C 130/20

Erään viinialan nimityksen tuote-eritelmän vakiomuutoksen hyväksymistä koskevan tiedonannon julkaiseminen (komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 17 artiklan 2 ja 3 kohta)

(2022/C 130/17)

Tämä ilmoitus julkaistaan komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 (1) 17 artiklan 5 kohdan mukaisesti.

YHTENÄISEN ASIAKIRJAN MUUTTAMISTA KOSKEVAN VAKIOMUUTOKSEN TIEDOKSI ANTAMINEN

”Mittelrhein”

PDO-DE-A1269-AM01

Tiedonannon päivämäärä: 28.12.2021

HYVÄKSYTYN MUUTOKSEN KUVAUS JA PERUSTELUT

1. Viinin/rypäletuotteiden kuvaus ja analyyttiset ja/tai aistinvaraiset ominaisuudet

Kuvaus:

Dornfelder-rypälelajikkeesta peräisin olevan laatuviinin luonnollisen vähimmäisalkoholipitoisuuden tai rypälemehun vähimmäispainon muuttaminen (aiemmin tuote-eritelmän 5.1 kohdassa ja tulevassa 3.2 kohdassa) poikkeuksellisten sääolojen vuosina.

Dornfelder-rypälelajikkeesta peräisin olevan laatuviinin vakioarvot: kokonaisalkoholipitoisuus 8,8 tilavuusprosenttia / 68 Öchsle-astetta.

TÄYDENNYS:

”Dornfelder-rypälelajikkeen luonnollinen vähimmäisalkoholipitoisuus / rypälemehun vähimmäispaino voidaan vahvistaa tunnustetun Mittelrhein-tuottajaryhmän hallituksen päätöksellä 8,3 tilavuusprosentin kokonaisalkoholipitoisuudeksi / 65 Öchsle-asteeksi poikkeuksellisten sääolojen vuosina. Tämä määräys koskee ainoastaan kulloinkin päättynyttä viinivuotta. Tuottajaryhmän päätös julkaistaan asianmukaisella tavalla.”

Eri tuotteet mainitaan nimeltä ja samalla esitetään niiden luonnollinen vähimmäisalkoholipitoisuus / rypälemehun vähimmäispaino sekä aistinvarainen kuvaus.

TÄYDENNYS:

Ilman väkevöimistä saadun suojatulla alkuperänimityksellä Mittelrhein varustetun viinin kokonaisalkoholipitoisuus voi olla yli 15 tilavuusprosenttia.

Muutoksen perustelut:

Dornfelder-rypälelajikkeen vähimmäisalkoholipitoisuutta / rypälemehun vähimmäispainoa alennetaan hieman, jotta sato voidaan korjata aikaisemmin ja näin minimoida uusista haitallisista organismeista aiheutuvat kielteiset vaikutukset. Esimerkiksi vuonna 2014 kirsikkaetikkakärpänen muodosti uhan varhain kypsyneille punaisille rypälelajikkeille. Sadonkorjuun kanssa odottelu aiemmin sovelletun rypälemehun vähimmäispainon vuoksi aiheuttaa tällaisina vuosina riskin sadon merkittävistä laadullisista ja määrällisistä menetyksistä.

Aistinvaraisia kuvauksia on täsmennetty, jotta ne kuvaisivat paremmin eri tuotteita.

Ilman väkevöimistä saatujen viinien kokonaisalkoholipitoisuuden täydentämisessä hyödynnetään EU:n asetukseen sisältyvää joustolauseketta.

2. Alueen rajaus

Kuvaus:

Suojatun alkuperänimityksen Mittelrhein alue rajataan uudelleen.

TÄYDENNYS:

Yksittäiset kunnat, mukaan lukien maa-alueet ja niiden rekisterinumerot, luetellaan.

Tarkka rajaus esitetään kartoissa, joista ilmenevät mainittujen kuntien lohkokohtaisesti rajatut viinitarhat ja jotka ovat nähtävillä osoitteessa www.ble.de/eu-qualitaetskennzeichen-wein.

Muutoksen perustelut:

Suunniteltu alueen rajaaminen ei ole mielivaltaista, vaan se on tarpeen, jotta vältytään aiheuttamasta merkittävää haittaa viininviljelylle ja maataloudelle, yhteiskunnalle, luonnon tasapainolle ja Keski-Reinin alueen historialliselle kulttuurimaisemalle.

Alueen rajaamisen syyt selitetään tarkemmin jäljempänä.

Suljettuja viinialueita tarvitaan laadunvarmistukseen, erityisesti kasvinsuojelutoimenpiteiden yhteydessä.

Kasvinsuojelutoimenpiteet ovat välttämättömiä viininviljelyssä, mutta ne eivät aina sovi yhteen muiden viljelmien kanssa. Viinitarhojen ja muiden käyttötarkoitusten (esim. laidunmaa, peltoviljely, hedelmien ja vihannesten viljely) rinnakkainen vuorottelu aiheuttaa usein ongelmia, joita on vältettävä mahdollisuuksien mukaan:

Mitä vähemmän viininviljelyn ja muiden käyttötarkoitusten (peltoviljely, hedelmien viljely, laidunmaa jne.) välillä on yhtymäkohtia, sitä vähemmän viinien viljelyyn ja laatuun kohdistuu kielteisiä vaikutuksia.

Tämä johtuu viininviljelyn erityisvaatimuksista etenkin kasvinsuojelun osalta. Käytetyt kasvinsuojeluaineet eroavat toisinaan merkittävästi toisistaan, etenkin niiden käyttökohteiden, viljelykasvikohtaisten lupien tai varoaikojen osalta. Lisäksi monilla Keski-Reinin historiallisilla ja jyrkkärinteisillä alueilla kasvinsuojelu tapahtuu helikoptereilla ruiskuttamalla, johon liittyy suurempi reitiltä poikkeamisriski sekä teknisten että fysikaalisten seikkojen vuoksi. Helikopterilla tapahtuvan ruiskutuksen onnistumista edesauttaa se, että ruiskutus tapahtuu rinteitä pitkin pitkissä ja suorissa urissa. Tämä edellyttää yhtenäistä viinialuetta.

Maan- ja viininviljelijöiden on estettävä kasvinsuojeluaineiden leviäminen muille viljelmille ja muille kuin kohdealueille muun muassa noudattamalla asianmukaisia etäisyyksiä. Siksi viiniköynnöksiä ei voida ruiskuttaa lähellä viinitarhan rajaa, mikä tekee viljelyn mahdottomaksi. Sama koskee viinitarhojen vieressä olevia pelto-, laidun- ja hedelmäalueita. Hajautettu viininviljely aiheuttaa taloudellisia tappioita kaikille viljelijöille. Ongelma on erityisen ilmeinen alueilla, joilla käytetään helikoptereita, koska helikopterien on korkean reitiltä poikkeamisriskin vuoksi noudatettava erityisen pitkiä etäisyyksiä. Jos viinitarhat siirtyvät muualle, entisistä viinitarhoista tulee muita kuin kohdealueita, joihin on pidettävä etäisyyttä. Siirtymisestä aiheutuu näin ollen taloudellista haittaa jäljelle jääville viinitarhoille.

Jos aineita ammattimaisesta käytöstä huolimatta ajautuu muuhun käyttöön tarkoitetuille viereisille maapalstoille, tästä voi aiheutua ei-toivottua vahinkoa muun kuin kohdealueen kasveille ja laadun tai tuotteen markkinoitavuuden heikentymistä kasvinsuojeluainejäämien vuoksi. Jotkin näistä aineista eivät ole sallittuja alueella viljellyille kasveille, joten tuotteet saatetaan todeta markkinoille kelpaamattomiksi tarkkoihin analyyseihin ja alhaisiin enimmäisjäämämääriin perustuvissa jäämätutkimuksissa. Käytännössä tällaisia tapauksia havaitaan toistuvasti. Vaikka saastuttajan voidaan katsoa olevan vastuussa tällaisista vahingoista, reuna-alueiden osuus voidaan minimoida ja samalla välttää ongelmia säilyttämällä suljetut viininviljelyalueet.

Yhteiskunnan ja luonnon tasapainon suojelu asianmukaisesti hoidettujen jyrkkärinteisten alueiden avulla

Jyrkkärinteisillä alueilla on nykyään keskeinen rooli eroosiolta ja valumiselta suojautumisessa. Pengerretyt viinitarhat ja viinitarhojen muurit estävät pintaveden valumisen putoamislinjalla. Viiniköynnökset ja istutukset vakauttavat maaperää, ja niitä ylläpidetään jatkuvalla hoitotyöllä. Asianmukainen maaperän hoito takaa hyvän maaperän rakenteen ja korkean veden imeytymisen maaperään. Yhdessä näillä toimilla minimoidaan eroosiota, lievennetään rankkasateiden vaikutuksia ja estetään ravinteiden (etenkin fosfaatin) valuminen pintavesiin. Ilman aktiivista hoitoa penkereet ja muurit sortuisivat. Maaperä metsittyisi, ja sen hedelmällisyys ja rakenne kärsisivät. Seurauksina olisivat eroosio, maaperän ja ravinteiden huuhtoutuminen ja maanvyörymät rankkasateella. Tämä aiheuttaisi vaaraa ja vahinkoja sekä asukkaille että liikenteelle.

Yhtenäinen viinialue mahdollistaa tehokkaat hoito- ja suojelumenetelmät viininviljelyssä.

Kestävät kasvinsuojelustrategiat, joilla on laadullisia, ekologisia ja taloudellisia hyötyjä, ovat tärkeitä korkealaatuisten viinien kestävän tuotannon varmistamiseksi:

Esimerkkinä voidaan mainita feromonien käyttö rypälekääriäisten torjuntaan. Tämä suojelutoimenpide toimii vain, jos tuholaisten lisääntymisen rajoittamiseen ja häirintään tarvittavia feromonien annostelulaitteita käytetään mahdollisimman laajalla alueella. Tällöin on huomattavasti edullisempaa, jos teknisistä syistä välttämätöntä kaksoisripustusta pystytään välttämään reuna-alueilla (muihin viljelykasveihin, käyttötarkoituksiin tai kasvustoihin rajoittuvilla alueilla). Feromoniannostelijoiden käyttöä voidaan vähentää oleellisesti suljetun viinitarhan avulla. Lisäksi yhtenäisen pinta-alan on oltava vähintään kaksi hehtaaria, jotta Rheinland-Pfalzissa voidaan myöntää tukea EULLE-kehitysohjelmasta, joka kattaa ympäristötoimenpiteet, maaseudun kehittämisen, maatalouden ja elintarvikkeet ja johon sisältyy bioteknisten kasvinsuojelumenetelmien tukeminen viininviljelyssä. Jos lohkojen pinta-ala jää alle näiden kahden hehtaarin yksittäisten viinitarhojen siirtymisen seurauksena, jäljelle jäävät viinitarhat eivät enää myöskään ole oikeutettuja aluejärjestön (Regionaler Abreitskreis, RAK) myöntämään tukeen. Tämä aiheuttaisi taloudellista vahinkoa jäljelle jäävien viinitarhojen viljelijöille. Ilman tätä taloudellista tukea biotekninen kasvinsuojelu ei kuitenkaan ole taloudellisesti kannattavaa. Tämän seurauksena hyönteismyrkkyjen käyttö lisääntyy, mikä puolestaan vaikuttaa kielteisesti luonnon tasapainoon.

Suljetut viinialueet ovat niin teknisesti kuin taloudellisesti tarpeen myös torjuttaessa lintujen kypsille rypäleille aiheuttamia vahinkoja, sillä tämä on ainoa tehokas suojelukeino. Hajautettu viininviljely sen sijaan lisää kustannuksia ja aiheuttaa ihmisille enemmän akustista kuormitusta.

Suljetut viinialueet auttavat myös ehkäisemään riistavahinkoja:

Liian suuren villisikakannan pienentäminen on tärkeä kysymys viininviljelyssä. Se on tarpeen muun muassa siksi, että Rheinland-Pfalzin viinitarhojen riistavahinkoja ei yleensä korvata. Näin vähennetään lisäksi ilmoitusvelvollisuuden piiriin kuuluvan afrikkalaisen sikaruton esiintymisriskiä. Tauti aiheuttaa merkittävän riskin karjankasvatukselle Saksassa. Villisikakannan sääntely on kuitenkin helpompaa ja vähemmän työlästä suljetulla viinialueella kuin alueilla, joilla viljelmät, kuten viini-, pelto-ja hedelmäviljelmät, vuorottelevat, sillä nämä tarjoavat usein enemmän suojaisia alueita villisioille.

Pisarakastelun merkitys kasvaa kuivalla kesällä, erityisesti taimien kohdalla. Kastelu on välttämätöntä viiniköynnösten kasvulle. Suljetuista viinialueista on merkittävää etua kasteluun tarvittavan infrastruktuurin rakentamisessa ja käytössä (kaivot, putkistot jne.). Näin sekä veden yhteishankinnoista että kuljetus- ja jakeluverkostojen yhteiskäytöstä saadaan tehokkaampaa ja edullisempaa.

Viininviljelyn hoitovaatimukset eroavat esimerkiksi peltoviljelystä. Jos näitä alueita ei enää käytettäisi viininviljelyyn, vaarana olisi etenkin jyrkkärinteisten alueiden metsittyminen, koska alueet eivät sovellu maanviljelyyn tai laiduntamiseen. Näillä viljelemättömillä alueilla isäntäkasvien (esim. karhunvatukoiden) leviäminen voi tuoda mukanaan ei-toivottuja tuholaisia, kuten kirsikkaetikkakärpäsiä, jotka puolestaan uhkaavat viereisten viinitarhojen rypäleiden terveyttä ja laatua.

Historiallinen kulttuurimaisema perinteisine viinitarhoineen on tunnusomainen suojatulle alkuperänimitykselle Mittelrhein ja sen maineelle.

Alueen asukkaat, viinialan toimijat, ammattilaiset ja myös kuluttajat yhdistävät viinialueen viininviljelyyn perinteisillä, maisemalle tyypillisillä viinitarhoilla. Tämä käy ilmi myös siitä, että viinialueen viinien esittelyssä ja mainonnassa käytetään yleensä perinteisillä viinitarhoilla otettuja kuvia.

Viininviljelyn siirtäminen perinteisille peltomaille muuttaisi maiseman omaleimaisuutta, mikä vaikuttaisi vastaavasti historialliseen kulttuurimaisemaan, joka on jopa hyväksytty Unescon maailmanperintökohteeksi. Unescon julistuksessa poikkeuksellisista yleismaailmallisista arvoista sekä suojelua ja hallintaa koskevista vaatimuksista todetaan muun muassa seuraavaa: ”Alueella [Oberes Mittelrheintal] toteutettujen toimenpiteiden päätarkoituksena on (...) ylläpitää viininviljelyperinnettä jyrkkärinteisillä alueilla, turvata harvinaisten eläin- ja kasvilajien elinympäristöt ja yleisemmin varmistaa, että laakson ympäristön tila säilyy muuttumattomana.”

Myös matkailussa viinit ja perinteiset viininviljelyalueet viinitarhoineen ovat keskeisessä asemassa. Perinteinen viininviljelyalue ja sen viinitarhojen tarjoamat maisemat ja monipuoliset matkailukokemukset (esim. erilaiset kävely- ja vaellusreitit Keski-Reinin alueella) turvaavat monien matkailualalla toimivien yritysten, kuten ravintola- ja hotellialan yritysten, taloudellisen perustan. Jos tuote-eritelmässä ei rajattaisi aluetta ja viinitarhojen annettaisiin siirtyä nykyisille laidun- tai peltoalueille, monia perinteisiä viinitarhoja uhkaisi edellä mainittu ei-toivottu metsittyminen, koska ne eivät sovellu muuhun käyttöön kuin viininviljelyyn pienen kokonsa, ominaisuuksiensa ja usein huonon saavutettavuutensa vuoksi. Mainittujen ympäristövaikutusten lisäksi tällä metsittymisellä olisi myös taloudellisia seurauksia, sillä matkailijat eivät pidä tällaista maisemaa visuaalisesti houkuttelevana.

Ammattijulkaisuissa esitetyt viinit, jotka korostavat suojatun alkuperänimityksen Mittelrhein tunnettuutta ja mainetta, ovat usein peräisin perinteisiltä ja yhtenäisiltä viinitarhoilta (esim. Bopparder Hamm, Bacharacher Hahn, Oberweseler Ölsberg ja Leutesdorfer Gartenlay).

Yhteenvetona voidaan todeta, että väestö, kauppiaat, kuluttajat ja matkailijat suhtautuvat myönteisesti suojattuun alkuperänimitykseen Mittelrhein ja siihen liittyviin maisemalle tunnusomaisiin yhtenäisiin viinitarhoihin. Ostaessaan ja nauttiessaan Mittelrhein-viinejä kuluttajat yhdistävät niihin mielikuvan perinteisistä viinitarhoista, ja mahdolliset lomakokemukset voimistavat tätä mielikuvaa. Tämä tekee suojatusta alkuperänimityksestä Mittelrhein omaleimaisen ja ainutlaatuisen.

Edellä esitetyistä syistä on selvää, että viinitarhojen hoidosta yhtenäisillä ja mahdollisuuksien mukaan suljetuilla alueilla on monia erilaisia etuja viininviljelyalueiden omistajille ja hoitajille sekä ympäristölle ja yhteiskunnalle. Tästä syystä yksittäisten hajautettujen viinitarhojen määrä ei saisi kasvaa nykyisestä tällaisista tarhoista aiheutuvien moninaisten haittojen vuoksi, joita tässä on kuvattu.

3. Viininvalmistuksessa käytettävät rypälelajikkeet

Kuvaus:

Tuote-eritelmän 7 kohdassa (tulevassa 8 kohdassa) on aiemmin ilmoitettu seuraavat rypälelajikkeet:

Rheinland-Pfalzin osavaltio:

Valkoviinit

Auxerrois, Bacchus, Chardonnay, Ehrenbreitsteiner, Ehrenfelser, Faberrebe, Findling, Früher Malingre, Gelber Muskateller, Grauer Burgunder, Grüner Silvaner, Grüner Veltliner, Helios, Huxelrebe, Johanniter, Kerner, Müller-Thurgau, Muskat-Ottonel, Nobling, Optima, Ortega, Osteiner, Phoenix, Reichensteiner, Roter Traminer, Sauvignon Blanc, Scheurebe, Schönburger, Weißer Riesling ja Würzer.

Puna- ja roseeviinilajikkeet

Blauer Frühburgunder, Blauer Portugieser, Blauer Spätburgunder, Cabernet Dorsa, Cabernet Sauvignon, Dakapo, Deckrot, Dornfelder, Dunkelfelder, Regent, Rotberger ja Saint-Laurent.

Nordrhein-Westfalenin osavaltio:

Valkoviinit

Auxerrois, Bacchus, Ehrenfelser, Faberrebe, Freisamer, Früher Malingre, Gelber Muskateller, Grüner Silvaner, Grüner Veltliner, Huxelrebe, Kanzler, Kerner, Morio-Muskat, Müller-Thurgau, Muskat-Ottonel, Optima, Ortega, Perle, Phoenix, Reichensteiner, Rieslaner, Roter Traminer, Ruländer, Scheurebe, Siegerrebe, Solaris, Weißer Burgunder, Weißer Elbling, Weißer Gutedel, Weißer Riesling ja Würzer.

Puna- ja roseeviinit

Blauer Frühburgunder, Blauer Limberger, Blauer Portugieser, Blauer Spätburgunder, Domina, Dornfelder, Dunkelfelder, Früher Roter Malvasier, Helfensteiner, Heroldrebe, Regent, Rotberger, Roter Gutedel ja Saint-Laurent.

Rheinland-Pfalzin ja Nordrhein-Westfalenin rypälelajikkeiden luettelot yhdistetään yhdeksi luetteloksi.

TÄYDENNYS:

Rypälelajikkeiden luetteloon lisätään seuraavat lajikkeet:

Valkoviinilajikkeet

Albalonga, Arnsburger, Blauer Silvaner, Bronner, Cabernet Blanc, Calardis Blanc, Chardonnay Rosé, Felicia, Früher roter Malvasier, Goldmuskateller, Goldriesling, Hibernal, Hölder, Juwel, Kernling, Merzling, Muscaris, Orion, Prinzipal, Regner, Roter Elbling, Roter Gutedel, Roter Müller-Thurgau, Roter Muskateller, Roter Riesling, Saphira, Sauvignon Cita, Sauvignon Gryn, Sauvignon Sary, Sauvitage, Septimer, Silcher, Sirius, Souvignier Gris, Staufer, Trebbiano di Soave ja Villaris.

