FI    FI FI 
FI    FI  EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel 23.9.2009 
SEK(2009) 1235   
KOMISSION YKSIKÖIDEN VALMISTELUASIAKIRJA 
 
Oheisasiakirja  
ehdotukseen  
 
EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUKSEKSI 
 
rahoitusjärjestelmän makrotason vakaude n valvonnasta yhteisössä ja Euroopan 
järjestelmäriskikomite an perustamisesta 
  
ehdotukseen  
 
NEUVOSTON PÄÄTÖKSEKSI 
 
Euroopan järjestelmäriskikomitean toiminta an liittyvien erityistehtävien antamisesta 
Euroopan keskuspankille 
  
ehdotukseen  
 
EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUKSEKSI 
 
Euroopan pankkiviranomaisen perustamisesta 
  
ehdotukseen  
 
EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUKSEKSI 
 
Euroopan vakuutus- ja työeläke viranomaisen perustamisesta 
  
ehdotukseen  
 
EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUKSEKSI 
 
Euroopan arvopaperimarkkinavira nomaisen perustamisesta  
  
FI    FI  
TIIVISTELMÄ VAIKUTU STEN ARVIOINNISTA  
 
 
{KOM(2009) 499 lopullinen} 
{KOM(2009) 500 lopullinen} {KOM(2009) 501 lopullinen} {KOM(2009) 502 lopullinen} {KOM(2009) 503 lopullinen} 
{SEK(2009) 1234}  
FI 3   FI 1. JOHDANTO  
Euroopan komissio ehdotti 27. toukokuut a 2009 annetussa tiedonannossaan 
”Euroopan finanssivalvonta” muutoksia Euro opan finanssivalvojien järjestelmään 
hiljattaisen finanssikriisin paljastamien puutteiden korjaamiseksi . Erityisesti se esitti 
seuraavien tahojen perustamista:  
• Euroopan järjestelmäriskikomitea (EJRK) , joka arvioisi koko 
rahoitusjärjestelmän vakautta uhkaavia ri skejä (”makrotason vakauden valvonta”), 
varottaisi järjestelmäriskeistä varhaisessa vaiheessa ja antaisi tarvittaessa toimintasuosituksia.  
• Euroopan finanssivalvoj ien järjestelmä (EFVJ) , joka valvoisi yksittäisiä 
finanssilaitoksia (”mikrotason vakaude n valvonta”) ja jossa kansalliset 
finanssialan valvontaviranomaiset verkottuisivat kolmen uuden Euroopan 
valvontaviranomaisen kanssa pankki-,  arvopaperi- sekä vakuutus- ja 
työeläkealoilla. 
Eurooppa-neuvosto hyväksyi ehdotukset  18. ja 19. kesäkuut a 2009 pidetyssä 
kokouksessaan mutta korosti myös, että Euroopan valvontaviranomaisten tekemät päätökset eivät saisi vaikuttaa jäsenval tioiden finanssipoliittiseen vastuuseen. 
Tämä vaikutusten arviointi esitetään EJRK:n ja EFVJ:n perustamisesta annettavien 
säädösehdotusten ohella. Lähiaikoina a nnetaan ehdotukset yhteisön asianomaisen 
lainsäädännön muuttamiseksi, jotta voidaan erityisesti määritellä, kuinka laaja toimivalta Euroopan valvontaviranomaisi lle annetaan ehdotta a sitovia teknisiä 
standardeja.  
2. K
UULEMISET JA MENETTELY  
Komissio järjesti 27. toukokuuta annetusta tiedonannosta ju lkisen kuulemisen, joka 
päättyi 15. heinäkuuta. K uulemiseen saatiin 98 vastausta. Suurimmassa osassa 
vastauksia pääpiirtein tu ettiin tiedonannossa esitet tyjä valvontaehdotuksia. 
