Erityiskertomus Onko metsäpalojen ja 
luonnonkatastrofien 
metsissä aiheuttamien 
vahinkojen 
ennaltaehkäisyä ja 
vahinkojen jälkeistä 
ennallistamista koskevaa 
EU:n tukea hallinnoitu 
hyvin?FI 2014  nro 24
EUROOPAN 
TILINTARKASTUS
TUOMIOISTUIN
EUROOPAN TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIN  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
P . +352 4398-1
Sähköposti: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Suuri määrä muuta tietoa Euroopan unionista on käytettävissä internetissä Europa-palvelimen kautta ( http://europa.eu ).
Luxemburg: Euroopan unionin julkaisutoimisto, 2015
ISBN 978-92-872-1571-0
doi: 10.2865/58102
© Euroopan unioni, 2015
Tekstin jäljentäminen on sallittua, kunhan lähde mainitaan.
Printed in Luxembourg
Onko metsäpalojen ja 
luonnonkatastrofien 
metsissä aiheuttamien 
vahinkojen 
ennaltaehkäisyä ja 
vahinkojen jälkeistä 
ennallistamista koskevaa 
EU:n tukea hallinnoitu 
hyvin?
(annettu Euroopan unionin toiminnasta tehdyn 
sopimuksen 287 artiklan 4 kohdan toisen alakohdan nojalla)ErityiskertomusFI 2014  nro 24
02
 Sisällys
Kohta
 Lyhenteet ja sanasto
I – IX Tiivistelmä
1 – 16 Johdanto
1 – 2 Metsien suojaava tehtävä
3 – 7 Metsäpalot ja luonnonkatastrofit
4 – 5 Metsäpalot
6 – 7 Muut katastrofityypit
8 – 10 Maaseudun kehittämispolitiikka: keskeinen väline EU:n metsien suojeluun
11 – 16 Metsätalouden tuottokyvyn palauttamista ja ennalta ehkäisevien toimien käyttöönottoa koskeva 
maaseudun kehittämistuki (toimenpide 226)
17 – 20 Tarkastuksen laajuus ja tarkastustapa
21 – 74 Huomautukset
21 – 42 Osa I – Ennalta ehkäiseviä toimia ei kohdennettu riittävän hyvin
22 – 29 Komissiolla ei ollut kattavaa yleiskuvaa tarpeista sen hyväksyessä maaseudun kehittämisohjelmat
30 – 35 Jäsenvaltioissa ilmenevät valintaprosessin puutteet
36 – 42 Rahoitusta ei mukautettu yksilöityihin riskeihin ja tarpeisiin
43 – 54 Osa II – Tarkastuksessa havaittiin toimia, jotka eivät edistäneet toimenpiteen tavoitteiden 
saavuttamista asianmukaisesti
43 Tarkastetut toimet olivat yleisesti ottaen luonteeltaan toimenpiteen 226 tavoitteita edistäviä, mutta...
44 – 47 ...tukea myönnettiin joillekin metsänhoitotoimille, jotka eivät liittyneet luonnonkatastrofeihin
48 – 49 Joidenkin toteutettujen toimien osalta ei kyetty todentamaan keskeisiä tukikelpoisuusvaatimuksia
50 – 52 Metsäteille maksettiin tukea tapauksissa, joissa ei kyetty osoittamaan metsäpalojen ennaltaehkäisyn 
osalta saavutettavaa hyötyä...
53 – 54 ...ja toimilla saattaa lisäksi olla ympäristön kannalta kielteisiä sivuvaikutuksia, jos paikallisia olosuhteita ei 
oteta huomioon riittävän hyvin
03 Sisällys
55 – 64 Osa III – Rahoitettujen toimien kustannustehokkuutta ei varmistettu riittävän hyvin
55 – 60 Kulujen kohtuullisuutta ei kyetty aina osoittamaan
61 – 64 Tilanteet, joihin liittyy erityinen riski julkisen tuen maksamisesta liian suurena
65 – 74 Osa IV – Komissio ja jäsenvaltiot eivät kykene käytössä olevien seurantavälineiden avulla 
arvioimaan riittävän hyvin toimenpiteen tehokkuutta ja vaikuttavuutta
66 – 67 Käytettävissä olevat seurantavälineet
68 – 70 Indikaattorit eivät mittaa riittävän hyvin tavoitteiden saavuttamista
71 – 72 Väliarvioinneista on vain vähäistä hyötyä
73 – 74 Ennalta ehkäisevien toimien vaikuttavuutta ei ole mitattu riittävissä määrin
75 – 81 Johtopäätökset ja suositukset
 Liite I  — Toimenpiteen 226 määrärahojen jakautuminen
 Liite II  — Tarkastetut toimet
 Komission vastaus
04
 Lyhenteet ja sanasto
CMEF : Yhteiset seuranta- ja arviointisäännöt.
EFFIS : Euroopan metsäpalotietojärjestelmä (European Forest Fire Information 
System). Komission perustama tietokanta, joka sisältää metsäpalojen esiintymisen 
ja vaikutusten seurantaan liittyvät tiedot EU:n tasolla. Tietojen avulla laaditaan 
vuosiraportti Euroopassa ja sen lähialueilla ilmenneistä metsäpaloista.
EU: Euroopan unioni.
Luonnonkatastrofi : Bioottinen tai abioottinen luonnonilmiö, josta aiheutuu 
merkittävää häiriötä metsätalouden rakenteille ja joka mahdollisesti aiheuttaa 
huomattavaa ympäristövahinkoa ja taloudellista vahinkoa.
Maaseudun kehittämisohjelma : Jäsenvaltion tai alueviranomaisten laatima ja 
komission hyväksymä asiakirja, jonka avulla suunnitellaan ja pannaan täytäntöön 
maaseudun kehittämispolitiikka.
Maaseuturahasto : Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto. 
Maaseuturahasto on maaseudun kehittämispolitiikan pääasiallinen 
rahoitusväline. Se on toinen YMP:n kahdesta rahoitusvälineestä Euroopan 
maatalouden tukirahaston (maataloustukirahasto) ohella.
Metsä : Yli 0,5 hehtaarin laajuinen maa -alue, jolla puut ovat yli viisi metriä 
korkeita ja jolla latvuspeittävyys on yli kymmenen prosenttia tai jonka puut 
kykenevät yltämään näihin raja -arvoihin in situ . Alue ei sisällä maata, joka on 
pääasiallisesti maatalouskäytössä tai kaupunkialuetta1.
Muu metsämaa : Yli 0,5 hehtaarin suuruinen maa -alue, jota ei ole luokiteltu 
metsäksi. Alueen latvuspeittävyys on 5–10 prosenttia, tai siitä on yli kymmenen 
prosenttia puiden tai pensaiden peitossa. Alue ei sisällä maata, joka on 
pääasiallisesti maatalouskäytössä tai kaupunkialuetta.
Tarve : Asiaankuuluvien ryhmien tai alueiden kannalta merkityksellinen tilaisuus 
tai vaikeus, johon julkisilla toimenpiteillä pyritään puuttumaan.
Toimenpide 226 : Metsätalouden tuottokyvyn palauttamista ja ennalta 
ehkäisevien toimien käyttöönottoa koskeva maaseuturahaston tuki2.1 Komission asetus 
(EY) N:o 1974/2006, annettu 
15 päivänä joulukuuta 2006, 
Euroopan maaseudun 
kehittämisen 
maatalousrahaston 
(maaseuturahaston) tuesta 
maaseudun kehittämiseen 
annetun neuvoston asetuksen 
(EY) N:o 1698/2005 
soveltamista koskevista 
yksityiskohtaisista säännöistä, 
30 artikla (EUVL L 368, 
23.12.2006, s. 15).
2 Neuvoston asetus 
(EY) N:o 1698/2005, annettu 
20 päivänä syyskuuta 2005, 
Euroopan maaseudun 
kehittämisen 
maatalousrahaston 
(maaseuturahaston) tuesta 
maaseudun kehittämiseen 
(EUVL L 277, 21.10.2005, s. 1), 
48 artikla.
05 Lyhenteet ja sanasto
Toimenpide : Ohjelman hallinnoinnin perusyksikkö, joka muodostuu joukosta 
samankaltaisia tukitoimia ja jolla on tarkkaan määritellyt määrärahat.
Toiminta : Hanke, joka on valittu kriteerien mukaisesti ja jonka tuensaaja 
toteuttaa. Hanke sisältää joukon tuen tavoitteisiin liittyviä toimia.
Toimintalinja : Joukko johdonmukaisia toimenpiteitä, joihin liittyvien 
erityistavoitteiden avulla edistetään yhtä tai useampaa maaseudun kehittämisen 
tukemiseen liittyvää tavoitetta. Kaudella 2007–2013 toimenpide 226 kuului 
toimintalinjaan 2, jonka tavoitteena on ympäristön ja maaseudun tilan 
parantaminen.
YMP : Yhteinen maatalouspolitiikka.
06
I
Euroopan metsissä esiintyvät metsäpalot aiheutuvat 
yleensä tahallisesta tai tuottamuksellisesta ihmisen 
toiminnasta taikka luonnonkatastrofeista, joihin lukeu -
tuvat abioottiset katastrofit (esim. myrskyt, kuivuus, 
tulvat, lumivyöryt jne.) sekä bioottiset katastrofit 
(tuholaiset ja taudit).
II
Tilintarkastustuomioistuin tutki, oliko maaseuturahas -
ton tukea, joka osoitettiin luonnonkatastrofien ja met -
säpalojen vahingoittamien metsien metsätalouden 
tuottokyvyn palauttamiseen ja ennalta ehkäisevien 
toimien käyttöönottoon (”toimenpide 226”), hallin -
noitu hyvin ja saavutettiinko tuen avulla suunnitellut 
tulokset kustannustehokkaalla tavalla. Toimenpide 
oli käytössä ohjelmakaudella 2007–2013 toimintalin -
jan 2 yhteydessä. Kyseisen toimintalinjan kohteena oli 
metsätalousmaan kestävä käyttö osana ympäristön ja 
maaseudun parantamista EU:n alueella. Toimenpitee -
seen 226 oli vuoden 2012 loppuun mennessä ohjel -
moitu maaseuturahaston tukea yhteensä 1,55  miljar -
dia euroa kaudelle 2007–2013.
III
Tilintarkastustuomioistuin toimitti tarkastuksensa 
komissiossa ja tarkastukseen valituissa jäsenvaltioissa 
(Itävalta, Ranska (Akvitania), Italia (Basilicata), Espanja 
(Andalusia) ja Slovakia). Kyseisten jäsenvaltioiden 
osuus 31.12.2012 mennessä ilmoitetuista alan koko -
naismenoista oli yli 85 prosenttia. Suurin osa tuesta 
(80 prosenttia) oli tarkoitettu ennalta ehkäiseviin 
toimiin, lähinnä metsäpalojen torjuntaan.
IV
Tilintarkastustuomioistuin toteaa tarkastuksen perus -
teella, että tukea ei hallinnoitu riittävän hyvin ja että 
komissio ja jäsenvaltiot eivät kykene osoittamaan, että 
tavoitellut tulokset saavutettiin kustannustehokkaalla 
tavalla.V
Ennalta ehkäiseviä toimia ei kohdennettu riittävän 
hyvin. Tilintarkastustuomioistuin pani merkille, että 
toimenpiteen 226 kohteena ovat keskisuuren ja suuren 
metsäpaloriskin metsät, mutta niiden yksilöimiseksi ei 
ole yleistä EU:n määritelmää tai kriteereitä. Jäsenvalti -
oiden soveltamat valintamenettelyt olivat useilta osin 
puutteellisia: valintaperusteet eivät olleet selkeitä, 
ehdotettuja toimia ei arvioitu vaikuttavasti tai joitakin 
riskialoja ei otettu huomioon. Ympäristötavoitteita 
ei painotettu riittävästi valintavaiheessa ja joissa -
kin tapauksissa niitä laiminlyötiin täytäntöönpanon 
aikana.
VI
Tarkastuksessa havaittiin toimia, jotka eivät edistäneet 
toimenpiteen tavoitteiden saavuttamista. Tarkaste -
tuista yhteisrahoitetuista toimista useat (metsäpalojen 
katkaisulinjat, harvennus, raivaus jne.) edistivät ylei -
sesti ottaen tuen tavoitteita. Tilintarkastustuomiois -
tuin havaitsi kuitenkin tapauksia, jotka eivät liittyneet 
luonnonkatastrofeihin tai metsäpaloihin, vaan toimien 
taustalla vaikuttivat muut taloudelliset tai ympäris -
tötavoitteet. Tietyntyyppisiin toteutettuihin toimiin 
sovellettuja keskeisiä tukikelpoisuusvaatimuksia ei 
kyetty dokumentaation puuttuessa tarkistamaan. 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi myös tapauksia, 
joissa metsäteitä käytettiin metsien taloudelliseen 
hyödyntämiseen, eikä metsäpalojen ennaltaehkäisyyn 
liittyvää hyötyä kyetty osoittamaan. Rakennetulla 
tiheällä metsätieverkolla saattaa olla myös kielteisiä 
ympäristövaikutuksia.
VII
Rahoitettujen toimien kustannustehokkuutta ei var -
mistettu riittävän hyvin. Tilintarkastustuomioistuin 
havaitsi tapauksia, joissa julkisen tuen ylärajaa muu -
tettiin useaan otteeseen ilman perustelua. Joissakin 
tapauksissa samankaltaisiin toimiin liittyvät standar -
dikustannukset olivat tietyllä alueella huomattavasti 
korkeammat kuin toisella alueella. Tarkastuksessa 
havaittiin myös tapauksia, joissa manuaalinen työ 
asetettiin etusijalle koneiden käyttöön nähden, jolloin 
kustannukset nousivat. Tarkastuksessa ilmeni myös 
tilanteita, joihin liittyi riski liian suurena maksetusta 
julkisesta tuesta. Tällaiset tilanteet koskivat tapauksia, 
joissa tuen kohteeksi valittiin jo päätökseen saatettuja 
hankkeita tai joissa edunsaajat kykenivät rahoitta -
maan toimet itsenäisesti taikka joissa tuki suunnattiin 
viljelylohkoille.Tiivistelmä
Tiivistelmä 07
VIII
Lisäksi todettiin, että komissio ja jäsenvaltiot eivät 
kyenneet käytössä olleiden seurantavälineiden avulla 
arvioimaan riittävän hyvin toimenpiteen tehokkuutta 
ja vaikuttavuutta. Yhteisissä seuranta- ja arviointisään -
nöissä määritetyt tulosindikaattorit olivat riittämät -
tömiä ja käytettävissä olleista arvioinneista oli vain 
vähäistä hyötyä. Ennalta ehkäisevien toimien vaikut -
tavuudesta ei kyetty tekemään johtopäätöksiä, koska 
vaikuttavuutta ei ollut mitattu. Havaitut puutteet 
ilmenevät todennäköisesti myös kaudella 2014–2020, 
koska ehdotetut uudet seurantavälineet eivät ole 
parantaneet tämän tukimuodon seurantakehystä.
IX
Ottaen huomioon edellä esitetyt johtopäätökset sekä 
sen, että tarkastuksen kohteena ollutta tukea jatke -
taan ohjelmakaudella 2014–2020, tilintarkastustuomio -
istuin suosittaa seuraavaa:
 — Jäsenvaltioiden olisi
a) valittava ennalta ehkäisevät toimet selkeiden, 
tarpeita hyvin vastaavien kriteereiden perusteella 
ja perusteellisen sekä dokumentoidun arviointi -
prosessin jälkeen
b) edistettävä tuen ympäristönsuojeluvaikutusta 
asettamalla etusijalle toimet, jotka toteutetaan 
ympäristön kannalta arvokkaimmilla metsäalueilla, 
kuten Natura 2000 - alueilla
c) varmistettava, että tukea annetaan ainoastaan 
luonnonkatastrofeihin tai metsäpaloihin liittyviin 
toimiin
d) perustettava valvontajärjestelmä, jonka avulla kye -
tään varmistamaan, että tuen myöntämisperustei -
den täyttymistä valvontaan vaikuttavalla tavalla ja 
että toimista on olemassa asianmukaiset asiakirjat 
tai tiedot
e) kiinnitettävä tuettavien toimien yhteydessä enem -
män huomiota ympäristökysymyksiin esimerkiksi 
varmistamalla asianmukaisten järjestelyiden avul -
la, että kielteiset ympäristövaikutukset kyetään 
estämäänf) varmistettava, että tuettavien toimien standardi -
kustannukset ovat kohtuullisia
g) perusteltava tuelle asetettava yläraja ja siihen 
mahdollisesti tehtävät muutokset tuensaajien 
tavanomaisten kulujen pohjalta
h) edellytettävä, että tuensaajat osoittavat selkeästi 
toimenpiteeseen 226 kohdistuvan tukitarpeensa
i) raportoitava toteutettujen toimien vaikutuksista 
metsäpalojen tai luonnonkatastrofien ja vaurioitu -
neiden alueiden vähenemiseen.
 — Komission olisi
a) tarkistettava ohjelmakautta 2014–2020 koskevia 
jäsenvaltioiden maaseudun kehittämisohjelmia 
hyväksyttäessä, että julkisen tuen kohteeksi suun -
nitelluilla metsäalueilla tarpeen olevat ennalta 
ehkäisevät toimet on kuvattu ja perusteltu riittä -
vän hyvin
b) laadittava yhteiset peruskriteerit, joiden avulla 
erotellaan toisistaan alhaisen, keskisuuren ja suu -
ren metsäpaloriskin metsäalueet
c) tarkistettava, että jäsenvaltiot ovat perustaneet 
asianmukaisen valvontajärjestelmän
d) tarkennettava vaatimuksia, joita sovelletaan 
toimenpiteen 226 avulla tuettaviin toimiin, jotta 
kyetään varmistamaan, että toimet edistävät huo -
mattavasti metsäpalojen ja luonnonkatastrofien 
ennaltaehkäisyä etenkin tapauksissa, joissa toimet 
ovat osa kannattavaa taloudellista toimintaa ja 
voitaisiin sen perusteella rahoittaa myös toiminta -
linjan 1 avulla
e) parannettava toimenpiteen seurantaa varmistaak -
seen, että jäsenvaltiot toteuttavat toimenpiteen 
asetettujen tavoitteiden mukaisesti.
08
 Johdanto
Metsien suojaava tehtävä
01 
EU:ssa on yhteensä noin 180 miljoonaa 
hehtaaria metsää ja muuta metsä -
maata. Tämä on noin 42,4 prosenttia 
EU:n koko maapinta -alasta ja ylittää 
kooltaan maatalouskäytössä olevan 
maan pinta -alan (noin 174 miljoonaa 
hehtaaria)3. Metsät ovat monikäyttöisiä 
ja palvelevat taloudellisia, sosiaalisia 
ja ympäristötarkoituksia. Metsillä on 
suuri sosiaalis -taloudellinen merkitys: 
puuntuotanto ja -jalostus edistävät 
maaseudun kehittämistä ja tarjoavat 
miljoonia työpaikkoja, usein keskisuu -
rissa ja pienissä maaseutuyrityksissä4.
02 
Metsien ympäristötoimiin on useiden 
vuosikymmenten ajan kiinnitetty 
lisääntyvää huomiota lähinnä biologi -
sen monimuotoisuuden suojeluun ja 
hiljattain myös ilmastonmuutokseen 
liittyen. Metsillä on keskeinen suojaava 
tehtävä5:
a) Metsät suojaavat asutusta ja infra -
struktuuria . Useat Euroopan vuoris -
toalueet eivät olisi asumiskelpoisia 
ilman metsiä, jotka suojaavat teitä, 
rautateitä, viljelyalueita ja jopa 
kokonaisia asutusalueita vahingoit -
tumiselta tai tuhoutumiselta, jonka 
maan-, muta-, kivi- tai lumivyöryt 
voisivat aiheuttaa.b) Metsät suojaavat maaperää . 
Metsillä on merkittävä tehtävä 
maisemien ja maaperän hedelmäl -
lisyyden säilyttämisessä. Metsät 
estävät maaperän eroosiota ja 
aavikoitumista varsinkin vuoristois -
sa ja puolikuivilla alueilla erityisesti 
siksi, että ne rajoittavat valumia ja 
heikentävät tuulen voimakkuutta.
c) Metsät sääntelevät makean veden 
varoja . Metsillä on merkittävä teh -
tävä veden varastoinnissa, puhdis -
tamisessa ja johtamisessa pinta -
vesiin sekä maaperässä sijaitseviin 
pohjavesiesiintymiin. Puhdista -
mistehtävään sisältyy useimpien 
sateen mukana kulkeutuvien ilman 
epäpuhtauksien hajottaminen tai 
sitominen.
d) Metsät suojelevat biologista moni -
muotoisuutta . Metsät ovat Euroo -
pan luonnon keskeinen osa ja ne 
tarjoavat elinympäristön suurim -
malle määrälle selkärankaisia koko 
mantereella. Tuhannet hyönteis -
ten ja selkärangattomien lajit 
sekä useat kasvit elävät niin ikään 
metsissä.
e) Metsät ovat hiilen nieluja . Metsät 
ovat oleellinen osa hiilen kiertoa, 
koska ne poistavat hiilidioksidia 
ilmakehästä ja varastoivat sen 
biomassaansa ja maaperään.3 Agriculture, forestry and 
fishery statistics, Eurostat 
Pocketbooks, 2013. Ellei toisin 
mainita, termillä ’metsä’ 
tarkoitetaan tässä 
erityiskertomuksessa myös 
muita metsäalueita.
4 COM(2013) 659 final, 
20. syyskuuta 2013 A new EU 
Forest Strategy: for forests and 
the forest -based sector.
5 Vihreä kirja metsien suojelusta 
ja metsätiedosta EU:ssa: 
varautuminen 
ilmastonmuutokseen, 
KOM(2010) 66 lopullinen, 
1. maaliskuuta 2010.
09 Johdanto
Metsäpalot ja 
luonnonkatastrofit
03 
Euroopan metsissä esiintyvät metsäpa -
lot aiheutuvat yleensä tahallisesta tai 
tuottamuksellisesta ihmisen toimin -
nasta taikka luonnonkatastrofeista, joi -
hin lukeutuvat abioottiset katastrofit 
(esim. myrskyt, kuivuus, tulvat, lumi -
vyöryt jne.) sekä bioottiset katastrofit 
(tuholaiset ja taudit).Metsäpalot
04 
Vuosina 1983–2012 EU:n alueella esiin -
tyi metsäpaloja vuosittain keskimäärin 
480 000 hehtaarilla6 metsäalueita. 
Keskimääräinen metsäpaloissa tuhou -
tunut alue oli huomattavasti suurempi 
vuosina 1983–1992 kuin seuraavina 
vuosikymmeninä, jolloin metsäpalojen 
torjuntakeinojen parantuminen kohen -
si tilannetta huomattavasti jäsenvalti -
oissa (ks. kaavio 1 )7.6 EFFIS -järjestelmän 
tilastotiedot 
metsäpaloalueista vuosilta 
1980–2012. Keskiarvo 
perustuu 20 EU -jäsenvaltiolta 
saatuihin tietoihin. Tietoja ei 
ollut saatavilla seuraavien 
jäsenvaltioiden osalta: Belgia, 
Tanska, Irlanti, Luxemburg, 
Malta, Alankomaat ja 
Yhdistynyt kuningaskunta.
7 Yhteisen tutkimuskeskuksen 
ja ympäristöasioiden 
pääosaston yhteinen raportti: 
Forest Fires in Europe, Middle 
East and North Africa, 2012. 
Raportoidut tilastotiedot 
kattavat 19 jäsenvaltiota. 
Vuosilta 1980–2012 
raportoidut tiedot koskevat 
Etelä -Euroopan jäsenvaltioita 
(Kreikka, Espanja, Ranska, Italia 
ja Portugali). Muiden 
jäsenvaltioiden (Bulgaria, 
Tšekin tasavalta, Saksa, Viro, 
Kypros, Latvia, Unkari, Itävalta, 
Puola, Romania, Slovakia, 
Suomi ja Ruotsi) osalta 
raportoidut tiedot koskevat 
vuosia 1990–2012.
Keskimääräinen vuotuinen metsäpaloalue (hehtaaria) 
vuosina 1983–2012
Lähde: Yhteisen tutkimuskeskuksen ja ympäristöasioiden pääosaston yhteinen kertomus: Forest Fires 
in Europe, Middle East and North Africa , 2012.300 000350 000400 000450 000500 000550 000600 000
1983–1992 1993–2002 2003–2012Kaavio 1
10 Johdanto
8 Euroopan ympäristökeskuksen 
raportti nro 3/2008: European 
forests – ecosystem conditions 
and sustainable use, s. 51.
9 KOM(2010) 66 lopullinen, s. 12; 
Euroopan ympäristökeskuksen 
tekninen raportti nro 13/2010: 
Mapping the impacts of natural 
hazards and technological 
accidents in Europe, s. 25.
10 Euroopan ympäristökeskuksen 
tekninen raportti nro 13/2010: 
Mapping the impacts of natural 
hazards and technological 
accidents in Europe, s. 33–40.  
Myrskyjä käsitelleen Euroopan 
metsäinstituutti EFIn 
STORMS -työryhmän raportti 
Policies for Forest Storm Damages 
Mitigation and Restoration, 
1. heinäkuuta 2010, Bryssel, s. 20.
11 KOM(2010) 66 lopullinen, s. 12.
12 Euroopan ympäristökeskuksen 
tekninen raportti nro 3/2008: 
European forests — ecosystem 
conditions and sustainable use 
s. 53 ja 54: Ruotsissa vaurioitui 
vuonna 2005 noin 2 900 000 
hehtaaria metsää, lähinnä nuoria 
mäntyjä ( Pinus sylvestris ), 
laiduntavien hirvien ( Alces alces ) 
takia, ja eteläisessä Italiassa lähes 
500 000 hehtaaria metsää 
vaurioitui laajaperäisen 
karjanlaiduntamisen seurauksena.
13 Neuvoston asetus (ETY) N:o 
3529/1986, annettu 17 päivänä 
marraskuuta 1986 metsäpalojen 
torjunnasta yhteisössä 
(EYVL L 326, 21.11.1986, s. 5) ja 
neuvoston asetus 
(ETY) N:o 2158/92, annettu 
23 päivänä heinäkuuta 1992, 
metsäpalojen torjunnasta 
yhteisössä (EYVL L 217, 31.7.1992, 
s. 3).
14 Neuvoston asetus 
(EY) N:o 1257/1999, annettu 
17 päivänä toukokuuta 1999, 
Euroopan maatalouden ohjaus- ja 
tukirahaston (EMOTR) tuesta 
maaseudun kehittämiseen ja 
tiettyjen asetusten 
muuttamisesta ja kumoamisesta 
(EYVL L 160, 26.6.1999, s. 80), 
30 artikla.05 
Näistä metsäpaloista yli 95 prosent -
tia on ihmisten tahallisesti tai tuot -
tamuksellisesti aiheuttamia (esim. 
maatalouskäytäntöihin, kuten olkien 
tai pensaiden polttamiseen, metsäs -
sä olevien roskien polttamiseen tai 
laidunalueiden uudistamiseen liittyvät 
metsäpalot taikka savukkeista aiheutu -
vat metsäpalot). Metsäpaloissa pala -
neiden alueiden kokonaispinta -alasta 
noin 85 prosenttia sijaitsee Välimeren 
alueella ja Portugalissa. Viimeaikaisten 
metsäpalojen seurauksena on palanut 
laajoja alueita Portugalissa vuosina 
2003 ja 2005, Kreikassa vuonna 2007 
ja Espanjassa vuonna 2006. Pahoin pa -
laneita metsiä on erittäin haasteellista 
palauttaa paloa edeltävään kuntoon 
etenkin biologisen monimuotoisuuden 
osalta. Metsäpalojen ympäristövaiku -
tukset eivät rajoitu yksinomaan bio -
logisen monimuotoisuuden vähene -
miseen ja ekosysteemille aiheutuvaan 
vahinkoon. Metsäpalot aiheuttavat 
myös hiukkas- ja kaasupäästöjä (myös 
hiilidioksidipäästöjä) ilmakehään, mi -
neraaliravinteiden poistumista, maape -
rän orgaanisen kerroksen tuhoutumis -
ta ja muutoksia veden imeytymiseen 
maaperään. Tämä altistaa palaneet 
alueet eroosiolle, maaperän häviä -
miselle ja maanvyöryille. Toistuvat 
metsäpalot ja kuivuus voivat aiheuttaa 
myös aavikoitumista8.
Muut katastrofityypit
06 
Vuosina 1950–2009 myrskyt olivat 
suurimpia tuhon aiheuttajia Euroopassa. 
Myrskyjen aiheuttamien tuhojen osuus 
kaikista abioottisista metsätuhoista oli 
yli 50 prosenttia9. Viime kauden tuhoi -
simmat myrskyt esiintyivät vuosina 
1999, 2005, 2007 ja 2009. Vuoden 1999 
myrskyt (Lothar ja Martin) aiheuttivat 
katastrofaalisinta tuhoa Ranskassa ja 
Keski -Euroopassa, missä vahingoittui lä -
hes 200 miljoonaa kuutiometriä metsää. Tammikuussa 2005 Gudrun -myrsky 
pyyhki eteläisen Ruotsin yli jättäen 
jälkeensä 66 miljoonaa kuutiomet -
riä myrskyn vaurioittamaa metsää 
(määrä vastaa karkeasti arvioituna 
Ruotsissa vuosittain kaadettavan puun 
kokonaismäärää). Tammikuussa 2007 
Kyrill -myrsky kylvi laajamittaista tuhoa 
Keski -Euroopassa tuhoten metsistä 
45 miljoonaa kuutiometriä kasvavaa 
puustoa (josta 16 miljoonaa kuutio -
metriä sijaitsi Saksassa). Tammikuussa 
2009 Klaus -myrsky tuhosi valtaisan 
määrän istutettua metsää Ranskassa 
(37 miljoonaa kuutiometriä lähinnä 
rannikkomäntyä), Espanjassa ja Italias -
sa10. Haitallisten ympäristövaikutusten 
lisäksi luonnonkatastrofeilla on myös 
sosiaalisia (kuolemantapaukset) ja 
taloudellisia (puunhinnan aleneminen) 
seurauksia. Puunhinta alenee, kun 
markkinoille lasketaan suuret määrät 
vaurioitunutta puuta11.
07 
Vakavaa kuivuutta esiintyy yhä useam -
min laajoilla alueilla Euroopassa. Nämä 
kuivuudet aiheuttavat veden niukkuut -
ta ja lisäävät vesivaroihin kohdistuvaa 
painetta. Toisaalta voidaan todeta, 
että Euroopassa on viime vuosina 
ilmennyt myös lukuisia suuria tulvia. 
Tällaisetkin katastrofit vahingoittavat 
metsiä, joskin vähäisemmässä määrin 
kuin metsäpalot, myrskyt ja bioottiset 
tekijät, kuten hyönteiset (esim. kaarna -
kuoriaiset), taudit tai luonnonvarainen 
eläimistö ja vapaa laiduntaminen12.
11 Johdanto
Maaseudun 
kehittämispolitiikka: 
keskeinen väline EU:n 
metsien suojeluun
08 
EU:lla on pitkä historia metsien 
suojelun edistäjänä etenkin metsä -
palojen ennaltaehkäisyssä. Vuosina 
1986–2002 EU:n metsien suojelemi -
seksi annettiin erityisiä metsäpalojen 
ennaltaehkäisyyn liittyviä asetuk -
sia13, ja metsiensuojelu on sisältynyt 
vuodesta 2000 alkaen maaseudun 
kehittämispolitiikkaan14.
09 
Maaseudun kehittämispolitiikka 
keskittyi ohjelmakaudella 2007–2013 
kolmeen ydintavoitteeseen15. Nämä 
tavoitteet on määrä saavuttaa kun -
kin tavoitteen osalta temaattiseen 
toimintalinjaan koottujen, maaseu -
turahastosta taloudellisesti tuettujen 
toimenpidekokonaisuuksien avulla16. 
Toimintalinjat ovat seuraavat:
a) maa- ja metsätalousalan kilpailuky -
vyn parantaminen (toimintalinja 1)
b) ympäristön ja maaseudun tilan 
parantaminen (toimintalinja 2)
c) maaseutualueiden asukkaiden 
elämänlaadun parantaminen ja 
maaseudun elinkeinoelämän mo -
nipuolistamiseen kannustaminen 
(toimintalinja 3).
10 
Ohjelmakaudella 2007–2013 toteu -
tettiin yhtä metsätalouden erityistoi -
menpidettä (toimenpide 122: Metsien 
taloudellisen arvon parantaminen), 
joka kuului toimintalinjan 117 piiriin. 
Useat muut toimenpiteet kuuluivat 
toimintalinjaan 218.Metsätalouden 
tuottokyvyn 
palauttamista ja ennalta 
ehkäisevien toimien 
käyttöönottoa koskeva 
maaseudun 
kehittämistuki 
(toimenpide 226)
11 
Luonnonkatastrofien ja metsäpalojen 
vaurioittamien metsien ennallistamista 
tuettiin ohjelmakaudella 2007–2013 
maaseuturahastosta toimintalinjaan 2 
sisältyvästä toimenpiteestä 226 (”Met -
sätalouden tuottokyvyn palauttami -
nen ja ennalta ehkäisevien toimien 
käyttöönotto”). Toimenpide on sisälly -
tetty 16 jäsenvaltion laatimiin 58:aan 
maaseudun kehittämisohjelmaan19.
12 
Toimenpiteen 226 yhteydessä toteu -
tettaviin toimiin suunnitellun maa -
seuturahaston tuen kokonaismäärä 
oli vuoden 2012 lopussa noin 1,55 mil -
jardia  euroa. Maaseuturahaston tuki 
kattoi osan sen julkisen tuen koko -
naismäärästä, jota toimista vastaavat 
kansalliset viranomaiset maksoivat 
tuensaajille. Maaseuturahaston rahoi -
tusosuus määritetään kussakin maa -
seudun kehittämisohjelmassa. Julkinen 
tuki voi kattaa jopa 100 prosenttia 
tuensaajille toimenpiteen yhteydessä 
aiheutuneista tukikelpoisista kuluista.15 Neuvoston asetus 
(EY) N:o 1698/2005, 4 artikla.
16 Toimenpiteiden ryhmittelystä 
toimintalinjoihin on luovuttu 
ohjelmakaudella 2014–2020. 
Kyseisellä ohjelmakaudella 
maaseuturahaston avulla 
rahoitettavat toimenpiteet on 
ohjelmoitava siten, että niiden 
avulla edistetään yhtä tai 
useampaa seuraavista kuudesta 
unionin painopistealasta 
(Euroopan parlamentin ja 
neuvoston asetus 
(EU) N:o 1305/2013, annettu 
17 päivänä joulukuuta 2013, 
Euroopan maaseudun kehittämi -
sen maatalousrahaston 
(maaseuturahasto) tuesta 
maaseudun kehittämiseen ja 
neuvoston asetuksen 
(EY) N:o 1698/2005 kumoamisesta 
(EUVL L 347, 20.12.2013, s. 487), 
5 artikla):
1) tiedonsiirron ja innovoinnin 
edistäminen
2) kaikentyyppisen maatalou -
den kilpailukyvyn ja tilojen 
elinkelpoisuuden 
parantaminen
3) elintarvikeketjun organisoitu -
minen ja riskienhallinta
4) ekosysteemien ennallistami -
nen, säilyttäminen ja 
parantaminen
5) resurssitehokkuus ja 
siirtyminen vähähiiliseen ja 
ilmaston kannalta joustavaan 
talouteen
6) sosiaalisen osallisuuden, 
köyhyyden vähentämisen ja 
taloudellisen kehityksen 
edistäminen.
17 Tätä toimenpidettä käsitellään 
Euroopan tilintarkastustuomiois -
tuimen erityiskertomuksessa 
nro 8/2013 ”Euroopan maaseudun 
kehittämisen maatalousrahaston 
tuki metsien taloudellisen arvon 
parantamiseen” ( http://eca.
europa.eu ).
18 Toimintalinjaan 2 sisältyvät 
metsätaloustoimenpiteet: 
221 – Maatalousmaan ensimmäi -
nen metsitys; 222 – Peltometsäta -
lousjärjestelmien käyttöönotto 
maatalousmaalla; 223 – Muun 
kuin maatalousmaan ensimmäi -
nen metsitys; 224 – Natura 2000 
-tuet; 225 – Metsätalouden 
ympäristötuet; 226 – Metsätalou -
den tuottokyvyn palauttaminen 
ja ennalta ehkäisevien toimien 
käyttöönotto; 227 – Tuottamatto -
mien investointien tukeminen.
19 Bulgaria, Tšekin tasavalta, Tanska, 
Kreikka, Saksa (5), Espanja (17), 
Ranska (3), Italia (20), Kypros, 
Latvia, Liettua, Unkari, Itävalta, 
Puola, Portugali (3) ja Slovakia.
12 Johdanto
13 
Maaseuturahastosta oli maksettu 
toimenpiteen yhteydessä 31.12.2012 
mennessä noin 860 miljoonaa euroa. 
Suurin osa tuesta (80 prosenttia) suun -
nattiin ennalta ehkäiseviin toimiin, 
jotka liittyivät lähinnä metsäpalojen 
torjuntaan (ks. tarkat tiedot toimen -
piteeseen 226 suunnattujen talou -
dellisten resurssien jakautumisesta 
liitteessä I ).
14 
Julkista taloudellista tukea voidaan 
myöntää sekä yksityisiin että julkisiin 
metsiin, sillä EU:n säännöksissä ei 
suljeta toimenpiteen 226 yhteydessä 
mitään omistusmuotoa tuen ulkopuo -
lelle. Metsäpalojen ennaltaehkäisyyn tarkoitettua maaseudun kehittämistu -
kea voidaan myöntää vain metsille, joi -
den metsäpaloriskin jäsenvaltiot ovat 
luokitelleet metsien suojelusuunnitel -
missaan suureksi tai keskisuureksi. Tuki 
on tarkoitettu suojaavien perusraken -
teiden luomiseen (esim. metsäautotiet, 
metsätiet, vedenottopaikat, raivatut ja 
hakatut alueet sekä katkaisulinjat), en -
nalta ehkäiseviin metsänhoitotoimiin 
(esim. kasvillisuuden pitäminen kuris -
sa, harvennus ja kasvillisuuden raken -
teen monipuolistaminen) ja kiinteiden 
metsäpalovalvontalaitteiden käyttöön -
ottoon tai parantamiseen20. Tukikel -
poisiin kuluihin voivat metsäpalojen 
katkaisulinjojen yhteydessä kuulua 
perustamiskulujen lisäksi asianomaisia 
alueita koskevat kunnossapitokulut.20 Asetus (EY) N:o 1698/2005, 
48 artikla, ja asetus 
(EY) N:o 1974/2006, 33 artikla.Toimenpiteen 226 yhteydessä maksettavaksi suunniteltu 
maaseuturahaston tuki ohjelmakaudella 2007–2013 
(miljoonaa euroa)
Lähde: Euroopan komissio.Kaavio 2
0100200300400500600700
EspanjaItaliaRanska SlovakiaPuolaPortugaliItävalta Kypros
Tšekin tasavaltaBulgariaSaksa Latvia Liettua Unkari Tanska
13 Johdanto
15 
Muiden ennalta ehkäisevien toimien 
sekä luonnonkatastrofien tai met -
säpalojen vahingoittamien metsien 
metsätalouden tuottokyvyn palaut -
tamista koskevien toimien osalta 
EU:n säännöksissä edellytetään, että 
toimet liittyvät katastrofeihin, eli 
luonnonkatastrofin tai metsäpalon 
esiintymiseen tai esiintymisriskiin. 
Säännöksissä ei kuitenkaan määritetä 
erityisiä tukikelpoisuusehtoja, kuten 
vähimmäisriskitasoa.16 
Metsätalouden tuottokyvyn palautta -
mista ja ennalta ehkäisevien toimien 
käyttöönottoa koskeva maaseudun 
kehittämistuki kuuluu komission ja 
jäsenvaltioiden yhteishallinnoinnin 
piiriin. Jäsenvaltiot laativat maaseu -
dun kehittämisohjelmat kansallisella 
tai alueellisella tasolla. Kun komissio 
on hyväksynyt ohjelmat, jäsenvaltiot 
panevat ne täytäntöön. Toimia varten 
on perustettu yhteiset seuranta- ja 
arviointisäännöt, jotka perustuvat 
yhteisiin indikaattoreihin, jäsenvalti -
oiden laatimiin vuotuisiin täytäntöön -
panokertomuksiin sekä erityyppisiin 
arviointeihin.
14
 Tarkastuksen laajuus ja 
tarkastustapa
17 
Tarkastuksen päätavoitteena oli arvioi -
da, onko metsätalouden tuottokyvyn 
palauttamista ja ennalta ehkäisevien 
toimien käyttöönottoa koskevaa maa -
seuturahaston tukitoimenpidettä hal -
linnoitu hyvin ja kykenevätkö komissio 
ja jäsenvaltiot osoittamaan, että tuen 
tavoitteet on saavutettu kustannuste -
hokkaalla tavalla.
18 
Tarkastuksessa keskityttiin seuraaviin 
kysymyksiin:
a) Onko tuki kohdennettu asian -
mukaisesti luonnonkatastrofi- ja 
metsäpaloriskien ennaltaehkäisyyn 
liittyviin tarpeisiin?
b) Olivatko rahoitetut toimet tar -
koituksenmukaisia toimenpiteen 
tavoitteiden saavuttamisen 
kannalta?
c) Olivatko rahoitetut toimet 
kustannustehokkaita?
d) Ovatko seurantavälineet riittäviä 
toimenpiteen tehokkuuden ja vai -
kuttavuuden arvioinnin kannalta?19 
Tarkastus koski sekä komissiota että 
tarkastukseen valittuja jäsenvaltioita. 
Komission osalta tarkastustyössä kes -
kityttiin toimenpiteen perusrakentee -
seen ja komission hallinnointitoimiin, 
jotka liittyivät esimerkiksi jäsenvaltioi -
den toimittamien maaseudun kehittä -
misohjelmien hyväksyntään sekä toi -
menpiteen toteuttamisen seurantaan. 
Tarkastuskäyntejä tehtiin seuraaviin 
jäsenvaltioihin: Itävalta, Ranska (Ak -
vitania), Italia (Basilicata), Slovakia ja 
Espanja (Andalusia). Kyseisten jäsenval -
tioiden yhteenlaskettu osuus toimen -
piteen 226 osalta 31.12.2012 mennessä 
ilmoitetuista kokonaismenoista oli yli 
85 prosenttia.
20 
Tarkastuksen yhteydessä käytiin läpi 
maaseudun kehittämisohjelmia, kan -
sallista tai alueellista lainsäädäntöä 
ja hallinnollisia menettelyjä. Lisäksi 
haastateltiin toimista tarkastuskäyn -
nin kohteina olleissa jäsenvaltioissa 
vastaavia hallintoviranomaisia. Toi -
menpiteen 226 osalta tarkastettiin 
myös 68 toimea, joista 45 tarkas -
tettiin paikan päällä. Näin arvioitiin 
asianomaisilla metsäalueilla toteu -
tettujen erityyppisten tukikelpoisien 
toimien vaikutuksia (ks. tarkemmat 
tiedot liitteessä II ).
15
 Huomautukset
Osa I – Ennalta ehkäiseviä 
toimia ei kohdennettu 
riittävän hyvin
21 
Ennalta ehkäisevien toimien riittävän 
tarkka kohdentaminen21 edellyttää, 
että
 ο komissiolla on yleiskuva luon -
nonkatastrofi- ja metsäpaloris -
keistä, kun se arvioi jäsenvalti -
oiden toimittamia maaseudun 
kehittämisohjelmia
 ο jäsenvaltioissa toteutettava va -
lintaprosessi vastaa maaseudun 
kehittämisohjelmissa yksilöityjä 
tarpeita
 ο toimien seurauksena rahoitus koh -
dentuu riskialoille.
Komissiolla ei ollut katta -
vaa yleiskuvaa tarpeista sen 
hyväksyessä maaseudun 
kehittämisohjelmat
Metsäpaloriskin kohteena 
olevista metsistä ei ole laadittu 
yleistä määritelmää
22 
Metsäpalojen torjunnasta yhteisössä 
annetussa neuvoston asetuksessa 
(ETY) N:o 2158/92 asetettiin kriteerit, 
joiden perusteella luokiteltiin alhai -
sen, keskisuuren ja suuren metsä -
paloriskin metsäalueet. Asetuksen 
voimassaoloaika päättyi vuonna 2001. 
Asianomaisessa asetuksessa edellytet -
tiin, että jäsenvaltiot laativat luettelot, 
joissa alueet on luokiteltu metsäpaloa 
koskevan riskiasteen mukaan. Niiden 
oli toimitettava luettelot komissiolle 
hyväksyntää varten22. Komission pää -
töstä, joka koski suuren ja keskisuuren 
metsäpaloriskin metsäalueita Krei -
kassa, Espanjassa, Ranskassa, Italiassa 
ja Portugalissa23, ei ole saatettu ajan tasalle vuoden 2001 jälkeen. EU:hun 
vuonna 2004 ja sen jälkeen liittyneet 
jäsenvaltiot ovat näin ollen jää -
neet päätöksessä esitetyn luettelon 
ulkopuolelle.
23 
Kun edellä mainitun asetuksen voi -
massaoloaika oli päättynyt, asetuksen 
(EY) 1698/2005 48 artiklassa säädettiin, 
että metsäpaloja ehkäiseviä toimia on 
toteutettava alueilla, jotka jäsenvaltiot 
ovat luokitelleet metsiensuojelusuun -
nitelmissaan suuren tai keskisuuren 
metsäpaloriskin alueiksi24.
24 
Metsäpaloriskien arviointiin ei ole 
yleisiä kriteereitä, joten jäsenvaltiot 
arvioivat riskejä omien menetelmien -
sä avulla. Näin ollen keskisuuren tai 
suuren metsäpaloriskin metsäalueiden 
luokitteluperusteet vaihtelevat eri 
puolilla EU:ta.
25 
Euroopan metsäpalotietojärjestelmä 
(EFFIS) on komission perustama tieto -
kanta, joka sisältää metsäpalojen esiin -
tymisen ja vaikutusten seurannan kan -
nalta olennaiset tiedot EU:n tasolla25. 
