EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 4.10.2017 COM(2017) 566 final KOMISSION TIEDONANTO EUROOPAN PARLAMENTILLE, NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE Alv-toimintasuunnitelman jatkotoimista

Kohti yhtenäistä EU:n alv-aluetta - Tekojen aika



1.JOHDANTO – KOHTI YHTENÄISTÄ EU:N ARVONLISÄVEROALUETTA EU:n alv-järjestelmä on sisämarkkinoiden kulmakiviä. Kilpailua vääristävien ja tavaroiden vapaata liikkuvuutta häiritsevien esteiden poistaminen on helpottanut EU:ssa käytävää kauppaa huomattavasti. Laajapohjaisena kulutusverona arvonlisäveroa (alv) pidetään yhtenä parhaiten kasvua edistävistä verotusmuodoista. Arvonlisävero on myös tärkeä ja kasvava tulonlähde Euroopan unionissa. Viime vuosina alv-järjestelmä ei kuitenkaan ole pysynyt mukana talouden globaalistumisen ja digitalisoitumisen vauhdissa. Erityisesti jäsenvaltioiden välisen kaupan nykyinen verotusjärjestelmä perustuu edelleen 25 vuotta vanhoihin ”siirtymäjärjestelyihin”. Näissä järjestelyissä maan sisäisiin liiketoimiin ja rajat ylittäviin liiketoimiin sovelletaan kahta täysin erilaista alv-järjestelmää. Sen vuoksi rajat ylittävää kauppaa harjoittaville yrityksille aiheutuu alv-sääntöjen noudattamisesta 11 prosenttia suuremmat kustannukset kuin yrityksille, jotka käyvät kauppaa vain maan sisällä Kun tavaroita on vielä mahdollista ostaa arvonlisäverovapaasti rajojen yli, järjestelyt ovat erityisen alttiita petoksille. Vuonna 2015 alv-tuloja menetettiin petosten ja muiden väärinkäytösten vuoksi 151 miljardia euroa, joka on 12,8 prosenttia odotetuista alv-tuloista. Arvioiden mukaan 50 miljardia euroa menetetään rajat ylittävien alv-petosten vuoksi, joihin syyllistyvät ensisijaisesti rikollisjärjestöt ja joista saatavia varoja on viimeaikaisten lehtiartikkeleiden mukaan käytetty myös terrorismin rahoittamiseen. EU:n nykyinen alv-järjestelmä on liian hajautunut ja altis petoksille. Komissio pyrkii oikeudenmukaiseen ja tehokkaaseen verojärjestelmään tähtäävän ohjelmansa mukaisesti uudistamaan alv-järjestelmää, jotta varmistettaisiin sen suuri merkitys myös tulevaisuudessa. Jos sisämarkkinoilla otetaan käyttöön yhtenäinen alv-järjestelmä, tämä vähentäisi rajat ylittäviä alv-petoksia arviolta 41 miljardia euroa ja sääntöjen noudattamisesta yrityksille aiheutuvia kustannuksia 1 miljardi euroa. Komissio esitti 7.4.2016 julkaistussa alv:tä koskevassa toimintasuunnitelmassaan (”alv-toimintasuunnitelma”), että Eurooppaan tarvitaan yhtenäinen alv-alue, joka pystyy vastaamaan 2000-luvun haasteisiin. Lyhyelle ja keskipitkälle aikavälille sovittiin sarja toimenpiteitä, joilla EU:n alv-järjestelmää muutetaan nykyaikaisemmaksi ja yksinkertaisemmaksi, joilla alv-järjestelmää suojataan petoksilta ja joilla helpotetaan alv-järjestelmän soveltamista yrityksille. Toimenpiteillä edistetään useita tavoitteita: alv-järjestelmän mukauttaminen maailmanlaajuiseen, digitaaliseen ja liikkuvaan talouteen, pk-yritysten