FI

Bryssel 12.11.2010

KOM(2010) 667 lopullinen

KOMISSION TIEDONANTO EUROOPAN PARLAMENTILLE, NEUVOSTOLLE, EUROOPAN KESKUSPANKILLE, EUROOPAN TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE SEKÄ ALUEIDEN KOMITEALLE

Yhdestoista kertomus euroalueen laajentumisen käytännön valmisteluista

{SEK(2010) 1373}

KOMISSION TIEDONANTO EUROOPAN PARLAMENTILLE, NEUVOSTOLLE, EUROOPAN KESKUSPANKILLE, EUROOPAN TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE SEKÄ ALUEIDEN KOMITEALLE

Yhdestoista kertomus euroalueen laajentumisen käytännön valmisteluista

1. Johdanto

Neuvosto teki 13. heinäkuuta 2010 päätöksen, jonka mukaan Viro täyttää tarvittavat euron käyttöönottoedellytykset [1]. Viro liittyy siten euroalueeseen 1. tammikuuta 2011, jolloin euron käyttöönottaneiden jäsenvaltioiden kokonaismäärä kasvaa 17 jäsenvaltioon. Viron kruunun ja euron väliseksi lopulliseksi muuntokurssiksi on vahvistettu 15,6466 Viron kruunua yhtä euroa kohden [2].

Euron käyttöönoton käytännön valmistelut ovat nyt edenneet viimeiseen vaiheeseensa. Tässä kertomuksessa arvioidaan, missä vaiheessa euron käyttöönottoon liittyvät valmistelut Virossa ovat, ja käsitellään varsinkin eurokäteisen liikkeeseenlaskua koskevia valmisteluja, kuluttajien suojaamiseksi siirtymävaiheen aikana käyttöönotettuja toimenpiteitä (kuten reilun hinnoittelun sopimus) ja tiedotuskampanjaa. Lisäksi kertomuksessa esitetään lyhyt selvitys viimeisimmästä kyselystä, joka koski julkista mielipidettä eurosta kahdeksassa Keski- ja Itä-Euroopan jäsenvaltiossa, jotka eivät vielä ole siirtyneet euroon (mukaan lukien Viro).

Kertomukseen liitetyssä komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa kuvataan tarkemmin euron käyttöönottoa koskevia valmisteluja muissa EU:n jäsenvaltioissa, jotka eivät ole vielä ottaneet käyttöön yhteistä rahaa eivätkä ole jättäytyneet talous- ja rahaliiton ulkopuolelle.

2. Euroon siirtymisen valmistelujen tilanne Virossa

Viro hyväksyi yhdeksännen version euron käyttöönottosuunnitelmastaan 14. lokakuuta 2010. Huhtikuussa 2010 hyväksyttyyn aiempaan versioon verrattuna päivityksessä ovat mukana erityisesti seuraavat seikat:

· Noin 180 virolaisen postikonttorin osallistuminen eurokäteisen jakeluun suurelle yleisölle ja liikkeessä olevien Viron kruunujen poistamiseen.

· 600 000 eurokolikoiden tutustumispakkauksen jakeleminen suurelle yleisölle 1. joulukuuta 2010 alkaen.

· 20 euron arvoisten seteleiden jakeleminen pankkiautomaateissa rinnakkaiskäyttöaikana. Tavoitteena on vähentää pankkiautomaateista nostettujen 50 euron arvoisten setelien lukumäärää, millä helpotetaan vähittäiskauppiaiden mahdollisuuksia antaa vaihtorahat yksinomaan euroina.

· Käteisen rahan käsittelijöille suunnattua eurokäteiskoulutusta koskeva yksityiskohtaisempi suunnitelma ja sen kuvaus.

Seuraavissa kohdissa esitetään asiaa koskevia yksityiskohtaisempia huomioita, mutta edellä mainitut toimenpiteet ovat yleisesti ottaen erittäin tervetulleita ja saavat euroon siirtymisen sujumaan jouhevammin ja paremmin.

2.1. Käteisrahan käyttöönottoa koskevat valmistelut

Eurokäteinen lasketaan liikkeeseen lähinnä kolmea kanavaa käyttäen: liikepankkien, pankkiautomaattien ja jälleenmyyjien välityksellä.

Viro lainaa eurojärjestelmästä 44,89 miljoonaa euroseteliä, jotka toimitetaan Suomen keskuspankista. Lisäksi se on tilannut 194 miljoonaa kappaletta eurokolikoita liikkeessä olevien Viron kruunujen korvaamiseksi ja tarvittavien logististen varastojen muodostamiseksi. Eurokolikot, joissa on Viron kansallinen puoli, lyödään Suomen rahapajassa. Kolikoiden valmistaminen on alkanut, ja noin 40 prosenttia kolikoista oli jo lyöty syyskuun puoliväliin mennessä. Loput kolikot lyödään ja toimitetaan vähitellen maaliskuun 2011 loppuun mennessä.

