EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 29.06.1999 
KOM( 1999) 319 lopull. 
KOMISSION TIEDONANTO 
NEUVOSTOLLE, EUROOPAN PARLAMENTILLE, 
TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE 
JA ALUEIDEN KOMITEALLE 
Arviointikertomus kolmannesta 
monivuotisesta ohjelmasta pk-yritysten 
hyväksi Euroopan unionissa (1997-2000) 
Neuvoston päätös 97/15/EY, tehty 9 päivänä joulukuuta 1996 
1. JOHDANTO 
Neuvosto hyväksyi joulukuussa 1996 kolmannen monivuotisen ohjelman (MAP) pienten ja 
keskisuurten yritysten hyväksi Euroopan unionissa1. Ohjelma on laadittu neljäksi vuodeksi eli 
vuosiksi 1997—2000. Päätös sisältää kuusi tavoitetta ja 25 toimenpidettä tavoitteiden 
saavuttamiseksi. 
Tämän tiedonannon tarkoituksena on esittää kolmannen monivuotisen ohjelman 
täytäntöönpanosta komission ulkopuolella laadittu arviointikertomus. Neuvoston päätöksen 6 
artiklassa määrätään, että komissio antaa vuoden 1999 loppuun mennessä tällaisen 
kertomuksen Euroopan parlamentille, neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden 
komitealle. Kertomus esitetään kuitenkin neuvoston pyynnöstä jo nyt, kuusi kuukautta ennen 
kuin komission on tarkoitus tehdä ehdotus pk-yrityksiä koskevasta uudesta monivuotisesta 
ohjelmasta vuoden 1999 lopussa. Näin arvioinnin tuloksesta saatu palaute ehditään ottamaan 
uutta ohjelmaa koskevassa ehdotuksessa huomioon. 
Arviointikertomuksen laatiminen annettiin avoimen tarjouskilpailun perusteella Deloitte & 
Touche -yritykselle2. Varsinainen arviointi aloitettiin syyskuussa 1998. Loppuraportti saatiin 
30. huhtikuuta 1999 ja siitä laadittu tiivistelmä on tämän tiedonannon liitteenä. 
2. YLEISIÄ HUOMIOITA 
1. Komissio on yleisesti tyytyväinen konsulttien tekemään arviointiin. Erityisen tyytyväinen 
komissio on siihen, että konsulttien mukaan tämänhetkisen tilanteen perusteella kolmatta 
monivuotista ohjelmaa toteutetaan asianmukaisesti ja kustannustehokkaasti. Koska yli puolet 
monivuotisen ohjelman kuluista kertyy tavoitteesta C3, komissio on erityisen tyytyväinen 
siihen, että liikekumppanien etsintään tarkoitettuja verkkoja lukuun ottamatta tähän 
tavoitteeseen kuuluvat toimenpiteet on yleisesti arvioitu hyviksi. 
Kaiken kaikkiaan arvioitsijat korostavat ohjelman täytäntöönpanosta vastaavan pääosasto 23 :n 
(yrityspolitiikka, kauppa, matkailu ja yhteisötalous) selkeää roolia ja mainitsevat erityisen 
myönteisinä pääosaston suorittamat pk-yritysten hyväksi toteutetut toimet. 
Arvioitsijoiden kritiikki kohdistuu pääasiassa alueisiin, joilla käynnistetyt pilottitoimet eivät 
arvioitsijoiden mukaan vastaa oikeansuuntaista kehitystä. Inhimillisten ja taloudellisten 
resurssien hajauttaminen liian moniin ja pieniin hankkeisiin mainitaan myös joidenkin 
ohjelman osien heikkoutena. Komissio on arvioitsijoiden kanssa samaa mieltä periaatteesta, 
jonka mukaan pilottitoimet olisi selvästi liitettävä laajempaan ohjelmakokonaisuuteen ja että 
niistä saatuja tuloksia olisi käytettävä ja levitettävä aktiivisesti. Toimien olisi laajuudeltaan 
oltava sellaiset, että niillä saadaan hyödyllisiä tuloksia. 
Neuvoston päätös, tehty 9 päivänä joulukuuta 1996, 97/15/EY, EYVL L6, 10.1.1997, s. 25-31. 
EYVL.n S-sarjassa N.o 48 julkaistu tarjouskilpailu, 10.3.1998, s. 38-39. 
Tavoite C: "Autetaan pk-yrityksiä eurooppalaistumaan ja kansainvälistämään strategioitaan, erityisesti entistä 
parempien tieto-ja yhteistoimintapalvelujen avulla". 
2. Tiivistelmän 1 ja 2 luvuissa selvitetään arvioinnin lähtökohtia ja menetelmiä. Komissio 
haluaa kiinnittää lukijan huomion seuraaviin kahteen arviointia ja ohjelmaa koskevaan 
piirteeseen, jotka on syytä pitää mielessä arviointia tarkasteltaessa: 
Ensinnäkin arvioinnin ajoitus osuu ohjelman täytäntöönpanon alkuvaiheisiin. Tämä sen 
vuoksi, kuten edellä jo todettiin, että palaute voitaisiin ottaa huomioon uutta ohjelmaa 
valmisteltaessa. Sillä, että arviointi tapahtui ohjelman puolessavälissä, on kuitenkin 
metodologisia haittoja. Tulokset eivät ole vielä mitattavissa useista kolmannen monivuotisen 
ohjelman puitteissa käynnistetyistä uusista toimista. Näin ollen niiden vaikutuksista, 
tehokkuudesta tai hyödyllisyydestä ei voida vielä tehdä lopullista arviointia. Sama koskee 
pitemmälle edenneiden toimien suunnitteluun ja soveltamistapoihin tehtyjen muutosten 
vaikutusten mittaamista. 
Toiseksi toimien kohteena olevia pk-yrityksiä on Euroopan unionissa 18 miljoonaa. Määrä on 
suuri ja sisältää hyvin erilaisia pk-yrityksiä4. Sen vuoksi kaikkien tavoitteiden ja toimien 
vaikutusten arviointi tilastollisesti edustavien otantojen avulla olisi ollut mahdotonta 
kohtuullisella budjetilla ja tällä aikataululla. Arvioinnin tulokset ovat tästä syystä suuressa 
määrin osakkaiden ja välittäjien mielipiteisiin perustuvia johtopäätöksiä, eivätkä niinkään 
"puolueetonta" tietoa. Raportissa korostetaan kuitenkin tarvetta määritellä asianmukaiset 
tulosindikaattorit, joiden avulla monivuotisen ohjelman puitteissa toteutettuja toimia voidaan 
tulevaisuudessa arvioida tieteellisemmältä pohjalta. Komissio on samaa mieltä siitä, että 
uuteen ohjelmaehdotukseen on liitettävä tulosindikaattorit, joiden avulla tulevia toimia 
voidaan arvioida puolueettomammin. 
HUOMIOITA ERITYISTOIMIEN ARVIOINNISTA TAVOITTEITTAIN 
Tässä jaksossa on tarkoitus antaa alustava vastaus joihinkin arvioitsijoiden esittämiin 
tärkeimpiin johtopäätöksiin ja suosituksiin. Yksityiskohtaisempi vastaus annetaan seuraavaa 
monivuotista ohjelmaa koskevassa ehdotuksessa. 
3.1. Tavoitteet A ja F 
Komissio on samaa mieltä siitä, että jäsenvaltioiden kanssa olisi tehtävä edelleen yhteistyötä 
yhteistoimintaohjelman puitteissa saatujen tulosten perusteella. Alun perin hyvin vaihtelevat 
keskusteluaiheet ovat viime vuosina jäsentyneet ja keskittyneet, minkä ansiosta hyviä 
käytänteitä on ollut mahdollista osoittaa. Jäsenvaltiot ovat esimerkiksi päässet sopimukseen 
hyviä käytänteitä sisältävästä luettelosta, joka on laadittu toimintaansa aloitteleville yrityksille 
tarkoitettuja tukitoimia koskevissa seminaareissa tehtyjen analyysien perusteella. Käytänteet 
julkaistaan laajalle levitettävässä mainosesitteessä. Esitteessä esitellään lisäksi todennäköisesti 
vuoden 1999 puolivälissä saatavilla olevaa Internet-sivua, jolla yhteistoiminnasta annetaan 
laajempaa tietoa ja jolla asiasta kiinnostuneet järjestöt ohjataan aktiiviseen keskusteluun 
hyvistä/parhaista käytänteistä kyseisillä aloilla. Lisäksi viime vuosina on luotu jäsenvaltioiden 
kanssa paljon erilaisia menettelyjä, erityisesti työohjelmia. 
Yritysten toimintaolosuhteiden yksinkertaistamista käsittelevän BEST-työryhmän 
suositusten seurannan osalta neuvosto vahvisti toimintasuunnitelman 29. huhtikuuta 1999. 
Toimintasuunnitelma on laaja-alainen ja siinä yhdistetään ensimmäistä kertaa kaikki yrityksiin 
ja yrittäjyyteen vaikuttavat politiikan alat. Komissio seuraa toimintasuunnitelmaa tarkasti 
tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa. Seurannan yhteydessä neuvostolle annetaan 
Ks. Enterprises in Europe, DG XXIII/Eurostat, 5th report, June 1999. 
3 
käynnissä olevasta täytäntöönpanosta vuoden 2000 alusta lähtien säännöllisiä raportteja, joissa 
uudet toteutetut toimet luetellaan yksityiskohtaisesti. Lisäksi komissio sopii jäsenvaltioiden 
kanssa tavoista, joilla yrityspolitiikassa tapahtunutta kehitystä voidaan arvioida. Arviointiin 
voisi sisältyä itsenäistä edistymisen arviointia, jossa elinkeinoelämän edustajat ovat mukana. 
Arvioinnissa voitaisiin tarkastella toimintasuunnitelman vaikutusta yrityksen tulokseen ja sillä 
voitaisiin auttaa yksilöimään alueita, joilla tarvitaan lisätyötä. Lisäksi arvioinnissa voitaisiin 
tarvittaessa tehdä ehdotuksia suosituksista, joiden avulla näihin tavoitteisiin päästään. 
Yrityksille aiheutuvien vaikutusten arviointijärjestelmästä komissio on sitä mieltä, että 
lainsäädäntöehdotusten sääntelevää vaikutusta käsittelevä arviointi on parantunut 
huomattavasti ja kuulemismenettelyt tulleet laaja-alaisemmiksi. Komissio myöntää kuitenkin, 
että yrityksille aiheutuvien vaikutusten arviointijärjestelmää on parannettava edelleen. 
Parhaillaan käydään neuvotteluja sekä tarkistetun arviointijärjestelmän toteutuksesta että 
tarkistetusta arviointilomakkeesta, jotka toivottavasti hyväksytään lähiaikoina. Vaikka kyse on 
sisäisistä menettelyistä, komissio harkitsee tarkistettujen ohjeiden ja tarkistetun lomakkeen 
julkaisemista. 
Eurosta on tehty sekä CD-Rom että esite. Esite sisältää yhteenvedon CD-Romin sisällöstä ja 
siitä on sen vuoksi hyötyä niille yrittäjille (erityisesti pienyrittäjille), joilla ei ole CD-Romin 
lukemiseen tarvittavia välineitä. Sekä CD-Romin että esitteen julkaisemisesta on hyötyä 
kaikenkokoisille yrityksille. Tiivistelmässä annettua vaikutelmaa, jonka mukaan tuote on 
ainoastaan CD-Rom, eikä sen vuoksi sovi pienimmille pk-yrityksille, on tarkasteltava tätä 
taustaa vasten. 
Eurooppalaisen taloudellisen etuyhtymän (ETEY) työn arvosta ja kustannustehokkuudesta 
tehdyt johtopäätökset näyttävät perustuvan suppeaan tietoon ja vaikuttavat subjektiivisilta. 
ETEY on ainoa EU:n yritysten käytössä oleva maidenvälinen oikeudellinen väline ja sen 
vuoksi tärkeä. Etuyhtymiä on perustettu noin tuhat. Niiden tekemää työtä on mainostettu hyvin 
vähän yhdellä esitteellä ja ETEY:n REGIE-tietokannassa antamissa tiedoissa. Komission 
tarkoituksena ei ole koskaan ollut mainostaa etuyhtymiä suoraan yrityksille, vaan käyttää 
muita kanavia, kuten euroneuvontakeskuksia ja ammattijärjestöjä ja antaa markkinavoimien 
toimia. Komissio seuraa kuitenkin tilannetta ja antaa etuyhtymistä yksityiskohtaista tietoa 
Internet-sivullaan. Tiedotuskustannukset ovat hyvin vähäiset, kuten raportissa myönnetään. 
Lisäksi Euroopan parlamentti on puoltanut dynaamisempaa ja keskittyneempää 
lähestymistapaa eurooppalaiseen taloudelliseen etuyhtymään5. 
3.2. Tavoite B ja yhteisön rahoitusväline eurooppalaisten yhteisyritysten tukemiseksi 
(JEV-väline) 
Pankkien ja pk-yritysten pyöreän pöydän neuvotteluiden ja tulosten levittämisen osalta 
toisen pyöreän pöydän loppuraportti sisältää tiivistelmän ja suosituksia, jotka on käännetty 
kaikille virallisille kielille ja julkaistu yhdessä lyhentämättömän englanninkielisen raportin 
kanssa. Niitä on painettu noin 8 500 kappaletta ja jokaiseen toimituspyyntöön on vastattu. 
Kolmannessa pyöreän pöydän neuvottelussa käsitellyissä aiheissa oli tarpeen yhdistää 
lainarahoituksen saanti ja ulkoisen osakepääoman hankkiminen, jonka osuus Euroopassa on 
hyvin pieni. Pk-yritysten uusia rahoituslähteitä on korostettava, jotta yritykset eivät olisi niin 
riippuvaisia lainarahoituksesta, jota noin kolmasosan pk-yrityksistä on edelleen vaikea saada. 
Euroopan parlamentin päätöslauselma, annettu 14.7.1998, komission tiedonantoon, annettu 9.9.1997 (KOM(97)434. 
Komissio suunnittelee järjestävänsä Internetissä julkaistavan kolmannen pyöreän pöydän 
loppuraportin perusteella jäsenvaltioissa vähintään kolme konferenssia, jotka suositusten 
mukaisesti voitaisiin yhdistää yhteistoimintaan. 
Siemenpääoman (CREA) osalta komissio on julkaissut neuvoston päätöksen 97/15/EY 3 
artiklan 2 kohdan mukaisesti vuosikertomukset siemenpääomaa koskevasta ensimmäisestä 
pilottihankkeesta ja suorittanut täydellisen ulkoisen arvioinnin. Jäsenvaltioiden kolmatta 
monivuotista ohjelmaa käsittelevää hallintokomiteaa ("4 artiklan mukainen komitea") on 
säännöllisesti pidetty ajan tasalla tapahtuneesta edistyksestä ja sillä on ollut mahdollisuus 
kommentoida ulkoista arviointia. Se oli myös samaa mieltä CREA:n käynnistämisestä, mikä 
tekee CREA:a kohtaan osoitetun kritiikin sitäkin yllättävämmäksi. 
Komission marraskuussa 1998 hyväksymän uuden CREA-ohjelman perustamisen taustalla on 
ollut markkinoiden epäonnistuminen siemenpääoman toimittamisessa Eurooppaan. Useita 
tuhansia innovatiivisia pk-yrityksiä jää joka vuosi perustamatta riskipääoman puuttumisen 
vuoksi. Komissio ehdotti useita merkittäviä muutoksia ensimmäisen siemenpääomatoimeen 
lisätäkseen sekä CREA:n puitteissa perustettujen uusien pk-yritysten määrää että näiden pk-
yritysten perustamien työpaikkojen määrää. Muutoksista mainittakoon 4 miljoonan euron 
vähimmäisrahoituspääoman käyttöönotto, uusi vaatimus, jonka mukaan 50 prosenttia 
pääomasta on tultava yksityissektorilta (jotta rahastosta tuettaisiin vain elinkelpoisia hankkeita) 
ja toimen ulottaminen koskemaan nykyisten yritysten siirtoja uusille omistajille, mitä 
useimmissa tapauksissa voidaan oikeudellisesti pitää yrityksen perustamisena. 
CREA on myös vastaus Euroopan parlamentin pyyntöön kohdentaa ohjelmalle varatut 
määrärahat vähäisin kustannuksin uusien yritysten ja työpaikkojen luomiseen. Toiminta on 
vielä vähäistä, mutta osoittaa Euroopan tasolla, että innovatiivisten pk-yritysten luomista on 
mahdollista tukea siemenpääoman investointien ja alkuvaiheen rahoituksen avulla. Komissio 
aikoo ensimmäisenä siemenpääomatoimena arvioida CREA:n toimintaa ja tiedottaa laajalti 
tuloksista. 
Maksuviivästysdirektiiviluonnos, jota pidetään kustannustehokkaana, on merkittävä 
poliittinen aloite pk-yritysten hyväksi ja työtä sen parissa jatketaan tarmokkaasti. Komissio on 
tyytyväinen teollisuusneuvosten kokouksessa 29. huhtikuuta 1999 Saksan 
puheenjohtajakauden kompromissitekstistä saatuun poliittiseen hyväksyntään ja kehottaa 
Euroopan parlamenttia ja neuvostoa hyväksymään direktiivin pikaisesti. Käytännön toimia 
kassavirran hallintaan liittyvästä koulutuksesta pk-yrityksille tarkastellaan uudelleen nykyisten 
toimien tulosten perusteella. 
Eurooppalaisten yhteisyritysten tukemiseksi perustettu yhteisön rahoitusväline (JEV) 
toteutetaan pääosin kolmannen monivuotisen ohjelman ulkopuolella. Komissio on jo ollut 
tietoinen siitä, että JEV:ltä, jota monet pk-yritykset eivät vieläkään tunne, puuttuu 
markkinointiväline. Komissio on sen vuoksi päättänyt ottaa vuoden 1999 alussa käyttöön 
myynninedistämisvälineen auttaakseen pk-yritysorganisaatioita järjestämään JEV-tapahtumia, 
joihin osallistuu pk-yrityksiä vähintään kahdesta jäsenvaltiosta. 
