Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) Euroopan ympäristökeskuksen sekä ympäristöä koskevan Euroopan tieto- ja seurantaverkoston perustamisesta 7 päivänä toukokuuta 1990 annetun asetuksen (ETY) N:o 1210/90 muuttamisesta"

(98/C 73/25)

Neuvosto päätti 11. heinäkuuta 1997 Euroopan yhteisöjen perustamissopimuksen 130 s artiklan mukaisesti pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta ehdotuksesta.

Asian valmistelusta vastannut ympäristönsuojelu-, kansanterveys- ja kuluttajajaosto antoi lausuntonsa 4. marraskuuta 1997. Esittelijä oli María Candelas Sánchez Miguel.

Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 11. 12. joulukuuta 1997 pitämässään 350. täysistunnossa (joulukuun 11. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon äänin 93 puolesta, 1 vastaan.

1. Johdanto

1.1. Komission asiakirjassa tarkastellaan, miten Euroopan ympäristökeskus on saavuttanut sille perustamisen yhteydessä asetetut tavoitteet (), ja keskitytään pääasiassa keskuksen tiedotustehtävään. Tärkeimpänä saavutuksena mainitaan kaksi vuonna 1995 julkaistua kertomusta ympäristön tilasta: ns. Dobris-raportti ja viidennen ympäristöä koskevan toimintaohjelman tarkistusta varten laadittu kertomus ().

1.1.1. Niin ikään on mainittava, että keskus on kerännyt jäsenvaltioiden tietoja perustamaansa EIONET-tietoverkostoon (). Verkostoa on täydennetty perustamalla yhdeksän Euroopan teemakeskusta (CTE) (), joiden tehtävänä on muun muassa tuottaa verkoston avulla välitettävää puolueetonta tietoa.

1.2. Tiedottaminen on niin ikään edistänyt Eurooppaa koskevien ympäristötietojen konkreettista yhdistämistä kansainvälisiin ympäristöntarkkailuohjelmiin kuten WHO:n, UNEP:n ja UNECEn () sopimuksiin.

1.3. Lisäksi keskus on onnistunut erinomaisesti ensimmäisessä käytännön tehtävässään edistää ympäristöalan teknisten ennakointimenetelmien sekä ympäristötuhojen ja ympäristöpolitiikkojen kustannusten arviointimenetelmien kehittämistä.

1.4. Komission kokonaisarvion mukaan ympäristökeskus on julkaisemiensa kertomusten osalta edistynyt tehtävässään huomattavasti, mutta jäsenmaiden ympäristöaiheisten tietoverkostojen toiminta on vielä alkuvaiheessa.

1.5. Analyysin tulosten pohjalta komissio katsoo, ettei ympäristökeskukselle tule toistaiseksi antaa uusia tehtäviä ja että keskuksen tehtäväkenttää tarkistetaan seuraavan kerran arvioitaessa keskuksen toimintaa vuonna 2003.

2. TSK:n ja ympäristökeskuksen väliset suhteet

2.1. Komitea kannatti voimakkaasti ympäristökeskuksen pikaista perustamista parantamaan 80-luvulla käynnistettyä ympäristön tilasta kertovan kansainvälisen tiedon koordinointia Euroopan tasolla. Jo ympäristökeskuksen perustamisesta antamassaan lausunnossa () komitea korosti keskuksen merkittävää panosta yhdenmukaistettaessa jäsenvaltioiden menetelmiä ja toimintatapoja ja vahvistettaessa kansainvälistä yhteistyötä ympäristönsuojelun alalla. Tämä koskee erityisesti Euroopan unionin asemaa kansainvälisissä järjestöissä sekä teknisen avun antajana ja tiedon välittäjänä niin Keski- ja Itä-Euroopan maille kuin kehitysmaillekin.

2.2. Antamassaan lausunnossa komitea pyrki varmistamaan talous- ja yhteiskuntaelämän etupiirien aktiivisen osallistumisen toimintaan ja keskuksen kyvyn noudattaa komission määräyksiä ja vastata samalla jäsenvaltioiden ja ennen kaikkea kansalaisten tarpeisiin. Täten olisi syytä tutkia, millaista yhteistyötä keskus voisi tehdä alalla aktiivisesti toimivien kansalaisjärjestöjen ja kansallisten ja eurooppalaisten teknis-tieteellisten instituutioiden kanssa.

2.2.1. Talous- ja yhteiskuntaelämän toimijoiden osallistuminen on käynyt välttämättömäksi viidennen ympäristöohjelman myötä, sillä ohjelmassa korostetaan vastuun jakamista kaikkien toimijoiden kesken.

2.3. TSK on eri yhteyksissä arvostellut ympäristökeskuksen käynnistämisessä tapahtuneita viivytyksiä. Komitea otti asiaan erityisen voimakkaasti kantaa vuonna 1992 esittäessään huomioita kestävän kehityksen ohjelmasta ().

2.4. Ympäristökeskuksen toiminnan käynnistyttyä Kööpenhaminassa komitea on pitänyt keskukseen säännöllisesti yhteyttä ja osallistunut keskuksen aloitteisiin, joista se on saanut tietoa keskukselta. Keskuksen asiantuntijat ovat niin ikään avustaneet komiteaa erityisaiheita käsiteltäessä ja varsinkin laadittaessa lausuntoja vesivaroista ja jätteistä.

2.5. Niin lausuntoja laatiessaan kuin jaoston ja ympäristökeskuksen johtajan välisissä keskusteluissakin () komitean jäsenet ovat jatkuvasti korostaneet tarvetta laajentaa ympäristökeskuksen tehtäviä ja lisätä eri toimijoiden ja kansalaisten osallistumista toimintaan.

2.6. Tuorein esimerkki on TSK:n ympäristömerkistä antama lausunto (), jota laatiessaan komitea on käynyt ympäristökeskuksen kanssa hyödyllistä keskustelua keskuksen mahdollisuuksista tukea suunnitelmaa erityisesti keräämällä tarvittavaa tietoa ja analysoimalla tuotteiden elinkaarta. Komitea ei kuitenkaan halua antaa ympäristökeskuksen vastuulle sen tehtäväkenttään kuulumatonta hallinnointia, vaan haluaa keskuksen osallistuvan aktiivisesti suunnitelman toteuttamiseen.

2.7. Vaikka ympäristökeskuksen Internet-kotisivun tiedot ovatkin saatavilla vain englannin kielellä, ne ovat osoittautuneet hyödyllisiksi ympäristönsuojeluasioita pohdittaessa ja laadittaessa niistä lausuntoja.

3. Yleistä

3.1. Ympäristökeskuksen edellä esitetyn myönteisen vaikutuksen perusteella, ja koska Euroopan ympäristön tilasta tarvitaan jatkuvasti entistä tarkempaa ja yhdenmukaistetumpaa tietoa, komitea katsoo, että komission perustelujensa 4 kohdassa esittämä päätelmä on liian rajoittava todettaessa että "uusien tehtävien antaminen keskukselle sen tämänhetkisessä kehitysvaiheessa ei olisi tarkoituksenmukaista". Tähän kantaan näyttävät vaikuttaneen ennen kaikkea rahoitukselliset syyt, sillä 5 kohdassa todetaan, ettei keskukselle ole tarkoitus myöntää lisärahoitusta.

3.1.1. Ympäristökeskuksen tulevaa toimintaa on arvioitava ottamalla huomioon keskuksen tulosten paraneminen alkuvaiheen jälkeen etenkin tiedonkeruumenetelmien yhdenmukaistamisen, jäsenvaltioiden teemaverkostojen kokoamisen koordinoinnin ja ympäristön tilaan vaikuttavien tapausten arvioinnin kannalta.

3.1.2. Ympäristökeskuksen tuloksia arvioitaessa on lisäksi otettava huomioon keskuksen tähänastisen toimintakauden lyhyys ja käytettävissä olleet välineet. Keskuksen tähän mennessä julkaisemista kertomuksista ja sen ylläpitämästä tietokannasta on ollut runsaasti hyötyä yhteisön elimille sekä talous- ja yhteiskuntaelämän eri tahoille. Ympäristökeskuksen henkilökunta on aina valmis yhteistyöhön ja tiedottamaan toiminnastaan kaikille asiasta kiinnostuneille organisaatioille, minkä TSK on voinut todeta useaan otteeseen.

3.2. TSK:n mielestä ympäristökeskuksen toiminta on ollut myönteistä, ja komitea kannattaa keskuksen tehtävien lujittamista komission ehdottamien suuntaviivojen mukaisesti. Samalla komitea toivoo, että keskuksen tiedotustehtävää laajennetaan kattamaan komission ja jäsenvaltioiden lisäksi myös muut EU:n elimet ja yhteiskuntaelämän tahot. Silloin kun tiedon vastaanottajina ovat kansalaiset, tiedottamisen on tapahduttava EU:n virallisilla kielillä, mihin keskukselle on annettava tarvittavat voimavarat.

3.3. Keskuksen muita tehtäviä tulisi laajentaa kattamaan "strateginen" ympäristöarviointi ja EU:n ympäristön tilan seuranta. TSK ehdotti tätä jo pohjaveden yhdennettyä suojelua ja käyttöä koskevasta toimintaohjelmasta () antamassaan lausunnossa. Ympäristökeskuksen tulisi näin ollen voida edustaa tehokkaammin Euroopan unionia rajatylittävää toimintaa harjoittavissa ja kansainvälisissä ympäristönsuojeluelimissä.

3.3.1. Rajatylittävän toiminnan osalta TSK katsoo, että ympäristökeskuksella tulisi olla selvä asema yhteistyön tekemiseksi EU:n jäsenyyteen valmistautuvien Keski- ja Itä-Euroopan maiden (KIE-maiden) kanssa toimittamalla niille tarpeellista tietoa niiden ympäristösäännösten mukauttamisesta. Tämä on komission tuoreimpien tutkimusten mukaan ensiarvoisen tärkeä näkökohta maiden Euroopan unioniin integroitumisen kannalta.

3.4. Amsterdamissa tehdyt perustamissopimuksen 130 artiklan ja erityisesti 3 artiklan tarkistukset huomioon ottaen TSK katsoo, että ympäristökeskus voi niin ikään antaa hyödyllistä teknistä tukea ympäristöasioista vastuussa oleville tahoille ympäristökysymysten integroimiseksi alakohtaisiin politiikkoihin, sillä 3 artiklaan on lisätty ympäristönsuojelua koskevien vaatimusten sisällyttäminen yhteisön politiikan ja toiminnan määrittelyyn ja toteuttamiseen. Erityisesti kannattaa kiinnittää huomiota toiminnan yhteensovittamiseen PO XII:n toimien kanssa, sillä tämän pääosaston tutkimusala liittyy läheisesti ympäristöasioihin ja usein juuri ympäristöalaa koskevaan lainsäädäntöön. Mainittu asetus edellyttää jo yhteistyön lujittamista ja sen varmistamista niin, että ympäristökeskuksen ja yhteisön tutkimuskeskuksen toimien yhteisvaikutusta parannetaan, ja vältytään toimien päällekkäisyydeltä. On hyödynnettävä puhtaista teknologioista ja tuotteista saatua tietoa, jota on koottu teollisuuden kanssa yhteistyössä tehtyjen tutkimusten tuloksista.

3.5. Toisaalta TSK korostaa, ettei edelleenkään ole löydetty ratkaisua siihen, millä tavoin varmistetaan, että EU:n yhteiskunnallis-taloudelliset ryhmittymät, etenkin kansalaisjärjestöt ja kuluttajajärjestöt, osallistuvat ympäristökeskuksen toimintaan. Asiassa saatetaan edistyä, mikäli ympäristökeskus luo avoimemmat suhteet talous- ja yhteiskuntaelämän etupiireihin. Myös kestävän kehityksen ohjelman lähestymistapa edellyttää kaikkien toimijoiden osallistumista ympäristönsuojeluun.

3.6. TSK pitää myönteisenä tuoretta aloitetta, jonka mukaan keskuksen toiseen kaudelle 1999 2003 suunnitellusta työohjelmasta kuullaan laajasti ympäristöalan kansalaisjärjestöjä, teollisuutta ja ammatillisia järjestöjä, ympäristöasioista vastaavia pääosastoja, Euroopan parlamenttia, talous- ja sosiaalikomiteaa ja alueiden komiteaa. Komitea suosittelee, että tällaista kuulemista jatketaan ja että se virallistetaan myös keskuksen erityistoimien osalta.

4. Ehdotetut muutokset

4.1. Komissio ehdottaa kahdensuuntaisia muutoksia: toisaalta 2 ja 4 artiklan muutoksilla laajennetaan ja lujitetaan ympäristökeskuksen tiedotustehtävää, toisaalta tehdään muutoksia keskuksen johtokunnan toimintaan.

4.2. 2 artikla: ympäristökeskuksen tehtävien laajentaminen

4.2.1. Komitea pitää yleisesti ottaen ympäristökeskukselle annettavia uusia tehtäviä myönteisinä, koska näin lujitetaan keskuksen tiedotustehtävää varsinkin ehdotettaessa kertomuksien julkaisulle asetettavia vaatimuksia.

4.2.2. Niiden elinten joukkoon, jolla on oikeus pyytää tietoja, olisi kuitenkin lisättävä neuvosto, parlamentti, TSK jne. Tiedonhankkimistehtävän osalta ii) alakohdassa olisi viitattava "tiedonkeruun standardeihin", joiden avulla jäsenvaltioiden toimittama tieto voitaisiin yhdenmukaistaa.

4.2.3. Komitean käsityksen mukaan uudenlainen tiedottaminen käsittää muutkin kuin valtion elimet (kansalaisjärjestöt, ammatilliset järjestöt, kuluttajajärjestöt jne). Jäsenvaltioiden hallinnon eri tasoja edustavilla ympäristöpolitiikasta vastaavilla elimillä tulisi olla mahdollisuus saada käyttöönsä ympäristötietoa.

4.2.4. Toisaalta kyseisen alakohdan sanamuoto kaventaa ympäristökeskuksen itsenäisyyttä, sillä nyt keskus hankkii "asianmukaisen puolueettoman tiedon" sijaan yhteisölle ja jäsenvaltioille "objektiivista tietoa, jota ne tarvitsevat". Tämän vuoksi TSK ehdottaa pitäytymistä alkuperäisessä tekstissä.

4.2.5. Komission ehdotuksessa iii) alakohdan alkuun lisätään ympäristötiedon tallennuspaikan perustaminen, mikä vastaisi eurooppalaista tietokeskusta. Aikaisemmissa lausunnoissaan usein toistamiensa ehdotusten mukaisesti TSK katsoo, että tallennuspaikan olisi oltava julkinen rekisteri, jota voisivat käyttää kaikki ympäristötiedosta kiinnostuneet elimet ja henkilöt. Sen vuoksi komitea ehdottaa lisäämään 2 artiklaan uuden alakohdan xiv) seuraavasti: "huolehtia pakollisesta ympäristösäännösten mukaisesta tietorekisteristä".

4.2.6. Alakohdan vi) mukaisesti ympäristökeskuksen tulee laatia viiden vuoden välein kertomus "ympäristön tilasta". TSK kehottaa lisäämään sanan "tila" jälkeen käsitteet "näkymät ja kehityssuunnat", jolloin kertomus voitaisiin laatia monipuolisemmaksi. TSK katsoo lisäksi, että koska ympäristön tila muuttuu nopeasti, vuosiraportit tulee yhdistää tieteellisen komitean laatimaan monivuotiseen raporttiin, jotta ne olisivat tieteellisesti luotettavia.

4.2.7. Uuteen xi) alakohtaan tulisi lisätä "yleisön" jälkeen "kohderyhmien kielellä".

4.2.8. Uuteen xii) alakohtaan tulisi lisätä viittaus "strategiseen tai integroituun ympäristöarviointiin" tiettyjen suunnitelmien ja ohjelmien ympäristövaikutusten arvioinnista annetun direktiiviehdotuksen () mukaisesti.

4.2.9. Komitea kehottaa niin ikään lisäämään 2 artiklaan xv) alakohdan seuraavasti: "tukea tiedonkeruuta ja tuloksia koskevan tiedon levittämistä yhteistyössä Euroopan ympäristömerkin myöntämissuunnitelman kanssa".

4.2.10. Lisäksi 2 artiklaan olisi lisättävä muutetun 20 artiklan osa, jossa viitataan ympäristökeskuksen tehtäviin ja sen "osallistumiseen yhteisön ympäristöalan lainsäädännön soveltamisen valvontaan yhteistyössä komission ja jäsenvaltioiden toimivaltaisten toimielinten kanssa".

4.3. 4 artikla: tietoverkoston tehtävät

4.3.1. On tärkeää saada valmiiksi kansalliset tietoverkostot, joiden on annettava ympäristökeskukselle sen toiminnan kannalta välttämätöntä tietoa. Niinpä komitea suhtautuukin myönteisesti ehdotukseen lisätä 4 artiklan 2 kohtaan uusi alakohta, jolla tiukennetaan jäsenvaltioiden velvollisuutta toimittaa tarvittavat tiedot.

4.3.2. TSK tietää, että kansalliset tietoverkostot eivät ole vielä kaikilta osin täysin kehittyneet, minkä vuoksi kokonaisvaltaisen tietokehyksen luominen on hankalaa. Sen vuoksi olisikin hyödyllistä, että ympäristökeskus voisi osoittaa havaitsemansa puutteet luetteloimalla verkostot, jotta komissio ja asianomaiset jäsenvaltiot voisivat tutkia, mihin toimenpiteisiin on ryhdyttävä tilanteen korjaamiseksi. Toiminta voitaisiin rahoittaa koheesiorahastoista.

4.4. 8 artikla: johtokunta

4.4.1. TSK suhtautuu myönteisesti siihen, että johtokuntaan hyväksytään myös ETA-maiden edustajia. Ympäristökeskuksesta aikaisemmin antamansa lausunnon mukaisesti () TSK ehdottaa edelleen, että 8 artiklaan lisätään viittaus tarpeeseen kuulla yhteiskunta- ja talouselämän eri osapuolia monivuotisesta ohjelmasta (4 kohta), etsitään keinot tällaisen kuulemisen säännönmukaisuuden varmistamiseksi mahdollisesti ottamalla johtokuntaan mukaan ympäristöalan kansalaisjärjestöjä edustava asiantuntija ja että vuosikertomus (6 kohta) toimitetaan virallisesti talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle. Kyseessä on jo käynnistettyjen yhteistyö- ja kuulemismuotojen virallistaminen, sillä ne on vahvistettava keskusta koskevassa asetuksessa.

4.4.2. Komitealla ei ole mitään sitä vastaan, että johtokunnan päätösten täytäntöönpanoa vauhdittamaan perustetaan toimeenpaneva komitea, joka jouduttaa ja helpottaa johtokunnan työtä. Komitea suosittaa kuitenkin, että toimeenpanevan komitean kokoonpanossa pyritään tasapainoon edustettuina olevien eturyhmien, myös kansalaisjärjestöjen osalta.

5. Päätelmät

5.1. Johtopäätöksenä edellä esitetystä todettakoon, että ehdotetut muutokset itsenäistävät ja tehostavat ympäristökeskuksen toimintaa, minkä ansiosta keskuksesta muotoutuu sopiva väline toteuttamaan Amsterdamissa uudet suuntaviivat saanutta ympäristöpolitiikkaa.

5.1.1. Ympäristökeskuksen toimintaa lähennetään EU:n kansalaisiin ensinnäkin lisäämällä kansalaisten etuja edustavien ryhmittymien osallistumista keskuksen toimintaan ja pyrkimällä tasapainottamaan johtokunnan kokoonpanoa. Toisaalta keskuksen julkaisujen laatiminen yhteisön virallisilla kielillä parantaa niiden saatavuutta, mikä tosin edellyttää kunkin jäsenvaltion julkisten ja yksityisten organisaatioiden yhteisrahoitusta.

5.1.2. Ympäristökeskuksen on edistettävä kaikkien ympäristöön vaikuttavien toimintalinjojen yhteenliittämistä ja tehtävä yhteistyötä komission lisäksi myös kaikkien muiden ympäristöasioista vastaavien elinten kanssa. Samoin voidaan hyödyntää keskuksen neuvoa-antava tehtävää EU:n laajentumisen yhteydessä.

5.1.3. Ympäristökeskuksen tehtävien osalta on korostettava, että keskuksen on oltava toimivaltainen laatimaan "strategisia tai integroituja ympäristöarvioita" ja sen on voitava valvoa yhdessä komission kanssa yhteisön ympäristölainsäädännön täytäntöönpanoa.

5.2. Edellä mainituista tehtävistä huolehtiminen edellyttää ympäristökeskuksen asianmukaista rahoitusta. Niinpä voitaisiinkin ajatella, että keskuksella olisi oma talousarvio, jonka kasvattaminen tulevaisuudessa ei rasittaisi pääosasto XI:n talousarviota.

Bryssel, 11. joulukuuta 1997.

Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Tom JENKINS

() Neuvoston asetus (ETY) N:o 1210/90, EYVL L 120, 11.5.1990 TSK:n lausunto, EYVL C 56, 7.3.1990

() EYVL C 140, 11.5.1996

() EIONET European Environment Information and Observation Network.

() Teemakeskusten erityisaloja ovat ilmaan joutuvat päästöt, ilmanlaatu, tietolähdeluettelo, mantereen vesivarat, kasvusto, meriympäristö, luonnonsuojelu, maaperän laatu ja jätteet.

() Maailman terveysjärjestö, Yhdistyneiden Kansakuntien ympäristöohjelma ja Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomissio.

() EYVL C 56, 7.3.1990

() CES 808/92, kohta 7.4.2, EYVL C 287, 4.11.1992

() TSK:n ympäristö-, kansanterveys- ja kuluttajajaoston 176. kokouksen pöytäkirjan liite, 3.3.1995

() EYVL C 296, 29.9.1997, kohta 3.3.1.10

() EYVL C 355, 25.11.1996 TSK:n lausunto, EYVL C 89, 19.3.1997

() EYVL C 129, 25.4.1997 EYVL C 287, 22.9.1997

() EYVL C 56, 7.3.1990