C 390/44

Erään viinialan nimityksen tuote-eritelmän vakiomuutoksen hyväksymistä koskevan tiedonannon julkaiseminen (komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 17 artiklan 2 ja 3 kohta)

(2022/C 390/10)

Tämä ilmoitus julkaistaan komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 (1) 17 artiklan 5 kohdan mukaisesti.

VAKIOMUUTOKSEN HYVÄKSYNNÄN TIEDOKSI ANTAMINEN

”Coteşti”

PDO-RO-A1577-AM03

Tiedonannon päivämäärä: 15.7.2022

HYVÄKSYTYN MUUTOKSEN KUVAUS JA PERUSTELUT

Vapaaehtoisten merkintöjen lisääminen pakkausmerkintöihin

Tuote-eritelmään lisätään täydentäviä määräyksiä viinien pakkausmerkintöihin sisällytettävistä vapaaehtoisista merkinnöistä, jotka koskevat tiettyjä tuotantomenetelmiä (kyseiset termit viittaavat menetelmiin, joita käytetään ympäri maailmaa aistinvaraisilta ominaisuuksiltaan tietyntyyppisten viinien valmistukseen, ja ne kertovat kuluttajille viinin laadusta, kypsytyksestä ja vanhennuksesta).

Muutos koskee tuote-eritelmän V lukua sekä yhtenäisen asiakirjan 9 kohtaa.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

1. Nimi/nimet

Coteşti

2. Maantieteellisen merkinnän tyyppi

SAN – Suojattu alkuperänimitys

3. Rypäletuotteiden luokat

1. Viini

4. Viini(e)n kuvaus

1. Kuluttajille myytävien viinien analyyttiset ja aistinvaraiset ominaisuudet

LYHYT KUVAUS

Fetească albă – aromiltaan neutraali laatuviini; jos viini käytetään matalassa lämpötilassa, siihen voi kehittyä käymisaromeja.

Fetească regală – eloisa ja miellyttävä viini, jossa on hienovarainen omenan aromi ja kukkaisvivahteita.

Galbenă de Odobești – hienovarainen aromi; potentiaalinen alkoholipitoisuus alhainen.

Tămâioasă românească – ensimmäisinä vuosina erittäin runsas aromaattisuus; hilloruusun aromi; vanheneminen tuo viiniin myskin, rusinoiden, hunajan ja mausteiden vivahteita.

Șarba – sitrushedelmien ja yrttien vivahteet tuovat viiniin eloisuutta ja raikkautta; lisäksi ruusun kukkaisaromeja ja basilikaa.

Frâncuşă – viinillä on kohtalainen alkoholipitoisuus ja neutraali luonne.

Crâmpoșie – kellertävän valkoinen väri, jossa on vihreään vivahtavia heijastuksia; hienoinen tuoreiden hedelmien aromi

Riesling – neutraali maku.

Sauvignon – kuiva viini, jonka hapokkuus on keskitasoa tai suuri; voimakkaan raikas, yrttisiä vivahteita, trooppisten hedelmien makeita aromeja ja usein viiniköynnöksen kukkien aromi.

Chardonnay – erilaisia neutraaleja aromaattisia vivahteita, voin aromi, trooppisia vivahteita; hapokkuutensa ansiosta erinomainen lajike kuohuviinien pohjaksi.

Yleiset analyyttiset ominaisuudet Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) 15 Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) 9 Vähimmäishappopitoisuus 3,5 g/l viinihappona ilmaistuna Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (mEq/l) 20 Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra) 250

2. Kuluttajille myytävien viinien analyyttiset ja aistinvaraiset ominaisuudet

LYHYT KUVAUS

Fetească neagră – luonteeltaan hillitty; viiniyttäminen puolikuivaksi ja puolimakeaksi korostaa erityistä auringossa kuivattujen luumujen aromia; nuoret viinit ovat väriltään punavioletteja.

Băbească neagră – potentiaalinen alkoholipitoisuus 10–11 tilavuusprosenttia.

Cabernet Sauvignon – soveltuu hyvin kypsytettäväksi ja vanhennettavaksi; makuprofiili vivahtaa metsäkasvillisuuteen ja villikasveihin; vihreän paprikan ja mustaherukan aromeja.

Merlot – kohtalaisen ryhdikäs; vallitsevia makuvivahteita ovat vadelma, luumu ja herukka; lajiketta arvostetaan etenkin sekoituksissa Cabernet Sauvignonin kanssa.

Pinot noir – viinissä on nuorena kirsikan, luumun ja mansikan vivahteita (kypsät punaiset marjat); kypsymisen mittaan siihen kehittyy rusinoiden, kuivatun heinän, tupakan, nahan, sienien ja mustapippurin vivahteita sekä ruskehtavan punainen läpikuultava väri.

Syrah – voimakasmakuinen viini tuo mieleen tummat metsämarjat, mausteet, lakritsan, tumman suklaan ja pippurin. Maku on hyvin tai kohtalaisen tiivis, ja tanniinipitoisuus on yleensä korkea, minkä takia se on erinomainen valinta mausteisten ruokien sekä karitsan- ja riistanlihan kumppaniksi. Syrahia pidetään yleensä lajikkeena, joka riittää viiniyttämiseen yksinään, vaikkakin yhdistämällä Syrah esimerkiksi Cabernet Sauvignon- tai Merlot-lajikkeisiin saadaan usein huomattavan elegantteja ja pitkäikäisiä viinejä.

Sokeri- ja alkoholipitoisuus ovat korkeita, ja kirkkaanpunaisessa värissä on toisinaan violettiin vivahtavia heijastuksia. Voimakkaassa maussa on monivivahteisia pippurin, tummien kirsikoiden ja tuoreiden metsämarjojen aromeja. Kyseessä on tasapainoisen hapokas ja rakenteeltaan samettinen viini.

Yleiset analyyttiset ominaisuudet Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) 15 Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) 9 Vähimmäishappopitoisuus 3,5 mEq/l Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (mEq/l) 20 Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra) 250

5. Viininvalmistusmenetelmät

5.1. Erityiset viininvalmistusmenetelmät

1. Viininvalmistusmenetelmät

Erityinen viininvalmistusmenetelmä

Pinot Gris ja Traminer Roz -rypälelajikkeita voidaan tuottajan valinnan (käytetyn teknologian) mukaan käyttää valko- tai roseeviinien tuottamiseen.

5.2. Enimmäistuotokset

1. Sauvignon, Pinot gris, Chardonnay, Muscat Ottonel, Traminer aromat

14 000 kilogrammaa rypäleitä hehtaaria kohden

2. Tămâioasă românească, Busuioacă de Bohotin, Traminer roz

14 500 kilogrammaa rypäleitä hehtaaria kohden

3. Fetească albă, Riesling de Rhin, Băbească gri, Crâmpoșie selecționată, Șarba, Băbească neagră, Burgund mare, Cadarcă, Negru Aromat

15 500 kilogrammaa rypäleitä hehtaaria kohden

4. Fetească regală, Riesling italian, Aligote, Frâncușă, Galbenă de Odobești, Mustoasă de Măderat, Plăvaie, Furmint

18 000 kilogrammaa rypäleitä hehtaaria kohden

5. Syrah

21 500 kilogrammaa rypäleitä hehtaaria kohden

6. Fetească neagră, Cabernet Sauvignon, Pinot noir, Merlot

17 500 kilogrammaa rypäleitä hehtaaria kohden

7. Valko- ja roseeviinit

135 hehtolitraa/ha

8. Punaviinit

130 hehtolitraa/ha

6. Rajattu maantieteellinen alue

Vrancean lääni: — kunnat Vârteşcoiu, Câmpineanca, Pietroasa, Faraoanele, Râmniceanca, Beciu, Pietroasa ja Olteni; — kunnat Broşteni, Căpătanu, Pituluşa ja Arva; — kunnat Cârligele, Dălhăuţi, Bonţeşti ja Blidari; — kunnat Coteşti, Budeşti, Valea Coteşti ja Goleştii de Sus; — kunnat Urecheşti, Popeşti ja Tercheşti; — kunnat Dumbrăveni, Dragosloveni, Cândeşti, Alexandru Vlahuţă ja Dumbrăveni; — kunnat Bordeşti ja Bordeştii de Jos; — kunnat Tâmboeşti, Slimnic, Trestieni, Pietroasa, Pădureni ja Obrejiţa; — kunnat Slobozia Bradului, Sihlea, Coroteni, Valea Beciului, Cornetu ja Olăreni; — kunnat Slobozia Ciorăști, Jiliște ja Armeni.

Buzăun lääni: — kunnat Grebănu, Zăplazi, Livada, Livada Mică, Plevna ja Homeşti; — kunnat Podgoria, Oraţia, Coţatcu ja Tăbăcari; — kunnat Topliceni ja Răduceşti.

7. Viininvalmistuksessa käytettävä rypälelajike tai -lajikkeet

Aligoté B – Plant de trois, Plant gris, Vert blanc, Troyen blanc

Burgund Mare N – Grosser burgunder, Grossburgunder, Blaufrankisch, Kekfrankos, Frankovka, Limberger

Busuioacă de Bohotin Rs – Schwarzer Muscat, Muscat fioletovâi, Muscat violet cyperus, Tămâioasă violetă

Băbească gri G

Băbească neagră N – Grossmuttertraube, Hexentraube, Crăcana, Rară neagră, Căldăruşă, Serecsia

Cabernet Sauvignon N – Petit Vidure, Bourdeos tinto

Cadarcă N – Schwarzer Kadarka, Rubinroter Kadarka, Lugojană, Gâmză, Fekete budai

Chardonnay B – Gentil blanc, Pinot blanc Chardonnay

Crâmpoşie selecţionată B

Fetească albă B – Păsărească albă, Poama fetei, Madchentraube, Leanyka, Leanka

Fetească neagră N – Schwarze Madchentraube, Poama fetei neagră, Păsărească neagră, Coada rândunicii

Fetească regală B – Konigliche Madchentraube, Konigsast, Ktralyleanka, Dănăşană, Galbenă de Ardeal

Frâncuşă B – Vinoasă, Mildweisser, Mustoasă de Moldova, Poamă creaţă

Furmint B – Furmin, Şom szalai, Szegszolo

Galbenă de Odobeşti B – Galbenă de Căpătanu, Galbenă Uriaşă, Galbenă

Merlot N – Bigney rouge

Muscat Ottonel B – Muscat Ottonel blanc

Mustoasă de Măderat B – Lampau, Lampor, Mustafer, Mustos Feher, Straftraube

Negru Aromat N

Pinot Gris G – Affumé, Grau Burgunder, Grauburgunder, Grauer Mönch, Pinot cendré, Pinot Grigio, Ruländer

Pinot Noir N – Blauer Spätburgunder, Burgund mic, Burgunder roter, Klävner Morillon Noir

