Komission viides vuosikertomus neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle Euroopan talousalue: rahoitusjärjestelmä /* KOM/2000/0343 lopull. */





KOMISSION VIIDES VUOSIKERTOMUS NEUVOSTOLLE, EUROOPAN PARLAMENTILLE, TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE JA ALUEIDEN KOMITEALLE EUROOPAN TALOUSALUE RAHOITUSJÄRJESTELMÄ 1. Rahoitusjärjestelmä Rahoitusjärjestelmä perustettiin 1. tammikuuta 1994 tukemaan kehittämishankkeita Kreikassa, Irlannissa, Pohjois-Irlannissa, Portugalissa ja osassa Espanjaa (tavoite 1 -alueet vuoden 1988 määritelmän mukaisesti). Järjestelmän tavoitteena on taloudellisen yhteenkuuluvuuden ja kehityksen edistäminen Euroopan talousalueen (ETA) alueiden välillä (ETA-sopimuksen 115 ja 116 artikla ja pöytäkirja nro 38). Joulukuun 31. päivänä 1998 päättyneen viisivuotiskauden aikana rahoitusjärjestelmästä myönnettiin edunsaaja-alueille 492,8 miljoonaa ecua tukina ja 2 prosentin suuruisina vuotuisina korkotukina 1,5 miljardin ecun suuruisille Euroopan investointipankin (EIP) myöntämille lainoille. Etusija on annettu hankkeille, joissa painotetaan erityisesti ympäristöä (myös kaupunkien kehittämistä), liikennettä (myös liikenteen perusrakenteita) tai koulutusta. Yksityisten yritysten esittämien hankkeiden osalta tuet on kohdistettu erityisesti pienille ja keskisuurille yrityksille. Järjestelmää hallinnoi EIP. Se on arvioinut kaikki hankkeet ottaen huomioon rahoitukselliset, taloudelliset ja tekniset perusteet sekä hankkeiden yhteensopivuuden EU:n tavoitteiden, alakohtaisten politiikkojen ja ympäristöä koskevien asetusten ja vaatimusten kanssa. Tämän jälkeen EIP on toimittanut ehdotukset järjestelmään osallistuvien EFTA-maiden ja komission nimeämälle rahoitusjärjestelmäkomitealle, joka päättää järjestelmässä käytettävissä olevien määrärahojen myöntämisestä. Vaikka varoja ei ole enää myönnetty 31. joulukuuta 1998 jälkeen, EIP hallinnoi hankkeita niiden päätökseen saattamiseen asti. Järjestelmää rahoittivat alun perin siihen osallistuvat EFTA-maat. Komission tehtävänä oli antaa ehdotuksista lausunto ennen EFTAn rahoitusjärjestelmäkomitean hyväksyntää. Itävallan tasavallan, Suomen tasavallan ja Ruotsin kuningaskunnan liityttyä Euroopan unioniin 1. tammikuuta 1995 liittymisehdoista ja niiden sopimusten mukautuksista, joihin Euroopan unioni perustuu, annetun asiakirjan 83, 111 ja 136 artiklassa määrätään, että kolmen liittyvän maan järjestelmän rahoittamista koskevat, ETA-sopimuksen 116 artiklan mukaiset velvoitteet katetaan Euroopan yhteisöjen yleisestä talousarviosta. Tämän perusteella komissio on järjestelmän yhteisvastuullinen osapuoli perustamissopimuksen 274 artiklan (entinen 205 artikla) mukaisesti, jonka nojalla komissio toteuttaa talousarviota. Komission 30. maaliskuuta 1995 antamassa tiedonannossa (K(95) 753) vahvistettiin komissiota koskevat toiminnalliset näkökohdat rahoitusjärjestelmään liittyvissä asioissa. ETA-sopimus tuli voimaan Liechtensteinin ruhtinaskunnan osalta 1. toukokuuta 1995, ja ruhtinaskunta on nykyisin täysipainoisesti mukana järjestelmässä. 2. Viides vuosikertomus Komissio esitti ensimmäisen vuosikertomuksen rahoitusjärjestelmästä neuvostolle kesäkuussa 1995. Kertomuksessa esiteltiin järjestelmän toimintaa kaudella 1. tammikuuta 1994-31. toukokuuta 1995. Toisessa vuosikertomuksessa esiteltiin järjestelmän toimintaa kaudella 1. tammikuuta 1995-30. kesäkuuta 1996, kolmannessa kaudella 1. heinäkuuta 1996-30. kesäkuuta 1997 ja neljännessä kaudella 1. heinäkuuta 1997-30. kesäkuuta 1998. Tässä viidennessä vuosikertomuksessa esitellään rahoitusjärjestelmän toimintaa 1. heinäkuuta 1998-30. joulukuuta 1999. 2.1. Järjestelmän toiminta 31. joulukuuta 1999 asti Hankkeiden hyväksyntä päättyi 31. joulukuuta 1998. Siihen mennessä rahoitusjärjestelmäkomitea oli hyväksynyt: * tukihakemuksia yhteensä 492,8 miljoonan ecun arvosta, mikä vastaa 98,6 prosenttia käytettävissä olevasta tuesta, ja * korkotukia lainoille, joiden arvo on yhteensä 1 500 miljoonaa ecua, mikä vastaa sataa prosenttia niistä EIP:n lainoista, joihin korkotukivälinettä voidaan soveltaa. Tuet Rahoituskomitean kaudelle 1994-1998 myöntämien tukien jakautuminen edunsaajamaittain ja aloittain esitetään seuraavassa taulukossa. Tukien jakautuminen maittain miljoona ecua // Myönnetyt tuet Kreikka // 114,3 Irlanti // 35,5 Pohjois-Irlanti // 11,0 Portugali // 105,0 Espanja // 227,0 YHTEENSÄ // 492,8 Tukien jakautuminen aloittain >TAULUKON PAIKKA> >VIITTAUS KAAVIOON> Irlannille, Pohjois-Irlannille, Portugalille ja Espanjalle myönnetyt tuet on käytetty kokonaan. Kreikan valtionvarainministeriötä on kehotettu useaan otteeseen tekemään riittävästi tukikelpoisia ehdotuksia, mutta lopulliset sitoumukset olivat vain 94 prosenttia käytettävissä olevasta 121,5 miljoonasta ecusta. Maksettujen tukien kokonaismäärä 31. joulukuuta 1999 oli 232,019 miljoonaa euroa (lukuun ottamatta EIP:n 0,5 prosentin suuruista maksua). Summa vastaa 46 prosenttia järjestelmän kokonaisvaroista. Korkotuet Rahoituskomitean vuosina 1994-1998 hyväksymien korkotuettujen EIP:n lainojen jakautuminen edunsaajamaittain ja aloittain esitetään seuraavassa. Lainojen jakautuminen maittain miljoonaa ecua // Myönnetyt lainat Kreikka // 364,5 Irlanti // 106,5 Pohjois-Irlanti // 33,0 Portugali // 315,0 Espanja // 681,0 YHTEENSÄ // 1 500,0 Lainojen jakautuminen aloittain* >TAULUKON PAIKKA> * Lukuun ottamatta 33 miljoonan ecun globaalilainaa Pohjois-Irlannille, sillä globaalilaina kattaa kaikki ensisijaiset alat. >VIITTAUS KAAVIOON> Rahoitusjärjestelmäkomitea on hyväksynyt EIP:n 1 500 miljoonan ecun lainoihin liittyvät hakemukset. Summa vastaa sataa prosenttia EIP:n lainoista, joihin sovelletaan korkotukijärjestelmää. EIP:n lainoille myönnetyn korkotuen kokonaismäärä 31. joulukuuta 1999 oli 1 270,196 miljoonaa euroa. Summa vastaa 85 prosenttia välineen kokonaisvaroista. 