Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) banaanialan yhteisestä markkinajärjestelystä annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 404/93 muuttamisesta" () (98/C 235/15)

Neuvosto päätti 27. tammikuuta 1998 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 43 ja 198 artiklan nojalla pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta ehdotuksesta.

Asian valmistelusta vastannut maa- ja kalatalousjaosto antoi lausuntonsa 12. toukokuuta 1998. Esittelijä oli José María Espuny Moyano.

Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 27. 28. toukokuuta 1998 pitämässään 355. täysistunnossa (toukokuun 27. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 82 ääntä puolesta, 16 vastaan 19:n pidättyessä äänestämästä.

1. Johdanto

1.1. Komission ehdotuksessa esitetään muutettavaksi sellaisia järjestelmän kohtia, joita Maailman kauppajärjestön WTO:n tutkijaryhmä ja riitojenratkaisuelin ovat arvostelleet selonteoissaan. Tällä tavoin yhteisön noudattama banaanien tuontijärjestelmä muutetaan WTO:n sääntöjen mukaiseksi.

1.2. Komission asiakirja perustuu seuraaviin seikkoihin:

1.2.1. Yhteisön ulkopuolisten maiden (jotka maksavat tullia 75 ecua tonnilta) ja muiden kuin perinteisten AKT-maiden (jotka eivät maksa lainkaan tullia) banaanintuonnin tariffikiintiö on 2,2 miljoonaa tonnia.

1.2.2. Yhteisön ulkopuolisten maiden (joilta peritään tullia 300 ecua tonnilta) ja muiden kuin perinteisten AKT-maiden (joilta peritään tullia 100 ecua tonnilta) banaanintuonnin lisätariffikiintiö on 353 000 tonnia.

1.2.3. Nykyinen tuontitodistusjärjestelmä kumotaan, jolloin B-lisenssit ja jaottelu tehtävän mukaan poistuvat käytöstä.

1.2.4. Ehdotettu tuontitodistusjärjestelmä noudattaa perinteistä käytäntöä (perinteiset/uudet toimittajat -menettely). Komissio vahvistaa soveltamista koskevat määräykset hallintokomiteamenettelyä noudattaen ja antaa yksityiskohtaiset säännöt järjestelmän käytännön hallinnoinnista.

1.2.5. Jos kaikkien niiden WTO:n sopimusosapuolten kanssa, joilla on huomattavaa merkitystä banaanien toimittamisessa (Costa Rica, Kolumbia, Ecuador ja Panama), ei ole mahdollista saada kohtuudella aikaan sopimusta, komissio voi antaa kullekin neljälle maalle oman erityistariffikiintiön.

1.2.6. Perinteistä tuontia AKT-maista ei jaeta maittain, ja sen kokonaistuonnin määräksi asetetaan 857 700 tonnia.

1.2.7. Autonomista lisätariffikiintiötä voidaan korottaa yhteisön kysynnän kasvaessa tuotantotaseen, kulutuksen, tuonnin ja viennin perusteella. Taseeseen vaikuttavat seikat määritellään, tase vahvistetaan ja lisätariffikiintiötä korotetaan hallintokomiteamenettelyä noudattaen.

1.2.8. Jos yhteisön markkinoiden hankintaan vaikuttavat poikkeukselliset tuotanto- ja tuontiolosuhteet, komissio määrää tarvittaessa välttämättömistä erityistoimenpiteistä hallintokomiteamenettelyä noudattaen. Tällöin lisätariffikiintiötä voidaan mukauttaa ja ryhtyä erityistoimenpiteisiin. Erityistoimenpiteissä on pyrittävä välttämään hankintojen alkuperään perustuvaa syrjintää.

1.2.9. Uusi järjestelmä tulee voimaan 1. tammikuuta 1999.

1.3. Banaanialan YMJ:n uudistusehdotuksen liitteenä on suositus, että neuvosto päättäisi valtuuttaa komission neuvottelemaan sellaisten yhteisön ulkopuolisten maiden kanssa, joilla on huomattava merkitys banaanien toimittamisessa. Tällaisia maita ovat Costa Rica, Kolumbia, Ecuador ja Panama.

2. Yleistä

2.1. Komitea toteaa komission pyrkivän mukauttamaan asetuksen (ETY) N:o 404/93 tiettyjä säännöksiä Maailman kauppajärjestön (WTO:n) ja neljännen Lomén yleissopimuksen sekä erityisesti sen banaaneja koskevan pöytäkirjan N:o 5 yhteydessä tehtyihin kansainvälisiin sitoumuksiin.

2.2. Komitea ottaa huomioon, että WTO:n tutkijaryhmän ja riitojenratkaisuelimen päätöksen perusteella banaanialan yhteisen markkinajärjestelyn (YMJ) erästä peruspylvästä eli tuontitodistusten myöntämisjärjestelmää on muutettava.

2.3. Komitea toteaa kuitenkin, että komission ehdotus ei anna yhteisön eikä AKT-maiden banaanintuottajille välttämättömiä takuita banaanien markkinoinnista, koska komissio ei ole ehdottanut toimenpiteitä, joilla tuotteille korvataan GATT-sopimuksen vastaisten B-tuontitodistusten poistuminen. Tuontitodistusten myöntämisperusteiden muuttaminen saattaa merkitä, että yhteisön ja AKT-maiden tuottajille ei voida taata pääsyä yhteisön markkinoille sekä tuottajien että kuluttajien kannalta asianmukaisin hinnoin, jotka ovat tuottajien tulotason säilymisen ehdoton edellytys.

2.3.1. Komitea pelkääkin, että ehdotettu muutos saattaa pahentaa työllisyystilannetta banaanintuottaja-alueilla, joiden työttömyysaste on jo ennestään korkea.

2.3.2. Komitean mielestä yhteisön tuottajille myönnettävää korvaavaa tukea arvioitaessa komission on varauduttava nostamaan viitteellistä kokonaistuloa 20 prosenttia korvaamalla tuottajille tuontijärjestelmän muutokset. Välttämätön tulotason nostaminen perustuu lisäksi uuteen Amsterdamin sopimukseen, jonka 299 artiklan nojalla ulkoalueilla noudatettavien yhteisön politiikkojen muuttaminen on mahdollista.

2.3.3. Komitea katsoo myös, että komission olisi ehdotettava järjestelmää, jonka avulla markkinatoimittajia kannustettaisiin edelleen markkinoimaan yhteisön ja perinteisten AKT-maiden tuotantoa. Kannustinta tarvitaan, koska tuotannon markkinoinnista saatava kate on poikkeavista tuotantoedellytyksistä, etenkin suurtuotannon puutteesta ja työkustannusten korkeudesta johtuen huomattavasti alhaisempi kuin Latinalaisen Amerikan banaanien kate.

2.4. Komitean mielestä olisi tuettava kestävää tuotantoa ja oikeudenmukaisissa sosiaalisissa oloissa sekä asianmukaisissa ympäristöoloissa tuotettujen banaanien markkinointia. Komitea pahoittelee, ettei asian korjaamiseksi ole esitetty minkäänlaisia suurisuuntaisia toimenpiteitä.

2.4.1. Komitea kehottaakin komissiota ehdottamaan kyseisten banaanien markkinointia tukevia toimenpiteitä, kuten kolmannen maailman banaanintuottajien ongelmien tiedostaminen Euroopassa. Toimenpiteet ovat erityisesti tarpeen, koska banaaneja viljelevät pientuottajat, joiden tuotantokustannukset ovat huomattavasti korkeammat kuin suurten monikansallisten yhtiöiden, jotka huolehtivat usein sekä tuotannosta että tuonnista kuljetuksineen.

2.4.2. Toimenpide hyödyttäisi myös kuluttajia, sillä Euroopan komission teettämän tutkimuksen mukaan unionin kansalaiset suhtautuvat erittäin myönteisesti oikeudenmukaisissa sosiaalisissa ja ympäristöoloissa tuotettuihin banaaneihin. Kuluttajat ovat hyvin tietoisia siitä, että Latinalaisessa Amerikassa torjunta-aineita ja muita kemiallisia tuotantohyödykkeitä käytetään paikoin liikaa.

2.4.3. Olisi luotava tehokas valvontajärjestelmä, jotta banaaneita tuotettaisiin todella ainoastaan asianmukaisissa sosiaalisissa ja ympäristöoloissa. Tätä tarkoitusta varten saattaisi olla hyödyllistä ottaa käyttöön banaanialan kansainvälinen peruskirja, toimintasäännöt ja tuotemerkit.

2.4.4. Edelleen on olennaista säilyttää tuottajien saama kate asianmukaisin markkinamekanismein tai myöntämällä viljelijöille suoraa tukea. EU:n banaaninviljelijöiden tapauksessa olisi korotettava tasausmaksua. AKT-maiden tuottajille olisi puolestaan maksettava selkeästi WTO:n sääntöjen mukaista tukea sen lisäksi, että alan kilpailukykyä parannetaan rakennetukitoimenpitein.

2.5. Komitean mielestä kuluttajille tulee taata entistä luotettavampi ja monipuolisempi valikoima eri puolilla maapalloa kasvatettuja, eri tavoin tuotettuja ja markkinoituja banaaneja. Sen vuoksi käyttöön otettavalla järjestelmällä on taattava, että markkinoilla on samanaikaisesti sekä yhteisön, AKT-maiden ja Latinalaisen Amerikan banaaneja.

2.6. Komitea katsoo, että koska yhteisön banaanimarkkinat ovat kasvaneet YMJ:n perustamisen myötä ja kasvavat edelleen unionin laajentuessa, korvaavaan tukeen oikeutettujen yhteisön banaanien määrää olisi tarkistettava, jolloin myös kyseinen tuotanto hyötyisi sisäisen kysynnän kasvusta. Muussa tapauksessa unionin markkinat kasvaisivat ainoastaan yhteisön ulkopuolisten maiden tuotannon ansiosta.

2.7. Komitean mielestä komission ehdotus myöntää perinteisille AKT-maille kokonaiskiintiö saattaa horjuttaa niiden toimitusten tasapainoa, joten on löydettävä keino varmistaa, ettei yhdeltäkään perinteiseltä AKT-maan tavarantoimittajalta evätä pääsyä markkinoille sen perinteisesti tarjoamien määrien perusteella.

2.7.1. Tämän vuoksi komitea kehottaa komissiota etsimään sopivamman ratkaisun, jotta yhtäkään AKT-maata ei rangaista muihin nähden.

2.7.2. Komitea toteaa, että komission ehdotuksessa ei esitetä minkäänlaista ratkaisua Somalian erityistilanteeseen, josta komitea mainitsi jo 30. toukokuuta 1996 antamassaan lausunnossa (CES 704/96, kohdat 1.3 ja 1.3.1).

Komitean mielestä Somalialle myönnettävä ylimääräinen ja poikkeuksellinen erityiskiintiö on ainoa mahdollinen keino auttaa maata toipumaan vaikeasta taloudellisesta ja yhteiskunnallisesta kriisistään, sitä seuranneesta sisällissodasta ja vuoden 1996 tuhoisista tulvista, jotka hävittivät lähes puolet viljelyalasta.

3. Erityistä

3.1. Komitean mielestä ehdotettu 353 000 tonnin autonominen lisätariffikiintiö on aivan liian suuri, ja kiintiön ylärajaksi tulisi asettaa 100 000 tonnia. Itse asiassa kiintiöiden yhteissumma, perinteiset AKT-määrät ja yhteisön viitteellinen määrä epätasapainottavat hankintatasetta, kun tarjonnan määrä on 4,26 miljoonaa tonnia ja kysynnän 3,9 miljoonaa tonnia.

3.1.1. Koska Euroopan unionin markkinoilla on viime vuosina ollut ylitarjontaa, lisätariffikiintiötä on perusteltua rajoittaa. Kyseistä kiintiötä voitaisiin tarkistaa vuosittain nostamalla tai laskemalla sitä markkinoiden todellisten tarpeiden mukaan.

3.2. Komitea katsoo, että uudella tuontitodistusten myöntämisjärjestelmällä on varmistettava asianmukainen markkinavoimien välinen kilpailu horjuttamatta unionin hankintatasapainoa minkään tavarantoimittajan osalta. Tämän vuoksi uuden järjestelmän on välttämättä taattava yhteisön ja AKT-maiden banaanien tehokas markkinointi, ja viljelijöiden on saatava tuotteesta kannattava kate. Erityisesti eurooppalaisten banaanintuottajien kilpailukykyä pitäisi vielä parantaa. Komissiota pyydetään antamaan perusteellinen selvitys käyttöön otetuista keinoista ja saavutetusta edistyksestä mutta myös mahdollisista vastoinkäymisistä.

3.3. Komitea katsoo, että tuontioikeuksia myönnettäessä viiteajanjaksoksi olisi otettava viimeisin vuosi, jolta markkinatietoja on käytettävissä. Komitean mielestä tämä vastaisi paremmin markkinoilla valitsevaa todellista tilannetta. Jotta viitemäärien laskenta saataisiin yksinkertaiseksi, luotettavaksi ja oikeudenmukaiseksi, on tarpeen ottaa ainoastaan huomioon jäsenvaltioihin tosiasiallisesti tuodut viitemäärät sellaisina kuin ne on ilmoitettu hyväksytyissä (tai tullin vahvistamissa) tuontitodistuksissa.

3.4. Komitean mielestä siirtymistä nykyisestä tuontijärjestelmästä komission ehdotuksen mukaiseen uuteen järjestelmään olisi helpotettava väliaikaisin toimenpitein, joilla nykyisen järjestelmän oleellisesta muuttamisesta aiheutuva haitta minimoitaisiin. Toimenpiteiden toteutusaikana tavarantoimittajilla olisi tilaisuus tehdä uuden tuontijärjestelmän edellyttämät muutokset tuotanto- ja markkinointirakenteeseensa.

3.5. Komitean mielestä on olennaista säilyttää tuontitodistusten myöntämisjärjestelmä poikkeuksellisten olosuhteiden varalta.

3.5.1. Komitea katsoo, että poikkeuksellisina olosuhteina on pidettävä sellaisten yhtenäismarkkinoiden perinteisten toimittajamaiden vallitsevia oloja, joiden anarkistinen hallinto estää niitä ylläpitämästä perinteistä vientikiintiötä.

4. Päätelmät

4.1. Komitea on tietoinen tarpeesta saattaa asetukseen (ETY) N:o 404/93 perustuva banaanien tuontijärjestelmä WTO:n riitojenratkaisuelimen päätöksen mukaiseksi. Komitea katsoo edelleen, ettei banaanialan yhteistä markkinajärjestelyä saa asettaa kyseenalaiseksi heikentämällä järjestelyn perustavoitteisiin pääsemistä eikä varsinkaan asettamalla vaakalaudalle takuuta yhteisön ja AKT-maiden banaanimarkkinoille pääsystä. Sekä EU:n että AKT-maiden tuottajien tulotason on oltava asianmukainen, ja kuluttajille on tarjottava monipuolisesti kohtuuhintaisia banaaneja tasapuolisesti kaikkialla unionissa. Uuden järjestelmän tulisi myös kannustaa asianmukaisissa sosiaalisissa ja ympäristöoloissa tuotettujen banaanien markkinointia, jotta yhteisön ulkopuolisten maiden tuottajat ja työntekijät saavat enemmän katetta banaaniensa myynnistä vaarantamatta terveyttään tai viljelysalueiden ekotasapainoa.

4.1.1. Tämän vuoksi komitea toivoo, että sen mielipiteet otettaisiin asianmukaisesti huomioon banaanialan yhteistä markkinajärjestelmää muutettaessa. Komitea ei missään tapauksessa hyväksy YMP:n perustana olevan yhteisön suosituimmuuskohtelun romuttamista poistamalla yhteisön tuotannolle annettu takuu markkinoille pääsystä. Komitea katsoo myös välttämättömäksi säilyttää AKT-maiden tuottajien suosituimmuuskohtelu ja niille perinteisesti taatut edut, joista unioni on sopinut ulkopolitiikkansa ja kehitysyhteistyöpolitiikkansa perustana olevien Lomén yleissopimusten yhteydessä.

4.2. Komitea toivoo saavansa mahdollisimman pian tietoja esityksestä banaanialan uuden YMJ:n soveltamisasetukseksi ja toivoo komission kuulevan asiasta komiteaa.

Bryssel 27. toukokuuta 1998.

Talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Tom JENKINS

() EYVL C 75, 11.3.1998, s. 6.

LIITE talous- ja sosiaalikomitean lausuntoon

Käsittelyssä hylättiin seuraavat, vähintään neljäsosan annetuista äänistä saaneet muutosehdotukset:

1. Kohta 2.3.2

Muutetaan kuulumaan seuraavasti:

"Näin ollen komission olisi jaoston mielestä vahvistettava kaikkien tarkoituksenmukaisilta vaikuttavien välineiden käyttöä rakenteiden parantamiseksi kyseisillä alueilla. Tätä ennen olisi analysoitava huolellisesti rakennetukien tähänastista vaikutusta.

Tässä yhteydessä voitaisiin tutkia myös mahdollisuutta nostaa viitteellistä kokonaistuloa yhteisön tuottajille myönnettävää korvaavaa tukea arvioitaessa.

Nostamista voitaisiin Amsterdamin sopimuksen ratifioinnin jälkeen perustella 299 artiklalla, joka tarjoaa oikeusperustan sille, että yhteisöpolitiikkojen soveltamiseen ulkoalueilla voitaisiin määritellä vastaavat edellytykset."

Perustelu

Kyseisillä alueilla tarvittavien rakennepoliittisten toimien ei tulisi missään nimessä päättyä korvaavien tukien mahdolliseen nostamiseen. Ne olisi vain taattava toimenpidekokonaisuuteen liitettynä.

Äänestyksen tulos

Jaa-ääniä: 36, ei-ääniä: 48, tyhjiä: 13.

2. Kohta 2.6

Korvataan seuraavalla:

"Komitea toteaa, että YMJ:n perustamisen jälkeen unionin banaanintuotanto on kasvanut tukien ansiosta. Tämänhetkinen 680 000 700 000 tonnin tuotanto jää kuitenkin huomattavasti vuonna 1993 määritellyn tukimäärän (854 000 t) alle.

Mikäli eurooppalaisen tuotannon määrälliset ja laadulliset tuotantotavoitteet saavutettaisiin, voitaisiin päättää, olisiko tukeen oikeuttavaa banaanimäärää nostettava YMP:n yleisen suuntauksen vastaisesti. Näin voitaisiin tehdä ennen kaikkea unionin tulevaa laajentumista ajatellen."

Perustelu

Itsestään selvä.

Äänestyksen tulos

Jaa-ääniä: 39, ei-ääniä: 52, tyhjiä: 15.

3. Kohdat 3.1 ja 3.1.1

Poistetaan.

Perustelu

353 000 tonniksi määritelty lisätariffikiintiö vastaa kolmen viimeksi liittyneen jäsenvaltion tuontia yhteisön ulkopuolisista maista ennen niiden liittymistä unioniin. Tällä välin kulutus kyseisissä valtioissa on hieman lisääntynyt (alkuperämaat ovat muuttuneet).

Tarjonnan määräksi ilmoitettua 4,26 milj. tonnia ei käytännössä koskaan saavutettu, koska tukeen oikeutettujen EU:n ja AKT-maiden kiintiöitä ei monista syistä voitu hyödyntää tuotantoalueilla. Myös yhteisön ulkopuolisten maiden tuontikiintiöt jäivät ennen kaikkea hallinnollisista syistä (mm. lisenssikauppa jne.) alle määräarvon.

Äänestyksen tulos

Jaa-ääniä: 34, ei-ääniä: 49, tyhjiä: 24.

4. Kohta 3.3

Muutetaan ensimmäinen virke kuulumaan seuraavasti:

"Jaosto katsoo, että tuontioikeuksia myönnettäessä viiteajanjaksoksi olisi otettava viimeiset kolme vuotta, joilta markkinatietoja on käytettävissä."

Perustelu

Yhden vuoden tietojen ottaminen viitejaksoksi tuontioikeuksia myönnettäessä olisi epäoikeudenmukaista sellaisia maita kohtaan, joissa tuotanto tuona vuonna on ollut kohtuuttoman alhainen sääoloista tai muista syistä johtuen.

Koska tuotanto on riippuvainen sääoloista, useamman vuoden keskiarvoa pidetään yleensä perustana oikeuksia myönnettäessä.

Äänestyksen tulos

Jaa-ääniä: 35, ei-ääniä: 38, tyhjiä: 26.

5. Kohta 3.3

Lisätään ensimmäisen virkkeen jälkeen seuraava virke:

"GATT-sopimuksen vastaiseksi sanotun vanhan järjestelmän markkinoita vääristävä vaikutus pitäisi tosin selvittää."

Perustelu

Itsestään selvä.

Äänestyksen tulos

Jaa-ääniä: 32, ei-ääniä: 49, tyhjiä: 25.

6. Kohta 3.4

Poistetaan.

Perustelu

WTO:n sääntöjen mukaan uuden järjestelmän on oltava täysin toimintavalmis 1.1.1999 mennessä.

Äänestyksen tulos

Jaa-ääniä: 35, ei-ääniä: 53, tyhjiä: 18.