FI Euroopan unionin virallinen lehti C 182/50

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean Lausunto aiheista Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetusten (EY) N:o 549/2004, (EY) N:o 550/2004, (EY) N:o 551/2004 ja (EY) N:o 552/2004 muuttamisesta Euroopan ilmailujärjestelmän suorituskyvyn ja kestävyyden parantamiseksi

KOM(2008) 388 lopullinen – 2008/0127 COD ja

Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetuksen (EY) N:o 216/2008 muuttamisesta lentopaikkojen, ilmaliikenteen hallinnan ja lennonvarmistuspalvelujen osalta sekä neuvoston direktiivin 2006/23/ETY kumoamisesta

KOM(2008) 390 lopullinen – 2008/0128 COD

(2009/C 182/11)

Esittelijä: Jacek KRAWCZYK

Euroopan unionin neuvosto päätti 4. syyskuuta 2008 ja 18. heinäkuuta 2008 pyytää Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 80 artiklan 2 kohdan nojalla Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheista

Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetusten (EY) N:o 549/2004, (EY) N:o 550/2004, (EY) N:o 551/2004 ja (EY) N:o 552/2004 muuttamisesta Euroopan ilmailujärjestelmän suorituskyvyn ja kestävyyden parantamiseksi

KOM(2008) 388 lopullinen – 2008/0127 (COD) ja

Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetuksen (EY) N:o 216/2008 muuttamisesta lentopaikkojen, ilmaliikenteen hallinnan ja lennonvarmistuspalvelujen osalta sekä neuvoston direktiivin 2006/23/ETY kumoamisesta

KOM(2008) 390 lopullinen – 2008/0128 (COD).

Asian valmistelusta vastannut ”liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 10. marraskuuta 2008. Esittelijä oli Jacek KRAWCZYK.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 14.–15. tammikuuta 2009 pitämässään 450. täysistunnossa (tammikuun 15. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 131 ääntä puolesta 5:n pidättyessä äänestämästä.

1. Päätelmät ja suositukset

1.1 Komission ehdotukseen perustuvan yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan toteuttaminen nopeasti ja kattavasti on erittäin tärkeä strateginen vaihe Euroopan yhdentymisessä ja eurooppalaisten yhtenäismarkkinoiden vahvistamisessa. Se myös edistää sosiaalista yhteenkuuluvuutta ja liikkuvuutta Euroopassa.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea on tyytyväinen komission ehdotukseen ja pitää sitä merkittävänä toimena edettäessä kohti yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan konkreettista toteutusta. SES II -pakettina (Single European Sky II) tunnetussa ehdotuksessa tartutaan moniin vuodelta 2004 peräisin olevan SES I -paketin toteuttamisen yhteydessä ilmenneisiin puutteisiin.

1.2.1 Tästä syystä SES II -lainsäädäntöehdotus ei siis saa viivästyä, ja ETSK kehottaakin EU:n lainsäätäjiä pyrkimään lopulliseen sopimukseen maaliskuuhun 2009 mennessä. Yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan tavoitteiden saavuttamiseksi on ehdottoman tärkeää, etteivät EU:n lainsäätäjät (neuvosto ja parlamentti) vesitä komission ehdotuksia.

1.3 Liikenteen lisääntyessä on parannettava ennen kaikkea turvallisuusvaatimuksia.

1.4 ETSK tukee voimakkaasti etenkin

— suorituskyvyn valvontasäännöstöä ja sitovia suorituskykytavoitteita koskevia ehdotuksia mikäli suorituskyvyn arvioinnissa noudatetaan neljää keskeistä perustetta: turvallisuus, kapasiteetti, ympäristönäkökohdat ja kustannustehokkuus

— Euroopan lentoturvallisuusviraston (EASA) vastuualueen laajentamista kattamaan lentopaikkojen turvallisuus ja ilmaliikenteen hallinta (ATM) / lennonvarmistuspalvelut

— inhimillisen tekijän merkityksen tunnustamista lentoturvallisuudessa

— lisätoimia turvallisuudesta vastaavan henkilöstön pätevyyden parantamiseksi ja ”oikean” turvallisuuskulttuurin soveltamista

— SES II -lainsäädäntöehdotuksesta poistetun lennonvarmistuspalveluista annetun asetuksen 5 artiklan uudelleenmuotoilua, jotta sertifiointijärjestelmä voidaan laajentaa kattamaan kaikki turvallisuusketjussa työskentelevät ja ennen kaikkea lennonvarmistustekninen henkilöstö

— vuoteen 2012 ulottuvan määräajan asettamista toiminnallisten ilmatilan lohkojen toteutukselle

— uuden sukupolven eurooppalaisen ilmaliikenteen hallintajärjestelmän (SESAR) ja sen rahoitusmenetelmien parantamista

— eurooppalaisen ilmaliikenteen hallintaverkon toimintojen tehostamista

— Eurocontrolin uudistamista

— lentokenttien kapasiteettirajoitusten tunnustamista

— 18 a artiklan muuttamista eikä vastusta tutkimuksen tekemistä, jos sitä ei ole laadittu nimenomaisesti siinä tarkoituksessa, että ilmaliikenteen hallintaa (ATM) koskevat lisäpalvelut avataan kilpailulle.

1.5 Eurooppalaisen ilmaliikenteen hallintajärjestelmän optimointi toteuttamalla SES II -paketti auttaa osaltaan vähentämään huomattavasti lentoliikenteen hiilidioksidipäästöjä. Reittejä lyhentämällä hiilidioksidipäästöjä voidaan vähentää lähes viisi miljoonaa tonnia vuodessa. Parantamalla ilmaliikenteen hallintaa ja lentokenttätoimintaa keskimääräisen lennon hiilidioksidipäästöjä voitaisiin vähentää jopa 12 prosenttia, eli 16 miljoonaa hiilidioksiditonnia vuodessa.

1.6 Vaikka SES II -paketilla on yleisesti ottaen eri sidosryhmien laaja tuki, on sen hyväksymisen jälkeen erittäin tarpeellista kuulla työmarkkinaosapuolia ja/tai yrityskumppaneita ja/tai muita sidosryhmiä toimeenpanosäännöksistä kaikilla SES II -paketin toimeenpanotasoilla (unioni-, jäsenvaltio- ja aluetaso).

1.7 SES II -paketin toimeenpano tarjoaa kansalaisille ja kuluttajille seuraavia etuja:

— turvallisuuden paraneminen

— matka-aikojen lyheneminen

— palvelun tai suoritustason paraneminen ja mm. luotettavuuden ja aikataulujen ennakoitavuuden parantuminen ja jatkoyhteyksiin ehtiminen

— lentolippujen hintojen laskeminen lentoyhtiöille aiheutuvien kulujen alentuessa

— matkustajakohtaisen hiilidioksidijalanjäljen pienentyminen.

2. Johdanto

2.1 Euroopan tasolla toteutettavan saumattoman ja yhteentoimivan ilmaliikenteen hallintajärjestelmän oikeusperusta luotiin yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan toteuttamisen puitteista annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 549/2004 (1), lennonvarmistuspalvelujen tarjoamisesta yhtenäisessä eurooppalaisessa ilmatilassa annetulla asetuksella (EY) N:o 550/2004 (2), yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan organisoinnista ja käytöstä annetulla asetuksella (EY) N:o 551/2004 (3) sekä eurooppalaisen ilmaliikenteen hallintaverkon yhteentoimivuudesta annetulla asetuksella (EY) N:o 552/2004 (4). ETSK on käsitellyt asetusehdotuksia vuonna 2002 antamassaan lausunnossa asiakokonaisuuksista TEN/080 ”Toimintaohjelma/Yhtenäinen eurooppalainen ilmatila” ja TEN/098 ”Yhtenäisen ilmatilan toteuttaminen”.

2.2 Lentoliikenteen kysynnän valtava kasvu asettaa kovia vaatimuksia infrastruktuurikapasiteetille: kun päivittäin 4 700 kaupallisella ilma-aluksella liikennöidään 28 000 lentoa, lentoasemien ja ilmaliikenteen hallinnan rajat ovat koetuksella. EU:n laajentuminen ja aktiivinen naapuruuspolitiikka ovat laajentaneet Euroopan ilmailumarkkinat 37 maahan, joissa on yhteensä yli 500 miljoonaa asukasta (5).

2.3 Ilmaliikenteen hallinnan hajanaisuus haittaa kapasiteetin optimaalista käyttöä ja aiheuttaa ilmailulle turhia taloudellisia rasitteita noin miljardin euron edestä (lentokoneella lennetään keskimäärin 49 kilometriä tarpeellista pitempi matka). Lentojen tehottomuus aiheutti vuonna 2007 468 miljoonaa turhaa lentokilometriä ja lentoyhtiöille 2,4 miljardin euron lisäkustannukset. Lentoliikennevirtojen säätelyssä tapahtuneet viivästykset olivat vuonna 2007 yhteenlaskettuna 21,5 miljoonaa minuuttia ja aiheuttivat 1,3 miljardin euron tarpeettomat lisäkustannukset lentoyhtiöille ja välillisesti myös niiden asiakkaille.

2.4 Toimialan, jäsenvaltioiden ja muiden sidosryhmien vaadittua ponnekkaasti Euroopan ilmailun sääntelypuitteiden yksinkertaistamista ja tehostamista Euroopan ilmailun sääntelykehyksen tulevaisuutta käsittelevä korkean tason ryhmä antoi heinäkuussa 2007 raportin, joka sisälsi suosituksia siitä, miten Euroopan ilmailujärjestelmän suorituskykyä ja hallintotapoja voitaisiin parantaa. Tässä raportissa ja Eurocontrolin tarkastuskomission raportissa vahvistettiin, että eurooppalaista ilmaliikenteen hallintaverkkoa suunniteltaessa ja toteutettaessa olisi EU:n tasolla otettava huomioon, koko ilmaliikenneverkon tehokkuus, turvallisuus ja kestävyys ympäristön kannalta.

2.5 Lentoturvallisuusvirasto toimitti joulukuussa 2007 komissiolle lausunnon lentopaikoista. Ilmaliikenteen hallinnasta ja lennonvarmistuspalveluista sittemmin, huhtikuussa 2008, antamassaan lausunnossa virasto kannatti vuonna 2002 aloitetun prosessin loppuun saattamista niin, että lisätään viraston tehtäviin lentopaikkojen sekä ilmaliikenteen hallinnan ja lennonvarmistuspalvelujen turvallisuusnäkökohdat.

2.6 Kesäkuun 25. päivänä 2008 Euroopan komissio antoi tiedonantopaketin nimeltä ”Yhtenäinen eurooppalainen ilmatila II: kohti kestävämpää ja suorituskykyisempää ilmailua” KOM(2008) 388 lopullinen, KOM(2008) 389/2 lopullinen, KOM(2008) 390 lopullinen.

3. Komission ehdotus (SES II)

3.1 Yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan valmiiksi saattamiseksi on unionitasolla toteutettava lisätoimenpiteitä Euroopan ilmailujärjestelmän suorituskyvyn parantamiseksi – ensisijaisia turvallisuustavoitteita noudattaen – eräillä keskeisen tärkeillä osa-alueilla, joita ovat esimerkiksi turvallisuus, kapasiteetti, toiminta- ja kustannustehokkuus ja ympäristönäkökohdat.

Yhtenäinen eurooppalainen ilmatila II (SES) -paketti koostuu neljästä pilarista:

Ensimmäinen pilari pitää sisällään suorituskyvyn sääntelyjärjestelmän

a) Ilmaliikenteen hallintajärjestelmän suorituskykyä parannetaan perustamalla riippumaton seurantaelin, joka seuraa ja arvioi järjestelmän suorituskykyä. Se laatii indikaattoreita suorituskyvyn eri osa-alueille ja ehdottaa koko EY:n laajuisia tavoitteita (myöhästymiset, kustannusten karsiminen, reittien lyhentäminen jne.) Komissio hyväksyy suorituskykyä koskevat tavoitteet ja siirtää ne jäsenvaltiotasolle. Sovitut tavoitteet ovat sitovia.

b) Palveluntarjonnan integrointia helpotetaan niin, että komissio tukee toiminnallisten ilmatilan lohkojen perustamista asettamalla niiden toteuttamiselle tiukat määräajat (viimeistään vuoden 2012 loppuun mennessä), laajentamalla soveltamisalan alailmatilaan lentoasemien tasolle asti ja poistamalla jäsenvaltioiden oikeudellisia ja institutionaalisia esteitä.

c) Verkon hallintaa vahvistetaan eri toimijoiden tehtävin, jotka koskevat muun muassa Euroopan reittiverkoston suunnittelua, niukkojen resurssien hallintaa, liikennevirtojen hallintaa sekä SESAR-teknologian käyttöönottoa ja Euroopan laajuisten infrastruktuurielementtien hankintojen hallintaa.

Toinen pilari – yksi yhtenäinen turvallisuuskehys

Lentoturvallisuusviraston toimivaltaa on vuoden 2002 jälkeen vähitellen laajennettu. Nykyisin se kattaa ilma-alusten lentokelpoisuuden, lentotoiminnan ja miehistön lupakirjat. Komissio jatkaa omaksumaansa lähestymistapaa esittämällä, että lentoturvallisuusviraston toimivaltuuksia laajennetaan jäljellä oleville turvallisuuden avainaloille eli lentopaikkoihin sekä ilmaliikenteen hallintaan ja lennonvarmistuspalveluihin.

Kolmas pilari: SESAR – SES:n tekninen ja toiminnallinen osa

Euroopan on nopeutettava ilmaliikenteen hallintajärjestelmänsä kehittämistä vastatakseen haasteisiin ja sovitettava ilma-aluksissa ja maassa olevien sovellusten käyttöönotto ajallisesti yhteen. SESARin tarkoituksena on kymmenkertaistaa turvallisuustasot siten, että kolminkertainen määrä liikennettä voidaan hoitaa kustannuksin, jotka ovat yhtä lentoa kohden puolet nykyisestä. ETSK laati vuonna 2006 asiakokonaisuudesta TEN/232 lausunnon, jossa annettiin täysi tuki SESARin toteuttamiselle.

Neljäs pilari – kapasiteetin hallinta maassa

Siihen sisältyy nykyisen infrastruktuurin parempi käyttö, infrastruktuurin suunnittelun parantaminen, intermodaaliliikenteen edistäminen ja lentoasemien liikenneyhteyksien parantaminen sekä lentoasemien kapasiteetin seurantaryhmä.

4. Erityishuomioita

ETSK tukee voimakkaasti lennonvarmistuspalvelujen tarjoajien suorituskyvyn kehittämisjärjestelmää (ks. 11 artikla).

4.1.1 ETSK on erittäin tyytyväinen ehdotettuihin suorituskykypuitteisiin (puiteasetuksen 11 artikla). ETSK kannattaa kuvatun kaltaisen suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän perustamista suorituskyvyn parantamiseksi. Yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan tavoitteiden saavuttamiseksi on ehdottoman tärkeää, etteivät EU:n lainsäätäjät (neuvosto ja parlamentti) vesitä tältä osin tehtyjä komission ehdotuksia.

4.1.2 ETSK tukee ehdotusta suorituskykypuitteista (puiteasetuksen 11 artikla), mikäli suoritusta arvioidaan neljän kriteerin perusteella, jotka tärkeysjärjestyksessä ovat turvallisuus, kapasiteetti, ympäristönäkökohdat ja kustannustehokkuus.

4.1.3 On tärkeää, että kansalliset/alueelliset tavoitteet ovat koko verkkoa koskevien tavoitteiden mukaisia, ja sen vuoksi komission on ehdottomasti parannettava kansallisia (alueellisia) suorituskyvyn kehittämissuunnitelmia. Tämä vaatii myös niin EU:n, alueiden kuin jäsenvaltioidenkin tasolla käytävää vaikuttavaa ja tehokasta konsultaatioprosessia, jonka avulla voidaan varmistaa, että yksittäisten lennonvarmistuspalvelujen tarjoajien päämäärät ja tavoitteet ovat SES-paketin tavoitteiden mukaisia ja täydentävät niitä.

4.1.4 ETSK katsoo, että aluksi on korostettava turvallisuutta, lentojen tehokkuutta (ympäristön), kustannustehokkuutta ja kapasiteettia (lentojen viivästykset), ja siirryttävä vasta sitten muihin osa-alueisiin. Tavoiteasettelussa on otettava huomioon myös suorituskyvyn kannalta keskeisten osa-alueiden tasapaino, sillä ne heijastavat lentoliikennetoimintojen moninaisuutta Euroopassa.

4.1.5 ETSK on sitä mieltä, että turvallisuustavoitteita voidaan asettaa ja saavuttaa vain, jos kaikissa EU:n valtioissa otetaan käyttöön järjestelmiä vaaratilanteiden ilmoittamista ja turvallisuuden hallintaa varten. Tällä hetkellä kootut tiedot ovat EU:n erilaisten oikeusjärjestelmien vuoksi puutteellisia. Kaikissa jäsenvaltioissa on otettava käyttöön oikeudenmukainen toimintatapa, jonka avulla varmistetaan, että turvallisuustiedot raportoidaan avoimesti ja täydellisesti.

4.1.6 ETSK katsoo, että aidosti riippumaton suorituskyvyn seurantaelin, jolla on asianmukaiset resurssit, on tarpeen Euroopan komissiolle suoraan raportoitavien järjestelmien suorituskyvyn seuraamiseksi ja arvioimiseksi ja että mukaan on myös liitettävä muutoksenhakua koskeva säännös.

4.1.7 ETSK haluaa painottaa, että suorituskyvyn seurantaelimen ja jäsenvaltioiden valvontaviranomaisten täytyy olla riippumattomia, ja niiden on oltava (hallintoa, sijaintipaikkaa ja henkilöstöä ajatellen) erillisiä suorituskyvyn arvioinnin kohteena olevista organisaatioista. Tämä riippumattomuus on tarkastusprosessin uskottavuuden kannalta ensiarvoisen tärkeää.

