Tuoreimpien saatavilla olevien ennusteiden mukaan EU28:n vuoden 2020 BKTL on 16 989 408 miljoonaa euroa käypinä hintoina. Rahoituskehysasetuksen 6 artiklan 4 kohdan mukaisesti rahoituskehykseen ei tehdä muita kyseessä olevaa vuotta koskevia teknisiä mukautuksia varainhoitovuoden aikana eikä sitä seuraavina vuosina jälkikäteen tehtävinä korjauksina. Näin ollen EKT 2010:n mukainen tarkistettu BKTL on 14 063 162 miljoonaa euroa vuonna 2014, 14 754 468 miljoonaa euroa vuonna 2015, 14 902 144 miljoonaa euroa vuonna 2016, 15 386 916 miljoonaa euroa vuonna 2017, 15 886 713 miljoonaa euroa vuonna 2018 ja 16 427 139 miljoonaa euroa vuonna 2019. Samasta syystä liitteen rahoituskehystaulukossa omien varojen enimmäismäärää, joka on nykyisin 1,20 prosenttia suhteessa BKTL:oon (EKT 2010), on mukautettu vain vuodesta 2018 eteenpäin. Vuotta 2017 ja sitä edeltäviä vuosia koskevat omien varojen enimmäismäärät ovat 1,23 prosenttia suhteessa EKT 95:n mukaiseen BKTL:oon.

Prosentteina suhteessa BKTL:oon ilmaistu rahoituskehys on tarkistettu tuoreimpien saatavilla olevien talousennusteiden (kevät 2019) perusteella, ja sitä on mukautettu rahoituskehysasetuksen 3 artiklan 1 kohdan ja 5 artiklan mukaisesti.

Sen jälkeen kun omia varoja koskeva vuoden 2014 päätös tuli voimaan, omien varojen enimmäismäärää ja maksusitoumusmäärärahojen enimmäismäärää on mukautettu Euroopan kansantalouden tilinpitoon 2010 (EKT 2010) perustuvien uusien BKTL-tietojen perusteella. Omien varojen enimmäismäärä on nykyisin 1,20 prosenttia suhteessa BKTL:oon (aikaisemmin 1,23 %) ja maksusitoumusmäärärahojen enimmäismäärä 1,26 prosenttia suhteessa BKTL:oon (aikaisemmin 1,29 %).

Rahoituskehysasetuksen 3 artiklan 1 kohdassa säädetään, että otsakkeeseen 2 sisältyvää, markkinoihin liittyviä menoja ja suoria tukia (ensimmäinen pilari) koskevaa vuosien 2014–2020 alaenimmäismäärää mukautetaan ensimmäisen ja toisen pilarin välisten siirtojen jälkeen sen säädöksen mukaisesti, jossa nämä siirrot vahvistetaan. Otsakkeen 2 kokonaisenimmäismäärä ei muutu.

Ensimmäinen mukautus: Otsakkeen 2 alaenimmäismäärää koskeva ensimmäinen mukautus tehtiin vuotta 2015 koskevan, monivuotisen rahoituskehyksen teknisen mukautuksen yhteydessä. Tämä jäljempänä ensimmäisessä taulukossa esitetty mukautus on 10. huhtikuuta 2014 annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 367/2014 mukainen.

Toinen mukautus: Monivuotisen rahoituskehyksen teknisessä mukautuksessa vuodeksi 2016 otettiin huomioon kaksi siirtoa yhteisen maatalouspolitiikan (YMP) pilareiden välillä (ks. jäljempänä toinen taulukko). Nämä siirrot kuuluivat neuvoston asetuksen (EY) N:o 73/2009 136 a artiklan ja asetuksen (EU) N:o 1307/2013 14 artiklan mukaisen pilareiden välisen joustavuuden piiriin, ja ne olivat myös osittain seurausta viimeksi mainitun asetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisten suoriin tukiin tehtävien vähennysten johdosta saatavasta arvioidusta tulosta. Siirtojen ensimmäisestä kierroksesta säädetään 13. toukokuuta 2014 annetussa komission delegoidussa asetuksessa (EU) N:o 994/2014, ja se otetaan huomioon 16. lokakuuta 2014 annetulla komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 1089/2014. Siirtojen toisesta kierroksesta säädetään 17. lokakuuta 2014 annetussa komission delegoidussa asetuksessa (EU) N:o 1378/2014, ja se otetaan huomioon 29. tammikuuta 2015 annetulla komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2015/141.