tarpeiden tukeminen, asianmukaisen verokantapolitiikan määritteleminen, rajat ylittävien petosten estäminen sekä jäsenvaltioiden auttaminen alv-vajeen sulkemisessa. Nykyisen alv-järjestelmän uudistaminen toteutetaan vaiheittain. Tässä tiedonannossa kerrotaan jo toteutetuista toimista (2 luku) ja tarkennetaan tulevia vaiheita (3 luku), mukaan lukien aloitteet, jotka on tarkoitus hyväksyä myöhemmin tänä vuonna: ·yritysten väliseen (B2B) kauppaan EU:n sisällä sovellettavaa lopullista alv-järjestelmää koskeva lainsäädäntöpaketti (jäljempänä ’lopullinen alv-järjestelmä’), ·alv-kantojen uudistamista koskeva ehdotus, ·arvonlisäveroa koskevan hallinnollisen yhteistyön lujittamista koskeva ehdotus ja ·pk-yrityksiin sovellettavien alv-sääntöjen yksinkertaistamista koskeva ehdotus. 2.ALV-TOIMINTASUUNNITELMAN HYVÄKSYMISEN JÄLKEEN TAPAHTUNUT KEHITYS 2.1 Alv-järjestelmän mukauttaminen digitaaliseen talouteen ja valmistautuminen uudenaikaiseen verokantapolitiikkaan Komissio hyväksyi 1. joulukuuta 2016 useita ehdotuksia arvonlisäverotuksen uudenaikaistamiseksi rajat ylittävässä verkkokaupassa sekä ehdotuksen sähköisten julkaisujen alv-kannasta. Näillä ehdotuksilla, jotka ovat tärkeä osa digitaalisten sisämarkkinoiden strategiaa, pyritään mukauttamaan alv-järjestelmää digitaaliseen talouteen. 2.1.1. Verkkokaupan alv-järjestelmää koskevat ehdotukset Talouden digitalisoituminen luo verotuspolitiikalle yhä vaativampia haasteita. Liiketoiminnan kehityksen mukana pysymiseen tarvitaan innovatiivisia ja edistyksellisiä ratkaisuja. Verotussääntöjä on sovitettava liiketoiminta- ja kulutusmallien nopeisiin muutoksiin. Samalla verotuksen pitäisi kuitenkin olla oikeudenmukaista ja tehokasta kasvaville yrityksille ja tukea digitaalisten sisämarkkinoiden kehitystä. Kulutusverona alv:llä on näiden tavoitteiden saavuttamisen kannalta keskeinen asema strategiassa. Verkkokauppaa koskevien ehdotusten on tarkoitus hyödyttää yrityksiä, kansalaisia ja jäsenvaltioita, ja niiden myötä EU on noussut johtoasemaan koko maailmassa. Uusien sääntöjen ansiosta yritykset, jotka myyvät tavaroita verkon kautta, voisivat hoitaa helposti kaikki EU-alueen alv-velvoitteensa yhdessä paikassa. Uudet säännöt myös yksinkertaistaisivat sellaisten aloittelevien yritysten ja mikroyritysten alv-kohtelua, joiden rajat ylittävän verkkokaupan arvo jää alle 10 000 euroon. Lisäksi pk-yritysten rajat ylittävään myyntiin sovellettaisiin yksinkertaistettuja menettelyjä 100 000 euroon asti. Uudet säännöt poistaisivat nykyisen alv-vapautuksen EU:hun tuotavilta pieniltä lähetyksiltä, joiden arvo on alle 22 euroa, ja turvaisivat näin tasapuoliset toimintaedellytykset EU:n yrityksille. Näitä ehdotuksia käsitellään parhaillaan neuvostossa. Komissio pyrkii lisäksi selvittämään EU:n alv-foorumissa, miten verohallintojen, logistiikkayritysten, verkkoalustojen, maksupalvelujen tarjoajien ja yrittäjäjärjestöjen välille voitaisiin rakentaa julkisen ja yksityisen sektorin välistä jäsennettyä yhteistyötä alv:n kantamisen tehostamiseksi, verkkokauppaan liittyvien petosten vähentämiseksi ja tasapuolisten toimintaedellytysten luomiseksi sääntöjä noudattaville yrityksille. Komissio käynnistää tämän selvitystyön pohjalta aloitteen vuonna 2018. 2.1.2. Sähköisten julkaisujen alv-järjestelmää koskeva ehdotus

Lupauksensa mukaisesti komissio on ryhtynyt toimiin, jotta jäsenvaltiot voisivat soveltaa sähköisiin julkaisuihin, kuten sähkökirjoihin ja verkkolehtiin, samaa alv-kantaa kuin painettuihin julkaisuihin, ja poistanut säännökset, joilla sähköisiltä julkaisuilta evättiin perinteisille painetuille julkaisuille myönnetty suotuisa verokohtelu. Tämä ehdotus on askel kohti teknologianeutraaliuden varmistamista ja sähköisten julkaisujen markkinoiden kehitystä haittaavien veroesteiden poistamista. Ehdotusta käsitellään parhaillaan neuvostossa. 2.2 Kohdennettuja toimenpiteitä petosten torjumiseksi 2.2.1 Veronkannon ja hallinnollisen yhteistyön tehostaminen Komissio on käynnistänyt Transaction Network Analysis -välineen kehittämisen Eurofisc-verkoston riskianalyytikoiden suorittamaa kohdennettujen alv-tietojen vaihtoa ja yhteiskäsittelyä varten. Uuden välineen avulla verohallinnot voivat torjua petoksellisia verkostoja entistä helpommin, nopeammin ja turvallisemmin. Lisäksi viime heinäkuussa annettiin rikosoikeuden alalla direktiivi unionin taloudellisiin etuihin kohdistuvien petosten torjunnasta rikosoikeudellisin keinoin. Siinä vahvistetaan vähimmäissäännöt unionin taloudellisiin etuihin kohdistuvan rikoksen määritelmälle, seuraamuksille ja vanhentumisajoille. Direktiivissä määritellään tulevan Euroopan syyttäjäviraston asiallinen toimivalta. Euroopan syyttäjäviraston toimivaltaan kuuluvat erityisesti sellaisten alv-petosten rikostutkimukset ja syytetoimet, jotka ovat yhteydessä kahden tai useamman jäsenvaltion alueeseen ja joista aiheutuva kokonaisvahinko on vähintään 10 000 000 euroa. Kansainvälisissä suhteissaan komissio on neuvotellut EU:n ja Norjan välillä hallinnollisesta yhteistyöstä, petosten torjunnasta ja saatavien perinnästä alv:n alalla tehtävästä sopimuksesta. Sopimus tulee voimaan, kun neuvosto on hyväksynyt päätökset sen tekemisestä ja allekirjoittamisesta. Lisäksi komission yksiköt ovat sopineet Euroopan verohallintojen järjestön (IOTA) kanssa hallinnollisesta yhteistyöjärjestelystä parhaiden käytäntöjen vaihtamiseksi EU:n jäsenvaltioiden ja IOTA:n jäsenien välillä. Monet jäsenvaltiot ovat myös pyytäneet tukea verohallintojen valmiuksien parantamiseen. Rakenneuudistusten tukiohjelmaan kuuluvia tukitoimia koordinoidaan tiiviisti Fiscalis-ohjelman puitteissa. 2.2.2 Väliaikainen poikkeus Komissio täytti 21. joulukuuta 2016 lupauksensa esittää ehdotus komission direktiiviksi sellaisiin tavaroiden luovutuksiin ja palvelujen suorituksiin tilapäisesti sovellettavasta yleisen käännetyn verovelvollisuuden mekanismista, jotka ylittävät 10 000 euron kynnysarvon laskua kohden. Kyseisessä järjestelmässä alv ”keskeytetään” koko taloudellisen ketjun matkalla (yritysten välillä) ja peritään vasta loppukuluttajalta. Toimenpiteellä on tarkoitus auttaa sellaisia jäsenvaltioita, joissa tapahtuu erityisen paljon karusellipetoksia, torjumaan petoksia siihen saakka, kunnes EU:n laajuinen kattava ratkaisu otetaan käyttöön. Asian käsittely neuvostossa on vielä kesken. 3.TULEVIEN EHDOTUSTEN TÄYTÄNTÖÖNPANO 3.1 Kohti vankkaa yhtenäistä eurooppalaista alv-aluetta 3.1.1 Lopullisen alv-järjestelmän ensimmäisen vaiheen täytäntöönpano Kuten komissio alv-toimintasuunnitelmassaan ilmoitti, se aikoo korvata jäsenvaltioiden välisessä kaupassa nykyisin käytössä olevat siirtymäjärjestelyt lopullisilla järjestelyillä. Euroopan parlamentin ja neuvoston esittämän pyynnön mukaisesti lopullisen alv-järjestelmän pohjana on periaate, jonka mukaan verotus tapahtuu määräjäsenvaltiossa. Siirtymää helpotetaan verohallinnoille ja yrityksille siten, että muutos toteutetaan kaksivaiheisesti. Ensimmäisenä lainsäädäntötoimenpiteenä vahvistetaan säännöt unioni sisäisille B2B-tavaraluovutuksille. Tämän ensimmäisen vaiheen täytäntöönpano jaetaan kahteen osavaiheeseen (ks. jäljempänä 3.1.1.1 ja 3.1.1.2 kohta), joihin kuuluu sarja komissiolla vielä tänä vuonna hyväksyttävänä olevia ehdotuksia (osavaihe 1) ja yksi ensi vuonna hyväksyttävä ehdotus (osavaihe 2). Toisessa lainsäädäntövaiheessa uusi alv-kohtelu ulotetaan kattamaan kaikki rajat ylittävät luovutukset, eli myös palvelusuoritukset. Komission on tarkoitus ehdottaa toisen lainsäädäntövaiheen täytäntöönpanoa sen jälkeen, kun komissio on arvioinut kunnolla ensimmäisen vaiheen täytäntöönpanoa viiden vuoden kuluttua siitä, kun ensimmäisen vaiheen ehdotukset on pantu täytäntöön. Tämän jälkeen lopullinen järjestelmä voidaan panna kokonaan täytäntöön. Kuultuaan asianmukaisesti kaikkia sidosryhmiä ja analysoituaan perusteellisesti erilaisia määräpaikkaperiaatteen toteuttamistapoja komissio päätyi valitsemaan verotussäännöt, joiden nojalla rajat ylittävissä unionin sisäisissä tavaraluovutuksissa luovuttaja perii alv:n asiakkaaltaan tavaroiden määräjäsenvaltion alv-kannan mukaisesti. Alv ilmoitetaan ja maksetaan alv:n erityisjärjestelmän kautta siinä jäsenvaltiossa, johon luovuttaja on sijoittautunut. Lopullisen alv-järjestelmän ensimmäisessä vaiheessa ja tästä yleisestä periaatteesta poiketen, asiakas, jonka verohallinto on tunnustanut luotettavaksi sääntöjä noudattavaksi yritykseksi (koskee myös pk-yrityksiä), on kuitenkin nykyiseen tapaan edelleen velvollinen maksamaan alv:n tavaroista, jotka on ostettu muista jäsenvaltioista. Neuvoston päätelmissä ja jäsenvaltioiden ja muiden sidosryhmien kanssa alv-toimintasuunnitelmasta käydyissä keskusteluissa on myös tuotu esiin, että nykyiseen alv-järjestelmään on lisäksi tehtävä joitakin lyhyen aikavälin parannuksia (”pikaratkaisuja”). Tänä vuonna ehdotetaan neljää pikaratkaisua yhdessä lopullisen alv-järjestelmän lainsäädännöllisten kulmakivien kanssa (jäljempänä käsiteltävä osavaihe 1). Vuonna 2018 esitettävään ehdotukseen (jäljempänä käsiteltävä osavaihe 2) sisältyy yksityiskohtaisia teknisiä säännöksiä lopullisen alv-järjestelmän ensimmäisen vaiheen tosiasiallista täytäntöönpanoa varten. 