KOMISSION TIEDONANTO EUROOPAN PARLAMENTILLE, NEUVOSTOLLE, TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE SEKÄ ALUEIDEN KOMITEALLE Loppuarvioinnit yhteisön monivuotisesta ohjelmasta Euroopan multimediasisältöjen tuottajayritysten kehityksen tukemiseksi ja multimediasisältöjen käytön edistämiseksi uudessa tietoyhteiskunnassa (INFO 2000) sekä monivuotisesta ohjelmasta yhteisön kielellisen monimuotoisuuden merkityksen korostamiseksi tietoyhteiskunnassa (MLIS)

Johdanto

Tässä tiedonannossa käsitellään monivuotisten INFO 2000- ja MLIS-ohjelmien loppuarviointeja. Loppuarvioinnit teetettiin kahdella eri yrityksellä [1], jotka oli valittu tietoyhteiskunnan pääosaston syksyllä 1999 julkaiseman julkisen tarjouspyynnön perusteella. Arvioinnit tehtiin vuoden 2000 tammikuun ja kesäkuun välisenä aikana. Arviointiraportit ovat tiedonannon liitteinä [2]. Komissio hyödynsi arviointien väliraportteja laatiessaan ehdotusta eContent-jatko-ohjelmaksi [3].

[1] INFO 2000 -ohjelma: Technopolis Ltd (johtava toimeksisaaja), Databank Consulting SpA, IDATE, LENTIC. MLIS-ohjelma: ECOTEC Research & Consulting Ltd.

[2] Final Evaluation of the INFO 2000 Programme: Final Report, June 2000 (INFO 2000 -ohjelman loppuarviointi: loppuraportti, kesäkuu 2000) Technopolis Ltd, Databank Consulting SpA, IDATE, LENTIC http://europa.eu.int/comm/information_society/evaluation/index_en.htm

info2000.

[3] Ehdotus neuvoston päätökseksi yhteisön monivuotisen ohjelman hyväksymisestä maailmanlaajuisten verkkojen eurooppalaisen digitaalisen sisällön kehittämisen ja käytön sekä tietoyhteiskunnan kielellisen monimuotoisuuden edistämiseks (KOM(2000) 323, 24.5.2000).

INFO 2000 -ohjelma multimediasisällön kehityksen ja käytön edistämiseksi

Taustaa

INFO 2000 -ohjelman tavoitteet on määritelty ohjelmasta tehdyssä neuvoston päätöksessä [4]. Ne ovat:

[4] Neuvoston päätös 96/339/EY, 20.5.1996 (EYVL L 129 , 30.5.1996, s. 24).

- suotuisien olosuhteiden luominen Euroopan multimediasisältöjen tuotannolle,

- multimediasisältöjen kysynnän ja käytön edistäminen,

- Euroopan kansalaisten ammatillisen, yhteiskunnallisen ja kulttuuriin liittyvän kehityksen tukeminen,

- käyttäjien ja tuottajien välisen tietojenvaihdon edistäminen.

Nelivuotinen INFO 2000 -ohjelma oli voimassa tammikuusta 1996 joulukuuhun 1999, ja sen määrärahat olivat 65 miljoonaa euroa. Ohjelmaa toteutettiin osarahoittamalla noin 200 hanketta, joihin osallistui yli 700 organisaatiota seuraavien neljän toimintalinjan mukaisesti:

- edistetään kysyntää ja lisätään tietoisuutta

- hyödynnetään julkisen sektorin tietoa

- pyritään toteuttamaan Euroopan multimediamahdollisuuksia

- toteutetaan näihin liittyviä tukitoimia.

Arvioinnin tavoitteet

INFO 2000 -ohjelman arvioinnissa tutkittiin, miten tehokkaasti neuvoston päätöksessä määritellyt ohjelman tavoitteet oli saavutettu, ohjelman teoreettisen perustan (toimenpidelogiikan) toimivuutta, ohjelman organisoinnin ja hallinnoinnin tehokkuutta, ohjelman perusteisiin, yhteisvaikutukseen ja omarahoitteisuuteen liittyviä kysymyksiä sekä sitä, miten hyvin ohjelma vastasi kohderyhmän tarpeisiin ja oliko väliarvioinnin suositukset pantu täytäntöön. Arvioinnissa tukeuduttiin samanaikaisesti toteutettuun tutkimukseen [5].

[5] Impact Assessment Review of INFO2000 Programme, BIPE tietoyhteiskunnan pääosaston toimeksiannosta, huhtikuu 2000.

Keskeiset tulokset

Arvioinnissa havaittiin, että ohjelman hyödyt olivat huomattavat ja että sillä lisättiin erityisesti pk-yritysten tietoisuutta multimedian tarjoamista mahdollisuuksista kussakin jäsenvaltiossa sijaitsevien organisaatioiden verkon kautta. Ohjelma toimi eurooppalaisten multimediayritysten liikkeellepanevana voimana, sillä siitä rahoitettiin useiden eri alojen hankkeita. Lisäksi ohjelmalla vauhditettiin keskustelua julkisen sektorin tietojen hyödyntämisestä Euroopassa, mikä johti aihetta koskevan vihreän kirjan [6] laatimiseen ja hyväksymiseen.

[6] Julkisen sektorin tieto: Euroopan avainresurssi - Vihreä kirja julkisen sektorin tiedon käytöstä tietoyhteiskunnassa (KOM(1998) 585, 20.1.1999).

Arvioinnissa todettiin, että ohjelmalla oli luotu virikkeellinen ympäristö, jossa julkisen ja yksityisen sektorin tahot voivat työskennellä tehokkaasti yhdessä, ja että ohjelmalla edistettiin Euroopan multimediaoikeuksista käytävää kauppaa ja muiden oikeudellisten ja sääntelyyn liittyvien kysymysten käsittelyä. Arviointiraportissa korostetaan, että lisärahoitus olisi voinut vaikuttaa myönteisesti multimediahankkeiden tukemiseen, ja todetaan, että määrärahojen supistaminen (komissio ehdotti määrärahoiksi 100 miljoonaa euroa, jonka neuvosto pienensi 65 miljoonaan euroon) vähensi merkittävästi toimia ja sitä kautta ohjelman markkinoihin kohdistuvaa vaikutusta. Arvioinnissa havaittiin kuitenkin, että ohjelma oli onnistuneesti suunnattu pk-yritysten kohderyhmälle ilmoitettujen tavoitteiden mukaisesti [7].

[7] Noin 43 prosenttia INFO 2000 -ohjelman toimintalinjoihin 2 ja 3 osallistuneista yrityksistä oli pk-yrityksiä.

Arvioinnissa kävi ilmi, että ohjelman toteuttamisessa esiintyneet ongelmat olivat suhteellisen pieniä. Sopimusten tekemisessä ja maksujen suorittamisessa oli joitakin viipeitä, ja hankkeiden sisäinen ja niiden välinen verkottuminen ja tietojenvaihto olisi voinut olla tehokkaampaa.

Pääasialliset suositukset ja komission huomautukset

INFO 2000 -ohjelman arviointiraporttiin sisältyy kolme pääasiallista suositusta [8]:

[8] Liitteenä olevan INFO 2000 -ohjelman loppuarviointiraportin sivu 13 (perustelut sivuilla 11-12).

1. eContent-jatko-ohjelman aiheiden valinnasta ja hallinnoinnista olisi päätettävä.

Huomautus: Komissio suhtautuu myönteisesti suositukseen ja toteaa, että se perustuu INFO 2000 -ohjelman perusteelliseen arviointiin, johon sisältyvät alakohtainen analyysi [9], tapaustutkimukset [10], osallistujatutkimus ja täydentävän vaikutustutkimuksen tulokset [11].

[9] Liitetty erikseen INFO 2000 -ohjelman loppuarviointiraporttiin.

[10] INFO 2000 -ohjelman loppuarviointiraportin liitteenä.

[11] Impact Assessment Review of INFO2000 Programme, BIPE tietoyhteiskunnan pääosaston toimeksiannosta, huhtikuu 2000.

2. Seurantaohjelmassa olisi käsiteltävä lainsäädäntöä, määräyksiä ja standardeja.

Huomautus: Komissio jakaa arviointiraportin näkökannan siitä, että lainsäädäntö, määräykset ja standardit ovat merkittävä este alan eurooppalaisten yhtenäismarkkinoiden syntymiselle. Ehdotuksessa eContent-jatko-ohjelmaksi otetaan käyttöön toimintalinja, jolla tuetaan näiden kysymysten ratkaisemista ja standardointia. Tärkeimmissä ohjelman toimintalinjoissa esitetään toimia, joilla kannustetaan standardointiin ja joita ovat esimerkiksi julkisella sektorilla käytössä oleva metatieto sekä kielellistä ja kulttuurista räätälöintiä helpottavat kielelliset infrastruktuurit. Sen lisäksi, että ongelma-alueisiin (niitä ovat esimerkiksi digitaalisen sisällön tekijänoikeuksien selvittämisestä huolehtivien keskusten perustaminen) kohdistetaan useita monialaisia toimia ja tukitoimia, ohjelman toimissa voidaan ottaa huomioon markkinoiden tarpeet rahoittamalla strategisia tutkimuksia kehityksen seuraamiseksi ja analysoimiseksi sekä perustamalla alan toimijoiden ryhmiä, joiden toiminnalla edistetään keskustelua sisältöön liittyvistä kysymyksistä. Oikeudelliset ja sääntelyyn liittyvät kysymykset eivät kuulu eContent-ohjelman alaan. Niitä voidaan kuitenkin käsitellä asiaankuuluvina, jos eContent-ohjelman osana toteutettavissa toimissa ilmenee siihen tarvetta.

3. Tulevissa ohjelmissa olisi käsiteltävä hankkeiden ja ohjelmien välistä tietojen, osaamisen ja taitojen vaihtoa, ja siihen olisi sidottava riittävästi varoja.

Huomautus: Ehdotuksessaan eContent-jatko-ohjelmaksi komissio otti huomioon tarpeen luoda ympäristö, joka edistää hankkeiden ryhmittämistä ja hyvien käytäntöjen vaihtoa hankkeiden välillä. Tätä tarkoitusta varten työohjelmassa ehdotetaan erityistoimia, jotka liittyvät sekä sopimuksiin että yksittäisten hankkeiden kokoon. Koska useiden pk-yritysten odotetaan osallistuvan toimiin, kuten vuoden 2000 valmistelevien toimien kohdalla tapahtui [12], komissio ehdottaa lisäksi erityistoimia ohjelmaan osallistumisesta ja sen toteuttamisesta aiheutuvan hallinnollisen taakan keventämiseksi. Lisäksi komissio ottaa täysin huomioon tarpeen laatia ja toteuttaa ennalta ohjaavaa ja tehokasta tiedonvälitys- ja viestintäpolitiikkaa keskeisenä keinona eContent-ohjelmaa koskevassa ehdotuksessa määriteltyjen kohderyhmien saavuttamiseksi.

[12] Budjettikohta B5-334, Euroopan yhteisöjen vuoden 2000 yleinen talousarvio.

Monikielinen tietoyhteiskunta -ohjelma (MLIS)

Taustaa

MLIS-ohjelman tavoitteet on määritelty ohjelmasta tehdyssä neuvoston päätöksessä [13], ja ne ovat seuraavat:

[13] Neuvoston päätös 96/664/EY, 21.11.1996 (EYVL L 306 , 28.11.1996, s. 40).

- on lisättävä tietoisuutta kieliteknologiaa sekä kielellisiä voimavaroja ja standardeja hyödyntävistä monikielisistä palveluista ja edistettävä niiden tarjoamista yhteisössä,

- on luotava suotuisat edellytykset kieliteollisuuden kehitykselle,

- on pienennettävä kielestä toiseen tapahtuvasta informaation siirrosta erityisesti pk-yrityksille aiheutuvia kustannuksia ja korostettava yhteisön kielellisen monimuotoisuuden merkitystä.

Kolmevuotinen MLIS-ohjelma oli voimassa marraskuusta 1996 marraskuuhun 1999, ja sen määrärahat olivat 15 miljoonaa euroa. Ohjelmaa toteutettiin osarahoittamalla noin 35 hanketta, joihin osallistui noin 190 organisaatiota kolmen toimintalinjan mukaisesti:

- tuetaan Euroopan kielellisten apuneuvojen palvelujärjestelmän luomista

- edistetään kieliteknologian sekä kielellisten apuneuvojen ja standardien käyttöä

- edistetään kehittyneiden kielen apuvälineiden käyttöä yhteisössä ja jäsenvaltioiden julkisella sektorilla.

MLIS-ohjelmaan kuului myös useita tiedonvälitystoimia ja liitännäistoimia.

Arvioinnin tavoitteet

MLIS-ohjelman arvioinnissa tarkasteltiin ohjelman vaikutusta ja tehokkuutta neuvoston päätöksessä ja sen perusteella laaditussa työohjelmassa esitettyjen tavoitteiden saavuttamisessa, ohjelman teoreettisen perustan (toimenpidelogiikan) toimivuutta, ohjelman organisoinnin ja hallinnoinnin tehokkuutta sekä yhteisvaikutukseen, täydentävyyteen ja omarahoitteisuuteen liittyviä kysymyksiä.

