KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE - Audiovisuaalialan tilastot - Loppukertomus Eurostatin ja jäsenvaltioiden toteuttamista toimista 26 päivänä huhtikuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/297/EY täytäntöön panemiseksi

I Johdanto

Tämä kertomus käsittelee audiovisuaalialan ja sen lähialojen teollisuutta ja markkinoita koskevien yhteisön tilastotietojen perusrakenteesta tehdyn neuvoston päätöksen 1999/297/EY [1] täytäntöönpanoa. Mainitussa päätöksessä korostettiin erityisesti, että on järjestettävä luotettava tietojen perusrakenne tiettyjen erityisten tilastotoimenpiteiden avulla.

[1] Neuvoston päätös 1999/297/EY, tehty 26 päivänä huhtikuuta 1999, audiovisuaalialan ja sen lähialojen teollisuutta ja markkinoita koskevien yhteisön tilastotietojen perusrakenteesta, EYVL L 117, 5.5.1999, s. 39-41.

Päätös laadittiin mainituilla aloilla esiintyvien ongelmien huolellisen tarkastelun jälkeen. Audiovisuaalialan tilastojen keruuta ja julkaisua yhteisön tasolla koskevat pääasialliset vaikeudet johtuvat audiovisuaalialan markkinoiden vaihtelevuudesta ja monimuotoisuudesta sekä siitä, että kansallisella tasolla kerätyt tiedot eivät ole täysin vertailukelpoisia. Tähän on syynä se, että jäsenvaltiot soveltavat erilaisia käsitteitä ja menetelmiä. Tuloksena on, että tietoja on vaikea hyödyntää yhteisön tasolla.

Audiovisuaalialan palveluja koskevia tilastoja ei aina aseteta etusijalle kansallisella tasolla. Audiovisuaalialasta tuli kuitenkin erityisen kiinnostuksen kohde, kun audiovisuaalialan palvelut sisällytettiin palvelukaupan yleissopimukseen (General Agreement on Trade in Services, GATS).

Komissio on painottanut, että Euroopan tason tilastotietoja audiovisuaalialalta tarvitaan markkinaseurantaa ja ongelmien tunnistamista varten, poliittisten toimien suunnittelemiseksi vastineena tunnistettuihin ongelmiin sekä toimien vaikutusten seuraamiseksi.

Mainitun päätöksen yleistavoitteena oli saada entistä parempi näkemys audiovisuaalialan ja sen lähialojen teollisuudesta ja eri markkinoista sekä niiden olennaisista osista ja kehityksestä. Tämä oli määrä saavuttaa luomalla tarkoituksenmukainen tilastotietoja koskeva perusrakenne ja kehittämällä yhteisön tilastotietoja, joilla on olennainen merkitys, jotta pysyttäisiin alan eri yhteisöpolitiikkojen kehityksen tasalla. Hankitut tiedot käytetään komission, jäsenvaltioiden, teollisuuden ja lukuisten muiden käyttäjien tilastotarpeiden täyttämiseen.

II Tulosten arviointi

Tarkasteltaessa lukuisia nähtävissä olevia saavutuksia ja tuloksia voidaan neuvoston päätöksen täytäntöön panemiseksi suoritettuja toimenpiteitä pitää kohtuullisen onnistuneina. On kuitenkin muistettava, että kansalliset viranomaiset suorittivat toimet vapaaehtoisesti ja suhteellisen vaikeissa olosuhteissa, kun otetaan huomioon etenkin Eurostatin käytössä olevien henkilöresurssien niukkuus. Jäsenvaltioiden kansallisten viranomaisten suhteellisen matala vastausaste, viiveet kyselyyn vastaamisessa ja joidenkin (tosin erittäin harvojen) maiden osallistumattomuus tiedonkeruuseen on myös tulkittava resurssien puutteeksi.

Yksittäisten toimien tuloksia voidaan arvioida seuraavasti:

2 artiklan ensimmäisen kohdan 1 alakohdan a alakohta: käyttäjien tarpeiden tutkiminen

Käyttäjien tarpeita koskevissa tutkimustuloksissa korostettiin seuraavien asioiden merkitystä:

- tarve saada luotettavia, kattavia ja ajantasaisia tietoja audiovisuaalialan ja sen lähialojen markkinoista (audiovisuaalialan tuotanto ja jakelu, elokuvaesitykset, videoala, televisio- ja radiolähetystoiminta, kaapeli- ja satelliittitoiminnan markkinat, uusmedia ja videopelimarkkinat) rakenteellisten ja toiminnallisten, laatua ja määrää kuvastavien indikaattoreiden muodossa (yritystilastot, tarjontaa, kysyntää, perusrakennetta, palvelun laatua ja suorituksia kuvaavat indikaattorit, kansainvälisen kaupan osa-alueet jne.)

- tarve hankkia ja kehittää asiantuntemusta audiovisuaalialan tilastotietojen keruusta eräissä niistä jäsenvaltioista, joissa nykyjärjestelmät ovat hajanaisia tai riittämättömiä, sekä uusien osa-alueiden (esim. digitalisaatio ja uudet lähetystekniikat) ja uusien tuotteiden (esim. uusmediatuotteet ja videopelit) tutkimisen tärkeys, jotta pysytään jatkuvan teknisen kehityksen ja teollisuuden muutosten tasalla.

Kansallisella ja etenkin komission tasolla ilmaissut sisältötarpeet, jotka kattavat audiovisuaalialan 13 alasektoria, muodostivat olennaisen edellytyksen nykyisen yhteisön tason menetelmäkehyksen kehittämiseksi ja mukauttamiseksi sekä merkityksellisten tilastotietojen tuottamiseksi ja levittämiseksi. Jäsenvaltioiden kansallisten viranomaisten kanssa käydyn keskustelun jälkeen päätettiin kuitenkin, että monia komission mainitsemia ja erityisesti muita alemmalle tärkeyssijalle asetettuja osa-alueita voitaisiin käsitellä mieluummin tilapäistutkimusten muodossa (ehdotus kansallisella tasolla vapaaehtoisesti suoritettavista pilottitutkimuksista ja menetelmätoimista) kuin säännöllisessä tilastokatsauksessa.

2 artiklan ensimmäisen kohdan 1 alakohdan b alakohta: nykytilastojen kartoitus

Kansallisella tasolla (EU- ja Efta-alueella, ehdokasmaissa ja eräissä OECD:hen kuulumattomissa maissa) nykyisin käytettävissä olevia tilastojärjestelmiä ja tietoja koskeva tutkimus on lisännyt tietopohjaa kansallisista tilastojärjestelmistä yhteisön tasolla ja asianomaisissa maissa. Tutkimus osoittaa, että menetelmissä ja tiedonkeruujärjestelmissä esiintyvät erot liittyvät audiovisuaalialan rakenneominaisuuksiin ja organisaatioon sekä kansallisen tason valvontaelimiin. Audiovisuaalialan eri osamarkkinoiden heterogeenisuus merkitsee myös laajaa joukkoa lähteitä ja keruujärjestelmiä: vuonna 2002 julkaistu lähdekartoitus osoitti, että audiovisuaalialan tiedonkeruu käsitti yli 300 ensi- tai toissijaista lähdettä.

Kartoitus osoitti niinikään, että kansallisella tasolla ei ole säännöllisesti tuotettua tietoa joistakin audiovisuaalialan osamarkkinoista (esim. video- ja radiomarkkinat, radio- ja TV-signaalien välitys).

2 artiklan ensimmäisen kohdan 1 alakohdan c alakohta: kansallisella tasolla käytettävissä olevien tietojen keruu

Komissio sovelsi tätä toimenpidettä jo ennen vuotta 1999, mutta keruu oli aikaisemmin melko epäsäännöllistä eikä kattanut kaikkia eri käyttäjien ilmaisemia tarpeita.

Neuvoston päätöksen yhteydessä Auvis-tiedonkeruulomake konsolidoitiin ja jäsenneltiin uudelleen, jotta täytettäisiin paremmin käyttäjien tarpeet ja rajoitettaisiin samalla vastaajien työtä. Muuttujamääritelmiä koskeva sanasto koottiin ja saatettiin ajan tasalle ja metatiedot kerättiin tiedon laadun nostamiseksi. Tiedonkeruuta ja -käsittelyä helpottavat sähköiset välineet otettiin käyttöön.

Auvis-tiedonkeruu on suoritettu vuosittain vuodesta 1999. Viime vuosina koko edellisen vuoden tiedonkeruu on ladattu Eurostatin levitystietokantaan.

Vapaaehtoispohjalta pidetyt neljä kansallista työpajaa auttoivat edistämään parempaa tietoisuutta käyttäjien tarpeista ja eräistä audiovisuaalialan tilastojen kansallisista nykyjärjestelmistä.

On kuitenkin pantava merkille tiettyjä huomioita, jotka saattavat vaikuttaa tuleviin päätöksiin:

- Koska audiovisuaaliala ei ole homogeeninen, kansallisten viranomaisten tiedon toimittamisessa Eurostatille on havaittu viiveitä.

- Jotkin kansalliset viranomaiset eivät vastaa vuotuiseen Auvis-kyselyyyn.

- Ottaen huomioon kerättyjen tietojen huomattavan määrän on tarvetta tutkia yksityiskohtaisemmin määritelmien ja luokitusten soveltamista. Koska ei ole riittävästi resursseja, joita vaaditaan kansallisten viranomaisten lähettämien tietojen laadun perusteelliseen tutkimiseen, toistaiseksi ei ole ollut mahdollista saada arviointia valmiiksi.

2 artiklan ensimmäisen kohdan 1 alakohdan d alakohta: kansallisen tason pilottitoimet ja menetelmätutkimukset

Käyttäjien tarpeita koskevan tutkimuksen pohjalta on tähän mennessä käynnistetty kaksi kansallisen tason pilottitutkimusten ja menetelmätoimien kierrosta. Ensimmäinen seitsemän maan kahdeksan pilottitutkimuksen kierros saatiin päätökseen vuonna 2003. Siihen valittiin laaja joukko osa-alueita: audiovisuaalitoiminnan yritystilastokatsausten kehittäminen, audiovisuaalialan työllisyyttä koskeva menetelmäkehitys, elokuvatuotannon ja -esitysten tilastokehitys, televisiolähetystoiminnan pilottitutkimukset ja muita kuin sähköisiä tuotteita ja videopelejä koskevat pilottitutkimukset.

Toinen kahdeksan kansallisen tason pilottitoimen kierros alkoi vuonna 2003. Näiden tutkimusten loppuraportoinnin on määrä valmistua vuonna 2004 tai 2005. Pilottitutkimusten toisen kierroksen aiheet olivat samanlaiset kuin ensimmäisen kierroksen. Lisäksi tutkittiin kahta uutta audiovisuaalialan alasektoria: digitaalisia radio- ja televisiolähetyksiä sekä äänen tallentamista ja videomarkkinoita.

Näissä tutkimuksissa nähtiin useita hyötyjä:

- audiovisuaalialan kansallisen tiedonkeruun ja tiedon saatavuuden parantaminen

- kansallisen ja yhteisön tason tilastollisen tietopohjan kehittäminen etenkin alasektoreilta tai osa-alueilta, joita ei ole nykyisin riittävästi tai ei lainkaan katettu, sekä asiantuntemuksen ja tiedon vaihdon kannustaminen

- tiedonkeruun standardeja ja käsitteitä koskevan työn jatkaminen, millä parannetaan jo olemassaolevaa Euroopan tason käsitekehystä.

Koska näiden tutkimusten aiheet perustuivat käyttäjien tarpeita koskeviin tutkimustuloksiin, ne aloitettiin neuvoston päätökseen sisältyvää ohjelma-aikataulua myöhemmin (nämä toteutettiin vasta komission toisella päätöksellä). Ensimmäisen kierroksen pilottitutkimusten ja menetelmätoimien tulokset arvioitiin kuitenkin hyviksi ja hyödyllisiksi saavutuksiksi.

2 artiklan ensimmäisen kohdan 2 alakohdan a alakohta: menetelmäkehyksen kehittäminen

Audiovisuaalialan tilastojen viitekehys kehitettiin yhteisön tasolla useiden toimenpiteiden avulla lisähyödyn saamiseksi:

- Audiovisuaalialan palveluille tarkoitettu yritystilastokehys kehitettiin ottamalla huomioon olemassaoleva yritysten rakennetilastojen kehys.

- Tämän lisäksi audiovisuaalialan yhteisön tason tilastoille kehitettiin yleisesti toimiva menetelmäkehys, jossa jäsennellään kaikki toimintoja ja tuotteita koskevat tilastotiedot. Kehyksen avulla on tarkoitus varmistaa Eurostatin tasolla kerättyjen tilastotietojen vertailtavuus ja luotettavuus antamalla suuntaviivat määritelmille ja luokituksille ja kuvaamalla nykyiset tiedonkeruujärjestelmät ja -lähteet.

- Näitä käsitekehyksiä täydennettiin yksittäisiä aiheita koskevilla menetelmätutkimuksilla. Ne liittyvät pääasiallisiin ongelma-alueisiin, joista esimerkkejä ovat elokuvateollisuuden tilastokysymykset (kuten tuotanto, tulolähteet, elokuvastudiot), TV- ja radiotuotannon keskeiset rakenneindikaattorit, lähetystoiminta ja ohjelmatarjonta, uudet nousevat alat, joista ei ole tilastoja, kuten uusmedia ja videopelit, sekä audiovisuaalipalvelujen kansainvälisen kaupan osa-alueita koskevien nykyisten lähteiden tutkiminen.

Neuvoston päätös antoi sysäyksen vauhdittaa huomattavasti audiovisuaalialan tilastojen menetelmäkehyksen luomista yhteisön tasolla. Kun otetaan huomioon laaja joukko monimutkaisia ominaisuuksia, jotka menetelmäanalyysin on katettava, sitä ei voida kuitenkaan tässä vaiheessa pitää tyhjentävänä.

2 artiklan ensimmäisen kohdan 2 alakohdan b alakohta: tietojärjestelmän kehittäminen (tiedon keruu ja levittäminen)

Kyseessä oli yksi neuvoston päätöksen mukaisesti suoritetuista avaintoimista. Se liittyy 2 artiklan ensimmäisen kohdan 1 alakohdan c alakohtaan. Erityisesti pyrittiin parantamaan tiedon keruuta ja käsittelyä sekä nykyisten tietojen levitystä ottamalla huomioon käyttäjien tarpeet ja muut tilastotoimet (lähdekartoitus ja menetelmäkehitys).

Eurostat kehitti ja konsolidoi tuotantotietokantaansa kansallisilta viranomaisilta saatujen tietojen käsittelemiseksi. Se kehitti ja mukautti NewCronos-järjestelmän levitystietokantaa (sähköisten) tietojen levittämistä varten. Se paransi myös julkaisuin tapahtuvan levityksen laatua ja määrää.

Tuotantotietokantaa oli kehitetty jo vuodesta 2000 lähtien pääasiassa sähköisessä muodossa toimitettujen mutta myös kansallisista julkaisuista saatujen vuosittaisten tietojen varastoimiseksi, tarkastamiseksi ja kokoamiseksi. Se pitää sisällään EU:n jäsenvaltioista, Efta-maista ja nyttemmin myös ehdokasmaista saatuja tietoja. Tiedonkäsittelyn laadun ja ajankohtaisuuden parantamiseksi tuotantotietokantaan liitettiin säännöllisesti tiedonkeruun muutokset ja kehitys ottamalla huomioon käyttäjien tarpeita koskevat tulokset, menetelmäkehitys ja kansallisten viranomaisten kommentit tietojen saatavuudesta. Tiedonkeruun käsittely ja prosessointi on viime vuosina puoliintunut (alle kolme kuukautta) verrattuna vuoden 1999 tiedonkeruuseen.

Tämä tietojärjestelmä sisältää pääasiassa rakenteellisia ja toiminnallisia tietoja (yritykset, toiminnot ja tuotteet) 14 osa-alueelta: yritysten rakennetilastot (audiovisuaalialan palveluyrityksiä kuvaavat taloudelliset indikaattorit), yleistiedot (kotitalouksista, mainosmenoista, kansainvälisestä kaupasta jne.), audiovisuaalialan tuotanto (elokuvat ja TV), audiovisuaalialan jakelu (elokuvat ja videot), elokuvaesitykset, videomarkkinat, TV-lähetykset, äänitallenteet, radiolähetykset, kaapeliverkkotoiminta, radio- ja TV-taajuusvälitys, satelliittivälitys, videopelit ja multimediamarkkinat.

Saatujen tietojen kartoitusta on jatkuvasti saatettu ajan tasalle vuodesta 1999 lähtien, jotta voidaan seurata kunkin tiedot antavan maan tietosarjojen kehitystä. Vuodesta 2002 lähtien on laadittu laaturaportteja, jotka kattavat muun muassa oikea-aikaisuuden ja täsmällisyyden, ymmärrettävyyden ja selkeyden, täydellisyyden jne.

Vuodesta 2002 lähtien on painotettu metatietoja koskevan keruun laadun ja tilastojen laadunvalvonnan parantamista sekä niiden ja kansainvälisistä organisaatioista kerättyjen tietojen vertailtavuuden tutkimista.

Vuodesta 1999 lähtien vuosittainen Auvis-tiedonkeruu on tiedonkeruukäsittelyn ja -prosessoinnin jälkeen ladattu vuosittain Eurostatin NewCronos -viitelevitystietokantaan. "Auvis"-niminen osio luotiin vuonna 1999. Se sisältää kaikki vuodesta 1995 lähtien yhteistyössä kansallisten viranomaisten kanssa kerätyt tiedot. Tämä tarkoittaa sitä, että kaikilla komission käyttäjillä ja kansallisilla tilastolaitoksilla on suora on-line-pääsy EU-, Efta- ja ehdokasmaiden audiovisuaalialan eri markkinoita koskeviin tietoihin. Vuodesta 2002 lähtien on tehty mukautuksia esitettyjen tietojen ymmärrettävyyden ja selkeyden parantamiseksi.

