Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus neuvoston suositukseksi eurooppalaisesta yhteistyöstä korkeakouluopetuksen laadun arvioinnissa"



Virallinen lehti nro C 019 , 21/01/1998 s. 0039



Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus neuvoston suositukseksi eurooppalaisesta yhteistyöstä korkeakouluopetuksen laadun arvioinnissa" (98/C 19/11) Neuvosto päätti 5. kesäkuuta 1997 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 198 artiklan mukaisesti pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta edellä mainitusta ehdotuksesta. Asian valmistelusta vastannut sosiaali-, perhe-, koulutus- ja kulttuuriasiain jaosto antoi lausuntonsa 17. lokakuuta 1997. Esittelijä oli José Isaías Rodríguez García Caro. Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 29. 30. lokakuuta 1997 pitämässään 349. täysistunnossa (lokakuun 29. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon äänin 112 puolesta, ei yhtään vastaan yhden pidättyessä äänestämästä. 1. Johdanto 1.1. Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 126 artiklan 1 kohdan mukaisesti yhteisö edistää osaltaan korkealaatuisen opetuksen kehittämistä edistämällä jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä siten, että perustamissopimuksen tavoitteiden saavuttamiseen tähtäävää toimintaa tuetaan ja täydennetään samalla täysin kunnioittaen jäsenvaltioiden vastuualaa. 1.2. Koska jäsenvaltiot ovat osoittaneet kiinnostusta parantaa edelleen korkeakouluopetuksensa laatua, marraskuussa 1991 kokoontunut opetusministerien ministerineuvosto ehdotti yhteisötoimia laadun arvioinnin kehittämiseksi. Komissio ja jäsenvaltiot käynnistivät vuonna 1994 omat kokeiluhankkeensa, joiden tavoitteena on arvioida eräiden oppiaineiden opetuksen ja oppimisen laatua tietyissä korkeakouluissa. 1.3. Toimien alkuvaiheessa kullakin jäsenvaltioilla oli erilaisia laadunarviointijärjestelmiä. Tämän vuoksi hankkeiden ensisijaisena tavoitteena oli saada korkeakoulut tiedostamaan aikaisempaa paremmin laadun arvioinnin tarve opiskelijoille annettavan opetuksen parantamiseksi. 1.4. Kokeiluhankkeiden tuloksia ja tästä kiintoisasta kokemuksesta tehtyjä päätelmiä on esitelty Edith Cressonin laatimassa tiedotteessa. Asiakirja esiteltiin opetusministerien ministerineuvostossa 6. toukokuuta 1996, jolloin todettiin komission aikovan esittää kertomuksen suuntaviivojen mukainen suositus. 1.5. Komissio tekee nyt perustamissopimuksen 126 artiklan 4 kohdan mukaisesti ehdotuksen neuvoston suositukseksi, josta on pyydetty talous- ja sosiaalikomitean lausunto. 1.6. Komitean mielestä on erittäin tärkeää pohtia korkeakouluopetuksen laatua yhteisön näkökulmasta, ja komitea on neuvoston ja komission kanssa yhtä mieltä asetetun tavoitteen saavuttamiseksi valitusta suunnasta. Laadunvarmistusmenetelmien järjestelmällinen käyttö on paras tapa edistää unionin korkeakouluissa annettavan opetuksen laatua. Näin tuetaan jäsenvaltioiden korkeakouluopetusta ja helpotetaan unionin eri koulutusjärjestelmien välistä vertailua. 2. Suositusehdotus Neuvoston suosituksella on ensisijaisesti kaksi vastaavien yhteisötoimien kanssa samansuuntaista tavoitetta. Neuvosto pyrkii yhtäältä saamaan jäsenvaltiot tiedostamaan tarpeen kehittää korkeakoulujen laadunvarmistusjärjestelmiä ja toisaalta neuvosto antaa jäsenvaltioille ja toimielimille apuvälineitä perustamalla Euroopan laadunvarmistusverkoston. Suosituksen pääsisältö on lyhyesti seuraava: 2.1. Suosituksessa ehdotetaan, että jäsenvaltiot 2.1.1. luovat avoimia laadunarviointi- ja -varmistusjärjestelmiä, joiden tavoitteena on taata korkeakouluopetuksen laatu, auttaa korkeakouluja käyttämään laadunvarmistustekniikoita ja tukea yhteisiin kokemuksiin pohjautuvaa yhteistyötä; 2.1.2. pohjaavat kyseiset järjestelmät seuraaviin periaatteisiin: arvioijien itsenäisyys ja riippumattomuus; sopivat menettelytavat; sisäisen ja ulkoisen arvioinnin yhdistäminen; kaikkien asianomaisten tahojen osallistuminen; arviointikertomusten julkaiseminen; 2.1.3. huolehtivat seurantatoimenpiteistä auttaakseen korkeakouluja toteuttamaan suunnitelmansa laadun parantamiseksi; 2.1.4. huolehtivat siitä, että opetusviranomaiset ja oppilaitosten johto antavat etusijan kokemusten vaihdolle sekä laadunarviointia ja -varmistusta koskevalle yhteistyölle. 2.2. Suosituksessa kehotetaan komissiota 2.2.1. tukemaan sellaisen eurooppalaisen laadunarviointiverkoston luomista, jonka tavoitteena on: tietojen ja kokemusten vaihto; teknisen avun antaminen jäsenvaltioille; sellaisten oppilaitosten tukeminen, jotka haluavat tehdä laadunarviointi- ja -varmistusyhteistyötä erityisesti Sokrates-ohjelman temaattisissa verkostoissa; oppilaitosten auttaminen antamalla tietoja menetelmistä, edistämällä asiantuntijoiden välisiä yhteyksiä jne; laadunarvioinnin yhdistäminen muihin Sokrates- ja Leonardo-ohjelmien yhteydessä toteutettaviin yhteisötoimiin; menetelmien laatiminen vastavalmistuneiden integroimiseksi työmarkkinoille; 2.2.2. esittämään joka toinen vuosi kertomuksen laadunvarmistusjärjestelmien kehittämisestä jäsenvaltioissa ja alan yhteistyöstä sekä tekemään asianmukaisia parannusehdotuksia. 3. Huomioita 3.1. Yleistä 3.1.1. Komitea suhtautuu myönteisesti komission ehdotuksessa neuvoston suositukseksi esitettyyn aloitteeseen. Perustamissopimuksen 126 artiklassa ilmaistaan selkeästi yhteisön velvollisuus edistää laadukkaan opetuksen kehittämistä, ja vaikka opetuksen käsite on laaja ja sisältää yksilön koulutuksen monet vaiheet, komitea pitää merkittävänä ja lupaavana askelta, joka halutaan ottaa hyväksymällä suositus, josta on pyydetty komitean lausunto. Edellä mainitun artiklan tarkoittama velvollisuus voidaan täyttää vain, jos tiedetään, onko opiskelijoille annettava opetus todella laadukasta. Niinpä komitean käsityksen mukaan nyt tehty aloite on paras tapa selvittää, onko korkeakouluopetus nykyisellään laatuvaatimusten mukaista. Näin autetaan tiedostamaan tarve perustaa korkeakouluihin laadunvarmistusjärjestelmiä ja annetaan oppilaitoksille välineet ja menetelmät arvioida opetuksen laatua. 3.1.2. Yhteisön jäsenvaltioiden korkeakouluihin opiskelemaan pyrkivillä nuorilla on kokemusperäistä ja perinteistä tietoa laitosten oppilailleen tarjoaman opetuksen laadusta. Korkeakoulujen yhteinen, tunnettu ja vertaileva laadunarviointijärjestelmä olisi omiaan kohentamaan opetuksen tasoa niin jäsenvaltio- kuin yhteisötasolla oppilaitosten pyrkiessä aina parempaan ja kilpaillessa keskenään opetuksen tasosta. Näin parannettaisiin opetuksen laatua ja kansalaiset saisivat tarvitsemaansa tietoa voidakseen vertailla korkeakoulujen laatutasoa. 3.1.3. On tehtävä kaikki mahdollinen korkeakoulujen varustamiseksi asianmukaisin välinein, joilla voidaan arvioida opetuksen laatua alkavan vuosituhannen teknologisesti kehittyneessä yhteiskunnassa, jossa edistys ja kunnollinen asiakas- tai käyttäjäpalvelu perustuvat kiistattomasti ehdottomaan laatuun ja laadunvarmistukseen. Tämän vuoksi ja tätä taustaa vasten komitea pitää tarpeellisena ja välttämättömänä tehdä opetuksen laadunvarmistusmenetelmiä ja -tekniikoita edistäviä aloitteita, joilla parannetaan kiistattomasti opetustuotetta. Samalla korkeakoulujen lähentäminen yhteiskuntaan uusia yhteyksiä etsimällä voi edistää sellaisen opetussuunnitelman käyttöä korkeakouluopiskelijoiden opetuksessa, joka antaa heille mahdollisuuden sopeutua vallitsevaan todellisuuteen ja kohdata tilanne, joka odottaa heitä heidän siirtyessään työmarkkinoille ja yhteiskunnan jäseniksi. 3.1.4. Komitea on yhtä mieltä siitä, että jäsenvaltioiden oppilaitoksille on luotava laadunarviointijärjestelmiä. Laatuun ei kuitenkaan voi pakottaa, vaan toimijoiden, jotka tässä tapauksessa ovat opettajia ja opetusviranomaisia, on hyväksyttävä se. Tämän vuoksi jäsenvaltioita pitäisi ennen laatujärjestelmien luomista tai samanaikaisesti sen kanssa kehottaa antamaan korkeakoulujen käyttöön tarvittavat välineet, joiden avulla voidaan edistää, hahmotella ja tukea sisäistä tiedotusta sekä laatumenetelmien ja -tekniikoiden käyttöä. Se olisi täten syytä mainita myös suosituksessa. Komitean käsityksen mukaan laatua kehitetään kestävällä tavalla, jos asiaan tartutaan perustasolla, toisin sanoen oppilaitoskohtaisesti mieluummin yhteisesti sopien kuin pakottaen. Opetushenkilökunnan on oltava mukana kehittämässä laadunvarmistuksessa tarvittavia menetelmiä ja tekniikoita. Sisäinen arviointi ei ole mahdollista, elleivät opettajat osallistu tekniikoiden kehittämiseen, eikä ulkoisessa arvioinnissa voida analysoida opetusta syvällisesti. Tämän vuoksi perushenkilökunnan valveuttaminen vaatii vieläkin enemmän panostusta kuin opetusviranomaisten. 3.1.5. Perustamissopimuksessa torjutaan nimenomaisesti mahdollisuus yhdenmukaistaa opetus. Tämä kiistaton tosiasia ei periaatteessa estä asianmukaisesti yhtenäistettyjä ja yhteisesti sovittuja arviointijärjestelmiä yhteisine peruskriteereineen, joiden avulla pystytään vertaamaan eri järjestelmien ja oppilaitosten laatua. Komitea on tietenkin samaa mieltä siitä, ettei oppilaitoksia tule asettaa paremmuusjärjestykseen, mutta katsoo kuitenkin, että opiskelijoiden ja yhteiskunnan yleensä on saatava tietoa oppilaitostensa opetuksen tasosta, varsinkin jos laitosten toimintaa rahoitetaan julkisin varoin. Riippumatta siitä, että kukin jäsenvaltio ja oppilaitos voi soveltaa omia kriteerejään, komission tulisi puolestaan edistää yhteisten kriteerien käyttöönottoa, jolloin opetuksen laatutaso saadaan selville yhteisön näkökulmasta. 3.1.6. Komitean käsityksenä on, että luonteeltaan samalla kertaa paikallisena ja yhteisötasoisena oppilaitosten laatuyhteistyö ei rajoittuisi pelkästään käytettyjen menetelmien ja järjestelmien tuntemukseen, vaan arvioimalla oppilaitoksia samanlaisin kriteerein ja standardein voitaisiin osoittaa joissakin laitoksissa olevat heikkoudet muihin verrattuna. Toisin sanoen kun oppilaitoksen puutteet on havaittu, muiden esimerkki voi yhteisellä arviointimenetelmällä mitattuna auttaa kyseistä laitosta parantamaan laatutasoaan. Laadunarvioinnin perimmäinen tavoite on juuri laadun parantaminen, ja oppilaitosten laadunarvioinnilla pyritään nimenomaan tunnistamaan ei-toivotut ja korjattavissa olevat tilanteet ja löytämään ongelmiin ratkaisu. Niinpä komitea korostaa, että tiettyjen arviointikäytäntöjen, myös ulkoisen arvioinnin yhdenmukaistaminen on myönteistä ja auttaa osaltaan parantamaan laatua. 