[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO |

Bryssel 1.2.2006

SEK(2006) 111 lopullinen

Suositus:

7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 3 kohdan mukainen NEUVOSTON LAUSUNTO

Luxemburgin tarkistetusta vakausohjelmasta vuosiksi 2005–2008

(komission esittämä)

PERUSTELUT

Tausta

Heinäkuun 1 päivänä 1998 voimaan tulleen vakaus- ja kasvusopimuksen tavoitteena on terve julkinen talous, johon pyrkimällä luodaan entistä paremmat edellytykset hintavakaudelle sekä vahvalle ja kestävälle kasvulle, jolla edistetään uusien työpaikkojen syntymistä. Sopimusta on muutettu kerran, vuonna 2005. Muuttamisen yhteydessä todettiin, että sopimuksesta on ollut hyötyä kurinalaisen budjettipolitiikan varmistamisessa. Muutoksilla pyritäänkin lähinnä lisäämään sopimuksen vaikuttavuutta ja vahvistamaan sen talousteoreettista perustaa sekä turvaamaan julkisen talouden kestävyys pitkällä aikavälillä.

Julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1466/97[1], joka on osa sopimusta, säädetään, että jäsenvaltioiden on toimitettava neuvostolle ja komissiolle vakaus- tai lähentymisohjelmat, minkä jälkeen niiden on toimitettava tarkistetut ohjelmat vuosittain (jäsenvaltiot, jotka ovat ottaneet käyttöön yhteisen rahan, toimittavat (tarkistetut) vakausohjelmat, ja jäsenvaltiot, jotka eivät vielä ole ottaneet käyttöön yhteistä rahaa, toimittavat (tarkistetut) lähentymisohjelmat). Luxemburgin ensimmäinen vakausohjelma toimitettiin 16 päivänä helmikuuta 1999. Asetuksen mukaisesti neuvosto antoi 15 päivänä maaliskuuta 1999 ohjelmasta lausunnon komission suosituksen perusteella ja talous- ja rahoituskomiteaa kuultuaan. Asetuksessa säädetyn menettelyn mukaan komissio arvioi ja edellä mainittu komitea tutkii tarkistetut vakaus- ja lähentymisohjelmat, ja myös neuvosto voi tutkia ne.

Jäsenvaltioiden on näissä ohjelmissa ilmoitettava keskipitkän aikavälin tavoitteena oleva julkisen talouden rahoitusasema ja esiteltävä sen saavuttamiseksi ja säilyttämiseksi toteutettavat toimenpiteet sekä ohjelman taustalla olevat taloutta koskevat oletukset. Keskipitkän aikavälin tavoite olisi tarkistetun sopimuksen mukaan eriytettävä jäsenvaltioittain, koska talouden tila ja julkisen talouden rahoitusasema on unionin eri jäsenvaltioissa erilainen ja koska myös kestävyyteen kohdistuvat finanssipoliittiset riskit ovat erilaisia. Sopimukseen tehtyjen muiden tarkistusten mukaan olisi lisäksi saavutettava koko suhdannekierron ajaksi symmetrisempi lähestymistapa finanssipolitiikkaan tehostamalla budjettikuria taloudellisesti hyvinä aikoina. Samalla sellaiset suuret rakenneuudistukset, joilla on todennettavissa oleva vaikutus julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyteen, olisi otettava huomioon arvioitaessa, voidaanko keskipitkän aikavälin tavoitteesta tai siihen tähtäävästä sopeutusurasta väliaikaisesti poiketa.

Komissio on tutkinut Luxemburgin viimeksi toimittaman tarkistetun lähentymisohjelman. Se on tässä yhteydessä ottanut huomioon yksiköidensä syksyn 2005 talousennusteen, käytännesäännöt[2], potentiaalisen tuotannon ja suhdannekorjattujen rahoitusasemien arvioinnissa sovelletut, yhteisesti sovitut menetelmät sekä vuosien 2005–2008 yhdennettyihin suuntaviivoihin sisältyvät talouspolitiikan laajat suuntaviivat ja on jäljempänä esitetyn arvion perusteella antanut suosituksen ohjelmaa koskevaksi neuvoston lausunnoksi.

Arviointi

(1) Luxemburgin seitsemäs tarkistettu vakausohjelma toimitettiin komissiolle 28 päivänä marraskuuta 2005. Tarkistettu ohjelma kattaa vuodet 2005–2008. Ohjelma noudattaa pääpiirteissään uusissa käytännesäännöissä määriteltyjä vakaus- ja lähentymisohjelmien rakennemallia ja tiedonantovaatimuksia[3].

(2) Luxemburgin talous on kehittynyt poikkeuksellisen hyvin viimeksi kuluneiden 20 vuoden aikana. Kokonaistuotanto on kasvanut vuosittain keskimäärin 5½ prosenttia ja kotimainen työllisyys 3¼ prosenttia. Talouskasvu hidastui selvästi vuonna 2001, mutta elpyi taas nopeasti saavuttaen 4,4 prosenttia vuonna 2004. Luxemburgin julkisen talouden rahoitusasema on ollut perinteisesti hyvin terve. Ylijäämää on ollut jatkuvasti 1990-luvun alusta alkaen, ja julkista velkaa on erittäin vähän. Julkisten menojen hyvin voimakkaan kasvun vuoksi ylijäämät ovat tämän vuosikymmenen alusta alkaen supistuneet nopeasti, ja julkinen talous jäi alijäämäiseksi vuonna 2004.

(3) Ohjelmaan sisältyvän makrotaloudellisen skenaarion mukaan kokonaistuotannon vuosikasvu kiihtyy vuoden 2005 arvioidusta 4,0 prosentista 4,4 prosenttiin vuonna 2006, minkä jälkeen kasvuvauhti on 4,9 prosenttia sekä vuonna 2007 että 2008. Tämä kasvuskenaario näyttää realistiselta, vaikka kauden loppua kohti se muuttuu hieman suotuisammaksi kuin komission yksiköiden syksyn 2005 talousennuste ja siihen sisältyvät arviot potentiaalisen tuotannon kasvusta. Ohjelmassa esitetyt inflaatioennusteet vaikuttavat realistisilta. Ne ovat selvästi alhaisempia kuin komission yksiköiden syksyn 2005 talousennusteessa, mikä johtuu erityisesti öljyn hintaan liittyvistä erilaisista oletuksista. Öljytuotteilla on poikkeuksellisen suuri paino Luxemburgin yhdenmukaistetussa kuluttajahintaindeksissä (YKHI), koska muiden maiden asukkaat ostavat Luxemburgista autoihinsa paljon polttoainetta.

(4) Neuvosto hyväksyi Luxemburgin edellisessä tarkistetussa vakausohjelmassa (vuodet 2004–2007) esitetyn julkisen talouden strategian 18 päivänä tammikuuta 2005 antamassaan lausunnossa. Komission syksyn 2005 talousennusteen mukaan vuoden 2005 talousarvion toteuttaminen johtaa -2,3 prosentin julkisen talouden alijäämään suhteessa BKT:hen, kun edellisessä tarkistetussa vakausohjelmassa tavoite oli -1,0 prosentin alijäämä suhteessa BKT:hen. Julkisten tulojen ennustettiin edellisessä tarkistuksessa kasvavan 1,2 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen, mutta toteutunut kasvu oli ainoastaan 0,2 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen, mikä johtui osittain suurista odottamattomista alv-palautuksista. Julkiset menot kasvoivat 1,4 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen (mistä julkisten investointien osuus oli noin 0,8 prosenttiyksikköä), kun ennuste oli 0,8 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen.

(5) Ohjelmassa pyritään supistamaan julkisen talouden alijäämä vuoden 2005 -2,3 prosentista -0,2 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2008, jotta keskipitkän aikavälin tavoitteena oleva -0,8 prosentin alijäämä saavutetaan vuonna 2008. Perusjäämän taso ja aikajänne vastaavat pitkälti julkisen talouden rahoitusaseman kehitystä. Perusjäämä, joka oli –2,1 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2005, parantuu tasapainoiseksi kauden loppuun mennessä. Julkisen talouden strategiaa on sopeutettu edelliseen vakausohjelman tarkistukseen verrattuna. Siinä käytetyt makrotaloudelliset oletukset olivat varovaisempia, mutta perustuivat silti vahvaan kehitykseen, ja julkisen talouden alijäämän ennustettiin siinä supistuvan -1,4 prosentista (2004) -1,0 prosenttiin (2005) ja pysyvän suunnilleen samalla tasolla vuosina 2006 ja 2007. Vaikka BKT kasvoi vuonna 2005 hieman ennustettua nopeammin, alijäämä ei supistunut vaan kasvoi vuoden 2004 tarkistetusta -1,2 prosentista -2,3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2005. Tässä ohjelmassa julkisen talouden strategiaa onkin sopeutettu yllättäen heikentyneen tilanteen vuoksi. Suunniteltu julkisen talouden sopeuttaminen on menoperusteista, ja julkisten kokonaismenojen ennustetaan ohjelmakaudella supistuvan 2,5 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen. Julkisten tulojen puolestaan arvioidaan vähenevän 0,4 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen. Menosuhteen supistamisessa keskitytään ohjelman mukaan pääasiassa juokseviin menoihin, erityisesti julkiseen kollektiiviseen kulutukseen ja sosiaalisiin tulonsiirtoihin. Sopeutustoimet painottuvat ohjelmakauden loppuun, koska sekä nimellisen että suhdannekorjatun alijäämän supistamista on tarkoitus nopeuttaa huomattavasti vuonna 2007.

(6) Julkisen talouden suhdannekorjatun rahoitusaseman (jonka komission yksiköt ovat laskeneet ohjelmassa annettujen tietojen perusteella ja yhteisesti sovittujen menetelmien mukaisesti) ennustetaan parantuvan 1½ prosentin alijäämästä vuonna 2005 suhteessa BKT:hen suunnilleen tasapainoiseksi vuonna 2008. Koska kertaluonteisia tai muita väliaikaisia toimenpiteitä ei ole, rakenteellinen rahoitusasema kehittyy samaa tahtia. Julkisen talouden kohentuessa tuotantokuilu pysyy negatiivisena mutta on kaventumassa (–1¾ prosentista (2005) –0,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2008), koska potentiaalisen tuotannon ennustetaan kasvavan hyvin nopeasti Luxemburgissa. Ohjelmassa asetetaan keskipitkän aikavälin tavoitteeksi -0,8 prosentin rakenteellinen alijäämä (ts. suhdannetasoitettu alijäämä, josta on vähennetty kertaluonteisten ja väliaikaisten toimenpiteiden vaikutus). Se vastaa arvioitua vähimmäisvaatimusta, jolla saavutetaan riittävä varmuusmarginaali sen varmistamiseksi, että julkisen talouden alijäämä ei ylitä 3 prosentin viitearvoa. Tavoitteen toteutumisen pitäisi saada aikaan kyseinen varmuusmarginaali. Tässä arviossa tavoitteen voidaan katsoa olevan asianmukaisella tasolla, koska se on vakaus- ja kasvusopimuksessa ja käytännesäännöissä euroalueelle ja ERM II -jäsenvaltioille määritellyn vaihteluvälin sisällä ja koska se kuvastaa riittävästi velkasuhdetta ja keskimääräistä potentiaalista tuotannon kasvua pitkällä aikavälillä.

(7) Ohjelmaan sisältyviin julkista taloutta koskeviin tavoitteisiin liittyy kuitenkin riskejä. Ohjelmassa esitetyt kauden viimeisiä vuosia koskevat makrotaloudelliset ennusteet saattava ensinnäkin olla hieman optimistisia. Toiseksi vuosille 2007 ja 2008 suunniteltuja julkisten menojen supistuksia ei ole määritelty tarkemmin. Ohjelmaan sisältyvien julkista taloutta koskevien ennusteiden toteutuminen edellyttää siis, että vuosiksi 2007 ja 2008 suunnitellut toimenpiteet määritellään ja toteutetaan asianmukaisesti.

(8) Tämän riskinarvioinnin perusteella ohjelman mukainen julkisen talouden strategia näyttää pääpiirteissään riittävän varmistamaan, että ohjelmassa esitetty keskipitkän aikavälin tavoite saavutetaan ohjelmakauden loppuun mennessä edellyttäen, että vuosiksi 2007 ja 2008 suunnitellut toimenpiteet määritellään ja toteutetaan asianmukaisesti. Alijäämälle asetetun 3 prosentin viitearvon ylittyminen on kuitenkin mahdollista vuonna 2006, koska suhdannekorjattu alijäämä (jonka komission yksiköt ovat laskeneet ohjelman tietojen perusteella yhteisesti sovittujen menetelmien mukaisesti) on 1¼ prosenttia suhteessa BKT:hen, mikä ei täytä vähimmäisvaatimusta. Vaikka suunniteltu rakenteellinen alijäämä on vuodesta 2007 alkaen pienempi kuin vähimmäisvaatimukseksi asetettu viitearvo, varmuusmarginaalin riittävyyttä on vaikea arvioida ennen kuin kyseiselle vuodelle kohdistetut menoja vähentävät toimet määritetään ja toteutetaan. Myös ohjelman keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävä (rakenteellinen) sopeutusura on asianmukainen lukuun ottamatta kenties vuotta 2006, jonka aikana suhdannekorjattua alijäämää aiotaan supistaa ainoastaan 0,3 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen. Tämä ei täytä vakaus- ja kasvusopimuksessa asetettua vaatimusta, jonka mukaan rakenteellista rahoitusasemaa tulisi parantaa vuosittain keskimäärin 0,5 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen. Koska negatiivinen tuotantokuilu kuitenkin on sulkeutumassa, Luxemburgin talouden tilaa voidaan pitää yleisesti ottaen hyvänä.

