Euroopan parlamentin päätöslauselma tieteestä ja teknologiasta — suuntaviivoja unionin tutkimusrahoituspolitiikalle (2004/2150(INI))



Virallinen lehti nro 320 E , 15/12/2005 s. 0259 - 0267



P6_TA(2005)0077 Suuntaviivoja unionin tutkimusrahoituspolitiikalle Euroopan parlamentin päätöslauselma tieteestä ja teknologiasta — suuntaviivoja unionin tutkimusrahoituspolitiikalle (2004/2150(INI)) Euroopan parlamentti, joka - ottaa huomioon komission tiedonannon: tiede ja teknologia Euroopan tulevaisuuden avaintekijöinä — suuntaviivoja unionin tutkimusrahoituspolitiikalle (KOM(2004)0353), - ottaa huomioon, että Euroopan tulevaisuuden tutkimusrahoituspolitiikkaa koskevat puheenjohtajavaltion päätelmät hyväksyttiin merkittävällä enemmistöllä 25. ja 26. marraskuuta 2004 pidetyssä kilpailuneuvoston kokouksessa [1], - ottaa huomioon Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 1513/2002/EY, tehty 27. kesäkuuta 2002, eurooppalaisen tutkimusalueen toteuttamista ja innovointia tukevasta Euroopan yhteisön kuudennesta tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja esittelyn puiteohjelmasta (2002—2006) [2], - ottaa huomioon komission toimintasuunnitelman, jolla pyritään lisäämään investointeja tutkimukseen (KOM(2003)0226), - ottaa huomioon 18. marraskuuta 2003 antamansa päätöslauselman komission tiedonannosta: Tutkimusinvestoinnit: Toimintasuunnitelma Euroopalle [3], - ottaa huomioon 1. huhtikuuta 2004 hyväksymänsä päätöslauselman Bonnissa kesäkuussa 2004 järjestettävästä uusiutuvia energialähteitä käsittelevästä kansainvälisestä konferenssista [4], jossa se korosti, että uusiutuvia energialähteitä koskevan tutkimuksen ja kehityksen sekä innovoinnin tukea on lisättävä ja että tuloksia on levitettävä ja hyödynnettävä yhteiskunnan kaikilla aloilla, - ottaa huomioon komission tiedonannot naisista ja tieteistä, yliopistojen roolista tietojen ja taitojen Euroopassa, eurooppalaisen tutkimusalueen liikkuvuusstrategiasta, tutkijoista eurooppalaisella tutkimusalueella, nanoteknologiastrategiasta, turvallisuutta koskevasta tutkimuksesta sekä eurooppalaisen tutkimusalueen alueellisesta ulottuvuudesta (KOM(1999)0076, KOM(2003)0058, KOM(2001)0331, KOM(2003)0436, KOM(2004)0009, KOM(2004)0338, KOM(2004)0590, KOM(2001)0549), - ottaa huomioon komission tiedonannot unionin rahoitusnäkymistä 2007—2013 (KOM(2004)0101, KOM(2004)0487), - ottaa huomioon Federico Mayorin johtaman Euroopan tutkimusneuvoston asiantuntijaryhmän raportin [5], - ottaa huomioon professori Ramon Marimonin johtaman korkean tason asiantuntijapaneelin raportin kuudennen tutkimuksen puiteohjelman uusien välineiden tehokkuuden arvioinnista [6], - ottaa huomioon Lissabonin strategiaa käsitelleen Wim Kokin johtaman korkean tason työryhmän raportin [7], - ottaa huomioon J. M. Gagon johdolla toimineen paneelin laatiman raportin tietoyhteiskunnan teknologiaan liittyvän tutkimuksen ja teknologian kehittämisen viisivuotisarvioinnista [8], - ottaa huomioon komission tiedonannon eurooppalaisen tietoyhteiskunnan haasteista vuoden 2005 jälkeen (KOM(2004)0757), - ottaa huomioon ympäristöteknologioita koskevan toimintasuunnitelman, jossa tunnustetaan, että "tutkimusinvestoinnit, sekä yksityiset että julkiset investoinnit, ovat elintärkeitä EU:n taloudelle, myös ekotaloudelle" (KOM(2004)0038), - ottaa huomioon komission tiedonannon uusiutuvien energialähteiden osuudesta EU:ssa, jossa komissio tunnustaa, että on tarpeen vauhdittaa julkisen tuen antamista uusiutuvia energiamuotoja koskevalle eurooppalaiselle tutkimukselle, teknologian kehittämiselle ja demonstroinnille (KOM(2004)0366), - ottaa huomioon komission tiedonannon ehdotuksesta direktiiviksi ja kahdesta ehdotuksesta suositukseksi kolmansien maiden kansalaisten maahanpääsyn helpottamisesta Euroopan yhteisössä suoritettavaa tieteellistä tutkimusta varten (KOM(2004)0178), - ottaa huomioon komission yksiköiden välisen ryhmän laatiman teknologiayhteisöjä koskevan raportin [9], - ottaa huomioon uuden innovaatioita koskevan toimintasuunnitelman valmistelutyöt sekä kilpailukyvyn ja innovaation puiteohjelmaa koskevat parhaillaan käynnissä olevat kuulemiset, - ottaa huomioon työjärjestyksen 45 artiklan, - ottaa huomioon teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan mietinnön (A6-0046/2005), A. pitää eurooppalaisen tutkimusalueen perustamisen edistymistä ensimmäisenä askeleena Lissabonin strategian täytäntöönpanossa, mistä ovat esimerkkeinä sekä kuudes puiteohjelma että muut tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja esittelyn (ttk) aloitteet, joilla otettiin käyttöön tutkimuksen uusi dynamiikka ja määriteltiin uudet välineet eurooppalaisen tutkimusalueen perustamiseksi, B. ottaa huomioon, että komissio on toiminut johdonmukaisesti asettamalla tutkimuksen ja innovoinnin erääksi päätavoitteeksi EU:n tulevia rahoitusnäkymiä koskevassa ehdotuksessaan ja ehdottamalla seitsemännen puiteohjelman budjetin kaksinkertaistamista, ja ottaa huomioon, että jäsenvaltioista eräät nettomaksajat haluaisivat laskea tutkimusmäärärahojen osuutta yhteisön talousarviosta korkeintaan 1 prosenttiin BKT:sta, ja katsoo, että vuosien 2007—2013 rahoitusnäkymissä on otettava huomioon komission ehdotus 7. puiteohjelman budjetin kaksinkertaistamiseksi, C. ottaa huomioon, että Kokin raportissa kiireellisten toimien joukossa ja ehdottomina edellytyksinä Lissabonin tavoitteiden saavuttamiseksi ovat "Euroopan muuttaminen houkuttelevammaksi tutkijoille ja tiedemiehille" ja "T&K:n asettaminen tärkeimmäksi ensisijaiseksi tavoitteeksi", ja siinä myös todetaan kokonaisvaltaisen lähestymistavan tarve tieto- ja viestintäteknologioiden kehittämisen ja omaksumisen varmistamiseksi, D. ottaa huomioon, että Marimonin raportissa hyväksytään kuudennen puiteohjelman välineet ja korostetaan jatkuvuutta tutkimusohjelmien suunnittelussa, mutta ehdotetaan myös useita korjaavia toimenpiteitä, E. ottaa huomioon, että tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksessa nro 1/2004 viidennen puiteohjelman epäsuorien ttk-toimien hallinnoinnista todetaan, että unionin ttk-puiteohjelmiin osallistumista koskevat säännöt ovat liian mutkikkaat, mikä on aiheuttanut vakavia ongelmia erityisesti pienille organisaatioille, joiden hallintorakenteet eivät ole kovin kehittyneet, F. ottaa huomioon, että perustutkimus on menestyksellisten innovaatioiden ja Euroopan unionin pitkäaikaisen kilpailukyvyn ehdoton edellytys ja että Euroopan tasolla on kahden vuoden ajan käyty pitkää keskustelua tieteellisesti riippumattoman perustutkimusta tukevan eurooppalaisen järjestelmän (Euroopan tutkimusneuvosto) tarpeesta kaikilla tieteen aloilla, G. ottaa huomioon, että EU tarvitsee 700000 uutta riittävän pätevää tutkijaa vuoteen 2010 mennessä saavuttaakseen tavoitteensa, jonka mukaan 3 prosenttia BKT:sta on investoitava tutkimukseen ja teknologiseen kehittämiseen, ja katsoo, että menestykseksi osoittautuneella Marie Curie -ohjelmalla on huomattava merkitys tutkijoiden tukemisessa, H. ottaa huomioon, että huippunopeat ja suuritehoiset sähköiset viestintäverkostot sekä muut tieto- ja viestintäteknologian välineet ja infrastruktuurit muuttavat tapaa, jolla tutkijat kommunikoivat, tekevät yhteistyötä ja innovoivat, ja katsoo, että yhteisön on annettava jatkuvaa ja riittävää tukea Geanthankkeeseen sisältyville tutkimusverkoston infrastruktuureille, I. katsoo, että yksityisen tutkimuksen edellytyksiä on tarpeen parantaa, sillä kahden kolmasosan kolmen prosentin tavoitteen saavuttamisen edellyttämistä tutkimusinvestoinneista olisi tultava yrityssektorilta, J. pitää välttämättömänä, että nuoriso on saatava kiinnostumaan tutkimuksesta entistä enemmän ja että tutkijanuralle suuntautumisen edistämisessä erityistä huomiota olisi kiinnitettävä naisten osuuden lisäämiseen, K. ottaa huomioon, että tutkijoiden liikkuvuus EU:ssa, EU:n ja kolmansien valtioiden, julkisten ja yksityisten tutkimuskeskusten, yliopistojen ja yritysten sekä eri toimialojen välinen kahdensuuntainen liikkuvuus ovat uuden tiedon ja innovaatioiden luomisen sekä kestävän kehityksen ehdottoman tärkeitä osatekijöitä, L. katsoo, että matalan ja