Oikeuslaitoksen digitalisoinnissa on merkittäviä puutteita, joiden korjaamisessa voi auttaa tulevan digitaalistrategian täytäntöönpano. Vuonna 2020 ilmoitettiin, että digitaalistrategiasta ja toimintasuunnitelmasta järjestetään julkinen kuuleminen, jota valvoo oikeuslaitoksen toimivuutta tarkasteleva Euroopan neuvoston pysyvä komitea (CEPEJ) ja joka rahoitetaan rakenneuudistusten tukiohjelmasta. Kuulemisprosessin jälkeen ehdotus digitaalistrategiaksi ja toimintasuunnitelmaksi esitetään oikeusministeriölle vuoden 2021 puolivälissä. Strategian täytäntöönpano on tarpeen, jotta voidaan korjata nykyiset merkittävät puutteet oikeuslaitoksen digitalisoinnissa. Sidosryhmät ovat korostaneet erityisesti heikkoja mahdollisuuksia nostaa kanne ja seurata menettelyä sähköisesti. Parantamisen varaa olisi muun muassa digitaalisen teknologian käytössä tuomioistuimissa ja syyttäjälaitoksessa, sähköisten viestintävälineiden käytössä tuomioistuimissa ja syyttäjälaitoksessa sekä digitaalisissa ratkaisuissa oikeudenkäyntien järjestämiseen ja seuraamiseen rikosasioissa. Helmikuussa 2021 hyväksytyn lain mukaan oikeusministeri voi antaa asetuksia, jotka mahdollistavat rikosoikeudellisten asiakirjojen sähköisen toimittamisen, ilmoitusten tekemisen sähköisesti ja rikosoikeudenkäyntien järjestämisen verkossa. Marraskuussa 2020 hyväksyttiin covid-19-pandemian vuoksi muutoksia siviilioikeudellisia menettelyjä koskevaan lakiin, jotta riita-asioiden oikeudenkäyntejä voitiin järjestää verkossa.

Ylimmän syyttäjän nimitys- ja erottamismenettelyä koskevia suojatoimia voitaisiin vahvistaa. Heinäkuussa 2020 hyväksytyn perustuslain muutoksen jälkeen Maltan presidentti voi erottaa ylimmän syyttäjän sen jälkeen, kun parlamentti on hyväksynyt päätöksen kahden kolmasosan enemmistöllä. Vastaavat muutokset on tehty valtionasiamiehen osalta. Venetsian komissio suositteli lokakuussa 2020 antamassaan lausunnossa, että asiantuntijaelimen olisi päätettävä erottamisen perusteista tai että parlamentin valiokunnan päätöksestä olisi voitava valittaa perustuslakituomioistuimeen ennen kuin parlamentin täysistunto tekee lopullisen päätöksen erottamisesta. Nimitysmenettelyn osalta voidaan todeta, että vaikka vuonna 2019 toteutetun uudistuksen jälkeen lisättiin suojatoimia, käytännössä ylimmän syyttäjän nimittäminen on edelleen pääasiassa pääministerin harkintavallassa, mikä on todettu ongelmalliseksi.

Tietyntyyppisten syytetoimien siirtäminen poliisilta ylimmälle syyttäjälle etenee aikataulun mukaisesti, mutta lievempien tapausten siirtämiselle ei ole aikataulua. Viime aikoihin saakka poliisi on hoitanut kaikki alemman oikeusasteen tuomioistuimissa (rauhantuomioistuimissa) nostetut syytteet, kun taas ylimmän syyttäjän virasto on nostanut syytteet ylemmän oikeusasteen tuomioistuimissa (rikostuomioistuin ja rikosasioiden muutoksenhakutuomioistuin sekä alemman että ylemmän oikeusasteen toimivallan osalta). Siirron toteuttaminen alkoi vuoden 2020 alussa, kun ylimmän syyttäjän virastoon palkattiin 20 uutta lakimiestä, jotta virasto voisi hoitaa lisätyötaakan tehokkaammin. Siirtymäkauden ensimmäinen vaihe päättyi 1. lokakuuta 2020, jolloin ylin syyttäjä oli ottanut hoitaakseen tiettyjä vakavia rikoksia, kuten korruptiota, koskevat syytteen nostamista ja menettelyn aloittamista koskevat päätökset. Hallituksen suunnitelmana on siirtää vuosittain lisää rikostapauksia ylimmälle syyttäjälle 1. lokakuuta 2024 saakka. Tämä suunnitelma ei kuitenkaan sisällä rikkomusten tai sellaisten rikosten siirtoa, joista voidaan määrätä sakko tai enintään kaksi vuotta vankeutta (summaariset asiat). Tällä hetkellä ei ole selviä viitteitä siitä, aiotaanko nämäkin tapaukset siirtää. Siirto vaatii riittävästi aikaa, mutta olisi tärkeää siirtää kaikki syytetoimet, myös vähäisten rikosten osalta, ylimmälle syyttäjälle mahdollisimman pian.

Oikeuslaitoksen johtajan nimittämisen epäpolitisoimiseksi on ryhdytty toimiin. Venetsian komissio toisti lokakuussa 2020 antamassaan lausunnossa, että oikeuslaitoksen johtajan nimityksen on oltava mahdollisimman epäpoliittinen. Samassa lausunnossa katsottiin, että vaatimus parlamentin kahden kolmasosan enemmistöstä oikeuslaitoksen johtajan nimittämisessä johtaisi tällaiseen epäpoliittisuuteen, mutta siinä pahoiteltiin, että tältä osin ei ole säädetty mekanismia mahdollisen umpikujatilanteen ratkaisemiseksi. Yleisemmällä tasolla parlamentin suorittama oikeuslaitoksen johtajan nimittäminen ilman tuomarikunnan osallistumista sekä mahdollisuus nimittää oikeuslaitoksen ulkopuolelta tuleva henkilö oikeuslaitoksen johtajaksi vaativat lisätarkastelua. Asianajajaliitto katsoi, että oikeuslaitoksen johtaja olisi nimitettävä ylempien tuomareiden keskuudesta, mikä poistaisi mahdollisuuden, että oikeuslaitoksen ulkopuolelta tuleva henkilö voitaisiin nimittää suoraan oikeuslaitoksen johtajaksi. Se katsoi myös, että tuomarikunnan jäsenten olisi itse tehtävä nimitys ilman minkään poliittisen vallan puuttumista asiaan.

Tuomareiden ja rauhantuomareiden erottamismenettelyn uudistus on myös vahvistanut oikeuslaitoksen riippumattomuutta. Tuomareiden ja rauhantuomareiden erottamista koskevaan menettelyyn on tehty muutoksia. Uudessa järjestelmässä erottamismenettely kuuluu oikeudenkäyttökomitean toimivaltaan. Se koostuu pääosin tuomareista, toisin kuin aiemmassa järjestelmässä, jossa parlamentti vastasi tästä menettelystä. Venetsian komissio katsoi lokakuussa 2020 antamassaan lausunnossa, että uudistus on yleisesti ottaen nykyisten normien mukainen.