3.1.7. Komitea tekee lausunnossaan selväksi, että on kunnioitettava kahta jäsenvaltioihin ja oppilaitoksiin liittyvää periaatetta, jotka on mainittu komission asiakirjassa KOM(97) 159 lopull. sekä tarkastelun kohteena olevassa lausuntoluonnoksessa mutta joista saattaa vallita epäselvyyttä. Nämä periaatteet ovat: Mahdollisuutta yhdenmukaistaa jäsenvaltioiden koulutuspolitiikat ei missään tapauksessa kyseenalaisteta kuten ei myöskään jäsenvaltioiden koulutusjärjestelmiä eikä niiden oppilaitosten antamaa opetusta. Komitea toteaa vain, että riittävän asianmukaisuuden vuoksi suosituksessa on käsiteltävä perusteellisemmin sellaisten laadunvarmistusjärjestelmien käyttöönottoa, joiden menetelmät ovat yhdenmukaistettavissa ja joita voivat käyttää kaikki, jotka myöntävät vapaaehtoisesti, että arviointijärjestelmä auttaa parantamaan laatua eikä ole velvoite. Komitean mielestä suositustekstiä on tältä osin selkiytettävä. On mainittava nimenomaisesti, ettei lausunnossa keskustella korkeakoulujen itsehallinnon periaatteesta eikä sitä aseteta kyseenalaiseksi. On kuitenkin tärkeää, että kansalaiset tietävät, missä Euroopan oppilaitoksissa laadunvarmistus on järjestelmällistä. Kansalaisilla on oikeus saada selville järjestelmiä käyttävien oppilaitosten laatutaso ja heillä on oikeus tietää, mitkä oppilaitokset käyttävät keskenään vertailukelpoisia laadunarviointimenetelmiä. Nyky-yhteiskunnassa tieto on avaintekijä; tämän vuoksi komitea katsoo, että tietojen on oltava kansalaisten saatavilla mahdollisesti säännöllisesti ilmestyvän hakemiston muodossa. Siihen kootaan ne yhteisön korkeakoulut, joissa on laadunvarmistusperiaatteen mukaisia arviointijärjestelmiä. 3.2. Erityistä 3.2.1. Komitea katsoo, että koska suositusehdotuksen (alkukielisessä) otsikossa puhutaan eurooppalaisesta yhteistyöstä korkeakouluopetuksen laadunvarmistuksessa eikä erikseen arvioinnista, ehdotustekstistä pitäisi poistaa sana "arviointi", jota tekstissä käytetään usein "laadunvarmistuksen" rinnalla. Komitean tarkoituksena ei ole sulkea arviointia ehdotuksen hengen ulkopuolelle, vaan monipuolistaa tekstiä sisällyttämällä arviointi laadunvarmistukseen, koska se on olennainen osa kyseistä järjestelmää. Laadunvarmistus on menetelmäprosessi, jonka olennainen osa on arviointi, mutta se pitää sisällään myös muita toimintaa parantavia toimia kuten ratkaisujen etsiminen havaittuihin ongelmiin, ratkaisujen täytäntöönpano ja syntyneen tilanteen uudelleenarviointi. Tämän vuoksi komitea katsoo, että tekstistä tulisi poistaa rinnakkaiset viittaukset arviointiin ja laadunvarmistukseen, koska tällöin suosituksen sisältö olisi paremmin ymmärrettävissä. 3.2.2. Komitea on yhtä mieltä siitä, että oppilaitosten sisäisten laadunarviointimenetelmien kehittämisessä käytettyjen kriteereiden ja standardien on lähdettävä oppilaitoksen omasta ympäristöstä. Oppilaitoksen vertaaminen lähiympäristöön antaa alkuvaiheessa parhaiten tietoa saavutetusta laatutasosta. Komitean käsityksen mukaan suosituksessa on korostettava mahdollisimman painokkaasti laadunvarmistuksen käsitteen tunnetuksi tekemistä oppilaitoksissa, jotta kyseinen tarve opittaisiin vähitellen tiedostamaan. Euroopan laadunarviointiverkoston mahdollisiin toimiin kuuluvien tietojen ja kokemusten vaihdossa on keskityttävä aluksi siihen, että oppilaitokset saadaan tiedostamaan laadunvarmistuksen välttämättömyys, ja järjestettävä tarpeellinen vaihto ja tapaamiset, jotta asiasta kiinnostuneet voivat tutustua laadunvarmistusta harjoittavien tahojen kokemuksiin. 3.2.3. Koska kyseessä on suositusehdotus, jonka tavoitteet ovat hyvin konkreettiset mutta joka kuitenkin avaa monia mahdollisuuksia, komitean mielestä riittää, että tekstissä käsitellään suuntaviivoja oppilaitosten kannustamiseksi ottamaan käyttöön laadunvarmistusmenetelmä. Samassa yhteydessä ei ole tarpeen puhua ehdotuksen I B kohdan selitysosassa esitetyistä, puhtaasti metodologisista ja menettelytapoja koskevista näkökohdista. Komitean mielestä on keskityttävä ennen kaikkea pääteemaan laadunvarmistuksen edistämisestä ja tunnetuksi tekemisestä sellaisissa oppilaitoksissa, jotka eivät sitä vielä tunne tai sovella, ja vahvistettava ja tuettava järjestelmän käyttöä niissä oppilaitoksissa, joissa sitä jo sovelletaan. 3.2.4. Edellä mainitun 1 B kohdan osalta komitea katsoo, että opiskelijat ovat laadun arvioinnin perustekijöitä. Odotusten ja saavutusten välinen suhde, toisin sanoen kunkin opiskelijan opinnoilleen asettamien toiveiden ja todellisuuden välinen suhde tekevät nuoresta korkeakouluopiskelijasta laadunarvioinnin välttämättömän osatekijän. Tässä mielessä komitea yhtyy suosituksen peruslähtökohtaan. Komitean käsityksen mukaan laadunvarmistusmenetelmien avulla kerätyillä ja käsitellyillä opiskelijoiden mielipiteillä saatetaan saada laadun parantamisen kannalta erittäin arvokasta tietoa. 3.2.5. Komitean mielestä kannattaa perustaa Euroopan laadunvarmistusverkosto sellaisena kuin se on esitetty suosituksessa. Sen tehtäväkuvassa saattaa kuitenkin olla toivomisen varaa, ellei verkostoon lisätä osiota, jonka avulla opetuksen ja itse oppilaitosten laatutasoa voidaan vertailla jäsenvaltioittain ja yhteisötasolla. Toisin sanoen suosituksessa olisi sisällytettävä verkoston tehtäviin sellaisten arviointimenetelmien ja -tekniikoiden edistäminen, jotka olisivat sovellettavissa kaikkiin oppiaineisiin ja oppilaitoksiin ja joiden avulla voitaisiin tehdä euroopanlaajuisia vertailuja. Komitea on kaiken kaikkiaan sitä mieltä, että euroopanlaajuinen vertailu voi hyvinkin tukea koulutuksen eurooppalaista ulottuvuutta, sillä asetetun kriteerin arviointi edellyttää perusteen vertaamista hyväksyttyyn standardiin. 3.2.6. Tätä komitean mielipidettä tukee myös suosituksen johdanto-osan kolmas kappale, jossa korostetaan korkeakoulujen saamista tiedostamaan ongelma, joka koskee niiden tarjoaman opetuksen laadun arviointia ja kotimaisten opintojen vertaamista vastaaviin ulkomaisiin opintoihin. Komitean mielestä edellä mainittu johdanto-osan kappale on riittävä peruste kyseisten toimien sisällyttämiselle verkoston euroopanlaajuisten toimien joukkoon. 3.2.7. Yhteiskunnallis-taloudellisena elimenä komiteaa kiinnostaa erityisesti vastavalmistuneiden työmarkkinoille pääsyn helpottaminen, varsinkin kun otetaan huomioon, että työmarkkinoilla vallitsee nykyisin ankara kilpailu. Työmarkkinoiden tarpeisiin parhaiten valmentautuneilla on parhaat mahdollisuudet saada työtä. Kuten on todettu, komitea on yhtä mieltä tarpeesta parantaa vastavalmistuneiden sijoittumista työmarkkinoille, mutta se korostaa, ettei laadun arvioinnilla sen mielestä ole mitään tekemistä työmarkkinoille pääsyä helpottavien menetelmien kehittämisen kanssa. Laadun kohentaminen parantaa koulutusta ja näin nuoren mahdollisuuksia sijoittua työmarkkinoille, kun taas laadunarviointitekniikoilla ja -menetelmillä verrataan muun muassa käsitystämme siitä, miten asioiden tulisi olla, ja sitä, miten ne todellisuudessa ovat. Laadunvarmistusmenetelmän avulla voidaan arvioida, voidaanko opiskelijoille annettavaa opetusta edelleen parantaa heidän sijoittumisekseen työmarkkinoille, ja samalla uudelleenarvioida suunniteltuja korjaustoimenpiteitä. Itse laadunvarmistusmenetelmällä ei kuitenkaan sinänsä pystytä parantamaan vastavalmistuneiden sijoittumista työmarkkinoille. Tämän vuoksi komitea katsoo, että suosituksen II 1 f kohta on muotoiltava havainnollisemmin, koska sen sanamuodosta ei ilmene selkeästi, millainen tehtävä verkostolla on tässä yhteydessä. 3.2.8. Kertomuksessaan yhteisön korkeakoulutusalan Sokrates-toimintaohjelmasta vuosina 1995/1996 saaduista tuloksista (KOM(97) 99 lopull.), josta komitea on hiljattain antanut lausunnon, komissio myöntää, että ohjelman talousarvio on osoittautunut riittämättömäksi, koska hankkeita ja tukihakemuksia on esitetty runsaasti. Tarkasteltavana olevan suositusehdotuksen mukaanEuroopan laadunvarmistusverkostolle voitaisiin myöntää varoja Sokrates- ja Leonardo-ohjelmista. Komitea ei ymmärrä, miten kyseisten ohjelmien varoja voidaan käyttää tähän tarkoitukseen, kun komission kerran on pitänyt ehdottaa Sokrates-ohjelman talousarvion kasvattamista turvaamaan ohjelmakauden viimeinen viisivuotiskausi. Mikäli tarkastelun kohteena oleva aloite ei ollut tiedossa, budjettivaikeudet lisääntyvät, jos kaavailtu verkosto lisätään Sokrates- ja Leonardo-ohjelmista rahoitettaviin kohteisiin. Komitean mielestä korkeakoulujen laadunvarmistus on niin merkittävä asia, että siihen on myönnettävä erityisrahoitusta. Tämän vuoksi komitea kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita vastaamaan suosituksessa ehdotettujen toimenpiteiden kustannuksista. 3.2.9. Suosituksen mukainen laadunvarmistusjärjestelmä perustuu muun muassa kaikkien asianomaisten tahojen osallistumisen periaatteeseen. Suosituksessa myönnetään, että arvioinnin ulkoisia puitteita suunnittelevissa asiantuntijaryhmissä on oltava mukana työmarkkinaosapuolia edustavia. Komitean käsityksen mukaan yhteiskunta- ja talouselämän toimijoiden osuus saattaa olla merkittävä ja niiden kokemuksesta saattaa olla hyötyä suunniteltaessa menetelmiä. Erityisesti yrityksissä on jo pitkään käytetty laadunarviointitekniikoita ja -menetelmiä, ja yrityksillä on usein laaja kokemus laadunvarmistuksesta. Käsitteet ovat itse asiassa peräisin juuri yritystoiminnasta, jossa laadun parantamisesta ja asiakaspalvelusta huolehditaan jatkuvasti. Niinpä komitean mielestä on välttämätöntä, että työnantajajärjestöille annetaan niille kuuluva tehtävä kaavailtua Euroopan laadunvarmistusverkostoa muodostettaessa, sillä työntekijöitä edustavien järjestöjen lisäksi niiden osallistuminen hankkeeseen täydentää yhteiskunta- ja talouselämän toimijoiden aktiivista osallistumista verkostoon. 3.2.10. Komitean mielestä on niin ikään tarpeen harkita, miten Euroopan laadunvarmistusverkoston sekä Sokrates- () ja Leonardo-ohjelmien toiminnasta syntyneiden verkostojen välistä yhteistyötä voitaisiin helpottaa, sillä tämä tehostaisi toimintaa ja järkiperäistäisi varainkäyttöä. Bryssel, 29. lokakuuta 1997. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Tom JENKINS () Ks. myös talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi yhteisön Sokrates-toimintaohjelmasta tehdyn päätöksen 819/95/EY muuttamisesta", EYVL C 287, 22.9.1997, s. 23.