ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) kalavarojen säilyttämisestä suojelemalla nuoria meren eliöitä teknisin toimenpitein 30 päivänä maaliskuuta 1998 annetun asetuksen (EY) N:o 850/98 muuttamisesta"



Virallinen lehti nro C 040 , 15/02/1999 s. 0011



Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) kalavarojen säilyttämisestä suojelemalla nuoria meren eliöitä teknisin toimenpitein 30 päivänä maaliskuuta 1998 annetun asetuksen (EY) N:o 850/98 muuttamisesta" (1999/C 40/05) Neuvosto päätti 9. marraskuuta 1998 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 43 ja 198 artiklan nojalla pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta ehdotuksesta. Asian valmistelusta vastannut "Maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö" -jaosto antoi lausuntonsa 12. marraskuuta 1998. Esittelijä oli Jesús Muñiz Guardado. Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 2. 3. joulukuuta 1998 pitämässään 359. täysistunnossa (joulukuun 2. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 102 ääntä puolesta, ja 2 pidättyi äänestämästä. Komitea kannattaa komission ehdotusta, jonka tarkoituksena on yksinomaan korjata puutteet, tekstivirheet ja toimitukselliset vajavuudet, jotka esiintyvät neuvoston asetuksessa (EY) N:o 850/98 kalavarojen säilyttämisestä suojelemalla nuoria meren eliöitä teknisin toimenpitein. Bryssel 2. joulukuuta 1998. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Beatrice RANGONI MACHIAVELLI
Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) tietyistä Itämeren, Belttien ja Juutinrauman vesialueiden kalavarojen teknisistä säilyttämistoimenpiteistä"

(97/C 296/07)

Neuvosto päätti 30. toukokuuta 1997 Euroopan yhteisöjen perustamissopimuksen 43 ja 198 artiklan mukaisesti pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta ehdotuksesta.

Asian valmistelusta vastannut maa- ja kalatalousjaosto antoi lausuntonsa 1. heinäkuuta 1997. Esittelijänä oli Seppo Kallio.

Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 9. ja 10. heinäkuuta pitämässään 347. täysistunnossa (heinäkuun 9. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 120 ääntä puolesta, 1 vastaan, ja 3 pidättyi äänestämästä.

1. Yleistä

1.1. Päätösehdotus tähtää Itämeren kalastussäädöstöjen ja EU:n säädösten yhtenäistämiseen ja yksinkertaistamiseen. Tavoite on komitean näkökulmasta oikea ja tavoiteltava. Lopputulos yksinkertaistaa Itämeren alueen ja EU:n lainsäädäntöä, joka helpottaa pidemmällä aikavälillä sekä elinkeinon että viranomaisten toimintaa ja yhteistyötä.

1.2. Esitetyllä päätöksellä ei ole merkitystä kalastukselle ja sen ammatinharjoittajille, koska esitys ei muuta nykyistä säännöstöä lainkaan. Tässä yhteydessä ei näin ollen voida tehdä ko. kalastuksen säätelyä arvioivaa taloudellista, sosiaalista eikä elinkeinopoliittista vertailua.

1.3. Komitea ei ole myöskään löytänyt esityksestä asia- tai teknisiä virheitä, joten se tukee selkeästi ehdotusta.

2. Muita havaintoja

Komitea katsoo, että Euroopan unionin tulisi jatkaa tämän esityksen kaltaista kalastusta koskevien erityissopimusten yhtenäistämistä myös muiden sopimusten kohdalla. Valittu linja parantaa kalastuspolitiikan harmonisointia ja helpottaa elinkeinon ja hallinnon välistä yhteistyötä.

Bryssel, 9. heinäkuuta 1997.

Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Tom JENKINS
Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi lannoitteita koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä annettujen neuvoston direktiivien 76/116/ETY, 80/876/ETY, 89/284/ETY ja 89/530/ETY muuttamisesta"



Virallinen lehti nro C 089 , 19/03/1997 s. 0017



Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi lannoitteita koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä annettujen neuvoston direktiivien 76/116/ETY, 80/876/ETY, 89/284/ETY ja 89/530/ETY muuttamisesta" (97/C 89/07) Neuvosto päätti 27. tammikuuta 1997 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 100 a artiklan mukaisesti pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta ehdotuksesta. Asian valmistelusta vastannut teollisuus-, kauppa-, käsiteollisuus- ja palvelujaosto antoi lausuntonsa 8. tammikuuta 1997. Esittelijänä oli Nikolaos Lerios. Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 29. ja 30. tammikuuta 1997 pitämässään 342. täysistunnossa (tammikuun 29. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 94 ääntä puolesta, 2 vastaan, ja 2 pidättyi äänestämästä. 1. Komission ehdotuksen sisältö 1.1. Koska nimitys "Euroopan talousyhteisö" on korvattu Euroopan unionista tehdyn sopimuksen G artiklassa ilmaisulla "Euroopan yhteisö", on toivottavaa, että maininta "ETY-lannoitteet" muutetaan muotoon "EY-lannoitteet", jos sitä käytetään vastaavasti yllä mainituissa neljässä direktiivissä. 1.2. Sen jälkeen kun Euroopan lannoitetuottajien järjestön (EFMA) edustajien kanssa oli neuvoteltu siitä, kuinka pitkän ajan ko. teollisuus tarvitsee sopeutuakseen uuteen tilanteeseen, ehdotettiin, että maininnalla "ETY-lannoitteet" merkittyjä vanhoja pakkauksia, etikettejä ja liiteasiakirjoja saa käyttää joulukuun 31. päivään 1998 asti. 2. Päätelmät TSK kannattaa komission ehdotusta yllä mainittujen neuvoston direktiivien muuttamisesta, koska komitean mielestä on hyvä, ettei lannoitepakkauksissa ja -etiketeissä eikä niiden liiteasiakirjoissa ole vanhentuneita tietoja. Bryssel, 29. tammikuuta 1997. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Tom JENKINS
Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus neuvoston päätökseksi merellisten biotoksiinien valvonnan vertailulaboratoriosta 14 päivänä kesäkuuta 1993 tehdyn neuvoston päätöksen 93/383/ETY muuttamisesta"



Virallinen lehti nro C 066 , 03/03/1997 s. 0047



Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus neuvoston päätökseksi merellisten biotoksiinien valvonnan vertailulaboratoriosta 14 päivänä kesäkuuta 1993 tehdyn neuvoston päätöksen 93/383/ETY muuttamisesta" (97/C 66/15) Neuvosto päätti 17. lokakuuta 1996 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 43 ja 198 artiklan mukaisesti pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta ehdotuksesta. Asian valmistelusta vastannut maa- ja kalatalousjaosto antoi lausuntonsa 5. marraskuuta 1996. Ainoana esittelijänä oli Staffan Nilsson. Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 27. ja 28. marraskuuta 1996 pitämässään 340. täysistunnossa (marraskuun 27. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 102 ääntä puolesta, 2 vastaan, ja yksi pidättyi äänestämästä. 1. Taustaa 1.1. Neuvoston direktiivissä 91/492/ETY ja 91/493/ETY asetetaan hygieniavaatimuksia elävien simpukoiden sekä kalatuotteiden tuotannolle ja markkinoille saattamiselle. Tavoitteena on ennen kaikkea ollut merellisten biotoksiinien valvonta. 1.2. Neuvoston päätöksen 93/383/ETY mukaisesti jokaisen jäsenvaltion tulee nimetä kansallinen vertailulaboratorio, joka vastaa määräysten ja säännösten noudattamisesta ja tehtyjen analyysien yhteensovittamisesta. Päätöksen liitteenä on luettelo jäsenvaltioiden nimeämistä kansallisista vertailulaboratorioista. 2. Komission ehdotus 2.1. Yhdistynyt kuningaskunta on ilmoittanut komissiolle nimeävänsä olosuhteiden muuttumisen vuoksi uuden laboratorion kansalliseksi vertailulaboratorioksi. Tämän vuoksi komissio ehdottaa päätöstä 93/383/ETY muutettavan vastaavasti. 2.2. Komissio ehdottaa samalla, että em. päätöksen 5 ja 6 artiklaa muutetaan siten, että päätöksen liitteenä olevaa luetteloa voidaan vastedes muuttaa jäsenvaltion ilmoituksen perusteella. 3. Huomioita 3.1. Komitea kannattaa ehdotusta, jonka mukaan päätöksen 93/383/ETY liitettä muutetaan komission ehdotuksen mukaisesti ja siihen kirjataan Yhdistyneen kuningaskunnan osalta uusi kansallinen vertailulaboratorio. 3.2. Komitea kannattaa myös muutoksia, joiden perusteella komissio voi muuttaa liitettä saatuaan ilmoituksen jäsenvaltiolta ilman että neuvoston täytyy tehdä asiaa koskeva päätös. Muutos noudattaa EU-säännöstön yksinkertaistamisen periaatetta ja läheisyysperiaatetta, jonka myös tulee leimata yhteistyötä. Bryssel, 27. marraskuuta 1996. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Tom JENKINS
Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) teknisten sääntöjen ja hallinnollisten menettelyjen yhdenmukaistamisesta siviili-ilmailun alalla annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3922/91 muuttamisesta"



