EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 20.02.1996 
KOM(96)51 lopull. 
YHTENÄISMARKKINAT VUONNA 1995 
Komission kertomus neuvostolle ja Euroopan 
parlamentille -

HUOMAUTUS 
Viittaukset neuvoston tai komission lainsäädäntöön ja perustamissopimuksen artikloihin 
on merkitty tähdellä (*) ilman alaviitettä. Täydelliset nimet ja viittaukset lainsäädäntöön 
ja perustamissopimuksen artikloihin esitetään kertomuksen liitteessä 2. 
Sisältö 
Johdanto 1 
1 jakso - Yhtenäismarkkinoiden toiminnan kokonaisarviointi 2 
§ 1 - Yhtenäismarkkinoiden oikeudellisen rakenteen laatiminen ja tehostaminen 2 
§ 2 - Yhtenäismarkkinoiden saattaminen toimivaksi 4 
§ 3 - Yhtenäismarkkinoiden vahvistaminen talous- ja rahaliiton kulmakiveksi 5 
§ 4 - Yhtenäismarkkinoiden turvaaminen kansalaisille 5 
§ 5 - Yhtenäismarkkinoiden mukauttaminen teknologisiin ja muihin muutoksiin 6 
§ 6 - Yhtenäismarkkinoiden valmistelu laajentumista varten 7 
§ 7 - Päätelmä 7 
2 jakso - Yhtenäismarkkinoiden hoitaminen 9 
§ 1 - Yhteisön oikeuden täytäntöönpano: saattaminen osaksi kansallista 
lainsäädäntöä 9 
§ 2 - Yhteisön oikeuden soveltaminen 15 
A. Yhteistyö sisämarkkinasääntöjen soveltamisessa 15 
B. Seuraamukset yhteisön oikeuden rikkomuksista 16 
§ 3 - Oikeusturva ja oikeudellinen yhteistyö 18 
A. Juristeille annettu koulutus ja tieto yhteisön oikeuden alalla 18 
B. Kuluttajien oikeusturva 18 
C. Päätösten vapaa liikkuvuus 4 18 
§ 4 - Lainsäädännön tehokkuuden arviointi 19 
§ 5 - Tilastotieto 20 
§ 6 - Sääntelypolitiikka ja yksinkertaistaminen 20 
A. Sääntelypolitiikka ja lainsäädännön yksinkertaistaminen 20 
B. Kodifiointi ja koonnelmien laatiminen 21 
§ 7 - Viestintä- ja tiedotuspolitiikka 21 
3 jakso - Henkilöiden vapaa liikkuvuus 23 
§ 1 - Tarkastusten poistaminen sisäisillä rajoilla 23 
§ 2 - Henkilöiden vapaa liikkuvuus yhteisössä 24 
A. Oleskeluoikeus 24 
B. Pätevyystodistusten tunnustaminen 24 
C. Työvoimapalvelut raja-alueilla 25 
4 jakso - Tavaroiden vapaa liikkuvuus 26 
Yhteisön,oikeuden välineet tavaroiden vapaan liikkuvuuden varmistamiseksi 26 
§ 1 - Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 30 - 36 artikla 26 
A. Johdanto 26 
B. Tärkeimmät alat, joilla komissio on toiminut 
kaupan esteidenpoistamiseksi vuonna 1995 26 
a) Maantieajoneuvot 28 
b) Elintarvikkeet 28 
c) Kemikaalit 29 
d) Farmaseuttiset ja lääketieteelliset tuotteet 29 
e) Muut esteet 29 
C. Euroopan yhteisön tuomioistuimen toiminta 29 
YHTENÄISMARKKINAT VUONNA 1995 
§ 2 - Tekninen yhdenmukaistaminen ja standardointi 31 
A. Lainsäädännön hyväksyminen ja täytäntöönpano eri aloilla 31 
a) Maataloustuotteet 31 
Eläinlääkintä- ja eläintekninen lainsäädäntö 31 
Kasvien terveys ja muu kasvituotteisiin ja 
rehuihin liittyvä lainsäädäntö 31 
Kasvinjalostajanoikeudet 32 
Valitukset 32 
b) Tuotantohyödykkeet 32 
c) Elintarvikkeet 33 
d) Farmaseuttiset tuotteet 33 
e) Kemikaalit 33 
f) Moottoriajoneuvot 33 
B. Vapaata liikkuvuutta koskevat erityisjärjestelyt 34 
a) Kahden käyttötarkoituksen tavarat 34 
b) Maataloustuotteet 34 
C. Standardointipolitiikka 35 
D. Laatu-ja varmentamispolitiikka ja 
vaatimustenmukaisuusmerkinnät 35 
§ 3 - Ehkäiseminen ja valvontavälineet 36 
A. Uusien esteiden ehkäiseminen - Menettely 83/189/ETY* 36 
B. Vastavuoroisen tunnustamisen periaatteen soveltaminen 36 
5 jakso - Palvelujen vapaa tarjoaminen ja sijoittautumisoikeus 38 
§ 1 - Palvelut yleensä 38 
§ 2 - Rahoituspalvelut 38 
A. Luottolaitokset 38 
a) Johdannaiset 38 
b) Tulkitseva tiedonanto yleisen edun lausekkeesta 39 
B. Vakuutuspalvelut 40 
C. Tilinsiirrot maasta toiseen 41 
6 jakso - Pääomien vapaa liikkuvuus 43 
7 jakso - Verotus 44 
§ 1 - Välillinen verotus 44 
§ 2 - Välitön verotus 46 
8 jakso - Yritysympäristö 48 
§ 1 - Henkinen ja teollinen omaisuus 48 
A. Henkinen omaisuus 48 
B. Teollinen omaisuus 48 
§ 2 - Yhtiöoikeus ja taloudelliset tiedot 49 
§ 3 - Kaupallinen tiedottaminen 51 
§ 4 - Tiedotusvälineet 51 
A. Tiedotusvälineiden omistus 51 
B. Koodattujen palvelujen oikeudellinen suoja 51 
C. Audiovisuaalinen politiikka 51 
§ 5 - Henkilötietojen suojaaminen 52 
§ 6 - Tietoyhteiskunnan palvelut 53 
YHTENÄISMARKKINAT VUONNA 1995 
Air 
9 jakso - Julkiset hankinnat 54 
§ 1 - Yhteisön sääntöjen soveltaminen 54 
A. Komission toiminta 55 
B. Yhteisön tuomioistuimen päätökset 55 
§ 2 - Yhteisön lainsäädännön kehitys 56 
§ 3 - Muu toiminta 56 
A. SIMAP-hanke 56 
B. Pk-yritysten julkisiin hankkeisiin osallistumisen parantaminen 57 
C. Puolustukseen liittyvät hankinnat 57 
10 jakso - Liikenne, energia ja televiestintä 58 
§ 1 - Liikenne 58 
A. Lentoliikenne 58 
B. Maantieliikenne 59 
C. Sisävesiliikenne 59 
D. Meriliikenne 59 
E. Rautatiet 60 
§ 2 - Energia 60 
A. Uusi energian sisämarkkinoiden lainsäädäntö 60 
B. Tavaroiden vapaa liikkuvuus 61 
C. Saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä 61 
D. Standardointi 61 
§ 3 - Televiestintä 61 
§ 4 - Euroopan laajuiset verkot 62 
11 jakso - Sisämarkkinat ja yhteisön muut politiikat 64 
§ 1 - Kilpailupolitiikka 64 
§ 2 - Sisämarkkinoiden sosiaalinen ulottuvuus 66 
§ 3 - Kuluttajapolitiikka 67 
A. Kuluttajien käyttäytyminen - ostot yli rajojen 67 
B. Kuluttajapolitiikan ensisijaiset toimet vuosina 1996-1998 67 
§ 4 - Ympäristöpolitiikka 68 
A. Ympäristöpolitiikan ja yhtenäismarkkinoiden yhdentäminen 68 
B. Lakien ja muun yhteisön lainsäädännön lähentäminen 
ympäristöalalla 69 
§ 5 - Pienet ja keskisuuret yritykset 70 
§ 6 - Koulutus ja ammatillinen koulutus 71 
§ 7 - Tutkimus 72 
Liitteet 73 
1 - Lyhenteet ja kirjainsanat 
2 - Tekstissä lainatut yhteisön säännökset 
A. Euroopan yhteisön perustamissopimus 
B. Viittaukset Viralliseen lehteen 
3 - Tekstissä lainatut Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen tuomiot 
4 - Yhtenäismarkkinoita koskevat uusimmat kertomukset, 
tutkimukset ja selvitykset 
YHTENÄISMARKKINAT VUONNA 1995 
1 O 
Johdanto 
Tämä on komission kolmas kertomus yhtenäismarkkinoiden toiminnasta. Brysselissä 
vuonna 1993 kokoontunut Eurooppa-neuvosto esitti pyynnön, että Eurooppa-neuvostolle 
toimitettaisiin kertomus aina vuoden lopussa, ja tämän mukaisesti lyhyt kertomus 
yhtenäismarkkinoista vuonna 1995 toimitettiin Madridissa 15-16 päivänä joulukuuta 
kokoontuneelle Eurooppa-neuvostolle. Kyseinen kertomus muodostaa tämän kertomuksen 
1 jakson. 
YHTENÄISMARKKINAT VUONNA 1995 1 A 
1 jakso - Yhtenäismarkkinoiden toiminnan kokonaisarviointi1 
1. Yhtenäismarkkinoiden toteuttaminen on keskeisen tärkeää unionille) kun otetaan 
huomioon niiden edustama kapasiteetti eurooppalaisen kasvun ja työpaikkojen luomisen 
edistämisessä. Vuonna 1995 havaittiin kasvanutta tietoisuutta yhtenäismarkkinoiden 
keskeisestä asemasta kuljettaessa kohti talous- ja rahaliittoa, vahvistettaessa Euroopan 
teollisuuden kilpailukykyä ja kannustettaessa taloudellista kasvua kestävän kehityksen 
perusteella. Kilpailukyvyn neuvoa-antava ryhmä painotti puheenjohtajansa Ciampin 
kanssa yhtenäismarkkinoita koskevan hankkeen nopeuttamista. Euroopan kansalaisten 
hyvinvointi ja heidän elämänlaatunsa paraneminen riippuu markkinoiden täysimääräisestä 
toteuttamisesta. 
2. Vaikka yhtenäismarkkinat kokonaisuutena tarkastellen toimivat, tietyillä aloilla 
on yhä ongelmia. Vuonna 1995 on havaittu vakaata kehitystä yhtenäismarkkinoiden 
loppuun saattamiseksi. Monilta tahoilta tulleet todisteet osoittavat selkeästi, että 
useimmissa yhtiöissä uskotaan yhtenäismarkkinoista aiheutuvan niille etua ja 
mahdollisuuksia. Yhä esiintyy kuitenkin huolenaiheita: niihin kuuluvat jatkuvat kaupan 
tekniset esteet; tärkeiden seikkojen, kuten verotuksen ja yhtiölainsäädännön osalta 
epätäydellinen lainsäädäntö; epätasaisuus ja liika byrokraattisuus lainsäädännön 
voimaansaattamisessa; tarve jatkaa kilpailupolitiikan vahvistamista erityisesti valtion 
tukien alalla ja julkisten palvelujen vapauttamisessa, sekä rahamarkkinoiden häiriöiden 
aiheuttamat vaatimukset korvaavista toimenpiteistä. Vielä tärkeämpää on kuitenkin, että 
yhtenäismarkkinoilla ei ole kylliksi kiinnitetty huomiota kansalaisten tarpeisiin, eivätkä 
kansalaiset aina ole täysin tietoisia yhtenäismarkkinoiden heille tarjoamista 
mahdollisuuksista. 
3. Komission politiikka on vuonna 1995 noudattanut kuutta toimintalinjaa, jotka on 
suunniteltu antamaan uutta vauhtia yhtenäismarkkinoille: 
(i) yhtenäismarkkinoiden oikeudellisen rakenteen laatiminen ja muotoileminen, 
(ii) yhtenäismarkkinoiden saattaminen toimiviksi, 
(iii) yhtenäismarkkinoiden vahvistaminen talous- ja rahaliiton kulmakiveksi, 
(iv) yhtenäismarkkinoiden turvaaminen kansalaisille, 
(v) yhtenäismarkkinoiden mukauttaminen teknologisiin ja muihin muutoksiin, ja 
(vi) yhtenäismarkkinoiden valmistelu laajentumista varten. 
4. Tässä kertomuksessa tarkastellaan kunkin otsikon alla vuonna 1995 saavutettua 
kehitystä. Siinä keskitytään tärkeimpiin kehitystuloksiin tai ongelmiin. 
§ 1 - Yhtenäismarkkinoiden oikeudellisen rakenteen laatiminen ja tehostaminen 
5. Ensisijaisena tavoitteena on oltava yhtenäismarkkinoiden oikeudellisen rakenteen 
laatiminen, mukaan lukien vuoden 1985 valkoisen kirjan keskeisimmät ehdotukset sekä 
vapauttaminen aloilla, jotka eivät kuulu kyseisen ohjelman soveltamisalaan. Tästä voidaan 
antaa monia esimerkkejä. Euroopan liike-elämä ei voi vielä hyötyä asetusehdotuksesta 
Eurooppa-yhtiöksi, jonka puuttumisen arvioitiin Ciampin kertomuksessa maksavan liike-
elämälle 30 miljardia ecua vuosittain. Samaan aikaan yhtiöt ja siirtotyöläiset valittavat 
1 Tämä jakso muodostuu Eurooppa-neuvoston Madridissa 15 - 16 päivänä joulukuuta pidettyä 
kokousta varten laaditusta kertomuksesta yhtenäismarkkinoista vuonna 1995. 
YHTENÄISMARKKINAT VUONNA 1995 2 
yhä useammin kaksoisverotuksen ongelmista. Näitä kysymyksiä koskevat komission 
ehdotukset ovat kuitenkin yhä jäädytettyinä huolimatta Eurooppa-neuvoston toistuvista 
vaatimuksista verotus- ja oikeusympäristön parantamiseksi yhtiöille, erityisesti pk-
yrityksille. Lisäksi rajat ylittäviä rahoituspalveluja estetään laajalti erilaisilla 
verotusjärjestelmillä, jotka jättävät kansalaisemme ilman kilpailukykyisen hintaisia uusia 
tuotteita. Bioteknisten keksintöjen suojelua koskevan direktiivin^ hylkääminen 
parlamentissa maaliskuussa 1995 merkitsee, että teollisuutemme on kilpailullisesti 
huomattavan epäedullisessa asemassa. Komissio on nyt esittänyt uuden aloitteen tällä 
avainalalla3. 
6. Vaikka väliaikainen järjestelmä on osoittanut arvonsa, myyjien raportoimat jäljellä 
olevat ongelmat arvonlisäveron täytäntöönpanosta voidaan ratkaista ainoastaan ottamalla 
käyttöön lopullinen järjestelmä. Tämä edellyttää perustavanlaatuisia muutoksia, jotka 
sallivat yhteisön sisäiselle kaupalle samanlaisen kohtelun kuin kotimaan kaupalle ja 
varmistavat, että jäsenvaltioiden alv-tulot pysyvät nykyisen tasoisina. 
7. Vuonna 1995 esiintyi edelleen ongelmia yhteisön sisärajoja ylittävien ihmisten 
tarkastuksissa, mutta merkittäviä edistysaskeleita on otettu ihmisten vapaan liikkuvuuden 
toteuttamisen suuntaan. Heinäkuussa komissio esitti kolme ehdotusta tarkastusten 
poistamiseksi sisärajoilta4 sillä selkeästi ilmaistulla ehdolla, että ehdotukset tulisivat 
voimaan vasta sitten, kun olennaiset turvallisuustoimenpiteet on toteutettu. Neuvosto 
hyväksyi myös kaksi ihmisten vapaata liikkuvuutta koskevaa asetusta: ensimmäisessä 
(asetus (EY) N:o 1683/95)* vahvistettiin viisumimalli ja toisessa (asetus (EY) N:o 
2317/95*) säädettiin luettelo kolmansista maista, joiden kansalaisilla on oltava viisumi 
yhteisön alueelle päästäkseen. 
8. Kilpailupolitiikka on erityisen tärkeää eräillä avainaloilla, jos 
yhtenäismarkkinoiden eduista tahdotaan hyötyä täysin. Televiestinnän alalla vuoden 1998 
määräaika on yhä voimassa ajankohtana, johon mennessä täydellinen vapauttaminen on 
saatava päätökseen, kun taas vapautettujen palvelujen vaihtoehtoisten perusrakenteiden 
käyttö sallitaan kaksi vuotta aiemmin. Vuonna 1995 televiestintäalan vapauttamisen ja 
kilpailun vauhti on ollut toivotusti nopeampaa, mikä on antanut alalle mahdollisuuden 
toteuttaa keskeistä tehtäväänsä eurooppalaisen tietoyhteiskunnan luomisessa. Lisää 
kehitystä tarvitaan kaasu- ja sähköalalla. Ja vaikka yhtenäisten liikennemarkkinoiden 
peruskehys on paikallaan, tarvitaan lisää toimenpiteitä, erityisesti lentokenttien 
maahuolintalaitteiden, rautateiden ja sisävesireittien osalta. Komission on ottanut 
käsittelyyn tätä koskevia ehdotuksia vuoden 1995 aikana. 
9. Oikeudellisen rakenteen toteuttaminen ei kuitenkaan riitä. Ollaan kasvavassa 
määrin tietoisia siitä, että kansallisten ja yhteisön tason lainsäätäjien on varmistettava 
myös parempi ja yksinkertaisempi säätely. Komissio on laatinut Eurooppa-neuvostolle 
muistion paremmasta lainlaatimisesta. Noin 350 asiakirjan kumoamista edellyttäviä 
kodifiointiehdotuksia oli jätetty neuvoston ja parlamentin käsiteltäväksi vuoden 1995 
loppuun mennessä. Myös Molitor-ryhmä on raportoinut lainsäädännöllisestä ja 
hallinnollisesta yksinkertaistamisesta. Näiden periaatteiden soveltaminen 
2 KOM(95) 661 lopull., ei vielä julkaistu. 
3 Ks. vuoden 1994 kertomuksen alaviite 92. 
4 KOM(95) 346, EYVL N:o C 306; KOM(95) 347, EYVL N:o C 289; KOM(95) 348, julkaistu 
virallisessa lehdessä EYVL N:o C 307 
YHTENÄISMARKKINAT VUONNA 1995 3 
yhtenäismarkkinoiden alueella on ratkaisevan tärkeää ottaen huomioon, että 
yhtenäismarkkinoiden lainsäädännön koko tavoitteena on poistaa vapaan liikkuvuuden 
lainsäädännölliset esteet. Tällä hetkellä yhteisön tasolla tehtävien huomattavien 
ponnistusten on heijastuttava kansallisella tasolla. Huolestuttavaa on esimerkiksi se, että 
vuonna 1995 komissiolle ilmoitettiin438:sta kansallisen tason teknisestä lakiehdotuksesta. 
§ 2 - Yhtenäismarkkinoiden saattaminen toimivaksi 
10. Kansalaistemme ja yritystemme on voitava käyttää täysimääräisesti ja tehokkaasti 
hyväkseen yhtenäismarkkinoiden lainsäädännön mukaisesti luotuja oikeuksia. Komissio 
uhraa tämän vuoksi paljon voimavaroja sovitun lainsäädännön soveltamisen valvomiseen 
ja sen täysimääräisen ja tehokkaan voimaansaattamisen varmistamiseen. 
11. Yksi tärkeimmistä välineistä tehokkaaseen ja nopeaan ongelmanratkaisuun 
pääsemiseksi on lisääntynyt yhteistyö kansallisten hallintojen välillä. Kaikkiin ensisijaiset 
alat kattaviin kansallisiin hallintoihin on suurilta osin asennettu yhteystaho verkko, jonka 
pitäisi yhä enemmän auttaa hallinnollisten ja muiden ongelmien ratkaisemista koko 
yhteismarkkinoiden alueella. 
12. Vuonna 1995 toteutuneeseen kehitykseen kuului komission ehdotus Tulli 2000 -
toimintaohjelmasta5, jolla nykyaikaistettaisiin tullihallintoa ja tuettaisiin eri maiden 
tullihallintojen yhteistyötä. Neuvosto suhtautui myönteisesti komission pyyntöön siitä, 
että aiheellisia seurauksia asetetaan yhtenäismarkkinoita koskevien sääntöjen rikkomisesta 
rankaisemiseksi. Lisäksi neuvosto sopi äskettäin uudesta, kansallisia toimenpiteitä 
koskevasta tiedonantojärjestelmästä, joka tulee voimaan vuonna 1997 ja jolla vahvistetaan 
niitä keinoja, jotka ovat olemassa rajojen yli tapahtuvaa tavaroiden vapaata liikkuvuutta 
koskevien laittomien rajoitusten selvittämiseksi, ja varmistetaan, että vastavuoroisen 
tunnustamisen periaatetta noudatetaan. Tällaisen asiakirjan tarve on selkeä: 
vastaanotettujen kyseessä olevia toimenpiteitä koskevien valitusten määrä kasvoi 202:sta 
vuonna 1994 259:ään vuonna 1995. Vapaata liikkuvuutta on helpottanut myös 
standardoinnin edistyminen Euroopassa sekä lääkealalla Euroopan lääkearviointiviraston 
avaaminen. 
13. Yhteisön direktiivien saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä eteni vakaasti 
kaikissa 15 jäsenvaltiossa vuonna 1995. Kokonaisuudessaan jäsenvaltiot olivat 
joulukuuhun 1995 mennessä toteuttaneet 93,4 prosenttia niistä kansallisista toimenpiteistä, 
joita vaadittiin yhteisön yhtenäismarkkinoita koskevan lainsäädännön 
täytäntöönpanemiseksi. Yhtenäismarkkinoiden lainsäädännönsaattamista osaksi kansallista 
lainsäädäntöä koskeva tilanne vaihtelevat huomattavasti jäsenvaltioittain: Tanska, 
Alankomaat, Espanja ja Ruotsi ovat huomattavasti yhteisön 93,4 prosentin keskitason 
yläpuolella; Kreikka, Saksa ja Itävalta ovat merkittävästi sen alapuolella. Valitettavasti 
sovitun yhteisön oikeuden täytäntöönpano on yhä vakavasti puutteellista monilla 
avainaloilla kuten viime vuonnakin (erityisesti julkisten hankintojen, henkisen omaisuuden 
ja vakuutuksen aloilla). Sitoumusten noudattamatta jättäminen jäsenvaltioiden taholta on 
sitä huolestuttavampaa mitä kauemmin se jatkuu. 
5 KOM(95) 119 lopull., EYVL N:oC 301, 13.11.1995, sellaisena kuin se on muutettuna KOM(95) 
451 lopull., EYVL N:o C 327, 7.12.1995, sellaisena kuin se on muutettuna KOM(95) 576 lopull., 
ei vielä julkaistu. 
YHTENÄISMARKKINAT VUONNA 1995 4 
Vuoden 1995 aikana komissio on kohdistanut enemmän huomiotaan voimaansaattamisen 
laatuun. Tältä osin komissio on osoittanut, ettei se epäröi käynnistää rikkomismenettelyjä 
väärän tai epätäydellisen saattamisen tapauksessa, vaikka se on yhä sitoutunut pyrkimään 
ongelmien ratkaisuun täydessä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa , ja vuonna 1995 onkin 
havaittu vuonna 1985 julkaistun valkoisen kirjan toimenpiteitä koskevien menettelyjen 
merkittävää lisääntymistä. 
14. Komissio aikoo myös vastata nopeasti henkilöiden ja yritysten valituksiin ja toimia 
ripeästi varmistaakseen, että näiden oikeuksia kunnioitetaan yhteisön oikeuden 
mukaisesti. 
§ 3 - Yhtenäismarkkinoiden vahvistaminen talous- ja rahaliiton kulmakiveksi 
15. Talous- ja rahaliitto tarkoittaa yhtenäisvaluutalla toimivia yhtenäismarkkinoita, ja 
ennen sen saavuttamista yhtenäismarkkinoiden täysimääräiset edut eivät toteudu. 
Yhtenäisvaluuttaa koskeva komission vihreä kirja6 on antanut merkittävän sysäyksen 
keskusteluihin yhtenäisvaluutan käyttöönottoa koskevasta suunnitelmasta. 
Rahoituslaitokset ja -markkinat ovat vastanneet antamalla kommentteja ja ehdotuksia 
vihreässä kirjassa hahmoteltua yhtenäisvaluuttaan siirtymistä koskevan 
suunnitelmaluonnoksen kaikista näkökohdista. Kaikki asian kannalta merkitykselliset 
osapuolet, mukaan lukien kuluttajat, kutsuttiin syksyn aikana keskustelemaan asiaa 
koskevista yksityiskohdista, ja näin komissio sai arvokkaita ehdotuksia. 
16. Viimevuosina tapahtuneiden kaltaiset merkittävät valuuttakurssien heilahtelut 
voisivat EMU:n loppuunsaattamista edeltävällä kaudella haitata yhtenäismarkkinoiden 
asianmukaista toimintaa. Lokakuussa 1995 komissio torjui päättäväisesti vaatimukset 
uusista kaupan esteitä aiheuttavista korvaavista toimenpiteistä ja katsoi, että lisääntynyt 
talousarviota koskeva kurinalaisuus ja kansantalouksien lähentyminen - eli täsmälleen ne 
suuntaviivat, joita tarvitaan yhtenäisvaluutan edellytysten saavuttamiseksi - ovat ainoa 
oikea vastaus. 
§ 4 - Yhtenäismarkkinoiden turvaaminen kansalaisille 
17. Yhtenäismarkkinoiden on usein käsitetty hyödyttävän Euroopan kansalaisia 
ainoastaan välillisesti, pääasiassa tavaroiden ja palvelujen alhaisempien hintojen, 
paremman laadun ja laajemman valikoiman välityksellä. Olisi tehtävä enemmän, jotta 
kansalainen ymmärtäisi olevansa keskeisessä asemassa yhtenäismarkkinoilla. 
Täysimääräisesti kansalaisia hyödyttävien yhtenäismarkkinoiden luominen on komission 
pääasiallisena tavoitteena. Rajatarkastusten ja jäljellä olevien vapaan liikkuvuuden 
esteiden poistamisen lisäksi tähän kuuluvat laajempi kuluttajansuoja, parempi pääsy 
oikeuteen, kuluttajakiistojen ratkaiseminen yhtenäismarkkinoilla sekä 
yhtenäismarkkinoiden sosiaalisen ja ympäristöllisen ulottuvuuden parantaminen. 
Useat vuoden 1995 kehitystulokset edistävät tätä tavoitetta. Uusilla rajoja ylittäviä 
luotonsiirtoja koskevilla säännöillä7 taataan kansalaisille ja pk-yrityksille tehokkaampi 
palvelu ja tarjotaan korvausta tappioihin. EURES-verkosto helpottaa työntekijöiden 
6 KOM(95) 333 lopull., 31.5.1995 
7 Yhteinen kanta SEC(95) 1976 lopull. 
YHTENÄISMARKKINAT VUONNA 1995 
vapaata liikkuvuutta takaamalla julkisten työllisyyspalvelujen välisen yhteistyön. Yhteisön 
tuomioistuimen päätökset kahdessa asiassa vahvistivat, että jossakin jäsenvaltiossa 
asuville mutta suurimman osan tuloistaan toisessa jäsenvaltiossa ansaitseville henkilöille 
on myönnettävä sama verokohtelu kuin maassa vakituisesti asuville8. Pätevyystodistusten 
tunnustaminen on kuitenkin yhtä keskeisen tärkeää kansalaisille, jotka toivovat 
hyötyvänsä täysimääräisesti yhtenäismarkkinoiden työllisyysmahdollisuuksista. Vaikka 
tuhansien henkilöiden tutkintotodistukset tunnustetaan yhteisön direktiivien mukaisesti 
vuosittain, komissiolle osoitettujen valitusten määrä lisääntyi vuonna 1995. Komissio 
ehdottaa piakkoin asiaankuuluvan lainsäädännön huomattavasta yksinkertaistamisesta. 
18. Unionin on myös annettava yksityiselle kansalaiselle tehokkaammin tietoa siitä, 
mitä Euroopalla on tarjottavana. Vuonna 1995 toteutettiin merkittävää valmistelutyötä 
vuonna 1996 käynnistettävää uutta aloitetta varten, joka on suunniteltu tiedottamaan 
kansalaisille niistä eduista ja mahdollisuuksista, joita heille yhtenäismarkkinoilla avautuu. 
Komissio toimii tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden ja Euroopan parlamentin kanssa 
valmisteltaessa suurelle yleisölle suunnattavia kymmentä ohjetta. Kussakin ohjeessa 
tarjotaan hyödyllistä yleistietoa jostakin erityisaiheesta, kuten kansalaisen oikeudesta asua 
ja työskennellä toisessa jäsenvaltiossa, nauttia terveyspalveluista ja yhtäläisistä 
mahdollisuuksista, matkustaa Euroopan unionissa sekä ostaa tavaroita ja palveluja yli 
rajojen. Tällä hetkellä valmistellaan tiedotteita, joissa annetaan enemmän yksityiskohtia, 
jotta kansalaiset tuntisivat ja osaisivat käyttää oikeuksiaan. 
§ 5 - Yhtenäismarkkinoiden mukauttaminen teknologisiin ja muihin muutoksiin 
19. Yhtenäismarkkinat eivät ole staattinen kokonaisuus - ne kehittyvät ja 
lainsäädännöllisen lähestymisemme ja hallinnollisten menettelyjemme on kehityttävä 
niiden mukana. Erityisenä haasteena on taata se, että tämä lainsäädännöllinen ympäristö 
pysyy teknologisen kehityksen tahdissa: uudet palvelut ja niiden tarjoamiseen liittyvät 
uudet tavat asettavat yhteisölle uusia haasteita. 
20. Asianmukainen lainsäädännöllinen rakenne on olennaisen tärkeä 
tietoyhteiskunnalle; se antaa markkinoille niiden tarvitsemaa itseluottamusta tarvittavien 
verkostoinvestointien tekemiseksi, ja samalla verkostoja käyttävät palvelut (kuten 
telepalvelujen avulla tehtävät ostokset, kotipankkipalvelut ja etäopetus) voivat hyötyä 
täysimääräisesti yhtenäismarkkinoiden tarjoamista mahdollisuuksista. Vuonna 1995 
sovittiin lainsäädännön tärkeimmistä osista. Heinäkuussa neuvosto ja Euroopan 
parlamentti antoivat yksilöiden suojaamista koskevan direktiivin henkilötietojen käsittelyn 
ja niiden vapaan liikkuvuuden yhteydessä(direktiivi 95/46/EY*). Neuvosto päätyi myös 
yksimieliseen kantaan ehdotuksesta tietokantojen oikeudellista suojelua koskevaksi 
direktiiviksi9. Tällä alalla on muitakin käsittelyä kaipaavia kysymyksiä, ja komissio on 
tänä vuonna tuottanut vihreitä kirjoja ja käynyt neuvotteluja sellaisista kysymyksistä kuten 
tekijänoikeus ja lähioikeudet tietoyhteiskunnassa10 sekä viestinten moniarvoisuuden 
suojeleminen11. 
Asia Wielockx, katso 135 kappale. 
KOM(92) 24 lopull., EYVL N.o C 156, 23.6.1992, sellaisena kuin se on muutettuna KOM(93) 
464 lopull., EYVL N:o C 308, 15.11.1993 - yhteinen kanta N:o 20/95, EYVL N:o C 288, 
30.10.1995 
KOM(95) 382 lopull., 19.7.1995 
KOM(92) 480 lopull., 16.12.1992 
YHTENÄISMARKKINAT VUONNA 1995 
21. Euroopan laajuisten verkkojen onnistunut toteuttaminen, milloin mahdollista 
yksityisten investointien suuremmalla osallistumisella, on myös tarpeen 
yhtenäismarkkinoiden täysimääräisen potentiaalin saavuttamiseksi. Komissio on 
toimittanut tästä asiasta erillisen kertomuksen Eurooppa-neuvostolle12. Nämä verkot 
pystytään kuitenkin hyödyntämään täysin vain jos niissä tarjottavat palvelut ovat avoimia 
kilpailulle eivätkä jää monopolitarjoajien käsiin. 
§ 6 - Yhtenäismarkkinoiden valmistelu laajentumista varten 
22. Huomattava haaste on valmistella Keski- ja Itä-Euroopan assosioituneiden maiden 
onnistunutta integroitumista yhtenäismarkkinoihin. Yhteisöön liittymistä edeltävän 
toimintasuunnitelman tärkeimpänä osana on yhtenäismarkkinoita koskeva komission 
valkoinen kirja13, joka esiteltiin Cannesin Eurooppa-neuvostolle. Se tarjoaa 
assosioituneille valtioille suuntaviivat, jotka auttavat niitä mukauttamaan lainsäädäntöään 
ja hallinnollisia rakenteitaan unionin mukaisiksi. Brysseliin on perustettu teknisen avun 
tiedonvaihtotoimisto tarjoamaan käytännön apua ja neuvoja. 
Lisäksi unioni avustaa yhä Maltaa ja Kyprosta yhteisön säännöstön omaksumisessa 
liittymisneuvottelujen käynnistämistä varten. 
23. Euroopan unioni työskentelee myös vakiinnuttaakseen yli nykyisten ja 
tulevaisuuden rajojensa avoimen pääsyn periaatteen, jolle sen yhtenäismarkkinat 
perustuvat. Rahoituspalvelujen alalla saavutettiin yhteisön aloitteesta yhdessä Maailman 
kauppajärjestön WTO:n väliaikaisen sopimuksen kanssa heinäkuussa 1995 merkittävää 
kehitystä rahoituspalvelujen vapauttamisen osalta. 
§ 7 - Päätelmä 
24. Komissio määritteli vuonna 1995 kuusi yhtenäismarkkinoiden pääasiallista 
toimintalinjaa. Kaikkien tavoitteiden suhteen on tapahtunut kehitystä, mutta vielä on 
paljon tekemättä. 
Komissio esittää vuonna 1996 täydellisemmän analyysin yhtenäismarkkinoiden 
vaikutuksesta ja tehokkuudesta niiden perustamisesta alkaen, ja tämän analyysin olisi 
tarjottava perusta tulevan työjärjestyksen hienosäädölle ja kehittämiselle. 
25. Toimintaa koskevat ensisijaiset tavoitteet ovat kuitenkin selvillä. Ne keskittyvät 
kansalaisille suunnattavien yhtenäismarkkinoiden toteuttamiseen, liike-elämän, erityisesti 
pienten ja keskisuurten yritysten, tehokkaampien yhteismarkkinoiden edistämiseen, kaasu­
ja sähkömarkkinoiden sekä televiestinnän vapauttamisen loppuunsaattamiseen, 
tietoyhteiskunnan valmisteluun, Euroopan laajuisia verkkoja koskevien töiden 
nopeuttamiseen, Keski- ja Itä-Euroopan maiden auttamiseen niiden mukautumisessa 
yhtenäismarkkinoiden vaatimuksiin ja vastaavantasoisen voimaanpanon varmistamiseen. 
Tähän luetteloon on tässä yhteydessä lisättävä haaste yrityksille ja yksityishenkilöille 
osoitettujen lainsäädännöllisten vaatimusten tehostamiseksi, jotta voitaisiin luoda tehokas 
yhteinen talous- ja kansalaisalue ilman sisärajoja. Kaikilla tasoilla on oltava vähemmän 
12 CSE(95) 571 
13 KOM(85) 310 lopull., 14.6.1985 
YHTENÄISMARKKINAT VUONNA 1995 
mutta tehokkaampaa lainsäädäntöä: paikallisella, alueellisella, kansallisella ja yhteisön 
tasolla. 
26. Kaikkien on lisättävä ponnistelujaan. Komissio on tehnyt näin ja odottaa nyt 
neuvostolta ja parlamentilta päätöksiä niiden käsiteltävinä jo olevista ehdotuksista, 
jäsenvaltioilta yhtenäismarkkinoiden lainsäädännön tosiasiallista soveltamista ja kaikilta 
asianomaisilta jatkuvaa tukea ja sitoutumista yhtenäismarkkinoiden tavoitteeseen. 
YHTENÄISMARKKINAT VUONNA 1995 
2 Jakso - Yhtenäismarkkinoiden hoitaminen 
§ 1 - Yhteisön oikeuden täytäntöönpano: saattaminen osaksi . kansallista 
lainsäädäntöä 
27. Yhtenäismarkkinoita käsitellyttä 20 päivänä marraskuuta 1995 pidettyä neuvoston 
kokousta varten komissio esitti viimeisimmän kertomuksensa, josta ilmeni tilanne koskien 
valkoisessa kirjassa mainittujen toimenpiteiden ja muiden yhtenäismarkkinoiden 
toimintaan tarvittavien lainsäädännöllisten toimenpiteiden saattamisessa osaksi kansallista 
lainsäädäntöä14. 
Tämä kertomus sisältää ensimmäistä kertaa täydelliset tiedot uusista jäsenvaltioista, 
mukaan lukien Itävalta. 
28. Yhteisön direktiivien saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä edistyi vakaasti 
kaikissa 15 jäsenvaltiossa vuonna 1995. Kokonaisuutena tarkasteltuna lokakuun 1995 
lopulla jäsenvaltiot olivat hyväksyneet 93,4 prosenttia sisämarkkinoihin liittyvän 
lainsäädännön toteuttamiseksi tarvittavista kansallisista toimenpiteistä. Tilanne vaihtelee 
huomattavasti eri jäsenvaltioissa: Tanska, Alankomaat, Espanja Ruotsi ovat huomattavasti 
yhteisönkeskiarvon 93,4 prosenttia yläpuolella; Kreikka, Saksa ja Itävalta ovat 
huomattavasti alapuolella. Valitettavasti sovitun yhteisön oikeuden toteuttaminen on 
edelleen huomattavan puutteellista joillain avainalueilla, kuten myös viime vuonna 
(erityisesti julkiset hankinnat, henkinen omaisuus ja vakuutusala). Jäsenvaltioiden 
epäonnistuminen sitoumustensa kunnioittamisessa aiheuttaa sitä enemmän syytä huoleen, 
mitä kauemmin se jatkuu (ks. taulukko I). 
