FI 
 
 
EUROOPAN KESKUSPANKIN LAUSUNTO, 
annettu 24 päivänä marraskuuta 2008,  
Suomen valtiovarainministeriön pyynnöstä, 
lakiehdotuksesta valtion pääomasijoituksista talletuspankkeihin 
(CON/2008/75) 
 
Johdanto ja oikeusperusta  
Euroopan keskuspankki (EKP) vastaano tti 18 päivänä marraskuuta 2008 Suomen 
valtiovarainministeriöltä pyynnön antaa lausunto l uonnoksesta hallituksen esitykseksi laiksi valtion 
pääomasijoituksista talletuspankkeihin (jä ljempänä ’lakiehdotus’), jossa on liitteenä luonnos 
valtioneuvoston asetukseksi valtion pääomasijoituksesta talletuspankkeihin (jäljempänä ’asetusehdotus’). 
EKP:n toimivalta antaa lausunto perustuu Euroop an yhteisön perustamissopimuksen 105 artiklan 
4 kohtaan ja jäsenmaiden viranomaisten velvollisuu desta kuulla Euroopan keskuspankkia suunnitelmista 
lainsäädännöksi 29 päivänä kesäkuuta 1998 tehdyn päätöksen 98/415/EY1 2 artiklan 1 kohdan 
kuudenteen luetelmakohtaan, sillä lakiehdotus sisältää ra hoituslaitoksiin sovellettavia sääntöjä siltä osin 
kuin ne vaikuttavat merkittävästi rahoituslaitosten ja markkinoide n vakauteen. Tämän lausunnon on 
antanut EKP:n neuvosto Euroopan keskuspankin työjärjestyksen 17.5 artiklan ensimmäisen virkkeen 
mukaisesti.  
 
1.  Lakiehdotuksen tavoite 
Suomen hallitus on maailmanlaajuisen rahoituskriisin  johdosta esittänyt toimenpiteitä, joita voidaan 
toteuttaa rahoitusmarkkinoiden vakauttamiseksi, muk aan lukien i) valtiontakaukset pankkien liikkeeseen 
laskemille uusille velkainstrumenteille, ii) valtion p ääomatuki vakavaraisille rahoituslaitoksille ja 
iii) valtion pääomitus kriisipankeille2. Lakiehdotus liittyy toisena mainittuun toimenpiteeseen, jonka 
tarkoituksena on antaa vakavaraisille talletu spankeille mahdollisuus pääomatukeen talouden 
asianmukaisen rahoituksen varmistamiseksi. 
Pääomatukea ehdotetaan annettavaksi siten, että valtio merkitsee luo ttolaitostoiminnasta annetun lain 
45 §:ssä tarkoitetun pääomalainan, eli pankin ensis ijaisiin omiin varoihin (Tier 1 -pääoma) kuuluvan 
vakuudettoman pääomalainan. Lainan ehdoilla tulee olla Rahoitustarkastuk sen hyväksyntä. Tukea 
voidaan antaa terveille ja vakavaraisille suomalai sille talletuspankeille, mukaan lukien ulkomaisten 
                                                 
1  EYVL L 189, 3.7.1998, s. 42.  
2  Tarkempia tietoja on valtiovarainmini steriön tiedotteissa 164/2008 ja 168/20 08, jotka ovat saatavilla ministeriön 
verkkosivuilla www.vm.fi. Va ltiontakausten osalta S uomen hallitus pyysi 22.10.2008 eduskunnalta suostumusta 
suomalaisille pankeille myönnettäviä valtiontakauksia varten (HE 181/2008 vp). Kriisipankkien pääomittaminen 
toteutettaisiin tarvittaessa valtion vakuusrahast olaissa säädettyjen me nettelyjen mukaisesti. 
2 luottolaitosten tytäryhtiöt. Merkittävien pääomalai nojen yhteismäärä voisi lakiehdotuksen mukaan olla 
enintään 4 miljardia euroa, ja luottolaitoskohtai nen enimmäismäärä 20 prosenttia kunkin tuetun pankin 
ensisijaisista omista varoista. Valtio voisi merkitä  pääomalainoja 30.4.2009 saa kka, tai hallituksen niin 
päättäessä 31.12.2009 saakka. Pääo malainan pääoman määrä olisi ma ksettavissa takaisin valtiolle 
aikaisintaan viiden vuoden kuluttua lainan liikkeeseenlaskusta edellyttäen, että tietyt 
vakavaraisuusvaatimukset täyttyvät ja että Rahoitustarkastus ant aa suostumuksensa takaisinmaksuun. 
Valtiolla ei olisi oikeutta vaatia pääomalainan taka isinmaksua, mutta pääoman määrä kasvaisi asteittain, 
jos sitä ei makseta takaisin. Siinä tapauksessa e ttä talletuspankki menee konku rssiin, muilla veloilla on 
pääomalainaa parempi etuoikeus. 
Pääomalainan korko määräytyy seuraavien vaihtoeh tojen mukaan riippuen siitä, kumpi on korkeampi: 
i) 12 kuukauden euriborkorko lisätty nä seitsemän prosenttiyksikön marg inaalilla tai ii) sellainen osuus 
liikkeeseenlaskijan tilikauden tuloksest a verojen jälkeen, joka vastaa merkityn pääomalainan osuutta 
liikkeeseenlaskijan ensisijaisista konsolidoiduista om ista varoista. Korkoa maksetaan vain, jos 
talletuspankilla on voitonjakokelpoisi a varoja maksua varten. Jos talletuspankki ei ole maksanut korkoa 
kahdelta kalenterivuodelta, valtio lla on oikeus nimittää kaksi jäsentä pankin hallitukseen. 
Lakiehdotus ja asetusehdotus sisältävät tiettyjä  pääomalainan liikkeeseenlaskijaan sovellettavia 
rajoituksia, jotka liittyvät mm. voitonjakoon, liiketoimi nnan uudelleenjärjestelyihin (kuten fuusioihin), 
markkinointiin, liiketoiminnan laajentamiseen sekä ylimmän johdon etuuksiin. Pääomalainan ehtojen 
noudattamista valvoo rahoitustarkastus. 
 2. Yleiset huomautukset 2.1 EKP on hiljattain antanut useita lausuntoj a, jotka koskevat jäsenvaltioiden toimenpiteitä 
rahoituskriisin yhteydessä. EKP on korostanut rahoi tusmarkkinoiden luottamuksen palauttamiseen 
tähtäävän yhtenäisen lähestymistavan ja euro alueen valtioiden yhteisestä Euroopan laajuisesta 
toimintasuunnitelmasta 12 päivänä lokakuuta 2008 annetun julistuksen
3 (jäljempänä euroalueen 
maiden julistus) noudattamisen tärkeyttä. Tämän yhte näisen toiminnan tulisi kattaa aloitteet, joiden 
tarkoituksena on i) tarpeellisen likviditeetin varm istaminen, ii) pankkien rahoituksen helpottaminen 
eri keinoin, iii) täydentävän pääoman tarjoami nen rahoituslaitoksille ja iv) kriisipankkien 
pääomittaminen. Myös Euroopan unionin neuvos to hyväksyi nämä periaatteet 16 päivänä 
lokakuuta 2008 kaikkia jäsenvaltio ita koskevina. Tätä taustaa vasten EKP antoi 13 päivänä 
marraskuuta 2008 Suomea koskeva n lausunnon CON/2008/68 valtion va kuusrahastoa koskevasta 
lainsäädäntöehdotuksesta4 ja esitti huomautuksia, joilla on merkitystä myös tämän lausunnon 
kannalta. 
2.2 Aiempien lausuntojensa mukaisesti EKP toteaa, että olisi varmistettava, ettei tukea saaville 
laitoksille koidu perusteetonta etua, ja että olisi vä ltettävä rahoitustukijärjestelyjä, joiden voidaan 
                                                 
3  Julistus on saatavilla Ranskan puheenjoht ajuuskauden Internet-s ivuilta www.ue2008.fr. 
4  EKP:n lausunto CON/2008/68 Suomen valtiovarainministeriön pyynnöstä luonnoksesta hallituksen esitykseksi laiksi 
valtion vakuusrahastosta annetun lain ja luotto laitostoiminnasta annetun lain muuttamisesta. 
3 katsoa johtavan yksittäisiä luo ttolaitoksia suosivaan kohteluun. Euroalueen maiden julistuksen 
mukaisesti EKP toteaa lisäksi, että jäsenvaltioid en on toimittava koordinoidusti, jotta voidaan 
välttää tukitoimien kansallisen täytäntöönpanon  merkittävistä eroista johtuvat haitalliset 
vaikutukset ja vääristymät maailmanlaajuisella pankkisektorilla. EKP haluaa myös korostaa, miten 
tärkeää on varmistaa, että tällaiset toimenpiteet ovat EY:n kilpailuoikeuden vaatimusten, erityisesti 
valtiontukia koskevien sääntöjen mukaisia ja että pääoman myöntäminen pankeille rajataan 
ajallisesti. Tältä osin on tarpeen myös v iitata komission tiedonannossa ”Valtiontukisääntöjen 
soveltaminen maailmanlaajuisen finanssikriisin seura uksena rahoituslaitosten suhteen toteutettuihin 
toimenpiteisiin”5 (jäljempänä ’komission tiedonanto’) esitettyihin arviointiperusteisiin ja erityisesti 
rahoituslaitosten pääomapohjan vahvistamista koskevaan 4 lukuun6. 
 3. Erityiset huomautukset 
Kelpoisuusperusteet 
3.1 EKP toteaa komission tiedonannon mukaisesti, että kelpoisuusperusteiden tulis i olla objektiivisia ja 
syrjimättömiä. Lakiehdotuksen mukaan pääomat ukea voidaan myöntää ”talletuspankille, jolle on 
myönnetty toimilupa Suomessa”. Lakiehdotuksen perusteluissa selvennetään edelleen tämän 
säännöksen soveltamisalaa ja viitataan suomalaisi in talletuspankkeihin, jollaisiksi katsotaan 
ulkomaisten luottolaitosten tytäryhtiöt, mutta ei niiden sivuliikkeitä
7. EKP pitää säännöstä 
myönteisenä, sillä sitä sovellettaessa vältetään yks ittäisiä rahoituslaitoksia  suosiva kohtelu ja 
yhtäläisten toimintaedellytysten vääristymät. Lisäksi pääomatukea voivat saada vain laitokset, jotka 
täyttävät lakiehdotuksen 2 § 2 momentissa määrite llyt vakavaraisuusvaatimukset. EKP käsityksenä 
on, että tämä edellytys erottaa lakiehdotuksen  niistä pankkien pelastamiseen tähtäävistä 
erityissäännöksistä, joita käsiteltiin lausunnossa CON/ 2008/68 ja joiden on tarkoitus soveltua mm. 
luottolaitoksiin, joiden vakavaraisuus on heiken tynyt tai joiden vakavaraisuuden voidaan odottaa 
heikentyvän niin, että edellytyksiä ja tkaa luottolaitostoimintaa ei enää ole8. EKP:n käsityksen 
mukaan näiden kahden erityyppisen tukimuodon selkeä erottelu on tarkoitus säilyttää (ennaltaehkäisevä tuki terveille luottolaitoksille nyt puheena olevan lakieh dotuksen nojalla ja 
ongelmiin reagoiva tuki luotto laitoksille lausunnossa CON/2008/68 käs itellyn lain nojalla). Tässä 
yhteydessä EKP suhtautuu myönteisesti myös s iihen, että Rahoitustarkastus osallistuu 
vakavaraisten laitosten tuen tarpeen arviointiin.  
                                                 
5  2008/C 270/02. 
6  Luku 4 koskee pääomasijoitusjärjestelyjä , joita käytetään tukemaan  perustaltaan vakaita, mutta rahoitusmarkkinoiden 
poikkeusolojen vuoksi ongelmiin j outuneita rahoituslaitoksia. Tä ssä yhteydessä komissio on m ääritellyt seuraavat yleiset 
periaatteet: i) objektiiviset ja syrjimättömät tukikelpoisuus perusteet; ii) järjestelyn tilapäisyys; iii) tuen rajaaminen 
määrältään välttämättömään; iv) suojatoi met mahdollisia väärinkäytöksiä ja kilp ailun kohtuutonta vääristymistä vastaan; 
ja v) vaatimus siitä, että p ääomapohjan vahvistaminen on hätätoimenpide, jolla autetaan rahoituslaitos kriisin yli. 
7  Ks. esityksen vaikutuksia koske va yleisperustelujen 4 luku. 
8  Ks. 11a §, joka on ehdotettu lisät täväksi 30 päivänä huhtikuuta 1992 anne ttuun lakiin valti on vakuusrahastosta 
(379/1992) lakiehdotuksella, johon ote ttiin kantaa lausunnossa CON/2008/68. 
4 Sovellettavat ehdot 
3.2 Aiempien lausuntojensa mukaisesti EKP muistuttaa, että on ensiarvoisen tärkeää koordinoida 
sellaiset valtion toimenpiteet, joilla pyritään rahoitusmarkkinoiden jänn itteiden lieventämiseen. 
Jäsenvaltioiden harkitsemien pääomapohjan va hvistamiseen tähtäävien toimenpiteiden 
tarkoituksena on perustaltaan vakaiden rahoitusl aitosten vakavaraisuuden vahvistaminen, jotta 
voidaan parantaa pankkijärjestelmän toimivuu tta ja vakautta sek ä varmistaa talouden 
asianmukainen rahoitus. Jotta voitaisiin tukea eu roalueen maiden julist uksen toteuttamista, 
yhdenmukaista lähestymistapaa olisi erityises ti noudatettava pääomasijoitusten ehtojen ja 
instrumenttien hintojen määrittelyssä myönnettäessä ra hoituslaitoksille ensisijaisiin omiin varoihin 
kuuluvaa pääomaa. Tätä taustaa vasten EKP toteaa,  että yleisesti ottaen pääomatuen ehdoissa tulisi 
pyrkiä veronmaksajien etujen suojaamiseen ja yhtäläisten kilpailuma hdollisten kunnioittamiseen 
laitosten välillä. Lisäksi EKP korostaa, että pääomatu en hintaehtojen tulisi olla riskiperusteisia ja 
markkinaehtoisia ja että ne tulisi määritellä  ottaen huomioon sekä pääomalisäystä varten valittua 
asianomaista instrumenttia että asianomaista la itosta koskevat erityiset riskit. Pääomatukeen 
sovellettavien instrumenttien (kuten etuoikeutettuje n osakkeiden ja muiden hybridi-instrumenttien) 
erityiset ominaisuudet olisi valittava sopivalla ta valla niin, että samalla kun edistetään valtion 
pankeille kohdistaman pääomatuen aikaista päätty mistä, tuesta ei aiheudu pääoman hinnan liiallista 
nousua. Lopuksi valtion intervention väliaikaine n luonne olisi varmis tettava osoittamalla 
rahoituslaitoksille kannusteita instrumenttien lunastam iseksi takaisin niin aikaisin kuin mahdollista 
tietyn ajanjakson jälkeen. 
3.3 EKP toteaa, että jos talletuspankki ei maksai si korkoa kahdelta kalenter ivuodelta, valtiolla olisi 
lakiehdotuksen mukaan oikeus nimittää pankin hallitu kseen kaksi jäsentä. Lisäksi EKP toteaa, että 
tällaisten hallituksen jäsenten vaikutusvalta voi vaihdella riippuen kyseessä olevan pankin 
hallintorakenteesta. Periaatteessa tällaisen ehdon pitäisi sallia valtion osallistuminen maksun 
laiminlyöneen pankin päätöksentekoon siinä määrin  kuin se on tarpeen. Lisäksi EKP muistuttaa, 
että kuten komission tiedonannossa todetaan, pääomatuen tulee olla määrältään rajattu niin pieneksi 
kuin mahdollista, eikä edunsaajan tulisi sallia käyttävän tukea aggres siivisten kaupallisten 
strategioiden toteutukseen, toimintansa laajentamis een tai muihin tarkoituksiin, jotka voivat johtaa 
kilpailun vääristymiseen.  
3.4 Järjestelyn väliaikaisen luonteen osalta EKP to teaa, kuten edellä on mainittu, että lakiehdotuksen 
nojalla pääomalainoja voidaan merkitä vain 30.4.2009 saakka tai mikäli hallitus niin päättää, 
31.12.2009 saakka. 
 
5 Tämä lausunto julkaistaan EKP:n verkkosivuilla. 
  Annettu Frankfurt am Mainissa 24 päivänä marraskuuta 2008. 
 
[allekirjoitus] 
 
EKP:n puheenjohtaja 
Jean-Claude TRICHET