EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 25.11.2021 COM(2021) 723 final 2021/0378(COD) Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS rahoituspalvelujen, pääomamarkkinoiden ja kestävyyden kannalta merkityksellisiin julkisesti saatavilla oleviin tietoihin keskitetyn pääsyn tarjoavan eurooppalaisen keskitetyn yhteyspisteen perustamisesta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) {SEC(2021) 572 final} - {SWD(2021) 344 final} - {SWD(2021) 345 final}



PERUSTELUT 1.EHDOTUKSEN TAUSTA •Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet Eurooppalaisen keskitetyn yhteyspisteen (European Single Access Point, ESAP) perustaminen vuoteen 2024 mennessä on Euroopan komission syyskuussa 2020 hyväksymän pääomamarkkinaunionia koskevan toimintasuunnitelman lippulaivahanke. ESAP edistää pääomamarkkinaunionin tavoitteiden saavuttamista tarjoamalla tehokkaan ja syrjimättömän EU:n laajuisen pääsyn pääomamarkkinoiden, rahoituspalvelujen ja kestävän rahoituksen kannalta merkityksellisiin tietoihin, joita eri luokkiin kuuluvien yhteisöjen on julkistettava toiminnastaan ja tuotteistaan. Yhteisöjen toimintaa ja tuotteita koskevat tiedot ovat olennaisen tärkeitä pääoman tarjoajien päätöksenteon kannalta. ESAPin avulla jatketaan rahoituspalvelujen ja pääomamarkkinoiden yhdentämistä sisämarkkinoilla, kohdennetaan pääomaa tehokkaammin EU:ssa ja edistetään pienempien kansallisten pääomamarkkinoiden ja talouksien kehittymistä lisäämällä niiden näkyvyyttä. ESAP antaa myös listaamattomille yhteisöille, kuten pienille ja keskisuurille yrityksille (pk-yritykset), mahdollisuuden antaa tietoja vapaaehtoisesti saataville. Tämä helpottaa niiden pääoman saantia. Ehdotus on osa toimenpidepakettia, joka sisältää seuraavat ehdotukset: ·ehdotus asetukseksi eurooppalaisen keskitetyn yhteyspisteen perustamisesta (tämä ehdotus); ·ehdotus direktiiviksi tiettyjen direktiivien muuttamisesta ja ·ehdotus asetukseksi tiettyjen asetusten muuttamisesta. ESAP kuuluu eurooppalaisiin rahoitusdata-avaruuksiin, jotka esiteltiin syyskuussa 2020 julkaistussa komission digitaalisen rahoituksen strategiassa. Digitaalisen rahoituksen strategiassa asetetaan tavoitteeksi, että EU:n rahoituspalvelulainsäädännön mukaisesti julkistettavat tiedot on alettava julkistaa standardoiduissa ja koneellisesti luettavissa muodoissa vuoteen 2024 mennessä. ESAP on ensisijaisesti tarkoitettu sijoittajille, rahoitusanalyytikoille ja markkinoilla toimiville välittäjille, kuten omaisuudenhoitajille, neuvonantajille tai datan koostajille. Myös muuntyyppiset käyttäjät, esimerkiksi kansalaisyhteiskunnan edustajat, sääntelyviranomaiset ja muut viranomaiset, kuten tilastoviranomaiset, voivat olla kiinnostuneita hankkimaan tietoja ESAPin välityksellä. •Yhdenmukaisuus muiden alaa koskevien politiikkojen säännösten kanssa Tämä ehdotus perustuu rahoituspalveluja, pääomamarkkinoita ja kestävää rahoitusta koskevan voimassa olevan lainsäädännön vaatimuksiin. Pääomamarkkinoiden tehokkaan toiminnan varmistamiseksi on olennaisen tärkeää, että markkinatoimijoille ja muille sidosryhmille välitetään säännöllisesti merkityksellisiä, luotettavia, täydellisiä, ajantasaisia ja vertailukelpoisia yritystietoja. ESAP edistää EU:n lainsäädännön vaikuttavuutta rahoituspalvelujen ja pääomamarkkinoiden alalla. Tällä ehdotuksella ei luoda sisältöä koskevia uusia raportointivelvoitteita, vaan se perustuu ehdotuksen liitteessä mainituissa EU:n säädöksissä vahvistettuihin voimassa oleviin julkistamisvaatimuksiin. ESAP rakennetaan erillään kaupparekistereiden yhteenliittämisjärjestelmästä (BRIS), joka on kehitetty yhtiöoikeusdirektiivin mukaisesti, jolloin molemmissa järjestelmissä voidaan noudattaa omia standardeja ja pyrkiä omiin tavoitteisiin oman hallinnon pohjalta. ESAP täydentää BRISiä, joka tarjoaa yleisölle tietoja osakeyhtiöistä Euroopan oikeusportaalissa. BRISiä ja ESAPia varten kerättyjen tietojen päällekkäisyys rajoittuu tiettyihin tilinpäätösasiakirjoihin (tilinpäätökset, tilintarkastuskertomukset, toimintakertomukset, mukaan lukien yritysten kestävyysraportointi, ja kaivannaisteollisuuden maakohtainen raportointi). •Yhdenmukaisuus unionin muiden politiikkojen kanssa Tämä ehdotus on yhdenmukainen helmikuussa 2020 annetussa komission tiedonannossa esitetyn Euroopan datastrategian kanssa ja edistää sen täytäntöönpanoa, sillä ESAP on osa mainitussa strategiassa ilmoitettua yhteistä eurooppalaista rahoitusdata-avaruutta. Kestävään talouteen siirtymisen rahoitusstrategiassa komissio sijoittaa kestävän rahoituksen rahoitusjärjestelmän ytimeen ja asettaa sen ennakkoehdoksi pyrkimykselle luoda kehys, joka mahdollistaa yksityiset investoinnit kestäviin hankkeisiin ja toimiin. ESAP edistää kestävään talouteen siirtymisen rahoitusstrategian ja Euroopan vihreän kehityksen ohjelman tavoitteiden saavuttamista tarjoamalla helposti saatavilla olevia ja käyttökelpoisia tietoja eurooppalaisten yhteisöjen toiminnan kestävyydestä. Näin viranomaiset, yksityiset sidosryhmät ja kansalaisyhteiskunnan edustajat voivat paremmin arvioida eurooppalaisten yhteisöjen kestävyyttä ja yleisemmin edistymistä kestävään kehitykseen liittyvien EU:n politiikkatavoitteiden, myös EU:n ilmastostrategian ja ‑tavoitteiden, saavuttamisessa.

Syyskuussa 2020 hyväksytyssä pääomamarkkinaunionia koskevassa toimintasuunnitelmassa tuetaan ESAPia. 2.OIKEUSPERUSTA, TOISSIJAISUUSPERIAATE JA SUHTEELLISUUSPERIAATE •Oikeusperusta EU:n toimet hajanaisuuden vähentämiseksi keskitetyn yhteyspisteen avulla edistäisivät sisämarkkinoiden yhdentymistä poistamalla tiedonkulun esteitä unionissa. Euroopan unionin toiminnasta tehdyssä sopimuksessa (SEUT-sopimus) annetaan unionin toimielimille toimivalta antaa asiaankuuluvat säännökset, joiden tavoitteena on sisämarkkinoiden perustaminen ja toiminta (SEUT-sopimuksen 114 artikla). •Toissijaisuusperiaate (jaetun toimivallan osalta) Tämän aloitteen tavoitteita ei voida saavuttaa riittävällä tavalla jäsenvaltioiden yksin toteuttamin toimin. Jäsenvaltioilla on tällä hetkellä tiettyä liikkumavaraa, kun ne laativat sääntöjä, jotka koskevat EU:n lainsäädännössä yrityksille asetettujen raportointivelvoitteiden mekanismeja ja muotoja ja jotka tukeutuvat vahvasti kansallisiin järjestelmiin. Tämä johtaa julkistamismekanismien ja -muotojen maantieteelliseen ja temaattiseen hajanaisuuteen, joka lisää yritystietojen käyttäjien tiedonsaanti- ja käsittelykustannuksia. Hajanaisuus ei vähene jäsenvaltioiden suorittamilla yksittäisillä lisätoimilla, jollei niiden yhteisenä tavoitteena ole luoda keskitetty yhteyspiste ja poistaa olemassa olevia esteitä, mikä on epätodennäköistä ilman koordinoitua lähestymistapaa. Tiedonsaannin parantaminen EU:n tasolla on tavoite, joka voidaan hankkeen laajuuden ja vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla. Lisäksi muun muassa sopivien formaattien, käyttöehtojen ja kielivaatimusten suunnittelu edellyttää jonkinasteista yhdenmukaistamista EU:n tasolla, jotta yhteentoimivuus sekä rajat ylittävä pääsy ja käyttö olisivat mahdollisia. Tällainen aloite saa laajaa kannatusta muun muassa jäsenvaltioiden, Euroopan parlamentin, sääntelyviranomaisten, alueellisten ja kansallisten markkinatoimijoiden, käyttäjien ja kansalaisyhteiskunnan taholta. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. •Suhteellisuusperiaate Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti tässä aloitteessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen aloitteen tavoitteiden saavuttamiseksi. Tällä ehdotuksella ei lisätä tai muuteta sisältöä koskevia raportointivelvoitteita. Yhteisöihin ja kansallisiin viranomaisiin kohdistuvan rasituksen minimoimiseksi ESAP perustuu mahdollisimman pitkälle olemassa oleviin tiedonantokanaviin ja -infrastruktuuriin. •Toimintatavan valinta Asetusta pidetään asianmukaisimpana oikeudellisena välineenä, jolla ESAP voidaan perustaa, koska suurin osa säännöksistä on osoitettu Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaiselle (ESMA), joka rakentaa alustan ja hallinnoi sitä, sekä tiedonkeruuelimille. ESMA on riippumaton Euroopan unionin viranomainen, joka auttaa turvaamaan EU:n rahoitusjärjestelmän vakauden parantamalla sijoittajien suojaa ja edistämällä rahoitusmarkkinoiden vakautta ja moitteetonta toimintaa. Tässä yhteydessä ESMAlle annetaan tehtäväksi perustaa ESAP ja ylläpitää sitä, koska ESAP edistää erityisesti finanssimarkkinoiden eheyden, avoimuuden, tehokkuuden ja moitteettoman toiminnan varmistamista. Lisäksi asetuksella poistetaan se riski, että kansallisten lainsäädäntöjen välillä on suuria eroja, jotka liittyvät sisällytettävien ja saataville annettavien tietojen ominaisuuksiin sekä tiedonkeruuelinten tehtäviin. 3.JÄLKIARVIOINTIEN, SIDOSRYHMIEN KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET •Jälkiarvioinnit/toimivuustarkastukset Tähän ehdotuksen liittyvä vaikutustenarviointi perustuu muun muassa yhteisöjen julkista raportointia koskevan EU:n kehyksen toimivuustarkastukseen, jonka komissio julkaisi huhtikuussa 2021. Toimivuustarkastuksen keskeisiä havaintoja oli tarve hyödyntää digitaalisten välineiden potentiaalia yhteisöjen julkistamien säänneltyjen tietojen saatavuuden, käytön ja uudelleenkäytön parantamiseksi. Toimivuustarkastuksessa korostui erityisesti EU:n laajuisen säännellyille tiedoille tarkoitetun keskitetyn yhteyspisteen puuttuminen ja yhteisöjen julkistamien tietojen koneellisen luettavuuden rajallisuus. •Sidosryhmien kuuleminen Kuulemismenettelystä ja sen tärkeimmistä päätelmistä, joihin tämä ehdotus perustuu, esitetään yhteenveto vaikutustenarvioinnin liitteessä 2. Kuulemistoimiin sisältyi kohdennettu verkkokuuleminen, työpajoja eri sidosryhmien kanssa sekä näkemyksiä komission perustamilta asiaankuuluvilta asiantuntijaryhmiltä, erityisesti pääomamarkkinaunionia käsittelevältä korkean tason foorumilta. Yleisesti ottaen kaikki kuullut sidosryhmät suhtautuivat myönteisesti komission ESAP-aloitteeseen ja ilmaisivat tukensa sen vaiheittaiselle täytäntöönpanolle, jossa ESAPin tietoja priorisoidaan ja asetetaan saataville eri vaiheissa. Lisäksi sidosryhmät korostivat yhden toimituskerran periaatteen käytön tärkeyttä. Julkisesti ilmoitettavien tietojen valmistelijat ja pk-yritykset tähdensivät myös, että on tarpeen välttää hallinnollisia lisärasituksia, kuten uusien raportointivelvoitteiden asettamista yhteisöille. Suurin osa sidosryhmistä kannatti sitä, että ESAPiin sisällytetään monenlaisia tietoja, joihin kuuluvat sekä taloudelliset että kestävyyteen liittyvät tiedot. Valtaosa sidosryhmistä katsoi, että tietojen standardoiminen yhteisen raportointikehyksen ja yhteisten järjestelmien ja metatietojen avulla olisi hyödyllinen keino puuttua tietojen vertailukelpoisuutta, luotettavuutta ja uudelleenkäytettävyyttä koskeviin ongelmiin. Sidosryhmät mainitsivat myös, että yhteisten standardien puuttuminen on yksi suurimmista esteistä, joita käyttäjät ja yhteiskunta kohtaavat käsitellessään taloudellisia tietoja sekä ympäristöön, yhteiskuntaan ja hallintotapaan liittyviä tietoja (ESG-tiedot). Useimmilla sidosryhmillä on samankaltaisia näkemyksiä infrastruktuurista sekä siitä, miten ESAPin olisi kerättävä tietoja, ja ne ehdottavat, että ESAPin olisi hyödynnettävä olemassa olevia kansallisia tai eurooppalaisia raportointikanavia. Lisäksi sidosryhmät edellyttävät, että tiedot annetaan ESAPin kautta saataville samanaikaisesti kun ne julkaistaan millä tahansa muulla tavalla tai kanavalla.

Kaikki sidosryhmät kannattavat yleisesti sitä, että ESAP tarjoaa vapaan pääsyn tietoihin ja että tiedot ovat maksutta saatavilla. Vaikka avoimen datan / vapaan pääsyn mallia suositeltiin painokkaasti, eräät sidosryhmät kannattivat ajatusta siitä, että tietojen antajat (antaessaan tietoja) tai tietojen käyttäjät voisivat maksaa joitakin maksuja (esimerkiksi vuosimaksun). ESAPin näille tietojen tarjoajille tai käyttäjille tuottama hyöty voisi siinä tapauksessa olla perusteena päätökselle periä tietyistä palveluista jonkinlaisia maksuja. Selvä enemmistö sidosryhmistä kannatti esimerkiksi ESMAn hallinnoimaa julkista mallia, johon voisivat osallistua Euroopan pankkiviranomainen (EPV) ja Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen (EIOPA). •Asiantuntijatiedon keruu ja käyttö Tämän ehdotuksen liitteenä oleva vaikutustenarviointi perustuu myös kirjallisen aineiston tutkimuksesta saatuihin tietoihin ja erityisesti seuraaviin tutkimuksiin ja asiantuntemukseen: ·tutkimus ”Regulatory framework analysis for potential integration into the European Electronic Access Point (EEAP)”; ·tutkimus ”Governance for a DLT / Blockchain enabled European Electronic Access Point (EEAP)”; ·”Impact Assessment study on the list of High Value Datasets to be made available by the Member States under the Open Data Directive”; ·yrityksen Busines Reporting – Advisory Group (BR-AG) tarjoama asiantuntemus; yrityksen kanssa tehtiin sopimus erityisesti komission avustamiseksi tässä aloitteessa. Vaikutustenarviointia varten kerätty ja siinä käytetty aineisto oli yleensä tosiasioihin perustuvaa tai peräisin hyvämaineisista ja hyvin tunnetuista lähteistä, jotka toimivat aiheen vertailukohteina. Sidosryhmiltä kuulemistoimien aikana saatuja kannanottoja käsiteltiin yleensä mielipiteinä, jolleivät ne olleet luonteeltaan asiatietoja. •Vaikutustenarviointi Sääntelyntarkastelulautakunta tarkasteli tähän ehdotukseen liittyvää vaikutustenarviointia 22. heinäkuuta 2021. Lautakunta antoi myönteisen lausunnon, jossa esitettiin muutamia huomautuksia, jotka komissio otti huomioon vaikutustenarvioinnin lopullisessa versiossa (tätä käsitellään tarkemmin vaikutustenarvioinnin liitteessä 1). Vaikutustenarvioinnissa analysoidaan useita toimintavaihtoehtoja, joilla voidaan saavuttaa erityistavoitteet eli mahdollistaa asianomaisten yhteisöjen julkisten tietojen saumaton ja yhdennetty saatavuus tavalla, joka lisää näiden tietojen liikkuvuutta unionissa, sekä lisätä tällaisten tietojen digitaalista käyttöä (ja uudelleenkäyttöä). Toimintavaihtoehdot yksilöitiin seuraavien viiden ESAPiin liittyvän pääasiallisen näkökohdan perusteella: 1) ESAPin kautta saatavilla olevien tietojen laajuus, 2) ESAPin kautta saatavilla olevien tietojen muoto, 3) ESAPin kautta saatavilla olevien tietojen kerääminen ja olemassa olevien tiedonkeruupisteiden yhteenliittäminen, 4) avoin data ja 5) hallintotapa. Nämä ovat keskeisiä näkökohtia havaittujen ongelmien ratkaisemisessa, ja ne ovat myös pääasiallisia kustannustekijöitä. Lisäksi arvioitiin seuraavia näkökohtia, vaikka niiden katsotaan olevan teknisempiä ja vähemmän ratkaisevia ESAPin erityistavoitteiden saavuttamisen kannalta: i) ESAP-toiminnot, ii) oikea-aikainen pääsy tietoihin ESAPin kautta, iii) tietojen eheyden ja lähteen uskottavuuden varmistaminen, iv) tietojen laadun varmistaminen, v) kieliesteisiin puuttuminen, vi) tiettyjen pääsyesteiden poistaminen, vii) yhden toimituskerran periaate, viii) voimassa olevien sääntöjen jatkaminen, ix) säilytysaika, x) ESAPin kautta saatavissa olevia ”vapaaehtoisia tietoja” koskevat periaatteet. •Sääntelyn toimivuus ja yksinkertaistaminen Tässä aloitteessa vahvistetaan ESAPin perustamissäännöt. ESAPilla virtaviivaistetaan julkistamiskanavia, mikä yksinkertaistaa ja tehostaa toimintaa pääasiassa kysyntäpuolella (käyttäjät) sekä pienentää haku- ja käsittelykustannuksia. Yhteisöt saavat jossain määrin samoja hyötyjä ilmoitusvelvoitteiden osalta. •Perusoikeudet Tässä ehdotuksessa kunnioitetaan perusoikeuksia ja otetaan huomioon erityisesti Euroopan unionin perusoikeuskirjassa tunnustetut periaatteet. ESAP parantaa henkilötietoja sisältävien tietojen saatavuutta. Tämä on tarpeen datavetoisen innovoinnin edistämiseksi rahoitusalalla, eurooppalaisten pääomamarkkinoiden yhdentymisen auttamiseksi, investointien ohjaamiseksi kestävään toimintaan ja tehokkuushyötyjen tuomiseksi kuluttajille ja yrityksille. ESAP parantaa kuitenkin vain niiden henkilötietojen saatavuutta, joita on käsiteltävä unionin oikeuden tai muun asetuksessa (EU) 2016/679 säädetyn oikeusperustan mukaisesti, koska tällä ehdotuksella ei oteta käyttöön uusia tiedonantovaatimuksia jo olemassa olevien vaatimusten lisäksi. 4.TALOUSARVIOVAIKUTUKSET Tämä ehdotus vaikuttaa ESMAn sekä kansallisten ja EU:n tiedonkeruuelinten, erityisesti virallisesti nimettyjen järjestelmien, kansallisten toimivaltaisten viranomaisten, Euroopan valvontaviranomaisten ja niiden sekakomitean kustannuksiin ja hallinnolliseen rasitukseen, sillä muuten tämän aloitteen tavoitteita ei voida saavuttaa optimaalisella tavalla. Näiden kustannusten tarkka suuruus ja jakautuminen riippuvat tietoteknisen infrastruktuurin lopullisista eritelmistä sekä siihen liittyvien sääntely-, hallinto- ja valvontatehtävien laajuudesta ja ajoituksesta, jotka osittain riippuvat tämän säädöksen antamisen jälkeen tehdyistä päätöksistä. Tähän aloitteeseen liittyvässä rahoitusselvityksessä eritellään yksityiskohtaisesti kustannukset, joita ESAPin hallinnointi aiheuttaa ESMAlle. ESMAn osalta aloitteessa edellytetään, että ajan myötä yhteensä kolme kokoaikaista työntekijää ottaa hoitaakseen hankkeen kehittämisen ja toiminnan valvonta- ja hallinnointitehtävät. Ehdotuksen täytäntöönpanoon vuosina 2022–2027 tarvittavat kokonaismäärärahat ovat enintään 16,5 miljoonaa euroa, mukaan lukien 2,3 miljoonaa euroa hallintomenoja ja enintään 14,2 miljoonaa euroa toimintamenoja, joihin EU antaisi 9,6 miljoonaa euroa tukea nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen puitteissa (vuosina 2022–2027). Tästä määrästä 5 miljoonaa euroa katettaisiin Digitaalinen Eurooppa -ohjelmasta vuosina 2022–2023. Vuosina 2024–2027 ESAPiin liittyvät ESMAn kustannukset olisivat 11,5 miljoonaa euroa. Nämä kustannukset rahoitettaisiin EU:n talousarviosta enintään 40 prosenttiin saakka, mikä vastaisi 4,6:ta miljoonaa euroa, ja kansallisia toimivaltaisia viranomaisia pyydettäisiin rahoittamaan kustannuksia 6,9 miljoonalla eurolla, jotka saataisiin niiden ESMAlle maksamista rahoitusosuuksista.

