ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
2.5

Ehdotukseen sisältyy maustettujen viinituotteiden maantieteellisten merkintöjen suojaa koskevia erityissääntöjä, sillä kyseiset tuotteet eivät kuulu maatalouden laatujärjestelmistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o XXXX/20YY (KOM(2010) 733 lopullinen), maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä (YMJ-asetus) annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o XXXX/20YY (KOM(2010) 799 lopullinen) eivätkä tislattujen alkoholijuomien määritelmistä, kuvauksesta, esittelystä, merkinnöistä ja maantieteellisten merkintöjen suojaamisesta sekä neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1576/89 kumoamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 110/2008 soveltamisalaan. Lisäksi ehdotetussa asetuksessa säädetään unionin menettelystä kolmansien maiden ja unionin maantieteellisten merkintöjen rekisteröimiseksi, noudattamiseksi, muuttamiseksi ja mahdolliseksi peruuttamiseksi viinialan tuotteita koskevan järjestelmän mukaisesti.
Etenemissuunnitelmassa käsitellään yleisesti sitä, että painoa ja kokoa koskevia sääntöjä on tarkistettava resurssitehokkuuden parantamiseksi. Siksi on tutkittava muun muassa mahdollisuutta käyttää Euroopan moduulijärjestelmää enintään 25,25 metriä pitkille tieliikenteen yhdistelmäajoneuvoille. Järjestelmä on jo käytössä yhä useampien jäsenvaltioiden kotimaanliikenteessä. Komitea on tietoinen siitä, että tällaisten yhdistelmäajoneuvojen hyödyllisyydestä kiistellään edelleen. Komitea harmittelee, ettei asiaan oteta selkeästi kantaa etenemissuunnitelmassa. Komitean mielestä se, että tällaisilla ajoneuvoilla ei nykyisin saa ylittää edes sellaisten jäsenvaltioiden välistä rajaa, joiden kotimaanliikenteessä ne ovat sallittuja, on selkeä sääntelyn aiheuttama pullonkaula, joka haittaa tavaroiden vapaata liikkumista rajojen yli. Komitea katsoo kiellon olevan ristiriidassa myös sen kanssa, että liikenteen tehokkuutta ja kestävyyttä pyritään parantamaan liikennemuotojen yhteistoiminnan kautta. Komitea kehottaakin komissiota tekemään kiireellisesti aloitteen kiellon purkamiseksi. Pidemmällä aikavälillä on syytä arvioida, voitaisiinko esimerkiksi uusia polttoaineita käyttävien pidempien tieajoneuvojen käyttöä kytkeä etenemissuunnitelmassa kaavailtujen eri liikennemuotoja yhdistelevien liikennekäytävien kehittämiseen osana Euroopan laajuisten liikenneverkkojen runkoverkkoa. Sama koskee luonnollisesti myös pidempien ja raskaampien junien käyttöönottoa EU:ssa tällaisiin multimodaalikäytäviin sisältyvien rautatieyhteyksien kapasiteetin kasvattamiseksi. Komitea tietää, että myönteinen arvio teillä sallittujen kuorman painojen muutoksista edellyttää sitä, ettei muutoksilla ole kielteisiä vaikutuksia kuljetusyksiköiden multimodaaliseen käyttöön, etenkään yhdistettyihin rautatie- ja maatiekuljetuksiin. Nykyistä pidemmistä tai raskaammista ajoneuvoista tai junista mahdollisesti aiheutuvat ylimääräiset infrastruktuurikustannukset on arvioitava tarkasti ja jaettava asianmukaisesti muutoksista hyötyvien käyttäjien kesken.
3.2

