Alueiden komitean lausunto aiheesta:

"Komission tiedonanto terveystilanteen seurantaa koskevasta yhteisön toimintaohjelmasta kansanterveyden toimintakehyksen yhteydessä", ja "Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi terveystilanteen seurantaa koskevan yhteisön toimintaohjelman hyväksymisestä kansanterveyden toimintakehyksen yhteydessä"

(96/C 129/11)

Alueiden komitea päätti 18. heinäkuuta 1995 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 198 c artiklan mukaisesti antaa lausunnon edellä mainitusta tiedonannosta sekä edellä mainistusta ehdotuksesta.

Valiokunta 8 "Taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus Sosiaalipolitiikka Kansanterveys" vastasi asian valmistelusta. Esittelijänä oli Bengt Mollstedt.

Alueiden komitea hyväksyi 17. ja 18. tammikuuta 1996 pidetyssä 11. täysistunnossaan (tammikuun 18. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon.

1. Johdanto

Alueiden komitea on tutkinut kiinnostuneena yhteisön terveyden seurantaa koskevaa toimintaohjelmaa, jonka tarkoituksena on kerätä terveyttä koskevia tietoja yhteisön tasolla ja kehittää yhteisön väestön terveyttä kuvaavia indikaattoreita, luoda mahdollisuudet kerättyjen tietojen analysointiin sekä tiedon levittäminen terveydestä ja sen määräävistä tekijöistä, jotta sekä yhteisö että jäsenvaltiot pystyvät luomaan tärkeysjärjestyksen ja tarkastelemaan politiikkaa ja toimia, ja jotta niitä voidaan auttaa päättämään voimavarojen jakamisesta.

Terveyttä koskeva tieto määritellään 129 artiklassa yhteisön toimien erityisalueeksi ja se on yhteisön politiikan suunnittelun perusväline. Terveyttä koskeva tieto ja indikaattorit ovat olennainen osa terveyden seurantajärjestelmää, jonka tarkoituksena on palvella terveyden ja sen määräävien tekijöiden seurantaa koko yhteisössä ja antaa mahdollisuus tehdä vertailuja kolmansiin maihin nähden. Sen avulla voidaan myös suunnitella, seurata, panna toimeen ja arvioida yhteisön ohjelmia ja toimia. Lisäksi seurantajärjestelmä antaa jäsenvaltioille korkealaatuisia, verrannollisia indikaattoreita ja tietoa, joka tukee ja lisää niiden kansallisten terveyden seurantajärjestelmien arvoa ja vaikuttaa kansallisen terveyspolitiikan kehittymiseen.

Komission mukaan järjestelmän pitäisi rakentua helposti saatavilla olevaan eurooppalaiseen tietoon ja indikaattoreihin. Kaikkea kaksinkertaista työtä pitäisi välttää ja järjestelmän ei pitäisi aiheuttaa tarpeettomia rasituksia jäsenvaltioille, jotka jo nyt välittävät terveyttä koskevaa tietoa monille kansainvälisille järjestöille. Järjestelmän eri osien mahdollisia kehittämisvaihtoehtoja pitäisi arvioida tarkkaan ja järjestelmä pitäisi suunnitella mahdollisimman joustavaksi.

Komissio suunnittelee kolmea toimintalinjaa: yhteisön terveyttä kuvaavien indikaattorien luominen, yhteisön laajuisen tietojen keruu- ja jakeluverkoston kehittäminen ja analyysimahdollisuuksien luominen. On ehdotettu, että toiminta aloitettaisiin yhteisön viisivuotisella toimintaohjelmalla.

2. Yleistä

2.1. Komissio on kiinnittänyt huomiota kansanterveyteen ja korostanut erilaisiin indikaattoreihin perustuvan terveyden seurannan tärkeyttä. Koska kansanterveys on lähellä jokaista kansalaista, paikallisyhteisöä ja aluetta, aihe on hyvin tärkeä alueiden komitealle. Komission tiedonanto ja ehdotus korostavat toissijaisuuden tärkeyttä, mutta eivät ota huomioon, että läheisyysperiaate merkitsee paikallisten ja alueellisten viranomaisten aktiivista osallistumista. Alueiden komitea näkee läheisyysperiaatteen välineenä saada yksittäiset kansalaiset mukaan erityisesti kun kyse on terveydestä. Näin ollen terveyden edistämisen on jäätävä pääasiassa paikallisten ja alueellisten viranomaisten asiaksi. Kansallisen tason tulisi osallistua siihen vain erityistapauksissa. Mutta kun kerätään terveyttä koskevia tietoja, väestöyksikköjen on oltava riittävän suuria, kuten alueiden ja suurkaupunkien väestö.

2.2. Alueiden komitea vaatii, että kun tiedonanto ja ehdotettu viisivuotissuunnitelma pannaan toimeen, alueiden komitealle sekä paikallis- ja alueviranomaisille annetaan merkittävä osuus. Alueiden komitea haluaa nähdä ohjelman alkuna yhteisön kansanterveyden alan tiiviimmälle toiminnalle, jossa paikallisten ja alueellisten viranomaisten nykyisiä vastuualueita kunnioitetaan asiaankuuluvasti.

2.3. Tiedonannossa ja ehdotuksessa on kaksi eri näkökohtaa, poliittinen ja tekninen. Poliittinen näkökulma käsittää kansanterveyden vaikutuksen unionin tulevaisuuteen ja tarpeen parantaa koko väestön terveyttä. Kertomuksessa kuvataan tärkeäksi mahdollisuutta verrata kansanterveyttä eri alueilla ja jäsenvaltioissa pääasiassa siksi, että terveyden parantaminen olisi mahdollista. Siinä kuvataan myös, kuinka tietoja voitaisiin käyttää syiden ja seurausten analysointiin, jotta voitaisiin luoda pohja Euroopan väestön paremmalle terveydelle.

2.4. Alueiden komitea ei vastusta kertomuksen poliittisia tavoitteita. On kuitenkin tärkeää antaa alueille, suurkaupungeille jne. mahdollisuus käyttää sellaiselle tasolle siirrettyä materiaalia, jota myös jäsenvaltioita pienemmät hallintoyksiköt voivat käyttää.

2.5. Alueiden komitean mukaan ohjelmaa voitaisiin tulevaisuudessa käyttää terveyden vähimmäisstandardien laatimisessa kaikissa jäsenvaltioissa.

2.6. Tekninen näkökulma käsittää tiedon keruun jäsenvaltioista ja levittämisen jäsenvaltioille. Terveyttä kuvaavista indikaattoreista annetaan esimerkkejä. Indikaattorien yhdistelmästä pitäisi päättää mitä pikimmin yhteistyössä WHO:n, kansanterveystieteen tutkimuslaitosten ja muiden asiantuntijoiden kanssa. Komission tulisi pohtia paikallisen ja alueellisen asiantuntemuksen, esimerkiksi paikallisten ja alueellisten ympäristöterveysviranomaisten, mukaan ottamista tähän työhön. Lopuksi on syytä paneutua sanojen merkityksiin. Terveysnäkökohdat käsittävät yksilön elämisen ilman sairauksia, vammoja jne. Yksittäisiä kansalaisia koskevan tiedon kerääminen antaa kuvan kansanterveydestä. Kun sairaalle annetaan hoitoa jne. puhutaan sairaanhoidosta. Sairaanhoito ja terveydenhoito eivät ole synonyymejä, niiden välinen ero on syytä muistaa.

3. Tiedonantoa koskevia erityishuomioita

3.1. Kohdat 1 3

Alueiden komitea yhtyy yleisiin periaatteisiin, mutta korostaa (2 kohdassa) että myös erityisen hyviin tuloksiin päässeet paikalliset viranomaiset ja alueet voitaisiin ottaa tavoitteiksi.

3.2. 5 kohta

Käsite "toissijaisuus" on ymmärrettävä laajimmassa merkityksessään, eli paikallisille ja alueellisille viranomaisille on annettava asiaankuuluvat tehtävät kansanterveyden alalla.

3.3. 9 kohta

Alueiden komitea toteaa kiinnostuneena, että järjestelmän tulisi "tukea yhteisöä ja jäsenvaltioita terveyspolitiikassa ja arvioinnissa". On tärkeää, että seurantajärjestelmä on dynaaminen ja koskee jokapäiväisiä toimia eikä elä omaa eristynyttä elämäänsä.

3.4. 15 kohta

Alueiden komitea on samaa mieltä siitä, että seurantajärjestelmän tulisi toimia yhteistyössä WHO:n kanssa. On kuitenkin huomattava, että jotkut WHO:n ohjelmat, esimerkiksi "Terveet kaupungit" -ohjelma, perustuvat yhteistyöhön paikallisten viranomaisten välillä, eivät valtioiden. Tällainen järjestelmä voisi toimia esimerkkinä.

3.5. 26 kohta

Komissio mainitsee "lääketieteelliset käytännöt". Tämä on ristiriidassa sen kanssa, että lääkärinhoito kuuluu yksittäisten jäsenvaltioiden vastuualueeseen. Asia kuitenkin voitaisiin hyväksyä, mikäli "lääketieteelliset käytännöt" määriteltäisiin seuraavasti: "lääkintähuollon alan osallistuminen ja lääketieteellinen tieto kansanterveyden alalla".

3.6. 30 kohta

Tämä kohta koskee tekijöitä, joilla on vaikutusta kansanterveyteen, kuten koulutus, luonnonympäristö, ammatti ja sosiaalipolitiikka. Tästä löytyy yksi avainsyy, miksi yhteisön tulisi olla yleisesti kiinnostunut kansanterveyttä koskevista seikoista. Mutta vastuu useista käytännön toimista näillä alueilla on paikallisilla ja/tai alueellisilla viranomaisilla, ja läheisyysperiaatetta on painotettava jälleen kerran.

3.7. 40 kohta

Alueiden komitea toteaa tyytyväisenä, että komissio on ottanut huomioon tarpeen suojella kansalaisten yksityisyyttä ja koskemattomuutta ja pitää sitä yhtenä ohjelman tärkeimmistä kohdista.

3.8. 43 kohta

Alueiden komitean mielestä on tarpeen lisätä tavoitteiden tärkeään luetteloon seuraava:

" analysoida syy seuraus -yhteyksiä kansanterveyden alalla, erityisesti kun päätelmiä varten tarvitaan tietojen kokoamista useista jäsenvaltioista."

3.9. 46 kohta

Liitteessä A luetellut indikaattorit ovat tärkeä esimerkki, jota on analysoitava yksityiskohtaisemmin. Alueiden komitea ehdottaa, että ehdotuksen 5 artiklassa mainitun avustavan komitean tulisi tutkia luetteloa yhdessä kansanterveystieteen alan teknisten asiantuntijoiden kanssa. Alueiden komitea pitää kuitenkin syyn ja taustatekijöiden erottamista toisistaan olennaisena.

3.10. Kohdat 62 63

Alueiden komitean mielestä järjestelmän on oltava muuttumiskykyinen ajan myötä, mutta sen on myös oltava johdonmukainen, jotta pitkän aikavälin muutoksia voidaan mitata. Näin ollen keskustelua yhtenäistämisestä voitaisiin rajoittaa.

3.11. 74 kohta

Alueiden komitea on samaa mieltä siitä, että kansanterveyden mittaaminen antaa vain taustaa kansanterveyspolitiikan parantamiselle. Yhteisön ja sen jäsenten, mukaan lukien asianomaiset paikalliset ja alueelliset viranomaiset, on käytettävä niitä jatkuvan keskustelun ja parantamisen pohjana.

3.12. 77 kohta

Alueiden komitea havaitsee, että tässä mainitaan ensimmäisen kerran alueet ja väestön alaryhmät. Alueiden komitea haluaisi, että ne mainittaisiin tiedonannon aikaisemmassa vaiheessa.

3.13. 90 kohta

Alueiden komitea hyväksyy, että kertomus julkaistaan vuosittain, mutta haluaa huomauttaa, että hyviä esimerkkejä voitaisiin myös löytää erilaisista paikallisista, alueellisista ja kansallisista kertomuksista ja että niitä voitaisiin käyttää innoituksen antajina komission vuosikertomuksille.

3.14. 97 kohta

Arviointiohjelma on hyväksyttävä, mutta alueiden komitea vaatii, että sen mielipidettä kysytään tai se otetaan mukaan arviointiryhmään.

3.15. Liite A

Alueiden komitea haluaa kiinnittää huomiota seuraaviin kohtiin, jotka tulisi lisätä liitteen A terveysindikaattoreihin:

astma tai allergia,

elintarvikehygienia (ravintoloiden ja laitoskeittiöiden valvonta), ja

antibioottien liikakäyttö sekä lääkkeenä että lihatuotannossa.

4. Ehdotusta koskevia erityishuomioita

4.1. 2 artiklan 1 kohta

Alueiden komitea vaatii, että yhteistyötä ei tehdä ainoastaan jäsenvaltioiden kanssa, vaan myös paikallisten ja alueellisten viranomaisten kanssa.

4.2. 2 artiklan 2 kohta

Alueiden komitea ehdottaa, että tekstissä mainittaisiin WHO:n, OECD:n ja Eurostatin kaltaiset järjestöt.

4.3. 3 artikla

Alueiden komitea arvelee, että varattu 13,8 miljoonan ecun budjetti ei ehkä ole riittävä, kun otetaan huomioon muiden järjestöjen, paikallisten ja alueellisten viranomaisten jne. kanssa tarpeellinen yhteistyö.

4.4. 5 artiklan 1 kohta

Ehdotetulla komitealla on useita jäseniä. Alueiden komitea ehdottaa, että komiteaan otetaan vain yksi jäsen jäsenvaltiota kohden (kansallinen taso) ja lisäjäseniä alueellisista elimistä, kuten alueiden komiteasta, NOMESKOsta (Nordic Committee for Medical Statistics) ja muista.

4.5. 6 artiklan 2 kohta

Alueiden komitea korostaa, että on tärkeää ottaa ohjelmaan mukaan liitännäissopimuksen tehneet KIE-maat.

5. Päätelmät

Alueiden komitea kannattaa ehdotettua terveyden seurantajärjestelmää ja korostaa,

että järjestelmän tulisi käyttää jo olevia kansallisia tietoja,

että järjestelmän tulisi levittää tietoa ja analyyseja asianomaisille viranomaisille mahdollisimman pikaisesti,

että paikallis- ja alueviranomaisilla tulisi olla mahdollisuus ottaa osaa järjestelmään,

että terveystilanteen mittaaminen pelkästään tukee ja on taustana kansanterveysohjelman parantamiselle,

että ehdotettu seurantajärjestelmä on alku Euroopan unionin aiempaa tehokkaammalle toiminnalle kansanterveyden alalla. On myös tärkeää noudattaa EU-sopimuksen 129 artiklassa mainittua toimintakehystä.

Bryssel, 18. tammikuuta 1996.

Alueiden komitean puheenjohtaja

Jacques BLANC