Vaikutusten arvioinni n laatimisessa on ollut apuna eri pääosastojen  edustajista 
koostuva vaikutusten arvioinnin ohja usryhmä, joka kokoontui kahdesti. 
3. ONGELMAN MÄÄRITTELY  
Tiedonannon ohella esitetyssä vaikutuste n arvioinnissa yksilöityjen yleisten 
ongelmien perusteella esille nousi EJRK:n  ja EFVJ:n perustamiseen liittyviä 
erityisempiä kysymyksiä.  
EFVJ:n osalta esille tulivat seuraavat ongelmat: 
• Miten varmistaa yhdenmukaistetut teknise t säännöt ja niiden yhdenmukainen 
soveltaminen. 
• Miten varmistaa valvontakollegioiden moitteeton toiminta, varsinkin jotta kaikki 
kollegion jäsenet saavat tark oituksenmukaiset tiedot.  
FI 4   FI • Miten päästä yhteisymmärrykseen koti- ja isäntävaltion valvontaviranomaisten 
välillä sitä vaativissa kysymyksissä. 
• Finanssikriiseissä tarvit aan tehokkaampaa koordinointia  valvontaviranomaisten 
välillä ja yhtenäistä toimintaa. 
• Miten välttää vaikuttamasta jäsenvaltioiden  finanssipoliittiseen vastuuseen, kuten 
Eurooppa-neuvoston päätelmissä todetaan, ja olla samalla estämättä Euroopan 
valvontaviranomaisten toimintaa al oilla, jotka eivä t vaikuta tähän 
finanssipoliittiseen vastuuseen. Näin varmis tetaan, että toissijaisuusperiaatetta 
noudatetaan Euroopan valvontaviranomaisten toiminnassa, sillä välitön verotus kuuluu jäsenvaltioiden yksinomaiseen toimivaltaan.  
EJRK:n osalta esille tulivat seuraavat ongelmat: 
• Miten saada EJRK:sta mahdollisimman tehokas, kun otetaan huomioon, ettei sille 
voida antaa sitovaa toimivalt aa, koska on jo tehty poliittin en päätös olla tekemättä 
siitä oikeushenkilöä.  
• EJRK:n varoitusten ja suositusten on pää dyttävä oikeille ta hoille ja johdettava 
haluttuun toimintaan mutta ilman kriisin käynnistymistä edistävää, itseään 
toteuttavaa vaikutusta.  
• EJRK:n on saatava tiedot, joita se tarvit see arvioidakseen tehokkaasti makrotason 
vakautta. 
• EJRK:lla on oltava sihteeristö, joka rakenteensa ja sijaintinsa turvin pystyy 
hoitamaan tehtävänsä kustannustehokkaasti.  
• ERJK:n rakenteessa ja toiminnassa on noudatettava toissijaisuusperiaatetta.  
4. T
AVOITTEET  
Toukokuun 27. päivänä annetun tiedonannon ohessa esitetyssä vaikutusten 
arvioinnissa täsmennettyjä erityisiä tavoittei ta pidetään tämän va ikutuksen arvioinnin 
yleisinä tavoitteina, sillä tämä arviointi on yksityiskohtaisempi.  
Sekä EJRK:lle että EFVJ:lle on lisäksi täsmennetty erityisiä tavoitteita:  
EFVJ 
a. EU:n nykyisten valvontaviranomaist en komiteoiden kaikkien tehtävien 
hoitaminen. 
b. Yhteiset säännöt. c. EU:n sääntöjen yhdenmukaisen soveltamisen varmistaminen. 
FI 5   FI d. Sen määrittäminen, miten varmistaa yhteinen valvontakulttuuri, myös sen 
varmistaminen, että valvontakollegiot  kehittyvät menestyksekkäästi ja 
yhdenmukaisella tavalla. 
e. Sen määrittäminen, myönnetää nkö tiettyjen laitosten osalta 
täysimääräiset valvontavaltuude t / kuinka tämä tehdään. 
f. Sen määrittäminen, miten kriisitil anteita koordinoidaan ja hoidetaan 
tehokkaasti. 
g. Sen varmistaminen, että käyttöön sa adaan kaikki tarvittavat tiedot. 
h. Suojatoimien määrittäminen, jottei jäsenvaltioiden finanssipoliittiseen 
vastuuseen kohdistu vaikutuksia. 
i. Euroopan valvontaviranomaisten riippumattomuuden varmistaminen. 
EJRK 
a. Riittävien menettelyjen ottami nen käyttöön rahoitusvakauteen 
kohdistuvia makrotaloudellisia riskej ä koskevien tietojen saamiseksi. 
b. Makrotason vakauteen kohdistuvien riskien havaitseminen Euroopassa. 
c. Varoitusten antaminen asianomaisille toimijoille ja aiheellisten toimien 
suosittaminen. 
d. Miten varmistaa, että varoitusten ja suositusten perusteella todellakin 
toteutetaan toimia. 
e. EJRK:n riippumattomuuden varmistaminen. 
Koko järjestelmää koskevana tavoitteena on lisäksi varmistaa, että molemmilla 
tasoilla (EJRK ja EFVJ) tehdään johdonmuka ista yhteistyötä, jotta  voidaan tunnistaa 
sekä mikro- että makrotason va kauteen vaikuttavia tekijöitä ja reagoida niihin (kuten 
palkka- ja palkkiopolitiikka). 
5. TOIMINTAVAIHTOEHTOJEN ANALYYSI JA VERTAILU  
Sekä EFVJ:n että EJRK:n osalta pohditt iin eri vaihtoehtoja seuraavilla aloilla:  
a. Toimivalta 
EFVJ:n osalta tämän otsikon alla tarkasteltiin seuraavia kysymyksiä: 
• Yhdenmukaistettuihin sääntöi hin liittyvä toimivalta.  Tältä osin kyseeseen tulisi 
kahdenlainen toimivalta. Ensinnäkin toimiv alta ehdottaa sitovia teknisiä sääntöjä, 
jotka komissio sitten hyväksyy. Kyseeseen tu levat alat määritel lään alakohtaiseen 
lainsäädäntöön pian tehtävillä muut oksilla. Toiseksi toimivalta puuttua 
kansallisten valvontaviranomaisten välis iin erimielisyyksiin sovittelemalla ja 
FI 6   FI tekemällä tarvittaessa sitova päätös, kun kaivataan yhteisymmärrystä esimerkiksi 
jossakin kysymyksessä, joka koskee useammassa maassa toimivaa ryhmittymää.  
• Toimivalta varmistaa EU:n säänt öjen yhdenmukainen soveltaminen . Jos vaikuttaa 
siltä, että kansal linen valvontaviranomainen ri kkoo sovellettavia sääntöjä, 
Euroopan valvontaviranomaisella olis i mahdollisuus antaa suositus, jonka 
komissio muuttaisi sitovaksi siinä tapauksessa, ettei si tä noudateta. Viimeisenä 
keinona Euroopan valvontaviranomainen teki si finanssilaitokselle osoitettavan, 
suoraan sovellettaviin yhteisön sääntöih in perustuvan päätök sen, jos kansallinen 
valvontaviranomainen sivuttaisi komission päätöksen. 
• Yhteinen valvontakulttuuri ja yhdenmukaiset valvontakäytännöt.  Euroopan 
valvontaviranomaisten tulisi jatkaa ja la ajentaa 3. tason komiteoiden roolia tällä 
alalla, koulutus mukaan lukien, ja lisäks i edistää valvontakolle gioiden toimintaa. 
Tähän sisältyisi jaettavan tiedon m äärittely ja tiet okannan hoitaminen. 
• Täydelliset valvontavaltuudet . Kuhunkin Euroopan valvontaviranomaisen 
perustamisasetukseen päätettiin sisällyttää artikla, jonka nojalla kyseiselle viranomaiselle on mahdollista myöntää suor at valvontavaltuudet, kun kyseessä 