Puna- ja roseeviinilajikkeet

Accent, Acolon, Allegro, Baron, Blauburger, Blauer Trollinger, Blauer Zweigelt, Bolero, Cabernet Cantor, Cabernet Carbon, Cabernet Carol, Cabernet Cortis, Cabernet Cubin, Cabernet Dorio, Cabernet Franc, Cabernet Mitos, Cabertin, Calandro, Färbertraube, Hegel, Merlot, Monarch, Müllerrebe, Muskattrollinger, Neronet, Palas, Pinotin, Piroso, Prior, Reberger, Rondo, Rosenmuskateller, Rubinet, Syrah, Tauberschwarz ja Wildmuskat.

Rypälelajikkeita täydennetään niiden synonyymeillä.

Muutoksen perustelut:

Aiempi rypälelajikkeiden luettelo on puutteellinen. Sitä täydennetään, koska kaikki tässä tähän mennessä luokitellut rypälelajikkeet ja niiden synonyymit olisi mainittava.

4. Unionin tai kansallisen lainsäädännön nojalla sovellettavat vaatimukset

Kuvaus:

Tuote-eritelmän 10 kohdassa esitetään muut merkintävaatimukset.

Pienemmät maantieteelliset yksiköt:

TÄYDENNYS:

Viinitarharekisteri sisältää luettelon pienemmille maantieteellisille yksiköille hyväksyttyjen alueiden, viinitarharyhmien ja yksittäisten viinitarhojen sekä sarkojen nimistä. Viinitarharekisteriin on merkitty tilojen ja alueiden rajat maarekisterimerkintöjen mukaan (maa-alue, pelto, sarka ja palsta). Sitä hallinnoi Rheinland-Pfalzin maatalouskamari. Nordrhein-Westfalenissa rekisterin hallinnoinnista vastaa Nordrhein-Westfalenin maatalouskamari. Viinitarharekisterin perustaminen ja ylläpitäminen perustuvat seuraavaan lainsäädäntöön:

— Weingesetz, 23 §:n 3 ja 4 momentti (viinilaki)

— Weinverordnung, 29§ (viiniasetus)

— Landesgesetz über die Festsetzung von Lagen und Bereichen und über die Weinbergsrolle (osavaltion viinitarhalaki)

— Verordnung zur Durchführung des Weinrechts (WeinR-DVO NRW) (viinilainsäädännön täytäntöönpanoasetus)

— Landesverordnung über Zuständigkeiten auf dem Gebiet des Weinrecht, 2 §:n 16 momentti (osavaltion asetus toimivallasta viinilainsäädännön alalla).

Pienten maantieteellisten yksiköiden rajauksen muuttaminen on sallittua ainoastaan viinilain 22 g §:n mukaisen toimivaltaisen organisaation suostumuksella. Toimivaltaisen organisaation on ilmoitettava kaikista muutoksista liittovaltion maatalous- ja elintarvikevirastolle viinilain 22 g §:n mukaisesti.

Muutoksen perustelut:

Merkintöjä koskevia säännöksiä on täydennettävä suppeammilla maantieteellisillä nimillä voimassa olevan lainsäädännön mukaisesti.

5. Valvontaviranomaiset

Kuvaus:

Täydennetään tuote-eritelmän 11 kohdassa mainittuja valvontaviranomaisia ja niiden tehtäviä.

TÄYDENNYS:

Maatalouskamaria avustaa tarkastuksessa

Rheinland-Pfalzin alueellinen tutkintavirasto

Mainzer Straße 112 56068 Koblenz DEUTSCHLAND

P. +49 26191490

F. +49 2619149190

Sähköpostiosoite: poststelle@lua.rlp.de

Nordrhein-Westfalenin osalta:

Nordrhein-Westfalenin maatalouskamarin johtaja osavaltion edustajana

Ammattiala 63 – Puutarhaviljely Gartenstraße 11 50765 Köln-Auweiler DEUTSCHLAND

P. +49 2215340561

F. +49 2215340196561

Sähköpostiosoite: weinbau@lwk.nrw.de

Nordrhein-Westfalenin osavaltion luonto-, ympäristö- ja kuluttajansuoja-asioiden virasto

Leibnizstraße 10 45659 Recklinghausen DEUTSCHLAND

P. +49 23613050

F. +49 236153786

Sähköpostiosoite: abteilung8@lanuv.nrw.de

Muutoksen perustelut:

Alueellinen tutkintavirasto olisi täydennettävä valvontaviranomaiseksi, koska se suorittaa valvontatehtäviä tällä alalla. Nordrhein-Westfalenin maatalouskamarin osoite on muuttunut.

6. Muuta

Kuvaus:

Toimitukselliset muutokset EU:n vaatimusten mukaisesti.

Muutoksen perustelut:

EU:n vaatimusten noudattamiseksi oli tehtävä toimituksellisia muutoksia.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

1. Nimi/nimet

Mittelrhein

2. Maantieteellisen merkinnän tyyppi:

SAN – suojattu alkuperänimitys

3. Viinialan tuotteiden luokat

1. Viini

5. Laatukuohuviini

8. Helmeilevä viini

4. Viinin/ viinien kuvaus

1. Valkoiset laatuviinit

LYHYT KIRJALLINEN KUVAUS

Mittelrhein-alueelta peräisin olevien tuotteiden ominaispiirteet ovat seurausta erilaisista maaperämuodostumista.

Valkoviinit

Valkoviinien väri vaihtelee yleensä vaaleanvihreästä aina voimakkaan tummankultaiseen tai jopa meripihkaan. Viinien aromit vaihtelevat useimmiten raikkaista eksoottisen hedelmäisiin, ja toisinaan ne ovat myös kukkaisia tai mausteisia. Viinin kypsytystavasta riippuen aromit voivat myös vaihdella hillitystä voimakkaan fenolisiin samoin kuin paahteisiin. Valkoviinien maku vaihtelee yleensä pehmeästä voimakkaaseen ja happorakenne elegantista täyteläiseen.

Ilman väkevöimistä saadun suojatulla alkuperänimityksellä Mittelrhein varustetun viinin kokonaisalkoholipitoisuus voi olla yli 15 tilavuusprosenttia.

Niihin analyyttisiin ominaisuuksiin, joita ei ole kvantifioitu, sovelletaan voimassa olevaa lainsäädäntöä.

Yleiset analyyttiset ominaisuudet Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til.-%) Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til.-%) Vähimmäishappopitoisuus Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/l)

2. Punaiset laatuviinit

LYHYT KIRJALLINEN KUVAUS

Mittelrhein-alueelta peräisin olevien tuotteiden ominaispiirteet ovat seurausta erilaisista maaperämuodostumista.

