Italian toimittamien tietojen mukaan palautusmenettelyä on nopeutettu. Palautushakemukset käsitellään keskimäärin 67 päivässä, ja varsinainen maksu suoritetaan keskimäärin seitsemässä päivässä. Jaetun maksun järjestelmän käyttöönoton yhteydessä suunniteltiin, että verovelvollisilla, joilla on jaetun maksun järjestelmän piiriin kuuluvia liiketoimia, on ensisijainen oikeus saada alv-hyvitykset maksettua näistä liiketoimista kertyvien alv-saamisten ylärajaan asti. Tämä käytäntö merkitsee, että jaetun maksun järjestelmään liittyvät palautushakemukset käsitellään ensisijaisina sekä alustavassa tutkimuksessa että palautettavia maksuja suoritettaessa verrattuna muihin kuin ensisijaisina käsiteltäviin palautuksiin.

Yksi jaetun maksun järjestelmän vaikutuksista on se, että tavaroiden luovuttajat ja palvelujen suorittajat, jotka ovat verovelvollisia, eivät pysty kuittaamaan tuotantopanoksista maksamaansa arvonlisäveroa luovutuksistaan ja suorituksistaan saamallaan arvonlisäverolla. Ne voivat joutua tilanteeseen, jossa niillä on jatkuvasti verosaatavia ja niiden on haettava alv-palautusta verohallinnolta. Toisaalta Italia sallii tietyin edellytyksin, että tavaroiden luovuttajat ja palvelujen suorittajat kuittaavat asiakkailtaan saamatta jääneet arvonlisäverot muilla Italiassa maksettavilla veroilla. Tämä lieventää kassavirtaongelmia, joita Italiaan veronsa maksaville yrityksille saattaisi muutoin koitua.

Komissio katsoo edelleen, että kaikkien Italian laatimaan petostentorjuntapakettiin kuuluvien toimenpiteiden käyttöönotolla poistettaisiin tarve myöntää lisäpoikkeuksia alv-direktiivistä jaetun maksun järjestelmän soveltamiseksi. Toimenpiteiden tehokkuutta ei kuitenkaan vielä pystytä täysin arvioimaan, koska ne on otettu käyttöön vasta hiljattain. Kaikkia koskeva pakollinen sähköinen laskutus tuli voimaan vasta 1. tammikuuta 2019 ja päivittäisiä maksuja koskevien tietojen siirtäminen sähköisessä muodossa tuli kokonaisuudessaan voimaan 1. tammikuuta 2020. Näitä toimenpiteitä ja niiden vaikutusta alv-petosten havaitsemiseen ja veronkantoon ei ole siis mahdollista perusteellisesti arvioida. Koska petostentorjuntapakettia ei vielä ole ryhdytty kaikilta osin soveltamaan, on suositeltavaa jatkaa toimenpiteen voimassaoloa rajatun ajan, sillä sen poistamisesta voisi olla merkittävää haittaa veronkierron torjunnalle ja alv:n kantamiselle toimenpiteen soveltamisalaan kuuluvilla aloilla. Jos toimenpidettä ei jatketa, jaetun maksun järjestelmää soveltavien yritysten olisi lisäksi muutettava laskutusjärjestelmiään muutosten mukaisiksi. Verohallinnon olisi tehtävä vastaavat mukautukset omiin järjestelmiinsä. Italialle covid-19-epidemiasta aiheutuneiden vaikeuksien vuoksi yrityksiä ja verohallintoa ei tällä hetkellä ole asianmukaista pyytää toteuttamaan näitä muutoksia.

Italian viranomaisten mukaan jaetun maksun järjestelmää koskevaa toimenpidettä ei kuitenkaan ole tarkoituksenmukaista poistaa vielä kokonaan. Viranomaisten arvioiden mukaan petostentorjuntapaketilla toteutetuilla toimenpiteillä aika, joka kuluu siihen, että verohallinto saa tietoonsa mahdollisen verovilpin tai veropetoksen, on saatu lyhennettyä alun perin tarvitusta 18 kuukaudesta vain kolmeen kuukauteen. Ilman jaetun maksun järjestelmän soveltamista verojen periminen vilppiin tai petoksiin syyllistyneiltä tarkastuksen jälkeen saattaa osoittautua mahdottomaksi, jos syylliset ovat maksukyvyttömiä. Jaetun maksun järjestelmä on ennakkoon tehtävänä toimenpiteenä huomattavasti tehokkaampi.

