Erityiskertomus Euroopan 
tilintarkastustuomioistui ­
men erityiskertomuksiin 
liittyvä seurantakertomus 
vuodelta 2014FI 2016  nro 02
EUROOPAN 
TILINTARKASTUS
TUOMIOISTUIN
EUROOPAN TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIN  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxemburg  
LUXEMBURG
P . +352 4398-1
Sähköposti: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Suuri määrä muuta tietoa Euroopan unionista on käytettävissä internetissä Europa-palvelimen kautta (http://europa.eu).
Luxemburg: Euroopan unionin julkaisutoimisto, 2016
Print ISBN 978-92-872-3933-4 ISSN 1831-0958 doi:10.2865/32249 QJ-AB-15-026-FI-C
PDF ISBN 978-92-872-3978-5 ISSN 1977-5792 doi:10.2865/70568 QJ-AB-15-026-FI-N
EPUB ISBN 978-92-872-3928-0 ISSN 1977-5792 doi:10.2865/22332 QJ-AB-15-026-FI-E
© Euroopan unioni, 2016
Tekstin jäljentäminen on sallittua, kunhan lähde mainitaan.
Euroopan  
tilintarkastustuomio  istui­
men erityiskertomuksiin  
liittyvä seurantakertomus 
vuodelta 2014
(annettu Euroopan unionin toiminnasta tehdyn  
sopimuksen 287 artiklan 4 kohdan toisen alakohdan nojalla)ErityiskertomusFI 2016  nro 02
02
 Tarkastustiimi
Tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksissa käsitellään eri talousarvioaloilla tai hallinnon aloilla toimitettujen 
tuloksellisuuden ja säännönmukaisuuden tarkastusten tuloksia. Tilintarkastustuomioistuin valitsee ja suunnittelee nämä 
tarkastustehtävät niin, että niillä saadaan aikaan mahdollisimman suuri vaikutus. Se ottaa valinta- ja suunnitteluvaiheessa 
huomioon tuloksellisuuteen tai säännönmukaisuuteen kohdistuvat riskit, asianomaisten tulojen tai menojen määrän, 
tulevat kehityssuunnat sekä poliittiset näkökohdat ja yleisen edun.
Tämän tuloksellisuuden tarkastuksen toimitti koordinoinnista, arvioinnista, laadunvarmennuksesta ja kehittämisestä 
vastaava CEAD-jaosto ( Coordination, Evaluation, Assurance, and Development), jonka puheenjohtaja on tilintarkastustuo -
mioistuimen jäsen Igors Ludboržs.
Tarkastus toimitettiin toimialapäällikkö John Sweeneyn ja tehtävävastaava Csaba Hatvanin johdolla. Tarkastusta tukivat ja 
siihen osallistuivat myös johtaja Neil Usher ja johtaja Philippe Froidure, toimialapäällikkö Paul Stafford ja toimialapäällikkö 
Emmanuel Rauch sekä Jukka Nurmio, Elisabeth Türk-Saggel, Eddy Struyvelt, Katja Mattfolk, Hubert Deville, Stéphane Clot, 
Ivo Koppelmaa, Ramona Bortnowschi, Carlos Sanchez Rivero, Jesús Nieto Muñoz, Maciej Szymura, Niels Sorensen, Alison 
Ballantine-Smith, Danielle Pottier, Gediminas Macys ja Shane Enright.
Tarkastustehtävän raportoinnista vastaava tilintarkastustuomioistuimen jäsen oli Kevin Cardiff.
Vasemmalta oikealle: K. Cardiff, J. Sweeney, H. Deville, Cs. Hatvani, J. Nurmio.
03
 Sisällys
Kohta
 Lyhenteet
I–VI  Tiivistelmä
1–4 Johdanto
5–8 Laajuus ja tarkastustapa
9–12  Annettujen 44 suosituksen täytäntöönpano komissiossa
9 –11  Johdanto
12 Varainhoidon parannukset ovat seurausta suositusten täytäntöönpanosta, joskaan kaikkiin 
kysymyksiin ei ole puututtu
13–23  Komission täytäntöönpanon seurantajärjestelmiä ja  ­menettelyjä koskeva 
tarkastus
13–15  Johdanto
16–18  Komission sisäisen tarkastuksen järjestelyt
19 Komissio on tehnyt täytäntöönpanon seurantajärjestelmäänsä ja  ­menettelyihinsä joitakin 
parannuksia, mutta havaittavissa on yhä merkittäviä puutteita
20 Hallintotietojen riittävyys ja luotettavuus
21–23  Osittain täytäntöön pantujen suositusten seuranta
24–25  Muita järjestelmiä ja menettelyjä koskevat parhaat käytännöt
26–29  Päätelmä ja suositus
04 Sisällys  
 
 Liite I  — Yleiskatsaus tilintarkastustuomioistuimen tarkastamiin suosituksiin
 Liite II  — Maatalous: maito ­ ja maitotuotemarkkinoiden hallinnointivälineet
 Liite III  — Maatalous: sokerimarkkinauudistus
 Liite IV —  Maatalous: unionin syrjäisimpien alueiden ja Egeanmeren pienten saarten hyväksi 
toteutettavat maatalousalan erityistoimenpiteet
 Liite V  — Koheesiopolitiikka: ikääntyneitä työntekijöitä koskevat sosiaalirahaston menot
 Liite VI — Ulkoiset toimet: YK:n järjestöjen kautta ohjattu apu
 Liite VII  — Ulkoiset toimet: elintarviketurva
 Liite VIII  — Ulkoiset toimet: CRIS ­järjestelmä
 Liite IX  — Sisäiset politiikat: valtiontuki
 Liite X  —  Vaikuttavan seurantajärjestelmän yleiset kriteerit
 Komission vastaukset
05
 Lyhenteet
CRIS : Yhtenäinen hallintotietojärjestelmä
EKR : Euroopan kehitysrahasto
MMO : Euroopan maitomarkkinoiden seurantakeskus
POSEI : Programme d’Options Spécifiques à l’Éloignement et l’Insularité – EU:n syrjäisimmät alueet hyötyvät POSEI-
järjestelyistä maatalousalalla – Erityiskertomus
SEUT : Sopimus Euroopan unionin toiminnasta
06
 Tiivistelmä
I
Kertomuksessa käsitellään tilintarkastustuomioistuimen nyt neljättä kertaa suorittaman seurantatarkastuksen tulok -
sia. Tarkastuksessa arvioitiin, kuinka komissio on pannut täytäntöön tilintarkastustuomioistuimen aiemmissa erityis -
kertomuksissa esittämät suositukset. Aiheesta annettiin konsolidoidut kertomukset vuosina 2011 (erityiskertomus 
nro 19/2012) ja 2012 (erityiskertomus nro 19/2013). Vuonna 2013 tuloksista esitettiin yhteenveto vuosikertomuksen 
kohdissa 10.53–10.55.
II
Tarkastuksessa arvioitiin seuraavien kahden kysymyksen avulla, oliko komissio ryhtynyt tarvittaviin hallinnointi- ja 
seurantatoimiin tilintarkastustuomioistuimen suositusten perusteella: Oliko komissio toteuttanut asianmukaisia 
toimia seurantatarkastukseen valituissa erityiskertomuksissa annettujen suositusten perusteella, ja oliko komission 
seurantajärjestelmä vankka?
III
Tarkastuksessa tutkittiin muun muassa, kuinka komissio oli pannut täytäntöön 44 tilintarkastustuomioistuimen 
suositusta, jotka oli poimittu kahdeksasta tilintarkastustuomioistuimen vuosina 2009–2012 antamasta erityiskerto -
muksesta. Tilintarkastustuomioistuin arvioi suositusten täytäntöönpanon tilannetta ja täytäntöönpanoon liittyviä 
komission hallintotietoja.
IV
Tarkastus osoitti, että komissio on pannut kokonaisuudessaan täytäntöön 60 prosenttia tilintarkastustuomio -
istuimen suosituksista. Suosituksista 29 prosenttia oli pantu täytäntöön suurimmaksi osaksi, kahdeksan prosenttia 
osittain, ja kolmea prosenttia ei ollut pantu täytäntöön lainkaan.
V
Komissio on tehnyt joitakin parannuksia täytäntöönpanon seurantajärjestelmäänsä ja -menettelyihinsä etenkin 
täytäntöönpanon seurantaan käytettävän tietotekniikkasovelluksen suunnittelun, tietojen, säännönmukaisuuden 
ja käyttäjäystävällisyyden osalta. Järjestelmän avulla ei kuitenkaan tällä hetkellä kyetä täysin varmistamaan riittävää 
toimien kirjausketjua eikä suorittamaan toimien riittävyyden sisäistä arviointia tai seuraamaan osittain täytäntöön 
pantuja suosituksia.
VI
Kun huomioon otetaan komission nykyisessä täytäntöönpanon seurantajärjestelmässä havaitut puutteet, sekä 
edellinen kerta, jolloin komissio oli tietoinen parannustarpeesta (erityiskertomus nro 19/2013), voidaan todeta, että 
komission olisi toteutettava tarvittavat parannukset, jotta sen käytännöt vastaisivat relevantteja sisäisen valvonnan 
standardeja.
07
 Johdanto
01 
Tarkastuskertomusten seurantaa pidetään kansainvälisissä tarkastusstandardeis -
sa tuloksellisuustarkastusprosessin (suunnittelu, toteutus ja seuranta) viimeisenä 
vaiheena. Tilintarkastustuomioistuimen tuloksellisuustarkastuksia koskevien 
kertomusten seuranta on välttämätön osa tilivelvollisuusprosessia, sillä seuran -
nalla komissiota kannustetaan panemaan kertomusten suositukset vaikuttavalla 
tavalla täytäntöön.
02 
Tämä on kolmas tilintarkastustuomioistuimen konsolidoitu seurantakertomus. 
Vuonna 2013 suoritettuun seurantaan perustuvista huomautuksista esitettiin 
yhteenveto vuoden 2013 vuosikertomuksessa.
03 
Tilintarkastustuomioistuimen vuonna 2012 julkaisemassa ensimmäisessä seuran -
takertomuksessa (erityiskertomus nro 19/2012) pantiin merkille, että komission 
toteuttamaa tarkastussuositusten täytäntöönpanoa oli tehostettava. Vuonna 
2013 julkaistussa toisessa seurantakertomuksessa (erityiskertomus nro 19/2013) 
suositeltiin, että komissio kehittäisi seurantaan käyttämäänsä tietotekniikkaväli -
nettä, RAD-sovellusta (Recommendations, Actions, Discharge) siten, että sovel -
luksesta kävisivät paremmin ilmi suositukset, jotka on pantu täytäntöön vain 
osittain.
04 
Tässä kertomuksessa esitetään vuonna 2014 toimitetun seurantatarkastuksen 
tulokset, jotka koskevat aiemmissa erityiskertomuksissa esitettyjen suositus -
ten täytäntöönpanoa komissiossa. Kertomuksessa arvioidaan myös komission 
RAD-sovellukseen tekemiä muutoksia.
08
 Laajuus ja tarkastustapa
05 
Tarkastuksella oli kaksitahoinen tavoite: a) kohdistaa rajoitettu tarkastus komis -
sion täytäntöönpanotoimiin, joita se on toteuttanut tilintarkastustuomioistui -
men erityiskertomuksissa esitetyistä suosituksista poimitun otoksen perusteella, 
ja b) toimittaa tarkastus, jossa arvioidaan, onko komission täytäntöönpanon 
seurantajärjestelmä (teknisesti ja menettelyiden osalta) vankka, arvioimalla 
nykyisen järjestelmän riittävyyttä ja luotettavuutta ja yksilöimällä parannusta 
kaipaavia osa-alueita.
06 
Komission järjestelmän tarkastuksessa perehdyttiin muutoksiin, joita RAD-jär -
jestelmään on tehty vuonna 2012 toimitetun edellisen tarkastuksen jälkeen. 
Tarkastuksessa myös verrattiin RAD-järjestelmän toimintoja ja ominaispiirteitä 
komission yksiköiden käytössä oleviin muihin seurantajärjestelmiin. Tavoitteena 
oli yksilöidä hyviä käytäntöjä.
07 
Aiempien suositusten täytäntöönpanotoimien seurantatarkastuksessa pyrittiin 
määrittämään vallitseva tilanne, suositusten täytäntöönpanon oikea-aikaisuus 
sekä jäljellä olevat ja/tai mahdolliset uudet relevantit kysymykset, joihin on puu -
tuttava. Tarkastukseen valittiin kahdeksan erityiskertomusta. Ensimmäisenä va -
lintaperusteena oli, että kertomuksen julkaisemisesta on kulunut vähintään kaksi 
vuotta, jotta komissiolla on ollut riittävästi aikaa panna suosituksia täytäntöön. 
Toisena perusteena oli se, että suositukset ovat yhä relevantteja. Tässä kertomuk -
sessa käsiteltävät erityiskertomukset luetellaan taulukossa 1 .
08 
Suositusten täytäntöönpanon edistymistä arvioitiin seuraavien luokitusten avul -
la: pantu täytäntöön kokonaisuudessaan; pantu täytäntöön suurimmaksi osaksi; 
pantu täytäntöön osittain; ei pantu täytäntöön; täytäntöönpanoa ei voitu tarkas -
taa; ei enää tarpeen.
09 Laajuus ja tarkastustapa  
 
Seurantatarkastukseen valitut erityiskertomukset
NroErityiskertomus 
nroOtsikko
1Erityiskertomus 
nro 14/2009Onko maito- ja maitotuotemarkkinoiden hallinnointivälineiden keskeiset tavoitteet saavutettu?
2Erityiskertomus 
nro 6/2010Onko sokerimarkkinauudistuksen päätavoitteet saavutettu?
3Erityiskertomus 
nro 10/2010Unionin syrjäisimpien alueiden ja Egeanmeren pienten saarten hyväksi toteutettavat maatalousalan erityistoimenpiteet
4Erityiskertomus 
nro 25/2012Onko ikääntyville työntekijöille tarkoitettujen Euroopan sosiaalirahaston varojen käytön vaikuttavuuden seurantaan välineitä?
5Erityiskertomus 
nro 3/2011Yhdistyneiden kansakuntien järjestöjen kautta konflikteista kärsiviin maihin ohjatun EU:n avun tehokkuus ja vaikuttavuus
6Erityiskertomus 
nro 1/2012Saharan eteläpuolisen Afrikan elintarviketurvaa koskevan Euroopan unionin kehitysavun vaikuttavuus
7Erityiskertomus 
nro 5/2012Yhtenäinen hallintotietojärjestelmä (Common RELEX Information System, CRIS)
8Erityiskertomus 
nro 15/2011Varmistetaanko komission toteuttamilla menettelyillä valtiontuen valvonnan vaikuttava hallinnointi?Taulukko 1
10
 Annettujen 44 suosituksen 
täytäntöönpano 
komissiossa
Johdanto
09 
Kertomuksen tässä osassa esitetään tulokset tilintarkastustuomioistuimen tarkas -
tuksesta, jossa tutkittiin, kuinka komissio oli pannut täytäntöön otokseen sisälty -
vät 44 suositusta. Suositukset olivat peräisin kahdeksasta tilintarkastustuomiois -
tuimen vuosina 2009–2012 antamasta erityiskertomuksesta. Liitteessä I  esitetään 
arvioinnin tulokset jokaisen tilintarkastustuomioistuimen arvioiman 44 suosituk -
sen osalta. Liitteissä II–IX  esitetään lyhyt yhteenveto asianomaisista tarkastuk -
sista, suosituksista, komission suositusten perusteella toteuttamista toimista sekä 
mahdollisista vielä käsittelemättä olevista seikoista.
10 
Tutkituista 44 suosituksesta kolme ei ollut enää relevantteja1. Kolmen suosituksen 
täytäntöönpanoa ei voitu tarkastaa, sillä tarvittava evidenssi oli saatavilla suurelta 
osin tai yksinomaan jäsenvaltion tasolla2.
11 
Arvioitavaksi jääneiden 38 suosituksen osalta tilintarkastustuomioistuin havaitsi, 
että komissio oli pannut 60 prosenttia tilintarkastustuomioistuimen suosituksista 
täytäntöön kokonaisuudessaan3, 29 prosenttia oli pantu täytäntöön suurimmak -
si osaksi, kahdeksan prosenttia osittain, ja kolme prosenttia oli jäänyt panematta 
täytäntöön.
Varainhoidon parannukset ovat seurausta suositusten 
täytäntöönpanosta, vaikkakin joitakin 
kehityshaasteita esiintyy edelleen
12 
Seuraavassa esitetään esimerkkejä tarkastussuositusten perusteella toteutettujen 
toimien avulla saavutetuista parannuksista ja jäljellä olevista haasteista. Laatikko 1Sääntelyn ja seurannan parantuminen (ks. liitteet II ja III )
Maito- ja sokerialoilla havaittiin sääntelyn parantuneen ja seurannan tiivistyneen. Maitoalan sääntelyn as -
teittainen purkaminen on yhdessä komission suorittaman seurannan ja jäsenvaltioiden käyttöön asetettujen 
toimenpiteiden kanssa mahdollistanut sen, että EU:n maidontuotanto vastaa nykyisin paremmin markkinaky -
syntää. Toimien avulla on myös kyetty osaltaan välttämään paluu tuettuun rakenteelliseen liikatuotantoon. 
Maidontuottajat saattavat silti lyhyellä aikavälillä yhä kohdata kysynnän ja hintojen epävakautta. Komissio 
seuraa edelleen tiivisti maidon ja sokerin hintakehitystä, mutta sen vaikutus hintoihin on rajallinen.1 Erityiskertomuksen nro 6/2010 
suosituksen 1 osalta voidaan 
todeta, että 
sokerikiintiöjärjestelmä 
päättyy markkinointivuonna 
2016/2017. Erityiskertomuksen 
nro 5/2012 suosituksen 3 
osalta todetaan puolestaan, 
että komissio otti käyttöön 
uuden, aiemmasta poikkeavan 
tietotekniikkastrategian. 
Erityiskertomuksen nro 5/2012 
suosituksen 1 osalta todetaan, 
että CRIS-järjestelmä 
korvataan 
ABAC-kirjanpitojärjestelmällä.
2 Erityiskertomus nro 10/2010, 
suositus 3, ja erityiskertomus 
nro 6/2010, suositukset 5 ja 6.
3 Määrään sisältyy suositus 
(erityiskertomus nro 15/2011, 
suositus 11), jonka komissio 
alun perin hylkäsi.
