* -A-EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 11.04.1997 
KOM(97) 146 lopull. 
Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskuksen 
toiminta 1994-1996 
Neuvoston 8 päivänä helmikuuta 1993 annetun asetuksen (ETY) N:o 302/93 18 artiklan mukaisesti 
Komission kertomus Euroopan parlamentille ja Euroopan unionin neuvostolle, annettu 
tiedoksi myös talous-ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle 

Sisällysluettelo 
(A) Johdanto 3 
(B) Neuvoston asetuksen (ETY) N:o 302/93 avaintekijät 6 
(C) Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskuksen 
kolmen ensimmäisen vuoden toiminnan kartoitus ja 
erittely 7 
(D) Seurantakeskuksen toiminnan arviointi ajanjaksolla 1994-1996 11 
(E) Loppuhuomautukset 16 
2/18 
(A) 
JOHDANTO 
Seurantakeskuksen perustamisasetuksen dynaaminen toimintatapa 
1. Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskusta koskevassa 
perusasetuksessa säädetään, että kolmantena vuonna asetuksen voimaantulosta 
komissio toimittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen 
seurantakeskuksen työstä, johon liitetään tarvittaessa sen tehtävien mukauttamista 
tai laajentamista koskevia ehdotuksia, erityisesti yhteisön toimivallan kehityksen 
perusteella. Komission mielestä tämän seurantakeskuksen toimintaa koskevan 
kertomuksen tavoitteena tulee olla keskukselta odotettujen tulosten hahmottelu 
tuleville vuosille Euroopan unionin keskipitkän ja pitkän aikavälin tarpeiden 
valossa. Tämä perusasetuksen mukainen menettelytapa heijastaa huumausaineiden 
vastaisen yhteisen strategian kehitystä sen alusta lähtien. 
2. Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskusta koskeva 
asetus hyväksyttiin ajankohtana, jolloin yhteisön toimivalta huumausaineasioissa 
oli alakohtaista tai puutteellista. Perustamissopimukseen sen jälkeen tehtyjen 
muutosten luonne ja laajuus ja tältä pohjalta kehitetty toiminta antavat sitäkin 
suuremmalla syyllä aiheen kertomukseen, jonka komissio tänään esittää Euroopan 
parlamentille ja neuvostolle huumausaineiden väärinkäytön eurooppalaiselle 
yhteiskunnalle muodostaman yhä kasvavan uhan edessä. Tämän vuoksi kannattaa 
säilyttää yhteys Euroopan unionin vuosien 1995-1999 kokonaissuunnitelman 
tavoitteiden toteuttamisen ja tämän kertomuksen tavoitteen välillä, joka on 
seurantakeskuksen vuosien 1996/1997 jälkeisen ajanjakson toimintatavoitteiden 
pidentäminen tuleville vuosille. 
Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskus: uusi väline 
Euroopan huumausaineiden torjunnan edistymisessä 
3. 80-luvun puolivälin ja 90-luvun alun välisenä aikana Euroopan talousyhteisö ja sen 
jäsenvaltiot kiinnittivät yhä kasvavaa huomiota lisääntyneen yhteensovittamisen 
näkymiin huumausaineiden torjunnan alalla, jonka Euroopan unionista tehty sopimus 
teki pakolliseksi. 1 päivästä marraskuuta 1993 voimassa olleet uudet toimielimiä 
koskevat ja toiminnalliset puitteet merkitsevät perustavanlaatuista muutosta 
aikaisempaan tilanteeseen. Huumausaineiden väärinkäytön ennaltaehkäisy on lisätty 
EY:n perustamissopimukseen Euroopan yhteisön yleisen kansanterveyspolitiikan 
yhdeksi painopistealueeksi. Huumausaineiden väärinkäytön torjuminen on lisätty 
niihin aiheisiin, joiden osalta Euroopan unionista tehdyssä sopimuksessa säädetään 
yhteistyöstä oikeus- ja sisäasioiden alalla. Samanaikaisesti sopimuksessa 
mahdollistetaan kyseiset alat kattavan yhteisen uiko- ja turvallisuuspolitiikan 
määrittely ja toteuttaminen, mukaan lukien huumausaineiden torjunta. Uudet 
puitteet tarjoavat perustan Euroopan unionin vuosien 1995-1999 
toimintasuunnitelman monialaiselle ja -tieteiselle toimintatavalle, jonka Cannesin 
Eurooppa-neuvosto hyväksyi kesäkuussa 1995 pyytäen toteuttamaan sen 
suuntaviivat käytännössä Näin seurantakeskusta kehotetaan ottamaan vähitellen 
sille kuuluva tehtävä sitä mukaa kuin sen tehtävän toteutus edistyy. Joulukuussa 
1995 kokoontunut Eurooppa-neuvosto laski perustan suunnitelman täsmälliseksi ja 
yksityiskohtaiseksi toteuttamiseksi useimmilla sen kattamista aloista toteuttamalla 
toimenpiteitä, jotka kuuluvat yhteisön ja unionin toimivaltaan sekä ottaen huomioon 
3/18 
seurantakeskuksen tehtävät. Joulukuussa 1996 kokoontuneelle Dublinin Eurooppa-
neuvostolle esitettiin seurantakeskuksen yksityiskohtainen toimintaohjelma, jossa 
tarkasteltiin Euroopan unionin toimintaa vuonna 1996 ja kartoitettiin sen 
keskipitkän aikavälin tärkeimmät kehityssuunnat. Hyväksyessään toiminnan 
painopistealueet vuodeksi 1997 valtion- ja hallitusten päämiehet vahvistivat 
sitoutumisensa Euroopan unionin kehittämiseen vapauden, turvallisuuden ja 
oikeudenmukaisuuden alueena käyttämällä johdonmukaisesti kaikkia unionin 
välineitä. 
Kehittyvä suunnittelu työmenetelmänä 
4. Seurantakeskukselle annettujen tehtävien ytimenä ovat vaatimukset täsmällisten 
tavoitteiden määrittelemiseksi ja oikeiden keinojen käyttö niiden saavuttamiseksi 
suunnitellussa määräajassa. Seurantakeskuksen toimintatavan on oltava asteittainen, 
ja sen toimintojen on oltava yhteydessä keskenään sitä mukaa kuin se saavuttaa sen 
toiminnalle ensisijaisilla painopistealueilla asetetut tavoitteet1. Keskuksen kolmen 
ensimmäisen toimintavuoden aikana etusija oli perusasetuksen mukaisesti annettava 
ensimmäiselle määritellyistä aloista: huumausaineiden kysynnälle ja kysynnän 
vähentämiselle. 
5. Ohjelmallisen toimintatavan mukaisesti asetuksessa (ETY) N:o 302/93 määritellään 
keinot, joita sekä jäsenvaltioiden että seurantakeskuksen on käytettävä etenkin 
REITOXin - huumausaineita ja niiden väärinkäyttöä koskevan eurooppalaisen 
tietoverkon - avulla. Seurantakeskuksen työhön hyödyllisesti vaikuttavien 
kansallisten erityiskeskusten tunnistaminen ja määrääminen sijoittuu 
seurantakeskuksen monivuotisen ohjelman puitteisiin. Sama koskee 
sopimussuhteiden luomista erityiskeskusten kanssa, ja varoja myönnetään 
vastaavasti. 
Uudet näköalat: seurantakeskuksen seuraava toimintakausi 1998-2000 
6. Kiinnitettyään kolmen ensimmäisen vuoden aikana erityistä huomiota 
huumausaineiden kysyntään ja kysynnän vähentämiseen, kuten asetuksessa 
nimenomaisesti säädettiin, mutta myös politiikkoihin ja strategioihin, seurantakeskus 
voisi seuraavan, vuosia 1998-2000 koskevan kolmivuotisohjelman puitteissa 
laajentaa toiminta-alaansa muille säädetyille ensisijaisille aloille. Tietenkin on 
huolehdittava siitä, että jos seurantakeskukselle annetaan uusi haaste, on säilytettävä 
tasapaino sen ja niiden aloitteiden välillä, joita on tehty ensimmäisellä 
toimintakaudella, varmistamalla viivytyksettä ensin saavutettujen tai vielä 
täydennettävien tulosten täysi hyödyntäminen. 