(9) Julkinen velka oli arvioiden mukaan 6,4 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2005. Ohjelman mukaan se kasvaa 10,2 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuoteen 2008 mennessä. Suurin osa lisäyksestä ajoittuu vuodelle 2006. Julkisen velan kasvu johtuu pääasiassa suunniteltujen uusien joukkolainojen liikkeeseenlaskusta, millä pyritään rahoittamaan maantie- ja rautatieinfrastruktuuriin liittyviä menoja sekä julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksiin perustuvia suuria investointihankkeita, joiden yhteydessä Luxemburgin valtio antaa hanke-ehdotuksen tekijälle takauksen.

(10) Julkiset menot, joita ennustetaan aiheutuvan väestön ikääntymisestä, näyttävät Luxemburgissa olevan julkisen talouden kestävyyden kannalta keskisuuri riski. Julkista velkaa on erittäin vähän, ja keskipitkän aikavälin suunnitelluilla vakauttamistoimilla pystyttäneen osittain lievittämään julkisen talouden kestävyyteen kohdistuvia riskejä. Työllisyys on kuitenkin kasvanut Luxemburgissa huomattavan nopeasti kahden viime vuosikymmenen aikana. Tämän vuoksi eläkkeelle jää vastaavasti ajan mittaan yhä enemmän ihmisiä ja eläkemenot kasvavat voimakkaasti. Eläkerahastoissa nykyään olevien varojen määrä edistää selkeästi julkisen talouden kestävyyttä, mutta se ei yksinään riitä, vaan kuten ohjelmassa todetaan, eläkejärjestelmiin on jossain vaiheessa tehtävä muutoksia, jotta voidaan hillitä eläkemenojen kasvua ja lieventää pitkän aikavälin kestävyyteen kohdistuvia riskejä.

(11) Ohjelmaan sisältyvä julkisen talouden strategia on pitkälti vuosien 2005–2008 yhdennettyihin suuntaviivoihin sisältyvien talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen mukainen. Strategia on erityisesti talouden vakauden turvaamista koskevan yhdennetyn suuntaviivan mukainen, koska julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteessa pysytään koko suhdannekierron ajan, ja niin kauan kuin tavoitetta ei ole saavutettu, kaikki tarpeelliset korjaavat toimenpiteet toteutetaan vakaus- ja kasvusopimuksen mukaisesti. Väestön ikääntymisen aiheuttamien ennustettujen kustannusten osalta strategia on myös talouden kestävyyden varmistamisesta annetun yhdennetyn suuntaviivan mukainen.

(12) Talouskasvua ja työllisyyttä edistävän uudistetun Lissabonin strategian mukaisessa Luxemburgin kansallisessa uudistusohjelmassa, jonka Luxemburg toimitti 17 päivänä marraskuuta 2005, määritetään talouden vakauden turvaaminen ja sen kestävyyden varmistaminen haasteiksi, joilla on merkittäviä vaikutuksia julkiseen talouteen. Kansallisessa uudistusohjelmassa määritetään myös muita haasteita, joilla on merkittäviä vaikutuksia julkiseen talouteen. Tällainen haaste on etenkin julkisten tutkimus- ja kehitysmenojen huomattava lisääminen. Kansallisessa uudistusohjelmassa hahmoteltujen toimien vaikutukset julkiseen talouteen on otettu huomioon vakausohjelmaan sisältyvissä julkista taloutta koskevissa ennusteissa. Myös vakausohjelmaan sisältyvät julkista taloutta koskevat toimenpiteet ovat yhdenmukaisia kansalliseen uudistusohjelmaan sisältyvien toimien kanssa. Vakausohjelmassa näitä toimenpiteitä täydennetään julkisen talouden järjestelmää koskevilla muutoksilla. Merkittävä muutos on talousarvion toimittamisen lykkääminen elokuusta lokakuuhun, millä pyritään parantamaan tietojen saatavuutta ja julkisen talouden ennusteiden luotettavuutta. Ohjelmassa todetaan myös, että investointihankkeiden kustannuksista tehdään tulevaisuudessa yksityiskohtaisempia analyyseja, joissa otetaan huomioon muun muassa operatiiviset kustannukset ensimmäisestä suunnitteluvaiheesta alkaen.