Eurosetelien ja -kolikoiden (kokonaisarvo 235 miljoonaa euroa eli noin 40 % liikkeessä olevista Viron kruunuista) ennakko- ja edelleenjakelu pankeille ja niiden asiakkaille käynnistyy jo ennen €-päivää. Eurokolikoiden ennakkojakelu aloitettiin syyskuun puolivälissä. Euroseteleiden ennakkojakelu on tarkoitus aloittaa 15. marraskuuta. Viron keskuspankki (Eesti Pank) oli allekirjoittanut syyskuun puoliväliin mennessä ennakkojakelusopimuksen 10 pankin kanssa. Eurokolikoiden edelleenjakelua liikepankkien asiakkaille koskevista järjestelyistä on sovittu, mutta pankit eivät olleet vielä lokakuun alussa raportoineet yhdestäkään toteutetusta toimesta. Eurosetelien edelleenjakelu alkaa 1. joulukuuta. Viro on lisäksi ensimmäinen jäsenvaltio, joka noudattaa EKP:n uusia yksinkertaistettuja edelleenjakelun suuntaviivoja [3], jotka perustuvat aiemmista euron käyttöönottosiirtymistä saatuihin kokemuksiin. Vähittäismyyjille, jotka tekevät yksinkertaistetun edelleenjakelusopimuksen, toimitetaan enintään 10 000 euroa viisi kalenteripäivää ennen €-päivää [4].

Kaikki ammattimaiset eurokäteiskuljetukset, myös kolikkokuljetukset ja pankkiautomaatteihin tarkoitetut toimitukset, turvataan poliisisaattueilla. Suurin arvokuljetusyritys aikoo tarvittaessa vuokrata lisää ajoneuvoja naapurimaista, jotta se selviytyisi käteiskuljetusten lisätarpeesta euroon siirtymisen aikaan, ja se on hankkinut uusia välineitä eurokäteisen lajittelua ja aitouden tarkistamista varten.

Viron lainvalvontaviranomaiset ovat tehostaneet euroväärennöksiä koskevia ennalta ehkäiseviä toimia komission Perikles-ohjelman perusteella.

Viro on tilannut 600 000 eurokolikoiden tutustumispakkausta eli noin yhden pakkauksen kotitaloutta kohden. Pakkausten myynti pankeissa ja postikonttoreissa alkaa 1. joulukuuta. Tutustumispakkauksen myyntihinta on 200 kruunua (nimellisarvo 200,12 kruunua eli 12,79 euroa), ja se sisältää 42 kolikkoa. Hamstraamisen estämiseksi pakkauksia myydään kerrallaan enintään viisi kappaletta. Uusia pakkauksia (näiden 600 000 pakkauksen lisäksi) tulee myyntiin 1. tammikuuta 2011 alkaen, jotta rahankeräilijät voivat ostaa uusia eurokolikoita kokoelmiinsa. Tutustumispakkauksista on paljon apua kansalaisten tutustuessa uusiin kolikoihin ennen €-päivää, ja niillä helpotetaan vähittäiskauppiaiden mahdollisuuksia antaa vaihtorahat yksinomaan euroina. Sen vuoksi Eesti Pankin olisi seurattava tutustumispakkausten myyntiä tiiviisti, jotta niitä olisi riittävästi saatavilla koko maassa. Lisäksi on hyvän käytännön mukaista valmistaa ylimääräisiä tutustumispakkauksia rahankeräilijöiden tarpeiden tyydyttämiseksi, jotta he eivät verottaisi kolikoiden normaaleille käyttäjille tarkoitettuja pakkauksia.

Suurin arvokuljetusyritys on alkanut valmistaa vähittäiskauppiaille tarkoitettuja kolikkopaketteja, jotka jaetaan ammattimaisille asiakkaille joko suoraan tai pankkien välityksellä. Saatavilla on kahdenlaisia paketteja, joista toisen arvo on 111 euroa (8 kolikkorullaa) ja toisen 198 euroa (15 kolikkorullaa). Yritys oli saanut syyskuussa jo 40 000 pakkaustilausta, ja se aikoo valmistaa pakkauksia vähintään kaksinkertaisen määrän. Tämä on suuri määrä verrattuna aiempiin euron käyttöönottosiirtymiin, mikä on kiitettävä saavutus, sillä on tärkeää varmistaa, etteivät vähittäismyyjien eurokolikot lopu kesken siirtymän aikana, kun otetaan huomioon myös se, että käteistoimituksia liikkeisiin voidaan tehdä tavallista harvemmin siirtymän kiireisimpien ensimmäisten päivien aikana.

Liikepankit vaihtavat kruunuja euroiksi muuntokurssiin veloituksetta ja vaihdettavaa määrää rajoittamatta [5] kaikissa käteispalveluja tarjoavissa konttoreissaan vähintään 1. joulukuuta 2010 alkaen kesäkuun 2011 loppuun asti. Palvelua jatketaan joissakin konttoreissa joulukuun 2011 loppuun asti. Euron käyttöönoton helpottamiseksi liikepankit pidentävät aukioloaikojaan käyttöönottosiirtymän aikana jo joulukuusta alkaen, ja henkilöstön määrää on tarkoitus lisätä. Useimmat pankkikonttorit ovat avoinna 1. tammikuuta klo 12.00 alkaen. Ainakin yksi suuri pankki on ilmoittanut, että sen konttorit asettavat etusijalle vähittäiskauppiaat muihin asiakkaisiinsa nähden, jos konttoreihin muodostuu jonoja (erilliset jonotusliput). Tämä on hyvä käytäntö, jota kaikkia pankkeja olisi rohkaistava noudattamaan, jotta vähittäiskauppiaiden olisi helpompi antaa vaihtorahat yksinomaan euroina.

Konttorit eivät myöskään aio yleensä jakaa suurimpia seteleitä (500 ja 200 euron seteleitä) euron käyttöönoton aikaan vähentääkseen riskiä, että vähittäiskauppiaiden vaihtorahat loppuvat.

Pankkien henkilöstön koulutussuunnitelma valmistui syyskuun puolivälissä, ja koulutus alkaa pian. Pankkiautomaattien osalta euron käyttöönottoon liittyvät valmistelut ovat jo pitkällä eikä niiden odoteta aiheuttavan erityisiä ongelmia. Automaatit siirtyvät euroihin keskiyöllä 1. tammikuuta 2011. Sekaannusten välttämiseksi valuutta ilmoitetaan automaattien näytöillä. Tietoteknisiä järjestelmiä koskevat valmistelut ovat pitkällä, ja lopputestaus on tarkoitus suorittaa loka-marraskuussa.

Käteisen rahan vaihdon helpottamiseksi erityisesti maaseudulla myös Viron posti (Eesti Post) osallistuu valuutanvaihtoon. Eesti Post käyttää Postipank-järjestelmäänsä (Eesti Postin ja SEB-liikepankin yhteinen palvelu) liikkeessä olevien kruunujen vaihtamiseksi euroiksi veloituksetta yli 180 postikonttorissa eri puolilla maata 1.–15. tammikuuta 2011. Tänä aikana konttorit ovat avoinna kaikkina viikonpäivinä, myös 1. ja 2. tammikuuta, jotka ovat yleisiä vapaapäiviä, ja sunnuntaina 9. tammikuuta. Valuutanvaihtopalvelu on kaikkien käytettävissä, myös niiden, joilla ei ole SEB-tiliä. Tarvittaessa Eesti Post voi asettaa valuutanvaihdon päivittäiseksi enimmäismääräksi 1 000 euroa asiakasta kohden. Lisäksi Eesti Post laatii parhaillaan yksityiskohtaista tiedotussuunnitelmaa valuutanvaihtopalvelustaan rinnakkaiskäyttöaikana.

Pankkiautomaatit täytetään euroseteleillä pääasiassa 30. ja 31. joulukuuta, minkä vuoksi monet automaatit ovat kiinni näinä päivinä (jottei eurokäteistä voi nostaa ennen 1. tammikuuta). Suosituimmat pankkiautomaatit täytetään euroseteleillä kaikkein viimeisimpinä. Pankista riippuen noin 90 prosenttia pankkiautomaateista jakaa ainoastaan euroseteleitä 1. tammikuuta alkaen heti puoliltaöin tai 15 minuuttia sen jälkeen. Noin 10 prosenttia automaateista toimii molemmissa valuutoissa, minkä vuoksi ne ovat avoinna keskeytyksettä. Pankkiautomaatit täytetään pääasiassa pienemmillä 20:n, 10:n ja 5:n euron seteleillä, ja 50:n euron seteleitä käytetään ainoastaan automaateissa, joita on aiemmin käytetty muita automaatteja enemmän. Nimellisarvoltaan pienempien seteleiden käyttäminen pankkiautomaateissa on hyvä käytäntö, joka auttaa vähittäiskauppiaita noudattamaan suositusta antaa vaihtorahat yksinomaan euroina.

Pankki- ja rahoitussektorin valmistautuminen eurokäteisen käyttöönottoon on jo pitkällä. On erittäin positiivista, että Eesti Post aikoo nyt ottaa osaa eurokäteisen jakeluun suurelle yleisölle ja liikkeessä olevien Viron kruunujen poistamiseen. Tämä tarkoittaa sitä, että kaikissa maissa on valuutanvaihtopalveluja tarjoavia pankki- ja postikonttoreita.Positiivista on myös se, että pankkiautomaatit täytetään pääsääntöisesti vain nimellisarvoltaan pienemmillä seteleillä ja 50:n euron seteleiden käyttöä vältetään (paitsi suosituimmissa pankkiautomaateissa). Tällä tavoin vähittäiskauppiaiden vaihtorahat eivät lopu kesken sen vuoksi, että asiakkaat käyttävät maksaessaan nimellisarvoltaan suuria seteleitä. Lisäksi olisi rohkaistava vähittäiskauppiaiden asettamista etusijalle pankkikonttoreissa, jotta heidän olisi helpompi antaa vaihtorahat ainoastaan euroina. Pankkien ja Eesti Postin olisi valmistauduttava siihen, että niiden konttoreissa on huomattavasti enemmän työtä ja asiakkaita tammikuun ensimmäisinä päivinä. |

2.2. Julkishallinnon valmistelut, siirtymisvalmistelut maaseudulla ja heikommassa asemassa olevien ryhmien valmistautuminen

Tietoteknisten järjestelmien mukauttaminen julkisella sektorilla edistyy suunnitelman mukaan. Useimpien julkisten laitosten tietotekniset järjestelmät on mukautettu euroon, ja kolme laitosta (vero- ja tullihallinto, sosiaalivakuutushallinto ja sisäministeriön tietotekninen keskus), joiden tietojärjestelmät ovat kaikkein monimutkaisimpia, raportoi, että niiden on määrä saada järjestelmänsä euroon sopeutetuiksi viimeistään 1. marraskuuta 2010.

Valtiovarainministeriö on laatinut luettelon kuntien edustajista, ja se lähettää näille säännöllisesti tietoa sähköpostitse. Paikallisviranomaisten edustajien kanssa on järjestetty useita kokouksia, ja paikallishallinnon erityisen kontaktiverkoston kautta on jaettu säännöllisesti tiedotteita, jotka koskevat säädöskehystä ja tietoteknisten järjestelmien mukauttamista euroon ja joihin sisältyy myös tarkistusluettelo tehtävistä, jotka on saatava hoidettua ennen €-päivää.

Julkisessa liikenteessä erityiseksi ongelmaksi saattaa muodostua vaihtorahojen antaminen nimellisarvoltaan keskisuurista ja suurista euroseteleistä. Vaikka suurin osa julkisen liikenteen lipuista maksetaan sähköisesti (esim. matkapuhelimilla), osa maksetaan edelleen käteisellä. Viranomaiset aikovat ilmoittaa näkyvällä tavalla muun muassa linja-autoissa ja linja-autopysäkeillä, että asiakkaita kehotetaan maksamaan tasarahalla. Ne aikovat myös jakaa linja-autoyhtiöille eurolaskimia niiden kuljettajien avuksi, jotka myyvät matkalippuja käteisellä (pääasiassa reitit maaseudulla tai kaupunkien välillä).

Myös julkisilla paikoilla olevien pysäköintimittareiden mukauttaminen euroon asettaa erityisiä haasteita, sillä yleensä ne toimivat vain yhdellä valuutalla kerrallaan. Kaikki pysäköintimittarit on tarkoitus mukauttaa neljä tai viisi päivää €-päivän jälkeen, jolloin suurin osa kaikista maksuista yleensä jo suoritetaan euroina. Tämän jälkeen mukauttamatta jääneet mittarit tarkoittavat yleensä automaattisesti ilmaispysäköintiä, jottei vanhan kansallisen valuutan käyttöä rohkaistaisi rinnakkaiskäyttöaikana.

Myyntiautomaatteja ei juurikaan käytetä Virossa, joten niiden mukauttamisen ei pitäisi olla erityisen haastavaa varsinkin, kun vielä otetaan huomioon, että myyntiautomaateissa on yleensä mahdollista käyttää monenlaisia maksuvälineitä (pankkikortit, maksaminen matkapuhelimella jne.).

Eesti Postin osallistuminen valuutanvaihtotoimiin (ks. edellä oleva kohta 2.1) on erittäin hyvä uutinen. Tämä helpottaa huomattavasti eurokäteisen käyttöönottoa maaseutualueilla, joilla pankkikonttoreita on vain harvassa. Postin henkilöstön kouluttaminen (kahden valuutan käsitteleminen samaan aikaan, eurokäteisen turvaominaisuudet, kansalaisten valistaminen jne.) on jo aloitettu.

Eläkkeet (29 000 eläkeläistä saa eläkkeensä edelleen käteisenä kuukausittain) maksetaan kunkin kuukauden 1. ja 18. päivän välisenä aikana. Suurin osa maksuista suoritetaan kunkin kuukauden 5. ja 6. päivän paikkeilla. Tämä tarkoittaa sitä, että suuri määrä Viron kruunuja käytetään eläkemaksuihin juuri ennen euron käyttöönottoa.

Vanhukset, joiden on vaikea poistua kotoaan, aiheuttavat erityisen haasteen euroon siirtymiselle, sillä he saattavat tarvita apua hallussaan olevien Viron kruunujen vaihtamisessa. Lisäksi sosiaalityöntekijöille olisi annettava koulutusta, jotta he pystyisivät vastaamaan siirtymiseen liittyviin peruskysymyksiin (muuntamissäännöt, rinnakkaiskäyttö, kaksoismerkinnät, eurokäteisen turvaominaisuudet jne.).

Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä euroon siirtymistä koskevien tietojen antamiseen vanhuksille, joiden on vaikea poistua kotoaan. Vanhukset saattavat myös tarvita apua liikkeessä olevien Viron kruunujen vaihtamisessa.Sosiaalityöntekijöille olisi annettava koulutusta, jotta he pystyisivät vastaamaan euroon siirtymistä koskeviin peruskysymyksiin. |

2.3. Yritysten valmistautuminen

Vähittäiskauppiaat tarvitsevat tavallista enemmän käteisrahaa rinnakkaiskäyttöaikana pääasiassa kahdesta syystä: asiakkailla on tapana käyttää heitä pankkien tapaan vaihtaessaan kansallista valuttaa euroiksi (varsinkin jos lähettyvillä ei ole yhtään pankkikonttoria) ja arvokuljetustoimituksia tehdään tavallista harvemmin käyttöönottosiirtymän aikana käteiskuljetusten lisääntyneen tarpeen vuoksi. Sen vuoksi ainakin suuret vähittäiskauppiaat aikovat tehostaa turvatoimiaan muun muassa lisäämällä vartijoiden ja valvontakameroiden määrää.

Suuret vähittäiskauppiaat ovat arvioineet käteistarpeensa ja tehneet asiaa koskevat sopimukset pankkien kanssa syyskuun 2010 lopussa. Käyttöönottosiirtymän aikana vähittäiskaupat ovat avoinna kaikkina viikonpäivinä, ja niihin on tarkoitus palkata lisähenkilöstöä ja avata lisäkassoja tänä aikana. Yksittäiset tietotekniset järjestelmät on tarkastettu, ja niiden avulla pystytään käsittelemään maksuja niin euroina kuin Viron kruunuinakin, myös molemmissa valuutoissa. Lisäksi on tarpeen varmistaa, että yksittäiset järjestelmät ovat yhteensopivia. Isojen vähittäismyyntiketjujen kaikkiin myyntipisteisiin myös asennetaan laitteet väärennettyjen setelien tunnistamiseksi.

Henkilöstölle on tarkoitus antaa syksyllä koulutusta, johon sisältyy kahta valuuttaa käsittelevien kassanhoitajien käytännön koulutus tarkastajan läsnäollessa. Eesti Pank järjestää kursseja kouluttajille.

Vähittäiskauppiaiden tulisi antaa €-päivänä vaihtoraha yksinomaan euroina. Tästä syystä olisi toteutettava tarvittavat toimenpiteet kassanhoitajien työpaineen helpottamiseksi ja odotusaikojen vähentämiseksi kassoilla (esim. annettava kassanhoitajille mahdollisuus tutustua ennen euron käyttöönottoa uuteen rahaan, annettava heidän käyttöönsä erilliset kassalippaat kruunukäteistä varten, jotta kruunut saadaan poistettua kierrosta välittömästi ja helposti, perustettava suuriin vähittäiskauppoihin tiedotuspisteet kuluttajien kysymyksiin vastaamista varten, palkattava valintamyymälöihin väliaikaista henkilöstöä pakkaamaan tuotteita jne.). Vähittäiskauppiaille olisi lisäksi varattava riittävästi varastointitilaa kruunukäteisen varastointia varten ja tehtävä suunnitelma käteisen kuljettamiseksi pankkeihin. Virolaisille on uutta eurokolikoiden paljon suurempi arvo kruunukolikoihin verrattuna (arvoltaan suurin liikkeessä oleva kruunukolikko vastaa nipin napin 32:ta eurosenttiä). Tästä mahdollisesti aiheutuviin ongelmiin olisikin kiinnitettävä erityistä huomiota (esim. kassalippaiden asianmukainen suunnittelu, kolikoita käsittelevän henkilöstön koulutus jne.).

Pk-yritysten valmistelujen edistymistä olisi seurattava säännöllisesti. |

2.4. Väärinkäytösten ja hintakehitystä koskevien väärinkäsitysten ehkäiseminen virolaisten keskuudessa

Julkisen mielipiteen mukaan Virossa ollaan huolestuneita siitä, kuinka euron käyttöönotto vaikuttaa hintoihin (ks. viimeisimmän Eurobarometri-tutkimuksen tulokset kohdassa 3 alempana). Sen vuoksi onkin erityisen tärkeää, että Viron viranomaiset pyrkivät kaikin tarvittavin keinoin estämään väärinkäytöksiä ja lieventämään väärinkäsityksiä. Erityisesti on seurattava eniten ostettujen tavaroiden ja palvelujen (ravintolat, kahvilat, kampaamot jne.) hintakehitystä, sillä ne vaikuttavat suhteettomasti havaittuun hintakehitykseen.

Pakollinen hintojen kaksoismerkintä sekä Viron kruunuina että euroina käynnistyi 1. heinäkuuta 2010, ja se jatkuu 30. kesäkuuta 2011 asti. Sen täytäntöönpanoa valvoo Viron kuluttajansuojalautakunta, joka seuraa kaksoismerkintöjä yli 2 200 myyntipisteessä koko maassa. Syyskuussa kuluttajansuojelulautakunnan 25 tarkastajaa vieraili noin 1 160 myyntipisteessä, ja 265 yritystä, jotka olivat aiemmin soveltaneet kaksoismerkintäsääntöjä väärin, tarkastettiin uudelleen sen varmistamiseksi, että puutteet oli korjattu. Syyskuussa tehtyjen tarkastusten aikana kuluttajansuojelulautakunta määräsi sakkoja 108 tapauksessa [6]. Niiden yritysten nimet, jotka soveltavat kaksoismerkintäsääntöjä väärin, julkaistaan viikoittain kuluttajansuojelulautakunnan internetsivuilla.

Heinäkuussa noin puolet yrityksistä käytti hintojen kaksoismerkintöjä väärin. Elokuussa tämä luku laski hieman eli noin 40 prosenttiin ja syyskuussa sen lasku jatkui edelleen alle 30 prosenttiin ja lokakuun puoliväliin mennessä vielä hieman alle 20 prosenttiin. Kahden ensimmäisen kuukauden aikana yleisin virhe oli euroina ilmoitetun hinnan puuttuminen. Tasainen parannus elo- ja lokakuussa johtuu siitä, että kahdessa valuutassa hinnat ilmoittavien yritysten määrä kasvoi ja väärää muuntokurssia soveltavien yritysten määrä väheni. Sen sijaan tapausten, joissa oli pyöristetty väärin, määrä säilyi samana. Kuluttajansuojelulautakunta toteuttaa kaksoismerkintöjen seuraamiseksi myös yhteisiä toimia kansalaisjärjestöjen (erityisesti eläkeläisten) kanssa. Tämä on hyvä käytäntö, jota voitaisiin käyttää myös reilun hinnoittelun sopimuksen (ks. jäljempänä) edistämiseksi ja käytön lisäämiseksi. Vaikka hintojen kaksoismerkintöjä koskevia sääntöjä noudattavien yritysten lukumäärä on kasvanut, näiden sääntöjen noudattamisen parantamiseksi tarvitaan vielä lisätoimia.

Edustavat yritysorganisaatiot ja kuluttajansuojelulautakunta ottivat reilun hinnoittelun sopimuksen käyttöön 28. elokuuta ja kehottavat yrityksiä liittymään aloitteeseen. Aloitteesta vastaa Viron kauppa- ja teollisuuskamari samaan malliin, jota sovellettiin vapaaehtoisesti ja menestyksekkäästi aiemmissa siirtymissä. Sopimuksen tekevät tahot (esimerkiksi vähittäiskauppiaat, rahoituslaitokset, paikallishallinnot ja internetkaupat) sitoutuvat siihen, etteivät ne käytä siirtymää väärin eli eivät nosta hintojaan perusteettomasti euron käyttöönoton aikana ja noudattavat euron käyttöönottoa koskevia sääntöjä. Sopimukseen liittyneillä yrityksillä on oikeus käyttää tarraa, jossa on asiaa koskeva logo.

Lokakuun puoliväliin mennessä sopimukseen oli liittynyt 450 allekirjoittajaa, joiden joukossa oli 12 paikallishallintoa edustavaa tahoa ja jotka kattoivat noin 2 300 myynti-/toimipistettä. Sopimusehtoja rikkoville voidaan määrätä sakkoja [7], ja he voivat menettää oikeutensa käyttää logoa. Tiedotuskampanja, johon kuului ulkomainoksia sekä mainontaa radiossa, painetussa mediassa ja internetissä, toteutettiin syyskuussa ja toinen kampanja on suunnitteilla. Kauppakamari arvioi, että vähittäiskauppasektorilla toimii Virossa noin 3 500–4 000 yritystä, minkä vuoksi on tärkeää kasvattaa sopimuksen allekirjoittajien määrää. Allekirjoittajien joukkoon olisi saatava myös kuntia. Sopimuksen käytön edistämisessä voitaisiin käyttää erityskoulutukseen osallistuneita vapaaehtoistyöntekijöitä.

Olisi varmistettava, että reilun hinnoittelun sopimusten moitteetonta täytäntöönpanoa ja hintoja koskevia mahdollisia väärinkäytöksiä seurataan myös 1. ja 2. tammikuuta.Reilun hinnoittelun sopimusten käyttöä olisi myös lisättävä. Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä pieniin ja keskisuuriin yrityksiin. Tässä tarkoituksessa voitaisiin käyttää erityiseen koulutukseen osallistuneita vapaaehtoistyöntekijöitä (esim. opiskelijoita tai eläkeläisiä). Mukaan voitaisiin ottaa myös vapaaehtoistyötekijöitä, jotka jo nyt osallistuvat kaksoismerkintöjen moitteettoman täytäntöönpanon seurantaan. He voisivat tehdä reilun hinnoittelun sopimuksia tunnetuiksi samassa yhteydessä. Kaikki 226 kuntaa voisivat myös liittyä sopimuksiin.Oikaisutoimet niitä sopimuksen tehneitä tahoja vastaan, jotka eivät ole noudattaneet reilun hinnoittelun sopimuksesta johtuvia sitoumuksiaan, olisi toteutettava mahdollisimman pian. Tällaisten tahojen oikeus väittää noudattavansa reilun hinnoittelun sopimusta (eli oikeus käyttää sopimuksen tekemisestä kertovaa logoa) olisi peruttava välittömästi.Erityistä huomiota olisi lisäksi kiinnitettävä eniten ostettuja tavaroita (esim. ravintola-, kahvila- ja kampaamopalvelut) koskevien väärinkäytösten ja perusteettomien hinnankorotusten havaitsemiseen, sillä ne vaikuttavat suhteettomasti siihen, miten suuri yleisö kokee euron käyttöönottoon liittyvät hinnan korotukset.Niin ikään hintojen kaksoismerkintöjä koskevien sääntöjen noudattamisen valvontaa on tehostettava edelleen. |

2.5. Euroa koskeva tiedotus

Euron käyttöönottoa Virossa koskevan tiedotusstrategian määrällisinä tavoitteina on varmistaa, että 90 prosenttia Viron asukkaista saa hyvät tiedot siirtymisen käytännön järjestelyistä ja että 65 prosenttia Viron asukkaista kannattaa euroa euron käyttöönottoon mennessä.

Sen jälkeen kun neuvosto teki päätöksensä 13. heinäkuuta, Viron viranomaiset ovat alkaneet pikaisesti toteuttaa tiedotussuunnitelmia. Tiedotussuunnitelmiin sisältyy erilaisia välineitä suorien kontaktien lisäämiseksi asukkaiden kanssa (esim. suoramainonta, seminaarit ja näyttelyt) ja tiedotusvälinekampanjoita (tietoiskut radiossa ja televisiossa).

Kolmivaiheinen tiedotusvälinekampanja, jonka tavoitteena on selittää euroon siirtymisen tärkeimpiä käytännön järjestelyjä, pyörii elokuusta joulukuuhun 2010. Komissio tukee avustussopimuksen avulla hyväksyttyjen tiedotussuunnitelmien toteuttamista korvaamalla enintään 50 prosenttia niiden tukikelpoisista kustannuksista. Euroopan keskuspankki tukee kansallista tiedotuskampanjaa toimittamalla julkaisuja, järjestämällä näyttelyitä ja muita PR-tapahtumia sekä antamalla huomattavaa apua tiedotusvälinekampanjassa.

