FI Euroopan unionin virallinen lehti C 43/20

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle – Kohti kansalaisia hyödyttävää Euroopan unionin avaruusstrategiaa”

KOM(2011) 152 lopullinen

2012/C 43/05

Esittelijä: Edgardo Maria IOZIA

Euroopan komissio päätti 4. huhtikuuta 2011 Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta

Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle – Kohti kansalaisia hyödyttävää Euroopan unionin avaruusstrategiaa

KOM(2011) 152 lopullinen.

Asian valmistelusta vastannut ”yhtenäismarkkinat, tuotanto ja kulutus” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 10. marraskuuta 2011.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 7.–8. joulukuuta 2011 pitämässään 476. täysistunnossa (joulukuun 7. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 174 ääntä puolesta 8:n pidättyessä äänestämästä.

1. Päätelmät ja suositukset

1.1 ETSK katsoo, että avaruus on korvaamaton ja strateginen resurssi, jonka avulla voidaan tyydyttää EU:n sosiaalisia, taloudellisia ja turvallisuuteen liittyviä tarpeita. Ala toimii kasvun ja innovoinnin moottorina, sillä se kykenee luomaan vaurautta tarjoamalla korkeaa ammattitaitoa edellyttäviä työpaikkoja ja innovatiivisia palveluja, avaamalla markkinamahdollisuuksia myös muilla teollisuudenaloilla sekä tukemalla tutkimusta, joka puolestaan tuottaa innovaatioita teollisuudelle.

1.2 ETSK tunnustaa sellaisen kilpailukykyisen avaruusteollisuuden merkityksen, jolla on kokonainen arvoketju – sisältäen valmistuksen, laukaisun, operatiivisen osan ja liitännäispalvelut.

1.3 ETSK tunnustaa, että avaruuspolitiikka kuuluu EU:n ja jäsenvaltioiden jaettuun toimivaltaan ja että jäsenvaltiot toteuttavat alalla myös omia aloitteitaan. Komitea kehottaa vahvistamaan kumppanuutta myös niiden jäsenvaltioiden kanssa, jotka eivät kuulu Euroopan avaruusjärjestöön (European Space Agency, ESA), jotta koordinoidaan niiden politiikkoja ja osaamista avaruusalalla. Olisi myös tutkittava muiden kuin ESAn jäsenvaltioiden mahdollisuutta osallistua yhteistyöohjelmiin, esimerkkinä Kansainvälinen avaruusasema (International Space Station, ISS).

1.4 ETSK suhtautuu siis myönteisesti toimiin, joilla pyritään vahvistamaan EU:n avaruuspolitiikan perustaa nivomalla se EU:n perussopimuksiin Lissabonin sopimuksen asianomaisten määräysten pohjalta, unionin teollisuuspolitiikkaan Eurooppa 2020 -strategian pohjalta sekä tutkimus- ja innovointitoimintaan Horizon 2020 -aloitteen kautta.

1.5 Euroopan maanseurantaohjelma (GMES) on keskeisessä asemassa pidettäessä yllä EU:n valmiuksia kerätä itsenäisesti tietoja Maan järjestelmästä sekä reaaliaikaisesti että kymmenen vuoden aikasarjoissa. Näin varmistetaan ympäristön ja alueen valvonta ja turvallisuus sekä selvitetään eräitä ilmastonmuutoksen mekanismeja. ETSK on erittäin huolissaan siitä, ettei GMES:n talousarvio sisälly ajanjaksoa 2014–2020 koskevaan monivuotiseen rahoituskehykseen, ja kehottaa komissiota määrittelemään varat, joita tarvitaan kyseisen ohjelman jatkamiseen.

1.6 ETSK panee merkille Euroopan avaruusjärjestön (ESA) keskeisen roolin EU:n teknisen, tieteellisen ja hallinnollisen osaamisen keräyspisteenä. Tällaista osaamista tarvitaan varmistamaan avaruusohjelmien tehokas hallinnointi.

1.7 Muita merkittäviä elimiä ovat Euroopan sääsatelliittijärjestö Eumetsat, joka on meteorologisia tietoja tuottava operatiivinen elin, EEA (European Environment Agency) (1) ja ECMWF (European Centre for Medium-Range Weather Forecasts) (2).

1.8 ETSK korostaa avaruuden keskeistä merkitystä turvallisuuden ja puolustuksen alalla. ETSK painottaa tarvetta ottaa asianmukaisesti huomioon yhteisen turvallisuuspolitiikan vaatimukset myös kehittämällä uusia yhteistyöohjelmia ja perusrakenteita. (3)

1.9 ETSK tunnustaa, että on suojeltava omien avaruusinfrastruktuurien arvoa ja kehitettävä avaruustilannetietoisuutta edistävä järjestelmä (Space Situational Awareness, SSA).

1.10 Avaruuden tutkimuksen ja hyödyntämisen aloilla on tiivistettävä yhteistyötä EU:n vakiintuneiden kumppanien, kuten Yhdysvaltojen, Venäjän ja Japanin, kanssa ja mahdollisesti pyrittävä kahdenvälisiin sopimuksiin avaruusalan nousevien mahtien, kuten Kiinan, Intian ja Brasilian, kanssa.

1.11 Avaruusalan kansainvälinen yhteistyö on avaintekijä paitsi edistettäessä eurooppalaisia teknologioita ja palveluja, myös levitettäessä yhteiskunnallisia ja humanitaarisia arvoja.

1.12 Tutkimuksella on perusluonteinen arvo Euroopassa, ja se on merkittävä tekijä edistettäessä Euroopan itsenäisiä valmiuksia sellaisten keskeisten kehitystä vauhdittavien teknologioiden alalla, joita tarvitaan, jotta unionin avaruusteollisuudesta tulisi kilpailukykyinen maailmanmarkkinoilla.

1.13 EU:n investointeja tutkimukseen on tehostettava laatimalla tutkimus- ja innovointirahoituksen yhteinen strategiakehys.

2. Johdanto

2.1 Tarkasteltavassa tiedonannossa määritellään unionin avaruuspolitiikan oikeuskehys ja taloudellinen, sosiaalinen ja strateginen konteksti sekä yhdistetään avaruuspolitiikka Euroopan unionin perustaan: Lissabonin sopimuksen määräyksiin sekä unionin teollisuus- ja tutkimuspolitiikkoihin ja yhteiseen puolustuspolitiikkaan.

2.2 Tiedonannossa vahvistetaan ensisijaiset toimet, jotka määrittelevät EU:n avaruuspolitiikan, kuvataan sen kansainvälistä ulottuvuutta ja tutkitaan sen hallinnollisia tarpeita. Näin valmistellaan unionin avaruusohjelman laatimista ja toteuttamista.

2.3 Tiedonannossa todetaan, että komissio esittää vuonna 2011 ehdotuksen unionin avaruusohjelmaksi ja valmistelee tarvittavat toimet ehdotetun strategian toteuttamiseksi (teollisuuspolitiikka, avaruusalan toimien organisointi).

3. Yleistä

3.1 Avaruusalan osuus unionin talousarviosta on noin prosentti ja Euroopan ilmailu- ja avaruusalan teollisuudesta noin viisi prosenttia.

3.2 Huolimatta avaruusalan suhteellisen pienestä koosta niin komissio kuin Euroopan parlamentti tunnustavat täysin sen taloudellisen, strategisen ja yhteiskunnallisen merkityksen. On mahdotonta kuvitella Eurooppaa hyvinvoinnin alueena ilman sitä tukea ja kimmoketta, joka perustuu sen johtoasemaan avaruusalalla. Taloudellisten etujen ohella (investointeihin nähden keskimäärin kaksinkertainen tuotto, maksimissaan 4,5-kertainen tuotto, kuten Norjan tapauksessa [lähde: OECD 2011]) ala tuottaa sovelluksia, jotka ovat korvaamattomia ja perusluonteisia yhteiskunnalle: meteorologia, navigointi, paikannus, lento- ja laivaliikenteen valvonta, maatalouden ja alueen hallinnointi, humanitaariset operaatiot ja luonnonkatastrofien hallinta, kansallinen turvallisuus ja rajavalvonta (vain muutamia mainitaksemme).

3.3 Nykyisen kaltaisina taloudellisesti vaikeina aikoina investointien vetämisellä alalta olisi – ehdottomasti marginaalisiin säästöistä aiheutuviin etuihin nähden – sellainen vakava vaikutus, että Euroopassa menetettäisiin tällä strategisella alalla kuluneina vuosikymmeninä rakennettu tieteellisen osaamisen ja teollisen kapasiteetin pääoma.

