Ehdotus NEUVOSTON ASETUS unionin alusten käytettävissä olevien, kansainvälisten neuvottelujen tai sopimusten soveltamisalaan kuulumattomien tiettyjen kalakantojen ja kalakantaryhmien kalastusmahdollisuuksien vahvistamisesta vuodeksi 2012 /* KOM/2011/0586 lopullinen - 2011/0255 (NLE) */





(...PICT...) PERUSTELUT 1. EHDOTUKSEN TAUSTA Perustelut ja tavoitteet Kaikilla kalastusmahdollisuudet vahvistavilla asetuksilla on rajoitettava kalakantojen hyödyntäminen yhteisen kalastuspolitiikan (YKP) yleisten tavoitteiden mukaisille tasoille. Elollisten vesiluonnonvarojen säilyttämisestä ja kestävästä hyödyntämisestä yhteisessä kalastuspolitiikassa 20 päivänä joulukuuta 2002 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 2371/2002 vahvistetaan tältä osin tavoitteet, joihin saalis- ja pyyntiponnistusrajoitusten vuosittaisilla ehdotuksilla pyritään. Näin pyritään varmistamaan, että unionin kalastus on ekologisesti, taloudellisesti ja yhteiskunnallisesti kestävällä pohjalla. Kalastusmahdollisuuksien vuotuisen vahvistamismenettelyn olennainen piirre on sen lyhytaikaisuus. Tämä johtuu lähinnä historiallisista syistä, jotka liittyvät tapaan, jolla yhteinen kalastuspolitiikka sääntelee merialueen ja siellä olevien kalavarojen jakamista unionin kansallisten laivastojen kesken. On tärkeää säilyttää YKP:n perustana menettely, jossa kyseinen unionin laajuinen sopimus uusitaan vuosittain. Tämä ei kuitenkaan estä ottamasta käyttöön pitkän aikavälin hoitoon perustuvia lähestymistapoja. Unioni on edistynyt tässä suhteessa hyvin, ja kaupallisesti tärkeimpiin kantoihin sovelletaan nykyisin monivuotisia hoitosuunnitelmia, joita vuotuisten TACien ja pyyntiponnistuksen enimmäistasojen on noudatettava. Soveltamisala Viime vuosina EU:n neuvosto on vuosittain päättänyt kalastusmahdollisuuksista, joita sovelletaan Atlantin ja Pohjanmeren kantoihin sekä kansainvälisiin kalastuksiin, joihin osallistuu unionin aluksia. Kyseessä on ollut säänneltyjen kantojen lukumääränä mitattuna tärkein kalastusmahdollisuuksia koskeva asetus muiden, erityisesti Itämeren, Mustanmeren ja syvänmeren kantojen kalastusmahdollisuudet vahvistavien asetusten (viimeksi mainittu annetaan joka toinen vuosi) ohella. Muutamia poikkeuksia lukuun ottamatta tieteelliset lausunnot kannoista, joista unioni päättää itsenäisesti, ovat kuitenkin saatavilla jo viimeistään heinäkuussa. Sen vuoksi on mahdollista laatia pelkästään niitä unionin kantoja koskeva ehdotus, joista neuvosto voi päästä poliittiseen yhteisymmärrykseen marraskuun istunnossaan. Virtaviivaistaakseen ja helpottaakseen kalastusmahdollisuuksia koskevien päätösten tekemistä komissio ilmaisi kalastusmahdollisuuksia koskevasta kuulemisesta antamassaan tiedonannossa (KOM(2011) 298 lopullinen) [1] aikomuksensa tehdä kaksi ehdotusta aiemmin esitetyn yhden ehdotuksen sijasta. Tämä ehdotus on näistä ensimmäinen. Se kattaa ne Atlantin ja Pohjanmeren kannat, joiden osalta unioni päättää itsenäisesti, kuinka paljon kantaa voidaan hyödyntää. Kalastusmahdollisuuksia, jotka perustuvat alueellisiin kalastuksenhoitojärjestöihin tai jotka hyväksytään neuvotteluissa Norjan tai muiden kolmansien maiden kanssa (jaetut kannat), käsitellään myöhemmin tänä vuonna, kun asianomaisten kansainvälisten neuvottelujen tulokset ovat saatavilla. Kahden ehdotuksen esittäminen aiemman yhden sijasta mahdollistaa siirtymisen kohti yksinkertaisempaa ja jäsennellympää lähestymistapaa, jossa päätökset tehdään lausuntojen perusteella ja mahdollisimman pian lausunnon esittämisen jälkeen. Itämeren kalastusmahdollisuuksista annetun asetuksen luomaa mallia seuraten hyväksymismenettelystä saadaan helpommin hallittava ja toimijat saavat aiemmin varmuuden siitä, millaista toimintaa ne voivat harjoittaa seuraavana vuonna. Kantojen tila Komissio on julkaissut kuutena vuonna tiedonannon, jossa tarkastellaan tilannetta, johon kalastusmahdollisuuksia koskevien ehdotusten on vastattava. Tämänvuotinen komission tiedonanto kalastusmahdollisuuksia koskevasta kuulemisesta sisältää joitakin hyviä uutisia, sillä eräiden kantojen tila on parantunut. Monista kalakannoista on kuitenkin jälleen annettu lausunto, jossa suositetaan saalistasoksi nollaa tai saaliiden rajoittamista mahdollisimman alhaiselle tasolle. Monet kannat ovat turvallisten biologisten rajojen alapuolella. YKP:n mukaisesti käyttöön otetuista säilyttämistoimenpiteistä huolimatta liian monet kannat kuuluvat tällaisiin haavoittuviin luokkiin ja liian harvojen kantojen tila on parantunut. Analyysi vahvistaa, että ylihyödynnettyihin kalakantoihin on tarpeen kohdistaa tehostettuja säilyttämistoimenpiteitä. Kansainvälisen merentutkimusneuvoston (ICES) ja tieteellis-teknis-taloudellisen kalastuskomitean (STECF) vuodeksi 2011 antamissa lausunnoissa korostetaan jälleen kerran monien unionin vesien kalavarojen heikkoa tilaa. Niissä todetaan kuitenkin, että eräiden tärkeiden kantojen, kuten Kelttienmeren turskan, koljan ja eteläisen merikrotin tilanne on parantunut. ICES laatii komission pyynnöstä lausunnon strategiasta, jolla pyritään saavuttamaan kestävän enimmäistuoton mukainen kalastuksenhoito vuonna 2015. Unioni sitoutui tähän tavoitteeseen hyväksyessään Johannesburgissa vuonna 2002 pidetyn kestävän kehityksen huippukokouksen päätelmät ja kyseisen huippukokouksen toimeenpanosuunnitelman. Ehdotettu kalastusmahdollisuuksia koskeva asetus noudattaa komissiolle kantojen tilan suhteen toimitettuja tieteellisiä lausuntoja, joiden perusteella määritellään monivuotisten hoitosuunnitelmien kanssa johdonmukaiset saalisrajoitukset. Tällaisten suunnitelmien piiriin kuulumattomien kantojen osalta ehdotetut TACit noudattavat tieteellisiä lausuntoja tiedonannossa KOM(2011) 298 lopullinen kuvaillulla tavalla. Tieteelliset lausunnot riippuvat ensisijaisesti käytettävissä olevista tiedoista. Ainoastaan sellaisia kantoja, joista on riittävästi luotettavaa tietoa, voidaan arvioida siten, että esitetään kokoarvioita ja ennuste siitä, miten kannat reagoivat erilaisiin hyödyntämisskenaarioihin (tätä sanotaan vaihtoehtoisia saalismääriä koskevaksi taulukoksi). Tällainen tilanne vallitsee kuitenkin ainoastaan eräiden säänneltyjen kantojen kohdalla. Muiden kantojen hoidossa on edelleen noudatettava ennalta varautumisen periaatetta. Lisäksi on ratkaisevan tärkeää työskennellä sen puolesta, että näistä kannoista saataisiin riittävät tiedot. Ehdotettujen toimenpiteiden on sen vuoksi oltava tiukkoja. Johdonmukaisuus suhteessa unionin muuhun politiikkaan ja muihin tavoitteisiin Ehdotetut toimenpiteet on suunniteltu yhteisen kalastuspolitiikan tavoitteiden ja sääntöjen mukaisesti, ja ne ovat yhdenmukaisia kestävää kehitystä koskevan unionin politiikan kanssa. 2. INTRESSITAHOJEN KUULEMISEN JA VAIKUTUSTEN ARVIOINNIN TULOKSET Intressitahojen kuuleminen (a) Kuulemismenettely, tärkeimmät kohderyhmät ja yleiskuvaus vastaajista Komissio on kuullut sidosryhmiä, erityisesti alueellisia neuvoa-antavia toimikuntia ja jäsenvaltioita, lähestymistavasta, jota se esitti kalastusmahdollisuuksia koskeviin eri ehdotuksiinsa, kalastusmahdollisuuksia koskevasta kuulemisesta annetun komission tiedonannon (KOM(2011) 298 lopullinen) avustuksella. Lisäksi komissio on noudattanut yhteisön kalastuksenhoitoa koskevan kuulemismenettelyn parantamisesta neuvostolle ja Euroopan parlamentille annetussa komission tiedonannossa (KOM(2006) 246 lopullinen) esitettyjä suuntaviivoja. Tässä tiedonannossa vahvistetaan ns. aikaistamismenettelyn periaatteet. Komissio laati aikaistamismenettelyn yhteydessä seuraavat kaksi kuulemisasiakirjaa tämän ehdotuksen kannalta merkityksellisistä kysymyksistä: – Jako kahteen osaan: kalastus- ja vesiviljelyalan komitealle osoitettu epävirallinen asiakirja kalastusmahdollisuuksia koskevan tärkeimmän asetuksen jakamisesta kahteen osaan vuonna 2012. – Liite II B: kalastus- ja vesiviljelyalan komitealle osoitettu epävirallinen asiakirja pyyntiponnistuksia tiettyjen etelänkummeliturskakantojen ja keisarihummerikantojen elvyttämisen yhteydessä koskevaan liitteeseen II B ehdotetusta tarkistuksesta. Nämä aikaistamismenettelyyn liittyvät asiakirjat toimitettiin jäsenvaltioille ja myös alueellisille neuvoa-antaville toimikunnille palautteen antamista varten. Komissio järjesti lisäksi 8. syyskuuta 2011 avoimen seminaarin (johon osallistui jäsenvaltioiden edustajia, Euroopan parlamentin jäseniä, kalastusalan asiantuntijoita sekä sidosryhmien, lehdistön ja suuren yleisön edustajia). Seminaarissa esiteltiin ja käsiteltiin tieteellisten lausuntojen tuloksia ja niiden keskeistä merkitystä. (b) Tiivistelmä vastauksista ja siitä, miten ne on otettu huomioon Aikaistamismenettelyssä keskitytään teknisiin näkökohtiin. Kalastusmahdollisuuksia koskevassa komission kuulemisessa saadut vastaukset puolestaan kuvastavat jäsenvaltioiden ja sidosryhmien näkemyksiä arviosta, jonka komissio on laatinut kalavarojen tilasta, ja siitä, miten voidaan varmistaa asianmukainen hoitoratkaisu. Jäsenvaltioista kolme toimitti vastauksensa avoimessa kuulemisessa. Neuvoa-antavista toimikunnista neljä toimitti kannanottonsa kuulemisasiakirjaan. Kunkin kuulemiseen vastanneen alueellisen neuvoa-antavan toimikunnan tekemät huomiot voidaan tiivistää seuraavasti: Lounaisten vesialueiden toimikunta – Lounaisten vesialueiden toimikunta tukee pidempiaikaisten hoitosuunnitelmien hyväksymistä. – On liian yksinkertaistettua ja joskus epäoikeudenmukaista vähentää 25 prosentilla niitä kantoja, joista tietoja on huonosti saatavilla. Tarvitaan tapauskohtaisempaa lähestymistapaa. – Tietojen puuttumisen syyt voivat olla rakenteelliset, ja sekä komission että jäsenvaltioiden olisi investoitava enemmän tieteelliseen tutkimukseen. Eritoten komission olisi kehitettävä menetelmät, joilla parannetaan tutkijoiden ja ammattilaisten välistä yhteistyötä tällä alalla. Luoteisten vesialueiden toimikunta – Luoteisten vesialueiden toimikunta kysyy, miten ja milloin lajien välinen vuorovaikutus voidaan ottaa huomioon kestävään enimmäistuottoon liittyvissä näkökohdissa. – Toimikunta kiistää kannanoton siitä, ettei olisi todisteita liikakapasiteetin huomattavasta vähennyksestä, sillä sen mielestä pyyntiponnistuksen tuntuvasta vähennyksestä on riittävät todisteet. – Toimikunta vastustaa 25 prosentin vähennyksiä tilanteissa, joissa tietoja on huonosti saatavilla, ja pitää parempana, että komissio ottaa kantojen kehityssuuntaukset huomioon ICESin lausunnon mukaisesti. Pelagisten kantojen toimikunta – Kalastusmahdollisuuksia koskeva uusi kuulemisasiakirja on liian yksinkertaistettu eikä siinä voida asianmukaisella tavalla paneutua niihin moniin kantoihin, joita siinä käsitellään. – Toimikunta on erityisesti huolissaan siitä seikasta, että yhtä ja samaa lähestymistapaa on sovellettu kaikkiin niihin kantoihin, joista tietoja on huonosti saatavilla. Pohjanmeren toimikunta – Pohjanmeren toimikunta piti komission tiedonantoa sävyltään liian kielteisenä. – Toimikunta varoitti, että se haluaa realistisen ja asteittaisen siirtymisen kestävään enimmäistuottoon eikä suoraa soveltamista vuonna 2012. – Alueellisten pitkäaikaisten hoitosuunnitelmien kehittämistä pidettiin parhaana vaihtoehtona Pohjanmeren eri kalastuksissa ottaen huomioon kalastusten sekakalastusluonteen. – Toimikunta vastusti 25 prosentin vähennyksiä kannoissa, joista tietoja on huonosti saatavilla, sillä näin rangaistaisiin kalastusalaa, vaikka arviointivastuu on ennen kaikkea jäsenvaltioilla. Tämä johtaisi myös poisheitettyjen määrien kasvuun. Komissio on ottanut kaikki edellä mainitut kannanotot huomioon ja yrittänyt sisällyttää ne ehdotukseen siinä määrin, kuin se on kalastusmahdollisuuksista annetun neuvoston asetuksen luonteen mukaista. Koska useissa kannanotoissa puollettiin tapauskohtaisempaa lähestymistapaa kantoihin, joista tietoja on huonosti saatavilla, komissio ei ole soveltanut 25 prosentin vähennystä kautta linjan vaan 15 tai 25 prosentin vähennyksiä riippuen useista tekijöistä, eritoten siitä, mitä tietoja on saatavilla kantojen kehityssuuntauksista ja sekakalastukseen liittyvistä näkökohdista. Asiantuntijatiedon käyttö Komission käyttämänä menettelynä oli kuulla kahta merkittävää organisaatiota/asiantuntijaa. Ne ovat ICES, joka on kansainvälinen riippumaton tieteellinen elin, ja STECF. ICESiltä saatu lausunto perustuu ICESin kanssa kehitettyyn lausuntojärjestelmään, jota käytetään ICESin asiakkaiden, kuten komission, esittämien pyyntöjen mukaisesti. STECF antaa lausuntonsa komissiolta saamansa toimeksiannon perusteella. Kaikki STECF:n raportit ovat saatavilla MARE-pääosaston internet-sivuilta sen jälkeen, kun komissio on ne virallisesti hyväksynyt. Kaikki ICESin raportit ovat saatavilla sen internet-sivuilta. (a) Tiivistelmä saaduista ja huomioon otetuista asiantuntijalausunnoista Unionin perimmäisenä tavoitteena on saavuttaa kalastuskuolevuudessa tasot, joiden ansiosta kantoja voidaan hyödyntää kestävän enimmäistuoton mukaisesti. On päätettävä, miten varmistetaan, että tämä kalastuskuolevuuden taso saavutetaan viimeistään vuonna 2015. Usein tämä merkitsee sitä, että kalastuskuolevuutta on vähennettävä, joten saaliita on näin ollen pienennettävä. On kuitenkin hoitotoimenpiteistä vastaavien vastuulla päättää, kuinka nopeasti tai miten asteittain nämä vähennykset on tehtävä. Tältä osin yksilöitiin kaksi perusvaihtoehtoa: a) saadaan kalastuskuolevuuden taso kestävän enimmäistuoton mukaiseksi mahdollisimman nopeasti (eli vuonna 2012) tai b) saavutetaan tämä taso vuonna 2015 (eli vähitellen neljän seuraavan vuoden aikana). ICES nimittää ensimmäistä skenaariota kestävän enimmäistuoton kehystä koskevaksi lausunnoksi ja toista skenaariota kestävään enimmäistuottoon siirtymistä koskevaksi lausunnoksi. Molemmille skenaarioille ja myös väliarvoille esitetään vaihtoehtoisia arvioita siitä, millaisia saalismääriä voidaan pyytää. ICES esittää kuitenkin kunkin kannan osalta, kumpaa skenaariota se pitää parempana. Tätä taustaa vasten tässä ehdotuksessa hyödynnetään kestävää enimmäistuottoa koskevaa lausuntoa, jos se on saatavilla, ehdottamalla TACeja, jotka vastaavat kalastuskuolevuuden vähentämistä siten, että kestävää enimmäistuottoa koskevassa tavoitteessa päästään puoliväliin vuonna 2012. Tiedonannossaan KOM(2011) 298 lopullinen komissio katsoo, että EU:n on saatava tuloksia aikaiseksi sitoumuksessaan saavuttaa kestävä enimmäistuotto vuonna 2015. Ehdotetaan, että tämä varmistettaisiin harjoittamalla tiukkaa lähestymistapaa ja saamalla kalastuskuolevuuden taso tavoitearvoonsa jo vuonna 2012. Ottaen kuulemistulokset huomioon komissio ehdottaa TACeja, jotka johtavat asteittaisempaan lähestymistapaan samalla, kun pysytään päättäväisinä sen suhteen, että tavoitteeseen päästään. Näillä perustein tässä ehdotuksessa on esitetty puoliväliin meneviä kalastuskuolevuuden leikkauksia. Kestävästä enimmäistuotosta on kuitenkin saatavilla lausunto ainoastaan pienestä osasta kantoja. Tässä ehdotuksessa säännellään 83 biologisen kannan kalastusmahdollisuuksia. Kuitenkin noin puolessa niistä ollaan arviointitasolla, joka on ainoastaan laadullinen, eikä kannan koosta ole arviota. Tämän vuoksi ei ole mahdollisiin kalastuskuolevuustavoitteisiin liittyviä määrällisiä vaihtoehtoisia arvioita saaliista. ICES pystyy joissakin tapauksissa esittämään eräitä indikaattoreita siitä, onko kannan koko kenties vakaa, kasvussa tai laskussa. Monesti lausuntoa ei kuitenkaan ole lainkaan, sillä tiedot puuttuvat. Kannattaa kuitenkin panna merkille, että on myös useita tapauksia, joissa ICES antaa tänä vuonna lausunnon ensimmäistä kertaa. Nämä ovat hyviä uutisia. Tämä merkitsee, että töitä tehdään sen puolesta, että tietoja, joiden perusteella lausunnot voidaan antaa, parannetaan ja että tietoja, jotka ovat jo saatavilla, hyödynnetään parhaalla mahdollisella tavalla. Määrälliset arviot vaativat suhteellisen pitkiä tietosarjoja. Tänä vuonna käynnistettyjä ponnisteluja onkin jatkettava, jotta hoitotoimenpiteille saadaan vankka pohja keskipitkällä aikavälillä. Syksyllä annetaan lausunto 13 kannasta (laajalle levinneet; hait ja rauskut), joten ehdotus on saatettava silloin ajan tasalle. Lausuntoja käytetään yhdeksän kannan osalta apuna toteutettaessa hoitosuunnitelmia tai pantaessa täytäntöön sovittuja pyyntiä koskevia valvontasääntöjä. Kantojen varsinaisista kehityssuuntauksista voidaan mainita seuraavat esimerkit: · Merikrotit etelässä (VIIIc): Kanta on kasvussa, ja kestävän enimmäistuoton tasolle lienee mahdollista päästä jo vuonna 2012, vaikka saaliit olisivat nykyistä suuremmat. · Kelttienmeren turska: Vuoden 2009 vuosiluokka onnistui erinomaisesti ja kannan koko on kasvanut tuntuvasti. · Kolja Skotlannin länsipuolella ja Kelttienmerellä: Läntisten vesien koljakantojen kehityksessä näkyy vuoden 2009 vahva vuosiluokka useiden epäsuotuisten vuosien jälkeen. Poisheittämiset ovat kuitenkin vakava ongelma tämän lajin osalta molemmilla alueilla ja Irlanninmerellä. · Kummeliturska pohjoisessa ja etelässä: Kantojen tila ovat edelleen suhteellisen hyvä, vaikka lausunnossa edelleen varoitetaan huolestuttavan korkeasta kalastuskuolevuudesta ja saaliiden mahdollisista virheilmoituksista. · Silli Kelttienmerellä: Tämänkin tärkeän kannan tila vaikuttaa edelleen hyvältä, joten saaliita voidaan kasvattaa vuonna 2012. Vähemmän positiivisesta kehityksestä voidaan antaa seuraavat esimerkit: · Meriantura Kelttienmerellä: Katsotaan, että kantaa kalastetaan kestävän enimmäistuoton tasolla, mutta sen koko on aiempaa arvioitua pienempi, sillä tutkijat ovat tänä vuonna tarkistaneet arvioitaan. Tämän vuoksi TACeja on pienennettävä, jotta kalastus säilyy kestävän enimmäistuoton tasolla. · Valkoturska (läntisten vesien eri kantoja): Vaikuttaa siltä, että 2009 oli hyvä vuosi valkolihaisille kaloille, kuten koljan ja Kelttienmeren turskan osalta on nähty. On merkkejä siitä, että myös valkoturska saattaa hyötyä mainitusta runsaasta vuodesta. Valkoturska ei ole kuitenkaan niin arvokas kuin kolme valkolihaista lajia, ja sen vuoksi se kärsii hyvin runsaista poisheittämisistä. Purkamistiedot eivät sen vuoksi ole hyvä perusta sen arvioimiseksi, kuinka kanta pärjää, eivätkä tutkijat pysty antamaan kunnollisia lausuntoja. Jollei toimita poisheittämisten lopettamiseksi, on selvää, että saatetaan hukata hyvä tilaisuus saada nämä kannat elpymään Skotlannin länsipuolelta Kelttienmerelle saakka. · Turska Skotlannin länsipuolella, Irlanninmerellä ja Kattegatissa: Tietoja on huonosti saatavilla, ja tämä tilanne haittaa edelleen näiden kantojen hoitoa. Kantojen elpymisestä ei ole merkkejä, vaikka TACeja on toistuvasti leikattu viime vuosina (-25 %). · Meriantura Englannin kanaalin itäosassa: Kanta ei ole koskaan ollut näin alhaisella tasolla. · Keisarihummeri: Tilanne TACeilla hallinnoitujen kantojen eri hoitoyksiköiden (toiminnallisten yksiköiden) välillä vaihtelee. Alueella VII ja Porcupinematalikolla ICES on havainnut merkkejä siitä, että vuodesta 2009 lähtien sovelletuista alueellisista ja kausiluonteisista toimenpiteistä saattaa olla apua uhanalaisen kannan suojelussa. Tämä kuitenkin merkitsee, että tarvitaan uusia toimia aiempina vuosina aiheutettujen tuhojen korjaamiseksi. Muissa alueen toiminnallisissa yksiköissä ja myös Skotlannin läntisten vesien pohjoisosissa näkyy merkkejä positiivisesta kehityksestä, mutta liian monista toiminnallisista yksiköistä tietoja on edelleen hyvin huonosti saatavilla. STECF vahvistaa ICESin antamat lausunnot ja on joissain tapauksissa täydentänyt niitä. (b) Asiantuntijalausuntojen julkistaminen Kaikki STECF:n raportit ovat saatavilla MARE-pääosaston internet-sivuilta sen jälkeen, kun komissio on ne virallisesti hyväksynyt. Kaikki ICESin raportit ovat saatavilla sen internet-sivuilta. Vaikutusten arviointi Kalastusmahdollisuuksista annettava asetus ei ole enää väline, joka antaa yksistään neuvostolle mahdollisuuden hyväksyä monimutkaisia toimenpidepaketteja. Asetuksen on lisäksi pitäydyttävä perussopimuksen 43 artiklan 3 kohdassa vahvistetuissa edellytyksissä. Näin ollen se soveltuu hyvin tuloshakuisuuteen perustuvaan lähestymistapaan. Jos politiikka toimii kokonaisuudessaan paremmin, vuotuiset kalastusmahdollisuudet paranevat. Tämä pitää sisällään erityisesti laivaston hallinnoinnin, rakenteellisen tuen, valvonnan ja täytäntöönpanon, markkinoiden sääntelyn ja hallinnointivälineiden integroinnin kattavaksi meripolitiikaksi. Kyseistä välinettä on kuitenkin edelleen tarpeen käyttää, jotta voidaan tehdä mukautukset, joita tarvitaan Euroopan pyynti- ja jalostusteollisuuden tarvitsemien kalavarojen säilyttämiseksi ja liian suuresta kalastuskuolevuudesta meriympäristölle aiheutuvien negatiivisten vaikutusten ehkäisemiseksi tai korjaamiseksi. Unioni on hyväksynyt joukon monivuotisia hoitosuunnitelmia taloudellisesti tärkeimmille kannoille, joita ovat esimerkiksi kummeliturska, turska ja kampelakalat. Tällaisille suunnitelmille on tehtävä vaikutusten arviointi ennen kuin ne voidaan hyväksyä. Kun suunnitelmat ovat voimassa, niissä määritellään TAC-tasot, jotka on vahvistettava tietyn vuoden osalta niiden pitkän aikavälin tavoitteiden saavuttamiseksi. Komission on tehtävä TAC-ehdotuksensa näiden suunnitelmien mukaisesti. Monet ehdotukseen sisältyvät tärkeät TACit ovat näin ollen seurausta erityisestä vaikutuksen arvioinnista, joka on tehty niiden perustana olevaa suunnitelmaa varten. Muiden kantojen osalta, ja huolimatta siitä, että monivuotiset suunnitelmat eivät ole niiden osalta voimassa, ehdotuksessa pyritään välttämään lyhyen aikavälin ratkaisuja ja suosimaan pitkän aikavälin kestävyyttä koskevia päätöksiä. Tämä edellyttää monissa tapauksissa kalastusmahdollisuuksien asteittaisempaa vähentämistä. Pitkän aikavälin lähestymistapana komissio soveltaa kantojen hoitoon politiikkaa, jolla edistetään siirtymistä kohti kestävää enimmäistuottoa. Tätä politiikkaa on analysoitu yksityiskohtaisesti ja siitä on tehty vaikutusten arviointi YKP:n uudistuksen yhteydessä. Uudistusprosessi materialisoitui 13. heinäkuuta 2011 esitettynä ehdotuspakettina. Tässä yhteydessä on erityisesti analysoitu sitä, kuinka tarkoituksenmukaista on pyrkiä hoitamaan kantoja kestävän enimmäistuoton mukaisesti keskipitkällä aikavälillä. Vaikutusten arvioinnista annetussa kertomuksessa (SEC(2011) 891) tämä tavoite katsottiin tarpeelliseksi edellytykseksi, jotta voitaisiin saavuttaa kestävyys ympäristön, talouden ja yhteiskunnallinen kysymysten osalta. Kestävyyden tavoitteleminen niin ympäristön, talouden kuin yhteiskunnallisten kysymysten kannalta on pitkällä aikavälillä yhtä tärkeää. Analyysi osoittaa, että kestävän enimmäistuoton saavuttaminen tavoitepäivään mennessä merkitsee lyhyellä aikavälillä taloudellisia ja yhteiskunnallisia kustannuksia. Kustannukset kuitenkin maksavat itsenä selkeästi takaisin pidemmällä aikavälillä. Analyysi kuitenkin myös selkeästi osoittaa, että on ehdottoman ja kiireellisen tärkeää parantaa tietopohjaa, jos YKP halutaan saada menestymään. Tietopohjaa on parannettava, kun kyseessä ovat niin ne tiedot, joita edellytetään tieteellisten lausuntojen antamiseksi kantojen tilasta, kuin ne tiedot, joita tarvitaan arvioimaan toiminnan taloudellisia ja yhteiskunnallisia näkökohtia ja vaikuttamaan niihin. Tämän analyysin perusteelta jo tässä ehdotuksessa pyritään siirtymään kohti oikeaa suuntaa soveltamalla täydentäviä ja johdonmukaisia lähestymistapoja. Ensinnäkin ehdotuksella määrätietoisesti pyritään kestävän enimmäistuoton tavoitteeseen, jos tähän vaadittu tieteellinen perusta on saatavilla. Näin tieteellisiä lausuntoja siis hyödynnetään parhaalla mahdollisella tavalla. Toiseksi, niiden kantojen osalta, joista tietoja ei ole saatavilla eikä kantoja siis voida hoitaa kestävän enimmäistuoton mukaisesti, ehdotuksessa omaksutaan tiukka lähestymistapa, joka perustuu ennalta varautumisen periaatteeseen. Jotta ennalta varautuvien toimenpiteiden tarvetta voitaisiin vähentää, lausuntojen epävarmuutta on vähennettävä. Tämä on mahdollista ainoastaan, jos asianomaiset kansalliset hallinnot ja sidosryhmät keräävät tarpeelliset tiedot ja toimittavat ne tutkijoille. 3. EHDOTUKSEEN LIITTYVÄT OIKEUDELLISET NÄKÖKOHDAT (a) Oikeusperusta Ehdotuksen oikeusperusta on Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 43 artiklan 3 kohta. Elollisten vesiluonnonvarojen kestävää hyödyntämistä koskevat unionin velvollisuudet perustuvat asetuksen (EY) N:o 2371/2002 2 artiklassa vahvistettuihin velvollisuuksiin. (b) Ehdotuksen pääsisältö Ehdotuksessa vahvistetaan unionin kalastuksiin sovellettavat saalis- ja pyyntiponnistusrajoitukset. Tavoitteena on saavuttaa YKP:n tavoitteet eli varmistaa, että kalastusta harjoitetaan ympäristön, talouden ja yhteiskunnallisten kysymysten kannalta kestävällä tasolla. (c) Soveltaminen Ehdotuksessa käsiteltyä alaa koskevat säännökset ovat voimassa 31. päivään joulukuuta 2012 asti, lukuun ottamatta eräitä pyyntirajoituksia koskevia säännöksiä, joita sovelletaan 31. päivään tammikuuta 2013 asti. (d) Toissijaisuusperiaate Ehdotus kuuluu perussopimuksen 3 artiklan 1 kohdan d alakohdassa tarkoitettuun Euroopan unionin yksinomaiseen toimivaltaan. Sen vuoksi toissijaisuusperiaatetta ei sovelleta. (e) Suhteellisuusperiaate Ehdotus on suhteellisuusperiaatteen mukainen seuraavasta syystä: yhteinen kalastuspolitiikka on yhteistä politiikkaa. Perussopimuksen 43 artiklan 3 kohdan mukaan neuvoston tehtävänä on hyväksyä kalastusmahdollisuuksien vahvistamista ja jakamista koskevat toimenpiteet. Ehdotetussa neuvoston asetuksessa jaetaan kalastusmahdollisuudet jäsenvaltioille. Asetuksen (EY) N:o 2371/2003 20 artiklan 3 kohdan mukaan jäsenvaltiot voivat puolestaan vapaasti jakaa mainitut mahdollisuudet parhaaksi katsomallaan tavalla eri alueiden tai toimijoiden kesken. Jäsenvaltioilla on täten laaja liikkumavara päättää, millaisen sosiaalisen/taloudellisen mallin ne valitsevat niille myönnettyjen kalastusmahdollisuuksien hyödyntämiseksi. Ehdotuksella ei ole uusia rahoitusvaikutuksia jäsenvaltioille. Neuvosto antaa tämän asetuksen vuosittain, ja sen täytäntöönpanemiseksi tarvittavat julkiset ja yksityiset resurssit ovat jo olemassa. (f) Sääntelytavan valinta Ehdotettu sääntelytapa: asetus. 