Alueiden komitean lausunto aiheista:

"Ehdotus parlamentin ja neuvoston päätökseksi yhteisön koulutusalan Sokrates-toimintaohjelman toisesta vaiheesta",

"Ehdotus neuvoston päätökseksi yhteisön ammatillista koulutusta koskevan Leonardo da Vinci -toimintaohjelman toisesta vaiheesta", ja "Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi yhteisön Nuoriso-toimintaohjelmasta"

(1999/C 51/13)

ALUEIDEN KOMITEA, joka

ottaa huomioon ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi yhteisön koulutusalan Sokrates-toimintaohjelman toisesta vaiheesta KOM(98) 329 lopull. 98/0195 COD (), ehdotuksen neuvoston päätökseksi yhteisön ammatillista koulutusta koskevan Leonardo da Vinci -toimintaohjelman toisesta vaiheesta KOM(98) 330 lopull. 98/0196 SYN () ja ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi yhteisön Nuoriso-toimintaohjelmasta KOM(98) 331 lopull. 98/0197 COD (),

ottaa huomioon neuvoston 15. syyskuuta 1998 ja 1. lokakuuta 1998 (Sokrates- ja Nuoriso-ohjelmien osalta) sekä Euroopan komission 1. syyskuuta 1998 (Leonardo-ohjelman osalta) Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 126 ja 127 artiklan sekä 198 c artiklan ensimmäisen kohdan mukaisesti tekemät päätökset pyytää aiheesta alueiden komitean lausunto,

ottaa huomioon komitean työvaliokunnan 13. toukokuuta 1998 tekemän päätöksen antaa lausunnon valmistelu valiokunta 7:n "Koulutus Ammattikoulutus Kulttuuri Nuoriso Urheilu Kansalaisten oikeudet" tehtäväksi,

ottaa huomioon valiokunta 7:n lokakuun 1. päivänä 1998 hyväksymän lausuntoluonnoksen CdR 226/98 rev., jonka esittelijä oli John Evans,

sekä

katsoo että Amsterdamin sopimus sisältää yhteisön jäsenmaiden sitoumuksen "edistää kansojensa mahdollisimman korkeaa tiedontasoa luomalla laajat mahdollisuudet koulutuksen saantiin sekä jatkuvan koulutuksen avulla",

katsoo että Amsterdamin sopimuksessa tunnustetaan paikallis- ja alueviranomaisten merkittävä rooli ammattikoulutuksen alalla ja laajennetaan alueiden komitean pakollisen kuulemisen aihepiiriä ammattikoulutukseen,

hyväksyi 18. 19. marraskuuta 1998 pitämässään 26. täysistunnossa (marraskuun 19. päivän kokouksessa) yksimielisesti seuraavan lausunnon.

1. Johdanto

1.1. Alueiden komitea on tyytyväinen siihen, että Amsterdamin sopimuksessa ja Agenda 2000 -asiakirjassa korostetaan, miten tärkeää tietoja ja taitoja edistävä toiminta on Euroopan unionin kehityksen kannalta. Komissio ilmoitti päätöksestään tehdä kolme ehdotusta yleissivistävän koulutuksen, ammatillisen koulutuksen ja nuorisotoiminnan alalla Agenda 2000 -asiakirjassa ja "Kohti tietojen ja taitojen Eurooppaa" -tiedonannossa. AK antoi tiedonannosta lausunnon (), jossa tarkastellaan avoimemman ja dynaamisemman eurooppalaisen koulutusalueen tavoitetta hyvin myönteisessä valossa sekä kannatetaan strategiapainotteisten, yhtenäisten puitteiden kehittämistä EU:n koulutus- ja nuorisopolitiikalle.

1.2. Euroopan komissio tahtoo jatkaa työtä nykyisten ohjelmien pohjalta: Sokrates (yleissivistävä koulutus), Leonardo da Vinci (ammatillinen koulutus) ja Nuorten Eurooppa (nuoriso-ohjelmat). Komissio tahtoo aluksi säilyttää nämä monien EU:n kansalaisten yleisesti tuntemat nimet sekä parantaa samalla EU:n rahastojen toimintaa, vaikuttaa kyseisten varojen käyttöön ja parantaa niiden kohdentamista. Näissä kolmessa ehdotuksessa näkyy halu toteuttaa yhtenäista lähestymistapaa erityisesti yhteistoimien avulla. AK on tyytyväinen tähän yhtenäistämiseen, jonka tulisi maksimoida aloitteiden vaikutus erityisesti sosiaalisen syrjäytymisen torjumiseksi.

1.3. Yleissivistävän koulutuksen, ammatillisen koulutuksen ja nuorisotyön ohjelma-alueilla on kolme tavoitetta:

Edistetään työllisyyttä Eurooppa-neuvoston Luxemburgissa pidetyn työllisyysasiain huippukokouksen päätösten mukaisesti tukemalla työn ja sen organisoinnin muuttuessa tarvittavia taitoja ja osaamista sekä yrittäjyyttä.

Lisätään tietoa, tavoitteena luoda yhteiskunnalliset ja tekniset edellytykset talouskasvua ja elintasoa parantavien innovaatioiden edistämiselle.

Tarjotaan kansalaisille eurooppalaisia kokemuksia, joiden avulla vahvistetaan tunnetta yhteisestä identiteetistä ja kuulumisesta yhteiseen alueeseen.

1.4. Euroopan komissiolle, Euroopan unionin neuvostolle, Euroopan parlamentille ja yhteisön muille toimielimille työttömyys ja sosiaalinen syrjäytyminen ovat kaksi suurinta ongelmaa, joihin niiden täytyy puuttua. Tätä taustaa vasten AK on tyytyväinen siihen, että yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen, vakiintuneissa koulutusrakenteissa annettavan ja vapaamuotoisen koulutuksen sekä ammatillisen peruskoulutuksen ja täydennyskoulutuksen väliset jaot tulevat yhä häilyvämmiksi, kuten ilmenee tarkistettujen ohjelmien yleisestä, yksinkertaistetusta ja yhtenäisestä luonteesta sekä suunnitelluista yhteyksistä rakennerahastojen, erityisesti Euroopan sosiaalirahaston (ESR) kanssa. Täydentävyys ja yhtenäisyys voivat olla vain hyödyksi sosiaalisen syrjäytymisen ja työttömyyden torjunnassa.

1.5. AK puoltaa käsitystä, jonka mukaan vakiintuneissa koulutusrakenteissa annettava ja vapaamuotoinen yleissivistävä koulutus sekä laajasti käsitetty ammatillinen koulutus ovat olennaisia tekijöitä työllistettävyyden ja sopeutumiskyvyn kannalta. Tämä käsitys ilmaistaan työllisyyden suuntaviivoissa, jotka juontavat juurensa Eurooppa-neuvoston marraskuussa 1997 pitämään työllisyyshuippukokoukseen, ja se otetaan huomioon komission tarkistettuihin ohjelmiin kuuluvissa toimissa. Edellä mainittujen koulutusmuotojen avulla voidaan tukea voimakkaasti yrittäjyyden kehittämistä ja tasavertaisten mahdollisuuksien toteutumista. Alueiden komitea kiinnittää erityishuomiota vammaisten oikeutettuihin vaatimuksiin päästä toimista osallisiksi, kun tätä ryhmää koskevat toimet on nyt otettu osaksi koulutusohjelmia.

1.6. AK on huomauttanut useissa aiemmissa lausunnoissaan, että työpaikan koko ajan muuttuvat vaatimukset, joita ovat työn uudet järjestelyt ja sopeutuminen uuteen teknologiaan, edellyttävät työvoiman jatkuvaa kouluttamista. Elinikäisten työpaikkojen maailmaa ei enää ole, ja siksi koulutus voi elinikäisen oppimisen lähestymistavan mukaisesti osoittautua keskeiseksi välineeksi kehitettäessä ammattitaitoista työvoimaa, joka on kestävän taloudellisen ja yhteiskunnallisen kehityksen avaintekijä. Ammattitaidon jatkuvan ajantasaistamisen edistäjien ei tarvitse olla vain yksityisiä tahoja, yleensä työnantajia, vaan niiden pitää olla myös ja ennen kaikkea alueita ja kuntia. AK korostaa erityisesti tarvetta antaa opettajille täydennyskoulutusta tietotekniikan ja multimedian opetuskäytössä.

1.7. AK on tyytyväinen koulutuksen ja nuorisopolitiikan roolille annettavaan tunnustukseen edistettäessä täysimääräistä osallistumista yhteiskunnan toimintaan. AK korostaa, että pääsy kognitiiviseen yhteiskuntaan on kansalaisten Euroopan perustavaa laatua oleva ulottuvuus, joka mahdollistaa aktiivisemman osallistumisen taloudelliseen, sosiaaliseen ja yhteiskunnalliseen elämään.

2. Yleistä

2.1. Kullakin ohjelmalla on tavoitteidensa mukaiset erityistoimet, mutta kaikki toimet toteutetaan seuraavien kuuden toimenpiteen avulla: henkilöiden liikkuvuus ja virtuaaliliikkuvuus, verkottuminen, kielitaidon parantaminen, uutta luovien hankkeiden ja tuotteiden tukeminen sekä yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen järjestelmien tuntemuksen parantaminen. AK on tyytyväinen toimien samankaltaisuuteen, joka tukee kohdennetumpaa ja yhtenäisempää lähestymistapaa.

2.1.1. Henkilöiden liikkuvuus

2.1.1.1. AK panee merkille, että nykyisten kolmen ohjelman puitteissa toteutetut henkilöiden liikkuvuutta edistävät toimet ovat onnistuneet hyvin. Komitea korostaa kuitenkin tarvetta varmistaa erityisesti heikossa asemassa olevien ryhmien tasavertaiset mahdollisuudet osallistua liikkuvuutta edistäviin toimiin.

2.1.1.2. AK tukee molemminpuolista pätevyysvaatimusten tunnustamista edistäviä toimia sekä pyrkimyksiä liikkuvuuden esteiden poistamiseksi. Kuten AK on todennut Euroopan komission vihreästä kirjasta "Koulutus ammattikoulutus tutkimus kansainvälisen liikkuvuuden esteet" antamassaan lausunnossa (), se tukee ponnisteluja, joilla pyritään eurooppalaisen opintosuoritusten ja arvosanojen siirtojärjestelmän ETCS:n laajentamiseen erityisesti kattamaan ammattikoulutusalan, sekä työssä hankittujen taitojen ja vapaamuotoisen ammattikoulutuksen vastavuoroisen tunnustamisen kehittämiseen virallisen hyväksymismenettelyn avulla.

2.1.1.3. AK on tyytyväinen suunnitelmaan edistää liikkuvuutta oppisopimuskoulutuksessa ja vuorottelukoulutuksessa Leonardo-ohjelman avulla sekä Europass-todistuksen käyttöönottamiseen. Europass-todistuksella voidaan todistaa vuorottelu- ja oppisopimuskoulutuksessa olevan henkilön toisessa jäsenvaltiossa hankkimat tiedot ja taidot. Tämä näkökanta ilmaistiin AK:n lausunnossa aiheesta "Ehdotus neuvoston päätökseksi vuorottelukoulutukseen, mukaan lukien oppisopimuskoulutus, liittyvien eurooppalaisten koulutusjaksojen kehittämisestä" ().

2.1.1.4. AK antaa tunnustusta Nuoriso-toimintaohjelman arvokkaalle panokselle. Ohjelma mahdollistaa erityisesti sellaisten heikossa asemassa olevien nuorten osallistumisen, jotka eivät täytä Leonardo- ja Sokrates-ohjelmiin osallistumisen edellytyksiä. Juuri näiden nuorten on usein vaikeinta integroitua yhteiskunta- ja työelämään; nuorisovaihtojen avulla he voivat voittaa nämä vaikeudet.

2.1.1.5. AK on tyytyväinen Nuoret eurooppalaiset vapaaehtoiset -toimintaohjelman sisällyttämiseen yhtenäisen eurooppalaisen nuorisopolitiikan lähestymistapaan, joka on AK:n aiheesta "Nuoret eurooppalaiset vapaaehtoiset -toimintaohjelma" () antamassa lausunnossa tekemän suosituksen mukainen. Komitea korostaa Nuoret eurooppalaiset vapaaehtoiset -toimintaohjelman panosta tarjottaessa vapaamuotoisia koulutuskokemuksia, jotka edistävät nuorten henkilökohtaista, yhteiskunnallista ja ammatillista kehitystä. Komitea painottaa mahdollisuutta, jonka ohjelma tarjoaa nuorille oman aktiivisen panoksen antamiseen EU:n kansalaisina ja yhteisvastuullisuuden lujittamiseen paitsi vapaaehtoisten kesken myös heidän ja ohjelmaan osallistuvien paikkakuntien ja alueiden välillä.

2.1.1.6. AK on tyytyväinen mahdollisuuksiin vahvistaa koulutusmaailman ja työelämän välisiä yhteyksiä liikkuvuusvaihdoissa joko harjoittelijoiden ja heidän ohjaajiensa (Leonardo) ja opettajien (Sokrates) liikkumisessa yhtiön sisällä tai yritysten/yliopistojen ja koulutuslaitosten välisissä vaihdoissa (Leonardo). Näiden kahden sektorin välisten yhteyksien lisäämiseen tähtääviä ponnisteluja tulisi vahvistaa, kuten AK on aiemmin suosittanut lausunnossaan aiheesta "Alue- ja paikallisviranomaisten tehtävä oppilaitosten ja yritysten lähentämisessä" ().

2.1.1.7. Kouluopetuksesta puhuttaessa AK muistuttaa myös, että oppilaiden liikkuvuus ohjelman päättymisen jälkeen on tärkeää. Seminaareissa ja tapaamisissa kumppanuusmaiden koululaiset voivat arvioida osallistumistaan hankkeeseen ja siinä tekemäänsä yhteistyötä.

2.1.2. Virtuaaliliikkuvuus

2.1.2.1. AK kannattaa toiminnan tehostamista koulujen liittämiseksi Internetiin ja opetustarkoituksiin tarkoitetun monimediamateriaalin kehittämistä, vaikka se toistaakin huomautuksensa, jotka se esitti lausunnossaan aiheesta "Oppiminen tietoyhteiskunnassa Koulutusta koskevan eurooppalaisen aloitteen toimintasuunnitelma (1996 1998)" (). Lausunnossaan komitea huomauttaa, että on välttämätöntä varmistaa tarvittava rahoitus. Komitea toistaa myös vaatimuksensa toimista uuden teknologian käytön lisäämiseksi ammatillisessa koulutuksessa ja aikuiskoulutustarjonnassa.

2.1.2.2. AK korostaa, että erityisesti tulee varmistaa, että uusi teknologia ei lisää yhteiskunnallista eriarvoisuutta niiden välillä, joilla on mahdollisuus käyttää teknologiaa ja niiden, joilla sitä ei ole. Tämän vuoksi on ensinnäkin saatava opettajat huomaamaan, että kouluissa on otettava käyttöön välineitä, joilla voidaan osallistua multimediaa soveltavaan uuteen tietoyhteiskuntaan. Myöskään opettajien tuen tarjoaman inhimillisen kanssakäymisen merkitystä ei saisi unohtaa. Alueiden komitea haluaa toistaa komission esittämän toivomuksen, että uutta teknologiaa käytettäisiin sosiaalisen syrjäytymisen torjumiseen. AK kehottaa siis takaamaan näiden palvelujen mahdollisimman hyvä saatavuus.

2.1.2.3. Tästä syystä AK painottaa, että joukkoviestintävalistusta tarvitaan kaikilla tasoilla, jotta autetaan ihmisiä ymmärtämään uuden teknologian avulla hankittavaa tietoa ja rakentamaan kaikki kansalaiset käsittävä tietoyhteiskunta.

2.1.3. Yhteistyöverkot ja verkottumisen merkitys

2.1.3.1. Yhteistyöverkot on yksi ohjelman uudistuksista. Tarkoituksena on saattaa verkkojen avulla julkiset ja yksityiset toimijat yhteen jäsenvaltioissa alueellisella tai sektoritasolla, jotta voidaan saada yhteiseen käyttöön yhteisön asiantuntemus kulloisestakin aiheesta ja kehittää tiedon levittämistä. AK korostaa, että eurooppalaisen yhteistyöverkon rakentamisen tulee perustua jo toimivien alueellisten ja/tai paikallisten verkkojen hyväksikäyttöön päällekkäisyyksien välttämiseksi.

2.1.3.2. AK on tyytyväinen tällaisten yhteistyöverkkojen rakentamiseen koko EU:ssa erityisesti kun paikalliset ja alueelliset toimijat ovat niissä mukana. AK toteaa, että paikallis- ja aluetasolla on tiedon ja kokemusten rikkautta ja että juuri tällä tasolla kehitetään suurin osa luovista ja innovatiivisista lähestymistavoista. AK on suosittanut useissa aiemmissa lausunnoissaan, että tätä arvokasta voimavaraa pitäisi käyttää tehokkaammin hyväksi edistämällä parhaiden käytäntöjen levittämistä verkkojen kautta. Tällaiset verkot ovat elintärkeitä valtavirtaistamispolitiikan kehittämiseksi ja sosiaalisen syrjäytymisen torjuntatapojen löytämiseksi. Ne voivat myös auttaa varmistamaan koordinoidun koulutus- ja elinkeinoelämä- ja työllisyysstrategian kehittymisen alueen, liike-elämän ja kansalaisten eduksi.

2.1.3.3. Paikallis- ja alueviranomaisten pitää olla mukana näissä verkoissa, kuten korostetaan AK:n lausunnossa aiheesta "Alue- ja paikallisviranomaisten tehtävä oppilaitosten ja yritysten lähentämisessä" koska niillä on keskeinen ja strateginen tehtävä kumppanuuksien koordinoinnissa ja kaikkien asianomaisten toimijoiden, erityisesti koulutus- ja työelämän edustajien välisten yhteyksien luomisessa.

2.1.3.4. AK korostaa, että on tärkeää varmistaa kaikkien asianomaisten toimijoiden täysimääräinen osallistuminen näihin verkkoihin. Asianomaisiin toimijoihin kuuluvat talous- ja yhteiskuntaelämän etupiirit, koulutuslaitokset, vanhemmat, opiskelijat jne. AK korostaa tarvetta levittää kyseisillä aloilla verkkojen perustamista koskevia parhaita käytäntöjä.

2.1.3.5. AK on tyytyväinen siihen, että Leonardo-ohjelmaa koskevissa ehdotuksissa korostetaan verkkojen roolia edistettäessä eri tyyppisten valmiuksien tarpeen analysointia ja ennakointia. Alue- ja paikallisviranomaisten mukanaolo tässä prosessissa voi osaltaan varmistaa sellaisten kykyjen kehittämisen, jotka vastaavat paikallisten työmarkkinoiden kysyntää ja sopivat paikallisiin kehitysstrategioihin.

2.1.3.6. AK kehottaa luomaan joustavia yhteyksiä ESR:n antaman tuen kanssa toimintaan liittyvissä näkökohdissa ja EAKR:n kanssa investointeihin liittyvissä näkökohdissa, jotta kyseisellä alalla voidaan toimia tehokkaammin.

2.1.4. Kielitaidon parantaminen

2.1.4.1. AK tukee kielitaidon parantamista ja korostaa sen tärkeyttä edistettäessä kulttuuritietoisuutta sekä työllistettävyyttä, koska kielitaito on liikkuvuuden olennainen edellytys.

2.1.4.2. Alueiden komitea korostaa erityisesti "vähemmistökielten" tukemisen tärkeyttä sekä tarvetta saada liikkuvuutta edistäviä toimia alueille, joilla puhutaan harvinaisia kieliä.

2.1.5. Tuki uutta luoville hankkeille ja tuotteille

2.1.5.1. AK korostaa tarvetta varmistaa uutta luovia lähestymistapoja koskevien parhaiden käytäntöjen levittäminen, joka voi olla tärkeä panos parannettaessa asianomaisia aloja koskevaa politiikkaa ja käytännön toimintaa koko EU:ssa. AK painottaa myös maidenvälisten kokeiluhankkeiden edistämisen tärkeyttä, jotta voidaan kehittää innovaatioita ja niiden siirtämistä yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen sekä nuorisotoiminnan alalle.

2.1.6. Vertailutietojen lähteet yhteisössä ja järjestelmien tuntemuksen parantaminen

2.1.6.1. Vertailutietojen, tietokantojen ja tiedotuksen kehittäminen on elintärkeää dynaamiselle koulutukselle ja nuorisopolitiikalle. AK on tyytyväinen koulutuspolitiikan ja -järjestelmien seurantaan, joka perustetaan parantamaan koulutusta koskevan tiedon keruuta ja kokoamaan yhteen tietojen ja kokemusten vaihtoon liittyvät toimet.

2.1.6.2. AK toistaa Euroopan komissiolle tekemänsä esitykset käyttää olemassa olevia verkkoja yhteistyön kehittämiseksi laadun arvioinnissa ja tunnustamisjärjestelmien kehittämisessä, kuten se on suosittanut aiemmissa lausunnoissaan aiheista "Valkoinen kirja koulutuksesta: Opettaminen ja oppiminen kohti kognitiivista yhteiskuntaa" () ja "Ehdotus neuvoston suositukseksi eurooppalaisesta yhteistyöstä korkeakouluopetuksen laadun arvioinnissa" ().

2.1.6.3. Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskuksen Cedefopin asemaa tiedonkeruussa ammattikoulutuksen alalla tulee tukea erityisesti analysoitaessa koulutukseen pääsyä ja pätevyyden tunnustamista. Kiitosta tulee antaa myös Euroopan koulutussäätiölle asiantuntemuksesta tarvittavan tiedon tarjoamisessa ammattikoulutuksen alalla kumppanuusmaille, Keski- ja Itä-Euroopan maat mukaan lukien. AK korostaa tarvetta varmistaa tehokas täydentävyys ja koordinointi toiminnassa, johon on ryhdytty eri tietokantojen ja toimielinten välillä, jotta vältetään päällekkäisyydet.

2.1.7. Yhteiset hakemuspyynnöt

2.1.7.1. AK on tyytyväinen yhteisiä hakemuspyyntöjä koskevaan suunnitelmaan, jonka avulla voitaisiin kehittää yhteinen tiedotusjärjestelmä, yhtenäinen elinikäistä koulutusta edistävien hyvien toimintatapojen seurantajärjestelmä, opetuksessa käytettäviin multimediavälineisiin liittyvät yhteistoimet sekä alueelliset tietojen ja taitojen eurooppalaiset keskukset.

2.1.7.2. Alueiden komitea kehottaa keskittymään käynnistettyjen hankkeiden ja niiden tulosten levittämiseen luomalla jokaiselle tässä yhteydessä käsiteltävälle kolmelle ohjelmalle Internet-sivut, joilla kerrotaan lyhyesti tuetuista hankkeista ja niiden tuloksista (esim. enintään 10 rivin pituinen kuvaus) ja ilmoitetaan hankkeiden yhteyshenkilöt ja heidän sähköpostiosoitteensa.

2.1.7.3. Komissio ilmoittaa, että tietojen ja taitojen eurooppalaisten keskusten tarkoitus on varmistaa alueellinen ja paikallinen yhteydenpito ja vuorovaikutus ohjelmiin osallistuvien toimijoiden välillä, jotta tuetaan alueellista ja paikallista elinikäisen oppimisen politiikkaa erityisesti levittämällä tietoa ja tuloksia sekä edistämällä kyseisten kolmen ohjelman välistä aktiivista vuorovaikutusta. Ensimmäisen toimikautensa alkujaksolta lähtien alueiden komitea on kehottanut perustamaan paikallisia ja alueellisia tietokeskuksia, sillä niillä on keskeinen panos annettavanaan erityisesti heikossa asemassa olevien ryhmien koulutukseenpääsymahdollisuuksien parantamiseksi uuden teknologian avulla sekä sosiaalisten suhteiden parantamiseksi ja vastattaessa aikamme kanssakäymiselle asettamiin uusiin vaatimuksiin.

2.1.7.4. Tietoisena paikallis- ja alueviranomaisten taloudellisista rajoituksista AK ei kuitenkaan kannata uusien palvelujen perustamista siellä, missä tarvitaan vain lisätyötä olemassa olevien palvelujen nostamiseksi tasolle, joka vaaditaan korkean teknologian mahdollistamien palvelujen käyttöönottamiseksi.

2.1.7.5. AK kehottaa luomaan joustavia yhteyksiä ESR:n antaman tuen kanssa, jotta kyseisellä alalla voidaan toimia tehokkaammin.

2.1.7.6. Ohjelmissa ei ole erityistä mainintaa maaseutualueista. AK suosittaa, että otetaan paremmin huomioon niiden erityistarpeet, joista osa kuuluu rakennerahaston tavoitteiden 5b ja 6 piiriin. Komitea korostaa myös sitä arvokasta panosta, jonka eurooppalaiset elinikäisen oppimisen keskukset voivat antaa järjestämällä koulutusmahdollisuuksia maaseutualueilla.

2.1.8. Menettelyjen parantaminen ja yksinkertaistaminen

2.1.8.1. AK on tyytyväinen komission ponnistuksiin menettelyjen tehostamiseksi ja helppokäyttöisyyden lisäämiseksi. Komitea on tyytyväinen ohjelman hajauttamiseen, joka perustuu jäsenvaltioille myönnettyihin huomattaviin määrärahoihin, ja ehdottaa, että vastaava hajauttaminen toteutetaan myös jäsenvaltioissa.

2.1.8.2. AK on myös tyytyväinen, että uusiin ohjelmiin sisältyy mahdollisuuksia myöntää monivuotista rahoitusta, mikä lisää joustavuutta ja mahdollistaa aloitteiden kehittymisen eri tahtia.

3. Erityistä

3.1. Sokrates-ohjelma

3.1.1. Sokrates-ohjelman tavoite on parantaa koulutuksen laatua kannustamalla yhteistyötä, lisäämällä liikkuvuutta ja kehittämällä eurooppalainen ulottuvuus kaikille koulutussektoreille. AK on tyytyväinen eurooppalaisen ulottuvuuden tarkkaan määrittelyyn ohjelman tavoitteenasettelussa ja kehottaa tulkitsemaan sitä laajassa merkityksessä eikä vain kieltenopetukseen kytkeytyen. Komitea kehottaa lisäksi viittaamaan erikseen kulttuurienvälisen koulutuksen tuomaan lisäarvoon kitkettäessä rasistisia ja muukalaisvihamielisiä asenteita yhteiskunnasta ja tuettaessa kaikkien kansalaisten integroitumista yhteiskuntaan heidän alkuperästään riippumatta, kuten AK:n aiheesta "Kulttuurienvälinen koulutus" () antamassa lausunnossa todetaan. AK korostaa, miten tärkeää on tukea kulttuurienvälistä koulutusta ja valistusta, joka alkaa koulunkäynnin mahdollisimman aikaisessa vaiheessa, sekä että on tärkeää panostaa opettajien täydennyskoulutukseen eurooppalaisesta näkökulmasta.

3.1.2. AK on tyytyväinen ehdotukseen, jonka mukaan jäsenvaltiot antavat joka toinen vuosi raportin, jossa selostetaan seikkaperäisesti eurooppalaisen koulutusalueen perustamistyötä kyseessä olevana ajanjaksona. Komitea korostaa kuitenkin tarvetta kutsua paikallis- ja alueviranomaiset osallistumaan raportin laatimiseen.

3.1.3. AK on tyytyväinen ohjelman tavoitteiden vähentämiseen yhdeksästä neljään. Tavoitteet ovat: Euroopan laajuisen ulottuvuuden vahvistaminen koulutuksessa kaikilla tasoilla, yhteistyön edistäminen kaikilla koulutussektoreilla kaikilla tasoilla, yhteistyötä haittaavien tekijöiden poistaminen ja koulutusalan innovaatioiden kannustaminen yhteisössä. AK on tyytyväinen tähän tavoitteiden yksilöinnin selkeyttämiseen, joka auttaa varmistamaan, että aloitteet ja hankkeet kohdennetaan yhtenäisesti ja johdonmukaisesti tavoitteiden edellyttämiin toimiin.

3.1.4. AK on tyytyväinen toimintojen vähentämiseen 27:stä kahdeksaan, jotka liittyvät elinikäisen oppimisen kolmeen perusvaiheeseen (Comenius kouluopetus, Erasmus korkeakouluopetus, Grundtvig muu koulutus, johon kuuluu aikuiskoulutus) ja laaja-alaisiin toimintalinjoihin (Lingua kielet, Atlas multimedia, seuranta- ja innovaatiotoiminta, yhteistoimet sekä liitännäistoimet).

3.1.5. Ohjelman toisen tavoitteen saavuttamisen kannalta AK on tyytyväinen siihen, että "Grundtvig-toiminnossa" annetaan toisessa vaiheessa uusi painotus aikuiskoulutukselle ja koulunsa keskeyttäneiden koulutukselle. Grundtvig-toiminnolla edistetään uusia vapaamuotoisia koulutuksen lähestymistapoja, joiden tarkoituksena on helpottaa uusien valmiuksien hankkimista koko eliniän. Erityisen hyvinä komitea pitää ehdotuksia kehittää saavutetun kyvykkyyden pätevyyden tunnustamista tämän toiminnon puitteissa.

3.1.6. AK on tyytyväinen toimiin, joihin komissio on ryhtynyt kuultuaan komiteaa: tästä lähin korostetaan innovatiivista toimintaa entistä enemmän, kuten ohjelman neljännestä tavoitteesta ilmenee. Erityisen tyytyväinen komitea on ohjelman kykyyn vastata uusiin, sitä toteutettaessa ilmeneviin tarpeisiin.

3.1.7. AK puoltaa komission tukea hankkeille, jotka luovat siltoja eri opetussektoreiden välille elinikäiseen oppimiseen rohkaisemiseksi. AK ilmaisee kuitenkin pettymyksensä siitä, että tavoitteenasettelussa ei suoraan viitata elinikäiseen oppimiseen. Vaikka elinikäinen oppiminen aikuiskoulutuksen kannalta sisältyy Sokrates-ohjelman liitteisiin, se rajoitetaan "Yhteisön toiminta" -jaksoon ja se viittaa virheellisesti elinikäisiin taitoihin, joita ihmisten itse asiassa tulee jatkuvasti ajantasaistaa.

3.1.8. Ohjelman tulee vastedeskin antaa uutta vauhtia ulkomailla suoritettujen opintojaksojen ja siellä saatujen ammattitutkintojen vastaavuuden tunnustamiseen.

3.1.9. AK on tyytyväinen komission ilmaisemaan toiveeseen voimistaa koulutusalan toimijoiden, siis myös vanhempien, välistä yhteistyötä sekä päätökseen sisällytettävään vastaavaan velvoitteeseen näiden toimijoiden kuulemisesta.

3.1.10. AK puoltaa kaikkien kouluun sekä opettajien ammatilliseen peruskoulutukseen ja täydennyskoulutukseen liittyvien toimenpiteiden ryhmittelemistä yhteen toimintoon sekä korkeakoulujen mahdollisuutta noudattaa samaa menettelytapaa.

3.2. Leonardo da Vinci

Leonardo da Vinci -ohjelmalla on kolme tavoitetta:

3.2.2. nuorten yhteiskuntaan ja työelämään integroitumisen edistäminen ja vahvistaminen erityisesti vuorottelu- ja oppisopimuskoulutuksen avulla,

3.2.3. laadukkaaseen täydennyskoulutukseen pääsyn edistäminen sekä ammattitaidon elinikäinen ylläpitäminen erityisesti teknologisten ja organisatoristen innovaatioiden tasalla pysymiseksi sekä koulutusinvestointien tukemiseksi,

3.2.4. ammatillisen koulutuksen järjestelmien tukeminen riittämättömän tai vanhentuneen ammattipätevyyden vuoksi epävarmassa tilanteessa olevien työelämään palaamisen ja työmarkkinoille sijoittumisen helpottamiseksi.

3.2.5. AK suosittaa ohjelman toisen tavoitteen uudelleenmuotoilua siten, että se kattaa elinikäisten taitojen hankkimisen ja ajantasaistamisen, jotta ei annettaisi sellaista vaikutelmaa, että taitoja ei tarvitse uudistaa. AK korostaa myös, että on tärkeää edistää pätevyysvaatimusten sekä hankittujen taitojen vastavuoroista tunnustamista ammatillisen koulutuksen alalla virallisen hyväksymismenettelyn avulla koko EU:ssa.

3.2.6. AK puoltaa Leonardo da Vinci -ohjelman keskittymistä kolmeen tavoitteeseen nykyisten 19 tavoitteen sijasta. Se kannattaa myös ehdotusta kuudenlaisesta rajanylittävästä toimenpiteestä, (lueteltu 2.1 kohdassa) joita ensimmäisessä vaiheessa oli 23. Tämä järkeistäminen mahdollistaa varojen tehokkaamman kohdentamisen ja käytön.

3.2.7. AK ilmaisee tyytyväisyytensä siihen, että Leonardo da Vinci -ohjelma on alkanut toimia eurooppalaisena innovaatiolaboratoriona. AK luottaa siihen, että uutta luovat kokeiluhanketoimet tuottavat jatkossakin uusia tuotteita ja koulutusmenetelmiä, jotka voidaan myöhemmin virallistaa. AK ehdottaa, että tietoja yhteisön tasolla toteutettujen hankkeiden tuloksista levitetään, niin että syntyy todellisia kerrannaisvaikutuksia.

3.2.8. AK kannattaa komission ehdotuksia luoda ohjelmalle paremmat pedagogiset ja valvonnan puitteet sekä yleiset laatuperiaatteet. AK edellyttää, että hankkeiden valintaperusteiden avoimuutta parannetaan.

3.2.9. AK on tyytyväinen sellaisten toimien jatkamiseen, joilla parannetaan kielitaitoa ja tuotetaan yhteisön laajuista vertailutietoa ammatillisesta koulutuksesta.

3.2.10. AK on tyytyväinen toiminnan painopisteiden määrittämiseen kolmeksi vuodeksi. Valintamenettely toteutetaan vuosittain, ja siihen yhdistetään ohjelman puolivälissä toinen yleinen hakemuspyyntö uusien painopistealueiden määrittämiseksi tai muutosten tekemiseksi.

3.2.11. AK on tyytyväinen 1 artiklassa ilmaistuun tukeen elinikäisen oppimisen käsitteelle. Artiklassa viitataan elinikäiseen koulutukseen, mikä poikkeaa täysin Leonardo-ohjelmassa aiemmin tehdystä peruskoulutuksen ja täydennyskoulutuksen välisestä erottelusta.

3.2.12. Näistä kolmesta ohjelmasta Leonardo da Vinci -ohjelmalla on ehkä suurin panos annettavanaan sovellettaessa yhteisön pieniä ja keskisuuria yrityksiä työllisyyden ja kasvun moottoreita koskevaa strategiaa. AK korostaa tarvetta lisätä toimia yritysten välisten verkkojen tukemiseksi paikallis- ja aluetasolla. Ne voivat mahdollistaa taitotiedon ja kykyjen sekä yritysten tehokkaiden perustamisstrategioiden edistämisen. Ne voivat myös edistää yhteisrahoitusstrategioita, joiden avulla voidaan koota resursseja koulutusohjelmien tukemiseksi ja koulutukseen investoimisen kannustamiseksi. AK kehottaa luomaan joustavia yhteyksiä ESR:n antaman tuen kanssa, jotta kyseisellä alalla voidaan toimia tehokkaammin.

3.3. Nuoriso-toimintaohjelma

3.3.1. Nuoriso-toimintaohjelmassa pyritään antamaan nuorille mahdollisuudet hankkia tietoja ja taitoja sekä toimia vastuullisina kansalaisina, mikä edistää heidän aktiivista osallistumistaan yhteiskunnan toimintaan. Tähän pyritään parantamalla erityisesti nuorten naisten asemaa.

3.3.2. AK on tyytyväinen ohjelman tavoitteiden vähentämiseen kymmenestä seuraaviin kolmeen tavoitteeseen:

3.3.3. vahvistetaan nuorten yhteisvastuullisuuden tunnetta siten, että rohkaistaan jossain jäsenvaltiossa laillisesti asuvia nuoria osallistumaan kansainväliseen vapaaehtoiseen sosiaalityöhön Euroopan yhteisössä tai yhteisön ulkopuolisissa maissa, erityisesti niissä, joiden kanssa yhteisö on tehnyt yhteistyösopimuksen,

3.3.4. tuetaan nuorten aktiivista osallistumista Euroopan rakentamiseen siten, että tarjotaan heille mahdollisuus osallistua kansainväliseen vaihtoon Euroopan yhteisössä tai yhteisön ulkopuolisten maiden kanssa; näin he näkevät Euroopan monipuolisen todellisuuden ja tutustuvat uusiin ympäristöihin, mikä tukee rotusyrjinnän, antisemitismin ja muukalaisvihan vastaista toimintaa,

3.3.5. edistetään nuorten aloitekykyä, tarmoa ja luovuutta, jotta he voivat osallistua aktiivisesti yhteiskunnan toimintaan, ja korostetaan Euroopan tasolla saadun vapaamuotoisen oppimiskokemuksen arvoa.

3.3.6. AK on tyytyväinen ehdotettuihin neljäntyyppiseen päätoimintoon: nuorten vapaaehtoistyö, nuorisovaihto, nuorisoaloitteet ja nuoriso-ohjelmista vastuussa oleviin henkilöihin ja nuoriin kohdennetut liitännäistoimet (sekä kuusi alatoimintoa) aiemman ohjelman kahdeksan päätoiminnon (sekä 20 alatoiminnon) sijasta.

3.3.7. AK on tyytyväinen päätökseen varata määrärahat monenvälistä vaihtoa varten ja yksinkertaistaa menettelyjä kyseisen toiminnan helpottamiseksi.

3.3.8. AK on tyytyväinen komission ehdottamaan "Mahdollisuus nuorille" -toimintoon, joka palvelisi eurooppalaisille nuorille suunnattuna täydentävänä koulutuksen motivaatiovälineenä yhteistyöpolitiikan ja kansalaisuuteen liittyvien kysymysten alalla. AK on johdonmukaisesti puoltanut nuorten omia aloitteita hyödyntävien hankkeiden kehittämistä, sillä tällaiset järjestelyt auttavat kehittämään omanarvon- ja vastuuntuntoa sekä luovuutta.

3.3.9. AK on tyytyväinen komission ehdotukseen tukea tutkimuksia, joissa analysoidaan järjestelmällisesti yhteisön ohjelmien vaikutusta nuorten elämään.

3.3.10. AK kannattaa komission ja jäsenvaltioiden suunnitelmia erityisponnistuksiksi tarkoituksena auttaa nuoria, joille on kulttuurisista, sosiaalisista, fyysisistä, taloudellisista ja maantieteellisistä syistä muita vaikeampaa osallistua nyt meneillään oleviin toimintaohjelmiin yhteisön, jäsenvaltion, alueellisella tai paikallisella tasolla, sekä vastaavasti ottaa huomioon tämän kohderyhmän vaikeudet.

3.4. Paikallis- ja alueviranomaisten rooli uusien ohjelmien toteuttamisessa

3.4.1. Paikallis- ja alueviranomaisten keskeiseen rooliin kaikissa näissä ohjelmissa koko EU:ssa tuskin viitataan, mistä huomautettakoon komissiolle. Päätösasiakirjojen johdanto-osan perustelukappaleissa tulee viitata nimenomaisesti paikallis- ja alueviranomaisiin, jotta niitä ei pelkästään luokitella termin "alueelliset yhteisöt ja elimet" kattamiksi (4 artikla).

3.4.2. Ehdotetun Leonardo da Vinci -ohjelman 12 artiklan 4 kohdassa on räikeä puute. Siinä todetaan, että komissio toimittaa Euroopan parlamentille, neuvostolle ja talous- ja sosiaalikomitealle väliraportin ohjelman toteutuksesta viimeistään 30. päivänä kesäkuuta 2003 sekä ohjelman toteutuksen loppuraportin viimeistään 31. päivänä joulukuuta 2005.

3.4.3. Alueiden komitea myöntää, että ammatillinen koulutus ei tällä hetkellä kuulu sen toiminta-alaan, mutta kun jäsenvaltiot oletettavasti vuoden 1998 loppuun mennessä ratifioivat Amsterdamin sopimuksen, tilanne muuttuu. Ammatilliseen koulutukseen liittyvät kysymykset, mukaan lukien Leonardo da Vinci -ohjelma, lisätään alueiden komitean toimivaltuuksiin, aiheisiin, joista sitä on pakko kuulla. Sen takia olisi erittäin järkevää sisällyttää ehdotuksiin viittaukset alueiden komiteaan heti niiden laatimisen alkuvaiheessa eikä odottaa virallista hyväksyntää ja sen jälkeen pyytää uutta lausuntoa Leonardo da Vinci -ohjelmasta, jota saatetaan silloin jo olla käynnistämässä. Tämä alueiden komiteaa koskeva puute pitää tietenkin korjata.

3.4.4. Komissio ilmoittaa, että perustetaan työryhmiä, jotka muodostetaan asiaankuuluvilla aloilla ansioituneista henkilöistä avustamaan näiden kolmen ohjelman täytäntöönpanossa. AK on tyytyväinen, että tasavertaisten mahdollisuuksien periaatetta noudatetaan työryhmiä muodostettaessa. Komitea kehottaa kuitenkin varmistamaan paikallis- ja alueviranomaisten osallistuminen näihin työryhmiin sekä komissiota ohjelmien toteutuksessa avustaviin komiteoihin. Komitea kehottaa myös takaamaan paikallis- ja alueviranomaisten täysi osallistuminen arviointiprosessiin.

3.5. Rahoitus

3.5.1. Näiden kolmen ohjelman kokonaistalousarvioksi on ehdotettu noin kolme miljardia ecua (3 000 000 000 ecua). Tämä kokonaissumma jaetaan seuraavasti: 1,4 miljardia ecua Sokrates-ohjelmaan, miljardi ecua Leonardo da Vinci -ohjelmaan ja 0,6 miljardia ecua Nuoriso-toimintaohjelmaan.

3.5.2. Edellä mainitut osuudet ovat yhteensä 0,67 prosenttia vuotuisesta kokonaisbudjetista, mikä on hyvin vähän näin tärkeälle alalle. Tämä merkitsee kuitenkin 60 prosentin lisäystä nykyisten neljän ohjelman kokonaisrahoitukseen nähden. Ehdotuksen toteutuminen olisi hyvin suotavaa, kun otetaan huomioon, että Euroopan parlamentin aiheesta "Tietojen ja taitojen Eurooppaan" antaman mietinnön esittelijä tuomitsi ohjelmien aiemman rahoituksen riittämättömyyden. Itse asiassa Euroopan parlamentti esitti alueiden komitean tukemana Sokrates-ohjelman rahoituksen huomattavaa lisäämistä. Riittämättömällä rahoituksella voidaan vain herättää odotuksia ja toiveita, joita ei pystytä täyttämään. Hallinnon tehostamisen kannalta olisi kuitenkin hyvä tiedottaa enemmän indikaattoreista, joiden perusteella ohjelmien ja hankkeiden määrärahoja lisätään tai vähennetään.

3.5.3. AK on huolissaan siitä, että vähäiset rahoitusmahdollisuudet sekä arvioitu lisääntyvä halukkuus osallistua ohjelmiin yhdessä loisivat ohjelmia etuoikeutetuille eliittiyksilöille ja elimille, joilla on käytössään parhaat taloudelliset resurssit. Tämä asettaisi tasavertaisten mahdollisuuksien periaatteen kyseenalaiseksi. On paikallaan pyrkiä varmistamaan, ettei yksittäisille hankkeille tukea jaettaessa aseteta tai suosita niin korkeita rahoituskynnyksiä, että ne estävät pienet hankkeet ja pienimuotoisen yhteistyön. Ne voivat olla yhtä innovatiivisia ja kulttuurisesti virikkeellisiä kuin suuremmatkin. Paikallis- ja aluepoliittiselta kannalta katsottuna voi vaarana olla, että "kalliiden" hankkeiden edistäminen kyllä helpottaa ohjelman hallintoa, muttei hyödytä Euroopan paikallisyhteisöjen ja alueiden välisiä hankkeita ja yhteistyötä.

3.5.4. Koska näillä ohjelmilla on kunnianhimoinen ja laaja toiminta-ala, tarvitaan kolmen miljardin suuruista tai suurempaa rahoitusta. Täytyy muistaa, että toimittaessa sääntöjen mukaan EU:n tukivarojen lisääminen vetää mukaan ainakin saman verran paikallista rahoitusta tai muita resursseja.

3.5.5. AK kannustaa luomaan joustavia yhteyksiä EU:n muiden rahoituslähteiden ja erityisesti Euroopan sosiaalirahaston kanssa silloin, kun toiminnot täydentävät toisiaan, jotta varmistetaan tarjolla olevien mahdollisuuksien paras hyödyntäminen.

3.5.6. AK toistaa, että koulutukseen ja nuoriso-ohjelmiin kohdistuvien investointien lisääminen yhteisössä edistää osaltaan paitsi taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden vahvistamista EU:ssa, myös auttaa rakentamaan todellista "kansalaisten Eurooppaa", jolla voi olla todellista merkitystä ihmisten elämässä. AK korostaa tätä lausunnossaan aiheesta "Ehdotus parlamentin ja neuvoston päätökseksi yhteisön Sokrates-toimintaohjelmasta tehdyn päätöksen 849/95/EY muuttamisesta" ().

3.6. Ohjelmiin osallistumisen laajentaminen

3.6.1. Rahoituskysymyksiin liittyy myös EU:n ulkopuolisten maiden, sekä liittymistä edeltävässä vaiheessa olevien että Maltan ja Turkin, osallistuminen kolmeen uuteen ohjelmaan. AK on hyvillään näiden maiden mahdollisuudesta osallistua ohjelmiin. Mikäli laajentumisen tavoitetta kuitenkin halutaan toteuttaa tehokkaasti, resurssien on oltava riittävät ja tarkoituksenmukaiset, jotta ohjelmien herättämät oikeutetut odotukset voidaan lunastaa.

3.6.2. AK korostaa yhteistyön arvokasta panosta edellä mainituilla aloilla, koska se vahvistaa kyseisissä maissa meneillään olevaa taloudellista, yhteiskunnallista ja demokraattista uudistusprosessia.

4. Päätelmät

4.1. Yhteenvetona todettakoon, että komitea on tyytyväinen komission kokonaisstrategiaan esitellä samanaikaisesti kaikki kolme uutta ohjelmaa.

4.2. Ehdotetut tukikelpoiset toiminnot mahdollistaisivat toteutuessaan osallistumisen laajentamisen kaikilla aloilla, jotta asetetut tavoitteet saavutettaisiin.

4.3. Uusi tehostettu hallintokäytäntö lisää ohjelmaan osallistuvien maiden noudattamien toimintatapojen johdonmukaisuutta ja vaikutusta.

4.4. Komission ja EU:n muiden toimielinten tulee tunnistaa ja tunnustaa paikallis- ja alueviranomaisten ratkaiseva ja keskeinen rooli koko EU:ssa. Useimmilla niistä on suora vastuu koulutuksen ja nuorisotoiminnan tarjoamisesta ja toteuttamisesta. Monilla on myös toimivalta ammatillisen koulutuksen järjestämiseen, tavallisesti uudistusstrategioiden tai taloudellisen kehityksen toimintasuunnitelmien puitteissa. Tämä keskeinen rooli pitää ottaa huomioon ohjelmien täytäntöönpanossa ja arvioinnissa. Tämän vuoksi AK kehottaa kutsumaan paikalliset ja alueelliset edustajat jäseniksi komissiota ohjelmien toteuttamisessa avustaviin komiteoihin ja työryhmiin sekä suosittaa niiden täysimittaista osallistumista arviointiprosessiin.

Bryssel 19. marraskuuta 1998.

Alueiden komitean puheenjohtaja

Manfred DAMMEYER

() EYVL C 314, 13.10.1998, s. 5.

() EYVL C 309, 9.10.1998, s. 9.

() EYVL C 311, 10.10.1998, s. 6.

() CdR 432/97 fin EYVL C 180, 11.6.1998, s. 49.

() CdR 393/96 fin EYVL C 215, 16.7.1997, s. 1.

() CdR 431/97 fin EYVL C 180, 11.6.1998, s. 43.

() CdR 86/97 fin EYVL C 244, 11.8.1998, s. 47.

() CdR 346/96 fin EYVL C 116, 14.4.1998, s. 98.

() CdR 368/96 fin EYVL C 116, 14.4.1998, s. 89.

() CdR 115/96 fin EYVL C 182, 24.6.1996, s. 15.

() CdR 285/97 fin EYVL C 64, 27.2.1998, s. 76.

() CdR 194/96 fin EYVL C 215, 16.7.1997, s. 21.

() CdR 151/97 fin EYVL C 379, 15.12.1997, s. 17.