Keskeiset tulokset

Analysoitaessa ohjelman toimenpidelogiikkaa ja neuvoston päätökseen johtanutta politiikan muotoilua arvioinnissa havaittiin, että yritys sisällyttää useita erilaisia sosioekonomisia lähtökohtia yhteen ohjelmaan oli vaikeuttanut kunnianhimoisten tavoitteiden saavuttamista, sillä käytettävissä olleet määrärahat olivat vähäiset. Organisoinnin ja hallinnoinnin tehokkuutta arvioitaessa todettiin, että toteutus oli odotettua hitaampaa ja ohjelmaan liittyi useita rakenteellisia ja menettelytavoista johtuvia heikkouksia. Näistä merkittävimpiä olivat menettelytapojen suhteellinen jäykkyys (menettelyt lainattiin tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen ohjelmista) ja henkilöresurssien puute. Arviointiraportissa todetaan, että MLIS-ohjelman lopulliset vaikutukset suhteessa sen yhteisön tason tavoitteisiin ovat varsin vaatimattomia ja toistaiseksi keskeneräisiä, sillä useat hankkeet ovat vielä meneillään. Raportissa mainitaan kuitenkin, että useimmat ohjelmasta rahoitetut toimet olivat erittäin hyvin kohdistettuja, ja edistystä on saavutettu kaikissa ohjelman tavoitteissa.

Pääasialliset suositukset ja komission huomautukset

MLIS-ohjelman arviointiraporttiin sisältyy yhdeksän pääasiallista suositusta [14]:

[14] Luettelo suosituksista on liitteenä olevan MLIS-ohjelman loppuarviointiraportin sivulla 25. Suositukset on tässä luokiteltu, jotta niistä tehdyt huomautukset voitiin luokitella aiheen mukaisesti.

1. EU:n kielipolitiikkaa varten olisi perustettava yhteinen kehys.

2. Komission olisi perustettava eri yksiköiden välinen tieto- ja viestintätekniikkaa ja kielikysymyksiä käsittelevä yhteistyöryhmä ja julkaistava yhteisellä Internet-sivustolla opas EU:n tukemista toimista tällä alalla.

Huomautus: Komissio ottaa aktiivisesti huomioon nämä kaksi suositusta suunnitellessaan ehdotettua eContent-ohjelmaa ja valmistellessaan panostaan Euroopan kielten teemavuotta 2001 varten. Kaikki tietoyhteiskunnan pääosaston hallinnoimat ja kieliin liittyvät yhteisön hankkeet ovat jo nähtävillä samalla Internet-sivustolla [15].

[15] http://www.hltcentral.org.

3. Tulevien ohjelmien suunnittelussa pääpaino olisi oltava kielipalveluiden kysynnän ja käytön edistämisessä.

Huomautus: Komissio hyväksyy suosituksen. Yksi MLIS- ja INFO 2000 -ohjelmien jatkoksi suunnitellun eContent-ohjelman neljästä erityistavoitteesta on edistää maailmanlaajuisten verkkojen digitaalisen sisällön monikielisyyttä sekä parantaa eurooppalaisten sisällöntuottajayritysten ja erityisesti pk-yritysten vientimahdollisuuksia kielellisen ja kulttuurisen räätälöinnin avulla. Tämä saavutetaan edistämällä digitaalisen sisällöntuotannon ja kielialan yritysten välisiä kumppanuuksia niin, että tuetaan yhteisesti toteutettavia ja yhteisrahoitteisia hankkeita, jotta monikielisten tuotteiden kehittelystrategiat ja ratkaisut otettaisiin laajalti käyttöön.

4. Olisi korostettava entistä enemmän tiedottamiseen ja parhaiden käytäntöjen levittämiseen liittyviä toimenpiteitä, kysynnän lisäämistä ja EU:n liikkeellepanevaa roolia.

Huomautus: Komissio hyväksyy suosituksen ja panee sen täytäntöön liitännäistoimilla, jotka on suunniteltu osaksi ehdotetun eContent-ohjelman tukitoimia. Tämän suuntaisia toimia, joita ovat muun muassa painettujen ja sähköisten julkaisujen laatiminen, on jo toteutettu MLIS-ohjelman voimassaolon viimeisenä vuonna. Toimien myötä huomattavasti aiempaa useammat markkinoiden toimijat ovat lähteneet mukaan eContent-ohjelman valmisteleviin toimiin, jotka käynnistettiin huhtikuussa 2000.

5. Mahdolliseen jatko-ohjelmaan olisi sisällyttävä osana valmistelutyötä EU:n toimien lähtökohtia ja toimien kohteena olevia ongelmia koskeva arvio, tarkemmin määritellyt ja mitattavissa olevat tavoitteet ja asianmukaiset edistystä kuvaavat indikaattorit.

6. Rahoituksesta on päätettävä ennen kuin tulevien neuvoston päätösten yksityiskohdat lyödään lukkoon, jotta tavoitteet pysyvät oikeassa suhteessa voimavaroihin nähden.

Huomautus: Komissio kiinnittää erityistä huomiota näihin suosituksiin, joissa toistuvat komission vastikään antaman, toimien arvioinnin tehostamista koskevan tiedonannon [16] keskeiset näkökohdat ja jotka ovat toimintoperusteisen budjetoinnin mukaisia. Komissio ottaa toimintoperusteisen budjetoinnin vähitellen käyttöön osana komission uudistusta. eContent-ehdotuksesta on tehty useita tutkimuksia [17], joiden avulla on tarkoitus laatia ongelmanmääritys ja asianmukainen toimenpidelogiikka. Tutkimusten perusteella on laadittu useita määrällisiä tavoitteita ja niitä vastaavia indikaattoreita [18].

[16] Focus on Results: Strengthening Evaluation of Commission Activities (SEC (2000) 1051, 26.7.2000).

[17] Katso Multilingual Digital Content: Export Potential and Linguistic Customisation of Digital Products and Services, Equipe Consortium, heinäkuu 2000 ja Evaluation of the Economic and Social Impact of Multilinguality in Europe, Bureau van Dijk Ingénieurs Conseils, heinäkuu 2000.

[18] Katso komission ehdotus neuvoston päätökseksi eContent-ohjelmasta, kappale 9, "Kustannustehokkuusanalyysi".

7. Koska monet MLIS-hankkeet ovat vielä kesken ja niistä todennäköisesti saadaan mielenkiintoisia tuloksia, olisi luotava järjestelmä hankkeiden analysoimiseen ja niistä saadun tiedon levittämiseen.

Huomautus: Hankkeita seurataan tiiviisti ehdotettua eContent-ohjelmaa laadittaessa. Tiedonvälitysjärjestelmiin kuuluvat luonnollisiin kieliin liittyvän teknologian seurantakeskus Internetissä (HLTCentral), esittelyt asiaankuuluvissa tapahtumissa sekä säännölliset seminaarit ja tietojenvaihtotapaamiset muiden asiaankuuluvien hankkeiden välillä.

8. Olisi hyödyllistä luoda joustavampi ja nimenomaan kielipalveluiden käyttöön (kysyntään) suuntautunut hankerahoitusmalli, joka antaisi mahdollisuuden korostaa enemmän hankkeiden tuotoksia kuin panoksia.

Huomautus: Komissio suhtautuu myönteisesti tähän suositukseen. Eurooppalaista tutkimusaluetta perustettaessa otetaan erityisesti huomioon yhteisön ohjelmissa tällä hetkellä käytössä olevien rahoitusmallien soveltaminen ja sellaisiin sopimusmuotoihin siirtyminen, jotka perustuvat suoritteiden toimittamiseen ja vastaanottamiseen.

9. Olisi luotava mittajärjestelmä, joka kertoisi kuinka hyvin hankkeissa on saatu vastinetta rahoille .

Huomautus: Ehdotetun eContent-jatko-ohjelman hankkeiden tavoitteet on johdettava sen tarkoitusperästä, ja ne on määriteltävä mitattavassa ja todennettavassa muodossa. Lisäksi on luotava mittajärjestelmä siten, että kuvaillaan alan senhetkinen tilanne ja hankitaan siitä perustietoja. Lisäksi käynnissä olevista hankkeista tehdään säännöllisesti vertaisarviointeja niiden päätökseen saattamiseen asti.

PÄÄTELMÄT

Komissio ottaa huomioon INFO 2000- ja MLIS-ohjelmien loppuarviointiraporttien tulokset ja suositukset. Raportteihin antamiensa vastausten perusteella komissio kehottaa Euroopan parlamenttia, neuvostoa, talous- ja sosiaalikomiteaa sekä alueiden komiteaa

1) tukemaan komission lähestymistapaa, jonka mukaan digitaalinen sisältö on sisällytettävä eEurope 2002 -toimintasuunnitelmaan, sillä digitaalisella sisällöllä on keskeinen asema tuettaessa Euroopan yritysten ja kansalaisten taloudellista ja yhteiskunnallista kehitystä,

2) tukemaan komission eContent-ohjelmaa, mikä on olennainen osa Feirassa kokoontuneen Eurooppa-neuvoston hyväksymää eEurope 2002 -toimintasuunnitelmaa [19],

[19] http://europa.eu.int/comm/information_society/eeurope/actionplan/index_en.htm.

3) tukemaan komissiota sen pyrkimyksissä yksinkertaistaa hankkeiden hallintomenettelyjä ja kannustaa näin pk-yrityksiä osallistumaan ehdotettuun eContent-ohjelmaan.

LIITE

Euroopan komission teettämä

INFO 2000 -ohjelman loppuarviointi

Tiivistelmä

Technopolis Ltd, Yhdistynyt kuningaskunta

Databank Consulting SpA, Italia

IDATE, Ranska

LENTIC, Belgia

17. heinäkuuta 2000

Sisältö

Tiivistelmä

1. Lyhennelmä

2. Ohjelman tausta ja toteuttamismenetelmä

3. INFO 2000 -ohjelman taustaa

3.1 Kysynnän edistäminen ja tietoisuuden lisääminen

3.2 Julkisen sektorin tiedon hyödyntäminen

3.3 Euroopan multimediamahdollisuuksien toteuttaminen

3.4 Tukitoimet

4. Arvioinnissa esitetyt kysymykset

4.1 Saavutettiinko INFO 2000 -ohjelman tavoitteet-

4.2 Oliko ohjelman toimenpidelogiikka tehokas-

4.3 Oliko ohjelman hallinnointi ja organisointi tehokasta-

4.4 Ohjelman perusteet, yhteisvaikutus ja omarahoitteisuus

4.5 Vastasiko ohjelma kohderyhmän tarpeisiin-

4.6. Pantiinko väliarvioinnin suositukset täytäntöön-

5. Tulevaisuus ja eContent-ohjelma

6. Suositukset

Tiivistelmä

Tässä tiivistelmässä on lyhennelmä niille lukijoille, jotka haluavat tietää arvioinnin ydinkohdat, ja perusteellisempi tiivistelmä, jossa on kuvaus ohjelmasta ja vastaukset arvioinnissa esitettyihin kysymyksiin.

1. Lyhennelmä

INFO 2000 -ohjelma oli laaja eurooppalainen toimintaohjelma, jonka tarkoituksena oli edistää multimedian tarjontaa ja käyttöä. Tälle nelivuotiselle, vuodet 1996-1999 kattaneelle ohjelmalle varatut määrärahat olivat 65 miljoonaa euroa.

Ohjelmassa oli neljä toimintalinjaa:

- edistetään kysyntää ja lisätään tietoisuutta

- hyödynnetään julkisen sektorin tietoa

- pyritään toteuttamaan Euroopan multimediamahdollisuuksia

- toteutetaan näihin liittyviä tukitoimia.

Tiedon levittämiseksi sekä toimien ja tapahtumien koordinoimiseksi perustettiin MIDAS-verkko, joka toimi 17 maassa ja jonka avulla toteutettiin yli 2 500 yhteistä toimea. Verkon eri haarojen aikaansaamat vaikutukset erosivat toisistaan: jotkut tarjosivat palveluja erityisen tehokkaasti, kun taas toiset eivät olleet niin tehokkaita. Komissio tuki verkon eri haarojen työtä tarjoamalla käyttöön erityisen multimedia-alan Internet-palvelimen I*M EUROPEn. Samalla luotiin EuroPrix-kilpailu, jossa esiteltiin laadukkaiden multimediayritysten työtä. Paljon huomiota saaneesta kilpailusta tuli suosittu, ja siihen lähetettiin useita hakemuksia.

Yksi keskeinen osa ohjelmaa oli lisätä tähän mennessä vähän hyödynnetyn julkisen sektorin tiedon käyttöä. Euroopan laajuisena toimielimenä komissio pystyi hyvin edistämään keskustelua asiasta ja luomaan eurooppalaista strategiaa. Prosessin virallisena tuloksena laadittiin ja hyväksyttiin vuonna 1999 vihreä kirja "Julkisen sektorin tieto: Euroopan avainresurssi". Vihreään kirjaan sisältyviä käsitteitä toteutettiin käytännössä muun muassa käynnistämällä useita hankkeita, joissa luotiin kumppanuuksia julkisen sektorin multimediasisältöjen haltijoiden ja yksityisen sektorin multimediasisältöjen kehittäjien välillä. Useissa tapauksissa kumppanuuksien luominen oli merkittävä saavutus, kun otetaan huomioon, että tiedon tarve oli huonosti ilmaistu, toimijoiden välillä saattoi olla menneisyyteen liittyviä ennakkoluuloja ja markkinat olivat hajanaiset.

Euroopan multimediamahdollisuuksien toteuttamista koskevan toimintalinjan avulla saatiin aikaan ympäristö, jossa multimediayritykset ja erityisesti pk-yritykset voivat aloittaa tuotteiden ja palvelujen kehittämisen sekä yritysten sisäisten, verkottumiseen ja osaamisen siirtämiseen liittyvien valmiuksien kehittämisen. Ohjelmaan osallistumista pidettiin merkittävänä edistysaskeleena kehitysprosessissa eikä niinkään tilaisuutena tuottaa lopputuotteita. On kuitenkin selvää, että useimmilla hankkeilla oli erityistä merkitystä niihin osallistuneille yrityksille, eikä hankkeita olisi toteutettu lainkaan ilman ohjelmaa. Hankkeiden laatu oli kokonaisuudessaan hyvä, ja kaksivaiheisen hakuprosessin ansiosta heikkotasoisemmatkin hankkeet voitiin saattaa päätökseen. Ohjelmaa täydentävänä toimintana käynnistettiin kokeiluhankkeita, joissa testattiin eri lähestymistapoja multimediaoikeuksien kauppaa koskevien ongelmien ratkaisemiseksi (toisin sanoen miten varmistetaan se, että tekijänoikeuksien haltijat tiedetään ja että he saavat korvauksen materiaalinsa käytöstä).

Tukitoimia oli monenlaisia. Niihin kuului useita kussakin jäsenvaltiossa tehtyjä vertailututkimuksia multimediasta, joitakin multimediaa koskevia yleisiä viitetutkimuksia ja joitakin koulutusalan kokeiluhankkeita. Tiettyjä toimia, kuten alan yleisten standardien seurantaan liittyvää Avoin tietojenvaihto -aloitetta (Open Information Interchange, OII) ja lainsäädäntökysymyksiä käsittelevää oikeusasioiden neuvoa-antavaa komiteaa, tuettiin merkittävästi. Nämä toimet olivat keskeisiä, sillä niissä käsiteltiin Euroopan multimediamarkkinoiden kehityksen taustalla olevia asioita.

Ohjelmasta saadut hyödyt olivat merkittävät. Sillä lisättiin tietoisuutta multimediasta jokaisessa jäsenvaltiossa sijaitsevan verkon kautta, ja se toimi liikkeellepanevana voimana Euroopan multimediayritysten kehittämisessä, sillä siitä rahoitettiin useita eri alojen hankkeita. Ohjelmalla vauhditettiin keskustelua Euroopan julkisen sektorin tiedon hyödyntämisestä, mikä johti vihreän kirjan "Julkisen sektorin tieto: Euroopan avainresurssi" laatimiseen ja julkaisemiseen. Ohjelmalla luotiin myös ympäristö, jossa julkisen ja yksityisen sektorin toimijat voivat työskennellä tehokkaasti yhdessä, ja sillä edistettiin multimediaoikeuksien kauppaa Euroopassa koskevien kysymysten sekä muiden oikeudellisten ja sääntelyyn liittyvien kysymysten käsittelyä.

Ohjelman toteutuksessa kohdatut ongelmat olivat suhteellisen pieniä, kuten maksuviivästyksiä ja viipeitä sopimusten tekemisessä. Hankkeiden sisäinen ja niiden välinen verkottuminen ja tietojenvaihto olisi voinut olla tehokkaampaa.

INFO 2000 -ohjelman avulla saavutetusta edistyksestä huolimatta jatkossa on edelleen tuettava muiden ohjelmien turvin Euroopan multimediavalmiuksien kehittämistä niin, että hyödynnetään julkisen sektorin tietoa ja autetaan yrityksiä selviytymään pääomamarkkinoilla esiin tulevista esteistä.

2. Ohjelman tausta ja toteuttamismenetelmä

INFO 2000 -ohjelma oli Euroopan komission ohjelma, joka kesti tammikuusta 1996 joulukuuhun 1999 [20] ja jonka tarkoituksena oli edistää multimedian käyttöä Euroopassa ja tukea sellaisten eurooppalaisten multimedian tuottajayritysten kehittämistä, jotka pystyisivät kilpailemaan maailmanlaajuisesti. Tavoitteena oli auttaa luomaan multimedian tuottajayrityksiä, jotka pystyvät tuottamaan sähköisten verkkojen välityksellä käytettävää digitaalista sisältöä Euroopan yritysten ja kansalaisten tarpeisiin. Tällaisen sisällön luominen ja tarjonta johtaa talouskasvun, kilpailukyvyn ja työllisyyden lisääntymiseen ja tukee kansalaisten ammatillista, yhteiskunnallista ja kulttuurista kehitystä. Ohjelman neljä toimintalinjaa olivat:

[20] Tosin joitakin ohjelmia aloitettiin vielä vuonna 1999, ja ne ovat vielä käynnissä. Näin ollen ohjelma on vielä meneillään, mikä vaikeuttaa kaikkien tuotoksien laadun lopullista analysointia. Koska suurin osa hankkeista on kuitenkin saatettu päätökseen, tässä vaiheessa on mahdollista saada riittävä käsitys ohjelmasta.

- edistetään kysyntää ja lisätään tietoisuutta

- hyödynnetään julkisen sektorin tietoa

- pyritään toteuttamaan Euroopan multimediamahdollisuuksia

- toteutetaan näihin liittyviä tukitoimia.

Arviointi on toteutettu ohjelmasta tehdyssä neuvoston päätöksessä 96/339/EY säädettyjen edellytysten mukaisesti. Arvioinnissa oli selvitettävä seuraavat asiat:

- miten tehokkaasti INFO 2000 -ohjelman avulla saavutettiin neuvoston päätöksessä 96/339/EY määritellyt tavoitteet

- ohjelman toimenpidelogiikan tehokkuus

- ohjelman hallinnoinnin ja organisoinnin tehokkuus

- ohjelman perusteiden, yhteisvaikutuksen ja omarahoitteisuuden yhteys

- miten hyvin ohjelma vastasi kohderyhmän tarpeisiin

- oliko väliarvioinnin suositukset pantu täytäntöön.

Arviointi toteutettiin kuuden kuukauden aikana (vuoden 2000 tammikuusta kesäkuuhun), ja se teetettiin kansainvälisellä yritysten yhteenliittymällä, jota johti Technopolis. Arviointiin sisältyi ohjelman toteutuksen aikana laadittujen asiakirjojen analyysi, komission henkilöstön, hankkeisiin osallistuneiden organisaatioiden ja multimedia-alan tarkkailijoiden strukturoidut haastattelut sekä yli 500:lle hankkeeseen osallistuneelle osapuolelle lähetetty kyselylomake.

3. INFO 2000 -ohjelman taustaa

Kun INFO 2000 -ohjelmaa käynnistettiin, olemassa oli vain muutamia multimedian käytön edistämiseen suunnattuja kansallisia ohjelmia. Yhdysvallat oli maailman johtava maa sähköisen sisällön luomisessa, käytössä ja levittämisessä, ja Internetiä vasta kehiteltiin. Euroopassa oli jo toteutettu toimia Yhdysvaltain teknologisen etumatkan kuromiseksi umpeen. Nämä poliittiset toimet ja tiedonannot [21] toteutettiin osittain INFO 2000 -ohjelmaa edeltäneen IMPACT II -ohjelman avulla. Erot Yhdysvaltain ja Euroopan teknologisessa kehityksessä pysyivät kuitenkin suurina, joten lisää toimia tarvittiin markkinoiden kehittämiseksi.

[21] Näitä ovat muun muassa Euroopan komission vuoden 1994 tiedonanto Euroopan tie tietoyhteiskuntaan: toimintasuunnitelma ja neuvoston 4. huhtikuuta 1995 antama päätöslauselma kulttuurista ja multimediasta. Asiakirjoissa korostetaan multimedian merkitystä sisältöteollisuuden kehittämisen helpottajina. Aiheesta käytiin myös useita korkean tason keskusteluja Brysselin huippukokouksessa vuonna 1993 ja Korfun ja Essenin huippukokouksissa vuonna 1994.

INFO 2000 -ohjelman tavoitteet olivat:

- suotuisien olosuhteiden luominen Euroopan multimediasisältöjen tuotannolle,

- multimediasisältöjen kysynnän ja käytön edistäminen,

- Euroopan kansalaisten ammatillisen, yhteiskunnallisen ja kulttuurisen kehityksen tukeminen,

- käyttäjien ja tuottajien välisen tietojenvaihdon edistäminen.

INFO 2000 -ohjelman soveltamisala oli laaja. Sen tavoitteiden saavuttamiseksi oli noudatettava hyvin erilaisia lähestymistapoja, minkä vuoksi toteutukseen valittiin edellä mainitut neljä toimintalinjaa.

3.1 Kysynnän edistäminen ja tietoisuuden lisääminen

INFO 2000 -ohjelmaa koskevien tietoisuuden lisäämistoimien tärkeimpiä kohderyhmiä olivat alan yritykset (erityisesti pk-yritykset) ja kansalaiset, joihin saatiin yhteys kirjastojen kautta. Tietoisuuden lisäämisen tärkein väline oli multimedian tiedotus-, esittely- ja neuvontaverkko MIDAS-verkko (Multimedia Information Demonstration and Support Nodes). Verkon kukin haara koostui sellaisten yritysten yhteenliittymästä, jotka edustivat multimedia-alan erikoisosaamista ja ammattitaitoa. Yritysten tehtävänä oli laatia ja toteuttaa eri toimia, joilla tiedotetaan multimedia-alan tarjoamista mahdollisuuksista, kuten ylläpitää Internet-sivustoja, järjestää tiedotuspäiviä, seminaareja, näyttelyjä ja kiertäviä esittelytilaisuuksia sekä julkaista tiedotteita. Toimia toteutettiin yli 2 500. Samalla käynnistettiin Europrix-kilpailu laadukkaiden multimediayritysten työn esittelemiseksi.

Perusteet tietoisuuden lisäämisestä vastaavien elinten verkon luomiselle olivat vankat, vaikka MIDAS-verkon eri haarojen saavutukset erosivat paljon toisistaan: jotkin toimivat erinomaisesti, toiset huonosti. EuroPrix-tapahtumat olivat hyvin organisoituja ja tuloksekkaita.

3.2 Julkisen sektorin tiedon hyödyntäminen

Julkisen sektorin multimediasisällön haltijat olivat hajautuneina eri puolilla markkinoita, ja niiden hallussaan pitämän tiedon tarve oli huonosti ilmaistu. Komission tavoitteena oli edistää sosiaalista ja taloudellista yhteenkuuluvuutta, ja Euroopan laajuisena organisaationa se oli erityisen hyvässä asemassa puuttuakseen markkinoiden puutteelliseen toimintaan kehittämällä toimia julkisen sektorin tiedon saatavuuden lisäämiseksi ja sen hyödyntämiseksi järjestelmällisesti.

Tästä seurasi, että vihreä kirja Julkisen sektorin tieto: Euroopan avainresurssi [22] hyväksyttiin osana INFO 2000 -ohjelmaa. Asiakirjassa määriteltiin Euroopan haasteet, kuten yhdistää hajanaiset markkinat, joilla eri elimet pitävät tietoa hallussaan eri muodoissa ja joilla tiedon käyttöä rajoittavat tiedon luottamuksellista hyödyntämistä ja käyttöä koskevat jäsenvaltioiden erilaiset lainsäädännöt. Kaikki nämä seikat estivät käyttäjiä hyödyntämästä mahdollisimman tehokkaasti julkisen sektorin tietoa, eivätkä viranomaiset voineet laatia toimia ja tiedottaa yhtä tehokkaasti kuin ne olisivat halunneet.

[22] Julkisen sektorin tieto: Euroopan avainresurssi - Vihreä kirja julkisen sektorin tiedon käytöstä tietoyhteiskunnassa (KOM (1998) 585).

INFO 2000 -ohjelmasta rahoitettiin 26 hanketta, joilla demonstroitiin julkisen sektorin tiedon eri käyttötapoja. Hankkeisiin kuului valokuva-arkistojen digitalisointi, yritysverolainsäädäntöön liittyvien tietojen saannin helpottaminen, multimediatietojen tarjoaminen ilmansaasteita ja vettä koskevista säännöksistä, terveyden edistäminen sekä välineiden tarjoaminen Euroopan maantieteelliseen kartoittamiseen. Hankkeisiin osallistuivat multimediasisällön haltijat (julkisen sektorin elimet) ja multimediasisällön kehittäjät (yleensä joko yksityisellä sektorilla tai tiedeyhteisössä), jotka kehittivät yhdessä ratkaisuja yhteisiin ongelmiin, joita olivat yhteentoimivuus, tiedonsaantipolitiikan yhdenmukaistaminen, verkottumisresurssit, kulttuuristen, kielellisten ja lainsäädännöllisten eroavaisuuksien huomioon ottaminen sekä markkinoiden kysynnän ymmärtäminen.

Viivästymisistä huolimatta toimintalinjasta saatiin päätöksenteon tueksi konkreettisia tuloksia, kuten vihreä kirja, ja sen kautta rahoitettiin useita hankkeita, joiden avulla toimintalinjan käsitteitä voitiin soveltaa käytännössä. Merkittävä saavutus oli tähän asti toisistaan erillään toimineiden toimijoiden yhteistyö, kuten myös tietoisuuden lisääntyminen laajalti julkisen sektorin tiedon käyttöön liittyvistä mahdollisuuksista.

3.3 Euroopan multimediamahdollisuuksien toteuttaminen

Menestyvän eurooppalaisen multimedia-alan edellytyksenä on sellaisen ympäristön luominen, jossa voidaan edistää kestävää luovuutta ja teknistä kehitystä yrityksissä. Tämän tavoitteen saavuttamiseksi INFO 2000 -ohjelmassa kannustettiin osallistuvia organisaatioita muodostamaan kansainvälisiä yhteistyökumppanuuksia, johon osallistuisivat korkeakoulut, yritykset ja julkinen sektori ja joka koostuisi kaikista toimitusketjun osatekijöistä aina tiedontuottajista tiedon jakelijoihin. Euroopan talouden kantavien voimien eli pk-yritysten houkutteleminen mukaan oli olennaista, ja siinä onnistuttiinkin hyvin.

Määrärahojen niukkuuden vuoksi ohjelman keskeisiksi aloiksi voitiin valita vain neljä alaa: kulttuuriperintö, yritystiedot, maantieteelliset tiedot sekä tieteelliset, lääketieteelliset ja tekniset tiedot. Hankkeiden tulokset muutettiin sellaiseen muotoon, että niitä voitiin levittää cd-romin kautta, joka oli tärkein senhetkinen tiedonlevitysväline. Nykyisin hankkeiden tulokset levitettäisiin automaattisesti Internetin kautta ja lisäksi käytettäisiin sähköiseen kaupankäyntiin liittyviä ratkaisuja.

Niin ikään onnistuttiin kannustamaan yrityksiä ja muita organisaatioita yhteistyöhön mahdollisten ratkaisujen löytämiseksi yhteen multimedia-alan sääntelyongelmaan eli multimediaoikeuksien kaupan ongelmaan.

Toimintalinjan päätavoitteena oli edistää multimediasisällön kehittämistä. Ohjelmaan osallistujat pitivät toimintalinjaa erityisen merkittävänä, sillä ilman INFO 2000 -ohjelmaa suurinta osaa hankkeista ei olisi toteutettu, vaikka ne olivatkin strategisesti merkittäviä. Komission asiantuntevaa tukea arvostettiin, ja vaikutus osallistujien omaan asemaan teknologian, kilpailun ja työllistämisen näkökulmasta oli huomattava. Selväksi kävi kuitenkin myös se, että maksumenettelyjä ja viivästymisiä oli mahdotonta hyväksyä.

Multimediaoikeuksien kauppaa koskevat tavoitteet saavutettiin sikäli, että ohjelman avulla onnistuttiin vaikuttamaan ongelman lieventämiseen: eri lähestymistapoja oli mahdollista kokeilla useilla eri aloilla kuten musiikinkustannusalalla, audiovisuaalisessa julkaisutoiminnassa ja kirjankustannusalalla.

3.4 Tukitoimet

Ohjelman neljäntenä toimintalinjana oli jatkaa multimediayrityksiä tukevien toimintaedellytysten kehittämistä. Yksityiskohtaisia tutkimuksia tehtiin Euroopan multimediayritysten asemasta teknisessä ja yhteiskunnallisessa kehityksessä. Avoin tiedonvaihto -aloite (Open Information Interchange, OII) käynnistettiin tietojen keräämiseksi yleisistä standardeista sekä yhteentoimivuutta edistävistä toimista ja elimistä. Oikeusasioiden neuvoa-antava komitea teki sääntelykysymyksiä ja erityisesti Internet-toimintasuunnitelmaa koskevaa työtä. Toimintasuunnitelman tarkoituksena oli tarjota kansalaisille ja yrityksille turvallinen toimintaympäristö, ja se hyväksyttiin virallisesti 25. tammikuuta 1999. Myös tietokonerikollisuutta käsiteltiin valmisteltaessa komission tulevaa tiedonantoa aiheesta. Tukitoimiin sisältyi myös hankkeita, jotka tähtäsivät koulutusohjelmien kehittämiseen. Näitä koulutusohjelmia voitaisiin soveltaa laajemmassa ympäristössä muiden yhteisön ohjelmien, kuten Sokratesin ja Leonardon, avulla.

Nämä keskeiset kysymykset, jotka olivat Euroopan multimediayritysten kehittämisen perustana suurten muutosten aikoina, olivat erityisen tärkeitä ja ovat sitä edelleenkin. Mainittujen toimien eri tavoitteet saavutettiin, lukuun ottamatta jäsenvaltioissa toteutettujen multimediakehitystä koskevien tutkimusten viivästymistä.

4. Arvioinnissa esitetyt kysymykset

4.1 Saavutettiinko INFO 2000 -ohjelman tavoitteet-

Pääasiassa kaikki ohjelman tavoitteet saavutettiin, ja näin ollen vaikutettiin kokonaistavoitteen, joka oli kilpailukykyisten eurooppalaisten multimediayritysten tukeminen, saavuttamiseen.

Ohjelmalla luotiin suotuisat olot Euroopan multimediayritysten kehittämiselle. Koska ohjelma kattoi useita kysymyksiä, joita olivat yritysten teknisten valmiuksien ja osaamisen lisääminen, Euroopan laajuisen keskustelun käynnistäminen julkisen sektorin tiedon tulevaisuudesta sekä multimediaoikeuksista käytävän kaupan monimutkaisuuden tutkiminen, sillä selvennettiin kaikkia alan keskeisiä osatekijöitä. Ainoa käsittelemättä jäänyt kysymys oli ainainen rahoituksen saannin ongelma, jota ehdotettiin käsiteltäväksi INFO 2000 -ohjelman jatko-ohjelmassa.

Ohjelmalla toimitettiin tietoa useille eri toimijoille, mikä edisti kysyntää. INFO 2000 -ohjelmassa noudatettiin monitasoista lähestymistapaa (MIDAS-verkon eri haarat), jonka avulla saavutettiin laaja yleisö ja voitiin rakentaa "verkkojen verkko". MIDAS-verkon ja multimedian lisääntyneen kysynnän ja käytön välille ei voida vahvistaa syy-yhteyttä, mutta verkon ansiosta käynnistettiin kuitenkin yli 2 500 toimea, mikä viittaa siihen, että useat toimijat saivat sitä kautta tietoa multimedian mahdollisuuksista. EuroPrix-tapahtumat, joissa esiteltiin Euroopan parhaita multimediatuotteita, saavuttivat myös laajan yleisön.

Komissio oli tietoinen siitä, että kysyntä olisi todennäköisesti heikkoa epäsuotuisilla alueilla, ja tarjosi lisää hankerahoitusta tavoitteen 1 kohdealueille. Lisärahoituksen vaikutukset olivat epätasaiset, joten ei voida sanoa, että ohjelma olisi merkittävästi edistänyt kysyntää Euroopan epäsuotuisilla alueilla.

Lisärahoitusta tarjoamalla komissio pyrki myös kannustamaan pk-yrityksiä osallistumaan ohjelmaan, sillä ne ovat multimedian käytön lisääntymisen kantavia voimia Euroopassa. Tältä kannalta katsottuna ohjelman toteutus oli tehokasta ja onnistui hyvin, sillä pk-yritykset osallistuivat suurin joukoin: 43 prosenttia toimintalinjaan 2 ja 3 osallistuneista oli pk-yrityksiä.

Ohjelmalla tuettiin Euroopan kansalaisten ammatillista, yhteiskunnallista ja kulttuurista kehitystä. Näitä tarpeita on käsitelty yksittäisissä hankkeissa, mutta kehitystä pystyttiin tukemaan erityisesti vihreän kirjan Julkisen sektorin tieto: Euroopan avainresurssi julkaisemisen ansiosta. Vihreän kirjan avulla on mahdollisuus vaikuttaa huomattavasti useamman eurooppalaisen elämänlaatuun.

Ohjelmassa vastattiin myös uusmedia-ammattilaisten tarpeisiin useilla hankkeilla, joiden tarkoituksena oli kouluttaa tulevaisuuden multimedia-asiantuntijoita. Toimet kohdennettiin kouluihin, lukioihin ja korkeakouluihin, ja näin ohjelmalla pyrittiin muokkaamaan ja lisäämään tulevaisuuden henkisen pääoman resursseja. Kun luodaan menetelmiä, joilla kokeilutoimia voidaan soveltaa laajemmissa puiteohjelmissa, kuten Leonardo- ja Sokrates-ohjelmissa, vaikutukset kohdistuvat entistä suurempaan määrään tulevaisuuden työntekijöitä ja yrittäjiä. Näin parannetaan markkinoiden sisäistä rakenteellista heikkoutta eli ammattitaidon puutetta.

Ohjelmalla edistettiin tietojenvaihtoa multimedian käyttäjien ja tuottajien välillä. Hankkeisiin osallistuivat julkisen ja yksityisen sektorin toimijat, joita kannustettiin yhteistyöhön ja asiantuntemuksen vaihtoon. Verkottumista koskevat tavoitteet olivat erityisen tärkeitä osallistujille, ja sen vaikutukset tuntuivat laajalti. Osallistujat totesivat myös, että INFO 2000 -ohjelma oli erityisen hyvä mahdollisuus lujittaa osaamispohjaa, tutkia uusia tekniikoita sekä kehittää, arvioida ja parantaa osallistujien välineitä ja tekniikoita. Uusia kumppanuuksia syntyi ja nykyiset kumppanuudet vahvistuivat. Lisäksi INFO 2000 -ohjelmassa saatettiin onnistuneesti yhteen saman sektorin erillään toimineet ryhmät ja kannustettiin niitä tekemään yhteistyötä sen sijaan, että ne kilpailisivat keskenään. Näin tapahtui erityisesti hankkeissa, joissa hyödynnettiin maantieteellisiä tietojärjestelmiä.

4.2 Oliko ohjelman toimenpidelogiikka tehokas-

Toimenpidelogiikka kuvaa ohjelman ja siihen käytettyjen voimavarojen sekä sen aikaansaamien tuotosten ja vaikutusten välistä suhdetta.

INFO 2000 -ohjelma kärsi merkittävistä määrärahaleikkauksista heti ohjelman käynnistämisvaiheessa, sillä se menetti lähes kolmasosan rahoituksestaan. Alunperin ohjelmalle pyydettiin 100 miljoonan euron määrärahoja, mutta sille myönnettiin lopulta vain 65 miljoonaa euroa. INFO 2000 -ohjelma oli alusta asti tavoitteiltaan kunnianhimoinen ohjelma, jolla pyrittiin käsittelemään useita asioita ja ratkaisemaan useita ongelmia. Näin ollen määrärahojen vähentäminen vaikeutti entisestään tavoitteiden saavuttamista.

Jos määrärahoja olisi ollut käytettävissä enemmän, on selvää, että ohjelmien eri osien ja erityisesti toimintalinjan 3 vaikutus olisi ollut suurempi. Hankkeista syntyi laadukkaita tuotoksia, mutta siinä määrin pienessä mittakaavassa, ettei niillä saavutettu kriittistä massaa. Niillä ei myöskään olisi voitu edistää markkinoiden kehittymistä merkittävästi erityisesti siksi, että hankkeita oli toteutettu monilla erityyppisillä markkinasegmenteillä. Jos lisärahoitusta olisi annettu julkisen sektorin hankkeille ja erityisesti maantieteellisiä tietojärjestelmiä hyödyntäville hankkeille, joilla oli tunnetusti vakavia ongelmia metatiedon keräämisessä, niistä olisi voinut tulla suuren mittakaavan eurooppalaisia demonstrointihankkeita. Tällaisiin saavutuksiin jäsenvaltioiden organisaatiot eivät yksistään pysty.

Sen sijaan on vaikea sanoa, olisiko lisärahoitus hyödyttänyt tietoisuuden lisäämistoimia tai tukitoimia yhtä tehokkaasti ilman, että toimia olisi määritelty ja kohdennettu tarkemmin.

