EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 15.10.1997 
KOM(97) 513 lopull. 
KOMISSION TIEDONANTO 
NEUVOSTOLLE, EUROOPAN PARLAMENTILLE, 
TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE 
JA ALUEIDEN KOMITEALLE 
MATKAVIESTINNÄN JA LANGATTOMAN VIESTINNÄN (UMTS) 
TULEVAN KEHITTÄMISEN STRATEGIA JA 
TOIMINTAPERIAATTEET 
JULKISEN KUULEMISEN TULOKSET JA EHDOTUKSET SUOTUISAN 
YMPÄRISTÖN LUOMISEKSI 

TIIVISTELMÄ 
Telealan markkinat kehittyvät kovaa vauhtia osittain siksi, että alaa ollaan vapauttamassa 
suurimmassa osassa maailmaa ja osittain niiden tekniikoiden kehityksen ansiosta, joita 
käytetään tietojenkäsittelyssä ja Internetin välityksellä tapahtuvassa 
multimediaviestinnässä. 
Tulevia vuosia hallitsee kaksi pääkehityssuuntausta: Internet laajenee nopeasti ja 
siirrettävien ja langattomien päätelaitteiden määrä kasvaa huomattavasti. Kehitys ei 
rajoitu ainoastaan Eurooppaan, vaan se on maailmanlaajuista ja luo perustan 
maailmanlaajuiselle rajattomalle tietoyhteiskunnalle, jossa tietoa tallennetaan ja 
välitetään sähköisesti. 
Matkaviestinteollisuudella on suuret mahdollisuudet edistää tätä kehitystä, koska sen 
matkaviestintekniikat tarjoavat helpon liittymämahdollisuuden kaikkialla. 
Matkaviestinnän ansiosta kaikilla on mahdollisuus liikkeellä ollessaan soittaa puheluja, 
ottaa vastaan fakseja, lukea sähköpostia tai käyttää Internetiä. 
Matkaviestinmarkkinoiden huikeat laajenemismahdollisuudet selittävät sen, miksi alan 
yritysten kiinnostus seuraavan sukupolven matkaviestinnän standardointiin ITUissa 
(standardointityön nimenä on IMT-2000) on nopeasti kasvanut koko maailmassa. 
Euroopassa standardointikehitys tapahtuu UMTS-käsitteen puitteissa UMTS-foorumin ja 
ETSI:n ajamana. 
Myös muualla maailmassa on havahduttu GSM:n menestykseen1. Japanissa 
valmistaudutaan massatuotantoon, joiden alalla Japanin teollisuus on ollut perinteisesti 
vahvoilla, ja vauhti on teollisuudessa kasvamassa. USA:ssa kehitetään uusia 
satelliittiperustaisia järjestelmiä (esim. Teledesic), kun taas CDMA-teollisuus edistää 
laajasti CDMA:ta kilpailevana radioteknologiana ja maanpäällisen matkaviestinnän 
vaihtoehtona. 
Vuonna 2005 Euroopan markkinoiden vuosittaisen kokonaisliikevaihdon odotetaan 
olevan yli 100 miljardia ecua ja tilaajia odotetaan olevan noin 200 miljoonaa. Koko 
maailman ja erityisesti Aasian markkinoiden odotetaan kasvavan vielä nopeammin. Tämä 
merkitsee, että Euroopassa tapahtuvassa kehityksessä on otettava huomioon 
markkinoiden maailmanlaajuisuus. Tämän vuoksi vahvat kotimarkkinat näyttäisivät 
tarjoavan Euroopan teollisuudelle parhaat edellytykset kilpailla muualla maailmassa. 
Komissio antoi tiedonannon2 luodakseen strategian ja toimintaperiaatteet 
matkaviestinnän alalla, joka on tärkeä ja samalla hyvin monimutkainen kasvuala. 
1 GSM:n menestyksen katsotaan yleisesti johtuvan siitä, että standardi on avoin ja mahdollistaa täyden 
rajatylittävän sijainnin seurannan. GSM:stä on tullut matkaviestinnän maailmanlaajuinen standardi, 
jota hyödynnetään 250 nykyisessä tai rakenteilla olevassa verkossa. Suurin osa näistä verkoista 
sijaitsee Euroopan ulkopuolella. GSM-infrastruktuuriin tehtyjen sijoitusten kokonaismäärän 
arvioidaan ylittävän 100 miljardia USA:n dollaria vuosisadan vaihteeseen mennessä. GSM on ollut 
Euroopalle suuri vientimenestys ja luonut alalle paljon uusia työpaikkoja. 
2-
Komissio pyysi tiedonannossaan jäsenvaltioilta ja alalla toimivilta kilpailijoilta 
vastauksia avainkysymyksiin, jotka koskevat matkaviestinnän ja langattoman viestinnän 
tulevaa kehittämistä Euroopassa. 
Käsillä olevassa tiedonannossa esitetään yhteenveto komission saamasta palautteesta. 
Viranomaisten kiireellistä toimintaa pidettiin tärkeänä erityisesti UMTS-toimilupien 
myöntämiseen käytettävän järjestelmän selkeyttämiseksi ja sen varmistamiseksi, että 
taajuuksia saadaan ajoissa käyttöön. Jäsenvaltiot ja alan yritykset olivat lähes 
yksimielisiä siitä, että näin luotaisiin UMTS:n kehittämiselle suotuisa ympäristö ja 
pidettäisiin Euroopan teollisuus kilpailukykyisenä. Lisäksi jäsenvaltioiden ja 
operaattorien mielestä olisi välttämätöntä turvata kuluttajien perusedut, kuten 
matkaviestintää hyödyntävien multimediapalvelujen Euroopan laajuinen 
sijainninseuranta, joka perustuisi yhteiseen, avoimeen ja kansainvälisesti 
kilpailukykyiseen radiorajapintastandardiin. Tarkoituksena on, että Euroopan kansalaiset 
voivat hyötyä rajattomasta "langattomasta tietoyhteiskunnasta" kuten he voivat nykyään 
hyötyä GSM-puhelinpalveluista. 
Komissio laatii toimintalinjat saamansa palautteen perusteella luodakseen alan tulevalle 
kehitykselle suotuisan ympäristön. Toimintalinjat esitetään lyhyesti seuraavassa 
taulukossa. 
Yhteisön toimintasuunnitelma: 
Toimi Määräaika 
Vuoden 1997 WRC-konferenssi: vuoden 1999 lokakuu 1997 
konferenssin esityslistan valmistelu (niin, että se sisältää 
UMTS-taajuusalueen varaamisen) 
Neuvoston päätöslauselma tästä tiedonannosta ja joulukuu 1997 
poliittisten painopistealueiden asettaminen 
Ehdotus päätökseksi UMTS :n taajuusalueesta ja lupien tammikuu 1998 
myöntämisedellytyksistä 
Tutkimuksen j a teknologisen kehittämisen viidennen 1998 
puiteohjelman toteuttaminen 
UMTS:ää koskeva päätös vuoden 1999 alku 
Toimeksianto ERC:lle lisätaajuuksien varaamisesta helmikuu 1999 
Vastavuoroista tunnustamista koskevat jatkuvasti 
sopimusneuvottelut 
WRC-99: lisätaajuuksien varaaminen UMTS:lle lokakuu 1999 
I Televiestinnän sääntelyn tarkistaminen vuoden 1999 loppu| 
Tässä tiedonannossa esitellään Euroopan parlamentille, neuvostolle, talous- ja 
sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle kolmannen sukupolven 
matkaviestinjärjestelmän (UMTS:n) kehittämisen strategia ja toimintaperiaatteet. 
Tiedonanto on vastaus neuvoston ja Euroopan parlamentin erityiseen pyyntöön, jonka ne 
esittivät matkaviestintää ja henkilökohtaista viestintää koskevan vihreän kirjan3 johdosta. 
Pyynnössä toivotaan lisätoimia kolmannen sukupolven matkaviestinjärjestelmän 
kehityksen jatkuvaksi tukemiseksi. 
-3-
SISÄLLYSLUETTELO ] 
TIIVISTELMÄ : 2 
SISÄLLYSLUETTELO 4 
1. JOHDANTO 5 
2. ALAN YRITYSTEN JA VIRANOMAISTEN NÄKEMYKSET MATKA- JA 
LANGATTOMAN VIESTINNÄN TULEVISTA KEHITYSNÄKYMISTÄ 8 
2.1 Kannanottojen päälinjat keskeisistä kysymyksistä 8 
2.2 Näkemyksiä sääntelyn ydinkysymyksistä 11 
3. KOMISSION ARVIO 18 
3.1 Kysymykset, joista ollaan yhtä mieltä 18 
3.2 Lisäkäsittelyä vaativat kysymykset 19 
4. VIRANOMAISPOLITIIKAN SUUNTAVIIVAT 21 
4.1 Politiikan tavoitteet 21 
4.2 Suositukset tuleviksi toimiksi 22 
4.3 Ehdotetut tavoitteet, toimintasuunnitelma ja aikataulu 30 
5. LOPPUHUOMAUTUKSET 31 
LIITE I: KANNANOTTOJEN LÄHETTÄJÄT 32 
LUTE E: LYHENNELUETTELO 33 
-4 
1. JOHDANTO 
Komission tiedonanto matkaviestinnän ja langattoman viestinnän uusista 
kehitysnäkymistä2 julkaistiin 29.5.1997. Tiedonannossa esitetään katsaus 
matkaviestinnän ja langattoman viestinnän kehitykseen Euroopan yhteisössä vuonna 
1994 tapahtuneen matkaviestintää ja henkilökohtaista viestintää koskevan vihreän kirjan3 
julkaisemisen jälkeen. Lisäksi tiedonannossa tarkastellaan matka- ja langattoman 
viestinnän tulevaisuudennäkymiä, ja erityisesti siinä pyydetään kannanottoja näiden 
viestintäjärjestelmien tulevan kehityksen ydinkysymyksistä. Ydinkysymyksiä ovat 
seuraavat: 
• Onko nyt oikea hetki laatia UMTS:n käyttöönottostrategia vai olisivatko nyt toteutetut 
lainsäädäntötoimet ennenaikaisia? 
• Ollaanko Euroopassa käsitteellisellä tasolla samaa mieltä UMTS:stä tai kolmannen 
sukupolven matkaviestinnästä? Tuleeko kyseeseen uusi yksittäinen tekniikka vai 
joukko eri tekniikoihin perustuvia yhteentoimivia ratkaisuja? 
• Millainen asema yksityisellä sektorilla ja viranomaisilla pitäisi olla UMTS.ään 
siirtymisessä? 
• Miten UMTS voi vaikuttaa Euroopan teollisuuden kilpailukykyyn? 
• Miten varmistamme, että "langatonta tietoyhteiskuntaa" kehitettäessä turvataan 
laaj emminkin sosiaaliset j a yhteiskunnalliset edut? 
Lisäksi tiedonannossa pyydettiin mielipiteitä siitä, tarvitaanko hallitusten, Euroopan 
yhteisön toimielinten tai muiden alueellisten tai maailmanlaajuisten toimielinten toimia. 
Kannanotot oli lähetettävä 15.7.1997 mennessä. Määräpäivä siirrettiin kuitenkin 
syyskuuhun televiestintäneuvoston pyydettyä sitä 27.6. pitämässään kokouksessa. 
Teleoperaattoreilta, laitevalmistajilta ja jäsenvaltioilta saatiin yli 50 kirjallista 
kannanottoa (ks. liitteessä I oleva luettelo kannanottojen lähettäjistä)4. Liikeyritysten ja 
käyttäjien näkemyksiä edustivat ainoastaan yhden kansallisen käyttäjäjärjestön sekä 
UNICE:n kannanotot. 
Tiedonannon julkaisemisen jälkeen UMTS:ää koskeva keskustelu on edennyt nopeasti, ja 
komission toukokuussa antaman tiedonannon käynnistämä julkinen kuuleminen on 
osoittautunut oikein ajoitetuksi. 
2 Tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle 
matkaviestinnän ja langattoman viestinnän uusista kehitysnäkymistä - Euroopan unionin haasteita ja 
valintoja, KOM(97) 217 lopullinen, 29.5.1997 
3 Vihreä kirja Euroopan unionin yhteisestä lähestymistavasta matka- ja henkilökohtaisen viestinnän 
alalla, KOM(94) 145 lopullinen, 27.4.1994 
4 Lausuntoja voi pyytää sähköpostilla osoitteesta umts@dgl3.cec.be tai faksilla osoitteesta DG 
XIII/A ID, secretariat, +32-2-296 83 95. 
-5-
• Vuoden 1997 heinäkuussa UMTS-foorumi5 antoi ensimmäisen raportin UMTS:ää 
koskevasta lainsäädännöstä6. Raportissa tarkastellaan UMTS:n onnistuneelle 
kehittymiselle olennaisia poliittisia ja sääntelytoimia sekä seuraavaa toimille 
ehdotettua aikataulua. 
1.10.1997 
31.12.1997 
1998 
ensimmäinen 
neljännes 
31.12.1999 
2002 alku ERC:n päätös UMTS:n päätaajuusalueesta tulee voimaan. 
Jäsenvaltioiden odotetaan ilmoittavan osallistumisestaan päätöksen 
toteuttamiseen. 
UMTS:ää koskevien lupien myöntämisuunnitelmien ja riittävän 
taajuusalueen tarjonnan on oltava selvillä alan yritysten riskien ja 
epävarmuustekijöiden vähentämiseksi. 
Operaattorit määritetään ja lupien myöntäminen alkaa. 
ETSI vahvistaa UMTS:n 1-vaiheen standardin. 
Kaupallisten UMTS-palvelujen tarjonta alkaa. 
• Yhdistyneet kuningaskunnat on ensimmäinen jäsenvaltio, joka on ilmoittanut neuvoa-
antavassa asiakirjassa7 aikataulusta useiden UMTS-lupien myöntämiseksi niin, että 
palvelujen tarjonta voidaan aloittaa 2002. 
• ETSLssa käydään kiihkeää keskustelua yhteisen näkemyksen saavuttamiseksi 
UMTS:n teknisistä peruspiirteistä, joista Euroopan matkaviestmteollisuuden 
suurimmat laitevalmistajat ovat hiljattain julkaisseet selkeitä kannanottojaan. 
5 UMTS-foorumissa on nyt noin 100 jäsentä, joihin kuuluvat kaikki tärkeimmät eurooppalaiset 
laitevalmistajat ja matkaviestinoperaattorit sekä Ranskan, Saksan ja Yhdistyneen kuningaskunnan 
viranomaiset. 
6 A Regulatory Framework for UMTS, Report No. J from the UMTS Forum, 25.7.1997. Raporttia saa 
foorumin sihteeristöstä, jonka osoite on Russell Square House, 1-12 Russell Square, London WC IB 
5EE, UK, faksi +44-171 331 2040, sähköposti: umtsforum@fei.org.uk. 
7 Multimedia communications on the move, Yhdistyneen kuningaskunnan kauppa- ja 
teollisuusministeriön laatima neuvoa-antava asiakirja, 31.7.1997 
6-
• Kansainvälisellä tasolla, esimerkiksi USA:ssa, Japanissa ja Koreassa, teollisuus ja 
hallitukset ovat julkistaneet selkeitä kannanottoja kolmannen sukupolven 
järjestelmistä. ITU:n IMT-2000 -hankkeessa8 on paljon osallistujia eri puolilta 
maailmaa, ja kansallisten standardointielinten yhteistyö on kasvamassa erityisesti 
yhteisen radiorajapinnan kehittämiseen liittyvillä alueilla. 
Komissio on tätä tiedonantoa valmistellessaan tehnyt johtopäätöksiä toukokuussa 
annettuun tiedonantoon saadusta palautteesta, UMTS-foorumin raportista ja muusta 
meneillään olevasta kehityksestä. 
Tämän tiedonannon tarkoituksena on luoda UMTSrää koskevat toimintaperiaatteet, 
selkeyttää sitä, miten nykyisen sääntely-ympäristön tietyt piirteet vaikuttavat UMTS:n 
kehitykseen ja ehdottaa avainalueilla toteutettavia lisätoimia sekä niiden 
toteutusaikataulua. 
Tiedonannossa lujitetaan yhteisön sitoumusta huolehtia sellaisen ympäristön luomisesta, 
jossa UMTS:n valmisteluja toteuttaminen onnistuvat hyvin. 
IMT-2000 (International Mobile Telecommunications 2000) on ITU-T:n (Kansainvälisen teleliiton 
televiestintäjaoston) antama nimi kolmannen sukupolven matkaviestintäjärjestelmän 
standardointityölle. ITU-R (radiojaosto) käyttää yhä lyhennettä FPLMTS (Future Public Land Mobile 
Telecommunications System) kolmannen sukupolven matkaviestintäjärjestelmälle varatusta 
taajuusalueesta. 
-7-
2. ALAN YRITYSTEN JA VIRANOMAISTEN NÄKEMYKSET MATKA- JA LANGATTOMAN 
VIESTINNÄN TULEVISTA KEHITYSNÄKYMISTÄ 
UMTS:n tulevaisuuden strategiaa koskevan keskustelun käynnistämistä Euroopan 
Unionissa pidettiin erittäin hyvänä asiana, vaikka olikin selvää, että alan yritysten ja 
jäsenvaltioiden odotukset olivatkin erilaiset. Jakson 2.1 rakenne noudattaa niiden 
mielipiteiden päälinjoja, jotka saatiin toukokuisen tiedonannon jaksossa 3.3 mainittuihin 
keskeisiin kysymyksiin. Jakso 2.2 sisältää lisäkommentteja toukokuisen tiedonannon 
jaksossa 3.4 esitettyihin sääntelyn ydinkysymyksiin. 
12.1 Kannanottojen päälinjat keskeisistä kysymyksistä 
2.1,1 UMTS:n sääntelyn ennustettavuuden takia tarvitaan pikaisesti 
yleistä strategiaa 
Alan yritykset odottavat selkeän sääntelyjärjestelmän pikaista kehittämistä avainalueilla: 
miten kilpailusäännöt vaikuttavat UMTS:ään, miten ja millaisin ehdoin lupia myönnetään 
ja mitä taajuuksia 2 GHz:n taajuusalueella UMTS:lle varataan tulevaisuudessa. Jos näistä 
asioista ei päätetä ajoissa, alan toimijat luopuvat välttämättömistä investoinneista, joita 
ilman UMTS:n kehitys vaarantuu tulevaisuudessa vakavasti. 
Alan yritykset uskovat, että Euroopan yhteinen toimintatapa on olennainen 
eurooppalaisten kilpailijoiden mahdollisuuksien maksimoimiseksi kolmannen 
sukupolven matkaviestinjärjestelmän maailmanmarkkinoilla9. Muita tekniikoita on 
odotettavissa (esimerkiksi Japanin ja Pohjois-Amerikan matkaviestmteollisuuden 
kehittämät uudet radiorajapinnat), joten Euroopan mahdollisuuksien ajateltiin olevan 
vähäiset selkeän ja menestyksekkään strategian kehittämiseksi. 
Joissakin kannanotoissa todettiin, että päätöksenteko on vaikeaa vaiheessa, jossa 
UMTS:ää ei ole vielä selkeästi määritelty järjestelmänä, eivätkä käyttäjät ole vielä 
osoittaneet, millaista kysyntää seuraavan sukupolven palveluilla on. 
9 Kolmannen sukupolven matkaviestinjärjestelmän Euroopan markkinat ovat pieni osa mahdollisista 
maailmanmarkkinoista. Alla olevassa taulukossa on UMTS-foorumin maailmanlaajuinen 
matkaviestinnän kasvuennuste. Taulukosta näkyy, että Pohjois-Amerikan ja Euroopan markkinoiden 
odotetaan saavuttavan kyllästymispisteen ensin. Aasian, Afrikan ja Etelä-Amerikan markkinoiden 
odotetaan olevan vielä vuonna 2015 kaukana kyllästymispisteestä, vaikka väestönkasvua ei edes 
otettaisi huomioon. 
Miljoonaa asiakasta 
vuoden lopussa 
EU 15 
Pohjois Amerikka 
Aasia, Tyynenmeren alue 
Muu maailma 
Yhteensä 1995 
22 
36 
22 
7 
87 2000 
113 
127 
149 
37 
426 2005 
200 
190 
400 
150 
940 2010 
260 
220 
850 
400 
1730 2015 
300 
230 
1400 
800 
2730 
-8-
Julkiseen kuulemiseen osallistuneiden jäsenvaltioiden (ks. liite I) tärkein viesti oli se, että 
, UMTS:ää on kehitettävä markkinalähtöisesi, ja alan yrityksillä on oltava siinä hallitseva 
asema. Sääntelyllä ei pitäisi korvata markkinavoimia. Tämän seurauksena jotkut 
jäsenvaltiot (Yhdistynyt kuningaskunta, Suomi ja Saksa) ehdottivat, että 
kilpailulainsäädäntö ja ns. toimilupadirektiivi toimisivat yhdessä tarvittavana 
perussäantelyjärjestelmänä, jonka mukaan UMTS voitaisiin ottaa käyttöön. Muuten 
jäsenvaltiot yleisesti odottivat alan yritysten tavoin sen selventämistä, miten 
kilpailusäännöt vaikuttavat ja miten toimilupadirektiiviä sovellettaisiin UMTS:ään. 
Yhdistynyt kuningaskunta piti UMTS:n sääntelyn mahdollista lisäämistä 
ymmärrettävänä, mutta sen mielestä sääntöjä ei tarvitse välttämättä kehittää yhteisön 
sääntelyjärjestelmässä. Ranska korosti tässä yhteydessä vuonna 1999 tehtävää 
televiestinnän sääntelyn tarkistamista, jolla mukautettaisiin tarvittaessa televiestinnän 
sääntelyjärjestelmää kahden vuoden kilpailusta saatujen kokemusten perusteella. 
2.1.2 Selvyys tarvittavista taajuuksista keskustelun ytimenä 
Jäsenvaltiot pitivät tärkeänä ERC:ssä nykyisin tehtävää työtä, jonka seurauksena tehtiin 
päätös UMTS:lle varatuista taajuusalueista10. Suomi ja Ranska olivat sitä mieltä, että jos 
ERC:n päätös ei tuota oikein ajoitettuja sitovia tuloksia, Euroopan yhteisön olisi 
harkittava taajuuksia koskevan direktiivin antamista. 
Myös alan yritykset ja UMTS-foorumi pitivät ERC:n työtä tärkeänä UMTS/IMT-2000:n 
taajuuksien hallinnan perustana. Jotkut alan yritysten edustajat pitivät kuitenkin 
parempana sitä, että taajuuksien varaaminen perustuu sitoviin yhteisön sääntöihin ja että 
poliittisella tasolla määritellään selkeästi UMTS:ää koskevat yhteisön painopistealueet ja 
tavoitteet. 
Monet julkiseen kuulemiseen osallistuneet pohtivat, millaisia maksuja yritysten olisi 
maksettava taajuuksista ja olisiko taajuudet jaettava huutokaupalla. Joissakin 
kannanotoissa suurien maksujen väitettiin olevan markkinaeste. 
2.1.3 Kolmannen sukupolven matkaviestinjärjestelmän käsite 
Monissa kannanotoissa käsiteltiin mahdollista siirtymästrategiaa nykyisten toisen 
sukupolven järjestelmien ja uuden järjestelmän välillä tietynasteisen yhteensopivuuden 
takaamiseksi edellisten järjestelmien kanssa. Siksi monissa kannanotoissa korostettiin 
GSM-standardin nykyistä kehitystä ja erityisesti GPRS:n kehittämistä tärkeänä 
tulevaisuuden kehityksen koevaiheena (General Packet Radio System, yleinen 
pakettivälitteinen radiopalvelu kehitettiin osana GSM:n 2-vaihetta tukemaan joitakin 
10 ERC:n päätös taajuusalueista yleismaailmallisen matkaviestinjärjestelmän (UMTS) käyttöön 
ottamiseksi, ERT/DEC/(97)07, 30.6.1997. CEPT-.iin kuuluvien viranomaisten oli ilmoitettava 
päätökseen sitoutumisestaan 1.10.1997 mennessä. Määräpäivään mennessä seuraavien EU:n 
jäsenvaltioiden viranomaiset olivat sitoutuneet päätöksen täytäntöönpanoon: Itävalta, Suomi, Saksa, 
Alankomaat, Portugali, Espanja ja Yhdistynyt kuningaskunta. Päätöksen täytäntöönpanoon sitoutuivat 
lisäksi EU:n ulkopuolisista maista Liettua, Norja ja Turkki. 
matkaviestinnän multimediapalveluja.) Monien mielestä UMTS:n pitäisi olla GSM:stä 
kehitetty multimediasovellus. 
Useat alan yritysten edustajat ja kaikki jäsenvaltiot tähdensivät, että ETSI on paras 
perusta, jolla UMTS:n käsite voidaan muuntaa tärkeimmiksi avoimiksi standardeiksi, ja 
että alan yritysten olisi tehtävä teknologiavalintansa ETSI:n standardointityön kautta. 
Kilpailua koskevia kysymyksiä herätti se, olisiko nykyisten kiinteiden verkkojen tai 
matkaviestinverkkojen operaattoreiden annettava osallistua kolmannen sukupolven 
järjestelmiin. UMTS-foorumi ehdotti, että nykyiset operaattorit olisi otettava huomioon 
UMTS:n toimilupia koskevassa tarjousmenettelyssä UMTS:n vaatimien valtavien 
sijoitusten vuoksi. Jotkut GSM-operaattorit puolestaan vaativat UMTS-toimilupien 
myöntämistä itselleen automaattisesti, jotta käyttäjät voisivat hyötyä niiden taidosta ja 
kokemuksesta. Jäsenvaltioiden mielestä toimilupia ei pidä myöntää automaattisesti, 
mutta GSM/DCS-operaattoreita pidä myöskään jättää toimilupamenettelyssä huomiotta. 
2.1.4 UMTS:n laajempi vaikutus eurooppalaiseen yhteiskuntaan ja 
Euroopan kilpailukykyyn maailmanmarkkinoilla 
Telealan yritykset pitivät UMTS:ää kokeena Euroopan kyvylle vastata 
viestintämarkkinoiden tulevan vuosisadan haasteisiin ja kehittää "langaton 
tietoyhteiskunta". Alan yritysten mielestä UMTS:llä on oltava maanlaajuinen peitto 
jäsenvaltioissa ja se (palvelut ja päätelaitteet) on hinnoiteltava kuten massamarkkmatuote 
eikä kuten yritysasiakkaille tarjottava erikoistuote. Tässä yhteydessä väitettiin, että jos 
taajuusalueen hinta muodostuu korkeaksi, operaattorit keskittyvät paljon voittoa 
tuottaviin yritysasiakkaisiin, ja näin käyttäjät ja alan eurooppalaiset yritykset joutuisivat 
todella epäedulliseen asemaan muihin maailmanmarkkinoilla kilpaileviin verrattuna. 
UMTS:n nähtiin myös vaikuttavan suoraan Euroopan kilpailukykyyn, koska se on osa 
kehittynyttä viestintää, jolla yritysten kustannuksia voidaan pienentää. UMTS:llä voisi 
olla myös tärkeä asema Euroopan matkaviestinteollisuuden menestyksen jatkajana, ja se 
voi tarjota laitevalmistajille ja operaattoreille vahvat kotimarkkinat, joista on hyvä 
laajentaa. Tästä asiasta jäsenvaltiot olivat suurimmaksi osaksi yhtä mieltä. Kannanotoissa 
painotettiin, että kehittämällä markkinakysyntää vastaavia ja muiden tekniikoiden kanssa 
menestyksekkäästi kilpailevia tuotteita syntyy järjestelmiä, jotka pystyvät kilpailemaan 
myös maailmanmarkkinoilla. 
UMTS-foorumi korosti näiden maailmanlaajuisten markkinamahdollisuuksien 
merkitsevän lähinnä kahta asiaa. Ensinnäkin on entistä tärkeämpää vahvistaa sellainen 
sääntelyjärjestelmä ja tekninen perusta, joka parhaiten edistää UMTS:ää Euroopassa. 
Lisäksi UMTS:n kehittämisessä on otettava huomioon suuntaukset muualla maailmassa. 
Yksi tällaisista suuntauksista on langattoman viestinnän lisääntyvä käyttö kaikissa 
telepalveluissa ja erityisesti vasta kehittyvillä markkinoilla. 
2.1.5 Muut UMTS:n käyttöönottoon vaikuttavat tekijät 
Julkiseen kuulemiseen osallistuneet kannattivat voimakkaasti yhteisön koordinoimaa 
tutkimusohjelmaa matkapuhelinten mahdollisten terveyshaittojen selvittämiseksi. 
10 
Nykyisen yleispalvelun käsitteen laajentamista UMTS:ään sen laajemman käytön 
turvaamiseksi ei vaadittu. 
Kannanotoissa mainittiin myös muita UMTS-palvelujen käyttöönotolle tärkeitä seikkoja: 
tietoturva- ja salauskysymykset, suojautuminen epärehelliseltä käytöltä, yksityisyyden ja 
henkilötietojen riittävä suoja, henkisen omaisuuden suoja, UMTS:n yhdistäminen 
etätyötä ja etäopetusta koskeviin aloitteisiin ja sisältöteollisuuden osallistuminen. 
Näitä alueita koskevia aloitteita laaditaan yhteisössä parhaillaan, joten niitä ei käsitellä 
tässä tiedonannossa enempää. 
j 2.2 Näkemyksiä sääntelyn ydinkysymyksistä 
2.2.1 UMTS:n sääntelyjärjestelmä 
UMTS.ää on kehitettävä markkinalähtöisesti 
Yksityisen sektorin olisi otettava johtava asema ja suunniteltava, toteutettava ja tarjottava 
matkaviestinnän ja langattoman viestinnän multimediapalveluita. Tästä asiasta ollaan 
laajalti yhtä mieltä. Lisäksi toiminnan olisi perustuttava markkinoiden kysyntään. 
Kannanottojen mukaan viranomaisten on toimittava "poliittisina johtajina" ja luotava 
sopiva sääntely-ympäristö innovaatiota ja joustavuutta edistävillä säännöillä. 
Vaikka monissa mielipiteissä korostettiin ennustettavan sääntely-ympäristön tarvetta, 
niissä vaadittiin kuitenkin vain UMTS:n toimilupien myöntämisen sääntelyä ja varhaisia 
taajuuksienvarauspäätöksiä, jotta vältettäisiin liiallista sääntelyä. Yhden laitevalmistajan 
mielestä jäsenvaltioiden on oltava maailmanlaajuisena esimerkkinä päättämällä 
taajuusalueen varaamisesta aikaisessa vaiheessa. Lisäksi pidettiin tärkeänä kehittää 
nopeasti tärkeimmät standardit eli standardoida vain ratkaisevat rajapinnat. Joissakin 
kannanotoissa painotettiin päätöksentekoa varhaisessa vaiheessa, ettei Eurooppa jää 
jälkeen muualla maailmassa tapahtuvasta kehityksestä ja ettei nykyinen GSM:ään 
perustuva teknologinen johtoasema valu hukkaan. 
Yksi ainoa tekniikka vai kilpailevien tekniikoiden yhteentoimivuus ja yhteenliittäminen? 
Joissakin kannanotoissa todettiin, että useiden multimediapalvelujen käytön 
mahdollistavien laajakaistaisten radiorajapintojen tarjonnassa on vaaroja, koska se 
vaikeuttaisi Euroopan laajuista sijainninseurantaa ja yhteenliitettävyyttä. Kannanottojen 
mukaan toimenpiteet olisi keskitettävä ETSI:in ja UMTS-foorumiin yhteisen teknisen 
ratkaisun löytämiseksi. Näin minimoitaisiin vaara, että Euroopassa vahvistetaan tai 
noudatetaan useita standardeja. Euroopassa toteutettavan standardointityön merkitystä 
pidettiin tärkeänä keinona vaikuttaa maailmanlaajuiseen kehitykseen. 
Toisaalta korostettiin kilpailua ja haluttiin keskittää työ eri tekniikoiden 
yhteentoimivuuteen ja yhteenliitettävyyteen eikä yhden ainoan tekniikan kehittämiseen. 
Lisäksi tähdennettiin, että UMTS:n kehittämisessä on annettava operaattoreille 
mahdollisuus luoda uutta ja käyttää haluamaansa tekniikkaa, koska liian tarkkaan 
määritellyillä standardeilla on taipumus vähentää yritysten joustavuutta ja estää erilaisiin 
tuotteisiin ja palveluihin perustuva kilpailu. Näiden kannanottojen mukaan nykyinen 
- il -
sopimus kolmannen sukupolven järjestelmien peruspiirteistä riittää tarpeellisten 
investointipäätösten ja tarvittavan vähäisen sääntelyn perustaksi. Yrityksiä 
yhteisymmärryksen saavuttamiseksi UMTS:n yksityiskohtaisemmasta määrittelystä 
pidettiin epärealistisina, varsinkin jos pyritään kehittämään yhtä yksityiskohtainen 
standardi kuin GSM. Erityisesti Yhdistynyt kuningaskunta ja Ranska olivat tätä mieltä. 
Kysymyksestä, pitäisikö UMTS:n perustua palveluihin vai tekniikkaan, Yhdistynyt 
kuningaskunta oli sitä mieltä, että perustana on pidettävä teknisiä näkökohtia. UMTS-
foorumin raportissa todetaan, että UMTS:n taajuusalue olisi varattava ETSLn 
vahvistamissa standardeissa määriteltyä UMTS:ää hyödyntäville järjestelmille. ETSLn 
vahvistaman UMTS-standardin joustavuudesta olisi hyötyä. Monien jäsenvaltioiden ja 
operaattoreiden mielestä avoimet standardit ovat tarpeen, jotta monet laitevalmistajat 
voisivat toimittaa laitteita ja jotta ne olisivat yhteensopivia. 
Sijainninseuranta on UMTS.n sääntelyn ydinkysymys 
Useimmat jäsenvaltiot ja operaattorit pitävät sijainninseurantaa UMTS:n onnistuneen 
käyttöönoton ydinkysymyksenä erityisesti siksi, että UMTS pyrkii kilpailemaan 
nykyisten GSM-verkkojen kanssa. Joitakin julkiseen kuulemiseen osallistuneita 
askarrutti nykyinen epävarma sääntelytilanne ja se, onko kaikki sijainnmseurannan 
näkökohdat otettu huomioon yhteisön ns. yhteenliittämisdirektiivissä. 
Jotkut jäsenvaltiot ovat sitä mieltä, että kolmannen sukupolven järjestelmien 
operaattoreita olisi kannustettava tekemään sijainninseurantasopimuksia toistensa kanssa. 
Jotkut taas menivät pidemmälle ja ehdottivat lainsäädäntötoimia, joiden avulla UMTS-
operaattorit velvoitettaisiin tarvittaessa neuvottelemaan tällaisista sopimuksista, jos 
asiasta ei säädetä yhteenliittämisdirektiivissä. 
ITU:n IMT-2000 -työn yhteydessä korostettiin myös maailmanlaajuista ja alueellista 
sijainninseurantaa. 
Sääntelytoimia on koordinoitava Euroopan tasolla 
Useimpien kannanottojen mukaan Euroopan tasolla toteutettava sääntely edellyttää 
selkeämpää käsitystä UMTS:stä. Useimmat jäsenvaltiot vaativat koordinoitua UMTS:n 
käyttöönottoa yhteisössä ja/tai CEPT:issä käydyn keskustelun perusteella. Monet alan 
yritykset kannattavat tätä näkemystä, koska niiden mielestä hajanainen lupien 
myöntäminen luo epävakautta, ja siksi toimilupien myöntämistä ja taajuuksien 
varaamista olisi koordinoitava. Lisäksi painotettiin IMT-2000:n kanssa yhdenmukaista 
ratkaisua maailmanlaajuisen sijainninseurannan varmistamiseksi. Koska käytettävissä 
olevia taajuusalueita on niukasti, joidenkin jäsenvaltioiden mielestä UMTS:ssä olisi 
käytettävä vain yhtä sijainninseurantaa tukevaa tekniikkaa. Sijainninseurantaa koskevia 
juridisia vaatimuksia voitaisiin asettaa mahdollisesti yhteisön tasolla. 
Viranomaisten asema UMTS.n laajan kilpailuperustan turvaajina 
Jäsenvaltioiden mielestä viranomaisten selkeänä tehtävänä on turvata yleinen etu 
huolehtimalla siitä, ettei sääntely-ympäristö jarruta laajan palveluvalikoiman tarjoavan 
kilpailuympäristön kehittymistä. 
12-
2.2.2 UMTS:n taajuuksia koskevat kysymykset 
Taajuuksien hinnoittelu 
Monien alan yritysten mukaan taajuuksien korkea hinnoittelu vääristäisi markkinoita ja 
haittaisi UMTS-palvelujen käyttöönottoa. Markkinamekanismien ja erityisesti 
huutokaupan käyttö sai vain vähän kannatusta, koska niillä on taipumus ylihinnoitella 
taajuudet, luoda epävarmuutta ja vaikeuttaa terveen teollisuuden kehittymistä. Joidenkin 
mielestä huutokaupassa olisi lisäksi vaarana se, että suosittaisiin Euroopan ulkopuolisten 
kilpailijoiden tuloa Euroopan markkinoille. Toisaalta jäsenvaltiot olivat sitä mieltä, että 
taajuuksien hinnoittelun olisi vastattava niiden taloudellista arvoa. 
Arviot tarvittavista taajuuksista 
Alan yritysten mukaan ERC:n nykyään varaamat kaksi 40 MHz:n taajuuskaistaa11 
osoittautuvat riittämättömiksi markkinoiden kilpailun syntymiseksi. UMTS-foorumin 
määritelmien perusteella kaksi 40 MHz:n kaistaa on vapautettava nyt, ja yksi 20 MHz:n 
lisäkaista tarvitaan suljetun käyttäjäryhmän paikalliseen käyttöön, jossa liikkuvuus on 
rajoitettu. Pidempää aikaväliä ajatellen foorumi on nykyisten markkinaennusteiden 
perusteella sitä mieltä, että vuoteen 2005 mennessä olisi saatava käyttöön vuoden 1992 
WARC-konferenssissa maanpäälliseen matkaviestintään varattu koko 155 MHz:n kaista. 
Lisäksi vuoteen 2010 mennessä tarvitaan vielä 185 MHz:n kaista maanpäällisiä palveluja 
varten. Siksi ehdotettiin, että CEPT ryhtyisi toimiin lisätäkseen vuoden 1999 WRC-
konferenssin esityslistalle lisätaajuuksien varaamisen IMT-2000:ta varten. 
Lisäksi ITU on varannut 60 MHz IMT-2000:n satelliittiosalle, ja ennusteiden mukaan 
taajuuksia tarvitaan vielä 30 MHz vuoteen 2010 mennessä. 
Alan yritykset hylkäsivät ajatuksen yhteisen taajuusalueen käyttämisestä, koska se olisi 
operaattoreille huomattava este. Toiset epäilivät sen toteuttamisen olevan teknisesti 
mahdotonta ja arvelivat sen luovan monopolirakenteita. 
Monissa kannanotoissa korostettiin, että UMTS-markkinoiden kehittäminen edellyttää 
riittävää käytettävissä olevaa taajuusaluetta kaikkien toimilupaa hakevien operaattoreiden 
tarpeisiin. Tämä vaikuttaisi myös UMTS-standardin tulevaan kehittämiseen tai 
kehittymiseen. 
Milloin ja miten taajuuksienvarauspäätökset olisi tehtävä? 
UMTS-foorumi vaati kaikilta asiaankuuluvilta eurooppalaisilta viranomaisilta UMTS-
taajuusalueen määrittämisen, vapauttamisen ja varaamisen koordinointia. Jotkut ovat 
kuitenkin sitä mieltä, että taajuusalueen käyttöä voidaan suunnitella yksityiskohtaisesti 
vasta sitten, kun UMTS.stä on saatu selvempi käsitys. 
11 ERC:n päätös taajuuskaistoista UMTS:n käyttöönottamiseksi, ERC/DEC (97) 07, 30.6.1997 
-13 
2.2.3 Standardointia koskevat kysymykset 
UMTS:n yleiset piirteet 
Yleisesti UMTS:n palvelujen joistakin pääpiirteistä oltiin yhtä mieltä. Järjestelmänä sen 
pitäisi olla parempi kuin nykyiset matkaviestinjärjestelmät tarjoamalla esimerkiksi 
laajempaa (mieluiten maailmanlaajuista) kattavuutta, suurempaa tiedonsiirtokapasiteettia 
(multimedian tukemiseksi), tehokkaampaa taajuusalueen käyttöä ja asiakkaan kannalta 
joustavampaa palveluvalikoimaa ja hinnoittelua. 
Joidenkin laitevalmistajien mielestä UMTS on itse asiassa liikkuva Internet. Muut 
perinteisempiä kantoja edustavat operaattorit pitivät UMTS:ää keinona saada ISDN-
tyyppiset palvelut matkaviestinkäyttöön ja lähentää kiinteitä järjestelmiä ja 
matkaviestinjärjestelmiä. Lisäksi joissakin kannanotoissa nähtiin yhteyksiä UMTS:n ja 
DAB:n sekä UMTS:n ja TETRAm välillä. 
UMTS merkitsee todennäköisesti sekä GSM.n että uuden radiorajapinnan kehittämistä 
Useissa kannanotoissa todettiin UMTS:ään johtavan kehityksen merkitsevän GSM:n 
puhelunohjausta ja tilaajien liikkuvuuden hallintaa koskevan perusrakenteen kehittämistä 
sekä 2 Mbit/s:n tiedonsiirtonopeutta ja multimediapalveluja tukevan uuden 
radiorajapinnan kehittämistä12. 
Alan yritykset ovat nähtävästi valmiita hyväksymään, että maailmalla aiotaan kehittää eri 
radiorajapintoja tukevia erilaisia alueellisia järjestelmiä, koska nykyisiin 
matkaviestinverkkoihin on investoitu huomattavasti ja kehitys on tarpeen. Tämän 
seurauksena maailmanlaajuiseen sijainninseurantaan tarvittaisiin 
monijärjestelmäpäätelaitteita. Joidenkin mielestä tällaiset monimutkaisemmat 
monijärjestelmäpäätelaitteet hidastaisivat markkinoiden kehitystä. 
Koska GSM-järjestelmät tarjoavat täyden valikoiman kapeakaistapalveluja, UMTS 
täydentäisi niitä matkaviestinoperaattoreiden mukaan luonnostaan tarjoamalla 
kehittyneitä laajakaistapalveluja. Nykyiset matkaviestinoperaattorit totesivat, että jos 
UMTS optimoidaan laajakaistapalvelujen tarjontaan, niiden on nykyisten 
kapeakaistaisten järjestelmien tarjoajina helpompi hakea toimilupia UMTS-taajuusalueen 
käyttöön. Jotkut operaattorit epäilivät, riittääkö markkinoilla kysyntää kolmannen 
sukupolven järjestelmille, jos se perustuu irralliseen tekniikkaan. Nämä operaattorit 
pitivät tärkeänä varovaista siirtymistä GSM:stä uuteen järjestelmään niin, että GSM:ään 
lisätään modulaarisia rakenneosia. 
ETNO totesi, että keskittämällä monien operaattoreiden, laitevalmistajien ja palvelujen 
tarjoajien resurssit yhteen ainoaan standardiin (eli GSM:ään) voidaan tarjota 
korkealaatuisia ja edullisia tuotteita ja pystytään todistetusti vastaamaan markkinoiden 
tarpeisiin. ETNO piti palvelujen tarjonnan ydinkysymyksenä sijainninseurantaa, jolla on 
12 UMTS-foorumi kehittää järjestelmää laajemmin käsitteellisellä tasolla ja markkinoiden näkökulmasta, 
kun taas ETSI työstää sen yksityiskohtaisempaa teknistä toteutusta. ETSLltä odotetaan päätöstä 
UMTS:n radiorajapintastandardista vuoden 1998 alkupuolella. 
14-
ollut keskeinen aseina markkinoiden kehittymisessä kaikkialla Euroopassa ja monissa 
muun maailman maissa. Euroopan laajuinen sijainninseuranta vastaa merkittävään 
markkinakysyntään, ja lisäksi se on vaikuttanut huomattavasti GSM:n 
maailmanlaajuiseen menestykseen. Tällaisen sijainninseurannan ehkäisevät tai sitä 
rajoittavat tekniikat tai standardit (tai niiden yhdistelmät) eivät ehkä kiinnosta maailman 
teleoperaattoreita niin kuin tekniikat, jotka yhteistä standardia noudattamalla helpottavat 
sij ainninseurantaa. 
ETST.llä keskeinen tehtävä 
Standardointi on laadukkaiden ja kohtuuhintaisten palvelujen tarjonnan avaintekijä, ja 
sen avulla järjestelmien välinen sijainninseuranta on mahdollista nyt ja myös 
tulevaisuudessa. UMTS:n menestys riippuu rajapintojen joustavuudesta ja järjestelmän 
kyvystä kehittyä samaa vauhtia kuin tekniikka. UMTS:n standardoinnissa on ratkaisevaa 
jatkaa kiinteää operaattoreiden, laitevalmistajien ja sääntelyviranomaisten kiinteää 
yhteistyötä, jotta UMTS:stä tulisi yhtä menestyksekäs kuin GSM:stä. 
ETSLä kannatettiin yleisesti avoimen UMTS-standardoinnin kehittäjäksi ja toteuttajaksi 
niin, että varmistettaisiin määriteltyjen UMTS-taajuusalueiden tehokas käyttö. Monien 
jäsenvaltioiden ja alan yritysten mielestä yritysten olisi valittava käyttämänsä tekniikat 
ETSLn standardointityön kautta, ja vain ETSLn hyväksymiä UMTS-standardeja olisi 
käytettävä kyseisillä taajuusalueilla. 
ITU:n, ETSLn ja alueellisten standardointielinten läheinen yhteistyö on olennaista 
maailmanlaajuisen yhteensopivuuden toteuttamiseksi. UMTS-foorumi pitää erittäin 
tärkeänä sitä, että UMTS määritellään osaksi IMT-2000:ta. 
Monissa jäsenvaltioiden ja alan yritysten näkemyksissä todettiin, että standardoinnissa on 
siirryttävä pelkän televiestinnän standardoinnista tietotekniikan standardointiin. 
Kannanotoissa toivottiin tietotekniikkateollisuuden osallistuvan standardointityöhön 
paljon enemmän. 
Monien jäsenvaltioiden oli vaikea ymmärtää, miten UMTS-taajuusaluetta käyttävien 
standardien välinen kilpailu voisi toimia horjuttamatta markkinoita. Tässä yhteydessä 
muistutettiin, että GSM:n menestyksen yhtenä ratkaisevana tekijänä oli standardin 
vakaus ja se, että suuri määrä laitevalmistajia kannatti suurimmaksi osaksi avointa 
standardia. Standardien välisen kilpailun väitettiin poikkeuksetta merkitsevän 
valmistajakohtaisia standardeja, joiden suurin haitta (operaattorin ja sen rahoittajien 
kannalta) on se, että operaattorin on vuosiksi sitouduttava käyttämään tiettyä 
laitevalmistajaa. 
2.2.4 Tutkimus ja kehitys 
Useimmissa tutkimusta ja kehitystä koskevissa kannanotoissa pidettiin tavoitteena 
tulevaisuudessa käytettävien UMTS-verkkojen parempaa suorituskykyä, kapasiteettia, 
palvelun laatua (QoS), käyttökelpoisuutta ja hinnoittelua. 
Tulevaa tutkimus- ja kehitystyötä ja varsinkin viidettä puiteohjelmaa koskevissa 
ehdotuksissa on pidetty tarpeellisena tutkia ns. mahdollistavia tekniikoita, joihin kuuluu 
15 
viime vuosina syntyneitä uusia teknisiä käsitteitä. Näiden tekniikoiden sisällyttäminen 
nykyisiin ja tulevaisuuden matkaviestinverkkoihin lupaa huomattavasti parempaa 
suorituskykyä. Tällaisia tekniikoita ovat esim. hermoverkot, HTS ja SDMA. 
Kaikissa kannanotoissa korostettiin, että ohjelmistoon perustuvia päätelaitetekniikoita 
(Software Radio Technologies, SRT) on tutkittava enemmän, koska muun muassa sen 
avulla voidaan monipuolistaa palveluja ja sisältöä sekä vähentää usean käytössä olevan 
standardin aiheuttamia ongelmia. Tällaisia ohjelmistoja pidetään perusteknologiana, 
jonka avulla matkaviestinverkko voi muunnella radiorajapintansa konfiguraatiota ja 
kohdentaa resurssejaan sekä vastata erityyppisten päätelaitteiden asettamiin vaatimuksiin. 
Joissakin mielipiteissä ehdotettiin, että olisi tutkittava tarkemmin mahdollisuuksia 
sisällyttää DAB-järjestelmät matkaviestinjärjestelmien tuleviin sukupolviin. Ehdotukset 
perustuvat siihen, että DAB tarjoaa suuren kapasiteetin langattoman tiedonsiirtokanavan, 
jonka välityksellä voidaan matkaviestinjärjestelmässä ladata päätelaitteille eri 
järjestelmien edellyttämä ohjelmistokoodi. 
UMTS:n käyttötiheysennusteiden perusteella joissakin kannanotoissa kaivattiin tietoa 
matkapuhelinten ja tukiasemien aiheuttamista terveysvaaroista. 
Lisäksi matkapuhelinten helppokäyttöisyyttä pidetään olennaisena. Niinpä esimerkiksi 
käyttöliittymiä, äänentunnistusta ja erilaisia kaiutintoimintoja on tutkittava edelleen. 
Tulevaisuuden verkot ovat nykyisiä monimutkaisempia, joten ensisijaisesti on tutkittava 
työkaluja, jotka liittyvät resurssien suunnitteluun ja jakamiseen, verkonhallintaan ja esim. 
UMTS-verkkojen ja laajakaistaisten langattomien lähiverkkojen yhteenliittämiseen 
(taajuuksien tehokasta käyttöä ajatellen), verkon suorituskykyyn ja palvelun laatuun 
(QoS). 
Lisäksi kokeiluluonteisten järjestelmäperustojen kehittämistä pidetään tärkeänä, koska 
niiden pohjalta voidaan toteuttaa ja esitellä uusia sovelluksia ja palveluja UMTS:n 
joustavuuden ja etujen osoittamiseksi kuluttajille. 
Koska UMTS käyttää 2 Ghz:n taajuusaluetta, myös korkeampien taajuusalueiden käyttöä 
on toivottu tutkittavan. Korkeammat taajuusalueet antaisivat lisää mahdollisuuksia 
vastata laajakaistaviestinnän tarpeisiin. 
Kannanotoissa esitettiin, että matkaviestintäkanavilla välitettävän tiedon luonteeseen 
(yksityis- tai työpuhelut) mukautettavia tietoturva- ja salaustekniikoita on tutkittava lisää. 
2.2.5 Kansainväliset näkökohdat 
Kannanotoissa korostettiin UMTS:n Euroopan markkinoiden olevan osa 
maailmanmarkkinoita, mikä vaikuttaa UMTS:ään monella tavalla. UMTS:n 
kehittämisessä on esimerkiksi otettava huomioon muun maailman kehityssuuntaukset. 
Lisäksi maailmanmarkkinoille pääsyä pidettiin tärkeänä UMTS:n menestykseen 
vaikuttavana tekijänä. 
Jäsenvaltioiden, UMTS-foorumin ja alan yritysten mielestä maailmanlaajuinen vapaa 
liikkuvuus ja sijainninseuranta ovat tärkeimpiä tavoitteita, joihin Euroopan yhteisön 
- 16-
toimet olisi kohdistettava. Taajuuksien varaamista ja standardointia on edistettävä 
sopivissa kansainvälisissä elimissä ja erityisesti ITU:ssa. Tämän vuoksi Euroopan 
osallistumista IMT-2000:n standardointityöhön olisi lisättävä. 
UMTS-foorumin raportissa suositeltiin erityisesti, että Euroopan unioni toteuttaisi toimia 
UMTS:n käytön esteiden poistamiseksi Euroopan ulkopuolella. Tämä edellyttää arvioita 
siitä, missä määrin GATS/WTO:n perusteleviestinnän neuvotteluryhmässä tehdyt 
sitoumukset koskevat UMTS:ää. Lisäksi suositeltiin toimia sen varmistamiseksi, että 
UMTS:ää käyttävät tuotteet kuuluvat nimenomaan tietotekniikkasopimuksen (ITA) 
soveltamisalaan. 
-17 
3. KOMISSION ARVIO 
13.1 Kysymykset, joista ollaan yhtä mieltä 
Komission mukaan edellä selostettujen näkemysten perusteella voidaan yksilöidä 
seuraavat kysymykset, joista julkiseen kuulemiseen osallistuneet ovat yksimielisiä tai 
joita ne kannattavat suurimmaksi osaksi. 
Sääntelyjärjestelmä 
1. Suurin osa julkiseen kuulemiseen osallistuneista on sitä mieltä, että nyt on oikea 
aika luoda UMTS:n käyttöönottostrategia. Kannanotoissa vahvistetaan käsitys, 
jonka mukaan UMTS on saatava etusijalle Euroopan unionin poliittisessa 
keskustelussa. 
2. UMTS:ää on kehitettävä markkinalähtöisesti yksityisen sektorin johdolla. 
Hallitusten tehtävänä on huolehtia siitä, että sääntely-ympäristö ei hidasta 
innovaatioita eikä sijoituksia. 
3. Yleisesti ottaen nykyistä sääntelyjärjestelmää pidetään suurin piirtein riittävänä 
UMTS:n kehittämistä varten. Investointipäätösten mahdollistamiseksi toivottiin 
kuitenkin vahvistusta siitä, että tärkeimpiä sääntöjä (esim. lupien myöntämisen 
sääntelyä ja yhteenliittämissääntöjä) sovellettaisiin UMTS:ään. Lisäksi haluttiin 
selvennettävän sitä, miten lupien myöntämistä, taajuuksien varaamista tai 
standardointia koskevat päätökset voitaisiin sovittaa voimassa oleviin sääntöihin. 
4. Kaikkien kannanottojen mukaan nykyisten GSM-kilpailijöiden olisi annettava 
siirtyä UMTS:än käyttöön. Samalla on kuitenkin turvattava avoimet ja kilpaillut 
markkinat uusille tulokkaille. 
Taajuudet 
5. ERC päätti varata vuoteen 2002 mennessä UMTS:lle kaksi 40 MHz:n 
taajuuskaistaa vuoden 1992 WARC-konferenssissa FPLMTS:lle varatusta 
alueesta. Suurin osa julkiseen kuulemiseen osallistuneista pitää ERC:n 
päätöksessä varattuja taajuuksia riittämättöminä laajan kilpailukykyisen UMTS-
palvelutarjonnan toteuttamiseksi. Kaikki olivat yhtä mieltä siitä, että taajuuksia on 
saatava lisää. 
Standardointi 
6. Jäsenvaltioiden ja yksityisen sektorin edustajien mielestä teollisuuden 
osallistuminen ETSLn työhön on tärkeää yhteisten avoimien standardien 
kehittämiseksi keskeisiä rajapintoja, esimerkiksi radiorajapintaa, varten. Kun 
standardointi rajoitetaan vain tärkeimpiin rajapintoihin, markkinoilla voi olla 
-18-
monia yhteensopivien laitteistojen toimittajia ja kilpailun kehittyminen 
laitteistomarkkinoilla on mahdollista. 
7. Sijainninseurantamahdollisuus on ratkaisevaa tulevaisuuden 
multimediajärjestelmien käytössä. Sen varmistaminen olisi helpompaa, jos 
yhteisestä Euroopassa käytettävästä avoimesta ja kansainvälisesti 
kilpailukykyisestä radiorajapintastandardista päästäisiin yksimielisyyteen. 
Ratkaisu, jossa yhteentoimivuus ja sijainninseuranta mahdollistetaan 
monijärjestelmäpuhelinten avulla monenlaisia radiorajapintoja sisältävässä 
ympäristössä ei ole Euroopassa paras mahdollinen ratkaisu, vaikka se olisikin 
teknisesti toteutettavissa, koska seurauksena voi olla markkinoiden 
pirstoutuminen ja/tai kustannusten nousu. Maailmanlaajuisesti tullaan ehkä 
korostamaan useiden alueellisten radiorajapintojen yhteentoimivuutta. Yhteisen 
avoimen radiorajapinnan puute Euroopassa vaikuttaisi asiakkaisiin ja mahdollisen 
UMTS-standardin kilpailukykyyn. 
8. UMTS:ää pidetään merkittävänä haasteena Euroopan kilpailukyvylle 
matkaviestinteollisuuden näkökulmasta ja siksi, että matkaviestintä on yleensä 
tärkeää taloudellisille toimijoille. Vahvat kotimarkkinat näyttäisivät tarjoavan 
Euroopan teollisuudelle parhaat edellytykset kilpailla muualla maailmassa. 
Muut kysymykset 
9. Julkisen kuulemisen tuloksena saaduissa kannanotoissa esitettiin monia erilaisia 
lisäkysymyksiä, jotka on otettava huomioon suuren yleisön etujen vuoksi. Esitetyt 
näkemykset olivat lähinnä täydentäviä ja niissä mainittiin mm. mahdollisten 
terveysvaikutusten tutkimus ja toimenpiteet yksityisyyden ja henkilötietojen 
suojaamiseksi sekä epärehellisen käytön estämiseksi. 
|3.2 Lisäkäsittelyä vaativat kysymykset 
Kannanotoista kävi selvästi ilmi, että joistakin kysymyksistä ei syntynyt selvää 
yksimielisyyttä tai niitä on edelleen käsiteltävä. 
1. Ei ole selvää, missä määrin toisaalta Euroopan yhteisön ja toisaalta CEPT:n olisi 
päätettävä tulevaisuudessa UMTS:n taajuuksien varaamisesta. Monissa 
mielipiteissä kannatettiin CEPT:n ja ERC:n menettelyjä, mutta samalla oltiin 
huolissaan siitä, että niiden tuloksena syntyneitä päätöksiä ei toteuteta. Jos näin 
tapahtuisi, yhteisön antama sitova lainsäädäntö olisi joidenkin jäsenvaltioiden ja 
alan yritysten mielestä selkeä ratkaisu. 
2. Taajuuksien hinnoittelussa alan yritysten ja jäsenvaltioiden kannat jakautuivat, 
sillä yritykset eivät halua maksaa taajuuksista maksuja, joiden ne väittävät 
nostavan kustannuksiaan. Jäsenvaltiot olivat kuitenkin valmiita antamaan 
markkina-arvon niukalle luonnonvaralle varmistaakseen sen tehokkaan käytön. 
3. UMTS:n käsitteestä yleensä ollaan yksimielisiä, mutta kannanotoista päätellen 
sen kuvaaminen järjestelmänä tai teknologiana ei ole vielä mahdollista. 
-19-
Jäsenvaltiot ja operaattorit kaipaavat UMTS:n ja erityisesti sen 
radiorajapintastandardin määrittelyä sääntelyn antamiseksi. UMTS:n määrittely 
näyttää itse asiassa olevan sen koordinoidun käyttöönoton edellytys. 
-20 
4. VlRANOMAISPOLITHKAN SUUNTAVIIVAT 
Saaduissa kannanotoissa käsiteltiin monia erilaisia kysymyksiä, jotka kuitenkin voidaan 
ryhmitellä muutamiin pääaiheisiin ja joiden perusteella voidaan määritellä yleiset 
periaatteet ja politiikan painopistealueet (kohta 4.1). Näiden periaatteiden ja 
painopistealueiden pohjalta esitetään suosituksia viranomaisten toimiksi, jotta ne voivat 
luoda sopivan sääntely-ympäristön ja käsitellä tiettyjä asiaa sivuavia kysymyksiä (kohta 
4.2). 
4.1 Politiikan tavoitteet 
Saatujen kannanottojen ja saavutetun yksimielisyyden perusteella voidaan määritellä 
kolme tärkeää yhteisön ja alan yritysten tulevia toimia tukevaa tavoitetta, jotka 
selostetaan tässä jaksossa. Kohdassa 4.2 esitetään alueet, joilla yhteisö voi edistää näiden 
tavoitteiden saavuttamista. 
• Kehitetään sellaiset markkinat, jotka tarjoavat kilpailun avulla laajan kilpailukykyisen 
valikoiman matkaviestintää hyödyntäviä multimediapalveluja 
Tämä tavoite edellyttää UMTS-palvelujen ja -verkkojen kilpailun sallivaa oikeudellista ja 
teknistä ympäristöä sekä avointa lupien myöntämismenettelyä ja päätöksentekoa UMTS-
lupien lukumäärästä aikaisessa vaiheessa. Lisäksi se edellyttää riittävää taajuusaluetta 
kilpailun mahdollistamiseksi ja standardeja, joilla varmistetaan käyttäjien mahdollisuus 
viestiä toistensa kanssa. Standardit eivät kuitenkaan saa olla niin laaja-alaisia, että ne 
estävät palvelujen tarjoajia tarjoamasta erilaisia palveluelementtejä tai toiminteita. 
