Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheista: - "Ehdotus neuvoston direktiiviksi tietynlaisia jäsenvaltioiden välisiä tavaroiden yhdistettyjä kuljetuksia koskevista yhteisistä säännöistä annetun neuvoston direktiivin 92/106/ETY muuttamisesta", ja - "Ehdotus neuvoston direktiiviksi tiettyjen yhteisössä liikkuvien tieliikenteen ajoneuvojen suurimmista kansallisessa ja kansainvälisessä liikenteessä sallituista mitoista ja suurimmista kansainvälisessä liikenteessä sallituista painoista annetun neuvoston direktiivin 96/53/EY muuttamisesta"



Virallinen lehti nro C 410 , 30/12/1998 s. 0016 - 0018



Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheista: "Ehdotus neuvoston direktiiviksi tietynlaisia jäsenvaltioiden välisiä tavaroiden yhdistettyjä kuljetuksia koskevista yhteisistä säännöistä annetun neuvoston direktiivin 92/106/ETY muuttamisesta", ja "Ehdotus neuvoston direktiiviksi tiettyjen yhteisössä liikkuvien tieliikenteen ajoneuvojen suurimmista kansallisessa ja kansainvälisessä liikenteessä sallituista mitoista ja suurimmista kansainvälisessä liikenteessä sallituista painoista annetun neuvoston direktiivin 96/53/EY muuttamisesta" () (98/C 410/06) Neuvosto päätti 31. heinäkuuta 1998 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 75 ja 84 artiklan nojalla pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainituista ehdotuksista. Talous- ja sosiaalikomitean työvaliokunta antoi 8. syyskuuta ja 14. lokakuuta 1998 lausunnon valmistelun "liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta" -jaoston tehtäväksi. Talous- ja sosiaalikomitea nimitti 13. 15. lokakuuta 1998 pitämässään 358. täysistunnossa (lokakuun 15. päivän kokouksessa) pitämässään 358. täysistunnossa Edoardo Baglianon yleisesittelijäksi lausunnon kiireellisyyden vuoksi ja hyväksyi seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 85 ääntä puolesta ja 6 vastaan 11:n pidättyessä äänestämästä. 1. Komission asiakirja 1.1. Komission asiakirjassa määritellään käsite "yhdistetty kuljetus" (yhdistelmäkuljetus) uudelleen ja entistä laajemmin. Määritelmään sisältyvät nyt jäsenvaltioiden sisäiset sekä jäsenvaltion ja yhteisön ulkopuolisen maan väliset kuljetukset, jossa kuorma-auton, perävaunun, vetoautollisen tai vetoautottoman puoliperävaunun, vaihtokorin tai kontin kuljettamiseen käytetään peräkkäin eri kuljetusmuotoja edellyttäen, että kukin yksittäinen maantieosuus on enintään 20 prosenttia muulla mainitulla kuljetusmuodolla tai muilla mainituilla kuljetusmuodoilla suoritettavasta kokonaismatkasta; meri- tai sisävesiosuus olisi mahdollista suorittaa myös vastaavana maantiekuljetuksena. 1.2. Komission asiakirjan tarkoitus on edistää yhdistelmäkuljetuksia seuraavin toimin: ajoneuvoverosta myönnettävien alennusten laajentaminen kaikkiin yhdistelmäkuljetuksiin; viikonloppu- ja muiden vastaavien ajokieltojen poistaminen alku- ja loppuosuuksien maantiekuljetuksilta, jotka ovat yhdistelmäkuljetusten osia; neuvoston direktiivin 97/53/EY muuttaminen, jotta kaikissa EU:n jäsenvaltioissa sallitaan 44 tonnin enimmäispaino yhdistelmäkuljetuksissa. 1.3. Nyt käsiteltävänä olevat ehdotukset ovat tarpeellisia, koska tähän mennessä hyväksytyt yhdistelmäkuljetuksia koskevat toimet ovat olleet laajuudeltaan ja vaikutukseltaan rajallisia, kuten komissio totesi direktiivin 92/106/ETY soveltamisesta 18. heinäkuuta 1997 antamassaan kertomuksessa. 2. Yleistä 2.1. Komitea on viime vuosina antamissaan lausunnoissa () johdonmukaisesti korostanut, että on tärkeää parantaa yhdistelmäkuljetuksia ja laajentaa niiden käyttöä talouden, yhteiskunnan ja ympäristön kannalta kestävän liikkuvuuden saavuttamiseksi. 2.2. Tämän vuoksi komitea kannattaa komission lähestymistapaa ja katsoo, että direktiivien 92/106/ETY ja 96/53/EY muutokset ovat tarpeen, jotta saavutetaan tavoitteet ja toteutetaan puitesuunnitelmat, joita komissio on ehdottanut direktiivejä edeltäneissä vihreissä ja valkoisissa kirjoissa. 2.3. Yhdistelmäkuljetusten osuus on ponnisteluista huolimatta vain 5 % maantierahdista Euroopassa (lukuunottamatta Alppien kautta kulkevaa liikennettä, jossa yhdistelmäkuljetusten osuus on yleensä 23 %). Merkittävää kehitystä ei siis ole tapahtunut lukuunottamatta tiettyjen maiden erityistilanteita. Maantiekuljetukset ovat lisääntyneet edelleen viime vuosina ja nousseet 22,8 % vuodesta 1990 vuoteen 1996, kun taas rautatiekuljetukset on vähentyneet huolestuttavasti (- 14,6 %). Vuonna 1996, jolta tuoreimmat viralliset tiedot ovat peräisin, maantiekuljetusten osuus oli 73,6 % ja rautatiekuljetusten 13,9 % (). 2.4. Toisaalta rautateiden liberalisointi ja yksityistäminen edistyvät hitaasti. Komissio on todennut (), että vain kaksi yhtymää tarjoaa direktiivin 91/440/ETY () mukaisia kuljetuspalveluja. Myös rautateiden rahtiliikenteen valtaväylät (), joiden varaan l ajatella, että yksittäisiä ja irrallisia toimenpiteitä tehdään edelleen, koska kuljetusalan tasapainoon ja parantamiseen tähtääviä toimia voidaan tarkastella vain nykyistä laajemmassa ja yleisemmässä kehyksessä. 2.5. Näin ollen komission kahta ehdotusta on pidettävä todellisina toteutusvälineinä, jotka helpottavat ja edistävät yhdistelmäkuljetuksia suorin toimin metodologis-pragmaattisesta lähtökohdasta. Se muodostaa kehyksen, jossa jäsenvaltiot läheisyysperiaatetta kunnioittaen voivat ja niiden täytyy toimia. 2.6. Komitean mielestä on muutosehdotukset ovat tärkeitä ja myönteisiä, sillä: ehdotetuilla tavoitteilla pyritään parantamaan yhdistelmäkuljetusten kannattavuutta myös reiteillä, joilla yhdistelmäkuljetusten ei tällä hetkellä katsota olevan kannattavia eikä tuottavia, koska ne ovat 500 km:ä lyhyempiä, ja tällaisilla reiteillä pelkät maantiekuljetukset ovat kannattavampia; suunnitellut veroalennukset lisäävät maantiekuljetuksia harjoittavien pk-yritysten kiinnostusta yhdistelmäkuljetuksiin niin, että ne voivat siirtyä harjoittamaan kyseistä kuljetusmuotoa; yhdistelmäkuljetusten määritelmää on laajennettu sekä aluetta että kuljetustekniikkaa silmällä pitäen, ja poistettu näin tulkintaongelmia aiheuttaneita puutteita. 3. Erityistä 3.1. Muutokset direktiiviin 92/106/ETY 3.1.1. Määritelmät (1 artikla) 3.1.1.1. Komission lähtökohta on täysin kannatettava, sillä siinä laajennetaan yhdistelmäkuljetusten määritelmää kattamaan jäsenvaltioiden sisäiset sekä jäsenvaltioiden ja yhteisöön vielä kuulumattomien maiden väliset yhdistelmäkuljetukset. Maantiekuljetusosuuden enimmäispituuden määrittely 20 prosenttiin muilla tavoilla kuljetettavasta matkasta on riittävän kaukonäköistä. 3.1.1.2. Kuten komissio toteaa, kyseinen direktiivi ei niinkään edistä maantieajoneuvojen rautatiekuljetuksia (), sillä tällaisten yhdistelmäkuljetusten maantieosuudet muodostavat usein huomattavan suuren osan kokonaismatkasta. Komitea ehdottaa komissiolle, että se varaisi mahdollisuuden verohelpotuksiin kyseistä tekniikkaa varten, sillä sen käyttö on merkittävää erityisesti ekologisesti herkillä reiteillä (esimerkiksi Alppien ylitys). 3.1.1.3. Myös käsitettä "lyhyet lauttamatkat" olisi tarkennettava (komission asiakirjan italiankielisessä versiossa käytetään ilmaisua "attraversamento di bracci di mare [mediante traghetto]", "lyhyet merimatkat [lautalla]", suom. huom.) Määritelmää on vaikea soveltaa käytännössä, jollei lueta mukaan lyhyitä lauttamatkoja. Myös rajoitus, jonka mukaan "yli puolta" vesikuljetuksiin käytetystä matkasta "ei voida välttää kaupallisesti kannattavassa liikenteessä", olisi ilmaistava selkeämmin. 3.1.2. Maantieajoneuvojen verot (6 artiklan 1 kohta) 3.1.2.1. Komission asiakirjassa ei painoteta teknisesti yksittäisistä siirroista aiheutuvien kulujen määrällistä arviointia. Tämä herättääkin epäilyjä veroalennusten tai palautusten todellisesta määrästä, joka on vähintään 18 ecua siirtoa kohti. Ottaen huomioon valvonnan vaikeudet olisi komitean mielestä parempi ottaa käyttöön jälkikäteen maksettava kertakorvaus, jota ei ole sidottu pelkästään ajoneuvoveroon, vaan myös mahdollisiin moottoritiemaksuihin ja muihin matkakuluihin. Komitean suotavampana pitämä vaihtoehto on kuitenkin ajoneuvoveron kokonaiskorvaus, vaikka tietyt maat alentavatkin parhaillaan ajoneuvoveroa ja ovat kiristämässä polttoaineen verotusta. 3.1.3. Ajokiellon poistaminen (9a artikla) 3.1.3.1. Viikonloppuisin, öisin ja yleisinä juhlapäivinä sovellettavien ajokieltojen poistaminen vaatii tarkkaa tievalvontaa mahdollisten väärinkäytösten estämiseksi. Komitea kiinnittää huomiota kyseisen toimenpiteen sosiaalisiin vaikutuksiin, sillä kuorman lastaaminen ja purkaminen normaalin työajan ulkopuolella esim. juhlapäivinä voi vaatia sitä, että kuljetusvälineen ja kuljettajan on oltava lastaajan käytettävissä. Lisäksi lastaajalla on oltava käytettävissään tarvittava henkilökunta tavaran vastaanottamista ja luovuttamista varten. 4. Päätelmät 4.1. Talous- ja sosiaalikomitea korostaa kannattavansa direktiiviehdotuksen sisältämiä esityksiä ja niiden tavoitteita. Komitea on vakuuttunut siitä, että on toimittava kaikin tavoin yhdistelmäkuljetusten edistämiseksi. Yhdistelmäkuljetukset voivat osaltaan vaikuttaa tehokkaasti kestävän liikkuvuuden toteuttamiseen myös talouden ja kaupan kestävää kehitystä silmällä pitäen ja ympäristöä kunnioittaen. 4.2. Komitea suosittaa kuitenkin, että: muotoillaan artikla 1 nykyistä selkeämmin; mahdollistetaan toimet, joilla helpotetaan maantieajoneuvojen rautatiekuljetuksia etenkin ympäristön kannalta herkillä reiteillä; pohditaan uudelleen veroalennusmekanismia ottaen huomioon myös valvonnan vaikeudet; toimivaltaiset viranomaiset valvovat tilannetta maanteillä mahdollisten väärinkäytösten estämiseksi. Bryssel 15. lokakuuta 1998. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Beatrice RANGONI MACHIAVELLI () EYVL C 261, 19.8.1998, s. 10-13. () TSK:n lausunto aiheesta "Komission liikennelainsäädäntöohjelma Yhteisen liikennepolitiikan toimintaohjelma 1995 2000", EYVL C 39, 12.2.1996, s. 43.TSK:n lausunto aiheesta "Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) yhteisön rahoitustuen myöntämisestä yhdistettyjen tavarankuljetusten edistämiseksi toteutettavia toimia varten", EYVL C 89, 19.3.1997, s. 18. TSK:n lausunto aiheesta "Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle Intermodaalisuus ja intermodaaliset tavarakuljetukset Euroopan unionissa Järjestelmäpohjainen lähestymistapa tavarakuljetuksiin Strategiat ja toimet tehokkuuden, palvelujen ja kestävän kehityksen edistämiseksi", EYVL C 19, 31.1.1998, s. 25. () Pääosasto VII, "Transports in figures 1998". () KOM(1998) 202 lopull., annettu 31.3.1998, "Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille yhteisön rautateiden kehittämisestä annetun direktiivin 91/440/ETY täytäntöönpanosta ja vaikutuksesta sekä oikeudesta käyttää rautateiden infrastruktuuria rahtiliikenteeseen". () Neuvoston direktiivi 91/440/ETY yhteisön rautateiden kehittämisestä, EYVL L 237, 24.8.1991, s. 25. () Euroopan laajuiset rautateiden rahtiliikenteen valtaväylät. () Kuljetustekniikka, jossa maantieajoneuvo kokonaisuudessaan (vetoauto sekä perävaunu tai puoliperävaunu) sekä kuljettaja kuljetetaan rautateitse (vetoauton kanssa suoritettava yhdistelmäkuljetus).