Tietojen avulla laaditaan vuosiraportti 
Euroopassa ja sen lähialueilla tapahtu -
neista metsäpaloista26. Tietojen avulla 
ei kuitenkaan arvioida jäsenvaltioiden 
metsäpaloriskianalyysejä maaseudun 
kehittämisohjelmien hyväksymisen 
yhteydessä. Komissio ei laadi metsä -
paloriskiluokituksista erillisiä ohjeita27, 
joiden avulla pyrittäisiin edistämään 
parhaita käytäntöjä ja varmistamaan 
jäsenvaltioiden metsäpaloriskianalyy -
sien vertailukelpoisuus ja luotettavuus.21 Tässä osassa keskitytään 
ennalta ehkäiseviin toimiin, 
joiden vaikuttavuus edellyttää 
riittävän tarkkaa 
kohdentamista. Niiden osuus 
rahoitetuista toimista on noin 
80 prosenttia.
22 Asetuksen (ETY) N:o 2158/92 
2 artiklan 2 kohdan ja 
3 kohdan mukaan suuren 
metsäpalovaaran alueiksi 
voidaan luokitella ainoastaan 
Portugalissa, Espanjassa, 
Kreikassa ja tietyissä Ranskan 
ja Italian osissa sijaitsevat 
alueet, joilla pysyvä tai 
säännöllisesti toistuva 
metsäpalovaara uhkaa 
vakavasti luonnon tasapainoa, 
ihmisten ja omaisuuden 
turvallisuutta tai kiihdyttää 
maaseudun autioitumista. 
Muita alueita voidaan 
luokitella suuren 
metsäpalovaaran alueiksi, jos 
asianomainen jäsenvaltio 
esittää asiasta perustellun 
pyynnön. Keskisuuren 
metsäpalovaaran alueiksi 
voidaan luokitella alueet, joilla 
metsäpalovaara ei ole pysyvä 
tai säännöllisesti toistuva, 
mutta se uhkaa merkittävästi 
metsäekosysteemejä.
23 Komission päätös 1619/1993/
EY, tehty 24 päivänä kesäkuuta 
1993: Tuolloin (EU12) 
60 miljoonaa hehtaaria 
metsää eli noin 42 prosenttia 
tuolloisesta metsien 
kokonaisalasta oli luokiteltu 
alttiiksi metsäpaloille; 
kyseessä olivat lähinnä 
Välimeren alueella sijaitsevat 
metsäalueet.
24 Tämä vaatimus ei ole 
muuttunut ohjelmakaudella 
2014–2020 (ks. asetus 
(EU) N:o 1305/2013, 24 artiklan 
2 kohdan 3 alakohta).
25 Metsäpaloriskin kohteena 
olevia EU:n alueen metsiä 
koskevia tietoja käsitellään 
EFFIS -järjestelmässä olevien 
tietokokonaisuuksien avulla. 
Tiedot voivat koskea 
esimerkiksi meteorologisia 
palovaroituksia, metsäpalojen 
esiintymistä, palaneiden 
alueiden laajuutta sekä 
asianomaisten maiden 
esiintyneistä metsäpaloista 
toimittamia 
tietokokonaisuuksia. Näiden 
tietojen lisäksi saatavilla on 
myös muuta oheistietoa 
metsäresurssien laajuudesta: 
esimerkkinä voidaan mainita 
yhteisen tutkimuskeskuksen 
metsäkartat ja Eurooppaa 
koskeva Corine Land Cover 
16 Huomautukset
-tietokanta. Enintään 
22 Euroopan maata toimitti 
tietoja vuosittain 
vapaaehtoisesti, sillä EU:n 
asetuksissa ei ole vaadittu 
asianomaisten tietojen 
toimittamista vuoden 2006 
jälkeen (kun metsien ja 
ympäristövuorovaikutusten 
seurannasta annetun Forest 
Focus -asetuksen 
(EY) N:o 2152/2003 
voimassaolo oli päättynyt).
26 Yhteisen tutkimuskeskuksen 
ja ympäristöasioiden 
pääosaston yhteinen raportti: 
Forest Fires in Europe, Middle 
East and North Africa, 2012.
27 Metsäpalojen ehkäisemistä 
Euroopan unionin alueella 
koskeneessa 
päätöslauselmassaan 
(Euroopan unionin neuvoston 
3010. istunto (yleiset asiat), 
26. huhtikuuta 2010) neuvosto 
kehotti komissiota ”lisäämään 
metsäpalot niihin 
painopisteisiin, joiden osalta 
jo vaihdetaan hyviä käytäntöjä 
ja laaditaan riskien arviointia ja 
kartoittamista koskevia 
suuntaviivoja sekä 
vaarakohtaisen katastrofien 
ehkäisyn 
vähimmäisvaatimuksia 
koskevia suuntaviivoja”. 
Komissio ei puolestaan 
käsittele katastrofihallintaa 
koskevista riskien arviointi- ja 
kartoitusohjeista laatimassaan 
valmisteluasiakirjassa 
(Commission Staff Working 
Paper on Risk Assessment and 
Mapping Guidelines for 
Disaster Management, 
21.12.2010) erikseen 
metsäpaloja eikä määritä 
erityisiä riskiperusteita, 
viitearvoja tai standardeja. 
Komissio korostaa, että 
menetelmissä on puutteita ja 
selittää, että ohjeista 
laadittavaa uutta versiota 
varten luetteloidaan 
riskinarviointiin suositeltavat 
menetelmät ja standardit.
28 COM(2013) 659 final.26 
Slovakian tapaus on esimerkki mah -
dollisista poikkeamista, joita voidaan 
havaita EFFIS -järjestelmän tietojen 
avulla. Maalla on metsäpaloriskipe -
rusteista metsäalueiden luokittelua 
koskeva kansallinen järjestelmä, jonka 
mukaan metsäalueiden kahden mil -
joonan hehtaarin kokonaispinta -alasta 
on 1,8 miljoonaa hehtaaria luokiteltu 
keskisuuren tai suuren metsäpaloriskin 
alueiksi. Metsäpaloja koskevat tilasto -
tiedot ja EFFIS -tietokanta (ks. kaavio 3 ) 
eivät kuitenkaan tue näin korkeaa 
keskisuuren ja suuren metsäpaloris -
kin alueiden osuutta asianomaisessa 
maassa. Slovakian viranomaiset eivät 
antaneet tilintarkastustuomioistuimen 
tarkastajille tietoja menetelmästä tai 
kriteereistä, joiden perusteella ne luo -
kittelivat eriasteisen metsäpaloriskin 
sisältävät metsäalueet.
Komissiolla ei ole 
kattavia tietoja muista 
metsiin vaikuttavista 
luonnonkatastrofeista
27 
Tarkastuksessa havaittiin, että ko -
missiolla ei ole (metsäpaloja lukuun 
ottamatta) kattavaa tietoa luonnonka -
tastrofien ja muiden katastrofien esiin -
tymistä koskevasta ajan mittaan ta -
pahtuneesta kehityksestä. Komissiolla 
ei ole käytettävissään analyysiä niiden 
tuhojen laajuudesta, joita metsäalueil -
le on aiheutunut muiden abioottisten 
katastrofien (esim. kuivuus, myrskyt tai 
lumivyöryt) tai bioottisten katastrofien 
(tuholaiset ja taudit) seurauksena.28 
Tiedonannossaan ”Uusi EU:n met -
sästrategia: metsien ja metsäalan puo -
lesta”28 komissio määrittää strategiset 
suuntaukset, joiden mukaan komissio 
ja jäsenvaltiot a) ”perustavat Euroopan 
metsätietojärjestelmän keräämällä 
yhdenmukaistettuja Euroopan laajuisia 
tietoja” ja” yhdentämällä erilaisia tieto -
järjestelmiä (esim. EFFIS) ja tietoalusto -
ja (...)”, b) ”yhdenmukaistavat EU:n met -
sätiedot”, c) ”parantavat, muuttavat 
vertailukelpoisiksi ja jakavat metsä- ja 
seurantatietoja (...)”, ja d) laativat ”mo -
duuleja, jotka koskevat muun muassa 
metsiä ja metsäpalojen ja tuholaisten 
kaltaisia luonnollisia häiriötekijöitä”.
29 
Komissiolla ei ole kattavia tietoja 
muuntyyppisistä metsiin vaikuttavista 
luonnonkatastrofeista. Näin ollen sillä 
ei ole kattavaa yleiskuvaa katastrofien 
ennaltaehkäisyyn liittyvistä tarpeista, 
kun se arvioi maaseudun kehittä -
misohjelmissa esitettäviä toimenpitee -
seen 226 liittyviä suunnitelmia.
Jäsenvaltioissa ilmenevät 
valintaprosessin puutteet
30 
Hallintoviranomaisten olisi asetetta -
va painopisteitä, joiden perusteella 
toimia toteutettaisiin arvokkaimmil -
la metsäalueilla, joilla on aiemmin 
havaittu mahdollisia huomattavia 
riskejä (ottaen huomioon metsien 
monikäyttöisyys, jota on kuvattu 
kohdissa 1 ja 2). Tämän pitäisi näkyä 
valintamenettelyssä.
17 Huomautukset
29 Andalusiaa lukuun ottamatta 
tukea myönnettiin 
järjestämällä 
investointiehdotuksia 
koskevia, kilpailuun perustuvia 
ehdotuspyyntöjä.
30 Euroopan 
ympäristökeskuksen raportti 
nro 5/2012: Protected areas in 
Europe -an overview, s. 70–79. 
Maa -alueita koskeva Natura 
2000 - verkoston osa 
(768 000 km2) – josta 
46 prosenttia on Natura 2000 
-metsäalueita – kattaa noin 
17,9 prosenttia EU27-
jäsenvaltioiden maa -alasta. 
EU27-jäsenvaltioiden metsien 
kokonaispinta -ala on noin 
1,8 miljoonaa neliökilometriä.
31 Se koostuu erityisten 
suojelutoimien alueista, jotka 
jäsenvaltiot osoittavat 
luontotyyppidirektiivin 
yhteydessä; alaan sisältyy 
myös erityisiä suojelualueita, 
jotka jäsenvaltiot osoittavat 
lintudirektiivin perusteella. 
Natura 2000 ei ole tiukka 
luonnonsuojelualueiden 
muodostama järjestelmä, 
jonka yhteydessä kaikki 
inhimillinen toiminta on 
kiellettyä. Verkostoon kuuluu 
kyllä luonnonsuojelualueita, 
mutta suurin osa maa -alasta 
pysyy todennäköisesti yhä 
yksityisomistuksessa ja 
painopisteenä on varmistaa 
kestävä metsänhoito 
tulevaisuudessa.Valintamenettelyt eivät olleet 
vaikuttavia...
31 
Italiassa (Basilicata) toimenpiteen to -
teuttamiseen käytettävissä olleet varat 
jaettiin ensin kuntayhdistysten kesken. 
Jakoperusteena oli se, kuinka monta 
metsätyöntekijää kunkin yhdistyksen 
muodostavien kuntien oli määrä työl -
listää. Kun varat oli jaettu, yhdistykset 
esittivät hankkeita ja tukihakemuksia, 
jotka vastasivat niille jo osoitettuja 
määriä. Tämän jälkeen hankkeet ja 
tukihakemukset asetettiin viralliseen 
valinta- ja luokittelumenettelyyn, 
mutta menettelyllä ei ollut käytännön 
vaikutusta, koska kaikki hakemukset 
hyväksyttiin yhdistyksille alun perin 
osoitettujen tukimäärien mukaisesti.
32 
Lisäksi tuettavien metsäalueiden 
valinnan osalta ei ollut dokumen -
taatiota, jossa olisi perusteltu tehdyt 
valinnat tai viitattu erityisiin riskita -
soihin taikka muihin teknisiin ensisi -
jaisiin tavoitteisiin (esim. kunnallisessa 
metsänhoitosuunnitelmassa tiettyjen 
määräaikojen puitteissa toteutettavak -
si suunnitellut työt tai tarve toteuttaa 
taikka saattaa päätökseen toimet, 
joiden kaltaisia toimia on jo suoritettu 
muissa kunnallisissa metsissä).
33 
Espanjassa (Andalusia) määritettiin 
toimenpiteen 226 osalta useita valin -
taperusteita. Investointiehdotuksia 
koskeneiden kilpailuun perustuvien 
ehdotuspyyntöjen tapauksessa sovel -
lettiin valintamenettelyä ja menettely 
dokumentoitiin. Sitä vastoin alueellis -
ten viranomaisten suoraan edistämien 
toimien tapauksessa kriteereissä ei 
asetettu toimia tärkeysjärjestykseen 
erityisen riskianalyysin perusteella 
eikä valintamenettelyä dokumentoitu. 
Tällaisten toimien osuus menoista oli 
yli kolme neljäsosaa.34 
Itävalta on perustanut metsätalouden 
tukiohjelman. Paikallisen metsäviras -
ton vastuulle kuuluva alue on jaettu 
metsäkonsulttialan ammattilaisten 
kesken. He ovat suoraan yhteydessä 
metsänomistajiin ja -hoitajiin. Metsä -
konsultit päättävät, voidaanko metsän -
hoitajien ehdottamia metsätalouden 
toimia tukea. Päätös ei perustu selkei -
siin valintakriteereihin ja ehdotettujen 
metsätalouden toimien kirjalliseen 
arviointiin (teknisten eritelmien arvi -
ointi, tärkeys, kiireellisyys, ympäristö -
vaikutus jne.).
...tai valintaperusteissa ei 
asetettu ympäristötarpeita 
etusijalle
35 
Etusijalle ei aina asetettu toimintaa 
ympäristön kannalta arvokkaimmil -
la EU:n metsäalueilla, kuten Natura 
2000 - alueilla29 (ks. laatikko 1 ). Natura 
2000 - metsäalueiden verkosto kat -
taa arviolta noin 20 prosenttia EU:n 
metsäpinta -alan kokonaismäärästä30. 
Natura 2000 - metsäalueiden verkos -
ton tarkoituksena on varmistaa, että 
Euroopan arvokkaimmat ja uhanalai -
simmat lajit ja luontotyypit selviävät 
pitkällä aikavälillä31.
18 Huomautukset
33 Slovakian kansallisen 
metsäkeskuksen vuodelta 
2012 julkaisema 
vuosikertomus metsissä 
ilmenevistä haitallisista 
tekijöistä ja tulevaa vuotta 
koskeva ennuste.Rahoitusta ei mukautettu 
yksilöityihin riskeihin ja 
tarpeisiin
36 
Rahoitus olisi mukautettava yksilöityi -
hin riskeihin ja ohjattava tukea eniten 
tarvitseville alueille.
Slovakiassa ja Itävallassa 
rahoitus ei vastannut 
yksilöityjä riskejä...
37 
Slovakiassa toimenpiteen 226 yh -
teydessä maksettua tukea ei ohjattu 
pääasiallisten metsää vahingoittavien 
mahdollisten tekijöiden perusteella. 
Tuulituhot olivat maassa merkittä -
vimpiä metsävaurioiden aiheuttajia 
(80 prosenttia). Seuraavaksi eniten 
tuhoja aiheuttivat lumi (12 prosent -
tia) ja helleaallon aiheuttama kuivuus 
(seitsemän prosenttia)33. Suurin osa toi -
menpiteeseen 226 liittyvästä julkisesta 
tuesta suunnattiin kuitenkin metsä -
paloja ennalta ehkäiseviin toimiin 
(61 prosenttia); tuen avulla rahoitettiin lähinnä metsäteiden rakentamista ja 
kunnossapitoa. Kyseisiä teitä käytettiin 
ensisijaisesti metsien taloudelliseen 
hyödyntämiseen perustelematta, 
miten tiet liittyivät nimenomaisesti 
metsäpalojen ennalta ehkäisemiseen.
38 
Itävallalla oli yksityiskohtaiset met -
sänhoitosuunnitelmat ja vaara -alue -
suunnitelmat. Tästä huolimatta maan 
viranomaisten suorittamalla jatkuvalla 
metsänsuojeluriskien arvioinnilla on 
ollut vähäinen merkitys tuen kohden -
tamisen kannalta. Metsiin kohdistuvan 
perusriskin ja määrärahojen käytön 
välillä ei ollut selkeää vastaavuutta. 
Esimerkiksi Salzburgin osavaltiolle, 
jonka 376 tuhatta metsähehtaaria kuu -
luvat erittäin alhaisen tai keskisuuren 
metsäpaloriskin alueisiin, myönnettiin 
hieman enemmän varoja kuin Kärnte -
nille, jonka 584 tuhatta metsähehtaa -
ria kuuluvat keskisuuren tai erittäin 
suuren metsäpaloriskin alueisiin.Ympäristötarpeiden asettaminen etusijalle jäsenvaltioissa
Huomattava osa Slovakian metsistä on luokiteltu suojelluiksi metsiksi (Natura 2000 - alueet mukaan lukien), 
joilla on suuri ympäristöarvo. Niitä ei kuitenkaan asetettu etusijalle valintaprosessin yhteydessä, mikä rajoitti 
toimenpiteen 226 mahdollista ympäristövaikutusta.
Ranskassa (Akvitania) suunniteltiin ennallistamistoimia, joiden tavoitteena oli maksimoida myrskyn jälkeen 
tuen piiriin kuuluva metsäala. Korkeamman ympäristöarvon omaavia metsiä ei asetettu etusijalle. Alueellisten 
sääntöjen yhteydessä ei otettu huomioon myöskään puiden poiskuljetukseen ja vaurioituneiden alueiden 
raivaukseen sekä ennallistamiseen liittyviä ympäristönäkökohtia32. Säännöissä ei esimerkiksi vaadittu hankkei -
den yhteydessä toteutettavia ekologisia tutkimuksia haavoittuvilla alueilla. Niissä ei myöskään kielletty tiettyjä 
maaperän suojeluun vaikuttavia toimenpiteitä, kuten laajojen alueiden karsimista puskutraktorilla.
32 Akvitanian alueen lisäksi myös Lorrainen alue rahoitti vuoden 1999 myrkyssä vaurioituneiden metsiköiden ennallistamista koskevia 
investointeja. Toisin kuin Akvitanian alue, Lorrainen alue laati ympäristönäkökohtien huomioon ottamista koskevat säännöt.Laatikko 1
19 Huomautukset
… Italiassa (Basilicata) ja 
Espanjassa (Andalusia) rahoitus 
suunnattiin puolestaan 
lähinnä työvoimavaltaisten 
toimien tukemiseen julkisessa 
omistuksessa olevissa metsissä
39 
Tarkastuksessa havaittiin, että tietyille 
julkisille elimille (alue- tai kuntaviran -
omaisille) suunnattiin suhteettoman 
suuri määrä tukea julkisessa omistuk -
sessa olevissa metsissä toteutettavia 
toimia varten. Lisäksi havaittiin, että 
tuet keskittyivät kalliisiin työvoimaval -
taisiin toimiin.
40 
Italiassa (Basilicata) toimenpidettä 226 
sovellettiin yksinomaan kunnallisessa 
omistuksessa oleviin metsiin, joiden 
osuus alueen kokonaismetsäalasta on 
vain 30 prosenttia. Metsän kunnalli -
sessa omistuksessa olo ei tarkoita, että 
asianomaisen alueen metsäpaloriski 
olisi suurempi. Basilicatassa metsäpa -
lon kohteena ollut alue oli itse asias -
sa kasvanut vuonna 2012 yhteensä 
93 prosentilla vuoteen 2011 verrattuna 
ja 231 prosentilla kauteen 2009–2011 
nähden. Suurin osa kyseisistä metsäpa -
loista oli tapahtunut yksityisomistuk -
sessa olevilla metsäalueilla. Rajaamalla 
tuki kunnallisessa omistuksessa oleviin 
metsiin pyrittiin varmistamaan niihin 
vuosittain kausityöhön otettavien 
metsänhoitajien työllistyminen (ks. 
kohta 31).41 
Espanjassa (Andalusia) yli 70 prosenttia 
metsistä on yksityisomistuksessa, mut -
ta toimenpiteen yhteydessä julkisessa 
omistuksessa oleville metsäalueille 
suunnattiin noin kolme kertaa enem -
män tukea kuin yksityisille metsäalueil -
le. Maaseudun kehittämisohjelmassa 
tai ennakkoarvioinnissa ei annettu 
tietoja, jotka olisivat riittäneet pe -
rusteeksi taloudellisten resurssien 
epätasaiselle jakautumiselle. Espanjan 
viranomaisten antama selvitys yksityi -
sen metsäalan kannattamattomuudes -
ta sitä vastoin osoittaa, että julkinen 
tuki on tarpeen.
42 
Lisäksi samalla alueella toteutettiin 
vuonna 2008 investointiehdotuksia 
koskevia kilpailuun perustuvia eh -
dotuspyyntöjä, joiden tapauksessa 
myönnettiin toimenpiteen 226 alai -
suudessa tiheikkö- ja pensasalueiden 
raivaukseen julkista tukea. Tukeen 
käytettiin kuusi kertaa enemmän 
taloudellisia resursseja kuin asianomai -
sella alueella toteutettuihin muihin 
metsäpalojen ennaltaehkäisyä koske -
viin erityistoimiin, kuten metsäpalojen 
katkaisulinjojen tai vedenottopaik -
kojen perustamiseen ja ylläpitoon. 
Tiheikkö- ja pensasalueiden raivaus 
auttaa osaltaan estämään metsäpalon 
leviämistä, mutta kyseessä on kallis 
työvoimavaltainen toiminta. Espanjan 
viranomaiset myönsivät, että raivausta 
ja harvennusta oli käytetty monilla 
alueilla, joilla kulotukset olisivat olleet 
taloudellisesti ja ekologisesti suosi -
teltavampi vaihtoehto. Viranomaiset 
perustelivat valintaansa toteamalla, 
että saatavilla ei ollut pätevää henki -
löstöä, minkä lisäksi ongelmia aiheutui 
lainsäädännöllisistä esteistä (toimin -
taan tarvitaan tarkat hallinnolliset 
kulotusmääräykset) ja sosiaalisista es -
teistä. Viranomaiset sanoivat kuitenkin 
aikovansa kehittää kulotusten hyödyn -
tämistä lähitulevaisuudessa.
20 Huomautukset
34 Maatalouden ja maaseudun 
kehittämisen pääosaston 
maaliskuussa 2009 
julkaisemassa kertomuksessa 
asetuksen (EY) N:o 1698/2005 
perusteella toteutettavista 
metsänhoitotoimenpiteistä 
todetaan, että 
tuholaistorjuntatoimia 
voidaan pitää tämän 
toimenpiteen yhteydessä 
tukikelpoisina, jos ne liittyvät 
luonnonkatastrofiin, kuten 
myrskyihin, tulviin tai 
metsäpaloihin.Osa II – Tarkastuksessa 
havaittiin toimia, jotka 
eivät edistäneet 
toimenpiteen 
tavoitteiden 
saavuttamista 
asianmukaisesti
Tarkastetut toimet olivat 
yleisesti ottaen luonteeltaan 
toimenpiteen 226 tavoitteita 
edistäviä, mutta...
43 
Toimenpiteen 226 tukea voitiin 
myöntää ainoastaan metsätalouden 
tuottokyvyn palauttamiseen luonnon -
katastrofien ja metsäpalojen vahin -
goittamissa metsissä sekä ennalta eh -
käisevien toimien käyttöönottamiseen. 
Tarkastuksen yhteydessä tarkastetuista 
osarahoitetuista toimista monet (met -
säpalojen katkaisulinjat, harvennus, 
raivaus jne.) edistivät yleensä luon -
teensa perusteella tuen tavoitteita. 
Jotkin hankkeet olivat erityisen rele -
vantteja, koska niihin sisältyi runsaasti 
metsien suojelua tukevia piirteitä (ks. 
laatikko 2 )....tukea myönnettiin joil -
lekin metsänhoitotoi -
mille, jotka eivät liittyneet 
luonnonkatastrofeihin
Tuholaisten ja tautien torjunta
44 
Toimenpiteen 226 yhteydessä toteu -
tettavien ennallistavien ja ennaltaeh -
käisevien toimien on liityttävä katast -
rofeihin. Tämä tarkoittaa, että tuen 
perusteena on oltava luonnonkatastro -
fin esiintyminen tai siihen liittyvä riski. 
Tuholaisten tai tautien aiheuttamia 
vaurioita ei sinällään pidetä luonnon -
katastrofeina34. Tästä syystä tavan -
omaisten tuholaistorjuntatoimien ei 
pitäisi oikeuttaa rahoitukseen, ellei 
tuholaisesiintymä ole seurausta luon -
nonkatastrofista. Espanjassa (Andalu -
sia) ja Slovakiassa tuholaisten torjun -
taan liittyviä ennaltaehkäiseviä toimia 
tuettiin toimenpiteen 226 avulla, 
vaikka toimet eivät liittyneet luonnon -
katastrofeihin. Toimia pidettiin tukikel -
poisina, koska alueella oli jo ennestään 
tuholaisesiintymä. Tuholaisesiintymä 
oli kuitenkin rajallinen, joten sen pe -
rusteella ei voitu todeta, että alueella 
olisi vallinnut luonnonkatastrofiriski.
Esimerkki hyvästä käytännöstä (korkean ympäristöarvon omaavat hankkeet)
Itävallassa rahoitettiin useita hankkeita, joiden tarkoituksena oli ennaltaehkäistä lumivyöryjä suojelun kohtee -
na olevissa metsissä horisontaalisten hakkuiden avulla, mikä edistää myös huomattavasti läheistä kunnallista 
vedenjakelujärjestelmää palvelevien vesilähteiden suojelua.Laatikko 2
21 Huomautukset
Muista tukitoimenpiteistä 
siirretyt toimet
45 
Itävallassa kaikki toimet, jotka oli alun 
perin käynnistetty toimenpiteen 224 
(Natura 2000 - tuet) ja toimenpi -
teen 225 (metsätalouden ympäristö -
tuet) avulla, rahoitettiin tosiasiassa 
toimenpiteestä 226. Toimenpiteet 224 
ja 225 koskevat kuitenkin toimia, joi -
den tavoitteena on sellaisten ympäris -
tötoimintojen ylläpito ja parantaminen 
metsä- ja metsikköalueilla, jotka eivät 
liity katastrofien ennaltaehkäisyyn. 
Toimenpiteestä 226 maksetaan sen si -
jaan ainoastaan katastrofeihin liittyvää 
tukea. Vastaavasti jotkin istutushank -
keet, jotka käynnistettiin alun perin 
toimenpiteen 122 avulla ”metsien 
taloudellisen arvon parantamiseksi”, 
hyväksyttiin myöhemmin toimenpi -
teen 226 tuen piiriin ilman selkeää 
osoitusta siitä, miten hankkeet liittyi -
vät luonnonkatastrofeihin.
Puulajien  lukumäärän  
lisääminen
46 
Andalusiassa toimenpiteen 226 yh -
teydessä maksettuun tukeen sisältyi 
toimia, joiden avulla pyrittiin ylläpitä -
mään ja parantamaan puustoalueiden 
ekosysteemejä lisäämällä puulajien 
lukumäärää tietyllä alueella, jolla 
puusto ei ollut heikentynyt tai hävin -
nyt luonnonkatastrofin tai metsäpalon 
seurauksena. Kyseisten toimien en -
sisijainen tavoite ei näin ollen liitty -
nyt Andalusiassa toimenpiteen 226 
tavoitteeseen.Infrastruktuuri  rakennettiin  
pitkän  ajan  kuluttua  
luonnonkatastrofin  
esiintymisestä
47 
Puun märkävarastointi on tekniikka, 
jonka avulla voidaan säilyttää puun 
laatu hakkuun jälkeen. Näin kyetään 
optimoimaan puun myyntihinta. Itä -
vallassa tuettiin puun varastointitiloja 
tavoitteena estää kaarnakuoriaisten 
joukkoesiintymä luonnonkatastrofien 
(myrskytuulet) kohteeksi joutuneilla 
mäntypuualueilla. Tarkastuksessa ha -
vaittiin, että puuvarastoja, jotka raken -
nettiin pitkän ajan kuluttua katastrofin 
esiintymisestä, käytettiin itse asiassa 
pyökin varastointiin, vaikka kaarnakuo -
riaiset ovat kyseisen puulajin haittana 
vain marginaalisesti.
Joidenkin toteutettujen 
toimien osalta ei kyetty 
todentamaan keskeisiä 
tukikelpoisuusvaatimuksia
48 
Asetuksen (EU) N:o 65/2011 4 artiklan 
1 kohdassa säädetään yleisenä valvon -
taperiaatteena, että jäsenvaltioiden on 
otettava käyttöön valvontajärjestelmä 
sen varmistamiseksi, että kaikki tarvit -
tavat tarkastukset tehdään siten, että 
tuen myöntämisedellytysten noudat -
taminen voidaan varmistaa tehokkaal -
la tavalla. Saman asetuksen 33 artiklan 
2 kohdan mukaan on säilytettävä 
riittävä kirjausketju.
22 Huomautukset
49 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi 
tarkastuksensa yhteydessä järjestelmä -
puutteet, jotka eritellään laatikossa 3 . 
Kyseisten puutteiden takia ei ollut 
mahdollista tarkistaa tuen myöntä -
misehtojen noudattamista: keskeisiä 
tukikelpoisuusvaatimuksia koskevia 
tietoja ei ollut dokumentoitu tai tiedot 
puuttuivat.
Metsäteille maksettiin tukea 
tapauksissa, joissa ei kyetty 
osoittamaan metsäpalojen 
ennaltaehkäisyn osalta saa -
vutettavaa hyötyä...
50 
Toimenpiteen 226 avulla tuettiin 
metsäteiden rakentamista ja kunnossa -
pitoa Ranskassa (Akvitania), Itävallassa, 
Slovakiassa ja Espanjassa (Andalusia). 
Kyseisiä teitä käytettiin puiden ja 
muiden metsätuotteiden (korkkikuori) 
keräämiseen tuottavista yksityismet -
sistä (ks. laatikko 4 ).51 
Lähinnä puiden ja muiden metsätuot -
teiden keruuseen käytettävien metsä -
teiden perustaminen ja kunnossapito 
eivät kuulu toimenpiteen 226 tuen 
piiriin. Maaseuturahastosta maksetaan 
tällaisille toimille tarkoitettua tukea 
toimintalinjan I avulla (toimenpi -
teet 122 ja 125). Tuen tarkoituksena on 
metsätalousalan kilpailukyvyn paran -
taminen. Metsätiet ovat välttämättö -
miä metsäpalojen torjunnan kannalta, 
mutta toimenpiteestä 226 ei pitäisi 
tukea hankkeita, jotka perustuvat lä -
hinnä taloudellisiin tavoitteisiin eivätkä 
edistä nimenomaisesti metsäpalojen 
ennaltaehkäisyä. Tarkastetuista hank -
keista useiden yhteydessä ei perus -
teltu, miten hankkeiden avulla edis -
tetään metsäpalojen ennaltaehkäisyä 
koskevia tavoitteita ja kuinka samalla 
varmistetaan ympäristötavoitteiden 
vaikuttava tukeminen. Tilanne koski 
viittä hanketta tarkastetuista kahdek -
sasta hankkeesta, joiden yhteydessä 
tuettiin metsäteitä yksityisomistukses -
sa olevissa metsissä.
Esimerkkejä puutteellisista tiedoista ja puutteellisesta dokumentaatiosta 
toimenpiteen 226 yhteydessä myönnettävän tuen osalta
Akvitanian alueella (Ranska) kaikkien tukihakemusten osalta tarkastetaan tärkeänä tukikelpoisuuskriteerinä, 
että alueellisten viranomaisten asettamaa, tuhojen vähimmäismäärää koskevaa rajaa on noudatettu (vähin -
tään 40 prosenttia). Tarkastuksessa havaittiin, että käytössä ei ollut hallinnollista tietojärjestelmää, jonka avulla 
olisi voitu yksilöidä vuoden 1999 myrskyn kohteeksi joutuneet metsäalueet sekä tuhojen laajuus. Näin ollen 
hakijoiden ilmoitusten oikeellisuutta ei ollut mahdollista tarkistaa.
Slovakiassa julkinen hankintamenettely oli dokumentoitu puutteellisesti, sillä edunsaajaa koskevassa aineis -
tossa säilytettiin ainoastaan voittanut tarjous, ei hävinneitä tarjouksia. Näin menetettiin tarjousten arvioinnin 
vaikuttavuutta koskevaa evidenssiä.Laatikko 3
23 Huomautukset
52 
Esimerkiksi eräs Itävallassa toteutettu 
hanke koski metsätien rakentamista; 
tie takasi pääsyn 25 hehtaarin metsä -
alueelle. Hankkeen päätarkoituksena 
oli varmistaa, että metsänomistajat 
pääsevät metsään suorittamaan puun -
keruuta. Hankekansioissa perusteeksi 
ilmoitettiin muun muassa käyttä -
mättömien metsävarojen hyödyntä -
minen, kerätyn puun tuottavuuden 
parantaminen ja paikallisten sahojen 
varustaminen.
...ja toimilla saattaa lisäksi 
olla ympäristön kannalta 
kielteisiä sivuvaikutuksia, 
jos paikallisia olosuhteita 
ei oteta huomioon riittävän 
hyvin
53 
Metsäteiden rakentamiseen ja kun -
nossapitoon toimenpiteestä 226 
suunnattavan tuen ehdot olisi määri -
tettävä selkeästi, jotta kyetään var -
mistamaan, että tuki on vaikuttavaa ympäristötavoitteiden kannalta. EU:n 
säännöksissä ei määritetty vähimmäis -
vaatimuksia, joiden avulla pyrittäisiin 
takaamaan riittävä ympäristön suo -
jaaminen esimerkiksi rajoittamalla 
pääsyä, määrittämällä metsätieverkon 
tiheys, joka ei vaaranna ekosysteemien 
turvaamista, tai edellyttämällä, että 
alueelliset palolaitokset varmentavat 
hankkeet. Ympäristöasioiden pää -
osastolle laadittiin joulukuussa 2007 
toteutettavuustutkimus Euroopan 
unionin metsien versotautien torjun -
tamenetelmistä. Tutkimuksen mukaan 
teiden rakentaminen saattaa joko tu -
kea metsien suojelua tai vaikuttaa sen 
vastaisesti. Tutkimuksessa todetaan, 
että metsätieverkot mahdollistavat 
pääsyn metsäpaloalueille ja tukevat 
näin metsäpalojen torjuntaa. Metsä -
tiet voivat sitä vastoin johtaa metsien 
lisääntyneeseen pirstoutumiseen, joka 
häiritsee ekosysteemin toimintoja ja 
lisää näin metsien haavoittuvuutta.Esimerkki toimenpiteen 226 avulla tuettujen metsäteiden taloudellisesta käytöstä 
(Akvitania, Ranska)Laatikko 4

24 Huomautukset
54 
Komission hyväksymässä Slovakiaa 
koskevassa maaseudun kehittämisoh -
jelmassa määritettiin optimaaliseksi 
metsätieverkon tiheydeksi 20–25 met -
riä hehtaaria kohti niiden metsäteiden 
osalta, jotka sisältyvät toimenpi -
teen 226 avulla rahoitettaviin toimen -
piteisiin. Tarkastuksessa havaittiin, 
että tuen kohteena oli tosiasiassa 
suhteettoman tiheä metsätieverkko, 
mikä saattaa vaikuttaa kielteisesti 
asianomaisten metsien ekologiseen 
tilaan. Esimerkiksi eräs yksityinen 
edunsaaja haki vuonna 2008 tukea 
neljälle hankkeelle, jotka liittyivät 
uusien metsäteiden rakentamiseen 
tuensaajan metsätilalle35. Ennen in -
frastruktuuri -investointia metsäteiden 
pituus metsätilalla oli marginaalinen. 
Investoinnin avulla rakennettiin noin 
40 km uusia metsäteitä, joiden myötä 
metsätieverkon tiheydeksi tuli 36 met -
riä hehtaaria kohti. Tiheys on suurempi 
kuin maaseudun kehittämisohjelmassa 
määritetty optimaalinen tiheys 20–
25 metriä hehtaaria kohti. Eräs toinen 
tuensaaja rakennutti 24,96 hehtaarin 
metsätilalleen 3 619 metriä metsäteitä, 
minkä myötä metsätieverkon tihey -
deksi tuli 145 metriä hehtaaria kohti. 
Tiheys on erittäin suuri verrattuna 
Slovakian keskiarvoon (noin 10,6 met -
riä hehtaaria kohti) tai maaseudun 
kehittämisohjelmassa määritettyyn 
optimaaliseen tiheyteen (20–25 metriä 
hehtaaria kohti).Osa III – Rahoitettujen 
toimien 
kustannustehokkuutta ei 
varmistettu riittävän 
hyvin
Kulujen kohtuullisuutta ei 
kyetty aina osoittamaan
55 
Asetuksen (EY) N:o 1698/2005 sovel -
tamista koskevista yksityiskohtaisista 
säännöistä annetun komission ase -
tuksen (EU) N:o 65/2011 24 artiklan 
2 kohdan d alakohdassa todetaan tar -
kastusmenettelyjen osalta, että tuki -
hakemuksia koskevissa hallinnollisissa 
tarkastuksissa on tarkastettava esi -
tettyjen kustannusten kohtuullisuus, 
joka on arvioitava käyttäen soveltuvaa 
arviointijärjestelmää, kuten viitekus -
tannuksia, eri tarjousten vertailua tai 
arviointikomiteaa. 
56 
Itävallassa, Slovakiassa ja Italiassa 
(Basilicata) perustettuihin menette -
lyihin liittyneet puutteet vaikuttivat 
kielteisesti tuettujen toimien kulujen 
kohtuullisuuteen (ks. laatikko 5 ).35 Koko metsäalue on luokiteltu 
suuren metsäpaloriskin 
alueeksi.
25 Huomautukset
Esimerkkejä standardikustannusten riittämättömästä perustelusta
Esimerkki 1
Itävallassa määritettiin toteutettavien toimien tyypit ja niille asetetut ylärajat (kiinteät ylärajat tai hehtaari- tai 
puukohtaiset kertakorvaukset) vuosittain. Tiettyjen ylärajamääritysten osalta ei kuitenkaan ollut havaittavissa 
perusteita tai selkeää logiikkaa: ylärajoja muutettiin vuosien välillä huomattavasti.
Metsitys luonnonkatastrofien jälkeen
Kärntenissä lehtimetsien (yli 75 prosenttia lehtipuita) metsitykselle vuonna 2008 alun perin vahvistettu yläraja 
oli 1 800 euroa hehtaarilta, mutta vuodesta 2009 alkaen määrä nousi 2 500 euroon hehtaarilta. Vuonna 2010 
metsitystuen enimmäismäärä oli 6 000 euroa hehtaarilta.
Harvennus
Niin ikään Kärntenissä harvennuksesta maksettavan tuen yläraja nousi 300  eurosta 400  euroon hehtaarilta 
vuosina 2008–2009; metsien suojelua koskevat kertakorvaukset puolestaan nousivat 420 eurosta 560 euroon 
hehtaarilta.
Niederösterreichissa harvennuksesta maksettava julkinen tuki oli 350  euroa hehtaarilta vuosina 2007–2009. 
Vuonna 2010 tuen enimmäismäärä nostettiin 750  euroon hehtaarilta (tositteiden perusteella maksettava tuki); 
kertakorvausten osalta enimmäismäärä oli 500  euroa hehtaarilta. Molemmat määrät laskettiin takaisin 350  eu-
roon hehtaarilta vuodesta 2011 alkaen.
Esimerkki 2
Seuraavat esimerkit osoittavat, että samojen tai samankaltaisten ennalta ehkäisevien toimien osalta määrite -
tyt standardikustannukset olivat huomattavasti korkeammat Italiassa Basilicatan alueella kuin sen lähialueilla.
Manuaalinen raivaustyö
Standardikustannukset, jotka aiheutuivat Basilicatassa 1,2 metrin levyisten polkujen tekoon liittyvästä ma -
nuaalisesta raivaustyöstä, olivat 7,81  euroa metriltä; Apulian alueella vastaavanlaisesta toiminnasta (metrinle -
vyisen polun raivaus minkätyyppiselle maa -alueelle tahansa) aiheutuvat standardikustannukset olivat puoles -
taan vain 3,58  euroa metriltä.
Metsänhoidossa käytettävien polkujen ennallistaminen
Metsänhoidossa käytettävien polkujen ennallistamisen osalta määritetty vakiotyöaika oli Basilicatassa 35 mi -
nuuttia metriä kohti ja standardikustannukset 6,89  euroa metriltä. Vastaavanlaiseen toimintaan käytettävä 
vakiotyöaika oli Apulian alueella yhdeksän minuuttia (johon sisältyi kolmen minuutin käsittely leikkurilla), ja 
standardikustannukset olivat 2,15  euroa metriltä. Campanian alueella vastaavanlaisesta toiminnasta aiheutu -
vat kulut olivat 2,77 euroa metriltä.Laatikko 5
26 Huomautukset
59 
Andalusiassa tietyt toimet, joiden 
osuus oli noin 13,5 prosenttia so -
pimuksen kokonaishinnasta, olivat 
jääneet toteuttamatta. Sopimus liittyi 
julkisia metsiä koskevan hankkeen 
yhteydessä toteutettuihin metsätöihin. 
Toisaalta voitiin havaita, että sopi -
muspuoli oli suorittanut eräät muut 
toimet huomattavasti korkeammalla 
hinnalla kuin teknisessä hankkeessa oli 
suunniteltu. Hankkeen hyväksyttyjä 
kokonaiskuluja ei ollut ylitetty, joten 
edunsaajalta ei ollut vaadittu perus -
telua tiettyjen toimien toteuttamatta 
jäämiselle tai toisten toimien kulujen 
kasvulle.60 
Ranskassa tiettyjen ennallistamis- ja 
kunnossapitotoimien osalta edunsaajia 
ei vaadita esittämään hakemuksensa 
yhteydessä kuin yksi tarjous. Useam -
man tarjouksen esittämisen myötä 
varmistettaisiin, että valituksi tulee 
taloudellisesti kannattavin tarjous.Esimerkki manuaalisen työn myötä kalliiksi käyneestä toiminnasta
Metsäteiden kunnossapito
Kokonaiskulut, jotka aiheutuivat Basilicatan alueella 7 253,82 metsätiemetrin kunnossapidosta, olivat 
337 665,32 euroa36 ja standardikustannukset 46,55  euroa metriltä.
Vastaavanlaisen samanpituisen metsätien kunnossapitoon käytettiin Toscanan alueella sekä manuaalista työtä 
että koneita, ja kulut olivat vain 37 828,67 euroa, sillä standardikustannukset ovat alueella 5,21 euroa metriltä.
36 46,55 euroa metriltä.Laatikko 657 
Basilicatan alueella toimet olisi voitu 
toteuttaa taloudellisemmin ja tehok -
kaammin hyödyntämällä henkilö -
työvoiman sijasta enemmän koneita 
(kuten muilla alueilla). Basilicatan 
alueella käytettiin enemmän henkilö -
työvoimaa, joten alueen osalta mää -
ritetyt standardikustannukset ovat 
useissa tapauksissa huomattavasti 
korkeammat kuin muilla alueilla saman 
tai samantyyppisen toiminnan osalta 
määritetyt standardikustannukset (ks. 
laatikko 6 ).58 
Slovakiassa kaikkiin hankkeisiin so -
velletaan julkisia hankintoja koskevia 
sääntöjä, joiden avulla on tarkoitus 
varmistaa julkisten varojen käytön 
tehokkuus. Tarkastajat havaitsivat, että 
edunsaajien ilmoittamien investoin -
tikulujen kohtuullisuutta ei arvioitu, 
vaikka hankkeet rahoitettiin 100-pro -
senttisesti julkisin varoin. Ainoa viral -
linen tarkistus kohdistui sen arvioitiin, 
olivatko hakijan ilmoittamat menot 
ylittäneet julkisissa hankintamenette -
lyissä asetetun ylärajan.
27 Huomautukset
Tilanteet, joihin liittyy erityi -
nen riski julkisen tuen mak -
samisesta liian suurena
61 
Tuen tehokkuus vaarantuu, jos sitä 
maksetaan tapauksissa, joissa edun -
saajan tarpeita ei ole osoitettu selkeäs -
ti (nollavaikutus).
62 
Itävallassa toimenpiteen avulla ra -
hoitettiin jo päätökseen saatuja 
hankkeita. Kansallinen täytäntöönpa -
noasetus tuli voimaan vuoden 2008 
alussa ja ensimmäinen tuen myöntä -
mispäätös tehtiin vasta huhtikuussa 
2008. Potentiaalisten edunsaajien oli 
kuitenkin mahdollista ja heitä myös 
kannustettiin esittämään tukihake -
muksia tammikuusta 2007 alkaen ja 
toteuttamaan hankkeet omalla riskil -
lään. Vuonna 2007 esitettiin yhteensä 
3 671 tukihakemusta, joiden osalta 
vähintään 444 hanketta saatettiin 
päätökseen ennen tuen myöntämis -
päätöksen ajankohtaa. Vuodesta 2008 
alkaen esitettyjen hakemusten osalta 
vähintään 147 hanketta oli toteutet -
tu ennen avustuksen myöntämistä, 
vaikka vuodesta 2008 alkaen voimassa 
olleessa täytäntöönpanoasetukses -
sa todettiin, että toimenpiteen 226 
yhteydessä toteutettavien hankkeiden 
kulut ovat tukikelpoisia vasta tukipää -
töksen antamisajankohdasta alkaen. 
Näissä tapauksissa edunsaajat olivat 
alun perin tehneet päätöksen hankkei -
den toteuttamisesta ilman tukea, mikä 
herättää kysymyksen julkisen tuen 
tarpeellisuudesta.63 
Slovakiassa kaksi tarkastuskohteena 
ollutta metsäteiden rakentamiseen 
tukea saanutta tuensaajaa vahvisti pai -
kalle tehdyn tarkastuskäynnin aikana, 
että ne olisivat toteuttaneet toimet 
myös ilman julkista tukea.
64 
Espanjassa ensisijaisesti maatalous -
maana ollut maa (puita tai pensaita 
sisältävä laidunmaa tai nurmipeit -
teinen laidunala), joka oli ilmoitettu 
”tukikelpoisina hehtaareina” maksuoi -
keuksien aktivointia silmällä pitäen37 
ja joka oli merkitty tällaisena maa -alu-
eena Espanjan viljelylohkojen tunnis -
tamisjärjestelmään, oli tukikelpoinen 
myös toimenpiteen 226 yhteydessä 
myönnettävän metsätaloustuen osalta. 
Jotkin edunsaajat saivat toimenpi -
teen 226 yhteydessä tukea pensaiden 
poistamiseen metsäpaloja ennalta 
ehkäisevänä toimena, vaikka heidän 
oli muutenkin pidettävä viljelylohkon -
sa maatalousmaana maatalouden ja 
ympäristön kannalta hyvässä kun -
nossa (eli huolehdittava pensaiden 
poistosta).37 Neuvoston asetus 
(EY) N:o 73/2009, annettu 
19 päivänä tammikuuta 2009, 
yhteisen maatalouspolitiikan 
suoria tukijärjestelmiä 
koskevista yhteisistä 
säännöistä ja tietyistä 
viljelijöiden tukijärjestelmistä 
sekä asetusten 
(EY) N:o 1290/2005, 
(EY) N:o 247/2006, 
(EY) N:o 378/2007 
muuttamisesta ja asetuksen 
(EY) N:o 1782/2003 
kumoamisesta (EUVL L 30, 
31.1.2009, s. 16), 34 artikla. 
Artiklassa säädetään, että 
tukea maksetaan, kun 
tukikelpoisiin hehtaareihin 
liittyvät tukioikeudet on 
aktivoitu. ”Tukikelpoinen 
hehtaari” määritellään 
samassa artiklassa tilan 
maatalousmaana… tai, silloin 
kun maata käytetään myös 
muuhun kuin 
maataloustoimintaan, sitä 
käytetään valtaosin 
maataloustoimintaan.
28 Huomautukset
Osa IV – Komissio ja 
jäsenvaltiot eivät kykene 
käytössä olevien 
seurantavälineiden avulla 
arvioimaan riittävän 
hyvin toimenpiteen 
tehokkuutta ja 
vaikuttavuutta
65 
Toimenpiteen 226 vaikuttavuuden ar -
viointi edellyttää tarkoituksenmukaisia 
seuranta- ja arviointivälineitä, joiden 
avulla on mahdollista yksilöidä paran -
nukset, jotka ovat tarpeen EU:n tuen 
vaikutuksen maksimointia silmällä 
pitäen.
Käytettävissä olevat 
seurantavälineet
66 
Komissio ja jäsenvaltiot laativat yhteis -
työssä kaudelle 2007–2013 yhteiset 
seuranta- ja arviointisäännöt. Maaseu -
dun kehittämisohjelmien edistymistä, 
tehokkuutta ja vaikuttavuutta suhtees -
sa asetettuihin tavoitteisiin mitataan 
indikaattorein, jotka kuvaavat perusta -
son tilannetta, ohjelmien rahoituksen 
toteutumista, tuotosta, tuloksia ja 
vaikutuksia38.67 
Komissio laati suuntaviivat, joissa 
toimenpiteen 226 toteuttamiselle 
määritettiin seuraavat yhteiset tuotos -
indikaattorit: a) ennalta ehkäisevien / 
ennallistavien toimien määrä, b) tuen 
kohteena olevat alueet vahingoittu -
neissa metsissä, ja c) investointien 
kokonaisvolyymi.  Mainittujen tuotosin -
dikaattoreiden lisäksi yhteisissä seuran -
ta- ja arviointisäännöissä määritettiin 
toimenpiteen 226 osalta seuraavat 
tulosindikaattorit: pinta -ala, johon on 
menestyksekkäästi sovellettu maan -
käyttöä, jolla edistetään luonnon moni -
muotoisuuden sekä veden ja maaperän 
laadun parantamista ja lievennetään 
ilmastonmuutoksen vaikutusta.
Indikaattorit eivät mittaa 
riittävän hyvin tavoitteiden 
saavuttamista
68 
Rahoitetuista toimista suurin osa on 
luonteeltaan ennalta ehkäiseviä, mutta 
kyseisille toimille asetettu tuotosindi -
kaattori (ennalta ehkäisevien toimien 
lukumäärä) ei ollut riittävä. Tuotosindi -
kaattori ”tuen kohteena olevat alueet 
vahingoittuneissa metsissä” viittaa ai -
noastaan katastrofien vahingoittamiin 
metsiin, joten indikaattori on relevantti 
ainoastaan ennallistamistoimien osalta.
69 
Tarkastuksessa havaittiin, että luon -
non monimuotoisuuden sekä veden 
ja maaperän laadun parantamista ja il -
mastonmuutoksen vaikutuksen lieven -
tämistä koskevan tulosindikaattorin 
tapauksessa yksikään tarkastuskäynnin 
kohteena olleista hallintoviranomai -
sista ei kyennyt luomaan yhteyttä eri 
toimien tulosten ja tulosindikaattorin 
eri osa -alueiden välille. Itse asiassa osa 
hallintoviranomaisista raportoi saa -
vutetuksi tulokseksi saman kokonais -
pinta -alan kaikkien indikaattorin eri 
osa-alueiden osalta.38 Asetus (EY) N:o 1698/2005, 80 
ja 81 artikla.
29 Huomautukset
70 
Uudelle ohjelmakaudelle 2014–202039 
asetettu tulosindikaattori (riskinhallin -
tajärjestelmiin osallistuvien maatilojen 
lukumäärä) ei merkitse tuen vaikut -
tavuuden arvioinnin kannalta paran -
nusta, joten havaitut puutteet jäävät 
todennäköisesti ennalleen.
Väliarvioinneista on vain 
vähäistä hyötyä
71 
Maaseudun kehittämisohjelmat 
arvioidaan niiden laadinnan, täytän -
töönpanon ja päätökseen saamisen 
yhteydessä (ennakko-, väli- ja jälki -
arvioinnit). Ennakkoarvioinnin avulla 
pyritään optimoimaan talousarviomää -
rärahojen kohdentaminen ja paran -
tamaan ohjelmasuunnittelun laatua. 
Väli- ja jälkiarvioinneissa puolestaan 
tarkastellaan varojen käyttöastetta, 
maaseuturahaston ohjelmasuunnitte -
lun vaikuttavuutta ja tehokkuutta sekä 
sen sosiaalis -taloudellisia vaikutuksia 
ja vaikutuksia unionin ensisijaisiin 
tavoitteisiin. Yhteisissä seuranta- ja ar -
viointisäännöissä määritettiin toimen -
piteen 226 osalta kautta 2007–2013 
varten neljä arviointikysymystä, joiden 
avulla arvioitiin, missä määrin tuetut 
toimet ovat edistäneet a) metsätalou -
den tuottokyvyn palauttamista (vahin -
goittuneet metsät), b) metsänhoitoa 
(ennalta ehkäisevät toimet), c) metsä -
talousmaan kestävän hoidon lisäämis -
tä, ja d) ympäristön parantamista.72 
Tarkastuksessa havaittiin, että väliar -
vioinneissa toimenpiteen 226 osalta 
saadut tiedot olivat hajanaisia ja 
puutteellisia. Esimerkiksi Basilicatan 
ja Akvitanian alueilla arvioijat eivät 
saaneet vastauksia yhteenkään maini -
tuista kysymyksistä. Andalusian osalta 
vastaukset sen sijaan saatiin. Vaikka 
Andalusian osalta saatiin kaikkiin ky -
symyksiin vastaukset, niistä ei kaikissa 
tapauksissa ollut hyötyä pyrittäessä 
arvioimaan täytäntöönpanon edisty -
mistä, sillä sekä metsien hoitoa että 
metsätalousmaan kestävää hoitoa kos -
kevien kysymysten osalta toimitettiin 
samat luvut (toimien ja hehtaareiden 
lukumäärä).
Ennalta ehkäisevien toimien 
vaikuttavuutta ei ole mitattu 
riittävissä määrin
73 
Metsäpalotuhot keskittyvät muuta -
maan jäsenvaltioon Välimeren alueella. 
Tilastotiedot osoittavat, että metsä -
paloalueiden kokonaispinta -alassa 
on tapahtunut EU:ssa viime vuosina 
hienoista laskua (ks. kohta 4). Jäsenval -
tioiden tasolla suuntaus ei kuitenkaan 
ole sama (ks. kaavio 3 ).39 Komission 
täytäntöönpanoasetus 
(EU) N:o 808/2014, annettu 
17 päivänä heinäkuuta 2014, 
Euroopan maaseudun 
kehittämisen 
maatalousrahaston 
(maaseuturahasto) tuesta 
maaseudun kehittämiseen 
annetun Euroopan 
parlamentin ja neuvoston 
asetuksen (EU) N:o 1305/2013 
soveltamissäännöistä 
(EUVL L 227, 31.7.2014, s. 18).
30 Huomautukset Kaavio 3Toimenpiteen 226 tukea saaneissa maissa palaneet metsäalueet hehtaareina
74 
Suurin osa toimenpiteeseen 226 pe -
rustuvasta maaseuturahaston tuesta 
kohdennettiin ennalta ehkäisevien – 
etenkin metsäpaloja ehkäisevien – 
toimien käyttöönottoon (ks. liite I ). 
EU:n varoista 80 prosenttia käytetään 
ennalta ehkäisevien toimien rahoit -
tamiseen. Kyseisten toimien vaikutta -
vuutta ei kuitenkaan mitata. Komissiol -
la ei näin ollen ole tilastotietoja, jotka 
vahvistaisivat, että jäsenvaltioiden 
toimenpiteen 226 tuella toteuttamat 
metsäpaloja ennalta ehkäisevät toimet 
ovat vaikuttavia. Komissio ei ole myös -
kään pyytänyt maantieteellisiä tietoja 
tuettujen toimien kohteena olleilta 
alueilta.0200
1004006008001 000
900
700
500
3001 200
1 1001 400
1 300
1993–1999 2000–2006 2007–2012Tuhatta hehtaaria
EspanjaPortugaliItaliaRanska BulgariaPuola Unkari Kypros Latvia SaksaSlovakia
Tšekin tasavaltaLiettua Itävalta Tanska
Lähde:  EFFIS -järjestelmä.
31
 Johtopäätökset 
ja suositukset
75 
Maaseudun kehittämistoimenpitees -
tä 226 kaudella 2007–2013 maksetun 
EU:n tuen tarkoituksena oli metsäta -
louden tuottokyvyn palauttaminen 
luonnonkatastrofien ja metsäpalojen 
vahingoittamilla metsäalueilla sekä 
tarkoituksenmukaisten ennalta eh -
käisevien toimien käyttöönotto. Suurin 
osa tuesta (80 prosenttia) oli tarkoitet -
tu ennalta ehkäiseviin toimiin, lähinnä 
metsäpalojen torjuntaan. Tilintarkas -
tustuomioistuin tutki, onko tukea hal -
linnoitu hyvin ja kykenevätkö komissio 
ja jäsenvaltiot osoittamaan, että tavoi -
tellut tulokset saavutettiin kustannus -
tehokkaalla tavalla. Tarkastusta varten 
poimittu otos sisälsi 68 toimea, joista 
45 tarkastettiin paikan päällä lopullis -
ten edunsaajien luona.
76 
Tilintarkastustuomioistuin toteaa 
tarkastuksen perusteella, että tukea 
ei hallinnoitu riittävän hyvin ja että 
komissio ja jäsenvaltiot eivät kykene 
osoittamaan, että tavoitellut tulokset 
saavutettiin kustannustehokkaalla 
tavalla.
77 
Kun huomioon otetaan erityisesti 
se, että tukea jatketaan nykyisellä 
ohjelmakaudella 2014–202040, tilintar -
kastustuomioistuin esittää seuraavat 
suositukset:Ennalta ehkäiseviä toimia 
ei kohdennettu riittävän 
hyvin
78 
Tilintarkastustuomioistuin pani mer -
kille, että toimenpiteen 226 kohteena 
ovat keskisuuren ja suuren metsäpalo -
riskin metsät, mutta niiden yksilöimi -
seksi ei ole yleistä EU:n määritelmää tai 
perusteita. Jäsenvaltioiden soveltamat 
valintamenettelyt olivat useilta osin 
puutteellisia: valintaperusteet eivät 
olleet selkeitä, ehdotettuja toimia 
ei arvioitu vaikuttavasti tai joitakin 
riskialoja ei otettu huomioon. Ympä -
ristötavoitteita ei painotettu riittävästi 
valintavaiheessa ja joissakin tapauksis -
sa niitä laiminlyötiin täytäntöönpanon 
aikana (ks. kohdat 21–42).
Suositus 1
Jäsenvaltioiden olisi
– valittava ennalta ehkäisevät toimet 
selkeiden, tarpeita hyvin vastaa -
vien kriteereiden perusteella ja 
perusteellisen sekä dokumentoi -
dun arviointiprosessin jälkeen
– edistettävä tuen ympäristönsuoje -
luvaikutusta asettamalla etusijalle 
toimet, jotka toteutetaan ympäris -
tön kannalta arvokkaimmilla metsä -
alueilla, kuten Natura 2000 - alueilla.
Komission olisi
– tarkistettava ohjelmakautta 2014–
2020 koskevia jäsenvaltioiden 
maaseudun kehittämisohjelmia 
hyväksyttäessä, että julkisen tuen 
kohteeksi suunnitelluilla metsä -
alueilla tarpeen olevat ennalta 
ehkäisevät toimet on kuvattu ja 
perusteltu riittävän hyvin
– laadittava yhteiset peruskriteerit, 
joiden avulla erotellaan toisistaan 
alhaisen, keskisuuren ja suuren 
metsäpaloriskin metsäalueet.40 Asetus (EY) N:o 1305/2013, 
24 artikla.
32 Johtopäätökset ja suositukset
Tarkastuksessa havaittiin 
toimia, jotka eivät 
edistäneet toimenpiteen 
tavoitteiden 
saavuttamista
79 
Tarkastetuista yhteisrahoitetuista 
toimista useat (metsäpalojen katkaisu -
linjat, harvennus, raivaus jne.) edistivät 
yleisesti ottaen tuen tavoitteita. Tilin -
tarkastustuomioistuin havaitsi kui -
tenkin tapauksia, jotka eivät liittyneet 
luonnonkatastrofeihin tai metsäpaloi -
hin, vaan toimien taustalla vaikuttivat 
muut taloudelliset tai ympäristötavoit -
teet. Tiettyihin toteutettuihin toimiin 
sovellettuja keskeisiä tukikelpoisuus -
vaatimuksia ei kyetty dokumentaation 
puuttuessa tarkistamaan. Tilintarkas -
tustuomioistuin havaitsi myös tapauk -
sia, joissa metsäteitä käytettiin met -
sien taloudelliseen hyödyntämiseen, 
eikä metsäpalojen ennaltaehkäisyyn 
liittyvää hyötyä kyetty osoittamaan. 
Rakennetulla tiheällä metsätieverkolla 
saattaa olla myös kielteisiä ympäristö -
vaikutuksia (ks. kohdat 43–54).
Suositus 2
Jäsenvaltioiden olisi
– varmistettava, että tukea annetaan 
ainoastaan luonnonkatastrofeihin 
tai metsäpaloihin liittyviin toimiin
– perustettava valvontajärjestelmä, 
jonka avulla kyetään varmista -
maan, että tuen myöntämisperus -
teiden täyttymistä valvotaan vai -
kuttavalla tavalla, ja varmistettava 
relevanttien asiakirjojen ja tietojen 
säilyttäminen– kiinnitettävä tuettavien toimien 
yhteydessä enemmän huomiota 
ympäristökysymyksiin esimerkiksi 
varmistamalla asianmukaisten 
järjestelyiden avulla, että kieltei -
set ympäristövaikutukset kyetään 
estämään.
Komission olisi
– tarkistettava, että jäsenvaltiot ovat 
perustaneet tällaisen järjestelmän
– tarkennettava vaatimuksia, joita 
sovelletaan toimenpiteen 226 avul -
la tuettaviin toimiin, jotta kyetään 
varmistamaan, että toimet edistä -
vät huomattavasti metsäpalojen 
ja luonnonkatastrofien ennal -
taehkäisyä etenkin tapauksissa, 
joissa toimet ovat osa kannattavaa 
taloudellista toimintaa ja voitaisiin 
sen perusteella rahoittaa myös 
toimintalinjan 1 avulla.
Rahoitettujen toimien 
kustannustehokkuutta ei 
varmistettu riittävän 
hyvin
80 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi 
tapauksia, joissa julkisen tuen ylärajaa 
muutettiin useasti ilman perustelua. 
Joissakin tapauksissa samankaltaisiin 
toimiin liittyvät standardikustannukset 
olivat tietyllä alueella huomattavasti 
korkeammat kuin toisella alueella. 
Tarkastuksessa havaittiin myös tapauk -
sia, joissa manuaalinen työ asetettiin 
etusijalle koneiden käyttöön verrat -
tuna, mikä nosti kustannuksia. Tarkas -
tuksessa ilmeni myös tilanteita, joihin 
liittyi riski liian suurena maksetusta 
julkisesta tuesta. Tällaiset tilanteet kos -
kivat tapauksia, joissa tuen kohteeksi 
valittiin jo päätökseen saatettuja hank -
keita tai joissa edunsaajat kykenivät 
rahoittamaan toimet itsenäisesti taikka 
joissa tuki suunnattiin viljelylohkoille 
(ks. kohdat 55–64).
33 Johtopäätökset ja suositukset
Suositus 3
Jäsenvaltioiden olisi
– varmistettava, että tuettavien toi -
mien standardikustannukset ovat 
kohtuulliset
– perusteltava tuelle asetettava ylä -
raja ja siihen mahdollisesti tehtävät 
muutokset tuensaajien tavan -
omaisten kulujen pohjalta
– edellytettävä, että tuensaajat 
osoittavat selkeästi tarpeensa 
toimenpiteen 226 alaiseen tukeen.
Komissio ja jäsenvaltiot 
eivät kykene käytössä 
olevien 
seurantavälineiden avulla 
arvioimaan riittävän 
hyvin toimenpiteen 
tehokkuutta ja 
vaikuttavuutta
81 
Yhteisissä seuranta- ja arviointisään -
nöissä määritetyt tulosindikaattorit 
olivat riittämättömiä ja käytettävissä 
olleista arvioinneista oli vain vähäistä hyötyä. Ennalta ehkäisevien toimien 
vaikuttavuudesta ei kyetty tekemään 
johtopäätöksiä, koska vaikuttavuutta 
ei ollut mitattu (ks. 65–74). Havaitut 
puutteet ilmenevät todennäköisesti 
myös kaudella 2014–2020, koska eh -
dotetut uudet seurantavälineet eivät 
ole parantaneet tämän tukimuodon 
seurantakehystä.
Suositus 4
Jäsenvaltioiden olisi
– raportoitava toteutettujen toimien 
vaikutuksista metsäpalojen tai 
luonnonkatastrofien ja vahingoit -
tuneiden alueiden vähenemiseen.
Komission olisi
– parannettava toimenpiteen 
seurantaa varmistaakseen, että 
jäsenvaltiot toteuttavat toimen -
piteen asetettujen tavoitteiden 
mukaisesti.
Tilintarkastustuomioistuimen I jaosto on tilintarkastustuomioistuimen jäsenen 
Rasa BUDBERGYTĖN johdolla hyväksynyt tämän kertomuksen Luxemburgissa 
17. joulukuuta 2014 pitämässään kokouksessa.
