EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 15.12.2017 COM(2017) 767 final KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE EUROOPAN INVESTOINTIPANKIN (EIP) EU:N TALOUSARVIOTAKAUKSEN NOJALLA VUONNA 2016 TOTEUTTAMISTA ULKOISISTA TOIMISTA {SWD(2017) 460 final}



1.JOHDANTO Ulkoinen lainanantovaltuus on Euroopan komission ja Euroopan investointipankin (EIP) välisen kumppanuuden pitkäaikainen ja tuloksellinen osatekijä. Ulkoisen lainanantovaltuuden nojalla EU antaa talousarviostaan takuun, jonka avulla EIP voi lisätä lainanantoaan EU:n ulkopuolella EU:n toimintapolitiikan tukemiseksi. Ulkoisella lainanantovaltuudella tuetaan EIP:n toimia liittymistä valmistelevissa maissa, itäisissä ja eteläisissä naapurimaissa, Aasiassa, Latinalaisessa Amerikassa ja Etelä-Afrikassa. Ulkoisen lainanantovaltuuden nykyisellä kaudella (2014–2020) EU:n talousarviosta taataan EIP:n toimia enintään 27 miljardin euron arvosta. Tässä kertomuksessa esitetään yleiskatsaus EU:n takuun piiriin kuuluvista EIP:n toimista vuonna 2016 sekä tärkeimmistä niillä saavutetuista tuloksista ja vaikutuksista. Kertomuksessa annetaan lisäksi tietoja vaikutuksista, joita vuonna 2016 allekirjoitetuilla rahoitustoimilla odotetaan EIP:n tulosmittauskehyksen perusteella olevan. Kertomuksessa esitetään myös tiivistelmä EIP:n ilman EU:n takuuta (eli ”omalla riskillään”) toteuttamista toimista, jotta EIP:n toimista näillä alueilla voitaisiin antaa kokonaisvaltainen kuva. Tarkempia hanke-, sektori-, maa- ja aluekohtaisia tietoja ja tilastotaulukoita näistä toimista on tämän kertomuksen yhteydessä julkaistavassa komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa. 2.KESKEISET TULOKSET Vuonna 2016 EIP allekirjoitti ulkoisen lainanantovaltuuden kattamia alueita koskevia sopimuksia yhteensä 6,8 miljardin euron arvosta. Tämä on hieman enemmän kuin edellisvuonna (6,7 miljardia euroa). Tästä kokonaismäärästä yli puolet (58 prosenttia, 4 miljardia euroa) kuului EU:n takuun piiriin. Uusia toimia, joiden osalta ensimmäinen sopimus allekirjoitettiin viime vuonna, oli 54. Kaikilla näillä alueilla toteutettavilla uusilla toimilla odotetaan EIP:n tulosmittauskehyksen mukaan olevan joko ”erinomainen” tai ”hyvä” vaikutus EU:n ja kumppanimaiden painopistealoihin. EIP:n tulosmittauskehys on käytössä nyt viidettä vuotta. EIP:n tulosmittauskehys EIP käyttää tulosmittauskehystä EU:n ulkopuolisissa toimissaan kehittääkseen hankkeiden arviointiprosessia ja parantaakseen kykyään seurata saavutettuja todellisia tuloksia ja raportoida niistä. Kehys osoittaa, miten EIP:n toimet tuottavat ajan mittaan tuotoksia, tuloksia ja vaikutuksia ulkoisen lainanantovaltuuden tavoitteiden mukaisesti. Kehyksen avulla voidaan esimerkiksi seurata, miten julkiselle vesilaitokselle myönnetty laina (panos) lisää turvallisen juomaveden tarjontaa (tuotos), minkä ansiosta entistä useammat kotitaloudet saavat turvallista juomavettä (tulos), mikä puolestaan parantaa kansanterveyttä kyseisessä yhteisössä (vaikutus). Tarkoituksena on keskittyä konkreettisiin tuloksiin ja näin parantaa tapaa, jolla EIP:n panosta lainanantovaltuuden tavoitteiden saavuttamiseen arvioidaan ja jolla siitä raportoidaan. Tulosmittauskehys on ollut käytössä vuodesta 2012.

Odotuksena on, että noin 90 prosentilla uusista hankkeista saavutetaan ”hyviä” tuloksia sen suhteen, onko toimi laadukas ja terveellä pohjalla, ja että kaikki uudet hankkeet ovat tasoltaan vähintään ”hyväksyttäviä”. EIP:n toimien täydentävyyden odotetaan olevan ”erittäin merkittävä” tai ”merkittävä” yli 80 prosentissa uusista hankkeista ja vähintään ”kohtuullinen” kaikissa uusissa hankkeissa. Vuoden 2016 uusilla hankkeilla odotetaan saavutettavan muun muassa seuraavat keskeiset tulokset: ·lähes 10 000 mikroyrityksille, pk-yrityksille ja markkina-arvoltaan keskisuurille (mid-cap) yrityksille myönnettävää lainaa, joilla autetaan säilyttämään noin 544 700 työpaikkaa ·1,2 miljoonaa matkustajaa, jotka hyötyvät päivittäin paremmasta kaupunki- ja raideliikenteestä ·1,5 miljoonaa ihmistä, jotka hyötyvät parantuneesta jätevesihuollosta ·riittävästi tuotettua energiaa 338 000 kotitalouden tarpeisiin ·743 200 verkkoon liitettyä kotitaloutta ·469 000 ihmistä, jotka hyötyvät paremmasta jätehuollosta ·150 000 uusissa tai kunnostetuissa sairaaloissa hoidettua potilasta vuosittain ·37 000 korkea-asteen koulutuslaitoksiin kirjoittautunutta uutta opiskelijaa ·4 miljoonaa ihmistä, jotka hyötyvät monialaisista kaupunki-infrastruktuurihankkeista. EIP on myös osoittanut olevansa edelleen sitoutunut EU:n ilmastotoimien tukemiseen. EIP:n allekirjoittamien ulkoista lainanantovaltuutta koskevan päätöksen piiriin kuuluvilla alueilla toteutettavien toimien määrä pysyi selvästi kyseisessä päätöksessä vahvistetun 25 prosentin vähimmäisosuuden yläpuolella. Vuonna 2016 EIP allekirjoitti 1,9 miljardia euroa lainoja, joilla tuetaan ilmastotoimia ulkoisen lainanantovaltuuden piiriin kuuluvilla alueilla. Kyseinen summa on 28 prosenttia kokonaismäärästä. Vuoden 2016 lopussa ilmastotoimiin liittyvä kumulatiivinen osuus valtuuskaudella 2014–2020 oli 34 prosenttia. Lainananto Aasiassa edistää merkittävästi tämän tavoitteen saavuttamista, sillä ilmastotoimet ovat alueella lainanannon keskeinen painopisteala. Lisäksi vuonna 2016 tuettiin monialaista alueellisen yhdentymisen tavoitetta 1,8 miljardilla eurolla, mikä on 27 prosenttia ulkoisen lainanantovaltuuden kattamia alueita koskevien allekirjoitettujen sopimusten kokonaisarvosta. Tätä tavoitetta edistettiin tukemalla toimia, jotka liittyvät energian liitäntäverkkoihin, liikenneyhteyksiin, alueellisiin pääomasijoitusrahastoihin sekä paikallisen yksityissektorin kehittämiseen perustuvaan lähentymiseen.

3.RAHOITUSTOIMET 3.1.YLEISKATSAUS EIP:N UUSISTA RAHOITUSTOIMISTA TAVOITTEITTAIN Ulkoisen lainanantovaltuuden perustana olevassa lainsäädännössä kaikille EU:n talousarviotakuun piiriin kuuluville EIP:n toimille asetetaan seuraavat kolme päätavoitetta: i) paikallisen yksityissektorin kehittäminen, erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) tukeminen ii) sosiaalisen ja taloudellisen infrastruktuurin kehittäminen iii) ilmastonmuutoksen hillitseminen ja muutokseen sopeutuminen. Yhteen tai useampaan päätavoitteeseen tähtäävien toimien lisätavoitteena voi olla maiden välinen ja etenkin liittymistä valmistelevien maiden, naapurimaiden ja EU:n välinen alueellinen yhdentyminen. Ulkoista lainanantovaltuutta koskevan päätöksen väliarviointia seuranneessa kyseisen päätöksen tarkistamisesta tehdyssä ehdotuksessa, jonka komissio esitti syyskuussa 2016, otetaan käyttöön uusi tavoite, joka koskee muuttoliikkeen perimmäisiin syihin puuttumista. Tästä uudesta tavoitteesta on määrä raportoida ensi vuoden vuosikertomuksessa, kun tarkistettu lainsäädäntö on hyväksytty. Ulkoisen lainanantovaltuuden kattamille alueille vuonna 2016 osoitetusta allekirjoitetusta kokonaismäärästä 49 prosentilla (3,383 miljardilla eurolla) tuetaan paikallisen yksityissektorin kehittämistä, lähinnä parantamalla pk-yritysten, mikroyritysten ja markkina-arvoltaan keskisuurten yritysten rahoituksen saantia. Hieman yli puolella kokonaismäärästä (51 prosenttia, 3,457 miljardia euroa) edistetään sosiaalisen ja taloudellisen infrastruktuurin kehittämistä. Kaikilla EU:n ulkopuolella toteutettavilla EIP:n toimilla tuetaan jompaakumpaa tai molempia näistä tavoitteista. Lähes kolmasosalla kokonaismäärästä (28 prosenttia, 1,921 miljardia euroa) edistetään lisäksi ilmastotoimia koskevan tavoitteen saavuttamista. Tämä tuki ilmastonmuutoksen hillitsemiselle ja muutokseen sopeutumiselle jakautuu yli 50:een vuonna 2016 allekirjoitettuun yksittäiseen hankkeeseen, kun otetaan huomioon useiden monialaisten rahoitustoimien tähän tavoitteeseen antama panos (esimerkiksi luottojärjestelyt, joissa pienen osuuden lainanannosta arvioidaan tukevan uusiutuvaan energiaan tai pk-yritysten energiatehokkuustoimenpiteisiin liittyviä investointeja). Samaan tapaan 27 prosentilla eli 1,824 miljardilla eurolla edistetään monialaista alueellisen yhdentymisen tavoitetta, jota tuetaan sekä kehittämällä infrastruktuuria että tukemalla paikallisen yksityissektorin rahoituksen saantia.

EIP:n ulkoisen lainanantovaltuuden tavoitteisiin osoittama rahoitus esitetään kuviossa 1, jossa ovat mukana sekä lainanantovaltuuteen liittyvän takuun piiriin kuuluvat toimet että EIP:n omalla riskillään toteuttamat järjestelyt: Kuvio 1: Ulkoisen lainanantovaltuuden tavoitteisiin osoitettu rahoitus (miljoonaa euroa) Yksityiskohtaisia tietoja rahoitetuista hankkeista on liitteenä olevassa komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa. Paikallisen yksityissektorin kehittäminen, erityisesti pk-yritysten tukeminen EIP tukee paikallisen yksityissektorin kehittämistä sellaisten edellytysten luomiseksi, joissa ihmiset kehitysmaiden ja kehittyvien talouksien markkinoilla pystyvät kehittämään ja laajentamaan yritystoimintaa ja sen myötä luomaan työpaikkoja, täyttämään tavara- ja palvelutarpeita, torjumaan köyhyyttä ja puutteellista elintarviketurvaa sekä nostamaan elintasoa. Kestävää taloudellista ja sosiaalista kehitystä ei loppujen lopuksi voi tapahtua ilman tällaista yksityissektorin kehitystä. EIP voi myöntää tukea eri muodoissa: ·myöntämällä luottolimiittejä paikallisille rahoituksen välittäjille (lähinnä pankeille) varojen jälleenlainaamiseksi pk-yrityksille ·sijoittamalla pääomasijoitusrahastoihin ja myöntämällä riskipääomaa merkittävän kasvupotentiaalin yrityksille ·myöntämällä oman pääoman ehtoista rahoitusta mikrorahoituksen tarjoajille ·myöntämällä suoria lainoja suuremmille yrityksille. Vuonna 2016 allekirjoitettiin 26 uutta hanketta, joilla tuetaan paikallisen yksityissektorin kehitystä. EIP:n hyväksytty kokonaisrahoitus näille hankkeille on 3,7 miljardia euroa. Hankkeista 22 on pk-yrityksille tarkoitettuja luottojärjestelyjä ja neljä lainoja yksityissektorin toteuttamille infrastruktuuri- ja t&k-hankkeille, joilla myös edistetään paikallisen yksityissektorin kehittämistä.

Maaseudun pk-yritysten tukeminen Armeniassa Armenian talous on kasvanut voimakkaasti, ja köyhyys on vähentynyt maassa viime vuosina, mutta taloutta on monipuolistettava ja pk-yrityssektoria on vahvistettava erityisesti suhteessa muuhun maahan alikehittyneillä maaseutualueilla. Pk-yritykset kärsivät kuitenkin rahoituksen heikosta saatavuudesta. Tämä johtuu siitä, että paikalliset pankit eivät saa suoraa rahoitusta pääomamarkkinoilta vaan ovat pitkälti riippuvaisia lyhytaikaista rahoitusta tarjoavista lähteistä. Vuonna 2014 allekirjoitettu Armenian Apex-laina on auttanut korjaamaan tätä tilannetta tarjoamalla pitkäaikaista rahoitusta paikallisille pankeille Armenian keskuspankin välityksellä. Laina kuuluu ulkoisen lainanantovaltuuteen liittyvän EU:n takuun piiriin. Tämä rahoitus oli jaettu kokonaisuudessaan vuoden 2016 loppuun menneessä, ja sillä saavutettiin 113 yritystä, jotka työllistävät ilmoitettujen tietojen mukaan 6 357 henkilöä (keskimäärin 56 työntekijää). Yritykset toimivat pääasiassa maatalouden, elintarvikejalostuksen sekä majoitus- ja ravitsemuspalvelujen aloilla. Koska myönnettyjen lainojen keskimääräinen maturiteetti on yli viisi vuotta, niiden ehdot ovat paljon edullisempia tuottavien investointien rahoittamisen kannalta kuin pk-yrityksille tavallisesti tarjottavat ehdot. On arvioitu, että nämä lainat saattavat auttaa luomaan hieman yli 2 000 uutta työpaikkaa. Osuuskunta Araks-2 työllistää noin 24 henkilöä ja hyödyntää paikallista maidontuotantoa erilaisten juustojen valmistamiseen. Se käytti yhteensä 95 000 euroa viisivuotisia EIP:n rahoittamia lainoja uuden pastörointilaitteen, uusien muottien ja uuden syöttölaitteiden ostoon, minkä avulla se pystyi lisäämään tuotantoa. Osuuskunta aikoo tulevaisuudessa investoida tuotantokapasiteetin kolminkertaistamiseen ja kasvattaa viennin osuuden myynnistä vähintään 35 prosenttiin. Sosiaalisen ja taloudellisen infrastruktuurin kehittäminen Sosiaalisen ja taloudellisen infrastruktuurin kehittämiseen sisältyy kaikkea maanteistä ja energiajärjestelmistä terveydenhuoltoon ja laajakaistainternetpalveluihin, ja se on yksi kehitysprosessin pilareista. Julkinen rahoitus on tällä alalla usein elintärkeää, sillä infrastruktuurihyödykkeet ovat usein julkisia hyödykkeitä, joilla on tuntuvia positiivisia kerrannaisvaikutuksia talouteen, ympäristöön ja ihmisten hyvinvointiin. EIP tukee infrastruktuurihankkeita useilla eri aloilla hyödyntämällä ulkoiseen lainanantovaltuuteen liittyvää EU:n takuuta. Vuonna 2016 tuettiin 33:a uutta hanketta, joilla edistetään sosiaalisen ja taloudellisen infrastruktuurin kehittämistä ulkoisen lainanantovaltuuden piiriin kuuluvilla alueilla. EIP:n kokonaisrahoitus näille hankkeille on 3,6 miljardia euroa. EIP allekirjoitti 12 uutta liikennealan hanketta, ja lainanannon määrä kasvoi edellisestä vuodesta (2,1 miljardia euroa vuonna 2016). Julkinen kaupunkiliikenne ja rautatiet muodostivat noin puolet tästä lainanannon määrästä. EIP allekirjoitti vuonna 2016 sopimukset kuudesta uudesta energia-alan hankkeesta (493 miljoonaa euroa), joten tätä alaa painotettiin vähemmän kuin edellisenä vuonna. Laajamittaisia energiantuotantohankkeita on vähemmän, ja niiden sijasta keskitytään enemmän pieniin ohjelmiin, joihin liittyy energian tuottaminen uusiutuvista lähteistä. Suurimmat energiantuotantohankkeet ovat Turkissa: Fina Enerjin tuulivoimahanke ja Isbankin luottojärjestely. Jälkimmäinen on kohdennettu erityisesti uusiutuvaa energiaa ja energiatehokkuutta koskeviin ohjelmiin, joiden odotetaan tuottavan riittävästi energiaa noin 105 000 kotitalouden tarpeisiin. Yhteensä vuoden 2016 uusilla hankkeilla tuotetaan energiaa noin 338 000 kotitalouden tarpeisiin. Kunnallisen infrastruktuurin sekä vesi-, jätevesi- ja jätehuollon tukeminen EIP allekirjoitti viime vuonna kaksi vesi-, jätevesi- ja jätehuollon hanketta, joihin liittyy 129 miljoonaa euroa lainoja ja lisäksi 15 miljoonaa euroa, jotka on kohdennettu kiinteän jätteen käsittelyyn. Jokainen näistä toimista kuuluu ulkoiseen lainanantovaltuuteen liittyvän EU:n takuun piiriin. Panamassa ja Tunisiassa toteutettavat kaksi jätevedenkäsittelyhanketta palvelevat yhteensä noin 1,5:tä miljoonaa ihmistä ja auttavat puhdistamaan vettä Panamanlahdella ja Välimerellä. Eräällä tämän alan uudella hankkeella tuetaan useita vesihuoltoa, jätevedenkäsittelyä ja kiinteän jätteen käsittelyä koskevia ohjelmia Kirgisiassa. Kolmella uudella hankkeella tuetaan kaupunkien uudelleenrakennus- tai kehittämisohjelmia, jotka kattavat useita eri infrastruktuurialoja. Vastatoimena Ecuadorin länsiosia huhtikuussa 2016 koetelleeseen pahaan maanjäristykseen yhdellä hankkeella (159 miljoonaa euroa) rahoitetaan vaurioituneen infrastruktuurin, kuten teiden, vesi- ja sähköjärjestelmien, televiestintäjärjestelmien ja kunnallisten rakennusten, korjaamista ja uudelleenrakentamista. Vastaavasti Tbilisissä esiintyneiden viimeaikaisten tulvien vaurioittaman infrastruktuurin korjaamista tuetaan 100 miljoonalla eurolla. Kolmannella hankkeella annetaan tukea Georgian paikallisviranomaisille, jotta nämä voivat parantaa paikallista infrastruktuuria ja siten palvelujen toimittamista paikallisille asukkaille. Ilmastonmuutoksen hillitseminen ja muutokseen sopeutuminen

Koska niin ilmastonmuutoksen syyt kuin vaikutuksetkin ovat maailmanlaajuisia, ilmastorahoituksen ulottaminen ja laajentaminen jäsenvaltioiden rajojen ulkopuolelle on elintärkeä osa EU:n ulko- ja kehityspolitiikkaa. EIP:llä on tässä keskeinen rooli erityisesti Pariisissa vuonna 2015 aikaansaadun uraauurtavan maailmanlaajuisen sopimuksen jälkeen, joka tuli voimaan ilmastosopimuksen osapuolten konferenssissa marraskuussa 2016. EIP:llä on jo vankkaa näyttöä kyvystä saada käyttöön rahoitusvaroja, joita se tarjoaa sekä EU:n jäsenvaltioille että EU:n ulkopuolisille maille niiden kansallisesti määriteltyjen panosten, kansallisten hillitsemis- ja sopeutumissuunnitelmien ja ‑strategioiden sekä vähähiilistä energiaa ja liikennettä koskevien toimien tukemiseen. Ulkoisen lainanantovaltuuden kattamille alueille tarkoitetuista vuonna 2016 allekirjoitetuista uusista lainoista 1,9 miljardilla eurolla edistetään ilmastonmuutoksen hillitsemistä ja muutokseen sopeutumista. Tämä saavutetaan suurella määrällä hankkeita, joita toteutetaan lähes kaikilla aloilla. Kaikilla näillä hankkeilla edistetään myös joko paikallisen yksityissektorin tai sosiaalisen ja taloudellisen infrastruktuurin kehittämistä. Monissa tapauksissa vain osa hankkeesta edistää ilmastonmuutostavoitetta, ja tällöin vain osa tällaisen hankkeen kokonaislainanannosta raportoidaan tämän tavoitteen saavuttamista edistäväksi. Aiempien EIP:n hankkeiden tulosten analyysi on osoittanut, että monet hankkeet antavat myös pienen panoksen ilmastotoimiin, vaikka tämä ei ole hankkeen päätavoite. Tyypillinen esimerkki on pk-yrityksille tarkoitettu luottojärjestely, jossa joihinkin tuensaajayritysten investointihankkeisiin liittyy rakennusten energiatehokkuuden parantamista tai aurinkopaneelien kaltaisen pienimuotoisen uusiutuvan energiatuotantokapasiteetin asentamista. Näin ollen noin 50:llä vuoden 2016 uusista hankkeista edistetään ilmastotoimitavoitetta, ja 21 niistä on luottojärjestelyjä. Yleisesti ottaen selvästi suurin panos tulee vähähiilisemmästä liikenteestä, joka muodostaa 64 prosenttia kokonaismäärästä, ja uusiutuva energia ja energiatehokkuus muodostavat lisäksi 21 prosenttia uusiin EU:n ulkopuolisiin ilmastotoimiin vuonna 2016 myönnetyistä lainoista. Hillitsemistoimilla, kuten metaanin välttämisellä jäte- ja jätevesialalla, on edelleen tärkeä merkitys. Muutokseen sopeutumisen osuus oli 3,5 prosenttia. Dieselöljystä riippuvuuden vähentäminen Malediiveilla Sähköntuotanto muodostaa haasteen Malediiveilla, joka on 26 atollista koostuva saaristo. Maa on turvautunut sähköntuotannossa pitkälti vanhoihin ja tehottomiin dieselgeneraattoreihin. Vielä vuonna 2012 öljyntuontiin käytettiin 35 prosenttia BKT:stä. Ulkoisen lainanantovaltuuden mukaisen EU:n takuun piiriin kuuluvalla 45 miljoonan euron EIP:n lainalla tuetaan hanketta, jolla autetaan muuttamaan tätä tilannetta asentamalla aurinkovoimaa ja dieselöljyä käyttäviä hybridienergiajärjestelmiä, jotka tuottavat vähintään 50 MW. Noin 25 MW saadaan aikaan katoille ja maan pinnalle asennettavilla aurinkopaneeleilla ja noin 27 MW tehokkaammalla dieselgeneraattorikapasiteetilla. Lisäksi kunnostetaan noin 430 km jakelujohtoja ja asennetaan litiumioniakkuja ja hallintajärjestelmien laitteita. Tämän ansiosta voidaan poistaa käytöstä noin 37 MW vanhentunutta dieselgeneraattorikapasiteettia. Hanke tuottaa riittävästi energiaa noin 110 000 kotitalouden tarpeiden kattamiseksi ja mahdollistaa noin 14 500 uutta liitäntää sähköverkkoon. Sen avulla Malediivit säästää arviolta 13,6 miljoonaa euroa vuodessa polttoainetuonnin vähentymisenä. Lisäksi hankkeella vähennetään hiilidioksidin ja muiden epäpuhtauksien päästöjä. Toteutuksen aikana hankkeen aiheuttamat kasvihuonekaasupäästöt ovat arviolta 76 kt hiilidioksidiekvivalenttia vuodessa. Verrattuna ennusteisiin päästöistä ilman hanketta, hankkeen odotetaan kuitenkin vähentävän päästöjä 34 kt hiilidioksidiekvivalenttia vuodessa. Alueellinen yhdentyminen EIP allekirjoitti 15 alueellista yhdentymistä edistävää uutta hanketta vuonna 2016. EIP:n kokonaisrahoitus näille hankkeille oli 1,6 miljardia euroa. Nämä hankkeet koskevat liikenneyhteyksiä, lähentymistä paikallisen yksityissektorin kehittäminen avulla sekä energian liitäntäverkkoja. Seitsemän hanketta (1 miljardi euroa) allekirjoitettiin osana luottojärjestelyjä, joilla tuetaan pk-yritysten ja markkina-arvoltaan keskisuurten yritysten pitkäaikaisen rahoituksen saantia ja siten taloudellista lähentymistä EU:ssa. Kuusi niistä toteutetaan Turkissa ja yksi Bosnia ja Hertsegovinassa. Lisäksi yksi luottojärjestely on nimenomaisesti kohdennettu Georgiassa toimiville elintarvike- ja maatalousalan pk-yrityksille. EIP allekirjoitti neljä liikennehanketta, joihin sisältyy raiteiden uudenaikaistaminen Ukrainassa ja Moldovassa, mikä lisää matkustaja- ja rahtipalvelujen kapasiteettia ja helpottaa osaltaan alueella ja EU:n kanssa käytävää kauppaa. 3.2.YLEISKATSAUS EIP:N RAHOITUKSESTA ALUEITTAIN JA ALOITTAIN Taulukosta 1 käy ilmi EIP:n vuonna 2016 myöntämän rahoituksen määrä ulkoisen lainanantovaltuuden kattamilla alueilla. Määrässä ovat mukana sekä toimet, joilla on lainanantovaltuuteen liittyvä takuu (kokonaistakuu tai poliittisen riskin takuu), että toimet, jotka EIP rahoittaa omalla riskillään.

Taulukko 1: EIP:n vuonna 2016 allekirjoittamat rahoitustoimet Vuonna 2016 EIP allekirjoitti ulkoisen lainanantovaltuuden kattamille alueille myönnettyjä lainoja yhteensä 6,8 miljardin euron arvosta, kun sen lainanannon kokonaismäärä koko maailman tasolla oli 7,9 miljardia euroa (AKT-valtiot sekä merentakaiset maat ja alueet mukaan lukien). Noin 5,9 miljardia euroa toteutettiin liittymistä valmistelevissa maissa (EIP:n EU:n takuun piiriin kuuluva kokonaisluottoriski Turkissa on tällä hetkellä 9,6 miljardia euroa) sekä eteläisissä ja itäisissä naapurimaissa. Loput (26 prosenttia) rahoituksesta suuntautui Aasiaan, Keski-Aasiaan ja Latinalaiseen Amerikkaan. Vuoteen 2015 verrattuna EIP:n rahoituksen kokonaismäärä ulkoisen lainanantovaltuuden kattamilla alueilla kasvoi 2 prosenttia (vuonna 2015 allekirjoitettiin sopimuksia 6,7 miljardia euron arvosta). Tämä kasvu on seurausta EIP:n omalla riskillään myöntämän rahoituksen lisääntymisestä 54 prosentilla (1,9 miljardia euroa vuonna 2015) ja EU:n takuun käytön vähenemisestä 18 prosentilla (4,8 miljardia euroa vuonna 2015). Taulukko 2: Allekirjoitettujen toimien vuotuinen arvo (netto) ja kumulatiivinen arvo (netto) verrattuna EU:n valtuuden mukaisiin vuosiksi 2014–2020 vahvistettuihin nykyisiin enimmäismääriin Kuten edellä on esitetty, ulkoisen lainanantovaltuuden piiriin kuuluvien allekirjoitettujen toimien kumulatiivinen arvo saavutti 10,7 miljardia euroa ja allekirjoitettujen toimien arvoon perustuva ulkoisen lainanantovaltuuden kumulatiivinen käyttöaste on tällä hetkellä 40 prosenttia (kun täytäntöönpanoajasta on kulunut noin 38 prosenttia). Käyttöaste suhteessa nykyisen ulkoisen lainanantovaltuuden 27 miljardin euron enimmäismäärään on saavuttanut Keski-Aasiassa 88 prosenttia. Itäisissä naapurimaissa käyttöaste on 85 prosenttia, Aasiassa 56 prosenttia ja Latinalaisessa Amerikassa 44 prosenttia. On huomattava, että näissä prosenttiosuuksissa ei ole otettu huomioon parhaillaan neuvostossa ja Euroopan parlamentissa käsiteltävänä olevaa ehdotusta ulkoisen lainanantovaltuuden enimmäismäärän korottamisesta.



Kuvio 2: EIP:n omista varoista myönnetyn EIP:n luotonannon kehitys vuosittain Kuvio 2 osoittaa, miten ulkoisen lainanantovaltuuden ja omaan riskiin perustuvien järjestelyjen mukainen luotonanto on kehittynyt vuosina 2014–2016. Tämän ajanjakson aikana keskimäärin 64 prosenttia EIP:n rahoituksesta kyseisillä alueilla toteutettiin EU:n takuun avulla. Vuotuinen vaihtelu oli 58–72 prosenttia. EIP:n allekirjoittamilla sopimuksilla rahoitettujen ulkoisen lainanantovaltuuden kattamilla alueilla toteutettavien hankkeiden määrä kasvoi 55:stä 71:een vuosien 2015 ja 2016 välillä. Näistä 71 toimesta 54 hanketta oli ”uusia”, joiden osalta ensimmäinen EIP:n rahoitussopimus allekirjoitettiin vuonna 2016; 17 hankkeessa osa EIP:n kokonaisrahoituksesta oli myönnetty aikaisempina vuosina allekirjoitetuilla sopimuksilla. Taulukko 3: Allekirjoitetut rahoitustoimet alueittain (kaikki resurssit) vuonna 2016 EIP lisäsi vuonna 2016 huomattavasti lainanantoaan vuoteen 2015 verrattuna Länsi-Balkanin alueella (+92 prosenttia), jolla lainanannon määrä oli 427 miljoonaa euroa, sekä Välimeren alueen maissa (+12 prosenttia), joissa allekirjoitettu määrä oli 1,6 miljardia euroa. Tämä liittyi EIP:n näitä alueita tukevan talouden kestävyyttä koskevan aloitteen täytäntöönpanoon. Suurin osa tästä määrästä myönnettiin hankkeisiin, joissa keskityttiin tukemaan paikallisen yksityissektorin kehittämistä, ja etenkin pk-yrityksiä tukeviin luottojärjestelyihin (54 prosenttia Välimeren ja 64 prosenttia Länsi-Balkanin alueella). Vuonna 2016 luottojärjestelyt muodostivat 46 prosenttia koko lainanannosta (37,5 prosenttia vuonna 2015), ja 54 prosenttia osoitettiin infrastruktuurihankkeiden rahoitukseen ja muihin hankkeisiin (62,5 prosenttia vuonna 2015), joiden tapauksessa puolet määrästä myönnettiin liikennehankkeisiin. Paikallisen yksityissektorin kehittämistavoitetta edistettiin eniten liittymistä valmistelevissa maissa, joissa tavoitetta varten osoitettiin 1,8 miljardia euroa (52 prosenttia). Seuraavalla sijalla olivat Välimeren alueen maat, joissa kyseiseen tavoitteeseen osoitettiin 960 miljoonaa euroa (28 prosenttia). Itäiset naapurimaat ovat sosiaalisen ja taloudellisen infrastruktuurin kehittämistavoitetta eniten edistävä alue, jossa 1,2 miljardia euroa (34 prosenttia) kokonaislainanannosta käytetään tähän tavoitteeseen. Liittymistä valmistelevat maat sijoittuvat korkealle myös alueellista yhdentymistä koskevassa tavoitteessa, johon osoitetaan 1,3 miljardia euroa (69 prosenttia) kaikista lainaresursseista. Taulukko 4: Vuonna 2016 allekirjoitettujen EIP:n rahoitustoimien jakautuminen aloittain ulkoista lainanantovaltuutta koskevan päätöksen piiriin kuuluvilla alueilla (kaikki resurssit)

3.3.EIP:N TOIMIEN VAIKUTUS JA LISÄARVO Tulosmittauskehyksen avulla EIP:n rahoitustoimia voidaan arvioida koko niiden elinkaaren ajan. Se auttaa valitsemaan terveitä ja EU:n tavoitteita vastaavia hankkeita, joissa EIP:n osallistuminen tuo lisäarvoa. Arvioinnin yhteydessä määritetään tulosindikaattoreita lähtötasoineen ja tavoitearvoineen. Niiden avulla saadaan tietoa toimen odotetuista taloudellisista, sosiaalisista ja ympäristötuloksista. Saavutuksia seurataan näiden vertailuarvojen perusteella koko hankkeen ajan, ja niistä raportoidaan kahdessa vaiheessa: suorien toimien tapauksessa hankkeen päättyessä ja kolmen vuoden kuluttua hankkeen päättymisestä, sijoitusrahastojen tapauksessa sijoitusjakson päättyessä ja rahaston toiminnan päättyessä ja välittäjän välityksellä myönnettävän rahoituksen tapauksessa myöntämiskauden päättyessä. Hankkeet arvioidaan kolmen ”pilarin” osalta: i) Pilarissa 1 arvioidaan hankkeen vaikutusta EU:n ja kumppanimaiden tavoitteiden saavuttamiseen ja hankkeen kelpoisuutta EIP:n valtuustavoitteiden perusteella. ii) Pilarissa 2 arvioidaan odotettujen tulosten perusteella, onko toimi laadukas ja terveellä pohjalla. iii) Pilarissa 3 arvioidaan EIP:n toimien odotettua täydentävyyttä rahoituksen ja muiden seikkojen kannalta. Tässä jaksossa raportoidaan tuloksista, joita odotetaan tulosmittauskehykseen kirjattujen EU:n poliittisten tavoitteiden osalta. Tässä jaksossa ei käsitellä odotettuja tuloksia kaikkien vuonna 2016 allekirjoitettujen sopimusten osalta, vaan ainoastaan niiden hankkeiden osalta, joita koskeva ensimmäinen rahoitussopimus allekirjoitettiin vuonna 2016 (”uudet hankkeet”). Ulkoisen lainanantovaltuuden kattamia alueita koskevien uusien allekirjoitettujen hankkeiden määrä oli tämän lähestymistavan mukaan 54 vuonna 2016. Näihin hankkeisiin liittyvä EIP:n kokonaisrahoitus on 7,3 miljardia euroa. Ulkoisen lainanantovaltuuden kattamilla alueilla saatettiin vuonna 2016 päätökseen 11 hanketta, jotka oli alun perin arvioitu tulosmittauskehyksessä, mikä mahdollistaa saavutettujen tulosten kattavamman seurannan. Niihin sisältyi kuusi luottojärjestelyä pk-yrityksille ja markkina-arvoltaan keskisuurille yrityksille, kolme luottojärjestelyä infrastruktuurihankkeille ja kaksi luottojärjestelyä teollisuus-/t&k-hankkeille. Kuvio 3: Vuonna 2016 allekirjoitettujen uusien hankkeiden tulosmittauskehysarvioiden jakautuminen pilareittain Kaikki pilarin 1 vuonna 2016 allekirjoitetut uudet hankkeet arvioitiin vähintään ”hyviksi”, mikä tarkoittaa, että ne vastaavat ulkoisen lainanantovaltuuden tavoitteita ja niillä on merkittävä vaikutus joko kansallisiin tai EU:n kehitystavoitteisiin ja kohtuullinen vaikutus jompaankumpaan näistä. Yhdeksäntoista hanketta arvioitiin ”erinomaisiksi”, koska niillä oli merkittävä vaikutus sekä EU:n tavoitteisiin että kansallisiin kehitystavoitteisiin. Suoraan rahoitettujen hankkeiden osalta (pilari 2) arvio perustuu hankkeen kannattavuuteen, rahoituksen ja talouden kestävyyteen sekä kestävyyteen ympäristön ja yhteiskunnan kannalta. Välittäjän kautta toteutettujen toimien arvio perustuu odotettuihin tuloksiin painotettuna riskinäkökohdilla, joissa otetaan huomioon välittäjän vakaus sekä toimintaympäristön laatu. Pilarin 2 hankkeista 50 arvioitiin ”hyviksi”, ja keskimääräinen sisäinen korkokanta on 10–15 prosenttia infrastruktuurihankkeiden osalta. Neljä hanketta arvioitiin ”hyväksyttäviksi”, usein riskipitoisen ympäristön vuoksi, joka vaikuttaa suunniteltujen tulosten saavuttamisen todennäköisyyteen. Näihin sisältyvät Ukrainassa ja Kirgisiassa toteutettavat hankkeet.

Pilarin 3 hankkeista seitsemässä täydentävyyden arvioitiin olevan ”erittäin merkittävä” ja 39:ssä ”merkittävä”. 4.EIP:N YHTEISTYÖ MUIDEN TAHOJEN KANSSA 4.1 YHTEISTYÖ KOMISSION KANSSA EIP ja komissio tekevät yhteistyötä ulkoiseen lainanantovaltuuteen liittyvissä asioissa osana laajempaa keskinäistä kumppanuuttaan, joka kattaa useita eri aloja. Näihin aloihin kuuluu muun muassa investointien edistäminen EU:ssa Euroopan strategisten investointien rahaston avulla sekä sellaisten rahoitusta yhdistävien välineiden avulla, joilla tuetaan EIP:n ja muiden kansainvälisten rahoituslaitosten EU:n ulkopuolella toteuttamia kehitystoimia. Ulkoista lainanantovaltuutta koskevassa päätöksessä velvoitetaan komissio, Euroopan ulkosuhdehallinto ja EIP tekemään yhteistyötä ja edellytetään, että EIP:n ulkoiset toimet ovat linjassa unionin ulkopolitiikan tavoitteiden kanssa, jotta voidaan maksimoida synergiaedut EIP:n rahoituksen ja unionin talousarviovarojen välillä. Tämä varmistetaan pääasiassa säännöllisen ja järjestelmällisen vuoropuhelun sekä varhaisessa vaiheessa toteutettujen politiikkaa, strategioita ja hankejatkumoita koskevien kuulemisten avulla. Vuonna 2013 tarkistettua komission, Euroopan ulkosuhdehallinnon ja EIP:n välistä yhteisymmärryspöytäkirjaa, joka koskee yhteistyötä ja toimien koordinointia ulkoisen lainanantovaltuuden kattamilla alueilla, sovelletaan edelleen muun muassa vaihtamalla hankejatkumoita koskevia tietoja ja yhteystietoja. Konkreettinen esimerkki tästä yhteistyöstä on se, että EIP:n toimistot sijoitetaan EU:n edustustojen yhteyteen, jolloin uudet EIP:n ulkoiset toimistot muuttavat paikallisiin edustustoihin. Pekingin toimiston viralliset avajaiset olivat 30. toukokuuta 2016, ja sen toiminta kattaa Kiinan ja Mongolian. Lisäksi New Delhin toimisto avattiin virallisesti vuoden 2017 ensimmäisellä neljänneksellä. Rahoitusta yhdistävät EU:n välineet tarjoavat lisäfoorumin järjestelmälliselle yhteistyölle. Rahoituksen yhdistäminen johtaa vahvoihin yhteisrahoitussuhteisiin muiden kansainvälisten rahoituslaitosten kanssa sekä kunkin yksittäisen maan tilanteen huomioon ottavaan yhdenmukaistamiseen EU:n politiikkojen ja tavoitteiden kanssa. Lisäksi tällaisten järjestelyjen hallintorakenne mahdollistaa tiiviin koordinoinnin ja yhteistyön komission, Euroopan ulkosuhdehallinnon ja muiden kansainvälisten rahoituslaitosten kanssa ja edellyttää tällaista koordinointia ja yhteistyötä ennen kuin hanke ehdotetaan rahoitettavaksi siten, että avustuksia yhdistetään EIP:n luotonantoon. EIP osallistui edelleen aktiivisesti alueellisiin rahoituksen yhdistelymekanismeihin vuonna 2016. Unionin talousarviosta rahoitettuja maksuosuuksia (avustukset, tekninen apu, riskipääoma) hyväksyttiin tai allekirjoitettiin 177,32 miljoonaan euron edestä vuonna 2016. Niillä täydennettiin EIP:n rahoitusta ulkoisen lainanantovaltuuden kattamilla alueilla (EU:n talousarviovaroilla täydennettiin EIP:n lainoja seuraavasti: 39 miljoonaa euroa naapuruuspolitiikan investointivälineessä, 53 miljoonaa euroa Länsi-Balkanin investointivälineessä, 18 miljoonaa euroa Latinalaisen Amerikan investointivälineessä, 18 miljoonaa itäisen Euroopan energiatehokkuus- ja ympäristökumppanuudessa, 5,32 miljoonaa euroa itäisen kumppanuuden välineen teknisen avun rahastossa, 1,64 miljoonaa euroa FEMIP-investointivälineessä ja 41 miljoonaa euroa riskipääomaa varten). EIP teki tiivistä yhteistyötä komission kanssa ulkoisen yhteistyön rahoituslähteiden yhdistämistä koskevan EU:n laajuisen foorumin (EUBEC) teknisessä asiantuntijaryhmässä. Yksityiskohtainen luettelo EIP:n hallinnoimista unionin talousarviosta rahoitetuista toimista (tekninen apu, avustukset, pääomasijoitukset) vuonna 2015 on tähän asiakirjaan liittyvässä valmisteluasiakirjassa. Komissio tekee edelleen aktiivista yhteistyötä EIP:n kanssa useilla muilla politiikan aloilla, kuten toimissa, jotka koskevat veroasioissa yhteistyöhaluttomia lainkäyttöalueita. Komissio hyväksyi tammikuussa 2016 uuden veronkierron vastaisen toimenpidepaketin. Se sisältää joukon aloitteita, joiden avulla EU:n on tarkoitus torjua yhtiöverojärjestelmän väärinkäytöksiä sisämarkkinoilla ja niiden ulkopuolella entistä määrätietoisemmin ja koordinoidummin. Paketilla täydennetään verotusalan hyvää hallintotapaa koskevia perusteita, ja se muun muassa sisältää aggressiivisen verosuunnittelun torjuntaan liittyviä toimenpiteitä. Paketissa otetaan huomioon neuvostossa käydyt keskustelut, Euroopan parlamentin suositukset sekä veropohjan rapautumista ja voitonsiirtoja koskevan OECD:n hankkeen tulokset. EIP esitti tammikuussa 2017 välivaiheen lähestymistapansa heikosti säänneltyjen, läpinäkymättömien ja yhteistyöhaluttomien oikeudenkäyttöalueiden sekä verojen vaikutuksille alttiiden oikeudenkäyttöalueiden osalta noudattamaansa toimintapolitiikkaan. Yksityiskohtaista tietoa EIP:n, komission ja Euroopan ulkosuhdehallinnon välisestä yhteistyöstä, jolla tuetaan niin EU:n kuin kyseisten alueiden kumppanimaiden tavoitteita, on tähän asiakirjaan liittyvässä valmisteluasiakirjassa.

4.2. YHTEISTYÖ EUROOPAN OIKEUSASIAMIEHEN KANSSA EIP:n ja Euroopan oikeusasiamiehen välisessä vuonna 2008 allekirjoitetussa yhteisymmärryspöytäkirjassa vahvistetaan perusta EIP:n valitusmekanismin molemmille tasoille, jotka ovat sisäinen (EIP:n valitusmekanismi) ja ulkoinen (Euroopan oikeusasiamies) taso. EIP:n hallintoneuvosto hyväksyi nykyisen mekanismin vuonna 2010 laaja-alaisen kuulemisen jälkeen. Yhteisymmärryspöytäkirjassa päästiin yhteisymmärrykseen sekä sisäisen että ulkoisen osan tarkoituksesta ja johdonmukaisesta soveltamisesta. Siinä käsitellään erityisesti • tehokasta sisäistä valitusmekanismia (EIP:n valitusmekanismi), jossa käsitellään ulkopuolisten osapuolten EIP:lle esittämät valitukset kaikissa EIP:n liiketoimintayksiköissä • periaatetta, jonka mukaan EU:n ulkopuolisia toimia, myös ulkoisia valtuuksia, koskevien valitusten osalta Euroopan oikeusasiamies sitoutuu käyttämään järjestelmällisesti valtuuksiaan aloittaa asiaa koskeva tutkimus omasta aloitteestaan sellaisten valitusten osalta, joissa valituksen esittäjä ei ole EU:n kansalainen eikä asu EU:ssa • Euroopan oikeusasiamiehen tarkastelun soveltamisalaa, jonka osalta todetaan, että sitä edeltää aina EIP:n valitusmekanismi. Euroopan oikeusasiamies ei vastaanottanut vuonna 2016 valituksia, jotka olisivat liittyneet EIP:n toimiin ulkoisen lainanannon piiriin kuuluvalla alueella.² EIP:n valitusmekanismia koskevan nykyisen toimintapolitiikan mukaan EIP pyrkii tarkastelemaan mekanismia säännöllisesti uudelleen. Nyt meneillään olevan uudelleentarkastelun, johon sisältyy julkinen kuuleminen, odotetaan päättyvän vuoden 2017 lopussa. 4.3. YHTEISTYÖ KANSAINVÄLISTEN RAHOITUSLAITOSTEN KANSSA Yhteistyö muiden kansainvälisten rahoituslaitosten kanssa on kiinteä osa EIP:n toimintaa. Yhteistyömuotoja ovat muun muassa vuoropuhelu institutionaalisista seikoista, laaja-alaisista aiheista sekä aihekohtaisista kysymyksistä, keskinäinen kuuleminen sekä tehostettu operatiivinen yhteisrahoitus ja työnjako. Kansainvälisten rahoituslaitosten välistä vuoropuhelua käydään enimmäkseen erityistyöryhmissä, jotka kokoontuvat määräajoin ja vaihtavat tietoja parhaista käytännöistä tai käsittelevät erityiskysymyksiä. EIP:n ja Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin (EBRD) välinen yhteistyö on jatkunut vuoden 2012 yhteisymmärryspöytäkirjan mukaisesti. Ohjauskomitea, jonka puheenjohtajana on komissio, kokoontui kesäkuussa 2016. Kokouksessa keskityttiin erityisesti EIP:n ja EBRD:n toimiin, joilla pyritään vastaamaan muuttoliikekriisiin, sekä EIP:n ja EBRD:n yleiseen yhteistyöhön. EIP ja EBRD järjestivät myös kaksi yhteysryhmän kokousta, joissa vaihdettiin näkemyksiä niiden toimijatkumoista alueilla, joilla ne molemmat toimivat. Lisäksi EIP ja EBRD vaihtoivat tietoja toimista, joilla vastataan muuttoliikekriisiin, sekä muista yhteisesti kiinnostavista aiheista, kuten toimintojen ulkomaille siirtämisen yhteydessä syntyvistä ongelmista ja itäisen kumppanuuden kattamalla alueella äskettäin käynnistetystä EU4Business-aloitteesta. Muut kansainväliset rahoituslaitokset yhteisrahoittivat 27:ää vuonna 2016 allekirjoitettua hanketta. EBRD on suurin yhteisrahoittaja (13 hanketta), ja sen myöntämä 1,1 miljardin euron rahoitus muodostaa 44 prosenttia yhteisrahoituksen kokonaismäärästä. Seuraavalla sijalla on Maailmanpankkiryhmä (7 hanketta), jonka tarjoama yhteisrahoitus muodostaa 32 prosenttia yhteisrahoituksen kokonaismäärästä. Keski-Amerikan kehityspankki ja Latinalaisen Amerikan maiden CAF-kehityspankki yhteisrahoittivat kahta hanketta (4 prosenttia) ja Aasian kehityspankki yhteisrahoitti neljää hanketta (22 prosenttia). EIP:n, AFD:n ja KfW:n välinen yhteistyö on tiivistynyt edelleen viime vuosina. Vuonna 2016 AFD:n kanssa yhteisrahoitettiin neljä hanketta ulkoisen lainanantovaltuuden kattamilla alueilla, ja EIP:n näihin hankkeisiin myöntämä kokonaisrahoitus oli 778 miljoonaa euroa. KfW-ryhmän kanssa yhteisrahoitettiin kolme hanketta, ja EIP:n näihin hankkeisiin myöntämä kokonaisrahoitus oli 142 miljoonaa euroa. Samalla on vakiinnutettu säännöllisten kokousten käytäntö poliittisella/koordinoinnin tasolla sekä toiminnan tasolla, ja tämä on helpottanut tietojenvaihtoa ja lisännyt avoimuutta.