Kuten edellisinä vuosina, suurin osa rikkomuksista koski kansallisista toimenpiteistä 
ilmoittamatta jättämistä, jäsenvaltiot eivät aina noudattaneet määrättyjä määräaikoja 
osaksi kansallista lainsäädäntöä saattamisessa. Nämä viivästymiset johtuivat usein 
joidenkin lakitekstien teknisestä monimutkaisuudesta, sekä menettelyihin liittyvistä 
ongelmista eri jäsenvaltioiden päätöksentekomenettelyjen erotessa toisistaan. Uusien 
jäsenvaltioiden osalta viivästymiset saattamisessa osaksi kansallista lainsäädäntöä 
selitettiin toisinaan niiden kansallisten hallintojen tarpeella saada lisäaikaa sopivasta 
menettelystä päättämiseksi. Komissio seuraa järjestelmällisesti jokaisen direktiivin 
täytäntöönpanoa kansallisella tasolla sen jälkeen kun se on tullut voimaan. Lisäksi se 
arvioi entistä useammin hyväksyttyjä kansallisia toimenpiteitä, joista sille ilmoitetaan 
parantaakseen osaksi kansallista lainsäädäntöä saattamisen laatua. Tämä voi saada 
komission käymään neuvotteluja niiden jäsenvaltioiden kanssa, joita vaatimusten 
vastaisuudet koskevat ja aloittamaan tarvittaessa toimet rikkomuksen suhteen. 
29. Uusien jäsenvaltioiden osalta on tärkeää huomata, että suuri osa 
yhtenäismarkkinoihin liittyvistä direktiiveistä sisältyi jo Euroopan talousalueesta tehtyyn 
sopimukseen ja sitä seuranneeseen ET An sekakomitean päätökseen N:o 7/94, joka 
muuttaa pöytäkirjaa 47 ja joitain ETA-sopimuksen liitteitä15. Näin ollen toimenpiteet 
14 Kuten edellisissä kertomuksissa komissio käytti erilaista tilastollista perustaa valkoisen kirjan toimenpiteiden 
siirtämisasteen mittaamiseksi. Tämä sen vuoksi, että valkoisen kirjan 282 toimenpidettä on muutettu vuosien 
mittaan: vanhentuneet toimenpiteet hylättiin tai korvattiin. Lisäksi ne eivät aina johtaneet yhden ainoan 
lakitekstin hyväksymiseen: joissain tapauksissa joidenkin valkoisen kirjan toimenpiteiden toteuttaminen tapahtui 
hyväksymällä useita lakitekstejä ja toisissa tapauksissa koottiin useita toimenpiteitä yhteen tekstiin. Valkoisen 
kirjan täytäntöönpanemiseksi on annettu 276 lakitekstiä. 
15 ET An sekakomitean 21 päivänä maaliskuuta 1994 tekemä päätös N:o 7/94, joka muuttaa pöytäkirjaa 47 ja 
YHTENÄISMARKKINAT VUONNA 1995 9 
näiden direktiivien saattamiseksi osaksi kansallista lainsäädäntöä oli ilmoitettava EFT An 
valvontaviranomaiselle, joka aloitti tarvittaessa toimet vaatimusten vastaisuuksien osalta. 
Nämä menettelyt siirrettiin komission toimivaltaan kuuluviksi (liittymissopimuksen 172 
artiklan 2 kohta). 
Niiden yhteisön toimenpiteiden osalta, jotka eivät sisälly sopimukseen, komissio tutkii 
tapauskohtaisesti, onko syytä aloittaa toimet rikkomusten osalta. 
joitain ETA-sopimuksen liitteitä (EYVL N:o L 160, 28.6.1994). 
YHTENÄISMARKKINAT VUONNA 1995 10 
Taulukko I 
Valkoisessa kirjassa esitettyjen toimenpiteiden toteuttamisvaihe 
276 voimassa olevaa säädöstä / 222 vaatii kansallisia toteuttamistoimenpiteitä 
Tilanteen erittely jäsenvaltioittain # 
(31 12 1995) 
DK 
NL 
E 
S 
L 
P 
UK 
F 
FIN 
B 
1 
IRL 
EL 
D 
A Ilmoitetut 
toimenpiteet 
217 
214 
211 
203 
207 
207 
210 
209 
193 
200 
198 
198 
193 
194 
184 Ei sovelleta 
3 
2 
1 
4 
6 
3 
2 
1 
6 
2 
4 
4 
3 
3 
3 Poikkeukset 
0 
0 
2 
7 
0 
3 
0 
0 
4 
0 
0 
0 
3 
0 
7 Ilmoittamattomat 
toimenpiteet 
1 
5 
4 
7 
9 
7 
3 
7 
10 
11 
15 
16 
21 
11 
18 Osittainen 
ilmoittaminen 
1 
0 
1 
1 
0 
0 
4 
3 
9 
2 
2 
2 
1 
4 
10 Täytäntöönpano-
rikkomus 
o 
1 
3 
0 
0 
2 
3 
2 
0 
7 
3 
2 
1 
10 
0 
liivien saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä uusissa 
vuoden 1996 jäsenvaltioissa tarkastellaan kahdenvälisten tapaamisten valossa 
alkupuolella 
O Poikkeukset 
• Ei sovelleta 
Ollmoitetut toimenpiteet 
DK 991% FIN 91.4% 
NL 
E 
S 
L 
P 
UK 97.3% 
96.4% 
96.4% 
95,9% 
95.9% 
95.5% 
94.6% B 
I 
IRL 
EL 
D 91.0% 
91.0% 
91.0% 
89.6%, 
88.7% 
87,4% 
0 EU 93.4% 
OTaytäntoonpanonkkoimis 
• Osittainen liinoillamme!! 
O lliiioitl.imattoiu.il toimenpitiMM 220 
200 
YHTENÄISMARKKINAT VUONNA 1995 11 
30. Saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä vaihtelee myös aloittain (ks. taulukko 
II). Joillain aloilla viivästyminen on huomattava. Näitä ovat erityisesti: 
Vakuutusala: viivästyminen ei koske niinkään uusia jäsenvaltioita, joissa saattaminen 
osaksi kansallista lainsäädäntöä on tapahtunut suhteellisen tyydyttävästi. Tiettyä kehitystä 
tapahtuu "kolmannen sukupolven" direktiivien saattamisessa osaksi kansallista 
lainsäädäntöä, jotka ovat vakuutusalan yhtenäismarkkinoiden perusta (direktiivi 
92/49/ETY* vahinkovakuutuksista ja 92/96/ETY henkivakuutuksista*). Tällä hetkellä 
ainoastaan Kreikka ei ole ilmoittanut kansallisista toimenpiteistä kyseisten direktiivien 
saattamisesta osaksi kansallista lainsäädäntöä. Tämä ei tarkoita, että saattaminen osaksi 
kansallista lainsäädäntöä olisi aina täydellinen tai tyydyttävä: useita osittaisen 
ilmoittamisen ja vaatimusten vastaisen saattamisen tapauksia on kirjattu, ja komissio on 
jo aloittanut joitain menettelyjä rikkomusten suhteen kyseisten jäsenvaltioiden osalta. 
Lisäksi on mainittava, että yhteisön tuomioistuin on tuominnut Kreikan siitä, ettei se ole 
saattanut direktiivejä 90/618/ETY* (palvelujen vapaa tarjoaminen moottoriajoneuvojen 
vastuuvakuutuksen osalta), 88/357/ETY* (toinen vahinkovakuutusdirektiivi) ja 
90/619/ETY* (toinen henkivakuutusdirektiivi)16 osaksi kansallista lainsäädäntöä. 
Julkisten hankintojen alalla määräaikoja saattamisessa osaksi kansallista lainsäädäntöä 
noudatetaan harvoin ja on kirjattu useita tapauksia, joissa tämä saattaminen on tapahtunut 
vaatimusten vastaisesti. Toimenpiteistä ilmoitetaan järjestelmällisesti vähintään useita 
kuukausia myöhässä. Tällä hetkellä 15 tapausta, joissa direktiiviä ei ole saatettu osaksi 
kansallista lainsäädäntöä, vaikka määräaika siihen on kulunut umpeen, joissain 
tapauksissa useita vuosia sitten. Tämä koskee erityisesti palveludirektiiviä (92/50/ETY*), 
uutta tavaranhankintoja koskevaa direktiiviä (93/36/ETY*) ja uutta soveltamisalan 
ulkopuolelle suljettuja aloja koskevaa direktiiviä (93/38/ETY*), joita ei ole saatettu 
osaksi kansallista lainsäädäntöä ensimmäistä ja toista viidessä ja kolmatta neljässä 
jäsenvaltiossa. Vuonna 1995 käsiteltiin 26 rikkomustapausta koskien direktiivien 
soveltamiseksi hyväksyttyjen kansallisten toimenpiteiden ilmoittamatta jättämistä. 
Ilmoitettujen toimenpiteiden tarkastelu johti lisäksi 14 uuden rikkomustapauksen 
toteamiseen koskien virheellisesti tapahtunutta saattamista osaksi kansallista 
lainsäädäntöä, joten tällä hetkellä on tällaisia tapauksia käsiteltävänä 30. Nämä tapaukset 
ovat toisinaan niin perustavaa laatua, että ne kyseenalaistavat kyseisissä jäsenvaltioissa 
jo annettujen julkisten urakoiden avoimuuden. 
Uusien teknologioiden ja palvelujen alalla direktiivit saatetaan osaksi kansallista 
lainsäädäntöä huomattavalla viiveellä ja usein vasta kun menettelyt rikkomusten suhteen 
on aloitettu. Joidenkin direktiivien tulkinta aiheuttaa todellisia ongelmia; useat jäsenvaltiot 
pitivät esimerkiksi direktiiviä 90/387/ETY* pitkään kehysdirektiivinä, jota ei tarvinnut 
saattaa osaksi kansallista lainsäädäntöä. Lisäksi useat jäsenvaltiot, jotka parhaillaan 
muuttavat yleisiä asetuksiaan telepalvelujen alalla, saattavat monimutkaiset direktiivit 
(91/263/ETY* ja 92/44/ETY*) osaksi kansallista lainsäädäntöä vähitellen. Tämä 
lähestymistapa voi aiheuttaa epäselvyyttä, sillä saman direktiivin siirtämiseksi valitut 
erilaiset kansalliset toimenpiteet eivät ole yhtenäisiä. Kaiken kaikkiaan televiestintälakia 
ei ole pantu täytäntöön tyydyttävällä tavalla, mikä viivästyttää Euroopan 
televiestintäpolitiikan yleisten tavoitteiden saavuttamista. Komissio toteuttaa useita toimia 
parantaakseen täytäntöönpanoa ja varmistaakseen, että jäsenvaltioiden täytäntöönpano 
16 Yhdistetyt asiat C-Ï09/94, C-209/94 ja C-225/94; tuomio annettu 29 päivänä kesäkuuta 1995. 
YHTENÄISMARKKINAT VUONNA 1995 12 
tapahtuu asianmukaisemmin ja tehokkaammin. Tämä käsittää sekä sisäisten 
toimintamenettelyjen tiukemman toteuttamisen ja tarvittavien kahdenvälisten yhteyksien 
vahvistamisen että ponnistelut telelainsäädännön täydellisen toteuttamisen tärkeyden 
paremman ymmärtämisen hyväksi (erityisten keskusteluryhmien kautta), missä yhteydessä 
painotetaan myös suoraa seurausta koskevan periaatetta keinona ehkäistä yhteisön 
teledirektiivien toteuttamatta jättäminen ja niiden virheellinen toteuttaminen. 
Henkisen ja teollisen omaisuuden alalla saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä 
tapahtuu varsin suurella viiveellä ja usein vasta kun toimet rikkomusten suhteen on 
aloitettu. Erityisesti tavaramerkkejä koskevan direktiivin 89/ 104/ETY* saattaminen osaksi 
kansallista lainsäädäntöä viivästyi yhteisön tuotemerkkiä koskevan asetuksen 
hyväksymisen vuoksi. 
YHTENÄISMARKKINAT VUONNA 1995 13 
Taulukko II 
Valkoisessa kirjassa esitettyjen loinienpiteiden toteuttamisvaihe 
Aiakohsair.en tilanne 
i 31 . 1 ? 1 9 9 5 ) 
fyysiset.nst(:i:t 
oiainlaatintataikasluksc' 
kasvin teiveyslarknstuksrt 
•••••• • om.n kohdis'uvat tarkastukset 
eritvse! tarkastukset (polltoainetankii 
jätteet) 
tekniset, esteet 
erityisjärjestelyt (aseet 
kulttuuriteokset) 
uusi lähestymistapa 
moottoriajoneuvot 
traktorit ja maatalouskoneet 
ehntaivikkcel 
lääkkeet 
kemian tuotteet 
rakentaminen ia rakennustuotteet 
tekninen yhdenmukaistaminen (muut 
tuotteet! 
pankit 
vakuutus 
arvopaperikauppa 
uuflet teknologiat |a palveli 
liikenne 
yhtiöoikeus 
•••.'.•-'iren |.i teollinen omaisuus 
VhtysverctuS 
lulk.s.M hank -na-
rie-kitoKlcn vapaa liikkuvuus 
V(!lo.t.usgst.eet 
arvonlisävero 
valmisteverot 
20% 30% 40% 50% 60" 70% 80% 90% 100% 
YHTENÄISMARKKINAT VUONNA 1995 14 
§ 2 - Yhteisön oikeuden soveltaminen 
A. Yhteistyö sisämarkkinasääntöjen soveltamisessa 
31. Yhteisön sisämarkkinoita koskevien sääntöjen yhdenmukainen soveltaminen 
unionissa säilyi yhtenä komission päätavoitteista vuonna 1995. Tärkein keino tämän 
saavuttamiseksi oli keskinäisen luottamuksen edistäminen kansallisten soveltamista 
valvovien viranomaisten väillä auttamalla niitä toimimaan yhteistyössä keskenään ja 
komission kanssa. 
32. Hallinnollisen yhteistyön kehittämisestä yhteisön lainsäädännön 
täytäntöönpanemiseksi ja soveltamiseksi sisämarkkinoiden alalla 16 päivänä kesäkuuta 
1994 tehdyssä neuvoston päätöksessä17 komissiota pyydettiin johtamaan tätä tarkoitusta 
varten jäsenvaltioiden toimivaltaisten hallintoelinten ja komission välisen yhteistyön 
käytännön järjestelyjä. Jäsenvaltioita puolestaan oltiin pyydetty ilmoittamaan komissiolle 
ennen vuoden 1994 loppua yhteyselimet ja tärkeimmät tiedot hallintojensa rakenteista 
(sääntöjen soveltamiseksi). Jäsenvaltioita ja komissiota pyydettiin jatkamaan aktiivisesti 
keskusteluohjelmaa tarpeiden tunnistamiseksi ja käytännöistä sopimiseksi aloittain. 
Tämä tehtävä keskittyi alunperin kahdeksaantoista painopistealueeseen ja jäsenvaltiot 
ilmoittivat yhteyselimet suurimmalla osalla näitä aloja vuoden 1995 aikana. Kuitenkin 
soveltamisen rakenteita koskevat tiedot olivat puutteellisia. Komissio sisällytti nämä tiedot 
tietokantaan ja jakoi luettelon jokaisen lainsäädännön alan osalta jäsenvaltioiden 
edustajille kyseisissä komiteoissa ja työryhmissä. 
Keskusteluohjelma on edennyt, ja käytäntöjä aloilla, joilla yhteistyö on jo hyvin 
kehittynyt, kuten eläinlääkintä-ja elintarvikevalvonta, on tarkasteltu sen selvittämiseksi, 
voitaisiinko joitain osia niistä soveltaa muilla aloilla. Erityisesti tietokoneverkkojen 
käyttöönotto, johon sisältyy sähköpostin käyttö, on levinnyt. Lisäsysäyksen tälle antoi 
neuvoston sopimus päätöksestä, jossa hyväksyttiin monivuotinen yhteisön ohjelma 
hallintoelinten keskinäistä tiedonvaihtoa (IDA) (päätös 95/468/EY*) koskevien Euroopan 
laajuisten verkkojen toteuttamisen tukemiseksi. Tämä päätös, joka oli tarkoitus hyväksyä 
marraskuun 1995 alussa, tarjoaa rahoituksen usealle soveltamisverkolle, mukaan lukien 
SHIFT-järjestelmä eläinlääkäritarkastuksille yhteisön ulkorajoilla. 
Komission yksiköt ovat valmistelleet kertomuksen18 tapahtuneesta edistyksestä, jossa 
käsitellään seuraavia kysymyksiä: 
• yhteyselimistä ja hallinnollisista rakenteista tiedottamisen päättäminen 
mahdollisimman pian ja niiden pitäminen ajan tasalla; 
• luettelon suoraan kytkettyjen mallien käytön tutkinta (asianmukaisin 
turvatoimenpitein), ja yhteyselinten käytön seuranta soveltamista koskevassa 
yhteistyössä; 
• jäsenvaltioiden yhteyselinten perustaminen yleisölle, erityisesti pk-yrityksille 
(neuvoston 10 päivänä lokakuuta 1994 tekemän päätöksen mukaisesti19), jotta 
17 EYVLC 179, 1.7.1994, s. 1 
18 KOM(96) 20, 29.1.1996 
19 Komission päätöslauselma, annettu 10 päivänä lokakuuta 1992, täyden vapauden antamisesta 
pienten ja keskisuurten yritysten, mukaan lukien käsityöala ja erittäin pienet yritykset, 
YHTENÄISMARKKINAT VUONNA 1995 15 
hallintoelinten välisten yhteyselinten järjestelmästä olisi mahdollisimman paljon 
hyötyä; 
• muista yhteistyön tukitoimenpiteistä määrääminen, mukaan lukien seminaarit 
ja soveltamista valvovien viranomaisten väliset vaihdot, siten kuin niistä tällä 
hetkellä on määrätty Karolus- ja Mattheus-ohjelmissa. 
33. Tullien, välillisen verotuksen ja eläinlääkinnän aloilla on soveltamista valvovien 
viranomaisten välisiä vaihto-ohjelmia kullakin alalla (Mattheus, Mattheus-Tax ja 
eläinlääkinnän vaihto-ohjelma). Karolus-ohjelmaa sovelletaan muilla sisämarkkinoiden 
lainsäädännön aloilla, joiden painopisteet vahvistetaan vuosittaisissa päätöksissä. 
Maastrichtissa olevalta Euroopan julkisen hallinnon instituutilta, jolla on sopimus 
ohjelman hallinnosta, saatiin kaksi perättäistä kertomusta ohjelmasta. Näistä 
kertomuksista kävi ilmi, että osallistujat olivat hyötyneet huomattavasti, tästä erityisesti 
mainittiin sopimusten tekeminen vastaanottavassa virastossa. 
Vuoden 1995 joulukuuhun mennessä oli toteutunut 193 vaihtoa sitten ohjelman alettua 
vuonna 1993; näistä suurin osa oli virkamiehiä, jotka valvoivat julkisten hankintojen 
sopimusten myöntämistä ja elintarvikevalvontaa. Tämä oli vähemmän kuin suunniteltu 
määrä, ja lokakuussa 1995 käytiin keskusteluja Karolus-komitean ja muiden 
asianomaisten kanssa siitä, olisiko ohjelman tavoitteiden eli tasapuolisemman 
soveltamisen edistämisen kannalta parempi, jos sääntöjä muutettaisiin. Erityisesti 
Karoluksen varojen käytöstä koulutustoimintaan, kuten seminaareihin, keskusteltiin. 
34. Tullialalla komissio esitti huhtikuussa 1995 ehdotuksen Euroopan parlamentin ja 
neuvoston päätökseksi yhteisön tullin toimintaohjelmaksi (Tulli 2000)20. Ehdotuksen 
tavoite on luoda rakenne tullihallintojen kehittämiseksi ja nykyaikaistamiseksi viiden 
vuoden aikana. Se tukee jäsenvaltioiden toimia tullihallintojen välisen sekä jäsenvaltioiden 
ja komission välisen tärkeän yhteistyön vahvistamiseksi, jotta varmistettaisiin yhteisön 
oikeuden yhdenmukainen soveltaminen koko ulkorajalla. Neuvosto vahvisti yhteisen 
kannan 21 päivänä joulukuuta 1995. 
B. Seuraamukset yhteisön oikeuden rikkomuksista 
35. Antaessaan 3 päivänä toukokuuta 1995 tiedonannon seuraamusten merkityksestä 
yhteisön lainsäädännön täytäntöönpanossa sisämarkkinoiden alalla21 komissio pyysi 
neuvostoa ja Euroopan parlamenttia tukemaan avoimuuden parantamiseen tähtäävää 
toimintaa ja varmistamaan yhteisten sääntöjen rikkomiseen sovellettavien seuraamusten 
olemassaolo ja tehokkuus. 
20 dynamismille ja uudistuskyvylle kilpailutaloudessa, EYVL N:o C 294, 22.10.1994, III jakson 
viimeinen luetelmakohta, s. 7 
KOM(95) 119 lopull., EYVL N:o C 301, 13.11.1995, sellaisena kuin se on muutettuna KOM(95) 
451 lopull., EYVL N:o C 327, 7.12.1995, sellaisena kuin se on muutettuna KOM(95) 576, ei 
vielä julkaistu virallisessa lehdessä. 
21 KOM(95) 162 lopull., 30.5.1995 
YHTENÄISMARKKINAT VUONNA 1995 16 
Neuvosto vastasi tähän pyyntöön erittäin myönteisesti antamalla 29 päivänä kesäkuuta 
1995 päätöslauselman yhteisön oikeuden yhdenmukaisesta ja tehokkaasta soveltamisesta 
ja tämän oikeuden rikkomiseen sovellettavista seuraamuksista sisämarkkinoiden alalla22. 
Komission tiedonannossa korostettiin pääosin seuraavia asioita: Poissulkematta 
mahdollisuutta ehdottaa tarvittaessa yhteisten seuraamusten määritelmää komissio 
vahvistaa, että kansallisiin seuraamusjärjestelmiin turvautumisen periaate on säilytettävä. 
Ei ole syytä uskoa, että yhteisön tai kanallisten sääntöjen perusteella määrätyt kansalliset 
seuraamukset eivät olisi tosiasiallisia, suhteutettuja ja luonteeltaan rikoksia ehkäiseviä, 
sillä jokaisen jäsenvaltion etujen mukaista on varmistaa lain tehokas soveltaminen 
alueellaan, niin sen omien kuin unionin muiden jäsenvaltioiden kansalaisten luottamuksen 
säilyttämiseksi. 
36. Ottaen kuitenkin huomioon toisinaan huomattavatkin erot erityisesti julkisten 
hankintojen alalla, jotka komissio havaitsi analysoidessaan yhteisön sääntöjen saattamista 
osaksi kansallista lainsäädäntöä ja niiden soveltamista, komissio korosti, että on tärkeää 
varmistaa kansallisten seuraamusjärjestelmien tietyn asteinen avoimuus, jotta niiden 
tehokkuus suhteellisuus ja rikoksia ehkäisevä luonne voidaan vahvistaa. Tätä tarkoitusta 
varten tiedonannossa esitetään muun muassa komission aikomus sisällyttää tuleviin 
asetus- ja direktiiviehdotuksiinsa lauseen, jossa säädetään erityisesti sisämarkkinoihin 
liittyvien määräysten rikkomuksiin sovellettavien seuraamusten ilmoittamisesta. 
Tällä tiedonannolla komissio pyysi neuvostoa ja parlamenttia : 
• tutustumaan näihin ensimmäisiin suuntaviivoihin sisämarkkinoiden alalla 
määrättävien seuraamusten suhteen; 
• vahvistamaan kansallisten seuraamusjärjestelmien avoimuuden tarpeen tällä 
alalla; 
• ilmaisemaan lujan sitoutumisensa seuraamuksiin liittyvien toimien tukemiseen 
erityisesti julkisten hankintojen ja tullioikeuden alalla; 
• sitoutumaan tarkastelemaan avoimessa ja rakentavassa hengessä alakohtaisia 
ehdotuksia, jotka komission odotetaan tekevän tulevien kuukausien aikana 
varmistaakseen sisämarkkinoita koskevien sääntöjen rikkomiseen sovellettavien 
seuraamusten tehokkaan, suhteutetun ja vakuuttavan luonteen. 
Neuvosto vastasi myönteisesti edellä esitettyihin pyyntöihin 29 päivänä kesäkuuta 1995 
antamassaan päätöslauselmassa. 
37. Komission yksiköt jatkoivat tullialan seuraamuksia koskevaa työtään saamansa 
toimeksiannon mukaisesti, joka käsittää tullirikkomusten esiintymisen, luokittelun ja 
vakavuusasteen tutkimisen ottaen huomioon yhteisön tullisäännösten määräykset. 
22 EYVL N:o C 188, 22.7.1995, s. 1 
YHTENÄISMARKKINAT VUONNA 1995 17 
§ 3 - Oikeusturva ja oikeudellinen yhteistyö 
A. Juristeille annettu koulutus ja tieto yhteisön oikeuden alalla 
38. Strategisen ohjelman "Sisämarkkinoiden hyödyntäminen parhaalla mahdollisella 
tavalla"23 yhteydessä komissio järjesti maaliskuussa ja lokakuussa 1995 kaksi 
asiantuntijakokousta (tuomareita, lakimiehiä ja akateemikkoja kaikista jäsenvaltioista) 
keskustelemaan mahdollisista aloitteista, joilla voitaisiin parantaa kaikkien ammattia 
harjoittavien juristien koulutusta ja tiedottamista yhteisön oikeuden soveltamisen 
parantamiseksi kansallisissa tuomioistuimissa. 
Näiden kokousten suorana tuloksena komissio valmistelee parhaillaan uutta kohdennettua 
toimintasuunnitelmaa, jonka nimi on "Robert SCHUMAN -toiminta" ja joka tukee 
yhteisö oikeuden opetusta tuomareiden, rauhantuomareiden ja lakimiesten perus- tai 
jatkokoulutuksesta vastaavissa opetuslaitoksissa. Toiminnalla pyritään myös kehittämään 
kaikkea yhteisön oikeutta koskevan tiedon välittämisen keinoja paikoissa, joissa ammattia 
harjoittavat juristit työskentelevät (tuomioistuimet, asianajajakunnat, ammattikoulut jne.). 
B. Kuluttajien oikeusturva 
39. Kuluttajien oikeusturvan ja kuluttajien sisämarkkinoita koskevien erimielisyyksien 
ratkaisemisen osalta, komissio on kehittänyt tasapainotetun lähestymistavan 16 päivänä 
marraskuuta 1993 julkaistun Vihreän kirjan jatkona24. 
40. Suunnitellut aloitteet keskittyvät pääasiallisesti sisäiseen valvontaan ja rajat 
ylittävään yhteistyöhön sekä joidenkin erityisten yhteisön oikeuden rikkomuksiin liittyvien 
ongelmien mahdolliseen lainsäädäntöön. 
Näiden aloitteiden tavoitteena on yksinkertaistaa rajat ylittävien yksittäisten 
erimielisyyksien ratkaisemista edistämällä tuomioistuimen ulkopuolella tapahtuvien 
menettelyjen luomista ja parempaa yhteistyötä olemassa olevien asiaankuuluvien elinten 
välillä. 
41. Myös joitain oikeudellisesti sitovia toimenpiteitä saatetaan harkita sen 
varmistamiseksi, että koko Euroopan unionissa on nopeita ja tehokkaita keinoja joitain 
laittomia rajat ylittäviä käytäntöjä vastaan, jotka vahingoittavat kuluttajien etuja ja 
yhtenäismarkkinoiden kunnollista toimintaa. 
C. Päätösten vapaa liikkuvuus 
42. Lisää kehitystä on tapahtunut lainkäyttövaltaa sekä konkurssia ja avioeroa, 
mitätöintiä ja asumuseroa koskevien päätösten tunnustamista ja soveltamista koskevan 
kahden yleissopimuksen hyväksymistä kohti. Nämä kaksi alaa poissuljettiin vuoden 1968 
Brysselin yleissopimuksen soveltamisalasta. Kaikki jäsenvaltiot parafoivat 25 päivänä 
syyskuuta 1995 konkurssiyleissopimuksenja 12 jäsenvaltiota allekirjoitti sen 23 päivänä 
marraskuuta. Loput jäsenvaltiot, Irlanti, Alankomaat ja Yhdistynyt kuningaskunta 
23 KOM(93) 632 lopull., 22.12.1993 
24 KOM(93) 576 lopull., 16.11.1993 
YHTENÄISMARKKINAT VUONNA 1995 18 
allekirjoittavat viimeistään 23 päivänä toukokuuta 1996. Perhelainsäädännön osalta 
työryhmät ovat jatkaneet työtään yleissopimuksen tekstiluonnokseksi. 
43. Neuvottelut oikeudellisten asiakirjojen toimittamisen yksinkertaistamista koskevan 
yleissopimuksen tekstistä ovat alkaneet. Yleissopimuksen tavoitteena on määrätä 
asiakirjojen suorasta toimittamisesta jäsenvaltioiden välillä. 
§ 4 - Lainsäädännön tehokkuuden arviointi 
44. Neuvoston vuonna 1992 esittämän pyynnön mukaisesti ja siten kuin 
sisämarkkinoiden vuoden 1993 strategisessa ohjelmassa on esitetty, komissio suorittaa 
parhaillaan laajaa yhtenäismarkkinoiden lainsäädännön vaikutusten ja tehokkuuden 
arviointia. Enemmän kuin 40 yksittäistä tutkimusta aloitettiin vuonna 1995, ja nämä 
muodostavat perustan vuonna 1996 laadittavalle kertomukselle. Tämän analyysin avulla 
komissio voi suunnata yhtenäismarkkinoiden strategiansa vuosisadan viimeisinä vuosina 
ja hienosäätää lainsäädännöllistä kehystyötä. Tämä sisältää: 
• yritystutkimuksen 12 000 yrityksestä EU:ssa 
• yritystutkimuksen eurooppalaisten valmistusteollisuuden järjestöjen ja 
palvelualojen edustajien keskuudessa 
• sarjan tutkimuksia kaupan esteistä (tekniset esteet, julkiset hankinnat, tulli- ja 
veromuodollisuudet, teollisen omaisuuden suoja) 
• tutkimuksia kaupasta ja investoinneista (ulkomaiset suoran investoinnin virrat, 
teollisuuden sisäiset ja väliset virrat, kilpailukyky/kauppa suhteen luominen ja 
monipuolistaminen, pääsy ulkomarkkinoille) 
• tutkimuksia kilpailun ja suurtuotannon etujen vaikutuksista (yleiseurooppalaiset 
markkinat, kilpailu sisämarkkinoilla, suurtuotannon edut, aineettomat investoinnit) 
• tutkimuksia aluepolitiikan, sosiaali- ja työpolitiikan, pääomamarkkinoiden 
vapauttamisen, monivaluuttahallinnon ja makrotaloudellisen mallintamisen 
vaikutuksista 
• alakohtaisia tutkimuksia (elintarvike, juomat ja tupakkatuotteet, lääkkeet, 
tekstiilit ja vaatteet, rakennustyömaalaitteet, kemialliset aineet, moottoriajoneuvot, 
jalostetut elintarvikkeet, tietoliikennelaitteet, vakuutus, pankkiala, ilmaliikenne, 
jakelu, rahtaus, vapautetut tietoliikennepalvelut, mainonta, audiovisuaaliset 
palvelut, tietopalvelut, energia ja kuljetuksen huonon perusrakenteen aiheuttamat 
kustannukset). 
Tutkimuksen tulosten arvioidaan voitavan julkaista vuoden 1996 viimeisen neljänneksen 
aikana. 
YHTENÄISMARKKINAT VUONNA 1995 19 
§ 5 - Tilastotieto 
45. Luotettavien yhtenäismarkkinoita koskevien tilastotietojen tarve vaikuttaa 
Eurostatin tilastointityötä sekä lyhyellä että pitkällä aikavälillä. 
46. Lyhyen aikavälin tavoite liittyy tarpeeseen tarjota puolueetonta ja luotettavaa tietoa 
vuoden 1996 katsaukseen. Sekä määrällistä että laadullista tietoa joko suoraan Eurostatilta 
tai jäsenvaltioilta valmisteltiin "vuoden 1996 tutkimukseen" vuoden 1995 tammikuun ja 
lokakuun välisenä aikana ja ne kerättiin olemassa olevista tietokannoista Eurostatissa ja 
jäsenvaltioissa sekä yritystutkimuksen pitkittäistutkimuksesta valtioissa, jotka olivat 
jäsenvaltioita ennen vuotta 1995. 
47. Pitkän aikavälin tavoite on parantaa nykyistä tietojen keruuta. Tämä koskee ennen 
kaikkea ryhmää palveluteollisuuksia, joissa yksityiskohtaisemmat tiedot auttaisivat 
hallintoelimiä ja talouden edustajia arvioimaan kehitystä ja hyödyntämään tehokkaasti 
yhtenäismarkkinoita. 
§ 6 - Sääntelypolitiikka ja yksinkertaistaminen 
A. Sääntelypolitiikka ja lainsäädännön yksinkertaistaminen 
48. Liikemaailman, hallintoelinten ja yhteisön toimielinten lisääntynyt mielenkiinto 
paremman ja yksinkertaisemman sääntelyn varmistamiseen oli ilmeistä läpi vuoden 1995, 
sekä uuden sääntelyn valmistelussa että nykyisen lainsäädännön sopivuuden arvioinnissa. 
49. Komissio valmisteli sääntelypolitiikan yleiset suuntaviivat25, jotka on jaettu kaikille 
osastoille. Suuntaviivoissa korostetaan asianmukaisen kuulemisen, vaikutusten arvioinnin, 
eri yhteisön politiikkojen tavoitteiden yhtenäisyyden varmistamisen ja ehdotuksen 
toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden perusteella tapahtuvan harkinnan tarvetta. 
50. Lainsäädännöllisen ja hallinnollisen yksinkertaistamisen ryhmän, jonka 
puheenjohtajana toimii Bernhard Molitor, kertomuksessa26 esitettiin useita 
yksityiskohtaisia suosituksia yhteisön lainsäädännön mahdollisesta yksinkertaistamisesta. 
Marraskuussa julkaistuissa kertomusta koskevissa huomautuksissaan27 komissio suhtautui 
myönteisesti kertomuksessa esitettyihin yleisiin suosituksiin, joissa kannatettiin uuteen 
lainsäädäntöön samanlaista lähestymistapaa kuin mitä nyt on käytetty yleisissä 
suuntaviivoissa, painotettiin jäsenvaltioiden tarvetta saattaa direktiivit hyvissä ajoin ja 
moitteettomasti osaksi kansallista lainsäädäntöä ja puollettiin suurempia ponnistuksia 
yhteisön oikeuden vakiinnuttamiseksi. Komissio kuitenkin totesi, että se olisi odottanut 
ryhmältä enemmän kannanottoja kansallisen lainsäädännön vaikutuksen tarkastelussa ja 
arvioinnissa. UNICEn sääntelyä koskevassa kertomuksessa28, jonka valmistelun 
rahoituksessa komission avusti, vahvistettiin, että suuri osa liike-elämää rasittavasta 
sääntelystä on jäsenvaltioiden vastuulla eikä yhteisön. 
25 
26 
27 
28 SEC(95)2255, 17.1.1996 
KOM(95) 288 lopull. 12, 21.6.1995 
SEC(95) 2121, 29.11.1995 
"Euroopan voimavarojen vapauttaminen kohdennetun sääntelyuudistuksen kautta " - Bryssel 1995 
YHTENÄISMARKKINAT VUONNA 1995 20 
51. Komission kertomuksessa Eurooppa-neuvostolle "Parempaa lainlaadintaa"29 
käsitellään vuoden 1995 tapahtumia ja vuoden 1996 ensisijaisuuksia koskien toissijaisuus-
ja suhteellisuusperiaatteiden, yksinkertaistamisen ja koonnelmien laatimisen 
soveltamisesta. Yritysympäristön parantamista ja yksinkertaistamista käsittelevä komitea 
osallistuu myös joidenkin Molitor-kertomuksen suositusten seurantaan niiltä osin, kun 
ne koskevat pieniä ja keskisuuria yrityksiä. 
B. Kodifiointi ja koonnelmien laatiminen 
52. Instituutioiden välisessä sopimuksessa 20 päivänä joulukuuta 1994 hyväksytyt 
tekniset parannukset ja uudet nopeammat työmenetelmät lisäävät edistystä kodifioinnin 
ja koonnelmien laatimisen osalta. Komissio hyväksyi vuonna 1995 kymmenkunta 
ehdotusta virallisista koonnelmista, jotka koskivat sellaisia aloja kuten televiestintä, 
eläinten terveys, eläinten rehu sekä siemenet ja kasvit. Muiden ehdotusten osalta työ 
edistyy hyvin, mukaan lukien pankkiala, henki- ja vahinkovakuutukset sekä pörssi ja 
arvopaperit, joita koskevat ehdotukset esitetään vuonna 1996. 
53. Epävirallisten koonnelmien laatimisen tehostaminen on johtanut noin 140 
lainsäädäntökoonnelmaan, jotka yhdistävät lähes 1500 alkuperäisasiakirjaa. Nämä tekstit 
ovat saatavilla julkaisutoimiston ja sen jakeluverkon kautta vuoden 1996 alkupuolella. 
§ 7 - Viestintä- ja tiedotuspolitiikka 
54. Yhtenäismarkkinoiden tehokas toiminta vaatii asianmukaista tiedonvälitystä 
yhteisön toimielinten, jäsenvaltioiden ja yhtenäismarkkinoiden osapuolten välillä. 
Komissio on toteuttanut lukuisia toimia, joiden tarkoituksena on yhtenäismarkkinoiden 
tarjoamien mahdollisuuksien tunnetuksi tekeminen yksittäisten ihmisten ja yritysten 
keskuudessa ja tietojen kerääminen näiden näkemyksistä ja kokemuksista. 
55. Silloisissa kahdessatoista jäsenvaltiossa vuonna 1994 järjestettyjen sisämarkkina-
viikkojen menestyksen seurauksena järjestettiin vastaavanlaisia tapahtumia kolmessa 
uudessa jäsenvaltiossa vuonna 1995. Nämä tapahtumat tarjosivat komission 
viranomaisille, kansallisten hallintoelinten edustajille ja yhtenäismarkkinoiden osapuolille 
mahdollisuuden vaihtaa keskenään näkemyksiä tilanteesta yhtenäismarkkinoiden osalta 
kyseisissä valtioissa. 
56. Komissio julkaisee edelleen useita yhtenäismarkkinoita koskevia aikakauslehtiä, 
kuten DG XV News, joka on nykyään suunniteltu uudelleen laajemmalle levikille nimellä 
Single Market News. 
57. Toinen tutkimus pk-yritysten kokemuksista yhtenäismarkkinoilla30 toteutettiin 
euroneuvontakeskusverkon avustuksella. 
58. Komissio on entistä enemmän tutkinut sähköisten välineiden tarjoamia 
mahdollisuuksia. Se on tuottanut ensimmäisen CD-ROMin31 sisämarkkinoista, joka 
perustuu tietopohja Info 92 sisältämiin 350 kysymykseen ja vastaukseen 
29 
30 
31 Asiak. N:o CSE(95) 580 
Voi pyytää PO XV:sta. 
