[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO |

Bryssel 13.6.2007

KOM(2007) 324 lopullinen

KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE

yhteistä maatalouspolitiikkaa koskevista tiedotustoimista annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 814/2000 täytäntöönpanosta {SEC(2007) 800}

KOMISSION KERTOMUSEUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE

yhteistä maatalouspolitiikkaa koskevista tiedotustoimista annet un neuvoston asetuksen (EY) N:o 814/2000 täytäntöönpanosta

I OSA NEUVOSTON ASETUKSEN (EY) N:O 814/2000 MUKAISET TOIMENPITEET

I. Johdanto

Tämä kertomus koskee neuvoston asetuksen (EY) N:o 814/2000 täytäntöönpanoa vuosina 2003–2006.

Asetuksessa (EY) N:o 814/2000 määritellyt yhteistä maatalouspolitiikkaa (YMP) koskevien tiedotustoimien tavoitteet ovat seuraavat:

myötävaikuttaa toisaalta YMP:n selittämiseen ja toisaalta sen toteuttamiseen ja kehittämiseen |

edistää Euroopan maatalouden toimintamallia ja sen ymmärtämistä |

välittää tietoa viljelijöille ja muille maaseudun asukkaille |

lisätä yleistä tietoisuutta yhteisen maatalouspolitiikan merkityksestä ja tavoitteista. |

- Toimet jaetaan kahteen pääryhmään:

ohjelmat tai yksittäiset tiedotustoimet, joita toteuttavat kolmannet osapuolet ja joihin myönnetään rahoitusta EMOTR:sta |

komission aloitteesta toteutettavat toimet, jotka rahoitetaan 100-prosenttisesti EMOTR:sta (ns. suorat toimet). |

- Neuvosto on päättänyt (asetuksen (EY) N:o 814/2000 8 artikla), että Euroopan parlamentille ja neuvostolle on joka toinen esitettävä kertomus kyseisen asetuksen täytäntöönpanosta. Tämä on toinen tällainen kertomus. Ensimmäinen kertomus, joka kattoi vuodet 2000–2002, esitettiin toukokuussa 2003[1].

Ensimmäisessä kertomuksessa kuvattiin niiden täytäntöönpanotoimenpiteiden kehitystä, joissa vahvistettiin asetuksen (EY) N:o 814/2000 soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt erityisesti kolmansille osapuolille myönnettävien tukien osalta. Täytäntöönpanosääntöihin on sittemmin tehty pieniä teknisiä muutoksia[2].

Tämä kertomus Euroopan parlamentille ja neuvostolle piti alunperin esittää joulukuussa 2005. Sen esittämistä lykättiin, jotta mainitun asetuksen mukaisesti toteutettujen toimenpiteiden arviointi komission arviointimenettelyssä (2000–2005) saataisiin päätökseen ja jotta komissio voisi ottaa huomioon arvioinnin päätelmät[3]. Arvioinnin koko teksti ja tiivistelmä löytyvät Europa-sivustolta:http://ec.europa.eu/agriculture/eval/reports/cap_info/index_en.htm

Tekstin liitteet ja lyhenneluettelo ovat oheisessa komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa.

II. Talousarvio

Vuosina 2003–2006 oli vuosittain käytettävissä 6,5 miljoonaa euroa (vuoden 2003) budjettikohdan B1-382 ja (vuosien 2004–2006, nimikkeistön muutosten jälkeen) budjettikohdan 05 08 06 mukaisille tiedotustoimille.

Määrärahat jakautuivat komission ja kolmansien osapuolten (tuet) toteuttamien toimien välillä seuraavasti:

2003: suorat toimet (2 500 000) (38 %) – tuet (4 000 000) (62 %),2004: suorat toimet (2 500 000) (38 %) – tuet (4 000 000) (62 %),2005: suorat toimet (3 000 000) (46 %) – tuet (3 500 000) (54 %),2006: suorat toimet (3 700 000) (57 %) – tuet (2 800 000) (43 %).

Vuotuisissa talousarvioissa oli kuitenkin merkittävää alikäyttöä. Vuonna 2006 määrärahojen käyttö lisääntyi kuitenkin huomattavasti: toteutumisaste oli 64 % vuonna 2003, 51 % vuonna 2004, 61 % vuonna 2005 ja 98 % vuonna 2006 (ks. taulukko 2 kohta IV). Rahoitusmahdollisuuksien rajallinen hyödyntäminen johtui pääasiassa tukimäärärahojen alikäytöstä. Monet tukihakemukset olivat virheellisiä tai huonolaatuisia, joten vain muutamat hankkeet olivat kaikkien vaatimusten mukaisia (tukikelpoisuusedellytykset, hylkäämis-, valinta- ja myöntämisperusteet).

Tukimäärärahojen käytön lisäämiseksi ehdotuspyyntöä 2005/C 252/06[4], joka koski yhteisrahoitettuja toimia varainhoitovuonna 2006 ja ehdotuspyyntöä 2006/C 236/07[5], joka koski yhteisrahoitettuja toimia varainhoitovuonna 2007, hiottiin hakijoiden yleisimpien virheiden analysoimisen jälkeen, ja tekstiä selkeytettiin pyrkimyksenä estää hakijoiden virheet. Näin tukimäärärahojen käyttö saatiin varainhoitovuonna 2006 huomattavasti lisääntymään.

III. Rahoitettujen toimien jakautuminen (maksusitoumusmäärärahoina)

Neuvoston asetusta (EY) N:o 814/2000 koskevassa ensimmäisessä kertomuksessa kuvataan, kuinka komissio vuosina 2000–2002 asteittain paransi toteutettavia toimenpiteitä koskevia sääntöjä. Siinä mainittiin myös komission asetukseen (EY) N:o 2208/2002[6] , jonka mukaisesti tuet myönnettiin vuosina 2003–2006, sisältyvien täytäntöönpanosääntöjen tarkistus. Tällä tehtiin järjestelmään merkittäviä parannuksia: menettelyjen yksinkertaistaminen, suurempi avoimuus, ehdotettujen tiedotustoimien tarkempi arviointi, välitettävien viestien tarkempi määrittely ja levityksen parantaminen. Vuotuisia ehdotuspyyntöjä hiottiin ja parannettiin asteittain, jotta ne olisivat YMP:n uuden poliittisen toimintaympäristön mukaisia. Erityistä huomiota kiinnitettiin viljelijöille ja kansalaisille kohdistettavaan tiedotukseen, joka koski muutoksia politiikan suunnassa, erityisesti vuoden 2003 uudistusta ja siihen liittyviä myöhempiä uudistuksia.

1. Tuet (kolmansien osapuolten aloitteesta toteutetut tiedotustoimet)

Kertomusjaksolla komissio on käyttänyt kyseistä budjettikohtaa osallistuakseen erilaisten toimenpiteiden rahoitukseen. Näitä ovat seminaarit, konferenssit, julkaisut, vierailukäynnit ja muut toimet, jotka kaikki ovat – sekä suoraan että välillisesti – auttaneet EU:n kansalaisia ymmärtämään paremmin YMP:aa.

Toimenpidetyyppejä on kaksi: yksittäiset tiedotustoimet ja vuotuiset toimintaohjelmat. Yksittäinen tiedotustoimi on riippumaton ja erillinen lyhytkestoinen tiedotustapahtuma, joka rahoitetaan yhtenäisen talousarvion puitteissa. Kertomusjaksolla toteutettuja yksittäisiä toimia ovat esimerkiksi konferenssi tai seminaari. Vuotuinen toimintaohjelma puolestaan koostuu2–5 yksittäisestä tiedotustoimesta.

Edellä mainituille toimille myönnettävä rahoitusosuus on enintään 50 % tukikelpoisista kustannuksista. Rahoitusosuutta voidaan kuitenkin korottaa 75 prosenttiin poikkeustapauksissa, joista säädetään täytäntöönpanoasetuksessa ja jotka määritellään ehdotuspyynnössä.

Kertomusjaksolla osallistuttiin 35 ohjelman ja 70 yksittäisen tiedotustoimen rahoitukseen. On pantava merkille, että kukin ohjelma sisältää useita toimia ja että 35 rahoitettua ohjelmaa sisälsi 99 yksittäistä tointa, jolloin neljän vuoden kokonaismääräksi saadaan 169. Tukea myönnettiin 121 konferenssille ja seminaarille, 11 vierailukäynnille, 22 julkaisulle, 11 audiovisuaaliselle tuotannolle ja 4 Internet-portaalille.

Seuraavassa taulukossa esitetään saadut ja hyväksytyt hakemukset jäsenvaltioittain.

Taulukko I

[pic]

Liitteessä 1 esitetään yhteenveto kertomusjaksolla myönnetyistä tuista. Yksityiskohtaisemmat tiedot tuista ovat saatavilla Europa-sivustolla:http://ec.europa.eu/agriculture/grants/capinfo/index_fi.htm

On tärkeää korostaa, että huomattavan monet yhteisrahoitetuista toimista saavuttivat varsinaisia osanottajia laajemman yleisön, koska vaikutukset moninkertaistuivat erikoisalojen lehdistössä ja mediassa. Tämä onkin osoitus siitä, miten ehdotuspyynnöissä on viime vuosina yhä enemmän painotettu, että viestien levittämistä on parannettava ja että hakijoiden on määriteltävä mediasuunnitelmat kohdeyleisöineen.

Kuten aiemminkin, monet tukien saajista olivat sijoittautuneet Belgiaan, jossa suurimmilla EU-tason ammattialajärjestöillä (esim. COPA-COGECA, AEFPR, CEJA) on päätoimipaikkansa. Toimia toteutettiin merkittävässä määrin myös Italiassa ja Espanjassa. Tämä osoittaa, että näistä maista tulee jatkuvasti paljon hakemuksia.

EU-15:n pohjoisista osista saatiin vuosina 2003–2006 edelleen varsin vähän hakemuksia. Laajentumisen jälkeen uusista jäsenvaltioista tulevien hakemusten määrä on ollut hyvin vähäinen. Komission yksiköt pohtivat mahdollisia syitä tähän tilanteeseen ja tulevat tarkastelemaan, mitä muita kanavia olisi syytä käyttää, jotta ehdotuspyynnöt saisivat enemmän julkisuutta (sen lisäksi, että vuotuinen ehdotuspyyntö julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä ja Europa-sivustolla). Tässä yhteydessä otetaan erityisesti huomioon uusien jäsenvaltioiden ominaispiirteet.

Vuosina 2003–2006 tukia myönnettiin muun muassa YMP:aa, YMP:n uudistuksen täytäntöönpanoa, WTO:ta ja maaseudun kehittämistä käsitteleville seminaareille ja konferensseille. Niiden joukossa oli joitain konferensseja, joiden teemat koskivat maataloutta ja laajempaa yhteiskuntaa sekä laajentumista.

Tukia saivat kyseisenä ajankohtana muun muassa senkaltaiset organisaatiot, kuten WWF ja Euromontana, jotka työskentelevät EU:n tason ympäristön ja maaseudun kehittämisen parissa. Perinteisten tuensaajien (kuten COPA-COGECA ja CEJA) lisäksi valittiin myös jäsenvaltioiden alue- ja paikallisviranomaisia, viestintäalan organisaatioita ja kansallisia viljelijäorganisaatioita (jotka usein ovat EU-tason organisaatioiden jäseniä) sekä eräitä akateemisia laitoksia. Osassa yhteisrahoitettuja toimia tuensaajat hyödynsivät mahdollisuutta ottaa hankkeidensa toteuttamiseksi kumppaneita.