ovat tietyntyyppiset laitokset. Tämä kuitenkin edellyttää alakohtaisen 
lainsäädännön muutoksia. Tämänhetkisten  suunnitelmien mukaan tämä koskisi 
ainoastaan luottoluokituslaitoksia. 
• Toimivalta kriisitilanteissa . Tältä osin katsottiin, että Euroopan 
valvontaviranomaisten pitäisi pystyä tekemään kansallisille 
valvontaviranomaisille oso itettuja päätöksiä kyseisen alakohtaisen lainsäädännön 
koko soveltamisalalla sen jälkeen, kun komissio on todennut kriisitilanteen 
olemassaolon.  
• Toimivalta kerätä ja hallinnoida mi krotason vakautta koskevia tietoja . Euroopan 
valvontaviranomaisten on saatava käytt öönsä vähintään ne tie dot, jotka nykyiset 
3. tason komiteat saavat (anonyymissa ja koostetussa muodossa). Jotta ne voivat 
hoitaa tehtävänsä tehokkaasti  ja yhtenäisesti, niiden pitäisi saada kansallisilta 
valvontaviranomaisilta tarvitsemansa tiedot  esittämällä perusteltu pyyntö, mukaan 
lukien yksittäisiä finanss ilaitoksia koskevat tiedot. 
• Jäsenvaltioiden finanssipoliittista  vastuuta koskevat suojatoimet . Sen sijaan, että 
kyseessä olisi vain ilmoitusluonteinen as ia tai jäsenvaltioille annettaisiin 
harkintavalta päättää, milloin niiden finanssipoliittiseen vastuuseen kohdistuu 
vaikutuksia, katsottiin tarkoituks enmukaiseksi, että neuvosto tekee 
määräenemmistöpäätöksen, jos jäsenvaltio  ja Euroopan valvontaviranomainen 
ovat eri mieltä siitä, onko Euroopan val vontaviranomaisen tekemässä päätöksessä 
kyseessä asianomaisen jäsenvaltion finanssipoliittinen vastuu. 
EJRK:n osalta tämän otsikon alla tarkasteltiin seuraavia kysymyksiä: 
• Kun kyseessä ovat varoitusten ja suositust en pohjalta toteutettavat jatkotoimet , 
pakollista noudattamista ei voida edellytt ää, sillä vailla oikeushenkilön asemaa 
oleva elin ei voi antaa sitovia säädöksiä. Toisaalta  jatkotoimien jääminen 
FI 7   FI kokonaan puuttumaan karsisi tehokkuutta, joten velvoite ”noudata tai selitä” 
katsottiin parhaaksi vaihtoehdoksi. 
• Kun kyseessä on tiedonsaanti,  EJRK ei voi antaa usko ttavia varoituksia ja 
suosituksia, jos se ei saa koostettuja  EU-tason tai maakohtaisia tietoja. 
Tiedonsaanti voitaisiin ohjata Euroopan va lvontaviranomaisten kautta. EJRK:n 
toiminta myös tehostuisi, jos se sais i perustellun pyynnön esittämällä käyttöönsä 
yksittäisiä laitoksia koskevia tietoja. 
• Varoitusten ja suositusten julkaisemisen osalta  katsottiin, että järjestelmällinen 
julkaiseminen voisi olla hait allista, sillä se saattais i käynnistää kriisin, mutta 
julkaisemisesta voisi joskus olla hyötyä , jos varoituksia tai suosituksia ei 
noudateta. Sille, julkaistaanko varoitukset ja suositukset vai ei, on vaikea 
määritellä kiinteitä perusteita, joten katsottiin parhaaksi jättää EJRK:n 
harkintavaltaan päättää julkaisemisesta tapauskohtaisesti. 
b. Organisaatio ja rakenne 
EFVJ:n osalta tämän otsikon alla tarkasteltiin seuraavia kysymyksiä: 
