KOMISSION TIEDONANTO EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE Hajautettujen virastojen henkilöstö- ja rahoitusresurssien ohjelmointi kaudelle 2014–2020 /* COM/2013/0519 final */





SISÄLLYSLUETTELO 1........... Johdanto. 3 2........... Hajautettujen virastojen tehtävien hoitaminen käytössä olevin resurssein. 5 2.1........ Monivuotinen rahoituskehys 2014–2020: hajautettujen virastojen resurssien rajoitteet 5 2.2........ Henkilöstövähennysten yhteydessä perustettava kohdennettavien virkojen/toimien varanto. 6 2.3........ Yksittäisten hajautettujen virastojen tarpeiden arviointi virkojen/toimien varannon resursseihin nähden 6 2.4........ Hajautetun viraston ja komission tehtävien ja resurssien erottaminen. 7 2.5........ Eurooppa-koulujen rahoittaminen. 7 3........... Virastojen henkilöstö- ja rahoitusresurssien ohjelmointi kaudelle 2014–2020. 8 3.1........ Hajautettujen virastojen luokittelu: vaikutus virastojen resursseihin. 8 3.2........ Virkojen/toimien siirtäminen varantoon: vauhtiin päässeet virastot ja uusia tehtäviä saaneiden virastojen vauhtiin päässeet osat 8 3.3........ Virkojen/toimien varannon edunsaajat: käynnistysvaiheessa olevat virastot ja uusia tehtäviä saaneiden virastojen uusia tehtäviä saaneet osat 8 4........... Tärkeimmät tulokset 9 4.1........ Henkilöstömäärät: 5 prosentin henkilöstöleikkaus viiden vuoden kuluessa saavutettu. 9 4.2........ Virkojen/toimien varanto. 10 4.3........ EU:n talousarviorahoitus: monivuotisen rahoituskehyksen enimmäismäärien mukaiset suuntaa-antavat puitteet 10 5........... Yksityiskohtaiset tulokset 12 5.1........ Käynnistysvaiheessa olevat virastot 12 5.2........ Uusia tehtäviä saaneet virastot 15 5.3........ Tulevien uusien elinten perustamista koskevat komission ehdotukset 19 6........... Tulevat toimet 19 KOMISSION TIEDONANTO EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE Hajautettujen virastojen henkilöstö- ja rahoitusresurssien ohjelmointi kaudelle 2014–2020 1. Johdanto Hajautetut virastot ovat unionin toiminnan keskeinen osa. Ne auttavat panemaan täytäntöön unionin eri politiikkoja, tukevat päätöksentekomenettelyä tarjoamalla erikoisasiantuntemusta ja lisäävät unionin näkyvyyttä eri jäsenvaltioissa. Kuluneiden 35 vuoden aikana on perustettu 32 hajautettua erillisvirastoa toteuttamaan lukuisia eri tehtäviä. Henkilöstön kokonaismäärä ja EU:n erillisvirastoille maksama tuki ovat kasvaneet huomattavasti uusien erillisvirastojen luomisen ja vanhojen virastojen tehtäväkentän laajentumisen myötä. Hajautettuja virastoja on perustettu tilannekohtaisten tarpeiden mukaan eikä niitä perustettaessa ole ollut yleistä strategista näkemystä niiden roolista ja asemasta unionin toiminnassa. Komission tiedonannossa Euroopan unionin virastot – tulevaisuuden näkymiä[1] käynnistettyjen pohdintojen seurauksena Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio ovat käyneet perusteellisia toimielinten välisiä keskusteluja. Nämä keskustelut johtivat hajautettuja virastoja koskevan yhteisen lähestymistavan hyväksymiseen heinäkuussa 2012. Lähestymistavan tavoitteena oli erityisesti korjata yhä lisääntyvien virastojen hallintoon liittyviä ongelmia aikana, jolloin tehokkuutta pyritään lisäämään toimintojen yksinkertaistamisella ja suorituskyvyn parantamisella. Yhteisestä lähestymistavasta on laadittu tiekartta, jonka edistymisestä komissio tiedottaa säännöllisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle. Jotta tämä hajautettuja virastoja koskeva yhteinen lähestymistapa voidaan toteuttaa, tässä tiedonannossa esitetään kaudelle 2014–2020 laadittuun uuteen monivuotiseen rahoituskehykseen (MRK) kuuluva suunnitelma kunkin hajautetun viraston henkilöstö- ja tukimääristä. Suunnitelmassa on noudatettava monivuotisen rahoituskehyksen mukaisia menokattoja samoin kuin tavoitetta vähentää henkilöstömäärää 5 prosenttia viiden vuoden aikana. Kyseistä tavoitetta sovelletaan kaikkiin toimielimiin, elimiin ja virastoihin, jotka kuuluvat talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, budjettiyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta tehtävän Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen[2] piiriin. Komissio aikoo tältä perustalta päästä yksimielisyyteen Euroopan parlamentin ja neuvoston kanssa hajautettujen virastojen keskipitkän aikavälin resurssitarpeista monivuotisen rahoituskehyksen menojen enimmäismäärien rajoissa. Jäljempänä olevista kaavioista ilmenee, että on yhteisen edun mukaista valvoa kaikkien EU:n toimielinten ja elinten hallintokulujen ja henkilöstömäärien kehitystä. Niissä esitetään EU:n kokonaisrahoituksen sekä henkilöstötaulukkoon sisältyvien virkojen ja toimien lukumäärän tasainen kasvu hajautetuissa virastoissa vuosina 2000–2013. Muutos on osittain seurausta siitä, että hajautettujen virastojen lukumäärä on kasvanut vuosien 2000–2013 aikana 12:sta 32:een. Hajautettujen virastojen kustannukset kattava EU:n yhteenlaskettu osuus kasvoi vuosina 2000–2013 kahdeksankertaiseksi 95 miljoonasta eurosta 775 miljoonaan euroon. Hajautettujen virastojen henkilöstötaulukkoihin sisältyvien virkojen ja toimien kokonaislukumäärä kasvoi vuosina 2000–2013 vastaavasti nelinkertaiseksi 1 486:sta 6 050:een[3]. Tässä tiedonannossa asetetaan puitteet hajautettujen virastojen kustannusten ja henkilöstövoimavarojen kehitykselle monivuotisen rahoituskehyksen mukaisesti sekä pyritään lisäksi vastaamaan hiljattain perustettujen virastojen tarpeisiin sekä lainsäätäjän virastoille antamista uusista tehtävistä nouseviin tarpeisiin. 2. Hajautettujen virastojen tehtävien hoitaminen käytössä olevin resurssein 2.1. Monivuotinen rahoituskehys 2014–2020: hajautettujen virastojen resurssien rajoitteet Hajautettujen virastojen henkilöstömäärien ja määrärahojen kehitystä kaudella 2014–2020 ohjaa kaksi rajoittavaa tekijää: uudessa monivuotisessa rahoituskehyksessä vuosiksi 2014–2020 esitetyt suuntaa-antavat, otsakekohtaiset puitteet hajautettujen virastojen kustannuksille sekä tavoite vähentää virastojen henkilöstömääriä 5 prosentilla viidessä vuodessa. Samalla henkilöstön työtunteja lisätään ilman vastaavaa palkankorotusta, kuten EU:n muunkin henkilöstön kohdalla. Varmistaakseen, että hajautettujen virastojen tarpeet voidaan täyttää näiden rajoitteiden puitteissa, komissio on jakanut virastot kolmeen luokkaan käyttäen kriteereinä kunkin viraston vakiintuneisuutta ja tehtävien ennakoitua kehittymistä vuosina 2014–2020: – ”vauhtiin päässeet” virastot ovat hyvin vakiintuneita virastoja, joilla on vakiintuneet tehtävät; – ”uusia tehtäviä saaneet virastot” ovat joiltain osin ”vauhtiin päässeitä virastoja”, sillä niillä on joitain jo vakiintuneita tehtäviä, mutta niiden lisäksi virastolle on annettu uusia tai muutettuja tehtäviä joko viraston perustamisasetuksen tarkistuksen nojalla tai alkuperäisen asetuksen nojalla, mikäli siinä on säädetty myöhemmin voimaan tulevista lisätehtävistä; – ”käynnistysvaiheessa olevat virastot” on perustettu hiljattain eikä niiden asema ole vielä vakiintunut. Tämän luokittelun ansiosta voidaan tarkastella erilaisissa lähtötilanteissa olevia ja erilaisia tarpeita omaavia virastoja eriytetysti. Mikäli virastot eivät päätä keskittää 5 prosentin henkilöstöleikkausta viisi vuotta kestävän kauden alkuun, vähennykset toteutetaan vuosittaisina 1 prosentin vähennyksinä viiden vuoden kuluessa kaikkien hajautettujen virastojen osalta yhteensä. Vuoden 2014 talousarvioesitykseen on sisällytetty ensimmäinen 1 prosentin leikkaus[4]. Henkilöstön 5 prosentin vähennys lasketaan vuoden 2013 henkilöstömäärän perusteella (mukaan lukien lisätalousarvioesitys nro 4/2013), lukuun ottamatta niitä virastoja, joissa henkilöstömäärää on jo vuonna 2013 vähennetty vuoteen 2012 nähden. Henkilöstön määrän vähentäminen 5 prosentilla tarkoittaisi virkojen ja toimien vähentämistä yhteensä 303:lla. Ottaen kuitenkin huomioon sen, että eräät virastot[5] vähensivät jo vuonna 2013 henkilöstötaulukkoihin sisältyviä virkoja ja toimia 27:llä, nettovähennys on 276 virkaa ja toimea vuodeksi 2013 sallitusta 6 050 virasta ja toimesta. Näin ollen virkojen ja toimien yhteismäärä olisi 5 774 ottamatta huomioon 30 virkaa ja toimea, jotka on siirretty komissiosta delegoitaessa tehtäviä Euroopan GNSS-virastolle (GSA) (ks. jäljempänä 2.4 kohta). 2.2. Henkilöstövähennysten yhteydessä perustettava kohdennettavien virkojen/toimien varanto Jotta virastojen henkilöstötaulukkojen virkoja ja toimia koskeva 5 prosentin kokonaisvähennys voidaan toteuttaa viiden vuoden kuluessa, mutta kuitenkin täyttäen tiettyjen virastojen lisähenkilöstön tarpeen, komissio ehdottaa kohdennettavien virkojen ja toimien varannon perustamista asettamalla kaikille virastoille velvollisuuden vähentää virkojen ja toimien määrää 1 prosentilla[6]. Näin kertyneet virat ja toimet kohdennetaan käynnistysvaiheessa oleville virastoille ja uusia tehtäviä saaneille virastoille, joiden henkilöstötaulukkojen mukaisten virkojen ja toimien määrää on lisättävä. On tärkeää huomata, että vähennyksen avulla perustettu varanto koostuu jaettavista viroista ja toimista, eikä se edellytä henkilöstön siirtämistä virastojen välillä. Tämän toimenpiteen tarkoituksena ei ole hankaloittaa virastojen toimintaa vaan päinvastoin järkiperäistää ja joustavoittaa virkojen ja toimien kohdentamista noudattaen yleisiä talousarviorajoitteita. 