FI    FI FI 
 
FI    FI  EUROOPAN KOMISSIO 
Bryssel 20.9.2010 
SEK(2010) 1035 lopullinen 
  
KOMISSION YKSIKÖIDEN VALMISTELUASIAKIRJA 
 
Oheisasiakirja 
KOMISSION EHDOTUKSEEN EUR OOPAN PARLAMENTILLE JA 
NEUVOSTOLLE 
 
RADIOTAAJUUSPOLIITTISESTA OHJELMASTA  
    
TIIVISTELMÄ VAIKUTUSTEN ARVIOINNISTA 
  
{KOM(2010) 471} 
{SEK(2010) 1034} 
 
FI 2   FI TIIVISTELMÄ VAIKUTUSTEN ARVIOINNISTA 
1. YLEINEN TAUSTA  
Radiotaajuudet ovat olennainen luonnonvara kehitettäessä digit aalista yhteiskuntaa ja nopeita 
langattomia palveluja, edistettäessä talouden elpymistä ja kasvua sekä turvattaessa 
laadukkaita työpaikkoja ja EU:n pitkän aikavälin kilpailukyky ä. Taajuuspolitiikan 
suuntaviivoja ja tavoitteita on Eu roopan tasolla tarkasteltava er ityisesti suhteessa Euroopan 
digitaalistrategiaan ja Eu rooppa 2020-tavoitteisiin, jotka muodostavat eurooppalaisen 
älykkään, kestävän ja osa llistavan kasvun strategian. 
Nyt ehdotettavassa radiotaajuuspoliittises sa ohjelmassa (RPO) linjataan politiikan 
suuntaviivat ja tavoitteet taajuuksien käytön strategi selle suunnittelulle ja 
yhdenmukaistamiselle EU:ssa, kuten vuonna 2009 tarkistetussa sähköisen viestinnän 
sääntelyjärjestelmässä edellytetään1. Ensimmäinen ohjelma kattaa vuodet 2011–2015, ja sillä 
pyritään varmistamaan alan politiikkojen lä hentyminen ja johdonmukaisuus EU:ssa ja 
sallimaan riittävä jousto, jotta kyseisellä kaud ella pystytään vastaa maan teknologian ja 
markkinoiden kehitykseen. 
Useimmat RPO:n perustekijöistä määrite ltiin taajuusasioi den huippukokouksessa ( Spectrum 
Summit ), johon Euroopan parlamentti ja komissi o kokosivat useimmat intressitahot 
maaliskuussa 2010. Siinä on käytetty perust ana myös julkista kuulemista sekä 
radiotaajuuspolitiikkaa käsittelev än ryhmän (RSPG) lausuntoa. 
2. ONGELMAN MÄÄRITTELY  
Taajuudet ovat niukka luonnonvara, jonka käyttöä ra joittavat fysikaaliset  lainalaisuudet ja 
teknologia. Laadukkaiden ja kustannustehokka iden taajuuksien kysyntä ylittää usein 
saatavuuden, erityis esti kun esiin nousee uusia teknologioita  ja sovelluksia. Niukkuutta voi 
aiheuttaa myös tehottomuus taajuuksien sään telyllisessä hallinnoinnissa tai teknisessä 
käytössä.  
Niukkuus rajoittaa taloudellisia ja yhteiskunnallisia hyötyjä ja  aiheuttaa epäsuhtaa uusien 
langattomien palvelujen taholta tulevan kysynn än ja taajuuksien saatavuuden välillä. Tämä 
johtaa ylimääräisiin kustannuksiin, hukkaa liiketoimintamahdollisuuksia, tukahduttaa 
innovatiivisia teknologioita ja palv eluita sekä estää toteuttamasta tiettyjä julkisia ja kaupallisia 
palveluja.  
2.1. Taajuuksien epäoptimaalinen käyttö 
Taajuuksien käytön tehokkuuteen va ikuttavat seuraavat tekijät: 
– käyttäjien toisilleen aiheuttamien häiriö iden riski ja mahdollisen haitan suuruus, 
– laitteiden ja verkkojen tehokkuusaste, 
                                                 
1 Puitedirektiivin 8 a artiklan 3 kohta. 
 
FI 3   FI – taajuuksien sääntelyllinen hallinnointi, joka vaikuttaa käyttöintensiteettiin; tähän sisältyvät 
mallit, joiden mukaisesti taajuuksia osoitetaan käyttöön (hallinnollisesti, markkinapohjaisesti, yhteiskäyttö), tehokkaan taajuuksien yhteiskäytön mahdollistavien teknologioiden (esim. kognitiivin en radiotekniikka) käyttö sekä kannustimet investoida 
tehokkaampiin infrastruktuureihin (esim. ka nnustava hallinnollinen hinnoittelu), myös 
julkisella sektorilla , joka on merkittävä taajuuksien käyttäjä, 
– taajuuksien saatavuusehtojen johdonmuka isuus EU:ssa ja sen naapurimaissa. 
2.2. Riippuvuus taajuuksia tarvitsevi sta sovelluksista lisääntyy  
Niukkuuden vuoksi taajuuksien käytössä on kyse priorisoinnista ja valinnoista. Osa 
valinnoista voidaan jättää markkinavoimille (esim. huutokauppojen kautta), mutta tietyt 
tärkeimmät käyttötarkoitukset, esim. pelastus palvelusovellukset, on pidettävä viranomaisten 
päätäntävallassa. 
Taajuushallinnolliset päätökset saattavat vaikutt aa kilpailuun ja jopa vääristää sitä, kun ne 
muuttavat markkinatoimijoiden roolia ta i markkinavoimaa esimerkiksi antamalla 
vakiintuneille toimijoille ansaitsematonta tai epätarkoituksenmukaista kilpailuetua. Tästä 
syystä poliittisia valintoja tehtäessä on varmiste ttava, että jo olemassa olevia oikeuksia 
kunnioitetaan kilpailua v ääristämättömällä tavalla. 
2.3. EU:n toiminnan hyödyt   
Radiosignaali ei pysähdy maiden rajoi lla, ja kansallisten lähestymistapojen 
epäjohdonmukaisuus saattaa hait ata taajuuksien käyttöä. 
Puutteellisella koordinoinnilla voi olla muita haittavaikutuksia: 
– sisämarkkinat pirstaloituvat, mikä estää mittakaavaedut ja nostaa näin kustannuksia, 
– rajat ylittävät häiriöt estävä t sen, että kaikki jäsenvaltio t voisivat käyttää taajuuksia 
mahdollisimman tehokkaasti, 
– kansainvälinen taajuuskoordinoin ti EU:n ulkopuolella ei ole niin  tuloksellista kuin se voisi 
olla, koska EU ei puhu yhteisellä äänellä, 
– mahdollisuuksia tukea innovaatioita Euroopan taso lla hukataan ja strategiset investoinnit 
saattavat lykkääntyä. 
Sekä uusi sähköisen viestinnän sääntelyjärjeste lmä että radiotaajuuspäätös kuvastavat EU-
koordinoinnin hyötyjä kansallisten valtaoikeuksie n (esim. sotilaskäyttö, kulttuurinäkökohdat) 
rajoissa. 
3. T
AVOITTEET  
Ensimmäisessä RPO:ssa luodaan suuntaviivat sille, miten taajuuksien käytöllä voidaan 
osaltaan tukea EU:n tärkeimp iä poliittisia tavoitteita vuoteen  2015 saakka, ja tarkastellaan 
yleisesti tapoja lisätä taajuuksien käytön yhteiskunna llisia, taloudellisia ja  ympäristöpoliittisia 
hyötyjä. 
 
FI 4   FI Edellä kuvattujen ongelmatekijöiden valossa  voidaan yksilöidä se uraavat tavoitteet: 
• tuetaan taajuuspolitiikalla EU2020- strategiassa ja Euroopan digi taalistrategiassa  asetettuja 
langattomaan laajakaistaan liittyviä tavoitteita, 
• pyritään tehostamaan taajuuksien käyttöä EU- politiikan aloilla erityisesti lisäämällä 
joustavuutta ja kilpailua, 
• tuetaan innovaatioita  Euroopan tasolla, 
• puututaan taajuushallinnon heikkouksiin EU-toimivaltaan kuuluvilla aloilla, 
• tuetaan EU2020-strategiassa ja Euroopan  digitaalistrateg iassa asetettuja 
ilmastonmuutoksen torjuntaan ja energiate hokkuuden parantamiseen liittyviä tavoitteita, 
• suojataan Euroopan poliittisia etuja kansainväli sissä yhteyksissä ja tuetaan jäsenvaltioita 
neuvotteluissa EU:n ulk opuolisten maiden kanssa, 
• tuetaan osaltaan laitteiden, palvelujen ja  verkkojen sisämarkkinoiden kehitystä. 
4. TOIMINTAVAIHTOEHDOT  
Toimintavaihtoehdot valittiin EU-tason yhdenm ukaistamisen ja koordinoinnin potentiaalisen 
lisäarvon perusteella ja sen perusteella, mi nkä tyyppisillä toimilla voitaisiin tehostaa 
taajuuksien käyttöä ja luoda  taloudellisia, yhteiskunnallis ia ja ympäristöhyötyjä. 
Vaikutusten arvioinnissa tarkasteltiin  RPO:ta varten kolmea skenaariota: 
– jatketaan taajuushallinto a nykyisissä puitteissa il man muita, strategisessa 
politiikkaohjelmassa asetettavia poliit tisia suuntaviivoja ja tavoitteita,  
– rajataan RPO koskemaan puitedirektiivin soveltamisalaa eli sähköisen viestinnän 
palveluja, 
– RPO koskee kaikkia aloja, joilla taajuuks ien käyttö vaikuttaa sisämarkkinoihin. 
Vaikutusten arvioinnissa tarkasteltiin kullakin temaattisella osa-alueella myös sopivinta 
strategista ohjaustasoa; 
– ensimmäisessä RPO:ssa ei aseteta lainkaan strategista tavoitetta, 
– määritellään strateginen tavoite , jota analysoidaan myöhemmin tarkemmin intressitahojen 
kanssa, 
– määritellään strateginen tavo ite ja siihen liittyvät kä ytännön toimet sisällön tai 
menettelytavan osalta. 
5. VAIKUTUSTEN ARVIOINTI  
Koska RPO on korkean tason strateginen väline , oli mahdotonta tehdä tä ysin yksityiskohtaista 
analyysia jokaisen vaihtoehdon jokaisesta mahdollisesta vaikutuksesta tai 
 