keskitason pien- ja mikroyrityksiin, mukaan lukien perinteinen toiminta, kätkeytyy huomattava innovaatiota, teknologiansiirtoa ja tutkimuksen kehittämistä koskeva potentiaali, jota ei ole riittävästi hyödynnetty; katsoo, että sitä on tuettava pienyrityksiä koskevan eurooppalaisen peruskirjan hengen ja suuntaviivojen mukaisesti, M. katsoo, että tutkimuksen ja yritysten, erityisesti pk-yritysten, välisiä yhteyksiä olisi pyrittävä parantamaan etenkin tukemalla yritysmaailman ja akateemiset laitokset yhdistäviä paikallisia verkostoja, ja ottaa huomioon, että eurooppalaisten teknologia-aloitteiden luomisesta käydään parhaillaan kiihkeää keskustelua, ja pitää yhteisöpatentin täytäntöönpanoa ennakkoehtona EU:n tutkimuspolitiikan onnistumiselle, N. katsoo, että on pyrittävä tukemaan tehokkaampaa tutkimus- ja innovaatiopolitiikkaa harkitsemalla liitännäistoimia, kuten sisämarkkinoiden saattamista päätökseen sekä sellaisen teollis- ja tekijänoikeusjärjestelmän luomista, jolla pyritään löytämään tasapaino suojelun ja kilpailun välillä, parantamaan pk-yritysten osallistumista sekä edistämään yksityisen ja julkisen sektorin investointeja uusiin teknologioihin ja uuteen sisältöön, O. ottaa huomioon, että Euroopan talouden kilpailukykyongelma johtuu muun muassa siitä "paradoksista", että tieteellistä tietoa kyllä luodaan (sitä EU:ssa on tarpeeksi) mutta sitä ei osata muuttaa riittävän hyvin innovaatioiksi ja ennen kaikkea tuotannoksi; katsoo, että teollisuuden osallistuminen rahoitustuen prioriteettien vahvistamiseen voi parantaa tilannetta ja siksi on pyrittävä teollisuuden osallistumiseen seitsemänteen puiteohjelmaan ja pk-yritysten tilanteen parantamiseen siinä, P. katsoo, että pk-yritysten syrjäytymisen pysäyttämiseksi olisi aiheellista tutkia mahdollisuuksia, joita tarjoavat uudet, räätälöidyt keinot, joilla tuetaan niiden roolia innovoinnissa, kuten - yksinkertaistetut rahoitus- ja hallinnointisäännöt erityisesti pienille "rahoita kerran ja arvioi lopuksi" -toimille, - tuki aihepiirikohtaisille alueellisille klustereille ja niiden Euroopan laajuiselle verkostoitumiselle kiinnittäen huomiota siihen, että suurin osa osoitetuista varoista on todellakin kohdistettava innovoiville pk-yrityksille (klustereille/verkosto-organisaatioille varatun osuuden rajoittaminen), Q. katsoo, että tutkimusbudjetin, rakennerahastojen ja muiden julkisten ja yksityisten rahoituslähteiden koordinointia olisi parannettava EU:n tasolla ja kansallisella ja alueellisella tasolla, Eurooppa ansaitsee parempaa tutkimusta 1. korostaa, että Euroopan perustuslaki lisää EU:n toimivaltaa tutkimuksen alalla (III-248—III-255 artikla) erityisesti Euroopan tutkimusalueen myötä; kehottaa komissiota toimimaan johdonmukaisesti tämän uuden oikeuskehyksen mukaisesti; 2. korostaa, että tutkimus ja tieto ovat unionissa korkealla tasolla mutta eurooppalaiset tutkimuslaitokset ja yritykset eivät onnistu riittävästi hyödyntämään hyviä ajatuksia ja oivalluksia ja muuttamaan niitä kannattaviksi aloitteiksi, jotka edistävät työllisyyttä; katsoo, että tilannetta voidaan parantaa mukauttamalla tutkimusagendoja niin, että niissä otetaan huomioon yhteiskunnalliset kysymykset ja teknologian innovaatioiden tarve; 3. hyväksyy komission tiedonannossa esitetyt EU:n tulevaisuuden tutkimuspolitiikan suuntaviivat; korostaa, että Euroopan tutkimusalue voi toteutua ainoastaan sillä ehdolla, että Euroopan tasolla jaettavan tutkimusrahoituksen osuutta lisätään ja että tavoitteeksi asetetaan parempi koordinointi EU:n, kansallisten ja alueellisten tutkimuspolitiikkojen välillä sekä niiden sisällön että niiden rahoituksen osalta ja että rahoituksella täydennetään jäsenvaltioiden sisäistä ja välistä tutkimuspolitiikkaa; edellyttää komission ja jäsenvaltioiden noudattavan tarkasti Wim Kokin raporttia, jossa korostetaan tutkimuksen roolia Lissabonin tavoitteiden saavuttamisessa, antamalla tarvittavan poliittisen sysäyksen ja taloudelliset resurssit seitsemännessä puiteohjelmassa; 4. haluaa kaikkien jäsenvaltioiden ja EU:n toimielinten osoittavan eurooppalaista tutkimusaluetta kehitettäessä samaa päättäväisyyttä kuin pyrittäessä yhtenäismarkkinoihin ja rahaliittoon; toivoo, että EU:n seitsemäs tutkimuksen puiteohjelma ei ole ainoastaan yksi puiteohjelma muiden joukossa, ja katsoo, että sitä on täydennettävä ja uudistettava Lissabonin tavoitteiden saavuttamiseksi; 5. uskoo vahvasti, että Euroopan kilpailukyvyn parantaminen vaatii tutkimuksen ja innovaation rahoituksen lisäämistä ottaen huomioon EU:n uudet toimivaltuudet tutkimuksen alalla ja laajentumisen 25 jäsenvaltioon ja lähiaikoina sitäkin suuremmaksi; vaatii, että puiteohjelman prosenttiosuus EU:n jäsenvaltioiden BKT:sta on vähintään kaksinkertaistettava ja kehottaa jäsenvaltioita pitämään tätä vähimmäismääränä, jota ei aseteta kyseenalaiseksi rahoitusnäkymiä koskevissa neuvotteluissa; pyytää komissiota suunnittelemaan seitsemättä puiteohjelmaa ehdottamiensa vuosia 2007—2013 koskevien rahoitusnäkymien mukaisesti sekä puolustamaan ehdotusta, jonka mukaan EU:n talousarvion rajaksi vahvistetaan selvästi yli prosentti BKT:sta; 6. kehottaa rakennerahastotukeen oikeutettuja jäsenvaltioita käyttämään merkittävän osan näistä resursseista korjatakseen seikat, jotka hankaloittavat näissä maissa tehtävää tutkimusta; 7. kehottaa jäsenvaltioita ryhtymään kaikkiin tarvittaviin toimiin saavuttaakseen kansalliset T&K-investointitavoitteet, jotka ne itse asettivat Barcelonan Eurooppa-neuvostossa; katsoo, että T&K-investointien olisi EU:ssa noustava kolmeen prosenttiin BKT:sta vuoteen 2010 mennessä ja erityisesti kansalliset julkiset T&K-budjetit olisi nostettava tämän edellyttämille tasoille; kehottaa komissiota valvomaan, miten jäsenvaltiot, erityisesti eurooppalaisen keskitason alle jäävät jäsenvaltiot, noudattavat sitoumuksiaan; 8. korostaa, että alueiden ja alueviranomaisten on oltava mukana, jotta investointeja tutkimukseen ja innovointiin voidaan lisätä erityisesti toteuttamalla alueellisia tutkimus- ja innovointistrategioita kolmen prosentin tavoitteeseen liittyen (maaliskuussa 2002 Barcelonassa pidetty Eurooppa-neuvoston kokous), ja kehottaa ottamaan tutkimuksen alueulottuvuuden huomioon määriteltäessä seitsemänteen puiteohjelmaan kuuluvia toimintoja sekä kehottaa jäsenvaltioita poistamaan esteet, joita on edelleen olemassa, kun yhden tai useamman maan raja-alueet haluavat tehdä tutkimus- ja innovaatioyhteistyötä, ja edistämään näin todellisen unionin sisäisen tutkimusalueen kehittymistä; 9. korostaa, että Euroopan yliopistoihin on tärkeää kehittää eri tiede- ja tutkimusalojen huippuyksiköitä; katsoo, että tämä voidaan saavuttaa lisäämällä jäsenvaltioiden ja EU:n antamaa julkista rahoitusta sekä EU:n lisärahoituksella, joka kytketään opiskelijoihin yliopistoissa, jotka houkuttelevat kansalaisia muista jäsenvaltioista; 10. korostaa, että jäsenvaltioiden on pidettävä tarkka huoli siitä, että unionin tutkimusrahoituksen lisäys ei milloinkaan korvaa kansallista rahoitusta, vaan molempien rahoitusmuotojen on yhdessä vaikutettava kokonaisrahoituksen kasvuun; huomauttaa, että jäsenvaltioissa on parhaillaan useita kansallisesti tärkeitä tutkimusprojekteja, jotka eivät välttämättä kuulu unionin varoista rahoitettaviin hankkeisiin; 11. katsoo, että seitsemännen puiteohjelman kautta voitaisiin puuttua "eurooppalaiseen paradoksiin" eli siihen, että eurooppalaisen julkisen tutkimuksen laatu ja määrä on kaiken kaikkiaan erinomainen mutta tutkimustuloksia muunnetaan Yhdysvaltoja ja Japania huonommin kaupallisesti kannattaviksi tuotteiksi ja palveluiksi; 12. vaatii puiteohjelmien voimassaoloajan yhteensovittamista rahoitusnäkymien voimassaoloajan kanssa siitä lähtien, kun ne hyväksytään viideksi vuodeksi, jolloin ne kattavat parlamentin vaalikauden, jotta komission suunnittelutoimien koordinointia parannetaan; katsoo, että tarvittaessa voitaisiin harkita jatkuvien ohjelmien järjestelmän soveltamista välitarkasteluineen tavoitteiden tarkistamisen mahdollistamiseksi sekä menettelyjä, joiden avulla Euroopan parlamentti voi ilmaista kantansa näihin tarkistuksiin; 13. on vakuuttunut kuudennen ja seitsemännen puiteohjelman välisen jatkuvuuden tarpeesta ja pitää toisaalta myönteisenä Marimonin raportissa ehdotettuja parannuksia erityisesti yksinkertaisempien ja selkeämpien hallinnointimenetelmien osalta, selkeät ja täsmällisemmät tarjouskilpailuilmoitukset mukaan luettuina, joilla vähennetään erilaisten sopimusmallien määrää ja otetaan käyttöön yksinkertaistettu kustannusmalli, sekä tarpeen välttää ennakolta määriteltyä kriittistä massaa; on erityisesti vakuuttunut, että kaksivaiheista arviointimenettelyä olisi käytettävä laajasti, jotta voitaisiin parantaa tehokkuutta ja vähentää osallistujille, erityisesti pk-yrityksille ja paikallisille viranomaisille, aiheutuvia kustannuksia; 14. suosittelee, että talousarvion avoimuuden vuoksi on annettava tarkka selvitys siitä, mikä osa rahoituksesta menee eri tyyppisille osanottajille, ja että yritykset on eroteltava selvemmin koon mukaan; 15. katsoo, että tutkimusalan kansainvälistä yhteistyötä olisi vahvistettava erityisesti Euroopan naapuruuspolitiikan yhteydessä unionin naapurivaltioiden, kuten Välimeren ja Balkanin alueiden valtioiden, Venäjän ja uusien itsenäisten valtioiden kanssa sekä liittymisneuvotteluissa ja lisäksi AKT-maiden kanssa; 16. katsoo, että 7. puiteohjelmassa olisi jatkuvasti arvioitava sen tulosten tieteellistä laatua, ja sen aiheita ja menettelyjä olisi voitava tarkistaa sen mukaisesti; 17. muistuttaa, että useat unionin kilpailijat antavat julkista tukea pitkäjännitteisille tutkimushankkeille unionia avokätisemmin; on huolissaan mahdollisuudesta, että unionin valtionapua koskevat säädökset estävät tällaisen pitkäjänteisen tutkimuksen tekemisen; pelkää unionin menettävän pitkällä aikavälillä kilpailukykyään, mikäli myös pitkän aikavälin tutkimusta ja perustutkimusta ei rahoiteta riittävästi; vaatii komissiota välittömästi tarkistamaan nykyisiä valtionapua koskevia säädöksiä sellaisten tapausten osalta, joissa tutkimusprojektien mahdolliset taloudelliset hyödyt ovat nähtävissä vasta pitkällä aikavälillä; 18. katsoo edelleen, että alueiden on osallistuttava investointiponnisteluihin Barcelonan Eurooppa-neuvostossa vuonna 2002 sovitun kolmen prosentin tavoitteen saavuttamiseksi; on tyytyväinen sellaisten alueellisten tutkimus- ja innovaatiostrategioiden toteuttamiseen, jotka myötävaikuttavat tämän tavoitteen saavuttamiseen, ja toivoo, että niitä kannustetaan; pyytää ottamaan tutkimuksen alueellisen ulottuvuuden huomioon tutkimuksen ja kehittämisen seitsemännen puiteohjelman määrittämisessä; Perustutkimus ja Euroopan tutkimusneuvosto 19. kehottaa perustamaan pikaisesti Euroopan tutkimusneuvoston komission sekä Mayorin ja Kokin raporttien ehdotusten mukaisesti, mutta pyytää komissiota arvioimaan kyseistä elintä nykyisten elinten (Yhteisen tutkimuskeskuksen, tutkimuksen pääosaston ja muiden) yhteydessä, jotta voitaisiin välttyä päällekkäisyyksiltä; 20. uskoo vahvasti, että Euroopan tutkimusneuvoston olisi tuettava Euroopan tasolla tieteen kaikilla aloilla harjoitettavaa perustutkimusta, joka perustuu tieteelliseen huippuosaamiseen, sekä tuotettava eurooppalaista lisäarvoa Euroopan laajuisen kilpailun avulla sekä edistämällä luovuutta korkeimmalla tasolla; 21. pitää välttämättömänä, että Euroopan tutkimusneuvoston on oltava asianmukaisesti rahoitettu ja riippumaton tieteellisissä arvioinneissaan, vaikkakin taloudellisessa vastuussa rahoittajilleen, mutta toiminnassaan ja tutkimushankkeita valitessaan autonominen; pyytää komissiota laatimaan tarvittavia rahoitustoimia koskevan suunnitelman, jotta Euroopan tutkimusneuvosto voidaan toteuttaa 7. puiteohjelman budjetista, ja hallintomenoihin osoitetaan selkeästi kohdistetut varat; katsoo, että kansallisiin ohjelmiin myönnettävää rahoitusta ei saisi vähentää EU:n tuen takia; suosittelee voimakkaasti, että Euroopan tutkimusneuvoston toiminta olisi järjestettävä siten, ettei se lisää byrokratiaa ja hidasta ehdotusten arviointia; 22. ehdottaa, että Euroopan tutkimusneuvostoa hallinnoisivat hallintoneuvosto ja tiedekomitea, joka koostuu korkean tason eurooppalaisista tiedemiehistä ja myös liike-elämän ja teollisuuden edustajista siten, että siihen osallistuvat myös teknologiayhteisöt; katsoo, että ehdotusten arviointia varten olisi perustettava maailmanlaajuinen vertaisarvioijien (peer reviewers) verkosto, joka olisi vastuussa ehdotusten arvioinnista; katsoo, että hallintoelimissä ja vertaisarvioijien verkostossa olisi oltava mahdollisuuksien mukaan yhtäläinen määrä miehiä ja naisia; katsoo, että sekä hallintoneuvoston että tiedekomitean jäsenten valintakriteerien olisi perustuttava huippuosaamiseen ja asiantuntemukseen, jotta voitaisiin säilyttää avoimuus ja varmistaa, että Euroopan tutkimusneuvostoa arvostettaisiin mahdollisimman laajasti; katsoo, että Euroopan tutkimusneuvosto olisi perustettava lyhyen siirtymäajan jälkeen EY:n perustamissopimuksen 171 artiklan mukaisesti; katsoo, että 7. puiteohjelman osallistumissäännöissä olisi otettava huomioon tämä ohje; Henkilöresurssit 23. kehottaa EU:n toimielimiä ja jäsenvaltioita pitämään ensisijaisena tavoitteenaan edistää naisten pääsyä tutkijan uralle ja naisten urakehitystä tutkimuksen alalla myös positiivisen syrjinnän avulla; ehdottaa eurooppalaisten aloitteiden käynnistämistä kulttuuriin liittyvien stereotyyppien ja esteiden poistamiseksi, koska ne estävät naisia hankkimasta tutkijakoulutusta; 24. kehottaa jäsenvaltioita arvioimaan uudelleen koulutusjärjestelmiään, jotta tieteiden suosio kouluissa ja yliopistoissa lisääntyisi ja tuettaisiin tutkijanuraa tavoittelevia opiskelijoita; 25. on vakaasti sitä mieltä, että menestykseksi osoittautunutta Marie Curie -ohjelmaa, johon hakijat suhtautuvat myönteisesti, on jatkettava nykyisillä välineillä ja lisäksi on varmistettava, että saadaan houkuteltua kansainvälisiä huippututkijoita, nuoret tutkijat mukaan luettuna, tekemään tutkimustyötä Euroopassa; tunnustaa, että Marie Curie -ohjelman toimet ovat osoittautuneet menestykseksi ja suosittelee lisäämään merkittävästi niihin myönnettävää rahoitusta; 26. uskoo vahvasti, että sekä jäsenvaltioiden että EU:n tasolla on luotava olosuhteet, jotka parantavat tutkijoiden liikkuvuutta kaikilla uratasoilla, jotta liikkuvuus muuttuu "joukkoilmiöksi" sekä akateemisen virkauran ulkopuolisilla että virkauran tasoilla, kahdensuuntainen siirtyminen teollisuuden, yliopistojen ja tutkimuskeskusten sekä eri toimialojen välillä mukaan luettuna; katsoo, että tutkijoiden urakehityksen ja työolojen yhdenmukaistaminen EU:n tasolla olisi tärkeä askel kohti liikkuvuuden toimimista Euroopan tutkimusalueen peruspilarina; katsoo tässä yhteydessä, että akateemiselle uralle pääsyä koskevien selkeiden yhteiseurooppalaisten vaatimusten laatiminen ja eurooppalaisen ammattipätevyystodistuksen myöntäminen, jonka perusteella jäsenvaltioiden yliopistot ja tutkimuskeskukset voisivat työllistää tutkijoita, olisivat merkittäviä parannuksia; 27. kehottaa edistämään jäsenvaltioiden tohtorintutkintojen keskinäistä tunnustamista, jotta poistetaan esteet tutkijoiden ja tiedemiesten liikkuvuudelta ja vahvistetaan yhtenäistä eurooppalaista tutkimusaluetta Euroopan unionissa; 28. korostaa, että eurooppalainen tiede ja eurooppalaiset tutkimuskeskukset pystyvät houkuttelemaan maailman parhaita tutkijoita ja tuottamaan huipputuloksia ainoastaan, jos Eurooppa pystyy tarjoamaan tutkijoille huipputasoiset tutkimusrakennukset, -laitteet ja -infrastruktuurit, ja tukee tämän vuoksi komission ehdotusta varojen osoittamiseksi tähän tarkoitukseen; toivoo, että vahvistettaisiin tutkimusinfrastruktuureja käsittelevän eurooppalaisen strategiafoorumin (ESFRI) roolia infrastruktuureja koskevan eurooppalaisen politiikan toteuttamisessa; 29. kehottaa eurooppalaisia yliopistoja, tutkimuslaitoksia ja tutkimukseen panostavia yrityksiä joustavuuteen urarakenteissaan ja hierarkioissaan tarjotakseen nuorille ja innovatiivisille tutkijoilleen kannustimia, muun muassa mahdollisuuksia yrityksen perustamiseen ja muiden korvausten muodossa myönnettäviin etuisuuksiin; Teknologian siirto 30. katsoo, että tekniseen innovointiin on kiinnitettävä seitsemännessä puiteohjelmassa erityistä huomiota; pitää välttämättömänä, että unionin tutkimuspolitiikkaa koordinoidaan vastaavan yritys- ja teollisuuspolitiikan kanssa; 31. pitää myönteisenä eurooppalaisia "teknologiayhteisöjä" ja "teknologia-aloitteita" koskevaa ehdotusta, sillä niiden avulla voidaan toteuttaa strategisia tutkimus- ja kehityssuunnitelmia teknologian eri aloilla; korostaa teknologiayhteisöjen merkitystä tärkeänä mekanismina, joka tuo yhteen teollisuuden, tutkimuslaitokset, paikalliset elimet ja muut sidosryhmät ja korostaa pk-yritysten osallistumista edistävien toimien tarvetta; 32. katsoo, että tutkimus olisi johdonmukaisuuden vuoksi kytkettävä ensisijaisiin poliittisiin tavoitteisiin; 33. suosittelee ehdottomasti, että nimenomaan pk-yrityksille suunnattujen välineiden, kuten kohdennettujen tutkimus- ja kehityshankkeiden (STREP) ja tutkimusyhteistyön (entinen CRAFT) ja kollektiivisen tutkimuksen rahoitusta olisi lisättävä ja saatavuutta parannettava, hankkeiden hyväksymisperusteita olisi joustavoitettava ja hankkeiden onnistumismahdollisuuksia olisi suhteellisesti parannettava; kehottaa jäsenvaltioita ottamaan käyttöön verotukseen liittyviä ja muita kannustimia, muun muassa siteet Eurekaan, joilla edistetään yritysten, erityisesti pk-yritysten innovaatiota; suosittelee tukien myöntämistä pk-yrityksille patenttilisenssien hankkimista varten; kehottaa komissiota harkitsemaan, että se varaisi jokaisesta aihekohtaisesta budjetista osan erittäin pienille ja pienille yrityksille myönnettäviin kiinteisiin määrärahoihin, jotta kaikkiin riskisijoituksiin sovellettaisiin samaa yksinkertaistettua valintamenettelyä ja mahdollisimman vähäisiä hallinnollisia vaatimuksia; 34. kehottaa komissiota tukemaan teknologiayhteisöjen ja "sosiaaliperusteisten tutkimusyhteisöjen" kehittämistä, jotta voidaan kehittää sosiaalisin perustein toimivia tutkimuskonsortioita, jotka käsittelevät Euroopan tärkeitä yhteiskunnallisia haasteita, kuten yhteisiä väestömuutoksia Euroopassa ja ympäristöön liittyviä haasteita; 35. tukee ohjelman byrokratian keventämistä erityisesti pk-yritysten osalta; 36. kehottaa innovoinnin edistämiseksi varaamaan ennalta määritelty, huomattava osuus seitsemännen puiteohjelman tärkeimmän osan muodostavan tutkimusyhteistyön varoista pk-yritysten ja tutkimuslaitosten väliseen yhteistyöhön; 37. kehottaa EU:n toimielimiä ja jäsenvaltioita myös paikallisten ja alueellisten viranomaisten ja muiden asianmukaisten instituutioiden (poistetaan) osallistumisen avulla edistämään alueellisten teknologiahautomoiden perustamista ja kannustamaan julkisten rahoitusvälineidensä (Euroopan investointirahasto, rakennerahastot, aluerahastot) avulla yksityisen riskipääoman käyttöä (vipuvaikutus) siihen, että perustetaan alueellisia riskipääomarahastoja (ennen kaikkea pääomasijoitusrahastoja), jotka teknologiahautomojen kanssa tiiviissä yhteistyössä toimivina julkis-yksityisinä riskirahastoina ovat olennainen edellytys uusien yrittäjien kehittämien uusien huipputeknologian hankkeiden tehokkaalle rahoittamiselle; 38. kehottaa komissiota kiinnittämään erityistä huomiota teollisuustutkimuksen tilanteeseen, sillä suuri osa kaikista tutkimukseen varatuista resursseista käytetään kyseiseen tutkimukseen; 39. kehottaa komissiota esittämään säännöksiä pk-yrityksille tarkoitetusta pikatarkastusjärjestelmästä, jonka avulla ne voisivat arvioida nopeasti tutkimushankkeiden rahoituksen todennäköisyyden; 40. suosittelee ehdottomasti, että puiteohjelmassa olisi kannustettava tieteellisten hankkeiden yhdistelmien ja alueellisten verkostojen muodostamiseen ja tuettava niiden yhteydessä pieniä ja keskisuuria yrityksiä ja edistettävä jäsenvaltioissa jo olemassa olevia aloitteita; 41. uskoo vahvasti, että myös muita rahoitusmekanismeja ja tukimekanismeja (EIP, rakennerahastot, ansalliset julkiset ja yksityiset rahastot sekä Eureka) olisi käytettävä tehokkaammin ja paremmin koordinoidusti T&K:n ja innovoinnin tukemiseen; suosittelee siksi jäsenvaltioita kytkemään yhteistyössä alueiden kanssa yhteen rakennepolitiikan tavoitteen 2 kansalliset toimenpideohjelmat sekä hankkeet, joille haetaan rahoitusta puiteohjelmasta; 42. kehottaa komissiota selventämään tutkimuksen 7. puiteohjelmaa antaessaan eurooppalaisen lisäarvon merkitystä ja erityisesti tukemaan tutkimusaloja, joiden tavoitteet voidaan saavuttaa parhaiten yhteisillä eurooppalaisilla hankkeilla, minkä pitäisi olla selvää kaikkien jäsenvaltioiden kansalaisille; 43. kannattaa kansallisten tutkimusohjelmien koordinoinnin tehostamista; kehottaa komissiota tekemään EY:n perustamissopimuksen 169 artiklan nojalla aloitteita; 44. kehottaa komissiota tekemään sopimuksia teollisuuden kanssa edistääkseen tutkimusta strategisilla aloilla; Aihekohtaiset ensisijaiset tavoitteet 45. katsoo, että määritettäessä seitsemännen puiteohjelman aihekohtaisia prioriteetteja, joiden pitäisi sisältyä Euroopan parlamentin ja neuvoston tulevaan päätökseen seitsemännestä puiteohjelmasta, olisi pidettävä koko ajan mielessä Lissabonin strategian tavoitteet; katsoo, että niiden olisi lisäksi pohjauduttava EU:n, kansallisten ja alueellisten elinten, tiedeyhteisön sekä kansalaisyhteiskunnan sidosryhmien, kuten yritysmaailman edustajien väliseen aktiiviseen keskusteluun; 46. katsoo, että 7. puiteohjelman olisi jatkuvuuden vuoksi käytettävä lähtökohtana 6. puiteohjelman ensisijaisia tutkimusalueita; katsoo kuitenkin, että etusija on annettava keskeisille tieteen- ja tekniikanaloille, jotka vaikuttavat ratkaisevasti Euroopan kilpailukyvyn lisääntymiseen, uusien työpaikkojen luomiseen ja kansalaisten hyvinvoinnin parantumiseen; katsoo siksi, avaruustutkimuksen ja suhteellisen uuden turvallisuutta koskevan tutkimuksen sisällyttämisen hyväksyen, että 7. puiteohjelmalla olisi tuettava asianmukaisesti tutkimusta seuraavilla aloilla: a) biotieteet (mukaan lukien bioteknologia, neurotiede, ehkäisevä terveydenhuolto ja kansanterveys), b) kaikki nykyiset ja tulevat energialähteet, jotka eivät aiheuta hiilidioksidipäästöjä (erityisesti uusiutuva energia ja energiatehokkuus), c) tieto- ja viestintätekniikat, d) nanoteknologia, uudet materiaalit ja tuotantoprosessit, e) kemian ala; 47. pitää tarpeellisena, että Euroopan tutkimuspolitiikalla edistetään luonnononnettomuuksien alalla vahvasti tutkimusta ja kehitystä, jotta lisääntyviin maailmanlaajuisiin ympäristöriskeihin voitaisiin puuttua; 48. katsoo, että EU:n on varmistettava rahoitus nykyisellään alirahoitetulle, kehitysmaiden kansalaisia vaivaavien sairauksien tutkimukselle; 49. katsoo, että 7. puiteohjelmassa olisi tuettava tutkimusta ja kehitystä myös hitaammin kasvavien tieteen ja talouden alojen erityisen innovatiivisilla aloilla; 50. korostaa, että Euroopan unionin on ryhdyttävä konkreettisiin toimiin tieteen tuomiseksi lähemmäs kansalaisia, esimerkiksi aloittamalla julkiset keskustelut tärkeistä tieteeseen ja tekniikkaan liittyvistä asioista, ja tämän pitäisi näkyä myös unionin tutkimuspolitiikassa ja tulevassa puiteohjelmassa; 51. kehottaa komissiota ottamaan asiaankuuluvalla tavalla huomioon eläinsuojelunäkökohdan ensinnäkin siten, että tuetaan vaihtoehtoja eläinkokeille ja toiseksi siten, että eläinkokeiden määrä supistetaan minimiin yhteisön rahoittamissa hankkeissa; 52. katsoo, että puiteohjelmassa olisi kiinnitettävä enemmän huomiota monitieteiseen tutkimukseen uusien virikkeiden ja ajattelumallien saamiseksi; *** 53. kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden ja ehdokasvaltioiden hallituksille ja parlamenteille. [1] Euroopan unionin neuvosto, 26.11.2004 — 14687/04 (Press: 323). [2] EYVL L 232, 29.8.2002, s. 1. [3] EUVL C 87 E, 7.4.2004, s. 60. [4] EUVL C 103 E, 29.4.2004, s. 838. [5] http://www.ercexpertgroup.org/documents/ercexpertgroup_final_report.pdf [6] http://www.cordis.lu/fp6/instruments_review/ [7] http://europa.eu.int/comm/councils/bx20041105/kok_report_en.pdf [8] http://europa.eu.int/comm/dgs/information_society/evaluation/pdf/5_y_a/ist_5ya_final_140105.pdf [9] ftp://ftp.cordis.lu/pub/technology-platforms/docs/tp_report_defweb_en.pdf --------------------------------------------------