Alueiden komitean lausunto aiheesta "Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle: Luonnos - Yhteinen raportti sosiaalisesta osallisuudesta"

(2002/C 192/02)

ALUEIDEN KOMITEA, joka

ottaa huomioon komission tiedonannon "Luonnos - Yhteinen raportti sosiaalisesta osallisuudesta" (KOM(2001) 565 lopullinen),

ottaa huomioon komission 12. lokakuuta 2001 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 265 artiklan ensimmäisen kohdan nojalla tekemän päätöksen pyytää aiheesta alueiden komitean lausunto,

ottaa huomioon työvaliokuntansa 12. kesäkuuta 2001 tekemän päätöksen antaa lausunnon valmistelu valiokunta 5:n "sosiaalipolitiikka, kansanterveys, kuluttajansuoja, tutkimus, matkailu" tehtäväksi,

ottaa huomioon komission yksiköiden valmisteluasiakirjan "Sähköinen osallistaminen - Tietoyhteiskunnan tarjoamat mahdollisuudet sosiaalisen osallisuuden edistämiseen Euroopassa" (SEC(2001) 1428),

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi yhteisön toimintaohjelman käynnistämisestä sosiaalisen syrjäytymisen torjuntaa koskevan jäsenvaltioiden yhteistyön edistämiseksi (KOM(2000) 368 lopullinen),

ottaa huomioon komission tiedonannon "Tavoitteena osallisuutta edistävä Eurooppa" (KOM(2000) 79 lopullinen),

ottaa huomioon lausuntonsa aiheesta "Komission tiedonanto - Tavoitteena osallisuutta edistävä Eurooppa" (CdR 84/2000 fin)(1),

ottaa huomioon lausuntonsa aiheesta "Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös yhteisön toimintaohjelman käynnistämisestä sosiaalisen syrjäytymisen torjuntaa koskevan jäsenvaltioiden yhteistyön edistämiseksi" (CdR 302/2000 fin)(2),

ottaa huomioon valiokunta 5:n 19. marraskuuta 2001 hyväksymän lausuntoluonnoksen CdR 393/2001 rev. (esittelijä: Joan Hanham, UK, PPE),

ottaa huomioon että tiedonanto on osoitettu Laekenissa pidettävälle ylimääräiselle Eurooppa-neuvoston kokoukselle.

hyväksyi 13. ja 14. maaliskuuta 2002 pitämässään 43. täysistunnossa (maaliskuun 13. päivän kokouksessa) yksimielisesti seuraavan lausunnon.

Alueiden komitean kanta ja suositukset

Alueiden komitea

1. pitää vuonna 2002 alkavaa viisivuotista yhteisön toimintaohjelmaa sosiaalisen osallisuuden edistämiseksi tervetulleena ja panee merkille avoimen koordinointimenettelyn, jolla edistetään hyvien toimintatapojen vaihtoa ja vastavuoroista oppimista yhteisön tasolla.

2. suhtautuu myönteisesti komission luonnokseen yhteiseksi raportiksi sosiaalisen osallisuuden edistämisestä, sillä se on ensimmäinen kokonainen asiakirja, jossa arvioidaan koko EU:ssa tehtyjä köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjuntaponnisteluja ja kehotetaan jäsenvaltioita suhtautumaan vakavasti niiden kansallisista toimintasuunnitelmista (2001) esitettyihin huomioihin.

3. pahoittelee, että esittelijälle jäi vain hyvin vähän aikaa tämän lausunnon laatimiseen, koska se piti esitellä valiokunta 5:n kokouksessa 19. marraskuuta 2001 ja hyväksyä ennen Laekenin huippukokousta joulukuussa 2001.

4. katsoo olevan mahdotonta hyväksyä, että 18 prosenttia EU:n väestöstä (eli yli 60 miljoonaa ihmistä) elää köyhyydessä tai on vaarassa joutua köyhyyteen.

5. on samaa mieltä kertomuksessa esitettyjen näkemysten kanssa siitä, että resurssien jakoa on parannettava huomattavasti ja että köyhien ja sosiaalisesti syrjäytyneiden mahdollisuuksia on lisättävä, jotta he voivat olla osallisia yhteiskunnassa ja käyttää perusoikeuksiaan. Samalla komitea kuitenkin toteaa, että jäsenvaltioiden on erityisesti nykyisen maailmanlaajuisen taantuman vuoksi otettava huomioon taloudelliset rajoitteet suunnitellessaan tulevia sosiaalisen osallistamisen strategioita.

6. pahoittelee, että useimmissa kansallisissa toimintasuunnitelmissa ei puututa haasteisiin, jotka liittyvät erityisen haavoittuvassa asemassa oleviin ryhmiin kuten turvapaikan hakijoihin, pakolaisiin ja maahanmuuttajiin, lapsiin ja nuoriin, vanhuksiin, työttömiin ja yksinhuoltajaperheisiin, ja että miesten ja naisten tasa-arvoa koskevissa kysymyksissä keskitytään edelleen paljolti työllisyysasioihin. Lisäksi komitea korostaa olevan tärkeää, että talouden toimijat saadaan - verotuksellisten houkuttimien ja suorien tukien avulla - mukaan uusien työpaikkojen luomiseen sekä työvoiman koulutukseen ja uudelleenkouluttamiseen.

7. hyväksyy sen, että vero- ja sosiaaliturvajärjestelmistä sekä koulutus-, asumis-, terveys- ja muista palveluista olisi tultava riittävän kattavia vastatakseen köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen vaarassa olevien tarpeisiin. Komitea korostaa hallinnon paikallis- ja aluetasojen keskeistä roolia tarjottaessa ja koordinoitaessa monia näistä palveluista.

8. painottaa erityisesti seuraavia paikallis- ja aluehallinnon tehtäviä, jotka kaikki ovat tärkeitä köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnassa paikallisviranomaisten toimiessa

- yhteisöjen johtajina ja avaintoimijoina paikalliseen uudistamiseen tähtäävissä kumppanuuksissa, jotka kokoavat yhteen terveys-, työllisyys-, koulutus- ja asuntokysymyksiä ja rikollisuuden torjuntaa paikallistasolla käsittelevät julkiset elimet ja virastot sekä kyseisen yhteisön piirissä toimivat ja vapaaehtoisryhmät

- sosiaalisen syrjäytymisen torjuntaan tarkoitettujen toimien asianmukaisen soveltamisen takaajina

- kunkin yhteisön kaikille jäsenille tarjottavien palvelujen toimittajina ja mahdollistajina

- talouden ja työllisyyden edistäjinä

- työnantajina

- paikallisen informaation ja tutkimustiedon tarjoajina.

9. on tyytyväinen siihen, että useimmat jäsenvaltiot ovat ymmärtäneet olevan tarpeen täydentää kansallisia suunnitelmia yhtenäisillä alue- ja paikallistason toimilla.

10. on samaa mieltä siitä, että jäsenvaltioiden tulisi käyttää uutta sosiaalisen osallistamisen prosessia lisätäkseen köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen vastaisia ponnistuksiaan, ja korostaa, että jäsenvaltioiden tulisi hyödyntää kansallisten toimintasuunnitelmien toisen kierroksen kehitystä mahdollisuutena tarkastella uudelleen ja kehittää sosiaalisen osallisuuden edistämispolitiikkaansa sekä strategisella että uusien toimien ja aloitteiden kehittämisen tasolla.

11. yhtyy näkemykseen, jonka mukaan on tärkeää yksilöidä esimerkkejä hyvistä toimintatavoista, mikä edellyttää köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjuntatoimien perusteellista analysointia, mutta katsoo, että komission tulisi toistaiseksi perustaa hyvien toimintatapojen tietopankki nykyisten toimintatapojen vaihtoa varten - lähtökohtana olisivat vuoden 2001 kansallisten toimintasuunnitelmien tiedot.

12. suhtautuu myönteisesti kertomuksessa yksilöityihin, vuoden 2001 kansallisista toimintasuunnitelmista johdettuihin kahdeksaan ydinhaasteeseen ja korostaa sosiaaliturvan merkitystä ansiotyöhön kykenemättömille - vaikka työllistyminen tarjoaakin useimmille ulospääsyn sosiaalisesta syrjäytymisestä, tulisi niille, jotka eivät pysty toimimaan työmarkkinoilla, ja niille, jotka liikkuvat edestakaisin matalapalkkaisten töiden ja työttömyysjaksojen välillä, taata riittävä sosiaaliturva.

13. on samaa mieltä siitä, että vuoden 2001 kansallisten toimintasuunnitelmien täytäntöönpano ja seuranta edellyttää tärkeimpien sidosryhmien parempaa kuulemista, ja katsoo, että kehittäessään kansallisten toimintasuunnitelmien toista kierrosta jäsenvaltioiden tulisi parantaa kuulemisprosessia konsultoimalla paikallis- ja aluehallintoa, valtiovallasta riippumattomia organisaatioita ja tarvittaessa sosiaalisesti syrjäytyneitä kansalaisia.

14. toteaa, että kansallisten toimintasuunnitelmien kehittämiseen jäsenvaltioissa on annettava aikaa, jotta aluetaso saadaan sisällytettyä niihin tehokkaasti.

15. kannattaa mallia, jossa kaikki hallintotasot (paikallis-, alue- ja keskushallinto) tutkivat jo toimien aikaisessa kehitysvaiheessa niiden vaikutuksia köyhyyteen ja sosiaaliseen syrjäytymiseen, ja suosittaa erityisesti Yhdistyneessä kuningaskunnassa Pohjois-Irlannissa käytettäviä köyhyysvaikutusten tutkimismenetelmiä.

16. korostaa esim. terveyden edistämisen, sosiaalipolitiikan, koulutuksen, kulttuurin ja urheilun aloilla toteutettavien ehkäisevien toimien merkitystä köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnassa.

17. pitää tärkeänä, että kehitetään joukko yhteisesti sovittuja köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen indikaattoreita ja myönnetään, että sekä EU:n että jäsenvaltioiden tasolla tarvitaan lisäponnistuksia indikaattorien kehittämisen tehostamiseksi. Siksi komitea kannattaa aikomusta kutsua muut tärkeimmät sidosryhmät osallistumaan indikaattoreista käytävään keskusteluun - kutsu tulisi esittää yhteisön tasolla alueiden komitealle ja jäsenvaltioiden tasolla alue- ja paikallishallinnolle.

18. kehottaa rajaamaan yhteisesti sovittujen indikaattorien määrän tiukasti ja varmistamaan näin, että ne ovat kaikkien jäsenvaltioiden kannalta merkityksellisiä.

19. korostaa kiihtyvän maailmanlaajuistumisen vuoksi kaikkien hallinnonalojen välisen yhteistyön edistämisen merkitystä, jotta taloudelliset, sosiaaliset ja ympäristönäkökohdat saadaan yhdistettyä kattavaan kestävän kehityksen strategiaan. Kansalaisjärjestöt, yliopistot, tutkimuslaitokset, julkiset toimielimet sekä yrityselämä tulisi kutsua vuoropuhelun ja keskustelun avulla osallistumaan prosessiin paikallisella, alueellisella, valtiollisella, yhteisön ja maailmanlaajuisella tasolla. Paikallis- ja alueyhteisöillä, jotka ovat tavallista kansalaista lähin hallintotaso - ja usein johtavia eri alojen välisiä kumppanuuksia - on ratkaiseva rooli tässä prosessissa myös kansallisten ja Euroopan tason järjestöjensä sekä kansainvälisen kunnallisliiton IULA:n kautta. Toimimalla yhteistyössä paikallisten kumppanien ja asiantuntijaryhmien kansa paikallis- ja alueyhteisöt auttavat osaltaan

- luomaan työpaikkoja

- kehittämään yrityksiä

- antamaan koulutusta ja tukea työllistettävyyden parantamiseksi

- kehittämään yhtenäisen toimintatavan työllisyys- ja työllistettävyyskysymysten ratkaisemiseksi paikallisesti.

20. pitää tervetulleena, että osaamisyhteiskunnan sekä tieto- ja viestintätekniikan nopean kasvun aiheuttamat uhat ja haasteet tunnustetaan, ja korostaa, että paikallis- ja alueyhteisöillä on oma tehtävänsä palvelujen saattamisessa yhteisöjen kaikkien ryhmien saataville. Lisäksi paikallis- ja alueviranomaisten tulee tieto- ja viestintäteknologiaa hyödyntämällä luoda yleiskuva alueella tarjolla olevista palveluista ja tehostaa siten yhteydenpitoa kansalaisiin, kehittää koulutus- ja työllistymismahdollisuuksia, helpottaa vapaa-ajan- ja kulttuuripalveluihin osallistumista, edistää kansalaisten aktiivisuutta ja varmistaa, että ihmiset voivat osallistua demokraattisiin prosesseihin.

21. kehottaa komissiota sisällyttämään tässä lausunnossa esitetyt näkökohdat luonnokseen yhteiseksi raportiksi sosiaalisen osallisuuden edistämisestä, jonka se esittää Laekenin huippukokoukselle joulukuussa 2001.

22. kehottaa Eurooppa-neuvostoa ja Euroopan parlamenttia huolehtimaan siitä, että paikallis- ja aluetason rooli otetaan asianmukaisesti huomioon tällä tärkeällä politiikan alalla.

Bryssel 13. maaliskuuta 2002.

Alueiden komitean

puheenjohtaja

Albert Bore

(1) EYVL C 317, 6.11.2000, s. 47.

(2) EYVL C 144, 16.5.2001, s. 52.