EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 2.9.2016 COM(2016) 522 final KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE Vuosikertomus Euroopan unionin toiminnasta tutkimuksen ja teknologian kehittämisen alalla 2015



KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE Vuosikertomus Euroopan unionin toiminnasta tutkimuksen ja teknologian kehittämisen alalla 2015 1. Taustaa TTK-toimia koskevalle vuosikertomukselle Vuosikertomus Euroopan unionin toiminnasta tutkimuksen ja teknologian kehittämisen alalla laaditaan Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 190 artiklan nojalla. Vuosikertomuksessa esitetään tiivis yleiskatsaus eräisiin vuoden 2014 keskeisiin toimiin. 2. Laajempi poliittinen asiayhteys vuonna 2015 Vuosi 2015 oli Jean-Claude Junckerin komission ensimmäinen toimintavuosi. Toimikautensa alussa puheenjohtaja Juncker totesi, että kyseessä on uusi alku Euroopalle, ja esitteli samalla työllisyyden, kasvun, oikeudenmukaisuuden ja demokraattisen muutoksen ohjelmansa. Siinä keskitytään kymmeneen poliittiseen painopisteeseen, jotka edustavat tärkeimpiä taloudellisia ja yhteiskunnallisia haasteita. Ohjelma toimii lähtökohtana suuntauksessa kohti uudenlaista poliittista lähestymistapaa, jossa keskitytään niihin suuriin asioihin, joihin kansalaiset odottavat Euroopan unionin vaikuttavan ja joissa tutkimus- ja innovointitoiminnan toivotaan näyttelevän merkittävää osaa. Tapahtumat, jotka luonnehtivat koko vuotta – Euroopan talouksien odotettua hitaampi toipuminen, siirtolaispaine Euroopan ulkorajoilla, ennennäkemättömät terrori-iskut Euroopan maaperällä – korostavat tarvetta keskittyä jatkossakin näihin painopisteisiin. Euroalueen ja koko EU:n talouden hidas elpyminen jatkui vuonna 2015 jo kolmatta vuotta. Kasvun perustana olivat suureksi osaksi tilapäiset tekijät, kuten öljyn hinnan lasku, elvyttävä rahapolitiikka ja euron suhteellisen heikko ulkoinen arvo. Taloutta elvytettiin määrätietoisesti useimmissa jäsenvaltioissa, mutta kehitys oli edelleen hidasta ja epätasaista. Tästä syystä vuonna 2016 tarvitaankin päättäväisiä poliittisia toimenpiteitä investointien ja rakenteellisten uudistusten muodossa. Komissio käynnisti hyvään alkuun päässeen 315 miljardin euron arvoisen eurooppalaisen investointisuunnitelman, johon kuuluu uusi Euroopan strategisten investointien rahasto (ESIR). Rahaston toiminta on jo alkanut, ja sen laadukkailla investoinneilla on vahvistettu Euroopan taloutta esimerkiksi tutkimus- ja innovointitoiminnan sekä innovatiivisten pk-yritysten ja markkina-arvoltaan keskisuurten pienyritysten (mid-cap) rahoittamisen kautta. Komission uuden paremman sääntelyn ohjelman tukemana vuoden aikana käsiteltiin myös esityksiä, joilla luotiin edellytykset energiaunionille, digitaalisille sisämarkkinoille, pääomamarkkinaunionille, Euroopan turvallisuusagendalle, Euroopan muuttoliikeagendalle, oikeudenmukaista ja tehokasta yhtiöverojärjestelmää koskevalle toimintasuunnitelmalle, uudelle kauppastrategialle sekä viimeisenä muttei suinkaan vähäisimpänä talous- ja rahaliiton syventämiselle ja vahvistamiselle. Viiden puheenjohtajan kertomuksessa esitettiin rohkea, mutta käytännönläheinen etenemissuunnitelma talous- ja rahaliiton syventämiseksi, mitä tuettiin myös useilla lainsäädännöllisillä toimenpiteillä. Pakolaiskriisi, joka kuuluu kiireellisimpiin