Ehdotus: neuvoston asetus maataloudesta peräisin olevan etyylialkoholin yhteisestä markkinajärjestelystä /* KOM/2001/0101 lopull. - CNS 2001/0055 */



Virallinen lehti nro 180 , 26/06/2001 s. 0146 - 0150



Ehdotus: NEUVOSTON ASETUS maataloudesta peräisin olevan etyylialkoholin yhteisestä markkinajärjestelystä (komission esittämä) PERUSTELUT Johdanto Maatalousministerien neuvosto hyväksyi 17. heinäkuuta 2000 vuosien 2000/01 maataloushintoja koskevan sovitteluratkaisun. Siinä muun muassa pyydettiin komissiota tutkimaan, voisiko maataloudesta peräisin olevalle alkoholille laatia sääntelykehyksen. Komissio on pohtinut pyyntöä, ja jäsenvaltioiden alkoholiasiantuntijoiden kanssa pidettyjen lukuisten kokousten jälkeen päätettiin, että on tarpeen ehdottaa yhteisiä sääntöjä maataloudesta peräisin olevan alkoholin kevennetyn yhteisen markkinajärjestelyn muodossa. Ehdotus on toimitettu neuvostolle, Euroopan parlamentille sekä talous- ja sosiaalikomitealle. Maataloudesta peräisin olevan alkoholin yhteisön markkinat Yhteisön alkoholimarkkinat ovat ylijäämäiset. EU tuottaa vuosittain noin 20 miljoonaa hehtolitraa alkoholia, josta 13 miljoonaa hehtolitraa on peräisin maataloudesta. Yhteisön alkoholin kysynnäksi arvioidaan noin 17 miljoonaa hehtolitraa. Kysyntä on laskussa. Maataloudesta peräisin olevan alkoholin tuotannossa käytetään merkittävässä määrin yhteisön raaka-aineita kuten viljaa, sokerijuurikasta, melassia, perunoita, hedelmiä ja viiniä. Se edistää raaka-aineiden tuotannon kannattavuutta maaseudulla ja tätä alkoholia käyttävässä jalostusteollisuudessa (väkevät alkoholijuomat, farmaseuttiset tuotteet ja kosmetiikka). Joissakin tapauksissa alkoholin tuotanto vähentää näiden raaka-aineiden jalostuksen vaikutuksia ympäristöön. Maataloudesta peräisin olevaa alkoholia on perinteisesti käytetty väkevien alkoholijuomien alalla, kosmetiikka-alalla ja farmasia-alalla sekä vähäisemmässä määrin teollisuudessa. Väkevien alkoholijuomien alaa lukuun ottamatta etyylialkoholin markkinoille voi Euroopan unionissa rajoituksetta toimittaa sekä maataloudesta peräisin olevaa etyylialkoholia että muuta kuin maataloudesta peräisin olevaa etyylialkoholia. Viiden viime vuoden aikana alalla on ollut pääasiassa sisämarkkinoiden lisääntyneeseen kilpailuun liittyviä seuraavia vaikeuksia: -tuonti kolmansista maista on lisääntynyt sen jälkeen, kun tariffeja alennettiin 30 prosenttia vuoden 1995 Uruguayn kierroksen sopimusten täytäntöönpanon vuoksi. Vuonna 1995 tuonti oli noin 400 000 hehtolitraa ja vuonna 1999 hieman yli 1,1 miljoonaa hehtolitraa. Tuonnin vaikutus yhteisön markkinoihin on huomattava, sillä suuri osa (80 prosenttia) tuonnista on tullitonta ja sitä tuetaan usein kansallisesti, -lisäksi tuodaan yhä enemmän paljon alhaisemmin tariffein alkoholia, johon on sekoitettu denaturointiaineita. Sekoituksessa oleva alkoholi voidaan tuonnin jälkeen erottaa ja käyttää perinteisiin käyttötarkoituksiin, -vuoden 2000 tammikuun jälkeen alkoholijuomien tullittomuuden vuoksi on ollut mahdollista tuoda vedellä laimennettua alkoholia pakkaamatonta vodkaa koskevassa tariffinimikkeessä. Tämä muutos saattaa mahdollistaa veden erottamisen tuonnin jälkeen, jolloin alkoholiin sovellettavia tariffeja voidaan välttää. Tulevien haasteiden odotetaan lisäävän alan painetta: -eräät ehdokasmaat tuottavat suuria määriä maataloudesta peräisin olevaa alkoholia. EU:ssa ei ole tällä hetkellä niiden integroitumisen helpottamiseksi tavaroiden vapaata liikkuvuutta koskevan