Alueiden komitean lausunto aiheesta "Ehdotus neuvoston päätökseksi kolmannesta monivuotisesta ohjelmasta pk-yritysten hyväksi Euroopan unionissa (1997-2000): Euroopan yritysten työllistämis-, kasvu- ja kilpailukykymahdollisuuksien täysimääräinen hyödyntäminen" CdR 211/96 fin



Virallinen lehti nro C 034 , 03/02/1997 s. 0034



Alueiden komitean lausunto aiheesta "Ehdotus neuvoston päätökseksi kolmannesta monivuotisesta ohjelmasta pk-yritysten hyväksi Euroopan unionissa (1997 2000): Euroopan yritysten työllistämis-, kasvu- ja kilpailukykymahdollisuuksien täysimääräinen hyödyntäminen" (97/C 34/08) ALUEIDEN KOMITEA, joka ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvostolle [KOM(96) 98 lopull. - 96/0087 (CNS)] (), ottaa huomioon neuvoston 10. huhtikuuta 1996 tekemän päätöksen pyytää perustamissopimuksen 198 c artiklan mukaisesti alueiden komitean lausunto tästä aiheesta, ottaa huomioon 8. maaliskuuta 1996 tekemänsä päätöksen antaa lausunnon valmistelu valiokunta 1:lle "Alueellinen kehitys Taloudellinen kehitys Paikallinen ja alueellinen rahoitus", ottaa huomioon valiokunta 1:n 20. kesäkuuta 1996 hyväksymän lausuntoluonnoksen, jonka esitteli Luigi Ricca (CdR 211/96 rev.), ottaa huomioon Euroopan unionin perustamissopimuksen, ottaa huomioon komission valkoisen kirjan "Kasvu, kilpailukyky, työllisyys", ottaa huomioon komission Eurooppa-neuvoston Madridin kokoukselle antaman kertomuksen "Pk-yritykset: työllisyyden, kasvun ja kilpailukyvyn voimaperäinen lähde Euroopan unionissa", CSE(95) 2087, ottaa huomioon komission 3. huhtikuuta 1996 päivätyn suosituksen pk-yritysten määrittelystä (), ottaa huomioon lainsäädännön ja hallinnon yksinkertaistamista käsitelleen riippumattoman asiantuntijaryhmän kertomuksen, KOM(95) 288 lopull., päivätty 21. kesäkuuta 1995, ottaa huomioon komission tiedonannon "Toisen monivuotisen yritys- ja pk-yritysohjelman (1993 1996) arviointi", KOM(96) 99 lopull., päivätty 20. maaliskuuta 1996, ottaa huomioon komission tiedonannon "Käsityöläisalat ja pienyritykset, Euroopan kasvun ja työllisyyden avaimet", KOM(95) 502 lopull., päivätty 26. lokakuuta 1995, ottaa huomioon komission tiedonannon "Euroopan pk-yritysten seurantakeskus: komission huomiot kolmannesta vuosittaisesta kertomuksesta (1995)", KOM(95) 526 lopull., päivätty 8. marraskuuta 1995, ottaa huomioon oman lausuntonsa aiheesta "Käsiteollisuuden ja pk-yritysten yhteinen ohjelma", CdR 18/95, päivätty 1. helmikuuta 1995 (), hyväksyi 19. syyskuuta 1996 pitämässään 14. täysistunnossa seuraavan lausunnon. 1. Yleistä 1.1. Pienet ja keskisuuret yritykset (tähän käsitteeseen luetaan myös käsityöläisala) ovat levinneisyytensä vuoksi tärkeä tekijä hyvinvoinnin ylläpidossa ja leviämisessä, siis talouskasvun ja sosiaalisen kehityksen edistämisessä. 1.2. Euroopan unionin kaikista yrityksistä 99,8 prosenttia on pk-yrityksiä, ne vastaavat 66 prosentista kokonaistyöllisyyttä ja 65 prosentista EU:n yritysten liikevaihtoa. Erityisesti pienillä yrityksillä on oleellinen rooli talouden kasvussa ja ne vaikuttavat osaltaan keskimääräistä enemmän uusien työpaikkojen luomiseen. 1.3. Ajanjaksona 1988 1995 pk-yritysten luomat työpaikat ovat reilusti korvanneet suurissa yrityksissä menetetyt työpaikat. Euroopan työllisyyden kehitys on kuitenkin ollut heikkoa eikä työttömyys ole vähentynyt merkittävästi. 1.4. Vuonna 1994 pk-yritykset kasvattivat työllisyyttä Yhdysvalloissa 4,7 prosentilla, eli uusia työpaikkoja syntyi 2,1 miljoonaa, kun taas EU:ssa pk-yritysten työllistämisaste ei kasva. 1.5. Pk-yritysten kasvu- ja työllisyysmahdollisuuksia ei kuitenkaan ole täysin hyödynnetty. 1.6. Käytettävissä olevien tietojen mukaan markkinoiden toimimattomuus tai markkinoiden ja noudatettujen politiikkojen puutteellisuus estävät pk-yritysten kasvua ja uusien työpaikkojen syntyä. Tähän ei vielä ole löydetty tyydyttävää ratkaisua. 1.7. Alueiden komitea on tyytyväinen, että monivuotisen ohjelman avulla aiotaan tehostaa yhteisön politiikkaa pk-yritysten hyväksi. Politiikan on täydennettävä alue- ja paikallisyhteisöjen sekä jäsenvaltioiden toimintaa. Tässä yhteydessä käsitellään etusijalla olevia kysymyksiä, joihin kohdennetaan soveltuvia toimia yrittäjyyden, luovuuden ja innovaation todelliseksi kannustamiseksi Euroopan unionissa. 2. Euroopan yhteisön pk-yrityksiä koskeva politiikka 2.1. Alueiden komitea korostaa tarvetta toteuttaa soveltuvat toimet pk-yritysten mahdollisuuksien tukemiseksi ja hyödyntämiseksi. Näin vaikutetaan osaltaan kasvuun ja työllisyyteen sekä voitetaan koosta riippuvat ja siis usein epäonnistumisiin johtavat sisäiset heikkoudet. 2.2. Alueiden komitea kannatti helmikuussa 1995 (esittelijät Albert Bore ja Luigi Ricca) () "Käsiteollisuuden ja pk-yritysten yhteistä ohjelmaa". Kolmas monivuotinen ohjelma (1997 2000) jatkaa EU:n politiikkaa ja sillä on seuraavat tavoitteet: A. Yritysten hallinnollisen ja oikeudellisen ympäristön yksinkertaistaminen ja parantaminen. B. Yritysten rahoitusympäristön parantaminen. C. Pk-yritysten strategioiden eurooppalaistaminen ja kansainvälistäminen erityisesti entistä parempien tietopalvelujen avulla. D. Pk-yritysten kilpailukyvyn parantaminen ja niiden tutkimus-, innovaatio- ja koulutusmahdollisuuksien parantaminen. E. Yrittäjyyden edistäminen ja erityisryhmien tukeminen. 2.3. Alueiden komitea kannattaa näitä viittä etusijaista tavoitetta sekä sitä, että ohjelma keskitetään pk-yrityksiin riippumatta niiden toimialasta, oikeudellisesta asemasta tai sijainnista Euroopan talousalueella. 3. Ehdotetut toimet 3.1. Tavoite A: Yritysten hallinnollisen ja oikeudellisen ympäristön yksinkertaistaminen ja parantaminen A.1. Pk-yritysten etujen huomioon ottaminen erilaisissa yhteisön toimissa ja politiikassa, A.2. Yhteisön lainsäädännön yksinkertaistaminen ja parantaminen, A.3. Avoimuuden lisääminen sekä hallinnon ja sääntelyn yksinkertaistamisen ja parantamisen parhaiden menetelmien tunnetuksi tekeminen, A.4. Pk-yritysten kansalliset rajat ylittävien toimintaedellytysten parantaminen. 3.1.1. Alueiden komitea kannattaa ehdotettuja toimia ja toivoo, että niillä voidaan konkreettisesti parantaa myös paikallista hallinnollista ympäristöä, joka nykyisin aiheuttaa rakenteellisia haittoja pk-yrityksille. Niiden on toimittava yhä monimutkaisemmassa oikeudellisessa, hallinnollisessa ja verotuksellisessa ympäristössä, jonka menettelytavat ovat hitaita ja kalliita. 3.1.2. Nykyinen tilanne nostaa pk-yritysten kustannuksia, ei kannusta uusien yritysten perustamiseen, työntekijöiden palkkaamiseen, aloitteentekoon eikä innovaatioon. Nämä tekijät vaikuttavat sukupolvenvaihdokseen yrityksissä ja usein estävät sen. 3.1.3. Alueiden komitean mielestä yhteisön aloitteet ovat sitä tehokkaampia mitä enemmän pk-yritykset osallistuvat lainsäädännön tai yhteisön ohjelmien valmisteluun. Tällä tavoin hyväksytään toimenpiteitä, jotka perustuvat pk-yritysten tarpeiden ja etujen käytännön ymmärtämiseen. 3.1.4. Alueiden komitea korostaa, että yksinkertaistamisen on ulotuttava myös eurooppalaisen rahoituksen ja tuen saantimenettelyihin siten, että niiden avoimuutta ja koordinointia lisätään sekä nykyistä laajempaa soveltamista ja tehokkuutta edistetään. 3.1.5. Liikkeenluovutuksen suhteen alueiden komitea pitää tärkeänä ehdottaa sellaisten rahoitusyhtiöiden kehittämistä konkreettisin toimin, jotka toimivat "Management buy out" -alalla, jotta johtajien on mahdollista ostaa yritys, jos sen toiminnalle ei ole jatkajaa. Kannustuskeinona voi olla erityinen verohelpotus sellaisten rahoitusyhtiöiden tuloille, jotka kehittävät tällaista toimintaa. 3.2. Tavoite B: Yritysten rahoitusympäristön parantaminen B.1. Yritysten lainarahoituksen saannin parantaminen, B.2. Maksuviivästysongelmien vähentämiseksi toteutettavien toimien tehostaminen, B.3. Erityisten rahoitusvälineiden kehittämisen helpottaminen, B.4. Nopeasti kasvavien pk-yritysten pääomamarkkinoiden kehittäminen. 3.2.1. Alueiden komitea on yhtä mieltä tarpeesta yksilöidä välineet, joilla voidaan parantaa pk-yritysten rahoitusympäristöä. Tähän tähtäävien toimenpiteiden on täydennettävä pk-yritysten vuoden 1994 yhteistä ohjelmaa, ja niiden tarkoituksena on: voittaa lainansaantiongelmat ja pienentää lainojen korkoa (pk-yritykset maksavat yleensä kahdesta viiteen prosenttiyksikköä korkeampaa korkoa kuin suuret yritykset), poistaa kansallisten verotusjärjestelmien velvoitteet, jotka estävät yrityksen säästöjen investoinnin, kannustaa uusien rahoitusvälineiden lisäämistä Euroopan tasolla sekä saada pk-yritysten pääomankysyntä ja mahdolliset sijoittajat kohtaamaan toisensa, saatetaan innovaatioon sijoittavien pk-yritysten käyttöön pääomia, jotka saadaan alue- ja paikallisyhteisöiltä, joko "passiiveja" tai yleensä eläkerahastoista saatavia pitkäaikaisia lainoja. 3.2.2. Alueiden komitea on erityisesti sitä mieltä, että lainatakuun alalla (B.1) tehtävien aloitteiden tehostamiseksi olisi välttämätöntä jakaa EU:n osuuksia takuurakenteiden hyväksi, jotta ne itse voisivat osittain tasoittaa kärsimänsä tappiot (esim. 50 % pankkien edellisvuonna kärsimistä tappioista). Näin taattaisiin pk-yritysten rahoitus. 3.2.3. Kohdan B.4 suhteen vaikuttaisi asianmukaiselta luoda rahoitusosuudet (vähintään 50 % kustannuksista) pk-yrityksille, jotka teettävät taloudellisen tilansa arvioinnin (rating) tähän erikoistuneen yrityksen toimesta. Rating edistää yrityksen arvostusta ulkopuolisten sijoittajien ja ulkomaisten kumppanien keskuudessa yhteistyösopimusten arvioimiseksi. Lisäksi se helpottaa mahdollista pörssinoteerausta. Jäsenvaltioita olisi kehotettava vakiinnuttamaan oleellinen verohelpotus (40 50 % veroista) pk-yrityksen pörssinoteerausta seuraavina kolmena perättäisenä vuotena. 