Alueiden komitean lausunto aiheesta "Ehdotus parlamentin ja neuvoston päätökseksi tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä koskevasta viidennestä puiteohjelmasta (1998-2002)" CdR 158/97 fin



Virallinen lehti nro C 379 , 15/12/1997 s. 0026



Alueiden komitean lausunto aiheesta "Ehdotus parlamentin ja neuvoston päätökseksi tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä koskevasta viidennestä puiteohjelmasta (1998 2002)" (97/C 379/07) ALUEIDEN KOMITEA, joka ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle [KOM(97) 142 lopull. 97/0119 (COD)] (), ottaa huomioon Euroopan komission 30. huhtikuuta 1997 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 198 artiklan c kohdan mukaisesti tekemän päätöksen pyytää asiassa alueiden komitean lausunto, ottaa huomioon maaliskuun 8. päivänä 1996 tekemänsä päätöksen antaa lausunnon valmistelu valiokunta 7:n "Kansalaisten Eurooppa Tutkimus Kulttuuri Kuluttajat ja nuoriso" tehtäväksi, ottaa huomioon komission tiedonannon aiheesta "Huomisen keksiminen: Euroopan tutkimus kansalaisten palveluksessa" KOM(96) 332 lopull., ottaa huomioon komission työasiakirjan "Viides puiteohjelma: Lisää aineksia suuntauksista käytävään keskusteluun" KOM(96) 595 lopull., ottaa huomioon komission työasiakirjan "Kohti viidettä puiteohjelma: Tieteelliset ja tekniset tavoitteet" KOM(97) 47 lopull., ottaa huomioon alueiden komitean lausunnot aiheista "Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös Euroopan yhteisön neljännestä puiteohjelmasta tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä koskevien toimien osalta (1994 1998) tehdyn päätöksen 1110/94/EY, sellaisena kuin se on mukautettuna päätöksellä 616/96/EY, mukauttamisesta toisen kerran" ja "Ehdotus: Neuvoston päätös Euroopan atomienergiayhteisöä koskevasta yhteisön tutkimus- ja koulutustoiminnan puiteohjelmasta (1994 1998) tehdyn päätöksen 94/268/Euratom, sellaisena kuin se on mukautettuna päätöksellä 96/253/Euratom, mukauttamisesta toisen kerran" (), ottaa huomioon alueiden komitean lausunnon innovaatiota käsittelevästä komission vihreästä kirjasta (), ottaa huomioon alueiden komitean lausunnon komission vihreästä kirjasta "Koulutus ammattikoulutus tutkimus: Kansainvälisen liikkuvuuden esteet" (), ottaa huomioon alueiden komitean lausunnon aiheesta "Ensimmäinen Euroopan innovaatiota koskeva toimintasuunnitelma: Innovaatio kasvun ja työllisyyden palveluksessa" (), ottaa huomioon Etienne Davignonin johdolla toimineen riippumattoman asiantuntijaryhmän tekemän EY:n tutkimuksen ja teknologisen kehityksen puiteohjelman viisivuotisarvioinnin, ottaa huomioon valiokunta 7:n heinäkuun 11. päivänä 1997 hyväksymän lausuntoluonnoksen (CdR 158/97 rev., esittelijä: Christine Tallberg), hyväksyi 17. ja 18. syyskuuta 1997 pitämässään 19. täysistunnossa (syyskuun 18. päivän istunnossa) yksimielisesti seuraavan lausunnon. 1. Lähtökohta 1.1. Alueiden komitea on tyytyväinen komission ehdotukseen viidenneksi tutkimuksen ja teknologisen kehityksen puiteohjelmaksi vuosille 1998 2002. Esitetyt aihealueet, joita valmisteluasiakirjassa kuvaillaan, luovat huomattavia kehitysmahdollisuuksia alue- ja paikallistasolla. 2. Yleistä 2.1. Alueiden komitea antaa suurta arvoa komission työskentelytavalle, johon kuluu tiedonantojen ja valmisteluasiakirjojen julkaisu. Monet tahot ovat näin voineet osallistua lopullisen ehdotuksen muokkaamiseen. Työhön annetut panokset tukevat kehitystä ja helpottavat alueellisten ja paikallisten ongelmien ratkaisua. Jatkuva vuoropuhelu on tärkeää, jotta puiteohjelman luomista mahdollisuuksista saadaan täysi hyöty. 2.2. Alueiden komitean mielestä komission ehdotus kuudesta ohjelma-alueesta ja niiden tavoitteista on oikeaan osuva. Komitea esittää kuitenkin eräitä lisäyksiä ja muutoksia. Komitea huomauttaa, että alueiden ja kuntien kannalta tärkeimmät ratkaisut tehdään esimerkkialueiden yksityiskohdista päätettäessä ja niitä muutettaessa. On keskeisen tärkeää, että komiteaa kuullaan ja se saa myötävaikuttaa näihin päätöksiin. 2.3. Alueiden komiteaa arveluttaa ehdotus, että komissio ryhtyisi itse panemaan toimeen yksittäisiä ohjelmia. Kyseisillä kuudella ohjelmalla on niin suuri merkitys alue- ja paikallistasolle, että alueiden komitea pyytää saada osallistua neuvotteluihin ennen kuin ohjelmat lyödään lukkoon ja myös toteutusvaiheessa niiden tarkistamiseen. 