Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen 28 kohdan mukaisesti (hakemus EGF/2012/006 FI/ Nokia Salo, Suomi) /* COM/2012/0619 final */





PERUSTELUT Talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17. toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen[1] 28 kohdan mukaisesti Euroopan globalisaatiorahastosta (EGR) voidaan ottaa joustovälineen avulla käyttöön vuosittain enintään 500 miljoonaa euroa ylittämällä rahoituskehyksen asianomaisten otsakkeiden enimmäismäärät. Rahastosta myönnettävään rahoitustukeen sovellettavista säännöistä säädetään Euroopan globalisaatiorahaston perustamisesta 20. joulukuuta 2006 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1927/2006[2]. Suomi toimitti 4. heinäkuuta 2012 hakemuksen EGF/2012/006 FI/Nokia Salo EGR:n rahoitustuen saamiseksi sen jälkeen, kun Nokia Oyj (Salo) oli vähentänyt työntekijöitä Suomessa. Tutkittuaan hakemuksen perusteellisesti komissio on tullut asetuksen (EY) N:o 1927/2006 10 artiklan mukaisesti siihen tulokseen, että asetuksessa säädetyt edellytykset rahoitustuen saamiseksi täyttyvät. HAKEMUKSEN TIIVISTELMÄ JA ANALYYSI Keskeiset tiedot: || EGR-viitenumero || EGF/2012/006 Jäsenvaltio || Suomi 2 artikla || a) Ensisijainen yritys || Nokia Oyj (Salo) Toimittajat ja jatkojalostajat || 0 Viiteajanjakso || 1.3.2012 – 1.7.2012 Yksilöllisten palvelujen tarjoamisen aloittamispäivä || 29.2.2012 Hakemuksen päivämäärä || 4.7.2012 Työntekijävähennykset viiteajanjaksolla || 1 000 Työntekijävähennykset ennen viiteajanjaksoa ja sen jälkeen || 0 Tukikelpoiset työntekijävähennykset yhteensä || 1 000 Toimenpiteisiin osallistuvien vähennettyjen työntekijöiden määrä || 1 000 Yksilöllisten palvelujen kustannukset euroina || 10 273 000 EGR:n täytäntöönpanokustannukset[3] euroina || 419 000 EGR:n täytäntöönpanokustannukset prosentteina || 3,92 Kokonaisbudjetti euroina || 10 692 000 EGR:n tuki euroina (50 %) || 5 346 000 1. Hakemus jätettiin komissiolle 4. heinäkuuta 2012, ja sitä täydennettiin lisätiedoin 21. elokuuta 2012 asti. 2. Hakemus täyttää asetuksen (EY) N:o 1927/2006 2 artiklan a alakohdassa esitetyt EGR:n rahoitustuen myöntämisen edellytykset, ja se tehtiin saman asetuksen 5 artiklassa säädetyssä kymmenen viikon määräajassa. Yhteys työntekijävähennysten ja globalisaatiosta johtuvien maailmankaupan huomattavien rakenteellisten muutosten välillä 3. Osoittaakseen yhteyden työntekijävähennysten ja globalisaatiosta johtuvien maailmankaupan huomattavien rakenteellisten muutosten välillä Suomi toteaa, että Nokian, Nokia Siemens Networksin, lähes kaikkien alihankkijoiden ja alueiden, joihin irtisanomiset vaikuttavat, tämänhetkiset vaikeudet saivat alkunsa helmikuussa 2011. Tuolloin Nokia ilmoitti yhtiön strategian merkittävästä muutoksesta ja aloitti Microsoftin kanssa mittavan yhteistyön, johon liittyi Microsoft Windows Phone ‑alustan ottaminen Nokian ensisijaiseksi älypuhelimen käyttöjärjestelmäksi, jolloin Nokian oma Symbian-käyttöjärjestelmä jäi ainoastaan huokeiden puhelinten ohjelmistoalustaksi vuoden 2016 loppuun saakka. Tällä välin Symbian-puhelinten kysyntä on laskenut merkittävästi, minkä vuoksi Symbian-järjestelmään liittyvää kehitys- ja ylläpitotoimintaa ei enää jatketa. 4. Nokian Salon-tehdas oli tarkoitus pitää toiminnassa, ja yhtiön henkilöstöä aiottiin vähentää noin 12 prosenttia eri toimipaikoissa maailmanlaajuisesti. Tämä johti siihen, että Romaniassa sijaitseva Clujn tehdas suljettiin (syyskuussa 2011); tämän tehtaan osalta esitettiin toinen EGR-hakemus[4]. Myös Nokia Siemens Networks ilmoitti merkittävistä irtisanomisista (marraskuussa 2011). Nokian Salon-tehtaan irtisanomisista ilmoitettiin 22. maaliskuuta 2012, ja ne koskivat kaikkiaan 1 000:ta työntekijää 1 700 työntekijän kokonaismäärästä. Lisäirtisanomisia on jo suunnitteilla, ja Suomen odotetaan esittävän toisen hakemuksen seuraavan irtisanomisaallon osalta. 