Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös Euroopan liikuntakasvatuksen teemavuodesta 2004 /* KOM/2001/0584 lopull. - COD 2001/0244 */



Virallinen lehti nro 025 E , 29/01/2002 s. 0531 - 0535



Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS Euroopan liikuntakasvatuksen teemavuodesta 2004 (komission esittämä) PERUSTELUT 1. liikunnan sosiaalinen merkitys - Joka kolmas Euroopan kansalainen harrastaa säännöllisesti liikuntaa. 1900-luvulla liikunnasta onkin tullut hyvin tärkeä yhteiskunnallinen ilmiö Euroopassa. Eurooppalaisessa kansalaisyhteiskunnassa liikunta on parhaiten järjestäytynyttä. Euroopassa on yli 600 000 liikunta- ja urheiluseuraa, mikä on osoitus liikunnan tärkeästä sosiaalisesta merkityksestä. - Liikunnan merkityksen vahvistuminen näkyy siinä, että sen harrastajia on entistä enemmän, kansalaiset ja valtiovalta ovat kiinnostuneita liikunnasta ja urheilusta ja sen taloudelliset vaikutukset ovat kasvaneet. Useimmat Euroopan yhteisön kansalaiset harrastavat liikuntaa vapaa-aikanaan, ja näin siitä on tullut tärkeä taloudellinen ja sosiaalinen ilmiö. Euroopan unionin jäsenvaltiot kuuluvat maailman tärkeimpiin urheilumaihin, ja niiden alueella järjestetään kaiken aikaa enemmän urheilutapahtumia. Liikunnasta on tullut yhteiskunnallinen ilmiö. - Liikunta onkin otollinen apuväline kaikessa koulutuspolitiikassa ja kaikissa kasvatustilanteissa. Liikunta kuuluu kiinteänä osana opetusohjelmiin, ja lisäksi se sisältää tärkeitä kasvatuksellisia arvoja. Sen avulla opitaan yhteiselämän pelisääntöjä, ja se edistää kykyä toimia ryhmässä. Liikunnan avulla edistetään muun muassa muiden kunnioittamista, olivat he sitten oman tai vastajoukkueen jäseniä, sääntöjen noudattamista, yhteisvastuullisuutta, sinnikkyyttä sekä ryhmäkuria ja yhteistyökykyä. - Joulukuussa 2000 Nizzassa kokoontunut Eurooppa-neuvosto tunnusti nämä urheilun kasvatukselliset arvot ja niiden vaalimisen tärkeyden julkilausumassaan yhteisten politiikkojen täytäntöönpanossa huomioon otettavista eurooppalaisen urheilun erityispiirteistä ja sen yhteiskunnallisesta merkityksestä. Neuvosto totesi seuraavaa: "Vaikka yhteisöllä ei ole suoraa toimivaltaa tällä alalla, sen on otettava huomioon urheilun erityispiirteet, jotka ovat seurausta sen yhteiskunnallisesta sekä koulutukseen ja kulttuuriin liittyvästä merkityksestä". 2. liikunnan kasvatustehtävä - Yhteiskunnallisen merkityksensä takia liikunnalla ja urheilulla on kasvatuksellinen tehtävä. Unesco on asiakirjoissaan monesti korostanut tarvetta liittää liikunta ja urheilu koulutusalan ohjelmiin, koska ne vaikuttavat kansalaisten koulutukseen kaiken kaikkiaan: yhtä lailla fyysiseen kuin sosiaalisten tottumusten kehitykseen. - Raportissaan "Koulutusjärjestelmien konkreettiset tulevaisuuden tavoitteet" [1] komissio eritteli joukon koulutusalan tavoitteita, joihin liitettäviksi liikunta ja urheilu erityisesti soveltuvat. Ensinnäkin on kohennettava opettajien ja kouluttajien koulutusta. Eräässä komission tutkimuksessa [2] tuli ilmi tarve valmentaa liikuntakasvatuksesta vastaavia opettajia entistä paremmin ja määritellä heidän valmennuksensa sisältö. Lisäksi liikunta ja urheilu voivat luoda merkittävällä tavalla uusia työpaikkoja, jos tuetaan alan henkilöstön ammattitaitoa ja tiivistetään alan koulutuksen ja työpaikkojen välistä yhteyttä sekä tuetaan sijoittumista työelämään liikunnan ja urheilun alalla. [1] KOM(2001) 59 lopullinen, 31.1.2001. [2] Euroopan liikuntatieteellisen verkoston Euroopan komissiolle laatima raportti "Liikunta ja työllisyys Euroopassa", syyskuu 1999. - Myös urheilua koskevassa selvityksessä Helsingissä kokoontuneelle Eurooppa-neuvostolle [3] viitataan selkeästi liikunnan kasvatuksellisiin mahdollisuuksiin. Selvityksessä muistutetaan, että koulutusta käsittelevässä komission valkoisessa kirjassa [4] korostetaan seuraavaa: "tietämys voidaan määritellä laajasti perusosaamisen, teknisen osaamisen ja sosiaalisten valmiuksien kasautumiseksi. Sosiaaliset valmiudet liittyvät ihmissuhdekykyihin, kykyyn työskennellä ryhmässä, yhteistyökykyyn, luovuuteen ja laadun tavoitteluun. Nämä ovat kaikki urheilun edustamia arvoja". [3] KOM(1999) 644, 1.12.1999. [4] Komission valkoinen kirja koulutuksesta - Opettaminen ja oppiminen - Kohti kognitiivista yhteiskuntaa, Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto, Luxemburg, 1995. - Toisena komission ilmoittamana tavoitteena on mahdollisuus päästä koulutukseen ja elinikäinen oppiminen [5]. Tähän tavoitteeseen pääsy edellyttää koulutusjärjestelmien demokratisointia, jotta ne olisivat kaikkien kansalaisten käytettävissä. Oppiminen liikunnan kautta on erityisen sovelias keino pyrkiä kyseisiin tavoitteisiin, kun otetaan huomioon, millaiset vaikutukset liikunnalla on eri yhteiskuntaryhmiin. [5] Komission yksiköiden valmisteluasiakirja - Elinikäinen oppiminen, SEC(2000) 1832, 30.10.2000. - Haasteena on myös uudistaa osaamisyhteiskunnan perustaitojen määritelmää. Komissio toteaa, että näihin perustaitoihin kuuluvat "sosiaaliset ja henkilökohtaiset taidot, joiden avulla ihmiset voivat tehdä yhdessä työtä sekä elää onnellista ja täysipainoista elämää". [6] Tässä asiassa liikunnalla on tärkeä tehtävä. Nykyteknologian myötä ihmiset liikkuvat entistä vähemmän ja heidän fyysinen suorituskykynsä on sen takia heikentynyt. Päätetyöskentelyn ansiosta voidaan olla yhteydessä kaukana oleviin ihmisiin, mutta toisaalta tällainen työ lisää eristyneisyyttä sekä heikentää ryhmätyötaitoja ja kykyä hyväksyä yhteiskuntaelämän sääntöjä. [6] Komission raportti - Koulutusjärjestelmien konkreettiset tulevaisuuden tavoitteet, KOM(2001) 59 31.1.2001. - Koulutuksessa on luotava yhteyksiä paikalliseen ympäristöön, Eurooppaan ja koko maailmaan, ja yhteyksien luomisessa liikunta ja urheilu ovat ehdottoman tärkeitä apuvälineitä. Kun luodaan yhteyksiä paikallisympäristöön, paikalliset urheilujoukkueet voivat esimerkiksi hyödyntää entistä paremmin urheiluun tarkoitettua infrastruktuuria. Tällä tavoin luodaan yhteistyötä koulutusalan ja urheiluseurojen kesken. Sama pätee vaihtojen edistämistoimiin. Liikunnan alalla on perinteisesti harjoitettu paljon vaihtotoimintaa, jota hyödyntäen voitaisiin lisätä koululaisvaihtoa. - Liikunta on arvokas apuväline pyrittäessä Comenius-ohjelman tavoitteisiin: edistämään kansainvälisyyskasvatusta, tukemaan muita heikommassa asemassa olevia ryhmiä, torjumaan epäonnistumista koulussa ja ehkäisemään sosiaalista syrjäytymistä. - On syytä huomata, että liikunta soveltuu erityisen hyvin kaikenlaisen syrjinnän kuten sukupuoleen perustuvan tai vammaisten syrjinnän torjumiseen sekä rasismin torjuntaan. Liikunnalla ja urheilulla on siis laaja-alainen vaikutus, joka tukee perustamissopimuksen 13 artiklan mukaisia syrjäytymisen vastaisia yhteisön pyrkimyksiä. Euroopan neuvoston toteamuksen mukaan urheilu tukee näin ollen erinomaisesti demokratiaa yhteiskunnassa. 3. tuetaan vapaaehtoistyötä ja nuorten oppimista koulun ulkopuolella - Joulukuun 17. päivänä 1999 antamassaan päätöslauselmassa [7] neuvosto totesi, että yhteisön nuoriso-ohjelmissa edistetään muun muassa koulun ulkopuolista oppimista. Tässä yhteydessä neuvosto tunnusti urheilun kasvatuksellisen merkityksen ja sen, että urheilun avulla voidaan edistää aktiivista kansalaisuutta, osallistumista, yhteisvastuullisuutta ja suvaitsevaisuutta. [7] EYVL C 8, 12.1.2000. - Neuvosto kehotti komissiota suunnittelemaan yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa toimia, joissa hyödynnetään urheilutoiminnan mahdollisuuksia koulun ulkopuolisessa oppimisessa. Kehotus sopii hyvin komission teettämässä tutkimuksessa [8] saatuihin tuloksiin, joiden mukaan nuoret osallistuvat heikosti järjestötoimintaan. Tutkimuksen perusteella voidaan todeta, että nuoria toimii eniten liikunta- ja urheilujärjestöissä, paljon enemmän kuin uskonnollisissa tai poliittisissa järjestöissä, ammattijärjestöissä taikka nuorisoryhmissä. [8] "Study on the situation of young people and on youth policy in Europe" IARD:n Euroopan komissiolle tekemä tutkimus, Milano, tammikuu 2001. - Urheilun erityispiirteitä koskevassa Nizzan Eurooppa-neuvoston julkilausumassa kannustetaan jäsenvaltioita edistämään vapaaehtoistyön suojelua tarvittaessa yhteisön tuella sen toimivallan puitteissa. - Urheilutapahtumien sekä liikunta- ja urheilujärjestöjen tavallisen toiminnan avulla voitaisiin erityisesti kehittää alan yhteisön laajuista vapaaehtoistyötä. Muihin maanosiin verrattuna Euroopassa järjestetään kaikkein eniten kansainvälisiä urheilukilpailuja. Tätä kokemusta voitaisiin hyödyntää ja luoda urheilujärjestöjen ja koulujen välille pysyvää yhteistyötä, jolla edistettäisiin yhteistä kokemusta vapaaehtoistyöstä ja tällä tavoin koulun ulkopuolella tapahtuvaa oppimista. 4. euroopan liikuntakasvatuksen teemavuoden tavoite - Neuvosto pyysi yhteisöjen toimielimiä tarkastelemaan yhteisön politiikkaa julkilausuman valossa. Perinteisesti urheilua on käsitelty yhteisössä puhtaasti taloudellisesta näkökulmasta, ja yhteisön politiikan puitteissa on suunniteltu vain vähän toimia. Voidaan kuitenkin todeta, että koulutusta koskevan yhteisön toiminnan tavoitteet ja toisaalta liikunta ja urheilu liittyvät selkeästi toisiinsa. - Näin ollen on tärkeää edistää yhteistyötä koulutus- ja liikunta-alan organisaatioiden kesken, jotta voidaan entistä paremmin hyödyntää sekä liikunnan välittämiä arvoja koulutuksessa että yhteisön ohjelmien ja toimien tarjoamia mahdollisuuksia. Parhaillaan koulutusalan ohjelmissa toteutetaan jo yksittäisiä kokeiluja yhteistyössä liikunta- ja urheilujärjestöjen kanssa, muun muassa seuraavia toimia: - liikuntaa ja kouluja koskeva kokeiluhanke yhteistyössä kolmen eurooppalaisen olympiakomitean kanssa; hankkeessa käytetään olympia-aatteen arvoja kouluopetuksessa - liikunnan ja urheilun hyödyntäminen uuden mahdollisuuden tarjoavissa kouluissa ja liikunnan ja urheilun välittämien sopeutumista edistävien arvojen huomioon ottaminen - Sokrates-ohjelman toimet, joilla edistetään koulujen välistä vaihtotoimintaa. - Tässä yhteydessä on syytä selvittää hieman urheilun ja kouluopetuksen välisen yhteistyön tarjoamia mahdollisuuksia. Asetettuihin tavoitteisiin päästään ensi vaiheessa parhaiten Euroopan teemavuoden avulla, joka on laaja mutta rajallisen ajan kestävä toimi. Teemavuoden kokemusten perusteella komission on helpompi laatia ehdotus yhteisön toimeksi neuvoston päätöslauselman [9] mukaisesti. [9] Ks. alaviite 7. - Vuoden 2004 olympialaiset pidetään Ateenassa, olympia-aatteen alkulähteillä. Silloin tiedotusvälineissä voidaan puhua liikunnasta ja urheilusta ja arvojen oikaisusta, jota nykyurheilussa tarvitaan. Nythän urheilua tahraavat rahoitusskandaalit, doping ja urheilutapahtumien liiallinen kaupallistuminen, jotka uhkaavat pilata urheilun todellisen yhteiskunnallisen ja kasvatuksellisen tehtävän. - Euroopan liikuntakasvatuksen teemavuodelle on asetettu seuraavat tavoitteet: (1) Tiedotetaan koulutus- ja liikunta-alan organisaatioille yhteistyön tärkeydestä, kun otetaan huomioon, miten tärkeä kasvatuksellinen merkitys liikunnalla on yhteiskunnallisena ilmiönä, joka tavoittaa kaikki yhteiskuntaryhmät ja erityisesti nuoret. (2) Pohditaan liikunnan välittämien arvojen käyttöä niin sanottujen kasvatuksellisten perustaitojen kehittämiseksi, jotta etenkin nuoret voivat kehittää fyysistä suorituskykyään ja sosiaalisia taitojaan kuten ryhmätyötaitoja, yhteisvastuullisuutta, suvaitsevaisuutta ja reilun pelin kunnioittamista. (3) Korostetaan vapaaehtoistyön myönteisiä vaikutuksia nuorten koulun ulkopuoliseen oppimiseen ja liikunnan kehittämiseen. (4) Edistetään koululaisten vaihtotoimintaa monikulttuurisessa ympäristössä järjestämällä urheilu- ja kulttuuritapahtumia kouluissa tapahtuvan toiminnan yhteydessä. (5) Edistetään keskustelua siitä, mitä toimenpiteitä tarvitaan, jotta koulutusjärjestelmissä voitaisiin liikunnan kautta edistää muita heikommassa asemassa olevien sopeutumista yhteiskuntaan. (6) Tuetaan liikuntaa ja urheilua opetussuunnitelmissa, jotta lisättäisiin koululaisten liikuntaa ja kohotettaisiin tällä tavoin heidän fyysistä kuntoaan. (7) Pohditaan koulutukseen liittyviä ongelmia, jotka koskevat nuorten urheilijoiden yhä varhaisempaa urheilu-uraa. - Näihin tavoitteisiin pääsemiseksi voidaan toteuttaa esimerkiksi seuraavia toimia: - Järjestetään tapaamisia ja tempauksia, myös avaus- ja päätöskonferensseja. - Järjestetään Ateenan olympialaisiin ja vammaisten olympialaisiin liittyviä vapaaehtoistoimia. - Käynnistetään liikuntakasvatuksen arvoihin liittyviä tiedotus- ja mainoskampanjoita. - Tehdään yhteistyötä tiedotusvälineiden kanssa. - Tehdään kyselytutkimuksia ja laaditaan raportteja. - Järjestetään tapahtumia, joissa tiedotetaan erityisesti hyvistä toimintatavoista. - Myönnetään rahoitustukea kansainvälisiin, valtakunnallisiin, alueellisiin ja paikallisiin aloitteisiin, joilla edistetään Euroopan liikuntakasvatuksen teemavuoden tavoitteiden saavuttamista. - Kyseisiä toimia on kuvailtu yksityiskohtaisesti liitteessä. - Euroopan liikuntakasvatuksen teemavuodelle ehdotettu talousarvio on rajallinen. Budjettivallan käyttäjän lopullisesta päätöksestä riippuen siihen on varattu yhteisön tasolla 11,500 miljoonaa euroa vuosiksi 2003 ja 2004. Talousarviosta tuetaan monenlaista toimintaa ja monien toimijoiden osallistumista, ja sitä täydennetään muilla komission ja jäsenvaltioiden aloitteilla. Näin ollen teemavuoden onnistuminen riippuu suurelta osin paikallisten, alueellisten ja valtakunnallisten toimijoiden halusta ja kyvystä osallistua aktiivisesti Euroopan unionin kansalaisten ja organisaatioiden aktivoimiseen. - Komissio rahoittaa viestintäalan organisaatioiden avulla yhtenäisen mainoskampanjan, jossa hyödynnetään kaikkia käytettävissä olevia tiedotusvälineitä, ja vastaa sen hallinnosta. - Komissio pyrkii sääntelypuitteet huomioon ottaen organisoimaan teemavuoden toteuttamisesta jäsennetyn ja säännöllisen näkemystenvaihdon koulutus- ja liikunta-alan organisaatioiden ja niitä edustavien kansalaisjärjestöjen kanssa. - Vuonna 2005 tehtävässä arvioinnissa pystytään tarkastelemaan teemavuoden todellisia vaikutuksia, ja sen perusteella voidaan suunnitella tulevaisuutta. - Teemavuosi linjataan muihin yhteisön toimiin, ja sillä täydennetään niitä. Erityisesti kyseeseen tulee yhteisön syrjinnänvastainen ohjelma ja muu toiminta syrjinnän ja sosiaalisen syrjäytymisen torjumiseksi sekä sukupuolten tasa-arvon hyväksi. Komissio pyrkii lisäksi nivomaan liikuntakasvatukseen liittyvät näkökohdat osaksi kaikkia asiaan liittyviä vuonna 2003 järjestettäviä Euroopan tason tapahtumia. Komission tarkoituksena on edesauttaa teemavuoden tavoitteiden saavuttamista myös muissa yhteisön toimissa. Tässä se hyödyntää näiden alojen ohjelmien puitteissa jo tehtyä työtä ja nimenomaan teemavuotta varten käynnistettäviä toimenpiteitä. - Teemavuotta toteuttaessaan komissio toimii läheisessä yhteistyössä muiden kansainvälisten organisaatioiden, kuten Euroopan neuvoston ja Unescon kanssa. 