Seurantakeskuksen toiminnan ensisijaiset painopistealueet on määritelty perusasetuksella seuraavasti: (1) huumausaineiden 
kysyntä ja kysynnän vähentäminen. (2) kansalliset ja yhteisön strategiat ja politiikat (erityisesti politiikat, toimintasuunnitelmat, lait. 
kansainväliset, kahdenväliset ja yhteisön toimet ja sopimukset); (3) kansainvälinen yhteistyö ja tarjonnan geopolitiikka (erityisesti 
yhteistyöohjelmat, tuottavia maita ja kauttakuljetusmaita koskevat tiedot); (4) huumausaineiden, psykotrooppisten aineiden ja 
huumausaineiden valmistuksessa käytettävien aineiden kaupan valvonta, sellaisena kuin siitä on säädetty asiaa koskevissa, olemassa 
tai tekeillä olevissa kansainvälisissä yleissopimuksissa ja yhteisön säädöksissä; (5) huumausaineilmiön seuraukset niitä tuottaville. 
kuluttaville ja kauttakuljetustnaille, perustamissopimukseen sisältyvillä aloilla, mukaan lukien rahanpesu, sellaisena kuin siitä on 
säädetty asiaa koskevissa, olemassa tai tekeillä olevissa yhteisön säädöksissä. 
4/18 
Arviointiperusteisiin, jotka vaikuttavat seurantakeskuksen toimintojen 
kehittämisessä tehtäviin valintoihin, on syytä lisätä talousarviota koskeva 
kurinalaisuus, joka vaikuttaa vastakin yhteisön ja siis seurantakeskuksen talouteen. 
Euroopan unionin talouteen vaikuttavien pysyvien velvoitteiden vuoksi 
seurantakeskuksen tuen rahoitusohjelma pysyy tiukkana. Tämän vuoksi keskuksen 
toimia on kehitettävä tasapainoisesti ja niiden on keskityttävä ensisijaisiin aloihin. 
5/18 
(B) 
NEUVOSTON ASETUKSEN (ETY) N:o 302/93 AVAINTEKIJÄT 
1. Muiden yhdeksän toiminnassa olevan keskuksen tapaan Euroopan huumausaineiden 
ja niiden väärinkäytön seurantakeskus on julkisoikeudellinen laitos, jolla on 
oikeushenkilöllisyys. Oikeushenkilöllisyyttä ei ole määrätty perustamissopimuksissa, 
vaan se on luotu yhteisön toissijaisen oikeuden säädöksellä sen perustamiskirjassa 
täsmennetyn erityistehtävän täyttämiseksi2. 
Seurantakeskuksen perustavoite 
2. Seurantakeskuksen tavoitteena on toimittaa yhteisölle ja sen jäsenvaltioille 
puolueettomia, luotettavia ja vertailukelpoisia tietoja eurooppalaisella tasolla 
huumausaineiden ja niiden väärinkäytön ilmiöstä ja niiden seurauksista sellaisen 
kokonaiskuvan muodostamiseksi ilmiöstä, joka on hyödyksi päätöksenteossa tai 
huumausaineiden torjunnan toimista päätettäessä kansallisella tasolla tai 
yhteisötasolla. 
Keskuksen toiminnan päänäkökohdat 
3. Edellä mainitun tavoitteen saavuttamiseksi seurantakeskuksen tehtäväksi annettiin 
ensisijaisesti kerätä ja määrittää eri lähteistä peräisin olevia tietoja edistäen samalla 
tietojenvaihtoa toimijoiden välillä, jotka osallistuvat huumausaineiden vastaiseen 
toimintaan. Toiseksi seurantakeskuksen tehtävänä on tietojen vertailumenetelmien 
parantaminen etenkin laatimalla osoittimia ja yhteisiä vaatimuksia, jotka eivät ole 
sitovia, mutta joiden noudattamista seurantakeskus voi suositella yhtenäisempien 
mittausmenetelmien käyttämiseksi jäsenvaltioissa ja yhteisössä. Kolmanneksi 
seurantakeskuksen on tuotava yhteisön ja sen jäsenvaltioiden saataville tuottamansa 
tiedot etenkin julkaisemalla vuosikertomuksen huumausaineilmiön tilasta. 
Neljänneksi seurantakeskuksen on tehtävä yhteistyötä eurooppalaisten ja 
kansainvälisten toimielinten ja järjestöjen sekä kolmansien maiden kanssa edistämällä 
osaltaan kansallisten ja yhteisön toimien parempaa yhteensovittamista omilla 
toimialoillaan. 
4. Seurantakeskuksen päätyöväline tehtäviensä täyttämiseksi on Huumausaineita ja 
niiden väärinkäyttöä koskeva eurooppalainen tietoyerkko (REITOX): REITOX on 
huumausainealan tietojen ja asiakirjojen keräämisen ja vaihdon perusrakenne, joka 
käyttää hyväkseen henkilöverkostoa ja erillistä tietojenkäsittelyjärjestelmää. 
Eri keskusten luomiseen on erilaisia syitä. Ne riippuvat erilaisista perusteista, jotka vastaavat joihinkin yleisiin tärkeinä pideltyihin 
asioihin: yhteisön toimintojen hajauttamistarpeeseen, niille annettujen tehtävien näkyvyyden lisäiimiscen selvittämällä järjestöjen 
tehtävät niille itselleen sekä tarpeeseen kehittää asiantuntemusta joillakin tieteellisillä ja teknisillä aloilla 
6/18 
(C) 
EUROOPAN HUUMAUSAINEIDEN JA NIIDEN VÄÄRINKÄYTÖN 
SEURANTAKESKUKSEN KOLMEN ENSIMMÄISEN VUODEN 
TOIMINNAN KARTOITUS JA ERITTELY 
Seurantakeskuksen perustaminen 
1. Vuoden 1994 muodostaman siirtymäkauden jälkeen, joka käytettiin hallinnon 
perusosa tekijöiden (johtaja, hallintoneuvosto jne.) luomiseen, vuosi 1995 oli 
kokeiluvuosi, jolloin aloitettiin seurantakeskukselle uskotut tehtävät. Silloin otettiin 
käyttöön tarpeelliset keinot toiminnan aloittamiseksi (toimipaikan fyysinen 
infrastruktuuri, henkilöstö). Tuona vuonna määriteltiin seurantakeskuksen tehtävät 
ja vastaavat työmenetelmät. Ne otettiin käyttöön vuoden 1995 lopulla marraskuussa 
tapahtuneen vuosien 1995-1996 toimintaohjelman hyväksymisen jälkeen3. 
Seurantakeskuksen hallinnollinen organisaatio4 
2. Seurantakeskuksen organisaatiota johtamaan on nimitetty kaksi toimielintä: 
hallintoneuvosto ja tiedekomitea5. Hallintoneuvostolle kuuluu päätösvalta. 
Tiedekomitea on luonteeltaan neuvoa-antava ja avustaa hallintoneuvostoa antamalla 
lausuntoja ja suosituksia. Hallintoneuvoston päätehtäviin vuosina 1994-1996 kuuluu 
seurantakeskuksen ohjelmien (ensimmäinen kolmivuotinen työohjelma 1995-1997 
ja siihen kuuluvat vuosien 1995 ja 1996 työohjelmat), vuosibudjettien sekä 
keskuksen toimintaa koskevien yleisten vuosikertomusten hyväksyminen. 
Tiedekomitean tehtäväksi annettiin lausunnon antaminen työohjelmien sisältöön 
liittyvistä tieteellisistä kysymyksistä. 
Tarkasteltavaan ajanjaksoon kuuluivat seuraavat vaiheet: 
a) Sijoittautuminen Lissaboniin 
Lissabonin toimipaikan tilat vihittiin 26.9.1995 muiden muassa Euroopan parlamentin kansalaisvapauksien ja sisäasiain 
valiokunnan puheenjohtajan Antonio Vitorinon ja Euroopan komission jäsenen Anita Gradinin läsnäollessa. 
b) Työryhmän muodostaminen 
Seurantakeskuksen työryhmän muodostaminen vaati aikaa. Hallintoneuvoston heinäkuussa 1994 viiden vuoden toimikaudeksi 
nimittämä johtaja astui virkaansa tammikuun puolivälissä 1995. 
e) Henkilöstö 
Henkilöstön määrä vuoden 1995 alussa oli 14 henkeä ja saman vuoden lopussa yhteensä 17 henkeä, kun talousarvioon otetut 
virat, joita henkilöstösäännöt koskevat, nousivat kolmen uuden jäsenvaltion liittymisen johdosta 21:een. Vuoden 1996 lopussa 
seurantakeskuksessa oli kaikilla ura-alueilla yhteensä noin kolmekymmentä työntekijää. Virkaanastuminen tapahtui seuraavasti: 
- 15.1.95: johtaja +• 1 ura-alueen A virkamies 
- helmikuu 95: hallintoneuvosto myönsi 14 virkaa 
- 1.3.95: 5 virkaa täytettiin (nopeita toimielinten välisiä rekrytointeja, hallinnollisia tehtäviä) 
- kesäkuu 95: hallintoneuvosto hyväksyi 7 lisäpaikkaa (toimielinten välinen rekrytointi, vuoden 1996 alku) 
- vuoden 1995 neljäs neljännes: tiedemiesten saapuminen (Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä julkaisemisen jälkeen ' 
valinta ^ vähintään 6 kuukautta) 
- vuoden 1996 loppu: hallintoneuvosto myönsi 30 virkaa, jotka täytettiin. 
Huolimatta kokonsa ja tehtäviensä erilaisuudesta yhteisön hajautetuilla keskuksilla on yleensä seuraavan kaavan mukainen 
perusrakenne: 
-jäsenvaltioiden ja komission edustajista ja toisinaan Euroopan parlamentin nimeämistä henkilöistä koostuva hallintoneuvosto 
- toiminnanjohtaja, joka on keskuksen laillinen edustaja 
- tiedekomitea, joka koostuu kyseisellä alalla erityisen ansioituneista asiantuntijoista 
- sisäisestä tarkastuksesta vastaa komission varainhoidon valvoja tai komission nimittämä varainhoidon valvoja 
- ulkoisesta tarkastuksesta vastaa Euroopan yhteisöjen tilintarkastustuomioistuin. 
Lisäksi keskuksen työjärjestyksen mukaisesti otettiin käyttöön ylimääräinen toimielin, johtokunta. Se koostuu hallintoneuvoston 
puheenjohtajasta ja varapuheenjohtajasta sekä komission edustajasta. Johtokunta huolehtii juoksevien päätösten teosta 
hallintoneuvoston kokousten välillä ja valmistelee hallintoneuvoston päätökset. Johtokunta aloitti säännöllisen toimintansa vuonna 
1996. Samanaikaisesti perustettiin seurantakeskuksen hankintoja ja sopimuksia käsittelevä komitea, jonka kokoonpano on sama 
kuin johtokunnalla. Siihen kuuluu nykyään myös keskuksen hallinnollisen osaston päällikkö. 
7/18 
Seurantakeskuksen rahoitus 
3. Ensimmäisen kokonaisen varainhoitovuoden (1995) talousarvio oli 5 350 000 ecua. 
Talousarvio kattoi seurantakeskuksen hallinnollisen toiminnan järjestämisen, 
perusedellytysten luomisen sekä operatiivisten toimien aloituksen ja alkuvaiheet6. 
Vuonna 1996 talousarvion loppusumma nousi 6 008 000 miljoonaan ecuun7 mukaan 
lukien yhteisön 168 000 ecun erityistuki, joka myönnettiin huumausaineiden 
käyttöön liittyvää pikkurikollisuutta koskevalle pilottitutkimushankkeelle. Vuonna 
1997 varat ja menot kasvavat suhteellisesti vähemmän8. Lisäksi yhteisön talouteen ja 
siis seurantakeskukseen vaikuttavien budjetti velvoitteiden vuoksi seurantakeskuksen 
talousarvion huomattava kasvu vuosina 1997-1998 ei ole mahdollista. 
Ensimmäinen kolmivuotisohjelma 1995-1997 
1. Ensisijaiset aiheet 
Huumausaineiden kysynnälle ja kysynnän vähentämiselle annetun etusijan vuoksi 
ensimmäinen kolmivuotisohjelma 1995-1997, vuosien 1995 ja 1996 vuosiohjelmat 
sekä vuosien 1995-1996 toimintaohjelma omistettiin näille aiheille. Tämän vuoksi 
erityishuomiota kiinnitettiin epidemiologian alaan, toisin sanoen 
huumausaineongelman vaikutuksen, laajuuden ja kehityssuuntien tutkimukseen sekä 
kysynnän vähentämisen välineiden erittelyyn. 
2. Ensisijaiset tehtävät 
Vuoden 1995 työohjelmasta johtuvat ensisijaiset tehtävät koskivat (a) 
avainindikaattorien ja oleellisten tietojen tunnistamista, (b) sellaisten menetelmien 
tunnistamista, joilla voidaan taata käytettyjen analyysien laatu, (c) 
yhteistyösuhteiden luomista toimivaltaisten toimielinten ja kansainvälisten 
yksikköjen kanssa, (d) yhteistyösuhteiden luomista tärkeimpien tutkimusryhmien ja 
-keskusten kanssa. 
Vuoden 1996 työohjelmassa jatkettiin ja kehitettiin vuoden 1995 ohjelmaa ja 
annettiin enemmän painoa seuraaville toiminta-aloille: (a) huumausaineiden 
kysynnän vähentäminen (b) kysynnän vähentämistä ja epidemiologiaa koskevan 
tiedon pääerojen selventäminen (c) REITOXin tietojenkeruutavoitteen 
järjestäminen ja vakiinnuttaminen, (d) ensimmäisen Euroopan huumausaineilmiötä 
koskevan vuosikertomuksen (1995) rakenteen luominen. 
Vuosien 1995-1996 toimintaohjelman tavoitteena oli panna kaksi ensimmäistä 
vuosiohjelmaa täytäntöön keskittämällä toiminta vuosiohjelman kattamaan kahteen 
tärkeään aineelliseen kohtaan9. 
Ensimmäisenä varainhoitovuonna keskus käytti vähän alle kaksi kolmannesta varoistaan toimintamenoihin, noin 20° o 
henkilöstömenoihin ja loput muihin toimintamenoihin. 
Seurantakeskus käytti noin 43°o talousarviostaan toimintamenoihin, vähän alle 40°o henkilöstömenoihin ja loput muihin 
toimintamenoihin. Kuitenkin jos tarkastellaan tieteelliseen henkilöstöön liittyviä menoja käylännössä toimintamenoina erottaen ne 
näin hallintohenkilöstöön liittyvistä menoista, toimintamenot ovat lähes 60°«. Lisäksi talousarvioon otettiin pieni noin 0,3 prosentin 
varaus odottamattomia menoja varten. Noin 2/3 henkilökunnasta on tieteellisiä ja teknistä, loisin sanoen suoraan toiminnallisia 
(REITOX-ohjelmien ja seurantakeskuksen yhteensovittaminen ja järjestäminen). 
Vuoden 1997 talousarvio on 6,3 miljoonaa eeua. Tästä määrästä budjettivallan käyttäjä otti varaukseen 1.3 miljoonaa ecua 
Hallinnollisen toiminnan (1 387 000 ecua eli 22°o) ja operatiivisen toiminnan (4 912 000 ecua eli 78° «) menojen rakenteen eroja 
suhde on parantunut. 
Yhtäältä REITOX-ohjelma (ohjelma I). Toisaalta seurantakeskuksen suorat yhteensovittamistoiminnat (ohjelma II): tutkimukset. 
konsulttityöt, tieteellisten kokousten järjestäminen ja näitä toimia tukevat levitys-, julkaisu- ja dokumentointitehtävät, joiden 
päätavoitteena on ollut vahvistaa olemassa olevien tietojen osuvuutta, laatua ja vertailtavuutta. 
8/18 
3. Toteutetut toimet 
Koska keskus aloitti varsinaisen toimintansa vasta vuoden 1995 lopulla, 
hallintoneuvoston marraskuussa 1995 hyväksymää vuosien 1995-1996 
toimintaohjelmaa alettiin todellisuudessa panna täytäntöön vasta vuoden 1996 
alusta. Seurantakeskuksen toiminnasta vuoden 1996 loppuun mennessä voidaan 
tehdä seuraava yhteenveto: 
i) Epidemiologia 
Toiminnan tarkoituksena oli: a) vuonna 1995 luotujen puitteiden kehittäminen, b) 
erityistoimintojen toteuttaminen, c) kokonaiskuvan luominen huumausaineiden 
käytöstä unionissa10 
ii) Kysynnän vähentäminen 
Toiminta kohdistui kysynnän vähentämistoimia koskevan tietojärjestelmän 
(tietokannan) toteuttamisen valmisteluun sekä toimien tieteellistä arviointia 
koskevaan tutkimukseen. Usein turvauduttiin konsultteihin. Suunnitellun 
järjestelmän toteuttamiseksi järjestettiin tapaamisia ja työryhmiä, 
iii) Muut alat 
Huumausaineiden käyttöön Euroopassa liittyvää kaupunkien 
pikkurikollisuutta koskevaan pilottitutkimukseen liittyvä hanke toteutettiin 
yhteistyöpolitiikkaa oikeus- ja sisäasioissa koskevan budjettikohdan B5-800 
erityisrahoituksen perusteella, 
iv) REITOX 
Seurantakeskus keskittyi tietokeskusten perustan - 15 jäsenvaltiota, komissio ja 
seurantakeskus (15+1+1)- luomiseen ja vakiinnuttamiseen11. 
Huumausaineita ja niiden väärinkäyttöä koskeva eurooppalainen tietoverkko 
(REITOX) koostuu viidestätoista kansallisesta tietokeskuksesta ja komission 
tietokeskuksesta. Lissabonin toimipaikka aloitti tietokeskusten toiminnan 
yhteensovittamisen yhteydessä yhtäältä jäsenvaltioiden viranomaisiin ja 
yhteistyössä heidän kanssaan ja toisaalta yhteydessä komissioon (pääsihteeristön 
huumausaineiden torjuntayksikköön) ja yhteistyössä sen kanssa. REITOX 
perustettiin Lissabonissa 18.-19.5.1995 tiedotuskeskusten johtajien 
ensimmäisessä kokouksessa. 
REITOXin käynnistämisessä vuosina 1995-1996 tukeuduttiin seuraaviin 
seikkoihin: (a) tietokeskusten antama yksityiskohtainen kuvaus jokaisessa 
jäsenvaltiossa olevasta huumausaineita koskevasta tietorakenteesta; (b) 
viidentoista tietokeskuksen laatima yksityiskohtainen, standardoitu ja 
järjestelmällinen kartoitus tietolähteistä (Information Maps); (c) 
tiedotuskeskuksille osoitettu tarjouspyyntö REITOXin tietojen keräyskeinojen 
a) Seurantakeskus ryhtyi lukuisiin vuoden 1996 ohjelman mukaisiin toimiin vuoden 1995 puitteiden kehittämisessä. Usein 
turvauduttiin konsulttien asiantuntemukseen ja REITOX-verkon kansallisten tietokeskusten yhteistyöhön. 
b) Toteutetut erityistoimet liittyivät pääasiassa olemassa olevien tietojen analysointiin sekä huumausaineiden käytön eri lajeja 
koskevien tietojen kcräilymcnctelmien parantamiseen liittyvien ehdotusten ja pilottitoimien laatimiseen. Tässäkin turvauduttiin 
usein konsulttien asiantuntemukseen ja REITOX-verkon kansallisten tietokeskusten yhteistyöhön. Järjestettiin seminaareja. 
c) Yritys kokonaiskuvan luomiseksi Eun>opan unionin huumausaineiden käytöstä perustui seurantakeskuksen tietokeskuksista ja 
muista Euroopan unionin toimielimistä keräämiin tietoihin. Tämä oli vuoden 1995 ensimmäisen vuosikertomuksen epidemiologisen 
osan pohjana. 
Alkuvaiheessa tehtiin sopimus seuraavien toimien toteuttamiseksi: a) vuosien 1995-1996 toimintaohjelman I ohjelman toteuttamisen 
järjestäminen, johtaminen ja yhteensovittaminen: h) logistinen ja tekninen tuki vuosien 1995-1996 toimintaohjelman I ohjelman 
puitteissa: e) seurantakeskuksen, komission, tietokeskusten ja muiden yhteistyökumppanien välisen viestintäjärjestelmän valmistelu 
d) teknisen yhteyden ylläpito muun muassa pääosasto W:n IDA-yksikköön ja pääsihteeristön "komission tietokeskukseen", e) tuki 
IDA-REITOX-aineiston laatimiseen komission seurantakeskukselle IDA-ohjelmaa varten myöntämän rahoitustuen puitteissa 
Nykyisessä toisessa vaiheessa on tehty toinen sopimus tietotekniikkakonsultin kanssa kyseisen välineen soveltuvuuden arvioimiseksi 
suhteessa REITOXille määrättyjen tehtävien täydelliseen toteuttamiseen ja IDA/TESTA-inTrastruktuuriin perustuvan verkon 
perustamiseksi. 
9/18 
toteuttamiseksi; (d) komission tietokeskuksen komission osuutena ensimmäiseen 
vuosikertomukseen huumausaineilmiön tilasta Euroopassa toimittama Euroopan 
unionin huumausaineiden torjuntaan vuonna 1995 liittyvän toiminnan 
analyyttinen kartoitus. 
Verkon tekniikkaan keskittyneiden teknisten töiden yhteydessä ilmeni 
mahdollisuus ja tarve vakiinnuttaa seurantakeskuksen edistyksen perustana oleva 
henkilöverkosto. Sen avulla voidaan määritellä kansallisten tietokeskusten 
tehtävä. Lissabonissa toteutettiin erityinen tietokeskusten yhteensovittaminen 
vuoden 1996 lopussa. 
v) Dokumentointi 
Seurantakeskus on tehnyt lukuisia aloitteita oman asiakirjajärjestelmänsä 
toteuttamiseksi. Tavoitteena on pääasiassa ollut suunnitella ja järjestää 
seurantakeskuksen arkistojärjestelmä, luoda tietokoneistettu 
dokumentointiyksikkö sekä toteuttaa huumausaineiden ja niiden väärinkäytön 
alalla jäsenvaltioissa käytettävissä olevan lainsäädännön kartoitus. Hanke 
toteutettiin pääasiassa tekemällä lukuisia konsulttisopimuksia erityistoimien 
toteuttamiseksi. 
vi) Tietojen ja julkaisujen levitys12 
Seurantakeskus on julkaissut seuraavat julkaisut: a) Yleiskertomus Euroopan 
huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskuksen toiminnasta vuonna 
1995; b) kahdesti kuussa englanniksi ilmestyvä tiedote Drugnet Europe, joka on 
saatavilla myös ranskaksi, saksaksi ja portugaliksi (ensimmäinen numero: syys-
/lokakuu 1996); c) huumausaineongelman tilaa Euroopan unionissa vuonna 1995 
käsittelevä ensimmäinen vuosikertomus. 