"Sisämarkkinnat - kaikkien asia!". Voi pyytää PO XV:sta, osasto AI. 
YHTENÄISMARKKINAT VUONNA 1995 21 
sisämarkkinoista. Laajemman CD-ROMin julkaisemisen mahdollisuutta tutkitaan 
parhaillaan. Ensimmäisenä askeleena yhtenäismarkkinoita koskevan tiedon levittämisestä 
Internetin kautta komissio on luonut ikkunan aiheesta Europa-palvelimeen32. 
59. Tammikuussa 1995 Euroopan parlamentille pitämässään puheessa puheenjohtaja 
Santer esitti ajatuksen ehdotuksesta, jonka tarkoituksena olisi osoittaa 
yhtenäismarkkinoiden edut ja mahdollisuudet - yhteisön yhdentymisen toistaiseksi tärkein 
saavutus - yksittäisille kansalaisille: tästä ehdotuksen otsikko "Kansalaiset ensin!". 
Vuonna 1995 tehtiin huomattavaa valmistelutyötä toiminnan aloittamiseksi seuraavana 
vuonna. Useita oppaita tuotetaan ihmisten auttamiseksi tuntemaan paremmin 
yhtenäismarkkinoita koskevat oikeutensa, keinot hyödyntää niitä kussakin jäsenvaltiossa 
ja keinot saada hyvitystä, jos nämä oikeudet kielletään. 
32 WWW- osoite: http:\\www.cec.lu\ 
YHTENÄISMARKKINAT VUONNA 1995 22 
3 jakso - Henkilöiden vapaa liikkuvuus 
§ 1 - Tarkastusten poistaminen sisäisillä rajoilla 
60. Yhden perustamissopimuksen päätavoitteen, henkilöiden vapaan liikkuvuuden, 
täydellisessä täytäntöönpanossa on vielä puutteita. Komissio on omalta osaltaan päättänyt 
esittää neuvostolle ja Euroopan parlamentille viimeiset ehdotukset, jotka täydentävät 
neuvostossa jo käsiteltäviä ehdotuksia. Jollei näitä puutteita korjata, ne voivat 
vahingoittaa Euroopan unionin uskottavuutta. 
61. Vaikka henkilöiden rajatarkastuksiin liittyy vielä monia ongelmia, komissio on 
todennut joitain edistysaskelia Schengen-sopimusten vuoksi. Seitsemän unionin 
jäsenvaltiota (Saksa, Belgia, Espanja, Ranska, Luxemburg, Alankomaat ja Portugali) ovat 
soveltaneet keskenään 1 päivästä heinäkuuta 1995 alkaen peruuttamattomalla tavalla 
Schengenin yleissopimusta , jonka tavoitteena on kaikkien niiden yhteiset rajat ylittävien 
ihmisten tarkastusten poistaminen33. Yleissopimuksen täytäntöönpano on tärkeä vaihe 
perustamissopimuksen 7 a* artiklassa esitetyn tavoitteen saavuttamisessa. 
62. Vastaavasti komissio hyväksyi 12 päivänä heinäkuuta 1995 kolme ehdotusta 
direktiiveiksi, joiden tavoitteena on Euroopan unionin sisäisillä rajoja ylittävien 
henkilöiden tarkastusten poistaminen. Komission mielestä sisämarkkinoiden on toimittava 
samoin edellytyksin kuin kansallisten markkinoiden ja yhteisön sisäiset matkat olisi 
voitava tehdä samalla tavalla kuin matkat jäsenvaltion alueiden tai maakuntien välillä. 
Kunnes sisäisten rajojen valvonta on lakkautettu, sisämarkkinat eivät ole yhteisön 
kansalaisten kannalta todelliset. Tarkastusten poistaminen sisäisillä rajoilla ei saisi 
mitenkään vähentää Euroopan kansalaisten turvallisuutta. Päinvastoin ehdotuksissa on 
erityisesti määrätty, ettei tarkastusten poistaminen tule voimaan, ellei tärkeimpiä 
tukitoimenpiteitä korkean turvallisuustason varmistamiseksi alueella ilman rajoja ole 
lopullisesti hyväksytty ja tyydyttävästi toteutettu. Kaikki nämä toimenpiteet ovat 
neuvoston käsiteltävinä. 
Uusien ehdotusten osalta ensimmäisessä konkretisoituu tarkastusten poistaminen, ja siinä 
selvennetään tarkastusten suorittamisen kieltämisen ja sisäisillä rajoilla tehtävien 
muodollisuuksien määräämisen soveltamisala34. Ehdotuksessa vahvistetaan, että kaikki 
henkilöt kansalaisuudestaan riippumatta hyötyvät tarkastusten poistumisesta sisäisillä 
rajoilla. "Suojalauseketta" on suunniteltu niitä tapauksia varten, joissa jäsenvaltiolla on 
vastassaan riittävän vakava aineellinen uhka yleiselle järjestykselle tai turvallisuudelle. 
Toinen ehdotus direktiiviksi tähtää johdetun oikeuden muuttamiseen henkilöiden vapaan 
liikkuvuuden alalla siten, että näistä teksteistä poistetaan kaikki määräykset, jotka 
mahdollistavat henkilöiden tarkastukset heidän ylittäessään sisäisiä rajoja35. 
Lopuksi kolmannessa ehdotuksessa pyritään antamaan kolmansien maiden kansalaisille, 
jotka ovat laillisesti jossain jäsenvaltiossa, oikeus lyhyeen vierailuun toisen jäsenvaltion 
alueella, jos heillä on oleskelulupa tai kaikissa unionin jäsenvaltioissa voimassa oleva 
33 
34 
35 Ranska on kuitenkin soveltanut turvalauseketta ja sallinut rajavalvonnan väliaikaisen käytön yleisen 
järjestyksen ja kansallisen turvallisuuden vuoksi. 
KOM(95) 346 lopull., EYVL N:o C 306, 17.11.1995 
KOM(95) 347 lopull., EYVL N:o C 289, 31.10.1995 
YHTENÄISMARKKINAT VUONNA 1995 23 
viisumi36. Tämä on myös kiinteä lisäys komission joulukuussa 1993 tekemiin ulkorajojen 
ylittämistä koskeviin ehdotuksiin37, sillä siinä ennakoidaan oleskeluluvan saattaminen 
samanarvoiseksi jäsenvaltion myöntämän viisumin kanssa sekä vastavuoroinen viisumien 
tunnustaminen. Tällä toimenpiteellä useita miljoonia vakinaisesti asuvia ulkomaalaisia 
pääsee matkustamaan unionin eri maihin ilman, että heidän tarvitsee hankkia viisumia 
etukäteen, mikä puolestaan lisää matkailua ja tavaroiden ja palvelujen hankintaa rajojen 
yli. 
63. Neuvosto antoi tänä vuonna kaksi asetusta, 29 päivänä toukokuuta 1995 asetuksen 
yhtenäisestä viisumin kaavasta (asetus (EY) 1683/95*) ja 25 päivänä syyskuuta 1995 
asetuksen kolmansista maista, joiden kansalaisilla on oltava viisumi ylittäessään 
jäsenvaltioiden ulkorajat (asetus (EY) 2317/95*). 
§ 2 - Henkilöiden vapaa liikkuvuus yhteisössä 
A. Oleskeluoikeus 
64. Viralliset ilmoituskirjeet lähetettiin yhdeksään jäsenvaltioon koskien niiden 
riittämätöntä kaikkien kolmen oleskeluoikeutta koskevan direktiivin saattamista osaksi 
kansallista lainsäädäntöä. 
B. Pätevyysvaatimusten tunnustaminen 
65. Vuodesta 1991 vuoden 1994 loppuun lähes 10 000 Euroopan kansalaista sai 
tunnustuksen tutkintotodistukselleen direktiivin 89/48/ETY* mukaisesti ja noin 5 000 
muuta käyttää joka vuosi hyväkseen alakohtaisia direktiivejä (lääkärit, hammaslääkärit, 
eläinlääkärit, yleissairaanhoitajat, kätilöt, farmaseutit ja arkkitehdit). 
66. Vuonna 1995 komission kirjasi kuitenkin kasvavan määrän valituksia 
maahanmuuttajilta, joilla oli ollut vaikeuksia saada tutkintotodistuksensa tunnustettua. On 
mahdotonta sanoa, kuvaako tämä valitusten lisääntyminen todellista tilanteen 
huonontumista edellisiin vuosiin verrattuna vai johtuuko se maahanmuuttajien paremmasta 
yhteisön oikeuden mukaisten oikeuksiensa tuntemisesta. 
Suurin osa valituksista käsitteli neuvoston direktiiveissä 89/48/ETY* ja 92/5l/ETY* 
laadittua tutkintotodistusten ja ammatillisten tutkintotodistusten tunnustamisen yleistä 
järjestelmää. Joissain tapauksissa vaikeudet johtuivat täytäntöönpanolainsäädännön 
puuttumisesta, erityisesti jälkimmäisen direktiivin osalta, joka olisi pitänyt saattaa osaksi 
kansallista lainsäädäntöä ennen 18 päivää kesäkuuta 1994, mutta joka on toteutettu 
täydellisesti ainoastaan seitsemässä jäsenvaltiossa. Direktiivin 89/48/ETY* osalta yksi 
jäsenvaltio eli Belgia ei ole vielä lähes viisi vuotta täytäntöönpanon määräajan kuluttua 
umpeen toteuttanut yhtään tehokasta toimenpidettä kansallisessa lainsäädännössä. Muut 
ongelmat johtuvat ongelmista tulkita direktiivien peruskäsitteitä (kuten "tutkintotodistus", 
"yliopistotason koulutus", "säännelty ammatti") sekä soveltaa itse 
tunnustamisjärjestelmää. 
36 KOM(95) 348 lopull., EYVL N:o C 307, 18.11.1995 
37 KOM(93) 684 lopull., EYVL N:o C 11, 15.1.1994 
YHTENÄISMARKKINAT VUONNA 1995 24 
67. Tämän tilanteen korjaamiseksi komissio pyrkii varmistamaan, että direktiivien 
soveltamisesta vastaavat henkilöt ymmärtävät ne paremmin ja ne, jotka haluavat tukeutua 
yleiseen järjestelmään, tietävät kaikki oikeutensa. 
68. Yhteisön oikeuden selventämiseksi ja yksinkertaistamiseksi komissio esittää 
lähiaikoina ehdotuksen direktiiviksi, joka tähtää 35 olemassa olevan ammatillista 
toimintaa koskevan direktiivin tärkeimpien säännösten lujittamiseen ja niihin ammatteihin, 
joita muut direktiivit eivät kata, liittyvän tunnustamisjärjestelmän luomiseen. 
C. Työvoimapalvelut raja-alueilla 
69. Marraskuussa 1994 käynnistetty työvoimapalvelujen verkosto Eures (European 
Employment Services) toimi vuonna 1995 ensimmäistä kertaa koko vuoden tavoitteenaan 
helpottaa työntekijöiden vapaata liikkuvuutta Euroopan talousalueella. Eures on 
komission, jäsenvaltioiden työvoimayksiköiden ja raja-alueiden työmarkkinaosapuolten 
edustajien yhteisyritys. Vuoden aikana se helpotti kokemusten ja hyväksi havaittujen 
käytäntöjen vaihtoa verkoston jäsenten välillä. Julkisten työvoimapalvelujen välinen 
yhteistyö alkaa jo ylittää alunperin kaavaillun. 
YHTENÄISMARKKINAT VUONNA 1995 25 
4 jakso - Tavaroiden vapaa liikkuvuus 
Yhteisön oikeuden välineet tavaroiden vapaan liikkuvuuden varmistamiseksi 
§ 1 - Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 30 - 36* artikla 
A. Johdanto 
70. Perustamissopimuksen 30* ja sitä seuraavissa artikloissa kielletään tuontia ja 
vientiä koskevat rajoitukset sekä muut toimenpiteet, joilla on sama vaikutus. Komission 
toimet, joilla se tarkistaa jäsenvaltioiden näiden artiklojen noudattamisen, tähtäävät 
kaupan esteiden poistamiseen erityisesti käymällä keskusteluja jäsenvaltioiden kanssa. 
71. Vuonna 1995 komissio kirjasi 258 uutta tapausta, jotka olivat joko paljastuneet 
komission työn yhteydessä tai seuranneet taloudellisten toimijoiden tai ammatillisten 
järjestöjen tekemistä valituksista. Kasvu vuoteen 1994 verrattuna selittyy pääasiallisesti 
Suomen, Itävallan ja Ruotsin liittymisellä unioniin. 
Saman ajanjakson aikana käsiteltiin loppuun 238 tapausta. On myös syytä huomata, että 
ainoastaan kaksi luovutettiin yhteisön tuomioistuimelle, mikä todistaa, että komission 
puoltama yhteistyökumppanuus, jonka tarkoituksena on sopuratkaisujen löytäminen sille 
tuotuihin tapauksiin, on tuottanut tulosta. Tänä vuonna kokouksia järjestettiin Espanjassa, 
Ranskassa, Italiassa, Alankomaissa, Saksassa, Kreikassa ja ensimmäistä kertaa myös 
Belgiassa. Tämä toiminta laajennetaan uusiin jäsenvaltioihin, Itävaltaan, Suomeen ja 
Ruotsiin. Nämä "pakettitapaamiset" tarjoavat tarvittavan kehyksen yksityiskohtaiselle 
keskustelulle komission ja jäsenvaltioiden toimivaltaisten toimielinten välillä ja 
mahdollistivat ratkaisun löytämisen 60 tapaukseen. 
B. Tärkeimmät alat, joilla komissio on toiminut kaupan esteiden poistamiseksi 
vuonna 1995 
72. Kuten taulukossa III olevat 258 uudesta tapauksesta tehdyt tilastotiedot osoittavat, 
tärkeimmät alat, joilla hallitusten toimenpiteiden tavoitteena tai tuloksena saattaa olla 
yhteisön sisäistä kauppaa rajoittava vaikutus ovat maantieajoneuvot, elintarvikkeet, 
kemikaalit sekä farmaseuttiset ja lääketieteelliset tuotteet. 
Kuten vuonna 1994, suurin osa vaikeuksista kirjattiin elintarvikkeiden ja 
maantieajoneuvojen alalla. 
YHTENÄISMARKKINAT VUONNA 1995 26 
Taulukko III - Vuonna 1995 kirjatut kaupan esteitä koskevat valitukset (30 ia seuraavat artiklat) 
Jäsenvaltio 
B 
DK 
D 
EL 
E 
F 
IRL 
I 
L 
NL 
Ö 
P 
FIN 
S 
UK 
Yhteensä Maantie-
ajoneuvot 
6 
2 
4 
2 
4 
23 
0 
10 
3 
1 
1 
2 
2 
7 
4 
71 Elintarvikkeet 
6 
0 
21 
3 
7 
10 
0 
5 
0 
3 
1 
1 
1 
8 
0 
66 Kemikaalit 
l 
1 
4 
l 
l 
l 
0 
l 
0 
0 
2 
0 
0 
3 
0 
15 Farmas. ja 
lääket. tuotteet 
l 
l 
0 
2 
1 
0 
0 
3 
0 
0 
1 
0 
0 
0 
1 
10 Televiestintä 
0 
0 
2 
1 
0 
1 
0 
3 
0 
2 
0 
0 
0 
0 
0 
9 Rakennusala 
l 
0 
2 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
2 
0 
1 
0 
0 
6 Muut 
2 
1 
21 
0 
13 
13 
0 
10 
0 
9 
3 
2 
1 
1 
5 
81 Yhteensä 
17 
5 
54 
9 
26 
48 
0 
32 
3 
15 
10 
5 
5 
19 
10 
258 
YHTENÄISMARKKINAT VUONNA 1995 27 
73. Tämä asia koskee kaikkia jäsenvaltioita Irlantia lukuun ottamatta: tältä osin on 
merkittävää, että tilanne uusissa jäsenvaltioissa, Itävallassa, Suomessa ja Ruotsissa 
kuvastaa yleistä tilannetta muissa jäsenvaltioissa. Suurin osa näihin maihin kohdistuneista 
valituksista koskee ajoneuvojen rekisteröintiin, elintarvikkeiden markkinointiin sekä 
farmaseuttisten tuotteiden markkinointiin liittyvää sääntelyä. Taloudellisten toimijoiden 
kohtaamien esteiden luonne ja jäsenvaltioiden tavoitteet ovat eri aloilla erilaisia, mutta 
eivät eroa selkeästi esteistä, jotka komissio on tunnistanut aiemmissa kertomuksissaan. 
a) Maantieajoneuvot 
IA. Komissio kirjasi tänä vuonna eniten tapauksia maantieajoneuvojen alalla. Nämä 
vaikeudet, jotka koskivat pääasiassa toisessa jäsenvaltiossa jo rekisteröityjä ajoneuvoja, 
samoin kuin vuonna 1994, johtuivat suurimmaksi osaksi ajoneuvojen tarkastajien ja 
kansallisten teknisten standardien vastavuoroisen tunnustamisen periaatteen noudattamatta 
jättämisestä sekä muissa jäsenvaltioissa annettujen asiakirjojen tunnustamatta jättämisestä 
vaikka ne sisälsivät tarvittavat tiedot. Näin ollen komissio kiinnittää erityistä huomiota 
tähän tilanteeseen, joka useassa tapauksessa asettaa kyseenalaiseksi oikeuden, jonka 
sisämarkkinat takaa yhteisön kansalaisille. Esimerkit tuloksista, jotka on saatu komission 
väliintulosta ovat Ranskan aloittama suurempi joustavuus käytettyjen ajoneuvojen 
rekisteröintimenettelyssä sekä Espanjan asetus oikealta puolelta ohjattavien ajoneuvojen 
tapauskohtaisesta hyväksymisestä. 
Tehdäkseen kansalliset viranomaiset tietoisiksi ajoneuvojen rekisteröintiin liittyvistä 
velvoitteistaan ja tiedottaakseen yleisölle yhteisön oikeuden sille tarjoamista oikeuksista 
ja takuista komissio antoi 20 päivänä joulukuuta 1995 tulkitsevan ilmoituksen toisessa 
jäsenvaltiossa jo rekisteröityjen ajoneuvojen tyyppihyväksyntä- ja 
rekisteröintimenettelyistä38. Komission antaman uuden ilmoituksen tärkein tavoite on 
selittää periaatteet ja menetelmät, joita kansallisten viranomaisten olisi noudatettava, jotta 
toisessa jäsenvaltiossa jo rekisteröidyt ajoneuvot voidaan rekisteröidä yksinkertaisesti ja 
tehokkaasti omassa maassaan. Ilmoitus on selkeä kuvaus ajoneuvojen EY-
tyyppihyväksynnän ja tuomioistuimen ratkaisujen kansallisiin viranomaisiin ja 
yksityishenkilöihin kohdistuvista käytännön vaikutuksista. 
b) Elintarvikkeet 
75. Komissio huomasi, että vuonna 1995 samoin kuin vuonna 1994 pääasiallinen este 
oli kansallisissa menettelyissä, jotka vaativat ennalta hankitun luvan elintarvikkeiden 
koostumuksen tarkastamiseksi erityisesti lisäravinteiden (ravintoaineet, vitamiinit) ja/tai 
lisäaineiden osalta. Tältä osin ja jotta voitaisiin paremmin taata yhteisön sääntöjen 
noudattaminen asiassa, komissio on pyytänyt jäsenvaltioiden viranomaisia antamaan sille 
yksityiskohtaiset tiedot voimassa olevista kansallisista menettelyistä. 
Komissio korosti, että kuluttajasuojan ehdoton vaatimus ei oikeuta kieltämään tuotteita 
kansallisen "laadun" perusteella. Täten esimerkiksi komission väliintulon seurauksena 
Kreikan viranomaiset muuttivat voimassa olevaa asetusta, jotta tiettyjen vähän 
hedelmämehua sisältävien juomien markkinointi voitaisiin sallia, jos niiden merkinnässä 
tarkennetaan tämä pitoisuus. 
38 SEC(95) 2262, ei ole vielä julkaistu. 
YHTENÄISMARKKINAT VUONNA 1995 28 
c) Kemikaalit 
76. Osa esteistä, joista saatiin 15 valitusta, johtuu sellaisten tuotteiden maahantuonnin 
tai käytön kieltämisestä, joiden jäsenvaltiot katsovat olevan vaarallisia kansanterveydelle 
ja kuluttajille. Mutta suurin osa liittyy markkinoille saattamista koskeviin menettelyihin, 
ja rinnakkaistuonnin osalta menettelyihin sen tarkistamiseksi, että tuotu tuote on 
samanlainen kuin tuotteet, joiden markkinoille saattaminen on jo sallittu. 
d) Farmaseuttiset ja lääketieteelliset tuotteet 
11. Farmaseuttisten tuotteiden vapaan liikkuvuuden esteet liittyvät pääasiassa 
markkinointilupaa koskeviin menettelyihin ja rinnakkaistuontia koskeviin vaikeuksiin. 
Komissio on puuttunut moneen tapaukseen helpottaakseen toisessa jäsenvaltiossa 
valmistettujen ja jo markkinoille saatettujen tuotteiden rinnakkaistuontia tai sellaisten 
lääkkeiden, joiden hoidolliset ominaisuudet ovat samanlaiset kuin markkinoilla39 olevilla 
tuotteilla, rinnakkaistuontia. 
e) Muut esteet 
78. Komissio huomasi vuonna 1995 kaupallisen sääntelyn osalta huomattavan kasvun 
asetuksissa, jotka vaativat kansallisen kielen käyttöä joissain tiedoissa tuotteiden 
merkinnöissä. Täten esimerkiksi komissio ilmoitti, että velvollisuus varmistaa, että 
pulloissa on merkintä "ei panttia" hollanniksi sekä merkki näiden pullojen erillisestä 
keruusta oli suhteeton ja liiallinen velvollisuus verrattuna siihen, mitä kuluttajan tarvitsee 
tietää. 
79. Komission oli myös tarkasteltava joitain asetuksia, jotka liittyivät alkuperäalueiden 
merkintään ja johtivat kaupan esteisiin. Esimerkiksi seurauksena valituksesta Tanskan 
lainsäädännön vaatimusta vastaan koskien maahantuotuja vaatteita, joita myytiin 
tanskalaisen yhtiön nimellä taijoissa oli tanskalainen merkki merkinnästä, josta käy ilmi, 
että ne ovat tuotuja tai niiden alkuperämaa, komissio katsoi, että nämä vaatimukset 
maahantuotujen vaatteiden merkinnästä tarkoittivat kaupan rajoittamista jäsenvaltioiden 
välillä perustamissopimuksen sääntöjen vastaisesti (30 artikla*). 
C. Yhteisön tuomioistuimen toiminta 
80. Yhteisön tuomioistuimen oikeuskäytäntö on tärkeä väline yhteisön sääntöjen 
yhdenmukaisen ja tehokkaan soveltamisen varmistamiseksi perustamissopimuksen 30 ja 
sitä seuraavissa artikloissa* määritellyn mukaisesti, koska käsitettä "tuonnin määrällisiä 
rajoituksia vaikutukseltaan vastaavat toimenpiteet" ei ole määritelty 
perustamissopimuksessa. 
81. Seuraavat kuuluivat tuomioistuimen tärkeimpiin ratkaisuihin vuonna 1995: 
Tavaroiden televisiomainonta jakelusektorin puolesta40 
Perustamissopimuksen 30 artiklaa* ei sovelleta tapauksessa, jossa jäsenvaltio estää 
lainsäädännöllisin keinoin tai sääntelyn avulla Tällaisen toimenpiteen tarkoitus ei 
39 
40 Tiedonanto farmaseuttisten erikoistuotteiden rinnakkaistuonnista, EYVL N:o C 15, 6.5.1982. 
Asia C-412/93, tuomio annettu 9 päivänä helmikuuta 1995. 
YHTENÄISMARKKINAT VUONNA 1995 29 
ole säännellä tavaroiden vaihtoa jäsenvaltioiden välillä vaan se liittyy 
myyntitapoihin ja koskee kaikkia taloudellisia toimijoita tekemättä eroa tuotteiden 
välillä eikä vaikuta toisesta jäsenvaltiosta tulevien tuotteiden myyntiin eri lailla 
kuin kotimaisten tuotteiden. 
Torjunta-ainejäämien enimmäismäärien vahvistaminen41 
Torjunta-ainejäämien enimmäismäärien vahvistamisesta tietyille kasvikunnasta 
peräisin oleville tuotteille, mukaan lukien hedelmät ja vihannekset, 27 päivänä 
marraskuuta 1990 annetussa neuvoston direktiivissä 90/642/ETY* ei kielletä 
kloroprofaami- ja profaamijäämien sallitut enimmäismäärät määrääviä kansallisia 
asetuksia eikä menetelmiä näiden määrien noudattamisen seuraamiseksi. 
Tuomioistuin teki kuitenkin selväksi, että tällaisten asetusten on noudatettava 
perustamissopimuksen 30 ja 36 artiklan* määräyksiä. 
Huumausaineen tuonti (diamorfiini)42 
Tuonnin kieltämistä ei voida sallia perustamissopimuksen 36 artiklan* nojalla, 
jos sitä perustellaan tarpeella varmistaa liikeyrityksen toiminnan jatkuminen. 
Toisaalta kieltoon voidaan soveltaa 36 artiklassa* määrättyä poikkeusta, kun on 
kysymys ihmisten terveyden ja elämän suojelusta ja tätä tavoitetta ei voida 
saavuttaa yhtä tehokkaasti toimenpiteillä, jotka rajoittavat yhteisön sisäistä 
kauppaa vähemmän. 
Tuotteen esittämien tavalla, joka voi rajoittaa vähittäishintojen asettamisvapautta ja 
harhaanjohtaa kuluttajaa43 
Kielto laskea liikkeelle jäsenvaltiossa tuotteita, joilla on samanlaiset mainostamista 
koskevat viitteet kuin muissa jäsenvaltioissa käytetyt, ehkäisee yhteisön sisäistä 
kauppaa, koska se voi pakottaa tuojan mukauttamaan tuotteen esittämistä eri 
tavoin riippuen myyntipaikasta sekä aiheuttaa tuojalle ylimääräisiä pakkaus- ja 
mainoskuluja. 
41 
42 
43 Yhdistetyt asiat C-54/94 ja C-74/94, tuomio annettu 23 päivänä helmikuuta 1995. 
Asia C-342/93, tuomio annettu 23.3.1995. 
Asia C-470/93, tuomio annettu 6.7.1995 (ei vielä julkaistu). 
YHTENÄISMARKKINAT VUONNA 1995 30 
§ 2 - Tekninen yhdenmukaistaminen ja standardointi 
A. Lainsäädännön hyväksyminen ja täytäntöönpano eri aloilla 
a) Maataloustuotteet 
Eläinlääkintä- ia eläintekninen lainsäädäntö 
82. Eläinlääkintä- ja eläinteknisen lainsäädännön aloilla tehtiin tärkeitä päätöksiä 
vuonna 1995. Näihin kuuluvat eläinten suojelemisesta kuljetuksen aikana annettu 
direktiivi 95/29/EY*, kolme päätöstä tiettyjen Suomeen ja Ruotsiin vietävien eläinten ja 
eläinperäisten tuotteiden testaamisesta salmonellan torjumiseksi (päätökset 95/409/EY*, 
95/410/EY* ja 95/41 l/EY*) ja tuoreen lihan kaupasta annettua direktiiviä muuttava 
direktiivi sekä nautaeläinten ja sikojen kaupasta annettua direktiiviä muuttava direktiivi 
(direktiivit 95/23/EY* ja 95/25/EY*). 
83. Komissio antoi myös useaan aiheeseen liittyviä ehdotuksia neuvostolle, mukaan 
lukien lihatuotteet ja tiettyjä zoonoosien aiheuttajia koskevat suojatoimenpiteet. 
84. Komissio toteutti useita täytäntöönpanotoimenpiteitä liittyen yhtenäismarkkinoiden 
toteuttamiseksi tehtäviin toimenpiteisiin. Se teki myös päätöksiä yhdenmukaistaakseen 
kalatuotteiden ja elävien simpukoiden tuontiin liittyvät edellytykset(neuvoston direktiivi 
95/22/EY*) sekä eläintautien poistamiseen ja tällaisten tautien kehittymisen estämiseksi 
myönnettävän yhteisön rahoituksen ottaen erityisesti huomioon klassisen sikaruton 
Saksassa ja suu- ja sorkkataudin Kreikassa44. Suojalausekkeita pantiin täytäntöön, jotta 
estettäisiin sairauksien leviäminen yhteisöön erityisesti suu- ja sorkkataudin ilmettyä 
Venäjällä ja astumataudin Meksikossa. 
85. Joulukuun alussa komissio järjesti Brysselissä suuren konferenssin, jossa 
tarkasteltiin kasvunedistäjien käyttöä lihantuotannossa koskevia tieteellisiä todisteita ja 
arvioitiin niiden käyttöä koskevan tiedon nykyistä tasoa. 
Kasvien terveys ia muu kasvituotteisiin ia rehuihin liittyvä lainsäädäntö 
86. Näillä alueilla on ollut yhdenmukaistettua lainsäädäntöä jo useita vuosia ja 
hallinnollinen yhteistyö jäsenvaltioiden ja komission välillä on korkealla tasolla. Vuonna 
1995 ei ole ollut vakavia ongelmia. 
Kasvien terveys: Joitain "suojeltuja alueita" tunnustettiin komission direktiivissä 
95/49/EY* alttiiksi erityisille kasvien terveysriskeille ja niille myönnettiin 
erityinen suojelu kun taas komission direktiivissä 95/44/EY* määriteltiin 
poikkeussäännökset yhteisön kasvienterveysjärjestelmään tutkimuksen, tieteellisen 
työn ja lajike valintatyön osalta. Neuvoston direktiivin 77/93/ETY* vahvistaminen 
on tarkoitus saada valmiiksi vuonna 1996. 
Siemenet ja lisäysaineisto: Neuvosto ei ole vielä hyväksynyt ehdotusta saattaa ajan 
tasalle seitsemän perussiemendirektiiviä45 sisämarkkinoiden täydellisen 
44 
45 Ei ole vielä julkaistu virallisessa lehdessä. 
KOM(93) 598 lopull., EYVL N:o C 39, 31.1.1994 
YHTENÄISMARKKINAT VUONNA 1995 31 
noudattamisen varmistamiseksi ja Euroopan parlamentin lausuntoa odotetaan 
edelleen. On epätodennäköistä, että ehdotus hyväksyttäisiin ennen vuoden 1996 
puolta väliä. Myös näiden seitsemän perusdirektiivin vahvistaminen on tarkoitus 
saada valmiiksi vuonna 1996. 
Torjunta-ainejäämät: Neuvosto on antanut kaksi uutta direktiiviä (direktiivit 
95/38/EY* ja 95/61/EY*), joissa vahvistetaan torjunta-ainejäämien 
enimmäispitoisuudet useassa maataloustuotteessa seitsemän uuden torjunta-aineen 
osalta, joita yhteisön lainsäädäntö ei aiemmin kattanut. 
Kasvinialostaianoikeudet 
87. Yhteisön kasvilajikevirasto aloitti toimintansa väliaikaisessa osoitteessa Brysselissä 
pysyvää sijaintipaikkaa koskevan sopimuksen puuttumisen vuoksi. Komissio hyväksyi 
kolme kasvinjalostajanoikeutta koskevaa täytäntöönpanotoimenpidettä perusasetuksen 
(EY) N:o 2100/94*46nojalla. 
Valitukset 
88. Komissiolle vuoden 1994 aikana ilmoitetut maataloustuotteiden vapaan 
liikkuvuuden esteet koostuivat ensisijaisesti teknisistä esteistä kuten italialaisten 
viranomaisten torjunta-ainejäämien enimmäistason vahvistaminen sitruunoille tai 
eläinlääkäritarkastusten lisääminen Italian suuntaan salmonellan paljastamiseksi muista 
jäsenvaltioista tulevassa tuoreessa lihassa. 
Komissiolle ilmoitetut kauppaan liittyvät vaikeudet komissiolle koskevat aloja, joilla 
yhteisön sääntely ei ole vielä täydellistä tai joiden osalta yhdenmukaistamisdirektiivi ei 
ole vielä tullut voimaan. 
b) Tuotantohyödykkeet 
89. Tuotantohyödykkeiden osalta komissio on jatkanut toimintaansa eri alueet kattavan 
lainsäädännön luomiseksi ja soveltamiseksi. Määräaika saattaa 92 sellaisia aloja kuten 
mekaanista ja sähkösuunnittelua, henkilönsuojaimia, kaasua, paineastioita, 
valmispakkauksia, metrologiaa ja lääkinnällisiä laitteita koskevaa direktiiviä osaksi 
kansallista lainsäädäntöä päättyi ennen 31 päivää joulukuuta 1995. Näiden direktiivien 
joukossa "uuden lähestymistavan" direktiivit ovat erityisen tärkeitä sekä oikeudelliselta 
taloudelliselta kannalta. Saattamisaste on hyvä ottaen huomioon monimutkaisuuden, joka 
liittyy näiden alojen direktiivien saattamiseen osaksi kansallista lainsäädäntöä. Ottaen 
huomioon, että jäsenvaltioissa on jo kyseisten direktiivien kattamia aloja koskevaa 
yksityiskohtaista lainsäädäntöä, joka usein liittyy muihin tavoitteisiin (esim. 
asennussäännöt, sosiaaliturva), "uuden lähestymistavan" periaatteiden istuttaminen 
kansallisiin järjestelmiin voi osoittautua monimutkaiseksi ja edellyttää vuorovaikutusta 
yhteisön säännösten ja kansallisten järjestelmien säännösten välillä. 
46 Kolme täytäntöönpanotoimenpidettä julkaistu EYVL:ssä, N:o 121,1.6.1995, s. 31 ja 37, N:o 173, 
25.7.1995, s. 14 
YHTENÄISMARKKINAT VUONNA 1995 32 
c) Elintarvikkeet 
90. Elintarvikealalla elintarvikkeiden muista lisäaineista kuin väri- ja makeutusaineista 
20 päivänä helmikuuta 1995 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 
95/2/EY* täydentää elintarvikkeiden lisäaineita koskevien perussääntöjen 
yhdenmukaistamista yhteisössä. Näiden uusien sääntöjen täytäntöönpano edistää suuresti 
sisämarkkinoiden toimintaa tällä alueella. Lisäksi komissio antoi kaksi direktiiviä, joissa 
määrättiin puhtausvaatimukset väriaineille (direktiivi 95/45/EY*) ja makeutusaineille 
(direktiivi 95/31/EY*). Lisää merkittävää edistystä tapahtui neuvoston vahvistaessa neljä 
yhteistä kantaa elintarvikkeiden merkinnöistä, uutuusruuista, aromeista ja luonnon 
kivennäisvesistä. Komissio toimitti neuvostolle kolme uutta ehdotusta lisäaineista, joista 
kahdessa käsitellään nykyisen lainsäädännön teknistä ajan tasalle saattamista ja kolmas 
sisältää luettelon perinneruuista, joissa jäsenvaltiot voivat rajoittaa sallittujen lisäaineiden 
käyttöä47. Lisäksi komission osastot tekivät ensimmäiset tarkastusmatkat jäsenmaihin 
elintarvikkeiden virallisen valvonnan lisätoimenpiteitä koskevan direktiivin 93/99/ETY* 
puitteissa ja komission ja jäsenvaltioiden välistä tieteellistä yhteistyötä vaativien tehtävien 
määrä kasvoi. 
d) Farmaseuttiset tuotteet 
91. Farmaseuttisten tuotteiden alalla tapahtui merkittävää kehitystä vuonna 1995. 
Yhteisön uusi järjestelmä ihmiskäyttöön ja eläinlääkintään tarkoitettujen lääkkeiden 
hyväksymisestä astui voimaan 1 päivänä tammikuuta 1995. Tässä järjestelmässä luodaan 
kaksi menettelyä; keskitetty menettely, joka johtaa koko yhteisön alueella voimassa 
olevaan markkinoillesaattamislupaan ja hajautettu menettely, joka perustuu vastavuoroisen 
tunnustamisen periaatteeseen tarvittaessa sisältää komission välimiesmenettelyn. 
Keskitettyä markkinoillesaattamislupaa ja välimiesmenettelyä koskevia pyyntöjä 
käsittelee Euroopan lääkearviointivirasto, joka aloitti toimintansa vuoden 1995 alussa, ja 
josta komissio päätti komitologiamenettelyn jälkeen. Toistaiseksi kolme komission lupa 
markkinoillesaattamisesta on myönnetty erittäin innovatiivisille farmaseuttisille tuotteille. 
e) Kemikaalit 
92. Kemikaalien sisämarkkinat toimivat suhteellisen hyvin. Vaarallisten aineiden 
markkinoille saattaminen ja käyttö on tärkein alue, jolla jäsenvaltiot ovat pyytäneet 
poikkeuslupia perustamissopimuksen 100 a artiklan 4 kohdan nojalla* toteuttaakseen 
tiukempia sisäisiä toimia ympäristön suojelun ja terveydellisten syiden vuoksi. Vuonna 
1995 komissio sai Alankomailta, Saksalta ja Tanskalta pyyntöjä koskien kreosoottia, 
johon sovelletaan direktiiviä 94/60/EY* (vaarallisten aineiden ja valmisteiden 
markkinoille saattamisen ja käytön rajoituksista annetun direktiivin 76/769/ETY* 
neljästoista muutos). 
f) Moottoriajoneuvot 
93. Moottoriajoneuvojen sisämarkkinat perustuvat useisiin direktiiveihin, jotka on 
suunniteltu korvaamaan kansalliset tekniset asetukset moottoriajoneuvojen rakennetta ja 
toimintaa koskien. Turvallisuus- ja ympäristönäkökohtiin perustuva yhteisön tekninen 
yhdenmukaistaminen muodostuu yksittäisistä direktiiveistä, jotka koskevat ajoneuvojen 
47 KOM(95) 126 lopull., EYVL N:o C 134, 1.6.1995 
YHTENÄISMARKKINAT VUONNA 1995 33 
eri osia ja kokonaisuuksia, sekä kehysdirektiivistä (direktiivi 70/156/ETY*), jolla 
järjestetään kaikki kansalliset menettelyt korvaamaan tarkoitettu 
tyyppihyväksyntämenettely. Tämän järjestelmän soveltamisen ansiosta on mahdollista 
myydä ja rekisteröidä komission tyyppihyväksyntätodistuksella laillisesti varustettu 
ajoneuvo kaikissa jäsenvaltioissa ilman teknisiä lisämuodollisuuksia.Tämä järjestelmä, 
joka on tähän asti ollut valmistajille vapaaehtoinen, muuttuu pakolliseksi henkilöautoille 
1 päivästä tammikuuta 1996. Sama pätee muiden luokkien ajoneuvoihin alkaen viimeisen 
niitä koskevan yksittäisen direktiivin antamisesta. 