5. onnistumisen salaisuutena yhteistyö - Jotta Euroopan liikuntakasvatuksen teemavuosi olisi tehokas ja voisi tuottaa kestäviä ja konkreettisia tuloksia, kaikkien osapuolten olisi sitouduttava antamaan aktiivista tukea vuodelle. EU voi tarjota toimintapuitteet liikuntakasvatuksen tuomiseksi esiin, mutta konkreettisten tulosten saavuttamiseksi jäsenvaltioiden on toimittava vahvasti omassa maassaan. - Jäsenvaltioissa parhaiksi osoittautuneet toimintamallit tarjoavat paljon esimerkkejä tavoista edetä. Niiden avulla jäsenvaltiot voivat antaa panoksensa teemavuodelle ja varmistaa, että kaikki osapuolet, erityisesti koulutus- ja liikunta-alan organisaatioissa toimivat osapuolet osallistuvat toimintaan. Esimerkkejä: - Perustetaan yhteisön tason työryhmä, johon kuuluu hallitusten ja koulutus- ja liikunta-alan organisaatioiden sekä muiden merkittävien kansalaisyhteiskunnan osa-alueiden edustajia. - Järjestetään laajapohjainen valtakunnallinen foorumi, jossa tuodaan teemavuotta esiin sekä yritetään saada ihmisiä osallistumaan ja sitoutumaan pitkäaikaisesti teemavuoden tavoitteisiin. Foorumi voisi tarkastella liikuntakasvatusta kyseisessä maassa, muotoilla pitkän aikavälin toimintajulistuksia ja sopia strategisista tavoitteista. Osallistujia kutsuttaisiin esimerkiksi ministeriöiden, kansallisen koordinointikomitean, koulutuksen ja urheilun ammattialajärjestöjen, yhteisöjen, kansalaisryhmien ja perheiden edustajia. Mukaan voitaisiin ottaa myös lainsäädännön parissa työskenteleviä, yritysmaailman edustajia sekä EU:n virastojen ja toimielinten edustajia. - Muotoillaan pitkän aikavälin toimintajulistus tai ajanmukaistetaan sellaista. Julistuksessa asetettaisiin yleisiä tavoitteita ja perusperiaatteita ja luotaisiin käsitteelliset puitteet teemavuodelle valtakunnan tasolla. - Perustetaan laajoja yhteistyökumppanuuksia, joihin kuuluu epätavanomaisia kumppaneita kuten tiedotusvälineiden, nuorisojärjestöjen ja vapaa-ajanjärjestöjen edustajia. - Hajautetaan toiminnan organisointia ja varmistetaan näin, että toimet kohdennetaan ja että niiden tukena on kestävää paikallista osaamista. - Jäsenyyteen valmistautuvia sekä Efta- ja ETA-maita olisi kehotettava harkitsemaan, voisivatko ne tukea aktiivisesti teemavuotta vastaavin sitoumuksin. 6. päätelmät - Euroopassa julkinen mielipide seuraa vuonna 2004 erityisen tarkkaan liikuntaan ja urheiluun liittyviä kysymyksiä. Jalkapallon Euroopan mestaruuskilpailut sekä Ateenan olympialaiset ja vammaisten olympialaiset nostavat huippu-urheilun näyttävästi esille. - Tällöin Euroopan yhteisölle, jossa liikuntakasvatusta on aina pidetty tärkeänä, tarjoutuu erinomainen mahdollisuus tiedottaa jäsenvaltioiden hallituksille sekä koulutus- ja liikunta-alan organisaatioille siitä, miten tärkeää on luoda laajaa yhteistyötä, jotta liikuntaa hyödynnettäisiin entistä paremmin koulutusalalla. - Kun kaupalliset ylilyönnit uhkaavat ammattilaisurheilua ja himmentävät sen kuvaa kansalaisten silmissä, on tärkeää muistuttaa todellisista olympia-aatteen ihanteista, joilla voidaan edistää ihmisten henkilökohtaista kehitystä. Teemavuonna pyritään kohottamaan urheilun mainetta eurooppalaisessa yhteiskunnassa ja torjumaan uuden teknologian käytöstä aiheutuvan liikunnan puutteen ja sosiaalisen syrjäytymisen riskejä. - 2001/0244 (COD) Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS Euroopan liikuntakasvatuksen teemavuodesta 2004 EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 149 artiklan, ottavat huomioon komission ehdotuksen [10], [10] EYVL C ... ottavat huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon [11], [11] EYVL C ... ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon [12], [12] EYVL C ... noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä [13], [13] EYVL C ... sekä katsovat seuraavaa: (1) Laadukkaan koulutuksen edistäminen on yksi Euroopan yhteisön tavoitteista. (2) Nizzassa 7, 8 ja 9 päivänä joulukuuta 2000 kokoontunut Eurooppa-neuvosto tunnusti urheilun kasvatukselliset arvot ja vahvisti tällä tavoin aiemmat julistukset, muun muassa Amsterdamin sopimuksen liitteenä olevan julistuksen N:o 29 urheilusta, jossa urheilu määritellään ihmisiä yhdistäväksi tekijäksi. (3) Nizzassa kokoontunut Eurooppa-neuvosto kehotti yhteisön toimielimiä ottamaan toiminnassaan huomioon urheilun kasvatukselliset arvot perustamissopimuksen eri määräysten nojalla ja korosti, että jäsenvaltioiden on tärkeää edistää vapaaehtoistyötä yhteisön tuella. (4) Joulukuun 17 päivänä 1999 annetussa liikuntaharrastusta koulun ulkopuolisena oppimisena koskevassa neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätöslauselmassa todetaan, että liikuntaharrastuksella voi olla kansalaisyhteiskuntaa vahvistavaa kasvatuksellista arvoa, ja kehotetaan Euroopan komissiota suunnittelemaan yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa johdonmukainen lähestymistapa, jolla pyritään hyödyntämään liikuntaharrastuksen kasvatuksellisia mahdollisuuksia. (5) Euroopan parlamentti on antanut päätöslauselman [14], jossa se vahvistaa urheilun kasvatuksellisia arvoja koskevan Euroopan komission kannan ja korostaa urheiluharrastuksen tärkeyttä omaksuttaessa tärkeitä yhteiskunnallisia arvoja kuten joukkuehenkeä. [14] EYVL C 135, 7.5.2001, s. 252. (6) Lisäksi Euroopan parlamentti on pyytänyt Euroopan komissiota ehdottamaan Euroopan liikuntakasvatuksen teemavuotta. [15] [15] EYVL C 200, 30.6.1997, s. 252. (7) Eurooppalaiseen urheilumalliin liittyvästä komission kuulemisasiakirjasta antamassaan lausunnossa [16] alueiden komitea totesi liikunnan ja urheilun tärkeyden henkilön kehitykselle. [16] CdR 37/99, 15.-16.9.1999. (8) Urheilua koskevassa selvityksessä Helsingissä kokoontuvalle Eurooppa-neuvostolle [17] komissio käsitteli jo kysymystä liikunnan ja urheilun hyödyntämisestä koulutus- ja nuorisoalalla sen välittämien arvojen takia. [17] Ks. alaviite 3. (9) Elinikäistä oppimista [18] ja koulutusjärjestelmien tulevaisuuden tavoitteita [19] koskevissa komission asiakirjoissa on seikkaperäisiä viittauksia lisäarvoon, jota liikuntaa sisältävät toimet voivat tuoda opetuksen laadun parantamiseen. [18] Ks. alaviite 5. [19] Ks. alaviite 6. (10) Yksilöllinen ja ryhmäliikunta tarjoavat asianmukaista vastapainoa uuden teknologian opiskeluun, joka on yksilökohtaista istumatyötä. (11) Urheilu-ura alkaa entistä nuoremmalla iällä, mikä vaikuttaa nuorten opiskeluun. (12) Liikunta ja urheilu edistävät henkilövaihtoa ja monikulttuurista vaihtoa, mutta koulutusalan organisaatiot ja korkeakoulut eivät vielä ole täysimääräisesti hyödyntäneet alan tarjoamia mahdollisuuksia. (13) Vuoden 2004 olympialaiset pidetään Ateenassa, ja niihin liittyy suuri symbolinen lataus ja niillä on voimakkaita mediavaikutuksia. Tätä on hyödynnettävä, kun edistetään demokraattista, kaikille tarkoitettua liikuntaa, johon kaikilla kansalaisilla on mahdollisuus ja joka vahvistaa koulutuspolitiikkaa. Muilla suurilla urheilutapahtumilla, kuten Portugalissa järjestettävällä EURO 2004 -jalkapalloturnauksella voidaan voimistaa teemavuoden viestintävaikutuksia. (14) Tiedotus liikunnan kasvatuksellisista arvoista perustuu pääasiassa tehokkaaseen toimintaan jäsenvaltioissa; täydennykseksi tarvitaan yhteisiä yhteisön tason toimia, sillä teemavuoden avulla voidaan aloittaa yleisön tietoisuuden lisääminen ja vauhdittaa kyseistä toimintaa. (15) Johdonmukaisuus ja täydentävyys muiden yhteisön toimien kanssa on välttämätöntä erityisesti torjuttaessa syrjintää ja sosiaalista syrjäytymistä sekä edistettäessä koulutusta, ihmisarvoa ja sukupuolten tasa-arvoa. (16) Euroopan talousalueesta tehdyssä sopimuksessa (ETA-sopimuksessa) määrätään Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Euroopan talousalueeseen kuuluvien Euroopan vapaakauppa-alueen maiden (Efta- ja ETA-maiden) koulutus- ja nuorisoalan yhteistyön laajentamisesta. (17) Mahdollisuus osallistua teemavuoteen on annettava myös Keski- ja Itä-Euroopan ehdokasmaille Eurooppa-sopimuksissa ja niiden lisäpöytäkirjoissa sekä asianomaisten assosiaationeuvostojen päätöksissä vahvistetuin edellytyksin. Kyproksen osallistuminen rahoitetaan lisämäärärahojen perusteella maan kanssa sovittavien menettelyjen mukaisesti ja Maltan ja Turkin osallistuminen rahoitetaan lisämäärärahojen perusteella perustamissopimuksen määräysten mukaisesti. (18) Tässä päätöksessä vahvistetaan teemavuoden voimassaolon ajaksi myönnettävän kokonaisrahoituksen määrä, jota budjettivallan käyttäjä pitää ensisijaisena ohjeenaan Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välillä talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja talousarviomenettelyn parantamisesta 6 päivänä toukokuuta 1999 tehdyn toimielinten sopimuksen [20] 33 kohdan mukaisesti. [20] EYVL C 172, 18.6.1999, s. 1. (19) Ottaen huomioon perustamissopimuksen 5 artiklassa vahvistettu toissijaisuusperiaate voidaan todeta, että jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa ehdotetun toiminnan tavoitetta muun muassa siksi, että kysymys on luonteeltaan koko yhteisön laajuinen ja toiminnassa tarvitaan monenkeskistä yhteistyötä, kansainvälistä tietojenvaihtoa ja hyvien toimintamallien levittämistä koko yhteisöön. Kyseisessä artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tämä päätös ei ylitä sitä, mikä on tarpeellista näiden tavoitteiden saavuttamiseksi. OVAT PÄÄTTÄNEET SEURAAVAA: 1 artikla Liikuntakasvatuksen teemavuoden perustaminen Julistetaan vuosi 2004 Euroopan liikuntakasvatuksen teemavuodeksi. 2 artikla Tavoitteet Euroopan liikuntakasvatuksen teemavuodelle on asetettu seuraavat tavoitteet: 1. Tiedotetaan koulutus- ja liikunta-alan organisaatioille yhteistyön tärkeydestä, kun otetaan huomioon, miten tärkeä kasvatuksellinen merkitys liikunnalla ja urheilulla on yhteiskunnallisena ilmiönä, joka tavoittaa kaikki yhteiskuntaryhmät ja erityisesti nuoret. 2. Pohditaan liikunnan välittämien arvojen käyttöä niin sanottujen kasvatuksellisten perustaitojen kehittämiseksi, jotta etenkin nuoret voivat kehittää fyysistä suorituskykyään ja sosiaalisia taitojaan kuten ryhmätyötaitoja, yhteisvastuullisuutta, suvaitsevaisuutta ja reilun pelin kunnioittamista. 3. Hyödynnetään vapaaehtoistyön myönteisiä vaikutuksia erityisesti nuorten koulun ulkopuoliseen oppimiseen ja liikunnan kehittämiseen. 4. Edistetään koululaisvaihtojen kasvatuksellista merkitystä monikulttuurisessa ympäristössä järjestämällä urheilu- ja kulttuuritapahtumia kouluissa tapahtuvan toiminnan yhteydessä. 5. Edistetään keskustelua siitä, mitä toimenpiteitä tarvitaan, jotta koulutusjärjestelmissä voitaisiin liikunnan kautta edistää muita heikommassa asemassa olevien sopeutumista yhteiskuntaan. 6. Tuetaan liikuntaa ja urheilua opetussuunnitelmissa, jotta lisättäisiin koululaisten liikuntaa ja kohotettaisiin tällä tavoin heidän fyysistä kuntoaan. 7. Pohditaan koulutukseen liittyviä ongelmia, jotka koskevat nuorten urheilijoiden yhä varhaisempaa urheilu-uraa. 3 artikla Toimenpiteiden sisältö 1. Edellä 2 artiklassa asetettujen tavoitteitten saavuttamiseksi suunniteltujen toimenpiteiden on sisällettävä tukea seuraaville: a) Järjestetään tapaamisia ja tempauksia, myös avaus- ja päätöskonferensseja. b) Järjestetään Ateenan olympialaisiin ja vammaisten olympialaisiin ja muihin suuriin urheilutapahtumiin liittyviä vapaaehtoistoimia. c) Käynnistetään liikuntakasvatuksen arvoihin liittyviä tiedotus- ja mainoskampanjoita. d) Tehdään yhteistyötä tiedotusvälineiden kanssa. e) Tehdään kyselytutkimuksia ja tutkimuksia. f) Järjestetään tapahtumia, joissa tiedotetaan erityisesti hyvistä toimintatavoista. g) Myönnetään rahoitustukea kansainvälisiin, valtakunnallisiin, alueellisiin ja paikallisiin aloitteisiin, joilla edistetään pääsyä Euroopan liikuntakasvatuksen teemavuoden tavoitteisiin. 2. Edellä 1 kohdassa tarkoitetut toimenpiteet esitetään yksityiskohtaisesti liitteessä. 4 artikla Päätöksen täytäntöönpano ja yhteistyö jäsenvaltioiden kanssa 1. Komissio takaa tämän päätöksen nojalla toteutettavien toimien täytäntöönpanon. 2. Kunkin jäsenvaltion on nimettävä yksi tai useampia asianmukaisia elimiä, jotka vastaavat osallistumisesta teemavuoteen ja toimien yhteensovittamisesta jäsenvaltiossa avustamalla komissiota 7 artiklan mukaisessa valintamenettelyssä. 5 artikla Rahoitusjärjestelyt 1. Luonteeltaan yhteisön laajuisiin toimiin, sellaisina kuin ne on kuvattu liitteessä olevassa A-osassa, voidaan myöntää enintään 80 prosentin tuki Euroopan yhteisöjen yleisestä talousarviosta. 2. Luonteeltaan paikallisiin, alueellisiin, valtakunnallisiin tai kansainvälisiin toimiin, sellaisina kuin ne on kuvattu liitteessä olevassa B-osassa, voidaan myöntää Euroopan yhteisöjen yleisestä talousarviosta yhteisrahoitusta määrä, joka vastaa enintään 50 prosenttia toimen kokonaiskustannuksista. 6 artikla Haku- ja valintamenettely 1. Kun toimelle haetaan 5 artiklan 2 kohdan nojalla yhteisrahoitusta yhteisön talousarviosta, 4 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut elimet toimittavat hakemukset komissiolle. Hakemuksissa on oltava tiedot, joiden perusteella lopputuloksia voidaan arvioida objektiivisin kriteerein. Komissio ottaa tarkasti huomioon kyseisten elinten arviot. 