5. Irtisanomisten ensisijaisena syynä on kyseisen alan toimintojen siirtäminen kolmansiin maihin Euroopan ulkopuolelle. Matkapuhelimia koottiin ennen Salossa ja Clujssa, mutta nyt kokoaminen on siirtynyt Aasiaan (Kiinaan, Etelä-Koreaan, Intiaan ja Vietnamiin, jossa on rakenteilla uusi Nokian tehdas). Komponenttien valmistus ja tuotannon alihankinta oli jo aiemmin siirretty Euroopan ulkopuolelle. Tuotannon perässä myös suunnittelu ja tuotekehitys ovat nyt siirtyneet tai siirtymässä ulkomaille. 6. Nokia suunnittelee siirtävänsä laitteiden kokoamisen Aasiassa sijaitseviin tehtaisiinsa, sillä suurin osa komponenttien toimittajista toimii Aasiassa. Kokoaminen halutaan siirtää Aasiaan, jotta voitaisiin nopeuttaa laitteiden markkinoilletuloa. Toimimalla lähellä alihankkijoita Nokia pystyy tuomaan uusia innovaatioita markkinoille entistä nopeammin ja parantaa kilpailukykyään. Nokia on tällä hetkellä menettämässä asemaansa tärkeimmillä markkinoillaan Kiinassa ja Intiassa, sillä useat halpoja puhelimia valmistavat yritykset ovat kasvattamassa markkinaosuuksiaan näissä maissa. 7. Sähkötekniikka- ja elektroniikkateollisuus työllisti Suomessa enimmillään yli 60 000 henkilöä, mutta vuoden 2012 loppuun mennessä tämä luku tulee laskemaan 50 000:een. Samaan aikaan tämän alan yrityksillä kolmansissa maissa olevien tytäryhtiöiden henkilöstön määrä on kasvanut, mistä näkyy selkeästi toimintojen siirtäminen erityisesti Aasiaan. Henkilöstö Suomessa Henkilöstö ulkomaisissa tytäryhtiöissä 8. Matkapuhelinalaan liittyviä EGR-hakemuksia on tehty tähän mennessä useita, ja niiden kaikkien taustalla on ollut kaupan globalisaatio[5]. Vähennettyjen työntekijöiden määrän ja 2 artiklan a alakohdan mukaisten kriteerien täyttymisen osoittaminen 9. Suomen hakemus perustuu asetuksen (EY) N:o 1927/2006 2 artiklan a alakohdan toimintakriteeriin, joka edellyttää vähintään 500 työntekijän vähentämistä neljän kuukauden aikana jäsenvaltiossa sijaitsevasta yhdestä yrityksestä, mukaan luettuina työntekijät, jotka vähennetään sen toimittajien tai jatkojalostajien palveluksesta. 10. Hakemuksesta ilmenee, että Nokia Oyj (Salo) irtisanoi neljän kuukauden viiteajanjakson aikana (1. maaliskuuta 2012–1. heinäkuuta 2012) 1 000 työntekijää. Sekä Nokian että sen alihankkijoiden odotetaan vähentävän työntekijöitä edelleen, ja tulevista vähennyksistä esitetään erillinen hakemus. Kaikki nämä työntekijävähennykset on laskettu asetuksen (EY) N:o 1927/2006 2 artiklan toisen kohdan ensimmäisen luetelmakohdan mukaisesti. Selvitys työntekijävähennysten ennakoimattomasta luonteesta 11. Suomen viranomaisten mukaan Salon-tehtaan työntekijävähennykset olivat ennalta arvaamattomia, sillä ne oli nimenomaisesti suljettu pois, kun Nokia ilmoitti huomattavista irtisanomisista Suomessa helmikuussa 2011. Tuolloin Salon-tehtaan tehtävänä odotettiin olevan Windows Phone -alustaan perustuvien älypuhelinten tuotanto. 12. Kun Clujn tehtaan (Romania) sulkemisesta ilmoitettiin marraskuun lopussa 2011, Nokia ilmoitti, että se harkitsee uudelleen myös Salon-tehtaan roolia ja että joitakin henkilöstövähennyksiä saattaa olla odotettavissa vuonna 2012. Salon-tehtaan henkilöstön vähentämisestä 1 000:lla työntekijällä ilmoitettiin 22. maaliskuuta 2012, ja vähennykset oli määrä toteuttaa kesäkuun loppuun mennessä. Tämä oli ennalta arvaamatonta, koska vain vuosi aikaisemmin oli vakuutettu tuotannon jatkuvan ja koska tämä oli Nokian ensimmäinen tuotantolaitos, jonka tehtäviin kuului tuotekehitys, sekä paikka, jossa Nokia tavallisesti käynnisti uusien ja tärkeiden puhelinmallien kokoamisen ja sen oppimisprosessin. Lisäksi Suomessa oli jo toteutettu mittavia henkilöstövähennyksiä, eikä tämänlaajuisia lisäleikkauksia ollut odotettavissa. Työntekijöitä vähentävät yritykset ja tuen kohteena olevat työntekijät 13. Hakemus koskee 1 000:ta työntekijää, jotka kaikki irtisanotaan Nokia Oyj:stä (Salo). Jäljempänä kuvattujen tukitoimenpiteiden kohteena ovat kaikki 1 000 työntekijää. 14. Tuen kohteena olevat työntekijät voidaan jaotella seuraavasti: Ryhmä || Lukumäärä || Prosenttiosuus Miehiä || 365 || 36,5 Naisia || 635 || 63,5 EU:n kansalaisia || 944 || 94,4 Muun kuin EU-valtion kansalaisia || 56 || 5,6 15–24-vuotiaita || 28 || 2,8 25–54-vuotiaita || 803 || 80,3 55–64-vuotiaita || 169 || 16,9 Yli 64-vuotiaita || 0 || 0,0 15. Näistä työntekijöistä 20:lla on pitkäaikaisia terveysongelmia tai toimintarajoite. 16. Ammattiryhmien mukainen jaottelu on seuraava: Ryhmä || Lukumäärä || Prosenttiosuus Johtajat ja ylimmät virkamiehet || 15 || 1,5 Erityisasiantuntijat || 14 || 1,4 Asiantuntijat || 64 || 6,4 Toimisto- ja asiakaspalvelutyöntekijät || 49 || 4,9 Rakennus-, korjaus- ja valmistustyöntekijät || 104 || 10,4 Prosessi- ja kuljetustyöntekijät || 713 || 71,3 Muut työntekijät || 41 || 4,1 17. Asetuksen (EY) N:o 1927/2006 7 artiklan mukaisesti Suomi on vahvistanut, että miesten ja naisten välisen tasa-arvon sekä syrjimättömyyden politiikkaa on sovellettu ja sovelletaan jatkossa EGR:n toteuttamisen eri vaiheissa ja etenkin haettaessa siitä tukea. Asianomaisen alueen ja sen viranomaisten ja sidosryhmien kuvaus 18. Salon seutu sijaitsee Varsinais-Suomen maakunnassa, joka on yksi Suomen vientivetoisimmista maakunnista (yli 60 prosenttia sen teollisuuden tuotannosta menee vientiin). Kun Nokia kasvoi voimakkaasti 1990-luvulla ja siitä oli tulossa maailman johtava matkapuhelinten valmistaja, alueen tuottavuus nousi suuresti. Kun Nokian asema heikkeni ja maailmanlaajuinen rahoitus- ja talouskriisi iski, Salon työllisyys- ja tuotantotilanne huonontui – enemmän kuin tilanne muilla Suomen alueilla. 19. Salon seudun taloudellinen rakenne on ollut poikkeuksellisen erikoistunut 1990-luvun lopusta alkaen: tieto- ja viestintätekniikan alan osuus oli yli 50 prosenttia liiketoiminnan lisäarvosta vuonna 2008. Kun Nokia heikkeni, ensimmäisinä kärsivät elektronisten komponenttien ja muoviosien toimittajat sekä muut tukipalvelujen toimittajat näiden alojen supistumisen vuoksi. Vasta toisessa vaiheessa Nokia leikkasi omaa tuotantoaan ja lopulta omaa henkilöstöään. 20. Salo sijaitsee rannikolla noin 50 kilometrin päässä Varsinais-Suomen maakunnan keskuksesta Turusta ja 100 kilometrin päässä Helsingistä. Seudun työntekijät ovat pääasiassa paikallisia, mutta työssä käydään myös Turusta ja pienissä määrin jopa Helsingistä asti. 21. Tärkeimmät sidosryhmät ovat Varsinais-Suomen elinkeino-, liikenne ja ympäristökeskus, Salon työ- ja elinkeinotoimisto, Salon kaupunki ja Someron kaupunki. 22. Nokian Salon-tehtaan toimintojen uudelleenjärjestelyä varten on perustettu eri tahoja laajalti edustava työryhmä. Sillä on useita alaryhmiä, joissa käsitellään eri aiheita, kuten palveluja, hyvinvointia, opiskelua, uusia työpaikkoja Nokian ulkopuolella ja yrittäjyyttä. Toimihenkilöiden auttamiseksi on perustettu oma paikallinen yhteistyöryhmä. Toinen hanke, joka on nimeltään Invest in Salo, pyrkii sovittamaan yhteen työvoiman tarjonnan ja hankkeeseen osallistuvien yritysten työvoimatarpeet. Työntekijävähennysten odotettu vaikutus paikalliseen, alueelliseen tai koko maan työllisyyteen 23. Ennen vuonna 2008 alkanutta taantumaa Salon seudun työttömyysaste oli noin 6 prosenttia. Tämä luku kaksinkertaistui eli nousi 12 prosenttiin vuoden 2009 loppuun mennessä, ja sen suuntaus on ollut hienoisesti nouseva siitä lähtien. Äskettäisten irtisanomisten ja odotettavissa olevan toisen irtisanomisaallon myötä työttömyysaste saattaa nousta jopa noin 15–17 prosenttiin vuoden 2012 loppuun mennessä. 24. Salon tilanne eroaa merkittävästi tilanteesta Suomen muilla paikkakunnilla, joilla Nokia on vähentänyt toimintaansa. Suurin osa Nokian Salon-tehtaan henkilöstöstä on perinteisesti palkattu kokoamiseen ja muihin samankaltaisiin tehtäviin, kun taas muissa Suomen yksiköissä toiminta on painottunut tutkimukseen ja suunnitteluun. Tästä syystä Nokian Salon-tehtaan nykyiset ja tulevat irtisanomiset koskevat pääasiassa tehdasteollisuuden työntekijöitä. Työntekijöiden koulutustaustaa tarkasteltaessa voidaan nähdä, että noin 40 prosentilla on ainoastaan peruskoulutus ja 39 prosentilla toisen asteen koulutus, joten nämä irtisanomiset lisäävät huomattavasti vähemmän koulutettujen osuutta Salon työttömyysluvuissa. Näillä työntekijöillä on usein ammattitutkinto joltakin muulta kuin teknologian tai teknisen työn alalta. Tutkinnot on suoritettu liian kauan sitten, eikä työntekijöillä ole lainkaan kokemusta niihin liittyviltä aloilta, joten he eivät voi hyödyntää tutkintojaan. 25. Salon kaupungin taloudellinen tilanne on heikko, ja Nokian irtisanomiset vaikuttavat kunnan verotuloihin. Työnantajana kaupungin on todennäköisesti lomautettava joitakin sen omia työntekijöitä, eikä se pysty auttamaan irtisanottuja Nokian työntekijöitä tarjoamalla yhdellekään heistä työpaikkaa. Rahoitettavaksi tuleva koordinoitu yksilöllisten palvelujen paketti ja sen arvioitujen kustannusten erittely sekä toimien täydentävyys rakennerahastoista rahoitettavien toimien kanssa 26. Nokian Salon-tehtaan työntekijöihin kohdistuvien toimenpiteiden tavoitteena on joko auttaa heitä siirtymään uuteen työhön / aloittamaan oma yritystoiminta tai saattaa heidät lisäkoulutuksen piiriin (tai molemmat). Niihin sisältyvät seuraavat: – Työnhakuneuvonta: Kaikille irtisanottaville työntekijöille tarjotun henkilökohtaisen ohjauksen (tämä ohjaus ei kuulu EGR-hakemuksen piiriin) jälkeen aloitettiin perusteellisempi neuvonta Nokian tiloissa työntekijöiden irtisanomisaikana. Sitä seuraavat yksilö- ja ryhmäneuvonta, työpaikkamessujen järjestäminen tai niihin osallistuminen, tiedottaminen paikallisista työmarkkinoista ja avoimista työpaikoista sekä työnhakutaitojen parantaminen, erityisesti niiden työntekijöiden osalta, jotka eivät ole olleet useisiin vuosiin työttömänä. Työnhakuneuvonnan kesto vaihtelee 5:stä 20 päivään työntekijöiden tarpeiden mukaan. Arviolta 600 työntekijää haluaa osallistua tähän perusteelliseen neuvontaan, jonka kustannukset ovat noin 450 euroa työntekijää kohden. Loput 400 työntekijää eivät tarvitse lisäneuvontaa aluksi annetun henkilökohtaisen ohjauksen jälkeen. – Koulutus ja uudelleenkoulutus: Tämä sisältää kaksi keskeistä osa-aluetta: valmentava työmarkkinakoulutus henkilöille, joilla ei ehkä vielä ole suunnitelmia tulevan uran suhteen, ja ammatillinen uudelleenkoulutus niille, jotka tietävät tavoitteensa mutta joilta puuttuu tarvittava pätevyys. Valmentava työmarkkinakoulutus on looginen jatko sitä edeltävälle työnhakuneuvonnalle. Tähän koulutukseen odotetaan osallistuvan noin 170 työntekijää, ja kustannukset ovat 2 700 euroa työntekijää kohden. Ammatillinen uudelleenkoulutus puolestaan voi perustua aiempiin tutkintoihin ja kokemukseen tai auttaa työnhakijaa suuntautumaan aivan uudelle alalle. Joissakin tapauksissa on mahdollista suorittaa korkeakoulututkinto. Nokian Salon-tehtaalta irtisanotuille työntekijöille on tarjolla suuri määrä erilaisia kursseja. Noin 550 työntekijän odotetaan valitsevan tämän vaihtoehdon, ja kustannukset työntekijää kohden ovat 6 880 euroa. – Ohjaaminen yrittäjyyteen ja palvelut uusille yrittäjille: Tähän tarkoitukseen Suomen viranomaiset käyttävät Protomo-ohjelmaa, jonka toiminnasta vastaa Yrityssalo – Salon kaupungin omistama kehittämiskeskus, joka tarjoaa yrityspalveluja, muun muassa tukea alkavalle yritykselle. Protomo on avoimen innovoinnin ympäristö, jossa osallistujat voivat muokata ideoita prototyypeiksi, toimia yhdessä pilottiprojektien parissa, kehittää uudenlaisia tuotteita ja palveluja sekä perustaa uusia työllistäviä yrityksiä. Protomo tuo yhteen uusia ideoita ja innovatiivisia ihmisiä. Tämän EGR-tapauksen täytäntöönpanon aikana työllistetään kolme ihmistä (Salossa ja Turussa) kokoaikaisesti vuokratiloihin tarjoamaan Protomon palveluja toimien kohteena oleville työntekijöille. Tämän arviolta 240 työntekijälle annettavan palvelun kustannukset ovat yhteensä 450 000 euroa. Protomo toimii palveluna, joka auttaa uusia yrittäjiä löytämään yhteistyökumppaneita. Protomon alueelliseen tietokantaan on kerätty yksityishenkilöiden ja yrittäjien