EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 12.04.1995 
KOM(95) 127 lopull. 
KOMISSION TIEDONANTO 
NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN PARLAMENTILLE 
muistiosta, joka on laadittu 
ydinsullaisopimuksen tarkistamista ja jatkamista käsittelevää, vuonna 1995 
pidettävää konferenssia varten ja joka koskee ydinsulkusopimuksen IQ ja IV 
artiklojen tavoitteisiin liittyviä Euroopan atomienergiayhteisön toimia 

Hyvälcsyessään heinäkuussa 1994 ydinsulkusopimuksen tan^istamistajajatkamista 
käsittelevän vuonna 1995 pidettävän konferenssin valmistelua (17. huhtikuuta -12. 
toukokuuta 1995) koskevan yhteisen toiminnan miiiistermeuvosto kirjasi 
pöytäkirjaan toteamuksen: "komissio laatii 2 artiklassa tarkoitetun toiminnan 
tukemiseksi oman osuutensa Euroopan atomienergiayhteisön kokemuksista sekä 
sen osallistumisesta ydinenergian rauhanomaiseseen käyttöön." 
Seuraava muistio muodostaa komission yllä mainitun osuuden. Komissio antaa 
kyseisen tekstin tiedoksi neuvostolle ja parlamentille. Se toimitetaan myös 
ydinsulkusopimuksen tarkistamista ja jatkamista käsittelevälle konferenssille. 
* (A 
YdmsuUoisorimuksen M ja IV aitiMojen tavoitteita koskevaa Euroopan 
atomienergiayhteisön toimintaa käsittelevä 
muistio 
Euroopan yhteisöjen komission 
vuonna 1995 pidettävää ydinsulkusopimuksen 
tarkistamista ja jatkamista koskevaa 
konferenssia varten laatima asiakirja 
\Zr 
L Yhteenveto 
IL Euratom: ydinsulun tavoitteet ja saavutukset 
A. Euratorn-sopimuksen päämäärät 
B. Määräysvallan jako sopimuksessa 
C. Euratomin hankintakeskus sekä ydinameidenhankintaaja vientiä koskevat 
määräykset 
D. Euratomin turvavalvonta 
E. Rikkomusten vastainen seuraamusvalta ja Euroopan yhteisöjen 
momioistuimen rooli 
F. Ydinteknologian siviilikäyttöä koskeva yhteistyö 
G. Ydinturvallisuus ja säteilysuojelu 
HL Ydmsulkusopimuksen ja Euratomin yhteisten tavoitteiden toteuttaminen 
A. Alueellisen ja maailmanlaajuisen ydinenergiaa koskevan yhteistyön 
keskinäinen tuki 
B. Euratomin ja IAEA:n välinen tuki ja yhteistyö; alueellisen ja 
maailmanlaajuisen turvavalvonnan yhteensovittaminen ja keskinäinen 
hyödyllisyys 
C. Rauhanomainen ydinteknologiayhteistyö muiden kuin jäsenvaltioiden 
kanssa 
Liite I. Ydinenergian nykytilanne Euroopan unionissa 
Liite H. TACIS/PHARE: väliraportti - ydinturvallisuus 
Y; f I »»CM M u 
1. Iässä Euroopan yhteisöjen komission Euroopan atomienergiayhteisön puolesta laatimassa 
muistiossa käsitellään, vuonna 1995 pidettävää ydinsulkusopimuksen tarkistamista ja 
jatkamista koskevaa konferenssia varten, Euroopan atomienergiayhteisön (EAEC tai 
Euratom) vuonna 1957 allekirjoitetun perustamissopimuksen pääpiirteitä, sopimuksen 
merkitystä ydinaseiden leviämisen ehkäisemisessä sekä Euratomin ydinsulkusopimuksen 
m ja IV artikloihin liittyviä toimia Muistio on myös osa ministerineuvoston heinäkuussa 
1994 hyväksymää yhteistä tointa (joka perustuu Sopimuksen Euroopan unionista yhteistä 
uiko- jaturvallisuuspolitiikkaa käsittelevän VosastonJ3artiMaan), jossa Euroopan unioni 
ottaa puoltavan kannan ydinsulkusopimuksen ehdottomaan jatkamiseen määräämättömäksi 
ajaksi vuonna 1995. 
2. Euratom aloitti toimintansa vuonna 1958. Euroopan yhteistyön alkuvaiheissa 
turvallisuuskysymykset olivat yhä keskeisiä, ja ydinaseita ja -energiaa koskevat ongelmat 
olivat niistä tärkeimpiä. Euratom-sopimuksen tärkein tavoite oli luoda olosuhteet, joissa 
ydinenergian rauhanomainen käyttö sekä siihen liittyvä kilpailukykyinen ja vireä teollisuus 
voisivat päästä käyntiin. Sopimuksessa ennakoitiin, että tämän kehityksen oleellinen osa 
oli ydinaineiden käytön valvonta. Kaksi ydinasevaltiota ja kolmetoista ydinaseetonta 
valtiota kattavan Euratomin piirissä saadut kokemukset osoittavat, että lainkäytön vakaus 
ja rauhanomaisen ydinteknologian käytön avoimuus ovat keskeisiä ehtoja 
naapurivaltioiden syvän luottamuksen saavuttamiselle. Rauhanomaisen ydinteknologian 
alalla tapahtuva yhteistyö, joka on eräs nykyaikaisen teollisuuden peruspilareista, perustuu 
ydinteknologian käytön avoimuudelle ja luotettavuudelle. 
3. Euratom toteuttaa näitä päämääriä kahdella toisiinsa liittyvällä tavalla Järjestön useat 
ydinteknologian rauhanomaista käyttöä koskevat yhteistyöhankkeet, jotka ulottuvat 
yhteisön nimellisestä halkeamiskelpoisten aineiden omistusoikeudesta teollisiin 
yhteishankkeisiin kolmansien maiden kanssa, hyödyttävät kaikkia jäsenvaltioita ja 
samanaikaisesti edesauttavat naapurivaltioiden ydinteknologiahankkeiden avoimuutta. 
Järjestön suojatoimijäijestelmä, jonka osalta järjestö on tiiviissä yhteistyössä IAEA:n 
kanssa, kattaa kaikkien jäsenvaltioiden rauhanomaisiin tarkoituksiin käytettävän 
ydinpolttoaineen koko kierroa Jäsenvaltioiden, niiden alueellisen järjestön (Euratomin) 
sekä maailmanlaajuisen järjestön IAEA:n väliset suhteet ja yhteistyö ovat osoittautuneet 
joustaviksi ja mukautumiskykyisiksi muuttuvissa olosuhteissa. 
Kokemukset ovat tuoneet esiin myös ongelmia ja puutteita sekä osoittaneet, että 
parannuksille on yhä sijaa. 
4. Euratom-sopimuksella ei ole määräaikaa. Sitouduttuaan alueelliseen rauhanomaiseen 
yhteistyöhön ja avoimuuteen Euroopan unionin jäsenvaltiot ovat laajentaneet 
sitoutumistaan myös kansainväliseen ydinaseiden leviämisen ehkäisemiseen. 
Jäsenvaltioiden neljäkymmentä vuotta kattava kokemus alueellisesta yhteistyöstä ja 
kahdenkymmenenviiden vuoden kokemus maailmanlaajuisesta työstä ydinaseiden 
leviämisen ehkäisemiseksi lujittavat niiden yksimielistä tukea ydinsulkusopimuksen 
ehdottomalle ja määräämättömäksi ajaksi tapahtuvalle vahvistamiselle vuonna 1995. 