2.3. Yksittäisten hajautettujen virastojen tarpeiden arviointi virkojen/toimien varannon resursseihin nähden Komissio toteutti perusteellisen arvioinnin hajautettujen virastojen ennakoiduista henkilöstötarpeista kaudella 2014–2020, muun muassa tutkien mahdollisuuksia saavuttaa synergiaetuja ja järkeistää toimintoja. Tämän ansiosta komissio saattoi määrittää yksittäisten virastojen henkilöstötarpeet, jotka voitaisiin täyttää seuraavien seitsemän vuoden aikana monivuotisen rahoituskehyksen asettamissa puitteissa (”tunnustetut tarpeet”, jotka ovat 346 lisävirkaa/‑toimea kaudella 2014–2020). Komissio ehdottaa, että kohdennettavien virkojen/toimien varannosta vuosittain saatavat virat ja toimet sijoitettaisiin uudelleen yksittäisten virastojen tunnustettujen tarpeiden perusteella. Näin toimimalla uusien tehtävien hoitamiseen saadaan mahdollisimman hyvin niitä vastaavat resurssit. Kunkin viraston tarpeiden arviointi kuvastaa uusia tehtäviä ja lainsäätäjän hyväksymistä säädöksistä, komission jo hyväksymistä ehdotuksista ja komission ilmoittamista, valmisteluvaiheessa olevista ehdotuksista johtuvien olemassa olevien tehtävien laajentamisesta. Arvioinnissa otettiin huomioon myös Euroopan parlamentin ja neuvoston virastoille lainsäädäntöprosessissa asettamat lisätehtävät. Muita arvioinnissa tarkasteltuja seikkoja olivat viraston toimiala, mahdollisten uusien tehtävien luonne ja niiden toteuttamisen edellyttämän asiantuntemuksen taso. Lisäksi arviointi kattoi viraston nykyisen organisaation kyvyn hoitaa uusia velvoitteita, ottaen huomioon mahdollisuudet tehokkuusetuihin ja synergioihin nykyisen tehtäväjaon puitteissa. Siinä määrin kuin se on mahdollista ja ottaen huomioon kunakin vuonna uudelleen kohdennettavien virkojen ja toimien määrän, henkilöstöä kohdennetaan seitsemän vuotta kestävällä kaudella toimintojen täytäntöönpanosuunnitelman ja asiaankuuluvan säädöksen/ehdotuksen mukaisesti pyrkien lisävirkojen ja -toimien joustavaan käyttöönottoon. Virkojen ja toimien ehdotetussa jaossa on otettu huomioon myös virastojen uudet sääntelytehtävät, joiden tulokset ovat edellytyksenä unionin politiikkojen ja ohjelmien toteuttamiselle. Yksittäisten virastojen henkilöstötarpeiden arviointi näyttää puoltavan lukuisien virastojen henkilöstömäärän vahvistamista kauden 2014–2020 alkuvuosina, pikemmin kuin virkojen ja toimien vähittäistä lisäämistä koko kauden ajan. Komissio ehdottaa kuitenkin, että tavoite siirtää vuosittain tasaisesti 1 prosentti viroista/toimista varantoon säilytetään koko kauden 2014–2018 ajan, jotta virastot, jotka siirtävät nettomäärän virkoja ja toimia varantoon, ehtivät sopeutua virkojen ja toimien vähentymiseen ja jotta muut virastot pystyvät asteittain ottamaan käyttöön lisävirkoja/-toimia. Näin ollen komissio ehdottaa sopeuttamaan lisävirkojen ja ‑toimien kohdentamisen varannossa saatavilla olevien lisävirkojen ja ‑toimien määrään antaen etusijan hajautetuille virastoille, jotka tarvitsevat lisävirkoja eniten. Tällainen asteittainen lähestymistapa mahdollistaa kaikkien uusia toimia/virkoja koskevien tunnustettujen tarpeiden täyttämisen vuoteen 2018 mennessä[7]. 2.4. Hajautetun viraston ja komission tehtävien ja resurssien erottaminen Hajautettujen virastojen tehtävät vastaavat tyypillisesti toimintojen ja resurssien yhdistämistä kansallisista elimistä riippumattomaan EU:n elimeen, jotta selkeästi eurooppalaisiin haasteisiin voitaisiin vastata paremmin. Tästä yhdistämisestä päättävät parlamentti ja neuvosto sitä koskevissa säädöksissä. Komission periaatteena on, että se ei siirrä täytäntöönpanotehtäviä hajautetuille virastoille erityisesti siitä syystä, että tämä aiheuttaisi vaikeita hallinnollisia ongelmia, jotka koskevat ennen kaikkea johtokunnan asemaa, tehtävien ja niiden valvonnan erottamista komission vastuuvapausmenettelyssä. Tästä syystä tehtävien siirtämisen on aina oltava perusteltua tehtävien luonteen ja valtuutetun erikoisasiantuntemuksen vuoksi; siirtämisen yhteydessä on huolehdittava myös moitteettomasta varainhoidosta ja kustannustehokkuudesta. Jos tehtäviä siirretään komissiolta hajautetulle virastolle valtuutussopimuksella, komission yksiköiden henkilöstöä pitäisi vähentää viraston henkilöstölisäystä vastaava määrä pyrkien samalla synergia- ja tehokkuusetuihin. Erityistapauksen tehtävien siirtämistä koskevasta yleisperiaatteesta muodostavat Euroopan GNSS-virastolle (GSA) Galileo- ja EGNOS-ohjelmien toimintavaiheessa siirrettäväksi ehdotetut tehtävät; tästä kerrotaan tarkemmin jäljempänä 5.2 kohdassa. Komissio katsoo, että virasto pystyy parhaiten huolehtimaan näistä täytäntöönpanotehtävistä, ja on ehdottanut, että virasto vastaa niistä kaudella 2014–2020. Tätä tarkoitusta varten komissio aikoo vähentää omasta henkilöstötaulukostaan 30 virkaa ja toimea (mikä ylittää 5 prosentin vähennystavoitteen komission osalta) kompensoidakseen GSA:n henkilöstötaulukon kasvua. Nämä virat ja toimet täydentävät edellä 2.2 kohdassa kuvatusta varannosta saatavia ylimääräisiä virkoja ja toimia, sillä komissiossa tehdään niiden vastapainoksi vastaavat vähennykset. 2.5. Eurooppa-koulujen rahoittaminen Uuden monivuotisen rahoituskehyksen käynnistyessä komissio ehdottaa niin kutsuttujen ”II-tyypin”[8] Eurooppa-koulujen rahoitusmekanismien yhdenmukaistamista niin, että II-tyypin kouluissa opiskelevien virastojen työntekijöiden lasten koulukustannukset sisällytetään viraston talousarvioon, jotta kaikkia hajautettuja virastoja kohdellaan yhdenmukaisesti. Jos II-tyypin koulua ei ole lähiseudulla, viraston työntekijöiden lasten koulumaksut rahoitetaan nykyisin viraston talousarviosta. Kun II-tyypin koulu perustetaan, kustannukset veloitetaan kuitenkin otsakkeesta 5 (Hallinto). Komissio ehdottaa hajautetuille virastoille II-tyypin koulujen rahoituksen tarkistamisesta aiheutuvien lisämenojen (arvioiden mukaan noin 28,4 miljoonaa euroa kauden 2014–2020 aikana) lieventämistä lisäämällä EU:n rahoitusta asianomaisille 10 virastolle[9] vastaavasti. 3. Virastojen henkilöstö- ja rahoitusresurssien ohjelmointi kaudelle 2014–2020 3.1. Hajautettujen virastojen luokittelu: vaikutus virastojen resursseihin Kuten edellä on esitetty, tietylle hajautetulle virastolle myönnettäväksi ehdotetun EU:n rahoituksen määrä ja viraston henkilöstömäärä kaudella 2014–2020 kuvastaa viraston kehitysastetta. Hajautettujen virastojen luokittelu ”vauhtiin päässeisiin”, ”uusia tehtäviä saaneisiin” ja ”käynnistysvaiheessa oleviin virastoihin” luo puitteet virastojen tarpeiden yksilölliselle arvioinnille. Hajautetut virastot, jotka on hiljattain perustettu tai jotka ovat hiljattain saaneet uusia tehtäviä, tarvitsevat tyypillisesti enemmän määrärahoja ja henkilöstöä suorittaakseen uusiin tai laajennettuihin valtuuksiinsa liittyviä tehtäviä. Vauhtiin päässeillä virastoilla on sen sijaan vakaat rakenteet ja talousarviot. Yksittäisten hajautettujen virastojen luokittelun vaikutuksia henkilöstöresursseihin ja taloudellisiin resursseihin kaudella 2014–2020 esitellään yksityiskohtaisemmin jäljempänä. 3.2. Virkojen/toimien siirtäminen varantoon: vauhtiin päässeet virastot ja uusia tehtäviä saaneiden virastojen vauhtiin päässeet osat Yleissääntönä komissio ehdottaa vauhtiin päässeille virastoille seuraavaa henkilöstöresurssien ja taloudellisten resurssien kehitystä: – Henkilöstötaulukon virat ja toimet: 5 prosentin henkilöstövähennys viiden vuoden kuluessa ja virkojen/toimien vuosittainen 1 prosentin siirto varantoon vuosina 2014–2018, kuten edellä on esitetty; – Muu henkilöstö: ulkopuolisen henkilöstön määrän (ilmaistuna kokopäivätyötä vastaavana) odotetaan mukailevan yleistä henkilöstötaulukon virkojen ja toimien kokonaisvähennystä erityisesti niinä vuosina, joina virkojen määrää vähennetään, soveltaen tiukkaa lähestymistapaa EU:n virastoille osoittamaan rahoitusosuuteen jäljempänä esitetyn mukaisesti; – EU:n rahoitusosuus: ottaen huomioon vuosittaisen henkilöstövähennyksen ja kohdennettavien virkojen/toimien siirtämisen varantoon EU:n rahoitusosuus vauhtiin päässeille hajautetuille virastoille pidetään nimellisesti samalla tasolla kuin edellisvuoden EU:n rahoitus. Kun virasto on saavuttanut henkilöstömäärää koskevan tavoitteensa, EU:n rahoitusosuuteen sovelletaan vakiodeflaattoria. 3.3. Virkojen/toimien varannon edunsaajat: käynnistysvaiheessa olevat virastot ja uusia tehtäviä saaneiden virastojen uusia tehtäviä saaneet osat Jäljempänä 5 jaksossa esitetään yhteenveto hajautetuista virastoista, jotka on hiljattain perustettu tai jotka ovat saaneet uusia tehtäviä ja jotka tulevat tarvitsemaan ajan myötä lisäresursseja verrattuna vauhtiin päässeisiin virastoihin (tai uusia tehtäviä saaneiden virastojen vauhtiin päässeisiin osiin) sovellettaviin henkilöstö- ja rahoitusresursseja koskeviin yleissääntöihin, joista on kerrottu edellä 3.2 kohdassa. Käynnistysvaiheessa olevien virastojen henkilöstömäärien osalta näiden virastojen 5 prosentin henkilöstövähennystä ja virkojen/toimien siirtoa varantoon kompensoi järjestelmällisesti varannosta kohdennettava vastaavan suuruinen virkojen/toimien määrä niinä vuosina, kun virasto on edelleen käynnistysvaiheessa (korkeintaan vuoteen 2015 asti). Vuodesta 2016 alkaen kaikki virastot luokitellaan joko vauhtiin päässeiksi tai uusia tehtäviä saaneiksi virastoiksi. Vauhtiin päässeisiin virastoihin sovellettavia yleissääntöjä, jotka on esitelty edellä 3.2 kohdassa (toisin sanoen 5 prosentin henkilöstövähennys viiden vuoden kuluessa, virkojen/toimien vuosittainen 1 prosentin siirto varantoon vuosina 2014–2018 sekä nimellisesti samansuuruinen EU:n rahoitus vauhtiin päässeille toiminnoille), sovelletaan lähtökohtaisesti myös uusia tehtäviä saaneisiin ja käynnistysvaiheessa oleviin virastoihin. EU:n rahoitusosuutta mukautetaan myönnettävien lisävirkojen/-toimien huomioonottamiseksi keskimääräisten kustannusten ja viraston sijaintipaikkaan sovellettavan korjauskertoimen perusteella. Tarvittaessa myös menoja mukautetaan uusiin tehtäviin liittyvien suunniteltujen menokohtien (esimerkiksi tietojärjestelmät) huomioonottamiseksi tai kertaluonteisten rakennusmenojen huomioon ottamiseksi varainhoitoasetuksen[10] 203 artiklassa vahvistetun rakennushankkeita koskevan menettelyn mukaisesti. 4. Tärkeimmät tulokset Tässä jaksossa esitellään tärkeimmät tulokset, jotka ajantasaisten rahoitusselvitysten laatimisella hajautetuille virastoille kaudelle 2014–2020 pyritään saavuttamaan sekä henkilöstö- että rahoitusmäärien osalta. 4.1. Henkilöstömäärät: 5 prosentin henkilöstöleikkaus viiden vuoden kuluessa saavutettu Alla olevassa taulukossa on esitetty yhteenveto virkojen ja toimien lukumäärän kehittymisestä eriteltynä monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeiden mukaan; yhteenveto ei sisällä komissiolta siirrettyjä virkoja ja toimia. Taulukosta ilmenee, että yksittäisten hajautettujen virastojen tarpeiden analysointi, jota käsitellään jäljempänä 5 jaksossa, johtaa otsakkeeseen 1 a kuuluvien virastojen virkojen ja toimien määrän huomattavaan nettokasvuun viiden vuoden kuluessa saavutettavan 5 prosentin vähennystavoitteen puitteissa Kuten 2.1 kohdassa todetaan, monet hajautetut virastot vähensivät kuitenkin virkojen ja toimien lukumäärää jo vuoden 2013 talousarvioon sisältyvästä henkilöstötaulukostaan; nämä leikkaukset on huomioitu 5 prosentin vähennystavoitteen saavuttamisessa viimeistään vuoteen 2018 mennessä. Hajautettujen virastojen henkilöstötaulukoiden toimien ja virkojen lukumäärä (ilman siirtoja) Otsake || Virkojen/toimien lkm 2013 || 5 %:n tavoitteeseen perustuva kokonais­vähennys || Virkojen/toimien kokonaislkm 5 %:n vähennys­tavoitteen jälkeen || Virkojen/toimien ohjelmoitu lkm kaudella 2018–2020 || Erotus tavoitteeseen vuosina 2018–2020 ohjelmoinnin jälkeen Otsake 1a || 2 227 || 111[11] || 2 128 || 2 237 || 109 Otsake 2 || 244 || 12 || 232 || 226 || -6 Otsake 3 || 2 368 || 119[12] || 2 255 || 2 214 || -41 Otsake 4 || 96 || 5 || 91 || 86 || -5 Otsake 5 || 206 || 10[13] || 205 || 193 || -12 Oma­rahoitteiset || 909 || 46 || 863 || 818 || -45 Yhteensä || 6 050 || 303 || 5 774[14] || 5 774 || 0 Otsakekohtaisen 5 prosentin vähennystavoitteen ja vuosien 2018–2020 otsakekohtaisen virkojen ja toimien lukumäärän välinen erotus on seurausta virkojen/toimien varannon kautta tehdyistä uudelleenkohdentamisista. 4.2. Virkojen/toimien varanto Virkojen/toimien varanto, joka koostuu kaikkien hajautettujen virastojen vuosittain tekemästä virkojen/toimien 1 prosentin siirrosta, auttaa kohdentamaan kaudella 2014–2020 uudelleen noin 193 virkaa ja toimea vauhtiin päässeistä virastoista käynnistysvaiheessa oleviin ja uusia tehtäviä saaneisiin virastoihin. Lisäksi uusia tehtäviä saaneiden ja käynnistysvaiheessa olevien virastojen on siirrettävä varantoon yhteensä 123 virkaa tai toimea. Kun tähän lisätään komissiosta GSA:lle siirrettävät 30 virkaa ja toimea, mainitun kauden aikana voidaan jakaa 346 ylimääräistä virkaa ja toimea. Käynnistysvaiheessa oleviin ja uusia tehtäviä saaneisiin virastoihin varannon kautta sijoitettujen virkojen ja toimien nettovaikutus virastojen virkojen ja toimien määrään on seurausta 5 prosentin henkilöstöleikkauksesta, virkojen/toimien 1 prosentin vuosittaisesta siirrosta varantoon ja varannon kautta kohdennetuista lisäviroista ja -toimista. Liitteessä II olevasta taulukosta ilmenee, kuinka 5 prosentin henkilöstövähennys, 1 prosentin siirrot kohdennettavien virkojen ja toimien varantoon ja ylimääräisten virkojen ja toimien jakaminen varannosta vaikuttavat kunkin viraston virkojen ja toimien määrään vuonna 2020. 4.3. EU:n talousarviorahoitus: monivuotisen rahoituskehyksen enimmäismäärien mukaiset suuntaa-antavat puitteet Alla olevasta yhteenvetotaulukosta käy ilmi tässä tiedonannossa ennakoitu EU:n hajautetuille virastoille kohdentaman rahoituksen kehitys sekä vuoden 2011 hinnoissa että nykyhinnoissa. Kunkin otsakkeen ja kunkin vuoden ohjelmoitu menotaso noudattaa virastojen menoille asetettuja otsakekohtaisia suuntaa-antavia puitteita, jotka on esitetty Eurooppa-neuvoston 7.–8. helmikuuta 2013 antamiin päätelmiin sisältyvässä monivuotisen rahoituskehyksen enimmäismäärien erittelyssä. EU:n talousarviorahoitus virastoille (milj. euroa, pyöristetyt luvut vuoden 2011 hinnoissa ja nykyhinnoissa) Monivuotisen rahoitus­kehyksen otsake || Hinnat || Virastojen EU-talousarviorahoituksen ohjelmoitu taso jaoteltuna monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeiden mukaan 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || Yhteensä Otsake 1 a || 2011 || 224,2 || 292,0 || 299,9 || 294,4 || 251,5 || 287,2 || 286,4 || 1 935,6 Nykyhinta || 237,9 || 316,0 || 331,1 || 331,6 || 288,9 || 336,5 || 342,2 || 2 184,3 Otsake 2 || 2011 || 48,9 || 48,5 || 44,9 || 44,1 || 43,0 || 41,0 || 41,0 || 311,5 Nykyhinta || 51,9 || 52,5 || 49,6 || 49,6 || 49,4 || 48,1 || 49,0 || 350,2 Otsake 3[15] || 2011 || 466,3 || 506,7 || 498,6 || 484,3 || 476,8 || 476,8 || 476,8 || 3.386,4 Nykyhinta || 494,8 || 548,5 || 550,5 || 545,4 || 547,7 || 558,7 || 569,9 || 3.815,5 Otsake 4 || 2011 || 19,0 || 18,6 || 18,2 || 17,9 || 17,5 || 17,5 || 17,5 || 126,3 Nykyhinta || 20,1 || 20,1 || 20,1 || 20,1 || 20,1 || 20,5 || 21,0 || 142,2 Yhteensä || 2011 || 758,4 || 865,8 || 861,6 || 840,7 || 788,9 || 822,6 || 821,8 || 5.759,8 Nykyhinta || 804,8 || 937,2 || 951,3 || 946,8 || 906,2 || 963,8 || 982,1 || 6.492,2 Otsakkeen 1a menotason vaihtelut ovat pääasiassa seurausta alan toimijoilta saatavia ECHA:n kemikaalitoimintojen tuloja koskevien ennusteiden vaihtelusta, joka puolestaan vaikuttaa EU:n ECHA:lle myöntämään täydentävään rahoitusosuuteen. ECHA:n kemikaalitoiminnot pysyvät täysin omarahoitteisina vuonna 2014. Vuonna 2015 täydentävä rahoitusosuus noussee kuitenkin 68 miljoonaan euroon (nykyhinnoissa) ja pysyy 68–77 miljoonassa eurossa monivuotisen rahoituskauden loppuun asti lukuun ottamatta vuotta 2018, jolloin täydentävää rahoitusta tarvitaan paljon vähemmän (24 miljoonaa euroa) kirjaamispäivään liittyvän maksutulojen ennakoidun nousun vuoksi. Jäljempänä olevasta kuviosta ilmenee, kuinka EU:n rahoitusosuus virastoille vaihtelee uuden rahoituskehyksen aikana. EU:n rahoitusosuuden vaihtelu johtuu ensi sijassa ECHA:n kemikaalitoimintojen vuoksi otsakkeesta 1 a suoritettavista tasausmaksuista. Jäljempänä olevasta kuviosta ilmenee henkilöstön 5 prosentin vähennyksen vaikutus virastojen virkojen ja toimien kokonaismäärään kyseessä olevalla kaudella ottaen huomioon komissiosta siirrettävät virat ja toimet. 5. Yksityiskohtaiset tulokset Tiedonannon liitteessä I olevassa taulukossa esitetään yhteenveto tavoitteiden mukaisista kunkin hajautetun viraston henkilöstömääristä ja rahoitusmääristä kaudella 2014–2020. Jäljempänä 5.1 ja 5.2 kohdassa esitellään lyhyesti resurssit, jotka on varattu kauden 2014–2020 alussa vielä käynnistysvaiheessa oleville kuudelle virastolle sekä uusia tehtäviä saaville 12 virastolle. Komission ehdotukset yhteisestä kriisinratkaisuneuvostosta ja Euroopan syyttäjäviraston perustamiseksi on esitelty 5.3 kohdassa. 5.1. Käynnistysvaiheessa olevat virastot 5.1.1. Euroopan pankkiviranomainen (EPV) EPV:n käynnistysvaihe päättyy vuonna 2014. Tämän jälkeen virasto tarvitsee lisäresursseja hoitaakseen uusia tehtäviä, jotka koskevat pankkien elvytystä ja kriisinratkaisua (COM(2012) 280), yhteistä valvontamekanismia (COM(2012) 511) sekä asetusta pankkien vakavaraisuusvaatimuksista (KOM(2011) 452). Komission alkuperäiseen ehdotukseen sisältynyt rahoitusselvitys kattoi täysin pankkien elvytystä koskevien tehtävien edellyttämän lisähenkilöstön. Yhteiseen valvontamekanismiin sekä vakavaraisuuden ja vastapuoliriskin hallintatehtäviin liittyvät henkilöstötarpeet on sen sijaan arvioitu uudelleen Euroopan parlamentin ja neuvoston virastolle antaman laajemman tehtäväkentän huomioon ottamiseksi. Koska virasto on käynnistysvaiheessa ja saa uusia tehtäviä, se voi saada kaudella 2014–2017 62 lisävirkaa tai ‑toimea (mukaan lukien lisävirat ja ‑toimet, joilla kompensoidaan käynnistysvaiheessa tehtyjä henkilöstöleikkauksia) sekä niitä vastaavat määrärahat. Virkojen ja toimien kokonaismäärän arvioidaan kasvavan vuosina 2013–2020 93:sta 145:een. Viraston odotetaan muuttuvan vauhtiin päässeeksi virastoksi vuonna 2019. EU:n rahoitusosuus kasvaa kauden ajan, koska uusien tehtävien hoitamiseen tarvitaan lisähenkilöstöä ja muut tähän liittyvät menot (rakennukset, tietojärjestelmät) kasvavat. Tämän tyyppisten menojen osuuden ennakoidaan pysyvän kauden ajan 40 prosentissa EU:n koko rahoitusosuudesta. 5.1.2. Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen (EIOPA) EIOPA:n käynnistysvaihe päättyy vuonna 2014. Tämän jälkeen virasto tarvitsee lisäresursseja hoitaakseen uusia tehtäviä, jotka koskevat erityisesti ehdotusta direktiiviksi vakuutusedustuksesta (COM(2012) 360), keskeisten valvontatehtävien (mukaan lukien yhteisten paikan päällä tehtävien tarkastusten) kehittämistä, kuluttajansuojaa ja rahoitusalan vakautta (toisin sanoen Solvenssi II ‑direktiivin mukaista raportointia). Koska virasto on käynnistysvaiheessa ja saa uusia tehtäviä, se voi saada kaudella 2014–2017 40 lisävirkaa tai ‑toimea (mukaan lukien lisävirat ja ‑toimet, joilla kompensoidaan käynnistysvaiheessa tehtyjä henkilöstöleikkauksia) sekä niitä vastaavat määrärahat. Virkojen ja toimien kokonaismäärän arvioidaan kasvavan vuosina 2013–2020 80:stä 112:een. Viraston odotetaan muuttuvan vauhtiin päässeeksi virastoksi vuosina 2019–2020. EU:n rahoituksen kasvu tällä kaudella on pääasiassa seurausta lisätehtäviin liittyvästä henkilöstömäärän kasvusta. 5.1.3. Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen (ESMA) ESMA:n käynnistysvaihe päättyy vuonna 2014. Tämän jälkeen virasto tarvitsee lisäresursseja hoitaakseen uusia tehtäviä, jotka koskevat useita uusia viraston vastuualuetta laajentavia asetuksia. Uudet tehtävät koskevat erityisesti valvontaa, rekisteröintiä, sertifiointia ja kansallisten valvontatoimien (mukaan lukien toimien, joista on säädetty luottoluokituslaitoksista annetussa asetuksessa, ylimyynnistä annetussa asetuksessa, Euroopan pitkäaikaisia sijoitusrahastoja koskevassa asetuksessa sekä Euroopan markkinarakenneasetuksessa) yhteensovittamista. Koska virasto on käynnistysvaiheessa ja saa uusia tehtäviä, se voi saada kaudella 2014–2017 54 lisävirkaa tai ‑toimea (mukaan lukien lisävirat ja ‑toimet, joilla kompensoidaan käynnistysvaiheessa tehtyjä henkilöstöleikkauksia) sekä niitä vastaavat määrärahat palkkojen maksuun. Virkojen ja toimien kokonaismäärän arvioidaan kasvavan vuosina 2013–2020 121:stä 163:een. Viraston odotetaan muuttuvan vauhtiin päässeeksi virastoksi vuosina 2019–2020. EU:n rahoituksen kasvu tällä kaudella on pääasiassa seurausta lisätehtäviin liittyvästä henkilöstömäärän kasvusta. 5.1.4. Euroopan kemikaalivirasto (ECHA) ECHA:lle on annettu tehtäviä kolmessa toisistaan täysin erillisessä asetuksessa: – Kemikaaleja koskevat tehtävät: ECHA on kemikaaleja koskevien tehtävien osalta koko kauden 2014–2020 ajan vauhtiin päässyt virasto sen perustamisasetuksen (EY) N:o 1907/2006 perusteella. Henkilöstöä ei aiota lisätä. Viraston nykyistä tehtävänjakoa tehostamalla henkilöstötaulukon virkoja ja toimia voidaan vähentää vuosina 2013–2020 451:stä 404:ään. EU:n tasapainottavan rahoitusosuuden arvioidaan olevan kauden aikana 381,7 miljoonaa euroa leikkausten ajoituksen ja alan toimijoilta saatavien arvioitujen maksutulojen perusteella. Alan toimijoilta saatavien maksujen ennakoidun tason vuosivaihtelut aiheuttavat vastaavia vaihteluita EU:n täydentävän rahoitusosuuden tarpeessa. – Biosidejä koskevat tehtävät: Asetuksella (EU) N:o 528/2012 laajennettiin ECHA:n tehtäväkenttää 1. syyskuuta 2013 alkaen niin, että se kattaa biosidivalmisteiden asettamisen saataville markkinoilla ja niiden käytön. Tästä syystä ECHA luokitellaan biosidejä koskevien tehtävien osalta käynnistysvaiheessa olevaksi virastoksi vuosien 2014–2015 ajan. Tänä aikana se kehittyy vähitellen toimintakykyiseksi ja myös osittain omarahoitteiseksi alan toimijoilta kerättävien maksujen ansiosta. Tehtäväkenttää laajenee asetuksen (EU) N:o 528/2012 42 artiklan nojalla vuonna 2017, kun kolme uutta tuotetyyppiä muuttuu hakukelpoisiksi, sekä vuonna 2020, kun loputkin tuotetyypit muuttuvat hakukelpoisiksi. Tästä syystä virasto luokitellaan uusia tehtäviä saaneeksi virastoksi vuosina 2017 ja 2020. Virasto saa kompensoivan rahoitusosuuden, joka vähenee kauden edetessä sitä mukaa, kun maksutulojen odotetaan kasvavan. Virastosta tulee täysin omarahoitteinen vuonna 2019. Koska virasto on käynnistysvaiheessa ja saa uusia tehtäviä, se voi saada kaudella 2014–2015 kolme lisävirkaa tai -toimea (mukaan lukien kaksi lisävirkaa ja -toimea, joilla kompensoidaan käynnistysvaiheessa tehtyjä henkilöstöleikkauksia) sekä niitä vastaavat määrärahat palkkojen maksuun. Vuosina 2017–2018 se voi saada vielä kaksi virkaa tai toimea ja vuosina 2019–2020 seitsemän (omarahoitteista) lisävirkaa tai -toimea. Biosiditehtäviin suoraan liittyvien virkojen ja toimien kokonaismäärän arvioidaan kasvavan vuosina 2013–2020 47:stä 54:ään. Viraston on toteutettava uusien tehtävien vuonna 2017 edellyttämä henkilöstölisäys sisäisten uudelleenjärjestelyjen avulla, sillä uusia virkoja ja toimia kompensoivat varantoon tehdyt virkojen/toimien siirrot. – Ilmoitettua ennakkosuostumusta koskevat tehtävät: Asetuksella (EU) N:o 649/2012 ECHA:n tehtäväkenttää laajennettiin 1. maaliskuuta 2014 alkaen kattamaan vaarallisten kemikaalien vienti ja tuonti (ilmoitettu ennakkosuostumus). Ilmoitettua ennakkosuostumusta koskevien tehtävien osalta ECHA luokitellaan siis käynnistysvaiheessa olevaksi virastoksi vuosina 2014–2015, joiden aikana se kehittyy vähitellen toimintakykyiseksi. Viraston käsiteltäväksi tulevien vienti-ilmoitusten lukumäärän odotetaan kasvavan vuosittain 10 prosenttia. Tästä aiheutuvan kumulatiivisen vaikutuksen vuoksi virasto luokitellaan vuonna 2017 uusia tehtäviä saaneeksi virastoksi. EU:n rahoitusosuus vähenee kauden kuluessa, sillä henkilöstökulujen kasvua kompensoi se, että toimintamenot vähenevät tietokantojen ja ohjelmistotyökalujen asentamisen jälkeen. Koska virasto on käynnistysvaiheessa ja saa uusia tehtäviä, se voi saada vuonna 2014 yhden lisäviran tai ‑toimen ja sitä vastaavat määrärahat ja vuonna 2018 vielä yhden lisäviran tai ‑toimen. Tämän seurauksena ilmoitettua ennakkosuostumusta koskeviin tehtäviin suoraan liittyvien virkojen ja toimien kokonaislukumäärä kasvaa vuosina 2013–2020 viidestä seitsemään. 5.1.5. Euroopan turvapaikka-asioiden tukivirasto (EASO) EASO:n käynnistysvaihe päättyy vuonna 2014, minkä jälkeen se luokitellaan vauhtiin päässeeksi virastoksi. Koska virasto on käynnistysvaiheessa ja muuttuu uusia tehtäviä saaneeksi virastoksi, se voi saada kaudella 2014–2015 10 lisävirkaa tai ‑toimea (mukaan lukien yhden lisäviran tai ‑toimen, jolla kompensoidaan käynnistysvaiheessa tehtyjä henkilöstöleikkauksia) sekä niitä vastaavat määrärahat palkkojen maksuun. Virkojen ja toimien kokonaislukumäärän arvioidaan kasvavan vuosina 2013–2020 45:stä 51:een. EU:n rahoitusosuuden kasvu vuosina 2014–2015 on seurausta ensisijaisesti EASO:n käynnistysvaiheen päättymisestä johtuvasta henkilöstölisäyksestä. 5.1.6. Tietojärjestelmien operatiivisesta hallinnoinnista vastaava virasto (eu.LISA) eu.LISA on hiljattain perustettu hajautettu virasto, jonka odotetaan muuttuvan vauhtiin päässeeksi virastoksi vuonna 2015. Vuodesta 2016 lähtien viraston tehtäviä laajennetaan siten, että virasto vastaa älykkäitä rajoja koskevaan pakettiin (COM(2013) 95, COM(2013) 96 ja COM(2013) 97) sisältyvien kahden uuden tietojärjestelmän – maahantulo- ja maastalähtöjärjestelmän sekä rekisteröityjen matkustajien ohjelman – kehittämisestä ja hallinnoinnista. Sen lisäksi nykyisiä SIS-, VIS- ja Eurodac-järjestelmiä on päivitettävä vuodesta 2016 lähtien, jotta ne täyttävät biometriseen tunnistusjärjestelmään siirtymisen mukanaan tuomat uudet vaatimukset. Älykkäitä rajoja koskevaan pakettiin ja biometriseen järjestelmään liittyvät lisätoimintamenot edellyttävät, että EU:n eu.LISA:lle myöntämää rahoitusta lisätään 4,67 miljoonalla eurolla vuonna 2015 ja että se korotetaan 20,6 miljoonaan euroon vuonna 2016. Lisäksi vuodelle 2015 on ennakoitu kertaluonteinen rakennushankkeeseen kuluva menoerä (19 miljoonaa euroa). Koska virasto on käynnistysvaiheessa ja saa uusia tehtäviä, se voi saada kaudella 2014–2017 viisi lisävirkaa tai ‑toimea, joilla kompensoidaan käynnistysvaiheessa tehtyjä henkilöstöleikkauksia. Virkojen ja toimien kokonaismäärä vähenee vuosina 2013–2020 120:stä 113:een 5 prosentin henkilöstöleikkauksen ja virkojen/toimien varantoon tehtävän vuosittaisen siirron seurauksena. 5.2. Uusia tehtäviä saaneet virastot 5.2.1. Euroopan GNSS-virasto (GSA) Komission ehdotuksessa uudeksi GNSS-asetukseksi (KOM(2011) 814) esitellään kaudelle 2014–2020 uusi hallintorakenne EGNOS- ja Galileo-ohjelmia ja niiden rahoitusta varten. Rakenneuudistuksen yhteydessä GSA:lle annetaan uusia tehtäviä kaudeksi 2014–2018. Antaakseen Euroopan parlamentille ja neuvostolle kattavan kuvan olosuhteista, joissa GSA hoitaa uuden hallintomallin sille antamia tehtäviä, komissio hyväksyi 6. helmikuuta 2013 ehdotuksen GSA-asetuksen (EU) N:o 912/2010 muuttamisesta (COM(2013) 40). Koska virasto saa uusia tehtäviä, se voi saada kauden 2014–2018 aikana 48 lisävirkaa tai ‑toimea sekä vastaavat määrärahat. Tähän sisältyy kolme virkaa tai toimea, joilla kompensoidaan GSA:n 5 prosentin henkilöstövähennyksen yhteydessä suunniteltuja leikkauksia. Kun otetaan huomioon tämä tekijä sekä vuosittain virkojen/toimien varantoon tehtävä siirto, virkojen ja toimien kokonaislukumäärä kasvaa vuosina 2013–2020 77:stä 120:een. Lisäksi EU:n virastolle myöntämä rahoitusosuus kasvaa kattaakseen kertaluonteiset kulut, jotka aiheutuvat uudessa sijaintipaikassa, Prahassa, tehtävistä rakennustöistä (yhteensä 2,9 miljoonaa euroa vuonna 2015 ja 0,6 miljoonaa euroa vuonna 2016). Näiden kertaluonteisten rakennuskulujen jälkeen vuosittaiset käyttökulut kasvavat vuoden 2016 puolivälistä eteenpäin 0,5 miljoonaan euroon ja vuosittaiset vuokrakulut 1,3 miljoonaan euroon. Lisäksi on ennakoitu Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Ranskassa olevien Galileon turvallisuuden valvontakeskusten tietoinfrastruktuurin kustannukset; tietojärjestelmien viimeistelyyn arvioidaan kuluvan 1,2 miljoonaa euroa vuonna 2014 ja palvelinten vaihtamiseen 1 miljoona euroa vuonna 2018. GSA:n rahoitusosuuden lisäys vähennetään Galileo-ohjelman lopullisista määrärahoista. 5.2.2. Euroopan lentoturvallisuusvirasto (EASA) EASA katsotaan uusia tehtäviä saaneeksi virastoksi kaudella 2015–2018 erityisesti, koska sille on annettu uusia tehtäviä, jotka koskevat kolmansien maiden lentotoiminnan harjoittajille myönnettäviä lupia, kuten viraston perustamisasetuksessa on säädetty, sekä kauko-ohjattujen ilma-alusten järjestelmiä. Koska virasto saa uusia tehtäviä, se voi saada kauden 2014–2017 aikana 16 lisävirkaa tai ‑toimea sekä vastaavat määrärahat. Virkojen ja toimien kokonaismäärä vähenee vuosina 2013–2020 692:sta 639:ään 5 prosentin henkilöstöleikkauksen ja virkojen/toimien varantoon tehtävän vuosittaisen siirron seurauksena. EASA:n rakennushankkeisiin liittyvien kulujen kattamiseen tarvitaan lisämäärärahoja; kulut ovat 1,5 miljoonaa euroa sekä vuonna 2015 että vuonna 2016. 5.2.3. Euroopan meriturvallisuusvirasto (EMSA) EMSA:n tehtäviä laajennetaan asetuksella (EU) N:o 100/2013 erityisesti esteettömän eurooppalaisen meriliikennealueen luomisen helpottamiseksi. Tästä syystä EMSA luokitellaan uusia tehtäviä saaneeksi virastoksi vuoteen 2015 asti. Koska virasto saa uusia tehtäviä, se voi saada kauden 2014–2015 aikana kaksi lisävirkaa tai -toimea sekä vastaavat määrärahat. Virkojen ja toimien kokonaismäärä vähenee vuosina 2013–2020 213:sta 195:een 5 prosentin henkilöstöleikkauksen ja virkojen/toimien varantoon tehtävän vuosittaisen siirron seurauksena. EU:n rahoitusosuus EMSA:lle kasvaa tänä aikana. Tämä johtuu EMSA:n toteuttaman saastumisen torjuntaohjelman rahoituksesta, joka kasvaa tasaisesti vuoteen 2020 asti asetusehdotuksen COM(2013) 174 mukaisesti. Lisäksi on huomioitu kulut, jotka aiheutuvat kolmen uuden sopimussuhteisen toimihenkilön palkkaamisesta vuodesta 2016 alkaen Kopernikus-ohjelman puitteissa. 5.2.4. Euroopan rautatievirasto (ERA) ERA luokitellaan uusia tehtäviä saaneeksi virastoksi vuonna 2015 todennäköisesti voimaan tulevan asetusehdotuksen COM(2013) 27 perusteella. Koska virasto saa uusia tehtäviä, se voi saada kauden 2014–2018 aikana 18 lisävirkaa tai -toimea; ne rahoitetaan asetusehdotuksen mukaisesti veloitettavilla maksuilla. Virkojen ja toimien kokonaismäärä kasvaa vuosina 2013–2020 143:sta 148:aan 5 prosentin henkilöstöleikkauksen ja virkojen/toimien varantoon tehtävän vuosittaisen siirron seurauksena. EU:n rahoitusosuuden määrä heijastelee talousarviovaikutusta, joka on huomioitu asetusehdotukseen liittyvässä rahoitusselvityksessä. 5.2.5. Euroopan verkko- ja tietoturvavirasto (ENISA) ENISA:n valtuuksia ja tehtäviä laajennetaan asetuksella (EU) N:o 526/2013, joka on hyväksytty 21. toukokuuta 2013. Nämä uudet tehtävät liittyvät erityisesti tietoverkkoturvallisuuden kehittämiseen (selvitykset, tutkimukset ja analyysit), jäsenvaltioiden ja EU:n toimielinten valmiuksien parantamiseen (EU:n tietotekniikan kriisiryhmä EU CERT), verkko- ja tietoturvallisuuskoulutuksen tarjoamiseen julkisyhteisöille ja eurooppalaisen varhaisvaroitusmekanismin kehittämisen tukemiseen. Tästä syystä ENISA luokitellaan uusia tehtäviä saaneeksi virastoksi vuoteen 2016 asti, minkä jälkeen se vuonna 2017 muuttuu vauhtiin päässeeksi virastoksi. Koska virasto saa uusia tehtäviä, se voi saada kauden 2014–2017 aikana viisi lisävirkaa tai -toimea. Virkojen ja toimien kokonaismäärä kasvaa vuosina 2014–2017 yhdellä ja palaa sitten vuoden 2013 tasolle, 47:ään virkaan tai toimeen, 5 prosentin henkilöstöleikkauksen ja virkojen/toimien varantoon tehtävän vuosittaisen siirron seurauksena. EU:n rahoitusosuudessa otetaan huomioon henkilöstötaulukon kehitys, ulkopuolisen henkilöstön suunniteltu lisäys ja viraston sisäisestä uudelleenorganisoinnista saatavat tehokkuusedut. 5.2.6. Energia-alan sääntelyviranomaisten yhteistyövirasto (ACER) Kaudella 2014–2016 ACER katsotaan uusia tehtäviä saaneeksi virastoksi, sillä se ottaa asteittain hoidettavakseen energiamarkkinoiden eheydestä ja läpinäkyvyydestä annetulla asetuksella (EU) N:o 1227/2011 ja TEN-E-verkon suuntaviivoista annetulla asetuksella (EU) N:o 347/2013 sille annetut tehtävät. EU:n virastolle myöntämä rahoitusosuus kasvaa vuodesta 2014 eteenpäin kattaakseen asetuksessa (EU) N:o 1227/2011 edellytetyt tietojärjestelmien toistuvat ylläpitokulut (yhteensä 1,5 miljoonaa euroa vuodessa) sekä viraston henkilöstömäärän kehityksen. Koska ACER saa asetuksen (EU) N:o 347/2013 nojalla uusia tehtäviä (pääasiassa sen tulee tunnistaa ja valvoa kaasu- ja sähköinfrastruktuuriin liittyviä, yhteistä etua koskevia hankkeita), se voi saada kauden 2014–2017 aikana kahdeksan lisävirkaa tai -toimea sekä vastaavat määrärahat. Virkojen ja toimien kokonaismäärä kasvaa vuosina 2013–2020 49:stä 52:een 5 prosentin henkilöstöleikkauksen ja virkojen/toimien varantoon tehtävän vuosittaisen siirron seurauksena. 5.2.7. Euroopan ympäristökeskus (EEA) EEA on todettu Kopernikus-maapalvelun täytäntöönpanon mahdolliseksi koordinaattoriksi, sillä EEA:lla on pitkä kokemus Corine Land Cover ‑toiminnosta ja muista GMES-ohjelman ensivaiheen toiminnoista (maapalveluiden edelläkävijä). Viraston oikeusperustaa aiotaan muuttaa tämän uuden tehtävän sisällyttämiseksi siihen, joten virasto luokitellaan uusia tehtäviä saaneeksi virastoksi vuonna 2016. Uuden tehtävän hoitamiseksi palkataan ainoastaan viisi uutta sopimussuhteista toimihenkilöä. Virkojen ja toimien kokonaismäärä vähenee vuosina 2013–2018 138:sta 124:ään 5 prosentin henkilöstöleikkauksen ja virkojen/toimien varantoon tehtävän vuosittaisen siirron seurauksena. 5.2.8. Euroopan lääkevirasto (EMA) EMA katsotaan uusia tehtäviä saaneeksi virastoksi, sillä se ottaa asteittain hoidettavakseen lisätehtäviä, jotka uskottiin sille vuonna 2010 lääketurvatoimintaa koskevan lainsäädännön uudistuksen yhteydessä asetuksella (EU) N:o 1235/2010 ja direktiivillä 2010/84/EU. Uudistukset tulevat voimaan heinäkuussa 2012. Euroopan parlamentti ja neuvosto asettivat virastolle uusia tehtäviä, jotka edellyttävät alkuperäiseen rahoitusselvitykseen nähden lisäresursseja erityisesti kansallisesti hyväksyttyjä lääkkeitä koskevien toimivaltuuksien osalta ja keskitetysti hyväksyttyjä lääkkeitä koskevien vahvistettujen toimivaltuuksien osalta. Koska virasto saa uusia tehtäviä, se voi saada kauden 2015–2018 aikana 38 lisävirkaa tai ‑toimea. Virkojen ja toimien kokonaismäärä vähenee vuosina 2013–2020 611:stä 588:aan 5 prosentin henkilöstöleikkauksen ja virkojen/toimien varantoon tehtävän vuosittaisen siirron seurauksena. Tällä hetkellä noin 80 prosenttia EMA:n talousarviosta katetaan maksuilla ja tämän osuuden odotetaan kasvavan koko kauden 2014–2020 ajan. Koska kaikki uudet lääketurvatoimet rahoitetaan täysin lisämaksuilla, EU:n rahoitusosuus pysyy tosiasiallisesti suurelta osin vakaana koko kauden ajan ottaen huomioon, että alalta perittävien maksutulojen ennusteet vaikuttavat tarpeeseen myöntää kompensoivaa rahoitusta EU:n talousarviosta. 5.2.9. Euroopan unionin jäsenvaltioiden operatiivisesta ulkorajayhteistyöstä huolehtiva virasto (FRONTEX) FRONTEX on luokiteltu kaudella 2014–2018 uusia tehtäviä saaneeksi virastoksi, sillä sen tehtäväkentän odotetaan laajentuvan Euroopan rajavalvontajärjestelmän (EUROSUR, (KOM(2011) 873) toteutumisen myötä. Koska virasto saa nämä uudet tehtävät, se voi saada kauden 2014–2018 aikana kahdeksan lisävirkaa tai ‑toimea sekä vastaavat määrärahat. Virkojen ja toimien kokonaismäärä vähenee vuosina 2013–2020 153:sta 145:een 5 prosentin henkilöstöleikkauksen ja virkojen/toimien varantoon tehtävän vuosittaisen siirron seurauksena. Viraston odotetaan muuttuvan vauhtiin päässeeksi virastoksi vuosina 2019–2020. Eurosurin toimintamenovaatimusten vuoksi EU:n rahoitusosuutta FRONTEXille korotetaan 3 miljoonalla eurolla vuonna 2014. Rahoitusosuus kasvaa vähitellen 5 miljoonaan euroon vuonna 2015, 7,5 miljoonaan euroon vuonna 2016 ja 10 miljoonaan euroon vuonna 2017. Lisäksi FRONTEXin tavanomaista toiminnallista kapasiteettia vahvistetaan vuodesta 2015 lähtien 3 miljoonalla eurolla unionin ulkorajoille kohdistuvan jatkuvan maahanmuuttopaineen vuoksi. 