lupaavia ideoita. Irtisanotut työntekijät jaetaan Protomossa pieniin ryhmiin, ja nimetyt mentorit auttavat heitä kehittämään ideoista uusia yrityksiä, jotka voisivat tuottaa tavaroita tai palveluja, joista vaikuttaa olevan tarvetta markkinoilla, tai ryhtymään idean synnyttäjän kumppaneiksi ja työstämään ideaa olemassa olevan yrityksen sisältäpäin. Protomo tarjoaa puitteet ja antaa neuvoja ryhmän toimintaan sekä arvioi ehdotuksen toteutettavuutta ja tarjoaa tarvittaessa asiantuntija-apua. Asiantuntija-avun tarjoamisen ja välineiden käytön kustannusten arvioidaan olevan 360 000 euroa 240 osallistujan osalta. Protomon työryhmissä on 4–6 henkilöä, ja niitä aiotaan perustaa 60; luultavasti yli puolet näistä ryhmistä kasvaa uusiksi elinkelpoisiksi yrityksiksi. Mahdollisia uusia yrittäjiä autetaan neuvonnalla, tarvittavalla koulutuksella, ohjauksella, konsultoinnilla ja tuella, ja lisäksi on mahdollista saada käynnistysavustusta. Käynnistysavustuksella turvataan uuden yrittäjän toimeentulo uuden yrityksen ensimmäisten toimintakuukausien ajan. Tarvittavan koulutuksen kustannuksiksi arvioidaan 240 000 euroa osallistuvien 240 työntekijän osalta. Protomon kautta on mahdollista saada apua myös ulkopuolisilta asiantuntijoilta, jotka voivat tarjota erityistä taitotietoa yrittäjiksi aikoville; tämän palvelun arvioidaan maksavan 120 000 euroa kyseessä olevien 240 työntekijän osalta. – Tuki itsenäisen liiketoiminnan aloittamiseen: Kyseessä on starttiraha, jolla turvataan yrittäjäksi aikovan toimeentulo enintään 18 kuukauden ajaksi toiminnan aloittamisesta. Perustuen määrä on 31,36 euroa päivässä. Tähän lisätään suuruudeltaan vaihteleva lisäosa, joka ei kuitenkaan voi ylittää 60:tä prosenttia perustuen määrästä. Arvioiden mukaan tukikelpoisia henkilöitä on tämän tuen osalta 60 ja heille maksettava summa on keskimäärin 6 000 euroa täytäntöönpanokauden aikana. Kyseisessä vaiheessa tuensaajat saavat edelleen myös neuvontaa ja tukea Protomolta. – Liikkuvuusavustukset: Nämä avustukset liittyvät sekä matka- että muuttokuluihin. Työnhakijat eivät ehkä pysty löytämään uutta työtä lähialueelta, joten he voivat joutua matkustamaan työhaastatteluihin tai muuttamaan uudelle paikkakunnalle työn perässä. Matkakulut lasketaan kilometrimäärän pohjalta, ja majoitus korvataan tarvittaessa. Muuttokulut korvataan 700 euroon saakka. – Palvelupisteen työllisyyspalvelut: Nokian Salon-tehtaan työntekijöille on järjestetty palvelupiste, joka palvelee heitä täytäntöönpanovaiheen ajan. Palvelupiste käynnistettiin alun perin Nokian tiloissa, ja sen tarkoituksena on ollut neuvoa irtisanottuja työntekijöitä alusta lähtien tarjoamalla heille paljon henkilökohtaisempaa ja perusteellisempaa palvelua kuin mihin työvoimatoimisto normaalisti pystyisi. Erityistä huomiota kiinnitetään sen varmistamiseen, ettei kukaan työntekijöistä ajaudu pitkäaikaistyöttömyyteen. Intensiivisen alkuvaiheen jälkeen palvelupiste on työntekijöiden käytettävissä, kun he etenevät heille räätälöidyissä toimenpiteissä. Palvelupisteen ylläpitokustannukset kaikkien sen kohteena olevien 1 000 työntekijän osalta ovat arviolta 900 000 euroa. – Palkkatuet: Palkkatukea on mahdollista maksaa työnantajille, jotka haluavat palkata toimien kohteena olevia työntekijöitä täysin tietoisina palkattavan henkilön pätevyyden tai ammattitaidon puutteista ja jotka ovat halukkaita huolehtimaan siitä, että työntekijöille annetaan mahdollisimman paljon tukea sekä tarvittava työpaikkakoulutus, kun he perehtyvät työhön, josta heillä ei ole aiempaa kokemusta. Tuen kesto määräytyy työntekijän tarpeiden mukaan, ja arvioiden mukaan sen määrä on keskimäärin 7 500 euroa kutakin tähän järjestelyyn osallistuvaa työntekijää kohden. – Yrityksiltä saatavien tietojen keruujärjestelmä: Tämän järjestelmän avulla työ- ja elinkeinotoimistot, elinkeinokeskukset sekä työ- ja elinkeinoministeriö voivat tehdä yritysten puhelinhaastatteluja ja kerätä ajan tasalla olevaa tietoa yritysten henkilöstötarpeista. Näiden