Virallinen lehti nro C 030 , 30/01/1997 s. 0025



Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) teknisten sääntöjen ja hallinnollisten menettelyjen yhdenmukaistamisesta siviili-ilmailun alalla annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3922/91 muuttamisesta" () (97/C 30/09) Neuvosto päätti 13. kesäkuuta 1996 perustamissopimuksen 84 artiklan mukaisesti pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta ehdotuksesta. Asian valmistelusta vastannut liikenne- ja tietoliikennejaosto antoi lausuntonsa 24. heinäkuuta 1996. Esittelijänä oli Robert J. Moreland. Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 338. täysistunnossaan (syyskuun 25. päivän kokouksessa 1996) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 95 ääntä puolesta, 4 ääntä vastaan, ja 5 pidättyi äänestämästä. 1. Komission ehdotus Teknisten sääntöjen ja hallintomenettelyjen yhdenmukaistamista siviili-ilmailun alalla koskevan neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3922/91 muuttaminen tarkoittaa tämän asetuksen laajentamista (lentoturvallisuusviranomaisten yhteistyöelimen sopimuksen mukaisesti) siten, että asetuksen liitteeseen lisätään ne pienet kaupalliset lentokoneet ja roottorikoneet, joita siinä ei ollut aiemmin mainittu. 2. Komitean lausunto Lentokoneteollisuus ja tekniset asiantuntijat tukevat laajasti ehdotusta, ja sillä parannetaan lentokoneteollisuuden turvallisuusstandardeja. Komitea kannattaa ehdotusta. Bryssel, 25. syyskuuta 1996. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Carlos FERRER () EYVL N:o C 179, 22. 6. 1996, s. 9.
Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi (EY) maustettujen viinien, viinipohjaisten maustettujen juomien ja viininviljelytuotteisiin pohjautuvien maustettujen juomasekoitusten määrittelyn, nimitysten ja pakkausesittelyn yleisistä säännöksistä annetun asetuksen (ETY) N:o 1601/91 muuttamisesta"