94. On syytä huomauttaa, että tämän järjestelmän tarkoitus ei ole ainoastaan helpottaa 
uusien ajoneuvojen markkinoille saattamista ja rekisteröintiä vaan helpottaa yleisesti 
ajoneuvojen vapaata liikkuvuutta unionissa. Jokaisen ajoneuvon, joka on tyyppihyväksytty 
ja rekisteröity yhdessä jäsenvaltiossa, olisi saatava tyyppihyväksyntä ja se olisi voitava 
rekisteröidä toisessa jäsenvaltiossa automaattisesti yhteisön tyyppihyväksyntätodistuksen 
perusteella. 
95. Teknisen yhdenmukaistamisen edistymisen lisäksi on selvää, että 
moottoriajoneuvojen sisämarkkinoiden toiminta edellyttää myös muita toimia koskien 
erityisesti verotusta, joka voi aiheuttaa merkittäviä häiriöitä sisämarkkinoiden 
tavanomaiseen toimintaan. Komissio tutkii parhaillaan mahdollisuutta aloittaa 
rekisteröinnin ja tie verotuksen yhdenmukaistaminen. 
B. Vapaata liikkuvuutta koskevat erityisjärjestelyt 
a) Kahden käyttötarkoituksen tavarat 
Neuvoston 19 päivänä joulukuuta 1994 hyväksymää kahden käyttötarkoituksen tavaroiden 
vientiä koskevaa yhdennettyä valvontajärjestelmää (neuvoston asetus N:o (EY) 3381/94*) 
sovelletaan 1 päivästä heinäkuuta 1995. Keskeistä järjestelmässä on se, että 
yhdenmukaistamalla vaatimukset ja luomalla yhteinen lisenssimenettely viennille 
yhteisöstä,ylivoimaisesti suurin osa kahden käyttötarkoituksen tuotteista voi liikkua 
vapaasti unionin sisällä. Vaikka rajallista määrää erittäin herkkiä laitteita valvotaan 
edelleen siirrettäessä niitä yhteisön sisällä, tämä tapahtuu ilman rajatarkastuksia. 
Asetuksen 5 artiklassa jätetään edelleen mahdollisuus kansalliseen toimintaan. Näin vapaa 
liikkuvuus unionin sisällä on laajennettu kattamaan ala, joka muodosti aiemmin 
poikkeuksen sisämarkkinasääntöihin, vaikka vielä on tehtävä paljon näiden sääntöjen 
täydentämiseksi ja viimeistelemiseksi. 
b) Maataloustuotteet 
97. Ehdotuksesta perunoita koskevaksi uudeksi yhteiseksi markkinajärjestelyksi48 
samoin kuin ehdotuksesta sisällyttää tiettyjä vähemmän tärkeitä maataloustuotteita 
(hunaja, sikuri, ananakset, kahvi, etikka, korkki) tiettyjen perustamissopimuksen liitteessä 
II lueteltujen tuotteiden yhteisestä markkinajärjestelystä annetun neuvoston asetuksen 
(ETY) N:o 827/6849* ("kaiken käsittävä" asetus) soveltamisalaan keskustellaan edelleen 
neuvostossa. 
48 KOM(92) 185 lopull., EYVL N:o C 333, 17.12.1992 
49 KOM(91) 328 lopull., EYVL N:o C 263, 9.10.1992, s. 5 
YHTENÄISMARKKINAT VUONNA 1995 34 
C. Standardointipolitiikka 
98. Komissio on laatinut kertomuksen50 eurooppalaisen standardoinnin edistymisestä 
kuten ilmoitettiin teollisuusministereiden neuvoston kokouksessa marraskuussa 1995. 
Tässä yhteydessä on ilmennyt joitain kiinnostavia tietoja ja se on vahvistanut näkemystä, 
että uuden lähestymistavan aloilla ja julkisissa hankinnoissa on saavutettu merkittävää 
edistystä, vaikka vielä riittää paljon tehtävää. 
99. Näillä molemmilla alueilla annetaan edelleen uusia töitä koskevia toimeksiantoja, 
vaikka jossain määrin eurooppalainen standardointi on näillä alueilla saavuttanut 
koonnelmien laatimisvaiheen. Voidaan havaita, että sisämarkkinoiden kehittymisen myötä 
eurooppalaiset standardit ovat saavuttaneet kriittisen määrän suhteessa kansallisiin ja 
kansainvälisiin standardeihin. Vaikka tehokkuudessa on edistytty merkittävästi ja tuotettu 
määrä on vaikuttava, on totta, että standardien toimittaminen on edelleen liian hidasta ja 
lisäparannuksia tarvitaan. 
100. Komissio on aloittamassa eurooppalaista standardointia koskevan politiikan 
uudelleenkäsittelyä. Erityisen tärkeitä alueita ovat tietotekniikka ja televiestintä, joilla 
toiminnan laaja uudelleenkäsittely on jo aloitettu maailmanlaajuista tietoyhteiskuntaa 
koskevan Bangemannin kertomuksen julkaisemisen ja Genvalissa, Belgiassa marraskuussa 
1994 pidetyn konferenssin tuloksen jälkeen. Koska talous tällä alueella on yhdentynyt 
maailmanlaajuisesti, sekä komission että teollisuuden mielestä kansainvälisten standardien 
on oltava etusijalla. 
D. Laatu- ja varmentamispolitiikka ja vaatimustenmukaisuusmerkinnät 
101. Komissio jatkaa työtään laatupolitiikan toteuttamiseksi; komission osastot 
kokosivat eri osa-alueet yhteen valmistellakseen neuvostolle ja Euroopan parlamentille 
annettavaa tiedonantoa eurooppalaisesta politiikasta laadun edistämiseksi. Kokoontuessaan 
6 päivänä marraskuuta teollisuusministereiden neuvosto vahvisti mielenkiintonsa 
aloitteeseen. 
Direktiivi EY-merkistä tuli voimaan vuonna 1995 (neuvoston direktiivi 93/68/EY*): 1 
päivästä tammikuuta jäsenvaltioiden on hyväksyttävä alueellaan kaikki uusien 
yhdenmukaistettujen sääntöjen mukaiset tuotteet. 
102. Samanaikaisesti sisäisen järjestelmän vahvistamisen eli ilmoitettujen laitosten 
koordinoinnin ja Euroopan testaus- ja sertifiointijärjestön EOTC:n kautta toimivan 
hyväksyntäjärjestelmän luomisen kanssa aloitettiin neuvottelut kuuden maan kanssa 
(Yhdysvallat, Kanada, Australia, Uusi-Seelanti, Japani, Sveitsi) vastavuoroista 
tunnustamista koskevien sopimusten saavuttamiseksi.Näiden sopimusten perusteella 
yhteisössä hyväksytään tunnustettujen elinten kyseisissä maissa tekemät testit ja 
myöntämät vaatimustenmukaisuustodistukset yhteisön direktiivin vaatimuksia koskien. 
Samoin kyseinen maa tunnustaa komission elinten tekemän arvion kolmansien maiden 
vaatimusten vaatimustenmukaisuudesta. Nämä järjestelmät poistavat suuren osan 
kaupankäynnin kohteena olevien tuotteiden testaukseen ja varmentamiseen liittyvistä 
kaksinkertaisuuksista ja viiveistä. 
50 SEC(95) 2104, 28.11.1995 
YHTENÄISMARKKINAT VUONNA 1995 35 
103. Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatupolitiikka - Komissio tutki tilapäisen 
tiedekomitean avulla jäsenvaltioiden ehdotuksia maantieteellisten merkintöjen ja 
alkuperänimitysten suojasta Euroopassa koskien jäsenvaltioiden ennen tämän 
suojajärjestelmän voimaantuloa (asetus (EY) N:o 2081/92*) tunnustamia suojia ja laati 
luettelon tällaisista suojista ja nimityksistä tilapäisen sääntelykomitean tekemän 
rekisteröintipäätöksen perustaksi. 
§3 - Ehkäiseminen ja valvontavälineet 
A. Uusien esteiden ehkäiseminen - Menettely 83/189/ETY* 
104. Direktiivissä 83/189/ETY* säädetty tietojen toimittamista koskeva menettely on 
edelleen perusväline kaupan esteiden poistamiseksi erityisesti teknistä lainsäädäntöä 
koskevien ehdotusten ilmoittamisen osalta. Huolimatta sisämarkkinoiden toteutumisesta 
vuoden 1992 lopussa jäsenvaltiot antavat edelleen tuotteita koskevia moninaisia teknisiä 
määräyksiä. 
Vuosi 
1992 
1993 
1994 
1995" Ilmoitukset51 
362 
385 
389 
438 Huomautukset 
jäsenv. 
184 
134 
161 
102 komissio 
165 
139 
222 
114 Perustellut lausunnot 
jäsenv. 
66 
75 
85 
60 komissio 
121 
137 
99 
57 Direktiiviä 
suunniteltu 
43 
10 
9 
6 
Tällaisten kansallisten sääntöjen tarkastelu herättää kysymyksiä niiden vaikutuksesta 
yhtenäismarkkinoihin. Ne todella uhkaavat yhtenäismarkkinoiden ylläpitoa ja niiden 
taloudellisille toimijoille tarjoaman hyödyn yhtenäisyyttä. 
105. Maataloussektorilla jäsenvaltiot ja EFTA-valtiot ilmoittivat 61 luonnosta teknisistä 
asetuksista. Ilmoitettujen lainsäädäntöluonnosten tarkastelu sai komission vaatimaan 
useimmissa tapauksissa muutoksia sen varmistamiseksi, että niiden toteuttaminen ei luo 
uusia esteitä tavaroiden vapaalle liikkuvuudelle. 
B. Vastavuoroisen tunnistamisen periaatteen soveltaminen 
106. Neuvosto hyväksyi 23 päivänä marraskuuta 1995 pidetyssä sisämarkkinoita 
koskeneessa kokouksessaan ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi 
luoda tiedonvaihtomenettely tavaroiden vapaata liikkuvuutta yhteisössä koskevasta 
periaatteesta poikkeavista kansallisista toimenpiteistä (neuvoston päätös 95/3052/EY*). 
51 
52 Tiedot vuosilta 1992, 1993 ja 1994 koskevat 14 jäsenvaltiota. Jos otetaan mukaan Itävalta, Suomi 
ja Ruotsi, vuoden 1992 määrä on 466, vuoden 1993 määrä 438 ja vuoden 1994 määrä 442. 
Vuoden 1995 tiedot koskevat 15 jäsenvaltiota. 
Tiedot ilmoituksia koskevista reaktioista päättyvät 8 päivään tammikuuta 1996; viimeinen päivä 
ilmoittaa vuotta 1995 koskevat reaktiot on 31 päivä maaliskuuta 1996. 
YHTENÄISMARKKINAT VUONNA 1995 36 
Päätöksessä määrätään sellaisen menettelyn täytäntöönpanosta 1 päivästä tammikuuta 
1997, jossa jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle kaiki&ta toimenpiteistä, joilla 
estetään toisessa jäsenvaltiossa laillisesti valmistetun mallin tai tyypin vapaa liikkuvuus, 
jos tämä toimenpide suoraan tai epäsuorasti kieltää kyseisen tuotemallin tai -tyypin 
yleisesti, ei anna saattaa tuotteita markkinoille, muuttaa mallia tai tyyppiä taikka vetää 
sen markkinoilta. 
Tämän avoimuuden avulla voidaan tuotteiden vapaaseen liikkuvuuteen liittyvät ongelmat 
ratkaista nopeammin joko muuttamalla kansallisia määräyksiä tai - tarvittaessa -
muuntamalla olemassa olevaa yhteisön lainsäädäntöä. 
Tämän ilmoituksen perusteella jäsenvaltioiden välillä ja komission tuella aloitettu 
yhteistyö auttaa muun muassa varmistamaan, etteivät yhteisön toimet ylitä vapaan 
liikkuvuuden tavoitteen saavuttamiseksi tarvittavia toimia. 
YHTENÄISMARKKINAT VUONNA 1995 37 
5 jakso - Palvelujen vapaa tarjoaminen ja sijoittautumisoikeus 
§ 1 - Palvelut yleensä 
107. Taloudelliset toimijat voivat suoraan vedota sijoittautumisoikeuden ja unionin 
sisällä tapahtuvan palvelujen vapaan liikkuvuuden periaatteisiin, jotka on tunnustettu 
perustamissopimuksessa ja sellaisina kuin yhteisön tuomioistuin ne tulkitsee. Lukuisat 
anomukset, tietojen pyynnöt ja erityisesti valitukset, jotka tehty suoraan Euroopan 
komissiolle ovat osittainen mutta merkitsevä osoitus siitä, miten sisämarkkinat toimivat 
joillain aloilla. 
108. Vuonna 1995 komissio sai käsiteltäväkseen yhä kasvavan määrän valituksia 
yrityksiltä, joille niiden tarjotessa palveluja toisessa jäsenvaltiossa oltiin asetettu esteitä 
sellaisen henkilökunnan komennuksissa, joka koostuu kolmannen maan kansalaisista 
mutta jonka työllistäminen oli kunnossa. 
109. Toisaalta messujen ja näyttelyjen alaa on tarkasteltu tarkkaan palvelujen ja 
tavaroiden vapaan liikkuvuuden ja sijoittautumisoikeuden osalta ja tämän tuloksista 
kootaan lähiaikoina tulkitseva tiedonanto. 
§ 2 - Rahoituspalvelut 
A. Luottolaitokset 
a) Johdannaiset 
110. Johdannaiset ovat rahoitussopimuksia, joiden arvo riippuu niiden perustana 
olevista varoista, joko viitekorolla tai indeksillä. Vaikka näitä on käytetty jo yli 
kaksikymmentä vuotta sekä riskien hallintaan että keinotteluun, ovat viimeaikaiset 
tapahtumat kuten Barings Pic:n tapaus kiinnittäneet huomion johdannaistuotteisiin ja -
markkinoihin. 
Englannin pankin pankkitarkastusviraston johtokunnan kertomuksessa Baringsin 
tapauksesta53 ei ehdotettu lisäsääntelyä. Yleisen mielenkiinnon ja keskustelun vuoksi 
komission jäsen Mario Monti lähetti työtovereilleen johdannaisista ja pääoman 
liikkumisesta tiedonannon, joka julkaistiin 12 päivänä huhtikuuta 1995. 
Nykyinen yhteisön lainsäädäntö kattaa jo useat valvontaan liittyvistä ongelmista ja 
johdannaisten aiheuttamista huolenaiheista. Erityisesti vuodesta 1991 voimassa ollut 
vakavaraisuussuhdedirektiivi (neuvoston direktiivi 89/647/ETY*) ja uusien varojen 
riittävyydestä annettu direktiivi ("CAD") (direktiivi 93/6/ETY*), joka on tarkoitus panna 
täytäntöön viimeistään 1 päivänä tammikuuta 1996, velvoittavat pankit ja 
investointiyritykset pitämään omaa rahoitusta niiden johdannaistoimista seuraavien 
luottoriskien ja markkinoiden riskien varalle. 
Lisäksi CAD ja sijoituspalveludirektiivi (direktiivi 93/22/EY*), joka myös on tarkoitus 
panna täytäntöön ennen 1 päivää tammikuuta 1996, velvoittavat laitokset laatimaan 
riittävät riskien seurantajärjestelmät. 
53 HMSO -julkaistu Lontoossa 18.7.1995 
YHTENÄISMARKKINAT VUONNA 1995 38 
111. Lainsäädännön on kuitenkin seurattava markkinoiden kehitystä. Vastauksena 
Euroopan parlamentin 22 päivänä syyskuuta 1995 tekemässä rahoitusjohdannaisia 
koskevassa kertomuksessa korostettuihin tarpeisiin tekeillä on lisää lainsäädännöllisiä 
parannuksia johdannaisten tarkastuskäytäntöihin: 
• neuvosto on hyväksynyt syyskuussa 1995 yhteisen kannan 
direktiiviluonnoksesta, joka sallisi jäsenvaltioiden tunnustaa niin sanotut 
kahdenväliset nettosijoitussopimukset54, mikä vähentäisi tuntuvasti tunnustettujen 
vaihtojen ulkopuolella kaupattujen johdannaisten luottoriskejä ("pörssilistan 
ulkopuolella olevat johdannaiset"); 
• komissio valmistelee parhaillaan direktiiviluonnosta, joka laajentaisi 
luottoriskejä koskevat pääomavaatimukset kattamaan kaikki pörssilistan 
ulkopuolella olevat johdannaiset ja estäisi joidenkin suhteellisen epävarmojen 
pörssilistan ulkopuolella olevien johdannaisten käytön niiltä laitoksilta, joilla ei 
ole riittävää riskinvalvontaa; 
• komissio on yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa myös tarkastamassa kansallisia 
rahoituslaitosten johdannaistoimintaa koskevia kirjanpitovaatimuksia. 
b) Tulkitseva tiedonanto yleisen edun lausekkeesta 
112. Komissio on huomannut keskusteluissa taloudellisten toimijoiden kanssa, että 
erityisesti palvelujen tarjonnan käsitteen ja toisen pankkidirektiivin (89/646/ETY*) 
yleisen edun lausekkeen soveltamisalan suhteen vallitsee edelleen tulkinnallisia 
eriävyyksiä ja epäselvyyksiä. Tämä uhkaa vapautta tarjota pankkipalveluja. 
113. Komissio on valmistellut näistä kahdesta aiheesta luonnoksen tiedonnanoksi, jonka 
se on julkaissut Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä55 kannanottoja varten 
valaistakseen jäljellä olevia epäselvyyksiä. 
Rajat ylittävät palvelut: tiedonantoluonnoksessa määritellään erityisesti direktiivin 
20 artiklan tarkan soveltamisala koskien luottolaitoksen, joka aikoo käyttää 
vapautta tarjota pankkipalveluja ryhtymällä ensimmäistä kertaa harjoittamaan 
toimintaa toisen jäsenvaltion alueella, velvoitetta toimittaa kotivaltion 
viranomaisille luettelo palveluista, joita se aikoo harjoittaa. Luonnoksessa 
selvitetään ero palvelujen tarjoamisen ja sijoittautumisen välillä ja esitetään useita 
tilanteita, joissa on vaikea tehdä ero näiden kahden käsitteen välillä. Tämän 
jälkeen esitetään komission näkemys 20 artiklassa kuvaillun ilmoitusmenettelyn 
luonteesta sekä menettelyn noudattamatta jättämisestä seuraavaista oikeudellisista 
seuraamuksista. Lopuksi selvennetään komission näkemys, että heti kun 
luottolaitos on ilmoittanut kotijäsenvaltiolle aikomuksestaan tarjota palveluja, se 
voi aloittaa toiminnan palvelujen tarjoamisen vapauden perusteella ilman, että sen 
tarvitsee odottaa tietoa ilmoituksen vastaanotosta vastaanottajamaan 
viranomaisilta. 
54 
55 Yhteinen kanta N:o EY 21/95. Parlamentin hyväksymä 4 päivänä joulukuuta 1995: EP:n päätös 
N:o A4-0309. 
EYVL N:oC 291, 4.11.1995 
YHTENÄISMARKKINAT VUONNA 1995 39 
Yleinen etu: ilmoitusluonnoksessa analysoidaan "yleisen edun" käsite kahdesta 
pääasiallisesta näkökulmasta. Ensiksi komissio antaa mielipiteensä siitä, että 
vastaanottajamaan ei tarvitse ilmoittaa "yleisen edun" sääntöjään luottolaitokselle, 
joka haluaa avata sivukonttorin sen alueella. Toiseksi tekstissä analysoidaan 
yhteisön tuomioistuimen oikeuskäytännön perusteella jäsenvaltioiden "yleisen 
edun" nimissä hyväksymien sääntöjen soveltamista yhteisön luottolaitoksiin, jotka 
toteuttavat niiden alueella vastavuoroiseen tunnustamiseen perustuvaa 
pankkitoimintaa. Tältä osin ilmoitusluonnoksessa huomautetaan, että 
vastavuoroisen tunnustamisen periaatetta olisi sovellettava riippumatta siitä, 
toimivatko luottolaitokset palvelujen tarjoamisen vapauden vai sivukonttorin 
kautta. 
Lisäksi tiedonannossa kuvaillaan oikeudellista rakennetta, jonka vallitessa 
vastaanottajamaan "yleisen etua" koskevia sääntöjä voidaan silti soveltaa yhteisön 
luottolaitosta vastaan. 
B. Vakuutuspalvelut 
114. Kolmansissa vakuutusdirektiiveissä (henkivakuutus 92/96/ETY* ja 
vahinkovakuutus 92/49/ETY*) pyrittiin saavuttamaan suurempi valikoima tuotteita, 
halvemmat hinnat kuluttajille ja enemmän kilpailua vakuutusyhtiöiden ja 
vakuutusmarkkinoiden välillä Euroopassa. Vakuutusten yhtenäismarkkinat ovat toimineet 
vähän yli vuoden ja nämä vaikutukset ovat jo nähtävissä markkinapaikalla. 
Esimerkiksi Saksassa kuluttajat hyötyvät nyt lisääntyneestä kilpailusta liikennevakuutusten 
myyjien kesken. Hintojen ja tuotteiden sääntelyn purkaminen ovat johtaneet paljon 
suurempaan liikennevakuutusvalikoimaan alhaisemmilla vakuutusmaksuilla kuin mitä 
vielä alle vuosi sitten oli tarjolla. 
Belgialaiset kuluttajat ostavat nyt ranskalaisten vakuutusyritysten markkinoimia 
pääomittavia henki vakuutustuotteita. Koska lain rajoitukset ovat aina estäneet belgialaisia 
vakuutusyhtiöitä myymästä näitä tuotteita,eivät belgialaiset kuluttajat ole koskaan voineet 
hankkia tällaisia vakuutuksia. Kolmansien direktiivien mukanaan tuoma yksi yhtenäinen 
toimilupa on muuttanut tämän ja alkanut luomaan tervettä kilpailua vakuutusmarkkinoiden 
välille Euroopassa. 
115. Teollisuuden ja yritysten suurten riskien vakuutuksen alalla yhtenäismarkkinat 
tulivat voimaan aikaisemmin (1 päivänä tammikuuta 1990) ja lisääntyneestä kilpailusta 
on konkreettisia todisteita. Yrityksen oman jäsenvaltion vakuutusyhtiöiden perinteisesti 
vakuuttamat riskit on nyt vakuutettu ulkomaisissa vakuutusyhtiöissä ainoastaan siitä 
syystä, että nämä ovat tarjonneet paremmat ehdot. Joillain markkinoilla vakuutusvälittäjät 
ovat todenneet, että vakuutuksenantajien välillä lisääntyneen kilpailun vuoksi asiakkaat 
ovat itsevarmempia neuvotellessaan sopimusehdoista ja vakuutusmaksuista 
vakuutusyhtiöiden kanssa. 
Nähdessään pidempiaikaisia mahdollisuuksia ulkomaisilla markkinoilla vakuutusyhtiöt 
ovat myös alkaneet asteittain asettua muihin EU:n jäsenvaltioihin. Saksalainen yritys on 
hankkinut sairausvakuutusyhtiön Alankomaissa. Brittiläinen vakuutuksenantaja on 
ilmoittanut aikovansa myydä liikennevakuutuksia suoralla puhelinmyynnillä Italiassa. 
Nämä esimerkitjotka eivät olisi tulleet kysymykseenkään vielä hiljattain, ovat todisteita 
YHTENÄISMARKKINAT VUONNA 1995 40 
siitä, että Euroopan perinteisesti suljetuilla vakuutusmarkkinoilla on tapahtumassa hidasta 
mutta asteittaista muutosta. 
116. Nämä rohkaisevat huomiot voidaan tehdä ottamatta huomioon ongelmia 
saattamisessa osaksi kansallista lainsäädäntöä, joihin viitattiin edellä 2 jaksossa. Jopa 
"kolmansissa" direktiiveissä, jotka on saatettu osaksi kansallista lainsäädäntöä kaikissa 
jäsenvaltioissa lukuun ottamatta Kreikkaa, tämä saattaminen osaksi kansallista 
lainsäädäntöä ei ole aina täydellistä ja tyydyttävää. Komissiolle osoitettujen valitusten 
sekä komission paljastamien tapausten määrä on kasvanut huomattavasti vakuutusalalla. 
117. Lokakuussa 1995 komissio antoi direktiiviehdotuksen konsernin osana olevien 
vakuutusyhtiöiden valvonnasta56. Ehdotuksen tarkoituksena on estää vakuutusryhmien 
omien varojen monenkertainen laskenta, laatia konsernin sisäisten kauppojen 
tarkastusjärjestelmä ja parantaa toimivaltaisten viranomaisten pääsyä vakuutusyhtiöitä 
koskeviin tietoihin. Ehdotuksessa määrätään, että säännökset on saatettava osaksi 
kansallista lainsäädäntöä ennen 1 päivää tammikuuta 1997 ja ne on pantava täytäntöön 
1 päivästä heinäkuuta 1997. 
C. Tilinsiirrot maasta toiseen 
118. Joulukuussa 1995 neuvosto saavutti yhteisen kannan ehdotetusta maasta toiseen 
tapahtuvia tilisiirtoja koskevasta direktiivistä57. Direktiivissä luodaan rajat ylittävien 
tilisiirtojen avoimuutta ja suorittamista koskevat säännöt sellaisten puutteiden 
korjaamiseksi, jotka olivat saaneet yritykset ja kuluttajat esittämään yhteisön toimia 
koskevia pyyntöjä. Neuvosto päätti, että direktiiviä on sovellettava maasta toiseen 
tapahtuviin tilinsiirtoihin jäsenvaltioiden kansallisissa valuutoissa ja ecuissa alle 25 000 
ecun suuruisille summille. Soveltamisala olisi laajennettava käsittämään alle 30 000 ecun 
suuruiset siirrot kahden vuoden kuluttua jäsenvaltioille annetun täytäntöönpanoa koskevan 
määräajan jälkeen. 
Direktiivissä vaaditaan laitosta tarjoamaan asiakkailleen kirjallista ja helposti 
ymmärrettävää tietoa, josta käy ilmi siirron suorittamiseen tarvittava aika, hintojen ja 
maksujen laskentatapa, ilmoitus arvopäivästä, jos sellainen on, ja tiedot 
korvausmenettelyistä. Kuluttajilla on myös oikeus tarkennettuihin tietoihin kaupan 
jälkeen. 
Laitosten on suoritettava tilisiirto asiakkaan kanssa sovitussa ajassa. Jollei tästä ole 
sovittu, varat on siirrettävä edunsaajan laitokseen viimeistään viiden pankkipäivän 
kuluttua määräyksen hyväksymisestä, ja niiden on oltava edunsaajan käytettävissä 
viimeistään seuraavana pankkipäivänä. Jollei siirtoa suoriteta sovitussa ajassa, asiakas on 
oikeutettu korkoihin. Maksuja, joita siirron tekijä ei ole hyväksynyt, ei voida tehdä, ja 
jos ne tehdään, niistä on maksettava korvaukset. Jos siirto ei päädy edunsaajan pankkiin, 
on se korvattava tekijälleen 10 000 ecuun saakka korkoineen, kuluineen ja provisioineen. 
Jäsenvaltioiden on myös varmistettava, että asiakkaiden valituksien käsittelemiseen on 
olemassa sopivat ja tehokkaat menettelyt. 
56 
57 KOM(95) 406 lopull., EYVL N:o C 343, 21.12.1995 
Komission parlamentille antamaan tiedonantoon SEC(95) 1976 lopull., sisältyvä 4 päivänä 
joulukuuta 1995 saavutettu yhteinen kanta. 
YHTENÄISMARKKINAT VUONNA 1995 41 
Direktiivin on taitava voimaan viimeistään 30 kuukauden kuluttua sen lopullisesta 
hyväksymisestä, jonka komissio toivoo tapahtuvan vuoden 1996 puoleen väliin mennessä 
parlamentin toisen käsittelyn jälkeen. 
YHTENÄISMARKKINAT VUONNA 1995 42 
6 jakso - Pääomien vapaa liikkuvuus 
119. Komission unionin sisällä tekemä pääomien liikkumisen ja maksujen vapauden 
seuranta on osoittanut, että tilanne tällä alalla on yleisesti ottaen tyydyttävä, jäsenvaltiot 
ovat saattaneet yhteisön oikeuden osaksi kansallista lainsäädäntöä ja siirtymäkauden 
poikkeukset ovat lakanneet. 
120. Pääomien vapaalle liikkuvuudelle on kuitenkin edelleen useita esteitä. Vaikka ne 
eivät useassa tapauksessa olekaan suoria rajoituksia, niiden vaikutus pääomien 
tehokkaaseen liikkuvuuteen ja rahoitusta koskevaan yhdentymiseen saattaa olla 
huomattava. Nämä esteet saattavat olla ulkomaisten arvopaperien hyväksymiseksi 
kansallisille pääomamarkkinoille asetettavia ehtoja, joita ei sovelleta kotimaisiin 
arvopapereihin; määräyksiä yksityistämistä koskevissa laeissa, joiden tarkoituksena on 
säilyttää yksityistettyjen yritysten valvonta; rajoituksia yhteisösijoittajien ulkomaisiin 
investointeihin, joita ei voida perustella toiminnan vakautta koskevilla säännöillä; 
veromääräyksiä, jotka suosivat investointia kotimaisilla rahoitusvälineillä ja varojen 
tosiasiallisia siirtoja koskevia rajoituksia. Komissio on aloittanut menettelyjä tällaisten 
esteiden poistamiseksi. Tällainen toiminta on johtanut tilanteen paranemiseen joissain 
tapauksissa kun taas toisissa menettelyt ovat jo edenneet pidemmälle. 
121. Saatavilla olevat tiedot osoittavat, että viime vuosina on tapahtunut huomattavaa 
kasvua pääomavirroissa EU:n sisällä suhteessa muuhun maailmaan. Erityisesti suorassa 
ja portfoliosijoituspääomassa tapahtui jyrkkää kasvua; merkki siitä, että sijoittajat, 
yksityiset ihmiset ja yritykset hyötyvät pääoman vapaan liikkuvuuden ja 
yhtenäismarkkinoiden tarjoamista mahdollisuuksista. Portfoliopääoman kasvu osoittaa 
rahoitusmarkkinoiden yhdentymisen laajuuden. Se kuvaa myös kansallisten osake- ja 
joukkovelkakirjamarkkinoiden, erityisesti valtion obligaatioiden, lisääntynyttä kehitystä 
ja vetovoimaa. Esimerkiksi muualla asuvien osuus valtion arvopapereiden omistuksesta 
kasvoi vuodesta 1987 vuoteen 1993 Ranskassa 3 prosentista 31 prosenttiin, Saksassa 21 
prosentista 34 prosenttiin, Tanskassa 36 prosentista 51 prosenttiin, Alankomaissa 9 
prosentista 16 prosenttiin ja Italiassa 2 prosentista 4 prosenttiin. Tarpeella hyötyä 
kansainvälisistä markkinoista oli myönteisiä vaikutuksia sisäisille rahoitusmarkkinoille: 
laajoja muutoksia on aloitettu ja markkinoiden maksuvalmius, avoimuus ja tehokkuus 
ovat parantuneet. 
122. Valuuttamarkkinoiden epävakaisuus on kiinnittänyt huomion joihinkin pääoman 
liikkumisen vähemmän suotuisiin vaikutuksiin, jotka usein yhdistetään kaupankäyntiin 
johdannaismarkkinoilla, ja useissa keskusteluissa on pohdittu sopivaa menettelytapaa 
vastauksesi tähän. Ehdotusten joukossa merkille pantavia olivat i) kansainvälisten 
pääomavirtojen verottaminen ja ii) varantoja koskevien vaatimusten laatiminen. 
Komissiolla oli tilaisuus esittää näkökantansa edellä mainitusta asiasta Euroopan 
parlamentin komiteoiden julkisissa kuulemisissa ja toimivaltaisen komissaarin 
tiedonannossa. Tiedonannossa ilmoitettiin perustamissopimuksen takaavan pääomien 
vapaan liikkuvuuden ja että näin ollen kaikki toimenpiteet, jotka sisältävät rajoituksia 
pääoman vapaaseen liikkuvuuteen ja joista ei määrätä perustamissopimuksessa, ovat 
poissuljettuja. Siinä ilmoitettiin myös, että järkevä talous- ja rahoituspolitiikka on paras 
keino rajoittaa epävakauttavia pääomavirtoja. Tekniset toimenpiteet, jotka eivät pysty 
vastaamaan valuuttojen epävakauden taustalla oleviin perustaviin ongelmiin, eivät ole 
tehokkaita. 
YHTENÄISMARKKINAT VUONNA 1995 43 
7 jakso - Verotus 
§ 1 - Välillinen verotus 
123. Komission tavoite tällä alalla (samoin kuin muilla aloilla) on edelleen 
sisämarkkinoiden lujittaminen perustamissopimuksen sääntöjen mukaisesti takaamalla 
verotuksellinen puolueettomuus kaupankäynnissä ja täten luomalla todellisen 
yhtenäismarkkinat. Komission arvioi uuden välillisen verojärjestelmän kolmevuotisesta 
toiminnasta on myönteinen uusien sääntöjen laatimisen ja täytäntöönpanon osalta. 
124. Arvonlisäveron (alv) osalta kokemus on kuitenkin osoittanut, että kauppiaat usein 
eivät hyödy kaikista yhtenäismarkkinoiden eduista verojärjestelmän vaatimusten 
täytäntöönpanoon liittyvien ongelmien vuoksi - esimerkiksi tarve tehdä ero maan sisäisten 
ja yhteisön sisäisten myyntien välillä, muissa jäsenvaltioissa olevien kuluttajien aseman 
tarkastamisen ongelma, vaikeus saada todisteita kuljetuksista muihin jäsenvaltioihin, 
erilaiset veroilmoitukset ja muodollisuudet, jotka on täytettävä verotuksellisiin ja 
tilastollisiin tarkoituksiin kaikissa jäsenvaltioissa, joissa kauppias suorittaa veronalaista 
liiketoimintaa. Näitä ongelmia usein pahentavat erilaiset tavat, jotka jäsenvaltioiden 
viranomaiset ovat valinneet yhteisön sääntöjen saattamisen osaksi kansallista 
lainsäädäntöä erityisesti silloin, kun yhteisön oikeus antaa niille mahdollisuuden valita 
useasta vaihtoehdosta näiden sääntöjen täytäntöönpanossa. 
125. Euroneuvontakeskusten vuonna 1995 tekemässä tutkimuksessa, johon osallistui 
182 yritystä 15 jäsenvaltiossa, kävi ilmi, että 85 prosenttia tutkimukseen osallistuneista 
yrityksistä oli tyytyväisiä väliaikaisen alv-järjestelmän toimintaan, vaikka joitain ongelmia 
on vielä ratkaistava yritysten kilpailukyvyn parantamiseksi. Vastaajien luettelemat 
tärkeimmät edut olivat rahan ja ajan säästyminen, tavaroiden helpompi ja nopeampi 
liikkuminen, paremmat pääsymahdollisuudet uusille markkinoille. Yrityksille edelleen 
ongelmia aiheuttavina alueina mainittiin INTRASTAT, verotulkinta, alv:n takaisin 
hakeminen ja palauttaminen, hyväksynnän saaminen alv-numerolle ja kolme osapuolta 
käsittävät toiminnat. 
126. Näiden ongelmien taustalla olevat todelliset vaikeudet johtuvat kuitenkin 
rakenteellisista puutteista itse alv:ssä. Komissio on analysoinut nämä puutteet ja päätynyt 
siihen, ettei niitä voida ratkaista nykyisen alv-järjestelmän periaatteiden yhteydessä. 
Komissio on näin ollen yrittänyt ottaa nämä vaikeudet huomioon valmistellessaan 
lopullisen alv-järjestelmän käyttöönottoa. Komissio on tullut siihen tulokseen, että 
taustalla olevien ongelmien ratkaisuyritykset edellyttävät perustavaa laatua olevia 
muutoksia nykyiseen alv-järjestelmään kokonaisuutena, jotta kauppiaat ja liikeyritykset 
voivat kohdella kotimaan myyntiä ja myyntiä yhteisössä alv:n kannalta samalla tavalla 
ja jotta samanaikaisesti varmistetaan, että jäsenvaltioiden alv:sta saamat tulot säilyvät 
nykyisellä tasollaan. 
Osana näitä valmisteluita komissio antoi joulukuussa 1995 ehdotuksen alv:n perusylä- ja 
alarajojen asettamisesta 15 ja 25 prosenttiin 1 päivästä tammikuuta 1997 aina 31 päivään 
joulukuuta 1998. Tästä ei aiheudu jäsenvaltioille tarvetta muuttaa nykyisiä rajojaan mutta 
se varmistaa, että väli ei kasva liian suureksi ja helpottaa siten lopullisen alv-järjestelmän 
edellyttämää alv-rajojen tiukkaa yhdenmukaistamista. 
YHTENÄISMARKKINAT VUONNA 1995 44 
127. Myönteistä on, että rajoihin liittyvien veromuodollisuuksien poistuminen yhteisön 
sisällä on johtanut siihen, että jäsenvaltiot hyödyntävät entistä enemmän yhteisön 
hallinnollisen yhteistyön ja vastavuoroisen avunannon järjestelyjen tarjoamia 
mahdollisuuksia, jotka auttavat niitä valvomaan alv:tä mukaan lukien alv yhteisön 
sisäisestä kaupankäynnistä. Tietojen vaihdot ja muu avunanto jäsenvaltioiden 
toimivaltaisten viranomaisten välillä ovat muodostaneet oleelliseksi osaksi jäsenvaltioiden 
alv:n valvontastrategiaa, ja ne ovat olleet avainasemassa alv:n sujuvan soveltamisen 
varmistamisessa kaupallisiin liiketoimiin sisämarkkinoiden sisällä. Komissio ja 
jäsenvaltiot työskentelevät edelleen tiiviisti yhdessä pysyvässä hallinnollisessa 
yhteistyökomiteassa näiden järjestelyjen tehokkuuden valvomiseksi ja kehittämiseksi. 
Yhteistyötä on tukenut nimellä Mattheus Tax tunnettu yhteisön ohjelma välillisestä 
verotuksesta vastavien viranomaisten kouluttamiseksi. 
128. Valmisteverojen alalla komissio on saanut päätökseen ensimmäisen 
kaksivuotiskatsauksen verojen vähimmäisarvoista, jotka otettiin käyttöön 1 päivänä 
tammikuuta 1993. Tämän katsauksen tulokset esitettiin kertomuksessa neuvostolle ja 
Euroopan parlamentille 13 päivänä syyskuuta 1995. 
Katsauksessa käsiteltiin sisämarkkinoiden asianmukaista toimintaa, veroarvojen todellista 
arvoa ja perustamissopimuksen laajempia tavoitteita. Siinä esitettiin joitain mahdollisia 
ongelma-alueita, erityisesti - sisämarkkinoiden kannalta merkittävää - tuotteiden osalta, 
jotka ovat valmisteveron alaisia ja kilpailevat tuotteiden kanssa, joille tätä veroa ei 
lasketa. Komissio huomautti myös, että jopa suhteellisen vähäisillä muutoksilla 
järjestelmän sisällä voisi olla huomattavia seurauksia muihin politiikkoihin. 
129. Kertomuksessa esitettyjen ongelmien lisäksi on selvää että, yleisemmällä tasolla 
vallitsee erilaisia näkemyksiä siitä, mitä 1 päivänä tammikuuta 1993 käyttöön otettu 
valmisteverojärjestelmä tarkoittaa - joillekin se toteuttaa täydellisesti sisämarkkinoita 
valmisteveron alaisten tuotteiden osalta, toisten mielestä se on ainoastaan ensimmäinen 
askel kohti markkinoita, jotka entistä enemmän muistuttavat kansallisia markkinoita. 
130. Näissä olosuhteissa komissio päätti olla tekemättä mitään muutosehdotuksia 
kertomuksessaan; pikemminkin laaja-alaiset keskustelut kansallisten hallintoelinten, 
kaupan etujärjestöjen ja muiden eturyhmien kanssa tuntuivat tarpeellisilta ennen 
lainsäädännöllisiä aloitteita. Näiden keskustelujen tarkoitus olisi antaa kaikille osapuolille 
tilaisuus ilmaista yli kaksi vuotta jatkuneeseen toimintaan sisämarkkinoilla perustuvat 
näkemyksensä ja kommentoida komission kertomuksessa annettua tilannekatsausta. Sen 
lisäksi keskustelut auttaisivat analysoimaan tarkemmin valmisteverojen ja muiden 
politiikan alojen, kuten terveyden, maatalouden, ympäristön, energian ja liikenteen, 
välistä vuorovaikutusta. 
Vuoden 1995 viimeisen neljänneksen aikana komissio aloitti tällaisen keskusteleprosessin. 
Se huipentui komission Lissabonissa 13-15 päivänä marraskuuta järjestämään 
konferenssiin, johon osallistui yli kolme sataa kansallisten hallintoelinten, teollisuuden, 
kuluttajien ja muiden eturyhmien edustajaa. Konferenssissa tutkittiin jokaista tuotesektoria 
sisämarkkinoiden toiminnan kannalta, valmisteveron roolia tulolähteenä ja 
vuorovaikutusta muiden politiikan alojen kanssa keskusteluryhmissä. Osana konferenssin 
seurantaa ja yhtenä keskusteluprosessin keskeisenä osa-alueena kaikkia kiinnostuneita 
osapuolia pyydettiin laatimaan yksityiskohtaisia kirjallisia ehdotuksia. 
YHTENÄISMARKKINAT VUONNA 1995 45 
Komissio ottaa huomioon Lissabonin konferenssissa ja ehdotuksissa ilmaistut näkemykset 
tarkastellessaan valmisteveroa vuonna 1996 ja erityisesti valmistellessaan 
valmisteveroasteiden toista katsausta, jonka on määrä olla valmis 31 päivänä joulukuuta 
1996. 
Lissabonissa käytyjen keskustelujen tuloksena on jo päätetty järjestää vuoden 1996 
alkupuolella kivennäisöljyalan erityinen seminaari, johon osallistuu kaupan ja kansallisten 
hallintojen asiantuntijoita. Seminaarissa pohditaan keinoja parantaa sisämarkkinoilla 
liikkuvien kivennäisöljyjen valvontaa ja liikkumista sekä petosmahdollisuuksien 
vähentämistä. 
§ 2 - Välitön verotus 
131. Erilaisista kansallisista verosäännöistä on muodostumassa yksi tärkeimmistä 
jäljelle jäävistä esteistä yhtenäismarkkinoiden sujuvalle toiminnalle, kun muut 
lainsäädännölliset ja taloudelliset esteet poistetaan asteittain. Olemassa olevien 
vääristymien aiheuttamat palvelujen, työn ja pääoman vapaan liikkuvuuden ja 
sijoittautumisoikeuden jatkuvat esteet koskevat yhtälailla kansalaisia, pieniä ja keskisuuria 
yrityksiä ja monikansallisia yhtiöitä. Esimerkiksi: 
• maan ulkopuolella asuvia syrjitään usein; 
• säästöjen ja investointien sijainti on usein vääristynyt; 
• rajat ylittävää palvelujen tarjontaa vaikeutetaan; 
• rajat ylittävät tulovirrat kärsivät kaksinkertaisesta verotuksesta ja/tai 
rahavirtojen tappioista. 
132. Tämän tilanteen parantamisessa tapahtui vain vähän kehitystä vuonna 1995. 
Komission ehdotukset pysähtyivät neuvostossa johtuen sopimukseen pääsyn vaikeudesta 
yksimielisyysperiaatteen mukaisesti. Esimerkiksi neuvoston keskusteluissa säästöjen 
verotuksesta ja yhteisen ennakkoveron käyttöönotosta jäsenvaltioissa ei olla vielä päästy 
sopuun. Komissio puoltaa edelleen yleistä matalaa ennakkoveroa muille kuin unionin 
sisällä vakinaisesti asuville teknisesti yksinkertaisimpana ratkaisuna, joka OECD-
kumppaneiden on helpoin hyväksyä. Ainoa neuvoston tasolla saavutettu menestys oli 
joulukuun lopussa tapahtunut yleissopimuksen allekirjoittaminen, jolla Itävalta, Suomi 
ja Ruotsi liittyivät välitysyleissopimukseen, joka luo sitovan välitysmenettelyn 
jäsenvaltioiden välisissä siirtohinnoittelua koskevissa erimielisyyksissä58. Sen jälkeen kun 
Itävalta, Suomi ja Ruotsi ja joku toinen jäsenvaltio ovat ratifioineet liittymissopimuksen, 
se tulee voimaan näissä valtioissa. Muissa jäsenvaltiossa sopimus tulee voimaan niiden 
ratifioitua sen. 
133. Liiketoimintaa ja pääomia koskeva verokilpailu on edelleen erityinen uhka 
kansainväliselle verojärjestelmälle ja jäsenvaltioiden verotuloille. Komissio on sitoutunut 
perustamissopimuksen kilpailusääntöjen johdonmukaiseen soveltamiseen veroalalla. 
Esimerkkinä vakavuudesta, jolla komissio suhtautuu verojärjestelmän rappeutumiseen 
erikoisjärjestelyjen vuoksi, on Trieste-suunnitelmaa59 koskevassa asiassa 12 päivänä 
58 
59 Yleissopimus kaksinkertaisen verotuksen poistamisesta liittyen yhdistyneiden yritysten voittojen 
mukauttamiseen, EYVL N:o L 225, 20.8.1990, s. 19 
Komission päätös, tehty 12 päivää huhtikuuta 1995, Centro di servizi finaziari ed assicurativi di 
Triestessä toimviiin yrityksiin 9 päivänä tammikuuta 1991 annetussa Italian laissa N:o 19 olevan 
3 artiklan mukaisesti veroetuuksien muodossa kohdistuvista avustustoimenpiteistä, EYVL N:o L 
YHTENÄISMARKKINAT VUONNA 1995 46 
huhtikuuta tehty komission päätös Triesten kautta Itä-Eurooppaan tehtäville investoinnille 
myönnettävistä veroetuuksista. Komission suunnitelmalle antamaan hyväksyntään sisältyy 
ehtoja viidellä keskeisellä alueella: verohuojennuksia myönnetään ainoastaan viiden 
vuoden ajan; suunnitelma on avoin myös henkilöille, joiden kotipaikka on Italia; 
verohuojennuksista hyötyvien lainojen ja investointien määrä on rajoitettu; myönnettävien 
veroetuuksien määrä on rajoitettu ja se lasketaan tosiasiallisesti maksetun veron ja Italian 
tavanomaisen verojärjestelmän mukaan kannettavan veron välisenä erona; Italian 
viranomaisten on toteutettava valvontamenettelyt sen varmistamiseksi, ettei varoja 
suoraan tai epäsuorasti investoida uudelleen Itä-Euroopan ulkopuolelle. Kolme viimeistä 
ehtoa ovat uusia piirteitä verotuksen muodossa annettavien valtiontukien käsittelyssä. 
134. Jopa niillä aloilla, joilla komissio pyrkii edistämään yhteisiä lähestymistapoja 
kansallisten veroviranomaisten vapaaehtoisen yhteistyön kautta, kehitys on ollut hidasta. 
Täten esimerkiksi,vaikka onkin yksimielisyys korkoihin sovellettavasta alhaisemmasta 
veroasteesta60 (verrattuna takaisinmaksujärjestelmään), käytännön järjestelyt tämän 
periaatteen täytäntöönpanemiseksi ovat vielä sopimatta, mukaan lukien yhteinen 
lähestymistapa asuinpaikan todistamiseen. 
135. Koska neuvosto ei pääse sopimukseen lainsäädännöllisistä toimenpiteistä, 
veronmaksajat kääntyvät yhä useammin yhteisön tuomioistuimen puoleen saadakseen 
ratkaisun rajat ylittävää verotusta koskeviin ongelmiinsa. Vuonna 1995 tuomioistuin teki 
kaksi tärkeää ratkaisua toisessa maassa työskentelevien työntekijöiden verotuksesta, 
helmikuussa 1995 asiassa Schumacker (C-279/93)61 ja elokuussa asiassa Wielockx (C-
80/94). Tuomioistuin päätti, että sekä toisen palveluksessa oleva että itsenäinen 
veronmaksaja, jonka kotipaikka ei ole jäsenvaltiossa, jossa hän työskentelee, mutta joka 
ansaitsee kaikki tai suurimman osan tuloistaan kyseisessä valtiossa, on tuloveron osalta 
puolueettomasti tarkasteltuna samassa asemassa kuin henkilö, jonka kotipaikka kyseinen 
valtio on ja joka tekee siellä samaa työtä. Jos tällaiselle henkilölle ei anneta verotettavista 
tuloista tehtävien verovähennysten osalta samaa verokohtelua kuin henkilöille, joiden 
kotipaikka on kyseisessä valtiossa, työskentelyvaltion veroviranomaiset eivät ota tällaisen 
henkilön tilannetta huomioon - koska hänen kotipaikkansa ei ole kyseisessä valtiossa -
eivätkä myöskään kotivaltion viranomaiset ota tilannetta huomioon - koska hänellä ei ole 
tuloja kotivaltiossaan. Tämän vuoksi tällaisen henkilön verorasite kokonaisuudessaan on 
suurempi ja hän on epäedullisessa asemassa kyseisessä valtiossa kotipaikan omaaviin 
henkilöihin nähden. Sen vuoksi tuomioistuin päätti, että tällaiseen veronmaksajaan 
kohdistuu syrjintää, joka ei ole mitenkään perusteltavissa. Nämä päätökset vahvistivat 
periaatteita, jotka komissio oli esittänyt joulukuussa 1993 antamassaan suosituksessa 
94/79/EY*. Tarvittavista muutoksista jäsenvaltioiden verolainsäädäntöön keskustellaan 
parhaillaan kansallisten verohallintojen johtajien kanssa yhtenäisen lähestymistavan 
löytämiseksi kaikille jäsenvaltioille, joissa osasta on päätetty muuttaa lainsäädäntöä tämän 
johdosta. 
60 
61 264, 7.11.1995, s. 30 
Ks. vuoden 1994 kertomus, 235 kappale 
Ks. vuoden 1994 kertomus, 238 kappale 
YHTENÄISMARKKINAT VUONNA 1995 47 
21/02 '96 14:45 FAX 32 2 2959321 CECAN7701009DG31 J?L?02. 
8 jakso - Yritysympäristö 
§ 1 - Henkinen ja teollinen omaisuus 
136. Henkisen ja teollisen omaisuuden alalla yhteisön toimien tavoitteet ovat lukuisia: 
henkiseen ja teolliseen omaisuuteen liittyvien oikeuksien öirvaaminen, tavaroiden ja 
palvelujen vapaan liikkuvuuden varmistaminen, terveen kilpailun ehtojen varmistaminen 
sisämarkkinoilla ja korkean suojatason varmistaminen sisämarkkinoilla. Useita yhteisön 
aloitteita käsitellään edelleen neuvostossa ja parlamentissa, ja uusia aloitteita on tehty 
erityisesti sen varmistamiseksi, että lainsäädännöllinen ympäristö mukautetaan aina 
tarvittaessa tekniikan kehitykseen, kuten tietoyhteiskuntaan. 
A. Henkinen omaisuus 
137. Heinäkuussa 1995 neuvosto saavutti yhteisen kannan tietokantojen oikeudellista 
suojaa koskeneesta direktiiviehdotuksesta62, joka pyrkii yhdenmukaistamaan kaikenlaisten 
tietopohjien rakenteisiin sovellettavan tekijänoikeuslain. Siinä suunnitellaan myös uuden 
taloudellisen oikeuden käyttöön ottoa, joka suojaisi tietopohjien tekijöiden tuntuvat 
investoinnit. Ottaen huomioon tietokannan luomiseen tarvittavat inhimillisten, teknisten 
ja taloudellisten voimavarojen merkittävä sijoitus, ja ottaen huomioon, että tietopohjat 
voidaan jäljentää huomattavasti halvemmalla kuin mitä niiden kehittäminen maksaa, 
tällaiset määräykset ovat tärkeitä. Kun tämä ehdotus hyväksytään, se on tärkeä askel 
eteenpäin henkiseen omaisuuteen liittyvien oikeuksien omistajille tietoyhteiskunnassa. 
138. Tällä alalla on kuitenkin monia muitakin tärkeitä kysymyksiä. Tästä syystä 
komissio julkaisi heinäkuussa 1995 vihreän kirjan tekijänoikeuksista ja lähioikeudesta 
tietoyhteiskunnassa63. Tässä vihreässä kirjassa käsitellään useita asioita, jotka ovat tulleet 
esille uusien teknologioiden ja tietoyhteiskunnan vaikutuksesta tekijänoikeuksiin ja 
lähioikeuksiin koskien erityisesti tällä alalla toteutettujen toimenpiteiden vaikutuksia 
tietoyhteiskunnan palvelujen vapaaseen liikkuvuuteen. Vihreä kirja tulee aiheuttamaan 
laajaa keskustelua kaikkien asianomaisten kesken, minkä pitäisi auttaa komissiota tulevan 
työohjelmansa suunnittelussa. Korostamalla avainkysymyksiä kirja tarjoaa perustan 
keskusteluille oleellisista kysymyksistä Euroopan unionin sisällä ja kansainvälisellä 
tasolla. 
B. Teollinen omaisuus 
139. Merkittävä askel otettiin Alicantessa, Espanjassa, sijaitsevan 
yhdenmukaistamisviraston (tavaramerkit, piirustukset ja mallit) avaamista kohti, kun 
täytäntöönpanoasetukset vuonna 1994 annetun yhteisön tuotcmerkkiasetuksen 
toteuttamiseksi hyväksyttiin. Näitä järjestelyjä tarvitaan, jotta sisämarkkinoilla toimiva 
yhdenmukaistamisvirasto voisi aloittaa toimintansa vuoden 1996 alussa; toimintansa 
aloitettuaan toimisto on toimivaltainen vastaanottamaan hakemuksia koko yhteisössä 
voimassa olevasta yhteisön tuotemerkistä64. 
61 
63 
64 KOM(92) 24 lopull., EYVL N:o C 156, 23.6.1992, sellaisena kuin se on muutettuna KOM(93) 
464 lopull., EYVL N:o C 308, 15.11.1993 - yhteinen kanta N:o 20/95, EYVL N:o C 288, 
30.10.1995. 
KOM(95) 382 lopull., 19.7.1995 
Ks. vuoden 1994 kertomus, 210 kappale 
YHTENÄISMARKKINAT VUONNA 1995 48 
140. Heinäkuussa 1995 komissio julkaisi käyttömalleja koskevan vihreän kirjan65, jossa 
ehdotetaan laajaa keskustelua kaikkien asianomaisten kanssa iästä teknisiä keksintöjä 
koskevan teollisen omaisuuden erityisestä suojaamismuodosta. Käyttömallien suojaa, joka 
on teollisen omaisuuden suojelun muoto alemmalla tasolla kuin patentit, käytetään usein 
suhteellisen nopeana ja halpana keinona suojata teknisiä keksintöjä, jotka eivät ole 
erityisen uudistavia (kuten mekanismit tai työvälineet). Tämä tehdään uudistavan 
toiminnan parantamiseksi koko yhteisössä. Erityisesti pk-yrityksiä pyydetään esittämään 
mielipiteensä tästä asiakirjasta. 
141. Vuoden lopulla komissio hyväksyi uuden direktiiviehdotuksen bioteknologisten 
keksintöjen oikeudellisesta suojaamisesta66, sen jälkeen kun Euroopan parlamentti oli 
hylännyt ensimmäisen ehdotuksen maaliskuussa. Tärkeä päätös uuden ehdotuksen 
esittämisestä tehtiin sen jälkeen, kun oli perusteellisesti analysoitu näiden keksintöjen 
oikeudellisen rakenteen puuttumisen seurauksia Euroopan unionissa. Kaikki epäilykset, 
jotka ilmaistiin ensimmäistä ehdotusta koskevissa keskusteluissa, otettiin huomioon uutta 
ehdotusta laadittaessa. 
142. Tänä vuonna Yhdistynyt kuningaskunta talletti yhteisön vuoden 1989 
patenttisopimuksen ratifioimisasiakirjan67, minkä jälkeen tämän muodollisuuden 
täyttäneiden jäsenvaltioiden määrä kasvaa kahdeksaan. Yhteisön patentti on tärkeä osa 
yhtenäismarkkinoiden toteutumista, ja jäsenvaltioita, jotka eivät vielä olleet aloittaneet 
kansallista ratifiointimenettelyä yhteisön patentin saattamiseksi käyttäjien käyttöön niin 
pian kuin mahdollista, pyydettiin tekemään se viipymättä. 
§ 2 - Yhtiöoikeus ja taloudelliset tiedot 
143. Säädös Eurooppayhtiöstä, jota neuvosto ei vielä ole hyväksynyt, olisi tärkeä väline 
yhtenäismarkkinoiden toteutumiselle, sillä se tarjoaa eri jäsenvaltioiden yhtiöille keinon 
järjestää liiketoimensa uudelleen ja helpottaa liikkumista yhteisön sisällä, jota 
kumpaakaan yksittäiset kansalliset lait eivät mahdollista. Yritykset kannattavat edelleen 
voimakkaasti asetuksen hyväksymistä ja kilpailukyvyn neuvoa-antava ryhmä, jonka 
puheenjohtajana on Ciampi, ilmoitti kertomuksessaan Cannesin Eurooppa-neuvoston 
kokoukselle seuraavaa: 
"Suuri edistysaskel olisi Eurooppayhtiösäädöksen hyväksyminen. Vielä 
tärkeämpää kuin asiaan liittyvät mahdolliset kulujen säästöt olisi pienten ja 
suurten yritysten Euroopan laajuisen laajentumisen helpottaminen, joka edistäisi 
merkittävästi yhdentymisiä. Oikeastaan sisämarkkinat eivät voi toteutua, niin 
kauan kun eurooppalaiset yhtiöt eivät voi toimia koko unionissa joustavammalla 
ja tehokkaammalla tavalla ". 
Neuvosto ei ole vielä saavuttanut yhteistä kantaa ehdotetusta asetuksesta 
Eurooppayhtiösäädökseksi, mikä johtuu pääasiallisesti jatkuvista erimielisyyksistä 
työntekijöiden osallistumisesta tällaiseen yhtiöön. Komissio toivoo kuitenkin, että 
direktiivi 94/45/EY*, jossa säädetään eurooppalaisen yritysneuvoston perustamisesta tai 
menettelyjen kàyttô^rwttamisesta yhteisön laajuisissa yrityksissä tai yritysryhmissä, voisi 
65 
66 
67 KOM(95) 370 lopull., 19.7.1995 
KOM(95) 661 lopull,, ei ole vielä julkaistu. 
EYVL N:oL 401. 31.12.1989 
YHTENÄISMARKKINAT VUONNA 1995 49 
21/02 96 14:46 FAX 32 2 2959321 CECAN7701009DG31 ©004 
toimia perustana tämän asian ratkaisussa ja johtaisi asetuksen hyväksymiseen 
lähitulevaisuudessa, 
On toivottaa, että ratkaisu asioissa, jotka ovat pitkittäneet Eurooppayhtiösäadöksen 
hyväksymistä, johtaisi myös osakeyhtiöiden rajat ylittäviä sulautumia koskevan 
kymmenennen yhtiöoikeusdirektiivin68 pikaiseen hyväksymiseen. 
144. Komissio harkitsee direktiiviehdotuksen valmistelemista yhtiön kotipaikan 
siirtämisestä jäsenvaltiosta toiseen. Direktiivi mahdollistaisi tällaisen siirron ilman, että 
kyseisen yhtiön tarvitsisi (kuten tällä hetkellä) läpikäydä monimutkaista ja kallista 
selvitystilaa alkuperäisessä perustamismuodossaan ja uudelleen perustamista uutena 
oikeushenkilönä siinä muodossa, johon se haluaa siirtyä, ja edistäisi huomattavasti 
yhtiöiden vapaata liikkuvuutta yhtenäismarkkinoiden sisällä. 
145. Komissio on myös seurannut tarkkaan meneillään olevaa keskustelua yritysten 
johtamisesta, jota käydään liikemaailmassa eurooppalaisella ja kansainvälisellä tasolla, 
ja etsii yksinkertaistamismahdollisuuksia tällä alalla. Toissijaisuusperiaatteen mukaisesti 
voidaan kuitenkin suuri osa esillä olevista kysymyksistä ratkaista parhaiten kansallisella 
tasolla. 
146. Kansainvälisesti laajenemaa pyrkivien suurten eurooppalaisten yhtiöiden, niin 
sanottujen yleismaailmallisten pelaajien, ongelma on, eriä tilinpäätösdirektiivien mukaisia 
kansallisen lainsäädännön perusteella laadittuja tilinpäätöksiä ei pidetä tyydyttävinä 
yritysten hakiessa hakevat pääomaa kansainvälisiltä pääomamarkkinoilta. Tämän vuoksi 
yhtiöiden on laadittava kaksi erillistä tilinpäätöstä, joista toinen vastaa kansallisia 
vaatimuksia ja toinen kansainvälisten pääomamarkkinoiden vaatimuksia. 
Komissio on etsinyt ratkaisua tähän ongelmaan, joka vaikuttaa eurooppalaisten yritysten 
kilpailukykyyn. Neuvoteltuaan pitkään jäsenvaltioiden ja asianomaisten osapuolten 
kanssa, se esitti marraskuussa 1995 neuvostolle tiedonannon, joka sisältää useita 
ehdotuksia uuden tilinpitostrategian laatimiseksi69. Tämä strategia on täydellisesti 
toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden mukainen. 
Olemassa olevien direktiivien muuttamisen sijaan komissio ehdottaa nykyisen tilanteen 
kohentamista liittämällä EU kansainvälisen tninpitornääräysten komitean ja kansainvälisen 
vakuuskomissioiden järjestön tekemään työhön tilinpitomääräysten kansainväliseksi 
yhdenmukaistamiseksi. Samaan aikaan on ehdotettu jäsenvaltioiden eri 
tilinpitomääräyksistä vastaavien elinten toimien yhtenäistämisen parantamista. Tällaisen 
yhtenäistämisen avulla EU voi hyväksyä kantoja tilinpitoa koskevissa asioissa 
taloudellisten tietojen vertailukelpoisuuden lisäämiseksi unionin sisällä ja näiden kantojen 
puolustamiseksi kansainvälisellä tasolla. 
Välittömänä toimenpiteenä komissio on päättänyt perustaa jäsenvaltioiden kanssa 
työryhmän, joka tutkii kansainvälisten tilinpitomääräysten yhdenmukaisuutta 
tilinpitodirektiivien kanssa. 
68 KOM(84) 727 
69 KOM(95) 508 lopull., 14.11.1995 
YHTENÄISMARKKINAT VUONNA IW5 50 
§ 3 - Kaupallinen tiedottaminen 
147. Vuonna 1995 jatkettiin valmisteluja kaikki markkmointiviestintä muodot, mukaan 
lukien mainonta, suoramarkkinointi, sponsorointi, myyruunedistänmienjasuhdetomunta, 
kattavaksi vihreäksi kirjaksi. Komission vuoden 1994 lopulla ja vuoden 1995 alussa 
suorittaman laaja-alaisen neuvottelun perusteella vihreässä kirjassa, joka on tarkoitus 
julkaista vuoden 1996 alussa, tarjotaan analyysi sisämarkkinoiden nykytilanteesta tällä 
alalla ja esitetään ehdotuksia yhteisön tulevan politiikan tarpeiden osalta tällä alalla. 
§ 4 - Tiedotusvälineet 
A. Tiedotusvälineiden omistus 
148. Vuoden 1995 ensimmäisen puoliskon aikana komissio neuvotteli eurooppalaisten 
laitosten, jäsenvaltioiden ja asianomaisten osapuolten kanssa mahdollisesta aloitteesta 
koskien tiedotusvälineiden omistusta. Näiden neuvottelujen tulokset osoittavat siirtymistä 
myönteisemmälle kannalle yhteisön aloitteen suhteen. Näiden neuvottelujen tulosten 
perusteella komissio ehkä esittää vuoden 1996 ensinimäisten kuukausien aikana 
direktiiviehdotuksen tiedotusvälineiden omistuksesta, joka laatisi koko yhteisöön 
samanlaisen monimuotoisuuden suojelutason yhdenmukaistamalla joitain erityisiä 
kansallisia tiedotusvälineiden omitusta koskevia sääntöjä. 
B. Koodattujen palvelujen oikeudellinen suoja 
149. Kuten heinäkuussa 1994 annetussa tiedonannossa "Euroopan tie 
tietoyhteiskuntaan: toimintasuunnitelma"70 ilmoitettiin, komissio valmistelee parhaillaan 
vihreää kirjaa koodattujen palvelujen oikeudellisesta suojasta sisämarkkinoilla. 
Tietoyhteiskuntaa silmällä pitäen vihreässä kirjassa tarkastellaan, missä määrin erilaiset 
kansalliset sääntelylähestymistavat koskien koodattujen palvelujen oikeudellista suojaa 
laittomalta vastaanotolta, häiritsevät toimintaa ja erityisesti tavaroiden ja palvelujen 
vapaata liikkuvuutta. Vuonna 1995 neuvoteltiin laajasti asianomaisten osapuolten kanssa. 
Näiden neuvottelujen perusteella mahdollisesti vuoden 1996 alussa julkaistavassa 
vihreässä kirjassa tarkastellaan eri vaihtoehtoja yhteisön toimien suhteen. 
C. Audiovisuaalinen politiikka 
150. Komissio antoi 22 päivänä maaliskuuta 1995 direktiiviehdotuksen televisiota ilman 
rajoja koskevan direktiivin 89/552/ETY* muuttamisesta71. Ehdotuksen tarkoituksena on 
luoda vakaa oikeudellinen rakenne televisiotoiminnan kehittämiseksi unionissa. Siinä 
selvennetään radiolähettimiin sovellettavan oikeuden, alaikäisten suojelun ja 
eurooppalaisten teosten edistämisen sääntöjä, ja se on sopeutettu alan uusiin taloudellisiin 
tosiasioihin. Direktiivi ei koske joitain uusia yksilöllisiä palveluja, kuten video-on-
demand (VOD), josta laaditaan vihreä kirja uusista audiovisuaalisista palveluista, jonka 
komissio aikoo saada valmiiksi vuoden 1995 lopulla. 
70 KOM(94) 347 lopull., 19.7.1994 
71 KOM(94) 347 lopull., 19.7.1994 
YHTENÄISMARKKINAT VUONNA 1995 51 
151. Komissio antoi helmikuussa tiedonannon, jonka tarkoituksena on luoda 
suosiollinen ympäristö eurooppalaisen ohjelmateollisuuden72 kasvulle. Tiedonantoon 
liittyy kaksi ehdotusta neuvoston päätökseksi koskien eurooppalaisen audiovisuaalisen 
ohjelmateollisuuden ammattilaisten koulutusohjelmaa ja eurooppalaisten audiovisuaalisten 
teosten kehittämisen ja jakelun tukiohjelmaa. Molemmat ohjelmat on suunniteltu 
viisivuotisiksi alkaen 1 päivästä tammikuuta 1996. Heinäkuussa 1995 neuvosto hyväksyi 
ohjelman osaan "kehittäminen ja jakelu" liittyvän päätöksen, jonka kuluihin varataan 265 
miljoonaa ecua viidelle vuodelle; yhteistyömenettelyn yhteydessä neuvosto hyväksyi ja 
esitti parlamentille yhteisen kantansa ohjelman "koulutusosasta", jonka kuluihin varataan 
45 miljoonaa ecua. 
152. Teknologisten näkökantojen osalta komissio antoi kesäkuussa 1995 ensimmäisen 
vuosikertomuksen73 kehittyneentelevisio-ohjelmatoiminnankäyttöönottoaEuroopassa 
koskevan toimintasuunnitelman täytäntöönpanossa saavutetusta edistyksestä74; ohjelman 
tavoitteena on edistää useiden kehittyneiden 16:9 -sivusuhdetta käyttävien 
televisiopalvelujen ja riittävän määrän 16:9 -sivusuhdetta käyttävien ja teknisesti 
korkealaatuisten ohjelmien syntymistä. 
§ 5 - Henkilötietojen suojaaminen 
153. Neuvosto ja Euroopan parlamentti antoivat 24 päivänä lokakuuta 1995 direktiivin 
95/46/EY* yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta 
liikkuvuudesta. 
Tämä direktiivi on tarkoitettu edistämään sisämarkkinoiden moitteetonta toimintaa, joka 
on erityisen tärkeä telemaattisten palveluiden kuten televisiomyynnin, pankki- ja 
vakuutuspalvelujen suoraan kotoa tapahtuvan käytön, etäopiskelun ja interaktiivisten 
video- ja audiopalvelujen kehittyessä tietoyhteiskunnassa. 
154. Erilaisuudet kansallisissa lainsäädännöissä tällä alalla voivat aiheuttaa esteitä 
tietojen vapaalle liikkuvuudelle, sillä jäsenvaltio voisi oikeutetusti asettua vastustamaan 
tiedon vapaata liikkuvuutta vedoten suojelun riittämättömyyteen tai puuttumattomuuteen 
tiedot lähettävässä tai vastaanottavassa jäsenvaltiossa. 
Tällaiset esteet olisivat erityisen haitallisia sisämarkkinoiden toiminnalle, joiden 
toteutuminen nimenomaan lisää henkilötietojen liikkumista. Kansallisten lainsäädäntöjen 
yhdenmukaistaminen direktiivin tekstin osalta mahdollistaa yhtäläisen henkilöiden 
oikeuksien suojelun koko yhteisössä kieltäen samalla jäsenvaltiota laatimasta esteitä 
tietojen liikkumiselle. 
155. Jäsenvaltiolla on kolme vuotta aikaa direktiivin antamisesta saattaa se osaksi 
kansallista lainsäädäntöä. Komissiota on lisäksi pyydetty esittämään määräajoin kertomus 
sen soveltamisesta. 
Tähän kertomukseen voidaan liittää ehdotuksia, joiden tarkoituksena on 
yhdenmukaistamisen syventäminen. Direktiivi, joka on jäsenvaltioille toimintamarginaalin 
72 vn\A rOA\ <T3 1^n„11/2 
73 
74 KOM (94) 523 lopull/2, 8.2.1995 
KOM(95) 263 lopull., 16.6.1995 
EYVL N:o L 196, 5.8.1993, s. 48 
YHTENÄISMARKKINAT VUONNA 1995 52 
jättävä puiteteksti, voisi johtaa mlevaisuudessa oikeudellisiin toimiin määritellyillä aloilla 
ottaen huomioon sisämarkkinoiden toiminnan. 
§ 6 - Tietoyhteiskunnan palvelut 
156. Kuten komission jäsenet Bangemann, Monti ja Oreja 22 päivänä maaliskuuta 1995 
antamassaan tiedonannossa selittivät, tietoyhteiskunnan palvelujen lainsäädännöllinen 
rakenne on sidottava sisämarkkinoiden hyväksi todettuihin periaatteisiin. Vaikka on 
vältettävä kaikkea liiallista sääntelyä yhteisön tasolla, on myös tärkeää estää 
sisämarkkinoiden pirstoutuminen tulevaisuudessa, mikä aiheutuisi eroista kansallisissa 
lainsäädännöissä. Tältä osin on aloitettu työt lainsäädännön avoimuusjärjestelmäksi, jonka 
olisi taattava, ettei tuleva kansallinen lainsäädäntö luo uusia esteitä tällaisten palvelujen 
vapaalle liikkuvuudelle. 
YHTENÄISMARKKINAT VUONNA 1995 53 
9 jakso - Julkiset hankinnat 
157. Vuonna 1995 julkisia hankintoja koskevien sääntöjen soveltaminen lisääntyi 
huomattavasti sillä yhteisön tekstien saattaminen osaksi eri kansallisia lainsäädäntöjä 
lisääntyi, ja mahdollisten valitusten tekijöiden tieto omista oikeuksistaan parani. Julkisten 
hankintojen alalla otettiin tärkeä askel sisämarkkinoiden toteutumista kohti. 
Lisäksi komissio teki ehdotuksia julkisia hankintoja koskevien direktiivien muuttamiseksi 
valtion hankintoja koskevan sopimuksen seurauksena. 
§ 1 - Yhteisön sääntöjen soveltaminen 
158. Komissio tutki edelleen tapauksia, joissa saattaminen osaksi kansallista 
lainsäädäntöä oli jätetty ilmoittamatta tai ilmoitettu virheellisesti(ks. 2.1 jakso), ja lisäksi 
komissio lisäsi säännösten ja määräysten soveltamisen valvontatoimia eri jäsenvaltioiden 
hankintaviranomaisten tai hankintayksiköiden avulla. 
159. Komissio käsitteli myös rikkomuksia, jotka ovat paljastuneet joko valitusten tai 
komission omien tutkimusten jälkeen, liittyen sellaisten yhteisön oikeuden sääntöjen 
soveltamiseen, joihin voidaan vedota julkisten hankintojen alalla (direktiivit ja 
perustamissopimuksen artiklat). Tällä hetkellä on 214 tapausta, joissa direktiivien 
virheellisestä soveltamisesta johtuva menettely rikkomuksen suhteen on aloitettu (ks. 
taulukko jäljempänä). 
TAULUKKO IV JULKISIA HANKINTOJA KOSKEVIEN DIREKTIIVIEN VIRHEELLISESTÄ SOVELTAMISESTA 
JOHTUVAT RIKKOMUKSET: 214 
YHTENÄISMARKKINAT VUONNA 1995 54 
A. Komission toiminta 
160. Niistä 244 asiasta, jotka käsiteltiin vuonna 1995 (joista 92 uutta aloitettua 
tapausta), komissio ratkaisi 38 asiaa ennen kuin menettelyt rikkomusten suhteen oli 
saatettu päätökseen. Tätä varten on laadittu keskustelu- ja neuvottelumenettely (joka 
toimii erityisesti eri jäsenvaltioiden kanssa järjestettävien kahdenvälisten tapaamisten 
kautta, joissa keskustellaan monenlaisista aineista), jotta jäsenvaltioille voidaan tarjota 
tarvittava oikeudellinen ja tekninen apu ja jotta voitaisiin etsiä yhdessä yhteisön 
oikeuden mukaisia ratkaisuja riita-asioissa. 
161. Tästä on syytä mainita joitain esimerkkejä: 
• Kaksi Alankomaiden kuntaa oli ilmoittanut hankintoja koskevissa ilmoituksissa, jotka 
käsittelivät erityiskuljetusjärjestelmien kehittämistä, että palvelujen tarjoajien oli oltava 
hollantilaisen kuljetusalan järjestön jäseniä ja että näillä oli oltava tämän järjestön 
määräämiä vaatimuksia vastaava koulutus. Nämä kaksi vaatimusta, jotka ovat yhteisön 
määräysten vastaisia, poistettiin komission pyynnöstä. 
Italian laki75 sisälsi määräyksen, joka pakotti sopimuspuolet hyväksymään palkkion 
pienentämisen sopimuksen voimassaolon aikana tai muuten ne saatettiin sulkea pois 
muilta markkinoilta taikka sopimus lakkauttaa. Lisäksi laissa määrättiin, että kaikkien 
tulevien julkisia hankintoja koskevissa sopimuksissa oli noudatettava 
enimmäisviitehintaa. Komission väliintulon seurauksena nämä määräykset, jotka olivat 
suhteellisuuden, oikeutetun odotuksen ja tasapuolisuuden perusperiaatteiden sekä useiden 
julkisia hankintoja kokevien direktiivien säännösten vastaisia, kumottiin ja korvattiin 
uudella yhteisön oikeuden mukaisella tuomiolauselmalla. 
• Julkinen sairaala Kreikassa oli aloittanut öljyn hankintamenettelyn, jonka aikana se 
oli hylännyt sopimuksen tekovaiheessa yhden tavarantoimittajan tarjouksen sen vuoksi, 
ettei tämä ollut esittänyt omien toimittajiensa todistuksia. Tarjouksen hylkääminen 
arviointivaiheessa oli direktiiveissä esitetyn valinta-ja sopimuksenteko vaiheiden välisen 
eron vastainen. Komission tekemien sopimusten seurauksena Kreikan viranomaiset 
ryhtyivät laatimaan yleisiä määräyksiä, jottei tällainen Kreikassa suhteellisen tavallinen 
ongelma pääsisi uusiutumaan. 
B. Yhteisön tuomioistuimen päätökset 
162. Seuraavat tuomioistuimen päätökset on syytä mainita: 
• Kanteen tutkittavaksi ottamisen osalta yhteisön tuomioistuin ilmoitti kantansa 
ensimmäisen kerran 24 päivänä tammikuuta 1995 antamassaan tuomiossa76 (komissio 
v. Alankomaiden kuningaskunta) muutoksenhakumenettelydirektiivin 89/665/ETY* 3 
artiklassa säädetyn menettelyn mahdollisesta vaikutuksesta perustamissopimuksen 169 
artiklassa* määrättyyn menettelyyn. Tuomioistuin totesi, että tämä menettely on 
ehkäisevä toimenpide, joka ei voi poiketa perustamissopimuksen 169 artiklassa* 
komissiolle annetusta toimivallasta tai korvata sitä; kyseinen artikla antaa todellakin 
harkintavallan luovuttaa asia tuomioistuimelle sen katsoessa, että jäsenvaltio ei ole 
75 Laki N:o 537/93, 6 artikla 
76 Asia C-359/93; tuomio annettu 24 päivänä tammikuuta 1995 
YHTENÄISMARKKINAT VUONNA 1995 55 
täyttänyt perustamissopimuksen mukaista velvoitettaan ja että kyseinen jäsenvaltio ei 
noudata komission perusteltua lausuntoa. Yhteisön tuomioistuin vahvisti tämän 
periaatteen 4 päivänä toukokuuta 1995 antamassaan tuomiossa77 (puitesopimus 
sidontatarvikkeiden toimittamisesta (komissio v. Kreikan tasavalta)). 
• Direktiivien 89/440/ETY* ja 88/295/ETY* jättäminen saattamatta osaksi kansallista 
lainsäädäntöä: ennen perustellussa lausunnossa esitetyn määräajan umpeutumista, 
direktiivit 89/440/ETY* ja 88/295/ETY* olivat Saksassa ainoastaan hallinnollisia 
ohjeita. Yhteisön tuomioistuin uudisti oikeuskäytäntönsä koskien direktiivien saattamista 
osaksi kansallista lainsäädäntöä: tarve soveltaa direktiiviä täydellisesti riittävän selkeästi 
ja yksityiskohtaisesti, jotta tapauksissa joissa direktiivin tarkoims on luoda oikeuksia 
yksityisille ihmisille, edunsaajat tuntisivat kaikki oikeutensa ja voisivat vedota niihin 
kansallisten tuomioistuinten edessä. 
§ 2 - Yhteisön lainsäädännön kehitys 
163. Maailman kauppajärjestön WTO:n uusi julkisia hankintoja koskeva sopimus 
vaatii rajoitettuja muutoksia yhteisön julkisia hankintoja koskeviin direktiiveihin, jotta 
vältetään eurooppalaisia yrityksiä ja toimijoita vahingoittavaa syrjintää ja jotta direktiivit 
saadaan sopimuksen jälkeen helpommin sovellettaviksi. 
Nämä muutokset ovat johtaneet kahteen Euroopan parlamentin ja neuvoston 
direktiiviehdotusluonnokseen, joista toinen muuttaisi direktiivejä 92/50/ETY*, 
93/36/ETY* , 93/37/ETY* ja toinen direktiiviä 93/38/ETY*78. Komissio hyväksyi nämä 
suunnitelmat 29 päivänä maaliskuuta 1995, ja niitä käsitellään parhaillaan Euroopan 
parlamentissa ja neuvostossa. 
§ 3 - Muu toiminta 
A. SIMAP-hanke 
164. Tärkeä kehitys julkisten hankintojen alalla vuonna 1995 oli kahden 
pilottihankkeen aloittaminen osana "SIMAPia" (Système d'Information pour les Marchés 
Publics tai julkisten hankkeiden tiedotusjärjestelmä). 
Ensimmäisessä pilottihankkeessa 75 jäsenvaltioiden osoittamaa hankintayksikköä alkavat 
käyttää sähköpostia lähettääkseen ilmoituksia tarjouspyynnöistä ja tehdyistä sopimuksista 
julkaistaviksi Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä ja sen suorakäyttöisessä 
vastineessa TED (Tenders Electronic Daily). 
Toinen pilottihanke tarjoaa välineet helpottaa tavarantoimittajien suorakäyttöistä pääsyä 
tarjouspyyntöjä ja tehtyjä sopimuksia koskeviin tietoihin ja muihin jäsenvaltioissa jo 
tarjolla oleviin tietoihin, joiden avulla ne voivat vastata kilpailukykyisemmin julkisia 
hankintoja koskeviin tilaisuuksiin. Esimerkkejä tällaisesta tiedosta ovat tarjouspyynnöt, 
joiden arvo on pienempi kuin EU:n lainsäädännössä määritelty raja-arvo; ympäristöä 
koskevat kysymykset; tiedot paikallisista olosuhteista ja käytännöistä; hintatasot; 
yritysten auttaminen paikallisten yhteistyökumppaneiden löytämisessä niiden tehdessä 
77 Asia C-79/94; tuomio annettu 4.5.1995 
78 KOM(95) 107/1 & 12 lopull., EYVL N:o C 138, 3.6.1995 
YHTENÄISMARKKINAT VUONNA 1995 56 
tarjouksia muissa jäsenvaltioissa; tarjouspyyntöjen, vaatimusten ja 
elektroniikkatuotteiden luettelojen kääntämisessä avustaminen. 
Kaikki jäsenvaltiot lukuun ottamatta Belgiaa ja Italiaa osallistuvat ensimmäiseen näistä 
pilottihankkeista. Myös Norja ja Islanti osallistuvat ETAn jäseninä, ja Sveitsi on 
ilmoittanut kiinnostuksensa. 
Komissio on pettynyt toisen pilottihankkeen osallistujien vähyyteen, ainoastaan kolme 
jäsenvaltiota on ehdottanut osallistujia. Komissio korosti tämän hankkeen tärkeyttä: 
tavarantoimittajat valittavat usein saamiensa tarjouspyyntöjä koskevien tietojen 
riittämättömyyttä, ja tämän pilottihankkeen tarkoituksena on kehittää ja kokeilla erilaisia 
tapoja tarjota parempaa ja luotettavampaa tietoa parantaen täten julkisten hankintojen 
tehokkuutta. 
B. Pk-yritysten julkisiin hankkeisiin osallistumisen parantaminen 
165. Pk-yritysten tukitoimenpiteiden perusteellisen analyysin jälkeen, komissio esittää 
piakkoin tiedonannon, joka sisältää sarjan käytännön toimenpiteitä, jotka voitaisiin 
toteuttaa. Ei ole olemassa yksinkertaista ratkaisua, jonka avulla pk-yritykset voisivat 
hyötyä parhaiten julkisten hankintojen avautumisesta. On suositeltavaa, että toiminta 
rajattaisiin tiettyihin alueisiin, jotta voitaisiin auttaa tarvittavan tarmokkaita pk-yrityksiä 
käyttämään hyväkseen niille avautuvia mahdollisuuksia. Tähän tarvitaan kaikkien 
mukana olijoiden yhdenmukaistettu lähestymistapa: komission, jäsenvaltioiden, 
hankintaviranomaisten, itse yritysten ja muiden. 
C. Puolustukseen liittyvät hankinnat 
166. Vastauksena viime vuosien kansainväliseen kehitykseen kaikki jäsenvaltiot ovat 
päättäneet supistaa puolustusmäärärahojaan. Tämä on lisännyt kiinnostusta soveltaa 
sopivia hankintakäytäntöjä myös puolustukseen liittyviin hankintoihin, jotta voitaisiin 
parhaiten käyttää supistetut puolustusmäärärahat. 
167. Kesäkuussa 1995 epävirallinen tutkimusryhmä, joka koostui Länsi-Euroopan 
Unionin (WEU), Länsi-Euroopan varustelujärjestön (WEAG) ja Euroopan komission 
edustajista, esitti lopullisen kertomuksen, jossa suositeltiin Euroopan 
puolustusmarkkinoiden avaamista kilpailulle ja ehdotettiin EU:n hankintasääntöjen 
hyväksymistä tämän tavoitteen toteuttamiseksi. 
YHTENÄISMARKKINAT VUONNA 1995 57 
10 jakso - Liikenne, energia ja televiestintä 
§ 1 - Liikenne 
168. Sisäisten liikennemarkkinoiden oikeudellisen rakenteen perusta on laadittu ja 
sääntöjä sisällytetään kansallisiin lainsäädäntöihin. Osa tärkeimmistä toimenpiteistä 
otetaan kuitenkin ainoastaan asteittain käyttöön. Tämä koskee erityisesti 
kabotaasiliikennettä, jossa kotimaan lentokuljetusten kabotaasiliikenne vapautetaan 
täydellisesti ennen 1 päivää huhtikuuta 1997 ja maanteiden tavaraliikenteen 
kabotaasiliikenne 1 päivänä heinäkuuta 1998. Meriliikenteen kabotaasista on useita 
siirtymäsääntöjä: esimerkiksi huomattava osa Kreikan sisäisistä palveluista vapautetaan 
vasta 1 päivänä tammikuuta 2004. 
169. Joitain toisarvoisia kysymyksiä, jotka eivät sisältyneet vuoden 1992 
tärkeysjärjestystä koskeneeseen toimintaohjemaan tai joita ei ole ennakoitu, on 
käsiteltävä ja jotkut nykyisistä toimenpiteistä vaativat jatkotoimenpiteitä. Tämä koskee 
erityisesti rautateitä, joiden alalla ensimmäistä vapauttamistoimenpidettä seuraa teknisiä 
ja muita keinoja, joita tarvitaan rautateiden kehittämisen tukemiseksi sisämarkkinoilla. 
170. Vaikka jotain edistystä on tapahtunut kuljetuspalvelujen ulkoisen ulottuvuuden 
osalta, jäsenvaltioiden suuri vastahakoisuus on merkki siitä, että kokonaiskehitys ei ole 
tyydyttävää. Tarvitaan paljon työtä ja poliittista tahtoa tasapainon saavuttamiseksi 
sisäisten saavutusten ja ulkoisen ulottuvuuden toistaiseksi riittämättömän 
täytäntöönpanon välillä. 
A. Lentoliikenne 
171. Jäsenvaltiot ja lentoyhtiöt ovat suhtautuneet myönteisesti vapauttamisen 
kolmanteen pakettiin79, joka on toteuttanut tammikuusta 1993 alkaen vapautta tarjota 
palveluja lentoliikenteen alalla. Vuonna 1995 komissio sai joitain valituksia. Merkittävin 
tapaus koski jälleen liikenteen jakamisen sääntöjä Orlyn lentokentällä: komissio päätti 
maaliskuussa 1995, että uudet säännöt olivat yhteisön oikeuden mukaisia 
lukuunottamatta joitain suhteettomia määräyksiä80. 
172. Sisämarkkinoiden kehitystä lentoliikenteen alalla on analysoitu perusteellisesti 
brittiläisten siviili-ilmailu alan viranomaisten (CAA) viimeisimmässä kertomuksessa 
Euroopan ilmailualan yhtenäismarkkinat: Kehitys tähän mennessä (syyskuu 1995)81. 
Selvitys osoittaa, että on tapahtunut merkittävää kilpailua koskevaa kehitystä vuodesta 
1993. Vaikka tilaa kilpailulle vielä onkin, todetaan, että kolmannen paketin avulla 
tapahtuneen vapauttamisen täytäntöönpanossa saavutettu käytännöllinen menestys antaa 
aihetta optimismiin lentoyhtiöiden tulevan kilpailun osalta EU:ssa erityisesti vuoden 
1997 jälkeen, kun kotimaan kabotaasiliikenne vapautetaan täydellisesti. Erityisesti 
CAA:n tutkimuksessa todetaan komission toiminnan sisämarkkinoiden lainsäädännön 
täytäntöönpanemiseksi olevan tehokasta. 
79 
80 
81 EYVL N:oL 240, 24.8.1992 
EYVLN:o L 162, 13.7.1995 
CAP 654 
YHTENÄISMARKKINAT VUONNA 1995 58 
Neuvosto ja parlamentti keskustelevat komission joulukuussa 1994 tekemästä 
ehdotuksesta pääsystä maahuolintapalveluihin82, joihin kansallisilla lentoliikenteen 
harjoittajilla tai lentokenttäviranomaisilla on usein monopoli yhteisön lentokentillä. 
B. Maantieliikenne 
173. Maantieliikenteen osalta useat jäsenvaltiot ovat toteuttaneet kannustavia 
toimenpiteitä parantaakseen yhteisten sääntöjen noudattamista. Näiden toimenpiteiden 
tarkoitus on parantaa sisämarkkinoiden toimintaa, lisätä liikenneturvallisuutta ja 
yhtenäistää kilpailun ehtoja erityisesti valvonnan lisäämisen avulla. 
Neuvoteltuaan kansallisten asiantuntijoiden kanssa komissio on lisäksi aloittanut 
toiminnan, jonka tarkoituksena on parantaa liikenteenharjoittajien ammattiin pääsyyn 
liittyviä sääntöjä. Tämän toiminnan on tarkoitus johtaa lainsäädännölliseen ehdotukseen, 
jonka päätavoitteena on tarjottujen palvelujen laadun parantaminen. 
C. Sisävesiliikenne 
174. Neuvosto kävi syyskuussa 1995 alustavan keskustelun ehdotuksesta asetukseksi 
jäsenvaltioiden väliseen sisävesiväylien liikenteeseen sovellettavista yhteisön säännöistä 
palvelujen tarjoamisen vapauden periaatteiden toteuttamiseksi83. Keskustelujen päätteeksi 
todettiin neuvoston suhtautuvan erittäin myönteisesti tähän ehdotukseen. 
Komissio antoi neuvostolle 23 päivänä toukokuuta 1995 kattavia ehdotuksia 
sisävesiliikenteestä, erityisesti markkinoiden asteittaisesta vapauttamisesta vuoteen 2000 
mennessä ja uudesta hävittämistoiminnasta nykyisen rakenteellisen ylikapasiteetin 
poistamiseksi tällä alalla. Tarkoituksenaan edistää sisävesikuljetuksia komissio ehdotti 
myös jäsenvaltioiden mahdollisuutta osallistua terminaalien rahoitukseen samoin kuin 
lastaukseen ja purkaukseen tarvittavien kiinteiden ja liikkuvien laitteiden rahoitukseen. 
Neuvosto hyväksyi periaatteessa komission lähestymistavan 7 päivänä joulukuuta 1995. 
D. Meriliikenne 
175. Komissio hyväksyi ensimmäisen kertomuksen yhtenäismarkkinoiden sääntöjen 
soveltamisesta meriliikenteen kabotaasiin (asetus (ETY) 3577/92*) syyskuussa 1995. 
Siitä käy ilmi, että vapauttamisen taloudelliset vaikutukset ovat tähän saakka olleet 
riittämättömiä. Ainoastaan kuusi prosenttia niistä 22 miljoonasta tonnista lastia, jotka 
vapautettiin, kuljetettiin muiden kuin kansallisten lippujen alla purjehtivilla aluksilla. 
Tämä määrä edustaa ainoastaan yhtä prosenttia eteläisten jäsenvaltioiden 
kabotaasikaupankäynnistä. Mitä vapautetumpi tämä ala on, sitä paremmat ovat 
mahdollisuudet lisätä lyhyen matkan merikuljetuksen tehokkuutta ja merkitystä 
Euroopassa. 
176. Eri jäsenvaltioita vastaan jatkettiin toimia asetuksen (ETY) 4055/86* 
rikkomusten osalta: nämä rikkomukset koskivat pääasiallisesti lastinjakojärjestelyjä 
kahdenvälisissä sopimuksissa kolmansien maiden kanssa. 
82 KOM(94) 590 lopull., EYVL N:o C 142, 8.6.1995 
83 KOM(95) 167 lopull., EYVL N:o C 164, 30.6.1995 
YHTENÄISMARKKINAT VUONNA 1995 59 
E. Rautatiet 
177. Palvelujen vapaan tarjoamisen periaatteen asteittainen soveltaminen rautateiden 
alalla direktiivin 91/440/ETY* mukaisesti on luonut oikeuden infrastruktuurin käyttöön, 
mikä mahdollistaa uusien yritysten pääsyn markkinoille ja usean yrityksen saman 
infrastruktuurin käytön. Näin ollen yhteisö katsoi tarpeelliseksi määritellä yleiset ehdot 
infrastruktuurin käyttöoikeuksien soveltamiseksi ja hyväksyi kesäkuussa 1995 kaksi 
täydentävää direktiiviä: ensimmäisen rautatieyritysten toimiluvista ja toinen 
rautatieinfrastruktuurin kapasiteetin käyttöoikeuden myöntämisestä ja 
infrastruktuurimaksujen perimisestä (direktiivit 95/18/EY* ja 95/19/EY*). 
178. Komissio uskoo nyt, että on aika ottaa seuraava askel yhtenäismarkkinoiden 
luomisessa tunnustaen kuitenkin täydellisesti rautateiden erityisluonteen. Neuvostolle 
heinäkuussa antamassaan tiedonannossa se ehdotti näiden infrastruktuurin 
käyttöoikeuksien laajentamista kattamaan kansainvälisen matkustajaliikenteen ja kaikki 
rahtikuljetukset, niin kansalliset kuin kansainvälisetkin. Komission mielestä tämä 
laajentaminen auttaa lisäämään rautatieliikenteen kilpailukykyä erityisesti yhteisön 
tasolla tuomalla alalle uutta pääomaa ja uusia yrityksiä. 
§ 2 - Energia 
A. Uusi energian sisämarkkinoiden lainsäädäntö 
179. Neuvosto on keskustellut sähkön sisämarkkinoita koskevasta muutetusta 
ehdotuksesta84 alkuvuodesta 1994. Marraskuussa 1994 neuvosto pyysi komissiota 
tutkimaan yhtä ainoaa ostajaa ja komission neuvottelemaa kolmannen osapuolen 
osallistumista koskevien lähestymistapojen rinnakkaiselon ja vastavuoroisuuden 
mahdollisuuksia. Komissio valmisteli sähkön sisämarkkinoiden järjestämisestä 
työasiakirjan, joka hyväksyttiin 22 päivänä maaliskuuta 199585. Se tuli siihen 
johtopäätökseen, ettei nähden kahden lähestymistavan välillä voi olla vastavuoroisuutta 
ellei yhden ainoan ostajan malliin tehdä oleellisia muutoksia. 
180. Myös neuvoston pyynnöstä komissio valmisteli pieniä ja erittäin pieniä 
sähköjärjestelmiä sähkön sisämarkkinoilla koskevan työasiakirjan, joka hyväksyttiin 10 
päivänä toukokuuta 199586. Siinä todettiin, etteivät pienet järjestelmät vaadi 
erityiskohtelua kokonsa vuoksi. 
Energiaministereiden neuvostossa 1 päivänä kesäkuuta 1995 seurattiin komission 
työasiakirjan johtopäätöksiä, ja oltiin yhtä mieltä siitä, etteivät neuvoteltu kolmannen 
osapuolen osallistuminen ja yhden ainoan ostajan lähestymistavat voi toimia rinnakkain 
ellei jälkimmäiseen tehdä muutoksia. 
Espanjan puheenjohtajakauden aikana neuvosto lisäsi keskustelujaan, ja vaikka 
energiaministereiden neuvoston kokouksessa 20 päivänä joulukuuta 1995 ei saavutettu 
yhteistä kantaa, tapahtui huomattavaa edistystä. Direktiiviä koskevat neuvottelut ovat 
84 
85 
86 KOM(91) 548 lopull., EYVL N:o C 65, 14.3.1992, sellaisena kuin se on muutettuna KOM(93) 
643 lopull., EYVL N:o C 195, 18.7.1994 
Asiak. SEC(95)464 lopull. 
Asiak. SEC(95)685 lopull. 
YHTENÄISMARKKINAT VUONNA 1995 60 
loppuvaiheessa, ja keskeinen ratkaisematta oleva alue on jakeluyritysten sisällyttäminen 
asiakkaisiin. Voidaan toivoa, että asiassa tapahtuu tarpeeksi edistystä, jotta yhteinen 
kanta voidaan saavuttaa Italian puheenjohtajakauden aikana vuonna 1996. 
B. Tavaroiden vapaa liikkuvuus 
181. Komissio on soveltanut perustamissopimuksen sääntöjä suoraan rinnakkain 
lainsäädännöllisen lähestymistavan kanssa. Täten tavaroiden vapaan liikkuvuuden alalla 
yhteisön tuomioistuin käsittelee edelleen toimia rikkomusten suhteen viiden jäsenvaltion 
osalta sähkön ja kaasun tuonti- ja vientimonopolien vuoksi, Euroopan unionista tehdyn 
sopimuksen 30*, 34* ja 37* artiklan perusteella. 
C. Saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä 
182. Edelliseen vuoteen verrattuna direktiivien saattaminen osaksi kansallista 
lainsäädäntöä energian alalla on parantunut. Prosenttimäärä on noussut 89 prosenttiin. 
Yksi keskeisiä aiheita vuonna 1995 oli hiilivetydirektiivin saattaminen osaksi kansallista 
lainsäädäntöä, joka on tähän mennessä toteutunut kuudessa jäsenvaltiossa. Tämän 
direktiivin puitteissa osa jäsenvaltioista on julkaissut tutkimusalueita ja 
luvanmyöntämismenettelyitä koskevia sääntöjä. 
D. Standardointi 
183. Komissio on hyväksynyt tiedonannon standardoinnin laajemmasta käytöstä 
yhteisön politiikassa. Energiapolitiikan osalta tiedonannossa ilmoitettiin, että 
energianhyötysuhteesta tulee oleellinen vaatimus niin sanomissa "uuden lähestymistavan 
direktiiveissä". Tämän avulla komissio voisi antaa uudelle Euroopan 
standardointijärjestölle toimeksiantoja, jotta laadittaisiin energian käyttöä rajoittavia ja 
sähköä kuluttavien laitteidenenergiahyötysuhdetta parantavia standardeja. Tarkoituksena 
on välttää kansallisia asetuksia, jotka vaikuttaisivat tavaroiden vapaaseen liikkuvuuteen 
sisämarkkinoilla. 
§ 3 - Televiestintä 
184. Vuoden alussa julkaistu vihreä kirja "televiestinnän infrastruktuurien ja 
kaapelitelevisioverkkojen vapauttamisesta"87 on tärkeä osa televiestinnän 
lainsäädännöllisen rakenteen laatimista, jonka on tarkoitus tapahtua 1 päivänä 
tammikuuta 1998. 
Seuraavissa neuvotteluissa esitetyt näkemykset ovat johtaneet infrastruktuurin 
vapautumisen nopeutumiseen. Komissio on antanut direktiivin, joka sallii 
kaapelitelevisioiden infrastruktuurin käytön vapautettujen televiestintäpalvelujen 
tarjonnassa 1 päivästä tammikuuta 1996 alkaen. Komissio on myös julkaissut 
huomautuksia varten direktiiviluonnoksen matkaviestinnän vapauttamisesta88, mikä 
mahdollistaisi kilpailevan tarjonnan liikkuvien verkkojen infrastruktuurien osalta 
87 KOM(94) 440 lopull., 24.10.1994 
88 Direktiiviluonnos, annettu 24 päivänä kesäkuuta 1995, direktiivin 90/388/ETY muuttamisesta, 
EYVLN:oC 197, 1.8.1995 
YHTENÄISMARKKINAT VUONNA 1995 61 
vuodesta 199 sekä direktiiviä telepalvelujen ja infrastruktuurin täydellisestä 
vapauttamisesta vuoteen 1998 mennessä mukaan lukien vapautetuille palveluille 
vaihtoehtoisten infrastruktuurien täydellisen vapauttamisen vuodesta 1996 yhtenä osana 
vuoden 1990 palveludirektiivin yleistä muutosta, jota valmistellaan vuodelle 1998. 
185. Komissio esitti vuonna 1995 uuden ehdotuksen avoimen verkon tarjoamisen 
(ONP) puhelintoimintadirektiiviksi89, jonka parlamentti hylkäsi edellisenä vuonna 
yhteispäätösmenettelyssä. Tämä ehdotus on ensimmäinen askel kohti yhteenliittämisen 
kehyksen luomista, ja yksimielisyyden löytämistä unionin yleispalvelujen 
perusaineksista. Parlamentti on ehdottanut muutosta, joka vaatii kansallisia lainsäätäjiä 
varmistamaan korvaukset kun sopimuksessa esitetyt laatuvaatimukset täytetään. 
186. Komissio teki heinäkuussa 1995 direktiiviehdotuksen televiestinnän 
yhteenliittämisestä90, joka varmistaisi yleispalvelut ja yhteentoimivuuden ONP:n 
periaatteiden soveltamisen avulla. Yhteenliittämisen ehdot ja kulut ovat tärkein 
kansallisille lainsäätäjille lähivuosina esitettävä taloudellinen kysymys. 
187. Komissio on valmistellut direktiiviehdotuksen yhteisestä kehyksestä yleisille 
luville ja yksittäisille toimiluville televiestintäpalvelujen alalla91. Tämä ehdotus 
keventäisi toimijoiden, palvelujen tarjoajien ja yleisesti liiketoiminnan sääntelytaakkaa, 
sillä yleiset luvat tulisivat säännöksi ja yksittäisiä toimilupia tarvittaisiin enää 
poikkeustapauksissa. 
188. Komission toimintaa unionin tasolla satelliittikäyttöisten 
henkilöviestintäpalvelujen alalla koskevan uuden direktiiviehdotuksen92 myötä otetaan 
tärkeä askel kohti todellista kokonaistietorakennetta. 
189. Tulevan lainsäädännöllisen rakenteen olisi pyrittävä kilpailun laajentamiseen 
koko televiestinnän alalla tehokkaiden taloudellisten edellytysten perusteella ja yleisen 
palvelun tarjoamiseen ja kehittämiseen unionin sisällä sekä yhdysliikennesääntöjen 
laatimiseen. Komissio piti kuulemisen yleispalveluista lokakuussa ja parhaillaan 
valmistellaan tiedonantoa, joka on tarkoitus julkaista vuoden 1996 alkupuolella. 
§ 4 - Euroopan laajuiset verkot93 
190. Euroopan laajuisten verkkojen yhteenliittäminen ja yhteentoimivuus ovat 
elintärkeitä sisämarkkinoiden toiminnan parantamisen kannalta sekä kilpailukyvyn, 
työpaikkojen luomisen ja yhteenkuuluvuuden tukemiseksi Euroopan unionissa. 
191. Eurooppa-neuvoston Essenin kokouksen jälkeen on tapahtunut edistystä, mutta 
Euroopan laajuisten verkkojen (TEN) priorisointiin ja rahoitukseen liittyy edelleen 
huomattavia ongelmia, jotka vaativat voimakkaampaa ponnistelua. Komissio työ on 
osoittanut jäsenvaltioiden aliarvioivan TEN-hankkeiden etuja käyttäessään nykyistä 
kustannus-/hyötymenetelmiä. Kaikille jäsenvaltioille koituvat hyödyt oikeuttavat itse 
89 Yhteinen kanta N:o 17/95, vahvistettu 12.7.1995 
90 KOM(95) 379 lopull., EYVL N:o C 313, 24.11.1995 
91 KOM(95) 545 lopull., ei vielä julkaistu 
92 KOM(95) 529 lopull., ei vielä julkaistu 
93 Ks. tästä asiasta Eurooppa-neuvostolle laadittu kertomus: CSE(95) 571. 
YHTENÄISMARKKINAT VUONNA 1995 62 
asiassa TEN-hankkeiden suuremman etusijan kansallisissa suunnitelmissa. 
Ympäristöhankkeiden tuleva eteneminen riippuu jäsenvaltioiden poliittisesta tahdosta 
ottaa EU mukaan tällaisiin hankkeisiin. 
192. Rahoituksen suhteen tarvitaan enemmän ponnisteluja julkisen ja yksityisen 
sektorin välisten TEN-hankkeiden yhteistoiminnaksi, mikä on elintärkeää, jos Euroopan 
laajuisten verkkojen toteuttamista on tarkoitus nopeuttaa. Komissio on toteuttanut 
toimenpiteitä mukaan lukien "kaikki tieto kerralla" -periaatteella toimiva neuvontapiste, 
josta saa tietoja EU: n kilpailua ja julkisia hankintoja koskevien sääntöjen soveltamisesta. 
Komissio kehottaa myös jäsenvaltioita edistämään sekä julkisella että yksityisellä 
sektorilla tarpeellisia asennemuutoksia. Liikenteen Euroopan laajuisten verkkojen osalta 
pyynnöt ylittävät reilusti yhteisön talousarviossa varatut varat ja on ilmeistä, että moni 
tärkeä hanke tulee kärsimään taloudellisesta vajeesta. Viranomaisten on otettava 
huomioon nämä seikat tehdessään Essenissä vaadittuja päätöksiä lisätä TEN-hankkeille 
varattuja varoja. 
YHTENÄISMARKKINAT VUONNA 1995 63 
11 jakso - Sisämarkkinat ja yhteisön muut politiikat 
§ 1 - Kilpailupolitiikka 
193. Kilpailupolitiikan soveltamisessa saatu kokemus osoittaa, että usealla alalla 
vallitsevat edelleen kansalliset markkinat. 
Joillain aloilla tämä johtuu kulttuurillisiin eroihin perustuvista kansallisista 
mieltymyksistä tai kuljetuskustannuksista, eikä niiden voida näin ollen katsoa kuvaavan 
yhtenäismarkkinarakenteen puutetta. Usealla alalla syyt ovat kuitenkin erilaiset: toisaalta 
hidas kehitys kansallisten lainsäädännöllisten rakenteiden avaamisessa usealla alalla 
(televiestintä, energia, postipalvelut) ja toisaalta aika, joka yrityksillä menee siihen, että 
ne sopeutuvat kansallisten rajojen poistumisen tuomiin mahdollisuuksiin aloilla, joilla 
sisämarkkinoiden lainsäädännöllinen ohjelma on saatu valmiiksi. Jotkut yritykset voivat 
yrittää hidastaa kehitystä kilpailun vastaisella käytöksellä. Useimmat yrittävät hyötyä 
siitä kilpailua edistävillä tavoilla, mutta tarvitsevat aikaa sopivien kumppaneiden ja 
jakelukanavien löytämiseen ulkomailla. 
194. Seuraavat kilpailupolitiikan viimeaikaiset kehitykset ja päätökset, jotka ovat 
sisämarkkinoiden toteutumiselle merkittäviä, on syytä mainita erikseen: 
Kilpailua rajoittavat sopimukset (85/86 artikla*): Komissio hyväksyi uuden 
ryhmäpoikkeuksen joidenkin moottoriajoneuvojen jakelu- ja huoltosopimusten osalta. 
Asetuksen tarkoitus on lisätä kilpailua jakeluasteella antamalla välittäjille suurempi 
kaupallinen riippumattomuus valmistajiin nähden, helpottamalla riippumattomien 
varaosien valmistajien ja tukkumyyjien infrastruktuurien käyttöä ja parantamalla 
kuluttajien asemaa sisämarkkinoiden perusperiaatteiden mukaisesti. Uusi asetus tuli 
voimaan 1 päivänä lokakuuta 1995, mutta nykyisten sopimusten osalta vanha asetus on 
voimassa 1 päivään lokakuuta 1996. 
Komissio on saanut lukuisia valituksia yksittäisiltä kansalaisilta yhteisössä, erityisesti 
Itävallassa, Saksassa ja Ranskassa, joita on kielletty ostamasta autoa Italiasta ja 
Espanjasta, joissa hinnat ovat suhteellisen matalat. Kaikki toiminta, jonka tarkoituksena 
on estää kuluttajia ostamasta edullisimmaksi katsomastaan paikasta, tai vaikeuttaa tätä, 
saattaa olla ristiriidassa ryhmäpoikkeuksen kanssa ja voi johtaa poikkeuksesta saadun 
hyödyn menetykseen. 
Komissio on hyväksynyt suuntaviivat kilpailusääntöjen soveltamisesta rajat ylittäviin 
tilisiirtojärjestelmiin. Suuntaviivoissa tuetaan pankkeja rajat ylittäviä tilisiirtoja koskevan 
direktiivin94 täytäntöönpanossa. Tarkoitus on luoda tehokkaampia tapoja käsitellä rajat 
ylittäviä tilisiirtoja rajoittamatta kohtuuttomasti kilpailua. 
Monopolit (90 artikla*): Perinteisesti monopolisoitujen markkinoiden, kuten julkiset 
palvelut, vapauttaminen on oleellinen askel sisämarkkinoidenluomisessa95. Komissio on 
jatkanut ponnisteluja näiden markkinoiden avaamiseksi kilpailulle ja yhteisön sisäiselle 
94 Ks. kappale 118 
95 Ks. myös 10 jakso 
YHTENÄISMARKKINAT VUONNA 1995 64 
kaupalle varmistaen samalla, että ehdotemt tai hyväksytyt toimenpiteet ovat 
yhdenmukaisia yleispalvelujen ylläpidon kanssa. 
Televiestinnän alalla voidaan todeta tapahtuneen kehitystä sellaisten direktiivien ja 
direktiiviluonnosten hyväksymisen myötä, jotka pyrkivät kaapelitelevisioverkkojen 
käytön vapauttamiseen televiestintäpalvelujen tarjontaa varten, matkaviestinnän 
vapauttamiseen ja televiestinnän infrastruktuurien ja palvelujen täydelliseen 
vapauttamiseen (mukaan lukien puhelintoiminta) 1 päivään tammikuuta 1998 mennessä. 
Nämä aloitteet ovat olennaisia askelia tietoyhteiskuntaa kohti. 
Komissio on myös esittänyt neuvostolle ja parlamentille direktiiviluonnoksen ja esittänyt 
luonnoksen komission ilmoitukseksi, jotka molemmat tähtäävät postialan asteittaiseen 
vapauttamiseen96. 
Tilanne energia-alalla on vähemmän tyydyttävä. Neuvostossa ei ole vielä päästy 
yksimielisyyteen komission esittämistä sähkön ja kaasun sisämarkkinoita koskevista 
direktiiviluonnoksista97, vaikka komissio on jo muuttanut alkuperäistä ehdotustaan 
vastatakseen joidenkin jäsenvaltioiden huolestumiseen. 
Sulautumat: Kuten edellä on kuvailtu, sisämarkkinat kannustavat yrityksiä pyrkimään 
rajat ylittävään yhteistyöhön ja sulautumiseen. Tässä yhteydessä komissio aloitti 
sulautumia koskevan lainsäädännön mukaisten ilmoitusrajojen mahdollisen alentamisen 
tarkistamisen, josta on nyt laadittu vihreä kirja98. 
Useassa tapauksessa komissio päätti, että ottaen huomioon muun muassa kotimaisten 
tuotteiden suosimisen, erot teknisissä standardeissa ja (turvallisuus) asetuksissa , tutkitut 
markkinat ovat luonteeltaan edelleen kansallisia. Esimerkkejä ovat Saksan linja-autojen 
(asia: Mercedes-Benz/Kässbohrer) (päätös 95/354/EY*) ja rautatiekuljetuslaitteiden 
(asia: ABB/Daimler-Benz)99 markkinat. 
Valtiontuki: Jäsenvaltioiden perustamissopimuksen mukaisen velvollisuuden ilmoittaa 
tukihankkeista ja kiellon myöntää tukea ennen komission hyväksyntää, tarkoitus on estää 
sisämarkkinoiden kanssa ristiriitaisen tuen myöntäminen. Komissio muistutti 
jäsenvaltioille tiedonannossa 10 päivänä toukokuuta 1995100 aikomuksestaan käyttää 
kaikkia sille perustamissopimuksessa suotuja valtuuksia pakottaakseen jäsenvaltiot 
noudattamaan näitä velvollisuuksia. Kansallisilla tuomioistuimilla on tärkeä osa laitonta 
tukea saavien kilpailijoiden oikeuksien turvaamisessa. Komissio hyväksyi 31 päivänä 
lokakuuta 1995101 ilmoituksen, jossa selitetään kuinka kansalliset tuomioistuimet 
soveltavat sääntöä, että jäsenvaltiot eivät saa myöntää valtion tukea ennen kuin siitä on 
ilmoitettu ja se on hyväksytty. Ilmoituksessa myös tarjotaan apua kansallisille 
tuomareille, jotka käsittelevät tällaisia tapauksia. Tuomari voi tarvittaessa määrätä 
96 
97 
98 
99 
100 
101 KOM(95) 227 lopull., EYVL N:o C 322, 2.12.1995 
KOM(91) 548 lopull., EYVL N:o C 65, 14.3.1992, sellaisena kuin se on muutettuna KOM(93) 
643 lopull., EYVL N:o C 195, 18.7.1994 
KOM(96) 19, 31.1.1996 
Ei ole vielä julkaistu. 
EYVL N:o C 156, 20.6.1995 
C(95) 2436 lopull. 
YHTENÄISMARKKINAT VUONNA 1995 65 
§ 2 - Sisämarkkinoiden sosiaalinen ulottuvuus 
195. Sosiaalipolitiikka on edelleen olennainen osa sisämarkkinoiden toteutumisen 
kannalta. Unionin kasvava taloudellinen yhdentyminen ja sisämarkkinoiden 
täydentyminen nostavat esiin monia yhteiskunnallisia kysymyksiä koskien erityisesti 
niiden vaikutusta kansalaisten elin-ja työoloihin. Näissä asioissa on tapahtunut edistystä, 
ja huhtikuussa komissio hyväksyi keskipitkän ajan sosiaalisen toimintaohjelman102, jossa 
määritellään yksityiskohtainen työohjelma vuosille 1995-1997. Komissio pahoittelee 
kuitenkin sitä, että vuonna 1995 moni ehdotus ei edennyt neuvostossa ja että 
jäsenvaltioiden ilmoitukset EU:n terveys- ja turvallisuuslainsäädäntöä täydentävistä 
kansallisista toimenpiteistä (75 prosenttia lokakuussa 1995) ovat jäljessä ilmoitusasteesta 
muun lainsäädännön osalta. 
196. Tasa-arvoisuus Neljännessä tasa-arvoisia mahdollisuuksia käsittelevässä 
toimintaohjelmassa103 määritellään yleiset puitteet toiminnalle tällä keskeisellä alueella 
vuosina 1996-2000. Helmikuussa 1995 komissio aloitti neuvottelut 
työmarkkinaosapuolten kanssa sosiaalipolitiikasta tehdyn sopimuksen mukaisesti 
harkitakseen mahdollisuutta neuvotella sopimus työ- ja perhe-elämän 
yhteensovittamisesta. Tämän tarkoitus olisi edistää tasa-arvoisia mahdollisuuksia ja ottaa 
käyttöön uusia joustavia malleja, jotka soveltuvat paremmin eurooppalaisen 
yhteiskunnan muuttuviin tarpeisiin. Työmarkkinaosapuolet ilmoittivat 6 päivänä 
marraskuuta 1995 tehneensä esisopimuksen, joka suosii tällaista lähestymistapaa. 
Komissio on myös aloittanut neuvottelut työmarkkinaosapuolten kanssa mahdollisista 
toimista todisteiden osalta mahdollisissa syrjimistapauksissa. Näiden sosiaalipolitiikasta 
tehdyn sopimuksen mukaisten neuvottelujen tuloksena, komissio aikoo toteuttaa toimia 
tämän kehityksen eteenpäin viemiseksi sopimuksen 3 artiklan mukaisesti. 
Koskien tasa-arvoista kohtelua ammatillisissa sosiaaliturvajärjestelmissä komissio esitti 
16 päivänä toukokuuta 1995 ehdotuksen104 neuvoston direktiiviksi, joka muuttaa 
direktiiviä 86/378/ETY*. Tämä saattaisi sen yhdenmukaiseksi perustamissopimuksen 
119 artiklan* kanssa, sellaisena kuin se on tulkittuna yhteisön tuomioistuimen 17 
päivänä toukokuuta 1990 annetussa tuomiossa asiassa Barber105 ja muissa sitä 
seuranneissa asioissa. Tämä estäisi väärinkäsitykset yhteisön oikeuden soveltamisessa. 
Komissio on myös aloittanut lukuisia teknisiä tutkimuksia testatakseen verojärjestelmien 
puolueettomuuden naisten yksilöllisen riippumattomuuden osalta. Lisää teknisiä 
tutkimuksia tullaan tekemään kustannuksista ja seurauksista, joita pariskunnan 
molempien osapuolien kohtelu yksilöinä eikä yhtenä kokonaisuutena aiheuttaa 
sosiaaliturvajärjestelmien ja -etujen osalta. Tutkimuksissa tarkastellaan myös tämän 
vaikutuksia osapäivä- ja kokopäivätyölle. 
197. Työoikeus: Komissio on aloittanut neuvottelut sosiaalipolitiikasta tehdyn 
sopimuksen mukaisesti työajan ja -turvallisuuden joustavuuden osalta saadakseen 
työmarkkinaosapuolten näkemyksen kokopäivä-, osapäivä-ja väliaikaisten työntekijöiden 
102 
103 
104 
105 KOM(95) 134, 12.4.1995 
KOM(95)381, 19.7.1995 
KOM(95) 186 lopull., 16.5.1995 
Asia C-262/88; tuomio annettu 17 päivänä toukokuuta 1990. 
YHTENÄISMARKKINAT VUONNA 1995 66 
tasapuolisen kohtelun hyväksi toteutettavien toimenpiteiden toivottavuudesta. Komissio 
esitteli myös neljännen työturvallisuutta ja työterveyttä koskevan toimintaohjelman106, 
joka käsittää vuodet 1996-2000 ja jossa määritellään toimenpiteet työympäristön 
turvaamiseksi. 
§ 3 - Kuluttajapolitiikka 
A.Kuluttajien käyttäytyminen - ostot yli rajojen 
198. Kuluttajien halukkuutta tehdä ostoksia rajojen yli muissa jäsenvaltioissa tutkittiin 
Eurobarometerin tutkimuksessa keväällä 1995. Rajojen yli muissa EU:n jäsenvaltioissa 
ostoksi tekevien kuluttajien määrä on nyt 24 prosenttia. 
199. Kuluttaj ien rajojen yli ostamia tavaroita ja palveluita voidaan kuvata seuraavasti : 
• 12, 3 prosenttia EU:n aikuisväestöstä osti vaatteita, jalkineita, jne; 
• 11 prosenttia EU:n aikuisväestöstä osti matkailuun liittyviä palveluja; 
• 5,5 prosenttia EU:n aikuisväestöstä osti rahallisia palveluja; 
• 3,8 prosenttia EU:n aikuisväestöstä osti kestokulutustavaroita (televisioita, autoja, 
pesukoneita, jne); 
• 0,6 prosenttia EU:n aikuisväestöstä osti omaisuutta (kiinteätä); 
• 7,1 prosenttia EU:n aikuisväestöstä osti jotain muuta (ruokaa, juomia, jne). 
200. Seuraavassa taulukossa osoitetaan prosenttimäärä kaikkien jäsenvaltioiden 
kuluttajista, jotka tekivät ostoksia rajojen yli vuoden alusta huhtikuuhun 1995: 
L 
69,4 
% NL 
44,4 
% D 
37,5 
% B 
35,6 
% S 
33,7 
% DK 
31,6 
% A 
29,6 
% UK 
27,2 
% FIN 
22,7 
% IRL 
18,8 
% F 
17,5 
% I 
11,4 
% P 
10,1 
% E 
8,8 
% EL 
8,9 
% EU 
24 
% 
Tämä kuvastaa tietoisuutta yhtenäismarkkinoiden tarjoamista mahdollisuuksista ja 
luottamusta EU:n kuluttajien suojaamiseksi tekemiin järjestelyihin ja osoittaa, että 
kuluttajien kysyntä voi olla liikkuvaa. 
B. Kuluttajapolitiikan ensisijaiset toimet vuosina 1996-1998 
201. Lokakuussa komissio antoi tiedonannon kuluttajapolitiikan ensisijaisista toimista 
vuosina 1996-1998107. Tiedonannon tavoitteena on osoittaa kuluttajapolitiikan 
suuntautuminen kolmena seuraavana vuotena. 
202. Toiminnalle on määritelty kymmenen painopistealuetta: 
Kuluttajien valistamiseen ja heille tiedottamisen parantamiseen tähtäävät 
ponnistelut. 
106 
107 KOM(95)282, 12.7.1995 
KOM (95) 519 lopull., 31.10.1995 
YHTENÄISMARKKINAT VUONNA 1995 67 
Sen toimintaympäristön täydentäminen, tarkistaminen ja ajan tasalla pitäminen, 
jota tarvitaan takaamaan, että kuluttajien etu otetaan täysimääräisesti huomioon 
sisämarkkinoilla. 
Rajoituspalveluihin liittyvät kuluttajanäkökohdat. 
Kuluttajien etujen suojaaminen välttämättömien yleishyödyllisten palvelujen 
tarjonnassa. 
Toimenpiteet, joiden avulla kuluttajat voivat hyötyä tietoyhteiskunnan tuomista 
mahdollisuuksista. 
Toimenpiteet, joilla lisätään kuluttajien luottamusta elintarvikkeisiin. 
Käytännöllisen lähestymistavan edistäminen kestävään kulutukseen. 
Kuluttajien edustuksen vahvistaminen ja lisääminen. 
Keski- ja Itä-Euroopan maiden auttaminen kuluttajapolitiikan kehittämisessä. 
Kuluttajapolitiikkanäkökohdat kolmannen maailman valtioissa. 
§ 4 - Ympäristöpolitiikka 
203. Ympäristöpolitiikalla on olennainen osa sisämarkkinoiden luomisessa. 
Kokonaisvaltainen lähestymistapa, joka mahdollistaa kestävämmän sosiaalisen ja 
ympäristöllisen kehityksen ei ole elintärkeää vain ympäristölle vaan myös 
sisämarkkinoiden pitkän aikavälin menestykselle. Sen menestys riippuu teollisuuden, 
energian, liikenteen, maatalouden ja turismin aloilla harjoitettujen politiikoiden 
kestävyydestä, joissa on otettava huomioon ympäristön kestokyky. Lisäksi kansalliset 
rajat ylittävä tehokas ympäristönsuojelu voidaan saavuttaa ainoastaan sisämarkkinoiden 
toimivuuden ja yhteisten ympäristösääntöjen puitteissa. 
A. Ympäristöpolitiikan ja yhtenäismarkkinoiden yhdentäminen 
204. Strategisen ohjelman ja kasvua, kilpailukykyä ja työllisyyttä käsittelevän 
valkoisen kirjan seurannan yhteydessä komissio on laatinut luonnoksen säädöspolitiikan 
yleisistä suuntaviivoista108. Suuntaviivoissa pyritään varmistamaan laaja-alaiset 
neuvottelut ja kustannusten ja hyötyjen asianmukainen arviointi mukaan lukien 
ympäristönäkökohdat sekä autetaan varmistamaan johdonmukaiseen politiikkojen 
erilaisten tavoitteiden välillä mukaan lukien yhtenäismarkkinat ja ympäristöpolitiikka. 
205. Esimerkkejä yrityksistä ottaa ympäristöulottuvuus huomioon 
yhtenäismarkkinapolitiikassa voidaan löytää vakuutusalalla. Rohkaistakseen ympäristön 
integroimista vakuutuspolitiikkaan komissio ehdotti vakuutuskomitealla vuonna 1994, 
että markkinoiden kehityksen vuoksi ensimmäisen vahinkovakuutusdirektiivin liitteeseen 
olisi lisättävä erillinen riskiluokka ympäristöriskien vakuuttamista tarjoavien yhtiöiden 
108 Asiak. SEC (95) 2255 
YHTENÄISMARKKINAT VUONNA 1995 68 
hyväksyntää varten. Vaikka ehdotus sai myönteisen vastaanoton, tämän toimenpiteen 
toteuttaminen riippuu riskien luokituksen perusteellisesta uudistamisesta. 
B. Lakien ja muun yhteisön lainsäädännön lähentäminen ympäristöalalla 
206. Ympäristötavoitteiden saavuttamiseksi on toteutettu huomattava määrä tuotteisiin 
liittyvää yhdenmukaistamista. Se on perustunut perustamissopimuksen 100 a* tai 130s* 
artiklaan. Myönteinen vaikutus yhtenäismarkkinoille on selvää, koska jäsenvaltioilla on 
vähemmän tarvetta antaa yksipuolisesti ympäristöstandardeja, jotka voisivat muodostua 
kaupan esteiksi. 
207. Torjunta-aineita säädellään direktiivillä 94/414/ETY*, jonka liitteitä muutettiin 
vuonna 1995. Ehdotuksessa biosidituotteita koskevaksi neuvoston direktiiviksi109 on 
tavoitteena varmistaa yhtenäismarkkinat biosideille (biosidituotteet käsittävät useita 
tuotteita, jotka ovat tarpeellisia ihmisten ja eläinten terveydelle vaarallisten organismien 
valvomiseksi). Neuvoston 23 päivänä maaliskuuta 1993 annettu asetus ETY/793/93* 
käsittää olemassa olevien aineiden vaarojen arvioinnin ja valvonnan. Vaarallisten 
aineiden luokitusta, pakkaamista ja merkintöjä koskevien lakien, asetusten ja 
hallinnollisten määräysten lähentämisestä annetun direktiivin 67/548/ETY* osalta työ 
luokituksen ylläpitämiseksi jatkui vuonna 1995. 
208. Pakkauksista ja pakkausjätteistä annetussa direktiivissä 94/62/ETY* pyritään 
harmonisoimaan kansalliset toimenpiteet koskien pakkauksien ja pakkausjätteiden 
käsittelyä, jotta toisaalta estettäisiin vaikutukset jäsenvaltioiden ympäristöön ja siten 
suojeltaisiin ympäristöä mahdollisimman paljon ja toisaalta varmistettaisiin 
sisämarkkinoiden toiminta ja vältettäisiin kaupan esteitä sekä kilpailun vääristymistä ja 
rajoittumista yhteisössä. Jäsenvaltioiden olisi saatettava direktiivi voimaan ennen 
kesäkuuta 1996. 
209. Luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston kauppaa säätelevästä ehdotuksesta 
saavutettiin poliittinen yksimielisyys kesäkuussa 1995. Jos tämä ehdotus hyväksytään, 
se voi astua voimaan 1 päivänä tammikuuta 1997. 
210. Tuotteille, joilla ei ole ympäristövaikutuksia, myönnettävää ekotuotemerkkiä 
laajennettiin vuonna 1995 koskemaan pyykinpesuaineita. Tämän ansiosta kuluttaja 
tunnistaa ympäristöystävälliset tuotteet kaikkialla Euroopassa riippumatta 
alkuperämaasta. 
211. Sen varmistamiseksi, että sisämarkkinat toteutuvat kestävän liikennepolitiikan 
puitteissa, yhteisön lainsäädännössä määrätään raja-arvot saastuttaville päästöille kuten 
hiilivedyille (HC), hiilimonoksidille (CO), typpioksideille (NOx), bentseenille (Bz) ja 
polttoaineen kuljetuksessa ja varastoinnissa helposti haihtuville orgaanisille yhdisteille. 
Viimeisin ajoneuvojen päästöjä koskeva direktiivi on 94/12/EY*, jossa säädetään 
bensiini- ja dieselkäyttöisille ajoneuvoille eriytetyt päästörajat, jotka koskevat kaikkia 
uusia ajoneuvoja vuodesta 1997. Komissio on laatinut ehdotuksen direktiiviksi 
ilmanlaadun arvioinnista ja hoidosta110. C02-päästöjen osalta komissio sitoutui YK:n 
109 KOM(93) 351 lopull., EYVL N:o C 239, 3.9.1993, sellaisena kuin se on muutettuna KOM(95) 
387 lopull., EYVL N:o C 261, 6.10.1995 
110 KOM(94) 109 lopull., EYVL N:oC216,6.8.194, sellaisena kuin se on muutettuna KOM(95) 312 
YHTENÄISMARKKINAT VUONNA 1995 69 
ilmastomuutoksia koskevan yleispuitesopimuksen perusteella vakiinnuttamaan C02-
päästönsä vuoden 1990 päästöjen tasolle vuoteen 2000 mennessä. Tässä asiassa on syytä 
huoleen, koska liikenteen C02-päästöt kasvavat huomattavasti liikenteen kasvun myötä, 
mikä uhkaa komission asettamia tavoitteita C02-päästöjen vakiinnuttamiseksi. 
212. Euroopan yhteisössä, Euroopan yhteisöön ja Euroopan yhteisöstä tapahtuvien 
jätteiden siirtojen valvonnasta ja tarkastamisesta annettu neuvoston asetus (ETY) N:o 
259/93 mli voimaan vuonna 1994. Asetuksella säädetyn järjestelmän, jolla luodaan 
kattavat lupa- ja valvontamenettelyt jätteiden siirtämiseksi, toiminta parantui ja mli 
toimivammaksi vuonna 1995. Tämä johtui pääasiassa siitä, että 1 päivästä helmikuuta 
1995 kaikki suunnitellut jätteiden laivaukset on ilmoitettava vakiomallista rahtikirjaa 
käyttäen, joka sisältää ilmoituslomakkeen ja liikkumis/jäljityslomakkeen. 
Täytäntöönpano-ongelmista keskustellaan komission ja jäsenvaltioiden edustajien 
välisessä ryhmässä, joka kokoontuu kahdesti vuodessa. 
213. Komissio aikoo julkaista vuonna 1996 tiedonannon, jossa ehdotetaan rakennetta 
ympäristömaksujen ja verojen käytölle jäsenvaltioissa. Tiedonannon tavoitteena on 
selventää, kuinka jäsenvaltiot voivat tehokkaasti käyttää tällaisia veroja ja maksuja 
noudattaen samalla sisämarkkinalainsäädäntöä ja muuta asian kannalta merkityksellistä 
EU:n lainsäädäntöä. 
214. Itävallalla, Suomella ja Ruotsilla on niiden unioniin liittymisestä alkava neljän 
vuoden pituinen siirtymäaika, jonka aikana ne voivat soveltaa ympäristöstandardeihin 
tiukempia kansallisia määräyksiä. Sopimuksen tarkoitus on sovittaa tavaroiden vapaan 
liikkuvuuden vaatimukset uusien jäsenvaltioiden oikeutettuun vaatimukseen olla 
alentamatta ympäristöstandardejaan. 
§ 5 - Pienet ja keskisuuret yritykset 
215. Komission integroidussa ohjelmassa pk-yritysten ja käsityöalan hyväksi111 
toteutetaan komission kasvua, kilpailukykyä ja työllisyyttä koskevassa valkoisessa 
kirjassa112 esitettyjen tavoitteiden saavuttamiseksi tarvittavat toimenpiteet. Tässä 
korostettiin tarvetta luoda mahdollisimman suotuisa yritysympäristö, erityisesti pk-
yrityksille tunnustaen niiden keskeinen myötävaikutus taloudelliseen kasvuun ja 
työpaikkojen syntymiseen. Integroidussa ohjelmassa vahvistetaan myönteisesti pk-
yrityksiin vaikuttavien kansallisten/alueellisten ja yhteisön politiikkojen 
yhteensovittamista. Yhteinen toiminta jäsenvaltioiden ja yritysmaailman kanssa on jo 
aloitettu. 
216. Pariisissa järjestettiin kesäkuussa 1995 yritysympäristön yksinkertaistamista 
käsittelevän komitean suojeluksessa foorumi, jossa tarkasteltiin lainsäädännöllisiä ja 
hallinnollisia esteitä, joita yrittäjät kohtaavat yritystä perustaessaan ja muutaman 
ensimmäisen toimintavuoden aikana. Seurantaan on tarkoitus toteuttaa 
keskusteluryhmissä, joissa asiaa tarkastellaan perusteellisemmin ja päätetään lopulta 
parhaasta käytännöstä, jonka jäsenvaltiot voisivat ottaa käyttöön. 
lopull., EYVL N:o C 238, 13.9.1995 
111 KOM (94) 207 lopull., 3.6.1994 
112 Komission valkoinen kirja kasvusta, kilpailukyvystä ja työllisyydestä, joulukuu 1993. 
YHTENÄISMARKKINAT VUONNA 1995 70 
217. Toisen kerran jäsenvaltioiden viranomaisten ja eurooppalaisten yritysjärjestöjen 
kanssa toteutettiin yhteistä toimintaa Madridissa 16 ja 17 päivänä marraskuuta 1995, 
jolloin vaihdettiin näkemyksiä ja ajatuksia parhaasta käytännöstä koskien toimenpiteitä 
liikeyritysten perustamisen ja niiden ensimmäisten toimintavuosien tukemiseksi. 
Tarkoitus on edelleen luoda mittapuut parhaalle käytännölle ja miettiä, kuinka muut 
jäsenvaltiot voivat toteuttaa ne. 
218. Yhteisö tukee vuosiksi 1993-1996 laaditun pk-yritysten monivuotisen ohjelman 
puitteissa monin tavoin pk-yrityksiä, jotka haluavat kasvaa ja hyödyntää 
yhtenäismarkkinoiden tarjoamia mahdollisuuksia, mukaan lukien yritystietoverkko 
(euroneuvontakeskukset) ja valtioiden rajat ylittävät yhteistyöverkot ja -ohjelmat (BC-
Net, BBC, Europartenariat ja Interprise). 
219. Vuonna 1995 euroneuvontakeskusten verkkoa laajennettiin uusiin jäsenvaltioihin 
ja kirjeenvaihtokeskuksia avattiin joissain Keski- ja Itä-Euroopan maissa ja Välimeren 
alueella. 
"Europartenariat-kokoukset", jotka on luotu tukemaan vähemmän kehittyneiden alueiden 
ja alueiden, joilla teollisuus on laantumassa yritysten yhteyksiä ja yhteistyötä muiden 
jäsenvaltioiden ja yhteisön ulkopuolisten maiden kanssa, pidettiin Dortmundissa ja 
Lissabonissa. Yli 40 pienempää "Interprise" tapahtumaa tullaan järjestäneeksi ennen 
vuoden 1995 loppua. 
Eurooppa-neuvoston kesäkuussa Cannesissa pitämässä kokouksessa esitetyn toivomuksen 
mukaisesti, komissio laati kertomuksen pk-yrityksistä113 työllisyyden, kasvun ja 
kilpailukyvyn dynaamisena lähteenä EU:ssa esitettäväksi Eurooppa-neuvoston 
joulukuussa Madridissa pidettävälle kokoukselle. Siihen kuuluu ehdotuksia aloilla kuten 
pk-yritysten vero- ja hallinnollinen ympäristö, työlainsäädäntö, parempi osallistuminen 
rahoitukseen, uudet teknologiat ja koulutus. Yhteisön panosta pk-yritysten luomiseksi 
ja kehittämiseksi vahvistetaan pk-yritysten ja käsityöalan uudella monivuotisella 
ohjelmalla (1997-2000), jota komissio ehdottaa vuonna 1996 ja jossa tarkastellaan 
uudelleen nykyisten politiikoiden painopistealueita ja ehdotetaan täydentäviä 
toimenpiteitä erityisesti pk-yritysten auttamiseksi hyödyntämään sisämarkkinoiden 
tarjoamia mahdollisuuksia ja parantamaan kilpailukykyään kansainvälisillä markkinoilla. 
§ 6 -Koulutus ja ammatillinen koulutus 
220. Komission toiminnassa koulutuksen ja ammatillisen koulutuksen alueella 
keskityttiin vuonna 1995 kehittämään Essenin Eurooppa-neuvoston päätelmiä, joiden 
mukaan pätevyys ja mahdollisuus elinikäiseen koulutukseen ovat olennaisen tärkeitä 
teknologian kehityksen ja yksilön työmahdollisuuksien hallitsemiseksi. 
221. Valkoisessa kirjassa koulutuksesta ja ammatillisesta koulutuksesta114 luetellaan 
vuosisadan loppuun mennessä toteutettavat aloitteet: 
• uusien menetelmien käyttöön saaminen pätevyyden tunnustamiseksi, olipa se hankittu 
todistuksella osoitetussa koulutuksessa tai työelämän kuluessa; 
113 CSE(95) 2087 
114 KOM(95) 590 lopull., ei ole vielä julkaistu. 
YHTENÄISMARKKINAT VUONNA 1995 71 
• koulujen lähentäminen yrityksiin erityisesti kehittämällä harjoittelua Euroopan tasolla; 
• taistelu syrjäytymistä vastaan tarjoamalla perinteisessä koulujärjestelmässä 
epäonnistuneille nuorille toinen mahdollisuus koulutukseen; 
• kolmen eurooppalaisen kielen hallinnan edistäminen, jota tuetaan myöntämällä 
laatumerkkejä "eurooppalaisille luokille"; 
•varmistetaan, että aineellisia investointeja ja koulutusinvestointeja kohdellaan 
samanarvoisina. 
Myös Euroopan elinikäisen koulutuksen vuosi, jota parhaillaan valmistellaan vuodelle 
1996, muodostaa tärkeän aloitteen tällä alueella. 
222. Lopuksi on jatkettu työtä kolmen hiljattain hyväksytyn ohjelman (SOKRATES, 
LEONARDO ja YOUTH FOR EUROPE III) toteuttamiseksi. SOKRATES-ohjelmassa 
korostetaan eurooppalaisen ulottuvuuden syventämistä kaikilla koulutustasoilla 
esimerkiksi tukemalla kieltenopetusta ja opettajien ja opiskelijoiden liikkuvuutta. 
LEONARDO -ohjelman tavoitteina on jäsenvaltioiden ammattikoulutuksen tavoitteiden 
suurempi lähentyminen kohti unionia varten hahmoteltua rakennetta sekä 
koulumsrakenteiden parantaminen. YOUTH FOR EUROPE III - ohjelmassa jatketaan 
edelleen nuorten, osallistumisen, aloitteiden ja solidaarisuuden tukemista ottamalla 
erityisesti heikommassa asemassa olevat nuoret mukaan rakentamaan Eurooppaa. 
§ 7 -Tutkimus 
223. Vuodelle 1995 oli tunnusomaista vuonna 1994 hyväksytyn neljännen 
puiteohjelman tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen (TTK) erityisohjelmien nopea 
toteuttaminen. Komission mtkimushankkeita koskevat ehdotuspyynnöt olivat 
huomattavan suosittuja taloudellisten toimijoiden parissa, ja jätettyjen ehdotusten määrä 
kasvoi yleisesti, niiden laatu parani ja teollisuus osallistui aiempaa enemmän. Käyttäjien 
ja markkinoiden tarpeita, pk-yritysten osallistumista ja tulosten hyödyntämistä ja siirtoa 
koskevien erityisohjelmien painottaminen on lisännyt merkittävästi näiden ohjelmien 
vaikutusta ja merkitystä teollisuuden, kansalaisten ja julkisen sektorin käyttäjien 
kannalta. 
224. Neuvosto ilmoitti maaliskuussa toiminnallisten TaskForce-ryhmien 
perustamisesta, jotka on suunniteltu parantavan TTK-toiminnan tehokkuutta 
keskittämällä pyrkimykset teollisuuden kannalta ja yleisesti kiinnostaviin yhteisiin 
hankkeisiin. Task Force-ryhmät käsittävät unionin yleiseen etuun kuuluvia alueita kuten 
rokotukset ja virustaudit. Tulevaisuuden autoa, monimuotokuljetuksia, tulevaisuuden 
merikuljetusjärjestelmiä, uutta lentokonesukupolvea, tulevaisuuden junia ja 
rautatiejärjestelmiä käsittelevät ryhmät auttavat vastaamaan Euroopan kansalaisten 
liikkuvuusvaatimuksiin. Koulutuksellisia multimediaohjelmia käsittelevä ryhmä helpottaa 
viestintää ja kansalaisten pääsyä uusiin tietotekniikoihin. 
YHTENÄISMARKKINAT VUONNA 1995 72 
Liitteet 
1. Lyhenteet ja kirjainsanat 
2. Tekstissä lainatut yhteisön säännökset 
A. Euroopan yhteisön perustamissopimus 
B. Viittaukset Viralliseen lehteen 
3. Tekstissä lainatut Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen tuomiot 
4. Yhtenäismarkkinoita koskevat uusimmat kertomukset, tutkimukset ja 
selvitykset 
YHTENÄISMARKKINAT VUONNA 1995 73 
Liite 1 - Lyhenteet ja kirjainsanat 
alv Arvonlisävero 
B 
BCC Business Cooperation Centre (yritysten yhteistyökeskus) 
Bc-Net Business Cooperation network (yritysten yhteistyöverkko) 
CAA 
CAD Civil Aviation Authority (brittiläinen siviili-ilmailualan viranomainen) 
Capital Adequancy Directive (omien varojen riittävyydestä annettu 
direktiivi) 
E 
ECU European Currency Unit (Euroopan valuuttayksikkö) 
EFTA European Free Trade Asssociation (Euroopan vapaakauppaliitto) 
EIC European Information Centre (Euroopan tiedotuskeskus) 
ETA Euroopan talousalue 
ETY Euroopan talousyhteisö 
Eurostat Euroopan yhteisöjen tilastotoimisto 
EYVL Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 
G 
GATS General Agreement on Trade in Services (Palvelukaupan yleissopimus) 
GATT General Agreement on Tariffs and Trade (Tullitariffeja ja kauppaa 
koskeva yleissopimus) 
I 
IDA Interchange of Data between Administrations (Hallintoelinten keskinäinen 
tiedonvaihto) 
M 
Matïhaei's-
Tax välillisestä verotuksesta vastuussa olevien virkamiesten vaihto-ohjelma 
N 
NATO Pohjois-Atlantin puolustusliitto 
YHTENÄISMARKKINAT VUONNA 1995 
*t 
LIITE 1 
O 
OECD Organisation for Economic Co-operation and Development 
(Taloudellinen yhteistyö- ja kehity sty öjärjestö) 
OHIM Office of Harmonisation in the Internal Market (Sisämarkkinoiden 
yhdenmukaistamisvirasto) 
ONP Open network provision (avoimen verkon tarjoaminen) 
PK-
yritykset Pienet ja keskisuuret yritykset 
SHIFT System to assist the Health Controls of Imports of Items at Frontier 
(Järjestelmä eläinlääkärintarkastuksille yhteisön ulkorajoilla) 
SIMAP Information system on public procurement (julkisten hankkeiden 
tiedotusjärjestelmä) 
TED 
TEN 
TPA Tenders Electronic Daily 
Trans-European Networks (Euroopan laajuiset verkot) 
Third Party Access (kolmannen osapuolen osallistuminen) 
U 
UNICE Union des Confédérations de l'industrie et des Employeurs d'Europe 
(EY: n teollisuuden ja työnantajajärjestöjen liitto) 
VOD Video-on-demand 
W 
WEA Western European Union (Länsi-Euroopan unioni) 
WEAG Western European Armaments Agency (Länsi-Euroopan 
varustelujärjestö) 
YHTENÄISMARKKINAT VUONNA 1995 
*r 
Liite 2 - Tekstissä lainatut yhteisön säännökset ja määräykset 
A. Euroopan yhteisön perustamissopimus 1 
PERIAATTEET 
2 artikla 
Yhteisön päämääränä on yhteismarkkinoiden toteuttamisella ja talous- ja rahaliiton 
perustamisella sekä 3 ja 3 a artiklassa tarkoitetun yhteisen politiikan tai yhteisen 
toiminnan toteuttamisella edistää taloudellisen toiminnan sopusointuista ja tasapainoista 
kehitystä koko yhteisössä, ympäristöä arvossa pitävää kestävää kasvua, joka ei edistä 
rahan arvon alenemista, talouden suorituskyvyn korkeaa lähentymisastetta, työllisyyden 
ja sosiaalisen suojelun korkeaa tasoa, elintason ja elämän laadun nousua sekä taloudellis­
ta ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta ja yhteisvastuullisuutta jäsenvaltioiden välillä. 
7 a artikla 
Yhteisö hyväksyy toimenpiteet, joiden tarkoituksena on toteuttaa sisämarkkinat asteittain 
31 päivänä joulukuuta 1992 päättyvän kauden kuluessa tämän artiklan, 8 b, 8 c, ja 28 
artiklan, 57 artiklan 2 kohdan, 59 artiklan, 70 artiklan 1 kohdan sekä 84, 99, 100 a ja 
100 b artiklan mukaisesti, edellä sanotun kuitenkaan rajoittamatta tämän sopimuksen 
muiden määräysten soveltamista. 
Sisämarkkinat käsittävät alueen, jolla ei ole sisäisiä rajoja ja jolla tavaroiden, 
henkilöiden, palvelujen ja pääomien vapaa liikkuvuus taataan tämän sopimuksen 
määräysten mukaisesti. 
YHTEISÖN POLITIIKKA - TAVAROIDEN VAPAA LIIKKUVUUS -
JÄSENVALTIOIDEN VÄLISTEN MÄÄRÄLLISTEN RAJOITUSTEN 
POISTAMINEN 
30 artikla 
Jäsenvaltioiden väliset monnin määrälliset rajoitukset ja kaikki vaikutukseltaan vastaavat 
toimenpiteet ovat kiellettyjä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta jäljempänä olevien 
määräysten soveltamista. 
34 artikla 
1. Jäsenvaltioiden väliset viennin määrälliset rajoitukset ja kaikki vaikutukseltaan 
vastaavat toimenpiteet ovat kiellettyjä. 
1 Sellaisena kuin se on muutettuna Euroopan unionista tehdyllä sopimuksella. 
YHTENÄISMARKKINAT VUONNA 1995 
LIITE 2 
2. Jäsenvaltiot poistavat viimeistään ensimmäisen vaiheen lopussa kaikki tämän 
sopimuksen voimaan tullessa voimassa olleet viennin määrälliset rajoitukset ja vaiku­
tukseltaan vastaavat toimenpiteet. 
36 artikla 
Mitä 30 - 34 artiklassa määrätään, ei estä sellaisia tuontia, vientiä tai kauttakuljetusta 
koskevia kieltoja tai rajoituksia, jotka ovat perusteltuja julkisen moraalin, yleisen 
järjestyksen tai mrvallisuuden kannalta, ihmisten, eläinten tai kasvien terveyden ja 
elämän suojelemiseksi, taiteellisten, historiallisten tai arkeologisten kansallisaarteiden 
suojelemiseksi taikka teollisen ja kaupallisen omaisuuden suojelemiseksi. Nämä kiellot 
tai rajoitukset eivät kuitenkaan saa olla keino mielivaltaiseen syrjintään tai jäsenval­
tioiden välisen kaupan peiteltyyn rajoittamiseen. 
37 artikla 
1. Jäsenvaltiot mukauttavat kaupallisia valtion monopolejaan asteittain niin, että 
tavaroiden hankintaa tai myyntiä koskevissa ehdoissa ei siirtymäkauden jälkeen syrjitä 
jäsenvaltioiden kansalaisia. 
Tämän artiklan määräyksiä sovelletaan kaikkiin toimielimiin, joiden välityksellä 
jäsenvaltio lain nojalla tai tosiasiallisesti suoraan tai välillisesti valvoo tai ohjaa jäsenval­
tioiden välistä tuontia tai vientiä taikka olennaisesti vaikuttaa siihen. Näitä määräyksiä 
sovelletaan myös monopoleihin, jotka perustuvat valtion myöntämään yksinoikeuteen. 
2. Jäsenvaltiot eivät toteuta uusia toimenpiteitä, jotka ovat ristiriidassa 1 kohdan 
periaatteiden kanssa tai joilla rajoitetaan jäsenvaltioiden välisten tullien ja 
määrällisten rajoitusten poistamista koskevien artiklojen soveltamisalaa. 
3. Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen toimenpiteiden aikataulu mukautetaan 30 - 34 
artiklassa tarkoitettuun, samoja tuotteita koskevien määrällisten rajoitusten poistamiseen. 
Jos tuote vain jossakin jäsenvaltiossa tai joissakin jäsenvaltioissa kuuluu kaupalliselle 
valtion monopolille, komissio voi ennen 1 kohdassa tarkoitettujen mukautusten 
toteuttamista antaa muille jäsenvaltioille luvan soveltaa suojatoimenpiteitä, joiden edelly­
tykset ja joita koskevat yksityiskohtaiset säännöt komissio vahvistaa. 
4. Jos kaupalliseen valtion monopoliin liittyy sääntely, jonka tarkoituksena on 
helpottaa maataloustuotteiden menekkiä tai varmistaa niistä paras mahdollinen tuotto, 
tätä artiklaa sovellettaessa on tarpeen antaa yhtäläiset takeet niiden tuottajien työllisyy­
destä ja elintasosta, joita asia koskee; tällöin otetaan huomioon mahdollisen mukaut­
tamisen ja tarpeellisen erikoistumisen aikataulu. 
5. Jäsenvaltioiden velvoitteita koskevia määräyksiä sovelletaan vain siltä osin kuin 
ne ovat sopusoinnussa voimassa olevien kansainvälisten sopimusten kanssa. 
6. Ensimmäisen vaiheen alusta komissio antaa suosituksia niistä yksityiskohtaisista 
säännöistä ja siitä aikataulusta, joita noudattaen tässä artiklassa määrätty mukauttaminen 
on toteutettava. 
YHTENÄISMARKKINAT VUONNA 1995 
LIITE 2 ^_ 
YHTEISÖN POLITIIKKA - KILPAILUA, VEROTUSTA JA 
LAINSÄÄDÄNNÖN LÄHENTÄMISTÄ KOSKEVAT YHTEISÖN SÄÄNNÖT 
KILPAILUSÄÄNNÖT - YRITYKSIIN SOVELLETTAVAT SÄÄNNÖT 
85 artikla 
1. Yhteismarkkinoille soveltumattomia ja kiellettyjä ovat sellaiset yritysten väliset 
sopimukset, yritysten yhteenliittymien päätökset sekä yritysten yhdenmukaistetut 
menettelytavat, jotka ovat omiaan vaikuttamaan jäsenvaltioiden väliseen kauppaan ja 
joiden tarkoituksena on estää, rajoittaa tai vääristää kilpailua yhteismarkkinoilla taijoista 
seuraa, että kilpailu estyy, rajoittuu tai vääristyy yhteismarkkinoilla, ja erityisesti 
sellaiset sopimukset, päätökset ja menettelytavat: 
a) joilla suoraan tai välillisesti vahvistetaan osto- tai myyntihintoja taikka muita 
kauppaehtoja; 
b) joilla rajoitetaan tai valvotaan tuotantoa, markkinoita, teknistä kehitystä taikka 
investointeja; 
c) joilla jaetaan markkinoita tai hankintalähteitä; 
d) joiden mukaan eri kauppakumppaneiden samankaltaisiin suorituksiin sovelletaan 
erilaisia ehtoja kauppakumppaneita epäedulliseen kilpailuasemaan asettavalla 
tavalla; 
e) joiden mukaan sopimuksen syntymisen edellytykseksi asetetaan se, että 
sopimuspuoli hyväksyy lisäsuoritukset, joilla niiden luonteen vuoksi tai kaup­
patavan mukaan ei ole yhteyttä sopimuksen kohteeseen. 
2. Tämän artiklan mukaan kielletyt sopimukset ja päätökset ovat mitättömiä. 
3. Voidaan kuitenkin julistaa, että 1 kohdan määräykset eivät koske 
yritysten välistä sopimusta tai yritysten välisten sopimusten ryhmää, 
yritysten yhteenliittymän päätöstä tai yritysten yhteenliittymien päätösten 
ryhmää, 
yhdenmukaistettua menettelytapaa tai yhdenmukaistettujen menettelytapojen 
ryhmää, 
joka osaltaan tehostaa tuotantoa tai tuotteiden jakelua taikka edistää teknistä tai 
taloudellista kehitystä jättäen kuluttajille kohtuullisen osuuden näin saatavasta hyödystä: 
a) asettamatta asianomaisille yrityksille rajoituksia, jotka eivät ole välttämättömiä 
mainittujen tavoitteiden toteuttamiseksi; 
YHTENÄISMARKKINAT VUONNA 1995 
"H 
LIITE 2 
b) antamatta näille yrityksille mahdollisuutta poistaa kilpailua merkittävältä osalta 
kysymyksessä olevia tuotteita. 
86 artikla 
Yhteismarkkinoille soveltumatonta ja kiellettyä on yhden tai useamman yrityksen 
määräävän aseman väärinkäyttö yhteismarkkinoilla tai niiden merkittävällä osalla, jos 
se on omiaan vaikuttamaan jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. 
Tällaista väärinkäyttöä voi olla erityisesti: 
a) kohtuuttomien osto- tai myyntihintojen taikka muiden kohtuuttomien 
kauppaehtojen suora tai välillinen määrääminen; 
b) tuotannon, markkinoiden tai teknisen kehityksen rajoittaminen kuluttajien 
vahingoksi; 
c) erilaisten ehtojen soveltaminen eri kauppakumppaneiden samankaltaisiin 
suorituksiin kauppakumppaneita epäedulliseen kilpailuasemaan asettavalla 
tavalla; 
d) sen asettaminen sopimuksen syntymisen edellytykseksi, että sopimuspuoli 
hyväksyy lisäsuoritukset, joilla niiden luonteen vuoksi tai kauppatavan mukaan 
ei ole yhteyttä sopimuksen kohteeseen. 
90 artikla 
1. Jäsenvaltiot eivät toteuta eivätkä pidä voimassa mitään toimenpidettä, joka 
koskee julkisia yrityksiä taikka yrityksiä, joille jäsenvaltiot myöntävät erityisoikeuksia 
tai yksinoikeuksia ja joka on ristiriidassa tämän sopimuksen, etenkin sen 7 ja 85 - 94 
artiklan määräysten kanssa. 