Punaviinit

Punaviinit vaihtelevat väriltään etenkin haaleanpunaisesta aina syvään violettiin, toisinaan jopa sinertäviin sävyihin tai ruskean vivahteisiin. Niiden aromit ovat yleensä hedelmäisiä marjaisine vivahteineen, mutta aromeissa voi myös olla mausteisia ja multaisia sekä suklaisia pähkinän vivahteita. Kypsyttämismenetelmän mukaan punaviineissä voi olla hienostuneita tai voimakkaita fenolisia aromeja samoin kuin paahteisuutta. Niiden maku vaihtelee yleensä herkästä runsaaseen ja happorakenne samettisen pehmeästä kohtalaiseen.

Ilman väkevöimistä saadun suojatulla alkuperänimityksellä Mittelrhein varustetun viinin kokonaisalkoholipitoisuus voi olla yli 15 tilavuusprosenttia.

Niihin analyyttisiin ominaisuuksiin, joita ei ole kvantifioitu, sovelletaan voimassa olevaa lainsäädäntöä.

Yleiset analyyttiset ominaisuudet Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til.-%) Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til.-%) Vähimmäishappopitoisuus Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/l)

3. Rosee-laatuviinit, roseeviinit, Blanc de Noir -viinit

LYHYT KIRJALLINEN KUVAUS

Mittelrhein-alueelta peräisin olevien tuotteiden ominaispiirteet ovat seurausta erilaisista maaperämuodostumista.

Rosee-laatuviinit, roseeviinit, Blanc de Noir -viinit

Rosee-laatuviinien väri vaihtelee enimmäkseen herkästä voimakkaan vaaleanpunaiseen. Roseeviinien väri vaihtelee yleensä heikosta kohtalaisen vaaleanpunaiseen. Blanc de Noir -viinit ovat valkoviinien värisiä. Aromeiltaan ne ovat enimmäkseen hedelmäisiä, ja niissä on vivahteita punaisista marjoista ja hedelmistä, mutta myös mausteiset aromit ovat mahdollisia. Blanc de Noir -viinit ovat yleensä hedelmäisen raikkaita marjaisine vivahteineen, ja toisinaan niissä on myös hillityn kukkaisia tai mausteisia vivahteita. Viinien maku vaihtelee yleensä hienostuneesta täyteläiseen ja hapokkuus heikosta pirteään.

Ilman väkevöimistä saadun suojatulla alkuperänimityksellä Mittelrhein varustetun viinin kokonaisalkoholipitoisuus voi olla yli 15 tilavuusprosenttia.

Niihin analyyttisiin ominaisuuksiin, joita ei ole kvantifioitu, sovelletaan voimassa olevaa lainsäädäntöä.

Yleiset analyyttiset ominaisuudet Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til.-%) Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til.-%) Vähimmäishappopitoisuus Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/l)

4. Rotling-laatuviinit

LYHYT KIRJALLINEN KUVAUS

Mittelrhein-alueelta peräisin olevien tuotteiden ominaispiirteet ovat seurausta erilaisista maaperämuodostumista.

Rotling-viinien väri vaihtelee pääsääntöisesti heikosta voimakkaan vaaleanpunaiseen. Niiden aromit ovat yleensä hedelmäisiä tai toisinaan mausteisia, ja viineissä on marjojen, siemenhedelmien ja sitrushedelmien vivahteita. Niiden maku vaihtelee yleensä herkästä runsaaseen, ja niillä on pirteä happorakenne.

Ilman väkevöimistä saadun suojatulla alkuperänimityksellä Mittelrhein varustetun viinin kokonaisalkoholipitoisuus voi olla yli 15 tilavuusprosenttia.

Niihin analyyttisiin ominaisuuksiin, joita ei ole kvantifioitu, sovelletaan voimassa olevaa lainsäädäntöä.

Yleiset analyyttiset ominaisuudet Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til.-%) Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til.-%) Vähimmäishappopitoisuus Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/l)

5. Arvomerkinnällä ”Kabinett” varustetut viinit

LYHYT KIRJALLINEN KUVAUS

Mittelrhein-alueelta peräisin olevien tuotteiden ominaispiirteet ovat seurausta erilaisista maaperämuodostumista.

Arvomerkinnällä ”Kabinett” varustetut viinit

Arvomerkinnällä ”Kabinett” varustetut Mittelrhein-viinit ovat yleensä hedelmäisen raikkaita ja pirteän hapokkaita viinejä, joiden alkoholipitoisuus on kohtuullinen.

Ilman väkevöimistä saadun suojatulla alkuperänimityksellä Mittelrhein varustetun viinin kokonaisalkoholipitoisuus voi olla yli 15 tilavuusprosenttia.

Niihin analyyttisiin ominaisuuksiin, joita ei ole kvantifioitu, sovelletaan voimassa olevaa lainsäädäntöä.

Yleiset analyyttiset ominaisuudet Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til.-%) Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til.-%) Vähimmäishappopitoisuus Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/l)

6. Arvomerkinnällä ”Spätlese” varustetut viinit

LYHYT KIRJALLINEN KUVAUS

Mittelrhein-alueelta peräisin olevien tuotteiden ominaispiirteet ovat seurausta erilaisista maaperämuodostumista.

Arvomerkinnällä ”Spätlese” varustetut viinit

Arvomerkinnällä ”Spätlese” varustetut Mittelrhein-viinit ovat aromeiltaan useimmiten intensiivisiä ja keltaisen hedelmäisiä, ja niiden happorakenne on kypsä ja harmoninen.

Ilman väkevöimistä saadun suojatulla alkuperänimityksellä Mittelrhein varustetun viinin kokonaisalkoholipitoisuus voi olla yli 15 tilavuusprosenttia.

Niihin analyyttisiin ominaisuuksiin, joita ei ole kvantifioitu, sovelletaan voimassa olevaa lainsäädäntöä.

Yleiset analyyttiset ominaisuudet Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til.-%) Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til.-%) Vähimmäishappopitoisuus Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/l)

7. Arvomerkinnällä ”Auslese” varustetut viinit

LYHYT KIRJALLINEN KUVAUS

Mittelrhein-alueelta peräisin olevien tuotteiden ominaispiirteet ovat seurausta erilaisista maaperämuodostumista.

Arvomerkinnällä ”Auslese” varustetut viinit

Arvomerkinnällä ”Auslese” varustetut Mittelrhein-viinit ovat yleensä voimakkaanvärisiä ja keltaisen hedelmäisiä, ja toisinaan niissä on eksoottisia aromeja. Mädäntyneiden marjojen määrä voi saada aikaan herkän hunajaisia ja balsamisia vivahteita.

Ilman väkevöimistä saadun suojatulla alkuperänimityksellä Mittelrhein varustetun viinin kokonaisalkoholipitoisuus voi olla yli 15 tilavuusprosenttia.

Niihin analyyttisiin ominaisuuksiin, joita ei ole kvantifioitu, sovelletaan voimassa olevaa lainsäädäntöä.

