PERUSTELUT

1.EHDOTUKSEN TAUSTA

Neuvosto valtuutti 25. marraskuuta 2004 komission neuvottelemaan kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen, jäljempänä ’sopimus’, kuuden ASEAN-maan kanssa, Singapore mukaan luettuna. Neuvottelut Singaporen kanssa aloitettiin lokakuussa 2005, ja ne saatiin päätökseen toukokuussa 2013. Osapuolet parafoivat kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen Singaporessa 14. lokakuuta 2013.

Neuvottelut käytiin kuullen Aasian ja Tyynenmeren työryhmää (COASI), joka nimitettiin neuvoa-antavaksi komiteaksi. Euroopan parlamentille on tiedotettu neuvotteluista koko neuvotteluprosessin ajan.

Neuvoston annettua 16. heinäkuuta 2018 päätöksen sopimuksen allekirjoittamisesta sopimus allekirjoitettiin Brysselissä 19. lokakuuta 2018.

Tämä ehdotus on oikeudellinen väline sopimuksen tekemistä varten.

2.EHDOTUKSEN OIKEUDELLINEN SISÄLTÖ

2.1.Sopimuksen tarkoitus ja sisältö

Singaporen kanssa tehtävä kumppanuus- ja yhteistyösopimus on viides ASEAN-maan kanssa tehty sopimus. Aiemmat sopimukset on tehty Indonesian, Filippiinien, Vietnamin ja Malesian kanssa. Se korvaa nykyisin voimassa olevan, vuonna 1980 tehdyn Euroopan talousyhteisön ja Kaakkois-Aasian maiden liiton yhteistyösopimuksen muodostaman oikeudellisen kehyksen.

Tämä Singaporen kanssa tehtävä sopimus merkitsee edistymistä niissä pyrkimyksissä, joiden tavoitteena on lisätä EU:n poliittista ja taloudellista merkitystä Kaakkois-Aasiassa. Se tarjoaa myös pohjan EU:n ja sen jäsenvaltioiden entistä tuloksekkaammalle kahdenväliselle toiminnalle Singaporen kanssa poliittisen vuoropuhelun vahvistamisen ja monien eri alojen yhteistyön tehostamisen kautta.

Sopimus sisältää EU:n poliittiset vakiolausekkeet ihmisoikeuksista, Kansainvälisestä rikostuomioistuimesta, joukkotuhoaseista, pienaseista ja kevyistä aseista sekä terrorismin torjunnasta. Se kattaa myös yhteistyön muun muassa seuraavilla osa-alueilla: kauppa ja investoiminen, teollisuuspolitiikka, terveys, ympäristö, ilmastonmuutos, energia, verotus, koulutus, kulttuuri, työmarkkinat, työllisyys- ja sosiaaliasiat, tiede ja teknologia sekä liikenne. Sopimuksessa käsitellään lisäksi oikeuden, vapauden ja turvallisuuden alan yhteistyötä, joka kattaa oikeudellisen yhteistyön, rahanpesun, terrorismin rahoituksen, järjestäytyneen rikollisuuden ja korruption.

Kumppanuus- ja yhteistyösopimukseen sisältyy liitekirje, joka on erottamaton osa sopimusta. Liitekirjeessä vahvistetaan, ettei osapuolilla sopimuksen allekirjoittamisen aikaan ollut objektiivisesti käytettävissä olleiden tietojen nojalla tiedossaan mitään toisen osapuolen kansallista lakia tai sen soveltamiskäytäntöä, joka voisi johtaa sopimuksen täyttämättä jättämistä koskevan mekanismin soveltamiseen.

Kumppanuus- ja yhteistyösopimusta täydentävät vapaakauppasopimus ja sijoitussuojasopimus. Ne ovat erityissopimuksia, joilla pannaan täytäntöön kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen kauppaa ja investointeja koskevat määräykset ja jotka ovat erottamaton osa kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen 9 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja yleisiä kahdenvälisiä suhteita ja yhteistä institutionaalista kehystä.

Sopimuksessa määrätään mahdollisuudesta keskeyttää kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen tai sen 9 artiklan 2 kohdassa ja 43 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun erityissopimuksen soveltaminen, jos sopimuksen olennaisia osia eli ihmisoikeuslauseketta ja joukkotuhoaseiden leviämisen estämistä koskevaa lauseketta rikotaan.

Sopimuksella perustetaan sekakomitea, jonka tehtävänä on varmistaa sopimuksen moitteeton toiminta ja täytäntöönpano.

2.2.Aineellinen oikeusperusta

Jos EU:n toimen tarkastelusta ilmenee, että sillä on kaksi tarkoitusta tai että siinä on kahdenlaisia tekijöitä, ja jos toinen näistä on yksilöitävissä pääasialliseksi tai määrääväksi tarkoitukseksi tai tekijäksi, kun taas toinen on ainoastaan liitännäinen, on oikeuskäytännön mukaan käytettävä vain yhtä oikeudellista perustaa, toisin sanoen sitä, jota pääasiallinen tai määräävä tarkoitus tai tekijä edellyttää. Jos sen sijaan todetaan, että toimella on useampi samanaikainen tarkoitus tai siinä on useita tekijöitä, joita ei voida erottaa toisistaan ja joista mikään ei ole toiseen nähden liitännäinen, jolloin on mahdollista soveltaa useita perussopimusten määräyksiä, tällaista toimea annettaessa on poikkeuksellisesti käytettävä vastaavia eri oikeusperustoja (ks. vastaavasti tuomio 10.1.2006, komissio v. parlamentti ja neuvosto, C-178/03, EU:C:2006:4, 42 ja 43 kohta; tuomio 11.6.2014, komissio v. neuvosto, C-377/12, EU:C:2014:1903, 34 kohta, ja tuomio 14.6.2016, parlamentti v. neuvosto, C-263/14, EU:C:2016:435, 44 kohta).

Tässä tapauksessa pääasiallinen tarkoitus tai osatekijä on yhteistyö kolmannen maan kanssa. Tämän vuoksi ehdotetun päätöksen olisi perustuttava SEUT-sopimuksen 212 artiklaan.

2.3.Menettelyllinen oikeusperusta