3.1.1.1.Ensimmäinen osavaihe: lopullista alv-järjestelmää koskeva paketti lokakuussa 2017 Lokakuussa 2017 hyväksyttävään lopullista alv-järjestelmää koskevaan pakettiin kuuluvat seuraavat kolme säädösehdotusta:

A] Ehdotus direktiiviksi alv-direktiivin muuttamisesta Ehdotus sisältää seuraavat: a) Luotettavaksi tunnustetun verovelvollisen käsite, jossa on otettu mallia tullin alalla käytössä olevasta valtuutetun talouden toimijan käsitteestä. Luotettavaksi tunnustetun verovelvollisen käsite on todiste siitä, että tiettyä yritystä voidaan maailmanlaajuisesti pitää luotettavana verovelvollisena. Luotettaviksi tunnustetut verovelvolliset hyötyisivät tietyistä yksinkertaistuksista. Ehdotuksessa vahvistetaan luotettavaksi tunnustetun verovelvollisen aseman myöntämisperusteet, poissulkemisen tapaukset, luotettavaksi tunnustetun verovelvollisen aseman myöntämiseen ja poistamiseen toimivaltainen jäsenvaltio, verovelvollisen oikeus hakea muutosta tätä asiaa koskeviin hallinnollisiin päätöksiin sekä jäsenvaltioille asetettu vastavuoroisen tunnustamisen velvollisuus. b) Kolme neuvoston pyytämää pikaratkaisua: – Call off -varastoja koskevien sääntöjen yksinkertaistaminen ja yhdenmukaistaminen; – asiakkaan alv-tunnisteen vahvistaminen aineelliseksi edellytykseksi sille, että tavaroiden yhteisöluovutus voidaan vapauttaa alv:stä; – sääntöjen yksinkertaistaminen ketjuliiketoimiin liittyvän oikeusvarmuuden turvaamiseksi. Nämä pikaratkaisut olisivat vain luotettaviksi tunnustettujen verovelvollisten käytettävissä (lukuun ottamatta alv-tunnistetta koskevaa pikaratkaisua, jota ei sen luonteen vuoksi ole mahdollista rajata tällä tavoin). c) Lopullisen alv-järjestelmän lainsäädännölliset kulmakivet. Näihin kuuluvat uudistuksina erityisesti periaate, jonka mukaan verotus tapahtuu määräjäsenvaltiossa ja luovuttaja on pääsääntöinen verovelvollinen (ellei asiakas ole luotettavaksi tunnustettu verovelvollinen). Niillä otetaan myös käyttöön alv:n erityisjärjestelmä, joka tarjoaisi luovuttajille mahdollisuuden maksaa tavaraluovutuksistaan muissa maissa kannettavan alv:n omassa sijoittautumisjäsenvaltiossaan. Alv:n erityisjärjestelmä mahdollistaisi myös sen, että tavaroiden myynnistä suoritettava alv hyvitetään EU:ssa tehtävistä ostoksista kannettavasta tuotantopanoksista kertyvästä alv:stä. B] Ehdotus täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 282/2011 muuttamisesta neljännen pikaratkaisun tarjoamiseksi Ehdotuksella tarjotaan neljäs neuvoston pyytämä pikaratkaisu eli sillä yhdenmukaistetaan ja yksinkertaistaan sääntöjä, jotka koskevat tavaroiden yhteisöluovutuksen alv-vapautuksen saamiseksi tarvittavaa todistetta yhteisön sisäisestä tavarakuljetuksesta. Yksinkertaistusta voitaisiin soveltaa vain, kun kyseessä on luotettavaksi tunnustettu verovelvollinen. C] Ehdotus hallinnollisesta yhteistyöstä alv:n alalla annetun asetuksen muuttamisesta Tätä ehdotusta tarvitaan, jotta luotettavaksi tunnustetun verovelvollisen asema voidaan sisällyttää VIES-järjestelmään. Sillä luodaan oikeusperusta tehokkaalle tekniselle IT-työkalulle, jolla jäsenvaltiot ja toimijat voivat välittömästi tarkistaa elektronisesti, onko toimijalle myönnetty kyseinen asema. 3.1.1.2. Toinen osavaihe: lopullisen alv-järjestelmän yksityiskohtaiset tekniset säännökset vuonna 2018 Edellä mainittujen lopullisen alv-järjestelmän lainsäädännöllisten kulmakivien myötä jäsenvaltio periaatteessa hyväksyisi siirtymisen nykyisistä alv:n siirtymäjärjestelyistä lopulliseen alv-järjestelmään, joka perustuu määräpaikassa tapahtuvaan verotukseen. Komission on tarkoitus hyväksyä vuonna 2018 direktiiviehdotus ja siihen liittyvät täytäntöönpanotoimet, joissa määritellään lopullisen alv-järjestelmän toimintaan tarvittavat yksityiskohtaiset tekniset säännökset. Vuoden 2018 ehdotus sisältää erityiset säännökset lainsäädännöllisten kulmakivien täytäntöönpanoa varten. Myös IT-välineiden kehittämiseen siten, että uusi järjestelmä voidaan saattaa toimintaan vuoteen 2022 mennessä, tullaan esittämään täytäntöönpanotoimia. 3.1.2. Alv-petosten torjuminen tänä päivänä: nopeita tuloksia hallinnollista yhteistyötä parantamalla Useissa eri puolilla Eurooppaa viime aikoina julkaistuissa raporteissa ja kansallisten viranomaisten tutkimuksissa on tuotu esiin ratkaiseva yhteys laajamittaisten alv-petosten ja järjestäytyneen rikollisuuden välillä. Tutkimuksissa on ilmennyt, että petosten tuotot kulkevat rahanpesujärjestelmien kautta, ennen kuin ne sijoitetaan muuhun rikolliseen toimintaan ja mahdollisesti terrorismin rahoittamiseen. Alv:n alalla käytössä olevia hallinnollisen yhteistyön välineitä on siis vahvistettava, kuten Euroopan parlamentti, jäsenvaltiot ja Euroopan tilintarkastustuomioistuin ovat todenneet. Komissio aikoo marraskuuhun 2017 mennessä esittää säädösehdotuksen hallinnollisen yhteistyön alalla käytössä olevien välineiden vahvistamiseksi. Yhtenä tavoitteena on parantaa jäsenvaltioiden valmiutta suorittaa saatavilla olevien tietojen yhteinen riskianalyysi Eurofiscissä entistä nopeammin, käynnistää jatkotoimia ja jakaa alv:tä koskevia tiedustelutietoja EU:n lainvalvontaviranomaisten, kuten Europolin, OLAFin ja Euroopan syyttäjäviraston kanssa. Ehdotuksen on tarkoitus sisältää myös toimenpiteitä niin kutsutun tullimenettelyn 42 mukaiseen tuontijärjestelmään jääneiden aukkojen sulkemiseksi helpottamalla vero- ja tulliviranomaisten järjestelmällistä pääsyä tarvittaviin tietoihin. Yhdessä nämä toimenpiteet kasvattaisivat verohallintojen välistä luottamusta, jota tarvitaan lopullisen alv-järjestelmän täytäntöönpanossa.