FI    FI FI 
 
FI    FI  EUROOPAN KOMISSIO 
Bryssel 3.11.2010 
SEK(2010) 1290 lopullinen 
  
KOMISSION YKSIKÖIDEN VALMISTELUASIAKIRJA 
TIIVISTELMÄ VAIKUTUSTEN ARVIOINNISTA 
  
Oheisasiakirja 
  
tarkistettuun ehdotukseen NEUV OSTON DIREKTIIVIKSI (Euratom) 
 
käytetyn ydinpolttoaineen ja ra dioaktiivisen jätteen huollosta  
KOM(2010) 618 
SEK(2010) 1289 
 
FI 2   FI KOMISSION YKSIKÖIDEN VALMISTELUASIAKIRJA 
TIIVISTELMÄ VAIKUTUSTEN ARVIOINNISTA 
  
Oheisasiakirja 
  
tarkistettuun ehdotukseen NEUV OSTON DIREKTIIVIKSI (Euratom) 
 
käytetyn ydinpolttoaineen ja radioaktiivisen jätteen huollosta  
1. J
OHDANTO  
Tämä vaikutusten arviointi liittyy tarkiste ttuun ehdotukseen käytet yn ydinpolttoaineen ja 
radioaktiivisen jätteen huoltoa koskevaksi la insäädännöksi. Ehdotuksen antaminen sisältyy 
komission vuoden 2010 työohjelmaan.  Siviilialan ydintoiminnoista Euroopan unionissa 
syntyvään käytettyyn polttoaineeseen ja radioa ktiiviseen jätteeseen sovelletaan Euratomin 
perustamissopimusta.  
Komissio ehdotti vuonna 2003 käytetyn polttoai neen ja radioaktiivisen jätteen huoltoa 
koskevaa neuvoston direktiiviä (Euratom) ja antoi vuonna 2004 muutetun ehdotuksen 
neuvostolle. Pitkällisten neuvo ttelujen jälkeen neuvosto pyysi ydinturvallisuudesta sekä 
käytetyn ydinpolttoaineen ja radioaktiivisen jätteen turvallisesta huollosta kesäkuussa 2004 
antamissaan päätelmissä sidosryhmien ’laaj aa kuulemista’ ennen kuin asiasta annettaisiin 
lainsäädäntöä Euratomin peru stamissopimuksen nojalla.  
Neuvoston pyynnön mukaisesti komissio kuuli laajasti sidos ryhmiä erilaisten EU:n laajuisten 
aloitteiden kautta. Komissio kuuli hallituksia, kansallisia sääntelyelimiä, radioaktiivisen jätteen huollosta vastaavia organisaatioita, radioaktiivisen jätteen tuottajia ja muita 
jäsenvaltioiden tahoja. Myös muita EU:n toimielimiä, kansalaisjärjestöjä ja muita osapuolia 
kuultiin. Huomioon otettiin myös ydinturvallisuusalan eurooppalaisten sääntelijöiden ryhmän (ENSREG) yksityiskohtainen lausunto. Tämä o li erityisen tärkeää, koska ENSREGillä on 
asiassa erityistä asiantuntemusta. Siinä ovat  edustettuina ydinla itosten sekä käytetyn 
ydinpolttoaineen ja radioaktiivisen jätteen h uollon turvallisuudesta vastaavat kansalliset 
valvontaviranomaiset kaikista jäsenval tioista riippumatta siitä, onko niillä 
ydinvoimaohjelmaa. Erityistä huomiota kii nnitettiin myös asia n yhteiskunnalliseen 
ulottuvuuteen järjestämä llä erilaisia julkisia kuulemisia, kuten asiaa koskevat Eurobarometri-
kyselyt ja avoin julkinen kuuleminen. Radioa ktiivinen jäte on yksi EU:n kansalaisten 
suurimmista huolenaiheista. Suuri enemmist ö kannattaa EU-lainsääd ännön antamista. 
2. O
NGELMAN MÄÄRITTELY  
Kaikki jäsenvaltiot tuottavat radioaktiivista jä tettä. Radioaktiivista jätettä ja käytettyä 
ydinpolttoainetta syntyy monista hyödyllisistä toim innoista, kuten ydinenergian tuotannosta ja 
erilaisista radioisotooppeja käyttävistä sovelluksista lääketieteessä, teollisuudessa, 
maataloudessa ja tutkimuksessa. Yli puolella  jäsenvaltioista on toiminnassa olevia 
 
FI 3   FI ydinvoimalaitoksia. Ydinreaktoreita ollaan rakent amassa ja poistamassa käytöstä, ja lisäksi 
uusien reaktorien rakentamista suunnitellaan. Radi oaktiivisen jätteen, mukaan lukien jätteeksi 
katsottu käytetty ydinpolttoaine, leviäminen on estettävä ja se on eristettävä ihmisistä ja 
elinympäristöstä hyvin pitkäksi ajaksi.  
Riippumatta siitä, mikä on ydinvoiman ja  muiden kuin sähkönt uotantoon liittyvien 
ydinsovellusten tulevaisuus, kai kkien nykyisten ja tulevien ra dioaktiivisten jätteiden huollon 
viimeisenä vaiheena on oltava loppusijoitus asianmukaisissa laitoksissa, jotta voidaan 
varmistaa sekä turvallisuus että kestävyys. Tätä velvoitetta ei voi jättää  tuleville sukupolville. 
On olemassa maailmanlaajuinen tekninen yksimie lisyys siitä, että käytetyn polttoaineen ja 
radioaktiivisen jätteen varastointi, myös pitkäai kainen varastointi, on ainoastaan väliaikainen 
ratkaisu, joka vaatii jatkuvaa aktiivista valvon taa. Se ei ole vaihtoeh to loppusijoitukselle ja 
siihen luonnostaan liitty ville passiivisille turval lisuusominaisuuksille.  
EU:n, Kansainvälisen atomienergiajärjestön (IAEA) ja OECD:n ydinenergiajärjestön 
yksimielisyydestä ja edistymisestä huolimatta keskeisten päätösten tekemistä käytetyn 
polttoaineen ja radioaktiivisen jätteen huollon viimeisestä vaiheesta on yhä siirretty monissa 
tapauksissa. Monissa maissa tämä ’odota ja katso’ -po litiikka on keskeinen ongelma. 
Tilanteen laukaisemiseksi tarvitaan poliittista sitoutumista, väestötiedotusta ja väestön 
osallistumista päätöksentekoon sekä riittäviä tietee llisiä, teknisiä ja tal oudellisia voimavaroja. 
3. T OISSIJAISUUSKYSYMYSTEN ANALYYSI  
Käytetyn polttoaineen ja radioaktiivisen jätteen  huolto on selvästi al a, jolla kansallista 
lainsäädäntöä on täydennettävä EU-tason lainsä ädännöllä, koska turvallisuus on näkökohta, 
joka ei riipu kansallisista rajoista. Samaan ai kaan sisämarkkinat ede llyttävät, että komissio 
varmistaa tasapuoliset toimintaedellytykset kilpailun vääristymien välttämiseksi. 
Voimassa oleva EU-lainsäädäntö ei kata kaikkia käytetyn polttoaineen ja radioaktiivisen 
jätteen pitkän aikavälin huoltoon liittyviä toimintoja ja laitoksia. Tämä koskee sekä kansallisten toimintapolitiikkojen ja niiden  toteuttamisen kaltaisia näkökohtia että 
väestötiedotusta ja väestön osallistumista päätöksentekoprosessiin. Voimassa olevat EU-tason säädökset eivät siis ol e riittävän kattavia. 
Sen jälkeen kun ydinlaitosten ydinturvallisuutta  koskevan yhteisön kehyksen perustamisesta 
annettiin direktiivi 2009/71/Eu ratom kaikkien 27 EU-jäsenva ltion ja Euroopan parlamentin 
tuella, loogisesti seuraava askel on sekundaarisen EU-lai nsäädännön antaminen käytetyn 
polttoaineen ja radioaktiivisen jätteen huollosta. 
IAEA:n yhteistyössä muiden organisaatio iden kanssa kehittämät ja hyväksymät 
turvallisuusnormit eivät ole oikeudellisesti sit ovia ja niiden sisällyttäminen kansalliseen 
lainsäädäntöön on vapaaehtoista. IAEA:n johdolla tehty käytetyn polttoaineen ja 
radioaktiivisen jätteen huollon turvallisuutta koskeva yleissopimus on merkittävin kansainvälinen sopimus tällä alalla. Kaikki EU:n jäsenvaltiot (Maltaa lukuun ottamatta) ja 
Euroopan atomienergiayhteisö ovat yleissopimu ksen osapuolia. Yleissopimuksen määräysten 
noudattamatta jättämisestä ei ole kuitenkaan määr ätty mitään seuraamuksia. Tämä merkitsee 
sitä, että IAEA:n normeissa ja yleissopimuks essa vahvistetut kansai nvälisesti hyväksytyt 
periaatteet ja vaatimukset eivät takaa yhdenmuk aista lähestymistapaa EU:n tasolla, koska 
niiden täytäntöönpanoa ei voida valvoa. 
 
FI 4   FI Käytetyn polttoaineen ja radioaktiivisen jätt een huolto on siis nykyisin jäsenvaltioiden 
vastuulla. Käytetyn polttoaineen ja radi oaktiivisen jätteen vastuullisen huollon 
varmistamiseksi useimpien jäsenvaltioiden ka nsallisia toimia on ed elleen tehostettava.  
4. EU: N TOIMIEN TAVOITTEET  
Yleisenä poliittisena tavoitteena on luod a EU:n oikeudellinen kehys käytetyn 
ydinpolttoaineen ja radioaktiivisen jätteen  huollolle olennaisena osana ydinenergian 
turvallista ja kestävää käyttöä sä hköntuotannossa ja ionisoivan sä teilyn turvallista ja kestävää 
käyttöä lääketieteessä, teollisuudessa, maataloudessa, tutkimuksessa ja koulutuksessa. Yleisen poliittisen tavoitteen saavuttamiseen liittyvät seuraavat erityistavoitteet:  
– varmistetaan, että työntekijöitä ja väestöä suojellaan ionisoivan säteilyn aiheuttamilta 
vaaroilta nyt ja tulevaisuudessa ja m yös kansallisten ra jojen ulkopuolella;  
– sovelletaan mahdollisimman tiukkoja turvallisuus normeja radioaktiivisen jätteen ja 
käytetyn ydinpolttoaineen huoltoon; 
– vältetään kohtuuttomien rasitteiden jättämistä tuleville sukupolville; 
– saavutetaan jatkuva poliittinen sitoutuminen käytetyn ydinpolttoaineen ja radioaktiivisen 
jätteen huoltoon pitk ällä aikavälillä; 
– varmistetaan poliittisten päät östen muuttaminen selkeiksi säännöksiksi radioaktiivisen 
jätteen ja käytetyn ydinpolttoaineen huollon kaik kien vaiheiden toteuttamiseksi aina jätteen 
syntymisestä sen loppusijoitukseen; 
– varmistetaan huoltojärjestelmän jatkuva pa rantaminen vaiheittais en päätöksenteon ja 
yhteiskunnallisen hyv äksynnän pohjalta; 
– varmistetaan aiheuttajaperiaatteen mukaisesti riittävät ja läpinäkyvästi hallinnoidut 
taloudelliset resurssit,  jotka ovat käytettäviss ä aina tarvittaessa. 
5. T
OIMINTAVAIHTOEHDOT  
Kolmea toimintavaihtoehtoa anal ysoitiin yksityiskohtaisesti. 
Vaihtoehdossa 0 nykyinen tilanne säilyte tään muuttumattomana (ei uusia toimia) .  
Vaihtoehdossa 1 vahvistetaan EU:n tasolla  Kansainvälisen atomienergiajärjestön 
turvallisuusnormeissa ja ylei ssopimuksessa vahvistettuja käytetyn polttoaineen ja 
radioaktiivisen jätteen huoltoa koskevia kans ainvälisesti hyväksyttyjä periaatteita ja 
vaatimuksia  tekemällä niistä oikeudellisesti si tovia ja täytäntöönpanokelpoisia EU:ssa. 
Tässä vaihtoehdossa otettaisiin käyttöön – yhteisön kehys käytetyn polttoaineen ja radioa ktiivisen jätteen huolto a EU:ssa ohjaaville 
yleisille periaatteille; 
– käytetyn polttoaineen ja radioaktiivisen jätt een huoltoa koskevat kansalliset kehykset, 
joissa jaetaan vastuut ja huol ehditaan koordinoinnista asianoma isten valtion e linten kesken 
pitkällä aikavälillä. 
 
FI 5   FI Vaihtoehdossa 2 mennään vaihtoehtoa 1 pidemmälle vahvistamalla lisäksi 
erityisvaatimukset käytetyn polttoaineen ja radioaktiivisen jätteen huoltoa 
jäsenvaltioissa koskeville kansallisille ohjelmille.  
Nämä vaatimukset liittyvät käytetyn polttoaineen ja radioaktiivisen jätteen huoltoa koskevien 
kansallisten ohjelmien laajuuteen, sisältöön ja uudelleentarkasteluun. 
6. V AIKUTUSTEN ARVIOINTI  
Vaihtoehto 0  vaatisi ajan mittaan aina suurempia ponnisteluja turvallisuuden varmistamiseksi 
ja tietämyksen säilyttämiseksi. Lisäksi siihen  sisältyisi muun muassa poliittisiin sitoumuksiin, 
rahoitukseen, tietämyksen häviämiseen ja yht eiskunnallisiin konflikteihin liittyviä 
epävarmuustekijöitä ja riskejä, jotka voivat johtaa  häiriöihin pitkäaikaisten varastointilaitosten 
toiminnassa ja loppusijoituksen toteutuksessa. Vaihtoehtoon 0 liittyy siis mahdollisesti ajan mittaan kielteisiä taloudellisia, yhteisku nnallisia ja ympäristövaikutuksia, kuten 
kohtuuttomien rasitteiden jättäminen tulevi lle sukupolville ja sähkömarkkinoiden kilpailun 
mahdollinen vääristyminen.  
Vaihtoehto 1  edistäisi käytetyn polttoaineen ja radioaktiivisen jätteen huollon 
yhdenmukaisen ja korkean turvallisuustason saavu ttamista EU:ssa lyhyellä aikavälillä. Sillä 
olisi siis myönteisiä taloude llisia, yhteiskunnallisia ja ympäristövaikutuksia, mutta 
vaikutukset olisivat kuitenkin varmoja vain lyhyellä aikaväli llä. Vaihtoehto ei takaisi 
myönteisiä vaikutuksia p itkällä aikavälillä, koska ne rii ppuisivat siitä, e ttä jäsenvaltiot 
suunnittelevat ja toteuttavat hyvissä ajoin radioa ktiivisen jätteen ja jätteenä pidetyn käytetyn 
polttoaineen loppusijoituksen.  
Vaihtoehdolla 2  EU:ssa saavutettaisiin käytetyn poltto aineen ja radioaktiivisen jätteen 
huollon yhdenmukainen ja korkea tu rvallisuustaso pitkällä aika välillä ilman, että tuleville 
sukupolville jäisi kohtuuttomia rasitteita tai että  vaarannettaisiin tulevien sukupolvien kyky 
täyttää omat tarpeensa. Vain tällä vaihtoehdo lla on myönteisiä taloudell isia, yhteiskunnallisia 
ja ympäristövaikutuksia pitkällä aikavälillä. 
7. V
AIHTOEHTOJEN VERTAILU  
Vaihtoehto 0 ei parantaisi tilannetta ’odota ja ka tso’ -politiikkojen osalta . Kaikki jäsenvaltiot, 
EU:n toimielimet, keskeiset sidosryhmät ja suuri yleisö ovat yhtä mieltä siitä, että toimimattomuus ei ole käypä vaihtoehto. 
Vaihtoehto 1 edistäisi käytetyn polttoaineen ja  radioaktiivisen jätteen  huollon parantamista 
EU:n tasolla lyhyemmällä aikavälillä, koska se te kisi käytetyn polttoaineen ja radioaktiivisen 
jätteen huoltoa koskevista kans ainvälisesti hyväksytyistä peri aatteista ja vaatimuksista 
oikeudellisesti sitovia ja tä ytäntöönpanokelpoisia EU:ssa. Pi demmällä aikavälillä tämä 
vaihtoehto ei kuitenkaan poist a sitä vaaraa, että päätöksentekopros essi lykkääntyy ja 
pitkäaikainen välivarastointi jatkuu perusteettomas ti. Tämä vaihtoehto ei siis takaa käytetyn 
polttoaineen ja radioaktiivisen jätteen huo llon turvallisuutta pitkällä aikavälillä. 
Ainoastaan vaihtoehto 2 ta kaisi turvallisuuden pitkä llä aikavälillä, lisäisi 
päätöksentekoprosessin avoimuutta ja parantaisi siten käytetyn pol ttoaineen ja radioaktiivisen 
jätteen huollon kestävyyttä. Tällä vaihtoehdoll a on sidosryhmien ja suuren yleisön vankka 
tuki, ja se vastaa täysin neuvoston ja Euroopan parlamentin kantoja. 
 
FI 6   FI Edellä mainitut näkökohdat huomioon ottaen vaih toehto 2 vaikuttaa pa rhaalta, koska se 
takaisi yleisen poliittisen tavoitteen saavutta misen. Sillä voidaan myös tehokkaimmin välttää 
kilpailun vääristymistä. 
8. S EURANTA JA ARVIOINTI  
Poliittisen tavoitteen saavuttamista arvi oidaan seuraavilla indikaattoreilla: 
– käytetyn polttoaineen ja radioa ktiivisen jätteen huollon kansal lista kehystä, jossa jaetaan 
vastuut ja huolehditaan koordino innista asianomaisten valti on elinten kesk en pitkällä 
aikavälillä, koskevien vaatim usten toteuttamisaste, ja 
– käytetyn polttoaineen ja radioaktiivisen jätt een huoltoa koskevien kansallisten ohjelmien 
laajuutta, sisältöä ja uudelleen tarkastelua koskevien vaa timusten toteuttamisaste. 
Jäsenvaltiot raportoivat komissiolle näiden vaatimusten toteuttamisesta yleissopimuksen 
uudelleentarkastelu- ja raportointijaksojen m ukaisesti. Komissio antaa jäsenvaltioiden 
kertomusten perusteella edistymiskertomuks en neuvostolle ja Eur oopan parlamentille.  
Jäsenvaltiot teettävät kans allisista kehyksistään ja ohjelmistaan kansainvälisen 
vertaisarvioinnin, jotta ne voivat jatkuvasti para ntaa käytetyn polttoaineen ja radioaktiivisen 
jätteen huoltoa. Vertaisarviointien tulokset ilmoitetaan jäsenvaltioille ja komissiolle.