C 91/2

Ilmoitus yhteisen kriisinratkaisuneuvoston 17. maaliskuuta 2020 tekemästä päätöksestä siitä, onko osakkeenomistajille ja velkojille, joihin Banco Popular Español SA:ta koskevat kriisinratkaisutoimet ovat vaikuttaneet, tarpeen myöntää korvausta (SRB/EES/2020/52) (jäljempänä ”päätös”)

(2020/C 91/02)

Yhteinen kriisinratkaisuneuvosto määrää päätöksessä, että osakkeenomistajat ja velkojat, joihin Banco Popular Español SA:ta koskevat kriisinratkaisutoimet ovat vaikuttaneet (jäljempänä asianomaiset velkojat ja osakkeenomistajat), eivät ole oikeutettuja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 806/2014 76 artiklan 1 kohdan e alakohdan mukaiseen korvaukseen.

Yhteenveto yhteisen kriisinratkaisuneuvoston (SRB) päätöksestä

Yhteinen kriisinratkaisuneuvosto teki 7. kesäkuuta 2017 päätöksen (1), joka koskee kriisinratkaisumääräyksen hyväksymistä Banco Popular Español S.A:n (”laitos”) osalta, minkä Euroopan komissio hyväksyi (2). Kyseisen päätöksen 5 ja 6 artiklan mukaisesti kyseisen laitoksen kriisinratkaisutoimi muodostuu kriisinratkaisun kohteena olevan laitoksen liiketoiminnan myynnistä laitoksen osakkeiden siirtämiseksi Banco Santander S.A:lle (asetuksen (EU) N:o 806/2014 24 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaan) sen jälkeen, kun on käytetty valtuutta alaskirjata ja muuntaa laitoksen pääomainstrumentit (asetuksen (EU) No 806/2014 21 artiklan mukaan).

Espanjan pankkijärjestelmän hallittua rakenneuudistusta varten perustetun rahaston FROB pantua kriisinratkaisutoimen täytäntöön SRB:n oli varmistettava asetuksen (EU) N:o 806/2014 20 artiklan 16 ja 17 kohdan sekä komission delegoidun asetuksen (EU) 2018/344 (3) 3 artiklan mukaan, että arvostuksen suorittaa riippumaton arvioija arvioidakseen, olisiko kyseisiä osakkeenomistajia ja velkojia kohdeltu paremmin, jos laitos olisi asetettu tavanomaiseen maksukyvyttömyysmenettelyyn (”erilaisen kohtelun arvostus” eli ”Valuation 3” (arvostusraportti)).

Deloitte Réviseurs d’Entreprises (”Deloitte”) (4) oli riippumaton arvioija, joka palkattiin tekemään vaaditut laitoksen kriisinratkaisuun liittyvät arvostukset. Yhteinen kriisinratkaisuneuvosto vastaanotti 14. kesäkuuta 2018 (5) postitse Deloitten loppuraportin erilaisen kohtelun arvostuksesta laitoksen kriisinratkaisun suhteen (”Valuation 3 -raportti”), joka on tiedonannossa liitteenä 1. Valuation 3 -raportista ilmenee, että ei ole eroa kyseeseen tulevien osakkeenomistajien ja velkojien tosiasiallisen kohtelun ja sen kohtelun välillä, jota he olisivat saaneet, jos laitos olisi läpikäynyt tavanomaisen maksukyvyttömyysmenettelyn kriisinratkaisun ajankohtana.

Edellä mainittu huomioon ottaen SRB:n alustavana päätöksenä sen 2 päivänä elokuuta 2018 antamassa tiedoksiannossa (6) oli, että korvauksen maksamista ei vaadita kyseisille osakkeenomistajille ja velkojille asetuksen (EU) No 806/2014 76 artiklan 1 kohdan e alakohdan mukaan.

Lopullisen päätöksen tekemiseksi siitä, onko korvaus tarpeen myöntää, SRB lisäksi pyysi i) tiedoksiannossa kyseisiä osakkeenomistajia ja velkojia ilmoittamaan halustaan käyttää oikeuttaan tulla kuulluksi (rekisteröintivaihe) ja ii) myöhemmin kyseisiä osakkeenomistajia ja velkojia, jotka olivat ilmoittaneet halustaan ja joiden aseman SRB oli todentanut, toimittamaan huomautuksensa SRB:n alustavasta päätöksestä ja sen perusteluista sellaisina kuin ne on esitetty tiedoksiannossa (kuulemisvaihe).

Kuulemisvaiheen lopussa, kun kyseiset osakkeenomistajat ja velkojat esittivät useita seikkoja, jotka eivät liittyneet yhteisen kriisinratkaisuneuvoston alustavaan päätökseen ja sen perusteluihin sellaisina kuin ne esitettiin tiedoksiannossa, yhteinen kriisinratkaisuneuvosto arvioi ensin, miten asiaankuuluvia kyseiset huomautukset olivat. Tämän jälkeen yhteinen kriisinratkaisuneuvosto ryhmitteli kaikki asiaa koskevat huomautukset ottaen huomioon sen, että kyseiset osakkeenomistajat ja velkojat ovat esittäneet samanlaisia tai samankaltaisia huomautuksia. Yhteinen kriisinratkaisuneuvosto tarkasteli huolellisesti asiaankuuluvia huomautuksia, jotka liittyivät sen alustavaan päätökseen mutta eivät Valuation 3 -raporttiin. Valuation 3 -raporttiin liittyvien asiaankuuluvien huomautusten osalta päätelmän tekemiseksi siitä, voisivatko nämä huomautukset vaikuttaa yhteisen kriisinratkaisuneuvoston alustavaan päätökseen, SRB pyysi Deloittea riippumattomana arvioijana toimittamaan asiakirjan, jossa on riippumaton arviointi näistä huomautuksista, ja tarkastelemaan, onko Valuation 3 -raportti yhä pätevä nämä huomautukset huomioon ottaen.

Deloitte toimitti 18. joulukuuta 2019 yhteiselle kriisinratkaisuneuvostolle arvionsa (Clarification Document, jäljempänä ”selvitysasiakirja”), joka on päätöksen liite II. Tarkasteltuaan yhteisen kriisinratkaisuneuvoston Deloittelle toimittamia Valuation 3 -raporttiin liittyviä asianomaisten osakkaiden ja velkojien huomautuksia Deloitte vahvisti selvitysasiakirjassa, että sekä strategia että erilaiset hypoteettiset likvidaatioskenaariot, jotka on esitetty yksityiskohtaisesti Valuation 3 -raportissa, samoin kuin noudatetut menetelmät ja analyysit, ovat edelleen päteviä.

Oikeutta tulla kuulluksi koskevan menettelyn aikana toimitettujen asiaankuuluvien huomautusten arvioinnin perusteella yhteinen kriisinratkaisuneuvosto katsoo Deloitten riippumattomuuden osalta, että se toimi Valuation 3 -raporttiin liittyvät tehtävät suorittaessaan riippumattomana arvioijana asetuksen (EU) N:o 806/2014 20 artiklan 1 kohdan ja komission delegoidun asetuksen (EU) 2016/1075 (7) IV luvun vaatimusten mukaisesti.

Ottaen huomioon lisäksi Valuation 3 -raportin ja selvitysasiakirjan yhteinen kriisinratkaisuneuvosto pitää Valuation 3 -raporttia asianmukaisena perustana yhteisen kriisinratkaisuneuvoston päätöksen hyväksymiselle. Yhteisen kriisinratkaisuneuvoston päätelmänä näin ollen on, että eroa ei ole kyseeseen tulevien osakkeenomistajien ja velkojien tosiasiallisen kohtelun ja sen kohtelun välillä, jota he olisivat saaneet, jos laitos olisi pantu selvitystilaan tavanomaisessa maksukyvyttömyysmenettelyssä kriisinratkaisun ajankohtana.

Näin ollen yhteinen kriisinratkaisuneuvosto päättää, että kyseeseen tulevat osakkeenomistajat ja velkojat eivät ole oikeutettuja korvaukseen yhteisestä kriisinratkaisurahastosta asetuksen (EU) N:o 806/2014 76 artiklan 1 kohdan e alakohdan mukaisesti.

Päätös on osoitettu FROB:lle (Espanjan pankkijärjestelmän hallittua rakenneuudistusta varten perustettu rahasto), joka on kansallinen kriisinratkaisuviranomainen.

Lisätietoja yhteisen kriisinratkaisuneuvoston päätöksestä ja sen liitteistä eli Valuation 3 -raportista (liite I) ja selvitysasiakirjasta (Clarification Document, liite II) on kriisinratkaisuneuvoston virallisella verkkosivustolla osoitteessa https://srb.europa.eu/en/content/banco-popular

(1) SRB/EES/2017/08 (EUVL C 222, 11.7.2017, s. 3).

(2) Komission 7. kesäkuuta 2017 tekemä päätös (EU) 2017/1246 Banco Popular Español S.A:ta koskevan kriisinratkaisumääräyksen hyväksymisestä (EUVL L 178, 11.7.2017, s. 15).

(3) Komission delegoitu asetus (EU) 2018/344, annettu 14 päivänä marraskuuta 2017, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/59/EU täydentämisestä erilaisen kohtelun arvostukseen kriisinratkaisussa sovellettavien menetelmien perusteiden täsmentämistä koskevilla teknisillä sääntelystandardeilla, EUVL L 67, 9.3.2018, s. 3.

(4) Asiaan liittyvän erillissopimuksen mukaisesti Deloitte nimesi tehtävään henkilöstöä Belgian, Espanjan ja Yhdistyneen kuningaskunnan toimistoistaan.

(5) Liitteenä olevasta Valuation 3 -raportista kuvastuvat Deloitten lisäyksen perusteella siihen tehdyt muutokset, joissa korjattiin pelkästään kirjoitusvirheitä, sellaisena kuin SRB sai sen sähköpostitse 31. heinäkuuta 2018.

(6) Yhteisen kriisinratkaisuneuvoston 2. elokuuta 2018 antama tiedoksianto sen alustavasta päätöksestä siitä, onko sellaisille osakkeenomistajille ja velkojille tarpeen myöntää korvaus, joihin Banco Popular Español S.A:ta koskevat kriisinratkaisutoimet ovat vaikuttaneet, ja menettelyn käynnistämisestä oikeudesta tulla kuulluksi (SRB/EES/2018/132) (EUVL C 277 I, 7.8.2018, s. 1).

(7) Komission delegoitu asetus (EU) 2016/1075, annettu 23. maaliskuuta 2016, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/59/EU täydentämisestä teknisillä sääntelystandardeilla, joissa määritellään elvytyssuunnitelmien, kriisinratkaisusuunnitelmien ja konsernien kriisinratkaisusuunnitelmien sisältö, vähimmäisperusteet, jotka toimivaltaisen viranomaisen on arvioitava elvytyssuunnitelmien ja konsernien elvytyssuunnitelmien osalta, konsernin rahoitustuen edellytykset, riippumattomia arvioijia koskevat vaatimukset, alaskirjaus- ja muuntamisvaltuuksien tunnustaminen sopimuksissa, ilmoitusvaatimuksiin ja keskeyttämisilmoitukseen liittyvät menettelyt ja sisältö ja kriisinratkaisukollegioiden operatiivinen toiminta.