Julkaisujen avulla tapahtuvassa levityksessä on vuodesta 1999 lähtien pyritty erityisesti:

- julkaisemaan säännöllisesti kattavia vuosittaisia tilastoraportteja. Vuodesta 2000 lähtien on laadittu neljä kattavaa yleisjulkaisua, jotka käsittävät useimpien vuosittaisten tiedonkeruualueiden pitkäaikaiset sarjat. Viimeinen julkaisu "Cinema, TV and radio in the EU" (julkaistiin joulukuussa 2003) sisältää tietoa audiovisuaalialan yrityksistä, elokuvamarkkinoista, DVD- ja videoalasta,

- TV-lähetyksistä, mukaan luettuna kaapeli- ja satelliittilähetykset, ja radio- ja videopeleistä, ja siihen sisältyy tietoa audiovisuaalialan markkinoista vuoteen 2001 asti. Erityisesti pyrittiin vähentämään aikaa, joka kuluu tietojen julkaisemiseen viitekauden päätyttyä.

- julkaisemaan lyhyitä julkaisuja ("Statistics in Focus") yksittäisiltä aloilta ja niiden viimeisimmistä suuntauksista. Vuodesta 2000 lähtien on tuotettu 11 Statistics in focus -julkaisua, jotka käsittävät useimmat audiovisuaalialat, kuten elokuvatuotannon ja -esitykset, video- ja DVD-alan, TV-lähetykset sekä äänitallenne- ja radiolähetysmarkkinat.

Monia parannuksia on saavutettu verrattuna aiempiin vuosiin, jolloin sekä keruu että levitys oli epäsäännöllistä ja rajoittui lähinnä keskeiset audiovisuaalialan markkinat kattaviin perusindikaattoreihin. Neuvoston päätökseen sisältyvän kehyksen mukaan tiedonkeruuta ja -levitystä on vähitellen saatettu ajan tasalle ja laajennettu vastaamaan käyttäjien ilmaisemia pakottavia tarpeita.

2 artiklan ensimmäisen kohdan 2 alakohdan c alakohta: jäsenvaltioiden nykyisten tilastojärjestelmien vertaaminen joihinkin EU:n ulkopuolisiin maihin ja varsinkin EU:hun liittyviin maihin

Koska monien jäsenvaltioiden tiedonkeruurakenne on monimutkainen ja hajanainen, jäsenvaltioiden ja myös ehdokasmaiden nykyisten tilastojärjestelmien vertaaminen oli uusiutuva prosessi, jonka tarkoituksena oli tilastotietopohjan ja tietojen vertailtavuuden parantaminen. Neuvoston päätöksen puitteissa toteutettiin seuraavia erityistoimia:

- jäsenvaltioiden osalta jo suoritetun audiovisuaalialan tilastoja ja lähteitä koskevan kartoituksen laajentaminen kattamaan ehdokasmaat ja jotkin Euroopan ulkopuoliset OECD-maat (Yhdysvallat, Japani, Kanada ja Australia). Saatavissa olevia tilastoja ja lähteitä koskevan kartoituksen päätarkoituksena oli yksilöidä audiovisuaalialan tiedonkeruun alueet, joiden saatavuusaste (ja vähemmässä määrin vertailtavuus) vastaa EU- ja Efta-maita.

- tiedon keruun ja levityksen laajentaminen kattamaan ehdokasmaat ja liittyvät maat EU:n laajentuessa vuonna 2004. Tämä toimi pitää myös sisällään aikaisempien tietojen keruun vanhempien aikasarjojen muodostamiseksi.

- Yhteistyön kehittäminen kansainvälisten organisaatioiden kanssa yhteisen menetelmäkehyksen ja yhdenmukaistettujen luokitusten luomiseksi kansainvälisellä tasolla yhteistyössä eurooppalaisen audiovisuaalialan seurantakeskuksen kanssa. Tämän yhteistyön käytännön tulokset näkyvät selvästi etenkin seurantakeskuksen osallistuessa eräisiin Eurostatin suorittamiin menetelmähankkeisiin. Yhteistyön hedelmällinen tulos oli myös vuonna 2002 tehty yhteinen ehdotus, joka koski audiovisuaalialan toimien NACE-luokitusten saattamista ajan tasalle ennen luokitusten laajempaa tarkistusta vuonna 2007. Tällä jatkuvalla työllä saattaa hyvinkin olla vaikutusta audiovisuaalialalla sovellettavien yritysten rakennetilastojen saatavuuteen ja vertailtavuuteen.