11 Annettujen 44 suosituksen täytäntöönpano komissiossa  
 Laatikko 2 Laatikko 3Parempi tietojen laatu
a) On olennaisen tärkeää tarjota EU:n ohjelmista vastaaville YK:n ja komission virkamiehille riittävästi 
tietoa ja koulutusta. Esimerkiksi elintarviketurva-alan toimenpiteiden osalta relevantit toimijat saavat 
nyt tilintarkastustuomioistuimen suositusten perusteella säännöllisesti tietoa ja koulutusta nälänhädän 
torjuntatoimiin liittyvistä kysymyksistä (ks. liite VII ). Nyt on myös saatavilla tietoa kuluista, joita aiheutuu 
rahoituksen kanavoinnista konfliktien kohteena oleville maille YK:n järjestöjen välityksellä. Tietojen avulla 
voidaan ottaa rahoituskanavien kustannustehokkuus huomioon tulevien toimien yhteydessä (ks. liite VI ).
b) Tiedonhallinnan merkitys kasvaa jatkuvasti EU:n toimintapolitiikkojen ja ohjelmien hallinnoinnissa. 
Esimerkiksi
i) komission ulkoisten toimien hallinnointia varten perustamaa tietojärjestelmää eli yhtenäistä hallinto -
tietojärjestelmää (CRIS) koskevia tiedonlaatuun liittyviä tarkastuksia tehostettiin ja tietoturvallisuu -
den hallinnointia koskevia vastuualueita selkeytettiin (ks. liite VIII )
ii) valtiontukien valvontaan käytettävät tietotekniikkajärjestelmät ovat aiempaa parempia, kun otetaan 
huomioon parannettu ajankäytön ja hallinnoinnin raportointijärjestelmä (Project Expense Time 
Reporting Application, PETRA) ja valtiontukien raportointijärjestelmä (State Aid Reporting Interface, 
SARI), joka on ollut toiminnassa jäsenvaltioiden ja komission välisenä viestintävälineenä vuodesta 
2012 alkaen (ks. liite IX ).
Parantuneet tuloksellisuustiedot
a) Joitakin tuloksellisuuden hallintajärjestelmiä, jotka koskevat POSEI/Egeanmeren saaret -ohjelmia, 
ikääntyneille työttömille työnhakijoille tarkoitettuja ohjelmia ja elintarviketurva-alan ohjelmia, on 
parannettu huomattavasti siten, että jäsenvaltioiden on pakko käyttää tulosindikaattoreita vuotuisessa 
raportoinnissaan.
 Riittävien ja jatkuvasti luotettavien tietojen toimittaminen on kuitenkin jäsenvaltioille haasteellista (ks. 
liitteet IV, V ja VII ).
b) Elintarviketurvan alalla (ks. liite VII ) on nyt määritetty 50 tarkkaa maakohtaista profiilia, jotka antavat 
yleiskuvan kustakin maasta ja sisältävät elintarviketurvaa koskevia indikaattoreita. Lisäksi ikääntyneiden 
työntekijöiden tarpeisiin puuttuvien ohjelmien (ks. liite V ) kohdalla komissio on parantanut tarkastusten -
sa dokumentointia ottamalla käyttöön hiljattain laaditut ohjelmakautta 2014–2020 koskevat tarkistuslis -
tat, mikä parantaa toimien dokumentointia ja kattavuutta.
c) Tilintarkastustuomioistuin suositteli raportointivelvoitteiden parantamista YK:n järjestöjen kautta ka -
navoitavien EU:n rahoitusosuuksien kohdalla, mukaan lukien SMART-indikaattorit, vertailevat raportit, 
yksityiskohtaiset työsuunnitelmat ja ymmärrettävät sekä tarkat budjetit. Mainitut osatekijät sisältyvät nyt 
vuonna 2011 julkaistuihin yhteisiin suuntaviivoihin (ks. liite VI ).
12
 Komission täytäntöönpanon 
seurantajärjestelmiä 
ja ­menettelyjä koskeva tarkastus
Johdanto
13 
Komission sisäisen valvonnan standardien4 mukaisesti johdon on perustettava 
valvontatoimenpiteet, joiden avulla varmistetaan, että toimintojen täytäntöönpa -
no sujuu tehokkaasti ja vaikuttavasti ja samalla sovellettavien säännösten mukai -
sesti (standardi 9: Johdon valvonta). Tämä käsittää seuraavat vaatimukset:
a) Johdon on pysyttävä selvillä keskeisistä kysymyksistä ja varmistettava hy -
väksyttyjen tarkastussuositusten ja muiden suositusten täytäntöönpanon 
seuranta. Johdon valvonta kattaa sekä laillisuutta ja sääntöjenmukaisuutta 
koskevat näkökohdat että toiminnan tuloksellisuuden, ja valvontaan sisältyy 
talousarvion toteuttamistehtäviä hoitavien ulkoisten elinten valvonta.
b) Pääjohtajien on ilmoitettava asianomaiselle komission jäsenelle sisäiseen 
valvontaan ja tarkastukseen sekä olennaisiin budjetti- ja talouskysymyksiin 
mahdollisesti liittyvistä merkittävistä seikoista, jotka saattavat vaikuttaa mää -
rärahoja koskevan varainhoidon moitteettomuuteen taikka jotka saattavat 
vaikeuttaa asetettujen tavoitteiden saavuttamista.
14 
Standardissa yksilöidään lisäksi muun muassa seuraavat kriteerit, jotka johto saat -
taa haluta ottaa huomioon arvioidessaan valvonnan vaikuttavuutta:
a) kohdistetaanko valvonnan yhteydessä havaittuihin merkittäviin kysymyksiin 
systemaattista seurantaa
b) vastaavatko täytäntöönpanoelimet (esim. jäsenvaltioissa tai virastoissa) toi -
mien toteuttamisesta, onko vastaava komission yksikkö järjestänyt asianmu -
kaisen valvonnan tai seurannan.
15 
Myös sisäisen tarkastuksen kansainvälisten ammattistandardien5 tarkastuskäytän -
töjä koskevissa ohjeissa todetaan, että sisäisten tarkastajien on arvioitava johdon 
raportoitujen huomautusten ja suositusten perusteella toteuttamien toimien 
riittävyys, vaikuttavuus ja oikea-aikaisuus. Tässä yhteydessä on otettava huo -
mioon sekä ulkoisten tarkastajien että muiden tahojen esittämät huomautukset 
ja suositukset.4 Sisäisellä valvonnalla 
tarkoitetaan prosessia, jonka 
avulla pyritään saamaan 
kohtuullinen varmuus siitä, 
onko toimien vaikuttavuuteen 
ja tehokkuuteen, taloudellisen 
raportoinnin luotettavuuteen 
sekä lakien ja asetusten 
noudattamiseen liittyvät 
tavoitteet saavutettu. http://
www.coso.org/resources.htm  
(Committee of Sponsoring 
Organizations of the Treadway 
Commission). Komission 
sisäisen valvonnan standardit 
ja niiden perustavana oleva 
kehys on luettavissa 
seuraavasta asiakirjasta: 
”Communication on the 
revision of the Internal Control 
Standards and Underlying 
Framework – Strengthening 
Control Effectiveness 
(SEC(2007)1341)”.
5 International Standards for the 
Professional Practice of 
Internal Auditing (Standards). 
Primary Related Standard 
2500.A1 ja Practice Advisory 
2500.A1.1: Follow-up process. 
Komission sisäisen 
tarkastuksen osasto 
noudattaa työssään näitä 
standardeja.
13 Komission täytäntöönpanon seurantajärjestelmiä   
ja ­menettelyjä koskeva tarkastus
Komission sisäisen tarkastuksen järjestelyt
16 
Tilintarkastustuomioistuimen suositusten seuranta on sisäisen tarkastuksen 
standardin 9 perusteella ensisijaisesti johdon omalla vastuulla. Komission yksiköt 
kirjaavat tiedot tilintarkastustuomioistuimen suositusten perusteella toteutetuis -
ta toimista ja vastuuvapauden myöntävän viranomaisen pyynnöistä RAD-sovel -
lukseen. Sovelluksen tietojen pohjalta laaditaan vuotuisen toimintakertomuksen 
osa, joka koskee suositusten ja pyyntöjen perusteella toteutettuja toimia6.
17 
Lisäksi komissio laatii vuotuisen kertomuksen Euroopan parlamentin ja neuvos -
ton7 (EU:n talousarvion vastuuvapausviranomaiset) pyyntöjen perusteella. Useilla 
komission yksiköillä8 on myös paikallisia sovelluksia, joiden avulla seurataan 
tarkastussuositusten ja -havaintojen täytäntöönpanoa asianomaisten yksiköiden 
vastuulle kuuluvilla aloilla (ks. kohdat 24 ja 25). Paikallisiin sovelluksiin sisältyvien 
lukuisien eri moduulien avulla helpotetaan osaltaan relevanttien toimijoiden 
(sisäisen tarkastuksen osasto, Euroopan tilintarkastustuomioistuin, Euroopan 
parlamentti, neuvosto) muotoilemista suosituksista ja pyynnöistä seuraavien 
toimien hallinnointia (suunnittelu, seuranta ja raportointi mukaan luettuna) ja 
täytäntöönpanoa. Moduulien avulla vastaavat tiedot ja toimintasuunnitelmat 
ovat pääosastojen ja yksiköiden käytettävissä samassa rekisterissä. Sovellusten 
avulla tuetaan myös (sisäisen valvonnan standardeihin liittyviä) sisäisen valvon -
nan toimia ja jälkitarkastuksia.
18 
Maaliskuuhun 2015 saakka jokaisessa pääosastossa oli sisäisen tarkastuksen 
yksikkö ja sisäisen valvonnan koordinaattori, joiden tehtävänä oli tiedottaa 
pääosaston johdolle tilintarkastustuomioistuimen suositusten täytäntöönpane -
miseksi toteutettujen toimien riittävyydestä ja edistymisestä. Marraskuussa 2014 
komissio päätti keskittää sisäisen tarkastuksen toimintonsa. Sisäisen tarkastuk -
sen yksiköt lakkautettiin ja sisäisen tarkastuksen osastosta tuli komission ja sen 
toimeenpanovirastojen ainoa sisäisen tarkastuksen toiminto9.6 http://ec.europa.eu/atwork/
key-documents/
index_en.htm
7 Euroopan parlamentin ja 
neuvoston asetus (EU, 
Euratom) N:o 966/2012, 
annettu 25 päivänä lokakuuta 
2012, unionin yleiseen 
talousarvioon sovellettavista 
varainhoitosäännöistä ja 
neuvoston asetuksen (EU, 
Euratom) N:o 1605/2002 
(varainhoitoasetuksen) 
kumoamisesta, 166 artiklan 
2 kohta (EUVL L 298, 
26.10.2012, s. 1).
8 Sisäisen tarkastuksen osasto, 
maatalouden ja maaseudun 
kehittämisen pääosasto, 
naapuruuspolitiikan ja 
laajentumisneuvottelujen 
pääosasto sekä tutkimuksen ja 
innovoinnin pääosasto.
9 http://ec.europa.eu/dgs/
internal_audit/about/history/
index_en.htm
14 Komission täytäntöönpanon seurantajärjestelmiä   
ja ­menettelyjä koskeva tarkastus
Komissio on tehnyt täytäntöönpanon 
seurantajärjestelmäänsä ja  ­menettelyihinsä joitakin 
parannuksia, mutta puutteita esiintyy edelleen
19 
Hyvin hallinnoitu hallintotietojärjestelmä, johon kirjataan tarkastussuositukset 
ja seurantatoimet, helpottaisi tilivelvollisuuden toteutumista sekä sisäisten että 
ulkoisten sidosryhmien osalta. Järjestelmä helpottaisi myös varainhoidon paran -
nusten seurantaa. Kirjattavien tietojen on oltava luotettavia, toimien painopisteet 
on yksilöitävä, ja olemassa on oltava kirjausketju, jonka avulla saadaan evidenssiä 
toteutetuista toimista. On myös annettava esimerkkejä tapauksista, joissa toimia 
ei ole toteutettu tai ne ovat olleet rajallisia, ja yksilöitävä tilanteen taustalla 
vaikuttavat syyt, jotta johto voi päättää harkitusti kantaa vastuun riskistä, joka ai -
heutuu siitä, että suosituksia ei panna täytäntöön. Tietojen avulla johdolla pitäisi 
myös olla oikea-aikainen yleiskuva (sekä sisäisten että ulkoisten) tarkastajien esiin 
tuomista kysymyksistä eli havaituista riskeistä ja puutteista sekä tarkastajien suo -
sittamista toimista. Tietojen pitäisi myös helpottaa toimista vastaavien linjajohta -
jien toteuttamia toimia sekä kyseisten toimien seurantaa ja tarkastamista.
Hallintotietojen riittävyys ja luotettavuus
20 
RAD-sovelluksen sisältämät hallintotiedot olivat yleisesti ottaen luotettavia. Tilin -
tarkastustuomioistuin havaitsi kuitenkin puutteita seurantajärjestelmän vaikutta -
vuuden arviointiin käytettyjen 24 kriteerin joukosta 11 kriteerin kohdalla ( liite X ). 
Kriteereissä havaittiin mm. seuraavia puutteita:
a) Kirjausketjujen täydellisyyden osalta tilintarkastustuomioistuin havaitsi 
ainoastaan muutamia tapauksia, joissa tietokanta sisälsi todentavaa aineistoa 
(esim. toimintasuunnitelmia, jotka koskevat suositusten perusteella toteu -
tettavia tehtäviä). Asianomaiset tiedot ovat tärkeitä, sillä erityiskertomusten 
yhteydessä julkaistavat komission vastaukset saattavat sisältää tai olla sisältä -
mättä konkreettisia toimia, joihin suositusten perusteella on määrä ryhtyä.
b) Jäsenvaltioille osoitetut suositukset on yleensä sisällytetty RAD-sovelluk -
seen ja ne luokitellaan joko ”hyväksytyiksi” tai ”hylätyiksi”, mutta komissio 
ei suorita suositusten osalta seurantaa. Johdon valvontaa koskevan sisäisen 
valvonnan standardin 9 perusteella jäsenvaltiot ja virastot ovat vastuussa toi -
mien toteuttamisesta tilintarkastustuomioistuimen suositusten perusteella, 
ja toimista vastaavien komission yksiköiden olisi järjestettävä asianmukainen 
valvonta tai seuranta.
c) RAD-sovellukseen sisältyvissä tiedoissa saatetaan yliarvioida asianomais -
ten suositusten täytäntöönpanon laajuus10. Esimerkiksi RAD-sovelluksessa 
kokonaisuudessaan täytäntöön pannuiksi (”valmis”) merkittyjen 39 suosituk -
sen osalta tilintarkastustuomioistuin katsoi, että kyseisistä suosituksista 14 
(36 prosenttia) oli pantu täytäntöön vain osittain (”pantu täytäntöön suurek -
si osaksi” tai ”pantu täytäntöön osittain”).10 Komission ja 
tilintarkastustuomioistuimen 
arvioiden välistä eroa saattaa 
osittain selittää se, että 
RAD-sovellus sisälsi ennen 
vuotta 2015 ainoastaan neljä 
arviointiluokitusta. Osittain 
täytäntöön pantuja 
suosituksia ei näin ollen voitu 
kirjata järjestelmään.
15 Komission täytäntöönpanon seurantajärjestelmiä   
ja ­menettelyjä koskeva tarkastus
d) Pääosastojen vuotuiseen toimintakertomukseen11 sisältyvien yleisten tietojen 
lisäksi ei laadittu raportteja ja indikaattoreita, joiden avulla saataisiin sisäisten 
tarkastusstandardien suositusten mukaisesti konkreettista tietoa tilintarkas -
tustuomioistuimen tarkastussuositusten perusteella toteutettujen toimien 
riittävyydestä, vaikuttavuudesta tai oikea-aikaisuudesta.
Osittain täytäntöön pantujen suositusten seuranta
21 
Komissio on pyrkinyt usein tavoin parantamaan järjestelmän seurantavalmiuksia 
sekä kehittämään vuotuisia suunnitelmia edistyksen seurantaa varten. Vuonna 
2014 komissio otti käyttöön uuden suositusten täytäntöönpanoa koskevan luoki -
tuksen (”pantu täytäntöön osittain”). Komission yksiköt käyttävät tätä luokitusta 
kuitenkin yhä vähän.
22 
Komissio ei käsittele ja luokittele uudelleen suosituksia, jotka tilintarkastustuo -
mioistuin on arvioinut ”osittain täytäntöön pannuiksi”, mutta joiden kohdalla 
RAD-sovelluksessa on kirjaus ”valmis”. Käytössä ei myöskään ole menettelyä, 
jonka avulla tietokannassa olevien vanhojen suositusten relevanttiutta arvioitai -
siin säännöllisesti uudelleen. Näin ollen niiden tilintarkastustuomioistuimen 21 
erityiskertomukseen sisältyneiden 86 suosituksen, jotka tilintarkastustuomio -
istuin arvioi aiemmin ”osittain täytäntöön pannuiksi”, tilannetta ei ole arvioitu 
uudelleen RAD-sovelluksessa.
23 
Komissio toi esille jo vastauksissaan, jotka se antoi tilintarkastustuomioistuimen 
vuonna 2013 julkaisemaan seurantakertomukseen (erityiskertomus nro 19/2013), 
että on tarpeen arvioida mahdollisuutta yhdenmukaistaa komission ja tilintarkas -
tustuomioistuimen täytäntöönpanon arviointiin käyttämiä luokituksia ja kehittää 
RAD-sovellusta johdolle annettavien tietojen parantamista silmällä pitäen. Ko -
missio ei kuitenkaan valitettavasti ole edistynyt näihin tarpeisiin puuttumisessa 
muiden painopisteiden takia.11 RAD-sovellukseen kesäkuusta 
2015 alkaen sisältyneet 
toimintatavoitteita koskevat 
raportit.
16
 Muita järjestelmiä ja 
menettelyjä koskevat 
parhaat käytännöt
24 
Tilintarkastustuomioistuin vertaili systemaattisesti tilintarkastustuomioistuimen 
ja sisäisen tarkastuksen osaston antamien suositusten käsittelyä muutamissa 
komission pääosastoissa. Tarkoituksena oli yksilöidä hyviä käytäntöjä. Tässä 
yhteydessä perehdyttiin seurantajärjestelmiin ja -menettelyihin tarkastusker -
tomuksista poimittujen, kuutta eri pääosastoa koskevien suositusten osalta: 
maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosasto, kansainvälisen yhteistyön 
ja kehitysasioiden pääosasto, työllisyys-, sosiaali- ja osallisuusasioiden pääosasto, 
naapuruuspolitiikan ja laajentumisneuvottelujen pääosasto, alue- ja kaupunkipo -
litiikan pääosasto sekä tutkimuksen ja innovoinnin pääosasto. Tarkoituksena oli 
verrata järjestelmien toimintaa12. Järjestelmien toimintoja koskeva yleiskatsaus 
esitetään laatikossa 4 .
25 
Näiden erilaisten komission seurantajärjestelmien avulla pyritään ottamaan huo -
mioon asianomaisten pääosastojen yksittäiset ja erityistarpeet. RAD-sovelluk -
seen verrattuna eri järjestelmien tarkastuksessa korostuivat niiden lukuisat hyvät 
ominaisuudet, jotka edistävät hyvää tilivelvollisuus- ja hallintotapaa koskevia 
vaatimuksia. Laatikko 4Esimerkkejä muista komission yksiköiden seurantajärjestelmistä
a) Komission sisäisen tarkastuksen osaston käyttämä seurantasovellus ”GRC Issue Track” on kattava järjestel -
mä, johon kirjautuvat kaikki kysymykset, ja niihin kohdistetaan jatkuvaa seurantaa. Raportointi tapahtuu 
neljännesvuosittain, ja siinä painotetaan suuren riskin kysymyksiä, joiden kohdalla ratkaisu on viivästy -
nyt. Toimintasuunnitelmat ja kaikki todentavat asiakirjat ovat saatavilla järjestelmässä. Toimista laadi -
taan lukuisia raportteja, kuten sisäisen tarkastajan vuosikertomus (ARIA), sisäisen tarkastuksen osaston 
vuotuinen toimintakertomus sekä sisäisen tarkastuksen seurantakomitean raportit. Seurantatehtävän 
yhteydessä arvioidaan uudelleen jäännösriskiä ja saatetaan arvioida suosituksen merkittävyys aiempaa 
pienemmäksi. Tarkastuskohteita muistutetaan säännöllisesti avoimista kysymyksistä. Näin varmistetaan 
suuri näkyvyys ja säännöllinen seuranta.
b) Komissio (maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosasto) käyttää sisäisen valvonnan hallinnointivä -
linettä (Internal Control Management tool, ICM), joka muodostaa yhteistyöjärjestelmän. Valittujen tietojen 
siirto RAD-sovelluksesta tapahtuu järjestelmän avulla kuukausittain. Järjestelmällä on RAD-sovellukseen 
verrattuna useita etuja. Esimerkkeinä voidaan mainita käyttäjäystävällisyys (sekä tarkastajille että hal -
linnoijille), toimintasuunnitelmien ja niihin liittyvien toimien hallinnointi, toimien edistymistä koskevan 
tilanteen dokumentointi sekä tarkastuskohteen että tarkastajan toimesta ja useita valmiita erääntyvistä ja 
täytäntöönpanon osalta viivästyneistä suosituksista laadittuja kertomuksia. Sisäisen valvonnan hallinnoin -
tijärjestelmän avulla tarkastuskohteet pystyvät laatimaan selkeitä, saavutettavissa olevia ja aikataulutettuja 
toimintasuunnitelmia. Järjestelmä sisältää myös raportteja, jotka ilmentävät sisäisen tarkastuksen yksiköi -
den, sisäisen tarkastuksen osaston ja tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksiin sekä Euroopan parlamentin 
ja neuvoston pyynnöstä toimitettuihin tarkastuksiin perustuvien suositusten täytäntöönpanon edistymistä. 
Nämä raportit päivittyvät automaattisesti päivittäin, joten ne sisältävät aina tuoreimmat tiedot.
c) Tutkimuksen ja innovoinnin pääosaston ”ASUR”-järjestelmä ja naapuruuspolitiikan ja laajentumisneu -
vottelujen pääosaston ”ARGO”-järjestelmä sisältävät lisäominaisuuksia RAD-sovellukseen verrattuna. 
Vaatimuksena on esimerkiksi vakiomuotoinen toimintasuunnitelma sekä määräaikojen asettaminen ja 
todentavien asiakirjojen hyvä hallinnointi. Molempiin järjestelmiin sisältyy suunnittelua ja riskianalyysiä 
koskeva moduuli. Järjestelmät ovat joustavia ja hyvin mukautettavissa käyttäjien tarpeisiin.12 Ainoastaan maatalouden ja 
maaseudun kehittämisen 
pääosaston sisäisen valvonnan 
hallinnointijärjestelmä 
(Internal Control 
Management, ICM) sisältää 
tilintarkastustuomioistuimen 
suositukset; tiedonsiirto 
RAD-sovelluksesta tapahtuu 
kuukausittain.
17
 Johtopäätös ja suositus
26 
Tilintarkastustuomioistuimen tarkastus, joka koski tilintarkastustuomioistuimen 
erityiskertomuksista poimittujen 44 suosituksen täytäntöönpanoa, osoittaa, 
että komissio on pannut täytäntöön tilintarkastustuomioistuimen suosituksista 
60 prosenttia kokonaisuudessaan, 29 prosenttia suurimmaksi osaksi ja kahdek -
san prosenttia osittain. Tämä on osaltaan edistänyt varainhoidon parantamista 
monilla EU:n talousarvioaloilla (ks. kohta 12 ja liitteet II–IX ).
27 
Komission RAD-sovelluksen riittävyyttä ja luotettavuutta koskeva tarkastus 
osoitti, että sovelluksen sisältämät tiedot olivat yleisesti ottaen luotettavia. Sovel -
lukseen liittyy kuitenkin yhä puutteita: toteutetuista toimista ei anneta konkreet -
tista tietoa (kohta 20 a); suosituksia ei valvota tai seurata tarkoituksenmukaisesti 
tapauksissa, joissa jäsenvaltiot vastaavat toimien toteuttamisesta (kohta 20 b); 
osittain täytäntöön pantujen suositusten osalta ei suoriteta seurantaa ja tarkas -
tuksia (kohta 20 c).
28 
Komissiolla on oltava yleiskuva valvonnasta vastaavien tilintarkastustuomioistui -
men ja vastuuvapauden myöntävän viranomaisen havaitsemien puutteiden pe -
rusteella toteutetuista toimista. Tämä vaatimus sisältyy komission sisäistä valvon -
taa koskevaan standardiin ja sisäisen tarkastuksen parhaita käytäntöjä koskeviin 
ohjeisiin. Kuten komissio on hiljattain tuonut esille, toteutettujen toimien riit -
tävyyden arviointiin käytettävät luokitukset on yhdenmukaistettava ja RAD-so -
vellusta kehitettävä johdolle annettavien tietojen parantamista silmällä pitäen. 
Tämän lisäksi edellytetään, että seurantaa kehitetään siten, että sen ansiosta 
raportointi korjaavien toimien riittävyydestä ja oikea-aikaisuudesta paranee ja 
että komissio nimittää tämän tehtävän suorittamiseen yksikön. Jos yhdenmukais -
taminen toteutuisi, parannettu seurantajärjestelmä antaisi riittävät, luotettavat ja 
tarkoituksenmukaiset tiedot tilintarkastustuomioistuimen tarkastussuositusten 
perusteella tehdyistä parannuksista ja edistäisi täten moitteettoman varainhoi -
don varmistamista EU:n talousarvion osalta.
18 Johtopäätös ja suositus  
 
29 
Kun huomioon otetaan komission nykyisessä täytäntöönpanon seurantajärjes -
telmässä havaitut puutteet, sekä edellinen kerta, jolloin komissio oli tietoinen 
parannustarpeesta (erityiskertomus nro 19/201313), tilintarkastustuomioistuin suo -
sittaa, että komissio parantaisi edellytetysti järjestelmiään, jotta sen käytännöt 
olisivat relevantin sisäisen valvonnan standardin mukaisia, mm. seuraavin tavoin:
a) antamalla selvityksen ja/tai dokumentoimalla suositusten perusteella toteu -
tettujen toimien etenemistä
b) tarkastamalla jäsenvaltioiden ja virastojen tarkastussuositustemme perusteel -
la toteuttamat toimet
c) raportoimalla suositusten perusteella toteutetuista toimista kattavammin 
vuotuisissa toimintakertomuksissa tai muissa asiakirjoissa
d) tarkastamalla tilintarkastustuomioistuimen osittain täytäntöön pannuiksi ar -
vioimien suositusten perusteella toteutettujen toimien edistymistä koskevan 
tilanteen.
Tilintarkastustuomioistuimen CEAD-jaosto on tilintarkastustuomioistuimen 
jäsenen Igors LUDBORŽSIN johdolla hyväksynyt tämän kertomuksen 
Luxemburgissa 19. tammikuuta 2016 pitämässään kokouksessa.
 Tilintarkastustuomioistuimen puolesta
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 presidentti
13 Ks. tiivistelmän kohta VI.
19
 Liitteet Liite IYleiskatsaus tilintarkastustuomioistuimen tarkastamiin suosituksiin
ErityiskertomusTarkas -
tetut 
suosituksetKohtaRAD-so -
vellusPantu 
täytäntöön 
kokonaisuu -
dessaanPantu täytäntöön
Ei ole pantu 
täytäntöönEi tarkas -
tettavissaEi enää 
tarpeenSuurimmak -
si osaksiJoiltakin 
osin
Erityiskertomus 
nro 14/2009
Maito1 66 Valmis X
2 67 Valmis X
3 69 Valmis X
4 72 Valmis X
Erityiskertomus 
nro 6/2010
Sokeri1 1 Valmis X
2 99/2 Valmis X
3 101 Valmis X
4 102 Valmis X
5 108 Hylätty X
6 108 Hylätty X
Erityiskertomus 
nro 10/2010
Syrjäisimmät 
alueet1 80 Valmis X
2 81 Valmis X
3 82 Valmis X
4 83 Valmis X
5 84 Valmis X
Erityiskertomus 
nro 25/2012
Ikääntyneet 
työntekijät1 62 Valmis X
2 62 Valmis X
3 63 Valmis X
4 64 Valmis X
5 64 Valmis X
Erityiskertomus 
nro 3/2011
YK1 48 Valmis X
2 50 Valmis X
3 52 Valmis X
Erityiskertomus 
nro 1/2012
Elintarviketurva1 68 Valmis X
2 68 Valmis X
3 68 Valmis X
4 68 Valmis X
5 68 Valmis X
6 68 Valmis X
Erityiskertomus 
nro 5/2012
CRIS1 76 Valmis X
2 79 Valmis X
3 80Peruuntu -
nutX
4 81 Valmis X
20 Liitteet  
 Liite IErityiskertomusTarkas -
tetut 
suosituksetKohtaRAD-so -
vellusPantu 
täytäntöön 
kokonaisuu -
dessaanPantu täytäntöön
Ei ole pantu 
täytäntöönEi tarkas -
tettavissaEi enää 
tarpeenSuurimmak -
si osaksiJoiltakin 
osin
Erityiskertomus 
nro 15/2011
Valtiontuki1 96a Valmis X
2 96b Valmis X
3 96c Valmis X
4 98a Hylätty X
5 98b Valmis X
6 98c Valmis X
7 98d Valmis X
8 98e Valmis X
9 98f Valmis X
10 100a Valmis X
11 100b Hylätty X
YHTEENSÄ 44 44 23 11 3 1 3 3
ARVIOITU 38 60 % 29 % 8 % 3 %
21 Liitteet  
 Liite IIMaatalous: maito ­ ja maitotuotemarkkinoiden hallinnointivälineet
1. Erityiskertomuksessa nro 14/2009 arvioitiin, onko maito- ja maitotuotemarkkinoiden hallinnointi  välineiden 
keskeiset tavoitteet saavutettu.
Maito lukeutuu keskeisiin maataloustuotteisiin Euroopan unionin alueella. Yli miljoona tuottajaa toimittaa 
vuosittain 148 miljoonaa tonnia maitoa, jonka arvo tilahintojen mukaan on 41  miljardia  euroa. Maidonjalos -
tusteollisuudessa työskentelee noin 400 000 henkeä, ja alan liikevaihto on 120 miljardia euroa. Teollisuuden 
tuotanto koostuu lähinnä juuston, voin ja kulutusmaidon tuotannosta.
(Lähde:  Lehdistötiedote ECA/09/63)
2. Tässä erityiskertomuksessa Euroopan tilintarkastustuomioistuin arvioi EU:n maitoalan politiikan keskeisten 
tavoitteiden kannalta, kuinka vaikuttavasti komissio hallinnoi maito- ja maitotuotemarkkinoita sen jälkeen 
kun maitokiintiöt oli otettu käyttöön vuonna 1984. Tilintarkastustuomioistuin toi myös esille tärkeimmät 
tekijät, jotka on otettava huomioon vuonna 2003 käynnistyneen maitomarkkinoiden sääntelyn vaiheittaisen 
purkamisen yhteydessä.
3. EU:n maitoalan politiikalla on pyritty lukuisiin monitahoisiin tavoitteisiin. Sillä on haluttu muun muassa a) 
tasapainottaa markkinoita, b) vakauttaa maidon ja maitotuotteiden hintoja, c) taata tuottajille kohtuullinen 
elintaso ja d) parantaa kilpailukykyä.
22 Liitteet  
 Liite IITilintarkastustuomioistuimen suositukset
SuositusTäytäntöönpa -
non tilanneTilintarkastustuomioistuimen arvio
1)  Komission olisi jatkossakin seurattava maidon ja maitotuotteiden 
markkinoiden kehitystä ja huolehdittava toimenpiteitä toteut -
tamalla siitä, että maitoalan sääntelyn purkaminen ei johda 
uuteen ylituotantotilanteeseen. Muutoin komission tavoite pitää 
sääntely minimitasolla (turvaverkkona) voi nopeasti osoittautua 
mahdottomaksi.Pantu täytäntöön 
kokonaisuudes -
saanMarkkinoiden sääntelyn purkamisen ja komission jatkaman 
markkinalähtöisen lähestymistavan myötä EU:n maidon -
tuotanto on kyetty mukauttamaan vastaamaan paremmin 
markkinoiden kysyntää. Tämä on edistänyt maito- ja 
maitotuotemarkkinoiden vakauttamista koskevaa komission 
tavoitetta ja tukenut ylituotannon, etenkin rakenteellisen ja 
tuetun ylituotannon uudelleen ilmenemisen estämistä.
2)  Tilintarkastustuomioistuin ottaa huomioon, että hinnanmuodos -
tus on erityisen monimutkaista elintarvike-alalla, ja katsoo, että 
komission olisi seurattava sitä säännöllisesti. Komission ja jäsen -
valtioiden olisi huolehdittava siitä, että jalostus- ja jakeluyritysten 
keskittyminen ei tee maidontuottajista pelkkiä hinnanottajia eikä 
rajoita lopullisten kuluttajien mahdollisuuksia hyötyä tasapuolisesti 
hinnan alentumisesta.Pantu täytäntöön 
suurimmak -
si osaksiSeurannan osalta voidaan todeta, että hiljattain perustettu 
maitomarkkinoiden seurantakeskus (MMO) on kattava, 
helposti saatavilla oleva ja hyödyllinen maitoalan tietolähde 
kaikille sidosryhmille seurantaa, analysointia ja mahdol -
lisia markkinatoimenpiteitä varten. Maidontuottajien 
käyttöön asetettiin joukko toimenpiteitä (esimerkiksi 
tuottajajärjestöjen luominen). Toimenpiteiden tavoitteena 
oli vahvistaa tuottajien asemaa maidon toimitusketjus -
sa ja tehostaa heidän vaikutustaan tuottajahintoihin. 
Näiden mahdollisuuksien hyödyntämisestä on jo havaittu 
ensimmäiset myönteiset esimerkit (esim. maitopaketin 
täytäntöönpanokertomus).
Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että komissio voisi edis -
tää aktiivisemmin maitopakettiin sisältyviä toimenpiteitä, 
joiden tarkoituksena on vahvistaa maidontuottajien asemaa 
maidon toimitusketjussa, sillä toimenpiteitä on tähän men -
nessä hyödynnetty vain vähän. Ongelman muodostaa myös 
se, että komissiolla on vain vähäinen vaikutus kuluttajahin -
toihin. Tähän on lukuisia syitä, kuten markkinasuuntautunut 
toimintapolitiikka, alan hinnoittelun monimutkaisuus 
etenkin maitotuotteiden osalta sekä maidon tuottajahinto -
jen ja maitotuotteiden kuluttajahintojen välinen vähäinen 
hintavaikutus.
3)  Maitoalalla aiemmin sovellettu hintatuki samoin kuin nykyinen 
suora tulotuki ovat molemmat käytännössä olleet alueellisesti ja 
sosiaalisesti kohdentamattomia tukimuotoja. Maidontuotanto on 
tärkeää maatalouden taloudellisen merkityksen ja maaseudun 
aluesuunnittelun näkökulmasta. Siksi tilintarkastustuomioistuin 
suosittaa, että komissio pohtisi entistä perusteellisemmin strate -
gioita, joilla:
 ο ratkaistaan erityisongelmat niillä alueilla, joilla maidontuotanto on 
haavoittuvaa (etenkin vuoristoalueilla)
 ο otetaan huomioon seuraukset, joita maidontuotannon maantie -
teellisestä keskittymisestä aiheutuu ympäristölle.Pantu täytäntöön 
suurimmak -
si osaksiTilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksen 
nro 14/2009 jälkeen komissio on keskittynyt epäsuotuisiin 
maatalousalueisiin ja maatalouspolitiikan ympäristönäkö -
kohtiin. Komissio säilytti EU:n säädöskehyksen, joka tarjoaa 
jäsenvaltioille joukon lainsäädännöllisiä välineitä, ja kehitti 
sitä (etenkin ”viherryttämisen” osalta).
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi kuitenkin, että erityis -
kertomuksen nro 14/2009 kohdassa 69 yksilöidyt riskit ovat 
yhä olemassa, ja nykyinen toimintakehys ei välttämättä riitä 
tuotannon ylläpitoon epäsuotuisilla alueilla. Tilanteeseen 
vaikuttaa a) se, että suuri joukko maitotiloja sijaitsee epä -
suotuisilla alueilla ja nykyisillä sekä tulevilla rakennesopeu -
tuksilla saattaa olla alaan vakavia ei-toivottuja vaikutuksia, 
sekä b) se, että komissio jätti tarjottujen toimenpiteiden 
käytön jäsenvaltioiden harkintaan.