 Tilintarkastustuomioistuimen puolesta
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 presidentti

34
 Liitteet Liite IToimenpiteen 226 määrärahojen jakautuminen
(euroa)
Kaudelle 2007–2013 suunnitellut 
julkiset menot (ensimmäiset maa -
seudun kehittämisohjelmat)Julkisten menojen to -
teutuminen 31.12.2012 
mennessäTuettujen toimien 
lukumääräMaaseuturahaston määrärahojen 
toteuttaminen (ohjelmakaut -
ta 2007–2013 koskevat UUDET 
tukihakemukset)
JäsenvaltiotMaaseuturahas -
ton rahoitus -
osuus toimenpi -
teestä 226Toimenpidettä 
226 koskevat 
julkiset menot 
yhteensä Maaseutu -
rahaston 
maksut Julkinen 
rahoitus 
yhteensäEnnalta -
ehkäisyEnnallis -
taminen Ennalta -
ehkäisy 
– maksutEnnallis -
taminen 
– maksutMaaseutu -
rahaston 
maksut 
yhteensä
Bulgaria 24 224 29 541 544 664 37 29 244 300 544
Tšekki 22 379 28 017 11 068 13 835 47 264 3 189 7 879 11 068
Tanska 3 692 6 712 3 792 6 895 0 0 0 0 0
Saksa 11 005 14 239 11 082 13 852 717 308 9 112 1 970 11 082
Kreikka 136 082 179 996 0 0 0 0 0 0 0
Espanja 468  573 789 950 342 441 543 633 18 666 1 223 275 944 25 486 301 430
Ranska 257 364 467 498 154 768 283 910 455 5 656 7 153 40 010 47 163
Italia 233 655 431 691 143 722 252 069 1 716 261 131 141 9 725 140 866
Kypros 2 250 4 500 1 336 2 671 86 30 962 373 1 336
Latvia 12 974 16 218 1 676 2 104 13 248 1 091 584 1 675
Liettua 12 000 15 000 8 510 10 637 28 167 6 215 2 295 8 510
Unkari 8 251 10 736 1 084 1 392 0 4 105 0 1 084 1 084
Itävalta 40 934 81 932 40 959 83 018 12 683 3 842 28 866 8 180 37 046
Puola 112 000 140 000 31 121 38 901 74 169 19 424 5 158 24 582
Portugali 119 313 146 077 19 012 21 502 237 70 14 684 4 328 19 012
Slovakia 88 281 111 354 89 844 113 396 179 186 57 104 32 740 89 844
YHTEENSÄ 1 552 977 2 473 463 860  958 1 388 480 34 938 16 558 555  129 140  113 695  242
35 Liitteet Liite IITarkastetut toimet
Jäsenval -
tioToimen 
numeroToimen luonne Toimen tyyppiJulkiset me -
not yhteensä 
(euroa)Maaseuturahas -
ton rahoitusosuus 
yhteensä (euroa)Tarkastus 
paikan 
päällä
Espanja 1 Ennaltaehkäisy Palonkatkaisulinjat, palontorjuntasuunnitelma 4 464,30 3 348,23 Kyllä
Espanja 2 Ennaltaehkäisy Harvennus, metsäteiden kunnossapito 641 768,30 4 8 2 437, 8 5 Kyllä
Espanja 3 Ennallistaminen Raivaus, uudelleenmetsittäminen 13 013,61 9 782,18 Kyllä
Espanja 4 Ennallistaminen Raivaus, harvennus 499 443,40 374 582,55 Kyllä
Espanja 5 Ennallistaminen Harvennus, teiden kunnossapito 951 688,65 713 766,49 Kyllä
Espanja 6 Ennaltaehkäisy Ehkäisevät toimet 51 488,59 38 871,67 Ei
Espanja 7Ennaltaehkäisy ja 
ennallistaminenHarvennus, raivaus, metsäteiden ylläpito ja 
tieverkon tihentäminen 2 262 163,20 1 741 226,39 Ei
Espanja 8Ennaltaehkäisy ja 
ennallistaminenHarvennus, raivaus, metsänistutus, tielinjo -
jen rakentaminen ja kunnossapito1 038  834,14 784 763,11 Ei
Espanja 9 Ennaltaehkäisy Harvennus, raivaus 1 750  955,95 1 313 216,96 Ei
Espanja 10 Ennallistaminen Harvennus, raivaus 60 236,19 45 17 7,14 Ei
Espanja 11 Ennallistaminen Raivaus 209 115,15 165 631,35 Ei
Espanja 12 Ennaltaehkäisy Palonkatkaisulinjojen rakentaminen ja ylläpito 278,78 225,00 Ei
Espanja 13 EnnaltaehkäisyPalonkatkaisulinjat, 
palontorjuntasuunnitelma34 323,01 33 750,00 Ei
Espanja 14 Ennallistaminen Metsätiet ja tielinjojen ylläpito 297 550,92 276 095,98 Ei
Espanja 15Ennaltaehkäisy ja 
ennallistaminenHarvennus, raivaus ja 
uudelleenmetsittäminen1 712  450,99 1 314  688,73 Ei
Ranska 1 Riskien ehkäiseminen Puhtaanapito, ennallistaminen 5 368,00 9 760,00 Ei
Ranska 2 Riskien ehkäiseminen Kulkuyhteydet 44 791,12 81 438,40 Ei
Ranska 3 Riskien ehkäiseminen Infrastruktuuri 140 768,62 255 942,96 Kyllä
Ranska 4Vahingoittuneiden aluei -
den ennallistaminenPuhtaanapito, ennallistaminen 113 979,04 207 234,62 Kyllä
Ranska 5Vahingoittuneiden aluei -
den ennallistaminenPuhtaanapito, ennallistaminen 178 750,88 325 001,60 Kyllä
Ranska 6Vahingoittuneiden aluei -
den ennallistaminenEnnallistaminen 4 121,85 7 494,28 Kyllä
Ranska 7Vahingoittuneiden aluei -
den ennallistaminenPuhtaanapito, ennallistaminen 11 035,20 20 064,00 Kyllä
Ranska 8Vahingoittuneiden aluei -
den ennallistaminenPuhtaanapito, ennallistaminen 14 331,68 26 0 5 7, 6 0 Kyllä
Ranska 9Vahingoittuneiden aluei -
den ennallistaminenPuhtaanapito 63 490,90 115 438,00 Ei
Ranska 10Vahingoittuneiden aluei -
den ennallistaminenPuhtaanapito, ennallistaminen 34 342,00 62 440,00 Ei
Ranska 11Vahingoittuneiden aluei -
den ennallistaminenPuhtaanapito, ennallistaminen 18 182,15 33 058,46 Ei
36 Liitteet Liite IIJäsenval -
tioToimen 
numeroToimen luonne Toimen tyyppiJulkiset me -
not yhteensä 
(euroa)Maaseuturahas -
ton rahoitusosuus 
yhteensä (euroa)Tarkastus 
paikan 
päällä
Italia 1 Ennaltaehkäisy Palonkatkaisulinjat, metsätiet, raivaus 1 192 999,59 685 974,76 Kyllä
Italia 2 Ennaltaehkäisy Palonkatkaisulinjat, metsätiet 1 034 691,15 594 947 ,41 Kyllä
Italia 3 Ennaltaehkäisy Palonkatkaisulinjat, metsätiet 1 042 459,99 599 414,50 Kyllä
Italia 4 Ennaltaehkäisy Palonkatkaisulinjat, metsätiet, raivaus 816 808,12 469 664,67 Kyllä
Italia 5 Ennaltaehkäisy Palonkatkaisulinjat, metsätiet 407 399,34 234 254,62 Kyllä
Italia 6 Ennaltaehkäisy Palonkatkaisulinjat, metsätiet 394 524,99 226 851,87 Kyllä
Italia 7 Ennaltaehkäisy Palonkatkaisulinjat, metsätiet 405 571,49 233 203,61 Kyllä
Italia 8 Ennaltaehkäisy Palonkatkaisulinjat, metsätiet, raivaus 1 244 483,70 715 578,13 Kyllä
Italia 9 Ennaltaehkäisy Palonkatkaisulinjat, metsätiet 62 5 927,12 359 908,09 Kyllä
Italia 10 Ennaltaehkäisy Palonkatkaisulinjat, metsätiet, raivaus 616 179,62 354 303,28 Kyllä
Italia 11 Ennaltaehkäisy Palonkatkaisulinjat, metsätiet, raivaus 1 378  702,24 792 753,79 Kyllä
Italia 12 Ennaltaehkäisy Palonkatkaisulinjat, metsätiet 706 745,31 406  378,55 Kyllä
Italia 13 Ennaltaehkäisy Palonkatkaisulinjat, metsätiet 1 002 850,95 576 639,30 Kyllä
Italia 14 Ennaltaehkäisy Palonkatkaisulinjat, metsätiet 900 440,30 517 753,17 Kyllä
Italia 15 Ennaltaehkäisy Palonkatkaisulinjat, metsätiet, raivaus 998 533,36 574 156,68 Kyllä
Italia 16 Ennaltaehkäisy Palonkatkaisulinjat, metsätiet, raivaus 499 266,68 287 078,34 Kyllä
Italia 17 Ennaltaehkäisy Palonkatkaisulinjat, metsätiet 608 695,65 350 000,00 Kyllä
Italia 18 Ennaltaehkäisy Palonkatkaisulinjat, metsätiet, raivaus 583 960,24 335 777 ,14 Kyllä
Itävalta 1 Ennallistaminen Metsien raivaus katastrofin jälkeen 33 800,00 16 413,00 Kyllä
Itävalta 2 Ennaltaehkäisy Harvennus 5 840,00 3 041,00 Kyllä
Itävalta 3 Ennallistaminen Istutus 9 001,00 4 371,00 Kyllä
Itävalta 4 Natura 2000 -alueet Ympäristön kannalta arvokas puusto 5 080,00 2 646,00 Kyllä
Itävalta 5 Ennaltaehkäisy Horisontaaliset hakkuut, kaapelointi 29 029,00 15 118,00 Kyllä
Itävalta 6 Ennallistaminen Kaapelointi 17 058,00 8 283,00 Kyllä
Itävalta 7 Ennallistaminen Kaapelointi 18 500,00 9 008,00 Kyllä
Itävalta 8 Ennallistaminen Kaapelointi 115 883,00 56 273,00 Kyllä
Itävalta 9 Ennaltaehkäisy Kaapelointi, valmistelu, istutus, harvennus 123 698,00 61 994,00 Kyllä
Itävalta 10 Ennaltaehkäisy Kaapelointi, valmistelu, istutus, harvennus 98 538,00 48 250,00 Kyllä
Itävalta 11 Ennaltaehkäisy Kaarnakuoriaistilanteen valvonta 684  810,00 333 434,00 Ei
Itävalta 12 Ennaltaehkäisy Metsätiet 142 415,00 69 342,00 Ei
Itävalta 13 EnnaltaehkäisyKunnostustyöt vahingoittuneissa suojelu -
kohteena olevissa metsissä, lumivyöryjen 
ennaltaehkäisy, kaapelointi, istutus jne. 128 062,00 62 250,00 Ei
37 Liitteet Liite IIJäsenval -
tioToimen 
numeroToimen luonne Toimen tyyppiJulkiset me -
not yhteensä 
(euroa)Maaseuturahas -
ton rahoitusosuus 
yhteensä (euroa)Tarkastus 
paikan 
päällä
Slovakia 1 EnnaltaehkäisyInfrastruktuuri, metsätiet, vedenkeruuallas, 
seuranta503 619,00 402 895,00 Kyllä
Slovakia 2 Ennaltaehkäisy Infrastruktuuri, metsätiet 404  885,00 222 687 ,00 Kyllä
Slovakia 3 Ennaltaehkäisy Infrastruktuuri, metsätie, vedenkeruuallas 903 141,00 722 513,00 Kyllä
Slovakia 4 Ennallistaminen Ilmakalkitus ja lannoitus 633 904,00 507 123,00 Kyllä
Slovakia 5 Ennallistaminen Uudelleenmetsittäminen 204 132,00 163 305,00 Kyllä
Slovakia 6 Ennaltaehkäisy Infrastruktuuri, metsätiet 778 136,00 622 509,00 Kyllä
Slovakia 7 Ennaltaehkäisy Infrastruktuuri, metsätiet 79 689,00 63 751,00 Ei
Slovakia 8 EnnaltaehkäisyPalonkatkaisulinjan puhdistus ja 
kunnossapito371 433,00 297 146,00 Ei
Slovakia 9 EnnaltaehkäisyInfrastruktuuri, metsätiet; muut 
metsänhoitotoimenpiteet5 0 4 97 7, 0 0 403 982,00 Ei
Slovakia 10 Ennallistaminen Uudelleenmetsittäminen, metsätiet 1 495 292,00 1 196 234,00 Ei
Slovakia 11 Ennallistaminen Uudelleenmetsittäminen 153 271,00 12 2 617, 0 0 Ei
38
Komissio analysoi metsätalousalan tilannetta uutta 
ohjelmakautta varten vuonna 2013 laaditussa 
komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa, joka on 
liitetty komission Euroopan parlamentille, neuvos -
tolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja aluei -
den komitealle antamaan tiedonantoon ”Uusi EU:n 
metsästrategia: metsien ja metsäalan puolesta”3.
VI
Metsätiet (tai muut investoinnit), jotka on raken -
nettu ensisijaisesti metsäpalojen ennaltaehkäisyä 
varten, ovat osa kestävän metsätalouden käytän -
töjä, ja niitä voidaan käyttää myös muiden riskien 
varalta toteutettaviin ehkäiseviin toimiin sekä 
ennallistamis- ja kunnostustöihin, virkistystarkoituk -
siin tai taloudellisiin tarkoituksiin. Asianmukaisen 
metsäteiden verkoston rakentaminen edistää sekä 
metsien suojelua metsäpaloilta että metsävarojen 
kestävää taloudellista arvottamista monilla alueilla. 
Usein näitä toimia tarvitaan, jotta sosioekonomi -
nen kiinnostus metsäalueita kohtaan ei häviäisi 
kokonaan, sillä tämä saattaa johtaa näiden alueiden 
käytöstä luopumiseen ja viime kädessä palovaaran 
kasvuun.
Uutta ohjelmakautta varten on laadittu ohjeita, 
joiden tarkoituksena on varmistaa toimenpiteen 
asianmukainen soveltaminen jäsenvaltioissa ja eri 
alueilla. Lisäksi jäsenvaltioiden/alueiden on eritel -
tävä tarpeensa ja syynsä selkeämmin, jos ne halua -
vat tihentää tieverkkojaan.
3  COM(2013) 659 final: http://ec.europa.eu/agriculture/forest/
strategy/index_en.htmTiivistelmä
IV
Komissio katsoo, että metsätuhoja ehkäisevät 
toimenpiteet ovat yleisesti ottaen edistäneet 
maaseudun kehittämisohjelmien tavoitteiden saa -
vuttamista. Konkreettisia tuloksia on saavutettu ja 
metsäpalojen määrä on vähentynyt. Lisäksi saatuja 
kokemuksia voidaan hyödyntää kaudella 2014–2020, 
erityisesti siltä osin kuin on kyse toimenpiteen 
soveltamisalasta ja paremmasta ohjeistuksesta.
V
Maaseudun kehittämisasetuksessa1 säädetään, että 
metsäpaloja ehkäisevien toimien olisi katettava 
alueet, jotka jäsenvaltiot ovat luokitelleet metsien -
suojelusuunnitelmissaan suuren tai keskisuuren 
metsäpaloriskin alueiksi. Nämä metsiensuoje -
lusuunnitelmat ja jäsenvaltioiden kansalliset tai 
alemman hallintotason metsäohjelmat tai vastaavat 
välineet tarjosivat asianmukaisen perustan koh -
dentamiselle ja tärkeysjärjestyksen määrittämiselle 
toimien valintavaiheessa.
Komissio analysoi metsätalousalan tilannetta, myös 
metsätuhojen ennaltaehkäisyyn ja seurantaan 
liittyviä näkökohtia, vuonna 2005 laaditussa komis -
sion yksiköiden valmisteluasiakirjassa2, joka on 
EU:n metsästrategian täytäntöönpanoa koskevan 
tiedonannon liitteenä. Maaseudun kehittämisase -
tuksen mukaan metsätoimenpiteiden olisi edistet -
tävä yhteisön metsästrategian täytäntöönpanoa. 
Metsästrategia kattaa kestävän metsätalouden 
taloudelliset, ympäristöä koskevat ja yhteiskunnalli -
set näkökohdat.
1 Neuvoston asetus (EY) N:o 1698/2005.
2  Komission yksiköiden valmisteluasiakirja – Liite tiedonantoon 
EU:n metsästrategian täytäntöönpanosta (KOM(2005) 84 
lopullinen) /* SEC/2005/0333 */ http://ec.europa.eu/agriculture/
forest/1998-strategy-2006-action -plan/sec-2005-333_en.pdfKomission  
vastaukset
Komission vastaukset 39
IX Ensimmäisen kohdan c) alakohta
Komissio toteaa, että uuteen maaseudun kehittä -
mistä koskevaan asetukseen sisältyy tarkistettu 
metsien suojelua ja ennallistamista koskeva toimen -
pide. Tästä uudesta toimenpiteestä voidaan tukea 
metsäpaloista, luonnonkatastrofeista ja muista 
katastrofeista metsille aiheutuvien vahinkojen 
ennalta ehkäisemiseen ja korjaamiseen liittyviä 
toimia. Lisäksi siitä voidaan tukea kasvituholaisiin ja 
-tauteihin liittyviä ennalta ehkäiseviä toimia edellyt -
täen, että katastrofiriskin tueksi on esitetty tieteel -
listä näyttöä ja että tieteelliset julkiset organisaatiot 
ovat tunnustaneet sen.
IX Ensimmäisen kohdan e) alakohta
Tuettujen toimien osalta on jo käytössä tiettyjä 
ympäristöä suojaavia järjestelyjä. Esimerkiksi Natura 
2000 -alueisiin liittyvä suojelujärjestelmä, josta 
säädetään luontotyyppidirektiivin4 6 artiklan 2 ja 3 
kohdassa, takaa sen, että kyseisillä alueilla toteute -
taan toimenpiteitä niiden merkittävän heikentymi -
sen estämiseksi. Muilla alueilla kielteisiä ympäris -
tövaikutuksia voidaan estää ympäristövaikutusten 
arvioinneilla. Lisäksi voitaisiin edellytyksenä EU:n 
osarahoitukselle vaatia, että toimivaltaiset kansal -
liset viranomaiset toimittavat todistuksen ympäris -
tön kannalta hyvien käytäntöjen tai kestävän met -
sätalouden periaatteiden noudattamisesta kaikkien 
sellaisten toimien osalta, joiden rahoitukseen EU:n 
on tarkoitus osallistua.
Uudella ohjelmakaudella on tarkoitus kiinnittää 
erityistä huomiota tuensaajien ympäristönsuojelun 
tasoon, kun eri toimenpiteitä pannaan täytäntöön.
IX Ensimmäisen kohdan f )alakohta
Komissio katsoo, että kun ohjelmissa sovelletaan 
standardikustannuksia, jäsenvaltioiden/alueiden 
on varmistettava, että tähän liittyvät laskelmat ovat 
asianmukaisia ja paikkansapitäviä ja että ne on laa -
dittu ennakolta oikeudenmukaisella, tasapuolisella 
ja todennettavissa olevalla tavalla. Olisi nimettävä 
riippumaton elin, joka laatii kaikkia standardikus -
tannuksia koskevat laskelmat tai vahvistaa niiden 
asianmukaisuuden.
4 Neuvoston direktiivi 92/43/ETY.VII
Yhteistyössä tapahtuvassa hallinnoinnissa komis -
sio hyväksyy kansalliset tai alueelliset maaseudun 
kehittämisohjelmat, mutta jäsenvaltiot ja niiden 
hallintoviranomaiset ovat vastuussa tuen täytän -
töönpanosta ja sen kustannustehokkuuden ja 
vaikuttavuuden varmistamisesta.
Se, että on valittu manuaalinen työ koneiden käy -
tön sijasta, saattaa joskus johtua maaston ominai -
suuksista (vuoristo -olosuhteet, ympäristönäkökoh -
dat jne.), ja asiaa olisikin tarkasteltava laajemmin 
osana maaseudun kehittämistä.
VIII
Seurannan ja arvioinnin kustannuksia ja mahdollisia 
hyötyjä on punnittava huolellisesti. Koska kyse on 
ennalta ehkäisevistä toimista, syysuhdeketjun mää -
rittäminen on vaikeaa ja näin ollen kallista. Lisäksi 
yksittäisten metsätaloustoimien vaikuttavuutta 
voidaan arvioida vasta useamman vuoden tai jopa 
vuosikymmenten päästä.
Kauden 2014–2020 osalta on toteutettu parannuk -
sia. Yhteisessä seuranta- ja arviointijärjestelmässä 
on esimerkiksi tarkoitus kerätä tietoja uutta ennalta 
ehkäisevien toimien ”tuettu alue” -indikaattoria var -
ten. Vuonna 2019 on lisäksi tarkoitus ottaa käyttöön 
syvennetty vuotuinen täytäntöönpanokertomus 
hyödyllisten arviointitulosten saamiseksi. Kyseisessä 
kertomuksessa arvioidaan maaseudun kehittä -
misohjelmaa ja esitetään ensimmäisiä tuloksia sen 
tehokkuudesta.
IX Ensimmäisen kohdan b) alakohta
Komissio katsoo, että Natura 2000 -metsät ovat 
ympäristöarvoiltaan merkittäviä ja tuottavat 
monenlaisia tärkeitä ekosysteemipalveluja. Lisäksi 
monia Natura 2000 -säännöksiä sovelletaan kaikkiin 
metsiin EU:ssa, sekä Natura 2000 -alueilla sijaitse -
viin että muihin, joten tässä suhteessa myös Natura 
2000 -alueisiin kuulumattomilla metsillä on suuri 
merkitys.
Komission vastaukset 40
Tarkastettavat toimenpiteet ja maksajavirastot 
valitaan riskianalyysin perusteella. Taloudellinen 
merkitys on olennainen tekijä riskialttiutta mää -
ritettäessä. Tämän vuoksi niiden tarkastettavien 
osa-alueiden, joilla menot ovat suuret, katsotaan 
muita todennäköisemmin olevan hyvin riskialttiita, 
joten niitä tarkastetaan enemmän. Toimenpide 226 
on ollut tarkastuksen kohteena vuonna 2014, ja se 
tarkastetaan myös vuonna 2015.
IX Toisen kohdan d) alakohta
Komissio on panemassa tätä suositusta täytäntöön 
maaseudun kehittämisohjelmia koskevan oikeu -
dellisen kehyksen ja siihen liittyvien lisäohjeiden 
kautta.
Uusi toimenpide kattaa riskejä ja vahinkoja aiempaa 
laajemmin. Toimenpideselvitys sisältää kaudella 
2014–2020 yksityiskohtaisia vaatimuksia ja selvityk -
siä, joten jäsenvaltiot voivat hyödyntää sitä toimen -
piteen asianmukaisessa suunnittelussa.
Jäsenvaltioille/alueille on korostettu sitä, että jos 
toimien tarkoituksesta on epäselvyyttä, tarjolla on 
muita toimenpiteitä, joiden erityistavoitteena on 
metsien taloudellisen arvon lisääminen.
IX Toisen kohdan e) alakohta
Komissio hyväksyy suosituksen.
Joitakin mukautuksia on jo tehty: vuosien 2014–
2020 yhteisessä seuranta- ja arviointijärjestelmässä 
on esimerkiksi tarkoitus kerätä tietoja ennalta 
ehkäisevien toimien ”tuettu alue” -indikaattoria 
varten.
Vuonna 2019 otetaan käyttöön syvennetty vuotui -
nen täytäntöönpanokertomus hyödyllisten arvioin -
titulosten saamiseksi aikaisemmin. Siinä arvioidaan 
ohjelman tuloksia ja mahdollisuuksien mukaan 
myös vaikutuksia.IX Ensimmäisen kohdan g) alakohta
Maaseudun kehittämisen alaan liittyvistä tarkastuk -
sista ja seuraamuksista ollaan parhaillaan laatimassa 
ohjeita, ja niistä on keskusteltu myös jäsenvaltioi -
den kanssa. Näiden ohjeiden liitteessä I on tarkis -
tuslista, jonka avulla jäsenvaltiot voivat arvioida 
kustannusten kohtuullisuutta.
IX Toisen kohdan a) alakohta
Komissio on panemassa tätä suositusta täytäntöön.
Ennalta ehkäisevien toimien asianmukaista kuvaa -
mista edellytetään vuosia 2014–2020 koskevia 
maaseudun kehittämisohjelmia koskevan strategian 
tarveanalyysiosiossa ja joissakin tapauksissa myös 
kumppanuussopimuksissa.
Komissio tutkii toimitetut maaseudun kehittämisoh -
jelmat ja tarkistaa toimenpidelogiikan ja ennalta 
ehkäisevien toimien tarpeen ohjelmien hyväksymis -
vaiheessa. Komissio myös edellyttää, että ennalta 
ehkäisevät toimet perustuvat kyseisen alueen 
suojelusuunnitelmaan.
IX Toisen kohdan b) alakohta
Komissio hyväksyy suosituksen.
Komissio tarkastelee tilannetta yhdessä kansallisten 
viranomaisten kanssa selvittääkseen, minkä tasoisia 
toimenpiteitä voitaisiin toteuttaa niiden yhteisten 
peruskriteereiden osalta, joiden avulla erotellaan 
toisistaan alhaisen, keskisuuren ja suuren metsäpa -
loriskin metsäalueet.
IX Toisen kohdan c) alakohta
Komissio on panemassa tätä suositusta täytäntöön.
Komissio suorittaa jäsenvaltioissa sääntöjenmukai -
suutta koskevia tarkastuksia varmistaakseen, että 
menot ovat sääntöjen mukaisia. Jos tarkastuksessa 
havaitaan puutteita, tehdään rahoitusoikaisuja.
Komission vastaukset 41
Huomautukset
21 Ensimmäinen luetelmakohta
Komissio katsoo, että Euroopan komission metsä -
paloja käsittelevän asiantuntijaryhmän meneillään 
oleva työ ja työ pysyvässä metsäkomiteassa, joka 
toimii kuulemis- ja tiedotusfoorumina jäsenvaltioi -
den suuntaan, takaavat sen, että komissio saa riittä -
västi tietoja metsäpaloista ja muista katastrofeista, 
tuholaiset ja taudit mukaan luettuina. Komissiolle 
toimitettuihin maaseudun kehittämisohjelmiin 
sisältyy metsiä ja ympäristötilannetta kuvaava luku, 
josta saatuja tietoja voidaan käyttää apuna ohjel -
maehdotusten arvioinnissa.
Lisäksi Euroopan metsätietojärjestelmän metsä -
häiriömoduulin perustaminen EU:n metsästra -
tegiasta äskettäin annetun tiedonannon seu -
rauksena vahvistaa yleiskuvaa metsiin liittyvistä 
luonnonkatastrofeista.
21 Toinen luetelmakohta
Maaseudun kehittämisohjelmiin sisältyy SWOT -ana-
lyysi, jonka pohjalta jäsenvaltiot ja alueet tekevät 
ohjelman painopisteitä, tavoitteita ja toimenpiteitä 
koskevia strategisia valintoja ja jonka olisi myös 
muodostettava perusta ohjelman seurannalle ja 
arvioinnille.
Yhteinen vastaus kohtiin 22–24
Koska jäsenvaltioiden alueet ulottuvat pohjoiselta 
napapiiriltä aina Intian valtamerelle (Ranskalle 
kuuluva Réunionin saari), niiden välillä on huomat -
tavia eliömaantieteellisiä ja ilmastoon liittyviä eroja. 
Tämän vuoksi metsäpaloriskejä koskevassa luokit -
telussa olisi otettava huomioon kunkin palovaa -
ra-alueen ominaispiirteet.
Asetuksessa (ETY) N:o 2158/92 edellytettiin, että 
jäsenvaltiot laativat luokittelua koskevan ehdotuk -
sen komission hyväksyntää varten.Johdanto
01
Komissio katsoo, että koska metsät ovat moni -
käyttöisiä ja palvelevat taloudellisia, sosiaalisia ja 
ympäristötarkoituksia tarjoamalla elintärkeitä eko -
systeemipalveluja, niiden eri tehtäviä ei voida täysin 
erottaa toisistaan. Tämän vuoksi metsäalan toimen -
piteet, joiden pääasiallinen tavoite on taloudellinen, 
voivat palvella myös sosiaalisia tai ympäristötarkoi -
tuksia. Ensisijaisesti suojelutarkoituksessa toteu -
tettuihin toimiin saattaa liittyä myös sosiaalisia ja 
taloudellisia hyötyjä sekä muita ympäristöhyötyjä. 
Metsätalousprosessien erityisluonne olisi otettava 
huomioon metsätoimenpiteiden suunnittelun, hal -
linnoinnin ja valvonnan yhteydessä.
04
Metsäpaloissa tuhoutuneen alueen pieneneminen 
voi johtua metsäpalojen ehkäisyjärjestelmien onnis -
tuneesta täytäntöönpanosta toimenpiteen avulla.
Tilastot saattavat osoittaa, että paloissa tuhou -
tuneen alueen koko on nyt suhteellisen vakaalla 
tasolla, mikä ei merkitse sitä, etteikö metsäpalojen 
ja muiden katastrofien uhka voisi kasvaa.
05
Metsäpaloilla on myös merkittävä sosioekonominen 
vaikutus, sillä ne vaikuttavat kielteisesti metsistä 
riippuvaisiin elinkeinoihin, vääristävät puutavara -
markkinoita ja aiheuttavat henkilövahinkoja.
Komission vastaukset 42
27
Komissio katsoo, että sillä on Euroopan metsätietojär -
jestelmän ja erilaisten tutkimusten (jotka käsittelevät 
esim. metsien sopeutumista ilmastonmuutokseen5 tai 
erilaisia katastrofeja6) ansiosta käytettävissään katta -
vat tiedot luonnonkatastrofien ja muiden katastro -
fien historiallisesta kehityksestä ja kehitysennusteista 
sekä tuholaisten ja tautien kehitysmahdollisuudesta. 
Tietojen yhdenmukaistamista jäsenvaltioiden välillä 
ei kuitenkaan ole vielä tehty. Komissio tarkkailee 
myös jäsenvaltioiden pyyntöjä, jotka koskevat 
Euroopan solidaarisuusrahaston varojen käyttöön -
ottoa suurkatastrofin seurauksena sekä maaseudun 
kehittämisohjelmien muuttamista. Lisäksi jäsenvaltiot 
toimittavat pysyvälle metsäkomitealle säännöllisesti 
tietoja merkittävistä ääri -ilmiöistä.
28
Komissio valmistelee parhaillaan Euroopan met -
sätietojärjestelmän perustamista. Järjestelmän 
prototyyppi esitellään pysyvälle metsäkomitealle 
joulukuussa 2014.
29
Komissio katsoo, että sillä on riittävästi tietoa metsiin 
vaikuttavista luonnonkatastrofeista ja myös katastro -
fien ennaltaehkäisyyn liittyvistä tarpeista ja että se 
näin ollen pystyy analysoimaan maaseudun kehittä -
misohjelmia jäsenvaltioihin ja alueisiin ylläpidettävien 
suorien yhteyksien, EU:n metsäjohtajien säännöllisten 
kokousten, pysyvässä metsäkomiteassa tehtävän työn 
ja Euroopan metsätietojärjestelmän avulla.
30
Koska ”arvokkaimmista metsäalueista” ei ole 
yhteistä määritelmää, komissio tukee ajatusta 
jonkinlaisen ensisijaisia toimia koskevan kehyksen 
laatimisesta EU:n yhteisrahoitusta varten samaan 
tapaan kuin kaikissa jäsenvaltioissa on jo tehty 
Natura 2000 -verkoston rahoittamiseksi EU:n eri 
rahastoista. Jäsenvaltioiden kyseisessä kehyksessä 
vahvistamat ensisijaiset toimet otettaisiin sitten 
huomioon valinnassa.
5  Impacts of Climate Change on European Forests and Options for 
Adaptation (Ilmastonmuutoksen vaikutukset eurooppalaisiin 
metsiin ja sopeutumisvaihtoehdot) http://ec.europa.eu/
agriculture/analysis/external/euro_forests/index_en.htm
6 http://ec.europa.eu/environment/forests/studies.htmNykyisen Euroopan maaseudun kehittämisen 
maatalousrahaston yhteydessä jäsenvaltioiden ei 
tarvitse ehdottaa metsäpaloriskiltään eritasois -
ten alueiden nimeämistä komissiolle. Tällainen 
luokittelu kuuluu jäsenvaltioiden toimivaltaan. 
Kaikki uudet jäsenvaltiot ovat mukana metsäpaloja 
käsittelevässä asiantuntijaryhmässä ja Euroopan 
metsäpalotietojärjestelmän (EFFIS) toiminnassa. 
Metsäpaloista on siis saatavissa tietoja. Nämä 
säännökset osoittavat, että komissio ja jäsenval -
tiot pyrkivät yhdessä varmistamaan metsäpalojen 
ehkäisytoimenpiteiden mahdollisimman tarkan 
kohdentamisen ja johdonmukaisuuden ottaen 
samalla huomioon jäsenvaltioiden eliömaantieteel -
listen olosuhteiden huomattavat erot.
Yksi Euroopan metsäpalotietojärjestelmän perus -
tamisten tavoitteista oli yhdenmukaisten tietojen 
hankkiminen metsäpaloista Euroopassa. Nämä 
tiedot ovat olennaisen tärkeitä, kun tehdään yhteis -
työtä metsäpalojen ehkäisemisessä ja torjunnassa.
25
Komission yksiköt ovat tietoisia jäsenvaltion tai 
alueen yleisestä metsäpaloriskistä arvioidessaan 
maaseudun kehittämisohjelmia.
Komissio on ehdottanut EFFIS -järjestelmän toi -
minnan yhteydessä menetelmää metsäpaloris -
kin arviointia varten. Yhdessä jäsenvaltioiden 
kanssa on kuitenkin tehtävä vielä lisää työtä, jotta 
Euroopan metsäpaloriskit saataisiin kartoitettua 
yhdenmukaisesti.
26
Komissio osoitti Slovakialle vuosien 2014–2020 
maaseudun kehittämisohjelmaa koskevien neuvot -
telujen aikana huomautuskirjeen, jossa se kehotti 
Slovakian viranomaisia tarkistamaan palovaarassa 
olevien metsäalueiden luokittelumenetelmiä 
perusteellisesti. Komissio aikoo yhdessä Slovakian 
viranomaisten kanssa tarkastella tarkoin kauden 
2014–2020 tarpeita ja ottaa tässä yhteydessä huo -
mioon metsäpalojen esiintymistä koskevat pitkän 
aikavälin tiedot ja rahoituksen oikeasuhteisuuden 
ehkäisytoimiin nähden.
Komission vastaukset 43
35
Jäsenvaltiot ovat vuodesta 2012 laatineet hankkei -
den toteutusjärjestyksen sisältäviä toimintasuun -
nitelmia Natura 2000 -verkostojensa rahoitusta 
varten. Nämä toimintasuunnitelmat ovat uudella 
rahoituskaudella erittäin hyödyllinen väline Natura 
2000 -alueisiin liittyvien toimien tärkeysjärjes -
tystä määritettäessä. Komissio varmistaa, että 
asianomaisten jäsenvaltioiden toimintasuunnitel -
mien mukaisesti ehdotetuille Natura 2000 -alueita 
koskeville toimille ja muilla ympäristön kannalta 
arvokkailla alueilla, kuten kansallispuistoissa, toteu -
tettaville toimille annetaan asianmukainen etusija.
Komissio katsoo, että metsät ovat monikäyttöisiä 
ja että ympäristöarvoja olisi tarkasteltava oikeassa 
asiayhteydessä. Siksi ohjelmiin liittyvissä valinta -
perusteissa olisi otettava huomioon myös muita 
kestävän metsätalouden näkökohtia.
Lisäksi monia Natura 2000 -säännöksiä sovelletaan 
kaikkiin metsiin EU:ssa, sekä Natura 2000 - alueilla 
sijaitseviin että muihin.
Laatikko 1
Slovakian viranomaiset ovat ehdottaneet ympä -
ristöä koskevien kriteerien sisällyttämistä valin -
taperusteisiin vuosia 2014–2020 koskevan maa -
seudun kehittämisohjelman alatoimenpiteissä 8.3 
ja 8.4 (metsävahinkojen ennalta ehkäiseminen ja 
korjaaminen).
Ranskassa toteutettavista erityistoimista voidaan 
todeta, että niiden valinnassa on otettava huo -
mioon paikalliset olosuhteet. Kun kyse on kuivasta 
hiekkamaasta, jonka pintakerroksessa on erittäin 
vähän eloperäistä ainesta, puskutraktoreiden 
käyttöä voidaan ehkä pitää asianmukaisena, ja se 
saattaa tarjota nopean ratkaisun vaurioituneen 
alueen ennallistamiseen. Tietyillä alueilla on niiden 
erityisten eliömaantieteellisten olosuhteiden vuoksi 
tarpeen ryhtyä nopeasti toimiin, jotta voitaisiin 
estää tuholaisten ja tautien leviäminen (jolla voisi 
olla kielteisiä vaikutuksia vahingoilta säästyneisiin 
tai suojeltuihin metsiin), vähentää metsäpaloriskiä 
ja ehkäistä aavikoitumista.Yhteinen vastaus kohtiin 31–33
Yksi hallintoviranomaisen vahvistamista toimien 
valintaa koskevista perusteista on yhdenmukaisuus 
alueellisten metsäsuunnitelmien ja muiden met -
siä koskevien suunnitteluasiakirjojen kanssa. Näin 
voidaan jossain määrin varmistaa valittujen toimien 
laadukkuus ja asettaa etusijalle toimet suuremman 
metsäpaloriskin alueilla.
Lisäksi mitä tulee EU:n varoista vuodesta 1992 
tuettuihin metsäpalojen ehkäisemistä koskeviin 
ohjelmiin, voidaan todeta, että jäsenvaltioilla 
on huomattavaa asiantuntemusta hankkeiden 
priorisoinnissa.
Tarvittavat tiedot metsäpalojen ja muiden katas -
trofien torjunnasta annetaan alueen tai jäsenvaltion 
metsiensuojelusuunnitelmissa. Tietoja metsäpalo -
jen sijainnista, suuruudesta ja syistä on saatavilla 
myös maakuntien tasolla (NUTS 3 -tasolla). Uudella 
ohjelmakaudella komissio pyysi, että maaseu -
dun kehittämisohjelmiin sisältyvät ehkäisyyn 
ja suojeluun liittyvät tarpeet vahvistettaisiin 
metsiensuojelusuunnitelmalla.
34
Itävallan käyttöön ottama hankkeiden valinta -
järjestelmä hyväksyttiin seurantakomiteassa 
19. kesäkuuta 2014. Järjestelmä on kolmivaiheinen 
ja perustuu toimenpiteiden yhteydessä esitettyi -
hin tukikelpoisuuden edellytyksiin, täydentäviin 
kansallisiin säännöksiin ja tarvittaessa yksityiskoh -
taisempiin perusteisiin. Tämän uuden järjestelmän 
avulla pystyttäneen varmistamaan se, että ohjelma -
kaudeksi 2014–2020 valitut toimet ovat laadultaan 
korkeatasoisia.
Komission vastaukset 44
Yhteinen vastaus kohtiin 39–41
Toimenpiteen 226 määrärahoista voidaan myöntää 
tukea kaikentyyppisiä metsiä koskeville toimille riip -
pumatta siitä, ovatko metsät yksityisessä vai julki -
sessa omistuksessa. Vaikka julkisessa omistuksessa 
olevat metsät saivat ohjelmaa toteutettaessa enem -
män tukea, tilanne tasoittuu, kun tarkastellaan tuet -
tua hehtaarialaa. Andalusiaa koskevan vuoden 2013 
edistymiskertomuksen mukaan 78 prosenttia tukea 
saaneesta metsäalasta oli yksityisomistuksessa.
Komissio katsoo, että jäsenvaltioiden ja hallinto -
viranomaisten on voitava valita parhaat hankkeet 
sosioekonomiset ja maantieteelliset olosuhteensa 
huomioon ottaen. Niiden on myös perusteltava 
huomioon otettuja kustannuksia koskevien laskel -
miensa asianmukaisuus.
Työvoimavaltaisten toimien tukeminen saattaa joh -
tua maaston ominaisuuksista (vuoristo -olosuhteet, 
ympäristönäkökohdat jne.), ja asiaa olisikin tarkas -
teltava laajemmin osana maaseudun kehittämistä.
42
Komissio katsoo, että kulottaminen on erittäin ris -
kialtis menetelmä maa -alueiden raivaukseen. Siihen 
sovelletaan tiukkoja hallinnollisia ehtoja, eikä se ole 
sosiaalisesti hyväksyttyä.
44
Komissio katsoo, että koska helleaaltoja ja pitkiä 
kuivia kausia (”ensisijainen syy”), joita tietyin edel -
lytyksin voidaan myös pitää luonnonkatastrofeina, 
on alkanut esiintyä yhä useammin ja ne ovat yhä 
ankarampia, joissakin ohjelmissa on otettu käyt -
töön toimia, joilla torjutaan ”toissijaisia vahinkoja” 
(eli tuholaisia ja tauteja). Tarkoituksena on estää 
näiden leviäminen laajemmalle alueelle, sillä tästä 
voisi aiheutua vakavia ympäristöön liittyviä ja 
sosioekonomisia seurauksia. Tämän vuoksi voidaan 
katsoa, että maaseudun kehittämistoimenpiteiden 
kautta tuetut toimet ovat edistäneet asianomaisen 
toimenpiteen ja vastaavien ohjelmien tavoitteen 
saavuttamista.37
Metsäpalojen ehkäisytoimissa käytettäviä metsä -
teitä voidaan käyttää myös muihin tarkoituksiin. Ne 
ovat keskeisessä asemassa katastrofien jälkeisessä 
ennallistamisessa ja katastrofien kielteisten vai -
kutusten ehkäisyssä. Lisäksi teiden rakentaminen 
erikseen metsäpalojen ehkäisytoimia ja muita 
tarkoituksia varten johtaisi tehottomiin ja kalliisiin 
investointeihin.
Maaseudun kehittämisohjelmien puitteissa metsä -
palojen ehkäisytarkoituksessa rakennettuja met -
säteitä käytettiin Slovakiassa tehokkaasti nopeisiin 
ennallistamistoimiin viimeaikaisten runsaasti puita 
kaataneiden myrskyjen jälkeen. Paremmat kul -
kuyhteydet auttoivat pitämään lisäkatastrofien 
(metsäpalot tai tuholaisepidemiat) riskin mahdolli -
simman pienenä. Lisäksi maaperän häirintä voitiin 
kunnollisten teiden ansiosta minimoida, mikä säästi 
maaperän orgaanista ainesta ja hyödytti kasvistoa 
ja maaperän eläimistöä.
Metsien suojeluun tuulen ja lumen aiheuttamilta 
vahingoilta ei ole tehokkaita menetelmiä. Sen 
vuoksi toimet kohdistuvat etupäässä metsäpalojen 
ehkäisemiseen. Ehkäisytoimet eivät koskaan liity jo 
tapahtuneisiin abioottisiin vahinkoihin vaan niiden 
estämiseen. Tämän vuoksi metsäpalojen ehkäisy -
toimiin myönnetyn julkisen tuen osuutta ei voida 
suoraan yhdistää palojen aiheuttamiin vahinkoihin.
Ks. myös vastaus kohtaan 50.
38
Metsiin kohdistuvien riskien arviointia rahoitetaan 
EU:n ja jäsenvaltioiden varoista. Itävalta jakaa tietyn 
määrän EU:n varoja eri alueille (kiintiöiden perus -
teella). Loppuosa rahoitetaan kansallisista varoista.
Komission vastaukset 45
Laatikko 3
Puutteet on korjattu. Akvitaniassa käytetään nyt 
satelliittikuvia tuhoalueiden kartoittamiseen. Asian -
tuntija tarkastaa kaikki vahingoittuneet metsäpals -
tat todentaakseen vahinkojen laajuuden ennen 
korvauksen hakemista. Tämän jälkeen valtionhallin -
non yksiköt käsittelevät hakemukset ja suorittavat 
otantaan perustuvia paikalla tehtäviä tarkastuksia 
ennen korvauksen myöntämistä.
Slovakian viranomaiset myönsivät tehneensä hal -
linnollisen virheen ja ilmoittivat komissiolle, että 
kyseisiä sisäisiä menettelyjä on jo tarkistettu.
50
Metsäteitä voidaan käyttää moniin eri tarkoituk -
siin: alueelle pääsyn helpottamiseen metsäpalojen 
yhteydessä, kulkuyhteyksien varmistamiseen met -
säpaloja ehkäisevien toimien yhteydessä sekä puun 
ja muiden metsätuotteiden korjuuseen metsistä.
Komissio katsoo, että metsäpalojen ehkäisyä varten 
rakennettuja metsäteitä voidaan käyttää myös mui -
hin tarkoituksiin sillä edellytyksellä, että tämä muu 
käyttö ei vaikeuta niiden käyttöä alkuperäiseen 
tarkoitukseen.
Ks. myös vastaus kohtaan 51.
51
Metsäteiden käyttäminen taloudellisiin tarkoituksiin 
ei vaaranna niiden roolia metsäpalojen ehkäisemi -
sessä. Harvennus ja biomassan poisto ovat tärkeä 
osa metsäpalojen ehkäisytoimia. Teitä käytetään 
myös puutavaran kuljetuksiin tarvittavien ennalta 
ehkäisevien toimien yhteydessä. Kaiken kaikkiaan 
voidaan todeta, että näiden teiden monikäyttö lisää 
asianomaisen investoinnin kustannustehokkuutta.45
Komissio havaitsi, että Itävallalla oli ohjelmakau -
den aikana ongelmia toimenpiteiden 224 ja 225 
toteutuksessa. Näiden toimenpiteiden toteutus ei 
onnistunut jatkuvasta kannustuksesta huolimatta. 
Tästä syystä Itävalta hyväksyi metsätalouden tuot -
tokykyyn liittyviä hankkeita myös toimenpiteen 226 
tuen piiriin.
46
Komissio katsoo metsien ja ilmaston vuorovaikutuk -
sesta käytettävissä olevien tietojen perusteella, että 
metsien monipuolistaminen ja erilaisten puulajien 
lisääminen voi parantaa metsien kykyä kestää 
katastrofeja ja metsäpaloja ja voi myös edistää 
ilmastonmuutokseen sopeutumista. Metsien moni -
puolistaminen olisi toteutettava ennen katastrofeja 
asiantuntijalausuntojen, metsiensuojelusuunnitel -
mien ja pitkän aikavälin metsä- tai ilmastonmuu -
tosstrategioiden perusteella.
47
Koska hallitustenvälisen ilmastonmuutospanee -
lin (IPCC) raportissa7 ennakoidaan äärimmäisten 
sääilmiöiden esiintymistiheyden ja voimakkuuden 
kasvavan, komissio pitää tätä toimenpidettä asian -
mukaisena, sillä se mahdollistaa nopean reagoinnin 
tuleviin katastrofeihin.
Pyökin varastoinnista voidaan todeta, että hyönteis -
ten lisäksi myös erilaiset sienet voivat vahingoittaa 
puuta alentaen merkittävästi sen arvoa ja lisäten 
riskiä siitä, että tuholaiset ja taudit leviävät vahin -
goilta säästyneille metsäalueille. Tämä vaikuttaisi 
haitallisesti aiemmin terveisiin ekosysteemeihin.
Komissio aikoo tutkia tilintarkastustuomioistuimen 
mainitseman erityistapauksen.
7  https://www.ipcc.ch/pdf/special -reports/srex/SREX_FD_SPM_
final.pdf
Komission vastaukset 46
57
Työvoimavaltaisten toimien tukeminen saattaa joh -
tua maaston ominaisuuksista (vuoristo -olosuhteet, 
ympäristönäkökohdat jne.), ja asiaa olisikin tarkas -
teltava laajemmin osana maaseudun kehittämistä. 
Ihmistyövoiman käyttö voi tarkoittaa ympäristöys -
tävällisempiä menetelmiä ja johtaa merkittäviin 
sosioekonomisiin hyötyihin, mikä on sekin yksi 
maaseudun kehittämispolitiikan tavoitteista.
Laatikko 6
Kustannukset voivat vaihdella erilaisten eliömaan -
tieteellisten ja geologisten olosuhteiden ja muiden 
tekijöiden vuoksi. Koneiden käyttö saattaa myös 
jostain syystä olla mahdotonta tai sitten joudutaan 
ehkä turvautumaan kalliimpiin koneisiin esimerkiksi 
mäkisen tai vaikeapääsyisen maaston tai ympäris -
tönormien vuoksi.
58
Komissio on kehottanut Slovakian viranomaisia 
sisällyttämään kustannusten kohtuullisuuden tar -
kistamisen vuosia 2014–2020 koskeviin maaseudun 
kehittämisohjelmiin.
60
Joillakin aloilla on vain rajallinen määrä palveluntar -
joajia joitakin erityistehtäviä varten.
61
Komissio katsoo, että hallintoviranomaiset ovat 
vastuussa tuen tehokkuuden varmistamisesta 
hanketasolla.
Nollavaikutusta sinänsä olisi pyrittävä välttämään 
varmistamalla, että investointi toteutetaan vasta 
sen jälkeen, kun tukihakemus tai tuen myöntämistä 
koskeva päätös on tehty. Muutoin nollavaikutuksen 
arviointi voi muodostua varsin subjektiiviseksi ja 
johtaa hakijoiden eriarvoiseen kohteluun.52
Metsäteiden käyttäminen taloudellisiin tarkoituk -
siin ei saa vaarantaa mahdollisuuksia käyttää niitä 
metsätuhojen ehkäisytarkoituksiin.
53
Komissio katsoo, että koska metsät ja niiden 
eliömaantieteelliset, geologiset ja ekologiset 
olosuhteet ovat huomattavan erilaisia eri puolilla 
EU:ta, vähimmäisvaatimuksia koskevien kriteerien 
vahvistaminen EU:n tasolla voisi olla ongelmallista. 
Tällaiset vähimmäisvaatimukset olisi vahvistettava 
mahdollisimman tarkoituksenmukaisella tasolla.
Lisäksi asianmukaisen metsäteiden verkoston 
rakentaminen edistää sekä metsien suojelua 
metsäpaloilta että metsävarojen kestävää taloudel -
lista arvottamista monilla alueilla. Tämä on usein 
tarpeen, jotta sosioekonominen kiinnostus metsä -
alueita kohtaan ei häviäisi kokonaan, sillä tämä saat -
taa johtaa näiden alueiden käytöstä luopumiseen ja 
viime kädessä myös palovaaran kasvuun.
54
Komissio katsoo, että metsätieverkon tiheys voi 
vaihdella paikallisista eliömaantieteellisistä ja 
geologisista olosuhteista riippuen. Metsätiet voivat 
lisäksi palvella useita alueita ja tiloja, ja ne saattavat 
joskus kulkea osittain alueilla, joilla tieverkon tiheys 
jo on asianmukainen. Komissio pyysi vuosia 2014–
2020 koskevien maaseudun kehittämisohjelmien 
yhteydessä Slovakian viranomaisia sisällyttämään 
valintaperusteisiin myös alueen tieverkon tiheyden.
Laatikko 5
Tukimäärien muuttaminen ei ollut kiellettyä edelli -
sellä ohjelmakaudella. Uudella ohjelmakaudella se 
ei kuitenkaan enää ole mahdollista.
Laatikko 5, esimerkki 2
Ks. vastaus kohtaan 57.
Komission vastaukset 47
68
Vuosien 2007–2013 yhteisissä seuranta- ja arviointi -
säännöissä vahvistettiin oikeasuhteisuuden var -
mistamiseksi joukko yhteisiä tuotosindikaattoreita, 
joilla varmistetaan tietojen kokoaminen ja vertaile -
minen eri maaseudun kehittämisohjelmien välillä 
ja jotka on suunniteltu toimimaan suurimmassa 
osassa tapauksia. Jäsenvaltiot voivat tarvittaessa 
ottaa käyttöön lisää indikaattoreita erityistapauksia 
varten.
Ennalta ehkäisevien toimien ”tuettu alue” -indikaat -
tori sisältyy vuosien 2014–2020 yhteiseen seuranta- 
ja arviointijärjestelmään. Tällä korjataan vuosien 
2007–2013 yhteisissä seuranta- ja arviointisään -
nöissä havaittu puute.
69
Huomautukset osoittavat, että toimien monimut -
kaisuuden ja niiden välisten ristikytkentöjen vuoksi 
tulosindikaattoreita ei monissa tapauksissa ole 
mielekästä erotella liian yksityiskohtaisesti. Tästä 
syystä komissio on kauden 2014–2020 seuranta- ja 
arviointikehyksen yhteydessä päättänyt, että tulok -
sia arvioidaan kohdealojen tasolla.
70
Tämä indikaattori on yksi arviointijärjestelmän osa -
tekijöistä. Uutta arviointijärjestelmää olisi tarkastel -
tava kokonaisuutena.
71
Komissio on myöntänyt, että maaseudun kehittä -
misohjelmiin liittyvät väliarvioinnit tuottivat vain 
vähän lisäarvoa. Niinpä väliarvioinnin laatimista 
koskeva vaatimus on poistettu ohjelmakauden 
2014–2020 osalta.
72
Ks. vastaukset kohtiin 69 ja 71.62
Kaudella 2014–2020 tukikelpoisia ovat investointi -
hankkeiden osalta asetuksen (EU) N:o 1305/2013 60 
artiklan 2 kohdan mukaisesti vain menot, jotka ovat 
aiheutuneet sen jälkeen, kun edunsaaja on toimit -
tanut hakemuksensa. Jäsenvaltiot voivat vahvistaa 
tätä varten jopa myöhemmän ajankohdan, esimer -
kiksi päivän, jona tukipäätös tehdään.
63
Komissio katsoo, että tuensaajan vastausta olisi 
tutkittava tarkemmin sen selvittämiseksi, millä 
edellytyksillä ja kuinka tehokkaasti tällainen sijoitus 
olisi tehty ja olisiko alkuperäistä tavoitetta voitu 
saavuttaa lainkaan ilman toimenpiteen puitteissa 
myönnettyä tukea.
64
Tukioikeuksien aktivoinnissa huomioon otettava 
”tukikelpoinen hehtaari” voi tietyissä rajoissa sisäl -
tää joitakin puita tai pensaita.
Näiden puiden tai pensaiden liiallisen kasvun rajoit -
taminen voi vähentää metsäpalojen riskiä viljelyloh -
kolla ja sitä ympäröivillä metsäalueilla.
Yhteinen vastaus kohtiin 65–67
Komissio katsoo, että koska metsien luonnolliset 
prosessit ovat monimutkaisia ja tiettyjen toimien 
mitattavissa olevat vaikutukset saattavat tulla esiin 
vasta useiden vuosien tai vuosikymmenten päästä, 
metsätuhoja ehkäiseviä toimenpiteitä olisi tarkastel -
tava pitkällä aikavälillä ja laajemmin osana maaseu -
dun kehittämistä. Jäsenvaltioiden metsäinventaarit, 
jotka voitaisiin laatia uudelleen 10–20 vuoden 
kuluttua, ja muut metsien seurantaohjelmat voivat 
tarjota tietoja näistä muutoksista. Metsätoimen -
piteiden suunnittelu ja täytäntöönpano perustuu 
tietoihin ja kokemuksiin, jotka on saatu pitkältä 
aikaväliltä, 100–150 vuoden ajalta, jäsenvaltioiden 
metsätalouden tutkimuslaitosten ja yliopistojen 
hallinnoimista metsänhoitomalleista.
Komission vastaukset 48
Johtopäätökset ja suositukset
76
Komissio katsoo, että metsätuhoja ehkäisevät 
toimenpiteet ovat yleisesti ottaen edistäneet 
maaseudun kehittämisohjelmien tavoitteiden saa -
vuttamista. Konkreettisia tuloksia on saavutettu ja 
metsäpalojen määrä on vähentynyt. Lisäksi saatuja 
kokemuksia voidaan hyödyntää kaudella 2014–2020, 
erityisesti siltä osin kuin on kyse toimenpiteen 
soveltamisalasta ja paremmasta ohjeistuksesta.
78
Maaseudun kehittämisasetuksessa9 säädetään, että 
metsäpaloja ehkäisevien toimien olisi katettava 
alueet, jotka jäsenvaltiot ovat luokitelleet metsien -
suojelusuunnitelmissaan suuren tai keskisuuren 
metsäpaloriskin alueiksi. Nämä metsiensuoje -
lusuunnitelmat ja jäsenvaltioiden kansalliset tai 
alemman hallintotason metsäohjelmat tai vastaavat 
välineet tarjosivat asianmukaisen perustan koh -
dentamiselle ja tärkeysjärjestyksen määrittämiselle 
toimien valintavaiheessa.
Komissio analysoi metsätalousalan tilannetta, 
myös metsätuhojen ennaltaehkäisyyn ja seuran -
taan liittyviä näkökohtia, vuonna 2005 laaditussa 
komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa, joka on 
EU:n metsästrategian täytäntöönpanoa koskevan 
tiedonannon liitteenä. Maaseudun kehittämisase -
tuksen mukaan metsätoimenpiteiden olisi edistet -
tävä yhteisön metsästrategian täytäntöönpanoa. 
Metsästrategia kattaa kestävän metsätalouden 
taloudelliset, ympäristöä koskevat ja yhteiskunnalli -
set näkökohdat.
9 Neuvoston asetus (EY) N:o 1698/2005.73
Vaikka metsäpaloissa tuhoutuneiden alueiden 
keskipinta -ala EU:ssa ei ole kasvussa, palovahingot 
keskittyvät vuosittain usein vain muutamiin maihin. 
Nämä maat vaihtelevat vuodesta toiseen (esimer -
kiksi vuonna 2003 Portugali ja Espanja, vuonna 
2005 Portugali, vuonna 2007 Italia ja Kreikka, 
vuonna 2012 Espanja jne.). Kuuma ja kuiva sää 
yhdessä voimakkaiden tuulten kanssa saattavat joi -
nakin vuosina aiheuttaa erittäin suuren palovaaran 
tietyillä alueilla. Joissakin Välimeren alueen maissa 
tai muualla Euroopassa voi siksi tiettyinä vuosina 
olla runsaasti metsäpaloja, jotka johtuvat vallitse -
vista sääolosuhteista.
Tutkittujen aikasarjojen kehityssunnissa jäsenvalti -
oiden tasolla havaitut erot johtuvat usein tiettynä 
vuonna vallinneista äärimmäisistä palovaaraolosuh -
teista. Tämä käy selvästi ilmi, kun tietoja analysoi -
daan vuositasolla meteorologisten palovaaraindi -
kaattoreiden perusteella8.
74
Komissio katsoo, että ennalta ehkäisevien toi -
menpiteiden luonteesta on runsaasti kokemusta. 
Saatavilla on myös tietoja niiden tehokkuudesta 
ja vaikuttavuudesta ohjelma -aluetta kohti. EU:n 
varoista on tuettu useita metsätuhoja ehkäiseviin 
toimiin liittyviä hankkeita ja ohjelmia, ja viimeksi 
kuluneiden 20 vuoden aikana on toteutettu useita 
selvityksiä ja tutkimushankkeita.
8  San-Miguel -Ayanz, J., Moreno, J.M., Camia, A. (2013): Analysis 
of large fires in European Mediterranean landscapes: Lessons 
learned and perspectives. Forest Ecology and Management, 294, 
s. 11–22.
Komission vastaukset 49
Suositus 1, Komission olisi -kohdan 
toinen luetelmakohta
Komissio hyväksyy suosituksen.
Komissio tarkastelee tilannetta yhdessä toimival -
taisten kansallisten viranomaisten kanssa selvittääk -
seen, minkä tasoisia toimenpiteitä voitaisiin toteut -
taa niiden yhteisten peruskriteereiden osalta, joiden 
avulla erotellaan toisistaan alhaisen, keskisuuren ja 
suuren metsäpaloriskin metsäalueet.
79
Metsätiet (tai muut investoinnit), jotka on raken -
nettu ensisijaisesti metsäpalojen ennaltaehkäisyä 
varten, ovat osa kestävän metsätalouden käytän -
töjä, ja niitä voidaan käyttää myös muiden riskien 
varalta toteutettaviin ehkäiseviin toimiin sekä 
ennallistamis- ja kunnostustöihin, virkistystarkoituk -
siin tai taloudellisiin tarkoituksiin. Asianmukaisen 
metsäteiden verkoston rakentaminen edistää sekä 
metsien suojelua metsäpaloilta että metsävarojen 
kestävää taloudellista arvottamista monilla alueilla. 
Usein näitä toimia tarvitaan, jotta sosioekonomi -
nen kiinnostus metsäalueita kohtaan ei häviäisi 
kokonaan, sillä tämä saattaa johtaa näiden alueiden 
käytöstä luopumiseen ja viime kädessä palovaaran 
kasvuun.
Uutta ohjelmakautta varten on laadittu ohjeita, 
joiden tarkoituksena on varmistaa toimenpiteen 
asianmukainen soveltaminen jäsenvaltioissa ja eri 
alueilla. Lisäksi jäsenvaltioiden/alueiden on eritel -
tävä tarpeensa ja syynsä selkeämmin, jos ne halua -
vat tihentää tieverkkojaan.Komissio analysoi metsätalousalan tilannetta uutta 
ohjelmakautta varten vuonna 2013 laaditussa 
komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa, joka on 
liitetty komission Euroopan parlamentille, neuvos -
tolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja aluei -
den komitealle antamaan tiedonantoon ”Uusi EU:n 
metsästrategia: metsien ja metsäalan puolesta”10.
Suositus 1, Jäsenvaltioiden olisi 
-kohdan toinen luetelmakohta
Komissio katsoo, että Natura 2000 -metsät ovat 
ympäristöarvoiltaan merkittäviä ja tuottavat 
monenlaisia tärkeitä ekosysteemipalveluja. Lisäksi 
monia Natura 2000 - säännöksiä sovelletaan kaikkiin 
metsiin EU:ssa, sekä Natura 2000 -alueilla sijaitse -
viin että muihin, joten tässä suhteessa myös Natura 
2000 -alueisiin kuulumattomilla metsillä on suuri 
merkitys.
Suositus 1, Komission olisi -kohdan 
ensimmäinen luetelmakohta
Komissio on panemassa tätä suositusta täytäntöön.
Ennalta ehkäisevien toimien asianmukaista kuvaa -
mista edellytetään vuosia 2014–2020 koskevia 
maaseudun kehittämisohjelmia koskevan strategian 
tarveanalyysiosiossa ja joissakin tapauksissa myös 
kumppanuussopimuksissa.
Komissio tutkii toimitetut maaseudun kehittämisoh -
jelmat ja tarkistaa toimenpidelogiikan ja ennalta 
ehkäisevien toimien tarpeen ohjelmien hyväksymis -
vaiheessa. Komissio myös edellyttää, että ennalta 
ehkäisevät toimet perustuvat kyseisen alueen 
suojelusuunnitelmaan.
10  COM(2013) 659 final: http://ec.europa.eu/agriculture/forest/
strategy/index_en.htm
Komission vastaukset 50
Komissio suorittaa jäsenvaltioissa sääntöjenmukai -
suutta koskevia tarkastuksia varmistaakseen, että 
menot ovat sääntöjen mukaisia. Jos tarkastuksessa 
havaitaan puutteita, tehdään rahoitusoikaisuja.
Tarkastettavat toimenpiteet ja maksajavirastot 
valitaan riskianalyysin perusteella. Taloudellinen 
merkitys on olennainen tekijä riskialttiutta mää -
ritettäessä. Tämän vuoksi niiden tarkastettavien 
osa-alueiden, joilla menot ovat suuret, katsotaan 
muita todennäköisemmin olevan hyvin riskialttiita, 
joten niitä tarkastetaan enemmän. Toimenpide 226 
on ollut tarkastuksen kohteena vuonna 2014, ja se 
tarkastetaan myös vuonna 2015.
Suositus 2, Komission olisi -kohdan 
toinen luetelmakohta
Komissio on panemassa tätä suositusta täytäntöön 
maaseudun kehittämisohjelmia koskevan oikeu -
dellisen kehyksen ja siihen liittyvien lisäohjeiden 
kautta.
Uusi toimenpide kattaa riskejä ja vahinkoja aiempaa 
laajemmin. Toimenpideselvitys sisältää kaudella 
2014–2020 yksityiskohtaisia vaatimuksia ja selvityk -
siä, joten jäsenvaltiot voivat hyödyntää sitä toimen -
piteen asianmukaisessa suunnittelussa.
Jäsenvaltioille/alueille on korostettu sitä, että jos 
toimien tarkoituksesta on epäselvyyttä, tarjolla on 
muita toimenpiteitä, joiden erityistavoitteena on 
metsien taloudellisen arvon lisääminen.
80
Yhteistyössä tapahtuvassa hallinnoinnissa komis -
sio hyväksyy kansalliset tai alueelliset maaseudun 
kehittämisohjelmat, mutta jäsenvaltiot ja niiden 
hallintoviranomaiset ovat vastuussa tuen täytän -
töönpanosta ja sen kustannustehokkuuden ja 
vaikuttavuuden varmistamisesta.Suositus 2, Jäsenvaltioiden olisi 
-kohdan ensimmäinen luetelmakohta
Komissio toteaa, että uuteen maaseudun kehittä -
mistä koskevaan asetukseen sisältyy tarkistettu 
metsien suojelua ja ennallistamista koskeva toimen -
pide. Tästä uudesta toimenpiteestä voidaan tukea 
metsäpaloista, luonnonkatastrofeista ja muista 
katastrofeista metsille aiheutuvien vahinkojen 
ennalta ehkäisemiseen ja korjaamiseen liittyviä 
toimia. Lisäksi siitä voidaan tukea kasvituholaisiin ja 
-tauteihin liittyviä ennalta ehkäiseviä toimia edellyt -
täen, että katastrofiriskin tueksi on esitetty tieteel -
listä näyttöä ja että tieteelliset julkiset organisaatiot 
ovat tunnustaneet sen.
Suositus 2, Jäsenvaltioiden olisi 
-kohdan kolmas luetelmakohta
Komissio katsoo, että tuettujen toimien osalta on jo 
käytössä tiettyjä ympäristöä suojaavia järjestelyjä. 
Esimerkiksi Natura 2000 -alueisiin liittyvä suojelu -
järjestelmä, josta säädetään luontotyyppidirektiivin 
6 artiklan 2 ja 3 kohdassa, takaa sen, että kyseisillä 
alueilla toteutetaan toimenpiteitä niiden merkit -
tävän heikentymisen estämiseksi. Muilla alueilla 
kielteisiä ympäristövaikutuksia voidaan estää 
ympäristövaikutusten arvioinneilla. Lisäksi voitaisiin 
edellytyksenä EU:n osarahoitukselle vaatia, että 
toimivaltaiset kansalliset viranomaiset toimittavat 
todistuksen ympäristön kannalta hyvien käytän -
töjen tai kestävän metsätalouden periaatteiden 
noudattamisesta kaikkien sellaisten toimien osalta, 
joiden rahoitukseen EU:n on tarkoitus osallistua.
Uudella ohjelmakaudella on tarkoitus kiinnittää 
erityistä huomiota tuensaajien ympäristönsuojelun 
tasoon, kun eri toimenpiteitä pannaan täytäntöön.
Suositus 2, Komission olisi -kohdan 
ensimmäinen luetelmakohta
Komissio on panemassa tätä suositusta täytäntöön.
Komission vastaukset 51
Suositus 4, Komission olisi -kohta
Komissio hyväksyy suosituksen.
Joitakin mukautuksia on jo tehty: vuosien 2014–
2020 yhteisessä seuranta- ja arviointijärjestelmässä 
on esimerkiksi tarkoitus kerätä tietoja ennalta 
ehkäisevien toimien ”tuettu alue” -indikaattoria 
varten. Tällä korjataan vuosien 2007–2013 yhteisissä 
seuranta- ja arviointisäännöissä havaittu puute.
Vuonna 2019 otetaan käyttöön syvennetty vuotui -
nen täytäntöönpanokertomus hyödyllisten arvioin -
titulosten saamiseksi aikaisemmin. Siinä arvioidaan 
ohjelman tuloksia ja mahdollisuuksien mukaan 
myös vaikutuksia.Se, että on valittu manuaalinen työ koneiden käy -
tön sijasta, saattaa joskus johtua maaston ominai -
suuksista (vuoristo -olosuhteet, ympäristönäkökoh -
dat jne.), ja asiaa olisikin tarkasteltava laajemmin 
osana maaseudun kehittämistä.
Suositus 3, Jäsenvaltioiden olisi 
-kohdan ensimmäinen luetelmakohta
Komissio katsoo, että kun ohjelmissa sovelletaan 
standardikustannuksia, jäsenvaltioiden/alueiden 
on varmistettava, että tähän liittyvät laskelmat ovat 
asianmukaisia ja paikkansapitäviä ja että ne on laa -
dittu ennakolta oikeudenmukaisella, tasapuolisella 
ja todennettavissa olevalla tavalla. Olisi nimettävä 
riippumaton elin, joka laatii kaikkia standardikus -
tannuksia koskevat laskelmat tai vahvistaa niiden 
asianmukaisuuden.
Suositus 3, Jäsenvaltioiden olisi 
-kohdan toinen luetelmakohta
Maaseudun kehittämisen alaan liittyvistä tarkastuk -
sista ja seuraamuksista ollaan parhaillaan laatimassa 
ohjeita, ja niistä on keskusteltu myös jäsenvaltioi -
den kanssa. Näiden ohjeiden liitteessä I on tarkis -
tuslista, jonka avulla jäsenvaltiot voivat arvioida 
kustannusten kohtuullisuutta.
81
Seurannan ja arvioinnin kustannuksia ja mahdolli -
sia hyötyjä on punnittava huolellisesti. Koska kyse 
on ennalta ehkäisevistä toimista, syysuhdeketjun 
määrittäminen on vaikeaa. Lisäksi yksittäisten met -
sätaloustoimien vaikuttavuutta voidaan arvioida 
vasta useamman vuoden tai jopa vuosikymmenten 
päästä.
Kauden 2014–2020 osalta on toteutettu parannuk -
sia. Yhteisessä seuranta- ja arviointijärjestelmässä 
on esimerkiksi tarkoitus kerätä tietoja uutta ennalta 
ehkäisevien toimien ”tuettu alue” -indikaattoria var -
ten. Vuonna 2019 on lisäksi tarkoitus ottaa käyttöön 
syvennetty vuotuinen täytäntöönpanokertomus 
hyödyllisten arviointitulosten saamiseksi. Kyseisessä 
kertomuksessa arvioidaan maaseudun kehittä -
misohjelmaa ja esitetään ensimmäisiä tuloksia sen 
tehokkuudesta.

MISTÄ EU:N JULKAISUJA SAA?
Maksuttomat julkaisut:
•  yksi kappale: 
EU Bookshopista (http://bookshop.europa.eu)
•  enemmän kuin yksi kappale tai julisteet/kartat: 
Euroopan unionin edustustoista (http://ec.europa.eu/represent_fi.htm), 
muissa kuin EU‑maissa sijaitsevista lähetystöistä ( http://eeas.europa.eu/delegations/index_fi.htm), 
ottamalla yhteyttä Europe Direct ‑palveluun ( http://europa.eu/europedirect/index_fi.htm) 
tai soittamalla 00 800 6 7 8 9 10 11 (maksuton numero koko EU:n alueella) (*).
(*)  Saat pyytämäsi tiedot maksutta. Myös useimmat puhelut ovat maksuttomia, joskin jotkin operaattorit, puhelinkioskit  
tai hotellit voivat periä puheluista maksun.
Maksulliset julkaisut:
• EU Bookshopista (http://bookshop.europa.eu).
Maksulliset tilaukset:•  Euroopan unionin julkaisutoimiston myyntiedustajalta 
(http://publications.europa.eu/others/agents/index_fi.htm).
QJ-AB-14-023-FI-N  ISSN 1977-5792
Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastosta 
(maaseuturahasto) annettiin ohjelmakaudella 2007–2013 
tukea luonnonkatastrofien ja metsäpalojen vahingoittamien 
metsien metsätalouden tuottokyvyn palauttamiseen ja 
ennalta ehkäisevien toimien käyttöönottoon. 
Tilintarkastustuomioistuin toteaa tarkastuksensa 
perusteella, että tukea ei hallinnoitu riittävän hyvin eivätkä 
komissio ja jäsenvaltiot kykene osoittamaan, että tavoitellut 
tulokset saavutettiin kustannustehokkaalla tavalla.
Ennalta ehkäiseviä toimia ei kohdennettu riittävän hyvin. 
Tarkastuksessa havaittiin toimia, jotka eivät edistäneet 
toimenpiteen tavoitteiden saavuttamista. Rahoitettujen 
toimien kustannustehokkuutta ei varmistettu riittävän 
hyvin. Lisäksi todettiin, että komissio ja jäsenvaltiot eivät 
kyenneet käytössä olleiden seurantavälineiden avulla 
arvioimaan riittävän hyvin toimenpiteen tehokkuutta ja 
vaikuttavuutta.
EUROOPAN 
TILINTARKASTUS
TUOMIOISTUIN