EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 14.12.2018 COM(2018) 830 final KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE henkilöstösääntöjen liitteen XI ja 66 a artiklan soveltamisesta



KOMISSION VÄLIKERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE henkilöstösääntöjen liitteen XI ja 66 a artiklan soveltamisesta 1.Johdanto Henkilöstösääntöjen liitteessä XI olevan 15 artiklan 4 kohdassa, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna vuonna 2013, määrätään, että vuoden 2018 lopussa komissio antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle väliaikaisen kertomuksen henkilöstösääntöjen liitteen XI ja 66 a artiklan soveltamisesta. Tällä välikertomuksella pannaan edellä mainittu säännös täytäntöön kuvaamalla henkilöstösääntöjen liitteen XI mukaisten palkkojen ja eläkkeiden päivittämistä koskevien sääntöjen (jäljempänä ”menetelmä”) sekä 66 a artiklan mukaisen yhteisvastuumaksun täytäntöönpanoprosessia ja tuloksia ajanjaksolla 2014–2018. 2.Vuonna 2013 hyväksytyn menetelmän perustavoitteet ja -periaatteet Nykyisen palkkojen ja eläkkeiden päivittämistä koskevan menetelmän säännöt hyväksyttiin osana EU:n henkilöstösääntöjen uudistusta vuonna 2013. Niitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2014 ainakin 31 päivään joulukuuta 2023. Menetelmän moitteeton toiminta perustuu kahteen perusperiaatteeseen, jotka vahvistettiin uudelleen vuonna 2013: -EU:n henkilöstön ja julkishallinnon palveluksessa olevien kansallisten virkamiesten ostovoiman kehityksen rinnakkaisuuden periaate (henkilöstösääntöjen 65 artikla ja liite XI) sekä -eri asemapaikoissa toimivien EU:n työntekijöiden ostovoiman yhtäläisyyden periaate (henkilöstösääntöjen 64 artikla ja liite XI). 2.1.1.Rinnakkaisuuden periaate Ostovoiman kehityksen rinnakkaisuuden periaate tarkoittaa, että EU:n virkamiesten ostovoima seuraa, sekä ylös- että alaspäin, valtionhallinnon kansallisten virkamiesten keskimääräisen ostovoiman kehitystä. Henkilöstösääntöjen 65 artiklan 1 kohdan mukaisesti palkkojen ja eläkkeiden päivitys heijastaa täten vuotuista kehitystä edellisen vuoden heinäkuun 1 päivän ja kuluvan vuoden heinäkuun 1 päivän välillä seuraavien seikkojen osalta: -Valtionhallinnon virkamiesten reaalipalkat 11 sellaisen jäsenvaltion otoksessa, jotka edustavat vähintään 75 prosenttia EU:n bruttokansantuotteesta. Reaalipalkkojen vuosimuutos lasketaan näistä jäsenvaltioista jokaisen osalta inflaatiosta puhdistettuna ja siitä käytetään nimitystä erityisindikaattori. Yhteinen erityisindikaattori on kaikkien bruttokansantuotteella painotettujen erityisindikaattorien keskiarvo. -Vuotuinen inflaatio Brysselissä ja Luxemburgissa (samassa suhteessa kuin EU:n henkilöstön jakautuminen kyseisten kaupunkien välillä). Tätä elementtiä kutsutaan yhteisindeksiksi. Yhteinen erityisindikaattori ja yhteisindeksi kerrotaan keskenään päivityksen suuruuden laskemiseksi. Päivityksen suuruus ilmaistaan prosenttilukuna, jota sovelletaan kaikkien EU:n työntekijöiden nettopalkkoihin ja -eläkkeisiin kaikkialla 1 päivänä heinäkuuta. Tässä yhteydessä on tärkeää mainita, että menetelmä ei salli inflaation ottamista huomioon kahteen kertaan, mutta se takaa EU:n henkilöstön ja kansallisten virkamiesten palkkojen rinnakkaisen kehityksen, inflaatiosta puhdistettuna. Tätä varten yhteinen erityisindikaattori lasketaan ensin inflaatiosta puhdistettuna 11 jäsenvaltion otoksesta ja yhdistetään vasta toisessa vaiheessa yhteisindeksiin.

Tarkempia tietoja yhteisen erityisindikaattorin ja yhteisindeksin kehityksestä esitetään jaksoissa 3 ja 4. 2.1.2.Vuonna 2013 päätetyt erityiset poikkeukset rinnakkaisuuden periaatteeseen: palkkojen jäädyttäminen ja yhteisvastuumaksu Menetelmä hyväksyttiin vuonna 2013 EU:n toimielinten, niiden hallinnon ja henkilöstön edustajien käymien neuvottelujen tuloksena. SEUT-sopimuksen 336 artiklan mukaisesti tavallisen lainsäätämisjärjestyksen mukaiseen henkilöstösääntöjen muuttamiseen osallistuivat Euroopan komissio, jolla on aloiteoikeus, ja Euroopan parlamentti ja neuvosto lainsäätäjinä kuultuaan niitä muita toimielimiä, joita asia koskee, erityisesti unionin tuomioistuinta ja Euroopan tilintarkastustuomioistuinta. Ennen komission ehdotusta kaikkien toimielinten henkilöstön edustajia kuultiin laajasti. Tavallisen lainsäätämismenettelyn aikana myös neuvosto toteutti henkilöstön edustajien kuulemismenettelyn. Jotta voitaisiin ottaa huomioon unionin erityisen vaikea taloudellinen ja sosiaalinen tilanne mainittuna aikana ja seurata Eurooppa-neuvoston helmikuussa 2013 hyväksymiä päätelmiä, päätettiin osana uudistusta myös seuraavat seikat: -koko unionin toimielinten, muiden elinten ja virastojen henkilöstön palkkojen ja eläkkeiden päivitys menetelmän avulla keskeytettäisiin vuosiksi 2013 ja 2014 (ks. kohta 3.4.1 kaksivuotisesta palkkojen jäädytyksestä) ja -menetelmän soveltamisesta Euroopan unionin virkamiehille ja muulle henkilöstölle tulevat mahdolliset edut tasapainotettaisiin ottamalla 1 päivänä tammikuuta 2014 uudelleen käyttöön yhteisvastuumaksu, joka vähennetään EU:n henkilöstön palkoista korotettuna (ks. kohta 3.4.2 yhteisvastuumaksusta). 2.1.3.Yleiset poikkeukset rinnakkaisuuden periaatteeseen: maltillistamis- ja poikkeuslausekkeet Poikkeuksena ostovoiman kehityksen rinnakkaisuuden yleiseen periaatteeseen maltillistamislauseke rajoittaa ostovoiman voimakasta nousua samoin kuin myös ostovoiman voimakasta vähenemistä tietyn vuoden aikana. Mikäli ostovoiman laskettu kasvu (yhteinen erityisindikaattori) ylittää 2 % tai jos ostovoima laskee yli 2 %, EU:n henkilöstön ostovoiman muutos rajoitetaan 2 prosenttiin. Sitä osaa ostovoiman noususta tai laskusta, joka ylittää 2 %, sovelletaan yhdeksän kuukautta myöhemmin eli seuraavan vuoden huhtikuun 1 päivästä. Poikkeuslauseke rajoittaa EU:n henkilöstön ostovoiman kasvua EU:n talouden taantuman aikana. Mikäli EU:n BKT:n ennustetaan laskevan ja erityisindikaattorilla mitattu ostovoima kasvaa, osa ostovoiman kasvusta siirretään BKT:n laskun suuruudesta riippuen seuraavalle vuodelle alla olevan taulukon mukaisesti: Bruttokansantuote Vaikutukset yhteisen erityisindikaattorin jakautumiseen Toisen osan maksupäivä [-0,1 % ; -1 %] 33 % ; 67 % 1 päivänä huhtikuuta vuonna n + 1 [-1 % ; -3 %] 0 %; 100 % 1 päivänä huhtikuuta vuonna n + 1 alle -3 % 0 % - Mikäli EU:n BKT laskee yli 3 %, ostovoiman menetelmän mukainen kasvu taataan EU:n talouden elpyessä eli EU:n bruttokansantuotteen saavuttaessa taantumaa edeltävän tason (elpymislauseke). Mikäli komission EU:n BKT:stä toimittamat lopulliset tiedot poikkeavat ennusteesta siinä määrin, että se vaikuttaa kriisilausekkeen soveltamisen seurauksiin, suoritetaan tarpeelliset korjaukset, myös taannehtivat positiiviset tai negatiiviset mukautukset. 2.1.4.EU:n henkilöstön ostovoiman yhtäläisyysperiaate – korjauskertoimet Korjauskerroin toteuttaa yhtäläisen kohtelun periaatteen, joka koskee tässä tapauksessa kaikkien EU:n toimielinten, laitosten ja virastojen työntekijöiden ostovoiman yhtäläisyyttä riippumatta heidän asemapaikastaan. Kun samoja palkkataulukkoja ja perusmääriä sovelletaan kaikkiin EU:n työntekijöihin, korjauskertoimia sovelletaan muualla kuin Brysselissä tai Luxemburgissa työskenteleviin työntekijöihin, joiden ei pitäisi kärsiä taloudellisesti korkeammista elinkustannuksista asemapaikoissaan eikä saada hyötyä alhaisemmista elinkustannuksista. Täten palkkaa mukautetaan korjauskertoimella prosenttimääräisesti kunkin asemapaikan elinkustannusten (positiivisen tai negatiivisen) eron kompensoimiseksi. Korjauskerrointa sovelletaan seuraavan kaavan mukaisesti:

Korjauskerroin (= Hintapariteetti / Valuuttakurssi) Palkka asemapaikassa

(euroina euromaissa) Valuuttakurssi

(=1 euromaissa) Palkka Brysselissä

(euroina) = X X Korjauskertoimet päivitetään vähintään kerran vuodessa ja ne tulevat voimaan 1 päivänä heinäkuuta. Korjauskertoimien yksityiskohtainen kehitys viiteajanjakson aikana on esitetty kohdassa 5. 2.2.Vuonna 2013 vahvistetun menetelmän vuosittaisen täytäntöönpanon oikeudelliset puitteet 2.2.1.Menetelmän täytäntöönpanomenettely – päivityksen työnkulku Henkilöstösääntöjen 65 artiklassa säädetään, että palkkojen ja eläkkeiden vuotuinen päivitys suoritetaan ennen kunkin vuoden loppua Euroopan unionin tilastotoimiston valmisteleman kertomuksen perusteella. Artiklan jatkossa esitetään, että määriä ja korjauskertoimia, joihin viitataan 64 artiklassa ja 65 artiklan 1 kohdassa, on pidettävä määrinä ja korjauskertoimina, joiden reaaliarvoa tiettynä ajankohtana voidaan päivittää ”muuta säädöstä antamatta”. Komissio julkaisee päivitetyt määrät ja korjauskertoimet tiedoksi kahden viikon kuluessa päivityksestä Euroopan unionin virallisen lehden C-sarjassa. Lisäksi henkilöstösääntöjen liitteessä XI esitetään yksityiskohtaiset säännöt, jotka koskevat päivityksen laskemista ja Eurostatin ja kansallisten tilastolaitosten roolia perustietojen ja sovellettujen tilastollisten menetelmien laadun valvonnassa. Edellä mainittujen säännösten lukeminen yhdessä, kuten on vahvistettu asetuksen N:o 1023/2013 johdanto-osan kappaleissa, osoittaa, että päivitys määritellään ”automaattisena” tai ”mekaanisena” tapahtumana, joka tapahtuu ilman minkäänlaista EU:n toimielinten päätöksentekoprosessia ja perustuu tarkasti määriteltyyn metodologiaan määrien ja korjauskertoimien laskemista koskevien tilastotietojen käsittelemiseksi. Menettelyn osalta komissio on määritellyt sisäisesti hallinnollisen työnkulun, jossa on mukana monia komission yksiköitä, päivityksen asianmukaisen täytäntöönpanon varmistamiseksi sen jälkeen, kun taustalla olevat tilastotiedot on laskettu ja välitetty Eurostatille. Työnkulun päätavoitteina on ottaa käyttöön tarvittavat tarkastukset ja laadunvalvonta, joilla voidaan varmistaa tarvittava talousarvioiden koordinointi ja oikea-aikaisen tiedon välitys komissiolta EU:n toimielimille, laitoksille ja virastoille. Vuodesta 2014 lähtien komission yksiköt ovat soveltaneet tätä työnkulkua joustavasti. Se on helpottanut huomattavasti menetelmän teknisen täytäntöönpanon onnistumista. Sen seurauksena kaikki maksut ja palautukset, jotka johtuivat vuosien 2014–2018 päivityksistä ja vaikuttivat EU:n toimielinten ja virastojen työntekijöiden palkkaan ja eläkkeisiin, suoritettiin säädetyssä määräajassa. 2.2.2.Tiukat raportointivelvoitteet Koska päivityksen vuosittainen täytäntöönpano ei vaadi säädösten antamista, lainsäätäjät säätivät tiukat raportointivelvoitteet: -Henkilöstösääntöjen 65 artiklan 1 kohdan mukaisesti komission on toimitettava Euroopan parlamentille ja neuvostolle joka vuosi kertomus, joka sisältää tietoa unionin virkamiesten palkkojen ja eläkkeiden talousarviovaikutuksista, -Henkilöstösääntöjen liitteessä XI olevan 15 artiklan mukaisesti tämä väliaikainen kertomus Euroopan parlamentille ja neuvostolle liitteen XI ja henkilöstösääntöjen 66 a artiklan soveltamisesta on annettava vuonna 2018, -Samoin henkilöstösääntöjen liitteessä XI olevan 15 artiklan mukaisesti komissio toimittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle viimeistään 31 päivänä maaliskuuta 2022 kertomuksen, jossa arvioidaan erityisesti sitä, vastaako unionin virkamiesten palkkojen ja eläkkeiden ostovoiman kehitys valtionhallinnon palveluksessa olevien kansallisten virkamiesten palkkojen ostovoiman kehitystä. Komissio tekee kertomuksensa perusteella tarvittaessa ehdotuksen liitteen XI ja henkilöstösääntöjen 66 a artiklan muuttamiseksi Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 336 artiklan nojalla.

3.Erityisindikaattorit Erityisindikaattoreilla mitataan jäsenvaltioiden valtionhallinnon virkamiesten ostovoiman muutoksia. 3.1.Erityisindikaattorien osoittamia kehityssuuntia eri jäsenvaltioissa Erityisindikaattoreihin liittyvät laskelmat ja luvut perustuvat jäsenvaltioiden tilastoviranomaisten toimittamiin ja validoimiin tietoihin. Tätä tarkoitusta varten on kehitetty vuosittainen palkkausta koskeva kyselylomake, jota päivitetään ajan myötä. Avoimuuden lisäämiseksi on julkistettu myös joukko maakohtaisia menetelmäoppaita ja arviointiraportteja. TAULUKOSSA 1 esitetään aikasarja käytettävissä olevista maakohtaisista tiedoista vuosilta 2014–2018 sekä aritmeettinen keskiarvo kyseiseltä ajanjaksolta. TAULUKOSSA 2 esitetään samat tiedot muunnettuna kumulatiiviseksi indeksiksi (2012=100). 3.2.Vuoden 2013 menetelmässä määritellyn yhteisen erityisindikaattorin kehityssuunta Vuonna 2013 hyväksytyn menetelmän mukaan yhteinen erityisindikaattori lasketaan vuodesta 2015 lähtien käyttäen yhdestätoista viitejäsenvaltiosta muodostettua otosta (BKT:llä painotettuna): Belgia, Saksa, Espanja, Ranska, Italia, Luxemburg, Alankomaat, Itävalta, Puola, Ruotsi ja Yhdistynyt kuningaskunta. Sovellettavaan otokseen kuuluvien jäsenvaltioiden vuosittaiset ja kumulatiiviset tiedot TAULUKOSSA 3 esitetään erityisindikaattorien aikasarja sovellettavan otoksen yhdentoista jäsenvaltion osalta vuodesta 2015 lukien sekä aritmeettinen keskiarvo kyseiseltä ajanjaksolta. TAULUKOSSA 4 esitetään samat tiedot muunnettuna kumulatiiviseksi indeksiksi (2014=100). Sovellettavan otoksen yhteinen erityisindikaattori Yhteisen erityisindikaattorin kumulatiivinen vaikutus vuodesta 2015 lähtien on esitetty DIAGRAMMISSA 5. Tämä vastaa 11 jäsenvaltion otoksen virkamiesten ostovoiman kehitystä kyseisenä ajanjaksona (painotettu ostovoimastandardina ilmaistulla BKT:llä). Rinnakkaisuuden periaatteen mukaisesti (ks. kohta 2.1.1) EU:n henkilöstön ostovoima kehittyi samalla tavoin. DIAGRAMMISSA 6 näkyy yhteisen erityisindikaattorin aikasarja vuodesta 2015 lukien yhdessä yhteisindeksin ja EU:n henkilöstön vuotuisen päivityksen kanssa. TAULUKOSSA 7 esitetään sama aikasarja muunnettuna kumulatiiviseksi indeksiksi. Yhteisen erityisindikaattorin aritmeettinen keskiarvo nelivuotiskauden aikana on 100,5 ja sen kumulatiivinen vaikutus heinäkuuhun 2014 (2014=100) on 102,1. Keskimääräinen vuotuinen inflaatio Brysselin ja Luxemburgin yhteisindeksin mukaisesti oli tänä aikana 101,5 ja sen kumulatiivinen vaikutus on 105,9. Palkkojen ja eläkkeiden keskimääräinen vuosittainen päivitys oli 102,2 ja sen kumulatiivinen vaikutus on 109,2. 3.3.Yhteinen erityisindikaattori määriteltynä edellisten menetelmien mukaisesti Jäsenvaltioiden otoksen käyttäminen yhteisen erityisindikaattorin laskemiseen ei ole aina ollut lainsäätäjän valitsema lähestymistapa. Ennen vuotta 2004 yhteinen erityisindikaattori laskettiin viittaamalla kaikkia jäsenvaltioita koskeviin tilastotietoihin (esim. vuonna 2003 jäsenvaltioita oli 15). Vuoden 2004 uudistukseen johtaneiden neuvottelujen kuluessa neuvosto päätti viitata kahdeksaan viitejäsenvaltioon. Tämä päätös perustui tietojen retrospektiiviseen analyysiin, joka viittasi siihen, että kyseisen otoksen kehitys heijastaisi läheisesti keskimääräistä kehitystä kaikissa jäsenvaltioissa. On kuitenkin mainittava myöhemmän analyysin osoittaneen, että vuoden 2004 jälkeen ostovoiman todellinen kehitys valitussa otoksessa oli kaikkien jäsenvaltioiden keskiarvoa vähäisempää.

Vuonna 2013 lainsäätäjä säilytti jäsenvaltioiden otoksen periaatteen nostamalla kuitenkin otoksen kokoa kahdeksasta yhteentoista. Edellisen menetelmän (2004–2013) mukaisen kahdeksan jäsenvaltion otoksen perusteella vuotuisen yhteisen erityisindikaattorin aritmeettinen keskiarvo ajanjaksolta 2015–2018 olisi 100,7 ja kumulatiivinen vaikutus (2014=100) olisi 102,5. Kaikkien 28 jäsenvaltion vuotuisen yhteisen erityisindikaattorin aritmeettinen keskiarvo ajanjaksolta 2015–2018 olisi 101,4 ja kumulatiivinen vaikutus (2014=100) olisi 105,4. 3.4.Poikkeaminen rinnakkaisuuden yleisperiaatteesta 3.4.1.Palkkojen päivityksen keskeyttäminen kahden vuoden ajaksi (2013–2014) Osana henkilöstösääntöjen uudistusta vuonna 2013 Eurooppa-neuvosto kehotti keskeyttämään kahden vuoden ajaksi kaikkien unionin toimielinten työntekijöiden palkkojen ja eläkkeiden mukautuksen menetelmän perusteella. Täten vuosina 2013 ja 2014 ei suoritettu palkkojen ja eläkkeiden päivitystä eikä yhteistä erityisindikaattoria olisi siis voitu laskea saman ajanjakson osalta henkilöstösääntöjen selvän tekstin mukaisesti. Vaikka päivitysten keskeyttäminen keskeytti rinnakkaisuuden periaatteen soveltamisen ajanjaksoksi 2013–2014, korjauskertoimien päivitystä jatkettiin ostovoiman yhtäläisyyden varmistamiseksi eri asemapaikkojen välillä. 3.4.2.EU:n yhteisvastuumaksun vaikutus Yhteisvastuumaksu on EU:n henkilöstön palkasta tehtävä vähennys, joka otettiin korotettuna uudelleen käyttöön 1 päivänä tammikuuta 2014. Yhteisvastuumaksun määrä, jota sovelletaan henkilöstösääntöjen 66 a artiklan 3 kohdassa määriteltyyn perusteeseen, on 6 %. Se nostetaan 7 prosenttiin palkkaluokkaan AD 15, taso 2, ja sitä korkeampiin palkkaluokkiin kuuluvien työntekijöiden osalta. Vuoden 2019 talousarvioesityksessä yhteisvastuumaksun tuoton arvioidaan nousevan 93 miljoonaan euroon. DIAGRAMMISSA 8 esitetään näiden tulojen kehitys vuodesta 2012 lukien. 3.4.3.Maltillistamis- ja poikkeuslausekkeiden soveltaminen Vuosien 2015 ja 2018 välillä Eurostat tarkisti asianmukaisesti päivitysten luvut maltillistamis- ja poikkeuslausekkeiden kriteerien perusteella, kuten on esitetty henkilöstösääntöjen liitteessä XI olevissa 10 ja 11 artiklassa. Yhteinen erityisindikaattori ei ylittänyt +2 prosentin ylärajaa eikä jäänyt -2 prosentin alarajan alapuolelle (ks. DIAGRAMMI 5). Täten maltillistamislauseketta ei sovellettu. Eurostatin kunkin vuosittaisen raportin ajankohtana saatavilla olleet vuosittaiset EU:n BKT:n kasvuennusteet olivat positiivisia. Täten henkilöstösääntöjen liitteessä XI olevan 11 artiklan 1 kohdan mukaista poikkeuslauseketta ei sovellettu. Lopulliset tiedot EU:n BKT:n vuosittaisesta kasvusta olivat positiivisia. Täten ei suoritettu henkilöstösääntöjen liitteessä XI olevan 11 artiklan 2 kohdan mukaista korjausta. 4.Yhteisindeksi Yhteisindeksillä mitataan henkilöstösääntöjen liitteessä XI olevan 1 artiklan mukaisesti unionin virkamiesten elinkustannusten kehitystä Belgiassa ja Luxemburgissa kyseisissä jäsenvaltioissa työskentelevän henkilöstön jakautumisen mukaan ja se perustuu Belgiassa yhdenmukaistettuun kuluttajahintaindeksiin (YKHI) ja Luxemburgissa kuluttajahintaindeksiin (KHI). Yhteisindeksin laskemiseen käytettyjen erityisten kulutuspainotusten tähden sen kehityksen ja Belgian YKHI:n ja Luxemburgin KHI:n kehitysmallin välillä voi olla tietyn vuoden osalta vähäisiä eroja.

DIAGRAMMISSA 9 esitetään yhteisindeksin aikasarja (vuotuinen kasvu kesäkuusta kesäkuuhun edelliseen vuoteen verrattuna) sekä vastaavat tiedot Belgian yhdenmukaistetusta kuluttajahintaindeksistä (YKHI) ja Luxemburgin kuluttajahintaindeksistä (KHI). Yhteisindeksi oli ajanjaksona 2015–2018 keskimäärin 101,5. Koko ajanjakson kumulatiivinen indeksi kesäkuuhun 2018 saakka (kesäkuu 2014 = 100) on 105,9. Sen sijaan keskimääräinen YKHI oli Belgiassa samana ajanjaksona 101,7 ja kumulatiivinen indeksi koko ajanjakson osalta 107,0. Keskimääräinen KHI oli Luxemburgissa samana ajanjaksona 100,8 ja kumulatiivinen indeksi koko ajanjakson osalta 103,0. 5.Korjauskertoimet Henkilöstösääntöjen 64 artiklan mukaisesti Brysselin ja Luxemburgin ulkopuolella palvelevien virkamiesten palkat ilmoitetaan euroina ja niitä mukautetaan asemapaikan korjauskertoimella, joka voi olla suurempi, pienempi tai yhtä suuri kuin 100 prosenttia. Korjauskertoimien tavoitteena on varmistaa, että ostovoima tietyssä asemapaikassa heijastaa vastaavaa tilannetta Brysselissä. Korjauskertoimet ovat matemaattisia muuttujia, joita sovelletaan euroina ilmaistuun rahamäärään yhdessä euron virallisen valuuttakurssin kanssa (esim. tietyn asemapaikan mukaan) ja jotka ilmaisevat hintapariteetin. Viimeksi mainittu on tilastollinen arvo, joka heijastaa elinkustannusten eroa (esim. asemapaikan ja Brysselin välillä) ja vastaa keskimääräistä hintasuhdetta. Niinpä se kuvastaa sitä kansallisen valuutan määrää tietyssä paikassa, joka tarvitaan samanlaisen tavara- ja palvelukorin ostamiseen, jonka Brysselissä saa yhdellä eurolla. Eurostat määrittelee ja parantaa säännöllisesti korjauskertoimien laskentamenetelmää yhteistyössä kansallisten tilastolaitosten kanssa. Nyt käsiteltävän ajanjakson osalta on syytä mainita seuraavat kehityssuunnat: -Kehittyneemmän menetelmän käyttöönotto terveydenhuoltoon ja koulutukseen liittyvien kustannusten vertailemiseksi jäsenvaltioissa, -Yhä useammat organisaatiot haluavat tehdä yhteistyötä Eurostatin kanssa ja käyttää Eurostatin toimittamia tietoja eri tarkoituksiin (esim. Yhdistyneet kansakunnat päätti hiljattain käyttää korjauskertoimia koskevia tietoja heidän EU:ssa toimivien työntekijöidensä palkkojen mukauttamiseksi elinkustannusten mukaan). 5.1.Korjauskertoimien kehitys TAULUKOSSA 10 esitetään EU:n yksittäisten asemapaikkojen korjauskerroinluvut vuosilta 2013–2018. Taulukosta käy ilmi, että eri paikkojen korjauskertoimet ovat noudattaneet ajanjakson aikana eri kehityssuuntia. Kertoimet ovat laskeneet 19 paikassa ja nousseet 12 paikassa. On huomattava, että henkilöstösääntöjen muutetun liitteen XI tultua voimaan on voimassa korjauskertoimien määrittämisen tai soveltamisen lopettamisen uusi menettely kyseisen liitteen 9 artiklan mukaisesti. Ajanjaksolla 2014–2018 ei komissiolle esitetty yhtään muodollista pyyntöä ja sovellettavien korjauskertoimien luettelo on pysynyt vakaana. 5.2.Komissioon kohdistuneet korjauskertoimia koskevat kysymykset 5.2.1.Korjauskertoimien koetaan vaikuttavan negatiivisesti ostovoimaan ja EU:n julkisten palvelujen houkuttelevuuteen Korjauskertoimien koetaan usein virheellisesti vetävän EU:n henkilöstön ostovoimaa alaspäin ja komission hallinnolle esitetään usein kysymyksiä korjauskertoimien roolista ja niiden laskemisessa käytetystä metodologiasta. Tällaisia kysymyksiä esittävät sidosryhmät, mukaan lukien henkilöstö, henkilöstön edustajat, vastaanottavan jäsenvaltion edustajat jne. Tämä kysymys nousee esiin etenkin tapauksissa, joissa henkilöstön asemapaikkaan kohdistuu korjauskerroin, joka on alle 100, erityisesti jos tätä korjauskerrointa päivitetään alaspäin. Korjauskertoimien tarkoituksena on ainoastaan säilyttää eri jäsenvaltioissa ja Brysselissä toimivien työntekijöiden ostovoiman yhtäläisyys. Korjauskertoimet eivät sen sijaan pyri säilyttämään ostovoimaa tietyllä tasolla. Näin ollen henkilöstön ostovoiman laskettua Brysselissä (10,5 prosentin vähennys vuosien 2004 ja 2018 välisenä aikana) henkilöstön ostovoima laski kaikissa asemapaikoissa samassa suhteessa.

Samanaikaisesti yllä mainittu käsitys korjauskertoimista on pysynyt EU:n julkishallinnon houkuttelevuuteen liittyvänä seikkana joissakin jäsenvaltioissa. Tältä osin joukko EU:n virastoja raportoi komissiolle selvästä kielteisestä vaikutuksesta niiden mahdollisuuksiin rekrytoida ja pitää palveluksessaan korkeasti koulutettua ja maantieteellisesti tasapainotettua henkilöstöä. 5.2.2.Asemapaikan ulkopuolisten kulujen jättäminen huomiotta Olemassa oleva Eurostatin yhteistyössä kansallisten tilastolaitosten kanssa kehittämä metodologia perustuu oletukseen, että työntekijän menot muodostuvat kokonaisuudessaan asemapaikassa. Tämä pelkistys on herättänyt joitakin kysymyksiä, koska voidaan katsoa, että se ei heijasta täysin henkilöstön yleisiä kulutustottumuksia, joihin sisältyy myös asemapaikan ulkopuolisia menoja. Eurostat ja kansalliset tilastolaitokset ovat käynnistäneet keskustelun mahdollisuudesta päivittää korjauskertoimen laskemiseen liittyvää tilastollista metodologiaa, jotta voitaisiin ottaa huomioon asemapaikan ulkopuoliset menot. 5.2.3.Luxemburgin elinkustannukset Henkilöstösääntöjen viimeisen uudistuksen yhteydessä lainsäätäjät säilyttivät pitkäaikaisen lainsäädännöllisen ratkaisun, jonka mukaan mitään korjauskerrointa ei sovelleta Belgiaan eikä Luxemburgiin, koska nämä työskentelypaikat ovat useimpien unionin toimielinten pääasiallisia ja alkuperäisiä toimipaikkoja ja niitä käytetään vertailukohtana. Samanaikaisesti lainsäätäjät päättivät ottaa asianmukaisesti huomioon Luxemburgin inflaation määrittelemällä yhteisindeksin (ks. kohta 4). Jotkut Luxemburgissa toimivat työntekijät ovat kritisoineet tätä lainsäädännöllistä ratkaisua väittäen, että se ei heijasta asianmukaisesti elinkustannusten väitettyjä eroja Brysselin ja Luxemburgin välillä. Hiljattain työntekijät viittasivat siihen, että omat henkilöstösäännöt omaava Euroopan vapaakauppajärjestö on ottanut käyttöön Luxemburgia koskevan erityisen korjauskertoimen. Se, että EU:n henkilöstösäännöissä ei ole Luxemburgia koskevaa korjauskerrointa, on myös johtanut useisiin riita-asioihin EU:n tuomioistuimissa. EU:n yleisen tuomioistuimen lokakuussa 2018 antaman viimeisimmän tuomion perusteella tämä lainsäädännöllinen ratkaisu on vahvistettu, niin kauan kuin vuonna 2013 muutetut henkilöstösäännöt pysyvät voimassa. 