[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO |

Bryssel 19.07.2006

SEK(2006) 990 lopullinen

KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE

Arviointi liiallisen alijäämän korjaamisen edellyttämistä alijäämän supistamistoimista, jotka Saksa on toteuttanut 14 päivänä maaliskuuta 2006 EY:n perustamissopimuksen 104 artiklan 9 kohdan nojalla tehdyn neuvoston päätöksen perusteella

KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE

Arviointi liiallisen alijäämän korjaamisen edellyttämistä alijäämän supistamistoimista, jotka Saksa on toteuttanut 14 päivänä maaliskuuta 2006 EY:n perustamissopimuksen 104 artiklan 9 kohdan nojalla tehdyn neuvoston päätöksen perusteella

1. SAKSAN LIIALLISTA ALIJÄÄMÄÄ KOSKEVA MENETTELY

Saatuaan tietoja, joiden mukaan Saksan julkisen talouden alijäämä ylitti perustamissopimuksessa määrätyn kolmen prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen vuonna 2002, neuvosto päätti 21 päivänä tammikuuta 2003 komission suosituksesta, että Saksalla oli liiallinen alijäämä (perustamissopimuksen 104 artiklan 6 kohta)[1]. Lisäksi neuvosto antoi samana päivänä vakaus- ja kasvusopimuksen nojalla ja komission suosituksesta perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan mukaisen suosituksen liiallisen alijäämän tilanteen lopettamiseksi. Vuonna 2005 Saksan julkisen talouden alijäämä oli 3,3 prosenttia suhteessa BKT:hen. Luvun perustana ovat Eurostatin toimittamat tiedot. Ne perustuvat kertomukseen, jonka Saksa toimitti komissiolle 24 päivänä helmikuuta 2006 neuvoston asetuksen (EY) N:o 3605/93 mukaisesti. Neuvosto päätti 14 päivänä maaliskuuta 2006[2] esittää Saksalle perustamissopimuksen 104 artiklan 9 kohdan mukaisen vaatimuksen, jonka mukaan Saksan on toteutettava liiallisen alijäämän korjaamisen edellyttämät toimenpiteet “ mahdollisimman nopeasti tai viimeistään vuoteen 2007 mennessä ”. Neuvosto vaati erityisesti, että ” Saksan on varmistettava, että suhdannetasoitettu rahoitusasema (pois lukien kertaluonteiset ja väliaikaiset toimenpiteet) paranee kumulatiivisesti vähintään yhden prosenttiyksikön vuosina 2006 ja 2007 ”. Lisäksi Saksaa kehotettiin ” ryhtymään tarvittaviin toimenpiteisiin varmistaakseen, että julkisen talouden vakauttamista kohti keskipitkän aikavälin tavoitteena olevaa julkisen talouden rakenteellista tasapainoa jatketaan sen jälkeen, kun liiallinen alijäämä on korjattu, supistamalla rakenteellista alijäämää vuosittain vähintään 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen ”. Lisäksi Saksaa kehotettiin ” toimittamaan komissiolle viimeistään 14 päivään heinäkuuta 2006 mennessä kertomus, jossa kuvaillaan tämän päätöksen noudattamiseksi toteutettuja toimenpiteitä ”, mikä noudattaa neuvoston asetuksen 1467/97, sellaisena kuin se on muutettuna neuvoston asetuksella 1056/2005[3], 6 artiklaa, jonka mukaan kyseisen jäsenvaltion on toteutettava toimenpiteitä neljän kuukauden kuluessa perustamissopimuksen 104 artiklan 9 kohdan mukaisesti tehdyn neuvoston päätöksen tekemisestä.

Saksa toimitti komissiolle 5 päivänä heinäkuuta 2006 kattavan täytäntöönpanokertomuksen, jossa käsiteltiin julkisen talouden kehitystä ja suunnitelmia ja jonka tarkoituksena oli osoittaa neuvoston päätöksen noudattaminen.

Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1467/97, sellaisena kuin se on muutettuna neuvoston asetuksella (EY) N:o 1056/2005, 9 artiklan 3 kohdassa säädetään, että kun määräaika, jonka kuluessa jäsenvaltion on toteutettava toimenpiteet perustamissopimuksen 104 artiklan 9 kohdan mukaisen päätöksen noudattamiseksi, on umpeutunut, ”… komissio ilmoittaa neuvostolle, jos se katsoo toteutettujen toimien todennäköisesti riittävän varmistamaan, että liiallinen alijäämä pystytään oikaisemaan neuvoston asettamassa määräajassa edellyttäen, että toimet toteutetaan kokonaisuudessaan ja talouskehitys vastaa ennusteita ”. Mainitun artiklan mukaisesti tässä tiedonannossa arvioidaan toimia, jotka Saksa on toteuttanut noudattaakseen neuvoston päätöstä.

2. Saksan ilmoittamat toteutetut toimet

2.1 Julkisen talouden rahoitusasema

Julkisen talouden rahoitusasema vuosina 2006 ja 2007

Saksan viranomaisten toimittama täytäntöönpanokertomus perustuu liittovaltion vuoden 2006 talousarvioon, joka hyväksyttiin liittopäivillä 23 päivänä kesäkuuta 2006, ja liittovaltion vuoden 2007 talousarvioesitykseen, jonka hallitus hyväksyi 5 päivänä heinäkuuta 2006. Samalla hyväksyttiin myös mainittu kertomus. Molemmat talousarviot sisältävät joukon toimenpiteitä, joista useimmista on jo annettu lainsäädäntöä tai joita koskevan säädösluonnoksen hallitus on hyväksynyt. Toimenpiteitä käsitellään kertomuksessa yksityiskohtaisesti. Sekä makrotalouden skenaarion että julkista taloutta koskevien ennusteiden osalta kertomuksessa päivitetään tietoja, jotka sisältyivät vakausohjelman viimeisimpään tarkistukseen, jonka Saksan hallitus toimitti 22 päivänä helmikuuta 2006.

Täytäntöönpanokertomuksessa ennustetaan, että julkisen talouden alijäämä on 3,1 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2006 ja 2 ½ prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2007 (katso taulukko 1)[4]. Komission yksiköt arvioivat kertomuksen tietojen perusteella, että rakenteellinen rahoitusasema (eli suhdannetasoitettu rahoitusasema pois lukien kertaluonteiset ja muut väliaikaiset toimenpiteet) paranee vuosina 2006–2007 kumulatiivisesti 0,9 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen.

Kertomuksen mukaan tulojen odotetaan vähenevän hieman suhteessa BKT:hen vuonna 2006 ja 2007. Vuonna 2006 verotulojen odotetaan nousevan hieman suhteessa BKT:hen. Tämä korvautuu sillä, että sosiaaliturvamaksujen osuus BKT:stä laskee, mikä johtuu maksuperustan vähäisestä kasvusta. Vuonna 2007 yleisen arvonlisäkannan nostaminen kolmella prosenttiyksiköllä lisää verotuloja. Myös tämä korvautuu sosiaaliturvamaksujen vähentymisellä, joka johtuu osittain työttömyysvakuutusmaksujen vähentymisestä ja osittain siitä, että maksuperustan kasvu on edelleen vähäistä[5]. Erilaiset välittömien verojen vähennysten lisäykset ja pienennykset kumoavat toisensa vuonna 2006 ja 2007. Lisäksi molempina vuosina muiden tulojen odotetaan vähenevän vuoteen 2005 verrattuna. Kertomuksessa ennustetaan, että menosuhde vähenee 0,4 prosenttiyksikköä vuonna 2006 vuoteen 2005 verrattuna ja noin ¾ prosenttiyksikköä vuonna 2007 (katso taulukko 1).

Ennustettu julkisen talouden vakauttaminen on tulosta vuoden 2005 loppupuolella hyväksytyistä korjaavista toimenpiteistä. Niistä tärkein on vuonna 2007 toteutettava arvonlisäkannan nostaminen, jonka vaikutus tosin kumoutuu osittain sosiaaliturvamaksujen vähennyksellä. Kertomuksen mukaan saavutetaan myös merkittäviä säästöjä rahansiirroissa, erityisesti työmarkkinamenoissa, sekä joitakin säästöjä pääomansiirroissa (kun yksityisasuntojen rakentamiseen myönnetty tuki poistetaan) sekä luontoismuotoisissa sosiaalisissa tulonsiirroissa (lääkkeiden uusi hintasääntely).

Taulukko 1: Keskeisten makrotaloutta ja julkista taloutta koskevien ennusteiden vertailu

2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |

BKT:n määrä (muutos, %) | Kertomus heinäkuu 2006 | 1,6 | 1,0 | 1,6 | 1,0 | 1 ¾ | 1 ¾ |

KOM toukokuu 2006 | 1,6 | 0,9 | 1,7 | 1,0 | -- | -- |

VO helmikuu 2006 | 1,6 | 0,9 | 1,4 | 1 | 1 ¾ | 1 ¾ |

Tuotantokuilu (% suhteessa BKT:hen) | Kertomus heinäkuu 20061 | -0,5 | -0,8 | -0,5 | -0,8 | -0,6 | -0,4 |

KOM toukokuu 20062 | -0,4 | -0,6 | -0,1 | -0,3 | -- | -- |

VO helmikuu 20063 | -0,6 | -0,9 | -0,7 | -1,1 | -0,7 | -0,4 |

Julkisen talouden rahoitusasema (% suhteessa BKT:hen) | Kertomus heinäkuu 2006 | -3,7 | -3,3 | -3,1 | -2 ½ | -2 | -1 ½ |

KOM toukokuu 2006 | -3,7 | -3,3 | -3,1 | -2,5 | -- | -- |

VO helmikuu 2006 | -3,7 | -3,3 | -3,3 | -2 ½ | -2 | -1 ½ |

Perusjäämä (% suhteessa BKT:hen) | Kertomus heinäkuu 2006 | -0,8 | -0,5 | -0,3 | ½ | ½ | -- |

KOM toukokuu 2006 | -0,8 | -0,5 | -0,3 | 0,3 | -- | -- |

VO helmikuu 2006 | -0,8 | -0,5 | - ½ | ½ | 1 | 1 ½ |

Tulot (% suhteessa BKT:hen) | Kertomus heinäkuu 2006 | 43,2 | 43,4 | 43,2 | 43 | 42 ½ | -- |

KOM toukokuu 2006 | 43,2 | 43,4 | 43,1 | 43,0 | -- | -- |

VO helmikuu 2006 | 43,2 | 43,4 | 43 | 43 | 42 ½ | 42 |

Menot (% suhteessa BKT:hen) | Kertomus heinäkuu 2006 | 46,8 | 46,7 | 46,2 | 45 ½ | 44 ½ | -- |

KOM toukokuu 2006 | 46,8 | 46,7 | 46,1 | 45,5 | -- | -- |

VO helmikuu 2006 | 46,8 | 46,7 | 46 | 45 | 44 ½ | 43 ½ |

Suhdannetasoitettu rahoitusasema (% suhteessa BKT:hen) | Kertomus heinäkuu 20061 | -3,5 | -2,9 | -2,9 | -2,1 | -1,9 | -- |

KOM toukokuu 20062 | -3,4 | -3,0 | -3,0 | -2,3 | -- | -- |

VO helmikuu 20063 | -3,4 | -2,9 | -2,9 | -1,8 | -1,5 | -1,1 |

Rakenteellinen rahoitusasema4 (% suhteessa BKT:hen) | Kertomus heinäkuu 20065 | -- | -3,0 | -2,9 | -2,1 | -1,9 | -- |

KOM toukokuu 20065 | -3,5 | -3,1 | -3,0 | -2,3 | -- | -- |

VO helmikuu 20065 | -- | -3,0 | -2,9 | -1,8 | -1,5 | -1,1 |

Julkisen talouden bruttovelka (% suhteessa BKT:hen) | Kertomus heinäkuu 2006 | -- | -- | 68 ½ | 68 ½ | -- | -- |

KOM toukokuu 2006 | 65,5 | 67,7 | 68,9 | 69,2 | -- | -- |

VO helmikuu 2006 | 65,5 | 67 ½ | 69 | 68 ½ | 68 | 67 |

Huom. 1 Komission yksiköiden laskelmat, jotka perustuvat kertomuksessa annettuihin tietoihin. Ennustettu potentiaalinen kasvu on 0,9 prosenttia vuonna 2004, 1,2 prosenttia vuonna 2005, 1,3 prosenttia vuonna 2006, 1,3 prosenttia vuonna 2007, 1,4 prosenttia vuonna 2008 ja 1,4 prosenttia vuonna 2009. 2 Komission yksiköiden kevään talousennuste. Ennustettu potentiaalinen kasvu on 0,8 prosenttia vuonna 2004, 1,1 prosenttia vuonna 2005, 1,2 prosenttia vuonna 2006, 1,2 prosenttia vuonna 2007, 1,1 prosenttia vuonna 2008 ja 1,1 prosenttia vuonna 2009. 3 Komission yksiköiden laskelmat vakausohjelmassa esitettyjen tietojen perusteella. Ennustettu potentiaalinen kasvu on 0,8 prosenttia vuonna 2004, 1,1 prosenttia vuonna 2005, 1,2 prosenttia vuonna 2006, 1,2 prosenttia vuonna 2007, 1,2 prosenttia vuonna 2008 ja 1,2 prosenttia vuonna 2009. 4 (Edellisessä kohdassa tarkoitettu) suhdannetasoitettu julkisen talouden rahoitusasema, jossa ei ole otettu huomioon kertaluonteisia eikä muita väliaikaisia toimenpiteitä. 5 Kertaluonteiset ja väliaikaiset toimenpiteet (0,1 % BKT:stä vuonna 2004 ja 2005) Lähde: : Saksan toimittama kertomus; komission yksiköiden kevään 2006 talousennuste (KOM); Vakausohjelma (VO); komission yksiköiden laskelmat. |

Näiden toimenpiteiden vaikutus julkiseen talouteen (prosenttiosuutena BKT:stä) verrattuna perusskenaarioon, jossa politiikkaa ei muuteta, esitetään taulukossa 2. Tämän perusteella kokonaistoimenpiteillä ei ole vaikutusta julkisen talouden vakauttamiseen vuonna 2006, ja niiden vaikutus vakauttamiseen vuonna 2007 vastaisi 1,1 prosenttia suhteessa BKT:hen perusskenaarioon verrattuna[6]. Tämä varmistaisi sen, että liiallinen alijäämä pystytään korjaamaan viimeistään vuonna 2007.

Taulukko 2: Harkinnanvaraisten toimenpiteiden vaikutus perusskenaarioon verrattuna

2006 | 2007 | 2008 |

% BKT:stä |

Tulot | -0,08 | 0,60 | 0,76 |

Verot | -0,08 | 0,97 | 1,12 |

Sosiaaliturva- ja vakuutusmaksut | -0,01 | -0,37 | -0,37 |

Menot | 0,10 | 0,46 | 0,59 |

Rahansiirrot | 0,03 | 0,31 | 0,43 |

Pääomansiirrot | 0,01 | 0,06 | 0,08 |

Julkinen kulutus | 0,07 | 0,09 | 0,08 |

Kokonaisvaikutus julkisen talouden rahoitusasemaan | 0,0 | 1,1 | 1,4 |

(+: rahoitusasema paranee) Lähde: : Saksan toimittama kertomus |

Kertomus sisältää myös herkkyysanalyysin. Siinä todetaan, että jos kokonaistuotannon kasvu olisi vuonna 2006 ¼ prosenttiyksikköä odotuksia suurempi, liiallinen alijäämä pystyttäisiin korjaamaan jo tänä vuonna. Kertomuksessa todetaan kuitenkin myös, että vaikka kokonaistuotanto kasvaisi vuonna 2006 ¼ prosenttiyksikköä odotettua vähemmän ja vuonna 2007 ½ prosenttia odotettua vähemmän, voitaisiin silti varmistaa liiallisen alijäämän korjautuminen vuonna 2007.

Julkisen talouden rahoitusasema vuonna 2008 ja siitä eteenpäin

Hyväksytyt toimenpiteet ovat luonteeltaan pysyviä, ja niiden odotetaan yhä suuremassa määrin edistävän vakauttamista perusskenaarioon verrattuna. Saksa odottaa näin ollen julkisen talouden rahoitusaseman parantuvan ½ prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuosittain, jolloin alijäämä olisi noin kaksi prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2008 ja 1½ prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2009. Komission yksiköt arvioivat kuitenkin kertomuksessa esitettyjen tietojen perusteella, että rakenteellinen rahoitusasema (eli suhdannetasoitettu rahoitusasema pois lukien kertaluonteiset ja muut väliaikaiset toimenpiteet) paranee ainoastaan 0,2 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuonna 2008.

Kertomuksessa otetaan huomioon, että Saksan tarkoituksena on uudistaa yritysverotus vuonna 2008. Vaikka uudistuksen yksityiskohdista ei ole vielä päätetty, kertomuksessa esitetyissä vuosia 2008 ja 2009 koskevissa luvuissa on otettu huomioon tästä uudistuksella lyhyellä aikavälillä johtuva mahdollinen verotulojen väheneminen, joka olisi noin 0,4 prosenttia suhteessa BKT:hen vuodessa. Kertomuksessa otetaan huomioon, että tämä hidastaisi rakenteellista vakauttamista, koska uudistuksen hyödyt toteutuvat mahdollisesti viiveellä.

2.2 Julkinen velka

Julkinen velka oli 67,7 prosenttia suhteessa BKT:hen vuoden 2005 lopussa, ja täytäntöönpanokertomuksessa odotetaan, että julkisen velan suhde BKT:hen vakiintuu vuonna 2007 68,5 prosenttiin vuoteen 2006 verrattuna.

3. Arvio toimista, jotka Saksa on toteuttanut neuvoston päätöksen perusteella

Arvioitaessa perustamissopimuksen 104 artiklan 9 kohdan mukaisesti sitä, miten neuvoston päätöstä noudatetaan, käytetään perustana Saksan viranomaisten toimittamaa kertomusta, neuvoston päätöksessä esitettyä makrotalouden skenaariota sekä komission yksiköiden kevään 2006 talousennustetta.

Täytäntöönpanokertomuksen perustana olevassa makrotalouden skenaariossa ennustetaan, että BKT:n kasvu, joka on 1,0 prosenttia vuonna 2005, on 1,6 prosenttia vuonna 2006, 1,0 prosenttia vuonna 2007 ja 1 ¾ prosenttia vuosina 2008 ja 2009. Tämä skenaario on samanlainen kuin se, joka on 104 artiklan 9 kohdan mukaisesti annetun neuvoston päätöksen perusteena. Päätöksessä ennustettiin kokonaistuotannon kasvavan 1,5 prosenttia vuonna 2006 (komission yksiköiden helmikuussa 2006 esittämän väliennusteen mukaan) ja lähes prosentin vuonna 2007. Komission yksiköiden kevään 2006 talousennusteessa ennustetaan BKT:n kasvavan 1,7 prosenttia vuonna 2006 ja 1,0 prosenttia vuonna 2007. Tämänhetkinen talouskehitys ei anna aihetta ennusteen tarkistamiseen.

3.1 Julkisen talouden rahoitusasema

Julkisen talouden rahoitusasema vuosina 2006 ja 2007

Komission yksiköiden kevään talousennusteessa julkisen talouden alijäämän ennustettiin olevan 3,1 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2006 ja 2,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2007. Julkisen talouden kehityksellä ei juuri näytä olevan vaikutuksia rahoitusasemaan, joten alijäämäennustetta ei tarvitse tällä hetkellä tarkistaa[7]. Näin ollen kertomuksessa esitetty julkista taloutta koskeva ennuste vuosille 2006 ja 2007 vaikuttaa realistiselta. Komission tämänhetkinen arviointi Saksan talouskehityksestä ja julkisen talouden kehityksestä on, että liiallinen alijäämä pystytään korjaamaan neuvoston asettamaan määräaikaan mennessä.

Tulosuhde on molempina vuosina 43 prosenttia suhteessa BKT:hen ja se vastaa komission arviota. Tämä koskee myös tulojen rakennetta[8]. Menosuhteen ennustettu vähentyminen 46,7 prosentista 46,2 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2006 ja 45 ½ prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2007 vastaa myös komission yksiköiden ennusteita. Helmikuussa 2006 tarkistetun vakausohjelman mukaan menosuhteen odotettiin pienentyvän 45 prosenttiin vuonna 2007. Tarkistuksessa ei määritetty yksityiskohtaisesti kaikkia toimenpiteitä, joita suunnitellaan liiallisen alijäämän korjaamiseksi. Täytäntöönpanokertomus sisältää sitä vastoin tällaisen luettelon toimenpiteistä. (Niiden vaikutus esitetään tiivistetysti taulukossa 2.) Kuitenkin se, että tarkistukseen sisältyviin ennusteisiin verrattuna menot lisääntyvät julkisen talouden rahoitusasemassa, johtuu ilmeisesti korkeammista sosiaalietuuksista. Tarkistetussa vakausohjelmassa oletettiin, että terveydenhoitojärjestelmän suunniteltu uudistus hillitsisi menojen lisääntymistä[9], mutta kertomuksen mukaan tämä ei näytä pitävän paikkaansa ennustetussa laajuudessa. Lisäksi työmarkkinamenot, erityisesti pitkäaikaistyöttömyyteen liittyvät menot ( Arbeitslosengeld II ), näyttävät ylittävän vuoden 2006 helmikuussa tehdyt julkisen talouden suunnitelmat, millä on vaikutuksia vuoteen 2007.

Komission yksiköiden kevään talousennusteessa esitettyjen kasvuennusteiden perusteella rakenteellisen rahoitusaseman odotetaan paranevan kumulatiivisesti vuonna 2006 ja 2007 0,8 prosenttiin suhteessa BKT:hen[10]. Tämä on hieman vähemmän kuin yhden prosentin rakenteellinen sopeutus, jota neuvosto suositteli (vaikkakin sitä hyvin lähellä). Se tarjoaisi kuitenkin riittävän marginaalin sen varmistamiseksi, että liiallinen alijäämä korjautuu vuonna 2007.

Kuten täytäntöönpanokertomuksessa esitetään, vakauttamistoimenpiteiden vahvistaminen lain muodossa edistyy hyvin, mutta suuri osa toimenpiteistä ei ole vielä tullut voimaan. Talousarvion tiukka noudattaminen on tarpeen erityisesti odotettua korkeampien tulonsiirtojen vuoksi.

Julkisen talouden rahoitusasema vuonna 2008 ja siitä eteenpäin

Täytäntöönpanokertomuksen mukaan voidaan odottaa, että julkisen talouden alijäämä pienenee edelleen sen jälkeen, kun liiallinen alijäämä on korjattu odotetusti vuonna 2007. Hyväksytyt toimenpiteet ovatkin luonteeltaan pysyviä. Vakausohjelman tarkistuksessa asetettiin julkisen talouden rakenteellista rahoitusasemaa koskeva keskipitkän aikavälin tavoite, jota ei kuitenkaan odotettu saavutettavan ohjelmakauden aikana. Kertomukseen sisältyvien tietojen perusteella tehtyjen komission yksiköiden laskelmien perusteella rakenteellisen rahoitusaseman parantuminen jää alle 0,5 prosenttiyksikön tavoitearvon vuonna 2008.

Kertomuksessa arvioidaan, että talousarvioon kohdistuva riski, joka johtuu suunnitteilla olevasta (mutta ei vielä täysin määritetystä) vuonna 2008 toteutettavasta yritysverojärjestelmän uudistuksesta, on noin 0,4 prosenttia suhteessa BKT:hen. Tätä ei otettu huomioon vakausohjelman tarkistuksessa, jonka perusteella komissio arvioi rakenteellisen parannuksen 0,3 prosenttiyksiköksi vuonna 2008[11]. Maaliskuun 14 päivänä 2006 vakausohjelman tarkistuksesta antamassaan lausunnossa[12] neuvosto kehotti Saksaa varmistamaan, että ”ilmoitettu yritysverotuksen uudistus ei vaaranna julkisen talouden vakauttamista”.

3.2 Julkinen velka

Komission yksiköiden kevään 2006 talousennusteessa ennustetaan julkistalouden velkasuhteen nousevan 67,7 prosentista suhteessa BKT:hen vuonna 2005 68,9 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2006 ja 69,2 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2007. Komission yksiköiden ennusteessa ja täytäntöönpanokertomuksen ennusteessa oleva pieni ero (kertomuksessa velan odotetaan asettuvan 68 ½ prosenttiin vuonna 2006 ja 2007) selittyy sillä, että ennusteissa arvioidaan eri tavalla yksityistäminen ja muut toimet, joita budjettivallan käyttäjät Saksassa toteuttavat maksuperusteisen kirjaamisen tilastoina ilmaistujen kansallisten budjettisääntöjen noudattamiseksi[13].

Sekä komission yksiköiden kevään talousennuste että täytäntöönpanokertomus kattavat velan kehityksen ainoastaan vuoteen 2007. Kun otetaan huomioon nimellisen BKT:n kasvun odotettu kiihtyminen ja kokonaisalijäämän pienentyminen, velan odotetaan ajan myötä vähenevän. Vakausohjelman tarkistuksessa, joka ei vielä sisältänyt yritysverouudistuksen johdosta suurentunutta alijäämää vuosina 2008 ja 2009, odotettiin, että kyseisinä vuosina velkasuhteen vähennys saavutettaisiin virta-varanto-korjauserien avulla, joita ei kuitenkaan vielä määritelty tarkistuksessa. Kuten neuvosto totesi 14 päivänä maaliskuuta 2006 antamassaan lausunnossa, ”velkasuhteen kehitys ei ehkä ole niin suotuisaa kuin ohjelmassa on ennustettu, kun otetaan huomioon edellä mainitut julkisen talouden tavoitteeseen liittyvät riskit. Tämän riskinarvioinnin perusteella saattaa olla niin, että velkasuhde ei supistu riittävästi kohti viitearvoa.” Kuten edellä on todettu, julkisen talouden tavoitteisiin liittyy edelleen riskejä vuoden 2007 jälkeen, mukaan luettuina yritysverotuksen uudistuksesta mahdollisesti aiheutuvat menojen vähennykset, jotka hidastaisivat velan supistamista. Sen sijaan velan supistamisen tahtia voitaisiin nopeuttaa, jos julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamista vauhditettaisiin varmistamalla, että vuoden 2007 jälkeisinä vuosina ylijäämä olisi suurempi kuin perusjäämässä tällä hetkellä odotetaan.

4. Päätelmät

Tämänhetkisten tietojen perusteella näyttää siltä, että Saksan toteuttamat toimenpiteet todennäköisesti riittävät varmistamaan, että liiallinen alijäämä pystytään korjaamaan neuvoston asettamassa määräajassa eli vuoteen 2007 mennessä.

Saksa on vuoden 2005 loppupuolelta alkaen hyväksynyt joukon korjaavia toimenpiteitä, jotka kokonaisuudessaan ja tehokkaasti toteutettuina varmistaisivat, että ylijäämä supistuu alle viitearvon eli 3 prosentin suhteessa BKT:hen vuoteen 2007 mennessä. Julkisen talouden suhdannetasoitetun alijäämän, johon ei sisälly kertaluonteisia ja muita tilapäisiä toimenpiteitä, odotetaan vuosina 2006 ja 2007 lähenevän kumulatiivisesti neuvoston päätökseen sisältyvää suositusta.

Edellä esitetyn arvioinnin perusteella komissio katsoo, että Saksan liiallista alijäämää koskevassa menettelyssä ei tällä hetkellä tarvita lisätoimenpiteitä.

Neuvoston päätöksen mukaisesti hyväksytyt toimenpiteet ovat luonteeltaan pysyviä, minkä pitäisi varmistaa, että nimellisalijäämä pysyy selkeästi alle kolmen prosentin suhteessa BKT:hen vuoden 2007 jälkeen. Sen sijaan tämänhetkisten tietojen mukaan sopeuttaminen vuoden 2007 jälkeisenä aikana ei vastaa rakenteellisen rahoitusaseman parantumista 0,5 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen, mitä neuvosto on vaatinut, jotta nopeasti saavutettaisiin keskipitkän aikavälin tavoitteena oleva julkisen talouden rakenteellinen tasapaino.

Komissio kuitenkin seuraa myös vastaisuudessa tarkkaan Saksan julkisen talouden kehitystä perustamissopimuksen mukaisesti sekä ottaen huomioon Saksalle asetetut kertomuksia koskevat velvoitteet, joista säädetään perustamissopimuksen 104 artiklan 9 kohdan mukaisesti 14 päivänä maaliskuuta tehdyssä neuvoston päätöksessä.

[1] Kaikki asiakirjat, jotka liittyvät Saksan liiallista alijäämää koskevaan menettelyyn, ovat saatavilla Internet-osoitteessa http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/edp/edpde_en.htm.

[2] EUYVL L 126, 13.5.2006.

[3] EYVL L 209, 2.8.1997, ja EUVL L 174, 7.7.2005.

[4] Kertomuksessa (sekä vakausohjelman tarkistuksissa) käytetään pyöristettyjä lukuja (joitakin vuotta 2006 koskevia muuttujia lukuun ottamatta).

[5] Terveydenhuoltojärjestelmän osalta tasapainon odotetaan palautuvan vuoteen 2007 mennessä. Tähän vaikuttavat samassa määrin sekä lisätulot että menojen vähentyminen.

[6] Kertomuksessa tuodaan esiin, että tämä ei vastaisi rakenteellista sopeuttamista, koska oikeudellisten toimenpiteiden kokonaisvaikutusta verrataan perusskenaarioon kun taas rakenteellista sopeuttamista on tarkasteltava vuosi vuodelta.

[7] Koska tavanomaisena oletuksena on, että politiikkaa ei muuteta määräajan jälkeen, komission yksiköiden kevään talousennusteessa ei ole otettu huomioon sitä, että hiljattain hyväksytty säädös verolainsäädännön muutoksista vuonna 2007 ( Steueränderungsgesetz 2007 ) sisältää veronalennusten leikkauksia (esim. työmatkavähennyksen pienentäminen), joiden seurauksena saadaan säästönä noin 0,1 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2007. Lisääntyneet tulot kumoutuvat kuitenkin lisäkustannuksilla, jotka aiheutuisivat luonnosvaiheessa olevasta lapsilisälaista ( Elterngeld ) sekä talousarvion toteuttamiseen liittyvistä riskeistä. Näitä ovat erityisesti odotettua korkeammat siirrot pitkäaikaistyöttömille ( Arbeitslosengeld II) ja korkeammat terveydenhoitokustannukset, jotka ovat tulleet esiin ennusteen julkaisemisen jälkeen.

[8] Hallitus luonnosteli 12. heinäkuuta 2006 terveydenhoitojärjestelmän toimenpiteitä, joihin kuului myös maksujen nousu 0,5 prosenttiyksiköllä vuodesta 2007 lähtien. Tämä sisältyy komission yksiköiden kevään talousennusteeseen, jossa se katsotaan sairausvakuutuslaitosten vastaukseksi menojen kehitykseen.

[9] Tarkempia tietoja tästä on komission yksiköiden laatimassa vakausohjelman tarkistuksen teknisessä arviossa osoitteessa:http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/country/commwd/de/com_de20052006.pdf

[10] Tämä on jonkin verran alhaisempi kuin kertomukseen sisältyvä luku (joka perustuu komission yksiköiden laskelmiin, joissa on käytetty kertomuksen tietoja ja yhteisesti sovittuja menetelmiä). Erotus selittyy sillä, että Saksan ennusteissa potentiaalinen kasvu arvioidaan korkeammaksi, mikä vaikuttaa tuotantokuiluun ja siten suhdannekorjaukseen.

[11] Koska Saksa on soveltanut julkista taloutta koskevissa ennusteissa tavanomaista pyöristämiskäytäntöä, tämä ei ole nähtävissä taulukossa 1, jossa alijäämäennusteet vaikuttavat olevan muuttumattomia, 2 % vuonna 2008 ja 1 ½ % vuonna 2009. Kuitenkin vaikka ennusteet olivat helmikuun vakausohjelmassa pyöristysvaihtelun alarajalla, ne ovat nyt molempina vuosina sen ylärajalla.

[12] EYVL C 82, 5.4.2006.

[13] Esimerkiksi vuodesta 2006 alkaen yritysten on siirrettävä kuukausittaiset sosiaaliturvamaksut seuraavan kuukauden puolivälistä maksukuukauden loppuun.. Tämän vuoksi maksuja on vuonna 2006 kahdentoista sijasta kolmetoista, minkä vuoksi sosiaaliturvajärjestelmissä saadaan tilapäistä käteishuojennusta vuoteen 2007 saakka. Vaikka tällä ei ole EKT-95-sääntöjen mukaan budjettivaikutuksia – se johtaa alijäämään sosiaaliturvajärjestelmissä – rahamääräinen nettoluotonotto rahassa määriteltynä vähenee huomattavasti, mikä voisi heikentää bruttovelan kasvua.