Tämän arvion perusteella voidaan todeta, että ohjelmassa esitettyä kokonaisstrategiaa, joka tähtää alijäämän supistamiseen menoja hillitsemällä, voidaan pitää hyvänä, mutta Luxemburgin viranomaisten olisi tämän lisäksi

- tehostettava julkisen talouden sopeuttamista vuonna 2006 sekä määritettävä ja toteutettava toimet, joita tarvitaan vuosina 2007 ja 2008, ja

- pyrittävä ratkaisemaan ongelmat, joita väestön ikääntyminen aiheuttaa julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyydelle.

Suositus:

7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 3 kohdan mukainen NEUVOSTON LAUSUNTO

Luxemburgin tarkistetusta vakausohjelmasta vuosiksi 2005–2008

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97[4] ja erityisesti sen 5 artiklan 3 kohdan,

ottaa huomioon komission suosituksen,

on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa,

ANTAA SEURAAVAN LAUSUNNON:

1. Luxemburgin talous on viimeksi kuluneiden 20 vuoden aikana kehittynyt poikkeuksellisen hyvin; kokonaistuotanto on kasvanut vuosittain keskimäärin 5½ prosenttia ja kotimainen työllisyys 3¼ prosenttia. Talouskasvu hidastui selvästi vuonna 2001, mutta elpyi taas nopeasti saavuttaen 4,4 prosenttia vuonna 2004. Luxemburgin julkisen talouden rahoitusasema on ollut perinteisesti hyvin terve; ylijäämää on ollut jatkuvasti 1990-luvun alusta alkaen, ja julkista velkaa on erittäin vähän. Julkisten menojen erittäin voimakkaan kasvun vuoksi ylijäämät ovat kuitenkin tämän vuosikymmenen alusta alkaen supistuneet nopeasti ja julkinen talous jäi alijäämäiseksi vuonna 2004.

2. Neuvosto hyväksyi Luxemburgin edellisessä tarkistetussa vakausohjelmassa (vuodet 2004–2007) esitetyn julkisen talouden strategian 18 päivänä tammikuuta 2005 antamassaan lausunnossa.

3. Komission syksyn 2005 talousennusteen mukaan vuoden 2005 talousarvion toteuttaminen johtaa 2,3 prosentin julkisen talouden alijäämään suhteessa BKT:hen, kun edellisessä tarkistetussa vakausohjelmassa tavoite oli 1,0 prosentin alijäämä suhteessa BKT:hen. Julkiset tulot, joiden ennustettiin edellisessä tarkistuksessa kasvavan 1,2 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen, kasvoivat todellisuudessa ainoastaan 0,2 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen, mikä osaltaan johtui suurista odottamattomista alv-palautuksista; julkiset menot kasvoivat 1,4 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen (josta julkisten investointien osuus oli noin 0,8 prosenttiyksikköä), kun ennuste oli 0,8 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen.

4. Neuvosto tutki [14 päivänä helmikuuta 2006] Luxemburgin tarkistetun vakausohjelman, joka kattaa vuodet 2005–2008. Ohjelma noudattaa pääpiirteissään uusissa käytännesäännöissä määriteltyjä vakaus- ja lähentymisohjelmien rakennemallia ja tiedonantovaatimuksia[5].

5. Ohjelmassa esitetyn makrotalouden skenaarion mukaan kokonaistuotannon kasvu kiihtyy vuoden 2005 arvioidusta 4,0 prosentista 4,4 prosenttiin vuonna 2006, minkä jälkeen kasvuvauhdiksi ennustetaan 4,9 prosenttia sekä vuonna 2007 että 2008. Tällä hetkellä saatavilla olevien tietojen perusteella skenaario vaikuttaa perustuvan yleisesti ottaen realistisiin kasvuoletuksiin, vaikka se vaikuttaakin hieman suotuisalta ohjelman loppuvuosien osalta. Myös ohjelman inflaatioennusteet vaikuttavat realistisilta.

6. Ohjelmassa pyritään supistamaan julkisen talouden alijäämä lähelle tasapainoa ohjelmakauden loppuun mennessä, jotta myös keskipitkän aikavälin tavoite, eli -0,8 prosentin alijäämä suhteessa BKT:hen, saavutetaan vuonna 2008. Perusjäämän taso ja aikajänne vastaavat pitkälti julkisen talouden rahoitusaseman kehitystä. Perusjäämä parantuu -2,1 prosentin alijäämästä suhteessa BKT:hen (2005) 0,1 prosentin ylijäämäksi kauden loppuun mennessä. Alijäämän supistaminen on menoperusteista, ja julkisten kokonaismenojen ennustetaan vähenevän 2,5 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen ohjelmakauden aikana; julkisten tulojen arvioidaan vähenevän 0,4 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen. Koska rahoitusasema heikkeni yllättävästi vuonna 2005, julkisen talouden strategiaa on mukautettu edellisen tarkistetun ohjelman toimittamisen jälkeen; edellinen tarkistus perustui vähemmän optimistiseen makrotalouden skenaarioon, jonka mukaan julkisen talouden alijäämä supistuu vuoden 2004 -1,4 prosentista -1,0 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2005 ja pysyy suunnilleen samalla tasolla vuosina 2006 ja 2007.

7. Yhteisesti sovittujen menetelmien mukaisesti laskettua julkisen talouden rakenteellista rahoitusasemaa (eli suhdannetasoitettu rahoitusasema kertaluonteisia ja väliaikaisia toimenpiteitä lukuun ottamatta) on tarkoitus parantaa ohjelmakauden aikana vuosittain keskimäärin hieman yli 0,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Sopeuttaminen painottuu ohjelmakauden loppuun, ja se nopeutuu selvästi vuonna 2007 sekä nimellisin että rakenteellisin luvuin mitattuna. Ohjelmassa asetetaan julkiselle taloudelle keskipitkän aikavälin tavoitteeksi 0,8 prosentin rakenteellinen alijäämä suhteessa BKT:hen, joka on tarkoitus saavuttaa vuoteen 2008 mennessä. Ohjelman keskipitkän aikavälin tavoite vastaa vähimmäistavoitetta, jolla pyritään takaamaan riittävä varmuusmarginaali sen varmistamiseksi, ettei julkisen talouden alijäämälle asetettu 3 prosentin viitearvo ylity. Tavoitteen toteutumisen pitäisi taata kyseinen varmuusmarginaali. Keskipitkän aikavälin tavoitetta voidaan pitää tämän arvion perusteella asianmukaisena, koska se on vakaus- ja kasvusopimuksessa ja käytännesäännöissä euroalueelle ja ERM II -jäsenvaltioille määritellyn vaihteluvälin sisällä ja se kuvastaa riittävän hyvin velkasuhdetta ja keskimääräistä potentiaalisen tuotannon kasvua pitkällä aikavälillä.

8. Julkisen talouden toteutuma voi olla ohjelmassa ennakoitua huonompi. Ohjelmassa esitetyt kauden viimeisiä vuosia koskevat makrotaloudelliset ennusteet saattavat ensinnäkin olla hieman optimistisia. Myöskään ohjelmaan sisältyviä toimia, joilla pyritään jatkamaan sopeutustoimia vuosina 2007 ja 2008, ei ole vielä määritelty. Ohjelmaan sisältyvien julkista taloutta koskevien tavoitteiden saavuttaminen edellyttää kyseisten toimien määrittelyä ja asianmukaista toteutusta.

9. Ohjelman mukainen finanssipolitiikan viritys näyttää tämän riskinarvioinnin perusteella riittävän varmistamaan, että keskipitkän aikavälin tavoite saavutetaan ohjelman ennusteiden mukaisesti viimeistään vuonna 2008 edellyttäen, että vuosille 2007 ja 2008 suunnitellut toimenpiteet määritellään ja toteutetaan asianmukaisesti. Komission yksiköiden laskelmien mukaan on kuitenkin olemassa riski siitä, että alijäämälle asetettu 3 prosentin viitearvo ylittyy normaaleissa suhdannevaihteluissa vuonna 2006. Vaikka suunniteltu rakenteellinen alijäämä on vuodesta 2007 alkaen pienempi kuin vähimmäisvaatimukseksi asetettu viitearvo, varmuusmarginaali ei kenties ole riittävä myöskään vuonna 2007, ellei kyseiselle vuodelle kohdistettuja, menoja supistavia toimia määritellä ja toteuteta. Vauhti, jolla julkista taloutta sopeutetaan ohjelmassa esitetyn keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamiseksi, on pääosin vakaus- ja kasvusopimuksen mukainen; siinä määrätään, että euroalueella ja ERM II -jäsenvaltioissa rakenteellista rahoitusasemaa olisi parannettava vuosittain vähintään viitearvon verran eli 0,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Rakenteellista alijäämää supistetaan ohjelman mukaan kuitenkin ainoastaan 0,3 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuonna 2006, vaikka Luxemburgin talouden tilaa voidaan negatiivisesta (tosin sulkeutumassa olevasta) tuotantokuilusta huolimatta pitää yleisesti ottaen hyvänä.

10. Julkinen velka oli arvioiden mukaan 6,4 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2005. Ohjelman mukaan se kasvaa 10,2 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2008. Suurin osa lisäyksestä ajoittuu vuodelle 2006.

11. Julkiset menot, joita ennustetaan aiheutuvan väestön ikääntymisestä, näyttävät Luxemburgissa olevan julkisen talouden kestävyyden kannalta keskisuuri riski. Julkista velkaa on erittäin vähän, ja keskipitkän aikavälin suunnitelluilla vakauttamistoimilla pystyttäneen osittain lievittämään julkisen talouden kestävyyteen kohdistuvia riskejä. Työllisyys on kuitenkin kasvanut Luxemburgissa huomattavan nopeasti kahden viime vuosikymmenen aikana. Tämän vuoksi eläkkeelle jää vastaavasti ajan mittaan yhä enemmän ihmisiä ja eläkemenot kasvavat voimakkaasti. Eläkerahastoissa nykyään olevien varojen määrä edistää selkeästi julkisen talouden kestävyyttä, mutta se ei yksinään riitä, vaan kuten ohjelmassa todetaan, eläkejärjestelmiin on jossain vaiheessa tehtävä muutoksia, jotta voidaan hillitä eläkemenojen kasvua ja lieventää pitkän aikavälin kestävyyteen kohdistuvia riskejä.

12. Ohjelmaan sisältyvä julkisen talouden strategia on pääosin vuosien 2005–2008 yhdennettyihin suuntaviivoihin sisältyvien talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen mukainen; strategia on erityisesti talouden vakauden turvaamista koskevan yhdennetyn suuntaviivan mukainen, koska julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteessa pysytään koko suhdannekierron ajan, ja niin kauan kuin tavoitetta ei ole saavutettu, kaikki tarpeelliset korjaavat toimenpiteet toteutetaan vakaus- ja kasvusopimuksen mukaisesti; väestön ikääntymisen aiheuttamien ennustettujen julkisten menojen osalta strategia on myös talouden kestävyyden varmistamisesta annetun yhdennetyn suuntaviivan mukainen.

13. Luxemburgin kansallisessa uudistusohjelmassa, joka toimitettiin 17 päivänä marraskuuta 2005, tuodaan esille seuraavat julkiseen talouteen merkittävästi vaikuttavat haasteet: i) talouden vakauden turvaaminen ja ii) talouden kestävyyden varmistaminen. Kansallisessa uudistusohjelmassa määritetään myös muita haasteita, joilla on merkittäviä vaikutuksia julkiseen talouteen; tällainen haaste on etenkin julkisten tutkimus- ja kehitysmenojen huomattava lisääminen. Kansallisessa uudistusohjelmassa hahmoteltujen toimien vaikutukset on otettu huomioon vakausohjelmaan sisältyvissä julkista taloutta koskevissa ennusteissa; vakausohjelmaan sisältyvät julkista taloutta koskevat toimenpiteet ovat myös yhdenmukaisia kansalliseen uudistusohjelmaan sisältyvien toimien kanssa.

Ohjelmassa esitettyä kokonaisstrategiaa, joka tähtää alijäämän supistamiseen menoja hillitsemällä, voidaan pitää hyvänä, mutta neuvosto katsoo, että Luxemburgin viranomaisten olisi tämän lisäksi

- tehostettava julkisen talouden sopeuttamista vuonna 2006 sekä määritettävä ja toteutettava toimet, joita tarvitaan vuosina 2007 ja 2008, ja

- pyrittävä ratkaisemaan ongelmat, joita väestön ikääntyminen aiheuttaa julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyydelle.

Keskeisten makrotaloutta ja julkista taloutta koskevien ennusteiden vertailu

2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |

BKT:n määrä (muutos, %) | VO joulukuu 2005 | 4,4 | 4,0 | 4,4 | 4,9 | 4,9 |

KOM marraskuu 2005 | 4,5 | 4,2 | 4,4 | 4,5 | Tieto puuttuu |

VO joulukuu 2004 | 4,4 | 3,8 | 3,3 | 4,3 | Tieto puuttuu |

YKHI-inflaatio (%) | VO joulukuu 2005 | 3,2 | 3,7 | 2,6 | 2,0 | 1,8 |

KOM marraskuu 2005 | 3,2 | 4,1 | 4,4 | 2,2 | Tieto puuttuu |

VO joulukuu 2004 | 2,6 | 3,2 | 1,5 | 1,7 | Tieto puuttuu |

Tuotantokuilu (% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen) | VO joulukuu 20051 | -1,7 | -1,7 | -1,3 | -0,7 | -0,6 |

KOM marraskuu 20052 | -1,8 | -1,6 | -1,3 | -1,2 | Tieto puuttuu |

VO joulukuu 20041 | -1,2 | -2,2 | -3,8 | -5,0 | Tieto puuttuu |

Julkisen talouden rahoitusasema (suhteessa BKT:hen) | VO joulukuu 2005 | -1,2 | -2,3 | -1,8 | -1,0 | -0,2 |

KOM marraskuu 2005 | -1,2 | -2,3 | -2,0 | -2,2 | Tieto puuttuu |

VO joulukuu 2004 | -1,4 | -1,0 | -0,9 | -1,0 | Tieto puuttuu |

Perusjäämä (suhteessa BKT:hen) | VO joulukuu 2005 | -0,9 | -2,1 | -1,7 | -0,7 | 0,1 |

KOM marraskuu 2005 | -0,9 | -2,1 | -1,8 | -2,0 | Tieto puuttuu |

VO joulukuu 2004 | -1,2 | -0,9 | -0,8 | -0,9 | Tieto puuttuu |

Suhdannetasoitettu rahoitusasema = rakenteellinen rahoitusasema3 (suhteessa BKT:hen) | VO joulukuu 20051 | -0,3 | -1,5 | -1,2 | -0,6 | 0,1 |

KOM marraskuu 2005 | -0,4 | -1,5 | -1,4 | -1,6 | Tieto puuttuu |

VO joulukuu 20041 | -0,7 | 0,3 | 1,4 | 2,0 | Tieto puuttuu |

Julkinen bruttovelka (suhteessa BKT:hen) | VO joulukuu 2005 | 6,6 | 6,4 | 9,6 | 9,9 | 10,2 |

KOM marraskuu 2005 | 6,6 | 6,8 | 7,1 | 7,3 | Tieto puuttuu |

VO joulukuu 2004 | 5,0 | 5,0 | 4,6 | 4,5 | Tieto puuttuu |

Huom. 1 Komission yksiköiden laskelmat ohjelmassa esitettyjen tietojen perusteella. 2 Perustuu ennusteisiin, joiden mukaan potentiaalinen kasvu on 4,1 prosenttia vuonna 2004, 4,0 prosenttia vuonna 2005, 4,1 prosenttia vuonna 2006 ja 4,3 prosenttia vuonna 2007. 3 Koska ohjelmassa ei ole määritetty kertaluonteisia eikä muita väliaikaisia toimenpiteitä, suhdannekorjattu ja rakenteellinen rahoitusasema ovat yhtä suuret. Lähde: Vakausohjelma (VO), komission yksiköiden syksyn 2005 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat. |

[1] EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1055/2005 (EUVL L 174, 7.7.2005, s. 1). Asiakirjat, joihin tässä tekstissä viitataan, ovat saatavilla Internet-osoitteessa http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

[2] ”Vakaus- ja kasvusopimuksen täytäntöönpanoa koskevat vaatimukset sekä vakaus- ja lähentymisohjelmien muotoa ja sisältöä koskevat ohjeet”, hyväksytty Ecofin-neuvostossa 11. lokakuuta 2005.

[3] Ohjelmassa on puutteita, jotka liittyvät käytännesäännöissä määrättyihin pakollisiin ja vapaaehtoisiin tietoihin.

[4] EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1055/2005 (EUVL L 174, 7.7.2005, s. 1). Asiakirjat, joihin tässä lausunnossa viitataan, ovat saatavilla Internet-osoitteessa http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

[5] Ohjelmassa on puutteita, jotka liittyvät käytännesäännöissä määrättyihin pakollisiin ja vapaaehtoisiin tietoihin.