Jaetun maksun järjestelmä on osa toimenpidepakettia, jonka Italia on ottanut käyttöön veropetosten ja veronkierron torjumiseksi. Toimenpidepakettiin kuuluu muun muassa sähköinen laskutus sekä päivittäisten maksujen tietojen siirtäminen sähköisessä muodossa. Sähköinen laskutus otettiin käyttöön tietyillä aloilla 1. heinäkuuta 2018 ja yleisesti 1. tammikuuta 2019. Velvoite käyttää sähköistä laskutusta hyväksyttiin neuvoston täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2018/593. Päivittäisiä maksuja koskevien tietojen siirtäminen sähköisessä muodossa edellyttää, että vähittäiskauppaa ja vastaavaa toimintaa, johon ei liity laskutusvelvoitteita, harjoittavat verovelvolliset tallentavat päivittäisiä maksuja koskevat tiedot sähköisessä muodossa ja siirtävät ne sähköisesti Italian verohallinnolle Agenzia delle Entratelle. Viimeksi mainittua velvoitetta alettiin soveltaa 1. tammikuuta 2020 ja niiden verovelvollisten osalta, joiden liikevaihto on yli 400 000 euroa, 1. heinäkuuta 2019. Toimenpidepaketilla on korvattu muita valvontatoimenpiteitä, ja paketin avulla Italian veroviranomaiset voivat vertailla toimijoiden ilmoittamia liiketoimia ja valvoa alv-maksuja. Uusimmilla lainsäädäntömuutoksilla otettiin käyttöön velvoite tuoda välittömästi verovelvollisten saataville arvonlisäveron alaisia liiketoimia koskevat tiedot sähköisistä laskuista, valtioiden rajat ylittävistä liiketoimista ja sähköisessä muodossa olevista maksuista velvoitteiden noudattamisen helpottamiseksi. Tämän seurauksena Agenzia delle Entrate voi esitäyttää alv-ilmoitukset ja lähettää säännöllisesti alv-ehdotuksia, jotka verovelvolliset voivat hyväksyä tai joita ne voivat täydentää. Edellä mainitun päätöksen 2017/784 johdanto-osan 7 kappaleen mukaan tarvetta poikkeamiselle direktiivistä 2006/112/EY jaetun maksun järjestelmän soveltamiseksi ei pitäisi enää olla, kun järjestelmä on saatu käyttöön kokonaisuudessaan.

Koska poikkeus on ajallisesti rajattu ja se koskee vain julkista sektoria, valtion määräysvallassa olevia yrityksiä ja pörssiyhtiöitä, voidaan katsoa, että sitä sovelletaan alaan, jolla verovilppi aiheuttaa huomattavia ongelmia. Näin ollen erityistoimenpide on oikeassa suhteessa tavoitteeseen eli siihen nähden, että tarkoituksena on estää verovilppiä.

Puolalle myönnettiin neuvoston täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2019/310 vastaavanlainen poikkeus, jonka nojalla se saa soveltaa jaetun maksun järjestelmää. Puolan jaetun maksun järjestelmäkokonaisuus koostuu vapaaehtoisesta ja pakollisesta jaetun maksun järjestelmästä. Pakollinen jaetun maksun järjestelmä koskee sähköisillä pankkisiirroilla maksettuja tavaroiden luovutuksia ja palveluiden suorituksia, jotka tapahtuvat verovelvollisten välillä aloilla, jotka ovat erityisen alttiita alv-petoksille ja joilla petoksia on havaittu jo vuosien ajan. Puolan pakollisessa jaetun maksun järjestelmässä pankki toimii jakajana ja suorittaa tarvittavat toimet siirtääkseen asiakkaan maksaman määrän luovuttajan tai suorittajan asiaankuuluville tileille. Tämä tarkoittaa, että veron peruste maksetaan kaupan alan toimijan tavanomaiselle tillille, kun taas alv maksetaan kaupan alan toimijan suljetulle alv-tilille. Verovelvollinen omistaa suljetulla alv-tilillä olevat varat, mutta hänen mahdollisuutensa käyttää niitä on kuitenkin periaatteessa rajoitettu alv:n maksamiseen veroviranomaiselle tai luovuttajilta tai suorittajilta saatuihin kauppalaskuihin merkityn alv:n maksamiseen.

Poikkeus voidaan myöntää alv-direktiivin 395 artiklan perusteella alv:n kantamisen yksinkertaistamiseksi tai tietyntyyppisten verovilppien tai veron kiertämisen estämiseksi. Italia pyysi poikkeustoimenpidettä veronkierron torjumiseksi aloilla, joilla on havaittu alv-petoksia jo vuosien ajan. Italian toimittamien tietojen mukaan toimenpiteellä on voitu tehokkaasti parantaa veronkantoa ja vähentää alv-petoksia kohdealoilla. Poikkeus on muiden alaa koskevien politiikkojen säännösten mukainen.

Kun otetaan huomioon poikkeuksen laajuus sekä se, etteivät yritysten alv-palautuksiin liittyvät ongelmat ole edelleenkään poistuneet, on tärkeää huolehtia poikkeuksen edellyttämästä seurannasta, jossa tulisi erityisesti keskittyä siihen, miten toimenpide vaikuttaa alv-petosten määrään ja toimenpiteen piiriin kuuluvien verovelvollisten alv-palautuksiin. Italiaa pyydetään siksi esittämään alv-palautusmenettelystä kertomus, jossa käsitellään poikkeuksen piiriin kuuluvien tavaroiden luovuttajien ja palvelujen suorittajien (verovelvollisten) tilannetta kahdeksantoista kuukautta toimenpiteen voimaantulon jälkeen. Kertomuksessa olisi etenkin esitettävä tilastoja siitä, miten kauan alv-palautusten maksaminen näille verovelvollisille keskimäärin kestää, ja kuvattava mahdollisia muita tässä yhteydessä esiin tulleita ongelmia. Kertomuksessa olisi myös kerrottava toimenpiteistä, joita on toteutettu veronkierron torjumiseksi poikkeuksen soveltamisalaan kuuluvien luovutusten ja suoritusten osalta, sekä arvioitava niiden tehokkuutta.

Sidosryhmien kuulemista ei ole järjestetty. Tämä ehdotus perustuu Italian esittämään pyyntöön ja koskee ainoastaan kyseistä jäsenvaltiota.

•Asiantuntijatiedon keruu ja käyttö

Ulkopuolisten asiantuntijoiden käyttö ei ole ollut tarpeen.

•Vaikutustenarviointi

Ehdotuksella neuvoston täytäntöönpanopäätökseksi pyritään pidentämään alv-direktiivin 206 ja 226 artiklasta poikkeavan toimenpiteen kestoa. Toimenpide koskee tavaroiden luovutuksia ja palvelujen suorituksia viranomaisille, keskus- tai paikallishallinnon viranomaisten määräysvallassa oleville yrityksille sekä noin neljällekymmenelle pörssiin listautuneelle yhtiölle. Ehdotetussa neuvoston täytäntöönpanopäätöksessä edellytetään, että arvonlisävero maksetaan erilliselle verohallinnon pankkitilille. Näin pyritään ensisijaisesti torjumaan verovilppiä, johon mainituille tahoille tavaroita luovuttavat ja palveluja suorittavat toimijat syyllistyvät jättäessään arvonlisäveron maksamatta. Italian tällä hetkellä soveltama toimenpide on vaikuttanut toimivan hyvin tässä.