Rahoituksella katetaan kustannuksia, jotka kytkeytyvät ESAPiin liittyvien oheistoimintojen ja -tehtävien kehittämiseen, ylläpitoon, toimintaan ja tukemiseen, mukaan lukien vuotuisten valvontatoimien toteuttaminen. ESAP edellyttää sääntelytoimia, minkä vuoksi on laadittava useita täytäntöönpanosäädöksiä. Asetuksessa on säännökset siitä, miten nämä säädökset annetaan ajan myötä. Joidenkin säädösten laatiminen annetaan asetuksessa Euroopan valvontaviranomaisten (ESMA, EPV ja EIOPA) sekakomitean tehtäväksi. Lisäksi EPV:n ja EIOPAn on tarkoitus tehdä ESMAn kanssa yhteistyötä tiettyjen ESAPin toimintaan ja valvontaan liittyvien tehtävien hoitamisessa. Hoitaessaan näitä tehtäviä ESMA, EPV ja EIOPA pyrkivät edelleen synergia- ja tehokkuusetujen maksimoimiseen sekä tarkkailevat tähän ehdotukseen liittyvää ylimääräistä työtaakkaa ja kokoaikavastaavuutta yleisten tehtäviensä yhteydessä. Tiedonkeruuelimien osalta EU:n/kansallisten tiedonkeruuelinten ja ESAPin yhteenliittämisestä aiheutuvien kustannusten (pääasiassa sovellusrajapintojen kehittämisen perusteella) arvioidaan olevan noin 50 800 euroa yksittäisen tiedonkeruuelimen tasolla (kertaluonteiset kustannukset), kun taas vuotuiset toistuvat kustannukset olisivat noin 6 500 euroa yksittäisen tiedonkeruuelimen tasolla. Joissakin tapauksissa on vahvoja synergioita tiedonkeruuelinten suorittamien nykyisten tehtävien tai jo suunnittelemien hankkeiden kanssa. Tästä on esimerkkinä äskettäin annettu ehdotus, jossa asetusta (EU) N:o 575/2013 muutetaan siten, että EPV valtuutetaan keskittämään laitosten vuotuisten, puolivuosittaisten ja neljännesvuosittaisten vakavaraisuustietojen julkistamiset. EPV toimii näiden tietojen kerääjänä ESAPiin liittyvissä asioissa. Tämä ehdotus perustuu myös nykyisiin virallisesti nimettyihin järjestelmiin, joilla tällä hetkellä kerätään säänneltyjä tietoja EU:n säännellyillä markkinoilla listattujen siirtokelpoisten arvopapereiden liikkeeseenlaskijoilta avoimuusdirektiivin mukaisesti. Komissio tarjoaa teknistä tukea koskevan aloitteen kautta räätälöityä asiantuntemusta jäsenvaltioille kasvua edistävien uudistusten suunnittelemiseen ja toteuttamiseen useilla politiikan aloilla. Komission teknisen tuen ohjelmasta voidaan rahoittaa osa kansallisten toimivaltaisten viranomaisten toteuttaman ESAPin käyttöönoton edellyttämästä teknisestä tuesta niiden pyynnöstä. Komissio tarjoaa teknisen tuen ohjelman kautta myös muuta uudistusten käytännön näkökohtiin liittyvää ohjeistusta. Tämä voi olla strategista tai oikeudellista neuvontaa, tutkimuksia, koulutusta ja asiantuntijoiden maavierailuja. Teknisen tuen ohjelman kautta myönnetty rahoitus määräytyy vuotuisten hakukierrosten perusteella. 5.LISÄTIEDOT •Toteuttamissuunnitelmat, seuranta, arviointi ja raportointijärjestelyt Tässä ehdotuksessa ei edellytetä toteuttamissuunnitelmaa, mutta siihen sisältyy erityissäännöksiä, joiden mukaan ESMA seuraa ESAPin täytäntöönpanoa ja vaikuttavuutta. Tähän ehdotukseen sisältyy vaatimus, jonka mukaan komissio antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen ESAPin toiminnasta viimeistään viiden vuoden kuluttua ESAP-asetuksen voimaantulosta. Arvioidessaan aloitetta komissio tukeutuu julkiseen kuulemiseen sekä ESMAn, EPV:n, EIOPAn ja tiedonkeruuelinten kanssa käytyihin keskusteluihin. Arviointi toteutetaan paremmasta sääntelystä annettujen komission suuntaviivojen mukaisesti. •Ehdotukseen sisältyvien säännösten yksityiskohtaiset selitykset Ehdotuksen 1 artiklassa ESMA valtuutetaan perustamaan viimeistään 31. joulukuuta 2024 ESAP, joka antaa yleisölle pääsyn tietoihin, jotka yhteisöjen on tämän asetuksen liitteessä luetellun lainsäädännön mukaan julkistettava, sekä muihin tietoluokkiin, mukaan lukien taloudelliset tai kestävyyteen liittyvät tiedot, jotka yhteisöt päättävät vapaaehtoisesti lisätä ESAPiin. Ehdotuksen 2 artiklassa esitetään määritelmät, joita asetuksessa käytetään. Ehdotuksen 3 artiklassa esitetään edellytykset ja vaatimukset, joiden mukaisesti yhteisöt voivat vapaaehtoisesti toimittaa tietoja, jotka annetaan ESAPin kautta saataville. Ehdotuksen 4 artiklassa edellytetään, että ESMA pitää yllä ajantasaista luetteloa tiedonkeruuelimistä, jotka vastaavat yhteisöjen julkistamien tietojen hyväksymisestä, ja että se julkaisee tämän luettelon ESAPin verkkoportaalissa ja antaa sen komissiolle tiedoksi. Ehdotuksen 5 artiklassa esitetään tiedonkeruuelinten roolit ja tehtävät, mukaan lukien tekniset standardit, joita niiden on sovellettava tarkistaakseen, ovatko yhteisöjen toimittamat tiedot tässä asetuksessa ja siihen liittyvissä alakohtaisen lainsäädännön muutoksissa edellytettyjen eritelmien mukaisia. Tässä artiklassa vahvistetaan myös ESAPin kautta saatavilla olevien tietojen säilytysaika, joka on 10 vuotta, jollei liitteessä mainitussa sovellettavassa EU:n säädöksessä toisin säädetä. Artiklaan sisältyy myös erityinen säännös, jolla pyritään varmistamaan henkilötietojen suojaa koskevan lainsäädännön noudattaminen. Ehdotuksen 6 artiklassa edellytetään, että ESMA laatii ESAPia koskevan tehokkaan tietoturvasäännöstön. Ehdotuksen 7 artiklassa esitetään ESAPin toiminnot, joiden kautta käyttäjät voivat päästä tietoihin ja hakea tietoja. Ehdotuksen 8 artiklassa asetetaan edellytykset, joilla käyttäjät pääsevät ESAPissa saatavilla oleviin tietoihin. Niihin pääsy on yleensä maksutonta. ESMA voi periä maksuja käyttäjiltä, jotka pyytävät hyvin suuria tietomääriä tai usein päivitettäviä tietoja. Unionin toimielimillä, laitoksilla ja elimillä sekä useilla kansallisilla elimillä ja toimivaltaisilla viranomaisilla on kuitenkin aina oltava suora, välitön ja maksuton pääsy ESAPiin, jotta ne voivat täyttää vastuunsa ja velvoitteensa ja suorittaa tehtävänsä. Ehdotuksen 9 artiklassa edellytetään ESMAn varmistavan, että ESAPissa saatavilla olevien tietojen käyttö ja uudelleenkäyttö eivät loukkaa sui generis ‑tietokantaoikeuksia eikä niihin sovelleta käyttöä ja uudelleenkäyttöä koskevia ehtoja, paitsi jos tietyt edellytykset täyttyvät. Ehdotuksen 10 artiklassa edellytetään, että ESMA suorittaa tiettyjä automaattisia validointeja sen tarkistamiseksi, että sen tiedonkeruuelimiltä saamat tiedot ovat tämän asetuksen ja liitteessä lueteltujen alakohtaisten säädösten vaatimusten mukaisia. Ehdotuksen 11 artiklassa täsmennetään ESMAn tehtävät, joita se hoitaa tiiviissä yhteistyössä EPV:n ja EIOPAn kanssa ESAPin hallinnoimiseksi.

Ehdotuksen 12 artiklassa vahvistetaan tiettyihin laadullisiin ja määrällisiin indikaattoreihin perustuvat vaatimukset, jotka ESMAn on yhteistyössä EPV:n ja EIOPAn kanssa pantava täytäntöön valvoakseen ESAPin toimintaa. Siinä edellytetään myös, että ESMA julkaisee EPV:tä ja EIOPAa kuultuaan vuosikertomuksen ESAPista. Tässä artiklassa edellytetään myös, että ESMAn arvopaperimarkkina-alan osallisryhmää kuullaan vuosikertomuksesta. Ehdotuksen 13 artiklassa edellytetään, että komissio tarkastelee ESAPin toimintaa ja tehokkuutta viiden vuoden kuluttua asetuksen voimaantulosta. Ehdotuksen 14 artiklassa todetaan, että asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Jotta voidaan perustaa tarkoituksenmukainen ja tehokas ESAP-alusta, joka sisältää julkisesti saatavilla olevia tietoja unionissa tarjottavista rahoituspalveluista, unionin pääomamarkkinoista ja kestävyydestä, on tarpeen muuttaa useita näitä aloja koskevia direktiivejä ja asetuksia koontidirektiivillä ja koontiasetuksella lisäämällä niihin ESAPia koskeva itsenäinen säännös tietojen muodosta ja niiden toimittamisesta tiedonkeruuelimelle. ESAPia on rakennettava oikeasuhteisesti ja asteittain vuosina 2024–2026 laajentamalla siirtymäkauden aikana tietojen keruuta ja toimittamista sen alustalla. ESAPia koskevan kohdennetun kuulemisen tulosten mukaan on ratkaisevan tärkeää, että ainakin ESG-tiedot – kuten luokitusjärjestelmäasetuksen perusteella annettavat tiedot – sekä avoimuusdirektiivin ja esiteasetuksen soveltamisalaan kuuluvien arvopapereiden liikkeeseenlaskijoiden antamat tiedot olisi annettava ESAPissa saataville heti sen perustamisen jälkeen. Tämä on otettu komission ehdotuksessa huomioon. Lisäksi komissio ehdottaa, että ESAPiin aletaan kerätä ja toimittaa myös alakohtaiseen lainsäädäntöön perustuvia tietoja, jotka ovat jo saatavilla koneellisesti luettavassa muodossa. Myöhemmin voidaan edellyttää, että myös muita tietoja on annettava saataville koneellisesti luettavassa muodossa, jos komissio päättää asiasta delegoiduilla säädöksillä tapauskohtaisesti.



2021/0378 (COD) Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS rahoituspalvelujen, pääomamarkkinoiden ja kestävyyden kannalta merkityksellisiin julkisesti saatavilla oleviin tietoihin keskitetyn pääsyn tarjoavan eurooppalaisen keskitetyn yhteyspisteen perustamisesta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 114 artiklan, ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen, sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille, ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon, noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä, sekä katsovat seuraavaa: (1)Pääomamarkkinaunionia koskevassa toimintasuunnitelmassa komissio ehdotti, että yhteisöjen taloudellisten ja muiden kuin taloudellisten tietojen julkista saatavuutta parannettaisiin perustamalla eurooppalainen keskitetty yhteyspiste (ESAP). Komission laatimassa digitaalisen rahoituksen strategiassa esitettiin yleiset suuntaviivat sille, miten Eurooppa voi tukea rahoitusalan digitalisaatiota tulevina vuosina ja erityisesti edistää datavetoista rahoitusta. Kestävään talouteen siirtymisen rahoitusstrategiassa komissio sijoitti kestävän rahoituksen rahoitusjärjestelmän ytimeen keskeisenä keinona toteuttaa unionin talouden vihreä siirtymä osana vihreän kehityksen ohjelmaa. (2)On tärkeää, että tietoja on helposti saatavilla, jotta talouden ja yhteiskunnan päättäjät voivat tehdä markkinoiden tehokasta toimintaa edistäviä järkeviä päätöksiä. Yhteisten eurooppalaisten data-avaruuksien käyttöönotto keskeisillä aloilla, kuten rahoitusalalla, palvelisi tätä tarkoitusta. Rahoitusalalla on käynnissä digitaalinen muutos, jonka odotetaan jatkuvan tulevina vuosina, ja unionin olisi tuettava tätä muutosta erityisesti edistämällä datavetoista rahoitusta. Lisäksi kestävän rahoituksen sijoittaminen rahoitusjärjestelmän ytimeen on keskeinen keino toteuttaa unionin talouden vihreä siirtymä. Vihreän siirtymän toteuttamiseksi kestävän rahoituksen avulla on olennaisen tärkeää, että yritysten kestävyyteen liittyvät tiedot ovat helposti sijoittajien saatavilla, jotta sijoittajilla on käytössään enemmän tietoa sijoituspäätöksiä tehdessään. Näitä tarkoituksia varten on parannettava yhteisöjen, kuten yritysten ja rahoituslaitosten, taloudellisten ja muiden kuin taloudellisten tietojen julkista saatavuutta. Tehokas keino toteuttaa tämä unionin tasolla on perustaa keskitetty alusta, eurooppalainen keskitetty palvelupiste, jäljempänä ’ESAP’, joka tarjoaa sähköisen pääsyn kaikkiin merkityksellisiin tietoihin.