• Luodaan alan yrityksille mahdollisuus täyttää käyttäjien ja yhteiskunnan tarpeet 
UMTS:n menestyminen ympäristössä, jossa toisen sukupolven matkaviestintekniikat 
ovat jo löytäneet paikkansa, on kiinteästi yhteydessä siihen, että se varmasti vastaa 
käyttäjien tarpeita. Käyttäjät haluavat esimerkiksi matkaviestintää hyödyntäviä 
multimedia- ja Internet-palveluja tai niiden Euroopan ja maailmanlaajuista 
sijainninseurantaa. UMTS-palvelujen ja -laitteiden hinnoittelu on ratkaiseva siinä, 
pidetäänkö niitä massamarkkinatuotteina vai vain tietyille käyttäjille tarkoitettuina 
erikoistuotteina. Sääntelyn näkökulmasta on olennaista poistaa kaikki jäljellä olevat 
keinotekoiset markkinaesteet ja edistää televiestinnän ja audiovisuaalisen alan 
lähentymistä. Lisäksi on tärkeää käsitellä laajempia sosiaalisia ja yhteiskunnallisia etuja 
ja varmistaa, että "langaton tietoyhteiskunta" on kaikkien kansalaisten ulottuvilla. 
• Luodaan sijoituksia ja UMTS:n käyttöä suosiva ympäristö ja edistetään Euroopan 
kilpailukykyä 
Sijoitusten ja liiketoiminnan suunnittelu edellyttää varhaisia päätöksiä UMTS:n 
sääntelyjärjestelmästä, taajuusalueen saatavuudesta ja standardeista sekä pitkän aikavälin 
näkemystä mahdollisesti tarvittavista lisätaajuuksista. Nykyisen sääntelyn soveltaminen 
UMTS:ään olisi vahvistettava, ja tätä sääntelyä olisi tarvittaessa mukautettava tai 
selkeytettävä. Lisäksi alan yritysten olisi pidettävä huolta eduistaan laajemminkin ja 
-21-
pyrittävä tarvittaessa jäsenvaltioiden ja komission tukemana edistämään UMTS:ää 
maailmanlaajuisilla markkinoilla. Tämä toteutetaan huolehtimalla vahvoista asemista 
sisämarkkinoilla ja edistämällä matkaviestinnän multimediasovellusten nopeaa 
kehittämistä. 
4.2 Suositukset tuleviksi toimiksi j 
Jaksossa 4.1 selostettujen tavoitteiden saavuttamisessa tärkein asema on alan yrityksillä 
ja jäsenvaltioiden hallituksilla. Komissio kuitenkin uskoo, että kaikki tarpeelliset toimet 
on toteutettava kiinnittämällä erityistä huomiota Euroopan tasolla viiteen ydinalueeseen: 
sääntelyjärjestelmään, taajuuskysymyksiin, standardointiin ja järjestelmän määrittelyyn, 
tutkimukseen ja kehitykseen sekä kansainväliseen toimintaan. 
4.2.1 Sääntelyjärjestelmä 
Komissio harkitsee ehdotuksen antamista Euroopan parlamentin ja neuvoston 
päätökseksi (ns. UMTS-päätökseksi), joka koskee sijainninseurantaa, taajuuksia ja 
standardeja. 
Lupien myöntäminen 
Keskeisiä kysymyksiä ovat, miten ja milloin UMTS-palvelujen tarjoajille ja 
operaattoreille myönnetään luvat ja kuka ne myöntää. Nykyinen lupien 
myöntämisjärjestelmä on täysin sovellettavissa UMTS:ään. Tämän vuoksi UMTS ei 
edellytä uutta lupien myöntämistapaa näiden kysymysten ratkaisemiseksi. Kuitenkin on 
korostettava nykyisen j ärj estelmän kolmea erityistä piirrettä: 
• Voimassa olevan yhteisön lainsäädännön mukaisesti UMTS:n lupien lukumäärää olisi 
rajoitettava vain taajuuksien riittävyyden perusteella sen taajuusalueen mukaan13, joka 
taas riippuu markkinoiden vaatimuksia koskevasta ennusteesta (ks. kohta 4.2.2 
Taajuuskysymyksei). Koska UMTS.n on kuitenkin oltava markkinalähtöinen, 
komission mielestä taajuuksia olisi varattava oletetun kysynnän perusteella14. Lisäksi 
UMTS-palvelujen tarjoajien markkinoille pääsyä ei pitäisi tarpeettomasti rajoittaa, 
jotta aktiiviset markkinat ja laaja kilpailukykyinen palvelujen tarjonta pääsisivät 
kehittymään. Jos lupamenettelyjä pidetään tarpeellisina, olisi pääsääntöisesti 
käytettävä yleisiä valtuutuksia tai ilmoitusmenettelyjä. Yksittäisiä toimilupia olisi 
vaadittava vain UMTS-verkkojen hallintaan. 
13 Ns. toimilupadirektiivissä säädetään rajoituksista "siksi ajaksi, joka on tarpeen riittävän numeromäärän 
tarjoamisen varmistamiseksi yhteisön oikeuden mukaisesti", mutta numeroiden vähäisyys on vain 
väliaikainen syy rajoittaa toimilupien määrää siihen mennessä, kun kilpailua tukevat kansalliset 
numerointisuunnitelmat on otettu käyttöön. Numerointisuunnitelmat liittyvät 
televiestintämarkkinoiden vapauttamiseen, eikä niitä voi hyväksyä UMTS:n toimilupien määrän 
rajoittamisen syyksi, kun otetaan huomioon UMTS-palvelujen tarjonnan todennäköinen alkaminen 
vuonna 2002. 
14 Yleensä taajuuksienvarauspäätöksissä pyritään varaamaan taajuuksia mahdollisimman paljon lisäarvoa 
tuoviin käyttötarkoituksiin eikä tuottamattomampiin tarkoituksiin. 
-22-
• UMTS:n lupien myöntämisessä olisi pyrittävä kehittämään yleiseurooppalaisia 
palveluja koordinoimalla niiden käyttöönottoa. Tämä merkitsee sitä, että luvan 
saaneiden järjestelmien olisi tuettava sijainninseurantaa ja oltava ETSLn kehittämien 
UMTS-standardien mukaisia, jos ETSI kehittää tällaisia standardeja (ks. kohta 4.2.3 
Standardointi). 
• Mitään organisaatiota ei pitäisi automaattisesti jättää huomiotta UMTS:n lupia 
koskevassa menettelyssä, eikä lupamenettelyissä pitäisi varata automaattisesti UMTS-
lupia markkinoilla jo kilpaileville (esim. GSM- tai DCS-operaattoreille). 
Lupahakemusten arvioinnissa olisi otettava huomioon synergiaedut ja kaupallisen 
kokemuksen tuomat hyödyt, jos nykyisten GSM/DCS-operaattoreiden annetaan 
osallistua UMTS-markkinoille. 
Yhteenliittäminen 
Kiinteiden verkkojen, matkaviestinverkkojen sekä kiinteiden ja matkaviestinverkkojen 
välisen yhteenliittämisen yksityiskohtainen yhdenmukaistettu järjestelmä on otettu 
käyttöön antamalla yhteenliittämisdirektiivi15. Tätä yhteenliittämistä koskevaa 
järjestelmää voi kaikilta osin soveltaa UMTS-palveluihin. 
Sijainninseuranta 
Komissio kiinnittää erityistä huomiota yleiseurooppalaisten UMTS-palvelujen 
kehittämiseen, koska ne ovat televiestinnän ja matkaviestintää hyödyntävien 
multimediapalvelujen sisämarkkinoiden tärkein osatekijä16. Tämän vuoksi ja siksi, että 
maailman operaattorit pitäisivät eurooppalaista teknologiaa kiinnostavana ja uskottavana, 
todistettavasti toimivalla, yhteiseen, avoimeen ja kansainvälisesti kilpailukykyiseen 
radiorajapintastandardiin perustuvalla Euroopan laajuisella sijainninseurannalla on 
UMTS:lle erityistä merkitystä. 
Annettavassa UMTS-päätösehdotuksessa säädetään oikeuksista ja velvollisuuksista, 
jotka koskevat neuvotteluja kaupallisista sijainninseurantasopimuksista muiden 
UMTS-palvelujen tarjoajien tai UMTS:n verkko-operaattoreiden kanssa. 
Sopimukset perustuisivat yhteiseen, avoimeen ja kansainvälisesti kilpailukykyiseen 
radiorajapintastandardiin. 
4.2.2 Taajuuskysymykset 
Taajuusalueen oikein ajoitettu vapauttaminen ja varaaminen on UMTS:n käynnistämisen 
perusta. Se, kuinka paljon taajuuksia varataari, vaikuttaa suoraan markkinakilpailun 
15 Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 97/33/EY, annettu 30 päivänä kesäkuuta 1997, 
televiestinnän yhteenliittämisestä soveltaen avoimen verkon tarjoamisen (ONP) periaatteita 
yleispalvelun ja yhteentoimivuuden varmistamiseksi, EYVL N:o L 199, 26.7.1997. s. 32 
16 Neuvoston direktiivissä 91/263/ETY säädetään muun muassa päätelaitteiden vaatimustenmukaisuuden 
vastavuoroisesta tunnustamisesta ja vapaasta liikkuvuudesta. Parhaillaan on käsiteltävänä ehdotus 
Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi liitettävistä telelaitteista ja niiden 
vaatimustenmukaisuuden vastavuoroisesta tunnustamisesta (KOM(97) 257, 30.5.1997). 
23-
määrään. Komissio on tyytyväinen UMTS-taajuusalueen varaamista koskevasta ERC:n 
hiljattain tekemään päätökseen, mutta ottaa kuitenkin huomioon alan yritysten huolen 
siitä, että varattu taajuusalue on alimitoitettu, jos nykyiset kysyntäennusteet pitävät 
paikkansa. Komission mielestä lisätaajuuksien varaamista on tutkittava. Komissio uskoo 
käytössä olevien tietojen perusteella, että muihin tarkoituksiin varattujen taajuuksien 
tuottama hyöty on arvioitava sen selvittämiseksi, onko UMTS-palvelut jätetty 
epätaloudellisesti huomiotta, kun taajuuksia on varattu muihin, vähemmän lisäarvoa 
tuoviin käyttötarkoituksiin. Taajuusalue on varattava hyvissä ajoin ennen UMTS-
palvelujen (vuonna 2002 tapahtuvaa) kaupallista käyttöönottoa, ja on kehitettävä selkeä 
strategia taajuusalueen vapauttamiseksi sitä mukaa kun UMTS-palvelujen kysyntä 
tulevaisuudessa kasvaa. Taajuuksia voitaisiin saada käyttämällä vuoden 1992 WARC-
konferenssin määrittämää FPLMTS-kaistaa tai järjestelemällä uudelleen 900:n, 1800:n ja 
1900:n MHz:n kaistat17. Tämän lisäksi tarvittavia taajuuksia voitaisiin tulevaisuudessa 
varata WRC:ssä tehtävillä päätöksillä (ks. kohta 4.2.5 UMTS.n kansainvälinen merkitys). 
Komissio arvostaa CEPT:n nykyistä toimintaa taajuuksien varaamista koskevissa 
keskusteluissa ja alan yritysten erityisen tärkeää panosta niihin UMTS-foorumin 
välityksellä. 
Komission mielestä taajuuksien varaaminen olisi pyrittävä hoitamaan CEPT:ssä. 
Komissio kuitenkin uskoo, että yhteisön päätösten oikein ajoitettua täytäntöönpanoa 
tukevat toimet voivat vaikuttaa merkittävästi UMTS:n onnistuneeseen valmisteluun ja 
toteuttamiseen ja että tällaisiin toimiin on ryhdyttävä tarvittaessa. 
Taajuuksien arvosta komissio on sitä mieltä, että taajuuksista mahdollisesti perittävillä 
maksuilla on pyrittävä varmistamaan arvokkaan luonnonvaran tehokas käyttö. Jos 
jäsenvaltiot päättävät varata taajuuksia huutokaupalla, on tärkeää, ettei käyttöönotetuilla 
mekanismeilla ole yleistä etua haittaavia vaikutuksia erityisesti markkinoilla käytävään 
kilpailuun. Jos viranomaiset hoitavat taajuuksien jakamisen, hallinnolliset kustannukset 
ylittävät maksut merkitsevät jo resurssien subjektiivista arvottamista, koska markkina-
arvo määräytyy ainoastaan markkinamekanismien perusteella18. 
Tehtävässä UMTS-päätösehdotuksessa säädetään menetelmästä, jota sovelletaan 
UMTS-taajuuksien varaamista koskevan CEPT/ERC:n tekemän työn tulosten 
oikein ajoitettuun toteuttamiseen yhteisössä. Menetelmä on samanlainen, jonka 
17 Tässä yhteydessä on otettava huomioon direktiivin 96/2/EY 2 artiklan 3 kohta ja 4 artikla. 
18 Jaettaessa taajuuksia oikein toteutetussa huutokaupassa taloudellinen teoria on se, että kaikki maksetut 
maksut heijastavat sen ylimääräisen voiton alennettua nykyarvoa, jonka toiseksi korkeimman 
tarjouksen tekijä odottaa saavansa. Tarjoaminen päättyy, kun toiseksi korkeimman tarjouksen tekijä 
luopuu, eikä silloin saada selville, mitä korkeimman tarjouksen tekijä olisi ollut valmis maksamaan. 
Kuitenkin oikein toteutetussa huutokaupassa tarjouksien tekijöiden hallussa olevat tiedot tulevat 
suurimmalta osaltaan julkisiksi, mikä vähentää toiseksi korkeimman ja korkeimman tarjouksen 
erotusta. 
24-
soveltamisesta säädetään satelliittivälitteisten henkilöviestintäpalvelujen 
valtuutu s menettelyjä koskevassa päätöksessä19. 
Langaton tilaajaliittymä 
Langaton tilaajaliittymä ei ole tämän tiedonannon aihe, mutta komission mielestä on 
tärkeää esittää kantansa langattomaan tilaajaliittymään liittyvästä UMTS-taajuusalueen 
käytöstä. 
Komissio ymmärtää langattoman tilaajaliittymän olevan lupaava mahdollisuus kiinteän 
verkon viestinnän ja solukkoverkkoisen matkaviestinnän välisen kuilun ylittämiseksi, 
johon nykyisin toimivat kiinteiden ja matkaviestinverkkojen operaattorit ovat osoittaneet 
kiinnostusta ja josta mahdolliset uudet markkinatulokkaat lienevät myös kiinnostuneita. 
Langaton tilaajaliittymä voisi olla kiinteän tilaajaliittymän ja myös matkaviestinnän 
taloudellisesti houkutteleva vaihtoehto. 
Komission mielestä langattomille tilaajaliittymille voidaan kehittää erilaisia tekniikoita 
kansallisesti, suurkaupunkialueilla tai paikallisilla markkinoilla. Vaikka yhteentoimivuus 
onkin jossakin määrin toivottavaa, yhdenmukaistamisen ei tarvitse olla yhtä kattavaa 
kuin matkaviestinjärjestelmissä, joissa täydellinen sijainninseuranta edellyttää 
maailmanlaajuisia tai alueellisia standardeja. 
Komissio on huomannut, että jotkut jäsenvaltiot ovat jakaneet langattoman 
tilaajaliittymän palveluille eri taajuuskaistoja. Se tukee työtä, jota ERO tekee tutkiakseen 
yhdenmukaistamismahdollisuuksia. 
Komission mielestä UMTS/FPLMTS-taajuusalueen niukkuus ja sen Euroopan (ja 
maailman) laajuisesta saatavuudesta johtuva erityinen arvo ovat riittäviä perusteita 
taajuuskaistan käytön rajoittamiseksi. Tämän vuoksi komissio katsoo, että langattomien 
tilaajaliittymäjärjestelmien pitäisi antaa käyttää kyseistä taajuuskaistaa vain, jos voidaan 
sopia niiden yhdenmukaisesta Euroopan laajuisesta käyttöönotosta. 
4.2.3 Standardointi 
Komissio kannattaa UMTS-standardointityötä, jota ETSI on tähän mennessä tehnyt, ja 
kehottaa kaikkia asiasta kiinnostuneita osapuolia osallistumaan tähän työhön. Lisäksi se 
on tyytyväinen siitä, että yksityinen sektori johtaa standardien kehittämistä ja että 
yksimielisyys runkoverkosta näyttää olevan syntymässä. Komission mielestä ETSLn 
työn tuloksista, jotka ETST.n on toimitettava ajoissa UMTS:n suunniteltua käyttöönottoa 
varten, olisi tultava tulevan UMTS-ympäristön avoin tekninen perusta. 
Komission mielestä UMTS-standardoinnissa olisi rajoituttava siihen, mikä on 
välttämätöntä järjestelmien kehittämiseksi. Palvelujen tarjonta puolestaan olisi voitava 
pitää tästä erillään, jotta palveluista käytäisiin tehokasta kilpailua ja innovaatio olisi 
19 Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 710/97/EY, tehty 24 päivänä maaliskuuta 1997, 
yhteensovitetusta valtuutusmenettelystä satelliittivälitteisten henkilökohtaisten viestintäpalvelujen 
alalla yhteisössä, EYVL N:o L 105, 23.4.1997, s. 4 
-25 
mahdollista. Tällainen lähestymistapa sopii hyvin nykyisille televiestintämarkkinoille, 
jotka ovat kilpailtuja toisin kuin GSM-standardin alkuaikoina, jolloin monopolit olivat 
yleisiä. 
Komissio uskoo, että standardoinnissa olisi pyrittävä erityisesti varmistamaan yhteyksien 
päästä päähän ulottuva yhteentoimivuus, joka on edellytys todella yleiseurooppalaiselle 
UMTS-järjestelmälle. Sen ansiosta käyttäjät hyväksyisivät UMTS:n entistä helpommin 
(varsinkin päättäessään siirtymisestä maailmanlaajuista sijainninseurantaa tukevista 
nykyisistä järjestelmistä UMTS:ään). Lisäksi UMTS-laitteiden ja -palvelujen 
yleistymiseen tarvittava käyttöaste saavutettaisiin Euroopassa ja sen ulkopuolella 
kehittyisi nopeammin. 
Edellä mainituista syistä komissio on sitä mieltä, että olisi vahvistettava yhteinen, 
avoin ja kansainvälisesti kilpailukykyinen UMTS-radiorajapintastandardi. Se 
kehottaa laitevalmistajia osallistumaan ETSIrn standardointityöhön tämän 
päämäärän saavuttamiseksi. Tehtävässä UMTS-päätösehdotuksessa määritetään 
edellytykset, joiden perusteella lupia voidaan myöntää niin, että varmistetaan 
mahdollisiin ETSLn vahvistamiin standardeihin perustuvat yleiseurooppalaiset 
palvelut. 
4.2.4 Tutkimus ja kehitys 
Yhteisön RACE- ja ACTS-erityisohjelmissa on jo tehty merkittävää työtä UMTS:n 
teknologisen perustan valmistelemiseksi ja kilpailevien tekniikoiden etujen ja 
haittapuolien vertailemiseksi. Tästä huolimatta komission mielestä UMTS:ään liittyvää 
tutkimusta on edelleen jatkettava. Tutkimusta aiotaan jatkaa tulevassa viidennessä 
puiteohjelmassa, ja siinä olisi keskityttävä erityisesti työhön, joka koskee verkkojen 
suunnittelua ja hallintaa, älyverkkojen toteuttamista (verkkoagenttitekniikoita), verkkojen 
yhdistämistä, palvelun laatua (QoS), käytettävyyttä, kustannusten ja suorituskyvyn 
suhdetta, taajuuksia tehokkaasti käyttäviä tekniikoita, ohjelmistoon perustuvia 
päätelaitetekniikoita (Software Radio Technologies, SRT) ja verkkoresurssien 
kohdentamismenetelmiä. Lisäksi aiotaan tarkastella käyttöliittymiä, päätelaitteiden 
helppokäyttöisyyttä sekä turvallista ja varmaa matkaviestimien ja langattomien laitteiden 
käyttöä20. 
Yhteisön tutkimusohjelmissa ja kansallisessa tutkimustyössä olisi edelleen tuettava 
UMTS:ää ja sen tulevaa kehitystä koskevaa kilpailukykytutkimusta. Tämän tutkimuksen 
ansiosta kolmannen sukupolven järjestelmiä koskeva tietopohja laajenee ja alan 
teollisuus saa tarvitsemiaan asiantuntijoita. 
20 Matkapuhelinten käytön mahdollisia terveysvaikutuksia tarkastelevaa tutkimusohjelmaa valmistellaan 
parhaillaan. Työ perustuu erityisesti riippumattoman poikkitieteellisen asiantuntijaryhmän 
suosituksiin. Ryhmä antoi komissiolle viime vuonna asiaa koskevan kertomuksen. Lisäksi komissio 
harkitsee antavansa perustamissopimuksen 129 artiklan (joka koskee kansanterveyttä) nojalla 
ehdotuksen neuvoston suositukseksi, jossa käsitellään radiotaajuuksille altistumisen 
terveysvaikutuksia. 
-26 
Tekniikkaan kohdistuvan tutkimuksen lisäksi on pohdittava perusteellisesti 
"langattomaan tietoyhteiskuntaan" siirtymisen laajempia sosiaalisia ja yhteiskunnallisia 
vaikutuksia. 
4.2.5 UMTS:n kansainvälinen merkitys 
Komission mielestä UMTS:n tulevassa kehittämisessä olisi pyrittävä vahvistamaan 
maailmanlaajuinen standardi paljolti samaan tapaan kuin GSM:n kehittämisessä tehtiin. 
Komissio kehottaa jäsenvaltioita ja koko alan yrityksiä yhdistämään voimansa ja 
toteuttamaan seuraavat toimet: 
• Ehdotukset UMTS-standardiksi (jota ETSI on kehittämässä) ja sen edistäminen 
ITU:ssa parhaillaan valmisteltavan IMT-2000 -suosituksen keskeisenä tekijänä. 
• UMTS:n taajuusalueen saatavuuden turvaaminen pitkän aikavälin tarpeisiin niin, että 
WRC-konferensseissa pyritään varaamaan riittävät taajuudet. Komissio kannattaa 
erityisesti CEPT.n ja UMTS-foorumin näkemystä, jonka mukaan asiaa on ehdotettava 
vuoden 1997 WRC-konferenssissa vuoden 1999 WRC-konferenssin esityslistalle. 
Komissio kannattaa täysin myös UMTS-foorumin yhteiselle työlle, jolla pyritään 
turvaamaan tulevaisuudessa maanpäällisen matkaviestinnän taajuusalueet 
maailmanmarkkinoilla. 
• Asiasta kiinnostuneiden alan organisaatioiden, standardointielinten, eurooppalaisten ja 
Euroopan kauppakumppaneiden viranomaisten välisten yhteyksien edistäminen. Näin 
edistetään tavoitetta maailmanlaajuisesti yhteentoimivasta UMTS-järjestelmästä ja 
autetaan luomaan yhteistyötä ja yhteenliittymiä yksityisellä sektorilla UMTS:n 
kehityksen alkuvaiheessa. 
• UMTS-järjestelmien ja -päätelaitteiden markkinoillepääsystä ja vapaasta 
liikkuvuudesta aloitetaan varhaisessa vaiheessa keskustelu niiden kokemusten 
perusteella, jotka on saatu maailmanlaajuisten satelliittivälitteisten 
matkaviestinpalvelujen (GMPCS) yhteistyösopimuksesta. 
-27 
YLEISKATSAUS TOIMINTASUOSITUKSISTA 
Huom: Taulukon sääntelyjärjestelmää koskevalla rivillä luetellut toimet ovat lisä tässä 
tiedonannossa annettuun vahvistukseen siitä, että UMTS:ää koskeviin toimiin sovelletaan 
nykyisiä lupien myöntämis- ja yhteenliittämissääntöjä erityisesti seuraavia toimia ajatellen: i) 
lupien lukumäärän rajoittaminen, ii) mahdollisten ETSI:n standardien käyttöönoton tukeminen ja 
iii) sen varmistaminen, ettei nykyisille operaattoreille myönnetä automaattisesti UMTS-lupia tai 
ettei niitä jätetä huomiotta lupamenettelyssä. 
Alue Toimintasuositukset 
Sääntelyjärjestelmä Komission ehdotus UMTS-päätökseksi, jossa: 
• määritellään oikeudet ja velvollisuudet neuvotella 
sij ai nninseurantajärj estelyistä sikäli kun ne eivät kuulu 
yhteenliittämisdirektiivin soveltamisalaan 
• määritetään lupien myöntämisedellytykset, joilla 
varmistetaan mahdollisiin ETSI:n vahvistamiin 
standardeihin perustuvat yleiseurooppalaiset palvelut, 
• varmistetaan koordinoitu ja oikein ajoitettu UMTS-
taajuuksien varaaminen yhteisössä 
Taajuuskysymykset Yhteisössä on huolehdittava koordinoidusta ja oikein ajoitetusta 
taajuuksien varaamisesta CEPT:n menetelmän mukaisesti tai 
tarvittaessa yhteisön toimenpiteiden avulla ja varsinkin: 
• valmisteltava vuoteen 2002 mennessä (UMTS-palvelujen 
tarjonta alkaa) käyttöön saatavan taajuusalueen varaamista 
• harkittava 900, 1800 ja 1900 MHz:n kaistojen 
vapauttamista UMTS:n käyttöön keskipitkällä aikavälillä 
(vuonna 2005) 
• laaj ennettävä käytettäviä taajuusalueita vuoden 1992 
WARC-konferenssin määrittämän FPLMTS-kaistan 
ulkopuolelle UMTS:n käyttöön keskipitkällä ja pitkällä 
aikavälillä (2005-2010) 
• edistettävä UMTS-taajuusalueen tehokasta käyttöä 
hinnoittelulla 
Standardointi ETSI määrittää ratkaisevat rajapinnat UMTS-ympäristössä, joka 
tukee samanaikaisesti tuotteiden ja palvelujen tarjonnan kilpailua 
sekä yhteentoimivuutta ja sijainninseurantaa 
Standardoinnissa olisi keskityttävä yhteisen, avoimen ja 
kansainvälisesti kilpailukykyisen radiorajapintastandardin 
kehittämiseen 
Tutkimus ja kehitys Tuki UMTS:n vaatimien teknisten ratkaisujen tutkimukselle ja 
kehitykselle (viides puiteohjelma) 
UMTS-tekniikoita käsittelevän tiedon levittäminen ja niitä koskeva 
koulutus (jotta UMTS:n toteuttamiseen on riittävät perustaidot) 
Sähkömagneettisen säteilyn mahdollisia terveyshaittoja koskevan 
tutkimus- j a kehitystyön tukeminen 
UMTS.n kansainvälinen 
merkitys ETSI:n kehittämä UMTS-standardi ITU:n IMT-2000 -standardin 
vaihtoehdoksi 
28 
• WRC:ssä on tutkittava kolmannen sukupolven 
matkaviestinsovelluksille varatun FPLMTS-taajuusalueen 
laajentamista 
• Alan yritysten, standardointielinten ja viranomaisten välisen 
maailmanlaajuisen keskustelun tukeminen UMTS:n 
yhteentoimivuuden edistämiseksi maailmanlaajuisesti 
• UMTS-päätelaitteiden maailmanlaajuisen vapaan liikkuvuuden 
turvaaminen (vastavuoroista tunnustamista koskevat sopimukset, 
yhteistyösopimukset monenvälisistä säännöistä) 
-29-
4.3 Ehdotetut tavoitteet, toimintasuunnitelma ja aikataulu 
Seuraavassa kahdessa taulukossa annetaan yleiseksi perustaksi yleiskatsaus tavoitteista, 
toimijoista ja aikataulusta sekä tiivistetty toimintasuunnitelma, jossa määritellään 
edellisessä luvussa ehdotettujen toimien toteuttamiseksi tarvittavat konkreettiset toimet. 
Ehdotetut tavoitteet: 
Tavoite Toimija Määräaika 
UMTS:n ensimmäinen ETSI 1999 loppu 
standardointiaihe 
ensimmäinen lupien myöntämiskierros jäsenvaltiot 1998 loppu 
IMT-2000-standardointi ITU 1999 
kaupallistaminen alkaa yksityinen sektori 2002 
lisätaajuuksien varaaminen taajuuksista vastaavat 2004-2005 
viranomaiset 
Yhteisön toimintasuunnitelma: 
Toimi Määräaika 
Vuoden 1997 WRC-konferenssi: vuoden 1999 lokakuu 1997 
konferenssin esityslistan valmistelu (niin, että se 
sisältää UMTS-taajuusalueen varaamisen) 
Neuvoston päätöslauselma tästä tiedonannosta ja joulukuu 1997 
poliittisten painopistealueiden asettaminen 
Ehdotus päätökseksi UMTS:n taajuusalueesta ja tammikuu 1998 
lupien myöntämisedellytyksistä 
Viidennen puiteohjelman toteuttaminen 1998 
UMTS:ää koskeva päätös 1999 alku ~~ 
Toimeksianto ERC:lle lisätaajuuksien varaamisesta helmikuu 1999 
Vastavuoroista tunnustamista koskevat jatkuvasti 
sopimusneuvottelut 
WRC-99: lisätaajuuksien varaaminen UMTS:lle lokakuu 1999 
Televiestinnän sääntelyn tarkistaminen 1999 loppu 
30-
5. LOPPUHUOMAUTUKSET 
Julkinen kuuleminen on vahvistanut, että tässä ratkaisevassa vaiheessa on aktiivisesti 
käytävä keskustelua tulevaisuuden UMTS:n ympäristön valmistelun ja toteuttamisen 
edellytyksistä. UMTS:n kehityksen on oltava markkinalähtöistä ja sen on tapahduttava 
yksityisen sektorin johdolla. Hallitusten tehtävänä on kuitenkin luoda sellainen 
luottamusta lisäävä sääntely-ympäristö, joka kannustaa innovaatioihin ja sijoituksiin ja 
jossa otetaan huomioon myös kuluttajien edut. 
UMTS on Euroopan vastaus tulevaisuuden matkaviestinnän ja langattoman viestinnän 
maailmanmarkkinoilla tapahtuneeseen kehitykseen. Sen ominaisuuksiin kuuluu 
Euroopan (ja maailman) laajuinen palvelujen sijainninseuranta, johon kuuluu useita 
multimediasovelluksia. Tämä merkitsee sitä, että UMTS :11a on avainasema 
tietoyhteiskunnan ulottuvuutta laajennettaessa. 
Jotta UMTS menestyisi hyvin, alan teollisuuden mukaan on selkeytettävä joitakin 
nykyisen sääntelyjärjestelmän piirteitä ja päätettävä tärkeimmistä resurssikysymyksistä 
niin, että lopulliset liiketoimintasuunnitelmat voidaan tehdä. Vahvat kotimarkkinat 
auttavat Euroopan yrityksiä kilpailemaan muualla maailmassa ja antavat niille 
mahdollisuuden vakiinnuttaa nykyinen johtoasemansa GSM:n maailmanmarkkinoilla. 
UMTS:n nopeasta ja laajasta käytöstä on hyötyä Euroopan yrityksille ja kaikille 
käyttäjille. Siitä on myös apua tiettyjen maaseutualueiden kehittämisessä, koska sen 
avulla voidaan luoda uusia yleiseurooppalaisia palveluja ja kiihdyttää tavaroiden ja 
palvelujen rajatylittävän tarjonnan kasvua. Se auttaa tuomaan sähköisen talouden uuden 
käyttömahdollisuuden kaikenkokoisten eurooppalaisten yritysten ja Euroopan 
kansalaisten ulottuville. 
Poliittisilla päätöksentekijöillä on nyt poikkeuksellinen mahdollisuus olla 
muovaamassa saumatonta, matkaviestintää hyödyntävää multimediaympäristöä 
Eurooppaan päättämällä laajoista toimintaperiaatteista, jotka luovat UMTS:n 
kehittämisen ja käyttöönoton yhteisen kasvualustan. Tästä on hyötyä kaikille 
Euroopan kansalaisille ja yrityksille. 
Tällä komission tiedonannolla on tarkoitus tukea poliittista keskustelua Euroopan 
parlamentissa, Euroopan unionin neuvostossa, talous- ja sosiaalikomiteassa ja alueiden 
komiteassa. 
-31 
LIITE I: KANNANOTTOJEN LÄHETTÄJÄT 
Tilanne 19.9.1997 mennessä 
Jäsenvaltiot tai niitä edustavat viranomaiset 
ETO 
Tanska, tutkimusministeriö 
Suomi, liikenneministeriö 
Ranska, DPT 
Saksa, Bundesregierung Italia, liikenneministeriö 
Portugali, Instituto das Comunicacoes 
Ruotsi, liikenneministeriö 
Yhdistynyt kuningaskunta 
Yhdistynyt kuningaskunta, Home Office 
Alan yritykset, järjestöt ja muut 
Airtel Movil 
Airtouch 
Alcatel 
Autel 
Bayerische Rundfunk/Mueller-Roemer 
Belgacom 
BT 
Cable & Wireless 
Cegetel 
Cellnet 
CNPF 
Deutsche Telekom 
Diehl GmbH 
e plus 
ECTEL 
Enertel 
Ericsson 
ETNO 
Finmeccanica SPA 
Finnet Group 
France Telecom 
INMARSAT Mannesmann Mobilfunk 
MATAV 
Nokia 
Olivetti 
One-2-One 
ONP-CCP/Joint industry group 
Orange 
Philips 
Pidenne Italia 
Post and Telekom Austria 
Proximus 
Siemens 
T-Mobil 
Telecel 
Telefonica 
Telenor 
Tescher Team 
TIM 
UMTS Forum Manufacturers Group 
UNICE 
Vodaphone 
WDR 
-32-
LIITE II: LYHENNELUETTELO 
yleismaailmallinen 
Land Mobile 
digitaalinen 
for Mobile ACTS Kehittyneitä viestintätekniikoita ja palveluja koskeva yhteisön 
tutkimusohjelma (Advanced Communications Technologies and 
Services) 
CEPT Euroopan posti- ja telehallintojen neuvottelukunta (Conference of 
European Post and Telephone Administrations) 
DAB Digitaalinen radiolähetysjärjestelmä (Digital Audio Broadcast) 
ERC Euroopan radioviestintäkomitea (European Radiocommunications 
Committee) 
ETNO Euroopan tele verkkoyritysten järjestö (European Telecommunication 
Network Operators Association) 
ETSI Euroopan telealan standardointilaitos (European Telecommunications 
Standardisation Institute) 
FPLMTS Suunnitteilla oleva tulevaisuuden 
matkaviestinjärjestelmä (Future Public 
Telecommunications System) 
GM-PCS Maailmanlaajuiset satelliittivälitteiset matkaviestinpalvelut (Global 
Mobile Personal Communications by Satellite) 
GSM Euroopassa kehitetty laajalti levinnyt 
matkaviestinjärjestelmästandardi (Global System 
Communications) 
HTS Suprajohtavuus korkeissa lämpötiloissa (High Temperature 
Superconductivity) 
IMT-2000 FPLMTS:n uusi työnimi ITU:ssa (International Mobile 
Telecommunications 2000) 
ISDN Digitaalinen monipalveluverkko (Integrated Services Digital Network) 
ITA Maailman kauppajärjestössä WTO:ssa tehty tietotekniikkaa koskeva 
sopimus (Information Technology Agreement) 
ITU Kansainvälinen teleliitto (International Telecommunications Union) 
MBS Laajakaistainen matkaviestinverkko (Mobile Broadband Systems) 
MRA Vastavuoroista tunnustamista koskeva sopimus (Mutual Recognition 
Agreement) 
RACE Kehittyneen teletekniikan tutkimusta ja kehitystä Euroopassa koskeva 
yhteisön ohjelma (Research and technology development in Advanced 
Communications in Europe) 
QoS Palvelun laatu (Quality of Service) 
SDMA Tilajakoon perustuva tiedonsiirtotekniikka (Space Division Multiple 
Access) 
-33-
SMG Digitaalisia matkaviestinjärjestelmiä, kuten GSM:ää ja UMTS:ää 
standardoiva ETSLn komitea (Special Mobile Group) 
TETRA LTSLssä standardoitu digitaalinen yhteiskäyttöinen radioverkko (Trans-
European Trunked RAdio) 
UMTS Yleismaailmallinen matkaviestinjärjestelmä (Universal Mobile 
Telecommunications System) 
UNICE EY:n teollisuuden ja työnantajajärjestöjen liitto 
WARC/WRC Maailman radiohall intojen konferenssi (World (Administrative) Radio 
Conference) 
W-LAN Langaton lähiverkko (Wireless Local Area Network) 
WLL Langaton tilaajaliittymä (Wireless Local Loop) 
-34 
ISSN 1024-4492 
KOM(97) 513 lopullinen 
ASIAKIRJAT 
FI 15 16 
Luettelonumero : CB-CO-97-543-FI-C 
ISBN 92-78-26015-0 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxemburg 
2fi iS"