Virallinen lehti nro C 174 , 17/06/1996 s. 0030



Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi (EY) maustettujen viinien, viinipohjaisten maustettujen juomien ja viininviljelytuotteisiin pohjautuvien maustettujen juomasekoitusten määrittelyn, nimitysten ja pakkausesittelyn yleisistä säännöksistä annetun asetuksen (ETY) N:o 1601/91 muuttamisesta" (96/C 174/08) Neuvosto päätti 18. maaliskuuta 1996 perustamissopimuksen 43 ja 198 artiklan mukaisesti pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta edotuksesta. Asian valmistelusta vastannut maa- ja kalatalousjaosto antoi lausuntonsa 7. maaliskuuta 1996. Esittelijänä oli Adalbert Kienle. Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 334. täysistunnossaan (maaliskuun 27. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 82 ääntä puolesta, 3 vastaan, ja 8 pidättyi äänestämästä. 1. Johdanto 1.1. Komission muutosehdotukset koskevat: rypälemehun käyttöä viinin lisäaineena ja maustettujen viinien ja juomien vähimmäisviinipitoisuuden sopimista, maustettujen viinien käsittelyä koskevien säännösten selkeyttämistä, käsitteen "Glühwein" (hehkuviini) määrittelyä. 2. Huomautukset 2.1. Talous- ja sosiaalikomitea puoltaa EY:n komission ehdotusta muuttaa 2 artiklan 1 kohtaa niin, että useiden jäsenvaltioiden käyttötottumukset otetaan huomioon. Komitea puoltaa myös ehdotusta vähimmäisviinipitoisuuden määrittelemisestä 75 %:ksi. 2.2. Perinteisiin valmistusmenetelmiin ja käyttäjien odotuksiin viitaten komitea tukee komission 2 artiklan 3 kohdassa tekemää ehdotusta "Glühwein"-käsitteen määrittelyksi. 2.3. Komitea puoltaa komission 5 artiklaan tekemää tarkennusehdotusta viinipitoisten juomien käsittelyä koskevien säännösten soveltamiseen. Komitea suosittelee kuitenkin, että 2 kohdan käsite "välituote" korvataan käsitteellä "valmistusvaiheessa olevat tuotteet". Sitä paitsi olisi oikeuskäytännön vakauden vuoksi tehtävä selväksi, että määrittely on aina tarvittaessa tehtävä 14 artiklan menettelyn mukaisesti. Jäsenvaltioille suunniteltu ehdollinen toimivalta tulisi poistaa, koska se pikemminkin luo epävarmuutta oikeuskäytäntöön. Bryssel, 27. maaliskuuta 1996. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Carlos FERRER
Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta : - "Ehdotus neuvoston direktiiviksi yhteisön toimenpiteistä klassisen sikaruton torjumiseksi" (kodifioitu toisinto), - "Proposal for a Council directive on the undesirable substances and products in animal nutrition" (consolidated version), ja - "Proposal for a Council regulation (EC) on the common organisation of the market in milk and milk products" (consolidated version)



Virallinen lehti nro C 153 , 28/05/1996 s. 0049



Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: "Ehdotus neuvoston direktiiviksi yhteisön toimenpiteistä klassisen sikaruton torjumiseksi" (kodifioitu toisinto), "Proposal for a Council directive on the undesirable substances and products in animal nutrition" (consolidated version), ja "Proposal for a Council regulation (EC) on the common organisation of the market in milk and milk products" (consolidated version) (96/C 153/11) Neuvosto päätti 30. tammikuuta 1996 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 43 ja 198 artiklan mukaisesti pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainituista ehdotuksista. Asian valmistelusta vastannut maa- ja kalatalousjaosto antoi lausuntonsa 8. helmikuuta 1996. Esittelijänä oli Michael Strauss. Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 28. ja 29. helmikuuta pitämässään 333. täysistunnossa (helmikuun 28. päivän kokouksessa) yksimielisesti seuraavan lausunnon. 1. Komitea hyväksyy komission ehdottaman kodifioinnin aiheista: ehdotus neuvoston direktiiviksi yhteisön toimenpiteistä klassisen sikaruton torjumiseksi (95/0298), ehdotus neuvoston direktiiviksi ei-toivotuista aineista ja tuotteista eläinten rehussa (95/0299), ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) maidon ja maitotuotteiden yhteisestä markkinajärjestelystä (95/0300). 2. Komitea on antanut lausunnot alkuperäisistä direktiiveistä ja asetuksesta (). Bryssel, 28. helmikuuta 1996. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Carlos FERRER () EYVL N:o C 227, 10. 10. 1979, s. 19.
1.5

ETSK kehottaa lainsäätäjiä ottamaan työmarkkinaosapuolet ja kansalaisyhteiskunnan organisaatiot täysipainoisesti mukaan sosiaalisen luokitusjärjestelmän suunnitteluun, koska järjestelmä vaikuttaa niihin ja niiden on täytettävä raportointivelvoitteita ja myös jotta varmistetaan niiden sitoutuminen. Komitea kyseenalaistaa delegoitujen säädösten liiallisen käytön luokitusjärjestelmän yhteydessä, koska käsiteltävänä on monia erilaisia poliittisia kysymyksiä. Luokitusjärjestelmän tavoitteena on lisätä avoimuutta sijoittajien, yritysten ja kuluttajien kannalta. Sen mahdollista tulevaa käyttöä tuki- ja rahoitusohjelmien viitekehyksenä valtiollisissa instituutioissa olisi arvioitava ja puitava keskusteluissa perinpohjaisesti. Kaikenlaisesta laajemmasta käytöstä on päätettävä asianmukaisessa prosessissa. Kansalliseen lainsäädäntöön ja työmarkkinaosapuolten itsemääräämisoikeuteen ei saa puuttua tarpeettomasti. Myös sosiaalisen viherpesun vaara on suljettava pois. Ammattiliittoja, työpaikkaneuvostoja, kuluttajajärjestöjä ja muita järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan edustajia varten olisi luotava valitusmekanismit, ja toimivaltaisten kansallisten viranomaisten valvontavastuuta olisi vahvistettava.
1.7

Verkostoitumisen, yhteistyön ja kumppanuuksien tehostaminen muiden yritysten ja sidosryhmien kanssa auttaa myös nopeuttamaan pk-yritysten valmiuksia elpymiseen, digitalisointiin ja viherryttämiseen muun muassa siten, että pk-yritykset osallistuvat tiiviisti teollisten ekosysteemien siirtymäväylien valmisteluun. Vaikka covid-19-pandemia on vauhdittanut digitalisaatiota digitaalialan edelläkävijöiden parissa pk-yrityksissä, se on myös syventänyt digitaalista kuilua niiden osalta, jotka ovat jääneet muista jälkeen. On myös korostettava perusteellisemman työn tarvetta, jotta voidaan arvioida mahdollisuuksia ja haasteita, joita pk-yritykset – ja erityisesti heikoimmassa asemassa olevat pk-yritykset, joilla on vähiten resursseja – kohtaavat vihreän siirtymän vuoksi, ja tukea niiden onnistumista tässä pyrkimyksessä. Pk-yrityksiä edustavat organisaatiot voivat edistää ja tukea tätä prosessia, ja sitä varten olisi suunniteltava ja tarjottava niille erityisiä tukitoimenpiteitä ja rahoitusta yhteisille toimille.
4.2.5

Ympäristömerkit ovat hyvä mekanismi, jos niiden yhteydessä voidaan ottaa huomioon kiertotalousnäkökohtia. Niiden käyttö on kuitenkin nykyisten direktiivien johdosta tarpeettoman monimutkaista hankinnan tekijöille, koska direktiiveissä korostetaan sitä, että näiden on tiedettävä tarkalleen, mitä ympäristömerkki pitää sisällään. Ympäristömerkkien tarkoituksena on kuitenkin auttaa hankkijoita siten, ettei näiden tarvitse ymmärtää tuotteen tai palvelun kaikkia teknisiä yksityiskohtia ja vaikutuksia. On tärkeää, että ympäristömerkkiin luotetaan ja että siihen liittyy perusteelliset tarkistukset, jotta vältytään vääriltä väitteiltä ja viherpesulta. Kun hankkijat siirtyvät kohti toiminnallisempia tai suorituskykyperusteisempia lähestymistapoja, kiertotalouden palvelujen kysyntä kasvaa. Ympäristömerkkejä voidaan myöntää myös palveluille. Yhtenä esimerkkinä voidaan mainita uusi siivouspalvelujen EU-ympäristömerkki.
Covid-19-pandemian muutoin hirvittävien vaikutusten aikana on pilkahtanut myönteinen näkemys tulevaisuudesta. Pienipalkkaisimmat on tunnustettu välttämättömiksi taloudellemme. Työvoima on joustavampaa kuin ymmärsimmekään. Lähentyminen perheen ja lähiyhteisömme kanssa on ollut erittäin palkitsevaa ja arvokasta. Luonnossa olemisen terveys- ja hyvinvointihyötyjen arvostaminen on korostunut. Meillä on nyt tilaisuus varmistaa, että otamme huomioon saadut myönteiset kokemukset ja sovellamme niitä uuden normaalin olennaisina osina.
3.11