Euroopan unionin huumausaineongelman tilaa vuonna 1995 käsittelevä 
ensimmäinen vuosikertomus 
4. Ensimmäinen vuosikertomus julkaistiin lokakuussa 1996. Sen keskeisen aseman 
vuoksi, joka vuosikertomuksilla on seurantakeskuksen tehtävien täyttämisessä, tätä 
sen vuosien 1994-1996 toimintaa koskevaa keskeistä asiakirjaa on pidettävä 
seurantakeskuksen toimikauden menestyksen mittarina ja kiintopisteenä keskuksen 
tuleville toivottaville kehityssuunnille. Tätä arvioidaan seuraavassa luvussa. 
12 Vuosina 1995-1996 seurantakeskus toteutti 29 tutkimusta, joiden lisäksi vuonna 1997 toteutetaan 29 tutkimusta. Aiheet liittyvät 
lukuisiin aloihin (rakenteisiin, järjestöihin, tiedonkulkuun, tietojärjestelmiin: dokumentointiin, arkistointiin; analyysimenetelmiin. 
tieteellisiin arviointimenetelmiin; vviosikertomuksiin vaikuttaviin lähestymistapoihin; kysynnän vähentämisen välineisiin ja 
toimintoihin; kulutuksen dynamiikkoihin ja vallitsevuuteen; viestintä- ja ehkäisytekniikkaan, kansainvälisiin yhteistyöyksiköihin 
jne.). 
10/18 
(D) 
SEURANTAKESKUKSEN TOIMINNAN ARVIOINTI AJANJAKSOLLA 
1994-1996 
Seurantakeskuksen hallinnointi 
1. Seurantakeskus on kiistämättä kokenut vaikeita vaiheita. Keskukselle uskotun 
tehtävän luontaisen monimutkaisuuden lisäksi sen täyttämiseksi annettiin keinot 
huomattavan hitaalla aikataululla. Reitoxin tulosten epäyhtenäisyys ja jäsenvaltioiden 
erilaiset käsitykset seurantakeskuksen tehtävistä olivat leimaa-antavia keskuksen 
alkutaipaleelle. Näistä vaikeuksista huolimatta keskus eteni kohti tavoitteitaan, jotka 
olivat vielä osittaisia ja jotka se toteutti tai otti tehtäväkseen täyttää ennen vuoden 
1997 loppua. 
(a) päätöksentekomekanismien tehokkuus (hallintoneuvosto/johtokunta) 
Sitä mukaa kuin seurantakeskuksen työ on edennyt ja se on ryhtynyt sille määrättyyn 
toimintaan, päätöksentekomekanismit ovat vahvistaneet otettaan seurantakeskuksen 
toiminnan perustasta. Vuorovaikutuksen lisääntymisen ansiosta valmistelevan elimen 
(johtokunnan) ja päätöksentekoelimen (hallintoneuvoston) välillä järjestelmän 
tehokkuus sai lisää vakuuttavuutta vuoden 1997 tammikuun alussa, kun vuoden 1997 
talousarviota ja työohjelmaa sekä vuosia 1998-2000 koskevan työohjelman 
valmistelua koskevat päätökset tehtiin avoimesti ja kurinalaisesti toiminnan 
haasteiden, painopistealueiden selventämisen ja keinojen sopivuuden osalta. 
(b) tiedekomitean tuoma lisäarvo 
Tiedekomiteaa kuultiin enimmäkseen kolmivuotisia ohjelmia ja vuosiohjelmia 
koskevista suunnitelmista, mutta tämä toiminta ei ollut kovin näkyvää. Yleensä olisi 
ollut syytä käyttää enemmän tämän elimen suuria voimavaroja toiminnan 
suuntaamiseen ja kehittämiseen. Käyttämällä hyväksi myös komission yksiköissä 
olevaa osaamista (erityisesti tutkimuksen ja kehityksen sekä kansanterveyden alalla) 
tiedekomiteasta voi tulla osatekijä, joka voi tuoda tieteellistä kurinalaisuutta 
keskusteluihin ja konkreettista otetta toimintoihin vähentäen näin päällekkäisyyttä ja 
lisäten luotettavuutta ja siten tuloksia, jopa koko seurantakeskuksen uskottavuutta. 
(c) seurantakeskuksen organisaation tehokkuus 
Vuoden 1996 lopussa seurantakeskuksen henkilöstö saavutti täydet mittasuhteensa. 
Tässä yhteydessä on huomattava kahden avaintekijän käyttöönotto. Yhtäältä Reitox-
koordinointipiste on työn keskeinen tekijä. Järjestelmän mobilisointi ja sen 
rakenteellisten vaikutusten odotetut edut kansallisiin tietokeskuksiin nähden ovat 
omiaan tuomaan kokonaisorganisaatioon lisää sujuvuutta. Toisaalta rahoitusosasto, 
joka on nyt järjestetty ja vakiinnutettu ja joka nivoutuu tarkoituksenmukaisesti 
toiminnan suunnittelun valmisteluun ja seurantaan, on sisäisen organisaation 
selkäranka. Sen käyttöönotto auttaa lisäämään avoimuutta ja yhteensovittamista 
vuorovaikutuksessa, joka on säilytettävä komission kanssa mitä tulee 
talousarviomenettelyyn, komission hallintoneuvostoon osallistumiseen sekä komission 
huumausaineiden torjunnan yhteensovittamisyksikön, johon kuuluu komission Reitox-
tietokeskuksen johtaminen, yhteyteen seurantakeskukseen. 
Seurantakeskuksen vuorovaikutus yhteistyökumppaniensa kanssa 
2. Seurantakeskuksen menestys riippuu välttämättä tehokkaista suhteista 
yhteistyökumppaneihin eli Euroopan unionin toimielimiin ja etenkin komissioon, 
jäsenvaltioihin sekä muihin paikallisen ja kansainvälisen tason elimiin ja järjestöihin. 
11/18 
(a) Reitox-verkko 
Seurantakeskuksen perustettavaksi annetun REITOX-verkon tarjoamat virikkeet ja 
yhteensovittaminen ovat osoittautuneet yhä myönteisemmiksi sitä mukaa kuin alussa 
esiintyneet puutteet on voitu vähitellen poistaa. 
Seurantakeskus on esittänyt tulevaisuuden painopistealueet ja työskentelytavat 
Seurantakeskuksen tuella REITOX on edistänyt yhteisten välineiden luomista ja 
käyttöä tietojen keruussa, varastoinnissa ja vaihdossa. Lisäksi REITOXin toiminta on 
saanut jäsenvaltiot pohtimaan kansallisia tiedonkeruumenetelmiä. REITOX on 
kannustanut jäsenvaltioita perustamaan tietokeskuksia ja parantamaan tietoverkkoja. 
Tietokeskukset ovat osoittaneet kasvavaa tarvetta tiedonkulkuun verkon sisällä, 
etenkin seurantakeskuksesta tietokeskuksiin päin, mukaan lukien komission 
tietokeskus. Tämä tarve johtui pääasiassa siitä, että vuoden 1996 loppuun asti 
seurantakeskuksen rakenteessa ei ollut olemassa kiinteää yhteyspistettä, joka olisi 
ollut vastuussa REITOXin yhteensovittamisesta. Lisäksi henkilöverkoston ja 
tietoverkon rakenne ja kansallisten tietokeskusten tehtävien luonne suhteessa 
keskuspaikkaan olivat selvillä vasta vuoden 1997 alussa. Vasta nyt seurantakeskus on 
määritellyt riittävän tarkasti verkon muodostavien kansallisten tietokeskusten 
valinnan arviointiperusteet. Näiden suhteen esiintyi epävarmuutta, jota perusasetuksen 
hidas täytäntöönpano ja hallintoneuvoston perättäiset keskustelut vahvistivat vuoden 
1997 alussa. Tietokeskusten aloitusvaikeuksiin saatiin alustava käytännön ratkaisu 
syyskuussa 1996 pidetyssä tietokeskusten kokouksessa. Silloin laskettiin perusta 
kansallisen tietokeskuksen keskeisten arviointiperusteiden yhteiselle määritelmälle. 
Kansallisen tietokeskuksen tehtävä on kahtalainen: kerätä ja levittää tietoa (laatu, 
synteesi, kehittäminen) seurantakeskukseen ja muihin verkon tietokeskuksiin ja 
samalla vastata hankkeista, joiden tarkoituksena on parantaa ja kehittää tietoa 
(monitieteisyys, kehitettyjen standardien edistäminen, toissijaisuus). 
Ennen kaikkea on vielä varmistettava jäsenvaltioiden todellinen (mukaan lukien 
taloudellinen) sitoutuminen omaan tietokeskukseensa sekä komission tietokeskuksen 
toiminnan aloittamiseen. Komission tietokeskukseen luotiin joulukuussa 1996 
alustava toiminta- ja tietorakenne, jonka tavoitteena on antaa seurantakeskuksen 
käyttöön sen käytettävissä olevat tiedot. 
(b) Euroopan unionin toimielimet 
Europolin huumeyksikön tavoin seurantakeskus on ollut aktiivisesti mukana 
huumausaineasiantuntijaryhmän työssä. Työn tuloksena on syntynyt kertomuksia, 
jotka neuvosto ja komissio esittivät vuorollaan Madridin Eurooppa-neuvostolle ja 
Dublinin toiselle Eurooppa-neuvostolle. Seurantakeskuksen Dublinin toisessa 
Eurooppa-neuvostossa esittämä panos yksityiskohtaiseen ohjelmaan konkretisoi 
kysynnän ja tarjonnan vähentämisnäkökohtien lisäarvon komission ja jäsenvaltioiden 
yhteisessä toiminnassa. 
Euroopan unionin toimielimet puolestaan osoittivat seurantakeskukselle erityisaiheita 
koskevia toimintaehdotuksia (huumausaineiden käyttöön liittyvä kaupunkien 
pikkurikollisuus, jäsenvaltioiden määrittelemät huumausainemäärät huumausaineiden 
kaupan erottamiseksi henkilökohtaisesta käytöstä, vankilatuomion vaihtoehdot 
rangaistuksena, kansallisen huumausaineiden vastaisen politiikan kehityssuunnat, 
huumausaineilmiöön liittyvä tutkimus ja kehitys jne). Koska ehdotukset suurimmaksi 
osaksi olivat lisäyksiä työohjelmissa määriteltyihin tehtäviin, seurantakeskuksen oli 
tehtävä valinta niiden jatkon suhteen. Yleensä seurantakeskuksen suhtautuminen oli 
tasapainottava. Vaikka keskus olikin ajatuksille vastaanottavainen, 
johdonmukaisuussyistä se keskitti varansa ja henkilöstönsä työohjelmansa 
asteittaiseen toteuttamiseen. 
12/18 
(c) Kansainväliset järjestöt 
Seurantakeskus keskitti ponnistuksensa yhteyden luomiseen Euroopan neuvoston 
Pompidou-ryhmän kanssa pääasiassa epidemiologian alalla. Suhteet YK:n 
kansainväliseen huumevalvontaohjelmaan (UNDCP) varmistettiin nimittämällä 
yhteyshenkilö vuonna 1996. Alustavia yhteyksiä on otettu Europolin 
huumeyksikköön Maailman terveysjärjestöön, Maailman tullijärjestöön ja Interpoliin 
luodut suhteet saivat nämä järjestöt osallistumaan ensimmäisen huumausaineilmiön 
tilaa koskeneen kertomuksen laatimiseen vuonna 1995. Vertailuajanjakson 
käynnistysvaiheen aikana oli aiheellista edetä asteittain toiminnan tässä vaiheessa 
huolimatta siitä, että etenkin epidemiologian ja kysynnän vähentämisen ajalla on 
varmasti ammatillista kiinnostusta huumausaineiden torjunnan tällä tasolla. 
Euroopan unionin huumausaineongelman tilaa vuonna 1995 käsittelevän 
ensimmäisen vuosikertomuksen vahvuudet ja heikkoudet 
3. Vuoden 1995 kertomus on ensimmäinen vaihe ennenkokemattomassa13 ja vaikeassa 
ponnistuksessa luoda kokonaiskatsaus äärimmäisen monimutkaiseen ja 
monikerroksiseen Euroopan huumausaineongelmaan. Vain vuoden 1996 ohjelmassa 
koettu ja etenkin vuoden 1997 ohjelmassa luvattu edistys mahdollistaa Euroopan 
unionin vaatiman kokonaiskuvan luomisen. Seurantakeskuksen oli tietenkin ensin 
kerättävä olemassa olevat tiedot ennen kuin niitä voitiin parantaa ja vertailla 
asianmukaisesti. Tiedot kerättiin kolmen ensimmäisen vuoden aikana, ja niitä alettiin 
parantaa vertaillen ja yhdenmukaistaen. Seuraavan jakson aikana vertailtavissa olevia 
tietoja olisi voitava verrata keskenään. Vaikka monet vuoden 1995 kertomuksen 
tiedoista ovat vain osittaisia, ne valottavat huumausaineiden kysynnän pääkohtia ja 
tarjoavat ensimmäisen yleiskatsauksen pääasiallisiin kysynnän vähentämistoimiin. 
Kertomuksen tutkiminen paljastaa joitakin aukkoja, joiden pääviesti on, että on 
pakottavaa tarvetta järjestää olemassa olevat tietolähteet ja tietoa käsittelevät 
erityiskeskukset systemaattisesti. 
(i) Tehtävät 
(a) Tietojen keruu ja analysointi 
Kertomus on välitön tulos seurantakeskuksen työstä tässä päätehtävässä, 
jossa on käytetty välineinä haastatteluja, tutkimuksia, pilottihankkeita jne. 
Tämä koskee etenkin ensimmäistä kysynnästä ja sen vähentämisestä kerättyä 
tietoa. Tietolähteistä ja niiden rakenteista kerätyt tiedot olivat myös suoraa 
tulosta tämän perustehtävän täyttämisestä. 
(b) Parantuneet vertailumenetelmät 
Tässä suhteessa kertomus ei ole kovin onnistunut. Pääsyinä ovat suuret erot, 
käsiteltyihin tietoluokkiin liittyvät monet eri tekijät sekä jäsenvaltioissa 
käytössä olevien välineiden laatuerot. Vaikka parantuneista 
vertailumenetelmistä ei ole vielä tuloksia, tehtävä on kuitenkin tarkoin rajattu, 
ja kertomuksessa tutkitaan tapoja tavoitteen saavuttamiseksi 
(c) Levitys 
Tiedonlevitys on asiakirjan välttämätön tehtävä. Sen lisäksi, että kertomus 
ilmestyi myöhään vertailuvuotta seuraavana vuonna, sen ilmestymisen 
viivästyminen yhteisön yhdellätoista virallisella kielellä on valitettavaa. 
Komission yksiköt olivat laatineet vuosina 1990 ja 1994 kaksi aikaisempaa kertomusta huumausaineiden kysynnän tilasta 
kahdessatoista Euroopan (talous)yhteisön jäsenvaltiossa. 
13/18 
Ainoastaan englanninkielinen toisinto oli käytettävissä vuoden 1996 lopussa. 
Seurantakeskuksen ja Euroopan unionin elinten käännöskeskuksen välisestä 
tehokkaasta yhteistyöstä on huolehdittava viipymättä. 
(ii) Luvut 
(d) Huumausaineiden kysyntä ja kysynnän vähentäminen 
Kertomuksessa omistetaan tälle aiheelle suhteellisen lyhyt luku, vaikka ala on 
ensisijainen. Reitox-tietokeskusten yleinen kokemuksen puute ja alkuvaiheen 
selvien käsitteiden puuttuminen ovat varmaankin tärkeimpiä esteitä, jotka on 
voitettava vaaditun tiedon käyttöön saamiseksi. Perusta huumausaineiden 
kysynnän järjestelmälliselle ymmärtämiselle on kuitenkin laskettu. 
Epidemiologiset tiedot ja eritelmät on kerätty niin, että perustiedot voidaan 
julkaista unionin tasolla. Vähemmän perinteisten muuttujien kuten 
"puhtaus/hinta" ja "takavarikot" mukaanottamista on pidettävä myönteisenä. 
Vaikka kerätyt tiedot eivät aina ole täydellisiä, tällä tavoin kysymystä voidaan 
lähestyä kokonaisvaltaisesti. Luvusta erottuu keskeinen viesti: ennaltaehkäisy 
on huumeidenvastaisen kokonaisvaltaisen lähestymistavan ensisijainen 
painopistealue sekä huumausaineiden torjuntaa koskevan kansallisen 
politiikan että kansainvälisten strategioiden alalla. Tavoitteiden saavuttaminen 
edellyttää ennaltaehkäisyprosessin joka vaiheessa sitä, että edistetään 
asianmukaisen toimivallan kehittymistä, helpotetaan yhteistyötä eri tekijöiden 
välillä sekä edistetään aloitteiden asiaankuuluvaa yhteensovittamista. 
Onnistumisen avaintekijä on yhdenmukaistettujen tietojen saatavuus 
eurooppalaisella tasolla. 
(e) Huumausaineiden vastaiset strategiat 
Tämä luku on suhteellisesti tärkeämpi kuin huumausaineiden kysynnälle ja 
kysynnän vähentämiselle omistettu luku. Paneutumalla perusteellisesti tähän 
toiminta-alaan seurantakeskus tuotti yksityiskohtaisen katsauksen 
jäsenvaltioiden ja Euroopan unionin strategioihin. Se yhdistää useita 
kokonaisnäkemyksen osatekijöitä ja tarjoaa päätöksentekijöille viitekehyksen. 
Se ennakoi seurantakeskuksen toista ensisijaista tehtävää ja tuo lisäarvoa. 
Luvusta ilmenee, että termiä kysynnän vähentäminen käytetään koko 
Euroopassa (ja maailmassa) kattamaan erilaisia ennaltaehkäisy-, hoito- ja 
kuntoutustoimenpiteitä, joiden yhdistelmä vaihtelee paikan ja ajan mukaan. 
Euroopan unionissa jäsenvaltiot ovat yhtä mieltä siitä, että perusyhteisöt, 
viralliset ja epäviralliset elimet ja lukuiset ammattialat ovat yhdessä vastuussa 
kysynnän vähentämisestä. Toiminta on suureksi osaksi hajautettua. 
Huumausaineiden käytön ennaltaehkäisy voidaan tunnustaa 
yleismaailmalliseksi painopistealueeksi, jonka vaikutusta on kuitenkin vaikea 
arvioida. 
(f) Tietolähteet 
Ratkaisevana haasteena oli tietojen yhteensopivuuden, luotettavuuden ja 
vertailtavuuden varmistaminen jäsenvaltioiden ja Euroopan unionin 
toimielinten strategisten ja poliittisten päätösten tueksi Lukuun ottamatta 
epidemiologian alaa, jolla tietojen laatu on yleensä riittävä, tiedon kirjavuus ja 
eritasoisuus olivat suurimmat esteet. Tärkein vaatimus oli ja on yhteisten 
määritelmien ja luokittelujen valinta sekä tiedonvälitysjärjestelmien 
parantaminen. Tätä taustaa vasten pitkän aikavälin tavoitteena on 
johdonmukaisuus kansainvälisellä tasolla 
14/18 
(g) Tietorakenteet 
Reitox-verkon on vielä saavutettava täysi toimintateho. Vuonna 1997 
järjestelmän odotetaan muodostavan selkeän yhteisen pohjan ja yhteiset 
näkemykset, jotta tietokeskukset voivat toimia tehokkaan verkoston 
osatekijöinä, jotka antavat sysäyksiä rakenteille, tiedon keruulle ja tiedon 
kululle. Olisi kehitettävä Reitoxia tukeva tiedotuskeskusten verkko: 
päättäväistä edistystä olisi tapahduttava niiden toiminta-alueella ja niiden 
välisissä yhteyksissä. 
Seurantakeskuksen julkaisutoiminta 
4. Seurantakeskuksen vuosien 1995-1996 toimintaohjelman toteuttamisessa oli 
puutteita14. Mitkä niiden syyt sitten olivatkaan, julkaisujen kansantajuistamisella ja 
niiden tunnetuksitekemisellä on ja tulee olemaan suuri osuus seurantakeskuksen 
näkyvyyden edistämisessä unionin kansalaisten keskuudessa. Julkaisemiselle on 
taattava tarvittavat budjettivarat. 
Kaksi kertaa kuukaudessa ilmestyvä tiedote, joka oli tarkoitus julkaista yhteisön yhdellätoista virallisella kielellä, on saatavissa vain 
neljällä kielellä. Vuosien 1995-1996 toimintaohjelmassa tarkoitetut erityisesti ammattilaisille suunnatut julkaisut ja tieteelliset 
erikoistutkimukset toteutetaan vuonna 1997. Samoin vuosien 1995-1996 toimintaohjelmassa tarkoitettujen tietokeskusten ja 
erikoiskeskusten julkaisujen osalta seurantakeskus toteuttaa vasta myöhemmin pyydetyn epidemiologisen vuosikertomuksen. 
Viivästykset voivat johtua ohjelmien myöhäisestä hyväksymisestä, käännösten aiheuttamasta pullonkaulasta ja asetetuista 
laatuvaatimuksista. 
15/18 
(E) 
LOPPUHUOMAUTUKSET 
1. Seurantakeskukselta odotetun palvelun avaintekijät 
(a) Toiminnalliset painopistealueet 
Ensimmäinen vuosikertomus (1995) on ensimmäinen askel oikeaan suuntaan Jotta 
unionin huumausaineilmiöstä saataisiin mahdollisimman asianmukaista tietoa, 
seuraavat kolme alaa näyttävät vaativan suurinta huomiota lähivuosina: (a) 
huumausaineiden kysynnän vähentämistoimia koskevan tietokannan 
loppuunsaattaminen ja hallinnointi yhteistyössä Reitox-järjestelmän tietokeskusten 
kanssa; (b) kielellisten vastineiden määrittely huumausaineiden kysynnän ja kysynnän 
vähentämisen alalla; (c) huumausaineiden kysynnän ennaltaehkäisyhankkeiden 
arviointimenetelmien arvioinnin edistäminen. Seurantakeskuksen on nopeasti 
kehitettävä suunnittelukykyään ja kykyä noudattaa tarkasti hyväksyttyä ohjelmaa. 
(b) Järjestelmään liittyvät painopistealueet 
Perusasetuksessa ei määritellä Reitox-verkon tietokeskuksia. Seurantakeskuksen olisi 
yhteistyössä etenkin komission kanssa pyrittävä määrittelemään tarkasti kansallisten 
tietokeskusten oikeudet ja velvollisuudet sekä organisaation että talousarvion 
kannalta. REITOX on avaintyökalu, jota seurantakeskuksen on kehitettävä 
tehtävänsä täyttämiseksi. On keskityttävä siihen, että jäsenvaltiot parantavat 
tietokeskustensa, joilla on oltava pysyvä ja rakenteellinen tehtävä järjestelmässä, 
toiminnan laatua ja määrää. Komissio puolestaan pyrkii vahvistamaan ja kehittämään 
komission tietokeskusta, jotta se sopisi yhteen 15+1+1-kokonaisuuden kanssa ja 
voisi käyttää hyväkseen sen tuloksia. 
(c) Näkyvyys: ehdoton edellytys 
Huumausaineilmiön tilaa koskevien vuosikertomusten julkaiseminen on 
levitystoiminnan kulmakivi. Kolmelle näkökohdalle on annettava etusija: asiakirjan 
helpolle luettavuudelle, sen samanaikaiselle saatavuudelle unionin yhdellätoista 
virallisella kielellä sekä sen ilmestymiselle varhain vertailuvuotta seuraavana 
vuonna. Seurantakeskuksen on pyrittävä näihin tavoitteisiin viipymättä. Erityisesti 
seurantakeskuksen näkyvyys kansalaisille riippuu näistä toimenpiteistä. Julkaisujen 
olisi oltava sävyltään puolueettomia, jotta unionin kansalaiset voisivat hyväksyä 
toimet, joihin unioni saattaa ryhtyä näiden julkaisujen sisältämien puolueettomina, 
luotettavina ja vertailukelpoisina pidettyjen tietojen perusteella. Tästä pyrkimyksestä 
avoimuuteen on lisäksi huolehdittava kaikkien seurantakeskuksen toteuttamien 
toimien ja etenkin lukuisten aloitettujen tutkimusten osalta, jotta autettaisiin sopivien 
yhteisvaikutusten kehittymistä komissiossa käynnissä olevien toimien kanssa 
Pyrkimyksen näkyvyyteen on voitava sisältää seurantakeskuksen 
yhteistyökumppanien unionin painopistealueiden mukaisesti tuottamat tiedot Niiden 
valikoiva levittäminen voi osoittautua kiinnostavaksi seurantakeskuksen toiminnan 
kolmannen, neljännen ja viidennen alueen kannalta niiden täsmällisten hankkeiden 
mukaisesti, joiden toteuttamiseen unioni päättää käyttää seurantakeskuksen 
mahdollisuuksia. 
(d) Euroopan unionin painopistealueiden suuntaaminen 
Yhteisön tasolla on saavutettava nopeita käytännön yhteisvaikutusetuja Euroopan 
unionin painopistealueiden valossa. Yleensä on hyödyllistä kehittää kysynnän ja 
tarjonnan vähentämisen mahdollista yhteyttä esimerkiksi jatkamalla 
16/18 
seurantakeskuksen aloittamaa työtä lääketieteellisen, yhteiskunnallisen ja rikoksiin 
liittyvän tiedon käyttämiseksi ristiin. Erityisesti seurantakeskuksen työn ja seuraavien 
yhteisön pääasiallisten toimien välillä on ensisijaisesti toteutettava parempi 
yhteensovittaminen: (a) uuden huumausaineiden väärinkäytön ennaltaehkäisyä 
koskevan yhteisön ohjelman 1996-2000 toteuttaminen15; (b) komission 
yhteensovittaman PHARE/huumausaineet-ohjelman jatkaminen, joka edistää 
jäsenyyttä hakeneiden maiden yhdentymistä yhteisöön sekä TACIS-ohjelman entisen 
Neuvostoliiton uusien itsenäisten valtioiden hyväksi jatkaminen, (c) Euroopan 
yhteisön neljännen puiteohjelman tutkimukseen, teknologiseen kehittämiseen ja 
esittelyyn liittyvien toimien osalta (1994 - 1998) toteuttaminen ja seuraavan 
viidennen puiteohjelman valmistelu; (d) telematiikkaan perustuvaa hallintojen 
välistä terveystietojen vaihtoa koskevan IDA/TE ST A-ohjelman toteuttaminen. 
Erityisesti Keski-Euroopan maat ja Kypros on saatava mahdollisimman pian mukaan 
REITOX-verkkoon. Lisäksi uudet synteettiset huumausaineet vaativat 
seurantakeskukselta kaiken sen yhteistyökapasiteetin käyttöä, jonka Euroopan 
unionin tätä aihetta koskevan strategian viimeistelytyö sallii. 
Tämän kehityksen lisäksi olisi kansainvälisellä tasolla16 tapahduttava huomattavaa 
edistymistä seurantakeskuksen suhteissa UNIDCPin ja Euroopan neuvoston 
Pompidou-ryhmän kanssa. Tarvittaessa alustavat yhteydet voisivat osoittautua 
hyödyllisiksi myös unionin ulkopuolisten alueellisten elinten, kuten Amerikan 
valtioiden välisen huumausaineiden torjuntaa käsittelevän yhteistyökomission 
(IDAC) kanssa. Yhteistyöhön Europolin kanssa olisi kiinnitettävä asianmukaista 
huomiota. 
2. Päätelmät 
(a) Seurantakeskukselle uskottujen tehtävien merkityksellisyys 
Seurantakeskuksen vuosien 1994-1996 toiminnan arviointi neuvoston asetuksen 
(ETY) N:o 302/93 mukaisesti ja ottaen huomioon perustamissopimuksen muutokset 
ja Euroopan unionin toiminnan kehityksen osoittaa komission mielestä, että ei ole 
tarvetta ehdottaa tämän yhteisön hajautetun elimen tehtävien mukauttamista tai 
laajentamista. Seurantakeskuksen toimintojen kehittämisen on keskityttävä 
ensisijaisiin aloihin ottaen huomioon unionin nykyiset ja ennustettavissa olevat 
budjettivelvoitteet. 
(b) Tärkeimmän ensisijaisen alan - huumausaineiden kysyntä ja kysynnän 
vähentäminen - jatkuva tärkeys ja toisen ensisijaisen alan - kansalliset ja 
yhteisön strategiat ja politiikat - kasvava merkitys 
Seurantakeskuksen kokonaistoiminnan myönteisen arvioinnin johdosta keskuksen 
kolmen ensimmäisen toimintavuoden aikana komissio painottaa myös Euroopan 
parlamentille ja neuvostolle, että on tärkeää huolehtia siitä, että seurantakeskuksen 
tehtävien suorittaminen pysyy aina erossa poliittisen vastuun kantamisesta, jonka 
tulisi edelleenkin kuulua Euroopan unionin toimielinten toimivaltaan. 
Ohjelma hyväksyttiin 16. joulukuuta 1996 ja aloitettiin 30. tammikuuta 1997. 
Erityisesti seuraavat ajankohdat olisi pantava merkille: huumausaineita käsittelevä Yhdistyneiden Kansakuntien yleiskokouksen 
erityisistunto kesäkuussa 1998 ja Euroopan neuvoston Pompidou-ryhmän suunnittelema yleiseurooppalaisen tason ministerikokous 
toukokuussa 1997. 
17/18 
(c) Lisääntynyt yhteistyö Euroopan unionin toimielinten ja laitosten kanssa 
Komissio aikoo osaltaan pyrkiä tähän päämäärään työskentelemällä 
seurantakeskuksen ja omien yksiköidensä toimintojen mahdollisimman hyvin 
yhteensovitetun vuorovaikutuksen puolesta, mukaan lukien seurantakeskuksen ja 
EY:n tilastotoimiston käynnissä olevan tilastosuunnitelman puitteissa aikaansaatava 
tiiviimpi yhteistyö. Euroopan unionin toimien kehittäminen EU:n huumausaineiden 
torjuntaohjelman 1995-1999 puitteissa tekee tämän avoimen yhteistyön 
välttämättömäksi niiden ensijaisten tavoitteiden valossa, joita ohjelman 
toteuttamisessa ilmenee jäljellä olevana ajanjaksona. 
18/18 
ISSN 1024-4492 
KOM(97) 146 lopullinen 
ASIAKIRJAT 
FI 05 16 06 01 
Luettelonumero : CB-CO-97-138-FI-C 
ISBN 92-78-18060-2 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxemburg 
/<?