• Yhteinen ohjauskomitea.  Jos sekakomitealla olisi oike ushenkilöllisyys, se voisi 
hyväksyä oikeustoimia, jotka velvoittavat asianomaiset kolme Euroopan valvontaviranomaista yhtenäisiin toimiin tai jotka koskevat ryhmittymiä. Tällaisesta sekakomiteasta voisi kuitenki n aiheutua lisäkustannuksia esimerkiksi 
sihteeristön vuoksi. Kaiken kaikkiaan pi detään viisaampana perustaa joustava 
sekakomitea, jolla ei ole oikeushenkilön asemaa, ennen kuin EFVJ:n toimintaa 
tarkastellaan ensimmäisen kerran. Ryhmittymiä käsittelemään perustetaan 
alakomitea.  
• Äänestysmenettely.  Katsottiin, että Euroopan valvont aviranomaisten yksittäisissä 
toimenpiteissä olisi tehokkainta edelly ttää hallintoneuvoston äänivaltaisten 
jäsenten yksinkertaista enemmistöä. M ääräenemmistöpäätökset vaadittaisiin 
horisontaalisissa kysymyksissä, kuten sitovien teknisten standardien 
ehdottaminen, suositukset ja ohjeet sekä rahoitukseen ja talousarvioon liittyvät päätökset. 
• Asianomaisten sidosryhmien osallistuminen ja rooli . Jos sidosryhmiä kuultaisiin 
ainoastaan julkisissa kuulemisissa tapaus kohtaisesti, toteutettavat toimet eivät 
olisi kovin laadukkaita. Avoimen julkisen  kuulemisen järjestäminen kaikista 
Euroopan valvontaviranomaisten toimenpite istä olisi toisaalta myös tehotonta. 
Olisi epäjohdonmukaista kuu lla yhtä ainoaa neuvoa-ant avaa sidosryhmää, koska 
asianomaisten kolmen Euroopan valvontaviran omaisen tehtävät ovat niin erilaisia. 
Sen vuoksi katsotaan, että olisi paras m uodostaa erilliset neuvoa-antavat ryhmät 
kullekin Euroopan valvontaviranomaiselle. 
EJRK:n osalta tämän otsikon alla tarkasteltiin seuraavia kysymyksiä: 
• Hallintoneuvoston koko ja asiantuntemuksen laajuus.  Jotta EJRK toimisi 
tehokkaasti, sen hallintoneuvostossa on olta va riittävästi asiantuntemusta ja 
FI 8   FI katsantokantoja. Eurooppa-neuvoston hyväksymässä komissi on ehdotuksessa 
esitetään, että hallintoneuvostoon kuuluisivat seuraavat henkilöt: 
* Euroopan keskuspankin pääj ohtaja ja varapääjohtaja 
* Kunkin EU:n kansallisen keskuspankin pääjohtaja * Yksi Euroopan komission edustaja * Kunkin Euroopan valvontaviranomaisen edustaja * Kustakin jäsenvaltiosta yksi va lvontaviranomaisten edustaja, 
jolla ei ole äänivaltaa 
* Yksi talous- ja rahoituskomitean edustaja, jolla ei ole 
äänivaltaa 
• Tahot, joille varoitukset suunnataan . Vaikuttaa siltä, että  tehokkain vaihtoehto 
saavuttaa EJRK:n tavoitteet, on kohdistaa toimet eri tahoihin (jäsenvaltiot, 
kansalliset valvojat, Euroopan valvont aviranomaiset ja komissio). Olisi 
hyödytöntä ja tehotonta asettaa rajoituksia sen suhteen, mille ta hoille varoituksia 
voidaan suunnata. Koska kyseessä on makr otason vakautta val vova elin, vaikuttaa 
tarpeettomalta suunnata varoituksia yksittäisille finanssilaitoksille. 
• Sidosryhmien osallistuminen ja kuuleminen . Teknistä neuvoa-antavaa ryhmää, 
