EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 5.9.2016 COM(2016) 554 final Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta

Ruotsin hakemuksen johdosta – EGF/2016/002 SE/Ericsson



PERUSTELUT EHDOTUKSEN TAUSTA 1.Euroopan globalisaatiorahaston, jäljempänä ’EGR’, rahoitustukeen sovellettavat säännöt vahvistetaan Euroopan globalisaatiorahastosta (2014–2020) ja asetuksen (EY) N:o 1927/2006 kumoamisesta 17. joulukuuta 2013 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 1309/2013, jäljempänä ’EGR-asetus’. 2.Ruotsi toimitti 31. maaliskuuta 2016 hakemuksen EGF/2016/002 SE/Ericsson EGR:n rahoitustuen saamiseksi sen jälkeen, kun Ericsson oli vähentänyt työpaikkoja Ruotsissa. 3.Arvioituaan hakemuksen komissio on tullut EGR-asetuksen kaikkien sovellettavien säännösten mukaisesti siihen tulokseen, että edellytykset rahoitustuen saamiseksi EGR:stä täyttyvät. HAKEMUKSEN TIIVISTELMÄ EGR-hakemus EGF/2016/002 SE/Ericsson Jäsenvaltio Ruotsi Asianomaiset alueet (NUTS-taso 2) Tukholma (SE11), Itäinen Keski-Ruotsi (SE12),

Etelä-Ruotsi (SE22), Länsi-Ruotsi (SE23) Hakemuksen jättämispäivä 31. maaliskuuta 2016 Käännöksen vastaanottaminen 18. huhtikuuta 2016 Ilmoitus hakemuksen vastaanottamisesta 31. maaliskuuta 2016 Lisätietopyyntö 2. toukokuuta 2016 Lisätietojen toimittamisen määräaika 13. kesäkuuta 2016 Arvioinnin päättämisen määräaika 5. syyskuuta 2016 Toimintakriteeri EGR-asetuksen 4 artiklan 1 kohdan a alakohta

Ensisijainen yritys Telefonaktiebolaget LM Ericsson

Asianomaisten yritysten määrä 1 Toimiala(t) (NACE Rev. 2:n kaksinumerotaso) NACE Rev. 2:n kaksinumerotaso 26 (Tietokoneiden sekä elektronisten ja optisten tuotteiden valmistus)

Tytäryhtiöiden, hankkijoiden ja jatkojalostajien määrä 0+ Viiteajanjakso (neljä kuukautta): 11. syyskuuta 2015 – 11. tammikuuta 2016 Viiteajanjaksona tapahtuneet työntekijävähennykset (a) 1 244 Työntekijävähennykset ennen viiteajanjaksoa tai sen jälkeen (b) 312 Vähennettyjen työntekijöiden kokonaismäärä (a + b) 1 556 Tukeen oikeutettujen edunsaajien kokonaismäärä 1 556 Kohteena olevien edunsaajien kokonaismäärä 918 Kohteena olevien työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevien nuorten (nk. NEET-nuoret) määrä 0 Yksilöllisten palvelujen talousarvio euroina 6 161 480 EGR:n täytäntöönpanon talousarvio euroina 435 051 Kokonaisbudjetti euroina 6 596 531 EGR:n tuki euroina (60 %) 3 957 918 HAKEMUKSEN ARVIOINTI Menettely 4.Ruotsi toimitti hakemuksen EGF/2016/002 SE/Ericsson 31. maaliskuuta 2016 eli 12 viikon kuluessa siitä päivästä, jona EGR-asetuksen 4 artiklassa esitetyt toimintakriteerit täyttyivät. Komissio vahvisti samana päivänä vastaanottaneensa hakemuksen. Kahden viikon kuluessa päivästä, jona komissiolla oli hallussaan hakemuksen käännös, eli 2. toukokuuta 2016 se pyysi Ruotsilta lisätietoja. Pyydetyt lisätiedot toimitettiin kuuden viikon kuluessa pyynnön esittämisestä. Täydellisen hakemuksen vastaanottamisesta alkava 12 viikon määräaika, jonka kuluessa komission olisi saatettava päätökseen arviointinsa siitä, täyttääkö hakemus rahoitustuen myöntämisen edellytykset, päättyy 5. syyskuuta 2016. Hakemuksen tukikelpoisuus Asianomaiset yritykset ja edunsaajat 5.Hakemus koskee 1 556:ta Ericssonin (Telefonaktiebolaget LM Ericsson) vähentämää työntekijää. Ericsson toimii ensisijaisesti aloilla, jotka luokitellaan NACE Rev. 2:n kaksinumerotasoon 26 (Tietokoneiden sekä elektronisten ja optisten tuotteiden valmistus) ja 62 (Ohjelmistot, konsultointi ja siihen liittyvä toiminta). Ericssonin toteuttamat työntekijävähennykset sijoittuvat pääasiassa NUTS 2 -tason alueille Tukholma (SE11) ja Itäinen Keski-Ruotsi (SE12) mutta myös Etelä-Ruotsiin (SE22) ja Länsi-Ruotsiin (SE23). Yritykset ja työntekijävähennysten määrä viiteajanjaksolla Ericsson 1 556



Yritysten kokonaismäärä: 1 Työntekijävähennysten kokonaismäärä: 1 556 Niiden itsenäisten ammatinharjoittajien lukumäärä, joiden työskentely on loppunut: 0 Tukikelpoisten työntekijöiden ja itsenäisten ammatinharjoittajien kokonaismäärä: 1 556 Toimintakriteerit 6.Ruotsi esitti hakemuksen käyttäen perustana EGR-asetuksen 4 artiklan 1 kohdan a alakohdan toimintakriteeriä, jossa edellytetään, että vähintään 500 työntekijää vähennetään jäsenvaltiossa sijaitsevasta yrityksestä neljän kuukauden viiteajanjaksona. 7.Hakemuksen neljän kuukauden viiteajanjakso alkoi 11. syyskuuta 2015 ja päättyi 11. tammikuuta 2016. 8.Työntekijävähennyksiä tehtiin viiteajanjakson aikana seuraavasti: –1 244 työntekijää vähennettiin Ericssonin palveluksesta.

Työntekijävähennysten ja työskentelyn loppumisen laskeminen 9.Työntekijävähennykset viiteajanjakson aikana on laskettu seuraavasti: –1 244 henkilöä päivästä, jona työnantaja neuvoston direktiivin 98/59/EY 3 artiklan 1 kohdan mukaisesti ilmoitti kirjallisesti toimivaltaiselle viranomaiselle suunnitelluista joukkovähentämisistä. Ruotsi vahvisti ennen komission arvioinnin valmistumispäivää, että nämä 1 244 työntekijävähennystä on tosiasiallisesti toteutettu. Tukeen oikeutetut edunsaajat 10.Edellä jo tarkoitettujen työntekijöiden lisäksi tukeen oikeutettuja edunsaajia ovat ne 312 työntekijää, jotka vähennettiin ennen neljän kuukauden viiteajanjaksoa tai sen jälkeen. Nämä työntekijät vähennettiin kaikki sen jälkeen, kun yleinen ilmoitus suunnitelluista työntekijävähennyksistä oli annettu 11. syyskuuta 2015. Tällä on selkeä syy-yhteys tapahtumaan, joka aiheutti vähennykset viiteajanjakson aikana. Ruotsin viranomaiset ilmoittivat, että kaikki työntekijävähennykset olivat osa samaa joukkovähentämismenettelyä, mutta joistakin vähennyksistä ilmoitettiin vasta viiteajanjakson päättymisen jälkeen. 11.Tukeen oikeutettuja edunsaajia on näin ollen yhteensä 1 556. Työntekijävähennysten ja globalisaatiosta johtuvien maailmankaupan huomattavien rakenteellisten muutosten välinen yhteys 12.Osoittaakseen yhteyden työntekijävähennysten ja globalisaatiosta johtuvien maailmankaupan huomattavien rakenteellisten muutosten välillä Ruotsi toteaa, että työntekijävähennykset tehtiin sillä Ericssonin liiketoiminnan osa-alueella, jolla tuotetaan televiestinnän laitteistoja. 13.Ericsson on viime vuosina keskittänyt suurimman osan laitteistojen tuotanto- ja kehittämistoiminnastaan Aasiaan, jossa markkinoiden kasvu on vahvinta ja vastaavantasoista laatua voidaan toimittaa alhaisemmin kustannuksin. 14.Euroopassa toteutettavaa ulkoistamista koskevasta Ernst & Youngin tutkimuksesta kävi ilmi, että tuotanto- ja kehittämistoiminnan ulkoistaminen on erityisen yleistä tietotekniikan ja televiestinnän aloilla. Aasia on hallitseva ulkoistamisen määräpaikka. 15.Ericssonin julkaisemien tietojen mukaan yritys on asteittain vähentänyt henkilöstöään Ruotsissa (21 178 työntekijää vuonna 2005 mutta vain 17 858 vuonna 2014) mutta kasvanut samaan aikaan huomattavasti maailmanlaajuisesti (56 055 työntekijää vuonna 2005 ja 118 055 vuonna 2014). Eniten työntekijöitä on tällä hetkellä Intiassa. 16.Ruotsalainen ammattiliitto Unionen on todennut, että Ericsson palkkaa edelleen henkilöstöä Euroopassa mutta vain sellaista, jolla on täysin erilaista osaamista. Yritys ei yleensä palkkaa uudelleen työntekijöitä, joiden osaaminen liittyy laitteistojen tuottamiseen ja kehittämiseen. Valtaosa yrityksen kasvusta tapahtuu nykyään ohjelmistojen kehittämisen alalla. Vaikka Euroopassa tehdään jonkin verran ohjelmistojen kehittämistyötä, suurin osa tämän alan kasvusta tapahtuu Aasiassa, jossa Ericsson on laajentamassa toimintaansa. 17.Nace Rev. 2:n kaksinumerotason 26 osalta on tähän mennessä jätetty 14 EGR-hakemusta, joista 11 perustui kauppaan liittyvään globalisaatioon ja kolme maailmanlaajuiseen rahoitus- ja talouskriisiin. Työntekijävähennyksiin ja toiminnan lopettamiseen johtaneet tapahtumat 18.Kyseisiin työntekijävähennyksiin johtaneet tapahtumat ovat langattoman televiestinnän laitteistojen tuotantolinjojen sulkeminen osittain tai kokonaan useissa Ericssonin toimipaikoissa (Borås, Karlskrona, Kista/Tukholma, Kumla, Linköping ja Göteborg) Ruotsissa ja koko tehtaan sulkeminen Katrineholmin kaupungissa. 19.Kasvun hidastuminen ja samalla aasialaisten tuottajien taholta tulevan kilpailun kiristyminen ovat johtaneet siihen, että Ericsson on supistanut televiestinnän laitteistojen tuotantoaan – tämä prosessi alkoi jo lähes kaksi vuosikymmentä sitten. Yritys myi koko matkapuhelinten kehittämis- ja tuotantolinjansa kilpailevalle Sonylle helmikuussa 2012. Ericsson keskittää jäljellä olevat laitteistojen tuotantolinjansa tuotantopaikkoihinsa Aasiassa. 20.Vuoden 2015 kuuden ensimmäisen kuukauden aikana Ericsson ilmoitti peräkkäin 1 611 työpaikan menetyksestä seitsemässä tuotantopaikassa Ruotsissa. Koska jotkut toimenhaltijoista olivat jo saavuttaneet eläkeiän, heitä ei lasketa mukaan vähennettyjen työntekijöiden määrään, mikä merkitsee työsuhteen ennenaikaista lopettamista. Näin ollen Ruotsi on ilmoittanut 1 556 vähennetystä työntekijästä. Ericsson ilmoitti 11. syyskuuta 2015 kirjallisesti Ruotsin viranomaisille suunnitelluista joukkovähentämisistä. Työntekijöiden vähentämisten odotettu vaikutus paikalliseen, alueelliseen tai kansalliseen talouteen ja työllisyyteen 21.Työntekijävähennysten odotettu vaikutus paikallisiin ja alueellisiin työmarkkinoihin vaihtelee huomattavasti alueittain. Ensi näkemältä vaikutus saattaa näyttää merkityksettömältä erityisesti erittäin tiheästi asutuilla alueilla. Yleisesti ottaen kaikkien alueiden ongelmana on kuitenkin se, että suhteellisen suuri ja taustaltaan samanlainen ikääntyvien työntekijöiden ryhmä on irtisanottu samana ajankohtana. Useimmilla näistä työntekijöistä ei ole paikallisilla työmarkkinoilla tarvittavia taitoja. Tällainen osaamisen kohtaanto-ongelma on erityisen näkyvä Kistan kaupungissa, jossa työntekijöitä vähennettiin eniten (762 työntekijää). Vaikka Kista sijaitsee Suur-Tukholman alueella, jolle on ominaista erittäin dynaaminen talous, alhainen työttömyysaste sekä avoimien työpaikkojen suuri määrä, yli 400 vähennettyä työntekijää oli edelleen työttöminä EGR:n rahoitusta koskevan hakemuksen jättämishetkellä. Taustaltaan hyvin samankaltaisten ikääntyvien työntekijöiden suuren joukon uudelleen- ja täydennyskoulutus on paikallisviranomaisten kannalta suurin haaste. Tietyillä alueilla, kuten Karlskronassa, äskettäin saapuneiden maahanmuuttajien suuri määrä aiheuttaa lisäpainetta paikallisilla työmarkkinoilla. 22.Arbetsförmedlingen (Ruotsin julkinen työvoimapalvelu) on analysoinut työmarkkinatilannetta asianomaisilla alueilla ja keskustellut tarpeista paikallisten viranomaisten ja ammattiliittojen kanssa. Tämän vuoksi Ruotsin hallitus päätti keskittää mahdollisen EGR-tuen erityisesti Kistan, Katrineholmin ja Kumlan tuotantopaikkoihin, koska niiden haasteet ovat suurimmat. Yksilöllistä apua tarjotaan kuitenkin myös muiden tuotantopaikkojen vähennetyille työntekijöille.

23.Niin ruumiillisen työn tekijät kuin toimihenkilöt ovat työntekijävähennysten kohteena. Ruumiillista työtä tekevien työntekijöiden kysyntä perinteisen valmistusteollisuuden alalla on melko vähäistä. Ruotsin julkisen työvoimapalvelun mukaan näille työntekijöille löytyy mahdollisia työtilaisuuksia julkisen tai yksityisen sektorin palvelualoilla, mikä edellyttää kuitenkin merkittävää uudelleenkoulutusta. Tilanne on hieman erilainen toimihenkilöiden kohdalla. Useimmat heistä ovat televiestinnän laitteistojen tuotantoon ja kehittämiseen erikoistuneita insinöörejä ja jotkut toimivat jopa sellaisilla markkinasektoreilla, joita vain Ericssonilla on. Insinöörien kysyntä on edelleen suurta erityisesti tietotekniikan alalla ensisijaisesti ohjelmoinnissa ja ohjelmistojen tuotannossa. Vaikka vähennetyt toimihenkilöt liittyvät vahvasti tietotekniikka-alaan yleisesti, useimmilla näistä entisistä Ericssonin työntekijöistä ei ole tarvittavia taitoja. Ruotsin julkinen työvoimapalvelu on vakuuttunut, että useimmat näistä vähennetyistä työntekijöistä onnistuvat yksilöllisen koulutusohjelmapaketin ja valmennuksen ansiosta löytämään uuden laadukkaan työpaikan. Kohteena olevat edunsaajat ja ehdotetut toimet Kohteena olevat edunsaajat 24.Toimenpiteisiin odotetaan osallistuvan arviolta 918 vähennettyä työntekijää. Kyseisten työntekijöiden jakauma sukupuolen, kansalaisuuden ja iän mukaan on seuraava: Luokka Kohteena olevat

edunsaajat Sukupuoli: Miehiä: 643 (70,0 %) Naisia: 275 (30,0 %) Kansalaisuus: EU-kansalaisia: 918 (100,0 %) Muita kuin EU-kansalaisia: 0 (0 %) Ikäryhmä: 15–24-vuotiaita: 0 (0 %) 25–29-vuotiaita: 22 (2,4 %) 30–54-vuotiaita: 589 (64,2 %) 55–64-vuotiaita: 307 (33,4 %) yli 64-vuotiaita: 0 (0 %) Ehdotettujen toimien tukikelpoisuus 25.Vähennetyille työntekijöille tarjottavat yksilölliset palvelut koostuvat seuraavista toimista. A Neuvonta ja uraohjaus: Yksityiskohtainen arviointi ja yksilöllinen suunnittelu: Tämä rekisteröintiprosessi sisältää aiemman kokemuksen ja koulutuksen kartoituksen, ja se on nopeutettu EGR-tuen saajille. Prosessiin voi kuulua useita yksilöllisiä ja räätälöityjä tapaamisia, joista osa voidaan käydä niiden yritysten kanssa, joihin työntekijät on tarkoitus uudelleensijoittaa. Ohjaus ja neuvonta: Arbetsförmedlingenin tarjoamat tavalliset tukitoimet yhdistetään EGR:n toimenpiteisiin, joihin kuuluvat henkilökohtainen tuki yhteydenpidossa mahdollisiin työnantajiin, motivoivat kokoukset ja konferenssit, joissa esitellään alueen työmarkkinoita. Tämä on erityisen tärkeää niille kohteena oleville työntekijöille, joiden koulutustaso ei riitä tiedossa oleviin työmahdollisuuksiin alueella. Tarjolla on sekä yksilö- että ryhmätoimintaa. Motivoiva ohjaus ja urasuunnittelu: EGR-tuen edunsaajat pääsevät kognitiivisen käyttäytymisterapian asiantuntijan vastaanotolle motivaationsa vahvistamiseksi. Lisäksi järjestetään konferensseja. Näiden konferenssien aikana edunsaajille kerrotaan työmarkkinoiden viimeisimmästä kehityksestä ja heitä pyydetään keskustelemaan tarvittavista kovista ja pehmeistä ammatillisista tiedoista ja taidoista. Konferenssien tarkoituksena on tarjota motivaatiota, jota tarvitaan vastaamaan työmarkkinoiden haasteisiin. Nämä toimenpiteet ovat avoimia kaikille ja erityisesti 50 vuotta täyttäneille kohteena oleville edunsaajille. B Tuettu työllistyminen ja kuntoutus: Nämä toimenpiteet kohdistuvat edunsaajiin, joilla on terveysongelmia tai vammoja. Tällaisiin toimenpiteisiin voi kuulua yksilön työkyvyn arviointi, toimenpiteet, joilla kehitetään tai vahvistetaan henkilön työkykyä, tai sellaisten apuvälineiden ostaminen, joita tarvitaan työpaikan haasteiden ratkaisemiseksi, ja niitä koskeva koulutus. C Koulutus: Ruotsin julkinen työvoimapalvelu tarjoaa erilaisia kursseja erityisille kohderyhmille. Näiden lisäksi EGR-tuen saajille tarjotaan räätälöityjä kursseja. Näihin kuuluu yliopistotasoisia kursseja ja muita pitkälle erikoistuneita kursseja, joiden kesto on 12 kuukautta tai kauemmin. Lisäksi yksilöllistä tukea tarjotaan osallistujille, joilla on oppimisvaikeuksia (arvioiden mukaan noin 5 prosenttia koulutustoimenpiteisiin osallistuvista edunsaajista tarvitsee erityistä tukea). Erityisesti pyritään murtamaan perinteisiä sukupuoleen liittyviä esteitä ja kannustamaan esimerkiksi miespuolisia edunsaajia löytämään töitä terveydenhuollon alalla. Yrityksen perustamista suunnitteleville tarjotaan valmennuskursseja, joilla ulkopuoliset asiantuntijat antavat neuvoja tuleville yrittäjille. Elinikäisen oppimisen periaatteen mukaisesti EGR:n yhteisrahoittamiin toimenpiteisiin osallistuville tarjotaan myös tilaisuus pätevöityä virallisesti hyväksytyn virallisen ja epävirallisen oppimisen avulla. Lisäksi järjestetään työharjoitteluohjelmia, joiden avulla käytännön harjoittelu voidaan yhdistää joihinkin virallisiin koulutusohjelmiin. Tiivistä yhteistyötä suunnitellaan Ruotsin tietotekniikka-alan työnantajajärjestön kanssa.



D Työnhakuavustukset: Avustusta tarjotaan edunsaajille, jotka osallistuvat mihin tahansa edellä kuvatuista aktiivisista toimenpiteistä. Avustuksen suuruus määräytyy yksilöllisesti ja vaihtelee toimenpiteiden keston mukaan. Avustuksia on kolmentyyppisiä: yksi yleisiin toimenpiteisiin osallistuville, yksi työharjoitteluohjelmiin osallistuville ja yksi kuntoutustoimenpiteisiin osallistuville. Näiden avustusten talousarvioon sisältyy matkakulujen korvaaminen edunsaajille, joiden työnhakuun liittyvät matkakulut ylittävät 600 Ruotsin kruunua (noin 64 euroa) kuukaudessa. 26.Tässä kuvatut toimet ovat aktiivisia työmarkkinatoimenpiteitä, jotka ovat osa EGR-asetuksen 7 artiklassa vahvistettuja tukikelpoisia toimia. Toimet eivät korvaa passiivisia sosiaalisen suojelun toimenpiteitä.

27.Ruotsi on toimittanut vaaditut tiedot toimista, jotka ovat asianomaiselle yritykselle pakollisia kansallisen lainsäädännön tai työehtosopimusten nojalla. Viranomaiset ovat vahvistaneet, ettei EGR:n rahoitustuella korvata tällaisia toimia. 28.Ehdotetuilla toimenpiteillä edistetään kestävää talouskehitystä. Ruotsin ympäristölainsäädännön mukaan Arbetsförmedlingen on velvoitettu ottamaan ympäristönäkökohdat huomioon tarjouspyynnöissään ja omissa toimissaan. Tarjotut toimenpiteet ovat näin ollen sopusoinnussa Ruotsin ympäristölainsäädännön kanssa ja edistävät kuuttatoista ympäristön laatua koskevaa Ruotsin tavoitetta. Alustava talousarvio 29.Kokonaiskustannukset ovat arviolta 6 596 531 euroa. Yksilöllisten palvelujen osuus on 6 161 480 euroa ja valmistelu-, hallinnointi-, tiedotus-, mainonta-, valvonta- ja raportointitoimien osuus 435 051 euroa. 30.EGR:ltä haettu rahoitusosuus on yhteensä 3 957 918 euroa (60 % kokonaiskustannuksista). Toimet Arvioitu osallistuja-määrä Arvioidut kustannukset osallistujaa kohti (pyöristetty)

(euroa) Arvioidut kokonais-kustannukset (euroa) Yksilölliset palvelut (EGR-asetuksen 7 artiklan 1 kohdan a ja c alakohta) Neuvonta ja uraohjaus (Jobbcoachning och ärendehantering) 918 1 202 1 103 545 Tuettu työllistyminen ja kuntoutus (Skyddad och understödd sysselsättning och rehabilitering) 20 12 555 251 108 Koulutus (Utbildning och omskolning) 463 5 868 2 716 884 Välisumma (a): Prosenttiosuus yksilöllisten palvelujen paketista – 4 071 537 (66,08 %) Avustukset ja kannustimet (EGR-asetuksen 7 artiklan 1 kohdan b alakohta) Avustus työmarkkinoiden koulutustoimiin osallistujille (Utbildningsinsatser AUB, aktivitetsstöd)) 102 11 904 1 214 194 Avustus työharjoitteluohjelmiin osallistuville (Praktik, aktivitetsstöd) 80 8 183 654 660 Avustus kuntoutusohjelmaan ”Johdatus työhön” osallistuville (Introduktion till arbete KA, aktivitetsstöd) 10 22 109 221 089 Välisumma (b): Prosenttiosuus yksilöllisten palvelujen paketista – 2 089 943 (33,92 %) EGR-asetuksen 7 artiklan 4 kohdan mukaiset toimet Valmistelutoimet – 0 Hallinnointi – 362 387 Tiedotus ja mainonta – 21 498 Valvonta ja raportointi – 51 166 Välisumma (c): Prosenttiosuus kokonaiskustannuksista: – 435 051 (6,6 %) Kustannukset yhteensä (a + b + c): – 6 596 531 EGR:n rahoitusosuus (60 % kokonaiskustannuksista) – 3 957 918 31.Edellä olevassa taulukossa EGR-asetuksen 7 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaisiksi toimiksi yksilöityjen toimien kustannukset ovat enintään 35 prosenttia yksilöllisten palvelujen koordinoidun paketin kokonaiskustannuksista. Ruotsi on vahvistanut näiden toimien edellytyksenä olevan, että kohteena olevat edunsaajat osallistuvat aktiivisesti työnhaku- tai koulutustoimiin. Menojen tukikelpoisuuskausi 32.Ruotsi aloitti yksilöllisten palvelujen tarjoamisen kohteena oleville edunsaajille 1. lokakuuta 2015. Kyseisten toimien menoihin voidaan näin ollen myöntää EGR:n rahoitustukea 1. lokakuuta 2015 ja 31. maaliskuuta 2018 väliseltä ajalta. 33.Ruotsille on aiheutunut hallinnollisia menoja EGR:n täytäntöönpanosta 1. lokakuuta 2015 alkaen. Valmistelu-, hallinnointi-, tiedotus- ja mainonta- sekä valvonta- ja raportointitoimien menoihin voidaan näin ollen myöntää EGR:n rahoitustukea 1. lokakuuta 2015 ja 30. syyskuuta 2018 väliseltä ajalta. Täydentävyys suhteessa kansallisin tai unionin varoin rahoitettuihin toimiin 34.Kansallisen ennakko- tai yhteisrahoituksen lähteenä ovat Arbetsförmedlingenin budjettivarat. Ericsson tai yksi sosiaaliturvalaitoksista saattaa myös osallistua tiettyihin hankealoitteisiin, millä korvataan osa Arbetsförmedlingenin varoista. 35.Ruotsi on vahvistanut, että EGR:n rahoitustukea saaviin edellä kuvattuihin toimiin ei saada tukia muista unionin rahoitusvälineistä. Menettelyt, joita noudatetaan kohteena olevien edunsaajien tai heidän edustajiensa tai työmarkkinaosapuolten sekä paikallis- ja aluehallinnon viranomaisten kuulemiseksi 36.Ruotsi on ilmoittanut, että yksilöllisten palvelujen koordinoidun paketin laadinnassa on kuultu kohteena olevia edunsaajia sekä heidän edustajiaan ja paikallisia julkisia toimijoita. Työntekijävähennyksistä ilmoittamisen jälkeen Arbetsförmedlingen tapasi Ericssonin, paikallisviranomaisten, eri ammattiliittojen ja uudelleensijoittumispalveluja tarjoavien toimijoiden edustajia kaikissa yrityksen toimipaikoissa, joissa toteutettiin joukkovähentämistä koskevia menettelyjä. Kaikissa toimipaikoissa järjestettiin seminaareja paikallisten ammattiliittojen edustajien kanssa, jotta voitiin keskustella mahdollisesta EGR-hakemuksesta ja määritellä sopiva toimenpidepaketti, jota voidaan tarjota. Hallinnointi- ja valvontajärjestelmät 37.Hakemuksessa on hallinnointi- ja valvontajärjestelmän kuvaus, jossa täsmennetään eri elinten vastuulla olevat tehtävät. Ruotsi on ilmoittanut komissiolle, että rahoitustukea hallinnoi Arbetsförmedlingen, joka on nimitetty virallisesti hallinto- ja maksuviranomaiseksi. Hankkeen kirjanpidon tarkastaa sisäisen tarkastuksen yksikkö, joka on Arbetsförmedlingenin hallintoneuvoston alainen erillinen elin. Sen tehtävänä on tarkastella julkisten työvoimapalvelujen sisäistä valvonta- ja todentamisprosessia ja ehdottaa parannuksia sekä antaa neuvontaa ja tukea hallintoneuvostolle ja pääjohtajalle. Hankkeita tarkastetaan säännöllisesti. Asianomaisen jäsenvaltion sitoumukset 38.Ruotsi on toimittanut kaikki tarvittavat vakuutukset seuraavista: –Suunniteltuihin toimiin osallistumisen ja täytäntöönpanon osalta noudatetaan yhdenvertaisen kohtelun ja syrjimättömyyden periaatteita.

–Kansallisessa ja EU:n lainsäädännössä säädettyjä joukkovähentämisiin liittyviä vaatimuksia on noudatettu. –Ericsson, joka on jatkanut toimintaansa irtisanomisten jälkeen, on noudattanut henkilöstön vähentämistä koskevia oikeudellisia velvoitteitaan ja turvannut työntekijänsä asianmukaisesti. –Suunniteltuihin toimiin ei saada rahoitustukea muista unionin rahastoista tai rahoitusvälineistä, ja kaksinkertainen rahoitus estetään. –Suunnitellut toimet täydentävät rakennerahastojen rahoittamia toimia. –EGR-rahoitustuki on unionin menettelyllisten ja aineellisoikeudellisten valtiontukisääntöjen mukaista. TALOUSARVIOVAIKUTUKSET Talousarvioesitys 39.EGR ei saa ylittää 150 miljoonan euron vuotuista enimmäismäärää (vuoden 2011 hintoina), kuten vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta 2. joulukuuta 2013 annetun neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 1311/2013 12 artiklassa säädetään. 40.Tutkittuaan hakemuksen EGR-asetuksen 13 artiklan 1 kohdassa vahvistettujen edellytysten suhteen ja otettuaan huomioon kohteena olevien edunsaajien määrän, suunnitellut toimet ja arvioidut kustannukset komissio ehdottaa, että EGR:stä otetaan käyttöön 3 957 918 euroa eli 60 prosenttia suunniteltujen toimien kokonaiskustannuksista rahoitustuen myöntämiseksi hakemukselle. 41.Euroopan parlamentti ja neuvosto tekevät talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta 2. joulukuuta 2013 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen 13 kohdan mukaisesti yhdessä ehdotetun päätöksen EGR:n varojen käyttöönotosta. Muut asiaan liittyvät asiakirjat 42.Samaan aikaan kun komissio esittää ehdotuksen päätökseksi EGR:n varojen käyttöönottamisesta, se esittää Euroopan parlamentille ja neuvostolle asianomaista budjettikohtaa koskevan määrärahasiirtoehdotuksen, jonka määrä on 3 957 918 euroa. 43.Samaan aikaan kun komissio hyväksyy tämän ehdotuksen päätökseksi EGR:n varojen käyttöönottamisesta, se antaa täytäntöönpanosäädöksen muodossa rahoitustukea koskevan päätöksen, joka tulee voimaan päivänä, jona Euroopan parlamentti ja neuvosto antavat päätöksen EGR:n varojen käyttöönottamisesta. Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta

Ruotsin hakemuksen johdosta – EGF/2016/002 SE/Ericsson EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, ottavat huomioon Euroopan globalisaatiorahastosta (2014–2020) ja asetuksen (EY) N:o 1927/2006 kumoamisesta 17 päivänä joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1309/2013 ja erityisesti sen 15 artiklan 4 kohdan, ottavat huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta 2 päivänä joulukuuta 2013 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen ja erityisesti sen 13 kohdan,