Euroopan tilasto-ohjelmasta 2013–2017 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 99/2013 muuttamisesta jatkamalla Euroopan tilasto-ohjelmaa vuosina 2018–2020

Asetuksen (EY) N:o 223/2009 14 artiklassa säädetään, että Euroopan tilasto-ohjelma Euroopan tilasto-ohjelma pannaan täytäntöön yksittäisillä tilastotoimilla, joista päättävät

Tällä aloitteella on tarkoitus luoda Euroopan tilasto-ohjelmaa varten lainsäädäntökehys monivuotisen rahoituskehyksen ajaksi.

Euroopan tilastoista annetun asetuksen (EY) N:o 223/2009 13 artiklassa säädetään, että "Euroopan tilasto-ohjelmassa esitetään Euroopan tilastojen kehittämistä, tuottamista ja jakelua koskevat puitteet, pääasialliset alat ja suunniteltujen toimien tavoitteet ajaksi, joka vastaa monivuotista rahoituskehystä". Euroopan tilasto-ohjelmassa esitetään Euroopan tilastojen puitteet ja painopisteet ohjelman keston ajaksi. Siinä myös vahvistetaan talousarvio kattamaan kyseinen ajanjakso. Eurostatin vuotuiset työohjelmat perustuvat monivuotiseen tilasto-ohjelmaan. Tämänhetkinen tilasto-ohjelma, josta säädetään asetuksessa (EU) N:o 99/2013 ja joka kattaa ajanjakson 2013–2017, on lajissaan kahdeksas.

Koska Euroopan tilasto-ohjelma on horisontaalinen aloite, se ei ole osa komission sääntelyn toimivuutta ja tuloksellisuutta koskevaa ohjelmaa (REFIT).

Ehdotuksella on vaikutuksia etupäässä tilastojen käyttäjiin (esimerkiksi päättäjät, tiedotusvälineiden edustajat ja tutkijat), tilastojen tuottajiin (kansalliset tilastolaitokset sekä muut kansalliset viranomaiset) ja tutkimuksiin vastaaviin (kotitaloudet ja yritykset).

Näin ollen käsiteltävänä olevan ehdotuksen tavoitteena on jatkaa Euroopan tilasto-ohjelmaa vuosina 2018–2020 ja antaa rahoitustukea, jota Euroopan tilastojärjestelmä tarvitsee voidakseen

Kansallisten tilastojärjestelmien yhteydessä on pyritty merkittävästi uudenaikaistamaan tilastojen tuotantomenetelmiä Euroopan tilasto-ohjelman 2013–2017 tuella. Tästä huolimatta tilastojen tuotantoinfrastruktuuri ei edelleenkään ole riittävän joustava, jotta se tarvittaessa kykenisi tarjoamaan uusia tilastoja ja jotta samalla voitaisiin rajoittaa asiaan liittyviä kustannuksia ja hallinnollisia rasitteita. Jos toimenpiteitä ei toteuteta, Euroopan tilastojärjestelmä (ESS) ei kykene vastaamaan kasvavaan tilastokysyntään eikä tarpeeseen saattaa tilastot saataville aiempaa nopeammin. Tällainen tilanne kyseenalaistaisi Euroopan tilastojen merkityksellisyyden.

Jotta voitaisiin täyttää tietotarpeet, jotka ovat seurausta komission 10 poliittisesta painopisteestä, joitakin tilastollisia puutteita on korjattava mahdollisimman nopeasti. Lisäksi tiettyjä Euroopan tilastoja on ajantasaistettava kiireellisesti, jotta ne tarjoavat ajankohtaisempia tietoja, joita tarvitaan talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä.

Euroopan unionin on vastattava haasteisiin monilla politiikan aloilla, ja Euroopan tilastojen kysyntä on jatkuvasti suurta. EU:n politiikkojen toteuttaminen ja seuranta edellyttää vertailukelpoisia ja korkealaatuisia tilastotietoja EU:n taloudellisesta, yhteiskunnallisesta ja ympäristöä koskevasta tilanteesta sekä sen osa-alueista kansallisella ja alueellisella tasolla. Euroopan tilastot ovat myös välttämättömiä, jotta Eurooppa olisi ymmärrettävä suurelle yleisölle ja jotta kansalaiset voivat osallistua demokraattiseen prosessiin ja keskusteluun EU:n nykytilanteesta ja tulevaisuudesta.

Ehdotus on suhteellisuusperiaatteen mukainen seuraavista syistä:

Toissijaisuusperiaatetta sovelletaan, koska asia, jota ehdotus koskee, ei kuulu EU:n yksinomaiseen toimivaltaan. Toimivallan jakaminen EU:n ja jäsenvaltioiden välillä on perusteltua, koska on tarpeen varmistaa EU:n politiikan perustana olevien tilastojen korkea laatu ja vertailukelpoisuus ja koska yleensä ottaen tilastojen ja erityisesti Euroopan tilastojen monet osa-alueet ovat luonteeltaan rajatylittäviä. Näin ollen EU:n toiminnalle merkityksellinen tilastollinen johdonmukaisuus ja vertailukelpoisuus voidaan taata ainoastaan soveltamalla Euroopan tilastojen kehittämiseen, tuottamiseen ja jakeluun Euroopan tilasto-ohjelman mukaista koordinoitua lähestymistapaa.

Ehdotuksen oikeusperusta on Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 338 artikla, jonka nojalla Euroopan parlamentti ja neuvosto voivat päättää unionin toiminnan kannalta tarpeellisten tilastojen tuottamisen edellyttämistä toimenpiteistä. Kyseisessä artiklassa vahvistetaan Euroopan tilastojen tuottamiseen liittyvät vaatimukset ja todetaan, että tilastojen laatimisessa on noudatettava puolueettomuutta, luotettavuutta, objektiivisuutta, tieteellistä riippumattomuutta, kustannustehokkuutta ja tilastosalaisuutta.

–Jotta voidaan vahvistaa EU:n roolia globaalina toimijana ja vuoden 2030 kestävän kehityksen toimintaohjelman mukaisesti tilastoilla on tarkoitus tukea EU:ta sen ulkopolitiikan ja avustusohjelmien vaikutusten ohjaamisessa ja seuraamisessa sekä edistää hyvää hallintotapaa ja demokraattista keskustelua kumppanimaissa.

–syvemmän ja oikeudenmukaisemman talous- ja rahaliiton ensisijaisen tavoitteen tukemiseksi on entistä tärkeämpää käyttää yhdenmukaista asuntohintaindeksiä ja siihen liittyviä tilastoja jäsenvaltioiden rakenneuudistusten arvioinnin yhteydessä. Tämän seurauksena käyttäjät vaativat lisätoimia, jotta tilastojen laajuutta ja laatua voidaan parantaa; sekä

–työllisyyden, kasvun ja investointien edistämisen ensisijaisten tavoitteiden tukemiseksi on lisättävä tilastotyötä, jotta voidaan analysoida teknologisen muutoksen ja innovaatioiden vaikutuksia kasvuun ja työllisyyteen sekä ottaa käyttöön kiertotalouden seurantajärjestelmä;

Tämä ehdotus tukee niitä 10:ntä poliittista painopistettä, jotka mainitaan komission työllisyyden, kasvun, oikeudenmukaisuuden ja demokraattisen muutoksen ohjelmassa, sekä muita unionin politiikkoja, kuten talouspolitiikan eurooppalaista ohjausjaksoa, älykästä, kestävää ja osallistavaa kasvua koskevaa Eurooppa 2020 -strategiaa sekä Euroopan energiaunionia. Syvästä talouskriisistä ja sen yhteiskunnallisista vaikutuksista kummunnut poliittisten toimenpiteiden tarve on lisännyt kysyntää paremmasta talous- ja sosiaalipolitiikasta, joka perustuu luotettaviin ja vertailukelpoisiin tosiseikkoihin. Tosiseikkoihin perustuvat päätökset ovat erityisen tärkeitä EU:n politiikkojen tulosjohtamisen kannalta. Neuvosto on korostanut useaan otteeseen – viimeksi 8. joulukuuta 2015 kokoontuneen Ecofin-neuvoston päätelmissä – virallisten tilastojen merkitystä poliittisen päätöksenteon kannalta.

Euroopan tilastojen pääasiallisena tarkoituksena on tuottaa eurooppalaisten politiikkojen kehittämisen, seurannan ja arvioinnin tueksi luotettavia, objektiivisia, vertailukelpoisia ja yhdenmukaisia tilastotietoja.

Koska nykyinen Euroopan tilasto-ohjelma 2013–2017 oli laadittu vuosina 2010–2011, katsottiin, että on tärkeää kartoittaa sidosryhmien avulla uusia poliittisia, taloudellisia ja yhteiskunnallisia muutoksia sekä kehitysaskeleita teknologian, tilastojen ja menetelmien alalla. Nämä muutokset ja kehitysaskeleet oli tarkoitus ottaa huomioon ohjelman jatkamisen yhteydessä. Tämän jälkeen arvioitiin, mitkä ovat Euroopan tilastojen painopistealueet vuoteen 2020 saakka, erityisesti käyttäjien kannalta. Lopuksi pyydettiin palautetta ehdotettujen toimien vaikutuksista tilastojen tuottajille ja käyttäjille sekä vastaajille (erityisesti yrityksille) ja kartoitettiin ongelmat, jotka on ratkaistava ennen kuin toimet voidaan toteuttaa. Kuulemisessa kiinnitettiin huomiota myös siihen, millaisia vaikutuksia eri toimenpidevaihtoehdoilla on ohjelman jatkamisen kannalta.

Sidosryhmiä kuultiin strategian mukaisesti sekä niiden yleisten periaatteiden ja vähimmäisvaatimusten mukaisesti, jotka komissio mainitsee sidosryhmien kuulemista koskevissa ohjeissaan. Strategian keskeisiä osia ovat tärkeimpien sidosryhmien kohdennettu kuuleminen ja julkinen kuuleminen. Näin voidaan varmistaa, että kaikilla osapuolilla, joita asia koskee, on mahdollisuus esittää näkemyksensä.

Näitä suosituksia on analysoitu huolellisesti, ja ne otetaan huomioon tässä ehdotuksessa.

–kiinnitetään erityishuomiota tavoitteisiin, joihin on todettu liittyvän ongelmia;

Euroopan tilasto-ohjelman 2013–2017 väliarvioinnissa todettiin, että ohjelma on yleisesti ottaen pantu asianmukaisesti täytäntöön: sen 23 yksityiskohtaisesta tavoitteesta 17 on hyvää vauhtia täyttymässä. Euroopan tilasto-ohjelma tarjoaa EU:lle lisäarvoa, sitä toteutetaan tehokkaasti, se vastaa käyttäjien tarpeisiin ja se on sopusoinnussa muiden tilasto-ohjelmien kanssa. Esimerkiksi uusilla tilastojen tuottamismenetelmillä voidaan tukea Euroopan tilastojärjestelmässä käytettyjä lähestymistapoja. Arviointi sisältää kolme suositusta, joilla on tarkoitus ohjata ja parantaa Euroopan tilasto-ohjelman täytäntöönpanoa:

Yhteisön tilasto-ohjelman 2008–2012 arviointia, Euroopan tilasto-ohjelman 2013–2017 väliarviointia ja Euroopan yritys- ja kauppatilastojen uudenaikaistamisohjelman (MEETS) loppuarviointeja on analysoitu huolellisesti.

Ehdotuksella pyritään muuttamaan Euroopan tilasto-ohjelmasta 2013–2017 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EU) N:o 99/2013 jatkamalla Euroopan tilasto-ohjelmaa vuosina 2018–2020.

Suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetusehdotuksessa säädetään vain vähimmäisvaatimuksista päätöksen tavoitteen saavuttamiseksi eikä ylitetä sitä, mikä on tämän vuoksi tarpeen. Ohjelman ehdotettua jatkamista koskevat erityistavoitteet ovat samat kuin nykyisessä ohjelmassa (2013–2017). Ne määritellään ja ohjelmoidaan tarkemmin komission vuotuisissa tilastoja koskevissa työohjelmissa, jotka laaditaan läheisessä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa ja hyväksytään ESS-komitean lausunto huomioon ottaen. Uusista tilastovaatimuksista aiheutuu vaikutuksia jäsenvaltioille. Jäsenvaltiot voivat osallistua suoraan niiden valmisteluun jo varhaisessa vaiheessa.

Vaatimuksesta monivuotisen Euroopan tilasto-ohjelman vahvistamisesta säädetään jo asetuksen (EY) N:o 223/2009 13 artiklan 1 kohdassa, mistä syystä vaikutusten arvioinnissa ei tarkasteltu sitä, olisiko tilasto-ohjelmaa jatkettava vai ei, vaan sitä, miten sitä jatketaan parhaalla mahdollisella tavalla. Koska ehdotuksella jatketaan nykyistä tilasto-ohjelmakautta (2013–2017), kaikkiin toimintavaihtoehtoihin sovellettiin seuraavia jo olemassa olevia erityisiä tavoitteita vuosille 2018–2020:

Tästä ehdotuksesta on tehty vaikutusten arviointi. Sääntelyntarkastelulautakunta antoi vaikutusten arvioinnista myönteisen lausunnon 18. maaliskuuta 2016.

Sidosryhmien kuulemisten tulokset on tutkittu perusteellisesti ja otettu huomioon toimintavaihtoehtojen tarkastelussa vaikutusten arvioinnin yhteydessä. Parhaaksi arvioitu toimintavaihtoehto, joka esitetään tässä ehdotuksessa, vaikuttaisi eniten valmiuteen tuottaa tietoja nopeammin, mikä on olennaisen tärkeää käyttäjien perustarpeiden täyttämisen kannalta. Ehdotus sisältää myös uusia toimenpiteitä, joilla parannetaan sosiaali- ja energiatilastojen tarkoituksenmukaisuutta ja ajantasaisuutta sekä hyödynnetään uusia tietolähteitä, mukaan lukien massadata. Painopisteenä ovat nykyaikaistamishankkeet, joilla joustavoitetaan tilastojen tuotantojärjestelmiä ja vähennetään sekä tuottajille aiheutuvia pitkän aikavälin kustannuksia että vastaajien hallinnollista rasitetta.

Kaikki ryhmät katsoivat, että tilastojen tuottantomenetelmiä on tarpeen uudenaikaistaa edelleen.

–tuottajilla, joiden resurssit ovat rajalliset, on vaikeuksia vastata kysyntään.

Ulkoisten kuulemisten lisäksi komissio on tehnyt sisäisen arvioinnin tilastotarpeistaan ja ilmoittanut, etteivät nämä tarpeet ainakaan pienene jatketulla kaudella 2018–2020. Sen mukaan olisi säilytettävä politiikan suunnittelun, analyysin ja seurannan kannalta merkityksellisten tilastotietojen taso nykyisellään. Olisi korjattava tietopuutteet, katettava uusia tarpeita tietyillä erityisillä politiikan aloilla sekä asetettava saataville ajankohtaisempaa tietoa ja enemmän maantieteellisiä jaotteluita. Useimmissa tapauksissa uudet tarpeet liittyvät niihin 10 poliittiseen painopisteeseen, jotka on esitetty komission poliittisissa suuntaviivoissa vuosiksi 2014–2019. Lisäksi on tarpeen hyödyntää paremmin uusia tietolähteitä (esimerkiksi massadataa). Näin voidaan lisätä toimien tehokkuutta pitkällä aikavälillä. Sosiaalitilastoja (mukaan lukien muuttoliikettä, terveyttä sekä naisten ja miesten tasa-arvoa koskevat tilastot) ja yritystilastoja on kehitettävä edelleen. Euroopan energiamarkkinoiden rakenteen muuttuminen edellyttää energiatilastojen mukauttamista, jotta saataville voidaan asettaa ajantasaisia, vertailukelpoisia ja riittävän yksityiskohtaisia tietoja unionin energia- ja ilmastopolitiikan alalla.

Lisäksi Euroopan tilasto-ohjelman valmistelun varhaisessa vaiheessa ja jatkuvalta pohjalta komissio kuuli eurooppalaista tilastoja käsittelevää neuvoa-antavaa komiteaa. Kyseinen komitea edustaa käyttäjiä ja vastaajia Euroopan tasolla, ja jonka jäsenet ovat tilastoalan huippuasiantuntijoita. Komitea totesi, että on selkeää tarvetta vähentää vastaajille aiheutuvaa rasitetta, parantaa ajantasaisuutta, ottaa käyttöön uusia tietolähteitä Euroopan tilastojärjestelmän ulkopuolelta ja asettaa saataville riittävät resurssit tulevien poliittisten toimintatapojen tilastollista mittaamista varten.

Tässä vaihtoehdossa nykyisiä tilastotuotoksia painotettaisiin uudelleen merkittävällä tavalla. Tavoitteena on helpottaa tilastojen (erityisesti niiden ajantasaisuuden) parantamista, jotta voidaan vastata kiireellisimpiin käyttäjätarpeisiin. Tämä koskee erityisesti eriarvoisuuteen, köyhyyteen, aineelliseen puutteeseen, energiaan ja ympäristöön liittyviä tilastoja. Jotta voitaisiin tehdä tilaa uusille toimille, joidenkin olemassa olevien tiedonkeruiden laajuutta ja kattavuutta olisi supistettava merkittävästi (suppeammat tiedot, vähemmän maantieteellisiä jaotteluita tai harvempi jaksotus). Olemassa olevia tuotoksia koskevat mahdolliset leikkaukset perustuisivat analyysiin asianomaisten tilastojen kustannuksista ja suhteellisista eduista.

Koska Euroopan tilasto-ohjelma on horisontaalinen aloite, se ei ole osa komission REFIT-ohjelmaa. Komissio on kuitenkin käynnistänyt kolme REFIT-aloitetta maatalous-, sosiaali- ja yritystilastojen alalla. Niillä täydennetään tässä aloitteessa suunniteltuja uudenaikaistamistoimia. Niiden tavoitteena on yksinkertaistaa ja virtaviivaistaa hajanaista sääntelyä, jota on annettu maataloustilastoista, henkilöitä ja kotitalouksia koskevista sosiaalitutkimuksista ja yritystilastoista, sekä tehdä tietojenkeruusta tehokkaampaa, joustavampaa ja kevyempää vastaajien kannalta. Toimia voidaan kuitenkin toteuttaa vasta keskipitkällä tai pitkällä aikavälillä, ja ne ulottuvat jatketun ohjelman aikataulua pidemmälle.

Ehdotuksella on välillisiä taloudellisia, yhteiskunnallisia ja ympäristöön liittyviä vaikutuksia. Talouden osalta aloitteella voidaan parantaa tilastollista tietopohjaa (esimerkiksi globalisaatiosta, innovoinnista ja palvelualasta) sellaisia politiikkoja varten, joilla edistetään ja vakiinnutetaan talouskasvua. Ehdotuksella voidaan myös parantaa valmiuksia arvioida talouspoliittisten päätösten yhteiskunnallisia vaikutuksia. Työllisyyteen, köyhyyden kehityssuuntauksiin ja työmarkkinoihin yleensä kohdistuvat vaikutukset ovat erityisen tärkeitä. Ajantasaisempien sosiaalisten indikaattoreiden ja nykyisten makrotaloudellisten indikaattoreiden yhdistelmän avulla päätöksiä voidaan analysoida entistä yhtenäisemmin ja tehokkaammin. Ympäristön osalta ehdotuksessa asetetaan saataville parempia energia- ja ympäristötilastoja. Näin voidaan helpottaa poliittisia toimenpiteitä, jotka edistävät kestävää kasvua.

sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,

Euroopan tilasto-ohjelmasta 2013–2017 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 99/2013 muuttamisesta jatkamalla Euroopan tilasto-ohjelmaa vuosina 2018–2020

Euroopan tilasto-ohjelman 2013–2017 väliarvioinnista saatujen kokemusten perusteella Eurostat on ryhtynyt linkittämään vuotuisen työohjelman toimenpiteitä tilasto-ohjelman 114 indikaattoriin. Näin voidaan helpottaa tulevia arviointeja ja seurata vuosittain automaattisesti, onko kaikki ESP-indikaattorit saavutettu.

”Ohjelma on ulotettava kattamaan vuodet 2018–2020.”

Muutetaan asetus (EU) N:o 99/2013 seuraavasti:

(12)Sen vuoksi asetusta (EU) N:o 99/2013 olisi muutettava,

(11)Asetuksen (EY) N:o 223/2009 mukaisesti ehdotusluonnos Euroopan tilasto-ohjelman jatkamiseksi vuosina 2018–2020 on toimitettu ennakkotarkastelua varten Euroopan tilastojärjestelmää käsittelevälle komitealle, Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä N:o 234/2008/EY perustetulle eurooppalaiselle tilastoja käsittelevälle neuvoa-antavalle komitealle ja neuvoston päätöksellä 2006/856/EY perustetulle raha-, rahoitus- ja maksutasetilastokomitealle,

(10)Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitetta, joka on Euroopan tilasto-ohjelman jatkaminen vuosina 2018–2020, vaan se voidaan saavuttaa paremmin unionin tasolla, joten unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tämän tavoitteen saavuttamiseksi tarpeen.

(5)Siksi on ratkaisevan tärkeää parantaa tilastoja, jotta voidaan saavuttaa parempia tuloksia ja tehdä Euroopasta entistä parempi. Olisi toteutettava myös lisätoimia, joilla voidaan vauhdittaa investoimista virallisiin tilastoihin sekä Euroopan että kansallisella tasolla. Tältä pohjalta olisi asetettava saataville ohjeistusta poliittisilla painopistealoilla ja valmiuksien kehittämistä varten nykyisen ohjeistuksen ja meneillään olevan uudelleenpainotuksen lisäksi. Erityisesti olisi toteutettava toimenpiteitä, joilla korjataan kaikkein kiireellisimmät tilastopuutteet, parannetaan ajantasaisuutta sekä tuetaan poliittisia painopisteitä ja talouspolitiikan koordinointia talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson välityksellä. Komission (Eurostatin) olisi annettava myös uusia väestöennusteita tiiviissä yhteistyössä kansallisten tilastolaitosten kanssa, jotta voidaan päivittää analyysiä väestön ikääntymisen vaikutuksista talouteen ja talousarvioon.

(3)Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 99/2013 kattaa ainoastaan vuodet 2013–2017, kun taas nykyinen monivuotinen rahoituskehys ulottuu vuoteen 2020 saakka. Sitä olisi sen vuoksi muutettava, jotta Euroopan tilasto-ohjelmaa voidaan jatkaa vuoteen 2020 saakka.

(2)Euroopan tilastoista annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 223/2009 säädetään, että Euroopan tilasto-ohjelmassa esitetään Euroopan tilastojen kehittämistä, tuottamista ja jakelua koskevat puitteet, pääasialliset alat ja suunniteltujen toimien tavoitteet ajaksi, joka vastaa monivuotista rahoituskehystä.

2)Lisätään 7 artiklan 1 kohtaan kohta seuraavasti:

”Unionin rahoituspuitteet ohjelman toteuttamiseksi ohjelmakauteen 2014–2020 kuuluvina vuosina 2018–2020 ovat 218,1 miljoonaa euroa.”

3)Korvataan 13 artikla seuraavasti:

”Unionin taloudellisten etujen suojaaminen

1. Komissio varmistaa asianmukaisin toimenpitein, että tämän asetuksen mukaisesti rahoitettavia toimia toteutettaessa unionin taloudellisia etuja suojataan petoksia, lahjontaa ja muuta laitonta toimintaa ehkäisevillä toimenpiteillä, johdonmukaisilla ja tehokkailla tarkastuksilla ja, jos sääntöjenvastaisuuksia havaitaan, perimällä aiheettomasti maksetut määrät takaisin sekä soveltuvin osin käyttämällä tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia hallinnollisia ja taloudellisia seuraamuksia.

2. Komissiolla ja tilintarkastustuomioistuimella tai näiden edustajilla on valtuudet tehdä kaikkien unionilta tämän ohjelman mukaisesti rahoitusta suoraan tai välillisesti saaneiden avustuksensaajien, toimeksisaajien, alihankkijoiden ja kolmansien osapuolten osalta asiakirjoihin perustuvia ja paikalla suoritettavia tarkastuksia.

3. Euroopan petostentorjuntavirasto OLAF voi suorittaa paikan päällä tarkastuksia ja todentamisia talouden toimijoista, joita tällainen rahoitus koskee suoraan tai välillisesti, Euroopan parlamentin ja asetuksen (EY) N:o 883/2013 sekä neuvoston asetuksen (Euratom, EY) N:o 2185/96 menettelyjen mukaisesti selvittääkseen, onko avustussopimukseen tai -päätökseen taikka sopimukseen, joka on tämän asetuksen yhteydessä saanut rahoitusta suoraan tai välillisesti, liittynyt unionin taloudellisia etuja vahingoittavia petoksia, lahjontaa tai muuta laitonta toimintaa.

4. Kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen kanssa tehdyissä yhteistyösopimuksissa, avustussopimuksissa, avustuspäätöksissä ja sopimuksissa, kun nämä ovat seurausta tämän asetuksen täytäntöönpanosta, on nimenomaisesti annettava komissiolle, tilintarkastustuomioistuimelle ja OLAFille valtuudet tehdä tällaisia tarkastuksia sekä paikalla suoritettavia todentamisia ja tarkastuksia.

5. Jos toimen toteuttaminen on ulkoistettu tai edelleenvaltuutettu kokonaan tai osittain, tai jos toimi edellyttää hankintasopimuksen tai taloudellisen tuen myöntämistä kolmannelle osapuolelle, sopimuksessa, avustussopimuksessa tai avustuspäätöksessä on määrättävä, että toimeksiantajan tai tuensaajan on velvoitettava kolmas osapuoli nimenomaisesti hyväksymään kyseinen komission, tilintarkastustuomioistuimen ja OLAFin toimivalta.

6. Edellä olevaa 4 ja 5 kohtaa sovelletaan, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 1, 2 ja 3 kohdan soveltamista.”

4)Korvataan 15 artiklan 3 kohta seuraavasti:

”Kuultuaan Euroopan tilastojärjestelmää käsittelevää komiteaa ja eurooppalaista tilastoja käsittelevää neuvoa-antavaa komiteaa komissio esittää ohjelman täytäntöönpanosta lopullisen arviointikertomuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2021.”

5)Muutetaan liite tämän asetuksen liitteen mukaisesti.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2018.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä