KOMISSION KERTOMUS NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN PARLAMENTILLE Eurooppa-koulujärjestelmä vuonna 2010 /* KOM/2011/0892 lopullinen */





SISÄLLYSLUETTELO Eurooppa-koulujärjestelmä vuonna 2010 4 1. Johdanto 4 2. Tilanne kouluissa 5 2.1. Alicante 5 2.2. Bergen 5 2.3. Bryssel 5 2.4. Culham 6 2.5. Frankfurt 6 2.6. Karlsruhe 7 2.7. Luxemburg 7 2.8. Mol 7 2.9. München 7 2.10. Varese 8 3. Talousarvion kehityssuuntia ja haasteita 8 3.1. Talousarvion toteutusta vuonna 2010 koskevat luvut 8 3.2. Tärkeimmät tapahtumat 8 3.3. Talousarvioesitys vuodeksi 2011 9 4. Poliittisia kehityssuuntia ja haasteita 9 4.1. Järjestelmän uudistaminen 9 4.2. Sisäiset tarkastukset 11 4.3. Culham 11 4.4. Liian suuret oppilasmäärät / infrastruktuuri 11 4.5. Oikeustapaukset 12 5. Pedagogisia ja organisaatioon liittyviä kehityssuuntia ja haasteita 13 5.1. Lähetettyjen opettajien / paikalta palkattujen opettajien palkkataulukon tarkistaminen 13 5.2. Eurooppalaisen ylioppilastutkinnon uudistaminen 13 5.3. Erityisopetusta saavat oppilaat 13 5.4. Luokalle jättäminen 14 5.5. Kurssien ja oppituntien järjestäminen 14 6. Tulevaisuuden haasteita 15 KOMISSION KERTOMUS NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN PARLAMENTILLE Eurooppa-koulujärjestelmä vuonna 2010 Johdanto 1. Slovenian ja Slovakian puheenjohtajakausilla vuonna 2010 Eurooppa-koulujärjestelmän suurimpana haasteena on ollut selvitä yleisestä taloustilanteesta ja sen vaikutuksesta koulujen rahoitustilanteeseen. Koska Eurooppa-koulujärjestelmän talousarviota tuetaan yhä enemmän julkisista varoista osittain sen vuoksi, että ulkopuolisten organisaatioiden kanssa tehdyistä sopimuksista saadut tulot sekä koulumaksuihin perustuneet tulot ovat supistuneet, johtokunta määräsi komission tuella vuoden 2011 talousarvion hyväksymisen edellytykseksi sen, että tiettyjä menoja tarkistetaan. Näiden edellytysten täyttämiseksi hyväksyttiin joulukuussa 2010 komission ehdotukseen perustuva uusien lähetettyjen opettajien palkkataulukon mukauttaminen. Seuraavaksi laaditaan ehdotus paikalta palkatun henkilöstön palkkojen mukauttamisesta vastaavalla tavalla. Nämä toimenpiteet olivat välttämättömiä, jotta vuoden 2004 henkilöstösääntöuudistuksen periaatteita voitiin soveltaa Eurooppa-koulujärjestelmän palvelussuhteen ehtoihin. Selkeät kriteerit esitettiin erityisopetusta tarvitsevien lasten integroimiseksi paremmin opetukseen, pedagogisten tarpeiden priorisoimiseksi käytettävissä olevien resurssien mukaisesti ja kustannustehokkaamman lähestymistavan omaksumiseksi opintojen ja kurssien järjestämisessä. Ihannetapauksessa nämä toimenpiteet olisi toteutettava jo lukuvuodeksi 2011–2012. Samalla vailla omaa kieliosastoa olevia oppilaita koskevia sääntöjä selvennetään, jotta voidaan välttää aiempien väärinkäsitysten toistuminen. Ensimmäistä kertaa Lissabonin sopimuksen mukaisesti hyväksytystä Euroopan unionin talousarviosta vuodeksi 2011 päästiin sopimukseen vasta joulukuussa, Euroopan parlamentin ja neuvoston välillä käytyjen vaikeiden neuvottelujen tuloksena. Talousarviossa lisättiin Eurooppa-koulujen määrärahoja odotettua vähemmän, mikä tarkoittaa sitä, että tarvitaan välittömiä toimenpiteitä todellisten säästöjen aikaansaamiseksi. 2. Eurooppa-koulujärjestelmän uudistusprosessi, jota koskeva virallinen päätös tehtiin alun siirtymävaiheen jälkeen keväällä 2009, etenee vähitellen. Järjestelmän hallintotapaa on pyritty tehostamaan toteuttamalla keskus- ja paikallistasolla uudistuksia koulujen itsehallinnon lisäämiseksi voimassa olevien sääntöjen ja varainhoitoa koskevien säännösten puitteissa. Monet paikalliset koulut ovat pyytäneet mahdollisuutta akkreditoitua, jotta useammat lapset voisivat hyötyä Eurooppa-koulujen opetussuunnitelmasta. Komissio otti pitkän edistysaskeleen hyväksymällä oikeusperustan, jonka nojalla akkreditoidut koulut voivat saada EU:lta rahoitusta kyseistä koulua käyvistä EU:n henkilöstön lapsista. 3. Kustannusten jakamista koskevissa toimenpiteissä ei ole edistytty riittävästi. Sen lisäksi, että lähetetyistä opettajista on jatkuvasti pulaa ja että tämän seurauksena EU:n rahoitusta on lisättävä (2,2 miljoonaa euroa vuonna 2010), jotkin jäsenvaltiot ovat jo ilmoittaneet, että niillä on huomattavia ongelmia lähettää opettajia perustettuihin uusiin toimiin. 