Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle –2000-luvun yritysverotus”

(COM(2021) 251 final)

(2022/C 275/07)

Esittelijä: Krister ANDERSSON

Lausuntopyyntö Euroopan komissio, 1.7.2021 Oikeusperusta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla Komitean työvaliokunnan päätös 8.6.2021 Vastaava jaosto Talous- ja rahaliitto, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus Hyväksyminen jaostossa 8.2.2022 Hyväksyminen täysistunnossa 23.02.2022 Täysistunnon nro 567 Äänestystulos (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) 216/00/07

1. Päätelmät ja suositukset

1.1 Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) suhtautuu myönteisesti komission kauan odotettuun aloitteeseen 2000-luvun yritysverotusstrategiasta. Komitea antaa vahvan tukensa sille, että komissio ottaa työssään huomioon kansainvälisen tason keskustelut ja sopimukset, ja arvostaa tällaista toimintatapaa.

1.2 ETSK korostaa tarvetta helpottaa rajatylittäviä investointeja ja vähentää yrityksille sääntöjen noudattamisesta aiheutuvia kustannuksia samalla kun Euroopan taloudesta tehdään vihreämpi ja digitaalisempi.

1.3 ETSK kannustaa komissiota jatkamaan elpymisstrategian tukemiseksi käynnistämänsä oikeudenmukaista ja yksinkertaista verotusta koskevan toimintasuunnitelman toteuttamista ( 1 ) ottaen huomioon ETSK:n lausunnon ”Oikeudenmukaista ja yksinkertaista verotusta koskeva paketti” ( 2 )

1.4 ETSK on tyytyväinen siihen, että G20-maiden valtiovarainministerit ovat ilmaisseet kannattavansa sopimusta, jonka 136 maata 140 maan joukosta allekirjoitti 8. lokakuuta 2021 osallistavassa kehyksessä. Tavoitteena on sopia maailmanlaajuisesti ja yhteisymmärryksessä kootusti siitä, miten verotusoikeudet jaetaan maiden kesken. ETSK korostaa kuitenkin tällaisten kunnianhimoisten tavoitteiden monimutkaisuuden vaikutuksia ja kehottaa panemaan (paketin) pilarit 1 ja 2 täytäntöön yhtenäisesti ja koordinoidusti kaikkialla maailmassa.

1.5 ETSK korostaa, että veropaketti on pantava täytäntöön samanaikaisesti sekä EU:ssa että tärkeimmissä kauppakumppanimaissa. Jos pilari 1 ei tule voimaan yhtäaikaisesti Yhdysvalloissa ja muissa merkittävissä kauppakumppanimaissa, eurooppalaiset yritykset saattavat joutua epäedulliseen kilpailuasemaan.

1.6 ETSK korostaa sen merkitystä, että Euroopassa sovelletaan pilarin 2 ja yritysten tosiasiallisen vähimmäisverotason osalta sääntöjä, jotka vastaavat täsmälleen maailmanlaajuisessa sopimuksessa sovittuja monimutkaisia sääntöjä. Jäsenvaltioiden olisi sen vuoksi varattava riittävästi aikaa, jotta lopullinen hyväksytty teksti on käytettävissä ennen kuin direktiivi hyväksytään.

1.7 Tosiasiallisen veroasteen määrittämisen avulla on tarkoitus selvittää, onko tietyn monikansallisen konsernin tosiasiallinen veroaste suurempi vai pienempi kuin kyseisen lainkäyttöalueen vähimmäisverokanta. ETSK korostaa, että tosiasiallisten veroasteiden laskentaa koskevissa vaatimuksissa on noudatettava sovittua globaalia lähestymistapaa, jotta hallintokustannukset eivät kasva.

1.8 ETSK kannattaa komission aloitetta antaa suositus, jonka mukaan jäsenvaltioiden olisi mahdollistettava taannehtiva tappiontasaus.

1.9 ETSK tukee komission toimia, joilla torjutaan kuoriyhtiöiden väärinkäyttöä rahanpesuun, yksityishenkilöiden ja yritysten aggressiiviseen verosuunnitteluun sekä veronkiertoon. Komitea odottaa pääsevänsä esittämään näkemyksensä kuoriyhtiöiden väärinkäytön torjumista koskevasta konkreettisesta ehdotuksesta.