2.4. On tärkeää, että myös tutkimus ja tekninen kehittämistyö myötävaikuttavat yhteiskunnallisten ongelmien ratkaisemiseen. Tutkimuspolitiikkaa on täten muotoiltava entistä enemmän siten, että se tukee sekä paikallis- ja aluetason yhteiskunnallisia tarpeita että yhteisön toimintaperiaatteita. 2.5. Monet niistä yhteiskunnallisista ongelmista, joita käsitellään yhteisön tasolla, ilmenevät erityisen selvästi paikallis- ja aluetasolla. Mainittakoon esim. työttömyys, työllisten veronmaksajien väheneminen, ympäristöongelmat, ikääntyneen väestönosan kasvu jne. Toimia tarvitaan, jotta kansalaiset tunnistaisivat ongelmat ja kokisivat, että ratkaisuja pyritään löytämään heidän asuinpaikkaansa lähinnä. 2.6. Alueiden komitea korostaa rakennerahastojen ja tutkimuksen ja teknologisen kehityksen alueellisen vuorovaikutuksen merkitystä. Tähän liittyy kansallisen, alueellisen ja paikallisen kehityksen tukeminen. On tarpeen koordinoida samalle seudulle suunnattuja kehityspanoksia kunnissa ja alueittain. 2.7. Alueiden komitea on laatinut oma-aloitteisen lausunnon komission tiedonannosta, jossa tehdään ehdotuksia kuluttajapoliittisten kysymysten tärkeysjärjestyksestä vuosina 1996 1998 (). Komitea yhtyy ehdotukseen kuluttajansuojan laajentamisesta yleishyödyllisiin palveluihin ja elintarvikevalvontaan, jotta edistettäisiin kestävän kehityksen periaatteiden mukaisia kulutustottumuksia ympäristönsuojelun ja kansanterveyden alalla. 2.8. Alueiden komitea on sitä mieltä, että viidennen puiteohjelman toteuttamisessa tarvitaan alue- ja paikallisviranomaisten aktiivista panosta; hehän ovat kansalaisia ja taloudellisia toimijoita lähinnä olevia päättäjiä. Tällaista vaikuttamista kohtaan on olemassa suurta kiinnostusta. 2.9. AK kannattaa alueellisten tutkimuslaitosten perustamista. Tuettaessa tällaisten laitosten syntyä alueellisin ja paikallisin voimin voidaan samalla vaikuttaa siihen, että uutta tietoa tuotetaan erityisesti alue- ja paikallistasolle tärkeillä aloilla. Tiedonlevitys on nopeaa, koska yhteys tiedon käyttäjiin on läheinen. 2.10. Tulevaisuuden muotoilua koskevassa komission tiedonannossa kuvataan "haasteita ja mahdollisuuksia" (), joita unionilla ja sen jäsenmailla on edessään. Alueiden komitea on komission kanssa yhtä mieltä näistä kysymyksistä, mutta korostaa silti tässä yhteydessä muutamien alojen merkitystä. Ne ovat yhtä tärkeitä kuin valmisteluasiakirjassa mainitut, ja siksi ne on syytä panna merkille: Väestön ikääntyminen edellyttää toimenpiteitä, kuten kuin muutkin yhteiskunnalliset muutokset. Tarvitaan tietoa ikääntymisestä, ikääntymiseen liittyvien sairauksien ehkäisystä ja hoidosta. Mm. tieto- ja viestintätekniikan nopea kehitys tarjoaa vammaisille yksityiselämään, koulutukseen ja työelämän laatuun liittyviä uudenlaisia mahdollisuuksia. Näin on mahdollista vähentää ongelmia, jotka aikaisemmin ovat estäneet vammaisia osallistumasta yhteiskuntaelämään samoin ehdoin kuin muutkin kansalaiset. Valtioiden päämiehet sopivat Rion ympäristökonferenssissa paikallistason ohjelma 21:n laatimisesta. Vastuu toteutustyöstä annettiin paikallis- ja alueviranomaisille. Siinä pyritään mm. siirtymään ympäristöä säästävään tuotantotekniikkaan, uusiin ympäristöystävällisiin tuotteisiin ja uusiokäytöstä kierrätykseen. Tieto- ja tietoliikennetekniikka on valjastettava demokratian käyttöön sekä paikallis-, alue-, kansallisella että yhteisön tasolla, jotta kansalaiset saavat tietoa ja vuoropuhelu käynnistyy. Työttömyys on vakava ongelma kansalaisille sekä niille kunnille ja alueille, joissa he asuvat. Paikallis- ja alueviranomaiset pyrkivät tarmokkaasti luomaan uusia työpaikkoja ja lieventämään työttömyyden aiheuttamia ongelmia. Työttömyys, liikenneonnettomuudet, väkivalta; huumeet, alkoholi ja muut riippuvuuden muodot aiheuttavat yhteiskunnallisia ongelmia ja lisäävät väestön sairastuvuutta. Erityisesti lasten ja nuorten tarpeisiin ja mahdollisuuksiin on syytä kiinnittää huomiota yhteiskunnassa tapahtuvien muutosten yhteydessä. Kun viidennen puiteohjelman edellyttämiin toimiin ryhdytään, on myös selvitettävä, miten ne vaikuttavat naisten ja miesten asemaan. Nais- ja miestutkijoille on taattava yhtäläiset osallistumismahdollisuudet. Naisten ja miesten erilaiset toimintamahdollisuudet ja -edellytykset eri aloilla tunnetaan nykyään mm. tutkimustuloksista. Paikallis- ja aluetason kehitystä on tuettava korkeimmalla mahdollisella tasolla. Se edellyttää, että samanaikaisesti panostetaan eri alueiden kehitykseen niin, että ne osallistuvat ohjelmiin laadullisesti yhtä korkealla tasolla. Korkean tason tavoitteena on oltava koheesion vahvistuminen. Kiinnostus Välimeren ja Itämeren maiden kehittämistä kohtaan on lisääntynyt. Sitä on tuettava, ja tietojen ja kokemusten vaihtoa maiden välillä on lisättävä. Tällainen yhteistoiminta tutkimuksen lisäksi on omiaan lisäämään sosiaalista yhteenkuuluvuutta. Paikallis- ja alueviranomaiset panostavat voimakkaasti ihmisten ja tavaroiden kuljetuskysymysten järjestelyyn sekä siihen liittyviin ongelmiin. Tutkimuksen tukea saatetaan tarvita sisämarkkinoiden liikkuvuuden vuoksi; sen avulla voitaisiin esitellä eri tapoja ja mahdollisuuksia elää useiden kansojen muodostamassa yhteiskunnassa. 3. Erityistä 3.1. Ohjelmien organisointi: laaja-alaisemmiksi ja tehokkaammiksi 3.1.1. Teemaohjelmien sisältö Alueiden komitea toivoo sellaista taloudellis-sosiaalista osaohjelmaa, jossa tutkimus kohdistuu yhteiskuntaan kokonaisuudessaan eikä rajoitu "avaintoimintakokonaisuuksien" mukaiseen jaotteluun. Taloudellis-sosiaaliseen tarkasteluun ehdotetut tutkimuspanokset ovat nykyisellään liian pieniä. Ne eivät kata ehdotettujen "avaintoimintakokonaisuuksien" kaikkia mahdollisia vaikutusalueita. On tarpeen luoda erityinen temaattinen ohjelma-alue, jotta eri toimien vaikutuksia voidaan tarkastella osana suurempaa kokonaisuutta. 3.1.2. "Avaintoimintakokonaisuudet" 3.1.2.1. Alueiden komitea panee tyytyväisenä merkille, että ohjelmat toteutetaan pääosin käyttäjien ja kuluttajien näkökulmaa painottaen. Niinpä alue- ja paikallisviranomaiset ovat avainasemassa osaohjelmien suunnittelussa ja tutkimustulosten levittämisessä. 3.1.2.2. Alueiden komitea panee merkille, että avaintoimintojen toteutukseen edellytetään "alhaalta ylös" -lähestymistapaa. Jotta tämä onnistuisi, ohjelmien tulee rakentua yllämainituille periaatteille. Ohjelmien johtohenkilöstön tulee tuntea mm. kuluttajien ja käyttäjien näkemykset tai perehtyä niihin. 3.1.3. Yhteensovittaminen ja joustavuus 3.1.3.1. Alueiden komitea toivoo, että tulevassa puiteohjelmassa parannetaan ohjelmien koordinointia nykyisestä. Samalla on kuitenkin huolehdittava myös siitä, ettei tämä haittaa ohjelmien hallinnon yksinkertaistamista eikä tapahdu läheisyysperiaatteen kustannuksella. 3.1.3.2. Myös alueiden komitean mielestä ohjelmiin tulee jättää "liikkumavaraa". Komitea edellyttää, että sitä kuullaan ennen kuin tutkimusvarojen käytöstä ja suuntaamisesta päätetään. 3.1.4. Hallintotapojen parantaminen ja mukauttaminen 3.1.4.1. Alueiden komiteaa arveluttaa ajatus, että komissio saisi ohjelmien toteuttamisvaltuudet. Kuluttajien ja käyttäjien on päästävä keskeisesti vaikuttamaan erityyppisten ratkaisujen muokkaamiseen. Komitea epäilee, voiko kunnista, alueista, käyttäjistä ja kuluttajista etäällä oleva ryhmä komission virkamiehiä huolehtia näiden eduista, kun yksittäisistä ohjelmista päätetään. Epäilystä hälventäisi, jos neuvoa-antavassa ryhmässä olisi alue- ja paikallistason edustajia. 3.1.4.2. Alueiden komitea edellyttää, että komission ja alue- ja paikallisviranomaisten välille kehitetään sellaiset neuvonpidon muodot, että viimeksimainittujen ryhmien sekä kuntien ja alueiden tarjoamat tiedot ja niiden edut pystytään ottamaan huomioon. 3.1.5. Rahoitus- ja talousarvionäkökohtia 3.1.5.1. Alueiden komitean mielestä tulevan viidennen puiteohjelman taloudellisten mittasuhteiden on oltava vähintään nykyisen puiteohjelman laajuiset ja sen tulee olla avoin kaikille tällaista rahoitusta tarvitseville alueellisille ja paikallisille hankkeille. Voimavarojen jako tulevan puiteohjelman eri osien välillä vaikuttaa onnistuneelta. 3.1.5.2. Alueiden komitea haluaa jatkossa tulla kuulluksi ennen kuin yksittäisistä ohjelmista päätetään. Ne vaikuttavat kehityksen kulkuun, ja siksi niiden rakenteella ja sisällöllä on suuri alueellinen ja paikallinen merkitys. 3.2. Yhteisötoimien ala- ja tavoitekohtaiset valintaperusteet 3.2.1. Alueiden komitea kannattaa komission asettamia painoarvoltaan samanvertaisia tutkimustavoitteita: eurooppalaisen tutkimuksen laadun säilyttäminen ja parantaminen, kansalaisten tarpeet sekä Euroopan yhteisön yritysten kilpailukyky. Komitea jää kuitenkin kaipaamaan enemmän tarkkuutta komission valmisteluasiakirjan () sanamuodoilta. 3.2.2. Alueiden komitea huomauttaa, että valintaperusteet tulee tulkita niin, että tutkimustuloksia voidaan soveltaa myös sellaisilla tiedon ja tekniikan aloilla, joita sekä yritykset että yhteiskunnan laitokset voivat hyödyntää toimittaessaan palveluja kansalaisille. 3.2.3. Alueiden komitea kannattaa "eurooppalaisen lisäarvon" käyttöä valintaperusteena. Komitea korostaa kuitenkin, että saatetaan tarvita EU:n aktiivista panosta, jotta voidaan luoda eri alueille sellainen "kriittinen massa", joka on tarpeen, jotta ne voisivat osallistua eri alojen tutkimustoimintaan. Tämä tutkimustoiminta voitaisiin kanavoida esimerkiksi kolmen horisontaalisen tutkimusohjelman kautta. 3.3. Ohjelmat: sisältö ja tavoitteet 3.3.1. Alueiden komitea tähdentää tieteidenvälisen tutkimuksen tarvetta, joka on suuri varsinkin paikallis- ja aluetason kysymyksissä. Niiden tieteidenvälinen tutkimus edellyttää toimien yhteensovittamista. 3.3.2. Alueiden komitea pitää tärkeänä tutkimuksen perusrakenteille myönnettävää tukea. Näin luodaan edellytykset hankkeiden menestyksekkääseen toteuttamiseen kaikissa unionin osissa. Teemaohjelmat 3.3.3. Elävän luonnon ja ekosysteemien tutkimus 3.3.3.1. Elävä luonto ja ekosysteemi (I): terveys ja ravinto Alueiden komitea viittaa "hullun lehmän taudista" ja elintarvikkeiden laatua koskevista epäilyksistä aiheutuneisiin ongelmiin ja ehdottaa, että sekä kuluttajien että tuottajien tueksi luotaisiin osaohjelma. Siihen on sisällytettävä kaikki elintarviketuotannon näkökohdat, kuten esim. laatutestaus, ravintoarvojen maksimointi ja tuoteturvallisuus. On syytä panna merkille, että useissa maissa juuri paikallisviranomaiset ovat vastuussa elintarvikkeiden tarkastuksesta. Alueiden komitean mielestä myös uusien, esimerkiksi sairauksia parantavien ja ennaltaehkäisevien elintarvikkeiden tutkiminen tulee asettaa etusijalle. 3.3.3.2. Elävä luonto ja ekosysteemi (II): virustautien ja muiden tartuntatautien hallinta Alueiden komitea on sitä mieltä, että kansanterveys on erittäin tärkeä ala. Se kuuluu 129 artiklan mukaan myös unionin toimivaltaan. Sairastuvuutta on vähennettävä ja kansanterveyden tasoa kohotettava mahdollisimman korkealle eri maissa. Sen vuoksi ala on entistä enemmän asetettava tärkeysjärjestyksessä ensimmäisten joukkoon, ja sille myönnettäviä varoja on lisättävä. Alueiden komitea kaipaa entistä laajempaa tutkimusta väestön ikääntymisen vaikutuksista. Tietoa tarvitaan siitä, kuinka ikääntymisestä aiheutuvia tarpeita voitaisiin tyydyttää ja ongelmia ratkaista. Tutkimusaloina tulevat kysymykseen väestötiede, vanhenemiseen liittyvät sairaudet ja niiden seuraukset terveyden- ja sairaanhoidon taloustieteellisinä kysymyksinä. Ala on ajankohtainen useissa jäsenmaissa ja vaikuttaa paikallis- ja aluetason vastuuseen kansalaisistaan. 3.3.3.3. Elävä luonto ja ekosysteemi (IV): vesihuolto ja veden laatu Alueiden komitea on yhtä mieltä siitä, että puhtaan veden saanti on avainkysymys kaikille kansalaisille. Kuitenkin on selvää, että puhtaan veden ongelmalla on eri jäsenmaissa erilaisia ulottuvuuksia, ja ne taas johtuvat maiden erilaisista olosuhteista. Se vaikuttaa ohjelman muotoon. Useissa maissa vesihuollosta vastaavat paikallisviranomaiset. 3.3.3.4. Elävä luonto ja ekosysteemi (V): ympäristön ja terveyden vuorovaikutus Alueiden komitea on komission kanssa yhtä mieltä siitä, että ympäristön pilaantumiseen tähtääviin toimenpiteisiin on panostettava. Yksi ala, jolla ympäristön vaikutus on suuri, on edellisessä kohdassa mainittu puhtaan veden saanti. Monet ko. kohdassa mainitut saasteet vaikuttavat juomaveden, suurehkojen vesistöjen ja Itämeren tapaisten sisämerien laatuun. 