FI Euroopan unionin virallinen lehti C 322/35

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu hakemuksen julkaiseminen

2010/C 322/11

Tämä julkaiseminen antaa oikeuden vastustaa hakemusta neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006 (1) 7 artiklassa tarkoitetulla tavalla. Vastaväitteet on toimitettava komissiolle kuuden kuukauden kuluessa tästä julkaisemisesta.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 510/2006

”JABŁKA GRÓJECKIE”

EY-N:o: PL-PGI-0005-0730-01.12.2008

SMM ( X ) SAN ( )

1. Nimi:

”Jabłka grójeckie”

2. Jäsenvaltio tai kolmas maa:

Puola

3. Maataloustuotteen tai elintarvikkeen kuvaus:

3.1 Tuotetyyppi:

Luokka 1.6 – Hedelmät, vihannekset ja viljat sellaisenaan tai jalostettuina

3.2 Kuvaus 1 kohdassa nimetystä tuotteesta:

Nimikkeellä ”jabłka grójeckie” saa myydä seuraaviin lajikkeisiin kuuluvia omenoita, jotka kuuluvat ekstra- tai I-luokkaan ja täyttävät jäljempänä olevassa taulukossa mainitut väriä, kokoa ja hedelmälihan kiinteyttä koskevat vähimmäisvaatimukset. Jabłka grójeckie -omenoille on ominaista myös se, että ne ovat noin 5 prosenttia hapokkaampia kuin saman lajikkeen hedelmät keskimäärin. Tämä ominaisuus riippuu kuitenkin kasvukauden ilmasto-olosuhteista.

Lajike Peitevärin osuus pinnasta Ekstraluokkaan kuuluvien hedelmien koko (mm) I luokkaan kuuluvien hedelmien koko (mm) Hedelmälihan kiinteys vähintään (kg/cm2) Alwa 55 60 55 5,5 Belle de Boskoop muunnoksineen 38 70 65 6 Braeburn 55 70 65 6 Cortland 55 70 65 4,5 Celeste 38 70 65 5,5 Delikates 55 70 65 5 Delbarestival muunnoksineen 38 60 55 5,5 Early Geneva 55 60 55 6 Elise 80 70 65 6 Elstar 38 60 55 4,5 Empire 80 60 55 5 Fuji 55 70 65 6 Gala muunnoksineen 38 60 55 5,5 Gloster 55 70 65 5,5 Golden Delicious muunnoksineen 10 70 65 5 Idared 55 70 65 5,5 Jerseymac 55 60 55 5,5 Jonagold muunnoksineen 38 70 65 5 Jonagored muunnoksineen 80 70 65 5 Lobo 55 70 65 4,5 Ligol 55 70 65 5,5 Mutsu 10 70 65 6 Paula Red 55 70 65 5,5 Pinova muunnoksineen 38 70 65 5,5 Piros 38 60 55 5,5 Rubin 80 70 65 4,5 Shampion muunnoksineen 55 70 65 4,5

3.3 Raaka-aineet (ainoastaan jalostetut tuotteet):

—

3.4 Rehut (ainoastaan silloin, kun on kyseessä eläinperäinen tuote):

—

3.5 Erityiset tuotantovaiheet, joiden on tapahduttava yksilöidyllä maantieteellisellä alueella:

Kaikkien seuraavien tuotantovaiheiden on tapahduttava 4. kohdassa yksilöidyllä maantieteellisellä alueella:

— kasvupaikan valmistelu

— kasvien istuttaminen

— kasvien leikkaaminen ja muotoilu

— lannoitus

— kastelu

— kasvien suojaaminen

— hedelmien laatua parantavat hoitotoimet

— sadonkorjuu.

Kaikki tuotantovaiheet on toteutettava 4. kohdassa yksilöidyllä alueella integroidun tuotannon (IP-tuotanto) periaatteiden tai GLOBALGAP-laatujärjestelmän mukaisesti.

3.6 Viipalointia, raastamista, pakkaamista jne. koskevat erityiset säännöt:

—

3.7 Merkintöjä koskevat erityissäännöt:

—

4. Määritetty maantieteellinen alue:

Masovian voivodikunta:

— koko Grójeckin piirikunta (seuraavat kunnat: Belsk Duży, Błędów, Chynów, Goszczyn, Grójec, Jasieniec, Mogielnica, Nowe Miasto n. Pilicą, Pniewy ja Warka),

— Żyrardowskin piirikuntaan kuuluva Mszczonówin kunta,

— Piaseczyńskin piirikuntaan kuuluvat kunnat Tarczyn, Prażmów ja Góra Kalwaria,

— Otwockin piirikuntaan kuuluva Sobienie Jezioryn kunta,

— Garwolińskin piirikuntaan kuuluva Wilgan kunta,

— Kozienickin piirikuntaan kuuluvat kunnat Grabów n. Pilicą ja Magnuszew,

— Białobrzeskin piirikuntaan kuuluvat kunnat Stromiec, Białobrzeg ja Promna,

Łódźin voivodikunta:

— Rawskin piirikuntaan kuuluvat kunnat Biała Rawska, Sadkowice, Regnów ja Cielądz,

— Skierniewickin piirikuntaan kuuluva Kowiesyn kunta.

5. Yhteys maantieteelliseen alkuperään:

5.1 Maantieteellisen alueen erityisyys:

5.1.1 Luontoon liittyvät tekijät

Jabłka grójeckie -omenoiden tuotantoalue sijaitsee Keski-Puolassa Varsovan tasangon, Rawskin ylängön sekä Białobrzeskin ja keskisen Veikselin laaksojen alueella. Maantieteellisesti alue on osa Keski- ja Etelä-Masovian alankoa.

Vallitsevana maalajina ovat maaperäluokituksen alempiin tai keskimmäisiin luokkiin kuuluville hiekka-, savi- tai silttimaille muodostuneet podsolimaat ja valkosavimaannokset, jotka soveltuvat omenanviljelyyn ihanteellisesti. Vuotuinen sademäärä on keskimäärin 600 mm. Kasvukauden pituus on noin 200 vuorokautta, mikä mahdollistaa useimpien omenalajikkeiden viljelyn. Alueen suhteellisen lauhkea, mannerilmastoa muistuttava ilmasto ei aiheuta merkittäviä vahinkoja edes hallanaroille lajikkeille.

Alueen pienoisilmastolle ovat tyypillisiä omenoiden sadonkorjuun aikaan (syyskuussa ja lokakuun alkupuolella) esiintyvät alhaiset yölämpötilat (jopa 0 °C).

Yksilöidylle tuotantoalueelle on ominaista suuri yhdenmukaisuus. Alueen keskellä sijaitsevaa Grójecin kaupunkia ympäröivät joka puolella omenatarhat. Grójecin ympäristössä omenatarhoja on 70 prosenttia maa-alasta, mutta niiden osuus vähenee mitä kauemmas kaupungista siirrytään kohti yksilöidyn tuotantoalueen reuna-alueita, missä omenatarhoja on enää harvakseltaan. Tämän vuoksi Grójecin aluetta onkin vanhastaan kutsuttu ”Euroopan suurimmaksi hedelmätarhaksi”.

5.1.2 Historialliset ja inhimilliset tekijät

Grójecin seudun maine ”Euroopan suurimpana hedelmätarhana” sai alkunsa jo 1500-luvun alkupuolella, jolloin Puolan kuningattarena oli puutarhaviljelyyn ja erityisesti hedelmien viljelyyn mieltynyt Bona. Vuonna 1545 hän sai Grójecin seudulta laajan viljelyalueen, minne hän sittemmin myönsi useita privilegioita hedelmänviljelijöille. Hedelmien viljelyn asemaa vahvistettiin oikeudellisesti vuonna 1578 kuningar Bonan pojan antamalla kuninkaallisella julistuksella. Siitä sai alkunsa hedelmä- ja etenkin omenatarhojen kehittäminen seudulla. Monissa historiallisissa teoksissa on mainintoja sekä aateliston että talonpoikien puutarhojen kehityksestä Grójecin alueella.

Merkittävä rooli jabłka grójeckie -omenoiden historiassa oli myös eräillä kirkonmiehillä, jotka 1800-luvulla edistivät hedelmien viljelyä eri paikkakunnilla: Roch Wójcicki (Belska), Niedźwiedzki (Łęczeszyc), Stefan Roguski (Goszczyna) ja Edward Kawiński (Konar).

1900-luvun alussa perustettiin kauppapuutarhoja, joiden tunnukseksi nousi Jan Cieślak (Podgórzyc). Hän kehitti omenanviljelyä ja varastointia merkittävästi (vuonna 1918 hän rakensi Puolan ensimmäisen omenoiden säilytysvaraston).

1900-luvun alussa ilmestyivät myös ensimmäiset puutarhaneuvojat. Tällä seudulla kuuluisimpia oli Witalis Urbanowicz, joka tuli tunnetuksi vuonna 1909 laatimistaan puutarhanhoidon kymmenestä käskystä.

Toisen maailmansodan jälkeen Grójecin seudun puutarhaviljely kehittyi ripeässä tahdissa professori Szczepan Pieniążekin johdolla. Hänen aloitteestaan perustettiin puutarha- ja kukkaviljelyn oppilaitos Instytut Sadownictwa i Kwiaciarstwa, missä paikalliset puutarhurit saivat uusinta tietoa ja kokemuksia omenanviljelystä. Professori Pieniążekin suosituksesta hänen oppilaansa Eligiusz Gajewski perusti Nowej Wsi’hin instituutin koeaseman (Zakład Doświadczalny Instytutu Sadownictwa i Kwiaciarstwa). Asemasta kehittyi mallitila, jossa hankittua käytännön tietoutta hyödynnettiin yleisesti Grójecin seudun viljelmillä.

Aikaa myöten jabłka grójeckie -omenoiden viljely vain lisääntyi. Vuonna 1958 paikallisia viljelijöitä kuitenkin koettelivat satovahingot, minkä vuoksi Grójecin piirikuntaneuvoston varapuheenjohtaja Wacław Przytocki päätti järjestää omenankukkajuhlat omenoiden ja koko alueen tunnettuuden edistämiseksi. Alussa omenankukkajuhlia järjestettiin joka vuosi eri paikkakunnalla, ja niistä käytettiin hieman eri nimiä: Dni Kwitnących Jabłoni, Dni Kwitnącej Jabłoni, Grójeckie Dni Kwitnącej Jabłoni, Grójeckie Dni Kwitnących Jabłoni, Kwitnące Jabłonie, Święto Kwitnących Jabłoni. Viimeksi mainittu nimi vakiintui jo toistakymmentä vuotta sitten.

5.2 Tuotteen erityisyys:

Jabłka grójeckie -omenoille on tyypillistä tavanomaista keskimäärin 5 prosenttia intensiivisempi kuoren peiteväri. Sen lisäksi, että kaunis punainen väri tekee omenoista houkuttelevan näköisiä, se on myös osoitus siitä, että niiden kuoren alla on tavallista enemmän väriaineita, lähinnä antosyaaneja ja karotenoideja. Jabłka grójeckie -omenoille on ominaista myös se, että ne ovat noin 5 prosenttia hapokkaampia kuin kyseisen lajikkeen hedelmät keskimäärin. Tämän parametrin arvot riippuvat kuitenkin kasvukauden ilmasto-olosuhteista.

5.3 Syy-seuraussuhde, joka yhdistää maantieteellisen alueen seuraaviin: tuotteen laatu tai ominaisuudet (kun kyseessä SAN) tai tuotteen erityislaatu, maine tai muut ominaisuudet (kun kyseessä SMM):

Jabłka grójeckie -omenoiden yhteys 4. kohdassa yksilöityyn maantieteelliseen alueeseen johtuu tuotteen 5.2 kohdassa kuvatuista erityisistä laatuominaisuuksista, jotka muodostuvat 5.1.1 kohdassa kuvattujen luontoon liittyvien tekijöiden sekä tuotteen jäljempänä kuvatun maineen ansiosta.

Jabłka grójeckie -omenoiden tuotantoalueen ainutlaatuisten luonnonolojen, erityisesti maaperän ja pienoisilmaston ansiosta omenat punertuvat keskimääräistä nopeammin ja voimakkaammin. Lisäksi niistä tulee erittäin hapokkaita, mitä ominaisuutta arvostetaan jalostajien keskuudessa kaikkialla Euroopassa. Alhainen yölämpötila edistää omenoissa tapahtuvia fysiologisia prosesseja juuri ennen sadonkorjuuta. Tämä johtuu siitä, että kylmässä yöilmassa omenat ikään kuin lepäävät ja hapettumisprosessi hidastuu. Tämä parantaa myös sokeri- ja happotasapainoa, mikä vaikuttaa merkittävästi omenoiden erinomaiseen makuun.

Jabłka grójeckie -omenoita viljelevien tarhojen sijainti ja ainutlaatuiset ominaisuudet ovat keskenään tiiviisti sidoksissa alueen erityiseen pienoisilmastoon. Grójecin alueella lämpötila voi laskea ennen sadonkorjuuaikaa tuntuvasti (syyskuussa ja lokakuun alussa jopa nollaan). Maaperä ja erityinen pienoisilmasto muodostavat yhdessä ainutlaatuiset luonnonolot, joiden ansiosta jabłka grójeckie -omenat punertuvat keskimääräistä nopeammin ja voimakkaammin. Lisäksi niistä tulee erittäin hapokkaita, mitä ominaisuutta arvostetaan jalostajien keskuudessa kaikkialla Euroopassa.

Grójecin alueella vallitsevien, omenanviljelyn kannalta suotuisten olosuhteiden seurauksena täkäläisillä omenoilla on poikkeuksellinen maine, joka on muodostunut vähitellen lähes 500 vuoden aikana. Useimmat Masovian voivodikunnan ja muiden naapurialueiden asukkaat yhdistävät Grójecin kaupungin nimen juuri omenatarhoihin. Puutarhaviljely on tällä alueella esillä joka puolella: Grójecin piirikunnan vaakunassa ja monien kuntien vaakunoissa (Chynów, Belsk Duży, Błędów, Jasieniec, Kowiesy, Sadkowice) on omena tai omenapuu, minkä lisäksi eräiden paikkakuntien nimet juontuvat ”hedelmätarhaa” tarkoittavasta puolan sanasta sad (Sadków, Sadkowice). Grójecissa on nk. hedelmätarhurin talossa (Dom Ogrodnika) omenankorjuuta kuvaava reliefi, ja vuosittain järjestetään erittäin suosittu Kukkivien omenapuiden juhla. Grójecissa järjestetään niin ikään vuosittain koko maan puutarhaviljelijöiden tapaaminen (Ogólnopolskie spotkanie sadowników). Myös eräät asuinalueet ovat saaneet nimensä paikallisen elinkeinon mukaan (mm. Zielony Sad eli ”Vihreä puutarha”).

Hedelmänviljelyn vuosisataisten perinteiden ansiosta paikalliset hedelmätarhurit hallitsevat omenanviljelyn taidon viimeistä piirtoa myöten. Myös paikallinen teollisuus on suuntautunut puutarhaviljelyn tarpeisiin: alueella harjoitetaan hedelmien jatkojalostusta, minkä lisäksi siellä on runsaasti alan kauppaliikkeitä ja tuottajaryhmittymiä, puutarhatarviketukkuja ja koneenvalmistajia yms.

Grójecin alueella on nykyään runsaasti pienviljelmiä, jotka tuottavat noin 40 prosenttia koko maan omenoista. Eräissä kunnissa viljelyintensiteetti on jopa 70 prosenttia pinta-alasta.

Tuotteen maine perustuu ilmasto-olosuhteisiin ja omenanviljelyn pitkiin perinteisiin, ja sen olemassaolo vahvistui syyskuussa 2008 toteutetuissa koko maan laajuisissa kuluttajatutkimuksissa. Tutkimuksen perusteella Grójeckin alue yhdistetään voimakkaasti hedelmien viljelyyn ja erityisesti omenoiden tuotantoon. Kyselyyn vastanneista 27,7 prosenttia yhdisti Grójeckin alueen hedelmien viljelyyn. Omenanviljelyn mainitsi Grójeckin alueen yhteydessä 19 prosenttia puolalaisista. Masovian naapurialueilla tämä käsitys on vielä voimakkaampi, esimerkiksi Łódzin voivodikunnassa 32 prosenttia ja Świętokrzyskin voivodikunnassa peräti 36 prosenttia.

Jabłka grójeckie -omenoiden maineesta kertovat myös niistä kirjoitetut lukuisat lehtiartikkelit. Tässä muutamia esimerkkejä: ”Co czwarte jabłko z Grójca” (1991), ”Z Grójca do Szwecji” (1992), ”Jabłko ekologiczne” (1993), ”Eurojabłka z Grójeckiego” (1995), ”Sady po klęsce” (2000), ”Jabłkowe centrum Europy?” (2001), ”Grójeckie jabłka najlepsze” (2007).

Eritelmän julkaisuviite:

(Asetuksen (EY) N:o 510/2006 5 artiklan 7 kohta)

http://www.minrol.gov.pl/index.php?/pol/Jakosc-zywnosci/Produkty-regionalne-i-tradycyjne/Wnioski-przeslane-do-UE-od-kwietnia-2006-roku

(1) EUVL L 93, 31.3.2006, s. 12.