tietojen avulla voidaan ohjata työntekijöitä oikeaan suuntaan ja auttaa heitä koulutuksen valitsemisessa. Haastattelut tehdään keskitetysti, ja tulokset asetetaan toimijoiden saataville lajiteltuina. Tämän palvelun kustannusten arvioidaan olevan 120 000 euroa. – Uraohjaus sekä ammattiosaamisen ja pätevyyksien kartoitus: Nokialla pitkään kokoamistyössä olleiden henkilöiden ammattitaito ja koulutustausta vaihtelevat suuresti, ja niitä voidaan arvioida ammattiosaamisen ja pätevyyksien kartoituksella. Jotta voitaisiin antaa työntekijöille yksilöllistä ohjausta ja laatia heille koulutussuunnitelmat, on olennaista tietää kunkin lähtökohdat. Ammattiosaamisen ja pätevyyksien kartoitus toimii vastinparina niille tiedoille yritysten henkilöstötarpeista, jotka on saatu yritysten puhelinhaastattelujen perusteella laadituista raporteista ja tilastoista. Tavallisesti ammattiosaamisen ja pätevyyksien kartoitukset hankitaan ammatillisilta oppilaitoksilta sopimusperusteisena palveluna. Tähän odotetaan osallistuvan 450 työntekijää, ja kutakin kohden kustannukset ovat 500 euroa. – Työkyvyn arvioinnit: Eräillä irtisanotuista on tiettyjä työkyvyn rajoituksia, jotka on tutkittava ennen kuin sovitaan uusista työllistämissuunnitelmista ja ‑tukitoimista. Työ- ja elinkeinotoimisto voi ohjata työnhakijan työkyvyn arviointia varten tarvittaviin terveystarkastuksiin. Arviointien kustannusten arvioidaan olevan keskimäärin 2 500 euroa henkilöä kohden. 27. EGR:n täytäntöönpanosta aiheutuvat menot, jotka on sisällytetty hakemukseen asetuksen (EY) N:o 1927/2006 3 artiklan mukaisesti, kattavat valmistelun, hallinnoinnin (tarvittavien järjestelmien perustaminen, matkakulut ja käännökset), tiedotuksen (paikallisella, alueellisella ja kansallisella tasolla), todentamisen ja seurannan. Asiasta tiedotettiin kansallisesti jo siinä vaiheessa, kun EGR-hakemusta ensimmäisen kerran harkittiin, ja uudelleen siinä vaiheessa, kun hakemus toimitettiin komissiolle. Nokian irtisanomille työntekijöille ilmoitetaan, että niille tarjottavat palvelut osarahoittaa EGR. Täytäntöönpanon parhaita käytäntöjä tuodaan esiin, ja niissä keskitytään henkilöihin, jotka hyötyivät toimenpiteistä ja löysivät uuden työpaikan. 28. Suomen viranomaisten esittämät yksilölliset palvelut ovat aktiivisia työmarkkinatoimenpiteitä, jotka kuuluvat asetuksen (EY) N:o 1927/2006 3 artiklassa määriteltyihin tukikelpoisiin toimiin. Suomen viranomaiset arvioivat näiden palvelujen kokonaiskustannuksiksi 10 692 000 euroa, joista 10 273 000 euroa käytetään yksilöllisiin palveluihin, ja EGR:n täytäntöönpanoa koskeviksi kustannuksiksi 419 000 euroa (= 3,92 prosenttia kokonaismäärästä). EGR:stä haettu rahoitusosuus on yhteensä 5 346 000 euroa (50 prosenttia kokonaiskustannuksista). Toimet || Kohteena olevien työntekijöiden arvioitu lukumäärä || Arvioidut kustannukset kohteena olevaa työntekijää kohti (euroa) || Kustannukset yhteensä (EGR ja kansallinen yhteisrahoitus) (euroa) Yksilölliset palvelut (asetuksen (EY) N:o 1927/2006 3 artiklan ensimmäinen kohta) Työnhakuneuvonta || 600 || 450 || 270 000 Koulutus ja uudelleenkoulutus (ammatillinen) || 550 || 6 880 || 3 784 000 Koulutus ja uudelleenkoulutus (valmentava) || 170 || 2 700 || 459 000 Yrittäjyyden edistäminen (Protomon toimet) || 240 || 1 875 || 450 000 Yrittäjyyden edistäminen (Protomon palvelujen hankinta) || 240 || 1 500 || 360 000 Yrittäjyyden edistäminen (Protomon koulutus) || 240 || 1 000 || 240 000 Yrittäjyyden edistäminen (palvelujen hankinta) || 240 || 500 || 120 000 Tuki itsenäisen liiketoiminnan aloittamiseen || 60 || 6 000 || 360 000 Liikkuvuusavustukset || 300 || 200 || 60 000 Palvelupisteen työllisyyspalvelut || 1 000 || 900 || 900 000 Palkkatuki || 360 || 7 500 || 2 700 000 Yrityksiltä saatavien tietojen keruujärjestelmä || 1 000 || 120 || 120 000 Uraohjaus sekä ammattipätevyyden kartoitus || 450 || 500 || 225 000 Työkyvyn arvioinnit || 90 || 2 500 || 225 000 Yksilöllisten palvelujen kustannukset yhteensä || || 10 273 000 EGR:n täytäntöönpanokustannukset (asetuksen (EY) N:o 1927/2006 3 artiklan kolmas kohta) Valmistelutoimet || || 72 000 Hallinnointi || || 152 000 Tiedotus ja mainonta || || 183 000 Valvontatoimet || || 12 000 EGR:n täytäntöönpanokustannukset yhteensä || || 419 000 Arvioidut kokonaiskustannukset || || 10 692 000 EGR:n rahoitusosuus (50 % kokonaiskustannuksista) || || 5 346 000 29. Suomi vahvistaa, että edellä kuvatut toimenpiteet täydentävät rakennerahastoista rahoitettavia toimia ja että käytössä on toimenpiteitä, joilla estetään kaikenlainen rahoituksen päällekkäisyys. Varsinais-Suomen alueella on toiminnassa äkilliseen rakennemuutokseen keskittynyt koordinointiryhmä, jonka tehtäviin kuuluu ESR:n ja EGR:n välisestä tehtävänjaosta sopiminen. Tämän hankkeen ohjausryhmän tehtävänä on toiminnan hallinnointi ja ohjaus sekä sen strategisten suuntaviivojen ja päämäärien määrittäminen. Hankeryhmä puolestaan on vastuussa toimenpiteiden käynnistämisestä Salon seudulla sekä rakennemuutoksen käytännön edistymisen seurannasta ja arvioinnista ohjausryhmän asettamien strategisten päämäärien pohjalta. Työryhmissä ovat laajalti edustettuina paikalliset toimijat, muun muassa työmarkkinaosapuolet ja koulutuskuntayhtymä. Päivämäärät, jolloin yksilöllisten palvelujen tarjoaminen kyseisille työntekijöille aloitettiin tai on tarkoitus aloittaa 30. Suomi aloitti EGR:n osarahoitusta varten ehdotettuun koordinoituun pakettiin sisältyvien yksilöllisten palvelujen tarjoamisen asianomaisille työntekijöille 29. helmikuuta 2012. Tästä päivämäärästä alkaa näin ollen tukikelpoisuusaika, joka koskee kaikkea EGR:stä mahdollisesti myönnettävää apua. Menettelyt työmarkkinaosapuolten kuulemiseksi 31. Työmarkkinaosapuolet ovat olleet mukana prosessissa alusta lähtien ja ovat mukana myös jatkossa. Katso lisätietoja edellä olevasta 29 kohdasta. 32. Suomen viranomaiset vahvistivat, että kansallisessa ja EU:n lainsäädännössä säädettyjä joukkovähentämisiin liittyviä vaatimuksia on noudatettu. Tiedot toimista, jotka ovat pakollisia kansallisen lainsäädännön tai työehtosopimusten nojalla 33. Suomen viranomaisten hakemuksessa esitettiin seuraavat tiedot asetuksen (EY) N:o 1927/2006 6 artiklassa säädettyjen perusteiden täyttymisestä: · vahvistettiin, ettei EGR:stä saatavalla rahoitustuella korvata toimenpiteitä, jotka kuuluvat yritysten vastuualaan kansallisen lainsäädännön tai työehtosopimusten nojalla; · osoitettiin, että suunnitelluilla toimilla tuetaan yksittäisiä työntekijöitä eikä niitä käytetä yritysten tai toimialojen rakenneuudistukseen; · vahvistettiin, ettei edellä tarkoitetuille tukikelpoisille toimille saada avustusta muista EU:n rahoitusvälineistä. Hallinnointi- ja valvontajärjestelmät 34. Suomi on ilmoittanut komissiolle, että rahoitustukea hallinnoi työ- ja elinkeinoministeriö, joka hallinnoi myös ESR:n varoja. Sama ministeriö toimii myös todentamisviranomaisena. Näistä kahdesta tehtävästä vastaavien yksiköiden velvollisuudet ja raportointisuhteet on erotettu tiukasti toisistaan. Hallinnointitehtävät on annettu työllisyys- ja yrittäjyysosastolle, kun taas todentamistehtävistä vastaa henkilöstö- ja hallintoyksikkö. Ministeriö on laatinut ohjeet, joissa esitetään noudatettavat menettelyt yksityiskohtaisesti. Rahoitus 35. Suomen hakemuksen perusteella ehdotetaan, että EGR:stä myönnetään yksilöllisten palvelujen koordinoidulle paketille (mukaan luettuna EGR:n täytäntöönpanosta aiheutuvat kustannukset) 5 346 000 euroa, joka vastaa 50:tä prosenttia kokonaiskustannuksista. Komission ehdotus rahastosta maksettavasta osuudesta perustuu Suomen toimittamiin tietoihin. 36. Ottaen huomioon EGR:stä myönnettävän rahoitustuen enimmäismäärän asetuksen (EY) N:o 1927/2006 10 artiklan 1 kohdan mukaisesti samoin kuin määrärahojen uudelleenkohdennusten osalta käytettävissä olevan liikkumavaran komissio ehdottaa, että EGR:n varoja otetaan käyttöön koko edellä mainittu määrä, joka kohdennetaan rahoituskehyksen otsakkeeseen 1 a. 37. Ehdotettu rahoitustuen määrä jättää yli 25 prosenttia EGR:lle varatusta vuosittaisesta enimmäismäärästä käytettäväksi vuoden viimeisinä neljänä kuukautena, kuten asetuksen (EY) N:o 1927/2006 12 artiklan 6 kohdassa edellytetään. 