Euroopan parlamentin päätöslauselma,

10. toukokuuta 2011,

joka sisältää huomautukset, jotka ovat erottamaton osa päätöstä vastuuvapauden myöntämisestä Euroopan unionin yleisen talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2009, pääluokka II – Neuvosto

EUROOPAN PARLAMENTTI, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin yleisen talousarvion varainhoitovuodeksi 2009 [1],

ottaa huomioon Euroopan unionin lopullisen tilinpäätöksen varainhoitovuodelta 2009 (SEC(2010) 963 – C7-0213/2010) [2],

ottaa huomioon neuvoston vuosikertomuksen vastuuvapauden myöntävälle viranomaiselle vuonna 2009 toimitetuista sisäisistä tarkastuksista,

ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomuksen talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2009 ja toimielinten vastaukset [3],

ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 287 artiklan mukaisesti antaman tarkastuslausuman tilien luotettavuudesta sekä tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta [4],

ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 272 artiklan 10 kohdan sekä 274, 275 ja 276 artiklan ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 314 artiklan 10 kohdan sekä 317, 318 ja 319 artiklan,

ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 päivänä kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 [5] ja erityisesti sen 50, 86, 145, 146 ja 147 artiklan,

ottaa huomioon yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan korkeana edustajana toimivan neuvoston pääsihteerin päätöksen N:o 190/2003 neuvoston jäsenvaltioiden valtuuskuntien jäsenten matkakulujen korvaamisesta [6],

ottaa huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17. toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen [7],

ottaa huomioon työjärjestyksen 77 artiklan ja liitteen VI,

ottaa huomioon talousarvion valvontavaliokunnan mietinnön (A7-0088/2011),

A. ottaa huomioon, että kansalaisilla on oikeus tietää, mihin heidän maksamansa verot menevät ja miten poliittiset elimet käyttävät niille uskottua valtaa [8],

B. ottaa huomioon, että Kölnissä 3. ja 4. kesäkuuta 1999 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmissä neuvostolle annettiin operationaaliset valmiudet Euroopan yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan vahvistamiseksi,

C. ottaa huomioon, että neuvoston päätöksellä 2004/197/YUTP [9] perustettiin hallinnointijärjestelmä (Athene) Euroopan unionin sellaisten operaatioiden yhteisten kustannusten rahoittamiseksi, joilla on sotilaallista merkitystä tai merkitystä puolustuksen alalla, ja että tällä päätöksellä samoin kuin neuvostossa kokoontuneiden Euroopan unionin jäsenvaltioiden hallitusten edustajien Athene-järjestelmälle myönnettävistä erioikeuksista ja vapauksista 28. huhtikuuta 2004 tekemällä päätöksellä 2004/582/EY [10] Athene-järjestelmälle myönnetään erioikeuksia ja vapauksia ja neuvostolle myönnetään operationaalisia toimivaltuuksia,

D. ottaa huomioon, että neuvoston 28 päivänä helmikuuta 2000 tekemässä päätöksessä 2000/178/YUTP [11] neuvoston pääsihteeristön palvelukseen määräaikaisesti siirrettäviin kansallisiin sotilasalan asiantuntijoihin sovellettavista säännöistä sekä neuvoston 22 päivänä tammikuuta 2001 tekemässä päätöksessä 2001/80/YUTP [12] Euroopan unionin sotilasesikunnan perustamisesta säädetään, että sotilasasiantuntijoiden palvelukseen siirtämisestä aiheutuvat kulut otetaan neuvoston talousarvioon,

1. panee merkille, että vuonna 2009 neuvostolla oli käytettävissään maksusitoumusmäärärahoja yhteensä 642000000 euroa (2008: 743000000 euroa) ja että niiden käyttöaste oli 92,33 prosenttia eli melkein sama kuin vuonna 2007 (93,31 prosenttia) ja silti alle muiden toimielinten keskiarvon (97,69 prosenttia);

2. katsoo, että Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 335 artiklan mukaisesti unionin toimielimillä on toiminnassaan tiettyä hallinnollista riippumattomuutta ja että tämä riippumattomuus edellyttää samanasteista vastuullisuutta ja tilivelvollisuutta; ottaa huomioon, että parlamentti on ainoa välittömillä vaaleilla valittu toimielin ja sen yhtenä tehtävänä on myöntää neuvoston suosituksesta vastuuvapaus unionin yleisen talousarvion toteuttamisesta, ja on näin ollen päättänyt käyttää tätä riippumattomuutta vastuuvapausmenettelyssä ja pitää unionin muiden toimielinten itsenäisesti hallinnoimat yleisen talousarvion pääluokat erillään toisistaan sekä myöntää kaikille näille toimielimille vastuuvapauden erikseen;

3. pitää valitettavana vuosien 2007 ja 2008 vastuuvapausmenettelyihin liittyneitä ongelmia ja toistaa 16. kesäkuuta 2010 antamassaan päätöslauselmassa [13] vastuuvapauden myöntämisestä neuvoston talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2008 ilmaisemansa kannan ja etenkin neuvostolle ja Euroopan parlamentille esittämänsä kehotuksen luoda vastuuvapausmenettelyn yhteyteen vuotuinen menettely, jotta neuvoston talousarvion toteuttamisesta saataisiin kaikki tarvittavat tiedot;

4. toistaa, että neuvoston menoja olisi valvottava samalla tavalla kuin unionin muiden toimielinten menoja, ja suosittelee noudattamaan 16. kesäkuuta 2010 annettua päätöslauselmaa ja etenkin kohtaa, jonka mukaan valvonnan olisi perustuttava seuraaviin kaikkien toimielinten toimittamiin kirjallisiin asiakirjoihin:

- edellisen varainhoitovuoden talousarvion toteuttamista koskevat tilit,

- tase, johon on merkitty varat ja vastuut,

- toimielimen talousarviota ja varainhoitoa koskeva vuosikertomus,

- toimielimen sisäisen tarkastajan vuosikertomus,

sekä näiden lisäksi vastuuvapausmenettelystä vastaavan valiokunnan kokouksessa suullisesti annettuun selvitykseen;

5. pitää erittäin valitettavana, että neuvoston puheenjohtajavaltio kieltäytyi kutsuista vastuuvapausmenettelystä vastaavan valiokunnan kokoukseen, jossa oli tarkoitus keskustella puheenjohtajavaltion suhtautumisesta ehdotettuun menettelyyn sekä vastuuvapautta koskevista mahdollisista yhteistyömuodoista, kuten myös sitä, että neuvoston pääsihteeri kieltäytyi osallistumasta vastuuvapausmenettelystä vastaavan valiokunnan kokoukseen ja keskustelemasta neuvostoa koskevasta vastuuvapausmenettelystä;

6. panee merkille neuvoston pääsihteerin 4. maaliskuuta 2011 päivättyyn kirjeeseen liitetyn ehdotuksen parlamentin ja neuvoston yhteisymmärryspöytäkirjaksi niiden yhteistyöstä vuosittaisten vastuuvapausmenettelyjen aikana ja neuvoston valmiuden käsitellä vastuuvapausmenettelyä erillään talousarviomenettelystä mutta toistaa, että parlamentin ja neuvoston erilaiset roolit vastuuvapausmenettelyssä on säilytettävä erillään ja että neuvosto on joka tapauksessa aina täysin tilivelvollinen kansalaisia kohtaan käytettävissään olevien varojen suhteen; pitää erittäin valitettavana, että neuvoston puheenjohtaja ja pääsihteeristö eivät suostuneet osallistumaan vastuuvapausmenettelystä vastaavan valiokunnan kokoukseen, jossa ne olisivat voineet antaa tietoja ja vastata kysymyksiin neuvostoa koskevasta varainhoitovuoden 2009 vastuuvapaudesta, ja että ne myös kieltäytyivät toimittamasta kirjallisia vastauksia esittelijän lähettämään kyselyyn; pitää erittäin valitettavana, että neuvoston puheenjohtaja ja pääsihteeristö eivät suostuneet osallistumaan vastuuvapausmenettelystä vastaavan valiokunnan kokoukseen, jossa ne olisivat voineet antaa tietoja ja vastata kysymyksiin neuvostoa koskevasta varainhoitovuoden 2009 vastuuvapaudesta, ja että ne myös kieltäytyivät toimittamasta kirjallisia vastauksia esittelijän lähettämään kyselyyn;

7. panee merkille puheenjohtajavaltio Unkarin hyvän tahdon ja saavutetun edistyksen; pyytää noudattamaan vastuuvapausmenettelyä koskevan tiedonvaihdon parantamiseksi samaa toimintatapaa kuin muiden toimielinten kohdalla seuraavin pääkohdin:

