Erityiskertomus nro 14/2011 ”Onko EU:n antama tuki parantanut Kroatian valmiuksia hallinnoida liittymisen jälkeistä rahoitusta?”





LYHENTEET CARDS-ohjelma : Yhteisön jälleenrakennus-, kehitys- ja vakautusapua koskeva ohjelma ESR : Euroopan sosiaalirahasto IPA : Liittymistä valmisteleva tukiväline IPARD : Liittymistä valmisteleva maaseudun kehittämisen tukiväline ISPA : Liittymistä valmisteleva rakennepolitiikan väline Obnova : Kroaatinkielinen sana, joka tarkoittaa "jälleenrakentamista" Phare : Keskeinen EU:n liittymistä valmisteleva väline vuosina 1989–2006 SAP : Euroopan unionin vakautus- ja assosiaatioprosessi Sapard : Maatalouden ja maaseudun kehittämisen erityinen liittymisohjelma USKOK : Korruption ja järjestäytyneen rikollisuuden torjuntavirasto YMP : Yhteinen maatalouspolitiikka TIIVISTELMÄ I. EU:n Kroatialle myöntämän liittymistä valmistelevan tuen (150 miljoonaa euroa joka vuosi vuodesta 2007 lähtien) keskeisenä tavoitteena on auttaa kehittämään maan hallinnollisia valmiuksia, jotta Kroatia pystyy hallinnoimaan EU-rahoitusta, jota se saa hyvin huomattavan määrän liittymisen jälkeen erityisesti Euroopan maatalousrahastoista sekä rakenne- ja koheesiorahastoista. II. Tarkastuksen tavoitteena oli arvioida, kuinka vaikuttavaa EU:n tuki on ollut sekä tarkoituksenmukaisuuden että saavutettujen tulosten näkökulmasta katsottuna. III. Komissio on kehittänyt vuosien 2004 ja 2007 laajentumisten jälkeen uusia lähestymistapoja tukikehyksen parantamiseksi. Ohjelmointimenettelyt on suunniteltu hyvin, joten niiden avulla saadaan varmistettua, että tuki kohdennetaan valmiuksien kehittämisen painopistealueille. Lisäksi havaittiin, että tilintarkastustuomioistuimen Kroatiassa tarkastamat hankkeet olivat hyvin tarkoituksenmukaisia. On kuitenkin syytä kiinnittää lisää huomiota julkisiin hankintoihin liittyvien valmiuksien sekä alueellisten ja paikallisten viranomaisten valmiuksien parantamiseen. IV. Tulosten näkökulmasta katsottuna EU:n tuella on pystytty merkittävästi kehittämään Kroatian valmiuksia hallinnoida liittymisen jälkeistä rahoitusta, myös tekemällä oppimisen prosessin kautta. Tuen täytäntöönpano on kuitenkin viivästynyt ja osa hankkeiden odotetuista tuloksista on vielä saavuttamatta. Rakenne- ja koheesiorahastojen alalla tekemällä oppimisen prosessi on ollut erityisen hyödyllinen, vaikkakin keskittyminen suuriin infrastruktuurihankkeisiin on tapahtunut muiden, erityisesti alueellisen ja paikallistason hankkeiden kustannuksella. Maaseudun kehittämistoimenpiteissä on ollut ongelmana määrärahojen alhainen käyttöaste, ja edistyminen hallinnollisten valmiuksien parantamisessa on ollut vaatimatonta. Joitakin merkittäviä toimia on toteutettu korruption torjuntaviraston vahvistamiseksi, mutta edessä on vielä merkittäviä haasteita. V. Kertomuksessa todetaan, että EU:n liittymistä valmisteleva tuki auttaa merkittävällä tavalla Kroatiaa valmistautumaan EU-varojen hallinnointiin liittymisen jälkeen, mutta tähän mennessä tuen antamisessa on onnistuttu vain osittain. Kertomuksessa annetaan suosituksia, joissa yksilöidään, missä lisätuki on erityisen tarpeellista niiden valmiuksien kehittämisen edistymistä silmällä pitäen, joita tarvitaan liittymistä valmistelevan ja liittymisen jälkeisen rahoituksen hallinnoinnissa. Suositukset pätevät hyvin todennäköisesti myös muissa EU:n liittymistä valmistelevaa tukea saavissa maissa. JOHDANTO TAUSTAA 1. Feiran Eurooppa-neuvosto päätti kesäkuussa 2000 Euroopan unionin vakautus- ja assosiaatioprosessin (SAP) puitteissa, että kaikilla Länsi-Balkanin mailla pitäisi olla mahdollisuus liittyä Euroopan unioniin. Kroatia jätti EU-jäsenyyttä koskevan hakemuksensa vuonna 2003 ja sai neuvostolta ehdokasmaan aseman 1. kesäkuuta 2004. Liittymistä valmistelevat kumppanuudet perustettiin vuosina 2006 ja 2008, ja tällöin määritettiin ne ensisijaiset alat, joilla Kroatian on Euroopan komission näkemyksen mukaan edistyttävä ennen Euroopan unioniin liittymistä. 2. Muiden ehdokasmaiden tapaan Kroatian on EU:n jäseneksi päästäkseen täytettävä Kööpenhaminassa vahvistetut arviointiperusteet [1], hyväksyttävä EU:n koko lainsäädäntö, joka tunnetaan nimellä acquis communautaire [2], sekä saatettava EU:n lainsäädäntö osaksi omaa kansallista lainsäädäntöään. Liittymisneuvottelujen helpottamiseksi acquis communautaire -säännöstö on jaettu EU:n eri toiminnanaloja koskeviin lukuihin (ks. liite I). Eri lukuja koskevat neuvottelut eivät rajoitu sääntelyä ja lainsäädäntöä koskeviin näkökohtiin, vaan niiden yhteydessä käsitellään myös tarvittavien hallintorakenteiden luomista ja hallinnollisten valmiuksien kehittämisessä saavutettua edistystä. 3. Liittymisneuvottelut aloitettiin virallisesti 3. lokakuuta 2005. Euroopan unionin neuvoston kanssa luvuittain käytävät neuvottelut aloitettiin kesäkuussa 2006 ja ne saatettiin päätökseen ministeritasolla 30. kesäkuuta 2011 pidetyssä liittymiskonferenssissa. Kuten Eurooppa-neuvoston kesäkuussa 2011 pidetyssä kokouksessa sovittiin, liittymissopimus on määrä allekirjoittaa vuoden 2011 loppuun mennessä [3]. Jäsenvaltioiden sopimana tavoitteena on, että Kroatia liittyy Euroopan unioniin 1. heinäkuuta 2013. JÄSENYYDEN VALMISTELUUN MYÖNNETTY EU:N LIITTYMISTÄ VALMISTELEVA TUKI 4. EU:n liittymistä valmistelevan tuen tarkoituksena on tukea acquis communautaire -säännöstön käyttöönottoa ja täytäntöönpanoa sekä auttaa ehdokasmaita vahvistamaan hallinnollisia valmiuksiaan, joiden avulla ne voivat myöhemmin jäsenvaltiona ollessaan hallinnoida suurempia määriä niille tarjolla olevaa EU-rahoitusta. Komissiolla on kaksi toisiaan täydentävää lähestymistapaa hallinnollisten valmiuksien vahvistamiseen. Ensinnäkin se rahoittaa suoraan hallintorakenteiden kehittämisen, hallintojärjestelmien perustamisen ja koulutuksen kaltaisia toimintoja. Toiseksi se tukee valmiuksien kehittämistä myös rahoitusohjelmista, jotka ovat samanlaisia kuin Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston sekä rakenne- ja koheesiorahastojen ohjelmat; tällöin ehdokasmailla on tilaisuus "oppia tekemällä", kun ne panevat täytäntöön kyseisenlaisia ohjelmia ennen Euroopan unioniin liittymistä. 5. Vuodesta 2001 alkaen komissio on antanut Kroatialle liittymistä valmistelevaa tukea useiden välineiden kautta (ks. kaavio 1) [4]. Alun perin tukea annettiin yhteisön jälleenrakennus-, kehitys- ja vakautusapua koskevan ohjelman (CARDS) kautta. Phare-ohjelma, joka on komission pääasiallinen liittymistä valmistelevan tuen väline, käynnistettiin Kroatiassa vuonna 2005. Sitä täydennettiin liittymistä valmistelevalla rakennepolitiikan välineellä (ISPA), jolla rahoitetaan infrastruktuurihankkeita liikenteen ja ympäristön aloilla ja joka on EU:n koheeriorahaston edeltäjä, sekä maaseudun kehittämisen erityisellä liittymisohjelmalla (Sapard), joka oli niin ikään tarkoitettu Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston edeltäjäksi. Vuodesta 2007 alkaen nämä kolme välinettä korvattiin liittymistä valmistelevalla tukivälineellä (IPA), josta annetaan rahoitusta vuosittain noin 150 miljoonaa euroa viiden osa-alueen kautta (ks. taulukko 1). Liittymisen jälkeen EU:n rahoitus Kroatialle lisääntyy huomattavasti. TAULUKKO 1 IPA-TUKI KROATIALLE VUOSINA 2007–2013 (MILJOONAA EUROA) Lähde: KOM(2009) 543 lopullinen, 14.10.2009 – Liittymistä valmisteleva tukiväline (IPA) – Monivuotinen ohjeellinen rahoituskehys vuosille 2011–2013. Osa-alue | I. Siirtymä-vaiheen tuki ja instituutioiden kehittäminen | II. Rajat-ylittävä yhteistyö | III. Alueellinen kehittäminen | IV. Henkilöstön kehittäminen | V. Maaseudun kehittäminen | Yhteensä | Kokonaismäärät (2007–2013) | 299 | 105 | 379 | 104 | 184 | 1071 | KAAVIO 1 LIITTYMISTÄ VALMISTELEVAT JA LIITTYMISEN JÄLKEISET EU-MENOT KROATIASSA +++++ TIFF +++++ Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin. 6. Komissio suunnittelee Kroatialle annettavan EU-tuen yhdessä Kroatian viranomaisten kanssa. Liittymistä valmisteleva kumppanuus ja kansallinen ohjelma, joka koskee Kroatian yhdentymistä Euroopan unioniin, ovat tuen poliittisen kehyksen keskeiset tekijät. EU:n rahoitus annetaan monivuotisissa ohjeellisissa suunnitteluasiakirjoissa vahvistettujen tuen painopistealueiden mukaan; komissio laatii suunnitteluasiakirjat tiiviissä yhteistyössä kansallisten viranomaisten kanssa. Kroatian viranomaiset laativat tarkoituksenmukaisia hanke-ehdotuksia ja listaavat ja muokkaavat yhdessä komission kanssa ehdotukset pitkälle kehitellyiksi hankkeiksi, jotka voidaan panna täytäntöön. Hankkeita on yleensä täydennettävä kolmen tai neljän vuoden kuluessa. Ne pannaan täytäntöön avustusjärjestelmien, sopimusten (palvelu-, tavarantoimitus- tai urakkasopimusten) tai twinning-toimintaa koskevien sopimusten kautta [5]. Kun on kyse liittymistä valmistelevan maaseudun kehittämisen tukivälineen mukaisesta tuesta, hankkeiden valinnan suorittaa yksinomaan Kroatian toimivaltainen virasto. 7. EU:n Kroatialle antamaa tukea on hallinnoitu kolmella eri tavalla. CARDS-ohjelman yhteydessä tukea enimmäkseen hallinnoitiin keskitetysti komissiossa. Uudempien välineiden yhteydessä komissio on kuitenkin siirtänyt hallinnointivaltuuksia akkreditoiduille Kroatian viranomaisille EU-rahoituksen hallinnointia varten [6]. EU:n edustusto suorittaa tällöin ennakkotarkastuksia Kroatiassa tarjouskilpailu- ja sopimuksentekomenettelyn aikana (hajautettu hallinnointimuoto, johon kuuluvat ennakkotarkastukset). Kolmannessa, pisimmälle viedyssä hallinnointimuodossa valtuuksia on siirretty kansallisille viranomaisille, joiden hallinnolliset valmiudet komissio on arvioinut riittäviksi EU:n tuen hallinnointiin ilman EU:n edustuston toimittamia ennakkotarkastuksia (hajautettu hallinnointimuoto, johon ei kuulu ennakkotarkastuksia). Tämä hallinnointimuoto vastaa eniten tapaa, jolla EU:n rahoitusta hallinnoidaan liittymisen jälkeen, mutta useimmilla alueilla komissio ei ole vielä hyväksynyt sen käyttöönottoa [7]. Liitteessä II esitellään kunkin välineen ja osa-alueen eri hallinnointimuodot. TARKASTUKSEN SISÄLTÖ JA LÄHESTYMISTAPA 8. Tarkastus toimitettiin kesäkuun 2010 ja kesäkuun 2011 välisenä aikana. Siinä haettiin vastausta seuraavaan kysymykseen: "Onko EU:n antama tuki parantanut vaikuttavalla tavalla Kroatian valmiuksia hallinnoida liittymisen jälkeistä EU-rahoitusta?" Tarkastuksessa keskityttiin seuraavien kahden keskeisen osa-alueen arvioimiseen: a) Onko komissio suunnitellut EU:n tuen niin, että sen avulla voidaan hyväksyttävällä tavalla auttaa Kroatiaa valmistautumaan EU-rahoituksen hallinnointiin liittymisen jälkeen? b) Onko EU:n rahoittamilla hankkeilla saatu odotetut tulokset siinä mielessä, että Kroatian valmiudet hallinnoida EU-varoja ovat vahvistuneet? 9. Tarkastuksessa ei tutkittu, kuinka vaikuttavasti EU:n tuella tuetaan acquis communautaire -säännöstön käyttöönottoa ja täytäntöönpanoa Kroatiassa. Tarkastuksen tavoitteena ei ollut myöskään suorittaa kattavaa arviointia siitä, kuinka valmis Kroatia on EU-jäsenyyteen. 10. Tarkastushavainnot tehtiin seuraavalta pohjalta: a) analysoitiin liittymistä valmistelevan tuen ohjelmointiin ja täytäntöönpanoon liittyvät asiakirjat b) tarkastettiin otos, johon oli poimittu 16 IPA:n osa-alueista I, III ja IV sekä aiemmista CARDS-, Phare-, ISPA- ja Sapard-rahoitusvälineistä rahoitettua hanketta (ks. liite III); näihin hankkeisiin myönnetyn EU-tuen kokonaismäärä oli 96,6 miljoonaa euroa, mikä vastaa keskimäärin 11 prosenttia kaikesta tarkastusjakson aikaisesta rahoituksesta [8]; hankkeet arvioitiin asiakirja- ja haastattelunäytön perusteella, minkä lisäksi kahdeksan hanketta tarkastettiin paikan päällä lokakuussa 2010 c) haastateltiin komission henkilöstöä Brysselissä ja Zagrebissa d) suoritettiin haastatteluja Kroatian ministeriöissä, virastoissa sekä EU-varoja hallinnoivien alueellisten ja paikallisten viranomaisten luona Slavonski Brodissa, Splitissä, Tovarnikissa, Vinkovcissa, Zadarissa ja Zagrebissa. KARTTA TARKASTETTUJEN HANKKEIDEN SIJAINTI +++++ TIFF +++++ Lähde: Eurostat. HUOMAUTUKSET JOHDONMUKAINEN JA HYVIN KOHDENNETTU SUUNNITTELU LIITTYMISTÄ VALMISTELEVALLE TUELLE ON OTETTU KÄYTTÖÖN UUSI KEHYS, JOKA PERUSTUU AIEMMISTA LAAJENTUMISISTA SAATUIHIN KOKEMUKSIIN 11. Komissio otti huomioon aiemmista laajentumisista saadut kokemukset suunnitellessaan liittymistä valmistelevan rahoituksen hallinnointikehystä. Näin ollen vuonna 2007 IPA-välineen käyttöönoton myötä kaikki liittymistä valmisteleva rahoitustuki vietiin yhden välineen alaisuuteen, eikä tuki enää jakautunut kolmen eri välineen (Phare, ISPA ja Sapard) kesken kuten aiemmin. EU:n tuen suunnittelu on sen ansiosta helpottunut huomattavasti. 12. Ennen IPA-välinettä eri välineiden koordinointi tapahtui erillisten mekanismien kautta, mutta IPA-välineen myötä käytössä on ollut johdonmukaisempi järjestelmä, jota käytetään koordinoitaessa toimintavalmiuksien kehittämistä koskevien EU:n rahoittamien toimien suunnittelua. Laajentumisasioiden pääosastolla on komissiossa johtava asema IPA-tuen koordinoinnissa kolmen muun pääosaston kanssa: osa-alueen III (alueellinen kehittäminen) yhteydessä aluepolitiikan pääosasto, osa-alueen IV (henkilöstön kehittäminen) yhteydessä työllisyys-, sosiaali- ja osallisuusasioiden pääosasto ja osa-alueen V (maaseudun kehittäminen) yhteydessä maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosasto. Mainitut neljä pääosastoa koordinoivat tuen ohjelmointiin ja täytäntöönpanoon liittyviä toimintojaan ja lukuja koskevia neuvotteluja sekä epävirallisesti että virallisen sisäisen lausuntokierroksen kautta. 13. Komissio on myös tiivistänyt EU:n liittymistä valmistelevan tuen suunnittelun ja täytäntöönpanon sekä liittymistä valmistelevan neuvotteluprosessin välistä yhteyttä. Tähän on päästy sisällyttämällä prosessiin tarkistuskriteereitä, joiden on täytyttävä ennen lukuja koskevien neuvottelujen päätökseen saattamista. Uutta lähestymistapaa on sovellettu niiden lukujen kohdalla, jotka sisältävät EU:n liittymistä valmistelevaa rahoitusta, erityisesti luvun 11 (maatalous ja maaseudun kehittäminen) ja luvun 22 (aluepolitiikka ja rakennepoliittisten välineiden yhteensovittaminen) kohdalla. Lähestymistavan ansiosta on alettu painottaa enemmän sitä, miten Kroatiassa on kyseisillä aloilla edistytty hallinnollisten valmiuksien kehittämisessä EU:n liittymistä valmistelevan tuen avulla. Näin ollen esimerkiksi luvussa 11 yksi tarkistuskriteereistä on maksajavirastojen toimintavalmiudet, ja kyseinen asia on ollut myös keskeinen painopistealue EU:n tuessa (ks. myös kohta 37). Tällaista tarkistuskriteereihin perustuvaa lähestymistapaa olisi kuitenkin voitu soveltaa Kroatiassa laajemmin. Esimerkiksi luvun 22 kohdalla ei ole käytetty tarkistuskriteerinä sitä, onko Kroatian viranomaisilla riittävät valmiudet, jotta ne voitaisiin valtuuttaa hallinnoimaan liittymistä valmistelevaa tukea ilman EU:n edustuston suorittamaa ennakkotarkastusta. IPA:N OHJELMOINTIMENETTELYT ON SUUNNITELTU HYVIN JA NIISSÄ ON ASETETTU PAINOPISTEEKSI KROATIAN HALLINNOLLISTEN VALMIUKSIEN VAHVISTAMINEN, VAIKKAKIN HANKINTAMENETTELYIHIN ON EDELLEEN AIHEELLISTA KIINNITTÄÄ HUOMIOTA 14. EU:n tuessa, jolla valmisteltiin ehdokaismaita vuosien 2004 ja 2007 laajentumisiin, oli merkittävänä puutteena se, että Phare-välineellä rahoitetut taloudellisen ja yhteiskunnallisen koheesion ohjelmat olivat ainoastaan yksivuotisia ohjelmia [9]. Kroatia on hyötynyt IPA-välineen myötä omaksutusta lähestymistavasta, joka käsittää rakennerahastojen yhteydessä käytettyjen ohjelmien kaltaisia monivuotisia toimintaohjelmia. Tämä on parantanut mahdollisuuksia tekemällä oppimisen prosessiin, sillä suunnittelumenettelyt ovat alkaneet muistuttaa liittymisen jälkeiseen tukeen sovellettavia suunnittelumenettelyjä. Lisäksi valmiuksien kehittämistä koskevien tukitoimenpiteiden suunnittelu on parantunut. IPA-välineen yhteydessä aluepolitiikan pääosasto ja työllisyys-, sosiaali- ja osallisuusasioiden pääosasto ovat myös pystyneet tarjoamaan asiantuntemustaan helpommin kuin kahden aiemman laajentumisen yhteydessä auttaakseen Kroatian viranomaisia kyseisessä monivuotisessa suunnitteluprosessissa. 15. Merkittävä askel kohti liittymisen jälkeisen rahoituksen parempaa hallinnointia on ollut Kroatian tapauksessa se, että komissio on alkanut soveltaa tiukempaa lähestymistapaa kuin edellisten ehdokasmaiden kohdalla varmistaessaan, että Kroatialla on valmiudet hallinnoida liittymistä valmistelevaa rahoitustaan [10]. Keskeinen osa tätä lähestymistapaa on suunnittelujärjestelmä, jonka komissio on kehittänyt arvioidakseen, millaisia tarpeita Kroatialla on hajautetun hallinnointimuodon käyttöönottoon liittyvien valmiuksien parantamista silmällä pitäen, ja määrittääkseen, millainen tuki on tarpeen näiden tarpeiden täyttämiseksi; hajautetun täytäntöönpanojärjestelmän osalta on tarkoituksena, että ensin edustusto toimittaa ennakkotarkastuksia ja myöhemmin näistä ennakkotarkastuksista luovutaan (ks. kohta 7). 16. Tukea on kuitenkin kohdennettava erityisesti Kroatian julkisiin hankintoihin liittyvien valmiuksien kehittämiseen. Tilintarkastuksissa, joita tilintarkastustuomioistuin toimittaa EU:n talousarviota koskevan vuotuisen tarkastuslausuman yhteydessä, ilmenee jatkuvasti, että EU:n jäsenvaltioissa esiintyy huomattavasti sääntöjenvastaisuuksia hankintamenettelyissä koheesiopolitiikan alalla [11]. Kuten taulukosta 2 käy ilmi, Kroatiassa sijaitseva EU:n edustusto on hajautettuun hallinnointimuotoon kuuluvien ennakkotarkastusten yhteydessä joutunut säännöllisesti hylkäämään esitettyjä asiakirjoja, koska ne eivät ole olleet kaikilta osin EU:n menettelyjen mukaisia. Vaikka hylkäämistapaukset ovat selvästi vähentyneet vuosina 2007–2010, laajentumisasioiden pääosasto ilmoitti vuoden 2010 toimintakertomuksessaan, että hylkäämistapauksia oli edelleen suhteellisen paljon monimutkaisempien, usein rakennusurakoihin liittyvien sopimusten kohdalla, koska teknistä valvontaa koskeva asiantuntemus oli laadultaan riittämätöntä [12] (ks. myös kohta 23). TAULUKKO 2 KROATIAN VIRANOMAISTEN ESITTÄMÄT TARJOUSTEN ARVIOINTIA KOSKEVAT KERTOMUKSET JA SOPIMUKSET, JOTKA KROATIASSA SIJAITSEVA EU:N EDUSTUSTO ON HYLÄNNYT (PROSENTTIOSUUS) Lähde: Laajentumisasioiden pääosaston vuoden 2010 toimintakertomus. | | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | Arviointikertomukset | Ensimmäinen asiakirjatoimitus | 60 | 22 | 20 | 14 | Täydentävät asiakirjat | 34 | 35 | 67 | 20 | Sopimukset | Ensimmäinen asiakirjatoimitus | 60 | 20 | 21 | 20 | Täydentävät asiakirjat | 34 | 37,5 | 33 | 10 | TARKASTETUT HANKKEET ON TOTEUTETTU VALMIUKSIEN PARANTAMISEN PAINOPISTEALUEILLA, VAIKKAKIN TUKI ON TÄHÄN MENNESSÄ OHJATTU SUURELTA OSIN ALUEELLISTEN VIRANOMAISTEN SIJAAN KESKUSHALLINNON VIRANOMAISILLE 17. Komissio on yleisesti ottaen varmistanut – Kroatian viranomaisia kuullen – että keskeiset hallinnollisiin valmiuksiin liittyvät tarpeet on määritetty. Komission rahoitusta koskevien Kroatian tarpeiden arviointiin ja päivitykseen on käytössä järjestelmällinen lähestymistapa: liittymiskumppanuuden yhteydessä ylhäältä alaspäin suuntautuva lähestymistapa ja alhaalta ylöspäin suuntautuva lähestymistapa mahdollisilta edunsaajilta (lähinnä Kroatian ministeriöiltä) saatujen hanke-ehdotusten yhteydessä. 18. Erityishankkeiden muodossa annettu EU:n tuki täydensi Kroatian viranomaisten omia pyrkimyksiä vahvistaa ministeriöiden valmiuksia ja perustaa elimiä, joiden tehtävänä on hallinnoida tulevaa EU-rahoitusta. Yleisesti ottaen 16 tarkastetun hankkeen tavoitteet olivat hyvin samansuuntaiset liittymiskumppanuudessa esitettyjen valmiuksien kehittämisen painopistealueiden kanssa. Jopa silloin, kun hankkeisiin ei sisältynyt suoranaista valmiuksien kehittämistä teknisen avun ja twinning-sopimusten kautta, niihin kuului huomattava tekemällä oppimisen prosessi, joka tarjosi mahdollisuuden saada arvokasta käytännön kokemusta EU:n rahoituksen hallinnoinnista ennen unioniin liittymistä. 19. Lähes kaikissa tapauksissa komission rahoitus kohdennettiin Kroatiassa elimiin, jotka tulevaisuudessa vastaavat liittymisen jälkeisen EU-tuen täytäntöönpanosta. Tuki ohjattiin kuitenkin suurelta osin niille keskushallinnon elimille, jotka vastaavat liittymisen jälkeisen rahoituksen hallinnoinnista, ja paljon vähäisemmässä määrin alueellisille viranomaisille, joilla kuitenkin on tärkeä rooli liittymisen jälkeisen rahoituksen täytäntöönpanossa. Näin ollen on vaarana, että alueellisen tason elimet eivät saa riittävästi kokemusta EU-tuen täytäntöönpanosta liittymisajankohtaan mennessä [13]. KROATIAA TUETTIIN MERKITTÄVÄLLÄ TAVALLA LIITTYMISEN JÄLKEISEN RAHOITUKSEN HALLINNOINTIVALMIUKSIEN KEHITTÄMISESSÄ, MUTTA TARKASTUKSESSA HAVAITTIIN MERKITTÄVIÄ VIIPEITÄ SEKÄ ALOJA, JOILLA EDISTYMINEN ON EDELLEEN TARPEEN LIITTYMISTÄ VALMISTELEVAA TUKEA EI USEINKAAN OLE PANTU TÄYTÄNTÖÖN ALKUPERÄISEN AIKATAULUN MUKAISESTI 20. Taulukossa 3 esitetään, missä määrin suunnitellut menot on sidottu ja käytetty. Phare-, ISPA- ja Sapard-ohjelmissa ilmeni kaikissa vaikeuksia panna rahoitus täytäntöön alkuperäisen aikataulun mukaisesti. IPA-välineen tapauksessa hidas täytäntöönpano on ongelma, erityisesti liikenteen ja ympäristön toimintaohjelmissa (IPA III) ja IPARD-ohjelmassa (IPA V); riskinä on, että varoja joudutaan vapauttamaan viipeiden vuoksi [14]. 21. EU:n tuen täytäntöönpanon aloittamisessa on sattunut Kroatiassa useita viivästyksiä, jotka ovat johtuneet uusien välineiden käyttöönotosta. Kroatia on ollut oikeutettu liittymistä valmistelevaan tukeen Phare-, ISPA- ja Sapard-välineiden kautta 1. tammikuuta 2005 alkaen. Koska oli kuitenkin tarpeen määrittää alakohtaiset tavoitteet, jotka vastaisivat strategisia painopistealueita, ISPA- ja Sapard-ohjelmien yhteydessä kului keskimäärin 12 kuukautta ja Phare-ohjelman yhteydessä 18 kuukautta, ennen kuin rahoitussopimukset saatiin valmiiksi. IPA-välineen eri osa-alueisiin kuuluvien vuoden 2007 ohjelmien rahoitussopimukset tehtiin vasta keskimäärin 16 kuukautta sen jälkeen, kun IPA:n täytäntöönpanoa koskeva asetus oli tullut voimaan. Tämä johtui pääasiassa ajasta, jonka hallinnointivaltuuksien siirtäminen vaati ennen kuin täytäntöönpano voitiin aloittaa; kysessä oli uusi IPA-asetuksessa vaadittu ehto (ks. kohta 7). 22. Monet tilintarkastustuomioistuimen tarkastamista IPA:a edeltävistä hankkeista eivät olleet valmiita täytäntöönpantaviksi vielä silloin, kun rahoitussopimus oli allekirjoitettu. Tämä johtui siitä, että Kroatian viranomaiset eivät olleet vielä saaneet valmiiksi toimeksiannon ehtoja tai teknisiä eritelmiä, joita tarjouskilpailun käynnistäminen edellytti. Tarkastettujen sopimusten tapauksessa rahoitussopimuksen tekemisestä tarjouskilpailun käynnistämiseen oli näin ollen kulunut keskimäärin 12 kuukautta. IPA-välineen yhteydessä tilanne parantui jonkin verran, sillä vastaava aika lyheni kahdeksaan kuukauteen. Kyseistä aikaa on kuitenkin vieläkin aiheellista lyhentää. TAULUKKO 3 EU:N TUEN TÄYTÄNTÖÖNPANO KROATIASSA (MILJOONAA EUROA, MAALISKUU 2011) Lähde: EU:n edustusto Kroatiassa. Kroatiassa toteutettavat ohjelmat | Talousarvio | Sopimuksia koskeva talousarvion osuus (%) | Maksuja koskeva talousarvion osuus (%) [9999] | CARDS | 260 | 97 % | 92 % | Phare | 147 | 86 % | 78 % | ISPA | 59 | 96 % | 63 % | Sapard | 25 | 62 % | 48 % | IPA I 2007 | 45 | 90 % | 57 % | IPA I 2008 | 42 | 27 % | 20 % | IPA I 2009 | 42 | 11 % | 11 % | IPA II 2007–2009 | 8 | 64 % | 36 % | IPA III 2007–2009 (joista) | 143 | 29 % | 7 % | – liikenteen toimintaohjelma | 54 | 20 % | 4 % | – ympäristön toimintaohjelma | 54 | 25 % | 2 % | – alueellisen kilpailukyvyn toimintaohjelma | 35 | 48 % | 20 % | IPA IV 2007–2009 – henkilöstön kehittämistä koskeva toimintaohjelma, Toimenpiteet 101 ja 103 | 38 | 71 % | 9 % | IPA V 2007–2009 (IPARD) | 51 | 12 % | 0 % | Yhteensä | 860 | 68 % | 55 % | 23. Tarjouskilpailun käynnistämisen jälkeen viipeitä aiheutui usein myös siksi, että Kroatian viranomaisilla oli edelleen vähäiset valmiudet hallinnoida EU:n hankintamenettelyjä (ks. kohta 16). EU:n edustusto on siksi joutunut usein hylkäämään tarjous- ja sopimusaineiston ja lähettämään sen takaisin Kroatian viranomaisille, jotta nämä tekisivät siihen tarvittavat parannukset (ks. taulukko 2). Tästä on aiheutunut viipeitä, joita ei olisi syntynyt, jos asiakirja-aineisto olisi laadittu annettujen standardien mukaisesti. Tilintarkastustuomioistuin tarkasti 18 sopimuksen otoksen ja havaitsi, että sopimukset oli tehty keskimäärin kymmenen kuukautta myöhässä alkuperäisestä aikataulusta; tällainen viive on varsin merkittävä, kun tavanomainen hankkeen kestoaika on korkeintaan kolme tai neljä vuotta. 24. Phare 2005-, Phare 2006- ja Sapard-ohjelmista tuettujen hankkeiden yhteydessä komissio jatkoi täytäntöönpanon määräaikaa vuodella helpottaakseen vaikeuksia, joita Kroatialla oli panna EU:n tuki täytäntöön alkuperäisen aikataulun mukaisesti. ISPA-hankkeiden kohdalla määräaikaa jatkettiin yhdellä tai kahdella vuodella. Tämän kokemuksen perusteella komissio otti käyttöön pidemmät määräajat IPA:n osa-alueen I yhteydessä. IPA:n osa-alueiden III, IV ja V kohdalla maksumääräajat perustuvat kuitenkin "N+3"-sääntöön, mikä on huomattavan haasteellista (ks. alaviite 14). 25. Kuten seuraavista kohdista ilmenee yksittäisten hankkeiden osalta (ks. kohdat 26–47), viipeet, jotka johtuvat lähinnä Kroatian hallinnon valmiuksiin liittyvistä seikoista, ovat hidastaneet edistymistä, jota liittymistä valmistelevalla tuella on saatu aikaan Kroatian hallinnollisten valmiuksien kehittämisessä ennen liittymistä. On näin ollen riskinä, että Kroatia ei säädetyn määräajan kuluessa kykene kokonaisuudessaan käyttämään liittymisen jälkeisiä, määrältään aiempaa suurempia määrärahoja. RAKENNERAHASTOIHIN VALMISTELEVAT HANKKEET: TULOKSET VAIHTELEVIA, MUTTA MYÖS TEKEMÄLLÄ OPPIMISEN PROSESSIIN LIITTYVIÄ HYÖTYJÄ ON HAVAITTAVISSA 26. Tarkastuksessa tutkittiin kahdeksan rakennerahastoihin valmistelevaa hanketta, jotka liittyvät neljään keskeiseen alueeseen (ks. kaavio 2). Hankkeiden odotetut tulokset saavutettiin vaihtelevasti, osittain viipeiden vuoksi, ja hankkeiden mahdollinen kestävyys vaihteli myös. Oli selvää, että Kroatian viranomaiset hyötyvät tekemällä oppimisen prosessista, mutta tiettyihin toimintavalmiuksiin liittyviin seikkoihin on edelleen syytä kiinnittää huomiota. KAAVIO 2 RAKENNE- JA KOHEESIORAHASTOJA KOSKEVAT VALMISTELUT KROATIASSA +++++ TIFF +++++ Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin. USEITA TUEN SEURANTAAN JA ARVIOINTIIN LIITTYVIÄ OSATEKIJÖITÄ ON VIELÄ PARANNETTAVA 27. SMART-tavoitteiden [15] ja niihin liittyvien indikaattorien riittämätön käyttö olivat usein syynä siihen, että hankkeiden tulosten arviointi oli vaikeaa, erityisesti avustusjärjestelmien yhteydessä. Vaikka tilintarkastustuomioistuimen tarkastamat IPA-hankkeet olivat tältä osin parempia kuin IPA:a edeltävät hankkeet, hankkeiden vaikuttavuuden arviointitapaa on edelleen aiheellista parantaa. Komissiolla on hyvin suunniteltu seurantajärjestelmä, jota Kroatian viranomaiset soveltavat; tarkastuksessa kuitenkin havaittiin, että toisinaan seurantakertomuksissa helposti aliarvioitiin hankkeissa esiintyviä ongelmia. Joskus hankkeista ei ole tehty ulkoista arviointia, erityisesti rahoitettujen avustusjärjestelmien tapauksessa. Tämä johtuu osittain siitä, että komissio aikoo yhdistää IPA-ohjelmien väliarvioinnin ja rakennerahastojen toimintaohjelmien ennakkoarvioinnin; tällainen toimintatapa viivästyttää kuitenkin tilaisuutta oppia IPA:n hanketuen mahdollisia parannuksia koskevasta ulkoisesta arvioinnista. TARKASTETTUJEN HENKILÖSTÖN KEHITTÄMISHANKKEIDEN TULOSTEN KESTÄVYYS ON EPÄVARMAA 28. CARDS 2004 -hanke käsitti ensimmäisen hajautetun Euroopan sosiaalirahastoon valmistelevan tukijärjestelmän Kroatiassa ja tarjosi arvokasta valmiuksien kehittämiseen liittyvää kokemusta neljässä hankkeen yhteyteen kuuluneessa piirikunnassa [16]. Kussakin piirikunnassa perustettiin työllisyyttä koskeva paikallinen kumppanuus, joka kattoi joukon henkilöstön kehittämistoimia. Kun EU:n rahoitus vuonna 2008 loppui, työllisyyttä koskevat paikalliset kumppanuudet kuitenkin lakkasivat suurelta osin toimimasta, mikä asettaa kyseenalaiseksi niiden kestävyyden. 29. Rahoitus- ja muun tuen puuttuminen nykyisiltä työllisyyttä koskevilta paikallisilta kumppanuuksilta ei ole hyvä merkki vastaavien kumppanuuksien kehittämistä silmällä pitäen Kroatian 13 muussa piirikunnassa, vaikka kumppanuuksien kehittäminen oli yksi tavoitteista IPA:n työllisyyttä koskevan paikallisen kumppanuuden hankkeen seurannassa. Lisäksi IPA-hankkeen osana rahoitetun palvelusopimuksen myöhäinen aloitusajankohta oli syynä siihen, että sopimuksen kautta palvelukseen otetuilla konsulteilla ei ollut riittävästi aikaa auttaa perustamaan näihin piirikuntiin työllisyyttä koskevat paikalliset kumppanuudet ennen avustusjärjestelmien käynnistämistä. Komissio on kuitenkin myöntänyt, että kestävyys on keskeinen kysymys, ja se arvioi parhaillaan, mikä olisi paras tapa parantaa työllisyyttä koskevien paikallisten kumppanuuksien kestävyyttä. RAHOITETTUJEN ALUEELLISTA KILPAILUKYKYÄ KOSKEVIEN HANKKEIDEN KOHDALLA ILMENI EDELLEEN MERKITTÄVIÄ VALMIUKSIIN LIITTYVIÄ ONGELMIA 30. Phare 2005:n yritysinfrastruktuureja koskevan hankkeen tulokset vaihtelivat. Täytäntöönpanosta vastaavat elimet pystyivät käyttämään koko budjetin, vaikkakin viiveellä, ja varmistamaan, että kutakin valittua avustushanketta varten luotiin infrastruktuuri. Tarkastettaessa Benkovacin avustushanketta (yksi seitsemästä Pharen yritysinfrastruktuurijärjestelmään kuuluvasta avustuksesta) ilmeni kuitenkin, että paikalliset viranomaiset eivät kiinnittäneet riittävästi huomiota EU:n rahoittaman infrastruktuurin kestävyyteen. Puutteita havaittiin infrastruktuurin ylläpidossa, ja yritysten kiinnostuksen herättämiseen ei ollut olemassa strategiaa; infrastruktuuria käytettiin vain vähän. 31. IPA 2007:n yritysinfrastruktuurihankkeessa otettiin huomioon vuoden 2005 hankkeesta saatu kokemus. Vuoden 2005 hankkeen tapaan viipeitä kuitenkin ilmeni avustusjärjestelmän arviointimenettelyssä, ja avustusten saajat eivät useinkaan pystyneet laatimaan teknistä asiakirja-aineistoa kokonaisuudessaan. Tekemällä oppimisen prosessista saatava mahdollinen hyöty väheni, sillä hanke ei kohdistunut suoraan niihin elimiin, joiden vastuulle tuleva alueellisen kilpailukyvyn toimintaohjelma oli annettu. Lisäksi painopistealueena oli kymmenen Kroatian vähiten kehittynyttä piirikuntaa. Näin ollen muiden piirikuntien paikallisilla viranomaisilla ei ollut mahdollisuutta yritysinfrastruktuurin täytäntöönpanon kautta tapahtuvaan oppimiseen ennen liittymistä, vaikka nämä piirikunnat ovat myös oikeutettuja rahoitukseen [17]. LIIKENNEHANKKEISTA SAATIIN ODOTETUT TULOKSET, MUTTA HANKKEIDEN VALMISTELU JA HANKINNAT VIIVÄSTYIVÄT HUOMATTAVASTI 32. ISPA 2005 -rautatien kunnostushankkeen avulla nykyaikaistettiin 33 kilometriä rautatielinjaa, joka muodostaa osan keskeistä Euroopan laajuista liikennekäytävää X [18]. Se oli ensimmäinen EU:n sääntöjen mukaan Kroatiassa valmisteltu ja toteutettu liikenteen infrastruktuurihanke. Tekemällä oppimisesta oli tässä yhteydessä paljon hyötyä. Hanke käynnistettiin kaksi vuotta alkuperäisestä aikataulusta jäljessä, koska hanketta ei ollut vielä täytäntöönpanon suunniteltuun aloitusajankohtaan mennessä kehitetty tarpeeksi pitkälle. Tarjouskilpailumenettely viivästyi, koska hankintavalmiuksia ei ollut. Myös Zagrebin päärautatieaseman urakkaa koskevan IPA 2007 -rautatiehankkeen hankintamenettely viivästyi lähinnä siitä syystä, että tarjousasiakirjat eivät olleet täydellisiä, vaikkakaan viive ei ollut niin pitkä kuin aiemmin toteutetussa ISPA-hankkeessa. 33. Tilintarkastustuomioistuimen lokakuussa 2010 paikalla tekemän tarkastuksen aikana ISPA-hankkeen täytäntöönpano oli viipeistä johtuen edelleen kesken. Hankkeen suunnitellut tulokset saavutettaisiin todennäköisesti vuoden 2011 loppuun mennessä, vaikka niiden lopullinen vaikutus riippuu muista Kroatiassa ja naapurimaissa liikennekäytävällä X toteutettavista rautatiehankkeista. RAKENNE- JA KOHEESIORAHASTOJEN HANKESUUNNITELMAN VALMISTELUN JA VALMIUKSIEN LISÄÄMISEN TUKEMISESSA ON ONNISTUTTU VAIN OSITTAIN 34. Vaikka yksi Phare 2006 -hankkeen alkuperäisistä päätavoitteista oli perustaa järjestelmä, jonka avulla laaditaan täytäntöönpanoon valmiiden hankkeiden suunnitelma rakenne- ja koheesiorahastojen osalta, komissio päätti sittemmin keskittyä kehittämään rajoitettua määrää suuria infrastruktuurihankkeita [19]. Tästä seurasi, että suunniteltua harvemmat Kroatian viranomaiset saivat tukea valmiuksien kehittämiseen ja koulutettavan henkilöstön määrä laski tuhannesta 90:een. Kun suurhankkeiden valmisteluun keskitytään tällä tavoin, on seurauksena todennäköisesti, että rakenne- ja koheesiorahastojen tukea käytetään alussa enemmän. Lisäksi olisi kuitenkin tarpeen valmistella sellaisia muita kuin suurhankkeisiin kuuluvia hankkeita, jotka ovat täytäntöönpanovalmiita, koska ne ovat alueellisen kehityksen kannalta tärkeitä. Yleisesti ottaen komissio ei ottanut riittävissä määrin huomioon tarvetta kannustaa ja avustaa alueellisia ja paikallisia hankevastaavia valmistelemaan tulevien toimintaohjelmien yhteydessä toteutettavia hankkeita, ja täten tukea ei myönnetty tällä tasolla tarpeeksi. Suuria infrastruktuurihankkeita valmisteltiin ainoastaan yhdeksän. Joidenkin hankkeiden tekninen asiakirja-aineisto ei ollut täydellinen. Lähes 50 avustusjärjestelmälle laadittiin hakemuksia koskevat ohjeet, mutta aika ei riittänyt siihen, että järjestelmiä koskeva tieto olisi kulkeutunut keskushallinnosta alueelliselle tasolle. EU:n rahoittama asiantuntijuus on myötävaikuttanut merkittävällä tavalla kansallisen strategisen viitekehyksen sekä rakenne- ja koheesiorahastoista tuettujen toimintaohjelmien ohjelmointiin. Toisaalta hallinnon tietojärjestelmän kehittämisessä on näiden rahastojen kohdalla edistytty vähän. 35. Tässä yhteydessä IPA 2008 -ohjelman kautta toteutetun toiminnan valmistelu ja siihen liittyvät hankintamenettelyt ovat viivästyneet huomattavasti, mikä todennäköisesti hidastaa hankkeiden edistymistä. Varsinaisen haasteen Kroatian viranomaisille asettaa rakenne- ja koheesiorahastojen alan henkilöstön määrä ja vaihtuvuus. EU:N MAATALOUSPOLITIIKAN VALMISTELUSTA ON SAATU VAIHTELEVIA TULOKSIA 36. Maatalousalalle suunnatun EU:n liittymistä valmistelevan tuen vaikuttavuutta arvioitiin tutkimalla kahta Phare 2005 -ohjelmasta ja IPA 2007 -ohjelman osa-alueesta 1 rahoitettua institutionaalisten valmiuksien kehittämishanketta sekä Sapard- ja IPARD-ohjelmia ja muun muassa neljää Sapard-ohjelman yhteydessä osarahoitettua investointihanketta (ks. kaavio 3). KAAVIO 3 EU:N MAATALOUSVAROJA KOSKEVAT VALMISTELUT KROATIASSA +++++ TIFF +++++ Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin. MAASEUDUN KEHITTÄMISTOIMENPITEITÄ KOSKEVIEN HALLINTOVALTUUKSIEN SIIRROSSA OLI EDISTYTTY JONKIN VERRAN 37. Kroatian maksajaviraston valmiuksia pyrittiin kehittämään siten, että se voisi käyttää asianmukaisesti liittymistä valmistelevaa ja sen jälkeen saatavaa rahoitusta, mutta tulokset jäivät vaihteleviksi. Kroatian oli kehitettävä riittävät hallintovalmiudet, jotta komissio myöntyisi siirtämään sille tarvittavat hallintovaltuudet hajautettuun hallinnointiin, jossa ei suoriteta ennakkotarkastuksia. Vasta sitten Kroatia voisi aloittaa liittymistä edeltävien maaseudun kehittämistoimenpiteiden täytäntöönpanon. Sapard-ohjelman kohdalla hallintovaltuuksien siirto myönnettiin syyskuussa 2006 [20] ainoastaan kahdelle maaseudun kehittämistoimenpiteelle alun perin suunniteltujen neljän sijaan. 38. Edistyminen oli vaatimatonta IPARD-rahoituksen edellyttämien valmiuksien kehittämisessä erityisesti siitä syystä, että Kroatian viranomaisten [21] akkreditointia ja hallintovaltuuksien siirtoa koskevat Phare 2005 -hankkeen tavoitteet eivät olleet erityisen kunnianhimoisia. Yhtäältä IPARD-ohjelmassa pyrittiin saamaan akkreditointi ainoastaan niiden kahden toimenpiteen osalta, jotka oli jo akkredidoitu Sapard-ohjelman yhteydessä. Toisaalta uusien IPARD-toimenpiteiden tavoitteena ei ollut saada akkreditointia, vaan ainoastaan laatia asiakirja-aineisto mahdollista tulevaa akkreditointia varten. Vaikka IPARD-ohjelmasta rahoitettava tuki oli käytettävissä vuoden 2007 EU-talousarviosta, PHARE 2005 -hankkeessa ei ollut asetettu täsmällisiä tavoitteita siltä osin, milloin komissio siirtäisi Kroatialle hallintovaltuudet, joiden avulla Kroatia saisi IPARD-rahoitusta mahdollisimman nopeasti. LIITTYMISTÄ VALMISTELEVA MAASEUDUN KEHITTÄMISTUKI EI VASTANNUT TÄYSIN LIITTYMISEN JÄLKEISIÄ TYÖOLOSUHTEITA 39. Sapard oli ensimmäinen Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston rahoittama tekemällä oppimiseen perustuva ohjelma. Kaikki toteutetut hankkeet olivat osa prosessia, jonka tarkoituksena oli auttaa Kroatian viranomaisia perustamaan hallinnollinen täytäntöönpanokehys liittymisen jälkeen osarahoitettaville hankkeille. Näitä hankkeita olivat mm. hakemusten hallinnointi (asiakirjojen täydellisyyden tarkastaminen ja liiketoimintasuunnitelman analyysi), hankkeen hyväksyntää edeltävät paikalla tehtävät tarkastukset, Sapard-varojen myöntämispäätös, sopimusten teko, menojen tukikelpoisuuden tarkistaminen, tuen maksaminen ja raportointi seurantakomitealle ja komissiolle. 40. Liittymistä valmistelevia ohjelmia voidaan periaatteessa panna täytäntöön samanlaisissa olosuhteissa kuin liittymisen jälkeen silloin, kun on kyse toimenpiteistä, joiden yhteydessä Kroatian viranomaisille on siirretty hallinnointivaltuudet ja näin ollen lupa hajautettuun hallinnointimuotoon, jossa ei suoriteta ennakkotarkastuksia. Käytännössä Sapard- ja IPARD-ohjelmien täytäntöönpano ei kuitenkaan ole tapahtunut täysin samanlaisissa olosuhteissa kuin liittymisen jälkeisen EU-rahoituksen hallinnointi: a) Koko Sapard-ohjelmaa on hallinnoitu maksajaviraston keskusyksikössä. Tarkastuksen aikana myös IPARD-ohjelmaa hallinnoitiin keskitetysti. Tästä seurasi, että maksajaviraston alueellisilla toimistoilla ei ole vielä ollut mahdollisuutta hankkia käytännön kokemusta EU:n liittymistä edeltävien maaseudun kehittämisohjelmien hallinnoinnista, vaikka niillä tulee olemaan keskeinen asema liittymisen jälkeen [22]. b) Maksajaviraston Sapard- ja IPARD-hankkeisiin soveltamat menettelyt ovat olleet täysin manuaalisia. c) Virasto ei ollut kehittänyt eikä soveltanut Sapard-ohjelmaa varten hankehakemusten arviointijärjestelmää. Sen sijaan hankehakemuksia käsiteltiin periaatteella "ensiksi tullutta palvellaan ensin". SAPARD- JA IPARD-RAHOITUKSEN ALHAINEN KÄYTTÖASTE HERÄTTÄÄ KYSYMYKSIÄ EUROOPAN MAASEUDUN KEHITTÄMISEN MAATALOUSRAHASTON VAROJEN TULEVASTA KÄYTTÖKAPASITEETISTA 41. Kroatia on käyttänyt Sapard-rahoitusta vähän: ilmoitetut menot vastasivat ohjelman päättyessä ainoastaan 48 prosenttia ohjelmalle myönnetyistä varoista. Sapard-ohjelman tulosindikaattorien mukaan odotusarvona oli, että kahdesta toimenpiteestä rahoitetaan 161 tukikelpoista hanketta. Tosiasiassa sopimuksia tehtiin ainoastaan 49 hankkeesta ja vain 37 niistä saatettiin päätökseen (ks.taulukko 4). Viidessä 21 piirikunnasta ei ollut ainoatakaan menestynyttä Sapard-hakemusta. Tietyt alat olivat varsin aliedustettuja toimenpiteen 1 (maatilainvestoinnit) täytäntöönpanon osalta; näitä olivat erityisesti maitoala, kasvihuoneala sekä hedelmä- ja vihannesala. Tämä osoittaa, että näiden alojen valmiuksissa ja valmiudessa käyttää EU-varoja esiintyy vakavia puutteita [23]. 42. IPARD-ohjelman yhteydessä tehtyihin sopimuksiin liittyvät määrät vahvistavat sen, että maaseudun kehittämisohjelmissa EU-varojen käytössä on edelleen ongelmia. Rahoitussitoumukset tehtiin vuoden 2008 talousarviossa sekä IPARD 2007 -ohjelmaa (25,5 miljoonaa euroa) että IPARD 2008 -ohjelmaa (25,6 miljoonaa euroa) varten. EU:n budjettimenettelyjen (ks. kohta 20) mukaisesti Kroatian on käytettävä ne vuoden 2011 loppuun mennessä. Toukokuuhun 2011 mennessä investointeja ei ollut kuitenkaan hyväksytty kuin ainoastaan noin 16,9 miljoonan euron verran (EU:n rahoitusosuus) neljän hakemuspyynnön jälkeen (33 prosenttia IPARD 2007- ja 2008 -ohjelmien talousarviosta) [24]. Kun otetaan huomioon, minkä verran aikaa lisäpyyntöjen tekeminen ja käsittely sekä hyväksyttyjen hankkeiden täytäntöönpano vaatii, on selkeästi olemassa riski, että suuri osa vuosien 2007–2008 talousarviomäärärahoista on vapautettava. 43. Pyrkimyksenä oli, että Kroatian viljelijät ja maataloustuottajat tutustuisivat Sapard- ja IPARD-ohjelmien yhteydessä EU:n rahoitusmenettelyihin tekemällä oppimisen kautta, mutta näin ei ole vielä tapahtunut määrärahojen vähäisen käyttöasteen vuoksi. Tämän vuoksi on entistä vaikeampaa saada käytetyksi odotettavissa olevaa entistä suurempaa määrää EU:n rahoitusta, kun maaseudun kehittämistoimenpiteet ovat täysimääräiset liittymisen jälkeen. TAULUKKO 4 SAPARD-HANKKEET KROATIASSA Lähde: Annual and final Report on the implementation of the Sapard Programme in the Republic of Croatia (2006-2009)(lopullinen vuotuinen kertomus Sapard-ohjelman täytäntöönpanosta Kroatian tasavallassa), toukokuu 2010. Toimenpide | Määrä | Päätökseen saatetut hankkeet / Oletetut hankkeet | Oletetut hankkeet | Hakemukset | Hankkeet, joista on tehty sopimus | Päätökseen saatetut hankkeet | 1. Maatilainvestoinnit | 110 | 84 | 26 | 19 | 17 % | 2. Maatalous- ja kalataloustuotteiden jalostuksen ja kaupan pitämisen parantaminen | 51 | 53 | 23 | 18 | 35 % | Yhteensä | 161 | 137 | 49 | 37 | 23 % | 44. Komissio totesi lopulta vuonna 2009, että pääasiallinen syy Sapard-ohjelman määrärahojen vähäiseen käyttöön oli se, että kansallisessa järjestelmässä ehdot olivat paremmat ja menettelyjä ja tarkastuksia oli vähemmän kuin vastaavissa Sapard-ohjelmasta rahoitetuissa toimenpiteissä. Komission tukitoimenpiteen jälkeen Kroatia päätti lopettaa kyseisen kilpailevan kansallisen järjestelmän marraskuussa 2009 Sapard-ohjelman sopimuksentekokauden päätyttyä. IPARD-ohjelman hidas käynnistyminen kuitenkin osoittaa, että on edelleen tarpeen tarkastella perusteellisesti, miksi maaseudun kehittämisjärjestelmällä oli niin vähän kysyntää viljelijöiden keskuudessa Kroatiassa. LIITTYMISTÄ VALMISTELEVALLA TUELLA ON EDISTETTY KROATIAN HALLINNOLLISTEN VALMIUKSIEN LISÄÄMISTÄ KORRUPTION JA JÄRJESTÄYTYNEEN RIKOLLISUUDEN TORJUNNASSA, MUTTA JÄLJELLÄ ON MERKITTÄVIÄ HAASTEITA 45. Korruption ja järjestäytyneen rikollisuuden torjunta on erittäin arkaluontoinen asia ja keskeinen osa Kroatian valmiuksien kehittämistä. Valmiuksien kehittämisen avulla varmistetaan, että liittymisen jälkeinen EU-rahoitus sekä kansallinen rahoitus käytetään asianmukaisesti. Liittymistä valmistelevaa EU-tukea on käytetty kahteen institutionaalisten valmiuksien kehittämishankkeeseen, jotka rahoitettiin CARDS 2002- ja IPA 2007 -ohjelmista (ks. kaavio 4). KAAVIO 4 KORRUPTION JA JÄRJESTÄYTYNEEN RIKOLLISUUDEN TORJUNTAVALMIUKSIEN VAHVISTAMINEN +++++ TIFF +++++ Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin. 46. CARDS-hankkeella oli tarkoitus parantaa vuonna 2001 perustetun korruption ja järjestäytyneen rikollisuuden torjuntatoimiston toimintaa. Hanketta aloitettiin toteuttaa vasta 2005, koska valmisteluvaiheessa esiintyi huomattavia viipeitä, mutta siitä huolimatta hanketoiminta saatiin päätökseen vuoden 2006 loppuun mennessä. Hankkeen vaikuttavuutta osoittaa muun muassa se, että vakavia järjestäytyneen rikollisuuden ja korruption tapauksia havaittiin ja niiden johdosta toteutettiin syytetoimia entistä enemmän. Hankkeesta tuetun tutkimustoiminnan ensimmäiset tulokset alkoivat näkyä vuonna 2009 siten, että raportoitiin korkean tason korruptiotapauksia. Toinen vaikuttavuutta osoittava tekijä on parempi sijoitus avoimuutta koskevassa kansainvälisessä korruption havaitsemisindeksissä, jossa Kroatia oli vuonna 2005 sijalla 70, josta se nousi sijalle 62 vuoteen 2010 mennessä. Sen indeksisijoitus parani vuonna 2005 olleesta 3.4 pisteestä ja oli hankkeen päätyttyä useana vuonna 4.1 pistettä. 47. IPA 2007 -hankkeen toiminta on suunniteltu hyvin edellisen hankkeen pohjalta. Aikataulun mukaan hanke on tarkoitus saattaa päätökseen vuonna 2012. Tällä välin korruption ja järjestäytyneen rikollisuuden torjuntatoimiston käsittelemien tapausten kokonaismäärä on edelleen lisääntynyt ja korkea-arvoisten poliitikkojen syytteeseenpano ja tuomitseminen osoittaa, että torjuntatoimisto on oikeilla jäljillä torjuessaan korruptiota kaikkein ylimmällä tasolla. Kuten Kroatiaa koskevassa komission vuodelta 2010 laatimassa edistymiskertomuksessa kuitenkin painotetaan, viime aikoina parannetut oikeus- ja hallintorakenteet on vielä testattava kokonaisuudessaan käytännössä. Lisäksi kertomuksessa todetaan, että on huomattava haaste kehittää korruption ja järjestäytyneen rikollisuuden torjuntatoimiston valmiuksia pitkälle kehittyneen talousrikollisuuden torjunnassa. PÄÄTELMÄT JA SUOSITUKSET PÄÄTELMÄT 48. Kaiken kaikkiaan Kroatia on EU:n liittymistä valmistelevan tuen avulla edistynyt huomattavasti hallinnollisten valmiuksiensa kehittämisessä. Valmiuksia on kehitetty, jotta Kroatia pystyy hallinnoimaan EU-rahoitusta, jota se tulee saamaan liittymisen jälkeen paljon enemmän. Tuella on kuitenkin onnistuttu vain osittain saavuttamaan tavoitteet, ja valmiuksien kehittämisen edistymistä on edelleen tuettava useilla keskeisillä aloilla sekä liittymistä valmistelevana että sen jälkeisenä aikana. Valtaosalla liittymistä valmistelevan tuen aloista komissio ei ole vielä arvioinut, riittävätkö Kroatian valmiudet siihen, että komissio voisi sallia Kroatian panna täytäntöön tukea ilman komission suorittamia ennakkotarkastuksia. Viimeaikaisesta edistymisestä huolimatta hankintavalmiudet ja korruption torjunta ovat ne kaksi alaa, joilla Kroatian viranomaisille annettavaa tukea olisi erityisesti vahvistettava. 49. Yleisesti ottaen komissio ja Kroatian viranomaiset ovat suunnitelleet tuen asianmukaisesti Kroatian valmiuksien kehittämistarpeiden mukaan. Edellisistä laajentumisista on opittu ja on hyväksytty uusia tapoja suunnitella tukea sekä luoda yhteys suunnittelu- ja neuvotteluprosessien välille. Ohjelmointijärjestelmät ovat hyvin suunniteltuja ja niissä asetetaan etusijalle valmiuksien kehittäminen, mutta siitä huolimatta hankintavalmiuksiin on syytä kiinnittää edelleen erityishuomiota. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että tarkastetut hankkeet olivat erittäin tarkoituksenmukaisia valmiuksien kehittämisen painopisteiden kannalta, mutta ne oli kohdistettu keskustason viranomaisiin. Alueellisille elimille on toistaiseksi annettu vain vähän tukea siitä huolimatta, että myös niillä on merkittävä asema liittymisen jälkeisen tuen täytäntöönpanossa. 50. Tulosten näkökulmasta katsottuna EU:n tuella on pystytty merkittävästi kehittämään Kroatian valmiuksia hallinnoida liittymisen jälkeistä rahoitusta, myös tekemällä oppimisen prosessin kautta. Tiettyjen hankkeiden odotetut tulokset on kuitenkin yhä turvattava; tarkastuksessa yksilöitiin tältä osin monta keskeistä osatekijää. Hanketuen täytäntöönpano on Kroatiassa jäänyt usein alkuperäisestä aikataulusta jälkeen. Viipeet johtuivat eritoten siitä, että hankkeita ei ollut kehitelty riittävän toteuttamisvalmiiksi ja että hankintavalmiudet puuttuivat. Rakennerahastohankkeiden seurannassa ja arvioinnissa on edelleen parantamisen varaa. Vaikka keskustasolla on painotettu erityisesti suurten infrastruktuurihankkeiden valmistelua, muihin kuin suurhankkeisiin on kiinnitetty vain vähän huomiota ja alueellisen ja paikallisen tason esittämien hanke-ehdotusten kehittämiseen tarkoitettu järjestelmä on edelleen kokonaan perustamatta. Maaseudun kehittämisen alalla täytäntöönpano on kärsinyt alhaisesta määrärahojen käyttöasteesta ja tekemällä oppiminen on ollut vähäistä alueellisella tasolla ja avustusten saajien keskuudessa. EU-hankkeet ovat edistäneet korruption ja järjestäytyneen rikollisuuden torjuntaa tietyssä määrin, mutta edessä on vielä merkittäviä haasteita. 51. Vaikka parantamisen varaa on edelleen, komissio on selvästi ottanut opiksi edellisistä laajentumisista, mikä on tehnyt sen Kroatialle antamasta tuesta vaikuttavampaa. SUOSITUKSET 52. Komission ja Kroatian viranomaisten olisi tehtävä tiivistä yhteistyötä noudattaakseen seuraavia suosituksia: EU:N KROATIALLE ANTAMAA TUKEA KOSKEVAT SUOSITUKSET 1. Hankintavalmiuksien kehittäminen olisi asetettava entistä enemmän etusijalle panemalla täytäntöön työpaikalla ja työpaikan ulkopuolella toteutettavaa koulutusta koskevia suunnitelmia, jotka kohdistuvat erityisesti seuraaviin osa-alueisiin: a) täysin EU-standardien mukaisten tarjousasiakirjojen laatiminen b) monimutkaisia julkisia rakennushankkeita koskevien tarjousmenettelyjen ja sopimuksenteon hallinnointi. 2. Olisi paneuduttava paremmin alueellisen ja paikallisen tason tarpeet täyttävien valmiuksien kehittämiseen erityisesti: a) varmistamalla, että kaikilla asianomaisilla kyseisen tason elimillä on ennen liittymistä mahdollisuus tekemällä oppimiseen b) parantamalla mekanismeja, joiden avulla kannustetaan ja autetaan kehittämään hankeideoita. 3. Hankkeiden vaikuttavuuden arviointia olisi kehitettävä: a) tehostamalla SMART-tavoitteiden käyttöä b) auttamalla Kroatian viranomaisia parantamaan seurantakertomusten laatua c) varmistamalla, että väli- ja jälkiarvioinnit suoritetaan. 4. Laaditaan valikoima täytäntöönpanovalmiita hankkeita, jotta liittymisen jälkeen käytössä oleva aiempaa suurempi rahoitusmäärä voidaan käyttää täysimääräisesti erityisesti varmistamalla, että: a) tarvittava tekninen asiakirja-aineisto on täydellinen suurhankkeissa; suurhankkeet ovat tähän saakka olleet toiminnan pääkohde b) kiinnitetään enemmän huomiota muita kuin suurhankkeita koskevan täydentävän hankevalikoiman perustamiseen liittymisen jälkeistä aikaa varten. 5. Maaseudun kehittämistä koskevien ohjelmien osalta toteutetaan toimia, joilla: a) varmistetaan, että kansalliset viranomaiset kehittävät valmiuksiaan, jotta hallintovaltuudet voitaisiin siirtää kaikkien suunniteltujen toimenpiteiden osalta b) voidaan yksilöidä tapoja luoda lisää hankkeita, jotka koskevat maito-, kasvihuone- sekä hedelmä- ja vihannesalaa. 6. Korruption vastaisia toimenpiteitä vahvistetaan: a) antamalla jatkuvaa tukea parannetuille oikeus- ja hallintorakenteille twinning-toiminnan ja muunlaisen neuvonnan avulla, kohdistaen tukitoiminta erityisesti pitkällekehittyneen talousrikollisuuden torjuntaan b) valvomalla edelleen tiukasti korruption tasoa ja siihen liittyviä ongelmia sekä liittymistä valmistelevalla kaudella että Euroopan unioniin liittymisen jälkeisen rahoituksen osalta. 53. Muille hakijavaltioille ja mahdollisille hakijavaltioille annettavan liittymistä valmistelevan tuen osalta komission olisi toimittava seuraavasti: MUILLE VALTIOILLE ANNETTUA EU:N LIITTYMISTÄ VALMISTELEVAA TUKEA KOSKEVAT SUOSITUKSET 7. Otetaan tarvittaessa huomioon Kroatialle annetusta liittymistä valmistelevasta tuesta saadut kokemukset muille valtioille annettavan liittymistä valmistelevan tuen yhteydessä ja erityisesti: a) varmistetaan, että liittymistä valmistelevan rahoituksen hajautettu hallinnointimalli, johon ei kuulu ennakkotarkastuksia, on riittävän vakiintunut ennen liittymisajankohtaa b) kiinnitetään enemmän huomiota sen varmistamiseen, että liittymistä valmistelevaa tukea koskevat hanke-ehdotukset ovat niin pitkälle kehitettyjä, että ne voidaan panna täytäntöön vahvistetun aikataulun mukaisesti. Tilintarkastustuomioistuimen jaosto III on tilintarkastustuomioistuimen jäsenen Karel PINXTENIN johdolla hyväksynyt tämän kertomuksen Luxemburgissa 25. lokakuuta 2011 pitämässään kokouksessa. Tilintarkastustuomioistuimen puolesta +++++ TIFF +++++ Vítor Manuel da Silva Caldeira presidentti [1] Eurooppa-neuvoston kesäkuussa 1993 Kööpenhaminassa vahvistamat arviointiperusteet ovat seuraavat: poliittiset arviointiperusteet:a)ehdokasvaltiossa on vakaat valtioelimet, joilla taataan demokratia, oikeusvaltio, ihmisoikeudet sekä vähemmistöjen kunnioittaminen ja suojelu b)taloudelliset arviointiperusteet: ehdokasvaltiossa on toimiva markkinatalous, ja se pystyy selviytymään kilpailun ja markkinavoimien paineista unionissac)ehdokasvaltio pystyy suoriutumaan jäsenyyden mukanaan tuomista velvoitteista, mukaan luettuna poliittisen unionin sekä talous- ja rahaliiton tavoitteiden noudattaminen. [2] Acquis communautaire -säännöstö viittaa kokonaiseen sarjaan periaatteita, toimintalinjoja, lakeja, käytäntöjä, velvoitteita ja tavoitteita, joista on sovittu tai jotka on kehitetty Euroopan unionissa. [3] Brysselin Eurooppa-neuvosto, 24.6.2011, EUCO 23/11. [4] EU alkoi tukea Kroatiaa vuonna 1991, heti sen jälkeen kun entisessä Jugoslaviassa oli puhjennut aseellinen yhteenotto. Vuosina 1991-2000 Euroopan komission humanitaarisen avun toimiston (1991–1998) ja vuosien 1998–2000 Obnova-ohjelman kautta (obnova on jälleenrakennusta tarkoittava kroaatinkielinen sana) annettiin 382 miljoonaa euroa; tukitoimet painottuivat pakolaisten ja asuinseudultaan siirtymään joutuneiden paluuseen ja kotouttamiseen, infrastruktuurin jälleenrakentamiseen, sodasta kärsineiden alueiden talouden elvyttämiseen ja miinanraivaukseen. [5] Twinning-sopimus on komission suunnittelema väline, jolla helpotetaan taitotiedon siirtämistä EU:n jäsenvaltioiden hallinnoista vastaanottajamaiden hallintoihin. Sopimuksilla täydennetään konsulttiyritysten kanssa tehtäviä palvelusopimuksia, jotka koskevat taitotiedon siirtämiseen tarvittavaa asiantuntija-apua. [6] Ennen kuin komissio hyväksyy hallinnointivaltuuksien siirron, viranomaisten on käytävä läpi Kroatian hallituksen akkreditointiprosessi. [7] Maaseudun kehittäminen muodostaa poikkeuksen. Hajautettu hallinnointimuoto, jossa toimitetaan ennakkotarkastuksia, ei ole sovellettavissa maatalouden ja maaseudun kehittämisen erityisen liittymisohjelman (Sapard) tai liittymistä valmistelevan maaseudun kehittämisen tukivälineen (IPARD) yhteydessä. Ehdokasmaan on hankittava hallinnointivalmiuksien siirto hajautetun täytäntöönpanojärjestelmän soveltamiseen ilman ennakkotarkastuksia ennen, kuin kyseisen kahden ohjelman toimenpiteiden täytäntöönpano alkaa. [8] Kroatian vuosina 2001–2009 saama EU:n tuki oli kaikkiaan 860 miljoonaa euroa (ks. taulukko 3). [9] Erityiskertomus nro 5/2004 ehdokasmaita rakennerahastojen hallinnointiin valmistelevasta Phare-tuesta (EUVL C 15, 20.1.2005, s. 1). [10] Ennen edellisiä laajentumisia ehdokasmaissa oli käytössä ennakkotarkastukset käsittävä hajautettu hallinnointimuoto; komissio ei ollut ennen sen käyttöönottoa arvioinut, olisiko ehdokasmaalla järjestelmän myötä valmiudet hallinnoida rahoitusta vaikuttavasti. [11] Ks. esimerkiksi tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomus varainhoitovuodelta 2009, kohdat 4.18–4.20 (EUVL C 303, 9.11.2010). Toinen keskeisistä virheiden syistä oli se, että "julkisiin hankintamenettelyihin sovellettavien sääntöjen noudattaminen laiminlyötiin pahasti". [12] Laajentumisasioiden pääosaston vuoden 2010 toimintakertomus, s. 20. [13] Komission palkkaamat konsultit suorittivat vuonna 2009 arvioinnin, joka koski rakennerahastojen valmisteluun Kroatiassa myönnettyä Phare-tukea. Arvioinnissa ilmeni, että paikallisten ja alueellisten elinten valmiuksien kehittäminen ei ollut riittävässä määrin painopisteenä. Siinä suositeltiin, että uusien jäsenvaltioiden kokemus otettaisiin huomioon ja että vaadittavien valmiuksien kehittämistä ei lykättäisi niin myöhään, että kyseisten elinten on mahdotonta osallistua vaikuttavalla tavalla. [14] Varainhoitoasetuksen 166 artiklan 3 kohdassa todetaan, että "N+3" -säännön mukaisesti komission on vapautettava ilman eri toimenpiteitä ohjelman talousarviositoumuksen mikä tahansa osa, joka ei ole johtanut maksuun talousarviositoumuksen tekovuotta seuraavan kolmannen vuoden 31. joulukuuta mennessä (neuvoston asetus (EY, Euratom) N:o 1605/2002, annettu 25 päivänä kesäkuuta 2002, Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta (EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1)). [9999] Lukuun ottamatta 30 prosentin ennakkomaksuja osa-alueiden III, IV ja V osalta. [15] Tarkasti määritellyt, mitattavissa ja toteutettavissa olevat, relevantit ja ajallisesti määrätyt tavoitteet (Specific, Measurable, Achievable, Relevant and Timely). [16] Neljä muuta piirikuntaa kuului aikaisemman 2002 CARDS -hankkeen yhteyteen. [17] Vuoden 2009 väliarvioinnissa, joka koski rakennerahastojen valmistamiseen Kroatiassa annettua Phare-tukea, todettiin myös, että vähemmän kehittyneille alueille annetaan liian suuri painoarvo ja että kaikilla muilla Kroatian alueilla on niin ikään merkittäviä haasteita Euroopan unionin kilpailukyvyn osalta. [18] Liikennekäytävän reitti: Salzburg – Ljubljana – Zagreb – Beograd – Niš – Skopje – Veles – Thessaloniki. [19] Rakennerahastoja koskevan asetuksen mukaan komissio määrittelee suurhankkeiksi yli 50 miljoonan euron hankkeet. Tätä määrää pienemmäksi jäävät hankkeet luokitellaan muiksi kuin suurhankkeiksi. Neuvoston asetus (EY) N:o 1083/2006, annettu 11 päivänä heinäkuuta 2006, Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa ja koheesiorahastoa koskevista yleisistä säännöksistä sekä asetuksen (EY) N:o 1260/1999 kumoamisesta (EUVL L 210, 31.7.2006, s. 25). Asetusta on muutettu 16 päivänä kesäkuuta 2010 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 539/2010 (EUVL L 158, 24.6.2010, s. 1). [20] Komission päätös 2006/658/EY, tehty 29 päivänä syyskuuta 2006, Kroatiassa toteutettavien maataloutta ja maaseudun kehittämistä koskevien liittymistä edeltävien toimenpiteiden tuen hallinnoinnin siirtämisestä liittymistä valmistelevana aikana (EUVL L 271, 30.9.2006, s. 83). [21] Ks. akkreditointi, kohta 7, alaviite 7. [22] Kroatian viranomaiset ovat päättäneet, että maksajavirastojen alueelliset toimistot tarkastavat, voidaanko hakemukset ottaa käsiteltäviksi, ja toimittavat hallinnolliset ja paikalla tehtävät tarkastukset. [23] Maitoalalla saatettiin kaksi hanketta (12,5 prosenttia) päätökseen tavoitteeksi asetettujen 16 hankkeen sijaan. Kasvihuonealalla saatettiin kaksi hanketta (14,3 prosenttia) päätökseen tavoitteeksi asetettujen 14 hankkeen sijaan. Hedelmä- ja vihannesalalla saatettiin seitsemän hanketta (16,7 prosenttia) päätökseen tavoitteeksi asetettujen 42 hankkeen sijaan. [24] Kroatian maksajaviraston laatima kertomus IPARD-ohjelman täytäntöönpanosta maatalouteen, kalatalouteen ja maaseudun kehittämisen alalle suunnatun rakennetuen osalta, 24.5.2011. -------------------------------------------------- LIITE I SÄÄNNÖSTÖÖN (ACQUIS) SISÄLTYVÄT 35 LUKUA (30. KESÄKUUTA 2011) Nro | Luku | Neuvottelut aloitettu | Neuvottelut toistaiseksi päätetty | 1 | Tavaroiden vapaa liikkuvuus | 25.7.2008 | 19.4.2010 | 2 | Työntekijöiden vapaa liikkuvuus | 17.6.2008 | 2.10.2009 | 3 | Sijoittautumisvapaus ja palvelujen tarjoamisen vapaus | 26.6.2007 | 21.12.2009 | 4 | Pääoman vapaa liikkuvuus | 2.10.2009 | 5.11.2010 | 5 | Julkiset hankinnat | 19.12.2008 | 30.6.2010 | 6 | Yhtiöoikeus | 26.6.2007 | 2.10.2009 | 7 | Immateriaalioikeus | 29.3.2007 | 19.12.2008 | 8 | Kilpailupolitiikka | 30.6.2010 | 30.6.2011 | 9 | Rahoituspalvelut | 26.6.2007 | 27.11.2009 | 10 | Tietoyhteiskunta ja tiedotusvälineet | 26.6.2007 | 19.12.2008 | 11 | Maatalous ja maaseudun kehittäminen | 2.10.2009 | 19.4.2011 | 12 | Elintarvikkeiden turvallisuus, eläinlääkintä- ja kasvinsuojelupolitiikka | 2.10.2009 | 27.7.2010 | 13 | Kalatalous | 19.2.2010 | 6.6.2011 | 14 | Liikennepolitiikka | 21.4.2008 | 5.11.2010 | 15 | Energia | 21.4.2008 | 27.11.2009 | 16 | Verotus | 2.10.2009 | 30.6.2010 | 17 | Talous- ja rahapolitiikka | 21.12.2006 | 19.12.2008 | 18 | Tilastot | 26.6.2007 | 2.10.2009 | 19 | Sosiaalipolitiikka ja työllisyys | 17.6.2008 | 21.12.2009 | 20 | Yritys- ja teollisuuspolitiikka | 21.12.2006 | 25.7.2008 | 21 | Euroopan laajuiset verkot | 19.12.2007 | 2.10.2009 | 22 | Aluepolitiikka ja rakennepoliittisten välineiden yhteensovittaminen | 2.10.2009 | 19.4.2011 | 23 | Oikeuslaitos ja perusoikeudet | 30.06.2010 | 30.6.2011 | 24 | Oikeus, vapaus ja turvallisuus | 2.10.2009 | 22.12.2010 | 25 | Tiede ja tutkimus | 12.6.2006 | 12.6.2006 | 26 | Koulutus ja kulttuuri | 11.12.2006 | 11.12.2006 | 27 | Ympäristö | 19.2.2010 | 22.12.2010 | 28 | Kuluttajansuoja ja terveyden suojelu | 12.10.2007 | 27.11.2009 | 29 | Tulliliitto | 21.12.2006 | 2.10.2009 | 30 | Ulkosuhteet | 12.10.2007 | 30.10.2008 | 31 | Ulko-, turvallisuus- ja puolustuspolitiikka | 30.6.2010 | 22.12.2010 | 32 | Varainhoidon valvonta | 26.6.2007 | 27.7.2010 | 33 | Varainhoitoa ja talousarviota koskevat määräykset | 19.12.2007 | 30.6.2011 | 34 | Instituutiot | 5.11.2010 | 5.11.2010 | 35 | Muita näkökohtia | ei sovelleta | 30.6.2011 | -------------------------------------------------- LIITE II KOMISSION MYÖNTÄMÄ HALLINTOVALTUUKSIEN SIIRTO EU-VAROJEN HALLINNOINNISTA VASTAAVILLE KROATIAN VIRANOMAISILLE ( 15. KESÄKUUTA 2011) Ohjelma | Hajautettuun täytäntöönpanojärjestelmään perustuvien hallintovaltuuksien siirto | ennakkotarkastukset toimitetaan | ennakkotarkastuksia ei toimiteta | Phare | 7.2.2006 | Ei otettu käyttöön | ISPA | 13.2.2006 | Ei otettu käyttöön | IPA I | 28.10.2008 | Ei ole vielä otettu käyttöön | IPA II | 14.11.2008 | Ei ole vielä otettu käyttöön | IPA III | | | – Liikenne | 3.11.2008 | Ei ole vielä otettu käyttöön | – Ympäristö | 29.10.2008 | Ei ole vielä otettu käyttöön | – Alueellinen kilpailukyky | 29.10.2008 | Ei ole vielä otettu käyttöön | IPA IV | 1.12.2008 | Ei ole vielä otettu käyttöön | Sapard | | | – Toimenpide 1 Maatilainvestoinnit | Ei sovelleta [1] | 29.9.2006 | – Toimenpide 2 Maatalous- ja kalastustuotteiden jalostamista ja kaupan pitämistä koskevat investoinnit | Ei sovelleta | 29.9.2006 | IPA V (IPARD) | | | – Toimenpide 101 Maatilainvestoinnit | Ei sovelleta | 30.11.2009 | – Toimenpide 103 Maatalous- ja kalastustuotteiden jalostamista ja kaupan pitämistä koskevat investoinnit | Ei sovelleta | 30.11.2009 | – Toimenpide 201 Maatalouden ympäristötoimenpiteiden täytäntöönpanon valmistelu | Ei sovelleta | Ei ole vielä otettu käyttöön | – Toimenpide 202 Paikallisten maaseudun kehittämisstrategioiden valmistelu ja täytäntöönpano | Ei sovelleta | Ei ole vielä otettu käyttöön | – Toimenpide 301 Maaseudun infrastruktuurin kehittäminen ja parantaminen | Ei sovelleta | 17.3.2011 | – Toimenpide 302 Maaseudun elinkeinojen monipuolistaminen ja kehittäminen | Ei sovelleta | 17.3.2011 | – Toimenpide 501 Asiantuntija-apu | Ei sovelleta | Ei ole vielä otettu käyttöön | [1] "Ei sovelleta" tarkoittaa, että Sapard- ja IPARD-ohjelmat voidaan panna täytäntöön ainoastaan hajautetun täytäntöönpanomallin avulla toimittamatta ennakkotarkastuksia. -------------------------------------------------- LIITE III TARKASTETTUJEN HANKKEIDEN LUETTELO IPA-hankkeita edeltäneet hankkeet | Sopimuksia koskevat määrät (miljoonaa euroa) | EU:n rahoitusosuus | Kansallinen rahoitusosuus | EU:n rahoitusosuus + kansallinen rahoitusosuus | 1 | Sapard Toimenpide 2 – GLAZIR | 1,019 | 0,339 | 1,358 | 2 | Sapard Toimenpide 2 – CONEX Trade | 1,033 | 0,344 | 1,377 | 3 | Sapard Toimenpide 1 – AGROMEÐIMURJE | 0,251 | 0,083 | 0,334 | 4 | Sapard Toimenpide 1 MURKOVIĆ | 0,256 | 0,086 | 0,342 | 5 | Phare 2005 Taloutta palvelevia perusrakenteita koskeva avustusjärjestelmä | 5,280 | 4,264 | 9,544 | 6 | ISPA 2005 Vinkovci–Tovarnik–valtionraja-rautatieosuuden kunnostushanke | 28,789 | 31,394 | 60,183 | 7 | CARDS 2004 Työllisyyttä koskeva paikallinen kumppanuus; vaihe II | 1,488 | - | 1,488 | 8 | CARDS 2002 Korruption ja järjestäytyneen rikollisuuden torjuntatoimiston valmiuksien kehittäminen | 0,650 | - | 0,650 | 9 | Phare 2005 Institutionaalisten valmiuksien kehittäminen ja Sapard/IPARD-ohjelman täytäntöönpanotuki | 3,822 | - | 3,822 | 10 | Phare 2006 Institutionaalisten valmiuksien ja rakennerahastojen hankesuunnitelman kehittäminen | 6,200 | - | 6,200 | IPA-hankkeita edeltäneet hankkeet yhteensä | 48,788 | 36,510 | 85,298 | IPA-hankkeet | Budjetoidut määrät (miljoonaa euroa) | EU:n rahoitusosuus | Kansallinen rahoitusosuus | EU:n rahoitusosuus + kansallinen rahoitusosuus | 11 | IPA osa-alue III c alueellisen kilpailukyvyn toimintaohjelma 2007–2009 | 19,823 | 6,608 | 26,431 | 12 | IPA 2007 osa-alue III Zagrebin pääaseman merkinanto- ja asetinlaitejärjestelmä | 14,025 | 4,675 | 18,700 | 13.a | IPA 2007–2009 osa-alue IV Työllisyyttä koskeva paikallinen kumppanuus; vaihe III | 2,210 | 0,390 | 2,600 | 13.b | IPA 2007–2009 osa-alue IV Työllisyyttä koskeva paikallinen kumppanuus; vaihe III | 1,615 | 0,285 | 1,900 | 14 | IPA 2007 osa-alue I Korruption ja järjestäytyneen rikollisuuden torjuntatoimiston valmiuksien vahvistaminen | 1,000 | - | 1,000 | 15 | IPA 2007 osa-alue I Vaikuttavan ja asianmukaisen varainhoitojärjestelmän perustaminen ja maatalousvarojen käytön valvonta | 5,114 | 0,375 | 5,489 | 16 | IPA 2008 osa-alue I Rakennepolitiikan välineiden hallinnon, seurannan ja arvioinnin tuki | 4,000 | 0,288 | 4,288 | IPA-hankkeet yhteensä | 47,787 | 12,621 | 60,408 | --------------------------------------------------