Euroopan tällä hetkellä kohtaamiin haasteisiin, on vaatinut Euroopan unionilta määrätietoisia yhteisiä toimia. Jatkuvalla työllä on pyritty saamaan Eurooppa toimimaan pakolais- ja maahanmuuttoasioissa koordinoidusti. EU on mobilisoinut myös huomattavia poliittisia, taloudellisia ja tieteellisiä resursseja auttaakseen ebolaviruksesta kärsiviä sekä saadakseen virusepidemian hallittua, hoidettua ja lopulta voitettua. EU on rahoittanut epidemian torjuntaa yhteensä yli 1,2 miljardilla eurolla. Lukuun sisältyy rahoitus jäsenvaltioilta ja Euroopan komissiolta. Joulukuussa 2015 järjestetyssä Pariisin ilmastokokouksessa (COP21) 195 maata hyväksyi kaikkien aikojen ensimmäisen yleispätevän ja oikeudellisesti sitovan maailmanlaajuisen ilmastosopimuksen. Ilmastosopimuksessa, jonka on määrä tulla voimaan vuonna 2020, esitetään maailmanlaajuinen toimintasuunnitelma, jonka tarkoituksena on kääntää kurssia niin, että vaarallisen voimakkaan ilmastonmuutoksen toteutuminen estetään ja ilmaston lämpeneminen saadaan pidettyä huomattavasti alle 2 °C:ssa. EU oli ilmastoneuvotteluissa johtavassa roolissa, ja Euroopan komissio ilmoitti uudesta energiaunionin tutkimus-, innovointi- ja kilpailukykystrategiasta, jonka tarkoituksena on herättää tutkimus- ja innovaatiotoiminta pyrkimään kohti maailmanlaajuisten ilmastotavoitteiden saavuttamista. 3. Poliittinen kehys Avoimen innovointiekosysteemin luominen ja tukeminen kannustaa dynaamiseen tietämyksen levittämiseen ja helpottaa kyseisen tietämyksen muuttamista sosioekonomiseksi lisäarvoksi. Kertomusvuoden aikana luotiin perusta vuonna 2016 käynnistettävän yleiseurooppalaisia riskipääomarahasto-osuusrahastoja koskevan aloitteen kehittämiselle, julkistettiin ”huippuosaamismerkkiä” koskeva järjestelmä sekä ryhdyttiin selvittämään Euroopan innovointineuvoston perustamista. Komissio perusti uuden tieteellisen neuvonannon mekanismin, jonka puitteissa monipuolinen ryhmä Euroopan johtavia asiantuntijoita voidaan kutsua antamaan riippumattomia tieteellisiä neuvoja EU:n päätöksenteon tueksi. Toukokuussa 2015 käynnistetyn parempaa sääntelyä koskevan uuden EU-agendan yhteydessä on ryhdytty arvioimaan nykyisen ja esitetyn innovaatioita koskevan EU-sääntelyn vaikutuksia. Tarkoituksena on maksimoida EU:n innovointitoiminnalle antama tuki (InnovRefit). InnovRefitin puitteissa tarkastellaan myös toista lähestymistapaa eli innovointisopimuksia. Niissä otetaan kantaa innovaatioalan toimijoiden havaitsemiin sääntelyyn liittyviin epävarmuustekijöihin, jotka nykyisen lainsäädäntökehyksen puitteissa saattavat estää innovaatioiden syntymistä. Ensimmäisenä toimenpiteenä on vuodelle 2016 suunniteltu kiertotalouteen liittyvä pilottihanke, jonka tarkoituksena on auttaa lainsäädännöllisistä esteistä kärsiviä innovaatioalan toimijoita laatimalla sopimuksia sidosryhmien ja viranomaisten kanssa . Avoimen tieteen käsite kuvaa parhaillaan käynnissä olevaa muutosta siinä, miten tutkimusta tehdään, miten tutkijat tekevät yhteistyötä, miten tietämystä jaetaan ja miten tieteen kenttä järjestäytyy. Avoimen tieteen tekee mahdolliseksi digitaaliteknologia, ja sen käyttövoimana ovat globalisaatio, tiedon määrän valtava kasvu ja tiedeyhteisön laajeneminen myös uusien toimijoiden (esimerkkinä kansalaisten tieteellinen toiminta) mukaantulon kautta. Lyhyellä aikavälillä avoin tiede voi tuoda mukanaan lisää läpinäkyvyyttä, avoimuutta uudelle, osallisuutta sekä verkottunutta yhteistyötä. Pitkällä aikavälillä se voi tehdä tieteestä tehokkaampaa ja luotettavampaa, luoda sille paremmat edellytykset vastata aikamme suuriin haasteisiin sekä edistää yhteiskehittelyä ja avointa innovointia. Avoimen tieteen avulla voidaan myös lisätä tutkimustoiminnan integriteettiä, jonka merkitystä korkealaatuisen tutkimuksen perustana neuvosto korostaa 1. joulukuuta 2015 hyväksymissä päätelmissään. Eräänä konkreettisena toimenpiteenä mainittakoon Horisontti 2020 -ohjelman avustussopimusmallin tarkistaminen siten, että siinä otetaan paremmin huomioon tutkimustoiminnan integriteetin merkitys. Tutkimustulosten ja niiden pohjana olevan tiedon avoimen saatavuuden parantamista koskevassa keskustelussa samoin kuin eurooppalaisen tieteen pilvipalvelun kehittämisessä on myös saavutettu huomattavaa edistystä. Komissio vahvisti vuoden 2015 aikana kansainvälistä tutkimus- ja innovaatioyhteistyötään kansallisten ja alueellisten kumppanien kanssa yhteisen edun ja keskinäisen hyödyn pohjalta. Avoimuuden lisääminen auttaa hyödyntämään Euroopan vahvuuksia, jolloin Euroopalla on mahdollisuus kehittyä vahvemmaksi globaaliksi toimijaksi. Samalla eurooppalaisen tutkimuksen taso ja eurooppalaisten yritysten kilpailukyky kohenee ja yhteiskunnallisiin haasteisiin kyetään vastaamaan entistä tehokkaammin. Komissio keskittyi edelleen synergiaetujen vahvistamiseen paitsi ulkoisten politiikkojen avulla jatkamalla Horisontti 2020 toimien ja muiden välineiden kautta toteutettujen toimien koordinointia, myös EU:n jäsenvaltioiden kanssa etenkin SFIC:n kautta. Suhteita Unescoon ja muihin kansainvälisiin järjestöihin vahvistettiin, ja Euroopan muuttoliikeagendaa käsittelevässä tiedonannossa asetettuihin yleisiin tavoitteisiin tähtääviä aloitteita käynnistettiin.

Komissio on maapallon tilan seurantaa käsittelevän ryhmän (GEO) perustajajäsen, minkä vuoksi se on mukana maailmanlaajuisen maanhavainnointijärjestelmän (GEOSS) toteuttamissuunnitelmassa vuosille 2015–2025. Järjestelmän tarkoituksena on tuoda maanhavainnointiin liittyvä data kaikkialta maailmasta päättäjien, tutkijoiden ja innovaatioalan toimijoiden avoimesti saataville. Atlantin valtameren tutkimusyhteenliittymä aloitti ensimmäisen transatlanttisen kartoitushankkeensa. EU tuki Jordaniassa sijaitsevaa tutkimus- ja teknologiakeskus SESAMEa, joka pyrkii edistämään rauhaa tieteen keinoin sekä tieteen ja teknologian huippuosaamista koko Lähi-idän alueella. Euroopan komissio käynnisti turvapaikanhakijoiden ja pakolaisten joukossa oleville tieteentekijöille ja tutkijoille suunnatun ”science4refugees”-aloitteen, jonka tarkoituksena on saattaa yhteen tiedeyhteisöön kuuluvia pakolaisia ja turvapaikanhakijoita sekä tutkimuslaitoksia, jotka vapaaehtoisesti ilmoittautuvat pakolaismyönteisiksi organisaatioiksi. Talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson puitteissa annettiin vuonna 2015 useita tutkimusta ja innovointia koskevia maakohtaisia suosituksia. Kaikissa eurooppalaisen ohjausjakson maaraporteissa oli mukana laajoja analyyseja jäsenvaltioiden tutkimus- ja innovointijärjestelmistä, selvitys merkittävimmistä tutkimus- ja innovointitoimintaa kohtaavista haasteista sekä arvio siitä, miten haasteisiin voitaisiin vastata politiikan keinoin . Näin päästiin syvälliseen vuoropuheluun jäsenvaltioiden kanssa maaraporttien tutkimus- ja innovointitoimintaa käsittelevien lukujen pohjalta. Eurooppalaisen tutkimusalueen (ERA) etenemissuunnitelmalla vuosille 2015–2020 tähdätään jäsenvaltioiden toteuttamien toimenpiteiden helpottamiseen ja vahvistamiseen. Horisontti 2020 ohjelmaan kuuluva toimintapolitiikan tukijärjestely otettiin maaliskuussa 2015 käyttöön uutena välineenä, jolla annetaan jäsenvaltioille ja Horisontti 2020 ohjelmaan assosioituneille maille käytännön tukea tutkimus- ja innovointitoimintaa koskevien investointien, toimintapolitiikkojen ja järjestelmien laatua parantavien uudistusten suunnitteluun, toteuttamiseen ja arviointiin. Uudistukset koskevat esimerkiksi vahvempien ja läheisempien yhteyksien muodostamista tieteen ja elinkeinoelämän välille tai suoritusperusteiseen rahoitusmalliin siirtymistä julkisissa tutkimuslaitoksissa. Toimintapolitiikan tukijärjestelyllä annetaan jäsenvaltioille ja Horisontti 2020 ohjelmaan assosioituneille maille mahdollisuus hyödyntää riippumatonta, korkeatasoista asiantuntemusta ja analyyseja erilaisten palveluiden avulla. Esimerkkejä palveluista ovat kansallisten tutkimus- ja innovointijärjestelmien vertaisarvioinnit, tuki erityisuudistuksille ja hankemuotoinen keskinäiseen oppimiseen tähtäävä toiminta. Toimintapolitiikan tukijärjestelyn verkkosivustolla on myös tietokeskus: https://rio.jrc.ec.europa.eu/en . Horisontti 2020 ohjelman toimintapolitiikan tukijärjestely on kysyntään perustuva väline, joka vastaa kansallisten viranomaisten vapaaehtoisiin pyyntöihin. Kolme toimintapolitiikan tukijärjestelyyn kuuluvaa pilottihanketta aloitettiin onnistuneesti vuonna 2015: Bulgarian tutkimus- ja innovointijärjestelmän vertaisarviointi , Unkarin tutkimus- ja innovointijärjestelmän vertaisarvioinnin esiarviointi sekä keskinäisen oppimisen hanke, jossa käsiteltiin elinkeinoelämän tutkimus- ja innovointi-investointien edistämiseen tähtäävää toimintapolitiikkaa. Vuonna 2015 käynnistettiin myös useita muita toimenpiteitä: Unkarin ja Moldovan tutkimus- ja innovointijärjestelmien vertaisarvioinnit, Maltan tutkimus- ja innovointistrategian seurantaan tarkoitettu erityistuki sekä keskinäisen oppimisen hankkeet, joiden aiheina olivat elinkeinoelämän tutkimus- ja kehitystoiminta-avustusten jälkiarviointi, tutkimus- ja innovointitoiminnan verokannustimet sekä monimutkaisten julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuushankkeiden arviointi. Tuloksia näistä toimenpiteistä on määrä saada huhti–syyskuussa 2016. Vuodelle 2016 on lisäksi tiedossa runsaasti toimintapolitiikan tukijärjestelyyn kuuluvia uusia hankkeita, jotka kattavat kaikki tukijärjestelyn piiriin kuuluvat palvelut. Lisäksi pyrittiin vahvistamaan arviointimenetelmiä, joilla mitataan tutkimus- ja innovointi-investointien vaikutusta EU:n ja kansallisella tasolla esimerkiksi nykyisten makrotaloudellisten mallien kehittämisen kautta niin, että mallien avulla saadaan todenmukaisempi kuva siitä, miten tutkimus- ja innovointirahoituksella luodaan talouskasvua ja kehitetään yhteiskuntaa. 4. Horisontti 2020 puiteohjelman toteuttaminen Horisontti 2020 ohjelma nivoutuu komission agendaan komission työohjelmien kautta. Vaikeassa poliittisessa ja taloudellisessa tilanteessa on entistä tärkeämpää, että puiteohjelman toimilla pyritään edistämään mahdollisimman paljon puheenjohtaja Junckerin nimeämiä painopistealoja, etenkin digitaalisia sisämarkkinoita, energiaunionia, kiertotaloutta ja Euroopan strategisten investointien rahastoa (ESIR) sekä vahvistamaan Euroopan asemaa maailmassa. Horisontti 2020 ohjelman toteuttamisella tuetaan myös komission jäsen Moedasin agendan toteutumista. Ensimmäisistä ehdotuspyynnöistä saaduilla kokemuksilla oli suuri merkitys lokakuussa 2015 julkistetun vuosien 2016–2017 työohjelman laadinnassa. Työohjelma kattaa yhteensä 16 miljardin euron investoinnit. Komission 25. syyskuuta 2015 aloittamalla verkkokyselyllä kerättiin sidosryhmien näkemyksiä Horisontti 2020 ohjelmaan tehtyjen yksinkertaistamistoimien vaikutuksista sekä ideoita siitä, miten yksinkertaistamista voitaisiin jatkaa. Kyselyn tulokset osoittivat, että huomattava osa käyttäjistä on tyytyväisiä Horisontti 2020 ohjelmassa toteutettuihin yksinkertaistamistoimenpiteisiin. Horisontti 2020 työohjelma kattaa suurimman osan ohjelman puitteissa saatavana olevasta rahoituksesta, mutta sitä täydentävät Euroopan tutkimusneuvoston, Euratomin, Yhteisen tutkimuskeskuksen sekä Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin (EIT) strategisen innovaatio-ohjelman erilliset työohjelmat. EIT:n talousarvio kaudelle 2014–2020 on Horisontti 2020 puiteohjelman mukaan 2,38 miljardia euroa. EIT:n ensimmäisen aallon osaamis- ja innovointiyhteisöjen eli KICien (EIT Digital, Climate KIC ja KIC InnoEnergy) budjetit kasvoivat ja toiminnot ja tulokset lisääntyivät tasaisesti vuonna 2015, ja toisen aallon KICit (EIT Health ja EIT Raw Materials) olivat käynnistysvaiheessa. Synergiaetuja Euroopan rakenne- ja investointirahastojen (ERI) kanssa pyrittiin edistämään edelleen. Työohjelmassa 2016–2017 hakijoita pyydetään nimeämään EU:n jäsenvaltionsa tai alueensa älykkäät erikoistumisalat ja tutkimaan synergiamahdollisuuksia ERI-rahastoja hallinnoivien oman alueensa viranomaisten kanssa . Huippuosaamismerkki myönnetään vuodesta 2016 lähtien kynnysarvot ylittäville ehdotuksille, joille ei ole myönnetty rahoitusta pk-yritysten rahoitusvälineestä. Huippuosaamismerkki tekee valtioiden ja alueiden tasolla näkyviksi ehdotukset, jotka ovat saaneet Horisontti 2020 ohjelmaan lähetetyille lupaaville ehdotuksille myönnettävän laatumerkin, ja edistää niiden mahdollisuuksia saada rahoitusta eri lähteistä, kuten ERI-rahastoista ja muista kansallisista ja alueellisista investointiohjelmista. Toimenpidettä täydentää alueille ja valtioille suunnattu mobilisaatiokampanja, jonka tarkoituksena on kannustaa ottamaan pk-yritysten rahoitusvälineen kanssa yhteensopivat rahoitusjärjestelmät mukaan alueiden tai valtioiden omien ERI-toimenpideohjelmien toteuttamiseen. Työohjelman viimeisimmän syklin strateginen ohjelmointi aloitettiin uudistamalla Horisontti 2020 ohjelman neuvoa-antavat ryhmät ja ennakkoarvioinnit. 4.1 Ehdotuspyyntöihin saadut vastaukset Vuoden 2015 loppuun mennessä oli toteutettu lähes 200 Horisontti 2020 ehdotuspyyntöä, joihin oli saatu 84 793 ehdotusta. Valittuja ehdotuksia oli 7 121, ja näille ehdotuksille haettu EU:n rahoitusosuus oli 14,18 miljardia euroa. Pelkästään vuonna 2015 allekirjoitettiin yhteensä 5 234 avustussopimusta, joiden osalta EU:n rahoitusosuus oli 9,2 miljardia euroa. Yksityisen sektorin osallistumisosuus ehdotuspyyntöihin ohjelman alusta kertomusvuoden loppuun ulottuvalla jaksolla oli 32,2 prosenttia. Pilareissa 2 ja 3 lukuun ottamatta erityistavoitetta ”Riskirahoituksen saatavuus” kaikkiaan 42,17 prosenttia allekirjoitettujen avustussopimusten rahoituksen saajista edusti teollisuutta. Tammikuussa 2015 käynnistettiin lisäksi uusi, 200 miljoonan euron arvoinen nopeutetun innovoinnin välinettä koskeva pilottihanke. Sen tavoitteena on edistää innovointitoimintaa nopeuttamalla innovatiivisten ideoiden markkinoille saamista. Esityksiä saatiin kaikkiaan 498 kappaletta, ja niistä 31 sai rahoitusta yli 68 miljoonan euron edestä. Lähes puolet hankkeeseen osallistuneista oli pk-yrityksiä. 4.2 Horisontti 2020 ohjelman keskeiset osa-alueet

Pienet ja keskisuuret yritykset (pk-yritykset) Johtoasema mahdollistavissa ja teollisuusteknologioissa (LEIT-teknologiat) erityistavoitteen ja yhteiskunnallisten haasteiden yhdistetyistä määrärahoista vuosina 2014–2015 23 prosenttia (1,7 miljardia euroa) kohdennettiin pk-yrityksille. ESIR-rahasto on rahoittanut InnovFin SME Guarantee tuotetta etupainotteisesti, minkä ansiosta jo lähes 45 prosenttia innovatiivisten pk-yritysten ja pienten mid-cap-yritysten velkarahoituksen saatavuutta koskevasta tavoitteesta oli saavutettu vuoden 2015 loppuun mennessä, ja markkinoilla saatavilla olevan lainarahan määrä oli peräti neljä miljardia euroa. Yhteiskuntatieteet ja humanistiset tieteet Ehdotuspyyntöjen tieteidenvälistä perustaa pyrittiin vahvistamaan entistä voimakkaammin vuonna 2015, ja erityisen huomion kohteena oli tutkimus yhteiskuntatieteiden ja humanististen tieteiden alalla. Vuonna 2015 yhteensä 81 tutkimusaiheella oli merkitystä yhteiskuntatieteiden ja humanististen tieteiden kannalta, ja aiheet oli rajattu siten, että yhteiskuntatieteiden ja humanististen tieteiden teemat olivat erottamaton osa tutkimuskysymyksiä. Yhteiskuntatieteiden ja humanististen tieteiden asiantuntijat osallistuivat myös arviointipaneeleihin, ja asiantuntijoille ja moderaattoreille annettiin kohdennettuja ohjeita. Yhteiskuntatieteet ja humanistiset tieteet olivat niin ikään merkittävässä osassa yhteiskunnallisessa haasteessa numero 6 (Eurooppa muuttuvassa maailmassa – osallistavat, innovatiiviset ja pohtivat yhteiskunnat), jossa peräti 80 prosenttia aiheista liittyi yhteiskuntatieteisiin ja humanistisiin tieteisiin. Sukupuoliulottuvuus Sukupuoliulottuvuuden integroimisessa Horisontti 2020 ohjelmaan edistyttiin, ja vuosien 2016–2017 työohjelmassa sukupuolen näkyvyyttä on parannettu paitsi määrällisesti, myös laadullisesti. Sukupuolten tasa-arvolla on nyt oma sivunsa Horisontti 2020 verkkosivustolla, ja sukupuoliulottuvuuden huomioimiseen on pyritty entistä tarmokkaammin. Lähes 40 prosenttia Horisontti 2020 ohjelmaan vuonna 2015 palkatuista asiantuntija-arvioijista oli naisia. Ilmastotoimet ja kestävä kehitys Horisontti 2020 asetuksessa määrättyjen menotavoitteiden (35 prosenttia ilmastotoimiin ja 60 prosenttia kestävään kehitykseen) toteutumista seurataan jatkuvasti. Lopulliset luvut vuodelta 2014 osoittavat, että Horisontti 2020 ohjelman ensimmäisenä vuonna tavoitteita ei saavutettu. Horisontti 2020 ohjelman toteuttamisesta vastaavat pääosastot ovatkin jo sopineet toimenpiteistä, joilla edistetään ilmastotoimenpiteiden ja kestävän kehityksen kysymysten valtavirtaistumista, kehitetään seurantamenetelmää sekä lisätään näitä tavoitteita tukevia Horisontti 2020 investointeja lähivuosina. Horisontti 2020 ohjelman menoista vuonna 2014 (yhteensä 8 317 miljoonaa euroa) 24 prosenttia käytettiin ilmastotoimiin ja 46 prosenttia kestävän kehityksen edistämiseen. Osallistumisen laajentaminen Aiemmin mainitun toimintapolitiikan tukijärjestelyn ja huippuosaamismerkin ohella tiimiyttämisvälineen puitteissa valittiin 31 hanketta vuonna 2015. Tarkoituksena on parantaa tutkimustyön tehoa ja lisätä investointeja maihin, jotka menestyvät heikommin huippututkimuksen laatua mittaavilla rankinglistoilla. Kullekin hankkeelle myönnettiin rahoitusta enintään 500 000 euron edestä (yhteensä 14,2 miljoonaa euroa) uusien huippuyksiköiden toimintasuunnitelmien laatimiseen tai nykyisten kehittämiseen. Neljätoista yliopistoa, teknistä oppilaitosta ja yksityistä organisaatiota Euroopan niistä osista, jotka ovat menestyneet tutkimus- ja innovointitoiminnassa odotettua heikommin, saivat kukin enintään 2,5 miljoonaa euroa EU-rahoitusta, jolla vahvistetaan tutkimustoiminnan edellytyksiä ERA-oppituolien avulla. Twinning-toimia koskevalle ehdotuspyynnölle oli varattu rahaa 66,24 miljoonaa euroa, ja tuloksena oli 66 rahoitettua hanketta. Lisäksi COST-verkoston (Euroopan tiede- ja teknologiayhteistyö) tukemista jatkettiin edelleen. Kansainvälinen yhteistyö Osittain eräiden erityisesti kansainväliseen yhteistyöhön tarkoitettujen välineiden päättymisestä, BRIC-M-maiden rahoitusehtojen muutoksesta ja eteläisten naapurimaiden sosioekonomisesta kuohunnasta johtuen muiden kuin assosioituneiden maiden osallistumisosuus Horisontti 2020 ohjelmaan puolittui seitsemännessä puiteohjelmassa. Tähän vastataan nimeämällä useampia työohjelman aiheita erityisen merkityksellisiksi kansainvälisen yhteistyön kannalta. Ensimmäisenä toimenpiteenä vuosien 2016–2017 työohjelmassa on noin 10 prosenttia enemmän merkittyjä aiheita kuin vuosien 2014–2015 työohjelmassa. Lisäksi Kiina, Japani, Korea, Meksiko, Venäjä, Taiwan, Australia sekä eräät Kanadan ja Brasilian alueet ovat perustaneet osarahoitusmekanismeja, joilla rahoitetaan näiden maiden tutkijoiden osallistumista Horisontti 2020 hankkeisiin. Dramaattisen laskun kääntämiseksi tarvitaan kuitenkin muitakin toimenpiteitä esimerkiksi naapurimaissamme. Esimerkkejä entistä tehokkaammasta viestinnästä ja kumppaneille kohdennettujen tapahtumien järjestämisestä ovat etenkin huippututkimuksen edistämiseen EU:n tutkimuksen ja innovoinnin toimintaympäristössä keskittyvän ”Horisontti 2020 – Avoinna maailmalle” kampanjan tapahtumat, tutkijoiden uramahdollisuuksia Euroopassa mainostavat Destination Europe tapahtumat sekä osallistuminen elinkeinoelämän järjestämään kehitysyhteistyön eurooppalaisen teemavuoden kampanjaan. Vuoden 2015 aikana Ukrainasta tuli Horisontti 2020 ohjelmaan assosioitunut maa, ja assosioitumissopimus Tunisian kanssa tuli voimaan 1. tammikuuta 2016. 5. Seitsemäs puiteohjelma EU:n seitsemättä tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelmaa arvioineen riippumattoman korkean tason asiantuntijaryhmän kertomus julkistettiin marraskuussa 2015. Korkean tason asiantuntijaryhmä tarkasteli kaikenlaisten seitsemännestä puiteohjelmasta vuosina 2007–2013 rahoitettujen hankkeiden saavutuksia ja vaikutuksia. Kertomuksen keskeinen painopiste on seitsemännen puiteohjelman arvioinnissa, mutta siinä on myös Horisontti 2020 ohjelmaa koskevia suosituksia.