EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 20.03.1996 
KOM(96) 109 1opull. 
KOMISSION TIEDONANTO 
YHTEISÖN RAKRNTRRLLISET TOIMET JA TYÖLLISYYS 

YHTEISÖN RAKENTEELLISET TOIMET JA TYÖLLISYYS 
Sisällysluettelo sivu 
I. Rakenteellisten toimien työllistävän vaikutuksen tarkastelu ja päätelmät 3 
A. Rakennerahastojen rakentavat toimet ovat pysyvien työpaikkojen 
luomisen välttämätön edellytys 3 
B. Tavoitteiden mukaisesti eriytynyt vaikutus työllisyyteen 7 
C. Vaikutuksen määrällinen ilmaiseminen 12 
II. Mahdolliset mukautukset: tehdä enemmän työllisyyden parantamiseksi 
nykyisen toimintasuunnitelman rajoissa ja tehdä se paremmin 14 
A. Kestävän kehityksen edellytysten varmistaminen pitkällä 
aikavälillä 14 
B. Työllisyyden kasvun merkityksen vahvistaminen 17 
C. Kokonaisvaltaisemman lähestymistavan edistäminen taloudellisen 
ja sosiaalisen yhteisvastuun alalla, mukaan lukien miesten ja 
naisten tasavertaiset mahdollisuudet 23 
D. Yhteistyön hyödyntäminen ja monipuolistaminen osana rakenteellisia 
tukitoimia 25 
Päätelmät 28 
Liitteet 
YHTEISÖN RAKENTEELLISET TOIMET JA TYÖLLISYYS 
ASIAYHTEYS 
Heikko työllisyystilanne Euroopan unionissa, jossa on tällä hetkellä noin 18 miljoonaa 
työtöntä, on erittäin huolestuttavaa. Työttömyyden vastaiset toimet ja uusien 
työpaikkojen luominen ovatkin Euroopan yhteisössä ja sen jäsenvaltioissa ensisijaisen 
tärkeitä. Valkoisen kirjan, "Kasvu, kilpailukyky, työllisyys", mukaisesti Essenin 
Eurooppa-neuvosto päätti panna toimeen tällä alalla keskipitkällä aikavälillä vaikuttavia 
toimenpiteitä jäsenvaltioiden määrittelemien monivuotisten ohjelmien avulla. 
Essenin seurantaa koskevassa tiedonannossaan1 neuvostolle komissio korostaa tarvetta 
varmistaa Essenissä päätetyn politiikan ja rakennerahastojen käytön välinen 
johdonmukaisuus. Työllisyysjärjestelmien suuntauksista ja kehityksestä Euroopan 
unionissa antamassaan tuoreessa tiedonannossa2 komissio esittelee työllisyyspolitiikan 
uusimpien saavutusten ja näkymien huomioon ottamista rakennerahastoissa koskevat 
toimintalinjansa. Tämä kertomus sai hyvän vastaanoton Madridin Eurooppa-
neuvostossa, joka korosti erityisesti "Unionin talouspolitiikan ja rakennepolitiikan 
tehostetun koordinoinnin molemminpuolisesti hyödyllisiä vaikutuksia". 
Taloudelliseen ja sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen liittyen rakennerahastot, joiden 
talousarvio vuoden 1995 hintoina on 170 miljardia ecua (koheesiorahasto mukaan 
lukien) kaudelle 1994-1999, ovat merkittävässä asemassa työllisyyden edistämisessä 
erityisesti jäsenvaltioissa ja alueilla, joille rakennerahastot on keskitetty jäsenvaltioiden 
päävastuulla olevien ohjelmien avulla. Rakennerahastot tukevat työpaikkojen luomista 
pitkällä ja keskipitkällä aikavälillä toisaalta fyysisen ja inhimillisen pääoman 
mukauttamista ja toisaalta työmarkkinoiden toimivuutta parantamalla. Ne vaikuttavat 
myös lyhyellä aikavälillä palvelujen ja hyödykkeiden kysyntää lisäämällä. 
Alueellisten eroavuuksien, muun muassa työttömyyden, vähentämiseksi Euroopan 
unionin alueella rakennepolitiikassa suositaan ensisijaisten alueiden tasapainoista 
kehittämistä. Työllisyyttä koskevat alueelliset eroavuudet - työttömyysaste vaihtelee 
alueittain 3,4 prosentista 34,7 prosenttiin eli 1 suhteessa 10 - aiheuttavat myös 
voimakkaita paineita Unionin sisällä (katso liite 1). 
Alityöllisyyden havaitsemiseksi työttömyystilastoja on lisäksi täydennettävä työelämään 
osallistumisen huomioon ottavilla työllisyysluvuilla (työssä käyvän väestön osuus 15-
64- vuotiaasta työikäisestä väestöstä). Myös tässä suhteessa on merkittäviä 
eroavaisuuksia työelämään osallistumisen vaihdellessa 51 prosentista 86,5 prosenttiin 
(katso liite 2), alhaisimpien osallistumismäärien löytyessä Unionin eteläisiltä alueilta 
(Pohjois-Kreikka, Espanja, Etelä-Italia). 
KOM (95) 74 lopull., 8.3.1995 
KOM (95) 465 lopull., 11.10.1995 
Muilla alueilla rakennepolitiikka liittyy aktiivisen työmarkkinapolitiikan toteuttamiseen 
toisaalta nuorten, pitkäaikaistyöttömien ja syrjäytymisvaarassa olevien henkilöiden 
sopeuttamisen ja toisaalta teollisuuden muutoksista johtuvan työvoiman mukauttamisen 
osalta. 
Myötävaikuttamalla työllisyyden edistämiseen rakennepolitiikoilla voidaan 
myötävaikuttaa myös tasavertaisiin mahdollisuuksiin, joiden edistämistä on korostettu 
Eurooppa-neuvoston kokousissa yhtenä Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden 
ensisijaisista tehtävistä. 
I. RAKENTEELLISTEN TOIMIEN TYÖLLISTÄVÄN VAIKUTUKSEN 
TARKASTELU JA PÄÄTELMÄT 
A. Rakennerahastojen rakentavat toimet ovat kestävien työpaikkojen luomisen 
välttämätön edellytys 
1) Rakenteelliset toimet vaikuttavat yleisesti kahdella tavalla: 
a) Pääasiallisesti tarjontaan: rakennerahastojen osarahoittamat investoinnit 
parantavat tuotantokoneiston taloudellista suorituskykyä lisäämällä ja 
mukauttamalla fyysisen ja inhimillisen pääoman jakautumista, joka 
puolestaan johtaa työllisyyden parantumiseen; 
b) Toissijaisesti kysyntään, jossa niillä on paitsi välitön vaikutus tuloihin ja 
työllisyyteen myös merkittävä lopullisen kysynnän kasvusta johtuva 
välillinen vaikutus; lisäksi niihin liittyy pääasiassa kehittyneimpiä alueita 
hyödyttäviä liitännäisvaikutuksia (leakage effects) tuen ulkopuolella 
olevilla alueilla. 
Yleisemmin rakennepolitiikkaa voidaan pitää kansallisen talouspolitiikan 
osarahoitukseen liittyvänä tekijänä. Tyypillisenä esimerkkinä tästä on Saksan "yhteinen 
tehtävä" ("Gemeinschaftsaufgabe"), kansallinen tukijärjestelmä, jolla on alueisiin 
liittyvät tavoitteet. 
Makrotaloudellinen vaikutus 
Osuus kyseisten alueiden investoinneista 
Kiinteän pääoman bruttomuodostuksen osalta investointeihin liittyvän yhteisön tuen osuus on lähes 12 
prosenttia kaikista julkisista ja yksityisistä investoinneista Kreikassa, kahdeksasta yhdeksään prosenttia sekä 
Irlannissa että Portugalissa ja seitsemän prosenttia kyseisillä Espanjan alueilla. Näistä osuuksista, joissa ei 
ole otettu huomioon koheesiorahastoa, voidaan havaita rahastojen taloudellinen merkitys. Nämä osuudet on 
laskettu suhteessa yksityisiin ja julkisiin kokonaisinvestointeihin. Ainoastaan julkisiin investointeihin 
suhteutettuna osuuksista tulee merkittäviä ja ne voivat nousta jopa 50 prosenttiin investoinneista. 
Vaikutus tukea saavien jäsenvaltioiden kasvuun 
Vahvistettujen yhteisön tukikehysten ensimmäisten arvioiden mukaan voidaan päätellä niillä olevan 
huomattava vaikutus kasvuun ja siten myös työllisyyteen. Portugalin ja Kreikan osalta BKT:n ylimääräisestä 
kasvusta arvioidaan 0,5 prosentin vuosittain johtuvan yhteisön tuesta (kansallinen osuus huomioon ottaen yli 
prosentin). Portugalin ja Kreikan BKT:n tulisikin vuonna 1999 saavuttaa kolme prosenttia korkeampi taso 
kuin ilman yhteisön siirtoja olisi saavutettu. Ensimmäiset arviot Espanjan ja Irlannin osalta osoittavat BKT:n 
kasvun lisääntyneen kyseisillä alueilla 0,4 prosenttia vuodessa (kansallinen osuus huomioon ottaen 0,7 
prosenttia) eli vuoden 1999 BKT arvioidaan 2 prosenttia korkeammaksi kuin ilman tukea saavutettu BKT. 
Todelliset vaikutukset kasvuun riippuvat tietenkin pitkälti yleisestä taloudellisesta tilanteesta, niin 
makrotaloudellisen politiikan saavutuksista kuin maailman talouden kehityksestä. 
2) Rakenteellisiin toimiin liittyy joukko välineitä, jotka keskittyvät kolmenlaisiin 
toimiin: infrastruktuurien tuki, tuottaja-alan tuki ja inhimillisten voimavarojen 
kehittäminen. 
a) Infrastruktuurit toimivat kasvun, ja siten työllisyyden, liikkeellepanevana 
vaikuttajana: 
i) paremmat infrastruktuurit luovat suotuisat ulkoiset ulottuvuudet 
yksityisen pääoman käytölle (tuottavuuden kasvu ja 
tuotantokustannusten alentuminen). Tämä ilmiö on selkeästi 
havaittavissa erityisesti tavoitteen 1 kohdealueilla, jotka ovat 
perusrakenteiltaan vajavaisimpia; 
ii) vaikutukset työllisyyteen ovat yleisesti myönteisiä; ne voidaan 
jaotella seuraavasti: 
- pääasiallisesti rakennustoimintaan liittyvät välittömät 
vaikutukset; nämä ovat kuitenkin luonteeltaan väliaikaisia 
töitä ja osittain alueen ulkopuolelta tuotettuja; 
- infrastruktuurien järjestämisestä johtuvat ulkoisiin 
ulottuvuuksiin ja niiden käyttöasteeseen liittyvät välilliset 
vaikutukset; näiden työllistävä vaikutus vaihtelee. 
Infrastruktuurit 
EAKR:n tukemilla rautateiden infrastruktuurien suurhankkeilla on välitön vaikutus Italiassa 37 000 ja 
Kreikassa 11 600 työpaikan luomiseen tai säilyttämiseen. Välillinen vaikutus on arvioitu Italiassa 57 000 
työpaikaksi ja Kreikassa 7 100 työpaikaksi. Espanjassa, Castilla Leönin alueella suunniteltu 15 
terveyskeskuksen rakentaminen ja varustaminen luo puolestaan välittömästi 445 työpaikkaa. Ensimmäinen, 
luultavasti aliarvioitu, arvio koheesiorahaston rahoittamien infrastruktuurien vaikutuksesta vuonna 1993 on 
yhteensä 40 000 miestyövuotta sekä lisäksi 7 500 infrastruktuurien toimintaan liittyvää miestyövuotta. 
b) Tuottaja-alan tuki 
On syytä erottaa toisistaan yritysten tukijärjestelmät ja palvelujen tarjontaan 
välillisesti vaikuttavat toimet: 
i) Suorat tuet: niiden vaikutukset vaihtelevat investoinnin luonteen 
(tuottavuus, kapasiteetti, ympäristönsuojelutoimet, monipuolistaminen), 
alan (pääoma/työ -kerroin) ja sen mukaisesti, kuinka suuresti ne 
kohdistuvat työllistämiseen. Olisi myös korostettava niiden rajoitusta: 
niiden usein automaattisesta luonteesta johtuen rahoituspäätöksissä ei 
aina voida ottaa huomioon työllisyystekijää. Joka tapauksessa 
rakennerahastoja säätelevissä asetuksissa edellytetään, että näillä 
tukijärjestelmillä pyritään pysyvien työpaikkojen luomiseen tai 
säilyttämiseen ja komission sekä jäsenvaltioiden on valvottava tätä 
järjestelmällisesti. Lisäksi vaikuttaa siltä, että useita suoria tukia ei ole 
suunnattu riittävästi kasvaville aloille vaan ne suuntautuvat yleensä 
enemmän suurille yrityksille kuin PK-yrityksille, jotka ovat kuitenkin 
usein teknologisten innovaatioiden edelläkävijöitä ja työpaikkojen luojia. 
Suorat tuet keskittyvät myös usein fyysisiin investointeihin enemmän 
kuin aineettomiin investointeihin. 
lue! 
Espanjassa on voimassa investointitukia koskevat lakisäännökset, kun taas Saksassa ja Isossa-Britanniassa 
niiden keskeisenä edellytyksenä on työllistävä vaikutus. Portugalissa ja vähemmässä määrin myös Italiassa 
investointeihin liittyvät tukijärjestelmät on sen sijaan kohdistettu yritysten kilpailukyvyn parantamiseen, 
joten työllistävä vaikutus näkyy vasta keskipitkällä aikavälillä. 
ii) Palvelut yrityksille: nämä luonteeltaan aineettomat toimenpiteet 
muodostavat oleellisen osan tuottaja-alan tuesta. 
- työllistävä vaikutus on laaja-alainen: ne tehostavat aineettoman 
pääoman jakautumista sekä parantavat paikallisten yritysten 
sisäistä kilpailukykyä ja tehokkuutta. Ne voidaan jaotella 
seuraavasti: 
• neuvonta- ja tukipalvelut, rahoituksen ohjausmekanismit 
mukaan luettuna; 
• innovaatioita, laatua sekä tutkimusta ja teknistä kehitystä 
koskevat tukipalvelut, jotka ovat erityisen tärkeitä 
syrjäisillä ja harvaan asutetuilla alueilla. Näillä alueilla 
kyseiset tukipalvelut edellyttävät erityistä tiedottamista. 