3.2.4. Alueiden komitea toivoo, että talous- ja rahaliitto toteutetaan suunnitellulla tavalla. Pk-yrityksille yhteisen eurooppalaisen valuutan euron käyttöönotto tuo mukanaan ratkaisevan edun, sillä sen myötä valuutanvaihdon ja kurssivarmistuksen kustannukset poistuvat valuuttaunionista. Euron myötä perustetaan myös laajat toimivat rahoitusmarkkinat, jotka sallivat houkuttelevampia sijoitus- ja rahoitusmahdollisuuksia kuin nykyiset vielä hajanaiset valuuttamarkkinat. Näin luodaan yrityksiin uutta luovaa dynamiikkaa ja estetään myös pk-yritysten muutto ulkomaille. 3.3. Tavoite C: Pk-yritysten strategioiden eurooppalaistamisen ja kansainvälistämisen edistäminen nykyistä parempien tietopalvelujen avulla C.1. Tietopalvelujen kehittäminen (euroneuvontakeskukset "ensimmäisinä palvelupisteinä"), C.2 Pk-yritysten yrityspolitiikan toimien edistäminen, C.3. Yhteistyön edistäminen liikeyritysten hakuverkostojen (BC-NET ja BRE) avulla, C.4. Suorien yhteyksien edistäminen yhteistyöohjelmien (Europartenariat ja Interprise) avulla, C.5. Alihankintakumppanuuksien kehittäminen, C.6. Pk-yritysten uusille markkinoille pääsyn ja kansainvälistymisen edistäminen. 3.3.1. Alueiden komitea on yhtä mieltä siitä, että pk-yritysten auttaminen kansainvälistymään on avaintekijä vahvistettaessa niiden kilpailukykyä sisämarkkinoilla ja tätä laajemmissa yhteyksissä. Maailmanmarkkinoilla onnistumiseen tarvitaan ennen kaikkea tiedonsaantia strategian määrittelemiseksi. On siis aiheellista edistää tieto- ja teletekniikan käyttöä pk-yritysten tarpeisiin soveltuvin menetelmin. 3.3.2. Alueiden komitea arvostaa sitä, että komissio haluaa asettaa euroneuvontakeskusten (ENK) verkoston keskeiselle sijalle yhteisön yrityspolitiikassa ja pitää sitä tärkeimpänä välineenä, jonka avulla pk-yritysten tiedonsaantia yhteisöasioista parannetaan. 3.3.3. Erityisesti aiotaan ryhtyä kehittämään kansainvälistä palvelua. Tässä asiassa euroneuvontakeskukset toimivat ensimmäisinä palvelupisteinä ja ainoana yhteytenä lopulliseen asiakkaaseen. Tämän yhteyden kautta pyynnöt voidaan ohjata oikeaan verkostoon tai yhteisössä palvelun suorittajalle. 3.3.4. Alueiden komitea kiinnittää kuitenkin huomiota joihinkin tätä kohtaa koskeviin näkökohtiin, jotka on mainittu Arthur Andersen & Co:n laatimassa kertomuksessa toisen yritys- ja pk-yritysohjelman (1993 1996) arvioinnin yhteydessä: vaikka yrityspolitiikkaan varatusta rahoituksesta tietty osuus kohdistetaan pelkästään euroneuvontakeskuksiin, verkosto ei ole vielä luonut riittävästi yhteistoimintaa yhteisön muiden verkostojen kanssa, nykyisillä mainoskampanjoilla ei ole saatu aikaan euroneuvontakeskusten verkoston riittävää näkyvyyttä yritysmaailmassa, BC-NET- ja BRE-verkkojen käyttö on hyvästä ideasta huolimatta vaatimatonta, mikä johtuu riittämättömästä laadun parantamisesta. 3.3.5. Alueiden komitea huomauttaa, että kaikkia edellä mainittuja, toista monivuotista ohjelmaa koskevasta kertomuksesta ilmeneviä huomautuksia ei ole otettu huomioon kolmannessa monivuotisessa ohjelmassa. Komitean mielestä: on välttämätöntä lisätä keskusten vaikutusta yritysmaailmaan entistä tehokkaammalla mainonnalla sekä parannetulla ja vahvistetulla verkostojärjestelmällä, joka kohdistuu yritysmaailman soveltuvimpiin kumppaneihin, on syvennettävä arvioita siitä, onko euroneuvontakeskusten pysyvin vaikutus yrityksiin saavutettavissa toisenlaisen organisaatiokehyksen avulla, on otettava käyttöön BC-NET- ja BRE-verkostojen nykyistä parempilaatuinen ja helppokäyttöisempi tekniikka, on vahvistettava Europartenariat- ja Interprise-ohjelmien menestystä hyödyntämällä nykyistä tehokkaammin BS-NET- ja BRE-verkostoja sekä euroneuvontakeskusten verkostoa. 3.3.6. Alueiden komitea painottaa, kuinka tärkeää on käynnistää tietyt alueelliset kokeiluhankkeet, joiden tarkoituksena on edistää pk-yritysten kansainvälistä infrastruktuuria sekä koordinoitua suhtautumista useisiin eurooppalaisiin ohjelmiin. 3.4. Tavoite D: Pk-yritysten kilpailukyvyn parantaminen ja niiden tutkimus-, innovaatio- ja mahdollisuuksien parantaminen D.1. Pk-yritysten innovaatiomahdollisuuksien lisääminen, D.2. Johtamistaidon koulutuksen lisääminen, D.3. Ympäristön vaatimuksiin mukautuminen. 3.4.1. Alueiden komitea on yhtä mieltä Ciampin toisen kertomuksen toteamuksen kanssa: "Tärkein haaste on kyky siirtää tutkimuksen tulokset kaupallisesti menestyviksi tuotteiksi". Komitean mielestä ehdotetut toimet voivat vaikuttaa myönteisesti tähän suuntaan ja se suosittaa aloitettujen kokeiluhankkeiden tulosten nykyistä laajempaa levittämistä. 3.4.2. Erityisesti on korostettava koulutuksen sopeuttamista pk-yritysten tarpeisiin erityistoimin, joiden tarkoituksena on edistää "vaihtelevaa koulutusta" (oppiaikana yhdistetään kouluopetus ja työkokemus), liikkeenjohtamiskoulutusta, uusin teknologioihin perehdyttävää "jatkuvaa koulutusta". 3.5. Tavoite E: Yrittäjyyden edistäminen ja erityisryhmien tukeminen E.1. Yrityskulttuuri ja yrittäjyys, E.2. Käsityöalojen yritykset ja pienyritykset, E.3. Erityistoimet kaupan ja jakelualan yritysten hyväksi, E.4. Naisyrittäjät ja nuoret yrittäjät; vähemmistöryhmiin kuuluvien omistamat yritykset. 3.5.1. Komitean kannattama tärkein tavoite on todellisen yrityskulttuurin luominen ja kannustaminen. Tällainen yrityskulttuuri perustuu itseluottamukselle, riskinotolle ja henkilökohtaiselle panokselle. Asenteiden muuttamiseksi tarvitaan toimintaa, johon kaikkien asianosaisten on osallistuttava jäsenvaltioissa poliittisin ponnistuksin. Myös alueiden ja paikallisyhteisöjen on osallistuttava tähän. 4. Politiikan kehittäminen Tähän kuuluvat: tilastot, pk-yritysten seurantakeskus, pk-yrityksiä koskevat tutkimukset, pk-yrityspolitiikan toimien kehittäminen ja arviointi. 4.1. Alueiden komitean mielestä komission ehdotukset vastaavat tiedon ja tiedotuksen tarvetta ja ovat käyttökelpoinen väline poliittisista suuntaviivoista vastuussa oleville asianmukaisten aloitteiden erittelemiseksi yrityspolitiikassa. 4.2. Alueiden komitea haluaa kiinnittää huomiota: julkaisuissa olevien tietojen laatuun ja käytännöllisyyteen, sillä niiden toivotaan olevan nykyistä tarkempia ja ajanmukaisempia, nykyistä tehokkaampaan jakelupolitiikkaan, mahdollisuuteen käyttää ja täydentää uusia teknologioita ja tietoyhteiskunnan mahdollisuuksia, jotta olemassa olevat tiedot saadaan nykyistä paremmin ja helpommin käyttöön. 5. Johtopäätökset Alueiden komitea kannattaa kolmannessa monivuotisessa ohjelmassa pk-yritysten hyväksi Euroopan unionissa (1997 2000) ehdotettuja toimia. Ohjelma varmistaa yhteisön yrityspolitiikan jatkuvuuden, vahvistaa joitakin nykyisiä toimia ja käynnistää joukon aloitteita komission edellisessä pk-yrityksiä käsittelevässä asiakirjassa eritellyillä avainalueilla; toivoo, että aikomukset siirretään käytäntöön mahdollisimman yksinkertaisesti, jottei pk-yrityksiä rasiteta nykyisten esteiden lisäksi eurobyrokratialla; vahvistaa lausunnosta tehtyjen johtopäätöksiä täydentävien huomioiden lisäksi, että: a) aloitteet toteutetaan mahdollisimman hajautetusti ottaen huomioon jäsenvaltioiden pk-yrityksiin kohdistetut paikalliset erityisstrategiat, aloitteet toteutetaan siis mahdollisimman lähellä yrityksiä paikallisten järjestelmien kanssa, b) pk-yritysten edustusorganisaatiot, mukaanlukien luottamuksellisesti toimivat yrityskonsultaatioelimet (rahoituslaitokset, kaupalliset ja julkiset elimet, kauppakamarit, jne.), joilla on laajat toimintamahdollisuudet, on mahdollisimman pian liitettävä euroneuvontakeskusten verkostoon sekä BC-NET- ja BRE-verkostoihin, c) euroneuvontakeskusten verkoston sekä BC-NET- ja BRE-verkostojen nykyistä tehokkaamman vaikutuksen ja laadullisen kehityksen puolesta ponnistellaan myös erilaisen organisaatiokehyksen avulla, d) kaikkia tietoyhteiskunnan pk-yrityksille tarjoamia strategiamahdollisuuksia hyödynnetään ja etsitään tekniikkaan tehtäviä merkityksellisiä sijoituksia, e) pohditaan vakavasti rahoituksen, henkilöstön ja erityistoimivallan lisäyksen tarvetta, jotta ehdotetuille politiikoille annetaan todellinen sisältö, ja tutkitaan mahdollisuutta siirtää toimivaltaa jäsenvaltioille sekä alue- ja paikallishallinnolle, joiden nykyinenkin rooli pk-yritysten kehitykseen myönnettävän teknisen ja rahoitustuen alalla on merkittävä, f) kaikki toimet, joilla laajennetaan Euroopan pk-yritysten mahdollisuuksia, ovat tärkeitä välineitä työllisyyspolitiikan edistämiseksi, ja niitä on tuettava myös komission ehdottamilla aluesopimuksilla työllisyyden hyväksi. 5.1. Komitean mielestä on tärkeää arvioida tietyin ajanjaksoin pk-järjestelmän konkreettisia saavutuksia ja niiden toimien toteutusastetta jäsenvaltioissa, joiden on määrä yksinkertaistaa kaikilta osin Euroopan yritysmaailmaa supistamalla kallista ja turhaa byrokratiaa. Näin on tarkoitus rohkaista todelliseen yrittäjyyteen, luovuuteen ja innovaatioon kaikkialla Euroopan unionissa. 5.2. Komitea tähdentää jäsenvaltioiden onnistuneimpien toimien tunnetuksitekemistä koko Euroopan unionissa, jotta pk-yritysten tarjoamat mahdollisuudet kehityksen ja työllisyyden hyväksi optimoidaan ja hyödynnetään täysin. Bryssel, 19. syyskuuta 1996. Alueiden komitean puheenjohtaja Pasqual MARAGALL i MIRA () EYVL N:o C 156, 31.5.1996, s. 5 () EYVL N:o L 107, 30.4.1996, s. 4 () EYVL N:o C 210, 14.8.1995, s. 92