4. Brysselissä ja Luxemburgissa koulujen oppilasmäärät ovat edelleen liian suuret, mutta vuonna 2012 avattavien kahden uuden koulun rakennustyöt etenevät aikataulun mukaisesti. Koska Brysselissä oppilasmäärän odotetaan edelleen kasvavan, johtokunta on hyväksynyt viidennen koulun perustamisen Brysseliin vuonna 2015. Frankfurtin koulun liian suureen oppilasmäärään etsitään ratkaisuja yhdessä Saksan viranomaisten kanssa. TILANNE KOULUISSA Alicante Alicanten koulun oppilasmäärä kasvoi 112 uuden oppilaan myötä 1 040 oppilaaseen, jotka on jaettu neljään eri kieliosastoon. Espanjankielinen osasto on suurin, ja siihen kuuluu 36,5 prosenttia oppilaista. Bergen Oppilasmäärä kasvoi noin 4 prosenttia, 586 oppilaasta lukuvuonna 2009–2010 aina 608 oppilaaseen lukuvuonna 2010–2011. Suurin osa oppilaiden vanhemmista (yli 80 %) ei kuulu Euroopan unionin toimielinten tai virastojen henkilöstöön. Tämä tarkoittaa sitä, että Bergenin koulussa toimielinten henkilöstön lasten osuus kaikista oppilaista on yksi alhaisimpia. Urheilusalia ja ilmastointijärjestelmää koskevat mittavat työt on lykätty vuoden 2011 kesään. Bryssel Brysselin Eurooppa-koulujen oppilasmäärä kasvoi 9 547 oppilaasta lukuvuonna 2009–2010 aina 9 847 oppilaaseen lukuvuonna 2010–2011 (kasvu 3,1 %). Näin ollen oppilasmäärä oli edelleen liian suuri kolmessa koulussa (Bryssel I, II ja III), joissa yhteistilojen, kuten leikkialueiden, urheilusalien ja ruokaloiden, käyttö kuormittui entisestään. Sen sijaan Ucclen koulun oppilasmäärä väheni hivenen (1,2 %) edellisen vuoden 3 112 oppilaasta 3 074 oppilaaseen. Tänä vuonna koulussa keskityttiin turvallisuuteen liittyvien menettelyjen parantamiseen. Woluwen koulun oppilasmäärä kasvoi 1,9 prosenttia, 3 030 oppilaasta 3 089 oppilaaseen, ja sen infrastruktuuri asetti edelleen suuria haasteita koulutyön käytännön järjestelyille. Myönteisenä asiana mainittakoon, että työt bussien pysäköintialueen rakentamiseksi koulun alueen ulkopuolelle aloitettiin syksyllä 2010, ja pysäköintialue on määrä ottaa käyttöön lukuvuoden 2011–2012 alkaessa. Tämä tarkoittaa sitä, ettei busseja (joita on lähes 50) enää pysäköidä päivittäin koulun leikkialueelle. Ixellesin kouluun otettiin 91 uutta oppilasta vuonna 2010, minkä seurauksena oppilaiden kokonaismäärä nousi 2 902 oppilaaseen (2811 lukuvuonna 2009–2010). Koulun oppilasmäärä kasvoi siis syyskuussa 2010 peräti 3,2 prosenttia. Oppilasmäärä kasvoi eniten (26,6 %) Bryssel IV -koulussa, 594 oppilaasta lukuvuonna 2009–2010 aina 809 oppilaaseen lukuvuonna 2010–2011. Syyskuussa 2010 käynnistettiin yläasteen ensimmäinen luokka. Belgian viranomaiset tarjosivat lisäinfrastruktuuria eli kunnostetun ”Berkendael 66” -rakennuksen, joka yhdistettiin Bryssel IV -koulun väliaikaisiin tiloihin. Komission varapuheenjohtaja Šefčovič ja ministeri Simonet avasivat rakennuksen virallisessa seremoniassa. Brysselin kouluja käy 43,3 prosenttia kaikista Eurooppa-koulujen oppilaista. Koska EU:n viimeaikaisten laajentumisten seurauksena oppilaspaikkojen kysynnän arvioidaan edelleen kasvavan erityisesti henkilöstön lasten osalta, johtokunta päätti, että vuonna 2015 tarvitaan viides koulu. EU:n edustajana komissio kannattaa hanketta täysin. Se on tiedottanut asiasta budjettivallan käyttäjille ja noudattanut talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta tehdyn toimielinten välisen sopimuksen 47 artiklan mukaista menettelyä. Keskusteltuaan useiden vuosien ajan mahdollisesta ulkopuolisen tarkastajan suorittamasta Brysselin koulujen kapasiteetin arvioinnista asianomaiset osapuolet (Belgian valtion rakennuksista vastaava virasto, komissio, pääsihteerin toimisto) päättivät, ettei arviointia toteuteta taloudellisista syistä ja että koulujen kapasiteetti jaetaan seuraavalla tavalla: Bryssel I (Uccle): 3 100Bryssel II (Woluwe): 2 850Bryssel III (Ixelles): 2 650Bryssel IV (Laeken): 2 800 Culham Johtokunnan vuonna 2007 tekemän päätöksen mukaisesti jatkettiin koulun aseman asteittaista lakkauttamista I-tyypin Eurooppa-kouluna vuoteen 2017 mennessä ja sen muuttamista Yhdistyneen kuningaskunnan koulutusjärjestelmän puitteissa toimivaksi academy-tyyppiseksi akkreditoiduksi II-tyypin kouluksi. Vuoden 2011 alussa brittirahoittaja kuitenkin kumosi tämän päätöksen. Tämän seurauksena pannaan täytäntöön johtokunnan vuonna 2007 tekemä alkuperäinen päätös lakkauttaa koulu vähitellen vuoteen 2017 mennessä (ks. jäljempänä 4.3 kohta). Frankfurt Euroopan keskuspankin henkilöstön lisääntymisen seurauksena koulun oppilasmäärä kasvaa nopeasti. Koululla on todellisia ylikuormitusongelmia, koska Saksan viranomaiset eivät ole vielä toteuttaneet tarvittavia parannuksia sen infrastruktuuriin. Koulu aikoo ottaa käyttöön oppilasvalintaa koskevat toimintaperiaatteet. Joulukuussa 2010 johtokunta kannatti ehdotusta vähentää asteittain Italian hallituksen ja EKP:n rahoitusta italiankieliselle osastolle, mikä tiukentaa entisestään koulun rahoitustilannetta. Italiankielinen osasto perustettiin vuonna 2002 pääsihteerin, Italian hallituksen ja EKP:n välisellä sopimuksella. Karlsruhe Koulun oppilasmäärä pysyi vakaana, mutta I-kategorian oppilaiden[1] osuus jäi edelleen alle 20 prosenttiin: lukuvuonna 2010–2011 Karlsruhen Eurooppa-koulun oppilasmäärä oli 952, joista 177 oli I-kategorian oppilaita (18 %), 267 II-kategorian oppilaita (28 %) ja 508 III-kategorian oppilaita (54 %). I-kategoriaan kuuluvista 177 oppilaasta 68 on koulun henkilöstön lapsia ja vain 109 (11 % koulun oppilaista) on EU:n toimielinten henkilöstön lapsia. Karlsruhen koululla on eniten yritysten kanssa tehtyjä sopimuksia (II-kategorian oppilaat). Luxemburg Luxemburg I -koulun tiloissa toimii tällä hetkellä tilapäisjärjestelyin myös Luxemburg II -koulu. Liian suuri oppilasmäärä on vakava ongelma Luxemburgin Eurooppa-kouluissa, ja tämän vuoksi muiden kuin EU:n toimielinten henkilöstön lapsiin sovelletaan rajoittavaa sisäänottopolitiikkaa. Komissio on tyytyväinen siihen, että Luxemburgin viranomaiset ovat pyrkineet vastaamaan (Kirchbergissä sijaitsevan) Luxemburg I -koulun tarpeisiin tarjoamalla sille syyskuussa 2010 lisää tilapäistä infrastruktuuria. Lisäinfrastruktuuri merkitsee kuitenkin myös koulun oppilasmäärän kasvua ja pahentaa näin ollen koulun ylikuormittumista. Luxemburg II -koulun pysyvät tilat avataan Bertrangessa/Mamerissa vuonna 2012. Sitä ennen koulun ylikuormitustilanne on kuitenkin kriittinen, ja Luxemburg II -koulun avaamisen ajankohdalla on todella ratkaiseva merkitys. Luxemburgin viranomaiset ovat tarjoutuneet järjestämään Luxemburg II -koulun oppilaille kuljetuksen, ja vuoden aikana jatkettiin keskustelua siihen liittyvistä käytännön näkökohdista. Koska Luxemburg II -koulu sijaitsee Bertrangessa/Mamerissa, asianmukaisilla koulukuljetuksilla on todella suuri merkitys sekä oppilaille että heidän vanhemmilleen. Yleensä Eurooppa-kouluissa kuljetusten järjestämisestä vastaa vanhempainyhdistys, joten Luxemburgin viranomaisten tarjous ottaa kuljetusten järjestäminen vastuulleen on poikkeuksellinen. Mol Molin koulun oppilasmäärä kasvaa edelleen. Syyskuussa 2010 oppilaita oli 790. Uusi englanninkielinen osasto jatkoi kasvuaan ja on nyt koulun toiseksi suurin kieliosasto. Saksankielinen osasto pienenee edelleen: sen oppilasmäärä putosi 46 oppilaaseen edellisvuoden 77 oppilaasta. Johtokunnan on tarkasteltava saksankielisen osaston kehitystä ja pysyvyyttä, sillä se oli ehtona englanninkielisen osaston avaamiselle. München Koulun oppilasmäärä jatkaa voimakasta kasvuaan Euroopan patenttiviraston henkilöstön kasvun seurauksena, sillä oppilaista yli kolme neljännestä on viraston henkilöstön lapsia. Koska Saksan viranomaisten hyväksymä nykyisten rakennusten laajennustyö valmistunee vasta vuonna 2016, sovelletaan siihen asti rajoittavaa sisäänottopolitiikkaa. Varese Koulun oppilasmäärä pysyi vakaana siitäkin huolimatta, että talouskriisin seurauksena koulu on menettänyt monta (II-kategorian) oppilasta, jotka olivat koulun kanssa sopimuksia tehneiden yritysten henkilöstön lapsia, ja sen tulot ovat pienentyneet. Komission puututtua asiaan Italian viranomaiset ilmoittivat tukevansa 400 000 eurolla infrastruktuuriin tehtäviä investointeja pakottavimpien tarpeiden täyttämiseksi. TALOUSARVION KEHITYSSUUNTIA JA HAASTEITA Talousarvion toteutusta vuonna 2010 koskevat luvut Vuonna 2010 oppilaiden kokonaismäärä kasvoi edellisvuodesta (2009) 2 prosenttia, 22 331 oppilaasta 22 778 oppilaaseen. EU:n henkilöstön lasten osuus (16 613 oppilasta) oli noin 73 prosenttia koko oppilasmäärästä, kun taas koulujen kanssa sopimuksia tehneiden yritysten henkilöstön lasten osuus putosi 5,2 prosenttiin (1 184 oppilaaseen) ja näihin kahteen luokkaan kuulumattomien oppilaiden osuus putosi 21,9 prosenttiin (4 981 oppilaaseen). Joissakin pienissä kouluissa on kuitenkin edelleen hyvin vähän I-kategoriaan kuuluvia oppilaita. Tärkeimmät tapahtumat Joulukuussa 2009 korotettiin ministerineuvoston päätöksellä toimielinten henkilöstön palkkoja 1,85 prosenttia eikä 3,7 prosenttia, kuten palkkojen mukauttamista koskeva menetelmä olisi edellyttänyt. Euroopan unionin toimielimet käynnistivät asiaa koskevan menettelyn unionin tuomioistuimessa, ja tuomioistuin teki niiden hyväksi päätöksen joulukuussa 2010. Eurooppa-koulujärjestelmän opettajien ja lähetetyn henkilöstön palkkojen mukautukset liittyvät edellä mainittuihin päätöksiin. Näin ollen johtokunta hyväksyi tammikuussa 2010 ensimmäisen palkankorotuksen, sitä koskeva 3,1 miljoonan euron sitoumus siirrettiin, ja maksut suoritettiin vuonna 2010. Elokuussa 2010 johtokunta hyväksyi lisätalousarvion, johon lisättiin edellä mainittu 3,1 miljoonaa euroa, 2,8 miljoonan euron lopullinen ylijäämä vuodelta 2009 ja 1,5 miljoonan euron menosäästöt, joilla korvattiin muissa tuloissa olevaa 4,1 miljoonan euron vajetta. Vuoden 2010 lopulla ylijäämää oli kertynyt 1,7 miljoonaa euroa. Lähetetyn henkilöstön vaje rasitti EU:n talousarviota 2,2 miljoonalla eurolla verrattuna 2,1 miljoonaan euroon vuonna 2009 ja aiheutti suuria pedagogisia ongelmia. Jos jäsenvaltiot eivät lähetä opettajia, on kouluihin palkattava henkilöstöä paikalta, ja heidän palkkansa rahoitetaan suurelta osin EU:n talousarviosta. Tämä suuntaus todennäköisesti vahvistuu, sillä osa jäsenvaltioista on jo ilmoittanut johtokunnalle, että nykyisessä taloustilanteessa ne eivät ehkä pysty lähettämään opettajia uusiin toimiin. Tämä puolestaan aiheuttaa uusia rakenteellisia ongelmia. Koska havaittiin, ettei viidessä koulussa ollut noudatettu eräitä ilman kieliosastoa olevien oppilaiden äidinkielentunteja koskevia sääntöjä, komissio ei voinut johtokunnan kokouksessa huhtikuussa 2010 myöntää vastuuvapautta vuoden 2008 talousarvion toteutuksesta. Tämän vuoksi kouluja pyydettiin toimittamaan lisätietoja niiden kurssien määrästä, jotka eivät ole aiempina vuosina olleet sääntöjen mukaisia, jotta komissio pystyi laskemaan takaisin perittävät summat. Koska koulut pyrkivät korjaamaan tilanteen sikäli kuin se oli pedagogisesti mahdollista, komissio antoi vain yhden perintämääräyksen, Karlsruhen Eurooppa-koululle. Talousarvioesitys vuodeksi 2011 Johtokunnan huhtikuussa 2010 hyväksymässä talousarvioesityksessä vuodeksi 2011 lisätään komission rahoitusosuutta 11 prosenttia, 154 miljoonasta eurosta 171 miljoonaan euroon, kun oppilasmäärä kasvoi samana aikana 3,6 prosenttia. Tämän vuoksi vuoden 2011 talousarvioesityksen hyväksymisen edellytykseksi määrättiin, että menoja pyritään vähentämään toteuttamalla rakenteellisia toimenpiteitä erityisesti lähetettyjen opettajien palkkataulukon tarkistamisen, kurssien ja opetuksen järjestämisen ja erityisoppilaita koskevien kriteerien määrittämisen aloilla (lisätietoja 5 kohdassa). Koska Eurooppa-koulujen talousarviosta 85 prosenttia käytetään palkkoihin, jotka määräytyvät palkkauksen ja pidettyjen oppituntien määrän mukaan, näillä toimenpiteillä saadaan aikaan todellisia säästöjä. Euroopan unionin talousarvio vuodeksi 2011 hyväksyttiin joulukuussa 2010 ensimmäistä kertaa Lissabonin sopimuksessa määrättyjen menettelyjen mukaisesti. Talousarvio syntyi Euroopan parlamentin ja neuvoston välillä käytyjen vaikeiden neuvottelujen tuloksena. Eurooppa-kouluille osoitettiin 164 miljoonaa euroa. Tämä poikkeuksellinen tilanne lisäsi tarvetta toteuttaa edellä mainittuja toimenpiteitä. Näin ollen johtokunta toteutti vuoden 2011 talousarvion 12 erässä, ja lisätalousarvio vuodeksi 2011 hyväksyttiin huhtikuussa 2011. POLIITTISIA KEHITYSSUUNTIA JA HAASTEITA Järjestelmän uudistaminen Vuonna 2009 johtokunta hyväksyi Eurooppa-koulujen uudistamista koskevan päätöksen. Päätös tuli voimaan organisaatioon liittyvien näkökohtien osalta 1. syyskuuta 2009 ja hallinnollisten lautakuntien toimintaa koskevien sisäisten sääntöjen osalta 1. syyskuuta 2010, sen jälkeen kun voimassa olevia sääntöjä oli tarkistettu. Yksi uudistuksen tärkeimmistä osa-alueista on Eurooppa-koulujärjestelmän avaaminen kansallisille kouluille. Prosessi käynnistettiin vuosina 2002 ja 2005 annetuilla Euroopan parlamentin päätöslauselmilla, ja se aloitettiin vuonna 2005 Eurooppa-koulujärjestelmää koskevien kriteerien määrittämisestä ja koulujen hyväksymisestä järjestelmään. Ensimmäisinä vuosina saatujen kokemusten perusteella pääsihteeri esitti tilannekatsauksen, josta kävi ilmi, että vaikka prosessilla oli Euroopan parlamentin poliittinen tuki ja sen taustalla olivat todelliset koulutustarpeet (laajentumisen jälkeen jäsenvaltioissa avattiin useita unionin virastoja), sitä hidastivat oikeudelliset, pedagogiset, organisatoriset tai taloudelliset ongelmat, jotka liittyivät erityisesti eurooppalaiseen ylioppilastutkintoon. Pääsihteeriä pyydettiin esittämään parannusehdotuksia, joita johtokunta käsittelisi huhtikuussa 2011. Tällä hetkellä Eurooppa-koulujen opetussuunnitelman mukaista opetusta tarjotaan viidessä akkreditoidussa II-tyypin koulussa, jotka sijaitsevat lähellä Euroopan unionin toimielimiä tai virastoja Italiassa, Irlannissa, Kreikassa, Suomessa ja Ranskassa. Ne eroavat toisistaan huomattavasti organisaationsa, kokonsa, tarjolla olevien kieliosastojen ja koulua käyvien EU:n henkilöstön lasten määrän osalta. Toistaiseksi eurooppalaisia ylioppilaskokeita on järjestetty vain Italian koulussa. Seuraavaksi eurooppalainen ylioppilaskoe järjestetään vuonna 2013 Suomen koulussa, jonka akkreditointimenettelyn toisen vaiheen (S6 ja S7) vaatimuksenmukaisuutta koskevat asiakirjat johtokunta hyväksyi joulukuussa. Lisäksi yksi koulu Manosquesta (Ranska) ja toinen Haagista (Alankomaat) hakee parhaillaan akkreditointia II-tyypin kouluksi. Saksassa Bad Vilbelissä sijaitsevan koulun vaatimuksenmukaisuutta koskevat asiakirjat on hyväksytty ensimmäistä III-tyypin kouluhanketta varten, mikä ei edellytä EU:n toimielimen tai viraston läheisyyttä. Merkittävä edistysaskel otettiin, kun komissio päätti myöntää EU:n avustusta jokaisesta II-tyypin koulua käyvästä EU:n henkilöstön lapsesta ensimmäistä kertaa lukuvuonna 2009–2010. Tällä tavalla kouluja autetaan selviytymään eurooppalaisesta koulutusjärjestelmästä ja ylioppilastutkinnosta aiheutuvista lisäkustannuksista. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset peruuttivat hankkeen, jolla Culhamin Eurooppa-koulu oli tarkoitus muuttaa II-tyypin kouluksi (ks. jäljempänä 4.3 kohta). Jäsenvaltioiden lähettämien opettajien riittämättömään määrään liittyvä ongelma pyrittiin ratkaisemaan ”kustannusten jakamista” koskevassa uudistuksen osassa. Jäsenvaltioille päätettiin antaa mahdollisuus lähettää muita kuin syntyperäisiä kielen puhujia, jotta voidaan vähentää kolmen välinekielen opettajia lähettäville jäsenvaltioille aiheutuvaa rasitusta. Kahden vuoden jälkeen kuitenkin vain muutama jäsenvaltio on valmis lähettämään opettajia näihin virkoihin. Keskus- ja paikallishallinnon alalla päätettiin lisätä koulujen itsehallintoa ja vastuuta paikallistasolla. Päätöksen täytäntöönpano etenee vaiheittain, ja parhaita käytänteitä kehitetään parhaillaan. Syksyllä pidetyissä hallintoneuvoston kokouksissa koulut esittelivät kaikki uutta lukuvuotta koskevat tilastotiedot. Vuoden alussa koulut esittelevät menettelyjen mukaisesti vuosisuunnitelmansa ja monivuotissuunnitelmansa tavoitteineen, painopisteineen ja talousarvioesityksineen. Keväällä koulut esittelevät pääsihteerille ja johtokunnalle vuotuisen toimintasuunnitelmansa ja arvioivat, onko tavoitteet saavutettu ja talousarviota noudatettu. Tällä tavoin voidaan tehdä tarkastuksia keskushallinnon tasolla. Sisäiset tarkastukset Komission sisäinen tarkastus jatkaa Eurooppa-koulujärjestelmässä sisäistä tarkastustoimintaa, josta säädetään vuonna 2007 voimaan tulleessa varainhoitoasetuksessa. Sisäisen tarkastuksen suorittaman henkilöstöjohtamista koskevan tarkastuksen tulokset esiteltiin huhtikuussa 2010 pidetyssä johtokunnan kokouksessa. Samalla esiteltiin pääsihteerin toimiston ja koulujen vastaukset ja toimintasuunnitelmat. Vuoden aikana edistyttiin tarkastuksen yhteydessä esitettyjen suositusten täytäntöönpanossa erityisesti henkilöstön rekrytoinnin, arviointimenettelyjen ja koulutusta koskevien toimintaperiaatteiden kehittämisen alalla. Lisätoimia kuitenkin tarvitaan, jotta voidaan edistyä sisäisen tarkastuksen havaitsemien koko järjestelmää koskevien monialaisten ongelmien ratkaisemisessa esimerkiksi pääsihteerin kokonaisvastuun alalla. Culham I-tyypin Eurooppa-koulun muuttamista Yhdistyneen kuningaskunnan koulutusjärjestelmän mukaiseksi academy-tyyppiseksi ja Eurooppa-koulujärjestelmään kuuluvaksi akkreditoiduksi II-tyypin kouluksi vuoteen 2017 mennessä jatkettiin monenlaisin toimenpitein. Näin pyrittiin helpottamaan eurooppalaisen opetussuunnitelman ja eurooppalaisen ylioppilastutkinnon tarjoamista tulevaisuudessa. Johtokunta hyväksyi joulukuussa akkreditointimenettelyn toiseen vaiheeseen sisältyvät vaatimustenmukaisuutta koskevat asiakirjat sillä edellytyksellä, että sidosryhmät vahvistavat vastavuoroisen sitoutumisensa allekirjoittamalla oikeudellisesti sitovan sopimuksen (”legacy agreement”) ja että lähetetty henkilöstö ja koulu allekirjoittavat kahdenväliset sopimukset (”secondment agreements”). Muutoshankkeen vuoksi nähtiin paljon vaivaa, ja erityisesti pääsihteerin ja komission panostus oli merkittävä. Komissio laati uuden oikeusperustan tätä erityistä akkreditointitapausta varten, jossa I-tyypin koulu muutettaisiin ensimmäistä kertaa II-tyypin kouluksi. Osapuolet kävivät tärkeitä neuvotteluja talousarvioon ja lainsäädäntöön liittyvistä kysymyksistä. Vuoden alussa brittirahoittaja kuitenkin peruutti sitoutumisensa muutoshankkeeseen todeten, ettei se pystynyt allekirjoittamaan komission edellyttämää oikeudellisesti sitovaa sopimusta. Koska koulun muuttaminen academy-tyyppiseksi kouluksi epäonnistui, johtokunnan vuonna 2007 tekemä alkuperäinen päätös lakkauttaa koulu asteittain vuoteen 2017 mennessä pannaan täytäntöön. Liian suuret oppilasmäärät / infrastruktuuri Monissa kouluissa oppilaspaikkojen kysyntä on jo usean vuoden ajan ylittänyt niiden tarjonnan. Tämä koskee ennen kaikkea Brysselin, Luxemburgin, Frankfurtin ja Varesen kouluja. Komissio on seurannut tilannetta tarkasti ja ottanut tarvittaessa yhteyttä kansallisiin viranomaisiin kehottaen näitä täyttämään velvollisuutensa toimielinten isäntämaana ja tarjoamaan Eurooppa-kouluille asianmukaiset tilat. Brysselin ja Luxemburgin koulujen tilanteeseen on luvassa helpotusta vuonna 2012, jolloin avataan kaksi uutta koulua. Tilanahtaudesta kärsivien koulujen on sovellettava rajoittavaa sisäänottopolitiikkaa, eivätkä ne monissa tapauksissa pysty ottamaan oppilaikseen lapsia, joiden vanhemmat eivät kuulu EU:n toimielimen henkilöstöön. Brysselissä oppilasvalintalautakunta vastaa oppilaspaikkojen jakamisesta kouluille. Vuonna 2010 johtokunta päätti, että koska oppilasmäärä kasvaa jatkuvasti, vuonna 2015 tarvitaan viides koulu. Belgian hallituksen kanssa ei ole vielä aloitettu neuvotteluja koulun sijainnista ja muista yksityiskohdista. Aiemman kokemuksen perusteella 2 500 oppilaan koulun vuosikustannukset ovat noin 28 miljoonaa euroa sen jälkeen, kun täysi kapasiteetti on saavutettu viisi vuotta kestäneen käyttöönottovaiheen jälkeen. Oikeustapaukset Vuonna 2009 unionin tuomioistuimessa pantiin vireille useita kanteita. Yksi niistä oli Belgiaa vastaan jäsenyysvelvoitteiden noudattamatta jättämisen perusteella nostettu kanne. Asia koskee Eurooppa-kouluille kalusteita ja muuta aineistoa varten toimipaikkasopimuksen mukaisesti myönnettävää rahoitusta (asia C-132/09, komissio v. Belgian kuningaskunta). Toinen tapaus oli Eurooppa-kouluista tehdyllä yleissopimuksella perustetun valituslautakunnan esittämä ennakkoratkaisupyyntö englannin kielen opettajien palkkojen mukauttamisesta valuuttakurssivaihtelujen yhteydessä (asia C-196/09, Miles ym. v. Eurooppa-koulut). Kolmas tapaus oli Eurooppa-kouluja koskevan yleissopimuksen 26 artiklan nojalla esitetty ensimmäinen vaatimus yleissopimuksen kahden osapuolen välisessä kiistassa, joka koskee lähetettyjen opettajien työehtojen tulkintaa ja soveltamista. On syytä mainita, että kahdessa ensimmäisessä tapauksessa, C-132/09 ja C-196/09, unionin tuomioistuin katsoi, ettei sillä ollut rikkomismenettelyyn liittyvää toimivaltaa toimipaikkasopimuksen rikkomisesta johtuvissa riidoissa ja ettei sillä myöskään ollut toimivaltaa vastata Eurooppa-kouluja koskevalla yleissopimuksella perustetun valituslautakunnan ennakkoratkaisupyyntöön, sillä valituslautakunta ei ole SEUT-sopimuksen 267 artiklassa tarkoitettu jäsenvaltioiden tuomioistuin. Asiassa C-196/09 unionin tuomioistuin totesi yksiselitteisesti seuraavaa: on todettava, että vaikka Eurooppa-koulujen yleissopimuksella perustetun oikeusturvajärjestelmän kehittämistä edellisessä kohdassa tarkoitetulla tavalla niin, että valituslautakunta voi esittää ennakkoratkaisupyyntöjä, on mahdollista harkita, jäsenvaltioiden asiana on muuttaa tällä hetkellä voimassa olevaa järjestelmää. Asian C-545/09, komissio vastaan Yhdistynyt kuningaskunta, käsittely on vielä kesken. Julkisasiamies Mengozzi puolsi komissiota 7. heinäkuuta 2011 antamassaan ratkaisuehdotuksessa. Belgiassa paikalta palkattu opettaja on pannut kansallisessa tuomioistuimessa vireille tapauksen, joka koskee lomakorvausten maksamista ennen vuotta 2004. Vuonna 2011 odotetaan tuomiota tämän maksun takautuvuudesta periaatteessa ennen vuotta 2004. Maksu sinänsä on jo tuomittu perustelluksi. Takautuvan vaikutuksen laajuutta koskevalla tuomiolla on merkittäviä vaikutuksia talousarvioon, varsinkin, kun 26 muuta paikalta palkattua opettajaa on esittänyt saman vaateen. Asian käsittely jatkuu edelleen. PEDAGOGISIA JA ORGANISAATIOON LIITTYVIÄ KEHITYSSUUNTIA JA HAASTEITA Lähetettyjen opettajien / paikalta palkattujen opettajien palkkataulukon tarkistaminen Lähetettyjä opettajia koskevissa henkilöstösäännöissä todetaan, että toimielinten henkilöstön ja Eurooppa-koulujen lähetettyjen opettajien välillä on tiettyä yhtäläisyyttä. Kun EU:n toimielinten henkilöstön palkkausta koskeva uudistus toteutettiin vuonna 2004, lähetettyjen opettajien palkkataulukkoa ei kuitenkaan mukautettu vastaavalla tavalla. Joulukuussa johtokunta hyväksyi henkilöstösääntöjä koskevan uudistuksen, joka otetaan käyttöön uusien opettajien rekrytoinnissa lukuvuodeksi 2011–2012. Nämä muutokset eivät koske palveluksessa jo olevia opettajia. Tulevien 9 vuoden aikana säästöä on määrä kertyä vähitellen noin 3,1 miljoonaa euroa vuodessa, ja siirtymävaiheen lopussa säästöjen arvioidaan olevan kokonaisuudessaan yli 27 miljoonaa euroa. Sama uudistusprosessi käynnistettiin tämän jälkeen myös paikalta palkatun opetushenkilöstön palkkauksessa. Eurooppalaisen ylioppilastutkinnon uudistaminen Osana järjestelmän avaamisprosessia oli jatkettava ylioppilaskokeen järjestelyjen yksinkertaistamista ja kustannusten leikkaamista, ilman että vaarannetaan tutkinnon laatu. Vuodesta 2009 alkaen eurooppalaisen ylioppilastutkinnon uudistamisen tavoitteena on ollut tarkistaa tutkinnon sisältöä ja kokeiden järjestelyjä, niin että tutkinto vastaa yliopistojen ja/tai muiden korkea-asteen oppilaitosten nykyisiä vaatimuksia. Lisäksi on pyritty yksinkertaistamaan prosessia, jotta voitaisiin laajentaa mahdollisuuksia tutkinnon suorittamiseen. Joulukuussa 2010 johtokunta hyväksyi muutamia vuonna 2010 esitettyjä ehdotuksia, jotka on määrä ottaa käyttöön vuoden 2012 ylioppilaskokeissa. Keskusviranomainen allekirjoittaa ylioppilastutkintotodistukset, eurooppalaisen ylioppilaskokeen ilmoittautumismaksu nousee, ja vain kokelaiden, jotka ovat saaneet vähintään 60 prosenttia pisteistä, katsotaan läpäisseen kokeen. Eurooppalaista ylioppilastutkintoa käsittelevän työryhmän toimeksiantoa jatkettiin vuodella, sillä monenlaisia pedagogisia ja järjestelyihin liittyviä kysymyksiä (kuten kirjallisten ja suullisten kokeiden määrä ja luonne, kaksinkertainen arvostelu, kirjallisten ylioppilaskokeiden korjaaminen paperittomasti ja eri opetusohjelmien välisen hankkeen sisällyttäminen ylioppilaskokeeseen Lissabonin strategian mukaisesti, 180 pakollista koulupäivää sekä kirjallisten ja suullisten kokeiden arvioinnin yhdenmukaistaminen) ratkotaan edelleen. Uudistusprosessi on määrä saada päätökseen vuoden 2014 ylioppilaskokeisiin mennessä. Erityisopetusta saavat oppilaat Erityisopetusta saavien oppilaiden määrä on kasvanut kuluneen kolmen vuoden aikana huomattavasti. Vastaavasti erityisopetusta saavista oppilaista aiheutuvat menot ovat tänä aikana kasvaneet 27 prosenttia. Eurooppa-koulujen johtokunta keskusteli tästä kasvusta ja teki sen johtopäätöksen, että erityisopetusta koskevat menot on saatava hallintaan laatimalla tiukat arviointiperusteet oppilaiden opetukseen integroimisesta aiheutuville kustannuksille ja jättämällä pois muut terapian tarjoamisesta aiheutuvat kustannukset, joista koulujen ei pitäisi vastata. Joitakin toimenpiteitä toteutettiin vuonna 2010. Tarkastajat laativat erityisopetusta koskevan käsikirjan erityisopetukseen sovellettavien sääntöjen yhdenmukaistamiseksi ja hyvien käytänteiden vaihtamiseksi koulujen välillä. Nyt koulut kokoavat erityisoppilaat, joilla on samantyyppisiä tarpeita, samaan ryhmään tukiopetukseen. Lisäksi on vahvistettu periaate, jonka mukaan koulu, vanhemmat ja terapeutit tekevät kolmikantasopimuksen, jotta koulun tiloissa voidaan antaa terapiaa, jonka vanhemmat maksavat. Komissio tukee täysin näitä toimenpiteitä, joiden avulla koulut voivat jatkossakin integroida erityisopetusta tarvitsevat lapset opetukseen kiinnittäen samalla huomiota erityisoppilaiden pedagogisiin tarpeisiin. Näin autetaan lapsia edistymään ja kouluja hyödyntämään voimavarojaan parhaalla mahdollisella tavalla. Luokalle jättäminen Kun luokalle jättämistä koskevat luvut ja prosenttiosuudet esitettiin vuonna 2009 vuoden, kieliosaston ja koulun mukaan tilastoituina, aiheesta aloitettiin yleinen keskustelu. Kun pääsihteerin suorittamasta lisätutkimuksesta kävi ilmi, että suurin osa luokalle jättämisistä koski yläasteen 4. ja 5. luokan oppilaita ja liittyi matemaattis-luonnontieteellisiin aineisiin, johtokunta päätti perustaa työryhmän, jonka tehtävänä oli laatia tarkat suuntaviivat rakenteellisia toimenpiteitä varten ja varmistaa niiden toteutuminen konkreettisten pedagogisten aloitteiden avulla. Syksyllä 2010 esitelty työryhmän loppuraportti sisältää 19 toimenpidettä. Osa niistä voidaan toteuttaa välittömästi, osa edellyttää syvempää tarkastelua ja muut voidaan toteuttaa paikallistasolla. Kurssien ja oppituntien järjestäminen Kurssien järjestämistä koskevien sääntöjen tarkistaminen oli yksi tärkeimmistä vuoden aikana käsitellyistä kysymyksistä. Haasteena oli yhdistää kaikki aiemmin tehdyt asiaa koskevat päätökset, selventää osaa näistä päätöksistä ja varmistaa, että opetus järjestetään järkiperäisemmin niin, että käytettävissä olevat määrärahat mukautetaan realistisemmin oppilaiden todellisiin tarpeisiin. Koska kaikki sidosryhmät tietävät, että säästöjä on saatava aikaan, nyt voidaan toteuttaa toimenpiteitä, joiden avulla säästöt ovat mahdollisia ja myös opetusmenetelmiä voidaan uudistaa ja optimoida. Vuonna 2010 keskusteltiin monista toimenpiteistä, kuten pienryhmien opetustuntien vähentämisestä tai ensimmäisen vieraan kielen käyttämisestä opetuksessa, jotta voidaan muodostaa eri kieliä puhuvista lapsista koostuvia ryhmiä. Myös ilman kieliosastoa olevia oppilaita koskevia sääntöjä selvennettiin. Nämä uudet selvät säännöt auttavat johtajia opetusvaihtoehtojen ja -ryhmien järjestämisessä lukuvuodeksi 2011–2012. TULEVAISUUDEN HAASTEITA Yksi suurimmista haasteista tulevina vuosina on koulutuksen korkean tason ylläpitäminen, Eurooppa-koulujärjestelmän rakenteen uudelleenjärjestely ja uudistaminen sekä budjettirajoitusten noudattaminen nykyisessä vaikeassa taloudellisessa tilanteessa, johon ei todennäköisesti ole tulossa muutosta lähiaikoina. Eurooppa-koulujärjestelmän tulevaisuuden kannalta tärkeää on myös se, että järjestelmää avataan ja useampia kansallisia kouluja kannustetaan hakemaan akkreditointia sekä edistetään eurooppalaisen opetussuunnitelman laajempaa käyttöönottoa. Myös tässä riittää työsarkaa tulevaisuudessa. Lisäksi Euroopan komissio on huolissaan siitä, että tiettyjen jäsenvaltioiden on vaikea täyttää sekä infrastruktuuriin että opettajien lähettämiseen liittyviä velvoitteitaan. Komissio pyrkii luomaan oppilaille parhaat mahdolliset edellytykset voimassa olevien säännösten ja budjettivallan käyttäjien myöntämien määrärahojen puitteissa. [1] I-kategoriaan kuuluvat oppilaat ovat lapsia, jotka Eurooppa-koulujen täytyy ottaa oppilaaksi. Nämä oppilaat on vapautettu koulumaksuista.