Tuomareiden uusi nimitysjärjestelmä on osaltaan vahvistanut oikeuslaitoksen riippumattomuutta. Venetsian komissio arvioi heinäkuussa 2020 hyväksyttyä uutta tuomareiden nimitysjärjestelmää lokakuussa 2020 antamassaan lausunnossa. Venetsian komissio suhtautui myönteisesti uudistukseen ja arvioi myönteisesti tuomarinimityksiä käsittelevän komitean uutta kokoonpanoa, avoimien tuomarivirkojen julkaisemista, nimityskomitean suoria ehdotuksia tuomariehdokkaista Maltan presidentille, nimityskomitean yksityiskohtaisia lausuntoja ehdokkaista sekä sitä, että nimityskomitea esittelee kolme sopivinta ehdokasta nimityksiä varten. Nämä uudistukset, joissa otetaan huomioon Euroopan neuvoston suositukset, vahvistavat osaltaan oikeuslaitoksen riippumattomuutta. Asianajajaliitto ja kansalaisjärjestöt ovat suhtautuneet uudistuksiin myönteisesti. Venetsian komissio kuitenkin pahoitteli Maltan hallituksen järjestelmän hyväksymiseksi noudattamaa menettelyä, joka ei mahdollistanut kansalaisyhteiskunnan laajempaa kuulemista tai laajempaa julkista keskustelua, kuten myös kansalaisyhteiskunta on korostanut. Se huomautti myös, että ottaen huomioon sen aiemmat suositukset, nimityskomitean ehdottamien kolmen ehdokkaan nimet olisi julkistettava ennen kuin Maltan presidentti päättää nimityksestä, jotta varmistetaan prosessin avoimuus. Tämä ei ollut mukana hyväksytyssä uudistuksessa. Tuomareiden nimittämistä koskevaa uutta menettelyä sovellettiin huhtikuussa 2021 neljän tuomarin ja kesäkuussa 2021 neljän rauhantuomarin palvelukseen ottamisessa.

Käsitys oikeuslaitoksen riippumattomuudesta on parantunut ja on nyt korkea. Kansalaisten melko hyvä tai erittäin hyvä käsitys oikeuslaitoksen riippumattomuudesta (69 prosenttia) on parantunut merkittävästi vuodesta 2020 (52 prosenttia), myös vuoteen 2016 verrattuna (44 prosenttia). Myös yritysten melko hyvä tai erittäin hyvä käsitys oikeuslaitoksen riippumattomuudesta (67 prosenttia) on parantunut merkittävästi vuodesta 2020 (48 prosenttia), mikä kääntää aiemmin laskussa olleen suuntauksen.

Maltan oikeuslaitos on saanut vaikutteita sekä mannermaisen oikeuden että common law -oikeuden perinteistä. Tuomioistuimet on jaettu ylemmän ja alemman oikeusasteen tuomioistuimiin. Ylemmän oikeusasteen tuomioistuimia ovat riita-asioita käsittelevä tuomioistuin, rikostuomioistuin, muutoksenhakutuomioistuin, rikosasioiden muutoksenhakutuomioistuin ja perustuslakituomioistuin. Niissä asioita ratkovat tuomarit. Alemman oikeusasteen tuomioistuimia ovat Maltan ja Gozon rauhantuomioistuimet. Niissä asioita ratkovat rauhantuomarit. Oikeuslaitosta johtaa perustuslakituomioistuimen presidentti. Oikeudenkäyttökomitea valvoo oikeuslaitoksen toimintaa. Maltalla toimii useita eri alojen erityistuomioistuimia. Vuonna 2019 perustettiin täysin erillinen syyttäjälaitos. Malta osallistuu Euroopan syyttäjänviraston toimintaan. Maltan asianajajaliitto on asianajajien riippumaton ja itsesääntelyyn perustuva ammattialajärjestö.

Keskinäisen valvonnan parantamiseksi on toteutettu lisäuudistuksia. Vuonna 2020 ehdotetut uudistukset, jotka koskevat ylimmissä johtotehtävissä toimivien virkamiesten nimittämistä ja nimityksiä tiettyihin riippumattomiin valiokuntiin, on nyt hyväksytty. Tiettyjen muiden julkisten elinten nimitysprosessiin liittyviä huolenaiheita käsitellään perustuslain valmistelukunnassa. Covid-19-pandemian vuoksi tämän valmistelukunnan työn aikataulu ja organisointi on kuitenkin vielä vahvistamatta. Oikeusasiamiehen roolia on vahvistettu, vaikkakin sen suositusten jatkotoimia on toteutettu vaihtelevasti. Kansallisen ihmisoikeusinstituution perustamista koskevasta lakiesityksestä keskustellaan edelleen parlamentissa. Julkisten kuulemisten vähäiseen käyttöön lainsäädäntöprosessissa liittyy edelleen haasteita, ja tämä koskee myös rakenneuudistuksia. Vaikka kansalaisjärjestöt osallistuvat edelleen aktiivisesti julkiseen keskusteluun, ne ovat esittäneet joitakin huolenaiheita rahoituksen saatavuudesta ja vapaaehtoisjärjestöistä vastaavan asiamiehen toimista.