1.10 ETSK suhtautuu myönteisesti komission aloitteeseen ottaa käyttöön velkarahoituksen edullista verokohtelua vähentävä verovähennys (debt-equity bias reduction allowance, DEBRA). Investoiminen uuteen ympäristöystävällisempään teknologiaan on investoijille suuririskistä. Oman pääoman ehtoinen rahoitus on tällaisissa tilanteissa erityisen tärkeää, ja verojärjestelmille tyypilliseen vääristymään, joka tekee niistä oman pääoman ehtoiselle rahoitukselle epäedullisen, on puututtava.

1.11 ETSK suhtautuu myönteisesti kehyksen luomiseen yritysten tuloverotukselle Euroopassa (Business in Europe: Framework for Income Taxation, BEFIT) yhtenäisine yritysverotuksen säännöstöineen ja odottaa pääsevänsä tarkastelemaan yksityiskohtaista ehdotusta.

1.12 ETSK kannustaa komissiota käsittelemään rajatylittävään etätyöskentelyyn liittyviä tilanteita kiinteänä osana yritysverotusstrategiaa.

1.13 Myös arvonlisäveron soveltamisalaa olisi tarkasteltava uudelleen. Verovapaudet ja verotuksen porsaanreiät tekevät järjestelmästä monimutkaisen ja toimintaedellytyksistä epätasapuoliset ja johtavat verotulojen menetyksiin. ETSK kannustaa komissiota tarkistamaan alv-järjestelmän kattavuutta.

2. Komission ehdotus

2.1 Komission tiedonannolla 2000-luvun yritysverotuksesta pyritään vastaamaan covid-19-pandemian ohella useisiin suuriin haasteisiin, joita vuosien mittaan on syntynyt.

2.2 EU tarvitsee vankan, toimivan ja oikeudenmukaisen verokehyksen, joka vastaa julkisia rahoitustarpeita. Tällaisen kehyksen olisi myös tuettava elpymistä ja vihreää ja digitaalista siirtymää luomalla toimintaympäristö, joka edistää oikeudenmukaista, kestävää ja osallistavaa kasvua sekä investointeja, joiden myötä työllistymismahdollisuudet voivat toteutua käytännössä.

2.3 Verotuksen odotetaan edistävän laajempia EU:n politiikkoja, kuten Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaa, komission digitaalistrategiaa, Euroopan uutta teollisuusstrategiaa ja pääomamarkkinaunionia. Verotuksella on myös helpotettava digitalisaatiota luomalla toimintaympäristö, jossa digitaaliset yritykset voivat menestyä.

2.4 Komission tiedonannossa otetaan asianmukaisesti huomioon veropohjan rapautumista ja voitonsiirtoja (base erosion and profit shifting, BEPS) koskevan hankkeen tulokset ja käsitellään OECD:n johdolla ja G20-maiden valtuutuksella toteutettavaa kansainvälisten yhtiöveropuitteiden uudistusta. Uudistuspaketti koostuu kahdesta pilarista. Pilarissa 1 on tarkoitus mukauttaa kansainvälisiä verosääntöjä uusiin liiketoimintamalleihin, joiden ansiosta yritykset voivat harjoittaa liiketoimintaa ilman fyysistä läsnäoloa ( 3 )

2.5 Pilarissa 2 puolestaan vähennetään verokilpailua asettamalla tosiasialliselle yhtiöveroasteelle 15 prosentin vähimmäistaso ( 4 )

2.6 Kun paketista on sovittu monenvälisessä yleissopimuksessa, sen soveltamisesta tulee pakollista ja komissio esittää ehdotuksen direktiiviksi, jolla se pannaan täytäntöön EU:ssa.

2.7 Komissio aikoo myös esittää uuden ehdotuksen, jonka mukaan EU:hun sijoittautuneiden ja pilarin 2 soveltamisalaan kuuluvien suurten yritysten tosiasiallinen yhtiöveroaste julkaistaisiin vuosittain ja tässä sovellettaisiin pilaria 2 koskevissa laskelmissa käytettäväksi sovittua menetelmää.

2.8 EU aikoo osana avoimuutta koskevia pyrkimyksiään lisäksi puuttua kuoriyhtiöiden väärinkäyttöön verotustarkoituksissa esittämällä uuden lainsäädäntöaloitteen, jolla pyritään estämään yksityishenkilöiden ja yritysten harjoittama aggressiivinen verosuunnittelu, veronkierto ja rahanpesu. Kuoriyhtiöillä tarkoitetaan yhtiöitä, joiden läsnäolo on olematonta tai ei ole merkittävää ja jotka eivät harjoita lainkaan tai harjoittavat vain vähän todellista taloudellista toimintaa.