6.Päätelmät Komissio on pannut käyttöönoton jälkeen vuonna 2014 menestyksekkäästi täytäntöön henkilöstösääntöjen liitteen XI ja 66 a artiklan. Euroopan parlamentin ja neuvoston säätämä palkkojen ja eläkkeiden päivittämistä koskevan menetelmä on osoittautunut tehokkaaksi ja vaikuttavaksi viiden täytäntöönpanovuoden aikana (2014–2018). Menetelmä on saavuttanut tavoitteensa siirtämällä syrjään menneisyydestä tunnetut toimielinten väliset jännitteet ja oikeudenkäynnit. Henkilöstösääntöjen liitteen XI ja 66 a artiklan ajanjaksoa 2014–2018 koskevan täytäntöönpanon perusteella voidaan tehdä erityisesti seuraavat päätelmät: (1)Vuosina 2013 ja 2014 EU:n virkamiesten palkat ja eläkkeet oli nimellisesti ”jäädytetty”. Tämä seurasi palkkojen rajallista mukauttamista vuonna 2012 (0,8 prosenttia) ja palkkojen mukauttamatta jättämistä vuonna 2011. (2)1 päivästä tammikuuta 2014 lukien otettiin uudelleen käyttöön korotettu yhteisvastuumaksu. Tämä solidaarisuusponnistus merkitsi EU:n virkamiesten suurempaa osallistumista EU:n yleiseen talousarvioon talouskriisin jälkimainingeissa. Tämä osallistuminen on kasvanut koko ajanjakson ajan, vaikka unionin taloudellinen ja sosiaalinen tilanne onkin parantunut merkittävästi. (3)Vuodesta 2015 lähtien yhdentoista viitejäsenvaltion kansallisten virkamiesten palkkojen ostovoima on kasvanut 2,1 prosentilla. Menetelmään erottamattomasti kuuluvan rinnakkaisuuden periaatteen soveltamisen tuloksena EU:n virkamiesten ostovoima on kasvanut vuodesta 2015 lähtien rinnakkain mainittujen yhdentoista viitejäsenvaltion kansallisten virkamiesten ostovoiman kanssa. Kaikkien EU28:n jäsenvaltioiden tietojen käyttö olisi tosin antanut erilaiset luvut (+ 5,4 %). (4)Päivityksen määrä kasvoi keskimääräistä enemmän alkuvaiheessa vuosina 2015 ja 2016. Sitä voisi kuvata ”kiinnikuromisvaikutukseksi” jäsenvaltioissa taloudellisen ja sosiaalisen kriisin jälkeen, ja sitä seurasi vuosina 2017 ja 2018 maltillinen nimellispalkkojen korotus. (5)Nettomääräisesti menetelmä on johtanut vuonna 2018 EU:n henkilöstön ostovoiman vähenemiseen 0,4 prosentilla. (6)Koska menetelmä sisältää automaattisen vuotuisen päivityksen ja automaattiset kriisilausekkeet, se on korjannut tehokkaasti edellisten menetelmien täytäntöönpanoon liittyvät ongelmat. Samanaikaisesti Euroopan parlamentti ja neuvosto ovat jatkuvasti tarkkailleet menetelmää komission toimittamien vuotuisten raporttien välityksellä. (7)Menetelmä kesti myös onnistuneesti oikeudellisen tarkastelun Euroopan tuomioistuimissa niissä muutamassa yksittäisessä jutussa, jotka on nostettu sitä vastaan. Se on myös auttanut välttämään sosiaalisia jännitteitä, koska kyseisenä ajanjaksona ei toimielimissä ole ollut yhtään suurempaa lakkoa. (8)Mitä tulee EU:n eri asemapaikkojen henkilöstön ostovoiman yhtäläisyysperiaatteen täysimittaiseen täytäntöönpanoon korjauskerroinjärjestelmän avulla, on tunnistettu vain harvoja seikkoja, joita tulee seurata tarkasti seuraavan täytäntöönpanokauden aikana.