Komission kertomus Neuvostolle ja Euroopan Parlamentille yhteisön luotonannosta ja Varainhankinnasta vuonna 2001 /* KOM/2002/0685 lopull. */





Komission kertomus Neuvostolle ja Euroopan Parlamentille yhteisön luotonannosta ja Varainhankinnasta vuonna 2001 SISÄLLYSLUETTELO JOHDANTO 1. VARAINHANKINTA VUONNA 2001 1.1. Yhteisön varainhankinta 1.2. Varainhankinnan kehitys 2. YHTEISÖN ULKOPUOLELLE SUUNTAUTUNUT LUOTONANTO 2.1. Yleiskatsaus 2.2. Yhteisön makrotaloudellinen rahoitusapu 2.3. EIP:n luontoanto vuonna 2001 Keski- ja Itä-Euroopassa, Välimeren alueella, Aasiassa ja Latinalaisessa Amerikassa, Etelä-Afrikan tasavallassa, entisessä Jugoslavian tasavallassa Makedoniassa, Bosniassa ja Hertsegovinassa neuvoston päätöksen 97/256/EY mukaan, sellaisena kuin se on muutettuna neuvoston päätöksillä 98/348/EY ja 98/729/EY, neuvoston päätöksellä 99/786/EY, neuvoston päätöksellä 2000/24/EY ja neuvoston päätöksellä 2001/778/EY, jolla mukaan luetaan Jugoslavian liittotasavalta 2.3.1. EIP:n päämäärät ja ensisijaiset tavoitteet 2.3.2. EIP:n luotonanto 2.3.3. Riskien jakaminen 2.3.4. Yhteistyö muiden instituutioiden kanssa 2.4. Lomén sopimuksen allekirjoittajavaltiot 2.4.1. EIP:n luotonanto 3. LUOTONANNON VAIKUTUKSET TALOUSARVIOON 3.1. Yhteisön talousarviosta myönnetyt takaukset 3.2. Korkotuki 3.3. Riskipääomat 4. TILASTOLIITE JOHDANTO 1. Yhteisön luotonantovälineitä koskevissa neuvoston päätöksissä määrätään, että komissio tiedottaa neuvostolle ja parlamentille vuosittain näiden välineiden käytöstä. Koska ydinvoimaloiden rakentamista on lykätty EU:ssa, neuvoston osoittamat luotot yhteisön uudelle rahoitusvälineelle (NCI) on käytetty kokonaisuudessaan eikä uusia EHTY-lainoja enää myönnetä, koska EHTY-sopimus päättyy vuonna 2002, komissio katsoo, ettei enää ole syytä tiedottaa neuvostolle ja parlamentille yhteisön luotonannosta yhteisön alueella käytettävien välineiden osalta. Tässä raportissa on ainoastaan otettujen lainojen takaisinmaksun seurantaa koskevia tietoja, jotka löytyvät varainhankintaa koskevasta kappaleesta. 2. Yhteisön ulkopuolelle myönnettyjen luottojen osalta komissio on velvoitettu neuvoston päätöksellä vuodelta 1997 ja vuodelta 2000 [1] antamaan vuosittain neuvostolle ja Euroopan parlamentille kertomus yhteisön talousarviosta taattujen EIP:n lainojen täytäntöönpanosta Keski- ja Itä-Euroopassa, Välimeren alueen valtioissa, Latinalaisessa Amerikassa, Aasiassa ja Etelä-Afrikan tasavallassa. Samat velvoitteet laajennettiin vuonna 1998 koskemaan EIP:n lainoja entiselle Jugoslavian tasavallalle Makedonialle (päätös 98/348/EY) ja Bosnialle ja Hertsegovinalle (päätös 98/729/EY), vuonna 2000 Kroatialle (päätös 2000/688/EY) sekä vuonna 2001 Venäjän Itämeren altaan alueille (päätös 2001/777/EY) ja Jugoslavian liittotasavallalle (päätös 2001/778/EY). [1] Päätös 97/256/EY ensimmäistä ja päätös 2000/24/EY toisesta yleisvaltuutuksesta. Tämän velvoitteen täyttämiseksi tässä raportissa käsitellään luotonantoa alueittain jaoteltuna. Yleiskuvan antamiseksi luontoantotoiminnasta raportissa on myös lyhyt yhteenveto yhteisön makrotaloudellisesta rahoitusavusta Keski- ja Itä-Euroopan maille sekä yhteisön luotonantoon liittyvistä korkotuista ja takauksista. 1. VARAINHANKINTA VUONNA 2001 1.1. Yhteisön varainhankinta Komissio on valtuutettu hankkimaan rahoitusta pääomamarkkinoilta rahoittaakseen neuvoston päättämät luotonantotoimet. Koska yhteisön uuden rahoitusvälineen (NCI) enimmäismäärät on täysin käytetty, Euratomin toimia EU:ssa on päätetty lykätä ja EHTY-sopimus päättyy vuonna 2002, ei näiden välineiden nojalla hankittu kuitenkaan varoja markkinoilta vuonna 2001. Ainoat viime vuonna toteutetut varainhankintatoimet liittyivät Länsi-Balkanin maille ja Tadzikistanille myönnettävään makrotaloudelliseen rahoitusapuun, Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren maille (AKT-maat) myönnettyihin lainoihin, Välimeren alueella tehtyjen pöytäkirjojen perusteella toteutettaviin hankkeisiin (MEDA) sekä EIP:n toimiin niin yhteisössä kuin sen ulkopuolellakin edellä mainituilla maantieteellisillä alueilla. 1.2. Varainhankinnan kehitys Edellä esitetystä huolimatta yhteisön toimielinten liikkeeseen laskemien lainojen määrä kasvoi vuonna 2001 (+11,3 %) ja oli näin ollen 32,5 miljardia euroa, kun se edellisenä vuonna oli 29,2 miljardia euroa (ks. tilastoliitteen taulukko 4-1). Takaisinmaksut, peruutukset ja valuuttakurssivaihtelu huomioon ottaen liikkeessä oleva nettolainakanta oli 179,1 miljardia euroa 31. joulukuuta 2001 eli 9,5 prosenttia enemmän kuin vuonna 2000 (katso liitteen taulukko 4-2). Sen jälkeen kun yhteinen raha otettiin käyttöön 1.1.1999, euromääräiset emissiot kasvoivat vuonna 2001 (67,3 prosenttiin kaikista emissioista), kun taas yhteisön muiden valuuttojen määräiset emissiot ovat supistuneet 39,1 prosentista 21,7 prosenttiin. Näiden emissioiden kokonaismäärä on siis kasvanut nopeasti ja yhteisön ulkopuolisten valuuttojen kustannuksella, joiden osuus kokonaisemissioista on supistunut 18 prosentista 11 prosenttiin. Emissiot Yhdysvaltojen dollareissa ovat supistuneet 36,2 prosentilla. Matala korkotaso ja taloudellinen epävarmuus on saanut lainanottajat jatkamaan siirtymistä vaihtuvakorkoisiin lainoihin. Niiden osuus oli miltei 80 prosenttia vuonna 2001, kun se vuonna 2000 oli 82 prosenttia. Lähes kaikki yhteisön uuden rahoitusvälineen (NCI) lainat on tällä hetkellä maksettu takaisin; lainakannan valuuttajakauma on esitetty tilastoliitteen taulukossa 4-4. 2. YHTEISÖN ULKOPUOLELLE SUUNTAUTUNUT LUOTONANTO 2.1. Yleiskatsaus Yhteisön kanssa yhteistyösopimuksen tehneille kolmansille maille myönnetään rahoitustukea eri muodoissa maantieteellisen alueen ja saavutettavien tavoitteiden mukaisesti. Kyseessä ovat yleensä kahdenväliset lainat (makrotaloudellinen tuki tai maksutasetuki), kun EU osallistuu maan makrotaloudellisen tasapainon palauttamiseen. Muissa tapauksissa kyseessä voivat olla tavalliset lainat, jotka annetaan joko suorana rahoituksena yksittäisiin hankkeisiin tai globaalilainoina pankkilaitoksille, jotka huolehtivat niiden suuntaamisesta pienemmille paikallisille hankkeille. Suoran rahoituksen tapauksessa komissio hallinnoi rahoitustoimet neuvoston päätöksen mukaisesti. Globaalilainojen tapauksessa lähinnä EIP hallinnoi lainoja tavanomaisten ehtojensa mukaisesti, ja sillä on yleensä EU budjettitakaus. Maantieteelliset alueet, joilla yhteisö harjoittaa näitä toimia, on lueteltu taulukossa 2-1. Taulukko 2-1 Yhteenveto rahoitustoiminnasta yhteisön ulkopuolella vuonna 2001 (milj. euroa) >TAULUKON PAIKKA> 2.2. Yhteisön makrotaloudellinen rahoitusapu Luottoina myönnettävä makrotaloudellinen rahoitusapu on luonteeltaan poikkeuksellista ja liittyy kansainvälisen yhteisön pyrkimyksiin tukea eräiden siirtymävaiheen ongelmia ratkovien maiden maksutasetta yhdessä Bretton Woodsin toimielinten kanssa. Yhteisön osalta toiminnassa keskitytään maantieteellisiin lähialueisiin, kuten Keski- ja Itä-Eurooppaan, Länsi-Balkaniin, Euroopan, Keski-Aasian ja Kaukasuksen uusin itsenäisiin valtioihin ja Välimeren eteläpuolisiin maihin. Tuen maksamisen ehtona on, että tuensaajamaa toteuttaa vaaditut makrotalouden vakauttamistavoitteet ja rakenneuudistukset. Näillä edellytyksillä vuosittain toteutettavien toimenpiteiden määrä on rajallinen, ja tuen vuosittaista muutosta on vaikea vertailla asianmukaisesti. Sitä mukaan kun jäsenyyttä hakeneet maat edistyvät huomattavasti makrotaloudellisessa mukauttamisessa, makrotaloudellinen rahoitusapu ei ole enää yhtä tarpeellista. Balkanin alue sen sijaan saa tällä hetkellä huomattavaa makrotaloudellista rahoitusapua, johon sisältyy myös merkittävä suorien avustusten osuus. Taulukko 2-2 Makrotaloudellisen rahoitusavun puitteissa annetut lainat vuosina 1996-2001 (milj. euroa) >VIITTAUS KAAVIOON> Vuonna 2001 neuvosto päätti makrotaloudellisesta rahoitusaputoimesta, joka myönnetään 225 miljoonan euron lainana Jugoslavian liittotasavallalle ja johon liittyy 120 miljoonan euron suora avustus. Suorina avustuksina myönnettävää makrotaloudellista rahoitusapua EJTM:lle on lisätty 18 miljoonalla eurolla, ja Kosovolle on päätetty myöntää makrotaloudellista rahoitusapua enintään 30 miljoonaa euroa talousarviotukena. Maksujen osalta voidaan todeta, että makrotaloudellista rahoitustukea maksettiin lainoina 305 miljoonaa euroa vuonna 2001. Tuki jakautuu Balkanin maiden kesken seuraavasti: 225 miljoonaa euroa Jugoslavian liittotasavallalle, 10 miljoonaa euroa EJTM:lle ja 10 miljoonaa euroa Bosnialle ja Hertsegovinalle. Uusista itsenäisistä valtioista Tadzikistanille on myönnetty 60 miljoonan euron laina. 2.3. EIP:n luontoanto vuonna 2001 Keski- ja Itä-Euroopassa, Välimeren alueella, Aasiassa ja Latinalaisessa Amerikassa, Etelä-Afrikan tasavallassa, entisessä Jugoslavian tasavallassa Makedoniassa, Bosniassa ja Hertsegovinassa neuvoston päätöksen 97/256/EY mukaan, sellaisena kuin se on muutettuna neuvoston päätöksillä 98/348/EY ja 98/729/EY, neuvoston päätöksellä 99/786/EY, neuvoston päätöksellä 2000/24/EY ja neuvoston päätöksellä 2001/778/EY, jolla mukaan luetaan Jugoslavian liittotasavalta Luku 2.3 muodostaa neuvoston päätöksen 2000/24/EY 2 artiklan mukaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitettavan vuoden 2001 vuosikertomuksen. 2.3.1. EIP:n päämäärät ja ensisijaiset tavoitteet Keski- ja Itä-Euroopassa investointipankki antaa tukea maille, jotka ovat hakeneet EU:n jäsenyyttä, ja auttaa niitä luomaan liittymisen mahdollistavat taloudelliset puitteet (samoin pankki tukee Kyprosta, Maltaa ja Turkkia). [2] Lisäksi EIP antaa apua Albanialle, Kroatialle, Jugoslavian liittotasavallalle sekä Bosnialle ja Hertsegovinalle. [2] Neuvoston päätösten mukaisiin valtuuksiin kuuluvan toimintansa lisäksi pankki on uusinut merkittävän jäsenyyteen valmistavan rahoitusjärjestelmänsä, jonka puitteissa se lainaa omista varoistaan ilman budjettitakausta auttaakseen EU:n jäsenyyttä hakeneita maita. EIP keskittyy liikenne-, viestintä- ja energiasektorin parantamiseen, nykyaikaistamiseen ja kehittämiseen ja kiinnittää erityistä huomiota Euroopan laajuisiin verkkoihin (TEN) Euroopan liikenneministereiden yleiskokouksen keskipitkän aikavälin keskeisiksi kehityshankkeiksi määrittelemien maantie- ja rautatieyhteyksien pohjalta. EIP:n hankkeisiin liittyviä ympäristöongelmia pidetään myös ensisijaisina tehtävinä kyseisten maiden lainsäädännön asteittaisessa mukauttamisessa EU:n lainsäädäntöön. EIP tukee myös suoraan tai globaalilainojensa avulla pk-yrityksiä ja muita teollisuusaloitteita, erityisesti silloin kun niihin liittyy EU:n kumppaneita. Välimeren alueella investointipankki harjoittaa luotonantotoimintaa pääasiassa Euro-Välimeri -kumppanuuden puitteissa näiden maiden talouskehityksen tukemiseksi. EIP:n lainoilla tuetaan yksittäisiä investointihankkeita ja globaalilainajärjestelyiden avulla pienempiä hankkeita ja pk-yrityksiä ja samalla vahvistetaan eri maiden rahoitussektoria. Investointipankki myöntää lainoja myös osana TERRA-ohjelmaa (Turkey Earthquake Reconstruction and Rehabilitation Action). Euro-Välimeri -kumppanuuden ehtojen mukaisesti EIP:n omista varoistaan myöntämiä lainoja täydennetään korkotuella (ympäristölainojen osalta) ja yhteisön talousarviosta myönnetyllä ja investointipankin hallinnoimalla riskipääomalla. Lainavaltuutuksen lisäksi ja neuvoston pyynnöstä EIP on käynnistänyt ohjelman, jossa se lainaa omista varoistaan ilman yhteisön budjettitakausta Välimeren alueen kumppanuusjärjestelynsä puitteissa. Aasiassa ja Latinalaisessa Amerikassa investointipankki rahoittaa sekä kyseisten maiden että EU:n kannalta mielenkiintoisia hankkeita; ne koskevat EU:n hankkeiden yhteisrahoitusta aloitteentekijöiden kanssa, teknologian siirtoa ja yhteistyötä energia-alalla ja ympäristönsuojelussa. Hankkeisiin liittyvä yhteinen etu esitetään taulukossa 2-11. Etelä-Afrikan tasavallassa pankin tavoitteena on osaltaan auttaa maan jälleenrakennus- ja kehitysohjelman toteuttamisessa. Näissä puitteissa EIP:n luotonantotoimet vuodesta 1997 ovat seuraavat: Taulukko 2-3 Omista varoista myönnetyt lainat muissa kuin EU-maissa (pois luettuna jäsenyyteen valmistavaan rahoitusjärjestelmään liittyvät lainat) >TAULUKON PAIKKA> 2.3.2. EIP:n luotonanto Vuonna 2001 EIP allekirjoitti Keski- ja Itä-Euroopassa neuvoston päätösten mukaisesti 21 lainasopimusta, joiden kokonaismäärä oli 693 miljoonaa euroa 10 maassa. Luotonanto jakautui kohtuullisesti koko alueelle; Kroatian ja Bulgarian osuus oli noin 40 prosenttia. * Pankki pyrkii toiminnallaan edelleen tukemaan kyseessä olevien maiden talouskehitystä pääasiassa rahoittamalla strategista infrastruktuuria. Yhteensä 693 miljoonan euron rahoituksesta 76 prosenttia eli 527 miljoonaa euroa suunnattiin liikenne- ja viestintäsektorille, mm. Euroopan liikennekäytäviin kuuluvan moottoritieosuuden rakentamiseen Liettuassa, Tonavan ylittävän tiesillan rakentamiseen Slovakiassa, tie- ja rautatieverkoston nykyaikaistamiseen Bosnia-Hertsegovinassa, Bulgariassa, Kroatiassa, Unkarissa, Slovakian tasavallassa ja Jugoslavian liittotasavallassa, satama-alueen infrastruktuurin uudenaikaistamiseen Albaniassa ja Jugoslavian liittotasavallassa sekä kiinteän televerkon laajentamiseen ja uudenaikaistamiseen Sloveniassa. * Energia-alalla suunnattiin 30 miljoonaa euroa (4 prosenttia kokonaisrahoituksesta) sähkönsiirto- ja jakeluverkon parantamiseen Albaniassa. * Yhteensä 136 miljoonan euron arvosta globaalilainoja (20 prosenttia kokonaisrahoituksesta) myönnettiin pk-yritysten tukemiseen Bulgariassa, Kroatiassa, Romaniassa ja Jugoslavian liittotasavallassa. Taulukko 2-4 EIP:n lainojen maa- ja toimialakohtainen jakauma Keski- ja Itä- Euroopan maissa vuonna 2001 >TAULUKON PAIKKA> *Jäljellä olevat osuudet Bosnian ja Hertsegovinan 100 miljoonan euron ja EJTM:n 150 miljoonan euron lainavaltuutuksista käytettiin vuonna 2001. Vastedes näille maille myönnettävät lainat otetaan Balkanin maat ja ehdokasmaat kattavasta yleisvaltuutuksesta. Välimeren alueella EIP allekirjoitti 15 lainaa 6 maassa vuonna 2001 ja lisäksi yhden lainan koko alueen luotonantoa varten. Turkin hankkeisiin myönnetyt lainat ovat noin 26 prosenttia koko luotonannosta, ja Algerian, Marokon ja Tunisian yhteensä 52 prosenttia. * Kokonaisrahoituksesta 41 prosenttia (580 miljoonaa euroa) kohdistettiin vesihuoltoon ja muille aloille. Hankkeisiin kuului vesihuolto Algeriassa, Marokossa, Tunisiassa ja Turkissa sekä kastelulaitteiden kunnostaminen Marokossa. * Energia-alalla 355 miljoonaa euroa eli 25 prosenttia kokonaisrahoituksesta osoitettiin sähkönsiirto- ja jakeluverkkojen parantamiseen Egyptissä, Marokossa ja Syyriassa. * Liikenteen alalla rahoitettiin tiehankkeita Marokossa ja Tunisiassa, ja ne olivat 9 prosenttia (130 miljoonaa euroa) alueen koko rahoituksesta. * Maanjäristyksen vaurioittamien teollisuuslaitosten kunnostamiseen ja uudelleen rakentamiseen Turkissa osoitettiin 6 prosenttia (75 miljoonaa euroa) kokonaisrahoituksesta teollisuuden ja palvelujen toimialoilla. * Egyptissä, Tunisiassa, Turkissa ja Välimeren alueella myönnettyjen globaalilainojen osuus oli 19 prosenttia (261 miljoonaa euroa) kokonaisrahoituksesta. Taulukko 2-5 EIP:n lainojen maa- ja toimialakohtainen jakauma Välimeren maissa vuonna 2001 >TAULUKON PAIKKA> *Osana TERRA-ohjelmaa teollisuuden kunnostamiseen maanjäristyksestä kärsineellä alueella. EIP allekirjoitti 11 lainasopimusta yhteensä 542 miljoonan euron arvosta seitsemässä Aasian ja Latinalaisen Amerikan maassa. * Teollisuuden ja palvelujen toimialoille myönnetyt lainat Argentiinassa, Brasiliassa, Filippiineillä ja Meksikossa olivat 46 prosenttia (246 miljoonaa euroa) kokonaisrahoituksesta. * Energia-alalla kaasuputki- ja voimalahankkeet Argentiinassa ja Brasiliassa saivat 29 prosenttia (158 miljoonaa euroa) kokonaisrahoituksesta. * Liikenne- ja viestintähankkeiden, joihin kuuluu televiestintähanke Panamassa ja tiehanke Kiinassa, osuus oli 110 miljoonaa euroa eli 20 prosenttia alueen luotonannosta. * Loput viisi prosenttia alueen luotonannosta myönnettiin globaalilainana Indonesialle. Taulukko 2-6 EIP:n lainojen maa- ja toimialakohtainen jakauma Aasian ja Latinalaisen Amerikan maissa vuonna 2001 >TAULUKON PAIKKA> Vuonna 2001 EIP allekirjoitti Etelä-Afrikan tasavallassa kolme lainasopimusta, joiden kokonaismäärä oli 150 miljoonaa euroa. Siitä 50 miljoonaa euroa (33 prosenttia) osoitettiin televiestintähankkeeseen ja 100 miljoonaa euroa (67 prosenttia) infrastruktuurihankkeisiin tarkoitettuihin globaalilainoihin. 2.3.3. Riskien jakaminen [3] [3] Neuvoston päätöksessä 2000/24/EY "EIP:tä kehotetaan pyrkimään siihen, että tämän päätöksen nojalla myönnettäviin lainoihin liittyvä kaupallinen riski katetaan 30 prosentin osalta muilla kuin valtion takauksilla mahdollisimman laajalti yksittäisiin aluekohtaisiin valtuuksiin perustuen. Prosenttimäärää nostetaan aina kun se markkinoiden kannalta on mahdollista." Neuvoston päätöksillä annetaan yhteisön kokonaistakaus 65 prosentille sovittujen lainojen kokonaismäärästä. Riskinjakojärjestelyn puitteissa yhteisön takaus kattaa muihin kuin valtion takaamiin hankkeisiin myönnetyt EIP:n lainat ainoastaan poliittisen riskin osalta, kun taas valtion takaamiin hankkeisiin myönnetyt lainat kuuluvat yhteisön takauksen piiriin kaikkien riskien osalta. Investointipankki käyttäisi yhteisön takausta yksittäiseen lainaan vain, jos hankkeen vakuus ei kattaisi pankin lainavaatimuksia, muun kuin valtion takaaman hankkeen tapauksessa ainoastaan poliittisista syistä ja valtion takaaman hankkeen tapauksessa mistä tahansa syystä. Takaus käytettäisiin koko vaadittavan lainasumman osalta. Vuonna 2001 EIP jatkoi toimintaansa riskien jakamiseksi. Tavoite kuitenkin kasvoi 30 prosenttiin ensimmäisen valtuutuksen 25 prosentista. 1. valtuutus: (muutokset, jotka kattavat Bosnian ja Hertsegovinan sekä EJTM:n) Ensimmäisten valtuutusten puitteissa sovitut lainat olivat viimeiset jäljellä olevat määrät Bosnialle ja Hertsegovinalle sekä EJTM:lle. Koska Bosniaa ja Hertsegovinaa koskevassa valtuutuksessa ei ollut mahdollisuutta riskin jakamiseen ja koska EJTM:ää varten allekirjoitettu laina ei sisältänyt riskin jakamista, ensimmäisen valtuutuksen puitteissa saavutetut tasot eivät ole muuttuneet. Jos verrataan luotonantoa enimmäismäärään, nämä tasot olivat 81 prosenttia Aasian ja Latinalaisen Amerikan, 26 prosenttia KIE-maiden ja 3 prosenttia Välimeren alueen maiden osalta. 2. valtuutus ja lisäykset: (neuvoston päätöksen, joka kattaa ajanjakson 1.2.2000-31.1.2007) Riskienjakohankkeiden kumuloitunut määrä neuvoston päätösten puitteissa harjoitetun luotonantotoiminnan alusta lähtien ja koskien 1.2.2000 alkanutta ajanjaksoa oli 1 188 miljoonaa euroa kokonaisvaltuutuksen perusteella vuoden 2001 lopussa eli 6 prosenttia luotonannon enimmäismäärästä ja 24 prosenttia luotonannosta tähän mennessä. * Keski- ja Itä-Euroopassa sekä Balkanin maissa EIP:n riskien jakamiseen perustuva luotonanto oli yhteensä 371 miljoonaa euroa eli 4 prosenttia näiden maiden luotonannon enimmäismäärästä ja 19 prosenttia alueen luotonannosta tähän mennessä. * Välimeren alueella ei allekirjoitettu yhtään lainasopimusta riskinjakojärjestelyn puitteissa vuonna 2001, minkä johdosta riskin jakaminen on tällä hetkellä ainoastaan prosentin luokkaa kaikista sovituista määristä. Kuten aiemmin jo todettiin, on kuitenkin muistettava, että Euro-Välimeri-kumppanuuteen sisältyvän ohjelmamenettelyn mukaisesti useimmat hankkeet on sovittu hallitusten tai julkisten elinten kanssa. Siksi on odotettavissa, että Välimeren maiden riskien jakamisen kokonaismäärä pysyy suhteellisen alhaisena. * Aasiassa ja Latinalaisessa Amerikassa EIP:n luotonantoon liittyvä riskinjako oli yhteensä 787 miljoonaa euroa eli 32 prosenttia valtuutuksen enimmäismäärästä ja 84 prosenttia alueen luotonannosta tähän päivään mennessä. * Etelä-Afrikan tasavallassa ei ole allekirjoitettu riskinjakolainoja. Riskien jakaminen 31.12.2001 on esitetty jäljempänä erikseen kunkin valtuutuksen osalta (riskinjakokomponentti on pysynyt muuttumattomana vuoden 2000 lopusta ensimmäisen valtuutuksen osalta). Taulukko 2-7 Riskien jakaminen 31.12.2001 - ensimmäinen valtuutus (milj. euroa) >TAULUKON PAIKKA> Taulukko 2-8 Riskien jakaminen 31.12.2001 - toinen valtuutus (milj. euroa) >TAULUKON PAIKKA> Luvun 2.3 lopussa olevissa alueellisissa taulukoissa (Taulukot 2-13-2-17) on ilmoitettu lainat, jotka ovat riskinjakolainoja. 2.3.4. Yhteistyö muiden instituutioiden kanssa EU:n jäsenyyttä hakeneissa maissa investointipankki toimii EU:n ohjelman puitteissa, jolla autetaan ehdokasmaita valmistautumaan liittymiseen erityisesti rahoittamalla investointeja, joiden tarkoituksena on näiden maiden ja EU:n infrastruktuurin yhdentäminen, ja tukemalla pk-yrityksiä. EIP rahoittaa hankkeet aina mahdollisuuksien mukaan yhdessä muiden instituutioiden kanssa. Siten investointipankin toiminta on osa määrätietoista lähestymistapaa, jota toteutetaan tiiviissä yhteistyössä komission kanssa ja tarpeen mukaan asianosaisissa maissa toimivien kansainvälisten rahoituslaitosten kanssa. EIP toimii läheisessä yhteistyössä PHARE/ISPA-ohjelman kanssa, jonka kanssa se on kehittänyt tuloksellisen ja edunsaajavaltioiden arvostaman yhteistyösuhteen. Sen tuen lisäksi, jota PHARE-ohjelmasta usein annetaan investointien suunnitteluvaiheessa ja jolla valvotaan, että hankkeen tukena on tarpeelliset tutkimukset ja tekninen apu, pankki toimii yhteistyössä PHAREn kanssa myös