ETSK kannattaa vähähiiliseen talouteen siirtymisessä periaatetta, jonka mukaan ketään ei jätetä jälkeen. Erityistä huomiota on kiinnitettävä kansalaisiin ja erityisesti haavoittuvassa asemassa oleviin ryhmiin varmistamalla kohtuuhintaisen energian saanti ja tarjoamalla tukea energiatehokkuustoimenpiteisiin. Hiilestä riippuvaisia alueita on tuettava oikeudenmukaisessa siirtymässä auttamalla niitä kehittämään osallistavia uudelleenkehityssuunnitelmia ruohonjuuritasolta alkaen työpaikkojen menetysten lieventämiseksi. Kuluttajia on valistettava, opastettava ja osallistettava, jotta he omaksuisivat vastuullisen asenteen, joka edistää ilmastonmuutoksen vaikutusten lieventämistä.
1.3

Maataloustuotteita koskevia WTO:n yleisiä ja kahdenvälisiin sopimuksiin sisältyviä suojalausekkeita on parannettava erilaisista syistä, joita ETSK esittelee tässä lausunnossa. Tavoitteena on varmistaa tasapuolinen kilpailu ja eurooppalaisen tuotannon jatkuvuus ja taata näin elintarvikeomavaraisuus kaikkien kansalaisten, niin tuottajien kuin kuluttajienkin, hyväksi. Elintarvikeomavaraisuuden välttämättömyys on noussut vahvasti esiin covid-19-kriisissä.
4.6

Huolellisuusvelvoitteen ja vastuun välistä vuorovaikutusta on selvennettävä. On muun muassa annettava selkeät, käytännön määräykset, jotta voidaan varmistaa, että huolellisuusvelvoitteeseen sisältyy toimitusketjujen jatkuva seuranta – eli tarkastusjärjestelmä – ja sen laiminlyöntiin vastuu. Englantilaisessa oikeuskäytännössä emoyhtiöille on kehitetty tytäryhtiöiden tekemien rikkomusten valvontaa koskeva standardi ( 11 ) , jota voitaisiin käyttää pohjana selkeämmälle määräykselle vastuusta erityisesti tytäryhtiöiden tapauksessa. Nykyisessä luonnostekstissä keskitytään sopimussuhteisiin, mikä saattaa tehdä vaikeaksi määrittää luotettavasti vastuu globaaleissa arvoketjuissa, sillä liikesuhteilla voi olla eri muotoja näissä ketjuissa. Nykyistä tekstiä on mahdollista parantaa, ja lisäselvennyksen on perustuttava yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevissa YK:n ohjaavissa periaatteissa jo kehitettyihin käsitteisiin, jotka EU:n tulee asettaa etusijalle.
4.4

Keskeisiä haasteita, joihin on vastattava, ovat muun muassa seuraavat: On puutetta julkisista palveluista, joiden avulla voidaan huolehtia alaikäisistä tai huollettavista henkilöistä omaa kotia hoitavien (lähinnä naisten) työmarkkinoille pääsyn helpottamiseksi. a) Työelämän ulkopuolella olevilla on oltava mahdollisuus osallistua täydennyskoulutukseen ja osaamisen uudistamishankkeisiin samalla kun he saavat työttömyysetuuksia. b) On helpotettava, tuettava ja edistettävä erityisin ja tehokkain toimenpitein spesifisiä työllistämissuunnitelmia ja tukijärjestelmiä tarvitsevien vammaisten henkilöiden integroitumista. c) On myös kiinnitettävä erityistä huomiota muihin heikossa asemassa oleviin ryhmiin, kuten muuttajiin ja romaniohjelman piiriin kuuluviin ihmisiin. d) Monet ihmiset varmasti menettävät toivonsa eri syistä eivätkä enää rekisteröidy työvoimapalveluihin, joten näiden palvelujen on otettava uudelleen yhteyttä asianomaisiin henkilöihin ja aktivoitava heitä etsimään työtä. e) On selvää, että julkisten työvoimapalvelujen tasolla jäsenvaltioissa on tehtävä enemmän ja paremmin. Kyse on kuitenkin selkeästi tehtävästä, johon monilla paikallisilla työvoimapalveluilla ei nykyisin ole valmiuksia. Olisikin palkattava virkailijoita, joilla on oikeanlaista osaamista työpaikkojen löytämiseksi niille, jotka etsivät ja haluavat tehdä työtä. f) Eräät EU:n jäsenvaltiot voivat varmasti tarjota esimerkkejä parhaista käytänteistä näiden ongelmien ratkaisemiseksi, ja ne olisi otettava käyttöön kaikkialla Euroopan unionissa. g) Niin ikään on ratkaisevan tärkeää, että palkkoja nostetaan kohtuulliselle tasolle EU:ssa.
6.8

Euroopan energiaunionin tavoitteena on vahvistaa kansalaisten ja energiankuluttajien asemaa energiakäänteen yhteydessä. Aluerajat ylittäville markkinoille on kuitenkin erittäin vaikea päästä, ja mittakaavaeduilla on tärkeä merkitys ( 7 ) . Tämä johtuu viime kädessä ajan saatossa kehittyneistä monopolistisista markkinarakenteista. Kansalaisten ja kuluttajien on paljon helpompaa toimia uuden, aktiivisemman roolinsa mukaisesti alueellisessa mittakaavassa eli alueellisen energiakiertotalouden puitteissa.
3.35

Nykyistä maaseuturahastosta rahoitettavaa maaseudun kehittämispolitiikkaa toteutetaan maaseudun kehittämisohjelmien kautta ensisijaisia tavoitteita ja painopistealoja asettamalla. Tämä on luonut järjestelmän, jossa ohjelman talousarvio on hyvin hajanainen, koska toimenpiteillä, painopistealoilla ja ensisijaisilla tavoitteilla on kullakin oma budjettikohtansa. Kokonaiskuvan saaminen ohjelmista on vaikeutunut, ja malli on kasvattanut viranomaishallintoa, mikä puolestaan vie resursseja ohjelmien toteuttamiselta ja heikentää näin mahdollisuuksia saavuttaa ohjelmien tavoitteet.
2.1

Toiminnallisessa taloudessa pyritään kehittämään tuotteiden käyttöä sen sijaan, että keskityttäisiin niiden omistamiseen. Kyse on kuitenkin huomattavasti enemmästä kuin vain palvelujen sisällyttämisestä tuotteeseen. Kyse on koko kuluttamisen muutoksesta, jossa otetaan aiempaa paremmin huomioon loppukäyttäjä ja resursseja säästävät talousmallit ja jopa tuotetaan yhteisiä etuja eri alueille. Tästä näkökulmasta tarkasteltuna yritykset eivät myy tuotetta vaan toiminnon, josta laskutetaan sen käytön perusteella. Niiden kannattaa siksi kehittää talousmallinsa puitteissa ensisijaisesti kestäviä hyödykkeitä, jotka voidaan korjata ja joita on helppo huoltaa, sekä ottaa käyttöön mukautettu tuotantoketju ja logistiikka.
2.6

Yhdysvaltojen lisäksi myös Kiinasta ja muista nopeasti kehittyvistä maista on tullut tärkeitä vähähiilisten teknologioiden toimittajia. EU on viiden viime vuoden aikana kokenut sekä vienti- että sisämarkkinoilla tietyillä aloilla suoranaisia romahduksia ja menettänyt aikaisemman maailmanlaajuisen teknologisen johtoasemansa. Junckerin komissio on muotoillut tavoitteeksi kärkipaikan saavuttamisen uusiutuvan energian alalla, mutta tämä päämäärä on tällä hetkellä kaukainen.