2008
LIITTYMISTÄ  EDELTÄVÄ 
RAKENNEPOLITIIKAN VÄLINE ISPA KAUDELLA 20002006EUROOPAN 
TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIN
Erityiskertomus  nro 12
FI

LIITTYMISTÄ EDELTÄVÄ 
RAKENNEPOLITIIKAN VÄLINE ISPA KAUDELLA 20002006Erityiskertomus nro 12   2008
EUROOPAN TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIN(annettu EY:n perustamissopimuksen 248 artiklan 4 kohdan
toisen alakohdan nojalla)
Erityiskertomus nro 12/2008 – Liittymistä edeltävä rakennepolitiikan väline (ISPA) kaudella 2000–20062
EUROOPAN TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIN
12, rue Alcide De Gasperi
1615 Luxembourg
LUXEMBOURG
P. +352 4398-45410
F. +352 4398-46430
Sähköposti: euraud@eca.europa.eu
Internet: http://www.eca.europa.eu
Erityiskertomus  nro 12   2008
Suuri määrä muuta tietoa Euroopan unionista on käytettävissä internetissä Europa-palvelimen 
kautta (http://europa.eu).
Luettelointitiedot ovat teoksen lopussa.
Luxemburg: Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto, 2009
ISBN 978-92-9207-174-5
doi: 10.2865/50778
© Euroopan yhteisöt, 2009
Tekstin jäljentäminen on sallittua, kunhan lähde mainitaan.
Printed in Belgium
Erityiskertomus nro 12/2008 – Liittymistä edeltävä rakennepolitiikan väline (ISPA) kaudella 2000–20063
SISÄLLYS
Kohdat
 SANASTO
IVI TIIVISTELMÄ
16 JOHDANTO
12  TUKI EU:N HAKIJAMAILLE
36  ISPAN HALLINNOINTI JA TALOUDELLISET RESURSSIT
712  TARKASTUKSEN SISÄLTÖ JA LÄHESTYMISTAPA
1342  TARKASTUKSEEN PERUSTUVAT HUOMAUTUKSET
1324  PERUSTUIVATKO ISPAN TOIMET JOHDONMUKAISEEN STRATEGIAAN JA ASIANMUKAISEEN VALMISTELUUN?
1315 YLEINEN KEHYS JA TARKASTUSKRITEERIT
1619 ISPASTRATEGIAT HYVIN KOHDENNETTUJA
2021 KAIKKIA ISPAOHJEITA EI OLLUT SAATAVILLA ALUSTA ALKAEN
2224 TALOUDELLISESSA JA KUSTANNUSHYÖTYANALYYSISSÄ HAVAITUT PUUTTEET
2536  TOTEUTETTIINKO HANKKEET SUUNNITELMIEN MUKAISESTI?
2526 YLEINEN TARKASTUSKEHYS JA TARKASTUSKRITEERIT2732 LÄHES KAIKKI HANKKEET VIIVÄSTYIVÄT
3336 RAHOITUSSUUNNITELMIA EI TOTEUTETTU SUUNNITELMIEN MUKAISESTI
3742   EDISTETTIINKÖ HANKKEILLA EU:N YMPÄRISTÖDIREKTIIVIEN NOUDATTAMISTA JA EUROOPAN LAAJUISTEN 
LIIKENNEVERKKOJEN PARANTUMISTA EDUNSAAJAMAISSA?
3738 YLEINEN TARKASTUSKEHYS JA TARKASTUSKRITEERIT
3940 EU:N YMPÄRISTÖNORMEJA NOUDATETTU ENTISTÄ PAREMMIN
4142 PARANTUNEET YHTEYDET EUROOPAN LAAJUISEEN LIIKENNEVERKKOON
43 PÄÄTELMÄT JA SUOSITUKSET
 LIITE I  ISPAHANKKEIDEN HALLINNOINNIN VAIHEET JA KOMISSION KESKEISET TOIMET KOMISSION VASTAUKSET
Erityiskertomus nro 12/2008 – Liittymistä edeltävä rakennepolitiikan väline (ISPA) kaudella 2000–2006
Erityiskertomus nro 12/2008 – Liittymistä edeltävä rakennepolitiikan väline (ISPA) kaudella 2000–20065
SANASTO
Asetukset : ISPAsta on säädetty kaksi keskeistä asetusta:
Neuvoston asetus (EY) N:o 1266/1999, annettu 21 päivänä kesäkuuta 1999, Euroopan unionin jäsenyyttä hakeneille valtioille osana liittymistä edeltävää strategiaa annettavan tuen yhteensovittamisesta ja asetuksen (ETY) N:o 3906/89 muuttamisesta (EYVL L 161, 26.6.1999, s. 68) (”koordinointiasetus”).Neuvoston asetus (EY) N:o 1267/1999, annettu 21 päivänä kesäkuuta 1999, liittymistä edeltävästä rakennepolitiikan välineestä (EYVL L 161, 26.6.1999, s. 73); muutettu asetuk-sella (EY) N:o 2382/2001 (EYVL L 323, 7.12.2001, s. 1) (”ISPA-asetus”).
Hankehakemus : Hanke-ehdotuksia kuvaavia ja perustelevia asiakirjoja, jotka koostu-
vat vakiomuotoisesta lomakkeesta ja todentavista asiakirjoista (esimerkiksi kannatta-vuustutkimus, hankkeen suunnittelu, kustannus-hyötyanalyysi ja taloudellinen analyysi, ympäristövaikutusten arviointi). Hankehakemus sisältää myös kuvauksen seuranta- ja laadunvalvontamenetelmistä.
ISPA-käsikirja : Käsikirja, jolla pyritään varmistamaan, että ISPA-hankkeiden ohjelmatyö 
ja täytäntöönpano toteutetaan parhaiden käytäntöjen mukaisesti. Se kattaa koko hanke-syklin, ja siinä annetaan ISPAan ja koordinointiasetuksiin liittyviä käytännön ohjeita.
Kansalliset alakohtaiset strategiat : Hankkeen määrittelykehys, joka sisältää ympäristö- 
ja liikennealojen hanke-ehdotusten valinta- ja arviointiperusteet.
Koheesiorahasto : Väline, jonka tarkoituksena on taloudellisen ja sosiaalisen koheesion 
edistäminen rahoittamalla laaja-alaisia ympäristö- ja liikennealan hankkeita jäsenval-tioissa, joiden BKTL on alle 90 prosenttia yhteisön alueen keskiarvosta. Koheesiorahasto pantiin alun perin täytäntöön Espanjassa, Kreikassa, Irlannissa ja Portugalissa. Irlanti ei ole ollut 1. tammikuuta 2004 alkaen oikeutettu saamaan koheesiorahaston tukea. Uusissa jäsenvaltioissa käynnissä olleet ISPA-hankkeet muutettiin liittymisen jälkeen koheesio-rahaston hankkeiksi.
Kustannus-hyötyanalyysi : Menetelmä, jonka avulla tietyn tukitoimenpiteen kaikkia 
kustannuksia ja hyötyjä voidaan verrata; tavoitteena on määrittää, ovatko hyödyt kus-tannuksia suuremmat ja jos ne ovat, missä suhteessa.
Phare : Yhteisön tukiohjelma Keski- ja Itä-Euroopan maiden hyväksi oli Euroopan unionin 
jäsenyyttä hakeneiden Keski- ja Itä-Euroopan maiden liittymistä edeltävän strategian keskeisin rahoitusväline. Phare-ohjelma oli varattu alun perin Keski- ja Itä-Euroopan maille, mutta myöhemmin sitä on määrä laajentaa koskemaan myös Länsi-Balkanin hakijamaita.
PRAG : Käytännön opas, jossa annetaan ohjeita Phare- ja ISPA-hankkeiden tarjouskilpai-
luita ja sopimustentekoa varten.
Rahoituspöytäkirja : Sopimus, jossa määritellään hankkeen talousarviositoumukset sekä 
hankkeen tulosten seurannassa käytettävät fyysiset ja taloudelliset indikaattorit.
Sapard : Maatalouden ja maaseudun kehittämisen erityinen liittymisohjelma.
Erityiskertomus nro 12/2008 – Liittymistä edeltävä rakennepolitiikan väline (ISPA) kaudella 2000–20066
TIIVISTELMÄ
Erityiskertomus nro 12/2008 – Liittymistä edeltävä rakennepolitiikan väline (ISPA) kaudella 2000–20067
I
ISPA oli yksi välineistä, joilla Keski- ja Itä-
Euroopan ehdokasmaita avustettiin liittymi-
seen valmistautumisessa vuosina 2000–2006. 
Sen tavoitteina oli auttaa ehdokasmaita täyt-
tämään EU:n ympäristönormit sekä kohen-
tamaan ja laajentamaan liikenneverkkoja ja yhteyksiä Euroopan laajuiseen verkkoon. Sen 
myötä saatiin myös kokemusta siitä, miten 
EU-varoja hallinnoidaan laajojen infrastruk-
tuurihankkeiden yhteydessä. Avustuksen  kokonaismäärä oli 7 280 miljoonaa euroa.
II
Tilintarkastustuomioistuin tutki kyseistä  välinettä selvittämällä, perustuivatko ISPA-toimet johdonmukaiseen strategiaan ja  asianmukaiseen valmisteluun. Lisäksi tut-
kittiin, oliko hankkeet toteutettu suunni-telmien mukaisesti ja edistivätkö hankkeet 
EU:n ympäristödirektiivien noudattamista  
edunsaajamaissa ja paransivatko ne yhteyk-
siä Euroopan laajuiseen liikenneverkkoon.
III
Tilintarkastustuomioistuin toteaa, että stra-
tegia oli johdonmukainen, mutta hankkei-
den valmistelu ei ollut aina asianmukaista. 
Kolme tärkeää menetelmäohjetta toimitet-
tiin ensimmäisen vaiheen hakemusten kan-
nalta myöhässä.TIIVISTELMÄ
IV
Hankkeita ei pantu täytäntöön suunnitel-mien mukaisesti, ja rahoitussuunnitelmissa 
oli merkittäviä viipeitä. Lisäksi niihin oli  
tehty huomattavia muutoksia.
V
Tilintarkastustuomioistuimen tarkastamat  
hankkeet edistivät EU:n normien täyttämistä 
tai paransivat yhteyksiä Euroopan laajuiseen 
verkkoon.
VI
Tilintarkastustuomioistuin suosittaa, että  
komissio seuraa ISPAn täytäntöönpanoa ja  tutkii, miten viivästyksiä voitaisiin välttää  tai vähentää tulevaisuudessa, kun vastaa-
vanlaisia välineitä pannaan täytäntöön.  
Tätä varten komission on saatettava ohjeet ehdokasmaiden käyttöön ennen kuin ne  
aloittavat hankevalmistelun; myös menet-
telyiden päätökseen saamiseen tarvittavan 
ajan lyhentämiseen tulisi kiinnittää enem-
män huomiota.
Erityiskertomus nro 12/2008 – Liittymistä edeltävä rakennepolitiikan väline (ISPA) kaudella 2000–20068
JOHDANTO
TUKI EU:N HAKIJAMAILLE
 1.  Liittymistä edeltävä rakennepolitiikan väline (ISPA) oli (Pharen ja Sapardin 
ohella) yksi kolmesta rahoitusvälineestä, joilla hakijamaita autettiin liittymiseen valmistelussa. ISPA perustettiin vuonna 1999. Tarkoi-tuksena oli edistää entisten Keski- ja Itä-Euroopan ehdokasmaiden
1 
Euroopan unioniin liittymisen valmistelua ympäristö- ja liikennepo-
litiikan alalla2. Se toimi saman mallin mukaan kuin koheesiorahasto, 
joka suunniteltiin EU:n vähävaraisimpien jäsenvaltioiden tarpeisiin (ks. kaavio 1 ). ISPAn avulla ehdokasmaat saattoivat myös valmistautua 
EU-varojen hallinnointiin liittymisen jälkeen, sillä ne saivat kokemusta siitä, miten varoja käytetään laajoissa infrastruktuurihankkeissa.1 Bulgaria, Tšekin tasavalta, Viro, 
Unkari, Latvia, Liettua, Puola, Romania, Slovakia ja Slovenia.
2 Asetus (EY) N:o 1267/1999, 
1 artikla.
ISPAN TOIMINTALOGIIKKAKAAVIO 1
TARPEET
•  Ympäristönormien parantaminen•  Liikenneinfrastruktuurin parantaminen
TAVOITTEET
•  Edunsaajamaiden saattaminen EU:n ympäristönormien tasolle•  Euroopan laajuisten verkkojen laajentaminen
PANOKSET
•  Komission toteuttama koordinointi•  ISPA ja kansalliset varat•  ISPA-strategiat, rahoituspöytäkirjat, komission päätökset•  Henkilöstö
MENETELMÄT
•  Infrastruktuurin rakentaminen ja kohentaminen ympäristö- ja liikennealoilla
TUOTOKSET
•  Uudet ja/tai kunnostetut vedenkäsittelyjärjestelmät•  Kilometreittäin uutta maantietä tai rautatieverkostoa tai parannettu verkko
TULOKSET VAIKUTUS
Palvelun saavien kotitalouksien/
yritysten osuus, säästetty aika, paremmat palvelut ja yhteydetYmpäristövaikutukset; parantunut 
veden laatuSujuvampi liikenne, parempi maantie-/rautatieverkko
Erityiskertomus nro 12/2008 – Liittymistä edeltävä rakennepolitiikan väline (ISPA) kaudella 2000–20069
 2.  ISPA toimi ohjelmakaudella 2000–2006. Samankaltaisia toimia on rahoi-
tettu liittymistä valmistelevan tukivälineen (IPA)3 kautta tammikuusta 
2007 alkaen.
ISPAN HALLINNOINTI JA TALOUDELLISET RESURSSIT
 3.  Kaaviosta 2  käy ilmi kehykset, joissa hankkeita laaditaan ja  
hyväksytään.
ISPAN MENETTELYKEHYSKAAVIO 23 IPA kattaa Kroatian, entisen 
Jugoslavian tasavallan 
Makedonian, Turkin, Albanian, 
Bosnia ja Hertsegovinan, Montenegron, Serbian ja 
YK:n turvallisuusneuvoston 
päätöslauselman 1244 (1999) 
määräysten mukaisesti Kosovon.
Liittymistä edeltävän rakennepolitiikan välineen ohjelmatyö
Kansallinen ISPA-strategia: ehdokasmaa laatii alakohtaiset strategiat 
ja luettelon ensisijaisista hankkeista
Hankehakemus
sisältää yksityiskohtaisen hankekuvauksen
Arviointi
arviointia seuraa kaksi sisäistä lausuntokierrosta
Komission päätös
Rahoituspöytäkirja
allekirjoitetaan yhdessä ehdokasmaan kanssa•  Neuvoston asetus (EY) N:o 1267/1999, annettu 21 päivänä kesäkuuta 1999, liittymistä edeltävästä 
rakennepolitiikan välineestä
•  Neuvoston asetus (EY) N:o 1266/1999, annettu 21 päivänä kesäkuuta 1999, Euroopan unionin jäsenyyttä 
hakeneille valtioille osana liittymistä edeltävää strategiaa annettavan tuen yhteensovittamisestaLiittymiskumppanuus
Komissio laatii yhteisön säännöstön painopistealueetKansallinen ohjelma
Ehdokasmaa laatii liittymistä valmistelevan toimintasuunnitelmanKansallinen 
kehityssuunnitelmaEhdokasmaa laatii kehittämisstrategianOhjeet
ISPA-käsikirja
Kustannus-hyöty-
analyysia koskevat 
ohjeetPakollinen 
lausunto
ISPAn 
hallintokomitealtaKomissio
Erityiskertomus nro 12/2008 – Liittymistä edeltävä rakennepolitiikan väline (ISPA) kaudella 2000–200610
 4.  ISPAn määrärahat olivat kaudella 2000–2006 (vuoden 1999 hintoina 
1 040 miljoonaa euroa vuodessa4) yhteensä 7 280 miljoonaa euroa, 
jotka jaettiin edunsaajamaille valittujen kriteereiden perusteella. ISPA pyrki käyttämään varat sopivassa suhteessa ympäristöalan ja liiken-
neinfrastruktuuriin liittyvien toimenpiteiden kesken.
 5.  ISPAn yhteydessä on hyväksytty yhteensä 366 hanketta, joista 201 oli 
ympäristöalan, 78 liikennealan ja 87 teknisen avun hankkeita. ISPAn 
talousarvio (vuoden 2006 hintoina) oli ennen talousarviota koskevaa muutosta ja ilman teknistä apua 7 708 miljoonaa euroa
5. Ympäristö-
alan ISPA-hankkeiden osuus oli 3 804 miljoonaa euroa ja liikennealan osuus 3 904 miljoonaa euroa. Suurin osa (73 prosenttia) 201 ympä-ristöalan hankkeesta (ks. kaavio 3 ) toteutettiin jätevedenkäsittelyn 
ja vesihuollon aloilla. Liikennealan 78 ISPA-hankkeesta suurin osa  (97 prosenttia) liittyi rautatie-, maantie- ja moottoritiealoihin (ks.  
kaavio 4 ).
ISPAN YMPÄRISTÖHANKKEIDEN  JAKAUTUMINENKAAVIO 34 Asetuksen (EY) N:o 1267/1999 
4 artikla ja Euroopan 
parlamentin, neuvoston ja 
komission välinen toimielinten sopimus, tehty 6 päivänä 
toukokuuta 1999, talousarviota 
koskevasta kurinalaisuudesta 
ja talousarviomenettelyn 
parantamisesta (EYVL C 172, 
18.6.1999), s. 2 ja liite II.
5 Komissio, aluepolitiikan 
pääosasto, tilanne 
31. joulukuuta 2007.
Hankkeiden
lukumäärä: 9
Osuus 4 %Hankkeiden
lukumäärä: 46
Osuus 23 %Hankkeiden
lukumäärä: 89
Osuus 45 %
Hankkeiden
lukumäärä: 52
Osuus 26 %Hankkeiden
lukumäärä: 5
Osuus 2 %Viemäriverkostot ja jätteiden 
käsittelylaitokset
Juomaveden hankinta
Jäteveden käsittely ja juomaveden 
hankinta
Kiinteiden jätteiden käsittely
Muu
Erityiskertomus nro 12/2008 – Liittymistä edeltävä rakennepolitiikan väline (ISPA) kaudella 2000–200611
 6.  ISPAsta myönnetyn yhteisrahoituksen taso voi olla 75 prosenttia julkisista 
tai vastaavanlaisista menoista6. Kansallista rahoitusta myönnettiin  
toisinaan rahoituslaitosten, kuten Euroopan investointipankin (EIP) ja Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin (EBRD) myöntämien  
lainojen muodossa.
ISPAN LIIKENNEHANKKEIDEN  JAKAUTUMINENKAAVIO 46 Asetuksen (EY) N:o 1267/1999 
6 artiklan 2 kohdan mukaisesti 
tuen tasoa voidaan korottaa 
85 prosenttiin ISPAn yleisten tavoitteiden saavuttamisen 
kannalta tärkeiden 
hankkeiden osalta.
Maantiet ja moottoritiet
Rautatie
MuuHankkeiden lukumäärä: 2
Osuus 3 %
Hankkeiden lukumäärä: 37
Osuus 47 %
Hankkeiden lukumäärä: 39
Osuus 50 %
Erityiskertomus nro 12/2008 – Liittymistä edeltävä rakennepolitiikan väline (ISPA) kaudella 2000–200612
TARKASTUKSEN SISÄLTÖ 
JA LÄHESTYMISTAPA
 7.  ISPAn täytäntöönpano ehdokasmaissa oli ensimmäinen EU:n yhteisra-
hoittama suuren mittakaavan investointi. Siitä syystä, että ISPA on 
ehdokasmaiden liittymisen kannalta merkittävä väline, ja aiempien tarkastusten
7 aikana tehtyjen havaintojen vuoksi tilintarkastustuo-
mioistuin päätti toimittaa ISPAa koskevan tarkastuksen saadakseen 
vastaukset seuraaviin kysymyksiin:
Perustuivatko ISPAn toimet johdonmukaiseen strategiaan ja asian- a) 
mukaiseen valmisteluun?
Toteutettiinko hankkeet suunnitelmien mukaisesti? b) 
Auttoivatko hankkeet osaltaan edunsaajamaita noudattamaan  c) 
EU:n ympäristödirektiivejä ja edistivätkö ne Euroopan laajuisten 
liikenneverkkojen parantamista?
 8.  ISPAn ohjelmatyö kattoi kauden 2000–2006, ja suurin osa edunsaajamaista 
liittyi unioniin toukokuussa 2004. Vuoden 2007 joulukuun 31. päivään 
mennessä ainoastaan pienestä osasta 279 infrastruktuurihankkeesta 
oli saatavissa loppukertomus. Tämän vuoksi tilintarkastustuomiois-
tuin saattoi tehdä hankkeiden tuloksista ja saavutuksista ainoastaan 
alustavan arvion.
 9.  Tarkastuksen kohteeksi otettiin vuosina 2000–2003 hyväksytyistä hank-
keista poimittu 32 hankkeen (16 ympäristö- ja 16 liikennehanketta) 
otos, joka kattoi kuusi edunsaajamaata. Paikalla tarkastettiin 16 han-ketta (kahdeksan ympäristö- ja kahdeksan liikennehanketta) Tšekin 
tasavallassa, Puolassa, Latviassa ja Romaniassa. Loput 16 hanketta, 
joita toteutettiin edellä mainittujen maiden lisäksi Unkarissa ja Bul-
gariassa, tarkastettiin asiakirjojen perusteella.
 10.  Asiakirjatarkastuksia ja haastatteluja suoritettiin sekä komission kes-
kusyksiköissä että komission lähetystöissä. Ehdokasmaissa kokouksia 
pidettiin ympäristö- ja liikenneministeriöiden, alueellisten ja paikal-
lisviranomaisten sekä lopullisten edunsaajien kanssa.
 11.  Lisäksi tilintarkastustuomioistuin teki kyselytutkimuksen lähettämällä 
kyselyitä 155 hankevastaavalle ja hankkeiden päivittäisestä hallin-
noinnista vastaavalle elimelle8 neljään tarkastuskäynnin kohteena  
olleeseen maahan saadakseen käsityksen yleisimmistä ISPAn täytän-
töönpano-ongelmista. Tilintarkastustuomioistuin vastaanotti 145 vas-tausta
9 (vastausprosentti 93).
 12.  Tilintarkastustuomioistuin sai myös neuvoja kansainvälisten rahoituslai-
tosten liikenne- ja ympäristöalan hankkeiden asiantuntijoilta.7 Tilintarkastustuomioistuimen 
erityiskertomus nro 5/2003 
ehdokasmaissa toteutettavien 
ympäristöhankkeiden Phare- ja ISPA-rahoituksesta 
(EUVL C 167, 17.7.2003, s. 1), 
erityiskertomus nro 15/2000 
koheesiorahastosta (EYVL C 279, 
2.1.2000, s. 1) ja erityiskertomus nro 6/2005 Euroopan laajuisista 
liikenneverkoista (TEN-T) 
(EUVL C 94, 21.4.2006, s. 1).
8 Hankevastaavat edustivat 
42:ta prosenttia ympäristö- ja 
liikennealojen ISPAn hankkeista.
9 Teknisistä syistä (esimerkiksi 
kyselylomake oli täytetty väärin 
tai epätäydellisesti) näistä voitiin 
ottaa huomioon 127 vastausta 
(82  %).
Erityiskertomus nro 12/2008 – Liittymistä edeltävä rakennepolitiikan väline (ISPA) kaudella 2000–200613
TARKASTUKSEEN PERUSTUVAT 
HUOMAUTUKSET
PERUSTUIVATKO ISPAN TOIMET JOHDONMUKAISEEN 
STRATEGIAAN JA ASIANMUKAISEEN VALMISTELUUN?
YLEINEN KEHYS JA TARKASTUSKRITEERIT
 13.  Kukin edunsaajamaa laati komission pyynnöstä kansalliset ympäristö- ja 
liikennealojen ISPA-strategiat. Niiden tarkoituksena oli määritellä  
ensisijaiset tavoitteet yksilöimällä alakohtaiset ja osa-alakohtaiset  sekä maantieteelliset painopistealueet, kuten liikenteen tukoskohdat 
tai ympäristön kannalta riskialttiit kohdat; lisäksi tarkoituksena oli yksilöidä tarvittavat resurssit. Kansallisten ISPA-strategioiden avulla pitäisi myös muodostaa kehys hankkeiden yksilöintiä varten ja niiden 
avulla olisi laadittava perusteet, joita käytetään ehdotettujen hank-
keiden valinnassa ja arvioinnissa (ks. liite I ).
 14.  Ehdokasmaat toimittivat komissiolle hakemuksen, johon oli sisällyttävä 
muun muassa seuraavat tiedot10:
urakoiden toteuttamisaikataulu a) 
kustannus-hyötyanalyysi b) 
rahoitussuunnitelma sekä muut rahoituslähteet kuin ISPA- c) 
rahoitus.
 15.  Tilintarkastustuomioistuin analysoi strategia-asiakirjat sekä tapaa, jolla 
ISPA-hankkeita oli valmisteltu, varmistaen, että
kansallisissa alakohtaisissa strategioissa oli arvioitu ympäristö- ja a) 
liikennealojen alakohtaiset tarpeet EU:n ympäristönormien täyttä-miseksi ja yhteyksien kohentamiseksi ja laajentamiseksi Euroopan 
laajuiseen liikenneverkkoon
komissio oli laatinut riittävän ajoissa käsikirjoja ja ohjeita, joiden b) 
avulla ehdokasmaat voivat esittää ehdotuksensa, jotka sisältävät kaiken asiaankuuluvan tiedon.10 Asetus (EY) N:o 1267/1999, 
7 artiklan 3 kohdan a alakohta 
ja liite I.
Erityiskertomus nro 12/2008 – Liittymistä edeltävä rakennepolitiikan väline (ISPA) kaudella 2000–200614
ISPASTRATEGIAT HYVIN KOHDENNETTUJA
 16.  Tarkastuksessa havaittiin, että komission laatimissa ympäristö- ja liiken-
nealojen puiteasiakirjoissa oli määritelty asianmukaisesti keskeiset kriteerit, joiden perusteella kansalliset ISPA-strategiat voitiin laatia; näissä strategioissa oli lueteltu yleiset painopistealueet ja yksilöity ISPA-tuella täytäntöönpantavat hankkeet (ks.  laatikko 1 ).
 17.  Kyseisten ongelmien ratkaisemiseksi komissio tarjosi tukea tapauksissa, 
joissa oli havaittu puutteita (ks. laatikko 2 ).
Latvian ympäristöalan ISPA-strategian ensisijaisena tavoitteena oli keskittyä hankkeisiin, joiden avulla maa voisi 
täyttää yhteisön ympäristölainsäädännön vaatimukset ja saavuttaa liittymiskumppanuuden tavoitteet. Strategiassa 
oli yksilöity ja siihen oli valittu hankkeet, joille ehdotettiin ISPA-rahoitusta ja jotka olivat edellä mainittujen kri-
teereiden mukaiset. ISPA-hankkeiden valinta perustui hallituksen ohjeisiin, jotka oli laadittu ympäristöpolitiikan 
edellytykset huomioon ottaen.LAATIKKO 1
Romanian vuonna 2003 päivitetty kansallinen liikennestrategia ei saanut komission varauksetonta hyväksyntää, 
sillä strategiassa oli useita puutteita. Näiden puutteiden korjaamiseksi komissio päätti tukea teknisen avun hanketta, 
jolla pyrittiin liikenteen alan yleissuunnitelman laatimiseen.LAATIKKO 2
Erityiskertomus nro 12/2008 – Liittymistä edeltävä rakennepolitiikan väline (ISPA) kaudella 2000–200615
Puolan hallitus teki yhdessä muiden maiden kanssa 1990-luvun alussa aloitteen Itämeren alueen ympäristön suo-
jelemiseksi. Krakovan alue oli jo Helsingin yleissopimuksessa12 tunnustettu yhdeksi Itämeren suojelun kannalta 
keskeiseksi alueeksi, sillä siitä huolimatta, että alue ei sijaitse rannikon läheisyydessä, kyseisellä alueella on paljon teollisuutta, joka päästää jätteitä Itämereen laskevaan Vistula-jokeen. Näin ollen laadittiin koko Krakovan kau-
punkialueen kattava yhteinen ratkaisu ja se sisällytettiin kansalliseen kunnallisen jäteveden puhdistusohjelmaan. 
Tämän jälkeen Krakovan alueen jätevedenpuhdistamoa koskeva hanke lisättiin kansalliseen ympäristöalan ISPA-
strategiaan vuonna 1999 ja se oli määrä toteuttaa yhtenä ensisijaisista hankkeista.LAATIKKO 3
Latviassa ympäristöä koskevalla kansallisella toimintasuunnitelmalla (joka hyväksyttiin vuonna 1995) pyrittiin 
ensisijaisesti siihen, että maa pystyisi täyttämään yhteisön ympäristöä koskevan lainsäädäntökehyksen vaatimukset 
ja liittymiskumppanuuden vaatimukset. Kyseisen toimintasuunnitelman tavoitteet otettiin mukaan myös kansal-
liseen ympäristöä koskevaan ISPA-strategiaan. Hankkeiden valintamenettely perustui näihin tavoitteisiin.LAATIKKO 4 18.  Joissakin tapauksissa investointihankkeiden paremmuusjärjestystä ei 
voitu selittää11, mutta silti tilintarkastustuomioistuin pystyi totea-
maan neljän tarkastuskäynnin kohteena olleen maan strategioiden  tarkastelun perusteella, että yleisesti ottaen kansallisissa alakohtai-
sissa ISPA-strategioissa kunkin maan tarpeet oli yksilöity selkeästi ja 
lisäksi niissä oli otettu huomioon kansalliset suunnitteluasiakirjat (ks. 
laatikko 3 ). Kansalliset ISPA-strategiat olivat ISPA-hankkeiden valin-
nan välineitä, joiden avulla tavoitteet ja painopistealueet nivellettiin 
yksittäisiin hanke-ehdotuksiin.
 19.  Joissakin tapauksissa kansalliset ISPA-strategiat olivat jatkoa olemassa 
oleville kansallisille strategioille, joissa tarve panna täytäntöön  
ympäristöä koskevaa yhteisön säännöstöä oli jo otettu huomioon  
(ks. laatikko 4 ).11 Tämä on tuotu esille myös 
tilintarkastustuomioistuimen 
erityiskertomuksessa nro 5/2003 
(strategioissa ilmenevät puutteet), kohdat 18–20).
12 Helsingin yleissopimus: Itämeren alueen merellisen ympäristön suojelua koskeva yleissopimus allekirjoitettiin vuonna 1974 
ja tarkistettiin vuonna 1992. Sopimus koskee kaikkia Itämeren rannikkovaltioita. Yleissopimus kattaa koko Itämeren alueen, 
sen sisävedet, varsinaisen meriveden sekä merenpohjan. Toimenpiteitä toteutetaan niin ikään koko Itämeren valuma-alueella 
maaperäisten saasteiden vähentämiseksi.
Erityiskertomus nro 12/2008 – Liittymistä edeltävä rakennepolitiikan väline (ISPA) kaudella 2000–200616
KOLMEA TÄRKEÄTÄ OHJETTA EI OLLUT SAATAVILLA 
ISPAN SOVELTAMISEN ALUSTA ALKAEN
 20.  Komissio laati seuraavat kolme keskeistä ohjetta ja jakoi niitä hankkeiden 
valmistelua varten:
ISPA-käsikirja toimitettiin edunsaajamaille vuonna 2000, ensim- a) 
mäisten hankehakemusten valmisteluvaiheen aikana
ISPA-käsikirjan toinen versio, jossa selvennettiin etenkin tarjous- b) 
kilpailu- ja sopimusmenettelyitä, laadittiin vuonna 2002
Kustannus-hyötyanalyysiä koskevat päivitetyt ohjeet annettiin  c) 
vuonna 2002; ne laadittiin edellisessä versiossa havaittujen puut-
teiden korjaamiseksi. Ohjeissa esitettiin erityisesti keskimääräinen 
tuottoaste sekä suositeltu aikajänne eri aloille. Ne eivät sisältä-neet hankkeiden ympäristövaikutuksia koskevia yksityiskohtaisia 
tietoja eivätkä ennakointimenetelmiä.
 21.  Kyseiset menettelyohjeet laadittiin vasta sen jälkeen, kun tilintarkas-
tustuomioistuimen tarkastamat hankkeet oli toimitettu komission  hyväksyttäviksi. Ohjeiden viivästyminen rajoitti ehdokasmaiden  
mahdollisuuksia perehtyä EU:n toimintalinjoihin, menettelyihin ja  
rahoitusperiaatteisiin.
TALOUDELLISESSA JA KUSTANNUSHYÖTYANALYYSISSÄ 
HAVAITUT PUUTTEET
 22.  Jokaiseen ISPA-tuen hakemukseen oli kuuluttava taloudellinen ja kustan-
nus-hyötyanalyysi. Eräistä hankkeista analyysit puuttuivat tai niissä 
oli puutteita. Komissio kuitenkin katsoi, ettei hankkeiden toteutta-mista ollut tarpeen viivyttää kustannus-hyötyanalyysin puutteiden 
vuoksi, sillä useimpien hankkeiden tarkoituksena oli hakijamaiden  
perustarpeiden täyttäminen.
Erityiskertomus nro 12/2008 – Liittymistä edeltävä rakennepolitiikan väline (ISPA) kaudella 2000–200617
 23.  Tutkiessaan tarkastettujen hankkeiden taloudellisia ja kustannus-
hyötyanalyysejä tilintarkastustuomioistuin yksilöi seuraavanlaisia  
puutteita13:
sovellettujen tuottoasteiden ja riskianalyysin yhteydessä tehtyjen a) 
olettamusten osalta puuttui joitakin tietoja
samaa hanketta koskevissa asiakirjoissa oli eroja kustannus-hyö- b) 
tyanalyysin ja taloudellisen analyysin lukujen kesken
liikennealalla todettiin perustelemattomia sosiaalis-taloudellisia c) 
etuja ja puutteellista vaikutusten arviointia.
 24.  Tällaisissa tilanteissa komissio ei pystynyt vahvistamaan kustannus-
hyötyanalyysin perusteella, edustivatko ehdokasmaiden esittämät  hankkeet suhteellisesti ottaen suurinta lisäarvoa.
TOTEUTETTIINKO HANKKEET 
SUUNNITELMIEN MUKAISESTI?
YLEINEN TARKASTUSKEHYS JA TARKASTUSKRITEERIT
 25.  Kun komissio oli arvioinut ja hyväksynyt hankehakemuksen, allekirjoi-
tettiin rahoituspöytäkirja, jossa määriteltiin erityisesti taloudelliset 
resurssit, suunniteltiin hankkeen täytäntöönpano ja määritettiin hank-
keen päättymispäivä. Kun hanke oli saatu päätökseen, ehdokasmaiden 
oli esitettävä loppukertomus.
 26.  Tilintarkastustuomioistuin arvioi, missä määrin rahoituspöytäkirjassa 
vahvistettuja keskeisiä edellytyksiä oli noudatettu, toisin sanoen:
oliko hankkeet toteutettu alustavan suunnitelman mukaisesti ja a) 
mitkä olivat viivästysten syyt
oliko hankkeiden rahoitussuunnitelmia noudatettu ja mitkä olivat b) 
mahdolliset noudattamatta jättämisen syyt.13 Ks. myös erityiskertomus 
nro 5/2003 (puutteet hankkeen 
arvioinnissa, kohdat 30–34) 
ja erityiskertomus nro 6/2005 (puutteet hankkeiden arvioinnissa 
ja valinnassa, kohdat 30–43).
Erityiskertomus nro 12/2008 – Liittymistä edeltävä rakennepolitiikan väline (ISPA) kaudella 2000–200618
LÄHES KAIKKI HANKKEET VIIVÄSTYIVÄT
 27.  Jos hankkeiden päätökseen saaminen viivästyy, niistä myös hyödytään 
viipeellä ja ongelmat, joihin hankkeilla oli tarkoitus puuttua, jatkuvat 
tarpeettoman pitkään. Viivästykset luovat niin ikään epävarmuutta, 
koska sosiaalis-taloudellinen tilanne saattaa muuttua ja vaikeuttaa näin hankkeiden toteuttamista suunnitellulla tavalla.
 28.  Tilintarkastustuomioistuimen otokseen poimitut 32 hanketta oli hyväk-
sytty vuosina 2000–2003. Suurin osa tarkastetuista hankkeista oli  
alkuperäisen rahoituspöytäkirjan mukaan tarkoitus saada päätökseen 
vuosina 2004–2006. Tarkastusajankohtana hankkeista oli saatu pää-
tökseen alkuperäiseen määräpäivään mennessä vasta ainoastaan viisi hanketta
14 (kaksi Tšekin tasavallassa ja kolme Latviassa)15. Muiden  
27 hankkeen päättymispäivää oli muutettu. Viivästykset vaihtelivat maittain seuraavasti: 2–5 vuotta Puolassa, 4–4,5 vuotta Bulgariassa, 2–4,8 vuotta Romaniassa, 1,5 vuotta Unkarissa ja 1–3 vuotta Latviassa. Tšekin tasavallassa ei havaittu merkittäviä viivästyksiä.
 29.  Tilintarkastustuomioistuin sai tietoa hankkeiden toteuttamisessa esiin-
tyneistä viivästyksistä ja niiden syistä neljän tarkastuskäynnin koh-
teena olleen maan hankevastaaville lähetettyjen kyselytutkimusten 
avulla.
 30.  Hankkeiden suunniteltu kesto oli ympäristöalalla keskimäärin 5 vuotta ja 
liikennealalla 4,2 vuotta. Kyselytutkimuksen mukaan keskimääräinen viivästys oli molemmilla aloilla 2,5 vuotta (ks. kaavio 5 ).
 31.  Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että tarkastetut hankkeet viivästyivät 
lähinnä seuraavista syistä16:
ehdokasmaat eivät olleet perehtyneet EU:n menettelyihin, hank- a) 
keen valmisteluun ja toteutukseen, ja hankintamenettelyissä esiin-tyi ongelmia (ks. esimerkiksi laatikko 5 ) (84 prosenttia otokseen 
poimituista hankkeista)
tarjouskilpailun voittaneet yritykset eivät toteuttaneet urakoita b) 
(ks. laatikko 6 ) (13 prosenttia otokseen poimituista hankkeista)
suunnittelu oli epärealistista (ks. esimerkiksi c) laatikko 7 ) (22 pro-
senttia otokseen poimituista hankkeista)
liittymisen jälkeen ISPA-hankkeista siirryttiin koheesiorahaston d) 
hankkeisiin, joihin sovelletaan eri sääntöjä
17.14 Hanke on saatu päätökseen, 
kun infrastruktuuri on käytössä. 
Ehdokasmaiden oli toimitettava 
komissiolle loppukertomus 
viimeistään kuuden kuukauden 
kuluttua hankkeen päättymisestä.
15 Yhteensä 32 tarkastetusta 
hankkeesta 24:ssä havaittiin 
viivästyksiä (75 prosenttia).
16 Eräissä hankkeissa ilmeni 
useampia kuvailluista ongelmista.
17 Esimerkiksi kestäviä 
laitteita koskevien menojen 
tukikelpoisuus (josta päätetään 
tapauskohtaisesti), hankkeiden 
rahoituspäätösten muutokset 
ja julkisia hankintoja koskevien sopimusten tekomenettelyt.
Erityiskertomus nro 12/2008 – Liittymistä edeltävä rakennepolitiikan väline (ISPA) kaudella 2000–200619
KESKIMÄÄRÄISET VIIVÄSTYKSET HANKKEEN TOTEUTTAMISESSAKAAVIO 5
Latviassa toteutetun vesihuollon kehittämishankkeen yhteydessä tarjouskilpailumenettelyn käynnistäminen kesti 
kolme vuotta rahoituspöytäkirjan allekirjoittamisesta.
Puolassa jätevesien käsittelyhankkeen yhteydessä rakennustyöt keskeytyivät lähes vuodeksi tarjouskilpailuvaiheen 
aikana. Hanke oli jaettu aliurakoihin, joista yksi oli Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin yhteisrahoittama. 
Pankin lainasopimuksen mukaan sen tarjouskilpailusääntöjä olisi pitänyt soveltaa koko hankkeen hankintoihin. 
Tarjouskilpailumenettely oli keskeytettävä, kunnes rahoittajat olivat sopineet asianmukaisista menettelyistä.LAATIKKO 5
Viemäriverkon ja jätevedenpuhdistuslaitteiden kunnostushankkeen toteuttaminen viivästyi. Tarjouskilpailu oli 
peruttava ja aloitettava uudelleen, koska arviointikomitean kokoonpanossa oli ongelmia. Lisäksi toisessa tar-
jouskilpailussa sopimuksen saanut yritys ei edistynyt työssä aikataulun mukaisesti eikä ottanut huomioon useita 
valvonnasta vastanneen insinöörin antamia huomautuksia. Tästä syystä sopimus oli päätettävä ja järjestettävä 
kolmas tarjouskilpailu, mutta hanke oli tarkastuksen ajankohtana edelleen seisahduksissa.LAATIKKO 6
Latviassa vesihuollon kehittämishanke viivästyi muun muassa siitä syystä, että tutkimustyön ja vesiputkien suun-
nittelun kustannukset ja niihin tarvittava aika oli arvioitu liian vähäisiksi.LAATIKKO 7
Vuotta
Maa- ja alakohtainen keskiarvo
Suunniteltu kesto ViivästysPL CZ RO LV Ympäristö PL CZ RO LV Liikenne YHTEENSÄ012348
7
6
59
Erityiskertomus nro 12/2008 – Liittymistä edeltävä rakennepolitiikan väline (ISPA) kaudella 2000–200620
 32.  Kyselytutkimuksen mukaan hankkeiden määräaikoja ei noudatettu, erito-
ten menettelyiden pituuden ja suunnitteluun liittyvien syiden vuoksi 
(ks. kaavio 6 )18.
RAHOITUSSUUNNITELMIA EI TOTEUTETTU 
SUUNNITELMIEN MUKAISESTI
 33.  Yhteensä 32 tarkastetusta hankkeesta 18:ssa ei noudatettu alkuperäistä 
rahoitussuunnitelmaa. Kuudessa tapauksessa kokonaiskustannukset kasvoivat ja 12 tapauksessa kustannukset pienenivät. Tapauksissa,  joissa kustannukset kasvoivat, eikä ISPA-rahoitusta ollut saatavilla  lisää, ehdokasmaiden oli rahoitettava lisäkustannukset omista resurs-seistaan (ks. laatikko 8 ).18 Tilintarkastustuomioistuin toi 
esiin hankkeen toteuttamista 
koskevat ongelmat myös erityiskertomuksissa 
nro 5/2003 (riittämättömät 
hallinnointiresurssit, viivästykset 
ja tarjouskilpailumenettelyn 
ongelmat, kohdat 35–39) 
ja nro 6/2005 (viivästykset 
hankkeiden toteuttamisessa, kohdat 11–25).
VIIVÄSTYSTEN SYYT HANKEVASTAAVIEN MUKAANKAAVIO 6
Hankkeen viivästysten syyt
Menettelyt Suunnittelu
Tarjousten tekijöiden 
valitukset
8 %Menettelyn 
toistaminen
15 %Muu
11 %Epärealistinen suunnittelu
15 %
Tarjouskilpailuasiakirjojen
heikko laatu
6 % Käytännön oppaan
toistuvat muutokset
10 %Aikaavievät 
EU-menettelyt
26 %Monimutkainen
paikallinen
lainsäädäntö
9 %
Erityiskertomus nro 12/2008 – Liittymistä edeltävä rakennepolitiikan väline (ISPA) kaudella 2000–200621
Latviassa toteutetussa rautatiehankkeessa ISPA-avustus ei riittänyt kattamaan kaikkia alun perin suunniteltuja 
osa-alueita hintojen nousun vuoksi. Jäljelle jäänyt työ oli rahoitettava kansallisin varoin.LAATIKKO 8
Latviassa toteutetun vedenjakelun kehittämishankkeen aikana sopimuspuoli kieltäytyi sopimuksesta, koska hän 
ei pystynyt enää tekemään työtä sovituilla hinnoilla, sillä infl  aatio kiihtyi pian töiden aloittamisen jälkeen. Tästä 
syystä sopimusta tarkistettiin ja sen kustannuksia korotettiin.LAATIKKO 9MUUTOKSET ALKUPERÄISEEN RAHOITUSSUUNNITELMAAN
HANKEVASTAAVILLE LÄHETETTY KYSELYTUTKIMUS
VastauksiaMuutoksia alkuperäiseen 
rahoitussuunnitelmaanAlkuperäisen 
rahoitussuunnitelman 
säilyminen ennallaan
123 66  % 34  %TAULUKKO 1 34.  Kuten taulukosta 1  käy ilmi, hankevastaaville tehdyn kyselytutkimuksen 
mukaan suurin osa ISPA-hankkeista oli sellaisia, joiden alkuperäistä 
rahoitussuunnitelmaa oli muutettu.
 35.  Otokseen poimitusta 32 hankkeesta viidessä tapauksessa rahoitussuunni-
telmaan oli tehty muutos siksi, että inflaatio oli arvioitu liian pieneksi (16 prosenttia tapauksista) (ks. laatikko 9 ).
Erityiskertomus nro 12/2008 – Liittymistä edeltävä rakennepolitiikan väline (ISPA) kaudella 2000–200622
 36.  Hankevastaavien kyselytutkimukseen antamien vastausten mukaan hank-
keiden kustannusten ylittymiselle on pääasiassa kahdentyyppisiä syitä 
(ks. kaavio 7 ):
hankkeen valmisteluun liittyvät ongelmat, kuten puutteelliset  a) 
kustannusarviot
täytäntöönpanoon liittyvät ongelmat, kuten heikko seuranta tai b) 
viivästykset.
KUSTANNUSTEN YLITTYMINENKAAVIO 7
Kustannusten ylittymisen tärkeimmät syyt
Suunnittelu Täytäntöönpano
Muu
19 %Tekniset 
syyt
9 %Riittämättömät
kustannusarviot
20 %Puutteellinen 
seuranta
14 %
Viivästykset
12 %Hankkeeseen
tehdyt muutokset
26 %
Erityiskertomus nro 12/2008 – Liittymistä edeltävä rakennepolitiikan väline (ISPA) kaudella 2000–200623
EDISTETTIINKÖ HANKKEILLA EU:N 
YMPÄRISTÖDIREKTIIVIEN NOUDATTAMISTA 
JA EUROOPAN LAAJUISTEN LIIKENNEVERKKOJEN PARANTUMISTA EDUNSAAJAMAISSA?
YLEINEN TARKASTUSKEHYS JA TARKASTUSKRITEERIT
 37.  ISPAn keskeisenä tavoitteena oli auttaa ehdokasmaita vähentämään 
ympäristö- ja liikennealojen rakenteellista jälkeenjääneisyyttä. Tilin-tarkastustuomioistuin tutki seuraavia seikkoja arvioidakseen, miten 
vaikuttavia hankkeet ovat olleet näiden alojen konkreettisten paran-
nusten kannalta:
olivatko ympäristöhankkeet vesihuollon ja jätevedenkäsittelyn  a) 
osalta yhdenmukaisia EU:n direktiivien kanssa
edistivätkö liikennehankkeet Euroopan laajuisen liikenneverkon b) 
saamista valmiiksi.
 38.  Tarkastuksen ajankohtana vain pienestä osasta ISPAsta yhteisrahoite-
tuista 279 infrastruktuurihankkeesta oli saatavilla loppukertomus,  
joten tilintarkastustuomioistuin saattoi tehdä ainoastaan osittaisia 
päätelmiä.
EU:N YMPÄRISTÖNORMEJA NOUDATETTU ENTISTÄ PAREMMIN
 39.  Ympäristöalan hankkeista otokseen poimituista 16 hankkeesta ainoastaan 
kolme oli saatu päätökseen tarkastusajankohtaan mennessä. Hank-
keiden arviointi osoitti, että puutteista huolimatta ne edistävät EU:n ympäristönormien noudattamista (ks. laatikko 10 ).
Latviassa erään hankkeen tavoitteena oli parantaa vesihuoltoa ja viemäröintiä, jotta juomavesi ja puhdistettu 
viemärivesi täyttävät kansallisen lainsäädännön ja EU:n direktiivien vaatimukset. Loppukertomuksen mukaan 
hankkeella on varmistettu puhdistetun veden asianmukainen laatu yhdyskuntajätevesien käsittelystä annetun neuvoston direktiivin (91/271/ETY) mukaisesti, samoin kuin juomavedenkin laatu.
Erään toisen Latviassa toteutetun hankkeen tavoitteena oli parantaa juomaveden laatua ja jätevesipalveluja. Juoma-
veden laatu täyttää EU:n normit. Jäteveden osalta oikeudelliset vaatimukset eivät kuitenkaan vielä täyty kokonaan. 
Biologisen jätevedenpuhdistamon kunnostus- ja parannustyöt on saatu päätökseen, mutta tarkastusajankohtana 
poistoveden typpi- ja fosforipitoisuus ylitti edelleen EU:n ja paikalliset normit.LAATIKKO 10
Erityiskertomus nro 12/2008 – Liittymistä edeltävä rakennepolitiikan väline (ISPA) kaudella 2000–200624
 40.  Jos hankkeet, joita ei ollut saatu tarkastusajankohtaan mennessä pää-
tökseen, toteutetaan suunnitelmien mukaisesti, ne todennäköisesti 
edistävät puutteistaan huolimatta EU:n ympäristönormien noudatta-mista (ks. laatikko 11 ).
PARANTUNEET YHTEYDET EUROOPAN 
LAAJUISEEN LIIKENNEVERKKOON
 41.  Yhteensä 16:sta otokseen poimitusta liikennealan hankkeesta ainoastaan 
kaksi oli saatu päätökseen tarkastusajankohtaan mennessä. Hankkei-
den arviointi osoittaa, että ne edistävät Euroopan laajuisten verkkojen 
valmistumista tai parantumista (ks. kaaviot 8  ja 9 sekä laatikot 12  
ja 13).
 42.  Muut hankkeet, joita tarkastusajankohtana ei ollut saatu päätökseen, ovat 
Euroopan laajuisen liikenneverkon vaatimusten mukaiset (ks. esimer-
kiksi laatikko 11  ja kaavio 11 ). Esimerkiksi Romaniassa toteutetun 
”Bucharest Cernavoda” -hankkeen on tarkoitus nopeuttaa Bukarestin ja Cobstantan välistä liikennettä ja sen odotetaan edistävän yleiseu-
rooppalaisen liikennekäytävän nro 7 (joka kulkee välillä Igumenitsa-
Patras–Ateena–Sofia–Budapest) kehittämistä (ks. kaavio 10 ).
Puolassa toteutettavalla jätevedenkäsittelyhankkeella on tarkoitus lisätä Wroclawin kaupungin viemäriverkon 
piiriin kuuluvan väestön osuutta 97 prosenttiin. Yli 600 000 asukkaan Wroclawia on pidetty Odra-joen suurim-
pana saastuttajana.
Romaniassa toteutettiin jätevedenpuhdistamon, viemäriverkon ja juomavesiverkon kunnostusta ja parannusta 
koskeva hanke. Jätevedenpuhdistamoon liittyvien viivästysten vuoksi on yhä vaarana, että joki saastuu.LAATIKKO 11
Tšekin tasavallassa hanketta ”tieosuuden Zabori–Prelouc uudenaikaistaminen” toteutetaan Dresdenistä Bratisla-
vaan kulkevalla neljännellä Euroopan laajuisella multimodaaliliikennekäytävällä. Kaaviossa 8  on esitetty Tšekin 
tasavallassa ISPAn yhteisrahoittamat hankkeet.LAATIKKO 12
Varsovan ja Tallinnan yhdistävään Via Balticaan kuuluvan Riikasta Adaziin kulkevan moottoritien parannustyö 
lisäsi Latviassa liikenteen ja jalankulkijoiden turvallisuutta sekä liikenteen sujuvuutta, koska työn ansiosta kyseinen 
tieosuus täyttää nykyisin EU:n tievaatimukset ja -normit (ks. kaavio 9 ).LAATIKKO 13
Erityiskertomus nro 12/2008 – Liittymistä edeltävä rakennepolitiikan väline (ISPA) kaudella 2000–200625
ISPAHANKKEET TŠEKIN TASAVALLASSAKAAVIO 8
D8 motorway Prague –
Usti nad Labem – Czech/German border Section 807 Trmice-borderModernisation of the line section
Usti nad Orlici  – Ceska Trebova
Modernisation of the line section 
Zabori–PreloucOptimisation of
Zabreh na Morave –Krasikov railway section
Road R/48
Frydek Mistek – Dobra
Road I/48
Belotin by-pass
Expressway r48
Dobra–Tosanovice–Zukov, Stage I: Dobra–TosanoviceTrans-European transport networkISPA projects
Ceska Republica
TEN railway
TEN road
© EuroGeographics 2001 for the administrative boundaries
Cartography: Energy and Transport DG, 15/5/2008
Erityiskertomus nro 12/2008 – Liittymistä edeltävä rakennepolitiikan väline (ISPA) kaudella 2000–200626
LATVIAN TIEVERKKOKAAVIO 9
© EuroGeographics 2001 for the administrative boundaries
Cartography: Energy and Transport DG, 29/9/2005LATVIJALEITSCHEMA DES TRANSEUROPÄISCHEN VERKEHRSNETZES (Horizont 2020) STRASSEN
TRANS-EUROPEAN TRANSPORT NETWORK OUTLINE PLAN (2020 horizon) ROADSSCHÉMA DU RÉSEAU TRANSEUROPÉEN DE TRANSPORT (horizon 2020) ROUTES
Bestehend
ExistingExistantGeplant
PlannedPlaniﬁ  é
Erityiskertomus nro 12/2008 – Liittymistä edeltävä rakennepolitiikan väline (ISPA) kaudella 2000–200627
EUROOPAN LAAJUINEN LIIKENNEVERKKOKAAVIO 10
PROJECT No 7
Trans-European transport network 
priority projectsMOTORWAY AXIS
IGOUMENITSA/PATRA–ATHINA–SOFIA–BUDAPEST
© EuroGeographics 2001 for the administrative boundaries
Cartography: Energy and Transport DG, 9/3/2005Existing
PlannedPriority axis No 7
Priority sectionsOther priority axes
Erityiskertomus nro 12/2008 – Liittymistä edeltävä rakennepolitiikan väline (ISPA) kaudella 2000–200628
EUROOPAN LAAJUINEN LIIKENNEVERKKOKAAVIO 11
© EuroGeographics 2001 for the administrative boundaries
Cartography: Energy and Transport DG, 4/6/2008ISPA projects
2004–08 countries
ISPA project
TEN railwayTEN road
Erityiskertomus nro 12/2008 – Liittymistä edeltävä rakennepolitiikan väline (ISPA) kaudella 2000–200629
PÄÄTELMÄT JA
SUOSITUKSET
 43.  Tilintarkastustuomioistuin esittää seuraavat keskeiset päätelmät:
Strateginen kehys oli johdonmukainen ja kansalliset ISPA-strate- a) 
giat osoittautuivat hyviksi ohjelmatyön välineiksi, joiden avulla yksilöitiin selvästi tarpeet, tavoitteet ja resurssit. Hakijat eivät  olleet kuitenkaan aina valmistelleet hankkeita asianmukaisesti.  Tämä johtui osittain siitä, että komissio toimitti kolme merkittä-vää ohjetta ensimmäisen vaiheen hakemusten kannalta myöhässä (ks. kohdat 16–24).
Hankkeita ei useinkaan toteutettu suunnitelmien mukaisesti.  b) 
Rahoitussuunnitelmia oli mukautettava muuttuneiden olosuh-
teiden vuoksi ja lähes kaikkien hankkeiden kohdalla koettiin mer-
kittäviä viivästyksiä, pääasiassa menettelyiden pituuden (komissio 
ja edunsaajamaat) ja suunnitteluprosessin puutteiden (edunsaa-jamaat) vuoksi (ks. kohdat 25–36).
Tilintarkastustuomioistuimen tarkastus kattoi viisi päätökseen  c) 
saatua hanketta ja 27 edelleen käynnissä olevaa hanketta. Pää-
tökseen saaduista hankkeista kolme oli ympäristöalan hankkeita. 
Tarkastus osoitti, että hankkeet edistävät EU:n ympäristödirek-
tiivien noudattamista kyseisissä edunsaajamaissa. Kaksi muuta  päätökseen saatua hanketta liittyivät liikenteeseen. Tarkastuksen 
perusteella voitiin todeta, että ne edistävät Euroopan laajuisen 
verkon parantamista kyseisissä edunsaajamaissa. Lisäksi todettiin, 
että edelleen käynnissä olevan 27 hankkeen tavoitteet toden-
näköisesti saavutetaan, jos hankkeet toteutetaan suunnitelmien mukaisesti (ks. kohdat 37–42).
Tilintarkastustuomioistuin suosittaa, että komissio seuraa tarkasti  
ISPAn täytäntöönpanoa. Komission on tutkittava varsinkin, miten  
hankkeiden toteuttamisen viivästyksiä voitaisiin välttää tai vähen-
tää tulevaisuudessa, kun vastaavanlaisia välineitä pannaan täytän-
töön. Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että tämä saattaa edellyttää 
hankkeen hakijoilta/hankevastaavilta huolellisempaa ja realistisem-paa suunnittelua sekä komissiolta ja edunsaajamaiden viranomaisilta 
keinoja nopeuttaa menettelyitä.
  Tilintarkastustuomioistuin on hyväksynyt tämän kertomuksen Luxem-
burgissa 11. joulukuuta 2008 pitämässään kokouksessa.
  Tilintarkastustuomioistuimen
Vítor Manuel da Silva Caldeira
presidentti
Erityiskertomus nro 12/2008 – Liittymistä edeltävä rakennepolitiikan väline (ISPA) kaudella 2000–200630ISPAHANKKEIDEN HALLINNOINNIN VAIHEET JA KOMISSION KESKEISET TOIMET1LIITE I
1 Neuvoston asetusten (EY) N:o 1267/1999, (EY) N:o 1266/1999 ja (EY) N:o 2382/2001 mukaisesti sekä tilintarkastustuomioistuimen tarkastuskriteereitä noudattaen.Päätökseen 
saaminen
•  Seuraavien 
seikkojen tarkastelu ja hyväksyntä:
→  loppu-
kertomus
→  päättymis-
ilmoitus
•  loppumaksu•  jälkiarviointiSeuranta
•  sopimuksen 
täytäntöön-panon valvonta
•  konkreettisen 
ja taloudellisen edistymisen seuranta indikaattoreiden avulla
•  väliarviointiTarjous kilpailu
•  tarjousten 
tarkastelu ja hyväksyntä
•  tarjousten 
arviointi, tarvittavien asian tuntijoiden käyttö mukaan lukien
•  tarjous kilpailun 
voittajien valinta
•  sopimusten 
tekeminenArviointi
Arviointitoimiin 
sisältyy:
•  arviointikäynnit 
hakijamaahan
•  hakemusten 
teknisen sisällön arviointiin tarvittavien asian tuntijoiden käyttö
•  sisäinen 
lausunto kierros
•  virallinen 
palaute hakijalle hakemuksen sisällöstäValmistelu
Hankehakemus, 
joka sisältää:
•  kannattavuus-
tutkimuksen
•  kustannus-
hyötyanalyysin
•  ympäristö-
vaikutusten arvioinnin
•  rahoitus-
suunnitelman
•  täytäntöön-
panon aikataulun
•  yleisen huolto-
suunnitelmanStrategia
Laatia ISPA-
strategia, joka käsittää seuraavat osat:
•  suunnitelma 
kansallisten toimintalinjojen mukautta-miseksi EU:n toimintalinjoihin
•  arvio 
kansallisista tarpeista
•  hankkeen 
yksilöinti
Avaintoimi:•  virallinen 
palaute edun-saajamaalle ISPA-strategian luonnoksesta
Erityiskertomus nro 12/2008 – Liittymistä edeltävä rakennepolitiikan väline (ISPA) kaudella 2000–200631
Erityiskertomus nro 12/2008 – Liittymistä edeltävä rakennepolitiikan väline (ISPA) kaudella 2000–200632
KOMISSION 
VASTAUKSET
Erityiskertomus nro 12/2008 – Liittymistä edeltävä rakennepolitiikan väline (ISPA) kaudella 2000–200633
TIIVISTELMÄ
III
Joidenkin hankkeiden kehno valmistelu joh-
tui suureksi osaksi valmiuksien puutteesta ja siitä lyhyestä ajasta, jonka sisällä hankkeita oli kehitettävä. Ohjeita annettiin myös yksi-tyiskohtaisten hakulomakkeiden ja nykyisten hankintamenettelyjä koskevien selitysten  avulla.
IV
Monien varhaisten hankkeiden suunnitte-lussa tapahtuneita viivästyksiä ja muutok-
sia oli vaikea välttää, kun otetaan huomioon 
puutteellinen kokemus suurten infrastruk-tuurihankkeiden hallinnoinnissa ja tarjous-
menettelyjen ennakkovalvonnan tarve.
VI
Komissio hyväksyy tilintarkastustuomiois-tuimen suosituksen. Se jatkaa aikaisempien 
ISPA-hankkeiden valvontaa, ja joitakin hank-keita arvioidaan ohjelmakauden 2000–2006 
jälkiarvioinnissa kiinnittäen erityistä huo-
miota kustannusten ylityksiin ja viivästyk-
siin. ISPAsta saatujen kokemusten pohjalta 
komissio on jo alkanut tarjota enemmän  tukea hankevalmisteluissa, mistä on esimerk-kinä erityinen Euroopan investointipankin  (EIP) ja komission teknisen avun väline JAS-
PERS. Komissio jatkaa ja tehostaa tällaisen 
teknisen avun antamista uudesta liittymistä 
valmistelevasta tukivälineestä (IPA). Komis-
sio on myös keskustellut viivästyksiin liitty-vistä ongelmista jäsenvaltioiden kanssa.
JOHDANTO
6.Käytännössä tukiosuus on usein alle 75 pro-senttia. Esimerkiksi Romaniassa keskimää-
räinen osuus on 73 prosenttia, Bulgariassa 
56 prosenttia ja Slovakiassa 54 prosenttia.TARKASTUKSEN SISÄLTÖ 
JA LÄHESTYMISTAPA
9.
Suurin osa tilintarkastustuomioistuimen  otoksesta valittiin niiden vanhempien  ISPA-hankkeiden joukosta, jotka hyväksyt-tiin rahoitusvälineen varhaisina käyttövuo-sina. Joitakin oli valmisteltu jo aikaisemmin. ISPA oli pantava täytäntöön hyvin lyhyen  ajan sisällä, millä oli vaikutusta hankkeen  etenemiseen ja kansallisten viranomaisten  
valmiuteen.
TARKASTUKSEEN PERUSTUVAT 
HUOMAUTUKSET
13.
Komissio varmisti ehdokasmaiden kansalli-
siin investointisuunnitelmiin ja -ohjelmiin  
perustuvat liikenne- ja ympäristöalojen stra-
tegiat, vaikka tämä ei olekaan lakisääteinen vaatimus. Komissio myös esitti strategiat  
ISPAn hallintokomitealle (koostuu jäsen-
valtioiden edustajista) ennen yksittäisten  
hankkeiden esittämistä.
19.
Komissio kannusti aktiivisesti kansallisia  viranomaisia toimimaan nykyisten kansal-listen suunnitelmien pohjalta (esimerkiksi  
toteuttaessaan yhdyskuntajätevesien käsit-
telystä annettuja direktiivejä) käytettävissä 
olevan rajoitetun ajan vuoksi.
20.
Lisäksi ohjeita annettiin yksityiskohtaisilla 
hakemuslomakkeilla, jotka tulivat saataville 
vuonna 1999, ja hankintamenettelyjä seli-
tettiin aikaisemmissa liittymistä edeltäviä  
välineitä varten laadituissa ohjeissa.
c)
Investointihankkeiden kustannus-hyötyana-
lyysiä koskevien ohjeiden aikaisempi versio, 
jossa selitettiin kustannus-hyötyanalyysin  pääperiaatteet, on ollut saatavilla vuodesta 
1997. Vuoden 2002 versiossa otettiin huo-
mioon lainsäädännön muutokset ja monia  
ongelmia käsiteltiin laaja-alaisemmin.
Erityiskertomus nro 12/2008 – Liittymistä edeltävä rakennepolitiikan väline (ISPA) kaudella 2000–200634
21.
ISPAa koskevat asetukset annettiin vuonna 
1999 ja ensimmäinen ISPA-käsikirja toimitet-tiin edunsaajille vuonna 2000. Suositukset, 
jotka annettiin ISPA-käsikirjan ja useiden  
muiden kanavien kautta (katso vastausta  kohtaan 20), oli laadittava yhdessä kyseisen ehdokasmaan kanssa ottaen huomioon nii-
den muuttuvat täytäntöönpano-olosuhteet. 
Virallisten ohjeiden lisäksi panostettiin mer-kittävästi ISPAn valmisteluihin hyvin lyhyessä 
ajassa esimerkiksi pitämällä kaikissa ehdo-
kasmaissa kokouksia vuodesta 1998 alkaen 
Phare-määrärahoista myönnetyllä tuella  
hankesuunnittelun valmistelemiseksi.
22.
Kustannus-hyötyanalyysin ja taloudellisen  
analyysin puutteet johtuivat usein siitä, että 
monilla niistä kansainvälisistä konsulteista, 
jotka valmistelivat hankkeista suurimman  
osan, ei ollut johdonmukaista lähestymista-paa. Myös puutteelliset tiedot tai kansallisten 
hallintoviranomaisten heikko asiantuntemus 
saattoivat olla syynä havaittuihin puuttei-
siin. Komissio kuitenkin varmisti, että kai-
kille tuloja tuottaville hankkeille tehtiin  ainakin täydellinen taloudellinen analyysi.  
Se hyväksyi ympäristöhankkeiden osalta  täydellisen kustannus-hyötyanalyysin sijasta muuhun kuin määrään perustuvia sosiaalis-taloudellisia analyysejä tai lausuntoja, koska ympäristöhyötyjen määrittämiseen ei ole  
olemassa yleisesti hyväksyttyjä menettely-tapoja ja näitä hankkeita toteutettiin ensisi-
jaisesti EU:n direktiivien noudattamiseksi.
23.
a)Kauden 2000–2001 ISPA-hankkeet olivat  ensimmäisiä, joissa kustannus-hyötyanalyy-siä käytettiin.
b)
Jos epäjohdonmukaisuutta havaittiin, komis-
sio säännönmukaisesti pyysi selvityksiä tai 
oikaisuja. Tällä tavoin analyysien luotetta-vuutta parannettiin.
c)
Komissio viittaa kohtaan 22 antamaansa  
vastaukseen.24.
Komissio pyrki varmistamaan, että tuensaa-
jat käyttivät taloudellisia perusteluja hank-keilleen ja arvioivat niiden elinkelpoisuutta 
ja taloudellista toteutettavuutta palvelujen 
piirissä olevan väestön kannalta. Ympäris-töhankkeiden osalta kustannus-hyötyana-lyysin merkitys oli kuitenkin rajoitettu, jos 
vaihtoehtoja ei ollut ja hankkeet oli joka  
tapauk sessa toteutettava yhteisön säännös-tön täytäntöönpanemiseksi. Joissakin tapa-
uksissa parempi kustannus-hyötyanalyysi  
olisi viivästyttänyt hanketta tuomatta sille 
erityistä lisäarvoa.
27.
Komissio teki parhaansa valvoakseen hank-
keita ja auttaakseen kansallisia viranomai-
sia lieventämään viivästysten seurauksia.  
Joissakin maissa tehtiin erityisiä toimin-
tasuunnitelmia kaikkein ongelmallisimpia  
hankkeita varten.
28.
Syyskuun 2008 loppuun mennessä oli vielä 
kolme otoksen hankkeista saatettu loppuun 
alkuperäiseen määräpäivään mennessä.
30.
Suurissa infrastruktuurihankkeissa viivästyk-set eivät ole ollenkaan epätavallisia, mutta juuri ISPAn tuensaajien tapauksessa ensim-
mäisten ISPA-hankkeiden viivästykset joh-
tuivat uuden rahoitusvälineen käyttöönoton alkuvaiheen ongelmista ehdokasmaissa.  
Tämänlaajuisesta ulkoisten investointien  
tukiohjelmista ei ollut kokemusta ennen  
ISPAa. Oppimiskäyrä sekä ehdokasmaissa  että komissiossa parani merkittävästi ohjel-makauden puolivälistä eteenpäin.
Viivästyneet tarjousmenettelyt olivat ylei-
sesti pääasiallinen syy. Useimmissa hank-keissa edistyttiin hyvin, kun ne oli saatu  
alkuun. Komission lähetystöjen suorittama 
hankintojen ennakkovalvonta oli pakollinen. 
Viivästyksiä tapahtui, koska tasapuolisten ja läpinäkyvien hankintamenettelyjen avulla  
haluttiin varmistua siitä, että rahalle saa-
daan paras vastine.
Erityiskertomus nro 12/2008 – Liittymistä edeltävä rakennepolitiikan väline (ISPA) kaudella 2000–200635
31.
a)
ISPAn tarkoituksena oli antaa liittymisval-mistelujen aikana ehdokasmaille kokemusta 
tältä alalta, niin että liittymisen jälkeen  
niillä olisi vähemmän ongelmia rakenne- ja koheesiorahastojen käytössä. Tasapuolisten ja läpinäkyvien hankintamenettelyjen hin-
tana olivat viivästykset, jotka aiheutuivat  
ennakkovalvonnan menettelyistä ja tarjous-kilpailujen uudelleen järjestämisestä. Muita 
asiaan vaikuttavia syitä olivat maanhankin-
nan menettelyjen puutteellisuus ja raken-
nuslupien hankinnan byrokraattisuus.
Laatikko 5
Hankintamenettelyt Latviassa ovat parantu-
neet huomattavasti ISPAn käynnistämisen  
jälkeen. Esimerkiksi tarjouskilpailut kohee-
siorahastohankkeista, jotka hyväksyttiin  
vuonna 2005, käynnistettiin nopeasti ja  
useimpien hankkeiden toteuttaminen alkoi vuonna 2006.
Tasapuolisen ja tehokkaan tarjouskilpailu-
menettelyn merkitys on niin suuri, että on  
otettava viivästymisen riski.
Laatikko 6
Tarjouskilpailujen uudelleen järjestäminen suojeli tässä tapauksessa yhteisön etua.  Hankkeen työt ovat sittemmin jatkuneet.
c)
Komissio viittaa kohtaan 30 antamaansa  
vastaukseen.
Laatikko 7
Kun kyseessä ovat suuret ja monimutkaiset infrastruktuurihankkeet, jotka toteutetaan  usean vuoden kuluessa, ei ole epätavallista, että alkuperäisiin suunnitelmiin on tehtävä joitakin mukautuksia.d)
Komissio antoi ohjeita tammikuussa 2005  
ongelmien välttämiseksi siirryttäessä ISPAn säännöistä koheesiorahaston sääntöihin EU-
10-jäsenvaltioissa liittymisen jälkeen.
32.
Viivästykset ovat aiheutuneet pääasiassa  siksi, että on haluttu varmistua hankin-tasääntöjen noudattamisesta yhteisöjen  ta loudellisten etujen suojelemiseksi. Tällai-set viivästykset ja niihin liittyvä mahdollinen kustannusten nousu ovat vakavaraisuudesta maksettava hinta. Tilintarkastustuomioistuin on myöntänyt tämän tosiasian aikaisemmissa ISPAa koskevissa tarkastuksissaan, joissa  
se totesi lähetystöjen suorittaman ennak-
kovalvonnan hyödyllisyyden (esimerkiksi  
tilintarkastustuomioistuimen vuoden 2003  
vuosikertomuksen 8.42 kohta). Puutteellis-
ten tarjousasiakirjojen nopeampi hyväksy-
minen olisi joka tapauksessa voinut johtaa korkeampiin tarjouksiin tai kiistoihin, jotka 
lopulta olisivat aiheuttaneet paljon suurem-
pia kustannuksia.
On myös hyväksyttävä hakemusten ja kus-
tannus-hyötyanalyysien selvennyksistä  aiheutuneet viivästykset.
33.
Jos alkuperäisiä hinta-arvioita ei noudatettu, syynä olivat riittämättömät hankevalmiste-lut kansainvälisten konsulttien käyttämi-sestä huolimatta sekä kehno kustannusten valvonta hankkeen täytäntöönpanon aikana. Jotkin maat kärsivät nopean taloudellisen  kasvun aiheuttamasta korkeasta kustannusin-flaatiosta rakennusalalla. ISPAn rahoitusso-pimuksiin ei tehty muutoksia kustannusten nousun huomioon ottamiseksi, mikä aiheutti painetta kansallisille viranomaisille ryhtyä  toimiin niiden valvomiseksi.
Erityiskertomus nro 12/2008 – Liittymistä edeltävä rakennepolitiikan väline (ISPA) kaudella 2000–200636
35.
Joissakin uusissa jäsenvaltioissa liittymi-
sen jälkeen nopeasti kiihtynyt inflaatio  oli odottamaton eivätkä rahoituslaitokset  
olleet ennakoineet sitä. Se aiheutui tiettyjen 
raaka-aineiden nopeista hinnannousuista  maailmanmarkkinoilla ja useimpien uusien jäsenvaltioiden nopeasta talouskasvusta,  
mikä johti korkeasuhdanteeseen raken-
nusalalla. Tämän vuoksi alalla tapahtuneet hinnannousut ovat olleet keskimääräistä  
suurempia.
36.
Muita kustannusten ylittymiseen vaikutta-neita syitä olivat
hankkeiden esittäminen komissiolle  
• 
hyvin varhaisessa vaiheessa, jolloin ei  
ollut olemassa yksityiskohtaista teknistä 
aineistoa parhaasta ratkaisusta
euron ja kansallisen valuutan kurssivaih-• 
telut erityisesti kansallisten valuuttojen 
eduksi.
a)
Kustannusten aliarviointi johti toisinaan sii-hen, että tarjouksia ei saatu suunnitelluilla 
hinnoilla.
b)
Viivästyksiä tapahtui usein tuen myöntämi-sen ja rakennusvaiheen alkamisen välillä.
37.
ISPAlla oli myös muita tavoitteita, joista  
keskeinen oli valmistella ehdokasmaita  
käyttämään rakenne- ja koheesiorahastoja. ISPA-määrärahojen suhteellinen vähyys  tarpeisiin nähden merkitsee, että niillä pys-tytään vasta aloittamaan infrastruktuurin  tarpeisiin vastaaminen.
39.
Syyskuun 2008 loppuun mennessä kolme  
muuta hanketta oli saatettu loppuun.Laatikko 10
Toinen kappale:
Vaikka tarkastusajankohtana ei vielä ollut  päästy EU:n vaatimusten täysimittaiseen  
noudattamiseen, komissio uskoo tämän  
toteutuneen hankkeen päättyessä.
Laatikko 11
Toinen kappale:
Komissio valvoo tämän hankkeen täytän-töönpanoa nopeuttaakseen sen saattamista 
loppuun.
41.
Syyskuun 2008 loppuun mennessä neljä  muuta hanketta oli saatettu loppuun.
PÄÄTELMÄT 
JA SUOSITUKSET
43.
a)
Riittämättömät valmistelut johtuivat peri-
aatteessa valmiuksien puutteesta ja joissakin 
tapauksissa käytettyjen kansainvälisten kon-sulttien vaihtelevasta suorituksesta ennem-
minkin kuin ohjeiden saatavuudesta.
Lisäksi ohjeita annettiin yksityiskohtaisilla 
hakemuslomakkeilla, jotka tulivat saataville vuonna 1999, ja hankintamenettelyjä seli-tettiin aikaisemmissa liittymistä edeltäviä  välineitä varten laadituissa ohjeissa.
b)
Esimerkiksi hankintaa koskevat menettelyt ovat tarpeellisia veronmaksajien suojelemi-seksi. Ne saattavat kestää kauan.
Viivästyksistä huolimatta syyskuun 2008  
loppuun mennessä 279 infrastruktuuri-
hankkeesta 80 oli saatettu käytännössä  
loppuun.
Erityiskertomus nro 12/2008 – Liittymistä edeltävä rakennepolitiikan väline (ISPA) kaudella 2000–200637
c)
Syyskuun 2008 loppuun mennessä oli 32 tar-
kastetusta hankkeesta saatettu loppuun  vielä seitsemän.
44.
Komissio yhtyy tilintarkastustuomioistuimen suositukseen ja jatkaa aikaisempien ISPA-hankkeiden täytäntöönpanon valvontaa tii-
viisti. Joitakin hankkeita arvioidaan osana  ohjelmakauden 2000–2006 jälkiarviointia  
kiinnittäen erityistä huomiota kustannusten 
ylityksiin ja täytäntöönpanon viivästyksiin. 
Tähän sisältyy suosituksia siitä, miten ris-
kianalyysiä (kustannus-hyötyanalyysin tär-keä, mutta usein puutteellinen osa) voidaan 
tehostaa.
Liittymistä valmistelevaa tukea koskevat  
uudet asetukset annettiin vuosina 2006 ja  
2007. Uusi lähestymistapa on paljon laa-
jempi kuin ISPAssa, joka koskee pelkästään infrastruktuurihankkeita, ja on itse asiassa  
minirakennerahasto. Liittymistä valmistele-
van tukivälineen aluekehitykseen liittyvällä 
osa-alueella otetaan esille tilintarkastustuo-
mioistuimen aikaisempia suosituksia, jotka koskevat ehdokasmaiden riittävää valmis-
tautumista rakennerahastoihin. Komissio on myös keskustellut jäsenvaltioiden kanssa  viivästyksiä koskevista ongelmista rahasto-jen koordinointikomiteassa ja ehdottanut  ratkaisuja.
Teknisen avun välineen (JASPERS) lisäksi,  
joka on saatavilla uusissa jäsenvaltioissa,  
komissio kannustaa muidenkin keinojen  
käyttämiseen hankkeiden suunnittelun ja  täytäntöönpanon parantamiseksi. Tähän  sisältyy esimerkiksi hyväksymismenettely-jen aloittaminen alustavilla arvioilla varhai-sessa vaiheessa ja tarjousten valmistelun  
parantaminen.

Euroopan tilintarkastustuomioistuin
Erityiskertomus nro 12/2008
Liittymistä edeltävä rakennepolitiikan väline (ISPA) kaudella 2000–2006 
Luxemburg: Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto2009 – 37 s. – 21 × 29,7 cmISBN 978-92-9207-174-5doi: 10.2865/50778

EU-julkaisujen tilaukset
EU-julkaisuja voi ostaa
• EU Bookshopista (http://bookshop.europa.eu)• kirjakaupasta julkaisun nimen, julkaisijan ja/tai ISBN-numeron perusteella•  suoraan myyntiedustajiltamme, joiden yhteystiedot ovat saatavissa internetistä 
http://bookshop.europa.eu, tai faksitse numerosta +352 2929-42758.
Ilmaisjulkaisuja voi tilata• EU Bookshopista (http://bookshop.europa.eu)•  Euroopan komission edustustoista tai lähetystöistä, joiden yhteystiedot 
ovat saatavissa internetistä http://ec.europa.eu/, tai faksitse numerosta +352 2929-42758.
ISPA OLI YKSI VÄLINEISTÄ, JOILLA KESKI JA ITÄEUROOPAN  
EHDOKASMAITA AVUSTETTIIN NIIDEN VALMISTAUTUESSA  LIITTYMÄÄN EUROOPAN UNIONIIN. ISPAN AVULLA TUETTIIN  
YMPÄRISTÖ JA LIIKENNEALAN HANKKEITA. KERTOMUKSESSAAN 
TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIN ANALYSOI, PERUSTUIVATKO  TOIMET JOHDONMUKAISEEN STRATEGIAAN JA ASIANMUKAISEEN VALMISTELUUN, OLIKO HANKKEET TOTEUTETTU SUUNNITELMIEN MUKAISESTI JA EDISTIVÄTKÖ HANKKEE T EU:N YMP ÄRISTÖDIREKTIIVIEN 
NOUDATTAMISTA JA PARANSIVATKO NE YHTEYKSIÄ EUROOPAN LAAJUISEEN LIIKENNEVERKKOON.
EUROOPAN TILINTARKASTUSTUOMIOISTUINQJ-AB-08-012-FI-C
ISBN 978-92-9207-174-5