A4-0078/95

Päätöslauselma maailman ihmisoikeustilanteesta vuosina 1993 - 1994 ja unionin ihmisoikeuspolitiikasta

Euroopan parlamentti, joka

- ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen B, F, J, J.1 ja J.7 artiklat sekä Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 130 u, 228 ja 238 artiklat,

- ottaa huomioon 28. marraskuuta 1991 hyväksytyn neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätöslauselman ihmisoikeuksista, demokratiasta ja kehityksestä,

- ottaa huomioon 5. huhtikuuta 1977 annetun Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission yhteisen perusoikeuksia koskevan julistuksen ((EYVL C 103, 27.4.1977)),

- ottaa huomioon Brysselin (10. - 11.12.1993), Korfun (24. - 25.6.1994) ja Essenin (9. - 10.12.1994) Eurooppa-neuvostojen puheenjohtajamaiden johtopäätökset,

- ottaa huomioon 12. maaliskuuta 1993 antamansa päätöslauselman maailman ihmisoikeustilanteesta ja yhteisön ihmisoikeuspolitiikasta vuosina 1991 - 1992 ((EYVL C 115, 26.4.1993, s. 214)),

- ottaa huomioon 21. huhtikuuta 1994 antamansa päätöslauselman ihmisoikeuksista Euroopan unionin ulkopolitiikassa ((EYVL C 128, 9.5.1994, s. 370)),

- ottaa huomioon edellisen vuosittaisen mietinnön jälkeen hyväksymänsä päätöslauselmat, ja erityisesti ne, jotka käsittelevät:

. Yhdistyneiden kansakuntien Wienin ihmisoikeuskonferenssia kesäkuussa 1993 (27. toukokuuta 1993) ((EYVL C 176, 28.6.1993, s. 154)),

. ihmisoikeuksia, demokratiaa ja kehitystä (13. heinäkuuta 1993) ((EYVL C 255, 20.9.1993, s. 47)),

. toimittajien oikeuksien suojelua vaarallisissa tehtävissä (18. marraskuuta 1993) ((EYVL C 329, 6.12.1993, s. 347)),

. unionin roolia YK:n sisällä sekä YK:n uudistamiskysymystä (8. helmikuuta 1994) ((EYVL C 61, 28.2.1994, s. 43)),

. välttämättömiä kansainvälisiä toimenpiteitä alkuperäiskansojen tehokkaaksi suojelemiseksi (9. helmikuuta 1994) ((EYVL C 61, 28.2.1994, s. 69)),

. ihmisoikeuksien kunnioittamista sekä vankien ja lasten taloudellista hyväksikäyttöä maailmassa (9. helmikuuta 1994) ((EYVL C 61, 28.2, 1994, s. 106)),

. etnisiä puhdistuksia (20. huhtikuuta 1994) ((EYVL C 128, 9.5.1994, s. 221)),

. humanitaarisen väliintulon oikeutta (20. huhtikuuta 1994) ((EYVL C 128, 9.5.1994, s. 225)),

. kansainvälisen rikostuomioistuimen perustamista (21. huhtikuuta 1994) ((EYVL C 128, 9.5.1994, s. 343))

. älymystöön, taiteilijoihin ja toimittajiin kohdistuneita fundamentalistiterroristiryhmien hyökkäyksiä (27. lokakuuta 1994) ((EYVL C 323, 21.11.1994, s. 165)),

- ottaa huomioon neuvoston muistion Euroopan unionin toimista ihmisoikeuksien alalla vuonna 1994 (C4-0086/95),

- ottaa huomioon työjärjestyksensä 148 artiklan,

- ottaa huomioon ulko- ja turvallisuusasiain sekä puolustuspolitiikan valiokunnan mietinnön ja kehitys- ja yhteistyövaliokunnan lausunnon (A4- 0078/95),

A. katsoo, että toisen maailmansodan päättymisen 50. vuosipäivää on muistettava juhlallisesti eurooppalaisessa toimielimessä, jonka demokraattiseen perusolemukseen ja tehtävään kuuluu ihmisoikeuksien kunnioittaminen ja edistäminen,

B. on vakuuttunut siitä, että juutalaisten joukkomurhan uhrien muistoa on vaalittava, jotta voidaan luoda määrätietoinen yhteisö ja poliittinen unioni, jonka perustana on vapaus, erilaisuuden kunnioittaminen, jatkuva suvaitsemattomuuden, fanaattisuuden, rasismin ja juutalaisvastaisuuden torjuminen kansainvälisen oikeudenmukaisuuden periaatteeseen perustuvan oikeusjärjestyksen avulla,

C. on huolestunut rasististen ja äärikansallisten liikkeiden saamasta suosiosta monissa unionin jäsenvaltioissa ja muissa Euroopan maissa sekä demokraattisten puolueiden vaikenemisesta tai reaktioiden vähyydestä, sillä näin menetellessään puolueet täten osaltaan heikentävät oikeusjärjestystä ja laillistavat muukalaisvihamieliset reaktiot,

D. on vakuuttunut tämänhetkisten juhlallisuuksien tarjoamasta tilaisuudesta tuoda esiin ihmisen perusoikeuksien yleismaailmallisuuden, jakamattomuuden ja keskinäisen riippuvuuden periaatteet ja niiden kehittämisen välttämättömyys oikeusvaltiossa,

E. on huolestunut kansainväliselle yhteisölle asetettujen haasteiden laajuudesta, kun vastassa ovat kansanmurhat ja etniset puhdistukset, ennennäkemätön väestön liikehdintä, selkkausten uhreina olevaan siviiliväestöön kohdistuva väkivalta, fanaattisuuden lisääntyminen, sananvapauden kieltämisen lisääntyminen, vähemmistöjen oikeuksien halveksinta sekä yhteiskunnan ulkopuolelle sulkemisen ja syrjäytymisen lisääntyminen,

F. on huolestunut siitä, että edellä tarkoitettuja selkkauksia ruokkiva kansainvälinen asekauppa on jälleen lisääntymässä,

G. on päättänyt käyttää mahdollisuuksiaan ja valtaansa, joka sillä on neuvottelu-, tarkkailu- ja valvontatehtäviensä perusteella yhteistä ulko- ja turvallisuuspolitiikkaa määriteltäessä ja toteutettaessa,

H. haluaa vuoden 1996 hallitusten välisen konferenssin lähestyessä varmistaa, että ihmisoikeuksien ja demokraattisten periaatteiden edistäminen ja kunnioittaminen kirjataan selvästi tämän kehittyvän ulkopolitiikan perustaksi,

I. muistuttaa, että tällaisen politiikan uskottavuus riippuu epäilemättä luotujen periaatteiden täytäntöönpanosta Euroopan toimielimissä itsessään unionin jäsenvaltioiden alueella sekä valtioiden kahdenvälisissä suhteissa kolmansien maiden kanssa; panee tyytyväisenä merkille, että kansalaisvapauksien ja sisäasiain valiokunta tutkii tästä lähtien vuosittain toimielinten politiikan tällä alueella,

J. ottaa huomioon, että sopimuksessa Euroopan unionista ei varauduta fyysisesti ja psyykkisesti vammaisten oikeuksien suojelemiseen ja heidän tasa-arvoisten mahdollisuuksiensa takaamiseen,

K. on päättänyt ilmaista kantansa tärkeimmistä tarkasteltavan ajanjakson (1993 -1994) tapahtumista perustaen huomionsa ihmisoikeuksien kunnioittamisen ja demokratian edistämisen väliseen yhteyteen ja laatii ehdotuksia sopimusten uudistamista silmällä pitäen ja esittää neuvostolle ja komissiolle mahdollisia ja realistisia toimintatapoja,

L. pitää tämän vuoksi erityisen tärkeänä vastata neuvoston Euroopan parlamenttia varten julkaisemaan muistioon «Euroopan unionin toiminta ihmisoikeuksien alalla vuonna 1994",

M. on päättänyt tukea niiden toimintasuunnitelmien ja -ohjelmien toteuttamista, jotka unioni ja jäsenvaltiot ovat hyväksyneet kansainvälisissä tai alueellisissa konferensseissa, sekä aivan erityisesti suvaitsemattomuuden ilmenemistä vastustavia ohjelmia - huolestuneena tässä yhteydessä YK:n ihmisoikeuskomitean erityistarkkailijan rasismin ja muukalaisvihan nykyisiä ilmenemismuotoja koskevista johtopäätöksistä - sekä hankkeita, jotka tähtäävät vähemmistöjen oikeuksien suojeluun ja edistämiseen,

N. katsoo, että väliintulon ja humanitaarisen toiminnan oikeuden tai velvollisuuden kehittämisen tukeminen ei saisi korvata asianmukaista ulkopolitiikkaa, vaikka se onkin tämän politiikan tärkeä osa-alue,

O. on vakuuttunut, että ensisijaisena vaatimuksena on pyytää unionin sopimuskumppaneita kunnioittamaan sitoumuksia, joita on vapaasti tehty kansainvälisten sopimusten yhteydessä, ja sisällyttämään nämä sitoumukset kansalliseen lainsäädäntöönsä,

P. katsoo, että kriisien ja selkkausten ehkäiseminen edellyttää unionin jäsenvaltioilta ja toimielimiltä laajoja ja tehokkaita ponnisteluja, erityisesti mahdollisille selkkausalueille tapahtuvan aseviennin valvonnan tehostamista ja kansainvälistä oikeutta tunnetusti halveksivien hallitusten kanssa käytävän asekaupan rajoittamista, sekä tunnustaa, että Lomén sopimuksen osalta ja AKT-valtioista käydyissä keskusteluissa on saavutettu edistystä,

Q. on tietoinen siitä, että periaatteellisten kannanottojen on johdettava ehdolliseen politiikkaan, jonka lisäksi on käytettävä avustusohjelmia neuvoston ja jäsenvaltioiden edellä mainitun 28. marraskuuta 1991 päivätyn päätöslauselman hengessä,

R. katsoo, että ihmisoikeuksia ja demokratiaa koskevan politiikan olisi sekä oltava ehdollinen kehitysyhteistyön osalta että korostettava erityisesti myönteisiä rohkaisu-, koulutus- ja opetustoimenpiteitä,

S. katsoo, kuten komissio huomauttaa kertomuksessaan 28. marraskuuta 1991 hyväksytyn neuvoston ja jäsenvaltioiden antaman ihmisoikeuksia, demokratiaa ja kehitystä käsittelevän päätöslauselman täytäntöönpanosta vuonna 1993, että periaate, jonka mukaan kansainvälisen yhteistyön on keskityttävä erityisesti myönteisiin demokratiaa ja ihmisoikeuksia tukeviin toimenpiteisiin, tarkoittaa sitä, että pakotteiden käyttöä olisi harkittava ainoastaan, jos kaikki muut keinot ovat epäonnistuneet, eikä niillä pitäisi rankaista kyseisten valtioiden väestöä (humanitaarisen ja ruoka-avun jatkaminen),

T. on tietoinen tarpeesta jatkaa talousarvioprosessin järkeistämistä, jotta komission toimintatalousarvion ihmisoikeuksia ja demokratiaa koskevat määrärahat voidaan kohdistaa entistä selvemmin, jolloin voidaan paremmin valvoa niiden toteuttamista ja arvioida niiden vaikutusta,

U. on lujasti päättänyt varmistaa, että maailman ihmisoikeuksien edistämisestä ja kunnioittamisesta käytävä toimielinten välinen vuoropuhelu etenee järjestelmällisesti, ja tarkastella neuvoston ja komission toimia parlamentin päätöslauselmia tai suosituksia käsiteltäessä,

V. kunnioittaa Armenian kansan tuhoamisen 80. vuosipäivänä niiden uhrien muistoa, jotka menettivät henkensä tähän Länsi-Euroopassa vuosisatoja eläneeseen kansaan kohdistuneen, vuonna 1915 pahimmillaan olleen kansanmurhan yhteydessä,

YLEISET PERIAATTEET

1. Osoittaa juhlallista kunnioitustaan joukkomurhan uhreille kuolemanleirien vapauttamisen ja toisen maailmansodan päättymisen 50. vuosipäivänä Euroopassa ja aikoo noudattaa inhimillisyyden ja suvaitsevaisuuden periaatteita, jotka johtavat vastavaikutuksena näille tapahtumille pyrkimyksiin tuoda Euroopan kansat ja kansakunnat lähemmäksi toisiaan;

2. Vakuuttaa uudelleen, että Euroopan parlamentin tehtävänä maailman ainoana demokraattisesti valittuna monikansallisena parlamenttina on käyttää aloite- ja valvontavaltaansa sen varmistamiseksi, että ihmisoikeuksien edistäminen sekä oikeusvaltion perustana olevat periaatteet todella huomioidaan yhteistä ulko- ja turvallisuuspolitiikkaa laadittaessa ja toteutettaessa;

3. Pyytää neuvostoa, komissiota ja jäsenvaltioiden hallituksia noudattamaan parlamentin suosituksia kauppa-, kehitys-, yhteistyöpolitiikkaa sekä yhteistä ulko- ja turvallisuuspolitiikkaa laadittaessa ja toteutettaessa; korostaa tässä yhteydessä ehdollisuusperiaatteen soveltamisen tärkeyttä ja siten hylkää käytännön, jonka mukaan taloudelliset edut ovat kansainvälisessä kaupassa melkein automaattisesti etusijalla ihmisoikeuksien kunnioittamiseen nähden;

4. Toivoo vahvistavansa erityisesti edellisten maailman ihmisoikeustilannetta käsitelleiden vuosittaisten mietintöjen pohjalta tähänastista kehitystä vastaamalla järjestelmällisesti neuvoston välittämään muistioon ja komission kertomuksiin unionin toiminnasta tällä alueella;

5. Kehottaa neuvostoa ja komissiota suuntautumaan kohti uutta vaihetta, jolloin täytetään sitoumukset, jotka on tehty kehitteillä olevan ulkopolitiikan ihmisoikeuksia ja demokratiaa koskevien kohtien muuttamiseksi aidosti tehokkaaksi, realistiseksi ja uskottavaksi välineeksi, joka palvelee yhteisön yhdentymiskehityksen ja unionin nykyisen kehittämisen perustana olevien inhimillisten arvojen edistämistä;

6. Kehottaa komissiota järjestämään tehtäväjakonsa uudelleen ja uudistamaan työskentelytapansa mahdollisimman pian, jotta mahdollistetaan johdonmukaisen ihmisoikeuksia ja humanitaarista apua koskevan politiikan kehittäminen ja täytäntöönpaneminen vastuullisesti ja avoimesti yhden komission jäsenen alaisuudessa;

7. Pyytää, että unionin toimivalta ja velvoitteet johdonmukaisen ihmisoikeuksia ja humanitaarista apua koskevan politiikan alalla kirjoitetaan selkeästi ja sitovasti perustamissopimuksiin niitä uudistettaessa;

8. Kehottaa jäsenvaltioita, komissiota ja EU:ta vahvistamaan ihmisoikeus- ja demokratialausekkeita Lomén sopimuksen ja AKT-maiden kanssa tehtävien sopimusten yhteydessä;

ENNENNÄKEMÄTTÖMÄN LAAJOJA ONGELMIA

Kansanmurhan ja etnisen puhdistuksen rikokset

9. Tuomitsee ankarasti toimet, jotka kyseenalaistavat yhteisön yhdentymisen perustan muodostavat arvot, eli Ruandassa ja entisessä Jugoslaviassa tapahtuneet kansanmurhat, etniset puhdistukset ja järjestelmälliset raiskaukset;

10. Vastustaa voimakkaasti kaikenlaista etnistä puhdistusta, olipa kyseessä pakkosulauttaminen tai pakkoeristäminen, pakkosiirrot tai jopa tuhoaminen;

11. Tukee kansainvälisen yhteisön pyrkimyksiä viedä humanitaarista apua paikallisille väestöille ja Euroopan unionin vahvaa osallistumista tähän toimintaan, mutta kehottaa jäsenvaltioiden hallituksia, neuvostoa ja komissiota toisaalta luomaan ennaltaehkäiseviä järjestelmiä ja toisaalta määrittelemään todellisen ulkopolitiikan, jotta ei ajauduttaisi tilanteeseen, jossa poliittisten päätösten sijasta toteutetaan pelkästään humanitaarista toimintaa;

12. Kannattaa välttämättömänä ennaltaehkäisevänä keinona sekä rikosten rankaisematta jäämisen estämiseksi aikaisempien vaatimustensa mukaisesti sitä, että on pantava täytäntöön Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston päätöslauselmat tuomioistuinten perustamisesta sotarikoksista, kuten entisen Jugoslavian alueen etnisestä puhdistuksesta ja järjestelmällisistä raiskauksista, syytettyjä vastaan nostettujen syytösten käsittelemiseksi (päätöslauselma 808) sekä Ruandan kansanmurhasta vastuussa olevien syytteeseen asettamiseksi, oikeuden eteen tuomiseksi ja tuomitsemiseksi (päätöslauselma 955);

13. Tuomitsee raiskauksen järjestelmällisen käytön sodankäynnissä entisessä Jugoslaviassa ja uskoo, että järjestelmällisiä raiskauksia on pidettävä terrorismiin ja kidutukseen verrattavana vakavana sotarikoksena, ja pyytää siksi jäsenvaltioita, neuvostoa ja komissiota toimimaan sen puolesta, että järjestelmällinen raiskaus lisätään Geneven sopimuksen lisäpöytäkirjan vakavien sotarikosten luetteloon (75 artikla, neljäs lisäpöytäkirja);

14. Pyytää jäsenvaltioita, neuvostoa ja komissiota osallistumaan Haagin tuomioistuimen sujuvan toiminnan edistämiseen, kannattamaan pysyvän kansainvälisen rikostuomioistuimen perustamista Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokouksen kansainvälistä oikeutta käsittelevän valiokunnan suunnitelmien mukaisesti sekä jatkamaan osaltaan Yhdistyneiden kansakuntien tehtäviä, jotka ovat perusedellytyksenä näiden menettelyjen asianmukaiselle toteuttamiselle (esimerkiksi Mazowieckin johtama ihmisoikeuksien valvontatehtävä entisessä Jugoslaviassa); toistaa edellä mainitun, 21. huhtikuuta 1994 annetun päätöslauselmansa 16 kohdan vaatimuksen siitä, että nämä tavoitteet tuodaan yhteisen toiminnan piiriin Euroopan unionista tehdyn sopimuksen J.1 - J.3 artiklassa tarkoitetulla tavalla;

15. Pyytää komissiota julkaisemaan ja välittämään parlamentille kertomuksen, joka käsittelee olemassaolevien kansainvälisten sopimusten soveltamista jäsenvaltioissa, erityisesti joukkotuhontana pidettävän rikoksen ehkäisemisestä ja rankaisemisesta tehdyn vuoden 1948 yleissopimuksen soveltamisesta;

16. Pyytää komissiota laatimaan selonteon Euroopan neuvoston ihmisoikeuksia ja vähemmistöjen oikeuksia käsittelevistä sopimuksista, jotka jäsenvaltiot ovat allekirjoittaneet ja ratifioineet tai mahdollisesti jättäneet ratifioimatta, ja käyttämään vaikutusvaltaansa varmistaakseen, että kaikki EU:n jäsenvaltiot toimivat esimerkillisesti tässä suhteessa;

Pakolaiset ja siviiliväestöjen oikeuksien loukkaukset

17. Kehottaa soveltamaan pakolaisten ja siviiliväestöjen suojelua käsitteleviä kansainvälisiä tekstejä (Yhdistyneiden kansakuntien pakolaisasiain päävaltuutettua koskeva säädös, 1. tammikuuta 1951, pakolaisten asemaa koskeva sopimus, 28. heinäkuuta 1951, kansalaisuutta vailla olevien asemaa koskeva sopimus, 28. syyskuuta 1954) ja pyytää neuvostoa ja komissiota viittaamaan järjestelmällisesti näihin normeihin suhteissaan valtioihin, jotka rikkovat näitä kansainvälisiä lakeja ja käytäntöjä;

18. Tuomitsee valtioiden sisäisiin asioihin puuttumattomuuden periaatteen käyttämisen verukkeena sisällissotien, etnisten selkkausten ja diktatuurien sorron uhrien suojelun laiminlyömiselle, jolloin kysymys valtioiden sisällä kodeistaan lähtemään joutuneiden henkilöiden oikeuksista jää käsittelemättä, kun suurin osa nykyisten selkkausten uhreista on siviilejä;

19. Pyytää komissiota julkaisemaan ja välittämään parlamentille kertomuksen jäsenvaltioiden perustuslaillisesta, lainsäädännöllisestä ja hallinnollisesta käytännöstä pakolaisten määrittelyssä ja vastaanottamisessa, turvapaikkaoikeuden myöntämisessä sekä näiden käytäntöjen yhteydestä nykyiseen väestön liikkumistilanteeseen unionin ulkopuolella;

20. Korostaa tarvetta edistää erilaisten uskonnollisten näkemysten edustajien välistä ymmärrystä ja molemminpuolista kunnioitusta siten, että korostetaan perustavaa eroa toisaalta uskonnollisen toiminnan ja toisaalta fanaattisten kansanosien tarkoitushakuisten tulkintojen perusteella harjoittamien vaarallisten ja kohtuuttomien äärimmäisyystoimien välillä;

Fanaattisuuden ja sen ilmenemismuotojen lisääntyminen

21. On huolestunut fanaattisuuden ja suvaitsemattomuuden lisääntymisestä lukuisilla alueilla maailmassa (vastakohtana oikeusvaltion puolueettomalle ja uskonnosta riippumattomalle luonteelle), josta ensimmäisinä merkkeinä ovat mielipiteenvapauden, sananvapauden ja taiteellisen luomisvapauden loukkaukset, ja vastustaa uskonnollisten arvojen ja uskon nimissä tapahtuvaa yksilön arvon ja oikeusvaltion periaatteiden loukkaamista ja tuomitsee jälleen Iranin (muun muassa Salman Rushdien tapauksessa) ja Sudanin kaltaisten hallitusten asenteen;

22. Tuomitsee julkisten tai yksityisten järjestöjen taiteilijoiden tai julkisuuden henkilöiden oikeuksien loukkaukset ja muistuttaa tuesta, jonka parlamentti on antanut näiden perusvapauksien edistämiselle myöntämällä Saharov-palkinnon (Euroopan parlamentin palkinto ihmisoikeuksien puolustamisesta) Oslobodenie-sanomalehdelle (1993) ja kirjailija Taslima Nasrinille (1994); palauttaa mieleen tukensa toimittajan ammatin vapaalle harjoittamiselle ja ilmaisee eritysen huolestuneisuutensa toimittajien kohtelun viimeaikaisesta kehityksestä Venäjällä ja hyökkäyksistä, joiden kohteeksi he muiden henkisen työn tekijöiden tavoin joutuvat päivittäin Algeriassa;

23. Pyytää neuvostoa antamaan järjestelmällisesti julkilausumia terroristiryhmien tai hallitusten älymystöön, taiteilijoihin tai toimittajiin kohdistamista hyökkäyksistä ja kehottaa jäsenvaltioita myöntämään turvapaikkaoikeuden fanatismin uhreille;

24. Muistuttaa, että kulttuurierojen ja moninaisuuden kunnioittamista voidaan edistää ainoastaan miesten ja naisten fyysisen ja henkisen loukkaamattomuuden ehdottoman kunnioittamisen avulla ja että sananvapauden loukkaukset ovat ensimmäinen suvaitsemattomuuden ilmenemismuoto, joka johtaa yleisempään yksilön ja vähemmistöryhmien oikeuksien kieltämiseen;

Vähemmistöjen oikeudet

25. Tukee YK:n ihmisoikeuskonferenssin (Wien, kesäkuu 1993), Euroopan neuvoston jäsenvaltioiden valtionpäämiesten ja hallitusten päämiesten huippukokouksen (Wien, lokakuu 1993) vähemmistöjen oikeuksia koskevia johtopäätöksiä samoin kuin unionin tätä alaa koskevia aloitteita, jotka sisältävät yhteiset toimet Euroopan vakauttamissopimuksen aikaansaamiseksi;

26. Ottaen huomioon kansallisuusmielisyyden heräämisen ja kansojen välisten jännitteiden hyväksikäytön tuomitsee Turkin hallituksen asenteen kurdiväestöä kohtaan ja erityisesti niitä kuutta kurdikansanedustajaa kohtaan, jotka vangittiin Ankaran valtionturvallisuustuomioistuimen päätösten perusteella; tuntee jatkuvasti syvää kunnioitusta Euroopan parlamentissa, erityisesti parlamentin ihmisoikeuksien alivaliokunnassa, annetuista kannanotoista tuomittua Mehdi Zanaa kohtaan; arvostelee voimakkaasti terrorismiin turvautumista (esimerkiksi alauiittien kaltaisten yhteisöjen osalta, jotka joutuvat ääriryhmien ja turvajoukkojen ristituleen); kehottaa lisäksi Indonesian hallitusta kunnioittamaan Itä- Timorin väestön oikeuksia koskevia YK:n päätöksiä;

27. Tuomitsee Saddam Husseinin jatkuvan Etelä-Irakin suoalueilla eläviin arabeihin kohdistuvan vainon, hänen hyökkäyksensä Irakin kurdeja kohtaan ja kaiken toisinajattelevien toiminnan häikäilemättömän tukahduttamisen Irakissa;

28. Toteaa «kansainvälisen yhteisön» olevan tällä hetkellä kyvytön löytämään tyydyttävää ratkaisua entisen Jugoslavian selkkaukseen sekä lopettamaan räikeät ihmisoikeuksien loukkaukset, jotka rikkovat täysin niitä yleismaailmallisuuden ja suvaitsevaisuuden periaatteita, jotka ovat perusedellytys vähemmistöjen oikeuksia kunnioittavien oikeudellisten ja poliittisten järjestelmien kehittämiselle;

29. Valittaa syvästi sitä, että unioni ja yleisemmin koko kansainvälinen yhteisö ovat pahasti epäonnistuneet demokraattisten voimien, rauhaa turvaavien voimien ja riippumattomien tiedotusvälineiden tukemisessa kaikissa entisen Jugoslavian osissa eivätkä ole vieläkään pystyneet löytämään tähän tarvittavia (vaatimattomia) poliittisia ja taloudellisia voimavaroja;

30. Tuomitsee Tsetsenian siviiliväestöön kohdistuvat sotilaalliset hyökkäykset, jotka rikkovat kansainvälisiä sopimuksia ihmisoikeuksien suojelemisesta, kuten Helsingin päätösasiakirjaa, Wienin ja Madridin loppuasiakirjoja ja Pariisin peruskirjaa uuden Euroopan puolesta, samoin kuin Budapestin julistuksessa määriteltyjä ETYJ:n perusperiaatteita; kehottaa tämän perusteella Euroopan unionia, sen jäsenvaltioita ja muita kansainvälisen yhteisön valtioita käyttämään kaikkia tarkoituksenmukaisia ja välttämättömiä painostuskeinoja Venäjän keskushallitusta kohtaan, jotta saataisiin lupa lähettää alueelle ETYJ:n pysyvä valtuuskunta; ei hyväksy kansainvälisellä tasolla tehtyjä johtopäätöksiä, etenkään reaktioita ihmisoikeuksia vastaan tehtyihin rikkomuksiin ja Tsetsenian siviiliväestöön kohdistuneisiin hyökkäyksiin.

31. Kehottaa unionia erityisesti Euroopan vakauttamissopimuksen perusteella sekä tehtäessä ja pantaessa täytäntöön kaikentyyppisiä sopimuksia kolmansien maiden kanssa ja käytäessä poliittista vuoropuhelua näiden valtioiden kanssa jatkamaan vähemmistöjen ja väestöryhmien oikeuksien suojelua, erityisesti yksilöiden ja heidän perusoikeuksiensa suojelua; pyytää unionia osallistumaan kansainväliseen alkuperäiskansojen vuosikymmeneen siten, että kaikki jäsenvaltiot, neuvosto ja komissio painottavat suhteissaan kolmansiin maihin erityisesti näiden kansojen oikeuksien, kulttuuri-identiteetin ja ympäristön kunnioittamista esimerkiksi esittämällä toimenpiteitä, jotka mahdollistavat heidän osallistumisensa kehitysapua koskeviin päätöksiin;

32. Kehottaa sisällyttämään perustamissopimuksiin selkeästi unionin sitoutuminen tähän asiaan sekä suojelemaan ja edistämään jokaista alueillaan historiallisesti läsnä olevaa kulttuuriryhmää kiinnittäen erityistä huomiota pienempiin ryhmiin;

33. Pyytää neuvostoa ja komissiota ryhtymään YK:n Wienin ihmisoikeuskonferenssin ja Euroopan neuvoston huippukokouksen johtopäätösten mukaisiin toimiin erityisesti tukemalla kansallisiin, etnisiin, uskonnollisiin ja kielellisiin vähemmistöihin kuuluvien henkilöiden oikeuksia koskevan julistuksen täytäntöönpanoa (YK:n yleiskokous, 18. joulukuuta 1992), ylläpitämällä suhteita Genevessä sijaitsevaan asiantuntija-apua antavaan YK:n ihmisoikeuskeskukseen, kehottamalla jäsenvaltioita ja jäsenyyttä hakevia maita allekirjoittamaan Euroopan neuvoston hyväksymän puitesopimuksen ja kannattamaan lisäpöytäkirjan laatimista Euroopan yleissopimukseen ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamisesta; pyytää Euroopan parlamenttia aloittamaan uudelleen keskustelun «vähemmistöjen» asemasta ja määrittelystä, jottei sitä syytettäisi siitä, ettei se ole määritellyt omia tehtäviään tällä alueella;

34. Panee tyytyväisenä merkille ETYJ:n kansallisten vähemmistöasiain päävaltuutetun 1. tammikuuta 1993 tapahtuneen virkaanastumisen;

35. Tukee unionin Mostariin 27. heinäkuuta 1994 alkaneeksi kaksivuotiskaudeksi valtuuttamaa hallintoviranomaista, joka pyrkii saamaan aikaan serbien, kroaattien ja muslimien välisen sovitteluratkaisun ja palauttamaan rinnakkaiselon menneisyytensä ja kulttuuritaustansa puolesta erilaisten, mutta toisiinsa sidoksissa olevien yhteisöjen välille;

36. Ehdottaa, että neuvosto, jäsenvaltiot ja komissio laativat toimielinten välisen julkilausuman, jossa korostetaan Euroopan toimielinten ja niiden edustajien tahtoa toimia erilaisuuksien suvaitsemisen, tunnustamisen, arvostamisen ja niistä oppimisen puolesta ja kaikenlaista yhteiskunnan ulkopuolelle sulkemista vastaan erityisesti uskonnollisten vakaumusten vuoksi, jotta fanaattisuutta ei koskaan sekoitettaisi uskonnollisen vakaumuksen ilmaisemiseen tai uskonnon harjoittamiseen;

Humanitaarisen toiminnan ja väliintulo-oikeuden kehitys

37. Torjuu ehdottomasti valtion sisäisiin asioihin puuttumattomuuden periaatteeseen viittaamisen ja kannattaa humanitaarisen väliintulo-oikeuden soveltamista vakuuttuneena siitä, että kansalliseen itsemääräämisoikeuteen ei voida viitata, kun havaitaan ihmisoikeuksia ja demokraattisia perusperiaatteita loukattavan;

38. Huomioi YK:n turvallisuusneuvoston hyväksymät päätöslauselmat, jotka antavat väliintulo-oikeuden - sanan laajassa merkityksessä - humanitaarisuuden ja ihmisoikeuksien kunnioituksen perusteella (erityisesti päätöslauselma 929, 22. kesäkuuta 1994, jossa hyväksytään peruskirjan VII luvun perusteella monikansallinen operaatio Ruandassa humanitaarisista syistä; päätöslauselma 836, 4. kesäkuuta 1993, joka koskee Bosnia-Hertsegovinan turvallisuusvyöhykkeeksi maalis- ja huhtikuussa 1993 tarkoitettujen kuuden alueen suojelemista);

39. Pitää täysin välttämättömänä luoda nopeasti järjestelmä ehkäisemään vakavien selkkausten syntymistä, sillä kansainvälinen yhteisö on tällä hetkellä traagisen kyvytön ratkaisemaan näitä selkkauksia;

40. Pyytää komissiota välittämään neuvostolle ja Euroopan parlamentille humanitaarisen avun toimistonsa ECHO:n vuosikertomusta täydentävän kertomuksen ja määrittelemään mahdolliset poliittiset väliintulokeinot ja täytäntöönpantavat menettelyt (tarkkailijoiden lähettäminen, rauhanturvatehtävät, humanitaaristen lähetysten suojelu, kansalaisjärjestöjen rahallinen tuki jne.), jotta voidaan arvioida niiden kustannuksia ja hyötyä ja lopulta tehdä ero ihmisoikeuksien kunnioittamiseen pyrkivän ulkopolitiikan ja sellaisen humanitaarisen politiikan käyttöönottamisen välillä, joka ei pysty selviytymään kyseisten ongelmien strategisista tai jopa taloudellisista vaikutuksista;

41. Panee tyytyväisenä merkille Yhdistyneiden kansakuntien pyrkimykset suurten asejärjestelmien kaupan avoimuuden lisäämiseksi vapaaehtoisen rekisterin avulla; on kuitenkin sitä mieltä, että tämän rekisterin on oltava pakollinen ja siihen on sisällyttävä kaikentyyppiset kannettavat aseet;

42. Huomioi tyrmistyneenä, että kaikki pyrkimykset aseiden kansainvälisten siirtojen estämiseksi ovat tähän mennessä epäonnistuneet, mikä johtuu aseiden salakuljettamisen lisääntymisestä mutta myös monien valtioiden - mukaan lukien Euroopan unionin jäsenvaltiot - sotateollisuuden uudistuneista pyrkimyksistä markkinaosuuksiensa suurentamiseksi;

43. Pyytää neuvostoa, komissiota ja kansallisia hallituksia panemaan välittömästi täytäntöön Eurooppa-neuvoston kahdeksan periaatetta yksittäisiin asevienteihin tarvittavien lupien soveltamiseksi;

44. Pyytää neuvostoa ottamaan yhteisen kannan ja toteuttamaan yhteisiä toimenpiteitä jalkaväkimaamiinojen ja sokeuttavien aseiden täydellisen kiellon saavuttamiseksi;

KANSAINVÄLISEN YHTEISöN REAKTIOT

Ihmisoikeuksien kunnioittamisen, demokratisoitumisen ja kehityksen välinen yhteys

45. Toistaa sitoutuneensa demokratiaa, ihmisoikeuksia ja kehitystä käsittelevän, 28. marraskuuta 1991 hyväksytyn neuvoston ja jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätöslauselman johdonmukaiseen ja vakaaseen täytäntöönpanoon;

46. Huomioi AKT:n ja EU:n yhteisen edustajakokouksen päätöslauselmat ja varsinkin ne, jotka käsittelevät demokratian laajentamista ja syventämistä, sekä panee tyytyväisenä merkille järjestelmien luomisen ihmisoikeuksien esille ottamiseksi ja käsittelemiseksi yhteisessä edustajakokouksessa; uskoo, että on tärkeää tukea Afrikan yhtenäisyysjärjestön OAU:n perustaman Afrikan ihmisoikeuskomission vahvistamis- ja tehostamispyrkimyksiä;

47. Korostaa tällä alalla toimivien kansalaisjärjestöjen suurta merkitystä; aikoo kehittää niiden kanssa yhä läheisempää yhteistyötä kuten molemminpuolista kaikenlaisen tiedon vaihtoa ja ihmisoikeuksien kunnioittamista käsittelevien asiakirjojen toimittamista;

48. Korostaa, että yhteisön ja sen jäsenvaltioiden kolmansien maiden kanssa tehtävien kauppasopimusten ehdoksi asetetaan ihmisoikeuksien ja demokratian periaatteiden kunnioittaminen, mukaan lukien taloudelliset ja sosiaaliset oikeudet sekä oikeus terveelliseen ja saasteettomaan ympäristöön;

49. Toistaa kannattavansa sosiaalisten ja ympäristöä koskevien lausekkeiden liittämistä monenkeskiseen kauppajärjestelmään, kunhan niitä ei käytetä puolustuksena protektionistisille kaupan esteille; tukee neuvoston ja komission tämänsuuntaisia ponnisteluja sekä tuomitsee vankien, naisten ja lasten taloudellisen hyväksikäytön kaikkialla maailmassa;

50. On syvästi huolestunut yhteiskunnalliseen syrjäytymiseen liittyvien ilmiöiden lisääntymisestä, kannattaa komission ja neuvoston YK:n sosiaalisen kehityksen huippukokouksen (Kööpenhaminassa maaliskuussa 1995) yhteydessä ilmaisemia tavoitteita - eli pyrkimystä edistää sosiaalisia oikeuksia ILO:n sopimusten perusteella (erityisesti niitä, jotka koskevat järjestäytymis- ja neuvotteluvapautta, lapsityövoimaa ja pakkotyötä) kehottamalla jäsenvaltioita ratifioimaan nämä sopimukset ja varmistamalla, että niitä sovelletaan käytännössä; pyytää komissiota julkaisemaan vuosittain kauppa-, kehitys- ja yhteistyösuhteita kolmansien maiden kanssa käsittelevän selonteon, jossa mainitaan kunkin maan allekirjoittamat ja ratifioimat kansainväliset sopimustekstit;

51. Huomioi vaaleja koskevan avun tärkeän osuuden sekä sellaisille hankkeille annetun tuen, joilla pyritään vahvistamaan oikeusvaltioperiaatetta instituutioiden tasolla hyvän hallintotavan periaatteen mukaisesti (koskee Belgian puheenjohtajakaudellaan tekemän väliaikaisen muistion mukaan 21 maata), sekä kannattaa neuvoston huomautusta, jossa painotetaan edustuksellisen demokratian ja yleismaailmallisten ihmisoikeuksien yhteisen käsitteen omaksumisen edistysaskelia Latinalaisessa Amerikassa ja Karibian alueella; seuraa kuitenkin tarkasti Perun, Guatemalan, Kuuban, Jamaikan ja Kolumbian tilannetta ja kannattaa San Joséssa hyväksyttyä toimintaohjelmaa, jossa pyritään edistämään ihmisoikeuksia Keski-Amerikan niemimaalla;

Kansainväliset toimintasuunnitelmat

52. On tyytyväinen YK:n ihmisoikeuskonferenssin päätöslauselmiin ja komission kansalaisjärjestöille antamaan tukeen, jotta ne voivat osallistua tähän merkittävään tapahtumaan, ja pitää myönteisenä konferenssissa määriteltyä ihmiskeskeisyyttä korostavaa ihmisoikeuksien ja perusvapauksien käsitettä, jonka mukaan nämä oikeudet ovat yleismaailmallisia, jakamattomia, riistämättömiä ja luovuttamattomia;

53. Aikoo tukea toimintaa erityisesti seuraavilla alueilla:

a) juutalaisvastaisuuden, rasismin, muukalaisvihan ja muiden suvaitsemattomuuden muotojen torjunta: ehdottaa unionin sopimuksiin liitettäväksi erityisiä määräyksiä, jotka ilmaisevat selvästi, että unioni vastustaa ehdottomasti suvaitsemattomuutta sen kaikissa muodoissa ja erityisesti rasismia ja juutalaisvastaisuutta,

b) naisten tasa-arvoiset mahdollisuudet ja perusoikeudet: pyytää komissiota ensinnäkin esittämään Beijingin konferenssissa (YK - syyskuu 1995) kannanottoja, joilla pyritään voimassa olevien kansainvälisten asiakirjojen kunnioittamiseen, ja lisäksi tukee vakavien, kaikkina aikoina ja kaikissa paikoissa kiellettyjen, vuoden 1949 Geneven sopimusten suojaamiin yksilöiden oikeuksiin kohdistuvien rikkomusten määritelmän laajentamista raiskauksen ja seksuaaliset hyökkäykset kattavaksi sekä lopuksi pyytää komissiota julkaisemaan parlamentille naisiin kohdistuvaa väkivaltaa käsittelevän vuosikertomuksen, jossa ilmoitetaan, miten ilmiö huomioidaan unionin ulkopolitiikassa, ja tällä tavoin tukemaan YK:n tämän asian erityisraportoijan työtä,

c) lapsen oikeudet: kannustaa allekirjoittamaan ja ratifioimaan lasten oikeuksia koskevan sopimuksen ja soveltamaan sitä sekä liittymään ILO:n suosituksiin (erityisesti suositukseen 36), joilla pyritään estämään lasten pakkotyö; pitää myönteisenä sitä, että lasten osallistuminen sotatoimintaan on tiedostettu (Kaakkois-Aasian maiden kokous lasten suojelusta lokakuussa 1994); tukee vaihtoehtoisen lisäpöytäkirjan laatimista YK:n lasten oikeuksia koskevaan sopimukseen lapsikaupasta, lapsiprostituutiosta ja -pornografiasta ja perustoimenpiteistä näiden hyväksikäyttömuotojen ehkäisemiseksi ja poistamiseksi; pitää kaikkien kauppa- tai yhteistyösopimusten tekemisen ehtona ihmisoikeuksien kunnioittamista koskevaa vähimmäisvaatimusta eli kansainvälisten sopimustekstien allekirjoittamisen yhteydessä vapaasti tehtyjen sitoumusten kunnioittamista,

d) kansallisiin, etnisiin, uskonnollisiin ja kielellisiin vähemmistöihin kuuluvat henkilöt: muistuttaa erityisesti kunnioittavansa alkuperäiskansoja ja heidän elinympäristöään ja pyytää komissiota jatkamaan esimerkiksi ensimmäisen EU:n mustalaiskonferenssin (Sevilla, toukokuu 1994) pyrkimyksiä, jotta romaaneille ja muille mustalaisryhmille sallittaisiin oman kielensä käyttö,

e) henkilöt, jotka seksuaalisen tai sosiaalisen käytöksensä tai ruumiillisen poikkeavuutensa taikka fyysisen ja psyykkisen vammansa vuoksi voivat joutua eristetyiksi tai syrjityiksi: pyytää neuvostoa, kommissiota ja jäsenvaltioita edistämään kyseisten henkilöiden suojelua suhteissaan kolmansiin maihin viittaamalla erityisesti yleisiin tai erityisiin tätä asiaa koskeviin kansainvälisiin sopimusteksteihin,

f) oikeus olla joutumatta kidutuksen kohteeksi: laajentaa esimerkiksi talousarvion keinoin kidutuksen vastaisten keskusten ja alan kuntoutuskeskusten toimintaa, seuraa voimassa olevien kansainvälisten sopimusten mukaisten komiteoiden mietintöjä ja tukee toimia, jotka tähtäävät kadonneiden henkilöiden löytämiseen,

g) sekä naisten, lasten että miesten oikeus olla joutumatta ihmiskaupan kohteeksi: sisällyttää tähän kolmansista maista Euroopan unioniin tapahtuvan naiskaupan uhriksi joutuneiden naisten erityissuojelun takaamalla erityisesti sen, ettei heitä karkoteta, sekä valvomattoman ja kaupallisen eläviltä sekä kuolleilta saatavien ihmiselinten kaupan ehdottoman estämisen,

h) kuolemanrangaistuksen käyttö: tuomitsee kyseisen käytännön (Amnesty Internationalin mukaan ainakin 1831 ihmistä teloitettiin 32 maassa vuonna 1993, vaikka todellinen luku oli todennäköisesti vielä paljon korkeampi) ja pyytää neuvostoa toimimaan kaikissa tapauksissa lievempien toimenpiteiden puolesta ja työskentelemään kuolemanrangaistuksen poistamiseksi tukemalla kuolemanrangaistuksen käytön kieltävien sopimusten laatimista,

i) koulutus: kannustaa realistisia toimia opetuksen, kehitysavun ja demokratian edistämisen alueella sekä pyytää komissiota esittämään parlamentille täsmällisiä ehdotuksia, joilla pyritään toisaalta edistämään toisten ihmisten tuntemista ja kunnioittamista sekä toisaalta selvittämään EU:n osallistumista YK:n ihmisoikeuskasvatuksen vuosikymmentä koskevaan ohjelmaan; tässä yhteydessä pyytää komissiota laatimaan erityisohjelman tukemaan erityisesti paikallisten laitosten, nais- ja nuorisojärjestöjen, vapaaehtoisjärjestöjen ja yliopistojen järjestämiä kulttuuri- ja tiedonvälitystoimia, jotka perustuvat yhdyssiteisiin menneisyyden säilyttämisen ja tulevaisuuteen valmistautumisen välillä toteuttamalla toimenpiteitä revisionismin, rasismin ja juutalaisvastaisuuden poistamiseksi,

j) maailmankonferenssin toteuttamis-, valvonta- ja seurantamenetelmät: pyytää komissiota sitoutumaan konkreettiseen yhteistyöhön muiden julkisten kansainvälisten elinten kanssa, joiden tehtävänä on ihmisarvon kunnioittamisen takaaminen ja rohkaisee neuvostoa ja komissiota lisäämään helmikuussa 1994 nimitetyn päävaltuutetun sekä Geneven ihmisoikeuskeskuksen rahallista tukemista,

54. hyväksyy Euroopan neuvoston valtioiden ja hallitusten päämiesten huippukokouksen (Wien, lokakuu 1993) johtopäätökset, pitää myönteisenä Euroopan yleissopimukseen ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamisesta liitettyä lisäpöytäkirjaa 11, joka koskee ihmisoikeuksien suojelujärjestelmien uudistamista (yhteisen tuomioistuimen perustaminen) sekä viimeaikaisia uusien jäsenvaltioiden liittymisiä;

55. Edellyttää neuvostolta ja komissiolta järjestelmällistä politiikkaa ihmisoikeuksien alueella toimivien kansalaisjärjestöjen osallisuuden lisäämiseksi ja tukemiseksi ja toivoo, että näille järjestöille tarjotaan sopiva yhteistyöfoorumi erityisesti kansaivälisten konferenssien yhteydessä;

56. Toistaa kehotuksensa Euroopan unionin liittymiseksi Euroopan ihmisoikeussopimukseen;

57. Haluaa tukea jatkotoimia erityisesti seuraavilla alueilla:

a) rasismin ja muukalaisvihan torjunta: tukee Euroopan nuorisoviikon tapaisia hankkeita (eurooppalainen rasismin, muukalaisvihan, juutalaisvastaisuuden ja suvaitsemattomuuden vastainen nuorisokampanja) ja pyytää komissiota kehittämään opetus- ja koulutusohjelmaluonnoksissaan samantyyppisinä, mutta pysyvinä hankkeina matkoja Euroopan muistopaikoille keinona taistella revisionismia vastaan ja erityisesti nimittämään maailmanlaajuisen muistopäivän toisen maailmansodan aikaisen joukkomurhan ja maailman kansanmurhien muiston säilyttämiseksi,

b) poliisivoimissa ja armeijoissa esiintyvän rasismin ja muukalaisvihan vastustaminen järjestämällä ihmisoikeuskursseja koulutuksen osana ja tukemalla esimerkiksi etnisiin vähemmistöihin kuuluvien henkilöiden ottamista poliisivoimiin,

c) painottaa ensinnäkin tiedotusvälineiden erityistä merkitystä suvaitsevuuden ja etnisten ryhmien rinnakkaiselon arvojen välittäjinä ja kiinnittää huomiota niihin epämieluisiin ja vaarallisiin vaikutuksiin, joita aiheutuu, jos tiedotusvälineitä käytetään päinvastaisiin tarkoituksiin, esimerkiksi rotuvihan, uskonnollisen vihan tai poliittisen vihan lietsontaan,

d) vähemmistöoikeudet: kannustaa allekirjoittamaan puitesopimuksen kansallisten vähemmistöjen suojelemisesta (hyväksytty marraskuussa 1994 ja 22 valtion allekirjoittama helmikuussa 1995) sekä Euroopan alueellisia kieliä ja vähemmistökieliä koskevan peruskirjan (joka hyväksyttiin vuonna 1992 mutta ei ole vielä tullut voimaan riittämättömän ratifiointimäärän vuoksi),

58. Huomioi ETYKin muuttamisen ETYJ:ksi Budapestin huippukokouksessa (joulukuu 1994) ja järjestön huolen kansallisuusaatteiden noususta sekä hyväksyy tehdyt lisäykset, joissa pyritään Yhdistyneiden kansakuntien päätöslauselmia asianmukaisesti noudattaen sovittamaan yhteen sisäisiin asioihin puuttumattomuuden ja alueellisen koskemattomuuden periaatteet ihmisoikeuksien kunnioittamisen kanssa vähemmistöjen oikeudet mukaan lukien;

59. Hyväksyy kansainvälisen väestö- ja kehityskonferenssin (Kairo, syyskuu 1994) johtopäätökset, jotka koskevat sukupuolten välistä tasa-arvoa, erityisesti koulutuksen avulla saavutettavissa olevan naisten itsenäisyyden tarpeellisuutta ja naisten oikeutta terveyteen lasten saamisen ja perhesuunnittelun yhteydessä, sekä painottaa voimakkaasti edistyksen tarvetta naisten tasa-arvoisten oikeuksien ja mahdollisuuksien alueella;

SELVÄN YHTEYDEN LUOMINEN EUROOPAN UNIONIN ULKOPOLITIIKAN PERUSTANA OLEVIEN IHMISOIKEUKSIEN KUNNIOITUKSEN JA DEMOKRATIAN EDISTÄMISEN VÄLILLÄ

60. Selventääkseen Euroopan unionin ulkopolitiikan perustana olevien ihmisoikeuksien kunnioituksen ja demokratian edistämisen välillä olevaa yhteyttä kannattaa ensinnäkin politiikkaa, jonka avulla pyritään osoittamaan, että politiikkaan osallistumisen oikeus on yleismaailmallinen perusoikeus samoin kuin parlamentaarisen demokratian toteuttaminen (neuvoston muistion kohdat K 61 ja K 62), ja toiseksi yhteisen vaalivalvontaan ja vaaliapuun liittyvän toiminnan jatkamista;

61. Kehottaa kansainvälisiä rahalaitoksia vaatimaan sosiaalisia ja ihmisoikeuksia koskevia määräyksiä rakennemuutoshankkeisiin;

62. Kehottaa ensiksi demokratiaa ja ihmisoikeuksien kunnioittamista edistävien avustusohjelmien kehittämistä Välimeren alueelle ja toiseksi sellaisen laajemman inhimillisen näkökulman huomioivan hankkeen käynnistämistä, jonka tarkoituksena on määritellä täysin itsenäinen yhteinen politiikka, johon kuuluu kumppanuuden luominen toimielinten ja hallinnon tasolla sekä vaaliapu; näiden avulla järkeistetään nykyään useita alueita käsittävien ja lähinnä Keski- ja Itä-Eurooppaan (PHARE) ja entiseen Neuvostoliittoon (TACIS) suuntautuvien ohjelmien ihmisoikeuksia ja demokratiaa koskevat näkökohdat;

63. Kannattaa ihmisoikeuslausekkeiden tai demokratialausekkeiden sekä vähemmistöjen oikeuksia suojelevien lausekkeiden sisällyttämistä kaikkiin yhteisön kolmansien maiden kanssa tekemiin sopimuksiin, myös väliaikaisiin sopimuksiin, ja suosittelee asianmukaisen tarkkailuyksikön perustamista komissioon, mikä mahdollistaisi näiden lausekkeiden soveltamisen seurannan sekä sallisi parlamentin esittää asiaa koskevat kantansa;

64. Pyytää komissiota välittämään Euroopan parlamentille oikeudellisen lausunnon näiden lausekkeiden merkityksestä sekä toimenpiteistä, jotka voidaan toteuttaa, jos lausekkeita ei noudateta, ja laatimaan selvät perusteet, joiden mukaan niiden noudattamista arvioidaan;

65. Pyytää Euroopan unionia ja sen jäsenvaltioita asettamaan kolmansien maiden kanssa tehtyjen sopimusten täytäntöönpanon ja pätevyyden ehdoksi sopimusten sisältämien ihmisoikeus- ja demokratialausekkeiden todellisen soveltamisen; panee tässä yhteydessä tyytyväisenä merkille, että Euroopan unionin ja Venäjän federaation välisen väliaikaisen sopimuksen ratifiointi on toistaiseksi keskeytetty;

66. Kehottaa sisällyttämään poliittiseen vuoropuheluun ilman eri toimenpiteitä - esimerkiksi assosiointineuvoston kokouksissa - ihmisoikeuksien kunnioittamista koskevan kohdan, koska parlamentti on jatkuvasti huolestunut yrityksistä eristää tämä aihe unionin ja kolmansien maiden välisten tavanomaisten suhteiden ulkopuolelle; pitää tässä suhteessa myönteisenä neuvoston asennetta Kiinaa kohtaan (muistion G 28 kohta), missä ihmisoikeustilanne on yhä erittäin huolestuttava;

67. Pyytää komissiota laatimaan avoimessa vuoropuhelussa parlamentin toimivaltaisten elinten kanssa kunkin vuoden alussa toimintaohjelman ja kyseisen vuoden ihmisoikeuksia ja demokratian kehittämistä koskevan tärkeysjärjestyksen ja lisäksi tiedottamaan parlamentille kyseisen vuoden lopussa ohjelman toteuttamisesta;

68. Kehottaa painokkaasti, ettei komissio tee ns. satelliittielimiä koskevia täytäntöönpanopäätöksiä ihmisoikeuksien, demokratian kehittämisen, vaaliavun tai kriisientorjunnan alueella ennen kuin se on keskustellut perusteellisesti Euroopan parlamentin toimivaltaisten elinten kanssa;

69. Kehottaa perustamaan soveliaalla tasolla toimivan toimielinten välisen ja erityisesti parlamentin ja komission välisen työryhmän varmistamaan tehokkaamman yhteistyön ja avoimuuden ihmisoikeuksien, demokratian ja vaalien laillisuuden alueella tehtävässä työssä;

EHDOTUKSET IHMISOIKEUKSIA JA DEMOKRATISOITUMISTA KOSKEVAN ULOTTUVUUDEN VAHVISTAMISEKSI EU:N ULKOPOLITIIKASSA LÄHESTYTTÄESSÄ VUODEN 1996 HALLITUSTEN VÄLISTÄ KONFERENSSIA

70. Tekee vuoden 1996 hallitusten väliseen konferenssiin seuraavat yksitoista ehdotusta, joista toiset koskevat toimintaa toimielinten tasolla ja toisia on sovellettava konferenssin valmistelun käynnistämien vuoropuhelujen seurannassa:

a) perustamissopimuksen runko-osassa, esimerkiksi unionin ulkopolitiikkaa käsittelevässä johdanto-osassa, on viitattava selvästi Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 5. huhtikuuta 1977 tekemään yhteiseen perusoikeuksia koskevaan julistukseen,

b) kaikki ulkosuhteisiin liittyvä politiikka (kauppapolitiikka, kehitys- ja yhteistyöpolitiikka, yhteinen ulko- ja turvallisuuspolitiikka) on sulautettava yhteiseksi politiikaksi, joka perustuu ihmisarvon kunnioittamiseen,

c) selvien ihmisoikeuksien kunnioittamista ja demokratian periaatteita koskevien viittausten liittäminen kolmansien maiden kanssa tehtäviin kahdenvälisiin sopimuksiin,

d) «olennaisia osia» koskeva lauseke on liitettävä kaikkiin sopimuksiin, jotka unioni tekee kolmansien maiden kanssa pantaessa täytäntöön «myönteisten toimenpiteiden ja ehdollisuuden» politiikkaa, jota sovelletaan kaikkiin unionin ulkopolitiikkaan kuuluviin politiikkoihin,

e) komissio ja neuvosto velvoitetaan julkaisemaan vuosittain niiden tämän alan politiikkaa koskeva muistio, jossa selvitetään toimet parlamentin päätöslauselmien noudattamiseksi,

f) komissio velvoitetaan antamaan parlamentille tarvittavat tiedot, jotta se pystyy ilmaisemaan kantansa suhteiden jäädyttämiseen kolmannen maan kanssa ihmisoikeuksien ja demokraattisuuden periaatteiden kunnioittamisen laiminlyönnin vuoksi,

g) komissio velvoitetaan laatimaan seuraamusjärjestelmiä, joiden avulla Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden on mahdollista yhteensovittaa suhteensa kolmansiin maihin, kun ihmisoikeuksia on loukattu, ja puolustamaan ihmisoikeuksien palauttamista uskottavalla tavalla,

h) neuvosto velvoitetaan toteuttamaan toimenpiteitä parlamentin kahden kolmasosan enemmistöllä hyväksymän päätöslauselman perusteella ihmisoikeuksia ja demokratiaa koskevissa asioissa,

i) ihmisarvoa loukkaavien tekojen ehkäiseminen on liitettävä yhdeksi unionin ulkopolitiikan tavoitteista,

j) vaatimus alueellisten tai kansainvälisten järjestöjen kanssa tapahtuvan toiminnan yhteensovittamisesta ottaen riittävästi huomioon hallituksista riippumattomat järjestöt; komissio julkaisee vuosikertomuksen tämän yhteistyön käytännön muodoista, kohdatuista esteistä ja mahdollisista edistysaskelista,

k) ihmisoikeuksista vastaavan komission jäsenen nimittäminen; hän olisi vastuussa suoraan komission puheenjohtajalle ja hänen erityisenä vastuualueenaan olisivat ihmisoikeudet; hän sovittaisi yhteen muiden komission jäsenten ihmisoikeusaloitteet, varmistaisi talousarvion eri pääluokissa, erityisesti alaluokissa B-7 tarkoitettujen ohjelmien johdonmukaisen ja jatkuvan soveltamisen sekä toimisi suorassa yhteydessä parlamentin kanssa;

EUROOPAN PARLAMENTIN TOIMIVALTA

71. Huomauttaa, että lukuunottamatta perinteistä parlamentaarisen diplomatian toteuttamista erityistapauksissa parlamentin valtuuksiin kuuluu ennen kaikkea kiireellisten päätöslauselmien hyväksyminen, puoltavan tai kieltävän lausunnon antaminen, talousarvion hyväksyminen ja vuosittaisten ihmisoikeusmietintöjen hyväksyminen, ja pyrkii jälleen:

a painottamaan erittäin tärkeiden tekstien hyväksymisvaltuuksien merkitystä,

b varmistamaan, että neuvosto ja komissio ensinnäkin todella noudattavat parlamentin suosituksia laajassa merkityksessä ja huomioivat tosiasiallisesti ihmisoikeudet unionin yhteistä ulko- ja turvallisuuspolitiikkaa, kauppapolitiikkaa ja kehitys- ja yhteistyöpolitiikkaa määriteltäessä ja toteutettaessa sekä toiseksi ottavat käyttöön neuvoston, komission ja parlamentin välisen tietojärjestelmän,

c järkeistämään entistä pidemmälle näihin politiikkoihin sidottujen ihmisoikeuksia ja demokratiaa koskevien määrärahojen hyväksymisen sekä niiden käytön valvonnan alkaen jo toteutetuista toimista, kun kaksi vuotta sitten hyväksyttiin luku B7-52 (Euroopan ihmisoikeuksia ja demokratiaa koskeva aloite; 9 budjettikohtaa), sekä tietoisena kyseisen alueen vieläkin suuremmasta laajuudesta ja odottaen komissiolta yhä lisätietoja kyseisten ohjelmien toteutumisesta ja arvioinnista, ottaen huomioon toiminnan tärkeyden koulutuksen, tietoisuuden lisäämisen ja demokratian kehittämisen tai säilyttämisen alueella;

72. Hyväksyy taloudellisen ja teknisen yhteistyön lykkäämistoimenpiteet, jotka toteutettiin äärimmäisinä seuraamuksina, kun kyseiset hallitukset eivät soveltaneet demokraattisia periaatteita ja perusvapauksia (Nigeria, Liberia, Somalia, Zaire, Sudan, Togo ja Päiväntasaajan Guinea vuonna 1993), ja vaatii, että kansojen tukemista jatketaan erityisesti ruoka-avun osalta sillä ehdolla, että apu tavoittaa kyseiset kansat tehokkaasti;

REAKTIOT NEUVOSTON JOIDENKIN MAIDEN IHMISOIKEUSTILANNETTA KOSKEVAAN MUISTIOON

73. Hyväksyy EU:n puheenjohtajamaansa edustamana YK:ssa toteuttamat toimet, jotka sisältävät Irania, Irakia, Ruandaa, Sudania, Kiinaa, Burmaa, Zairea, Togoa, Georgiaa ja katulapsia koskevia päätöslauselmia ja puheita;

74. Viittaa aikaisempiin kannanottoihinsa, jotka koskevat muistiossa esille tuotuja ihmisoikeustilanteita (Iran, Irak, Syyria, Algeria, Egypti, Ruanda, Burundi, Togo, Sudan, Nigeria, Senegal, Angola, Etelä-Afrikka, Turkki, Kypros, Albania, Bosnia-Herzegovina, entinen Jugoslavia, Georgia, Kiina, Tiibet, Burma (Myanmar), Indonesia (Itä-Timor), Bangladesh, Intia (Kashmir), Guatemala, Haiti, Peru, Kuuba ja Kolumbia);

75. Viittaa aikaisempiin kannanottoihinsa, jotka koskevat Salvadoria, Meksikoa (erityisesti Chiapasin osavaltion tilannetta), Brasiliaa (lasten tilanne), Vietnamia (Vietnamin hallituksen asenne Yhdistynyttä buddhalaiskirkkoa ja muiden uskonnollisten yhteisöjen edustajia kohtaan), Venäjää (ihmisoikeuksien ja siviiliväestön oikeuksien loukkaukset Tsetseniassa), Etiopiaa, Päiväntasaajan Guineaa, Malia (Tuaregien kohtalo), Marokkoa (Länsi-Sahara) sekä joitakin Yhdysvaltojen osavaltioita, joissa kuolemanrangaistus on yhä käytössä, ja pahoittelee, ettei muistiossa viitata näihin tilanteisiin;

76. Kehottaa puhemiestään välittämään tämän päätöslauselman komissiolle, neuvostolle ja jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille, Euroopan neuvostolle, Yhdistyneiden kansakuntien pääsihteerille, ETYJ:lle, OAS:lle, OAU:lle, ASEANille ja kaikkien tässä päätöslauselmassa mainittujen valtioiden parlamenteille ja hallituksille.