2 artiklan ensimmäisen kohdan 2 alakohdan d alakohta: audiovisuaalialan tilastojen merkityksellisyyden ja tulevan tarpeellisuuden arviointi

Audiovisuaalialan tilastojen merkityksellisyyden ja tulevan tarpeellisuuden arviointi suoritettiin käyttäjien kuulemisen aikana komissiossa ja kansainvälisissä organisaatioissa. Vuonna 2001 esitettyjen tulosten yhteenveto osoittaa selvästi, että Auvis-keruujärjestelmä täytti useimmat komission käyttäjien vaatimukset. Auvis-kehystä tarkistettiin myöhemmin käyttäjien ilmaisemien lisätarpeiden huomioon ottamiseksi. Nyt voidaankin todeta, että vaikka Auvis-menetelmäkehys ei ole tyhjentävä, se on riittävän laaja antamaan hyödylliset välineet Euroopan unionin eri politiikanalojen ja ohjelmien (mediaohjelmat, televisio ilman rajoja -direktiivi, audiovisuaalialan politiikka ja kauppa, työllisyyspolitiikka, audiovisuaalialan kilpailupolitiikka, viestinnän ja audiovisuaaliteollisuuden välinen konvergenssi jne.) seuraamiseksi ja niiden vaikutusten arvioimiseksi.

Tuoreiden vuosittaisten Auvis-tiedonkeruiden tulokset osoittavat kuitenkin selvästi, etteivät kansalliset tilastojärjestelmät ole tarpeeksi kehittyneitä kattamaan kaikkia käyttäjien ilmaisemia tarpeita ilman voimakasta menetelmäkehitystä ja lisäresursseja.

Ottaen huomioon, että jäsenvaltioiden käytettävissä olevia resursseja vähennetään kaiken aikaa, vapaaehtoisella tiedonkeruulla on todennäköisesti entistä vaikeampi saada tyydyttäviä tuloksia.

III Päätelmät

Aikaisempien vuosien arviointi

Teollisuuden ja päätöksentekijöiden audiovisuaalialan kattaviin tilastotietoihin kohdistuva kysyntä alkoi kasvaa 90-luvun puolivälissä tekniikan ja liiketoimintamallien muuttuessa. Tarvetta ei kuitenkaan pystytty tyydyttämään yleiseurooppalaisen tason tilastojen kokoamisessa esiintyvien objektiivisten vaikeuksien vuoksi, mikä johtui kansallisten audiovisuaalialan markkinoiden vaihtelevuudesta ja monimuotoisuudesta. Kansallisella tasolla kerätyt tiedot eivät olleet myöskään täysin vertailukelpoisia, ja sovelletut käsitteet ja menetelmät vaihtelivat jäsenvaltiosta toiseen.

Audiovisuaalialalle luotu tilastollinen perusrakenne suunniteltiin erityisesti olemassaolevien tilastojen yhdenmukaistamiseksi ja niiden levityksen parantamiseksi, yhteisen menetelmäkehyksen kehittämiseksi kansallisten viranomaisten tuottamille tilastoille, tiedonkeruun keskittämiseksi eri käyttäjien toiveiden mukaan valikoituihin tarpeisiin ja tarjoamaan asianmukaisia panoksia yhteisön politiikanalojen määrittelyyn. Täydellisen tilastosarjan saatavuus kansainvälisestä kaupasta oli yksi tärkeimmistä aiheista.

Neuvoston päätöksen 1999/297/EY täytäntöönpanotoimenpiteet tuottivat seuraavat merkitykselliset tulokset:

- Otettiin askel eteenpäin yhteisen menetelmäkehyksen luomiseksi ja soveltamiseksi audiovisuaalialan ja sen lähialojen markkinoihin yhteisön tasolla, mihin sisältyy lähteiden kartoitus ja audiovisuaalialan kattaminen paremmin tulevassa tarkistetussa NACE 2007 -luokituksessa.

- Edistettiin jäsenvaltioiden kapasiteetin rakentamista tukemalla pilottitoimien toteuttamista.

- Lisättiin audiovisuaalialan ja sen lähialojen teollisuutta ja markkinoita koskevien tilastojen keruun ja levityksen säännöllisyyttä ja oikea-aikaisuutta ja valmisteltiin audiovisuaalialan kattavuutta tarkistetussa asetuksessa yritysten rakennetilastoista.

- Parannettiin vertailtavuus- ja yhdenmukaistamisastetta.

Tulevaisuudennäkymät

Niille viidelle vuodelle, jotka tämä neuvoston päätös on ollut voimassa, oli kuitenkin ominaista sekä Eurostatin että jäsenvaltioiden viranomaisten resurssivajaus, joka johtuu siitä, että audiovisuaalialan ja sen lähialojen teollisuutta ja markkinoita koskevien tilastojen tärkeysjärjestys oli alhainen. Näin ollen tarvittaisiin vielä huomattavasti työtä audiovisuaalialan tilastojen muuttamiseksi laatutilastojen alaksi, etenkin siltä osin kuin on kyse tietojen oikea-aikaisuudesta, täydellisyydestä, johdonmukaisuudesta, vertailtavuudesta ja merkityksellisyydestä. Olisikin toteutettava seuraavat toimet:

- Jäsenvaltioiden olisi pystyttävä toimittamaan Eurostatille täydelliset ja oikea-aikaiset tiedot noudattaen menetelmäkehyksessä asetettuja käsitteitä ja määritelmiä. Tarvittavissa toimissa olisi otettava huomioon sekä tekniset kysymykset että uuden yhteisön säädöskehyksen olemassaolo.

- Eurostatin olisi pystyttävä arvioimaan yksityiskohtaisesti kansallisten viranomaisten toimittamien tietojen laatu yhteisön tason vertailtavuuden ja johdonmukaisuuden parantamiseksi.

- Sekä menetelmäkehys että tiedonkeruu olisi saatettava ajan tasalle niiden merkityksellisyyden parantamiseksi ottamalla huomioon alueita, joita ei ole vielä riittävästi katettu (kuten audiovisuaalialan työllisyys ja kauppaa koskevat kysymykset), sekä uusien audiovisuaalialan tuotteiden ja palvelujen kattaminen.

- EU:n nykyisen laajentumisen ja tulevien laajentumisten yhteydessä olisi myös ryhdyttävä erityistoimiin, joilla autetaan uusia jäsenvaltioita mukauttamaan kansallisia tilastojärjestelmiään ja helpotetaan niiden tilastokehityksen vauhdittamiseksi tarvittavaa osaamisen siirtoa ja kokemusten vaihtoa.

Vaikka audiovisuaalialan ja sen lähialojen teollisuutta ja markkinoita koskevien tilastojen merkitys tietyille politiikanaloille tunnustetaan, on ilmeistä, että niillä ei ole niin tärkeää merkitystä kuin muilla tilastoilla, jotka koskevat EMU:a, EU:n kilpailukyvyn avaintekijöitä tärkeillä taloudenaloilla tai uutta sosiaalista toimintaohjelmaa. Tärkeysjärjestyksestä johtuen komissio ei nykyolosuhteissa pysty jatkamaan audiovisuaalialan ja sen lähialojen teollisuutta ja markkinoita koskevaa tilastotyötään.

ANNEX: DESCRIPTION OF THE LEGAL INSTRUMENTS

I. Council Decision 1999/297/EC [2] of 26 April 1999

[2] Council Decision of 26 April 1999 establishing a Community statistical information infrastructure relating to the industry and markets of the audiovisual and related sector - OJ L 117, 5.5.1999, p. 39-41.

The Council Decision 1999/297/EC of 26 April 1999 establishing a statistical information infrastructure relating to the industry and markets of the audiovisual and related sectors is set to achieve its objective by defining a set of individual statistical actions, in accordance with Regulation (EC) No 322/97, to be done by the Member States (national authorities) and by the Commission (Eurostat). In particular, Article 2 of the Decision is divided into two parts. The first part refers to the individual statistical actions to be undertaken by the national authorities and the second part refers to those actions to be undertaken by Eurostat.

The first part states that the national authorities should:

(a) analyse and evaluate the demand for statistics (firms, functions and products) on the audiovisual sector from users (Community institutions, government departments, national sectoral bodies, international organisations, economic operators) and the effect on businesses, especially SMEs, of the collection of statistics in the audiovisual sector;

(b) analyse the existing statistics (firms, functions and products) and their sources;

(c) forward to Eurostat, on an annual basis, statistics (firms, functions and products) already on hand or available from the competent national authorities;

(d) participate, on a voluntary basis, in pilot studies to test working methods in practice and promote the creation of Community statistics (firms, functions and products);

The second part states that Eurostat should:

(a) prepare a Community institutional and functional methodological framework

(firms, functions and products);

(b) create a database for statistics forwarded by the national authorities, as mentioned in paragraph 1(c) above, and data gathered from international organisations;

(c) compare existing statistical systems in Member States and some non-Member States, especially the pre-accession States;

(d) assess the relevance of, and future needs for, statistics in the audiovisual sector, especially in terms of data needed for the development and follow-up of employment, training and equal opportunities policy.

Article 3 of the Decision refers to the implementation of the statistical actions given above. Finally, Articles 4 and 5 refer to the procedure that needed to be followed when deciding the necessary measures of implementation as well as to the reports that should be prepared to document the progress of the implementation of the Decision, which is also the reason for writing this report.

II Commission Decisions Implementing the Council Decision

The Council Decision has been implemented through the adoption of two Commission Decisions: 1999/841/EC of 24 November 1999 and 2002/591/EC of 11 July 2002. Below a description of the individual measures adopted in each Commission Decision is given together with two tables illustrating the correspondence between the measures of each Commission Decision and the individual statistical action of the Council Decision.

II.A Commission Decision of 24 November 1999

A first set of 14 actions was published in December 1999. This specified the work planned for 1999-2001. Most notably it allowed Community subsidies for the work done by Member States on user needs studies, the update of the inventory of sources, and workshops with data suppliers. It also asked Member States to fill in and return the annual AUVIS questionnaire. These 14 actions were:

a) 4 measures to implement actions to be undertaken by national authorities:

- Studies by each Member State of priorities concerning national user needs for statistics. (The domains to be studied were to be those in the AUVIS classification plan)

- Update of the existing inventory by each Member State of national statistics and sources

- Optionally, development of the network of contacts between the Member States and main data producers by means of workshops held in volunteer Member States

- Forwarding to Eurostat by each Member State during 2000 of audiovisual statistics (firms, functions and products) already on hand or available from the competent national authorities. (The questionnaire, based on the AUVIS classification plan, was to be sent to Member States in the second quarter of the year 2000)

b) 10 measures to implement actions to be undertaken by Eurostat:

- Updating of the chapter specific to audiovisual services in the Eurostat Manual of Business Statistics

- Updating and publication, via the web, of the general methodological manual on audiovisual statistics

- Methodological studies on specific topics selected from within the following broad areas:

- structural business statistics for enterprises of the audiovisual and related sectors;

- statistics on selected sub-sectors such as film production, TV and radio;

- selected topics such as international trade in services of the audiovisual and related sectors, international co-productions, new media

- Processing of the data received from the 1999 questionnaire to Member States, and making the results available in Eurostat's dissemination database, and via publications

- Participation in workshops held in volunteer Member States for the development of the network of contacts between the Member States and main data producers

- Processing the data received from the 2000 questionnaire to Member States, and making the results available in Eurostat's dissemination database, and via publications

- Adaptation of an existing Eurostat computerised system to receive, validate, transform and store statistics gathered from Member States and international organisations

- Comparison of existing statistical systems in Member States with a view to improved harmonisation

- Study of the priorities concerning needs for statistics by the Commission's services

- Study of the priorities concerning needs for statistics by international organisations working in the field

Table 1: Correspondence between the Council Decision and Commission Decision 1999/841/EC

>TAULUKON PAIKKA>

>TAULUKON PAIKKA>

II.B Commission Decision of 11 July 2002

Commission Decision 2002/591/EC was adopted in July 2002 and described a further set of 11 measures for the implementation of statistical actions to be carried out at Commission and Member States level for the period 2002 - 2004. This Commission Decision specified three measures to be undertaken by Member States and eight measures to be undertaken by Eurostat to implement actions foreseen in Council Decision 1999/297/EC.

a) The three measures to be undertaken by Member States are:

- An annual update of the existing inventory of national statistics and sources

- (measure A-1);

- The annual forwarding to Eurostat by each Member State of data

- (via a questionnaire) on Audiovisual Statistics (firms functions and products) already at hand or available from competent national authorities. The questionnaire which is based on the AUVIS methodology may be revised each year after consultation with Member States (measure A-2);

- Voluntary participation in pilot studies to test working methods and nomenclatures. The list of topics for pilot studies have been discussed by a Task Force in December 2000 and take into account the priorities expressed in the user needs studies. Eurostat will consult the Member States on the list of studies to be carried out (measure A-3).

b) The eight measures to be undertaken by Eurostat are:

- Studies to develop the Community institutional and functional methodological framework and nomenclatures with emphasis on the priority areas highlighted in the user needs studies. The list of studies will be drawn up by Eurostat after Consultation with Member States (measure B-1);

- Regular updating and dissemination of the general methodological manual on audiovisual statistics (AUVIS methodology) (measure B-2);

- Updating of the chapter specific to Audiovisual services in the Eurostat Manual of Business Statistics taking into account the results of the studies to develop enterprise statistics for the Audiovisual sector (measure B-3);

- Annual processing of the data received from the annual questionnaire to Member States and dissemination of the results via Eurostat database and publications (measure B-4);

- Adaptation of the existing Eurostat computerised system to receive, validate transform and store statistics gathered from Member States and International organisations (measure B-5);

- Comparison of existing statistical systems in Member States, and Candidate and other countries with a view to improve comparability (measure B-6);

- Providing for an interim report on the progress made in implementing the Council Decision to the Council and European Parliament (measure B-7);

- Providing for a final report giving overall assessment of the implementation of Decision 1999/297/EC and of the relevance of, and needs for, statistics in the audiovisual sector (measure B-8).

Table 2: Correspondence between the Council Decision and Commission Decision 2002/591/EC

A. Measures to implement actions to be undertaken by national authorities

>TAULUKON PAIKKA>

B. Measures to implement actions to be undertaken by Eurostat

>TAULUKON PAIKKA>