FI Euroopan unionin virallinen lehti C 363/8

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden rekisteröimisestä aidoiksi perinteisiksi tuotteiksi annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 509/2006 8 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu rekisteröintihakemuksen julkaiseminen

2012/C 363/06

Tämä julkaiseminen antaa oikeuden vastustaa hakemusta neuvoston asetuksen (EY) N:o 509/2006 (1) 9 artiklassa tarkoitetulla tavalla. Vastaväitteet on toimitettava komissiolle kuuden kuukauden kuluessa tästä julkaisemisesta.

AITOA PERINTEISTÄ TUOTETTA KOSKEVA REKISTERÖINTIHAKEMUS

NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 509/2006

”BASTERDSUIKER”/”BASTERDSUICKER”/”BASTERDSUIJCKER”/”BASTERDSUIJKER”/”BASTERD”/”BASTARDSUIKER”/”BASTARDSUICKER”/”BASTARDSUIJCKER”/”BASTARDSUIJKER”/”BASTARD”/”BASTERT”/”BASTERTSUIKER”

EY-N:o: NL-TSG-0007-0901-12.10.2011

1. Hakijaryhmittymän nimi ja osoite:

Nimi: Suikerstichting Nederland Osoite: Amsterdamsestraatweg 39a 3744 MA Baarn NEDERLAND P. +31 355433455 F. +31 355426626 Sähköposti: info@suikerstichting.nl

2. Jäsenvaltio tai kolmas maa:

Alankomaat

3. Tuote-eritelmä:

3.1 Rekisteröitävä nimi/Rekisteröitävät nimet (asetuksen (EY) N:o 1216/2007 2 artikla):

”Basterdsuiker”/”Basterdsuicker”/”Basterdsuijcker”/”Basterdsuijker”/”Basterd”/”Bastardsuiker”/”Bastardsuicker”/”Bastardsuijcker”/”Bastardsuijker”/”Bastard”/”Bastert”/”Bastertsuiker”

Myyntiin saatettaessa tuotteen etiketissä on käytettävä tuotteen hollanninkielistä nimeä. Muilla virallisilla kielillä voidaan ilmoittaa seuraava teksti: ”vervaardigd volgens de Nederlandse traditie” (valmistettu alankomaalaisen perinteen mukaisesti).

3.2 Nimi:

☒ on itsessään erityinen  on maataloustuotteen tai elintarvikkeen erityisluonnetta ilmaiseva.

Nimeä käytetään perinteisesti kyseisestä tuotteesta. Basterdsuiker oli aiemmin valkoisen sokerin sivutuote. Vuoden 1924 sokerilain mukaan Basterd on sivutuote, joka syntyy puhdistamoissa, kun muoteissa kuivatuista sokeritopista erottuva siirappi kiteytyy. Muita samannimisiä tuotteita tai vastaavantyyppisiä homonyymisiä tuotteita ei ole olemassa.

3.3 Asetuksen (EY) N:o 509/2006 13 artiklan 2 kohdan mukainen nimen varaaminen:

☒ Rekisteröintiin liittyy nimen varaaminen  Rekisteröintiin ei liity nimen varaamista

3.4 Tuotelaji:

Luokka 2.3 – Makeis-, leipomo-, konditoria- ja keksituotteet

3.5 Sen maataloustuotteen tai elintarvikkeen kuvaus, johon 3.1 kohdan mukaista nimeä sovelletaan (asetuksen (EY) N:o 1216/2007 3 artiklan 1 kohta):

Basterdsuiker muodostuu vaaleista tai tummanruskeista kiinteistä rakeista (kiteistä), joiden maku on makea (ks. myös 3.7 kohta) ja tuoksu imelähkö. Tyypistä riippuen maku ja tuoksu ovat enemmän tai vähemmän karamellimaisia. Alhaisen kosteuspitoisuutensa vuoksi tuote on suhteellisen kuiva ja pitkään säilyvä. Basterdsuiker-sokeriin lisätään aina inverttisokeria sekä mahdollisesti sokerisiirappia ja/tai sokerikulööriä. Näin tuote saa sille tunnusomaiset ominaisuudet:

Fysikaaliset ominaisuudet

Basterdsuiker-sokerin perusraaka-aine on hieno kidesokeri.

Kiteytymisajasta riippuen kidesokeri voi olla hieno- tai karkearakeista. Oikea raekoko varmistetaan seulomalla. Ainoastaan määriteltyä raekokoa vastaava hieno sokeri soveltuu basterdsuiker-sokerin valmistukseen.

Raekoko Valkoinen basterdsuiker 0,2–0,4 mm Vaalea/keltainen basterdsuiker 0,2–0,4 mm Tumma/ruskea basterdsuiker 0,5–0,9 mm

Inverttisokerista johtuvan korkeamman kosteuspitoisuutensa vuoksi Basterdsuiker-sokeri on rakenteeltaan irtonaista ja murenevaa.

Kemialliset ominaisuudet

Hienon raekokonsa vuoksi basterdsuiker on hyvin liukenevaa ja soveltuu siksi erinomaisesti leivontaan. Sen sokeripitoisuuden (sakkaroosi) on oltava vähintään 90 % kuiva-aineesta.

Siihen lisätään myös kidesokerista valmistettua inverttisokerisiirappia. Happojen tai entsyymien vaikutuksesta sakkaroosi hydrolysoituu, jolloin syntyy glukoosi- ja fruktoosimolekyylejä (inverttisokeria).

Inverttisokerin osuus lopputuotteessa on oltava vähintään 0,5 %. Tällöin myös kosteuspitoisuus on korkeampi kuin kidesokerissa, toisin sanoen vähintään 0,5 % ja enintään 2 %.

Basterdsuiker-sokerin tuhkapitoisuus saa olla enintään 2,5 % kuiva-aineesta.

Aistinvaraiset ominaisuudet

Basterdsuiker on hieman vähemmän makeampaa kuin kidesokeri. Tämä johtuu siitä, että sen sakkaroosipitoisuus on alhaisempi (vähintään 90 % kuiva-aineesta). Vähäisempi makeus ei johdu inverttisokerisiirapista ja sen nopeasta liukenemisesta. Fruktoosi ja glukoosi (inverttisokeri) antavat basterdsuiker-sokerille makeuden, joka ilmenee makuprofiilissa erilaisena siinä mielessä, että makeus tuntuu nopeammin (suu aistii makean maun nopeammin) ja maku kehittyy nopeammin voimakkaaksi, jolloin makeus aistitaan lyhyempiaikaisena kuin tavanomaisessa kidesokerissa.

Maku riippuu tyypistä. Vaalean/keltaiseen ja tumman/ruskean basterdsuiker-sokerin maku on karamellimainen. Tumman/ruskean basterdsuiker-sokerin maussa on kevyt suolainen vivahdus, joka johtuu vähäisestä määrästä lisättyä sokerisiirappia.

3.6 Sen maataloustuotteen tai elintarvikkeen tuotantomenetelmän kuvaus, johon 3.1 kohdan mukaista nimeä sovelletaan (asetuksen (EY) N:o 1216/2007 3 artiklan 2 kohta):

Basterdsuiker-sokeriin sekoitetaan tyypistä riippuen jotakin seuraavista kolmesta sokerisiirappilajista:

Inverttisokerisiirappi Sokerisiirappi Sokerikulööri Valkoinen basterdsuiker x Vaalea/keltainen basterdsuiker x x Tumma/ruskea basterdsuiker x x x

Inverttisokerisiirapin perusraaka-aineen (sokeriliuos) valmistamiseksi sokeri liuotetaan veteen kattilassa 90 °C:een lämpötilassa.

Nestemäisen inverttisokerisiirapin aikaansaamiseksi sokeriliuokseen lisätään happoa (esim. sitruunahappoa) ja seos lämmitetään. Kun saavutetaan oikea inversioaste, lisätään natriumhydroksidiliuosta inversioprosessin pysäyttämiseksi. Näin saatu inverttisokerisiirappi jäähdytetään noin 45 °C:seen. Tätä tuotetta voidaan käyttää valkoisen basterdsuiker-sokerin tuotantoon. Valmistusohjeesta riippuen voidaan lisätä sokerikulööriä ja/tai sokerisiirappia. Sekoittamisen jälkeen nämä siirapit toimitetaan vaalean/keltaisen ja tumman/ruskean basterdsuiker-sokerin tuotantoon.

Tuotantoa varten valitaan sopiva valmistusohje. Kidesokeri, jonka raekoko on 0,5–1,5 mm), jauhetaan tai seulotaan rouhinta- tai seulontalaitteissa, jolloin saadaan raekooltaan hienompaa sokeria (ks. taulukko kohdassa 3.5).

Sen jälkeen sokeri kerätään talteen. Käytetyn valmistusohjeen mukaan se annostellaan automaattisesti sekoittimeen. Sopivaa sokerisiirappia pumpataan annostelusäiliöön, jonka pinta asettuu automaattisesti oikealle tasolle, ja sitä annostellaan sekoittimeen. Käytettäessä ruuvisekoitinta sokeri ja siirappi sekoitetaan (valmistusohjeen mukaisesti) nopeudella, joka valitaan sekoittimen koon mukaan. Sekoitussuhde ja sekoittimen ruuvin pituus on sovitettava yhteen siten, että ruuvin päässä syntyy tasalaatuinen massa, joka vastaa haluttuja ominaisuuksia (ks. taulukko kohdassa 3.9). Jos käytetään sekoitussäiliötä, sekoitusajan on oltava riittävän pitkä, jotta sekoituksen päättyessä saadaan tasalaatuinen massa, joka vastaa haluttuja ominaisuuksia (ks. taulukko kohdassa 3.9).

3.7 Maataloustuotteen tai elintarvikkeen erityisluonne (asetuksen (EY) N:o 1216/2007 3 artiklan 3 kohta):

Basterdsuiker-sokerin erityisluonne johtuu siitä, että korkealaatuisena sokerina se erottuu selkeästi muista sokereista, kuten valkoisesta kidesokerista ja raakaruokosokerista.

Basterdsuiker-sokerin koostumus on ainutlaatuinen ja johtuu erityisesti sen inverttisokeripitoisuudesta. Tämän vuoksi sillä on tiettyjä erityisominaisuuksia.

Ruskea väri

Basterdsuiker sisältää tietyn määrän inverttisokeria (ks. taulukko kohdassa 3.9). Inverttisokeri sisältää samassa suhteessa glukoosia ja fruktoosia, jotka molemmat ovat pelkistäviä. Tämä tarkoittaa, että yhdistyneinä tiettyihin (valkuaisen) aminohappoihin ne reagoivat kuumennettaessa (Maillardin reaktio) ja muodostavat kosteuden vaikutuksesta kondensaatiotuotteita. Maillardin reaktiossa vapautuu hiilihappoa ja muodostuu värillisiä yhdisteitä (melanoideja). Kypsennettäessä tämä antaa tuotteelle ruskean värin.

Basterdsuiker-sokerin sisältämän inverttisokerimäärän ansiosta tämä reaktio tapahtuu alhaisemmassa lämpötilassa kuin kidesokerilla. Siten basterdsuiker-sokeria sisältävät tuotteet ruskistuvat kypsennettäessä nopeammin kuin muunlaista sokeria sisältävät. Basterdsuiker-sokerin kohdalla tuotteen asianmukainen kypsyminen ja ruskea väri ovat yhteydessä toisiinsa, ja jos tuotteen valmistukseen olisi käytetty muunlaista sokeria, se olisi jäänyt vielä kovin vaaleaksi. Ruskean värin voimakkuus riippuu käytetyn basterdsuiker-sokerin tyypistä. Käytettäessä vaaleaa basterdsuiker-sokeria väri on vaalein, ja tumma/ruskea basterdsuiker-sokeri antaa voimakkaimman ruskean värin.

Maku

Maillardin reaktiossa ei vapaudu ainoastaan hiilihappoa ja värillisiä yhdisteitä vaan myös makuaineita. Ne antavat basterdsuiker-sokeria sisältävälle kypsennetylle tuotteelle tyypillisen makean maun, joka poikkeaa mausta, joka olisi kehittynyt käytettäessä muunlaista sokeria. Tuotteen tyypistä riippuen Maillardin reaktiossa muodostuu koko joukko erilaisia tärkeitä makuaineita, joista tunnusomaisimpia ovat mantelin, karamellin ja hunajan vivahteet. Karamellimaisen maun voimakkuus riippuu käytetyn basterdsuiker-sokerin tyypistä.

Tuoreus

Toinen inverttisokerin ominaisuus on sen kosteutta keräävä ja sitova vaikutus. Kun kosteus imeytyy tuotteeseen (tuote sitoo kosteutta), se säilyy pidempään pehmeänä ja mureana kuivumatta.

Lisäksi värilliset yhdisteet (melanoidit) toimivat rasvaisissa leivonnaisissa rasvan eltaantumista estävinä antioksidantteina, jolloin tuotteen säilyvyys paranee.

Näiden ominaisuuksien ansiosta basterdsuiker-sokeria sisältävä tuote säilyy tuoreena pidempään kuin muunlaista sokeria sisältävä tuote.

Liukenevuus

Pienen raekokonsa ansiosta basterdsuiker-sokeri liukenee taikinaan nopeammin kuin kidesokeri, erityisesti silloin kun taikinassa on runsaasti rasvaa ja vähän vettä. Se sulaa taikinassa olevan kosteuden vaikutuksesta, jolloin taikinasta tulee notkeampaa (taikinassa on vähemmän kiinteitä sokerikiteitä mutta sitä enemmän liuennutta sokeria). Näin taikina sekoittuu paremmin, ja siitä tulee sileämpää. Siksi basterdsuiker-sokerilla leivotuista tuotteista tulee hienojakeisempia ja vähemmän rapeita (pehmeämpiä) kuin muunlaista sokeria sisältävistä tuotteista.

3.8 Maataloustuotteen tai elintarvikkeen perinteinen luonne (asetuksen (EY) N:o 1216/2007 3 artiklan 4 kohta):

Rekisteröintihakemus on perusteltu, koska basterdsuiker-sokeri tuotetaan perinteisen menetelmän ja koostumuksen mukaisesti.

Perinteinen tuotantomenetelmä

Aiemmin (1600-luvun alussa) basterdsuiker-sokeria tuotettiin käsityönä. Teollinen valmistus alkoi sata vuotta sitten, ja menetelmä on säilynyt sellaisenaan, joskin tuotantoprosessia on kehitetty, yksinkertaistettu ja koneistettu. Tehtaat, joiden perustaminen aloitettiin 1900-luvun alussa (noin vuonna 1910), ovat edelleen toiminnassa, joskin niitä on nykyaikaistettu teknisen kehityksen perusteella.

1600-, 1700- ja 1800-luku

Basterdsuiker on sokerilaji, joka on perinteisesti ollut sokeriteollisuuden ylijäämistä valmistettu sivutuote. Se oli ensimmäinen tuotantoprosessista saatu sokeri, joka ei enää täyttänyt valkoiselle sokerille asetettuja edellytyksiä. Valmisteverolain mukaan basterdsuiker oli huomattavasti edullisempaa. Leipurit olivat tuolloin luonnollisesti hintatietoisia, ja yllätyksekseen he totesivat saavansa tällä halvemmalla sokerilla (bastard) paljon laadukkaamman tuloksen.

J. H. Reisig kuvaa vuonna 1783 ilmestyneessä teoksessaan ”De Suikerraffinadeur” tämän sokerin valmistusta. Tummaa sokerisiirappia kaadettiin kartionmuotoisiin muotteihin ja sen annettiin kuivua. Kaksi–kolme päivää myöhemmin topat puhdistettiin jäljelle jääneestä siirapista kaatamalla niiden päälle hitaasti vettä. Sen estämiseksi, että vesi olisi liuottanut muotin pohjalle kovettuneen aineksen, muotin päälle asetettiin piippusavikerros, jonka läpi vesi hitaasti tihkui. Jäljellä oleva kuiva savikerros irrotettiin sokeritopasta ja käsittely toistettiin kunnes kaikki epäpuhtaudet oli poistettu. Basterdsuiker-sokeritopassa yhdistyivät kaikki kolme väriä. Käytetyn menetelmän mukaan siirappi valui muotin alimpaan osaan eli kartionmuotoisen sokeritopan päällimmäiseksi. Sokeritopasta sokeria vuoltiin viipaleiksi ja sitä mukaa kun päästiin lähemmäs sokeritopan yläosaa, sokeri luokiteltiin vaaleaksi, keskilaatuiseksi ja tavalliseksi basterdsuiker-sokeriksi. Tyypistä riippuen basterdsuiker-sokeri sisälsi tietyn määrän sakkaroosia (vähemmän kuin kidesokeri) ja osan sokerisiirappia. Vielä nykyäänkin basterdsuiker-sokerista on olemassa kolme tyyppiä, valkoinen, keltainen/vaalea (keskilaatuinen) ja tumma/ruskea basterdsuiker.

1800-luvun loppu ja 1900-luku

Rakeisen sokerin ja sokerisiirapin tai sokerikulöörin ainutlaatuisen yhdistelmän ja siitä johtuvien erinomaisten leivontaominaisuuksien vuoksi leipurit ja kondiittorit eivät voineet kuvitellakaan tulevansa toimeen ilman basterdsuiker-sokeria. Sen leivontaominaisuudet (ks. kohta 3.7) ovat hyvälaatuisen tuotteen ehdoton edellytys. Basterdsuiker-sokerilla leivotut tuotteet erottuvat muista ruskean värinsä, makunsa, rakenteensa ja paremman säilyvyytensä ansiosta.

Koska teknisen kehityksen edistymisen myötä juurikassokeria valmistavissa tehtaissa tuotettiin (sivutuotteena) yhä vähemmän basterdsuiker-sokeria mutta rakeisesta sokerista valmistetulle, hieman sokerisiirappia sisältävälle tuotteelle oli yhä kysyntää, tehtaat ryhtyivät valmistamaan (perinteisen ohjeen mukaan) tästä erityistuotteesta kaikkia kolmea tyyppiä. Basterdsuiker-sokerin valmistusperiaatteet eivät ole juurikaan muuttuneet 1800-luvun lopun jälkeen.

Yhteenveto valmistusmenetelmästä tehtaiden perustamisen aikaan ja nykyisin

Tuotantomenetelmä (kohdan 3.6 mukaan) Ennen (n. 100 vuotta sitten) Nykyisin Hapon lisääminen sokeriliuokseen x x Lämmittäminen x x Inversioprosessin pysäyttäminen lisäämällä natriumhydroksidiliuosta x x Jäähdyttäminen x x Sokerikulöörin ja/tai sokerisiirapin mahdollinen lisääminen valmistusohjeen mukaisesti x x Inverttisokerisiirapin sekoittaminen x x Kidesokerin jauhaminen tai seulominen luonteenomaisen raekoon aikaansaamiseksi x x Sokerisiirapin annosteleminen kidesokeriin valmistusohjeen mukaisesti x x Sekoittaminen tasaiseksi massaksi x x

Tuotantoprosessia on kehitetty, yksinkertaistettu ja koneistettu. Tehtaat, joiden perustaminen aloitettiin 1900-luvun alussa (noin vuonna 1910), ovat edelleen toiminnassa, joskin niitä on nykyaikaistettu teknisen kehityksen perusteella.

Perinteinen koostumus

Basterdsuiker-sokerin perinteisessä koostumuksessa yhdistyvät rakeinen sokeri ja sokerisiirappi tai sokerikulööri. Kolme eri tyyppiä (valkoinen, vaalea/keltainen ja tumma/ruskea) olivat olemassa jo ennen tuotantoprosessin teollistamista, joka ei ole olennaisesti muuttanut koostumusta.

Nykyisen basterdsuiker-sokerin koostumus, jota koskevat vaatimukset on esitetty kohdassa 3.9, ovat samat kuin 1900-luvun alussa.

Jo vuoden 1924 sokerilaissa koostumus kuvataan väriltään useimmiten keltaiseksi tai ruskehtavaksi rakeiseksi sokeriksi, jonka väri johtuu siihen lisätystä sokerisiirapista. Vuonna 1977 annetussa sokeria ja sokerisiirappia koskevassa asetuksessa koostumus määriteltiin vieläkin täsmällisemmin värin mukaan valkoisen, vaalean/keltaisen tai tumman/ruskean basterdsuiker-sokerin osalta. Lisäksi vähimmäissokeripitoisuuden on oltava 90 % ja inverttisokerin osuuden on oltava vähintään 0,5 %. Tuhkapitoisuus saa olla enintään 2,5 % kuiva-aineesta. Basterdsuiker-sokeria koskevia kansallisia erityissääntöjä ei ole enää käytössä 12 päivänä heinäkuuta 2004 jälkeen.

Nämä koostumuksen pääominaisuudet eivät ole muuttuneet, ja ne vastaavat täysin kohdassa 3.9 kuvattuja nykyisen basterdsuiker-sokerin koostumusta koskevia vaatimuksia.

Tähän mennessä basterdsuiker-sokerista on sukupolvien aikana tullut kotitalouksien erittäin hyvin tuntema ja arvostama tuote. Syynä eivät ole pelkästään sen hyvät leivontaominaisuudet vaan myös miellyttävän makea maku, jonka ansiosta sitä käytetään myös hyväntuoksuisena makeana leivänpäällysteenä, puurossa ja ohukaisissa. Basterdsuiker-sokerin maku ja aromi korostuvat puurossa ja ohukaisissa hieman korkeammassa lämpötilassa. Cornelia Johanna Wannéen keittokirjan ”Het kookboek van de Amsterdamse huishoudschool” 6. painoksessa vuodelta 1910 basterdsuiker mainitaan usein tarjoiltuna lisukkeena. Perinteiset hollantilaisreseptit eivät aina olleet maailman maukkaimpia, minkä vuoksi ruoka maistui paremmalta, kun se tarjoiltiin basterdsuiker-sokerin kanssa. Kansainvälisen keittiön yleistymisen ja muuttuneiden ruokatottumusten vuoksi basterdsuiker-sokeria käytetään nykyisin kotitalouksissa yhä harvemmin itsenäisenä tuotteena.

Perinteisesti basterdsuiker-sokerista on olemassa kolme eri tyyppiä. Leivontaominaisuuksien ja halutun tuloksen mukaan (ks. ominaisuudet kohdassa 3.7) käytetään joko valkoista, vaaleaa/keltaista tai tummaa/ruskeaa basterdsuiker-sokeria. Maku ja ruskeus määräytyvät sokerityypin mukaan. Jos käytetään valkoista basterdsuiker-sokeria, maku on neutraalimpi ja väri vaaleampi. Mitä tummempaa basterdsuiker-sokeria käytetään, sitä karamellimaisempi ja voimakkaampi on maku ja sitä ruskeammaksi väri muuttuu.

3.9 Erityisluonnetta koskevat vähimmäisvaatimukset ja tarkastusmenettelyt (asetuksen (EY) N:o 1216/2007 4 artikla):

Basterdsuiker-sokerin erityisluonne voidaan arvioida seuraavien mitattavissa olevien vähimmäisvaatimusten perusteella, jotka tuottaja tarkastaa erää kohti (kustakin tuotetyypistä):

Lopputuotteen inverttisokeripitoisuus Väri Valkoinen basterdsuiker 0,5–1,6 % 10–200 IU Vaalea/keltainen basterdsuiker 1,5–2,5 % 5 000-8 000 IU Tumma/ruskea basterdsuiker 1,0–3,0 % 15 000-30 000 IU

Inverttisokeripitoisuus ja väri mitataan viimeisimmän Icumsa-menetelmän mukaisesti.

Icumsa (International Commission for Uniform Methods of Sugar Analysis) on kansainvälinen järjestö, joka koordinoi kansallisten sokerinmäärityskomiteoiden toimintaa yli 30:ssä jäsenmaassa. Kyseessä on väriin perustuva sokerin puhtauden epäsuora mittausmenetelmä. Mitä alhaisempi Icumsa-yksiköiden (IU) määrä on, sitä valkoisempaa (puhtaampaa) sokeri on.

Valvontaviranomainen VWA (Nederlandse Voedsel en Warenautoriteit) toteaa tämän seurantatarkastuksissa. VWA tekee kerran vuodessa pistokokeena hallinnollisen tarkastuksen tuottajan luona tarkastamalla lopputuotteen inverttisokeripitoisuutta ja väriä koskevat (tuottajan kustakin erästä mittaamat ja digitaalisesti tallentamat) tiedot.

4. Tuote-eritelmän noudattamisen tarkastamisesta vastaavat viranomaiset tai elimet:

4.1 Nimi ja osoite:

Nimi: Nederlandse Voedsel en Waren Autoriteit Osoite: Catharijnesingel 59 3511 GG Utrecht NEDERLAND P. +31 882233333 Sähköposti: info@vwa.nl

☒ julkinen  yksityinen

4.2 Viranomaisen tai elimen erityistehtävät:

VWA:n tehtävänä on todeta Basterdsuiker-sokerin eritelmän vaatimusten noudattaminen.

(1) EUVL L 93, 31.3.2006, s. 12.