Mukautettaessa asetuksessa (EY) N:o 485/2008 säädetty komission täytäntöönpanovalta eroon, joka tehdään säädösvallan siirron ja täytäntöönpanovallan välillä, on tehtävä selvä ero SEUT-sopimuksen 290 artiklassa tarkoitettujen ”lainsäädäntötyyppisten” toimenpiteiden ja SEUT-sopimuksen 291 artiklassa tarkoitettujen täytäntöönpanosäädösten välillä. Komissio toteaa SEUT-sopimuksen 290 artiklan täytäntöönpanosta antamassaan tiedonannossa (5), että lainsäätäjä siirtää komissiolle vallan antaa delegoituja säädöksiä tehostaakseen toimintaa. Tällä tavalla komissiolla on mahdollisuus täydentää tai muuttaa lainsäätäjän työtä. Säädösvallan siirto on aina harkinnanvarainen toimenpide, ja sen on täytettävä perussopimuksessa asetetut ehdot. Sen sijaan komissio voi SEUT-sopimuksen 291 artiklan nojalla hyväksyä täytäntöönpanosäädöksiä mutta ei lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäviä säädöksiä. Jäsenvaltiot ovat (SEUT-sopimuksen 291 artiklan 1 kohdan ja Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 4 artiklan 3 kohdan) mukaan vastuussa oikeudellisesti sitovien säädösten täytäntöönpanosta ja soveltamisesta ja siksi ne käyttävät omaa eivätkä unionin toimivaltaa. Tätä jäsenvaltioiden toimivaltaa voidaan rajoittaa vain silloin kun EU:n oikeudellisesti sitovien säädösten täytäntöönpano vaatii yhdenmukaisia edellytyksiä. Ainoastaan silloin komission on käytettävä täytäntöönpanovaltaansa SEUT-sopimuksen 291 artiklan mukaisesti. Kyseisessä tapauksessa komissiolla on velvollisuus toimia. (6)
4.3

ETSK on tyytyväinen, että Euroopan komissio on avoimuuden vuoksi maininnut nimenomaisesti eri artikloissa tietyt päätökset, jotka voidaan hyväksyä ilman hallintokomitean apua. Ennen menettely oli samanlainen, mutta sitä ei ollut kirjattu mihinkään säädökseen. Yksi esimerkki tästä menettelystä täytäntöönpanosäädösten osalta on ehdotuksen 255 ja 270 artiklassa, jotka koskevat tuontikiintiöiden hallinnointia ja vientitodistuksia.
3.2

Seuraavat tosiasiat on syytä ottaa huomioon: — Monet nousevan talouden maat sekä Yhdysvallat ja eräät muut kehittyneet maat pitävät lyhyen aikavälin talouskasvukehityksensä turvaamista (tai palauttamista) edelleen tärkeämpänä kuin ilmaston lämpenemisen torjuntaa (vaikka ilmaston hallitsematon lämpeneminen voi aiheuttaa kaikille talouksille keskipitkällä aikavälillä paljon enemmän haittaa, jos kasvihuonekaasupäästöjä ei hillitä). Nämä maat voivat jatkossakin hallita keskustelua lähivuosien tavoitteenasettelusta, elleivät uudet ilmastoon liittyvät tapahtumat tai vielä nykyistäkin vahvempi tieteellinen näyttö tai rajallisiin fossiilisten polttoaineiden varantoihin kohdistuva kasvava paine aja niitä perusteellisempaan ajattelutavan muutokseen tai kunnes niin tapahtuu. EU:n on sopeutettava strategiansa tähän uuteen maailmanlaajuiseen voimatasapainoon. — Yhdysvaltain lähestymistavassa luotetaan tieteen ja tekniikan edistykseen ja turvaudutaan pragmatiikkaan mieluummin kuin sääntelyyn. Yhdysvallat (ja Kiina) aikovat selvästi keskittää lähivuosien ponnistelunsa maailman johtavan vähähiilisen teollisuuden kehittämiseen. Euroopan unionin on varmistettava, että se ponnistelee vähintäänkin yhtä tarmokkaasti muuttaakseen oman taloudensa yhä vähähiilisemmäksi. — Kehitysmaat ja nousevan talouden maat pelkäävät myös sitä, että teollisuusmaiden into onkin vain naamioitu keino rajoittaa tai jarruttaa niiden kehitystä, etenkin kun läheskään kaikki teollisuusmaista eivät ole saavuttaneet ilmoittamiaan tavoitteita. Se, että esimerkillisenä itseään pitänyt Euroopan unioni ei näytä onnistuneen vakuuttamaan muuta maailmaa lähestymistapansa tarkoituksenmukaisuudesta, johtunee siitä, että se on nojautunut liian paljon abstrakteihin laskelmiin jokaiselta vaadittavista vähennystavoitteista, sekä sen vielä puutteellisesta hiilidioksidipäästöjen kauppajärjestelmästä. EU ei myöskään ole tehnyt tarpeeksi osoittaakseen käytännössä, että tällaiset tavoitteet on mahdollista saavuttaa investoimalla riittävästi tutkimukseen, innovointiin ja siirtymätekniikkaan, joka mahdollistaisi uuden, vähähiilisen ja energiatehokkaamman talouden syntymisen Euroopassa ja muualla. Toivottavasti 2020-strategia onnistuu siinä. EU:n on kyettävä osoittamaan, että Euroopan nopea siirtyminen vähähiiliseen talouteen on menestystekijä, joka antaa unionille muita suuremman kilpailuedun, kunnes muut toimivat samoin. Tämä kannustaa maailmanlaajuisesti paljon tehokkaammin kuin synkkä puhe tavoitteista, jotka näyttävät ylittävän sietokyvyn, sekä niihin pyrkimisen aiheuttamasta rasituksesta ja taakan jakamisen moraalisesta tärkeydestä.
2.9

Trooppisen tonnikalan pyyntiä hallinnoi neljä erityistä alueellista kalastusjärjestöä: 2.9.1 Kansainvälinen Atlantin tonnikalojen suojelukomissio ICCAT (International Commission for the Conservation of Atlantic Tuna), joka kattaa Atlantin valtameren ja sen sivumeret, kuten Välimeren. Järjestö on perustettu 1969. 2.9.2 Intian valtameren tonnikalakomissio IOTC (Indian Ocean Tuna Comission), joka kattaa Intian valtameren. Järjestö on perustettu 1997. 2.9.3 Amerikan trooppisten tonnikalojen suojelukomissio IATTC (Inter-American Tropical Tuna Commission), joka kattaa itäisen Tyynenmeren (Pohjois- ja Etelä-Amerikan alueen). Järjestö on perustettu 1949. 2.9.4 WCPFC:n alainen Länsi- ja Keski-Tyynenmeren tonnikalojen suojelukomissio (Western and Central Pacific Tuna Commission), joka kattaa Länsi- ja Keski-Tyynenmeren (Oseanian ja Aasian alueen). Järjestö on perustettu 2004.
2.2

Komissio toteaa vuonna 2008 julkaisemassaan kertomuksessa ”Naisten ja miesten tasa-arvo” (1) seuraavaa: ”Naisten työllisyys on ollut päätekijä EU:n työllisyyden jatkuvassa kasvussa viime vuosina. Vuosina 2000–2006 työllisyys 27 jäsenvaltion EU:ssa kasvoi noin 12 miljoonalla henkilöllä, joista yli 7,5 miljoonaa oli naisia. – – Niiden naisten työllisyysaste, joilla on huollettavia lapsia, on vain 62,4 prosenttia mutta miesten 91,4 prosenttia, eli ero on 29 prosenttiyksikköä. Osa-aikaisista työntekijöistä yli kolme neljäsosaa on naisia (76,5 prosenttia), mikä tarkoittaa yhtä naista kolmesta, kun taas miehillä osuus on alle yksi kymmenestä.”
5.6

Tässä on kysymys yleistä etua koskevista asioista, ja on vaikea ymmärtää, että ne ovat olleet pysähdyksissä näin monen vuoden ajan. On totta, että hyvin suurilla yrityksillä on mahdollisuus tehdä patenttihakemuksia nykyjärjestelmässä ja hankkia Euroopan patenttijärjestölle ja jäsenvaltioiden kansallisille virastoille suuria tuloja. Järjestelmän tavoite ei kuitenkaan ole tämä. Se on teollisuuden innovaatioiden ja kehityksen edistäminen yritysten tukemiseksi ja uusien, pätevyyttä edellyttävien työpaikkojen luomiseksi, vaikka tehokkuuden takaamisesta ja innovaatioita tuottaville yrityksille ja henkilöille myönnettyjen patenttien haltijoiden oikeuksien laajentamisesta syntyykin kustannuksia.
1.1.1

Komissio ansaitsee kiitosta pyrkimyksistään parantaa miesten ja naisten välistä tasa-arvoa työmarkkinoilla sekä luoda mahdollisuuksia naisille, jotka pyrkivät palkkatyöhön, itsenäisiksi ammatinharjoittajiksi tai yksityisyrittäjiksi. Tämän uudelleen laaditun direktiivin otsikon (1) muotoilu on kuitenkin kansalaisyhteiskunnan kannalta siinä mielessä harhaanjohtava, että direktiivissä ei käsitellä miesten ja naisten välistä tasa-arvoa itsenäisessä ammatinharjoittamisessa, sillä se keskittyy erityisesti itsenäisinä ammatinharjoittajina toimivien naisten äitiyteen liittyviin sosiaalietuuksiin, avustavien puolisoiden sosiaaliturvamaksuihin ja hoitovapaaseen. Tasa-arvo on nähtävä kokonaisvaltaisesti, ja on otettava huomioon sen vaikutus muihin aloihin, kuten sosiaalisiin oikeuksiin, yhtäläisiin mahdollisuuksiin sekä lasten ja perheiden oikeuksiin.
2.6

Eri organisaatioiden kansainvälisestä toiminnasta ovat osoituksena muun muassa seuraavat aloitteet: — OECD: n tietokannat ihmisten terveyttä ja ympäristön turvallisuutta koskevasta tutkimuksesta (Database on Human Health and Environmental Safety Research) sekä valmistettujen nanomateriaalien turvallisuutta koskevaa tutkimusta käsittelevän tietokannan perustaminen (Database of Research into the Safety of Manufactured Nanomaterials) — elintarvikestandardeja koskeva FAO:n ja WHO:n yhteisohjelma (Joint FAO/WHO Food Standards Program), tavoitteena luoda puolueeton kansainvälinen foorumi nanoteknologiaan liittyviä elintarviketurvallisuusongelmia varten sekä laatia asianomaisia yhteistyösopimuksia — OECD: n hanke valmistettuja nanomateriaaleja edustavan näytteen turvallisuuden arvioimiseksi (Safety Testing of a Representative Set of Manufactured Nanomaterials) sekä OECD: n hanke valmistetuista nanomateriaaleista ja arvioinnin suuntaviivoista (Manufactured Nanomaterials and Test Guidelines) — OECD: n hanke altistuksen mittauksesta ja vähentämisestä (Exposure Measurement and Exposure Mitigation) — OECD: n hanke vaihtoehtoisten menetelmien roolista nanotoksikologiassa (Role of Alternative Methods in Nanotoxicology) — OECD: n hanke vaikutuksista ja liiketoimintaympäristöstä (Impacts and the Business Environment) — OECD: n hanke viestinnästä ja suuren yleisön osallistumisesta (Communication and Public Engagement) — OECD: n hanke globaaleista haasteista: nanoteknologia ja vesi (Global Challenges: Nano and Water) — OECD: n yhteistyöhanke riskienarvioinnista (Co-operation on Risk Assessment) — asiantuntijakeskukset, jotka tekevät WTO:n kanssa yhteistyötä tutkittaessa nanoteknologian tuotannosta ja käytöstä työterveyteen ja työturvallisuuteen kohdistuvia riskejä — WTO:n ja EU:n hanke nanoteknologiapolitiikkaa koskevan neuvonnan edistämisestä ympäristön ja terveydenhuollon aloilla Euroopassa (Enhanced Policy Advice on Environment and Health in Europe – Nanotechnologies) — globaalit toimet kemikaalien asianmukaiseksi hallinnoimiseksi maailmanlaajuisesti; toimia edistää Yhdistyneiden Kansakuntien ympäristöohjelman (UNEP) teknologia-, teollisuus- ja talousjaoston (DTIE) kemikaaliyksikkö — Triestessä toimivan kansainvälisen tiede- ja huipputeknologiakeskuksen (ICS) ”huipputeknologia ja uudet materiaalit” -yksikön edistämät välittömät toimet (nanoteknologian ja sen kehittämiseen ja käyttöön liittyvien mahdollisten riskien arviointi) — nanoteknologiaa koskevat ISO/TC 229 -standardit — YK:n teollistamisjärjestön (UNIDO) asiantuntijakokous (joulukuussa 2007): suositukset ja erityistoimintasuunnitelma, nanoteknologian ja siihen liittyvien riskien arviointi, tutkimustoiminta nanotieteisiin ja nanomateriaaleihin liittyvistä eettisistä, oikeudellisista ja yhteiskunnallisista vaikutuksista.
5.8

Hiilidioksidin turvallisen varastoinnin toteutettavuudesta on jo saatu viljalti kokemusta, kuten seuraavasta luettelosta käy ilmi: i) Kaasukentät: hyväksi todettu maakaasun säilytystapa; mahdollisuus tehostettuun kaasuntuotantoon (EGR) on vielä osoittamatta. ii) Öljykentät: hyväksi todettu öljyn säilytystapa; öljyntuotannon (EOR) tehostamismenettelyjä on sovellettu Yhdysvaltain lounaisosassa 1970-luvun puolestavälistä lähtien iii) Pohjavesiesiintymät: suuret mahdollisuudet ja suuret epävarmuustekijät, paikkakohtainen arviointi on tarpeen, hyvät kokemukset monelta vuodelta Sleipner-kentän Utsiran suolaisesta pohjavesiesiintymästä. iv) Hiilikerrostumat: mahdollisuus tehostaa hiilikerrostumassa olevan metaanin tuotantoa hiilidioksidin injektoinnin avulla; sovellus on kuitenkin vielä koevaiheessa. v) Laaja-alaisissa demonstraatiohankkeissa on tärkeää osoittaa ja todistaa suurelle yleisölle, että hiilidioksidin varastointi esimerkiksi kaasuesiintymiin on aivan yhtä turvallista kuin öljyn ja kaasun talteenotto samantyyppisistä esiintymistä. ETSK kehottaa komissiota ryhtymään asianmukaisiin toimiin, jotta suurelle yleisölle tiedotetaan asiasta.
5.1

ETSK on komission kanssa yhtä mieltä siitä, että Euroopan unionin kansalaisten toimintasuunnitelman toteuttamisen myötä eurooppalaisen terveyspolitiikan keskeiseksi lähtökohdaksi on otettava kansalaisten ja potilaiden oikeudet. Terveyden edistämiseksi on myös paikallaan kehittää aktiivisesti yhteisvastuuta, joka on eurooppalaisen yhteiskuntamallin liikkeelle paneva voima (7).
2.2.5

On kerrottava myös, että yhdessä voimme taistella ilmastonmuutosta vastaan sekä suojella ympäristöä, elintarvikkeiden turvallisuutta, kuluttajien oikeuksia jne. Eurooppa tarvitsee yksinkertaisia ja selkeitä käsitteitä, kuten valtiotkin. On helppoa saada lapsi ymmärtämään, että tiet ja rautatiet ovat tarpeen liikkumista varten, että jokaisen on opittava lukemaan voidakseen ymmärtää maailmaa, että on rangaistava sitä, joka vahingoittaa toista tai koko ryhmää, ja että nämä kaikille tarpeelliset palvelut — aluesuunnittelu, koulutus, oikeuslaitos — tuottaa valtio, joka turvaa myös terveyden, turvallisuuden ja yhteisvastuun. Yhdentynyt Eurooppa on suhteellisen uusi rakennelma, jota kaikki eivät täysin käsitä, ja siksi on vaikeampaa saada kansalaiset ymmärtämään Eurooppaa, sen tarvetta ja hyödyllisyyttä. Lapset samoin kuin näiden vanhemmat voitaisiin helposti saada ymmärtämään, että tarkoituksena on rakentaa laajempi elämänalue ja että olemme vahvempia ja luovempia, kun meitä on useampia.
2.6

Komissio on lääkkeiden myyntilupajärjestelmän toimintaa koskevien säännöllisten tarkistusten yhteydessä havainnut ongelmia, jotka liittyvät muutoksiin, jotka on tehty sen jälkeen kun lupa on myönnetty kansallisella tasolla. Tällaisten lääkkeiden myyntilupien osuus on 80 prosenttia kaikista lääkkeiden myyntiluvista.
2.3.1

Ehdotuksessa määritellään maahantulon edellytykset ja maahanpääsyä koskevat vaatimukset: a) Henkilön on esitettävä voimassa oleva työsopimus vähintään vuoden pituisesta työsuhteesta tai sitova työtarjous. b) Henkilön on täytettävä kansallisen lainsäädännön mukaiset edellytykset, joita työsopimuksessa tai sitovassa työtarjouksessa määritetyn säännellyn ammatin harjoittaminen edellyttää. c) Ei-säänneltyjen ammattien osalta henkilön on esitettävä työsopimuksessa tai sitovassa työtarjouksessa mainittua ammattia tai alaa koskevat, vaadittua ammattipätevyyttä osoittavat asiakirjat. d) Henkilöllä on oltava voimassa oleva matkustusasiakirja tai voimassa oleva oleskelulupa. e) Henkilöllä on oltava sairausvakuutus. f) Henkilöä ei pidetä uhkana kansanterveydelle, turvallisuudelle eikä yleiselle järjestykselle.
1.2