Sopimus on ainoa maailmanlaajuinen ydinaseiden leviämistä ehkäisevä asiakirja; se on 
syntynyt kaikkien kansainvälisen yhteisön jäsenten tarpeesta ehkäistä ydinaseiden 
leviämisen riskiä oman turvallisuutensa vuoksi, ja se mahdollistaa pitkän tähtäimen 
teollisen ja teknologisen sitoutumisen ydinenergian rauhanomaiseen käyttöön. 
IL EURATOM; YDINSULUN TAVCTOEET JA SAAVUTUKSET 
A. Euratom-sopirmiksen tavoitteet 
1. Euratom-sopimuksen solmivat vuonna 1957 Euroopan yhteisöjen kuusi alkuperäistä 
jäsenvaltiota. Euroopan yhdentymisen päämääränä oli alusta lähtien ehkäistä aseellisten 
konfliktien puhkeamista Euroopassa ja edistää kaikkien jäsenvaltioiden taloudellista 
hyvinvointia. Nämä kaksi päämäärää ovat esillä myös Euratomin perustamissopimuksessa 
ja antavat sille merkitystä myös ydinaseiden leviämisen ehkäisyn kannalta. 
2. Vaikka Euratomin perustamissopimuksessa ei mainita ydinaseiden leviämisen ehkäisyä, 
voidaan sen nykyisin katsoa edistävän myös tätä tavoitetta. Lisäksi sopimus ennakoi 
yhteistyötä kolmansien maiden ja atomienergian rauhanomaista kehittämistä ajavien 
järjestöjen kanssa. 
Sopimuksen tiettyjen lukujen sisältämät säännökset ovat erityisen tärkeitä ydinaseiden 
leviämisen ehkäisyn kannalta. Näitä ovat: VI luku (hankinta), VH luku (turvavalvonta) ja 
DC luku (ydinalan yhteismarkkinat). Eräät muut luvut, kuten I, V ja X, sekä tutkimusta, 
yhteishankkeitaja yhteisön oikeutta solmia kansainvälisiä sopimuksia koskeva 199 artikla, 
ovat myös tärkeitä siltä osin, kuin ne tukevat turvavalvontaa koskevassa VH luvussa 
määrättyjä toimia; VII luku on Euratomin perustamissopimuksen luvuista välittömimmin 
yhteydessä ydinaseiden leviämisen ehkäisemistavoitteisiin. 
B. TVKäräysvaJlan jako sopimuksessa 
1. Euroopan neuvosto vastaa yleisten poliittisten suuntaviivojen määrittelystä. 
Ministerineuvosto on Euratomin perustamissopimuksen nojalla pääasiallinen 
lainsäädäntöelin. Euroopan yhteisöjen komissio (tästä eteenpäin "komissio") käyttää 
lainsäädäntöä koskevaa aloitteenteko-oikeutta sekä vastaa lainsäädännön asianmukaisesta 
täytäntöönpanosta. Euroopan yhteisöjen tuomioistuin varmistaa, että sopimuksen tulkinta 
ja soveltaminen ovat lain mukaisia. Euroopan parlamentin tehtävänä on ennen muuta 
Euroopan atomienergiayhteisön talousarvion hyväksyminen. Se ottaa myös vastaan 
selvityksiä, ja sillä on oikeus pyytää tietoja komissiolta ja neuvostolta. 
2. Euratomin perustamissopimus ei kata uiko- ja turvallisuuspolitiikkaa koskevia asioita. 
Mitä ydinaseiden leviämisen ehkäisemistä koskevia kysymyksiä, jotka jäävät sopimuksen 
sovellusalueen ulkopuolelle, on käsitelty jäsenvaltioiden ulkopoliittista yhteistyötä varten 
luodun Euroopan poliittisessa yhteistyöelimessä (EPQ. Sopimuksen Euroopan unionista 
tultua voimaan vuonna 1993 näitä kysymyksiä käsitellään nykyisin osana EPC:n tilalle 
luotua yhteistä uiko- ja turvallisuuspolitiikkaa. 
G Hankintakeskus sekä ydinaineiden hankintaa ja vientiä koskevat rnääräytaet 
1. Eräs Euroopan yhteisön keskeisiä toiminta-aloja ydinvoiman rauhanomaisen käytön alalla 
on komission ja Euratomin hankintakeskuksen (ESA) vastuualueena oleva 
ydinrx)lttoaineen hankinta Euratomin perustamissopimuksen 2(d) artiklassa määritellään 
yhteisön erääksi tehtäväksi huolehtia malmien ja ydinpolttoaineen säännöllisestä ja 
tasapuolisesta toimituksesta käyttäjille. 
Näiden tehtävien toteuttamiseksi on laadittu yhteinen ydinaineiden hankintapolitiikka, joka 
perustuu periaatteelle yhtäläisestä pääsystä hankintalähteille, ja jonka mukaan ESA:lla on 
Euratomin perustamissopimuksen 52 artiklan perusteella optio-oikeus yhteisössä 
tuettuihin malmeihin, lähtöaineisiin ja erityisiin halkeamiskelpoisiin aineisiin sekä 
yksinoikeus tehdä hankintasopimuksia Hankintakeskuksella on oikeus solmia yhteisön 
alueella tai sen ulkopuolella tuotettua malmia, lähtöaineita ja erityisiä halkeamiskelpoisia 
aineita koskevia hankintasopimuksia. Komission ja ESA:n rjäämääränä on välttää liiallista 
riippuvuutta tietystä hankintalähteestä (rojauttaminen) sekä varmistaa, että kaupan 
esteettömyyden rajoissa yhteisön ydinteollisuuden elinkelrx)isuus on ttnvattu. Komissiolla 
on oikeus säätää ESA:ta koskevia direktiivejä ja sillä on ESA:n päätöksiä koskeva veto-
oikeus. 
2. Jotta ydinmateriaalien (malmien, lähtöaineiden ja erityisten halkeamiskelpoisten aineiden) 
hankintaa koskevat sopimukset olisivat lainvoimaisia, niiden on oltava ESA:n tekemiä. 
Tämä merkitsee käytännössä sitä, että kaikki sopimukset, joilla siirretään lähtöaineen 
omistusoikeus tai erityisen halkeamiskelpoisen aineen käyttöoikeus, mukaan lukien 
materiaalien lainaus- ja vaihtosopimukset, voidaan laatia toimittajan ja käyttäjän välillä, 
mutta ne on jätettävä ESA:n solmittavaksi. Niiden sopimusten osalta, joissa on kyse 
pelkästään aineen muuntamisesta (esim muokkaaminen tai valmistus), ESA:lle on 
toimitettava ilmoitus Euratomin perustamissopimuksen 75 artiklan mukaisesti. 
ESA tarkistaa, että solmittavat sopimukset ovat Euratomin perustarmsscpimuksen ja 
yhteisön hankintapolitiikan määräysten ja tavoitteiden mukaisia ja että ne ovat Euroopan 
yhteisöjen kansainvälisten velvoitteiden mukaisia, esimerkiksi sopimusten turvavalvontaa 
koskevien lausekkeiden osalta. Komission Euratomin turvavalvontaa käsittelevä osasto saa 
tiedon ESA:n jjuuttumisesta sopimuksiin (sopimuksen solmimisesta tai tiedonannon 
hyväksymisestä) ja voi näin varmistaa, että aineen liikkuminen, josta viennin ja tuonnin 
osalta annetaan etukäteisilmoitus, tapahtuu asianmukaisen sopimuksen mukaan. 
Turvavalvonnan ja ydinaseiden leviämisen ehkäisemisen osalta nämä ESA:n toimet ovat 
hyödyllinen lisä tehokkaaseen ennakkovaroitusjärjestelrnään, sillä sopimukset solmitaan 
tavallisesti paljon ennen varsinaista ydinaineiden siirtämistä. 
3. Euratomin perustamissopimuksen 59 artiklan mukaisesti Euroopan yhteisön alueella 
tuotetun ydinaineiden viemiseen tarvitaan komission puoltava päätös. Vientilupaa ei voida 
myöntää, elleivät toimitusten saajat anna komissiolle takeita siitä, että yhteisön yleiset 
edut turvataan, tai jos sopimusehdot ja -lausekkeet ovat ristiriidassa Euratomin 
perustamissopimuksen tavoitteiden kanssa 
D. Euratomin turvavalvonta 
1. Euratomin rjerustamissopimuksen VH luvun mukaisesti komission "on varmistuttava siitä, 
että jäsenvaltioiden alueella: a) malmeja, lähtöaineita ja erityisiä halkeamiskelpoisia aineita 
ei käytetä muuhun kuin käyttäjän ilmoittamaan (eli rauhanomaiseen) tarkoitukseen; ja b) 
noudatetaan yhteisön ja kolmannen m 
sopimuksissa annettuja määräyksiä hankinnoista ja turvavalvontaa koskevista erityisistä 
velvoitteista". Tästä syystä komissio on kehittänyt riippumattoman ja erittäin laaja-alaisen 
turvavalvontajärjestelmäa 
Kaikki jäsenvaltioiden alueella oleva ja siviilikäyttöön tarkoitetut ydinaineet on saatettava 
Euratomin turvavalvonnan piiriin. 
Vuonna 1994 Euratomin turvavalvonnan piirissä oli aineita seuraavasti: 
242 500 t luonnon uraania, matalarikastettua uraania, laihennettua uraania, 
toriumia ja raskasta vettä 
12 t korkearikastettua uraania 
3301 plutoniumia 
Yllä mainittuja aineita käytettiin, käsiteltiin tai varastoitiin seuraavissa laitoksissa: 
* 380 suurta ydinlaitosta, mukaan lukien ydinreaktorit, rikastuslaitokset, 
valmistamot, jälleenkäsittelylaitokset, muuntolaitokset ja varastot; 
* yli 400 pienenpien ydinainemäärien käsittelyyn tarkoitettua laitosta, mukaan 
lukien rahtilaivat, välivarastot, jätteenkäsittelylaitokset ja muut. 
Ydinaineiden varsinainen suojelu on melkein kokonaan yksittäisten jäsenvaltioiden 
vastuulla komission käyttämiä laitoksia lukuun ottamatta Turvavalvonnan osalta 
jäsenvaltioiden on kuitenkin saatettava alueellaan oleva ja siviilikäyttöön tarkoitetut 
ydinaineet Euratomin turvavalvonnan piiriin. Ydinlaitosten käyttäjien on toimitettava 
tiedot ydinaineidenkäytöstä suoraan Euratomille. 
Kuten yllä olevasta käy ilmi, Euratomin turvavalvonnan päätavoitteena on varmistaa, ettei 
malmeja, lähtöaineita ja erityisiä halkeamiskelpoisia aineita käytetä muuhun kuin niiden 
alkuperäiseen käyttötarkoitukseen. Niden sovellusalat ovat näin ollen laajemmat kuin 
IAEAm turvavalvonnan. 
Missä kahdessajäsenvaltiossa, joilla on ydinase, Euratomin turvavalvonta ei koske aineita, 
laitoksia tai laitoksen osia, joita käytetään puolustustarkoituksiin. Sen sijaan siviilikäyttöön 
tarkoitetun ydinpolttoaineen osalta Euratomin turvavalvonnan toimeenpanosäännöt ovat 
samat niissä jäsenvaltioissa, joilla on ydinase, ja niissä, joilla sitä ei ole. 
Turvatakseen aineet ja laitokset sopimuksen VII luvun valtuutuksen mukaisesti komissio 
on vuodesta 1958 lähtien ottanut palvelukseensa Euratomin turvavalvontatarkastajia 
Tarkastajilla on turvavalvonnan suorittamiseksi tarvittava rajoittamaton pääsyoikeus. 
Eio^omillaonoikeus saadakirjanpitotietoja suoraanydintœlUsuiKteltailmanjasenvaltion 
hallituksen valvontaa ja se voi antaa turvavalvontaa koskevia ohjeita asianomaisille 
yhtiöille. 
Ydinlaitosten tarkastukseen on käytetty seuraavia työmääriä (tarkastajien 
henkilötyöpäivinä ilmoitettuna): 
1989 
7417 1990 
7564 1991 
7757 1992 
7916 1993 
8418 1994 
(alustava) 
8778 
E. BihtomiBâa tohgyarefnaamifefen rnffiräysralta ja r^nwr^ 
rooli 
Laitosten käyttäjien on annettava komissiolle laitosten tekniset perustiedot ja pidettävä 
varastokirjaa Jos turvavalvontamääräyksiä ei täytetä tai niiden täyttäminen estetään, 
Euroopan yhteisöjen tuomioistuin voi myöntää komissiolle valtuudet pakottaa 
asianomainen taho täyttämään määräykset. Iätä valvontaa ja pakottamista varten 
komissiolla on oikeus pyytää ja saada apua kansallisilta viranomaisilta. Muissa 
tapauksissa, joissa turvavalvonnan velvoitteita ei ole toteutettu tyydyttävällä tavalla, 
komissio voi antaa varoituksen, peruuttaa tiettyjä etuoikeuksia (kuten taloudellisen tai 
teknisen avun), korvata tiettyjä laitoksen henkilöstön jäseniä komission ja kansallisten 
viranomaisten nimittämillä henkilöillä, tai evätä erityisten halkeamiskelpoisten aineiden 
saannin. 
Mikäli jäsenvaltio ei ole valmis yhteistyöhön, komissiolla on valtuudet haastaa kyseisen 
valtion hallitus Euroopan yhteisöjen tuomioistuimeen. 
2. Euroopan yhteisöjen tuomioistuimella on myös laajat määräysten noudattamisen 
varmistamista koskevat toimivaltuudet. Tuomioistuin tulkitsee Euratomin 
perustamissopimuksen säännöksiä ja varmistaa, että asetukset ovat sopimuksen mukaisia. 
Komissio voi haastaa jäsenvaltion oikeuteen, jos sen sopimuksen mukaan antamia 
velvoitteita ei ole noudatettu. Jäsenvaltiot voivat haastaa komission oikeuteen, jos ne 
katsovat sen laiminlyöneen velvoitteitaan tai ylittäneen toimivaltuutensa. Lisäksi 
luonnolliset henkilöt voivat valittaa päätöksistä, jotka loukkaavat heidän oikeuksiaan. 
F. YdintelfliPlQgiiatntkiinnteen siviilikäyttöä koskeva yhteistyö 
1. Euratomin perustamissopimuksessa kannustetaan jäsenvaltioita tutkimusyhteistyöhön 
kolmansien maiden kanssa. Komission tehtävänä on edistää ja helpottaa ydintutkimusta 
jäsenvaltioissa sekä täydentää sitä toteuttamalla yhteisön tutkimus- ja koulutusohjelma. 
Ydmtutkimushankkeet kirjataan ja sovitetaan yhteen niin, ettei hankkeissa esiinny 
päällekkäisyyttä. Komissio julkaisee lisäksi luetteloa alueista, joilla tutkimusta tarvitaan, 
jotta yhteisön teknologisia valmiuksia parannettaisiin. Komissio voi myöntää 
tutkimushankkeille talousarviostaan taloudellista ja teknistä apua. 