- järjestetään neuvoston edustajien ja vastuuvapausmenettelystä vastaavan parlamentin valiokunnan kesken virallinen kokous, johon osallistuvat neuvoston pääsihteeri ja senhetkinen puheenjohtaja sekä vastuuvapausmenettelystä vastaavan valiokunnan puheenjohtajisto, esittelijä ja poliittisia ryhmiä edustavat jäsenet (koordinaattorit ja/tai varjoesittelijät) ja jossa annettaisiin kaikki tarvittavat tiedot neuvoston talousarvion toteuttamisesta,

- neuvoston pääsihteeri vastaa vastuuvapausmenettelystä vastaavan valiokunnan neuvostolle esittämiin kysymyksiin, ja

- vahvistetaan aikataulu, jossa tämä väliaikainen ratkaisu virtaviivaistetaan ja vakiinnutetaan;

ei näin ollen pidä tarpeellisena sitä, että neuvoston kanssa tehtäisiin neuvoston vastuuvapautta koskeva toimielinten välinen sopimus;

8. vaatii, että tilintarkastustuomioistuin arvioi perusteellisesti neuvoston valvontajärjestelmiä samalla tavoin kuin se arvioi tuomioistuimen, oikeusasiamiehen ja tietosuojavaltuutetun järjestelmiä valmistellessaan vuosikertomustaan varainhoitovuodelta 2009;

Vastuuvapauspäätöksen lykkäämisen syyt

9. toteaa, että lykkäämisen syyt ovat seuraavat:

a) neuvosto ei ole suostunut tapaamaan vastuuvapausmenettelystä vastaavaa parlamentin valiokuntaa tai sen esittelijää virallisesti ja muodollisesti keskustellakseen neuvoston talousarvion toteuttamisesta vuonna 2009,

b) neuvosto ei suostunut toimittamaan parlamentille kirjallisena tietoja ja asiakirjoja, joita siltä pyydettiin esittelijän 14. joulukuuta 2010 lähettämän kirjeen liitteessä,

c) parlamentti ei ole saanut neuvostolta perusasiakirjoja, kuten luetteloa kaikista talousarviosiirroista;

Neuvostolta vaaditut lisätoimet

10. kehottaa neuvoston pääsihteeriä toimittamaan vastuuvapausmenettelystä vastaavalle parlamentin valiokunnalle 15. kesäkuuta 2011 mennessä kattavat kirjalliset vastaukset seuraaviin kysymyksiin:

a) Neuvosto ei ole osallistunut säännöllisesti sitä koskeviin aiempiin vastuuvapauskeskusteluihin vastuuvapausmenettelystä vastaavassa parlamentin valiokunnassa. Sen mukanaolo on kuitenkin erittäin tärkeää, jotta se voisi vastata valiokunnan jäsenten kysymyksiin neuvoston vastuuvapaudesta. Suostuuko neuvosto tulevaisuudessa osallistumaan vastuuvapausmenettelystä vastaavan parlamentin valiokunnan keskusteluihin neuvoston vastuuvapaudesta?

b) Miksi neuvosto muuttaa sisäisen tarkastuksen esitystapaa tai -muotoa joka vuosi? Miksi sisäinen tarkastus on vuosi toisensa jälkeen niin niukka, yleisluonteinen ja epäselvä? Voisiko neuvosto esittää vuoden 2010 vastuuvapausmenettelystä lähtien sisäisen tarkastuskertomuksensa muulla kielellä tai muilla kielillä kuin ranskaksi?

c) Onko suoritettu ulkoinen tarkastus? Jos on, saisiko vastuuvapausmenettelystä vastaava parlamentin valiokunta sen tarkasteltavakseen? Jos ulkoista tarkastusta ei ole suoritettu, miksi neuvosto on päättänyt jättää sen teettämättä?

d) Tähän saakka neuvoston toimiin on kuulunut yhteisrahoitus komission kanssa, ja Lissabonin sopimuksen voimaantulon jälkeen yhteisrahoituksen määrä on lisääntynyt. Mitä tarkastus- ja valvontajärjestelmiä on otettu käyttöön täyden avoimuuden varmistamiseksi? Koska Lissabonin sopimus lisäsi yhteisrahoitusta komission kanssa, mitä neuvoston mielestä tarkoittaa tarkoituksenmukaisiin kyselyihin vastaaminen?

e) Vuosikertomuksessaan varainhoitovuodelta 2009 tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että neuvosto ei noudattanut hankintamenettelyn tuloksen julkaisemiseen liittyviä varainhoitoasetuksen sääntöjä kahdessa yhteensä kuudesta tarkastetusta hankintamenettelystä. Onko neuvosto tarkastanut lisää samankaltaisten hankintamenettelyjen otoksia? Onko sisäistä menettelyä järkeistetty, jotta vastaavat tapaukset voitaisiin jatkossa välttää?

f) Euroopan unionin erityisedustajien palveluksessa oleva henkilöstö: Voisiko neuvosto ilmoittaa Euroopan unionin erityisedustajien palveluksessa olevan henkilöstönsä määrän (koko henkilöstö, henkilöstötaulukkoon sisältyvät virat ja muut), virkojen määrän ja palkkaluokan vuonna 2009? Miten Euroopan unionin erityisedustajien palveluksessa olevan henkilöstön virat jaetaan neuvoston ja Euroopan ulkosuhdehallinnon kesken ja milloin tämä tapahtuu? Kuinka paljon kukin erityisedustaja sai matkamäärärahoja? Kuinka monta Euroopan unionin erityisedustajien palvelukseen kuuluvaa henkilöä siirrettiin 1. tammikuuta 2011 Euroopan ulkosuhdehallinnon palvelukseen? Kuinka moni virka pysyy neuvostossa ja miksi?

g) Varainhoitoa koskevan selvityksen (11327/10, FIN 278) 2.2 kohdassa neuvosto korostaa Lissabonin sopimuksesta johtuvia talousarviokysymyksiä. Onko neuvosto ratkaissut Javier Solanan menoja koskevat ongelmat? Mikä osa menoista maksetaan neuvoston talousarviosta ja mikä osa komission talousarviosta?

h) Mihin toiminta-, hallinto-, henkilöstö-, kiinteistö- ja muihin menoihin neuvosto varautui vuonna 2009 korkean edustajan / komission varapuheenjohtajan viran perustamista varten?

i) Korkea edustaja / komission varapuheenjohtaja astui virkaansa 1. joulukuuta 2009. Miten kustannukset (henkilöstömenot, matkakulut jne.) jaettiin neuvoston ja komission kesken? Miten neuvosto valmisteli korkean edustajan / varapuheenjohtajan talousarvion vuodeksi 2010? Mitä budjettikohtia ja summia toimintaan varattiin?

j) Mitä vaikutuksia neuvoston kiinteistösuunnitelmiin on sillä, että toimistotilaa vapautuu, kun henkilöstöä siirtyy ulkosuhdehallinnon palvelukseen? Onko näiden toimistotilojen jatkokäyttöä suunniteltu? Kuinka suuriksi muuttokustannukset arvioidaan? Milloin muuttoja koskevat mahdolliset tarjouskilpailuilmoitukset on julkaistu?

k) Mitä olivat yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan (YUTP) tai yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan (YTPP) tehtäviin liittyvät hallinto- ja toimintamenot, jotka rahoitettiin ainakin osittain unionin vuoden 2009 talousarviosta? Mikä oli vuoden 2009 YUTP-menojen kokonaismäärä? Voisiko neuvosto yksilöidä ainakin tärkeimmät operaatiot ja niiden kustannukset vuonna 2009?

l) Mitkä olivat kustannukset neuvoston YUTP/YTPP-työryhmien kokouksista Brysselissä ja muualla, ja missä näitä kokouksia järjestettiin?

m) Mitä hallinnollisia menoja liittyi yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan sotilasoperaatioiden toteuttamiseen? Mikä osuus sotilasoperaatioiden kokonaismenoista rahoitettiin unionin talousarviosta?

n) Mitä olivat Athene-järjestelmän toimintaan liittyvät hallintomenot, kuinka monta virkaa kyseiseen järjestelmään tarvittiin ja aiotaanko järjestelmään liittyviä virkoja siirtää Euroopan ulkosuhdehallintoon? Kenelle viranhaltijat raportoivat?

o) Neuvoston henkilöstötaulukkoon sisältyvien toimien täyttöaste on alhainen (91 prosenttia vuonna 2009, 90 prosenttia vuonna 2008). Vaikuttaako tämä jatkuvasti alhainen täyttöaste jollain tavoin neuvoston pääsihteeristön toimintaan? Pystyykö neuvoston pääsihteeristö hoitamaan kaikki tehtävänsä nykyisellä täyttöasteella? Koskeeko alhaisen täyttöasteen ongelma tiettyjä yksiköitä? Mistä jatkuvat epäjohdonmukaisuudet johtuvat?

p) Kuinka monta virkaa osoitettiin kaiken kaikkiaan politiikkojen koordinointiin ja hallinnolliseen tukeen (komission vuotuisten henkilöstökartoitusten määritelmien mukaan)? Mikä on niiden osuus virkojen kokonaismäärästä?

q) Saavuttaakseen vuoden 2009 hallinnolliset tavoitteensa neuvosto lisäsi työskentelymuotoihinsa etätyöskentelyn. Miten neuvosto aikoo osoittaa tämän työskentelymuodon tehokkuuden? Voiko neuvosto kertoa myös, mitä tähän liittyviä lisätoimia on toteutettu etenkin varainhoidon laadun parantamiseksi ja mikä on ollut niiden vaikutus?

r) Neuvosto lisäsi henkilöstötaulukkoonsa 15 virkaa (8 AD-virkaa ja 7 AST-virkaa) täyttääkseen Irlannin kieliyksikön henkilöstötarpeet. Kuinka paljon henkilöstöä työskentelee muissa kieliyksiköissä (kielittäin jaoteltuna)? Onko hakijamaita varten ja niistä jo palkattu henkilöstöä? Jos vastaus on myönteinen, kuinka monesta virasta on kyse (maittain ja kielittäin jaoteltuna)?

s) 14. joulukuuta 2007 perustettiin mietintäryhmä, jonka jäsenet nimitettiin 15. ja 16. lokakuuta 2008. Miksi tarvittavaa rahoitusta ei voitu suunnitella ja ottaa vuoden 2009 talousarvioon? Oliko vuoden 2009 talousarviosta ennakoimattomia menoja koskevasta varauksesta tehty siirto budjettikohtaan, joka luotiin vuonna 2007 rakenteen rahoittamiseksi, todella talousarvion kannalta täysin neutraali? Neuvosto osoitti mietintäryhmälle 1060000 euroa. Kuinka monta virkaa ryhmälle voidaan osoittaa?

t) Valtuuskuntien matkoihin liittyvät menot vaikuttavat edelleen ongelmallisilta (ks. 15. kesäkuuta 2010 annettu neuvoston muistio SGS10 8254, II luetelmakohta, s. 4). Miksi nämä menot on jaettu niin moneen eri budjettikohtaan?

u) Miksi sisäinen tarkastus pitää edelleen tarpeellisena lisätä maininnan valtuuskuntien jäsenten matkakuluista ja tulkkauskuluista, vaikka parlamentti on kritisoinut sitä ankarasti kahdessa viimeisessä neuvoston vastuuvapautta koskevassa päätöslauselmassa?

v) Neuvosto on jälleen käyttänyt jäljelle jääneitä tulkkausmäärärahoja valtuuskuntien matkoista aiheutuneiden lisäkulujen rahoittamiseen. Tämän vuoksi vuoden 2009 matkakustannussitoumukset olivat huomattavasti alkuperäistä talousarviota alhaisemmat, alle puolet siirron jälkeen käytettävissä olevasta määrästä (talousarvio oli alun perin 36100000 euroa ja siirron jälkeen 48100000 euroa, kun sitoumukset olivat 22700000 euroa). Mitkä olivat syyt tähän 12000000 euron siirtoon (ks. varainhoitoa koskeva selvitys 11327/10, FIN 278, 3.3.2 kohta, kuudes luetelmakohta)? Miksi neuvosto arvioi sivulla 12 siirron tulkkausmäärärahoista valtuuskuntien matkakuluihin 12000000 euroksi, kun se sivulla 13 on 10558362 euroa? Mihin loput siirretyistä tulkkausmäärärahoista on käytetty (siirron kokonaismäärä on 17798362 euroa)? Voiko neuvosto lisäksi selittää ennen vuotta 2009 tehtyjen ja vuodelle 2009 siirrettyjen perintämääräysten suurta määrää (12300000 euroa) sekä määrärahojen perimistä vuoteen 2007 liittyvien ilmoitusten perusteella (6300000 euroa)?

w) Vuoden 2008 tapaan neuvosto jakoi vuonna 2009 kiinteistöbudjetistaan huomattavan summan uudelleen ja erityisesti yli kaksinkertaisti Residence Palace -rakennuksen hankintaan tarkoitetut määrärahat alkuperäiseen määrään nähden (määrärahoja lisättiin 17800000 euroa vuoden 2009 talousarvioon otetusta 15000000 eurosta). Miksi näin meneteltiin? Voiko neuvoston pääsihteeristö ilmoittaa, kuinka paljon tässä konkreettisesti säästettiin? Mitkä olivat Residence Palace -rakennuksen alun perin arvioidut kustannukset? Uskooko neuvosto, että kustannukset pysyvät ennakoidulla tasolla vai nousevatko ne arvioitua korkeammiksi? Miten rakennus aiotaan rahoittaa?

x) Neuvoston talousarvion toteuttaminen – seuraavalle varainhoitovuodelle siirretyt määrät: voiko neuvosto arvioida, kuinka suuria olivat ne vuotta 2009 koskevat laskut, joita ei ollut saatu kesäkuuhun 2010 mennessä ja joihin osoitetut määrärahat sen vuoksi siirrettiin, ja ilmoittaa, mitä nämä laskut koskivat?

y) Vuonna 2009 kertyneitä käyttötarkoitukseensa sidottuja tuloja siirrettiin varainhoitovuodelle 2010 yhteensä 31800000 euroa. Se on noin 70 prosenttia vuoden 2009 käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista. Miksi siirtojen osuus oli näin suuri? Mitä tälle tulolle tapahtuu tai on tapahtunut vuonna 2010?

z) Mitä "tekninen 25000000 euron varaus Eurooppa-neuvoston työn aloittamiseksi vuonna 2010" tarkoittaa (ks. varainhoitoa koskeva selvitys, 11327/10, FIN 278, 3.1 kohta, neljäs luetelmakohta)?

aa) Missä määrin neuvoston talousarvio on luottamuksellinen, budjettikohdittain eriteltynä?

ab) Voiko neuvosto osoittaa, mitä erityisiä toimia on toteutettu sen varainhoidon laadun parantamiseksi, ottaen etenkin huomioon päätökseen vastuuvapauden myöntämisestä neuvostolle talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2007 liitetyn parlamentin 25. marraskuuta 2009 antaman päätöslauselman [14] 5 kohdassa esitetyt seikat?

Parlamentille esitettävät asiakirjat

11. kehottaa neuvoston pääsihteeriä toimittamaan vastuuvapausmenettelystä vastaavalle parlamentin valiokunnalle 15. kesäkuuta 2011 mennessä seuraavat asiakirjat:

a) luettelo kaikista neuvoston talousarviosta vuonna 2009 tehdyistä määrärahasiirroista,

b) kirjallinen lausunto Euroopan unionin erityisedustajiin liittyvistä neuvoston matkakuluista,

c) jäsenvaltioiden ilmoitukset vuodelta 2007 (ks. varainhoitoa koskeva selvitys, 11327/10, FIN 278, 3.2.2 kohta, toinen luetelmakohta), sekä

d) mietintäryhmän raportti, jossa selvitetään, miksi sen raportointikustannukset ovat niin suuria (1060000 euroa) (ks. varainhoitoa koskeva selvitys, 11327/10, FIN 278, 2.2 kohta).

[1] EUVL L 69, 13.3.2009.

[2] EUVL C 308, 12.11.2010, s. 1.

[3] EUVL C 303, 9.11.2010, s. 1.

[4] EUVL C 308, 12.11.2010, s. 129.

[5] EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1.

[6] Neuvoston 22. heinäkuuta 2002 vahvistamasta työjärjestyksestä johtuva päätös (EYVL L 230, 28.8.2002, s. 7).

[7] EUVL C 139, 14.6.2006, s. 1.

[8] Euroopan avoimuusaloite.

[9] EUVL L 63, 28.2.2004, s. 68.

[10] EUVL L 261, 6.8.2004, s. 125.

[11] EYVL L 57, 2.3.2000, s. 1.

[12] EYVL L 27, 30.1.2001, s. 7.

[13] EUVL L 252, 25.9.2010, s. 24.

[14] EUVL L 19, 23.1.2010, s. 9.

--------------------------------------------------