Riesling de Rhin B – Weisser Riesling, White Riesling

Riesling italian B – Olasz Riesling, Olaszriesling, Welschriesling

Sauvignon B – Sauvignon verde

Syrah N – Shiraz, Petit Syrah

Traminer Roz Rs – Rosetraminer, Savagnin roz, Gewürztraminer

Tămâioasă românească B – Rumanische Weihrauchtraube, Tamianka

Şarba B

8. Yhteyden/yhteyksien kuvaus

8.1. Maantieteellistä aluetta koskevat tiedot

Suojatun alkuperänimityksen ”Cotești” maantieteellinen alue sijaitsee Vrancean vuorten alarinteiden eteläisessä osassa, Karpaattien ja Ala-Karpaattien itäpuolella. Alue rajoittuu pohjoisessa Panciun ja Odobeștin alueisiin, joiden kanssa se muodostaa yhdessä kuuluisat ”Vrancean viinitarhat” tai ”Putnan viinitarhat”, ja jatkuu pohjois–eteläsuuntaisena nauhana Milcovin ja Ramnan laaksojen välisellä alueella. Kyseessä on esivuoristoalue, joka on biologisesti sekä maaperän ja ilmaston kannalta siirtymävyöhyke itäisen Romanian tasangon (korkeus alle 100 m) ja läntisen Ala-Karpaattien kaaren (Dealu Deleanu 698 m ja Dealul Căpăţânei 592 m) välillä ja sijaitsee yli 300 metrin korkeudessa.

Litologinen maa-aines koostuu vaihtelevasti varhaisella ja keskipleistoseenikaudella kerrostuneesta alarinteiden hiekasta ja sorasta, jota peittää savinen ja hiekkainen lössikerros. Tämän pleistoseenikaudella muodostuneen kontinentaalisen kerrostuman alla on plioseenikauden savesta, hiekasta ja merkelistä koostuvia merisedimenttejä.

Pinnanmuodostukselle tyypillisiä ovat jokien väliset suuret, lähes horisontaaliset alueet, jotka pääosin avautuvat etelään ja itään. Jopa pohjoisrinteet ovat riittävän aurinkoisia viininviljelyyn, mistä johtuu viinitarhojen suhteellisesti suuri määrä.

Ilmasto on paikalliselle metsäarolle tyypillinen ja tarjoaa erinomaiset edellytykset korkealaatuisten rypälelajikkeiden kehitykselle. Tärkeimpiä tekijöitä ovat auringon lämpö ja suotuisat sademäärät. Auringon säteilyteho ja aurinkotuntien keskimääräinen lukumäärä takaavat viiniköynnöksen kasvulle, rypäleiden kypsymiselle ja sokerin muodostumiselle optimaaliset olosuhteet.

8.2. Tuotetta koskevia tietoja, syy- ja seuraussuhteet

Punaviinit ovat voimakkaan värisiä ja kohtalaisen ryhdikkäitä. Niiden vallitsevia aromaattisia vivahteita ovat vadelmien, kuivattujen luumujen, herukoiden, kirsikoiden, mansikoiden, rusinoiden, sienien ja mustapippurin aromit, ja niiden hapokkuus on tasapainossa ja rakenne samettinen.

Valkoviinit erottuvat raikkaudellaan. Useimmiten niissä on trooppisten tai sitrushedelmien aromeja, ruusun kukkaisaromeja ja vivahdus basilikaa. Maku on raikas ja hapokkuus optimaalinen. Toisinaan voi havaita myös tuoreiden vihreiden omenien aromeja.

Valkoviinit ovat maaperän happamuuden takia raikkaita ja viinillisiä, ja niissä on tuoreiden marjojen vivahteita.

Metsäarolle tyypillisen ilmaston vuoksi punaviinit ovat samettisia ja tanniinit ovat muiden tekijöiden kanssa hyvin sopusoinnussa. Auringosta saatava lämpö ja keskimääräinen auringonpaiste takaavat viiniköynnöksen optimaalisen kehityksen ja rypäleiden sokeripitoisuuden.

9. Olennaiset lisäedellytykset (pakkaaminen, merkinnät, muut vaatimukset)

Tuotantoa koskeva poikkeus

Oikeudellinen kehys:

EU:n lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Tuotantoa rajatulla maantieteellisellä alueella koskeva poikkeus

Edellytyksen kuvaus:

Tietyt ilmasto-olosuhteet vaikuttavat suotuisasti saatavaan tuotokseen, johon joillakin lajikkeilla on potentiaalia. Tässä tapauksessa rajatulla maantieteellisellä alueella sijaitsevista viinitarhoista korjatut rypäleet voidaan jalostaa alkuperänimityksellä ”Cotești” suojatuksi rypälemehuksi ja/tai viiniksi myös nimityksen rajatun maantieteellisen alueen ulkopuolella olevalla viereisellä alueella, jonka viininvalmistuskeskuksilla on optimaalinen kapasiteetti. Tämä viereinen alue on määritelty nopeaan viiniyttämiseen, viiniyttämiseen valvotussa lämpötilassa ja käymiseen valvotussa lämpötilassa, jotta tiettyjen lajikkeiden aromaattinen potentiaali voidaan säilyttää, ja se käsittää seuraavat Vrancean läänin kunnat: Panciu, Movilița, Odobești, Unirea, Jariștea ja Bolotești.

Tuottaja voi missä tahansa tuotantoprosessin vaiheessa luokitella viininvalmistustuotteensa johonkin toiseen voimassa olevassa lainsäädännössä määriteltyyn tuoteryhmään tuotteen ominaisuuksista ja laadusta tekemänsä arvion perusteella vaatimustenmukaisuuden säilyttämiseksi.

Merkintöihin liittyvät täydentävät määräykset

Oikeudellinen kehys:

EU:n lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Merkintöihin liittyvät täydentävät määräykset

Edellytyksen kuvaus:

Pakkausmerkinnöissä on vapaaehtoisesti mahdollista käyttää myös seuraavanlaisia ilmauksia, joilla viitataan tiettyihin tuotantomenetelmiin:

ilmauksia ”fermentat in barrique”[käytetty tynnyrissä] , ”maturat in barrique” [kypsytetty tynnyrissä], ”fermentat în prezența așchiilor de stejar” [käytetty tammilastujen kanssa] ja ”maturat în prezența așchiilor de stejar” [kypsytetty tammilastujen kanssa] voidaan käyttää pakkausmerkinnöissä joko edellä esitetyn mukaisesti romaniaksi tai käyttäen kansainvälisiä ilmauksia, jotka kertovat kuluttajalle samasta menetelmästä, kuten seuraavia ilmauksia:

”Fume”, ”Smoked” tai ”Toasted” englanniksi, mahdollisesti yhdessä valmistuksessa käytetyn tammen paahtoastetta kuvaavan termin – ”Light”, ”Medium” tai ”Heavy” – kanssa.

”Fumé” tai ”Fumée” ranskaksi, mahdollisesti yhdessä valmistuksessa käytetyn tammen paahtoastetta kuvaavan termin – ”legere”, ”moyenne”, ”forte” tai ”Petite Fumé”, ”Demi Fumé”, ”Intense Fumé” – kanssa.

Ilmaukset voidaan esittää myös muulla kansainvälisesti käytetyllä kielellä tai sen maan kielellä, jossa kyseistä viinialan tuotetta on tarkoitus pitää kaupan, jos viinin tuottaja näin päättää. Ilmaukset kertovat kuluttajalle siitä, että viinin valmistuksessa on käytetty tiettyä ympäri maailmaa käytettyä menetelmää, jolla saadaan aikaan aistinvaraisilta ominaisuuksiltaan tietyntyyppisiä viinejä.

Jos kyse on viineistä, joita kypsytetään tai vanhennetaan tietyn aikaa sakan päällä, tällaisten viinialan tuotteiden pakkausmerkinnöissä voidaan käyttää esimerkiksi seuraavanlaisia ilmauksia: ”sur lie”, ”bâttonnage” tai ”aged on the lees”.

Linkki eritelmään

https://www.onvpv.ro/sites/default/files/caiet_sarcini_doc_cotesti_modificat_cf_cererilor_96_2017_1836_2017_1423_2019_473_01.03.2022_no_track_changes_0.pdf

(1) EUVL L 9, 11.1.2019, s. 2.