Tutkivan journalistin Daphne Caruana Galizian murhaa koskevassa julkisessa tutkimuksessa jatkettiin todistajien kuulemista vuosina 2020 ja 2021, ja työ saatiin päätökseen 15. heinäkuuta 2021. Asiaa koskevissa erillisissä rikosoikeudellisissa menettelyissä on tapahtunut kehitystä. Toimittajat kohtaavat edelleen monia esteitä pyytäessään viranomaisten hallussa olevia tietoja ja yleisemminkin ammattinsa harjoittamisessa. Mitkään Maltan yleisradiolain muutokset eivät ole lisänneet yleisradiotoiminnan valvontaviranomaisen tosiasiallista riippumattomuutta. Koska kaksi tärkeintä puoluetta omistavat omia televisio- ja radioasemia, perustuslakituomioistuimessa on nostettu yleisradiotoimintaa koskevan Maltan lain säännökseen liittyvä kanne, jossa riitautetaan tiedotusvälineiden sääntelyviranomaisen tapa soveltaa sääntöjä. Malta perusti vuonna 2020 uutisvälineille tukijärjestelmän covid-19-pandemian kielteisten vaikutusten torjumiseksi.

Hallitus hyväksyi uuden kohdennetun petosten- ja korruptiontorjuntastrategian. Vaikka tutkinta- ja syyttäjäviranomaiset ovat parantaneet valmiuksiaan käsitellä korruptiotapauksia, kuten aloitettujen tapausten määrän kasvu osoittaa, tutkinta kestää edelleen kauan tapausten monimutkaisuudesta riippuen, eikä korkean tason tapauksissa ole vielä saatu tuomioita. Poliisiylijohtajan ja pysyvän korruptiontorjuntakomitean jäsenten nimittämistä sekä poliisin ja ylimmän syyttäjän välisen yhteistyön uudelleenorganisointia koskevat uudistukset on toteutettu hiljattain, eikä tuloksia ole vielä nähtävissä. Virkamiesten, myös parlamentin jäsenten ja ministerien, lahjomattomuutta koskeviin sääntöihin on suunnitteilla lisämuutoksia. Korruptioriskin pienentämiseksi julkisissa hankinnoissa covid-19-pandemian aikana on annettu erityisohjeita.

Vuoden 2020 uudistukset, erityisesti tuomareiden nimitys- ja kurinpitojärjestelmän uudistus, ovat osaltaan vahvistaneet Maltan oikeusjärjestelmän riippumattomuutta. Käsitys oikeuslaitoksen riippumattomuudesta on parantunut huomattavasti. Oikeuslaitoksen johtajan nimittämisen epäpolitisoimiseksi on ryhdytty toimiin, mutta tiettyjä tämän menettelyn näkökohtia on tarkasteltava lähemmin. Syytetoimien siirtäminen poliisilta ylimmälle syyttäjälle etenee. Siirto vaatii aikaa, mutta on tärkeää, että se kattaa myös lievemmät rikokset. Käynnissä on keskusteluja erityistuomioistuinten riippumattomuuden lisäämiseksi. Oikeuslaitoksen tehokkuuteen, erityisesti oikeudenkäyntien kestoon, tuomarien vähäisen määrän vaikutuksiin ja oikeudenkäytön digitalisointiin liittyy edelleen vakavia haasteita.

Oikeudenkäyntien kesto on edelleen vakava huolenaihe. Siviili- ja kauppaoikeudellisten riita-asioiden käsittelyaika ensimmäisessä oikeusasteessa oli vuonna 2019 erittäin pitkä (465 päivää), ja suuntaus on ollut kasvava vuodesta 2017. Näiden asioiden muutoksenhakumenettelyn kesto oli myös hyvin pitkä (875 päivää) vuonna 2019. Rahanpesutapausten keskimääräinen kesto pysyi erityisen pitkänä vuonna 2019 (yli 1350 päivää), vaikkakin suuntaus oli laskeva. Hallinto-oikeudellisten asioiden ratkaisemiseen ensimmäisessä oikeusasteessa kuluva aika on edelleen pitkä, mutta suuntaus on ollut laskeva vuodesta 2017. Siviili-, kauppa-, hallinto- ja muiden asioiden selvitysaste oli vuonna 2019 alle 100 prosenttia ja laski edelleen. Sidosryhmät toivat esiin vakavia huolenaiheita Maltan oikeuslaitoksen tehokkuudesta. Näitä huolenaiheita pahentaa covid-19-pandemia, joka johti vuonna 2020 tuomioistuinten työn keskeyttämiseen joksikin aikaa ja haittaa edelleen tuomioistuinten toimintaa. Rikosoikeudenkäyntien osalta oikeusministeri ilmoitti marraskuussa 2020 muutoksista, joilla nopeutetaan rauhantuomareiden tutkimuksia ja rikosoikeudenkäyntimenettelyjä sekä vähennetään muutoksenhakutuomioistuimen käsittelyruuhkaa. Lisäksi on annettu uusi siviilioikeudenkäyntimenettelyä koskeva laki, jolla lyhennetään aikaa todisteiden kokoamiseksi. Lain tarkoituksena näyttää olevan myös muutoksenhakutuomioistuimessa vireillä olevien asioiden suman vähentäminen säätämällä muutoksenhakutuomioistuimelle mahdollisuuden järjestää käsittely vain tarvittaessa.

Tuomareiden ja rauhantuomareiden suhteellisen pieni määrä saattaa vaikuttaa oikeuslaitoksen tehokkuuteen. Tuomareiden määrä henkeä kohti on EU:n alhaisimpia. Huhtikuussa 2021 nimitettiin neljä tuomaria avoimien virkojen täyttämiseksi, ja kesäkuussa 2021 nimitettiin neljä rauhantuomaria. Tämän myötä tuomareiden ja rauhantuomareiden kokonaismäärä nousi vain yhdellä, sillä suurin osa viroista avattiin eläkkeelle jääneiden tai ylennettyjen tuomareiden ja rauhantuomareiden korvaamiseksi. Tuomari- ja rauhantuomariyhdistys on kehottanut hallitusta nimittämään vähintään kuusi uutta rauhantuomaria Maltan oikeuslaitoksen tehokkuuden varmistamiseksi.

II.Korruptiontorjunnan kehys

Korruptiontorjunnan institutionaaliseen kehykseen kuuluu useita viranomaisia. Pysyvä korruptiontorjuntakomitea vastaa korruption ehkäisemisestä ja korruptoituneita käytäntöjä koskevien hallinnollisten tutkimusten suorittamisesta. Julkishallinnon ammattietiikasta vastaava asiamies valvoo ministerien, parlamentaaristen valtiosihteerien ja parlamentin jäsenten etiikkaa. Talousrikosten tutkinta ja syytteeseenpano, korruptiorikokset ja rahanpesu mukaan luettuina, kuuluvat poliisin (talousrikosten tutkintaosasto) ja ylimmän syyttäjän toimivaltaan. Ylin syyttäjä ottaa vuosien 2021–2024 siirtymäkauden jälkeen hoitaakseen kaikkien sellaisten rikosten syytetoimet, joista voidaan määrätä yli kahden vuoden vankeusrangaistus. Muita korruptiontorjuntaan osallistuvia elimiä ovat rahanpesun selvittelykeskus (FIAU) ja sisäisen tarkastuksen ja tutkinnan yksikkö, joka suorittaa sisäisiä tarkastuksia ja tutkintaa kaikissa valtionhallinnon yksiköissä ja virastoissa. Kuten vuoden 2020 oikeusvaltiokertomuksessa todetaan, meneillään oleva tutkivan journalistin Daphne Caruana Galizian murhaa koskeva rikostutkinta ja erillinen julkinen tutkimus ovat paljastaneet korruption ulottuvan syvälle ja saaneet kansan vaatimaan korruptiontorjuntavalmiuksien tuntuvaa parantamista ja laajemman oikeusvaltiouudistuksen toteuttamista.