2.9 Komission strategiaan kuuluu myös puuttuminen velanoton suosimiseen yritysverotuksessa saattamalla oman pääoman ehtoiset sijoitukset vähemmän epäedulliseen asemaan. Tämä toteutetaan ottamalla käyttöön DEBRA-verovähennysjärjestelmä uutta oman pääoman ehtoista rahoitusta varten.

2.10 Komission on määrä perua vireillä olevat yhteistä yhdistettyä yhteisöveropohjaa (CCCTB) koskevat ehdotuksensa ( 5 ) sen jälkeen, kun uusi ehdotus sisämarkkinoiden lujittamiseksi on esitetty. Kyse on uudesta BEFIT-kehyksestä (Business in Europe: Framework for Income Taxation), joka koskee yritysten tuloverotusta Euroopassa.

2.11 BEFIT-ehdotus tulee pohjautumaan pilareihin 1 ja 2. Komissio tekee ehdotuksen valmistelussa tiivistä yhteistyötä jäsenvaltioiden kanssa ja ottaa myös huomioon Euroopan parlamentin näkemykset. Lisäksi se kuulee liike-elämän ja kansalaisjärjestöjen edustajia.

2.12 Komission strategiaan sisältyy suositus, jonka mukaan jäsenvaltioiden olisi mahdollistettava taannehtiva tappiontasaus. Tavoitteena on, että yrityksillä olisi entistä tasapuolisemmat toimintaedellytykset kaikkialla unionissa. Suositus koskee verovuosia 2020 ja 2021.

3. Yleistä

3.1 ETSK suhtautuu myönteisesti komission kauan odotettuun aloitteeseen 2000-luvun yritysverotusstrategiasta. Komitea antaa vahvan tukensa sille, että komissio ottaa työssään huomioon kansainvälisen tason keskustelut ja sopimukset, ja arvostaa tällaista toimintatapaa.

3.2 ETSK kannattaa komission tavoitetta huolehtia siitä, että EU:n veropoliittisella ohjelmalla edistetään oikeudenmukaisen ja kestävän kasvun mahdollistamista koskevaa yleistavoitetta tukemalla laajempia EU:n politiikkoja, kuten Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaa, komission digitaalistrategiaa, Euroopan teollisuusstrategiaa ja pääomamarkkinaunionia.

3.3 ETSK korostaa tarvetta helpottaa rajatylittäviä investointeja ja vähentää yrityksille sääntöjen noudattamisesta aiheutuvia kustannuksia samalla kun Euroopan taloudesta tehdään vihreämpi ja digitaalisempi.

3.4 ETSK on huolissaan verotulovajeesta, vaikkakin yhtiöverotulot suhteessa BKT:hen ovat pysyneet EU:ssa ja OECD-maissa keskimäärin vakaina tai jopa kasvaneet kymmenen viime vuoden aikana.

3.5 ETSK on komission kanssa samaa mieltä siitä, että eri maiden hallitukset ovat toteuttaneet hyvin kirjavia veronkierron ja veropetosten vastaisia toimenpiteitä ja että toimenpiteet ovat entisestään mutkistaneet jo valmiiksi monimutkaista tilannetta. Komitea kehottaa luomaan vankan, tehokkaan ja oikeudenmukaisen verokehyksen, jonka avulla pyritään vähentämään veropohjan rapautumiseen ja voitonsiirtoihin liittyvän toiminnan kannustimia.

3.6 ETSK kehottaa Euroopan komissiota arvioimaan kuuden viime vuoden aikana täytäntöön pantujen erilaisten veronkierronvastaisten säädösten vaikutuksia.

3.7 ETSK kannustaa komissiota jatkamaan elpymisstrategian tukemiseksi käynnistämänsä oikeudenmukaista ja yksinkertaista verotusta koskevan toimintasuunnitelman toteuttamista ( 6 ) ottaen huomioon ETSK:n lausunnon ”Oikeudenmukaista ja yksinkertaista verotusta koskeva paketti” ( 7 ) . Komitea pitää tärkeänä nostaa Euroopan talouden tuottavuus vähintään kilpailevien talouksien tasolle. Verot ovat vain yksi mutta tärkeä tuottavuuteen vaikuttava tekijä ( 8 )