38. Esittämällä tämän ehdotuksen EGR:n varojen käyttöönottamiseksi komissio aloittaa yksinkertaistetun kolmikantamenettelyn 17. toukokuuta 2006 tehdyn toimielinten sopimuksen 28 kohdan mukaisesti varmistaakseen molempien budjettivallan käyttäjien hyväksynnän sekä EGR:n käyttötarpeelle että tarvittavalle määrälle. Komissio pyytää sitä budjettivallan käyttäjää, joka ensimmäisenä hyväksyy tämän ehdotuksen asianmukaisella poliittisella tasolla, ilmoittamaan aikomuksistaan toiselle budjettivallan käyttäjälle ja komissiolle. Jos jompikumpi budjettivallan käyttäjä ei hyväksy ehdotusta, järjestetään muodollinen kolmikantakokous. 39. Komissio esittää erikseen siirtopyynnön asiaa koskevien maksusitoumusmäärärahojen kirjaamiseksi vuoden 2012 talousarvioon 17. toukokuuta 2006 tehdyn toimielinten sopimuksen 28 kohdan mukaisesti. Maksumäärärahojen lähteet 40. Budjettikohtaan 04 05 01 vuonna 2012 alun perin kirjattuja maksumäärärahoja ei ole enää jäljellä sen jälkeen, kun kumpikin budjettivallan käyttäjä on hyväksynyt EGR:n varojen käyttöön ottamiseksi tähän mennessä esitetyt ehdotukset, eikä kyseinen määrä näin ollen riitä kattamaan tähän hakemukseen tarvittavaa määrää. EGR:ää koskevan budjettikohdan maksumäärärahoja pyydetään vahvistamaan joko määrärahasiirrolla, mikäli havaitaan käytettävissä olevia määrärahoja, tai lisätalousarviolla. Kyseessä olevan hakemuksen kohteena olevat 5 346 000 euroa katetaan tämän budjettikohdan määrärahoista. Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen 28 kohdan mukaisesti (hakemus EGF/2012/006 FI/ Nokia Salo, Suomi) EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, ottavat huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen[6] ja erityisesti sen 28 kohdan, ottavat huomioon Euroopan globalisaatiorahaston perustamisesta 20 päivänä joulukuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1927/2006[7] ja erityisesti sen 12 artiklan 3 kohdan, ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen[8] sekä katsovat seuraavaa: (1) Euroopan globalisaatiorahasto, jäljempänä ’EGR’, on perustettu lisätuen tarjoamiseksi globalisaatiosta johtuvien maailmankaupan huomattavien rakenteellisten muutosten vuoksi työttömiksi jääneille työntekijöille ja heidän auttamisekseen työmarkkinoille uudelleen integroitumisessa. (2) Toukokuun 17 päivänä 2006 tehdyn toimielinten sopimuksen mukaisesti EGR:n varoja voidaan ottaa käyttöön vuosittain enintään 500 miljoonaa euroa. (3) Suomi esitti 4 päivänä heinäkuuta 2012 hakemuksen EGR:n varojen käyttöönottamiseksi Nokia Oyj:n (Salo) työntekijävähennysten vuoksi ja toimitti sitä täydentäviä lisätietoja 21 päivään elokuuta 2012 asti. Hakemus on asetuksen (EY) N:o 1927/2006 10 artiklassa säädettyjen rahoitustuen vahvistamista koskevien vaatimusten mukainen. Näin ollen komissio ehdottaa, että varoja otetaan käyttöön 5 346 000 euroa. (4) Tämän vuoksi EGR:stä olisi otettava käyttöön varoja rahoitustuen antamiseksi Suomen hakemuksen perusteella, OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: 1 artikla Euroopan globalisaatiorahastosta (EGR) otetaan käyttöön 5 346 000 euroa maksusitoumusmäärärahoina ja maksumäärärahoina osana varainhoitovuotta 2012 koskevaa Euroopan unionin yleistä talousarviota. 2 artikla Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Tehty Brysselissä Euroopan parlamentin puolesta Neuvoston puolesta Puhemies Puheenjohtaja [1] EUVL C 139, 14.6.2006, s. 1. [2] EUVL L 406, 30.12.2006, s. 1. [3] Asetuksen (EY) N:o 1927/2006 3 artiklan kolmannen kohdan mukaisesti. [4] EGF/2011/014 RO/Nokia. [5] Säännöllisesti päivitettävä luettelo hakemuksista: http://ec.europa.eu/social/BlobServlet?docId=4558&langId=en. [6] EUVL C 139, 14.6.2006, s. 1. [7] EUVL L 406, 30.12.2006, s. 1. [8] EUVL C […], […], s. […].