Pieni mukautus oli tehtävä odottamatta, kun Yhdistyneen kuningaskunnan lainsäädäntö, jolla pannaan täytäntöön suoria tukia koskevat unionin säännöt Walesissa, kumottiin kansallisen tuomioistuimen määräyksellä vuonna 2015. Tästä muutoksesta säädetään 2. joulukuuta 2015 annetussa komission delegoidussa asetuksessa (EU) 2016/142, ja se otetaan huomioon 24. helmikuuta 2016 annetulla komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2016/257.

Pilarien välisten, varainhoitovuosia 2019 ja 2020 koskevien siirtojen tarkistuksesta oli ilmoitettava komissiolle viimeistään 1. elokuuta 2017. Siitä säädetään 23. marraskuuta 2017 annetussa komission delegoidussa asetuksessa (EU) 2018/162, ja se otetaan huomioon 19. helmikuuta 2018 annetulla komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2018/288 (ks. jäljempänä neljäs taulukko).

Nykyiseen monivuotiseen rahoituskehykseen sisältyvää siirtojen viimeistä kierrosta koskevat ilmoitukset oli toimitettava komissiolle viimeistään 1. elokuuta 2018. Yksi jäsenvaltio ilmoitti komissiolle päätöksensä vähentää suorien tukien määrää sekä vähennyksestä johtuvan arvioidun tulon. Tästä muutoksesta säädetään 9. marraskuuta 2018 annetussa komission delegoidussa asetuksessa (EU) 2019/71, ja se otetaan huomioon 19. maaliskuuta 2019 annetulla komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2019/445 (ks. jäljempänä viides taulukko).

Otsakkeen 2 alaenimmäismäärän käypinä hintoina ilmaistu muutos on muunnettava vuoden 2011 hinnoiksi, jotta voidaan tehdä tekninen mukautus vuoden 2011 hintoina laadittuun rahoituskehystaulukkoon. Käytettävissä oleva nettomäärä muunnetaan tätä varten ensin vuoden 2011 hinnoiksi käyttämällä 2 prosentin kiinteää deflaattoria. Tulos pyöristetään, jotta saadaan mukautettu alaenimmäismäärä, sillä monivuotisen rahoituskehyksen enimmäismäärät ilmoitetaan ainoastaan miljoonien eurojen tarkkuudella. Vain pyöristämällä voidaan varmistaa, että monivuotiseen rahoituskehykseen sisältyvä alaenimmäismäärä on aina suurempi kuin maataloustukirahaston menoihin käytettävissä oleva nettomäärä. Tuloksena oleva vähäinen ero ei muodosta käytettävissä olevaa liikkumavaraa, vaan se on yksinomaan pyöristämiseen liittyvä laskennallinen ero, joka on seurausta siitä, että kaikki monivuotisen rahoituskehystaulukon määrät on ilmaistava miljoonina euroina. Komissio käyttää kunkin varainhoitovuoden talousarviossa maataloustukirahaston menoihin käytettävissä olevia tarkkoja nettomääriä. Tätä lähestymistapaa on sovellettu myös aiemmissa monivuotisen rahoituskehyksen teknisissä mukautuksissa.

Jäljempänä olevassa taulukossa esitetään YMP:n kahden pilarin välisten siirtojen nettotulos ja niiden vaikutus otsakkeen 2 alaenimmäismäärän.

3.Maksumäärärahojen kokonaisliikkumavara

Rahoituskehysasetuksen 5 artiklan mukaan komissio mukauttaa maksumäärärahojen enimmäismäärää ylöspäin vuosien 2015–2020 osalta määrällä, joka vastaa suoritettujen maksujen ja monivuotisen rahoituskehyksen maksumäärärahojen enimmäismäärän välistä eroa vuonna n – 1. Mahdolliset mukautukset ylöspäin on kompensoitava kokonaisuudessaan maksumäärärahojen vuoden n – 1 enimmäismäärään (vuoden 2011 hintoina) tehtävällä vastaavalla vähennyksellä.

