ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
7.

korostaa, että on tärkeää lisätä instituutin digitalisaatiota sisäisten toimintojen ja hallinnoinnin osalta; korostaa, että instituutin on jatkossakin toimittava tässä suhteessa ennakoivasti, jotta ehdottomasti vältetään digitaalinen kuilu unionin virastojen välillä; kehottaa kiinnittämään kuitenkin huomiota siihen, että on toteutettava kaikki tarvittavat turvatoimet, jotta vältetään käsiteltyjen tietojen verkkoturvallisuuteen kohdistuvat riskit;
2.

panee merkille, että tilintarkastustuomioistuimen kertomuksen mukaan seuraavalle varainhoitovuodelle siirrettyjen sidottujen määrärahojen määrä oli toimintamenojen osalta suuri, mikä johtui pääasiassa sellaisten viraston toimien luonteesta, joihin sisältyi useiden kuukausien mittaisten ja usein seuraavan vuoden puolelle ulottuvien tutkimusten rahoittamista; panee merkille, että tilintarkastustuomioistuimen kertomuksen mukaan virasto on pyrkinyt parantamaan suunnittelumenettelyjä, jotta sopimusten, toimitusten ja maksujen väliin jääneitä viivästyksiä voidaan seurata paremmin; panee merkille, että tilintarkastustuomioistuimen kertomuksen mukaan 28 prosenttia osastosta 3 siirretyistä määrärahoista sidottiin joulukuussa 2019, samoin kuin vuodelta 2018 siirretyt maksut; panee merkille, että viraston vastauksen mukaan hallintoneuvoston toinen kokous pidetään joulukuussa ja että sen ydintoimintojen päätökseensaanti vaatii aikaa ja hankkeita voidaan pyytää unionin toimielimiltä milloin tahansa vuoden aikana; panee merkille, että viraston vastauksen mukaan virasto on aloittanut uuden valvontaohjelmistosovelluksen kehittämisen, mikä parantaa talousarviosuunnittelun seurantaa; panee merkille, että tilintarkastustuomioistuimen kertomuksen mukaan tämä havainto on osoitus rakenteellisesta ongelmasta, ja kehottaa virastoa parantamaan talousarvion suunnitteluaan ja täytäntöönpanosykliään ja tiedottamaan vastuuvapauden myöntävälle viranomaiselle toteutetuista toimista;
4.

on huolissaan siitä, että vahvistetun talousarvion vastaisesti osallistuvien EFTA-maiden kansallisten toimivaltaisten viranomaisten maksuosuuksia ei laskettu talousarviossa esitetyn kaavan mukaisesti, mikä vähensi unionin ja EFTA:n kansallisten toimivaltaisten viranomaisten maksuja 0,7 miljoonalla eurolla; toteaa, että eläkemaksujen laskemista on selvennettävä edelleen; on tietoinen siitä, että laskelma on arvio ja että siihen vaikuttavat henkilöstön kokoonpano vuoden aikana ja mahdollisuus tehdä vuosittaisia mukautuksia; kehottaa komissiota varmistamaan, että puuttuvat maksut saadaan;
9.

panee merkille seuraavaa ulkoista arviointia varten suunnitellut valmistelutyöt; panee merkille, että koska ensimmäisen arvioinnin suositusten täytäntöönpano on edelleen kesken ja instituutin koko on suhteellisen pieni, instituutin hallintoneuvosto siirsi toisen ulkoisen arvioinnin vuodesta 2020 vuoteen 2022 ja päätti suorittaa arvioinnin joka seitsemäs vuosi; kehottaa instituuttia raportoimaan siirretyn ulkoisen arvioinnin etenemisestä ja päätöksestä luopua komission yhteisessä lähestymistavassa esittämästä vaatimuksesta suorittaa arviointi joka viides vuosi; panee merkille, että komissio on pitänyt arvioinnin lykkäämistä perusteltuna;
E.

ottaa huomioon, että unioni rahoittaa IMI2-yhteisyritystä tutkimuksen ja Horisontti 2020 -puiteohjelman talousarviosta enintään 1 638 000 000 eurolla kymmenen vuoden ajan, että komissiota lukuun ottamatta osakkaiden on katettava 50 prosenttia käyttökustannuksista ja että niiden on osallistuttava toimintakustannuksiin käteissuorituksin ja/tai luontoissuorituksin, joiden arvo on yhtä suuri kuin unionin rahoitusosuus;
13.

panee tilintarkastustuomioistuimen kertomuksesta merkille, että instituutin perussäännön mukaan se voi tarjota väliaikaisille toimihenkilöilleen vain määräaikaisia sopimuksia, joiden enimmäiskesto on viisi vuotta ja joita voidaan jatkaa kerran viidellä lisävuodella, ja ottaen huomioon, että instituutilla on keskeistä henkilöstöä, joka saavuttaa työsuhteessaan kymmenen vuoden enimmäiskeston vuonna 2020, on huolissaan siitä, että toiminnan jatkuvuus saattaa vaarantua; panee instituutin vastauksesta merkille, että se on tietoinen ongelmasta ja on sen vuoksi pyytänyt kirjeitse komission oikeudellista lausuntoa; kehottaa instituuttia tiedottamaan vastuuvapauden myöntävälle viranomaiselle asian kehittymisestä;
D.

ottaa huomioon, että FCH2-yhteisyrityksen osakkaat ovat komission edustama unioni, New Energy World Industry Grouping AISBL -teollisuusryhmittymä (jäljempänä ”teollisuusryhmittymä”), joka nimettiin vuonna 2016 uudelleen Hydrogen Europe -teollisuusryhmittymäksi, ja New European Research Grouping on Fuel Cells and Hydrogen AISBL -tutkimusryhmittymä (jäljempänä ”tutkimusryhmittymä”);
5.

on ilahtunut ehdotetuista lisäyksistä Horisontti 2020 -ohjelmaan, Verkkojen Eurooppa -välineeseen, Erasmus+-ohjelmaan ja ohjelmiin, joilla edistetään unionin kansalaisten turvallisuutta; huomauttaa kuitenkin, että pk-yrityksille on annettava entistä enemmän tukea, sillä ne ovat keskeisiä talouskasvun ja työpaikkojen luomisen mahdollistajia, että unionin teollisuuden digitalisointiin ja digitaalisten taitojen ja digitaalisen yrittäjyyden edistämiseen on kohdennettava asianmukaiset resurssit ja että samoin on lisättävä nuoria tukevien ohjelmien, varsinkin ErasmusPron määrärahoja; toistaa olevansa vakuuttunut siitä, että Erasmus+-ohjelman talousarvio on vähintään kaksinkertaistettava vuonna 2019;
18.

on huolissaan siitä, että vuoden 2016 lopussa yhteisyritys oli saanut vasta osittain valmiiksi valvontajärjestelmiensä yhdistämisen komission yhteisiin Horisontti 2020 -avustusten hallinnointi- ja seurantavälineisiin; toteaa yhteisyrityksen vastauksesta kuitenkin, että se on päättänyt jatkaa seitsemännessä puiteohjelmassa kehitetyn oman erityisen avustusten hallinnointisovelluksensa (avustusten hallinnointityökalu, Grant Management Tool (GMT)) käyttämistä, koska jotkin Clean Sky 2 -avustusten edellyttämät erityisominaisuudet eivät olleet käytettävissä Horisontti 2020 -ohjelman yleisissä avustusten hallinnointityökaluissa; toteaa lisäksi, että yhteisyritys aloitti yhteistyön asiaankuuluvien komission yksikköjen kanssa toteuttaakseen tarvittavat kehitysvaiheet jäsenten avustussopimusten (Grant Agreements for Members, GAM) ottamiseksi mukaan Horisontti 2020 -ohjelman avustusten hallinnointia ja niistä raportointia koskeviin työkaluihin vuoden 2017 loppuun mennessä; ymmärtää, että sujuvan siirtymisen varmistamiseksi kahden järjestelmän välillä nykyistä yhteisyrityksen kehittämää työkalua käytetään edelleen siihen asti, kun siirto on saatu kokonaan päätökseen; toteaa, että tarkoituksena on, että vuoden 2017 raportointijakso toteutetaan avustusten hallinnointityökalussa ja jäsenten avustussopimuksia hallinnoidaan kattavasti Horisontti 2020 -ohjelman työkaluilla vuoden 2018 raportointijaksosta alkaen;
8.

ottaa huomioon, että hakemus koskee Goodyearin vähentämää 646:ta työntekijää, joista useimmat ovat 30–54-vuotiaita; korostaa myös, että merkittävä osa vähennetyistä työntekijöistä on 55–64-vuotiaita, joiden taidot soveltuvat tehdasteollisuuden alalle; toteaa lisäksi, että noin 300 vähennetyistä työntekijöistä on ammattitaidottomia ja heillä on maahanmuuttotausta eikä heillä ole tutkintotodistusta esimerkiksi ammattikoulutuksesta, joten he ovat epäsuotuisassa asemassa alueellisilla työmarkkinoilla; korostaa, että Waghäuselin alueella, jolla Philippsburgin tehdas sijaitsee, on meneillään rakennemuutos; korostaa tätä silmällä pitäen, että EGR:stä osarahoitetut aktiiviset työmarkkinatoimenpiteet ovat tärkeitä, sillä ne auttavat näitä ryhmiä palaamaan työmarkkinoille;
47.

muistuttaa, että unionin erityisrahastojen soveltamisala on ankkuroitava täydentävyysvaatimukseen ja että se on kytkettävä erityisesti asianmukaisen reagoimisen varmistamiseen tapauksissa, joissa on kyse kumppanimaiden tarpeista ja prioriteeteista konfliktien ja katastrofien jälkimainingeissa, keskittyen samalla aloihin, joissa saatu lisäarvo ja strategiset vaikutukset ovat suurimmat;
13.

panee merkille, että tilintarkastustuomioistuimen kertomuksen mukaan yhteisyritys on laatinut sisäisen valvonnan kehyksen toteuttamista varten toimintasuunnitelman, jossa otetaan huomioon komission sisäisen tarkastuksen (IAS) joulukuussa 2016 päätökseen saaman riskianalyysin tulokset; toteaa lisäksi, että riippumattomien ulkoisten tarkastajien on määrä käynnistää hankkeiden kuluilmoitusten jälkitarkastukset sen jälkeen, kun ensimmäiset kuluilmoitukset on hyväksytty vuoden 2017 kuluessa;
11.

panee huolestuneena merkille, että kasvava viraston toimintaan kohdistuva operatiivinen riski johtuu viraston henkilöstön vähyydestä, sillä vaikka virastolle on osoitettu jatkuvasti lisää tehtäviä, sen henkilöstöä on vähennetty viiden prosentin henkilöstövähennysvaatimuksen seurauksena; panee merkille, että virastolla on tehtäviä, joiden hoitamiseen joko ei ole riittävästi henkilöstöä tai joiden jatkuvuutta ei ole varmistettu (vain yksi työntekijä hoitaa tehtävää ja vain hänellä on sen hoitamiseen tarvittava osaaminen); panee huolestuneena merkille, että henkilöstön vähentäminen ja töiden ulkoistaminen lisäävät ”pyöröovi-ilmiön” ja tietovuotojen riskiä; panee tyytyväisenä merkille, että virasto on julkistanut palvelussuhteen päättymisen jälkeisiä velvoitteita koskevat yleisperiaatteet osana eettisiä menettelysääntöjään;
2.

Kaikkien parlamentin ehdottamien uusien pilottihankkeiden ja valmistelutoimien maksumäärärahoiksi vahvistetaan 50 prosenttia vastaavista maksusitoumusmäärärahoista tai parlamentin ehdottama taso, jos se on alempi. Kun kyseessä on nykyisten pilottihankkeiden ja valmistelutoimien jatkaminen, maksumäärärahojen taso on talousarvioesityksessä määritetty taso, johon lisätään 50 prosenttia vastaavista uusista maksusitoumusmäärärahoista tai parlamentin ehdottama taso, jos se on alempi. Näin vaikutukseksi tulee yhteensä 50,0 miljoonan euron lisäys.
3.

palauttaa mieliin, että pääjohtajan päätöksen mukaisesti tukiviraston järjestämiin kokouksiin osallistujat luokitellaan yhteen kolmesta kulukorvausluokasta (A, B tai C); panee merkille, että luokan A osallistujilla on oltava kokouksissa erityistehtävä ja he saavat kiinteämääräisen korvauksen, joka kattaa matkakulut ja päivärahat, kun taas luokan B osallistujat saavat kiinteämääräisen korvauksen, joka kattaa ainoastaan matkakulut, ja luokan C osallistujat eivät ole oikeutettuja minkäänlaiseen korvaukseen; huomauttaa, että luokkaan A luokiteltujen korvausten saajien osuus väheni 69 prosentista (vuonna 2014) 52 prosenttiin (vuonna 2015); toteaa, että sovellettavan korvausluokan selventämistä kutsukirjeissä koskeva toimi on saatu päätökseen;
65.

katsoo, että komission olisi pyrittävä parantamaan Eurofiscin toimintaa petoksia tehokkaasti ehkäisevänä varhaisvaroitusjärjestelmänä antamalla jäsenvaltioille seuraavat suositukset: a) käyttöön on otettava yhteinen riskianalyysi sen varmistamiseksi, että Eurofiscin kautta vaihdettu tieto on hyvin petoksiin kohdistettua, b) tietojenvaihtoa on nopeutettava ja tihennettävä, c) tietojenvaihtoon on käytettävä luotettavaa ja käyttäjäystävällistä tietotekniikkaympäristöä, d) eri työalojen tuloksellisuuden mittaamiseksi on määritettävä asianmukaiset indikaattorit ja tavoitteet, e) kaikkiin Eurofiscin työaloihin on syytä osallistua;
5.

muistuttaa, että asetuksen (EU) N:o 1077/2011 mukaan Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen sekä Eurodacia koskeviin toimenpiteisiin osallistuvien maiden (Schengenin säännöstöön osallistuvat maat) on suoritettava maksuosuus viraston talousarvioon; toteaa, ettei toistaiseksi ole saatettu päätökseen Schengenin säännöstöön osallistuvia maita koskevia järjestelyjä, joihin kuuluu yksityiskohtaisia sääntöjä niiden osallistumisesta viraston toimintaan, mukaan lukien äänioikeutta ja viraston talousarvioon suoritettavia maksuosuuksia koskevat määräykset; pitää huolestuttavana, että kun näitä järjestelyjä ei vielä sovelleta, Schengenin säännöstöön osallistuvat maat suorittavat unionin kanssa tehtyjen assosiaatiosopimusten nojalla maksuosuuksia pelkästään viraston talousarvion osastoon 3 (toimintamenot), mutta ne eivät osallistu viraston talousarvion osaston 1 ja 2 mukaisten toimien (palkat ja muut hallintomenot) rahoittamiseen; toteaa, että on jo toteutettu kaikki oikeudellisesti käytettävissä olevat toimet, jotta Schengenin säännöstöön osallistuvat maat suorittaisivat maksuja viraston talousarvioon; muistuttaa, että Schengenin säännöstöön osallistuvien maiden kanssa käytäviä rahoitusosuusneuvotteluja johtaa komissio eikä virasto itse;
10.

pitää valitettavana, että tilintarkastustuomioistuin ei ole vielä esittänyt erityiskertomusta eturistiriidoista kaikissa virastoissa ja erityisesti virastoissa, joilla on kytköksiä elinkeinoelämään, vaikka parlamentti on vastuuvapaudesta antamissaan päätöslauselmissa pyytänyt sitä toistuvasti vuodesta 2012 alkaen; kehottaa tilintarkastustuomioistuinta laatimaan ja julkaisemaan eturistiriidoista ensimmäisen erityiskertomuksen kesäkuun 2017 loppuun mennessä ja julkaisemaan sen jälkeen tällaisen erityiskertomuksen vuosittain; katsoo, että eturistiriitoja käsittelevät tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomukset ovat olennaisen tärkeitä unionin toimielinten, elinten ja virastojen lahjomattomuuden kannalta, ja jotta vältetään erityisesti unionin virastojen, joilla on kytköksiä elinkeinoelämään, ja etujärjestöjen väliset eturistiriidat;
F.

ottaa huomioon, että Eesti Energia AS, Nitrofert AS ja Viru Keemia Grupp AS ovat sulkeneet tuotantolaitoksia tai vähentäneet tuotantoa maailmanlaajuisten öljymarkkinoiden viimeaikaisten häiriöiden ja Euroopan ulkopuolisten halvan kaasun alueiden vuoksi sekä siksi, että Euroopan asema lannoitteiden kansainvälisessä kaupassa on yleisesti heikentynyt (ja Kiinan tuottajien parantunut), ja toteaa tämän johtaneen työsopimusten joukkopäättämiseen;
E.

ottaa huomioon, että pääsihteeri on esittänyt parlamentin vuoden 2017 alustavaksi ennakkoarvioksi talousarviota, jonka kokonaismäärä on 1 910 073 000 euroa, joten lisäystä vuoden 2016 talousarvioon verrattuna on kaikkiaan 3,9 prosenttia, josta 1,7 prosentin voidaan katsoa olevan tavanomaisia menoja; toteaa, että määrä olisi 19,26 prosenttia vuosien 2014–2020 monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeesta 5;
E.

ottaa huomioon, että FCH 2 -yhteisyrityksen osakkaat ovat komission edustama unioni, New Energy World Industry Grouping -teollisuusryhmittymä, jäljempänä ’NEW-teollisuusryhmittymä’, ja New European Research Grouping on Fuel Cells and Hydrogen AISBL -tutkimusryhmittymä, jäljempänä ’tutkimusryhmittymä’;
7.

panee merkille, että säätiö on pyrkinyt vähentämään henkilöstön määrää keskeisissä hallinnollisissa tehtävissä sen uusitun mandaatin hyväksymisen jälkeen vuonna 2008 ja se on samalla maksimoinut käyttämiensä asiantuntijoiden määrän niin, että sen toiminnallisen osaston henkilöstön määrä on kasvanut 19 prosenttia: 64 henkilöä vuonna 2008 ja 76 vuonna 2014;
118.

painottaa, että nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen voimaantulosta on kulunut hädin tuskin kahta vuotta ja tänä aikana komissio on jo kahdesti joutunut pyytämään joustovälineen varojen ja ennakoimattomiin menoihin varatun liikkumavaran käyttöönottoa kattaakseen kiireelliset ennakoimat tarpeet, joita ei voitu rahoittaa monivuotisen rahoituskehyksen jäljellä olevista enimmäismääristä; panee myös merkille, että vuodeksi 2015, joka on ensimmäinen toimintavuosi, varattujen maksusitoumusten yleinen liikkumavara käytettiin välittömästi täysimääräisesti ja että unionin kahden tärkeän ohjelman varoja oli vähennettävä uusien aloitteiden rahoituksen mahdollistamiseksi; tähdentää, että vuosien 2014–2015 etupainotteisen rahoituksen vuoksi useiden unionin ohjelmien maksusitoumuksia on vähennetty tai niitä ei ole lainkaan käytettävissä vuonna 2016; pitää näin ollen selvänä, että monivuotisen rahoituskehyksen enimmäismäärät ovat liian tiukat monissa otsakkeissa ja lamaannuttavat unionin aloilla, joilla tarpeet ovat suurimmat, samalla kun käytettävissä olevat monivuotisen rahoituskehyksen joustomekanismit on jo viety äärirajoilleen, katsoo, että näiden kehityssuuntauksien valossa monivuotista rahoituskehystä on todella uudistettava väliarvioinnin yhteydessä; odottaa malttamattomana komission tekevän tästä asiasta vuonna 2016 kunnianhimoisia ehdotuksia;
7.

panee yhteisyrityksen antamista tiedoista merkille, että se edistyi pannessaan täytäntöön toimintasuunnitelmaa, jonka tarkoituksena on korjata tilintarkastustuomioistuimen varauman sisältävässä lausunnossaan mainitsemat puutteet; toteaa, että kansallisten järjestelmien antama varmuus arvioitiin positiivisesti maissa, joiden osuus on 54 prosenttia kaikista avustuksista, ja että muita maita koskeva arviointi on edennyt pitkälle ja sen jälkeen arvioitujen avustusten osuus on 84 prosenttia; kehottaa yhteisyritystä jatkamaan arviointia siten, että arvioinnin piiriin kuuluu 100 prosenttia kaikista avustuksista;
4.

katsoo, että Attikan alueen radio- ja televisiotoiminnan alan työntekijävähennykset liittyvät maailmanlaajuiseen talous- ja rahoituskriisiin, joka toisaalta on vähentänyt kotitalouksien käytössä olevia tuloja, mikä on johtanut ostovoiman romahtamiseen ja tarpeeseen priorisoida menoja, ja että samalla on vähennetty huomattavasti tiedotusvälineiden päivittäisen uutisoinnin kustannuksia uutisoinnin merkityksestä huolimatta, ja toisaalta vähentänyt jyrkästi yrityksille ja yksityishenkilöille myönnettyjä lainoja kreikkalaisten pankkien käteisvarojen puutteen takia;
6.

panee yhteisyrityksen antamista tiedoista merkille, että on esitetty toimintasuunnitelma, jonka tarkoituksena on korjata tilintarkastustuomioistuimen varauman sisältävässä lausunnossaan mainitsemat puutteet; panee merkille, että yhteisyritykseltä on saatu viimeisimmät tiedot sen jälkitarkastusten toteuttamisesta; odottaa saavansa tilintarkastustuomioistuimelta lausunnon yhteisyrityksen toimien arvioitua jäännösvirhetasoa varten ehdotetusta uudesta laskentakaavasta; toteaa, että toimintasuunnitelman täytäntöönpano alkoi vuonna 2014; odottaa, että toimintasuunnitelma pannaan kokonaisuudessaan onnistuneesti täytäntöön ja että tilintarkastustuomioistuin antaa lausunnon sen tuloksista; toteaa, että rajan vetäminen kansallisten rahoitusviranomaisten suvereenin toimivallan ja yhteisyrityksen toimivallan välille voi tuottaa vaikeuksia; kehottaa yhteisyritystä antamaan ensimmäisen väliarviointikertomuksen toimintasuunnitelman täytäntöönpanosta;
6.

panee perusoikeusviraston antamista tiedoista merkille, että se on ottanut käyttöön väliaikaiset säännöt ennen kuin se arvioi eturistiriitojen ehkäisemistä ja hallintaa koskevia toimintaperiaatteitaan eturistiriitojen ehkäisemisestä ja hallinnasta EU:n erillisvirastoissa annettujen komission suuntaviivojen mukaisesti; toteaa, että perusoikeusviraston hallintoneuvostoa koskevien sääntöjen yhdenmukaistamisprosessi on käynnissä ja sen on vahvistettava henkilöstöä koskevat säännöt; kehottaa perusoikeusvirastoa tiedottamaan vastuuvapauden myöntävälle viranomaiselle arvioinnin ja yhdenmukaistamisen tuloksista heti, kun ne ovat saatavilla;
10.

panee huolestuneena merkille, että avustusten hallinnointia koskevassa loppukertomuksessa todettiin, että avustuksen myöntämisaikaa ja neuvotteluihin kuluvaa aikaa on tarpeen lyhentää ja että taloudellisia toimintaedellytyksiä koskevaa yhteisyrityksen menettelyä on syytä selventää joiltakin osin; panee merkille, että yhteisyritys on kehittänyt toimintasuunnitelman ottaakseen huomioon nämä suositukset ja uuden lainsäädännöllisen ympäristön ja erityisesti Horisontti 2020 -aloitteen uusien sääntöjen vaikutukset, ja kehottaa yhteisyritystä tiedottamaan vastuuvapauden myöntävälle viranomaiselle täytäntöönpanon tuloksista;
1.

panee tilintarkastustuomioistuimen kertomuksesta merkille, että vuotta 2011 koskevassa kertomuksessa oli esitetty kolme huomautusta, jotka olivat vuoden 2012 kertomuksen mukaan ”tekemättä”, ja yksi huomautus, joka oli ”kesken”, ja toteaa, että yksi toimi on tilintarkastustuomioistuimen kertomuksen mukaan ”toteutettu” korjaavan toimen jälkeen, kaksi toimea on ”kesken” ja yhden tilanne on ”ei relevantti”; toteaa myös, että vuoden 2012 kertomuksessa esitettiin kuusi huomautusta, joista yksi on nyt ”toteutettu” edellisen vuoden huomautuksiin vastaavalla korjaavalla toimella, kahden huomautuksen tilanne on ”ei relevantti”, kaksi on ”kesken” ja yksi on ”tekemättä”;
5.

on yhtä mieltä siitä, että sähkölaitteiden tuotannon raju supistuminen vuosina 2008–2012 on yhteydessä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 546/2009 (4) tarkoitettuun maailmanlaajuiseen rahoitus- ja talouskriisiin ja että Italia on näin ollen oikeutettu EGR:n rahoitustukeen;
1.

panee merkille instituutin antamista tiedoista, että se on toteuttanut lyhyen ja pitkän aikavälin toimia, joilla on tarkoitus parantaa talousarvion suunnittelua ja toteutusta sekä varmistaa talousarvion tyydyttävä toteutusaste; toteaa, että instituutti on myös suorittanut käyttöomaisuuden inventaarion ja muuttanut menojäämien arviointiprosessia ja että tilitarkastustuomioistuin katsoo kyseiset toimet loppuun saatetuiksi;
6.

pitää myönteisenä, että viraston rahoitusta koskevaan ohjeistukseen on sisällytetty pakollinen ja yksityiskohtainen hankintoja koskeva tarkastuslista, että on nimitetty hankinnoista vastaava viranomainen ja että koko henkilöstölle on annettu hankintoja koskevaa koulutusta; pitää myönteisenä, että toteutetut toimenpiteet ovat parantaneet viraston hankintamenettelyjen valmistelua, toteuttamista, dokumentointia ja yhteen sovittamista;
4.

myöntää, että tämä aiheuttaa jäsenvaltioiden talousarvioille huomattavan rasitteen, mutta korostaa, että kyseessä on tekninen tulopuolen mukautus, jonka ei pitäisi johtaa siihen, että komission jo lisätalousarvioesityksissä nro 8/2013 ja 9/2013 yksilöimät oikeutetut maksutarpeet eivät tule kokonaan katetuiksi; muistuttaa, että neuvoston kanta perustuu aiempien vuosien keinotekoiseen alibudjetointiin, ja painottaa tässä yhteydessä, että kauden 2007–2013 vuotuisten talousarvioiden kertymä on 60 miljardia euroa pienempi kuin monivuotisessa rahoituskehyksessä sovittu maksujen enimmäismäärä kaudeksi 2007–2013 ja että tosiasiassa kaudella 2007–2013 jäsenvaltioille on palautettu 12 miljardin euron kertynyt ylijäämä vähentämällä niiden BKTL-osuuksia kyseisellä määrällä;
2.

korostaa, että tämä lisätalousarvio on puhtaasti tekninen, sillä se on vain seurausta siitä, että sopimuksesta Kroatian tasavallan liittymisestä Euroopan unioniin sen 28. jäsenvaltioksi päästiin yksimieliseen yhteisymmärrykseen; tähdentää, että siksi tämä lisätalousarvio on pidetty erillään meneillään olevasta toimielinten välisestä poliittisesta keskustelusta, jossa pohditaan ratkaisua kysymykseen vuoden 2012 jäljellä olevista maksuista, samoin kuin lisätalousarvioesitystä nro 2/2013 koskevista neuvotteluista;
87.

panee merkille, että vuoden 2013 talousarvioesityksessä unionin hajautettujen erillisvirastojen määrärahojen kokonaistaso on 748 miljoonaa euroa (0,5 prosenttia unionin koko talousarviosta) ja sen vuoksi unionin kokonaismaksuosuus (käyttötarkoitukseensa sidotut tulot mukaan luettuina) kasvaa 24 miljoonalla eurolla eli 3,2 prosentilla vuoden 2012 talousarvioon verrattuna; on tietoinen siitä, että lisäyksen syynä on pääasiassa riittävän rahoituksen tarjoaminen kahdeksalle toimintansa aloittavalle virastolle ja seitsemän sellaisen virastosta toiminnan tuloksellisuuden turvaaminen, joiden tehtäviä laajennetaan; toteaa, että unionin maksuosuus täydellä teholla toimiville virastoille pienenee nimellisesti mutta henkilöstöä lisätään 1,2 prosenttia; panee merkille, että virastojen henkilöstötaulukoissa on yhteensä 5 115 tointa eli lisäystä on 257 tointa pääasiassa virastoissa, joilla on uusia tehtäviä tai jotka ovat perustamisvaiheessa;