Energiajärjestelmä on tullut käännekohtaan. Uusiutuvat energialähteet ovat kustannuksiltaan yhä kilpailukykyisempiä, ja niistä tuotetaan yhä suurempi osuus sähköstä. Energiaintensiteetti – joka mittaa energiankäyttöä suhteessa taloudelliseen tuotokseen – on laskeva erityisesti kehittyneissä talouksissa. Tämä menestys voidaan lukea paljolti EU:n ansioksi, mutta tehtävää on vielä paljon. Euroopan johtoasema ilmastonmuutoksen torjumisessa on tehnyt Euroopan teollisuussektoreista maailman energiatehokkaimpia. Niistä on tullut globaaleja innovaatiojohtajia, jotka tuottavat jatkuvasti uusia teknologioita, materiaaleja ja ratkaisuja. EU:n ilmasto- ja energiapolitiikassa on alusta lähtien noudatettu kokonaisvaltaista suunnittelua, jossa tavoitteena on ollut koordinoida EU:n, jäsenvaltioiden ja teollisuuden investointeja ja johdonmukaistaa sovellettavia poliittisia ja sääntelyllisiä kehyksiä.

Tämä strategia palvelee nimenomaisesti kahta keskeistä Euroopan unionin poliittista prioriteettia: tavoitetta rakentaa joustavaa energiaunionia, johon liittyy tulevaisuuteen suuntautuva ilmastopolitiikka – missä strategialla on keskeinen osuus – sekä tavoitetta antaa uutta pontta työllisyyteen, kasvuun ja investointeihin. Strategian ytimessä on koordinoitu pyrkimys edistää ja kehittää mahdollistavia teknologioita, palveluja, liiketoimintamalleja ja sosiaalista innovointia ja tukea näin kasvua ja työllisyyttä ja lisätä EU:n teollisuuden kilpailukykyä maailmanmarkkinoilla. Tässä strategia toimii myös testialustana tuleville horisontaalisille lähestymistavoille edistää innovointia ja kilpailukykyä EU:ssa.

EU voi myös käyttää kohdennettuja rahoitusvälineitä, joiden avulla voidaan pienentää yksityisiin investointeihin liittyvää riskiä testaamattomissa mutta lupaavissa puhtaan energian teknologioissa tai liiketoimintamalleissa. Tavoitteena on käyttää julkisia lainoja, pääomasijoituksia ja rahoitusvakuuksia hankkeissa, joille täyden rahoituksen löytyminen yksityiseltä sektorilta on epätodennäköistä markkinoihin, teknologiaan tai tieteellisiin kysymyksiin liittyvän epävarmuuden takia. Kuten Euroopan investointiohjelmassa on voitu nähdä, yksityiselle sektorille aiheutuva riski pienenee näiden EU:n välineiden ansiosta mahdollistaen sellaisiakin yksityisiä investointeja, joita ei muuten saataisi liikkeelle.

EU voi toimia poliittisena suunnannäyttäjänä ja luoda otollisen liiketoimintaympäristön kohdennetuilla signaaleilla, toimintaperiaatteilla, normeilla ja määräyksillä. Tavoitteena on luoda vahvoja ja johdonmukaisia kannusteita yksityisille investoinneille puhtaan energian tutkimukseen, kehittämiseen ja käyttöönottoon. EU:n tason politiikassa ja sääntelyssä on asetettava energiatehokkuus etusijalle, pyrittävä kunnianhimoisin tavoittein globaaliin johtoasemaan uusiutuvissa energialähteissä ja sijoitettava kuluttaja energiajärjestelmän keskiöön.

Kuten tiedonannossa Puhdasta energiaa kaikille eurooppalaisille todetaan, innovointi on yksi keskeisistä aloista, joilla konkreettisia toimia voidaan tehostaa lyhyellä tähtäimellä ja painopisteitä muuttaa ja joilla synergiaa voidaan parantaa työpaikkojen, kasvun ja investointien tueksi Euroopassa. Keskeisten investointien on tultava yksityiseltä sektorilta. Euroopan unioni voi ja sen pitäisi olla kuitenkin ratkaisevassa roolissa. Tässä tiedonannossa esitetään kattava strategia sille, miten EU voi käyttää kolmea keskeistä viputekijää puhtaan energian innovaatioihin tehtävien yksityisten investointien lisäämiseksi.

Euroopan unionilla on hyvät edellytykset toimia edelläkävijänä tässä siirtymisessä, joka sai Pariisin sopimuksen myötä uutta pontta ja suuntaa. Eurooppa on ollut kärkitoimija maailmanlaajuisissa ponnisteluissa ilmastonmuutoksen torjumiseksi ja kantava voima uusiutuvien energialähteiden kehittämisessä. Eurooppa on maailman ykkönen energiatehokkaiden ratkaisujen käyttöönotossa teollisuudessa, liikenteessä ja rakennuksissa. Euroopan yritykset ovat hankkineet suhteellisen kilpailuedun useilla maailmanmarkkinoilla – joilla globaalien toimijoiden taholta tuleva kilpailu on kasvussa – ja Euroopan tutkijat ja innovoijat työskentelevät loitontaakseen tiedon rajoja.

Innovoinnille otollisten markkinaolosuhteiden luomiseen kuuluu pitkän aikavälin vakaan, avoimen ja ennakoitavan sääntely-ympäristön luominen. Komission toukokuussa 2015 esittelemässä tarkistetussa sääntelyn parantamista koskevassa paketissa tunnustetaan, että innovointia on tarkasteltava perusteellisesti uusissa lainsäädäntöehdotuksissa. Tätä on korostettu viimeaikaisissa neuvoston päätelmissä viitaten ns. innovoinnin periaatteeseen. Suuri merkitys on myös innovatiivisten energiateknologioiden standardeilla ja markkinoinnilla.

Alhaalta ylöspäin suuntautuva, käyttäjälähtöinen energiajärjestelmä on innovoinnin liikkeelle paneva voima. Samaan aikaan tätä hajauttamista tekevät mahdolliseksi muut innovaatiot, joista tärkein on energiamarkkinoiden ja liikennejärjestelmän keskeisten näkökohtien digitalisointi. Jo nyt ja erityisesti tulevaisuudessa digitointi merkitsee sitä, että markkinoille pääsyn esteet pienenevät. Tämän ansiosta kuluttajat, paikallisyhteisöt ja pienet uusyritykset voivat kaikki osallistua energia-alan innovaatioiden kehittämiseen ja omaksua innovointijohtajan roolin.

Perusluonteisemmalla tasolla siirtyminen vähähiiliseen, energiatehokkaaseen ja ilmastonmuutosta kestävään talouteen edellyttää hajautetumpaa, avointa järjestelmää, johon osallistuvat kaikki yhteiskunnassa. Energiajärjestelmää ovat perinteisesti hallinneet suuryritykset, vakiintuneet toimijat ja laajamittaiset, keskitetyt teknologiahankkeet. Tulevaisuudessa kuluttajan on oltava energiajärjestelmän keskiössä: kuluttajan on vaadittava kilpailukykyisiä vähähiilisiä ratkaisuja, osallistuttava tuottajana ja johtajana hajautettuihin energiaverkkoihin, toimittava sijoittajana hajautettujen järjestelyjen kautta ja vietävä muutosta eteenpäin käyttäjäinnovoinnin kautta.

Edistyminen pidemmälle edellyttää vieläkin tarmokkaampia toimia. Käyttöön tarvitaan uusia energian varastointiratkaisuja ja laajempi valikoima kustannustehokkaita uusiutuvien energialähteiden teknologioita. Samoin nykyiset energiatehokkuusteknologiat on tarpeen ottaa paljon nopeammin käyttöön rakennuskannoissa, liikennejärjestelmissä ja tuotantotavoissa. Äskettäin päivitetyllä strategisella energiateknologiasuunnitelmalla (SET-suunnitelmalla) on tässä tärkeä merkitys.

Luodakseen kilpailukykyisen vähähiilisen talouden Euroopan on mobilisoitava huomattavia investointimääriä. Vuonna 2014 energiaunionin tutkimuksen ja innovoinnin painopisteisiin tehtiin arviolta 22,9 miljardin euron edestä yksityisiä investointeja. Vaikka tämä luku on kasvanut aiempiin vuosiin verrattuna, sen pitäisi kasvaa paljon nopeammin, jotta EU:n tavoitteet voitaisiin saavuttaa.

EU:n käytettävissä on useita erilaisia rahoitustapoja ja -välineitä, joilla voidaan tukea vähähiilisiä innovaatioita. Ne kattavat innovoinnin koko arvoketjun tutkimuksesta ja kehittämisestä aina kypsän teknologian käyttöönottoon. Kuten tiedonannossa Puhdasta energiaa kaikille eurooppalaisille painotetaan, tulevina vuosina on olennaisen tärkeää edistää kypsien uusiutuvien teknologioiden ja energiatehokkuusratkaisujen käyttöönottoon tehtäviä lisäinvestointeja. Tätä varten on tärkeää käyttää julkista tukea keskeisten hankkeiden riskiprofiilin parantamiseksi, taata suurempi näkyvyys sekä helpottaa ja yksinkertaistaa saatavuutta ja yhdistelymahdollisuuksia hankkeiden toteuttajille samaan tapaan kuin horisontaalisissa toimissa, jotka ovat jo käynnissä Euroopan investointiohjelman puitteissa. Euroopan strategisten investointien rahasto on keskeinen väline tässä yhteydessä: jo yli 25 prosenttia sen nykyisistä investoinneista yli 40 hankkeessa vivuttaa rahoitusta energian ja ympäristön sekä resurssitehokkuuden ensisijaisilla aloilla, mikä on poikinut investointeja arviolta jopa 30 miljardin euron edestä. Euroopan strategisten investointien rahaston ensimmäisen toimintavuoden menestyksen pohjalta komissio on ehdottanut rahaston toiminnan jatkamista vuoden 2020 loppuun ja uutena vaatimuksena, että vähintään 40 prosenttia Euroopan strategisten investointien rahaston infrastruktuuri- ja innovaatio-osioon kuuluvista hankkeista myötävaikuttaa ilmasto-, energia- ja ympäristötoimiin COP21-ilmastokokouksessa asetettujen tavoitteiden mukaisesti . Rahoitusvälineitä on käytettävissä myös Euroopan rakenne- ja investointirahastojen (ERI-rahastojen) kautta. Jäsenvaltiot ja alueet ovat jo suunnitelleet investointeja vähähiilisyyteen (6 miljardia euroa) ja innovointiin (5 miljardia euroa) vuosiksi 2014–2020.

Puhtaan energian innovoinnin vauhdittamiseksi on kuitenkin tarpeen käyttää julkisia varoja kypsän teknologian käyttöönoton lisäksi myös läpimurtoteknologioiden tukemiseen ja paikkaamaan puutteita yksityisessä rahoituksessa innovaatiosyklin varhaisemmissa vaiheissa. Uudet investoinnit on kohdistettava kriittiseen vaiheeseen, jossa vähähiilisiä, energiatehokkaita ratkaisuja skaalataan demonstraatiovaiheesta kohti tuotantomittakaavaa markkinoille. Tämä vaihe edellyttää yleensä suuria investointeja, mutta jäljellä olevat kustannuksiin, suorituskykyyn ja markkinaintegraatioon liittyvät epävarmuustekijät luovat liian suuren riskin yksityisen sektorin sijoittajille.

Laatuaan ensimmäiset, kaupallisen mittakaavan demonstrointihankkeet ovat erityisen suuririskisiä yksityisillä sektoreilla. Tämäntyyppisiä hankkeita varten Euroopan komissio on yhdessä Euroopan investointipankin (EIP) käynnistänyt viime vuonna erityisen energia-alan demonstraatiohankkeiden (Energy Demonstration Projects) rahoitusjärjestelyn osana Horisontti 2020 -ohjelman InnovFin-välineitä. Energy Demonstration Projects on synnyttänyt voimakasta mielenkiintoa lainoihin tai lainatakuisiin, joita se tarjoaa lajissaan ensimmäisille, vähähiilisille teknologioille uusiutuvien energialähteiden ja polttokenno- ja vetyteknologian aloilla.

Komission tavoitteena on vivuttaa EU:n julkisia varoja saamalla liikkeelle yksityisiä investointeja. EU:n päästökauppajärjestelmän tarkistamista koskevassa komission ehdotuksessa esitetään erityistä innovaatiorahastoa seuraajaksi nykyiselle NER 300 -järjestelmälle. Innovaatiorahaston nopean toteutuksen myötä voitaisiin tukea investointeja erittäin innovatiivisiin vähähiilisiin teknologioihin energiaintensiivisillä teollisuudenaloilla samoin kuin uusiutuvien energianlähteiden sekä hiilidioksidin talteenoton, varastoinnin ja käytön aloilla. Kaikki nämä toimet edellyttävät vahvoja kytköksiä muihin EU:n välineisiin, erityisesti energia-alan demonstraatiohankkeille suunnattuun InnovFin-välineeseen, Euroopan strategisten investointien rahastoon ja Euroopan rakenne- ja investointirahastoihin. Tulevasta päästökauppajärjestelmän innovaatiorahastosta on määrä tukea investointeja vähähiiliseen innovointiin uusiutuvissa energialähteissä, hiilidioksidin talteenotossa, varastoinnissa ja käytössä sekä energiaintensiivisessä teollisuudessa. Komissio on ehdottanut, että innovaatiorahaston käynnistäminen mahdollistettaisiin ennen vuotta 2021.

Komissio ja Euroopan investointipankki aikovat perustaa Cleaner Transport Facility -aloitteen, jolla tuetaan puhtaampaan liikenneteknologiaan siirtymistä ottamalla käyttöön vaihtoehtoisia energiaratkaisuja. EIP:n rahoitustuotteita ja neuvontapalveluja tarjotaan julkisten ja yksityisten tahojen saataville. Hankkeet voivat myös olla kelpoisia Verkkojen Eurooppa -välineen tai Euroopan strategisten investointien rahaston takaukseen.

Euroopan strategisten investointien rahaston ja muiden rahoitusvälineiden mittakaavaetujen saavuttamiseksi ja vaikutuksen maksimoimiseksi tarvitaan vahva jatkumo innovatiivisia hankkeita, jotka yltävät investointi- ja markkinavalmiuden tasolle. Komissio on Euroopan strategisten investointien rahaston puitteissa kehittänyt Euroopan investointihankeportaalin , jonka tarkoituksena on toimia siltana EU:ssa toteutettavien hankkeiden vetäjille investoijiin päin eri puolilla maailmaa. Portaali tarjoaa näkyvyyttä hankkeiden toteuttajille, jotka etsivät mahdollisia sijoittajia. Investoijat saavat sen kautta selkeästi ja läpinäkyvästi käsityksen elinkelpoisista hankkeista Euroopan unionissa sekä helposti yhteyden hankkeiden kehittäjiin ja toteuttajiin.

Lisäksi julkisen ja yksityisen sektorin tutkimuskumppanuudet ovat tärkeä lähde uusille investoinneille teollisuuden kanssa yhteisrahoitettavan tutkimuksen ja kehittämisen tuloksena sekä aikaansaamaansa hankejatkumon ansiosta. Tällaisia ovat muun muassa yhteiset teknologia-aloitteet – kohteinaan polttokenno- ja vetyteknologia, Clean Sky, yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan ilmaliikenteen hallinnan tutkimus, Shift2Rail ja biopohjaiset teollisuudenalat – sekä sopimuspohjaiset julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuudet, esimerkiksi ”Green Vehicles” (ympäristöystävälliset ajoneuvot) ja ”Sustainable Process Industry through Resource and Energy Efficiency” (resurssi- ja energiatehokas kestäväpohjainen prosessiteollisuus). Myös osaamis- ja innovaatioyhteisöt – varsinkin ”InnoEnergy” ja ”Climate” – muodostavat keskeisen lähteen uusille puhtaan energian investoinneille ja tätä kautta syntyville hanke-ehdotuksille, joilla on valmius saada EU:n rahoitusta. Osaamis- ja innovaatioyhteisöt ovat olennainen yhdistävä tekijä, joka luo kytköksen eurooppalaisista tutkimus- ja innovaatiorahoituslähteistä, kuten H2020-ohjelmasta ja Euroopan rakenne- ja investointirahastoista, yksityisiin kumppaneihin päin samoin kuin alueellisista ja paikallisista toimista yrityksiin päin, myös uusyrityksiin ja pk-yrityksiin. Niiden toimintaa laajennetaan kattamaan neuvontapalvelut, jotka liittyvät pääoman ja teknisen avun saantiin tai liiketoimintamalleja koskeviin ehdotuksiin.

Rahoitusvälineet kannustimina yksityisille investoinneille – Ehdotetut toimet Euroopan komissio aikoo työskennellä sen eteen, että energia-alan demonstraatiohankkeille suunnatun InnovFin-välineen (Energy Demonstration Projects) talousarvio nostetaan vähintään kaksinkertaiseksi ja sen soveltamisalaa laajennetaan. Tarkoitus on kanavoida varoja eri lähteistä, kuten Horisontti 2020 -ohjelmasta, Euroopan strategisten investointien rahastosta ja muista välineistä. Muiden välineiden kanssa kehitetään synergioita, jotta voidaan tarjota käyttöön keskitetty neuvontapiste, josta potentiaaliset investoijat ja kehittäjät voivat saada suuntaviivoja ja opastusta saatavilla olevista eri välineistä. Komissio ja Euroopan investointipankki aikovat perustaa Cleaner Transport Facility -aloitteen, jolla tuetaan puhtaampaan liikenneteknologiaan siirtymistä ottamalla käyttöön vaihtoehtoisia energiaratkaisuja. Hankejatkumon kehittämiseksi edistetään kohdennettua yhteistyötä erityisillä aloitteilla, kuten uudella puhtaaseen (vaihtoehtoisella polttoaineella toimivaan) linja-autoliikenteeseen siirtymistä koskevalla aloitteella. Komissio aikoo Euroopan investointihankeportaalin ja muiden kanavien kautta tuoda kyseeseen tulevat innovatiiviset hankkeet tietoon sijoittajille asianomaisissa julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksissa, joita tuetaan Horisontti 2020 -ohjelmasta ja Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin osaamis- ja innovaatioyhteisöjen ”InnoEnergy” ja ”Climate” puitteissa.

5.Energiatutkimuksen ja -teknologian rahoittaminen ja hyödyntäminen markkinoilla

Euroopan unioni maailman johtavia toimijoita puhtaan energian tutkimuksessa ja innovoinnissa ja sen suurimpia julkisia rahoittajia. Horisontti 2020 -ohjelmassa on osoitettu 5,7 miljardia euroa painopistealueen ”Yhteiskunnalliset haasteet” erityistavoitteeseen ”Turvallinen, puhdas ja tehokas energia”. Kun mukaan lasketaan Horisontti 2020 -ohjelman muut osa-alueet, puhtaan energian tutkimukseen ja innovointiin kohdentuu yli 10 miljardin euron rahoitus.

Tätä täydentävät Euroopan rakenne- ja investointirahastoista muun muassa älykkäiden erikoistumisstrategioiden kautta tulevat merkittävät investoinnit. Älykkään erikoistumisen strategioissa, joissa ovat mukana teollisuus, tutkijat ja viranomaiset, pyritään keskittämään jäsenvaltioiden rahoitustukea potentiaalisiin voimakkaan kasvun aloihin, kuten vähähiiliseen energiaan.

Tieteen ja tietämyksen rajojen laajentaminen entisestään tämän menestyksen lähtökohdista on edellytys sille, että vähähiiliseen talouteen tehtävien eurooppalaisten investointien laatu ja vaikutus voidaan varmistaa tulevaisuudessakin. Tähän paneudutaan Horisontti 2020 -ohjelman eri osatekijöissä:

Perustutkimus: Horisontti 2020 -ohjelmassa jatketaan uraauurtavan perustutkimuksen rahoittamista Euroopan tutkimusneuvoston kautta noudattaen alhaalta ylöspäin suuntautuvaa lähestymistapaa ehdotuspyyntöissä. Vuodesta 2007 Euroopan tutkimusneuvosto on myöntänyt 248 avustusta energia-alan tutkimushankkeisiin, yhteensä noin 500 miljoonaa euroa EU:n rahoitusta.

Markkinoita luova innovointi: Uutena toimenpiteenä Horisontti 2020 -ohjelman jäljellä olevaksi ajaksi komissio harkitsee Euroopan innovaationeuvoston perustamista edistämään läpimurtoinnovaatioita, joilla voidaan vallata ja luoda uusia markkinoita. Erityisesti uusyrityksiä ja pk-yrityksiä painottaessaan tämä mahdollinen uusi Euroopan innovaationeuvosto täydentäisi ehdotettua start-up- ja scale-up-yrityksiä koskevaa aloitetta. Tavoitteena on parantaa todennäköisyyttä sille, että kiinnostavimmat esimerkit markkinoita luovista mullistavista innovaatioista Euroopassa tavoitetaan, otetaan tuen kohteeksi ja skaalataan tuotantomittakaavaan alhaalta ylöspäin suuntautuvaa ja monitieteellistä tapaa noudattaen – myös energian, liikenteen ja digitaaliteknologioiden leikkauspisteissä. Ensimmäiset toimenpiteet ajoitetaan vuodeksi 2017 Horisontti 2020 -ohjelman puitteisiin, ja komissio pyrkii lujittamaan tätä lähestymistapaa tulevissa ohjelmissa.

Tehtävälähtöinen tutkimus ja innovointi: Komissio tarkastelee uusia konsepteja parhaiden kansainvälisten käytänteiden pohjalta. Tähän sisältyy lähestymistapoja, joissa yhdistyvät tavoitesuuntautunut, tehtävälähtöinen tapa tunnistaa ja valita hankkeita, joilla on suuri vaikuttavuuspotentiaali; suora osallistuminen hankkeen päivittäiseen johtamiseen ja erityyppinen kohdennettu ja räätälöity apu; sekä valtuudet rahoituksen uudelleenjärjestelyyn tai lopettamiseen, jos sovittuja välitavoitteita ei ole saavutettu (esimerkkeinä Yhdistyneen kuningaskunnan Catapult-ohjelma tai Yhdysvaltain Advanced Research Projects Agency-Energy).

Kannustuspalkinnot: Komissio aikoo käyttää kannustuspalkintoja alhaalta ylös -välineenä, jolla pyritään saamaan aikaan läpimurtoinnovaatioita antamalla kilpailijoille täysi vapaus kehittää toimivimmat ratkaisut. Tämä perustuu Horisontti 2020 -ohjelmassa jo saatuihin kokemuksiin (8,25 miljoonaa euroa viittä tällä hetkellä jaettavaa puhtaan energian palkintoa varten).

Puhtaan energian tutkimukseen ja innovointiin keskittyvän painotuksen lisäksi tämän tiedonannon tavoitteet edellyttävät toimia seuraavilla osa-alueilla:

Ilmastotutkimus: Horisontti 2020 -ohjelmasta tuetaan tutkimusta, jonka tuloksia hyödynnetään kansainvälisen ilmastonmuutospaneelin vuoden 2018 kertomuksessa. Kertomuksessa esitetään tutkimuslöydökset liittyen 1,5 celsiusasteen lämpenemisskenaarioon, ja se epäilemättä tarkentaa tilannearviota EU:n omista meneillään olevista toimista. Tähän liittyen korkean tason paneelin ohjauksella toimivalla hiilestä irtautumisen etenemistapoja koskevalla eurooppalaisella aloitteella (European Decarbonisation Pathways Initiative) viedään Horisontti 2020 -ohjelman puitteissa eteenpäin tieteellistä työtä toteuttamiskelpoisten ja uskottavien päästövähennyspolkujen kartoittamiseksi Pariisin sopimuksen mukaisesti.