4. Erityistä

4.1 ETSK on tyytyväinen siihen, että G20-maiden valtiovarainministerit ovat ilmaisseet kannattavansa sopimusta, jonka 136 maata 140 maan joukosta allekirjoitti 8. lokakuuta 2021 osallistavassa kehyksessä. Tavoitteena on sopia maailmanlaajuisesti ja yhteisymmärryksessä kootusti siitä, miten verotusoikeudet jaetaan maiden kesken ( 9 ) . Komitea korostaa kuitenkin tällaisten kunnianhimoisten tavoitteiden monimutkaisuuden vaikutuksia ja kehottaa panemaan pilarit 1 ja 2 täytäntöön yhtenäisesti ja koordinoidusti kaikkialla maailmassa. Aiheeseen liittyvissä EU:n ehdotuksissa on otettava huomioon sijoittautumisvapauden ja syrjimättömyyden kaltaisten unionin oikeuteen perustuvien vaatimusten erityispiirteet.

4.2 ETSK huomauttaa, että yksityiskohtaisen sopimuksen aikaansaamiseksi on tehtävä vielä paljon töitä. On ensiarvoisen tärkeää päästä sopimukseen lukuisista teknisistä näkökohdista. Kun sääntöjä sovelletaan EU:n tasolla, unionin alueella päätoimipaikkaansa pitävät yritykset eivät saa joutua epäedulliseen kilpailuasemaan muille keskeisille lainkäyttöalueille sijoittautuneisiin kilpakumppaneihinsa verrattuna ( 10 )

4.3 ETSK korostaa, että veropaketti on pantava täytäntöön samanaikaisesti sekä EU:ssa että tärkeimmissä kauppakumppanimaissa. Jos pilari 1 ei tule voimaan yhtäaikaisesti Yhdysvalloissa ja muissa merkittävissä kauppakumppanimaissa, eurooppalaiset yritykset saattavat joutua epäedulliseen kilpailuasemaan. Monenvälisen yleissopimuksen täytäntöönpanoa ja soveltamista on siksi koordinoitava kauppakumppaneiden kanssa.

4.4 ETSK korostaa, että on tärkeää saattaa sopimus osaksi lainsäädäntöä ja soveltaa pilarin 2 ja yritysten tosiasiallisen vähimmäisverotason osalta sääntöjä, jotka vastaavat täsmälleen maailmanlaajuisessa sopimuksessa sovittuja monimutkaisia sääntöjä. Jäsenvaltioiden olisi sen vuoksi varattava riittävästi aikaa, jotta lopullinen hyväksytty teksti on käytettävissä ennen kuin direktiivi hyväksytään ( 11 )

4.5 ETSK kannattaa komission aloitetta antaa suositus, jonka mukaan jäsenvaltioiden olisi mahdollistettava taannehtiva tappiontasaus. Tällaiset säännöt ovat kuitenkin tärkeitä paitsi pandemiatilanteessa myös normaaliolosuhteissa. Yritykselle ajan mittaan kertyneen nettovoiton olisi oltava yhtiöveron alaista.

4.6 ETSK tukee komission toimia, joilla torjutaan kuoriyhtiöiden väärinkäyttöä rahanpesuun, yksityishenkilöiden ja yritysten aggressiiviseen verosuunnitteluun sekä veronkiertoon. Komitea odottaa pääsevänsä esittämään näkemyksensä kuoriyhtiöiden väärinkäytön torjumista koskevasta konkreettisesta ehdotuksesta.

4.7 ETSK suhtautuu myönteisesti komission aloitteeseen ottaa käyttöön velkarahoituksen edullista verokohtelua vähentävä verovähennys. Investoiminen uuteen ympäristöystävällisempään teknologiaan on investoijille suuririskistä. Oman pääoman ehtoinen rahoitus on tällaisissa tilanteissa erityisen tärkeää, ja verojärjestelmille tyypilliseen vääristymään, joka tekee niistä oman pääoman ehtoiselle rahoitukselle epäedullisen, on puututtava ( 12 )

4.8 ETSK toteaa, että oman pääoman ehtoisen rahoituksen asemaa voitaisiin parantaa sekä yritystasolla että osakkeenomistajien tasolla. On tärkeää, että verokohtelu ei kannusta kanavoimaan varoja tasolta toiselle.

4.9 Lisäksi on syytä huomata, että jos lakisääteiset yhteisöverokannat nousevat, korkovähennyksen arvo nousee ja yrityksen on taloudellisesti edullisempaa investoida lainarahalla. Inflaation ja korkojen tai molempien nousulla olisi samanlainen vaikutus, ja se tekisi velanotosta nykyistäkin houkuttelevampaa ( 13 ) . Koska tällaista kehitystä ei voida sulkea pois, komission tuleva aloite on erityisen tervetullut ja tärkeä.

4.10 ETSK suhtautuu myönteisesti BEFIT-kehyksen tavoitteisiin ja odottaa pääsevänsä tarkastelemaan yksityiskohtaista ehdotusta. Ehdotuksessa olisi otettava huomioon eri jäsenvaltioiden aikojen saatossa tietyntyyppisiä osuuskuntia ja keskinäisiä yhtiöitä varten käyttöön ottamat erityiset oikeudelliset järjestelmät. Komitea kannustaa komissiota kutsumaan edistysaskelten ottamiseksi ja hyväksynnän saavuttamiseksi sidosryhmät ja kansalaisyhteiskunnan mukaan keskusteluihin.

5. Muita kysymyksiä, joita 2000-luvun veropolitiikassa on käsiteltävä

5.1 ETSK uskoo, että pandemia on saattanut muuttaa monia työpaikkoja siten, että etätyö yleistyy lähivuosina. Rajatylittävän etätyön veroseuraukset herättävät verotukseen liittyviä kysymyksiä sekä yritysten että yksityishenkilöiden näkökulmasta. Yritykselle voi syntyä tahattomasti kiinteä toimipaikka kaikkine verotuksellisine seurauksineen. Yksityishenkilöltä saatetaan periä veroa useista maista, ja sosiaalietuuksiin ja sosiaaliseen suojeluun voi kohdistua kielteisiä vaikutuksia. Tämä voi vaikuttaa myös eläkeoikeuksiin.

5.2 ETSK kannustaa komissiota käsittelemään rajatylittävään työskentelyyn liittyviä tilanteita kiinteänä osana yritysverotusstrategiaa.

5.3 Myös arvonlisäveron soveltamisalaa olisi tarkasteltava uudelleen. Verovapaudet ja verotuksen porsaanreiät tekevät järjestelmästä monimutkaisen ja toimintaedellytyksistä epätasapuoliset ja johtavat verotulojen menetyksiin. ETSK kannustaa komissiota tarkistamaan alv-järjestelmän kattavuutta.

Bryssel 23. helmikuuta 2022. Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Christa SCHWENG

(1) COM(2020) 312 final.

(2) EUVL C 155, 30.4.2021, s. 8.

(3) Soveltamisalaan kuuluvat monikansalliset yritykset, joiden maailmanlaajuinen liikevaihto on yli 20 miljardia euroa ja tuottoaste (eli voitto ennen veroja suhteessa tuloihin) yli 10 prosenttia laskettuna keskiarvoistamismenetelmällä. Liikevaihdon kynnysarvo lasketaan 10 miljardiin euroon, mikäli täytäntöönpano onnistuu verotuksen oikeusvarmuus mukaan lukien. Asiaan liittyvä uudelleentarkastelu aloitetaan seitsemän vuoden kuluttua sopimuksen voimaantulosta ja saatetaan päätökseen yhden vuoden kuluessa. Kaivannaisteollisuus ja säännellyt rahoituspalvelut eivät kuulu soveltamisalaan. https://www.oecd.org/tax/beps/statement-on-a-two-pillar-solution-to-address-the-tax-challenges-arising-from-the-digitalisation-of-the-economy-october-2021.pdf

(4) Pilari 2 koostuu a) (veropohjan rapautumisen estämiseksi maailmanlaajuisella tasolla sovellettavien GloBE-sääntöjen ohella) kahdesta toisiinsa liittyvästä valtiotason säännöstä: i) tuloksilukemissääntö (Income Inclusion Rule, IIR), jonka mukaan emoyritykseltä kannetaan lisäveroa alhaisen verotuksen piiriin kuuluvista osayksikön tuloista, ja ii) aliverotettujen suoritusten sääntö (Undertaxed Payment Rule, UTPR), jolla kielletään vähennykset tai edellytetään vastaavaa oikaisua, jos alhaisen verotuksen piiriin kuuluvista osayksikön tuloista ei IIR-säännön mukaisesti peritä veroa, sekä b) sopimuspohjaisesta säännöstä (veronalaisuuden vaatimusta koskeva sääntö – Subject to Tax Rule, STTR), jonka nojalla lähdevaltiot voivat kantaa rajoitettua lähdeveroa tietyistä osapuolten suorittamista maksuista, joita on verotettu vähimmäisverotasoa alemman verokannan mukaisesti. STTR-säännön mukaisesti kannettu vero voidaan laskea GloBE-sääntöjen mukaisesti maksetuksi veroksi. GloBE-sääntöjä sovelletaan monikansallisiin yrityksiin, jotka ylittävät BEPS-toimintasuunnitelman toimenpiteessä 13 (maakohtainen raportointi) määritellyn 750 miljoonan euron kynnysarvon. Mailla on vapaus soveltaa IIR-sääntöä niiden alueella päätoimipaikkaa pitäviin monikansallisiin yrityksiin, vaikka yritykset eivät ylittäisikään kynnysarvoa. IIR- ja UTPR-sääntöjä sovellettaessa vähimmäisverotaso on 15 prosenttia. https://www.oecd.org/tax/beps/statement-on-a-two-pillar-solution-to-address-the-tax-challenges-arising-from-the-digitalisation-of-the-economy-october-2021.pdf

(5) COM(2016) 685 final ja COM(2016) 683 final.

(6) COM(2020) 312 final.

(7) EUVL C 155, 30.4.2021, s. 8.

(8) Useissa raporteissa on tultu siihen johtopäätökseen, että yhtiöverot vaikuttavat kasvuun ja tuottavuuteen erityisen haitallisesti. OECD on tehnyt tämä päätelmän useasti, ks. esim. Tax and Economic Growth, OECD Economics Department Working Paper No. 620 tai Tax Policy Reform and Economic Growth, OECD (2010). Päätelmän kannalta tärkeitä näkökohtia ovat yhtiöveron siirtyminen työntekijöiden, erityisesti matalan osaamistason työntekijöiden, kannettavaksi sekä kielteinen vaikutus investointeihin. Myös muut verot, kuten ansiotuloverot, saattavat hidastaa kasvua ja tuottavuuden kehitystä.

(9) Verosääntöjä sovelletaan kaikkiin tietyn kynnysarvon ylittäviin yrityksiin riippumatta siitä, millä aloilla ne toimivat, eikä ainoastaan niin sanottujen digitaalisten liiketoimintamallien mukaisiin tai kuluttajia palveleviin yrityksiin.

(10) Jos UTPR-sääntöä ei ole eikä IIR-sääntöä sovelleta valtion sisällä, tuloksena olisi, että ulkomaiset – mm. yhdysvaltalaiset – monikansalliset konsernit edellyttävät tosiasiallista vähimmäisveroastetta vain rajatylittävissä tilanteissa. Tämä johtaisi siihen, että niiden alueelle sijoittautuneet tytäryhtiöt välttyisivät tosiasialliselta vähimmäisverotukselta: alhaisen verotuksen piiriin kuuluvat Yhdysvalloissa/ulkomailla päätoimipaikkaansa pitävien konsernien kotimaiset tytäryhtiöt voisivat edelleen hyötyä esimerkiksi tutkimus- ja kehittämistoiminnan perusteella myönnettävistä veronvähennyksistä tai -hyvityksistä ja maksaa sovitun vähimmäistason alittavan määrän veroja, kun taas EU:n alueella päätoimipaikkaansa pitävän konsernin ja sen kotimaisten tytäryhtiöiden tutkimus- ja kehittämistoiminnan perusteella saamat veronvähennykset tai -hyvitykset kumottaisiin lisäverolla, jos ne pitävät oman kotimaisen tosiasiallisen veroasteensa alle sovitun vähimmäistason.

(11) Jos kaikista OECD:n osallistavassa kehyksessä tehtävän sopimuksen määräyksistä ei ole vielä tietoa, kun jäsenvaltiot hyväksyvät direktiivin, on käynnistettävä direktiivin muutosprosessi maailmanlaajuisen sopimuksen saattamiseksi EU:n tekemän sopimuksen muotoon. Osa jäsenvaltioista saattaa vastustaa tällaista direktiivin muutosta. Jotta maailmanlaajuinen sopimus voidaan saattaa asianmukaisesti ja täysimääräisesti osaksi EU:n lainsäädäntöä, sen on oltava kaikilta osin valmis ja tiedossa ennen kuin direktiivi hyväksytään.

(12) Ks. ETSK:n lausunto aiheesta Yhtiöverotuksen merkitys yritysten hallinnointi- ja ohjausjärjestelmässä, EUVL C (EUVL C 152, 6.4.2022, s. 13).

(13) Ks. Mervyn King ja Don Fullerton, The Taxation of Income from Capital, The University of Chicago Press ja NBER (1984).