Komitean näkökulmasta tarkasteltuna unionin nuorten kansainvälisen liikkuvuuden keskeisin ongelma Euroopan unionissa on se, ettei jo monissa eri yhteyksissä kuvailtuja ongelmia ole saatu ratkaistua ja että kyseisten liikkuvuusongelmien ratkaisemiseksi hyväksyttyjen toimenpiteiden täytäntöönpanossa on vaikeuksia. Havaittujen ongelmien luettelo on yhtä pitkä kuin luettelo toimenpiteistä, joihin on ryhdyttävä ongelmien ratkaisemiseksi. Näin ollen komitean mielestä ei ole tarkoituksenmukaista etsiä jälleen liikkuvuuden esteitä ja luetteloida liikkuvuutta edistäviä toimia, vaan kysymystä on käsiteltävä perinpohjaisesti tarkastelemalla jo toteutettuja ja vielä tarvittavia toimenpiteitä sekä arvioimalla aikaansaatuja tuloksia.
6.6

Eräissä jäsenvaltioissa on jo otettu käyttöön järjestelmiä, joiden tarkoituksena on nopeuttaa täytäntöönpanosäädösten hyväksymistä, toisissa on kehitetty tapoja, joilla voidaan parantaa täytäntöönpanon laatua. Joissakin jäsenvaltioissa ollaan vasta alkuvaiheessa, ja sopeutuminen on niissä kesken. Esimerkkinä voidaan todeta, että ministeriöt ja parlamentit voisivat perustaa täytäntöönpanoasioihin erikoistuneen palvelun, jonka tehtävänä olisi ohjata/suunnata yhteisön lainsäädännön täytäntöönpanoa. Näin voitaisiin uudistaa julkisen vallan toimintaa sen sijaan, että kärsitään EU:n toimielinten, erityisesti komission, asettamista velvoitteista. Kysymys on toisin sanoen siitä, että kaikki tahot huolehtivat omasta roolistaan ja vastuualueestaan Euroopan rakentamisessa. (11)
5.5

Tuottajan suoran vastuun saattaminen pakolliseksi kaikissa jäsenvaltioissa ei ole lainkaan selvää. Tuottajan suora vastuu pidentäisi vastuuketjua verrattuna myyjälle tehtyyn valitukseen. Tämä riippuu asianomaisesta tuotteesta tai palvelusta. Kalliiden rajatylittävien ostosten, kuten autojen, osalta vastuu on suoraan valmistajalla. Euroopan yhteisön lainsäädännön ansiosta autojen myyntiedustajien ja myyjien on noudatettava valmistajan antamaa takuuta riippumatta siitä, missä auto on ostettu. Viinien ja alkoholijuomien rajatylittävissä ostoissa, joista on tulossa yhä merkittävämpi osa yhtenäismarkkinoita, myyjää tai ”valmistajaa” on vaikea saattaa vastuuseen muutoin kuin silloin, kun ostaja käy usein jäsenvaltiossa, josta tavarat ostettiin. Kulutustavaroiden osalta yleensä tuottajan suoran vastuun käyttöönotto parantaa huomattavasti kuluttajansuojaa ja lisää kuluttajien luottamusta yhtenäismarkkinoihin.
1.3

Lisäksi ETSK toteaa, että lainsäädännöllä on keskeinen asema kuluttajansuojan alalla. Nykyiset säädökset eivät kuitenkaan ole joustavia, ja oikeudenmukaisilla markkinoilla saattaa olla keskeinen merkitys kuluttajille sekä tavaroiden ja palveluiden toimittajille. Kun markkinat eivät toimi asianmukaisesti, säännökset ovat välttämättömiä. ETSK kehottaa komissiota varmistamaan, että silloin kun lainsäädäntöä tarvitaan, sitä todellakin noudatetaan ja se pannaan täytäntöön. Sillä ei myöskään tulisi millään tavoin haitata jäsenvaltioiden nykyistä kuluttajansuojaa. Tässä mielessä yksi esiin tuoduista keinoista on parantaa markkinoiden seurantaa. ETSK kehottaakin komissiota varmistamaan, että tarkoituksenmukaisia markkinatutkimuksia tehdään sekä mikro- että makrotalouden tasolla. Lainsäädäntö on yhdistettävä täytäntöönpanoa ja jatkuvaa arviointia koskeviin toimenpiteisiin. Lisäksi on tärkeää, että lainsäädäntö on yksinkertaista ja ymmärrettävää, etenkin kun otetaan huomioon, että suurin osa sisämarkkinoiden toimijoista on pk-yrityksiä.
7.3

ETSK on samaa mieltä siitä, että kuluttajien liikkuvuuden esteiden lainmukaisuus on syytä tutkia tarkasti. Tällaisia esteitä ovat mm. sulkemismaksut, puutteellinen tiedonsaanti sekä sellaiset rahoituspalvelusopimuksiin liittyvät seikat, joiden avulla pyritään liian usein hankaloittamaan tuotteen tai palveluntuottajan vaihtamista. ETSK korostaa kuitenkin myös sitä, että teknisten, sääntely-, vero- ja lainsäädäntörasitteiden takia toimintaolosuhteista on usein hankala tehdä sellaisia, että ne mahdollistaisivat komission kaavaileman tasoisen kuluttajien liikkuvuuden. Lisävaikeuksia aiheuttaa se, että euron rinnalla on käytössä muita valuuttoja. Lukuisat jäsenvaltiot eivät vielä kuulu euroalueeseen, ja tämä ongelma on olemassa edellä mainittujen lisäksi.
1.1

Ilmastonmuutos on yksi suurimmista haasteista 2000-luvun maailmassa. Muutoksen rajoittaminen vähentämällä kasvihuonekaasupäästöjä on ensisijaisen tärkeää. On myös tärkeää suunnitella hyvissä ajoin sopeutumista muutoksiin, jotka ovat tulleet väistämättömiksi. Vihreä kirja on Euroopan unionilta tervetullut ensiaskel siihen suuntaan.
4.33

Toisen sukupolven biopolttoaineita ajatellen etanolin tuottamiseksi on jo monia vaihtoehtoja. Tuotanto on mahdollista sekä biologisen käymis- ja tislausprosessin että biomassan lämpökemiallisen kaasuuntumisprosessin avulla. Siinä saadaan synteettistä kaasua (vety ja hiilidioksidi), josta tuotetaan käymisen avulla etanolia ja saadaan aikaan energiaa kombivoimalla tai yhteistuotannolla. Ensimmäinen tuotantolaitos aloittaa tänä vuonna toimintansa Porvoossa, ja sen kapasiteetti on vuosittain 180 000 tonnia. Porvooseen on vuoden 2008 loppuun mennessä suunnitteilla toinenkin laitos. Kyseiset prosessit ovat kuitenkin energiatehokkuudeltaan hyvin alhaisia, elleivät — kuten monissa tapauksissa — negatiivisia. Tämän vuoksi on tutkittu mahdollisuutta hyödyntää fotokemiallisia prosesseja, joissa käytetään auringonvaloa energianlähteenä sekä hyödynnetään soveltuvia katalysaattoreita sen ominaisuuksien vahvistamiseksi. Biobutanoli on mahdollinen ratkaisu uuden sukupolven biopolttoaineeksi. Biobutanolilla on alhainen höyrypaine, ja se sietää hyvin vettä bensiinisekoituksissa, joten sitä voidaan käyttää nykyisissä polttoaineen toimitus- ja jakelukanavissa. Biobutanolia voidaan sekoittaa bensiiniin olemassa olevia biopolttoaineita suurempina pitoisuuksina ilman, että ajoneuvoja on muutettava. Lisäksi biobutanolia käyttämällä polttoainetta voidaan säästää enemmän kuin bensiinin ja etanolin sekoituksella. Näin voidaan parantaa energiatehokkuutta ja vähentää litrakohtaista kulutusta. Biobutanolin valmistuksessa voidaan hyödyntää bioetanolin tuotantoon tarkoitettuja tuotantolinjoja ja -laitoksia.