yleisperiaatteen lisäksi muuta sääntelykehystä tai yhteisön säännöstöä, -tulevissa WTO-neuvotteluissa tariffeja todennäköisesti alennetaan edelleen, mikä taas lisää kilpailua, -EU:n alkoholiteollisuus saa varautua haasteisiin, kun sen perinteisille myyntikanaville tulee laajoissa biopolttoaineohjelmissa tuotettua alkoholia, jonka tuotantoa kannustetaan lisäksi verovapautuksin. Komissio on 1. tammikuuta 1998 lähtien soveltanut yleisestä tullietuusjärjestelmästä (GSP-järjestelmä) annetun asetuksen mukaisesti tuotuun alkoholiin valvontajärjestelmää. Järjestelmän soveltamisala ulotettiin, vapaaehtoisesti, AKT-maista tuotavaan alkoholiin. Vaikka järjestelmä on tehokas valvonnan osalta, se ei ole käytännöllinen väline havaittujen tuontiin liittyvien ongelmien ratkaisemiseksi. Ehdotus Jotta näiden ongelmien käsittelemiseksi olisi asianmukainen väline, ehdotetaan otettavaksi käyttöön maataloudesta peräisin olevan alkoholin yhteinen markkinajärjestely. Yritykset ottaa käyttöön maataloudesta peräisin olevan alkoholin yhteinen markkinajärjestely ovat aiemmin epäonnistuneet, mutta tuolloin yhteiskunnallinen ja taloudellinen tilanne on ollut erilainen. Ehdotuksen päätavoitteina on lisätä markkinoita koskevia tietoja, valvoa kauppavirtoja ja perustaa foorumi keskustelua ja mahdollisen päätöksenteon valmistelua varten. Neuvoston pyyntö pohtia sääntelykehystä koski vain seuraavia seikkoja: määritelmät, paremmat tilastotiedot markkinoiden avoimuuden lisäämiseksi, tuonti- ja vientitodistusjärjestelmä ja alan komitean perustaminen. Alan tarpeita tutkailtuaan komissio ehdottaa yhteisiä sääntöjä kevennetyn yhteisen markkinajärjestelyn muodossa. Siihen sisältyvät neuvoston tarkoittamat seikat ja lisäksi eräitä täydentäviä näkökohtia, kuten valtiontukia koskevia sääntöjä ja suojalauseke. Kaikki ehdotetut toimenpiteet ovat jo olemassa muissa maataloustuotteita koskevissa yhteisissä markkinajärjestelyissä. 1. Maataloudesta peräisin olevien alkoholityyppien määritelmät Alkoholia voidaan tuottaa monista raaka-aineista lopullisen käyttötarkoituksen mukaan. Väkevien alkoholijuomien valmistuksessa tarvitaan tiettyjä raaka-aineita lopputuotteen laatuominaisuuksien varmistamiseksi. Tämän vuoksi tietyillä raaka-aineilla on erilliset markkinat. Vaikka alkoholi ei sellaisenaan ole tarkoitettu loppukuluttajalle, raaka-aineen alkuperän merkitseminen voi vaikuttaa siihen, miten kuluttaja suhtautuu lopputuotteeseen. Tämän vuoksi on hyödyllistä säätää mahdollisuudesta vahvistaa maataloudesta peräisin olevien eri alkoholityyppien määritelmiä koskevat kriteerit käytetyn raaka-aineen mukaan. 2. Tilastotiedot Tältä osin säädetään nimenomaisesti, että tuotannosta ja myynnistä laaditaan vuosittain tilasto. Sen perusteella saadaan vakiomuotoista tietoa alasta, ja mahdollisten markkinatilannetta koskevien päätösten teko helpottuu. 3. Tuonti- ja vientitodistukset Voidaan ottaa käyttöön tuontitodistukset, joilla pyritään lisäämään tuontia koskevien tietojen luotettavuutta, varsinkin kun jäsenvaltiot ovat huolissaan tullittoman tuonnin lisääntymisestä. Todistusten avulla voidaan myös tarvittaessa soveltaa ehdotuksessa säädettyä suojalauseketta. Myös vientitodistukset on mahdollista ottaa käyttöön, jos viennin valvontatarve ilmaantuu. 4. Tariffikiintiöt Kuten muillakin maatalousaloilla, kansainvälisistä sopimuksista johtuvia tariffikiintiöitä hallinnoidaan tätä nykyä vertikaalisesti. Tariffikiintiöitä hallinnoi - ja myös vahvistaa tarkoituksenmukaisimman menetelmän niiden soveltamiseksi- komissio hallintokomiteamenettelyä noudattaen. 5. Suojalauseke Kuten muillakin maatalousaloilla, ehdotuksessa on markkinoiden vakavien häiriöiden vuoksi toteutettavia kiireellisiä toimenpiteitä koskevia säännöksiä. Tuonti maataloudesta peräisin olevan alkoholin markkinoille lisääntyy koko ajan, ja tulevaisuudessa sen odotetaan lisääntyvän edelleen tariffialennusten vuoksi. Tällaisissa vakavissa markkinoiden häiriötapauksissa on mahdollista toimia ehdotetun suojalausekemekanismin ansiosta. 6. Sisäinen jalostus Kuten muillakin maatalousaloilla, ehdotuksessa on säännöksiä sisäisen jalostusmenettelyn kieltämiseksi markkinoiden vakavissa häiriötapauksissa. 7. Valtiontuet Jotta maataloudesta peräisin olevan alkoholin tuotantoedellytykset olisivat yhtäläiset, on tarpeen soveltaa perustamissopimuksen määräyksiä, jotka koskevat jäsenvaltioiden myöntämien tukien yhteensopivuutta yhteismarkkinoiden periaatteen kanssa. 8. Hallintokomitea Hallintokomitean käyttäminen tällä alalla on yksi ehdotuksen pääseikoista. Sen toiminta on syytä liittää viinin hallintokomiteaan, koska useimmissa jäsenvaltioissa alkoholijuomien markkinoiden hallinnasta vastaa yksi hallinnollinen yksikkö. Hallintokomiteassa jäsenvaltiot voivat käsitellä ilmaantuvia ongelmia ja tietyissä tapauksissa antaa lausuntoja komission ehdotuksista. Maataloudesta peräisin olevaa alkoholia valmistetaan monista maatalouden raaka-aineista (vilja, juurikkaat, melassi, peruna, hedelmät ja viini). Joskus se on muiden tuotteiden valmistuksen sivutuote. Raaka-aineen valinta riippuu sekä sen saatavuudesta (hinta ja laatu) että tuotteen ennakoitavasta loppukäytöstä. Tässä suhteessa on tarpeen ottaa käyttöön erityinen rakenne, jossa kansalliset asiantuntijat voivat antaa tietoja alan tilanteesta. 9. Maataloudesta peräisin olevaa alkoholia voidaan tuottaa raaka-aineista, joita ovat koskeneet yhteisön interventiotoimenpiteet tai erityisjärjestelyt (esim. kesannointi peltokasvialalla). Tällaisissa tapauksissa asianomaisissa asetuksissa on tarvittavat säännökset estämään alkoholin pääsy edellä kuvatuille alkoholin perinteisille myyntikanaville. 10. Koska maataloudesta peräisin oleva alkoholi ja muu kuin maataloudesta peräisin oleva alkoholi liittyvät erittäin tiiviisti toisiinsa, ehdotetun asetuksen täytäntöönpanossa olisi otettava huomioon alkoholialan koko markkinatilanne eikä toteutettava toimenpiteitä, jotka syrjivät sisämarkkinoilla jompaa kumpaa alkoholityyppiä. PÄÄTELMÄT JA VAIKUTUKSET Ehdotuksessa vahvistetaan maataloudesta peräisin olevaa alkoholia koskevat yhteiset säännöt ja pyritään saavuttamaan yhteisen maatalouspolitiikan yhdenmukaisen soveltamisen yleistavoite. Säännöillä pyritään vastaamaan lainsäädännön yksinkertaistamisvaatimuksiin. Ehdotettuun yhteiseen markkinajärjestelyyn ei kuulu yhteisön markkinoiden interventiotoimenpiteitä. Sen vuoksi ehdotuksella ei ole taloudellisia vaikutuksia. Yhteenvetona voidaan todeta, että ehdotuksessa säädetään mahdollisuudesta ottaa käyttöön maataloudesta peräisin olevaa alkoholia koskeviin todistuksiin perustuva kaupan valvontajärjestelmä ja sisällytetään maataloudesta peräisin olevaa alkoholia koskevat toimet viinin hallintokomiteaan. Näin voidaan arvioida markkinoita ja valmistella tarvittavia päätöksiä. Ehdotetut toimenpiteet hyödyttävät koko maataloudesta peräisin olevan alkoholin tuotantoalaa eli myös alueita, joilla tuotannosta vastaavat pienet ja keskisuuret yritykset. 2001/0055 (CNS) Ehdotus: NEUVOSTON ASETUS maataloudesta peräisin olevan etyylialkoholin yhteisestä markkinajärjestelystä EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti 36 ja 37 artiklan, ottaa huomioon komission ehdotuksen [1], [1] EYVL C , s. . ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon [2], [2] EYVL C , s. . ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon [3], [3] EYVL C , s. . sekä katsoo seuraavaa: (1) Maataloustuotteiden yhteismarkkinoiden toimintaan ja kehitykseen on liityttävä yhteisen maatalouspolitiikan toteuttaminen, ja siihen on erityisesti sisällyttävä maatalouden yhteinen markkinajärjestely, jonka muoto voi vaihdella tuotteiden mukaan. (2) Yhteisen maatalouspolitiikan päämääränä on saavuttaa perustamissopimuksen 33 artiklan tavoitteet. Tämä tavoite voidaan saavuttaa ottamalla käyttöön välineitä, joiden avulla voidaan paremmin seurata yhteisön sisä- ja ulkomaankauppa markkinoiden kehitystä. (3) Eräiden maatalouden raaka-aineiden jalostaminen maataloudesta peräisin olevaksi etyylialkoholiksi liittyy läheisesti näiden raaka-aineiden tuotannon taloudelliseen tilanteeseen. Se voi edistää huomattavasti näiden raaka-aineiden hyödyntämistä, sillä tällainen jalostus edistää taloudellisesti ja yhteiskunnallisesti erityisesti tiettyjä yhteisön alueita tai muodostaa merkittävän osan näiden maatalouden raaka-aineiden tuottajien tuloista. Toisissa tapauksissa sen avulla voidaan poistaa laadultaan epätyydyttävät tuotteet ja suhdanteista johtuvat ylijäämät, jotka voivat ajoittain vaikeuttaa eräiden tuotteiden tilannetta. (4) On tarpeen vahvistaa, ensimmäistä kertaa, maataloudesta peräisin olevan alkoholin yhteinen markkinajärjestely. (5) Sellaisista alkoholin valmistukseen soveltuvista tuotteista saadun alkoholin myyntiin, joita interventiotoimenpiteet tai muut erityistoimenpiteet ovat koskeneet, on sovellettava kyseisiä tuotteita koskevien asetusten mukaisesti erityismenettelyjä asianmukaisen kilpailun varmistamiseksi ja alkoholin perinteisten markkinoiden häiriöiden estämiseksi. (6) Maataloudesta peräisin olevan alkoholin markkinoiden kehityksen seuranta edellyttää, että jäsenvaltiot toimittavat komissiolle tarvittavat tiedot maataloudesta peräisin olevan alkoholin markkinoita koskevan tilaston laatimiseksi. (7) Alkoholialan yhtenäismarkkinoiden toteuttaminen yhteisössä edellyttää yhtenäisen kauppajärjestelmän toteuttamista yhteisön ulkorajoilla. Yhteisön markkinat voidaan periaatteessa vakauttaa kauppajärjestelmällä, johon sisältyy tuontioikeusjärjestelmä. Kauppajärjestelmän olisi perustuttava Uruguayn kierroksen monenvälisissä kauppaneuvotteluissa tehtyihin sitoumuksiin. (8) Jotta kauppaa voitaisiin jatkuvasti seurata, olisi säädettävä mahdollisuudesta ottaa käyttöön tiettyjä tuotteita koskevien tuonti- ja vientitodistusten järjestelmä; järjestelmään olisi sisällyttävä vakuus niiden toimien toteutumisen varmistamiseksi, joille kyseisiä todistuksia on myönnetty. (9) On aiheellista antaa komissiolle toimivalta avata ja hallinnoida perustamissopimuksen mukaisesti tehdyistä kansainvälisistä sopimuksista tai muista neuvoston antamista säädöksistä johtuvia tariffikiintiöitä. (10) Siinä määrin kuin on tarpeen edellä esitetyn järjestelmän moitteettoman toiminnan kannalta, olisi säädettävä myös mahdollisuudesta säädellä sisäisen ja ulkoisen jalostusmenettelyn käyttöä tai markkinatilanteen vaatiessa kieltää sen käyttö. (11) Tullijärjestelmä mahdollistaa luopumisen kaikista muista suojatoimenpiteistä yhteisön ulkorajoilla. Sisämarkkina- ja tullimekanismi