[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO |

Bryssel 21.9.2005

KOM(2005) 443 opullinen

2005/0188 (CNS)

Ehdotus:

NEUVOSTON PÄÄTÖS

Euroopan yhteisön seitsemännen tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelman (2007–2013) täytäntöön panemiseksi toteutettavasta erityisohjelmasta ”Valmiudet”

(komission esittämä)

PERUSTELUT (EY:N PERUSTAMISSOPIMUKSEEN PERUSTUVAT OHJELMAT)

1. EHDOTUSTEN TAUSTA

Viittä erityisohjelmaa koskevat ehdotukset ovat jatkoa komission 6. huhtikuuta 2005 antamalle ehdotukselle seitsemänneksi puiteohjelmaksi (2007–2013)[1]. Puiteohjelmaehdotuksessa esitettiin ohjelmarakenne, joka muodostuu neljästä pääasiallisesta erityisohjelmasta: ”Yhteistyö”, ”Ideat”, ”Ihmiset” ja ”Valmiudet”. Kukin näistä vastaa yhtä eurooppalaisen tutkimuspolitiikan keskeistä tavoitetta. Lisäksi Yhteisen tutkimuskeskuksen (YTK) suoria tutkimustoimia varten on olemassa oma erityisohjelma. Jatkossa komissio antaa vielä ehdotukset tutkimustoimiin osallistumista ja tutkimustulosten levittämistä koskeviksi säännöiksi, joita sovelletaan seitsemännessä puiteohjelmassa.

Toimien poliittinen tausta ja tavoitteet esitellään tiedonannossa Eurooppalaisen tutkimusalueen rakentaminen osaamiseen perustuvan kasvun tueksi [2] . Jotta tavoitteet voitaisiin saavuttaa ja erityisohjelmat kyettäisiin toteuttamaan täydessä laajuudessaan, komissio esittää, että käytettävissä oleva budjetti kaksinkertaistettaisiin.

Tutkimuksella, teknologialla, koulutuksella ja innovoinnilla on merkittävä rooli pyrittäessä luomaan pitkällä aikavälillä kestäviä työpaikkoja. Nämä ovat avaintekijöitä myös taloudellisen kasvun, kilpailukyvyn, terveyden, elämänlaadun ja ympäristön kannalta. Tutkimuspuiteohjelman avulla pyritään – koulutusta ja innovointia koskevien yhteisön ohjelmien ohella – etenemään kohti osaamistaloutta ja -yhteiskuntaa. Seitsemännen puiteohjelman erityisohjelmien tarkoituksena on yhdessä tarvittavien kansallisten ja yksityisen sektorien toimien kanssa korjata merkittäviä puutteita eurooppalaisen tutkimuksen määrässä, laadussa ja vaikuttavuudessa. Eurooppalaisten tutkimustoimien yksi keskeinen lisäarvotekijä on tietämyksen levittäminen ja siirto. Puiteohjelmassa toteutetaankin toimia, joiden tavoitteena on lisätä tulosten hyödyntämistä teollisuudessa, yhteiskunnassa ja politiikan laadinnassa.

Euroopan on pakko investoida enemmän tutkimukseen, ja tutkimukselle on pantava uudella tavalla painoa, jotta Euroopan unioni pääsisi tavoitteeksi asetettuun tutkimusinvestointien 3 prosentin osuuteen BKT:sta vuoteen 2010 mennessä. Seitsemäs puiteohjelma edistää osaltaan tällaista kehitystä sekä suoran rahoituksen avulla että vauhdittamalla julkisen ja yksityisen sektorin tutkimusinvestointien lisäämistä.

Eurooppa tarvitsee lisää tutkijoita, jotta se kykenisi lisäämään ja parantamaan tutkimustaan. Seitsemännen puiteohjelman tavoitteena on yhdessä muiden toimien, kuten eurooppalaisen tutkijoiden peruskirjan ja kansallisten tutkimuspoliittisten toimenpiteiden, kanssa kannustaa nykyistä useampia tutkijan uralle sekä houkutella huippututkijoita Eurooppaan.

Euroopan tasolla annettava taloudellinen tuki tarjoaa mahdollisuuksia vahvistaa huippuosaamista ja lisätä tutkimuksen vaikuttavuutta tavalla, joka ei ole mahdollinen kansallisella tasolla. Seitsemännen puiteohjelman erityisohjelmilla pyritään lujittamaan eurooppalaista tutkimusaluetta, luomaan uusin keinoin rakenteita ja kriittistä massaa uusille tutkimusaloille sekä edistämään ideoiden, osaamisen ja tutkijoiden vapaata liikkuvuutta.

Erityisohjelmien täytäntöönpanossa hyödynnetään kauttaaltaan maksimaalisesti Euroopan tason toimien mahdollisuuksia vankentaa huippuosaamista tutkimuksen alalla erityisesti toteuttamalla EU:n laajuisia ehdotuspyyntöjä ja arvioimalla saadut hanke-ehdotukset tiukasti ja riippumattomasti. Tarkoituksena on seuloa esiin olemassa oleva huippuosaaminen kaikkialta Euroopan unionista ja tukea sitä sekä toisaalta luoda edellytyksiä tulevaisuuden huippututkimukselle.

Erityisohjelmien vaikutuksia tehostaa niiden sekä muiden yhteisön toimien ja ohjelmien, keskinäinen täydentävyys. Erityisohjelmia täydentävät eritoten rakennerahastotoimet, koulutusohjelmat sekä kilpailukykyä ja innovointia koskeva ohjelma.

2. KUULEMISET

Komissio on erityisohjelmaehdotuksia laatiessaan ottanut huomioon EU:n muiden toimielinten, erityisesti Euroopan parlamentin ja neuvoston, esittämät näkökannat. Samoin on huomioitu muiden olennaisten tahojen, kuten tutkijoiden ja tutkimustiedon käyttäjien, näkemykset. Lisäksi on huomioitu meneillään oleva keskustelu seitsemännen puiteohjelman päätösehdotuksista ja ehdotuksia koskevat kannanotot sekä päätösehdotusten valmistelun yhteydessä toteutettujen laajojen kuulemisten tuottama palaute. Niin ikään on hyödynnetty tuloksia siitä työstä, jota muun muassa eurooppalaiset teknologiayhteisöt ovat tehneet tulevaisuuden tutkimusprioriteettien määrittämiseksi.

Erityisohjelmaehdotusten perustana on puiteohjelmaehdotusta varten tehty perusteellinen vaikutusten arviointi[3], jossa on osoitettu kunkin ehdotettavan erityisohjelman selkeä ja erityinen lisäarvo. Lisäksi ehdotuksissa on huomioitu puiteohjelman viisivuotisarvioinnin[4] tulokset.

3. OIKEUDELLISET NÄKÖKOHDAT

Erityisohjelmaehdotusten oikeusperustana ovat EY:n perustamissopimuksen XVIII osaston 163–173 artikla ja erityisesti 166 artiklan 3 kohta, jossa määrätään puiteohjelman täytäntöönpanosta erityisohjelmin.

4. BUDJETTIVAIKUTUKSET

Budjettivaikutukset sekä tarvittavat henkilöstö- ja hallintoresurssit selostetaan kunkin päätösehdotuksen liitteenä olevassa rahoitusselvityksessä.

Komissio aikoo perustaa toimeenpanoviraston, jonka hoidettavaksi annetaan tiettyjä ”Yhteistyö”-, ”Ihmiset”-, ja ”Valmiudet”-erityisohjelmien täytäntöönpanotehtäviä. Tätä toimintamallia sovelletaan myös ”Ideat”-erityisohjelman täytäntöönpanossa (ks. kohta 7.2).

5. YHTENÄINEN JA JOUSTAVA TOTEUTUS

5.1. Uusien tarpeiden ja mahdollisuuksien huomioon ottaminen

Erityisohjelmien riittävän joustava täytäntöönpano on erittäin tärkeää, jotta ohjelmat pysyisivät tieteen ja teknologian uusimman kehityksen tasalla ja pystyisivät vastaamaan esiin nouseviin tieteen, teollisuuden, politiikan tai yhteiskunnan tarpeisiin. Tätä silmällä pitäen erityisen tärkeitä ovat toimet, joissa tutkijat voivat itse määrittää tutkimusaiheita. Muissa toimissa ajantasaisuuteen pyritään ennen kaikkea päivittämällä työohjelmat vuosittain. Päivittämisessä avustavat jäsenvaltioiden edustajista koostuvat komiteat, joiden työ keskittyy nimenomaan työohjelmiin. Tarkistuksia ohjelmien sisältöön voidaan tehdä myös nopeammin, jos esiin nousee uusia, pikaista reagointia vaativia tärkeitä kysymyksiä, erityisesti ennakoimattomia politiikkaan liittyviä tarpeita.

Monivuotisessa ohjelmasuunnittelussa otetaan laajasti huomioon eri tahojen esittämät näkemykset ja kannat, jotta voidaan varmistaa, että tutkimustoimet ovat suoraan relevantteja EU:n politiikan ja teollisuuden kehittyvien tutkimustarpeiden kannalta. Tarkoituksena on kuulla ulkopuolisia tahoja muun muassa kunkin ”Yhteistyö”-erityisohjelman aihealueen tiimoilta. Tässä yhteydessä huolehditaan sitä, että eri tieteenalat saavat tosiasiallisesti äänensä kuuluviin ja että tiedemaailmaa ja yrityksiä kuullaan tasapuolisesti.

”Ideat”-erityisohjelmassa otetaan käyttöön kokonaan uusi toimintamalli, jossa vuotuisen työohjelman suunnittelu annetaan riippumattoman tieteellisen neuvoston tehtäväksi. Tämä liittyy osana itsenäisesti toimivan Euroopan tutkimusneuvoston perustamiseen (ks. kohta 7.2).

Lisäksi erityisesti ”Yhteistyö”-erityisohjelman suunnittelutyössä tullaan käyttämään apuna myös muita ulkopuolisia tahoja. Erityisen tärkeä on eurooppalaisten teknologiayhteisöjen (European Technology Platforms) panos. Tällaisia teknologiayhteisöjä on perustettu eri aloille, ja niillä on määrä olla suunnittelussa vahva ja dynaaminen rooli, jotta voidaan varmistaa ohjelmien relevanssi teollisuuden kannalta. Teknologiayhteisöjen laatimissa strategisissa tutkimuslinjauksissa yksilöidyt tutkimuksen painopisteet on otettu tarkasti huomioon erityisohjelmaehdotuksissa, ja niillä tulee olemaan tärkeä asema myös monivuotisessa ohjelmasuunnittelussa.

Myös muut foorumit ja ryhmät, kuten tutkimusinfrastruktuureja käsittelevä eurooppalainen strategiafoorumi (ESFRI) sekä foorumit, joita on perustettu pohtimaan sosiaali- ja ympäristöpolitiikan kannalta olennaisia strategisia tutkimuslinjauksia, voivat antaa tarpeen tullen komissiolle evästystä uusista painopisteistä yksittäisillä aloilla.

Yksi merkittävä uusi mahdollisuus, jonka seitsemäs puiteohjelma tarjoaa, on innovatiivisen rahoitusmekanismin, riskinjakorahoitusvälineen , käyttö. Sen tarkoituksena on edistää yksityisen sektorin investointeja tutkimukseen ja teknologian kehittämiseen (TTK) parantamalla mahdollisuuksia saada Euroopan investointipankin (EIP) lainoja sellaisiin laajoihin eurooppalaisiin toimiin, joita varten on tarpeen yhdistellä useita eri rahoituslähteitä, kuten lainoja. Tällaisia laajoja eurooppalaisia toimia ovat ”yhteiset teknologia-aloitteet” ja laajamittaiset yhteistyöhankkeet, joita rahoitetaan suoraan puiteohjelman ”Yhteistyö”-ohjelmasta, sekä ”Valmiudet”-ohjelman uudet infrastruktuurihankkeet. Myös muut laajat eurooppalaiset yhteistyöhankkeet, kuten Eureka, voivat tulla kysymykseen, jos ne täyttävät kelpoisuusperusteet. Erityisohjelmiin sisältyvä EIP:lle annettava avustus parantaa huomattavasti velkarahoituksen saatavuutta ja vauhdittaa tätä kautta merkittävästi yksityisiä investointeja TTK:hon.

5.2. Monialaiset kysymykset

Komissio huolehtii siitä, että seitsemäs puiteohjelma pannaan täytäntöön yhtenäisesti. Tässä yhteydessä se ottaa tarkoin huomioon Euroopan tutkimusneuvostolle ”Ideat”-ohjelmassa taatun itsenäisyyden ja riippumattomuuden.

Erityisohjelmien työohjelmia tarkistetaan koordinoidusti siten, että monia eri aloja yhteisesti koskevat kysymykset voidaan ottaa kattavasti huomioon. Lisäksi yksi jäsenvaltioiden edustajien komiteoiden keskeisistä tehtävistä on auttaa komissiota huolehtimaan siitä, että erityisohjelmien täytäntöönpano on todellisuudessa yhtenäistä ja koordinoitua sekä ohjelmien sisällä että niiden välillä. Tämä edellyttää myös tehokasta koordinointia eri komiteoiden jäsenten välillä ja jäsenvaltioiden sisällä.

Niissä tapauksissa, joissa tuettavat toimet ovat olennaisia ”Yhteistyö”-, ”Ihmiset”- ja ”Valmiudet”-erityisohjelmien useiden eri osien kannalta, käytetään yhteisiä ehdotuspyyntöjä. Näiden järjestämisessä hyödynnetään kuudennesta puiteohjelmasta saatuja kokemuksia. Tämä on erityisen tärkeää niiden ”Yhteistyö”-ohjelman tutkimusaiheiden osalta, jotka koskettavat useita eri aihealueita. Yhteiset ehdotuspyynnöt yksilöidään selvästi työohjelmassa.

Seuraavassa on lueteltu tärkeimmät ”Yhteistyö”-, ”Ihmiset”- ja ”Valmiudet”-erityisohjelmia yhteisesti koskevat kysymykset, joiden osalta on määrä toteuttaa erityisiä järjestelyjä koordinoinnin varmistamiseksi.

- Kansainvälinen yhteistyö. Kaikissa erityisohjelmissa voidaan tehdä kansainvälistä yhteistyötä ja niihin sisältyy tätä varten erityisiä yhteistyötoimia. Puiteohjelmassa noudatetaan kauttaaltaan strategista toimintamallia, jolla edistetään Euroopan huippututkimusta ja kilpailukykyä ja jonka mukaisesti toteutetaan yksittäisiä maailmanlaajuisia tai alueellisia kysymyksiä koskevia toimia silloin kun se on molempien osapuolten edun ja hyödyn mukaista. Kaikkien erityisohjelmien lähestymistavat yhtenäistetään tämän strategian mukaisiksi. ”Valmiudet”-ohjelmalla on tässä keskeinen rooli.

- Tutkimusinfrastruktuurit. Tutkimusinfrastruktuureja tuetaan ennen kaikkea ”Valmiudet”-ohjelmassa, ja tässä ohjelmassa huolehditaan myös koordinoinnista muiden ohjelmien, erityisesti ”Yhteistyö”-ohjelman, oleellisten tutkimustoimien kanssa.

- Monialainen politiikkaa tukeva tutkimus. Käyttöön otetaan tehokkaat koordinointijärjestelyt komission eri yksiköiden välillä. Näillä on erityisesti määrä varmistaa, että tutkimustoimet vastaavat EU:n politiikan kehityksen myötä syntyviä tarpeita. Tätä varten monivuotisessa ohjelmasuunnittelussa voidaan käyttää apuna käyttäjäryhmiä, joihin osallistuvat politiikan eri lohkojen kanssa tekemisissä olevat komission yksiköt. Nimenomaan tältä pohjalta perustetaan sisäinen rakenne, jonka tehtävänä on huolehtia eri aihealueilla tehtävän meritieteen ja -teknologioiden tutkimuksen koordinoinnista.

- Pk-yritysten osallistuminen. Kaikissa erityisohjelmissa optimoidaan pk-yritysten osallistumismahdollisuudet. Sen lisäksi, että pk-yrityksille suunnattuja toimia on vahvistettu entisestään ”Valmiudet”-ohjelmassa, pk-yritysten tutkimusintresseihin liittyviä toimia sisältyy myös ”Yhteistyö”-ohjelman eri osa-alueisiin, ja niiden kannalta erityisen tärkeitä tutkimusaiheita määritetään jatkossa vielä lisää työohjelmissa ja ehdotuspyynnöissä. Niin ikään pk-yritysten osallistuminen on tärkeällä sijalla ”Ihmiset”-erityisohjelman toimissa. Samoin pk-yritykset voivat osallistua ”Ideat”-ohjelmaan. Kaavaillut ohjelmien yksinkertaistamistoimenpiteet sekä entistä suurempi joustavuus rahoitusjärjestelyjen valinnassa edesauttavat eritoten pk-yritysten osallistumista.

- Tulosten levittäminen ja tietämyksen siirto . Kaikissa erityisohjelmissa näkyy selvästi pyrkimys edistää tutkimustulosten käyttöönottoa. Erityisesti painotetaan tietämyksen siirtoa eri maiden välillä, tutkimusalalta toiselle sekä tiedemaailmasta yrityksille muun muassa tutkijoiden liikkuvuuden avulla. Tietämyksen ja tutkimustulosten potentiaalisten käyttäjien mukanaolo painopisteiden määrittämisessä (erityisesti eurooppalaisten tutkimusyhteisöjen kautta) on tässä yhteydessä tärkeä osatekijä. Lisäksi kilpailukykyä ja innovointia koskevassa ohjelmassa toteutettavat täydentävät toimet tehostavat tutkimustulosten käyttöä, koska niillä poistetaan innovoinnin esteitä ja vahvistetaan innovointikapasiteettia.

- Tiede yhteiskunnassa. Yksi tämän ”Valmiudet”-ohjelmaan kuuluvan toimen tehtävistä on varmistaa, että yhteiskunnalliset näkökohdat otetaan asianmukaisesti huomioon kaikissa erityisohjelmissa ja että tutkijoiden ja suuren yleisön vuorovaikutusta tiivistetään.

6. HALLINNON YKSINKERTAISTAMINEN

Seitsemäs puiteohjelma on täytäntöönpanoltaan huomattavasti edeltäjiään yksinkertaisempi. Ohjelmaa on yksinkertaistettu komission 6. huhtikuuta 2005 huhtikuuta antamassa valmisteluasiakirjassa esitettyjen ajatusten sekä tästä asiakirjasta jäsenvaltioiden ja eri sidosryhmien kanssa käydyn laajan keskustelun perusteella. Monet ehdotetuista toimenpiteistä tullaan sisällyttämään osallistumista ja tulosten levittämistä koskeviin sääntöihin. Tavoitteena on erityisesti vähentää tuntuvasti byrokratiaa sekä yksinkertaistaa rahoitusjärjestelyjä ja raportointivaatimuksia.

Puiteohjelmissa ehdotettuja parannuksia ovat seuraavat:

- lisätään toteutuksen tehokkuutta ja yhdenmukaisuutta ulkoistamalla hallinnollisia tehtäviä toimeenpanovirastolle;

- rationalisoidaan rahoitusjärjestelyjä siten, että kunkin erityisohjelman täytäntöönpanossa käytetään nimenomaan kyseisen ohjelman tavoitteiden saavuttamiseksi tarvittavia rahoitusvälineitä;

- esitetään selkeämmin arviointiperusteet, jotka sisällytetään työohjelmiin erityisohjelmissa määritettyjen periaatteiden pohjalta;

- laaditaan selkeät työohjelmat, joista osallistujat saavat helposti ja riittävästi tietoa niistä mahdollisuuksista, joita heille on tarjolla heidän erityisiä tarpeitaan ja intressejään silmällä pitäen; tarkoituksena on esimerkiksi nostaa tarvittaessa työohjelmissa ja ehdotuspyynnöissä näkyvästi esiin aiheet, jotka ovat erityisen tärkeitä pk-yritysten kannalta tai joissa yhteistyö kolmansien maiden kanssa on hyödyllistä;

- yksinkertaistetaan toteutusta myös muilta osin muun muassa sujuvoittamalla hankkeiden hyväksymistä, ottamalla käyttöön uudet rahoitus- ja tukijärjestelyt sekä käyttämällä entistä tehokkaammin tietokantoja ja tietovälineitä viestinnän parantamiseksi.

7. ERITYISOHJELMIEN SISÄLTÖ

7.1. Yhteistyö

”Yhteistyö”-erityisohjelman tavoitteena on auttaa Eurooppaa saavuttamaan johtava asema keskeisillä tieteen ja teknologian aloilla. Tähän pyritään tukemalla yliopistojen, yritysten, tutkimuskeskusten ja julkisen vallan yhteistyötä kaikkialla Euroopan unionissa ja myös muualla maailmassa. Aiemmat puiteohjelmat ovat osoittaneet, että tällaisilla toimilla voidaan edesauttaa Euroopan tutkimuksen rakennemuutosta sekä resurssien yhdistämistä ja lisäämistä. Seitsemännessä puiteohjelmassa pyritään levittämään toimien vaikutukset entistä laajemmalle. ”Yhteistyö”-ohjelmassa ehdotetut yhdeksän aihealuetta vastaavat niitä keskeisiä tietämyksen ja teknologian osa-alueita, joilla on lisättävä huippututkimusta, jotta voitaisiin vastata Euroopan kohtaamiin sosiaalisiin ja taloudellisiin sekä kansanterveyttä, ympäristöä ja teollisuutta koskeviin haasteisiin.

”Yhteistyö”-erityisohjelma on monilta osin suoraa jatkoa aiemmille puiteohjelmille. Peruslähtökohtana on, että tämän tyyppisestä EU:n tuesta saadaan todistettavasti lisäarvoa. Ohjelmassa on kuitenkin lisäksi tärkeitä uutuuksia, joihin on kiinnitettävä erityistä huomiota pantaessa ohjelmaa täytäntöön:

- Ohjelmassa käynnistetään yhteisiä teknologia-aloitteita , joilla vastataan tarpeeseen saada aikaan kunnianhimoisia yleiseurooppalaisia julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyökumppanuuksia tärkeiden teknologioiden kehitystyön vauhdittamiseksi.[5] Ensimmäiset aloitteet on jo yksilöity, ja niille on määritetty selkeät tavoitteet ja suoritteet. Tutkimuskohteita ovat innovatiiviset lääkkeet, nanoelektroniikka, sulautetut tietotekniikkajärjestelmät, vety ja polttokennot, ilmailu ja ilmaliikenteen hallinta sekä ympäristön ja turvallisuuden maailmanlaajuinen seuranta. Näistä annetaan erilliset ehdotukset (esim. perustamissopimuksen 171 artiklan nojalla). Seitsemännen puiteohjelman täytäntöönpanon aikana voidaan määrittää vielä lisää yhteisiä teknologia-aloitteita esimerkiksi päästöttömän voimantuotannon ja uusiutuvien energialähteiden alalla.

- Ohjelmalla tiivistetään kansallisten tutkimusohjelmien koordinointia. Onnistuneen ERA-NET -järjestelmän toteutusta jatketaan eri aihealueilla. Kuudennesta puiteohjelmasta peräisin olevat ERA-NET-verkostot voivat jättää jatkoehdotuksia, jotka koskevat yhteistyön syventämistä ja uusien osallistujien ottamista mukaan konsortioon. Lisäksi tuetaan uusien aihealueiden uusia ERA-NET-verkostoja. Järjestelmään voivat osallistua myös julkisyhteisöt, joilla on suunnitteilla – muttei vielä meneillään – tutkimusohjelma. Lisäksi otetaan käyttöön ERA-NET plus -järjestelmä, jolla kannustetaan kansallisia toimijoita toteuttamaan yhteisiä ehdotuspyyntöjä usean eri maan välisiä, valtioiden rajat ylittäviä tutkimushankkeita varten.

- Niiden kokemusten pohjalta, jotka on saatu kuudennessa puiteohjelmassa toteutetusta perustamissopimuksen 169 artiklaan perustuvasta Euroopan ja kehitysmaiden välisestä kliinisten tutkimusten yhteistyökumppanuudesta (EDCTP), on yksilöity neljä uutta 169 artiklaan perustuvaa tointa tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa. Kolme näistä toimista, tietotekniikka-avusteista asumista ( ambient assisted living ), Itämeren tutkimusta ja metrologiaa koskevat toimet, sisältyy ”Yhteistyö”-ohjelmaan, ja neljäs, jonka aiheena on yhteyksien luominen pk-yrityksiä koskevien kansallisten tutkimusohjelmien välille, kuuluu "Valmiudet"-ohjelmaan. Lisää toimia voidaan määrittää seitsemännen puiteohjelman täytäntöönpanon kuluessa.

- Sekä kullakin aihealueella että aihealueiden rajojen yli pyritään kohdentamaan kansainvälistä yhteistyötä entistä tarkemmin. Työohjelmissa on tarkoitus määrittää yksittäisiä yhteistyötoimia, jotka ovat kansainväliselle yhteistyölle määritellyn strategisen toimintamallin mukaisia. Lisäksi käydään toimia koskevaa vuoropuhelua ja luodaan verkostoja kumppanuusmaiden eri alueiden kanssa.

- Kullakin aihealueella voidaan myös tukea toimia, joiden avulla voidaan joustavasti vastata esiin nouseviin tarpeisiin sekä ennakoimattomiin politiikkaan liittyviin tarpeisiin . Näiden toimien toteutuksessa käytetään hyväksi kokemuksia, jotka on saatu yhtäältä kuudenteen puiteohjelmaan sisältyneistä politiikan alojen tieteellistä tukea (Scientific Support to Politics) sekä uutta ja esiin nousevaa tiedettä ja teknologiaa (NEST) koskeneista ohjelmista ja toisaalta tieto- ja viestintätekniikan aihealueella toteutetuista tuleviin ja kehitteillä oleviin teknologioihin (FET) liittyvistä toimista.

7.2. Ideat

Eurooppa ei ole kovinkaan vahvoilla terävintä kärkeä edustavassa tutkimuksessa eikä nopeasti kasvavien tieteenalojen osaamisessa. ”Ideat”-erityisohjelman tavoitteena onkin luoda yleiseurooppalainen mekanismi sellaisten aidosti luovien tieteentekijöiden, insinöörien ja tutkijoiden tukemiseksi, joiden uteliaisuus ja tiedonjano johtavat mitä todennäköisimmin ennalta arvaamattomiin ja merkittäviin keksintöihin, jotka voivat viedä inhimillistä tietämystä uusiin suuntiin, avata uusia näkymiä teknologian kehittymiselle sekä ratkaista pitkään ratkaisua vailla olleita yhteiskunnallisia ja ympäristöön liittyviä ongelmia. Tarkoituksena on parantaa perustutkimuksen laatua ”kilpailuttamalla” tutkijoita EU:n laajuisesti ja saada tätä kautta aikaan merkittäviä yhteiskunnallisia ja taloudellisia hyötyjä[6].

”Ideat”-ohjelmassa käytetään käsitettä ”tieteen eturintamassa oleva tutkimus” , joka ilmentää perustutkimuksen ymmärtämistä uudella tavalla. Tällainen tutkimus, jossa liikutaan uuden tietämyksen tuottamisen etulinjassa, on lähtökohtaisesti riskialtista toimintaa, jolla pyritään saavuttamaan perustavaa laatua olevia edistysaskeleita tieteessä, teknologiassa ja insinööritieteissä. Siinä ei välitetä vakiintuneista tieteenalojen tai valtioiden välisistä rajoista.

”Ideat”-ohjelmassa noudatetaan ”tutkijalähtöistä” lähestymistapaa, jossa tutkijoiden annetaan itse ehdottaa omia tutkimusaiheitaan. Apurahat annetaan yksittäisille tutkimusryhmille, jotka voivat muodostua joustavasti mistä tahansa tutkijakokoonpanosta, joka on tarkoituksenmukainen kunkin hankkeen toteuttamista varten. Mukana voi olla yksi tutkimuslaitos tai useampia laitoksia yhdestä tai useammasta maasta. Kaikissa tapauksissa ryhmien koostumuksen tulisi määräytyä tieteellisen huippuosaamisen, ei hallinnollisten vaatimusten perusteella. Ohjelma erottuu kansallisesti rahoitetuista perustutkimustoimista strategisten tavoitteidensa ja Euroopan laajuisen toteutuksensa kautta.

Yhtenä uutuutena on Euroopan tutkimusneuvoston (ERC) perustaminen ”Ideat”-ohjelman toteutusta varten. ERC:n yhteyteen perustetaan kaksi keskeistä rakennetta, riippumaton tieteellinen neuvosto sekä täytäntöönpanorakenne, joiden tulee toimia luottamusta herättävästi, uskottavasti ja avoimesti. ERC:lle tulisi osoittaa riittävä rahoitus ja sen tulisi toimia tehokkaasti. Niin ikään sille olisi taattava pitkälle menevä itsenäisyys ja riippumattomuus, mutta sen olisi samalla noudatettava vastuuvelvollisuuden vaatimuksia.

Tieteellinen neuvosto koostuu Euroopan tiedeyhteisön korkeimman tason edustajista, jotka osallistuvat neuvoston toimintaan yksityishenkilöinä edustamatta poliittisia tai muita etuja. Komissio nimittää jäsenet sen jälkeen, kun jäsenehdokkaat on valittu riippumattomalla menettelyllä.

Tieteellisen neuvoston tehtäviin kuuluvat seuraavat:

1. Tieteellisen strategian laatiminen. Tieteellinen neuvosto laatii erityisohjelmaa varten tieteellisen kokonaisstrategian, jossa otetaan huomioon tieteelliset mahdollisuudet sekä Euroopan tieteelliset tarpeet. Lisäksi se valmistelee säännöllisesti tieteellisen strategian mukaisen työohjelman ja siihen tarvittavat muutokset. Tähän sisältyvät myös ehdotuspyynnöt ja niihin liittyvät kriteerit, joiden perusteella hanke-ehdotuksia valitaan rahoitettaviksi, sekä tarpeen mukaan erityisaiheiden tai erityisten kohderyhmien (esim. nuorten tutkijoiden ryhmät tai muodosteilla olevat ryhmät) määrittäminen.

2. Seuranta ja laadunvalvonta. Tieteellinen neuvosto ottaa tarpeen mukaan tieteellisestä näkökulmasta kantaa ehdotuspyyntöjen toteutukseen ja hallinnointiin sekä arviointiperusteisiin ja vertaisarviointiprosesseihin. Neuvoston määrittämät näkökannat voivat koskea esimerkiksi asiantuntijoiden valintaa sekä vertaisarvioinnin ja ehdotusten arvioinnin menetelmiä, joiden mukaisesti rahoitettavat ehdotukset valitaan. Lisäksi tieteellinen neuvosto voi määrittää näkökantansa kaikkiin muihin asioihin, joilla on vaikutusta erityisohjelman tulosten ja vaikutusten sekä tehtävän tutkimuksen laadukkuuden kannalta. Niin ikään se seuraa toiminnan laatua, arvioi ohjelman täytäntöönpanoa ja saavutuksia sekä esittää suosituksia korjaavista toimenpiteistä tai tulevista toimista.

3. Tiedottaminen ja tiedon levittäminen. Tieteellinen neuvosto tiedottaa tiedeyhteisölle ja keskeisille toimijaryhmille ohjelman toimista ja saavutuksista sekä ERC:n käsittelemistä asioista. Lisäksi se raportoi säännöllisesti komissiolle toimistaan.

Täytäntöönpanorakenne vastaa ohjelman toteuttamisesta vuotuisen työohjelman mukaisesti. Se toteuttaa arviointimenettelyt, vertaisarvioinnin sekä valintaprosessin tieteellisen neuvoston vahvistamien periaatteiden mukaisesti ja huolehtii apurahojen taloudellisesta ja tieteellisestä hallinnoinnista. Komissio aikoo ensi vaiheessa perustaa tätä tarkoitusta varten toimeenpanoviraston, jolle se siirtää toimeenpanotehtävät. Lisäksi täytäntöönpanorakenne on jatkuvasti tiiviisti yhteydessä tieteelliseen neuvostoon kaikissa ohjelman toteutukseen liittyvissä kysymyksissä. Tulevaisuudessa voidaan ottaa käyttöön erilainen rakenne esimerkiksi EY:n perustamissopimuksen 171 artiklan määräysten nojalla, mikäli ERC:n rakenteiden ja mekanismien tehokkuudesta tehtävä riippumaton arvio osoittaa sen tarpeelliseksi.

Euroopan komissio takaa ERC:n täyden itsenäisyyden ja riippumattomuuden. Komissio täyttää vastuunsa erityisohjelman toteutuksesta huolehtimalla siitä, että ERC:n täytäntöönpanorakenne otetaan käyttöön, ja varmistamalla, että ERC toteuttaa ohjelman asetettujen tavoitteiden mukaisesti, riippumattomasti toimien sekä noudattaen niitä tieteellisiä suuntaviivoja ja korkealaatuisen tieteen vaatimuksia, jotka tieteellinen neuvosto on asettanut.

Komissio vahvistaa virallisesti ”Ideat”-erityisohjelman työohjelman. Se suorittaa tämän tehtävänsä noudattaen edellä esitettyä toimintamallia. Pääsääntönä on, että komissio vahvistaa tieteellisen neuvoston ehdottaman työohjelman. Jos komissio ei voi vahvistaa työohjelmaa ehdotetussa muodossa esimerkiksi sen vuoksi, ettei se vastaa erityisohjelman tavoitteita tai ole yhteisön lainsäädännön mukainen, komission on esitettävä julkisesti perusteensa hylkäämiselle. Tämän menettelyn tarkoituksena on varmistaa, että ERC:n itsenäisyyden ja riippumattomuuden periaatteita noudatetaan avoimesti ja kaikilta osin.

7.3. Ihmiset

”Ihmiset”-erityisohjelma on osa laajaa kokonaisvaltaista strategiaa, jonka tavoitteena on kohentaa sekä laadullisesti että määrällisesti eurooppalaisen tutkimus- ja kehitystyön henkilöstövoimavaroja. Ohjelman avulla rohkaistaan ihmisiä lähtemään tutkijan uralle ja kannustetaan tutkijoita jäämään Eurooppaan. Lisäksi tavoitteena on houkutella parhaita tutkijoita työskentelemään Eurooppaan. Euroopan tasolla toteutettavilla toimilla voidaan saada aikaan merkittävää lisäarvoa, koska niiden avulla voidaan harmonisoida toteutusvälineitä sekä strukturoida toimintaa paremmin ja toimia tehokkaammin kuin jäsenvaltioiden kahdenvälisin järjestelyin.

Toteutettavat toimet rakentuvat pitkäaikaisille hyville kokemuksille Marie Curie -toimista, joilla on vastattu tutkijoiden koulutus-, liikkuvuus- ja urakehitystarpeisiin. Toimet ovat suurelta osin jatkoa aiemmille, mutta lisäksi niissä kiinnitetään entistä enemmän huomiota seuraaviin seikkoihin:

- Rakenteelliset vaikutukset. Rakenteellisia vaikutuksia pyritään lisäämään esimerkiksi osallistumalla alueellisten, kansallisten ja kansainvälisten ohjelmien yhteisrahoitukseen toimintalinjassa ”Elinikäinen oppiminen ja urakehitys”. Uutena tukimuotona käyttöön otettavalla yhteisrahoituksella ei kuitenkaan korvata Euroopan tasolla haettavia ja myönnettäviä henkilökohtaisia tohtorintutkinnon jälkeisiä apurahoja, jotka ovat kuudennen puiteohjelman yksinomainen tukimuoto. Henkilökohtaiset apurahat ovat kuitenkin jo tulleet EU:n tason tukimuotona kypsään kehitysvaiheeseen. Sen sijaan tällä osa-alueella toteutettavat kansalliset toimet ovat edelleen tavoitteiltaan, arviointimenetelmiltään ja työskentelyä koskevilta edellytyksiltään kirjavia sekä usein kansainväliseltä tai eurooppalaiselta ulottuvuudeltaan suppeita. Sen vuoksi tarkoituksena on yhteisrahoittaa kaikille avointen ehdotuspyyntöjen pohjalta valikoidusti joitakin tällaisia ohjelmia, jotka ovat puiteohjelman tavoitteiden mukaisia. Ohjelmien arvioinnissa ja valinnassa on ratkaisevaa niiden laadukkuus, eikä valittavien tutkijoiden alkuperälle aseteta rajoituksia. Lisäksi olennaista on, että ohjelmissa sovelletaan hyväksyttäviä työehtoja (mm. palkan, sosiaaliturvan, mentoroinnin ja ammatillisen kehityksen kannalta).

- Yritysten osallistuminen . Vaikka Marie Curie -toimille luonteenomainen ”alhaalta ylöspäin” -lähestymistapa säilytetäänkin, jatkossa kiinnitetään entistä enemmän huomiota koulutukseen ja urakehitykseen ja niihin liittyviin tarpeisiin eri aloilla, erityisesti yksityisellä sektorilla. Tätä silmällä pitäen painotetaan sellaisten täydentävien taitojen ja valmiuksien kehittämistä, joita tarvitaan yritysten tutkimustietämyksen lisäämiseksi ja niiden tutkimuksen laadun parantamiseksi. Eri alojen välistä kokemusten vaihtoa edistetään siten, että yritykset pyritään saamaan aktiivisiksi osallistujiksi kaikkiin toimiin. Lisäksi toteutetaan erityinen ohjelma tietämyksen vaihtamiseksi julkisen ja yksityisen sektorin välisissä kumppanuuksissa erityisesti niissä tapauksissa, joissa mukana on pk-yrityksiä.

- Kansainvälinen ulottuvuus. Tätä ulottuvuutta vahvistetaan. Sen lisäksi, että edistetään EU:n tutkijoiden koulutusta ja urakehitystä tarjoamalla eurooppalaisten tutkijoiden kansainvälisiä apurahoja, joihin liittyy paluuvelvoite, laajennetaan kansainvälistä yhteistyötä kolmansien maiden tutkijoille annettavalla tuella. Samoin lisätään uusia ulottuvuuksia yhteistyöhön, jota EU tekee naapurimaidensa sekä EU:n kanssa tiede- ja teknologiasopimuksen tehneiden maiden kanssa. Lisäksi tuetaan ulkomaille muuttaneiden eurooppalaisten ja Euroopassa työskentelevien ulkomaisten tutkijoiden (eli ”tieteellisten maastamuuttajien”) yhteisöjä.

7.4. Valmiudet

”Valmiudet”-erityisohjelman tavoitteena on parantaa koko Euroopan tutkimus- ja innovointikapasiteettia. Ohjelmassa sekä jatketaan ja tehostetaan edellisten puiteohjelmien toimia että otetaan käyttöön joitakin tärkeitä uutuuksia.

Yksi keskeinen uusi osatekijä on strategia, jolla tuetaan uusien tutkimusinfrastruktuurien rakentamista. Tämä täydentää tukea, jota entiseen tapaan annetaan olemassa olevan tutkimusinfrastruktuurin käytön optimoimiseksi. Tuki uuden infrastruktuurin rakentamiselle toteutetaan kaksivaiheisena: valmisteluvaiheen tukena ja rakennusvaiheen tukena. Komission toiminnan perustana on Euroopan tutkimusinfrastruktuurien strategiafoorumin (ESFRI) tekemä työ, jossa on laadittu Euroopalle uutta infrastruktuuria koskeva kehittämissuunnitelma (”roadmap”). Komissio määrittää suunnitelman perusteella painopistehankkeita, joille voitaisiin antaa EY:n tukea seitsemännestä puiteohjelmasta. Komissio edistää näiden hankkeiden toteutusta erityisesti helpottamalla rakennusvaiheen rahoitusjärjestelyjä muun muassa riskinjakorahoitusvälineellä, jolla edistetään Euroopan investointipankin lainojen saantia. Liitteessä 1 on esitetty ESFRIn laatima ”mahdollisten hankkeiden luettelo”, jossa on konkreettisia esimerkkejä uusista suuren mittaluokan tutkimusinfrastruktuureista, joita Euroopan tiedeyhteisö tarvitsee seuraavan vuosikymmenen aikana.

Pk-yrityksiä ja niiden toimialajärjestöjä hyödyttävää tutkimusta tukevien kahden toimen budjettia on kasvatettu, koska pk-yrityksillä on kasvava tarve ulkoistaa tutkimustyötään.

”Osaavat alueet” -aloitteeseen liittyvien toimien perustana on onnistunut pilottitoimi. Tavoitteena on saada aikaan valtioiden rajat ylittäviä alueiden verkostoja, jotta alueet pystyisivät hyödyntämään tutkimuskapasiteettiaan täydessä mitassa ja saisivat käyttöönsä tutkimuksesta peräisin olevaa uutta tietämystä. Lisäksi pyritään edistämään yliopistojen, tutkimuskeskusten, yritysten ja alueviranomaisten muodostamien ”tutkimusklusterien” syntymistä.

Toinen tärkeä uutuus on toimi, jonka tarkoituksena on vapauttaa EU:n ”lähentymisalueiden” ja syrjäisimpien alueiden täysi tutkimuspotentiaali. Osaamistalouden ja -yhteiskunnan toteuttaminen edellyttää paitsi eurooppalaisen tutkimuksen huippuosaamisen vahvistamista myös sitä, että kyetään valjastamaan paremmin käyttöön koko EU-alueen runsas hyödyntämätön tutkimuspotentiaali. Toimenpiteillä tuetaan tutkijoiden rekrytointia muista EU-maista, tutkimus- ja hallintohenkilöstön tilapäisiä siirtoja, arviointipalvelujen käyttöä sekä tutkimuslaitteiden hankintaa ja kehittämistä. Toimenpiteet täydentävät niitä rakennerahastotoimia, joilla voidaan tukea näiden alueiden tarpeita ja mahdollisuuksia lisätä olemassa tai muodostumassa olevien osaamiskeskustensa tutkimuskapasiteettia.

”Tiede yhteiskunnassa” -osa-alueen toimia on laajennettu huomattavasti edellisen puiteohjelman vastaavan osa-alueen toimiin verrattuna. Tavoitteena on saada aikaan parempaa tiedettä ja sen avulla parempaa EU:n politiikkaa sekä lisätä suuren yleisön kiinnostusta tieteeseen ja tieteen tuntemusta.

Yhtenä seitsemännen puiteohjelman tärkeänä uutena tavoitteena on saada aikaan vahva ja yhtenäinen kansainvälinen tiede- ja teknologiapolitiikka. ”Valmiudet”-erityisohjelman toimet tukevat tätä tavoitetta erityisesti sitä kautta, että niiden avulla voidaan määrittää yhteistyön painopistealueita.

Pyrittäessä kehittämään yhtenäistä politiikkaa painottuu kansallisen ja alueellisen tutkimuspolitiikan koordinoinnin merkitys. Tällaista koordinointia tuetaan erityisellä jäsenvaltioiden ja alueiden ylikansallista poliittista yhteistyötä koskevien aloitteiden tukijärjestelmällä. Näin edesautetaan tutkimuspolitiikan avoimen koordinointimenetelmän toteutusta ja edistetään maiden ja alueiden muodostamien ryhmien koordinoitujen tai yhteisten aloitteiden aikaansaamista aloilla, joilla on vahva ylikansallinen ulottuvuus.

7.5. Yhteisen tutkimuskeskuksen toimet

Yhteinen tutkimuskeskus jatkaa tieteellisen ja teknisen tuen antamista EU:n politiikan laadintaa varten ja vahvistaa entisestään toimintansa asiakaslähtöisyyttä ja jo nykyisinkin tiivistä verkostoitumistaan tiedeyhteisön kanssa. YTK:n toimien kehittämisessä on lähtökohtana, että toimilla on voitava edistää kasvua, kestävää kehitystä ja turvallisuutta.

Lisäksi YTK:n toimilla tuetaan ”sääntelyn laadun parantamista”, jota peräänkuulutetaan uudessa Lissabonin strategiassa. Uusiin haasteisiin, jotka liittyvät kasvavaan tarpeeseen luoda reagointivalmiuksia kriisi- ja hätätilanteiden sekä pikaisia poliittisia toimia vaativien tilanteiden varalta, vastataan rakentamalla valikoiduilla aloilla valmiuksia ja edellytyksiä, jotka tarjoavat riittävän tuen EU:n tasolla. Yksi tämän erityisohjelman avainpiirteistä on myös kokonaisvaltaisen lähestymistavan soveltaminen tieteellisen ja teknisen tuen tarjoamisessa politiikan tarpeita varten.

8. EUROOPPALAISEN TUTKIMUSALUEEN RAKENTAMINEN OSAAMISEEN PERUSTUVAN KASVUN TUEKSI

Eurooppalaiselta tutkimukselta edellytetään uudenlaista kunnianhimoa ja tehokkuutta, jotta kyettäisiin vaadittavalla tavalla etenemään nopeasti kohti osaamistaloutta ja -yhteiskuntaa. Kaikilla Euroopan unionin toimijoilla – kansallisilla viranomaisilla, tutkimuslaitoksilla, yrityksillä – on oma tehtävänsä pyrittäessä tähän tavoitteeseen.

Erityisohjelmat, joiden avulla seitsemäs puiteohjelma pannaan täytäntöön, on suunniteltu siten, että Euroopan tason tutkimusrahoituksen vaikutusmahdollisuudet käytettävissä olevan budjetin rajoissa voidaan maksimoida. Niiden keskeisiä piirteitä ovat: keskittyminen neljään tavoitteeseen – yhteen kussakin erityisohjelmassa – käyttäen näiden tavoitteiden saavuttamiseksi suunniteltuja toimia ja toteutusvälineitä; vahva jatkuvuus yhdistettynä merkittäviin uusiin toimintamuotoihin; johdonmukainen keskittyminen olemassa olevan huippuosaamisen tukemiseen ja valmiuksien luomiseen huomispäivän huippututkimusta varten; hallinnon tehostaminen ja yksinkertaistaminen käyttäjäystävällisyyden ja kustannustehokkuuden lisäämiseksi sekä sisäänrakennettu joustavuus, jonka avulla puiteohjelmassa voidaan reagoida uusiin tarpeisiin ja mahdollisuuksiin.

Liite 1

ESFRIn ”MAHDOLLISTEN HANKKEIDEN LUETTELO”[7]

- Antiprotonien ja ionien tutkimuslaitos (FAIR)

- Epästabiilien isotooppien voimakkaiden sekundääristen säteiden tutkimuslaitos (SPIRAL II)

- Eurooppalainen syvänmeren neutriinoteleskooppi (KM3NeT)

- Erittäin suuri teleskooppi (ELT) optisen astronomian käyttötarkoituksia varten

- Yleiseurooppalainen nanorakenteiden tutkimusinfrastruktuuri (PRINS)

- Eurooppalainen spallaatiolähde (ESS) – neutronilähde

- Eurooppalainen vapaaelektronilaser (XFEL): kovat röntgensäteet

- IRUVX-vapaaelektronilaserien verkosto: infrapuna – pehmeät röntgensäteet

- Euroopan synkrotronisäteilyn tutkimuslaitoksen (ESRF) parannustyöt

- Eurooppalainen suurtehotietokone (HPCEUR)

- Rannikkoalueiden merentutkimusalus – erityisesti Itämerta varten

- Tutkimusjäänmurtaja Aurora Borealis

- Euroopan monitieteinen merenpohjan seurantaverkosto (EMSO)

- Biologisen monimuotoisuuden tutkimuksen ja suojelun eurooppalainen infrastruktuuri

- Aivojen ja koko kehon kuvantamisen kehittynyt infrastruktuuri

- Euroopan bioinformatiikkainfrastruktuuri

- Kliinisen tutkimuksen huippukeskusten eurooppalainen verkosto

- Biopankkien ja genomitietoresurssien eurooppalainen verkosto

- Turvalaboratoriot uusia sairauksia ja kansanterveysuhkia varten

- Infrastruktuuri nisäkkäiden koko genomin funktionaalista analyysia varten

- Biolääketieteellisen tutkimuksen mallitestauslaitokset

- Humanistisen ja yhteiskuntatieteellisen tutkimuksen eurooppalainen seurantakeskus (EROHS)

- European Social Survey -tutkimushanke (ESS)

”Maailmanlaajuiset hankkeet”

- ITER

- Kansainvälinen avaruusasema (ISS)

- Kansainvälinen lineaaritörmäytin (ILC)

- Square Kilometer Array -radioteleskooppi (SKA)

- Kansainvälinen fuusiomateriaalien säteilytyskeskus (IFMIF)

2005/0188 (CNS)

Ehdotus:

NEUVOSTON PÄÄTÖS

Euroopan yhteisön seitsemännen tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelman (2007–2013) täytäntöön panemiseksi toteutettavasta erityisohjelmasta ”Valmiudet” (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, JOKA

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 166 artiklan,

ottaa huomioon komission ehdotuksen[8],

ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon[9],

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon[10]

sekä katsoo seuraavaa:

(1) Euroopan yhteisön seitsemännestä tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelmasta (2007–2013) (jäljempänä ’puiteohjelma’) tehty Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o …/EY pannaan Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 166 artiklan 3 kohdan mukaisesti täytäntöön erityisohjelmin, joissa määritetään täytäntöönpanoa koskevat yksityiskohtaiset säännöt, vahvistetaan erityisohjelmien kesto sekä määrätään tarpeellisiksi arvioiduista varoista.

(2) Puiteohjelma rakentuu neljäntyyppisistä toimista: valtioiden rajat ylittävästä yhteistyöstä politiikan tarpeiden mukaan määritellyillä aihealueilla (”Yhteistyö”); tutkijalähtöisestä tutkimuksesta, joka perustuu tutkimusyhteisön aloitteisiin (”Ideat”); tutkijoiden koulutusta ja urakehitystä varten annettavasta tuesta (”Ihmiset”) sekä tutkimusvalmiuksien luomista varten annettavasta tuesta (”Valmiudet”). Tällä erityisohjelmalla olisi pantava täytäntöön ”Valmiudet”-osioon sisältyvät epäsuorat toimet.

(3) Tässä ohjelmassa olisi sovellettava sääntöjä, jotka koskevat yritysten, tutkimuskeskusten ja korkeakoulujen osallistumista puiteohjelmaan sekä sen tutkimustulosten levittämistä (jäljempänä ’osallistumista ja tulosten levittämistä koskevat säännöt’).

(4) Puiteohjelman olisi täydennettävä jäsenvaltioissa toteutettavia toimia sekä yhteisön muita toimia, erityisesti rakennerahastoja, maataloutta, koulutusta, kilpailukykyä, innovointia, teollisuutta, terveyttä, kuluttajansuojaa, työllisyyttä, energiaa, liikennettä ja ympäristöä koskevia toimia, jotka ovat tarpeen, jotta saataisiin aikaan Lissabonin tavoitteiden edellyttämä strategisten toimenpiteiden kokonaisuus.

(5) Tässä puiteohjelmassa tuettavien innovointiin ja pk-yrityksiin liittyvien toimien olisi täydennettävä toimia, jotka toteutetaan kilpailukykyä ja innovointia koskevan puiteohjelman yhteydessä.

(6) Puiteohjelmaa täytäntöön pantaessa voidaan toteuttaa täydentäviä ohjelmia, joihin osallistuvat vain tietyt jäsenvaltiot, päättää yhteisön osallistumisesta useiden jäsenvaltioiden yhdessä käynnistämiin ohjelmiin tai perustaa yhteisyrityksiä taikka ottaa käyttöön muita järjestelyjä perustamissopimuksen 168, 169 ja 171 artiklassa tarkoitetulla tavalla.

(7) Erityisohjelmasta olisi rahoitettava Euroopan investointipankille (EIP) myönnettävää avustusta ”riskinjakorahoitusvälineen” muodostamista varten, jotta voitaisiin parantaa EIP:n lainojen saatavuutta.

(8) Yhteisö on tehnyt perustamissopimuksen 170 artiklan nojalla useita tutkimuksen alaa koskevia kansainvälisiä sopimuksia, ja kansainvälistä tutkimusyhteistyötä olisi lujitettava, jotta yhteisö voitaisiin kytkeä entistä tiiviimmin osaksi maailmanlaajuista tutkimusyhteisöä. Erityisohjelman olisi sen vuoksi oltava avoin kaikille maille, jotka ovat tehneet asiaa koskevat sopimukset, ja lisäksi sen olisi oltava hankekohtaisesti avoin kolmansien maiden yksiköille ja kansainvälisille tieteellisen yhteistyön järjestöille, jos niiden osallistuminen on molemminpuolisen edun mukaista.

(9) Tähän ohjelmaan kuuluvassa tutkimustoiminnassa olisi noudatettava eettisiä perusperiaatteita, joihin kuuluvat Euroopan unionin perusoikeuskirjaan sisältyvät eettiset periaatteet.

(10) Puiteohjelman olisi edistettävä kestävää kehitystä.

(11) Olisi varmistettava, että puiteohjelman varainhoito on moitteetonta ja että puiteohjelma on toteutukseltaan mahdollisimman tehokas ja käyttäjäystävällinen ja helposti kaikkien osallistujien hyödynnettävissä, Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 päivänä kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002, Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 soveltamissäännöistä 23 päivänä joulukuuta 2002 annetun komission asetuksen (EY, Euratom) N:o 2342/2002 sekä niiden mahdollisten tulevien muutosten mukaisesti..

(12) Olisi myös toteutettava asianmukaiset toimenpiteet väärinkäytösten ja petosten estämiseksi sekä ryhdyttävä tarvittaessa toimiin menetettyjen, aiheettomasti maksettujen tai väärin käytettyjen varojen perimiseksi takaisin Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 päivänä kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002, Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 soveltamissäännöistä 23 päivänä joulukuuta 2002 annetun komission asetuksen (EY, Euratom) N:o 2342/2002 ja niiden mahdollisten tulevien muutosten sekä Euroopan yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamisesta 18 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 2988/95[11], komission paikan päällä suorittamista tarkastuksista ja todentamisista Euroopan yhteisöjen taloudellisiin etuihin kohdistuvien petosten ja muiden väärinkäytösten estämiseksi 11 päivänä marraskuuta 1996 annetun neuvoston asetuksen (Euratom, EY) N:o 2185/96[12] ja Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista 25 päivänä toukokuuta 1999 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1074/1999[13] mukaisesti.

(13) Tämän päätöksen täytäntöön panemiseksi tarvittavista toimenpiteistä olisi päätettävä menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY[14] mukaisesti.

(14) ”Valmiudet”-erityisohjelmalla olisi oltava oma budjettikohtansa Euroopan yhteisöjen yleisessä talousarviossa.

(15) Ohjelman täytäntöönpanossa on otettava asianmukaisesti huomioon sukupuolten tasa-arvoon liittyvät seikat sekä muiden seikkojen ohella niiden tutkijoiden työehdot, työhönottoprosessien avoimuus sekä urakehitys, jotka otetaan työskentelemään tämän ohjelman toimien yhteydessä rahoitettavissa hankkeissa ja ohjelmissa. Näitä seikkoja koskevana ohjenuorana on eurooppalaisesta tutkijoiden peruskirjasta ja tutkijoiden työhönoton säännöstöstä 11 päivänä maaliskuuta 2005 annettu komission suositus[15],

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Vahvistetaan tutkimukseen, teknologian kehittämiseen sekä demonstrointiin liittyviä yhteisön toimia koskeva ”Valmiudet”-erityisohjelma, jäljempänä ’erityisohjelma’, joka alkaa 1 päivänä tammikuuta 2007 ja päättyy 31 päivänä joulukuuta 2013.

2 artikla

Erityisohjelmassa tuetaan ”Valmiudet”-osioon kuuluvia toimia, joilla edistetään seuraavia Euroopan tutkimus- ja innovointikapasiteetin kannalta keskeisiä osa-alueita:

a) tutkimusinfrastruktuurit

b) pieniä ja keskisuuria yrityksiä (pk-yrityksiä) hyödyttävä tutkimus

c) osaavat alueet

d) tutkimuspotentiaali

e) tiede yhteiskunnassa

f) kansainväliseen yhteistyöhön liittyvät horisontaaliset toimet

sekä tutkimuspolitiikan yhtenäistä kehittämistä.

Erityisohjelman täytäntöön panemiseksi voidaan toteuttaa täydentäviä ohjelmia, joihin osallistuvat vain tietyt jäsenvaltiot, päättää yhteisön osallistumisesta useiden jäsenvaltioiden yhdessä käynnistämiin ohjelmiin tai perustaa yhteisyrityksiä taikka ottaa käyttöön muita järjestelyjä perustamissopimuksen 168, 169 ja 171 artiklassa tarkoitetulla tavalla.

Toimien tavoitteet ja pääpiirteet määritetään liitteessä I.

3 artikla

Erityisohjelman toteuttamista varten tarpeelliseksi katsottu rahoitusmäärä on puiteohjelman liitteen II mukaisesti 7 486 miljoonaa euroa, josta komission hallintomenojen osuuden on oltava alle 6 prosenttia. Rahoitusmäärän ohjeellinen jakautuminen esitetään liitteessä II.

4 artikla

1. Kaikessa tähän erityisohjelmaan kuuluvassa tutkimustoiminnassa on noudatettava eettisiä perusperiaatteita.

2. Erityisohjelmasta ei rahoiteta seuraavia tutkimusaloja:

- lisääntymistarkoituksessa tehtävään ihmisen kloonaukseen liittyvä tutkimus,

- tutkimus, jossa pyritään muuttamaan ihmisen geeniperimää siten, että muutoksesta saattaa tulla periytyvä[16],

- tutkimus, jossa pyritään luomaan ihmisalkioita vain tutkimustarkoituksiin tai kantasolujen tuottamista varten, esimerkiksi somaattisten solujen tuman siirron avulla.

3. Erityisohjelmasta ei rahoiteta:

- tutkimusta, joka on kielletty kaikissa jäsenvaltioissa,

- tutkimusta, joka on määrä suorittaa sellaisessa jäsenvaltiossa, jossa kyseinen tutkimus on kielletty.

5 artikla

1. Erityisohjelma pannaan täytäntöön käyttämällä seitsemännen puiteohjelman liitteessä III mää ritettyjä rahoitusjärjestelyjä.

2. Tämän erityisohjelman liitteessä III määritetään järjestelyt, jotka koskevat riskinjakorahoitusvälineenä käytettävän avustuksen myöntämistä Euroopan investointipankille.

3. Erityisohjelman liitteessä IV määritetään toimi, joka voidaan toteuttaa osallistumalla kansallisten tutkimusohjelmien yhteistoteutukseen ja josta on tehtävä erillinen päätös perustamissopimuksen 169 artiklan nojalla.

4. Tässä erityisohjelmassa sovelletaan osallistumista ja tulosten levittämistä koskevia sääntöjä.

6 artikla

1. Komissio laatii erityisohjelman täytäntöönpanoa varten työohjelman, jossa määritellään tarkemmin liitteessä I esitetyt tavoitteet ja tieteelliset ja teknologiset painopisteet, kullakin ehdotuspyynnön kohteena olevalla aihealueella sovellettava rahoitusjärjestely sekä täytäntöönpanon aikataulu.

2. Työohjelmassa otetaan huomioon olennaiset tutkimustoimet, joita toteutetaan jäsenvaltioiden, assosioituneiden valtioiden sekä eurooppalaisten ja kansainvälisten organisaatioiden toimesta. Työohjelma päivitetään tarpeen mukaan.

3. Työohjelmassa yksilöidään perusteet, joita sovelletaan arvioitaessa ehdotuksia epäsuoriksi toimiksi eri rahoitusjärjestelyjen puitteissa sekä valittaessa tuettavat hankkeet. Perusteita ovat laadukkuus, vaikutukset ja toteutus; ne muodostavat kehyksen, jonka puitteissa työohjelmassa voidaan määrittää tarkentavia tai täydentäviä lisävaatimuksia, painotuksia ja pistekynnyksiä.

4. Työohjelmassa voidaan yksilöidä:

a) organisaatioita, jotka saavat tukea jäsenmaksun muodossa;

b) toimia yksittäisten oikeussubjektien toimien tukemiseksi.

7 artikla

1. Erityisohjelman täytäntöönpanosta vastaa komissio.

2. Tämän päätöksen 8 artiklan 2 kohdassa säädettyä menettelyä sovelletaan:

a) vahvistettaessa 6 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu työohjelma;

b) tehtäessä muutoksia liitteen II mukaiseen rahoituksen kokonaismäärän ohjeelliseen jakautumiseen.

3. Vahvistettaessa TTK-toimia, joihin liittyy ihmisalkioiden ja ihmisalkioiden kantasolujen käyttöä, sovelletaan 8 artiklan 3 kohdassa säädettyä menettelyä.

8 artikla

1. Komissiota avustaa komitea.

2. Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 4 artiklassa säädettyä hallintomenettelyä ottaen huomioon mainitun päätöksen 7 artiklan 3 kohdan säännökset.

3. Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 5 ja 7 artiklaa.

4. Päätöksen 1999/468/EY 4 artiklan 3 kohdassa ja 5 artiklan 6 kohdassa tarkoitetuksi määräajaksi vahvistetaan kaksi kuukautta.

5. Komissio tiedottaa säännöllisesti komitealle erityisohjelman täytäntöönpanon yleisestä edistymisestä ja antaa sille tietoja kaikista tässä ohjelmassa rahoitetuista TTK-toimista.

Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä päivänä kuuta .

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

LIITE I

TIETEELLISET JA TEKNOLOGISET TAVOITTEET SEKÄ AIHEALUEIDEN JA TOIMIEN PÄÄPIIRTEET

JOHDANTO

Tässä erityisohjelmassa on tarkoituksena parantaa tutkimus- ja innovointivalmiuksia kaikkialla Euroopassa ja huolehtia niiden optimaalisesta käytöstä. Päämäärään pyritään:

- optimoimalla tutkimusinfrastruktuurien käyttö ja kehittäminen,

- parantamalla pk-yritysten innovointivalmiuksia ja niiden mahdollisuuksia hyödyntää tutkimusta,

- tukemalla alueiden tutkimusklustereiden kehittämistä,

- edistämällä EU:n ”lähentymisalueiden” ja syrjäisimpien alueiden täyden tutkimuspotentiaalin vapauttamista,

- tuomalla tiede ja yhteiskunta lähemmäksi toisiaan, jotta tiede ja teknologia voitaisiin integroida sopusointuisesti eurooppalaiseen yhteiskuntaan, ja

- kansainvälistä yhteistyötä tukevilla horisontaalisilla toimilla ja toimenpiteillä.

Tällä erityisohjelmalla tuetaan myös tutkimuspolitiikan yhtenäistä kehittämistä.

Toiminnassa noudatetaan kestävän kehityksen ja sukupuolten välisen tasa-arvon periaatteita. Lisäksi erityisohjelman toimissa otetaan tarpeen mukaan huomioon tutkimustoimintaan ja siihen perustuviin mahdollisiin sovelluksiin liittyvät eettiset, yhteiskunnalliset, oikeudelliset ja laajemmat kulttuuriset näkökohdat sekä tieteen ja teknologian kehityksen sosioekonomiset vaikutukset ja tulevaisuudennäkymät.

Erityisohjelmassa voidaan toteuttaa muihin kuin yhteisön ohjelmiin liittyvää koordinointia, jossa hyödynnetään ERA-NET-järjestelmää ja yhteisön osallistumista kansallisten ohjelmien yhteistoteutukseen (perustamissopimuksen 169 artikla) ”Yhteistyö”-erityisohjelmassa kuvatulla tavalla.

Toiminnassa pyritään synergiaan ja täydentävyyteen yhteisön muiden politiikkojen ja ohjelmien kanssa. Näitä ovat esimerkiksi EU:n alue- ja koheesiopolitiikka, rakennerahastot, kilpailukykyä ja innovointia koskeva ohjelma sekä asiaan liittyvät koulutusohjelmat.

Tutkimuspolitiikan yhtenäinen kehittäminen

Tämän osa-alueen toimilla tuetaan tutkimuspolitiikan yhtenäistä kehittämistä. Toimet täydentävät ”Yhteistyö”-ohjelman koordinointitoimia ja tukevat yhteisön politiikkaa ja toimenpiteitä (esim. lainsäädäntöä, suosituksia ja suuntaviivoja), joiden tavoitteena on yhtenäistää jäsenvaltioiden politiikkaa ja tehostaa sen vaikutusta.

Toimet edistävät Lissabonin strategian toteutusta ja erityisesti tutkimusinvestointeihin liittyvän 3 prosentin tavoitteen saavuttamista, sillä niiden avulla jäsenvaltiot ja Euroopan unioni voivat harjoittaa tehokkaampaa tutkimus- ja kehittämispolitiikkaa. Tavoitteena on parantaa julkisrahoitteista tutkimusta ja sen yhteyksiä yrityksiin sekä edistää yksityisiä tutkimusinvestointeja. Tätä varten pyritään luomaan tarvittavat edellytykset lisäämällä julkista tukea ja vauhdittamalla sen kautta yksityisiä investointeja.

Toimia ovat seuraavat[17]:

- Tutkimukseen liittyvien julkisen vallan toimenpiteiden ja teollisuuden strategioiden seuraaminen ja analysointi

Tavoitteena on tuottaa tietoa ja analyysejä, joilla tuetaan julkisen vallan toimenpiteiden suunnittelua, toteutusta, arviointia ja valtioiden välistä koordinointia. Tähän sisältyvät seuraavat toimet:

- Tieto- ja seurantapalvelu (ERAWATCH), jolla tuetaan näyttöön pohjautuvaa tutkimuspoliittista päätöksentekoa ja eurooppalaisen tutkimusalueen (ERA) toteutusta syventämällä tietämystä kansallisen ja alueellisen tutkimuspolitiikan, -toimien ja -järjestelmien luonteesta, osatekijöistä ja kehityksestä. Tämä edellyttää säännöllisiä, Euroopan näkökulmasta tehtäviä analyysejä tutkimuspoliittisen päätöksenteon kannalta tärkeistä kysymyksistä, erityisesti tutkimusjärjestelmien kehityksen taustalla olevista tekijöistä ja niiden merkityksestä politiikan ja hallintorakenteiden kannalta sekä esiin nousevista kysymyksistä tai haasteista ja tutkimuspoliittisista vaihtoehdoista. Lisäksi on määrä tehdä Euroopan tason selvitys jäsenvaltioiden etenemisestä kohti ERA:a ja 3 prosentin tavoitetta.

- Yritysten tutkimusinvestointien seuranta, joka tarjoaa erillisen ja täydentävän tietolähteen julkisen päätöksenteon tueksi sekä t&k-investointistrategioiden vertailupohjan yrityksille. Tarkoitus on laatia säännöllisesti yritys- ja sektoritason t&k-investointeja koskevat tulostaulut, selvittää yksityisten t&k-investointien kehityssuuntauksia, analysoida yritysten t&k-investointipäätöksiin ja -käytäntöihin vaikuttavia tekijöitä, selvittää taloudellisia vaikutuksia ja arvioida vaikutuksia politiikan kannalta.

- Tutkimustoimintaa ja sen talouteen kohdistuvia vaikutuksia koskevien indikaattorien kehittäminen ja analyysi. Tarkoituksena on laatia ja julkaista kansalliset ja alueelliset tieteen ja teknologian avainluvut ja tulostaulut käyttäen tarpeen mukaan virallisia tilastollisia indikaattoreita. Lisäksi arvioidaan jäsenvaltioiden t&k-järjestelmien vahvuuksia ja heikkouksia sekä analysoidaan EU:n asemaa ja suorituskykyä tieteellisessä ja teknologisessa tutkimuksessa.

Nämä toimet toteutetaan yhteistyössä Yhteisen tutkimuskeskuksen kanssa sekä selvitysten ja asiantuntijaryhmien muodossa.

- Tutkimuspolitiikan koordinointi, mukaan luettuina kansallisella tai alueellisella tasolla toteutetut valtioiden väliset yhteistyöaloitteet, jotka liittyvät yhteistä etua koskeviin kysymyksiin

Tavoitteena on tehostaa tutkimuspolitiikan koordinointia toimilla, joilla tuetaan i) avoimen koordinointimenetelmän toteutusta ja ii) kentältä tulevia aloitteita, joihin osallistuu useita maita ja alueita ja tarvittaessa muita sidostahoja (kuten yrityksiä, yleiseurooppalaisia organisaatioita ja kansalaisjärjestöjä).

Nämä toimet liittyvät yhteistä etua koskeviin kysymyksiin tutkimuksen alalla ja muilla politiikan aloilla, joiden panosta tarvitaan ERA:n toteuttamiseksi ja tutkimusinvestointeihin liittyvän 3 prosentin tavoitteen saavuttamiseksi. Niillä edistetään tehokkaamman kansallisen ja alueellisen politiikan kehittämistä vastavuoroisen oppimisen ja vertaisarvioinnin avulla, edistetään maiden ja alueiden muodostamien ryhmien koordinoituja tai yhteisiä aloitteita osa-alueilla, joilla on vahva ylikansallinen ulottuvuus tai merkittäviä heijastusvaikutuksia, sekä tarpeen mukaan yksilöidään kysymyksiä, jotka edellyttävät toisiaan täydentäviä ja tukevia toimia yhteisön ja jäsenvaltioiden tasolla.

Useiden maiden ja alueiden toteuttamissa aloitteissa voi olla kyse kansallisen ja alueellisen politiikan vertaisarvioinnista, kokemusten ja henkilöstön vaihdosta, yhteisistä evaluoinneista ja vaikutusten arvioinneista sekä yhteisten toimien kehittämisestä ja toteutuksesta.

Eettiset näkökohdat

Erityisohjelman täytäntöönpanossa ja siihen perustuvassa tutkimustoiminnassa on noudatettava eettisiä perusperiaatteita. Näitä ovat muun muassa EU:n perusoikeuskirjaan sisältyvät periaatteet, kuten ihmisarvon ja ihmiselämän suojelu ja henkilötietojen ja yksityisyyden suoja, sekä ympäristön ja eläinten suojelu yhteisön oikeuden ja kansainvälisten sopimusten, ohjeistojen ja toimintasääntöjen uusimpien versioiden mukaisesti. Viimeksi mainittuja ovat esimerkiksi Helsingin julistus, Oviedossa 4. huhtikuuta 1997 allekirjoitettu Euroopan neuvoston yleissopimus ihmisoikeuksista ja biolääketieteestä sekä sen lisäpöytäkirjat, YK:n yleissopimus lasten oikeuksista, Unescon yleismaailmallinen julistus ihmisen geeniperimästä ja ihmisoikeuksista, YK:n yleissopimus bakteriologisista (biologisista) ja toksiiniaseista (BTWC), elintarvikkeiden ja maatalouden kasvigeenivaroja koskeva kansainvälinen sopimus sekä Maailman terveysjärjestön WHO:n asiaan liittyvät päätöslauselmat.

Lisäksi otetaan huomioon bioteknologian eettisiä näkökohtia käsitelleen eurooppalaisen neuvonantajaryhmän lausunnot (1991–1997) sekä luonnontieteiden ja uusien teknologioiden etiikkaa käsittelevän eurooppalaisen työryhmän lausunnot (1998–).

Koska Euroopassa sovelletaan useita erilaisia lähestymistapoja, periaatteena on, että tutkimushankkeiden osallistujien on noudatettava tutkimuksen suoritusmaassa voimassa olevia lakeja, määräyksiä ja eettisiä sääntöjä. Tämä on myös toissijaisuusperiaatteen mukaista. Kansallisia säännöksiä sovelletaan kaikissa tapauksissa, eikä yhteisö rahoita missään jäsenvaltiossa tai muussa maassa sellaista tutkimusta, joka on kielletty kyseisessä jäsenvaltiossa tai maassa.

Tutkimushankkeiden toteuttajien on tarvittaessa pyydettävä asianomaisilta kansallisilta tai paikallisilta eettisiltä toimikunnilta hyväksyntä ennen TTK-toimien aloittamista. Lisäksi komissio tekee poikkeuksetta eettisen arvioinnin niille ehdotuksille, jotka koskevat eettisesti arkaluonteisia kysymyksiä tai joissa ei ole otettu riittävästi huomioon eettisiä näkökohtia. Erityistapauksissa eettinen arviointi voidaan tehdä myös hankkeen toteutuksen aikana.

Tämän päätöksen 4 artiklan 3 kohdan mukaisesti rahoitusta ei myönnetä sellaiselle tutkimustoiminnalle, joka on kielletty kaikissa jäsenvaltioissa.

EY:n perustamissopimuksen liitteenä olevassa eläinten suojelua ja hyvinvointia koskevassa pöytäkirjassa edellytetään, että yhteisön on laatiessaan ja pannessaan täytäntöön muun muassa tutkimusta koskevaa politiikkaa otettava täysimääräisesti huomioon eläinten hyvinvoinnin asettamat vaatimukset. Kokeisiin ja muihin tieteellisiin tarkoituksiin käytettävien eläinten suojelusta annetussa neuvoston direktiivissä 86/609/ETY puolestaan edellytetään, että kaikki kokeet on suunniteltava siten, että vältetään aiheuttamasta koe-eläimille kärsimystä sekä tarpeetonta kipua tai tuskaa. Lisäksi kyseisen direktiivin mukaan vaihtoehtoisista kokeista on valittava ne, joissa tarvitaan vähiten eläimiä ja joissa käytetään eläimiä, joilla on mahdollisimman alhainen neurofysiologinen herkkyystaso. Niin ikään on käytettävä kokeita, jotka aiheuttavat vähiten kipua, tuskaa, kärsimystä tai pysyvää haittaa. Eläinten geeniperimän muuttaminen ja eläinten kloonaaminen voivat tulla kysymykseen ainoastaan, jos tavoitteet ovat eettisesti oikeutettuja ja olosuhteet ovat sellaiset, että taataan eläinten hyvinvointi ja noudatetaan biologisen monimuotoisuuden periaatteita.

Komissio seuraa ohjelman täytäntöönpanon aikana säännöllisesti tieteen edistymistä sekä kansallisia ja kansainvälisiä säännöksiä niissä tapahtuvan kehityksen huomioon ottamiseksi.

Tieteen ja teknologian kehitykseen liittyviä eettisiä näkökohtia tutkitaan varsinaisesti tämän erityisohjelman osa-alueella ”Tiede yhteiskunnassa”.

1. TUTKIMUSINFRASTRUKTUURIT

Tavoite

Tavoitteena on optimoida Euroopan parhaiden tutkimusinfrastruktuurien käyttö ja kehittäminen ja auttaa luomaan tieteen ja teknologian aloilla uusia Euroopan yleistä etua palvelevia tutkimusinfrastruktuureja (tai tehdä merkittäviä parannuksia jo käytössä oleviin infrastruktuureihin), joita Euroopan tiedeyhteisö tarvitsee pysyäkseen tutkimuksen eturintamassa ja joiden avulla yritykset voivat vahvistaa osaamisperustaansa ja teknologista taitotietoaan.

Lähestymistapa

Jotta Eurooppa voisi tulla maailman kilpailukykyisimmäksi ja dynaamisimmaksi tietoon perustuvaksi taloudeksi, sillä on oltava käytössään uudenaikaisia ja tehokkaita tutkimusinfrastruktuureita, joiden avulla se voi saavuttaa johtavan aseman tieteessä ja teknologiassa. Tutkimusinfrastruktuureilla on keskeinen merkitys tietämyksen luomisessa, levittämisessä, soveltamisessa ja hyödyntämisessä ja sitä kautta innovoinnin edistämisessä. Mahdollisuus infrastruktuurien käyttöön on yhä useammin ehdoton edellytys tutkimukselle kaikilla tieteen ja teknologian aloilla. Monet tutkimusinfrastruktuurit ovat kehittyneet lähes yksinomaan jonkin tietyn alan tutkimukseen käytetyistä suurista laitteistoista useiden eri tiedeyhteisöjen käytössä oleviksi palveluinfrastruktuureiksi. Tieto- ja viestintäteknologian kehityksen myötä hiljattaiset infrastruktuuriratkaisut ovat myös laajentuneet niin, että ne käsittävät hajautettuja laitteisto-, ohjelmisto- ja sisältöjärjestelmiä ja tuovat mittavaa kumulatiivista arvoa osaamisvarantoina useilla eri tieteenaloilla.

Ehdotetuilla toimilla edistetään eritoten osaamisen kehittämistä, hyödyntämistä ja säilyttämistä tukemalla tutkimusinfrastruktuureja joko huippuosaamista korostavaa alhaalta ylöspäin -lähestymistapaa noudattaen tai kohdennettua lähestymistapaa soveltaen. Tieto- ja viestintäteknologiapohjaisiin sähköisiin infrastruktuureihin tehtävät strategiset parannukset nähdään nekin muutosvoimana tavassa, jolla tiedettä tehdään.

EU:n tutkimuksen ja teknologian kehittämisen puiteohjelmassa ”tutkimusinfrastruktuurilla” tarkoitetaan laitteistoja, resursseja tai palveluja, joita tutkimusyhteisö tarvitsee tutkimuksen tekemiseen kaikilla tieteen ja teknologian aloilla. Määritelmä kattaa (tarvittavine henkilöresursseineen):

- tutkimustarkoituksiin käytettävät merkittävät laitteistot tai välinekokonaisuudet

- tieteellisessä tutkimuksessa käytettävät tietoresurssit, kuten kokoelmat, arkistot, strukturoidut tietokokonaisuudet tai tiedonhallintaan liittyvät järjestelmät

- mahdollistavat tieto- ja viestintäteknologiapohjaiset infrastruktuurit, kuten gridit laskentajärjestelmät, ohjelmistot ja tietoliikenneverkot

- muut tieteelliseen tutkimukseen käytettävät luonteeltaan ainutlaatuiset laitteistot, resurssit tai palvelut.

Tukea voidaan hakea ainoastaan sellaisille tutkimusinfrastruktuureille tai niistä muodostetuille verkostoille, jotka tuovat suorituskykynä ja käyttömahdollisuuksina mitaten selkeää hyötyä Euroopan tiedeyhteisölle (korkeakouluissa, julkisissa tutkimusorganisaatioissa ja yrityksissä). Niiden on edistettävä merkittävästi Euroopan tutkimusvalmiuksien kehittämistä.

Tämän erityisohjelman toimet koordinoidaan kauttaaltaan ”Yhteistyö”-erityisohjelman aihekohtaisten tutkimusinfrastruktuuritoimien kanssa.

Toimet

Toimet jakautuvat seuraaviin toimintalinjoihin:

- käytössä olevien tutkimusinfrastruktuurien käytön optimointi ja suorituskyvyn parantaminen

- Euroopan yleistä etua palvelevien uusien tutkimusinfrastruktuurien kehittämisen (tai jo käytössä oleviin infrastruktuureihin tehtävien merkittävien parannusten) edistäminen tutkimusinfrastruktuureja käsittelevän eurooppalaisen strategiafoorumin ESFRI:n työn pohjalta

- tukitoimet, kuten esiin nouseviin tarpeisiin liittyvä tuki.

1.1. Käytössä olevat tutkimusinfrastruktuurit

Tutkimusinfrastruktuureja koskevilla toimilla on tarkoitus parantaa Euroopan valmiuksia ja yksittäisten tutkimusinfrastruktuurien suorituskykyä sekä pyrkiä siihen, että käyttäjäyhteisöt hyödyntäisivät enemmän tutkimusinfrastruktuurien tarjoamia mahdollisuuksia ja lisäisivät investointejaan huippututkimukseen. Toimilla tuetaan laitteistojen, resurssien ja palvelujen tehokasta käyttöä kaikilla tieteen ja teknologian aloilla (”Muiden maiden infrastruktuurien käyttömahdollisuudet”) ja eurooppalaisten tutkimusinfrastruktuurien optimointia (”Toiminnan integrointi”).

1.1.1. Muiden maiden infrastruktuurien käyttömahdollisuudet

Maailman huippua edustavat tutkimusinfrastruktuurit edellyttävät mittavia ja pitkäaikaisia investointeja henkilöresursseina ja rahoituksena. Niiden käyttäjä- ja hyödyntäjäkuntana tulisi olla mahdollisimman laaja koko Eurooppaa edustava tutkijoiden ja asiakasyritysten yhteisö. EU:n pitäisi edistää tätä tukemalla muiden maiden infrastruktuurien käyttömahdollisuuksia . Tarkoituksena on avata tutkimusryhmille (myös EU:n syrjäisten alueiden tutkimusryhmille) uusia mahdollisuuksia käyttää parhaita tutkimusinfrastruktuureja. Ulkopuoliset voivat päästä käyttämään tutkimusinfrastruktuureja joko paikan päällä tai sopivan tietoliikenneyhteyden kautta. Käyttömahdollisuus voidaan tarjota myös tieteellisten etäpalvelujen muodossa. Toteutustapana ovat ehdotuspyynnöt, joihin sovelletaan alhaalta ylöspäin -lähestymistapaa ja jotka koskevat kaikkia tieteen ja teknologian aloja tasavertaisesti.

1.1.2. Toiminnan integrointi

Tutkimusinfrastruktuurien kapasiteetin ja suorituskyvyn optimointia ja tehostamista EU:n tasolla on jatkuvasti tuettava ja kehitettävä, jotta voidaan vastata esiin nouseviin ja kasvaviin tieteellisiin tarpeisiin. Tähän voidaan pyrkiä parhaiten stimuloimalla tutkimusinfrastruktuurien käyttöä ja kehittämistä (mukaan luettuina niihin tehtävät parannukset) koordinoidusti.

Käytössä olevien tutkimusinfrastruktuurien toiminnan integroinnin toteutustapana ovat:

- alhaalta ylöspäin -lähestymistapaan perustuvat ehdotuspyynnöt, joilla pannaan liikkeelle resurssien molemminpuolista koordinointia ja yhdistämistä infrastruktuurien ylläpitäjien välillä, päämääränä edistää niiden keskinäisen yhteistyön kulttuuria; toimien tavoitteena on myös strukturoida Euroopan tasolla infrastruktuurien toimintaa, edistää niiden kapasiteetin ja suorituskyvyn yhteistä kehittämistä ja tukea niiden johdonmukaista ja monitieteistä käyttöä;

- kohdennetut ehdotuspyynnöt, kun kohdennetuista toimista on selkeää hyötyä tuettaessa potentiaalisesti merkittäviä tutkimusinfrastruktuureja pitkällä aikavälillä ja joudutettaessa niiden käyttöönottoa EU:n tasolla. Toteutus koordinoidaan alakohtaisten toimien kanssa, jotta kaikissa Euroopan tasolla toteutettavissa EU-toimissa voitaisiin ottaa huomioon kunkin alan tutkimusinfrastruktuuritarpeet. On jo nyt mahdollista yksilöidä aloja[18], joilla käytössä olevia eurooppalaisia infrastruktuureja pitäisi vankentaa ja niiden käyttöä parantaa, jotta ne vastaisivat korkeakoulujen, julkisten tutkimusorganisaatioiden, yritysten ja yhteiskunnan pitkän aikavälin strategisia tarpeita. Näihin aloihin kuuluvat biotieteet ja niiden sovellukset, tieto- ja viestintäteknologiat, teollisen tutkimuksen kehittäminen (mukaan luettuna metrologia), kestävän kehityksen tukeminen erityisesti ympäristöalalla sekä yhteiskunta- ja humanistiset tieteet.

1.1.3. Tieto- ja viestintätekniset infrastruktuurit

Verkkoinfrastruktuurien avulla tutkimusyhteisöt voivat jatkuvaluonteisesti käyttää hajautettuja tieto- ja viestintäteknisiä resursseja (laskenta, liityntämahdollisuudet, instrumentointi). Resurssit saadaan virtuaaliyhteisön käyttöön monimutkaisten taustaprosessien avulla. Yleiseurooppalaisen lähestymistavan ja EU:n toimien tehostaminen tällä alalla voi edistää merkittävästi Euroopan tutkimusvalmiuksia ja niiden hyödyntämistä sekä vankentaa verkkoinfrastruktuurien merkitystä eurooppalaisen tutkimusalueen kulmakivenä, monitieteisen innovoinnin edelläkävijänä ja muutosvoimana tavassa, jolla tiedettä tehdään. Se voi myös osaltaan parantaa EU:n syrjäalueiden tutkimusryhmien integroitumista.

Verkkoinfrastruktuureihin liittyvillä toimilla, joita ehdotetaan kohdennettujen ehdotuspyyntöjen perusteella, on määrä edistää suurikapasiteettisten ja -tehoisten tietoliikennepohjaisten (GÉANT) ja grid-pohjaisten infrastruktuurien jatkokehittämistä sekä lisätä huipputason laskentakapasiteettia Euroopassa. Tällöin painotetaan tarvetta tukea maailman huippua edustavien hajautettujen suurteholaskentajärjestelmien, tiedonvarastoinnin ja kehittyneiden visualisointitekniikoiden tehostamista. Toimilla pyritään myös edistämään näiden infrastruktuurien käyttöönottoa käyttäjäyhteisöissä, lisäämään niiden maailmanlaajuista merkitystä ja parantamaan luottamusta niihin GÉANT- ja grid-infrastruktuurien saavutusten pohjalta.

Digitaalisia kirjastoja, arkistoja, tietovarastoja, tiedonhoitoa ja tarvittavaa resurssien yhdistämistä on tuettava koordinoidusti Euroopan tasolla, jotta voidaan organisoida tietovarantoja tiedeyhteisön ja tulevien tutkijasukupolvien käyttöön. Tässä yhteydessä tarkastellaan myös luottamuksen lisäämistä verkkoinfrastruktuureja kohtaan. Toimilla on lisäksi määrä ennakoida ja ottaa käyttöön uusia vaatimuksia ja ratkaisuja ja tätä kautta tukea sellaisten suuren mittakaavan testausalustojen kehittämistä, jotka on suunniteltu uusien disruptiivisten teknologioiden kokeiluun ja uusiin käyttäjävaatimuksiin perustuvaan kehitystyöhön. Tähän sisältyy esimerkiksi verkko-opiskelumahdollisuuksien tarve. Verkkoinfrastruktuureja pohtiva työryhmä eIRG (e-Infrastructure Reflection Group) avustaa säännöllisesti antamalla strategiasuosituksia.

1.2. Uudet tutkimusinfrastruktuurit

Erityisohjelmalla edistetään uusien tutkimusinfrastruktuurien luomista (tai jo käytössä oleviin infrastruktuureihin tehtäviä merkittäviä parannuksia), jolloin keskitytään ”uniikkeihin” infrastruktuureihin, joilla on ratkaiseva ja koko Euroopan kannalta merkittävä vaikutus palvelemiensa tieteenalojen kehitykseen Euroopassa.

1.2.1. Uusia tutkimusinfrastruktuureja koskevat valmistelevat tutkimukset

Tarkoituksena on edistää uusien tutkimusinfrastruktuurien perustamista rahoittamalla uusien infrastruktuurien valmistelutoimia ja toteutettavuustutkimuksia. Toteutustapana ovat ehdotuspyynnöt, joissa sovelletaan alhaalta ylöspäin -lähestymistapaa.

1.2.2. Uusien infrastruktuurien rakentamisen tuki

Tarkoituksena on edistää uusien tutkimusinfrastruktuurien perustamista. Pohjana on ESFRI:n työ, joka koskee eurooppalaista kehityspolkua uusia tutkimusinfrastruktuureja varten. Komissio määrittää ensisijaiset hankkeet, joille voidaan myöntää yhteisön tukea puiteohjelmassa.

Uusien infrastruktuurien rakentamisen tuki toteutetaan kahdessa vaiheessa:

- Vaihe 1: Valmisteluvaiheen tuki:

Ensimmäisessä vaiheessa toteutetaan ehdotuspyynnöt komission yksilöimistä ensisijaisista hankkeista. Valmisteluvaiheeseen kuuluvat tutkimusinfrastruktuurin yksityiskohtaisten rakennussuunnitelmien, oikeudellisen muodon, hallinnon ja monivuotisen suunnittelun viimeistely sekä lopullisen sopimuksen tekeminen sidosryhmien välillä. Euroopan komissio toimii valmisteluvaiheen aikana toiminnan edistäjänä erityisesti koordinoimalla rahoitusjärjestelyjä rakennusvaihetta varten.

- Vaihe 2: Rakennusvaiheen tuki:

Toisessa vaiheessa toteutetaan rakennussuunnitelmat sovittujen teknisten, oikeudellisten, hallinnollisten ja rahoitusjärjestelyjen pohjalta. Rakennusvaiheen tuessa hyödynnetään toisiaan täydentävästi muun muassa kansallisia ja yhteisön rahoitusvälineitä (esim. rakennerahastot ja Euroopan investointipankki). Puiteohjelmasta voidaan myöntää rakennusvaiheen tukea sellaisille ensisijaisille hankkeille, jotka ehdottomasti tarvitsevat sitä. Näissä tapauksissa päätökset tehdään eri tukimuotoja soveltaen riippuen tarvittavan rahoituksen luonteesta ja määrästä (esim. suora avustus; Euroopan investointipankin lainat, joiden saantia voidaan helpottaa riskinjakorahoitusvälineellä (ks. liite III); tai 171 artiklan mukaiset järjestelmät).

1.3. Tukitoimet, mukaan luettuna esiin nouseviin tarpeisiin liittyvä tuki

Vahva EU:n laajuinen koordinointi eurooppalaisen tutkimusinfrastruktuuripolitiikan muotoilussa ja omaksumisessa on menestyksen avain tässä toiminnassa. Siksi koko ohjelman laajuudelta toteutetaan toimia, joilla tuetaan tällaista koordinointia sekä kansainvälisen yhteistyön kehittämistä.

Pääasiallisena toteutustapana ovat jatkuvasti avoimet ehdotuspyynnöt, joihin sovelletaan alhaalta ylöspäin -lähestymistapaa. Toimien tavoitteena on tukea esiin nousevien tarpeiden analysointia, ESFRI:n ja eIRG:n työtä, ohjelman tehokasta täytäntöönpanoa (esim. konferenssit, asiantuntijasopimukset, vaikutusten arvioinnit jne.) sekä tässä erityisohjelmassa toteutettavien toimien kansainvälistä ulottuvuutta. Lisäksi tavoitteena on levittää eurooppalaista huippuosaamista kansainvälisesti. Erityisohjelman tällä osa-alueella voidaan myös kansainväliseen yhteistyöhön liittyen määrittää tiettyjen kolmansien maiden tarpeita ja yhteisiä etuja, joihin yksittäiset yhteistyötoimet voisivat perustua. Lisäksi voidaan kehittää kohdennettujen ehdotuspyyntöjen perusteella keskinäisiä yhteyksiä kolmansissa maissa ja eurooppalaisella tutkimusalueella sijaitsevien tärkeiden tutkimusinfrastruktuurien välille.

2. PK-YRITYKSIÄ HYÖDYTTÄVÄ TUTKIMUS

Tavoitteet

Tavoitteena on vahvistaa eurooppalaisten pk-yritysten innovointivalmiuksia ja niiden panosta uusien teknologiapohjaisten tuotteiden ja markkinoiden kehittämisessä tukemalla tutkimustyön ulkoistamista, tutkimustoiminnan lisäämistä, verkostojen laajentamista, tutkimustulosten hyödyntämistä ja teknologisen taitotiedon hankkimista.

Lähestymistapa

Pk-yritykset ovat Euroopan teollisuuden ydintoimijoita. Niiden tulisi olla avainasemassa innovoinnissa ja tietämyksen muuntamisessa uusiksi tuotteiksi, prosesseiksi ja palveluiksi. Kilpailun kiristyessä sisämarkkinoilla ja maailmanlaajuisesti Euroopan pk-yritykset joutuvat lisäämään osaamis- ja tutkimusintensiteettiään, laajentamaan liiketoimintaansa maantieteellisesti ja kansainvälistämään osaamisverkostojaan. Kaikilla jäsenvaltioilla on pk-yrityksille suunnattuja toimia, mutta ne eivät useinkaan kannusta yrityksiä valtioiden rajat ylittävään tutkimusyhteistyöhön ja teknologiansiirtoon. EU:n tason toimet ovat tarpeen kansallisen ja alueellisen tason toimien täydentämiseksi ja tehostamiseksi.

Erityisillä toimilla tuetaan sellaisia pk-yrityksiä ja pk-yritysten toimialajärjestöjä, jotka haluavat ulkoistaa tutkimusta yliopistoille ja tutkimuskeskuksille (TTK-työn suorittajille). Toimet voivat koskea mitä tahansa tieteen ja teknologian aloja. Hanke-ehdotusten arvioinnissa otetaan huomioon niiden ennakoitu taloudellinen hyöty pk-yrityksille. Rahoitus voidaan myöntää seuraavia kahta tukimuotoa käyttäen: pk-yrityksille tehtävä tutkimus ja pk-yritysten toimialajärjestöille tehtävä tutkimus . Ensin mainitussa rahoitusjärjestelyssä rahoitus suunnataan pääosin low tech ja medium tech -yrityksille, joilla on vain vähän tai ei lainkaan tutkimuskapasiteettia, ja myös sellaisille tutkimusintensiivisille pk-yrityksille, joiden on ulkoistettava tutkimusta omien valmiuksiensa täydentämiseksi. Toisessa rahoitusjärjestelyssä tuki suunnataan pk-yritysten toimialajärjestöille, jotka ovat yleensä parhaiten selvillä jäsenistönsä yhteisistä teknologiaongelmista ja voivat parhaiten määrittää niitä, toimia jäseniensä puolesta ja edistää tutkimustulosten tehokasta levitystä ja käyttöönottoa.

Näiden erityisten toimien lisäksi tuetaan ja helpotetaan pk-yritysten osallistumista hankkeisiin koko puiteohjelmassa. Lisäksi pk-yritysten tutkimustarpeet ja -valmiudet otetaan asianmukaisesti huomioon kehitettäessä tutkimustoiminnan sisältöä ”Yhteistyö”-erityisohjelman aihealueilla, joiden tutkimustoimet toteutetaan kooltaan ja mittakaavaltaan erilaisin hankkein tutkimuksen alasta ja aiheesta riippuen.

Yhteisön TTK-puiteohjelman täytäntöönpanon aikana varmistetaan keskinäinen täydentävyys ja synergia kilpailukykyä ja innovointia koskevan puiteohjelman kanssa, jotta voidaan edistää ja helpottaa pk-yritysten osallistumista yhteisön TTK-puiteohjelmaan.

Toimet

Pk-yrityksille tarjotaan seuraavia kahta tukimuotoa:

- Pk-yrityksille tehtävä tutkimus

Tällä tukimuodolla tuetaan pieniä innovatiivisten pk-yritysten ryhmiä yhteisten tai toisiinsa liittyvien teknologisten ongelmien ratkaisemiseksi. Hankkeissa, jotka ovat suhteellisen lyhytkestoisia, keskitytään sellaisten pk-yritysten innovointitarpeisiin, jotka ulkoistavat tutkimusta TTK-työn suorittajille. Hankkeissa on osoitettava selkeästi tulosten hyödynnettävyys kyseisissä pk-yrityksissä.

- Pk-yritysten toimialajärjestöille tehtävä tutkimus

Tällä tukimuodolla autetaan pk-yritysten toimialajärjestöjä kehittämään teknisiä ratkaisuja ongelmiin, jotka ovat yhteisiä suurelle määrälle pk-yrityksiä tietyillä yritystoiminnan sektoreilla tai tietyissä arvoketjun osissa. Kyse voi olla esimerkiksi tutkimuksesta, jota tarvitaan eurooppalaisten normien ja standardien kehittämiseksi tai niiden soveltamiseksi sekä lainsäädännön asettamien vaatimusten noudattamiseksi esimerkiksi terveyden, turvallisuuden ja ympäristönsuojelun aloilla. Hankkeiden toteuttajina ovat pk-yritysten toimialajärjestöt, jotka ulkoistavat tutkimuksen TTK-työn suorittajille jäseniensä hyödyksi. Mukana on oltava useita yksittäisiä pk-yrityksiä. Hankkeiden kesto voi olla useita vuosia.

Tukimuotojen yhteiset piirteet

- Muut yritykset ja loppukäyttäjät voivat osallistua, jos tämä on pk-yritysten tai niiden toimialajärjestöjen edun mukaista.

- Tutkimuksen lisäksi hankkeisiin on sisällyttävä toimia, joilla edistetään tutkimustulosten käyttöönottoa ja tehokasta hyödyntämistä (esim. testaus, demonstrointi, teknologiansiirto, tietämyksenhallinta ja teollis- ja tekijänoikeuksien suojaaminen). Pk-yritysten toimialajärjestöille tehtävään tutkimukseen liittyviin hankkeisiin on sisällyttävä toimia, joilla huolehditaan tutkimustulosten tehokkaasta levityksestä pk-yritysten toimialajärjestöjen jäsenille ja tarpeen mukaan laajemmin.

- Omistus- ja käyttöoikeuksiin sovelletaan näissä kahdessa tukimuodossa erityissääntöjä.

3. OSAAVAT ALUEET

Tavoitteet

Tavoitteena on vahvistaa Euroopan eri alueiden tutkimuspotentiaalia, erityisesti edesauttamalla ja tukemalla alueviranomaisista, korkeakouluista, tutkimuskeskuksista, yrityksistä ja muista sidosryhmistä muodostuvien alueellisten ”tutkimusklusterien” kehitystä koko Euroopassa.

Lähestymistapa

Alueet katsotaan yhä useammin keskeisiksi toimijoiksi EU:n t&k-maisemassa. On myös olemassa näyttöä siitä, että panostaminen tutkimukseen ja kehittämiseen parantaa alueiden vetovoimaa ja kohentaa paikallisten yritysten kilpailukykyä. T&k-intensiiviset klusterit ovat tällaisen investointitoiminnan parhaita vetureita. Niiden avulla saadaan aikaan välittömiä paikallisia kilpailuetuja ja myönteisiä vaikutuksiin kasvun ja työpaikkojen muodossa. Vuonna 2003 käynnistetty ”Tietämyksen alueet” -pilottitoimi[19] osoitti tällaisten klusterien merkityksen ja edut, jotka saadaan niiden tukemisesta ja edistämisestä.

”Osaavat alueet” -toimella tehostetaan Euroopan alueiden valmiuksia investoida tutkimukseen ja kehittämiseen ja luoda paikallisille toimijoille mahdollisimman hyvät edellytykset osallistua menestyksekkäästi eurooppalaisiin tutkimushankkeisiin. Lisäksi on määrä lisätä ja kohdentaa rakennerahastojen käyttöä t&k-investoinneissa ja -toimissa parantamalla synergiaa alue- ja tutkimuspolitiikan välillä. Ensisijaisena keinona tähän on sellaisten alueellisten tutkimusstrategioiden kehittäminen, jotka alueelliset viranomaiset voivat sisällyttää taloudellisiin kehitysstrategioihinsa.

”Osaavat alueet” -toimen tavoitteena on tukea t&k-klusterien kehittämiseen liittyvien optimaalisten toimintaperiaatteiden ja strategioiden määrittelyä ja toteutusta. Erityisesti pyritään lisäämään alueellisten tutkimuslinjausten relevanssia ja tehokkuutta vastavuoroisen oppimisen kautta, tukemaan ja tehostamaan klusterien välistä yhteistyötä, edesauttamaan olemassa olevien t&k-klusterien vakaata kehitystä sekä edistämään uusien perustamista. Tukea myönnetään erityisesti tarve- ja ongelmalähtöisille hankkeille yksittäisillä teknologian osa-alueilla tai sektoreilla[20].

Tämä toimi koskee kaikkia alueita, mukaan luettuina nk. lähentymisalueet[21].

Toimet

Hankkeisiin osallistuu tavallisesti alueellisia viranomaisia, aluekehityskeskuksia, korkeakouluja, tutkimuskeskuksia ja yrityksiä sekä tarpeen mukaan teknologiansiirto- tai rahoitusorganisaatioita tai kansalaisjärjestöjä. Osaaviin alueisiin liittyvät hankkeet voivat sisältää seuraavia toimia:

- Alueellisten klusterien tutkimusagendojen analyysi, kehittäminen ja toteutus ja klusterien välinen yhteistyö. Tähän sisältyvät t&k-valmiuksia ja -painopisteitä tarkasteleva analyysi sekä toteutussuunnitelma. Hankkeissa käytetään ennakointi-, vertailuanalyysi- tai muita menetelmiä, joilla osoitetaan odotettu hyöty, kuten klusterien välisten yhteyksien tehostuminen, optimaalinen osallistuminen eurooppalaisiin tutkimushankkeisiin ja aluekehitykseen liittyvien vaikutusten voimistuminen.

- Tutkimusprofiililtaan kehittyneiden alueiden vähemmän kehittyneille alueille tarjoama ”mentorointi” , joka perustuu t&k-klusterien kehittämiseen. Valtioiden välisten alueellisten konsortioiden on tätä varten määrä koota yhteen tutkimusalan toimijoita korkeakouluista, yrityksistä ja julkishallinnosta kehittämään suuntaa-antavia ratkaisuja teknologisesti vähemmän kehittyneiden alueiden kanssa ja niitä varten.

- Aluetalouksien tutkimustoimijoiden ja -laitosten integroinnin parantamiseen tähtäävät toimet , joilla tehostetaan niiden vuorovaikutusta klustereiden tasolla. Toimiin sisältyy valtioiden välisiä toimia, joilla parannetaan yhteyksiä tutkimusalan eri tahojen ja paikallisten liiketoimintayhteisöjen välillä sekä kehitetään klusterien yhteistoimintaa.

Lisäksi tuetaan toimia, joilla edistetään säännöllistä keskinäistä tiedonvaihtoa ja vuorovaikutusta samankaltaisten hankkeiden välillä sekä tarvittaessa muiden yhteisön ohjelmien kanssa (esim. analyysi- ja synteesikokoukset, keskustelutilaisuudet ja julkaisut).

4. TUTKIMUSPOTENTIAALI

Tavoite

Tavoitteena on edistää laajentuneen Euroopan unionin täyden tutkimuspotentiaalin hyödyntämistä vapauttamalla ja kehittämällä tutkimuspotentiaalia EU:n lähentymisalueilla ja syrjäisimmillä alueilla sekä parantamalla näiden alueiden tutkijoiden valmiuksia osallistua menestyksekkäästi tutkimustoimiin EU:n tasolla.

Lähestymistapa

Laajentuneen Euroopan unionin täyden tutkimuspotentiaalin hyödyntämiseksi pyritään erityisin toimin vapauttamaan sellaisten – erityisesti Euroopan unionin lähentymisalueilta ja syrjäisimmiltä alueilta tulevien – tutkimusryhmien tutkimuspotentiaali, jotka eivät tällä hetkellä hyödynnä valmiuksiaan täysimääräisesti tai jotka tarvitsevat uutta osaamista ja tukea voidakseen hyödyntää niitä. Toimet pohjautuvat suurelta osin jo toteutettuihin tai meneillään oleviin toimiin, joita ovat olleet eurooppalaiset huippuosaamiskeskukset EU:hun liittymässä olleissa maissa ja ehdokasmaissa (viidennessä puiteohjelmassa) sekä tietämyksen siirtoon tarkoitetut Marie Curie -vierailuapurahat. Lisäksi toimilla täydennetään tukea, jota on määrä myöntää Euroopan sosiaalirahastosta uuden koheesiopolitiikan (2007–2013) puitteissa. Tällöin keskitytään tutkijavoimavarojen kehittämiseen kansallisella tasolla rahaston tukeen oikeutetuilla alueilla.

Tehostamalla ja laajentamalla yhteistyötä, jota edellä mainitun kaltaiset tutkimusryhmät tekevät muissa EU-maissa toimivien tutkimuskeskusten kanssa, voidaan vaikuttaa merkittävästi niiden tutkimuspotentiaalin vapauttamiseen ja sitä kautta niiden pitkän aikavälin kehitykseen. Kun nämä tutkimusryhmät saavat enemmän kansainvälisiä yhteyksiä ja laajempaa kansainvälistä tunnustusta ja pystyvät paremmin hyödyntämään potentiaaliaan päästä alallaan johtoasemaan sekä syventämään tutkijoidensa osaamista, niiden näkyvyys lisääntyy ja ne voivat helpommin osallistua eurooppalaiseen tutkimusalueeseen.

Toimet

Toimissa asetetaan etusijalle etenkin strategiset kumppanuussuhteet (mukaan luettuna twinning-toiminta), jotka muodostetaan EU:n lähentymisalueilla tai syrjäisimmillä alueilla toimivien (sekä julkisen että yksityisen sektorin) tutkimusryhmien ja muualla Euroopassa toimivien vakiintuneiden tutkimusryhmien välillä. Valintaperusteina ovat laadukkuus ja suuri potentiaali. Erityisesti painotetaan kumppanuudesta odotettavissa olevia pitemmän aikavälin vaikutuksia sekä EU:n tasolla että alueellisesti. Päämääränä on tutkimuspotentiaalin täysimittainen hyödyntäminen. (ts. tietämyksen vankistaminen, osaamisen lisääminen muun muassa tutkimuksen hallinnoinnin osalta tai näkyvyyden lisääminen). Tätä silmällä pitäen tuetaan valikoituja tutkimusryhmiä kohdealueilla strategisten kumppanuuksien yhteydessä kehitettyjen tutkimusohjelmien puitteissa. Strategisiin kumppanuuksiin voi sisältyä esimerkiksi:

- Taitotiedon ja kokemusten vaihto, joka tapahtuu kaksisuuntaisena valtioiden välisenä tutkimushenkilöstön vaihtona kohdealueiden valikoitujen tutkimuskeskusten ja yhden tai useamman toisessa EU-maassa sijaitsevan kumppaniorganisaation välillä. Tähän sisältyy kohdealueiden valikoiduista tutkimuskeskuksista vaihtoon lähteneen henkilöstön pakollinen paluuvaihe.

- Kokeneiden tutkijoiden rekrytointi valikoituihin tutkimuskeskuksiin, joissa nämä osallistuvat osaamisen siirtoon ja/tai tutkijankoulutukseen. Tätä käytetään myös keinona, jolla edistetään ulkomaille muuttaneiden tutkijoiden paluuta kotimaahansa.

- Tietyn tutkimusvälineistön hankinta ja kehittäminen valikoituja tutkimuskeskuksia varten.

- Osaamiseen siirtoa palvelevat kansainväliset tai kansalliset seminaarit ja konferenssit, joihin osallistuu sekä valikoitujen tutkimuskeskusten omaa tutkimushenkilöstöä että kutsuttuja tutkijoita (muista maista, kun on kyse valikoitujen tutkimuskeskusten kansainvälisten koulutusvalmiuksien ja maineen kehittämisestä); valikoitujen tutkimuskeskusten tutkimushenkilöstön osallistuminen kansainvälisiin konferensseihin tai lyhytkestoisiin koulutustapahtumiin, joissa on mahdollisuus jakaa osaamista, verkostoitua ja saada tuntumaa kansainvälisempään ympäristöön.

- Tiedotustoimet, joilla taataan valikoiduille tutkimuskeskuksille ja niiden toiminnalle suurempi näkyvyys.

Lisäksi tarjotaan näistä tukitoimista riippumattomia arviointipalveluja, joiden avulla mikä tahansa kohdealueiden tutkimuskeskus (riippumatta siitä, hakeeko se rahoitusta) voi hankkia kansainvälisen ja puolueettoman asiantuntija-arvion tutkimuksensa yleisestä laadusta ja infrastruktuuriensa tasosta. Arvioinnin tekevät puolueettomat kansainväliset korkean tason asiantuntijat, jotka nimittää komissio.

5. TIEDE YHTEISKUNNASSA

Tavoite

Tavoitteena on edistää tieteellisen ja teknologisen toiminnan ja siihen liittyvän tutkimuspolitiikan sopusointuista integrointia eurooppalaisen yhteiskunnan kudokseen, jotta voitaisiin tukea tehokkaan ja demokraattisen eurooppalaisen osaamisyhteiskunnan luomista.

Lähestymistapa

”Tiede yhteiskunnassa” on kuudenteen puiteohjelmaan sisältyvän pilottitoimen merkittävästi laajennettu jatkotoimi, jossa näkyvät Euroopan tutkimuspolitiikan entistä kunnianhimoisemmat tavoitteet.

Euroopan yhteiskuntien kehitys riippuu suurelta osin niiden kyvystä luoda, hyödyntää ja levittää osaamista ja sitä kautta innovoida jatkuvasti. Tieteellisellä tutkimuksella on tässä keskeinen merkitys, ja se on tulevaisuudessakin yksi kasvun, hyvinvoinnin ja kestävän kehityksen liikkeellepanevista voimista.

Ehdottamana edellytyksenä on sellaisen yhteiskunnallisen ja kulttuurisen ympäristön luominen, joka tukee menestyksekästä ja hyödynnettävissä olevaa tutkimusta. Tämä merkitsee legitiimien yhteiskunnallisten näkökohtien ja tarpeiden huomioonottoa, mikä puolestaan edellyttää kehittyneempää demokraattista keskustelua aiempaa osallistuvamman ja asioista paremmin perillä olevan yleisön kanssa sekä parempia edellytyksiä kollektiivisten valintojen tekemiseen tieteellisissä kysymyksissä. Olisi myös kyettävä luomaan sellainen ilmapiiri, joka suosii tutkijanuran valintaa ja johtaa tutkimusinvestointien uuteen kasvuun ja osaamisen levittämiseen. Lissabonin strategia on rakennettu juuri näiden osatekijöiden varaan.

”Valmiudet”-erityisohjelman tällä osa-alueella keskitytään luomaan edellytyksiä sille, että tällaisesta otollisesta ympäristöstä tulee pikemmin sääntö kuin poikkeus Euroopassa.

Ensimmäiseksi on puututtava yhteiskunnallisen eriarvoistumisen vaaraan, joka uhkaa erottaa toisistaan ne, jotka eivät voi käyttää hyväkseen tutkimuksen synnyttämää osaamista, ja ne joilla tämä mahdollisuus on – sekä toisaalta ne, joilla ei ole mahdollisuuksia vaikuttaa tutkimuspoliittiseen päätöksentekoon, ja ne joilla vaikutusmahdollisuus on. Eriarvoistuminen johtaa siihen, että kansalaisilla on ristiriitaisia tunteita yhtäältä tieteen ja teknologian mahdollisista hyödyistä ja toisaalta niiden demokraattisen valvonnan toimivuudesta. Yhtäältä kansalaiset ovat valmiita lisäämään tutkimusta, jolla puututaan tämän hetken merkittävimpiin ongelmiin (sairauksiin, saastumiseen, epidemioihin, työttömyyteen jne.) ja ennakoidaan niiden vaikutuksia tulevaisuudessa. Toisaalta he eivät voi olla tuntematta epäluuloa tiettyjä tieteen käyttötarkoituksia kohtaan ja epäilevät etunäkökohtien voivan vaikuttaa päätöksentekoon.

Syinä siihen, miksi tieteellinen toiminta ei useinkaan ole tyydyttävästi integroitunut yhteiskuntaan, ovat muun muassa seuraavat:

- Suurella yleisöllä ei ole riittävää osallisuutta painopisteiden ja tiedepolitiikan suunnan määrittelyssä, minkä vuoksi ei voida käydä laajempaa keskustelua tieteeseen liittyvistä mahdollisista riskeistä ja seurauksista.

- Yleisöllä on kasvavia epäilyksiä joitain tieteen kehityksen osa-alueita kohtaan, tunne hallinnan menettämisestä sekä avoimia kysymyksiä perusarvojen kunnioitukseen liittyen.

- Tiedemaailman mielletään olevan eristyksissä taloudellisen ja yhteiskunnallisen elämän päivittäisistä realiteeteista.

- Poliittisen päätöksenteon tueksi tuotetun tieteellisen näytön puolueettomuus asetetaan kyseenalaiseksi.

Valitulla lähestymistavalla on määrä:

– tehdä asiantuntemuksen hyödyntämisen ja validoinnin mekanismeista avoimempia sekä sellaisia, että entistä useammat voivat osallistua niihin; tavoitteena on luoda politiikalle vankempi perusta

– asettaa mittapuita eettisesti hyväksyttävälle tutkimustyölle perusoikeudet huomioon ottaen

– luoda edellytyksiä sille, että Eurooppa voi toimia koko maailman tasolla aktiivisemmin keskusteltaessa yhteisistä arvoista, tasavertaisista mahdollisuuksista ja yhteiskunnallisesta vuoropuhelusta ja edistettäessä niitä

– kuroa umpeen kuilua tieteellisen koulutuksen saaneiden ja muiden kansalaisten välillä ja edistää kaikkien kansalaisten lähiympäristössä sitä, että ihmiset tuntevat kiinnostusta tiedekulttuuria kohtaan (kaupunkien, alueiden, säätiöiden, tiedekeskusten jne. toimilla)

– edistää tutkimuspolitiikasta käytävää yhteiskunnallista vuoropuhelua ja kannustaa kansalaisyhteiskunnan organisaatioita lisäämään osallistumistaan tutkimusalan toimintaan

– luoda tieteestä ja tutkijoista mielekäs kuva kaikille, erityisesti nuorille

– auttaa naisia etenemään tieteellisellä uralla ja hyödyntämään paremmin tieteellisiä lahjojaan kaikkien hyödyksi

– uudistaa tiedeviestintää asettamalla etusijalle uudenaikaiset viestintätavat, joilla saadaan aikaan suurempi vaikutus, sekä auttaa tutkijoita työskentelemään yhdessä media-ammattilaisten kanssa.

Toteutuskeinoina ovat:

- politiikkaan liittyvät toimet ja tutkimus, joita tuetaan suoraan tämän aihealueen määrärahoista

- jäsenvaltioiden välinen yhteistyö, jossa määritetään yhteisiä tavoitteita ja tehostetaan kansallisia käytänteitä avoimen koordinointimenetelmän hengessä

- sen edistäminen, tukeminen ja seuraaminen, että ”Tiede yhteiskunnassa” -osa-alueeseen liittyvät kysymykset ja niiden vaikutukset otetaan huomioon muissa puiteohjelman osissa[22]. ”Tiede yhteiskunnassa” -osa-alueen kysymyksiä koskevat toimet koordinoidaan koko puiteohjelman sekä muiden (esim. koulutusta ja kulttuuria koskevien) yhteisön toimien kanssa.

Toimet on jaettu kolmeen toimintalinjaan.

Ensimmäinen toimintalinja: Tieteen ja yhteiskunnan välisten suhteiden dynaamisempi hallinta

- Euroopan tiedejärjestelmän vahvistaminen ja parantaminen

Euroopan tiedejärjestelmään kohdistetaan niin suuria odotuksia Euroopan innovaatiovalmiuksien ylläpitämiseen liittyen, että yhteiskunnassa tarvitaan syvällisempää näkemystä tämän tiedejärjestelmän osatekijöistä, sen omasta taloudesta, sen säännöistä ja sen toimintatavoista. Tarkoituksena on tarkastella seuraavia kolmea laajasti merkittävää näkökohtaa siten, että keskitytään eurooppalaisen tutkimusalueen toimijoihin ja dynamiikkaan:

- Euroopan poliittista päätöksentekoa tukevan tieteellisen neuvonnan ja asiantuntemuksen käytön parantaminen ja vaikutusten seuranta sekä käytännön välineiden ja järjestelmien (esim. tietoverkkojen) kehittäminen

- itsesääntelyn edistäminen tiedeyhteisössä ja luottamuksen lisääminen tiedeyhteisöä kohtaan

- informaation levityksestä käytävän keskustelun edistäminen; keskustelua tulisi käydä muun muassa tieteellisten tulosten käyttömahdollisuuksista ja tieteellisten julkaisujen tulevaisuudesta.

- Laajempi osallistuminen poliittisten, yhteiskunnallisten ja eettisten kysymysten ennakoimiseksi ja selventämiseksi

Yhteiskunnan pyrkimykset ja ongelmat sekä eettiset perusperiaatteet on otettava paremmin huomioon koko tutkimusprosessissa ja tätä kautta on luotava turvallisempi ja rakentavampi ympäristö tutkijoille ja koko yhteiskunnalle. Tähän liittyy kaksi eri osatekijää:

- laajempi osallistuminen tieteeseen liittyviin kysymyksiin

- edellytysten luominen tietoon perustuvalle keskustelulle etiikasta ja tieteestä.

- Parempi käsitys tieteen ja teknologian paikasta yhteiskunnassa

Jotta tieteen ja yhteiskunnan välinen suhde voitaisiin ottaa huomioon järkevällä politiikalla, on laajennettava, koottava yhteen ja levitettävä tieteenhistoriassa, -sosiologiassa ja -filosofiassa tuotettua tietämystä Euroopan tasolla. Tätä varten näiden alojen tutkijoiden olisi muodostettava verkostoja tutkimuksen ja keskustelun strukturoimiseksi siten, että voidaan selvittää, millainen tosiasiallinen vaikutus tieteellä on eurooppalaisen yhteiskunnan ja identiteetin rakentamisessa. Tässä tulee painottaa erityisesti:

- tieteen, demokratian ja lainsäädännön välisiä suhteita

- tieteen ja teknologian etiikkaan kohdistuvaa tutkimusta

- tieteen ja kulttuurin vastavuoroista vaikutusta

- tutkijoiden asemaa ja julkisuuskuvaa.

- Korkeakoulujen kehittyvä rooli

Tavoitteena on tukea uudistuksia, joita tarvitaan, jotta korkeakoulut voisivat osallistua täysitehoisesti osaamisen luomiseen, levitykseen ja jakamiseen yhdessä yritysten ja koko yhteiskunnan kanssa (korkeakoulututkimukseen liittyvien yhteisön aloitteiden mukaisesti). Ensisijaisesti pyritään:

- määrittelemään paremmat puite-edellytykset tehokkaammalle korkeakoulututkimukselle

- edistämään järjestelmällisten kumppanuuksien luomista yritysten kanssa ottaen huomioon korkeakoulujen tutkimushallintovalmiudet

- tehostamaan osaamisen jakamista korkeakoulujen ja muun yhteiskunnan välillä.

Toinen toimintalinja: Potentiaalin lisääminen ja näköalojen avartaminen

- Sukupuoli ja tutkimus

Komission yksiköiden valmisteluasiakirjaan ja neuvoston päätelmiin[23] sisältyvien poliittisten suuntaviivojen ja muiden EU:n poliittisten suuntaviivojen mukaisesti luodaan kehys edistämistoimille, joilla vahvistetaan naisten asemaa tieteellisessä tutkimuksessa ja otetaan tutkimuksen sukupuoliulottuvuus paremmin huomioon. Tämä kehys tarjoaa puitteet politiikasta käytävälle keskustelulle, politiikan seurannalle ja koordinoinnille sekä politiikkaa tukevalle tutkimukselle. Tähän sisältyvät:

- naisten aseman vahvistaminen tieteellisessä tutkimuksessa

- tutkimuksen sukupuoliulottuvuus

- sukupuolten tasa-arvoon liittyvien seikkojen huomioon ottaminen EU:n politiikassa ja ohjelmissa.

- Nuoret ja tiede

Tarkoituksena on kehittää toimia, joilla lisätään nuorten kiinnostusta tutkijanuraan, edistetään sukupolvien välisiä yhteyksiä ja nostetaan tieteellisen ”lukutaidon” tasoa yleensä. Euroopan tason tiedonvaihdossa ja yhteistyössä keskitytään nuorille yleisöille tarkoitettuihin tieteen opetusmenetelmiin, tiedeopettajien tukemiseen (opetuskonseptit ja -materiaalit) sekä koulujen ja ammattielämän välisten yhteyksien kehittämiseen. Lisäksi voidaan tukea tapahtumia, joilla on laaja eurooppalainen ulottuvuus ja joissa nuoret tutkijat voivat tavata ansioituneita tutkijoita ”roolimalleina”. Toimintaan sisältyy myös taustatutkimusta, jossa otetaan huomioon yhteiskunnalliset kontekstit ja kulttuuriarvot. Etusijalla ovat seuraavat kolme osatekijää:

- muodollisen ja epämuodollisen tiedekoulutuksen tukeminen kouluissa

- tiedekoulutuksen ja tiedeurien välisten yhteyksien lujittaminen

- tiedekoulutuksen uusiin menetelmiin liittyvät tutkimus- ja koordinointitoimet.

Kolmas toimintalinja: Tieteen ja yhteiskunnan välinen viestintä

Tarkoituksena on edistää tehokkaita kaksisuuntaisia viestintäkanavia, joiden avulla yleisö voi olla yhteydessä tiedemaailmaan ja tutkijat yleisöön. Tällä lähestymistavalla pyritään edistämään yhteistyön tiivistämistä ja parhaiden toimintatapojen vaihtoa tutkijoiden ja media-ammattilaisten välillä sekä myös kohderyhmien, eli nuorten, yleisölle viestivien tutkijoiden ja erikoislehdistön laajempaa osallistumista. Etusijalla ovat seuraavat toimet:

- luotettavan tiedon nopea tuottaminen tieteelliselle lehdistölle, mukaan luettuna eurooppalaisen tieteellisen lehdistötiedotuskeskuksen kehittämisen tukeminen

- koulutustoimet, joilla kavennetaan kuilua media- ja tiedeyhteisön välillä

- eurooppalaisen ulottuvuuden edistäminen yleisölle suunnatuissa tiedetapahtumissa

- tieteen edistäminen audiovisuaalivälineillä eurooppalaisten yhteistuotantojen muodossa ja tiedeohjelmia levittämällä

- valtioiden välisen laadukkaan huippututkimus- ja tiedeviestinnän edistäminen myöntämällä julkisesti tunnettuja palkintoja

- tutkimus, jonka tavoitteena on parantaa tiedeviestinnän menetelmiä ja tuotteita.

6. KANSAINVÄLISET YHTEISTYÖTOIMET

Tavoite

Tullakseen kilpailukykyiseksi ja voidakseen toimia johtavassa asemassa koko maailman tasolla Euroopan yhteisö tarvitsee vahvan ja johdonmukaisen kansainvälisen tiede- ja teknologiapolitiikan.

Tällä kansainvälisellä politiikalla on kaksi toisiinsa liittyvää tavoitetta:

- tukea Euroopan kilpailukykyä muodostamalla strategisia kumppanuuksia kolmansien maiden kanssa valikoiduilla tieteenaloilla ja mobilisoimalla kolmansien maiden parhaat tutkijat työskentelemään Eurooppaan ja Euroopan kanssa yhteistyössä;

- tarkastella kolmansia maita koskevia tai luonteeltaan maailmanlaajuisia erityisongelmia yhteisten etunäkökohtien ja yhteisen hyödyn pohjalta.

Lähestymistapa

Jotta voitaisiin yhdessä kohdemaiksi valittujen kolmansien maiden (kansainvälisen yhteistyön kumppanimaiden[24]) kanssa yksilöidä ja sopia yhteisen edun mukaiset ja molemmille hyödylliset ensisijaiset tutkimusalueet ”Yhteistyö”-erityisohjelman erityisiä kansainvälisiä yhteistyötoimia varten, tehostetaan meneillään olevaa poliittista vuoropuhelua näiden kolmansien maiden eri alueiden kanssa ja tiivistetään olemassa olevia kumppanuusverkostoja. Kansainväliseen tiedeyhteistyöhön liittyvien kansallisten toimien yhtenäisyyttä pyritään lisäämään tukemalla kansallisten ohjelmien koordinointia (jäsenvaltiot, ehdokasmaat ja assosioituneet maat). Tämä toteutetaan kansallisten TTK-politiikkojen ja -toimien monenvälisenä koordinointina. Puiteohjelmaan sisältyvä yhteistyö kolmansien maiden kanssa koskee erityisesti seuraavia maaryhmiä[25]:

- ehdokasmaat[26]

- Välimeren alueen kumppanimaat, Länsi-Balkanin maat sekä EECCA-maat (Itä-Eurooppa, Kaukasus j