5.2.10. Euroopan poliisivirasto (EUROPOL) EUROPOL luokitellaan uusia tehtäviä saaneeksi virastoksi sen perustamisasetuksen muuttamisesta annetun ehdotuksen perusteella (COM(2013) 172 ja COM(2013) 173). Tämä on tilaisuus yhdistää nykyisin CEPOLille annettuja toimintoja, luoda synergioita ja saada aikaan noin 17 miljoonan euron säästöt vuoteen 2020 mennessä. Toisaalta EUROPOLin toimivaltuuksien tarkistuksen yhteydessä on ehdotettu kahden tehtävän lisäämistä: lainvalvontaviranomaisten eurooppalaisen koulutuskehyksen toteuttamista ja verkkorikostorjuntakeskuksen kehittämistä. Koska virasto saa uusia tehtäviä, se voi saada kauden 2014–2018 aikana 15 lisävirkaa tai ‑toimea sekä vastaavat määrärahat. Virkojen ja toimien kokonaismäärä vähenee vuosina 2013–2020 457:stä 427:ään 5 prosentin henkilöstöleikkauksen ja virkojen/toimien varantoon tehtävän vuosittaisen siirron seurauksena. EU:n virastolle myöntämää rahoitusosuutta lisätään 12,5 miljoonaan euroon vuonna 2015 sen laajennetun tehtäväkentän hoitamiseen tarvittavien tietoteknisten välineiden – sekä tietojenkeräys- ja tietojenkäsittelyvälineiden että verkkorikollisuuteen liittyvien tieto- ja viestintäteknisten välineiden – kehittämiseen. 5.2.11. Euroopan poliisiakatemia (CEPOL) CEPOL luokitellaan vauhtiin päässeeksi virastoksi, vaikka sen henkilöstö kohdennetaan EUROPOLiin yhdistämisen jälkeen (COM(2013) 172 ja COM(2013) 173) lainvalvontaviranomaisten eurooppalaisen koulutuskehykseen, joka toteutetaan vuosina 2015–2016. Tehokkuuden lisäys, joka voidaan saada aikaan yhdistämällä CEPOL ja EUROPOL, on vaikuttanut myös CEPOLin henkilöstömäärään. Tämän seurauksena viraston virkojen ja toimien kokonaislukumäärä pysyy koko kauden vakaana vuoden 2013 tasolla eli 28:ssa, vaikka lukumäärästä vähennetäänkin kaudella 2014–2017 tilapäisesti yksi virka tai toimi. 5.2.12. Euroopan oikeudellisen yhteistyön yksikkö (EUROJUST) EUROJUST muuttuu vauhtiin päässeeksi virastoksi vuonna 2014 ja säilyttää tämän aseman kauden loppuun asti. Ehdotus EUROJUSTin perustamisasetuksen tarkistamisesta, jonka komission odotetaan hyväksyvän yhdessä Euroopan syyttäjänviraston perustamista koskevan ehdotuksen kanssa (lisätietoa jäljempänä), kohdistuu EUROJUSTin hallintorakenteeseen. EUROJUSTin virkojen ja toimien kokonaismäärä vähenee vuosina 2013–2020 213:sta 191:een 5 prosentin henkilöstöleikkauksen ja virkojen/toimien varantoon tehtävän vuosittaisen siirron seurauksena. EU:n EUROJUSTille kaudella 2014–2020 myöntämä rahoitusosuus heijastelee EUROJUSTin asemaa vauhtiin päässeenä virastona. EUROJUSTin uuden rakennushankkeen yhteisrahoitus edellyttää kuitenkin lisämäärärahoja, joiden määrä on 10,9 miljoonaa euroa vuonna 2015 ja 7,25 miljoonaa euroa vuonna 2016. 5.3. Tulevien uusien elinten perustamista koskevat komission ehdotukset Tulevat EU:n elimet eivät kuulu tämän tiedonannon piiriin, sillä siinä esitellään jo olemassa olevien hajautettujen virastojen henkilöstöresursseja koskevaa kehitystä. Rahoitussuunnitelman osalta on kuitenkin todettava, että jos uudet elimet tarvitsevat rahoitusta EU:n talousarviosta, niiden rahoituksessa on noudatettava kyseisessä rahoituskehyksen otsakkeessa virastojen menoja varten vahvistettuja ohjeellisia määrärahoja. Tässä jaksossa selvitetään lyhyesti kahta lainsäädäntöaloitetta komission suunnittelemien uusien EU:n elinten perustamiseksi. Niitä ovat yhteinen kriisinratkaisuneuvosto ja Euroopan syyttäjänvirasto. 5.3.1. Yhteinen kriisinratkaisuneuvosto Komissio on hyväksynyt ehdotuksen tulevan yhteisen kriisinratkaisuneuvoston[16] perustamiseksi. Tämä virasto perustettaneen vuonna 2014, jotta se olisi täysin toiminnassa vuoden 2014 loppuun mennessä. Koska pankkialan odotetaan rahoittavan kriisinratkaisuneuvoston kokonaisuudessaan, EU:n talousarviomäärärahoja ei tarvita sen perustamiseen. Kriisinratkaisuneuvoston perustamisella ei sen vuoksi ole vaikutusta otsakkeessa 1 a (Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky) viraston menoja varten vahvistettuun ohjeelliseen määrärahaan. Kriisinratkaisuneuvoston odotetaan tarvitsevan 244 henkilöstötaulukon virkaa ja toimea, sopimussuhteista toimihenkilöä ja kansallista asiantuntijaa kokopäivätyötä vastaavana. Uuden viraston tarvitseman virat ja toimet eivät kuulu 5 prosentin henkilöstövähennystä koskevan tavoitteen piiriin. 5.3.2. Euroopan syyttäjänvirasto Komissio aikoo hyväksyä heinäkuussa 2013 ehdotuksen tulevan Euroopan syyttäjänviraston perustamisesta. Ehdotuksen mukaan tehtävien vastaanottaminen ja resurssien käyttöön otto tapahtuu asteittain ja saadaan päätökseen vuoden 2020 jälkeen. Euroopan syyttäjänviraston perustamisen pitäisi johtaa hallinnollisten ja tukiresurssien jakamiseen EUROJUSTin kanssa. EUROJUSTin odotetaan osallistuvan viraston perustamiseen SEUT-sopimuksen 86 artiklan nojalla. Lisäksi OLAFin henkilöstöä voidaan sijoittaa uudelleen Euroopan syyttäjänviraston toimintojen täytäntöönpanoon. Lähtöoletuksena on, että Euroopan syyttäjänviraston rahoitus tulee kokonaisuudessaan EU:n talousarvion otsakkeesta 3 (Turvallisuus ja kansalaisuus). Euroopan syyttäjänvirastolle osoitettavan EU:n rahoitusosuuden asteittainen käyttöönotto on kyseisessä otsakkeessa viraston menoja varten vahvistetun vuosien 2014–2020 ohjeellisen määrärahan mukainen. Talousarviovaikutus on kuitenkin rajallinen otsakkeesta 5 (Hallinto) tehtävien virkojen ja toimien uudelleen kohdentamisen vuoksi. 6. Tulevat toimet Tässä tiedonannossa esitetään hajautettujen virastojen henkilöstö- ja talousarvioresurssien rahoitusohjelma vuoteen 2020 asti. Rahoitusohjelma ei kuitenkaan sulje pois sitä mahdollisuutta, että eräät tehtävät toteutetaan suunniteltua vähemmin resurssein, sillä on otettava huomioon virastojen saavuttamat tehokkuusedut. Toisaalta EU:n politiikkojen jatkuva kehittyminen saattaa tarkoittaa, että olemassa olevien virastojen on tarjottava enemmän asiantuntemustaan. Nykyisten hajautettujen virastojen tehtäväkenttää muuttavien mahdollisten lainsäädäntöehdotusten on oltava tässä tiedonannossa esitetyn rahoitusohjelman ja henkilöstösuunnitelman mukaisia. Myöhemmissä mahdollisissa lainsäädäntöehdotuksissa, joissa edellytetään henkilöstöresurssien lisäämistä olemassa oleville yksittäisille hajautetuille virastoille, on samanaikaisesti ehdotettava vastaavia leikkauksia muiden hajautettujen virastojen ja/tai komission henkilöstötaulukoista, jos tehtäviä siirretään komissiolta virastoille. Hajautettujen virastojen on lisättävä tehokkuuttaan kaikkien muiden EU:n toimielinten ja elinten tavoin ja niiden työvoimaa on sijoitettava tarvittaessa uudelleen erityisesti koordinointi- ja tukitoimista toiminnallisiin tehtäviin. Tavoitteena on saavuttaa virastojen välisiä synergiaetuja käytettävissä olevien resurssien parhaan käytön varmistamiseksi ja virastojen hallinnon tehostamiseksi. Synergioiden etsiminen voi myös johtaa ehdotuksiin nykyisten virastojen yhdistämiseksi, kuten hiljattain esitetty ehdotus EUROPOLin ja CEPOLin yhdistämiseksi. Kuten hajautettuja virastoja koskevan yhteisen lähestymistavan seurantaa koskevassa komission etenemissuunnitelmassa on ennakoitu, komissio etsii aktiivisesti tapoja kehittää sen nykyisin virastoille tarjoamien, esimerkiksi henkilöstöhallintaa, kirjanpitoa ja rahoitusta koskevien, tukitoimien määrää ja laajuutta virastojen hallinnollisten kulujen vähentämiseksi ja auttaakseen virastoja toteuttamaan niiltä odotettuja tuloksia saatavilla olevin resurssein. Tässä yhteydessä komissio aikoo myös tarkistaa hajautettuja virastoja koskevaa varainhoidon puiteasetusta antaakseen virastoille yhdenmukaiset raportointi- ja varainhoitovälineet. Komissio aikoo käynnistää tämän tiedonannon perusteella nykyisen talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta tehdyn toimielinten sopimuksen 47 kohdan mukaisen menettelyn[17]. Liite I Yhteenveto 2014–2020: Otsakkeeseen 1 a (Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky) kuuluvat hajautetut virastot (milj. euroa) Hajautetun viraston nimi || Budjetti­kohta || Sijainti || Perusta­misvuosi || Vuodet vauhtiin päässeenä virastona kaudella 2014–2020 || EU:n kokonaisrahoitus / hyväksytty henkilöstötaulukko || EU:n kokonais­rahoitus 2014–2020 || Muita tietoja 2013 || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 Euroopan kemikaalivirasto (ECHA) – Kemikaalilainsäädäntö || 02 03 03 || Helsinki || 2006 || 2014–2020 || 0 || 0 || 67,879 || 76,805 || 75,533 || 24,517 || 67,224 || 67,682 || 379,640 || Osittain omarahoit­teinen Hyväksytty henkilöstötaulukko || || || || || 451 || 441 || 431 || 420 || 410 || 404 || 404 || 404 || Euroopan GNSS-virasto (GSA) || 02 05 11 || Praha || 2004 || 2019–2020 || 14,159 || 24,651 || 26,840 || 28,350 || 27,847 || 30,848 || 30,722 || 30,964 || 200,222 || Toimien/ virkojen siirto komissiolta Hyväksytty henkilöstötaulukko || (02 05 02) || (Bryssel) || || || 77 || 96 || 102 || 113 || 116 || 118 || 119 || 120 || || Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiö (EUROFOUND) || 04 03 11 || Dublin || 1975 || 2014–2020 || 20,371 || 20,371 || 20,371 || 20,371 || 20,371 || 20,371 || 20,779 || 21,195 || 143,829 || Hyväksytty henkilöstötaulukko || (04 04 03) || || || || 101 || 99 || 97 || 95 || 93 || 91 || 91 || 91 || || Euroopan työterveys- ja työturvallisuusvirasto (EU-OSHA) || 04 03 12 || Bilbao || 1994 || 2014–2020 || 14,678 || 14,095 || 14,679 || 14,679 || 14,679 || 14,973 || 15,273 || 15,579 || 103,957 || Hyväksytty henkilöstötaulukko || (04 04 04) || || || || 44 || 43 || 42 || 41 || 40 || 40 || 40 || 40 || || Euroopan lentoturvallisuusvirasto (EASA) || 06 02 02 || Köln || 2002 || 2014, 2019–2020 || 34,862 || 34,174 || 36,370 || 36,370 || 34,870 || 34,870 || 35,568 || 36,279 || 248,501 || Osittain omarahoit­teinen Hyväksytty henkilöstötaulukko || (06 02 01) || || || || 692 || 678 || 672 || 662 || 650 || 639 || 639 || 639 || Euroopan meriturvallisuusvirasto (EMSA) || 06 02 03 || Lissabon || 2002 || 2016–2020 || 55,892 || 50,453 || 52,656 || 53,879 || 55,083 || 56,963 || 57,984 || 59,692 || 386,710 || Josta saastumisen torjuntatoimenpiteitä || 06 02 03 02 || || || || 22,663 || 19,675 || 20,600 || 21,600 || 22,800 || 24,675 || 25,050 || 26,100 || 160,500 || Hyväksytty henkilöstötaulukko || (06 02 02) || || || || 213 || 210 || 207 || 202 || 198 || 195 || 195 || 195 || || Euroopan rautatievirasto (ERA) || 06 02 04 || Lille || 2004 || 2015–2020 || 25,007 || 25,007 || 25,613 || 26,000 || 26,000 || 26,250 || 26,500 || 26,750 || 182,120 || Hyväksytty henkilöstötaulukko || (06 02 08) || Valenciennes || || || 143 || 140 || 137 || 134 || 139 || 148 || 148 || 148 || || Euroopan verkko- ja tietoturvavirasto (ENISA) || 09 02 03 || Heraklion || 2004 || 2017–2020 || 8,335 || 8,822 || 9,372 || 10,120 || 10,322 || 10,529 || 10,739 || 10,954 || 70,859 || Hyväksytty henkilöstötaulukko || || || || || 47 || 48 || 48 || 48 || 48 || 47 || 47 || 47 || || Euroopan sähköisen viestinnän sääntelyviranomaisten yhteistyöelin – Virasto (BEREC – Virasto) || 09 02 04 || Riika || 2009 || 2014–2020 || 4,191 || 4,163 || 4,163 || 4,246 || 4,246 || 4,331 || 4,418 || 4,506 || 30,073 || Hyväksytty henkilöstötaulukko || || || || || 16 || 16 || 15 || 15 || 14 || 14 || 14 || 14 || || Euroopan pankkiviranomainen (EPV) || 12 03 02 || Lontoo || 2010 || 2019–2020 || 10,387 || 11,304 || 12,021 || 13,104 || 14,115 || 15,123 || 15,683 || 15,997 || 97,349 || Kansallinen yhteis­rahoitus Hyväksytty henkilöstötaulukko || (12 04 02) || || || || 93 || 109 || 117 || 125 || 134 || 145 || 145 || 145 || Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen (EIOPA) || 12 03 03 || Frankfurt || 2010 || 2019–2020 || 7,507 || 7,514 || 7,763 || 8,134 || 8,676 || 9,365 || 9,734 || 9,929 || 61,117 || Kansallinen yhteis­rahoitus Hyväksytty henkilöstötaulukko || (12 04 03) || || || || 80 || 82 || 85 || 92 || 101 || 112 || 112 || 112 || Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen (ESMA) || 12 03 04 || Pariisi || 2010 || 2019–2020 || 8,697 || 9,077 || 9,603 || 10,099 || 10,888 || 11,876 || 12,377 || 12,624 || 76,543 || Kansallinen yhteis­rahoitus Hyväksytty henkilöstötaulukko || (12 04 04) || || || || 121 || 124 || 129 || 138 || 150 || 163 || 163 || 163 || Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskus (CEDEFOP) || 15 02 11 || Thessaloniki || 1975 || 2014–2020 || 17,434 || 17,434 || 17,434 || 17,434 || 17,434 || 17,434 || 17,783 || 18,138 || 123,091 || Hyväksytty henkilöstötaulukko || (15 02 25) || || || || 100 || 98 || 96 || 94 || 92 || 91 || 91 || 91 || || Energia-alan sääntelyviranomaisten yhteistyövirasto (ACER) || 32 02 10 || Ljubljana || 2009 || 2017–2020 || 8,941 || 10,880 || 11,266 || 11,492 || 11,492 || 11,492 || 11,722 || 11,957 || 80,301 || Tietotekniik­kamenot Hyväksytty henkilöstötaulukko || (32 04 10) || || || || 49 || 54 || 54 || 54 || 53 || 52 || 52 || 52 || Otsakkeeseen 1a kuuluvat hajautetut virastot yhteensä || || || || || 230,462 || 237,944 || 316,031 || 331,083 || 331,559 || 288,942 || 336,506 || 342,246 || 2 184,310 || Hyväksytty henkilöstötaulukko || || || || || 2 227 || 2 238 || 2 232 || 2 233 || 2 238 || 2 259 || 2 260 || 2 261 || || Yhteenveto 2014–2020: Otsakkeeseen 2 (Kestävä kasvu: luonnonvarat) kuuluvat hajautetut virastot (milj. euroa) Hajautetun viraston nimi || Budjetti­kohta || Sijainti || Perusta­misvuosi || Vuodet vauhtiin päässeenä virastona kaudella 2014–2020 || EU:n kokonaisrahoitus / hyväksytty henkilöstötaulukko || EU:n kokonais­rahoitus 2014–2020 || Muita tietoja 2013 || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 Euroopan kemikaalivirasto (ECHA) – Biosidejä koskevat tehtävät || 07 02 05 01 || Helsinki || 2012 || 2016, 2018–2020 || 6,071 || 5,064 || 5,789 || 2,435 || 2,435 || 2,226 || 0,000 || 0,000 || 17,948 || Osittain oma­rahoitteinen Hyväksytty henkilöstötaulukko || (07 03 60) || || || || 47 || 48 || 48 || 47 || 47 || 47 || 53 || 54 || Euroopan kemikaalivirasto (ECHA) – Ilmoitettua ennakkosuostumusta koskevat tehtävät || 07 02 05 02 || Helsinki || 2012 || 2016, 2018–2020 || 1,562 || 1,297 || 1,222 || 1,151 || 1,183 || 1,142 || 1,142 || 1,142 || 8,279 || Hyväksytty henkilöstötaulukko || (07 03 70) || || || || 5 || 6 || 6 || 6 || 6 || 7 || 7 || 7 || || Euroopan ympäristökeskus (EEA) || 07 02 06 || Kööpen­hamina || 1990 || 2014–2015, 2017–2020 || 36,309 || 36,309 || 36,309 || 36,809 || 36,809 || 36,809 || 37,545 || 38,296 || 258,888 || Hyväksytty henkilöstötaulukko || (07 03 09) || || || || 138 || 135 || 132 || 129 || 126 || 124 || 124 || 124 || || Euroopan kalastuksenvalvontavirasto (EFCA) || 11 06 64 || Vigo || 2005 || 2014–2020 || 9,217 || 9,217 || 9,217 || 9,217 || 9,217 || 9,217 || 9,401 || 9,590 || 65,077 || Hyväksytty henkilöstötaulukko || (11 08 05) || || || || 54 || 53 || 52 || 51 || 49 || 48 || 48 || 48 || || Otsakkeeseen 2 kuuluvat hajautetut virastot yhteensä || || || || || 53,159 || 51,888 || 52,537 || 49,612 || 49,644 || 49,394 || 48,089 || 49,028 || 350,192 || Hyväksytty henkilöstötaulukko || || || || || 244 || 242 || 238 || 233 || 228 || 226 || 232 || 233 || || Yhteenveto 2014–2020: Otsakkeeseen 3 (Turvallisuus ja kansalaisuus) kuuluvat hajautetut virastot (milj. euroa) Hajautetun viraston nimi || Budjetti­kohta || Sijainti || Perusta­misvuosi || Vuodet vauhtiin päässeenä virastona kaudella 2014–2020 || EU:n kokonaisrahoitus / hyväksytty henkilöstötaulukko || EU:n kokonais­rahoitus 2014–2020 || Muita tietoja 2013 || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 Tautien ehkäisyn ja valvonnan eurooppalainen keskus (ECDC) || 17 03 10 || Tukholma || 2004 || 2014–2020 || 56,727 || 56,766 || 56,766 || 56,766 || 56,766 || 56,766 || 57,901 || 59,059 || 400,791 || Hyväksytty henkilöstötaulukko || (17 03 03) || || || || 198 || 194 || 190 || 186 || 182 || 180 || 180 || 180 || || Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen (EFSA) || 17 03 11 || Parma || 2002 || 2014–2020 || 76,000 || 77,333 || 77,333 || 77,333 || 77,333 || 77,333 || 77,880 || 80,457 || 546,003 || Hyväksytty henkilöstötaulukko || (17 03 07) || || || || 351 || 344 || 337 || 330 || 323 || 319 || 319 || 319 || || Euroopan lääkevirasto (EMA) || 17 03 12 || Lontoo || 1993 || 2019–2020 || 39,230 || 39,230 || 40,015 || 40,815 || 40,029 || 40,174 || 40,978 || 41,798 || 283,038 || Osittain oma­rahoitteinen Josta erityisrahoitusosuus harvinaislääkkeille || 17 03 12 02 || || || || 6,000 || 6,000 || 6,000 || 6,000 || 6,000 || 6,000 || 6,000 || 6,000 || 42,000 Hyväksytty henkilöstötaulukko || (17 03 10) || || || || 611 || 599 || 599 || 599 || 593 || 588 || 588 || 588 || Euroopan unionin jäsenvaltioiden operatiivisesta ulkorajayhteistyöstä huolehtiva virasto (FRONTEX) || 18 02 03 || Varsova || 2004 || 2014, 2019–2020 || 79,500 || 80,910 || 86,112 || 88,774 || 91,274 || 91,274 || 93,099 || 94,961 || 626,405 || Hyväksytty henkilöstötaulukko || || || || || 153 || 152 || 151 || 149 || 146 || 145 || 145 || 145 || || Euroopan poliisivirasto (EUROPOL) || 18 02 04 || Haag || 1995 || 2014, 2019–2020 || 82,212 || 82,212 || 94,714 || 94,716 || 94,718 || 94,720 || 96,614 || 98,546 || 656,238 || Yhdistetään CEPOLiin Hyväksytty henkilöstötaulukko || (18 05 02) || || || || 457 || 448 || 443 || 439 || 432 || 427 || 427 || 427 || || Euroopan poliisiakatemia (CEPOL) || 18 02 05 || Bramshill || 2005 || 2014, 2017–2020 || 8,450 || 8,305 || 8,471 || 8,641 || 8,813 || 9,126 || 9,308 || 9,495 || 62,159 || Yhdistetään EURO­POLiin Hyväksytty henkilöstötaulukko || (18 05 05) || || || || 28 || 27 || 27 || 27 || 27 || 28 || 28 || 28 || || Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskus (EMCDDA) || 18 02 06 || Lissabon || 1993 || 2014–2020 || 15,550 || 14,794 || 14,794 || 14,794 || 14,794 || 14,794 || 15,090 || 15,392 || 104,452 || Hyväksytty henkilöstötaulukko || (18 05 11) || || || || 84 || 82 || 80 || 79 || 77 || 76 || 76 || 76 || || Vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisesta hallinnoinnista vastaava eurooppalainen virasto (eu.LISA) || 18 02 07 || Tallinna–Strasbourg || 2011 || 2017–2020 || 41,000 || 59,380 || 83,064 || 84,727 || 84,742 || 85,700 || 87,414 || 89,163 || 574,190 || Rakennus­kulut Hyväksytty henkilöstötaulukko || (18 02 11) || || || || 120 || 120 || 120 || 118 || 115 || 113 || 113 || 113 || || Euroopan turvapaikka-asioiden tukivirasto (EASO) || 18 03 02 || Valletta || 2010 || 2015–2020 || 12,000 || 14,526 || 15,032 || 15,333 || 15,639 || 15,952 || 16,271 || 16,596 || 109,349 || Hyväksytty henkilöstötaulukko || (18 03 14) || || || || 45 || 49 || 51 || 51 || 51 || 51 || 51 || 51 || || Euroopan unionin perusoikeusvirasto (FRA) || 33 02 06 || Wien || 2007 || 2014–2020 || 21, 246 || 21,229 || 21,229 || 21,229 || 21,229 || 21,654 || 22,088 || 22,530 || 151,188 || Hyväksytty henkilöstötaulukko || (33 02 03) || || || || 78 || 75 || 73 || 72 || 70 || 70 || 70 || 70 || || Euroopan tasa-arvoinstituutti (EIGE) || 33 02 07 || Vilna || 2006 || 2014–2020 || 7,478 || 7,340 || 7,628 || 7,628 || 7,628 || 7,781 || 7,937 || 8,096 || 54,038 || Hyväksytty henkilöstötaulukko || (33 06 03) || || || || 30 || 29 || 28 || 27 || 26 || 26 || 26 || 26 || || Euroopan oikeudellisen yhteistyön yksikkö (EUROJUST) || 33 03 04 || Haag || 2002 || 2014–2020 || 32,359 || 32,450 || 43,350 || 39,700 || 32,450 || 32,450 || 33,099 || 33,761 || 247,260 || Rakennus­kulut Hyväksytty henkilöstötaulukko || (33 03 02) || || || || 213 || 209 || 205 || 200 || 195 || 191 || 191 || 191 || Otsakkeeseen 3 kuuluvat hajautetut virastot yhteensä || || || || || 471,661 || 494,825 || 548,507 || 550,455 || 545,415 || 547,724 || 558,680 || 569,854 || 3 815,460 || Hyväksytty henkilöstötaulukko || || || || || 2 368 || 2 328 || 2 304 || 2 277 || 2 237 || 2 214 || 2 214 || 2 214 || || Yhteenveto 2014–2020: Otsakkeeseen 4 (Globaali Eurooppa) kuuluvat hajautetut virastot (milj. euroa) Hajautetun viraston nimi || Budjetti­kohta || Sijainti || Perusta­misvuosi || Vuodet vauhtiin päässeenä virastona kaudella 2014–2020 || EU:n kokonaisrahoitus / hyväksytty henkilöstötaulukko || EU:n kokonais­rahoitus 2014–2020 || Muita tietoja 2013 || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 Euroopan koulutussäätiö (ETF) || 15 02 12 || Torino || 1990 || 2014–2020 || 20,144 || 20,144 || 20,144 || 20,144 || 20,144 || 20,144 || 20,546 || 20,957 || 142,222 || Hyväksytty henkilöstötaulukko || (15 02 27) || || || || 96 || 94 || 92 || 90 || 88 || 86 || 86 || 86 || Otsakkeeseen 4 kuuluvat hajautetut virastot yhteensä || || || || || 20,144 || 20,144 || 20,144 || 20,144 || 20,144 || 20,144 || 20,546 || 20,957 || 142,222 || Hyväksytty henkilöstötaulukko || || || || || 96 || 94 || 92 || 90 || 88 || 86 || 86 || 86 || || Yhteenveto 2014–2020: Otsakkeeseen 5 (Hallinto) kuuluvat hajautetut virastot (milj. euroa) Hajautetun viraston nimi || Budjetti­kohta || Sijainti || Perusta­misvuosi || Vuodet vauhtiin päässeenä virastona kaudella 2014–2020 || EU:n kokonaisrahoitus / hyväksytty henkilöstötaulukko || EU:n kokonais­rahoitus 2014–2020 || Muita tietoja 2013 || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 Euroopan unionin elinten käännöskeskus || 31 01 10 || Luxemburg || 1994 || 2014–2020 || || || || || || || || || || Oma­rahoitteinen Hyväksytty henkilöstötaulukko || (31 01 09) || || || || 206 || 203 || 200 || 197 || 195 || 193 || 193 || 193 || Otsakkeeseen 5 kuuluvat hajautetut virastot yhteensä || || || || || || || || || || || || || || Hyväksytty henkilöstötaulukko || || || || || 206 || 203 || 200 || 197 || 195 || 193 || 193 || 193 || || Yhteenveto 2014–2020: Omarahoitteiset hajautetut virastot (milj. euroa) Hajautetun viraston nimi || Budjetti­kohta || Sijainti || Perusta­misvuosi || Vuodet vauhtiin päässeenä virastona kaudella 2014–2020 || EU:n kokonaisrahoitus / hyväksytty henkilöstötaulukko || EU:n kokonais­rahoitus 2014–2020 || Muita tietoja 2013 || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 Sisämarkkinoiden harmonisointivirasto (OHIM) || || Alicante || 1993 || 2014–2020 || || || || || || || || || || Oma­rahoitteinen Hyväksytty henkilöstötaulukko || || || || || 861 || 844 || 827 || 810 || 792 || 775 || 775 || 774 || Yhteisön kasvilajikevirasto (CPVO) || || Angers || 1994 || 2014–2020 || || || || || || || || || || Omarahoit­teinen Hyväksytty henkilöstötaulukko || || || || || 48 || 47 || 46 || 45 || 44 || 43 || 43 || 43 || Omarahoitteiset hajautetut virastot yhteensä || || || || || || || || || || || || || || Hyväksytty henkilöstötaulukko || || || || || 909 || 891 || 873 || 855 || 836 || 818 || 818 || 817 || || Yhteenveto 2014–2020: Hajautetut virastot yhteensä (milj. euroa) Hajautetun viraston nimi || Budjetti­kohta || Sijainti || Perusta­misvuosi || Vuodet vauhtiin päässeenä virastona kaudella 2014–2020 || EU:n kokonaisrahoitus / hyväksytty henkilöstötaulukko || EU:n kokonais­rahoitus 2014–2020 || Muita tietoja 2013 || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 Hajautetut virastot yhteensä || || || || || 775,426 || 804,801 || 937,218 || 951,293 || 946,760 || 906,204 || 963,821 || 982,085 || 6 492,184 || Hyväksytty henkilöstötaulukko || || || || || 6 050 || 5 996 || 5 939 || 5 885 || 5 822 || 5 796 || 5 803 || 5 804 || || Liite II Virasto || Virat ja toimet vuonna 2020 Virkojen lkm vuonna 2013 (1) || 5 %:n henkilöstövähennys (2) || 1%:n vuotuinen siirto varantoon (3) || Virkojen kohdentaminen varannosta (4) || Kokonaiskehitys 2014–2020 (5 = 4 - 2 - 3) || Virat ja toimet vuonna 2020 (6 = 1 + 5) ECHA – kemikaaleja koskevat tehtävät || 451 || - 18,0 || - 29,0 || ­ || - 47 || 404 GSA || 77 || - 1,0 || - 4,0 || + 48 || + 43 || 120 EUROFOUND || 101 || - 5,0 || - 5,0 || - || - 10 || 91 EU-OSHA || 44 || - 2,0 || - 2,0 || - || - 4 || 40 EASA || 692 || - 34,5 || - 34,5 || + 16 || - 53 || 639 EMSA || 213 || - 8,5 || - 11,5 || + 2 || - 18 || 195 ERA || 143 || - 6,0 || - 7,0 || + 18 || + 5 || 148 ENISA || 47 || - 2,5 || - 2,5 || + 5 || - || 47 BEREC - virasto || 16 || - 1,0 || - 1,0 || - || - 2 || 14 EPV || 93 || - 4,5 || - 5,5 || + 62 || + 52 || 145 EIOPA || 80 || - 4,0 || - 4,0 || + 40 || + 32 || 112 ESMA || 121 || - 6,0 || - 6,0 || + 54 || + 42 || 163 CEDEFOP || 100 || - 4,0 || - 5,0 || - || - 9 || 91 ACER || 49 || - 2,5 || - 2,5 || + 8 || + 3 || 52 ECHA – biosidejä koskevat tehtävät || 47 || - 2,5 || - 2,5 || + 12 || + 7 || 54 ECHA – ilmoitettua ennakkosuostumusta koskevat tehtävät || 5 || - || - || + 2 || + 2 || 7 EEA || 138 || - 7,0 || - 7,0 || - || - 14 || 124 EFCA || 54 || - 2,5 || - 3,5 || - || - 6 || 48 ECDC || 198 || - 8,0 || - 10,0 || - || - 18 || 180 EFSA || 351 || - 13,5 || - 18,5 || - || - 32 || 319 EMA || 611 || - 30,5 || - 30,5 || + 38 || - 23 || 588 FRONTEX || 153 || - 7,5 || - 8,5 || + 8 || - 8 || 145 EUROPOL || 457 || - 23,0 || - 22,0 || + 15 || - 30 || 427 CEPOL || 28 || - 1,5 || - 1,5 || + 3 || - || 28 EMCDDA || 84 || - 4,0 || - 4,0 || - || - 8 || 76 eu.LISA || 120 || - 6,0 || - 6,0 || + 5 || - 7 || 113 EASO || 45 || - 2,0 || - 2,0 || + 10 || + 6 || 51 FRA || 78 || - 4,0 || - 4,0 || - || - 8 || 70 EIGE || 30 || - 1,5 || - 2,5 || - || - 4 || 26 EUROJUST || 213 || - 10,5 || - 11,5 || - || - 22 || 191 ETF || 96 || - 5,0 || - 5,0 || - || - 10 || 86 CdT || 206 || - 1,5 || - 11,5 || - || - 13 || 193 OHIM || 861 || - 43,5 || - 43,5 || - || - 87 || 774 CPVO || 48 || - 2,5 || - 2,5 || - || - 5 || 43 Yhteensä || 6 050 || - 276 || - 316 || + 346 || - 246 || 5 804 Ennen v. 2014 vähennetyt virat/toimet || || - 27 || || || || 5 %:n henkilöstövähennys, yhteensä || || - 303 || || || || Siirretyt komission virat || || || 30 || || || Varannossa olevat virat/toimet || || || 346 || || || [1] KOM(2008) 135 lopull., 11.3.2008. [2] Luonnos toimelinten väliseksi sopimukseksi, [23] kohta. [3] Sisältää lisätalousarvioesityksen nro 4/2013. [4] COM(2013) 450, 28.6.2013. [5] ECHA – kemikaaleja koskevat tehtävät, EMSA, ERA, ECDC, EFSA ja CdT. [6] Mukan lukien hajautetut virastot OHIM ja CPVO, joiden henkilöstötaulukko ei sisälly EU:n talousarvioon. [7] Vuoden 2018 jälkeinen jäljellä oleva lisävirkojen ja -toimien rajallinen tarve katetaan virkojen/toimien siirrolla komissiosta GSA:han, kuten rahoitusselvityksessä (COM(2013) 40) todetaan, samoin kuin jakamalla vielä yksi virka vuonna 2020 ECHA:n biosiditoimintoja varten. [8] ”II-tyypin” Eurooppa-koulut ovat kansallisia kouluja, jotka tarjoavat Eurooppa-kouluja vastaavan opetussuunnitelman. [9] ECHA, EASA, ENISA, EEA, ECDC, EFSA, CEPOL, EUROPOL, EUROJUST ja eu-LISA. [10] EUVL L 298, 26.10.2012. [11] Josta 12 viran/toimen vähennys on jo saavutettu vuoden 2013 talousarviossa. [12] Josta 6 viran/toimen vähennys on jo saavutettu vuoden 2013 talousarviossa. [13] Josta 9 viran/toimen vähennys on jo saavutettu vuoden 2013 talousarviossa. [14] Koska 27 virkaa ja tointa on jo vähennetty ennen tätä menettelyä, 6 050 virkaan/toimeen sovellettava vähennys on siis 303 – 27 = 276 virkaa/tointa. Kun otetaan huomioon komissiosta siirretyt 30 virkaa/tointa, virkojen/toimien lopullinen määrä on 5 804. [15] Tässä tiedonannossa Euroopan tasa-arvoinstituutti sisällytetään otsakkeeseen 3. [16] COM(2013) XXX, 10.7.2013. [17] EUVL C 139, 14.6.2006. Samat säännökset sisältyvät talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, budjettiyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta tehdyn toimielinten sopimuksen luonnoksen [25] kohtaan. Sopimus koskee kautta 2014–2020, ja siitä on päästy poliittiseen yhteisymmärrykseen.