4.2 Turvallisuus/EASA

4.2.1 ETSK tukee vankasti lentoturvallisuusviraston tehtäväkentän laajentamista ilmaliikenteen hallintaan ja lentopaikkojen turvallisuuden sääntelyyn, koska näin voidaan taata turvallisuuden osalta yhtenäinen lähestymistapa koko Euroopassa. On ensiarvoisen tärkeää, että EU:n lainsäätäjä laajentaa ripeästi lentoturvallisuusviraston tehtäväkenttää. Tämä on erityisen tärkeää SESAR-yleissuunnitelman toteutuksen onnistumisen kannalta, sillä se edellyttää maassa ja ilma-aluksissa olevien järjestelmien tiivistä yhtenäistämistä.

4.2.2 Lentoturvallisuusviraston turvallisuussääntöjen on ehdottomasti perustuttava hyväksyttävissä olevaan sääntelyn vaikutusten arviointiin, ja EU:n toimielinten on ehdottomasti huolehdittava riittävästä julkisesta rahoituksesta, jotta lentoturvallisuusvirasto voi kehittää lisätehtäviensä edellyttämää asiantuntemusta.

4.2.3 ETSK kehottaa EU:n jäsenvaltioita huolehtimaan, että laaditaan suunnitelma siitä, miten edetään Eurocontrolin turvallisuussääntelystä vastaavan yksikön/komitean toimintojen asteittaisessa lakkauttamisessa ja miten tehtävät siirretään lentoturvallisuusvirastolle. Eurocontrolilla on keskeisen tärkeä asema siinä vaiheessa, kun sen tehtäviä siirretään lentoturvallisuusvirastolle, mutta kun lentoturvallisuusviraston kompetenssi on riittävä, Eurocontrolin resursseja ei enää tarvitse säilyttää, ja siinä vaiheessa on laadittava raukeamislauseke, jonka nojalla Eurocontrolin turvallisuussääntelystä vastaavan yksikön/komission kaikki toiminnat lakkautetaan. ETSK haluaa viitata tässä yhteydessä Euroopan ilmailuviranomaisten yhteistyöelimen (JAA) soveltamaan onnistuneeseen malliin (Euroopan siviili-ilmailukonferenssin [ECAC] maiden kaikkien siviili-ilmailuhallintojen hyväksymä FUJA-työryhmän raportti), joka voitaisiin laajentaa koskemaan myös Eurocontrolin turvallisuussääntelystä vastaavan yksikön/komission toimintaa.

4.2.4 ETSK katsoo, että oikeudenmukaisen toimintatavan käyttöönoton pitäisi olla keskeistä paketin tavoitteiden saavuttamisessa, myös turvallisuuden hallintaa koskevien järjestelmien ja vaaratilanteiden ilmoittamisjärjestelmien toteutuksessa. Oikeudenmukaisen toimintatavan yhtenäinen toteuttaminen, jota korkean tason ryhmäkin kannattaa, on turvallisuustietotilastojen saatavuuden välttämätön ennakkoedellytys. Sen avulla ehdotuksen mukaisessa suorituskyvyn kehittämisjärjestelmässä voidaan seurata luotettavalla tavalla turvallisuuden osalta saavutettuja tuloksia ja asettaa turvallisuustavoitteita.

4.2.5 ETSK kehottaa neuvostoa ja parlamenttia muotoilemaan uudestaan asetuksen lennonvarmistuspalvelujen tarjoamista koskevan 5 artiklan, joka on poistettu ”yhtenäinen eurooppalainen ilmatila II” – ehdotuksesta, niin, että lupajärjestelmä ulotetaan kaikkiin työntekijöihin turvallisuusketjussa, ennen kaikkea lennonvarmistustekniseen henkilöstöön.

4.3 Oikeudenmukaisuuden ilmapiiri, inhimilliset tekijät ja henkilökunnan pätevyys

4.3.1 ETSK pahoittelee, että ehdotettuun lainsäädäntöön ei sisälly oikeudenmukaisuuden ilmapiiriin, inhimillisiin tekijöihin ja henkilökunnan pätevyyteen liittyvää viidettä pilaria. Ilmaliikenteen hallinta ja lennonvarmistus ovat nimittäin vielä pitkään tiiviisti riippuvaisia inhimillisistä tekijöistä. Inhimilliset tekijät ovat siis keskeisiä lentoturvallisuuden tason säilyttämisessä ja parantamisessa. Näin ollen olisi kiinnitettävä erityistä huomiota lentoturvallisuudesta vastuussa olevan henkilökunnan pätevyyteen.

4.4 Toiminnalliset ilmatilan lohkot (FAB)

4.4.1 ETSK tukee voimakkaasti ajatusta siitä, että vuoden 2012 loppu asetettaan sitovaksi aikarajaksi, johon mennessä kaikkien jäsenvaltioiden on toteutettava erityisten suorituskykytavoitteiden mukaiset toiminnalliset ilmatilan lohkot. Se, ettei toiminnallisille ilmatilan lohkojen perustamiselle asetettu ensimmäisessä SES-paketissa aikarajaa, johti siihen, ettei lohkoja perustettu.

4.4.2 Tässä yhteydessä liikenne- ja puolustusministeriöiden on ehdottomasti hyödynnettävä koko toiminnallisten ilmatilan lohkojen tarjoama potentiaali parantamalla siviili- ja sotilaslentojen sekä sotilaslentojen keskinäistä koordinointia ilmaliikenteen hallinnassa ja vahvistamalla ilmaliikenteen hallinnan infrastruktuureja ja palveluja.

ETSK kannattaa laajempaa toiminnallisten ilmatilan lohkojen määritelmää ja aikataulun asettamista niiden kehittämiselle. ETSK:n mielestä on tärkeää ryhtyä toimiin, jotta saadaan poistettua toiminnallisten ilmatilan lohkojen toteuttamista haittaavia jäsenvaltiotason esteitä, joita ovat muun muassa itsemääräämisoikeus, vastuukysymykset ja sotilaskäytön täysimääräinen integroiminen. Toiminnallisten ilmatilan lohkojen toteuttamisessa tulisi yhtenä periaatteena edistää alhaalta ylös suuntautuvaa lähestymistapaa.

4.4.3.1 Näitä kysymyksiä ajatellen ETSK on pettynyt siihen, että komissio ei ole noudattanut korkean tason ryhmän suosituksia, jotka koskevat toiminnallisten ilmatilan lohkojen kehittämistyötä tukevan ilmailujärjestelmän koordinoijan perustamista.

4.4.4 ETSK haluaa korostaa, että eurooppalaisten ilmaliikenteen hallintapalvelujen tarjoajien määrää on selvästi tarpeen supistaa, jos kustannustehokkuudelle asetetut tavoitteet halutaan saavuttaa. Aluelennonjohtokeskusten määrä Euroopassa on mukautettava tiukasti toiminnallisiin tarpeisiin jäsenvaltioiden rajoista riippumatta, jotta yhtenäisestä eurooppalaisesta ilmatilasta saataisiin kustannustehokas. ETSK korostaa, että on laadittava suunnitelma palvelujen tarjoajien tehostetun yhteistyölle, jotta suorituskyvylle asetetut tavoitteet voidaan saavuttaa.

4.4.5 Ilmaliikenteen hallintajärjestelmän tuottavuuden voidaan odottaa kasvavan teknisten parannusten ansiosta sekä siksi, että palveluntarjoajien ja aluelennonjohtokeskusten lukumäärää supistuu. Tekniikan kehitys (esim. etätyö) ja se seikka, että Euroopan ilmailuala on kasvava elinkeino, lieventää huomattavasti näiden toimien ja myös sosiaalisten tekijöiden vaikutusta.

4.4.6 SES-asetuksen mukaan lennonvarmistuspalvelujen tarjoajilla on oltava varasuunnitelmat kaikkia niiden tarjoamia palveluja varten sellaisten tilanteiden varalta, joiden seurauksena palvelujen tarjonta ratkaisevasti heikentyy tai keskeytyy. Nykyään kaikilla lennonvarmistuspalvelujen tarjoajilla on käytössä kaksinkertainen aluelennonjohtokeskusten infrastruktuuri. ETSK painottaa, että lennonvarmistuspalvelujen tarjoajien on keskityttävä ratkaisuihin, jotka ovat vaikuttavampia ja kustannustehokkaampia, tarkastelemalla ensin jäsenvaltioiden nykyisten infrastruktuurien (muut aluelennonjohtokeskukset tai sotilaskäyttöön varatut palvelut) tarjoamia vaihtoehtoja, ja varauduttava tällaisissa suunnitelmissa toiminnallisten ilmatilan lohkojen kehittämiseen.

4.4.7 ETSK korostaa unionitasolla ja toiminnallisten ilmatilan lohkojen tasolla käytävän työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun merkitystä, kun on kyse muutoksen hallinnasta.

4.5 Reittimaksut ja yhteiset hankkeet/SESAR

4.5.1 ETSK myöntää vaikeudet uuden tekniikan ja kannustinohjelmien rahoituksessa. Riittävien rahoitusjärjestelyjen puute on riski SESARin ensimmäisen toteutuspaketin soveltamiselle ja vaarantaa SESARin seuraavienkin vaiheiden toteutuksen. ETSK haluaa näin ollen painottaa, että EU:n toimielinten on tarjottava siirtymävaiheen kattava rahoitus SESARin toteutuksen tukemiseksi. Tämä on tärkeää uuteen SESAR-järjestelmään siirtymisestä aiheutuvien kustannusten kattamiseksi. ETSK on tukenut voimakkaasti SESAR-hanketta alusta lähtien.

4.5.2 ETSK ei kannata maksujen käyttöä yhteisten hankkeiden ennakkorahoituksen järjestämiseksi, kuten palvelujen tarjontaa koskevaan asetuksen 15 artiklaan tehdyssä muutoksessa ehdotetaan. Muutoksen mukaan reittimaksuja käytetään edelleenkin rahoittamaan yhteisiä hankkeita, joiden tarkoituksena on ”– – avustaa tiettyjä ilmatilan käyttäjien ja/tai lennon-varmistuspalvelujen tarjoajien ryhmiä yhteisten lennonvarmistusinfrastruktuurien – – parantamiseksi – –”.

4.5.3 ETSK on tyytyväinen uusiin toiminnallisiin käsitteisiin, joiden kuvataan ilmaliikenteen hallintaa koskevassa SESAR-yleissuunnitelmassa syntyneen SESAR-hankkeen määrittelyvaiheen tuloksena, yhtenäistä eurooppalaista ilmatilaa täydentäviksi teknisiksi/toiminnallisiksi käsitteiksi. ETSK haluaa kuitenkin korostaa, että SESARin seuraavan vaiheen ja SESAR-yhteisyrityksen osalta on tehtävä vielä paljon enemmän työtä. ETSK pitääkin tervetulleena neuvoston päätöstä käynnistää SESARin kehitysvaihe. ETSK korostaa, että SESARin seuraavassa vaiheessa on edettävä käyttäjälähtöisesti ja saatava aikaan nopeasti hyödyllisiä tuloksia.

4.5.4 ETSK on tyytyväinen komission ehdotukseen kieltää ristikkäistuet reitillä ja lentoasemalla annettavien ilmaliikenteen hallintapalvelujen väliltä. ETSK on kuitenkin pettynyt siihen, että komissio ei ole ehdottanut täyskieltoa lennonvarmistuspalvelujen välisiin ristikkäistukiin. Koska ristikkäistuet yleensä vääristävät kilpailua, ongelma ei rajoitu reitillä ja lentoasemilla tarjottavien palvelujen välisiin ristikkäistukiin vaan koskee myös niitä tapauksia, joissa ristikkäistukia esiintyy kumman tahansa ryhmän välillä, ja erityisesti eri lentoasemilla tarjottavien terminaalipalvelujen välillä.

4.6 Ilmatila-asetus ja verkon hallinta

4.6.1 ETSK tukee voimakkaasti ajatusta siitä, että tarvitaan voimakasta eurooppalaisen verkon hallintaa ja suunnittelua varsinkin reittisuunnittelussa, niukkojen resurssien koordinoinnissa ja kohdentamisessa (radiotaajuudet ja toisiotutkakoodit) ja muissa ilmaliikenteen hallinnan yleissuunnitelmassa määritellyissä verkkotoiminnoissa. ETSK haluaa myös tähdentää, että periaatetta, jonka mukaan palvelujen tarjoaminen ja sääntelytoiminnot on erotettava selkeästi toisistaan, on sovellettava verkon hallintaan; palvelujen tarjonnan hallinnan pitäisi olla toimialan tehtävänä.

4.6.2 Tällaiset toiminnot on ehdottomasti toteutettava EU:n tasolla yksittäisten lennonvarmistuspalvelujen tarjoajien erityisistä eduista riippumatta. Varsinkin yhteiseurooppalaisen lähestymistavan puute on haitannut reittien optimointia, mikä on aiheuttanut tarpeetonta polttoainekulutusta ja ympäristövahinkoja, jotka olisi muutoin voitu välttää.

4.6.3 ETSK ei ole varma siitä, onko tarpeen laatia täytäntöönpanosääntöjä, joissa säädetään lentosuunnitelmien ja lentoasemien lähtö- ja saapumisaikojen keskinäisestä johdonmukaisuudesta sekä lähialueiden kesken tarvittavasta koordinaatiosta. Jos komission tavoitteena on lopettaa nykyisten lähtö- ja saapumisaikasääntöjen väärinkäyttö, mitä ETSK:kin kannattaa, asia voitaisiin ratkaista nykyisen sääntelykehyksen puitteissa.

4.7 Eurocontrolin uudistaminen

4.7.1 ETSK haluaa korostaa, että Eurocontrolin uudistus on toteutettava tiedonannon mukaisesti (eli ”[o]rganisaation sisäisessä uudistuksessa hallintorakenteet pitäisi yhdenmukaistaa yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan kanssa siten, että on mahdollista i) noudattaa verkkotehtävien asettamia vaatimuksia ja ii) lisätä teollisuuden osallistumista yhteisen liikennepolitiikan mukaisesti”).

4.7.2 ETSK on sitä mieltä, että Eurocontrol voisi edelleenkin toimia EU:n asiantuntijana, mutta sen roolia ja rahoitusjärjestelyjä on selkeytettävä. Varsinkin jäsenvaltioille kuuluvat tehtävät on rahoitettava julkisista varoista. Etenkin pitkän aikavälin tutkimustoiminta (2020+) on rahoitettava kokonaisuudessaan julkisista varoista eikä lentoreittimaksuilla.

4.7.3 ETSK on sitä mieltä, että Eurocontrolin palveluntarjontatehtävät (esim. tutkimuskeskus, lennonvarmistusopisto) on mahdollisuuksien mukaan kilpailutettava muiden palveluntarjoajien kanssa. Niitä on hoidettava markkinoiden periaatteiden mukaisesti, eikä niitä saa tukea Eurocontrolin yleisestä talousarviosta tai ilmaliikenteen hallintaan liittyvillä lentoreittimaksuilla.

4.8 Lentokenttäkapasiteetin puutteen katsotaan vaarantavan tulevien suorituskykytavoitteiden saavuttamisen. ETSK on tyytyväinen siihen, että lentokenttäkapasiteetin tärkeys on tunnustettu ja että se on otettu yhdeksi SES II -paketin neljästä pilarista. ETSK on erityisen tyytyväinen myös siihen, että tarve sovittaa yhteen lentokenttäkapasiteetti ja ilmaliikenteen hallintakapasiteetti on tunnustettu.

4.9 Ilmaliikenteen hallintaa koskevat lisäpalvelut

4.9.1 Vaikka mahdollisimman ammattitaitoisten ilmaliikenteen hallintaa koskevien lisäpalvelujen tarjoaminen on itsestään selvää, on tärkeä ymmärtää, että niistä aiheutuu nykyään huomattavat kustannukset. Esimerkiksi lentoreittejä koskevia MET-kulut ovat yhteensä jopa 300 miljoonaa euroa vuodessa.

4.9.2 ETSK kehottaa muuttamaan 18 a artiklaa, jossa edellytetään alan rakenneuudistusta ja eräiden palvelujen avaamista markkinaperiaatteille. ETSK ei vastusta tutkimuksen tekemistä, jos sitä ei ole laadittu nimenomaisesti siinä tarkoituksessa, että ilmaliikenteen hallintaa (ATM) koskevat lisäpalvelut avataan kilpailulle. ETSK muistuttaa, että ilmaliikenteen hallinnan tärkein tehtävä on lentoturvallisuuden varmistaminen.

Aika on nyt otollinen muutosten toteuttamiselle, sillä kyseessä olevien toimijoiden parissa asiaa pidetään kiireellisenä.

4.10.1 Komission tulisi esittää etenemissuunnitelma pian SES II -paketin hyväksymisen jälkeen.

4.10.2 Hanketta johtavaan ryhmään tulisi kuulua myös kokeneita muutosjohtajia, sillä SES II -paketissa on myös kyse ajattelutapojen ja kulttuurin muuttamisesta. Onnistuessaan SES II -paketti tarjoaa myös tulevia sukupolvia palvelevia kestäviä ilmaliikenteen ratkaisuja.

Bryssel 15. tammikuuta 2009 Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Mario SEPI

(1) EUVL L 96, 31.3.2004, s. 1.

(2) EUVL L 96, 31.3.2004, s. 10.

(3) EUVL L 96, 31.3.2004, s. 20.

(4) EUVL L 96, 31.3.2004, s. 26.

(5) Monet naapurimaat ovat päättäneet liittyä Euroopan yhteiseen ilmailualueeseen edistääkseen kasvua ja työllisyyttä.