- vaikka niiden välitön työllistävä vaikutus jää yksityisten 
taloudellisten toimien tasolla melko rajoittuneeksi, kyseessä on 
kuitenkin usein ammattitaitoa vaativat työpaikat, joilla on suurta 
lisäarvoa ja merkittävää yleistä potentiaalia erityisesti yritysten 
perustamisen, uusien teknologioiden edistämisen ja 
tutkimuskeskusten ja yritysten välisen tiedonvaihdon lisäämisen 
kannalta. 
Palvelut yrityksille 
• Portugalin tukikehyksen teollisuuden alaohjelmassa painotetaan erityisesti uusien palvelujen 
tuottamista yrityksille. 
• Tavoitteen 2 yhtenäiset ohjelma-asiakirjat Isossa-Britanniassa sisältävät erityisiä toimenpiteitä, 
jotka tähtäävät PK-yritysten strategisten ryhmien perustamiseen avainaloilla alueellisella tasolla 
painottaen pienten yritysten kehittämistä paikallisella tasolla.. 
• Innovaatioiden sekä tutkimuksen ja teknisen kehityksen tukea pidetään erityisen tärkeänä tavoitteen 
6 osalta. 
Suomi keskittääkin noin 35 prosenttia ohjelmavaroistaan tälle alalle. Televiestintäjärjestelmien 
luominen maaseutualueille on myös mahdollistanut tiettyjen toimien aloittamisen syrjäisillä 
seuduilla ja avannut niille pääsyn osalliseksi tietyistä palveluista ja pätevyyden antavasta 
koulutuksesta (esimerkiksi teletuvat Isossa-Britanniassa). 
• Esimerkkinä voidaan mainita, että eurooppalaisten yritys- ja innovaatiokeskusten yhteisöohjelma, 
joka tarjoaa integroitua tukea PK-yritysten perustajille, on sen aloittamisesta vuonna 1984 alkaen 
auttanut vakauttamaan 5 600 yritystä, jotka ovat luoneet 27 000 välitöntä työpaikkaa Unionin 
jäsenvaltioissa 
c) Inhimillisten voimavarojen kehittäminen 
Tällä kehityksellä on moninaisia vaikutuksia kilpailukykyyn, kasvuun ja 
työllisyyteen. Ne on helpompi ymmärtää jos niitä tarkastelee kahdessa 
erillisessä ryhmässä: 
i) investoinnit inhimilliseen pääomaan koulutuksen alalla siinä määrin kuin 
tuottajajärjestelmä kykenee vastaanottamaan koulutettua työvoimaa. 
Näiden avulla lisätään inhimillisten voimavarojen tuottavuutta, mikä on 
entistä tärkeämpää pyrkimyksessä talouden elvyttämiseen ja 
kasvuprosessin aloittamiseen. Pätevän työvoiman saatavuus mahdollistaa 
parempaan tuottavuuteen johtavat fyysiset investoinnit ja helpottaa 
levittämään uutta tietoa ja tekniikkaa, joka puolestaan voi parantaa 
yritysten tehokkuutta ja talouksien kilpailukykyä kokonaisuudessaan. 
Tältä osin rakennerahastojen omaksuman lähestymistavan mukaisesti 
kehitetään tarjolla olevaan työhön soveltuvaa pätevyyttä perehdytys- ja 
koulutusjärjestelmää nykyaikaistamalla sekä koko työelämän ajan 
jatkuvan koulutuksen mahdollisuuksia parantamalla. Rakennerahastot 
pyrkivät lisäksi inhimillisten voimavarojen parantamiseen tutkimuksen, 
tieteen ja teknologian aloilla erityisesti jatkokoulutuksella sekä 
tutkimuslaitosten johtajien ja teknikoiden koulutuksella. Tästä 
potentiaalista on keskipitkällä ja pitkällä tähtäimellä apua uusien 
työpaikkojen luomisessa ja kansainvälisessä kilpailutilanteessa olevien 
työpaikkojen vahvistamisessa. 
ii) aktiiviset työmarkkinatoimenpiteet, jotka kohdistuvat koulutustoimen­
piteinä työn tarjontaan sekä työllisyyden tukitoimenpiteinä työn 
kysyntään. 
Tämän alan toimenpiteet auttavat työmarkkinoiden joustamattomuuden 
helpottamisessa tukien samalla merkittävästi kasvuprosessin 
vahvistamiseen pyrkivän makrotaloudellisen politiikan toimenpiteitä. Ne 
vaikuttavat myös suorasti työllistämisen tasolla helpottamalla vähiten 
koulutetun väestön työllistämistä. Alhaisia palkkoja koskevat 
tukitoimenpiteet yhdessä pätevyystason korottamisen kanssa 
mahdollistavat sen, että käytettävissä oleva työvoima voidaan hyödyntää 
mahdollisimman hyvin ja sosiaalinen koheesio paranee. 
Inhimilliset voimavarat 
• Kreikan tukikehyksessä osoitetaan merkittäviä varoja perehdyttämis- ja koulutusjärjestelmien 
kehittämiseen ja nykyaikaistamiseen. Luotu strategia sisältää seuraavat pääpiirteet: 
keskiasteen koulutuksen osalta keskitytään opetussuunnitelmien mukauttamiseen, 
teknisten ja tieteellisten aineiden edistämiseen sekä tietotekniikan opetuksen 
aloittamiseen; 
- ammatillisen koulutuksen ja oppisopimusjärjestelmän uudelleen arviointi 
perehdyttämiskoulutuksessa ensiarvoiseen asemaan, 
ylemmän tason koulutuksessa päätavoitteena on yliopistojen hallinnon nykyaikaistaminen 
sekä yliopistojen ja talouselämän yhteyksien vahvistaminen. 
• Inhimillisten voimavarojen koulutuksen avulla tapahtuvan hyödyntämisen osalta kahden ohjelman 
("Tiedon perustat" ja "Ammatillinen koulutus ja työ") yhteydessä koulutetaan Portugalissa 31 
200 palkansaajaa, joista 4 700 tutkimusalalle. Vastaavilla toimilla on huomattava merkitys 
tavoitteen 2 kohdealueisiin kuuluvilla teollisen rakennemuutoksen alueilla. 
• Useissa jäsenvaltioissa omaksutussa kaupunkeja koskevassa politiikassa korostetaan erityisesti 
integraatiotukia. Tämän vuoksi Ranskassa tavoitteen 2 kohdealueisiin kuuluvilla alueilla 
rakenteellisilla toimilla tuetaan koulutus- ja työllistämislaitoksia, joiden tavoitteena on koota 
yhteen työllistämistä koskevat tiedotuspalvelut sekä työttömien koulutus- ja neuvontalaitokset. 
• Ammatilliseen koulutukseen kului noin 11 prosenttia tavoitteen 5 b kokonaisrahoituksesta kaudella 
1989-93 ja uudelle kaudelle osuudeksi arvioidaan 15 prosenttia; näin parannetaan maaseudun 
työväestön pätevyyttä ja mukautetaan sitä tietyillä alueilla uusien alojen kuten matkailun ja 
ympäristöalan tarpeisiin. 
B. Tavoitteiden mukaisesti eriytynyt vaikutus työllisyyteen 
Vaikutus työllisyyteen riippuu toimien intensiteetistä ja niiden yhdistelmästä, jotka 
vaihtelevat lähtötilanteen, rahastojen tavoitteiden ja jäsenvaltioiden mukaan. 
1) Tavoitteen 1 kohdealueilla, joihin kohdistuu noin 70 prosenttia 
rakennerahastojen toimista, työpaikkojen luomiseen pyritään pääasiassa henkeä 
kohden lasketun bruttokansantuotteen erojen vähentämiseen tähtäävää kasvua 
edistämällä. Tämä selittää toisaalta tuottaja-alan yleisen nykyaikaistamisen ja 
parantamisen korostamisen kilpailukyvyn parantamiseksi ja toisaalta useiden 
perusinfrastruktuureiden käyttövarojen korostamisen. Työllisyyden osalta 
tämän lähestymistavan pääkohtana on luoda taloudellinen pohja kestävälle 
kehitykselle, joka puolestaan luo työpaikkoja pitkällä tähtäimellä muun muassa 
koulutusta, perehdyttämistä, tutkimusta ja teknologista innovaatiota 
vahvistamalla. 
Lyhyellä tähtäimellä tämän lähestymistavan vaikutus työllisyyteen on 
epäselvempi, koska se luo lyhytaikaisia työpaikkoja rakennusmailla samalla kun 
se hävittää työpaikkoja maataloudessa ja perinteisillä aloilla taloutta 
nykyaikaistamalla ja muuttamalla sen rakenteita. Lisäksi on tärkeää ottaa 
huomioon työvoiman työllistämisen helpottamiseen tähtäävän aktiivisen 
työmarkkinapolitiikan osuus. 
Tavoite 1 
Irlannin tukikehyksen kehitysstrategian perustana on talouden näkyvien alojen vahvistaminen. Näiden alojen 
vahvistaminen parantaa pitkällä aikavälillä niiden kilpailukykyä ja tuotantokykyä ja siten työllisyystilannetta. 
Maatalouteen ja elintarviketeollisuuteen, maan merkittävimpään työllistäjään, kohdistetuilla toimilla pyritään 
säilyttämään työpaikat ja parantamaan tuottavuutta tuotantotasolla sekä lisäämään työpaikkojen määrää 
jalostusalan ja kaupan pitämisen alan alkutuotannon asteella. 
Portugalin osalta talouden kehitys johtaa aktiivisen maataloustyöväestön osuuden vähenemiseen 16,7 
prosentista vuonna 1991 alle 10 prosenttiin vuonna 1999. Rakennerahastoista osarahoitettavien ohjelmien 
tavoitteena on muun muassa vähentää tämän rakennemuutoksen epäsuotuisia vaikutuksia työllisyyteen. 
Saman suuntaisesti, kaavoitusministenön mukaan, vaikka vuosien 1989 ja 1993 välillä luotiinkin 80 000 
työpaikkaa tukikehyksen suorasta vaikutuksesta, työllisyystilanne yleisesti pysyi jakson lopulla vakaana, 
mistä voi päätellä rakennemuutoksen kohteena olevilla aloilla menetetyn vastaava määrä työpaikkoja. 
2) Tavoitteen 2 kohdealueilla, jotka määritetään pääasiallisesti työllisyystilanteen 
perusteella, asetetaan etusijalle taantuvien teollisuusrakenteiden 
monipuolistaminen ja elvyttäminen pyrkimällä mahdollisimman välittömään 
työllistävään vaikutukseen. Näihin alueisiin kuuluu lisäksi pienet, toisiaan 
muistuttavat, tavoitteen 1 kohdealueiksi kelpuutettavat teollisuusalueet Isossa-
Britanniassa (Merseyside), Belgiassa (Hainaut) ja Ranskassa (Nord-Pas-de-
Calais). 
Käytetyt keinot keskittyvät siis tuottaja-alan tukemiseen, inhimillisten 
voimavarojen kehittämiseen ja mahdollisimman välittömään työllistävään 
vaikutukseen. 
Tuottaja-alan tukien osalta suurimmassa osassa yhtenäisiä ohjelma-asiakirjoja 
asetetaan etusijalle paikallisten yritysten perustaminen ja jo olemassa oleville 
yrityksille annettavat investointituet työpaikkojen luomiseen. Näin lisätään myös 
välillisten yritysympäristön parantamiseen tarkoitettujen tukien osuutta 
verrattuna suoriin investointitukiin. 
Tavoite 2 
Tuottaja-alan tukien uudelleen kohdistamisen suuntaus on erityisen selkeä Ison-Britannian ohjelmissa, joissa 
PK-yritysten tuki on edellisen ohjelmakauden 10 prosentin osuudesta kasvanut 30 prosenttiin 
kokonaistoimistä tällä ohjelmakaudella. Lisäksi yksityissektorilta saatu osarahoitus on lisääntynyt. 
Vastaavanlainen, vaikkakaan ei yhtä selkeä, suuntaus on havaittavissa Saksassa (erityisesti Sarren ja 
Nordrhein-Westfalenin alueiden yhtenäiset ohjelma-asiakirjat) ja Ranskassa (Lorrainen alueen yhtenäinen 
ohjelma-asiakirja, jossa painotetaan innovaatiotukia ja yritysten syntyä edistäviä tukitoimenpiteitä 
suurimmassa osassa yhtenäisiä ohjelma-asiakirjoja). 
Inhimillisten voimavarojen kehittämistoimet tähtäävät erityisesti 
tuotantoperusteiden ja yritysten, erityisesti PK-yritysten, hallinnon 
parantamiseen. Tämän lähestymistavan on tuettava alueen talouselämän 
monipuolistamista ja mahdollistettava työvoiman mukautuminen uusien 
teknologioiden soveltamisesta johtuviin tuotantotarpeiden muutoksiin. 
Edellä mainittuun seikkaan liittyen on yleisesti mainittava infrastruktuurien 
rahoituksen huomattava vähentyminen (myös tuottaja-alan infrastruktuurit 
mukaan lukien) verrattuna edelliseen ohjelmakauteen. Tämä parantaa 
epäilemättä ohjelmien tehokkuutta kustannuksiin nähden työllistävän 
vaikutuksen osalta. 
3. Tavoitteiden 5 ja 6 osalta ongelmana on pääasiassa toiminnan, työpaikkojen ja 
väestön säilyttäminen maaseudulla, jolle on usein tyypillistä talouselämän 
monipuolistamista edellyttävät harvasti asutetut alueet sekä kalastusala. 
Maatalouden rakenteiden nykyaikaistamiseen pyrkivän tavoitteen 5 a 
osalta on muistettava, että sitä koskevia säännöksiä sovelletaan kaikkialla 
Euroopan unionin alueella. Kyseiset säännökset on vastikään mukautettu 
vastaamaan rakennerahastoja koskevia uusia säännöksiä. Tämä mukautus 
parantaa tavoitteen 5 a yhteyksiä alueellisiin tavoitteisiin (erityisesti 
yhteensovittaminen tavoitteen 1 kanssa) ja uusien tekijöiden kuten 
ympäristötekijöiden ja maataloustoiminnan monipuolistamisen huomioon 
ottamista. 
Vuosittain noin 15 000 nuorta viljelijää perustaa maatilan tämän 
tyyppisten maatilan investointitukien turvin. Lisäksi tuetaan vuosittain 
noin 33 000 maatilan tuotantoedellytysten ja työtapojen parantamista ja 
nykyaikaistamista; näin mahdollistetaan perheenjäsenten parempi 
työllistäminen, luodaan uusia työpaikkoja ja ehkäistään nuorten 
poismuutto alueelta. 
Epäsuotuisten alueiden tuet ovat myös merkittäviä sillä ne turvaavat yli 
miljoonan maatilan, jotka kattavat noin 56 prosenttia Euroopan unionin 
alueesta, riittävän toimeentulon ja ehkäisevät siten osaltaan väestön 
poismuuttoa maaseudulta. 
Elintarviketeollisuusala on työllistäjänä maatalousalaa merkittävämpi ja 
tietyillä aloilla, erityisesti uusiin markkinoihin ja uusiin 
kulutushyödykkeisiin liittyvillä aloilla, voidaan työpaikkoja lisätä 
maatalous- ja metsätaloustuotteiden parantamiseen ja jalostamiseen 
suunnatuilla investoinneilla. 
- Tavoitteeseen 5 a liittyvän kalastuksen osalta KOR:n tehtävänä on 
toisaalta vähentää pyyntiponnistuksia luonnonvarojen liiallisen 
hyväksikäytön välttämiseksi ja toisaalta vahvistaa merkittävästä 
rakennemuutoksesta kärsivää alaa. 
Ensinnä mainittuihin toimiin liittyy auttamattomasti työpaikkojen 
väheneminen. Niiden vaikutuksia voidaan kuitenkin helpottaa Euroopan 
unionin kyväksymillä liitännäistoimenpiteillä: kansallisten varhaiseläke­
järjestelmien tukeminen ja nuorempien kalastajien kiinteät yksittäiset 
luopumispalkkiot. Jäljempänä mainitut toimet sen sijaan vaikuttanevat 
myönteisesti työllisyystilanteeseen, vaikkakin niiden pääasiallinen 
tarkoitus on eurooppalaisen kalastuksen kilpailukyvyn vahvistaminen. 
Tavoite 5 a (kalastusl 
Esimerkiksi kalastustuotteiden jalostusalalla KOR voisi luoda vuoteen 1999 mennessä 750 uutta työpaikkaa 
Italiassa ja 1 100 uutta työpaikkaa Saksassa, mutta sen päätehtävänä on kuitenkin säilyttää alan kriisin 
vuoksi uhatut jo olemassa olevat työpaikat. Samaa voidaan sanoa vesiviljelyalasta (1 300 työpaikkaa 
suunnitteilla Irlannissa) sekä laivaston ja satamien nykyaikaistamiseen tarkoitetuista investoinneista. 
Joka tapauksessa työpaikkojen säilyttäminen ja luominen liittyvät tuottaja-alan tukemiseen. Yhteisöaloite 
PESCA sen sijaan keskittyy rannikkoalueiden inhimillisiin voimavaroihin ja työllistämiseen, koska näin 
voidaan säilyttää kyseisten alueiden toimintoja kalastusalalla tai muilla aloilla. Yhteisöaloitteella voidaan 
rahoittaa yritysten monipuolistamiseen sekä kalastajien ammatinvaihtoon (esimerkiksi matkailun tai 
vesiviljelyn aloille) tähtääviä toimia. Toisaalta PESCA:n avulla voidaan rahoittaa joko ammatillista 
pätevyyttä parantavia kursseja tai merikalastajien yleiskoulutusta. _^ 
Tavoitteeseen 5 b liittyvät työllistämistoimet on keskitetty toiminnan 
monipuolistamiseen. Varsinaisen maataloustuotannon osalta tällä on 
tähdätty työpaikkojen säilyttämiseen erityisesti hyödyntämällä tuotteita 
paremmin alueellisesti, mutta muilla toimilla ja aloilla kuten erityisesti 
matkailun, PK-yritysten, palvelujen ja viimeksi ympäristöalalla on luotu 
eniten työpaikkoja. Maatilamatkailu on usein osoittautunut erittäin 
tärkeäksi sen nopean kasvun tuotua mukanaan erilaisia liitännäistoimia. 
Tavoite 5 b 
• Tavoitteeseen 5 b liittyvät ympäristöalan tuet ovat melko uusia. Ne ovat kohdistuneet erityisesti 
maatalouden ja elintarviketeollisuuden saasteiden vähentämiseen (puhdistuslaitosten perustaminen 
Trentoon, Italiaan), Limousinen alueen (Ranska) noin sadan kunnan vesien puhdistamiseen, 
luonnonmukaisen viljelyn kehittämiseen Bretagnessa (Ranska) ja metsäalueiden suunnitteluun 
Cantabriessa (Espanja). Ympäristönsuojeluun liittyy nykyisin yhä enemmän myös suojeltujen 
alueiden taloudellinen hyödyntäminen. Noin 20 alueen arviointi paljasti noin 1 270 ympäristöön 
liittyvää aloitetta, jotka olivat mahdollistaneet useiden työpaikkojen luomisen. 
• Kylien kunnostus ja kehittäminen on myös ollut lähtökohtana useille investoinneille, joilla on tähän 
mennessä ollut vaikutuksia huomattavasti lisäävä merkitys erityisesti rakennusalalla ja Saksan 
uusissa osavaltioissa. Kuten Ranskan esimerkistä voidaan nähdä, matkailualan tuki on merkittävä 
osa tavoitteen 5 h kohdealueiden monipuolistamista. Rakennerahastojen osarahoittamiin 
matkailutoimiin ovat nopeasti liittyneet myös "luontomatkailu" (Mont-St-Michelin hiekkasärkän 
ylitys), patikointi ja seikkailut (Stevensonin polku). 
Samaa voidaan sanoa myös tavoitteesta 6, joskin sen ohjelmat ovat 
uusia. Koska kyseessä on tavoitteen 5 b kohdealueita vielä harvempaan 
asutetut alueet, tutkimus- ja tekninen kehitystyö sekä uudet 
tiedonvälitysja viestintäteknologiat ovat merkittävä osa talouden 
monipuolistamista. 
10 
4) Koska tavoitteisiin 3 ja 4 liittyvät toimenpiteet ovat selkeimmin työmarkkinoille 
suunnattuja ja niiden päätavoitteena on kysynnän ja tarjonnan tasapainottaminen 
vapaina olevia työpaikkoja täyttämällä, ne luonnollisesti liittyvät myös 
välittömimmin työllistämiseen. Näihin tavoitteisiin liittyviä tukia on käytössä 
kaikkialla Euroopan unionin alueella. 
Tällä hetkellä noin kahdeksan prosenttia rahastojen toimista liittyy tavoitteeseen 
3. Niiden tarkoituksena on nuorten (36 %), pitkäaikaistyöttömien (40 %) ja 
syrjäytymisvaarassa olevien henkilöiden (16 %) yhteiskuntaan integroitumisen 
edistäminen ja lisäksi niihin kuuluu sukupuolten väliseen tasa-arvoon (5 %) 
liittyviä erityistoimia. 
Tavpite 3 
Tavoitteeseen 3 liittyvillä toimilla pyritään kansallisen työllisyyspolitiikan kehittämiseen/vahvistamiseen 
alueelliset ja paikalliset tarpeet huomioon ottaen. Tämän vuoksi Saksan uusissa osavaltioissa rakenteellisia 
toimia toteutetaan "työllisyyden säilyttämistä koskevan lain" nojalla tehtyjä aloitteita täydentävästi. 
Osarahoitetuista toimenpiteistä arvioidaan hyötyvän noin 400 000 henkilön. 
Espanjassa rakenteelliset toimet on nuorten erittäin korkea työttömyysaste huomioon ottaen kohdistettu 
keskitetysti tämän väestönosan työelämään integroitumisen edistämiseen. Yhteisön tuki vahvistaa kansallisia 
pyrkimyksiä, joiden tavoitteena on 16-18-vuotiaiden kokopäivätoimisen opiskelun lisääminen 
YOUTHSTART-yhteisöaloitteen tavoitteiden mukaisesti. 
Rakennerahastojen toimista noin kaksi prosenttia liittyy tavoitteeseen 4 ja niillä pyritään 
teollisten muutosten edellyttämään työntekijöiden sopeuttamiseen. 
Tavoite 4 
Ranskassa tavoitteeseen 4 liittyvät toimet on pääasiallisesti kohdistettu vähiten koulutetuille palkansaajille, 
joita teollisuuden muutokset eniten koskevat. Ehkäisevien toimien yhteydessä voidaan tukea myös eri 
alahaarojen näkymien tutkimusta, yritysten neuvonta- ja ennustepalveluja sekä tiettyjä alueellisten 
työllisyyden ja koulutuksen tarkkailulaitosten tehtäviä. Lisäksi on arvioitu, että tavoitteeseen 4 liittyvien 
toimien kohteena olevista palkansaajista on vähintään 70 prosenttia oltava yrityksistä, jotka työllistävät alle 
500 henkilöä, painopisteen ollessa alle 250 henkilöä työllistävissä yrityksissä. 
Tanskan osalta päätavoitteena on PK-yritysten työntekijöiden jatkokoulutuksen saatavuuden parantamisessa 
työn kierron edistämiseksi. 
Tavoitteisiin 3 ja 4 liittyen toteutettavien toimien vaikutusta työllisyyteen voidaan 
arvioida ainoastaan tapaus kerrallaan soveltuvilla menetelmillä. Kauden 1994-1999 
aikana voidaan kuitenkin olettaa osarahoitettavien toimien koskevan noin 11 miljoonaa 
henkilöä. 
Yleisesti ottaen tavoitteisiin 3 ja 4 liittyvät rakennerahastojen toimet toteutetaan 
joukkotyöttömyyden ja pitkäaikaistyöttömyyden lisääntymisen sekä työmarkkinoiden 
heikoimmin koulutettuihin kohdistuvan talouden rakennemuutoksen nopeutumisesta 
aiheutuneissa epäsuotuisissa olosuhteissa. Tässä vaikeassa tilanteessa rakenteelliset 
toimet osoittautuvat erityisen hyödyllisiksi. Samanaikaisesti lyhyelle ja keskipitkälle 
aikavälille suunnitellut osarahoitetut ohjelmat vahvistavat kasvun ja työpaikkojen 
luomisen välistä yhteyttä ja vähentävät siten vaikeimmassa asemassa oleviin ryhmiin 
kohdistuvaa painetta. Vaatimattomista varoista huolimatta ne voivat myös toimia 
11 
kansallisen politiikan vaikutuksia lisäävästi. Aktiivisesta politiikasta tulee näin tulojen 
turvaamiseen perustuvaa passiivista politiikkaa tehostetumpaa ja hyväksi havaitut 
käytännöt leviävät laajemmin toimien yhteydessä luotujen kumppanuuksien ja 
verkostojen välityksellä. 
Liitteessä 3 olevissa, pääkohdat osoittavissa taulukoissa havainnollistetaan edellä 
mainittua kehitystä esittämällä jäsenvaltioittain kullekin rakenteellisen tuen pääluokalle 
myönnetty rahoitus kaikkien tavoitteiden osalta. 
C. Vaikutuksen määrällinen ilmaiseminen 
Kumppanuus-periaatteella tehty rakenteellisten toimien toimintasuunnitelma kaudelle 
1994-1999 kuvastaa työllisyyden edistämisestä kannettavaa suurta huolta koko unionin 
alueella. Toimintasuunnitelman epäselkeiden ja enimmäkseen välillisten vaikutusten 
välityksellä paljastuvat myös työllistämisen määrällisesti ilmaistaviin tavoitteisiin 
sitoutumisen luontaiset ongelmat. 
1) Ohjelmiin sisältyy usein työllisyyteen liittyviä tietoja, jotka osoittavat, erityisesti 
tuen kohteena olevien alueiden osalta, tämän alan kansallisten ja alueellisten 
vastuuhenkilöiden huolestuneisuuden asteen. 
Käytettävissä olevat tiedot kertovat kuitenkin enemmän sekä työpaikkojen 
säilyttämistä koskevien tavoitteiden määrittämisen että työllistävän vaikutuksen 
arvioinnin vaikeuksista kuin odotettavissa olevasta kokonaisvaikutuksesta. Tämä 
johtuu toimien työllistävän vaikutuksen laskutapaa koskevan yksimielisyyden 
puutteesta joko menetelmällisellä tai toiminnallisella tasolla. Tämän vuoksi 
esimerkiksi alueella A teollisuusalueiden peruskorjaukseen tähtäävän 
toimenpiteen vaikutukseksi voidaan arvioida 30 työpaikkaa miljoonan ecun 
investointia kohden, kun taas alueella B saman menetelmän vaikutukseksi 
arvioidaan 300 työpaikkaa miljoonan ecun investointia kohden. 
Ero ei välttämättä liity mitenkään kunkin ohjelman tehokkuuteen vaan 
ennemminkin huomioon otettuihin erilaisiin työpaikkoihin. Jossakin tapauksessa 
otetaan esimerkiksi huomioon ainoastaan työmaalla tehtäviin töihin liittyvät 
työpaikat, kun taas toisessa kyseisiä väliaikaisia työpaikkoja ei oteta huomioon, 
mutta kaikki nykyaikaistettavalle alueelle asettautuvien yritysten luomat 
työpaikat sen sijaan otetaan huomioon. 
Tämän vuoksi on tärkeää ottaa huomioon eri mekanismit, joilla rakennerahastot 
voivat toisaalta luoda työpaikkoja ja toisaalta kokonaisvaikutuksen ali- tai 
yliarvioinnin mahdollisuus (siksi tulevaisuudessa on tarpeen kehittää 
työpaikkojen luomista koskevat arviointimenetelmät). Edellä mainituissa 
esimerkkitapauksissa työpaikkoja voidaan luoda seuraavasti: 
- rakennustöihin välittömästi liittyvät työpaikat: muun muassa 
peruskorjaustyömaa, siihen liittyvät tietyöt ja liitännäiset 
koulutusohjelmat; 
12 
rakennustöiden tulokseen välittömästi liittyvät työpaikat: rakenteellisen 
toimen yhteydessä osarahoitetun uuden välineistön käyttöhenkilökunta, 
paikalle palkattava henkilökunta, jos kysymyksessä on turistinähtävyys; 
välilliset tai muista seikoista johtuvat työpaikat: muun muassa 
rakenteellisesta toimesta johtuvan ostovoiman kasvun perusteella 
syntyneet työpaikat sekä tuotantoympäristön ja inhimillisten 
voimavarojen pätevyyden paranemisen johdosta perustetut yritykset. 
Erityisesti välillisten vaikutusten laskenta on vaikeaa, koska se edellyttää 
rakennerahastoihin liittymättömien työllisyystekijöiden vaikutusten 
tunnistamista. 
Edellä mainituista syistä ja yhteisten menetelmien puuttuessa, käytössä olevat 
tiedot ovat vaikeasti vertailtavia ja siten synteettiseen käsittelyyn melko huonosti 
sopivia. 
Tavoitteiden 2 ja 5 b yhtenäisissä ohjelma-asiakirjoissa arvioidaan kauden aikana luotavan tavoitteen 2 
osalta 650 000 ja tavoitteen 5 b osalta 518 000 työpaikkaa. Tietoihin on kuitenkin suhtauduttava erittäin 
varauksellisesti työpaikkojen suhteellisen huomattavien siirtymien tai passiivisuuden vuoksi. 
2) Vastauksena näihin ongelmiin komissio on käynnistänyt tutkimussarjan, jolla 
pyritään nopeasti parantamaan toimien työllistävien vaikutusten ymmärtämistä 
ja laskemista. 
Erityisesti niissä jäsenvaltioissa, joihin kuuluu paljon tavoitteen 1 kohdealueita 
(E, EL, I, IRL, P), unionin rakenteellisten määrärahasiirtojen 
makrotaloudellisesti merkittävät vaikutukset heijastuvat suoraan 
työllisyystilanteeseen. Jäsenvaltioissa, jotka kuuluvat kokonaan tai joista suuria 
alueita kuuluu tavoitteen 1 kohdealueisiin, on voitu tehdä ylhäältä alaspäin 
suuntautuvia analyyseja, jotka perustuvat makrotaloudellisiin suhteisiin. Vaikka 
näillä tekniikoilla onkin erityisesti niiden perustana olevien yhteyksien 
staattisesta luonteesta johtuvia rajoituksia, niiden avulla voidaan karkeasti 
arvioida rakenteellisten toimien kokonaisvaikutusta tuloihin ja työllisyyteen. 
Riippumattomissa analyyseissa kauden 1994-1999 osalta arvioidaan, että yhteisön tukikehysten 
täytäntöönpano synnyttää noin 1,2 miljoonaa työpaikkaa (4,1 prosenttia aktiivisesta työväestöstä) kaikilla 
tavoitteen 1 kohdealueilla. Esimerkiksi Portugalin osalta vastaava luku on 190 000 työpaikkaa, Espanjan 
osalta 220 000, Kreikan osalta 260 000 ja Saksan uusien osavaltioiden osalta 160 000 työpaikkaa. Kyseiset 
työpaikat ovat kuitenkin vain osittain uusia työpaikkoja, mikä selittää erotuksen jäsenvaltioiden tekemistä 
arvioista. Näiden arvioiden etuna on kuitenkin se, että niiden avulla voidaan yhtenäisesti ja 
vertailukelpoisesti arvioida yhteisön tuen vaikutusta kyseisissä jäsenvaltioissa työllistettyyn työvoimaan. 
13 
Nykyistä ohjelmakautta arvioitaessa voidaan tehdä ehdotuksia erityisesti 
seurantakomiteoita koskevista parannuksista komission eurooppalaisesta 
työllisyysstrategiasta antaman tiedonannon mukaisesti. Parannukset koskevat 
niin toimien sisällön kuin niiden menettelyjen mukauttamista aiemmin sovittuja 
suuntaviivoja noudattaen. Tämän vuoksi niissä käytetään kaikkia mahdollisia 
toimenpiteitä (" deflator inen" vaikutus, ohjelmien sisäiset uudistukset 
seurantakomitean vastuualueen rajoissa, jne.) sekä kiinnitetään huomiota 
makrotaloudellisten vaikutusten ja niiden tosiasiallisten vaikutusalueiden välisiin 
yhteyksiin. 
II. MAHDOLLISET MUKAUTUKSET: TEHDÄ ENEMMÄN TYÖLLI­
SYYDEN PARANTAMISEKSI NYKYISEN TOIMINTASUUNNITELMAN 
RAJOISSA JA TEHDÄ SE PAREMMIN 
Rakennerahastojen tehtävänä on tukea unionin taloudellista ja sosiaalista koheesiota. 
Ensisijaisena tehtävänä on varmistaa edellytykset voimakkaalle ja kestävälle kasvulle, 
joka ottaa huomioon kansainvälisen kilpailun kiristymisen sekä teknologisten muutosten 
vauhdin. Vaikka kasvu onkin oleellista, se ei kuitenkaan sinällään ole ratkaisu 
työllisyysongelmaan. Samanaikaisesti olisi pyrittävä lisäämään kasvun työllistävää 
vaikutusta. Nykyinen työelämään osallistumisen alhaisina osuuksina ja korkeina 
työttömyyslukuina heijastuva suuntaus työn jakamiseen ei ole hyväksyttävää vaan se on 
korvattava työvoiman kokopäivätoimisen työskentelyn mahdollistavilla ja talouden 
kaikki voimavarat hyödyntävillä käytännöillä. Tällainen lähestymistapa edellyttää myös 
suurempaa taloudellista ja sosiaalista solidaarisuutta sekä aktiivisempaa 
työllisyyspolitiikkaa. 
Tavoitteena on siis työskennellä nykyisen toimintasuunnitelman asettamissa rajoissa ja 
etsiä sellaiset sovellutukset, jotka lisäävät kasvua ja sen työllistävää vaikutusta. Tämän 
vuoksi olisi hyödynnettävä nykyisen toimintasuunnitelman rajoissa käytettävissä olevia 
toimenpiteitä ja joustavuutta seuraavien tavoitteiden saavuttamiseksi: 
A. Kestävän kehityksen edellytysten varmistaminen pitkällä aikavälillä 
I) Ensinnäkin on valvolliivii, elia aiiitvllnmim invrstninlriliin, joishi mi list-
asiassa tullut merkittävä taloudellisen kasvun lähde, kiinnitetään 
riittävästi huomiota. Rakennerahastojen korostamat tutkimuksen 
edistäminen, uutta luovien yritysten kehittäminen ja organisointi sekä 
inhimillisen pääoman kehitys koulutuksen ja perehdyttämisen avulla ovat 
välttämättömiä uusien teknologioiden ja tuotantotapojen kehittämisessä ja 
levittämisessä. 
14 
a) Investoinnit inhimilliseen pääomaan ovat aineettomien 
investointien oleellinen osa, minkä vuoksi niille olisi annettava 
ensisijainen asema3. Tämä tuodaan esille myös komission 
tietoyhteiskuntaa koskevassa Valkoisessa kirjassa, erityisesti sen 
"oppivan alueen" käsitteessä. Nykytilanteessa olisi erityisesti 
korostettava seuraavia ensisijaisia tavoitteita: 
tarjonnan lisääminen kaikkien nuorten koulutukseen tai 
työhön perehdyttämiseen pääsyn varmistamiseksi. 
Rakennerahastojen olisi merkittävästi osallistuttava tähän 
erityisesti Unionin epäsuotuisimmilla alueilla; 
- koko työelämän ajan kestävän integroidun koulutus- ja 
perehdyttämisjärjestelmän edistäminen; 
- taloudellisista ja teknisistä muutoksista johtuvien 
tarpeiden edellyttämä koulutuksen/perehdyttämisen 
sisällön mukauttaminen. Tämä edellyttää 
opetussuunnitelmien mukauttamista, koulun ja työelämän 
välisten suhteiden luomista (oppisopimus, yrityshengen 
kehittämisen kannustaminen...) sekä yritysten järjestämän 
koulutuksen kannustamista; 
- koulutuksen/perehdyttämisen julkisten ja yksityisten 
investointien lisääminen ja näiden investointien 
tuottavuuden takaavien rakenteiden luominen. 
b) Edellä mainittujen toimien yhteydessä myös yrityksille ja 
erityisesti PK-yrityksille suunnattujen palvelujen tehostaminen 
vaikuttaa suotavalta. Rakenteellisten toimien yhteydessä 
osarahoitetut kansalliset ja alueelliset tukijärjestelmät olisi 
kohdistettava selkeämmin PK-yritysten, tuotantojärjestelyiltään 
erittäin joustavan yritysluokan, laadukkaiden palvelujen kysynnän 
tukemiseen. Merkittävämpää on pyrkimys kyseisten palvelujen ja 
tarjonnan tukemisen integroimiseen. 
Vaikka alueilla on erityisesti viimeisen kymmenen vuoden aikana 
syntynyt useita PK-yritysten palvelurakenteita, jotka ovat 
paikallistasolla johtaneet lukuisten suhteellisen erikoistuneiden, 
keskenänsä kilpailevien yritysten syntyyn, yritysjohtajilla on 
edelleen vaikeuksia saada yleisluontoisia neuvontapalveluja, jotka 
sitten yrityksen tarpeiden mukaan johtaisivat erikoistuneiden 
palvelujen hyödyntämiseen. Tämän vuoksi komissio on 
käynnistänyt useita pilottihankkeita, joiden tarkoituksena on 
Tämä lähestymistapa tuodaan säännönmukaisesti esiin komission kasvua, kikpailukykyä ja työllisyyttä, 
sosiaalipolitiikkaa ja koulutusyhteiskuntaa koskevissa Valkoisissa kirjoissa. 
15 
alueellisella tasolla avustaa innovaatioita ja PK-yritysten 
teknologiaa koskevan tukistrategian laatimisessa (Alueelliset uutta 
luovat strategiat, "RIS - Regional Innovation Strategies"). 
Kyseiseen strategiaan liittyy tukipalvelujen tarjonnan analysointi, 
sen vertailu ja mukauttaminen PK-yritysten erilaisten tarpeiden 
mukaan, samalla kuitenkin korostaen laajalle yleisölle 
tarkoitettujen ja alueellisella tasolla verkostoituneiden palvelujen 
keskittämistä yhteen lähteeseen (kehittämislaitokset, 
kauppakamarit, eurooppalaiset yritys- ja innovaatiokeskukset, 
teknologiakeskukset, jne.) tai tietokeskukseen (Euro Info 
Centres). 
Lisäksi näiden palvelujen neuvontaa ei yleensä ole yhdistetty 
taloudelliseen näkökulmaan, mikä vähentää huomattavasti niiden 
tehokkuutta. PK-yritysten pääomittamisen aliarvioiminen on eräs 
seikka, josta aiheutuu suurin osa niiden jatkuvuutta, kehittämistä 
ja kansainvälistymistä koskevista ongelmista. 
Komissio suosittelee siis rahoituspalvelujen järjestelmällistä 
integroimista (erityisesti alkupääoman ja riskipääoman sekä 
muiden rahoituksen ohjausvälineiden osalta). Myös 
kansainvälinen markkinointi on PK-yritysten kehityksen kannalta 
tärkeä tekijä. 
2) Teknologisen innovaation tukitoimenpiteet on myös otettava huomioon. 
Näihin liittyen on valmisteilla yhteisöohjelmien sarja ja komission 
20.12.1995 hyväksymää Vihreää kiejaa koskevat keskustelut on 
aloitettu. 
Tietoyhteiskunnan haasteeseen on vastattava pontevasti. Teknologian 
kehitystä olisi alueellisella tasolla ennakoitava aktiivisemmin. 
Telemaattiset palvelut ja sovellutukset tarjoavat nykyisin mahdollisuuden 
täyttää nopeasti ja laadukkaasti niin yksityisten henkilöiden (telelääkintä, 
koulutus, kauppa, varaukset jne.) kuin työelämän palveluksessa olevien 
(etätyö), yritysten ja paikallisjärjestöjen yksilöidyt palvelutarpeet 
halvemmalla hinnalla. 
Nämä teknologiset sovellutukset ovat työllisyystilanteen kannalta 
ristiriitaisia jos niitä käytetään aikaisemmin ihmistyönä tehtyjen 
työtehtävien rationalisoimiseen ja automatisoimiseen. Joka tapauksessa 
ne kuuluvat kiistattomasti nykypäivään, minkä vuoksi niiden tukitoimet 
olisi järjestettävä ajoissa. Onnistuneilla tukitoimilla uusi teknologia luo 
myös uusia mahdollisuuksia: 
16 
eniten kehityksessä jälkeenjääneiden alueiden (tavoitteet 1 ja 5 b) 
ja syrjäisimpien alueiden (tavoite 6) avoimuuden lisäämiseen sekä 
markkinoiden ja tietotaidon laajentamiseen näille alueille: 
esimerkiksi etätyön laajat mahdollisuudet ja lääketieteellisten 
telediagnoosien mahdollistama laadullinen parannus; 
koulutuksen räätälöimiseen ja sen saatavuuden parantamiseen 
erityisesti tavoitteiden 2, 3 ja 4 kohdealueilla: tiedon jatkuva 
päivittäminen ja tiettyjen tarpeiden mukainen ohjelmien 
soveltaminen ovat suuria etuja nopeasti muuttuvassa maailmassa; 
vapaa-ajan lisäämiseen yleensä: uusiin teknologioihin liittyvä 
tuottavuuden kasvu johtaa lopulta työtuntien vähenemiseen, mikä 
on ainoastaan hyvä asia palvelualojen uusien työpaikkojen 
kannalta. 
Edellä mainittu kuvaa vähän aikaa sitten IRlS-aloitteen yhteydessä 
käynnistettyjä yhteisön tietoyhteiskuntaan liittyviä koleilevia 
liitännäistoimia sekä EAKR:n 10 artiklan ja ESR:n 6 artiklan mukaisia 
pilottihankkeita. 
Tietoteknologia 
Tietyt toimintasuunnitelmiin sisältyvät kokemukset ja suuntaviivat ansaitsevat tulla mainituiksi: sihteerien 
teletyöskentelyn kehittäminen Limousinessa ja Aquitainessa (Ranska) sekä uusien työ- ja koulutustapojen 
käyttöönotto laajemmassa mittakaavassa Ruotsissa ja Suomessa rakennerahastojen tuella. 
Ison-Britannian "tietoon perustuvaan teollisuuteen" ("knowledge-based industries") sekä matkailun, 
kulttuurin ja mediateollisuuden integroimiseen perustuvat ohjelmat näyttävät esimerkkiä, samoin kuin PK-
yritysten tuki tutkimukseen ja teknologiseen kehitykseen "alueellisen erinomaisuuden" ("regional 
excellence") saavuttamiseksi Ranskassa. 
B. Työllisyyden kasvun merkityksen vahvistaminen 
Tavoitteena on saavuttaa toimintavaraa kasvun ja työllisyyden välillä; tällä 
hetkellä rajoituksena ovat keskipitkän aikavälin kilpailuedellytykset. Tämän 
vuoksi olisi kiinnitettävä erityistä huomiota seuraaviin seikkoihin: 
1) Työllisyystekijät infrastruktuurien rahoituksen ja tuottavien investointien 
yhteydessä (tätä perustetta on erityisesti painotettava kehittyneimpien 
alueiden kohdalla). 
a) Yleisesti: 
- toteuttamistasolla hankkeiden menetelmät ja 
valintaperusteet eivät aina ole tyydyttäviä, koska niiden 
seurauksena myönnetään investoinnin 
kokonaiskustannusten alentamiseen tarkoitettua 
17 
eriyttämätöntä tukea. Vaikka tilanne tältä osin onkin 
yleisesti parantunut viime kauteen verrattuna, tuet voisivat 
olla valikoivampia ja niiden tulisi kohdistua enemmän 
toimiin, jotka näyttävät luovan eniten työpaikkoja. Lisäksi 
näiden tukien myöntämismenettelyjä voitaisiin 
yksinkertaistaa ja nopeuttaa erityisesti PK-yritysten osalta. 
Hankkeiden, valintaperusteet 
Isossa-Britanniassa käytössä oleva pisteytysjärjestelmä on yksi hyvä esimerkki tehokkaasta apumenetelmästä 
tukien laatuanalyysissä. Se perustuu kahteen päätekijään: toisaalta hankkeiden on täytettävä tietyt 
perusvaatimukset ja toisaalta käytetään hyväksi erityisperusteita, joiden avulla voidaan arvioida hankkeen laatu 
suhteessa vastaavaan toimenpiteeseen. Työllistävä vaikutus on eräs perusvaatimuksista eli hanke, joka ei luo 
työpaikkoja (nettomääräisesti), ei todennäköisesti tule valituksi. Toimenpidetasolla perusteet pohjautuvat 
kyseistä toimea vastaaviin yksikköhinnan osoittimiin, kustannukset luotua työpaikkaa kohden mukaan lukien. 
Tukijärjestelmällä rahoitetaan ainoastaan tehokkaimpia eli parhaimman kustannusten ja työllistävyyden välisen 
suhteen sisältäviä hankkeita. 
Samansuuntaisesti tietyt tavoitteen 5 b kohdealueiden seurantakomiteat, kuten esimerkiksi Provence-Alpes-Côte 
d'Azur alueen seurantakomitea Ranskassa, ovat liittäneet uusien työpaikkojen luomisen hankkeiden 
valintaperusteisiin. 
- olisi kehitettävä parempia ja alueiden erilaisuus huomioon 
ottaen soveltuvampia arviointimenetelmiä, jotka 
mahdollistavat paremman kuvan saamisen työpaikkojen 
luomista ja säilyttämistä koskevista määrällisistä 
tavoitteista. Toiminnalliseen seurantaan voidaan laatia 
välineitä jatkuvaa vaikutusten väliarviointia varten, 
kiinnittäen erityistä huomiota eniten uusia työpaikkoja 
luoviin keskeisiin toimenpiteisiin. 
b) Infrastruktuureita koskevia töitä ja investointitukia on 
tehostettava paikallisesti työllistävien kerrannaisvaikutusten 
maksimoimiseksi. Laaja-alaisista infrastruktuureista syntyvillä 
työpaikoilla on kaksi rajoitusta: ne ovat luonteeltaan väliaikaisia 
ja työpaikat voidaan täyttää alueen ulkopuolelta tulevalla 
työvoimalla. 
Tilanteeseen olisi vastattava toimilla, jotka edellyttävät 
suurhankkeiden toteuttamiseen osallistuvien henkilöiden ja niiden 
työnjohtajien läheistä yhteistyötä kyseisten työmaiden tarjoamien 
paikallisesti työllistävien kerrannaisvaikutusten maksimoimiseksi. 
Nämä toimet olisi tietenkin toteutettava vasta työosuuksien 
jakamisen jälkeen, niin että niillä ei olisi vaikutusta sopimusten 
laatimiseen (katso kehystetty teksti jäljempänä). Samaa 
lähestymistapaa voidaan käyttää paikallisiin yrityksiin ottaen 
huomioon erilaiset työhön liittyvät alihankkijoiden 
markkinaosuudet komission PK-yritysten julkisille markkinoille 
pääsyn helpottamista koskevien suuntaviivojen mukaisesti. 
Lisäksi olisi kiinnitettävä erityistä huomiota mahdollisuuteen 
tehdä luoduista paikallisista työpaikoista ja markkinoista pysyviä 
(katso kehystetty teksti jäljempänä). 
Samoja periaatteita (työntekijöiden kohdistettu koulutus ja 
paikallisten PK-yritysten kehittäminen) voidaan soveltaa laaja-
alaisiin tuottaviin investointeihin. 
Infrastruktuurien tukeminen 
Infrastruktuurien synnyttämät työpaikat ovat rakennustöihin liittyvinä luonteeltaan väliaikaisia; lisäksi niiden 
yhteydessä ei yleensä tehdä suunnitelmia työpaikkojen tekemisestä pysyviksi edes osittain töiden loppumisen 
jälkeen (esimerkkinä Andalusian alue ja Sevillan Expo 92). Tavoitteen 1 suurten rakennustyömaiden arvio 
osoittaa, että alueen ja toisinaan jäsenvaltion ulkopuoliset yritykset (tai henkilöt) toteuttavat noin 50-80 
prosenttia töistä. Arviot vaihtelevat tietenkin vaaditusta pätevyydestä ja työmaa-alueen väestöntiheydestä 
riippuen. 
Työmaiden tarjoamien paikallisesti työllistävien kerrannaisvaikutusten parantamiseksi voitaisiin yhteisön 
direktiivien mukaisesti suoritetun sopimusten myöntämisen jälkeen aloittaa seuraavia toimia: 
- kunkin työmaan odotettavissa olevan työvoiman (ammattikuntien) tarpeen ennakkoarvio; 
näiden tarpeiden ja paikallisten tai alueellisten työmarkkinoiden voimavarojen vertailu; 
paikallisen tarjonnan mukauttaminen tyydyttämättömien tarpeiden osalta ^ intensiivisellä 
koulutuksella (ESR:n osarahoittamana). 
Työpaikkojen muuttamiseksi pysyviksi voidaan suunnitella seuraavia tehtäviä: 
paikallisella tasolla kunnossapitotyöt, korjaustyöt, infrastruktuurin toiminnalliset johtotehtävät, 
infrastruktuuriin liittyvät yleiset palvelut (esimerkiksi ravitsemuspalvelut), jotka voivat vuosittain 
merkitä 100 000 paikallista työpaikkaa; työpaikkojen lukumäärää voidaan vielä lisätä erityisesti 
ympäristöalalla oleviin palvelutehtäviin kohdistetulla järjestelmällisellä toiminnalla. 
- alueen ulkopuolella: töiden toteutuksessa tarvittavasta pätevöityneestä työvoimasta tai 
asiantuntijoista muodostettujen ryhmien kokoaminen; ryhmiä voidaan myöhemmin käyttää 
vastaavanlaisissa tehtävissä alueen ulkopuolella. 
Saksan uusien osavaltioiden tukikehys tarjoaa yhden esimerkin tuottavia investointeja koskevista 
liitännäistoimenpiteistä: tukikehys keskittyy teollisuuden materiaalien kierrättämiseen edistäen PK-yrityksiä 
hyödyttävää yritysten välistä yhteistyötä. 
2) Tuottaja-alan nykyaikaistamistoimenpiteiden korvaaminen tarvittaessa, olipa 
sitten kysymyksessä siitä jollekin alalle (esimerkiksi kalastus) tai 
kaupunkiympäristölle aiheutuneiden vaikutusten lieventäminen tai kaupunkien 
ongelmia lisäävän maaltamuuton hidastaminen. Tämän vuoksi olisi 
vahvistettava ja yleistettävä heikosti tai ei ollenkaan kansainvälisesti 
kilpailutettujen tuotteiden tai alojen hyödyntämiseen tähtääviä integroituja 
paikallisen kehittämisen tukitoimia: 
a) Ensinnäkin olisi kannustettava alueellisten vahvuuksien järjestelmällisen 
strategian luomista. Sen olisi perustuttava sellaisiin teollisuudenhaaroihin 
tai erityismarkkinoihin, jotka hyödyntävät perinteitä ja laatua ja auttavat 
lisäksi alueen talouselämän monipuolistamisessa: paikalliset tuotteet ja 
palvelut ovat tässä tärkeässä asemassa. Strategia voi myös perustua 
palvelujen tarjontaan keskikokoisille kaupungeille, joiden rakenteellista" 
asemaa olisi parannettava. 
Strategia edellyttää joka tapauksessa: 
- laajempaa PK- yritysten sekä PK-yritysten ja suurten, 
innovatiivisten talousalueiden muodostamiseen - uudistettujen 
teollisuusalueiden muotoihin - pyrkivien yritysten välistä 
yhteistyötä; 
- riittävän laadukkaita neuvonta- ja liitännäispalveluja PK-yritysten 
luomiseksi ja kehittämiseksi, ottaen huomioon PK-yritysten 
asema dynaamisena työllistäjänä4 (katso II/A/1). 
b) Toiseksi, komission neuvostolle antaman tiedonannon5 mukaisesti olisi 
kiinnitettävä erityistä huomiota uusia työpaikkoja luovien "lähteiden" 
hyödyntämiseen tiettyjen paikallisten, riittämättömästi tyydytettyjä uusia 
tarpeita vastaavien ja pääasiallisesti elämän laatuun vaikuttavien 
aloitteiden (erityisesti vanhusten yksilölliset tukipalvelut, kulttuuri, 
matkailu, lähipalvelut) osalta sekä katoavien varojen hallintaan 
(kulttuuriperintö, ympäristönhoito ja -suojelu: katso II/B/4) ja 
energiamuotoihin (vaihtoehtoiset energiamuodot, erityisesti biomassa). 
Tavoitteena on kehittää kokonaan uusia, euroopan väestöpoliittisten ja 
sosiaalisten tarpeiden edellyttämiä työllistäviä toimia: väestörakenteen 
vanheneminen (yksi kolmesta Euroopan unionin kansalaisesta on yli 60-
vuotias), vapaa-ajan lisääntyminen ja katoavien varojen hallinnon 
tehostaminen. 
Lähtökohtana on, että näillä aloilla on potentiaalista ja maksukykyistä 
kysyntää, joka olisi paljastettava ja jota olisi tuettava julkisin 
toimenpitein (erityisesti passiivisesti käytettävien työttömyyskorvausten 
aktivoiminen), mutta jolle kuitenkin on luonnollisesti löydettävä paikka 
kaupallisella sektorilla. 
"PK-yritysten asema työllisyyden, kasvun ja kilpailukyvyn lähteenä Euroopan unionissa", komission 
kertomus Madridin Eurooppa-neuvostolle (CSE(95)2087). 
Euroopan unionin paikallisten kehitys-ja työllistämisaloitteiden kannustamisstrategia, KOM (95) 
273, 13.6.1995 
20 
Työllistämismahdollisuudet 
Paikallisten vahvuuksien hyödyntämisstrategioilla on pyrittävä perinteisiin pohjautuvien 
työllistämismahdollisuuksien aktivoimiseen. Esimerkiksi: 
häviämässä olevat tai jo hävinneet paikalliset erikoistuotteet, jotka ovat kuitenkin vielä osa 
kollektiivista muistia; ammattitaitoja tietotaito, erityisesti käsityöläiset; 
käsityöläistuotteet tai perinteiset tuotteet, jotka eivät välttämättä ole ainoastaan tietylle alueelle 
tyypillisiä, mutta kuitenkin hyvin kilpailukykyisiä ja tarvitsevat asianmukaista 
markkinointistrategiaa. 
Tämän suuntaisia esimerkkejä löytyy Irlannin tukikehyksestä, jonka paikallinen kehitysohjelma toteutetaan 
kokonaisavustuksen turvin ja "yhteisön kehityksen" ("community development") käytäntöön perustuen. 
Myös Portugalin alueellisten kehitysmahdollisuuksien edistämisohjelma suunnattiin heinäkuussa 1996 
uudelleen edellä mainittuun suuntaan siirtämällä painopiste PK-yritysten ja pienyritysten kehittämiseen. 
LEADER-yhteisöaloite sisältää useita hyviä käytännön esimerkkejä, joissa suurin osa paikallisista 
toimintaryhmistä tukee perinteisten alueellisten tuotteiden tuotannon ja myynnin parantamiseen tähtääviä 
hankkeita. 
PK-yritysten rahoitus, erityisesti alkupääoman osalta yrityksen perustamisvaiheessa, liittyy keskeisesti 
tavoitteeseen 2. Tätä seikkaa ei voi erottaa integroiduista, yrityksen perustamiseen liittyvistä, alueen 
palvelujen tarjoajien yhteistyöhön perustuvista palveluista. Uusien jäsenvaltioiden, erityisesti Ruotsin, 
yhtenäisissä ohjelma-asiakirjoissa otetaan nämä seikat erityisesti huomioon. 
Uusia työpaikkoja luovien tekijöiden tukea on lisättävä. Kreikan nykyisiä ohjelmia voitaisiin muuttaa tai 
inflaatiotarkastuksesta saatuja varoja voitaisiin käyttää kansallisten viranomaisten Ranskan "shekkipalvelun" 
mallin mukaisesti laatiman työnhakijakorttijärjestelmän tukemiseen. 
Ison-Britannian Merseysiden alueen yhtenäinen ohjelma-asiakirja korostaa konkreettisemmin näiden 
lähipalvelujen mahdollisuuksia erottamalla 38 paikallisiin aloitestrategioihin perustuvaa "tietä" 
("pathways"). 
3) Työn uudelleen järjestämisen ja uusiin työaikoihin siirtymisen kannustaminen 
jos näillä on työllistävää vaikutusta 
Uusien tekniikoiden ja niistä johtuvien tuotantotapojen nopeasta leviämisestä johtuen 
työn uudelleen järjestäminen on osoittautunut tarpeelliseksi. Viivyttely voi aiheuttaa 
tuotannon kasvun hidastumista sekä vähentää joustavien työaikojen mahdollisia 
työllistäviä vaikutuksia. 
Rakennerahastojen tuki voi olla alullepanijan asemassa tukiessaan erityisesti 
työllistämistukien avulla esimerkiksi seuraavista uusista lähestymistavoista aiheutuvia 
kustannuksia: 
työntekijöiden väliaikaisen koulutusvapaan mahdollistavat järjestelyt 
(esimerkiksi työttömän työllistäminen koulutusjakson aikana); 
koko aktiivisen työelämään osallistumisen ajan kestävä työajan muuttaminen 
tarjolla olevan työn jakamiseksi. 
Tässä yhteydessä on korostettava PK-yritysten henkilöstölle suunnatun asianmukaisen 
koulutuksen, elinikäistä koulutusta suosivien järjestelmien sekä sosiaalisten ja 
taloudellisten kumppanien tärkeyttä. 
21 
Työn ja työajan hallinta 
Vuonna 1994 voimaan tulleen lainsäädännön mukaisesti Tanskassa voidaan 13-52 viikon ajaksi myöntää 
virkavapaata, josta maksetaan työttömyyskorvauksen taulukoiden mukainen korvaus. Virkavapaa on 
tarkoitettu koulutukseen, vanhempainlomaksi tai sapattivapaaksi. Näin vapautuviin työpaikkoihin voidaan 
palkata työttömiä tai nuoria työnhakijoita. Tällaisella työn kierrättämisellä tehdään työmarkkinoista 
joustavampia ja mahdollistetaan työvoiman koko aktiivisen työelämään osallistumisen ajan jatkuva 
pätevöityminen. 
4) Ympäristöä säästävän kasvun edistäminen: 
Ympäristönsuojeluun sisältyy merkittäviä työllistämismahdollisuuksia. Infrastruktuurien 
rakentamisen ja kunnossapidon lisäksi kiinnitetään entistä enemmän huomiota 
ympäristöön liittyvien, toisinaan "ekoaloiksi" kutsuttujen alojen tarjoamiin 
työmahdollisuuksiin. 
Tämä toiminnanala luo hyödykkeitä ja palveluja veteen, ilmaan tai maaperään liittyvien 
vaurioiden mittaamiseen, estämiseen, rajoittamiseen tai korjaamiseen. Lisäksi tähän 
alaan liittyy melun ja saasteiden vähentäminen ja käsittely sekä energiahuolto 
paikallisella tasolla. Kyseisiin palveluihin sisältyvät myös ympäristöseikat huomioon 
ottavat tilintarkastuskertomukset ja kaikkien alojen ympäristöneuvonta. Näiden 
ympäristöön liittyvien, usein teknologisesti korkeatasoisten sekä luonteeltaan 
kehittyvien ja innovatiivisten teollisuudenalojen (saasteita vähentävien materiaalien 
valmistus, ympäristöön liittyvien alueellisten ja paikallisten hallintomenettelyjen 
parempaan integrointiin liittyvät telemaattiset uudistukset, luonnonvarojen hallinnointi, 
energiaa säästävät tekniikat ja uusiutuvat energianlähteet) kehitys vaikuttaa lupaavalta 
kestävien työpaikkojen luomisen kannalta. 
Lisäksi on otettava huomioon, että ympäristöön liittyviin palveluihin, mukaan lukien 
tarvittavien infrastruktuurien käyttöönotto ja kunnossapito, jotka ovat erityisen tärkeitä 
tavoitteen 1 kohdealueilla (esimerkiksi jätehuolto, saasteiden vähentäminen, vesien 
hallinnointi, suojelualueiden säilyttäminen, mukaan lukien ympäristöalaan varsinaisesti 
kuulumattomat toimet, joilla parannetaan huomattavasti kansalaisten elämän laatua 
kuten kansallisperintö, kaupunkialueiden uudistaminen jne.), voi liittyä suuri 
työvoiman tarve, minkä vuoksi ne auttavat huomattavasti työttömyysongelman 
ratkaisemisessa. 
Komission maaseutuelämän tulevaisuutta koskevassa tiedonannossa korostettiin jo 
vuonna 1988 tehostetun ympäristönsuojelun merkitystä. "Luonnonmukaisten" 
tuotteiden tai "vihreän" matkailun, luonnonmukaisten alueiden ja maisemanhoidon 
kasvasa kysyntä avaavat uusia alueellisia näkymiä maaseudulla. Muut "puhtaaseen" 
ympäristöön liittyvät taloudelliset toimet (esimerkiksi tutkimus ja teknologia) voivat 
lisäksi auttaa tulonlähteiden monipuolistamisessa ja maaseudun väestökadon 
pysäyttämisessä. 
22 
Ympäristö 
• Koheesiorahasto myöntää 1993-1999 tukea yli 16 000 miljoonan ecun arvosta. Sen kahden 
ensimmäisen toimintavuoden (1993-1994) aikana ympäristöhankkeiden osuus on ollut noin 40 
prosenttia ja liikennehankkeiden noin 60 prosenttia. Komission mielestä suhde ei ole tyydyttävä 
vaan tavoitteena on osuuksien jako tasaisesti 50 prosentiksi. Tilannetta on siis parannettava 
huomattavasti. 
• Tavoitteen 2 osalta Saksan yhtenäisessä ohjelma-asiakirjassa kohdistetaan siten seitsemän 
prosenttia varoista tekniikoiden ja "puhtaiden" tuotteiden kehittämiseen. Yhdistynyt kuningaskunta 
noudattaa samaa linjaa: Länsi-Skotlannissa 47 milj. ecua kohdistetaan alueen ympäristön ja imagon 
parantamiseen osana yritysten infrastruktuuria koskevaa toimintalinjaa. EAKR rahoittaa 
esimerkiksi sellaisia hankkeita, joiden avulla voidaan lisätä maiden uusiokäyttöastetta ja torjua 
nähtävyyksiin ja historiallisiin muistomerkkeihin kohdistuvia haitallisia vaikutuksia, tai rajoitetun 
määrän hankkeita, joiden tavoitteena on jälleenrakentaa kaupungin laitamilla sijaitsevia luonnollisia 
asutusalueita. Ranskan Picardien alueella 17 prosenttia yhtenäisen ohjelma-asiakirjan varoista 
käytetään tähän kohteeseen sekä havainnollistavaan kokeiluhankkeeseen, jonka tarkoituksena on 
kotitalousjätteiden käsittelyyn ja hyödyntämiseen erikoistuneiden paikallisten yritysten 
perustaminen. 
C. Kokonaisvaltaisemman lähestymistavan edistäminen taloudellisen ja 
sosiaalisen yhteisvastuun alalla, mukaan lukien miesten ja naisten 
tasavertaiset mahdollisuudet. 
Taloudellinen ja sosiaalinen yhteisvastuu on tässä yhteydessä erotettava selkeästi 
tukimuodoista. 
Työttömyyden kasvu on koetellut laajoja väestönosia koko yhteisössä ja johtanut 
syrjäytymisilmiöön, joka koskee etenkin työmarkkinoiden haavoittuvimpia ryhmiä 
kuten muita heikommassa asemassa olevia nuoria, naisia, pitkäaikaistyöttömiä sekä 
tiettyjä maahanmuuttajaryhmiä. 
Pitkäaikaistyöttömyyden sekä sosiaalisen epävakaisuuden uhan ehkäisemiseksi on syytä 
pyrkiä työmarkkinapolitiikan uudistamiseen. Aktiivinen politiikka olisi asetettava 
etusijalle passiiviseen työttömyyskorvaukseen perustuvaan politiikkaan nähden. Näin 
voitaisiin käyttää tuottavalla tavalla käytettävissä olevat taloudelliset voimavarat mutta 
myös edistää työttömien ja syrjäytyneiden integroitumista. Tämän vuoksi 
työttömyyskorvausten saanti olisi liitettävä selkeämmin koulutukseen ja uusien taitojen 
hankkimiseen, mikä vaikuttaisi paremmin pitkäaikaistyöttömyyden ja syrjäytymisen 
ehkäisemiseen. 
Tähän asti passiivisiin toimiin myönnettyjen tukien uudelleen ohjaaminen aktiivisiin 
työmarkkinatoimiin - ilman, että siitä syntyisi ylimääräistä taakkaa julkiselle 
rahoitukselle - edellyttää työllisyyspalvelujen tarjonnan ja laadun mukauttamista. 
Tällaiset parannukset ovat tarpeen, jotta voidaan vastata tehokkaasti työttömien sekä 
heikossa asemassa olevien, erityisesti naisten, erityisongelmiin helpottamalla heidän 
pääsyä osalliseksi taloudellisesta ja sosiaalisesta toiminnasta. 
23 
Tämä edellyttää sellaisten järjestelyjen käyttöön ottamista, joissa yhdistyvät tällaisten 
henkilöiden integroitumista helpottavat ohjaus-, koulutus-, neuvonta- ja 
työllisyystukitoimet. Tässä yhteydessä taloudelliseen ja sosiaalisen elämään 
integroitumista edistävissä aloitteissa olisi annettava erityistä painoarvoa miesten ja 
naisten tasavertaisille mahdollisuuksille. 
Tiedonannossaan 21 päivänä helmikuuta^ komissio ehdotti, että rakennerahastojen 
toiminnassa otettaisiin järjestelmällisesti huomioon naisten ja miesten tilanne, jotta 
voitaisiin paremmin edistää tasavertaisia mahdollisuuksia. Komissio ehdotti myös 
suuntaviivoja, jotka koskevat rahastojen mahdollista asemaa perhe- ja työelämän 
yhteensovittamisessa ja huono-osaisten naisten integroimisessa yhteiskuntaan. 
Tähän lähestymistapaan, jossa toiminta ja työllisyys asetetaan etusijalle, voitaisiin 
yhdistää myös uusien työllisyyslähteiden hyödyntäminen. Paikallisia kehittämiseen ja 
työllistämiseen liittyviä aloitteita voitaisiin kannustaa aktivoimalla osa työttömyysajan 
passiiviseen korvaamiseen tarkoitetuista varoista sekä lisäämällä yhteistyötä 
kilpailukykyisen taloussektorin kanssa. 
Taloudellinen yhteisvastuu 
Belgian Hainaut'ssa (tavoite 1) paikallisalueiden kehittämiseen erikoistuneet Agence de Développement de 
Quartier -toimistot toteuttavat yhteistyössä alueellisten viranomaisten kanssa paikallisen julkisen ympäristön 
hyödyntämiseen tähtääviä hankkeita (asumukset, koulut, kortteleiden kunnostus), joiden avulla pyritään 
integroimaan heikossa asemassa olevia nuoria yhteiskuntaan. Ryhmää johtaa sosiaaliohjaaja sekä työnjohtaja 
ja se koostuu tavallisesti 7-8 nuoresta. Tavoitteena on perehdyttää ensin tekniikoihin, jotka eivät vaadi 
pätevyyttä. Pidemmän aikavälin tavoitteena on pätevyyden tai työpaikan saaminen. Vuonna 1994 tällaiseen 
toimintaan osallistui Hainaut'ssa 2205 henkeä. Toiminnan kesto oli keskimäärin 453 tuntia/osallistuja ja 
kustannukset osallistujaa kohden keskimäärin 6 ecua/tunti. 
Varmistaakseen yhteiskunnan ulkopuolelle jääneiden henkilöiden yhteiskuntaan sopeuttamisen Belgian 
julkiset sosiaaliavun keskukset (CPAS) voivat laatia henkilökohtaisen ohjauksen, jonka tavoitteena on 
yhtäältä kouluttaminen ja toisaalta tällaisten henkilöiden saattaminen sosiaaliturvan piiriin. Toiminnan kesto 
olisi noin 1350 tuntia/henkilö. 
Tanskan Koldingissa työmarkkinoilta syrjäytyneiden nuorten ryhmä kunnosti venäläisen sukellusveneen 
matkailukohteeksi. Kunta tuki hanketta Euroopan sosiaalirahaston tuella (40 %, tavoite 3). Ohjelmaan 
sisältyi sekä käytännön kursseja että teoriaa. Osallistujat saivat peruskurssin jälkeen (historia, kielet, 
matkailu) valita erilaisia ammatillisia kursseja (atk, elektroniikka, markkinointi, metallurgia) sekä käytännön 
töitä (julkaisutoiminta, tiedotus, sukellusvenemuseon perustaminen). Osallistujia oli kolmen ensimmäisen 
vuoden aikana 110, joista 69 löysi työ- tai opiskelupaikan. Kustannukset olivat henkeä kohden 18 ecua/tunti. 
Hollannissa sijaitsevassa Lelystadissa 1600-luvulta peräisin olevan laivan kunnostaminen mahdollisti 
kunakin vuonna noin 50 pitkäaikaistyöttömän osallistumisen kunnostustyöhön, jota täydennettiin 
ammattikoulutusohjelmilla. Hankkeesta tuli ajan mittaan matkailunähtävyys ja siitä kehittyi sosiaalinen 
kulttuurijärjestö. Hankkeessa mukana olleista 350 hengestä 224 löysi työtä yksityiseltä sektorilta ja 70 on 
vielä koulutettavana. 
Hampurissa 10 pitkäaikaistyötöntä restauroi vuosien 1991-1994 aikana englantilaista kirkkoa ja osallistui 
pätevyyden antaneeseen rakennus-, arkkitehtuuri ja restaurointikoulutukseen. Euroopan sosiaalirahaston 
osuus hankkeesta oli noin 170 000 ecua. 
KOM(96)67 lopullinen, 21.2.1996, "Naisten ja miesten yhtäläisten mahdollisuuksien sisällyttäminen 
kaikkiin yhteisön politiikkoihin ja toimiin". 
24 
D. Yhteistyön hyödyntäminen ja monipuolistaminen osana rakenteellisia 
tukitoimia. 
Edellä esitetyt suuntaviivat muodostavat potentiaalisia työllistämismahdollisuuksia, 
joiden täysi hyödyntäminen edellyttää yhteistyön vahvistamista sekä uudistamista 
kunkin yhteistyön eri vaiheisiin osallistuvan osapuolen erityistaitoja ja oikeutusta täysin 
kunnioittaen. Liikkumavaraa saadaan pikemminkin rakenteellisten tukitoimien 
rahoituksen täytäntöönpanosta kuin sen suuruudesta. 
1. Kaikkien toimijoiden osallistumista on tässä yhteydessä tarpeen lisätä, jotta 
voitaisiin saavuttaa kolminkertainen arvonlisä: taloudellinen, rahoituksellinen 
sekä poliittinen. 
Taloudellinen, sillä alueiden työllisyystilanteen eroavaisuudet edellyttävät 
tehokkuuden osalta toiminnan täsmällisempää kohdentamista ja paikallisen 
tason yhteyksien asettamista etusijalle. Tietyn alueen voimavarojen 
hyödyntämiseen perustuvan työllistävän toiminnan säilyttäminen tai 
synnyttäminen edellyttää lisäksi laajaa osallistumista tällaiseen lähestymistapaan 
sekä yrittäjien tekemille aloitteille myönnettävästä palkkiosta tiedottamista. 
Rahoituksellinen, sillä julkiset varat ovat riippuvaisia budjettirajoitteista, jotka 
taas tiukentuvat. Rahoitusyhteistyön laajentaminen yksityisen sektorin kanssa 
tähän suorasti vaikuttavien tukitoimien osalta lisää niiden kerrannaisvaikutusta 
sekä työllistävää vaikutusta. Tässä yhteydessä on lisäksi tarpeen suorittaa 
täydentävä tarkastelu, jonka kohteena on rakennepolitiikan sekä 
kilpailupolitiikan välinen johdonmukaisuus. 
Tämä seikka edellyttää kuitenkin yksityisten toimijoiden laajempaa 
osallistumista niiden valmisteluun sekä täytäntöönpanoon, mikä on tullut ilmi 
useissa jäsenvaltioissa täytäntöön pantujen kokonaistukien osalta. 
Poliittinen, sillä yhteisön tukitoimenpiteiden on erityisesti rakennepolitiikan 
alalla oltava kansalaisille näkyvämpiä. Tämän Euroopan yhdentymisen kannalta 
merkittävän näkökohdan, joka korostaa taloudellista ja sosiaalista 
yhteenkuuluvuutta, mukaan lukien yleinen työllisyystilanne, tulisi johtaa yleisen 
mielipiteen parempaan kuuluvuuteen unionissa. 
2. Komissio on havainnut, että poliittista, taloudellista ja sosiaalista yhteistyötä 
hyödynnetään riittämättömästi, ja tämä koskee myös kansallisen hallinnon tasoa. 
Paikallisten viranomaisten, työmarkkinaosapuolten, voittoa tavoittelemattomien 
järjestöjen sekä kaupallisten yritysten osallistuminen jää liian vähäiseksi ja on 
usein turhan muodollista. Sitä on laajennettava, mikä tarkoittaa: 
25 
a) alueellisen yhteistyön monipuolistamista: organisoinnin tasolla on 
tarpeen integroida tarkoituksenmukaisella tasolla perinteinen, 
kansallisten, alueellisten sekä paikallisten viranomaisten välinen 
vertikaalinen yhteistyö julkisten ja yksityisten toimijoiden väliseen 
horisontaalisen yhteistyöhön. Ensiksi on parannettava tukitoimien 
paikallista vaikutusta. Räätälöidyt kouluttamistoimet, infrastruktuuriin 
liittyvät tukitoimet, PK-yrityksille tarkoitettujen tukipalvelujen 
perustaminen, tuottavaa sektoria koskevien tukijärjestelmien 
täsmällisempi kohdentaminen edellyttävät tietynasteista hajauttamista 
valmistelun sekä täytäntöönpanon tasolla. Tässä yhteydessä hallinnon eri 
tasojen välisen vertikaalisen yhteistyön parantaminen näyttää erityisen 
perustellulta: seurantakomiteoissa paikallinen taso on usein liian heikosti 
edustettu tai peräti olematon. 
b) taloudellisen yhteistyön laajentamisia: samanaikaisesti olisi pidettävä mielessä 
yhteistyön horisontaalisen ulottuvuuden merkitys, sillä yksityisen sektorin 
tukitoimia, koulutusta koskevia lukitoimia sekä tutkimuksen ja teknisen 
kehittämisen tukea ei voida suunnitella taikka soveltaa ilman talouselämän 
edustajien ja työmarkkinaosapuolten, erityisesti yhteiskunnallisten järjestöjen 
(erityisesti PK-yritykset, käsityöläiset ja sosiaalitalous) seka ammatillisten 
järjestöjen aktiivista osallistumista. Tämä koskee myös voittoa 
tavoittelemattomia yrityksiä laajemmassa merkityksessä, kun kyseessä on 
taloudellissosiaalista elvyttämistä, sosiaalisen syrjäytymisen ehkäisyä sekä 
uusien työllistämislähteiden ja lasavertaisten mahdollisuuksien tukemista 
koskevat toimet. 
Jokapäiväisessä käytännössä olisi edettävä seurantakomiteoiden tasolta kohti 
joustavampaa asioiden käsittelyä ja ehdotusten tekemistä, joiden avulla 
tasapainotetaan sukupuolijakaum; a ja saadaan aikaan asianmukaista 
tiedottamista sekä työllisyyden kannalta merkityksellisiä hankkeita koskevaa 
keskustelua. Syvennetty yhteistyö ei saa kuitenkaan johtaa sekaannuksiin: 
kansallisten viranomaisten on keskitettävä toimintansa sovittamiseen, yleisen 
johdonmukaisuuden tarkasteluun sekä hankkeiden arviointimenetelmien 
kehittämiseen. 
26 
Rakennerahastot ja yhteistyö 
Tarkastelu osoittaa, että tilanne vaihtelee huomattavasti jäsenvaltiosta ja tavoitteesta riippuen. 
1. Seurantakomiteoiden organisointi 
a) Tavoite 1 
Alakomiteoiden tasolla tehdystä laajemmasta yhteistyöstä on olemassa muutamia esimerkkejä: 
Espanjassa Andalusian alueen alakomiteassa kokoontuvat alueelliset viranomaiset sekä 
työmarkkinaosapuolet käydäkseen vuoropuhelua taloudellista kehittämistä sekä työpaikkojen 
luomista koskevista ongelmista. 
Toinen tapa järjestää talouselämän edustajien ja työmarkkinaosapuolten välistä yhteistyötä on 
noudattaa tarkkaa toimintasuunnitelmaa sekä tukitoimien täytäntöönpanoa koskevia alueellisia 
järjestelyjä. Tietyissä jäsenvaltioissa (I, IRL) talouselämän edustajat ja työmarkkinaosapuolet 
osallistuvat tämän mallin mukaan toisella tasolla, toisin sanoen toimintaohjelmien tasolla. 
Kolmannella tasolla paikallisten viranomaisten perustamat komiteat toimivat niitä koskevilla 
alueilla ja yhteistyötä on niissä laajennettu vielä enemmän (Irlanti). Yhdistyneen kansakunnan 
seurantakomiteoissa talouselämän edustajien ja työmarkkinaosapuolten merkitys on liian vähäinen. 
Merseysiden ja Highlands and Islands'in alueilla yksityisen sektorin edustuksen puuttuminen on 
keskustelun aiheena. 
Saksassa on havaittu edistystä talouselämän edustajista ja työmarkkinaosapuolista muodostuvien 
alakomiteoiden perustamisessa osavaltiotasolla. Osavaltioiden pääministerit ovat kuitenkin 
ilmaisseet aikomuksensa rajoittaa yhteydet talouselämän edustajiin ja työmarkkinaosapuoliin 
koskemaan pelkästään ohjelmien tiedottamista. 
Toinen tapa lisätä seurantakomiteoiden toimintakykyä voisi olla tarkoituksenmukaisen teknisen 
avun tarjoaminen näille. Esimerkiksi Espanjassa usean eri alan edustajista koostuva työryhmä 
antaa asiantuntija-apua EAKR:n ja ESR:n tukitoimissa ja toimittaa seurantakomitealle 
säännöllisesti kertomuksia. 
b) Tavoite 2 
Tavoitteen 2 alueilla taloudellis-sosiaalinen yhteistyö on huomattavasti tiiviimpää. Tanska, Belgia 
ja Alankomaat ovat tästä hyviä esimerkkejä vaikka niiden välillä onkin tiettyjä 
päätöksentekomenettelyä koskevia erovaisuuksia. Yhdistyneen kansakunnan osalta on sitä vastoin 
mainittava työmarkkinaosapuolten edustuksen puuttuminen sekä paikallisten viranomaisten 
edustajien vähäinen määrä. 
Määrätyissä tapauksissa komissio on samalla jäsenenä sekä hankkeiden valintakomiteassa että 
seurantakomiteassa, minkä ansiosta se pystyy painottamaan suotavia toimintalinjoja. Muissa 
tapauksissa seurantakomitea päättää hankkeiden valitsemisesta teknisten komiteoiden ja 
rahoituskomiteoiden ehdotuksesta (esimerkiksi Belgiassa). 
Myös sellaista käytäntöä, jossa seurantakomiteoiden alaisuuteen perustetaan alakomiteoita, 
sovelletaan tavoitteen 2 alueilla (esimerkiksi Espanjassa). 
Toimintatapaa, jossa talouselämän edustajat ja työmarkkinaosapuolet toimivat yhteistyössä toisella 
tasolla, sovelletaan Ranskassa. Ne ovat edustettuina alueellisissa taloudellisissa ja sosiaalisissa 
neuvostoissa, mutta niiden edustus puuttuu uiysin seurantakomiteoista. 
Luxemburg on mielenkiintoinen esimerkki lalouselämän toimijoiden sekä työmarkkinaosapuolten 
laajennetusta edustuksesta seurantakomiteoissa, joissa on edustettuina perinteisten osapuolten 
lisäksi myös kauppakamarit ja muut ammanlliset yhteisöt. Sama koskee tavoitetta 5 b. 
Espanjassa, Belgiassa sekä Alankomaissa st urantakomiteat saavat teknistä apua ja asiantuntemusta. 
27 
Lopuksi mainittakoon nk. ohjaileva komitea, joka on perustettu Alankomaissa tavoitteen 2 ja 
tavoitteen 5 b ohjelmien yhteensovittamista ja mahdollisimman tehokasta yhdistämistä varten. 
e) Tavoitteet 3 ja 4 
Komissio korostaa tavoitteisiin 3 ja 4 liittyvien tukitoimien osalta talouselämän edustajien ja 
työmarkkinaosapuolten yhteistyön merkitystä yhteisön tukikehyksiä koskevissa neuvotteluissa sekä 
seurantakomiteoiden työjärjestyksen laatimisessa. Tavoitteen 4 osalta on pyritty sekä 
työmarkkinaosapuolten että talouselämän edustajien ja erityisesti kauppakamarien ja PK-yritysten 
yhteistyön aikaansaamiseen (Saksa, Ranska ja Alankomaat). 
2. Seurantakomiteoiden tehtävät 
Kehitys on yleisesti menossa suuntaan, jossa seurantakomiteat osallistuvat entistä enemmän 
alueellisten tai paikallisten ohjelmien hallinnointiin tätä tarkoitusta varten perustettujen verkkojen 
avulla. Espanjassa ja Irlannissa keskustellaan myös yhtenäisistä menettelyistä ja metodeista, jotka 
ovat välttämättömiä komission yksiköille tarkoitettujen tukitoimien työllistämisvaikutuksia 
koskevien tietojen toimittamiseksi. 
Talouselämän edustajien ja työmarkkinaosapuolten roolin kehittämiseksi niiden tosiasiallinen 
yhteistyö on tärkeää. Seurantakomiteoiden tulisi joka tapauksessa aloittaa aktiivisempi 
yhteistyökäytäntö: tietyissä jäsenvaltioissa eräät käytännöt (erityisesti talouselämän edustajien ja 
työmarkkinaosapuolten) yhteistyön laajentamiseksi näyttävät suuntaa paremman tehokkuuden 
saavuttamiselle ilman, että syntyisi ristiriitaa hallinnollisen toimivallan noudattamisen suhteen. 
Erilaisin nimityksin kutsutut (seminaarit, tekniset komiteat, alakohtaiset neuvoa-antavat komiteat, 
alakomiteat, työryhmät jne.), vähemmän viralliset, mutta säännöllisesti kokoontuvat yhteisöt 
mahdollistavat kaikkien asianomaisten alojen näkymien, etujen ja pyrkimysten yhteen tuomisen. 
Tällöin on kyse seurantakomiteoita täydentävistä ja sen alaisuudessa toimivista rakenteista, joiden 
avulla tietoa ja uusia yleisohjeita voidaan paremmin levittää, koota paremmin toimijoiden ongelmia 
ja huolenaiheita, monipuolistaa eri aloja edustavien asiantuntijoiden avulla analyysejä sekä 
lausuntoja ja edistää näin yhteistoimintaa tasolla, jolla ponnistelut tosiasiallisesti tehdään. Italian 
malli työllisyysalueilla toimivista "alueellisista liitoista" edustaa epäilemättä laajennetun ja 
dynaamisen yhteistyön edistyneintä mallia. 
Päätelmät7 
Edellä esitettyjen suuntaviivojen mukaiset toimintaohjelmat edellyttävät kaikkien 
rakenteellisten tukitoimien täytäntöönpanoon osallistuvien toimijoiden yhteisiä 
ponnisteluja. Komissio aikoo omalta osaltaan rakennerahastojen tavoitteita 
noudattaen tehdä sellaisia poliittisia aloitteita, jotka ovat tarpeen, jotta eri 
osapuolet voivat soveltaa tässä asiakirjassa esitettyä lähestymistapaa. 
Euroopan sosiaalirahastokomitea hyväksyi 13.2.1996 pidetyssä kokouksessaan tässä esitetyt päätelmät ja 
yleiset suuntaviivat. 
28 
Ohjelmoinnin nykyisessä vaiheessa ei ole kyse yhteisön tukikehysten tai 
yhtenäisen ohjelma-asiakirjan uudelleen neuvottelemisesta. Tärkeämpää on 
toisaalta käyttää paremmin hyväksi ohjelmien joustovara ja toisaalta varmistaa, 
että seuranta- ja arviointijärjestelmissä omaksutaan tässä asiakirjassa esitetyt 
toimintalinjat. 
Rakennerahastoista vastaavien yksikköjen olisi siis myös alueiden erityiset 
tilanteet huomioon ottaen toimittava siten, että varmistetaan 
seurantakomiteoiden omaksuvan konkreettisella tavalla edellä mainitut 
toimintalinjat. Tässä yhteydessä on kiinnitettävä erityistä huomiota tavoitteen 2 
toisen suunnittelukauden (1997-1999) valmisteluun sekä tukitoimenpiteiden 
toteuttamisen puolivälissä tehtävään katsaukseen. Lisäksi on välttämätöntä 
hyödyntää varat, jotka saadaan käynnissä olevasta toimintasuunnitelmasta joko 
vuotuisen deflaattorin soveltamisen tai varainhoitovuosina 1994/1995 todettujen 
viiveiden kautta. 
Samansuuntaisesti arviointijärjestelmiä ja -menetelmiä olisi myös pikaisesti 
mukautettava siten, että niissä otetaan huomioon edellä mainitut suositukset. 
2. Tämän päämäärän saavuttamiseksi ja edellä mainitut suositukset huomioon 
ottaen komissio ehdottaa rakennepolitiikan yhteydessä julkisten sekä yksityisten 
toimijoiden välillä tehtävää työllisyyttä koskevaa alueellista yhteistyötä, jonka 
tavoitteiden ei tarvitse rajoittua pelkästään rakennerahastojen puitteisiin. 
Tällainen sopivalla hallinnollisella tasolla päätetty alueellinen yhteistyö tarjoaisi 
mahdollisuuden pienemmille alueellisille yksiköille olla mukana jäsenvalitioiden 
välillä sovittujen monivuostisten työllisyysohjelmien niissä osissa, jotka 
koskevat kyseisiä alueita. 
Yhteistyön sisällöstä sekä sitä koskevista järjestelyistä käydään monenvälisiä ja 
perinpohjaisia keskusteluja, jotta kunkin jäsenvaltion institutionaaliset käytännöt 
ja nykyiset tilanteet tulevat otetuksi huomioon. Keskustelua voitaisiin käydä 
rakennerahastokomiteoiden lisäksi myös tulevaisuudessa kokoontuvissa 
neuvostoissa sekä Euroopan parlamentissa. 
Komissio arvelee kuitenkin, että työllisyyttä koskeva yhteistyö edellyttää, että 
kaikki asianomaiset osapuolet osallistuvat alueellista työllisyystilannetta 
koskevien arvioiden laatimiseen, jotka ovat perustana strategioille, jotka on 
pantu täytäntöön erityisesti hallinnollisten toimijoiden välisellä yhteistyöllä ja 
painottamalla etenkin innovatiivisia aloitteita sekä tiedottamalla 
järjestelmällisesti onnistuneista kokemuksista. 
29 
Tavoitteena on dynaamisen politiikan kehittäminen onnistuneiden hankkeiden 
mallin mukaan (Andalusian työllistämishanke, Irlannin Area Development 
Management -hanke, Charte pour l'emploi des Deux-Sèvres/Poitou-Charentes 
Ranskassa). Tämä ei tarkoita päällekkäisyyttä ohjelmien seurantakomiteoiden 
työn kanssa, vaan tavoitteena on tarjota lähestymistapa sekä viitekehys, jotta 
nykyisen toimintasuunnitelman joustovaran käyttämiselle voitaisiin paikallisten 
kehittämistä ja työllistämistä koskevien aloitteiden tukemiseksi antaa etusija. 
30 
Annexe 1 
Unemployment rates, 1994 
Annexe 2 
Participation rates, 1993 
fife 
Annexe 3a 
Contribution des Fonds structurels aux dépenses de développement objectif 1 pour la période 1994-1999 
Mécu prix 1994 
Belgique Allemagne Grèce Espagne France Irlande Italie Pays-Bas Portugal Royaume 
Uni Autriche* EUR 11 % 
Infrastructures 
Transport 
Télécommunications 
Energie 
Environnement & Eau 
Santé 138 
34 
12 
92 1106 
1106 6408 
4002 
252 
864 
624 
666 10628 
6100 
418 
624 
3034 
452 610 
262 
v / 
8 
323 
15 1109 
888 
37 
70 
74 
39 4420 
1742 
418 
312 
1867 
81 36 
31 4146 
1872 
• 276 
426 
1056 
516 671 
314 
20 
190 
146 33 
4 
4 
25 29304 
15244 
1435 
2495 
8328 
1770 3.1,2% 
16,2% 
1,5% 
2,7% 
8,9% 
1,9% 
Ressources humaines 
Education 
Formation 
Recherche & 
Dévelocoement 254 
21 
139 
93 4261 
3648 
613 3444 
1878 
1236 
330 7462 
623 
5974 
865 595 
86 
465 
43 2470 
1007 
1094 
368 3184 
2209 
975 40 
28 
11 4110 
1404 
2334 
372 895 
791 
104 43 
4 
32 26713 
5048 
17890 
3775 28,4% 
5,4% 
19,0% 
4,0% 
Environnement productif 
Industrie et services 
Agric. & Développement rur 
Pêche 
Tourisme 335 
252 
50 
O 
32 7973 
4748 
3141 
83 3888 
1008 
2040 
150 
690 8023 
3019 
3422 
1033 
550 753 
215 
387 
'42 
99 1845 
559 
853 
78 
355 7168 
3708 
2341 
257 
862 56 
22 
22 
8 
5 5006 
2226 
1908 
251 
618 713 
331 
242 
37 
103 86 
35 
24 
27 35845 
16088 
14405 
1940 
3313 38,1% 
17,1 
15,3% 
2,1% 
3,5% 
Autres 7' 3ÖÖ 246 187 238 211 88 18 732 82 2104 2,2% 
TOTAL 730 13640 13986 26300 2195 5634 14860 150 13994 2360 166 94014 ioo,o%| 
—n— 
" Mécu prix 1 995 
m 
Annexe 3b Contribution des Fonds Structurels aux dépenses de développement de l'Objectif 2 (1994-1996) 
Mécu prix 1994 
. 
Environnement productif 
Infrastructures de soutien 
Industries et services 
PME 
Tourisme 
Sites Industriels, aménagement et 
réhabilitation 
Environnement 
Zones urbaines, aménagement et 
réhabilitation 
Protection de l'environnement, 
infrastructures 
Ressources humaines 
Formaiion, emploi 
Centres de formation, équipements 
Recherche & Développement 
Assistance technique 
TOTAL 
C) moy. 1995-96 en Mecu 1995 Allemagne 
245 
48 
24 
f 62 
11 
119 
65 
13 
52 
293 
213 
79 
11 
733 Belgique 
76 
37 
17 
12 
10 
16 
11 
3 
a 
53 
27 
9 
17 
4 
160 Danemark 
23 
9 
a 
1 
5 
32 
12 
20 
.1 
se Espagne 
592 
302 
290 
214 
174 
40 
317 
258 
69 
8 
1130 France ; 
710 
168 
254 
160 
148 
154 
262 
169 
103 
614 
306 
67 
242 
25 
1765 Italie 
335 
.36 
49 
191 
68 
77 
, 57 
9 
48 
204 
131 
5 
63 
11 
684 Luxem­
bourg 
1 
1 
2 
2 
2 
2 
1 
1 
0 
7 Pays-Bas 
T31 
31 
36 
30 
34 
41 
5 
S 
113 
90 
23 
9 
300 Royaume-
"Uni 
1038 
252 
248 
330 
207 
189 
138 
138 
755 
628 
39 
188 
22 
2142 Finland 
48 
16 
10 
17 
6 
0 
7 
7 
0 
13 
13 
1 
69 Austria * 
24 
8 
10 
2 
3 
0 
0 
0 
0 
15 
7/ 
2 
2 
1 
40 Sweden* 
42 
2 
13 
18 
a 
0 
0,24 
0,24 
10 
14 
1 
5 
2 
64 TOTAL 
3264 
901 
671 
1203 
489 
599 
762 
364 
398 
2431 
1608 
123 
899 
95 
7151 % 
45,6% 
12.6% 
9,4% 
16,8% 
6,8% 
8,4% 
10,7% 
5.1% 
5,6% 
34,0% 
22,6% 
1.7% 
9,8% 
1,3% 
100,0% 
& // 
Annexe 3C 
Contribution of the Structural Funds to Objectiva 3 and 4 expenditure on Human Re&ourcos tor lh.e period 1994-1096/1999 
Contribution des Fond» structurels eux dôpensos de Ressources Humaines objectifs 3 et 4 pour la période 1894-1996/1999. 
Ballrog <Sà( Slrukturfonds zu don Auswendungen fö» Menschflcîie R~e60uicen nach Zlel 3 und 4 fur dk) Période 1994-1996/1999. 
Mecus 1994 
Objoctivo 3 
1. Occupational Inîtvgraîlon cl long-term unemp/oyed 
2. Occupational integration of young pensons 
3. Inlo^roUon of personi excluced from the labour marker 
A. Promotion of equs! opporlunilles 
5 A'j'rr,? 
Total 
Objoctivo 4 
1. Adaptation of v/ojkets to ir.duslilal change 
2. Autres 
Total ' 7 BE 
133 
02 
' 124 
26 
in * J 
393 
24 
2 
26 OK 
144 
55 
66 
0 
6 
263 
12 
• i 
13 DÉ-
952 
442 
77 
J60 
50 ES 
495 
723 
J 68 
62 
0 
1.631 1 400 
105 
0 
" 105 369 
0 
369 FR 
724 
980 
705 
IS 
136 
2.562 
300 
0 
300 IT 
423 
566 
132 
105 
1 316 
321 
76 LU | NL 
6 
3 
10 
I 
1 
21 
1 
0 
399 | 1 577 
346 
0 
0 
0 
923 
156 
.0 
156 UK 
562 
474 
360 
90 
15 
1.501 
0 
0 
., ... _ »,. Total 
4.015 
367f 
1.654 
461 
- - 327 
10.12a 
1.287 
- 61 
0| 1.368 % 
40 
36 
3 
100 
94 
6 
100 
Nolo: Objoctivo 3 In UK is ûjroed lor 1994-1996; Objoctivo 4 in BE. OK, DE. FR, LU Is arjreod for 1994-1998, no ug/bement for UK. 
• ^ 
:.i.;î'!:! « .;• 
i -ml Ahnexe 3D 
Contribution des Fonds structurels aux dépensés de développement de l'objectif 5a-pôche (hors objectif 1), 1994-99 
'v '•:-'•'•*':•'!:<':i>•*•'••'. 
.'•i. '\'.-".-"»:.«».-/:.*ï-,••••••' ' 
fMécus1994 
L__L_ i B DK 
24,5| 139,8 D 
74,6 E 
119.6 F:. ' '••/C 
189.9 FI. 
' v' .'•• ' 
; 23 1 
134,4 L 
1.1 NL 
46,6 SE. 
40 UK 
88,8 TOT 
882,3 
.J 
Annexe 3E 
DOCUP de l'Objectif 5b (1994-1999) : Allocation communautaire par axe prioritaire de développement (*) 
•:'•'.•••;•' '• -, ' • 
iu|v-.:: !•; i •" . . Axo prioritaire 
Diversification agricole et sylvicole j .; 
Diversification ai dêveloppemenl dés secteurs non-agricoles 
Protection d« l'environnement 
tourisme 
Développement local ei rénovation cfes villages 
Ressources humâmes ; 
Assistance technique et évaluation ] BE 
20,3 
22,8 
6.9 
10,2 
3,9 
12,9 
1,1 
total J 78,1 '. -DK . 
14,7 
12,9 
14.7 
10,6 
1,1 
54,0 DE 
224.2 
321,7 
207,7 
86.7 
146,1 
219.6 
23,0 
1229,0 ES 
297.9 
96.2 
67,5 
45,2 
68.6 
88,6 
(") 
664,0 FR 
683,8 
508,6 
244,8 
266,0 
205,9 
286,3 
43.9 
2239.4 IT-.. 
331.5 
168,3 
94.6 
168,6 
7,2 
120,9 
1 2 6 
903.7 LU 
0,7 
0,9 
0.5 
1.0 
2,0 
0.8 
0.2 
6,0 NI 
15,2 
58.1 
35,7 
20,9 
M 
17,2 
1,8 
150.0 MECU 
UK 
64,8 
305.7 
63.9 
174.9 
69.0 
132.1 
10.1 
820.5 prix courant 
totar 
1653,2 
1495,2 
721.5 
783.1 
503,8 
889.1 
93.? 
6144,7 
% rora.' 
Axe prioritaire BE DK" DE ES FR IT LU NL UK total 
Diversification agricole ai sylvicole | 26,0% 
Diversification et développement des secteurs.non-agricoles ! 29,2% 
Protection de l'environnement 8,8% 
i 
Tourisme * 13,1% 
Développement local et rénovation des villages 4,9% 
Ressources humaines 16,6% 
Assistance technique et évaluation ' [ 1,4% 
total 27,2% 
24.0% 
•(") 
. 27,2% 
ci 
1 9.6% 
2,0% 
100,0% 100,0% 18,2% 
26,2% 
16,9% 
7,1% 
11,9% 
17,9% 
. 1,9% 44.9% 
14,5% 
10.2% 
6,8% 
10.3% 
13.4% 
CM 
("/ Programmes epprouvés par habilitation 
C 'I Les actions relevant de cet exe sont intégrées dans d'autres axes prioritaires. 100,0% '100,0% 30.5% 
2 2.7% 
10.9% 
1 1,9% 
9,2% 
12,8% 
2,0% 3 6.7% 
18,6% 
10,5% 
18.7% 
0.8% 
13,4% 
1,4% 11,2% 
14,2% 
8,8% 
16.4% 
34,1% 
12,8% 
2,5% 1 0.1 % 
38.7% 
2 3.8 % 
13.9% 
0.7% 
1 1.4% 
1.2% 
100,0% 100,0% 100.0% 100.0% 7.9% 
3 7,3% 
7.8% 
21.3% 
8.4% 
16,1% 
1.2% 
100,0% 26,9% 
24.3% 
1 1.7 % 
12,8% 
• 8,2% 
.14,5% 
1.5% | 
iQo.0% ! 
v:-l 
P ,1 
'M-
;i^:i'" Annexe 3 F 
Contribution des Fonds Structurels à 
l'Objectif 6 (1995-1999) 
' Mecu 1995 
; | Finlande | Suède' Tola! '~r 
> . \ 
i - ; 
Infrastructures de base 0 13 13 1,6 
Secteur productif 347 152 -499 61,1 
Ressources humaines 104 64 1.68 20,5 
Recherche et développement 114 23 137 - 16,8 
TOTAL 565 252J :817 100,0 
m-
m> 

ISSN 1024-4492 
KOM(96) 109 lopullinen 
ASIAKIRJAT 
FI 13 04 
Lue telonumero : CB-CO-96-117-FI-C 
ISBN 92-78-01682-9 
Euroopan yhteisöjcu^yirallistcn julkaisujen to cnisto 
L-2985 Luxemburg 
•ff