FI 5   FI oikeasuhteisuudesta. Näin o llen tässä vaikutusten arvioi nnissa määritel lään kutakin 
vaihtoehtoa vastaavat osa-alueet ja arvioid aan, saataisiinko EU:n to iminnasta lisäarvoa ja 
olisiko se tehokkaampaa kuin toimiminen kansallis ella tai paikallistasoll a. Koska vaikutusten 
arviointi, kuten RPO:n luonnoskin, liikkuu strate gisella tasolla, siin ä tarkastetaan, että 
ehdotettu lainsäädäntötoim i on suhteellisuusperiaatteen mukainen; tämä kuvastaa 
sääntelyjärjestelmässä ja sidosryhmien taholta esitettyä tarvetta määritellä EU:n tasolla 
taajuuspolitiikan strateginen s uunta, sillä EU:n toimintavaihto ehdoista ei enää voida päättää 
tapauskohtaisesti, koska niillä on vaikutusta moniin toimialoihin ja politiikan osa-alueisiin, 
joilla EU:lla on eriasteista toimivaltaa. 
5.1. Ensimmäisen tason vaihtoehtojen vaikutukset   
5.1.1.  Ei RPO:ta 
Tämä vaihtoehto ei tuottaisi kahden muun  vaihtoehdon hyötyjä ja olisi ristiriidassa 
lainsäätäjän tavoitteen kanssa. 
5.1.2.  RPO rajoittuu sähköisen viestinnän palveluihin 
Tämä vaihtoehto antaisi mahdollisuuden kehittää EU-politiikan painopisteitä läpinäkyvämmin 
ja ennakoitavammin. Laajat kuulemiset antaisivat myös lisää mahdollisuuksia hankkia tietoa kysynnästä tulevaisuudessa ja sidosryhmien kohtaam ista esteistä. Jäsenvaltioiden ja Euroopan 
parlamentin nimenomainen hyväksyntä  antaisi tukea jatkotoimille. 
Ohjelman valmistelu ei aiheuttaisi merkittä viä kustannuksia EU:n normaalin hallinnollisen 
työn lisäksi. 
5.1.3.  RPO koskee muitakin aloja kuin sähköisen viestinnän palveluja 
Julkiset kuulemiset ja taajuus asioiden huippukokous osoittivat , että keskeiset kysymykset 
ulottuvat usein sähköisen viestinnän toimialaa laajemmalle ja koskettava t useita alakohtaisia 
intressejä (esim. sähköisen vies tinnän palvelut, televisiotoimi nta, liikenne, sotilastoiminta, 
viranomaiskäyttö, ympäristö, avaruus). Laaj empi tietopohja auttaa tekemään RPO:sta 
tasapainoisemman ja ottamaan huomioon kai kki nykyiset ja potent iaaliset taajuuksien 
käyttötarkoitukset. Taajuuksien yhteiskäyttömahdollisuuksia voidaan laajentaa tarkastelemalla kaikkia käyttäjiä kunnioittaen ku itenkin kansallista toimivaltaa. Sidosryhmät 
kannattivat selvästi mahdollisimman laajaa soveltamisalaa. 
5.2. Toisen tason vaihtoehtojen vaikutukset   
Poliittisen tason tavoitteet voivat koskea poli tiikan sisältöä tai prosessia/menetelmiä ja 
sähköistä viestintää tai myös muita aloja. Tarkasteltavaksi otettiin viisi teemaa. 
5.2.1.  Euroopan digitaalistrategian tukeminen 
Eurooppa 2020 -tavoitekokonaisuuteen kuul uvassa lippulaivahankkeessa "Euroopan 
digitaalistrategia" pyritään t uottamaan kestäviä taloudelli sia hyötyjä digitaalisista 
yhtenäismarkkinoista, jotka perustuvat ultr anopeaan internetiin ja yhteentoimiviin 
sovelluksiin. Tavoitteena on tuoda  laajakaista kaikkien ulo ttuville vuoteen 2013 mennessä 
sekä yli 30 Mbit/s internet-liittymä kaikkien  saataville vuoteen 2020  mennessä niin, että 
puolella Euroopan kotitalouksista on yli 100 Mbit/s internet-liittymä. 
 
FI 6   FI Langattomilla palveluilla voidaan tukea tätä tavo itetta, koska niillä voidaan täydentää kiinteän 
verkon infrastruktuuria, jota ei  voida ulottaa kaikkialle. La ngattomia laajakaistapalveluja 
voidaan käyttää myös kiinteiden liittymien  ohella ja ne mahdollistavat liikkuvan käytön. 
Harkitut vaihtoehdot: – Ei tavoitetta ensimmäisessä RPO:ssa:
 Tämä sallisi jäsenvaltioille toisistaan poikkeavia 
langattoman laajakaistan kä yttöönottostrategioita ja lo isi EU:ssa epätietoisuutta. 
– Määritellään tavoite, jota analysoidaan/selvitellään myöhemmin lisää : Mahdollistaa 
kattavamman tiedon myötä vankempaan tietopohj aan perustuvat vali nnat; erityisesti on 
ymmärrettävä paremmin eri jakelukanavien potentiaaliset roolit. 
– Määritellään heti konkre ettiset toimenpiteet : Tällaisia toimenpiteitä voisivat olla seuraavat: 
1. hankitaan lyhyellä aikavälillä  lisää taajuuksia laajakai stalle valvomalla tähän 
käyttötarkoitukseen jo oso itettujen taajuuksien tosiasial lista käyttöönsaattamista ja 
varmistetaan, että kaikkien kansalaisten  saatavilla on riittävän nopea laajakaista 
vuoteen 2015 mennessä, 
2. osoitetaan yhdenmukaisesti ta ajuudet satelliittivälitteisil le laajakaistapalveluille, 
3. varmistetaan digilähetyksiin siirtymise ssä vapautuneen taaj uusylijäämän käytön 
koordinointi: asetetaan yhtei nen määräaika 800 MHz päätöksen täytäntöönpanolle; 
varmistetaan, että taajuusylijäämä käyt etään täysimääräisesti laajakaistan 
saatavuuden parantamiseen harvaan asutui lla alueilla ja heikommassa asemassa 
olevien käyttäjäryhmien keskuudessa. 
Muut yksittäiset toimet vaatisivat ensin tarkempaa tietoa todennäköisistä markkina- ja 
teknologiasuuntauksista. 
5.2.2.  Helpon ja tasapuolisen saatavuuden edistäminen 
Taajuuksien saatavuuden helpottamiseksi on poist ettava sääntelyllisiä  esteitä (lisättävä 
joustavuutta), jotka vaikeuttavat innovointia ja  markkinoilletuloa. Tällaisia esteitä ovat 
esimerkiksi palvelu- ja teknologi arajoitukset. Lisäksi on sallitta va taajuuksien jälleenmyynti. 
Taajuuksien tasapuolinen saatavuus edellyttää toimivaa kilpailuympäri stöä ja kilpailun 
vääristymien välttämistä, kun olemassa ol evia käyttöoikeuksia  jaetaan uudelleen. 
Harkitut vaihtoehdot: – Ei tavoitetta ensimmäisessä RPO:ssa
: Tässä oletetaan, että EU :n tasolla on jo päästy 
riittävään joustavuuteen. 
– Määritellään tavoite, jota analysoi daan/selvitellään myöhemmin lisää : Tämä vaihtoehto saa 
jonkin verran tukea, mutta saatavilla on jo lukui sia teknisiä ja taloudell isia selvityksiä, eikä 
ole selvää, minkälaista lisätutkimusta vielä tarvittaisiin. Pohjimmiltaan kyse on jäsenvaltioiden poliittisesta tahdosta ottaa käyttöön markkinapohjaisia mekanismeja. 
– Määritellään heti konkr eettiset toimenpiteet
: Tärkeimpiä tarkasteltuja toimenpiteitä ovat 
yhteisten suuntaviivojen laatiminen valtuut usehtoja ja -menettelyjä varten, käytön 
joustavuuden lisääminen ja kilpailun vääris tymien välttäminen sekä lisätaajuuksien 
 