Menettelyjen osalta komissio on tietoinen siitä, että sekä rahoitusvälittäjät että pk-yritykset 
toivovat hallinnon yksinkertaistamista. Jonkinlainen tasapaino tarvitaan kuitenkin 
yksinkertaistamismenettelyjen ja petoksentorjunnan, jota varten raportointijärjestelmä on 
olemassa, välillä. 
Toteutettavuustutkimuksen tukemisesta voidaan todeta, että toteutettavuustutkimus on 
edellytys 10 prosentin investointipalkkion maksamiselle, joka tapahtuu heti kun maidenvälinen 
yhteisyritys on perustettu. Ilman tätä toista välinettä komissio ainoastaan tukisi kalliita 
toteutettavuustutkimuksia, mutta sillä ei olisi todellista vaikutusta uusien yhteisyritysten 
perustamiseen. Koska enimmäistuki on 100 000 euroa hanketta kohti, pk-yritykset pyrkivät 
pitämään toteutettavuustutkimusten kustannukset pieninä ja suosivat investointipalkkiota, mikä 
johtaa työpaikkojen luomiseen. 
3.3. Tavoite C 
Komissio on tyytyväinen, että euroneuvontakeskusten (EIC) toimintaa on yleisesti arvioitu 
myönteisesti, sillä niiden osuus on yli kolmasosa monivuotisen ohjelman 
kokonaiskustannuksista. Tämän yhteistyöverkon jatkuva panostaminen laatuun on ollut 
tuloksellista ja ansainnut arvion, jonka mukaan niitä voidaan pitää hyvänä vastineena rahalle. 
Noudatettua laatupolitiikkaa jatketaan edelleen, jotta yritykset saavat parasta mahdollista 
palvelua. Tältä osin ja neuvontapisteiden osalta komissio vahvistaa euroneuvontakeskusten 
verkoston asemaa kehittämällä yhteistyötä muiden paikallisten ja alueellisten yritysten 
tukemiseen tarkoitettujen palvelujen kanssa. Näin pk-yrityksille voidaan tarjota yhteisiä, 
johdonmukaisia palveluita. "Vuoropuhelua yritysten kanssa" -aloitteella, joka on osa 
kesäkuussa 1998 Cardiffin Eurooppa-neuvostossa käynnistettyä "Vuoropuhelua kansalaisten ja 
yritysten kanssa" -aloitetta, edistetään huomattavasti tätä tavoitetta. Laajempi yhteistoiminta 
pk-yrityksiä tukevien kansallisten toimistojen kanssa on osa tätä politiikkaa. 
Raportissa myönnetään, että yritysten välisiin BC-Net ja BRE -yhteistyöverkkoihin on tehty 
paljon muutoksia niiden tehokkuuden parantamiseksi ja että tuloksia on vielä liian aikaista 
arvioida. Ensimmäiset merkit kuitenkin osoittavat, että tulokset muutoksista, kuten vuonna 
1998 käyttöön otetusta uudesta tietojenkäsittelyvälineestä, alkavat näkyä. Komissio myöntää, 
että BC-Net ja BRE olisi arvioitava laaja-alaisesti ja puolueettomasti vuonna 2000. Arvioinnin 
tulosten jälkeen komissio harkitsee, miten jatkossa on tehokkainta edetä, esimerkiksi 
kannattaako verkot yhdistää. 
Europartenariat ja Interprise -tapahtumat arvioidaan yleisesti ottaen kustannustehokkaiksi. 
Wienissä 10-11 toukokuuta järjestettyyn viimeisimpään Europartenariat-tapahtumaan, joka oli 
yhdistetty PHARE-Partenariat tapahtumaan, osallistui 2 700 yritystä. Ensimmäiset tulokset 
Wienistä osoittavat, että näiden merkittävien tapahtumien menestys jatkuu. Erilliset arvioinnit 
Europartenariat, Interprise ja IBEX -tapahtumista toteutetaan vuosina 1999-2000, mutta 
näiden tapahtumien laatua parannetaan jo parhaillaan ja uusia välineitä kehitetään. 
Komissio myöntää, että alihankinta on tärkeä kysymys ja sitä koskevaa politiikkaa on tarpeen 
kehittää edelleen. Lokakuussa 1998 Grazissa pidetyn toisen eurooppalaisen 
alihankintafoorumin jatkona ennen vuoden 1999 loppua annetaan alihankintaa koskeva 
tiedonanto. Tiedonannon tärkeimpänä aiheena tulee olemaan lähivuosien alihankintaa koskeva 
uusi työohjelma. 
Pääosasto 23:n nykyisten ohjelmien voimassaolon pidentämisen osalta raportissa on jätetty 
mainitsematta EU:n laajeneminen ja se, että kolmas monivuotinen ohjelma on nyt avattu 
seitsemälle jäsenyyttä hakeneelle maalle6 ja että ohjelmaan liittyy vuoden 1999 loppuun 
Bulgaria, Tsekin tasavalta, Viro, Unkari, Puola ja Slovakia 1. joulukuuta 1998 alkaen ja Romania 1. tammikuuta 
1999 alkaen. Kolmanteen monivuotiseen ohejelmaan osallistuu nyt EU:n jäsenvaltiot ja ETA-maat mukaan 
luettuna 25 maata. 
mennessä todennäköisesti vielä neljä maata. Kyseiset maat ovat osoittaneet sitoutuneisuutensa 
ohjelmaan osallistumalla sen rahoitukseen. Ohjelman avaaminen on osa komission liittymistä 
valmistelevaa strategiaa ja auttaa hakijamaita integroitumaan EU:n yrityspolitiikkaan ja 
toimiin. Lisäksi ohjelman osallistuminen auttaa kyseisiä maita kehittämään omia politiikkojaan 
ja aloitteitaan yrittäjyyden edistämiseksi niiden valmistautuessa EU-jäsenyyteen. Sen vuoksi 
raportissa mainitut suositukset, kuten Europartenariat -tapahtumien avaaminen EU:n 
ulkopuolisille maille, eivät kuulu tähän yhteyteen. 
3.4. Tavoite D 
Innovaatiota koskevat pilottitoimet on käynnistetty vasta äskettäin (vuonna 1997) ja niistä on 
tässä vaiheessa liian aikaista tehdä lopullisia johtopäätöksiä. Näiden kertaluonteisten 
pilottitoimien tulokset arvioidaan ja analysoidaan. Pilottitoimien tarkoituksena on aina ollut 
testata politiikan eri vaihtoehtoja. 
Koulutusta koskevat suunnitelmat sisältävät pääasiassa politiikan valmistelua, eivätkä 
välttämättä edellytä uusien menoerien syntymistä. Tarkoituksena on saada pian valmiiksi 
koulutusta ja pk-yrityksiä koskeva tiedonanto, jossa analysoidaan pk-yritysten tarvetta 
yrittäjäkoulutukseen ja jossa jo jäsenvaltioissa ja Euroopan tasolla käynnissä olevat aloitteet 
otetaan huomioon. Ainoa laadusta kolmannen monivuotisen ohjelman yhteydessä tähän 
mennessä tehty aloite koskee komission tuen antamista edelleen pk-yritysten eurooppalaiselle 
laatupalkinnolle, jota on jo myönnetty useiden vuosien ajan ja jota elinkeinoelämän piirissä 
pidetään yleisesti tärkeänä kannustimena laadunhallintajärjestelmien parantamisessa. 
3.5. Tavoite E 
Yrittäjyyden edistäminen on tullut yhä tärkeämmäksi komission vuonna 1998 yrittäjyyden 
edistämistä koskevan tiedonannon julkaisemisen jälkeen. Komissio on samaa mieltä siitä 
suosituksesta, että tutkimuksen kehittämiseen ja parhaiden käytänteiden edistämiseen tulisi 
keskittyä. 
Pienyritykset ja käsityöläisyritykset hyötyvät suurimmasta osasta ohjelman horisontaalisista 
toimista. Kolmatta monivuotista ohjelmaa koskevassa neuvoston päätöksessä vahvistetaan 
tarve tukea erityistoimin käsityöläisaloja, pienyrityksiä ja mikroyrityksiä sekä sellaisia 
kohderyhmiä kuin naisia, nuoria yrittäjiä ja vähemmistöjen omistamia yrityksiä. Sen vuoksi 
huomautukset siitä, pitäisikö kohderyhmiä tukea erityistoimin, eivät ole aiheellisia. 
Lisäksi kolmatta monivuotista ohjelmaa koskevassa komission ehdotuksessa todetaan selvästi, 
että näiden tavoitteiden saavuttamiseksi olisi käytettävä esimerkiksi pilottihankkeita 
(maidenvälistä yhteistyötä, koulutustoimenpiteitä, osallistumista yhdessä messuille jne.), 
konferensseja (erityisesti viitataan kolmanteen ja neljänteen eurooppalaiseen käsityöalan ja 
pienyritysten konferenssiin) ja tutkimuksia. Juuri näitä menetelmiä on käytetty koko 
kolmannen monivuotisen ohjelman ajan. 
Kertomuksessa annetaan vaikutelma, että alalla toteutettuja toimia on ollut vaikea saada 
käyntiin. Toisesta monivuotisesta ohjelmasta rahoitetuista hankkeista, joita on arvioitu, osa on 
toteutettu vasta tänä vuonna. Kolmannen monivuotisen ohjelman ehdotuspyynnöt esitettiin 
vuonna 1997 ja 1998 eli varsin myöhäisessä vaiheessa nelivuotisen ohjelman toteutusta. 
Komissio myöntää, että nyt pitäisi keskittyä toteutetuista toimista saatujen tulosten arviointiin 
ja niiden mahdollisimman laajaan levittämiseen. 
Myös kaupan alan toimien aiheellisuudesta määrätään selvästi kolmatta monivuotista 
ohjelmaa koskevassa neuvoston päätöksessä, jossa kauppa ja jakelu sisältyy useiden toimien 
kohderyhmiin. 
Kauppaa koskevaan valkoiseen kirjaan ollaan yleisesti hyvin tyytyväisiä, varsinkin Euroopan 
parlamentissa, ministerineuvostossa ja talous- ja sosiaalikomiteassa. Tällä hetkellä tärkeintä 
on panna valkoisen kirjan liitteenä oleva toimintasuunnitelma täytäntöön niin tehokkaasti kuin 
mahdollista. Suunnitelmaan kuuluu yhtenä osana tiedotuskampanja. Tiedotuskampanjaan 
kuuluu Kauppa 2000 (3. vaihe) -hankkeen tulosten julkaiseminen ja Internetin käyttö 
parhaiden käytäntöjen keräämiseen. Komissio myöntää, että Kauppa 2000 -hankkeen tulokset 
olisi nyt analysoitava ja julkaistava ja siihen tähtäävä työ onkin jo aloitettu. Pääasiassa juuri 
tämä toiminta tuottaa lisäarvoa tehdyistä tutkimuksista. Sähköistä kauppaa koskevasta 
tutkimuksesta saadut tulokset liitetään myös tiedotuskampanjaan. 
PÄÄTELMÄT 
Komissio on tyytyväinen kertomukseen ja pitää sitä hyödyllisenä arviointina kolmannen 
monivuotisen ohjelman aikana aloitetuista hankkeista. Päätelmiä ja suosituksia harkitaan 
tarkoin seuraavaa monivuotista ohjelmaa valmisteltaessa ja osa niistä on jo hyväksytty tässä 
tiedonannossa. Komissio on samaa mieltä sen yleissuosituksen kanssa, että työn olisi 
tulevaisuudessa keskityttävä vain muutamaan merkittävämpään asiaan ja että pieniä hankkeita, 
jotka eivät ole osoittautuneet kustannustehokkaiksi, ei jatkettaisi. Pääosasto XXIII pyrkii myös 
takaamaan sen, että rahoille saadaan vastinetta nykyisen ohjelman loppuaikana. 
LITTE: Tiivistelmä Deloitte & Touchen arviointikertomuksesta 
1. Lähestymistapa 
Deloitte & Touche valittiin tekemään kolmannen monivuotisen pk-yritysohjelman arviointi. Kuutta 
jäsenvaltiota edustava, neljässä toimistossa työskentelevä konsulttiryhmä toteutti arvioinnin kuuden 
kuukauden aikana tarjouskilpailussa esitetyn yksityiskohtaisen tarjouksen mukaisesti. 
Arvioinnissa oli seuraavat kolme osaa: 
• Kolmannen monivuotisen ohjelman aikana toteutettujen toimien taulukointi. 
• Kentällä ja muualla toteutettu laaja tutkimus, jonka tarkoituksena oli selvittää toimien tulokset 
ja vaikutukset asianosaisiin, sekä komission, jäsenvaltioiden edustajien ja muiden asianosaisten 
näkemykset toimien arvosta. 
• Tulosten analyysi. 
Arviointiryhmä kiinnitti erityistä huomiota alan keskeisten toimijoiden kuulemiseen. Näitä olivat: 
• Ohjelman kohderyhmät (yhteydenotto tapahtui pk-yrityksiä edustavien järjestöjen ja joissakin 
tapauksissa yksittäisten yritysten kautta); 
• Välittäjinä toimivat organisaatiot ja toimistot, jotka toteuttavat ohjelman mukaisia toimia 
komission kanssa ja/tai sen puolesta; 
• Komission virkamiehet, jotka työskentelevät asiaan liittyvillä aloilla; 
• Ohjelman institutionaaliset tarkkailijat, esimerkiksi 4 artiklan mukaisen komitean jäsenvaltioita 
edustavat virkamiehet sekä 
• PO XXIII :n virkamiehet. 
Käsittelimme neljää pääaihetta, jotka liittyivät ohjelman yksittäisiin toimenpiteisiin ja ohjelmaan 
kokonaisuutena. Nämä neljä pääaihetta olivat: 
• Suunnittelun ja lähestymistavan laatu, tällä alueella tarkastelimme yksityiskohtaisesti 
komission valitsemien välittäjinä toimivien organisaatioiden roolia ja valintaa, 
toissijaisuuskysymyksiä ja tietenkin ennen kaikkea sitä, olivatko toimet aiheellisia esitettyjen 
tarpeiden tai havaittujen ongelmien valossa. 
• Määrällinen vaikutus, vaikeuksia aiheuttaa tällä alueella se, että komissio on suhteellisen 
etäällä eurooppalaisten pk-yritysten todellisesta toimintaympäristöstä. Monet toimenpiteet on 
lisäksi suunniteltu jonkin asian tai idean testaamista varten eikä niillä odoteta olevan suoraa 
määrällistä vaikutusta tässä vaiheessa. Tässä kohdassa olemme pyrkineet selvittämään käytössä 
olevat määrälliset toimenpiteet silloin kun se on ollut mahdollista. 
• Laadullinen vaikutus, tämä vaikutus koostuu useista tekijöistä, kuten lainsäädäntöön pk-
yritysten hyväksi tehtävistä muutoksista, komission toimien lisäarvosta verrattuna tilanteeseen, 
jossa monivuotista ohjelmaa ei olisi toteutettu, hyödyllisen informaation omaksumisen tasosta ja 
opetuksista sekä epäsuorasta vaikutuksesta, joka on saavutettu kannustamalla muita toimijoita 
ryhtymään toimenpiteisiin pk-yritysten hyväksi. 
• Kustannustehokkuus, tavoitteena on selvittää ohjelman toimenpiteiden vaikuttavuus, 
tehokkuus, hyödyllisyys ja toteuttamiskelpoisuus. Tässä kohdassa tarkastelemme toisaalta 
määrällisten ja laadullisten tulosten välistä suhdetta ja toisaalta toimenpiteiden kustannuksia. 
Pyrimme arvioimaan tarpeen vaatiessa kustannukset, joita todennäköisesti syntyy muiden 
toimijoiden joutuessa korvaamaan komission toimet. Johtopäätöksemme perustuvat kaikkien 
tekijöiden subjektiiviseen arviointiin. Koska jotkin toimenpiteet eivät ole vielä siinä vaiheessa, 
että tulokset näkyisivät selvästi, lausunnon antaminen näiden toimien kustannustehokkuudesta 
on vaikeaa. 
On syytä muistaa, että kaikki yllä mainitut arvioinnit on tehty osana sitä yhteyttä, jossa toimenpiteet 
on toteutettu. Olemme tarkastelleet monivuotista ohjelmaa suhteessa komission muiden osastojen ja 
jäsenvaltioiden viranomaisten toimiin. Olemme arvioineet sitä myös suhteessa Euroopan unionin 
politiikan nykyisiin painotuksiin, jotka liittyvät pk-yritysten auttamiseen sekä yrittäjyyden ja 
työllisyyden edistämiseen. Olemme ottaneet johtopäätöksissämme huomioon PO XXIII:n käytössä 
olevat resurssit (rahalliset ja henkilöstöresurssit). 
Arviointiimme sisältyivät kolmannen monivuotisen ohjelman aikana kaudella 1997-1998 rahoitetut 
sekä vuoden 1999 ensimmäisten kuukausien aikana toteutetut toimet. Pyrimme ottamaan huomioon 
myös myöhemmin vuonna 1999 ja jopa vuonna 2000 käynnistettävien toimien todennäköisen 
vaikutuksen siinä määrin kuin sitä on mahdollista ennakoida. On kuitenkin selvää, että 
tekemässämme "puolivälin arvioinnissa" ei voida antaa lopullista lausuntoa joidenkin toimien 
lopullisesta arvosta ja kustannustehokkuudesta niiden ollessa vielä kehitteillä laatiessamme 
analyysiamme. 
2. Metodologia 
Haastattelimme ensin pitkään ja perusteellisesti useita PO XXIII:n virkamiehiä. Tämän jälkeen 
kävimme kaikissa jäsenvaltioissa (käydäksemme keskusteluja eri valtioiden hallitusten virkamiesten 
kanssa sekä vieraillaksemme eri alueiden hankkeiden organisoijien ja välityspalvelujen tarjoajien 
luona). Järjestimme "pyöreän pöydän keskustelujen päivän" Brysselissä tarjotaksemme Euroopan 
kaikille pk-yrityksiä edustaville järjestöille tilaisuuden esittää mielipiteitään. Haastattelimme myös 
useita komission muiden osastojen virkamiehiä. Lisäksi laadittiin yhteensä 34 erillistä kyselyä, 
jotka toimitettiin lähes kahdelletuhannelle vastaanottajalle 15:ssä eri kohderyhmässä. 
Kentällä ja muualla tehty tutkimus oli yleisesti ottaen yksityiskohtaista ja perusteellista. 
Tavoitteenamme ei ollut välttämättä kerätä tilastollisesti päteviä mielipideotteita kaikissa 
tapauksissa (palveluiden käyttäjien tapauksessa tämä olisi vaatinut vielä paljon laajempaa 
selvittelytyötä). Arviointimme on tietenkin katsaus koko monivuotisen ohjelman toiminnasta. 
Yksityiskohtaisia arviointeja yksittäisistä monivuotisen ohjelman puitteissa toteutettavista 
toimenpiteistä tehdään parhaillaan erikseen. Tehtävänämme ei ollut toistaa niitä, vaan pikemminkin 
saada otos eri mielipiteistä ja antaa erityistä painoa menestyksekkäille kokemuksille ja ongelma-
alueille. Tästä syystä pyrimme tarjoamaan kaikille vastaajaryhmille tilaisuuden esittää mielipiteensä 
ohjelmasta ja hankkimaan niin paljon vastauksia, että mielipiteiden kirjosta saataisiin yleiskuva. 
Saimme runsaasti vastauksia useimpiin niistä tutkimuksista, jotka oli suunnattu hallitusten 
virkamiehille, välittäjäorganisaatioille ja hankkeiden organisoijille. Tulokset olivat pettymys vain 
Interprisen järjestäjien, BC Net/BRE -välittäjien sekä kauppaa ja jakelua käsittelevän komitean 
10 
jäsenten osalta. Näidenkin ryhmien osalta suoritettiin tiivistä seurantaa. Molemmissa tapauksissa 
tehtiin useita haastatteluja kyselylomaketutkimuksen täydentämiseksi. 
Tutkimuksen luonne huomioon ottaen olisi mahdotonta antaa tutkimuksessamme mukana olleiden 
osapuolten muodostamien ryhmien näkemyksille tieteellistä painoarvoa. Yksityiskohtaisissa 
keskusteluissa paljastui sitä paitsi useita eri mielipiteitä sekä vaihtelua näkemyksien ja painotuksen 
voimakkuudessa jopa saman vastaajaryhmän sisällä. Myös se tekijä, että oman edun tavoittelu 
väistämättä vaikuttaa vastauksiin, oli otettava huomioon. Olemme pyrkineet ottamaan 
objektiivisuuteen ja yksimielisyyteen suurien esimerkkiryhmien piirissä perustuneet mielipiteet 
vakavammin kuin välittömästi asianosaisten tai yksittäisten henkilöiden esittämät mielipiteet. 
Joissakin tapauksissa, kun yksittäinen huomautus on osoittanut mielestämme epätavallista 
oivalluskykyä, olemme kuitenkin raportoineet siitä ja kertoneet, olemmeko asiasta samaa mieltä. 
Joissakin tapauksissa havaitsimme laajamittaista tietämättömyyttä komission toimien 
yksityiskohtaisesta sisällöstä, jopa 4 artiklan mukaisen komitean jäsenten keskuudessa. Joskus 
saimme myös sen vaikutelman, että näkemykset perustuivat jo vanhentuneisiin tietoihin. Olemme 
koettaneet ottaa huomioon näiden tekijöiden mahdollisesti aiheuttamat epätarkkuudet ja ilmaisseet 
monissa yhteyksissä olevamme asiasta eri mieltä kuin joku mielipiteensä esittänyt asianosainen. 
Tällaisissa tapauksissa selitämme, mistä syystä olemme eri mieltä. 
4 artiklan mukaisen komitean näkemyksien osalta tutkimuksessamme tuli esiin useita kriittisiä 
huomautuksia, jopa asioissa, joiden osalta komitea oli hyväksynyt asianomaisen toimenpiteen 
yksimielisesti. Tavoitteenamme on ollut välittää meille haastatteluissa luottamuksellisesti esitetyt 
näkemykset mahdollisimman tarkasti. Komiteoissa esiintyvillä äänestystavoilla voi olla kaikenlaisia 
syitä, emmekä me voi kommentoida sitä, miksi meille ilmoitettujen näkemysten ja komitean 
kokouksien aikana julkisesti esitettyjen näkemysten välillä saattaa olla ristiriitaisuuksia. 
Olemme tyytyväisiä siihen, että johtopäätöksemme, jotka perustuvat osittain monivuotisen 
ohjelman kaikkien eri osapuolten näkemyksiin ja osittain näistä näkemyksistä sekä monivuotisen 
ohjelman puitteissa tähän mennessä toteutetuista toimista itse tekemäämme arviointiin, ovat päteviä 
tehtävämme edellyttämällä tavalla. Raportin liitteissä on yhteenveto tutkimuksen tuloksista kunkin 
vastaajaryhmän osalta. Silloin kun ilmaisemme omia mielipiteitämme monivuotisen ohjelman 
yksittäisistä osioista, pyrimme ilmoittamaan siitä tekstissä selkeästi. 
3. Toimenpiteiden taulukointi 
Tavoitteet A ja F: Yritysten hallinnollisen ja oikeudellisen ympäristön yksinkertaistaminen ja 
parantaminen. Pk-yrityspolitiikan välineiden kehittäminen. 
Havaitsimme seuraavat toimet: 
• Koordinointi sekä PO XXIII:n että komission muiden osien kanssa politiikkoja koskevan 
keskustelun ehtoihin vaikuttamiseksi ja sen varmistamiseksi, että pk-yritysten edut otetaan 
huomioon EU:n politiikkoja kehitettäessä; 
• Neuvottelut pk-yrityksiä edustavien organisaatioiden ja mahdollisuuksien mukaan myös 
joidenkin pk-yritysten kanssa sen takaamiseksi, että pk-yritysten edustajilla on tilaisuus esittää 
näkemyksensä EU:n uusista lainsäädäntöaloitteista ja pk-yritysten mahdollisuuksista päästä 
mukaan EU:n ohjelmiin; 
11 
"Yrityksille aiheutuvien vaikutusten arviointijärjestelmän" valvonta, sen takaamiseksi, että 
komission kaikissa yksiköissä arvioidaan kaikkien lainsäädäntöehdotusten mahdollinen vaikutus 
pk-yrityksiin; 
Yhteistoiminta, jolla edistetään toimien yhteensovittamista jäsenvaltioiden välillä pk-yritysten 
auttamiseksi sekä "parhaan käytännön" ja "hyvän käytännön" etsimistä ja käyttöönottoa kaikilla 
hallintotasoilla; 
Yritysten toimintaolosuhteiden yksinkertaistamista käsittelevän työryhmän (Business 
Environment Simplification Task Force, BEST-ryhmä) perustaminen ja sen toiminnan 
edistäminen sekä BEST-ryhmän raportin kahden osan julkaiseminen. Lisäksi tiedonannon 
julkaiseminen komission reaktiosta BEST-ryhmän suosituksiin, samoin kuin 
toimintasuunnitelmaehdotuksen laatiminen jäsenvaltioille ja komissiolle; 
Uusien yritysten toimintaympäristön parantamista ja yksinkertaistamista koskevan suosituksen 
julkaiseminen ja yritysten käynnistämistä edistävien jäsenvaltioiden toimenpiteiden tietokannan 
luomisen valmistelu; 
Liikeyritysten siirtoa koskevan julkisen keskustelutilaisuuden järjestäminen sekä samaa aihetta 
koskeva tiedonanto, jossa tehdään yhteenveto asiaa koskevan vuonna 1994 julkaistun 
suosituksen tuloksista, sekä kehotus laatia ehdotuksia pilottihankkeiksi pk-yritysten 
kouluttamiseksi liikeyritysten siirtämisen alalla; 
Erityistoimet pk-yritysten auttamiseksi euron käyttöönottoon sopeutumiseen (yllä kuvatun työn 
lisäksi, jolla pyritään vaikuttamaan komission muiden pääosastojen asiaan liittyviin toimiin). 
Erityistoimiin ovat kuuluneet pyöreän pöydän kokoukset ja konferenssit/seminaarit erityisistä 
aiheista muiden asianosaisten kanssa, euroneuvontakeskusten kautta toteutetut 
tiedotuskampanjat, euron käyttöönottoon liittyvien, kuluttajajärjestöjen ja pk-yritysten sekä 
matkailualan ja kaupan alan edustajien välisten käytännesääntöjen laatimisen varmistaminen, 
CD Romin/esitteen laatiminen pk-yritysten käyttöön, ja kehotus esittää ehdotuksia 
pilottihankkeiksi euron käyttöönottoon liittyvän koulutuksen tarjoamiseksi pk-yrityksille; 
Regie-nimisen tietokannan ylläpitäminen Euroopan taloudellisten eturyhmittymien (European 
Economic Interest Groupings, EEIGs) luomisesta sekä tiedonanto näiden ryhmittymien 
osallistumisesta julkisiin sopimuksiin ja ohjelmiin, ja pk-yrityksille tarkoitetun käsikirjan 
julkaiseminen; käsikirjassa käsiteltäisiin sitä, millaisissa tapauksissa Euroopan taloudelliset 
eturyhmittymät voisivat olla hyödyllinen väline rajat ylittävässä yhteistyössä; 
Euroopan pk-yrityksiä koskeviin tilastollisiin kysymyksiin liittyvät toimet, säännöllisesti 
julkaistava "Enterprises in Europe" -kertomus mukaan lukien, erityisistä aiheista laaditut 
esitteet, "Statistics in Focus" mukaan lukien ja julkaisu "Business Services in Europe" sekä 
asetusluonnoksen laatiminen tulevaisuuden yritystilastoista; 
Ulkopuolisten konsulttien ja tutkimuslaitosten säännöllisesti laatimat "The European 
Observatory for SMEs" - kertomukset politiikkaa koskevista kysymyksistä, jotka liittyvät pk-
yritysten kehittämiseen ja eri jäsenvaltioissa saatuihin kokemuksiin; 
Useiden erityisarviointien suorittaminen monivuotisen ohjelman yksittäisistä elementeistä sekä 
nykyisen arvioinnin organisointi, koordinointi komission PO XIX:n kanssa tällä alalla ja 
suoritusindikaattoreiden kehittäminen PO XXIILn ohjelmien jatkuvaa sisäistä valvontaa varten. 
12 
Tavoite B (ja JEV): Yritysten rahoitusympäristön parantaminen 
Havaitsimme seuraavat toimet: 
• Pankkien ja pk-yritysten pyöreän pöydän kokousten järjestäminen "parhaiden käytäntöjen" 
löytämiseksi ja pk-yritysten pankkisuhteiden parantamiseksi sekä näiden kokousten tulosten 
julkaiseminen; 
• Tutkimukset ja seminaarit pk-yritysten rahoitukseen liittyvistä eri aspekteista, mukaan lukien 
riskipääoma, keskinäiset takuut, leasing-rahoitus, mahdollisuus saada pitkäaikaista lainaa, 
myyntilaskurahoitus, yksityiset pääomasijoittajat, pk-yritysten osakkeet ja ajatus pk-yritysten 
sijoitusviraston perustamisesta; 
• Uuden siemenpääomaan liittyvän CREA-pilottitoimintaohjelman käynnistäminen; ohjelmassa 
tuetaan lähes 30:n siemenpääomaa tarjoavan rahaston perustamista ja sen tavoitteena on 
sijoittaminen uusiin yrityksiin ja olemassa olevien yritysten siirtämisen tukeminen; 
Tiedonanto ja direktiiviehdotus maksuviivästyksien estämiseksi kaupallisissa liiketoimissa sekä 
kehotus laatia ehdotuksia pilottihankkeiksi kassavirran valvontaan liittyvän koulutuksen 
antamiseksi pk-yritysten johtajille; 
Joint European Ventures (JEV) -hankkeen luominen; yhteisyrityksiä tai muita uusia rajat 
ylittäviä osuustoimintayksiköitä perustavilla pk-yrityksillä on oikeus saada hankkeessa tukia, 
jotka kattavat jopa 50 prosenttia toteutettavuustutkimusten kustannuksista ja jopa 10 prosenttia 
sijoituksen tekemisen kustannuksista (jolloin enimmäistuki yhteisyritystä kohti on 100 000 
euroa). 
Tavoite C: Pk-yritysten auttaminen eurooppalaistamaan ja kansainvälistämään 
strategioitaan, erityisesti parempien tietopalvelujen avulla 
Havaitsimme seuraavat toimet: 
• Euroneuvontakeskusten verkoston ylläpito ja parantaminen kehittämällä "first stop shop" -
käsitettä (ensimmäisten palvelupisteiden käsitettä) tarjottaessa pk-yrityksille neuvontaa EU-
kysymyksissä sekä parantamalla toimien valvontaa, laadunvalvontaa, koulutusta ja verkoston 
tukitoimia Brysselissä. Verkoston kattavuuden lisäämiseksi luotiin kaksi uutta ryhmää, 
"verkoston koordinoinnista vastaavat euroneuvontakeskukset" (ENK:t, jotka pitävät yllä alojen 
tai linkkien verkostoa, jonka kautta ne tarjoavat palveluja pk-yrityksille) ja "liitännäisjäsenet" 
(organisaatiot, jotka eivät pysty tarjoamaan kaikkia euroneuvontakeskusten palveluja, mutta 
edistävät silti omalta osaltaan verkoston toimintaa). Toiminta aloitettiin siten, että ENK:t 
antoivat komissiolle palautetta pk-yritysten reaktioista politiikkaa koskeviin aloitteisiin; 
• Pyrkimykset pk-yrityspolitiikan toimien edistämiseksi, mm. Euro Info Newsletter, 
esittelypisteiden pystyttäminen eri tapahtumssa, "vierailupalvelun" tarjoaminen komissiossa 
käyviä asiassa osallisina olevia ryhmiä varten, tiedotuspalvelun tarjoaminen suurelle yleisölle 
sekä PO XXIILn www-sivuston luominen ja ylläpito. PO XXIII on laatinut myös julkaisun 
nimeltä "Pk-yritysten ja käsityöläisammattien harjoittajien hyväksi toteutettu toiminta", jonka 
tavoitteena on lisätä EU:n toimien tuntemusta tällä alalla; 
13 
• 
• 
• Liiketoiminnan neuvojien BC Net ja BRE-verkkojen ylläpito. Verkoissa hyödynnetään 
tietokoneistettua hakujärjestelmää potentiaalisten liikekumppanien löytämiseksi pk-yrityksille 
EU:n muista jäsenvaltioista. Tietokoneistettua järjestelmää on uudistettu monelta osin, mutta nyt 
painotetaan pikemminkin neuvojien verkkoa kuin tietokoneita kumppaneiden löytämisen 
välineenä. Verkkojen toimintaa käynnistetään nyt uudestaan kampanjalla, joka sisältää 
pääasiassa jäsenvaltioiden välittäjien kokouksia kotimaassa; 
Europartenariat- ja Interprise-tapahtumien järjestäminen. Näissä tapahtumissa pk-yritykset 
voivat tavata muita pk-yrityksiä, jotka ovat kiinnostuneita rajat ylittävien kumppanuussuhteiden 
muodostamisesta. Europartenariat-tapahtumia on järjestetty kahden monialaisen tapahtuman 
muodossa joka vuosi, ja pitopaikkana ovat olleet EU:n vähemmän kehittyneet alueet. Interprise-
tapahtumat ovat puolestaan pysyneet aloittaisina ja kooltaan paljon pienempinä. Kaudella 
1997/1998 järjestettiin 51 Interprise-tapahtumaa. PO XXIII on laatinut käsikirjan kummankin 
tyyppisten tapahtumien järjestäjiä varten ja antanut entistä enemmän painoa tapahtumien 
seurannalle ja niiden onnistumisen arvioinnille; 
On käynnistetty useita aloitteita, joiden tavoitteena on pyrkiä kehittämään pk-yritysten 
alihankintakumppanuussuhteita. Konkreettisia tuloksia ovat olleet useat julkaisut ja tutkimukset 
ja monenlainen tukimateriaali, alihankkijoina toimivien välittäjien tapaamisen järjestäminen, 
aloittaisten hankkeiden järjestäminen ja tukitoimien toteuttaminen EU:n kolmansissa maissa 
toimivia alihankkijoita varten, pk-yritysten Japanissa pidettäviin koulutusohjelmiin 
osallistumisen tukeminen, olemassa olevien alihankkijatietokantojen linkittämiseen pyrkivän 
järjestelmän kehittäminen edelleen ja IBEX-tapahtumien (International Buyers' Exhibitions) 
järjestäminen; 
Useita toimenpiteitä on toteutettu myös pk-yritysten kansainvälisille markkinoille pääsyn 
parantamiseksi EU:n ulkopuolella. Näitä toimenpiteitä ovat olleet ENK- ja BC Net/BRE -
verkkojen laajentaminen Keski- ja Itä-Eurooppaan, Välimeren maihin ja kauemmaksikin. 
Europartenariat-mallia on laajennettu myös muualle maailmaan, jotta EU:n pk-yritykset saisivat 
mahdollisuuden luoda kumppanuussuhteita yritysten kanssa kaikkialla maailmassa. Muihin 
toimiin sisältyvät kansainvälistymistä ja laajentumisen todennäköisiä vaikutuksia EU:n pk-
yrityksiin koskevat tutkimukset sekä pilottihankkeiden käynnistäminen. Hankkeilla pyritään 
testaamaan uusia tapoja auttaa pk-yrityksiä muodostamaan uusia liikesuhteita uusilla 
markkinoilla; 
Tavoite D: Pk-yritysten kilpailukyvyn parantaminen sekä tutkimuksen, innovaatioiden ja 
koulutuksen saannin edistäminen. 
Havaitsimme seuraavat toimet: 
• Pk-yrityksiin liittyviä innovaatioita ja teknologisia kysymyksiä koskevat tutkimukset ja 
pilottihankkeet; 
• Vaikuttaminen komission muihin osastoihin (erityisesti PO XII reen ja XIII:een) sen 
varmistamiseksi, että pk-yrityksien mahdollisuuksia osallistua EU:n tutkimus-, teknologia- ja 
innovaatio-ohjelmiin parannetaan; 
• Business Schools -verkoston (BENE netvvork) luominen ja tutkimus parhaista käytännöistä pk-
yrityksien johtamiskoulutuksen osalta; 
14 
• Uuden pk-yrityksille tarkoitetun eurooppalaisen laatupalkinnon (European Quality Award) 
ottaminen käyttöön; 
• Taloudellisen tuen antaminen NORMAPME:lle, organisaatiolle, joka auttaa pk-yrityksiä 
pääsemään mukaan standardointityöhön Euroopan tasolla; 
• Kehotus laatia ehdotuksia pilottihankkeiksi, joissa annettaisiin koulutusta pk-yritysten johtajille 
useilla eri aloilla, ja aihetta koskevan tiedonannon laatiminen; 
• Pilottisuunnitelma eurooppalaisen metodologian kehittämiseksi niiden pk-yritysten 
auttamiseksi, jotka haluavat osallistua EU:n ympäristöasioiden hallinta- ja 
auditointijärjestelmään (EMÄS). Yhteensä 547 pk-yritystä oli mukana auditointi- ja 
inventointivaiheessa ja 50 yritystä sai apua EMAS-sertifiointiin. Vuonna 1997 laadittiin 
kertomus koko hankkeesta; 
• Ympäristöasioiden hallintaa koskevan oppaan laatiminen; tehtävä annettiin 
euroneuvontakeskusten ympäristöasiantuntijoiden ryhmälle. 
Tavoite E: Yrittäjyyden edistäminen ja erityisten kohderyhmien tukeminen. 
Havaitsimme seuraavat toimet: 
• Aihetta "Employment through Innovation" koskeneen käsityöläisaloihin keskittyneen suuren 
konferenssin valmistelu ja järjestäminen. Valmistelutyöhön sisältyi 11 pienempää 
esikonferenssia sekä keskusteluja eri maiden asiantuntijoiden ja pk-yritysten edustajien kanssa. 
Konferenssiin osallistui peräti 2 000 edustajaa; 
• Vaikuttaminen komission muiden osien politiikkoihin, jotka liittyvät käsityöläisalojen ja 
mikroyritysten sekä naisten ja nuorten yrittäjien tarpeisiin; 
• 39 tutkimuksen, konferenssin ja pilottihankkeen käynnistäminen pienten yritysten ja 
käsiteollisuusyritysten tarpeiden selvittämiseksi ja niiden mukaan ottamiseksi rajat ylittävään 
toimintaan, käsiteollisuuden tuotteiden standardoinnin parantaminen, naisten johtamien 
yritysten rahoittaminen ja niiden henkilöstön kouluttaminen, yrittäjähengen edistäminen 
koulutuksen avulla sekä nuorten yrittäjien kohtaamien erityisten vaikeuksien voittaminen; 
• Tiedonannon julkaiseminen aiheesta "Yrittäjyyden edistäminen Euroopassa: tulevaisuuden 
painopistealat; 
• Tutkimusten, opintoryhmien, seminaarien ja konferenssien rahoittaminen vähittäiskaupan ja 
tukkukaupan aloihin tulevaisuudessa kohdistuvien haasteiden tunnistamiseksi Kauppa 2000:n 
(Commerce 2000) puitteissa. Lisäksi parhaiden käytäntöjen levittäminen konferenssien ja (pian) 
myös julkaisujen avulla; 
• Kauppaa koskevan vihreän kirjan julkaiseminen; myöhemmin asiasta julkaistiin myös valkoinen 
kirja; 
• Kokoukset kauppaa ja jakelua käsittelevän komitean (CCD) kanssa ja pöytäkirjojen jakaminen 
kaikille asianosaisille sekä raporttien laatiminen asianomaisen komitean näkemyksistä ja sen 
kolmansiin maihin tekemistä matkoista; 
15 
Yksiköiden väliset keskustelut kauppaan liittyvistä aiheista; 
Konferenssi ja tutkimusten käynnistäminen sekä pilottijärjestelmä www-sivujen sertifiointia 
varten kuluttajien luottamuksen lisäämiseksi ja sähköistä kaupankäyntiä koskeva pk-yrityksille 
tarkoitettu on-line -yritystietopalvelu. 
16 
a s 
CU 
a 
a 
JS 
«o 
C 
<u 
« 
a 
*3 
xi 
O ö o 
+-» 
oo 
O 
> 
O 
ö 
cu +-> cu 
c/5 
cd 
Ö 
O 
cd 
ccJ -*—' 
C/5 
'a • ^-* o 
-t-> 'C <L) 
CU 
C/5 
a 
C/5 
O -o o i 
CU 
O :cö 
C/5 
C/5 
CU 
C/5 
J*S 
OH 
G 
o 
C/5 
O 
CU 
Ö 
:cd 
t! 
CU 
c o o 
o 
C 
CU 
cd tl O 
O 
c 
CU 
cu cu 
& 
CU 
cd I 
O CCS 
S-l 
CU 
C/5 
> 
O 
'e? 
g 
I 
C/5 
CU 
C 
O 
1> 
G O 
o 
(N 
:cö 
C/5 
Ö 
CU 
CU 
>> 
CU 
13 
"ST 
o 
1/5 
CU 
ö 
CU 
o 
> =1 
"CU 
e 
o 
o 
o 
G 
I 
:c3 CiP 
sz >» 
:« :«J Menot 
ennes 
E 
00 
CO 
co 
B > (y) 
O 
c <D 
S 
Cu) 
r-co 
O) 
> -4-> 
O 
c 0) 
S 
CD 
•o '5. c o 
E 
"5 
i-
a> 
O 
> « \-LO 
•*• 
OJ 
ö CO 
h-
CN 
CM 
lO 
CD 
^ CO 
CO 
"f-
CO 
CD 
CM 
cb 
m co 
c 
CU c 
E 
CO +-> 
CO 
E 
CO 
> 
c cu CO 
E 
CO 
o 
c o o 
'E o zz .c 
c 
CD 
zT -§—< 
CU 
c 
CU 
CO 
>, 
>, 
1 
< 
< o 
o 
o 
c o c c 
•CO 
T3 
:CÖ 
=C0 
CO 
c 
m 
c 
CO > 
CU 
CO o .*: 
=C0 
CO 
• 
CL 
CN 
< 
< C 
CU 
c 
'E 
CO -*—» 
c 
CO 
l_ 
CO 
Q. 
• 2, c 
CU 
c 
'E 
CO 
CO 
'co n 
CU 
CO 
>> CD 
•<a-
O 
^— 
CD -sl; 
T~ 
O 
o 1^-
cci CN 
CO 
CO 
M" 
CO 
CM 
CO 
CD 
c 
CU CO 
'E 
:CÖ 
> 
0) 
c CD 
:C7 -#—» 
c 
=CÖ 
•+-* 
>, 
:CÖ 
.*: 
c 
CU 
TD 
CO 
sz 
co Q. 
•55, 
c 
CU T3 
E 
o 
> < 
CO 
< 
< ro 
zz 
'E 
o 
CO 
CU 
sz >, 
.51 
c CU 
c 
'E ro 
w 
'ro 
•e 
CU 
JK: c 
CO 
c o c _c 
"cö "c 
-C CU 
gi 
c c e ro £ ro 
:C0 ^ 
:C0 3 
•^ E o 
o o 
CD 
•sr CN 
o 
o 
o o 
CO 
^r CN 
c 
(U 
CO JSC 
>, sz 
CD 
c CD 
c? 
c 
E o 
c 
CU 
> 
=C0 
CO 
c 
CD r-
CO CD 
•fc\E 
Q_ c 
"f ro < o-
< Tf 
CO 
CD 
l> 
CO 
"* 
Tf 
O 
U) 
CO 
m" (O 
CO 
CM" 
CO 
co CO 
cö 
to oo 
^ 
+J 
JZ 
>» 
< 
<D 
o > ro I-C5) 
CD 
CO 
CD 
CO 
CO 
^~ 
O 
LO 
r*-
T— 
m CO 
* 
o 
CO 
ro 
P 
LL 
LL O 
O 
o 
CO 
CM 
*•; 
CM 
O 
m r^-
•r-: 
m CO 
* 
c^ 
o 
ro 
CD 
CO 
-Q 
O 
CN 
LL 
LL O 
O 
CN 
CO 
CO 
CO 
o ID 
r-~ 
•r-: 
ID 
CO 
* 
c 
o 
< 
CO 
LL 
u_ CO 
^ CO 
CO 
m 00 
"* 
CO 
(O 
^-
oo' o CO 
ei 
o U) 
N; 
U) 
CO 
+J 
JC 
>. 
LL 
CD 
<-> o > ro 1-T— 
LO 
CM 
r^ 
CN 
in 
o 
o CN 
T— 
CO 
CO 
T-
CO 
o 
CO 
O) 
T— 
-CO, 
ro 
Cö c ro 
ro •o 
Cö 
ro CO 
CD 
X3 
CO 
ö 
sz ro 
E -ti ro 
g 1o 
E • -
ro ro 
^cö 
S E 
CO o 
HK; :(0 
C :C0 LU Q. 
m c 
CQ o 
o T— 
CO 
•* 
o 
o 
o T— 
CO 
^ 
CD 
(0 
>. -•—» CO 
=CÖ > 
> 
CO 
J«i 
ro 
CN 
CQ 
CQ CO 
CM 
oo 
^ 
T— 
'tf 
CO 
CM 
CD 
00 
•<d-
co 
o 
o CN 
CD 
CD 
c 
CD 
c 
E ro 
H—* 
o 
Q-
CD 
Xl 
c 
CD 
(O 
'E 
=C0 
H)-* 
CD 
j«; 
c 
(D 
TJ 
CD 
_C 
> CO 
3 
o 
co 
c 
"co 
•>. 
LU 
co 
CQ 
m o 
o 
o 
c 
CO 
•ro 
o. ^ 
'c 
c 
CD 
CO 
>, 
-1—» 
>, 
1 
J< D_ 
•5, 
c 
CD 
T3 
"5 
c !£ J< 
1— 
ro is il 
:C0 :C0 Cu ti 
^T tl) 
CQ J2 
CQ o 
o o 
ö 
o o 
iri 
o 
o 
o o ö 
o o 
ID 
> 
LU 
—5 
CD 
CQ Tt 
i>-
^ 
lO 
00 
CO 
lO 
CO 
CM 
00 
cö h-
CO 
^ U) 
co 
lO 
o CO 
IO 
• 
sz 
OQ >« 
B> 
|SU 
ro ro 
h- ••=> 
oo 
T— 
r^-
(6 CD 
^r 
CD 
CN 
h-
CN 
CO 
ö 
r-
T— 
in 
T— 
T— 
O) 
CO 
UO 
Oi 
CN 
T— 
T— 
Z3 
CU 
> 
CO 
CL 
to 
Z3 
O 
-o 
0) 
c 
>-
LU 
T— 
o 
O Oi 
"t M-
CO 
•* 
CD 
Oi 
^J-
^1-
CO 
"vt-
CD 
O 
c 
CD 
c 
E 
CO 
c 
CO 
L-
CO 
CL 
c 
CU 
CO 
'E 
=CÖ 
CO 
TJ 
CD 
C 
CD 
E o 
c 
CO 
Ai 
+2 
CL 
to >> 
Ai 
CL 
CN 
O 
O o 
m 
N-
ui 
CD 
O) 
r-^ 
o 
m 
CO 
Ö 
m o 
^ 
o 
o 
M" 
LO 
X— 
(J> 
O 
to 
o Ai 
CD 
> 
rs *-» 
CD 
+-' 
O 
Ai 
i_ 
co -i-* 
c 
13 
ZS 
Ai 
CO 
x: 
c 
.CD 
'c 
CO 
Q. 
Q. 
E 
ZJ 
Ai 
c 
CD 
to 
'EZ 
> 
CO 
O 
O o 
o o 
ö 
o o 
c\i 
t— 
m 
CN 
00 
Oi 
h-
cd * * 
CO E 
CD 
x? o to 
3 
ZJ 
c 
co 
Q. 
CL 
E 
Ai 
c 
CD 
CO 
Ai 
CD :£> 
>» CO 
c c CD 0 c -e 
O CO 
ZJ Q_ 
C/) o 1— 
S iii 
o o 
o M-
ö 
LO 
CN 
oi 
X— 
Ui 
CM 
00 
Oi 
h-
cd * * 
'CD 
CO 
CL 
0 
-f-» 
CO 
E 
CD 
x: 
o 
to 
ZJ 
ZJ 
c 
CO 
CL 
CL 
E ZJ 
Ai 
c 
CD 
to A: 
sz 
c 
CD 
o 
ZJ 
CO 
** 
o 
o CO 
CD 
r*-
'it 
r^ o 
T-> 
T^ 
T— 
CT> 
ui 
•* 
io 
CN 
m oo 
oo 
CN 
LO 
co 
c 
A; 
c 
CO 
< 
Ui 
o 
O o 
o 
o 
OÖ 
0) 
ö 
c 
Ai 
i— 
CO 
E :C0 
to 
CO 
c 
CD 
c 
'E 
ZJ -•—• 
CO 
"cö to 
o 
c 
CD 
to 
i 
Ai 
D_ 
CD 
O 
O c 
CO 
co 
c 
to 
CD 
x: >* 
o H—» 
CD ^ 
O 
CO 
Oi 
IO 
'«J-
o 
CO 
Oi 
IO 
o 
c 
CD 
*—< 
to 
>» 
r A: 
CL 
CO 
0) 
'5 
c 
AT 
Ai 
CO 
E S 
CD .g li 
3 CO 
to > 
:2 c 
^ ci O Ai 
O U) 
t co 
IO 
CD 
h>; 
OÖ 
CO 
T-
m O) 
(O 
U) 
CNJ 
cvi 
<M 
^t 
o> CO 
cö 
co IO 
to 
T-
*J 
x: >. 
O 
<D 
•*-> 
O 
> ns H-^* 
r--m 
IO 
o O) 
co 
o r^-
T-^ 
h-
CD 
T— 
h-
oo 
cd 
co CN 
=CÖ 
x: 
Q) 
CÖ 
Ai 
>« +-< 
'i_ 
>s 
O. 
CD 
TJ 
3 
CO 
O •*-; 
"O {2 
x: .55 
CO Oi E o — o co c E -* 
S CD E *-
£ .51 
Q. +-• 
=C0 •?; 
CO += 
+- co c co LU > 
O 
•c- CZ 
Q .E 
Q T-
CO 
CN 
•^ 
Ui 
00 
T— 
CO 
CN 
x-^ 
o CO 
o 
o o 
ö 
Ui 
to" 
ZJ 
-§-» 
JD 
rs 
o 
Ai 
E, 
c 
CD 
'E"-S 
g "o 
c "E 
2 cö 
CO "O 
CL C 
^ ro 
CD CO 
o .co^ I s to c F O 
E > 
£ co 
o c -5 3 
T3 
CN CO 
Q i5 
Q o 
o 
o 
c 
cö 
Ai 
ZJ 
E 
CO 
CO 
> •o 
w 
*l_ 
=C0 
CL 
E 
c 
CD 
c 
'E 
CO 
ti 
zs 
CD CL 
O 
to 
c 
CD -•—• 
to 
Ai 
Q_ 
CO 
Q 
Q IO 
o CO 
to 
IO 
Csl 
^ 
t 
CO 
a> 
esi 
r^ en 
^ 
r«-00 
CO 
CO 
CM 
*j 
SI 
>» 
Q 
o 
•*-• 
o 
> co 1-o 
o ui 
•v^ 
00 
O 
o Ui 
T-^ 
co 
o 
to 
>> >« 
^cö" 
•+-• 
.2, 
Zi 
Ai 
to 
'u 
>-
T— 
LU 
LU O 
o O) 
•^ 
CD 
-* 
^ 
O 
^ Ui 
cd 
CM 
CN 
o 
CD 
00 
T— 
\T 
CN 
•^r 
^_J 
CD 
CO 
Ai 
>< 
*L— 
o 
Ai 
'E 
CÖ^ 
c 
CD 
CL 
CD 
</> Ai >^ 
*J 
C 
CD 
'cT 
CO 
to 
"•ro 
••o 
to 
=C0 
^ 
CM 
LU 
LU Oi 
CO 
CO 
oi 
•* 
00 
T-^ 
T— 
h~ co 
T— 
T— 
O 
x-^ 
00 
Oi 
Oi 
r^ 
co 00 
Z! 
CD 
Ai 
CO 
oÖ 
CO 
CL 
CL 
3 
CO 
*: 
CO 
LU 
LU Ui 
h-
•t 
CN 
CO 
^ 
CD 
Ui 
h-•M-
cvi 
Ui 
Oi 
cd 
o 
o o 
ö 
oo 
M-
CN 
CO 
'ZJ 
E 
oö 
=C0 
:cF 
V-
0) *^ 
^ co 
2 > 
c o 
.52 % 
CO CO S E 
*_ CD 
:C0 CO 
E S 
si co ?>> to *- to CD C0 
o E 
* o 
A: 
"t 'CD 
LU sz 
LU ^ 
-* 
CN 
00 
CN 
00 
CM 
,^-
CD 
00 
00 
cd 
CD 
CN 
ui 
00 
Ui 
00 
O) 
Ui 
Ui 
r^ 
+•» 
SZ 
>. 
LU 
CD 
4-> 
O 
> RS H •r-
00 
t. 
