Tiivistelmä Alankomaiden oikeuslaitoksen riippumattomuuden katsotaan olevan edelleen erittäin hyvä, ja oikeudenkäytön laadun parantamiseen pyritään edelleen. Oikeuslaitoksen riippumattomuuteen liittyviä aloitteita on useita; muun muassa perustuslakia on määrä tarkistaa korkeimman oikeuden tuomareiden nimittämismenettelyn uudistamiseksi. Oikeuslaitoksen laadun parantamiseen liittyvien pienimuotoisten hankkeiden kehittämisessä ollaan siirrytty uuteen vaiheeseen, jossa aloitteita toteutetaan laajemmassa mittakaavassa. Siviili-, hallinto- ja rikosoikeuden alan digitalisaation tasoa pyritään edelleen parantamaan, ja covid-19-pandemia on vauhdittanut näitä toimia. Nykyisen oikeusapujärjestelmän riittävään rahoitukseen liittyy edelleen joitakin huolia, ja oikeusapujärjestelmän uudistus on tarkoitus saada päätökseen vuoteen 2025 mennessä. Oikeusjärjestelmä toimii kaiken kaikkiaan edelleen tehokkaasti, joskin covid-19-pandemiasta aiheutui ruuhkaa vuosina 2020 ja 2021. Edellisen vuoden tavoin Alankomaita pidetään edelleen yhtenä EU:n ja koko maailman vähiten korruptoituneista maista. Integriteetti on keskeinen osa julkishallinnon kehystä. Vuonna 2020 käynnistettiin kattava ohjelma yhteiskuntaa horjuttavan järjestäytyneen rikollisuuden torjumiseksi, kun tutkimuksissa kävi ilmi, että rikolliset pyrkivät aktiivisesti vaikuttamaan virkamiehiin epäasianmukaisella tavalla. Ohjelma käsittää kokonaisvaltaisen lähestymistavan korruption ehkäisemiseen ja paljastamiseen ja siitä määrättäviin seuraamuksiin Poliisin sisäisen tutkintayksikön ja syyttäjäviranomaisten valmiuksia on vahvistettu lisärahoituksella. Lokakuussa 2020 hyväksyttiin uutta lainsäädäntöä poliisien ja ulkopuolisten konsulttien taustaselvitysten laajentamisesta. Vaaleilla valittujen ja nimitettyjen virkamiesten integriteetin vahvistamista koskeva muu lainsäädäntö on määrä panna täytäntöön maaliskuuhun 2022 mennessä. Julkisen sektorin ylimpiin virkamiehiin sovellettavaan integriteettijärjestelmään sekä lobbaukseen, pyöröovi-ilmiöön ja poliittisten puolueiden rahoituksen läpinäkyvyyteen liittyy edelleen huolenaiheita. Tiedotusvälineiden vapaus on edelleen hyvällä tasolla Alankomaissa. Viranomaiset edistävät edelleen osaltaan riippumatonta journalismia myöntämällä avustuksia journalismin edistämisrahastosta, ja covid-19-pandemian aikana on perustettu ylimääräinen väliaikainen rahasto paikallisia tiedotusvälineitä varten. Riippumaton audiovisuaalisen alan sääntelyviranomainen raportoi säännöllisesti tiedotusvälineiden omistusrakenteista. Tällaiset rakenteet on kuitenkin syytä tuoda suuren yleisön tietoon entistä kattavammin. Tiedonsaantia koskevan lainsäädäntökehyksen tarkistus on käynnissä hallituksen läpinäkyvyyden parantamiseksi ja julkisten tietojen paremman saatavuuden takaamiseksi, sillä viivästyksistä ja epätäydellisistä vastauksista on tehty useita ilmoituksia. Tutkivan toimittajan murhan ja entistä suurempien uhkien myötä korostuu se, miten tärkeitä PersVeilig-aloitteen kaltaiset toimet ovat. Kyseisellä aloitteella autetaan toimittajia raportoimaan uhkista ja käsittelemään niitä. Keskinäisen valvontajärjestelmän asianmukainen toiminta on ollut laajojen keskustelujen ja pohdintojen kohde sen jälkeen, kun lasten hoitotukijärjestelmän toimeenpanoa koskevasta parlamentaarisesta tutkintaraportista kävi ilmi, että oikeusvaltioperiaatetta ei ollut noudatettu. Jatkotoimenpiteitä ja selvityksiä suunnitellaan parhaillaan tai ne ovat käynnissä. Covid-19-pandemia on pysynyt keskeisellä sijalla lainsäädännön ja oikeusalan asialistalla varsinkin sen myötä, kun covid-19-toimenpiteiden oikeusperustaa vahvistava laki hyväksyttiin ja julkisuutta saaneita covid-19-toimia riitautettiin oikeudessa. Riippumattomilla viranomaisilla on edelleen tärkeä rooli keskinäisessä valvontajärjestelmässä, mukaan lukien perusoikeuksien turvaamisessa. Kansalaisyhteiskunnan toimintaympäristö on edelleen avoin, joskin joitakin kysymyksiä on herännyt uudesta läpinäkyvyyttä koskevasta lainsäädäntöluonnoksesta ja niin kutsuttujen radikaalien järjestöjen kieltämismahdollisuuksien laajentamista koskevasta lainsäädännöstä.