FI 7   FI määrittely ja osoittaminen yhdenmukaisin tekni sin ehdoin innovatiivisille sovelluksille 
yleisvaltuutuksilla. Tämä hyödyttäisi me rkittävästi taloutta ja innovointia. 
5.2.3.  Taajuuksien käytön tehostaminen 
Puitedirektiivissä ja radiotaajuuspäätöksessä  periaatteena on taajuuks ien tehokas käyttö. 
Tarkastellut kolme vaihtoehtoa ulottuvat "e i toimia" -vaihtoehdosta toimiin, jotka 
kohdennetaan yksittäisiin sovelluksiin (esi m. tehokkaampi yhteiskäytön koordinointi 
taajuuksien käytön helpottami seksi väestönsuojelu- ja pe lastuspalvelusovelluksissa). 
Keskivaihtoehdossa laadittaisiin selvitys taaj uuksien nykykäytöstä sekä lisäanalyyseja ja 
lisäselvityksiä, jotta voitaisiin valmistella sääntelyaloitteita taajuuksia tehokkaammin käyttävien teknologioiden tueksi.  
5.2.4.  Ilmastonmuutoksen torjunnan tukeminen 
EU2020 tähtää kestävään kasvuun sekä kestävään, resurssitehokkaaseen ja  kilpailukykyiseen 
talouteen. Taajuuksia käyttävät so vellukset voivat tukea näitä tavoitteita pääas iassa kahdella 
alalla: älykkäät sähköverkot, joilla voidaan pienentää ener giankulutusta, sekä älykkäät 
liikenteenhallintajärjestelmät, joilla void aan pienentää hiilidioksidipäästöjä. 
"Ei toimia" -vaihtoehto ei sovi yhteen asialle EU:ssa annetun suuren poliittisen painoarvon 
kanssa. Lisäselvitysten ja -analyysien tekemi nen rajoittuu älykkäisiin liikennejärjestelmiin. 
Kolmantena vaihtoehtona olisi eteneminen  konkreettisin toimenpitein, mutta tällaisia 
toimenpiteitä ei vielä ole selkeästi määritelty. 
5.2.5.  Ulkosuhteiden parantaminen 
Uudessa sääntelyjärjestelmässä komissio voi ehdottaa parlamentille ja neuvostolle yhteisiä 
poliittisia tavoitteita kans ainvälisen taajuuspo litiikan koordinoimiseksi. Ajankohtaisin 
tilaisuus tämän mahdollisuuden käyttöön on IT U:n Maailman radioviestintäkonferenssi 2012, 
jossa neuvotellaan monista sellaisista aiheista, joilla on suoraa vaikutusta EU:n taajuuspolitiikkaan. RPO olisi soveltuvin tapa asettaa tavoitte et EU:n näkökohtien 
puolustamiseksi kansainvälisellä tasolla.  
Ensimmäinen vaihtoehto – nykytilan teen säilyttäminen – ei toisi etuja eikä riskejä. Toinen 
vaihtoehto rajaisi RPO:n ulkosuhdenäkökohdat sähköisen viestinnän al aan. Tämä koskisi 
ainoastaan osaa kansainvälisen asialistan kesk eisistä kohdista. Kolmas vaihtoehto, joka 
ulottuu sähköistä viestintää laajemmalle, katt aisi parhaiten kaikki EU:n edun kannalta 
merkitykselliset sektoripolitiikat. 
5.2.6.  Arvio hallinnollisesta taakasta 
Vaikka RPO:n hyödyt ja kustannukset vaihtele vat huomattavasti r iippuen valituista 
toimenpiteistä ja vaihtoehdoist a, hyödyt olisivat kaikissa tark astelluissa tapa uksissa selvästi 
suuremmat kuin hallinnolliset lisäkustannukset. Tä tä olisi arvioitava tarkemmin, kun laaditaan 
ehdotuksia konkreettisiksi toimenpiteiksi. 
 
FI 8   FI 6. VAIHTOEHTOJEN VERTAILU  
6.1. Ensimmäisen tason vaihtoehtojen vertailu  (RPO:n strateginen soveltamisala) 
Paras vaihtoehto ensimmäisen RPO:n sovelt amisalaksi on laajen taa se vaihtoehdon 3 
mukaisesti myös muille aloille kuin sähköiseen viestintään, mikä  sai myös laajaa tukea eri 
sidosryhmiltä. 
6.2. Toisen tason vaihtoehtojen vaikutukset   
6.2.1.  Euroopan digitaalistrategian tukeminen 
Maanpäällisillä langattomilla yhtey ksillä toteutettujen laajakaistal iittymien osalta vaihtoehto 3 
vastaa parhaiten Eurooppa 2020 -str ategian painopisteitä ja sidos ryhmien tahtoa (toimenpiteet 
hahmoteltu kohdassa 5.2.1). 
Satelliittivälitteisten laajakai stapalvelujen osalta suositellaan vaihtoehtoa 2, koska ennen 
konkreettisiin toimiin ryhtymistä tarvitaan lisäsel vityksiä siitä, voidaanko yhteydet toteuttaa 
satelliittivälitteisesti riittävän laajasti ja riittävällä nopeudella, sekä siitä, millaisia 
kustannuksia tästä koituu kuluttajille.  
6.2.2.  Helpon ja tasapuolisen saatavuuden edistäminen 
Vaikutusten arvioinnissa todetaan sito va koordinointi parhaaksi vaihtoehdoksi 
(yhdenmukaiset ja joustavat käyttöehdot varmis tavan markkinalähtöisen lähestymistavan laaja 
koordinoitu käyttöönotto), mutta jäsenvaltio t kannattavat ainoastaan vapaaehtoista 
koordinointia. Komissio pitää kuitenkin vaihtoehto a 3 ainoana toteuttami skelpoisena ja tulee 
ehdottamaan toimenpiteitä koordinoinnin parantam iseksi heikentämättä kuitenkaan kansallista 
joustovaraa. 
6.2.3.  Taajuuksien käytön tehostaminen 
Suositeltavin vaihtoehto on 2 ( lisäselvitykset) koska kaikkia e hdotettuja aiheit a on tutkittava 
lisää ennen sääntelyllisiä toimia. Tämä mahdollistaa myös yhteisymmärryksen rakentamisen eri toimijoiden, varsinkin ju lkisen sektorin, keskuudessa. 
6.2.4.  Ilmastonmuutoksen torjunnan tukeminen 
Älykkäiden liikennejärjestelmien osalta val itaan vaihtoehto 1, koska alan tärkeimmät 
taajuuspäätökset on tehty vasta hiljattain. Komi ssio kuitenkin seuraa ti lanteen kehittymistä. 
Energiatehokkuuden osalta tarv itaan lisäselvityksiä ennen kuin konkreettisia ehdotuksia 
voidaan laatia, joten valitaan vaihtoehto 2. 
6.2.5.  Ulkosuhteiden parantaminen 
Suositeltavin on vaihtoehto 3. Koska useimmat  kansainväliset sopimukset ovat voimassa 
kauan, Euroopan etuja on ajettava  ja asialistat suunniteltava tulevaisuusorientoituneiksi, jotta 
politiikan tärkeiden osa-alue iden taajuusvaatimukset saadaan otettua huomioon. Sähköisen 
viestinnän lisäksi merkityksellisiä EU:n toiminta -aloja ovat esimerkiksi kestävä kehitys ja 
ilmastonmuutos. Lainsäätäjä pyrkii lisääm ään EU-koordinaatiota  kansainvälisissä 
taajuusneuvotteluissa. 
 