infrastruktuurihankkeiden yhteisrahoituksessa. PHARE/ISPA-ohjelman ja kansainvälisten rahoituslaitosten osuus EIP:n rahoittamista hankkeista vuonna 2001 on esitetty jäljempänä olevassa taulukossa. Muita hankkeita rahoitettiin EIP:n omasta jäsenyyteen valmistavasta rahoitusjärjestelmästä, mutta ne eivät kuuluu tämän raportin alaan. Kaakkois-Euroopan osalta EIP on perustanut Balkanin erityisryhmän, joka selvittää ne infrastruktuurihankkeet, joiden rahoitus voitaisiin asettaa etusijalle yhteistyössä muiden kansainvälisten rahoituslaitosten kanssa alueen vakaussopimuksen puitteissa. Taulukko 2-9 Yhteisrahoitushankkeet vuonna 2001 Keski- ja Itä-Euroopassa ja Balkanin maissa (milj. euroa) >TAULUKON PAIKKA> Välimeren alueella EIP toimii EU:n politiikan puitteissa, ja sen toimet ovat osa yhdenmukaistettua lähestymistapaa, jota harjoitetaan tiiviissä yhteistyössä komission kanssa ja tarpeen mukaan muiden kansainvälisten rahoituslaitosten kanssa, myös yhteisrahoitustoimien avulla. Näiden laitosten osuus EIP:n rahoittamista hankkeista on esitetty seuraavassa taulukossa. Taulukko 2-10 Yhteisrahoitushankkeet vuonna 2001 Välimeren alueen maissa (milj. euroa) >TAULUKON PAIKKA> Aasiassa ja Latinalaisessa Amerikassa pankki rahoittaa edelleen hankkeita, joihin liittyy kyseisen maan ja EU:n yhteinen etu. Vuonna 2001 sovittuihin lainoihin liittyvä yhteinen etu kuvaillaan jäljempänä olevassa taulukossa. Taulukko 2-11 Aasian ja Latinalaisen Amerikan hankkeisiin liittyvä yhteinen etu >TAULUKON PAIKKA> Pankki tekee yhteistyötä muiden kansainvälisten rahoituslaitosten kanssa Aasiassa ja Latinalaisessa Amerikassa aina mahdollisuuksien mukaan. Allaolevassa taulukossa on tarkemmat tiedot yhteisrahoitushankkeista. Taulukko 2-12 Yhteisrahoitushankkeet vuonna 2001 Aasiassa ja Latinalaisessa Amerikassa (milj. euroa) >TAULUKON PAIKKA> Etelä-Afrikassa on ollut useita tapauksia, joissa on tehty yhteistyötä kansainvälisten rahoituslaitosten kanssa, ja säännöllistä yhteyttä pidetään yllä EU:n kehitysrahoitusinstituutioiden, kuten DEG:n kanssa, joka on hiljattain avannut toimiston Johannesburgissa, sekä Proparcon ja CDC Capital Partnersien kanssa. Vuonna 2001 EIP ja EU:n komissio tekivät paljon töitä perustaessaan 50 miljoonan euron riskipääomarahastoa, jonka tarkoituksena on tukea mustan väestönosan taloudellisten mahdollisuuksien kohentamista Etelä-Afrikassa sekä osaamisen siirtämistä ja työpaikkojen luomista. Taulukko 2-13 Keski- ja Itä-Euroopassa vuonna 2001 allekirjoitetut lainat (milj. euroa) >TAULUKON PAIKKA> Taulukko 2-14 Balkanin maissa vuonna 2001 allekirjoitetut lainat (milj. euroa) >TAULUKON PAIKKA> Taulukko 2-15 Välimeren maissa vuonna 2001 allekirjoitetut lainat (milj. euroa) >TAULUKON PAIKKA> Taulukko 2-16 Aasiassa ja Latinalaisessa Amerikassa vuonna 2001 allekirjoitetut lainat (milj. euroa) >TAULUKON PAIKKA> Taulukko 2-17 Etelä-Afrikan tasavallassa vuonna 1999 allekirjoitetut lainat (milj. euroa) >TAULUKON PAIKKA> 2.4. Lomén sopimuksen allekirjoittajavaltiot 2.4.1. EIP:n luotonanto EIP:n AKT-MMA-maille myöntämien lainojen kokonaismäärä oli 520 miljoonaa euroa, josta 188 miljoonaa euroa rahoitettiin investointipankin omilla varoilla ja 332 miljoonaa euroa riskipääomalla. Luotonannon alueellinen ja toimialakohtainen jakauma on seuraava: Taulukko 2-18 EIP:n lainojen maa- ja toimialakohtainen jakauma AKT-MMA-maissa vuonna 2001 (milj. euroa) >TAULUKON PAIKKA> * Josta 100 miljoonaa euroa korkotukilainoja. 3. LUOTONANNON VAIKUTUKSET TALOUSARVIOON Luotonanto vaikuttaa yhteisön yleiseen talousarvioon, jos lainoihin liittyy takaus yhteisön talousarviosta, korkotukea tai luontonantajan kannalta riskinottoon verrattavia erityisehtoja. 3.1. Yhteisön talousarviosta myönnetyt takaukset Neuvosto päätti 22. joulukuuta 1999 yhteisön kokonaistakauksen myöntämisestä seitsemäksi vuodeksi Euroopan investointipankin yhteisön ulkopuolisiin hankkeisiin myönnetyille lainoille (neuvoston päätös 2000/24/EY). Tätä päätöstä on muutettu kahdesti vuonna 2000 (2000/688/EY ja 2000/788/EY). Neuvosto päätti 6. marraskuuta 2001 laajentaa tämän järjestelyn EIP:n Jugoslaviassa myöntämiin luottoihin ottamalla Jugoslavian mukaan Keski- ja Itä-Euroopan maiden ryhmään (neuvoston päätös 2001/778/EY). Kunkin alueen uudet enimmäismäärät ovat seuraavat: >TAULUKON PAIKKA> Takauksen enimmäismäärä on näin ollen 19 460 miljoonaa euroa, ja komission talousarviosta katetaan 65 prosenttia kyseisestä summasta (70 prosenttia edellisen valtuutuksen aikana). Uudessa päätöksessä EIP:tä kehotetaan mahdollisuuksien mukaan pyytämään muunlaisia (kaupallisia) vakuuksia rahoituksenvälittäjiltään ja asetetaan tavoitteeksi 30 prosenttia enimmäismäärästä (verrattuna edellisen valtuuksien mukaiseen 25 prosenttiin). Lainatakauskausi päättyy 31. tammikuuta 2007, ja sitä voidaan jatkaa ilman eri toimenpiteitä kuudella kuukaudella, jos lainojen kokonaismääriä ei ole saavutettu. Uuden valtuutuksen toisen vuoden aikana EIP allekirjoitti lainasopimuksia yhteensä 2 486 miljoonan euron arvosta, minkä seurauksena uuden valtuutuksen kokonaislainamäärä on 5 027 miljoonaa euroa, joka on 25,8 prosenttia enimmäismäärästä, ja riskinjakolainojen osuus on jo 39,7 prosenttia allekirjoitetuista lainoista. Neuvosto päätti 6. marraskuuta 2001 myöntää 100 prosentin yhteisön takauksen Euroopan investointipankille Venäjän Itämeren altaan ympäristöhankkeille myönnetyistä lainoista aiheutuvien tappioiden varalta 100 miljoonan euron kokonaismäärälle (neuvoston päätös 2001/777/EY). Takausten yksityiskohtainen tilanne on esitetty yleisestä talousarviosta katettavia lainoja koskevassa raportissa, jonka komissio laatii puolivuosittain. 3.2. Korkotuki Korkotukea myönnetään useissa yhteisön ohjelmissa niin yhteisössä kuin sen ulkopuolellakin. Komissio on neuvoston pyynnöstä laatinut aiheesta yleisen arviointikertomuksen (ks. KOM(2000) 524, 6.9.2000). Useimmat näistä ohjelmista ovat päättyneet, eikä niillä enää ole vaikutusta budjettimenoihin. Seuraavassa taulukossa luetellaan vielä käynnissä olevat ohjelmat ja tarkasteluvuoden aikana maksetun korkotuen määrä. Taulukko 3-1 Yhteisön eri rahoitusjärjestelyihin liittyvä korkotuki 1995-2001 (milj. ecua/euroa) >TAULUKON PAIKKA> 3.3. Riskipääomat Osana Välimeren alueen maiden ja Lomén sopimukseen kuuluvien maiden kanssa tehtyjä sopimuksia EIP solmii tuettuja lainoja, joihin kuuluu sopimuksen kestoa tai velan vakauttamista koskevia erityisehtoja, jotka tekevät kyseisistä sopimuksista pääomasijoituksiin verrattavia. Välimeren alueen maissa toteutettavat toimenpiteet rahoitetaan yleisestä talousarviosta ja AKT-maissa toteutettavat EKR:n talousarviosta. Tiedot toimenpiteistä esitetään taulukossa 2-18. 4. TILASTOLIITE Taulukko 4-1 Varainhankinnan ja luotonannon vuotuinen kehitys yhteisössä (milj. euroa) >TAULUKON PAIKKA> Taulukko 4-2 Yhteisön liikkeessä oleva lainakanta. Yhteisön liikkeessä oleva nettolainakanta kunkin jakson lopussa (1) (milj. euroa) >TAULUKON PAIKKA> Taulukko 4-3 Yhteisön vuonna 2001 liikkeeseen laskemat lainat valuuttalajeittain (milj. euroa) >TAULUKON PAIKKA> Taulukko 4-4 NCI-lainat valuuttalajeittain: lainakanta 31.12.2001 >TAULUKON PAIKKA>