KOMISSION KERTOMUS NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN PARLAMENTILLE - Tsekin ja Puolan teräsalan rakenneuudistusta koskeva ensimmäinen seurantakertomus {SEK(2004)891}

1. JOHDANTO

Teräsala on tärkeä teollisuuden toimiala Tsekissä ja Puolassa. Tästä on osoituksena sekä alan työllisyystaso että teräksentuottajien luoma lisäarvo kummassakin maassa.

Viimeksi kuluneen vuosikymmenen aikana molemmissa maissa teräsalan rakennetta on uudistettu merkittävästi, mikä on vahvistanut alan kilpailukykyä. Lukuisa määrä kannattamattomia laitoksia on suljettu lopullisesti. Jäljelle jääneet laitokset on uudenaikaistettu markkinoiden edellyttämien teräslajien ja -laatujen tuotannon mahdollistamiseksi. Hallintorakenteissa on tapahtunut muutoksia samaan aikaan, kun laitoksia on yksityistetty ja keskitetty. Muutos tuotekeskeisestä markkinakeskeiseen tuotantokulttuuriin on havaittavissa useimpien yritysten kohentuneina tuloksina.

Tuottavuuden merkittävä kasvu johti työvoiman tarpeen jyrkkään vähenemiseen, ja rakenneuudistuksen vaikutusten lieventämiseksi oli tarpeen ryhtyä sosiaalisiin toimenpiteisiin. Tsekin ja Puolan teräksentuottajien teknisen rakenneuudistuksen tuloksena tuotantokustannukset pienenivät, ja erityisesti päästöjen määrä väheni jyrkästi.

Näistä ponnistuksista huolimatta teräsalan rakenneuudistusta ei ole vielä saatettu päätökseen Tsekissä ja Puolassa. Rakenneuudistusta on tarpeen jatkaa, jos halutaan, että asianomaiset yritykset muuttuvat kannattaviksi ja tarpeeksi kilpailukykyisiksi toimimaan normaaleissa markkinaolosuhteissa.

Kummassakin maassa monet yritykset ovat tähän asti voineet olla kannattavia ainoastaan valtion tuen turvin. Näin ollen Tsekin ja Puolan kanssa neuvoteltiin siirtymäajoista, jotta valtiontuen myöntäminen tietyille yrityksille olisi mahdollista (ks. asianomaiset Eurooppa-sopimusten pöytäkirjat [1]). Valtiontuen sallittu enimmäismäärä vastaa kansallisissa rakenneuudistusohjelmissa ja yksittäisten yritysten liiketoimintasuunnitelmissa esitettyjä rahoitussuunnitelmia, jotka sekä Tsekin että Puolan hallitus hyväksyivät ja jotka komissio vahvisti vuosina 2002 ja 2003.

[1] EYVL L 360, 31.12.1994, s. 79-80, ja EYVL L 348, 31.12.1993, s. 70.

Tämä poikkeus valtiontukea koskevista EU:n säännöistä edellyttää, että täytetään tietyt velvoitteet, joista on neuvoteltu EU:n, Tsekin ja Puolan kesken. Sekä asianomaisten maiden hallituksia että yksittäisiä yrityksiä koskevat velvoitteet on esitetty pöytäkirjoissa, jotka sisältyvät valtioiden ja hallitusten päämiesten Ateenassa 16. huhtikuuta 2003 allekirjoittamaan liittymissopimukseen. Pöytäkirja nro 2 [2] koskee Tsekin ja pöytäkirja nro 8 [3] Puolan terästeollisuuden rakenneuudistusta.

[2] EUVL L 236, 23.9.2003, s. 934.

[3] EUVL L 236, 23.9.2003, s. 948.

Pöytäkirjoissa vahvistetaan lisäksi kyseisten velvoitteiden seurantaa ja raportointia koskevia yksityiskohtaisia sääntöjä, jotka sisältävät muun muassa seuraavaa:

* kumpikin valtio toimittaa komissiolle puolivuosittain selvityksen, joka koskee tukea saavien yritysten rakenneuudistusta ja pöytäkirjassa vahvistettujen velvoitteiden ja vaatimusten täyttämistä,

* riippumaton arviointi suoritetaan vuosina 2003, 2004, 2005 ja 2006, ja

* komissio antaa neuvostolle asiaa koskevan kertomuksen.

Tässä kertomuksessa tarkastellaan ensimmäisen rakenneuudistusvuoden eli vuoden 2003 tuloksia, ja se sisältää seuraavat osat:

* maailmanlaajuisten teräsmarkkinoiden tarkastelu rakenneuudistuksen kannalta sekä tärkeimpien rakenneuudistukseen liittyvien kehityssuuntien kuvailu kummassakin maassa,

* maakohtainen arviointi valtiontuesta ja rakenneuudistuksen vertailuarvoista sellaisina kuin ne on määritelty pöytäkirjojen liitteissä (tuottavuus ja työvoima, kustannukset, kapasiteetin vähentäminen ja kannattavuus),

* päätelmät tarvittavista välitavoitteista, jotta tukea saavat yritykset olisivat kannattavia rakenneuudistusjakson loppuun mennessä.

Neuvostolle annetaan seurantakertomukset vuosittain. Viimeinen, vuoden 2006 kertomus annetaan vuonna 2007. Viimeiseen kertomukseen sisällytetään lisäksi yleisarvio koko rakenneuudistusprosessin (2003-2006) tuloksista.

2. MAAILMAN TERÄSMARKKINOIDEN KEHITYSSUUNNAT

Koska rakenneuudistukseen vaikuttavat yritysten ja viranomaisten toimenpiteiden lisäksi myös yleinen talouskehitys ja markkinatilanne, Tsekin ja Puolan teräsyritysten suorituskyvyn arvioimiseksi tarvitaan tietoja maailman teräsmarkkinoiden kehityksestä.

Maailmantalouden elpyminen vuoden 2003 jälkipuoliskolla vaikutti myönteisesti teräksen kysyntään ja kauppaan kahden vuoden laskukauden jälkeen. Talouskehityksen ansiosta teräksen kysyntä nousi uusiin ennätyslukuihin eli 960 miljoonaan tonniin vuonna 2003, ja kasvavasta kysynnästä on merkkejä maailmanlaajuisesti. Tämän kasvukehityksen odotetaan jatkuvan koko vuoden 2004.

Maailmanlaajuisesta voimakkaasta kasvusta huolimatta kysyntä EU:ssa, joka on Tsekin ja Puolan pääasiallinen vientimarkkina-alue, pysyi vakaana vuonna 2003, ja vuodelle 2004 on ennustettu vain vähäistä kasvua (suurimpien maiden osalta 1,4-1,7 prosenttia).

Vaikka hinnat nousivat vuoden 2003 jälkipuoliskolla koko maailman tasolla, nousu oli EU:ssa selvästi pienempi kuin muilla alueilla. Samalla jaksolla raaka-aineiden, kuljetusten ja energian hintojen merkittävä nousu hidasti osittain teräksentuottajien tulojen kasvua. Tämä kehityssuunta voimistui vuoden 2003 loppua kohti.

3. TsEKIN JA PUOLAN SEURANTAOHJELMIEN TULOKSET

3.1. Tsekki

Komission saamien tietojen mukaan yleisesti ottaen Tsekki noudattaa pöytäkirjassa annettuja velvoitteita pöytäkirjan liitteessä 1 lueteltujen yritysten osalta.

Vuoden 2003 loppuun mennessä myönnettyjen valtiontukien määrä oli sovittua enimmäismäärää alhaisempi. Vuosina 1997-2003 Tsekki myönsi tukia yhteensä 12 000 miljoonaa Tsekin korunaa (371 miljoonaa euroa [4]), mikä on noin 85 prosenttia pöytäkirjassa vahvistetusta enimmäismäärästä. Valtiontukea voidaan myöntää pöytäkirjan mukaisesti seuraaville yrityksille: Ispat Nova Hut a.s., Vitkovice Steel a.s. ja Valcovny Plechu Fridek-Mystek a.s.

[4] Tsekin korunan ja euron vaihtokurssilla 32,329 (joulukuun 2003 keskiarvo).

Vaikka vuodeksi 2003 ei ollut suunniteltu kapasiteetin supistuksia, yritykset vahvistivat olevansa sitoutuneita kannattamattomien tuotantolaitosten sulkemista koskevaan velvoitteeseensa seuraavien vuosien aikana, kuten kansallisessa rakenneuudistusohjelmassa edellytetään.

Seurantajakson ensimmäisenä vuonna Tsekin terästeollisuuden rakenneuudistuksen tulokset olivat yleisesti ottaen tyydyttäviä. Myönteinen markkinakehitys osaltaan vaikutti tulosten paranemiseen, mutta myös tukea saaneet yritykset osoittivat etenevänsä kohti yleistä rakenneuudistustavoitetta eli kannattavuuden saavuttamista rakenneuudistuskauden loppuun mennessä.

Vuonna 2003 saavutetusta edistymisestä huolimatta komissio haluaa kiinnittää Tsekin huomion siihen, että rakenneuudistusprosessia on tarpeen nopeuttaa tulevina vuosina. Se edellyttää lisäponnistuksia varsinkin kahdessa tukea saavassa yrityksessä, jotta rakenneuudistus saadaan päätökseen. Erityisesti tarvitaan investointeja, joiden avulla vähennetään kustannuksia ja jotka liittyvät korkeamman lisäarvon lopputuotteiden tuottamiseen, jotta kyseiset yritykset olisivat rakenneuudistusjakson päättyessä kannattavia.

3.2. Puola

Puolan rakenneuudistusprosessia tarkasteltaessa on otettava huomioon se, että maan kansallinen rakenneuudistusohjelma hyväksyttiin vasta vuoden 2003 puolivälissä ja että Puolan suurinta teräksentuottajaa PHS:ää koskevat yksityistämisneuvottelut olivat edelleen käynnissä vuoden 2003 jälkipuoliskolla. Nämä molemmat seikat ovat vaikuttaneet tähänastisiin tuloksiin.

Komission saamien tietojen mukaan Puola noudattaa pöytäkirjan liitteessä 1 lueteltujen yritysten osalta pöytäkirjassa asetettuja velvoitteita, ja myönnettyjen valtiontukien määrä on enimmäismäärää alhaisempi. Vuosina 1997-2003 Puola myönsi tukia yhteensä 2 750 miljoonaa Puolan zlotya (590 miljoonaa euroa [5]), mikä on noin 80 prosenttia pöytäkirjassa vahvistetusta enimmäismäärästä. Valtiontukea voidaan myöntää pöytäkirjan mukaisesti seuraaville yrityksille: PHS, Huta Andrzej, Huta Bankowa, Huta Batory, Huta Buczek, Huta Lucchini-Warszawa (HLW), Huta Lab?dy ja Huta Pok?j.

[5] Puolan zlotyn ja euron vaihtokurssilla 4,6595 (joulukuun 2003 keskiarvo).

Saatavilla olevien tietojen mukaan myös kapasiteetin supistamista koskevia velvoitteita on noudatettu vuonna 2003. Valssattujen levyvalmisteiden tuotantokapasiteettia pienennettiin pysyvästi yhteensä 901 000 tonnia vuosina 2002-2003.

Puolan terästeollisuuden rakenneuudistuksen ensimmäisenä vuonna esiintyi kuitenkin merkittäviä viivästyksiä. Ensinnäkin tukea saavat yritykset eivät hyödyntäneet täysimääräisesti kohentuneen teräsmarkkinatilanteen suomia mahdollisuuksia eivätkä lisänneet myyntiään. Toisaalta yritykset eivät voineet raaka-aineiden jyrkän hinnannousun vuoksi hyödyntää kustannusten alentamisstrategiaa suunnitellulla tavalla.

Rakenneuudistuksessa esiintyneet viivästykset johtuvat pääasiassa Puolan suurimman teräksentuottajan PHS:n yksityistämisneuvotteluista, jotka päättyivät vasta vuonna 2004. Yksityistämisprosessin päättymisen arvellaan kuitenkin edistävän rakenneuudistusta. Komissiolle neuvoja antavien asiantuntijoiden mukaan uusi omistaja pystyy kuromaan viivästykset nopeasti kiinni.

Komissio toteaa, että kaikkien yritysten on lähivuosina tehostettava rakenneuudistustaan ollakseen rakenneuudistusjakson loppuun mennessä kannattavia. Suotuisan markkinatilanteen odotetaan jatkuvan, ja kaikkien tukea saavien yritysten olisi hyödynnettävä sitä maksimoidakseen liikevaihtonsa, jotta ne kykenevät rahoittamaan tarvittavan investoinnit ja panemaan täytäntöön muita rakenneuudistustoimenpiteitä.

4. JATKOTOIMENPITEET

Tsekin ja Puolan terästeollisuuden rakenneuudistusprosessin vuotta 2003 koskevan seurannan tulosten perusteella komissio on havainnut asianomaisissa pöytäkirjoissa asetettujen velvoitteiden ja vaatimusten täyttämiseen liittyviä viivästyksiä, joista jotkin ovat merkittäviä. Komissio katsoo, että rakenneuudistusprosessia on tarpeen tehostaa vuonna 2004, jotta tukea saaneet yritykset olisivat rakenneuudistuskauden loppuun mennessä kannattavia. Erityisesti olisi kiinnitettävä huomiota investointeihin, joita tarvitaan tuotantokustannusten alentamiseksi ja korkeamman lisäarvon tuotteiden myynnin kasvattamiseksi ja siten tulojen lisäämiseksi.

Komissio aikoo seurata tarkasti aloja, joilla on havaittu viivästyksiä, ja raportoida niistä tulevissa seurantakertomuksissaan.

Komissio muistuttaa, että pöytäkirjoissa on selkeästi todettu, että Tsekki ja Puola eivät saa myöntää pöytäkirjojen mukaisen tuen lisäksi muuta valtiontukea kansallisen terästeollisuutensa rakenneuudistusprosessiin. Kaiken muun rakenneuudistustuen katsotaan siten olevan liittymissopimuksen vastaista, ja komissio ryhtyy tarvittaviin toimenpiteisiin tuen perimiseksi takaisin. [6]

[6] Komissio päätti 19. toukokuuta 2004 aloittaa EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisen muodollisen menettelyn, joka koskee pöytäkirjan liitteeseen 1 kuulumattomalle Huta Czestochowa -nimiselle teräksentuottajalle myönnettyä rakenneuudistustukea (asia C20/04 ex NN 25/2004).