Vuotta 2016 koskevassa teknisessä mukautuksessa vuoden 2014 jäljelle jäänyt liikkumavara (104 miljoonaa euroa käypinä hintoina) siirrettiin vuodelle 2015 (106 miljoonaa euroa käypinä hintoina) ja enimmäismääriä mukautettiin vastaavasti. Vuotta 2017 koskevassa teknisessä mukautuksessa vuoden 2015 jäljelle jäänyt liikkumavara (1 288 miljoonaa euroa) siirrettiin vuosille 2018–2020. Vuotta 2018 koskevassa teknisessä mukautuksessa vuoden 2016 jäljelle jäänyt liikkumavara (13 991 miljoonaa euroa) siirrettiin vuosille 2018–2020. Vuotta 2019 koskevassa teknisessä mukautuksessa vuoden 2017 jäljelle jäänyt liikkumavara (16 414 miljoonaa euroa) siirrettiin vuosille 2019–2020. Tämän vuoden teknisessä mukautuksessa lasketaan maksumäärärahojen vuoden 2018 kokonaisliikkumavara.

Muihin erityisrahoitusvälineisiin liittyvät maksumäärärahat katsotaan määriksi, jotka tulevat monivuotisen rahoituskehyksen enimmäismäärien lisäksi. Vuoden 2018 maksumäärärahojen enimmäismäärä oli 154 565 miljoonaa euroa käypinä hintoina. Suoritetut maksut olivat 144 369,8 miljoonaa euroa vuonna 2018. Tämä määrä muodostuu vuoden 2018 talousarviossa hyväksytyistä maksumäärärahoista suoritetuista maksuista (142 694,6 miljoonaa euroa) ja vuodelta 2018 vuodelle 2019 siirretyistä määrärahoista (1 675,1 miljoonaa euroa). Erityisrahoitusvälineisiin liittyvät maksut (1 060,8 miljoonaa euroa, josta 1 060,6 miljoonaa euroa on suoritettu ja 0,2 miljoonaa euroa siirretty varainhoitovuodelta toiselle) eivät ole mukana suoritettujen maksujen määrässä. Sen vuoksi maksumäärärahojen kokonaisliikkumavaran laskennassa käytettävä suoritettujen maksujen määrä on 143 309,0 miljoonaa euroa (142 694,6 miljoonaa euroa + 1 675,1 miljoonaa euroa – 1 060,8 miljoonaa euroa).

Kaikki vuodelta 2017 vuodelle 2018 siirretyt määrärahat katsottiin suoritetuiksi maksuiksi laskettaessa vuoden 2017 maksumäärärahojen kokonaisliikkumavaraa, vaikka niitä kaikkia ei ollut tosiasiallisesti suoritettu. Siksi peruuntuneet siirretyt määrärahat on lisättävä laskelmaan, koska muutoin suoritettujen maksujen määrä on laskelmassa käytettyä määrää pienempi. Vuodelta 2017 vuodelle 2018 siirrettyjen peruuntuneiden määrärahojen määrä on 129,7 miljoonaa euroa, josta 0,07 miljoonaa euroa koskee erityisrahoitusvälineitä. Peruuntuneiden varainhoitovuodelta toiselle siirrettyjen määrärahojen kokonaismäärä, joka on otettu huomioon laskelmassa, on näin ollen 129,6 miljoonaa euroa.

Vuoden 2018 maksumäärärahojen enimmäismäärään nähden jäljelle jäävä liikkumavara on 11 385,5 miljoonaa euroa käypinä hintoina (154 566 miljoonaa euroa – 143 309,0 miljoonaa euroa + 129,6 miljoonaa euroa).

Maksumäärärahojen kokonaisliikkumavaran puitteissa aiempina vuosina tehtyjen siirtojen seurauksena vuodelle 2020 siirretään vain 183 miljoonaa euroa (vuoden 2011 hintoina), eli 13 miljardin euron kynnysarvon alle jäljelle jäävä määrä. Tämän seurauksena maksumäärärahojen kauden 2014–2020 yhteenlaskettu enimmäismäärä vuoden 2011 hintoina pysyy muuttumattomana ja vastaava käypinä hintoina ilmaistu määrä kasvaa 9 miljoonalla eurolla.

Seuraavassa taulukossa esitetään tarkemmat tiedot maksusitoumusmäärärahojen kokonaisliikkumavaran laskennasta vuoden 2018 osalta.