3.4 Euroopan itsenäisten valmiuksien kehittäminen keskeisten kehitystä vauhdittavien teknologioiden alalla ja sen itsenäinen pääsy avaruuteen ovat perusluonteisen tärkeinä pidettyjä tavoitteita, jotka edellyttävät aktiivista tukea.

3.5 Uusien maiden, kuten Kiinan, Intian, Brasilian ja muiden maiden, tullessa avaruusalalle Euroopan on laadittava strateginen suunnitelma, jos se haluaa säilyttää merkittävän asemansa avaruusalalla ja uskottavuutensa tärkeimpiin kilpailijoihin, etenkin Yhdysvaltoihin ja Venäjään, nähden.

3.6 Keskeiset lippulaivaohjelmat, GMES ja Galileo, ovat Euroopalle väline säilyttää asemansa johtavana voimana strategisilla aloilla, jotka liittyvät satelliittinavigointijärjestelmien ja maanhavainnointijärjestelmiin perustuvien palvelujen käyttöön.

3.7 GMES-ohjelman rahoitusongelman ratkaiseminen on ensisijainen kysymys, jota ei voida lykätä, sillä on olemassa konkreettinen riski, että Euroopassa menetetään yhä strategisemmaksi muodostuneeseen maanhavainnointiin kymmenen vuoden aikana tehdyt investoinnit. Näin Eurooppa menettäisi teollisuudessa ja tutkimuksessa saavuttamansa johtoaseman.

3.8 Unionin jäsenvaltioiden nykyinen rahoituskriisi saattaa vaarantaa myös avaruudentutkimusohjelmat, jotka ovat tulevaisuuden teknologioiden testausfoorumeita. Tämän vuoksi alalla on varmistettava jatkuvuus.

3.9 Taulukossa 1 esitetään – esimerkinomaisesti, ei tyhjentävästi – eräiden EU:hun kuuluvien ESAn jäsenvaltioiden avaruusalaan kohdentamat investoinnit vuonna 2009. Kyseiset investoinnit ovat keskimäärin 0,01–0,05 prosenttia bkt:stä (tiedot vuodelta 2009, lähde: OECD). Vertailun vuoksi mainittakoon, että suurvaltojen, kuten Kiinan, Venäjän ja Yhdysvaltojen, investoinnit ovat huomattavasti korkeammat, vastaavasti 0,12 prosenttia, 0,20 prosenttia ja 0,31 prosenttia. Venäjä ja Kiina ovat lisäksi kaksinkertaistaneet investointinsa vuosina 2005–2009. Euroopassa Ranska eroaa muista korkeammalla investointiosuudellaan, joka on 0,1 prosenttia maan bkt:stä (lähde: OECD).

Taulukko 1

ESAn keskeisten rahoittajien avaruusalan budjetti vuonna 2009

(miljoonissa euroissa) Maa Avaruusbudjetti (4) Osuus ESAlle (5) FR 1 960 (716) DE 1 190 (648) IT 685 (369) UK 350 (269) ES 190 (184) BE 170 (161) ESAn kokonaisbudjetti vuonna 2009 3 600

3.10 ESAlla on teknistä osaamista ja kapasiteettia suunnitella ja toteuttaa avaruusohjelmia sekä edistää uusien teknologioiden ja sovellusten kehittämistä. ESA käyttää monia suunnittelemiaan järjestelmiä, etenkin tieteellisiä ja tutkimusjärjestelmiä. Euroopan komission on huolehdittava suurten toimintaohjelmien, kuten Galileon ja GMES:n, infrastruktuurin operaattorin roolista.

3.11 Eumetsat on merkittävä osa Euroopan operatiivista kapasiteettia.

3.12 Muita hallitustenvälisiä elimiä ovat Euroopan ympäristökeskus (European Environment Agency, EEA) ja Euroopan keskipitkien sääennusteiden keskus (European Centre for Medium-Range Weather Forecasts, ECMWF), jotka ovat osallisia sopimuksessa GMES:n tietojen ja palvelujen hyödyntämisestä.

4. Erityistä

4.1 Euroopan avaruuspolitiikan peruspilareita ovat lainsäädäntökehys ja teollisuuspoliittinen konteksti, kansainvälinen ulottuvuus, hallintomalli, yhteys yhteiseen turvallisuus- ja puolustuspolitiikkaan sekä asianmukainen ja kestäväpohjainen rahoitusjärjestelmä.

4.2 Euroopan avaruuspolitiikan oikeusperustana ovat Lissabonin sopimuksen määräykset.

4.2.1 Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 189 artiklassa EU:lle annetaan laaja-alainen tehtävä määritellä avaruuspolitiikka ja suositellaan myös asianomaisten politiikkojen toteuttamista perustamalla eurooppalainen avaruusohjelma.

4.2.2 Euroopan komission yritystoiminnan ja teollisuuden pääosasto hallinnoi suoraan EU:n avaruuspolitiikkaa ja Galileo-ohjelmaa.

4.2.3 GMES-ohjelman perustavassa asetuksessa (6) määritellään ohjelman toteutussäännöt sekä budjetti sen kehittämistä ja ensivaiheen toimintaa varten ajanjaksona 2011–2013. GMES:n avaruusosion tekninen koordinointi ja toteutus on delegoitu ESAlle, joka tarvittaessa turvautuu Eumetsatiin.

4.3 Teollisuuspoliittinen konteksti

4.3.1 Avaruusalan osuus Euroopan ilmailu- ja avaruusteollisuudesta on noin viisi prosenttia (alaa hallitsee ilmailuala, jonka osuus on 92 prosenttia). Koko ilmailu- ja avaruusalan tuotanto on Euroopassa (tiedot vuodelta 2008, lähde: Ecorys Report to the EC) noin 130 miljardia euroa, joista 6 miljardia liittyy avaruusalaan. Ilmailu- ja avaruusala työllistää Euroopassa noin 375 000 henkeä, ja avaruusala 31 000 henkeä (lähde: OECD 2011). Työvoima on tyypillisesti erittäin ammattitaitoista: 35 prosenttia on korkeakoulututkinnon suorittaneita, insinöörejä ja johtajia.

4.3.2 Avaruusteollisuuden rooli innovoinnissa, etenkin uusien teknologioiden ja materiaalien kehittämisessä, on korvaamaton.

4.3.3 Euroopan avaruuspolitiikan teollinen konteksti on Eurooppa 2020 -strategia.

4.3.4 Kyseisen strategian lippulaivahankkeessa, joka on esitetty tiedonannossa KOM(2010) 614 lopullinen/4, todetaan, että avaruus on ”innovaatioiden ja kilpailukyvyn lähde kansalaisten palveluksessa”. Tiedonannon mukaan Galileo/EGNOS ja GMES ovat vakiintuneita ohjelmia, joiden loppuunsaattamista ja jatkamista vuoden 2013 jälkeen on tarkasteltava vuonna 2011 annettavissa säädösehdotuksissa monivuotista rahoituskehystä koskevien yleisten ehdotusten mukaisesti. Avaruusalan perusrakenteita pidetään keskeisinä välineinä kansalaisten turvallisuuden varmistamiseksi, minkä vuoksi ne on suojattava. Avaruustilannetietoisuutta edistää SSA-ohjelma (Space Situational Awareness).

4.3.5 Satelliittiviestintä on keskeinen avaruusalan sektori, ja sen avulla edistetään myös Euroopan digitaalistrategian tavoitteiden saavuttamista, sillä se vaikuttaa laajakaistayhteyden yleistymiseen.

4.4 Kansainvälinen yhteistyö

4.4.1 GMES-ohjelman perustavan asetuksen mukaisesti ohjelma on Euroopan panos GEOSS:n (Global Earth Observation System of Systems) (7) rakentamiseen. Järjestelmän on kehittänyt GEO (Group on Earth Observation) (8).

4.4.2 Afrikan kanssa solmittu kumppanuus, jonka yhteydessä hyödynnetään EGNOS- ja GMES-ohjelmia sekä televiestinnän infrastruktuureja, vaikuttaa ensisijaisen tärkeillä aloilla, kuten resurssien hallinta, turvallisuus, kartografia, geodesia, televiestintä ja tiedotus.

4.4.3 Suurin osa avaruusalalla tehtävistä investoinneista tulee G7-mailta, ja niiden investoinnit vuonna 2009 olivat 53 miljardia dollaria (lähde: OECD). Pelkästään Yhdysvallat on kohdentanut alaan yli 44 miljardia dollaria, joista 17 miljardia NASAlle. Kaikki muut G7-maat (Yhdysvaltoja lukuun ottamatta) ovat investoineet alaan kaikkiaan 9 miljardia dollaria.

4.4.4 Perinteisten toimijoiden, kuten Yhdysvaltojen, Venäjän ja Japanin, ohella uusien nousevien avaruusalan mahtien, kuten Brasilian, Intian ja Kiinan, merkitys on ilmeinen, sillä ne ovat kohdentaneet avaruusalaan kaikkiaan 7,2 miljardia dollaria (9). Vertailun vuoksi mainittakoon, että Venäjän federaation budjetti on 2,5 miljardia dollaria.

4.4.5 ESAn budjetti vuonna 2009 oli puolestaan 3,6 miljardia euroa (ks. myös taulukko 1).

4.4.6 Unioni noudattaa ESAn soveltamaa ja myös GMES-ohjelmassa noudatettua ”vapaata ja avointa” tiedonjakelupolitiikkaa.

4.5 Hallinto

4.5.1 Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 189 artiklan mukaan ”unioni luo tarvittavat yhteydet Euroopan avaruusjärjestöön”. Lisäksi se vahvistaa kumppanuuttaan jäsenvaltioiden kanssa sekä sovittaa yhteen avaruuden tutkimuksen ja käytön edellyttämiä toimia.

4.5.2 ESA on hallitustenvälinen organisaatio, johon kuuluu pian 19 valtiota. Jäsenyyttä ei ole rajoitettu vain EU:n jäsenvaltioihin (esimerkiksi Sveitsi on ESAn jäsen) tai pelkästään eurooppalaisiin maihin (Kanada on tehnyt kumppanuussopimuksen ESAn kanssa). ESAn varojen hallinnointi perustuu maantieteellisen jakautumisen periaatteeseen (geographical return), jonka mukaisesti teolliset sopimukset jaetaan jäsenvaltioille suhteessa niiden ESAlle kohdentamiin maksuosuuksiin. Tämän periaatteen johdosta jäsenvaltiot ovat tähän mennessä asettaneet käyttöön merkittäviä summia. ESAn henkilöstöhallinto perustuu vastaavanlaiselle kohtuullisen tuoton (fair return) periaatteelle, vaikka sen edellytykset eivät olekaan niin ehdottomia kuin teollisten sopimusten osalta, sillä henkilöstön ei periaatteessa tarvitse edustaa kansallisia intressejä tai vastata niistä. EU on nykyisin siirtymässä pois kansallisten intressien summan periaatteen noudattamisesta eurooppalaisen lisäarvon hyväksi. (10) ESAn tapauksessa ja unionin avaruussuunnitelmaa silmällä pitäen tämä periaate vaikuttaa varsin asianmukaiselta.

4.5.3 ESAn ja EU:n yhteistyö on määritelty toukokuussa 2004 voimaan tulleessa puitesopimuksessa (EUVL L 261, 6.8.2004). Euroopan komissio ja ESA koordinoivat toimiaan Euroopan komission ja ESAn hallituksen virkamiehistä koostuvan yhteisen sihteeristön kautta. ESAn ja EU:n jäsenvaltiot tapaavat ministeritasolla avaruusneuvostossa, joka on Euroopan unionin neuvoston ja ESAn neuvoston yhteinen kokous. Neuvoston toimintaa valmistelevat jäsenvaltioiden edustajat avaruuspolitiikkaa käsittelevässä korkean tason työryhmässä. ESAlla on Brysselissä yhteystoimisto, jonka tehtävänä on helpottaa yhteyksiä unionin toimielimiin.

4.5.4 Avaruusneuvosto on edistänyt ESAn ja komission vakaiden suhteiden kehittämistä.

4.5.5 Eumetsat on hallitustenvälinen organisaatio, johon kuuluu nykyisin 26 valtiota. Sen päätöksentekoelimenä on neuvosto, joka koostuu organisaatioon kuuluvien jäsenvaltioiden sääpalvelujen edustajista. Sääpalvelut rahoittavat Eumetsatin toiminnan, ja niiden suhteelliset maksuosuudet perustuvat kunkin jäsenvaltion bruttokansantuloon. Vuonna 2010 Eumetsatin budjetti oli noin 300 miljoonaa euroa.

4.5.6 Muita hallitustenvälisiä elimiä ovat Euroopan ympäristökeskus (European Environment Agency, EEA) ja Euroopan keskipitkien sääennusteiden keskus (European Centre for Medium-Range Weather Forecasts, ECMWF), jotka ovat osallisia sopimuksessa GMES:n tietojen ja palvelujen hyödyntämisestä.

4.6 Tutkimus ja innovointi

4.6.1 Tutkimuksella on perusluonteinen arvo Euroopan kulttuurissa. Tutkimus ja innovointi auttavat luomaan työpaikkoja, lisäämään vaurautta ja parantamaan elämänlaatua. Tutkimustoimintaan perustuu myös Euroopan riippumattomuus keskeisten kehitystä vauhdittavien teknologioiden alalla. Avaruusala on sektori, jolla luodaan ensisijaisesti korkeakoulututkimuksen, teollisen innovoinnin ja läpimurtoteknologioiden kehittämisen välisiä suhteita ja yhteyksiä.

4.6.2 Avaruustutkimuksen rahoitus on osa unionin tutkimusrahoitusjärjestelmiä. Unionin osallistuminen ei kuitenkaan ole riittävää sovellusten alalla, minkä vuoksi on ryhdyttävä toimiin, jotta Euroopan tutkimuskapasiteetti ilmenisi uusina ja innovatiivisina sovelluksina.

4.6.3 EU:n tutkimustoimintaa rahoitetaan pääasiassa seitsemännestä puiteohjelmasta (2007–2013), jonka 50,5 miljardin euron budjetista kohdennetaan avaruusalaan noin 3 prosenttia (eli 1,4 miljardia euroa).

4.6.4 Ajanjaksoa 2014–2020 koskevassa monivuotisessa rahoituskehyksessä tutkimus- ja innovointitoimintaan kohdennettu rahoitus sisältyy tutkimuksen, innovoinnin ja teknologisen kehityksen yhteiseen strategiakehykseen (ns. Horizon 2020). Yhteisen strategiakehyksen voimassaoloaikana (2014–2020) tutkimusrahoitus nousee 80 miljardiin euroon.

4.6.5 EU asettaa Eurooppa 2020 -strategiassa tutkimustoiminnan kunnianhimoiseksi rahoitustavoitteeksi 3 prosenttia bkt:stä.

4.7 Yhteinen turvallisuus ja puolustus

4.7.1 Avaruusalan perusrakenteet tarjoavat turvallisuuden ja puolustuksen kannalta keskeisiä palveluja etenkin ennaltaehkäisyssä ja kriisinhallinnassa, kuten tunnustetaan yhteisessä turvallisuus- ja puolustuspolitiikassa.

4.7.2 Avaruusalan perusrakenteiden turvallisuutta vaarantaa avaruusromun kasvava määrä. ESA on käynnistänyt siviilitarkoituksiin ja Euroopan puolustusvirasto (European Defence Agency, EDA) sotilastarkoituksiin ohjelmia, joiden avulla edistetään avaruustilannetietoisuutta (SSA). EU laatii parhaillaan kansainvälisiä menettelysääntöjä ulkoavaruudessa tapahtuvaa toimintaa varten (Code of Conduct for Outer Space Activities).

4.8 Euroopan avaruusohjelman budjetti

4.8.1 Tarkasteltavassa komission tiedonannossa arvioidaan mahdollisuutta sisällyttää kesäkuussa 2011 esitettyyn monivuotiseen rahoituskehykseen Euroopan avaruusohjelmaa käsittelevä ehdotus. Kesäkuussa 2011 esitetty EU:n talousarvioehdotus ajanjaksoksi 2014–2020 suuntautuu Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden toteuttamiseen. (11)

4.8.2 Monivuotisessa rahoituskehyksessä Euroopan avaruusohjelmaa käsittelevää ehdotusta ei mainita selvästi tällä nimityksellä, mutta GMES- ja Galileo-ohjelmien osalta esitetään seuraavaa:

— Monivuotisen rahoituskehyksen otsake 1: Älykäs ja osallistava kasvu, 7 miljardia euroa Galileo-ohjelmaan

— Monivuotisen rahoituskehyksen ulkopuolella: GMES-ohjelman budjetti on 5,8 miljardia euroa.

Tällainen ehdotus GMES-ohjelman rahoittamiseksi monivuotisen rahoituskehyksen ulkopuolella on selvästi ristiriidassa niiden suositusten kanssa, jotka on esitetty tiedonantoon ”Eurooppa 2020 -strategiaa tukeva talousarvio” liitetyssä, 29. kesäkuuta 2011 annetussa komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa SEC(2011) 868 final, sekä EU:n kilpailukykyneuvoston 31. toukokuuta 2011 antamien päätelmien kanssa.

4.8.3 On selvitettävä, miten GMES-ohjelmaa varten suunniteltu budjetti voidaan varmistaa, jotta estetään maanhavainnoinnin strategisella alalla Euroopan tulevalle kilpailukyvylle elintärkeän ohjelman menettämisen riski. Ohjelma on tähän mennessä vaatinut vuosikymmenen työn, ja siihen on investoitu 3 miljardia euroa. Toukokuun 31. päivänä 2011 annetuissa 3094. kilpailukykyneuvoston (sisämarkkinat, teollisuus, tutkimus ja avaruus) päätelmissä todetaan, että ”komissio aikoo laatia ehdotuksen näiden lippulaivaohjelmien [GMES ja Galileo, toim.huom.] rahoittamiseksi seuraavan monivuotisen rahoituskehyksen yhteydessä” ja että ”molemmat ohjelmat olisi edelleen rahoitettava EU:n talousarviosta, koska ne ovat EU:n toimesta toteutettavia eurooppalaisia ohjelmia”.

4.8.4 Monivuotista rahoituskehystä koskevan ehdotuksen lähestymistapa määritellään tarkemmin vuoden 2011 loppuun mennessä lainsäädäntöehdotuksissa, jotka koskevat rahoitusohjelmia ja yksittäisten strategisten alojen välineitä.

Bryssel 7. joulukuuta 2011 Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Staffan NILSSON

(1) Euroopan ympäristökeskus.

(2) Euroopan keskipitkien sääennusteiden keskus.

(3) ”Yhteinen turvallisuus- ja puolustuspolitiikka käsittää unionin asteittain määriteltävän yhteisen puolustuspolitiikan. Se johtaa yhteiseen puolustukseen, kun Eurooppa-neuvosto yksimielisesti niin päättää. Tällöin se suosittelee, että kukin jäsenvaltio tekee tätä koskevan päätöksen valtiosääntönsä asettamien vaatimusten mukaisesti.

Tässä jaksossa tarkoitettu unionin politiikka ei vaikuta tiettyjen jäsenvaltioiden turvallisuus- ja puolustuspolitiikan erityisluonteeseen, siinä pidetään arvossa niitä velvoitteita, joita Pohjois-Atlantin sopimuksen perusteella on tietyillä jäsenvaltioilla, jotka katsovat yhteisen puolustuksensa toteutuvan Pohjois-Atlantin liitossa (Nato), ja se on sopusoinnussa tuossa yhteydessä määritettävän yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan kanssa.” (Euroopan unionista tehty sopimus, V osasto, 2 luku, 2 jakso, 42 artiklan 2 kohta)

(4) Lähde: OECD;

(5) Lähde: ESA

(6) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 911/2010, EUVL L 276, 20.10.2010 s. 1.

(7) Maailmanlaajuinen maanhavainnointijärjestelmä.

(8) Kaukokartoitusta käsittelevä toimikunta.

(9) Kiina 6,1 miljardia dollaria, Intia 861 miljoonaa dollaria ja Brasilia 205 miljoonaa dollaria.

(10) Euroopan parlamentin 8. kesäkuuta 2011 antaman päätöslauselman ”Uusi monivuotinen rahoituskehys kilpailukykyistä, kestävää ja osallistavaa Euroopan unionia varten” 166 kohdassa todetaan seuraavaa: ”jäsenvaltioiden väliset nettosaldot painottuvat suhteettomasti tavassa, jolla omien varojen järjestelmä on kehittynyt ja korvannut vaiheittain aidot omat varat niin sanotuilla jäsenvaltioiden rahoitusosuuksilla, mikä on ristiriidassa EU:n yhteisvastuun periaatteen kanssa, horjuttaa yhteisön yhteistä etua ja sivuuttaa pitkälti EU:n tuoman lisäarvon – –.”

(11) KOM(2011) 500 lopullinen/2, Eurooppa 2020 -strategiaa tukeva talousarvio, osa I.