Vaikka Sveitsin päästöoikeusjärjestelmä ei vielä kata ilmailua, ilmailutoiminta on yksi suurimmista kasvihuonekaasujen lähteistä Sveitsissä. Ilmailun sisällyttämistä Sveitsin päästökauppajärjestelmään on pidetty keskeisenä edellytyksenä sen kytkemiselle EU:n päästökauppajärjestelmään. Sveitsi pyrkii sisällyttämään ilmailun Sveitsin päästökauppajärjestelmään ja soveltamaan ilmailuun samanlaisia sääntöjä kuin EU:n päästökauppajärjestelmässä.

Yleisesti ottaen Sveitsin päästökauppajärjestelmä on rakenteeltaan hyvin samanlainen EU:n päästökauppajärjestelmän kanssa. EU:n ja Sveitsin päästökauppajärjestelmät kattavat samat kasvihuonekaasut ja toimialat, järjestelmään sisällyttämiselle on samat kynnysarvot ja järjestelmään kuuluvat yksiköt määritetään laitostasolla. Sveitsin päästökauppajärjestelmässä joka vuosi myönnettävien päästöoikeuksien määrää vähennetään vuosittain samalla lailla kuin EU:n järjestelmässä. Päästöoikeuksien jakomenetelmät ovat yhteensopivat: oletusmenetelmä on huutokauppa, ja päästöoikeuksien jakamiseen toimialoille, jotka siirtymävaiheessa saavat päästöoikeuksia maksutta, sovelletaan samankaltaisia kynnysarvoja. Kansainvälisiä hyvityksiä koskevat laadulliset ja määrälliset vaatimukset ovat samanlaisia. Molempien järjestelmien tämänhetkinen päästökauppakausi kattaa vuodet 2013–2020. Molemmissa järjestelmissä vaatimusten noudattamisen kaudet vastaavat kalenterivuosia. Järjestelmään kuuluvien yksiköiden on raportoitava päästöistä ja palautettava päästöoikeudet seuraavan vuoden 31. maaliskuuta ja 30. huhtikuuta mennessä. Seuraamukset siitä, ettei palauteta riittävästi päästöoikeuksia, ovat molemmissa järjestelmissä samanlaisia.

”Päästökatto ja -kauppa” -järjestelmät ovat välineitä, joilla kustannustehokkaasti ja taloudellisesti vähennetään kasvihuonekaasujen päästöjä. Kasvihuonekaasujen enimmäismäärällä (”päästökatolla”) varmistetaan, että toimet ovat ympäristön kannalta tehokkaita, ja päästöoikeuksien kaupalla mahdollistetaan joustavuus päästövähennysten saavuttamisessa. Euroopan unionilla on yli kymmenen vuoden kokemus EU:n päästökauppajärjestelmästä, joka on maailman suurin päästökatto ja -kauppa -järjestelmä.

Sopimuksen 12 artiklalla perustettu sekakomitea on sopimuksen pääasiallinen ohjauselin. Siinä on mukana molempien osapuolten edustajia, ja se on vastuussa sopimuksen hallinnoinnista ja asianmukaisesta täytäntöönpanosta. Sillä on keskeinen rooli tiedonvaihdossa ja koordinoinnissa sekä sen arvioimisessa, täyttävätkö osapuolet edelleen keskeiset perusteet. Sekakomitea voi ehdottaa muutoksia sopimuksen artikloihin ja tehdä muutoksia liitteisiin. Sekakomitean toiminta käynnistyy väliaikaisesti sopimuksen allekirjoituspäivämääränä.

Ehdotus on suhteellisuusperiaatteen mukainen, koska siinä ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen, jotta voidaan saavuttaa EU:n kasvihuonekaasujen vähentämistavoitteet vuoteen 2020 ja vuoteen 2030 mennessä kustannustehokkaalla tavalla ja varmistaa samalla sisämarkkinoiden moitteeton toiminta.

Kaupankäynnin mahdollistamiseksi rekisterien välille luodaan suora yhteys, joka perustuu yhteyttä koskeviin teknisiin standardeihin (LTS). Ne vastaavat tämän sopimuksen liitteessä II esitettyjä periaatteita. Rekisteriyhteyden hallinnoinnista vastaa Sveitsin osalta Sveitsin rekisterinvalvoja ja EU:n osalta unionin keskusvalvoja. LTS-standardien lisäksi rekisteriyhteyden rekisterivalvojien on määritettävä yhteiset toimintamenettelyt rekisteriyhteyttä varten. Ne voivat erikseen tai yhdessä sulkea yhteyden väliaikaisesti järjestelmän huollon, tietoturvaloukkauksen tai turvallisuusriskin vuoksi.

Kun yhteys on luotu, tilinhaltijat voivat tunnistaa rekistereissä päästöoikeuksien alkuperän. Osapuolten on ilmoitettava toisilleen ainakin vuosittain niiden päästökauppajärjestelmässään olevien päästöoikeuksien kokonaismäärä, jotka ovat peräisin toisesta päästökauppajärjestelmästä. Samalla lailla niiden on ilmoitettava toisilleen ainakin vuosittain niistä toisesta päästökauppajärjestelmästä peräisin olevista päästöoikeuksista, jotka on palautettu velvoitteiden täyttämiseksi tai vapaaehtoisesti mitätöity toisessa järjestelmässä. Sopimuksessa säädetään, että unionin ja Sveitsin on laskettava päästöoikeuksien nettovirrat kytkettyjen päästökauppajärjestelmien välillä niiden laskemista koskevien tulevien sääntöjen mukaisesti, joita parhaillaan laaditaan Yhdistyneiden Kansakuntien puitesopimuksen yhteydessä. Sopimuksessa on myös määräyksiä, jotka koskevat sallittujen päästömääräyksiköiden siirtämistä tai hankkimista Kioton pöytäkirjan toisen velvoitekauden tultua voimaan. Sekakomitea laatii sopimukseen liitteen, joka sisältää menettelyt sallittujen päästömääräyksiköiden laskemista ja tarvittaessa siirtämistä tai hankkimista varten.

Sopimuksessa määritetään, että päästöoikeudet, joita ei jaeta maksutta, on huutokaupattava avoimella, läpinäkyvällä ja syrjimättömällä tavalla. Elimet, mukaan lukien toiminnanharjoittajat, joilla on lupa tehdä tarjouksia yhdessä järjestelmässä pidettävissä huutokaupoissa, voivat tehdä tarjouksia myös toisessa järjestelmässä. Sopimuksessa mahdollistetaan tämänhetkisten huutokauppajärjestelyjen jatkaminen Sveitsissä edellyttäen, että vuosittain huutokaupattavien Sveitsin päästöoikeuksien kokonaismäärä (kiinteät laitokset ja ilmailu) on alle kynnysarvon, joka on 1 000 000 Sveitsin päästöoikeutta. Kun kynnysarvo saavutetaan, Sveitsi soveltaa samoja huutokauppajärjestelyjä, joita sovelletaan EU:ssa ja joista määrätään sopimuksen liitteessä I.

Osapuolten on suojeltava arkaluonteisia tietoja. Kukin osapuoli on vastuussa julkaisemiensa tietojen merkitsemisestä arkaluontoisiksi sekä turvallisuusluokkaa koskevasta päätöksestä sekä julkaisemiensa tietojen turvallisuusluokan alentamisesta tai poistamisesta, ja sen on ilmoitettava tästä toiselle osapuolelle. EU:n ja Sveitsin on sovittava yhteisesti julkaisemiensa arkaluonteisten tietojen merkitsemisestä ja turvallisuusluokasta.

2017/0193 (NLE)

Ehdotus

NEUVOSTON PÄÄTÖS

Euroopan unionin ja Sveitsin valaliiton kasvihuonekaasupäästöjen kauppajärjestelmien välistä yhteyttä koskevan Euroopan unionin ja Sveitsin valaliiton välisen sopimuksen tekemisestä Euroopan unionin puolesta

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 192 artiklan 1 kohdan yhdessä 218 artiklan 6 kohdan kanssa,

ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

ottaa huomioon Euroopan parlamentin hyväksynnän,

sekä katsoo seuraavaa:

(1)[…] annetun neuvoston päätöksen [XXX] mukaisesti Euroopan unionin ja Sveitsin valaliiton välinen sopimus yhteyden luomisesta niiden kasvihuonekaasupäästöjen kauppajärjestelmien välille allekirjoitettiin [… marraskuuta 2017] sillä varauksella, että sen tekeminen saatetaan päätökseen myöhemmin.

(2)”Päästökatto ja -kauppa” -järjestelmät ovat välineitä, joilla kustannustehokkaasti ja taloudellisesti vähennetään kasvihuonekaasujen päästöjä. Päästökauppa ja -kauppa -järjestelmien välisen yhteyden odotetaan laajentavan markkinoita, lisäävän mahdollisuuksia päästöjen vähentämiseen ja parantavan päästökaupan kustannustehokkuutta. Hyvin toimivien kansainvälisten hiilimarkkinoiden kehittäminen alhaalta ylöspäin suuntautuvan päästökauppajärjestelmien yhteenkytkemisen avulla on EU:n ja kansainvälisen yhteisön pitkäaikainen poliittinen tavoite, ja se nähdään erityisesti välineenä saavuttaa ilmastotavoitteet, myös Pariisin sopimuksesta johtuvat tavoitteet.

(3)Sopimus olisi hyväksyttävä unionin puolesta,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla