ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
—

on tyytyväinen siihen, että ensimmäiset Jerevanin pormestarin vaalit pidettiin toukokuussa 2009, mutta toteaa, että vaalien toimittamisen parantamiseksi on vielä ponnisteltava. Komitea panee myös tyytyväisenä merkille, että vuoden 2005 perustuslakiuudistuksen yhteydessä pääkaupunki sai uuden statuksen ja oman lain. Nyt perustuslain voimaantulon jälkeen vuorossa on paikallis- ja alueviranomaisten roolin lujittaminen ja sen varmistaminen, että loputkin paikallis- ja alueviranomaiset voivat osallistua poliittiseen päätöksentekoon. AK on huolissaan siitä, että vaikka tästä – sekä mikä tärkeintä, kaupunkien ja kuntien johtohenkilöiden toimivaltuuksien laajentamisesta – on jo sovittu, sopimusta ei vielä ole pantu täytäntöön.
30.

katsoo, että kertomuksen, jonka komission on määrä laatia vuoden 2011 aikana biomassan kestävyydestä, olisi täytettävä seuraavat tehtävät: — Kertomuksessa on pyrittävä esittämään mahdollisimman tuoreet tiedot biomassasta, ja tuonnin osalta on esitettävä tiedot biomassalajeittain, tuotantomaittain ja sen mukaan, onko materiaali peräisin sertifioidusta lähteestä. — Siinä on esitettävä tiivistelmä alueilla ja jäsenvaltioissa nykyisin kehitteillä olevien biomassaa koskevien kestävyysjärjestelmien vaikutuksista. — Siihen on liitettävä ehdotuksia kestävyyttä koskevien sitovien vähimmäisvaatimuksien asettamisesta kiinteiden ja kaasumaisten biomassalähteiden käytölle sähköntuotannossa, lämmityksessä ja jäähdytyksessä, muun muassa kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisvaatimus, jossa otetaan soveltuvin osin huomioon maan käyttötarkoituksen muuttumisen epäsuorat vaikutukset. — Sen sijaan, että kertomuksessa keskityttäisiin kaupan esteisiin, siinä tulisi arvioida biomassatuotannon vaikutuksia elintarviketuotantoon, metsätalouteen ja puuteollisuuteen sekä muita maankäytön muutoksen vaikutuksia. — Kertomuksessa olisi arvioitava mahdollisten raportointia koskevien suositusten vaikutukset paikallis- ja alueviranomaisiin, sillä ne mahdollisesti joutuvat lopulta panemaan kyseiset suositukset täytäntöön. — Kertomukseen olisi sisällytettävä suosituksia laajemmista biomassan tuotannon ja muuntamisen parhaista käytänteistä.
7.

on komission kanssa samaa mieltä siitä, että asiasta vastuussa olevien jäsenvaltioiden viranomaisten on voitava vapaasti valita jätteenkäsittelymenetelmät paikallisten ja alueellisten edellytysten mukaisesti. Tämä on tärkeä edellytys sille, että voidaan kehittää paikallisten tarpeiden mukaan sovitettuja, ympäristölle turvallisia ja tehokkaita biojätteen käsittelymenettelyjä. Tärkeitä tekijöitä ovat muun muassa ilmasto-olot, geologiset ja markkinaolosuhteet, ravinteiden ja energian kysyntä, väestötiheys ja jätemäärät, muun muassa perusrakenteiden kaltaiset aineelliset edellytykset sekä paikallinen sitoutuminen ja toimiva vuoropuhelu asiasta vastaavien viranomaisten ja muiden toimijoiden, etenkin kansalaisten välillä. On selvää, että toissijaisuusperiaatteella, paikallisen itsehallinnon periaatteella ja kansalaisläheisyyden periaatteella on suuri merkitys EU:n tavoitteiden saavuttamiselle tällä alalla.
—

katsoo, että kuntien ja kaupunkien toimintasuunnitelmat on sovitettava yhteen alueellisten ja valtakunnallisten suunnitelmien kanssa. Aluesuunnitelmat voisivat toimia paikallisten ja valtakunnallisten aloitteiden välisenä yhdyssiteenä. Näin varmistettaisiin, että paikallissuunnitelmia kehitetään johdonmukaisesti. Toimintasuunnitelmissa on esitettävä konkreettisia välineitä tavoitteiden saavuttamiseksi, ja niitä varten on varattava asianmukainen rahoitus.
7 artikla – Pieniä organisaatioita koskeva poikkeus 1. Jos jokin pieni organisaatio sitä pyytää, toimivaltaisten elinten on jatkettava 6 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua kolmen vuoden aikaa viiteen vuoteen tai 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua yhden vuoden aikaa kahteen vuoteen kyseisen organisaation osalta, jos kaikki seuraavat edellytykset täyttyvät: a) ympäristöön ei kohdistu riskejä, b) organisaatio ei aio muuttaa ympäristöjärjestelmänsä toimintaa, ja c) merkittäviä paikallisia ympäristöongelmia ei ole. 2. Jotta organisaatioon sovellettavaa aikaväliä pidennettäisiin 1 kohdan mukaisesti, sen on esitettävä asiaa koskeva pyyntö organisaation rekisteröineelle toimivaltaiselle elimelle ja osoitettava, että poikkeuksen myöntämisedellytykset täyttyvät. 3. Organisaatioiden, joihin sovellettavaa aikaväliä on pidennetty kahteen vuoteen 1 kohdan mukaisesti, on toimitettava vahvistamaton ympäristönsuojelun tasoa koskeva selvityksensä toimivaltaiselle elimelle kunakin vuonna, jona ne on vapautettu velvoitteesta toimittaa vahvistettu ympäristönsuojelun tasoa koskeva selvitys.

7 artikla – Pieniä organisaatioita koskeva poikkeus 1. Jos jokin pieni organisaatio sitä pyytää, toimivaltaisten elinten on jatkettava 6 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua kolmen vuoden aikaa viiteen vuoteen tai 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua yhden vuoden aikaa kahteen vuoteen kyseisen organisaation osalta, jos kaikki seuraavat edellytykset täyttyvät: a) ympäristöön ei kohdistu riskejä, b) organisaatio ei aio muuttaa ympäristöjärjestelmänsä toimintaa, ja c) merkittäviä paikallisia ympäristöongelmia ei ole. 2. Jotta organisaatioon sovellettavaa aikaväliä pidennettäisiin 1 kohdan mukaisesti, sen on esitettävä asiaa koskeva pyyntö organisaation rekisteröineelle toimivaltaiselle elimelle ja osoitettava, että poikkeuksen myöntämisedellytykset täyttyvät. 3. Organisaatioiden, joihin sovellettavaa aikaväliä on pidennetty kahteen vuoteen 1 kohdan mukaisesti, on toimitettava vahvistamaton ympäristönsuojelun tasoa koskeva selvityksensä toimivaltaiselle elimelle kunakin vuonna, jona ne on vapautettu velvoitteesta toimittaa vahvistettu ympäristönsuojelun tasoa koskeva selvitys. 4. Niillä organisaatioilla, joilla 6 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua aikaväliä on pidennetty viiteen vuoteen, auditointisykli mukautetaan kyseiseen aikaväliin.
15.

huomauttaa, että lisäksi paikallis- ja alueviranomaiset valvovat huomattavia määrärahoja, jotka on tarkoitettu energiaa kuluttavien tuotteiden ja palveluiden julkisiin hankintoihin. Komitea korostaa, että käynnistettäessä siirtymäprosessia kohti Eurooppaa, jossa uusiutuvilla energialähteillä on nykyistä huomattavasti keskeisempi asema, on vahvistettava paikallis- ja alueviranomaisten merkittävää roolia määrittelyssä, innovoinnissa ja neuvotteluissa uusiutuvan energia-alan kanssa.
13.

Jotta strategian onnistuminen voidaan taata siten, että kaikilla, jotka haluavat etsiä työtä jostakin toisesta jäsenvaltiosta, on siihen todellinen mahdollisuus, on otettava huomioon seuraavat näkökohdat: (i) Tietoa avoimista työpaikoista muissa jäsenvaltioissa tulisi antaa Euresin ja kansallisten työnvälityspalvelujen välityksellä sekä alue- ja paikallistasolla alue- ja paikallisviranomaisten välityksellä. (ii) Jäsenvaltioita tulisi kannustaa sisällyttämään maantieteellinen ja työpaikkojen välinen liikkuvuus yhdeksi ensisijaiseksi toimintakohteeksi kansallisiin työllisyyttä ja elinikäistä oppimista koskeviin strategioihinsa (toimi 5). (iii) Työntekijöille on tiedotettava heidän oikeudestaan hakea työtä toisista jäsenvaltioista ja työnhakuun liittyvistä käytännön seikoista sekä siitä, mitä heidän tulee tehdä turvatakseen sosiaaliturvaoikeutensa kyseisessä prosessissa. (iv) Työnantajat ja etenkin paikallistasolla toimivat pk-yritykset on saatava tietoisiksi mahdollisuudesta palkata työntekijöitä muista jäsenvaltioista sekä siihen liittyvistä mahdollisista eduista. Tällöin on kuitenkin noudatettava tiukasti kaikkia voimassa olevia työoikeus- sekä työmarkkina- ja sosiaaliturvasäännöksiä. (v) Kielten oppimista ja monikielisyyden edistämistä on korostettava nykyistä enemmän. (vi) Tutkintotodistusten ja ammattipätevyyden rajatylittävää tunnustamista olisi laajennettava. (vii) Työmarkkinaosapuolet on saatava mukaan ammatillisen liikkuvuuden kaikkiin näkökohtiin. (viii) Eläkeoikeuksien siirtokelpoisuus (toimi 4) ja jäsenvaltioissa ja niiden välillä sovellettavien sosiaaliturvamääräysten joustavoittaminen ovat keskeisen tärkeitä seikkoja. (ix) On varmistettava työntekijöiden liikkuvuuteen liittyvien kysymysten parissa toimivien paikallis-, alue- ja valtionhallinnon virkamiesten asianmukainen koulutus, jotta he pystyvät antamaan muussa kuin kotimaassaan työtä etsiville työntekijöille nopeasti oikeaa tietoa sekä auttamaan heitä sosiaaliturvaoikeuksien puolustamisessa pitämällä yhteyttä vastaanottajamaan toimivaltaisiin viranomaisiin.
17.

katsoo, että erilaisten viljelymenetelmien rinnakkaiskäyttö on ratkaisevan tärkeää, kun ajatellaan sekä hyvää viljelykäytäntöä että viljelijänaapurusten välistä suvaitsevaa ja luotettavaa tiedonvaihtoa, yhteensovittamista ja yhteistyötä. Komitea kehottaa Euroopan komissiota laatimaan suuntaviivat erilaisten viljelymenetelmien rinnakkaiskäyttöä varten sekä määrittelemään mahdollisimman pian toteutuskelpoiset raja-arvot muuntogeenisiä organismeja sisältävän siemenen merkitsemistä varten. Tässä yhteydessä on myös löydettävä ratkaisu niitä organismeja varten, joita ei vielä ole hyväksytty EU:ssa mutta jotka on vertailukelpoisten kriteerien perusteella jo hyväksytty ja joiden turvallisuus on arvioitu muissa maissa.
35.

on vakuuttunut siitä, että muuttovirtojen hallinnan osalta on ensiarvoisen tärkeää vahvistaa vuoropuhelua ja yhteistyötä lähtö- ja kauttakulkumaiden kanssa. Komitea muistuttaa lisäksi siitä, että syrjäisimpien alueiden paikallis- ja alueviranomaisilla on merkittävä rooli kyseisen yhteistyön edistämisessä, sillä ne voivat toimia EU:n naapurimaiden kanssa tehtävän yhteistyön foorumeina. Tähän tarkoitukseen voidaan hyödyntää Euroopan komission ohjelmia. Komitea kannattaa erityisesti alueellisen yhteistyön yhteistä suunnittelua koskevaa kokeiluhanketta syrjäisimpien alueiden ja EU:n naapurimaiden välillä.
37.

suosittelee Euroopan unionin jäsenvaltioiden operatiivisesta ulkorajayhteistyöstä huolehtivan viraston (Frontex) perustamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 2007/2004 7 artiklan aktivoimista, sillä kyseessä on jäsenvaltioiden keskinen tärkeä yhteisvastuutoimi. Kyseinen säännös mahdollistaisi jäsenvaltioiden teknisen kaluston vapaaehtoisen kokoamisen yhteen rajaturvallisuusviraston hallinnoitavaksi, jolloin kalustoa voitaisiin antaa väliaikaisesti muiden jäsenvaltioiden käyttöön niiden pyynnöstä sen jälkeen, kun virasto on tehnyt asiaa koskevan tarve- ja riskianalyysin.
3.

korostaa, että kaikilla komission toimintasuunnitelmassa esittämillä aloilla alue- ja paikallishallinnon intressi ja rooli on suuri: — Hyvä ikääntyminen työssä: Alue- ja paikallishallinto on suuri työllistäjä ja sen työntekijöiden ikärakenne on usein yksityistä sektoria vaihtelevampaa ja vanhempaa, minkä vuoksi alue- ja paikallishallinnolle on välttämätöntä osallistua sekä eurooppalaisiin toimintasuunnitelmassa mainittuihin hankkeisiin että toteuttaa vastaavia toimenpiteitä myös paikallisesti. — Hyvä ikääntyminen omassa yhteisössä ja kotona: Alue- ja paikallishallinto on julkisten sosiaali- ja terveyspalvelujen pääasiallinen järjestäjä. Ikääntyminen lisää näiden palvelujen kysyntää ja muuttaa niiden sisältöä, mutta myös heikentää palveluissa tarvittavan koulutetun työvoiman saatavuutta. Tietotekniikalla on keskeinen asema, kun haetaan ratkaisuja näihin haasteisiin. Teknologian mahdollisuuksista on käytetty hyväksi vasta pieni osa, ja etenkin itsenäisen kotona asumisen tukeminen, asiakkaan aktiivisuuden kasvattaminen omassa terveydenhuollossaan sekä palvelutoiminnan tehostaminen ovat tärkeitä tulevaisuuden kehittämiskohteita.
11.

toivoo tähänastisten myönteisten kokemusten vuoksi, että samaan aikaan nyt tehdyn nykyisten koordinaattoreiden toimeksiannon laajentamisen kanssa myös muita unionin liikennealalla rahoittamia ensisijaisia hankkeita varten nimetään tarvittaessa uusia koordinaattoreita nykyisten lisäksi. Tämä olisi suotavaa erityisesti sellaisilla aloilla, joilla tarvitaan voimakasta, usein poliittista sysäystä suunnittelu- ja rakennusvaiheen ongelmien ratkaisemiseksi, sekä ensisijaisten hankkeiden yhteydessä. Alueiden komitea huomauttaa kuitenkin, että toistaiseksi koordinaattoreita on nimetty vasta kuuteen hankkeeseen, joiden valmistelu on jo pitkällä. On kuitenkin muita keskeisiä liikennereittejä, joilla tällaista tukea tarvittaisiin, sillä niiden valmisteluun osallistuu useampia jäsenvaltioita (esim. hanke N:o 22, joka ulottuu kahdeksaan jäsenvaltioon).
1.30

korostaa, että aiemmin opitun todentamiseksi on ryhdyttävä yleisesti soveltamaan järjestelmällisiä menettelyjä, etenkin kun on kyse tiedoista ja pätevyydestä, jotka on hankittu virallisen koulutusjärjestelmän ulkopuolella. Todentamisella on kaksijakoiset päämäärät: sen tulee helpottaa työllistettävyyttä ja kasvattaa sosiaalista osallisuutta ja sen on annettava mahdollisuus jatkokoulutukseen aiemmin opitun pohjalta.
2.7

toteaa, että on aina syytä pitää mielessä viininviljelyn tehtävä maatalouden elinvoimaisuuden, maaseudun, maiseman ja kulttuurin säilymisen ja aluesuunnittelun kannalta. Ei myöskään pidä unohtaa viljelijän roolia Eurooppaa rakennettaessa. Uudistusehdotuksissa ei pidä keskittyä liiaksi taloudellisiin näkökohtiin, ja niissä on huomioitava ylipäätään maatalouden herkkyys. Komission ehdotukseen on sisällytettävä sosiaalinen ja sosioekonominen näkemys. Nimenomaan ekonomistinen ja vapaamielinen ehdotus viinitarhojen suurimittaisesta raivaamisesta ja istutusoikeuksien rajoitusten purkamisesta vuodesta 2013 lähtien on selvästi ristiriidassa periaatteiden kanssa, joiden mukaan maanviljelys ja nykyinen maankäyttö on säilytettävä. Nämä ehdotukset näet kannustavat luopumaan toiminnasta.
2.9

Alueiden komitea katsoo, että tutkimus- ja käytännön toiminnan välinen vuorovaikutus on tärkeä tutkimuskenttä. Sekä julkista että yksityistä sektoria koskeva suuri haaste on kyky muuttaa tutkimukseen perustuva tieto käytännön toimiksi esimerkiksi hyvinvointijärjestelmän uudistamiseksi ja kehittämiseksi. Tämä koskee periaatteessa kaikkia tutkimusaloja, mutta ennen kaikkea ehkä kaikenlaista uutta osaamista palvelusektorilla. Uutta tutkimusta on näin ollen tuotettava tutkimuksen hyödyntämisestä. Tämänkaltainen tutkimus voi käsittää esimerkiksi seuraavia aloja: tutkimustulosten hyödyntämistä koskevien menetelmien kehittäminen; muutoksen esteet; miksi erilaiset kehittämisstrategiat toimivat tai eivät toimi; kuinka oppimiseen perustuvaa muutostyötä voidaan edistää; kuinka yhteistyökumppanit saadaan mukaan toimintaan sekä kuinka parannusehdotusten antamista koskevaa järjestelmää voidaan hyödyntää niin, että syntyisi luovuutta edistävä ilmapiiri jne. Eurooppalaisessa tutkimuspolitiikassa on näin ollen tuotava esille se, että tutkimuksen ja käytännön toiminnan välinen yhteistyö on tutkimusala, jonka tavoitteena on innovoinnin tai kehityksen edistäminen. EU:n on annettava tälle vahvistuksensa sekä tuettava kyseisen tutkimusalan perustamista palvelusektorilla.
2.52

esittää, että henkilötietojen suojaamiseksi on huolehdittava selvästä yleisestä oikeusperustasta, joka on oikeasuhteinen ja tarvittaessa jättää mahdollisuuden asettaa yhteiskunnan turvallisuuden etusijalle. Euroopassa on kannustettava aihetta koskevaa kansalaiskeskustelua, johon myös alue- ja paikallisviranomaisten on osallistuttava.
1.2

tähdentää, että tähän mennessä rahastolla on ollut merkittävä rahoituksellinen rooli työllisyyspolitiikassa: rahastolla on saatu aikaan kehityskulku, jossa työpaikkojen määrä kasvaa jatkuvasti. Lisäksi rahastolla on edistetty aktiivisten työllisyyspolitiikkojen toteuttamista kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla hyvin merkittävällä tavalla. Rahaston yhtymäkohdat Euroopan työllisyysstrategiaan nykyisellä ohjelmakaudella ovat johtaneet kyseisellä alalla erittäin hyviin tuloksiin. Alueiden komitea uskoo, että rahaston ja Lissabonin strategian välillä on niin ikään positiivinen yhteys.
Yhteisön tukiohjelman on sisällettävä: a) kyseisen maataloustuotannon tilanteen määrällinen kuvaus, josta käyvät ilmi kehityserot, -kuilut ja -mahdollisuudet, käytetyt määrärahat ja neuvoston asetusten (ETY) N:o 3763/91, (ETY) N:o 1600/92, (ETY) 1601/92, (EY) N:o 1452/2001, (EY) N:o 1453/2001 ja (EY) N:o 1454/2001 nojalla toteutettujen toimien tärkeimmät tulokset käytettävissä olevat arviot huomioon ottaen;

Yhteisön tukiohjelman on sisällettävä: a) kyseisen maataloustuotannon tilanteen määrällinen kuvaus, josta käyvät ilmi kehityserot, -kuilut ja -mahdollisuudet, käytetyt määrärahat ja neuvoston asetusten (ETY) N:o 3763/91, (ETY) N:o 1600/92, (ETY) 1601/92, (EY) N:o 1452/2001, (EY) N:o 1453/2001 ja (EY) N:o 1454/2001 nojalla toteutettujen toimien tärkeimmät tulokset käytettävissä olevat arviot huomioon ottaen;
1.9

Alueiden komitea katsoo, että tutkimusorganisaatiokäsite on määritelty asianmukaisesti. Jotta voitaisiin saavuttaa tavoite, jonka mukaan 3 prosenttia BKT:sta tulee käyttää tutkimukseen kohdistuviin investointeihin, on myös yksityissektorin laitokset ja yritykset sisällytettävä määritelmään. Olennaista on, että organisaatio tekee tutkimusta ja että se jäsenvaltio, jonka alueella organisaatio sijaitsee, on hyväksynyt organisaation (2 artikla).
2.5

korostaa tarvetta täsmentää toimia, joiden tavoitteena on audiovisuaalialan ammattilaisten koulutuksen parantaminen erityisesti tuotantokapasiteetiltaan heikoissa ja/tai kielellisesti tai maantieteellisesti suppea-alaisissa maissa. Kyseisissä maissa audiovisuaaliala on heikosti kehittynyt, ja ajanmukaisen koulutuksen tarve on jatkuvasti suuri. Etäkoulutuksen ja vaihdon edistämisen lisäksi olisi tarkoituksenmukaista korvata opiskelijoiden matka- ja osallistumiskustannukset silloin kun he osallistuvat koulutusohjelmiin ja kokouksiin maissa, joissa on audiovisuaalialan perinteitä.
2.11

kannattaa tiedonsaannin oikeuden säilyttämistä tapauksissa, joissa kyse on yksinoikeuden alaisista tapahtumista sekä tapahtumista, joilla on erityistä yhteiskunnallista merkitystä. AK korostaa tässä yhteydessä näkemystään, jonka mukaan säännös suurtapahtumien lähettämisestä maksuttomassa TV:ssä on muotoiltava joustavasti eri maiden kielellisiä erityispiirteitä kunnioittaen. Komitean mielestä tulisi tutkia eurooppalaisia suurtapahtumia sisältävän luettelon laatimista, ja se suosittelee, että EU:n tasolla määritellään oikeus televisioituihin lyhyisiin otteisiin yleisesti kiinnostavista tapahtumista.
1.7

Alueiden komitea on yhtä mieltä komission sekä nuorten osallistumista paikalliseen ja alueelliseen toimintaan koskevan Euroopan neuvoston peruskirjan ”European Charter on the Participation of Young People in Local and Regional Life” kanssa paikallisyhteisön ratkaisevasta asemasta. Se kehottaakin jäsenvaltioiden hallituksia yhdessä paikallistoimijoiden kanssa luomaan lainsäädännölliset edellytykset ja tarjoamaan riittävät resurssit työlle, jonka tavoitteena on saada kaikki nuoret mukaan paikallistason poliittiseen elämään.
5.

huomauttaa, että mikäli johtopäätöksenä on se, että nykyinen järjestelmä – jonka mukaan jäsenvaltiot voivat asettaa omat päästöraja-arvonsa – ei ole riittävän joustava, tarvitaan nykyistä yhdenmukaisempi lähestymistapa. Tämä saattaa lisätä ongelmia yhtäältä toiminnanharjoittajille, joilla ei ole käytettävissään riittäviä resursseja normeissa vaadittujen muutosten toteuttamiseksi järjestelmissään, ja toisaalta alue- ja paikallisviranomaisille, joiden on seurantaan ja lupien myöntämiseen liittyvässä keskeisessä tehtävässään annettava erityistä tukea tällaisissa tilanteissa. Kyseisen ongelman ratkaisemiseksi on tärkeää, että voidaan turvautua tähän tarkoitukseen käytettäviin rakennerahastovaroihin, kun otetaan huomioon, että ympäristöalan toimien myöhästyminen taannuttaa vaarallisesti teollisuuden kilpailukykyä maailman muihin toimijoihin nähden.
2.2.3

ETSK korostaa, että unionin varoja on käytettävä tehokkaasti ja tuloksellisesti. Etusija on annettava investoinneille, joilla tuetaan innovointia, yrittäjyyttä, taitojen kehittämistä, aktiivista työmarkkinapolitiikkaa sekä digitaalisten, energia- ja liikennejärjestelmien kehittämistä. Tässä yhteydessä on varmistettava, että rahoitusta osoitetaan tarkoituksenmukaisesti sellaisiin hankkeisiin, joilla on suuri yhteiskunnallinen vaikutus.
Virallinen lehti nro C 367 , 20/12/2000 s. 0033 - 0033



Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi [otsonikerrosta heikentävistä aineista annetun] asetuksen muuttamisesta inhalaatiosumutteiden ja lääkeainepumppujen osalta" (2000/C 367/10) Neuvosto päätti 28. heinäkuuta 2000 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 175 artiklan nojalla pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta ehdotuksesta. Talous- ja sosiaalikomitea päätti nimittää Sergio Colombon yleisesittelijäksi valmistelemaan lausuntoa. Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 20. ja 21. syyskuuta 2000 pitämässään 375. täysistunnossa (syyskuun 20. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Lausunto hyväksyttiin 63:n äänestäessä puolesta ja kahden pidättyessä äänestämästä. 1. Komission ehdotuksen pääsisältö 1.1. Tämän ehdotuksen tarkoituksena on muuttaa otsonikerrosta heikentävistä aineista hiljattain annettua asetusta(1) kahden seikan osalta. Muutos on tarpeen, koska uuden asetuksen tekstiin päätyi kaksi epäjohdonmukaisuutta asetuksen antamisen loppuvaiheessa. Toinen kysymys koskee täysin halogenoituja kloorifluorihiilivetyjä (CFC-yhdisteet) sisältävien inhalaatiosumutteiden vientiä kehitysmaihin ja toinen CFC-yhdisteitä sisältävien lääkeainepumppujen vientiä. Komission mukaan asetuksen tarkoituksena ei ollut kieltää kyseisten tuotteiden vientiä, sillä niitä tarvitaan edelleen terveyssyistä kyseisissä maissa. Sen vuoksi asetusta tulisi muuttaa. 2. Yleishavainto 2.1. Komitea kannattaa komission ehdotusta. Bryssel 20. syyskuuta 2000. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Beatrice Rangoni Machiavelli (1) Tämä asetus, jonka julkaisemista virallisessa lehdessä vielä odotetaan, korvaa asetuksen (EY) N:o 3093/94.
Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus: neuvoston direktiivi yhteisestä arvonlisäverojärjestelmästä annetun direktiivin 77/388/ETY muuttamisesta - Itävallan tasavallalle ja Portugalin tasavallalle myönnetyt siirtymäsäännökset"



Virallinen lehti nro C 075 , 15/03/2000 s. 0021 - 0021



Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus: neuvoston direktiivi yhteisestä arvonlisäverojärjestelmästä annetun direktiivin 77/388/ETY muuttamisesta - Itävallan tasavallalle ja Portugalin tasavallalle myönnetyt siirtymäsäännökset" (2000/C 75/09) Neuvosto päätti 13. tammikuuta 2000 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 262 artiklan nojalla pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta ehdotuksesta. Talous- ja sosiaalikomitea nimitti yleisesittelijäksi Mario Sepin. Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 26. ja 27. tammikuuta 2000 pitämässään 369. täysistunnossa (tammikuun 26. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 84 ääntä puolesta, 1 vastaan 3:n pidättyessä äänestämästä. 1. Komitea kannattaa komission ehdotusta myöntää Itävallan tasavallalle pidennystä lupaan poiketa kuudennen arvonlisäverodirektiivin 77/388/ETY 28 artiklan 2 kohdan säännöksistä ja soveltaa 31. joulukuuta 1998 asti alennettua veroa asumiskäyttöön tarkoitetun kiinteän omaisuuden vuokraamiseen. 1.1. Komitea ottaa huomioon Itävallan tasavallan esittämät perustelut pidennykselle (sen soveltaminen rajataan kuitenkin edellä mainitun kuudennen arvonlisäverodirektiivin 28 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuun siirtymäkauteen). Komitea on samaa mieltä komission kanssa siitä, että asumiskäyttöön tarkoitetun kiinteän omaisuuden vuokrauksen ollessa kyseessä kilpailun vääristymisen vaaraa ei ole olemassa. 2. Komitea kannattaa myös komission ehdotusta myöntää Portugalin tasavallalle pidennystä lupaan poiketa samoin edellä mainitun kuudennen arvonlisäverodirektiivin 77/388/ETY 28 artiklan 2 kohdan säännöksistä. Portugali sovelsi luvan perusteella 31. joulukuuta 1991 asti alennettua verokantaa ravintolapalveluihin. 2.1. Myös tässä tapauksessa komitea pitää pätevinä Portugalin tasavallan esittämiä perusteluja alennetun verokannan ottamiselle uudelleen käyttöön (sen soveltaminen rajataan kuitenkin kuudennen arvonlisäverodirektiivin 28 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuun siirtymäkauteen). Komitea katsoo komission tavoin, että ravintolapalvelujen ollessa kyseessä kilpailun vääristymisen vaaraa ei ole olemassa, koska toimenpide on rajattu vain yhteen jäsenvaltioon. Bryssel 26. tammikuuta 2000. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Beatrice Rangoni Machiavelli