2.2. Tukien ja korkotukien hyväksyminen 1. heinäkuuta 1998-31. joulukuuta 1998 Seuraavat yhteensä 118,752 miljoonan ecun arvoiset tukihakemukset hyväksyttiin: Kreikka Kreikan luostarien kunnostaminen B: 5,86 miljoonaa ecua Dochiarioun (1,77 miljoonaa ecua), Pantokratorosin (0,63 miljoonaa ecua) ja Vatopedioun (2,46 miljoonaa ecua) luostarien sekä St. Andreasin skiitan (1,00 miljoona ecua) kunnostamiseen, uudelleenrakentamiseen, säilyttämiseen ja entisöintiin. Kreikan luostarien kunnostaminen C: 7,39 miljoonaa ecua Dochiarioun (1,26 miljoonaa ecua), Osiou Grigorioun (0,81 miljoonaa ecua), Simonos Petran (2,19 miljoonaa ecua) ja Timiou Prodromoun (3,13 miljoonaa ecua) luostarien kunnostamiseen, uudelleenrakentamiseen, säilyttämiseen ja entisöintiin. Meghistis Lavrasin luostarin energiahanke: 2,50 miljoonaa ecua riittävän lisäsähkön tuottamiseen luostarin ilmastointia varten. Tavoitteena on säilyttää luostarin kirjasto ja muut tilat ja pidentää näin mittaamattoman arvokkaiden käsikirjoitusten, kirjojen ja antiikkiesineiden elinikää. Vaiheeseen sisältyvät myös toimenpiteet luostarin tilojen suojaamiseksi varkauksilta ja tulipalolta sekä toimenpiteitä tukevat työt, kuten nykyisten rakenteiden ylläpito. Gazin viemäröinti: 2,29 miljoonaa ecua pääviemäriputkiston rakentamiseksi ja sen yhdistämiseksi Heraklionin viemärijärjestelmään. Thalassocosmos - Cretaquarium -hanke: 5,63 miljoonaa ecua merivesiakvaarion rakentamiseen ja toimintaan tutkimus-, opetus- ja matkailutarkoituksessa. Akvaario rakennetaan Kreetaan lähelle Heraklionia. Thessaloniken tiedekeskus: 13,78 miljoonaa ecua nykyisen Thessaloniken teknologiamuseon siirtämiseen ja laajentamiseen uudeksi teknologiamuseoksi ja tiedekeskukseksi. Keskus perustuu uudenlaiseen tiede- ja teknologiakeskusten malliin, jossa yhdistyvät opetus- ja vapaa-ajan toiminta ja sen tarkoituksena on tiedon lisääminen. Makedonian nykytaiteen museo: 2,37 miljoonaa ecua museon laajentamiseen ja nykyisen rakennuksen osien kunnostamiseen, johon sisältyvät ilmastointilaitteiston asennus sekä tulipalojen torjuntajärjestelmä ja turvajärjestelmä. Ano Liossian puistohanke: 12,4 miljoonaa ecua 31 hehtaarin suuruisen vapaa-ajan puiston luomiseen Ano Liossian tulva-alueelle. Ano Liossia sijaitsee Ateenan luoteispuolella ja on yksi Attikan alueen vähiten kehittyneistä ja köyhimmistä alueista. Hankkeeseen sisältyy myös tiettyjä ympäristönsuojelutoimenpiteitä, kuten tulvien aiheuttamien tuhojen korjaamista ja viheralueiden luomista uudelleen. Ierissoksen kulttuuri- ja monitoimikeskus: 1,04 miljoonaa ecua Pohjois-Kreikan Halkidikin alueen Ierissoksen pikkukaupungin kulttuuri- ja monitoimikeskuksen rakentamiseen. Keskuksessa on tarkoitus järjestää näyttelyjä ja esitelmiä sekä esitellä Ierissoksen ja Athos-vuoren alueen bysanttilaista taidetta ja nykytaidetta sekä musiikkia. Portugali Kaupunkialueen kunnostus, Alte: 4,9 miljoonaa ecua tietöihin, perinteisten kylärakennusten kunnostamiseen sekä uuden paikallisen ammattikoulun ja monitoimihallin toimintaan. Hanke liittyy Alten kylän integroituun kunnostukseen. Kaupunkialueen kunnostus, Porto: 42,2 miljoonaa ecua Porton historiallisen keskustan kuudelle osahankkeelle. Hankkeisiin kuuluvat tietyöt kaupungin kehityksen edistämiseksi, liikenneruuhkien helpottamiseksi sekä paikallisten asukkaiden ja turistien elämänlaadun ja kaupunkiympäristön viihtyisyyden parantamiseksi. Lisäksi hankkeisiin kuuluvat historiallisten rakennusten kunnostaminen ja uusien turistikohteiden luominen. Kaikki osahankkeet ovat osa Porton kunnallista yleissuunnitelmaa ja Campanhãn strategista suunnitelmaa. Almadan jätevedenpuhdistamo: 7 821 280 ecua aktiivilietemenetelmään perustuvaan jäteveden jälkikäsittelyyn tarkoitetun puhdistamon toimintaan. Hanke on osa Almadan kunnallista yleissuunnitelmaa. Espanja Renovación Urbana La Carolina: 2,5 miljoonaa ecua päätien kunnostukseen, liikennevalojen asennukseen, katuvalaistuksen parantamiseen ja teiden uudelleen päällystämiseen sekä toimia tukeviin töihin ja jalankulkuteiden parannukseen. Sevilla Medio Ambiente: 8 065 778 ecua investointihankkeeseen, jonka tarkoituksena on edistää kaupunkikehitystä ja lisätä Sevillan viihtyisyyttä. Rahoitusjärjestelmästä rahoitettaviin osahankkeisiin kuuluvat muun muassa puutarhojen aidoitus ja kunnostus, kehätien metsitys, rappioituvien julkisten maa-alueiden siistiminen ja metsitys, pneumaattisen jätteenkeruujärjestelmän käyttöönotto ja yhden päätien viheriöittäminen. Useiden hankkeiden yhteydessä vapautettiin maksusitoumuksia ja tehtiin uusia maksusitoumuksia edunsaajien varojen käytön optimoimiseksi. Seuraavat yhteensä 236,1 miljoonan ecun suuruiset korkotukihakemukset hyväksyttiin: Kreikka Itä-Egnatian moottoritie: 77,2 miljoonaa ecua päätien itäosan kahden tieosuuden eli Kavalan ohitustien ja Komotinin ja Kipin välisen tieosuuden kunnostukseen. Pohjois-Irlanti Globaalilainat: 33 miljoonaa ecua sijoitusten rahoittamiseen ympäristönsuojelun ensisijaisilla aloilla, joihin kuuluvat kaupunkien kunnostus, metsänhoito, kulttuuriperintö ja historiallisten rakennusten entisöinti, liikenne ja liikenteen perusrakenteet sekä koulutus. Portugali Metro do Porto: 71,7 miljoonaa ecua Metropolitano do Porton alueen metroverkoston rakentamiseen. Espanja ICO globaali ympäristölaina III: 54 184 009 ecua julkisten ja yksityisten yhteisöjen tekemien pienten ja keskisuurten ympäristösijoitusten rahoittamiseen. Useissa hankkeissa vapautettiin joitakin maksusitoumuksia ja tehtiin uusia maksusitoumuksia edunsaajien varojen käytön optimoimiseksi. 2.3. Hankkeiden toteuttaminen, tilanne 31. joulukuuta 1999 Tuet 31. joulukuuta 1999 Kaikkiaan 56 tukihankkeesta 7 oli maksettu kokonaan, 35:tä maksettiin parhaillaan ja 14 hanketta koskevia maksuja ei ollut vielä aloitettu ollenkaan 31. joulukuuta 1999. Seuraavassa taulukossa esitetään maksetut tuet ja maksamatta jääneet summat kussakin hankeluokassa. >VIITTAUS KAAVIOON> (*) Lukuun ottamatta teknisen avun maksuja (yhteensä 104 330 euroa), joiden hankekohtaisia tietoja ei ole käytettävissä. Tuet maksetaan hankkeiden edistymisen mukaisesti, eikä viimeistä tukierää makseta ennen kuin hanke on todistettavasti saatettu päätökseen. Näin ollen tukia maksetaan vielä vuonna 2002 ja joidenkin hankkeiden kohdalla jopa myöhemmin. Useimmissa sitoumuskirjeissä ja tukisopimuksissa on määritelty maksujen määräaika. Määräaikaa voidaan lykätä 24 kuukaudella hankkeen suunnitellun päätökseen saattamisen jälkeen. Korkotuet 31. joulukuuta 1999 >VIITTAUS KAAVIOON> Korkotukia saavista 37 hankkeesta 28 hankkeen korkotuet oli maksettu kokonaan, seitsemän hankkeen korkotukia maksettiin parhaillaan ja kahden hankkeen korkotukia ei ollut maksettu ollenkaan 31. joulukuuta 1999. Seuraavassa taulukossa esitetään lainoja koskevat maksut ja vielä maksamatta olevat summat kussakin hankeluokassa. Osittain maksettujen ja maksamatta jääneiden sitoumusten jäljellä olevat maksut maksettaneen vuoden 2000 loppuun mennessä. 2.4. Rahoitusjärjestelmän rahoitus Liittymisasiakirjassa (83, 111 ja 136 artikla) todetaan, että uusien jäsenvaltioiden rahoitusosuus rahoitusjärjestelmässä katetaan Euroopan yhteisöjen yleisestä talousarviosta. Komission ehdotuksessa (KOM(94) 398) rahoitusnäkymiä mukautettiin vastaavasti lisäämällä uusi budjettikohta rakenteellisiin toimiin. Vuosille 1995-1999 hyväksytyssä talousarviossa on vastaavan selitysosan sisältävä budjettikohta B2-401. Vuosimääräinen arvio oli 108 miljoonaa ecua kaudelle 1995-1998 ja 5 miljoonaa ecua vuodelle 1999. Varsinaisten maksujen osalta uusien jäsenvaltioiden rahoitusosuuksista vastaaminen merkitsee 30 päivänä kesäkuuta 1992 tehdyn EFTA-maiden ja EIP:n välisen yhteistyösopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna 18 päivänä kesäkuuta 1993 tehdyllä pöytäkirjan muutoksella, 4 a artiklan yksityiskohtaisten sääntöjen noudattamista. Näiden menettelyjen mukaisesti rahoitusjärjestelmäkomitea päätti vuosien 1994-1998 rahoitusosuudesta sekä järjestelmään osallistuvien EFTA-maiden ja Euroopan yhteisön välisistä rahoitusosuuksista. Kyseiset rahoitusosuudet laskettiin bruttokansantulon mukaisesti markkinahintoina käyttäen kolmen edellisen kalenterivuoden tietoja. 2.4.1. Rahoittajien vuosittaiset rahoitusosuudet Rahoitusjärjestelmää perustettaessa ensimmäinen arvio perustui 130 miljoonan ecun vuotuiseen erään, mutta vuosina 1994-1996 rahoitusjärjestelmän alkuperäinen ja täydentävä 110 miljoonan ecun rahoitus toteutui yhteisosuuksineen samana aikana jäljempänä olevan taulukon mukaisesti. Yhteistyösopimuksen 4 artiklassa ja liittymisasiakirjan 83, 111 ja 136 artiklassa määrätään, että osallistuvien EFTA-maiden ja Euroopan yhteisön talousarviosta on varattava riittävästi varoja tehtyjen maksusitoumusten, niistä seuraavien maksujen sekä korkotuista ja tukimaksuista aiheutuneiden hallintokulujen kattamiseksi. EIP ja rahoitusjärjestelmäkomitea tarkastavat maksettujen tukien ja korkotukien määrän määritelläkseen niiden erien suuruuden, jotka EFTA-maiden ja komission on varattava. Toimien päättyessä jäljelle jäävät varat palautetaan järjestelmään viimeksi osallistuneille EFTA-maille ja yhteisön talousarvioon. Rahoitusjärjestelmäkomitea päätti 17. joulukuuta 1996 ja 16. joulukuuta 1997, että rahoittajien rahoitusosuuksia olisi lisättävä vastaavasti, jotta lopullisiin velvoitteisiin voidaan vastata. Vaikka kaikkia rahoitusosuuksia ei ole käytetty, on tärkeää pitää vuosittain järjestelmän tilillä kohtuullista rahoitusosuutta, jotta summa vastaisi suhteellisen hyvin vuoden 1998 lopun lopullisia maksusitoumusvelvoitteita. Määrärahoja päätettiin lisätä 110 miljoonasta ecusta 130 miljoonaan ecuun vuonna 1997 sekä 135 miljoonaan ecuun vuonna 1998. Rahoitusosuuksien lisäämistä ei pidetty tarpeellisena vuonna 1999. Komitea katsoi rahoitusjärjestelmän tulevia maksuvelvoitteita koskevan katsauksen perusteella, että tulevat maksuvelvoitteet maksettaisiin aiemmin syntyneistä varoista sekä niistä kasvaneista ja kasvavista koroista. 2.4.2. Komission ja järjestelmään osallistuvien EFTA-maiden rahoitusosuus Rahoitusjärjestelmän alkuperäisen ja täydentävän rahoituksen kustannukset bruttokansantulon mukaisesti markkinahintoina laskettuna kolmen edellisen kalenterivuoden tietoja käyttäen jakautuvat seuraavasti: miljoona ecua >TAULUKON PAIKKA> 2.5. Rahoitusjärjestelmän varainhoito Rahoitusjärjestelmän käytettävissä olevia varoja hallinnoitiin aluksi EIP:n rahoitusjärjestelmätilin kautta. Heinäkuun 9. päivänä 1999 rahoitusjärjestelmäkomitea ja Euroopan yhteisöä edustanut talouden ja rahoituksen pääosasto tekivät varainhoitosopimuksen. Rahoitusjärjestelmän varoja hallinnoi 15. heinäkuuta 1999 alkaen rahoituksen pääosasto, ja EIP antaa maksuohjeet varainhoitajalle. Varojen siirtäminen edunsaajalle (ja korkotukien osalta lainanottajalle) tapahtuu EIP:n rahoitusjärjestelmän maksutilin kautta. Tilisiirrot 30. kesäkuuta 1998 alkaen esitetään seuraavassa: EIP:n hallinnointi ecua/euroa >TAULUKON PAIKKA> Talouden ja rahoituksen pääosaston hallinnointi euroa >TAULUKON PAIKKA> 2.6. Yhteensovittaminen ja täydentävyys Euroopan unionin muiden rahoitusvälineiden kanssa Komissio on varmistanut kumppanuusperiaatetta noudattaen rahoitusjärjestelmästä toteutettavien hankkeiden sekä rakennerahastojen, koheesiorahaston, EIP:n ja muiden Euroopan unionin rahoitusvälineiden toimenpiteiden yhteensovittamisen ja johdonmukaisuuden. Tämän vuoksi rahoitusjärjestelmän yhdistämistä ja sen päällekkäisyyttä muiden yhteisön tukien kanssa koskevat toimintasäännöt määritellään selvästi komission ja EIP:n välillä 9. maaliskuuta 1994 laadituissa toimintajärjestelyissä.