FI    FI  
 EUROOPAN  
KOMISSIO 
Bryssel 29.5.2013  
COM(2013) 378 final 
  
Suositus 
NEUVOSTON SUOSITUS 
Yhdistyneen kuningaskunnan vuoden 2013 kansallisesta uudistusohjelmasta  
 
sekä samassa yhteydessä annettu Yhdistyneen kuningaskunnan vuosien 2012–2017 
lähentymisohjelmaa koskeva neuvoston lausunto 
 
{SWD(2013) 378 final}  
FI 2   FI   
.  
Suositus 
NEUVOSTON SUOSITUS 
Yhdistyneen kuningaskunnan vuoden 2013 kansallisesta uudistusohjelmasta  
 
sekä samassa yhteydessä annettu Y hdistyneen kuningaskunnan vuosien 2012–2017 
lähentymisohjelmaa kosk eva neuvoston lausunto 
 
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka 
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnast a tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 
121 artiklan 2 kohdan ja  148 artiklan 4 kohdan, 
ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspo litiikan valvonnan ja 
yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen 
(EY) N:o 1466/971 ja erityisesti sen 9 artiklan 2 kohdan, 
ottaa huomioon makrotalouden epät asapainon ennalta ehkäisem isestä ja korjaamisesta 
16 päivänä marraskuuta 2011 annetun Euroopan pa rlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 
N:o 1176/20112 ja erityisesti sen 6 artiklan 1 kohdan, 
ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen3, 
ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat4, 
ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät, ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon, on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa, sekä katsoo seuraavaa: (1) Eurooppa-neuvosto hyväksyi 26 päiv änä maaliskuuta 2010 Euroopan komission 
ehdotuksen, jolla käynnistetään uusi kas vu- ja työllisyysstrategia, Eurooppa 2020. 
Strategian lähtökohtana on tehostaa talouspoli tiikan koordinointia, ja siinä keskitytään 
avainalueisiin, joilla ta rvitaan toimia, jotta voidaan parantaa Euroopan 
mahdollisuuksia vauhdittaa kestävää ka svua ja lisätä kilpailukykyä. 
(2) Neuvosto antoi 13 päivänä heinäkuut a 2010 komission ehdotusten perusteella 
suosituksen jäsenvaltio iden ja unionin tal ouspolitiikan laajoista suuntaviivoista (2010–
2014) ja hyväksyi 21 päivänä lokakuut a 2010 päätöksen jäsenvaltioiden 
työllisyyspolitiikan suuntaviivoista
5. Yhdessä nämä muodostavat ns. yhdennetyt 
                                                 
1 EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1. 
2 EUVL L 306, 23.11.2011, s. 25. 
3 COM(2013) 378 final. 
4 P7_TA(2013)0052 ja P7_TA(2013)0053. 
5 Neuvoston päätös 2013/208/EU, annettu 22 päivänä huhtikuuta 2013. 
FI 3   FI suuntaviivat. Jäsenvaltioita kehotettiin ottamaan yhdennetyt suuntaviivat huomioon 
kansallisessa talous- ja työllisyyspolitiikassaan. 
(3) Valtion- ja hallitusten päämiehet hyväks yivät 29 päivänä kesäkuuta 2012 kasvu- ja 
työllisyyssopimuksen, joka toimii johdonmuka isina puitteina kansallisen, EU:n ja 
euroalueen tason toimille kaikkia mahdollis ia keinoja, välineitä ja politiikkoja 
käyttäen. He päättivät toimista, jotka on toteutettava jäsenvaltioiden tasolla, ja 
ilmaisivat erityisesti täysimääräisen s itoutumisensa Eurooppa 2020 -strategian 
tavoitteiden saavuttamiseen ja maa kohtaisten suositusten täytäntöönpanoon. 
(4) Neuvosto antoi 6 päivänä heinäkuuta 2012 suosituksen Yhdist yneen kuningaskunnan 
vuoden 2012 kansallisesta uudistusohjelmasta ja lausunnon Yhdistyneen kuningaskunnan vuonna 2012 esitet ystä vuosien 2012–2017 tarkistetusta 
lähentymisohjelmasta. 
(5) Komissio hyväksyi 28 päivänä marra skuuta 2012 vuotuisen kasvuselvityksen
6. Tästä 
alkoi vuoden 2013 talouspolitiikan  EU-ohjausjakso. Komissio hyväksyi niin ikään 28 
päivänä marraskuuta 2012 asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella varoitusmekanismia koskevan kertomuksen
7, jossa se katsoi, että Yhdistynyt 
kuningaskunta kuuluu niihin jäsenvaltioihin, joista la adittaisiin perusteellinen 
tarkastelu. 
(6) Eurooppa-neuvosto hyväksyi 14 pä ivänä maaliskuuta 2013 rahoitusvakauden 
varmistamisen, julkisen talouden vaka uttamisen ja kasvun vauhdittamisen 
painopisteet. Se korosti,  että on tarpeen jatkaa eriytetty ä, kasvua edistävää julkisen 
talouden vakauttamista, palauttaa normaalit luotonannon edellytykset, edistää kasvua ja kilpailukykyä, puuttua työt tömyyteen ja kriisin sosi aalisiin seurauksiin sekä 
nykyaikaistaa julkishallintoa. 
(7) Komissio julkaisi 10 päivänä huh tikuuta 2013 asetuksen (EU) N:o 1176/2011 5 
artiklan nojalla laaditun Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevan perusteellisen 
tarkastelun
8 tulokset. Komissio pää ttelee analyysinsa perust eella, että Yhdistyneen 
kuningaskunnan makrotaloudessa on epätasapaino tiloja, jotka edellyttävät seurantaa ja 
politiikkatoimia. Makrotalouden kehityksessä  on edelleen syytä kiinnittää huomiota 
kotitalouksien velkaan, joka liittyy asuntovelan suureen määrään ja 
asuntomarkkinoiden luonteeseen, sekä ulkoisen kilpailukyvyn epäsuotuisaan 
kehitykseen erityisesti tavaraviennin ja tuottavuuden heikon kasvun osalta.  
(8) Yhdistynyt kuningaskunta toimitti vuosia 2012–2017 koskevan vuoden 2013 
lähentymisohjelmansa ja vuoden 2013 kans allisen uudistusohjelmansa 30 päivänä 
huhtikuuta 2013. Ohjelmat on arvioitu samaan  aikaan, jotta niiden keskinäiset 
yhteydet on voitu ottaa huomioon. 
(9) Eräistä Ison-Britannian ja  Pohjois-Irlannin yhdistyneesee n kuningaskuntaan liittyvistä 
määräyksistä tehdyssä pöytäkirjassa N:o 15 olevassa 4 kohdassa määrätään, että 
Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopi muksen 126 artiklan 1 kohdan mukaista 
velvoitetta välttää liiallisia julkisen talouden a lijäämiä ei sovell eta Yhdistyneeseen 
kuningaskuntaan. Pöytäkirjan 5 kohdassa  määrätään, että Yhdistyneen 
kuningaskunnan on pyrittävä vält tämään liiallisia alijäämiä . Neuvosto teki 8 päivänä 
heinäkuuta 2008 EY:n perustamissopimuksen 104 artiklan 6 kohdan mukaisesti päätöksen, jossa todetaan, että Yhdistyneessä  kuningaskunnassa oli liiallinen alijäämä.  
                                                
 
6 COM(2012) 750 final. 
7 COM(2012) 751 final. 
8 SWD(2013) 125 final. 
FI 4   FI (10) Neuvosto on neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 mukaisen vuoden 2013 
lähentymisohjelman arvioinnin perusteella sitä mieltä, että julkisen talouden 
kehitysarvioiden perustana oleva ma krotalouden skenaario on uskottava. 
Lähentymisohjelmassa esitetyn julkisen ta louden strategian ta voitteena on saavuttaa 
suhdannekorjattu rahoitusasema, joka on lä hellä tasapainoa viisivuotisen jakson 
lopulla. Julkisen talouden alijäämä oli hui pussaan 11,5 prosenttia suhteessa BKT:hen 
varainhoitovuonna 2009/20109. Varainhoitovuonna 2012/2013 se supistettiin 5,6 
prosenttiin suhteessa BKT:he n kertaluonteisilla toimenp iteillä, jotka supistivat 
alijäämää keinotekoisesti 2 prosen ttiyksikköä varainhoitovuonna 2012/2013. 
Lähentymisohjelmasta käy kuitenkin ilmi, ettei hallitus pystyne korjaamaan liiallista alijäämää neuvoston asettamassa määräa jassa eli vuonna 2014/2015, sillä alijäämän 
arvioidaan kyseisenä vuonna olevan 6,0 pr osenttia suhteessa BKT:hen. Ohjelman 
ennusteiden mukaan alijäämä saadaan korjattua kolme vuotta myöhässä neuvoston joulukuussa 2009 asettamasta määräajasta  eli vuonna 2017/2018, jo lloin se on 2,3 
prosenttia suhteessa BKT:hen. Ohjelm an mukaan komission uudelleenlaskeman 
julkisen talouden rakenteelli sen alijäämän on määrä para ntua hieman 5,6 prosentista 
suhteessa BKT:hen varainhoitovuonna 2013/ 2014 5,1 prosenttiin suhteessa BKT:hen 
varainhoitovuonna 2014/2015. Kaudella 2010/2011–2012/2013 julkisen talouden 
sopeutukseksi arvioidaan keskimäärin 1,0 prosenttia suhteessa BKT:hen, mikä on 
selvästi vähemmän kuin neuvoston suositta ma 1¾ prosenttia suhteessa BKT:hen. 
Julkisen talouden ennusteisiin kohdistuu suurimmat riskit yks ityistä kulutusta 
kutistavasta jatkuvasti korkeasta inflaa tiosta johtuvasta odotettua hitaammasta 
kasvusta ja kansainvälisen ympäristön ma hdollisesta heikkenemisestä, joka voisi 
vaikuttaa kauppaan ja investointeihin. Lähe ntymisohjelmaan ei sisälly vakaus- ja 
kasvusopimuksessa edellytettyä keskipitkän aikavälin tavoitetta. Hallitus on jatkanut 
julkisen talouden vakauttamisstrategiaansa, mutta alijäämä on automaattisten 
vakauttajien toiminnan ja odotettua pi enempien verotulojen vuoksi ennakoitua 
suuremmiksi nousseiden menojen johdosta ennustettua suurempi. Tähän mennessä 
toteutetut vakauttamistoimet eivät myöskään ole olleet riittäviä liiallisen alijäämän 
korjaamiseksi. Rakenneuudistuksen, jolla pyr itään mm. tehostamaan verojärjestelmää 
alv-verokannan rakennetta tarkistamalla , tulopotentiaalia on lisäksi edelleen 
hyödynnetty suhteellisen vähä n. Julkisen velan määr ä oli varainhoitovuonna 
2008/2009 56,1
 prosenttia suhteessa BKT:hen ja nousi 90,7 prosenttiin suhteessa 
BKT:hen varainhoitovuonna 2012/2013. Ohje lmassa julkisen velan suhteen 
ennustetaan kasvavan 100,8 prosenttiin  varainhoitovuosina 2015/2016 ja 2016/2017. 
Varainhoitovuonna 2017/2018 sen ennustetaan laskevan 99,4 prosenttiin.  
(11) Kotitalouksien velkavivun purkaminen ja tkui vuonna 2012, mutta koska Yhdistyneen 
kuningaskunnan kotitalouksien velka-aste on 96 prosenttia suhteessa BKT:hen eli 
edelleen reilusti yli eu roalueen keskiarvon, tämä ei ehkä  ole pysyvää, kun talouden tila 
kohenee ja asuntokaupat palaavat norm aalimmalle tasolle. Asuntojen hinnat 
pysyttelevät korkeina ja epävakaina, koska  asuntojen tarjonta on niukkaa. Korkeiden 
asuntohintojen ja vaihtuvakorkoisten asunt olainojen laajan käytön seurauksena 
kotitaloudet ovat erityisen altt iita korkojen vaihtelulle ja  työttömyyden lisääntymiselle. 
Hallitus on toteuttanut toimenpiteitä ka avoituslainsäädännön uudistamiseksi, mutta 
asuntorakentaminen on edelleen vähäistä , ja suunnittelujärjestelmä, johon kuuluvat 
mm. rajoitukset vihervyöhykkeiden suojelemis eksi, rajoittaa asuntotarjontaa edelleen 
huomattavasti. Hallituksen toimet, jotka kiihdyttävät asuntoje n kysyntää enemmän 
                                                 
9 Merkinnällä 2009/2010 viitataan varainhoitovuoteen, joka alkaa 1 päivänä huhtikuuta ja päättyy 31 
päivänä maaliskuuta. 
FI 5   FI kuin niiden tarjontaa, kuten äskettäin julkiste ttu Help to Buy -ohjelma, saattavat vain 
pahentaa tilannetta nostamalla asuntojen hintoja ja kotitalouks ien velka-astetta. 
Yhdistyneen kuningaskunnan kiinteistöve rojärjestelmä koostuu toistuvasti 
maksettavan regressiivisen kunnallisveron (Council Tax) ja progressiivisen varainsiirtoveron (Stamp Duty Land Tax)  yhdistelmästä. Asuntojen korkeat hinnat, 
kotitalouksien kireä taloudel linen tilanne ja vastuullisemmat lainanantoperusteet 
todennäköisesti estävät myös jatkossa m onia keskituloisia ko titalouksia hankkimasta 
omistusasuntoa. Tässä tilanteessa yksity isestä asunnonvuokrauksesta voitaisiin tehdä 
houkuttelevampi ja todellinen pitkän aika välin vaihtoehto omistusasumiselle. 
(12) Yhdistynyttä kuningaskuntaa uhkaavat sekä työttömyyteen  että vajaatyöllisyyteen 
liittyvät haasteet erityisesti nuoris on keskuudessa. Työttömyys oli 7,8
 prosenttia 
vuoden 2013 alussa, ja sen odotetaan pysyvän jokseenkin samalla tasolla vuosina 2013 ja 2014. Nuorten työttömyysaste on paljon korkeampi, 20,7 prosenttia, ja se on 
jatkuvasti noussut vuodesta 2007 asti, jolloin se oli 14,3
 prosenttia. Työelämän ja 
koulutuksen ulkopuolella olev ien nuorten osuus on 14,0  prosenttia. Yksityisen sektorin 
työpaikat lisääntyivät selvästi viim e vuonna, kun otetaan huomioon BKT:n hidas 
kasvu, mutta tuottavuus ja palkkojen kas vu ovat olleet heikkoja. Yhdistyneessä 
kuningaskunnassa on ylitarjontaa alhaisen os aamistason työntekijö istä, joiden kysyntä 
on laskussa. Toisaalta Yhdistyneessä  kuningaskunnassa on pulaa korkealaatuisen 
ammatillisen ja teknisen koulutuksen saanei sta työntekijöistä, mikä heikentää ulkoista 
kilpailukykyä entisest ään. Viime vuosina tapahtuneesta  jonkinlaisesta edistyksestä 
huolimatta huomattavalla osalla nuorisosta ei ol e sellaisia taitoja ja tutkintoja, joita he 
tarvitsisivat menestyäkseen työmarkkinoi den kilpailussa. T yöttömyysaste 15–25-
vuotiaiden matalan osaamistason työntek ijöiden keskuudessa on selvästi EU:n 
keskiarvoa korkeampi, 37,2 prosenttia. N ykyisessä ammattikoulutuspolitiikassa on 
keskitytty liiaksi perustaitoihin ja toisen as teen tutkintoihin, vai kka talouselämässä on 
yhä enemmän kysyntää korkeamman tason koulutukselle. Oppisopimusohjelmien 
laatua on pyritty parantamaan, mutta lisätoimia tarvitaan. Etenkin tutkintojärjestelmä on erittäin monimutkainen, mikä voi vähentää yritysten osallistumista 
oppisopimusohjelmiin. Yhdistynyt kuningas kunta voisi nykyisen nuorisosopimuksen 
(Youth Contract) pohjalta ottaa käyttöön nuorisotakuun puuttuakseen 
nuorisotyöttömyyden sekä koulutuksen tai työelämän ulkopuolelle jäävien nuorten 
ongelmaan. 
(13) Työnteon kannustimien heikkous on ollu t Yhdistyneessä kuningaskunnassa sitkeä 
ongelma. Viranomaisten on tarkoitus puuttua tähän ottamalla käyttöön ns. yleistuki 
(Universal Credit), jonka ansiosta etuuks ia leikataan aiempaa kevyemmin edunsaajan 
siirtyessä työelämään. Yleist uki voisi edistää työllisyy ttä, mutta paljon riippuu sen 
tuloksellisesta täytäntöönpanosta ja tuki palveluista sekä se n yhteisvaikutuksesta 
muiden etuuksien kanssa. Samaan aikaan  monia työikäisen väestön etuuksia ja 
verohyvityksiä nostetaan 1 prosentti vuodessa vuoteen 2016 asti, mikä on vähemmän kuin ennustettu inflaatioaste. Huhtikuussa 2013 toteutettiin myös useita muita 
sosiaalietuuksien uudistuksia. On olemassa ri ski, että köyhyys lisään tyy, ja erityisesti 
lasten köyhyys niissä kotitalouksis sa, jotka jäävät vaille työt ä. Sen sijaan eläkeläisten 
yleisten ja tarveharkintaisten etuuksien sove ltamisalaa, tasoa ja korotuksia ei yleensä 
ole leikattu. Työohjelman ensimmäisten tulosten  perusteella toteutuksessa ja tuloksissa 
on parantamisen varaa. Yhdistyneessä kuni ngaskunnassa on myös jatkuvana haasteena 
lisätä vanhempien työllisyyttä ja pa rantaa laadukkaiden ja kohtuuhintaisten 
lastenhoitopalvelujen saatavuutta. Yhdistyneen kuningaskunnan lapsista 17,3 
prosenttia elää kotitalouksissa , joissa vanhemmilla ei ole työtä. Luku on EU:n toiseksi 
korkein. Lastenhoitopalvelujen kust annukset Yhdistyneessä kuningaskunnassa 
FI 6   FI kuuluvat tätä nykyä EU:n korkeimpiin, mi kä aiheuttaa ongelmia erityisesti 
kotitalouksien toiselle palkansaajalle ja yksinhuoltajille.  Vuonna 2010 vain 4 
prosenttia alle 3-vuotiaista lapsista oli kokoaikaisessa vira llisessa päivähoidossa, mikä 
on huomattavasti alle EU:n kesk itason, joka on 14 prosenttia.  
(14) Yhdistyneen kuningaskunnan yritysten ve lkakanta on kohtuullisen suuri, mutta silti 
joillakin yrityksillä on vaikeuksia saada luotto a, ja yritysten inve stoinnit ovat edelleen 
hyvin vähäisiä. Yritysten toteuttamien investointien ennennäkemätön romahdus 
vuoden 2007 jälkeen johti siihen, että kiinteän pääoman bruttomuodostus supistui 14,2 
prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna  2012. Luku on EU:n kolmanneksi alin. 
Yritysten T&K-menot ovat Yhdistyneessä kuningaskunnassa alha iset: vuonna 2001 ne 
olivat 1,17 prosenttia suhteessa BKT:he n ja vähenivät vuoteen 2011 mennessä 1,09 
prosenttiin suhteessa BKT:hen. Yritysten i nvestoinnit ovat alkaneet hieman lisääntyä, 
sillä vuosikasvu oli 4,9 pros enttia vuonna 2012, mutta taso  on edelleen alhainen. 
Nettoluotonanto yrityksille pysyi nega tiivisena vuonna 2012. Va ikka suuremmat 
yritykset, joiden tase on vahva, saavat nyt luottoa en nennäkemättömän alhaiseen 
hintaan, monien muiden yritysten ja ete nkin pk-yritysten on va ikea saada luottoa. 
Tilannetta pahentaa pankkise ktorin vähäinen kilpail u. Yhdistyneen kuningaskunnan 
pankkijärjestelmän rahoitusvakautta voitaisiin parantaa panemalla asianmukaisella tavalla täytäntöön talouspo liittisen komitean suosituks et, jotka koskevat pankkien 
pääomavaatimusten varovaista arviointia ja havaittuihin pääomavajeisiin puuttumista 
ilman, että samalla vaikeutetaan talouden luotottamista. 
(15) Yhdistyneen kuningaskunnan olisi uudistet tava ja modernisoitava energia- ja 
liikenneinfrastruktuuriaan. Maa tarvitsee mittavia investointeja uuden sähköntuotantokapasiteetin ke hittämiseen vuoteen 2020 mennessä , jotta voidaan paitsi 
korvata lähiaikoina suljettavat vanhat voimalat myös täyttää uusiutuvien 
energialähteiden käytön lisäämistä ja päästörajoitusten kiristämistä koskevat 
velvoitteet. Energian loppukäytöstä 3,8 prosenttia on peräisin uusiutuvista 
energialähteistä, ja tällä  tuloksella Yhdistynyt kuni ngaskunta on 25:s EU:n 27 
jäsenvaltiosta (EU:n keskiarvo 13,0
 prosenttia). Sääntelyvarmuus on tarpeen 
asianmukaisten ja oikea-aikaisten investoin tien toteuttamiseksi. Puutteet Yhdistyneen 
kuningaskunnan liikenneverkkojen kapasiteetissa ja laadussa ovat talouden kannalta rakenteellinen ongelma, josta kä rsivät erityisesti tavarantuotta jat, jakelijat ja viejät. 
Julkisen ja yksityisen liikennerahoituksen ja tulevien liikenne investointien tarpeen 
välillä on nyt huomattava kuilu, jota hallitu s koettaa kaventaa ase ttamalle etusijalle 
julkiset infrastruktuurimenot ja houkuttelemalla niiden lisä ksi yksityisiä investointeja. 
Myös liikennerakentamisen ja -ylläp idon yksikkökustannukset ovat Yhdistyneessä 
kuningaskunnassa korkeat. 
(16) Komissio on laatinut EU-ohjausjakson puitteissa kattavan analyysin Yhdistyneen 
kuningaskunnan talouspolitiikasta. Se on arvi oinut lähentymisohjelman ja kansallisen 
uudistusohjelman ja esittänyt perusteelli sen tarkastelun. Se on ottanut huomioon ei 
vain niiden merkityksen Yhdistyneen kuninga skunnan finanssipolitiik an sekä sosiaali- 
ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta vaan  myös sen, ovatko ne EU:n sääntöjen ja 
ohjeiden mukaisia, koska unionin yleist ä talouden ohjausta on tarpeen tehostaa 
antamalla EU:n tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin. EU-ohjausjakson yhteydessä annetut komission suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävistä 
suosituksista 1–6. 
FI 7   FI (17) Neuvosto on tutkinut Yhdistyneen kuni ngaskunnan lähentymisohjelman tämän arvion 
perusteella, ja sen lausunto10 ilmenee erityisesti jäljempänä esitettävästä suosituksesta 
1. 
(18) Neuvosto on tutkinut Yhdistyneen kuni ngaskunnan kansallisen uudistusohjelman ja 
lähentymisohjelman komission perusteellis en tarkastelun ja tämän arvioinnin 
perusteella. Asetuksen (EU) N:o 1176/2011 6 artiklan nojalla annetut neuvoston 
suositukset ilmenevät jäljempänä esit ettävistä suosituksista 2, 3, 5 ja 6, 
SUOSITTAA, että Yhdistynyt kuningaskunta to teuttaisi varainhoitovuonna 2013/2014 toimia, 
joilla se 
1. panee täytäntöön vahvistetun julkisen tal ouden strategian, jota tuetaan riittävästi 
tarkennetuilla toimenpiteillä, varainho itovuonna 2013/2014 ja sen jälkeen; varmistaa 
liiallisen alijäämän korjaamisen kestävä llä tavalla viimeistään varainhoitovuonna 
2014/2015, liiallista alijäämää koskevan menettelyn yhteydessä annetuissa neuvoston 
suosituksissa määriteltyjen julkisen talouden toimien toteuttamisen ja julkisen talouden korkean velkasuhteen kääntämi sen pysyvästi laskusuuntaan; julkisen 
talouden epätasapainotilojen korjaaminen kestävällä tavalla edellyttää, että 
toteutetaan uskottavasti päämäärätietoisia  rakenteellisia uudistuksia, jotta ne 
lisäisivät talouden sopeutumiskykyä ja va uhdittaisivat kasvupot entiaalia; jatkaa 
eriytettyä, kasvua edistävää finanssipolitiik an kiristämistä muun muassa asettamalla 
etusijalle oikea-aikaiset pääomamenot, jois ta saadaan korkea tuotto, ja varmistamalla 
vakauttamistoimenpiteiden tasapainoisen koostumuksen sekä ed istämällä julkisen 
talouden keskipitkän ja pitkän aikavä lin kestävyyttä; sove ltaa enemmän alv:n 
tavanomaista verokantaa tulojen keräämiseksi;  
2. toteuttaa lisätoimia asuntojen tarjonnan lisäämiseksi muun muassa jatkamalla 
kaavoitussääntelyn vapauttamista ja huoleh timalla siitä, että suunnittelujärjestelmä 
toimii tehokkaasti; varmistaa, ettei asuntopolitiikka, esimerkiksi Help to 
Buy -ohjelma, kannusta liiallis een asuntolainoitukseen ja jo hda sitä kautta asuntojen 
hintojen nousuun; jatkaa kiinteistöverotu ksen uudistamista vääristymien 
vähentämiseksi ja edistää oikea-aikaista asuntorakentamista; toteuttaa toimenpiteitä vuokra-asuntomarkkinoiden oikeudellisen ke hyksen parantamis eksi, erityisesti 
lisäämällä pidempien vuokra-aikojen houku ttelevuutta sekä vuokralaisten että 
vuokranantajien kannalta; 
3. lisää nuorisosopimuksen (Youth Contract) pohjalta toimenpiteitä, joilla puututaan 
nuorisotyöttömyyteen, esimerkiksi n uorisotakuun avulla; parantaa 
oppisopimuskoulutuksen laatua ja pidentää si tä, yksinkertaistaa tu tkintojärjestelmää 
ja lujittaa työnantajien sitoutumista, ete nkin edistyneiden ja keskitason teknisten 
taitojen tarjonnassa; vähentää sellaisten  18–24-vuotiaiden nuorte n määrää, joilla on 
hyvin heikot perustaidot, muun muassa panemalla tuloksellisesti täytäntöön 
harjoittelijaohjelman (Traineeships Programme); 
4. tehostaa pienituloisten kotitalouksien tuk itoimia ja lasten köyhyyden vähentämistä 
varmistamalla, että yleistuen (Universal Credit) ja muiden sosiaaliturvauudistusten 
tuloksena on oikeudenmukainen vero- ja  etuusjärjestelmä, jossa on nykyistä 
selkeämmät työkannustimet ja tukipalv elut; nopeuttaa lastenhoitokustannusten 
alentamiseksi ja lastenhoitopalvelujen laadun ja saatavuuden parantamiseksi 
suunniteltujen toimenpiteiden toteuttamista; 
                                                
 
10 Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 9 artiklan 2 kohdan mukaisesti. 
FI 8   FI 5. toteuttaa lisätoimenpiteitä parantaakseen yrityssektorin mahdollisuuksia saada 
pankkien ja muiden rahoitusl aitosten myöntämää rahoitusta ja varmistaa samalla, että 
toimenpiteet on kohdennettu ensisijaisesti el inkelpoisten yritysten ja varsinkin pk-
yritysten hyväksi; poistaa pankkisektor ille pääsyn esteitä , alentaa pankin 
vaihtamisesta aiheutuvia kustannuksia ja he lpottaa sitä, että ns. haastajapankit 
pääsevät markkinoille pankkien omais uuserien luovutuksen avulla; panee 
tuloksellisesti täytäntöön talouspoliittis en komitean suositukset, jotka koskevat 
pankkien pääomavaatimusten varovaista arvi oimista ja havaittuihin pääomavajeisiin 
puuttumista; 
6. toteuttaa toimenpiteitä helpottaakseen verkkoinfrastruktuuri-investointien oikea-
aikaista lisäämistä, erityis esti edistämällä tehokkaampi a ja määrätietoisempia 
suunnittelu- ja päätöksentekoprosesseja ; luo vakaan sääntelykehyksen uuteen 
energiantuotantokapasiteet tiin ja uusiutuvan energi an käyttöön liittyville 
investoinneille; parantaa liikenneverkkoj en kapasiteettia ja  laatua lisäämällä 
suunnittelun ja rahoituksen ennakoitavuu tta ja varmuutta sekä hyödyntämällä 
mahdollisimman tehokasta julkisten ja yksityisten pääomalähteiden yhdistelmää. 
Tehty Brysselissä 
 Neuvoston puolesta 
 Puheenjohtaja