4. TALOUSARVIOVAIKUTUKSET Ehdotuksella ei ole vaikutuksia unionin talousarvioon. 5. LISÄTIEDOT (g) Yksinkertaistaminen Ehdotuksella yksinkertaistetaan (unionin tai kansallisten) viranomaisten hallintomenettelyjä, erityisesti pyyntiponnistuksen hallinnointia koskevien vaatimusten osalta. (h) Uudelleentarkastelu-, tarkistus- tai raukeamislauseke Ehdotus koskee vuodeksi 2012 annettavaa vuotuista asetusta eikä sen vuoksi sisällä tarkistuslauseketta. (i) Ehdotuksen yksityiskohtaiset perustelut Tämä ehdotus rajoittuu kalastusmahdollisuuksien vahvistamiseen ja jakamiseen sekä kyseisten mahdollisuuksien käyttöön toiminnallisesti liittyvien edellytysten vahvistamiseen. Yhä useampien kantojen, kuten kummeliturskan, merianturan, punakampelan ja keisarihummerin, kalastusmahdollisuudet on vahvistettu asianomaisissa monivuotisissa suunnitelmissa esitettyjen sääntöjen perusteella. Niiden kantojen osalta, joille on ehdotettu uusia monivuotisia suunnitelmia (läntinen piikkimakrillikanta) sekä niiden kantojen osalta, joista neuvosto ja komissio antoivat joulukuussa 2009 kokoontuneessa neuvoston kokouksessa sitovan julkilausuman (Kelttienmeren silli ja Skotlannin länsipuoleisten vesien kolja), ehdotus noudattaa kyseisissä suunnitelmissa ja julkilausumassa vahvistettuja sääntöjä. Saadussa lausunnossa todetaan, etteivät Skotlannin länsipuolen, Irlanninmeren ja Kattegatin turskakannat vieläkään ole elpymässä. Kuten viime vuonna, komissio ehdottaa tiukempaa toimenpidettä kuin TACien oletusarvoinen alentaminen, joka perustuisi turskasuunnitelmassa [2] sellaisten kantojen osalta, joista tietoja on huonosti saatavilla, vahvistettuihin pyyntisääntöihin. Tämä perustuu turskasuunnitelman 10 artiklan 2 kohtaan, jota saatu lausunto huomioon ottaen sovelletaan tässä tilanteessa. Viimevuotisen, vuotta 2011 koskeneen ehdotuksen tapaan komissio ehdottaa TACiksi nollaa. Sivusaaliita sallitaan kuitenkin tietty prosenttimäärä kalastusmatkaa kohden eli 1,5 prosenttia. Tarkoituksena on sallia sellaisten sivusaaliiden, joita ei voida välttää ja jotka muuten olisi heitettävä pois, purkaminen aluksesta. Tämä prosenttimäärä vastaa odotettavissa olevien, väistämättömien sivusaaliiden realistista tasoa ottaen huomioon, että turskanpyynnissä käytetään useimmissa kalastuksissa valikoivia pyydyksiä. Turskankalastuksessa on vuodesta 2009 alkaen sovellettu kilowattipäiviin perustuvaa pyyntiponnistuksen hallinnointijärjestelmää, ja sen soveltamista jatketaan vuonna 2012. Englannin kanaalin länsiosan merianturaan, etelänkummeliturskaan ja keisarihummeriin sovelletaan vuonna 2012 edelleenkin hallinnointijärjestelmää, joka perustuu alustyypeittäin ja kirjatun kalastustoiminnan perusteella myönnettäviin merelläolopäiviin. Tämän asetusehdotuksen mukaan jäsenvaltiot voivat kuitenkin jatkossakin soveltaa myös kilowattipäiviin perustuvaa järjestelmää, jonka tavoitteena on kalastusmahdollisuuksien tehokkaampi käyttö ja säilyttämiskäytäntöjen edistäminen yhteisymmärryksessä kalastusalan kanssa. Etelänkummeliturskan ja keisarihummerin kalastukseen sovellettavien pyyntiponnistussääntöjen osalta ehdotuksessa rationalisoidaan järjestelmää, jota sovelletaan myönnettyjen merelläolopäivien osalta tehtäviin poikkeuksiin. Nykyisin pyyntiponnistusrajoituksista on vapautettu sellaiset alukset, jotka pyytävät enintään 5 tonnia kummeliturskaa tai 2,5 tonnia keisarihummeria. Alukset, joiden kummeliturskasaaliit ovat alle 3 prosenttia niiden kokonaissaaliista, on myös vapautettu. Aikaistamismenettelyn tulosten perusteella komissio ehdottaa, että viimeksi mainittua poikkeusedellytystä tarkistetaan, jotta siitä muodostuisi kannustin välttää kummeliturskaa. Ehdotuksen mukaan kalastusmatkakohtaisia kummeliturskasaaliita seurataan, ja jos alus pyytää kokonaissaaliistaan alle 3 prosenttia kummeliturskaa kalastusmatkalla, asianomainen jäsenvaltio voi päättää olla laskematta kyseisellä kalastusmatkalla merellä vietettyjä päiviä asetuksen liitteessä II B vahvistettuihin merelläolopäivien enimmäismääriin. Järjestelmällä kannustetaan toimijoita vähentämään kummeliturskan sivusaaliitaan, ja tällä tavoin autetaan vähentämään elpyvän kannan kalastuskuolevuutta. Tässä asetuksessa säädetään lisäksi nyt toista kertaa kalastusmahdollisuuksien vuotuisen vahvistamismenettelyn yhteydessä, että jäsenvaltiot voivat vahvistaa tietyt TACit itse, kunhan ne noudattavat velvoitetta toimia YKP:n tavoitteiden mukaisesti. 2011/0255 (NLE) Ehdotus NEUVOSTON ASETUS unionin alusten käytettävissä olevien, kansainvälisten neuvottelujen tai sopimusten soveltamisalaan kuulumattomien tiettyjen kalakantojen ja kalakantaryhmien kalastusmahdollisuuksien vahvistamisesta vuodeksi 2012 EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 43 artiklan 3 kohdan, ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen, sekä katsoo seuraavaa: (1) Perussopimuksen 43 artiklan 3 kohdan mukaan neuvosto hyväksyy komission ehdotuksesta kalastusmahdollisuuksien vahvistamiseen ja jakamiseen liittyviä toimenpiteitä. (2) Elollisten vesiluonnonvarojen säilyttämisestä ja kestävästä hyödyntämisestä yhteisessä kalastuspolitiikassa 20 päivänä joulukuuta 2002 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 2371/2002 [3] vaaditaan vahvistamaan toimenpiteitä, jotka koskevat vesialueille pääsyä ja vesiluonnonvarojen käyttöoikeutta sekä kestävän kalastustoiminnan harjoittamista, ottaen huomioon käytettävissä olevat tieteelliset, tekniset ja taloudelliset lausunnot sekä erityisesti tieteellis-teknis-taloudellisen kalastuskomitean (STECF) laatimat kertomukset. (3) Neuvoston tehtävänä on hyväksyä kutakin kalastusta tai kalastusryhmää koskevien kalastusmahdollisuuksien vahvistamiseen ja jakamiseen liittyviä toimenpiteitä sekä tarvittaessa eräitä niihin toiminnallisesti liittyviä edellytyksiä. Kalastusmahdollisuudet olisi jaettava jäsenvaltioiden kesken siten, että varmistetaan kunkin jäsenvaltion kalastustoiminnan suhteellinen vakaus kunkin kannan tai kalastuksen osalta ja ottaen asianmukaisesti huomioon asetuksessa (EY) N:o 2371/2002 vahvistetut yhteisen kalastuspolitiikan tavoitteet. (4) Asetuksen soveltamisalan osalta komissio totesi kalastusmahdollisuuksia koskevasta kuulemisesta hiljattain antamassaan tiedonannossa [4] jakavansa tärkeimmän kalastusmahdollisuuksista annettavan vuotuisen asetuksen vuonna 2012 kahdeksi välineeksi. Tämä asiakirja on näistä kahdesta asetuksesta ensimmäinen. Unioni päättää itsenäisesti kaikista tässä asetuksessa säänneltyjen kantojen TACeista, ja ainoastaan unionin alukset voivat kalastaa niitä. (5) Kun johonkin kantaan liittyvä suurin sallittu saalis (TAC) myönnetään ainoastaan yhdelle jäsenvaltiolle, kyseinen jäsenvaltio on aiheellista valtuuttaa perussopimuksen 2 artiklan 1 kohdan mukaisesti määrittelemään kyseisen TACin taso. Olisi annettava säännöksiä, joilla varmistetaan, että kyseinen jäsenvaltio toimii TACin tasoa vahvistaessaan tavalla, joka on täysin yhdenmukainen yhteisen kalastuspolitiikan periaatteiden ja sääntöjen kanssa, ja että se varmistaa, että asianomaista kantaa hyödynnetään tasoilla, jotka tuottavat todennäköisimmin kestävän enimmäistuoton vuodesta 2015 alkaen, muun muassa toteuttamalla tarvittavat toimenpiteet asiaan liittyvien tietojen keräämiseksi, asianomaisen kannan arvioimiseksi ja sen kestävän enimmäistuoton mukaisten tasojen määrittelemiseksi. (6) Tietyt TACit antavat jäsenvaltioille mahdollisuuden myöntää aluksille lisäkalastusmahdollisuuksia, jos ne osallistuvat kaikki kalastustiedot kirjaavaan koekalastukseen. Koekalastuksen tarkoituksena on testata saaliskiintiöjärjestelmää, jotta voitaisiin välttää poisheittämisiä ja niiden mukanaan tuomaa muuten käytettävissä olevien kalavarojen tuhlausta. Kalavarojen valvomaton poisheittäminen uhkaa niiden pitkän aikavälin kestävyyttä julkisena hyödykkeenä ja siten yhteisen kalastuspolitiikan tavoitteita. Saaliskiintiöjärjestelmät tarjoavat sitä vastoin jo sinällään kalastajille kannustimen optimoida saaliin valikoiminen toimissaan. Jotta poisheittämisiä voitaisiin hallinnoida järkevästi, kaikki kalastustiedot kirjaavan kalastuksen on katettava pikemminkin kaikki toiminnot merellä kuin purkamiset satamassa. Jäsenvaltioiden edellytyksiin myöntää tällaisia lisäkalastusmahdollisuuksia on sen vuoksi sisällyttävä velvoite varmistaa sensorijärjestelmään yhdistettyjen valvontakameroiden käyttö. Tämän ansiosta voidaan yksityiskohtaisesti kirjata kaikki aluksella pidetyt ja poisheitetyt saaliin osat. Aluksella reaaliaikaisesti työskenteleviin tarkkailijoihin perustuva järjestelmä olisi tehottomampi, kalliimpi ja epäluotettavampi. Näin ollen valvontakameroiden käyttö on ennakkoedellytys poisheittämisten vähennysjärjestelmien, kuten kaikki kalastustiedot kirjaavan kalastuksen, toteuttamiseksi edellyttäen, että yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 24 päivänä lokakuuta 1995 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 95/46/EY [5] vaatimuksia noudatetaan. (7) TACit olisi vahvistettava saatavilla olevien tieteellisten lausuntojen perusteella, ottaen huomioon biologiset ja sosioekonomiset näkökohdat ja varmistaen eri kalastussektorien välinen oikeudenmukainen kohtelu, sekä niiden kannanottojen nojalla, jotka on tuotu esiin sidosryhmien kuulemisissa, erityisesti neuvoa-antavan kalatalous- ja vesiviljelykomitean ja asianomaisten alueellisten neuvoa-antavien toimikuntien kanssa järjestetyissä kokouksissa. (8) Erityisten monivuotisten suunnitelmien piiriin kuuluvien kantojen TACit olisi vahvistettava mainituissa suunnitelmissa vahvistettujen sääntöjen mukaisesti. Näin ollen olisi vahvistettava kummeliturskan, keisarihummerin, Biskajanlahden ja läntisen Englannin kanaalin merianturan, Skotlannin läntisten vesien sillin sekä Kattegatin, Skotlannin läntisten vesien ja Irlanninmeren turskan kantojen TACit seuraavissa säädöksissä vahvistettujen sääntöjen mukaisesti: neuvoston asetus (EY) N:o 811/2004 [6], annettu 21 päivänä huhtikuuta 2004, pohjoisen kummeliturskakannan elvytystoimenpiteistä, neuvoston asetus (EY) N:o 2166/2005, annettu 20 päivänä joulukuuta 2005, etelänkummeliturska- ja keisarihummerikantojen elvytystoimenpiteistä Cantabrian merellä ja Iberian niemimaan länsipuolella [7], neuvoston asetus (EY) N:o 388/2006 [8], annettu 23 päivänä helmikuuta 2006, monivuotisen suunnitelman vahvistamisesta kielikampelakannan kestäväksi hyödyntämiseksi Biskajanlahdella, neuvoston asetus (EY) N:o 509/2007 [9], annettu 7 päivänä toukokuuta 2007, monivuotisen suunnitelman vahvistamisesta kielikampelakannan kestäväksi hyödyntämiseksi Englannin kanaalin länsiosassa, neuvoston asetus (EY) N:o 1300/2008 [10], annettu 18 päivänä joulukuuta 2008, Skotlannin länsipuolisen alueen sillikannan ja mainittua kalakantaa hyödyntävien kalastusten monivuotisesta suunnitelmasta ja neuvoston asetus (EY) N:o 1342/2008 [11], annettu 18 päivänä joulukuuta 2008, turskakantoja ja turskakantoja hyödyntävää kalastustoimintaa koskevan pitkän aikavälin suunnitelman vahvistamisesta. (9) Skotlannin länsipuolen, Irlanninmeren ja Kattegatin turskakantoja koskevassa tieteellisessä lausunnossa todetaan, etteivät kannat vieläkään ole toipumassa. Turskasuunnitelman [12] 10 artiklan 2 kohdan perusteella olisi sovellettava tiukempaa TAC-tasoa kuin TACien oletusarvoinen alentaminen, joka perustuu turskasuunnitelmassa sellaisten kantojen osalta, joista tietoja on huonosti saatavilla, vahvistettuihin pyyntisääntöihin. (10) Jos kannoista ei ole tarpeeksi tai luotettavia tietoja kokoarvioiden tekemiseksi, kantojen hoitotoimenpiteissä ja TAC-tasoissa olisi noudatettava ennalta varautumisen periaatetta, sellaisena kuin se määritellään ennalta varautumisen periaatteesta annetussa komission tiedonannossa [13], ja lähestymistapaa, joka vahvistetaan kalastusmahdollisuuksia koskevasta kuulemisesta annetussa komission tiedonannossa, samalla kun otetaan huomioon kantakohtaiset tekijät, erityisesti saatavilla olevat tiedot kantojen kehittymissuuntauksista ja sekakalastukseen liittyvät näkökohdat. (11) TACien ja kiintiöiden vuosittaiseen hallinnoimiseen liittyvien lisäedellytysten käyttöönottamisesta 6 päivänä toukokuuta 1996 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 847/96 [14] 2 artiklan mukaisesti olisi määriteltävä kannat, joihin sovelletaan mainitussa asetuksessa tarkoitettuja eri toimenpiteitä. (12) Tiettyjen lajien, kuten tiettyjen hailajien osalta, jopa rajoitettu kalastustoiminta voisi vaarantaa vakavasti niiden säilymisen. Tällaisten lajien kalastusmahdollisuuksia olisi sen vuoksi rajoitettava täysimääräisesti asettamalla yleinen kielto pyytää näitä lajeja. (13) Keisarihummeria saadaan saaliiksi pohjakalojen sekakalastuksessa yhdessä monien muiden lajien kanssa. Keisarihummerin saaliita on kiireellisen säilyttämistarpeen johdosta vähennettävä mahdollisimman paljon Porcupinematalikkona tunnetulla Irlannin länsipuolisella alueella. Sen vuoksi on aiheellista rajoittaa tämän alueen kalastusmahdollisuudet pelkästään sellaisten pelagisten lajien pyyntiin, joiden kanssa saaliiksi ei saada keisarihummeria. (14) On tarpeen vahvistaa vuoden 2012 pyyntiponnistuksen enimmäismäärät asetuksen (EY) N:o 2166/2005 8 artiklan, asetuksen (EY) N:o 509/2007 5 artiklan ja asetuksen (EY) N:o 1342/2008 11 ja 12 artiklan mukaisesti samalla kun otetaan huomioon tiettyjen alusryhmien sulkemisesta asetuksen (EY) N:o 1342/2008 III luvussa säädetyn pyyntiponnistusjärjestelmän ulkopuolelle 27 päivänä heinäkuuta 2009 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 754/2009 [15]. (15) Tässä asetuksessa vahvistettujen, unionin alusten käytettävissä olevien kalastusmahdollisuuksien käyttöön sovelletaan yhteisön valvontajärjestelmästä, jonka tarkoituksena on varmistaa yhteisen kalastuspolitiikan sääntöjen noudattaminen, 20 päivänä marraskuuta 2009 annettua neuvoston asetusta (EY) N:o 1224/2009 [16] ja erityisesti mainitun asetuksen 33 artiklaa, joka koskee saaliiden ja pyyntiponnistuksen kirjaamista, ja 34 artiklaa, joka koskee tietojen ilmoittamista kalastusmahdollisuuksien käyttämisestä loppuun. Sen vuoksi on tarpeen täsmentää koodit, joita jäsenvaltioiden on käytettävä lähettäessään komissiolle tietoja tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvien kantojen puretuista saaliista. (16) Kalastustoimien keskeytyksen välttämiseksi ja unionin kalastajien toimeentulon turvaamiseksi tätä asetusta olisi sovellettava 1 päivästä tammikuuta 2012 lukuun ottamatta pyyntiponnistusrajoituksia koskevia säännöksiä, joita olisi sovellettava 1 päivästä helmikuuta 2012. Asian kiireellisyyden vuoksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan välittömästi sen jälkeen, kun se on julkaistu. (17) Kalastusmahdollisuuksia käytettäessä olisi kaikilta osin noudatettava sovellettavaa unionin lainsäädäntöä, ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN: I OSASTO SOVELTAMISALA JA MÄÄRITELMÄT 1 artikla Kohde (1) Tässä asetuksessa vahvistetaan unionin alusten käytettävissä olevien, kansainvälisten neuvottelujen tai sopimusten soveltamisalaan kuulumattomien tiettyjen kalakantojen ja kalakantaryhmien kalastusmahdollisuudet. (2) Edellä 1 kohdassa tarkoitettuihin kalastusmahdollisuuksiin kuuluvat seuraavat: a) vuoden 2012 saalisrajoitukset; ja b) pyyntiponnistusrajoitukset 1 päivän helmikuuta 2012 ja 31 päivän tammikuuta 2013 välisellä ajalla. 2 artikla Soveltamisala Tätä asetusta sovelletaan unionin aluksiin. 3 artikla Määritelmät Tässä asetuksessa tarkoitetaan a) ’unionin aluksella’ jonkin jäsenvaltion lipun alla purjehtivaa ja unionissa rekisteröityä kalastusalusta; b) ’unionin vesillä’ jäsenvaltioiden suvereniteettiin tai lainkäyttövaltaan kuuluvia vesialueita, lukuun ottamatta perussopimuksen liitteessä II mainittujen alueiden lähivesiä; c) ’suurimmalla sallitulla saaliilla’ (TAC) määrää, joka voidaan pyytää ja purkaa kustakin kalakannasta vuosittain; d) ’kiintiöllä’ unionille tai jäsenvaltiolle myönnettyä osuutta; e) ’kansainvälisillä vesialueilla’ vesiä, jotka eivät kuulu minkään valtion suvereniteettiin tai lainkäyttövaltaan; f) ’silmäkoolla’ asetuksen (EY) N:o 517/2008 mukaisesti määritettyä kalaverkkojen silmäkokoa; g) ’unionin kalastusalusrekisterillä’ rekisteriä, jonka komissio on perustanut asetuksen (EY) N:o 2371/2002 15 artiklan 3 kohdan mukaisesti; h) ’kalastuspäiväkirjalla’ asetuksen (EY) N:o 1224/2009 14 artiklassa tarkoitettua päiväkirjaa. 4 artikla Kalastusalueet Tässä asetuksessa sovelletaan seuraavia alueiden määritelmiä: a) ICESin (kansainvälinen merentutkimusneuvosto) alueet siten kuin ne määritellään Koillis-Atlantilla kalastavien jäsenvaltioiden nimellissaaliiden määriä koskevien tilastojen toimittamisesta 11 päivänä maaliskuuta 2009 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 218/2009; b) ’Skagerrak’ tarkoittaa aluetta, joka rajoittuu lännessä linjaan Hanstholmin majakasta Lindesnesin majakkaan ja etelässä linjaan Skagenin majakasta Tistlarnan majakkaan, sekä linjaan tästä pisteestä lähimpään pisteeseen Ruotsin rannikolla; c) ’Kattegat’ tarkoittaa aluetta, joka rajoittuu pohjoisessa linjaan Skagenin majakasta Tistlarnan majakkaan ja tästä pisteestä lähimpään pisteeseen Ruotsin rannikolla, sekä etelässä linjoihin Hasenørestä Gniben Spidsiin, Korshagesta Spodsbjergiin ja Gilbjerg Hovedista Kulleniin; d) ’alue VII (Porcupinematalikko – Yksikkö 16)’ tarkoittaa aluetta, joka jää seuraavien peräkkäisten pisteiden kautta kulkevien loksodromien sisäpuolelle: – 53° 30' N 15° 00' W, – 53° 30' N 11° 00' W, – 51° 30' N 11° 00' W, – 51° 30' N 13° 00' W, – 51° 00' N 13° 00' W, – 51° 00' N 15° 00' W, – 53° 30' N 15° 00' W; e) ’Cádizinlahti’ tarkoittaa pituuspiirin 7º 23' 48″ W itäpuolella sijaitsevaa osaa ICES-alueesta IXa; f) CECAF:n (Itäisen Keski-Atlantin kalastuskomitea) alueet siten kuin ne määritellään muualla kuin Pohjois-Atlantilla kalastavien jäsenvaltioiden nimellissaaliiden määriä koskevien tilastojen toimittamisesta 11 päivänä maaliskuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 216/2009 [17] liitteessä I. II OSASTO KALASTUSMAHDOLLISUUDET 5 artikla TACit ja niiden jakaminen Unionin alusten TACit unionin vesillä tai tietyillä unionin ulkopuolisilla vesillä ja näiden TACien jakaminen jäsenvaltioiden kesken sekä tapauksen mukaan niihin toiminnallisesti liittyvät edellytykset vahvistetaan liitteessä I. 6 artikla Tiettyjä TACeja koskevat erityiset säännökset 1. Asianomaisten jäsenvaltioiden on määriteltävä tiettyjen kalakantojen TACit. Kyseiset kannat yksilöidään liitteessä I. 2. Jäsenvaltioiden määrittämien TACien on a) oltava johdonmukaiset yhteisen kalastuspolitiikan periaatteiden ja sääntöjen, erityisesti kalakannan kestävän hyödyntämisen periaatteen, kanssa; ja b) johdettava todennäköisimmin kannan hyödyntämiseen kestävän enimmäistuoton mukaisesti vuodesta 2015 alkaen. 3. Kunkin asianomaisen jäsenvaltion on viimeistään 28 päivänä helmikuuta 2012 esitettävä komissiolle seuraavat tiedot: a) hyväksytyt TACit; b) jäsenvaltion keräämät ja arvioimat tiedot, joihin TACit perustuvat; ja c) yksityiskohtaiset tiedot siitä, miten hyväksytyt TACit noudattavat 2 kohtaa. 7 artikla Lisäkalastusmahdollisuuksien jakaminen aluksille, jotka osallistuvat kaikki kalastustiedot kirjaavaan koekalastukseen 1. Jäsenvaltiot voivat myöntää aluksille tiettyjen kantojen lisäkalastusmahdollisuuksia, jos alukset osallistuvat kaikki kalastustiedot kirjaavaan koekalastukseen. Kyseiset kannat yksilöidään liitteessä I. Lisäkalastusmahdollisuudet eivät voi ylittää liitteessä I vahvistettua kokonaismäärää prosentuaalisena osuutena kyseiselle jäsenvaltiolle jaetusta kiintiöstä. 2. Edellä 1 kohdassa tarkoitetut lisäkalastusmahdollisuudet voidaan myöntää ainoastaan seuraavien edellytysten mukaisesti: a) alukset hyödyntävät sensorijärjestelmään yhdistettyjä valvontakameroita, jotta kaikki kalastus- ja jalostustoimet aluksella voidaan nauhoittaa; b) alukselle myönnetyt lisäkalastusmahdollisuudet eivät saa ylittää 75 prosenttia poisheitetyistä määristä, joita kyseisen alustyypin osalta arvioidaan aiheutuvan, ja joka tapauksessa ne saavat aiheuttaa enintään 30 prosentin lisäyksen alukselle jaettuun perusmäärään; ja c) kaikki lisäkalastusmahdollisuuksien alukselle tuomat saaliit on luettava alukselle jaettuun kokonaismäärään. Sikäli kuin a alakohdan mukaisesti tehdyt nauhoitukset merkitsevät yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 24 päivänä lokakuuta 1995 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 95/46/EY [18] tarkoitettua henkilötietojen käsittelyä, mainittua direktiiviä sovelletaan tällaisten tietojen käsittelyyn. 3. Jos jäsenvaltio havaitsee, että kaikki kalastustiedot kirjaavaan koekalastukseen osallistuva alus jättää täyttämättä 2 kohdassa säädetyt edellytykset, sen on viipymättä peruutettava kyseiselle alukselle jaetut lisäkalastusmahdollisuudet ja kiellettävä sen osallistuminen koekalastukseen loppuvuodeksi 2012. 4. Jäsenvaltioiden on ennen lisäkalastusmahdollisuuksien myöntämistä esitettävä komissiolle seuraavat tiedot: a) luettelo aluksista, jotka osallistuvat kaikki kalastustiedot kirjaavaan koekalastukseen; b) erittely aluksille asennetuista sähköistä etävalvontalaitteista; c) koekalastukseen osallistuvien alusten käyttämien pyydysten kapasiteetti, tyyppi ja erittely; d) arvioidut poisheitettävät saaliit kunkin koekalastukseen osallistuvan alustyypin osalta; ja e) koekalastukseen osallistuvien alusten kyseisestä kannasta, johon sovelletaan asiaankuuluvaa TACia, vuonna 2011 pyytämät saalismäärät. 5. Komissio voi pyytää, että tieteellinen neuvoa-antava elin arvioi uudelleen 2 kohdan b alakohdassa mainitun alusten arvioidun poisheitettävien saaliiden määrän. Jos arvioinnille ei saada vahvistusta, asianomainen jäsenvaltio ei saa myöntää lisämahdollisuuksia kyseisille aluksille, tai jos se on jo ne myöntänyt, sen on peruutettava ne. 8 artikla Saaliiden ja sivusaaliiden aluksesta purkamista koskevat edellytykset Aluksella ei saa pitää eikä aluksesta saa purkaa sellaisiin kantoihin kuuluvia kaloja, joille on vahvistettu TACit, paitsi jos a) saaliit on pyydetty sellaisen jäsenvaltion aluksilla, jolla on kiintiö, eikä tämä kiintiö ole täyttynyt; tai b) saaliit ovat osa unionin kiintiötä, jota ei ole jaettu jäsenvaltioiden kesken kiintiöiksi, eikä tämä unionin kiintiö ole täyttynyt. 9 artikla Pyyntiponnistusrajoitukset Pyyntiponnistuksia koskevia toimenpiteitä sovelletaan 1 päivästä helmikuuta 2012 31 päivään tammikuuta 2013 seuraavasti: a) Turskakantojen hoidossa Kattegatissa, ICES-alueilla VIIa ja VIa sekä unionin vesillä ICES-alueella Vb sovelletaan liitettä II A. b) ICES-alueiden VIIIc ja IXa, Cádizinlahtea lukuun ottamatta, kummeliturskan ja keisarihummerin elvyttämisessä sovelletaan liitettä II B. c) ICES-alueen VIIe merianturakannan hoidossa sovelletaan liitettä II C. 10 artikla Kalastusmahdollisuuksien jakamista koskevat erityiset säännökset 1. Tässä asetuksessa vahvistettu kalastusmahdollisuuksien jakaminen jäsenvaltioiden kesken ei rajoita seuraavien soveltamista: a) asetuksen (EY) N:o 2371/2002 20 artiklan 5 kohdan mukaisesti tehtävät vaihdot; b) asetuksen (EY) N:o 1224/2009 37 artiklan tai asetuksen (EY) N:o 1006/2008 10 artiklan 4 kohdan mukaisesti tehtävät kalastusmahdollisuuksien uudelleen jakamiset; c) asetuksen (EY) N:o 847/96 3 artiklan nojalla sallittavat saaliiden lisäpurkamiset; d) asetuksen (EY) N:o 847/96 4 artiklan mukaisesti pidätettävät määrät; e) asetuksen (EY) N:o 1224/2009 37, 105, 106 ja 107 artiklan mukaisesti tehtävät vähennykset. 2. Asetuksen (EY) N:o 847/96 3 artiklaa on sovellettava kantoihin, joihin sovelletaan varo-TACia, ja mainitun asetuksen 3 artiklan 2 ja 3 kohtaa sekä 4 artiklaa on sovellettava kantoihin, joihin sovelletaan analyyttistä TACia, jollei tämän asetuksen liitteessä I toisin säädetä. 11 artikla Kalastuskieltokausi 1. On kiellettyä kalastaa tai säilyttää aluksella Porcupinematalikolla 1 päivästä toukokuuta 31 päivään heinäkuuta 2012 seuraavia lajeja: turska, lasikampelat, merikrotti, kolja, valkoturska, kummeliturska, keisarihummeri, punakampela, lyyraturska, rauskut, meriantura ja piikkihai. 2. Tämän artiklan soveltamiseksi Porcupinematalikolla tarkoitetaan aluetta, joka jää seuraavien peräkkäisten pisteiden kautta kulkevien loksodromien sisäpuolelle: 3. Edellä olevasta 1 kohdasta poiketen kulku Porcupinematalikon kautta niin, että aluksella on kyseisessä kohdassa tarkoitettua lajia, on sallittua asetuksen (EY) N:o 1224/2009 50 artiklan 3, 4 ja 5 kohdan mukaisesti. 12 artikla Rauhoitetut lajit 1. Kielletään unionin kalastusaluksia pyytämästä, pitämästä aluksella, jälleenlaivaamasta ja purkamasta seuraavia lajeja: a) jättiläishai (Cetorhinus maximus) ja valkohai (Carcharodon carcharias) unionin vesillä ja unionin ulkopuolisilla vesillä; b) sillihai (Lamna nasus) kansainvälisillä vesillä; c) merienkeli (Squatina squatina) unionin vesillä; d) silorausku (Dipturus batis) ICES-alueella IIa sekä ICES-suuralueilla III, IV, VI, VII, VIII, IX ja X sijaitsevilla unionin vesillä; e) aaltorausku (Raja undulata) ja pullonokkarausku (Rostroraja alba) ICES-suuralueilla VI, VII, VIII, IX ja X sijaitsevilla unionin vesillä; f) kitararauskut (Rhinobatidae) ICES-suuralueilla I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X ja XII sijaitsevilla unionin vesillä. 2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettuja lajeja ei saa vahingoittaa, jos ne saadaan sattumalta saaliiksi. Yksilöt on päästettävä heti takaisin mereen. 13 artikla Tietojen siirtäminen Kun jäsenvaltiot lähettävät komissiolle pyydettyjen kantojen purettujen saaliiden määriin liittyviä tietoja asetuksen (EY) N:o 1224/2009 33 ja 34 artiklan mukaisesti, niiden on käytettävä tämän asetuksen liitteessä I säädettyjä kantojen koodeja. III OSASTO LOPPUSÄÄNNÖKSET 14 artikla Voimaantulo ja soveltaminen Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2012. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä Neuvoston puolesta Puheenjohtaja LIITELUETTELO · LIITE I: Unionin aluksiin sovellettavat TACit alueilla, joilla on TACeja, lajeittain ja alueittain (tonneina elopainoa, jollei toisin mainita). – A osa: Yleiset säännökset – B osa: Kattegat, ICES-suuralueet I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII ja XIV, CECAF-alueella sijaitsevat unionin vedet sekä Ranskan Guyanan vedet · LIITE II A: Alusten pyyntiponnistukset Kattegatin, ICES-alueiden VIIa ja VIa sekä ICES-alueella Vb sijaitsevien unionin vesien turskakantojen hoidon yhteydessä · LIITE II B: Alusten pyyntiponnistukset tiettyjen etelänkummeliturskakantojen ja keisarihummerikantojen elvyttämisen yhteydessä ICES-alueilla VIIIc ja IXa Cádizinlahtea lukuun ottamatta · LIITE II C: Alusten pyyntiponnistukset Englannin kanaalin länsiosan merianturakannan hoidon yhteydessä ICES-alueella VIIe LIITE I UNIONIN ALUKSIIN SOVELLETTAVAT TACIT ALUEILLA, JOILLA ON TACEJA, LAJEITTAIN JA ALUEITTAIN TONNEINA ELOPAINOA, JOLLEI TOISIN MAINITA A OSA YLEISET SÄÄNNÖKSET Tämän liitteen B osassa olevissa taulukoissa vahvistetaan TACit ja kiintiöt (tonneina elopainoa, jollei toisin mainita) kannoittain sekä tarvittaessa niihin toiminnallisesti liittyvät edellytykset. Kaikkiin tässä liitteessä vahvistettuihin kalastusmahdollisuuksiin sovelletaan asetuksessa (EY) N:o 1224/2009 ja erityisesti sen 33 ja 34 artiklassa vahvistettuja sääntöjä. Viittaukset kalastusalueisiin ovat viittauksia ICES-alueisiin, jollei toisin mainita. Kunkin alueen kalakannat luetellaan lajin tieteellisen nimen mukaisessa aakkosjärjestyksessä. Seuraavassa esitetään tämän asetuksen soveltamiseksi tieteellisten nimien ja yleiskielisten nimien vastaavuustaulukko: Tieteellinen nimi | Kolmikirjaiminen koodi | Yleisnimi | Amblyraja radiata | RJR | Kynsirausku | Ammodytes spp. | SAN | Tuulenkalat | Argentina silus | ARU | Kultakuore | Beryx spp. | ALF | Limapäät | Brosme brosme | USK | Keila | Caproidae | BOR | Karjukala | Centrophorus squamosus | GUQ | Suomupistinhai | Centroscymnus coelolepis | CYO | Ruskosusihai | Chaceon maritae | CGE | Syvänmerenpunataskurapu | Champsocephalus gunnari | ANI | Makrillijääkala | Chionoecetes spp. | PCR | Lumitaskuravut | Clupea harengus | HER | Silli ja silakka | Coryphaenoides rupestris | RNG | Lestikala | Dalatias licha | SCK | Leijahai | Deania calcea | DCA | Lattahai | Dipturus batis | RJB | Silorausku | Dissostichus eleginoides | TOP | Patagonianhammasjääahven | Engraulis encrasicolus | ANE | Sardelli | Etmopterus princeps | ETR | Isovalohai | Etmopterus pusillus | ETP | Pehmovalohai | Euphausia superba | KRI | Etelänkrilli | Gadus morhua | COD | Turska | Galeorhinus galeus | GAG | Harmaakoirahai | Glyptocephalus cynoglossus | WIT | Mustaeväkampela | Hippoglossoides platessoides | PLA | Liejukampela | Hippoglossus hippoglossus | HAL | Ruijanpallas | Hoplostethus atlanticus | ORY | Keltaroussi | Illex illecebrosus | SQI | Pohjankalmari | Lamna nasus | POR | Sillihai | Lepidonotothen squamifrons | NOS | Harmaajääahven | Lepidorhombus spp. | LEZ | Lasikampelat | Leucoraja circularis | RJI | Hietarausku | Leucoraja fullonica | RJF | Käkirausku | Leucoraja naevus | RJN | Marmorirausku | Limanda ferruginea | YEL | Ruostekampela | Limanda limanda | DAB | Hietakampela | Lophiidae | ANF | Merikrotit | Macrourus spp. | GRV | Lestikalat | Makaira nigricans | BUM | Sinimarliini | Mallotus villosus | CAP | Villakuore | Martialia hyadesi | SQS | Kalmari | Melanogrammus aeglefinus | HAD | Kolja | Merlangius merlangus | WHG | Valkoturska | Merluccius merluccius | HKE | Kummeliturska | Micromesistius poutassou | WHB | Mustakitaturska | Microstomus kitt | LEM | Pikkupääkampela | Molva dypterygia | BLI | Tylppäpyrstömolva | Molva molva | LIN | Molva | Nephrops norvegicus | NEP | Keisarihummeri | Pandalus borealis | PRA | Pohjankatkarapu | Paralomis spp. | PAI | Kiviravut | Penaeus spp. | PEN | Penaeus-suvun katkaravut | Platichthys flesus | FLE | Kampela | Pleuronectes platessa | PLE | Punakampela | Pleuronectiformes | FLX | Kampelakalat | Pollachius pollachius | POL | Lyyraturska | Pollachius virens | POK | Seiti | Psetta maxima | TUR | Piikkikampela | Raja brachyura | RJH | Pilkkurausku | Raja clavata | RJC | Okarausku | Raja (Dipturus) nidarosiensis | JAD | Mustavatsarausku | Raja microocellata | RJE | Palettirausku | Raja montagui | RJM | Pisterausku | Raja undulata | RJU | Aaltorausku | Rajiformes | SRX | Rauskut | Reinhardtius hippoglossoides | GHL | Grönlanninpallas | Rostroraja alba | RJA | Pullonokkarausku | Scomber scombrus | MAC | Makrilli | Scophthalmus rhombus | BLL | Silokampela | Sebastes spp. | RED | Punasimput | Solea solea | SOL | Meriantura | Solea spp. | SOX | Merianturat | Sprattus sprattus | SPR | Kilohaili | Squalus acanthias | DGS | Piikkihai | Tetrapturus albidus | WHM | Valkomarliini | Thunnus maccoyii | SBF | Sinievätonnikala | Thunnus obesus | BET | Isosilmätonnikala | Thunnus thynnus | BFT | Tonnikala | Trachurus spp. | JAX | Piikkimakrillit | Trisopterus esmarkii | NOP | Harmaaturska | Urophycis tenuis | HKW | Oliiviturska | Xiphias gladius | SWO | Miekkakala | Seuraavassa esitetään yksinomaan selvennykseksi yleiskielisten nimien ja tieteellisten nimien vastaavuustaulukko: Aaltorausku | RJU | Raja undulata | Etelänkrilli | KRI | Euphausia superba | Grönlanninpallas | GHL | Reinhardtius hippoglossoides | Harmaajääahven | NOS | Lepidonotothen squamifrons | Harmaakoirahai | GAG | Galeorhinus galeus | Harmaaturska | NOP | Trisopterus esmarkii | Hietakampela | DAB | Limanda limanda | Hietarausku | RJI | Leucoraja circularis | Isosilmätonnikala | BET | Thunnus obesus | Isovalohai | ETR | Etmopterus princeps | Kalmari | SQS | Martialia hyadesi | Kampela | FLE | Platichthys flesus | Kampelakalat | FLX | Pleuronectiformes | Karjukala | BOR | Caproidae | Keila | USK | Brosme brosme | Keisarihummeri | NEP | Nephrops norvegicus | Keltaroussi | ORY | Hoplostethus atlanticus | Kilohaili | SPR | Sprattus sprattus | Kiviravut | PAI | Paralomis spp. | Kolja | HAD | Melanogrammus aeglefinus | Kultakuore | ARU | Argentina silus | Kummeliturska | HKE | Merluccius merluccius | Kynsirausku | RJR | Amblyraja radiata | Käkirausku | RJF | Leucoraja fullonica | Lasikampelat | LEZ | Lepidorhombus spp. | Lattahai | DCA | Deania calcea | Leijahai | SCK | Dalatias licha | Lestikala | RNG | Coryphaenoides rupestris | Lestikalat | GRV | Macrourus spp. | Liejukampela | PLA | Hippoglossoides platessoides | Limapäät | ALF | Beryx spp. | Lumitaskuravut | PCR | Chionoecetes spp. | Lyyraturska | POL | Pollachius pollachius | Makrilli | MAC | Scomber scombrus | Makrillijääkala | ANI | Champsocephalus gunnari | Marmorirausku | RJN | Leucoraja naevus | Meriantura | SOL | Solea solea | Merianturat | SOX | Solea spp. | Merikrotit | ANF | Lophiidae | Miekkakala | SWO | Xiphias gladius | Molva | LIN | Molva molva | Mustaeväkampela | WIT | Glyptocephalus cynoglossus | Mustakitaturska | WHB | Micromesistius poutassou | Mustavatsarausku | JAD | Raja (Dipturus) nidarosiensis | Okarausku | RJC | Raja clavata | Oliiviturska | HKW | Urophycis tenuis | Palettirausku | RJE | Raja microocellata | Patagonianhammasjääahven | TOP | Dissostichus eleginoides | Pehmovalohai | ETP | Etmopterus pusillus | Penaeus-suvun katkaravut | PEN | Penaeus spp. | Piikkihai | DGS | Squalus acanthias | Piikkikampela | TUR | Psetta maxima | Piikkimakrillit | JAX | Trachurus spp. | Pikkupääkampela | LEM | Microstomus kitt | Pilkkurausku | RJH | Raja brachyura | Pisterausku | RJM | Raja montagui | Pohjankalmari | SQI | Illex illecebrosus | Pohjankatkarapu | PRA | Pandalus borealis | Pullonokkarausku | RJA | Rostroraja alba | Punakampela | PLE | Pleuronectes platessa | Punasimput | RED | Sebastes spp. | Rauskut | SRX | Rajiformes | Ruijanpallas | HAL | Hippoglossus hippoglossus | Ruostekampela | YEL | Limanda ferruginea | Ruskosusihai | CYO | Centroscymnus coelolepis | Sardelli | ANE | Engraulis encrasicolus | Seiti | POK | Pollachius virens | Silli ja silakka | HER | Clupea harengus | Sillihai | POR | Lamna nasus | Silokampela | BLL | Scophthalmus rhombus | Silorausku | RJB | Dipturus batis | Sinievätonnikala | SBF | Thunnus maccoyii | Sinimarliini | BUM | Makaira nigricans | Suomupistinhai | GUQ | Centrophorus squamosus | Syvänmerenpunataskurapu | CGE | Chaceon maritae | Tonnikala | BFT | Thunnus thynnus | Turska | COD | Gadus morhua | Tuulenkalat | SAN | Ammodytes spp. | Tylppäpyrstömolva | BLI | Molva dypterygia | Valkomarliini | WHM | Tetrapturus albidus | Valkoturska | WHG | Merlangius merlangus | Villakuore | CAP | Mallotus villosus | B OSA KATTEGAT, ICES-SUURALUEET I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII JA XIV, UNIONIN VEDET CECAF:N ALUEELLA, RANSKAN GUYANAN VEDET Laji: | KultakuoreArgentina silus | Alue: | Unionin ja kansainväliset vedet alueilla I ja II(ARU/1/2.) | Saksa | 21 | | Analyyttinen TAC | Ranska | 7 | | | Alankomaat | 17 | | | Yhdistynyt kuningaskunta | 32 | | | Unioni | 77 | | | | | | | TAC | 77 | | | . Laji: | KultakuoreArgentina silus | Alue: | Unionin vedet alueilla III ja IV(ARU/3/4.) | Tanska | 781 | | Analyyttinen TAC | Saksa | 8 | | | Ranska | 6 | | | Irlanti | 6 | | | Alankomaat | 37 | | | Ruotsi | 30 | | | Yhdistynyt kuningaskunta | 14 | | | Unioni | 882 | | | | | | | TAC | 882 | | | . Laji: | KultakuoreArgentina silus | Alue: | Unionin ja kansainväliset vedet alueilla V, VI ja VII(ARU/567.) | Saksa | 268 | | Analyyttinen TAC | Ranska | 6 | | | Irlanti | 248 | | | Alankomaat | 2 799 | | | Yhdistynyt kuningaskunta | 197 | | | Unioni | 3 518 | | | | | | | TAC | 3 518 | | | . Laji: | KeilaBrosme brosme | Alue: | IIIa; unionin vedet osa-alueilla 22–32(USK/3A/BCD) | Tanska | 10 | | Analyyttinen TAC | Ruotsi | 5 | | | Saksa | 5 | | | Unioni | 20 | | | | | | | TAC | 20 | | | . Laji: | KarjukalaCaproidae | Alue: | Unionin ja kansainväliset vedet alueilla VI, VII ja VIII(BOR/678-) | Tanska | pm | | Varo-TAC | Irlanti | pm | | | Yhdistynyt kuningaskunta | pm | | | Ruotsi | pm | | | | | | | Unioni | pm | | | | | | | TAC | pm | | | . Laji: | SilliClupea harengus | Alue: | VIIb, VIIc; VIaS(1)(HER/6AS7BC) | Irlanti | 3 048 | | Analyyttinen TAC | Alankomaat | 305 | | | Unioni | 3 353 | | | | | | | TAC | 3 353 | | | (1) Kyseessä on sillikanta alueella VIa linjan 56° 00' N eteläpuolella ja linjan 7° 00' W länsipuolella. | . Laji: | SilliClupea harengus | Alue: | VI Clyde(1)(HER/06ACL.) | Yhdistynyt kuningaskunta | Vahvistetaan myöhemmin | (2) | Varo-TAC | Unioni | Vahvistetaan myöhemmin | (3) | | | | | | TAC | Vahvistetaan myöhemmin | (3) | | (1) Clyden kanta: kyseessä on sillikanta merialueella, joka sijaitsee Mull of Kintyren ja Corsewall Pointin välisen linjan koillispuolella.(2) Tämän asetuksen 6 artiklaa sovelletaan.(3) Sama kuin alaviitteen 2 mukaisesti määritetty taso. | . Laji: | SilliClupea harengus | Alue: | VIIa(1)(HER/07A/MM) | Irlanti | 1 031 | | Analyyttinen TAC | Yhdistynyt kuningaskunta | 2 929 | | | Unioni | 3 960 | | | | | | | TAC | 3 960 | | | (1) Tähän alueeseen ei kuulu alueisiin VIIg, VIIh, VIIj ja VIIk lisättävä alue, joka rajoittuu:– pohjoisessa linjaan 52° 30' N,– etelässä linjaan 52° 00' N,– lännessä Irlannin rannikkoon,– idässä Yhdistyneen kuningaskunnan rannikkoon. | . Laji: | SilliClupea harengus | Alue: | VIIe ja VIIf(HER/7EF.) | Ranska | 416 | | Varo-TAC | Yhdistynyt kuningaskunta | 416 | | | Unioni | 833 | | | | | | | TAC | 833 | | | . Laji: | SilliClupea harengus | Alue: | VIIg(1), VIIh(1), VIIj(1) ja VIIk(1)(HER/7G-K.) | Saksa | 234 | | Analyyttinen TAC | Ranska | 1 302 | | | Irlanti | 18 236 | | | Alankomaat | 1 302 | | | Yhdistynyt kuningaskunta | 26 | | | Unioni | 21 100 | | | | | | | TAC | 21 100 | | | (1) Tähän alueeseen lisätään alue, joka rajoittuu– pohjoisessa linjaan 52° 30' N,– etelässä linjaan 52° 00' N,– lännessä Irlannin rannikkoon,– idässä Yhdistyneen kuningaskunnan rannikkoon. | . Laji: | SardelliEngraulis encrasicolus | Alue: | IX ja X; unionin vedet CECAF-alueella 34.1.1(ANE/9/3411) | Espanja | 3 090 | | Analyyttinen TAC | Portugali | 3 370 | | | Unioni | 6 460 | | | | | | | TAC | 6 460 | | | . Laji: | TurskaGadus morhua | Alue: | Kattegat (COD/03AS.) | Tanska | 0 | | Analyyttinen TAC | Saksa | 0 | | | Ruotsi | 0 | | | Unioni | 0 | | | | | | | TAC | 0 | (1) | | | | | | (1) Tämän TACin soveltamisalaan kuuluvalla alueella voidaan purkaa aluksesta turskan sivusaaliita edellyttäen, että sivusaaliit eivät ylitä 1,5 prosenttia aluksella säilytetyn kokonaissaaliin elopainosta kalastusmatkaa kohden. | . Laji: | TurskaGadus morhua | Alue: | VIb; unionin ja kansainväliset vedet alueella Vb linjan 12° 00 W länsipuolella sekä alueilla XII ja XIV (COD/5W6-14) | Belgia | 0 | | Varo-TAC | Saksa | 2 | | | Ranska | 19 | | | Irlanti | 7 | | | Yhdistynyt kuningaskunta | 31 | | | Unioni | 59 | | | | | | | TAC | 59 | | | . Laji: | TurskaGadus morhua | Alue: | VIa; unionin ja kansainväliset vedet alueella Vb linjan 12° 00 W itäpuolella(COD/5BE6A) | Belgia | 0 | | Analyyttinen TAC | Saksa | 0 | | | Ranska | 0 | | | Irelanti | 0 | | | Yhdistynyt kuningaskunta | 0 | | | Unioni | 0 | | | | | | | TAC | 0 | (1) | | | | (1) Tämän TACin soveltamisalaan kuuluvalla alueella voidaan purkaa aluksesta turskan sivusaaliita edellyttäen, että sivusaaliit eivät ylitä 1,5 prosenttia aluksella säilytetyn kokonaissaaliin elopainosta kalastusmatkaa kohden. | Laji: Turska Gadus morhua Alue: VIIa (COD/07A.) Belgia Analyyttinen TAC Ranska Irlanti Alankomaat Yhdistynyt kuningaskunta Unioni TAC (1) (1) Tämän TACin soveltamisalaan kuuluvalla alueella voidaan purkaa aluksesta turskan sivusaaliita edellyttäen, että sivusaaliit eivät ylitä 1,5 prosenttia aluksella säilytetyn kokonaissaaliin elopainosta kalastusmatkaa kohden. Laji: | TurskaGadus morhua | Alue: | VIIb, VIIc, VIIe-k, VIII, IX ja X; unionin vedet CECAF-alueella 34.1.1 (COD/7XAD34) | Belgia | 432 | | Analyyttinen TACTämän asetuksen 11 artiklaa sovelletaan. | Ranska | 7 080 | | | Irlanti | 1 403 | | | Alankomaat | 1 | | | Yhdistynyt kuningaskunta | 763 | | | Unioni | 9 679 | | | | | | | TAC | 9 679 | | | . Laji: | SillihaiLamna nasus | Alue: | Ranskan Guyanan vedet, Kattegat; unionin vedet Skagerrakissa ja alueilla I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII ja XIV; unionin vedet CECAF-alueilla 34.1.1, 34.1.2 ja 34.2(POR/3-1234) | Tanska | pm | (1) | Analyyttinen TAC | Ranska | pm | (1) | | Saksa | pm | (1) | | Irlanti | pm | (1) | | Espanja | pm | (1) | | Yhdistynyt kuningaskunta | pm | (1) | | Unioni | pm | (1) | | | | (1) | | TAC | pm | (1) | | | (1) Lajia ei saa vahingoittaa, jos se saadaan sattumalta saaliiksi. Yksilöt on päästettävä heti takaisin mereen. | . Laji: | LasikampelatLepidorhombus spp. | Alue: | Unionin vedet alueilla IIa ja IV(LEZ/2AC4-C) | Belgia | 5 | | Analyyttinen TAC | Tanska | 4 | | | Saksa | 4 | | | Ranska | 26 | | | Alankomaat | 20 | | | Yhdistynyt kuningaskunta | 1 509 | | | Unioni | 1 568 | | | | | | | TAC | 1 568 | | | . Laji: | LasikampelatLepidorhombus spp. | Alue: | VI; unionin ja kansainväliset vedet alueella Vb; kansainväliset vedet alueilla XII ja XIV(LEZ/56-14) | Espanja | 327 | | Analyyttinen TAC | Ranska | 1 276 | | | Irlanti | 373 | | | Yhdistynyt kuningaskunta | 903 | | | Unioni | 2 879 | | | | | | | TAC | 2 879 | | | . Laji: | LasikampelatLepidorhombus spp. | Alue: | VII(LEZ/07.) | Belgia | 371 | | Analyyttinen TACTämän asetuksen 11 artiklaa sovelletaan. | Espanja | 4 118 | | | Ranska | 4 996 | | | Irlanti | 2 272 | | | Yhdistynyt kuningaskunta | 1 968 | | | Unioni | 13 725 | | | | | | | TAC | 13 725 | | | . Laji: | LasikampelatLepidorhombus spp. | Alue: | VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe(LEZ/8ABDE.) | Espanja | 750 | | Analyyttinen TAC | Ranska | 605 | | | Unioni | 1 355 | | | | | | | TAC | 1 355 | | | . Laji: | LasikampelatLepidorhombus spp. | Alue: | VIIIc, IX ja X; unionin vedet CECAF-alueella 34.1.1(LEZ/8C3411) | Espanja | 1 091 | | Analyyttinen TAC | Ranska | 55 | | | Portugali | 36 | | | Unioni | 1 182 | | | | | | | TAC | 1 182 | | | . Laji: | MerikrotitLophiidae | Alue: | VI; unionin ja kansainväliset vedet alueella Vb; kansainväliset vedet alueilla XII ja XIV(ANF/56-14) | Belgia | 147 | | Analyyttinen TAC | Saksa | 168 | | | Espanja | 157 | | | Ranska | 1 810 | | | Irlanti | 409 | | | Alankomaat | 142 | | | Yhdistynyt kuningaskunta | 1 259 | | | Unioni | 4 092 | | | | | | | TAC | 4 092 | | | . Laji: | MerikrotitLophiidae | Alue: | VII(ANF/07.) | Belgia | 2 238 | (1) | Analyyttinen TACTämän asetuksen 11 artiklaa sovelletaan. | Saksa | 250 | (1) | | Espanja | 889 | (1) | | Ranska | 14 362 | (1) | | Irlanti | 1 835 | (1) | | Alankomaat | 290 | (1) | | Yhdistynyt kuningaskunta | 4 355 | (1) | | Unioni | 24 219 | (1) | | | | | | TAC | 24 219 | (1) | | (1) Erityisedellytys: Josta enintään 5 prosenttia voidaan kalastaa alueilla VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe (ANF/*8ABDE). | . Laji: | MerikrotitLophiidae | Alue: | VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe(ANF/8ABDE.) | Espanja | 989 | | Analyyttinen TAC | Ranska | 5 501 | | | Unioni | 6 490 | | | | | | | TAC | 6 490 | | | . Laji: | MerikrotitLophiidae | Alue: | VIIIc, IX ja X; unionin vedet CECAF-alueella 34.1.1(ANF/8C3411) | Espanja | 2 750 | | Analyyttinen TAC | Ranska | 3 | | | Portugali | 547 | | | Unioni | 3 300 | | | | | | | TAC | 3 300 | | | . Laji: | KoljaMelanogrammus aeglefinus | Alue: | Unionin ja kansainväliset vedet alueilla Vb ja VIa(HAD/5BC6A.) | Belgia | 6 | | Analyyttinen TAC | Saksa | 7 | | | Ranska | 276 | | | Irlanti | 197 | | | Yhdistynyt kuningaskunta | 2 020 | | | Unioni | 2 506 | | | | | | | TAC | 2 506 | | | . Laji: | KoljaMelanogrammus aeglefinus | Alue: | VIIb-k, VIII, IX ja X; unionin vedet CECAF-alueella 34.1.1(HAD/7X7A34) | Belgia | 111 | | Analyyttinen TACTämän asetuksen 11 artiklaa sovelletaan. | Ranska | 6 658 | | | Irlanti | 2 219 | | | Yhdistynyt kuningaskunta | 999 | | | Unioni | 9 987 | | | | | | | TAC | 9 987 | | | . Laji: | KoljaMelanogrammus aeglefinus | Alue: | VIIa(HAD/07A.) | Belgia | 16 | | Analyyttinen TAC | Ranska | 71 | | | Irlanti | 428 | | | Yhdistynyt kuningaskunta | 473 | | | Unioni | 988 | | | | | | | TAC | 988 | | | . Laji: | ValkoturskaMerlangius merlangus | Alue: | VI; unionin ja kansainväliset vedet alueella Vb; kansainväliset vedet alueilla XII ja XIV(WHG/56-14) | Saksa | 1 | | Analyyttinen TAC | Ranska | 30 | | | Irlanti | 72 | | | Yhdistynyt kuningaskunta | 139 | | | Unioni | 242 | | | | | | | TAC | 242 | | | . Laji: | ValkoturskaMerlangius merlangus | Alue: | VIIa(WHG/07A.) | Belgia | 0 | | Analyyttinen TAC | Ranska | 6 | | | Irlanti | 35 | | | Alankomaat | 0 | | | Yhdistynyt kuningaskunta | 48 | | | Unioni | 89 | | | | | | | TAC | 89 | | | . Laji: | ValkoturskaMerlangius merlangus | Alue: | VIIb, VIIc, VIId, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh ja VIIk (WHG/7X7A.) | Belgia | 121 | | Analyyttinen TACTämän asetuksen 11 artiklaa sovelletaan. | Ranska | 7 455 | | | Irlanti | 3 455 | | | Alankomaat | 61 | | | Yhdistynyt kuningaskunta | 1 334 | | | Unioni | 12 426 | | | | | | | TAC | 12 426 | | | . Laji: | ValkoturskaMerlangius merlangus | Alue: | VIII(WHG/08.) | Espanja | 1 080 | | Varo-TAC | Ranska | 1 619 | | | Unioni | 2 699 | | | | | | | TAC | 2 699 | | | . Laji: | ValkoturskaMerlangius merlangus | Alue: | IX ja X; unionin vedet CECAF-alueella 34.1.1(WHG/9/3411) | Portugali | Vahvistetaan myöhemmin | (1) | Varo-TAC | Unioni | Vahvistetaan myöhemmin | (2) | | | | | | TAC | Vahvistetaan myöhemmin | (2) | | (1) Tämän asetuksen 6 artiklaa sovelletaan.(2) Sama kuin alaviitteen 1 mukaisesti määritetty taso. | . Laji: | KummeliturskaMerluccius merluccius | Alue: | IIIa; unionin vedet osa-alueilla 22–32(HKE/3A/BCD) | Tanska | 1 366 | | Analyyttinen TAC | Ruotsi | 116 | | | Unioni | 1 482 | | | | | | | TAC | 1 482 | (1) | | (1) Kummeliturskan pohjoisen kannan 49 175 tonnin kokonais-TACin rajoissa. | . Laji: | KummeliturskaMerluccius merluccius | Alue: | Unionin vedet alueilla IIa ja IV (HKE/2AC4-C) | Belgia | 25 | | Analyyttinen TAC | Tanska | 997 | | | Saksa | 115 | | | Ranska | 221 | | | Alankomaat | 57 | | | Yhdistynyt kuningaskunta | 311 | | | Unioni | 1 726 | | | | | | | TAC | 1 726 | (1) | | (1) Kummeliturskan pohjoisen kannan 49 175 tonnin kokonais-TACin rajoissa. | . Laji: | KummeliturskaMerluccius merluccius | Alue: | VI ja VII; unionin ja kansainväliset vedet alueella Vb; kansainväliset vedet alueilla XII ja XIV(HKE/571214) | Belgia | 253 | (1) | Analyyttinen TACTämän asetuksen 11 artiklaa sovelletaan. | Espanja | 8 129 | | | Ranska | 12 552 | (1) | | Irlanti | 1 521 | | | Alankomaat | 164 | (1) | | Yhdistynyt kuningaskunta | 4 956 | (1) | | Unioni | 27 575 | | | | | | | TAC | 27 575 | (2) | | (1) Tästä kiintiöstä voidaan tehdä siirtoja alueiden IIa ja IV unionin vesille. Nämä siirrot on kuitenkin annettava ennakolta tiedoksi komissiolle.(2) Kummeliturskan pohjoisen kannan 49 175 tonnin kokonais-TACin rajoissa. | Erityisedellytys: | Edellä mainittujen kiintiöiden rajoissa ei seuraavalla alueella saa ylittää alla mainittuja määriä: | | VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe(HKE/*8ABDE) | | Belgia | 33 | | | Espanja | 1 311 | | | Ranska | 1 311 | | | Irlanti | 164 | | | Alankomaat | 16 | | | Yhdistynyt kuningaskunta | 738 | | | Unioni | 3573 | | | . Laji: | KummeliturskaMerluccius merluccius | Alue: | VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe(HKE/8ABDE.) | Belgia | 8 | (1) | Analyyttinen TAC | Espanja | 5 659 | | | Ranska | 12 708 | | | Alankomaat | 16 | (1) | | Unioni | 18 391 | | | | | | | TAC | 18 391 | (2) | | (1) Tästä kiintiöstä voidaan tehdä siirtoja alueelle IV ja alueella IIa sijaitseville unionin vesille. Nämä siirrot on kuitenkin annettava ennakolta tiedoksi komissiolle. (2) Kummeliturskan pohjoisen kannan 49 175 tonnin kokonais-TACin rajoissa. | Erityisedellytys: | Edellä mainittujen kiintiöiden rajoissa ei seuraavalla alueella saa ylittää alla mainittuja määriä: | | VI ja VII; unionin ja kansainväliset vedet alueella Vb; kansainväliset vedet alueilla XII ja XIV(HKE/*57-14) | | Belgia | 2 | | | Espanja | 1 639 | | | Ranska | 2 950 | | | Alankomaat | 5 | | | Unioni | 4596 | | | . Laji: | KummeliturskaMerluccius merluccius | Alue: | VIIIc, IX ja X; unionin vedet CECAF-alueella 34.1.1 (HKE/8C3411) | Espanja | 7 870 | | Analyyttinen TAC | Ranska | 756 | | | Portugali | 3 673 | | | Unioni | 12 299 | | | | | | | TAC | 12 299 | | | . Laji: | TylppäpyrstömolvaMolva dypterygia | Alue: | Kansainväliset vedet alueella XII (BLI/12INT-)(1) | Viro | 1 | | Analyyttinen TAC | Espanja | 582 | | | Ranska | 14 | | | Liettua | 5 | | | Yhdistynyt kuningaskunta | 5 | | | Muut | 1 | (1) | | Unioni | 611 | | | | | | | TAC | 611 | | | (1) Ainoastaan sivusaaliille. Kohdennettu kalastus ei ole sallittua tässä kiintiössä. | . Laji: | MolvaMolva molva | Alue: | IIIa; unionin vedet alueella IIIbcd(LIN/3A/BCD) | Belgia | 6 | (1) | Analyyttinen TAC | Tanska | 43 | | | Saksa | 6 | (1) | | Ruotsi | 17 | | | Yhdistynyt kuningaskunta | 6 | (1) | | Unioni | 78 | | | | | | | TAC | 78 | | | (1) Kiintiöön saa pyytää ainoastaan alueilla IIIa ja IIIbcd sijaitsevilla unionin vesillä. | . Laji: | KeisarihummeriNephrops norvegicus | Alue: | Unionin vedet alueilla IIa ja IV (NEP/2AC4-C) | Belgia | 1 091 | | Analyyttinen TAC | Tanska | 1 091 | | | Saksa | 16 | | | Ranska | 32 | | | Alankomaat | 561 | | | Yhdistynyt kuningaskunta | 18 058 | | | Unioni | 20 849 | | | | | | | TAC | 20 849 | | | . Laji: | KeisarihummeriNephrops norvegicus | Alue: | VI; unionin ja kansainväliset vedet alueella Vb (NEP/5BC6.) | Espanja | 28 | | Analyyttinen TAC | Ranska | 113 | | | Irlanti | 189 | | | Yhdistynyt kuningaskunta | 13 620 | | | Unioni | 13 950 | | | | | | | TAC | 13 950 | | | . Laji: | KeisarihummeriNephrops norvegicus | Alue: | VII(NEP/07.) | Espanja | 1 053 | (1) | Analyyttinen TACTämän asetuksen 11 artiklaa sovelletaan. | Ranska | 4 268 | (1) | | Irlanti | 6 473 | (1) | | Yhdistynyt kuningaskunta | 5 757 | (1) | | Unioni | 17 551 | (1) | | | | | | TAC | 17 551 | (1) | | (1) Erityisedellytys: Josta enintään seuraavat kiintiöt voidaan pyytää alueelta VII (Porcupinematalikko – yksikkö 16) (NEP/*07U16): | Espanja | 285 | Ranska | 179 | Irlanti | 342 | Yhdistynyt kuningaskunta | 139 | Unioni | 945 | . Laji: | KeisarihummeriNephrops norvegicus | Alue: | VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe(NEP/8ABDE.) | Espanja | 199 | | Analyyttinen TAC | Ranska | 3 115 | | | Unioni | 3 314 | | | | | | | TAC | 3 314 | | | . Laji: | KeisarihummeriNephrops norvegicus | Alue: | VIIIc(NEP/08C.) | Espanja | 79 | | Analyyttinen TAC | Ranska | 3 | | | Unioni | 82 | | | | | | | TAC | 82 | | | . Laji: | KeisarihummeriNephrops norvegicus | Alue: | IX ja X; unionin vedet CECAF-alueella 34.1.1 (NEP/9/3411) | Espanja | 68 | | Analyyttinen TAC | Portugali | 205 | | | Unioni | 273 | | | | | | | TAC | 273 | | | . Laji: | Penaeus-suvun katkaravutPenaeus spp. | Alue: | Ranskan Guyanan vedet (PEN/FGU.) | Ranska | Vahvistetaan myöhemmin | (1) (2) | Varo-TAC | Unioni | Vahvistetaan myöhemmin | (2) (3) | | | | | | TAC | Vahvistetaan myöhemmin | (2) (3) | | (1) Tämän asetuksen 6 artiklaa sovelletaan.(2) Penaeus subtilis- ja Penaeus brasiliensis -lajin katkarapujen pyynti on kiellettyä alle 30 m syvillä vesialueilla.(3) Sama kuin alaviitteen 1 mukaisesti määritetty taso. | . Laji: | PunakampelaPleuronectes platessa | Alue: | VI; unionin ja kansainväliset vedet alueella Vb; kansainväliset vedet alueilla XII ja XIV(PLE/56-14) | Ranska | 16 | | Varo-TAC | Irlanti | 215 | | | Yhdistynyt kuningaskunta | 358 | | | Unioni | 589 | | | | | | | TAC | 589 | | | . Laji: | PunakampelaPleuronectes platessa | Alue: | VIIa(PLE/07A.) | Belgia | 62 | | Analyyttinen TAC | Ranska | 27 | | | Irlanti | 488 | | | Alankomaat | 19 | | | Yhdistynyt kuningaskunta | 624 | | | Unioni | 1 220 | | | | | | | TAC | 1 220 | | | . Laji: | PunakampelaPleuronectes platessa | Alue: | VIIb ja VIIc(PLE/7BC.) | Ranska | 13 | | Varo-TACTämän asetuksen 11 artiklaa sovelletaan. | Irlanti | 53 | | | Unioni | 66 | | | | | | | TAC | 66 | | | . Laji: | PunakampelaPleuronectes platessa | Alue: | VIId ja VIIe(PLE/7DE.) | Belgia | 684 | | Analyyttinen TAC | Ranska | 2 279 | | | Yhdistynyt kuningaskunta | 1 216 | | | Unioni | 4 179 | | | | | | | TAC | 4 179 | | | . Laji: | PunakampelaPleuronectes platessa | Alue: | VIIf ja VIIg(PLE/7FG.) | Belgia | 76 | | Analyyttinen TAC | Ranska | 139 | | | Irlanti | 21 | | | Yhdistynyt kuningaskunta | 72 | | | Unioni | 308 | | | | | | | TAC | 308 | | | . Laji: | PunakampelaPleuronectes platessa | Alue: | VIIh, VIIj ja VIIk(PLE/7HJK.) | Belgia | 9 | | Analyyttinen TACTämän asetuksen 11 artiklaa sovelletaan. | Ranska | 17 | | | Irlanti | 61 | | | Alankomaat | 35 | | | Yhdistynyt kuningaskunta | 17 | | | Unioni | 139 | | | | | | | TAC | 139 | | | . Laji: | PunakampelaPleuronectes platessa | Alue: | VIII, IX ja X; unionin vedet CECAF-alueella 34.1.1(PLE/8/3411) | Espanja | 56 | | Varo-TAC | Ranska | 224 | | | Portugali | 56 | | | Unioni | 336 | | | | | | | TAC | 336 | | | . Laji: | LyyraturskaPollachius pollachius | Alue: | VI; unionin ja kansainväliset vedet alueella Vb; kansainväliset vedet alueilla XII ja XIV(POL/56-14) | Espanja | 4 | | Varo-TAC | Ranska | 143 | | | Irlanti | 42 | | | Yhdistynyt kuningaskunta | 109 | | | Unioni | 298 | | | | | | | TAC | 298 | | | . Laji: | LyyraturskaPollachius pollachius | Alue: | VII(POL/07.) | Belgia | 315 | | Varo-TACTämän asetuksen 11 artiklaa sovelletaan. | Espanja | 19 | | | Ranska | 7 249 | | | Irlanti | 773 | | | Yhdistynyt kuningaskunta | 1 765 | | | Unioni | 10 121 | | | | | | | TAC | 10 121 | | | . Laji: | LyyraturskaPollachius pollachius | Alue: | VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe(POL/8ABDE.) | Espanja | 214 | | Varo-TAC | Ranska | 1 046 | | | Unioni | 1 260 | | | | | | | TAC | 1 260 | | | . Laji: | LyyraturskaPollachius pollachius | Alue: | VIIIc(POL/08C.) | Espanja | 176 | | Varo-TAC | Ranska | 20 | | | Unioni | 196 | | | | | | | TAC | 196 | | | . Laji: | LyyraturskaPollachius pollachius | Alue: | IX ja X; unionin vedet CECAF-alueella 34.1.1 (POL/9/3411) | Espanja | 232 | | Varo-TAC | Portugali | 8 | | | Unioni | 240 | | | | | | | TAC | 240 | | | . Laji: | SeitiPollachius virens | Alue: | VII, VIII, IX ja X; unionin vedet CECAF-alueella 34.1.1 (POK/7/3411) | Belgia | 7 | | Varo-TACTämän asetuksen 11 artiklaa sovelletaan. | Ranska | 1 599 | | | Irlanti | 800 | | | Yhdistynyt kuningaskunta | 436 | | | Unioni | 2 842 | | | | | | | TAC | 2 842 | | | . Laji: | RauskutRajiformes | Alue: | Unionin vedet alueilla IIa ja IV(SRX/2AC4-C) | Belgia | pm | (1) (2)(3) | Analyyttinen TAC | Tanska | pm | (1) (2)(3) | | Saksa | pm | (1) (2)(3) | | Ranska | pm | (1) (2)(3) | | Alankomaat | pm | (1) (2)(3) | | Yhdistynyt kuningaskunta | pm | (1) (2)(3) | | Unioni | pm | (1)(3) | | | | | | TAC | pm | (3) | | (1) Marmorirauskun (Leucoraja naevus) (RJN/2AC4-C), okarauskun (Raja clavata) (RJC/2AC4-C), pilkkurauskun (Raja brachyura) (RJH/2AC4-C), pisterauskun (Raja montagui) (RJM/2AC4-C) ja kynsirauskun (Amblyraja radiata) (RJR/2AC4-C) saaliit ilmoitetaan erikseen.(2) Sivusaaliskiintiö. Näiden lajien osuus voi olla enintään 25 prosenttia aluksella pidetyn saaliin elopainosta kalastusmatkaa kohden. Tämä edellytys koskee vain aluksia, joiden kokonaispituus on yli 15 metriä.(3) Ei koske silorauskua (Dipturus batis). Näitä lajeja ei saa vahingoittaa, jos ne saadaan sattumalta saaliiksi. Yksilöt on päästettävä heti takaisin mereen. Kalastajia on rohkaistava kehittämään ja käyttämään tekniikoita ja välineistöä, joilla helpotetaan kyseisten lajien nopeaa ja turvallista vapaaksi päästämistä. | . Laji: | RauskutRajiformes | Alue: | Unionin vedet alueella IIIa(SRX/03A-C.) | Tanska | pm | (1) (2) | Analyyttinen TAC | Ruotsi | pm | (1) (2) | | Unioni | pm | (1)(2) | | | | | | TAC | pm | (2) | | (1) Marmorirauskun (Leucoraja naevus) (RJN/03A-C.), okarauskun (Raja clavata) (RJC/03A-C.), pilkkurauskun (Raja brachyura) (RJH/03A-C.), pisterauskun (Raja montagui) (RJM/03A-C.) ja kynsirauskun (Amblyraja radiata) (RJR/03A-C.) saaliit ilmoitetaan erikseen.(2) Ei koske silorauskua (Dipturus batis). Lajia ei saa vahingoittaa, jos se saadaan sattumalta saaliiksi. Yksilöt on päästettävä heti takaisin mereen. Kalastajia on rohkaistava kehittämään ja käyttämään tekniikoita ja välineistöä, joilla helpotetaan kyseisten lajien nopeaa ja turvallista vapaaksi päästämistä. | . Laji: | RauskutRajiformes | Alue: | Unionin vedet alueilla VIa, VIb, VIIa-c ja VIIe-k(SRX/67AKXD) | Belgia | pm | (1) (2) (3) | Analyyttinen TACTämän asetuksen 11 artiklaa sovelletaan. | Viro | pm | (1) (2) (3) | | Ranska | pm | (1) (2) (3) | | Saksa | pm | (1) (2) (3) | | Irlanti | pm | (1) (2) (3) | | Liettua | pm | (1) (2) (3) | | Alankomaat | pm | (1) (2) (3) | | Portugali | pm | (1) (2) (3) | | Espanja | pm | (1) (2) (3) | | Yhdistynyt kuningaskunta | pm | (1) (2) (3) | | Unioni | pm | (1) (2) (3) | | | | | | TAC | pm | (2) | | (1) Marmorirauskun (Leucoraja naevus) (RJN/67AKXD), okarauskun (Raja clavata) (RJC/67AKXD), pilkkurauskun (Raja brachyura) (RJH/67AKXD), pisterauskun (Raja montagui) (RJM/67AKXD), palettirauskun (Raja microocellata) (RJE/67AKXD), hietarauskun (Leucoraja circularis) (RJI/67AKXD) ja käkirauskun (Leucoraja fullonica) (RJF/67AKXD) saaliit ilmoitetaan erikseen.(2) Ei koske aaltorauskua (Raja undulata), silorauskua (Dipturus batis), mustavatsarauskua (Raja (Dipturus) nidarosiensis) eikä pullonokkarauskua (Rostroraja alba). Näitä lajeja ei saa vahingoittaa, jos ne saadaan sattumalta saaliiksi. Yksilöt on päästettävä heti takaisin mereen. Kalastajia on rohkaistava kehittämään ja käyttämään tekniikoita ja välineistöä, joilla helpotetaan kyseisten lajien nopeaa ja turvallista vapaaksi päästämistä.3) Erityisedellytys: Josta enintään 5 prosenttia voidaan kalastaa alueella VIId sijaitsevilla unionin vesillä (SRX/*07D). | . Laji: | RauskutRajiformes | Alue: | Unionin vedet alueella VIId(SRX/07D.) | Belgia | pm | (1) (2) (3) | Analyyttinen TAC | Ranska | pm | (1) (2) (3) | | Alankomaat | pm | (1) (2) (3) | | Yhdistynyt kuningaskunta | pm | (1) (2) (3) | | Unioni | pm | (1) (2) (3) | | | | | | TAC | pm | (2) | | (1) Marmorirauskun (Leucoraja naevus) (RJN/07D.), okarauskun (Raja clavata) (RJC/07D.), pilkkurauskun (Raja brachyura) (RJH/07D.), pisterauskun (Raja montagui) (RJM/07D.) ja kynsirauskun (Amblyraja radiata) (RJR/07D.) saaliit ilmoitetaan erikseen.(2) Ei koske silorauskua (Dipturus batis) eikä aaltorauskua (Raja undulata). Lajia ei saa vahingoittaa, jos se saadaan sattumalta saaliiksi. Yksilöt on päästettävä heti takaisin mereen. Kalastajia on rohkaistava kehittämään ja käyttämään tekniikoita ja välineistöä, joilla helpotetaan kyseisten lajien nopeaa ja turvallista vapaaksi päästämistä.(3) Erityisedellytys: Josta enintään 5 prosenttia voidaan kalastaa alueilla VIa, VIb, VIIa–c, ja VIIe–k sijaitsevilla unionin vesillä (SRX/*67AKD). | | . Laji: | RauskutRajiformes | Alue: | Unionin vedet alueilla VIII ja IX(SRX/89-C.) | Belgia | pm | (1) (2) | Analyyttinen TAC | Ranska | pm | (1) (2) | | Portugali | pm | (1) (2) | | Espanja | pm | (1) (2) | | Yhdistynyt kuningaskunta | pm | (1) (2) | | Unioni | pm | (1) (2) | | | | | | TAC | pm | (2) | | (1) Marmorirauskun (Leucoraja naevus) (RJN/89-C.) ja okarauskun (Raja clavata) (RJC/89-C.) saaliit ilmoitetaan erikseen.(2) Ei koske aaltorauskua (Raja undulata), silorauskua (Dipturus batis) eikä pullonokkarauskua (Rostroraja alba.) Lajia ei saa vahingoittaa, jos se saadaan sattumalta saaliiksi. Yksilöt on päästettävä heti takaisin mereen. Kalastajia on rohkaistava kehittämään ja käyttämään tekniikoita ja välineistöä, joilla helpotetaan kyseisten lajien nopeaa ja turvallista vapaaksi päästämistä. | . Laji: | MerianturaSolea solea | Alue: | IIIa; unionin vedet osa-alueilla 22–32 (SOL/3A/BCD) | Tanska | 437 | | Analyyttinen TAC | Saksa | 25 | (1) | | Alankomaat | 42 | (1) | | Ruotsi | 16 | | | Unioni | 520 | | | | | | | TAC | 520 | (2) | | (1) Kiintiöön saa pyytää ainoastaan alueella IIIa sekä osa-alueilla 22–32 sijaitsevilla unionin vesillä.(2) Erityisedellytys: Josta enintään 461 tonnia voidaan pyytää alueella IIIa. | . Laji: | MerianturaSolea solea | Alue: | VI; unionin ja kansainväliset vedet alueella Vb; kansainväliset vedet alueilla XII ja XIV(SOL/56-14) | Irlanti | 41 | | Varo-TAC | Yhdistynyt kuningaskunta | 10 | | | Unioni | 51 | | | | | | | TAC | 51 | | | . Laji: | MerianturaSolea solea | Alue: | VIIa(SOL/07A.) | Belgia | 109 | | Analyyttinen TAC | Ranska | 1 | | | Irlanti | 27 | | | Alankomaat | 34 | | | Yhdistynyt kuningaskunta | 49 | | | Unioni | 220 | | | | | | | TAC | 220 | | | . Laji: | MerianturaSolea solea | Alue: | VIIb ja VIIc(SOL/7BC.) | Ranska | 6 | | Varo-TACTämän asetuksen 11 artiklaa sovelletaan. | Irlanti | 31 | | | Unioni | 37 | | | | | | | TAC | 37 | | | . Laji: | MerianturaSolea solea | Alue: | VIId(SOL/07D.) | Belgia | 1 427 | | Analyyttinen TAC | Ranska | 2 854 | | | Yhdistynyt kuningaskunta | 1 019 | | | Unioni | 5 300 | | | | | | | TAC | 5 300 | | | . Laji: | MerianturaSolea solea | Alue: | VIIe(SOL/07E.) | Belgia | 27 | (1) | Analyyttinen TAC | Ranska | 293 | (1) | | Yhdistynyt kuningaskunta | 457 | (1) | | Unioni | 777 | | | | | | | TAC | 777 | | | (1) Tämän kiintiön lisäksi jäsenvaltiot voivat tämän asetuksen 7 artiklassa säädetyin edellytyksin jakaa kaikki kalastustiedot kirjaavaan koekalastukseen osallistuville aluksille lisäkalastusmahdollisuuksia, joiden kokonaismäärä on 5 prosenttia kyseiselle jäsenvaltiolle jaetusta kiintiöstä. | . Laji: | MerianturaSolea solea | Alue: | VIIf ja VIIg(SOL/7FG.) | Belgia | 663 | | Analyyttinen TAC | Ranska | 66 | | | Irlanti | 33 | | | Yhdistynyt kuningaskunta | 298 | | | Unioni | 1 060 | | | | | | | TAC | 1 060 | | | . Laji: | MerianturaSolea solea | Alue: | VIIh, VIIj ja VIIk(SOL/7HJK.) | Belgia | 30 | | Analyyttinen TACTämän asetuksen 11 artiklaa sovelletaan. | Ranska | 60 | | | Irlanti | 162 | | | Alankomaat | 48 | | | Yhdistynyt kuningaskunta | 60 | | | Unioni | 360 | | | | | | | TAC | 360 | | | . Laji: | MerianturaSolea solea | Alue: | VIIIa ja VIIIb(SOL/8AB.) | Belgia | 47 | | Analyyttinen TAC | Espanja | 8 | | | Ranska | 3 442 | | | Alankomaat | 258 | | | Unioni | 3 755 | | | | | | | TAC | 3 755 | | | . Laji: | MerianturatSolea spp. | Alue: | VIIIc, VIIId, VIIIe, IX ja X; unionin vedet CECAF-alueella 34.1.1 (SOX/8CDE34) | Espanja | 343 | | Varo-TAC | Portugali | 568 | | | Unioni | 911 | | | | | | | TAC | 911 | | | . Laji: | KilohailiSprattus sprattus | Alue: | VIId ja VIIe(SPR/7DE.) | Belgia | 20 | | Varo-TAC | Tanska | 1 321 | | | Saksa | 20 | | | Ranska | 285 | | | Alankomaat | 285 | | | Yhdistynyt kuningaskunta | 2 135 | | | Unioni | 4 066 | | | | | | | TAC | 4 066 | | | . Laji: | PiikkihaiSqualus acanthias | Alue: | Unionin vedet alueella IIIa(DGS/03A-C.) | Tanska | pm | | Analyyttinen TAC | Ruotsi | pm | | | Unioni | pm | | | | | | | TAC | pm | | | . Laji: | PiikkihaiSqualus acanthias | Alue: | Unionin vedet alueilla IIa ja IV(DGS/2AC4-C) | Belgia | pm | (1) | Analyyttinen TAC | Tanska | pm | (1) | | Saksa | pm | (1) | | Ranska | pm | (1) | | Alankomaat | pm | (1) | | Ruotsi | pm | (1) | | Yhdistynyt kuningaskunta | pm | (1) | | Unioni | | (1) | | | | | | TAC | pm | (1) | | (1) [Saaliit sisältävät harmaakoirahain (Galeorhinus galeus), leijahain (Dalatias licha), lattahain (Deania calcea), suomupistinhain (Centrophorus squamosus), isovalohain (Etmopterus princeps), pehmovalohain (Etmopterus pusillus), ruskosusihain (Centroscymnus coelolepis) ja piikkihain (Squalus acanthias) saaliit, jotka on pyydetty pitkälläsiimalla. Näitä lajeja ei saa vahingoittaa, jos ne saadaan sattumalta saaliiksi. Yksilöt on päästettävä heti takaisin mereen.] | . Laji: | PiikkihaiSqualus acanthias | Alue: | Unionin ja kansainväliset vedet alueilla I, V, VI, VII, VIII, XII ja XIV (DGS/15X14) | Belgia | pm | (1) | Analyyttinen TACTämän asetuksen 11 artiklaa sovelletaan. | Saksa | pm | (1) | | Espanja | pm | (1) | | Ranska | pm | (1) | | Irlanti | pm | (1) | | Alankomaat | pm | (1) | | Portugali | pm | (1) | | Yhdistynyt kuningaskunta | pm | (1) | | Unioni | pm | (1) | | | | | | TAC | pm | (1) | | (1) [Saaliit sisältävät harmaakoirahain (Galeorhinus galeus), leijahain (Dalatias licha), lattahain (Deania calcea), suomupistinhain (Centrophorus squamosus), isovalohain (Etmopterus princeps), pehmovalohain (Etmopterus pusillus), ruskosusihain (Centroscymnus coelolepis) ja piikkihain (Squalus acanthias) saaliit, jotka on pyydetty pitkälläsiimalla. Näitä lajeja ei saa vahingoittaa, jos ne saadaan sattumalta saaliiksi. Yksilöt on päästettävä heti takaisin mereen.] | . Laji: | PiikkimakrillitTrachurus spp. | Alue: | VIIIc(JAX/08C.) | Espanja | pm | (1) (2) | Analyyttinen TAC | Ranska | pm | (1) | | Portugali | pm | (1) (2) | | Unioni | pm | | | | | | | TAC | pm | | | (1) Josta enintään 5 % piikkimakrilleja, joiden pituus on 12–14 cm, sen estämättä mitä asetuksen (EY) N:o 850/98 [19] 19 artiklassa säädetään. Tämän määrän valvomiseksi purettujen määrien painoon sovelletaan muuntokerrointa 1,20.(2) Erityisedellytys: Enintään 5 % tästä kiintiöstä voidaan pyytää alueella IX. Tämän erityisedellytyksen soveltamisesta on kuitenkin tiedotettava ennalta komissiolle (JAX/*09.). | . Laji: | PiikkimakrillitTrachurus spp. | Alue: | IX(JAX/09.) | Espanja | pm | (1) (2) | Analyyttinen TAC | Portugali | pm | (1) (2) | | Unioni | pm | | | | | | | TAC | pm | | | (1) Josta enintään 5 % piikkimakrilleja, joiden pituus on 12–14 cm, sen estämättä mitä asetuksen (EY) N:o 850/98 19 artiklassa säädetään. Tämän määrän valvomiseksi purettujen määrien painoon sovelletaan muuntokerrointa 1,20.(2) Erityisedellytys: Enintään 5 prosenttia tästä kiintiöstä voidaan pyytää alueella VIIIc. Tämän erityisedellytyksen käyttämisestä on kuitenkin ilmoitettava etukäteen komissiolle (JAX/*08C). | . Laji: | PiikkimakrillitTrachurus spp. | Alue: | X; Unionin vedet CECAF-alueilla(1) (JAX/X34PRT) | Portugali | Vahvistetaan myöhemmin | (2)(3) | Varo-TAC | Unioni | Vahvistetaan myöhemmin | (4) | | | | | | TAC | Vahvistetaan myöhemmin | (4) | | (1) Azorien lähivedet.(2) Josta enintään 5 % piikkimakrilleja, joiden pituus on 12–14 cm, sen estämättä mitä asetuksen (EY) N:o 850/98 19 artiklassa säädetään. Tämän määrän valvomiseksi purettujen määrien painoon sovelletaan muuntokerrointa 1,20.(3) Tämän asetuksen 6 artiklaa sovelletaan.(4) Sama kuin alaviitteen 3 mukaisesti määritetty taso. | . Laji: | PiikkimakrillitTrachurus spp. | Alue: | Unionin vedet CECAF-alueilla(1)(JAX/341PRT) | Portugali | Vahvistetaan myöhemmin | (2)(3) | Varo-TAC | Unioni | Vahvistetaan myöhemmin | (4) | | | | | | TAC | Vahvistetaan myöhemmin | (4) | | (1) Madeiran lähivedet.(2) Josta enintään 5 % piikkimakrilleja, joiden pituus on 12–14 cm, sen estämättä mitä asetuksen (EY) N:o 850/98 19 artiklassa säädetään. Tämän määrän valvomiseksi purettujen määrien painoon sovelletaan muuntokerrointa 1,20.(3) Tämän asetuksen 6 artiklaa sovelletaan.(4) Sama kuin alaviitteen 3 mukaisesti määritetty taso. | . Laji: | PiikkimakrillitTrachurus spp. | Alue: | Unionin vedet CECAF-alueilla(1)(JAX/341SPN) | Espanja | Vahvistetaan myöhemmin | (2) | Varo-TAC | Unioni | Vahvistetaan myöhemmin | (3) | | | | | | TAC | Vahvistetaan myöhemmin | (3) | | (1) Kanariansaarten lähivedet.(2) Tämän asetuksen 6 artiklaa sovelletaan.(3) Sama kuin alaviitteen 2 mukaisesti määritetty taso. | LIITE II A ALUSTEN PYYNTIPONNISTUKSET KATTEGATIN, ICES-ALUEIDEN VIIa JA VIa SEKÄ ICES-ALUEELLA Vb SIJAITSEVIEN UNIONIN VESIEN TURSAKANTOJEN HOIDON YHTEYDESSÄ 1. SOVELTAMISALA 1.1. Tätä liitettä sovelletaan unionin aluksiin, joilla pidetään tai käytetään asetuksen (EY) N:o 1342/2008 liitteessä I olevassa 1 kohdassa tarkoitettuja pyydyksiä ja jotka ovat jollain tämän liitteen 2 kohdassa tarkoitetulla maantieteellisellä alueella. 1.2. Tätä liitettä ei sovelleta aluksiin, joiden kokonaispituus on alle 10 metriä. Tällaisilta aluksilta ei edellytetä asetuksen (EY) N:o 1627/94 7 artiklan mukaisesti myönnettäviä erityiskalastuslupia. Asianomaisten jäsenvaltioiden on arvioitava kyseisten alusten pyyntiponnistusta niiden pyyntiponnistusryhmien perusteella, joihin kyseiset alukset kuuluvat, asianmukaisia otantamenetelmiä käyttäen. Komissio pyytää vuonna 2012 tieteellistä lausuntoa kyseisten alusten pyyntiponnistuksesta arvioidakseen tarvetta sisällyttää nämä alukset tulevaisuudessa pyyntiponnistusjärjestelmään. 2. SÄÄNNELLYT PYYDYKSET JA MAANTIETEELLISET ALUEET Tämä liite koskee asetuksen (EY) N:o 1342/2008 liitteessä I olevassa 1 kohdassa tarkoitettuja pyydysryhmiä ja mainitun liitteen 2 kohdan a, c ja d alakohdassa tarkoitettuja maantieteellisten alueiden ryhmiä. 3. LUPIEN MYÖNTÄMINEN Jos jäsenvaltio pitää sitä asianmukaisena tämän pyyntiponnistusjärjestelyn kestävän toteuttamisen edistämiseksi, se voi määrätä, ettei mikään sen aluksista, joka ei ole aikaisemmin todistettavasti harjoittanut tällaista kalastustoimintaa, saa kalastaa säännellyllä pyydyksellä millään maantieteellisellä alueella, johon tätä liitettä sovelletaan, paitsi jos jäsenvaltio varmistaa, että vastaava määrä kilowatteina ilmaistua kapasiteettia on poissa kalastustoiminnasta kyseisellä alueella. 4. SUURIN SALLITTU PYYNTIPONNISTUS 4.1. Asetuksen (EY) N:o 1342/2008 12 artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta suurimmasta sallitusta pyyntiponnistuksesta vuoden 2012 hoitojaksoksi 1 päivästä helmikuuta 2012 31 päivään tammikuuta 2013 kunkin jäsenvaltion kullekin pyyntiponnistusryhmälle säädetään tämän liitteen lisäyksessä 1. 4.2. Asetuksen (EY) N:o 1954/2003 [20] mukaisesti vahvistetut vuotuisen pyyntiponnistuksen enimmäistasot eivät rajoita tässä liitteessä vahvistetun suurimman sallitun pyyntiponnistuksen soveltamista. 5. HALLINNOINTI 5.1. Jäsenvaltioiden on hallinnoitava suurinta sallittua pyyntiponnistusta asetuksen (EY) N:o 1342/2008 4 ja 13–17 artiklassa ja asetuksen (EY) N:o 1224/2009 26–35 artiklassa säädettyjen vaatimusten mukaisesti. 5.2. Jäsenvaltio voi vahvistaa hallinnointijaksoja pyyntiponnistuksen sallitun enimmäistason jakamiseksi kokonaisuudessaan tai osittain yksittäisille aluksille tai alusryhmille. Tällaisessa tapauksessa niiden päivien tai tuntien lukumäärä, jotka alus saa hallinnointijaksolla olla alueella, on kyseisen jäsenvaltion päätettävissä. Jäsenvaltiot voivat jakaa pyyntiponnistuksen tällaisella hallinnointijaksolla uudelleen yksittäisten alusten tai alusryhmien kesken. 5.3. Jos jäsenvaltio sallii aluksilleen tuntikohtaisen alueellaolon, sen on jatkettava kulutettujen päivien laskemista 5.1 kohdassa tarkoitettujen vaatimusten mukaisesti. Jäsenvaltion on komission pyynnöstä esitettävä varotoimenpiteensä, joilla estetään pyyntiponnistuksen liiallinen kulutus tietyllä alueella silloin kun alus päättää alueellaolonsa ennen 24 tunnin ajanjakson päättymistä. 6. PYYNTIPONNISTUSILMOITUS Asetuksen (EY) N:o 1224/2009 28 artiklaa sovelletaan tämän liitteen soveltamisalaan kuuluviin aluksiin. Kyseisessä artiklassa tarkoitettu maantieteellinen alue on turskanhoidon osalta kukin tämän liitteen 2 kohdassa tarkoitettu maantieteellinen alue. 7. TIETOJEN TOIMITTAMINEN 7.1. Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle tämän pyynnöstä tiedot alustensa edellisen kuukauden ja sitä edeltävien kuukausien aikana toteuttamasta pyyntiponnistuksesta käyttämällä lisäyksessä 2 olevaa ilmoitusmallia, sanotun kuitenkaan rajoittamatta asetuksen (EY) N:o 1224/2009 33 ja 34 artiklan soveltamista. 7.2. Tiedot on lähetettävä sähköpostiosoitteeseen, jonka komissio ilmoittaa jäsenvaltioille. Kun kalastusalan tietojenvaihtojärjestelmä (tai komission hyväksymä muu tuleva tietojärjestelmä) on käyttövalmis, jäsenvaltioiden on toimitettava kyseiseen järjestelmään ennen kunkin kuukauden viidettätoista päivää tiedot edellisen kuukauden loppuun mennessä toteutuneesta pyyntiponnistuksesta. Komissio ilmoittaa jäsenvaltioille tietojärjestelmän käyttöönottopäivän vähintään kaksi kuukautta ennen tietojen toimittamisen ensimmäistä määräaikaa. Järjestelmään toimitetun ensimmäisen pyyntiponnistusilmoituksen on sisällettävä 1 päivästä helmikuuta 2012 toteutunut pyyntiponnistus. Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle tämän pyynnöstä tiedot alustensa tammikuun 2012 aikana toteuttamasta pyyntiponnistuksesta. Liitteen II A lisäys 1 Suurin sallittu pyyntiponnistus kilowattipäivinä Maantieteellinen alue | Säännelty pyydys | DK | DE | SE | (a) Kattegat | TR1 | 197 929 | 4 212 | 16 610 | | TR2 | 830 041 | 5 240 | 327 506 | | TR3 | 441 872 | 0 | 490 | | BT1 | 0 | 0 | 0 | | BT2 | 0 | 0 | 0 | | GN | 115 456 | 26 534 | 13 102 | | GT | 22 645 | 0 | 22 060 | | LL | 1 100 | 0 | 25 339 | Maantieteellinen alue | Säännelty pyydys | BE | FR | IE | NL | UK | (c) ICES-alue VIIa | TR1 | 0 | 48 193 | 33 539 | 0 | 339 592 | | TR2 | 10 166 | 744 | 438 035 | 0 | 1 088 238 | | TR3 | 0 | 0 | 1 422 | 0 | 0 | | BT1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | | BT2 | 843 782 | 0 | 514 584 | 200 000 | 111 693 | | GN | 0 | 471 | 18 255 | 0 | 5 970 | | GT | 0 | 0 | 0 | 0 | 158 | | LL | 0 | 0 | 0 | 0 | 70 614 | Maantieteellinen alue | Säännelty pyydys | BE | DE | ES | FR | IE | UK | (d) ICES-alue VIa ja unionin vedet ICES-alueella Vb | TR1 | 0 | 6 272 | 0 | 1 485 589 | 473 011 | 1 033 273 | | TR2 | 0 | 0 | 0 | 34 926 | 14 371 | 2 972 845 | | TR3 | 0 | 0 | 0 | 0 | 273 | 16 027 | | BT1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 117 544 | | BT2 | 0 | 0 | 0 | 0 | 3 801 | 4 626 | | GN | 0 | 35 442 | 13 836 | 150 198 | 5 697 | 213 454 | | GT | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 953 | 145 | | LL | 0 | 0 | 1 402 142 | 163 130 | 4 250 | 630 040 | Liitteen II A lisäys 2 Taulukko I | Ilmoitusmalli | Jäsenvaltio | Pyydys | Alue | Vuosi | Kuukausi | Kokoomailmoitus | (1) | (2) | (3) | (4) | (5) | (6) | Taulukko II | Tiedon muoto | Kentän nimi | Merkkien/numeroiden enimmäismäärä | Tasaus [21]V(asen)/ O(ikea) | Määrittely ja huomautukset | (1) Jäsenvaltio | 3 | — | Jäsenvaltio (3-kirjaiminen ISO-koodi), jossa alus on rekisteröity | (2) Pyydys | 3 | — | Yksi seuraavista pyydystyypeistäTR1TR2TR3BT1BT2GNGTLL | (3) Alue | 8 | V | Jokin seuraavista alueista:03AS07A06A | (4) Vuosi | 4 | — | Vuosi, johon kuuluvaa kuukautta ilmoitus koskee | (5) Kuukausi | 2 | — | Kuukausi, jota pyyntiponnistusilmoitus koskee (ilmoitettuna kaksinumeroisena lukuna välillä 01–12) | (6) Kokoomailmoitus | 13 | O | Vuoden (4) 1 päivästä tammikuuta kuukauden (5) loppuun asti toteutunut yhteenlaskettu pyyntiponnistuksen määrä kilowattipäivinä ilmaistuna | LIITE II B