Alueiden komitean lausunto aiheesta "Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi ympäristömelun arvioinnista ja hallinnasta"

(2001/C 148/02)

ALUEIDEN KOMITEA, joka

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi ympäristömelun arvioinnista ja hallinnasta (KOM(2000) 468 lopullinen - 2000/0194 COD),

ottaa huomioon neuvoston 10. lokakuuta 2000 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 175 artiklan 1 kohdan nojalla tekemän päätöksen pyytää aiheesta alueiden komitean lausunto,

ottaa huomioon työvaliokuntansa 13. kesäkuuta 2000 tekemän päätöksen antaa lausunnon valmistelu valiokunta 4:n "maankäyttö, taajama-asiat, energia, ympäristö" tehtäväksi,

ottaa huomioon valiokunta 4:n 7. joulukuuta 2000 hyväksymän lausuntoluonnoksen (CdR 271/2000 rev. 1), jonka esittelijä oli François Roelants du Vivier (B, ELDR),

hyväksyi 14. ja 15. helmikuuta 2001 pitämässään 37. täysistunnossa (helmikuun 14. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon.

Alueiden komitean kanta ja suositukset

1. Alueiden komitean kanta

1.1. Alueiden komitea pitää tervetulleena Euroopan komission ehdottamaa direktiiviä ympäristömelun arvioinnista ja hallinnasta. Se on ratkaiseva askel kohti yhteistä eurooppalaista meluntorjuntapolitiikkaa. Kyseinen säädös ei tuo ratkaisua kaikkiin ongelmiin, mutta siinä meluhaittoja käsitellään ensimmäistä kertaa kokonaisuudessaan.

1.2. Jäsenvaltioiden yhteisen politiikan toteuttaminen on välttämätöntä häiritsevälle tai terveydelle vaaralliselle melutasolle altistuvien henkilöiden määrän hillitsemiseksi tai vähentämiseksi Euroopassa. Melu nimittäin on suurin kansanterveydellisistä ja ympäristöhaitoista, joille kansalaiset altistuvat.

1.3. Alueiden komitea on tyytyväinen siihen, että meluntorjuntastrategiaa toteutetaan vaiheittain kaupunkien ja alueiden realiteetit huomioon ottaen. Tämä strategia merkitsee pahimmassa tapauksessa tilanteen säilymistä ennallaan toisilla alueilla ja parhaimmillaan huomattavaa parannusta toisilla alueilla.

1.4. Alueiden komitea korostaa, että on tärkeää päättää joistakin yhteisistä indikaattoreista, joiden tulee olla sovitettavissa yhteen yleisesti käytössä olevien standardisoitujen indikaattoreiden kanssa, mutta katsoo tarpeelliseksi määritellä erityisesti lentokenttiä varten yhtenäiset interventiokynnykset sellaisille melutasoille, joista aiheutuva terveyshaitta on ilmeinen. Koska direktiivissä ehdotetun yhteisen indikaattorin osalta on vain vähän tietoja annos-vastesuhteista haitan määrittelemiseksi, alueiden komitea ehdottaa tieteellisten tutkimusten tekemistä lisätietojen saamiseksi asiasta. Näiden tutkimusten perusteella voidaan jatkossa määritellä yhteiset tavoitearvot eli yhteiset laatukriteerit sekä raja-arvot, jotka mahdollistavat toimintasuunnitelmien toteuttamisen. Tämän lisäksi meluhaitoille olisi pikaisesti määriteltävä tavoitearvot, joiden ylittyessä toimintasuunnitelmien laatiminen olisi pakollista.

2. Alueiden komitean suositukset

2.1. Alueiden komitea pahoittelee, että Euroopan komissio kiinnittää yleisarviossaan vain vähän huomiota alue- ja paikallisviranomaisten asemaan direktiivin täytäntöönpanossa. Komissio vetoaa paikallisyhteisöille annettuun toimivaltaan sellaisilla aloilla kuin taajamien ja alueiden liikenne, maankäyttö tai terveyden suojelu. Komitea ehdottaa, että Euroopan komissio kehittäisi direktiivin täytäntöönpanoa varten työtavan, jossa alue- ja paikallistason toimijat toimivat yhdessä ja keskustellen.

2.2. Alueiden komitea ehdottaa, että perustetaan komission aloitteesta tietojen, kokemusten ja asiantuntemuksen vaihtamista varten verkosto, jolla autetaan alueita ja kaupunkeja panemaan direktiivit täytäntöön.

2.3. Alueiden komitea myöntää, että suuri määrä yhteisön kansalaisia altistuu melulle, ja korostaa, että on tarpeen toteuttaa nopeasti yhteinen meluntorjuntastrategia, jossa otetaan kuitenkin huomioon alueiden väliset erot. Näin ollen komitea ehdottaa, että direktiivin täytäntöönpanon aikataulua ja määräaikoja korjataan ja että direktiiviä mukautetaan asiaankuuluvasti muuttamatta kuitenkaan sen tavoitteita. Ajankohtaa, jolloin raja-arvoja koskevat tiedot pitää lähettää komissiolle, olisi siis lykättävä vuoden päähän melukarttojen laatimisesta. On nimittäin korostettava, että raja-arvojen määrittelyyn voi liittyä merkittäviä sosio-ekonomisia panoksia, etenkin sellaisille kaupungeille ja alueille, jotka eivät ole tähän mennessä olleet kovin aktiivisia meluntorjunta-asiassa.

2.4. Alueiden komitea muistuttaa, että Euroopan komission julkaisemassa vihreässä kirjassa "Tulevaisuuden melupolitiikasta" esitettiin ohjearvoja, jotka ovat tarpeen raja-arvojen määrittelemiseksi. Nämä ohjearvot, joita direktiivin lopullisessa versiossa ei enää ole, oli määritelty tieteellisten häiritsevyyden käsitettä koskevien tutkimusten perusteella. Ohjearvot oli antanut Maailman terveysjärjestö. Alueiden komitea toivoo, että ohjearvot palautetaan direktiiviin.

2.5. Alueiden komitea tunnustaa, että direktiivissä annetaan merkittävä asema yhteisten indikaattorien määrittelylle. Indikaattorien laskenta- tai mittaustavalla on suuri vaikutus tuloksiin. Tämän vuoksi on tarpeen määritellä yhteistyössä alue- ja paikallisviranomaisten kanssa yhteiset menettelytavat, jotka takaavat laadun ja esitettävien tulosten kelpoisuuden.

2.6. Alueiden komitea pyytää komissiota lisäämään direktiiviin selkeän määritelmän käsitteestä "taajama". Direktiivin sovellusalaan kuuluvat vain tiheästi asutut alueet. Silti tällaisten alueiden ulkopuolellakin on paljon meluhaitoista kärsiviä ihmisiä. Taajaman käsite on siis tarpeen määritellä liikenneverkon koon (verkon laajuuden, liikennetiheyden jne.), alueen käytön ja alttiiksi joutuvien ihmisten määrän perusteella.

2.7. Alueiden komitea tukee komission ehdottamaa sovellusalaa. Yhteisiä indikaattoreita on sovellettava melukarttoihin, kuten säädetään direktiivin 5 ja 7 artiklassa, eikä "strategisiin melukarttoihin", joiden avulla arvioidaan ainoastaan tietyn alueen tilannetta.

2.8. Alueiden komitea muistuttaa, että vaikka melu on suurin eurooppalaisia altistava haittatekijä, se kuuluu silti aloihin, joita koskevia lakeja unioni on säätänyt vähiten. Näin ollen alueiden komitea toivoo, että direktiivissä säädetyt toimintasuunnitelmat meluhaittojen vähentämiseksi toteutetaan nopeasti. Komitea korostaa, että direktiivissä ei esitetä suunnitelmien sisältöä ja tuloksia koskevia vaatimuksia.

2.9. Lentokoneiden melusta aiheutuvia ongelmia on syytä pohtia aivan erityisesti. Alueiden komitea tunnustaa, että direktiivin sisältämä lentokenttien määritelmä koskee lukuisia lentokenttiä eikä ainoastaan suuria lentokenttiä. Kuitenkin on tarpeen painottaa, että lentokoneiden meluun liittyvillä meluhaitoilla on ominaislaatunsa. Tämän vuoksi erityisesti lentoliikennettä varten olisi lisättävä oma indikaattorinsa. Direktiivissä suositettu arviointimenetelmä on lisäksi erikseen validoitava.

2.10. Alueiden komitea panee tyytyväisenä merkille, että kansalaisille tiedottaminen katsotaan direktiivissä keskeiseksi asiaksi. Komitea painottaa kuitenkin, ettei tiedottamista pidä jättää pelkästään melukarttojen jakamisen varaan.

Bryssel 14. helmikuuta 2001.

Alueiden komitean

puheenjohtaja

Jos Chabert