3.3.3.5. Elävä luonto ja ekosysteemi (VI): maaseutu- ja rannikkoympäristön yhtenäinen kehittäminen Alueiden komitea on aikaisemmin tähdentänyt haja-asutus- ja rannikkoalueiden kehittämistoimien tärkeyttä. Samoja kehittämistarpeita on myös saaristoalueilla. Kehitystä tapahtuu jo nykyään muillakin aloilla kuin maanviljelys, metsänhoito ja kalastus. On syytä kiinnittää huomiota metsäntutkimuksen. Uusien jäsenvaltioiden liityttyä on entistä aiheellisempaa korostaa tätä tutkimusalaa. Entisten ja uusien jäsenvaltioiden yhdistettyä taitotietoa on hyödynnettävä, kun tuetaan esim. maaseutualueiden tuotantotoimintaa ja puukuitujen käyttäjiä. Matkailu sekä tieto- ja kommunikaatiotekniikka (ICT) ovat muita aloja, joiden merkitys kasvaa. Komitea on sitä mieltä, että tutkimusta tarvitaan välttämättä kehityksen tukemiseksi näillä aloilla. 3.3.3.6. Yleiseen tekniikan kehittämiseen ja perustutkimukseen liittyvä yleinen toiminta Alueiden komitea on aikaisemmin korostanut tiedon merkitystä niin, että kansalaiset voisivat hyödyntää esim. kansanterveyden tutkimuksesta saatua uutta tietoa ja muuttamaan käyttäytymistään sen mukaisesti. Tutkimustoiminnan tulee tapahtua yhteistyössä terveyteen liittyvien koulutusohjelmien kanssa, joiden voidaan olettaa muuttavan kansalaisten käyttäytymistä myönteiseen suuntaan. 3.3.4. Käyttäjäystävällisen tietoyhteiskunnan luominen 3.3.4.1. Yleiset tavoitteet Alueiden komitea kannattaa eri ohjelmissa muotoiltuja tavoitteita. Niissä ei kuitenkaan ole esitetty vaatimusta siitä, että "tietoyhteiskunnan" käyttäjäystävällisestä kehityksestä on saatava sellaisia tuloksia, joita eri-ikäiset ja erilaisessa elämänvaiheessa olevat naiset ja miehet voivat hyväksyä. Alueiden komitea haluaa korostaa tietoyhteiskunnan suurta merkitystä unionin kansalaisille. Tämä asettaa vaatimuksia perusrakenteille ja hinnoittelujärjestelmälle, joiden avulla on käytännössä mahdollista, että kaikki voivat käyttää tieto- ja viestintäjärjestelmiä. 3.3.4.2. Tietoyhteiskunta (I): kansalaisille tarkoitetut järjestelmät ja palvelut Alueiden komitea kiinnittää erityistä huomiota vammaisten tarpeisiin. Tässä yhteydessä on kyse varsinkin apuvälineistä, jotka mahdollistavat korkean elämänlaadun ja itsenäisyyden sekä yksityisettä työelämässä esim. etätyön avulla. Alueiden komitea toivoo huomiota kiinnitettävän demokraattisen järjestelmän tarpeista huolehtivaan tutkimukseen. Tieto- ja kommunikaatiotekniikan kehitys avaa poliittisille elimille uusia mahdollisuuksia sekä paikallis-, alue-, kansallisella että Euroopan tasolla. Kehitys mahdollistaa uudenlaisen vuoropuhelun kansalaisten kanssa niin, että heidän osallistumisensa demokraattiseen toimintaan lisääntyy. Ratkaisujen löytämiseksi tarvitaan alan tutkimusta. Alueiden komitea ehdottaa, että tähän "avaintoimintakokonaisuuteen" liitettäisiin vielä yksi tutkimussuuntaus. Siinä keskityttäisiin yhdenmukaistamaan käyttäjien kannalta erityyppisiä teknisiä sovelluksia, erityisesti koulutuksen, terveyden- ja vanhustenhuollon, kunnallis- ja kaupunkirakenteen, ympäristön ja kuljetuksen aloilla. Yhdenmukaistaminen koskee kansallisen, alueellisen ja paikallistason sovelluksia. Esimerkkinä tästä mainittakoon "digital sites" -yhteyspalvelut kunnissa, kaupungeissa ja alueilla (IADS, Integrated Actions for Digital Sites). Tämä tutkimussuuntaus oli esillä komission valmistelevassa asiakirjassa. 3.3.4.3. Tietoyhteiskunta (II): uudet työtavat ja sähköinen kaupankäynti Alueiden komitea korostaa ehdotuksen mukaisen kehityksen arvoa. Kuitenkin otsikko on aivan liian rajallinen, kun otetaan huomioon jo nyt käynnissä oleva kehitys. Otsikko voitaisiin muuttaa muotoon "New methods of work and electronic commerce"; "uudet työtavat ja sähköiset vaihdantavirrat". "Vaihdantavirtoihin" kuuluvilla sähköisillä myynti- ja maksujärjestelmillä on suuri merkitys kunnille, alueille ja yrityksille, joiden kanssa kunnat ja alueet käyvät kauppaa. 3.3.4.4. Tietoyhteiskunta (III): multimedia-aineisto Alueiden komitea on yhtä mieltä komission kanssa tuen tarpeesta luetelluille alueille. Yksi puuttuva ala on elinikäinen oppiminen. Se vähentää merkittävästi työttömyysriskiä niiden kohdalta, joilla nykyään on työtä ja lisää niiden mahdollisuuksia, joilla ei työtä ole. Sen avulla voidaan myös torjua syrjäytymistä. 3.3.4.5. Tietoyhteiskunta (IV): keskeinen teknologia ja infrastruktuurit Alueiden komitea korostaa, että käyttäjien, esim. yksityishenkilöiden, poliitikkojen ja elinkeinoelämän edustajien, on saatava muotoilla tekniikan toiminnalliset vaatimukset. Tuottajilla taas on pääasiallinen vastuu teknisestä kehityksestä. 3.3.5. Kilpailukykyisen ja kestävän kasvun edistäminen 3.3.5.1. Kilpailukykyinen ja kestävä kasvu (I): tuotteet, menetelmät, organisointi Alueiden komitea panee tyytyväisenä merkille, että teknologia ja ekologia ovat samassa asemassa kilpailukyvylle ja kestävälle kasvulle tarkoitetun tuen myöntämisessä. On muutettava tuotteita, menetelmiä ja työn organisointia tavalla, joka helpottaa "kierrätysyhteiskuntaan" siirtymistä. Alueiden komitean mielestä on tärkeää, että tutkimusta ja teknistä kehittämistyötä (TTK) varten varatuilla määrärahoilla tuetaan tehtävää. YK:n järjestämässä ympäristön ja kehityksen maailmankonferenssissa valtioiden päämiehet sopivat, että 21. vuosisataa silmällä pitäen luotaisiin ns. paikallistason ohjelma. Kunnilla ja alueilla on tässä yhteydessä avainasema. Alueiden komitea tähdentää, että uuden tiedon ja teollisten sovellusten välisen ajan on oltava lyhyt. Tarvitaan tiivistä yhteistyötä ongelmanratkaisijoiden ja tutkimuksen välillä, sillä tutkimuksen avulla voidaan kehittää ratkaisuja tiedon tai uuden tekniikan muodossa. Asia on tärkeä unionin ulkopuolisten maiden kanssa käytävän kaupan kannalta. Tämä avaintoiminto osoittaa, että joustavuus on tarpeen; tulee olla mahdollista sisällyttää puiteohjelmaan uusia painopistealueita vielä toteutusvaiheessakin. 3.3.5.2. Kilpailukykyinen ja kestävä kasvu (II): kestävä liikkuvuus ja intermodaalisuus Alueiden komitean mielestä ympäristön kannalta kestävillä liikennejärjestelyillä on läheinen yhteys paikallis- ja aluetason alue- ja ympäristösuunnitteluun. Perusrakenteiden ja niiden saavutettavuuden tutkimuksen on tuettava sekä Euroopan, kansallisen, alue- ja paikallistason tavoitteita. 3.3.5.3. Kilpailukykyinen ja kestävä kasvu (IV): meriteknologia Alueiden komitea muistuttaa tässä yhteydessä unionin eri alueiden erilaisista edellytyksistä. On pyrittävä kehittämään ratkaisuja, joissa erilaisuus otetaan huomioon sekä lämpimän että arktisen ilmaston tarpeiden kannalta. Ilmastollisten erojen lisäksi tarvitaan ratkaisuja myös alueille ja alueidenvälisille liikennejärjestelmille sekä sisävesiliikenteelle. 3.3.5.4. Kilpailukykyinen ja kestävä kasvu (V): kehittyneet energiajärjestelmät ja -palvelut Alueiden komitea korostaa uusien, kestävien energialähteiden kehittämisen tarvetta. Tällaisia lähteitä ovat aurinkoenergia eri muodoissaan ja maalämpö. Vaihtamalla kokemuksia energiansäästöstä ja tulevaisuuden pienimuotoisista ratkaisuista on mahdollista löytää sekä ympäristö- että energianäkökohtia tyydyttäviä ratkaisuja. Esimerkiksi vedyn tutkiminen energianlähteenä on kiinnostavaa myös tulevaisuuden ajoneuvojen kannalta. Kaikki nämä ratkaisut tarjoavat lisäksi mahdollisuuden luoda uusia työpaikkoja. 3.3.5.5. Kilpailukykyinen ja kestävä kasvu (V): huomisen kaupunki Alueiden komitea panee tyytyväisenä merkille ehdotuksen kaupunkien ottamisesta tutkimusalueeksi. Ehdotetut painopistealueet on valittu oikein. Ohjelmaan täytyy kuitenkin liittää useampia aloja kuin ehdotuksessa mainitut. Esimerkkejä ovat elin- ja työmahdollisuudet kaupungeissa, väestön ikääntyminen, maahanmuuttajien suuri osuus väestöstä ja tieto- ja tietoliikennetekniikan alati lisääntyvään käytön vaikutukset. On analysoitava huumeiden, väkivallan, rotusyrjinnän ja työttömyyden kaltaisten ilmiöiden vaikutuksia, jotta niille voidaan suunnitella vastatoimia. Tulevaisuuteen suuntaava kehitystyö ja toimet ongelmien ratkaisemiseksi ovat kansalaisille tärkeitä. Nyky-yhteiskunnan mahdollisuudet ja puutteet näkyvät ensimmäiseksi kaupungeissa. Sen vuoksi on erityisen tärkeää, että tutkimuksen avulla voidaan kehittää keinoja ja malleja ongelmien ratkaisemiseksi. Monet kuvatuista ongelmista alkavat suurista kaupungeista ja leviävät pienempiin. Eräät ongelmat leviävät kaupungeista maaseudulle. Kaupunki- ja maaseutualueiden vuorovaikutus on merkittävä. Nämä näkökohdat on otettava huomioon tulevaisuuden kaupunkia tutkittaessa ja selittävät myös eri kehityskulkuja. Alueiden komitea korostaa ehdotettujen demokraattisten tietoverkkojen kehittämisen tarpeellisuutta ("digitaalikaupunkien" käsite). On kuitenkin tärkeää yhdistää tämä tutkimuspanos läheisesti avaintoimintakokonaisuuden Tietoyhteiskunta (I): "Kansalaisille tarkoitetut järjestelmät ja palvelut" hankkeisiin, niin että kaikki kansallisesti, alueellisesti ja paikallisesti tehtävät sovellukset ovat sovitettavissa yhteen käyttäjien etua ajatellen. Horisontaaliset ohjelmat 3.3.6. Eurooppalaisen tutkimuksen kansainvälisen aseman parantaminen 3.3.6.1. Alueiden komitea pitää Välimeren alueiden välille aikaansaatua yhteistyötä erittäin tärkeänä. Viimeksi kuluneen vuoden aikana on Itämerestä luotu vastaavanlainen alue. Molemmissa tapauksissa yhteistyötä tehdään jäsenmaiden ja kolmansien maiden välillä ratkaisujen löytämiseksi yhteisesti kiinnostaviin aiheisiin. On tärkeää, että hankkeita voidaan kehittää ja että kokemuksia voidaan vaihtaa. 3.3.6.2. Alueiden komitean mielestä on laadittava yksinkertaiset säännöt, jotta voidaan rahoittaa kolmansien maiden osallistuminen tutkimukseen ja teknologiseen kehittämistyöhön. Jos osanottajamaan on siitä maksettava, syntyy taloudellisia esteitä. Esimerkkinä voidaan mainita Keski- ja Itä-Euroopan maat. Phare-, Tacis- ja Meda-ohjelmat vaikuttavat epäkäytännöllisiltä monimutkaisten sääntöjensä vuoksi. Kehitysmaille omarahoitus on useimmiten mahdotonta. Ennen kaikkea niitä varten tarvittaneen oma budjetti. 3.3.7. Innovaatiot ja pk-yritysten osallistuminen 3.3.7.1. Alueiden komitea kannattaa ehdotuksia pk-yritysten osallistumisen tukemiseksi ja innovaatioiden hyödyntämiseksi. 3.3.7.2. Alueiden komitea korostaa, että yksittäisten hankkeiden muotoilu on erittäin tärkeää pk-yritysten osallistumismahdollisuuksille. Mitä suurempia taloudellisia ja muita rasitteita hankkeista aiheutuu, sitä vaikeampaa pk-yritysten on osallistua käytännön syiden vuoksi ja ratkaista osallistumisensa rahoitusongelma. Paikallista ja aluekehitystä tukevien toimijoiden kirjo on myös ongelma. Tukea on saatavissa paikallisesti, alueellisesti, kansallisesti ja Euroopan tasolla mm. rakennerahastoista ja ttk-ohjelmista. Pk-yritysten tukemisen tarve on suuri, jotta ne voivat hyödyntää tehokkaasti eri rahoituslähteitä. Samalla ei tule lisätä väliportaan hallintokoneistoa. 3.3.7.3. Alueiden komitea kannattaa tukitoimia, jotka parantavat yritysten työllistämismahdollisuuksia. Tuen tarkoituksena on helpottaa tutkijoiden liikkuvuutta ja lisätä heidän käytännön tietojaan elinkeinoelämästä erityisesti tukemalla nuorten tutkijoiden ja insinöörien palkkaamista. Tämä on tähdellinen lisä innovaatioiden ja tekniikan välittämisen kannalta. 3.3.7.4. Alueiden komitea tähdentää, että pk-yritysten osallistumisen tutkimukseen ja tekniseen kehitykseen täytyy rakentua "alhaalta ylös" -periaatteelle eli paikallis- ja aluetason tiedoille ja taidoille. On tärkeää, että ohjelmien hallinnointi ja johto muotoillaan tätä periaatetta noudattaen. Paikallis- ja alueviranomaisia voidaan palkata esim. tutkimuslaitoksiin ja yliopistoihin sekä ohjelmien johtotehtäviin. 3.3.7.5. Kehitysvastuunsa ja osallistumisvelvollisuutensa vuoksi paikallis- ja alueviranomaiset ovat avainasemassa, koska niillä on mahdollisuus saada tukea yhteistyöhön monenlaisten toimijoiden kanssa. Ne tukevat yrityksiä työpanoksellaan tarjoamalla paikallisia rahoitusmahdollisuuksia, neuvontaa, koulutusmahdollisuuksia henkilökunnalle tai ottamalla palvelukseen yritysjohtajia. 3.3.8. Inhimillisten voimavarojen lisääminen Alueiden komitea tähdentää, että toimet on suunniteltava siten, että tuetaan sekä naisten että miesten yhtäläistä osallistumista kehitysohjelmiin ja tasavertaisen edustuksen säilymistä vastedeskin. Tuella on myös vaikutettava siihen, että kaikkien alueiden tutkijoille taataan edellytykset kilpailla keskenään erittäin korkeatasoisissa hankkeissa. 4. Johtopäätökset 4.1. Alueiden komitea on tyytyväinen, että komissio on tulevaa puiteohjelmaa hahmotellessaan ottanut mm. AK:n keskustelukumppanikseen. Tämän yhteydenpidon puitteissa on käynyt selväksi, että ne haasteet ja mahdollisuudet, jotka ovat puiteohjelman lähtökohtina, ovat mukana myös alue- ja paikallistasoilla. Ohjelman avulla käynnistetyillä tutkimuksella ja kehityksellä on mitä suurin merkitys näiden tahojen kannalta. 4.2. Komitea tukee pääpiirteittäin ehdotettuja kuutta ohjelmaa mutta toivoo niihin eräitä lisäyksiä ja muutoksia. On kuitenkin selvää, että nyt vahvistettujen ohjelmien toteuttaminen kunnissa ja alueilla riippuu mitä suurimmassa määrin erityisohjelmien yksityiskohtaisesta sisällöstä. 4.3. Alueiden komiteaa arveluttaa komission aikomus ryhtyä itse yksittäisten ohjelmien toteuttajaksi. Alueiden komitea haluaa tulla kuulluksi ennen kuin erityisohjelmista päätetään, jotta se voi valvoa kuntien, alueiden, käyttäjien ja kuluttajien etua. 4.4. Komitea katsoo, että tarvitaan aiheeltaan laaja-alainen taloudellis-sosiaalinen ohjelma, jossa tutkimuksen kohteena on yhteiskunnan koko kenttä. Ehdotus, että taloudellis-sosiaalinen ulottuvuus sisällytettäisiin avaintoimintakokonaisuuksiin, merkitsee toimintojen jaottelua tavalla, joka vaikeuttaa tai estää eri toimien liittämistä laajempaan kokonaisuuteen. Yksittäisten toimien arviointi ei riitä. On tärkeää kuvata useiden toimien yhteisvaikutusta. 4.5. Alueiden komitea korostaa kolmea näkökulmaa, joiden kannalta tutkimus ja kehitys ovat tärkeitä ja jotka vaativat erityishuomiota. Ensinnäkin: kehitys merkitsee vammaisille suuria mahdollisuuksia sekä yksityis- että työelämässä. Tieto- ja tietoliikennetekniikan tähänastinen kehitys on hyvä näyttö mahdollisuuksien laajuudesta. 4.6. Toinen näkökohta on, että naisten ja miesten erityistarpeet ja kiinnostuksen kohteet on huomioitava erityisohjelmia muokattaessa. Esimerkiksi panostettaessa tieto- ja tietoliikennetekniikkaan (ICT) ja kestävään kehitykseen on toimet suunniteltava niin että ne tukevat kehitystä, joka tarjoaa molemmille sukupuolille tasavertaiset mahdollisuudet. Jos mahdollisuudet eivät ole yhdenvertaiset, toimien tulee tukea muutosta kohti naisten ja miesten yhdenvertaisuutta. 4.7. Väestön ikääntyminen on kolmas huomionarvoinen seikka. Tällä kehityssuunnalla on vaikutuksensa ICT-alan toimiin, vanhenemiseen liittyvien sairauksien tutkimukseen, terveyden- ja sairaanhoidon taloustieteelliseen tutkimukseen jne. Väestötiede on tärkeä tekijä huomisen kaupunkia hahmoteltaessa. 4.8. Mitä tulee temaattisiin ohjelmiin, komitea kiinnittää huomiota eräisiin osa-alueisiin. "Hullun lehmän tauti" herätti suuren yleisön kiinnostuksen elintarviketuotantoon. Toimintakokonaisuuteen "Terveys ja ravinto" liittyen ehdotetaan laajaa osaohjelmaa, joka kattaa elintarvikkeiden tuotannon kaikilta osin. Sekä kuluttajat että tuottajat hyötyvät saatavista tiedoista. 4.9. Osa-aluetta "Virustautien ja muiden tartuntatautien hallinta" ehdotetaan laajennettavaksi. Tähän kuuluisivat kansanterveyteen ja väestön ikääntymiseen liittyvät näkökohdat. 4.10. Tietoyhteiskunta vaikuttaa mitä suurimmassa määrin alueisiin ja kuntiin. Toimintakokonaisuuteen "Kansalaisille tarkoitetut järjestelmät ja palvelut" ehdotetaan sisällytettäväksi osa, jonka tehtävänä on kansanvaltaisen järjestelmän tarpeiden tyydyttäminen. On teknisesti mahdollista perustaa uusi foorumi toisaalta kansalaisten, toisaalta paikallis-, alue-, jäsenvaltio- ja yhteisötasolla toimivien poliitikkojen vuorovaikutusta varten. Komitea edellyttää myös, että erityyppisten sovellusten yhteentoimivuus taataan käyttäjien tarpeiden mukaan. Tämä koskee sekä paikallisia, alueellisia että kansallisia sovelluksia. 4.11. Ohjelmalla "Kilpailukykyinen ja kestävä kasvu" on erityinen merkitys Agenda 21:n puitteissa tehtävän paikallistason työn kannalta. Hankkeiden valintaperusteisiin tulee kuulua kierrätykseen perustuvan yhteiskunnan tavoitteiden edistäminen. 4.12. Alueiden komitea pitää tervetulleena ehdotusta, että "Huomisen kaupunkia" lähestytään tieteidenvälisen ohjelman avulla. Tulevaisuuden kehittelyyn ja sen ongelmien ratkaisuun tähtäävät tutkimuspanokset ovat kansalaisten kannalta tärkeitä. On myös tärkeää saada lisätietoja suurten ja pienten kaupunkien sekä maaseutualueiden välisestä vuorovaikutuksesta. 4.13. Komitea kiinnittää huomiota myös tutkimuspanosten merkitykseen pk-yritysten kannalta. Niille tulee tarjota paremmat mahdollisuudet osallistua tutkimushankkeisiin, hyödyntää tutkimustuloksia ja ottaa palvelukseensa pätevää henkilöstöä. Bryssel, 18. syyskuuta 1997. Alueiden komitean puheenjohtaja Pasqual MARAGALL i MIRA () EYVL C 173, 7.6.1997, s. 30 () EYVL C 337, 11.11.1996, s. 55 () EYVL C 182, 24.6.1996, s. 1 () EYVL C 215, 16.7.1997, s. 1 () EYVL C 244, 11.8.1997, s. 9 () KOM(95) 519 lopull. () KOM(96) 332 lopull. () KOM(97) 47 lopull.