Italian toimittamien tietojen mukaan toimenpiteen käyttöönotto sen alkuperäisessä laajuudessa on johtanut maksujen lisääntymiseen noin 3,5 miljardilla eurolla vuonna 2015. Summan on määritellyt Agenzia delle Entrate sen perusteella, että Pubblica Amministrazionelle (julkishallinnolle) tavaroita luovuttavien ja palveluita suorittavien toimijoiden osalta samoista liiketoimista jaetun maksun järjestelmän käyttöönoton jälkeen tosiasiallisesti maksetun myyntiin sisältyvän arvonlisäveron kokonaismäärä vähennettynä korvausten ja palautusten kasvulla on pienempi kuin julkishallinnon suorittamat samoihin liiketoimiin liittyvät maksut. Italian tekemät lisäselvitykset osoittavat, että vaikutus on pysynyt samalla tasolla myöhempinä vuosina. Tämän selvityksen perusteella toimenpiteen laajentamisella koskemaan myös keskus- tai paikallishallinnon viranomaisten määräysvallassa olevia yrityksiä ja pörssiin listautuneita yhtiöitä on kasvatettu maksujen määrää vielä 1,08 miljardilla eurolla. Tämänkin toimenpiteen alkuperäinen vaikutus on pysynyt samana myöhempinä soveltamisvuosina. Toimenpiteen soveltamisen kokonaisvaikutus on näin ollen 4,58 miljardia euroa vuodessa.

Huomioon olisi otettava myös se, etteivät järjestelmään kuuluvat tavaroiden luovuttajat ja palveluiden suorittajat saa alv:a omilta asiakkailtaan. Tästä syystä ne joutuvat useammin pyytämään alv-palautusta, elleivät ne voi kuitata arvonlisäveroa muilla Italiassa maksettavilla veroilla. Jotta tällaisille – erityisesti Italian ulkopuolelle sijoittautuneille – verovelvollisille ei aiheutuisi kielteisiä vaikutuksia, veronpalautusjärjestelmän on ensiarvoisen tärkeää toimia moitteettomasti ja nopeasti. Italian mukaan sen alv-palautusjärjestelmä toimii moitteettomasti, ja alv-palautusten keskimääräinen käsittelyaika on saatu lyhennettyä 67 päivään, minkä jälkeen maksun varsinaiseen suorittamiseen saajalle kuluu vielä seitsemän päivää. On myös odotettavissa, että voimaan tulleilla uusilla säännöillä pystytään asianmukaisesti käsittelemään mahdollisesti lisääntyvät alv-palautukset. Italian toimittamien tietojen mukaan jaetun maksun järjestelmän käyttöönoton yhteydessä suunniteltiin, että verovelvollisilla, joilla on jaetun maksun järjestelmän piiriin kuuluvia liiketoimia, on ensisijainen oikeus saada alv-hyvitykset maksettua näistä liiketoimista kertyvien alv-saamisten ylärajaan asti. Tämä merkitsee, että jaetun maksun järjestelmään liittyvät palautushakemukset käsitellään ensisijaisina sekä alustavassa tutkimuksessa että palautettavia maksuja suoritettaessa verrattuna muihin kuin ensisijaisina käsiteltäviin palautuksiin.

•Perusoikeudet

Ehdotuksella ei ole vaikutuksia perusoikeuksien suojeluun.

4.TALOUSARVIOVAIKUTUKSET

Toimenpiteellä ei ole kielteisiä vaikutuksia alv:sta saataviin unionin omiin varoihin.

2020/0119 (NLE)

Ehdotus

NEUVOSTON TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS

luvan antamisesta Italian tasavallalle soveltaa yhteisestä arvonlisäverojärjestelmästä annetun direktiivin 2006/112/EY 206 ja 226 artiklasta poikkeavaa erityistoimenpidettä annetun täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2017/784 muuttamisesta

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon yhteisestä arvonlisäverojärjestelmästä 28 päivänä marraskuuta 2006 annetun neuvoston direktiivin 2006/112/EY ja erityisesti sen 395 artiklan 1 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa: