen inflaatio kiihtyy hieman vuonna 2015 (1,2 prosenttiin). 
Vuonna 2013 julkisen talouden kokonaisalijäämä  EA-16-alueella supistui ensimmäisen kerran 
vuoden 2008 jälkeen alle 3 prosenttiin suhtee ssa BKT:hen, ja sen odotetaan alustavien 
talousarviosuunnitelmien perusteella supistuvan ed elleen 2,6 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 
2014. Se on silti suurempi kuin va kausohjelmissa ennustettu 2,4 pr osentin alijäämä. Alijäämän 
supistumisen hidastuminen on havaittavissa myös  vuonna 2015, jolloin kokona isalijäämä supistuu 0,4 
prosenttiyksikköä 2,2 prosenttiin suhteessa BKT:hen.  Tämä on vähemmän kuin keväällä ennustettu 
0,6 prosenttiyksikön vähennys. Tämä suurempi alijäämäennuste  johtuu paitsi vuosien 2014–2015 
kasvunäkymien heikkenemisestä myös julkisen ta louden vakauttamistoimien vähentymisestä (ks. 
jäljempänä). 
Kokonaisvelkasuhteen  ennustetaan olevan 92,5 prosenttia  suhteessa BKT:hen vuonna 2015, joten se 
säilyy käytännössä kuluvan vuoden tasolla. Tämä ei  vastaa vakausohjelmien ennusteita, joiden 
mukaan velkasuhde alkaa supistua ensi vuonna. Kokonaisvelkasuhde on tulo sta hyvin erilaisista 
kansallisista velkasuhteista. Esimerkiksi Italia lla velkasuhde on 133 prosenttia suhteessa BKT:hen, 
kun taas Virolla se on hieman alle 10 prosenttia  suhteessa BKT:hen. Vakausohjelmissa esitettyihin 
velkasuhteisiin tehdyt tarkistukset alaspäin ovat seurausta uuden kansantalouden tilinpitojärjestelmän 
(EKT 2010) käyttöönotosta, jonka vaikutuk set enemmän kuin kompensoivat kasvu- ja 
inflaationäkymien heikkenemisen ja julkisen ta louden vakauttamisen vähe ntämisen vaikutukset.  
 
8 
 Kun toteutettaviksi suunniteltuj a julkisen talouden toimia  tarkastellaan yksityiskohtaisemmin, 
alustavista talousarviosuunnitelmista ei saada kokonaistasolla näyttöä vakauttamisesta vuosina 2014 
ja 2015. Vakauttamista mitataan tässä rakent eellisen rahoitusaseman positiivisella muutoksella. 
Jäsenvaltioiden vakausohjelmissaan esittämien odotusten mukaan rakenteellinen rahoitusasema 
paranee 0,3 prosenttia suhteessa BKT:hen molempina vuosina. Kuusi EA-16-alueen jäsenvaltioista on 
kuitenkin edelleen liiallisia alijäämiä  koskevassa menettelyssä vuonna 20145. Vain kahden 
ennaltaehkäisevän osion piiriin kuuluvan jäsenvalti on odotetaan saavuttavan tai ylittävän keskipitkän 
aikavälin tavoitteensa vuosina 2014 ja 2015. Tämän perusteella näyttää siltä, ettei vakaus- ja 
kasvusopimuksessa asetettuja vaatimuksia ole nouda tettu. Rakenteellista kokona issopeutusta voidaan 
kuitenkin pitää tässä yhteydessä ainoastaan suuntaa anta vana indikaattorina, kos ka se ei anna tietoa 
jäsenvaltioiden välillä olevista merkittävistä eroi sta, jotka liittyvät vakaus- ja kasvusopimuksen 
vaatimusten täyttämiseen. Näiden vaatimusten tä yttymistä tarkastellaan komission maakohtaisissa 
arvioinneissa. Lisäksi kaikkiin vakauttamispyrki mysten kokonaismäärää koskeviin päätelmiin, jotka 
perustuvat rakenteellisen rahoitusaseman muutok seen, olisi suhtauduttava varauksin, koska 
rakenteellinen rahoitusasema ei aina anna tarkkaa kuv aa sen taustalla olevista vakauttamistoimista. 
Tämä voi johtua esimerkiksi siitä, että tulot r eagoivat talouden kasvuun epätavallisella tavalla. 
Julkisen talouden vakauttamistoimien puute kokonaistasolla vahvistuu kuitenkin, jos käytetään julkisen talouden toimia kuvaavaa vaihtoehtoista indikaattoria. Se n mukaan sopeuttamistoimet ovat 
sekä vuonna 2014 että vuonna  2015 vain 0,2 prosenttia suhteessa BKT:hen
6. 
 
Taulukko 1: Yhteenveto talouden ja julkisen talouden aggregaateista (EA-16, 2014 ja 2015) 
2014 2015 
  Vakaus-
ohjelmat 
2014 (huhti-
kuu) Alustavat 
talous-
arvio-
suunni-
telmat 
(lokakuu) Komission 
syksyn 2014 
ennuste 
(marraskuu) Vakaus-
ohjelmat 
2014 
(huhtikuu) Alustavat 
talous-
arvio-
suunnitel-
mat 
(lokakuu) Komission 
syksyn 2014 
ennuste 
(marraskuu) 
Reaalisen 
BKT:n kasvu 
(%-muutos)  1,3 1,0 0,8 1,7 1,5 1,1 
YKHI-inflaatio 
(%-muutos) 1,1 0,8 0,6 1,4 1,2 0,9 
Alijäämä  
(% suhteessa 
BKT:hen)  -2,4 -2,6 -2,6 -1,8 -2,2 -2,4 
Rakenteellisen 
rahoitusaseman 
muutos  0,3 0,0 0,1 0,3 0,1 0,0 
                                                            
5  Ranska, Irlanti, Malta, Portug ali, Slovenia ja  Espanja. 
6  Alustavien talousarviosuunnite lmien sisältämiä julkisen ta louden toimia voidaan ar vioida vaihtoehtoisesti 
tarkastelemalla päätösperäis ten tulopuolen toimenpiteiden määrää, jost a on vähennetty suhdannekorjatun menosuhteen 
muutos (taulukko A5.7). Sopeu ttamistoimet ovat tällä menetelm ällä arvioituna EA-16-aluee lla 0,2 prosentt ia suhteessa 
BKT:hen sekä vuonna 2014 että vuonna 2015. Nämä arviot ovat  hieman suuremmat kuin rakenteellisen rahoitusaseman 
muutokset (0,0 prosenttia suhteessa  BKT:hen vuonna 2014 ja 0,1 prosentti a suhteessa BKT:hen vuonna 2015). Sen 
sijaan kevään ennusteisiin tehdyt tarkis tukset alaspäin ovat molemmilla menetelm illä arvioituina samaa suuruusluokkaa.  
Tämä vahvistaa sen, että alustaviin  talousarvios uunnitelmiin sisältyvien julkisen  talouden toimien kokonaismäärä on 
vähäisempi kuin mitä kevään  vakausohjelmissa ennustettiin. 
 
9 
 (prosenttiyksikkö
ä suhteessa 
BKT:hen)  
Velka  (% 
suhteessa 
BKT:hen)  94,3 92,7 93,1 93,1 92,5 93,6 
Suhdannekorjat
tu menosuhde  
(% suhteessa 
potentiaaliseen 
BKT:hen)  47,8 47,9 48,0 47,5 47,7 48,0 
Suhdannekorjat
tu tulosuhde  
(% suhteessa 
potentiaaliseen 
BKT:hen)  46,9 46,7 46,8 46,7 46,5 46,8 
 
Julkisen talouden rakenne 
Kun tarkastellaan euroaluetta kokonaisuutena, julkisen talouden rakenne  muuttuu alustavien 
talousarviosuunnitelmien perusteella vuosina 2 014 ja 2015 vain vähän (taulukko A5.5). 
Suhdannekorjatun menosuhteen odotetaan s upistuvan hyvin vähän vuonna 2015 (0,2 
prosenttiyksikköä). Tämä supistuminen kompe nsoi vastaavan vähäisen kasvun vuonna 20147. 
Odotuksena on, että sosiaalisia tulonsiirtoja lu kuun ottamatta suurin osa menoluokista, etenkin 
julkisen sektorin palkat ja korkomenot, supistuu (kuvio A5.2).  
Alustavissa talousarviosuunnitelmissa esitetyt vero tusta koskevat toimenpiteet ovat kehittyneet 
kasvua tukevaan suuntaan, mutta niiden vaikutus verojen koostumukseen  jäisi melko vähäiseksi 
vuonna 2015. Sosiaaliturvamaksutulojen 0,1 prosent tiyksikön supistumisen vaikutus kompensoituu 
välittömien verotulojen 0,1 prosenttiyksikön kasvul la (kuvio A5.3). Välillisten verojen odotetaan 
säilyvän ennallaan suhteessa BKT:hen. 
Useissa alustavissa talousarviosuunnitelmissa main itaan toimenpiteitä, joilla on tarkoitus puuttua 
työhön kohdistuvaan verorasitteeseen  eli nk. verokiilaan. Alustavi sta talousarviosuunnitelmista 
annettuihin komission lausuntoihin liitetyissä ko mission yksiköiden valmisteluasiakirjoissa on 
verokiilaan puuttumista käsittelevä erityinen osuus  sellaisten jäsenvaltioiden tapauksessa, joille on 
annettu maakohtainen suositus asiasta8 ja/tai jotka ovat ilmoittaneet asiaan liittyvistä uudistuksista 
alustavissa talousarviosuunnitelmissaan . Lisätietoja on tämän tiedonannon liitteessä IV. 
Kaikista alustavista talousarviosuunnitelmista kä y ilmi, että euroalueen jäsenvaltiot ovat hyvin 
tietoisia hyödyistä, joita työn korkeaan verotuk seen puuttumisella voidaan saavuttaa. Ensinnäkin 
voidaan todeta, että verokiila on viimeksi kulunei den vuosien aikana jatkuvasti kasvanut useimmissa 
euroalueen jäsenvaltioissa. Alustavat talousarviosuun nitelmat kuitenkin sisältävä t vain vähän sellaisia 
toimenpiteitä, jotka kasvattaisivat verokiilaa entis estään. Sen sijaan monet jäsenvaltiot suunnittelevat 
tai toteuttavat toimenpiteitä, joiden tarkoituksen a on kaventaa verokiilaa. Toiseksi toimenpiteitä 
verokiilan kaventamiseksi ei ole suunnitteilla aino astaan niissä jäsenvaltioi ssa, joissa verokiila on 
                                                            
7  Suhdannekorjaamaton menosuhde supistuu vuonna 2015 tätä enemmän, noin 0,6 prosenttiyksikköä, tuotantokuilun 
kaventumiseen liittyvien positiivisten nimittäjävaikutusten ansiosta. 
8  EUVL C 247, 29.7.2014, s. 1–140. 
 
10 
 melko suuri, vaan myös sellaisissa jäsenvaltioissa,  joissa verokiila on melko pieni. Kolmanneksi 
monet toimenpiteistä kohdistuva t alempiin tuloluokkiin kasvattamalla verohuojennuksia tai 
pienentämällä alhaisten tuloluokkien veroja tai pienituloisten työntekijöiden sosiaaliturvamaksuja. 
Useimmat verokiilaa koskevat uudistukset ovat kuite nkin melko maltillisia haasteisiin verrattuna. 
Tämä johtuu paitsi siitä, että monilla mailla ei ole julkisessa taloudessaan tarvittavaa liikkumavaraa, 
myös siitä, että kompensoivien toimenpiteiden löytäminen on ongelmallista , koska tällöin tulevat 
kyseeseen julkisten menojen supistaminen tai vä hemmän kasvua vahingoitt avien verojen, kuten 
kulutus-, kiinteistö- tai ympäristöverojen, korotukset. 
Ennusteiden erot 
Budjettikuripakettia on uudistettu, jotta voitaisiin vähentää mahdollisuu tta siihen, että jäsenvaltioiden 
ja komission ennusteet poikkeavat toisistaan. Uudi stuksessa otettiin käyttöön vaatimus, jonka mukaan 
finanssipoliittisten neuvostojen on va lvottava ennusteiden laatimis prosessia nykyistä tarkemmin. 
Sivulla 12 olevassa kehyksessä 1 esitetään, miten jä senvaltiot ovat täyttäneet vaatimuksen, jonka 
mukaan talousarvioesitysten on perustuttava riippumattomiin makrotalouden ennusteisiin . 
Kun tarkastellaan julkisen talouden kokonaisnäkymiä , EA-16-alueen julkisen talouden 
kokonaisalijäämä vuonna 2015 on al ustavien talousarviosuunni telmien perusteella 0,2 
prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen pienempi kui n komission ennusteessa. Ensinnäkin alustavissa 
talousarviosuunnitelmissa oletetaan, että julkisen talouden toimien määrä on suurempi (0,2 prosenttia 
suhteessa BKT:hen verrattuna komission ennusteen m ukaiseen, edellä mainittua vaihtoehtoista 
indikaattoria käyttämällä arvioituun –0,1 prosen ttiin suhteessa BKT:hen; ks. taulukko A5.7).  Toiseksi 
suunnitelmissa ennustetaan vuode ksi 2015 suurempaa BKT:n kasvua  (1,5 prosenttia verrattuna 
komission ennusteen mukaiseen 1,1 prosenttiin ; erosta merkittävä osuus liittyy Saksaan9). 
Makrotaloudelliset oletukset eivät kuitenkaan ole pääasiallinen syy v uotta 2015 koskevien 
alijäämäennusteiden väliseen eroon.  Tämä johtuu siitä, että vaikka jäsenvaltiot kokonaisuutena 
tarkasteltuna ennustavat BKT:n kasvavan enemmän kuin komission ennusteessa, ne myös ennustavat, 
että tulot reagoivat kasvuun va imeammin kuin komission ennusteessa10. Tämä ennustettu vähäisempi 
jousto pitkälti kumoaa ennustetun BKT:n suurem man kasvun vaikutuksen. Suurin osa komission ja 
alustavien talousarviosuunnitelmie n alijäämäennusteiden välisestä erosta johtuu itse asiassa siitä, että 
menopuolen toimenpiteitä koskevat arviot poikkeavat toisistaan. 
Erot yksittäisten alustavien tal ousarviosuunnitelmien ja komission alijäämäennusteiden välillä voivat 
kuitenkin olla melko suuria. Syyt eroihin vaihtele vat maittain. Komissio ennustaa alijäämän olevan 
alustavassa talousarviosuunnitelmassa arvio itua suurempi Belgiassa, Espanjassa, Maltassa, 
Portugalissa ja Slovakiassa. Suurin ennusteiden välin en ero on Maltan tapauksessa (taulukko A5.1 ja 
kuvio A5.4). Kaikissa muissa tapauksissa komission ja jäsenvaltioiden ennusteiden väliset erot ovat 
                                                            
9  Saksan alustavan talousarviosuunnitelman  taustalla oleva makrotalouden skenaar io perustuu Saksan  liittohallituksen 
huhtikuussa julkaisemaan kevään ennusteeseen. Ennusteen  julkaisemisen jälkeen saatiin kuitenkin käyttöön lisää 
virallisia tilast oja ja heikompia tuloksia osoittav ia suhdanneindikaattoreit a. Vuosia 2014 ja 2015 koskevat talousnäkymät 
ovat tämän vuoksi kyseisessä ennusteessa huomattavasti optimistisemmat kui n komission syksyn ennusteessa. Saksan 
hallitus on tarkistanut omaa ennust ettaan alustavan talousarviosuunnitelman toimittamisen jälkeen.  
10  Niin kutsuttu tulojen ”nettojousto” eli tu lojen prosentuaalinen muutos  ilman päätösperäisten toimenpiteiden vaikutusta 
BKT:n yhden prosentin muutosta kohti. Tuloje n kokonaisjousto vuonna 2015 (0,8) on alustavien 
talousarviosuunnitelmien perusteel la pienempi kuin komission ennusteen peru stana oleva luku (1,0) (ks. taulukko A5.6).  
 
11 
 enintään 0,2 prosenttiyksikköä. Alankomaiden ja Itävallan tapauksessa komission ennusteen 
mukainen alijäämä on jäsenvaltion ennustamaa alijäämää pienempi. 
Komission ennusteiden mukaan kokonaisvelka  on kokonaisalijäämän tapaan suurempi kuin mitä 
jäsenvaltiot ennustavat. Komission ennusteiden m ukaan velka kasvaa maltillisesti myös vuonna 2015 
siten, että kokonaisvelkasuhde  on yli 93 prosenttia suhteessa BKT:hen, kun alustavien 
talousarviosuunnitelmien mukaan ve lkasuhde säilyy lähes ennallaan. Tämä ero johtuu pääasiassa siitä, 
että alijäämä on komission ennusteen  mukaan suurempi ja nimellisen BKT:n kasvu vähäisempää kuin 
jäsenvaltioiden ennusteissa. Myös tässä tapauksessa erot alustavien talousarviosuunnitelmien ja 
komission ennusteiden välillä voivat kuitenkin o lla suurempia, kun tilannetta tarkastellaan 
jäsenvaltiokohtaisesti. Syyt eroihin vaihtelevat maitta in. Suurimmat erot koskevat Belgiaa, Saksaa, 
Latviaa ja Maltaa, joiden alustavissa talou sarviosuunnitelmissa esitety t velkasuhdetta koskevat 
ennusteet ovat noin 2 prosenttia suhteessa BKT:he n pienempiä kuin komission ennuste (taulukko 
A5.3 ja kuvio A5.5). Useimmi ssa tapauksissa ennusteiden erot  ovat 0–1 prosenttia suhteessa 
BKT:hen. Komission ennusteen mukainen alijä ämä on jäsenvaltion ennustamaa pienempi vain 
Slovenialla. Koostumuksen osalta voidaan todeta, että komission ennus teiden perusteella on olemassa 
vaara siitä, että alustavissa talousarvios uunnitelmissa ennustettu suhdannekorjatun menosuhteen 
vähäinenkin supistuminen jää toteutumatta (taulukko A5.5). Komission ennuste vahvistaa 
menorakenteesta sen, että julkisen sektorin palkkoj en, korkomenojen ja mahdollisesti myös julkisten 
investointien osuudet supistuvat, kun taas sosiaalie tuuksien osuus saattaa kasvaa nykyisestä (kuvio 
A5.2). Tulopuolen osalta komission ennusteet vast aavat alustaviin talousarviosuunnitelmiin sisältyviä 
ennusteita (kuvio A5.3).  
Sopeutuksen määrä ja koostumus 
Kun tarkastellaan  julkisen talouden rakenteellisen sopeutuksen määrää,  komission ennusteet 
vastaavat alustavissa talousarviosuunnitelmissa esitetty jä ennusteita. Kolme vuotta kestäneen julkisen 
talouden jatkuvan vakautta misen jälkeen finanssipolitiikan koko naisviritys euroalueella on vuonna 
2014 neutraali, ja sen odotetaan säilyvän neut raalina myös vuonna 2015. Kokonaistasolla 
tarkasteltuna lähestymistavalla, jossa finanssipolitii kkaa ei kiristetä, näytettäisiin saavutettavan 
tilanne, jossa julkisen talouden kestäv yyteen liittyvät tarpeet, joiden taustalla ovat suuret ja kasvavat 
velkasuhteet, ja suhdannetilanne ovat pitkälti asian mukaisessa tasapainossa. Suhdannetilanteelle ovat 
tyypillisiä merkittävät pitkäaikaiset negatiiviset tuotantokuilut, joiden ennustetaan kaventuvan 
tulevina vuosina vain hitaasti.  Samaan aikaan suunnitelmien arviointi vahvistaa sen, että useiden 
jäsenvaltioiden ei tällä hetkellä odoteta täyttävän vakaus- ja kasvusopimuksen mukaisia nykyisiä 
velvoitteitaan. Edellä esitetyn perusteella void aan todeta, että euroalueen finanssipolitiikan 
kokonaisviritystä olisi seurattava tarkkaan samo in kuin sen perustana olevia jäsenvaltiokohtaisia 
virityksiä ja sitä, millaisessa suhteessa nämä vir itykset ovat vakaus- ja kasvusopimuksen sääntöjen 
mukaiseen liikkumavaraan. Jäsenvaltioiden finanssipo litiikkaa olisi periaatteessa mahdollista lähentää 
uudelleen tavalla, jolla varmiste taan vakaus- ja kasvusopim uksen noudattaminen kaikissa 
jäsenvaltioissa ilman, että finanssipolitiikkaa kirist etään perusteettomasti. Tä mä merkitsisi joissakin 
jäsenvaltioissa sääntöjen mukais esti käytettävissä olevan julkisen talouden liikkumavaran 
hyödyntämistä.  
Edellä mainitut seikat osoittavat myös selkeästi se n, että EU:n tasolla tarvitaan kauaskantoista 
investointiohjelmaa, jolla lisätään kokonaiskysyntää ja  vähennetään tarjontapuo len rajoitteita ja jolla 
edistetään näin samalla elvyttävän ra hapolitiikan vaikutuksen hyödyntämistä.  
 
12 
 Tällaisella euroalueen kasvua tukevalla läh estymistavalla on merkitystä, kun tarkastellaan julkisen 
talouden sopeutuksen osatekijöitä . Suunnitelmista ilmi käyvä suuntaus työn verotuksen 
keventämiseen ja työn verorasit uksen vähentämiseksi toteutettujen toimien määrä vievät kehitystä 
oikeaan suuntaan. Sen sijaan menopuolen koostumus nä yttää kehittyneen kasvua tukevaan suuntaan 
hyvin vähän tai ei lainkaan. Tämän vuoksi on entis täkin tärkeämpää, että jäsenvaltioiden politiikka 
sovitetaan paremmin yhteen komission esittämän työllisyys-, kasvu- ja investointipaketin 
painopisteiden kanssa. Tähän kuuluu myös sääntö jen mukaisesti käytettävissä olevan jouston 
hyödyntäminen. 
 
Kehys 1: Riippumattomien fina nssipolitiikan instituutioiden panos vuotta 2015 koskeviin 
alustaviin talousarviosuunnitelmiin 
Budjettikuriasetuksen (EU) N:o 473/2013 1, 4 ja 5 artiklassa viitataan riippumattomien elinten 
käsitteeseen. Kyseisessä asetuksessa tarkennetaan ja laajennetaan sellaisissa EU:n säädöksissä ja 
hallitustenvälisissä sopimuksissa asetettuja aikaisem pia vaatimuksia, joissa riippumattomille elimille 
annetaan valtuuksia hoitaa finanssipoliittisia tehtäv iä. Asetuksessa määritellään seuraavat kaksi uutta 
tehtäväaluetta: i) finanssipolitiikan sääntöjen nouda ttamisen valvonta ja ii) makrotalouden ennusteet. 
Budjettikuripaketin menettelysäännöissä annetaan täytäntöönpanosäännöksiä, joiden tarkoituksena on 
ohjeistaa jäsenvaltiota ennusteiden laatimisessa. Ne uvosto täydensi näitä säännöksiä 8. heinäkuuta 
2014 kehottamalla euroalueen jäsenvaltioita varmis tamaan ”että kansalli set julkisen talouden 
kehykset, muun muassa kansalliset finanssipoliittiset neuvostot, ovat vahvat”. 
Budjettikuriasetuksen 4 artiklan 4 kohdan mukaan  talousarvioesitysten ”on perustuttava 
riippumattomiin makrotalouden ennusteisiin”. Tämä  tarkoittaa, että ne ovat 2 artiklan 1 kohdan b 
alakohdan mukaisesti ”riippumattomien elinten l aatimia tai vahvistamia”. Useissa lokakuussa 2014 
toimitetuissa alustavissa talousarviosuunnitelmissa viitataan budjettikuriasetuksen vaatimuksiin, ja 
jäsenvaltioiden käyttämät makrotalouden ennusteet ovat joko riippumattomien elinten laatimia tai 
vahvistamia. 
Alustavista talousarviosuunnitelmista käy ilmi,  että seuraavissa jäsenvaltioissa ennusteiden 
laatimisesta on vastannut erillinen elin: Itävalta ( Österreichisches Institu t für Wirtschaftsforschung,  
WIFO), Belgia ( Bureau Fédéral du Plan, FPB), Luxemburg (STATEC), Alankomaat ( Centraal 
Planbureau, CPB) ja Slovenia ( Urad Rs Za Makroekonomske Analize in Razvoj, UMAR-IMAD). 
Saksassa makrotalouden ennusteet laatii edelleen talousministeriö, mutta se käyttää perustana 
tutkimuslaitosten laatimaa yhteistä talousennus tetta. Riippumaton talous neuvonantajien neuvosto 
arvioi marraskuussa ennusteiden uskottavuuden. Alus tavan talousarvioesityksen ennuste perustuu 
kevään yhteiseen talousennusteeseen ja hallituksen kevään ennusteeseen. Siinä ei ole otettu huomioon 
syksyn yhteistä talousennustetta eikä hallit uksen syksyn makrotalousennustetta. Suomessa 
makrotalouden ennusteet laaditaan valtiovarainministeriössä, mutta samalla otetaan huomioon tarve 
varmistaa ennusteiden laatimisesta  vastaavan tiimin riippumattomuus. 
Viro, Espanja, Irlanti, Italia ja Slovakia viittasi vat alustavissa talousarviosuunnitelmissaan erillisten 
elinten  (Virossa Eelarvenõukogu , Espanjassa Autoridad Independiente de Responsabilidad Fiscal  
(AIReF), Irlannissa I rish Fiscal Advisory Council  (IFAC), Italiassa Ufficio Parlamentare di Bilancio  
(UPB) ja Slovakiassa makrotalousennustekomitea) an tamiin lausuntoihin laadituista makrotalouden 
ennusteista. Ranskan, Maltan ja Portugalin alustavissa talousarviosuunnitelmissa ei viitata erillisen 
 
13 
 elimen antamaan lausuntoon, vaikka sellainen on annettu (Ranskassa HCFP ( Haut Conseil des 
Finances Publiques ), Maltassa  National Audit Office of Malta  ja Portugalissa CFP ( Conselho das 
Finanças Públicas ). Ranskan ja Portugalin tapa uksessa lausunto kuitenkin liitettiin 
talousarvioasiakirjoihin. Latvian toimittamaa talous arvioasiakirjaa, joka perustuu muuttumattomana 
säilyvään politiikkaan, ei voida katsoa alustavaks i  talousarviosuunnitelmaksi, joten sen osalta ei 
edellytetä erillisen elimen antamaa lausuntoa. Vi ron, Espanjan, Irlannin, Maltan, Portugalin ja 
Slovakian tapauksessa edellä mainitut elimet hyväksyi vät pitkälti ennusteet, joskin ne toivat esiin 
joitakin riskejä. Ranskan tapauksessa HCFP piti v uotta 2015 koskevaa makrotalouden skenaariota 
optimistisena. Lisäksi Viron, Espanjan, Ranska n, Irlannin, Maltan ja Portugalin tapauksessa 
lausunnoissa viitattiin ulkomaantalouden kehityksestä aiheutuviin heikkenemisriskeihin, jotka 
näkyvät mahdollisesti viennin odotettua heikom pana kasvuna. Lausunnoissa viitattiin myös 
kotimaankysyntään (Ranska), kulutukseen (Espan ja) ja investointeihin (Malta) liittyviin 
epävarmuustekijöihin. 
 
 
14 
  
3. Yleiskatsaus yksittäisiin al ustaviin talousarviosuunnitelmiin 
 
Alustavia talousarviosuunnitelmia koskevissa komission lausunnoissa tarkastellaan vakaus- ja 
kasvusopimuksen säännösten sekä sopimuksen pohj alta annettujen suositusten noudattamista. 
Liiallisia alijäämiä koskevassa menettelyssä olevien jäsenvaltioiden tapauksessa komission 
lausunnoissa arvioidaan, onko liiallisten a lijäämien korjaamisessa edistytty sekä 
suhdannekorjaamattomalle alijä ämälle että rakenteelliselle alijää mälle asetettujen tavoitteiden osalta. 
Niiden euroalueen jäsenvaltioiden  tapauksessa, joihin sovelletaan  vakaus- ja kasvusopimuksen 
ennalta ehkäisevää osiota (ja jotka siis eivä t ole liiallisia alijäämiä koskevassa menettelyssä), 
lausunnossa arvioidaan, etenevätkö jäsenvaltiot koh ti julkisen talouden keskipitkän aikavälin 
tavoitteitaan vakaus- ja kasvusopimuksen vaat imusten sekä neuvoston jäsenvaltioille heinäkuussa 
antamien maakohtaisten suositusten mukaisesti.  
Arviointi perustuu komission syksyn 2014 talousennusteeseen.  Keskusteltuaan eräiden jäsenvaltioiden kanssa ja py ydettyään niiltä lisätietoja tai otettuaan esille 
niiden alustaviin talousarviosuunnitelmiin liittyv iä alustavassa tarkastel ussa havaittuja ongelmia 
komissio on todennut, ettei yhdessäkään lokaku un loppuun mennessä toimitetuista alustavista 
talousarviosuunnitelmista ole jätetty noudatta matta velvoitteita asetuksen (EU) N:o 473/2013 
7 artiklan 2 kohdassa tarkoitetulla erityisen vaka valla tavalla. Moni ta lousarviosuunnitelmista 
kuitenkin antaa aihetta huoleen, sillä niihin liitt yy riski vaatimusten noudattamatta jättämisestä. 
Taulukoissa 2a ja 2b esitetään yhteenveto kunkin jäsenvaltion alustavaa talousarviosuunnitelmaa 
koskevasta arviosta komission 28. marraskuuta anta mien lausuntojen pohjalta sekä finanssipoliittisten 
ja rakenteellisten uudistusten
11 etenemistä koskevista arvioista. Jo tta alustavia talousarviosuunnitelmia 
olisi helpompi vertailla kesken ään, ne on jaoteltu arvioinnissa karkeasti kolmeen ryhmään:   
• Vaatimusten mukainen:  Komission ennusteen mukaan talousarviosuunnitelmaa ei ole tarpeen 
muuttaa  kansallisessa talousarviomenettelyssä, s illä se on jo vakaus- ja kasvusopimuksen 
vaatimusten mukainen. Jos alustavaa talou sarviosuunnitelmaa koskevaan komission arvioon 
kuitenkin liittyy erityisiä riskej ä, komissio kehottaa asianomaisia jäsenvaltioita toteuttamaan 
tarvittavat toimet. 
• Pitkälti vaatimusten mukainen:  Komissio kehottaa viranomaisia toteuttamaan  
talousarvioprosessissa tarvittavat toimet  sen varmistamiseksi, että vuoden 2015 talousarvio on 
vakaus- ja kasvusopimuksen  säännösten mukainen. Tämä johtuu seuraavista syistä: 
Liiallisia alijäämiä koskevassa menettel yssä olevien jäsenvaltioiden osalta: Vaikka komission 
ennusteen mukaan suhdannekorj aamaton alijäämä saadaan alle perussopimuksessa viitearvoksi 
asetetun 3 prosentin suhteessa BKT:hen liiallisia  alijäämiä koskevan menettelyn mukaiseen 
määräaikaan mennessä, julkisen talouden toimien selkeä riittämättömyys vaarantaa liiallisen 
alijäämän kestävän korjaamisen määräajassa.  
Vakaus- ja kasvusopimuksen ennalta ehkäi sevän osion piiriin kuuluvat jäsenvaltiot:  Komission 
ennusteen mukaan vaadittua keskipitkän aika välin tavoitteeseen tähtäävää rakenteellista 
                                                            
11 Rakenneuudistukset, joilla on suora vaikutus talousarvioon.  
 
15 
 sopeutusta ei todennäköisesti kyetä tote uttamaan vuonna 2015, mutta riittämättömät 
sopeutustoimet eivät todennäköisesti poikkea merkittävästi vaaditusta sopeutuksesta kohti 
keskipitkän aikavälin tavoitetta12. Jos tilanne jatkuu useita vuosia, se saattaa kuitenkin aiheuttaa 
merkittävän poikkeaman vaaditusta sopeutuksest a. Nämä jäsenvaltiot noudattavat tapauksen 
mukaan velan supistamista  koskevaa vertailuarvoa. 
• Riski vaatimusten noudattamatta jättämisestä:  Komission ennusteen mukaan alustava 
talousarviosuunnitelma ei todennäköisesti ole r iittävä sen varmistamiseksi, että vakaus- ja 
kasvusopimuksen vaatimuksia noudatetaan. Sen vuoksi komissio kehottaa viranomaisia 
toteuttamaan  talousarvioprosessissa tarvittavat toimet  sen varmistamiseksi, että vuoden 2015 
talousarvio on vakaus- ja kasvusopimuksen säännös ten mukainen. Tämä johtuu seuraavista syistä:  
Liiallisia alijäämiä koskevassa menettel yssä olevien jäsenvaltioiden osalta: Jos komission 
ennuste vuodeksi 2015 os oittautuu jälkikäteen oikeaksi, se saattaa johtaa liiallisia alijäämiä 
koskevan menettelyn kiristämiseen, sillä ennusteen  mukaan julkisen talouden toimia ei kyetä 
saattamaan loppuun eikä kokonaistavoitetta saavuteta.  
Vakaus- ja kasvusopimuksen ennalta ehkäi sevän osion piiriin kuuluvat jäsenvaltiot:  Komission 
ennusteessa ennakoidaan merkittävää poikkeamaa v aaditulta keskipitkän ai kavälin tavoitteeseen 
tähtäävältä sopeuttamisuralta vuonna 2015 ja/tai tapauksen mukaan  velan supistamista koskevan 
vertailuarvon noudattamatta jättämistä (riippue n siitä, kumpi kriteeri on sitovampi). 
Talousarviosuunnitelmia arvioitaessa on otettu hu omioon vaikutus, joka kansantalouden tilinpitoa 
koskevaan EKT 2010 -standardiin siirtymisellä se kä muilla tilastollisilla tarkistuksilla on ollut 
alijäämä- ja velkalukuihin (siirtymi nen EKT 2010:een on vaikuttanut eniten Ranskaa, Irlantia, Italiaa, 
Portugalia ja Suomea koskeviin lukuihin). Tilasto llisia tarkistuksia on käsitelty kvalitatiivisesti ja 
mahdollisuuksien mukaan myös kvantitatiivises ti komission lausuntojen yhteydessä esitetyissä 
komission yksiköiden valmisteluasiakirjoissa siinä ta pauksessa, että ne ovat vaikuttaneet vakaus- ja 
kasvusopimuksen vaatimusten noudattamista koske vissa arvioinneissa käytettyihin tärkeimpiin 
muuttujiin. Muita tilastollisia muutoksia on mainittu erikseen Viron, Latvian ja Slovenian osalta. 
Muissa tapauksissa vaikutus ei ollut merkittävä ja/tai ei olisi muuttanut komission arviota. 
Komissio on lisäksi arvioinut yleisesti vuoden 2014 maakohtaisissa suosituksissa esitettyjen 
finanssipoliittisten ja rakenteellis ten uudistusten noudattamista. Alus tavia talousarviosuunnitelmia 
koskevat arviot voidaan jakaa ly hyesti seuraaviin viiteen ryhmään: 
• Ei ole edistynyt: Jäsenvaltio ei ole ilmoittanut eikä hyväksynyt mitään toimenpiteitä kyseisen 
maakohtaisen suosituksen noudattamiseksi.  
                                                            
12  Jos jäsenvaltio ei ole vielä saavuttanut keskipitkän aika välin tavoitettaan, poikkeamaa pidetään merkittävänä, jos: 
 i) julkisen talouden rakenteellinen rahoitusasema poikkeaa  asianmukaiselta sopeuttamisuralta vähintään 0,5 prosenttia 
suhteessa BKT:hen yhden vuoden aikana tai vuosittain keskimää rin vähintään 0,25 prosenttia suhteessa BKT:hen kahden 
peräkkäisen vuoden aikana; ja 
 ii) julkisten menojen kasvuvauhti ilman pä ätösperäisiä tulopuolen toimenpiteitä ylittää asianmukaisen sopeuttamisuran, 
joka on määritelty suhteessa viitearvoksi asetettuun keskipit kän aikavälin kasvuvauhtiin, ja tämä ylitys on heikentänyt 
julkisen talouden rahoitusasemaa vähintään 0,5 prosen ttiyksikköä suhteessa BKT: hen yhden vuoden aikana tai 
kumulatiivisesti kahtena peräkkäisenä vuonna. 
 Poikkeamaa voidaan pitää merkittävänä myös silloin, jos vain yksi edellä mainituista edellytyksistä i tai ii toteutuu ja 
kokonaisarvioinnin perusteella nä yttää siltä, että tämä edel lytys on kaikkein asianmukaisin  peruste arvioida julkisen 
talouden toimia.  
 
16 
 • Edistynyt rajallisesti:  Jäsenvaltio on ilmoittanut joistakin toimenpiteistä kyseisen maakohtaisen 
suosituksen noudattamiseksi, mutta toimenpiteet  vaikuttavat riittämättömiltä ja/tai niiden 
hyväksyminen/toteuttaminen ei ole varmaa. 
• Edistynyt jonkin verran:  Jäsenvaltio on ilmoittanut tai hyväksynyt toimenpiteitä kyseisen 
maakohtaisen suosituksen noudattamiseksi. Toimenp iteet ovat lupaavia, mutta kaikkia niistä ei 
ole vielä toteutettu eikä toteuttaminen ole kaikissa tapauksissa varmaa. 
• Edistynyt merkittävästi:  Jäsenvaltio on hyväksynyt toimenpiteitä , joista suurin osa on toteutettu. 
Toimenpiteillä on kyetty suure lta osin varmistamaan kyseisen maakohtaisen suosituksen 
noudattaminen. 
• Noudattaa täysin:  Jäsenvaltio on hyväksynyt ja toteutta nut toimenpiteitä, joilla kyseisen 
maakohtaisen suosituksen asianmukainen noudattaminen toteutuu. 
Taulukko 2a: Yhteenveto alustavia talous arviosuunnitelmia koskevista komission 
maakohtaisista lausunnoista – jäsenvaltiot, jo ihin sovelletaan vakaus- ja kasvusopimuksen 
ennalta ehkäisevää osiota 
 Yleisarvio siitä, onko alustava 
talousarviosuunnitelma vakaus- ja 
kasvusopimuksen mukainen   
Yleisarvio finanssipoliittisia ja 
rakenteellisia uudistuksia koskevien 
vuoden 2014 maakohtaisten suositusten 
noudattamisesta 
Maa 
Komission syksyn 
2014 
talousennusteeseen 
perustuva yleisarvio  Ennalta ehkäisevän 
osion vaatimusten 
noudattaminen 
vuosina 2014–2015  Yleisarvio 
finanssipoliittis-
ten ja 
rakenteellisten 
uudistusten 
etenemisestä  
Keskeiset alustavassa 
talousarviosuunnitel-
massa esitetyt 
toimenpiteet 
verokiilaa koskevien 
maakohtaisten 
suositusten 
noudattamiseksi 
BE Riski vaatimusten 
noudattamatta 
jättämisestä  2014: keskipitkän 
aikavälin tavoitteeseen 
tähtäävältä 
sopeuttamisuralta 
poikettu jonkin verran; 
velan viitearvon 
noudattaminen vaarassa 
2015: keskipitkän 
aikavälin tavoitteeseen 
tähtäävältä 
sopeuttamisuralta 
poiketaan jonkin verran; 
velan viitearvon 
noudattaminen vaarassa Edistytty jonkin 
verran Verokiilaa koskeva 
maakohtainen suositus 
 
Ansiotuloveron 
vähennyksen 
korottaminen. 
Työnantajan 
sosiaaliturvamaksujen 
alentaminen 
DE Vaatimusten 
mukainen 2014: keskipitkän 
aikavälin tavoite 
ylitetty; velan viitearvoa 
noudatettu 
2015: keskipitkän 
aikavälin tavoite 
ylitetty; velan viitearvoa Edistytty 
rajallisesti Verokiilaa koskeva 
maakohtainen suositus 
 
Vuodesta 2014 alkaen 
ansiotuloveron 
hyvitystä korotettu, ja 
alun perin suunniteltua 
 
17 
 noudatetaan eläkemaksun 
alentamista, jolla piti 
rahoittaa lisäeläke-
etuuksia, ei ole pantu täytäntöön. Vuodesta 
2015 alkaen 
pitkäaikaishoidon 
maksua korotetaan ja 
terveydenhoitovakuu-
tuksen rahoitusta 
uudistetaan. 
EE Pitkälti vaatimusten 
mukainen 2014: keskipitkän 
aikavälin tavoitteeseen 
tähtäävältä 
sopeuttamisuralta 
poikettu jonkin verran 
2015: keskipitkän 
aikavälin tavoitteeseen 
tähtäävältä 
sopeuttamisuralta 
poiketaan jonkin verran Ei edistytty Verokiilaa koskeva 
maakohtainen suositus 
 
Ansiotuloveroprosentin 
sekä 
työttömyysvakuutus-
maksujen alentaminen. 
Peruspäivärahan 
korottaminen 
 
18 
  
IT Riski vaatimusten 
noudattamatta 
jättämisestä  2014: sallittu  poikkeama 
keskipitkän aikavälin 
tavoitteeseen tähtäävältä 
sopeuttamisuralta 
epätavallisen vakavan 
taloustilant een takia; 
velan viitearvon 
noudattaminen vaarassa 
2015: merkittävä 
poikkeama keskipitkän 
aikavälin tavoitteeseen 
tähtäävältä 
sopeuttamisuralta; velan 
viitearvon 
noudattaminen vaarassa Edistytty jonkin 
verran Verokiilaa koskeva 
maakohtainen suositus 
 
Työvoimakustannusten 
poistaminen yrityksiltä 
perittävän alueveron 
veropohjasta. 
Pienipalkkaisille 
myönnetty pysyvä 
verohyvitys (kirjattu 
EKT 2010:een 
sosiaalisena 
tulonsiirtona), jonka 
rahoitus tällä hetkellä 
turvattu vain vuodeksi 
2014. Kolmen vuoden 
vapautus työnantajan 
sosiaaliturvamaksuista 
vakinaisella 
työsopimuksella vuonna 
2015 palkattavien 
uusien työntekijöiden 
osalta 
LV Pitkälti vaatimusten 
mukainen 2014: ei poikkeamaa 
keskipitkän aikavälin 
tavoitteeseen tähtäävältä 
sopeuttamisuralta 
2015: keskipitkän 
aikavälin tavoitteeseen 
tähtäävältä 
sopeuttamisuralta 
poiketaan jonkin verran 
olettaen, että 
toimintapolitiikka ei 
muutu alustavassa 
talousarviosuunnitel-
massa Edistytty 
rajallisesti Verokiilaa koskeva 
maakohtainen suositus 
 
Poistuvan hallituksen 
toimittamassa 
alustavassa 
talousarviosuunnitel-
massa ei toimenpiteitä. 
Vuosia 2015–2017 
koskeva veropoliittinen 
strategia sisältää 
suunnitelmia 
minimipalkan ja 
verottamatta jäävän 
vähimmäistulon 
korottamiseksi 
LU Vaatimusten 
mukainen 2014: keskipitkän 
aikavälin tavoite ylitetty 
2015: ei poikkeamaa 
keskipitkän aikavälin 
tavoitteeseen tähtäävältä 
sopeuttamisuralta Edistytty jonkin 
verran Ei verokiilaa koskevaa 
maakohtaista suositusta 
MT13 Riski vaatimusten 
noudattamatta 
jättämisestä 2014: liiallisia alijäämiä 
koskevassa menettelyssä 
2015: merkittävä 
poikkeama keskipitkän 
aikavälin tavoitteeseen Edistytty jonkin 
verran Ei verokiilaa koskevaa 
maakohtaista suositusta 
                                                            
13  Maltaan sovelletaan tällä hetkellä sopimuksen korjaavaa osiota, mutta on mahdollista, että vuodesta 2015 siihen 
sovelletaan ennalta ehkäisevää osiota, jos liiallinen  alijäämä korjataan ajoissa ja kestävällä tavalla.  
 
19 
 tähtäävältä 
sopeuttamisuralta; velan 
viitearvoa noudatetaan 
NL Vaatimusten 
mukainen 2014: ei poikkeamaa 
keskipitkän aikavälin 
tavoitteeseen tähtäävältä 
sopeuttamisuralta; velan 
viitearvoa noudatettu 
2015: ei poikkeamaa 
keskipitkän aikavälin 
tavoitteeseen tähtäävältä 
sopeuttamisuralta; velan 
viitearvoa noudatetaan Edistytty jonkin 
verran Verokiilaa koskeva 
maakohtainen suositus 
 
Työntekijän 
verohyvityksen 
uudistaminen pieni- ja 
keskituloisiin 
kohdistuvan 
verorasituksen 
keventämiseksi. 
Henkilötulovero-
prosentin alentaminen 
alimmassa veroluokassa
 
20 
  
AT Riski vaatimusten 
noudattamatta 
jättämisestä 2014: keskipitkän 
aikavälin tavoitteeseen 
tähtäävältä 
sopeuttamisuralta 
poikettu jonkin verran; 
velan viitearvoa 
noudatettu 
2015: merkittävä 
poikkeama keskipitkän 
aikavälin tavoitteeseen 
tähtäävältä 
sopeuttamisuralta; velan 
viitearvoa noudatetaan Edistytty 
rajallisesti Verokiilaa koskeva 
maakohtainen suositus 
 
Yleinen ilmoitus 
verokiilan alentamista 
koskevasta 
uudistuksesta, josta 
tehdään päätös 
maaliskuussa 2015 
SK Vaatimusten 
mukainen 2014: ei poikkeamaa 
keskipitkän aikavälin 
tavoitteeseen tähtäävältä 
sopeuttamisuralta 
2015: ei poikkeamaa 
keskipitkän aikavälin 
tavoitteeseen tähtäävältä 
sopeuttamisuralta Edistytty 
rajallisesti Ei verokiilaa koskevaa 
maakohtaista suositusta 
FI Pitkälti vaatimusten 
mukainen 2014: keskipitkän 
aikavälin tavoitteeseen 
tähtäävältä 
sopeuttamisuralta 
poikettu jonkin verran 
2015: keskipitkän 
aikavälin tavoitteeseen 
tähtäävältä 
sopeuttamisuralta 
poiketaan jonkin verran Edistytty jonkin 
verran Ei verokiilaa koskevaa 
maakohtaista suositusta 
 
Taulukko 2b: Yhteenveto alustavia talousarviosuunnitelmia koskevista komission 
maakohtaisista lausunnoista – jäsenvaltiot, jo ihin sovelletaan vakaus- ja kasvusopimuksen 
korjaavaa osiota 
 Yleisarvio siitä, onko alustava 
talousarvio vakaus- ja kasvusopimuksen 
mukainen   
Yleisarvio finanssipoliittisia ja rakenteellisia 
uudistuksia koskevien vuoden 2014 
maakohtaisten suositusten noudattamisesta 
Maa 
Komission syksyn 
2014 
talousennusteeseen 
perustuva yleisarvio  Liiallisia alijäämiä 
koskevan 
menettelyn 
vaatimusten 
noudattaminen 
vuosina 2014–2015  Yleisarvio 
finanssipoliittisten ja 
rakenteellisten 
uudistusten 
etenemisestä  
Keskeiset alustavassa 
talousarviosuunnitel-
massa esitetyt verokiilaa 
koskevat toimenpiteet 
ES Riski vaatimusten 
noudattamatta 
jättämisestä 2014: 
kokonaistavoite 
saavutettu 
2015: vaatimusten 
noudattaminen 
epävarmaa, ellei 
lisätoimenpiteitä Edistytty jonkin verranVerokiilaa koskeva 
maakohtainen suositus 
 
Henkilötuloveroprosent-
tien alentaminen. Vuonna 
2014 allekirjoitettuihin 
uusiin sopimuksiin 
 
21 
 toteuteta liittyvien 
sosiaaliturvamaksujen 
tilapäinen alentaminen 
FR Riski vaatimusten 
noudattamatta 
jättämisestä 2014: riski 
tuloksellisten 
toimien 
toteuttamatta 
jäämisestä 
2015: vaatimusten 
noudattaminen 
epävarmaa, ellei 
lisätoimenpiteitä 
toteuteta Edistytty rajallisesti Verokiilaa koskeva 
maakohtainen suositus 
 
Vuodesta 2014 alkaen 
uusi verohyvitys palkoille, 
joiden suuruus on enintään 
2,5 kertaa 
vähimmäispalkka. 
Työnantajan 
sosiaaliturvamaksujen 
alentaminen. 
Matalapalkkaisten 
työntekijöiden 
ansiotuloveron 
alentaminen 
 
22 
  
IE Vaatimusten 
mukainen 2014: tuloksellisia 
toimia 
2015: oikea-
aikainen korjaus 
odotettavissa Edistytty jonkin verranEi verokiilaa koskevaa 
maakohtaista suositusta 
PT Riski vaatimusten 
noudattamatta 
jättämisestä 2014: riski 
tuloksellisten 
toimien 
toteuttamatta 
jäämisestä 
2015: vaatimusten 
noudattaminen 
epävarmaa, ellei 
lisätoimenpiteitä 
toteuteta Edistytty rajallisesti Ei verokiilaa koskevaa 
maakohtaista suositusta 
SI Pitkälti vaatimusten 
mukainen 2014: riski 
tuloksellisten 
toimien 
toteuttamatta 
jäämisestä 
2015: oikea-
aikainen korjaus 
odotettavissa Edistytty rajallisesti Ei verokiilaa koskevaa 
maakohtaista suositusta 
 
 
 
23 
  
LIITE 1: Alustavien talousarviosuu nnitelmien maakohtainen arviointi 
 
Vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevän osion piiriin kuuluvat jäsenvaltiot  
Vaatimusten mukaiset suunnitelmat 
Saksa  kuuluu tällä hetkellä va kaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkä isevän osion piiriin, ja siihen 
sovelletaan velkasäännön noudattamisen osalta siirtymävaiheen järjestelyjä. Komission kokonaisarvio 
on, että Saksan alustava talousarviosuunnite lma on vakaus- ja kas vusopimuksen säännösten 
mukainen. Tästä huolimatta suurehko julkisen ta louden liikkumavara, investointitarpeet ja hyvin 
matala korkotaso, jotka viittaavat siihen, että yhtei skunnalliset hyödyt ovat selvästi lainakustannuksia 
suuremmat, antavat mahdollisuuksia  julkisten investointien edistä miseen. Lisäksi Saksan olisi 
varmistettava, että makrotalouden ennusteiden laa timisesta tai vahvistamisesta vastaa riippumaton 
elin.  
Komissio katsoo myös, että Saksa on edisty nyt rajallisesti vuoden 2014  talouspolitiikan EU-
ohjausjakson yhteydessä annettujen julkista taloutta  koskevien neuvoston suositusten rakenteellisen 
osan suhteen, ja kehottaa sen vuoksi vira nomaisia nopeuttamaan täytäntöönpanoa. 
Luxemburg  kuuluu tällä hetkellä vakaus - ja kasvusopimuksen ennaltae hkäisevän osion piiriin, ja 
komission kokonaisarvio on, että Luxemburgin al ustava talousarviosuunn itelma on vakaus- ja 
kasvusopimuksen säännösten mukainen. Erityisesti on  todettava, että Luxem burg aikoo vuonna 2015 
hyödyntää puskuriaan suhteessa keskipitkän aikavälin  tavoitteeseen, sillä sen rakenteellisen ylijäämän 
odotetaan heikkenevän, mutta se noudattaa edelleen maakohtaista keskipitkän aikavälin tavoitetta. 
Rakenteellisen ylijäämän supistuminen liittyy p ääasiassa alv-tulojen vähenemiseen, joka on 
yhteydessä verkkokauppaa koskevan lainsäädännön m uuttumiseen (vaikutus noin 1½ prosenttia 
suhteessa BKT:hen), ja alustavassa talousar viosuunnitelmassa kaavaillut uudet toimenpiteet 
tasapainottavat sitä vain osittain. Alv-tulojen menetykset voivat kuitenkin osoittautua odotettua 
suuremmiksi. Sen vuoksi kom issio kehottaa viranomaisia olemaan valmiita toteuttamaan 
lisätoimenpiteitä siltä varalta, että nämä riskit to teutuvat. Komissio katsoo myös, että Luxemburg on 
edistynyt jonkin verran vuoden 20 14 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä 
annettujen julkista taloutta koske vien neuvoston suositusten rakentee llisen osan suhteen, ja kehottaa 
viranomaisia jatkamaan etenemistä. 
Alankomaat  kuuluu tällä hetkellä vakaus- ja kasvusopi muksen ennaltaehkäisevän osion piiriin ja 
siihen sovelletaan velkasäännön noudattamisen o salta siirtymävaiheen järjestelyjä. Komission 
kokonaisarvio on, että Alankomaiden alusta va talousarviosuunnitelma on vakaus- ja 
kasvusopimuksen säännösten mukainen. Komissio kehottaa viranomaisia panemaan vuoden 2015 
talousarvion tinkimättä täytäntöön. Komissio kats oo myös, että Alankomaat on edistynyt jonkin 
verran vuoden 2014 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annettujen julkista 
taloutta koskevien neuvoston suositusten rakent eellisen osan suhteen, ja kehottaa viranomaisia 
jatkamaan etenemistä. 
Slovakia  kuuluu tällä hetkellä vakaus - ja kasvusopimuksen ennaltae hkäisevän osion piiriin, ja 
komission kokonaisarvio on, että Slovakian al ustava talousarviosuunni telma on vakaus- ja 
kasvusopimuksen säännösten mukainen. Käytettävissä olevien tietojen perusteella julkisen talouden 
 
24 
 alijäämä ei ylittäisi perussopimuksessa asetettua viitearvoa, vaikka vuoden 2014 alijäämäkehitykseen 
liittyy joitakin epävarmuustekijöitä. Koska Slovaki a voi soveltaa investointilauseketta vuonna 2014, 
se voi kyseisenä vuonna tilapäisesti poiketa edellytety ltä sopeutusuralta kohti keskipitkän aikavälin 
tavoitetta. Vuonna 2015, jolloin  tämä tilapäinen poikkeaminen on kompensoitava, Slovakian 
arvioidaan etenevän riittävästi koh ti keskipitkän aikavälin tavoitetta. Edellä esitetyn perusteella ja 
ottaen huomioon, että alustavan ta lousarviosuunnitelman taustalla ol evaa kansallista velkajarrua ei 
enää odoteta sovellettavan, komissio kehottaa viranomaisia olemaan valmiit toteuttamaan 
talousarvioprosessissa tarvittavat toimet sen va rmistamiseksi, että vuoden 2015 talousarvio on 
edelleen vakaus- ja kasvusopimuksen säännösten mukainen. Komissio katsoo myös, että Slovakia on 
edistynyt rajallisesti vuoden 2014 ta louspolitiikan eurooppalaisen oh jausjakson yhteydessä annettujen 
julkista taloutta koskevien neuvos ton suositusten rakenteellisen os an suhteen, ja kehottaa sen vuoksi 
viranomaisia nopeuttamaan täytäntöönpanoa. 
Pitkälti vaatimusten mukaiset suunnitelmat  
Viro  kuuluu tällä hetkellä vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevän  osion piiriin, ja komission 
kokonaisarvio on, että Viron alusta va talousarviosuunnitelma on pitk älti vakaus- ja kasvusopimuksen 
säännösten mukainen. Erityisesti kom ission talousennusteen perusteella jonkinasteista poikkeamista 
keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtääväst ä sopeutusurasta on odo tettavissa vuonna 2015. 
Komissio kehottaa viranomaisia toteuttamaan talousarvioprosessissa ta rvittavat toimet sen 
varmistamiseksi, että vuoden 201 5 talousarvio on vakaus- ja kas vusopimuksen säännösten mukainen. 
Komissio katsoo myös, että Viro ei ole edis tynyt vuoden 2014 talous politiikan eurooppalaisen 
ohjausjakson yhteydessä annettujen julkista taloutta  koskevien neuvoston suositusten rakenteellisen 
osan suhteen, ja kehottaa sen vuoksi vira nomaisia nopeuttamaan täytäntöönpanoa. 
Latvia  toimitti 15. lokakuuta alustavan talousarvi osuunnitelman, joka perustuu skenaarioon, jossa 
politiikka pysyy muuttumattomana. Latvia kuuluu tällä hetkellä vakaus - ja kasvusopimuksen 
ennaltaehkäisevän osion piiriin, ja komission  kokonaisarvio on, että Latvian alustava 
talousarviosuunnitelma on pitkälti vakaus- ja kasvusopimuksen säännösten mukainen. Komissio 
kehottaa viranomaisia toteuttamaan tarvittavat to imenpiteet, jotta vuoden 2015 talousarvio olisi 
vakaus- ja kasvusopimuksen säännös ten mukainen. Komissio katsoo my ös, että Latvia on edistynyt 
rajallisesti vuoden 2014 tal ouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjak son yhteydessä annettujen julkista 
taloutta koskevien neuvoston suositusten rake nteellisen osan suhteen, ja kehottaa sen vuoksi 
viranomaisia nopeuttamaan täytän töönpanoa. Latvian uusi hallitus toimitti päivitetyn alustavan 
talousarviosuunnitelman 22. marraskuuta 2014, ja komissio pyrkii antamaan siitä lausunnon ennen 
kuin kansallisen parlamentin on tarkoitus hyväksyä talousarvio. 
Suomi  kuuluu tällä hetkellä vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltae hkäisevän osion piiriin, ja 
komission kokonaisarvio on, että Suomen alustava talousarvios uunnitelma on pitkälti vakaus- ja 
kasvusopimuksen säännösten mukainen. Komi ssio kehottaa viranomaisia toteuttamaan 
talousarvioprosessissa tarvittavat toimet sen varmis tamiseksi, että vuoden 2015 talousarvio on vakaus- 
ja kasvusopimuksen säännösten mukainen. Lisäksi S uomen olisi annettava asianmukaiset takeet, joilla 
varmistetaan, että talousarvioes ityksen taustalla olevat makrotal ouden ennusteet on vahvistettu tai 
laadittu riippumattomasti. Komissio katsoo m yös, että Suomi on edistynyt jonkin verran 
talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson yhte ydessä annettujen finanssipolitiikkaa koskevien 
neuvoston suositusten rakenteellisen osan suhteen, ja kehottaa viranomaisia huolehtimaan siitä, että 
edistyminen jatkuu. 
 
25 
 Suunnitelmat, joihin liittyy riski vaatim usten noudattamatta jättämisestä 
Belgia  kuuluu tällä hetkellä vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäi sevän osion piiriin ja siihen 
sovelletaan velkasäännön noudattamisen osalta siirtymävaiheen järjestelyjä. Komission 
kokonaisarvion mukaan on vaarana, että Belgian al ustava talousarviosuunnitelma ei ole vakaus- ja 
kasvusopimuksen vaatimusten mukainen. Sen vuoks i komissio kehottaa viranomaisia toteuttamaan 
talousarvioprosessissa tarvittavat toimet sen varmis tamiseksi, että vuoden 2015 talousarvio on vakaus- 
ja kasvusopimuksen vaatimusten mukainen. Komiss io katsoo myös, että Belgia on edistynyt jonkin 
verran vuoden 2014 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annettujen julkista 
taloutta koskevien neuvoston suositusten rakent eellisen osan suhteen, ja kehottaa viranomaisia 
jatkamaan etenemistä. Komissio tarkastelee maa liskuun 2015 alkupuolella ka ntaansa Belgian vakaus- 
ja kasvusopimuksen mukaisista ve lvoitteista talousarviolain lopulli sen antamisen ja viranomaisten 
pääministeri Michelin, ministeri van Overtv eldtin ja ministeri Jamarin 21. marraskuuta 
allekirjoittamalla kirjeellä ilm oittaman rakenneuudistusohjelman odot etun täsmentämisen perusteella. 
Italia  kuuluu tällä hetkellä vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäi sevän osion piiriin ja siihen 
sovelletaan velkasäännön noudattamisen osalta siirtymävaiheen järjestelyjä. Komission 
kokonaisarvion mukaan on vaarana, että Italian tark istettu alustava talous arviosuunnitelma ei ole 
vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimusten muka inen Sen vuoksi komissio kehottaa viranomaisia 
toteuttamaan talousarvioprosessissa tarvittavat toimet sen varmistamiseksi, että vuoden 2015 
talousarvio on vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimus ten mukainen. Komissio ka tsoo myös, että Italia 
on edistynyt jonkin verran talouspolitiikan eur ooppalaisen ohjausjakson yhteydessä vuonna 2014 
annettujen julkista taloutta koske vien neuvoston suositusten rakentee llisen osan suhteen, ja kehottaa 
viranomaisia jatkamaan etenemis tä. Kasvunäkymiä edistävät politiik at, juoksevien perusmenojen 
pitäminen tiukasti kurissa samalla kun julkisten menoj en yleistä tehokkuutta lisätään ja suunnitellut 
yksityistämiset auttaisivat osaltaan saamaan ve lan suhteessa BKT:hen tulevina vuosina lasku-uralle 
velkasäännön mukaisesti. Komissio tarkastelee  maaliskuun alussa 2015 kantaansa vakaus- ja 
kasvusopimukseen perustuviin Italian velvoitteisiin lopullisen talousarviolain ja viranomaisten 21. 
marraskuuta ministeri Padoanin allekirjoittama lla kirjeellä ilmoittaman rakenteellisen 
uudistusohjelman tulossa olevan täsmennyksen perusteella. 
Komission kokonaisarvion mukaan on vaarana, että Maltan  alustava talousarviosuunnitelma ei ole 
vakaus- ja kasvusopimuksen säännös ten mukainen. Maltaan sovelletaan  tällä hetkellä sopimuksen 
korjaavaa osiota, mutta on mahdollista, että vuod esta 2015 siihen sovelletaan ennaltaehkäisevää 
osiota, jos liiallinen alijäämä korjataan ajoissa ja kestävällä tavalla. Komission syksyn 2014 
talousennusteen mukaan vuoden 2014 rakenteellis et sopeuttamistoimet ovat kaukana neuvoston 
alijäämiä koskevassa menettelyssä annetussa suosituksessa esittämästä tasosta, mikä tuo esiin riskin, 
ettei liiallista alijäämää ehkä saada korjattua, sillä se n tueksi ei ole selvästikään toteutettu riittävästi 
toimia. Komission syksyn 2014 talousennusteen peru steella velkasäännön noudattaminen jää hieman 
alle viitearvon vuonna 2014. Lisäksi alustavasta ta lousarviosuunnitelmasta poi keten komission syksyn 
2014 talousennusteen perusteella on odotettavissa, että keskipitkän ai kavälin tavoitteeseen johtavalta 
sopeutusuralta poiketaan merkittä västi vuonna 2015 niin rakentee llisen rahoitusaseman kuin menojen 
kasvulle asetetun vertailuarvon osalta Sen vuoksi komissio kehottaa viranomaisia toteuttamaan 
talousarvioprosessissa tarvittavat toimet sen varmis tamiseksi, että vuoden 2015 talousarvio on vakaus- 
ja kasvusopimuksen mukainen. Komissio katsoo, että Malta on edistynyt jonkin verran vuoden 2014 
talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson yhte ydessä annettujen julkista taloutta koskevien 
neuvoston suositusten rakenteellisen osan suhteen . Se kuitenkin kehottaa viranomaisia vauhdittamaan 
suunniteltuja toimia terveydenhuoltojärjestel män taloudellisen kestävyyden parantamiseksi, 
 
26 
 varmistamaan, että eläkeuudist uksen lisätoimia toteutetaan, ja valvomaan, että toimilla 
verosäännösten noudattamisen edistämiseksi ja veronki erron torjumiseksi saadaan aikaan odotetut 
tulokset. 
Itävalta  kuuluu tällä hetkellä vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäi sevän osion piiriin, ja siihen 
sovelletaan velkasäännön noudattamisen osalta siirtymävaiheen järjestelyjä. Komission 
kokonaisarvion mukaan on vaarana, että Itävallan al ustava talousarviosuunnitelma ei ole vakaus- ja 
kasvusopimuksen vaatimusten mukainen. Komissi o katsoo erityisesti, että ottaen huomioon 
lokakuussa ilmoitetut toimenpiteet, sekä rakenteellisen  rahoitusaseman pilarin että menojen kasvulle 
asetetun vertailuarvon pilarin perusteella on olemas sa riski merkittävästä poikkeamasta keskipitkän 
aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä sopeutusuralta  vuosina 2014–2015. Sen vuoksi komissio kehottaa 
viranomaisia toteuttamaan talousarvioprosessissa ta rvittavat toimet sen varmistamiseksi, että vuoden 
2015 talousarvio on vakaus- ja kasvusopimuksen vaa timusten mukainen. Komiss io katsoo myös, että 
Itävalta on edistynyt rajallisesti vuoden 2014 talous politiikan eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä 
annettujen julkista taloutta koske vien neuvoston suositusten rakentee llisen osan suhteen, ja kehottaa 
sen vuoksi viranomaisia nopeuttamaan edistystä. 
Vakaus- ja kasvusopimuksen korjaavan osion piiriin kuuluvat jäsenvaltiot  
Vaatimusten mukaiset suunnitelmat 
Irlanti  kuuluu tällä hetkellä vakaus- ja kasvusopimuksen korj aavan osion piiriin, ja komission 
kokonaisarvio on, että Irlannin alustava talousarviosuunnitelma on vakaus- ja kasvusopimuksen 
säännösten mukainen. Komissio kuitenkin kehott aa Irlantia käyttämään talouden odotettua 
nopeampaa elpymistä vauhdittamaan velan määrän supistumista suhteessa BKT:hen. Vaikka 
tämänhetkiset ennusteet viittaavat siihen, e ttä liiallinen alijäämä korjataan asianmukaisessa 
aikataulussa, kunnianhimoisemmat alijäämätavoitt eet vuosiksi 2015 ja 2016 edistäisivät hyvin 
korkean velkasuhteen kääntämi stä selkeästi laskusuuntaan. Komissio kehottaa Irlantia olemaan 
tarvittaessa valmis toteuttamaan ta rvittavia toimenpiteitä sen varmista miseksi, että liiallinen alijäämä 
korjataan ajallaan vuonna 2015. Komissio katsoo m yös, että Irlanti on edistynyt jonkin verran vuoden 
2014 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson yhtey dessä annettujen julkista taloutta koskevien 
neuvoston suositusten rakenteellisen osan suhteen , ja kehottaa sen vuoksi viranomaisia etenemään 
edelleen. 
Pitkälti vaatimusten mukaiset suunnitelmat 
Slovenia  kuuluu tällä hetkellä vakaus - ja kasvusopimuksen korjaavan osion piiriin, ja komission 
kokonaisarvio on, että Slovenian  alustava talousarviosuunnite lma on pitkälti vakaus- ja 
kasvusopimuksen säännösten mukainen. Alustava n talousarviosuunnitelman mukaan liiallinen 
alijäämä korjataan hyvissä ajoin, sillä kokonaisra hoitusaseman arvioidaan alittavan 3 prosenttia 
suhteessa BKT:hen vuonna 2015, mutta julkisen talouden  rakenteellisia toimia ei ilmeisesti saavuteta. 
Komissio kehottaa viranomaisia olemaan valmiina to teuttamaan kansallisen talousarviomenettelyn 
puitteissa tarvittavat toimenpiteet, jotta vuoden 2015 talousarvio olis i vakaus- ja kasvusopimuksen 
mukainen. Komissio katsoo myös, että Sloveni a on edistynyt rajallisesti vuoden 2014 talouspolitiikan 
eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annettujen julk ista taloutta koskevien  neuvoston suositusten 
rakenteellisen osan suhteen, ja kehottaa sen  vuoksi viranomaisia nopeuttamaan edistystä. 
 
27 
 Suunnitelmat, joihin liittyy riski vaatim usten noudattamatta jättämisestä 
Espanja  kuuluu tällä hetkellä vakaus - ja kasvusopimuksen korjaavan osion piiriin. Komission 
kokonaisarvion mukaan on vaarana, että Espanjan alustava talousarviosuunnitelma ei ole vakaus- ja 
kasvusopimuksen vaatimusten mukainen. Erity isesti on odotettavissa, ettei alustavalla 
talousarviosuunnitelmalla varmisteta liiallisia  alijäämiä koskevassa menettelyssä annetussa 
suosituksessa asetettujen tavoitteiden toteuttami sta. Sen vuoksi komissio kehottaa viranomaisia 
toteuttamaan talousarvioprosessissa tarvittavat toimet sen varmistamiseksi, että vuoden 2015 
talousarvio on vakaus- ja kasvusopimuksen vaa timusten mukainen. Komissio katsoo myös, että 
Espanja on edistynyt jonkin verran vuoden 2014 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson 
yhteydessä annettujen julkista taloutta koskevien neu voston suositusten rakentee llisen osan suhteen, ja 
kehottaa viranomaisia jatkamaan etenemistä.  
Ranska  kuuluu tällä hetkellä vakaus- ja kasvusopimuksen korjaavan osion piiriin, ja komission 
kokonaisarvion mukaan on vaarana, että Ranskan al ustava talousarviosuunnitelma ei ole vakaus- ja 
kasvusopimuksen vaatimusten mukainen. Kun otet aan huomioon 27. lokakuuta esitetty lisäpaketti, 
rakenteellisen rahoitusaseman sopeutuksen odotetaan  olevan 0,3 prosenttia suhteessa BKT:hen. Näin 
ollen rakenteellisen rahoitusaseman sopeutus jää vuonna 2013 annetusta neuvost on suosituksesta, joka 
on 0,8 prosenttia suhteessa BKT:hen. Sen vuoksi komissio kehottaa viranomaisia toteuttamaan 
talousarvioprosessissa tarvittavat toimet sen varmis tamiseksi, että vuoden 2015 talousarvio on vakaus- 
ja kasvusopimuksen mukainen. Komissio katsoo myös, että Ranska on edistynyt rajallisesti vuoden 
2014 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson yhtey dessä annettujen julkista taloutta koskevien 
neuvoston suositusten rakenteellisen osan suhteen , ja kehottaa sen vuoksi viranomaisia nopeuttamaan 
täytäntöönpanoa. Saatavilla olevien tietojen perustee lla vaikuttaa siltä, ette i Ranska ole vuonna 2014 
tähän mennessä toteuttanut tuloksellisia toimia. Komissio tarkastelee maaliskuun 2015 alkupuolella 
kantaansa Ranskan vakaus- ja kasvusopimuksen muka isista velvoitteista talousarviolain lopullisen 
antamisen ja viranomaisten pääministeri Valls in 21. marraskuuta allekirjoittamalla kirjeellä 
ilmoittaman rakenneuudistusohjelman odot etun täsmentämisen perusteella. 
Portugali  kuuluu tällä hetkellä vakaus- ja kasvus opimuksen korjaavan osion piiriin. Komission 
kokonaisarvion mukaan vaarana on, että Portugalin al ustava talousarviosuunnitelma ei ole vakaus- ja 
kasvusopimuksen säännösten mukainen. Erityisesti vaar ana on, että alustava talousarviosuunnitelma 
ei täytä neuvoston suositusta, jonka mukaan  liiallinen alijäämä olisi korjattava vuoteen 2015 
mennessä. Riskit liittyvät pääasiassa makrotalouden kehityksellä talousarvioon olevaa vaikutusta 
koskeviin suotuisiin oletuksiin ja suunnitelmaa tukevien rakent eellisten toimenpiteiden puutteeseen. 
Julkisen talouden toimet eivät selvästikään täyt ä suositusta, mikä osoittaa, että vuonna 2015 on 
tarpeen toteuttaa enemmän rakenteellisia vakautta mistoimenpiteitä, jotka tukevat liiallisen alijäämän 
realistista ja kestävää korja usta. Sen vuoksi komissio kehott aa viranomaisia toteuttamaan 
talousarvioprosessissa tarvittavat toimet sen varmis tamiseksi, että vuoden 2015 talousarvio on vakaus- 
ja kasvusopimuksen säännösten mukainen. Komiss io katsoo myös, että Portugali on edistynyt 
rajallisesti vuoden 2014 ta louspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annettujen 
neuvoston suositusten rakenteellisen osan suhteen , ja kehottaa sen vuoksi viranomaisia nopeuttamaan 
täytäntöönpanoa. 
 
28 
  
LIITE 2: Syksyn 2014 komission ta lousennusteen laadintamenetelmä ja 
taustaoletukset 
 
Asetuksen (EU) N:o 473/2013 7 artiklan 4 kohdassa todetaan seuraavaa: ”Kokonaisarviointiin on 
liitettävä komission yksiköiden kus takin jäsenvaltiosta laatimien uusimpien talousennusteiden 
laadinnassa käyttämät menetelmät (myös mallit) ja olet ukset, mukaan lukien arviot talousarviotoimien 
vaikutuksista talouskasvuun”. Komission syksyn 2 014 talousennusteen, jonka komission asiantuntijat 
laativat riippumattomasti, pohjana olevat olet ukset on selitetty varsinaisessa ennusteasiakirjassa14. 
Julkista taloutta koskevat tie dot vuoteen 2013 saakka perustuvat tietoihin, jotka jäsenvaltiot 
toimittivat komissiolle ennen 1. lokakuuta 2014 ja  jotka Eurostat vahvisti 21. lokakuuta 2014. 
Eurostat on peruuttanut varaumansa, joka kosk ee Alankomaiden julkisen talouden alijäämästään 
ilmoittamien tietojen laatua. Eurostat esitti ky seisen varauman 23. huhtikuuta 2014 antamassaan 
lehdistötiedotteessa. Varauman sy ynä olivat epävarmuustekijät, jotka liittyivät SNS Reaalin vuonna 
2013 toteutettua kansallistamist a ja uudelleenjärjestelyä koskevien valtion toimenpiteiden 
tilastovaikutuksiin. Eurostat peruutti varauman, kos ka kyseisten vaikutusten suuruus on selvitetty 
Alankomaiden tilastoviranomaisten kanssa.  Eurostat ei ole tehnyt muutoksia jäsenvaltioiden syksyllä 
2014 toimittamiin tietoihin. 
Rahoitusvakautta edistävät toimet on kirjattu e nnustetta varten Eurostatin 15. heinäkuuta 2009 
tekemän päätöksen15 mukaisesti. Sellaiset pääomitustoimet, joista on riittävän tark at tiedot, on otettu 
mukaan ennusteeseen rahoitustaloustoimina (jotka lisäävät velkaa mutta eivät alijäämää), elleivät 
jäsenvaltiot ole ilmoittaneet toisin. Pankkien veloille ja talletuksille annettuja valtiontakauksia ei ole 
otettu mukaan valtion menoihin, ellei ennusteen va lmistumiseen mennessä ole saatu näyttöä siitä, että 
kyseisiin takauksiin on turvauduttu. Valtion (tai muiden  julkisyhteisöjen sektoriin luettavien tahojen) 
pankeille myöntämät lainat sitä vastoin yl eensä kasvattavat julkisen talouden velkaa. 
Vuotta 2015 koskevassa ennusteessa on otettu huomioon jo vahvistetut tai kansalliselle parlamentille 
esitetyt talousarviot sekä kaikki muut riittävän yksityiskohtaisesti tiedossa olevat toimet. Kaikki 
lokakuun puoliväliin mennessä toimitettuihin alusta viin talousarviosuunnitelmiin sisältyvät tiedot on 
otettu huomioon ennusteessa. Ennusteissa käytetty oletus politiikan muuttumattomuudesta merkitsee 
vuoden 2016 osalta käytännössä sitä , että nykyinen tulo- ja menokehitys on ekstrapoloitu vuoteen 
2016 ja huomioon on lisäksi otettu sellaiset toimet, joista on riittävän tarkat tiedot.  
Julkisen talouden velkaa koskevat EU:n a ggregaatit ennustevuosille 2014–2015 julkaistaan 
konsolidoimattomina (eli valtioiden  välisten lainojen vaikutusta ei ole oikaistu). Aikasarjojen 
yhtenäisyyden varmistamiseksi aiempien vuosien tietoja  käsitellään samalla ta valla. Näin laskettuna 
julkisen talouden velkasuhde oli vuonna 2013 euroalueella 2,2 prosenttiyksikköä (EU:ssa 
1,7 prosenttiyksikköä) suurempi kuin Eurostatin tiedotteessa 158/201416 (21. lokakuuta 2014) 
                                                            
14  Komission syksyn 2014 talousennusteen pohjana olevat mene telmäoletukset ovat saatavilla  seuraavassa osoitteessa: 
http://ec.europa.eu/economy_finance/publicatio ns/european_economy/forecasts/index_en.htm ). 
15  Saatavana osoitteessa: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/c ache/ITY_PUBLIC/2-15072009-BP/EN/2-15072009-BP-
EN.PDF . 
16  Saatavana osoitteessa: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/c ache/ITY_PUBLIC/2-21102014-AP/EN/2-21102014-AP-
EN.PDF . 
 
29 
 julkaistu konsolidoitu velkasuhde . Jäsenvaltiokohtaista julkisen talouden velkasuhdetta koskevissa 
vuosille 2014–2016 laadituissa ennusteissa on ote ttu huomioon ERVV:lle a nnettujen takausten17 ja 
muille jäsenvaltioille myönnettyjen kahdenvälis ten lainojen vaikutus sekä ennusteen 
tiedonkoontipäivänä suunnitteilla oll een EVM-pääomaosuuden vaikutus. 
Vuotta 2015 koskeviin alustaviin  talousarviosuunnitelmiin sisältyvi en julkisen talouden toimien 
vaikutus on komission syksyn 20 14 talousennusteen mukaan yhteensä 0,2 prosenttia suhteessa 
BKT:hen. Menosäästöjen arvioidaan olevan noin 0,25 prosenttia suhteessa BKT:hen, ja tuloja 
koskevilla toimenpiteillä on kokonaisuutena tarkaste ltuna vähäinen alijäämää kasvattava vaikutus. 
Mekaaninen vaikutus kasvuun olisi lyhyellä aikavä lillä kaiken kaikkiaan noin 0,15 prosenttiyksikköä. 
Arviota on kuitenkin syytä tulkita varoen seuraavista syistä:  
• Jos julkisen talouden epätasapainoon ei puut uttaisi, rahoitusvaratilanteeseen liittyvät 
epävarmuustekijät korostuisivat, mikä suurentaisi riskilisiä ja nostaisi antolainauskorkoja. Tällä 
olisi negatiivinen vaikutus kasvuun.  
• Asetuksessa säädetään alustaviin talousarviosuunn itelmiin sisältyvien toimenpiteiden vaikutusten 
arvioinnista, joten ennen talousarviosuunnitelmie n laatimista hyväksytyt  ja voimaan tulleet 
toimenpiteet eivät ole mukana arvioissa (vai kka ne voivatkin vaik uttaa ennusteisiin).  
• Jo hyväksytyt toimenpiteet, joiden vaikutus toteutuu vuonna 2015, voi vat myös kompensoida 
vuonna 2014 kertaluonteisesti va ikuttavien toimenpiteiden vaikutusta sekä menojen 
trendikasvua. Kun tarkastellaan EA-16-alue tta kokonaisuutena, komissio arvioi, että 
kertaluonteisten toimenpiteiden vaikutus vuonna  2014 on 0,0 prosenttia suhteessa BKT:hen ja 
menojen trendikasvu (suhdannekorjatun me nosuhteen muutoksella mitattuna) ilman 
finanssipoliittisia toimia 0,25 prosenttia suhteessa BKT:hen. 
                                                            
17  Euroopan rahoitusvakausvälineen operaatio iden tilastollises ta kirjaamisesta 27. tammikuut a 2011 tehdyn Eurostatin 
päätöksen muka isesti, ks. http://epp.eurostat.ec.europa.eu/cach e/ITY_PUBLIC/2-27012011-AP/EN/2-27012011-AP-
EN.PDF.  
 
30 
 LIITE 3: Herkkyysanalyysi 
 
Asetuksen (EU) N:o 473/2013 7 artiklan muk aan ”kokonaisarviointiin on sisällyttävä 
herkkyysanalyysejä, joista saadaan käsitys haitalli sen taloudellisen kehityksen tai finanssi- tai 
talousarviokehityksen julkisen talouden kest ävyydelle aiheuttamista riskeistä”. Tässä liitteessä 
analysoidaan sen vuoksi julkisen velan keh ityksen herkkyyttä mahdollisille makrotalouden 
(talouskasvun tai korkojen) häiriöille stokastisten velka-arvioiden pohjalta18. Analyysin avulla on 
mahdollista mitata nimellisen BKT:n odotettua h itaamman tai nopeamman kasvun riskien vaikutusta 
velan kehitykseen (ja ottaa huomioon myös automa attisten vakauttajien toim innan kautta välittyvä 
vaikutus rahoitusaseman suhdannesidonnaisiin osatek ijöihin). Niin ikään pystytään mittaamaan 
myönteisen/kielteisen kehityksen vaikutusta ra hoitusmarkkinoihin ja niiden myötä valtioiden 
lainanottokustannuksiin (jotka vähenevät/kasvavat). 
Stokastisia arvioita käytettäessä tulevaan ma krotaloustilanteeseen liittyvää epävarmuutta kuvataan 
julkisen velan kehityksen analyysissa etäisyyten ä ennustetun velkauran keskiskenaariosta, joka 
oheisen kuvion vasemmassa puoliskossa vastaa kom ission syksyn 2014 ennusteeseen pohjautuvaa 
velkaskenaariota ja oikeassa puoliskossa alusta vien talousarviosuunnitelmien mukaista 
velkaskenaariota EA-16-alueella (kummassakin tapa uksessa oletetaan, että finanssipolitiikka ei muutu 
ennustejakson päättymisen jälkeen)19. Kun keskiskenaariossa oletettuun makrotaloustilanteeseen 
(lyhyiden ja pitkien valtion jouk kovelkakirjojen korot ja kasvuvauh ti) kohdistetaan häiriöitä, saadaan 
kuviossa näkyvä viuhkamainen ma hdollisten velkakehitysurien jakauma. Jakauma sisältää laajan 
joukon mahdollisia makrotalouden olos uhteita, joita simuloitaessa oli mukana runsaat 2 000 korkoihin 
ja talouskasvuun kohdistettua häiriötä. Häiriöiden s uuruus ja korrelaatio vast aavat näiden muuttujien 
pitkän aikavälin kehityskaavaa20. Tämä merkitsee, ettei menete lmällä voida ottaa huomioon 
tosiaikaista epävarmuutta, joka saattaa nykytilanteessa olla oletettua suurempi etenkin tuotantokuilun 
osalta. Simuloidussa velkakehityksessä otetaan huomi oon, että talouskasvuun ko hdistuvista häiriöistä 
aiheutuu myös finanssipoliittisia häiriöitä, kun automaa ttisten vakauttajien toiminta vaikuttaa julkisen 
talouden rahoitusaseman suhdannesidonnaisiin osatek ijöihin. Oheisen kuvion viuhkajakaumasta 
saadaankin tietoa EA-16-alueen velan erilaisten ke hityskulkujen todennäköisyydestä, kun otetaan 
huomioon sellaisten talouskasvuun ja korkoihin kohdistuvien häiriöiden mahdollisuus, joiden suuruus 
ja korrelaatio mukailevat aikaisempia malleja. 
Viuhkakuvioissa katkoviivalla on kuvattu keskiske naarion mukainen velkaurakehitys (johon 
kohdistetaan makrotalouden häiriöitä) ja yhtäjaksoise lla mustalla viivalla viuhkakuvion keskiosassa 
mediaanikehitysura, joka jakaa häiriöiden avulla  simuloitujen mahdollisten kehityskulkujen jakauman 
kahteen yhtä suureen puolikkaaseen. Viuhkakuvio katt aa 80 prosenttia kaikista 2 000:n talouskasvu- 
tai korkohäiriösimulaation avulla saaduista mahdollis ista velkakehitysurista (viuhkan alaraja kulkee 
                                                            
18  Tässä käytettyä julkisen talouden velan stokastista ar viointimenetelmää on kuvattu julkisen talouden vakautta 
koskevassa Euroopan komission rapor tissa Fiscal Sustaina bility Report 2012, kohta 3.3.3., sekä seuraavassa julkaisussa: 
Berti, K., ”Stochastic public debt projec tions using the historical variance-covari ance matrix approach for EU countries”, 
2013, European Economy Economic Paper  No. 480. 
19  EA-16-alueen rakenteellisen perusj äämän oletetaan siis pysyvän ennuste jakson loppuun saakka muuttumattomana 
kulloisenkin ennusteen viimeisissä lukemissa (alustaviin talousarvios uunnitelmiin perustuvassa skenaariossa 
1,4 prosentin ylijäämä vuonna 2015 ja kom ission ennusteeseen perustuvassa sk enaariossa 1,2 prosentin ylijäämä 
vuonna 2016). 
20  Oletuksena on, että häiriöt noudatta vat yhdistettyä normaalij akaumaa.  
 
31 
 10. prosenttipisteen ja yläraja 90. prosenttipist een kohdalla). Varjostetun alueen ulkopuolelle on 
jätetty ääritapauksiksi katsotut kehityskulut (k aikkiaan 20 prosenttia), jotka on saatu simuloimalla 
epätodennäköisempiä voimakkaita hä iriöitä. Erityyppiset varjostukset  kuvaavat erilaisia osuuksia 
mahdollisten velkakehitysurien koko naisjakaumasta. Tummansinisellä  varjostettu (40. ja 60. 
prosenttipisteen välinen) alue kattaa ne 20 prosentt ia kaikista kehitysurista, jotka ovat lähimpänä 
keskusskenaariota. 
Kuvio A3.1: Julkisen talouden velkaa koskevat stokastiset arviot – komission ennusteeseen 
pohjautuva skenaario ja alustaviin talous arviosuunnitelmiin (ATS) pohjautuva skenaario 
828486889092949698
2012 2013 2014 2015 2016 2017 2018 2019(% suhteessa 
BKT:hen)Komission skenaario
p10 10.-20. prosenttipiste
20.-40. prosenttipiste 40.-60. prosenttipiste
60.-80. prosenttipiste 80.-90. prosenttipiste
50. prosenttipiste komission ennuste  
 
828486889092949698
2012 2013 2014 2015 2016 2017 2018 2019(% suhteessa 
BKT:hen)ATS-skenaario
p10 10.-20. prosenttipiste
20.-40. prosenttipiste 40.-60. prosenttipiste
60.-80. prosenttipiste 80.-90. prosenttipiste
50. prosenttipiste ATS-skenaario  
 
Makrotalouden häiriöistä johtuvan ennustettua heikomman velkasuhteen todennäköisyys EA-16-
alueella vuonna 2015 on komission ennusteen mu kaiseen skenaarioon pohjautuvan viuhkakuvion 
mukaan noin 40 prosenttia ja alustavien ta lousarviosuunnitelmien mukaiseen skenaarioon 
 
32 
 pohjautuvan viuhkakuvion mukaan noin 50 prosenttia.21 Kun otetaan huomioon sekä ennakoitua 
paremman että ennakoitua heiko mman kasvun ja rahoitusmarkkina tilanteen riskit, EA-16-alueen 
velkasuhde vuonna 2015 on tässä tarkastellu issa kahdessa skenaariossa 80 prosentin 
todennäköisyydellä 90–91 prosenttia tai 94–95 prosen ttia suhteessa BKT:hen (sillä viuhka kattaa 
80 prosenttia kaikista simulaatioissa saaduista mahdollisista velkakehitys urista). Velkasuhdetta 
kuvaavan viuhkan ala- ja yläraja ovat komissi on ennusteen pohjalta vuonna 2015 hieman ylempänä 
kuin alustavien talousarviosuunnitelmien pohjalta , sillä häiriösimulaatioiden kohteena olevien 
keskiskenaarioiden välillä on 1 prosenttiyksikön ero (komission ennusteen pohjalta velkasuhde on 
93,5 prosenttia ja alustavien talousarvi osuunnitelmien pohjalta 92,5 prosenttia).  
Nykyisten alustavien talousarviosuunnitelmien ennusteet ulottuvat vuoteen 2015. Sen jälkeen 
häiriösimulaatioiden tuloksena saatujen velk asuhteiden ero kasvaa komission ennusteeseen ja 
alustaviin talousarviosuunnitelmiin pohjautuvien skenaarioiden välillä. Komission ennusteen pohjalta 
viuhkakuvion kattaman jakson lopussa (vuonna 2019)  on 50 prosentin todennäköisyys, että 
velkasuhde ylittää 89 prosenttia. Talousarviosuunnite lmien pohjalta velkasuhde ylittää 50 prosentin 
todennäköisyydellä 87 prosenttia. Ero johtuu pääasi assa siitä, että rakenteellisen perusylijäämän 
viimeinen ennustettu arvo (joka pidetään va kiona) on talousarviosuunnitelmiin pohjautuvassa 
skenaariossa suurempi kuin komission ennust eeseen pohjautuvassa sk enaariossa. Tämän vuoksi 
velkasuhde supistuu simulaatioissa vuoden  2015 jälkeen voimakkaammin alustaviin 
talousarviosuunnitelmiin perustuvassa skenaariossa. 
Koska häiriöiden suuruus ja korrel aatio vastaavat muuttujien pitkän ai kavälin kehitystä, menetelmällä 
ei voida ottaa huomioon tosiaikaista epävarmuutta, jota saattaa esiintyä etenkin tuotantokuilua 
koskevien arvioiden tapauksessa. Koska tuotantoku ilua koskeviin arvioihin on aikaisemmin tehty 
merkittäviä tarkistuksia, joissa on usein korjattu potentiaalista tuotantoa tosiaikaista arviota 
pienemmäksi, tuleviin velkauriin voi liittyä tällais ten tarkistusten aiheuttama lisäriski, jota ei ole 
otettu huomioon edellä esitetyssä analyysissa. 
                                                            
21    Keskiskenaariota kuvaava katkov iiva asettuu vuonna 2015 komission skenaarioita kuvaavassa viuhkakuviossa 
jakauman 50. prosenttipisteen kohdalle (eli 50 prosenttia kaikista velkasuhteen mahdollisista arvoista olisivat vuonna 
2015 ennusteen mukaista arvoa suurempia) ja alustaviin talousarviosuunnitel miin perustuvia skenaarioita kuvaavassa 
viuhkakuviossa 40. prosenttipis teen kohdalle (eli 40 pros enttia kaikista velkasuhteen mahdollisista arvoi sta olisivat 
vuonna 2015 ennusteen mukais ta arvoa suurempia). 
 
33 
  
LIITE 4: Rakenneuudistusten toteutta minen: makrotalouden epätasapainon 
korjaaminen ja verokiilan kaventaminen 
 
Rakenneuudistusten toteuttaminen on ratkaisevan tärkeää talouskasvun ja työllisyyden tukemiseksi 
Euroopassa edistämällä resurssien tehokasta kohdentam ista ja näin parantam alla tuottavuutta ja 
kilpailukykynäkymiä22. Jos lukuun ei oteta sellaisia haavo ittuvassa asemassa ol evia euroalueen 
jäsenvaltioita, jotka toteuttavat talouden sopeutusohjelmaa rahoitu savun tuella, uudistustarpeet ovat 
suurimmat niissä valtioissa, joilla on liiallisia epätasapainotiloja makrotalouden epätasapainoa 
koskevan menettelyn tarkoittamassa merkityksessä (Italia ja Slovenia23) tai määrätietoisia 
toimenpiteitä edellyttäviä epätasapainotiloja (Ranska, Irlanti ja Espanja24). Vastauksena neuvoston 
euroalueelle osoittamiin suosituksiin komissi o on käynnistänyt erityisseurannan valvoakseen 
toimenpiteiden toteuttamista näissä jäsenvaltioissa.  
Yksityiskohtainen arviointi konkr eettisten rakennetoimien vaikutuk sesta talouden toimintaan on 
esitetty julkaisussa ”Market Reforms at Work”, European Economy , 2014(5). Arviointi osoittaa, että 
tiettyjen markkinauudistusten mahdolliset vaikut ukset voivat olla merkittäviä neljässä Euroopan 
haavoittuvimmassa taloudessa, eli Italiassa, Kreikas sa, Portugalissa ja Espanjassa. Lisäksi arvioinnin 
perusteella vaikuttaa siltä, että näissä jäsenvaltioi ssa toteutettujen uudistusten myönteiset vaikutukset 
alkavat nyt näkyä. Sekä uudistuspyrkimykset että niiden vaikutukset näyttävät vaihtelevan maittain. 
Selkeimmät merkit siitä, että uudistukset ovat alkaneet  tuottaa tulosta, ovat havaittavissa Espanjassa ja 
sen jälkeen Portugalissa. Sen sijaan Italiassa ja  Kreikassa kehitys näyttää olevan hitaampaa25. 
Verokiilan kaventaminen 
Työhön kohdistuu euroalueella melko suuri verorasite , joka haittaa talouden toimintaa ja työllisyyttä. 
Vuonna 2014 neuvosto antoi useille euroalueen jäsenvaltioille maakohtaisia suosituksia, joissa 
kehotettiin puuttumaan tähän ongelm aan. Lisäksi koko euroalueelle annettiin suositus, jonka mukaan 
euroalueen maiden olisi käytäv ä ”säännöllisesti temaattista keskustelua työ- ja tuotemarkkinoiden 
rakenneuudistuksista, joilla on potenti aalisesti suuret heijastusvaikutukset, keskittyen työn suuren 
verokiilan kaventamiseen ja palv elumarkkinoiden uudistamiseen”. 
                                                            
22  Politiikkaa koskevien suositusten noudattamista mittaavista synteet tisistä indikaattore ista, ks. Deroose, S. ja J. Griesse, 
”Implementing Economic Reforms – Are EU Member Stat es Responding to European Semester Recommendations?”, 
ECFIN Economic Brief , 2014(37). 
23  Komissio on todennut, että euroalueen ulkopuolisista jäsenva ltioista Kroatialla on liial lisia epätasapainotiloja. 
24   Komissio on lisäksi todennut, että euroalueen ulkopuolisista  jäsenvaltioista Unkarilla on määrätietoisia toimenpiteitä 
edellyttäviä epätasapainotiloja. 
25  Yksityiskohtainen arviointi konkr eettisten rakennetoimien vaikut uksesta talouden toiminta an on esitetty julkaisussa 
”Market Reforms at Work”, European Economy, 2014(5). Yksity iskohtaisempia arviointeja al akohtaisista uudistuksista, 
ks. Turrini A. et al., ”A Decade of Labour Market Reforms in the EU”, European Economy-Economic Papers , 522; 
Lorenzani, D. ja J. Varga,  ”The Economic Impact of Di gital Structural Reforms”, European Economy-Economic Papers , 
529; Lorenzani, D ja F. Lucidi, ”The Ec onomic Impact of Civil Justice Reforms”, European Economy-Economic Papers , 
530; Connell, W., ”Economic Im pact of Late Payments”, European Economy-Economic Papers , 531; Ciriaci, D. 
”Business Dynamics and Red Tape Barriers”, European Economy-Economic Papers , 532, ja Canton E. et al., ”The 
Economic Impact of Professional Services Liberalisation”, Europe an Economy-Economic Papers, 533.  
 
34 
 Euroryhmä keskusteli suosituksessa esitetyn kehot uksen mukaisesti työn suuresta verokiilasta 
euroalueella tämän vuoden heinä- ja syyskuu ssa. Se ilmoitti olevansa sitoutunut vähentämään 
tehokkaasti työn verorasitetta euroalueella ja hyväksy i useita yleisperiaatteita tällä osa-alueella 
toteutettavia uudistuksia varten. Nämä periaatte et liittyvät etenkin uudistusten suunnitteluun ja 
rahoittamiseen, niiden laajempaan poliittiseen yhteyt een ja niiden poliittiseen ja yhteiskunnalliseen 
tukeen. Euroryhmä korosti tällä osa-alueella tehtäv än lisätyön tärkeyttä ja parhaiden käytänteiden 
vaihdon merkitystä tässä työssä. 
Työn suuri verokiila voi itsessään tai yhdessä et uusjärjestelmän kanssa luoda työttömyys- tai 
kannustinloukkuja26. Työn korkea verotus kasvattaa työvoi makustannusten ja nettopalkan välistä 
kuilua ja vähentää näin työvoiman kysyntää ja tarjontaa. Nämä vaikutukset voivat kohdistua etenkin 
matalan osaamistason työntekijöihi n ja pienituloisiin työntekijöihin, ja ne voivat olla 
vuorovaikutuksessa minimipalkan kaltaisten työm arkkinoiden muiden osatekijöiden kanssa. 
Verorasitteen siirtäminen pois työstä lisäisi työvoima n tarjontaa vähentämällä järjestelyjä, jotka eivät 
kannusta työntekoon, ja lisäisi työvoiman kysynt ää vähentämällä yrit ysten työvoimakustannuksia. 
Työn verotuksen keventäminen tukee myös yrit ysten kannattavuutta, mikä puolestaan lisää pääoman 
tuottoa ja kannustaa investointeihin.  Useissa euroalueen jäsenvaltioissa tarve vähentää välillisiä 
työvoimakustannuksia on yhteydessä tarpeeseen pa rantaa kustannuskilpailukykyä ilman, että 
nettopalkkoja joudutaan pienentämään. 
Useissa jäsenvaltioissa toteutettiin ennen kriisiä  rakenneuudistuksia työn suuren verokiilan 
kaventamiseksi. Kriisin aikana näistä uudistuks ista kuitenkin luovuttiin vähitellen, ja monet 
jäsenvaltiot nostivat henkilökohtaista tuloveroa tai sosiaaliturvamaksuja tuk eakseen julkisen talouden 
vakauttamista. Tämä suuntaus käy ilmi kuvios ta A4.1. Verokiilan koossa ja koostumuksessa on 
euroalueen jäsenvaltioiden välillä suuria eroja, kuten kuviosta A4.2 käy ilmi (keskipalkkainen 
perheetön työntekijä).  
Alustavista talousarviosuunnitelmista käy ilmi, että euroalueen jäsenvaltiot ovat hyvin tietoisia 
hyödyistä, joita työn korkeaan verotukseen puuttumi sella voidaan saavuttaa. Uudistuksia on käynnissä 
kaikkialla euroalueella. Seuraavassa esitetään kolme esimerkkiä:  
• Ranska, jota kehotettiin sille annetussa maakohtaisessa suosituk sessa toteuttamaan 
toimenpiteitä, joilla työnantajien sosiaaliturvamak suja alennetaan ede lleen, ja vähentämään 
työn verorasitusta, muistutti alustavassa ta lousarviosuunnitelmassaan, että se on ilmoittanut 
toteuttavansa osana vastuu- ja solidaarisuuss opimusta useita pääasiassa pienituloisille 
työntekijöille suunnattuja toimenpiteitä. K ilpailukyvylle ja työ llisyydelle myönnettävä 
verohyvitys vähentää vuodesta 2014 alkaen työvoim akustannuksia palkkojen  osalta jopa 2,5 
kertaa minimipalkan verran. Tämän toimenpit een talousarviokustannukset ovat 20 miljardia 
euroa sen tultua kaikilta osin voimaan. Li säksi hallitus on ilmoittanut vähentävänsä 
työnantajien sosiaaliturvamaksuja 10 miljard illa eurolla vuoteen 2016 mennessä. Alustava 
talousarviosuunnitelma sisältää myös toime npiteen, jolla pienituloisten kotitalouksien 
henkilökohtaista tuloveroa vähe nnetään 2,7 miljardilla eurolla. 
• Viro, jota kehotettiin sille annetussa maa kohtaisessa suosituksessa parantamaan työnteon 
kannustimia matalapalkkaisiin suunnatuilla toimenpiteillä, on sisällyttänyt alustavaan 
                                                            
26  Työttömyys- ja kannustinloukuilla tarkoitetaan taloudellisia jä rjestelyjä, jotka eivät kannusta työttömiä tai työvoiman 
ulkopuolella olevia työllistymään ja jotka ovat seurausta vero- ja etuus järjestelmien yhte isvaikutuksesta.  
 
35 
 talousarviosuunnitelmaansa useita toimenp iteitä työn verokiilan kokonaisvaltaiseksi 
kaventamiseksi. Henkilökohtaista tuloveroa on tarkoitus laskea yhdellä prosenttiyksiköllä 20 
prosenttiin, työttömyysvakuutusmaksua vähennetä än nykyisestä 3 prosentista 2,4 prosenttiin 
ja verovapaan tulon osuutta eli ns. perusvähennystä nostetaan 7 prosenttiin. 
• Alankomaat, jota kehotettiin sille annetu ssa maakohtaisessa suosituksessa vähentämään 
työvoimaan kohdistuvia verotuksellisia pi däkkeitä, on sisällyttänyt alustavaan 
talousarviosuunnitelmaansa toimenpiteitä ty öntekijöille myönnettävän verohyvityksen 
korottamiseksi. Lisäksi työntekijöiden verohy vitys kohdennetaan uudelleen siten, että se 
tarjoaa entistä paremmat kannustimet työntekoon pienempi- ja keskituloisten tuloryhmissä. 
Tämä lähestymistapa auttaa pitämään kurissa toimenpiteiden talousarviokustannukset (500 
miljoonaa euroa) ja samalla varmistamaan, että  verohyvityksellä on merkittävä myönteinen 
vaikutus työvoiman tarjontaan pienempi- ja  keskituloisten kotitalouksien tuloryhmässä. 
Lisäksi tuloveroasteikon ensimmäisen luokan veronkorotus (vuonna  2014 tehdyn tilapäisen 
alennuksen jälkeen) on pienempi kuin hallitu sohjelmassa suunniteltiin. Tämä aiheuttaa 
talousarvioon 475 miljoonan euron menot. 
 
Kuvio A4.1: Keskipalkkaisen perheettömän työntekijän verokiila euroalueella 
 
Lähde: OECD ja komission yksiköt.  
Huomautus: Euroalueen keskiarvo on aritmeettinen keskiarvo; Kyproksesta ei ole saatavilla viimeaikaisia 
tietoja; Latviaa ja Maltaa koskevat tiedot ovat vuodelta 2012.  
 
 
36 
 Kuvio A4.2: Keskipalkkaisen perheettömän työntekijän verokiila (2013)  
0102030405060
BE DE AT FR IT LV FI SI EL PT SK ES EE LU NL IE MT EA EUtulovero työntek. sotu työnant. sotu
 
Lähde: OECD ja komission yksiköt.  Sotu = sosiaaliturvamaksut.  
Huomautus: EU:n ja euroalueen keskiarvot ovat aritme ettisia keskiarvoja. Kyproksesta ja Kroatiasta ei ole 
saatavilla viimeaikaisia tietoja; Bulgariaa, Latviaa, Li ettuaa, Maltaa ja Romaniaa koskevat tiedot ovat vuodelta 
2012.  
 
 
37 
 LIITE 5: Kuviot ja taulukot 
 
Taulukko A5.1: EA-16-maiden alijäämätavoitteet  (% suhteessa BKT:hen) vakausohjelmien 
(VO), alustavien talousarviosuunnitelmien (ATS ) ja komission syksyn 2014 talousennusteen 
(KOM) mukaan 
  2014 2015 
Maa VO ATS KOM VO ATS KOM 
BE –2,1 –2,9 –3,0 –1,4 –2,1 –2,8 
DE 0,1 0,2 0,2 0,1 0,2 0,0 
EE –0,7 –0,3 –0,4 –0,5 –0,5 –0,6 
ES –5,5 –5,5 –5,6 –4,2 –4,2 –4,6 
FR –3,8 –4,4 –4,4 –3,0 –4,3 –4,5 
IE –4,8 –3,7 –3,7 –3,0 –2,7 –2,9 
IT –2,6 –3,0 –3,0 –1,8 –2,6 –2,7 
LV –1,0 –1,5 –1,1 –0,8 –1,0 –1,2 
LU 0,1 0,2 0,2 –0,5 –0,2 –0,4 
MT –2,1 –2,1 –2,5 –1,6 –1,6 –2,6 
NL –2,9 –2,9 –2,5 –2,1 –2,2 –2,1 
AT –2,7 –2,8 –2,9 –1,4 –1,9 –1,8 
PT –4,0 –4,8 –4,9 –2,5 –2,7 –3,3 
SI –4,1 –4,4 –4,4 –2,4 –2,8 –2,9 
SK –2,8 –2,9 –3,0 –2,8 –2,0 –2,6 
FI –2,0 –2,7 –2,9 –1,1 –2,4 –2,6 
EA–16 –2,4 –2,6 –2,6 –1,8 –2,2 –2,4 
 
 
38 
  
Taulukko A5.2: EA-16-maiden rakenteellisen rahoitusaseman muutokset (% suhteessa 
BKT:hen) vakausohjelmien (VO), alustavien talousarviosuunnitelmien (ATS) ja komission 
syksyn 2014 talousennusteen (KOM) mukaan 
 2014 2015 
Maa VO ATS KOM VO ATS KOM 
BE 0,4 0,3 0,1 0,6 0,7 0,4 
DE 0,0 –0,1 0,1 –0,2 –0,2 –0,1 
EE 0,0 0,9 0,4 0,3 0,1 0,1 
ES 0,6 0,4 0,2 0,1 –0,1 –0,2 
FR 0,7 0,2 0,3 0,6 0,1 0,1 
IE 1,5 0,3 1,0 2,0 1,0 0,4 
IT 0,2 –0,3 –0,1 0,4 0,3 0,1 
LV –0,5 –0,5 –0,4 0,0 0,1 –0,2 
LU –0,5 –0,8 –0,9 –1,2 –0,7 –0,7 
MT 0,4 0,4 0,0 0,5 0,1 –0,2 
NL –0,1 –0,3 0,1 0,3 0,1 –0,3 
AT 0,0 0,3 0,2 0,2 –0,1 0,1 
PT 0,5 0,8 0,6 0,8 0,1 –0,3 
SI 0,8 –0,4 –0,7 0,6 0,2 0,3 
SK –0,4 –0,6 –0,7 0,3 1,3 0,8 
FI –0,3 –0,4 –0,4 0,4 –0,2 0,0 
EA–16 0,3 0,0 0,1 0,3 0,1 0,0 
 
 
39 
  
Taulukko A5.3: EA-16-maiden velkasuhteet (% suhteessa BKT:hen) vakausohjelmien (VO), 
alustavien talousarviosuunnite lmien (ATS) ja komission syksyn 2014 talousennusteen (KOM) 
mukaan  
 2014 2015 
Maa VO ATS KOM VO ATS KOM 
BE 101,2 105,6 105,8 99,4 105,1 107,3 
DE 75,8 73,8 74,5 72,6 70,7 72,4 
EE 9,8 9,8 9,9 9,3 9,3 9,6 
ES 99,5 97,6 98,1 101,7 100,3 101,2 
FR 95,6 95,3 95,5 95,6 97,2 98,1 
IE 121,4 110,5 110,5 120,0 108,5 109,4 
IT 134,9 131,6 132,2 133,3 133,1 133,8 
LV 38,8 39,7 40,3 32,9 34,6 36,3 
LU 23,3 23,0 23,0 24,0 24,1 24,3 
MT 69,4 70,1 71,0 68,5 69,0 71,0 
NL 74,6 69,8 69,7 74,7 70,0 70,3 
AT 79,2 86,5 87,0 77,6 85,6 86,1 
PT 130,2 127,2 127,7 128,7 123,7 125,1 
SI 80,9 82,2 82,2 81,1 83,2 82,9 
SK 55,2 54,1 54,1 56,2 54,4 54,9 
FI 59,8 59,6 59,8 61,0 61,2 61,7 
EA-16 94,3 92,7 93,1 93,1 92,5 93,6 
 
 
40 
  
Taulukko A5.4: EA-16-maiden reaalisen BKT:n kasvu (%) vakausohjelmien (VO), alustavien 
talousarviosuunnitelmien (ATS) ja komission syksyn 2014 talousennusteen (KOM) mukaan 
 2014 2015 
Maa VO ATS KOM VO ATS KOM 
BE 1,4 1,1 0,9 1,8 1,5 0,9 
DE 1,8 1,8 1,3 2,0 2,0 1,1 
EE 2,0 1,5 1,9 3,5 2,5 2,0 
ES 1,2 1,3 1,2 1,8 2,0 1,7 
FR 1,0 0,4 0,3 1,7 1,0 0,7 
IE 2,1 4,7 4,6 2,7 3,9 3,6 
IT 0,8 –0,3 –0,4 1,3 0,6 0,6 
LV 4,0 2,9 2,6 4,0 2,8 2,9 
LU 3,2 2,8 3,0 3,2 2,7 2,4 
MT 2,3 3,0 3,0 2,1 3,5 2,9 
NL 0,8 0,7 0,9 1,3 1,3 1,4 
AT 1,7 0,8 0,7 1,7 1,2 1,2 
PT 1,2 1,0 0,9 1,5 1,5 1,3 
SI 0,5 2,0 2,4 0,7 1,6 1,7 
SK 2,3 2,4 2,4 3,0 2,6 2,5 
FI 0,5 0,0 –0,4 1,4 1,2 0,6 
EA-16 1,3 1,0 0,8 1,7 1,5 1,1 
 
 
41 
  
Taulukko A5.5: Julkisen talouden vakauttamistoimien koostumus EA-16-alueella vuosina 2014 
ja 2015 vakausohjelmien (VO), alustavien talousarviosuunnitelmien (ATS) ja komission 
syksyn 2014 talousennusteen (KOM) mukaan 
2014 2015 % suhteessa 
potentiaaliseen 
BKT:hen, ellei 
toisin mainita VO ATS KOM VO ATS KOM 
Suhdannekorjattu 
tulosuhde  46,9 46,7 46,8 46,7 46,5 46,8 
muutos 
prosenttiyksikköinä edellisvuoteen 
verrattuna 0,0 0,1 0,2 –0,1 –0,1 
0,0 
Suhdannekorjattu 
menosuhde 47,8 47,9 48,0 47,5 47,7 48,0 
muutos 
prosenttiyksikköinä edellisvuoteen verrattuna –0,3 0,1 0,2 –0,3 –0,2 
0,0 
Rakenteellisen 
rahoitusaseman muutos  0,3 0,0 0,1 0,3 0,1 
0,0 
 
Taulukko A5.6: Vuotta 2015 koskevien EA-16-maiden   tuloennusteiden perustana olevat lyhyen 
aikavälin joustot: alustavat ta lousarviosuunnitelmat (ATS) verra ttuna komission syksyn 2014 
talousennusteeseen (KOM) ja OECD:n ennusteisiin 
Maa ATS KOM OECD 
BE 0,7 1,0 1,0 
DE 0,8 1,0 1,0 
EE 1,2 1,4 1,1 
ES 0,1 1,1 1,0 
FR 1,0 1,1 1,0 
IE 0,7 0,4 1,1 
IT 1,5 1,5 1,1 
LV 0,1 1,0 0,9 
LU 0,2 1,0 1,0 
MT 0,7 1,2 1,0 
NL 0,7 1,3 1,1 
AT 0,9 1,1 1,0 
PT 1,5 0,6 1,0 
SI –1,5 0,1 1,0 
SK –0,1 1,0 1,0 
FI 0,7 0,8 0,9 
EA-16 0,8 1,0 1,0 
Huomautus: Kun alustaviin talousarviosuunnitelmiin ja komission ennusteisiin perustuvia joustoja verrataan 
OECD:n ennusteisiin perustuviin joustoihin, olisi otettava huomioon, että kahdessa ensin mainitussa 
tapauksessa kyse on nettojoustoista suhteessa BKT:n kasvuun, kun taas OECD:n luvut on tarkkaan ottaen 
laskettu suhteessa tuotantokuiluun. Tästä johtuvat erot ovat yleensä pieniä.  
 
42 
 Taulukko A5.7: Julkisen talouden vakau ttamistoimet päätösperäisten tulopuolen 
toimenpiteiden summana, josta on vähe nnetty suhdannekorjatun menosuhteen muutos: 
alustavat talousarviosuunnitelmat (ATS) verrattu na komission syksyn 2014 talousennusteeseen 
(KOM) ja vakausohjelmiin (VO) 
 2014 2015 
Maa VO ATS KOM VO ATS KOM 
BE 1,5 0,8 0,5 0,5 0,8 0,2 
DE 0,5 0,2 0,2 0,2 0,2 –0,1 
EE 0,3 0,3 0,0 –0,2 –0,7 –0,5 
ES 1,1 0,6 0,1 0,2 0,1 –0,1 
FR 0,8 –0,1 0,1 0,4 –0,1 0,0 
IE 2,3 1,1 1,3 2,0 1,1 1,2 
IT 0,1 0,1 0,0 0,1 –0,1 –0,5 
LV 0,8 –0,7 –0,1 1,7 2,0 –0,2 
LU 0,6 –0,3 –0,6 0,4 –0,1 –0,7 
MT –0,3 –0,2 –0,8 0,3 –0,1 –0,6 
NL 0,8 0,6 –0,1 0,4 0,5 –0,6 
AT –1,1 –1,4 –1,4 1,5 0,9 0,8 
PT 0,7 0,2 –0,5 0,5 1,1 1,3 
SI 10,4 10,0 9,8 2,9 2,2 1,7 
SK 1,1 1,7 0,5 1,1 1,9 0,4 
FI –0,2 –0,1 –0,5 0,6 –0,1 0,2 
EA-16 0,6 0,2 0,1 0,4 0,2 –0,1 
 
43 
 Kuvio A5.1a: EA-16-maiden menosuhteiden ennustetut muutokset vuonna 2015: alustavat 
talousarviosuunnitelmat (ATS) verrattuna komi ssion syksyn 2014 talousennusteeseen (KOM) 
0,010,020,030,040,050,060,070,0
-2,5-2,0-1,5-1,0-0,50,00,51,0
BE DE EE ES FR IE IT LV LU MT NL AT PT SI SK FI EA-16Muutos, menot, KOM Muutos, menot, ATS
Menosuhde 2015, KOM Menosuhde 2015, ATS
 
Kuviosta käyvät ilmi menosuhteiden muutokset vuosien 2014 ja 2015 välisenä aikana (vasen puoli) ja 
menosuhteet vuonna 2015 (oikea puoli).  
 
Kuvio A5.1b: EA-16-maiden tulosuhteiden e nnustetut muutokset vuonna 2015: alustavat 
talousarviosuunnitelmat (ATS) verrattuna komi ssion syksyn 2014 talousennusteeseen (KOM) 
0,010,020,030,040,050,060,0
-2,0-1,5-1,0-0,50,00,51,01,5
BE DE EE ES FR IE IT LV LU MT NL AT PT SI SK FI EA-16Muutos, tulot, KOM Muutos, tulot, ATS
Tulosuhde 2015, KOM Tulosuhde 2015, ATS
 
Kuviosta käyvät ilmi tulosuhteiden muutokset vuosien 2014 ja 2015 välisenä aikana (vasen puoli) ja tulosuhteet 
vuonna 2015 (oikea puoli). 
 
44 
  
Kuvio A5.2: Tärkeimpien menoerien ennustetu t muutokset (% suhteessa BKT:hen) EA-16-
alueella vuonna 2015: alust avat talousarviosuunnitelmat (ATS) verrattuna komission syksyn 
2014 talousennusteeseen (KOM) 
-0,5-0,4-0,3-0,2-0,10,00,1
ATS KOMSosiaalietuudet Välituotekäyttö Pääomamenot
Palkansaajakorvaukset Korkomenot Avustukset
 
Kuviosta käy ilmi, miten tärkeimpien menoerien muut okset vaikuttavat menosuhteiden (menot suhteessa 
BKT:hen) ennustettuihin muutoksiin.  
 
Kuvio A5.3:  Tärkeimpien verotuloerien ennustetut muutokset (% suhteessa BKT:hen) EA-16-
alueella vuonna 2015: alust avat talousarviosuunnitelmat (ATS) verrattuna komission syksyn 
2014 talousennusteeseen (KOM) 
-0,2-0,10,00,10,2
ATS KOM
Sosiaaliturvamaksut Välilliset verot Välittömät verot
 
Kuviosta käy ilmi, miten tärkeimpien tuloerien muutokset vaikuttavat tulosuhteiden (tulot suhteessa BKT:hen) 
ennustettuihin muutoksiin.  
 
45 
  
Kuvio A5.4: Julkisen talouden rahoitusasema (%  suhteessa BKT:hen) vuonna 2015: komission 
syksyn 2014 talousennuste (KOM) verrattuna  alustaviin talousarviosuunnitelmiin (ATS) 
BEDE
EE
ESFRIEITLVLU
MTNLAT
PTSISK FIEA
-7,0-6,0-5,0-4,0-3,0-2,0-1,00,01,02,0
-7,0 -6,0 -5,0 -4,0 -3,0 -2,0 -1,0 0,0 1,0 2,0Julkisen talouden nimellinen rahoitusasema, ennuste, KOMJulkisen talouden nimellinen rahoitusasema, ATS 
Kuviossa on verrattu komission ennusteen mukaisia julkisen talouden nimellisiä rahoitusasemia vuonna 2015 
(vaaka-akseli) alustavien talousar viosuunnitelmien mukaisiin julkisen talouden nimellisiin rahoitusasemiin 
(pystyakseli). Puolittajan yläpuolella (alapuolella) ovat sellaiset jäsenvaltiot, joiden osalta komission ennusteen 
mukainen arvo on suurempi (pienempi) kuin alustavien talousarviosuunnitelmien mukainen arvo.  
 
46 
  
Kuvio A5.5: Vuoden 2015 velkatavoitteiden erot (% suhteessa BKT:hen) komission syksyn 2014 
talousennusteen ja alustavien talousarvi osuunnitelmien välillä: erittely osatekijöittäin 
-2,5-2,0-1,5-1,0-0,50,00,51,0BE DE EE ES FR IE IT LV LU MT NL AT PT SI SK FIEA-
16
Lumipallovaikutus Vertailuajankohdan 2014 vaikutus
Perusjäämäero Velkakannan korjauserien ero
 
Velkasuhteiden ennustetut erot on kuviossa jaettu seuraaviin osatekijöihin: vertailuajankohdan vaikutus, 
perusjäämä, velkakannan korjauserät ja lumipallovaikutus. Lumipallovaikutus on ennustetun kasvuvauhdin ja korkojen eron vaikutus.