4)  EU:n maitoalan kannalta maailmanmarkkinat ovat jatkossakin 
toissijainen markkina-alue, jolle tuottajat pääsevät vain maailman -
markkinahintojen ollessa korkeat. Ainoastaan juuston ja muiden 
korkean lisäarvon tuotteiden tuottajat voivat saada pitkäaikaisia 
markkinaosuuksia. Näin ollen komission ja jäsenvaltioiden olisi 
välttämättä edelleen pyrittävä uudelleensuuntaamaan maidontuo -
tantoa – ensisijaisesti vastaamaan EU:n sisämarkkinoiden tarpeisiin 
ja sen lisäksi tuottamaan juustoja ja muita korkean lisäarvon 
tuotteita, joita voidaan viedä ilman talousarviotukia.Pantu täytäntöön 
kokonaisuudes -
saanErityiskertomuksen nro 14/2009 jälkeen EU:sta on tullut 
yksi maailman johtavista ilman vientitukea toimivista mai -
totuotteiden viejistä. Tämä johtuu kasvaneesta kysynnästä 
maailmanmarkkinoilla sekä EU:n jatkamista markkinasuun -
tautuneisuutta koskevista toimintapolitiikoista.
23 Liitteet  
 Liite IIIMaatalous: sokerimarkkinauudistus
1. Erityiskertomus nro 6/2010 koski sokerimarkkinauudistusta.
EU käynnisti suuren sokerialan uudistuksen vuonna 2006 tarkoituksenaan lisätä markkinasuuntautunei -
suutta ja vakauttaa markkinat kansainvälisiä sitoumuksia noudattaen. Euroopan tilintarkastustuomioistuin 
tarkasti uudistuksen ja totesi, että tavoitteena oli luoda kannustin, joka saisi kilpailukyvyltään alhaisimmat 
sokerintuottajat luopumaan vapaaehtoisesti kiintiötuotannostaan, mutta lisäksi kiintiöistä luopui myös 
kilpailukykyisiä tuottajia. Riippuvuus tuonnista on aiempaa suurempaa, ja samalla vallitsee epävarmuus siitä, 
siirtyykö hintojen lasku lopullisiin kuluttajahintoihin. Lisäksi monipuolistamis- ja ympäristötoimenpiteiden 
täytäntöönpanoon liittyy yhä viivästyksiä. Tilintarkastustuomioistuin panee myös merkille, että tuotantolai -
tosten muualle siirtymisen riski on kasvanut. Sokerimarkkinauudistukseen liittyi hintojen lasku sekä tuotan -
tokiintiöiden pienentäminen 30 prosentilla, mikä johti 80 tehtaan sulkemiseen. Toimenpiteiden sosiaalisia 
ja taloudellisia vaikutuksia pyrittiin lieventämään rakenneuudistusrahaston ja monipuolistamistuen avulla. 
Tilintarkastustuomioistuin arvioi, missä määrin uudistuksen tavoitteet on tähän mennessä saavutettu.
(Lähde:  Lehdistötiedote ECA/10/30)
Tilintarkastustuomioistuimen suositukset
2. Tilintarkastustuomioistuin antoi kaksi suositusta, joiden tarkoituksena oli kilpailukyvyn varmistaminen, kaksi 
markkinoiden vakauttamiseen ja tarjonnan saatavuuden varmistamiseen tähtäävää suositusta sekä kaksi 
suositusta, joiden tarkoituksena oli sopeutumisongelmiin puuttuminen ja ongelmien lievittäminen.
24 Liitteet  
 Liite IIISuositus Täytäntöönpanon tilanne Tilintarkastustuomioistuimen arvio
1)  Ulkoisten paineiden vuoksi komission on mahdollisesti eh -
dotettava, että sisäistä tuotantoa mukautetaan edelleen. 
Siinä tapauksessa tilintarkastustuomioistuin suosittaa, että 
välineet ja toimenpiteet olisi suunniteltava siten, että nii -
den avulla varmistetaan yleinen johdonmukaisuus ja että 
ne perustuisivat tarpeiden perusteelliseen asiantuntija-ar -
viointiin sekä objektiivisiin ja syrjimättömiin kriteereihin.Ei enää tarpeenSuosituksessa 1 todettiin, että ulkoisten paineiden 
vuoksi komission on mahdollisesti ehdotettava, että 
sisäistä tuotantoa mukautetaan edelleen. Komissio ei 
kuitenkaan uudistuksen jälkeen ehdottanut merkittäviä 
lisämukautuksia sisäiseen tuotantoon ja kiintiöihin. 
Suositus ei kuitenkaan ole relevantti enää, kun sokeri -
kiintiöjärjestelmä päättyy vuonna 2017.
2)  Ottaen huomioon, miten tärkeää sokerituotanto on maata -
louselinkeinolle, tilintarkastustuomioistuin suosittaa, että 
komissio ehdottaisi toimenpiteitä, joiden avulla päästäi -
siin eroon nykyisen kiintiöjärjestelmän jäykkyydestä ja 
rajoitteisuudesta, jotka vaikuttavat haitallisesti viljelijöiden 
ja tuottajien kilpailukykyyn.Pantu täytäntöön 
kokonaisuudessaanKomission vuonna 2011 tekemä ehdotus kiintiöjär -
jestelmän ja kaikkien sen jäykkyyksien ja rajoitteiden 
poistamisesta hyväksyttiin.
3)  Tilintarkastustuomioistuin suosittaa, että EU:n sokerin -
tuotantoon vaikuttavissa tulevissa päätöksissä otettai -
siin huomioon se sisäisen sokerintuotannon taso, jota 
perussopimuksessa tarkoitetun toimitusten saatavuuden 
takaamista koskeva tavoite edellyttää.Pantu täytäntöön 
suurimmaksi osaksiAsetus (EU) N:o 1308/2013 antaa komissiolle lainsää -
däntövaltaa ja välineitä, joiden avulla se voi puuttua 
markkinoihin sokerin yli- tai alituotannon yhteydessä. 
Hiljattain julkaistut kertomukset antavat evidenssiä 
siitä, että komissio seuraa säännöllisesti sokerin tuotan -
toa ja kulutusta, tuontia sekä vientiä. Se myös avaa ja 
sulkee sokerivarastot tarpeen mukaan varmistaakseen 
sokerin tarjonnan EU:n markkinoilla perussopimuksen 
tavoitteiden mukaisesti. Sokerin tarjontaan ja EU:n 
markkinoiden vakauteen pääasiallisesti vaikuttavaksi 
tekijäksi havaittiin kuitenkin EU:n riippuvaisuus sokerin 
tuonnista. Tällä hetkellä EU on yhä sokerin nettotuoja. 
Se tuottaa itse noin 83–88 prosenttia EU:n kulutuksen 
määrästä.
4)  Tilintarkastustuomioistuin ottaa huomioon, että hinnan -
muodostus on erityisen monimutkaista elintarvike-alalla, 
ja katsoo, että komission olisi seurattava sitä säännöllisesti. 
Komission ja jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että kilpai -
lulainsäädännön täytäntöönpano on alalla asianmukaista, 
ja täten taattava, että perussopimuksessa asetettu kulutta -
jahintojen kohtuullisuuden tavoite saavutetaan.Pantu täytäntöön 
suurimmaksi osaksiKomissio seuraa sokerin hintoja kuukausittain. Sokerin 
hintojen kohtuullisuuden tai tarjonnan saatavilla olon 
osalta ei ole havaittavissa ilmeisiä ongelmia. Komissio 
käynnisti myös tutkimuksen, jossa tutkittiin sokeri -
markkinoita koskevaa hintavaikutusta. Komissiolla olisi 
kuitenkin ollut valtuudet pyrkiä tehokkaammin varmis -
tamaan, että kilpailulakia noudatetaan, seuraamalla 
poikkeuksellisen alhaisia tai korkeita sokerin hintoja, 
arvioimalla sokerintuottajien keskittymistä ja keskit -
tymisen vaikutusta kilpailusääntöihin. Komissio olisi 
myös voinut laatia strategian, jonka avulla parannetaan 
vertikaalista hintavaikutusta, jotta kuluttajat hyötyisivät 
kohtuullisella osuudella tuottajahintojen alennuksista.
5)  Tilintarkastustuomioistuin suosittaa, että komissio ja 
jäsenvaltiot ryhtyisivät välittömästi toimenpiteisiin, joilla 
varmistetaan monipuolistamista koskevien toimenpiteiden 
nopea toteutettavuus ja saadaan aikaan tavoitteeksi ase -
tettu vaikutus eli edistetään vaihtoehtoja sokerijuurikas- ja 
sokerituotannolle.Ei tarkastettavissaKomissio hylkäsi suositukset 5 ja 6 sillä perusteella, että 
vastuu a) monipuolistamistoimenpiteiden täytän -
töönpanosta ja b) tehtaiden sulkemisen seurauksena 
tapahtuvasta ympäristövelvoitteiden noudattamisesta 
on toissijaisuusperiaatteen mukaisesti jäsenvaltioilla. 
Suositusten täytäntöönpanon tilannetta ei kyetty 
tarkastamaan jäsenvaltioita koskevan seurantatarkas -
tuksen rajallisuuden takia.6)  Tilintarkastustuomioistuin suosittaa, että komissio ja 
jäsenvaltiot varmistaisivat osaltaan aktiivisemmin, että 
ympäristövaatimuksia, joihin suljetut tehtaat olivat sitou -
tuneet, noudatetaan täysimääräisesti.Ei tarkastettavissa
25 Liitteet  
 Liite IVMaatalous: unionin syrjäisimpien alueiden ja Egeanmeren pienten saarten hyväksi 
toteutettavat maatalousalan erityistoimenpiteet
1. Erityiskertomus nro 10/2010 koski unionin syrjäisimpien alueiden ja Egeanmeren pienten saarten hyväksi 
toteutettavien maatalousalan erityistoimenpiteiden täytäntöönpanoa.
2. Euroopan unionin syrjäisimpien alueiden ja Egeanmeren pienten saarten hyväksi toteutettavien maatalous -
alan erityistoimenpiteiden tarkoituksena on ottaa huomioon kyseisten alueiden rakenteellinen, sosiaalinen 
ja taloudellinen tilanne.
3. Euroopan tilintarkastustuomioistuin arvioi erityistoimenpiteiden vaikuttavuutta niiden osalta vuonna 2006 
toteutetun uudistuksen jälkeen.
4. Uudistus merkitsi siirtymistä kohti mittavampaa alueellista osallistumista. Se lisäsi myös päätöksenteon ha -
jauttamista ja joustavuutta. Uudistuksen myötä jäsenvaltiot esittivät ohjelmia komission hyväksyttäviksi.
(Lähde:  Lehdistötiedote ECA/10/39)
Tilintarkastustuomioistuimen suositukset
5. Tilintarkastustuomioistuin antoi kaksi suositusta erityistarpeisiin vastaamisesta ja kaksi suositusta vuo -
den 2006 uudistuksen täytäntöönpanosta. Seurannan osalta annettiin yksi suositus.
26 Liitteet  
 Liite IVSuositus Täytäntöönpanon tilanne Tilintarkastustuomioistuimen arvio
1)  Erityistoimenpiteiden tulevina suunnittelukausina olisi 
paikallaan, että komissio avustaisi jäsenvaltioita ohjelmien 
laadinnassa jakamalla tietoa hyvistä käytännöistä ja mää -
rittämällä yhdenmukaistetut ohjelmien tuloksellisuuden 
seurantaindikaattorit. Indikaattoreiden olisi koskettava 
ainakin taloudellista kehitystä (kuten tuotannon arvoa ja 
lisäarvoa) ja yhteiskunnallista kehitystä (kuten luotuja ja 
säilytettyjä työpaikkoja) koskevia tietoja.Pantu täytäntöön 
suurimmaksi osaksiJäsenvaltioiden tukemisen osalta komissio määritti 
vuonna 2014 ohjelman tuloksellisuuden seurantaa 
varten yhteisiin indikaattoreihin perustuvan seurantake -
hyksen ja sisällytti EU:n lainsäädäntöön tulosindikaatto -
reita koskevan luettelon.
Nykyisiin täytäntöönpanoasetuksiin sisältyy yhden -
mukaistetut yhteiset tulosindikaattorit, jotka koskevat 
Posei-ohjelman ja Egeanmeren pieniä saaria koskevan 
ohjelman tavoitteita. Tulosindikaattoreiden käyttö on 
pakollista vuotuisissa kertomuksissa, joissa jäsenvaltiot 
raportoivat komissiolle ohjelmien täytäntöönpanosta.
Jäsenvaltioilla on kuitenkin ollut vaikeuksia toimittaa 
riittävästi tietoa kaikista indikaattoreista, eikä kaikkien 
vuotuisten täytäntöönpanokertomusten sisältö aina ole 
tältä osin komission pyyntöjen mukainen. Komission 
hyvien käytäntöjen levittämisen osalta toteuttamista 
lisätoimista ei yleisesti ottaen ollut saatavilla virallista 
dokumentaatiota.
2)  Komission olisi harkittava uudelleen ohjelmamuutosten 
hyväksymisen viralliseen menettelyyn sovellettavaa 
määräaikaa, 1. elokuuta n–1, jotta jäsenvaltioilla olisi 
käytettävissään muutoksia valmistellessaan luotettavia 
tietoja edellisen vuoden menoista.Pantu täytäntöön 
kokonaisuudessaanJäsenvaltiot voivat nyt ehdottaa muutoksia joustavan 
menettelyn avulla joko poistamalla kokonaan ensimmäi -
sen (elokuu n–1) määräajan tai lykkäämällä sitä.
3)  Jäsenvaltioiden olisi muutettava asianomaisia toimen -
piteitä korjatakseen kohdissa 44–67 mainitut puutteet 
soveltamalla alhaalta ylös -lähestymistapaa ja kuulemalla 
sidosryhmiä paikalla. Komission arviointikertomuksessa 
olisi lisäksi yksilöitävä toimenpiteet, jotka eivät ole kovin -
kaan vaikuttavia ja jotka olisi suunniteltava paremmin.Ei tarkastettavissaSuosituksen 3, joka oli suunnattu lähinnä jäsenvaltioille, 
täytäntöönpanoa ei voida tarkastaa komission tasolla 
suoritettavassa rajallisessa seurantatarkastuksessa. 
Komission arviointikertomuksessa tuotiin kuitenkin 
esille toimenpiteitä, joihin liittyviä tavoitteita ei ole 
saavutettu (kohta 4.3.1). Kertomuksessa ehdotettiin 
jäsenvaltioille tilintarkastustuomioistuimen suositusten 
mukaisia parannuksia (kahdeksas luku).
4)  Jäsenvaltioiden olisi suunniteltava kuhunkin toimenpitee -
seen sopivat valvontamenettelyt. Niiden olisi erityisesti 
valvottava, että viljelylohkojen tunnistusjärjestelmiä 
päivitettäisiin säännöllisesti. Komission olisi varmistuttava 
siitä, että nämä valvontamenettelyt toimivat vaikuttavalla 
tavalla.Pantu täytäntöön 
suurimmaksi osaksiKomission uuteen, vuosia 2014–2017 koskevaan moni -
vuotiseen ohjelmaan sisältyy ainakin kaksi vuosittain 
suoritettavaa Posei-ohjelman ja Egeanmeren pieniä 
saaria koskevan ohjelman tarkastusta. Lisäksi ohjelma 
sisältää jäsenvaltioita koskevat uudet suuntaviivat, joi -
den mukaan valvontatilastot on esitettävä avoimemmin. 
Ohjelman mukaan komissio myös kerää jatkuvasti tietoa 
Posei-ohjelman ja Egeanmeren pieniä saaria koskevan 
ohjelman valvontamenettelyistä ja suorittaa niitä kos -
kevia asiakirjatarkastuksia. Komissio ei ole kuitenkaan 
viime vuosina suorittanut tarkastuksia riittävän usein, 
ja joissakin tapauksissa tarkastukset eivät kattaneet 
kaikkein relevanteimpia aloja ja/tai toimenpiteitä.
5)  Komission olisi käytettävä jäsenvaltioiden toimittamia – jo 
olemassa olevia ja myöhemmin täydennettäviä – tietoja 
seuratakseen ohjelmien tuloksellisuutta vuosittain.Pantu täytäntöön 
suurimmaksi osaksiPosei/PIME -ohjelmia koskevien yhteisten indikaatto -
reiden käyttöönotosta lähtien komissio on analysoinut 
vuosittain jäsenvaltioiden vuotuisissa täytäntöönpa -
nokertomuksissa antamat tiedot. Jäsenvaltiot käyttävät 
kuitenkin indikaattoreita vuotuisissa kertomuksis -
saan vaihtelevasti, joten kertomusten sisältöä on 
parannettava.
27 Liitteet  
 Liite VKoheesiopolitiikka: ikääntyneitä työntekijöitä koskevat sosiaalirahaston menot
1. Erityiskertomus nro 25/2012 koski sosiaalirahastoa. Kertomuksessa arvioitiin, onko käytössä välineitä meno -
jen vaikuttavuuden seurantaa varten.
2. Euroopan sosiaalirahasto (ESR) kuuluu keskeisiin rahoitusvälineisiin, joiden tarkoituksena on auttaa jäsen -
valtioita saavuttamaan EU:n työllisyyspolitiikan tavoitteet. Rahaston avulla edistetään työttömien ja hei -
kommassa asemassa olevien integroitumista työmarkkinoille pääasiassa koulutukseen liittyvien tukitoimien 
avulla.
3. Tarkastuksella pyrittiin selvittämään, missä määrin jäsenvaltiot ja komissio ovat kehittäneet ja käyttäneet vä -
lineitä, joiden avulla arvioidaan suunniteltujen tavoitteiden saavuttamista. Tilintarkastustuomioistuin valitsi 
tarkastettavaksi yhden keskeisistä heikommassa asemassa olevista väestöryhmistä eli ikääntyvät työntekijät.
28 Liitteet  
 Liite VTilintarkastustuomioistuimen suositukset
Suositus Täytäntöönpanon tilanne Tilintarkastustuomioistuimen arvio
1)  Komission olisi vaadittava jäsenvaltioita suunnittelemaan 
toimenpideohjelmansa siten, että ESR:n varainkäytön 
tuloksellisuutta voidaan mitata. Kohderyhmät olisi määri -
tettävä yksiselitteisesti ja olisi asetettava merkitykselliset 
määrälliset toiminnan päämäärät sekä indikaattorit, 
joiden avulla voidaan mitata tuotoksia, tuloksia ja erityisiä 
vaikutuksia kohderyhmän tasolla. Olisi määritettävä 
välietappeja ja asetettava tavoitearvot tärkeysjärjestyk -
seen. Toimenpideohjelmien tuloksia ja erityistä vaikutusta 
koskevat päämäärät olisi sisällytettävä hankkeisiin, sillä se 
auttaisi saavuttamaan toimenpideohjelman tavoitearvot ja 
mahdollistaisi maksujen kytkemisen tuloksellisuuteen.Pantu täytäntöön 
suurimmaksi osaksi
Mainitut kaksi suositusta pantiin täytäntöön suu -
rimmaksi osaksi. Tuloksellisuuden mittaaminen on 
keskeisessä asemassa kautta 2014–2020 koskevassa 
asetuksessa, ja yhteiset tuotos- ja tulosindikaattorit ovat 
tulleet pakollisiksi tavanomaisempien toimintapolitiik -
kojen tapauksessa. Nuoria työttömiä lukuun ottamatta 
toimien painopisteenä eivät kuitenkaan vieläkään ole 
tukea saavat kohderyhmät ja toimien vaikuttavuuden 
mittaaminen kohderyhmän tasolla. Komission on yhä 
osoitettava, että se seuraa hanketasolla saavutettavia 
tuloksia sekä vaihtoehtoisten arviointien suorittamista.2)  Komission olisi edellytettävä, että jäsenvaltiot luovat sellai -
set seuranta- ja arviointijärjestelmät, joilla voidaan sopivin 
määräajoin oikea-aikaisesti ja selkeästi mitata edistymistä 
kaikkiin tavoitearvoihin nähden ja siten mahdollistaa 
korjaavat toimet ja saatujen kokemusten hyödyntäminen 
tulevassa päätöksenteossa. Tällainen järjestelmän rakenne 
edellyttää, että merkityksellisiä ja tarkistettavissa olevia 
tietoja kerätään oikea-aikaisesti, että sähköiset tieto -
jenkäsittelyjärjestelmät toimivat asianmukaisesti, että 
arviointi on jatkuvaa (myös kohderyhmien tasolla) ja että 
työllisyyden lisäämiseen tarkoitettujen ESR:n toimien 
nettotyöllistämisvaikutusta mitataan.Pantu täytäntöön 
suurimmaksi osaksi
3)  Jotta komission olisi mahdollista esittää tarkoituksen -
mukaiset tiedot käyttöön asetetuista varoista ja ESR:n 
aikaansaamista tuloksista, sen täytyy saada jäsenvaltioilta 
käyttöönsä yhdenmukaisia ja luotettavia tietoja. Tarkem -
min sanottuna komission olisi laadittava pakolliset yhteiset 
indikaattorit, jotka jäsenvaltioiden olisi sisällytettävä toi -
menpideohjelmiinsa; EU:n painopistealojen olisi vastattava 
EU:n strategioita ja lainsäätäjän olisi määritettävä niiden 
sisältö selkeästi.Pantu täytäntöön 
kokonaisuudessaanKautta 2014–2020 koskevat ESR:n toimet mukautettiin 
Eurooppa 2020 -strategiaan ja käyttöön otettiin pakolli -
set yhteiset tuotos- ja tulosindikaattorit.
4)  Komission olisi hallinto- ja valvontajärjestelmien 
arviointia organisoidessaan analysoitava perusteellisesti 
tuloksellisuusnäkökohtia.Pantu täytäntöön 
kokonaisuudessaanSuunniteltujen tuloksellisuustietoja koskevien tarkas -
tusten ja tarkastajille annettujen ohjeiden perusteella 
havaittavissa on tilivelvollisuuden painottaminen lisään -
tyvässä määrin: tuloksellisuustietojen keruu-, kirjaamis- 
ja säilytysjärjestelmien on oltava luotettavat.
5)  Komission olisi parannettava tarkastustensa dokumen -
tointia huolehtimalla, että kirjausketju mahdollistaa sen 
tekemien tarkastusten laajuuden ja yhdenmukaisuuden 
arvioimisen.Pantu täytäntöön 
kokonaisuudessaanHiljattain laaditut kautta 2014–2020 koskevat tarkistus -
listat parantavat toimien dokumentointia ja kattavuutta.
29 Liitteet  
 Liite VIUlkoiset toimet: YK:n järjestöjen kautta ohjattu apu
1. Erityiskertomus nro 3/2011 koski YK:n järjestöjen kautta konflikteista kärsiviin maihin ohjatun EU:n avun 
tehokkuutta ja vaikuttavuutta.
2. Euroopan komissio on sitoutunut parantamaan antamansa avun koordinointia ja on tästä syystä muun 
muassa tiivistänyt yhteistyötään Yhdistyneiden kansakuntien kanssa. Yhdistyneiden kansakuntien järjestö -
jen kautta ohjatun EuropeAid-yhteistyötoimiston rahoituksen määrä kasvoi 144 miljoonasta eurosta vuonna 
2001 aina 935  miljoonaan  euroon vuonna 2009. Vuonna 2006 ylitettiin miljardin euron määrä.
3. Nyt toimitettu tarkastus oli kaksiosaisen tarkastuksen jälkimmäinen vaihe. Tarkastuksen toisessa vaiheessa 
selvitetään, miltä osin tavoitteet on saavutettu.
4. Ensimmäisen ja toisen vaiheen yhteinen tarkastuskysymys oli, saako komissio varoilleen parhaan mahdolli -
sen vastineen, kun se ohjaa ne Yhdistyneiden kansakuntien kautta.
30 Liitteet  
 Liite VITilintarkastustuomioistuimen suositukset
5. Tilintarkastustuomioistuin suositti, että komissio tekisi seuraavat hankkeiden suunnittelua, vaikuttavuutta, 
kestävyyttä ja tehokkuutta koskevat muutokset:
Suositus Täytäntöönpanon tilanne Tilintarkastustuomioistuimen arvio
1)  Komission olisi toteutettava seuraavat hankesuunnittelua 
koskevat muutokset:
 ο varmistettava, että hankkeille, joihin sidotaan määrära -
hoja, asetetaan selkeät käytännön tavoitteet. Tavoitteet 
olisi pyrittävä ilmaisemaan määrällisesti, sillä se helpottaa 
hankkeiden toteuttamista ja seurantaa ja tarjoaa hyödyl -
listä palautetta komissiolle. Hanketoimien, hankkeiden 
tavoitteiden ja yleisen tason tavoitteiden väliset yhteydet 
olisi tuotava selvästi esiin;
 ο avustussopimuksissa asetetut aikataulut olisi sovitettava 
nykyistä paremmin vastaamaan hankkeen toteutusympä -
ristöä, jotta vältetään täytäntöönpanokauden aikaavievä ja 
kallis jatkaminen myöhemmässä vaiheessa;
 ο koska talousarvioiden sisältämät tiedot muodostavat 
myöhemmin laadittavien kertomusten perustan, talous -
arvioiden tulisi olla riittävän yksityiskohtaisia, ja niissä 
olisi esitettävä etenkin kaikki ne tiedot, joita tarvitaan 
arvioitaessa rahoitettujen toimien tehokkuutta.Pantu täytäntöön 
kokonaisuudessaanVuonna 2011 FAFA-puitesopimuksen mukaisista 
raportointivelvoitteista annetuissa uusissa yhteisissä 
suuntaviivoissa (”Joint Guidelines on reporting obliga -
tions under the FAFA”)
 ο muistutettiin vaatimuksesta, jonka mukaan 
indikaattoreiden on oltava SMART-määritelmän 
mukaisia ja kertomusten avulla on voitava verrata 
kaikkia toimen alkuperäiseen kuvaukseen sisälty -
viä näkökohtia. Kertomuksissa olisi myös annettava 
komissiolle hyödyllistä palautetta (tiedon hallinta) 
samankaltaisista toimista;
 ο painotettiin yksityiskohtaisten työsuunnitelmien 
merkitystä ja laadittiin työsuunnitelmien päivittä -
misen varmistamista koskevat periaatteet;
 ο määritettiin periaatteet ja menettelyt, joiden avul -
la varmistetaan, että YK:n järjestöllä ja komissiolla 
on yhteinen käsitys kaikista talousarvion yksityis -
kohdista ja että tietoa on sen verran, että vertailu 
toimen kuvaukseen nähden on mahdollinen.
Suuntaviivat tuodaan esille kaikissa EU:n ja YK:n 
yhteisissä koulutuksissa. Vaatimukset selitetään myös 
säännöllisten koulutustilaisuuksien yhteydessä.
2)  Komission olisi toteutettava seuraavat vaikuttavuutta ja 
kestävyyttä koskevat muutokset:
 ο vaadittava, että tarvittavat kertomukset toimitetaan sille 
ajoissa, ja pyrittävä jatkossakin varmistamaan, että kerto -
muksissa esitetään kaikki ne tiedot, jotka komissio tarvit -
see arvioidessaan hankkeiden etenemistä ja onnistumista;
 ο toteutettava seurantaa, joka on hankkeen koko keston ajan 
oikea-aikaista, järjestelmällistä, selkeästi dokumentoitua 
ja kattavaa;
 ο eriteltävä jokaisen hankkeen jälkeen, mitä siitä opittiin 
tulevia tukitoimia ajatellen ja etenkin kestävyyden 
näkökulmasta.Pantu täytäntöön 
kokonaisuudessaanSuuntaviivat:
 ο korostettiin, että on tärkeää toimittaa oikea-aikai -
sia kertomuksia, jotka perustuvat yksityiskohtaisiin 
työsuunnitelmiin, ja määrittää periaatteet, joiden 
tarkoituksena on varmistaa, että kertomukset 
eivät viivästy, että komissio saa tietoja tilanteesta 
ja että kertomuksissa on myös esitettävä kaikki 
yksityiskohdat, jotka ovat tarpeen arvioitaessa 
toimien täytäntöönpanoa;
 ο määritettiin periaatteet ja menettelyt, joiden 
tarkoituksena on varmistaa, että komissiolle toimi -
tetaan ajoissa tarvittavat tiedot sekä mahdollisten 
ongelmatapausten ilmetessä relevantit analyysit ja 
ratkaisukeinot;
 ο esitettiin pakollinen alakohta, jossa käsiteltiin 
saatuja kokemuksia ja toimien kestävyyttä 
(alakohta sisältyi toimia koskevien asiakirjamallien 
viimeisimpään versioon).
31 Liitteet  
 Liite VISuositus Täytäntöönpanon tilanne Tilintarkastustuomioistuimen arvio
3)  Komission olisi toteutettava seuraavat tehokkuutta koske -
vat muutokset:
 ο Kustannukset olisi arvioitava järjestelmällisesti ja 
arviointitulokset pitäisi dokumentoida asianmukaisesti. 
Tehokkuudelle olisi syytä antaa suurempi painoarvo ja 
kustannusten arvioimisen ei pitäisi rajoittua ainoastaan 
tukikelpoisuuskysymyksiin
 ο Yhteisiä kustannuseriä varten olisi soveltuvissa tapauksissa 
asetettava vertailuarvoja, sillä se helpottaisi hanke-ehdo -
tuksissa ja rahoituskertomuksissa esitettyjen kustannusten 
arvioimista.Ensimmäinen koh -
ta pantu täytäntöön 
kokonaisuudessaan
Toinen kohta pantu täytän -
töön osittainSuuntaviivoissa esitetään periaatteet ja menettelyt, 
joiden tarkoituksena on varmistaa, että tietoa on 
tukikelpoisuuden ja ehdotettujen menojen tarpeen 
arvioinnin kannalta riittävästi. Tarkoituksena on myös 
mahdollistaa vertailu toimien kuvaukseen nähden.
Suositus 3, kohta 2 yhteisiä kustannuseriä varten asetetta -
vista vertailuarvoista (pantu täytäntöön osittain).
Komissio on antanut tulojen ja menojen hyväksyjille 
ohjeeksi arvioida hankerahoituksen yhteydessä kustan -
nusten kohtuullisuutta. Jotkin EU:n edustustot laativat 
kustannusvertailuja paikallisten taloustutkimusten avul -
la. Lisäksi komissio pyytää tulojen ja menojen hyväksyjiä 
perustelemaan avustusten ja sopimusten CRIS-järjestel -
mään kirjaamisen yhteydessä syyt sopimuksen tekoon 
kansainvälisen organisaation kanssa.
Komissio ei kuitenkaan arvioi suoraan hankekustan -
nusten kohtuullisuutta, vaan luottaa sopimuskump -
paneina olevien kansainvälisten organisaatioiden 
markkinatuntemukseen.
Suosituksessa oleva ilmaus ”mahdollisuuksien mukaan” 
tarkoittaa ”tilanteita, joissa samankaltaisia tapauksia ja 
tietoa olisi kohtuudella saatavilla”. Lopullinen kustannus 
muodostuu määristä ja yksikkökustannuksista. Jos 
yksikkökustannukset eivät ole tiedossa, määriä voidaan 
ainakin verrata aiemmin rahoitettujen samankaltaisten 
toimien yhteydessä toteutuneisiin määriin uuden rahoi -
tettavan toimen kohtuullisuuden arvioimista silmällä 
pitäen. Tämän puuttuessa komissio luottaa kolmannen 
osapuolen ilmoitukseen ilman erillistä tarkistusta, kun 
sillä on hallussaan relevanttia dokumentaatiota.
32 Liitteet  
 Liite VIIUlkoiset toimet: elintarviketurva
1. Erityiskertomuksessa nro 1/2012 käsiteltiin Saharan eteläpuolisen Afrikan elintarviketurvaa koskevan Euroo -
pan unionin kehitysavun vaikuttavuutta.
2. Elintarviketurvan puutteellisuus on suuri ongelma Saharan eteläpuolisessa Afrikassa, missä 30 prosenttia 
väestöstä näkee nälkää.
3. Tilintarkastustuomioistuin arvioi, onko elintarviketurvan parantamiseen Saharan eteläpuolisessa Afrikassa 
myönnetty EU:n kehitysapu vaikuttavaa. Tilintarkastustuomioistuin tutki, vastaako elintarviketurvan paranta -
miseen osoitettu EU:n kehitysapu kyseisten maiden tarpeita ja ensisijaisia tavoitteita ja ovatko EU:n tukitoi -
met vaikuttavia.
4. Tarkastuksessa keskityttiin suoraan kehitystukeen, jota EU myöntää elintarviketurvan kolmen ulottuvuuden 
osalta. Ulottuvuudet ovat elintarvikkeiden saatavuus, mahdollisuudet hankkia elintarvikkeita ja elintarvikkei -
den käyttö (ravitsemus). Tilintarkastustuomioistuin ei tutkinut, onko elintarviketurva sisällytetty EU:n kaikkiin 
relevantteihin yhteistyöaloihin, joita ovat muun muassa terveys, koulutus sekä vesi- ja jätevesihuolto.
33 Liitteet  
 Liite VIITilintarkastustuomioistuimen suositukset
Suositus Täytäntöönpanon tilanne Tilintarkastustuomioistuimen arvio
1)  Komission ja Euroopan ulkosuhdehallinnon olisi laadittava 
vuoden 2013 jälkeistä ohjelmakautta varten jäsennelty 
arviointi kunkin maan elintarviketurvatilanteesta ja poh -
dittava järjestelmällisesti EU:n tuen mahdollista sisältöä 
asianomaisilla alueilla.Pantu täytäntöön 
kokonaisuudessaanArvioinnin perusteella on laadittu 50 yksityiskohtaista 
maakohtaista elintarviketurvatiedotetta kansainvälisten 
indikaattoreiden pohjalta. Indikaattorit ovat peräisin 
lähinnä YK:n järjestöiltä (FAO, Unicef …) ja valtioista 
riippumattomilta järjestöiltä. Tiedotteissa esitetään 
yleiskatsaus kustakin maasta laskennallisesti määritet -
tyjen indikaattoreiden perusteella. Tiedotteet kattavat 
elintarviketurvaan liittyvät tekijät, kuten asianomaisen 
maan kehitysindeksin sekä ravitsemusta, ympäristöä ja 
maataloutta koskevan tilanteen.
2)  Komission ja Euroopan ulkosuhdehallinnon olisi – mah -
dollisesti yhdessä muiden kehitysyhteistyökumppanien 
kanssa – selvitettävä, olisiko mahdollista toteuttaa pysyvä 
väline, josta rahoitettaisiin kiireellisiä ja täydentäviä 
toimenpiteitä. Nämä saattavat olla tarpeen, kun pyritään 
torjumaan kehitysmaissa mahdollisesti tulevaisuudessa 
ilmenevien elintarvikekriisien vaikutuksia.Pantu täytäntöön 
kokonaisuudessaanKomission yksiköt ovat laatineet elintarviketurvaa 
koskevan mekanismin ja menetelmän, jonka yhteydessä 
suuntaa-antava talousarvio on 525 miljoonaa euroa 
(2014–2020). Perustana on tekninen analyysi elin -
tarvike- ja ravintoturvan puuttumisesta. Menettelyn 
tarkoituksena on yksilöidä maat vuosittain ja tehdä 
menoehdotuksia. Mekanismin pitäisi tuottaa melko 
samankaltaisia tuloksia kuin pysyvän välineen avulla 
saatavat tulokset.
3)  Komission ja Euroopan ulkosuhdehallinnon olisi annettava 
riittävästi painoarvoa ravitsemusnäkökohdille, kun ne 
laativat kehitysyhteistyöstrategiaa ja yksilöivät ja suun -
nittelevat tukitoimia sekä käyvät poliittista vuoropuhelua 
kumppanimaiden hallitusten kanssa etenkin talousarviotu -
keen perustuvien ohjelmien yhteydessä.Pantu täytäntöön 
kokonaisuudessaanKomissio on antanut selkeän poliittisen signaalin ilmoi -
tettuaan aliravitsemuksen torjuntaa koskevasta 3,5 mil -
jardin euron tuesta ja erityistavoitteista. Ravitsemusta 
koskevassa toimintasuunnitelmassa yksilöidään, kuinka 
taloudellinen tuki on määrä panna täytäntöön.
4)  Lisäksi komission olisi asetettava tukitoimille riittävän 
tarkat, tulosindikaattorien avulla mitattavissa olevat ta -
voitteet. Sen olisi arvioitava paremmin riskit ja tukitoimien 
onnistuneeseen toteuttamiseen liittyvät oletukset ja siten 
varmistettava, että tavoitteet ovat saavutettavissa.Pantu täytäntöön 
kokonaisuudessaanViiteasiakirjoissa esitetään mitattavissa olevat tavoitteet 
ja erilliset indikaattorit sekä niiden täytäntöönpanoa 
koskevat menetelmät. Asiakirjoissa esitetään myös 
strategiset painopisteet riskejä ja haasteita koskevan 
analyysin perusteella.
Lukuisien säännöllisesti järjestettävien toimien tarkoi -
tuksena on tarjota relevanteille toimijoille tiedotusta ja 
koulutusta nälänhädän torjuntatoimista.
5)  Komission olisi tuettava aiempaa paremmin maatalouden 
ja sosiaalisia tulonsiirtoja koskevien ohjelmien taloudellista 
kestävyyttä. Tässä yhteydessä komission olisi annettava 
enemmän painoarvoa vaikuttavan maatalousneuvonnan, 
sadonkorjuun jälkeen tarvittavien infrastruktuurien ja 
maaseutuluottojen kehittämiselle.Pantu täytäntöön 
kokonaisuudessaanKomissio osallistuu foorumeihin ja organisaatioihin, 
jotka tarjoavat viljelijöille erityispalveluita. (Erityiskerto -
mus nro 1/2012, suositus 5 a)
6)  Komission olisi tuettava aiempaa paremmin maatalouden 
ja sosiaalisia tulonsiirtoja koskevien ohjelmien taloudellista 
kestävyyttä. Tässä yhteydessä komission olisi huolehditta -
va siitä, että sosiaalisia tulonsiirtoja koskevista ohjelmista 
tuetaan riittävästi edunsaajien tulonhankintavalmiuksien 
kehittämistä.Pantu täytäntöön 
kokonaisuudessaanNälänhädän torjuntaa koskeviin sosiaalisiin tulonsiir -
toihin liittyvässä viiteasiakirjassa (”Social Transfers in 
the fight against hunger”) esitetään menetelmät, paino -
pisteet, tavoitteet, tavoitearvot ja hyvin määritetyt 
keskeiset indikaattorit. Asiakirjassa viitataan käytännön 
dokumentteihin, jotka voivat olla tukena prosessin 
kaikissa vaiheissa.
Relevanteille toimijoille järjestetään säännöllisesti 
tiedotusta ja koulutusta. (Erityiskertomus nro 1/2012, 
suositus 5 b)
34 Liitteet  
 Liite VIIIUlkoiset toimet: CRIS ­järjestelmä
1. Erityiskertomus nro 5/2012 koski yhtenäistä hallintotietojärjestelmää (CRIS).
2. CRIS-järjestelmä on tietojärjestelmä, jonka komissio on perustanut tukemaan ulkoisten toimien hallinnointia.
3. Järjestelmän avulla saadaan tietoa eri hallinnointivaiheista ohjelmatyöstä valmisteluun ja seurantaan, ja 
järjestelmä kattaa sekä toimien operatiiviset että taloudelliset osa-alueet. CRIS-järjestelmästä myös siirretään 
taloudellista tietoa komission ABAC-kirjanpitojärjestelmään.
4. Erityiskertomuksessa nro 2/2012 Euroopan tilintarkastustuomioistuin arvioi, vastasiko CRIS-järjestelmä 
vaikuttavasti komission tietotarpeisiin. Tilintarkastustuomioistuin arvioi esimerkiksi, oliko järjestelmä suun -
niteltu siten, että se vastasi komission tarpeisiin vaikuttavasti, ja olivatko järjestelmän sisältämät tiedot 
luotettavia.
35 Liitteet  
 Liite VIIITilintarkastustuomioistuimen suositukset
5. Tilintarkastustuomioistuin esitti seuraavat neljä suositusta:
Suositus Täytäntöönpanon tilanne Tilintarkastustuomioistuimen arvio
1)  CRIS-järjestelmälle tarkoitettu rooli tietojärjestelmänä 
olisi määritettävä etenkin suhteessa komission ABAC -kir -
janpitojärjestelmään. Komission olisi esimerkiksi pyrittävä 
vähentämään CRIS-järjestelmässä toimintoja, jotka ovat 
päällekkäisiä ABAC -järjestelmän toimintojen kanssa.Ei enää tarpeenCRIS-järjestelmälle tarkoitettu rooli tietojärjestelmänä 
olisi yhä määritettävä etenkin suhteessa komission 
ABAC -kirjanpitojärjestelmään.
2)  CRIS-järjestelmän tietoja koskevia tunnuskoodiluetteloita 
olisi järkeistettävä siten, että luettelot olisivat yhden -
mukaisia ja niissä ilmoitetut arvot olisivat toisensa pois 
sulkevia. Nykyisiä tietojen laaduntarkastuksia (tarkastuk -
set, prosessit) olisi lisäksi muutettava ja tehostettava siten, 
että tiedot kyettäisiin turvaamaan vaikuttavasti ja niiden 
luotettavuus voitaisiin varmistaa. Toimenpiteiden avulla 
olisi pyrittävä varmistamaan esimerkiksi se, että CRIS-jär -
jestelmän avulla voidaan koota vaikuttavasti ja tehokkaasti 
edunsaajamaittain, toimintalohkoittain ja rahoitusvälineit -
täin jaoteltua tietoa.Pantu täytäntöön 
suurimmaksi osaksiKansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosas -
tossa oli käynnissä useita aloitteita, joiden tarkoituksena 
oli järkeistää CRIS-järjestelmän tietoja koskevia tunnus -
koodiluetteloita (viitetietojärjestelmän kehittäminen, 
tunnuskoodien järkeistäminen ja tietohakemiston 
laadinta). CRIS-järjestelmän tietojen järkeistämisaloit -
teita ei ole kuitenkaan viety loppuun.
CRIS-järjestelmän tietojen laadun valvontaa tehostettiin 
esimerkiksi määrittämällä tiedonlaatua koskeva stra -
tegia ja tiedonlaatua koskeva yleissuunnitelma. Lisäksi 
perustettiin tietojen laaduntarkastuksista vastaava 
ryhmä.
3)  Kun otetaan huomioon, että CRIS-järjestelmän käyttäjä -
joukko on laaja ja vaihteleva, järjestelmän käyttäjäystäväl -
lisyyden parantamiseen olisi kiinnitettävä asianmukaista 
huomiota, kun järjestelmää kehitetään tulevaisuudessa.Ei enää tarpeenUseimmat CRIS-järjestelmän käyttäjäystävällisyy -
den parantamiseen tähtäävät hankkeet lopetettiin 
vuoden 2013 alussa, sillä kansainvälisen yhteistyön ja 
kehitysasioiden pääosaston uutta tietotekniikkastrate -
giaa ei ollut vielä hyväksytty ja pantu täytäntöön.
4)  CRIS-järjestelmän tietoturvan hallintaa koskevat 
vastuualueet olisi määritettävä. Tietotekniikan yleinen 
riskinarviointi olisi niin ikään suoritettava. Erityisesti 
henkilö- ja taloustietojen suojaamisesta olisi huolehdittava 
asianmukaisesti.Pantu täytäntöön osittainCRIS-järjestelmän tietoturvan hallintaa koskevia vas -
tuualueita tarkennettiin.
Vuosien 2012 ja 2014 välillä suoritettiin rajallisia 
tietoteknisten riskien arviointeja, mutta tietotekniikan 
riskien yleisarviointia ei ole vieläkään toteutettu kan -
sainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosastossa. 
Ilman tällaista arviointia kansainvälisen yhteistyön ja 
kehitysasioiden pääosaston tietotekniikkajärjestelmien 
osalta ei ollut olemassa selkeää yleiskuvaa henkilö -
tietojen ja taloudellisten tietojen suojeluun liittyvistä 
riskeistä.
36 Liitteet  
 Liite IXSisäiset politiikat: valtiontuki
1. Erityiskertomuksessa nro 15/2011 arvioitiin, varmistetaanko komission toteuttamilla menettelyillä valtion -
tuen valvonnan vaikuttava hallinnointi.
2. Valtiontuki on määritetty Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 artiklassa, ja sen valvon -
ta on keskeinen tekijä pyrittäessä varmistamaan sisämarkkinoiden toiminta. Komissiolla on yleinen vastuu 
valtiontuen valvonnasta. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle tukitoimenpiteistä ja saatava siltä lupa 
ennen valtiontuen antamista. Menettelyn tarkoituksena on varmistaa, että jäsenvaltioiden myöntämä val -
tiontuki soveltuu Euroopan unionin sisämarkkinoille.
3. Tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksessa arvioitiin, onko komissio ottanut käyttöön menettelyt, 
joiden avulla valtiontuen valvontaa voidaan hallinnoida vaikuttavalla tavalla. Tarkastuksessa keskityttiin 
komission organisointiin, päätöksentekoon ja seurantaprosesseihin kaudella 2008–2010.
37 Liitteet  
 Liite IXTilintarkastustuomioistuimen suositukset
4. Tilintarkastustuomioistuin suositti, että komission olisi tarkistettava valtiontukien hallinnointiin tarkoitettu -
jen resurssien jakoa ja käyttöä seuraavia tavoitteita silmällä pitäen:
Suositus Täytäntöönpanon tilanne Tilintarkastustuomioistuimen arvio
1)  Komission olisi omaksuttava ennakoivampi lähestymistapa 
suhteessaan jäsenvaltioihin ja pyrittävä lisäämään tietoi -
suutta valtiontukea koskevista säännöistä levittämällä 
parhaita käytäntöjä ja antamalla käytännönläheisempää 
neuvontaa.Pantu täytäntöön 
kokonaisuudessaanKilpailun pääosasto käynnisti joukon aloitteita, joiden 
tavoitteena oli esimerkiksi luoda kansallisia yhteyspis -
teitä, järjestää koulutustilaisuuksia ja korkean tason 
kokouksia jäsenvaltioiden kanssa, julkaista valtiontuen 
käsitettä koskevaa ohjeistusta ja luoda foorumi, jolla 
jäsenvaltiot voivat esittää kysymyksiä valtiontuen 
tulkinnasta ja täytäntöönpanosta.
2)  Komission olisi tehostettava seurantatoimiaan sekä otosten 
koon että sisällön osalta.Pantu täytäntöön 
kokonaisuudessaanKomissio on asteittain tehostanut valvontatoimiaan sekä 
otoskoon että tapauskohtaisesta käsittelystä vastaavien 
yksiköiden osallistumisen osalta.
3)  Komission olisi järjestettävä viran puolesta tehtävät 
tutkimukset järjestelmällisemmin ja kohdennettava ne 
paremmin laittoman tuen havaitsemiseksi.Pantu täytäntöön 
kokonaisuudessaanVerotutkinnan alalla otettiin käyttöön ja sovellettiin 
uusia oikeudellisia välineitä, mikä johti useiden perus -
teellisten tutkintatoimien käynnistämiseen.
Lisäksi tilintarkastustuomioistuin suositteli, että komission olisi
4)  avoimuuden lisäämiseksi ja päätösprosessin nopeuttami -
seksi sitouduttava päättämään alustava tutkintavaihe joko 
tekemällä päätös tai avaamalla muodollinen tutkinta -
menettely vuoden kuluessa alkuperäisen ilmoituksen 
vastaanottamisesta.Ei ole pantu täytäntöönTilintarkastustuomioistuin suhtautuu myönteisesti 
siihen, että johto on kiinnittänyt enemmän huomiota yli 
yhdeksän kuukautta kestäneisiin alustaviin tutkintatoi -
miin. Nykyisen säädöskehyksen yhteydessä komission 
on kuitenkin yhä mahdollista jatkaa alustavia tutkinta -
toimia niin kauan kuin se pitää ilmoitusta puutteellisena 
ja lykätä avoimemman virallisen tutkintamenettelyn 
käynnistämistä.
5)  Komission olisi toimitettava mahdollisimman vähän tieto -
jensaantipyyntöjä jäsenvaltioille ja rajattava ne päätöksen -
teossa ehdottomasti tarvittaviin tietoihin.Pantu täytäntöön 
kokonaisuudessaanValtiontuesta vastaavalle apulaispääjohtajalle raportoi -
daan jatkuvasti käsittelyjen ruuhkautumisista ja häneltä 
tarvitaan hyväksyntä kolmatta lisätietopyyntöä varten. 
Jäsenvaltioille esitettävien pyyntöjen määrää on näin 
ollen rajattu suosituksen mukaisesti.
6)  Komission olisi käsiteltävä nopeasti aiheettomat 
kantelut, jotta kaikki sidosryhmät saisivat enemmän 
oikeusvarmuutta.Pantu täytäntöön 
suurimmaksi osaksiUuden menettelyasetuksen 20 artiklassa käyttöön 
otettujen suodattimien pitäisi vähentää huomattavasti 
aiheettomien kanteluiden määrää. Tämän muutoksen 
vaikutus ei ole kuitenkaan vielä kokonaisuudessaan 
havaittavissa.
7)  Komission olisi määräajoin tiedotettava kantelun tekijöille, 
jäsenvaltioille ja edunsaajille kunkin tapauksen edisty -
misestä (tai siitä, että tapauksen käsittely ei edisty) ja 
tutkinnan tuloksista.Pantu täytäntöön 
kokonaisuudessaanKomissio lähettää nykyisin suosituksen mukaisesti 
tiedotuskirjeitä, joiden tarkoituksena on tiedottaa kan -
telun tekijöille, jäsenvaltioille ja edunsaajille määräajoin 
tapauksen edistymisestä.
38 Liitteet  
 Liite IXSuositus Täytäntöönpanon tilanne Tilintarkastustuomioistuimen arvio
8)  Komission olisi harkittava, olisiko rahoituskriisin käsitte -
lystä jotain opittavaa ja voitaisiinko opitun perusteella 
parantaa komissiossa tavanomaisesti sovellettavia 
työmenetelmiä.Pantu täytäntöön 
kokonaisuudessaanKilpailun pääosasto on kiinnittänyt asianmukaisesti 
huomiota rahoituskriisin käsittelyyn käytetyistä 
toimenpiteistä opittuihin asioihin. Keskeinen opittu 
asia oli, että analysointi- ja päätöksentekoprosessia on 
nopeutettava. Valtiontuen nykyaikaistamista koskeneen 
hankkeensa yhteydessä kilpailun pääosasto on ryhtynyt 
useisiin toimenpiteisiin, joiden tavoitteena on nopeuttaa 
päätöksenteko- ja analysointiprosessia tapauksissa, 
joihin ei liity kriisiä.
9)  Komission olisi pantava täytäntöön tehostettu ajankäytön 
seurantaan ja johdon raportointiin tarkoitettu järjestelmä, 
jotta se voisi valvoa vaikuttavalla tavalla tapauskohtaista 
ajankäyttöä ja kunkin tapausten käsittelijän työmäärää ja 
täten optimoida resurssien käyttöä.Pantu täytäntöön 
kokonaisuudessaanKilpailun pääosasto on pannut täytäntöön parannetun 
järjestelmän (PETRA: Project Expense Time Reporting 
Application) ajankäytön hallintaa ja hallinnoinnin 
raportointia varten.
Lisäksi tilintarkastustuomioistuin suositteli, että komission olisi
10)  tehostettava tietojenkeruuprosessiaan ja lisättävä sen 
luotettavuutta.Pantu täytäntöön osittainValtiontukea koskevaan raportointiin käytetty SARI-jär -
jestelmä (State Aid Reporting Interface) toimii vies -
tintävälineenä jäsenvaltioiden ja kilpailun pääosaston 
välillä. Järjestelmän toiminta alkoi vuoden 2012 lopussa, 
vaikkakin sen luotettavuus edellyttää vielä esimerkiksi 
seuraavia parannuksia: a) käyttöön on otettava validoin -
tisäännöt, jotta voidaan välttää puutteellisten tietojen 
syöttäminen jäsenvaltioilta, b) käyttäjien erilaiset 
validointitoimet on kirjattava ja c) hakutoimintoja on 
parannettava.
11)  Komission olisi arvioitava säännöllisesti jälkikäteen, miten 
valtiontuki ja valtiontuen valvonta vaikuttavat yrityksiin, 
markkinoihin ja yleisesti ottaen koko talouteen.Pantu täytäntöön 
kokonaisuudessaanJälkikäteen suoritettavan valtiontuen vaikutusten 
arvioinnin osalta toteutetut toimenpiteet käsittivät 
valtiontuen yleisen arviointimenetelmän julkaisemisen 
ja uusiin valtiontukea koskeviin ohjeisiin sisällytetyn 
mahdollisuuden vaatia arviointien suorittamista..  
Huom. komissio hylkäsi alun perin tämän suosituksen.
39 Liitteet  
 Liite XVaikuttavan seurantajärjestelmän yleiset kriteerit
Kysymykset VaatimuksetRAD-sovellus
Täyttyvät 
täysimää -
räisestiTäyttyvät 
osittainEivät täyty
1.  Onko järjestelmä suunniteltu 
siten, että sen avulla saadaan 
tarvittavat tiedot?a) Järjestelmän rooli komission tietojärjestelmien rakenteessa on 
määritetty, dokumentoitu ja hyväksytty.X
b) Tietotarpeet on yksilöity, analysoitu ja dokumentoitu 
systemaattisesti.X
c) Järjestelmän rakenne ja suunnittelu on dokumentoitu ja vastaa 
yksilöityjä tarpeita.X
2.  Onko järjestelmä suunniteltu 
siten, että sen yhteydessä 
noudatetaan varainhoidon 
tietojärjestelmiä koskevia 
dokumentointivaatimuksia?a) Järjestelmän tekninen dokumentaatio sisältää kuvauksen jokaisen 
tietokentän sisällöstä.X
b) Järjestelmän tekninen dokumentaatio sisältää kuvauksen siitä, 
kuinka järjestelmä käsittelee yksittäisiä tapahtumia.X
c) Järjestelmässä taataan, että jokaista tapahtumaa voidaan seurata 
kirjausketjun loppuun saakka.X
3.  Onko järjestelmä suunniteltu 
siten, että sen yhteydessä 
noudatetaan tietojen 
luottamuksellisuutta, saa -
tavuutta ja eheyttä koskevia 
vaatimuksia?a) Tekniset ja organisatoriset toimenpiteet, joiden tarkoituksena on 
varmistaa luottamuksellisuus, on yksilöity ja dokumentoitu ottaen 
huomioon toimenpiteiden täytäntöönpanosta aiheutuvat kulut sekä 
riski, joka aiheutuu järjestelmän sisältämien tietojen käsittelystä ja 
luonteesta.X
b) Käyttöoikeuksien myöntämis-, säilyttämis- ja poistamismenettelyt 
on hyväksytty ja dokumentoitu.X 
c) Järjestelmän käytettävyyttä koskevat tavoitteet on asetettu, hyväk -
sytty ja dokumentoitu.X
d) Käytettävyyttä seurataan ja siitä raportoidaan ja tavoitteisiin 
pyritään tarkoituksenmukaisin toimin.X
e) Tietojen varmuuskopiointisuunnitelma on hyväksytty ja doku -
mentoitu; suunnitelma on pantu täytäntöön ja sitä testataan 
säännöllisesti.X
f) Palautumissuunnitelma on hyväksytty ja dokumentoitu. X
g) Järjestelmä valvoo tarvittaessa liiketoimintasääntöjen noudatta -
mista (automaattinen syöttötietojen valvonta) tapahtumatietojen 
laadun parantamista silmällä pitäen. Niitä täydennetään riittävän 
”manuaalisen” valvonnan avulla.X 
h) Käyttöön on otettu relevantteja tietoluokituksia ja ohjeita, joiden 
tarkoituksena on varmistaa, että tietojen syöttö, jäljitys, tilastollinen 
analysointi ja raportointi tapahtuvat käyttäjien toimesta yhtenäises -
ti; tavoitteena on myös helpottaa asianomaisia toimintoja.X 
i) Tietojen laatua valvotaan säännöllisesti järjestelmän tasolla ja 
toteutetaan tarkoituksenmukaisia toimia, joiden avulla pyritään 
korjaamaan havaittuja puutteita hallitusti.Ei relevanttia1
j) Järjestelmän tietojen perusteella laadittuihin johdon raportteihin ja 
indikaattoreihin kohdistetaan riittävää laadunvalvontaa.X 
1 Tilintarkastustuomioistuin ei pystynyt tarkastamaan näitä kriteerejä saatavilla olleiden tietojen perusteella.
40 Liitteet  
 Liite XKysymykset VaatimuksetRAD-sovellus
Täyttyvät 
täysimää -
räisestiTäyttyvät 
osittainEivät täyty
4.  Onko järjestelmä suunniteltu 
käyttäjäystävälliseksi?a)  Saatavilla on kattavat ja ajan tasalla olevat käyttäjätiedot tai 
ohjetiedostot.X
b)  Käyttäjätyytyväisyyttä seurataan säännöllisesti ja käyttäjäpalaute 
otetaan huomioon.X
c)  Tehokkaat tiedonhaku- ja raportointivälineet ovat käyttäjien saata -
villa tietojen hankintaa varten.X
5.  Ovatko järjestelmän tiedot 
kattavia?a)  Kaikki tapahtumat kirjataan ainoastaan kerran. X
b) Kaikki relevantit tietokentät on täytetty. X
6.  Ovatko järjestelmän tiedot 
johdonmukaisia?Samoille tiedoille ei kirjata eri arvoja tietojärjestelmän muissa osissa 
(tietojärjestelmän sisäinen johdonmukaisuus).X
7.  Ovatko järjestelmän tiedot 
oikeellisia?Järjestelmän tiedot kuvastavat tosiasiallista tilannetta (paperitiedosto tai 
suora havainto paikan päällä).X
8.  Ovatko järjestelmän tiedot 
ajan tasalla?Tiedot on tallennettu järjestelmään oikea-aikaisesti. X
41 Komission  
vastaus
Tiivistelmä
IV
Komissio on sitoutunut varmistamaan, että tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksissaan esittämät ja komis -
sion hyväksymät suositukset pannaan järjestelmällisesti täytäntöön ja että täytäntöönpanoa seurataan.
Komissio painottaa, että ne kolme prosenttia suosituksista, joiden osalta katsottiin, että niitä ei ollut pantu lainkaan 
täytäntöön, koskevat vain yhtä erityiskertomuksessa nro 15/2011 esitettyä suositusta, jota komissio ei hyväksynyt.
V
RAD-sovelluksen (Recommendations, Actions, Discharge) menettelyt ovat käytössä, ne dokumentoidaan ja tie -
dot ovat saatavilla. Tiedot kirjataan asianomaisten pääosastojen (PO) ja yksiköiden vastuulla ja tässä noudatetaan 
selkeitä sääntöjä, jotka koskevat yksiköiden välistä kuulemista, validointia sekä työmäärien hyväksymistä asianmu -
kaisella hierarkkisella tasolla. Pääosastot ja yksiköt voivat ladata vastauksiinsa liiteasiakirjoja. RAD-sovellukseen on 
myös mahdollista merkitä komission toimien tilanne. Sovellukseen lisättiin suosituksen uusi tila ”pantu täytäntöön 
osittain”, ja se on käytössä. Komissiolla ja tilintarkastustuomioistuimella voi kuitenkin olla erilainen näkemys suosi -
tusten tosiasiallisesta täytäntöönpanosta.
Komissio raportoi tilintarkastustuomioistuimen sille osoittamien suositusten seurannasta pääosastojen ja yksiköi -
den vuotuisissa toimintakertomuksissa sekä komission vuosikertomuksessa Euroopan parlamentille ja neuvostolle 
kutakin varainhoitovuotta koskevien vastuuvapauden myöntämispäätösten seurannasta.
VI
Komissio katsoo, että sen valvontajärjestelyt ovat kansainvälisten valvontakäytäntöjen ja parhaiden käytäntöjen 
mukaisia.
Komissio on kuitenkin sitoutunut tarkastelemaan uusia haasteita, jotka koskevat vastuuvapauden myöntämispää -
tösten seurantajärjestelmää ja siihen liittyviä menettelyjä.
Komission vastaus 42
Johdanto
03
Komissio on sitoutunut varmistamaan, että tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksissaan esittämät ja komis -
sion hyväksymät suositukset pannaan järjestelmällisesti täytäntöön ja että täytäntöönpanoa seurataan. Järjestel -
män toimittaja kehitti uuden suositustilan ”pantu täytäntöön osittain”, joka on käytössä.
Annettujen 44 suosituksen täytäntöönpano komissiossa
09
Komission vastuuvapauden myöntämispäätösten seurantajärjestelmä ja siihen liittyvät menettelyt kattavat kaikki 
tilintarkastustuomioistuimen komission kannalta relevantit erityiskertomukset.
11
Komissio on sitoutunut varmistamaan, että tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksissaan esittämät ja komis -
sion hyväksymät suositukset pannaan järjestelmällisesti täytäntöön ja että täytäntöönpanoa seurataan.
Komissio painottaa, että ne kolme prosenttia suosituksista, joiden osalta katsottiin, että niitä ei ollut pantu lainkaan 
täytäntöön, koskevat vain yhtä erityiskertomuksessa nro 15/2011 esitettyä suositusta, jota komissio ei hyväksynyt.
Laatikko 1 – Säädösten ja seurannan parantuminen (ks. liitteet II ja III )
Komission rajallinen vaikutusvalta hintoihin on looginen seuraus markkinasuuntautuneesta lähestymistavasta ja 
siitä, että yhteisessä maatalouspolitiikassa (YMP) on siirrytty hintatuesta tulotukeen Euroopan parlamentin ja neu -
voston päätöksellä.
Sokerin hintojen seuraaminen on vain osa sokerimarkkinoiden yleistä arviointia pyrittäessä saavuttamaan sekä 
YMP:n että vuoden 2006 sokerimarkkinauudistuksen tavoitteet. Tavoitteisiin ei liity hintoihin vaikuttaminen.
Komission vastaus 43
Komission täytäntöönpanon seurantajärjestelmiä ja  ­menettelyjä koskeva tarkastus
Komission yhteinen vastaus kohtiin 13 ja 14
Komission sisäisen valvonnan kehys ja siihen liittyvät sisäisen tarkastuksen järjestelyt on kehitetty erityisesti ympä -
ristöönsä. Ne perustuvat kansainvälisiin hyviin käytäntöihin ja pitkälti ns. COSO-malliin (Committee of Sponsoring 
Organizations of the Treadway Commission).
Komission sisäisen valvonnan kehyksessä osoitetaan selvästi vastuu valvonnan yhteydessä havaittujen merkittävien 
kysymysten systemaattisesta seurannasta hallinnolle.
15
Komissio painottaa, että tarkastuskäytäntöjä koskevat ohjeet ovat sisäisten tarkastajien järjestön IIA:n (Institute of 
Internal Auditors) kansainvälisten ammattikäytänteiden mukaisia suosituksia.
Ks. myös komission vastaus kohtaan 28.
18
Ks. komission vastaus kohtaan 28.
20
RAD-sovellus on suunniteltu vastuuvapausmenettelyn tarpeisiin ja tarkoituksiin. Se tarjoaa luotettavaa, relevanttia 
ja merkityksellistä tietoa, joka osoittaa komission vastuuvapausmenettelyn seurannan osalta toteuttamien toimien 
tilan. Sovellusta on kehitetty jatkuvasti muun muassa tilintarkastustuomioistuimen suositusten ja komission yksi -
köiden pyyntöjen mukaisesti. RAD-sovelluksen tulevasta kehittämisestä päättäessään komissio ottaa huomioon 
tilintarkastustuomioistuimen esittämät suositukset.
20 a)
RAD-sovelluksen menettelyt, myös linkit tilintarkastustuomioistuimen antamiin erityiskertomuksiin ja suosituk -
sen täytäntöönpanosta vastuullisiin komission yksiköihin ovat käytössä, dokumentoituja ja saatavilla. Kaikki tiedot 
kirjataan asianomaisten pääosastojen ja yksiköiden vastuulla ja tässä noudatetaan selkeitä sääntöjä, jotka koskevat 
yksiköiden välistä kuulemista, validointia sekä työmäärien hyväksymistä asianmukaisella hierarkkisella tasolla. Pää -
osastot ja yksiköt voivat ladata vastauksiinsa liiteasiakirjoja.
20 b)
Komissio tarkastelee merkittäviä kysymyksiä jäsenvaltioiden kanssa sisäisen valvonnan kehyksen ja siihen liittyvien 
tarkastusjärjestelyjen mukaisesti ja jaetun hallinnoinnin tapauksissa, joissa sillä on valvontatehtävä. Komission ja 
tilintarkastustuomioistuimen yhteisen työryhmän tavoitteena on tutkia keinoja parantaa tilintarkastustuomioistui -
men suositusten täytäntöönpanon seurantaa, toteutusta ja raportointia.
Komission vastaus 44
20 c)
Komissiolla ja tilintarkastustuomioistuimella voi kuitenkin olla erilainen näkemys erityiskertomusten hyväksyttyjen 
suositusten tosiasiallisesta täytäntöönpanosta. RAD-sovellus tarjoaa mahdollisuuden osoittaa komission yksiköiden 
toteuttamien toimien tilanne, myös odotettuun loppuunsaattamisajankohtaan nähden.
20 d)
Komissio raportoi tilintarkastustuomioistuimen sille osoittamien suositusten seurannasta pääosastojen ja yksiköi -
den vuotuisissa toimintakertomuksissa sekä komission vuosikertomuksessa Euroopan parlamentille ja neuvostolle 
kutakin varainhoitovuotta koskevien vastuuvapauden myöntämispäätösten seurannasta.
Komissio myöntää kuitenkin, että raportointia voidaan vielä parantaa entisestään.
21
RAD-sovelluksen version 6.4 käyttöönottoa koskevassa 16. lokakuuta 2014 annetussa ilmoituksessa pääosastoille ja 
yksiköille annettiin selkeät ohjeet ”osittain täytäntöönpantuja suosituksia” koskevasta uudesta toiminnosta. ”Osit -
tain täytäntöönpantuja suosituksia” koskevan uuden tilan osalta kaikkien pääosastojen ja yksiköiden tasolla varmis -
tettiin tiedotustoimet ja koulutus.
Komissio katsoo, että pääosastot ja yksiköt käyttävät uutta toimintoa jos ja kun se on tarpeen.
22
Komissio on sitoutunut varmistamaan, että tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksissa esitetyt hyväksytyt 
suositukset pannaan täytäntöön ja täytäntöönpanoa seurataan.
Komissiolla ja tilintarkastustuomioistuimella voi olla erilainen näkemys suositusten tosiasiallisesta täytäntöönpa -
nosta. Komissio myöntää, että sellaisten suositusten osalta, joiden täytäntöönpanon tilasta toimielimet ovat samaa 
mieltä, seurantamenettelyä voitaisiin edelleen parantaa.
23
Kuten komission vastauksessa vuoden 2013 seurantakertomuksen (erityiskertomus nro 19/2013) kohtaan 26 todet -
tiin, komission ja tilintarkastustuomioistuimen käyttämien, suosituksia koskevien toimien arviointiin sovellettavien 
luokitusten yhdenmukaistaminen voi olla aihe, jota toimielimet voivat tarkastella tulevissa keskusteluissa.
Komission vastaus 45
Muita järjestelmiä ja menettelyjä koskevat parhaat käytännöt
25
RAD-sovellus on kehitetty yksiköiden välisen koordinoinnin, komission vuotuisten vastausten ja tätä koskevan 
komission yksiköiden välisen yhteistyön hallintoon vastuuvapausmenettelyssä. Vaikka parannukset ja tietotekni -
nen kehitys ovat vielä mahdollisia, komissio katsoo, että RAD-sovellus on asianmukainen väline tilivelvollisuuden ja 
hallinnollisten vaatimusten tukemiseen vastuuvapausmenettelyssä.
Päätelmät ja suositus
26
Komissio on sitoutunut varmistamaan, että tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksissaan esittämät ja komis -
sion hyväksymät suositukset pannaan järjestelmällisesti täytäntöön ja että täytäntöönpanoa seurataan.
Komission vastuuvapauden myöntämispäätösten seurantajärjestelmä ja siihen liittyvät menettelyt kattavat kaikki 
tilintarkastustuomioistuimen komission kannalta relevantit erityiskertomukset.
27
Ks. komission vastaukset kohtaan 20 a, kohtaan 20 b ja kohtaan 20 c.
28
Komissio katsoo, että RAD-sovellus tarjoaa yleiskuvan kaikista komissiolle vastuuvapausmenettelyn osalta esite -
tyistä suosituksista ja pyynnöistä.
Kuten komission vastauksessa vuoden 2013 seurantakertomuksen (erityiskertomus nro 19/2013) kohtaan 26 todet -
tiin, komission ja tilintarkastustuomioistuimen käyttämien, suosituksia koskevien toimien arviointiin sovellettavien 
luokitusten yhdenmukaistaminen voi olla aihe, jota toimielimet voivat tarkastella tulevissa keskusteluissa.
Tilintarkastustuomioistuimen suositusten seurannan osalta komissio on päättänyt, että kyseessä on hallinnollinen 
vastuu ja että sen osoittaminen sisäisen tarkastuksen yksikölle saattaisi vaarantaa yksikön riippumattomuuden.
Komission vastaus 46
29
Komissio katsoo, että sen valvontajärjestelyt ovat kansainvälisten valvontakäytäntöjen ja parhaiden käytäntöjen 
mukaisia. Komissio on kuitenkin sitoutunut tarkastelemaan uusia haasteita, jotka koskevat vastuuvapauden myöntä -
mispäätösten seurantajärjestelmää ja siihen liittyviä menettelyjä.
Ks. myös komission vastaus kohtaan 28.
29 a)
Komissio hyväksyy suosituksen.
Komissio arvioi mahdollisuutta parantaa tiedottamista toteutettujen toimien täytäntöönpanon etenemisestä.
29 b)
Komissio hyväksyy suosituksen yhteiseen hallinnointiin liittyvissä tapauksissa, joissa sillä on valvontatehtävä. 
Komissio tarkastelee asianmukaisesti merkittäviä kysymyksiä jäsenvaltioiden kanssa. Komission ja tilintarkastustuo -
mioistuimen yhteisen työryhmän tavoitteena on tutkia keinoja parantaa tilintarkastustuomioistuimen suositusten 
täytäntöönpanon seurantaa, toteutusta ja raportointia.
29 c)
Komissio hyväksyy suosituksen.
Komissio on sitoutunut parantamaan edelleen toimien raportointia vuotuisissa toimintakertomuksissa.
29 d)
Komissio hyväksyy suosituksen.
Komissio toteuttaa seurannan kaikkien asianomaisten pääosastojen ja yksiköiden kanssa.
Komission vastaus 47
Liitteet
Liite II
Maatalous: maito ­ ja maitotuotemarkkinoiden hallinnointivälineet
Komission vastaukset tilintarkastustuomioistuimen suositukseen 2)
Komissio katsoo, että suositus on pantu kokonaisuudessaan täytäntöön.
(Uusien) tuottajajärjestöjen luominen vaatii aikaa ja voimakasta panosta maanviljelijöiltä itseltään esimerkiksi tuot -
tajajärjestöjen luomisessa ja seuraavassa vaiheessa yhteisten neuvottelujen aloittamisessa. Markkinoiden ja näky -
mien suotuisa kehitys vuosina 2012 ja 2013 ei kenties ole kannustanut maanviljelijöitä liittymään tuottajajärjestöihin.
Komissio kävi lukuisia keskusteluja jäsenvaltioiden kanssa komission ja neuvoston tasolla maitopaketin täytän -
töönpanosta jäsenvaltioiden tasolla (viranomaiset ja sidosryhmät) ja edisti aktiivisesti toimenpiteitä sidosryhmien 
keskuudessa, erityisesti viljelijöiden ja viljelijäjärjestöjen piirissä, useissa virallisissa ja epävirallisissa yhteyksissä 
(esimerkiksi komission edustajien esitykset kokouksissa ja tapahtumissa).
Maitopaketista keskusteltiin sidosryhmien kanssa säännöllisesti maitoa käsittelevissä neuvoa-antavissa ryhmissä, 
joissa viljelijöiden järjestöillä (Copa-Cogeca, European Coordination Via Campesina, European Milk Board) on 
merkittävä määrä edustajiaan puheenjohtajina. Maitopaketista keskusteltiin myös hallintokomitean ja maitoa 
käsittelevän neuvoa-antavan ryhmän yhteisissä kokouksissa vuosina 2011  ja 2012. Komissio osallistui myös kahteen 
Copa-Cogecan järjestämään seminaariin (vuosina 2012  ja 2014) maitopaketin täytäntöönpanosta. Niissä viljelijöitä 
(järjestöt) rohkaistiin hyödyntämään maitopakettia (kuten tuottajajärjestöt). Maitopaketista keskusteltiin myös mui -
den aiheiden lisäksi vuonna 2013 pidetyssä konferenssissa ”EU:n maitoala: kehitys vuoden 2015 jälkeen”, jossa kaikki 
sidosryhmät olivat edustettuina.
Komission vastaukset tilintarkastustuomioistuimen suositukseen 3)
Komissio katsoo, että suositus on pantu kokonaisuudessaan täytäntöön.
Lainsäätäjät katsoivat toissijaisuusperiaatteen mukaisesti, että sellaisten tiettyjen maatalouden muotojen tai maata -
louden alojen määrittäminen, jotka saavat suoraa tukea kohtaamiensa vaikeuksien vuoksi, on yksinomaan jäsenval -
tioiden vastuulla. Jäsenvaltioiden katsottiin olevan parhaassa asemassa määrittämään ne alueet tai alat, jotka ovat 
vaikeuksissa niiden alueella, sekä vahvistamaan ensisijaiset toimet kohdennettua tukea tarvitsevien joukosta ottaen 
huomioon myös alueiden erikoistumisen tietyille aloille.
Lainsäätäjät katsoivat, että jäsenvaltioiden on sisällytettävä jokaiseen maaseudun kehittämisohjelmaan SWOT-ana -
lyysi tilanteesta ja tunnistettava tarpeet, jotka on otettava huomioon ohjelmaan kuuluvalla maantieteellisellä 
alueella. Ohjelmaan on sisällytettävä strategian kuvaus, jossa osoitetaan, että erityisoloihin alueellisella tai aluetta 
pienempien yksiköiden tasolla liittyvät erityistarpeet otetaan huomioon ja niihin etsitään konkreettisia ratkaisuja 
asianmukaisten toimenpiteiden tai temaattisten alaohjelmien yhdistelmien avulla. Jäsenvaltioiden tehtävänä on tar -
vittaessa määrittää maitoalan heikkoudet ja uhat ja huolehtia toimenpiteistä, joilla autetaan viljelijöitä täyttämään 
tarpeet.
Täydentävien ehtojen ja uuden suorien tukien viherryttämisen osalta jäsenvaltioille on jätettävä tiettyä liikkumava -
raa, jotta ne voivat ottaa huomioon paikalliset tarpeet ja rajoitukset sekä erityiset ympäristöseikat. EU:n lainsäädän -
nössä on noudatettu ja noudatetaan edelleen tätä periaatetta.
Komission vastaus 48
Liite III
Maatalous: sokerimarkkinauudistus
Komission vastaukset tilintarkastustuomioistuimen suositukseen 3)
Komissio katsoo, että suositus on pantu kokonaisuudessaan täytäntöön.
Yksi vuoden 2006 sokerimarkkinauudistuksen tavoitteista oli unionin kansainvälisistä sopimuksista johtuvien vel -
voitteiden noudattaminen sekä unionin kansainvälistä kauppaa ja kehitystä koskevan politiikan yhteydessä hyväk -
syttyjen kansainvälisten järjestelyjen, kuten vähiten kehittyneiden maiden tullitonta ja kiintiötöntä pääsyä koskevan 
järjestelyn, ottaminen huomioon. Tämän vuoksi tilintarkastustuomioistuimen arviota, jonka mukaan EU on nyt 
nettotuoja ja sokerin tuonnista riippuvainen, ei voida katsoa sokerin tarjonnan varmistamista koskevan perussopi -
muksen tavoitteen vastaiseksi.
Komission vastaukset tilintarkastustuomioistuimen suositukseen 4)
Komissio katsoo, että suositus on pantu kokonaisuudessaan täytäntöön.
Komissio on käynnistänyt kilpailuoikeuden rikkomista koskevan tutkinnan ja jäsenvaltiot ovat toteuttaneet tarvitta -
vat tutkinnat kilpailusta sokerialalla. Lisäksi pelkästään sen perusteella, että EU:n sokerin hinnat olivat vuonna 2015 
alimmalla tasollaan uudistuksen jälkeen, voidaan kohtuudella olettaa, että perussopimuksen tavoite kohtuuhintai -
sesta sokerin tarjonnasta kuluttajille täyttyy.
Yhteinen vastaus kohtiin 5 ja 6
Vastuu näiden suositusten täytäntöönpanosta on toissijaisuusperiaatteen mukaisesti jäsenvaltioilla.
Liite IV
Maatalous: unionin syrjäisimpien alueiden ja Egeanmeren pienten saarten hyväksi 
toteutettavat maatalousalan erityistoimenpiteet
Komission vastaukset tilintarkastustuomioistuimen suositukseen 1)
Komissio katsoo, että suositus on pantu kokonaisuudessaan täytäntöön.
(Asetuksen (EU) N:o 180/2014 liitteessä VIII määritetyt) yhteisiä indikaattoreita koskevat tiedot oli kerättävä vuoden 
2013 vuotuisten kertomusten esittämisestä alkaen esitettäviksi vuonna 2014. Vuosi 2013 oli siirtymävuosi. Joitakin 
indikaattoreita puuttui näistä vuoden 2013 kertomuksista (70 prosenttia indikaattoreista), mutta kaikki indikaattorit 
esitettiin vuoden 2014 kertomuksissa (vuonna 2015). Tulevissa kertomuksissa on kuitenkin vielä parantamisen varaa.
Kahdenvälisiä tapaamisia järjestetään säännöllisesti, erityisesti ohjelmaan tehtävien muutosten yhteydessä. Tässä 
yhteydessä komissio muistuttaa parhaista käytännöistä, joita jäsenvaltioiden olisi noudatettava, kuten edunsaajille 
toimitettavista tiedoista sekä siitä, miten tärkeää on, että uudet toimenpiteet ovat todennettavia ja valvottavia.
Lisäksi Posei-ohjelman ja Egeanmeren pieniä saaria koskevan ohjelman valvontatilastojen raportointimallit, joita 
on käytettävä vuoden 2014 raportoinnista alkaen, esitettiin 9. heinäkuuta 2014 suorien tukien hallintokomitealle, ja 
tämän jälkeen jäsenvaltioiden kanssa vaihdettiin tietoja näiden tietojen keräämistä koskevien suuntaviivojen laati -
miseksi. Tiedot sisältyvät nyt vuotuiseen kertomukseen.
Komission vastaus 49
Komission vastaukset tilintarkastustuomioistuimen suositukseen 4)
Komissio katsoo, että suositus on pantu kokonaisuudessaan täytäntöön.
Komissio painottaa, että tarkastusprioriteetit vahvistetaan keskitetyssä riskianalyysissä tarkastusresurssien mukai -
sesti. Komissio painottaa, että Posei-ohjelman toimenpiteiden tarkastusintensiteettiä on lisätty kahden viime vuo -
den aikana, ja kaikki kyseiset jäsenvaltiot ja toimenpiteet (olennaisuus) on tarkastettu.
Komission vastaukset tilintarkastustuomioistuimen suositukseen 5)
Komissio katsoo, että suositus on pantu kokonaisuudessaan täytäntöön.
(Asetuksen (EU) N:o 180/2014 liitteessä VIII määritetyt) yhteisiä indikaattoreita koskevat tiedot oli kerättävä vuoden 
2013 vuotuisten kertomusten esittämisestä alkaen esitettäviksi vuonna 2014. Vuosi 2013 oli siirtymävuosi. Joitakin 
indikaattoreita puuttui näistä vuoden 2013 kertomuksista (70 prosenttia indikaattoreista), mutta kaikki indikaattorit 
esitettiin vuoden 2014 kertomuksissa (vuonna 2015). Seuraavissa kertomuksissa on kuitenkin vielä parantamisen 
varaa.
Komissio analysoi tiedot vuosittain ja pyytää tarvittaessa jäsenvaltioilta lisätietoja niitä koskevien tietojen 
täydentämiseksi.
Jäsenvaltioiden yhteisiä indikaattoreita koskevien tietojen esittäminen on parantunut huomattavasti kahdessa vuo -
dessa, ja raportointi on nyt kattavaa.
Liite V
Koheesiopolitiikka: ikääntyneitä työntekijöitä koskevat sosiaalirahaston menot
Komission vastaukset tilintarkastustuomioistuimen suositukseen 1)
Komissio katsoo, että suositus on pantu kokonaisuudessaan täytäntöön.
Euroopan sosiaalirahastoa koskevassa asetuksessa kaudelle 2014–2020 esitetyissä investointiprioriteeteissa määri -
tetään tarvittavilta osin asianomaiset kohderyhmät. Yksi relevantti investointiprioriteetti on ”aktiivisena ja terveenä 
ikääntyminen”. Kun hallintoviranomaiset valitsevat tämän investointiprioriteetin määrittääkseen erityisen tavoitteen 
esimerkiksi maakohtaisen suosituksen seurauksena, niiden on määritettävä tuotos- ja tulostavoitteet tällä tasolla. 
Lisäksi vuotuisissa kertomuksissa (vuosittaiset täytäntöönpanokertomukset) on esitettävä yhteiset indikaattorit, 
jotka liittyvät muun muassa ikäryhmiin ja asemaan työmarkkinoilla (esimerkiksi ESR:n yhteinen pitkän aikavälin 
indikaattori: ”yli 54-vuotiaat osallistujat, jotka ovat työelämässä, myös itsenäisinä ammatinharjoittajina, kuuden 
kuukauden kuluessa siitä, kun he ovat jättäneet toimen”. Komissio katsoo, että sillä tulee olemaan riittävät tiedot 
ikääntyneitä työntekijöitä koskevien toimien tehokkuuden arvioimiseksi, kuten myös nuorempien työntekijöiden 
tapauksessa.
Yhteisen hallinnon periaate – jonka mukaisesti jäsenvaltiot panevat täytäntöön toimintaohjelmia – ei mahdol -
lista tulostavoitteiden asianmukaista seurantaa hanketasolla. Yhteisiä säännöksiä koskeva asetus (asetus (EU) 
N:o 1303/2013), joka mahdollistaa yksinkertaistettujen kustannusten vaihtoehdon, auttaa kuitenkin hallintoviran -
omaisia ja edunsaajia keskittymään tuloksiin hanketasolla.
Komissio on järjestänyt vuodesta 2011 alkaen tietoisuuden lisäämistä ja valmiuksien kehittämistä koskevia tapah -
tumia jäsenvaltioiden kanssa vaihtoehtoisten vaikutustenarviointien toteuttamisesta. Isprassa toimivaan Yhteiseen 
tutkimuskeskukseen perustettiin vuonna 2013 vaikutustenarvioinnin tutkimuskeskus tarjoamaan jäsenvaltioille 
metodologista tukea.
Komission vastaus 50
Aiheesta on keskusteltu toistuvasti hallintoviranomaisten kanssa ESR:n arviointia koskevien kumppanuuksien 
yhteydessä.
Komissio rahoitti kahdeksaa ESR:n toimien vaihtoehtoisten vaikutustenarviointien pilottihanketta Espanjassa, 
Italiassa (kaksi hanketta), Virossa, Portugalissa (kaksi hanketta), Liettuassa ja Slovakiassa. Tuloksia on levitetty eri 
foorumeilla sekä Brysselissä järjestetyssä konferenssissa.
Komission vastaukset tilintarkastustuomioistuimen suositukseen 2)
Komissio katsoo, että suositus on pantu kokonaisuudessaan täytäntöön.
Tiedot kaikista indikaattoreista – sekä yhteisistä että ohjelmakohtaisista – toimitetaan sähköisesti komissiolle 
rakenteellisina tietokokonaisuuksina osana vuosittaisia täytäntöönpanokertomuksia, nuorisotyöllisyysaloitetta 
koskevassa kertomuksessa vuodelta 2015 sekä loppukertomuksessa. Komissio voi näiden tietojen avulla seurata 
vuosittain edistymistä kohti tavoitearvoja kohderyhmittäin, ja saavutussuhde voidaan laskea investointiprioriteet -
tien tasolla (kustannukset/tuotokset/tulokset).
Työllisyysvaikutusta mitataan tähän liittyvien yhteisten pitkän ajanjakson tulosindikaattorien avulla. Nettotyöllisyys -
vaikutuksia voidaan mitata vaihtoehtoisten vaikutustenarviointien avulla.
Hallintoviranomaisten on toteutettava vaikutustenarviointi, mutta ei välttämättä vaihtoehtoisia vaikutustenarvi -
ointeja. Komissio on kuitenkin edistänyt vaihtoehtoisten vaikutustenarviointien käyttöä järjestämällä tietoisuuden 
lisäämistä ja valmiuksien kehittämistä koskevia tapahtumia sekä perustamalla vaikutustenarvioinnin tutkimuskes -
kuksen. Jäsenvaltioissa on toteutettu koulutuksia ja alueellisia työpajoja. Komissio jatkaa tuen tarjoamista tukemalla 
ja johtamalla vaihtoehtoisten vaikutustenarviointien käytänneyhteisöä.
Liite VI
Ulkoiset toimet: YK:n järjestöjen kautta ohjattu apu
Komission vastaukset tilintarkastustuomioistuimen suositukseen 3)
Vastaus toiseen luetelmakohtaan:
Komissio katsoo, että vertailuarvoja koskevan tietojärjestelmän täytäntöönpano ei ole mahdollista konflikteista 
kärsivissä maissa. Syitä ovat sekä se, että on vaikea varmistaa tietojen eheys (tietojen on oltava kattavia, luotettavia 
ja jatkuvasti päivitettyjä), että suhteellisen suuret kustannukset ja negatiivinen kustannus-hyötysuhde. Komissio 
katsoo tämän vuoksi, että tämä suosituksen toinen kohta on pantu täytäntöön.
Liite VIII
Ulkoiset toimet: CRIS ­järjestelmä
Komission vastaukset tilintarkastustuomioistuimen suositukseen 1)
CRIS-järjestelmälle tarkoitettua roolia tietojärjestelmänä, etenkin suhteessa komission ABAC-kirjanpitojärjestelmään, 
on selvennetty komission tietojärjestelmiä koskevan uuden strategian yhteydessä.
Komissio hyväksyi 12.6.2014 uuden strategian, jossa todetaan seuraavaa:
– CRIS-järjestelmän taloudelliset toiminnot korvataan ABAC-kirjanpitojärjestelmällä siinä määrin kuin se on mah -
dollista komission rationalisointistrategian perusteella. Kehittäminen ja ylläpito olisi jäädytettävä ABAC-järjes -
telmään siirrettävien moduulien osalta lukuun ottamatta tiedon laadun, raportoinnin ja yksinkertaistamiseen 
liittyvien toimien täytäntöönpanon parantamiseen sekä ylläpitokustannusten vähentämiseen liittyvää kehittä -
mistä ja ylläpitoa.
Komission vastaus 51
– CRIS-järjestelmän toiminnot, joita ei voida hallinnoida ABAC-järjestelmässä, sisällytetään tulevaan toimintajär -
jestelmään, joka perustuu toimintatarpeita, myös avoimuutta koskevia vaatimuksia, vastaavaan nykyaikaiseen 
teknologiaan (nimeltään OPSYS).
Strategia pannaan täytäntöön seuraavan etenemissuunnitelman mukaisesti:
– Vakuuksien hoito toteutetaan yksinomaan ABAC-järjestelmässä 1.1.2014 lähtien.
– Talousennusteet: uutta välinettä (BPC) on pantu täytäntöön joulukuusta 2014 lähtien, ja sillä korvataan CRIS-jär -
jestelmän aiempi ennustemoduuli.
– CRIS-järjestelmän taloudelliset moduulit (laskut, maksut, perintämääräykset, tuloennusteet) lakkautetaan asteit -
tain huhtikuussa 2016. ABAC-järjestelmän taloudelliset moduulit otetaan käyttöön samaan aikaan. Sopimuksia 
ja päätöksiä koskevien operatiivisten moduulien osalta toteutetaan parhaillaan puutteita koskevaa analyysiä 
tavoitteena sisällyttää ne yhteisiin järjestelmiin (SYGMA, sähköinen hankintamenettely).
2)
CRIS-järjestelmän tietoja koskevia tunnuskoodiluetteloita järkeistetään jatkuvasti.
Komissio tarkistaa parhaillaan alueellisten maantieteellisten tietojen hallinnointia. Parhaillaan tarkasteltavana on 
kolmivaiheinen menettely, joka mahdollistaisi vain maantieteellisten vyöhykkeiden kirjaamisen valtion tasolla (ei 
enää alueiden tasolla), DAC:n edunsaajien automaattisen vähentämisen edunsaajavyöhykkeestä ja johdonmukai -
suuden varmistamisen toimen sijaintitietojen kirjaamisessa.
Komissio tarkistaa myös aloja koskevaa luetteloa ja linkittää lyhennetyn luettelon komission eri yksiköiden käyttä -
miin budjettikohtiin CRIS-järjestelmässä.
CRIS-järjestelmän järkeistäminen huhtikuussa 2016 johtaa lisäksi tunnuskoodien tosiasialliseen järkeistämiseen 
(ABAC-koodeja käyttämällä).
Komission vastaukset tilintarkastustuomioistuimen suositukseen 4) 
Komissio katsoo täytäntöönpanon tilan edenneen kohti ”pantu täytäntöön kokonaisuudessaan” -tilaa.
Komissio allekirjoitti tätä koskevan sopimuksen (viitenumero 84) 21. lokakuuta 2014. Arvioinnissa paljastui turvalli -
suusuhkia ja komissiota koskevia haavoittuvuuksia ja siinä määritettiin lieventäviä toimia. Henkilötietojen ja talou -
dellisten tietojen turvallisuudesta annettiin erityisraportti 18. joulukuuta 2014. Kattava turvallisuusarvioraportti 
annettiin 30. syyskuuta 2015.

MISTÄ EU:N JULKAISUJA SAA?
Maksuttomat julkaisut:
  yksi kappale:  
EU Bookshopista (http://bookshop.europa.eu)
  enemmän kuin yksi kappale tai julisteet/kartat:  
Euroopan unionin edustustoista (http://ec.europa.eu/represent_/f_i.htm),
muissa kuin EU-maissa sijaitsevista lähetystöistä (http://eeas.europa.eu/delegations/index_/f_i.htm),  
ottamalla yhteyttä Europe Direct -palveluun (http://europa.eu/europedirect/index_/f_i.htm)  
tai soittamalla 00 800 6 7 8 9 10 11 (maksuton numero koko EU:n alueella) (*).
(*)  Saat pyytämäsi tiedot maksutta. Myös useimmat puhelut ovat maksuttomia, joskin jotkin operaattorit, puhelinkioskit  
tai hotellit voivat periä puheluista maksun.
Maksulliset julkaisut:
 EU Bookshopista (http://bookshop.europa.eu)
EUROOPAN 
TILINTARKASTUS
TUOMIOISTUIN
Tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomusten seuranta 
on välttämätön osa tilivelvollisuusprosessia, sillä 
seurannalla kannustetaan komissiota ja jäsenvaltioita 
panemaan kertomusten suositukset vaikuttavalla tavalla 
täytäntöön. Tässä kertomuksessa esitetään tulokset 
tilintarkastustuomioistuimen neljännestä tarkastuksesta, 
jossa tutkittiin, kuinka komissio on pannut täytäntöön 
tilintarkastustuomioistuimen suositukset. Otokseen 
sisältyvät 44 suositusta ovat peräisin kahdeksasta 
tilintarkastustuomioistuimen vuosina 2009–2012 
antamasta erityiskertomuksesta. Tarkastus osoitti, että 
komissio on pannut 89 prosenttia 
tilintarkastustuomioistuimen suosituksista täytäntöön 
kokonaisuudessaan tai suurimmaksi osaksi. Suosituksista 
kahdeksan prosenttia oli pantu täytäntöön osittain, ja 
kolmea prosenttia ei ollut pantu täytäntöön lainkaan.
Tilintarkastustuomioistuin suosittaa myös, että komissio 
tekisi seurantakäytäntöihinsä joitakin parannuksia.