joka yhdistäisi EJRK:aan osallistuvien eri laitosten asiantuntijat, pidettiin 
hyödyllisenä, sillä ryhmä voisi tarvittaessa  hioa sihteeristön tekemää analyysiä. 
Tapauskohtaisesti voidaan myös järjestää laajempia kuulemisia. 
c. Rahoitus 
EFVJ:n osalta harkittiin eri vaihtoeh toja jäsenvaltioiden 100 prosentin 
rahoitusosuudesta aina yhteisön tal ousarviosta saatavaan 100 prosentin 
rahoitusosuuteen saakka. Lopulta päädyttiin  jäsenvaltioilta saatavaan 60 prosentin 
rahoitusosuuteen ja 40 prosentin suurui seen yhteisön avustukseen. Tällä tavoin 
varmistetaan Euroopan valvontaviranomaisten  riippumattomuus sekä jäsenvaltioista 
että yhteisöstä, luodaan ra hoitukseen vakautta ja otetaan huomioon, kuinka tärkeä 
yhteisön ulottuvuus on Euroopan valvont aviranomaisten tavoitteissa.  
EJRK:n osalta pohdittiin sihtee ristön tehtävien hoitamista ja  sijaintipaikkaa: pitäisikö 
tämän olla komission, keskuspankkien virtuaalisen verkoston vai Euroopan 
keskuspankin tehtävänä. Parhaaksi va ihtoehdoksi katsotti in, että Euroopan 
keskuspankki huolehtii EJRK:n sihteeristön tehtävistä. 
6. P
ARHAINA PIDETTYJEN VAIHTOEHTOJEN VAIKUTUKSET  
EJRK:n ja EFVJ:n perustamisesta suor aan eri yksiköille ai heutuvia vaikutuksia 
voidaan analysoida seuraavasti: 
FI 9   FI • Kansalliset valvontaviranomaiset. Euroopan valvontaviranomaiset edistävät 
finanssivalvonnan yhdenmukaistamista EU: ssa, kun ne ehdottavat sitovia teknisiä 
sääntöjä ja seuraavat, miten kansalliset valvontaviranomaiset soveltavat EU:n sääntöjä. Ne myös helpottavat valvontak ollegioiden toimintaa ja ylläpitävät 
tietokantoja, joista on hyötyä kollegioissa mukana oleville valvojille. Kansalliset 
valvontaviranomaiset voivat hakea muut osta Euroopan valvontaviranomaisten 
tekemiin päätöksiin. EJRK:n olisi autett ava kansallisia val vojia ymmärtämään 
paremmin, millainen vaikutus niiden toimilla on talous- ja rahoitusjärjestelmään laajemmin. Kansallisten valvontavira nomaisten työtaakka saattaa kuitenkin 
kasvaa, sillä valvojilta vaaditaan tieto jen toimittamista ja – jos EJRK antaa 
suosituksen – niihin sovelletaan ”noudata tai selitä” -mallia. 
• Kansalliset valtiovarainministeriöt. Valtiovarainministeriöt hyötyvät, kun 
rahoitusvakaus lisääntyy koko EU:ssa ja finanssilaitosten kalliiden 
pelastusoperaatioiden riski pienenee. Ne  saavat käyttöönsä EJRK:n tekemiä 
järjestelmäriskianalyysejä, ja niille osoitetaan tarvittaessa varoituksia ja suosituksia. Jäsenvaltioiden finanssi poliittista vastuuta suojataan Euroopan 
valvontaviranomaisista annettuihin asetuks iin sisällytettävällä suojalausekkeella. 
Jäsenvaltioiden on toisaalta ehkä osalli stuttava Euroopan va lvontaviranomaisten 
rahoittamiseen siitä riippuen, mitä rahoitusjärjestelyistä päätetään. 
• 2. ja 3. tason komiteat. Kun EFVJ perustetaan, 3. tas on komiteat lakkautetaan ja 
Euroopan valvontaviranomaiset ottavat ni iden tehtävät kokonaan hoitaakseen. 
Uudet Euroopan valvontaviranomaiset va rmistavat kuitenkin mahdollisuuksien 
mukaan 3. tason komiteoiden toiminnan jatkuvuuden. Nykyinen henkilöstö on tarkoitus säilyttää ja henkilöstömäärää kasvattaa. Toiminta 2. tason komiteoissa jatkuu ennallaan. 
• Euroopan keskuspankki. EKP:n panos muodostuu EJRK:aan osallistumisesta ja 
EJRK:n sihteeristön tehtävien hoitamisesta.  
• Kansalliset keskuspankit. EJRK:aan osallistumisesta ja panoksesta sen 
sihteeristön työhön ei pitäisi aiheutua  tuntuvia lisäkustannuksia kansallisille 
keskuspankeille.  
• Finanssilaitokset. Sääntöjen noudattamisesta isoille finanssiryhmittymille 
aiheutuvat kustannukset alenevat valtioiden  rajat ylittävän ja eri alojen välisen 
valvonnan parantumisen ansiosta. EJRK:n  ansiosta liiketoimintaympäristö 
kohenee, kun kriisintorjunta tehostu u EU:ssa. EU:ssa  rekisteröidyt 
luottoluokituslaitokset voidaan alistaa Euroopan arvopaperimar kkinaviranomaisen 
suoraan valvontaan, mikä lisää yhtenäisyy ttä ja alentaa kustannuksia. Yhteisen 
ohjauskomitean perustaminen kaikille ko lmelle Euroopan valvontaviranomaiselle 
luo perustan finanssiryhmittymien valvonnan tiukentamiselle.  
• Muut sidosryhmät. Jotta sidosryhmät voivat tuoda tarkoituksenmukaisen 
panoksen Euroopan valvontaviranomaist en päätöksentekoprosessiin, kullekin 
viranomaiselle luodaan oma oheisryhmän sä. Siinä on kolmekymmentä jäsentä, 
jotka edustavat tasapuolisesti  kuluttajia, toimialaa ja  työntekijöitä. EJRK voi 
järjestää kuulemisia haluamassaan laaj uudessa, ja sen apuna on tekninen neuvoa-
antava tyhmä. 
FI 10   FI EFVJ:n kustannuksia on arvioitu jaka malla ne kolmeen kustannusluokkaan: 
henkilöstö-, infrastruktuuri- ja toimintakustannukset. Euroopan valvontaviranomaisten perustamises ta aiheutuviksi kokonaiskustannuksiksi 
arvioidaan noin 36 miljoonaa euroa en simmäisenä toimintavuonna (2010) ja 
67 miljoonaa euroa kolmen vuoden kuluttua (2 013). Arviot henkilöstökustannuksista 
perustuvat oletukseen, että kukin Eu roopan valvontaviranomainen aikoo 
ensimmäisenä toimintavuotenaan kaksi nkertaistaa henkilöstömääränsä nykyisen 
3. tason komitean henkilöstöstä. Kunki n kolmen Euroopan valvontaviranomaisen 
henkilöstömäärä kasvaa kesk imäärin 20:stä 40:een. 
Koska Euroopan keskuspankki ja Euroopa n keskuspankkijärjestelmä huolehtivat 
EJRK:n sihteeristön tehtävis tä, yhteisön tai jäsenvaltioi den talousarvioon ei aiheudu 
suoria kustannuksia lukuun ottamatta tilapäisesti siirrettyä henkilöstöä. 
7. S
EURANTA JA ARVIOINTI  
EFVJ:n ja EJRK:n perustamisasetuksissa säädetään Euroopan uuden 
finanssivalvojien järjestelmän arvioi nnista kolmen vuoden kuluttua toiminnan 
tosiasiallisesta käynnistymisestä. Komissio laatii erilliset kertomukset EFVJ:n ja 
EJRK:n toiminnasta saaduista kokemuksista. Komissio päättää, millä lopullisilla indikaattoreilla toimintaa arvioid aan, kun se tekee vaaditut arvioinnit.