Kuten edellä mainitaan, vuosina 2003–2006 parannettiin tukien arviointimenettelyjä. Ennakko- ja jälkiarviointeja koskevia vaatimuksia hiottiin edelleen vuotuisissa ehdotuspyynnöissä. On myös syytä muistaa, että komission ja tuensaajien välillä tehtävän tukisopimuksen mukaan tuensaajien on itse arvioitava toimiaan. Tuet myönnettiin tiukan valintamenettelyn päätteeksi. Maatalouden pääosaston viestintästrategian yhtenä tavoitteena on parantaa pääosaston mahdollisuuksia mitata ja arvioida tiedotustoimiensa vaikutuksia. Kokonaisvaikutuksen arvioimiseksi analysoidaan nyt ja vastaisuudessakin tukien täytäntöönpanoa koskevia raportteja. Tämä on myös ulkoisen arvioinnin päätelmien ja asetuksen tavoitteiden mukaista.

2. Komission aloitteesta toteutetut tiedotustoimet

Kuten edelliskaudella, myös vuosina 2003–2006 rahoitusta myönnettiin merkittävälle määrälle komission aloitteesta toteutettuja toimia, joissa usein hyödynnettiin ulkoista teknistä apua. Näihin toimiin varattiin vuosina 2003 ja 2004 noin 38 % budjetista. Vuonna 2005 osuus kasvoi 46 prosenttiin ja vuonna 2006 57 prosenttiin.

Liitteessä II esitetään komission aloitteesta vuosina 2003–2006 toteutetut tiedotustoimet ja niiden kustannukset.

Konferenssit/seminaarit

Konferenssien ja seminaarien järjestäminen olivat edelleen pääasiallisia toimia. Tähän kategoriaan kuuluvat muun muassa kuulemiset, erityisryhmille (toimittajat, kuluttajajärjestöt jne.) suunnatut seminaarit sekä EU:n ja kansainväliset konferenssit.

Vuosina 2003–2006 komissio pyrki yhä enemmän syventämään keskustelua sidosryhmien kanssa useista EU-politiikoista. Sen vuoksi monenlaisia kansalaisyhteiskuntaa edustavia järjestöjä pyrittiin jälleen saamaan mukaan konferensseihin ja seminaareihin.

Yhteistyötä muiden toimielinten kanssa tiivistettiin. Tästä ovat esimerkkeinä komission ja Euroopan parlamentin tammikuussa 2005 yhdessä järjestämä nuorten viljelijöiden konferenssi ja komission ja puheenjohtajamaa Itävallan yhdessä järjestämä konferenssi ”Muuntogeenisten viljelykasvien sekä tavanomaisen ja luonnonmukaisen maataloustuotannon rinnakkaiselo – valinnan vapaus”, joka pidettiin Wienissä 4.–6. huhtikuuta 2006. Myös laajentumiseen valmistauduttiin.

Messuille osallistuminen ja messuosastot

Näiden toimien kohteena on kansalaisyhteiskunta ja sen toimijat. Komissio on vuodesta 2005 alkaen ottanut painopisteeksi ”paikallistason" ja onkin säännöllisesti osallistunut tärkeimmille vuotuisille messuille, kuten Pariisin Salon International de l' Agriculture tai Berliinin Internationale Grüne Woche , sekä muille messuille.

Komission messuosallistumisen medianäkyvyys parani maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston komissaarin, muiden komissaarien, Euroopan parlamentin jäsenten sekä muiden kansallisten ja alueellisten poliittisten johtajien lukuisten osallistumisten myötä.

Messut ovat vastaisuudessakin tärkeä väline suuren yleisön huomion saamiseksi. Kuten ulkoisessa arvioinnissakin suositeltiin, keskeisenä pyrkimyksenä tulisi jatkossakin olla synergian luominen, tarkoituksenmukaisten viestien välittäminen ja kansalaisille suunnattujen toimien järjestäminen.

Julkaisut

Julkaisuja oli kahdenlaisia: kertaluontoisia ja toistuvia. Kuten aiemminkin, eniten esillä olivat YMP:n uudistus, maaseudun kehittäminen ja WTO.

Pääosasto tutkii parhaillaan näitä julkaisuja arvioinnissa esitettyjen suositusten mukaisesti. Se aikoo kehittää enemmän verkkojulkaisuja, joissa aineistoa voidaan muokata vastaamaan paikallisiin tarpeisiin. Näin voitaisiin muun muassa paremmin palvella yleisöä paikallisella kielellä.

Verkkosivut

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen verkkosivut kehittyivät nopeasti kertomusjaksolla erityisesti YMP:aa ja maaseudun kehittämistä koskevan erityistiedon lähteenä. Tuoreen arvioinnin mukaan tärkeimmät sidosorganisaatiot käyttävät verkkosivuja laajalti tiedonlähteenä.

Myös YMP:aan liittyvää avoimuutta on lisätty merkittävästi: sivuilta pääsee nyt jäsenvaltioiden verkkosivuille, joilta löytyy tietoa YMP-tukien saajista.

Huomion arvoinen on vuoden 2007 alussa käynnistynyt komissaari Fischer Boelin blogi, joka on uusi ripeästi kehittyvä viestintäkeino. Vuonna 2002 aloitettu sähköpostipalvelu ”Agriculture Newsdigest” lähettää uutiskirjeen säännöllisesti yli 14 000 tilaajalle ympäri maailmaa.

Verkkosivut ovat selvästikin viestintäväline, jolla on merkittävä kehittymispotentiaali ja joka tavoittaa myös uusia ja nuorempia vastaanottajia. Pääosaston nykyisen viestintästrategian mukaan Internet-perusteista viestintää aiotaan kehittää erityisesti interaktiivisten välineiden avulla.

Mielipidekyselyt

Maatalouden pääosasto jatkoi kyselyjä kartoittaakseen EU:n kansalaisten mielipiteitä YMP:sta ja maaseudun kehittämisestä. Se on hiljattain tarkistanut Eurobarometri-kyselyn kysymyksiä parantaakseen kykyjään mitata yleisön tietoisuutta ja tietämystä sekä voidakseen rajata eri kohderyhmiä. Myös tämä on ulkoisen arvioinnin suositusten mukaista.

Vierailukäynnit

Koska pääosaston vierailuohjelmalla on valmiudet saavuttaa suurempi yleisö, siitä tiedottamista lisätään sekä Internetissä että oppilaitoksissa ja yliopistoissa. Myös tämä on ulkoisessa arvioinnissa esitettyjen suositusten mukaista.

IV. Käytettyjen varojen (maksusitoumukset ja maksut) suhde kolmansien osapuolien ja komission aloitteesta toteutettavien toimien välillä

Taulukko 2 |

Budjettikohta 05.0806: Maksusitoumukset ja maksut vuosina 2003–2006 |

2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2003–2006 |

(**) | Suhteessa sitoumuksen tekovuoteen ja seuraavaan vuoteen (n+1-sääntö). |

Liite II: | Komission suorien toimien jakautuminen vuosina 2003–2006 |

Liite III: | Lyhenneluettelo |

-

[1] Komission kertomus Euroopan parlamentille ja neuvostolle yhteistä maatalouspolitiikkaa koskevista tiedotustoimista annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 814/2000 täytäntöönpanosta (KOM(2003) 235 lopullinen, annettu 8.5.2003).

[2] Komission asetus (EY) N:o 1820/2004, annettu 20 päivänä lokakuuta 2004, yhteistä maatalouspolitiikkaa koskevista tiedotustoimista annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 814/2000 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetun asetuksen (EY) N:o 2208/2002 muuttamisesta (EUVL L 320, 21.10.2004, s. 14).

[3] Euroopan komissio, maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston sopimus AGRI 2005/0421, yhteistä maatalouspolitiikkaa koskevan tiedotuspolitiikan arviointi, joulukuu 2006.

[4] EUVL C 252, 12.10.2005, s. 28.

[5] EUVL C 236, 30.9.2006, s. 71.

[6] Komission asetus (EY) N:o 2208/2002, annettu 12 päivänä joulukuuta 2002, yhteistä maatalouspolitiikkaa koskevista tiedotustoimista annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 814/2000 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä (EYVL L 337, 13.12.2002, s. 21).

[7] Tiedonanto ”komission toimintasuunnitelma Eurooppa-asioista tiedottamisen tehostamiseksi” (SEC(2005) 985), annettu 20. heinäkuuta 2005.