Yleiset analyyttiset ominaisuudet Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til.-%) Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til.-%) Vähimmäishappopitoisuus Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/l)

8. Arvomerkinnällä ”Beerenauslese” varustetut viinit

LYHYT KIRJALLINEN KUVAUS

Mittelrhein-alueelta peräisin olevien tuotteiden ominaispiirteet ovat seurausta erilaisista maaperämuodostumista.

Arvomerkinnällä ”Beerenauslese” varustetut viinit

Arvomerkinnällä ”Beerenauslese” varustetut Mittelrhein-viinit valmistetaan ylikypsistä, kuivatuista tai mädäntyneistä marjoista, minkä vuoksi niiden väri vaihtelee useimmiten voimakkaan kullankeltaisesta meripihkaan ja niillä on hieman kohonnut viskositeetti. Maultaan ne ovat yleensä korostuneesti hedelmäisen makeita, ja niiden happorakenne on kypsä mutta selkeä. Viinien aromit vaihtelevat pääasiassa voimakkaan hedelmäisistä mausteisiin tai jopa ruohoisiin, ja niissä on kypsien tai ylikypsien hedelmien, kuivattujen hedelmien ja hunajan vivahteita.

Ilman väkevöimistä saadun suojatulla alkuperänimityksellä Mittelrhein varustetun viinin kokonaisalkoholipitoisuus voi olla yli 15 tilavuusprosenttia.

Niihin analyyttisiin ominaisuuksiin, joita ei ole kvantifioitu, sovelletaan voimassa olevaa lainsäädäntöä.

Yleiset analyyttiset ominaisuudet Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til.-%) Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til.-%) Vähimmäishappopitoisuus Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/l)

9. Arvomerkinnällä ”Eiswein” varustetut viinit

LYHYT KIRJALLINEN KUVAUS

Mittelrhein-alueelta peräisin olevien tuotteiden ominaispiirteet ovat seurausta erilaisista maaperämuodostumista.

Arvomerkinnällä ”Eiswein” varustetut viinit

Arvomerkinnällä ”Eiswein” varustetut Mittelrhein-viinit puristetaan luonnollisesti jäätyneistä rypäleistä, minkä ansiosta rypäleiden ainesosien pitoisuudet ovat korkeita. Eiswein-viineille on tyypillistä voimakas makeus yhdistyneenä runsaaseen hapokkuuteen. Niiden aromit ovat enimmäkseen hedelmäisiä, ja niissä on vähemmän jalohomeen vivahteita kuin Beerenauslese- ja Trockenbeerenauslese-viineissä.

Ilman väkevöimistä saadun suojatulla alkuperänimityksellä Mittelrhein varustetun viinin kokonaisalkoholipitoisuus voi olla yli 15 tilavuusprosenttia.

Niihin analyyttisiin ominaisuuksiin, joita ei ole kvantifioitu, sovelletaan voimassa olevaa lainsäädäntöä.

Yleiset analyyttiset ominaisuudet Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til.-%) Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til.-%) Vähimmäishappopitoisuus Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/l)

10. Arvomerkinnällä ”Trockenbeerenauslese” varustetut viinit

LYHYT KIRJALLINEN KUVAUS

Mittelrhein-alueelta peräisin olevien tuotteiden ominaispiirteet ovat seurausta erilaisista maaperämuodostumista.

Arvomerkinnällä ”Trockenbeerenauslese” varustetut viinit

Arvomerkinnällä ”Trockenbeerenauslese” varustetut Mittelrhein-viinit valmistetaan ylikypsistä, kuivatuista tai mädäntyneistä marjoista, minkä vuoksi niiden väri vaihtelee useimmiten voimakkaan kullankeltaisesta meripihkaan ja niillä on hieman kohonnut viskositeetti. Maultaan ne ovat yleensä korostuneesti hedelmäisen makeita, ja niiden happorakenne on kypsä mutta selkeä. Viinien aromit vaihtelevat pääasiassa voimakkaan hedelmäisistä mausteisiin tai jopa ruohoisiin, ja niissä on kypsien tai ylikypsien hedelmien, kuivattujen hedelmien ja hunajan vivahteita. Trockenbeerenauslese-viinit ovat periaatteessa väkevämpiä kuin Beerenauslese-viinit, sillä niissä on enemmän mädäntyneitä tai rusinaisia marjoja.

Ilman väkevöimistä saadun suojatulla alkuperänimityksellä Mittelrhein varustetun viinin kokonaisalkoholipitoisuus voi olla yli 15 tilavuusprosenttia.

Niihin analyyttisiin ominaisuuksiin, joita ei ole kvantifioitu, sovelletaan voimassa olevaa lainsäädäntöä.

Yleiset analyyttiset ominaisuudet Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til.-%) Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til.-%) Vähimmäishappopitoisuus Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/l)

11. Laatukuohuviinit, helmeilevät viinit

LYHYT KIRJALLINEN KUVAUS

Mittelrhein-alueelta peräisin olevien tuotteiden ominaispiirteet ovat seurausta erilaisista maaperämuodostumista.

Laatukuohuviinit

Laatukuohuviinien helmeilevyys vaihtelee selkeästä voimakkaaseen, ja viinit ovat yleensä hedelmäisiä tai kypsiä ja hiivaisia. Niiden happorakenne on pirteä. Aromeja leimaavat perusviinin tyyppi, käytetyt rypälelajikkeet ja hiivakypsytyksen kesto.

Kuohuviinien helmeily on hienostuneen voimakasta. Tyyliltään ne ovat yleensä hedelmäisen kypsiä tai hiivaisia ja mausteisia, ja niiden happorakenne on kypsä. Aromeja leimaavat perusviinin tyyppi, käytetyt rypälelajikkeet ja hiivakypsytyksen kesto.

Ilman väkevöimistä saadun suojatulla alkuperänimityksellä Mittelrhein varustetun viinin kokonaisalkoholipitoisuus voi olla yli 15 tilavuusprosenttia.

Helmeilevä viini

Helmeilevien laatuviinien helmeily vaihtelee hennosta selkeään, ja viinit ovat hedelmäisen raikkaita. Niiden aromit ovat viinityypin mukaan rinnastettavissa valko-, rosee- tai punaviinien kuvaukseen.

Ilman väkevöimistä saadun suojatulla alkuperänimityksellä Mittelrhein varustetun viinin kokonaisalkoholipitoisuus voi olla yli 15 tilavuusprosenttia.

Niihin analyyttisiin ominaisuuksiin, joita ei ole kvantifioitu, sovelletaan voimassa olevaa lainsäädäntöä.

Yleiset analyyttiset ominaisuudet Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til.-%) Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til.-%) Vähimmäishappopitoisuus Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/l)

5. Viininvalmistusmenetelmät

5.1. Erityiset viininvalmistusmenetelmät

1. Kaikki tuotteet

Erityinen viininvalmistusmenetelmä

Tässä sovelletaan voimassa olevaa lakia.

2. Kaikki tuotteet

Asianomaiset viininvalmistusmenetelmien rajoitukset

Tässä sovelletaan voimassa olevaa lakia.

3. Kaikki tuotteet

Viininviljelykäytäntö

Tässä sovelletaan voimassa olevaa lakia.

5.2. Enimmäistuotokset

105 hehtolitraa hehtaaria kohden

6. Rajattu maantieteellinen alue

Suojatun alkuperänimityksen piiriin kuuluvat seuraavien kuntien viinitarhat: Bacharach (Bacharach (3503), Steeg (3502)), Bad Ems (0950), Bad Hönningen (0326), Boppard (Boppard (1820), Hirzenach (1824)), Bornich (0905), Braubach (0934), Breitscheid (Landkreis Mainz-Bingen) (0261), Brey (1388), Damscheid (1845), Dattenberg (0315), Dausenau (0947), Dörscheid (0904), Fachbach (0951), Filsen (0932), Hammerstein (Niederhammerstein (0328), Oberhammerstein (0329)), Kamp-Bornhofen (0931), Kasbach-Ohlenberg (Niederkasbach (0307)), Kaub (0902), Kestert (0918), Koblenz (Ehrenbreitstein (1416), Niederberg (1413)), Lahnstein (Oberlahnstein (0961)), Langscheid (1207, 1843), Leubsdorf (0316), Leutesdorf (0330), Linz am Rhein (0310), Manubach (3504), Nassau (0837), Niederburg (1840), Niederheimbach (3507), Nochern (0914), Oberdiebach (3505), Oberheimbach (3506), Obernhof (0832), Oberwesel (Dellhofen (1842), Oberwesel (1841)), Osterspai (0933), Patersberg (0909), Perscheid (1844), Rheinbreitbach (0291), Rheinbrohl (0327), Rhens (1387), Sankt Goar (St. Goar (1837), Werlau (1836)), Sankt Goarshausen (Ehrenthal (0908), St. Goarshausen (0906), Wellmich (0907)), Spay (Oberspay (1390)), Trechtingshausen (3508), Unkel (Heister (0294), Scheuren (0292), Unkel (0293)), Urbar (1355, 1839), Vallendar (1352) ja Weinähr (0833).

Nordrhein-Westfalenin osavaltio

Suojattu alkuperänimitys kattaa viinitarhat Oberdollendorfin, Niederdollendorgin ja Königswinterin alueilla Königswinterin kaupungissa, viinitarhat Honnefin (Rhöndorfin) alueella Bad Honnefin kaupungissa ja viinitarhat Kessenichin alueella Bonnin kaupungissa.

Tarkka rajaus esitetään kartoissa, joista ilmenevät edellä mainittujen kuntien lohkokohtaisesti rajatut viinitarhat ja jotka ovat nähtävillä osoitteessa www.ble.de/eu-qualitaetskennzeichen-wein.

Suojatulla nimityksellä ”Mittelrhein” varustettuja laatuviinejä, arvomerkinnällä varustettuja viinejä, tma-kuohuviinejä tai tma-laatukuohuviinejä voidaan valmistaa muualla kuin määritellyllä viljelyalueella, jolta rypäleet on korjattu ja joka ilmoitetaan merkinnöissä, jos valmistusalue sijaitsee samassa osavaltiossa tai naapuriosavaltiossa.

7. Pääasiallinen rypälelajike / pääasialliset rypälelajikkeet

Accent

Acolon

Albalonga

Allegro

Arnsburger

Auxerrois – Auxerrois blanc, Pinot Auxerrois

Bacchus

Baron

Blauburger

Blauer Frühburgunder – Frühburgunder, Pinot Noir Precoce, Pinot Madeleine, Madeleine Noir

Blauer Limberger – Limberger, Lemberger, Blaufränkisch

Blauer Portugieser – Portugieser

Blauer Silvaner

Blauer Spätburgunder – Spätburgunder, Pinot Nero, Pinot Noir, Samtrot,

Blauer Trollinger – Trollinger, Vernatsch

Blauer Zweigelt – Zweigelt, Zweigeltrebe, Rotburger

Bolero

Bronner

Cabernet Blanc

Cabernet Carbon

Cabernet Carol

Cabernet Cortis

Cabernet Cubin – Cubin

Cabernet Dorio – Dorio

Cabernet Dorsa – Dorsa

Cabernet Franc

Cabernet Mitos – Mitos

Cabernet Sauvignon

Cabertin

Calandro

Chardonnay

Chardonnay Rosé

Dakapo

Deckrot

Domina

Dornfelder

Dunkelfelder

Ehrenbreitsteiner

Ehrenfelser

Faberrebe – Faber

Findling

Freisamer

Früher Malingre – Malinger

Früher Roter Malvasier – Malvoisie, Malvasier, Früher Malvasier

Färbertraube

Gelber Muskateller – Muskateller, Muscat Blanc, Muscat, Moscato

Goldriesling

Grüner Silvaner – Silvaner, Sylvaner

Grüner Veltliner – Veltliner

Hegel

Helfensteiner

Helios

Heroldrebe

Hibernal

Huxelrebe – Huxel

Hölder

Johanniter

Juwel

Kanzler

Kerner

Kernling

Merlot

Merzling

Monarch

Morio Muskat

Muscaris

Muskat Ottonel

Muskat Trollinger

Müller Thurgau – Rivaner

Müllerrebe – Schwarzriesling, Pinot Meunier

Neronet

Nobling

Optima 113 – Optima

Orion

Ortega

Osteiner

Palas

Perle

Phoenix – Phönix

Pinotin

Piroso

Prinzipal

Prior

Reberger

Regent

Regner

Reichensteiner

Rieslaner

Rondo

Rotberger

Roter Elbling – Elbling Rouge

Roter Gutedel – Chasselas Rouge

Roter Muskateller

Roter Riesling

Roter Traminer – Traminer, Gewürztraminer, Clevner

Rubinet

Ruländer – Pinot Gris, Pinot Grigio, Grauburgunder, Grauer Burgunder

Saint Laurent – St. Laurent, Sankt Laurent

Saphira

Sauvignon Blanc

Sauvignon Cita

Sauvignon Gryn

Sauvignon Sary

Scheurebe

Schönburger

Septimer

Siegerrebe – Sieger

Silcher

Sirius

Solaris

Souvignier Gris

Staufer

Syrah – Shiraz

Tauberschwarz

Villaris

Weißer Burgunder – Pinot Blanc, Pinot Bianco, Weißburgunder

Weißer Elbling – Elbling

Weißer Gutedel – Chasselas, Chasselas Blanc, Fendant Blanc. Gutedel

Weißer Riesling – Riesling, Riesling renano, Rheinriesling, Klingelberger

Wildmuskat

Würzer

8. Yhteyden/yhteyksien kuvaus

Mittelrhein-viininviljelyalue sijaitsee Bingenin ja Bonnin välillä noin 110 kilometrin pituisella Siebengebirgen ylänköalueella. Laakson pohja on kapea, ja vasta 200–220 metrin korkeudella merenpinnasta kapea V-laakso laajenee tasankolaaksoksi, jonka tasongot ovat syntyneet kauan sitten. Viininviljelyyn käytettävät alueet sijaitsevat Keski-Reinin laaksossa noin 55–350 metrin korkeudessa merenpinnasta, ja viinitarhojen keskimääräinen korkeus merenpinnasta on noin 170 metriä. Keski-Reinin ylemmän laakson viinitarhat suuntautuvat pääasiassa kaakosta lounaaseen, kun taas Keski-Reinin alemmassa laaksossa viiniviljelyä harjoitetaan pääasiassa etelästä lounaaseen suuntautuvilla alueilla. Kun tarkastellaan koko Keski-Reinin laaksoa, viinitarhojen keskimääräinen altistussuunta on 168° (SSE).

Keski-Reinin laaksoa hallitsevat devonikauden kivet. Kvartsiittihiekkakivet ja saviliuske ovat laajalle levinneitä, ja vähäisemmässä määrin esiintyy rauta- ja piipitoista saviliusketta samoin kuin kvartsiittia. Tertiäärikaudelta peräisin olevia kiviä esiintyy vain Köningswinteriä ympäröivällä alueella. Näitä ovat trakyytit, tuhkakivet, basaltit ja latiitit (vulkaaniset kivilajit), jotka ovat osoitus aiemmasta vulkaanisesta toiminnasta. Reinin jokilaaksoissa on yleensä useiden metrien paksuudelta hiekka- ja savimaata, joka on usein kalkkipitoista. Keski-Reinin laakson viiniköynnökset kasvavat pääasiassa maaperässä, jonka kiviaines on peräisin devonikauden liuskekivistä. Vallitsevat maaperätyypit ovat ruskomaa ja regosol.

Hedelmällisen lössin tai lössisaven päälle on levittäytynyt laajalti luvisolia.

Viininviljelyä harjoitetaan kuitenkin paikoittain myös tulvatasanteilla ja alemmilla penkereillä. Näillä alueilla tyypillisenä maaperänä ovat tulvamaa ja ruskomaa. Tertiäärikaudelta peräisin olevien vulkaniittien päältä löytyy ruskomaata, regosolia ja ranker-maalajia.

Säätietojen mukaan vuotuinen keskilämpötila on 9,7 °C.

Kasvukaudella keskimääräinen lämpötila on 14,2 °C. Vuotuinen sademäärä on keskimäärin 665 mm, josta noin 60 prosenttia sataa kasvukautena. Keski-Reinin alueella viiniköynnökset saavat kasvukauden aikana suoraa auringonsäteilyä keskimäärin noin 615 000 Wh/m2. Pitkä kasvukausi yhdessä viljelyalueen erityisen pinnanmuodostuksen, mikroilmasto-olosuhteiden, maaperän ominaiskoostumuksen ja ihmisten toiminnan kanssa määrittävät viinien typologian.

Pienikokoinen rakenne ja jyrkkärinteiset alueet rajoittavat teknisten koneiden käyttöä viinitiloilla. Viinitilojen hoito on näin ollen erittäin työvoimavaltaista. Tehokkaalla hoidolla on vakauttava vaikutus satoihin. Tämä parantaa merkittävästi sadon laatua viinien luonnollisen vähimmäisalkoholipitoisuuden, aromien selväpiirteisyyden ja happotasapainon osalta. Ihmisten toiminta perustuu vuosisataiseen viininviljelyperinteeseen. Kun viininviljelijät valmistavat arvomerkinnällä varustettujen viinien valmistukseen tarkoitettujen rypäleiden perustuotteita, he voivat suorittaa kasvukauden aikana erityisiä ylläpitotoimenpiteitä, kuten irrottaa lehtiä rypäleiden ympäriltä tai harventaa rypäleitä paremman laadun ja rypäleiden ainesosien voimakkaamman koostumuksen aikaansaamiseksi. Lisäksi erilaisilla viinien varastointimenetelmillä voidaan vaikuttaa lopputuotteena olevaan arvomerkinnällä varustettuun viiniin.

9. Olennaiset lisäedellytykset (pakkaaminen, merkinnät, muut vaatimukset)

Viinit, laatukuohuviinit ja helmeilevät viinit

Oikeudellinen kehys:

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Merkintöjä koskevat lisämääräykset

Edellytyksen kuvaus:

Jotta perinteisiä merkintöjä voidaan käyttää etiketeissä, laatuviinien, arvomerkinnällä varustettujen viinien, helmeilevien tma-laatuviinien tai tma-kuohuviinien on läpäistävä virallinen tarkastus. Annettu tarkastusnumero (amtliche Prüfungsnummer) on merkittävä etikettiin. Se korvaa eränumeron.

Nykyisten suojattujen viinien nimitysten lisäksi viinit ja viinituotteet on varustettava jollakin tuote-eritelmän 5 kohdan a alakohdassa tarkoitetuista perinteisistä merkinnöistä. Tuote-eritelmän 5 kohdan b alakohdassa tarkoitettujen perinteisten merkintöjen merkitseminen on vapaaehtoista.

Viinitarharekisteri sisältää luettelon pienemmille maantieteellisille yksiköille hyväksyttyjen alueiden, viinitarharyhmien ja yksittäisten viinitarhojen sekä sarkojen nimistä. Viinitarharekisteriin on merkitty tilojen ja alueiden rajat maarekisterimerkintöjen mukaan (maa-alue, pelto, sarka ja palsta). Sitä hallinnoi Rheinland-Pfalzin maatalouskamari. Nordrhein-Westfalenissa sitä säätelee viinilainsäädännön täytäntöönpanosta 12. joulukuuta 2013 annettu asetus (Weinrechtsdurchführungsverordnung – WeinR-DVO NRW). Viinitarharekisterin perustaminen ja ylläpitäminen perustuvat seuraavaan lainsäädäntöön:

— Weingesetz, 23 §:n 3 ja 4 momentti (viinilaki)

— Weinverordnung, 29§ (viiniasetus)

— Landesgesetz über die Festsetzung von Lagen und Bereichen und über die Weinbergsrolle (osavaltion viinitarhalaki)

— Verordnung zur Durchführung des Weinrechts (WeinR-DVO NRW) (viinilainsäädännön täytäntöönpanoasetus)

— Landesverordnung über Zuständigkeiten auf dem Gebiet des Weinrecht, 2 §:n 16 momentti (osavaltion asetus toimivallasta viinilainsäädännön alalla).

Pienten maantieteellisten yksiköiden rajauksen muuttaminen on sallittua ainoastaan viinilain 22 g §:n mukaisen toimivaltaisen organisaation suostumuksella. Toimivaltaisen organisaation on ilmoitettava kaikista muutoksista liittovaltion maatalous- ja elintarvikevirastolle viinilain 22 g §:n mukaisesti.

Linkki tuote-eritelmään

www.ble.de/eu-qualitaetskennzeichen-wein

(1) EUVL L 9, 11.1.2019, s. 2.