(3)ESAPin olisi tarjottava yleisölle helppo keskitetty pääsy yhteisöjä ja niiden tuotteita koskeviin julkisiin tietoihin, jotka liittyvät rahoituspalveluihin, pääomamarkkinoihin ja kestävyyteen. Sen olisi myös tarjottava pääsy jäsenvaltion lainsäädännön alaisen yhteisön vapaaehtoisesti julkistamiin rahoituspalvelujen ja pääomamarkkinoiden kannalta merkityksellisiin tietoihin, jos yhteisö päättää antaa tällaiset tiedot ESAPissa saataville. Kuten digitaalisen rahoituksen strategiassa esitetään, ESAP olisi perustettava vuodesta 2024 alkaen. (4)ESAPissa julkisesti saataville annettavien tietojen kerääminen olisi annettava tehtäväksi tiedonkeruuelimille, jotka on nimetty keräämään tiedot, jotka yhteisöillä on velvollisuus julkistaa. ESAPin tehokkaan toiminnan varmistamiseksi tiedonkeruuelinten olisi annettava tiedot ESAPissa saataville automaattisesti yhden sovellusrajapinnan kautta. Jotta tiedot olisivat digitaalisesti käyttökelpoisia, yhteisöjen olisi annettava ne saataville tietojen poiminnan mahdollistavassa tai, jos unionin lainsäädännössä niin edellytetään, koneellisesti luettavassa muodossa. Koneellisesti luettavat muodot ovat tietojen poiminnan mahdollistaviin muotoihin verrattuina tiedostomuotoja, joiden rakenne mahdollistaa sen, että ohjelmistosovellukset pystyvät helposti yksilöimään, tunnistamaan ja poimimaan määrättyjä tietoja, yksittäiset tietoalkiot ja niiden rakenne mukaan lukien. Jotta voidaan varmistaa, että yhteisöt toimittavat tiedot oikeassa muodossa, sekä puuttua yhteisöjen mahdollisesti kohtaamiin teknisiin ongelmiin, tiedonkeruuelinten olisi annettava yhteisöille apua. (5)Niiden rahoituspalveluihin, pääomamarkkinoihin ja kestävyyteen liittyvien tietojen lisäksi, jotka yhteisöjen on unionin lainsäädännön mukaan julkistettava, sijoittajilla, markkinatoimijoilla, neuvonantajilla ja suurella yleisöllä voi olla intressi saada muita tietoja, jotka yhteisö haluaa antaa saataville. Pienet ja keskisuuret yritykset voivat haluta antaa enemmän tietoa julkisesti saataville, jotta ne saisivat enemmän näkyvyyttä mahdollisten sijoittajien keskuudessa, mikä lisäisi rahoitusta ja monipuolistaisi rahoitusmahdollisuuksia. Lisäksi markkinatoimijat voivat haluta antaa enemmän tietoja kuin lainsäädännössä edellytetään tai julkistaa kansallisessa lainsäädännössä edellytetyt tiedot, joita ei ole unionin tasolla saatavilla, täydentääkseen yleisölle unionin tasolla annettavia tietoja. Sen vuoksi minkä tahansa yhteisön olisi voitava antaa taloudellisia, kestävyyteen liittyviä ja muita merkityksellisiä tietoja saataville ESAPissa. Yhteisöjen olisi tietojen minimoinnin periaatteen mukaisesti varmistettava, ettei tietoihin sisälly henkilötietoja, paitsi jos henkilötiedot ovat välttämätön osa yhteisön taloudellista toimintaa koskevia tietoja, mukaan lukien tapaukset, joissa yhteisön nimi on sama kuin omistajan nimi. Jos tiedot sisältävät henkilötietoja, yhteisöjen olisi varmistettava, että ne voivat käyttää julkistamisen perusteena jotakin Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/679 6 artiklassa säädetyistä käsittelyn lainmukaisista perusteista. (6)Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaisen (ESMA) tavoitteena on suojella yleistä etua edistämällä rahoitusjärjestelmän vakautta ja tehokkuutta unionin talouden, kansalaisten ja yritysten kannalta. Tässä yhteydessä ESMAn tehtävänä on erityisesti varmistaa finanssimarkkinoiden eheys, avoimuus, tehokkuus ja moitteeton toiminta. Sen tehtävänä on muun muassa parantaa sijoittajansuojaa. Näistä syistä ESMAlle olisi annettava tehtäväksi perustaa ESAP ja ylläpitää sitä. (7)Jotta yhteisöt ja yleisö voisivat tunnistaa tiedonkeruuelimet, jotka toimittavat tietoja ESAPille, ESMAn olisi julkaistava verkkosivustollaan luettelo tiedonkeruuelimistä ja pidettävä se ajan tasalla. (8)ESAPiin saattaa kohdistua luottamuksellisuuden loukkauksia, eheyteen liittyviä riskejä tai järjestelmän käytettävyyteen ja siinä käsiteltäviin tietoihin liittyviä riskejä. Tällaisia uhkia ovat muun muassa onnettomuudet, virheet, tahalliset hyökkäykset ja luonnontapahtumat, ja ne on määriteltävä operatiivisiksi riskeiksi. ESMAn olisi pantava täytäntöön asianmukaiset ja oikeasuhteiset toimintapolitiikat sen varmistamiseksi, että ESAP suojaa käsiteltäviä tietoja ja toimintoja tarpeen mukaan. (9)Tietojen etsimisen, löytämisen, hakemisen ja käytön helpottamiseksi ESMAn olisi varmistettava, että ESAP tarjoaa joukon toimintoja, mukaan lukien hakutoiminto, konekääntäminen ja tiedonpoimintamahdollisuudet. Hakutoiminnot olisi tarjottava kaikilla unionin virallisilla kielillä, ja niiden olisi perustuttava ainakin liitteessä lueteltujen direktiivien ja asetusten mukaisesti toimitettaviin metatietoihin. ESMAn olisi varmistettava viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2024, että ESAP tarjoaa käyttäjille vähimmäistoiminnot, joita olisi täydennettävä 31 päivään joulukuuta 2025 mennessä. (10)ESAPissa saatavilla olevien tietojen uudelleenkäytöllä voidaan parantaa sisämarkkinoiden toimintaa ja edistää sellaisten uusien palvelujen kehittämistä, joissa yhdistetään ja hyödynnetään tällaisia tietoja. Sen vuoksi on tarpeen sallia ESAPissa saatavilla olevien tietojen uudelleenkäyttö muihin tarkoituksiin kuin niihin, joita varten tiedot on laadittu, jos se on perusteltua yleisen edun mukaisen tavoitteen nojalla. Näiden tietojen käyttöön ja uudelleenkäyttöön olisi kuitenkin sovellettava puolueettomia, oikeasuhteisia ja syrjimättömiä edellytyksiä. Tätä varten olisi sovellettava edellytyksiä, jotka vastaavat Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä (EU) 2019/1024 tarkoitetuissa avoimissa standardilisensseissä vahvistettuja edellytyksiä. Tällaisten standardilisenssien lupaehtojen olisi mahdollistettava se, että kuka tahansa voi vapaasti saada, käyttää, muokata ja jakaa tietoja ja tallenteita mihin tahansa tarkoitukseen. ESMAn ei pitäisi olla vastuussa ESAPissa saatavilla olevien tietojen käytöstä ja uudelleenkäytöstä. Tiedonkeruuelinten suorittamalle tietojen toimittamiselle ei saisi asettaa ehtoja tai siihen olisi sovellettava avointa standardilisenssiä, joka antaa mahdollisuuden soveltaa ESAPissa saatavilla oleviin tietoihin lupaehtoja. (11)ESAPissa saatavilla olevien tietojen olisi oltava oikea-aikaisesti yleisön saatavilla. Tietojen keräämisen ja yleisön saataville antamisen välisen ajan olisi oltava kohtuullinen ja joka tapauksessa niin lyhyt kuin se on teknisesti mahdollista. Tietojen yhtenäisen laadun varmistamiseksi tiedonkeruuelinten olisi suoritettava automaattisia validointeja ja hylättävä puutteelliset tiedot. (12)ESAPin olisi tarjottava käyttäjille pääsy tietoihin maksuttomasti ja syrjimättömästi, ja käyttäjien olisi voitava hakea, saada ja ladata tietoja ESAPin kautta. Ottaen kuitenkin huomioon tarve suojata ESMAa kohtuuttomalta taloudelliselta rasitukselta, jota saattavat aiheuttaa suurkäyttäjien tarpeiden täyttämiseen liittyvät kustannukset, ESMAn pitäisi pystyä tuottamaan tuloja. Sen vuoksi ja poiketen periaatteesta, jonka mukaan tietojen pitäisi olla maksutta saatavilla, ESMAn olisi voitava määrätä maksuja tällaisista erityispalveluista, mukaan lukien palvelut, joiden ylläpitokustannukset ovat erittäin suurten haettujen tietomäärien tai ESAPin tiheän käytön vuoksi korkeat. Mahdollisesti määrättävät maksut eivät saisi kuitenkaan ylittää tarjottavan palvelun kustannuksia. (13)Jotta voidaan edistää datavetoista innovointia rahoitusalalla, auttaa yhdentämään pääomamarkkinoita Euroopan unionissa, ohjata investointeja kestävään toimintaan ja tuoda tehokkuushyötyjä kuluttajille ja yrityksille, ESAPin olisi parannettava henkilötietoja sisältävien tietojen saatavuutta. Sen olisi kuitenkin parannettava ainoastaan sellaisten henkilötietojen saatavuutta, joita on käsiteltävä unionin oikeuden mukaisesti tai joita käsitellään vapaaehtoisesti, jos tällaiselle käsittelylle on Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/679 mukaan laillinen peruste. Kun henkilötietoja käsitellään ESAPin kautta annettavien tietojen yhteydessä, tiedonkeruuelinten ja ESAPin ylläpitäjän ESMAn olisi varmistettava, että asetusta (EU) 2016/679 sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EU) 2018/1725 noudatetaan. (14)Euroopan tietosuojavaltuutettua on kuultu asetuksen (EU) 2018/1725 42 artiklan 1 kohdan mukaisesti, ja hän on antanut lausunnon [lisätään päivämäärä]. (15)Jotta voidaan rakentaa ja ylläpitää yleisön luottamusta ESAPiin sekä suojata jokaista yhteisöä sen tietojen asiattomalta muuttamiselta, ESAPin olisi varmistettava tietojen eheys ja tiedonkeruuelimille toimitettujen tietojen lähteen luotettavuus. Sen vuoksi yhteisöjen toimittamiin tietoihin olisi sisällyttävä hyväksytty sähköinen leima, joka liitetään toimitettuihin tietoihin Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 910/2014 3 artiklan 20 kohdassa määritellyn mukaisesti. Erityinen oikeushenkilötunnus voi olla kyseisen varmenteen pakollinen attribuutti. Tämä ESAPin hankkima leima tai allekirjoitus olisi annettava käyttäjien saataville. (16)Jotta tiedot olisivat ajallisesti vertailukelpoisia, käyttäjillä olisi oltava pääsy aiempiin tietoihin. Sen vuoksi on tarpeen edellyttää, että ESAP tarjoaa pääsyn tietoihin kohtuullisen ajan, sikäli kuin tämä on yhteensopivaa muiden sovellettavien unionin oikeuden säännösten kanssa. Tätä varten ESMAn olisi varmistettava, ettei henkilötietoja anneta saataville kauemmin kuin on unionin oikeuden mukaan tarpeen. Jotta ESMA ja tiedonkeruuelimet voisivat valmistella ESAPin toimintaa, ESAPin olisi annettava pääsy toimitettuihin tietoihin vasta 1 päivästä tammikuuta 2024 alkaen. (17)Tiedonkeruuelinten vastaanottamien tai laatimien ja ESAPin käyttöön annettujen tietojen sujuvan käsittelyn varmistamiseksi on tarpeen vahvistaa tietyt vaatimukset, joissa täsmennetään tietojen muoto ja niitä koskevat metatiedot sekä se, minkä tiedonkeruuelinten olisi kerättävä tällaiset tiedot. Tiedonkeruuelinten ESAPille toimittamien tietojen laadun varmistamiseksi on myös tarpeen määritellä kunkin tiedonkeruuelimille saapuvan tiedon automaattisten validointien ominaisuudet sekä yhteisöjen kyseiseen tietoon liittämän hyväksytyn sähköisen leiman ominaisuudet. ESAPilla olevien tietojen käytön ja uudelleenkäytön varmistamiseksi olisi määriteltävä luettelo nimetyistä avoimista standardilisensseistä. Jotta tietoja olisi helpompi etsiä, löytää ja hakea oikea-aikaisesti, on myös tarpeen suunnitella sovellusrajapinnan ominaisuudet ja käyttöön otettavat metatiedot. Lisäksi on tarpeen panna täytäntöön tehokkaita hakutoimintoja koskevia lisävaatimuksia, kuten erityinen oikeushenkilötunnus, tietotyyppien luokittelu ja yhteisöjen kokoluokat. Tätä varten Euroopan valvontaviranomaisten sekakomitean olisi laadittava luonnoksia teknisiksi täytäntöönpanostandardeiksi. Lisäksi ESMA voi laatia luonnoksia teknisiksi täytäntöönpanostandardeiksi, joissa määritetään niiden erityispalvelujen luonne ja laajuus, joista voidaan periä maksuja, sekä niihin liittyvä maksurakenne. Komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä nämä tekniset täytäntöönpanostandardit täytäntöönpanosäädöksillä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 291 artiklan nojalla sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1093/2010, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1094/2010 ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1095/2010 15 artiklan mukaisesti. (18)Tämän asetuksen tavoitteena on edistää Euroopan rahoituspalvelu- ja pääomamarkkinoiden yhdentymistä tarjoamalla helppo keskitetty pääsy yhteisöjä ja niiden tuotteita koskeviin julkisiin tietoihin. Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitteita, vaan ne voidaan sen laajuuden ja vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen tämän tavoitteen saavuttamiseksi, OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Eurooppalainen keskitetty yhteyspiste (ESAP) 1.Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen, jäljempänä ’ESMA’, perustaa viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2024 eurooppalaisen keskitetyn yhteyspisteen, jäljempänä ’ESAP’, joka tarjoaa keskitetyn sähköisen pääsyn seuraaviin tietoihin, sekä ylläpitää ESAPia:

a)tiedot, jotka on julkistettava liitteessä lueteltujen direktiivien ja asetusten asiaankuuluvien säännösten ja muiden oikeudellisesti sitovien unionin säädösten mukaisesti, joissa säädetään keskitetystä sähköisestä pääsystä tietoihin ESAPin kautta; b)muut tiedot, jotka ovat merkityksellisiä unionissa tarjottavien rahoituspalvelujen tai unionin pääomamarkkinoiden kannalta tai jotka koskevat kestävyyttä ja jotka yhteisöt haluavat antaa taloudellisesta toiminnastaan vapaaehtoisesti saataville ESAPissa 3 artiklan 1 kohdan mukaisesti. 2.ESAP ei anna pääsyä ennen 1 päivää tammikuuta 2024 toimitettuihin tietoihin. 2 artikla Määritelmät Tässä asetuksessa tarkoitetaan 1)’yhteisöllä’ luonnollista henkilöä tai oikeushenkilöä, jonka on julkistettava tiedot jonkin 1 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetun säädöksen mukaisesti, tai luonnollista henkilöä tai oikeushenkilöä, joka toimittaa 1 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetut tiedot tiedonkeruuelimelle vapaaehtoisesti 3 artiklan 1 kohdan mukaisesti, jotta tiedot voidaan antaa ESAPissa saataville; 2)’tiedonkeruuelimellä’ mitä tahansa unionin tai kansallista elintä tai viranomaista tai rekisteriä, joka nimetään sellaiseksi jonkin 1 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetun säädöksen tai 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen teknisten täytäntöönpanostandardien nojalla; 3) ’tietojen poiminnan mahdollistavalla muodolla’ direktiivin (EU) 2019/1024 2 artiklan 14 alakohdassa määriteltyä sähköistä avointa esitysmuotoa, jota käytetään laajalti tai jota edellytetään laissa ja joka mahdollistaa tietojen poimimisen koneella ja joka ei ole pelkästään ihmisen luettavissa; 4)’koneellisesti luettavalla muodolla’ direktiivin (EU) 2019/1024 2 artiklan 13 alakohdassa määriteltyä muotoa; 5)’hyväksytyllä sähköisellä leimalla’ asetuksen (EU) 910/2014 3 artiklan 27 alakohdassa määriteltyä hyväksyttyä sähköistä leimaa; 6)’API-sovellusrajapinnalla’ (application programming interface) laitteiden väliseen viestintään ja saumattomaan tiedonvaihtoon tarvittavaa toimintojen, menettelyjen, määritelmien ja protokollien kokonaisuutta; 7)’metatiedoilla’ jäsenneltyjä tietoja, jotka helpottavat tietovarantojen hakemista, käyttöä tai hallinnointia, mukaan lukien tietovarannon kuvaus, selittäminen tai paikantaminen. 3 artikla Tietojen vapaaehtoinen toimittaminen, jotta ne olisivat ESAPissa saatavilla 1.Luonnollinen henkilö tai oikeushenkilö voi toimittaa tiedonkeruuelimelle 1 artiklan 1 kohdassa b alakohdassa tarkoitettuja tietoja antaakseen ne ESAPissa saataville. Toimittaessaan tällaisia tietoja luonnollisen henkilön tai oikeushenkilön on a)annettava tiedonkeruuelimelle toimitettavia tietoja koskevat metatiedot; b)annettava tiedonkeruuelimelle oikeushenkilötunnuksensa 7 artiklan 4 kohdan mukaisesti; c)käytettävä näiden tietojen laadinnassa tietojen poiminnan mahdollistavaa muotoa; d)varmistettava, ettei tietoihin sisälly henkilötietoja, paitsi jos henkilötiedot ovat välttämätön osa sen taloudellista toimintaa koskevia tietoja.

2.Euroopan valvontaviranomaisten sekakomitea laatii teknisten täytäntöönpanostandardien luonnoksia, joissa täsmennetään kaikki seuraavat seikat: a)toimitettavista tiedoista annettavat metatiedot; b)tietojen laadinnassa käytettävät erityiset muodot; c)niiden tiedonkeruuelinten nimeäminen, joille tiedot toimitetaan. Euroopan valvontaviranomaisten sekakomitea toimittaa kyseiset teknisten täytäntöönpanostandardien luonnokset komissiolle [julkaisutoimisto lisää määräajaksi kolmen vuoden kuluttua voimaantulosta]. Siirretään komissiolle valta hyväksyä ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut tekniset täytäntöönpanostandardit asetuksen (EU) N:o 1093/2010 15 artiklan, asetuksen (EU) N:o 1094/2010 15 artiklan ja asetuksen (EU) N:o 1095/2010 15 artiklan mukaisesti. 3.Jos 1 kohdassa tarkoitetut tiedot sisältävät henkilötietoja, yhteisöjen on varmistettava, että niiden käsittely perustuu johonkin Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/679 6 artiklan 1 kohdassa luetelluista käsittelyn lainmukaisista perusteista. Tällä asetuksella ei luoda oikeusperustaa näiden yhteisöjen suorittamalle henkilötietojen käsittelylle. 4 artikla Luettelo tiedonkeruuelimistä ESMA julkaisee 7 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetussa verkkoportaalissa luettelon tiedonkeruuelimistä sekä tiedot kunkin tiedonkeruuelimen URL-osoitteesta. ESMA varmistaa, että ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettu luettelo pidetään ajan tasalla, ja ilmoittaa komissiolle kaikista luettelon muutoksista. 5 artikla Tiedonkeruuelinten tehtävät 1.Tiedonkeruuelinten on a)kerättävä ja tallennettava yhteisöjen toimittamat tiedot; b)suoritettava toimitetuille tiedoille automaattisia validointeja sen varmistamiseksi, että tiedot täyttävät kaikki seuraavat vaatimukset: i)tiedot on toimitettu käyttämällä tietojen poiminnan mahdollistavaa muotoa tai tarvittaessa koneellisesti luettavaa muotoa, joka täsmennetään jossakin 1 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetuista säädöksistä, jonka mukaisesti tiedot toimitetaan, tai 3 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitetuissa teknisissä täytäntöönpanostandardeissa; ii)6 kohdan d alakohdan mukaisesti täsmennetyt metatiedot ovat saatavilla ja täydellisiä; iii)tiedot sisältävät hyväksytyn sähköisen leiman; c)varmistettava, että ESAPille toimitettujen tietojen käyttöön ja uudelleenkäyttöön ei sovelleta mitään ehtoja tai sovelletaan avoimia standardilisenssejä, jotka vastaavat 9 artiklassa tarkoitettuja lupaehtoja;

d)otettava API-sovellusrajapinta käyttöön ja toimitettava ESAPille maksutta ja sovellettavien määräaikojen kuluessa tiedot, niitä koskevat metatiedot ja tarvittaessa hyväksytty sähköinen leima; e)annettava teknistä apua yhteisöille, jotka toimittavat tiedot; f)varmistettava, että 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut tiedot ovat ESAPin saatavilla vähintään kymmenen vuoden ajan, jollei 1 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetuissa säädöksissä toisin mainita. Henkilötietoja, jotka sisältyvät 1 artiklan 1 kohdan mukaisesti toimitettuihin tietoihin, ei saa säilyttää ja antaa saataville yli viiden vuoden ajan, jollei 1 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetuissa säädöksissä toisin mainita. Sovellettaessa f alakohtaa tiedonkeruuelinten on toteutettava asianmukaiset tekniset ja organisatoriset toimenpiteet sen varmistamiseksi, ettei tietoja säilytetä tai anneta saataville kauemmin kuin f alakohdassa säädetään. 2.Tiedonkeruuelinten on hylättävä yhteisöjen toimittamat tiedot seuraavissa tapauksissa: a)kun 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetut automaattiset validoinnit osoittavat, että tiedot eivät ole mainitussa b alakohdassa säädettyjen vaatimusten mukaisia; b)kun tiedot ovat ilmeisen epäasianmukaisia tai loukkaavia tai eivät selvästikään kuulu 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuihin tietoihin. 3.Yhteisöt voivat toimittaa 1 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetut tiedot vain kerran jollekin asiaankuuluvista tiedonkeruuelimistä. 4.Yhteisöjen on varmistettava tiedonkeruuelimille toimittamiensa tietojen oikeellisuus. 5.Tiedonkeruuelimet eivät saa käyttää tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvien tietojen osalta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 96/9/EY 7 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua tietokannan valmistajan oikeutta estääkseen tai rajoittaakseen tietokannan sisältöjen käyttöä tai uudelleenkäyttöä. 6.Euroopan valvontaviranomaisten sekakomitea laatii teknisten täytäntöönpanostandardien luonnoksia, joissa täsmennetään kaikki seuraavat seikat: a)1 kohdan b alakohdassa tarkoitettujen automaattisten validointien suoritustapa jokaisen yhteisöjen toimittaman tietotyypin osalta; b) 1 kohdan b alakohdan iii alakohdassa tarkoitetun hyväksytyn sähköisen leiman ominaisuudet; c)1 kohdan c alakohdassa tarkoitetut avoimet standardilisenssit; d)1 kohdan d alakohdan mukaisesti käyttöön otettavan API-sovellusrajapinnan ominaisuudet ja mainitussa alakohdassa tarkoitetut metatiedot; e)1 kohdan d alakohdassa tarkoitetut määräajat. Sekakomitea toimittaa kyseiset teknisten täytäntöönpanostandardien luonnokset komissiolle b, c ja d alakohdan osalta viimeistään [julkaisutoimisto lisää määräajaksi yhden vuoden kuluttua voimaantulosta] ja a ja e alakohdan osalta viimeistään [julkaisutoimisto lisää määräajaksi kahden vuoden kuluttua voimaantulosta]. Siirretään komissiolle valta hyväksyä ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut tekniset täytäntöönpanostandardit asetusten (EU) N:o 1093/2010, (EU) N:o 1094/2010 ja (EU) N:o 1095/2010 15 artiklan mukaisesti. 6 artikla Kyberturvallisuus

ESMA ottaa käyttöön ESAPia koskevan tehokkaan ja oikeasuhteisen tietoturvasäännöstön ja varmistaa, että ESAPissa saataville annettavien tietojen aitous, saatavuus, eheys ja kiistämättömyys sekä henkilötietojen suoja ovat asianmukaisilla tasoilla. 7 artikla ESAPin toiminnot 1.ESMA varmistaa, että ESAP tarjoaa ainakin seuraavat toiminnot: a)verkkoportaali, jossa on käyttäjäystävällinen käyttöliittymä kaikilla unionin virallisilla kielillä ja joka tarjoaa pääsyn ESAPissa oleviin tietoihin; b)API-sovellusrajapinta, joka mahdollistaa helpon pääsyn ESAPissa oleviin tietoihin; c)hakutoiminto kaikilla unionin virallisilla kielillä; d)tietojen katselutoiminto; e)konekäännöspalvelu haettuja tietoja varten; f)latauspalvelu myös suurten tietomäärien lataamisen; g)ilmoituspalvelu, jolla käyttäjille ilmoitetaan kaikista ESAPissa olevista uusista tiedoista. 2.ESMA varmistaa, että ESAP tarjoaa 1 kohdan e ja g alakohdassa tarkoitetut toiminnot viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2025. 3.Edellä 1 kohdan c alakohdassa tarkoitetun hakutoiminnon on mahdollistettava haku seuraavien metatietojen perusteella: a)tiedot toimittaneen yhteisön nimet; b)tiedot toimittaneen yhteisön oikeushenkilötunnus; c)tiedot toimittaneen yhteisön toimittamien tietojen tyyppi; d)vuosi ja kuukausi, jolloin tiedot toimittanut yhteisö on toimittanut tiedot; e)tiedot toimittaneen yhteisön koko; f)toimitettujen tietojen lähde. 4.Euroopan valvontaviranomaisten sekakomitea laatii teknisten täytäntöönpanostandardien luonnoksia, joissa täsmennetään kaikki seuraavat seikat:

a)1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun API-sovellusrajapinnan ominaisuudet; b)3 kohdan b alakohdassa tarkoitettu erityinen oikeushenkilötunnus; c)3 kohdan c alakohdassa tarkoitettujen tietotyyppien luokittelu; d)3 kohdan e alakohdassa tarkoitetun yhteisöjen koon luokittelu. Euroopan valvontaviranomaisten sekakomitea toimittaa kyseiset teknisten täytäntöönpanostandardien luonnokset komissiolle [julkaisutoimisto lisää määräajaksi yhden vuoden kuluttua voimaantulosta]. Siirretään komissiolle valta hyväksyä ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut tekniset täytäntöönpanostandardit asetuksen (EU) N:o 1093/2010, asetuksen (EU) N:o 1094/2010 ja asetuksen (EU) N:o 1095/2010 15 artiklan mukaisesti. 8 artikla Pääsy ESAPissa saatavilla oleviin tietoihin 1.ESMA varmistaa, että ESAPiin tarjotaan syrjimätön pääsy. 2.ESMA varmistaa, että kaikilla on suora, välitön ja maksuton pääsy ESAPissa saatavilla oleviin tietoihin. ESMA voi kuitenkin periä maksuja tietyistä palveluista, joihin liittyy erittäin suuren tietomäärän tai usein päivitettävien tietojen hakuja. Nämä maksut eivät saa ylittää ESMAlle palvelun tarjoamisesta aiheutuvia kustannuksia. 3.Sen estämättä, mitä 2 kohdan toisessa alakohdassa säädetään, ESMA antaa kaikille seuraaville yhteisöille suoran, välittömän ja maksuttoman pääsyn ESAPiin siinä määrin kuin on tarpeen, jotta kyseiset yhteisöt voivat täyttää vastuunsa ja velvoitteensa ja suorittaa tehtävänsä: a)unionin toimielimet, virastot tai muut unionin elimet; b)jäsenvaltion 1 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettujen säädösten nojalla nimeämät kansalliset toimivaltaiset viranomaiset; c)Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 223/2009 4 artiklassa määritellyn Euroopan tilastojärjestelmän jäsenet; d)Euroopan keskuspankkijärjestelmän jäsenet; e)Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/59/EU 3 artiklan mukaisesti nimetyt kriisinratkaisuviranomaiset. 4.Sovellettaessa 2 kohdan toista alakohtaa ESMA voi laatia teknisten täytäntöönpanostandardien luonnoksia, joissa määritetään niiden erityispalvelujen luonne ja laajuus, joista voidaan periä maksuja, sekä niihin liittyvä maksurakenne. ESMA toimittaa kyseiset teknisten täytäntöönpanostandardien luonnokset komissiolle. Siirretään komissiolle valta hyväksyä ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut tekniset täytäntöönpanostandardit asetuksen (EU) N:o 1095/2010 15 artiklan mukaisesti.

9 artikla ESAPissa saatavilla olevien tietojen käyttö ja uudelleenkäyttö ESMA varmistaa, että ESAPissa saatavilla olevien tietojen käyttö ja uudelleenkäyttö eivät loukkaa direktiivin 96/9/EY 7 artiklan 1 kohdan mukaisia sui generis -tietokantaoikeuksia eikä niihin sovelleta mitään ehtoja, paitsi jos kyseiset ehdot täyttävät kaikki seuraavat vaatimukset: a)ehdot ovat objektiivisia ja syrjimättömiä; b)ehdot ovat yleisen edun mukaisen tavoitteen nojalla perusteltuja; c)ehdot vastaavat direktiivin (EU) 2019/1024 2 artiklan 5 kohdassa tarkoitetuissa avoimissa standardilisensseissä vahvistettuja ehtoja, joiden mukaan kuka tahansa voi vapaasti käyttää, muuttaa ja jakaa kyseisiä tietoja mihin tahansa tarkoitukseen. 10 artikla Tietojen laatu 1.ESMA suorittaa automaattisia validointeja sen tarkistamiseksi, että tiedonkeruuelinten toimittamat tiedot ovat 5 artiklan 1 kohdan b alakohdassa säädettyjen vaatimusten mukaisia. 2.ESMA ottaa käyttöön asianmukaiset tekniset prosessit, joilla tiedonkeruuelimelle ilmoitetaan automaattisesti, etteivät toimitetut tiedot ole 5 artiklan 1 kohdan b alakohdassa säädettyjen vaatimusten mukaisia. 11 artikla ESMAn tehtävät 1.ESMA, joka toimii tiiviissä yhteistyössä Euroopan pankkiviranomaisen (EPV) ja Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen (EIOPA) kanssa, a)varmistaa, että tiedonkeruuelinten vastaanottamat tiedot annetaan ESAPissa oikea-aikaisesti saataville; b)tarjoaa tiedonkeruuelimille palvelutukea; c)varmistaa, että ESAP on käytettävissä vähintään 95 prosenttia ajasta kuukaudessa; d)kuulee tarvittaessa tiedonkeruuelimiä käsitelläkseen yhteisiä kysymyksiä ja yhteisiä toimintaperiaatteita ja keskustellakseen erityisesti seuraavista: i)ESAPin päivittäinen hallinnointi; ii)laatupolitiikan ja tarvittaessa ESMAn ja tiedonkeruuelinten välisten palvelutasosopimusten laatiminen ja täytäntöönpano; iii)ESAPin rahoitusehdot, mukaan lukien tilanteet, joissa maksuja voidaan määrätä, ja maksujen laskenta;

iv)kyberturvallisuuteen liittyvät uhat; e)valvoo ESAPin toteutusta ja toimintaa 12 artiklan mukaisesti ja raportoi siitä vuosittain komissiolle. 2.Sovellettaessa 1 kohtaa ESMA kuulee asetuksen (EU) N:o 1095/2010 37 artiklassa tarkoitettua arvopaperimarkkina-alan osallisryhmää. 3.ESMA ei tallenna henkilötietoja sisältäviä tietoja paitsi automaattista, tilapäistä ja lyhytaikaista käsittelyä varten, mukaan lukien tällaisten tietojen tallentaminen siinä määrin kuin se on ehdottoman välttämätöntä pääsyn antamiseksi tiedonkeruuelinten toimittamiin tietoihin. 12 artikla ESAPin toteutuksen ja toiminnan valvonta 1.ESMA valvoo tiiviissä yhteistyössä EPV:n ja EIOPAn kanssa ESAPin toimintaa ainakin 2 kohdassa säädettyjen laadullisten ja määrällisten indikaattorien perusteella ja julkaisee vuosikertomuksen ESAPin toiminnasta. 2.Edellä 1 kohdassa tarkoitetut laadulliset ja määrälliset indikaattorit ovat seuraavat: a)kävijöiden ja hakujen määrä; b)katseluun tai lataamiseen johtavien hakujen prosenttiosuus; c)ESAPissa koneellisesti luettavassa muodossa saatavilla olevien tietojen määrä ja prosenttiosuus sekä koneellisesti luettavassa muodossa olevien katselujen ja latausten määrä ja prosenttiosuus; d)edellä 10 artiklassa tarkoitettujen automaattisten validointien perusteella tehtyjen ilmoitusten osuus; e)merkittävät viat tai häiriöt; f)arviointi ESAPissa olevien tietojen saatavuudesta, laadusta, käytettävyydestä ja ajantasaisuudesta; g)arviointi siitä, täyttääkö ESAP tavoitteensa, ottaen huomioon sen käytön kehitys ja tietovirrat unionissa; h)loppukäyttäjien tyytyväisyyden arviointi; i)vertailu kolmansien maiden vastaavien järjestelmien kanssa. 3.ESMA kuulee asetuksen (EU) N:o 1095/2010 37 artiklassa tarkoitettua arvopaperimarkkina-alan osallisryhmää ennen 1 kohdassa tarkoitetun kertomuksen toimittamista. 13 artikla Uudelleentarkastelu

Komissio tarkastelee ESAPin toimintaa ja arvioi sen tehokkuutta viimeistään [julkaisutoimisto lisää päivämäärän, joka on viiden vuoden kuluttua tämän asetuksen voimaantulosta]. Komissio esittää Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen tämän tarkastelun tuloksista. 14 artikla Voimaantulo Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä Euroopan parlamentin puolesta Neuvoston puolesta Puhemies Puheenjohtaja SÄÄDÖSEHDOTUKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS 1.PERUSTIEDOT EHDOTUKSESTA/ALOITTEESTA 1.1.Ehdotuksen/aloitteen nimi Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi rahoituspalvelujen, pääomamarkkinoiden ja kestävyyden kannalta merkityksellisiin julkisesti saatavilla oleviin tietoihin keskitetyn pääsyn tarjoavan eurooppalaisen keskitetyn yhteyspisteen perustamisesta 1.2.Toimintalohko(t) Toimintalohko: Rahoitusvakaus, rahoituspalvelut ja pääomamarkkinaunioni Toiminta: Ihmisten hyväksi toimiva talous 1.3.Ehdotus liittyy ☑ uuteen toimeen ◻ uuteen toimeen, joka perustuu pilottihankkeeseen tai valmistelutoimeen ◻ käynnissä olevan toimen jatkamiseen ◻ yhden tai useamman toimen sulauttamiseen tai uudelleen suuntaamiseen johonkin toiseen/uuteen toimeen

1.4.Tavoite (Tavoitteet) 1.4.1.Yleistavoite (Yleistavoitteet) Yleisinä tavoitteina on jatkaa Euroopan pääomamarkkinoiden yhdentämistä ja mahdollistaa pääoman tehokkaampi kohdentaminen koko EU:ssa. 1.4.2.Erityistavoite (Erityistavoitteet) Erityistavoite nro 1 Ensimmäisenä erityistavoitteena on mahdollistaa saumaton ja yhdennetty pääsy sellaisten yhteisöjen julkaisemiin tietoihin, joihin sovelletaan julkistamisvelvoitteita rahoituspalvelujen ja pääomamarkkinoiden alalla, mukaan lukien kestävyyteen liittyvät tiedot. Samalla pyritään estämään se, että yhteisöille koituu tästä kohtuuttomia hallinnollisia kustannuksia. Tällä tavoin ESAP lisää sekä jäsenvaltioiden sisäisiä että rajat ylittäviä tietovirtoja. Erityistavoite nro 2 Toisena erityistavoitteena on lisätä tietojen digitaalista käyttöä (ja uudelleenkäyttöä). Digitaalisen käytön näkökulmasta ESAPin olisi pyrittävä standardoimaan tietojen laadintatapa, jotta tietoja olisi helpompi etsiä, vertailla ja analysoida, mikä vähentäisi käyttäjille aiheutuvia haku- ja käsittelykustannuksia. Tämä merkitsee sitä, että parannetaan tietojen löydettävyyttä ja poimittavuutta (metatietojen, tietojen rakenteen ja tietoteknisten formaattien osalta ja mahdollisuuksien mukaan koneluettavuuden osalta), varmistetaan tietojen laatu, poistetaan tarpeettomat uudelleenkäytön rajoitukset, alennetaan kieliesteitä, mahdollistetaan pääsy ajantasaisiin tietoihin ja mahdollisesti käsitellään tietojen eheyttä ja lähteiden uskottavuutta. Tämän olisi oltava johdonmukaista niiden toimien kanssa, joilla helpotetaan tietojen käyttöä kansallisella ja unionin tasolla. 1.4.3.Odotettavissa olevat tulokset ja vaikutukset Selvitys siitä, miten ehdotuksella/aloitteella on tarkoitus vaikuttaa edunsaajien/kohderyhmän tilanteeseen Taloudellisesta näkökulmasta katsottuna ESAP lisää jäsenvaltioiden sisäistä ja rajat ylittävää tiedonkulkua, koska tietoihin on vapaa pääsy. ESAP lisää tietojen digitaalista käyttöä avointen käyttöehtojen sekä sen ansiosta, että tietojen poiminnan mahdollistavia muotoja käytetään laajalti. Pitkällä aikavälillä aloite edistää myös koneluettavuutta. Tämä merkitsee sitä, että markkinatoimijat ja yhteisöt, jotka antavat tietoja vapaaehtoisesti saataville, saavat tasavertaisesti ja syrjimättömästi enemmän näkyvyyttä sijoittajien, analyytikkojen, välittäjien, tutkijoiden tai rahastojen keskuudessa omasta tai markkinoidensa koosta riippumatta. Tällainen näkyvyys avaa rahoitusmahdollisuuksia ja varmistaa pääoman paremman kohdentamisen, mikä alentaa pääomakustannuksia ja parantaa sisämarkkinoiden häiriönsietokykyä. Sijoittajien näkökulmasta katsottuna ESAP varmistaa vaivattoman, tehokkaan ja oikea-aikaisen pääsyn monenlaisiin tietoihin, mikä avaa uusia mahdollisuuksia. Sijoittajat säästävät tietojen hakemiseen ja käsittelyyn tarvittavaa aikaa ja resursseja. Lisäksi yritykset tarvitsevat yhä enemmän kestävyyteen liittyviä tietoja. ESAP vastaa tähän tarpeeseen ja edistää siten kestävän rahoituksen ja vihreän kehityksen ohjelman tavoitteiden saavuttamista. ESAP palvelee myös muiden tiedonkäyttäjien, kuten vähittäissijoittajien ja rahoitusneuvojien, julkishallintojen, kansalaisyhteiskunnan, tutkijoiden ja tiedemaailman, tarpeita. ESAPin ansiosta rahoitusalalla voidaan tarjota innovatiivisia palveluja, jotka perustuvat analytiikkaan, massadataan tai tekoälyyn/koneoppimiseen, sekä elektronisten laitteiden käyttömahdollisuuksia. 1.4.4.Tulosindikaattorit Selvitys siitä, millaisin indikaattorein ehdotuksen/aloitteen etenemistä ja tuloksia seurataan. Ehdotusta varten on määritetty seuraavat tulosindikaattorit:

Tavoite 1: Hakujen, katselujen ja latausten määrä vuodessa Validointitarkastusten perusteella vaadittujen korjausten osuus vuodessa Käytön kehitys, mukaan lukien rajat ylittävä pääsy Tavoite 2: ESAPissa saatavilla olevien koneellisesti luettavien tietoaineistojen määrä 1.5.Ehdotuksen/aloitteen perustelut 1.5.1.Tarpeet, joihin ehdotuksella/aloitteella vastataan lyhyellä tai pitkällä aikavälillä sekä aloitteen yksityiskohtainen toteutusaikataulu Keskitetyn yhteyspisteen perustaminen on avaintoimi syyskuussa 2020 hyväksytyssä pääomamarkkinaunionia koskevassa toimintasuunnitelmassa. Finanssiala toimii pitkälti tieto- ja viestintätekniikan (TVT) varassa. Tarkoitus on ottaa yksinkertaisin toimiva tuote käyttöön vuoden 2024 loppuun mennessä. EU:n osallistumisella pyritään varmistamaan, että nämä toimenpiteet pitävät EU:n kehyksen dynaamisena ja kehityskelpoisena, jotta voidaan ottaa huomioon tuleva teknologinen kehitys. 1.5.2.EU:n osallistumisesta saatava lisäarvo (joka voi olla seurausta eri tekijöistä, kuten koordinoinnin paranemisesta, oikeusvarmuudesta tai toiminnan vaikuttavuuden tai täydentävyyden paranemisesta). EU:n osallistumisesta saatavalla lisäarvolla tarkoitetaan tässä kohdassa arvoa, jonka EU:n osallistuminen tuottaa sen arvon lisäksi, joka olisi saatu aikaan pelkillä jäsenvaltioiden toimilla. Syyt siihen, miksi toimi toteutetaan EU:n tasolla (ennen toteutusta) Rahoituspalvelujen, markkinoiden ja kestävyyden kannalta merkityksellisten tietojen julkistamismekanismien ja ‑muotojen nykyinen maantieteellinen ja temaattinen hajanaisuus on unionissa laaja-alaista. Se lisää tällaisten tietojen käyttäjien tiedonsaanti- ja ‑käyttökustannuksia. Lisäksi tietoja voi usein hakea tai saada ainoastaan paikallisilla kielillä, mikä on olennainen este, joka karkottaa sijoittajia. Hajanaisuus ei vähene jäsenvaltioiden suorittamilla yksittäisillä lisätoimilla, jollei niiden yhteisenä tavoitteena ole luoda keskitetty yhteyspiste, mikä on epätodennäköistä ilman koordinoitua lähestymistapaa. Odotettavissa oleva EU:n tason lisäarvo (toteutuksen jälkeen) Unionin toimet lisäisivät merkittävästi tällaisten politiikkatoimien tuloksellisuutta ja vähentäisivät samalla monimutkaisuutta ja helpottaisivat kaikille markkinatoimijoille aiheutuvaa taloudellista ja hallinnollista rasitusta. Tämän aloitteen tavoitetta (tietojen integroiminen koko unionissa ja niiden muuttaminen digitaalisesti käyttökelpoisiksi) ei voida saavuttaa riittävällä tavalla jäsenvaltioiden yksin toteuttamin toimin. Tällä hetkellä suurin osa säännöistä, jotka koskevat yritysten raportoimien tietojen julkistamiskanavia ja ‑muotoja, on vahvistettu jäsenvaltioiden lainsäädännössä. Ottaen huomioon eurooppalaisen keskitetyn yhteyspisteen perustamisen laajuus ja vaikutukset näihin kysymyksiin voidaan puuttua tehokkaammin unionin tasolla.

1.5.3.Vastaavista toimista saadut kokemukset Uusi aloite 1.5.4.Yhteensopivuus monivuotisen rahoituskehyksen kanssa ja mahdolliset synergiaedut suhteessa muihin kyseeseen tuleviin välineisiin Eurooppa haluaa lujittaa digitaalista suvereniteettiaan ja vahvistaa omat standardinsa panostamalla dataan, teknologiaan ja infrastruktuuriin. Se tarjoaa yrityksille mahdollisuuden kestävään ja vauraaseen digitaaliseen tulevaisuuteen, mihin sisältyy julkisten palvelujen digitalisointi ja yritysten digitaalinen muutos. Komissio pyrkii laatimassaan Euroopan datastrategiassa siihen, että taloudessa ja yhteiskunnassa saadaan käyttöön enemmän tietoja. Tämä voidaan toteuttaa muun muassa kehittämällä yhteisiä data-avaruuksia. Komission syyskuussa 2020 julkaisemassa digitaalisen rahoituksen strategiassa esitetään yleiset suuntaviivat sille, miten Eurooppa voi tukea rahoitusalan digitalisaatiota tulevina vuosina ja erityisesti edistää datavetoista rahoitusta muun muassa parantamalla tietojen saatavuutta ja lisäämällä niiden käyttöä. Yhteisen data-avaruuden, kuten ESAPin, käyttöönotto edistää näitä strategioita. Komissio on yhtä lailla sitoutunut toteuttamaan EU:n talouden vihreän siirtymän, kuten joulukuussa 2019 annetussa Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaa koskevassa tiedonannossa ja kestävään talouteen siirtymisen rahoitusstrategiassa esitetään. ESAP edistää tätä toimintaohjelmaa helpottamalla kestäviin hankkeisiin ja toimiin tehtäviä yksityisiä sijoituksia. Syyskuussa 2020 hyväksytyssä pääomamarkkinaunionia koskevassa toimintasuunnitelmassa tuetaan ESAPia. Tämä lainsäädäntöehdotus on täysin monivuotisen rahoituskehyksen mukainen. 1.5.5.Arvio käytettävissä olevista rahoitusvaihtoehdoista, mukaan lukien mahdollisuudet määrärahojen uudelleenkohdentamiseen Tässä yhteydessä on harkittu useita rahoitusvaihtoehtoja, muun muassa mahdollisuuksia määrärahojen uudelleenkohdentamiseen, sekä varojen ja/tai EU:n talousarvion erilaisia yhdistelmiä. Valitussa vaihtoehdossa ehdotuksella olisi vain rajallinen vaikutus monivuotiseen rahoituskehykseen. Tässä vaihtoehdossa unioni antaa lisämäärärahoja ESMAlle, sillä ESMAn henkilöstöä lisätään kolmella kokoaikaisella työntekijällä, jotka ESMA tarvitsee voidakseen hoitaa lainsäätäjien sille antamat ESAPin hallinnointiin liittyvät lisätehtävät. Tämä merkitsee sitä, että tulevassa vuotuisessa talousarviomenettelyssä ehdotetaan ESMAn hyväksyttyyn henkilöstötaulukkoon sisältyvän henkilöstön lisäämistä. Lisäksi ESMAlle annetaan noin 3,74 miljoonaa euroa unionin rahoitusta ESAPin kehittämiseen ja perustamiseen liittyviä toimintakustannuksia (osasto 3) varten. Säädöksen voimaantulon jälkeen unioni ja kansalliset toimivaltaiset viranomaiset antavat yhdessä ESMAlle rahoitusta (sekä hallinto- että toimintakustannuksia varten) ESMAn perustamisasetuksen 1095/2010 johdanto-osan 68 kappaleessa esitetyn vakiomuotoisen rahoitusmallin mukaisesti, eli 40 prosenttia saadaan unionin varoista ja 60 prosenttia jäsenvaltioiden kansallisten toimivaltaisten viranomaisten rahoitusosuuksista. ESAP edellyttää sääntelytoimia, minkä vuoksi on laadittava useita täytäntöönpanosäädöksiä. Asetuksessa on säännökset siitä, miten nämä säädökset annetaan ajan myötä. Joidenkin säädösten laatiminen annetaan asetuksessa Euroopan valvontaviranomaisten (ESMA, EPV ja EIOPA) sekakomitean tehtäväksi. Suorittaessaan näitä tehtäviä EPV:n ja EIOPAn on tarkoitus tehdä ESMAn kanssa yhteistyötä tiettyjen ESAPin toimintaan ja valvontaan liittyvien tehtävien hoitamisessa. ESMA, EPV ja EIOPA pyrkivät edelleen synergia- ja tehokkuusetujen maksimoimiseen sekä tarkkailevat tähän ehdotukseen liittyvää ylimääräistä työtaakkaa ja kokoaikavastaavuutta yleisten tehtäviensä yhteydessä. Jotta tämän tärkeän aloitteen valmistelu voitaisiin aloittaa mahdollisimman nopeasti, ensimmäisessä Digitaalinen Eurooppa -ohjelmaa koskevassa monivuotisessa työohjelmassa (2021–2022), joka toteutetaan hankintamenettelyllä, on varattu 2 miljoonaa euroa tähän tarkoitukseen. Seuraavan työohjelman (2023–2024) valmistelun yhteydessä harkitaan 3 miljoonan euron lisärahoitusta Digitaalinen Eurooppa -ohjelmasta. Varojen lopulliseen kohdentamiseen sovelletaan rahoituksen priorisointia asianomaisen ohjelmakomitean hyväksymismenettelyn ja hyväksynnän yhteydessä. Tämä lisärahoitus antaisi mahdollisuuden jatkaa ESAPin kehittämistä, kunnes ESMA nimetään virallisesti ESAPin omistajaksi EU:n lainsäädännössä. Saumattoman siirtymän mahdollistamiseksi ja edellyttäen, että tämä määrä kohdennetaan lopullisesti seuraavassa Digitaalinen Eurooppa -työohjelmassa, sen täytäntöönpano uskottaisiin ESMAlle rahoitusosuussopimuksella. Vaikka ESMAn on varmistettava, että kaikilla luonnollisilla henkilöillä ja oikeushenkilöillä on maksuton pääsy ESAPissa saatavilla oleviin tietoihin, sille annetaan tästä poiketen oikeus periä maksuja tietyistä palveluista erityisesti sellaisissa tapauksissa, joissa on kyse hyvin suurista määristä usein päivitettäviä tietoja. Nämä maksut eivät saa ylittää ESMAlle palvelun tarjoamisesta aiheutuvia kustannuksia. Tällaiset palvelut, niihin liittyvät kehittämiskustannukset ja maksut sekä niiden suuruus riippuvat tulevista päätöksistä. Sen vuoksi kyseinen asia ei vaikuta tähän talousarviovaikutusten arviointiin. 1.6.Ehdotetun toimen/aloitteen kesto ja rahoitusvaikutukset ◻ kesto on rajattu ◻ toiminta alkaa [PP/KK]VVVV ja päättyy [PP/KK]VVVV

◻ rahoitusvaikutukset koskevat vuosia YYYY–YYYY ☑ kestoa ei ole rajattu Käynnistysvaihe alkaa vuonna 2022 ja päättyy vuonna 2026, minkä jälkeen toteutus täydessä laajuudessa. 1.7.Hallinnointitapa (Hallinnointitavat) ◻ Suora hallinnointi, jonka komissio toteuttaa käyttämällä ◻ toimeenpanovirastoja ◻ Hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa ☑ Välillinen hallinnointi, jossa täytäntöönpanotehtäviä on siirretty ◻ kansainvälisille järjestöille ja niiden erityisjärjestöille (tarkennettava) ◻ Euroopan investointipankille tai Euroopan investointirahastolle ☑ 70 ja 71 artiklassa tarkoitetuille elimille ◻ julkisoikeudellisille yhteisöille ◻ sellaisille julkisen palvelun tehtäviä hoitaville yksityisoikeudellisille elimille, jotka antavat riittävät rahoitustakuut ◻ sellaisille jäsenvaltion yksityisoikeuden mukaisille elimille, joille on annettu tehtäväksi julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuden täytäntöönpano ja jotka antavat riittävät rahoitustakuut ◻ henkilöille, joille on annettu tehtäväksi toteuttaa SEU-sopimuksen V osaston mukaisia yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan erityistoimia ja jotka nimetään asiaa koskevassa perussäädöksessä. Huomautukset Ei ole 2.HALLINNOINTI 2.1.Seuranta- ja raportointisäännöt

Ilmoitetaan sovellettavat aikavälit ja edellytykset. Olemassa olevien järjestelyjen mukaisesti Euroopan valvontaviranomaiset laativat säännölliset raportit toiminnastaan (mukaan luettuna sisäinen raportointi ylemmälle johdolle, raportointi hallintoelimille ja vuosikertomuksen laatiminen), ja tilintarkastustuomioistuin ja komission sisäisen tarkastuksen pääosasto tarkastavat valvontaviranomaisten resurssien käytön. Ehdotukseen sisältyvien toimien seuranta ja niistä raportointi täyttävät jo voimassa olevat vaatimukset, samoin kuin tästä ehdotuksesta mahdollisesti johtuvat uudet vaatimukset. 2.2.Hallinnointi- ja valvontajärjestelmä(t) 2.2.1.Perustelut ehdotetu(i)lle hallinnointitavalle(/-tavoille), rahoituksen toteutusmekanismille(/-mekanismeille), maksujärjestelyille sekä valvontastrategialle Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen (ESMA) hallinnoi ESAPia. Valvontastrategian osalta ESMA tekee tiivistä yhteistyötä komission sisäisen tarkastuksen pääosaston kanssa sen varmistamiseksi, että asianmukaisia standardeja noudatetaan kaikilla sisäisen valvonnan kehyksen aloilla. Näitä järjestelyjä sovelletaan myös virastojen rooliin tämän ehdotuksen osalta. Lisäksi Euroopan parlamentti harkitsee kunakin varainhoitovuonna neuvoston suosituksen perusteella ja Euroopan tilintarkastustuomioistuimen havainnot huomioon ottaen, myönnetäänkö virastoille vastuuvapaus niiden talousarvion toteuttamisesta. 2.2.2.Tiedot todetuista riskeistä ja niiden vähentämiseksi käyttöön otetuista sisäisistä valvontajärjestelmistä Euroopan valvontaviranomaisten toteuttamista toimista johtuvien määrärahojen säännönmukaiseen, taloudelliseen, tehokkaaseen ja tulokselliseen käyttöön ei tämän ehdotuksen yhteydessä ennakoida sisältyvän uusia merkittäviä riskejä, joita nykyinen sisäisen valvonnan kehys ei kattaisi. Tämän ehdotuksen yhteydessä toteutettavat toimet alkavat vuonna 2022 ja jatkuvat sen jälkeen. 2.2.3.Valvonnan kustannustehokkuutta (valvontakustannusten suhde hallinnoitujen varojen arvoon) koskevat arviot ja perustelut sekä arviot maksujen suoritusajankohdan ja toimen päättämisajankohdan odotetuista virheriskitasoista Hallinnointi- ja valvontajärjestelmistä säädetään asetuksissa, joilla säännellään nykyään Euroopan valvontaviranomaisten toimintaa, ja niiden katsotaan olevan kustannustehokkaita. Asetusta tarkastellaan säännöllisesti uudelleen. Virheriskien odotetaan olevan vähäisiä. 2.3.Toimenpiteet petosten ja sääntöjenvastaisuuksien ehkäisemiseksi Ilmoitetaan käytössä olevat ja suunnitellut ehkäisy- ja suojatoimenpiteet, esimerkiksi petostentorjuntastrategian pohjalta Petosten, lahjonnan ja muun laittoman toiminnan torjumiseksi ESMAan sovelletaan rajoituksitta Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista 25 päivänä toukokuuta 1999 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1073/1999 säännöksiä. 3.EHDOTUKSEN/ALOITTEEN ARVIOIDUT RAHOITUSVAIKUTUKSET 3.1.Kyseeseen tulevat monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeet ja menopuolen budjettikohdat Talousarviossa jo olevat budjettikohdat Monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeiden ja budjettikohtien mukaisessa järjestyksessä.

Monivuotisen rahoituskehyksen otsake Budjettikohta Menolaji Rahoitusosuudet Numero

JM/EI-JM EFTA-mailta Ehdokasmailta Kolmansilta mailta Varainhoitoasetuksen 21 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitetut rahoitusosuudet 1 Pääosasto CNECT: <02.04.03> JM KYLLÄ EI EI EI 1 ESMA: <3.10.2004> JM EI EI EI EI Uudet perustettaviksi esitetyt budjettikohdat Monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeiden ja budjettikohtien mukaisessa järjestyksessä. Monivuotisen rahoituskehyksen otsake Budjettikohta Menolaji Rahoitusosuudet Numero

JM/EI-JM EFTA-mailta Ehdokasmailta Kolmansilta mailta Varainhoitoasetuksen 21 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitetut rahoitusosuudet Ei sovelleta 3.2.Arvioidut vaikutukset menoihin 3.2.1.Yhteenveto arvioiduista vaikutuksista menoihin milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) Monivuotisen rahoituskehyksen

otsake Numero Otsake 1: Sisämarkkinat, innovointi ja digitaalitalous ESMA: <3.10.2004> 2022 2023 2024 2025 2026 2027 YHTEENSÄ Osasto 1: Sitoumukset (1) 0,096 0,195 0,199 0,203 0,693 Maksut (2) 0,096 0,195 0,199 0,203 0,693 Osasto 2: Sitoumukset (1a) 0,017 0,035 0,036 0,036 0,124 Maksut (2a) 0,017 0,035 0,036 0,036 0,124 Osasto 3: Sitoumukset (3a) 0,894 0,849 1,159 0,838 3,740 Maksut (3b) 0,894 0,849 1,159 0,838 3,740 ESMAn määrärahat

YHTEENSÄ: <3.10.2004> Sitoumukset =1+1a +3a 1,007 1,079 1,394 1,077 4,557 Maksut =2+2a +3b 1,007 1,079 1,394 1,077 4,557 Pääosasto CNECT: <02.04> 2022 2023 2024 2025 2026 2027 YHTEENSÄ ·Toimintamäärärahat Budjettikohta: <02.04.03> Sitoumukset (1a) 2,000 3,000 5,000 Maksut (2a) 0,500 4,500 5,000 Budjettikohta Sitoumukset (1b) Maksut (2b) Tiettyjen ohjelmien määrärahoista katettavat hallintomäärärahat Budjettikohta (3) Pääosaston CNECT määrärahat

YHTEENSÄ: <02.04> Sitoumukset =1a+1b +3 Maksut =2a+2b +3 ·Toimintamäärärahat YHTEENSÄ Sitoumukset (4) 2,000 3,000 5,000 Maksut (5) 0,500 4,500 5,000 ·Tiettyjen ohjelmien määrärahoista katettavat hallintomäärärahat YHTEENSÄ (6) Monivuotisen rahoituskehyksen

OTSAKKEESEEN 1 kuuluvat

määrärahat YHTEENSÄ Sitoumukset =4+ 6 2,000 3,000 1,007 1,079 1,394 1,077 9,557 Maksut =5+ 6 0,500 4,500 1,007 1,079 1,394 1,077 9,557 ·Toimintamäärärahat (kaikki otsakkeet) YHTEENSÄ Sitoumukset (4) 2,000 3,000 1,007 1,079 1,394 1,077 9,557 Maksut (5) 0,500 4,500 1,007 1,079 1,394 1,077 9,557 Tiettyjen ohjelmien määrärahoista katettavat hallintomäärärahat (kaikki otsakkeet) YHTEENSÄ (6) Monivuotisen rahoituskehyksen

OTSAKKEISIIN 1–6

kuuluvat määrärahat YHTEENSÄ

(Viitemäärä) Sitoumukset =4+ 6 2,000 3,000 1,007 1,079 1,394 1,077 9,557 Maksut =5+ 6 0,500 4,500 1,007 1,079 1,394 1,077 9,557



Monivuotisen rahoituskehyksen

otsake 7 ”Hallintomenot” milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) 2022 2023 2024 2025 2026 2027 YHTEENSÄ Pääosasto: <…….> • Henkilöresurssit • Muut hallintomenot PÄÄOSASTO <…….> YHTEENSÄ Määrärahat Monivuotisen rahoituskehyksen

OTSAKKEESEEN 7 kuuluvat

määrärahat YHTEENSÄ (Sitoumukset yhteensä = maksut yhteensä)

milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) 2022 2023 2024 2025 2026 2027 YHTEENSÄ Monivuotisen rahoituskehyksen

OTSAKKEISIIN 1–7 kuuluvat

määrärahat YHTEENSÄ Sitoumukset 2,000 3,000 1,007 1,079 1,394 1,077 9,557 Maksut 0,500 4,500 1,007 1,079 1,394 1,077 9,557 3.2.2.Arvioidut vaikutukset ESMAn määrärahoihin ◻ Ehdotus/aloite ei edellytä toimintamäärärahoja. ☑ Ehdotus/aloite edellyttää toimintamäärärahoja seuraavasti: maksusitoumusmäärärahat, milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) Tavoitteet ja tuotokset ⇩ 2022 2023 2024 2025 2026 2027 YHTEENSÄ TUOTOKSET Tyyppi Keskimäär. kustannukset Lkm Kustannus Lkm Kustannus Lkm Kustannus Lkm Kustannus Lkm Kustannus Lkm Kustannus Lukumäärä yhteensä Kustannukset yhteensä ERITYISTAVOITE 1: Eurooppalaisen keskitetyn yhteyspisteen perustaminen - Tuotos Tietotekniikkajärjestelmät 3,489 1 0,894 1 0,849 1 1,159 1 0,838 1 3,740 - Tuotos Välisumma, erityistavoite 1 1 0,894 1 0,849 1 1,159 1 0,838 1 3,740 ERITYISTAVOITE 2 - Tuotos Välisumma, erityistavoite 2 KUSTANNUKSET YHTEENSÄ 1 0,894 1 0,849 1 1,159 1 0,838 1 3,740 3.2.3.Arvioidut vaikutukset ESMAn henkilöresursseihin 3.2.3.1.Tiivistelmä ◻ Ehdotus/aloite ei edellytä hallintomäärärahoja. ☑ Ehdotus/aloite edellyttää hallintomäärärahoja seuraavasti: milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) 2022 2023 2024 2025 2026 2027 YHTEENSÄ Väliaikaiset toimihenkilöt (AD-palkkaluokka) 0,096 0,195 0,199 0,203 0,693 Väliaikaiset toimihenkilöt (AST-palkkaluokat) Sopimussuhteiset toimihenkilöt 0,210 0,210 Kansalliset asiantuntijat YHTEENSÄ 0,210 0,096 0,195 0,199 0,203 0,903 Henkilöstötarpeet (kokoaikaiseksi muutettuna) 2022 2023 2024 2025 2026 2027 YHTEENSÄ

Väliaikaiset toimihenkilöt (AD-palkkaluokka) 3 3 3 3 3 Väliaikaiset toimihenkilöt (AST-palkkaluokat) Sopimussuhteiset toimihenkilöt 3 3 Kansalliset asiantuntijat YHTEENSÄ 3 3 3 3 3 3 3.2.3.2.Henkilöresurssien arvioitu tarve vastuupääosastossa ☑ Ehdotus/aloite ei edellytä henkilöresursseja. ◻ Ehdotus/aloite edellyttää henkilöresursseja seuraavasti: Arvio kokonaislukuina (tai enintään yhden desimaalin tarkkuudella) Vuosi

N Vuosi

N+1 Vuosi N+2 Vuosi N+3 ja näitä seuraavat vuodet (ilmoitetaan kaikki vuodet, joille ehdotuksen/aloitteen vaikutukset ulottuvat, ks. kohta 1.6) ·Henkilöstötaulukkoon sisältyvät virat/toimet (virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt) 20 01 02 01 ja 20 01 02 02 (päätoimipaikka ja komission edustustot EU:ssa) 20 01 02 03 (EU:n ulkopuoliset edustustot) 01 01 01 01 (epäsuora tutkimustoiminta) 10 01 05 01 (suora tutkimustoiminta) • Ulkopuolinen henkilöstö (kokoaikaiseksi muutettuna) 20 02 01 (kokonaismäärärahoista katettavat sopimussuhteiset toimihenkilöt, kansalliset asiantuntijat ja vuokrahenkilöstö) 20 02 03 (sopimussuhteiset ja paikalliset toimihenkilöt, kansalliset asiantuntijat, vuokrahenkilöstö ja nuoremmat asiantuntijat EU:n ulkopuolisissa edustustoissa) Budjettikohdat (täsmennettävä) – päätoimipaikassa

– EU:n ulkop. edustustoissa 01 01 01 02 (epäsuora tutkimustoiminta: sopimussuhteiset toimihenkilöt, kansalliset asiantuntijat ja vuokrahenkilöstö) 10 01 05 02 (suora tutkimustoiminta: sopimussuhteiset toimihenkilöt, kansalliset asiantuntijat ja vuokrahenkilöstö) Muu budjettikohta (mikä?) YHTEENSÄ Henkilöresurssien tarve katetaan toimen hallinnointiin jo osoitetulla pääosaston henkilöstöllä ja/tai pääosastossa toteutettujen henkilöstön uudelleenjärjestelyjen tuloksena saadulla henkilöstöllä sekä tarvittaessa sellaisilla lisäresursseilla, jotka toimea hallinnoiva pääosasto voi saada käyttöönsä vuotuisessa määrärahojen jakomenettelyssä talousarvion puitteissa. Kuvaus henkilöstön tehtävistä: Virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt Ulkopuolinen henkilöstö Kokoaikaiseksi muunnetun henkilöstön kustannusten laskentamenetelmä olisi kuvattava liitteessä V olevassa 3 kohdassa.



3.2.4.Yhteensopivuus nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen kanssa ◻ Ehdotus/aloite on nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen mukainen. ☑ Ehdotus/aloite edellyttää monivuotisen rahoituskehyksen asianomaisen otsakkeen rahoitussuunnitelman muuttamista. Selvitys rahoitussuunnitelmaan tarvittavista muutoksista, mainittava myös kyseeseen tulevat budjettikohdat ja määrät. Otsakkeen 1 liikkumavaraa on käytettävä vain vähän, jotta unionin rahoitusosuutta ESMAlle <budjettikohta 03.10.04> voidaan lisätä 4,557 miljoonalla eurolla (käypinä hintoina) vuosien 2021–2027 monivuotisen rahoituskehyksen aikana seuraavasti: 1,007 miljoonaa euroa vuonna 2024, 1,079 miljoonaa euroa vuonna 2025, 1,394 miljoonaa euroa vuonna 2026 ja 1,077 miljoonaa euroa vuonna 2027.

◻ Ehdotus/aloite edellyttää joustovälineen varojen käyttöön ottamista tai monivuotisen rahoituskehyksen tarkistamista. Selvitys tarvittavista toimenpiteistä, mainittava myös kyseeseen tulevat rahoituskehyksen otsakkeet, budjettikohdat ja määrät […] 3.2.5.Ulkopuolisten tahojen rahoitusosuudet Ehdotuksen/aloitteen rahoittamiseen ei osallistu ulkopuolisia tahoja. Ehdotuksen/aloitteen rahoittamiseen osallistuu ulkopuolisia tahoja seuraavasti (arvio): milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) 2022 2023 2024 2025 2026 2027 Yhteensä Kansallisten toimivaltaisten viranomaisten rahoitusosuudet ESMAn perustamisasetuksen (EU) N:o 1095/2010 johdanto-osan 68 kappaleessa esitetyn vakiomuotoisen rahoitusmallin mukaisesti. 1,528 1,656 2,128 1,536 6,848 Yhteisrahoituksella katettavat määrärahat YHTEENSÄ 1,528 1,656 2,128 1,536 6,848

3.3.Arvioidut vaikutukset tuloihin ☑ Ehdotuksella/aloitteella ei ole vaikutuksia tuloihin. ◻ Ehdotuksella/aloitteella on vaikutuksia tuloihin seuraavasti: ◻ vaikutukset omiin varoihin ◻ vaikutukset muihin tuloihin ◻ tulot on kohdennettu menopuolen budjettikohtiin milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) Tulopuolen budjettikohta: Käytettävissä olevat määrärahat kuluvana varainhoitovuonna Ehdotuksen/aloitteen vaikutus Vuosi

N Vuosi

N+1 Vuosi

N+2 Vuosi

N+3 ja näitä seuraavat vuodet (ilmoitetaan kaikki vuodet, joille ehdotuksen/aloitteen vaikutukset ulottuvat, ks. kohta 1.6) Momentti …………. Vastaava(t) menopuolen budjettikohta (budjettikohdat) käyttötarkoitukseensa sidottujen sekalaisten tulojen tapauksessa. […] Selvitys tuloihin kohdistuvan vaikutuksen laskentamenetelmästä.