2. Yrityksiin, jotka tuottavat yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja, 
sekä fiskaalisiin monopoleihin sovelletaan tämän sopimuksen määräyksiä ja varsinkin 
kilpailusääntöjä siltä osin kuin ne eivät oikeudellisesti tai tosiasiallisesti estä yrityksiä 
hoitamasta niille uskottuja erityistehtäviä. Kaupan kehitykseen ei saa vaikuttaa tavalla, 
joka olisi ristiriidassa yhteisön etujen kanssa. 
5. Komissio valvoo, että tämän artiklan määräyksiä noudatetaan, ja antaa jos se on 
tarpeen jäsenvaltioille osoitetut aiheelliset direktiivit tai tekee niille osoitetut aiheelliset 
päätökset. 
YHTENÄISMARKKINAT VUONNA 1995 
LIITE 2 
YHTEISÖN POLITIIKKA - KILPAILUA, VEROTUSTA JA 
LAINSÄÄDÄNNÖN LÄHENTÄMISTÄ KOSKEVAT YHTEISÖN SÄÄNNÖT 
LAINSÄÄDÄNNÖN LÄHENTÄMINEN 
100 a artikla 
1. Poiketen siitä, mitä 100 artiklassa määrätään, ja jollei tässä sopimuksessa toisin 
määrätä, 7 a artiklassa tarkoitettujen tavoitteiden toteuttamiseksi sovelletaan seuraavia 
määräyksiä. Neuvosto toteuttaa 189 b artiklassa määrättyä menettelyä noudattaen ja ta­
lous- ja sosiaalikomiteaa kuultuaan sisämarkkinoiden toteuttamista ja toimintaa koskevat 
toimenpiteet jäsenvaltioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten 
lähentämiseksi. 
2. Mitä 1 kohdassa määrätään, ei sovelleta veroja, henkilöiden vapaata liikkuvuutta 
eikä työntekijöiden oikeuksia tai etuja koskeviin säännöksiin tai määräyksiin. 
3. Komissio perustaa 1 kohdassa tarkoitetut, terveyttä, turvallisuutta, 
ympäristönsuojelua tai kuluttajansuojaa koskevat ehdotuksensa suojelun korkeaan tasoon. 
4. Jos sen jälkeen, kun neuvosto on määräenemmistöllä toteuttanut 
Yhdenmukaistamistoimenpiteen jäsenvaltio pitää tärkeistä 36 artiklassa tarkoitetuista 
taikka ympäristön tai työympäristön suojelua koskevista syistä kansallisten säännösten 
tai määräysten soveltamista tarpeellisena, jäsenvaltio antaa nämä säännökset ja mää­
räykset tiedoksi komissiolle. 
Komissio vahvistaa kyseiset säännökset ja määräykset todettuaan, etteivät ne ole keino 
mielivaltaiseen syrjintään tai jäsenvaltioiden välisen kaupan peiteltyyn rajoittamiseen. 
Poiketen 169 ja 170 artiklassa määrätystä menettelystä komissio tai jäsenvaltio voi 
saattaa asian suoraan yhteisön tuomioistuimen käsiteltäväksi, jos se katsoo, että jokin 
jäsenvaltio käyttää väärin tämän artiklan mukaisia valtuuksiaan. 
5. Edellä tarkoitettuihin yhdenmukaistamistoimenpiteisiin sisällytetään aiheellisissa 
tapauksissa suojalauseke, jonka nojalla jäsenvaltiot saavat, yhteisön valvontamenettelyn 
alaisina, toteuttaa väliaikaisia toimenpiteitä yhdestä tai useammasta 36 artiklassa 
mainitusta, muusta kuin taloudellisesta syystä. 
YHTENÄISMARKKINAT VUONNA 1995 
go 
LIITE 2 
YHTEISÖN POLITIIKKA - SOSIAALIPOLITIIKKA, KOULUTUS, 
AMMATILLINEN KOULUTUS JA NUORISO - SOSIAALISET 
MÄÄRÄYKSET 
119 artikla 
Jokainen jäsenvaltio huolehtii ensimmäisen vaiheen aikana miesten ja naisten 
samapalkkaisuuden periaatteen soveltamisesta ja pitää sen voimassa sen jälkeen. 
Tätä artiklaa sovellettaessa palkalla tarkoitetaan tavallista perus- tai vähinimäispalkkaa 
ja muuta korvausta, jonka työntekijä suoraan tai välillisesti saa työnantajaltaan työstä 
tai tehtävästä rahana tai luontoisetuna. 
Samapalkkaisuudella ilman sukupuoleen perustuvaa syrjintää tarkoitetaan, että: 
a) palkka, joka maksetaan työn tuloksen perusteella, lasketaan saman mittayksikön 
mukaan; 
b) palkka, joka maksetaan työhön käytetyn ajan perusteella, on sama samasta 
tehtävästä. 
YHTEISÖN POLITHKKA - YMPÄRISTÖ 
130 r artiklan 2 kohta 
Yhteisön ympäristöpolitiikalla pyritään suojelun korkeaan tasoon yhteisön eri alueiden 
tilanteiden erilaisuus huomioon ottaen. Yhteisön ympäristöpolitiikka perustuu ennalta 
varautumisen periaatteelle sekä periaatteille, joiden mukaan ennalta ehkäiseviin toimiin 
olisi ryhdyttävä, ympäristövahingot olisi torjuttava ensisijaisesti niiden lähteellä ja 
saastuttajan olisi maksettava. Ympäristönsuojelua koskevat vaatimukset on sisällytettävä 
yhteisön muun politiikan määrittelyyn ja toteuttamiseen. 
Tässä yhteydessä näiden vaatimusten täyttämiseksi toteutettaviin 
yhdenmukaistamistoimenpiteisiin sisällytetään aiheellisissa tapauksissa suojalauseke, 
jonka nojalla jäsenvaltiot saavat, yhteisön valvontamenettelyn alaisina, toteuttaa muihin 
kuin taloudellisiin, ympäristöä koskeviin seikkoihin perustuvia väliaikaisia toimenpiteitä. 
130 s artikla 
1. Neuvosto päättää 189 c artiklassa määrättyä menettelyä noudattaen sekä talous-
ja sosiaalikomiteaa kuultuaan toimista, joihin yhteisö ryhtyy 130 r artiklassa tarkoitettu­
jen tavoitteiden toteuttamiseksi. 
2. Poiketen 1 kohdassa määrätystä päätöksentekomenettelystä ja sanotun kuitenkaan 
rajoittamatta 100 a artiklan soveltamista, neuvosto yksimielisesti komission ehdotuksesta 
sekä Euroopan parlamenttia ja talous- ja sosiaalikomiteaa kuultuaan: 
antaa säännöksiä, jotka ovat etupäässä verotuksellisia; 
YHTENÄISMARKKINAT VUONNA 1995 
LIITE 2 
toteuttaa toimenpiteet, jotka koskevat kaavoitusta ja maankäyttöä, jätehuoltoa ja 
yleisluonteisia toimenpiteitä lukuun ottamatta, sekä vesivarojen hoitoa; 
toteuttaa toimenpiteet, jotka vaikuttavat merkittävästi jäsenvaltion valintaan eri 
energianlähteiden välillä ja jäsenvaltion energiahuollon yleiseen rakenteeseen. 
Neuvosto voi edellisessä alakohdassa määrätyin edellytyksin määritellä ne tässä 
kohdassa tarkoitetut asiat, joissa päätökset on tehtävä määräenemmistöllä. 
3. Muilla aloilla neuvosto hyväksyy 189 b artiklassa määrättyä menettelyä 
noudattaen sekä talous- ja sosiaalikomiteaa kuultuaan yleiset toimintaohjelmat, joissa 
vahvistetaan ensisijaisesti saavutettavat tavoitteet. 
Neuvosto toteuttaa tapauksen mukaan 1 tai 2 kohdassa määrätyin ehdoin näiden 
toimintaohjelmien täytäntöön panemiseksi tarvittavat toimenpiteet. 
4. Jäsenvaltiot huolehtivat ympäristöpolitiikan rahoittamisesta ja täytäntöönpanosta, 
sanotun kuitenkaan rajoittamatta eräitä luonteensa vuoksi yhteisölle kuuluvia 
toimenpiteitä. 
5. Rajoittamatta kuitenkaan sen periaatteen soveltamista, jonka mukaan saastuttajan 
olisi maksettava, neuvosto ottaa, jos 1 kohdan määräyksiin perustuva toimenpide 
aiheuttaisi jäsenvaltioiden viranomaisille suhteettomina pidettäviä kustannuksia, tuon toi­
menpiteen toteuttamista koskevaan säädökseen aiheellisia säännöksiä: 
väliaikaisista poikkeuksista; sekä/taikka 
siitä koheesiorahastosta annettavasta taloudellisesta tuesta, joka 130 d artiklan 
mukaisesti perustetaan viimeistään 31 päivänä joulukuuta 1993. 
YHTEISÖN TOIMIELIMET - INSTITUTIONAALISET MÄÄRÄYKSET -
TOIMIELIMET - YHTEISÖN TUOMIOISTUIN 
169 artikla 
Jos komissio katsoo, että jäsenvaltio on jättänyt täyttämättä sille tämän sopimuksen 
mukaan kuuluvan velvollisuuden, komissio antaa asiasta lausunnon perusteluineen 
varattuaan ensin sille valtiolle, jota asia koskee, tilaisuuden esittää huomautuksensa. 
Jos valtio, jota asia koskee, ei noudata lausuntoa komission asettamassa määräajassa, 
komissio voi saattaa asian yhteisön tuomioistuimen käsiteltäväksi. 
YHTENÄISMARKKINAT VUONNA 1995 
LIITE 2 
B. Viittaukset Viralliseen lehteen2 
1967 
Vaarallisten aineiden luokitusta, pakkaamista ja merkintöjä koskevien lakien, asetusten 
ja hallinnollisten määräysten lähentämisestä 27 päivänä kesäkuuta 1967 annettu 
neuvoston direktiivi 67/548/ETY (EYVL N:o L 169, 16.08.1967) 
1968 
Tiettyjen perustamissopimuksen liitteessä II lueteltujen tuotteiden yhteisestä 
markkinajärjestelystä 28 päivänä kesäkuuta 1968 annettu neuvoston asetus (ETY) N:o 
827/68 (EYVL 151, 30.06.1968) 
1970 
Moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen tyyppihyväksyntää koskevan yhteisön 
lainsäädännön lähentämisestä 6 päivänä helmikuuta 1970 annettu neuvoston direktiivi 
70/156/ETY (EYVL N:o L 42, 23.02.1970) 
1976 
Tiettyjen vaarallisten aineiden ja valmisteiden markkinoille saattamisen ja käytön 
rajoituksia koskevista jäsenvaltioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten 
lähentämisestä 27 päivänä heinäkuuta 1976 annettu neuvoston direktiivi 76/769/ETY 
(EYVL N:o L 262, 27.09.1976) 
1977 
Kasvien tai kasvituotteiden haitallisten organismien jäsenvaltioihin kulkeutumisen estä­
miseen liittyvistä suojatoimenpiteistä 21 päivänä joulukuuta 1976 annettu neuvoston 
direktiivi 77/93/ETY (EYVL N:o L 26,31.01.1977) 
2 Selvyyden vuoksi viittaukset on esitetty numerojärjestyksessä. Asetusten kohdalla noudatetaan 
erilaista merkintätapaa. 
YHTENÄISMARKKINAT VUONNA 1995 
S3 
LIITE 2 
1983 
Teknisiä standardeja ja määräyksiä koskevien tietojen toimittamisessa noudatettavasta 
menettelystä 28 päivänä maaliskuuta 1983 annettu neuvoston direktiivi 83/189/ETY 
(EYVL N:o L 109, 26.04.1983) 
1986 
Miesten ja naisten tasa-arvoisen kohtelun periaatteen toteuttamisesta ammatillisissa 
sosiaaliturvajärjestelmissä 24 päivänä heinäkuuta 1986 annettu neuvoston direktiivi 
86/378/ETY (EYVL N:o L 225, 12.08.1986) 
Tuoteväärennösten luovutuksen vapaaseen liikkeeseen kieltävistä toimenpiteistä 1 
päivänä joulukuuta 1986 annettu neuvoston asetus (ETY) N:o 3842/86 (EYVL N:o L 
357, 18.12.1986) 
Palvelujen vapauden periaatteen soveltamisesta jäsenvaltioiden väliseen 
meriliikenteeseen sekä jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden väliseen meriliikenteeseen 
22 päivänä joulukuuta 1986 annettu neuvoston asetus (ETY) N:o 4055/86 (EYVL N:o 
L378, 31.12.1986) 
1988 
Julkisia tavarahankintoja koskevien sopimuksien tekomenettelyjen yhteensovittamisesta 
annetun direktiivin 77/62/ETY muuttamisesta ja direktiivin 80/767/ETY tiettyjen 
säännösten kumoamisesta 22 päivänä maaliskuuta 1988 annettu neuvoston direktiivi 
88/295/ETY (EYVL N:o 127, 20.05.1988) 
Muuta ensivakuutusta kuin henkivakuutusta koskevien lakien, asetusten ja hallinnollisten 
määräysten yhteensovittamisesta, säännöksistä, joilla helpotetaan palvelujen tarjoamisen 
vapauden tehokasta käyttämistä, sekä direktiivin 73/239/ETY muuttamisesta 22 päivänä 
kesäkuuta 1988 annettu toinen neuvoston direktiivi 88/357/ETY (EYVL N:o L 172, 
04.07.1988) 
1989 
Vähintään kolmivuotisesta ammatillisesta korkeammasta koulutuksesta annettujen 
tutkintotodistusten tunnustamista koskevasta järjestelmästä 21 päivänä joulukuuta 1988 
annettu neuvoston direktiivi 89/48/ETY (EYVL N:o L 19, 24.01.1989) 
Jäsenvaltioiden tavaramerkkilainsäädännön lähentämisestä 21 päivänä joulukuuta 1988 
annettu ensimmäinen neuvoston direktiivi 89/104/ETY (EYVL N:o L 40,11.02.1989) 
Julkisia rakennusurakoita koskevien sopimusten tekomenettelyjen yhteensovittamisesta 
annetun direktiivin 71/305/ETY muuttamisesta 18 päivänä heinäkuuta 1989 annettu 
neuvoston direktiivi 89/440/ETY (EYVL N:o L 210, 21.07.1989) 
YHTENÄISMARKKINAT VUONNA 1995 
LIITE 2 
Televisiotoimintaa koskevien jäsenvaltioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten 
määräysten yhteensovittamisesta 3 päivänä lokakuuta 1989 annettu neuvoston direktiivi 
89/552/ETY (EYVL N:o 298, 17.10.1989) 
Luottolaitosten liiketoiminnan aloittamiseen ja harjoittamiseen liittyvien lakien, asetusten 
ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta ja direktiivin 77/780/ETY 
muuttamisesta 15 päivänä joulukuuta 1989 annettu toinen neuvoston direktiivi 
89/646/ETY (EYVL N:o L 386, 30.12.1989) 
Luottolaitosten vakavaraisuussuhteesta 18 päivänä joulukuuta 1989 annettu neuvoston 
direktiivi 89/647/ETY (EYVL N:o L 386, 30.12.1989) 
Julkisia tavaranhankintoja ja rakennusurakoita koskeviin sopimuksiin liittyvien 
muutoksenhakumenettelyjen soveltamista koskevien lakien, asetusten ja hallinnollisten 
määräysten yhteensovittamisesta 21 päivänä joulukuuta 1989 annettu neuvoston 
direktiivi 89/665/ETY (EYVL N:o L 395, 30.12.1989) 
1990 
Moottoriajoneuvojen käyttöön liittyvän vastuun varalta otettavaa vakuutusta koskevan 
jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 14 päivänä toukokuuta 1990 annettu 
kolmas neuvoston direktiivi 90/232/ETY (EYVL N:o L 129, 19.05.1990) 
Telepalvelujen sisämarkkinoiden toteuttamisesta saamalla aikaan avoimen verkon 
tarjoaminen 28 päivänä kesäkuuta 1990 annettu neuvoston direktiivi 90/387/ETY 
(EYVL N:o L 192, 24.07.1990) 
Muuta ensivakuutusta kuin henkivakuutusta koskevien lakien, asetusten ja hallinnollisten 
määräysten yhteensovittamisesta annettujen direktiivin 73/239/ETY ja direktiivin 
88/357/ETY muuttamisesta erityisesti moottoriajoneuvojen vastuuvakuutuksen osalta 8 
päivänä marraskuuta 1990 annettu neuvoston direktiivi 90/618/ETY (EYVL N:o L 
330,29.11.1990) 
Henkivakuutuksen ensivakuutusliikettä koskevien lakien, asetusten ja hallinnollisten 
määräysten yhteensovittamisesta, säännöksistä, joilla helpotetaan palvelujen tarjoamisen 
vapauden tehokasta käyttämistä, sekä direktiivin 79/267/ETY muuttamisesta 8 päivänä 
marraskuuta 1990 annettu neuvoston direktiivi 90/619/ETY (EYVL N:o L 330, 
29.11.1990) 
Torjunta-ainejäämien enimmäismäärien vahvistamisesta tietyille kasvikunnasta peräisin 
oleville tuotteille, mukaan lukien hedelmät ja vihannekset 27 päivänä marraskuuta 1990 
annettu neuvoston direktiivi 90/642/ETY (EYVL N:o L 350, 14.12.1990 
YHTENÄISMARKKINAT VUONNA 1995 
LIITE 2 
1991 
Telepäätelaitteita ja niiden vaatimustenmukaisuuden vastavuoroista tunnustamista 
koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 29 päivänä huhtikuuta 1991 
annettu neuvoston direktiivi 91/263/ETY (EYVL N:o L 128, 23.05.1991) 
Kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta 15 päivänä heinäkuuta 1991 annettu 
neuvoston direktiivi 91/414/ETY (EYVL N:o L 230, 19.08.1991) 
Yhteisön rautateiden kehittämisestä 29 päivänä heinäkuuta 1991 annettu neuvoston 
direktiivi 91/440/ETY (EYVL N:o L 237, 24.08.1991) 
1992 
Avoimen verkon tarjoamisen soveltamisesta kiinteisiin johtoihin 5 päivänä kesäkuuta 
1992 annettu neuvoston direktiivi 92/44/ETY (EYVL N:o L 165, 19.06.1992) 
Muuta ensivakuutusta kuin henkivakuutusta koskevien lakien, asetusten ja hallinnollisten 
määräysten yhteensovittamisesta sekä direktiivien 73/239/ETY ja 88/357/ETY 
muuttamisesta 18 päivänä kesäkuuta 1992 annettu neuvoston direktiivi 92/49/ETY 
(kolmas vahinkovakuutusdirektiivi) (EYVL N:o L 228, 11.08.1992) 
Julkisia palveluhankintoja koskevien sopimusten tekomenettelyjen yhteensovittamisesta 
18 päivänä kesäkuuta 1992 annettu neuvoston direktiivi 92/50/ETY (EYVL N:o L 
209, 24.07.1992) 
Direktiiviä 89/48/ETY täydentävästä ammatillisen koulutuksen tunnustamista koskevasta 
toisesta yleisestä järjestelmästä annettu neuvoston direktiivi 92/51/ETY (EYVL N:o 
L 209, 24.07.1992) 
Henkivakuutuksen ensivakuutusta koskevien lakien, asetusten ja hallinnollisten 
määräysten yhteensovittamisesta sekä direktiivien 79/267/ETY ja 90/619/ETY 
muuttamisesta 10 päivänä marraskuuta 1992 annettu neuvoston direktiivi 92/96/ETY 
(kolmas henkivakuutusdirektiivi) (EYVL N:o L 360, 09.12.1992) 
Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja 
alkuperänimitysten suojasta 14 päivänä heinäkuuta 1992 annettu neuvoston asetus 
(ETY) N:o 2081/92 (EYVL N:o L 208, 24.07.1992) 
Palvelujen tarjoamisen vapauden periaatteen soveltamisesta meriliikenteeseen 
jäsenvaltioissa (meriliikenteen kabotaasi) 7 päivänä joulukuuta 1992 annettu neuvoston 
asetus (ETY) N:o 3577/92 (EYVL N:o L 364, 12.12.1992) 
YHTENÄISMARKKINAT VUONNA 1995 
LIITE 2 
1993 
Sijoimspalveluyritysten ja luottolaitosten omien varojen riittävyydestä 15 päivänä 
maaliskuuta 1993 annettu neuvoston direktiivi 93/6/ETY (EYVL N:o L 141, 
11.06.1993) 
Sijoituspalveluista arvopaperimarkkinoilla 10 päivänä toukokuuta 1993 annettu 
neuvoston direktiivi 93/22/ETY (EYVL N:o L 141, 11.06.1993) 
Julkisia tavaranhankintoja koskevien sopimusten tekomenettelyjen yhteensovittamisesta 
14 päivänä kesäkuuta 1993 annettu neuvoston direktiivi 93/36/ETY (EYVL N:o L 
199,09.08.1993) 
Julkisia rakennusurakoita koskevien sopimusten tekomenettelyjen yhteensovittamisesta 
14 päivänä kesäkuuta 1993 annettu neuvoston direktiivi 93/37/ETY (EYVL N:o L 
199, 09.08.1993) 
Vesi- ja energiahuollon, liikenteen ja teletoiminnan alan hankintoja koskevien 
sopimusten tekomenettelyjen yhteensovittamisesta 14 päivänä kesäkuuta 1993 annettu 
neuvoston direktiivi 93/38/ETY (EYVL N:o L 199, 09.08.1993) 
Direktiivien 87/404/ETY (yksinkertaiset paineastiat), 88/378/ETY (lelujen turvallisuus), 
89/106/ETY (rakennusalan tuotteet), 89/336/ETY (sähkömagneettinen yhteensopivuus), 
89/392/ETY (koneet), 89/686/ETY (henkilönsuojaimet), 90/384/ETY (muut kuin 
itsetoimivat vaa'at), 90/385/ETY (aktiiviset implantoitavat lääkinnälliset laitteet), 
90/396/ETY (kaasumaisia polttoaineita käyttävät laitteet), 91/263/ETY 
(telepäätelaitteet), 92/42/ETY (uudet nestemäisiä tai kaasumaisia polttoaineita käyttävät 
kuumavesikattilat) ja 73/23/ETY (tietyllä jännitealueella toimivat sähkölaitteet) 
muuttamisesta 22 päivänä heinäkuuta 1993 annettu neuvoston direktiivi 93/68/ETY 
(EYVL N:o L 220, 31.08.1993) 
Virallista elintarvikkeiden tarkastastusta koskevista lisätoimenpiteistä 29 päivänä 
lokakuuta 1993 annettu neuvoston direktiivi 93/99/ETY (EYVL N:o L 290, 
24.11.1993) 
Olemassa olevien aineiden vaarojen arvioinnista ja valvonnasta 23 päivänä maaliskuuta 
1993 annettu neuvoston asetus (ETY) N:o 793/93 (EYVL N:o L 84, 05.04.1993) 
1994 
Eurooppalaisen yritysneuvoston perustamisesta tai työntekijöiden tiedottamis- ja 
kuulemismenettelyn käyttöönottamisesta yhteisön laajuisissa yrityksissä tai yritysryhmis­
sä 22 päivänä syyskuuta 1994 annettu neuvoston direktiivi 94/45/EY (EYVL N:o L 
254, 30.09.1994) 
Tiettyjen vaarallisten aineiden ja valmisteiden markkinoille saattamisen ja käytön 
rajoituksia koskevien jäsenvaltioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten 
lähentämisestä annetun direktiivin 76/769/ETY muuttamisesta neljännentoista kerran 20 
YHTENÄISMARKKINAT VUONNA 1995 
LIITE 2 
päivänä joulukuuta 1994 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 
94/60/EY (EYVL N:o L 365, 31.12.1994) 
Pakkauksista ja pakkausjätteistä 20 päivänä joulukuuta 1994 annettu Euroopan 
parlamentin ja neuvoston direktiivi 94/62/EY (EYVL N:o L 365, 31.12.1994) 
Sellaisessa jäsenvaltiossa, jossa henkilö ei asu vakinaisesti, saatujen tiettyjen tuloerien 
verotuksesta 21 päivänä joulukuuta 1993 annettu komission suositus 94/79/EY (EYVL 
N:oL39, 10.02.1994) 
Yhteisön kasvinjalostajanoikeuksista 27 päivänä heinäkuuta 1994 annettu neuvoston 
asetus (EY) N:o 2100/94 (EYVL N:o L 227, 01.09.1994) 
Kahden käyttötarkoituksen tavaroiden vientiä koskevan yhteisön valvontajärjestelmän 
perustamisesta 19 päivänä joulukuuta 1994 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 3381/94 
(EYVL N:o L 367, 31.12.1994) 
1995 
Elintarvikkeiden muista lisäaineista kuin väri- ja makeutusaineista 20 päivänä 
helmikuuta 1995 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 95/2/EY 
(EYVLN:oL61, 18.03.1995) 
Rautatieyritysten toimiluvista 19 päivänä kesäkuuta 1995 annettu neuvoston direktiivi 
95/18/EY (EYVL N:o L 143, 27.06.1995) 
Rautatieinfrastruktuurin kapasiteetin käyttöoikeuden myöntämisestä ja 
infrastruktuurimaksujen perimisestä 19 päivänä kesäkuuta 1995 annettu neuvoston 
direktiivi 95/19/EY (EYVL N:o L 143, 27.06.1995) 
Eläinten terveyttä koskevista edellytyksistä saatettaessa vesiviljeltyjä eläimiä ja tuotteita 
markkinoille annetun direktiivin 91/67/ETY muuttamisesta 22 päivänä kesäkuuta 1995 
annettu neuvoston direktiivi 95/22/EY (EYVL N:o L 243, 11.10.1995) 
Tuoreen lihan tuotantoa ja markkinoille saattamista koskevan direktiivin 64/433/ETY 
muuttamisesta 22 päivänä kesäkuuta 1995 annettu neuvoston direktiivi 95/23/EY 
(EYVL N:o L 243, 11.10.1995) 
Eläinten terveyteen liittyvistä ongelmista yhteisön sisäisessä nautaeläinten ja sikojen 
kaupassa annetun direktiivin 64/432/ETY muuttamisesta 22 päivänä kesäkuuta 1995 
annettu neuvoston direktiivi 95/25/EY (EYVL N:o L 243, 11.10.1995) 
Eläinten suojelemisesta lailjetuksen aikana annetun direktiivin 91/628/ETY 
muuttamisesta 29 päivänä kesäkuuta 1995 annettu neuvoston direktiivi 95/29/EY 
(EYVL N:o L 148, 30.06.1995) 
YHTENÄISMARKKINAT VUONNA 1995 
LIITE 2 
Elintarvikkeissa sallittujen makeutusaineiden erityisistä puhtausvaatimuksista 5 päivänä 
heinäkuuta 1995 annettu komission direktiivi 95/31/EY (EYVL N:o L 178, 
28.07.1995) 
Enimmäismäärien vahvistamisesta torjunta-aineiden jäämille tietyissä kasvikunnan 
tuotteissa, mukaan lukien hedelmät ja vihannekset, sekä luettelon laatimista 
enimmäismääristä koskevien direktiivin 90/642/ETY liitteiden I ja II muuttamisesta 17 
päivänä heinäkuuta 1995 annettu neuvoston direktiivi 95/38/EY (EYVL N:o L 197, 
22.08.1995) 
Kasvien terveyteen liittyville erityisille vaaroille alttiina olevien yhteisön alueiden 
tunnustamisesta suojelluiksi annetun direktiivin 92/76/ETY muuttamisesta annettu 
komission direktiivi 95/40/EY (EYVL N:o L 182, 02.08.1995) 
Edellytyksistä, joilla neuvoston direktiivin 77/93/ETY liitteissä I-V lueteltuja tiettyjä 
haitallisia organismeja, kasveja, kasvituotteita ja muita tavaroita saa tuoda yhteisöön tai 
sen tietyille suojelluille alueille kokeellisia tai tieteellisiä tarkoituksia tai 
lajikevalintatyötä varten, 26 päivänä heinäkuuta 1995 annettu komission direktiivi 
95/44/EY (EYVL N:o L 148, 30.06.1995) 
Elintarvikkeissa sallittujen väriaineiden erityisistä puhtausvaatimuksista 26 päivänä 
heinäkuuta 1995 annettu komission direktiivi 95/45/EY (EYVL N:o L 226, 
22.09.1995) 
Yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta 
liikkuvuudesta 24 päivänä lokakuuta 1995 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston 
direktiivi 95/46/EY (EYVL N:o L 281, 23.11.1995) 
Torjunta-ainemäärien enimmäismäärien vahvistamisesta tietyille kasvikunnasta peräisin 
oleville tuotteille, mukaan lukien hedelmät ja vihannekset, annetun direktiivin 
90/642/ETY liitteen II muuttamisesta 29 päivänä marraskuuta 1995 annettu neuvoston 
direktiivi 95/61/EY (EYVL N:o 292, 07.12.1995) 
Neuvoston asetuksen (ETY) N:o 4064/89 mukaisesta menettelystä (Asia IV/M.477 -
Mercedes-Benz/Kässbohner 14 päivänä helmikuuta 1995 tehty komission päätös 
95/354/EY (ainoastaan saksankielinen teksti on todistusvoimainen) (EYVL N:o L 211, 
06.09.1995) 
Salmonellan torjumiseksi Suomeen ja Ruotsiin vietävän tuoreen naudan- ja sianlihan 
näytteiden avulla tapahtuvaa mikrobiologista testausta koskevista säännöistä 22 päivänä 
kesäkuuta 1995 tehty neuvoston päätös 95/409/EY (EYVL N:o L 243, 11.10.1995) 
Suomeen ja Ruotsiin vietävän teurassiipikarjan alkuperälaitoksessa otettavien näytteiden 
avulla tapahtuvaa mikrobiologista testausta koskevista säännöistä 22 päivänä kesäkuuta 
1995 tehty neuvoston päätös 95/410/EY (EYVL N:o L 243, 11.10.1995) 
Salmonellan torjumiseksi Suomeen ja Ruotsiin vietävän tuoreen siipikarjanlihan 
näytteiden avulla tapahtuvaa mikrobiologista testausta koskevista säännöistä 22 päivänä 
kesäkuuta 1995 tehty neuvoston päätös 95/411/EY (EYVL N:o L 243, 11.10.1995> 
YHTENÄISMARKKINAT VUONNA 1995 
LIITE 2 
Yhteisön panoksesta hallintojen välisessä telemaattisessa tietojenvaihdossa (HVT) 
yhteisössä 6 päivänä marraskuuta 1995 tehty neuvoston päätös 95/468/EY (EYVL N:o 
L269, 11.11.1995) 
Tavaroiden vapaan liikkuvuuden periaatteesta yhteisössä poikkeavia kansallisia 
toimenpiteitä koskevan tietojenvaihtomenettelyn luomisesta 13 päivänä joulukuuta 1995 
tehty Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös 95/3052/EY (EYVL N:o L 321, 
30.12.1995) 
Yhtenäisestä viisumin kaavasta 29 päivänä toukokuuta 1995 annettu neuvoston asetus 
(EY) N:o 1683/95 (EYVL N:o L 164, 14.07.1995) 
Kolmansista maista, joiden kansalaisilla on oltava viisumi ylittäessään jäsenvaltioiden 
ulkorajat, 25 päivänä syyskuuta 1995 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 2317/95 
(EYVL N:o L 234, 03.10.1995) 
YHTENÄISMARKKINAT VUONNA 1995 
Liite 3 - Tekstissä lainatut Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen tuomiot 
Yhteisöjen tuomioistuimen tuomio, 29.6.1995 30 § 
Yhdistetyt asiat C-109/94, C-207/94 ja C-225/94 
Oikeustapauskokoelma 1995, s. 0000 
Euroopan yhteisöjen komissio v. Kreikan tasavalta 
Jäsenvaltio on jättänyt täyttämättä sille kuuluvan velvollisuuden 
Direktiivit 618/ETY, 88/357/ETY ja 90/619/ETY - Direktiivin täytäntöönpanon 
laiminlyönti - vakuutukset 
Yhteisöjen tuomioistuimen tuomio, 9.2.1995 81 § 
Asia 412/93 
Oikeustapauskokoelma 1995, s. 1-0179 
Société d'importation Edourd Leclerc-Siplec v. TF1 Publicité sa ja 
M6 Publicité sa 
Viittaus ennakkoratkaisuun: Tribunal de Commerce de Paris - Ranska 
Televisiomainonta - Tavaroiden ja palveluiden vapaa liikkuvuus 
Yhteisöjen tuomioistuimen tuomio, 23.2.1995 81 § 
Yhdistetyt asiat C-54/94 ja C-74/94 
Oikeustapauskokoelma 1995, s. 1-0391 
Rikosoikeudenkäynti Ulderico Cacchiarellia ja Gino Stanghellinia vastaan 
Viittaus ennakkoratkaisuun: Pretura circondariale di Macerata - Italia 
Neuvoston direktiivit 76/895/ETY ja 90/642/ETY - Torjunta-ainejäämien 
enimmäismäärät perunoille 
Yhteisöjen tuomioistuimen tuomio, 28.3.1995 81 § 
Asia C-324/93 
Oikeustapauskokoelma 1995, s. 1-0563 
Tne Queen v. Secretary of State for Home Department, ex parte Evans 
Medical Ltd ja McFarlan Smith Ltd 
Viittaus ennakkoratkaisuun: High Court of Justice, Queen's Bench Division -
Yhdistynyt kuningaskunta 
Tavaroiden vapaa liikkuvuus - Huumausaineen tuonti (diamorfiini) 
Yhteisöjen tuomioistuimen tuomio, 6.7.1995 81 § 
Asia Ç-470/93 
Oikeustapauskokoelma 1995, s. 0000 
Verein gegen Unwesen in Handel und Gewerbe Köln e.V. v. Mars GmbH 
Viittaus ennakkoratkaisuun: Landgericht Köln - Saksa 
Tavaroiden vapaa liikkuvuus - Määrällisiä rajoituksia vaikutukseltaan vastaavat 
toimenpiteet - Sellaisen tuotteen markkinoille tuonti, joka on omiaan 
rajoittamaan vähittäismyyntihintojen vahvistamisen vapautta ja johtamaan 
kuluttajia harhaan. 
Yhteisöjen tuomioistuimen tuomio, 14.2.1995 135 § 
Asia C-279/93 
Oikeustapauskokoelma 1995, s. 1-0225 
Finanzamt Köln-Altstadt v. Roland Schumacker 
Viittaus ennakkoratkaisuun: Bundesfinanzhof - Saksa 
YHTENÄISMARKKINAT VUONNA 1995 
EY.n perustamissopimuksen 48 artikla - Tasavertaisen kohtelun periaate -
Muualla asuvien henkilöiden tulojen verotus 
Yhteisöjen tuomioistuimen tuomio, 11.8.1995 135 § 
Asia C-80/94 
Oikeustapauskokoelma 1995, s. 0000 
G.H.E.J. Wielockx v. Inspecteur der directe belastingen 
Viittaus ennakkoratkaisuun: Gerechtshofs-Hertogenbosch - Alankomaat 
EY:n perustamissopimuksen 52 artikla - Tasavertaisen kohtelun vaatimus -
Muualla asuvien henkilöiden tulojen verotus 
Yhteisöjen tuomioistuimen tuomio, 24.1.1995 162 § 
Asia C-359/93 
Oikeustapauskokoelma 1995, s. 1-0157 
Euroopan yhteisöjen komissio v. Alankomaiden kuningaskunta 
Julkisia tavaranhankintoja koskevat tarjouspyyntöilmoitukset 
Muutoksenhakumenettely - Ilmoitus - Tekniset eritelmät 
Yhteisöjen tuomioistuimen tuomio, 4.5.1995 162 § 
Asia C-79/94 
Oikeustapauskokoelma 1995, s. 1-1071 
Euroopan yhteisöjen komissio v. Kreikan tasavalta 
Jäsenvaltio on jättänyt täyttämättä sille kuuluvan velvollisuuden 
Direktiivi 77/62/ETY - Kreikkalaisten sairaaloiden ja Kreikan armeijan 
käyttämien vaatteiden yksinmyyntiä koskeva puitesopimus 
Yhteisöjen tuomioistuimen tuomio, 17.5.1990 196 § 
Asia C-262/88 
Oikeustapauskokoelma 1990, s. 1-1889 
Douglas Harvey Barber v. Guardian Royal Exchange Assurance Group 
Viittaus ennakkoratkaisuun: Court of Appeal - Yhdistynyt kuningaskunta 
Sosiaalipolitiikka - Miesten ja naisten samapalkkaisuus - Pakolliset irtisanomiset 
-Eläkkeen varhainen maksaminen 
YHTENÄISMARKKINAT VUONNA 1995 
^2_ 
Liite 4 - Yhtenäismarkkinoita koskevat uusimmat kertomukset, 
tutkimukset ja selvitykset 
(Seuraavan listan tarkoitus ei ole olla täydellinen. Se on valikoima julkaisuista, jotka 
käsittelevät yhtenäismarkkinoiden käytännön toimintaa yleensä ja jotka on saatettu 
komission tietoon vuoden 1994 aikana. Lista ei sisällä lukuisia akateemisia tutkimuksia, 
joita julkaistaan säännöllisesti tällä alalla.) 
Reports of the Competitiveness Advisory Group (Giampi Group), kesäkuu ja 
joulukuu 1995. 
Report of The Group of Independent Experts on Legislative and Administrative 
Simplification (The "Molitor" Report. Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen 
toimisto, 21.06.1995; KOM (95) 288/2 lopullinen. 
Opinion on the Single Market in 1994. Euroopan yhteisöjen talous- ja 
sosiaalikomitea, 23.11.1995; CES (95) 1310. 
The European Observatory for SMEs. Comments of the Commission on the 
third Annual Report. Euroopan yhteisöjen julkaisutoimisto; KOM (95) 526 
lopullinen. 
Releasing Europe's Potential through Targeted Regulatory Reform. Union of 
Industrial and Employers' Confederations of Europe. Lokakuu 1995. 
The Europe that Works. The Confederation of British Industry, kesäkuu 1995. 
Barriers to Trade in Chemicals in the Single market. The UK Department of 
Trade and Industry, heinäkuu 1995. 
Single Market Implementation Monitoring Report. The UK Simpler Trade 
Procedures Board, kesäkuu 1995. 
Ireland, The European Union and Economic Integration: A Business 
Perspective. IBEC, toukokuu 1995. 
Generic Study on Standards, Testing and Certification Barriers in Non-
Harmonised Areas of the Single Market. The UK Department of Trade and 
Industry, 1995. 
YHTENÄISMARKKINAT VUONNA 1995 
13 
ISSN 1024-4492 
KOM(96) 51 lopullinen 
ASIAKIRJAT 
FI 10 
Luettelonumero : CB-CO-96-063-FI-C 
ISBN 92-78-00505-3 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxemburg 
«H