EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 8.8.2017 COM(2017) 419 final KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE yritystoiminnan rakennetilastoista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 295/2008 täytäntöönpanosta



SISÄLTÖ 1.JOHDANTO 1.1.Yritystoiminnan rakennetilastoista annettu asetus 1.2.Keskeisten tietosarjojen sisältö 1.3.Yritystoiminnan rakennetilastojen saatavuus 1.4.Julkistukset vuosina 2015 ja 2016 2.ASETUKSEN TULOKSELLISUUS JA TIETOSARJOJEN RELEVANSSI 2.1.Tietojen saatavuus ja kattavuus 2.2.Salassapitosäännöt ja niiden täytäntöönpano 2.3.Yritystoiminnan rakennetilastojen hyödyllisyys 3.TARKKUUS 4.YHTENÄISYYS JA VERTAILUKELPOISUUS 4.1.Yhtenäisyys 4.2.Vertailukelpoisuus 5.TIETOJEN TOIMITTAMISEN MÄÄRÄAJAT 6.SAATAVUUS JA SELKEYS 7.YRITYSTOIMINNAN RAKENNETILASTOISTA ANNETUN ASETUKSEN NOUDATTAMINEN 8.YRITYKSILLE AIHEUTUVA RASITE JA YRITYSTOIMINNAN RAKENNETILASTOIHIN TEHDYT JA SUUNNITELLUT MUUTOKSET

8.1.Tausta 8.2.Yritystoiminnan rakennetilastoihin tehdyt ja suunnitellut muutokset 9.JATKOTOIMET



1.JOHDANTO 1.1.Yritystoiminnan rakennetilastoista annettu asetus Yritystoiminnan rakennetilastoista annetun asetuksen (EY) N:o 295/2008 13 artiklan 1 kohdan mukaisesti ”Komissio esittää 29. huhtikuuta 2011 mennessä ja sen jälkeen kolmen vuoden välein Euroopan parlamentille ja neuvostolle selvityksen tämän asetuksen nojalla laadituista tilastoista ja erityisesti niiden laadusta ja yrityksille aiheutuvasta rasitteesta”. Tämä kertomus on jatkoa huhtikuussa 2014 esitetylle kertomukselle. Kertomuksessa esitetään katsaus edistymisestä yritystoiminnan rakennetilastoista annetun asetuksen täytäntöönpanossa viitevuotta 2013 koskevien lopullisten tietojen perusteella seuraavilla osa-alueilla: ·palvelut ·teollisuus ·kauppa ·rakentaminen ·yrityspalvelut sekä ·yritysdemografia. Kertomuksessa esitellään toimenpiteet, joita komissio on toteuttanut varmistaakseen, että laadukkaita eurooppalaisia yritystoiminnan rakennetilastoja on saatavilla. Lisäksi siinä kerrotaan yritystoiminnan rakennetilastoista annetun asetuksen täytäntöönpanosta jäsenvaltioissa. Se sisältää myös tietoja Eurostatin toteuttamista toimenpiteistä, joilla parannetaan yritystoiminnan rakennetilastojen merkityksellisyyttä ja vähennetään tilastotietojen keruusta yrityksille aiheutuvia rasitteita. 1.2.Keskeisten tietosarjojen sisältö Yritystoiminnan rakennetilastot (YRT) antavat yksityiskohtaisen kuvan Euroopan elinkeinoelämän rakenteesta, tuloksellisuudesta ja keskeisistä piirteistä yleisesti ja alakohtaisesti. Niillä on lisäksi huomattava merkitys monissa muissa yhteyksissä, kuten kansantalouden tilinpidossa, lyhyen aikavälin tilastojen laadinnassa ja yritysrekistereiden ylläpidossa. Laajasti ottaen tiedot kattavat kaikki sektorit maataloutta ja henkilökohtaisia palveluja lukuun ottamatta. Tietoja kerätään seuraavista muuttujista: ·tuotokseen liittyvät muuttujat (esim. liikevaihto ja arvonlisäys)

·panokseen liittyvät muuttujat – työpanos (esim. työllisyys, tehdyt työtunnit), tavaroihin ja palveluihin liittyvä panos (esim. ostot yhteensä), pääomapanos (esim. investoinnit aineelliseen käyttöomaisuuteen) sekä ·yritysdemografiaa koskevat muuttujat (aktiivisten yritysten perusjoukko, uusien yritysten ja lopetettujen yritysten lukumäärä). Lisäksi edellä mainituista voidaan johtaa monia muita tärkeitä indikaattoreita tiettyjen rahatalouden muuttujien välisten suhteiden tai henkeä kohti laskettujen arvojen muodossa. Kaikki jäsenvaltiot ovat lähettäneet useita tietosarjoja, kuten komission asetuksessa (EY) N:o 251/2009 edellytetään. Tärkeimmät tietosarjat ovat seuraavat: ·vuosittaiset yritystilastot (ominaisuustiedot julkaistaan maittain NACE Rev.2:n nelinumerotasolla) ·vuosittaiset yritystilastot kokoluokittain (ominaisuustiedot julkaistaan maittain NACE Rev. 2:n kolminumerotasolla siten, että kokoluokan määrittää työhön osallistuvien lukumäärä) ·vuosittaiset aluetilastot (ominaisuustiedot julkaistaan NUTS-2-alueittain NACE Rev. 2:n kaksinumerotasolla) sekä ·vuosittaiset demografiset tilastot oikeudellisen muodon tai työhön osallistuvien määrään perustuvan kokoluokan mukaan (ominaisuustiedot julkaistaan maittain NACE Rev 2:n nelinumerotasolla). Kansalliset tilastolaitokset keräävät suurimman osan tiedoista tilastollisten tutkimusten, yritysrekistereiden tai erilaisten hallinnollisten lähteiden avulla. Jäsenvaltiot käyttävät tietolähteen mukaisesti erilaisia tilastollisia menetelmiä, kuten bruttoutusta, malleihin perustuvia estimointeja tai erilaisia imputointeja tuotettujen yritystoiminnan rakennetilastojen laadun varmistamiseksi. Kaikkien jäsenvaltioilta saatujen tietojen laatu tarkastetaan ennen niiden julkaisemista Eurostatin verkkosivustolla. 1.3.Yritystoiminnan rakennetilastojen saatavuus Kaikki jäsenvaltioiden toimittamat, viitevuotta 2013 koskevat tiedot ja EU:n aggregoidut tulokset ovat olleet saatavilla Eurostatin verkkosivustolla joulukuusta 2015 lähtien. Tiedot ovat saatavilla yritystoiminnan rakennetilastoja koskevasta osiosta ”Structural business statistics (sbs)”. Yritystoiminnan rakennetilastoja koskeva osio löytyy otsakkeen ”Industry, trade and services” alta tai hakutoiminnon avulla. 1.4.Julkistukset vuosina 2015 ja 2016 Sen lisäksi, että tulokset ovat saatavilla Eurostatin verkkosivustolla, niitä on käsitelty useissa artikkeleissa, joita on julkaistu Statistics Explained -sivuston uudistetussa teollisuutta ja palveluja käsittelevässä osiossa. Statistics Explained perustuu wikityyppiseen tekniikkaan, ja sen tarkoituksena on selittää eurooppalaisia tilastoja esittämällä tietoja ja osoittamalla, mikä niissä on mielenkiintoista tai yllättävää, kun otetaan huomioon kaikki tarpeelliset taustatiedot. Yritystoiminnan rakennetilastoihin on viitattu monissa muissakin julkaisuissa. Vuosina 2015 ja 2016 tilastoja käytettiin runsaasti etenkin Eurostatin vuosikirjassa ja alueellisessa vuosikirjassa. 2.ASETUKSEN TULOKSELLISUUS JA TIETOSARJOJEN RELEVANSSI 2.1.Tietojen saatavuus ja kattavuus Taulukoista 1, 2 ja 3 käy ilmi, että yleisesti ottaen jäsenvaltioiden toimittamat tiedot ovat kohtuullisen kattavia kaikkien yritystoiminnan rakennetilastomoduulien osalta. Maat katsotaan ”suuriksi”, ”keskikokoisiksi” tai ”pieniksi” sen mukaan, mikä on niiden osuus koko EU:n muun kuin rahoitusalan yritystoiminnan arvonlisäyksestä. Tietojen puuttuminen voidaan selittää seuraavasti: ·eräiden muuttujien laskennassa oli ongelmia

·joitain tietoja ei ollut saatavilla vuodelta 2013 ·toimialayksiköiden tietojen tietolähteet olivat puutteellisia ·tietoja oli saatavilla toimitusmääräajan jälkeen tai nolla-arvoja ei toimitettu. Kyseiset maat pyrkivät jatkuvasti parantamaan kaikkien vaadittujen tietojen toimittamista. Yritystoiminnan rakennetilastojen saatavuutta Eurostatin verkkosivustolla rajoittaa kuitenkin se, että tietyt erityisesti pieniä maita koskevat tiedot ovat salassapidettäviä. Taulukko 1: Palveluja, teollisuutta, kauppaa ja rakentamista koskevien vuoden 2013 lopullisten tietojen (NACE Rev. 2) saatavuus ja salassapidettävyys Maat Lähetettyjen yksiköiden kokonaismäärä prosentteina rakennetilastoasetuksessa vaaditusta määrästä Salassapidettävien yksiköiden osuus prosentteina toimitettujen yksiköiden määrästä Suuret maat 95 11 Keskikokoiset maat 96 15 Pienet maat 99 19 YHTEENSÄ 97 16 Vuoden 2013 tulokset osoittavat, että 28 EU:n jäsenvaltion ja Norjan osalta tietojen saatavuus parani 2 prosentilla verrattuna edelliseen Euroopan parlamentille ja neuvostolle annettuun kertomukseen. Tietojen saatavuus parani eniten keskisuurten maiden ryhmässä. Tietojen saatavuus oli erittäin hyvä (95 %) yrityspalveluja (taulukko 2) koskevien tilastojen osalta. Tietojen saatavuus parani keskikokoisissa ja pienissä maissa, mutta heikkeni suurissa maissa. Yritysdemografiaa (taulukko 3) koskevien tietojen saatavuus heikkeni 3 prosentilla. Ainostaan pienissä maissa tietojen saatavuus parani. Keskikokoisissa ja suurissa maissa tietojen saatavuus heikkeni merkittävästi. Taulukko 2: Yrityspalveluja koskevien vuoden 2013 lopullisten tietojen (NACE Rev. 2) saatavuus ja salassapidettävyys Maa Lähetettyjen yksiköiden kokonaismäärä prosentteina rakennetilastoasetuksessa vaaditusta määrästä Salassapidettävien yksiköiden osuus prosentteina toimitettujen yksiköiden määrästä Suuret maat 95 0 Keskikokoiset maat 98 13 Pienet maat 93 23 YHTEENSÄ 95 16 Taulukko 3: Yritysdemografiaa koskevien vuoden 2013 lopullisten tietojen (NACE Rev. 2) saatavuus ja salassapidettävyys Maa Lähetettyjen yksiköiden kokonaismäärä prosentteina rakennetilastoasetuksessa vaaditusta määrästä Salassapidettävien yksiköiden osuus prosentteina toimitettujen yksiköiden määrästä Suuret maat 91 8 Keskikokoiset maat 84 11 Pienet maat 99 11 YHTEENSÄ 92 11 2.2.Salassapitosäännöt ja niiden täytäntöönpano Kohdassa 2.1 olevista taulukoista käy ilmi, missä määrin salassapitosäännöt ovat heikentäneet tietojen saatavuutta. Kaikki jäsenvaltiot ovat panneet täytäntöön samankaltaisia salassapitosääntöjä pääasiassa joitakin tiettyjä yrityksiä koskevien tietojen julkistamisen estämiseksi. Lisäksi monissa jäsenvaltioissa sovellettiin ns. dominanssisääntöä, jonka mukaan tietoja ei julkisteta, jos yhden vastaajan osuus luvuista ylittää tietyn prosenttimäärän. Sovellettava prosenttiosuus vaihtelee jonkin verran jäsenvaltiosta toiseen. Salassapidettäviksi luokiteltujen tietojen osuus vaihtelee 0 ja 36 prosentin välillä, ja osuus on yleensä suurempi keskikokoisissa ja pienissä maissa edellä mainittujen sääntöjen vuoksi. Vuoden 2013 tilastojen osalta palveluja, teollisuutta, kauppaa ja rakentamista koskevien salassapidettävien tietojen osuus oli 2 prosenttiyksikköä pienempi kuin edellisessä kertomuksessa. Yrityspalveluja koskevien salassapidettävien tietojen osuus oli 5 prosenttiyksikköä suurempi, mutta yritysdemografian osalta osuus pieneni 1 prosenttiyksiköllä. Eurostatin mielestä salassapidettävien tietojen osuus eri jäsenvaltioissa on yhä erittäin suuri, ja siksi jäsenvaltioita rohkaistaan toteuttamaan toimia, joilla vähennetään salassapidettävien tietojen osuutta tulevaisuudessa.

Sen lisäksi, että salassapitosääntöjä sovellettiin kansallisella tasolla, myös aggregoituja EU:n tason tietoja jätettiin julkistamatta salassapidettävien kansallisten tietojen suojaamiseksi. Kaikkien jäsenvaltioiden kanssa sovitussa salassapitosäännöstössä vahvistetaan sellaisia tilanteita koskevat säännöt, joissa EU:n kokonaisarvoja ei saa julkaista. Tämän vuoksi palveluja, teollisuutta, kauppaa ja rakentamista koskevista vuoden 2013 aggregoiduista EU:n tason tuloksista 8 prosenttia jätettiin julkaisematta salassapitosyistä. Yritysdemografiaa koskevista aggregoiduista EU:n tason tuloksista 14,2 prosenttia on jätetty julkaisematta salassapitosyistä. Seuraavassa taulukossa esitetään salassapidettyjen tietoyksiköiden määrät ja prosenttiosuudet. Taulukko 4: Vuosittaisten yritystilastojen niiden keskeisten muuttujien salassapito, joista julkaistiin vuoden 2013 EU:n aggregaatit NACE Rev. 2:n kaikilla numerotasoilla. YRT Tietoyksiköiden kokonaismäärä Salassapidettävien tietoyksiköiden määrä Salassapidettävien tietojen %-osuus Palvelut 6 001 488 8,1 Teollisuus 9 030 852 9,4 Kauppa 2 208 73 3,3 Rakentaminen 767 34 4,4 Yhteensä (palvelut, teollisuus, kauppa ja rakentaminen) 18 006 1 447 8,0 Yritysdemografia 20 412 2 900 14,2 2.3.Yritystoiminnan rakennetilastojen hyödyllisyys Eurostat saa suurimman osan tiedoista 18 kuukauden kuluttua viitevuoden päättymisestä. Tiedot tarkistetaan ja julkaistaan yleensä 4 kuukauden kuluttua tietojen vastaanottamisesta. EU:n kokonaismäärä lasketaan viimeistään kahden vuoden kuluttua viitevuoden päättymisestä. Tietojen toimittaminen jäsenvaltioilta Eurostatille huomattavalla viiveellä voi haitata tietojen hyödyllisyyttä. Eurostat voi vaikuttaa ainoastaan vähän siihen, että jäsenvaltiot toimittavat tiedot määräajassa. Eurostatin verkkosivuilta tehtyjen latausten määrä osoittaa yritystoiminnan rakennetilastojen hyödyllisyyden. Taulukon luvut ovat tammikuun 2016 ja joulukuun 2016 väliseltä ajalta, jolloin vuotta 2013 koskevat tiedot olivat käytettävissä. Taulukko 5: Latausten lukumäärä YRT Latausten lukumäärä 254 241 Aggregoidut taulukot (teollisuus, rakentaminen, kauppa ja palvelut) 52 795 Teollisuus ja rakentaminen 85 920 Kauppa 27 179 Palvelut 31 446 Alueelliset tiedot – kaikki toimialat 17 349 Yrityspalvelut 5 171 Yritysdemografia 34 381 3.TARKKUUS Jotta yritystoiminnan rakennetilastojen laatua voitaisiin mitata, komission asetuksessa (EU) N:o 275/2010 edellytetään, että kaikki jäsenvaltiot toimittavat Eurostatille vuosittain tietoja laatua kuvaavista indikaattoreista, kuten variaatiokertoimista. Niiden on myös toimitettava tietoja tietojen keruussa ja käsittelyssä käytetyistä menetelmistä. Jäsenvaltioiden toimittamien tietojen pohjalta Eurostat on tehnyt vuotta 2013 koskevan arvioinnin, jonka pääkohdat on sisällytetty tähän kertomukseen. Jäsenvaltiot voivat vapaasti päättää tehokkaimmasta ja toimivimmasta tavasta kerätä ja käsitellä tietoja kansallisten erityispiirteiden (esimerkiksi kokoluokka, toimiala ja alueet) ja käytettävissä olevien hallinnollisten lähteiden mukaisesti. Jotta voidaan arvioida tietojen laatua EU:n tasolla, Eurostat on laskenut kansallisiin variaatiokertoimiin perustuvat aggregoidut EU-variaatiokertoimet kuudelle ominaisuudelle ja kaikille toimialoille NACE Rev. 2:n yksinumerotasolla (pääluokka). Taulukko 6: Aggregoidut EU-variaatiokertoimet palveluja, teollisuutta, kauppaa ja rakentamista koskevien tilastojen osalta (%) 2013 EU-variaatiokertoimien jakauma (%) Variaatiokerroin Yritysten lukumäärä Liikevaihto Lisäarvo Henkilöstökustannukset Bruttoinvestoinnit Työhön osallistuvien lukumäärä 0,0–0,5 81 65 50 100 11 69 0,6–1,5 13 24 50 0 28 31 1,6–2,5 6 6 0 0 17 0 >2,5 0 6 0 0 44 0 Taulukosta käy ilmi, että aggregoidut EU-variaatiokertoimet ovat useimmissa tapauksissa pienempiä kuin 1,5. Poikkeuksena on bruttoinvestointeja kokeva muuttuja, jonka osalta kertoimet ovat pääasiassa 0,6:n ja 2,5:n välillä. 4.YHTENÄISYYS JA VERTAILUKELPOISUUS Kuten edellä todetaan, jäsenvaltioiden on toimitettava kultakin viitevuodelta selvitys tietojen keruussa ja käsittelyssä käytetyistä menetelmistä.

4.1.Yhtenäisyys Yhtenäisyydellä viitataan siihen, missä määrin tilastollinen oikeellisuus mahdollistaa eri lähteistä saatujen tietojen yhdistämisen. Eurostat haluaa sen vuoksi tunnistaa yritystoiminnan rakennetilastoihin liittyvien ja muiden yritystutkimusten väliset yhtäläisyydet ja selvittää, missä määrin ne ovat yhdenmukaisia. Yritystoiminnan rakennetilastoja voidaan käyttää monista muista lähteistä saatujen tilastotietojen kanssa. Tällaisia lähteitä ovat esimerkiksi yritysrekisterit, kansantalouden tilinpito, työvoimakustannustutkimukset, työvoimatilastot ja lyhyen aikavälin tilastot. Yritystoiminnan rakennetilastojen ja muiden käytettyjen tilastolähteiden yhtenäisyyden analysointi paljasti useita eroja sekä tiedoissa että käytetyissä menetelmissä. Kunkin tilastolähteen osalta valitaan menetelmä, joka parhaiten sopii kyseisen lähteen tarkoitukseen. Siksi eri lähteiden menetelmissä on yleensä eroja. 4.2.Vertailukelpoisuus Palveluja, teollisuutta, kauppaa ja rakentamista koskevat tilastot ovat vertailukelpoisia ajallisesti ja maittain ainoastaan viitevuodesta 2005 eteenpäin, sillä eräissä maissa menetelmiä ja soveltamisalaa muutettiin ennen kyseistä vuotta. Uuden toimialaluokituksen (NACE Rev. 2) käyttöönotto vuonna 2008 estää aikasarjojen jatkamisen kyseisen vuoden yli. Yrityspalveluja ja yritysdemografiaa koskevat tilastot ovat vertailukelpoisia vuodesta 2008 alkaen, jolloin tutkimus tuli pakolliseksi. 5.TIETOJEN TOIMITTAMISEN MÄÄRÄAJAT Yritystoiminnan rakennetilastoista annetussa asetuksessa vahvistetut määräajat, joihin mennessä jäsenvaltioiden on toimitettava tiedot viitevuodelta, ovat seuraavat: ·10 kuukautta vuoden päättymisen jälkeen palveluja, teollisuutta, kauppaa ja rakentamista koskevien alustavien tilastojen osalta sekä ·18 kuukautta vuoden päättymisen jälkeen kaikkien tilastoalojen lopullisten tietojen osalta. Viitevuodelta 2013 tiedot toimitettiin ajallaan 18 maasta. 6.SAATAVUUS JA SELKEYS Kaikki yritystoiminnan rakennetilastot ovat maksutta saatavilla Eurostatin verkkosivustolla kohdassa ”Industry, trade and services” (teollisuus, kauppa ja palvelut). Sivuilla annetaan myös yksityiskohtaiset selvitykset menetelmäkysymyksistä, joilla voi olla merkitystä käyttäjille. Myös kansalliset tilastolaitokset julkaisevat yritystoiminnan rakennetilastoja jäsenvaltioissa. Tämä tuo tiedot vielä helpommin käyttäjien saataville. 7.YRITYSTOIMINNAN RAKENNETILASTOISTA ANNETUN ASETUKSEN NOUDATTAMINEN Yritystoiminnan rakennetilastoista annetun asetuksen noudattamisen arvioinnissa tarkastellaan jäsenvaltioiden toimittamien tietojen täydellisyyttä, ennen lopullisten tietojen julkistamista toimitettujen versioiden määrää ja sitä, toimitetaanko tiedot ajallaan. Yleisesti ottaen noudattamistaso oli vuoden 2013 tietojen osalta parempi kuin edellisen kertomuksen yhteydessä kirjattu taso. Maan erityiset olosuhteet voivat johtaa noudattamistason heikkenemiseen. Kunkin jäsenvaltion tiedoista toimitettiin keskimäärin 1,3 versiota ennen lopullisten tietojen julkistamista. Taulukossa 7 esitetään yleinen arvio asetuksen noudattamisesta kaikissa EU:n 28 jäsenvaltiossa ja Norjassa.

Maat on jaoteltu seuraaviin neljään noudattamisluokkaan: VG = Erittäin hyvä. Kaikki vaaditut tiedot (pienin poikkeuksin) toimitettu määräajassa (tulos vähintään 90 %). G = Hyvä. Joitakin elementtejä puuttuu tai tietojen toimittamisessa pieniä viipeitä (tulos 70–89 %). P = Tiedot saatavilla osittain, mutta merkittäviä osia vaadituista tiedoista puuttuu tai määräaikoja ei ole noudatettu (tulos 10–69 %). N = Suuri osa tiedoista puuttuu tai tietojen toimittamisessa on huomattavia viipeitä (tulos alle 10 %).

Taulukko 7: Yleisarvio asetuksen noudattamisesta Maa Yleisarvio AT, BE, BG, CZ, DE, DK, ES, HR, HU, IT, LT, LV, MT, NL, NO, PT, RO, SI, SK, UK VG CY, EE, FI, FR, LU, PL, SE G EL, IE P - N Taulukosta nähdään, että noudattamisen taso oli useimmissa jäsenvaltioissa ”erittäin hyvä” tai ”hyvä”. Eurostat pyrki parantamaan noudattamista kahdella tavalla: raportoimalla noudattamisen seurannasta ja toimittamalla jäsenvaltioille työkalun tietojen validointia varten. Eurostat toimittaa arviointikertomuksen yritystoiminnan rakennetilastojen ohjausryhmälle kerran vuodessa. Joissakin tapauksissa Eurostatin pääjohtaja on lisäksi ottanut kirjeitse yhteyttä kansallisten tilastolaitosten johtajiin. Eurostat on kehittänyt tietojen validointivälineen, jota jäsenvaltiot voivat käyttää tarkistaakseen tietojen tarkkuuden ja salassapidettävyyden ennen tietojen lähettämistä Eurostatille. Suurin osa jäsenvaltioista käyttää tätä validointivälinettä, joka on auttanut vähentämään jäsenvaltioiden toimittamien versioiden määrää sekä parantamaan jäsenvaltioiden toimittamien tietojen laatua. Eurostat osallistuu myös toimeen, jolla pyritään varmistamaan yritystoiminnan rakennetilastoja koskevan asetuksen täysimääräinen noudattaminen, kun kyse on ”yrityksen” asianmukaisesta käytöstä tilastoyksikkönä sellaisena kuin se on määritelty asetuksessa (ETY) N:o 696/93. Asetuksessa todetaan, että ”Yritys vastaa pienintä oikeudellisten yksiköiden ryhmää, joka muodostaa sellaisen organisatorisen tavaroiden ja palvelujen tuotantoyksikön, joka on tietyssä määrin itsenäinen päätöksenteossaan...”. Oikeudelliset yksiköt, jotka eivät ole päätöksenteossaan riittävän itsenäisiä, olisi yhdistettävä niitä valvoviin yksiköihin muodostaakseen yrityksen. Kaikkiaan 23 maan (22 EU:n jäsenvaltion ja 1 EFTAn jäsenvaltion) ei katsottu noudattavan täysimääräisesti vaatimusta, jonka mukaan yritystä on käytettävä tilastoyksikkönä yritystoiminnan rakennetilastoissa. Kaikki nämä maat toimittivat Eurostatille toimintasuunnitelmansa, joka koskee yrityksen täysimääräistä käyttöönottoa tilastoyksikkönä yritystoiminnan rakennetilastoissa. Ne aloittivat käyttöönottoa koskevan työn kesäkuussa 2016, ja Eurostat tarkastaa edistymistä kuuden kuukauden välein. 8.YRITYKSILLE AIHEUTUVA RASITE JA YRITYSTOIMINNAN RAKENNETILASTOIHIN TEHDYT JA SUUNNITELLUT MUUTOKSET 8.1.Tausta Yritystoiminnan rakennetilastoista annetun asetuksen mukaisesti kansalliset tilastolaitokset toimittavat edelleen tärkeimmät yritystoimintaa koskevat rakennetilastot (eli tiedot yritysten perusjoukosta, yritysten perustamisesta ja lopettamisesta sekä niiden eloonjäämisestä, liikevaihdosta, arvonlisäyksestä, työllisyydestä, bruttoinvestoinneista, tuottavuudesta ja tuotantopanoksesta) ja asettavat ne käyttäjien saataville. Enää ei kuitenkaan pidetä kestävänä sitä, että jatketaan – nykyisen alakohtaisen lähestymistavan mukaisesti, jossa kullekin alalle vahvistetaan eri oikeudellinen kehys – sellaisten yritystoiminnan rakennetilastojen laatimista, jotka eivät liity muihin yritystoiminnan tilastoaloihin. Tämä johtuu siitä, ettei tämä tapa ole tarpeeksi joustava vastatakseen käyttäjien uusiin tarpeisiin ja vähentääkseen yrityksille tilastojen laatimisesta aiheutuvaa rasitetta. Eurostat on tietoinen näistä haasteista, ja se on työskennellyt Euroopan tilastojärjestelmän asianosaisten osapuolten kanssa mukauttaakseen tilastollisia tuotantoprosesseja yhteiskunnan keskeisiin kehityssuuntiin ja globaaliin talouteen. Tässä se on käyttänyt toimenpiteitä, jotka liittyvät yritystilastot yhteen kokoavaa puiteasetusta (Framework Regulation Integrating Business Statistics, FRIBS) koskevaan hankkeeseen. Yritystilastoja yhteen kokoava uusi oikeudellinen kehys kattaa laajempia osa-alueita. Tämän ansiosta voidaan yhdentää toisistaan riippuvaiset tuotantoprosessit, joissa hyödynnetään monia eri tietolähteitä. Tehokkuuden lisääntymisen osalta hankkeella pyritään ratkaisemaan monia eri ongelmia ja ·tehostamaan tilastojen laatimista ·parantamaan vertailtavuutta ja yhdenmukaisuutta eri aloilla ·yksinkertaistamaan tietovaatimuksia

·vähentämään yrityksille aiheutuvaa rasitetta ·vastaamaan uusiin ja monimutkaisempiin käyttäjätarpeisiin. 8.2.Yritystoiminnan rakennetilastoihin tehdyt ja suunnitellut muutokset Yrityksille koituvan rasitteen vähentäminen on olennaista Euroopan tilastotuotantojärjestelmää koskevien edellytysten turvaamiseksi, jotta voidaan työskennellä tehokkaasti yritystoiminnan tilastoihin liittyvien suunniteltujen tavoitteiden saavuttamiseksi. Tätä varten Eurostat on jatkuvasti tehnyt yhteistyötä kansallisten tilastolaitosten kanssa vähentääkseen tätä rasitetta ja parantaakseen sen toteutettavuutta yksinkertaistamalla tietovaatimuksia ja varmistamalla, että käytettävissä olevat tilastot täyttävät käyttäjien tarpeet. Yritystoiminnan rakennetilastojen tärkeimpien käyttäjien kanssa on järjestetty useita kuulemisia sekä komission sisällä että sen ulkopuolella. Tämän seurauksena Eurostat on poistanut rahoitus- ja vakuutustoiminnan alalle asetettuja vaatimuksia ja ottanut alalla käyttöön yritystoiminnan rakennetilastoja koskevat vakiomuuttujat. Tämä koskee vuonna 2013 kerättyjä tietoja. Lisäksi jäsenvaltiot ovat toteuttaneet joitain toimenpiteitä, joilla pyritään vähentämään yrityksille rakennetilastoihin liittyvien tietojen keräämisestä koituvaa rasitetta. Useimmat jäsenvaltiot käyttävät runsaasti otantatutkimuksia, ja ne ovat ottaneet käyttöön uusia otantastrategioita yrityksille koituvan rasitteen ja kansallisille tilastolaitoksille koituvien kustannusten vähentämiseksi. Muutamat maat ovat lisäksi jättäneet pienet yritykset tutkimustensa ulkopuolelle ja käyttäneet sen sijaan hallinnollisia tietolähteitä ja estimointia. Joissakin maissa on kehitetty ja toteutettu online-järjestelmiä vuotuisten julkisen talouden tietojen ja tilastotietojen keräämiseksi. Näissä järjestelmissä käytetään nykyaikaista tietotekniikkaa, ja niillä voidaan parantaa tietojen laatua ja lyhentää niiden keruu- ja käsittelyaikaa. Osana FRIBS-hanketta yritystoiminnan rakennetilastoihin suunniteltujen muutosten osalta on toteutettava seuraavat toimenpiteet, joilla parannetaan EU:n virallisten tilastojen merkityksellisyyttä. Vaikka tämä voi aiheuttaa täytäntöönpanoon liittyviä lisäkustannuksia kansallisille tilastolaitoksille ja yrityksille, kuten lisätutkimuksia joillekin yksiköille, nämä kustannukset kompensoituvat standardoidumman tietorakenteen hyödyillä ja yksinkertaistamalla useiden yritystilastoja koskevien asetusten tietovaatimuksia. Nämä toimenpiteet ovat seuraavat: ·Parannetaan kaikkien yritystoiminnan rakennetilastojen kattavuutta laajentamalla NACE Rev. 2:n toimialajaottelua koskemaan seuraavia aloja: P (koulutus), Q (terveys- ja sosiaalipalvelut), R (taiteet, viihde ja virkistys) ja S96 (muut henkilökohtaiset palvelut). ·Laajennetaan muuttujien ”investoinnit koneisiin ja laitteisiin” ja ”palvelualoilla tehdyt työtunnit” kattavuutta. ·Toimitetaan lisätietoja pk-yrityksistä (kokoluokittain) kahden keskeisen muuttujan osalta (liikevaihto ja työhön osallistuvien lukumäärä) 10 kuukauden kuluessa viitejakson päättymisestä. ·Järjestetään uudelleen rahoitus- ja vakuutustoiminnan alaa koskevat tietovaatimukset ottamalla käyttöön yritystoiminnan rakennetilastoja koskevat vakiomuuttujat, poistamalla alakohtaiset muuttujat ja laajentamalla soveltamisalaa kaikkiin alasektoreihin, kuten rahoitusleasingiin, asuntoluottopalveluihin, kulutusluottopalveluihin sekä muihin varainhoitoyhteisöihin ja avustavaan toimintaan. ·Poistetaan tiedot, jotka koskevat kaupan alan liikevaihdon jakautumista tuotteittain. ·Poistetaan tiedot ympäristösuojelumenoista. ·Vähennetään tietojen yksityiskohtaisuutta (NACEn kaksinumerotasolla) sellaisten muuttujien osalta, joita tarvitaan erityisesti kansantalouden tilinpitoa varten. 9.JATKOTOIMET Yritystoiminnan rakennetilastoissa keskitytään tällä hetkellä yksinomaan kansalliseen tasoon eikä oteta huomioon uutta ympäristöä, jossa yritystoiminta kehittyy jatkuvasti. Yhtenäismarkkinat ja globalisaatio ovat muuttaneet tapaa, jolla yritystoiminta on järjestetty. Tätä varten Eurostat on yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa harkinnut lukuisia yritystoiminnan rakennetilastojen muuttamiseen tähtääviä toimenpiteitä, joilla vastataan tai joiden tarkoituksena on vastata käyttäjien muuttuviin tarpeisiin. Tämä on olennaisen tärkeää virallisten tilastojen merkityksellisyyden kannalta. Ehdotetut muutokset yritystoiminnan rakennetilastoja koskeviin nykyisiin vaatimuksiin ovat seuraavat: ·Otetaan käyttöön yritysten määräysvaltaa koskeva näkökohta, jolloin yritystoiminnan rakennetilastojen perusjoukko voidaan jakaa kolmeen luokkaan: itsenäiset yritykset, kotimaisessa määräysvallassa olevat yritykset ja ulkomaisessa määräysvallassa olevat yritykset.