Kaiken kaikkiaan neljän toimintalinjan valitseminen oli kyseisellä hetkellä järkevää, kun otetaan huomioon niiden aiheiden laajuus, joita multimediasisältöä koskevalla ohjelmalla oli käsiteltävä, kuten markkinoiden uusi luonne, tekniikat, sääntelykysymykset, käsitteiden uutuus ja jopa itse toimijat. Suurin osa varoista oli asianmukaista kohdentaa hankkeisiin, joilla toteutettiin Euroopan multimediamahdollisuuksia, epäyhtenäisten markkinoiden aiheuttamista ongelmista huolimatta. Tässä toimintalinjassa suurin vaikutus kohdentui alan yrityksiin, jotka olivat lisääntyneen kysynnän ja käytön liikkeellepanevia voimia.

4.3 Oliko ohjelman hallinnointi ja organisointi tehokasta-

Kaiken kaikkiaan ohjelma toteutettiin tehokkaasti. Hankkeeseen osallistuneet organisaatiot arvostivat hankkeiden hallinnoinnista vastaavien henkilöiden ja muun henkilökunnan laajaa asiantuntemusta ja tukea. Hanke-ehdotusten valinnan ja arvioinnin sekä hankkeiden hallinnoinnin ja tietojen levittämisen menetelmät olivat avoimia, täsmällisiä, yhtenäisiä ja niihin suhtauduttiin myönteisesti. Puutteita ilmeni kuitenkin komission maksumenettelyissä. Niitä on tehostettava erityisesti markkinasuuntautuneissa ohjelmissa, joiden onnistuminen riippuu laadukkaiden yritysten osallistumisesta.

Useiden hankkeiden valinnassa käytetty kaksivaiheinen rahoitusmenetelmä ei ollut paras mahdollinen keino hankkeiden rahoittamiseksi (arvioijien palkkioista ja heidän kuluttamastaan ajasta aiheutui lisäkustannuksia), mutta se oli toimiva. Menetelmällä voitiin rahoittaa huomattavasti entistä useampia hankkeita ensimmäisessä vaiheessa (rahoituskynnys oli matala, joten 80 hanketta sai rahoitusta), ja toisessa vaiheessa kanavoitiin lisävaroja pienemmälle määrälle (29 hanketta) kaikkein laadukkaimpia hankkeita. Näin kokeilu- ja pilottivaiheessa olevia ideoita voitiin ensin "testata markkinoilla", minkä jälkeen ainoastaan niitä hankkeita kehitettiin edelleen, jotka vaikuttivat teknisesti toteutettavilta ja jotka todennäköisimmin herättäisivät kiinnostusta markkinoilla.

4.4 Ohjelman perusteet, yhteisvaikutus ja omarahoitteisuus

INFO 2000 -ohjelman perusteet olivat vankat, sillä ohjelman käynnistämisen aikaan oli olemassa vain muutamia vastaavia ohjelmia, ja Yhdysvaltojen ja Euroopan välillä oli vielä suuria eroja teknologisessa kehityksessä.

INFO 2000 -ohjelman voimassaolon aikana käynnissä oli sitä täydentävä Monikielinen tietoyhteiskunta (MLIS) -ohjelma ja muita siihen etäisemmin liittyviä mutta sitä kuitenkin täydentäviä ohjelmia. Vaikka toimet eivät ole olleet päällekkäisiä, niiden välille ei ole myöskään syntynyt mielekästä vuorovaikutusta varsinkaan hanketasolla. Yhteisvaikutusta ei siis ole hyödynnetty parhaalla mahdollisella tavalla.

INFO 2000 -ohjelmassa aloitettua työtä on vielä jatkettava. Useimmat niistä tekijöistä ovat edelleen samat, jotka olivat INFO 2000 -ohjelman tavoitteet asettavan neuvoston päätöksen taustalla. Sähköisen sisällön tuottajayritysten perustamista ja niiden hyödyntämistä on edelleen edistettävä, sillä ne ovat ensisijaisia työpaikkojen ja taloudellisen vaurauden luojia, ja niiden avulla voidaan tukea yhteenkuuluvuutta ja saavuttaa sosiaalisen osallisuuden tavoitteita.

Tämän tavoitteen saavuttamiseksi on käytettävä aikaa, asiantuntemusta ja voimavaroja ratkaisujen kehittämiseksi teollis- ja tekijänoikeuksien ja multimediaoikeuksilla käytävän kaupan alalla. Näitä ongelmia on vaikea ratkaista Euroopan tasolla, sillä jäsenvaltioiden painopisteet eroavat toisistaan.

Julkista sektoria, joka pystyy vasta nyt vastaamaan markkinoiden yhä kasvavaan kysyntään, on myös kannustettava edelleen. Kysynnän perusteena ovat sosiaalista osallisuutta ja yhteenkuuluvuutta koskevat ensisijaiset kansalliset tavoitteet (joissa ehkä hyödynnetään rakennerahastoja), joiden mukaan edistetään kansalaisille tarjottavaa helppoa pääsyä julkishallinnon palveluihin. Kysynnällä on havainnollistava tai kerrannaisvaikutus myös muihin julkisiin aloihin, kuten koulutukseen, kirjasto- tai vapaa-ajan palveluihin.

Muut ensisijaiset kohdealat ovat muuttuneet. Ammattitaitoisten työntekijöiden lisäksi uusmediayritykset tarvitsevat riittävää rahoitusta, jotta ne voisivat kattaa laiteinvestoinnit, toimitiloista ja markkinoinnista aiheutuvat kulut sekä perustamiskulut. Vaikka riskipääomasijoittajat, uusmediarahastot ja yksityiset pääomasijoittajat ovat viime aikoina kiinnostuneet uuden teknologian yrityksistä Yhdysvaltain pörssin ja Nasdaq-pörssin esimerkin mukaisesti, jotkin institutionaaliset sijoittajat ja perinteiset rahoittajat suhtautuvat niihin vielä epäilevästi. Niitä voi olla vaikea saada rahoittamaan riskialttiiden markkinoiden toimintaa.

4.5 Vastasiko ohjelma kohderyhmän tarpeisiin-

Kun otetaan huomioon, että kohderyhmä oli erityisen laaja - mukana olivat julkinen sektori, kansalaiset, pk-yritykset ja päätöksentekijät - voidaan sanoa, että ohjelmalla on pystytty osittain vastaamaan kohderyhmän tarpeisiin. Pyrkimyksiä on vielä jatkettava, ja jatko-ohjelmaa tarvitaan.

MIDAS-verkon eri haarat onnistuivat eritasoisesti lisäämään kohderyhmän tietoisuutta, vaikka EuroPrix-tapahtumat olivat hyvin kohdennettuja ja niiden toimiala oli tarkkaan määritelty. EuroPrix-tapahtumia mainostettiin laajalti, ja niiden voidaan katsoa vastanneen ohjelmaan osallistuneiden organisaatioiden ja sponsoreidensa tarpeisiin. Vihreän kirjan julkaisemisesta keskusteltiin laajalti, ja sen avulla lisättiin tietoisuutta kaikissa kohderyhmissä, erityisesti julkisella sektorilla ja päätöksentekijöiden keskuudessa. Tukitoimilla informoitiin ennen kaikkea päätöksentekijöitä, mutta myös yritykset hyötyivät tukitoimista. Hankkeiden avulla on lisätty osallistujien tietoisuutta ja kehitetty niiden valmiuksia. Joissakin hankkeissa kehitettiin tiettyjä keskeisiä ryhmiä koskevia yhteisiä lähestymistapoja, ja näin tehtiin erityisesti maantieteellisiä tietojärjestelmiä hyödyntävien ryhmien osalta.

Tulosten ja tietojen levittäminen oli esimerkillisen avointa ja laajaa hankkeessa, jonka tarkoituksena oli julkaista INFO 2000 -ohjelmaan liittyviä tietoja ja arviointituloksia I*M EUROPE -palvelimella. Paljon tiedotus- ja opiskelumateriaalia on myös julkaistu. Hanketulosten levittäminen on sitä vastoin ollut tehottomampaa, eikä tuloksia, menetelmiä ja ongelmanratkaisuja ole levitetty hankkeiden välillä tarpeeksi.

4.6. Pantiinko väliarvioinnin suositukset täytäntöön-

Strategisia suosituksia oli kuusi, ja ne on kaikki pantu täytäntöön tyydyttävästi tai erinomaisesti:

- Tulevaisuuden vision luominen

Julkisen sektorin tiedon hyödyntämistä on alettu kehittää vasta äskettäin, ja komissio on omaksunut johtavan aseman alalla. Euroopan multimediamarkkinoiden kehityksen pääasiallisena tukijana komissio on hahmotellut tulevaisuuden visiota saattamalla joitakin markkinoiden toimijoita yhteistyöhön. Se on myös johtanut keskustelua ja kokeiluhankkeita, joiden aiheina ovat olleet alan toiminnan puitteet eli standardit, säännökset, yhteentoimivuus ja ammattitaito, jotka ovat edellytyksenä markkinoiden toimivuudelle pitkällä aikavälillä.

- Sähköisen viestinnän eri alojen lähentymisen huomioon ottaminen (teknisellä ja ohjelmatasolla)

Hankkeiden arvioijat kritisoivat sitä, että hankkeilla ei pystytty hyödyntämään Internetin ja sähköisen kaupankäynnin tarjoamia mahdollisuuksia. Näitä jakeluympäristöjä ja sovelluksia kuitenkin vasta kehitettiin INFO 2000 -ohjelman aikana. Kun otetaan huomioon muiden hankkeisiin liittyvien kysymysten monimutkaisuus, kritiikkiin ei ehkä ole aihetta. Seuraavan ohjelman aikana monien eri jakeluympäristöjen käyttö on jo vakiintunut, multimediatoimijat ovat entistä "kypsempiä" ja sähköinen kaupankäynti on ehtinyt yleistyä. Jos uusien hankkeiden tarjouseritelmissä selkeäsanaisesti edellytetään pitkälle kehitettyjen sovellusten käyttöä, sovellusten käyttö toteutuu huomattavasti todennäköisemmin.

Jotta komission eri ohjelmilla saavutettaisiin enemmän yhteisvaikutuksia ja ne lähentyisivät toisiaan, jatko-ohjelmassa olisi yhdistettävä kaksi eniten toisiaan muistuttavaa ohjelmaa eli MLIS- ja INFO 2000 -ohjelmat.

- Osaavan digitaaliyhteiskunnan luominen

INFO 2000 -ohjelmassa on onnistuneesti luotu osallistujien välisiä "tasapainoisia verkkoja". Ohjelma on kiinnostanut sekä uusia että kokeneempia osanottajia. Julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksia on perustettu, ja teknologiansiirrot ovat olleet keskeinen osa ohjelmaa.

- Siemenpääoman ja yhdistelmäpääoman parempi saatavuus

Arvioinnin aikana multimediayritykset ilmoittivat, että pääoman huono saatavuus oli merkittävä este toiminnan kehittämiselle. INFO 2000 -ohjelman tavoitteena oli lieventää tätä ongelmaa jo pelkällä olemassaolollaan. Lisäksi ohjelmaan osallistuneet organisaatiot muodostivat liittoutumia ja tiivistivät keskinäisiä suhteitaan, mikä helpottanee rahoituksen saamista tulevaisuudessa. Jatko-ohjelmassa on tarkoitus keskittyä tähän entistä paremmin, sillä pääoman saannin helpottamista on ehdotettu yhdeksi sen keskeisistä aiheista.

- Käyttäjäryhmien parempi rajaaminen ja tietoisuuden lisääminen

Käyttäjäryhmiä rajattiin tarkemmin ohjelman aikana, mutta se osoittautui ongelmalliseksi. MIDAS-verkon laadukkaimmat haarat yrittivät verkottua olemassa olevien tiedontuottajien (erityisesti yritystukiorganisaatioiden) kanssa ja yksilöidä erityisen tärkeitä kohderyhmiä, mutta viestien tärkeysjärjestyksestä päättäminen ja ryhmittely käyttäjien tarpeiden mukaisesti oli joskus vaikeaa.

Jatko-ohjelmassa ei ole ehdotettu tietoisuuden lisäämistoimia, joten toimintaa ei jatketa. Syynä on se, että suurin osa ihmisistä on jo tietoisia multimedian olemassaolosta. Vaikka tämä ei olekaan täysin totta ja esimerkiksi vanhusten ja työttömien kaltaiset muita heikommassa asemassa olevat ryhmät sekä koululaiset eivät ole erityisen tietoisia multimediasta, on ymmärrettävää, että komissio haluaa rahoituksessaan asettaa etusijalle multimedia-alan yritysten kehittämisen.

5. Tulevaisuus ja eContent-ohjelma

Komission äskettäin julkistamassa e-Europe: Tietoyhteiskunta kaikille -aloitteessa vahvistetaan Euroopan nykyiset ja tulevat tavoitteet tietoyhteiskunnan edistämiseksi ja sen kasvun lisäämiseksi. Aloitteen päätoimintalinjoissa keskitytään nopeampiin ja halvempiin Internet-yhteyksiin sekä Internetin tietoturvaan, ihmisiin ja taitoihin tehtäviin investointeihin ja keinoihin lisätä Internetin käyttöä, johon sisältyvät digitaalinen sisältö, sähköinen kaupankäynti sekä sähköiset yhteydet julkisiin palveluihin muun muassa terveydenhuolto- ja liikennealalla. Näin ollen suuria määriä korkealaatuista sisältöä tarvitaan edelleen ja on täysin asiaankuuluvaa, että komissio rahoittaa ohjelmaa laadukkaan sisällöntuotannon tukemiseksi ja edistämiseksi.

Samalla kun sähköisen sisällön ja multimediavälineiden käyttö lisääntyy ja yleistyy, komission ei enää ole sopivaa tukea aktiivisesti muutamia hankkeita neljällä erityisalalla. Sen sijaan se voi näyttää esimerkkiä tukemalla Euroopan tasolla tärkeitä asioita tai hankkeita, joille ei välttämättä löydetä markkinajohtoista ratkaisua.

INFO 2000 -ohjelman eContent-nimiselle jatko-ohjelmalle on ehdotettu kolmea toimintalinjaa:

1. Julkisen sektorin tiedon hyödyntäminen

2. Kielellisen ja kulttuurisen räätälöinnin edistäminen

3. Markkinaedellytysten tukeminen

Julkisen sektorin tiedon hyödyntämistä on edelleen täysin asiaankuuluvaa ja itse asiassa välttämätöntä jatkaa. Julkisen sektorin tiedon hyödyntäminen on hyvä esimerkki eräänlaisesta markkinoiden epäonnistumisesta, sillä vaikka julkisen sektorin palveluja koskevasta tiedosta on piilevää kysyntää, aktiivinen kysyntä on kuitenkin suhteellisen vähäistä. Tilannetta pahentaa se, että tietoja säilytetään eri muodossa eri elimissä, joiden toimintamallit sekä sääntely- ja lainsäädäntöolot eroavat toisistaan. Tiedon saatavuus riippuu osittain julkisen sektorin tietolähteiden kulttuurisista asenteista ja osittain yksityisen sektorin markkinavainusta ja markkinointitaidoista. Julkinen sektori keskittyy yksityisyys- ja turvallisuusasioihin, kun taas yksityisen sektorin on saatava rahaa tiedon hyödyntämisestä.

Yhtenäistä ja kumppanuuteen perustuvaa lähestymistapaa näiden ongelmien ratkaisemiseksi on alettu vasta soveltaa Euroopassa. INFO 2000 -ohjelman jatko-ohjelmalla ei voida täysin ratkaista kulttuurisia ja rajat ylittäviä kysymyksiä, mutta jo niiden osittainen ratkaisu on askel eteenpäin, ja siitä on todistettavaa hyötyä Euroopan yrityksille ja kansalaisille.

Toinen ehdotettu toimintalinja eli monikielisen sisällöntuotannon edistäminen ei täysin kuulu tämän arvioinnin piiriin. On kuitenkin selvästi olemassa teknisiä ja kulttuurisia ongelmia, jotka on ratkaistava, jotta Euroopan kansalaiset ja yritykset saavat käyttöönsä riittävän määrän laadukasta ja monikielistä tietoa ja pystyvät sen myötä hyödyntämään kaikkia tietoyhteiskunnan tarjoamia mahdollisuuksia.

Ehdotetut markkinaedellytykset ovat tässä yhteydessä rahoituksen saatavuus ja multimediaoikeuksien kauppa. Ohjelmaan osallistuneet multimedia-alan tarkkailijat ovat todenneet ja myös multimediaklustereita koskevat arvioinnit viittaavat siihen, että rahoituksen vaikea saatavuus on merkittävä este yritysten kehittämiselle. On myös selvää, että ratkaisuja on edelleen kehitettävä multimediaoikeuksien kaupan alalla.

Komission on kuitenkin muistettava, että yhtä lailla on otettava huomioon multimediayritysten omat valmiudet. Nämä eivät tarkoita vain yritysten teknisiä valmiuksia, vaan myös niiden markkinointi-, hallinnointi- ja rahoitusvalmiuksia. Suurin osa multimediayrityksistä on mikroyrityksiä (alle 10 työntekijää) tai pienyrityksiä, joilla ei todennäköisesti ole kaikkea tarvittavaa ammattitaitoa tai kaikkia tarvittavia valmiuksia, joten niiden on vaikea vakuuttaa mahdollisia sijoittajia.

6. Suositukset

Mielestämme jatko-ohjelman aiheiden valinta ja ohjeistus ovat onnistuneet ja suosittelemme niiden hyväksymistä. Lisäksi olisi otettava huomioon kaksi muuta alaa, joista toisella on mahdollisia maailmanlaajuisia vaikutuksia ja toista käsitellään EU:n ohjelmissa nykyisin vielä liian vähän.

Ensimmäinen ala, jota jatko-ohjelmassa olisi käsiteltävä, on lainsäädäntö, määräykset ja standardit. Näihin liittyviä ongelmia ei ole pelkästään Euroopassa, eikä niitä pystytä ratkaisemaan nopeasti tai kokonaan INFO 2000 -ohjelman jatko-ohjelmalla. Ne ovat kuitenkin huomattava este yhtenäisten Euroopan multimediamarkkinoiden luomiselle, eikä tätä estettä ole vielä onnistuttu madaltamaan merkittävästi. Komission olisi tärkeää helpottaa asiasta käytävää keskustelua rahoittamalla tutkimuksia tai järjestämällä korkean tason ryhmien tai muiden verkkojen tapaamisia. Sen olisi myös edelleen tuettava eri lähestymistapojen kokeilemista ja kehityksen seurantaa. Näin ollen nykyisen ohjelman toimintaa olisi tältä osin jatkettava.

Lisäksi tulevassa ohjelmassa olisi käsiteltävä hankkeiden ja ohjelmien välistä tietojen ja osaamisen vaihtoa, johon olisi myönnettävä riittävästi rahoitusta. Hankkeisiin osallistujilla on usein yhteisiä kysymyksiä ja ongelmia, mutta järjestelmät, joiden avulla osapuolet voisivat oppia toisiltaan ja välttää toimien päällekkäisyyttä, ovat harvassa.

Monikielinen tietoyhteiskunta (MLIS) -ohjelman loppuarviointi

Loppuraportti, kesäkuu 2000

// ECOTEC

Research & Consulting Limited

13B Avenue de Tervuren

B-1040 Brussels

BELGIUM

Puhelin: (32-2) 743 89 49

Faksi: (44-2) 732 71 11

Internet-osoite: www.ecotec.com

Tiivistelmä

Arviointi

Tässä raportissa esitetään Monikielinen tietoyhteiskunta (MLIS) -ohjelman loppuarvioinnin tulokset. Arviointi tapahtui joulukuun 1999 ja kesäkuun 2000 välisenä aikana ja sen suoritti ECOTEC Research and Consulting Ltd Euroopan komission puolesta ja komission nimittämän ohjauskomitean johdolla.

Arvioinnissa tarkasteltiin:

- MLIS-ohjelman vaikutusta ja tehokkuutta vuonna 1996 tehdyssä neuvoston päätöksessä ja sen perusteella laaditussa työohjelmassa esitettyjen tavoitteiden saavuttamisessa,

- ohjelman toimenpidelogiikan tehokkuutta,

- ohjelman organisoinnin ja hallinnoinnin tehokkuutta ja

- synergiaan, täydentävyyteen ja omarahoitteisuuteen liittyviä kysymyksiä.

Arviointiin on kuulunut ohjelma-asiakirjojen tarkastelu, tutustuminen kaikkiin ohjelmasta rahoitettuihin hankkeisiin, loppuunsaatetuista hankkeista tehdyt tapaustutkimukset sekä asianosaisten haastatteluja, joihin on osallistunut komission, Euroopan unionin muiden toimielinten, kieliteknologia-alan, kansallisten organisaatioiden sekä tieto- ja viestintätekniikan yritysten edustajia. Arviointimenetelmät on selvitetty yksityiskohtaisemmin tämän raportin toisessa osiossa.

MLIS-ohjelma

MLIS-ohjelman tavoitteet, sellaisina kuin ne on määritelty vuonna 1996 tehdyssä neuvoston päätöksessä, olivat:

- lisätä tietoisuutta monikielisistä, kieliteknologiaa sekä kielellisiä voimavaroja hyödyntävistä palveluista ja edistää niiden tarjoamista yhteisössä,

- luoda suotuisat edellytykset alan kehitykselle,

- kielestä toiseen tapahtuvasta informaation siirrosta aiheutuvien kustannusten pienentäminen erityisesti pk-yrityksiä silmällä pitäen sekä osallistuminen yhteisön kielellisen monimuotoisuuden merkityksen korostamiseen.

MLIS-ohjelma toteutettiin osallistumalla kokeiluhankkeiden rahoittamiseen, edistämällä yhteistyötä ja panemalla toimeen tutkimuksia, joiden tarkoituksena on parantaa alan toimijoiden tietämystä monikielisyyteen liittyvistä kysymyksistä. MLIS-ohjelman määrärahat olivat 15 miljoonaa euroa. Ohjelma toteutettiin vuosina 1996-1999. Käytännössä ohjelman toteutusvauhti nopeutui jakson loppua kohti.

MLIS-ohjelmaan kuului kolme toimintalinjaa:

Toimintalinja 1, jolla tuettiin Euroopan kielellisiin voimavaroihin liittyvien palvelurakenteiden luomista kahden alatoiminnan kautta:

- Kielellisten voimavarojen sähköisen markkinapaikan kehittäminen

- Terminologiafoorumin/verkoston kehittäminen

Toimintalinjan 1 mukaisesti tuettiin viittätoista hanketta, jotka saivat EU-rahoitusta yhteensä 3,9 miljoonaa euroa.

Toimintalinja 2, jolla edistettiin ajanmukaisen kieliteknologian sekä kielellisten voimavarojen ja standardien käyttöä kahden alatoiminnan kautta:

- Liike-elämän monikielisten palveluiden edistäminen

- Kääntämisen ja tulkkauksen parhaiden käytäntöjen esittely

Toimintalinjasta 2 tuettiin yhteensä neljäätoista hanketta, jotka saivat EU-rahoitusta 4,4 miljoonaa euroa.

Toimintalinja 3, jolla edistettiin kehittyneiden kieliteknologisten apuvälineiden käyttöä julkisella sektorilla yhteisössä ja jäsenvaltioissa kahden alatoiminnan kautta:

- Kehittyneiden kieliteknologisten apuvälineiden esittely

- Julkishallinnon monikieliset yhteistyöhankkeet

Toimintalinjan 3 mukaisesti tuettiin viittä hanketta, jotka saivat EU-rahoitusta yhteensä 3,8 miljoonaa euroa.

Lisäksi ohjelmaan sisältyi useita liitännäistoimia, kuten:

- Monikielisyyden taloudellisten ja sosiaalisten vaikutusten arvioiminen Euroopassa

- Esittelyaineisto, julkaisut ja tiedotustoiminta

- Kansainvälinen yhteistyö

Näihin toimiin saatiin EU:n rahoitusta 1,5 miljoonaa euroa.

MLIS-ohjelmasta rahoitettiin yhteensä 35 hanketta. Näistä 13 oli saatettu päätökseen arvioinnin alkaessa. MLIS-hankkeisiin osallistui yhteensä 189 organisaatiota. Niistä 37 % oli yksityisiä yrityksiä, 26 % julkisen sektorin tutkimuslaitoksia tai korkeakouluja, 20 % yksityisen sektorin voittoa tavoittelemattomia organisaatioita ja 9 % julkishallinnon elimiä. Yksityisiä yrityksiä osallistui eniten toimintalinjaan 2, joka kohdistui ensisijaisesti alan yritysten tarpeisiin. Keskimääräinen EU-rahoituksen määrä hanketta kohti oli 300 000 euroa. Kullakin osallistujalla oli käytettävissään EU-rahoitusta keskimäärin noin 50 000 euroa.

MLIS-ohjelman vaikutukset ja tehokkuus

Kaikki hankkeet kattavan tutkimuksen tulokset osoittavat, että lähes kaikki hankkeisiin osallistuneet katsoivat työskennelleensä (tai työskentelevänsä parhaillaan) kielellisen monimuotoisuuden tukemiseksi, verkostojen ja yhteistyön kehittämiseksi ja kielestä toiseen tapahtuvan informaation siirrosta aiheutuvien kustannusten pienentämiseksi. Tavoitteiden laajuuden, loppuunsaatettujen hankkeiden pienen määrän ja kunkin toimintalinjan käytettävissä olleiden voimavarojen vähyyden vuoksi MLIS-ohjelman lopulliset vaikutukset suhteessa sen tavoitteisiin EU-tasolla ovat kuitenkin varsin vaatimattomia ja toistaiseksi keskeneräisiä. Myöskään monet alaan vaikuttavan tieto- ja viestintätekniikan kehityksessä mukana olevat osapuolet eivät olleet suoranaisesti osallisina MLIS-ohjelmassa. Seuraavassa vaikutuksia tarkastellaan erikseen kunkin toimintalinjan osalta.

Toimintalinja 1: Euroopan kielellisiin voimavaroihin liittyvien palvelurakenteiden luomisen tukeminen.

Tämän toimintalinjan tulokset ovat lisänneet kielellisten voimavarojen saatavuutta ja antaneet kielellisten voimavarojen omistajille mahdollisuuden saattaa ne sähköisesti saataville. Näihin tuotoksiin kuuluu sanakirjoja ja muita Internetissä saatavilla olevia kielellisiä voimavaroja. Tuloksia ja vaikutuksia on kuitenkin rajoittanut kaksi seikkaa. Ensinnäkin tekninen toteutus on usein ollut monimutkaisempaa ja kestänyt kauemmin kuin on alunperin arvioitu. Toiseksi, tekijänoikeusnäkökohtien vuoksi MLIS-hankkeisiin osallistuneet kaupalliset toimijat, kuten kustantamot, ovat olleet haluttomia etenemään tuotteidensa digitalisoimisesta niiden online-tarjontaan. Joiltakin osin voimavarojen saatavuus rajoittuu hankkeen osallistujiin.

Toimintalinja 1 antoi mahdollisuuden Euroopan tason yhteistyöhön sekä terminologian tuotannon että jakelun standardoinnissa. Tämä on tapahtunut niin terminologian luojia kuin käyttäjiäkin yhdistävillä hankkeilla, joilla on pyritty kehittämään käyttäjälähtöisempää lähestymistapaa sekä terminologian tuotantoon että levitykseen. Ohjelman painoarvo on kuitenkin pieni suhteessa alan toiminnan laajuuteen. Tarvitaan kieliteknologiaratkaisujen ja uusimman tieto- ja viestintätekniikan kanssa yhteensopivia ja niihin sovellettavissa olevia terminologiastandardeja. Terminologien välinen yksimielisyys edistäisi yhteisten standardien käyttöönottoa tieto- ja viestintäteollisuudessa kaikkialla maailmassa. Vaikka tällaista yksimielisyttä ei pystytty saavuttamaan MLIS-ohjelman kuluessa, ohjelma kuitenkin herätteli terminologien välistä yhteistyötä.

Toimintalinjasta 1 tuettiin myös pieniin kieliin liittyviä hankkeita, jotka on toteutettu onnistuneesti. Näillä hankkeilla on ollut pikemminkin kulttuurillinen ja yhteiskunnallinen kuin kaupallinen perusta, ja sen vuoksi tekijänoikeusnäkökohdat eivät ole rajoittaneet niitä samalla tavalla.

Toimintalinja 2: Ajanmukaisen kieliteknologian sekä kielellisten voimavarojen ja standardien käytön edistäminen

MLIS-työohjelmassa ennakoitiin kokeiluhankkeita, jotka "...olisivat esimerkkinä onnistuneista käytännöistä, joiden avulla voidaan ylittää kielimuureja kaupassa ja liike-elämässä". Vaikka hanketasolla on saatu myönteisiäkin tuloksia, toimintalinja 2 kokonaisuudessaan on tuottanut hyvin vähän tuloksia ja edistänyt tavoitteitaan vain vähän. Toimintalinja on pystynyt vaikuttamaan vain vähän Euroopan monikielisiin markkinoihin kohdistuviin liiketoimintastrategioihin, ja erityisen pieni vaikutus sillä on ollut pk-yrityksiin. Toimintalinjan vaikutusmahdollisuuksia rajoittivat useat eri tekijät:

- Epäselvyys siitä, keitä demonstraatiotuotteiden loppukäyttäjät tulevat olemaan, ja millä tasolla he ovat mukana hankkeessa.

- Monet hankkeet eivät keskittyneet selkeästi monikielisyyteen sinänsä, vaan laajempiin kulttuurieroihin, ja vastasivat näin heikosti MLIS-ohjelman yleisiä tavoitteita.

- Monet hankkeet keskittyivät pikemminkin monikielisten palvelujen kehittämiseen kuin niiden käytön edistämiseen.

- Hankkeissa ei ollut käyttäjinä tarpeeksi yrityksiä, joilla olisi ollut hyviä kokemuksia kielten välisestä tiedonsiirrosta käytännön liiketoiminnassa.

- Joistakin hankkeista puuttui teknistä tietämystä. Ne hankkeet, joissa oli mukana asiantuntevia teknisiä kumppaneita ja selkeä käsitys loppukäyttäjistä, johtivat todennäköisimmin onnistuneeseen demonstraatiohankkeeseen ja mahdolliseen kaupallistamiseen.

- Harvat hankkeet olivat riittävän "katalyyttisiä", eivätkä käytettävissä olleet voimavarat riittäneet takaamaan demonstraatiohankkeiden tuloksia koskevien tietojen levitysmahdollisuuksia.

Jälkiviisaasti voidaan sanoa, että toimintalinjan kohdentaminen tarkemmin tietyille aloille olisi saattanut lisätä sen yleistä tehokkuutta.

Toimintalinja 3: Kehittyneiden kieliteknologisten apuvälineiden käytön edistäminen julkisella sektorilla yhteisössä ja jäsenvaltioissa

Tästä toimintalinjasta rahoitettiin osittain komission käännöspalvelun käyttämän käännöstyötä tukevan järjestelmän kehittämistä. Perusteena oli se, että järjestelmän mahdolliset hyödyt haluttiin tuoda laajempaan käyttöön. Jos järjestelmää käytettäisiin laajemmin, sen avulla olisi mahdollista alentaa merkittävästi käännöskustannuksia ja siten lisätä EU-kielille käännettävien tekstien määrää. Käännösmuistiominaisuudet ja helppokäyttöisyys ovat tässä suhteessa erityisen tärkeitä.

Järjestelmän soveltamisalan laajentamisessa on odotettavissa edistystä neljän uuden hankkeen myötä, jotka on aloitettu saman toimintalinjan sisällä vuoden 2000 aikana. Hankkeissa noudatettava toimintamalli on saattaa yhteen julkinen hallinto ja teknologian tuottaja. Pääpaino on kielissä, joissa apuvälineet eivät ole kovin kehittyneitä. Näistä hankkeista ei vielä ole saatu tuloksia, mutta ne tulevat todennäköisesti lisäämään julkisen sektorin mahdollisuuksia kielten väliseen informaation siirtoon aikaisempaa halvemmalla.

Toimintalinjan 3 toteuttaminen viivästyi, koska jäsenvaltioilta ei saatu hanke-ehdotuksia. Tähän oli kaksi syytä: ensinnäkin ehdotusten tekijöiden piti olla valtionhallinnosta, ja toiseksi teknisten kumppaneiden löytäminen hankkeisiin viivästyi, koska prosessissa oli noudatettava julkisia hankintoja koskevia menettelytapoja.

Tiedon levittäminen ja liitännäistoimet

MIDAS-verkko, johon kuuluu jäseniä jokaisesta jäsenvaltiosta, perustettiin INFO2000-ohjelman tiedonlevityspalveluksi. Sitä käytettiin myös MLIS-ohjelmassa mahdollisten säästöjen ja synergiaetujen saamiseksi. Useat verkon haarat tuottivat tiedotusmateriaalia, järjestivät tapahtumia ja esittelivät kielellisiä voimavaroja Internetissä. Näin ne onnistuivat tehokkaasti lisäämään tietoisuutta kieleen liittyvistä kysymyksistä ja rohkaisemaan yrityksiä ottamaan käyttöön omia kielistrategioitaan. MIDAS-verkko ei keskittynyt kieliteknologin yrityksiin; tietoisuutta tämän alan tärkeimmistä tieto- ja viestintäteknisistä kehitystuloksista ja alan tärkeimpien toimijoiden toiminnasta onkin edelleen lisättävä.

Valtioiden rajat ylittävä yhteensovittaminen verkon haarojen kesken oli vähäistä, ja käytettävissä olleiden voimavarojen vähyys rajoitti MIDAS-verkon vaikutusmahdollisuuksia kieleen liittyvissä kysymyksissä.

Liitännäistoimiin kuului muun muassa monikielisyyden taloudellisten ja sosiaalisten vaikutusten arviointi. Aiheesta on pantu toimeen tutkimus (josta käytetään lyhennettä ASSIM). Sen tarkoituksena on antaa tietoa alasta ja auttaa ymmärtämään alan toimintadynamiikkaa. Työ on määrä saattaa päätökseen lokakuussa 2000.

Ohjelmakauden loppupuolella MLIS-ohjelmalle perustettiin oma Internet-sivusto. Tähän käytettiin noin 10 % ohjelman varoista. MLIS-ohjelman tunnetuksi tekemiseen liittyvät korkeat tavoitteet huomioon ottaen olisi ollut perusteltua käyttää suurempikin osuus ohjelman varoista tähän tarkoitukseen ja toisaalta vähentää hankkeiden määrää ja niille myönnettäviä määrärahoja.

MLIS-ohjelman toimenpidelogiikka

Tutkimus osoitti, että politiikan muotoiluun vaikutti pinnan alla useita merkittäviä ja erisuuntaisia tekijöitä, ennen kuin lopulta päädyttiin MLIS-ohjelmaa koskevaan neuvoston päätökseen marraskuussa 1996:

- Euroopan komission konekääntämisen alalla tekemä kehitystyö ja suuret investoinnit eivät olleet tuottaneet toivottuja tuloksia.

- Monikieliseen Euroopan unioniin liittyy taloudellisia kustannuksia ja toisaalta voimakkaita odotuksia siitä, että tieto- ja viestintätekniikan tehokas soveltaminen voisi alentaa näitä kustannuksia.

- Tieto- ja viestintätekniikka herätti kieliin liittyvillä aloilla huolta, mutta samaan aikaan myös toiveita mahdollisista uusista työpaikoista.

- Huolta aiheutti myös se, että englannin lisääntynyt käyttö kansainvälisessä viestinnässä saattaisi heikentää muiden isojen EU-kielten asemaa ja vaikuttaisi vähemmän puhuttujen kielten käyttöön ja tiedonsaantiin näillä kielillä.

- Tieto- ja viestintätekniikan soveltamisella nähtiin olevan mahdollisuuksia lisätä julkisen sektorin tuottaman tiedon saatavuutta muilla kuin alkukielellä.

- Katsottiin olevan hyödyllistä, että EU osallistuisi tieto- ja viestintätekniikan soveltamiseen (pikemminkin kuin kehittämiseen) tällä alalla, jolloin olisi mahdollista saavuttaa suorempia vaikutuksia käyttäjän kannalta.

- EU oli jo aikaisemmin investoinut tieto- ja viestintätekniikan soveltamiseen kieleen liittyvissä kysymyksissä, ja näiden investointien hyötyjen toteuttamiseen ja levittämiseen tarvittiin voimavaroja.

Perusteita oli siis monia (taloudelliset syyt, sosiaalinen yhteenkuuluvuus, julkiset palvelut/kansalaisuus, kulttuurilliset ja poliittiset syyt). Nämä perusteet pätevät edelleen, mutta neuvoston päätöksen jälkeen tieto- ja viestintätekniikan soveltamisessa kielikysymyksiin on tapahtunut merkittävää kehitystä. Tärkein peruste EU-tason toimiin oli pyrkimys 'saavuttaa merkittäviä mittakaavaetuja ja lisätä eri kielialueiden välistä yhteenkuuluvuutta'.

Näinkin monenlaisten huolenaiheiden ja etujen sisällyttäminen yhteen ohjelmaan oli mutkikas prosessi. Keskustelua käytiin korkean tason poliittisesta sitoutumisesta ja siitä, olisiko sopiva oikeudellinen perusta taloudellinen vai kulttuurillinen. Näin jälkikäteen ajatellen olisi ollut parempi lyödä ensin lukkoon talousarvio ja sitten laatia päätös todellisten (hyvin rajallisten) voimavarojen mukaisesti. Näin olisi voitu määritellä perusteet tarkemmin (ja ottaa ehkä mukaan vähemmän perusteita), keskittyä selkeämmin sellaisiin asioihin, jotka on parasta toteuttaa EU-tasolla, sekä määritellä tavoitteet niin, että ne on helppo toteuttaa käytännössä. Kunnollinen lähtötilanteen analyysi olisi antanut mahdollisuuden odotettavissa olevien tulosten syvällisempään arviointiin erilaisten indikaattoreiden avulla.

MLIS-ohjelman organisoinnin ja hallinnoinnin tehokkuus

MLIS oli uraauurtava ja idealistinen ohjelma ja sen tavoitteet olivat kunnianhimoisia. Useimmat ohjelmasta rahoitetut toimet olivat erittäin osuvia, ja edistystä on saavutettu kaikkiin ohjelman tavoitteisiin nähden. Toteutus oli kuitenkin odotettua hitaampaa, ja ohjelmaan liittyi useita rakenteellisia ja menettelytapoihin kohdistuvia heikkouksia.

Ensinnäkin MLIS-ohjelmaan käytettävissä ollut aika ja voimavarat rajoittivat ohjelman mahdollisuuksia luoda omat hyvät käytäntönsä ja esittelyhankkeensa. Valtaosa ohjelman varoista ohjattiin kuitenkin yksittäisille hankkeille siinä toivossa, että ne tuottaisivat laajempiakin vaikutuksia kuin hanketason tavoitteiden saavuttaminen.

Toiseksi tiedonlevitykseen ja ohjelman tunnetuksi tekemiseen ohjattiin suoraan vain pieni osa ohjelman varoista. Vasta ohjelmakauden lopulla julkaistiin perustietoa ohjelmasta ja tuettavista hankkeista, kuten esimerkiksi MLIS-esite. MIDAS-verkon voimavarojen hyväksikäyttö oli vähäistä, ja olisikin ollut hyödyllistä luoda ensin kattava viestintästrategia EU:n sisällä ja varmistaa riittävät voimavarat sen toteuttamiseen.

Kolmanneksi EU osallistui hankkeiden yhteisrahoitukseen julkaistuaan ensin avoimen ehdotuspyynnön. Käytetyt menettelytavat ja sopimukset olivat samanlaisia kuin tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen (TTK) hankkeissa. Nämä järjestelyt ovat monimutkaisia eivätkä sovellu kaikille MLIS-ohjelman kohderyhmille. Arviointiprosessissa tutkitaan ensin ehdotusten sisältö, ja sen jälkeen käytävät neuvottelut talousarviosta ja hankkeen osallistujista johtavat usein alkuperäisen hanke-ehdotuksen hämärtymiseen. Samalla menettelytapavaatimukset saattavat rajoittaa EU:n mahdollisuuksia aktiivisesti määritellä ja aloittaa toimia, jotka vastaisivat kaikkein lähimmin ohjelman tavoitteita. Käytössä oleva järjestely aiheuttaa myös raskaita raportointi- ja koordinointivelvollisuuksia, jotka rajoittavat sekä EU:n virkamiesten että hankkeiden käytössä olevaa aikaa tulosten analysoimiseen. Hankkeiden erilaisuus merkitsi myös sitä, että niissä tarvittiin eritasoista osallistumista rahoitukseen. Hankkeiden omintakeinen luonne ja teknisten kustannusten ennakoimisen vaikeus osoittaa, että tarvittaisiin hyvää vertailuaineistoa esimerkiksi sellaisten menetelmien kustannustehokkuudesta, joita käytetään kielellisten voimavarojen saattamisessa sähköiseen muotoon. MLIS-ohjelman hallinnolla ei ollut tukenaan teknisen avun toimistoa.

Neljänneksi väliarviointi suoritettiin pian sen jälkeen, kun hankkeiden ensimmäinen kierros oli käynnistynyt.

Viidenneksi MLIS näytti jäävän toissijaiseksi suurempaan INFO2000-ohjelmaan nähden eikä sillä ollut erillistä hallintokomiteaa.

Näiden havaintojen perusteella näyttäisi siltä, että olisi hyödyllistä luoda joustavampi ja nimenomaan kielipalveluiden käyttöönottoon (kysyntään) suuntautunut hankerahoitusmalli, joka antaisi mahdollisuuden korostaa enemmän hankkeiden tuotoksia kuin panoksia.

Synergia, täydentävyys ja omarahoitteisuus

Kaikki arviointiin osallistuneet hankkeet ilmoittivat saaneensa runsaasti tukea ja kiinnostusta EU:n virkamiehiltä. Yleisesti katsottiin kuitenkin, että yhteistyö ei ole ollut riittävää. Samaan aikaan ne, jotka olivat osallistuneet yhteistyöhön, katsoivat, että hankkeiden pieni määrä ja vaihteleva luonne merkitsi sitä, että yhteistyöllä oli varsin vähän merkitystä tässä ohjelmassa.

MLIS-ohjelmalla ja muiden EU-ohjelmien sisällöllä oli joitakin yhtäläisyyksiä. Tästä voidaan esittää useita havaintoja:

- MLIS-ohjelman ja INFO2000-ohjelman välillä on läheinen yhteys. Ohjelmilla on yhteinen hallintokomitea ja suuri osa MLIS-ohjelman tiedonvälityksestä ja tunnetuksi tekemisestä tapahtuu INFO2000-ohjelmaa varten perustetun MIDAS-verkon välityksellä. Erityisesti INFO2000-ohjelman toimintalinjan 3 ja MLIS-ohjelman toimintalinjan 2.1 välillä on yhtäläisyyksiä. INFO2000 on kuitenkin huomattavasti suurempi kuin MLIS (65 miljoonaa euroa verrattuna 15 miljoonaan euroon).

- MLIS-ohjelmalla on yhtäläisyyksiä myös neljänteen TTK-puiteohjelmaan kuuluvan kieliteknologiaohjelman (78 miljoonaa euroa vuosina 1994-1998) sekä viidenteen puiteohjelmaan kuuluvan luonnollisiin kieliin liittyviä teknologioita koskevan osion (1999-2002) kanssa. MLIS-ohjelman toiminta-ajatuksena oli kuitenkin olla käyttäjälähtöinen ja enemmän 'ruohonjuuritasolla' kuin samalla alalla toteutettavat TTK-ohjelmat.

- MLIS-ohjelman laajempiin kulttuurillisiin tavoitteisiin ja kielenoppimisen uusiin menetelmiin liittyviä EU-ohjelmia on useita.

- EU on tukenut useita hankkeita, joilla on pyritty auttamaan EU:n yrityksiä, erityisesti pk-yrityksiä, kansainvälisen kaupan esteiden voittamisessa. Ei ole lainkaan selvää, että mahdolliset synergiaedut suhteessa MLIS-ohjelmaan ovat tulleet hyödynnettyä.

- Sellaisia EU:n tukemia ohjelmia on useita, joilla on osittain samat tavoitteet kuin MLIS-ohjelmalla. Vaikka nämä ovat pääasiassa täydentäviä ohjelmia, jotkut MLIS-ohjelmassa tuetuista toimista olisivat saattaneet saada tukea myös muista ohjelmista, ja jotkut muiden ohjelmien toimista taas olisivat saattaneet olla oikeutettuja MLIS-ohjelman tukeen. Pitipä tämä paikkansa tai ei, MLIS-ohjelman ja näiden muiden ohjelmien väliset keskinäiset yhteydet ovat joka tapauksessa monimutkaisia, ja julkisesti saatavilla olevan tiedon perusteella on vaikea luoda varmaa ja selkeää kokonaiskuvaa EU:n kaikista kieliin ja tieto- ja viestintätekniikkaan liittyvistä toimista.

Näiden havaintojen perusteella komission kannattaisi perustaa tieto- ja viestintätekniikkaa ja kieleen liittyviä kysymyksiä käsittelevä eri yksiköidensä välinen yhteistyöryhmä ja julkaista yhteisellä Internet-sivustolla opas EU:n tukemista toimista tällä alalla. Tällainen työ voisi johtaa EU:n kielipoliittisen kehyksen luomiseen.

Ohjeita tulevaa toimintaa varten

Kaikki MLIS-ohjelman tavoitteet ovat edelleen oleellisia. Jotkut vuoden 1996 jälkeen tapahtuneet muutokset ovat kuitenkin vaikuttaneet niiden suhteelliseen painotukseen. Mahdollisia politiikan päätavoitteita on kolme:

- Tieto- ja viestintätekniikan soveltamisella on ollut ja on edelleen syvällinen vaikutus monikielisyysasioihin. Tieto- ja viestintätekniikka voi alentaa käännöskustannuksia ja tiedonsaannin kustannuksia. Molemmissa näissä suhteissa kehitys on ollut MLIS-ohjelman aikana nopeampaa kuin aikaisempina vuosikymmeninä ja jossakin määrin ennalta odottamatonta. Konekääntäminen, käännösmuistiohjelmat ja rajoitettujen kielten käyttö ovat alentaneet käännöskustannuksia, ja erityisesti Internet on mahdollistanut laajemman ja nopeamman tiedonsaannin. Mikäli EU:n taloudelliset toimijat monikielisten palvelujen kysyntä- sekä tarjontapuolella eivät kykene pysymään näiden muutosten kärjessä, EU joutuu epäedulliseen asemaan.

- Tieto- ja viestintätekniikan optimaalinen hyväksikäyttö monikielisyyden edistämiseksi nostaa esiin uusia teknisiä, oikeudellisia ja koordinointiin liittyviä kysymyksiä. Monet niistä olisi ratkaistava valtioiden rajat ylittävän yhteistyön avulla. Joihinkin kysymyksiin pystytään parhaiten vastaamaan EU:n tasolla.

- Tieto- ja viestintätekniikan hyväksikäyttö voi lisätä toisesta jäsenvaltiosta peräisin olevan julkisen sektorin tuottaman tiedon hankkimismahdollisuuksia ja alentaa tällaisen tiedonsiirron kustannuksia. Tämä puolestaan voi tuoda taloudellisia, kulttuurillisia ja poliittisia hyötyjä ja vahvistaa Euroopan unionia.

MLIS-ohjelman eri osa-alueiden jatkotoimien suunnittelu on jo käynnissä. Toimeen on pantu esimerkiksi tutkimuksia kielipalveluiden sähköisen sisällön kehityksestä ja aloitettu tietoverkkojen sisältöjä koskevan ohjelman valmisteluvaihe. Kieleen ja tieto- ja viestintätekniikkaan liittyvien asioiden kytkemisestä laajempiin digitaalisen sisällön kehittämistä ja tieto- ja viestintätekniikkaa koskeviin kysymyksiin on omat hyötynsä. Monikielinen sisältö on yksi osa digitaalista sisältöä. EU:n sisällä monikielisyydellä on kuitenkin oma erityismerkityksensä merkittävien taloudellisten, kulttuurillisten ja poliittisten yhteyksien vuoksi. Arvioinnin tulosten perusteella näyttäisi olevan erittäin perusteltua sisällyttää tuleviin ohjelmiin seuraavat painopistealueet:

- Painopistealue 1: Tarve lisätä tieto- ja viestintätekniikkaa soveltavien kielipalveluiden kysyntää. On erityisen tärkeää pyrkiä löytämään keinoja pk-yritysten tukemiseksi omien kielistrategioidensa määrittelyssä ja toteuttamisessa. Hyvien käytäntöjen tunnistaminen ja voimavarojen tuottajien, käyttäjien ja apuvälineiden kehittäjien välisen vuorovaikutuksen edistäminen voi auttaa tässä.

- Painopistealue 2: Tarve luoda yleiseurooppalaiset rakenteet oikeudellisten ja teknisten kysymysten, kuten tekijänoikeuksien, standardien, terminologiakysymysten jne. käsittelyyn.

- Painopistealue 3: Tarve edistää Internetin lokalisointia.

- Painopistealue 4: Tarve lisätä julkisen sektorin tuottamien tietojen saatavuutta eri kielillä.

Tärkeimmät suositukset

Politiikan kehys

* Suositus: Olisi perustettava yhteinen kehys EU:n kielipolitiikkaa varten.

* Suositus: Tulevien ohjelmien suunnittelussa pääpaino olisi pantava kielipalveluiden kysynnän ja käytön edistämiseen.

Toimenpiteet

* Suositus: Olisi korostettava entistä enemmän tiedottamiseen ja parhaiden käytäntöjen levittämiseen liittyviä toimenpiteitä, kysynnän lisäämistä ja EU:n liikkeellepanevaa roolia.

Yhteys muihin EU-ohjelmiin

* Suositus: Komission olisi perustettava yksiköiden välinen tieto- ja viestintätekniikkaa ja kielikysymyksiä käsittelevä yhteistyöryhmä ja julkaistava yhteisellä Internet-sivustolla opas EU:n tukemista toimista tällä alalla.

Ohjelmasuunnittelu

* Suositus: Mahdolliseen jatko-ohjelmaan olisi sisällyttävä osana valmistelutyötä arvio EU:n toimien ratkaistavana olevista ongelmista ja lähtökohdista, tarkemmin määritellyt ja mitattavissa olevat tavoitteet ja asianmukaiset indikaattorit edistystä kuvaamaan.

* Suositus: Koska monet MLIS-hankkeet ovat vielä kesken ja tulevat todennäköisesti tuottamaan mielenkiintoisia tuloksia, olisi luotava järjestelmä hankkeiden analysoimiseen ja niistä saadun tiedon levittämiseen.

Menettelytavat

* Suositus: Olisi hyödyllistä luoda joustavampi ja nimenomaan kielipalveluiden käyttöön (kysyntään) suuntautunut hankerahoitusmalli, joka antaisi mahdollisuuden korostaa enemmän hankkeiden tuotoksia kuin panoksia.

Rahoitus ja voimavarat

* Suositus: Rahoituksesta on päätettävä ennen kuin tulevien neuvoston päätösten yksityiskohtia lyödään lukkoon, jotta tavoitteet pysyvät oikeassa suhteessa voimavaroihin nähden.

* Suositus: Olisi luotava mittajärjestelmä, joka kertoisi kuinka hyvin rahoille on saatu vastinetta hanketasolla.