[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO |

Bryssel 31.3.2008

KOM(2008) 160 lopullinen

KOMISSION KERTOMUS NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN PARLAMENTILLE

Euroopan parlamentin ja neuvoston 16 kesäkuuta 2003 annetun asetuksen (EY)N:o 1177/2003 täytäntöönpanosta

KOMISSION KERTOMUS NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN PARLAMENTILLE

Euroopan parlamentin ja neuvoston 16 kesäkuuta 2003 annetun asetuksen (EY)N:o 1177/2003 täytäntöönpanosta

1. JOHDANTO

EU-SILC-hankkeesta (yhteisön tulo- ja elinolotilastot) 16. kesäkuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1177/2003 16 artiklan mukaan ”komissio antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen tämän asetuksen mukaisesti tehdystä työstä viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2007”.

Tässä kertomuksessa selvitetään jäsen-, ehdokas- ja EFTA-valtioiden sekä komission edistymistä kyseisen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen ja siihen liittyvien vuosina 2003 – 2007 annettujen komission asetusten säännösten noudattamisessa.

2. PÄÄKOHTIA

3. SILC: viitetietojen lähde EU:n tasolla tehtävää tulojen ja köyhyyden selvitystä varten

EU-SILC-hankkeesta (yhteisön tulo- ja elinolotilastot) 16 päivänä kesäkuuta 2003 annetun asetuksen (EY) N:o 1177/2003 antamisen jälkeen on tapahtunut merkittävää edistystä.

EU-SILC-hanke aloitettiin asteittain vuosina 2003–2005 kaikissa jäsenvaltioissa ja sitä käytetään nykyisin tietolähteenä selvitettäessä tulon jakautumista ja sosiaalista osallisuutta EU:n tasolla. Vuonna 2005 saatiin poikkileikkaustiedot kaikista 25 jäsenvaltiosta sekä Norjasta ja Islannista. Tietojen avulla on tuotettu yhteisiä indikaattoreita avoimeen koordinointimenetelmään yhtenä osana kuuluvaan sosiaalista osallisuutta ja sosiaalista suojelua käsittelevään raporttiin sisältyvää sosiaalista suojelu- ja koheesioprosessia varten (eri osa-alueiden yhteenvetoindikaattorit, sosiaalinen osallisuus, eläkkeet, terveys ja pitkäaikaishoito).

Kuusi jäsenvaltiota (Belgia, Kreikka, Irlanti, Itävalta, Luxemburg ja Tanska) sekä Norja aloittivat EU-SILC-hankkeen vuonna 2003 epävirallisen sopimuksen perusteella.

Vuonna 2004 EU-SILC-hanke pantiin Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1177/2003 nojalla täytäntöön 12:ssa EU-15-jäsenvaltiossa (Alankomaat, Saksa ja Yhdistynyt kuningaskunta lykkäsivät aloitusta yhdellä vuodella) sekä Islannissa, Norjassa ja Virossa. Vuonna 2005 EU-SILC-hanke oli toiminnassa jokaisessa EU-25-jäsenvaltiossa sekä Islannissa ja Norjassa. Bulgaria, Romania ja Turkki aloittivat EU-SILC-hankkeen vuonna 2006 ja Sveitsi vuonna 2007. EU-SILC-hanke aloitetaan todennäköisesti myöhemmässä vaiheessa entisen Jugoslavian tasavallassa Makedoniassa ja Kroatiassa.

EU-SILC-hankkeesta on kaikissa maissa tullut alusta alkaen vuosittainen toimenpide.

4. Oikeudellinen kehys

Hankkeelle on myös luotu oikeudellinen kehys. Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten lisäksi tilasto-ohjelmakomitea on hyväksynyt viisi komission täytäntöönpanoasetusta, jotka koskevat otannan ominaisuuksia ja seurantaa, määritelmiä, ensisijaisten vuosittaisten tavoitemuuttujien luetteloa, kenttätyöhön liittyviä kysymyksiä ja imputointimenetelmiä sekä laaturaportteja, ja niistä neljä ensimmäistä on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä 17. marraskuuta 2003 ja viimeinen 9. tammikuuta 2004. Lisäksi vuosittain on julkaistu komission asetus, joka sisältää toissijaisten tavoitemuuttujien luettelon eli EU-SILC-hankkeessa käyttöön otetut moduulit sekä mahdollisuuden toistaa samaa aihetta koskeva tietojenkeruu joka neljäs vuosi tai pidemmin aikavälein. Euroopan unionin virallisessa lehdessä on lisäksi julkaistu komission asetukset köyhyyden ylisukupolvisuudesta (2005 mooduli, N:o 16/2004, 6. tammikuuta 2007), sosiaalisesta osallisuudesta (2006 moduuli, N:o 13/2005, 6. tammikuuta 2005), asumisesta (2007 moduuli, N:o 315/2006, 22. helmikuuta 2006), ylivelkaantumisesta ja taloudellisesta syrjäytymisestä (2008 moduuli, N:o 215/2007, 28. helmikuuta 2007).

5. EU-rahoitus

Hankkeen vuosittainen EU-rahoitus on varmistettu kansallisten tilastokeskusten kanssa tehdyillä avustussopimuksilla. Kaikki jäsenvaltiot sekä Islanti ja Norja saivat SILC-tietojen keruun ensimmäistä neljää vuotta varten EU-rahoitusta hankkeen toteuttamiseen (Viro alkoi saada nelivuotista EU-rahoitusta vasta toisena tietojenkeruuvuotena). Vuonna 2007 liittyneet kaksi uutta jäsenvaltiota, Bulgaria ja Romania, alkoivat saada EU-rahoitusta vuoden 2006 tutkimuskertaa varten.

EU-rahoituksen määrä oli yhteensä noin 6,5 milj. euroa vuoden 2004 tietojenkeruuta ja noin 11 milj. euroa vuosien 2005–2007 tietojenkeruita varten.

6. SILC-tietojen keruu ja levitys

SILC-tietojen keruu on kaiken kaikkiaan sujunut hyvin. Eurostat on yhdessä kansallisten tilastokeskusten verkon kanssa onnistunut keräämään, tarkastamaan ja julkaisemaan kyseisiä tietoja kohtuullisin väliajoin. Kerättyjen tietojen viitevuoden ja viimeisten saatavilla olevien taloudellisten tietojen välillä on kuitenkin kahden vuoden merkittävä aukko.

EU-SILC:in poikkileikkausosion osalta Eurostatiin on toimitettu tietoja jo kahdesta tutkimuskerrasta (vuonna 2004 ja 2005). Kolmas tutkimuskerta (vuosi 2006) on parhaillaan käynnissä. SILC 2004 -tutkimuskerta koski 15:tä maata (12:a vanhaa jäsenvaltiota (EU-15) sekä Islantia, Norjaa ja Viroa), kun taas vuoden 2005 tutkimuskertaan osallistui 27 maata (kaikki 25 EU:n jäsenvaltiota sekä Islanti ja Norja). Kaikki kyseiset maat lähettivät vuoden 2004 tiedot Eurostatille ajoissa, joko lokakuun tai marraskuun loppuun mennessä maasta riippuen. Vuoden 2005 tutkimuskerrassa kahden jäsenvaltion (Slovenia ja Yhdistynyt kuningaskunta) poikkileikkaustietojen viimeistely viivästyi kaksi kuukautta.

Eurostat lähetti tiedot sen jälkeen sekä aggregoituina taulukkoina Eurostatin www-sivustolle että mikrotason anonyymejä tietoja sisältävinä tiedostoina, joihin tutkijayhteisö pääsee tiukoin edellytyksin. Malta kuitenkin vastusti mikrotason tietojen luovuttamista. Yksittäiset tietueet tehdään anonyymeiksi poistamalla tai koodaamalla uudestaan muuttujia, joita voitaisiin käyttää suoraan yksittäisten henkilöiden tai kotitalouksien tunnistamiseen. Anonyymejä poikkileikkaustietoja sisältäviä mikrotason tiedostoja julkaistiin SILC 2004:n osalta kesäkuussa 2006 ja SILC 2005:n osalta kesäkuussa 2007. Niistä 15 maasta, jotka vuonna 2004 käynnistivät SILC-hankkeen (12 vanhaa jäsenvaltiota (EU-15) sekä Islanti, Norja ja Viro, 14 oli mukana vuotta 2004 koskevasta tutkimuskerrasta saatujen tietojen julkaisussa (Islanti ei ollut mukana). Vuoden 2005 tutkimuskerrasta saatujen SILC-tietojen julkaisu kattoi 26 kyseisistä 27 maasta (kaikki 25 jäsenvaltiota, lukuun ottamatta Maltaa, sekä Islannin ja Norjan).

EU-SILC-hankkeen pitkittäisaineistoa koskeva tietojenkeruu, jossa kerätään nelivuotiset yksittäiset kehityskaaret, on täysin toiminnassa vasta vuonna 2010. Toistaiseksi ainoastaan vuosia 2004/2005 koskeva pitkittäisaineisto on luovutettu. Tietoja on luovuttanut ainoastaan 13 maata, koska muut maat ovat joko aloittaneet SILC-hankkeen vasta vuonna 2005 tai niillä on ollut ongelmia SILC-hankkeen pitkittäisaineiston validoinnissa.

Pitkittäisaineiston julkaisemisessa on myös ollut viiveitä, koska vuosia 2004/2005 koskeva pitkittäisaineistoa koskeva kotitaloustiedustelu (UDB) oli saatavilla vasta lokakuussa 2007.

Kun hanke on riittävän valmis (vuodesta 2010 alkaen), luovutetaan vuosittain kahdenlaisia tietoja:

- anonyymeja poikkileikkaustietoja sisältävä kotitaloustiedosto (UDB) viimeisimmästä EU-SILC-hankkeen tutkimuskerrasta,

- anonyymin pitkittäisaineiston sisältävä kotitaloustiedosto (UDB), joka sisältää enintään neljän vuoden yksittäiset kehityskaaret.

- EU-SILC-hankkeen sisältö

EU-SILC on moniulotteinen väline, jossa keskitytään tuloihin, mutta katetaan samanaikaisesti asuminen, työ, terveys, väestökysymykset ja koulutus, jolloin sosiaalista syrjäytymistä voidaan tutkia monesta näkökulmasta.

Se sisältää ensisijaiset (vuosittaiset) ja toissijaiset (moduulikohtaiset) tavoitemuuttujat.

Ensisijaiset tavoitemuuttujat ovat joko kotitaloutta koskevia tietoja tai henkilökohtaisia tietoja (vähintään 16-vuotiaita koskevat tiedot) ja ne on ryhmitelty alueittain.

- Kotitalouden tasolla katetaan viisi aluetta: 1) perus/ydintiedot, 2) tulot, 3) asuminen, 4) sosiaalinen syrjäytyminen, 5) työvoima;

- Henkilökohtainen taso on ryhmitelty viiteen alueeseen: 1) perustiedot/väestötiedot, 2) tulot, 3) koulutus, 4) työvoima ja 5) terveys). Lisäksi kerätään lastenhoitoa koskevat tiedot alle 12-vuotiaista lapsista.

Toissijaiset tavoitemuuttujat (moduulit) on otettu mukaan vuodesta 2005 alkaen vuosittain ainoastaan välineen poikkileikkausosiossa. Ensimmäisten EU-SILC-moduulien aiheina olivat seuraavat:

2005: Köyhyyden ylisukupolvisuus

2006: Sosiaalinen osallistuminen

2007: Asuinolot

2008: Ylivelkaantuminen/taloudellinen syrjäytyminen

2009: Aineellinen puute

7. Havaintoyksikkö

EU-SILC-hanke kattaa ainoastaan henkilöt, jotka asuvat yksityisissä kotitalouksissa . Yhteistalouksissa ja laitoksissa asuvat henkilöt jätetään pois perusjoukosta. Laitoksissa asuvien iäkkäiden henkilöiden, vammaisten ja muiden heikommassa asemassa olevien ryhmien, asunnottomat mukaan luettuina, jättäminen otoksen ulkopuolelle saattaa vaikuttaa eri maissa eri tavoin. Jotkin yksityisissä kotitalouksissa asuvat muita heikommassa asemassa olevat ryhmät saattavat myös olla aliedustettuina, koska ne ovat vaikeasti tavoitettavissa. Näitä ryhmiä koskevien tietojen keruu edellyttää kuitenkin erityisiä tietojenkeruumenetelmiä, jotka eivät ole EU-SILC-kehyksen kanssa yhteensopivia.

EU-SILC-hankkeessa hyväksytään kaksi tapaa kerätä kotitaloutta koskevia muuttujia ja henkilökohtaisia muuttujia. Useimmissa maissa (muissa kuin rekisterimaissa) kaikille otokseen kuuluvien kotitalouksien vähintään 16-vuotiaille jäsenille annetaan henkilökohtainen kyselylomake, joka heitä pyydetään täyttämään. Rekisterimaissa (DK, FI, IS, NL, NO, SE, SI) ainoastaan kotitalouden otoshenkilö saa henkilökohtaisen kyselylomakkeen ja kotitaloutta ja tuloa koskevat muuttujat kerätään joko rekisteristä tai otoshenkilöltä.

8. Otantaan liittyviä kysymyksiä

Otannan osalta kaikki maat keräävät tietoja kohdeperusjoukon edustavasta todennäköisyysotoksesta. Poikkeuksena on Saksa, jossa EU-SILC-hanketta aloitettaessa käytettiin olemassa olevaa kiintiöpoimintaa. Tästä muuhun kuin todennäköisyysotantaan perustuvasta otannasta luovutaan vähitellen vuoteen 2008 mennessä asetuksen (EY) N:o 1177/2003 mukaisesti.

Eurostat on suosittanut rotaatiopaneelin käyttämistä, jotta se voi tuottaa poikkileikkaus- ja pitkittäisaineistoa vuosittain niin, että pitkittäisaineisto kattaa vähintään neljä vuotta. Tätä varten otos on jaettu neljään aliotokseen, joita kutsutaan ”rotaatioryhmiksi” ja joista kukin on edustava koko perusjoukkoon nähden. Tarkoituksena on kierrättää peräkkäisinä vuosina yksi ryhmä perusjoukosta pois ja seurata muiden ryhmien henkilöitä. Useimmat 27 maasta ovat omaksuneet tämän Eurostatin suosittaman neljän vuoden rotaatioasetelman. Norjassa ja Ranskassa käytetään pitkän aikavälin (8 ja 9 vuotta) rotaatioasetelmaa.

Jotkin maat ovat käyttäneet myös vaihtoehtoisia tutkimusasetelmia. Luxemburg on valinnut puhtaan pitkän aikavälin paneelin, jota täydennetään vuosittain uudella otoksella, jotta poikkileikkauksen edustavuus varmistetaan. Ruotsissa toteutetaan kahta erillistä operaatiota: poikkileikkaustutkimusta ja puhdasta pitkän aikavälin paneelia. Suomessa toteutetaan muunnettua rootaatioasetelmaa (jossa kaksivuotista perusrotaatiopaneelia täydennetään seuraamalla kahta aliotosta kahden lisävuoden ajan, jolloin saadaan neljän vuoden kehityskaari.

Hallinnollista tietoa käyttävät ne maat, joissa osa SILC-tietoa on saatavilla. Niin sanotuissa rekisterimaissa (DK, FI, IS, NL, NO, SE, SI) suurin osa tulokomponenteista ja joitakin väestötietoja saadaan hallinnollisista rekistereistä. Muita henkilökohtaisia muuttujia saadaan pääasiassa puhelinhaastatteluin. Kaikissa muissa maissa, Irlantia ja Saksaa lukuun ottamatta, täydelliset tiedot saadaan kotitaloustutkimuksista ja kotitalouden jäsenten henkilökohtaisista haastatteluista. Irlannissa tiedot niistä kotitalouksista, jotka ovat nimenomaisesti antaneet siihen luvan (noin 25 prosenttia kotitalouksista), hankitaan hallinnollisista rekistereistä. Saksassa käytetään kirjetutkimusta, jossa henkilöt hallinnoivat itse kyselylomakkeet.

9. Otoskoko

Kuten seuraavasta taulukosta käy ilmi, melkein kaikki maat ovat noudattaneet SILC 2005 tutkimuskertaa koskevaa, asetuksessa (EY) N:o 1177/2003 määriteltyä poikkileikkausosion tavoiteltavaa vähimmäisotoskokoa. Poikkeuksina ovat ainoastaan Alankomaat, Portugali ja Tšekki.

Tšekille on annettu erityispoikkeus käyttää ensimmäisenä tiedonkeruuvuotena pienempää otoskokoa.

Käytetty kotitalouksien otoskoko (perustuu tavoiteltavaan otokseen)[1] | Kotitalouksien vähimmäisotoskoko (asetuksessa määritelty) |

Belgia | 4939 | 4750 |

Kypros | 3533 | 3250 |

Tšekki | 3687 | 4750 |

Tanska | 5957 | 4250 |

Viro | 3970 | 3500 |

Saksa | - | 8250 |

Kreikka | 4283 | 4750 |

Espanja | 9088 | 6500 |

Ranska | 8787 | 7250 |

Unkari | 5328 | 4750 |

Islanti | 2958 | 2250 |

Irlanti | 4680 | 3750 |

Italia | 15625 | 7250 |

Latvia | 3284 | 3750 |

Liettua | 4353 | 4000 |

Luxemburg | - | 3250 |

Malta | 3459 | 3000 |

Alankomaat | 3931 | 5000 |

Norja | 5991 | 3750 |

Itävalta | 4476 | 4500 |

Puola | 13183 | 6000 |

Portugali | 2817 | 4500 |

Suomi | 8020 | 4000 |

Slovakia | 5147 | 4250 |

Slovenia | 7892 | 3750 |

Ruotsi | 6133 | 4500 |

Yhdistynyt kuningaskunta | - | 7500 |

Pitkittäisaineiston osalta tilannetta voidaan arvioida tässä vaiheessa ainoastaan niiden 15 maan osalta, jotka toteuttivat SILC-tutkimuksen vuonna 2004 ja joilta vuoden 2004 ja 2005 pitkittäisaineistot ovat saatavilla. Nämä ovat 12 EU-15-maata (Alankomaat, Saksa ja Yhdistynyt kuningaskunta lykkäsivät tutkimuksen käynnistämistä yhdellä vuodella) sekä Islanti, Norja ja Viro. Taulukko osoittaa, että Belgia ja Irlanti eivät täytä pitkittäisaineiston kahden ensimmäisen vuoden vähimmäiskokovaatimusta

Käytetty kotitalouksien otoskoko (perustuu tavoiteltavaan otokseen) | Kotitalouksien vähimmäisotoskoko (asetuksessa määritelty) |

Belgia | 2851 | 3500 |

Viro | 3091 | 2750 |

Tanska | 3250 |

Kreikka | 3456 | 3500 |

Espanja | 6394 | 5000 |

Ranska | 6757 | 5500 |

Islanti | 1908 | 1700 |

Irlanti | 2118 | 2750 |

Italia | 11145 | 5500 |

Luxemburg | 2500 |

Norja | 3656 | 2750 |

Itävalta | 3089 | 3250 |

Portugali | 3250 |

Suomi | 3312 | 3000 |

Ruotsi | 4866 | 3500 |

10. Kertomukset ja tutkimukset

Asetuksen (EY) N:o 1177/2003 mukaisesti kaikki 15 maata, jotka käynnistivät SILC-tutkimuksen vuonna 2004, jättivät laatua koskevan väliraportin vuoden 2005 joulukuun loppuun mennessä ja lopullisen laaturaportin vuoden 2006 joulukuun loppuun mennessä. Näiden kansallisten laatua koskevien väli- ja loppuraporttien pohjalta Eurostat tuotti kesäkuussa 2006 yhden EU:n laatukertomuksen, sillä ensimmäisenä tietojenkeruuvuotena, jona pitkittäisaineistoa koskevat tiedot puuttuivat, väli- ja loppuraportin välillä ei juurikaan ollut eroja.

SILC 2005 -tutkimuskerran osalta Eurostat sai väliaikaiset laaturaportit vuoden 2006 joulukuun loppuun mennessä kaikilta kyseiseltä 27 maalta ja tuotti niistä yhteenvedon, joka on nyt viimeistelyvaiheessa (hieman myöhässä).

Vuoden 2005 lopullisten laaturaporttien laadintaprosessi on parhaillaan käynnissä.

Väliraportti sisältää tietoja esim. tarkkuudesta (otanta-asetelma, otantavirheet, muut kuin otantavirheet, tietojenkeruumenetelmä, haastattelujen kesto) vertailukelpoisuudeseta (peruskäsitteet ja määritelmät, tulokomponentit) sekä koherenssista.

Loppuraportissa on osia, jotka koskevat relevanssia, tarkkuutta (otanta-asetelma, otantavirheet, muut kuin otantavirheet, tietojenkeruumenetelmä, imputointimenetelmä, laskennallinen vuokra, yritysautot), vertailukelpoisuutta (peruskäsitteet ja määritelmät, tulokomponentit, seurantasäännöt), oikea-aikaisuutta ja täsmällisyyttä sekä saatavuutta, selkeyttä ja koherenssia.

Komissio on lisäksi käynnistänyt useita toimia, joilla voidaan arvioida laatua ja erityisesti SILC-tietojen vertailukelpoisuutta:

- on aloitettu menetelmätutkimuksia, jotka kattavat vertailukelpoisuutta koskevia avainkysymyksiä sekä EU:n että kansallisella tasolla. Sitä varten käynnistettiin tarjouskilpailu, joka on tarkoitettu kattamaan sellaisia aiheita, kuten kotitalouden määritelmän vaikutus, hallinnollisen tiedon ja tutkimustiedon vertailukelpoisuus, tietojenkeruumenetelmä, negatiivisen tulon erilainen kohtelu ja otantaan liittyvät kysymykset. Lisäksi kansallisille tilastokeskuksille on tarjottu avustuksia menetelmätutkimuksiin, joissa selvitetään kansallisten lähteiden käytön vaikutusta vertailukelpoisuuteen (esimerkiksi tutkimuksiin, joissa verrataan rekisteritietojen käyttöä kyselytutkimustietojen käyttöön, erilaisten menetelmien vaikutusta laskennallisen vuokran estimointiin, analysoidaan kansantalouden tilinpidon tai muun kyselytutkimustiedon koherenttiutta, tutkitaan supistumista).

- On perustettu menetelmiä käsittelevä erityisryhmä, jossa on käsitelty seuraavia aiheita: imputointimenetelmät, kiinteiden maksujen kohtelu, laskennallinen vuokra ja yksityisten eläkevakuutusten maksujen asema tuloissa.

- Eurostat järjesti 6.–8. marraskuuta 2006 yhdessä Suomen tilastokeskuksen kanssa SILC-hanketta koskevan konferenssin Helsingissä, jossa tarkasteltiin kaikkia hankkeeseen liittyviä kysymyksiä ja laadittiin toimintasuunnitelma.

- Eurostat on järjestelmällisesti laskenut tuloperusteisten indikaattorien keskivirheitä ensimmäisenä vuotena, jona tietoja on ollut saatavilla.

- Julkaisut

Sen lisäksi, että Eurostat luovuttaa mikrotason tietoja tutkijoille ja julkaisee aggregoituja taulukoita Eurostatin www-sivustolla, se tuotti syyskuussa 2005 pienen julkaisun ( Statistic in Focus ), joka sisältää poikkileikkausindikaattoreita, joita käytetään yleisesti sosiaalista osallisuutta koskevan avoimen koordinointimenetelmän yhteydessä. Julkaisun otsakkeena on ” Income, poverty and social exclusion in the EU25” ja siinä käytetään SILC 2004-hankkeesta saatuja tietoja. Eurostat valmistelee julkaisusta parhaillaan uutta painosta, joka perustuu SILC 2005-tietoihin.

Lisäksi EU-SILC on nyt luetteloitu esimerkiksi seuraavien yleisempien julkaisujen keskeiseksi tietolähteeksi: sosiaalista osallisuutta ja sosiaalista suojelua käsittelevä yhteinen raportti, vuosittaiset edistymistä koskevat kertomukset, Measuring progress towards a more sustainable Europe— 2007 monitoring report of the EU sustainable development -raportti (ja aiemmat kestävään kehitystä koskevat seurantaraportit), The Eurostat Yearbook -tilastollinen vuosikirja, Social Situation Report -raportti, Key figures on Europe -taskukirja ja Panorama on men and women in the European Union -julkaisu.

SILC-tietojen levittämistä on kuitenkin edelleen kehitettävä. Esimerkiksi tarvittaisiin vielä kahdenlaisia selvityksiä (ja vastaavat julkaisut): tilastollinen julkaisu (monografia, johon sisältyy tilastollinen selvitys) sekä Eurostatin Statistics in Focus -julkaisun muotoinen lyhyitä tilastoselvityksiä sisältävä sarja.

11. PÄÄTELMÄ

SILC-hankkeesta on tullut asetuksen (EY) N:o 1177/2003 antamisen jälkeen keskeinen viitetietoja sisältävä lähde tulonjakoa, köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä sisältäville EU-tason selvityksille, ja tietoja on käytetty rakenneindikaattorien ja avoimeen koordinointimenetelmään kuuluvien operaatioiden yhteydessä. Oikeudellinen kehys on laadittu ja riittävä EU-rahoitus varmistettu neljän ensimmäisen vuoden tietojenkeruita varten kaikissa maissa. SILC-hankkeen poikkileikkaustietojen keruu ja levitys tutkijoille taulukkoina ja mikrotason tietoina on hallinnassa, vaikka oikea-aikaisuudessa on vielä parantamisen varaa. EU-SILC-hankkeen pitkittäisaineiston keruu on alkuvaiheessa ja täysin toiminnassa vasta vuonna 2010. Pitkittäisaineistoa koskevat tiedot ovat tällä hetkellä saatavilla vain 13 maasta. SILC-tietojen laadun arviointiin on panostettu paljon laatimalla laaturaportteja ja menetelmätutkimuksia. Useita laatuun liittyviä kysymyksiä on lisäksi tutkittu perusteellisesti menetelmiä käsittelevässä erityistyöryhmässä sekä Helsingissä marraskuussa 2006 pidetyssä SILC-konferenssissa. Useista jo tuotetuista julkaisuista huolimatta SILC-tietojen levitystä on kehitettävä edelleen.

[1] Käytetty otoskoko saadaan jakamalla tavoiteltava otoskoko niin sanotulla tutkimusasetelmavaikutuksella. Tässä taulukossa käytetään Eurostatin ensimmäistä EU-SILC-tutkimuskertaa (2004 tai 2005) varten estimoimaa tutkimusasetelmavaikutusta. Tätä tietoa ei ole vielä saatavana Saksan ja Yhdistyneen kuningaskunnan osalta. Luxemburgia varten on saatavilla erillisiä laskelmia, jotka eivät ole aivan vertailukelpoisia. Voidaan katsoa, että alle 10—15 prosentin poikkeamat asetuksen tavoitteista ovat Eurostatin estimoiman tutkimusasetelmavaikutuksen tarkkuusasteen edellyttämän sallitun toleranssin rajoissa. Lihavoidut luvut ovat tämän toleranssialueen alapuolella.