2. Yhteinen ydmtutkimuskeskus (JRC) on Euratomin perustamissopimuksen nojalla 
perustettu elin, jonka tehtävänä on johtaa ja edistää tieteellistä tutkimusta, mukaan lukien 
ydmtutkimus. Vähän aikaa sitten hyväksytyn Tutkimusta ja teknistä kehitystä koskevan 
puiteohjelman aikana (1994-1998) puolet ydmtutkimuskeskuksen ydintutkimukselle 
tarkoitetusta talousarviosta (254 miljoonaa ecua) suunnataan turvavalvontaan, mukaan 
lukien suora tuki IAEA:lle. 
Yhteisessä ydmtutkimuskeskuksessa tehdyn tutkimuksen tarkoituksena on vähitellen 
saavuttaa tuloksia ja kehittää uusia tekniikoita, joiden soveltaminen on tarpeen Euratomin 
perustamissopimuksen ja ydinsulkusopimuksen tuomien uusien turvavalvontaa koskevien 
velvoitteiden täyttämiseksi. On erityisesti tarpeen kehittää uutta teknologiaa, joka vastaisi 
ydinpolttoainelderron kehittämisen ja valvontajärjestelmien vahvistamisen asettamiin 
haasteisiin. 
3. Euroopan yhteisö hyväksyi vuonna 1994 tutkimusta ja teknistä kehitystä koskevan 
neljännen puiteohjelman sekä Euratomin ohjelman vuosille 1994-1998.2,3 miljardia ecua 
myönnettiin tutkimuksen ja teknisen kehityksen puiteohjelman piirissä tapahtuvaan 
energiatutkimukseen (muut energianlähteet, ydinenergian turvallisuus, fuusioenergia). 
Ydinenergian osalta Euratomin neljännessä ohjelmassa määriteltiin ohjelmalle seuraavat 
tavoitteet: 
- erityisalojen tietämyksen parantaminen (reaktorien turvallisuus, pitkäikäisten 
radionuklidien hallinta, halkeamiskelpoisten aineiden hajoamisvaara jne); 
- yhteisön pitkän tähtäimen lämpöydinfuusio-ohjelman vieminen eteenpäin, eli varmojen 
ja ympäristöystävällisten rjrototyyppireaktorien keWttaminen taloudellisesti kannattavien 
ja mahdollisten käyttäjien tarpeita vastaavien voimalaitosten rakentamista silmällä pitäen. 
Jaksolla 1994-1998 ensisijainen tavoite on suunnitelmien valmistuminen ensimmäistä 
kokeilufuusioreaktoria varten (ITER, International Themmuclear Experimental Reactor). 
G. YtimtujvalliswE ja säteilysuojelu 
1. Vaikka ydinturvallisuus ei ole suorassa yhteydessä ydinaseiden leviämisen ehkäisyn 
tavoitteisiin, se on tärkeä tekijä ydinenergian rauhanomaisen käytön Uskottavuuden 
parantamisessa sekä Euroopan unionissa että laajemmassa mielessä Tshernobylin 
onnettomuuden jälkeen. Taloudellinen ja tekninen tuki, jota on myönnetty entisen 
Neuvostoliiton alueen sekä Keski- ja Itä-Euroopan maille niiden alueella sijaitsevien 
ydinreaktorien tuivallisuuden parantamiseen, on lisännyt Euroopanunionin tarvetta nousta 
avainasemaan ydinturvallisuuden alalla 
Kaikki yhteisön tasolla tapahtuvat ydinturvallisuutta koskevat toimet perustuvat Euratomin 
rjerustamissopimukseen sekä, ydinturvallisuuden teknologisten näkökohtien ja 
radioaktiivisen jätteen käsittelyn osalta, neuvoston vuosina 1975, 1980 ja 1992 
hyväksymiin päätöksiin. 
2. Säteilysuojelulainsäädännön hyväksymisessä on sovellettu Euratomin 
rjerustamissopimuksen 31 artiklaa. Perusturvatasoja koskevan direktiivin lisäksi on 
hyväksytty kahdeksan muuta säännöstä, jotka koskevat radioaktiivisten aineiden ja 
jätteiden kuljetuksia, ruoka-aineiden saastumista, julkista tiedottamista, potilaiden 
terveyden suojelua, ulkopuolisten työntekijöiden terveyden suojelua sekä nopeaa tietojen 
vaihtoa säteilyvaaratilanteissa. 
Komissio tarkistaa jäsenvaltioihin perustettavien ympäristövalvontalaitosten toiminnan ja 
tehokkuuden perustamissopimuksen 35 artiklan mukaisesti. Se tekee vuosittain 3-4 
tarkastusta. 
3. Neuvosto hyväksyi komission aloitteesta 19 päivänä joulukuuta 1994 päätöslauselman 
radioaktiivisen jätteen käsittelyä koskevan strategian. Neuvoston päätöslauselmassa 
katsotaan erityisesti, että kukin jäsenvaltio on vastuussa alueellaan tuotetun radioaktiivisen 
jätteen asianmukaisesta käsittelystä, mutta siinä jätetään avoimeksi mahdollisuus 
jäsenvaltioiden väliseen yhteistyöhön. 
4. Ydinlaitosten turvallisuuden osalta vuonna 1992 annetussa neuvoston päätöslauselmassa 
jäsenvaltioita ja komissiota kehotetaan etenemään kohti samantasoista ja tyydyttävää 
terveyden ja ympäristön suojelua yhteisössä korkeimmalla toteutettavalla 
turvallisuustasolla ja edistämään samankaltaisten turvallisuustasojen kansainvälistä 
hyväksyntää. Päätöslauselmassa suositellaan, että yhteisön turvaviranomaisten yhteistyötä 
lisätään ja että kokemusta ja tietotaitoa välitetään myös Keski- ja Itä-Euroopan sekä 
entisen Neuvostoliiton maihin. 
Kaikkien jäsenvaltioiden päähuolena on ydinlaitosten turvallisuus sekä turvallisuuden 
parantaminen nykytason mukaiseksi. Näyttää siltä, että erilaisten kansallisten keinojen 
käyttäminen samojen tavoitteiden saavuttamiseen on turvallisuuden edistämisen kannalta 
eduksi sillä edellytyksellä, että näitä kansallisia keinoja verrataan keskenään, jotta 
poikkeamat tunnistetaan ja niihin voidaan etsiä parannuksia. 
HL YPlNSULKUgOPMUS JA EURATOM; YfflECSlEN TAVOmMDEM 
1. Vaikka Euratomia ei perustettu ydinaseiden leviämisen ehkäisyn elimeksi, se toimii 
nykyisin alueellisena elimenä, jonka tavoitteisiin kuuluu jäsenvaltioiden välisen 
rauhanomaisen ydinalan yhteistyön edistäminen sekä ydinaseiden leviämisen ehkäisyä 
koskevien jäsenvaltioiden tavoitteiden ja velvoitteiden täyttämisen helpottaminen. 
Alueellisen järjestön ja maailmanlaajuisen järjestelmän välinen läheinen vuorovaikutus 
tunnustetaan ydinsulkusopimuksessa: 
m artiklan 4 kohdassa tunnustetaan valtioiden oikeus liittyä yhteen 
turvavalvontasopimuksen solmimiseksi IAEA:n kanssa ja tämän sopimuksen täytäntöön 
panemiseksi, kuten Euroopan unionin ydinaseettomat jäsenvaltiot tekivät 
turvavalvontasopimuksen INFQRC/193 osalta. 
2. Euratom on alueellinen järjestö, jonka kokemus on pisin ja jonka toimet ovat läheisessä 
suhteessa ydinsulkusopimuksen henkeen ja kirjaimeen, erityisesti mitä tulee alueellisen 
ja maailmanlaajuisen turvavalvontajärjestelmän yhteensovittamiseen ja ydinenergian 
rauhanomaisen käytön alalla tapahtuvan alueellisen ja maailmanlaajuisen yhteistyön 
yhdistämiseen. 
B. Yhteistyö IAEA;n kanssa ja sei tukeminen; alueellisen ja maailmanlaajuisen 
turvavalvonnan yhteensovittaminen ja keskinäinen hyöty 
1. Euratomin ja IAEA:n välinen yhteistyö perustuu seuraaville asiakirjoille: 
Euratomin ja IAEA:n välillä vuonna 1975 solmittu yhteistyötä koskeva 
puitesopimus 
IAEA:n, Euratomin ja ydinaseettomien jäsenvaltioiden välinen 
turvavalvontasopimus; tämän sopimuksen INFCIRC/193 mallina on käytetty 
ydinsulkusopimuksen turvavalvonnan mallisopimusta INFQRC/153; 
Euratomin, Yhdistyneiden kuningaskuntien ja IAEA:n välinen 
turvavalvontasopimus INFCIRC/263; 
Euratomin, Ranskan ja IAEA:n välinen turvavalvontasopimus INFQRC/290. 
INFQRC/193 on IAEA:n ja Euratomin välinen sopimus, joka valtuuttaa IAEA:n 
toteuttamaan turvavalvontatoimia ydinaseettomissa jäsenvaltioissa ja määrittää kahden 
turvavalvontaviranomaisen välisen suhteen. Sopimus allekirjoitettiin vuonna 1973 ja se 
astui voimaan vuonna 1977. Siinä määrätään, että IAEA ottaa asianmukaisella tavalla 
huomioon yhteisön turvavalvontajärjestelmän tehokkuuden; sopimuksen pöytäkirjassa 
määritellään Euratomin ja IAEA:n välisen yhteistyön ehdot ja muodot. 
2. Euratomin ja IAEA:n välisen yhteistyön lujittamiseksi sekä tehokkaampien ja 
taloudellisempien keinojen löytämiseksi tehtäviensä toteuttamiseen, IAEA ja komissio 
päättivät huhtikuussa 1992 luoda uudet kumppanuuden puitteet (NPA). NPA 
mahdollistaisi: 
- tiettyjen IhffQRC/193-sopimuksen ehdot uudelleentulkinnan; tämä liittyy 
erityisesti tarkkailuperiatteeseen, kunkin organisaation 
oikeuteen päättää toimista, joihin sen on ryhdyttävä täyttääkseen 
turvavalvontaa koskevat velvoitteensa, sekä Euratomin ja IAEA:n tehtävien 
erottamiseen. 
IAEAm tarkastustoimien vähentämisen EU:n ydinasettomissa jäsenvaltioissa 
NPA:n astuttua voimaan 
NPA:n täytäntöönpano aloitettiin vuonna 1992 kevytvesireaktoreiden ja 
valmistuslaitosten (LEU) osalta. Sen täyteen soveltamiseen päästään todennäköisesti 
vuoden 1995 lopusta alkaen. 
3. IAEA:n kanssa tehtävän turvavalvontayhteistyön rakenne voidaan tiivistää 
seuraavasti: 
- IAEA:n osalhstuminen Euratomin tekemiin tarkastuksiin. Tämä on päivittäinen 
toimenpide. Noin 50 % : s s a Euratomin 
suorittamistatarkastuksista on mukana IAEA:n tarkastaja; 
- kertomusten laatiminen ydinaineiden siirroista ja luetteloinnista tarkastuksia 
koskevien sopimusten mukaisesti sekä IAEA:n ydinaineiden siirtojen 
maailmanlaajuisen seurantajärjestehnän tukeminen 
- yhteistyökomiteoiden tapaamiset vähintään kahdesti vuodessa; 
- teknis-oikeudellisten, tilojen tai laitteiden takavarikointia koskevien asiakirjojen 
neuvotteleminen; 
- erilaiset kontaktit ja työryhmät, seminaareihin osallistuminen, yhteinen 
koulutustoiminta; 
- laitteiden, menetelmienjatelaiiiko^^ 
koskeva yhteistyö IAEA:n kanssa. 
- turvavalvontajärjestelmien suunnittelua ja toteutusta. Tietyillä aloilla, kuten 
suurten plutoniumin käsittelylaitosten osalta, Euratomin kokemus turvavalvonnan 
suunnittelussa ja toteuttamisessa on amutlaatuinen. 
4. Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden aloitteesta IAEA:n johtokunta valtuutti 
vuoden 1993 helmikuun kokouksessaan sihteeristön toteuttamaan ehdottamansa 
IAEA:n turvavalvontajärjestelmässä yleisesti käytettyjen ydinaineiden, tiettyjen 
laitteiden ja muiden kuin ydinaineiden vientiä, tuontia ja valmistusta koskevan 
yleisen rarx)rtomnjäijestelmäa Tämän järjestelmän mukaan materiaaleja vieviä ja 
tuovia maita kehotetaan vapaaehtoisesti raportoimaan kaikista kyseisten laitteiden 
ja aineiden siirroista. Toistaiseksi IAEA on saanut kyseisenlaisia tietoja ainoastaan 
ydinsulkusopimuksen piiriin kuuluvien maiden tekemistä toimituksista niihin 
ydinaseettomiin maihin, jotka eivät ole sopimuksen piirissä. Uuden kattavan 
tietovirran tarkoituksena oli lujittaa IAEA:n tietämystä ja auttaa sitä rriäärittämään, 
koska sen on pyydettävä ydinsulkusopimuksen piiriin kuuluvia ydinaseettomia 
vastaanottajamaita soveltamaan turvavalvontatoimia. EU:n jäsenvaltiot ottavat osaa 
yleiseen raportomtijärjestelmäan ja toimitavat ydinam^ 
Euratomin kautta (laitteistoa koskevat kertomukset jäsenvaltiot toimittavat suoraan). 
5. IAEAin sekä Euratomia edustavan komission välinen muodollinen yhteistyö- ja 
avunanto-ohjelma on määritelty 7. päivänä toukokuuta 1981 päivätyssä 
kirjeenvaihdossa, laman yhteistyön ja avunannon päätavoitteena on välittää 
IAEA:lle komission usean vuoden aikana kehittynyttä teknistä, etenkin tutkimus-
ja kehitystoimintaa koskevaa tietämystä sekä sen käytännön soveltamista Euroopan 
10 
ydinlaitosten tarkastamisessa. Kokemusten välittämisen yleiset tulokset ovat olleet 
seuraavat: 
- teknisen tietämyksen tarjoaminen tietyillä aloilla, kuten jälleenkäsittelylaitosten 
turvavalvontaan liittyvien alyysitekniikoiden soveltaminen, yrnpäristönäytteiden 
keraaminen ja analysointi, käytettyä polttoainetta sisältävien säiliöiden tiivistäminen, 
kehittyneet valvontamenetelmät, kirjanpito ydinaineista sekä yleinen raportointi; 
- turvavalvonnan toteuttamiseen soveltuvien tekniikoiden ja menettelytapojen 
yhtenäistäminen, erityisesti niiden, jotka liittyvät ainetta tuhoamattomiin 
analyyseihin, vertailumateriaalin hankintaan sekä suojaus-ja valvontatekniikoiden 
soveltamiseen; 
- tarkastajien kouluttaminen ainetta tuhoamattomien analyysien, määrien 
mittaustekniikoiden ja inventoinnin varmistuksen osalta. 
C Ydinalan rauhanomainen yhteistyö muiden Mu jäsenvaltioiden kanssa 
l- Ulkosuhteita koskevat sopimukset 
Eräs tehtävistä, jotka Euratomin perustamissopimuksessa on uskottu Euroopan 
atomienergiayhteisölle, on sellaisten suhteiden luominen muihin maihin ja 
kansamvälisiin järjestöihin, jotka edistävät ydinenergian rauhanomaista käyttöä. 
TM päämäärää silmällä pitäen Euratom voi toimivaltansa rajoissa solmia 
sopimuksia kolmannen valtion, kansainvälisen järjestön tai kolmannen valtion 
kansalaisen kanssa. Ydinaseiden leviämisen ehkäisemistä koskevat kysymykset, 
turvavalvonta, tutkimus, säteilysuojelu, turvallisuus, sekä ydinlaitteiston ja -aineiden 
hankinta ovat pääaiheita näissä sopimuksissa, jotka muodostavat puitteet ydinalan 
yhteistyölle kolmansien valtioiden kanssa. 
a. Voimassa oleva Euratomin ja Yhdysvaltojen välinen ydinalan yhteistyösopimus 
astui voimaan vuonna 1960 ja tarjosi pohjan tiiviille ydinalan yhteistyölle. Sopimus 
raukeaa31. päivänä joulukuuta 1995, ja sekä EU että Yhdysvallat toivovat Atlantin 
ylittävän yhteistyön jatkamista. On kaavailtu, että uusi sopimus, jota neuvotellaan 
parhaillaan, käsittelee poliittisia ja ydinaseiden leviämisen ehkäisemistä koskevia 
ehtoja sekä ydinalan kauppaa, teollista ja kaupallista yhteistyötä, ydinalan 
tutkimusta ja kehitystyötä sekä ydinturvallisuutta ja näitä sivuavia kysymyksiä. 
b. Euratom on solminut ydinalan yhteistyösopimukset Australian (1981) ja Kanadan 
(1959, scpmukseen on myöhemmin tehty lisäyksiä) kanssa. Yhteistyön lujittamista 
koskevia neuvotteluja käydään säännöllisesti. 
c. Euratom on osapuolena Euroopan yhteisöjen ja Neuvostoliiton välillä vuonna 1989 
solmitussa yhteistyösopimuksessa. Kunnes Venäjän ja EU:n välistä ydinmateriaalien 
kauppaa koskeva kattava erityissopimus valmistuu, tätä kauppaa käydään vuoden 
1989 yhteistyösopimuksen ehtojen mukaan. Sen jälkeen, kun kurnppanuus- ja 
yhteistyösopimus (joka aUekiijoitettiin Korfulla kesäkuussa 1994) on ratifioituja 
astunut voimaan, siinä määriteltyjä ehtoja, joissa osittain viitataan vuoden 1989 
yhteistyösopimukseen, sovelletaan Venäjän kanssa käytävään ydinaineiden 
kauppaan. Euratom on neuvotellut Venäjän federaation kanssa myös 
ydinturvallisuutta ja lämrjöydinfuusiota koskevat yhteistyösopimukset. 
11 
d. Kiinnostus muiden entisen Neuvostoliiton alueen valtioiden kanssa tehtävään 
yhteistyöhön kuvastuu komission neuvostolle tekemissä ehdotuksissa, jotka 
koskevat ydinalan kauppasopimusten neuvottelua Kazakstanin, Kirgisian, 
Tadzikistanin, Ukrainan ja Uzbekistanin kanssa. Euratom kaavailee lisäksi 
ydinturvallisuutta ja lämpöydinfuusiota koskevien sopimusten solmimista Ukrainan 
ja Kazakstanin kanssa. 
e. Merkittävää kansainvälistä yhteistyötä tehdään myös seuraavilla aloilla: 
- lämpöydirifuusio: IlfcK-sopimukset Euratomin, Yhdysvaltojen, Venäjän ja Japanin 
välillä; 
- turvavalvonnan tutkimusta koskeva sopimus Yhdysvaltain energiaministeriön 
kanssa. 
2. PHARE ja TAOS: EU:n tärkeimmät 1990-luvun tekniset apuhankkeet 
Euroopan komissio on käynnistänyt kaksi ohjelmaa, PHAREn (Keski- ja Itä-
Euroopan maiden kanssa) ja TACISin (IVY-maat), joiden tarkoituksena on tarjota 
keinot näissä maissa sijaitsevien ydinlaitosten rapautumisen pysäyttämiseksi ja 
niiden turvallisuuden parantamiseksi sekä näiden laitosten turvanormien 
nostamiseksi länsimaiselle tasolle. Erityisesti TACIS-ohjelmassa turvallisuus on 
tärkeä tekijä. Näiden maiden viranomaisten kanssa on aloitettu ydinlaitoksia 
koskeva yhteistyöohjelma. Viimeksi kuluneiden kolmen vuoden aikana on TAQS-
ohjelman osalta käytetty tähän tarkoitukseen yli 300 miljoonaa ecua. 
TAQS- ja PHARE-ohjelmien yamturvallisuushankkeiden edistymistä koskeva 
kertomus on tämän asiakirjan liitteessä n. 
d. Moskovan kansainvälinen tiede- ja teknologiakeskus perustettiin rauhanomaisten 
työtilaisuuksien luomiseksi uusien itsenäisten valtioiden tutkijoille ja insinööreille, 
jotka aikaisemmin olivat olleet mukana joukkotuhoaseiden valmistuksessa. 
Keskuksen perustivat Euroopan unioni (TAQS), Japani, Venäjän federaatio ja 
Yhdysvallat, ja se aloitti toimintansa maaliskuussa 1994. EU tukee keskusta noin 
25 miljoonalla dollarilla Syyskuuhun 1994 mennessä 76:tta hanketta koskevat 
ehdotukset oli hyväksytty, ja näihin oli luvattu rahoitusta 40,8 miljoonan dollarin 
arvosta. Nämä hankkeet (joista kolmannes liittyy ydinalaan) ovat yhteisesti 
kiinnostavia tieteellisiä hankkeita, ja niissä toimii noin kolmen vuoden ajan yli 
4000 tutkijaa. 
3. Turvavalvontayhteistyö IVY-maiden kanssa 
a. Vuonna 1992 EU:n jäsenvaltiot, Euroopan parlamentti ja Euroopan komissio 
sopivat, että uudet ja välittömät turvavalvontaa koskevat yhteistyötoimet IVY-
maiden, ja soveltuvilta osin muiden Itä-Euroopan maiden, kanssa olivat tarpeen. 
Näillä tuki- ja yhteistyötoimilla oli muun muassa seuraavia tavoitteita: 
- IVY-maiden valvonta- ja kirjausjärjestelmien keittäminen muiden merkittävää 
ydinohjelmaa toteuttavien maiden, esimerkiksi EU-maiden ydinaineiden valvonta-
ja kirjausnormien tasolle; 
- näiden järjestelmien mukauttaminen yhdenmukaisiksi IAEA:n turvavalvontaa 
koskevien normien kanssa sekä; 
- ydinaineiden leviämisen ehkäiseminen ja ydinaineiden luvattoman kaupan 
yleisölle aiheuttaman vaaran rninimoiminea 
12 
Yhteistyö aloitettiin syksyllä 1992 ja seuraavia saavutuksia voidaan jo osoittaa 
tapahtuneiksi: 
- IVY-maiden kanssa tehtävän yhteistyön käsitteitä on kehitetty, yhteistyö 
asianomaisten viranomaisten ja laitosten johtajien kanssa on saatu alkuun ja 
toimimaan käytännön tasolla; 
- useita seminaareja on järjestetty ja näihin on osallistunut suuri määrä rVY-maiden 
edustajia, Euroopan unionin laitosten johtajia sekä komission osastojen edustajia; 
IVY-maiden tarkastajat ja asiantuntijat ovat osallistuneet ja tulevat myös jatkossa 
osallistumaan Euratomin tarkastushankkeisiin; 
- asianomaisten IVY-viranomaisten kanssa on sovittu hankkeiden hallinnollisesta 
järjestäytymisestä sekä työohjelmista; 
- muuta kuin ohjelmallista työtä jatketaan hyvätasoisen ydinaineiden 
kirjaarnisjärjestelmän suunnittelua, testaamista ja soveltamista varten. 
13 
1. ISM hetkellä Euroopan unionin ydinenergiateollisuus on täysin kettttynyttä: sillä 
on käytössä oma teknologia, se kattaa koko polttoainekierron ja noin kolmanneksen 
kahdentoista jäsenvaltion sähköntuotannosta (vuonna 1994). 
1. tammikuuta 1994 Euroopan unionin alueella oli toiminnassa 131 ydinreaktoria, 
jotka vastasivat 108 GW:a Viisi 7 GW:n yksikköä oli rakenteilla. 
2. Euroopan unionin sisällä ydinenergian käytössä on suuria eroja. Puolet 
jäsenvaltioista tuottaa ydinenergiaan perustuvaa sähköä, puolet ei. 
Viidellä valtiolla ei ole koskaan ollut ydinenergiaohjelmaa (Tanska, Kreikka, Irlanti, 
Luxemburg, Portugali). Italian aloittama ohjelma on viime vuosina ollut 
pysähdyksissä, mutta Italia jatkaa ydinenergiaan kohdistuvaa tutkimuspolitiikkaa. 
Vuonna 1994 ydinenergian osuus sähköntuotannosta oli seuraava: 
Ranska. 75,3 % 
Belgia. 55,8 % 
Espanja. 35 % 
\ Saksa. 29,3% 
Yhdistynyt Kuningaskunta.....25,8 % 
Alankomaat 4,9 % 
(Lähde: Eurostat) 
Suomi 31 % 
Ruotsi 51 % 
3. Polttoainekierron osalta Euroopan ydinenergiateollisuudella on merkittävä asema 
maailmanmarkkinoilla kierron kaikissa vaiheissa. Euroopalla on johtoasema etenkin 
energian jälleenkäsittelyssä, joka kehittää edistynyttä tekniikkaa kierrätettävien 
raaka-aineiden uudelleenkäyttöön ja ydinjätteiden käsittelyyn. 
4. Ydinenergiatutkimuksella on hyvin tärkeä asema Euroopan unionissa. Euroopan 
yhteisö rahoittaa osan tutkimuksesta, sekä nykyaikaisten teollisten menetelmien 
(reaktorien turvallisuus, radioaktiivisten jätteiden käsittely, ydinsuojelu) että 
tulevaisuuden teknologian (lämrjöydinfuusio) osalta. 
5. Euroopan unionin ydinvoimateollisuuden palveluksessa työskenteli vuonna 1994 
yli 400 000 työntekijää. 
6. Ydinenergian käytön aiheuttamien rx)lnttisten ongelmien vuoksi Euroopan unionin 
kokonaissähköntuotannosta voidaan nykyään tyydyttää vain kolmannes 
ydinenergialla (Euroopan unionin hiljattainen laajentuminen ei ole juurikaan 
muuttanut tilannetta). 
Ydinenergian käytön tuleva kehitys on sidoksissa julkisen mielipiteen kehitykseen 
kussakin jäsenvaltiossa. Poliittisille päättäjille ongelma on siis ensi sijassa 
laadullinen. 
Vaikka tilanne on Euroopassa huomattavasti parempi kuin muualla maailmassa, ei 
kuitenkaan pidä unohtaa energia- ja yrnpäristöongelmia, jotka käyvät 
tulevaisuudessa yhä polttavammiksi. Poliittisesti vakaissa oloissa ydinenergia on 
14 
taloudellinen tapa kattaa suuri osa sähköntuotannosta loiluttamatta maapallon 
kallisarvoisia hiilivetyvaroja. Ydinenergian käyttö vaatii kuitenkin siihen liittyvien 
ympäristöriskien jatkuvaa hallintaa. 
Tämä on komission kanta asiaan. Komissio ottaa lisäksi huomioon, että poliittiset 
näkökohdat ovat saaneet eräät jäsenvaltiot luopumaan ydinenergian tuottamisesta 
omalla alueellaan lähitulevaisuudessa. 
15 
1. Y1 Afin v>fcA I oAUa 
Ohjelman kokonaistavoitteena on parantaa käytössä olevien voimaloiden sekä muun 
siviilikäyttöön tarkoitetun ydinpolttoaine- ja jätteenkäsittelylaitteiston turvallisuutta, 
vahvistaa säätelyjärjestelmiä sekä edistää ydinturvallisuuden alalla alueellista 
yhteistyötä niiden maiden välillä, jotka käyttävät neuvostoliittolaisvalmisteisia 
ydinvoimalaitteistoja. 
Euroopan komissio on myös vastuussa G24-ryhmän yhteistyömekanismista 
ydinturvallisuuden avun antamiseksi Keski- ja Itä-Euroopalle sekä entisen 
Neuvostoliiton maille. Avustusohjelmaan kuuluu 22 avustajamaata ja 17 
vastaanottajamaata, avustuksien määrä on 728 miljoonaa ecuaja hankkeita yhteensä 
659. 
lt. IvlcrUl lAMib>lii ArSiNx^ - lAvltf 
Vuoden 1991 ohjelma 53 miljoonaa ecua 
Vuoden 1992 ohjelma 80 miljoonaa ecua (joista 20 miljoonaa ecua ISTClle) 
Vuoden 1993 ohjelma 103 miljoonaa ecua (joista 15 miljoonaa ecua NSA:lle) 
Vuoden 1994 ohjelma 91 miljoonaa ecua (toimintasuunnitelma mukaan 
lukien) 
Vuoden 1991 TAQS-ohjelma (53 miljoonaa ecua) käsittää 35 projektia, jotka ovat 
pääasiassa tyyppikohtaisia tuivallisuustutkimuksia (koskien tiettyjä reaktorityyppejä) 
tai koulutushankkeita. Tyyppikohtaisten tutkimusten tulosten voidaan otaksua 
pätevän muihin samanlaisiin reaktorityyppeihin. 
Vuoden 1992 - 1994 ohjelmissa rakenteellisen turvallisuuden tutkimushankkeita 
jatketaan tai tehdään uusia sopimuksia; projektien on tarkoitus jatkaa tai laajentaa 
kannattavia TAQS 1991 -projekteja. lisätutkimukset koskevat erityisesti WER 
213- ja 1000-, RBMK- sekä nopeita hyötyreaktoreita; esimerkkeinä mainittakoon 
WER1000 -tyyppisen reaktorin sydämen tutkimus sekä huoltopalvelukeskuksen 
perustamisen avustaminen. 
Paikalla tapahtuva avustustoiminta 
TAQS 1992 - 1994 ohjelmat keskittyvät pääasiassa paikalla tapahtuvaan 
avustustoimintaan, jota G 7-maat pitävät parhaimpana keinona parantaa 
ydmturvallisuutta. 
Seuraavat yhdeksän voimalaa valittiin avustuksen piiriin: 
- Venäjällä: Smolensk, Sosnovyi Bor, Kuola, Kalinin, Balakovo ja Beloyarsk. 
- Ukrainassa: Rovno, Etelä-Ukraina sekä Zaporozhe (lisätty vuoden 1993 
ohjelmaan). 
Turvallisuusviranomaisten avustaminen 
Euroopan unionin turvallisuusviranomaiset tarjoavat tukeaan ja toimivat 
yhteistyössä venäläisten ja ukrainalaisten viranomaisten kanssa kahdessa suuressa 
projektissa, jotka käynnistettiin joulukuussa 1993. Niiden yhteydessä on laadittu 
yksityiskohtainen ohjelma avustuksen ohjaamiseksi kehittämällä kansallisille 
turvallisuiisviranomaisiUe vahva 1^^ 
16 
lupien, koulutuksen ja tarkastusten alalla Paikallisen perusrakenteen parantamiseksi 
avustuksen saajille on myös hankittu ja asennettu ATK-laitteistoja, kuten 
toimistolaitteita ja tietoliikenneyhteyksiä pääkonttoreiden ja aluevirastojen välille. 
Televiestintätekniikan ja perusrakenteen tietokoneistamista laajennetaan 
aluekeskuksiin, tarkastusasemiin ja voimaloihin. 
Korfun huippukokouksen jälkeen Tacis-ohjelmasta on myönnetty 25 miljoonaa ecua 
G7-maiden ja EU:n Ukraim-toimmtasuunnitelman toteuttamiseen, joka tähtää 
Tshernobylin voimalan pikaiseen sulkemiseen, kolmen rakenteilla olevan uuden 
WER1000 -reaktorin valmistumiseen sekä energiauudistuksiin. (Vuosien 1994 -
1996 aikana EU:n on määrä myöntää 100 miljoonaa ecua TAQS-rahastosta 
hankkeiden toteuttamiseen). 
EE. TÄYTÄNTÖÖNPANOTILANNE - PHARE 
Talousarviovuosina 1990 - 91 käynnistetyllä ydmturvallisuutta edistävällä PHARE-
ohjelmalla on samat tavoitteet kuin TACIS-ohjelmalla. Ohjelman toteutukseen on 
myönnetty kokonaista 100 miljoonaa ecua vuosille 1990 - 1994; tämän lisäksi 
PHARE-ohjelman vuoden 1993 talousarviosta myönnettiin 5 miljoonaa ecua 
NSA:lle. 
Phare 1990: Kahteen kansalliseen ohjelmaan kuului ydmturvallisuutta lisääviä 
projekteja: Tsekkoslovakian kansalliseen ohjelmaan ja Puolan kansalliseen 
ohjelmaan. 
Phare 1991: Tsekkoslovakian kansallinen ohjelma jatkui ja siihen lisättiin kolme 
Bohunicen voimalaa koskevaa projektia Bulgarialle myönnettiin energiavaroista 1,2 
miljoonaa ecua jattœnkàsittelytutkimukseen. Koska IAEAm tutkimusryhmä oli 
vahvistanut vuonna 1991 Kozloduyn voimalan vakavaksi uhaksi kansainväliselle 
yhteisölle, käynnistettiin laaja avustusohjelma, johon kuului paikalla tapahtuvaa 
avustamista, säätelystä vastaavien viranomaisten tukemista sekä laaja 
turvallisuustutkimusten sarja nimeltään "Kuuden kuukauden ohjelma". 
Phare 1992: Kozloduyn voimalan sekä Bulgarian, Slovakian ja Liettuan 
ydinturvallisuusviranomaisten avustamista jatkettiin. Jätteenkäsittely-ja polttoaineen 
kierrätysprojektit ovat käynnissä käsittäen myös laajan alueellisen tutkimuksen 
näistä ongelmista. 
Phare 1993: Säätelystä vastaavien viranomaisten tukemista jatkettiin, polttoaineen 
kierrätys- ja jätteenkäsittelyongelmat ratkaistiin sekä WER 440-213-voimaloiden 
(Dukonavy, Paks, Bohunice V2) käytön ja rakenteen turvallisuutta parannettiin 
laajasti. Bulgarian vuoden 1993 kansalliseen ohjelmaan sisältyy paikallinen 
avustaminen sekä turvallisuusviranomaisten tukeminen. liettuan vuoden 1993 
kansalliseen ohjelmaan sisältyy Ignalinan simulaattorinkäyttöalueen laajentaminen. 
Ydmturvallisuusrahastosta varattiin ohjelmaa varten 5 miljoonaa ecua. 
Phare 1994: Alueellisen ydmturvalUsuusohjelman rahoitukseen varataan 20 
miljoonaa ecua ja Bulgarian kansalliseen ohjelmaan 5 miljoonaa ecua. 
IV. USÄTURVATOIMENPITEET 
Joulukuun 9. päivänä 1992 komissio teki ehdotuksen "neuvoston päätökseksi, jolla 
muutetaan päätös 77/270/Euratom, jotta komissio saisi valtuudet ottaa Euratom-
lainoja tiettyjen kolmansien maiden ydinlaitosten turvallisuus- ja tehokkuusasteen 
17 
parantamisen rahoittamiseksi". Tämä ehdotus sai Euroopan parlamentin tuen 20. 
tammikuuta 1994 ja neuvoston lopullisen hyväksynnän 21. maaliskuuta 1994. 
Neuvoston päätöksen valtuuttamana komissiolla on oikeus ottaa lainoja, joilla 
rahoitetaan Itä-Euroopan (Keski- ja Itä-Euroopan maat sekä IVY-maat) 
ydinvoimaloiden turvallisuuden ja tehokkuuden parantamista. Projektien on 
täytettävä seuraavat valintakriteerit: 
- niiden on joko koskettava suuritehoisia ydinvoimaloita tai 
polttoainekiertolaitoksia, jotka ovat toiminnassa tai rakenteilla, tai niiden on 
pyrittävä sellaisten laitosten purkamiseen, joiden kimnostaininen ei olisi 
teknisesti tai taloudellisesti perusteltavissa; 
- projekti on saanut kaikki tarvittavat kansalliset luvat, etenkin 
turvalUsuusviranomaisten hyväksynnän; 
- projekti on saanut komissiolta myönteisen lausunnon teknisissä ja 
taloudellisissa kysymyksissä. 
"CONCERT' (Concertation on European Regulatory Tasks) perustettiin vuonna 
1991 komission toimesta tavoitteena kehittää yhteisön ja Itä-Euroopan 
tuivallisuusviranomaisten välistä yhteistyötä. Yhteisiä toimenpiteitä ehdotettiin 
tiedonvaihdon, sääntelyn perusteita ja menettelyjä koskevien teknisten ja 
toiminnallisten ongelmien säädöksellisten näkökulmien .sekä kansallisen 
ydinturvallisuuden säätelyjärjestelmän perustamiseen liittyvien tavoitteiden ja 
järjestelyjen avustamisen alueilla. Vuoden 1992 alussa komissio perusti "Säätelyä 
koskevan avun johtoryhmän" (RAMG) tukemaan CONCERT-rakennetta. 
Johtoryhmä koostui turvallisuusviranomaisista, jotka ovat halukkaita tukemaan Itä-
Euroopan kollegojaan yhteisön rahoittamien teknisten avustusohjelmien (PHARE 
ja TAQS) yhteydessä. 
V. TULEVAISUUDEN NÄKYMÄT 
Ydinlaitosten turvallisuuskysymyksissä annetaan etusija teknisen ja säätelyä 
koskevan avun tukitoimenpiteille. Käynnissä olevaa työtä tekniikan 
yhdenmukaistamiseksi jatketaan ja sitä painotetaan teknologian siirtoon 
naapurimaihia G24-yhteistyön osalta G7-maiden monivuotisen toimintaohjelman 
odotetaan laajentuvan käsittämään käytetyn polttoaineen varastoinnin reaktorien 
sijaintipaikalla. Yhteistyötä IAEA:n, NEA/OECD:n ja EBRD:n kanssa 
vahvistetaan. 
18 
ISSN 1024-4492 
KOM(95) 127 lopullinen 
ASIAKIRJAT 
FI 12 U 
Luettelonumero : CB-CO-95-164-F1-C 
ISBN 92-77-87966-1 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxembourg