A4-0252/97

Päätöslauselma komission tiedonannosta: Koheesiopolitiikka ja kulttuuri. Työllisyyden edistäminen (KOM(96)0512 - C4-0056/97)

Euroopan parlamentti, joka

- ottaa huomioon komission tiedonannon (KOM(96)0512 - C4-0056/97),

- ottaa huomioon valkoisen kirjan «Kasvu, kilpailukyky ja työllisyys», jonka mukaan kulttuuri on ala, joka tarjoaa työllistämismahdollisuuksia (KOM(93)0700 - C3-0509/93),

- ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 130 a artiklan, jonka mukaisesti yhteisö edistää taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta lujittavaa toimintaa,

- ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 128 artiklan, jossa täsmennetään, että yhteisö ottaa kulttuuriin liittyvät näkökohdat huomioon muun politiikkansa mukaisessa toiminnassaan,

- ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 3 b artiklan, jossa viitataan toissijaisuusperiaatteeseen,

- ottaa huomioon Venetsiassa 3. ja 4. päivänä toukokuuta 1996 pidetyn aluepolitiikasta ja aluesuunnitteluasioista vastaavien ministerien neuvoston epävirallisen kokouksen päätelmät,

- ottaa huomioon komission ensimmäisen kertomuksen kulttuurinäkökohtien huomioon ottamisesta Euroopan yhteisön toiminnassa (KOM(96)0160 - C4- 0249/96),

- ottaa huomioon aluepoliittisen valiokunnan mietinnön sekä talous- ja raha- asioita sekä teollisuuspolitiikkaa käsittelevän valiokunnan, työllisyys- ja sosiaaliasiain valiokunnan ja kulttuuri-, nuoriso- ja koulutusasioita sekä tiedotusvälineitä käsittelevän valiokunnan lausunnot (A4-0252/97),

A. katsoo, että Euroopan kulttuuriperinnön moninaisuutta ja rikkautta tai sen taloudellisia mahdollisuuksia ei vielä ole hyödynnetty täysipainoisesti ja että kulttuuria ei pitäisi tarkastella ainoastaan kansallisena, alueellisena ja paikallisena, vaan myös eurooppalaisena perintönä, joka on osoitus yhteisestä sivistyksestä, kulttuurista, identiteetistä ja perinteistä,

B. katsoo, että kulttuuriperintö ja kulttuuriset valmiudet eivät ole paikallisille ja alueellisille yhteisöille pelkästään markkinahyödyke, vaan ennen kaikkea perusta, jolla edistetään alueellista identiteettiä, itseluottamusta ja omasta yhteisöstä lähtevää suhtautumista paikalliseen kehitykseen,

C. ottaa huomioon, että vähemmistökielet ja -kulttuurit ovat keskeinen osa Euroopan kulttuuriperintöä,

D. ottaa huomioon, että yhteiskunnan kehitykselle on nykyisin ominaista palvelualojen kasvu, ihmisten liikkuvuuden ja vapaa-ajan lisääntyminen, koulutuksen ja tiedon tason nousu sekä vapaa-aikaan ja kulttuuriin liittyvän toiminnan voimakas kysyntä,

E. ottaa huomioon, että rakennerahastot ovat erittäin tärkeä kulttuuria edistävä väline ja että nykyisten asetusten perusteella kulttuuria ei rahoiteta yhteisön varoista, ellei se liity alueellisiin tai paikallisiin kehittämishankkeisiin, joilla luodaan pysyviä työpaikkoja,

F. katsoo, että rakennerahastojen toimintamahdollisuuksia kulttuurin alalla ja työpaikkojen luomisessa ei hyödynnetä riittävästi,

G. katsoo, että kulttuuri edistää sosiaalis-taloudellisen ulottuvuutensa ansiosta merkittävästi paikallistasolta lähtevää alueellista kehitystä, joka voi parantaa huomattavasti työllisyyttä, kasvua ja innovaatioita niin alueiden talouselämän kuin myös yksityisen sektorin osalta,

H. ottaa huomioon, että toimivalta kulttuurin alalla kuuluu usein alueellisille hallituksille,

I. katsoo, että kaikenlainen kulttuuritoiminta voi tarjota merkittävästi pysyviä ja ammattitaitoa vaativia, välittömiä ja välillisiä työmahdollisuuksia,

J. katsoo, että kulttuuritoiminta ja -palvelut vaikuttavat kiistämättä uusien investointien kohdentumiseen, parantavat alueen imagoa ja kiinnostavuutta ja siten edistävät sen kehitystä,

K. katsoo, että kulttuuritoiminta on tehokkainta silloin, kun se liittyy kestävän kehityksen strategiaan, joka perustuu talouselämän kehittämiseen, sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen ja ympäristönsuojeluun,

L. katsoo, että kulttuurin kehittämisellä on kiistattomia vaikutuksia kaupunki- ja maaseutuyhteisöjen identiteetin säilyttämiseen ja elvyttämiseen sekä taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden yleiseen lujittamiseen, joka on EU:n ensisijainen tavoite,

M. ottaa huomioon, että ainoastaan kahdeksan prosenttia kaikista kulttuurialaan tarkoitetuista varoista käytetään nimenomaisesti kulttuuria koskeviin ohjelmiin,

N. katsoo, että vaikka alueellisen kulttuurin kehittämistä edistävät ja usein menestyksekkäät yhteisöaloitteet perustuvat olennaisilta osiltaan rakennerahastoista rahoitettuihin ohjelmiin (tavoitteet 1, 2, 5 b ja yhteisöaloitteet), näille hankkeille varatut määrärahat ovat kuitenkin edelleen hyvin rajalliset (rahastojen ohjelmoinnin vuoksi on vaikeaa määrittää täsmällisesti ohjelmointikauden 1989 - 1993 menoja, jotka ovat arviolta 400 miljoonan ecua eli noin kolme prosenttia rakennerahastojen kokonaismäärärahoista),

O. katsoo, että kulttuuri voi edistää yhteiskuntaan integroitumista ja helposti työmarkkinoilta syrjäytyvien yhteiskuntaluokkien sopeuttamista uudelleen yhteiskuntaan (vammaiset, työttömät ja vähän koulutetut ihmiset) sekä parantaa yhteenkuuluvuutta osuuskuntien, järjestöjen ja säätiöiden avulla,

P. katsoo, että naisilla on ensisijaisen tärkeä tehtävä alueellisessa kehityksessä kulttuurin välittäjinä ja työpaikkojen luojina sekä paikallisen kehityksen liikkeellepanevana voimana,

Q. katsoo, että Keski- ja Itä-Euroopan maiden, Kyproksen ja Maltan liittyessä mahdollisesti yhteisön jäseniksi, yhdessä mainittujen valtioiden kanssa suunnitellulla kulttuuritoiminnalla voi olla myönteisiä vaikutuksia, ottaen huomioon ennen kaikkea niiden kulttuuriset, sosiaaliset ja uskonnolliset erot ja ottaen lisäksi huomioon Euroopan unionin yhteistyöohjelmat Välimeren alueen kolmansien maiden kanssa,

R. ottaa huomioon, että vuosi 1999 on julistettu kansainväliseksi matkailun vuodeksi; matkailulla on merkittävä asema alueellisten erojen kaventamisessa, ja kulttuuri edistää merkittävästi perinteistä ja vaihtoehtoista matkailua,

S. katsoo, että EAKR-asetuksen 10 artikla edistää merkittävästi uusia, paremman lisäarvon tuottavia aloitteita yhteenkuuluvuutta parantavan kulttuuripolitiikan yhteydessä;

1. Suhtautuu myönteisesti komission tiedonantoon, jossa korostetaan kulttuurin alan merkitystä ja osoitetaan selvästi kulttuuritoimien taloudelliset mahdollisuudet sekä otetaan huomioon osa, joka toimilla voi olla vakaamman ja tasapainoisemman yhteiskunnallis-taloudellisen kehityksen saavuttamiseksi;

2. Palauttaa mieliin jo vuonna 1993 kulttuuri-, nuoriso- ja koulutusasioita sekä tiedotusvälineitä käsittelevän valiokuntansa aloitteesta koheesio- ja rakennerahastojen uudistamista koskevissa lausunnoissaan kehottaneensa komissiota ja neuvostoa ottamaan huomioon kulttuuritoimet kehitystekijänä;

3. Ilmaisee tyytyväisyytensä siihen, että tiedonannossa suhtaudutaan ymmärtäväisesti kulttuurin tehtävään kehityksen «lähteenä», ja katsoo, että tämän jälkeen olisi tehtävä varsinaisia aloitteita sen liittämiseksi täysin koheesio- ja kehityspolitiikkaan, koska koheesio on Euroopan hankkeen keskeinen ajatus, joka koskee kaikkia jäsenvaltioita eikä vain niitä neljää maata, jotka saavat rahoitusta koheesiorahastosta;

4. Toteaa, että vaatimus kulttuurihankkeiden toteuttamisesta olemassa olevien koheesio- ja kehityspolitiikkojen puitteissa - kuten nykyään tehdään - on osoittanut, että ne sopivat erittäin hyvin yhteen näiden ohjelmien tavoitteiden kanssa, ja että tästä vaatimuksesta on lisäksi ollut se etu, että sillä on voitu yhdistää kulttuuriala muihin aloihin, minkä ansiosta on vältetty se mahdollinen vaara, että kulttuuritoimet jäävät erilleen yhteiskunnan yleisestä kehityksestä;

5. Korostaa, että kasvusta, kilpailukyvystä ja työllisyydestä annetun valkoisen kirjan jälkeen monet tutkimukset uusista palveluista tai seitsemästätoista työllistävästä alasta ovat korostaneet kulttuuritoiminnan suuria mahdollisuuksia työllistämisessä;

6. Korostaa myös, että tämä toiminta on luonteeltaan joustavaa ja helposti sovellettavissa paikallisiin ja alueellisiin oloihin, ja näin voidaan vaikuttaa ihmisten pysymiseen kotipaikkakunnillaan ja estää väestökato ja autioituminen ja säilyttää alueellinen, kansallinen ja maailmanlaajuinen kulttuuriperintö ja lopulta edistää taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta;

7. Muistuttaa, että edellä määriteltyjä kulttuurialan työpaikkoja on tilastollisesti jopa 3,1 miljoonaa Euroopan unionin jäsenvaltioissa, eli 1,8 % aktiiviväestöstä ja 2,1 % kaikista työpaikoista;

8. Tukee komission aloitetta laatia tämän keskustelun ja arvioiden pohjalta tilastotietoja ja yhteiset tilastolliset nimikkeet metodologisten ongelmien ratkaisemiseksi ja yhteisen määritelmän laatimiseksi kulttuurin alan työpaikasta ottaen huomioon kansalliset ja alueelliset erityispiirteet;

9. Pyytää komissiota ja jäsenvaltioita tuomaan tilastotiedoissaan julki niiden työpaikkojen osuuden, jotka kulttuuritoiminta on välittömästi tai välillisesti synnyttänyt, sekä niiden eri rakennerahastoista rahoitettujen hankkeiden osuuden, jotka ovat liittyneet arkkitehtonisen ja historiallisen perinnön säilyttämiseen;

10. Korostaa näissä oloissa, että suuri määrä kulttuurialan suoria ja epäsuoria työpaikkoja syntyy, kun pyritään tyydyttämään uudet tarpeet ja vastaamaan paikallisella tarjonnalla yhä suurempaan kulttuurihyödykkeiden ja -palveluiden kysyntään;

11. Huomauttaa huolestuneena, että jos budjettipolitiikka säilyy tiukkana nimellisten lähentymiskriteerien täyttämisen takia ja menojen kasvusta ollaan enemmän huolissaan kuin taseista, myös kulttuurin alan työpaikkojen kasvuvauhdin hidastuminen tai suunnanmuutos jatkuu, koska suuri osa kulttuuritoiminnasta on riippuvaista ainakin alkuvaiheessa julkisesta rahoitustuesta kansallisella tai alueellisella tasolla;

12. Kiinnittää huomiota kulttuurialan toimien ja työpaikkojen erityisluonteeseen, jotka ovat sesonkiluonteisia ja monialaisia ja siten pääosin osa-aikaisia ja itsenäisiä sekä pysyvyyden ja pitkän aikavälin mahdollisuuksien osalta turvattomia;

13. Katsoo, että kulttuurin olennaisen tärkeä asema sekä sen merkittävät vaikutukset työllisyyteen, talouskehitykseen, taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden lujittamiseen ja alueiden identiteetin säilyttämiseen, on tunnustettava selkeästi tulevassa perustamissopimuksessa sekä vuonna 1999 tarkistettavissa rakennerahastoista annetuissa asetuksissa ja että tätä tarkoitusta varten on huolehdittava asianmukaisesta rahoituksesta;

14. Vaatii tasapainoista lähestymistapaa kaikenlaisten kulttuuristen toimien tukemisessa ja erityisesti perinnön säilyttämisen ja kulttuuri-ilmaisun kaikkien muiden alojen välillä;

15. Korostaa, että useimmilla alueilla erityisen rikasta, ja erityisesti EU:n Välimeren alueella ja usein taloudellisesti epäsuotuisilla alueilla sijaitsevaa Euroopan perintöä ei hyödynnetä täysimääräisesti; katsoo, että erityistä huomiota on kiinnitettävä saariin, joiden herkästi haavoittuvassa tasapainossa perinteinen kulttuuritoiminta voi toimia vakaannuttavana tekijänä;

16. Pitää välttämättömänä, että tämän kulttuuriperinnön kunnostamisesta ja sen hyödyntämisestä kaikkiin kulttuurisiin tavoitteisiin, erityisesti korkeatasoisten matkailupalvelujen yhteydessä, olisi tultava yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen tärkeä tavoite, johon on varattava riittävästi yhteisön määrärahoja, jotta voitaisiin lisätä julkisia ja yksityisiä investointeja muun muassa vuosituhannen vaihtumisen yhteyteen suunniteltuihin juhlallisuuksiin;

17. Katsoo, että erityisesti vanhojen historiallisten kaupunkikeskustojen entistämishankkeissa on ehdottomasti pidettävä huoli siitä, että nämä hankkeet toteutetaan sellaisten entistämis- ja uudistamissuunnitelmien pohjalta, jotka vastaavat tavoitteena olevia vanhojen kaupunkikeskustojen monitoimisuutta, jolloin säilytetään asuinalueet ja asumisen kannalta välttämättömät infrastruktuurit ja tuetaan kaupungin historialliseen perinteeseen liittyvien kaupallisten toimien, käsityöammatti- ja matkailutoimien, yhteiskunnallisten ja kulttuuristen toimien elävöittämistä ja kehittämistä, jotta keskustat saadaan taas elinvoimaisiksi, mikä vahvistaa taiteellista ja arkkitehtonista perintöä ja tekee palveluista tehokkaita ja uudenaikaisia; korostaa, että on tarpeen välttää se vaara, että kaupungeista tulee museoita, jotka eivät enää sovellu elämiseen;

18. Korostaa uudelleen julkisen, yksityisen ja ei-kaupallisen sektorin yhteistyön merkitystä paikallisten aloitteiden toteuttamisessa ja kumppanuusperiaatteen noudattamista valtioiden sisäisten alueiden välillä ja eri valtioissa sijaitsevien alueiden välillä sekä kulttuurisäätiöiden, -yhdistysten ja - osuuskuntien tukemissa aloitteissa;

19. Korostaa julkisen/vapaaehtoissektorin ja/tai yksityissektorin välisen kumppanuuden kehittämisen tukemisen tärkeyttä sekä kunnostettujen rakenteiden hyödyntämistä alueellisten työllisyyssopimusten yhteydessä;

20. Panee merkille, että kaikkien välittömien ja välillisten työllistämismahdollisuuksien parantamiseksi arkkitehtonisen perinnön kunnostusohjelmat olisi sisällytettävä alueelliseen kulttuuripolitiikkaan kokonaisuudessaan, ne olisi yhdistettävä korkeatasoisen matkailun kehittämiseen ja tähän kiinteästi liittyvään paikallisen liikenneinfrastruktuurin ja hotellipalvelujen parantamiseen, jonka avulla voidaan edistää näille paikkakunnille pääsyä ja niillä oleskelemista;

21. Panee samoin merkille, että tarvitaan tehokkaita toimia, jotta saadaan luotua sekä vakituisille että tilapäisille työntekijöille joustava koulutus, jota tarvitaan sekä kulttuuriperinnön hyödyntämisen, uusien käyttömuotojen ja säilyttämisen yhteydessä että taiteen, matkailualan ja kulttuurin edistämisen alalla työmahdollisuuksien lisäämiseksi;

22. Pyytää komissiota ja jäsenvaltioita elvyttämään ja tukemaan perinteisiä käsityöläisten kouluja, joiden toiminta on nykyään kituliasta ja jotka voivat omalta osaltaan edistää perinteen säilyttämistä, työllisyyden lisäämistä ja tasapainon säilymistä pienissä paikallisissa yhteisöissä;

23. Ehdottaa, että arkkitehtonisen perinnön kunnostamiseen ja säilyttämiseen sovellettaisiin yhdenmukaista, matalampaa arvonlisäveroa, jotta kannustettaisiin myös muita kuin valtion omistuksessa olevia kohteita koskevia hankkeita;

24. Korostaa lisäksi, että korkeatasoisella arkkitehtuuriin liittyvällä politiikalla voi olla merkittävä asema, kun sitä sovelletaan tapauskohtaisesti vanhan rakennusperinnön hyödyntämiseen;

25. Toivoo komission tiedonantoon «Kohti kaupunkien toimintaohjelmaa Euroopan unionissa» (KOM(97)0197) sisältyvät suuntaviivat huomioon ottaen paikallisten viranomaisten, alueellisten ja kansallisten instituutioiden ja Euroopan unionin yhteisiä toimia paremman organisaation luomiseksi, jotta voidaan lisätä tarjonnan laatua ja mukauttaa sitä ja tehdä siitä kilpailukykyistä maailmanmarkkinoita varten;

26. Korostaa kulttuuriin ja/tai taiteeseen liittyvien toimien, kuten kunnostamisen ja käsityöläisalan merkitystä nuorten kouluttamisessa ja työllistämisessä sekä näiden toimien vaikutuksia alueiden imagoon ja elvyttämiseen matkailutarkoituksiin;

27. Katsoo, että nykyisissä rakennerahastoasetuksissa (ja erityisesti EAKR:stä annetussa) kulttuuriomaisuuteen sijoittaminen on liian paljon suunnattu matkailua edistäviin välittömiin vaikutuksiin; katsoo, että vaikka tämä vaatimus otetaan huomioon, olisi pyrittävä hyödyntämään kulttuuriteollisuuden kaikkia osatekijöitä (suojelu, säilyttäminen, tutkimus, käsiteollisuus, koulutus, palveluiden tuotanto, erityisrakennustaito jne.);

28. Pitää tarpeellisena jatkaa edelleen keskustelua kulttuurin, yhteenkuuluvuuden ja työllisyyden välisestä suhteesta pitäen silmällä rakennerahastojen vuoden 1999 jälkeistä uudistamista;

29. Rakennerahastojen vuoden 1999 jälkeen tapahtuva uudistaminen on tilaisuus, jota ei pidä menettää, ottaa nimenomaisesti huomioon kulttuurinen ulottuvuus ja siihen liittyvät työpaikat, koheesio, alueellinen kehitys ja kaupunkien uudistaminen;

30. Kehottaa yhteensovittamaan rakenteellisia kehittämistoimenpiteitä ja Euroopan sosiaalirahaston toimintaa näiden kahden rahaston yhteistyön varmistamiseksi rakennusten entisöimiseen, säilyttämiseen ja hyödyntämiseen liittyvissä toimenpiteissä ja edistämään tässä yhteydessä kaikkia koulutukseen, yhteiskuntaan sopeuttamiseen ja työllistämiseen liittyviä mahdollisuuksia;

31. Pyytää komissiota edistämään Euroopan sosiaalirahaston välityksellä ammattikoulutusta eri kulttuuritoiminnan aloilla, jotka luovat pysyviä työpaikkoja siten, että painopiste on hallintonäkökohdissa ja uusissa teknologioissa, jotka on kehitetty tietoyhteiskuntaan liittyen;

32. Korostaa myös kaikkien sellaisten aloitteiden kehittämistä, joiden avulla voidaan varmistaa luonnonperinnön (maisemasuojelu, luonnonsuojelualueet) ja maaseutualueiden perinteiden (paikallinen käsiteollisuus, paikalliset tuotteet) säilyttäminen, jotta voidaan vastata ympäristön vaatimuksiin ja tyydyttää kasvava kysyntä (vihreä matkailu); korostaa, että tämä tärkeä tavoite olisi tunnustettava rakennerahastoissa, ottaen huomioon näiden hankkeiden merkitys maaseutualueiden taloudelliselle ja sosiaaliselle yhteenkuuluvuudelle (tavoite 5 b);

33. Panee merkille, että on olemassa, kuten useat tämän alan onnistuneet hankkeet osoittavat, lukuisia mahdollisuuksia soveltaa aloitteita, jotka edistävät kaikenlaisia taidemuotoja ja niiden leviämistä epäsuotuisille kaupunki- ja maaseutualueille ja jotka tarjoavat useita työllistämismahdollisuuksia ja varmistavat sosiaalisen rakenteen lujittamisen;

34. On sitä mieltä, että urheilu tulisi katsoa kulttuuritoiminnaksi ja sitä pitäisi käyttää apuna yhdentymisen edistämisessä ja rasismin ja muukalaisvihan torjunnassa;

35. Muistuttaa, että kulttuurialalla pienillä ja keskisuurilla yrityksillä, ennen kaikkea käsiteollisuudessa, on huomattava merkitys, ja että rakennerahastoihin pääsyjärjestelmissä olisi otettava huomioon näiden yritysten erityisongelmat ja se myönteinen tehtävä, joka yritysten yhteenliittymillä voi olla;

36. Kannattaa innovatiivisten koehankkeiden rahoittamista (EAKR-asetuksen 10 artiklan tehostetun ja paremmin kohdennetun käytön avulla) kulttuurin sekä alueiden välisen ja/tai rajat ylittävän kulttuurivaihdon alalla alueellisten tai paikallishallinnon yhteisöjen välisen tiiviin yhteistyön myötä; kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota tekemään yhteistyötä sellaisten kulttuuriresurssien tunnistamisessa, joiden työllistämismahdollisuuksia ei vielä täysin hyödynnetä, sekä kehittämään yhteisesti innovatiivisia pilottihankkeita paikallisten viranomaisten tuella;

37. Katsoo, että yhteistyötä on tiivistettävä kaikilla tasoilla kulttuurin alan vastuuhenkilöiden sekä aluepolitiikan kehittämisestä ja rakennerahastojen ohjelmasuunnittelusta vastaavien välillä; katsoo näin ollen, että on edelleen kehitettävä komission PO X:n ja PO XVI:n välistä yhteistyötä asianmukaisten strategioiden toteuttamiseksi, jotka mahdollistavat kulttuurin täyden liittämisen aluepolitiikkaan; ehdottaa, että komissio perustaa työryhmän, johon kuuluu edustajia niistä pääosastoista, jotka ovat läheisimmin tekemisissä kulttuuri-, koulutus- ja ammattikoulutusalojen kanssa, jotta voidaan määritellä yhteisiä strategioita ja analysoida ohjelmia ja hankkeita integroidun politiikan yhteydessä, kuten kulttuuriasioista vastaavan neuvoston johtopäätöksissä 30. kesäkuuta 1997 on esitetty;

38. Hyväksyy siten komission tiedonannon olennaisilta osiltaan ja kehottaa sitä tekemään kaikki tarvittavat ehdotukset, mukaan lukien:

- erityisen kulttuuriulottuvuuden ottaminen huomioon ohjelmoinnissa;

- tiivis yhteistyö kaikkien asianomaisten osapuolten kanssa ja sitä varten tiedon välittäminen kaikille paikallisille toimijoille ja alueellisille hallituksille, heidän kuulemisensa ja saamisensa mukaan ja naisten roolin korostaminen tiedotuskampanjoihin ja paikallisten yhteisöjen toiminnan yhteensovittamiseen osallistuvina osapuolina;

- hankittujen kokemusten levittäminen, esimerkiksi uutta luovien ja teknisesti kehittyneiden kirjastojen perustaminen tiedon tuomiseksi demokraattisesti kaikkien Euroopan kansalaisten ulottuville;

- uusien viestintäteknologioiden hyödyntäminen;

- yhdenmukainen ja yhteensovitettu lähestymistapa kaikkien asianomaisten yhteisön politiikkojen kanssa (esimerkiksi tutkimus, koulutus, ammatillinen koulutus, teollisuuspolitiikka ja yhteinen maatalouspolitiikka);

- paikallisille ja alueellisille toimijoille suunnattu perusteellinen tiedotuskampanja, joka kannustaisi alusta alkaen aloitteiden tekemiseen;

39. Pyytää komissiota käyttämään kaikkia mahdollisia keinoja, jotta jäsenvaltiot ja alueet saataisiin täysin tietoisiksi kulttuurin alan merkityksestä koheesiopolitiikassa; pitää tärkeänä tehdä laajalti tunnetuiksi esimerkit «hyvistä käytänteistä», ja katsoo, että tätä varten on käytettävä innovatiivisia välineitä kokemusten vaihdon edistämiseksi alalla (verkkojen tukeminen, levityshankkeet, «siirrettävien» innovaatioiden edistäminen, jne.);

40. Kehottaa komissiota huolehtimaan siitä, että alueet laativat tasapainoisia kulttuurisia kehityssuunnitelmia, joissa otetaan huomioon kaikki kulttuuritoimien lajit; katsoo, että nämä kehityssuunnitelmat pitäisi laatia läheisessä yhteistyössä alueiden kulttuurielämän edustajien kanssa;

41. Katsoo, että kulttuurin alaan liittyvien kumppanuusverkkojen kehittäminen Euroopan tasolla on hyvin tärkeää kulttuuritoimien laadulle unionissa ja suhteissa kolmansista maista peräisin oleviin yhteistyökumppaneihin; kehottaa komissiota laajentamaan ja lujittamaan käytettävissä olevia välineitä näiden verkkojen tukemiseksi;

42. Korostaa ristiriitaa, joka on olemassa komission Euroopan kulttuuriverkkojen puolesta esittämän mielenkiinnon ja niiden toiminnan mahdollistavan yhteisön tuen puuttumisen välillä, vaikka tämä tuki on ennakkoehto näiden verkkojen olemassaololle ja tehokkuudelle; toteaa lisäksi, että ensisijaisesti Euroopan laajuisten kulttuurihankkeiden on vaikea saada kansallisia tukia, ja ehdottaa, että komissio arvioisi uudelleen tämän alan kriteerinsä, jotta verkkoja ja niihin liittyviä hankkeita voitaisiin kehittää täysipainoisesti;

43. Toivoo, että komissio julkaisee kulttuuriteollisuutta käsittelevän vihreän kirjan, jotta kulttuurialan tulevaisuuden kannalta välttämätön osa-alue voidaan ottaa huomioon tulevaisuudessa tarvittavia välineitä suunniteltaessa;

44. Katsoo, että kulttuurin puiteohjelmalla, joka yhdistäisi yhteen ainoaan alaan kaikki kulttuuria koskevat yhteisön suorat toimet, voisi olla kahtalainen myönteinen vaikutus unionin kulttuurialoitteiden monipuolistamiseksi ja lujittamiseksi sekä tarvittavien piristysruiskeiden antamiseksi rakennerahastojen hajautetulle toiminnalle sekä niiden täydentämiseksi; kehottaa näin ollen komissiota laatimaan ehdotuksen yhteisön kulttuuriohjelmien uudelleenjärjestämiseksi; muistuttaa, että on ehdottomasti kuultava ruohonjuuritasolla toimivia kulttuurijärjestöjä, joista osalla on erittäin paljon tietoa näistä asioista, jotta voidaan taata uuden puiteohjelman soveltuvuus ehdotettuihin tavoitteisiin;

45. Kehottaa puhemiestään välittämään tämän päätöslauselman komissiolle, neuvostolle, alueiden komitealle sekä jäsenvaltioiden parlamenteille ja hallituksille.