2. Komissio päättää toimille 5 artiklan nojalla myönnettävästä kokonais- tai yhteisrahoituksesta kuultuaan asiantuntijaryhmää. Komissio varmistaa, että tuki jakautuu tasaisesti jäsenvaltioiden sekä asiaan liittyvien eri toiminta-alojen kesken. 3. Komissio takaa (esimerkiksi valtakunnallisten ja alueellisten yhteyspisteiden välityksellä) yhteistyössä 4 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen elinten kanssa, että ehdotuspyynnöt julkaistaan riittävän ajoissa ja mahdollisimman laajasti. 7 artikla Johdonmukaisuus ja täydentävyys 1. Komissio huolehtii yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa, että tässä päätöksessä säädetyt toimet ovat johdonmukaisia yhteisön muiden toimien ja aloitteiden kanssa. 2. Komissio varmistaa, että Euroopan liikuntakasvatuksen teemavuosi ja muut olemassa olevat yhteisön, kansalliset ja alueelliset aloitteet ja voimavarat täydentävät toisiaan mahdollisimman hyvin, sikäli kuin näillä aloitteilla ja voimavaroilla voidaan edistää teemavuoden tavoitteiden saavuttamista. 8 artikla Efta- ja ETA-maiden, Keski- ja Itä-Euroopan assosioituneiden maiden, Kyproksen, Maltan ja Turkin osallistuminen Euroopan liikuntakasvatuksen teemavuoteen voivat osallistua - Efta- ja ETA-maat ETA-sopimuksessa vahvistetuin edellytyksin - Keski- ja Itä-Euroopan ehdokasvaltiot Eurooppa-sopimuksissa ja niiden lisäpöytäkirjoissa sekä asianomaisten assosiaationeuvostojen päätöksissä vahvistetuin edellytyksin - Kypros; osallistuminen rahoitetaan lisämäärärahojen perusteella kyseisen maan kanssa sovittavien menettelyjen mukaisesti - Malta ja Turkki; osallistuminen rahoitetaan lisämäärärahojen perusteella perustamissopimuksen määräysten mukaisesti. 9 artikla Talousarvio 1. Kokonaisrahoitus tämän päätöksen täytäntöönpanemiseksi on 11,5 miljoonaa euroa (josta 8 miljoonaa euroa myönnetään vuodeksi 2004 ja 3.5 euroa vuodeksi 2003, valmistautuaksemme tälle eurooppavuodelle 1 päivästä tammikuuta 2003 alkaen. 2. Budjettivallan käyttäjä hyväksyy vuosittaiset määrärahat rahoitusnäkymien puitteissa. 3. Rahoitusta voidaan myöntää vuodeksi 2004 komission aloitteesta myös tekniseen ja hallinnolliseen apuun liittyviin menoihin; toimista on oltava hyötyä sekä komissiolle että toimen edunsaajille eivätkä ne saa kuulua pysyviin julkisiin palveluihin; toimien on liityttävä toimenpiteiden määrittelyyn, valmisteluun, hallintoon, seurantaan, tarkastukseen ja valvontaan. 10 artikla Kansainvälinen yhteistyö Komissio voi tehdä Euroopan liikuntakasvatuksen teemavuoden puitteissa yhteistyötä asiaan liittyvien kansainvälisten järjestöjen kanssa. 11 artikla Seuranta ja arviointi Komissio toimittaa viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2005 Euroopan parlamentille, neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle raportin tässä päätöksessä säädettyjen toimien täytäntöönpanosta, tuloksista ja yleisarvioinnista. 12 artikla Voimaantulo Tämä päätös tulee voimaan päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Tehty Brysselissä Euroopan parlamentin puolesta Neuvoston puolesta Puhemies Puheenjohtaja LIITE 3 artiklassa tarkoitettujen toimenpiteiden luonne A) Yhteisön laajuinen toiminta 1. Kokoukset ja tapahtumat: a) yhteisön tason kokoukset b) tietoisuutta urheilun kasvatustehtävästä lisäävät tapahtumat, myös Euroopan liikuntakasvatuksen teemavuoden avaus- ja päätöstapahtumat. c) vuonna 2004 pidettävien Ateenan olympialaisten ja vammaisten olympialaisten ja muiden yhteisön alueella järjestettävien suurten urheilutapahtumien järjestelyihin liittyvät vapaaehtoistoimet. 2. Tiedotus- ja mainoskampanjat, joihin sisältyy seuraavia: a) tunnuksen ja tunnuslauseiden laatiminen Euroopan liikuntakasvatuksen teemavuodelle käytettäviksi kaiken teemavuoteen liittyvän toiminnan yhteydessä b) yhteisön laajuinen tiedotuskampanja c) välineiden ja materiaalin tuottaminen koko yhteisön alueella d) eurooppalaisten koulutus- ja liikunta-alan organisaatioiden aloitteet, joilla pyritään levittämään tietoja Euroopan liikuntakasvatuksen teemavuodesta e) Euroopan liikuntakasvatuksen teemavuoden saavutuksia ja liikuntaan liittyviä kokemuksia esiin tuovat Euroopan laajuiset kilpailut. 3. Muut toimenpiteet: a) yleisradiotoimintaa harjoittavien ja muiden viestintäalan organisaatioiden kanssa tehtävä yhteistyö, jolla pyritään levittämään tietoja Euroopan liikuntakasvatuksen teemavuodesta, helpottamaan uusien apuvälineiden avulla (kuten kuulovammaisille tarkoitettua tekstitystä ja näkövammaisille tarkoitettua kuvankuvausta) teemavuotta koskevien tietojen saantia muissa ohjelmissa sekä parantamaan urheilun kasvatustehtävää koskevaa viestintää b) yhteisön laajuiset selvitykset ja tutkimukset, joilla pyritään muun muassa c) pääsemään 2 kohdassa mainittuihin tavoitteisiin d) laatimaan Euroopan liikuntakasvatuksen teemavuoden vaikutusten arviointi liitettäväksi Eurobarometri-tutkimukseen ja arviointiraporttiin teemavuoden tehokkuudesta ja vaikutuksista. 4. Rahoitus voidaan järjestää seuraavasti: a) erityisesti viestintään, selvityksiin ja tutkimuksiin liittyvien tavaroiden ja palvelujen suora hankinta avointen ja/tai rajoitettujen tarjouspyyntöjen kautta b) avustukset kustannuksiin yhteisön tason tapahtumista, joilla tuodaan esiin Euroopan liikuntakasvatuksen teemavuotta ja tehdään sitä tunnetuksi; rahoitus on enintään 80 prosenttia kokonaiskustannuksista. B) Valtakunnallinen toiminta Paikallisille, alueellisille, valtakunnallisille ja kansainvälisille toimenpiteille voidaan tietyin edellytyksin myöntää yhteisön talousarviosta rahoitusta, joka on enintään 50 prosenttia niiden kokonaiskustannuksista, ehdotetun toimen luonteen ja sisällön mukaan. Tällaisia toimia voivat olla muun muassa seuraavat: 1. Euroopan liikuntakasvatuksen teemavuoden tavoitteisiin liittyvät toimenpiteet, myös teemavuoden avaustapahtuma 2. muut kuin edellä A kohdassa mainitut tiedotuskampanjat ja hyvien toimintatapojen levittämiseen liittyvät toimet 3. palkinnot ja kilpailut 4. muut kuin edellä A kohdassa mainitut selvitykset ja tutkimukset. C) Toiminta, johon ei myönnetä rahoitustukea Euroopan unionin yleisestä talousarviosta Yhteisö antaa moraalisen tukensa, johon kuuluu kirjallinen valtuutus käyttää Euroopan liikuntakasvatuksen teemavuoden tunnusta ja muuta siihen liittyvää aineistoa, julkisten tai yksityisten organisaatioiden aloitteille, jos organisaatiot pystyvät komissiota tyydyttävällä tavalla osoittamaan, että aloitteet toteutetaan vuoden 2004 aikana ja todennäköisesti auttavat merkittävästi Euroopan liikuntakasvatuksen teemavuoden yhden tai useamman tavoitteen saavuttamisessa. RAHOITUSSELVITYS Politiikan ala: koulutus ja kulttuuri Toiminnan ala: audiovisuaalipolitiikka ja urheilu Toimenpiteen nimi: Euroopan liikuntakasvatuksen teemavuosi 2004 1. Budjettikohta ja sen nimi - uusi budjettikohta B3-1004 - Euroopan liikuntakasvatuksen teemavuosi - kyseinen budjettikohta on liitettävä hallintomenoihin liittyvään budjettikohtaan B3-1004A. 2. NUMEROTIEDOT 2.1 Toimenpiteen kokonaismäärärahat (B-osa): - 11,5 miljoonaa euroa maksusitoumusmäärärahoina (3,5 miljoonaa euroa ja 8 miljoonaa euroa vuodeksi 2004) 2.2 Toimenpiteen soveltamisaika: 1.1.2003-12.12.2004 (vuosi 2003 on valmisteluvuosi). 2.3 Monivuotinen kokonaismenoarvio: a) Maksusitoumusmäärärahojen/maksumäärärahojen aikataulu (rahoitustuki) (vrt. kohta 6.1.1) miljoonaa euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) >TAULUKON PAIKKA> b) Tekninen ja hallinnollinen apu ja tukimenot (vrt. kohta 6.1.2) >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> c) Henkilöstö- ja muiden hallintomenojen kokonaisvaikutus rahoitukseen (Katso kohdat 7.2 ja 7.3). >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> 2.4 Yhteensopivuus rahoitussuunnitelman ja rahoitusnäkymien kanssa - |X| Ehdotus on tehdyn rahoitussuunnitelman mukainen. 2.5 Vaikutukset tuloihin |X| Ei vaikuta tuloihin (kyseessä ovat toimenpiteen toteuttamiseen liittyvät tekniset näkökohdat). 3. BUDJETTITIEDOT >TAULUKON PAIKKA> 4. OIKEUSPERUSTA - Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 149 artikla. - Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o .../.../EY, tehty [date ], Euroopan liikuntakasvatuksen teemavuodesta 2004. 5. KUVAUS JA PERUSTELUT 5.1 Yhteisön toiminnan tarve 5.1.1 Toiminnan tavoitteet Liikunta on erinomainen kasvatuksen apuväline, jonka avulla on hyvä tasapainottaa teknisten ja sosiaalisten taitojen välistä tasapainoa. Koulutusjärjestelmissä on olemassa sellaisen epätasapainon vaara, että uuteen teknologiaan keskittyneessä koulutuksessa laiminlyödään henkilön kokonaisvaltaista koulutusta. Urheilua ovat tahranneet liiallinen kaupallistuminen, doping ja väkivalta, kuten komissio korosti selvityksessään Helsingissä kokoontuneelle Eurooppa-neuvostolle [21]. [21] KOM(1999) 644, 1.12.1999. Lisäksi asiantuntijat näkevät liikunnan erinomaisena apuvälineenä koulun ulkopuolisen opetuksen ja kansalaisten kehittämisessä. Liikuntaa harrastetaan hyvin laajasti yhteiskunnassa, ja tämän ansiosta sen avulla voidaan levittää kasvatuksellisia arvoja, kuten Eurooppa-neuvosto, neuvosto ja Euroopan parlamentti ovat todenneet. Ne ovatkin pyytäneet komissiota ottamaan huomioon liikunnan kasvatuksellisen merkityksen koulutukseen ja nuorisoon liittyvän yhteisön toimivallan puitteissa. On syytä edistää koulujen ja liikunta-alan tahojen yhteistyötä, ja tätä varten on tärkeää rakentaa jälleen urheilun ja liikunnan uskottavuutta kasvatusvälineenä. Toiminnan tavoite voidaan määritellä seuraavasti: - Osoitetaan Euroopan kansalaisille, että viihdenäkökohtien ohella urheilu on edelleen hyvin tärkeä kasvatuksen apuväline sekä fyysisen ulottuvuutensa että välittämiensä sosiaalisten arvojen ansiosta. - Valistetaan eurooppalaista yhteiskuntaa ja koulutusalan tahoja tarpeesta kohentaa Euroopan opiskelijoiden fyysistä kuntoa ja sosiaalisia tottumuksia ja tarjoamalla siten vastapainoa liian tekniseen oppimiseen ja tottumuksiin olla liikkumatta. - Kannustetaan yhteisön koulutus- ja liikunta-alan organisaatioita luomaan entistä tiiviimpää yhteistyötä, jotta liikunta ja sen välittämät arvot nivottaisiin entistä paremmin koulutukseen. - Osoitetaan eurooppalaiselle yhteiskunnalle, että yhteisö on kiinnostunut urheilun sosiaalisista ja kasvatuksellisista näkökohdista eikä vain sen taloudellisista näkökohdista. - Tavoitteena on ensisijaisesti tiedottaa kansalaisille liikunnan tärkeydestä koulutuksessa, ja näin ollen ongelman ratkaisuun näyttää soveltuvan parhaiten eurooppalaisen teemavuoden järjestäminen, jolla on kauaskantoisia vaikutuksia. Vuonna 2004 järjestetään myös Ateenan olympialaiset ja vammaisten olympialaiset, ja näin voidaan hyödyntää myös niiden mediavaikutuksia ja näyttää Euroopan kansalaisille urheilun sosiaalinen puoli ja sen lisäarvo koulutuksen parantamisen osatekijänä. Laaja mutta kestoltaan rajallinen eurooppalainen teemavuosi soveltuu erityisen hyvin yhteisön toimeksi, koska pääasiallisena tavoitteena on edistää liikunnan kasvatuksellisten arvojen käyttöä kehitettäessä koulutusohjelmia ja etenkin koulun ulkopuolista oppimista. Tähän pyritään luomalla entistä tiiviimpää yhteistyötä koulutus- ja liikunta-alan organisaatioiden välille. Suunnitelluilla toimilla pyritään - edistämään koulujen ja liikunta-alan organisaatioiden yhteistyötä - hyödyntämään nuorten vapaaehtoistyötä koulutuksen parantamisen apuvälineenä - tarjoamaan pohja myöhempiä yhteisön laajuisia liikunta-alan toimia varten - mittaamaan teemavuoden toimien vaikutuksia kansalaisiin ja erittelemään toimea kommunikaation kannalta ja tiettyjen viestien liittämistä suuriin urheilutapahtumiin. 5.1.2 Ennakkoarviointiin liittyvät toimenpiteet Komissio teki ennakkoarvioinnin helmi-kesäkuussa 2001. Kun teemavuosi oli valittu välineeksi, tietoja kerättiin komission sisältä (Sokrates- ja Nuoriso-ohjelman arvioinnit sekä arvioinnit rasismin vastaisesta teemavuodesta ja elinikäisen oppimisen teemavuodesta). Arvioinnissa otettiin huomioon Euroopan kielten teemavuodesta vastaavan yksikön kokemukset. Kommunikaatioon ja suhteisiin urheilu- ja liikunta-alan organisaatioiden kanssa liittyvien näkökohtien osalta otettiin huomioon myös raportti, jonka komissio laati vuonna 1992 yhteisön roolista Albertvillen ja Barcelonan olympialaisissa. Mietittäessä, onko yhteisön tason toiminta perusteltua, on todettava, että liikunta ja urheilu edustavat varmasti Euroopan yhteisössä kaikkein parhaiten järjestäytynyttä alaa. Ei liene muita verkkoja - kulttuuri- tai koulutusalan verkkoja - joita varten olisi pysyviä eurooppalaisia rakenteita. Lisäksi liikunta ja urheilu ovat luonteeltaan Euroopan laajuista toimintaa ja mahdollistavat tällä tavoin sen harrastajien vaihtotoiminnan. Liikuntakasvatukseen liittyvä toiminta tarkoittaa lähes automaattisesti yhteisön tason toimintaa eri yhteistyötahojen järjestäytymistavan takia. Ennakkoarvioinnissa korostetaan myös tarvetta tehdä yhteistyötä seuraavien tahojen kesken: - valtakunnalliset ja Euroopan laajuiset koulutus- ja liikunta-alan organisaatiot - toimielimet, jäsenvaltiot ja tiedotusvälineet, jotta julkiselle mielipiteelle tiedotettaisiin liikunnan kasvatustehtävistä - julkishallinnon eri tasot, jotta teemavuosi onnistuisi mahdollisimman hyvin. Organisaatioon liittyen tehtiin seuraavat päätelmät: - laaditaan vuonna 2002 keskeisiä viestintätoimia koskevat yksityiskohtaiset ohjeet, jotta ollaan toimintakykyisiä heti 1.1.2003 ja voidaan käynnistää viestintä- ja profilointitoimia heti 1.1.2004 - laaditaan vuonna 2002 ehdotuspyyntöjen tekstit sen takaamiseksi, että toimia voidaan toteuttaa vuoden 2004 ensimmäisinä kuukausina - vältetään tilanne, jossa toimien rahoitusedellytykset aiheuttavat vastuussa olevalle yksikölle mahdottoman hallintotaakan, joka estää teemavuoden toteutuksen - käsitellään ensisijaisina toimet, joilla on todellista viestinnällistä merkitystä, joilla saavutetaan laajoja väestöryhmiä ja joiden avulla voidaan samalla testata toimintamuotojen tehokkuutta tulevia ehdotuksia silmällä pitäen. 5.1.3 Jälkiarvioinnin perusteella toteutettavat toimenpiteet Komissio toimittaa päätöksen 12 artiklan mukaisesti viimeistään 31. joulukuuta 2005 Euroopan parlamentille, neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle raportin Euroopan liikuntakasvatuksen teemavuoden täytäntöönpanosta, tuloksista ja yleisarvioinnista. 5.2 Suunnitellut toimet ja yhteisön rahoitustukea koskevat yksityiskohtaiset säännöt - Kyseisiin tavoitteisiin voidaan pyrkiä muun muassa seuraavilla toimilla: 5.2.1 Kohderyhmä Euroopan liikuntakasvatuksen teemavuosi keskittyy pääasiassa valistamaan suoraan suurta yleisöä siitä, miten liikuntaa hyödyntämällä voitaisiin parantaa koulutusjärjestelmiä. Teemavuosi kohdennetaan kaikille Euroopan unionin asukkaille iästä ja sosiaalisesta taustasta riippumatta. Tämän tavoitteen puitteissa tiedotuskampanjat ja -materiaali vaihtelevat kohteena olevien alaryhmien mukaan. Alaryhmiä voivat olla muun muassa seuraavat: - koululaiset - koululaisten vanhemmat - koulutusalalla työskentelevät - koulutusalan organisaatioiden johtajat - urheilu- ja liikunta-alan organisaatioiden johtajat - koulutus- ja liikunta-alan organisaatiot raja-alueilla. 5.2.2 Erityistavoitteet Erityistavoitteina ja tulosindikaattoreina ovat seuraavat - luodaan koulutus- ja liikunta-alan organisaatioiden pysyviä yhteisön laajuisia ja valtakunnallisia yhteistyöverkkoja, joiden avulla edistetään liikuntaa kouluissa; tavoitteena on perustaa vähintään yksi yhteistyöverkko maata kohti sekä yksi Euroopan laajuinen verkko - järjestetään vapaaehtoisia koulutustoimia vuonna 2004 pidettävien Ateenan olympialaisten ja vammaisten olympialaisten sekä yhteisön alueella järjestettävien muiden merkittävien urheilutapahtumien yhteydessä; tavoitteena on aktivoida mahdollisimman suuri määrä nuoria ja antaa heille asianmukaista koulutusta - järjestetään rajatylittäviä ja/tai valtakunnallisia vapaaehtoisia koulutustoimia, joissa voidaan kokeilla tämäntyyppisen toiminnan tarjoamia mahdollisuuksia - edistetään koulutusalan vaihto-ohjelmia käyttäen liikuntaa vaihdon liikkeellepanevana voimana; ohjelmiin voidaan yhdistää myös esimerkiksi kulttuuritoimintaa; indikaattorina käytetään vaihtojen määrää valtiota kohti - valmistellaan tukitoimia nuorille huippu-urheilijoille sen takaamiseksi, että heille taataan urheilu-uran ohella asianmukainen koulutustaso; toimen tehokkuutta voidaan testata laskemalla kussakin valtiossa toteutettujen toimien määrä. 5.2.3 Toimintamuodot Teemavuonna on tarkoitus toteuttaa seuraavia toimintamuotoja: 1. Kokoukset ja tapahtumat: a) kokoukset b) tietoisuutta liikuntakasvatuksesta lisäävät tapahtumat, myös teemavuoden avaus- ja päätöstapahtumat. 2. Tiedotus- ja mainoskampanjat, joihin sisältyy muun muassa verkkosivun perustaminen ja tiedotusmateriaalin tuottaminen. 3. Yleisradiotoimintaa harjoittavien ja muiden viestintäalan organisaatioiden kanssa tehtävä yhteistyö, jolla pyritään levittämään tietoja teemavuodesta, helpottamaan uusien työkalujen avulla (kuten kuulovammaisille tarkoitettua tekstitystä ja näkövammaisille tarkoitettua kuvankuvausta) teemavuotta koskevien tietojen saantia muissa ohjelmissa sekä parantamaan urheilun kasvatustehtävää koskevaa viestintää. 4. Yhteisön laajuiset selvitykset ja tutkimukset, joilla pyritään a) pääsemään päätöksen 2 artiklassa mainittuihin tavoitteisiin b) laatimaan liikuntakasvatuksen teemavuoden vaikutusten arviointi liitettäväksi Eurobarometri-tutkimukseen ja arviointiraporttiin teemavuoden tehokkuudesta ja vaikutuksista. 5. Järjestetään vapaaehtoistyöntekijöitä vuonna 2004 Ateenassa pidettäviin olympialaisiin ja vammaisten olympialaisiin sekä muihin yhteisön laajuisiin, valtakunnallisiin tai rajatylittäviin tapahtumiin. - Rahoitus voidaan järjestää seuraavilla tavoilla: - erityisesti viestintään liittyvien tavaroiden ja palvelujen suora hankinta tarjouspyyntöjen kautta - avustukset kustannuksiin Euroopan tason tapahtumista, joilla tuodaan esiin teemavuotta ja tehdään sitä tunnetuksi; rahoitus on enintään 80 prosenttia niiden kokonaiskustannuksista. 6. Paikallisille, alueellisille, valtakunnallisille ja kansainvälisille toimenpiteille voidaan tietyin edellytyksin myöntää yhteisön talousarviosta rahoitusta, joka on enintään 50 prosenttia niiden kokonaiskustannuksista, ehdotetun toimen luonteen ja sisällön mukaan. 7. Yhteisö antaa moraalisen tukensa, johon kuuluu kirjallinen valtuutus käyttää Euroopan liikuntakasvatuksen teemavuoden tunnusta ja muuta siihen liittyvää aineistoa, julkisten tai yksityisten organisaatioiden aloitteille, jos organisaatiot pystyvät komissiota tyydyttävällä tavalla osoittamaan, että aloitteet toteutetaan vuoden 2004 aikana ja todennäköisesti auttavat merkittävästi teemavuoden yhden tai useamman tavoitteen saavuttamisessa 5.3 Toteutusta koskevat yksityiskohtaiset säännöt Teemavuoden hallinnosta vastaa suoraan komissio. Komissio vaihtaa säännöllisesti näkemyksiä koulutus- ja liikunta-alalla toimivien valtion organisaatioiden ja kansalaisjärjestöjen kanssa. 6. RAHOITUSVAIKUTUKSET 6.1 Kokonaisrahoitusvaikutus, B-osa (koko ohjelmakaudeksi) 6.1.1 Rahoitustuki Maksusitoumusmäärärahat milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) >TAULUKON PAIKKA> 6.1.2 Tekninen ja hallinnollinen apu, tukimenot ja tietotekniikkakustannukset (maksusitoumusmäärärahat) >TAULUKON PAIKKA> Tukimenot muodostuvat pääasiassa teemavuoden rahoituksesta täytäntöönpanevalle toimistolle, joka perustetaan antamaan teknistä apua koulutuksen ja kulttuurin ohjelmien täytäntöönpanoon. Lisäksi teemavuoden yhteydessä rahoitettujen hankkeiden tarkastuksia varten on varattu tietty määrä. 6.2 Toimenpidekohtainen kustannuslaskelma, B-osa (koko ohjelmakaudeksi) Maksusitoumusmäärärahat milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) >TAULUKON PAIKKA> 6.2.1 Yhteisön laajuiset toimenpiteet Toimet käynnistää yleensä komissio kuultuaan asiantuntijaryhmää. Useimmat toimet annetaan tarjouspyynnön perusteella valittavan osapuolen toteutettaviksi, ja ne rahoitetaan 100-prosenttisesti yhteisön varoista. Muihin toimiin voidaan myöntää rahoitusta yhteisön talousarviosta enintään 80 prosenttia niiden kokonaiskustannuksista, mikäli ne edesauttavat merkittävällä tavalla teemavuoden tavoitteiden saavuttamista. - Kokoukset ja tapahtumat Vaikuttaa realistiselta arviolta, että teemavuonna tarvitaan ainakin neljä näkyvää, eri puolilla yhteisöä järjestettävää yhteisön laajuista tapahtumaa, jotta vuoden teemat saadaan Euroopan asukkaiden valtaosan tietoon ja iskostettua heidän tietoisuuteensa. Yhdellä tapahtumalla avataan teemavuosi ja toisella päätetään se, ja niiden välisenä aikana järjestetään tasaisin välein kaksi teemakohtaista tapahtumaa. Kustannusten voidaan odottaa olevan noin 0,2 miljoonaa euroa tapahtumaa kohti, kun järjestelykustannukset ja komission kutsuman monilukuisen osallistujajoukon (keskimäärin noin 200 hengen) kulukorvaukset otetaan huomioon. Neljän tapahtuman yhteiskustannukset ovat 0,9 miljoonaa euroa. - Yhteisön laajuiset mainos- ja tiedotuskampanjat: 3,0 miljoonaa euroa seuraavasti: - suunnittelu ja markkinointimateriaali: 0,4 miljoonaa euroa - strateginen neuvonta, mediasuhteet, tiedotusmateriaalin suunnittelu ja tuotanto painettua sanaa sekä audiovisuaalista ja sähköistä mediaa varten, puhelinpalvelu, Internet-sivuston suunnittelu ja hallinto: 0,8 miljoonaa euroa - esimerkiksi sellaisten vaihtoehtoisten kanavien käyttö, jotka pystyvät saavuttamaan asiaankuuluvia alalla toimivia tahoja vertaisneuvontajärjestelmien kautta; tuetaan myös liikuntakasvatuksen teemavuotta markkinoivien kilpailujen ja tempausten järjestämistä suurilla Euroopan laajuisilla tai kansainvälisillä messuilla ja urheilutapahtumissa ja edistetään sponsorien ja muiden tukijoiden hankintaa: 0,3 miljoonaa euroa - tuet eurooppalaisille organisaatioille sellaisten Euroopan laajuisten erikoistapahtumien kustannusten kattamiseen, joissa tiedotetaan teemavuodesta ja lisätään yleisön tietoisuutta siitä; rahoitusosuus on enintään 80 % niiden kokonaiskustannuksista (1,5 miljoonaa euroa). - Yhteistyö tiedotusvälineiden kanssa: 0,08 miljoonaa euroa valmistelevan vuoden 2003 talousarviosta. - Selvitykset ja tutkimukset: 0,52 miljoonaa euroa, josta 0,37 miljoonaa euroa valmistelevan vuoden talousarviosta. Liikuntakasvatukseen liittyvän politiikan tulevaisuudennäkymiä koskevan asiantuntijapaneelin tutkimuksen arvioidut kustannukset ovat 0,12 miljoonaa euroa. Huippu-urheilijoiden koulutusta ja pääsyä työelämään koskevan tutkimuksen arvioidut kustannukset ovat 0,25 miljoonaa euroa. Teemavuoden tehokkuudesta ja vaikutuksista laaditaan arviointiraportti (0,1 miljoonaa euroa). Jotta voitaisiin arvioida teemavuoden vaikutuksia kansalaisten keskuudessa, liitetään Eurobarometri-tutkimukseen kysymyksiä, joilla selvitetään esimerkiksi se, kuinka moni oli kuullut teemavuodesta ja kuinka moni katsoi sen auttaneen heitä muuttamaan asenteitaan: 0,05 miljoonaa euroa. - Vapaaehtoinen koulutustoimi vuonna 2004 pidettävissä Ateenan olympialaisissa ja vammaisten olympialaisissa. Ranskassa pidetyissä jalkapallon maailmanmestaruuskisoissa saadun kokemuksen perusteella 0,75 miljoonaa euroa varataan vastaavan toimen järjestämiseen. 6.2.2 Valtakunnalliset toimenpiteet EU voi tarjota toimintapuitteet liikunnan kasvatustehtävän tekemisessä tunnetuksi, mutta on kuitenkin todettava, että toimen kehittäminen on suureksi osaksi jäsenvaltioiden vastuulla. Tässä tarkoitettaville toimenpiteille voidaan myöntää enintään 50 prosenttia yhteisön rahoitusta. Toimenpiteillä on tarkoitus saavuttaa synergiaa edellä kuvattujen yhteisön tason toimenpiteiden kanssa ja luoda siten rakenne, jonka avulla laajemmat ja pienemmät toimenpiteet voivat tavoitella samoja päämääriä ja viedä toisiaan eteenpäin. Jotta teemavuosi olisi riittävän näkyvä, avaustapahtumia on järjestettävä kaikissa muissa jäsenvaltioissa paitsi siinä, jossa järjestään yhteisön avaustapahtuma (ks. kohtaa Yhteisön laajuiset toimet). Komissio myöntää näihin rahoitusta. Organisointikustannuksiin komissio myöntää keskimäärin arviolta 35 000 euroa jäsenvaltiota kohti. Tämä rahoitus on katettava kokonaisuudessaan valmistelevan vuoden talousarviosta, sillä kansallisten avaustapahtumien valmistelu on aloitettava vuoden 2003 puolivälissä ja tapahtumat järjestettävä aivan vuoden 2004 alussa. Yhteisön rahoitusosuus näitä tapahtumia varten maksetaan suurimmalta osaltaan ennakkoina. Muihin valtakunnallisiin toimenpiteisiin esitetyissä summissa otetaan huomioon aiemmista Euroopan teemavuosista saatu kokemus. 6.2.3 Toimenpiteet, joille ei myönnetä rahoitustukea yhteisön talousarviosta (ks. päätösluonnoksen liitteen osa 1.C) Teemavuoden tavoitteiden edistämiseen vähin kustannuksin tai kustannuksitta on huomattavia mahdollisuuksia, kun annetaan teemavuoden tunnuksen ja muun siihen liittyvän aineiston käyttölupa organisaatioille, joiden toiminta vastaa teemavuoden tavoitteita. 7. VAIKUTUKSET HENKILÖSTÖÖN JA HALLINTOMENOIHIN 7.1 Vaikutus henkilöstöön >TAULUKON PAIKKA> 7.2 Henkilöstön taloudellinen kokonaisvaikutus >TAULUKON PAIKKA> Muuta henkilöstöä (kolme ylimääräistä toimihenkilöä) ei ole suunniteltu vuodeksi 2004, joka on oikeusperustan ja budjettikohdan B3-1004A kattama vuosi ja jolloin hallinnollisen tuen hoitaa koulutus- ja kulttuuriohjelmien täytäntöönpanosta vastaava toimisto. Näin ollen ainoastaan 1,5 vuoden (2003 ja kuusi kuukautta vuonna 2005) menot rahoitetaan kokonaishallintomäärärahoista. Jos täytäntöönpanotoimistoa ei ole käytettävissä, hallintotehtäviin palkataan - myös vuonna 2004 - kolme ylimääräistä toimihenkilöä. Henkilö- ja hallintoresurssitarpeet katetaan hallinnosta vastaavan pääosaston myöntämistä määrärahoista vuosittaisen määrärahojen jakoa koskevan menettelyn yhteydessä. 7.3 Muut toimenpiteestä johtuvat hallintomenot >TAULUKON PAIKKA> Määrät vastaavat vuosien 2003 ja 2004 kokonaiskustannuksia. . I Yhteensä vuodessa (7.2 + 7.3) II Toimenpiteen kesto III Toimenpiteen kokonaiskustannukset (I x II) // 0,761 euroa 2,5 vuotta 1,903 euroa 8. SEURANTA JA ARVIOINTI 8.1 Seurantajärjestelmä Koska teemavuodella halutaan tiedottaa koulutus- ja liikunta-alan organisaatioille liikuntakasvatuksesta, seuranta ja arviointi ovat luonnollinen osa toteutettuja toimia, jotta niistä saadaan mahdollisimman suuri hyöty. Teemavuotta seurataan koko sen toiminta-ajan. Valtakunnalliset toimet toteutetaan kansallisen koordinointielimen valvonnassa elimen laatiman ja komission hyväksymän työohjelman pohjalta. 8.2 Arvioinnin yksityiskohtaiset säännöt ja arviointijaksot Teemavuodesta laaditaan loppuarvio, joka on toimitettava 31. joulukuuta 2005 mennessä. Arvioinnin tekevät ulkopuoliset arvioijat, ja se aloitetaan teemavuoden alussa. Arviointikriteerit liittyvät erityisesti teemavuoden vaikuttavuuteen, tehokkuuteen ja relevanssiin, myös suhteessa asenteiden muuttamiseen. Lisäksi teemavuoden toimivuutta tarkastellaan vuonna 2005 toteutettavassa Eurobarometri-kyselyssä, jolla mitataan kansalaisten tietoisuutta teemavuodesta. 9. PETOSTENTORJUNTATOIMET Kaikissa komission ja edunsaajien välisissä sopimuksissa ja oikeudellisissa sitoumuksissa taataan komissiolle ja tilintarkastustuomioistuimelle mahdollisuus toteuttaa tarkastuksia ja petostenvastaisia valvontatoimenpiteitä yhteisön tuen saajan luona sekä mahdollisuus vaatia todisteet sopimusten ja oikeudellisten sitoumusten puitteissa kirjatuista menoista viiden vuoden ajan sopimuskauden päättymisestä. Tuensaajien on laadittava selvitys hankkeesta ja sen kuluista, jotka tarkastetaan sekä kustannuslajien että niiden tukikelpoisuuden osalta yhteisön avustukselle asetettujen tavoitteiden mukaisesti sekä sopimusehdot, taloudelliset näkökohdat ja moitteettoman varainhoidon periaatteet huomioon ottaen. Rahoitussopimukseen liitetään tiedot rahoituksen hallinnosta ja sen käytöstä niiden menojen määrittelemiseksi, joihin sopimuksen alainen rahoitus on käytettävissä. Tarvittaessa yhteisön varoilla katettavia tuensaajan kirjanpitoon merkittäviä todellisia, tunnistettavia ja tarkistettavia kustannuksia voidaan rajoittaa myönnettyjen avustusten valvonnan ja tilintarkastuksen (sekä rahoituskohteiden valinnan) helpottamiseksi.