voi kuitenkin poikkeuksellisissa olosuhteissa osoittautua riittämättömäksi. Tällöin yhteisön olisi voitava viipymättä toteuttaa kaikki tarvittavat toimenpiteet, jotta yhteisön markkinat eivät jäisi ilman suojaa tällaisten tapausten mahdollisesti aiheuttamilta häiriöiltä. Toimenpiteiden on oltava yhdenmukaisia Maailman kauppajärjestön yhteydessä tehdyistä sopimuksista johtuvien velvoitteiden kanssa. (12) Tiettyjen tukien myöntäminen voisi vaarantaa yhtenäismarkkinoiden toteutumisen. Tämän vuoksi maataloudesta peräisin olevan alkoholin yhteisessä markkinajärjestelyssä olisi sovellettava niitä perustamissopimuksen määräyksiä, jotka mahdollistavat jäsenvaltioiden myöntämien tukien arvioimisen ja yhteismarkkinoiden kanssa ristiriidassa olevien tukien kieltämisen. (13) Koska tämän asetuksen täytäntöönpanemiseksi tarvittavat toimenpiteet ovat menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY [4] 2 artiklassa tarkoitettuja hallintotoimenpiteitä, ne on vahvistettava kyseisen päätöksen 4 artiklassa säädettyä hallintomenettelyä noudattaen. [4] EYVL L 184, 17.7.1999, s. 23. (14) Maataloudesta peräisin olevan alkoholin yhteisessä markkinajärjestelyssä olisi otettava huomioon samanaikaisesti ja asianmukaisella tavalla perustamissopimuksen 33 ja 131 artiklassa määrätyt tavoitteet. (15) Maataloudesta peräisin olevan alkoholin yhteisen markkinajärjestelyn soveltamisessa olisi myös otettava huomioon perustamissopimuksen 300 artiklan 2 kohdan mukaisesti tehdyt sopimukset. Erityisesti olisi otettava huomioon sopimukset, jotka ovat osa Maailman kauppajärjestön perustamissopimusta ja varsinkin kaupan teknisiä esteitä käsittelevä sopimus. (16) Järjestelmän moitteettoman toiminnan varmistamiseksi olisi säädettävä, että komissio antaa tarvittavat siirtymätoimenpiteet. Komissiolla olisi myös oltava valtuudet ratkaista erityisiä käytännön ongelmia väliaikaisesti ja poikkeuksellisesti. (17) Tätä asetusta sovellettaessa on otettava huomioon, että Euroopan unionin etyylialkoholimarkkinoille tulee alkoholijuomien alaa lukuun ottamatta rajoituksetta sekä maataloudesta peräisin olevaa etyylialkoholia että muuta kuin maataloudesta peräisin olevaa alkoholia. Sen vuoksi tätä asetusta sovellettaessa on vältettävä sellaisten toimenpiteiden vahvistamista, joilla on jompaa kumpaa alkoholityyppiä syrjiviä vaikutuksia, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Asianomaiset tuotteet 1. Maataloudesta peräisin olevan etyylialkoholin alalla otetaan käyttöön yhteinen markkinajärjestely, joka koskee seuraavia tuotteita: CN-koodi // Tavaran kuvaus ex 2207 10 00 // maataloudesta peräisin oleva denaturoimaton etyylialkoholi (etanoli), alkoholipitoisuus vähintään 80 tilavuusprosenttia ex 2207 20 00 // maataloudesta peräisin oleva denaturoitu etyylialkoholi (etanoli) ja muut denaturoidut väkevät alkoholijuomat ex 2208 90 91 ja ex 2208 90 99 // maataloudesta peräisin oleva denaturoimaton etyylialkoholi (etanoli), alkoholipitoisuus pienempi kuin 80 tilavuusprosenttia. 2. Tässä asetuksessa tarkoitetaan ilmaisulla: a) 'maataloudesta peräisin oleva etyylialkoholi' nestettä, joka on saatu tislaamalla tai osmoosimenetelmällä alkoholin valmistukseen soveltuvista maataloustuotteista sen jälkeen, kun eräitä sokereita on käytetty hiivan tai muun käytteen avulla, lukuun ottamatta tislattujen alkoholijuomien määritelmää, kuvausta ja esittelyä koskevista yleisistä säännöistä 29 päivänä toukokuuta 1989 annetussa neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 1576/89 [5] määriteltyjä alkoholijuomia; [5] EYVL L 160, 12.6.1989, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 3378/94 (EYVL L 366, 21.12.1994, s. 1). b) 'denaturoitu maataloudesta peräisin oleva etyylialkoholi ja denaturoitu maataloudesta peräisin oleva alkoholijuoma' nesteitä, joihin on lisätty tarkoituksellisesti eräitä aineita, jotka tekevät niistä ihmisravinnoksi kelpaamattomia mutteivät kuitenkaan estä niiden teollista käyttöä; c) 'alkoholin valmistukseen soveltuvat maataloustuotteet' yhdistetyn nimikkeistön ryhmään 7, 8, 10, 11, 12, 23 ja nimikkeisiin 1701, 1702, 1703, 2008, 2009, 2204, 2205 ja 2206 kuuluvat tuotteet. I OSASTO Sisämarkkinat 2 artikla Määritelmät Tietyn maataloudesta peräisin olevasta, alkoholin valmistukseen soveltuvasta tuotteesta valmistetun alkoholin valmistustapa ja ominaisuudet voidaan vahvistaa 12 artiklan 2 kohdassa säädettyä menettelyä noudattaen. 3 artikla Tiedot 1. Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle seuraavat tiedot: -ennen kutakin vuosineljännestä seuraavan kuukauden loppua kyseisen vuosineljänneksen osalta: maataloudesta peräisin olevan alkoholin tuotanto hehtolitroina puhdasta alkoholia eriteltynä käytetyn alkoholin valmistukseen soveltuvan tuotteen mukaan, -ennen maaliskuun loppua edellisen vuoden osalta: maataloudesta peräisin olevan alkoholin myynti hehtolitroina puhdasta alkoholia, eriteltynä eri käyttötarkoitusalojen mukaan (alkoholijuoma-ala, parfyymi- ja kosmetiikka-ala, farmasia-ala, viinietikan valmistamot, muut teolliset käyttötarkoitukset), -ennen maaliskuun loppua edellisen vuoden osalta: kyseisessä jäsenvaltiossa edellisen vuoden lopussa käytettävissä olevat maataloudesta peräisin olevan alkoholin varastot, -ennen maaliskuun loppua: kuluvan vuoden tuotantoa koskevat arviot. 2. Komissio laatii näiden tietojen ja muiden saatavilla olevien tietojen perusteella tilaston yhteisön maataloudesta peräisin olevan alkoholin markkinoista edellisenä vuonna ja tilastoarvion kuluvan vuoden tilanteesta. 3. Komissio toimittaa jäsenvaltioille kyseiset tilastot ja arviot ennen huhtikuun loppua. II OSASTO Kolmansien maiden kanssa käytävä kauppa 4 artikla Tuonti- ja vientitodistukset 1. Edellä 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja tuotteita yhteisöön tuotaessa voidaan vaatia esitettäväksi tuontitodistus. Kaikkia siinä tarkoitettuja tuotteita vietäessä voidaan vaatia esitettäväksi vientitodistus. 2. Jäsenvaltiot myöntävät todistuksen hakemuksesta jokaiselle riippumatta siitä, mihin hakija on sijoittautunut yhteisössä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 6 artiklan soveltamiseksi toteutettuja toimenpiteitä. Todistukset ovat voimassa koko yhteisössä. 3. Todistusten myöntämisen edellytyksenä on vakuus, jolla taataan tuonti- ja vientisitoumuksen täyttäminen todistuksen voimassaoloaikana. Lukuun ottamatta ylivoimaista estettä vakuus menetetään kokonaan tai osittain, jos vienti tai tuonti ei toteudu tässä määräajassa tai se toteutuu ainoastaan osittain. 4. Todistusten voimassaoloaika ja yksityiskohtaiset säännöt tämän artiklan soveltamisesta vahvistetaan 12 artiklan 2 kohdassa säädettyä menettelyä noudattaen. 5. Komissio voi samaa menettelyä noudattaen päättää, että tässä artiklassa tarkoitettu järjestelmä koskee myös CN-koodiin 2208 kuuluvia, vähintään 2 litran astioissa olevia tuotteita, joilla on kaikki asetuksen (ETY) N:o 1576/89 liitteessä I määritellyt neutraalin alkoholin ominaisuudet. 5 artikla Yhteisen tullitariffin tullien soveltaminen Jollei tässä asetuksessa toisin säädetä, 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuihin tuotteisiin sovelletaan yhteisen tullitariffin tulleja. 6 artikla Tariffikiintiöt 1. Komissio avaa tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluville tuotteille perustamissopimuksen 300 artiklan mukaisesti tehdyistä sopimuksista tai mistä tahansa muusta neuvoston säädöksestä johtuvat tariffikiintiöt ja hallinnoi niitä 12 artiklan 2 kohdassa säädettyä menettelyä noudattaen laadittujen yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti. 2. Kiintiöitä hallinnoidaan soveltamalla yhtä seuraavista menetelmistä tai niiden yhdistelmää: a) hakemusten saapumisjärjestykseen perustuva menetelmä ("ensin tullutta palvellaan ensin" -periaate); b) menetelmä, jossa kiintiöt jaetaan suhteessa haettuihin määriin hakemusten jättöhetkellä ("samanaikaisen tarkastelun" menetelmä); c) perinteisiin kaupan järjestelyihin perustuva menettely ("perinteiset tuojat/uudet tuojat" -menetelmä). Myös muita soveltuvia menetelmiä voidaan käyttää. Niissä on vältettävä kaikenlainen toimijoiden välinen syrjintä. 3. Käytettävässä hallinnointimenettelyssä on tarvittaessa otettava huomioon yhteisön markkinoiden hankintatarpeet ja tarve turvata näiden markkinoiden tasapaino. Samalla voidaan myös soveltaa menetelmiä, joita aiemmin käytettiin 1 kohdassa tarkoitettuja kiintiöitä vastaaviin kiintiöihin, sanotun kuitenkaan rajoittamatta Uruguayn kierroksen kauppaneuvotteluissa tehdyistä sopimuksista johtuvia oikeuksia. 4. Edellä 1 kohdassa tarkoitetuissa yksityiskohtaisissa säännöissä on säädettävä vuosittaisista kiintiöistä, jotka on tarvittaessa jaettava asianmukaisesti vuoden ajalle, ja vahvistettava sovellettava hallinnoimismenetelmä. Sääntöihin on myös tarvittaessa sisällyttävä a) säännökset, joilla taataan tuotteen luonne, lähtöpaikka ja alkuperä; b) edellä a alakohdassa tarkoitettujen takeiden tarkistamisen mahdollistavan asiakirjan hyväksymistä koskevat säännökset; c) tuontitodistusten myöntämisedellytykset ja todistusten voimassaoloaika. 7 artikla Sisäisen jalostuksen järjestelmä Siinä määrin kuin on alkoholialan yhteisen markkinajärjestelyn moitteettoman toiminnan kannalta tarpeen, komissio voi 12 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen kieltää kokonaan tai osittain sisäisen jalostusmenettelyn käytön perustamissopimuksen liitteessä 1 tarkoitettujen tuotteiden valmistamiseksi. 8 artikla Yhteisen nimikkeistön tulkitseminen 1. Tässä asetuksessa käsiteltävien tuotteiden tariffiluokitusta koskevat yhdistetyn nimikkeistön yleiset tulkintasäännöt ja erityissäännöt sen soveltamisesta. Tämän asetuksen soveltamisesta seuraava tariffinimikkeistö sisällytetään yhteiseen tullitariffiin. 2. Jollei tässä asetuksessa tai sen nojalla annetuissa säännöksissä toisin säädetä, seuraavat toimet ovat kiellettyjä: a) vaikutukseltaan tulleja vastaavien maksujen kantaminen; b) määrällisten rajoitusten tai vaikutuksiltaan vastaavien toimenpiteiden soveltaminen. 9 artikla Kiireelliset toimet vakavan häiriön ilmaantuessa 1. Jos tuonnin tai viennin seurauksena yhden tai useamman 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun tuotteen markkinat yhteisössä häiriintyvät tai uhkaavat häiriintyä vakavasti siten, että perustamissopimuksen 33 artiklan tavoitteiden saavuttaminen vaarantuu, kolmansien maiden kanssa käytävässä kaupassa voidaan toteuttaa aiheellisia toimenpiteitä siihen asti, kun häiriö tai häiriön uhka on poistunut. Arvioitaessa, oikeuttaako tilanne tällaisten toimenpiteiden soveltamiseen, on erityisesti otettava huomioon määrät, joille tuontitodistuksia on annettu tai joille niitä on haettu, ja markkinointivuotta koskevat tilastotiedot. Neuvosto antaa perustamissopimuksen 37 artiklan 2 kohdassa säädettyä menettelyä noudattaen yleiset säännöt tämän kohdan soveltamisesta ja määrittelee tapaukset ja rajat, joissa jäsenvaltiot voivat toteuttaa suojatoimenpiteitä. 2. Jos 1 kohdassa tarkoitettu tilanne ilmenee, komissio päättää jäsenvaltion pyynnöstä tai omasta aloitteestaan tarvittavista toimenpiteistä, jotka annetaan tiedoksi jäsenvaltioille ja joita sovelletaan viipymättä. Jos komissio saa jäsenvaltiolta tällaisen pyynnön, se tekee asiasta päätöksen kolmen työpäivän kuluessa pyynnön vastaanottamisesta. 3. Kukin jäsenvaltio voi saattaa komission päättämän toimenpiteen neuvoston käsiteltäväksi kolmen työpäivän kuluessa sen tiedoksi antamisesta. Neuvosto kokoontuu viipymättä. Neuvosto voi määräenemmistöllä vahvistaa kyseisen toimenpiteen, muuttaa sitä tai kumota sen kuukauden kuluessa siitä, kun se on annettu neuvoston käsiteltäväksi. 4. Tämän artiklan soveltamisessa otetaan huomioon perustamissopimuksen 300 artiklan 2 kohdan mukaisesti tehdyistä kansainvälisistä sopimuksista johtuvat velvoitteet. III OSASTO Yleiset säännökset 10 artikla Kansalliset tuet Tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvien tuotteiden tuotantoon ja kauppaan sovelletaan perustamissopimuksen 87, 88 ja 89 artiklaa. 11 artikla Jäsenvaltioiden ja komission väliset tiedonannot Jäsenvaltiot ja komissio toimittavat toisilleen tämän asetuksen täytäntöönpanemiseksi tarvittavat tiedot. Näiden tietojen toimittamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt, joihin sisältyy toimitettavien tietojen laatu ja toimitustapa, tietojen toimittamisen määräajat sekä kerättyjen tietojen jakaminen, annetaan 12 artiklan 2 kohdassa säädettyä menettelyä noudattaen. 12 artikla Hallintokomitea 1. Komissiota avustaa asetuksen (EY) N:o 1493/1999 74 artiklassa perustettu viinin hallintokomitea, jäljempänä 'komitea'. 2. Tähän kohtaan viitattaessa sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 4 artiklassa säädettyä hallintomenettelyä kyseisen päätöksen 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti. 3. Päätöksen 1999/468/EY 4 artiklan 3 kohdassa säädetty ajanjakso on yksi kuukausi. 13 artikla Komitea voi käsitellä myös muita kysymyksiä, jotka puheenjohtaja saattaa sen käsiteltäväksi joko omasta aloitteestaan tai jäsenvaltion edustajan pyynnöstä. 14 artikla Perustamissopimuksen ja kansainvälisten sopimusten noudattaminen Tätä asetusta sovelletaan siten, että perustamissopimuksen 33 ja 131 artiklassa määrätyt tavoitteet otetaan huomioon samanaikaisesti ja asianmukaisella tavalla. IV OSASTO Siirtymä- ja loppusäännökset 15 artikla Siirtymätoimenpiteet Komissio hyväksyy 12 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen seuraavat: a) toimenpiteet, jotka ovat tarpeen tässä asetuksessa säädettyyn järjestelmään siirtymisen helpottamiseksi; b) toimenpiteet, jotka ovat tarpeen erityisten ongelmien poistamiseksi. Tällaiset toimenpiteet voivat asianmukaisesti perusteltuina poiketa tietyistä tämän asetuksen säännöksistä. 16 artikla Voimaantulo Tämä asetus tulee voimaan seitsemäntenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Sitä sovelletaan 1 päivästä .... . Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä Neuvoston puolesta Puheenjohtaja >TAULUKON PAIKKA>