I.Oikeuslaitos

Oikeuslaitos koostuu 11 alioikeudesta, neljästä yleisestä muutoksenhakutuomioistuimesta, kahdesta erityistuomioistuimesta , korkeimmasta hallinto-oikeudesta ja korkeimmasta oikeudesta. Riippumattomalla tuomarineuvostolla on keskeinen rooli oikeuslaitoksen riippumattomuuden turvaamisessa, ja sen tehtävänä on ylläpitää oikeusjärjestelmän laatua, muun muassa jakamalla varoja tuomioistuimille. Kansallinen tuomareiden valintalautakunta valitsee tuomariehdokkaat, minkä jälkeen toimeenpaneva viranomainen nimittää heidät eliniäksi oikeusministerin ehdotuksesta. Syyttäjälaitos on oikeus- ja turvallisuusministeriöstä erillään oleva laitos, mutta poliittinen vastuu siitä kuuluu oikeusministerille. Asianajajaliitto on perustettu lailla. Se on valtionhallinnosta riippumaton, ja se rahoitetaan yksinomaan asianajajien vuosimaksuilla. Alankomaat osallistuu Euroopan syyttäjänvirastoon.

Riippumattomuus

Oikeuslaitoksen riippumattomuuden katsotaan pysyneen erittäin hyvänä. Väestöstä 77 prosenttia pitää tuomioistuinten ja tuomareiden riippumattomuutta ”melko hyvänä tai erittäin hyvänä”. Samoin katsoo 82 prosenttia yrityksistä. Oikeuslaitoksen riippumattomuuden katsotaan pysyneen jatkuvasti hyvänä viime vuosina sekä kansalaisten että yritysten mielestä.

Edistystä on tapahtunut korkeimman oikeuden tuomareiden nimitysmenettelyn tarkistamista koskevan perustuslakimuutoksen valmistelussa. Hallitus toimitti joulukuussa 2020 korkeimmalle hallinto-oikeudelle perustuslain tarkistuksen luonnoksen korkeimman oikeuden tuomareiden nimitysmenettelyn muuttamiseksi ja pyysi asiasta neuvoja. Suunnitellun uudistuksen tavoitteena on rajoittaa edelleen toimeenpano- ja lainsäädäntövallan roolia korkeimman oikeuden tuomareiden nimittämisessä, mikä on Euroopan neuvoston suositusten mukaista. Lakiehdotuksesta, joka perustuu Alankomaiden parlamentaarista järjestelmää käsittelevään riippumattoman valtiokomitean suositukseen, järjestettiin verkkokuuleminen, jonka perusteella ehdotukseen tehtiin joitakin muutoksia. Korkeimman hallinto-oikeuden neuvot julkaistaan, kun esitys on lähetetty parlamentille.

Tuomarineuvoston ja tuomioistuinten hallintoelinten jäsenten nimittämismenettelyjen uudistuksessa on tapahtunut edistystä. Oikeusturvasta vastaavan ministerin helmikuussa 2020 esittämän pyynnön myötä korkein hallinto-oikeus antoi neuvoa-antavan lausuntonsa tuomarineuvoston ja tuomioistuinten hallintoelinten jäsenten nimittämismenettelyjen mahdollisesta uudistuksesta 23. syyskuuta 2020. Korkein hallinto-oikeus totesi, että tuomarineuvoston ja tuomioistuinten hallintoelinten jäsenten nykyiset nimittämismenettelyt ovat tuomioistuinten riippumattomuutta koskevan vaatimuksen mukaisia, mutta se neuvoi kuitenkin selvittämään, miten tuomarit ja tuomioistuinten henkilöstö voisivat osallistua entistä enemmän tuomioistuinten hallintoelinten nimittämismenettelyihin. Tuomarineuvoston, tuomareiden yhdistyksen ja muiden oikeuslaitoksen edustajien välillä tehdyn sopimuksen perusteella tuomarineuvosto laati uuden tuomioistuinten hallintoelinten jäsenten nimittämismenettelyn vuodelle 2021 ja osittain vuodelle 2022. Sopimuksella pyritään antamaan tuomareille lisää vaikutusvaltaa tuomioistuinten hallintoelinten jäsenten nimittämisessä, erityisesti perustamalla komitea, joka koostuu neljästä tuomarista, kahdesta tuomioistuimen hallintoelimen jäsenestä ja kahdesta tuomioistuimen virkamiehestä ja joka haastattelee ehdokkaat ja esittää yhden ehdokkaan nimittämistä tuomarineuvostolle. Äänten mennessä tasan neljän tuomarijäsenen äänet ratkaisevat. Lisäksi tuomarineuvosto käynnistää neuvottelut tuomareiden yhdistyksen ja muiden oikeusalan edustajien kanssa kesällä 2021 neuvoston jäsenten nimittämismenettelyn mahdollisesta uudistuksesta. Näiden toimien tavoitteena on rajoittaa entisestään toimeenpanovallan tai lainsäädäntövallan vaikutusta tuomarineuvoston jäsenten nimittämiseen, mikä on Euroopan neuvoston suositusten mukaista.

Laatu

Oikeusapujärjestelmän uudistus perustuu useiden pilottihankkeiden havaintoihin. Oikeusapujärjestelmän uudistuksen on määrä valmistua vuoteen 2025 mennessä. Se aloitetaan useilla pilottihankkeilla, joilla pyritään keräämään parhaita käytäntöjä muiden lainsäädäntöuudistusten valmistelusta. Tämänhetkiseen oikeusapujärjestelmään saatavilla olevan rahoituksen riittämättömyys herättää edelleen huolta.

Digitalisointitoimia jatketaan siviili-, hallinto- ja rikosoikeuden alalla, ja covid-19-pandemia on vauhdittanut niitä. Oikeuslaitoksen digitalisoinnissa on edelleen parantamisen varaa , erityisesti verkossa julkaistujen tuomioiden määrän ja oikeudenkäyntimenettelyjen aloittamiseen ja seuraamiseen tarkoitettujen digitaalisten ratkaisujen saatavuuden osalta, ja useissa aloitteissa pyritään puuttumaan tähän. Tuomioistuimet ja syyttäjälaitos ovat kehittämässä parhaillaan yhdessä rikosoikeuden alalla digitaalista suunnitelmaa muiden oikeusalan sidosryhmien kanssa. Siviili- ja hallinto-oikeuden alan uudessa digitalisaatio-ohjelmassa keskitytään oikeussuojan digitaaliseen saatavuuteen kansalaisille ja oikeusalan ammattilaisille. Oikeudellisia menettelyjä digitalisoidaan vähitellen alkaen kansallisista verotusasioista ja takavarikointipyynnöistä ja laajentaen sitten muihin oikeudenaloihin. Covid-19-pandemian johdosta tuomarineuvosto hyväksyi uusia sääntöjä tuomioistuinkäsittelyjen järjestämiseksi etänä, millä mahdollistettiin tuomioistuinten toiminnan jatkuminen. Tämänhetkiset säännöt ovat voimassa 1. elokuuta 2021 asti, ja niiden voimassaoloa voidaan tarvittaessa jatkaa tuomioistuinten toiminnan takaamiseksi.

Kokeiluista oikeushallinnossa annetulla lailla mahdollistetaan pilottihankkeiden laajamittainen toteuttaminen oikeushallinnossa. Yhteiskunnallisesti tehokkaan oikeudenkäytön ohjelman puitteissa on toteutettu useita oikeudenkäytön laatua koskevia pilottihankkeita, joiden myötä kokeiluista oikeushallinnossa annetun lain odotetaan tulevan voimaan kesällä 2021. Lailla mahdollistetaan laatuun liittyvien hankkeiden laajamittainen toteuttaminen. Näihin laatuun liittyviin hankkeisiin kuuluu esimerkiksi ”velka-asioiden tuomarin” viran perustaminen. Tällä pyritään parantamaan tuomioiden tehokkuutta käsittelemällä kaikki yksittäisen velallisen tapaukset samanaikaisesti. Tässä lähestymistavassa pilottihankkeita kokeillaan pienessä mittakaavassa, minkä jälkeen ne pannaan täytäntöön laajamittaisesti. Näin voidaan saada innovatiivisia ideoita, joilla parannetaan oikeusjärjestelmän laatua.