Koska suurin osa kampanjoista ei ole vielä tavoittanut kohderyhmiään, niistä saatuja tuloksia ei ole mahdollista arvioida. Mielipidemittausten tulokset ja tiedotusvälineissä näkyvä julkinen mielipide kuitenkin osoittavat selvästi, että väärinkäytöksiä ja ostovoimanmenetystä pelätään. Heikommassa asemassa olevat ryhmät näyttävät tarvitsevan rohkaisevaa lisäinformaatiota.

Koska euron käyttöönottoon on enää muutama kuukausi, komissio kehottaa Viron viranomaisia toteuttamaan tiedotussuunnitelmat määrätietoisesti ja tarvittaessa täydentämään niitä, jotta kaikki Virossa asuvat saavat tarvittavat tiedot ajoissa. Heikommassa asemassa oleviin ryhmiin on kiinnitettävä erityistä huomiota. Komissio myös kehottaa Viron viranomaisia laatimaan kriisitiedotusta koskevan suunnitelman. |

3. Yleinen mielipide hiljattain liittyneissä jäsenvaltioissa

Vuodesta 2004 alkaen Euroopan komissio on teettänyt Eurobarometri-tutkimuksia EU:hun vuosina 2004 ja 2007 liittyneissä maissa, jotka eivät vielä ole ottaneet euroa käyttöön, selvittääkseen ihmisten euroon kohdistuvia asenteita ja euron käyttöönottoa koskevia tietoja. Syksyn 2010 NMS-8-tutkimus [8] (Flash EB 307) on yhdestoista tällainen tutkimus. Tutkimuksen kenttätyö tehtiin syyskuussa 2010.

Tätä kertomusta varten viimeisimmän Eurobarometri-tutkimuksen tuloksia verrattiin edellisen uusissa jäsenvaltioissa tehdyn tutkimuksen tuloksiin (Flash EB 296, toukokuu 2010). Koska taloustilanne on edelleen vaikea, ottaen huomioon euroalueen jäsenvaltioiden julkisen talouden velkakriisi, kahdeksan uuden jäsenvaltion kansalaisten tuki euron käyttöönotolle on viimeisimmän tutkimuksen tulosten mukaan heikennyt kokonaisuudessaan toukokuusta 2010. Euron käyttöönoton kannatus ei ole kuitenkaan heikentynyt verrattuna ensimmäisten suurten aaltojen aikana vuosina 2004 ja 2005 tehtyihin kyselyihin.

3.1. Euron kannatus

Toukokuusta syyskuuhun 2010 kahdeksan uuden jäsenvaltion kansalaisten tuki euron käyttöönotolle omassa maassaan heikkeni jonkin verran. Kuitenkin suhteellisesti suurin osuus vastaajista odotti, että euron käyttöönotolla on myönteisiä vaikutuksia heidän kotimaalleen (46 %, -3 prosenttiyksikköä) ja heille itselleen (43 %, -4 prosenttiyksikköä), ja vastaavasti kielteisiä vaikutuksia odotti vastaajista 44 prosenttia (+5 prosenttiyksikköä). Noin puolet haastatelluista (47 %) arveli, että eurolla oli ollut myönteisiä vaikutuksia nykyisiin euroalueen jäsenvaltioihin.

Kaikista vastaajista 44 prosenttia (-4 prosenttiyksikköä) ilmoitti olevansa tyytyväisiä, että heidän kansallinen valuuttansa korvataan eurolla, ja 45 prosenttia (+3 prosenttiyksikköä) ilmoitti, etteivät he haluaisi siirtyä euroon. Positiivisimmin euron käyttöönottoon suhtautuivat romanialaiset (51 %, -4 prosenttiyksikköä), bulgarialaiset (48 %, -3 prosenttiyksikköä) ja unkarilaiset (47 %, -7 prosenttiyksikköä). Henkilökohtaisesti tyytymättömimpiä siihen, että euro korvaisi heidän kansallisen valuuttansa, taas olivat tšekit (60 %, +7 prosenttiyksikköä), virolaiset (58 %, +4 prosenttiyksikköä) ja latvialaiset (56 %, +6 prosenttiyksikköä). Suurin lisäys niiden kansalaisten määrässä, jotka eivät haluaisi maansa ottavan euroa käyttöön, oli Liettuassa (34 %, +6 prosenttiyksikköä).

3.2. Euron käyttöönoton aikataulu

Hieman yli kolmannes kahdeksan uuden jäsenvaltion kansalaisista haluaisi maansa ottavan euron käyttöön keskipitkällä aikavälillä (”jonkin ajan päästä”, 35 %, -4 prosenttiyksikköä), kun taas vastaava määrä (38 %, +6 prosenttiyksikköä) halusi tämän tapahtuvan mahdollisimman myöhään. Noin viidennes (21 %, +6 prosenttiyksikköä) haluaisi maansa siirtyvän euroon mahdollisimman pian. Puolasta (47 %, +8 prosenttiyksikköä), Tšekistä (47 %, -1 prosenttiyksikkö) ja Latviasta (46 %, ei muutosta) löytyy suurin osuus vastaajista, jotka halusivat ottaa euron käyttöön mahdollisimman myöhään. Virossa neljännes vastaajista (24 %, +1 prosenttiyksikkö) halusi ottaa euron käyttöön mahdollisimman pian, 38 prosenttia (ei muutosta) jonkin ajan päästä ja 31 prosenttia (-5 prosenttiyksikköä) mahdollisimman myöhään.

3.3. Tiedon riittävyys

Suurin osa kahdeksan uuden jäsenvaltion kansalaisista katsoi, etteivät he edelleenkään saaneet riittävästi tietoa eurosta (57 %, -2 prosenttiyksikköä), kun taas kasvava osuus (42 %, +1 prosenttiyksikkö) katsoi saaneensa riittävät tiedot. Neljä kuukautta ennen euron käyttöönottoa Virossa on ollut havaittavissa niiden virolaisten vastaajien osuuden dramaattinen kasvu, jotka katsovat saaneensa riittävästi tietoa eurosta verrattuna toukokuuhun 2010. Tällä hetkellä 65 prosenttia (+15 prosenttiyksikköä) vastaajista katsoo saaneensa hyvät tiedot.

3.4. Euroon kohdistuvat odotukset

Kuten aikaisemmilla kerroilla, selvä enemmistö kahdeksan uuden jäsenvaltion kansalaisista oli yhtä mieltä useista positiivista väittämistä, jotka koskivat euroon liittyviä käytännön seikkoja: esimerkiksi 90 prosenttia (ei muutosta) oli sitä mieltä, että euro olisi kätevämpi matkustettaessa muihin euroa käyttäviin maihin, ja 85 prosenttia (-1 prosenttiyksikkö) oli sitä mieltä, että euro helpottaisi ostosten tekoa muissa yhteistä rahaa käyttävissä maissa jne.

Lähes kaksi kolmasosaa vastaajista kuitenkin pelkäsi, että hinnat nousisivat euron käyttöönoton jälkeen (69 %, +3 prosenttiyksikköä), kun taas noin viidennes (19 %, -4 prosenttiyksikköä) kansalaisista uskoi euron vakauttavan hintoja pitkällä aikavälillä. Useimmissa näistä jäsenvaltioista sellaisten kansalaisten osuus kasvoi, jotka pelkäsivät euron nostavan hintoja. Puolalaiset (81 %, +5 prosenttiyksikköä) ja virolaiset (80 %, +3 prosenttiyksikköä) vastaajat olivat edelleen erityisen skeptisiä euroon liittyvien hintavaikutusten suhteen: yli kolme neljäsosaa uskoi hintojen nousevan.

[1] Neuvoston päätös 2010/416/EU, annettu 13 päivänä heinäkuuta 2010, Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 140 artiklan 2 kohdan mukaisesti euron käyttöönottamisesta Virossa 1 päivänä tammikuuta 2011 (EUVL L 196, 28.7.2010, s. 24).

[2] Neuvoston asetus (EU) N:o 671/2010, annettu 13 päivänä heinäkuuta 2010, asetuksen (EY) N:o 2866/98 muuttamisesta Viroa koskevan euron muuntokurssin osalta (EUVL L 196, 28.7.2010, s. 4).

[3] Euroopan keskuspankin suuntaviivat (EKP/2008/4), annettu 19 päivänä kesäkuuta 2008, tietyistä valmisteluista käteiseuron käyttöönottamiseksi ja euroseteleiden ja -kolikoiden ennakko- ja edelleenjakelusta euroalueen ulkopuolella annettujen suuntaviivojen EKP/2006/9 muuttamisesta (EUVL L 176, 4.7.2008, s. 16).

[4] Kokemus on osoittanut, että menettelyä on tarpeen yksinkertaistaa, jotta etenkin pienemmät vähittäismyyjät saadaan mukaan edelleenjakeluun. Vakiomuotoiseen edelleenjakelusopimukseen sisältyy huomattavia seuraamuksia, jos edelleenjaeltava eurokäteinen lasketaan liikkeeseen ennen €-päivää, ja siinä edellytetään muun muassa turvatoimien huomattavaa lisäämistä liikkeen tiloissa. Siksi sopimukset soveltuvat paremmin isommille yrityksille, jotka tarvitsevat suuria euromääriä.

[5] Käytännön syistä suurista käteismääristä on kuitenkin hyvä ilmoittaa ennakolta ennen vaihtamista. 1.–31. joulukuuta 2010 vaihtopalveluja tarjotaan yksinomaan yksityishenkilöille.

[6] Sakko oli keskimäärin noin 50 euroa. Suurimmat sakot olivat noin 1 900 euroa (30 000 kruunua). Tarkastaja saa päättää määrättävästä rangaistuksesta (varoitus/sakko) paikan päällä, mutta sakon määrä vahvistetaan myöhemmin.

[7] Sakon määrä voi olla enintään 50 000 kruunua eli noin 3 200 euroa.

[8] Eurobarometri-tutkimukset kohdistuvat aina uusiin jäsenvaltioihin, jotka eivät vielä ole euroalueen jäseniä. Viimeisen tutkimuksen kohteita olivat Puola, Tšekki, Unkari, Bulgaria, Romania, Latvia, Viro ja Liettua. Kypros, Malta, Slovenia ja Slovakia eivät enää kuulu kohteisiin, koska ne ovat jo liittyneet euroalueeseen. Tutkimuksiin on haastateltu yhteensä noin 8 000:aa sattumanvaraisesti valittua kansalaista.

--------------------------------------------------