CO 
CN 
CN 
CÖ 
CO 
IO 
^ 
T-; 
es 
IO 
r«-
IO 
co 
co 
co co 
cö 
h-Tt 
CM 
co 
. 
sz 
>•. 
Ai ^i 
ÖJ ^ es 
+-* 
13 
o rt 
<D "n ^ & s. u 
&^ 
§ .2, 
3 .2 
ro cd 
Ö 'S i« 
cd S 
r" § 
g w 
±i <u 
•^ AI 
O OT 
> O 
r-- ON 
ON ON 
ON ^ 
11 ö 
C U (U T3 T3 O 
2 3 
>> 
* * 
4. Havaitut toimet 
Arvioinnin edetessä havaitsimme, että PO XXIJT.n toimia on neljää eri lajia: 
• Politiikan kehittämistoimet 
• Pilottihankkeet tai esittelytoimet 
• Operatiiviset toimenpiteet 
• Julkaisut, tietokannat j a muut tiedotustoimet 
Aina ei ole tietenkään käytännössä mahdollista erottaa näitä neljää toimien lajia täydellisesti 
toisistaan. Monissa tapauksissa pilottitoimet ovat olennainen osa politiikkaa, esimerkiksi silloin kun 
niitä voidaan käyttää testaamaan politiikan reaktioita ongelmiin, joita on havaittu politiikan 
analyysin ja tutkimuksen yhteydessä. Jotkin pilottitoimet voivat olla laajamittaisten operatiivisten 
toimenpiteiden vaatimattomia esiasteita ja jotkin julkaisut liittyvät myös operatiivisiin toimiin. 
Meidän mielestämme ryhmittelystä on kuitenkin hyötyä pyrittäessä erottamaan toisistaan 
kolmannen monivuotisen ohjelman aikana toteutetut erityyppiset toimet, erityisesti siitä syystä, että 
tutkimuksessamme nousi esiin useita eri teemoja eri osapuolten vastausten ja kustakin 
toimintatyypistä muodostamiemme omien mielipiteidemme pohjalta. 
Politiikan kehittäminen 
Tarkoitamme termillä "politiikan kehittäminen" kaikkia toimenpiteitä, jotka liittyvät pk-yritysten 
kohtaamien ongelmien ja vaikeuksien tutkimiseen. Tähän liittyvät keskustelut asianosaisten kanssa, 
konferenssit ja seminaarit sekä tutkimusraporttien ja erityisiä alueita koskevien analyysien 
laatiminen. Tähän aihepiiriin sisältyy myös tiedonantojen, suositusten ja 
toimintasuunnitelmaluonnosten laatiminen politiikkojen uudistusten kohdistamiseksi havaittuihin 
ongelmiin ja kaikki muut toimet, joilla pyritään löytämään mahdollisia politiikkaan liittyviä 
ratkaisuja erityisiin ongelmiin. 
Kaikki osapuolet ovat samaa mieltä siitä, että PO XXIII:lla on merkittävä osuus yritysten 
kehittämistä koskevan politiikan laadinnassa. Yleisesti ollaan sitä mieltä, että eurooppalainen 
ulottuvuus poliitikan tutkimuksessa on tavattoman arvokas, koska se mahdollistaa kokemusten 
vaihdon jäsenvaltioiden välillä ja Euroopan laajuisen analysoinnin. Komissio voi vertailla useissa 
eri paikoissa saatuja hyvin erilaisia kokemuksia ja olla siten mukana analysoimassa, mitkä ratkaisut 
ovat osoittautuneet tehokkaiksi. Tämä analyysi (ja itse tutkimuksesta saadut tulokset) on 
mielestämme kuitenkin saatettava mahdollisimman monen tietoon ja siitä on keskusteltava 
jäsenvaltioiden kanssa sen arvon maksimoimiseksi. Tämä johtuu siitä, että politiikassa noudatettava 
toimintalinja on esitettävä mahdollisesti kansallisella tai alueellisella tasolla eikä niinkään EU:n 
tasolla, ongelman luonteesta riippuen. 
Kaikki osapuolet ovat samaa mieltä myös siitä, että PO XXIILn toiminta, jonka tavoitteena on 
saada komission muut osat hyväksymään pk-yritykset huomioon ottavia politiikkoja ja 
lainsäädäntöä, on erittäin tärkeää. 
Pilottihankkeet 
Termillä "pilottihankkeet" tarkoitamme kaikkia PO XXIIT.n rahoittamia testaus- tai esittelytoimia, 
jotka ovat niin suppeita, että niillä ei ole minkäänlaista yleisemmän tason vaikutusta EU:ssa. 
20 
Pilottihankkeiden suora määrällinen vaikutus näkyy tavallisesti vain paikallisesti ja se on rajallinen 
suhteessa edunsaajien potentiaaliseen yhteismäärään koko EU:ssa. Toimien tärkeimpiä piirteitä ovat 
mahdollisuus vaikuttaa politiikasta käytävään keskusteluun ja se, että muut toimijat tai komissio itse 
toteuttavat ne mahdollisesti uudelleen, jos ne ovat olleet onnistuneita. Näitä toimia käytetään 
yleensä testattaessa havaittuihin ongelmiin liittyviä erilaisia politiikan toimintalinjoja ja niitä 
kutsutaan usein "esittelyhankkeiksi", koska niillä voidaan osoittaa, mihin suuntaan politiikkojen 
tulevat toimet on syytä ohjata. 
Haastattelemamme henkilöt suhtautuivat monessa tapauksessa skeptisesti PO XXIII:n joidenkin 
tämän tyyppisten toimien merkityksellisyyteen. He eivät yleensä vastustaneet pilottitoimia 
periaatteessa, mutta useaan otteeseen korostettiin, että pilottitoimia olisi käytettävä vain 
potentiaalisten politiikan toimintalinjojen testaamiseen ja että olisi testattava vain niitä 
toimintalinjoja, joita ei vielä testata muualla. Tämä merkitsee sitä, että pilottitoimet tulisi käynnistää 
vasta politiikkaan liittyvien merkityksellisten vaihtoehtojen perusteellisen analyysin jälkeen. Toimia 
olisi pidettävä kliinisinä kokeina, joissa testataan uuden lääkkeen tehoa. Niitä ei voi käynnistää 
ennen kuin tutkimus on saatettu loppuun, eikä niitä tarvita sellaisen lääkkeen testaamiseen, jota on 
testattu jo toisessa laboratoriossa, ellei testiä ole suoritettu toisenlaisissa olosuhteissa. 
Oma näkemyksemme on se, että pilottitoimien on todellakin oltava yhteydessä politiikan 
kehittämiseen eikä niitä pidä käynnistää muusta toiminnasta erillään. Pilottitoimien tulokset on 
lisäksi tutkittava erittäin perusteellisesti ja niistä on ilmoitettava kaikille kyseisistä politiikoista 
vastaaville elimille ja asianosaisille. Pilottitoimien tavoitteiden on myös oltava selkeitä, ja mikäli 
mahdollista, olisi laadittava suoritusta mittaavat indikaattorit pilottihankkeen onnistumisen tai itse 
hankkeen mittaamiseksi ennen sen käynnistämistä. 
Operatiiviset toimenpiteet 
Operatiiviset toimenpiteet ovat komission laajamittaisesti toteuttamia toimia, koska on 
tarkoituksenmukaista, että toimenpiteitä ohjataan Euroopan tasolla. "Laajamittaisuus" on kuitenkin 
varsin suhteellista potentiaalisen edunsaajaryhmän koosta riippuen. Tiettyyn alaan, esimerkiksi 
skootteriteollisuuden komponenttien tuottajiin tiukasti liittyvä toimenpide koskee vain muutamaa 
sataa yritystä eri puolilla Eurooppaa, joten toimi, joka koskisi niistä sataa, olisi "operatiivinen". 
Toisaalta hanke, joka on suunniteltu sadan leipomoalalla tai ravintola-alalla toimivan pk-yrityksen 
hyödyksi, voi olla "pilotti" vain siitä syystä, että sillä voi olla vain yleistä merkitystä vaikuttaessaan 
politiikan muuttumiseen. 
Emme havainneet kenenkään vastustavan periaatteessa sitä, että PO XXIII osallistuu operatiivisiin 
toimiin, kunhan tarve toteuttaa toimia Euroopan tasolla tunnistetaan asianmukaisesti. Monet 
kuitenkin huomauttivat, että komission olisi toimittava yhdenmukaisesti jäsenvaltioiden kansallisten 
ja alueellisten ohjelmien kanssa silloin kun se on mahdollista. EU:n toimet olisi integroitava 
mahdollisimman hyvin muihin järjestelmiin suuremman näkyvyyden ja suuremman tehokkuuden 
saavuttamiseksi sekä päällekkäisen työn ja resurssien tuhlaamisen välttämiseksi. 
Aivan samalla tavalla kuin pilottitoimienkin osalta, olemme sitä mieltä, että toimien tavoitteiden 
olisi oltava selkeitä ja käytössä olisi oltava ohjelmaan rakennetut suoritusta mittaavat indikaattorit, 
jotta riippumaton arvioija voisi arvioida, ovatko toimet olleet onnistuneita. 
Operatiivisista ohjelmista on meidän mielestämme lisäksi tehtävä niin laajoja, että niillä on 
todellista merkitystä. Tämä on välttämätöntä mittakaavaetujen ja hallinnollisen tehokkuuden 
saavuttamiseksi. Useiden pienten ohjelmien hallinta vie paljon enemmän aikaa kuin yhden suuren 
ohjelman. Tarvittavan laajuuden ja markkinapenetraation saavuttamiseksi näiden toimien olisi 
21 
oltava mielestämme myös hyvin markkinoituja, niillä olisi oltava laajat resurssit ja ne olisi 
suunniteltava monivuotisiksi kestävän vaikutuksen aikaansaamiseksi. 
Julkaisut, tietokannat ja muut tiedotustoimet 
Useimmat PO XXIIP.n laatimista julkaisuista ja muista tiedotustoimista liittyvät suoraan sen 
toimintalinjaan eikä mitään niistä ole vakavasti kritisoitu. On olemassa toinen ryhmä julkaisuja, 
jotka usein liittyvät EU:n toimien tulosten levittämiseen. Tällaisiakaan julkaisuja ei ole kritisoitu 
yleisesti. Kolmas tiedotustoimien laji liittyy EU:n pk-yrityspolitiikkojen edistämiseen. Niiden 
merkitystä ja aiheellisuutta ei ole kyseenalaistettu, vaikka joitakin sen suuntaisia kommentteja onkin 
esitetty. Joillakin julkaisuilla ja tietokannoilla on kuitenkin laajemmat liiketoiminnan neuvontaan 
liittyvät tavoitteet, joista monien merkitys on kyseenalaistettu. 
Yhteinen näkemys tällaisesta toiminnasta oli se, että jos näillä toimilla halutaan olevan todellista 
arvoa, niiden olisi keskityttävä tiiviisti erityisiin politiikkaan liittyviin tavoitteisiin. Komission ei 
pitäisi mielestämme pyrkiä korvaamaan akateemisia julkaisijoita eikä ottaa hoitaakseen toimia, 
jotka muut tahot, kuten välittäjät tai kaupan järjestöt, voisivat toteuttaa ja jotka niiden pitäisikin 
toteuttaa itse. EU:n toimet olisi suunniteltava siten, että ne voitaisiin liittää erityiseen politiikan 
kehykseen, tai vaihtoehtoisesti niiden olisi perustuttava erityiseen tavoitteeseen eli suoran 
vaikutuksen kohdistamiseen Euroopan pk-yrityksiin. 
5. Teemojen soveltaminen PO XXIII:n toimiin 
Politiikan kehittäminen 
Suuri osa komission politiikkaan liittyvästä työstä sai osakseen kiitosta ja myönteisen vastaanoton 
tutkimuksiimme vastanneilta henkilöiltä ja sillä on arvioinnissamme suuri merkitys. Uusia 
aloitteita, kuten BEST-ryhmää ja yhteistoimintaa (Concerted Actions), pidettiin erityisen 
hyödyllisinä, ja useimmat vastaajat panivat merkille edistyksen, jota oli saavutettu lisäämällä pk-
yrityspolitiikka muiden pääosastojen ja jäsenvaltioiden asialistalle. Useimmat eri asianosaisten 
esittämät kommentit liittyivät niiden alueiden kehittämiseen, jotka toimivat kohtalaisen hyvin jo 
nyt, ja eri toimien integroimiseen yhteen. 
Usein toistunut kommentti, jota pidimme hyödyllisenä, oli se, että politiikan tutkimusta ja 
tietojenvaihtoa olisi edistettävä johdonmukaisesti käyttämällä komission kaikkia mahdollisia 
välineitä. Tämä tarkoittaisi esimerkiksi sitä, että Observatorylle annetun tutkimustehtävän olisi 
muodostettava perusta käytännön sovelluksia koskevalle perinpohjaiselle erityistutkimukselle ja 
siten olisi saatava aikaan yhteistoimintaa sekä keskustelu jäsenvaltioiden välillä. Sen jälkeen 
voitaisiin tehdä lisäanalyysi ja ehkä seurantatutkimus tai käydä keskusteluja ja seurauksena olisi 
lopuksi analyysiraportti, joka sisältäisi mahdollisesti suosituksen, tai pilottitoimi innovatiivisen 
ratkaisun testaamista varten. Tämän tyyppisestä politiikkaan perustuvasta tiettyyn teemaan 
liittyvästä johdonmukaisesta toiminnasta on olemassa kolmannessa monivuotisessa ohjelmassa 
useita esimerkkejä. Käytännön tuloksia on saavutettu politiikan muuttamisen alalla jäsenvaltioissa 
samoin kuin komissiossa. 
Monilla on se käsitys, että politiikan tutkimus on kuitenkin joskus aloitettu tämän prosessin 
keskivaiheessa tai lopetettu silloin kun vasta yksi tai kaksi osiota on käyty läpi. Tutkimustoimet, 
joita on toteutettu the European Observatory for SMEs -raportin puitteissa, eivät ole aina yhteydessä 
mihinkään muihin toimiin ja jotkin yhteistoiminnat on toteutettu erittäin vähäisin valmisteluin tai 
keskustelulle erityisen perustan muodostamiseksi tehty Euroopan laajuinen analyysi on ollut 
puutteellinen. Uskomme, että joillakin aloilla komissio koettaa ehkä käsitellä liian monta teemaa 
22 
samanaikaisesti, ilman politiikkaa koskeviin kysymyksiin varattuja resursseja, joilla kyettäisiin 
käsittelemään suurta määrää eri aiheita. Jotkut asianosaiset katsoivat lisäksi joidenkin teemojen 
olevan liian yleisiä mahdollistaakseen erityisten johtopäätöksien tekemisen, mutta emme ole 
varmoja siitä, oliko tämä kritiikki aina aiheellista. 
Lisäksi kritisoitiin myös tapaa, jolla joidenkin tutkimustoimien ja politiikan kehittämiseen liittyvien 
toimien tuloksista tiedotettiin. Olemme samaa mieltä siitä, että tutkimustuloksista tiedottamista 
oltaisiin joissakin tapauksissa voitu parantaa. 
Pilotti- ja esittelyhankkeet 
Ainakin jotkut niistä asiantuntijoista, joihin otimme yhteyttä, arvostelivat useimpia komission tällä 
alalla toteuttamia toimia. Osa arvostelusta, etenkin 4 artiklan mukaisen komitean joidenkin jäsenten 
esittämästä, kohdistui perustavaa laatua oleviin asioihin. Joissakin tapauksissa ymmärrämme 
arvostelun, mutta joissakin tapauksissa taas katsomme sen olevan epäoikeutettua. 
Merkittävin 4 artiklan mukaisen komitean jäsenten esille ottama seikka oli se, että monet 
pilottitoimet eivät näyttäneet liittyvän mihinkään komission laatimaan laaja-alaiseen politiikan 
kehittämistä koskevaan suunnitelmaan. Koska monien toimien tuloksista ei kuuleman mukaan 
ilmoitettu jäsenvaltioiden viranomaisille, niitä ei voitu liittää päätöksentekoprosessiin niissäkään. 
Näissä tapauksissa monien 4 artiklan mukaisen komitean jäsenten mukaan yleinen mielipide on se, 
että suuri osa rahasta on mennyt hukkaan. Joissakin tapauksissa uskotaan, että hankkeista ei 
suoriteta myöskään minkäänlaista arviointia, ja muutamien hankkeiden pitkän aikavälin tavoite ei 
ole joidenkin komitean jäsenten mukaan aivan selvä. 
Lisäksi valitettiin sitä, että joitakin toimia johdetaan nähtävästi operatiivisina toimenpiteinä, mutta 
niitä toteutetaan niin suppeina, että niillä ei tule missään vaiheessa olemaan laaja-alaista vaikutusta 
politiikan kehittämisen alaa lukuun ottamatta. On kuitenkin väitetty, että jotkin toimenpiteet eivät 
ole innovatiivisia tai eivät perustu selkeään, havaittuun tarpeeseen ja että ne joskus ovat samanlaisia 
kuin toimet, joita jäsenvaltioissa jo toteutetaan. Valittajien mukaan komission pitäisikin ensin 
analysoida jäsenvaltioiden toimet, kehittää sitten politiikka ja käynnistää vasta myöhemmin 
mahdollinen pilottihanke vaihtoehtoisten lähestymistapojen testaamiseksi. 
Kaikki ovat joka tapauksessa sitä mieltä, että toimien tulokset on analysoitava selkeästi ja niistä on 
tiedotettava kaikille asianosaisille. Jotkut vastaajat totesivat, että erilaisia ohjelmia ja toimia on 
yksinkertaisesti niin paljon, että niitä kaikkia ei voida arvioida ja analysoida kunnollisesti, ottaen 
huomioon henkilöstön ja talousarvion rajoitukset. Näiden henkilöiden mukaan PO XXIII:n pitäisi 
tästä syystä tehdä nykyistä vähemmän aloitteita, mutta varmistaa, että ne kaikki ovat 
merkityksellisiä ja kohdistettuja ja että niiden tulokset arvioidaan ja niistä tiedotetaan asianosaisille. 
Kuten yllä on todettu, emme katso kaiken edellä esitetyn kritiikin olevan oikeudenmukaista. On 
varsin ilmeistä, ettei ole aivan järkevää arvostella komissiota sen toimien laajuudesta sen pannessa 
täytäntöön monivuotista ohjelmaa, jolle jäsenvaltiot ovat antaneet hyväksyntänsä (tosin komissio 
olisi ehkä silti voinut rajoittaa toimiaan ottaen huomioon monivuotiselle ohjelmalle lopulta 
määrätyn viitesumman ja sen oman henkilöstön määrän asettamat rajoitukset). 
Toiseksi uskomme, että jotkin kolmannen monivuotisen ohjelman aikana käynnistetyistä 
pilottihankkeista ovat liittyneet politiikan analysointiin ja että ne on toteutettu yleispolitiikan 
kehyksessä innovatiivisten lähestymistapojen testaamiseksi. Tämä on asianlaita ehdottomasti 
ainakin CREA:n ja käsityöläisalojen pilottihankkeiden suhteen. Tämä koskee ainakin osittain myös 
pilottihankkeita, joilla tuetaan naisyrittäjiä ja nuoria yrittäjiä. Tilanne on sitä vastoin vähemmän 
23 
ilmeinen pk-yritysten koulutukseen liittyvien pilottihankkeiden osalta (lukuun ottamatta tiukasti 
määriteltyjä aihepiirejä, kuten esimerkiksi yritysten siirtäminen) sekä innovatiivisuuteen, 
kansainvälistymiseen, ympäristöhallintoon, Commerce 2000:een ja sähköiseen kaupankäyntiin 
liittyvien toimien osalta. 
Arvioinnin puuttumista ja tuloksista tiedottamisen laiminlyöntejä koskevat valitukset eivät 
mielestämme ole myöskään täysin oikeutettuja, koska monia pilottitoimia ollaan käynnistämässä 
vasta nyt ja koska arviointi- ja tiedottamistoimet toteutetaan vasta muutamien kuukausien tai 
vuosien kuluessa. Innovatiivisuuteen, ympäristöhallintoon ja Commerce 2000:een liittyvien 
pilottitoimien arvioinnissa tapahtuneet viivästykset ovat kuitenkin valitettavia, koska ne antavat 
aihetta kritiikin esittämiseen. 
Operatiiviset toimenpiteet 
Suurinta osaa monivuotisen ohjelman puitteissa tehdyistä toimista on pidetty yleisesti ottaen 
tervetulleina ja ne näyttävät toimivan tehokkaasti. Esimerkiksi euroneuvontakeskusten verkostoa ja 
Europartenariat-, Interprise- ja Ibex-tapahtumia pidettiin yleensä hyvinä. EU-tason toimien arvo on 
selkeä, toimenpiteet on suunnattu alueille, joilla niitä tarvitaan, ja tuotteet on pyritty erottamaan 
muista jäsenvaltioiden tasolla toteutetuista ohjelmista. Integroitumista kansallisiin 
ohjelmarakenteisiin voitaisiin kuitenkin parantaa. 
Toimet toteutettiin huomattavan vaikutuksen mahdollistavassa laajuudessa (tosin niitä voitaisiin 
markkinoida paremmin) ja ne suunniteltiin ja toteutettiin monivuotiselta pohjalta. Niiden tavoitteet 
olivat kohtuullisen selkeitä ja pyrittiin varmistamaan, että niiden vaikutusta valvottiin ja arvioitiin ja 
että laadunvalvontaa ylläpidettiin koko ohjelman ajan. 
Jotkin operatiiviset toimet saivat enemmän kritiikkiä. Joitakin pienemmistä toimista pidettiin 
riittämättömästi suunniteltuina pitkää aikaväliä silmällä pitäen, ja ne näyttivät tästä syystä olevan 
melko "ad hoe". Mielestämme tämä kritiikki on ehkä oikeutettua suhteessa EU:n alihankkijoita 
tukeviin alakohtaisiin toimiin (jotka kuitenkin arvostetaan korkealle), mutta se ei ole 
oikeudenmukaista suhteessa muihin operatiivisiin toimiin. 
Toinen kritiikin aihe oli, että toimia markkinoitiin puutteellisesti. Mielestämme tämä on oikean 
suuntainen kritiikki suhteessa JEV:iin ja BC Net/BRE:hen, mutta molemmissa tapauksissa komissio 
on tietoinen heikkoudesta ja on ryhtynyt toimenpiteisiin parantaakseen tilannetta. Mielestämme 
kritiikki on oikeutettua myös eurooppalaisen laatupalkintohankkeen osalta. 
Eräät operatiiviset toimet saivat myös kritiikkiä siitä, että niitä ei ollut arvioitu riittävästi. Olemme 
jälleen sitä mieltä, että kritiikki on ehkä oikeutettua suhteessa JEV:iin ja BC Net/BRE:hen, mutta 
että molemmissa tapauksissa on olemassa olosuhteita, jotka tiettyyn pisteeseen saakka ovat 
saattaneet oikeuttaa täydellisten arviointitoimenpiteiden käynnistämisen viivästymisen. 
Julkaisut, tietokannat ja muut tiedotustoimet 
Myös eräitä tämäntyyppisiä monivuotisen ohjelman puitteissa toteutettuja pienempiä toimia 
kritisoitiin, vaikka, kuten edellä todettiin, suurin osa tiedotukseen liittyvistä toimista liittyi selkeästi 
politiikan kehittämiseen ja tiedotukseen, eikä niitä kritisoitu. 
Joidenkin tutkimukseemme vastanneiden mielestä eräs julkaisuista (Euro CD Rom/esite) oli 
jäsenmaiden aloitteiden toisinto ja mielestämme eräät toiset eivät olleet sopivia toimia julkiselle 
viranomaiselle (eräät alihankintaan ja Euroopan taloudellisiin eturyhrnittymiin liittyvät julkaisut). 
Toisia (lähinnä alihankintaan liittyviä) pidimme mielenkiintoisina, mutta emme tärkeinä kyseessä 
24 
olevalle osastolle niiden viedessä henkilökunnan kallista aikaa ja kalliita voimavaroja, vaikutusten 
kuitenkin ollessa rajallisia. Toisista ei mielestämme tiedotettu riittävässä määrin, jotta niillä olisi 
ollut vaikutusta. Toisaalta tiedotusmateriaaleja, joiden tehtävänä oli esittää yhteenveto EU:n 
yleisestä pk-yrityspolitiikasta, pidettiin hyödyllisinä yhteenvetoina toiminnasta. 
6. Monivuotisen ohjelman tavoitekohtaisia johtopäätöksiä ja suosituksia 
Tavoitteet A ja F: Yritysten hallinnollisen ja oikeudellisen ympäristön yksinkertaistaminen ja 
parantaminen. Pk-yrityspolitiikan välineiden kehittäminen. 
Johtopäätös 
Komission olisi jatkettava yhteistoiminnan puitteissa tehtyä hyvää työtä. Nämä toimet varmistavat 
jäsenvaltioiden sitoutumisen, parantavat näkymiä sen suhteen, että siitä, mistä voidaan ottaa opiksi 
on laajalti tiedotettu ja lisäävät todennäköisyyttä, että todellisia vaikutuksia saavutetaan. Olemme 
vakuuttuneita siitä, että toimet ovat olleet kustannustehokkaita EU:n näkökulmasta. 
Suositus 
Tämän työn rahoitusta olisi kenties lisättävä komission sisällä, jotta voitaisiin taata tapahtumille ja 
aloitteille niitä edeltävä, niiden kanssa samanaikainen ja niitä seuraava asianmukainen suunnitteluja 
tutkimus. Tämä on täysin ymmärretty PO XXIIIissa ja tilanne näyttää olevan parantumassa. Silloin 
kun komissio on käyttänyt määrärahoja yksityiskohtaiseen vertailevaan politiikka-analyysiin ja 
selkeästi määriteltyihin muutossuosituksiin (suositukset yritysten siirtämisestä ja käynnistämisestä), 
tulokset ovat olleet vaikuttavia. Lisäseurantatoimenpiteet näissä kysymyksissä vakiinnuttaisivat 
niiden menestyksen. 
Johtopäätös 
BEST-aloite näyttää olleen menestys. Sen kustannukset olivat rajoitetut ja sen mahdolliset hyödyt 
huomattavat. Meillä ei ole epäilystäkään tämän toimen kustannustehokkuudesta. 
Suositus 
Monet tarkkailijat pelkäävät, että toimintasuunnitelma on vesittynyt, niin että välittömät muutokset 
ovat rajallisia. Komissio saattaa joutua käyttämään määrärahoja BEST-aloitteen yksityiskohtaiseen 
seurantaan varmistaakseen, että painostus säilyy. Saattaa olla suotavaa käynnistää joitakin BESTin 
mallin mukaisia pienempiä työryhmiä käsittelemään erityisalueita ja laatimaan yksityiskohtaisempia 
suosituksia, joita voidaan edistää ja valvoa suoremmin. 
Johtopäätös 
Pk-yritysten konsultoinnissa on tapahtunut paljon edistystä. Kustannukset ovat minimaalisia ja 
hyödyt mahdollisesti suuria, tosin niiden laajuutta on mahdotonta määrittää. Mielestämme toiminta 
on ollut selkeästi kustannustehokasta. 
Suositus 
Komission tulisi käyttää enemmän varoja jäsenvaltioiden ja/tai pk-yrityksiä edustavien 
organisaatioiden taivuttamiseksi testipaneeleihin tilastollisesti luotettavan ja kattavan tietokannan 
luomiseksi pk-yrityksistä. Tanskalainen malli voisi olla hyvä esimerkki tähän tarkoitukseen. Ennen 
kuin tämä on saatu aikaan, edellä mainittu testipaneelien käyttö on todennäköisesti tehotonta. 
Mielestämme euroneuvontakeskuksia ei tulisi käyttää järjestelmällisesti tämänkaltaisessa palautteen 
25 
antajan roolissa, ellei niille makseta erityisesti tästä tarkoituksesta ja ellei niitä kouluteta edustavien 
otteiden koostamisessa ja otantatekniikoissa. Komission on tällä välin jatkettava pk-yrityksiä 
edustavien organisaatioiden konsultointia ja, mikäli tarpeellista, pyydettävä niitä tekemään kyselyjä 
jäsentensä keskuudessa tärkeistä kysymyksistä. Muut PO:t olisi saatava mukaan olemassaolevien 
pk-yritysorganisaatioiden konsultointiin tärkeissä kysymyksissä. 
Johtopäätös 
Komissioon vaikuttamisen suhteen on havaittavissa, että kehitystä on tapahtunut viime vuosina 
siinä, että pk-yrityspolitiikka on saatu sijoitettua tiukasti useimpien muiden pääosastojen 
työjärjestykseen. "Pk-yritysten ja yrittäjyyden valtuutettujen ryhmän" muodostaminen 
yrityspolitiikan käsittelemiseksi yhdenmukaistetulla tavalla on katsottu olevan menestys. Kehitystä 
on myöskin ollut havaittavissa laajalti siinä, miten T&K-määrärahoja on ollut pk-yritysten 
saatavilla, ja kehitystä on edelleen mielestämme tapahtunut suhteessa rakennerahastoihin. Tässä 
kohden kustannustehokkuus ei aiheuta ongelmia. 
Suositus 
Jatketaan pyrkimyksiä samaan suuntaan. 
Johtopäätös 
Yrityksille aiheutuvien vaikutusten arviointijärjestelmä (BIA) ei toimi parhaalla mahdollisella 
tavalla, mutta koska yrityksille aiheutuvien vaikutusten arviointeja täytyy tehdä, PO XXIII:lla on 
jonkin verran vaikutusvaltaa muihin pääosastoihin ja mahdollisuuksia vaikuttaa niiden toimintaan. 
Kustannukset ovat vähäpätöiset, paitsi suhteessa henkilökunnan käyttämään aikaan, ja hyödyt ovat 
todennettavissa. Katsomme, että menettely on kuitenkin kustannustehokas. 
Suositus 
Yrityksille aiheutuvien vaikutusten arviointijärjestelmän statusta tulisi kohentaa siten, että 
kustannus/hyöty-analyyseja lisätään ex ante tapauksissa, joissa lainsäädännön luonnostelulla on 
suuri liiketaloudellinen vaikutus. PO XXIII:n olisi myös tutkittava, millä tavoin se voisi näyttää 
ulospäin, että tähän menettelyyn suhtaudutaan vakavasti. 
Johtopäätös 
On esitetty väitteitä, että ehdotettu Euro CD-Rom on vaarassa toisintaa jäsenvaltioiden toimia. 
Tuote on myös oikeutetusti saanut kritiikkiä siitä, että se toteutetaan liian myöhään. Epäilemme, 
onko CD Rom -muoto täysin sovelias pienimmille pk-yrityksille, jotka sitä eniten tarvitsevat. 
Toimen kustannustehokkuutta ei voida vielä määritellä; edellä mainituilla heikkouksilla tulee 
kuitenkin mielestämme olemaan todennäköisesti negatiivinen vaikutus. 
Meillä on myös epäilyksiä euroon liittyen käynnistettävien pilottikoulutustoimien todennäköisen 
kustannustehokkuuden suhteen, ottaen huomioon, miten paljon koulutusaloitteita useimmissa 
jäsenvaltioissa on käynnistettyjä kuinka kauan kestää, ennen kuin tämän pilottihankkeen opetukset 
saavuttavat kansalliset politiikantekijät. Ottaen huomioon, miten kiireellistä on auttaa pk-yrityksiä 
euron siirtymäkauteen liittyvissä seikoissa, olisi PO XXIII :n mielestämme pitänyt keskittyä 
varmistamaan, että muut paremmin rahoitetut toimijat kytkevät pk-yrityksien etunäkökohdat 
riittävästi yhtenäisvaluuttaa koskeviin tiedotus- ja koulutuskampanjoihinsa. 
PO XXIII:n työtä liittyen vähittäismyynnin harjoittajia koskeviin käytännesääntöihin (Code of 
26 
Conduct) on toisaalta yleisesti kiitelty ja euroneuvontakeskusten eurokampanjat ovat mielestämme 
olleet sekä hyödyllisiä että kustannustehokkaita. 
27 
Suositus 
Koulutukseen liittyvien pilottitoimien tulokset olisi analysoitava ja levitettävä niin nopeasti kuin 
mahdollista. Mikäli muita toimia on, olisi ne integroitava jäsenvaltioiden vastaaviin toimiin tällä 
avainalueella. 
Johtopäätös 
Emme ole vakuuttuneita siitä, että Euroopan taloudellisiin eturyhmittymiin (EEIG) liittyvät 
toimet ovat hyödyllisiä tai kustannustehokkaita, vaikka näihin kohteisiin käytetäänkin suhteellisen 
vähän varoja. Mielestämme Regie-tietokanta palvelee lähinnä välittävän tason organisaatioita 
pikemminkin kuin pk-yrityksiä, ja katsomme, että tätä välinettä koskevia esitteitä ei tulisi kustantaa 
julkisista varoista neljätoista vuotta sen jälkeen kun Euroopan taloudellisen eturyhmittymän 
perustava lainsäädäntö on hyväksytty. Koska näihin toimiin ei mielestämme ole tarvetta eivätkä ne 
ole hyödyllisiä, eivät ne mielestämme ole kustannustehokkaita. 
Suositus 
Nämä toimet olisi mielestämme lakkautettava sen jälkeen kun vuoden 1999 esite on laitettu 
jakeluun. 
Johtopäätös 
Eurostatin ja SME Observatoryn kanssa tehty työ tilastojen ja tutkimusten luomiseksi tuottaa 
mielestämme yleisesti ottaen hyödyllisiä tuloksia hyväksyttävillä kustannuksilla. 
Suositukset 
Toimet voisivat olla enemmän uutta luovia (esimerkiksi nopeampia selvityksiä yksittäisistä aiheista) 
ja ne voisivat vastata enemmän käyttäjien tarpeita (Internet-levityksen avulla). On esitetty 
hyödyllisiä ehdotuksia siitä, että erityisesti Observatoryn työn tulisi olla läheisemmässä yhteydessä 
muun PO XXIII :ssa tehtävän tutkimuksen kanssa, niin että Observatoryn tutkimuskapasiteetti 
saataisiin suoraan vaikuttamaan toimintasuunnitelmasta käytävään keskusteluun. 
Johtopäätös 
PO XXIII :n toimet arvioidulla alueella ovat osoittaneet huomattavaa kehitystä kolmannen 
monivuotisen ohjelman aikana ja niiden kustannustehokkus on selvästi ollut hyvä. 
Suositukset 
Arviointitoimintaa olisi edistettävä ja lisättävä ajan myötä, tosin selvää parannusta 
arviointikulttuurissa on jo nähtävissä. 
Tavoite B (ja JEV): Yritysten rahoitusympäristön parantaminen 
Johtopäätös 
Pankkien ja pk-yritysten pyöreän pöydän neuvottelut ovat lähes kaikkien mielestä hyödyllisiä, 
ja matalat kustannukset huomioon ottaen tämän toiminnan kustannustehokkuus ei tuota ongelmia. 
Suositus 
Neuvottelujen tulosten tiedottamista on kritisoituja sitä voitaisiin todennäköisesti parantaa. Pyöreän 
pöydän neuvottelujen tehokkuutta saattaisi käytännössä parantaa se, että ne keskittyisivät selkeästi 
28 
määriteltyihin kysymyksiin eivätkä hajottaisi itseään käsittelemällä laajaa joukkoa erilaisia asioita. 
Pyöreän pöydän neuvottelut voitaisiin myös liittää selkeämmin yhteistoimintaan siten, että ne 
tarjoaisivat aineksia jäsenvaltioiden välisiin keskusteluihin. Tämä myös edesauttaisi keskustelujen 
tulosten levitystä ja saattaisi synnyttää ideoita tulevaisuudessa tehtävään tutkimukseen, josta 
voitaisiin puolestaan edelleen keskustella seuraavassa pyöreän pöydän neuvottelukokouksessa. 
Johtopäätös 
Rahoituksen saatavuuden suhteen kaikki osapuolet pitävät komission tähän mennessä tekemää 
tutkimusta tervetulleena ja odottavat kiinnostuneina useille eri alueille kaavailtuja 
seurantatoimenpiteitä. Tämän alueen toimien kustannustehokkuus on mielestämme ollut hyvä. 
Suositus 
On olemassa vaara, että tutkimuksen työmäärä kasvaa liian nopeasti ja saattaa ylittää PO XXIII:n 
kyvyn seurata omia aloitteitaan tai julkistaa niiden tuloksia asiaankuuluvalla tavalla. Ilman tällaista 
seurantaa tutkimuksen arvo vähenee huomattavasti. 
Johtopäätös 
CREA-aloite sai tutkimuksemme aikana paljon arvostelua osakseen. Monien vastaajien mielestä 
uusi "pilotti" toistaa määrättyyn pisteeseen asti ensimmäisen pilottihankkeen mallin eikä se sen 
vuoksi ole tarpeeksi innovatiivinen ollakseen todellinen "pilotti". Toiset valittivat, että uudessa 
suunnitelmassa ei oteta huomioon sitä, mitä ensimmäisestä suunnitelmasta voitaisiin oppia. 
Joidenkin mielestä CREA on itse asiassa operatiivinen toimenpide, kun puolestaan varsinainen 
operatiivinen ohjelma tällä alueella olisi vastoin toissijaisuusperiaatetta. Mielestämme komissio on 
ehkä oikeassa aloittaessaan uuden siemenpääomaan liittyvän pilottihankkeen, ottaen huomioon, 
miten paljon muutoksia suunnitelmaan on tullut, paljolti tuloksena Siemenpääoma I:n arvioinnista. 
Jos pilottihankkeet arvioidaan ja tuloksista tiedotetaan, ne voivat uskoaksemme auttaa politiikkoja 
koskevissa arvioinneissa kansallisella ja jäsenvaltioiden tasolla. On kuitenkin liian aikaista arvioida, 
mikä tämän toimen todennäköinen kustannustehokkuus tulee olemaan. 
Suositus 
Tämän toimen ajoissa tehty arviointi ja analyysi, samoin kuin sen tulosten kattava tiedotus, voi 
mielestämme hyvin auttaa poistamaan epäilyjä sen suunnittelun laadun suhteen. 
Johtopäätös 
Maksuviivästyksiin liittyvät lainsäädäntöä koskevat toimet vastaavat mielestämme tarvetta ja 
maksavat vähän. Mielestämme niiden kustannustehokkuus on hyvä. Ei kuitenkaan näytä 
todennäköiseltä, että rahoitusjohtamiskykyjen parantamiseksi toteutettavaan koulutukseen 
liittyvät pilottitoimet ovat suhteessa minkäänlaiseen politiikkaympäristöön, mikä lisää mielestämme 
epäilyjä niiden todennäköisestä ja mahdollisesta kustannustehokkuudesta. 
Suositus 
Lainsäädäntöä koskevia toimia olisi edistettävä silmällä pitäen sitä, miten ne helpottavat kaupan ja 
rahoitusvirtojen liikkuvuutta sisämarkkinoilla. Mitä tulee pk-yritysten rahoitusjohtamiskykyjen 
parantamiseksi toteutettavaan koulutukseen, komission olisi mielestämme ensin tutkittava 
jäsenvaltioiden tällä alueella tekemät toimet ja analysoitava, mitä näistä, niiden omista 
rahoitusjohtamiskykyjen parantamiseksi toteutetuista koulutusohjelmista on opittavissa. 
29 
Johtopäätös 
JEV-ohjelmaa pitivät periaatteessa tervetulleena lähes kaikki tutkimukseemme osallistuneet, mutta 
kysymyksiä esitettiin sen säännöistä ja rajoituksista. Kysymysten aiheet vaihtelivat yritysmuodosta, 
jota on mahdollista tukea (vain yhteisyrityksiä), markkinoinnin puuttumiseen ja rahoituksen 
välittäjän valinnan soveltuvuuteen verkossa. Nähdäksemme JEV:n rakenne on kaiken kaikkiaan 
sovelias, kun otetaan huomioon tarve estää vilpillinen käyttö ja saattaa minimiin 
"vapaamatkustajien" (yritykset, jotka hakevat avustuksia silloinkin kun ne olisivat aikaansaaneet 
yhteisyrityksen joka tapauksessa) uhka. Perustelluin kritiikki ohjelmaa kohtaan on tähän mennessä 
näin ollen koskenut markkinoinninedistämisen puuttumista. Kustannustehokkuutta ei voi määritellä 
tässä vaiheessa. 
Suositus 
Mielestämme hankkeeseen olisi saatava paljon enemmän rahoituspalveluja tarjoavia välittäjiä, jotta 
siitä tulisi "tavanmukainen". Mahdollisissa tulevissa arvioinneissa voitaisiin myös tutkia komission 
ja rahoituspalveluja tarjoavien välittäjien työn ja vastuun välistä suhdetta sen toteamiseksi, tekisikö 
tämä hakemusmenettelystä nopeampaa ja helpompaa. Toinen kysymys, jota tulevaisuudessa 
voitaisiin harkita, on se, voisiko toteuttamiskelpoisuuden tutkimuksen tukeminen jo yksinään saada 
aikaan suurin piirtein saman vähäisemmillä kustannuksilla. 
Tavoite C: Pk-yritysten auttaminen eurooppalaistamaan ja kansainvälistämään 
strategioitaan, erityisesti parempien tietopalvelujen avulla 
Johtopäätös 
Euroneuvontakeskukset (ENK) saavat myönteisen arvion. Niillä on vahva laadullinen ja 
määrällinen vaikutus, kasvava verkostoitumista edistävä vaikutus, ja ne kehittävät lisäarvoa pk-
yrityksille perinteisen EU:n tietopalvelujen tarjoajan roolinsa rinnalla. Brysselissä sijaitseva 
teknisen alan neuvontatoimisto suorittaa tehtävänsä hyvin ja euroneuvontakeskusten toiminnan ja 
laadunvalvonnan seurantajärjestelmät ovat parantuneet kolmannen monivuotisen ohjelman aikana. 
Toimen korkeista kustannuksista ja sen vaatimasta suuresta henkilöstömäärästä huolimatta varojen 
käytön kustannustehokkuus on mielestämme hyvä. 
Suositukset 
Euroneuvontakeskushanke hyötyisi siitä, että ensimmäisen palvelupisteen (first-stop-shop) käsitettä 
selvennettäisiin, sekä siitä, että hyväksyttäisiin euroneuvontakeskusten integroituminen 
kiinteämmin jäsenvaltioiden kansallisiin pk-yritysten tukijärjestöihin. Tämä olisi todennäköisesti 
toteutettava alueellisella tasolla, ainakin isommissa jäsenvaltioissa. Tällainen integroituminen 
saattaisi mahdollistaa euroneuvontakeskusten lukumäärän vähentämisen, tosin tämä ei ehkä ole 
mahdollista kaikissa jäsenvaltioissa ja siitä on sovittava asianosaisten kansallisten viranomaisten 
kanssa. 
Minkäänlaisia kompromisseja ei tulisi sallia koko verkostoa, mukaan lukien 
"verkkoeuroneuvontakeskukset" ja "liitännäiseuroneuvontakeskukset", koskevan tiukan 
laadunvalvonnan ylläpitämisessä. Komission laatustandardien tulee koskea mitä tahansa 
organisaatiota, jolle on annettu lupa käyttää Euroneuvontakeskus-nimeä. On myös syytä välttää 
sekaannusta tai kilpailua, jonka kahden euroneuvontakeskuksen sijaitseminen samalla alueella 
saattaisi aiheuttaa. "Verkkoeuroneuvontakeskus"-ajatus saattaisi nähdäksemme olla viime kädessä 
hajottava tekijä, jos sillä vähennetään paikallista yksimielisyyttä ja joidenkin 
30 
euroneuvontakeskusten paikallisen tai alueellisen tason "yhteisomistusta". On suotavampaa 
kannustaa kaikkia tahoja, verkostoja ja järjestöjä toimimaan yhteistyössä paikallisella tasolla kuin 
mahdollistaa se, että ne voivat kilpailla toistensa kanssa kansallisella tasolla. 
Verkostotoimintaa olisi edelleen kehitettävä kasvun edistämiseksi uusilla markkinavetoisilla 
palvelualoilla. Olisi kuitenkin toivottavaa, että selvitetään osallistuvien euroneuvontakeskusten 
"verkko-oikeudet ja -velvollisuudet" ja tehdään "hyvästä käytöksestä" osallistumisen ohjesääntö ja 
palkitaan sitä asiaankuuluvasti, koska se on avain tämän välineen tulevassa kehityksessä. 
Tukimäärää voitaisiin mielestämme kasvattaa niissä tapauksissa, jotka sen ansaitsevat, mutta 
euroneuvontakeskusten kokonaismäärää voitaisiin myös hieman vähentää, jotta käytetty raha 
pysyisi arvossaan. Mitä teknisen alan neuvontatoimistoon tulee, arvostamme sen työtä, mutta 
komission olisi huomioitava, että jonkinasteiset säästöt olisivat tässä mahdollisia ilman, että 
menetettäisiin liian paljon arvokkaita palveluja. Olisi myös pantava enemmän painoa 
euroneuvontakeskusten henkilökunnan kouluttamiseen ja vähennettävä pelkän valmiiksi 
pureskellun tiedotusmateriaalin tarjoamista. 
Johtopäätös 
Markkinoinninedistämistoimet vaikuttavat järkeviltä ja ovat tarpeellisia. Mielestämme Euro Info 
Newsletterin sisältöä ja suunnittelua samoin kuin PO XXIII:n www-sivustoa voitaisiin parantaa; 
mainoskojuja ei kenties tarvita sellaisissa pienissä tapahtumissa kuin Interprise-kokouksissa. Nämä 
toimet arvioidaan kuitenkin yleisesti ottaen kustannustehokkuudeltaan hyviksi. 
Suositus 
PO XXIII:n pitäisi harkita, voisiko paperimuotoisen uutislehden vaihtaa joskus tulevaisuudessa 
parempaan ja säännöllisemmin päivitettävään www-sivustoon. 
Johtopäätös 
Useimmat mielipidekyselyymme osallistuneet vastaajat kritisoivat laajasti liikekumppaneiden 
luottamuksellista hakua palvelevaa verkkoa (BC-Net) ja liikekumppaneiden julkista hakua 
palvelevaa verkkoa (BRE). 
Mielestämme eurooppalainen julkisen sektorin toimi voi tällä alueella olla toissijaisuusperiaatteen 
nojalla oikeutettu. Elleivät nykyiset hankkeet onnistu saavuttamaan kriittistä massaa ja ellei niille 
saada lukuisien pätevien ja innostuneiden välittävien organisaatioiden tukea, ei niiden tukemista 
julkisista varoista tulisi kuitenkaan jatkaa. Niitä ei mielestämme tulisi tukea ainakaan ilman 
määräajan asettamista. 
Uusi tietotekninen apuväline otettiin käyttöön 1998 ja eräät välittävän tahon edustajat ovat 
innostuneita siitä (tosin monet eivät ole). Verkot on nyt myös käynnistetty uudelleen ja komission 
mukaan niistä ollaan taas kiinnostuneita. Emme ole vakuuttuneita siitä, että uusi järjestelmä ja 
verkon uudelleenkäynnistäminen houkuttelisi riittävästi korkealaatuista tukea, jotta hankkeiden 
kustannustehokkuus olisi hyvä tulevaisuudessa. On kuitenkin liian aikaista olla varma tästä. 
Katsomme, että tähän mennessä saavutetut rajalliset tulokset eivät ole olleet riittäviä oikeuttamaan 
huomattavia kustannuksia. 
Suositukset 
Näkemyksemme on, että BC Net/BRE olisi arvioitava perusteellisesti ja riippumattomasti vuonna 
31 
2000. Siihen mennessä pitäisi olla mahdollista määritellä, ovatko viimeaikaiset parannukset olleet 
riittäviä, jotta verkko olisi saanut riittävästi uutta puhtia jatkuvan julkisen rahoituksen 
oikeuttamiseksi. Mikäli näin ei ole, tarvitaan mielestämme perusteellisia toimenpiteitä. BC Net olisi 
yksityistettävä tai lopetettava kolmannen monivuotisen ohjelman päättyessä. Silloin kuin 
euroneuvontakeskukset ovat valmiita sen tekemään, niiden tulisi selkeästi ottaa vastuulleen 
välittävän tahon yhteistyökumppanin etsijän rooli. BRE olisi puolestaan sijoitettava Internetiin, 
jonka selaaminen on avointa, mutta johon tiedonsiirto tapahtuu kontrolloidusti. Tämä helpottaisi 
BRE:n linkittymistä muiden Internetissä toimivien yhteistyökumppanien etsintämekanismien 
kanssa, erityisesti USAssa. 
Johtopäätös 
Europartenariatia pidetään yleisesti ottaen hyödyllisenä, huolimatta siitä, että tilastoja kestävien 
yhteistyöhankkeiden lopullisista tuloksista ei ole saatavilla. 44 % tutkimistamme tapahtumaan 
osallistuneista yrityksistä ilmoitti yksiselitteisesti aloittaneensa hyödyllisen yhteistyömuodon 
tapahtuman tuloksena. Mielestämme tapahtumat vastaavat todelliseen tarpeeseen ja tapahtumiin 
käytetyt huomattavat määrärahat ovat oikeutettuja määrällisten ja laadullisten vaikutustensa 
ansiosta. Niiden kustannustehokkuus on täten laajasti ottaen hyvä. 
Suositukset 
Puhtaasti alueellista lähestymistapaa voitaisiin mielestämme täydentää keskittymällä 
voimakkaammin alakohtaisesti, tapahtumien kasvamatta kuitenkaan liian suuriksi. Yritykset 
voisivat ja niiden ehkä pitäisikin maksaa pieni osallistumismaksu. Kansallisten neuvojien 
toimeksiantosopimusta voitaisiin hieman tiukentaa ja sitoa sopimukseen velvollisuus seurata 
tapahtuman seuraamuksia tapahtuman jälkeenkin. 
Yhteydenottojen seurantaan tapahtuman jälkeen tulisi kiinnittää enemmän huomiota. Huomiota 
tulisi kiinnittää myös siihen, että varmistetaan, ettei tapahtumien taso laske siitä syystä, että niihin 
osallistuu EU:n ulkopuolisia kehitysmaita edustavia tukirahoitusta saavia osallistujia, jotka eivät 
ehkä täysin ymmärrä Europartenariatin yhteistyökumppaneiden etsintään keskittyvää luonnetta. 
Järjestäjät olisi myös, mikäli mahdollista, velvoitettava tiukempaan arviointiin, mahdollisesti 
velvollisuuteen valita ulkopuolinen arvioija. 
Johtopäätös 
Lähes kaikki asianosaiset pitävät yleensä myös Interprisea hyödyllisenä ja menestyksellisenä. 
Tässä tapauksessa 54 % tutkimistamme yrityksistä ilmoitti tuloksena syntyneen kaupallisen 
yhdyssiteen. Samoin kuin Europartenariatin yhteydessä, katsomme, että nämä tapahtumat vastaavat 
todelliseen tarpeeseen ja että saavutetut huomattavat hyödyt oikeuttavat Interpriseen käytetyt 
huomattavat määrärahat. Toimen kustannustehokkuus on täten mielestämme hyvä. 
Suositukset 
Katsomme, että paremmin etukäteen järjestetty yhteistyökumppanin hankinta olisi eduksi 
Interpriselle ja että järjestäjillä olisi tiukempi arviointivelvollisuus edellytyksenä tuen saamiselle. 
Komissio voisi kokeilla tämän monivuotisen ohjelman päättyessä tapahtumakohtaisten tukien 
hienoista vähentämistä nähdäkseen, vaikuttaako tämä isäntänä toimivien organisaatioden 
vaatimuksiin. 
Johtopäätös 
32 
Alihankinnan suhteen katsomme, että julkaisuilla näyttää olevan yleisesti ottaen vähän vaikutusta, 
paitsi ehkä välittävällä tasolla, ja epäilemme niiden kustannustehokkuutta, samoin kuin sitä, tulisiko 
komission olla niiden kanssa tekemisissä. Sen sijaan alakohtaisia hankkeita tuntuvat arvostavan 
niihin osallistuneet, ja ainakin kahdessa tapauksessa järjestäjät ovat antaneet niille suuren arvon. 
Niitä on syytä järjestää tulevaisuudessakin, ja niiden kustannustehokkuus on nähdäksemme ollut 
tähän asti hyvä. Ne olisi kuitenkin integroitava monivuotiseen suunnitelmaan, markkinoitava 
paremmin ja niissä olisi käytettävä ulkopuolista arviointia. 
Lähes kaikki tutkimuksemme vastaajat arvioivat IBEX-tapahtumat erittäin hyviksi. Kuten tavallista, 
tapahtumien arviointi ja markkinointi ovat heikot kohdat. Uskomme kuitenkin, että tulevaisuudessa 
olisi järjestettävä enemmän IBEX-tapahtumia, mikäli komissio löytää tarvittavat järjestäjät. Tähän 
mennessä nämä toimet ovat olleet kustannustehokkuudeltaan hyviä. Muissa alihankintaa koskevissa 
toimissa on vaarana se, että ne vievät huomion pois hyvistä alakohtaisista tapahtumista. 
Ymmärrämme kuitenkin, että on mielekästä, että komissio osallistuu välittävien alihankkijoiden 
konferensseihin (vaikka ei niitä tuekaan). Ehdotettu SCAN-järjestelmä, joka yhdistäisi 
alihankintatietokantoja, vaikuttaa hyvältä ajatukselta, mutta tässä vaiheessa ei ole selvää, onko se 
toteutettavissa. 
Suositukset 
Jollei alihankintatoimista vastaavalle yksikölle (vastaaville yksiköille) anneta huomattavasti 
enemmän määrärahoja, on käsityksemme, että sen (niiden) tulisi tulevaisuudessa keskittyä 
yksinomaan alakohtaisiin hankkeisiin ja IBEX-tapahtumiin. Politiikkoja koskeva suunnittelu, 
mukaan lukien jäsenvaltioiden politiikkojen tutkimus ja analyysi sekä tämän alueen yhteistoiminta 
saattaisi kuitenkin myös olla hyödyllistä, mikäli lisämäärärahoja voidaan osoittaa. 
Johtopäätös 
Olemassaolevien PO XXIIIrn ohjelmien laajentaminen ulospäin on nähdäksemme 
kustannustehokkuudeltaan hyvä tapa laajentaa ohjelmien ulottuvuutta ja lisätä pk-yritysten 
mahdollista arvoa vähäisin kustannuksin. Muiden kansainvälistymiseen tähtäävien toimien 
kustannustehokkuus on tässä vaiheessa epäselvä. 
Suositukset 
Tapahtumien kansainväliselle laajenemiselle joudutaan mahdollisesti asettamaan rajoituksia, jos 
halutaan säilyttää niiden alkuperäinen tarkoitus ja estää ulkopuolisten vierailijoiden vyöry. PO 
XXIIT.n tulisi huolehtia siitä, että se yhtenäistää muut toimensa tällä alueella jäsenvaltioiden 
vastaavien toimien kanssa. 
Tavoite D: Pk-yritysten kilpailukyvyn parantaminen sekä tutkimuksen, innovaatioiden ja 
koulutuksen saannin edistäminen 
Johtopäätös 
Innovaatiotoimia pidetään hyvinä, mitä tulee PO XXIII :n vaikutukseen Euroopan 
Innovaatiotoimintasuunnitelman (Action Pian for Innovation in Europe) sisältöön ja viidenteen T& 
TK-puiteohjelmaan. Näitä asioita johtavat PO:t pitävät PO XXIII:n panosta ja asiantuntemusta 
hyvänä, mutta, samoin kuin jäsenvaltiot ja tutkimuksemme, ne asettavat kyseenalaiseksi sen, ovatko 
pilottitoimet tällä alueella hyödyllisiä. Tämän alueen toimien kustannustehokkuus on hyvä ja 
kustannukset oikeutettuja vain, jos kustannukset ovat alhaiset. PO XXIILn määrärahat tähän työhön 
ovat hyvin rajoitetut ja keskittyminen on olennaista. 
33 
Suositus 
PO XXIII:n olisi mielestämme jatkossa keskityttävä vaikuttamaan siihen, miten PO XII ja XIII 
saattavat määrärahat pk-yritysten ulottuville. Pilottitoimia tulisi mielestämme käynnistää vain 
vaihtoehtoisten politiikkojen testaamiseen. 
Johtopäätös 
Koulutuksen ja laadunvalvonnan suhteen useimmat vastaajat esittävät vahvoja epäilyksiä siitä, 
pitäisikö PO XXIII:n ylipäänsä olla aktiivinen tällä alueella. Toissijaisuusperiaatetta koskevia 
kysymyksiä nousee esiin, samoin kuin kysymyksiä siitä ilmeisestä tosiseikasta, että jäsenvaltioilla 
on hyvin huomattavia hankkeita meneillään, sekä siitä, että komissio käyttää suuria määrärahoja PO 
V:n ja XXII:n johtamiin hankkeisiin. Epäilemme, että tämän alueen pilottitoimien 
kustannustehokkuutta ei yleisesti ottaen pidettäisi hyvänä, vaikkakin eräät koulutukselliset 
toimenpiteet saattaisivat olla hyödyllisiä alueilla, joista syvällinen politiikkojen tutkimus on jo tehty 
(kuten yritysten siirrosta). Tästä on kuitenkin liian aikaista tehdä lopullisia johtopäätöksiä. 
Suositukset 
PO XXIII:n toimet, mikäli niitä on tulevaisuudessa, olisi mielestämme rajoitettava muihin 
toimijoihin vaikuttamiseen ja tutkimuksen tekemiseen tämän alueen politiikoista, ilman että PO 
XXIII panee itsenäisesti alulle määräraha-aloitteita. 
Johtopäätös 
Standardointi on näkemyksemme mukaan puolestaan alue, jolla EU-tason toimet ovat tarpeellisia. 
NORMAPME-toimi täyttää tämän aukon Euroopan standardointikehityksessä ja on 
kustannustehokkuudeltaan hyvä. Sen tulisi olla hyvin mainostettua, jotta potentiaalisilla asiakkailla 
olisi mahdollisuus käyttää sitä. 
Suositus 
Tätä toimenpidettä tulisi edelleen jatkaa, ja siitä tiedottamista tulisi tehostaa. 
Johtopäätös 
Ympäristöön liittyviä toimia lisättiin tutkimuksemme aikana siinä määrin, että EMAS-säännöksiä 
muutettiin enemmän pk-yritysten näkökohdat huomioon ottaviksi. Mielestämme Euromanagement-
Ympäristö -toimen ja EMASin välillä on selkeä yhteys, mutta, jälleen kerran, vakavaksi 
kysymykseksi nousi se, onko PO XXIILlla riittävästi henkilöstöresursseja tämän toimen 
hallinnoimiseen. 
Suositus 
Ei ole selvää, että uusia toimia tarvittaisiin tällä alueella, mutta jos näin on, olisi niiden 
mielestämme oltava tiukasti politiikkoihin suuntautuneita. 
Tavoite E: Yrittäjyyden edistäminen ja erityisten kohderyhmien tukeminen. 
Johtopäätös 
Yrittäjyyden edistäminen on tavoitteen E ylivoimaisesti tärkein päämäärä, ja sitä on tehostettu 
erityisesti vuonna 1998 julkaistussa komission tiedonannossa Yrittäjyyden edistäminen. Toimi tulee 
nähdäksemme saamaan lisää puhtia Luxemburgin työllisyyttä käsitelleen huippukokouksen 
34 
päätöslauselmien valossa, ja myös BEST-seurannan ansiosta kysymys tulee pysymään esillä. 
Suositus 
PO XXIILn tulisi keskittyä edelleen tämän alueen tutkimuksen kehittämiseen ja parhaiden 
käytäntöjen edistämiseen jäsenvaltioiden viranomaisten keskuudessa. 
Johtopäätökset 
Käsityöläisaloja ja määrättyjä kohderyhmiä, kuten naisia, nuoria yrittäjiä ja muita heikommassa 
asemassa olevia koskevat toimet ovat herättäneet epäilyjä, että riittävän konkreettista kehitystä ei 
voida odottaa siltä suurelta joukolta konferensseja, pilottihankkeita ja esittelytilaisuuksia, jotka on 
järjestetty. Hallinto- ja käsittelyjärjestelmät ovat toimineet tähän mennessä varsin hitaasti, joten PO 
XXIII arvioi vasta nyt toisen monivuotisen ohjelman hankkeita, kun kolmannen monivuotisen 
ohjelman hankkeet ovat jo käynnistymässä. Näiden pilottitoimien tulosten saattamisessa politiikan 
kehittämisen asteelle on vakavia rajoituksia, joita olisi kiireellisesti tarkasteltava. 
Eräät 4 artiklan mukaisen komitean jäsenet vastustavat periaatteessa sitä, että käsityöläisalojen 
yritykset ja mikroyritykset saavat erityiskohtelua. Heidän mielestään kaikkia pk-yrityksiä tulisi 
kohdella yhtäläisesti suhteessa komission toimenpiteisiin. Erityistarpeita edustavia ryhmiä tulisi 
käsitellä vain politiikkaa koskevassa asiayhteydessä, tutkimuksen kautta, yhteistoiminnassa jne. 
Eräät jäsenvaltiot ovat tätä mieltä myös naisille ja vammaisille suunnatuista erityistoimenpiteistä. 
Näkemyksemme mukaan käsityöläisalan pilottitoimet ovat periaatteessa oikeutettuja, siinä mielessä, 
että ne kuuluvat selvästi Milanon konferenssin määrittelemään politiikan viitekehykseen. Niiden 
kustannustehokkuus on kuitenkin hyvä vain, jos tulokset arvioidaan ja niistä tiedotetaan kaikille 
asianosaisille ajoissa ja jos ne saadaan kytketyksi EU:n politiikan viitekehykseen. Mielestämme ei 
ole selvää, että sama politiikan viitekehys koskisi naisia ja nuoria yrittäjiä suosivia pilottitoimia, 
joten se, mihin näiden pilottitoimien tuloksia käytetään, on entistä suurempi tekijä niiden 
kustannustehokkuuden määrittelyssä. 
Suositukset 
Olemassaolevien toimien arvioinnin ja niiden tulosten seurauksia käsittelevän sekä politiikkoja 
koskevan keskustelun aloittamisen tulisi mielestämme tapahtua ennen kuin käynnistetään uusia 
pilottitoimia. PO XXIII :n tulisi tulevaisuudessa varmistaa, että pilottitoimet tällä alueella ovat 
järkeviä suhteessa jäsenvaltioiden sekä välittävien tahojen, kaupan järjestöjen ja eturyhmien 
hyväksymään yleiseen politiikan viitekehykseen. 
Johtopäätös 
Kaupan ala on kiistanalainen kolmannen monivuotisen ohjelman puitteissa, koska se on 
alakohtaisesti keskittynyt, kun taas ohjelma on puolestaan horisontaalinen. Monet maat epäilevät, 
tulisiko kaupan alalle käyttää määrärahoja monivuotisen pk-yritysohjelman puitteissa. Meidän 
näkemyksemme tosin on, että PO XXIII on pyrkinyt antamaan tämän alueen toimilleen pk-
painopisteen. 
Mitä täytäntöönpantuihin toimiin tulee, tuore valkoinen kirja on otettu vastaan tyytyväisenä, vaikka 
joissakin piireissä ollaankin sitä mieltä, että se olisi voinut olla strategisempi painopisteeltään; 
pelätään myös, että määräraharajoitukset ja viivästykset tarkoittavat, että sen toimintasuunnitelmaa 
ei ole pantu täysin täytäntöön. Epäilyjä on myös esitetty Commerce 2000:n kolmannen vaiheen 
todennäköisestä seurannasta, koska asianosaiset pelkäävät, että lukuisat selvitykset ja konferenssien 
35 
päätöslauselmat, vaikka ne ovatkin hyödyllisiä, eivät ehkä saa niiden eteenpäin viemiseksi 
tarvittavaa tarkkaa huomiota osakseen. Sähköistä kaupankäyntiä koskeva aloite on saanut osakseen 
laajan hyväksynnän. 
Sähköistä kaupankäyntiä koskevien aloitteiden kustannustehokkuutta ei voida arvioida tässä 
vaiheessa. Meillä on epäilyksiä Commerce 2000:een kolmannen monivuotisen ohjelman puitteissa 
käytettyjen määrärahojen mahdollisesta kustannustehokkuudesta, mutta jälleen kerran on liian 
aikaista arvioida, mitä käyttöä tämän määrärahan tuloksilla tulee olemaan. Muiden, politiikkoihin 
liittyvien toimien suhteen ei näytä olevan kustannustehokkuudesta aiheutuvia ongelmia, niin kauan 
kuin hyväksytään se, että kaupan alan tukeminen on pätevä tavoite monivuotisen ohjelman 
puitteissa. 
Suositukset 
PO XXIII:n olisi varmistettava, että valkoisen kirjan täytäntöönpano tapahtuu tehokkaasti ja että 
Commerce 2000:n tulokset analysoidaan ja levitetään nopeasti ja että niitä käytetään toimialan 
parannetun politiikan kehittämiseen. 
7. Yleiset johtopäätökset 
Vaikuttaa selkeästi siltä, että politiikan kehittäminen on tällä hetkellä alirahoitettua PO XXIII :ssa. 
Koska politiikasta käydään keskustelua ja sitä kehitetään useilla aloilla, huomattavia määrärahoja 
tarvitaan sen varmistamiseksi, että tutkimuksella on seurantaa, että kaikki yhteistoiminta on hyvin 
valmisteltu ja selkeästi kohdennettu ja että tarkistetaan, että jäsenvaltiot pitävät sitoumuksensa. 
Politiikan kehittämisen tulisi olla integroidumpaa ja sen tuloksellisuutta tulisi mitata siten, että 
teemoja tärkeimmistä tavoitteista kehiteltäisiin vuosittain tai joka toinen vuosi. 
Mielestämme tällä hetkellä on olemassa liikaa pieniä pilottihankkeita ja toimia, jotka eivät saa 
asianmukaisesti aikaan todellista politiikan kehittymistä. Myös julkaisutyyppisiä toimia, jotka eivät 
suoraan liity politiikan kehittämiseen tai saa aikaan konkreettista hyötyä pk-yrityksille tai joista 
tiedottaminen on riittämätöntä, jotta niiden vaikutus olisi suuri, on tällä hetkellä liikaa. 
Nähdäksemme eräät toimista, joiden kustannustehokkuus on huono, olisi lopetettava, ja loput olisi 
arvioitava ankarammin ja nopeammin ja integroitava politiikan kehityksen viitekehykseen. Tämä 
vapauttaisi määrärahoja politiikan kehittämiseen ja joidenkin todellisten, yleensä hyödyllisinä ja 
palkitsevina pidettyjen operatiivisten toimenpiteiden kehittämiseen ja mahdollisesti laajentamiseen. 
PO XXIII:n tämänhetkisen toiminnan hyvä puoli on, että sen johto on sitoutunutta ja että sen 
päämääränä on saavuttaa tuloksia ja pitää jatkossakin kysymykset pk-yrityksistä ja yrittäjyydestä 
unionin työjärjestyksen etualalla. Monet monivuotisen ohjelman toimenpiteistä saavat yleisesti 
ottaen hyvän arvion, mitä tulee niiden suunnittelun ja täytäntöönpanon laatuun, laadulliseen 
vaikutukseen ja kustannustehokkuuteen. Heikkoudet löytyvät yleensä PO:n sisällä olevasta 
taipumuksesta pirstoutumiseen sekä lisääntyvistä pienen mittakaavan toimenpiteistä, joilla ei ole 
asiaankuuluvaa rahoitusta, valvontaa tai analyysia tai joita ei käsitellä myöhemmällä tasolla 
politiikkajärjestelmässä. Tuloksena on myös asianosaisten turhautuminen, olivat nämä sitten 
jäsenvaltioiden viranomaisia, yritysten edustajajärjestöjä tai välittävien tahojen järjestöjä. Yleinen 
piirre on myös PO XXIII:n toimien mahdollisesti kiinnostavien lopputulosten levityksen 
puuttuminen. 
Pk-yrityksiä edustavien järjestöjen konsultointi politiikkakysymyksissä on parantunut kolmannen 
monivuotisen ohjelman aikana. Näkemyksemme mukaan komission täytyy kuitenkin varoa 
36 
täyttämästä liian innokkaasti erityisryhmien ja alojen edustajien toiveita pilottihankkeista ja 
erityiskysymyksiä koskevista julkaisuista. Tällaisten aloitteiden täytyy aina edesauttaa yleistä 
julkista politiikan viitekehystä. 
Yksimielisiä ollaan siitä, että komission sisällä tarvitaan aktiivista yrittäjänäkökulmaa edistävää 
otetta suhteessa siihen erittäin suureen määrään kysymyksiä, jotka pk-yrityksiin vaikuttavat. Yhtä 
yksimielisiä ollaan siitä, että PO XXIII:n ei tarvitse "tehdä" niin paljon. Komission paras panos on 
usein seurausta sen pk-yritysasian asiantuntevasta edistämisestä. Se, että monivuotiseen ohjelmaan 
on olemassa määrärahabudjetti, saattaa väistämättä luoda määrärahojen käyttöä edistävän 
ilmapiirin, mutta arviointimme implikaatio on, että PO XXIII :n todelliset saavutukset ovat usein 
peräisin asiantuntevasta työstä politiikan alueella. Tämä saattaa aikaa myöten hyödyttää Euroopan 
pk-yrityksiä enemmän kuin PO XXIII:n käytettävissä olevat suhteellisen pienet määrärahat. 
Suurimmat operatiiviset toimet ovat mielestämme kuitenkin olleet hyvin suunniteltuja ja 
menestyksellisiä ja niitä tulisi jatkaa, ja jopa laajentaa, mikäli talousarvioviranomaiset sen sallivat. 
Yleinen johtopäätöksemme komission kolmannen monivuotisen ohjelman puitteissa tähän 
mennessä tehtyjen toimien kustannustehokkuudesta kokonaisuudessaan on, että siinä määrin kuin se 
on tunnettu, on se laajasti ottaen hyväksyttävä. Useissa tapauksissa monivuotisen ohjelman 
ensimmäisten kahden vuoden varojen käytön kustannustehokkuutta ei kuitenkaan voida vielä 
määritellä. Joissakin tapauksissa on perusteltua kantaa huolta siitä, että joidenkin pilottitoimien 
tulokset eivät tule asianmukaisesti analysoiduiksi ja/tai että tuloksta ei tiedoteta tarpeeksi nopeasti. 
PO XXIILn on keskityttävä siihen, että kaudella 1997/1998 käytetyistä varoista saadaan 
mahdollisimman paljon irti monivuotisen ohjelman loppuaikana. Saattaa olla suositeltavaa 
uudelleenkohdentaa osa PO:n inhimillisistä voimavaroista, jotta voidaan varmistaa tämän olevan 
mahdollista ja jotta voidaan lisätä tehokkuutta ja yleistä kustannustehokkuutta. 
37 
ISSN 1024-4492 
KOM(1999) 319 lopullinen 
ASIAKIRJAT 
FI 08 10 04 17 
Luettelonumero : CB-CO-99-324-FI-C 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxemburg 
^