Tehokkuus

Covid-19-pandemia on vaikuttanut oikeuslaitoksen tehokkuuteen. Covid-19-pandemia on kasvattanut tuomioistuimissa käsiteltävinä olevien asioiden ruuhkaa vuosina 2020 ja 2021, varsinkin rikosasioissa. Tuomarineuvosto ja tuomioistuimen hallintoelimet ovat ryhtyneet toimiin puuttuakseen näihin seurauksiin, esimerkiksi parantamalla videoneuvottelumahdollisuuksia tuomioistuinkäsittelyissä, nimittämällä eläkkeellä olevia tuomareita sijaistuotuomareiksi ja käyttämällä useammin yhden tuomarin kokoonpanoja. Covid-19-pandemian rikosoikeusjärjestelmälle aiheutuneet ruuhkat pyritään purkamaan vuoden 2021 loppuun mennessä. Tähän kuuluu myös se, että syyttäjälaitos käyttää jatkossakin valtaansa tehdä päätös itse tietyissä rikosasioissa. Alankomaiden asianajajaliiton ja parlamentin jäsenten ilmaistua huolensa asiasta oikeusturvasta vastaava ministeri ilmoitti marraskuussa 2020, että epäillyille annettaisiin mahdollisuus asianajajan antamaan neuvontaan ilmaiseksi. Menettelyn soveltaminen aloitettiin 1. huhtikuuta 2021 useissa tapauksissa, ja sitä laajennetaan vähitellen kaikkiin muihin tapauksiin. Kun otetaan huomioon, että syyttäjälaitoksen vallan käyttäminen tällä tavalla voi vaikuttaa oikeudenmukaista oikeudenkäyntiä koskevaan oikeuteen, erityisesti jos kansalaiset eivät saa asiasta riittävästi tietoa , on ilmaisen oikeudellisen neuvonnan tarjoaminen tällaisissa tapauksissa erityisen tärkeää.

Oikeuslaitosta voidaan kuvata edelleen erittäin tehokkaaksi ensimmäisessä oikeusasteessa, joskin muutoksenhakua koskevat menettelyt kestävät melko pitkään. Oikeuslaitoksen tehokkuus on pysynyt kaiken kaikkiaan korkeana viime vuosina. Siviili- ja kauppaoikeudellisen asioiden oikeudenkäyntien kesto ensimmäisessä oikeusasteessa on lyhyt: vuonna 2019 se oli noin 100 päivää. Siviili- ja kauppaoikeudellisten asioiden oikeudenkäynnit olivat kuitenkin jokseenkin pitkiä kolmannessa oikeusasteessa, keskimäärin 459 päivää vuonna 2019. Hallinto-oikeus toimii edelleen tehokkaasti ensimmäisessä oikeusasteessa , mutta oikeudenkäynnit toisessa ja kolmannessa oikeusasteessa ovat melko pitkiä. Yleinen selvitysaste ensimmäisessä oikeusasteessa on edelleen hyvä , mutta ensimmäisen oikeusasteen hallinnollisten asioiden selvitysaste laski 94 prosenttiin vuonna 2019. Tästä saattaa aiheutua jatkossa ruuhkaa hallinto-oikeudessa, vaikka vireillä olevien asioiden nykymäärä vaikuttaakin hallittavissa olevalta. Vuoden 2020 tarkistuksen myötä laaditussa uudessa toimintasuunnitelmassa keskitytään rikosoikeuden tehokkuuden parantamiseen, erityisesti yleisiin rikoksiin ja vaikutukseltaan huomattaviin rikoksiin liittyvissä asioissa. Näin voidaan kyllä edistää tehokkuutta ja puuttua ruuhkiin, mutta sidosryhmät korostavat, että tällaisia aloitteita ei pidä toteuttaa oikeudenkäytön laadun kustannuksella.

II.Korruptiontorjunnan kehys