FI 9   FI 6.3. Päätelmät vaikutuksia kosk evista lisäarvioinneista   
Koska vaikutuksiltaan merkittävistä jatkotoimi sta on tehtävä omat vaikutustenarviointinsa, 
vaikutusten arvioinnissa luetellaan suoraan ne jatkotoimet, joista selvästi tarvitaan oma arviointinsa. 
Taajuuksien yhteiskäytöstä on suunnitteilla tiedonanto. Valtuutuksia ja taajuuksien 
yhteiskäyttöä koskevista lisäehdotuk sista laaditaan vaikutusten ar viointi, kun asiasta on saatu 
lisätietoa.  
Teknisistä yhdenmukaistamissäädöksistä ei aiemmi n ole laadittu vaikutusten arviointeja. RPO 
saattaisi edellyttää tällaisia säädöksiä tietynt yyppisistä taajuuksien käyt tötarkoituksista. Näistä 
olisi tehtävä vaikutusten arvioinni t, mikäli niiden vaikutukset olis ivat riittävän merkittäviä ja 
jos päätöksentekoprosessi (johon osal listuvat sidosryhmät , CEPT, RSPG ja 
radiotaajuuskomitea) ei tarpee llisessa määrin riittäisi peru steluksi kyseisille säädöksille. 
Silloin kun on valittu vaihtoehto 2, vaikutusten lis äarviointien tarvetta ta rkastellaan komission 
ohjeiden, valmistelutöiden ja to iminnan valitun muodon perusteella. 
7. S
EURANTA JA ARVIOINTI  
RPO:n yleisen strategisen luonteen vuoksi myös arvioinnin ja seurannan olisi pysyttävä 
yleisellä strategisella tasoll a. RPO:n pohjalta toteutettavat konkreettiset lisätoimenpiteet 
tullaan arvioimaan erikseen asianmukaisessa järjestyksessä. 
EU-politiikan eri indikaattorien seuranna ssa hyödynnetään yksityiskoht aisempaa arviointia 
yksittäisissä hankkeissa toiminnan eri osa- alueilla esimerkiksi energiatehokkuudessa, 
avaruuspolitiikassa ja digitaalistrategian toteutuksessa. 
Komissio tulee myös yhteistyössä RSPG:n kan ssa seuraamaan, vaikuttaako kansallinen ja 
kansainvälinen teknologian ja  sääntelyn kehitys taajuuks ien kysyntään ja käyttöön.