Asiantuntijoiden ja yritysjohtajien käsityksen mukaan korruptio on edelleen suhteellisen yleistä julkisella sektorilla. Transparency International -järjestön vuoden 2020 korruptioindeksissä Malta sai 53/100 pistettä ja on Euroopan unionissa 15. sijalla ja maailmanlaajuisesti 52. sijalla . Käsitys on heikentynyt merkittävästi viiden viime vuoden aikana.

Hallitus hyväksyi maaliskuussa 2021 kohdennetun kansallisen petosten- ja korruptiontorjuntastrategian vuosiksi 2021–2024. Ministerikabinetti hyväksyi strategian, josta ilmoitettiin julkisesti parlamentille toukokuussa 2021. Sen perustan muodostavat koulutus, tiedon jakaminen, (kotimainen ja kansainvälinen) institutionaalinen yhteistyö sekä tilintekovelvollisuus julkisesta rahoituksesta. Strategian täytäntöönpanoa koordinoi komitea, jonka puheenjohtajana toimii sisäisen tarkastuksen ja tutkinnan osasto (IAID). Oikeusasiamiehen toimiston, yksityisen sektorin, kansalaisyhteiskunnan ja kansalaisjärjestöjen edustajat pahoittelivat, ettei niitä ollut pyydetty mukaan tai kuultu ennen strategian hyväksymistä.

Vaikka tutkinta- ja syyttäjäviranomaiset ovat parantaneet valmiuksiaan käsitellä korruptiotapauksia, kuten aloitettujen tapausten määrän kasvu osoittaa, tutkinta kestää edelleen pitkään tapausten monimutkaisuudesta riippuen eikä korkean tason tapauksissa ole vielä saatu tuomioita. Ylin syyttäjä on hoitanut syytteiden nostamisen tietyistä vakavista rikoksista, muun muassa korkean tason korruptiosta, lokakuusta 2020 lähtien. Yhteensä 14 syyttäjää on omistautunut talousrikoksille, ja vuoden 2020 toisesta neljänneksestä lähtien on ollut toiminnassa monimutkaisia talousrikoksia käsittelevä työryhmä. Tutkittujen ja ratkaistujen talousrikostapausten määrä on kasvanut huomattavasti sen jälkeen, kun talousrikoksia tutkivan osaston (FCID) resursseja ja valmiuksia kasvatettiin vuoden 2019 ja syyskuun 2020 välisenä aikana. Korruptiota koskeva tutkinta ja syytteeseenpano on kuitenkin edelleen pitkä prosessi, erityisesti tapauksissa, jotka edellyttävät laajaa rahoitustietojen analysointia tai joiden katsotaan olevan monimutkaisia. Tuomioistuimissa on tällä hetkellä vireillä useita korkean tason korruptiotapauksia.

Poliisin lahjomattomuuden parantamiseksi otettiin käyttöön uusia toimenpiteitä. Poliisi käynnisti syyskuussa 2020 vasta nimitetyn poliisiylijohtajan johdolla vuosia 2020–2025 koskevan muutosstrategian, jonka tavoitteena on vahvistaa korruptiontorjuntatoimia. Poliisilla on liiketoiminnallisia etuja ja sivutyötä koskevat käytännesäännöt, joiden valvonta on poliisiylijohtajan nimittämän arviointilautakunnan tehtävä. Poliisilakia muutettiin vuonna 2020, jotta poliisit voisivat tehdä nimettömiä ilmoituksia poliisin lahjomattomuuden loukkauksista. Tämän toimenpiteen tehokkuus riippuu kuitenkin sen varsinaisesta täytäntöönpanosta.

Vaikka pysyvän korruptiontorjuntakomitean riippumattomuutta on vahvistettu, viimeaikaisista uudistuksista ei ole vielä saatu selkeitä tuloksia. Pysyvä korruptiontorjuntakomitea (PCAC) vastaa korruption ehkäisemisestä julkishallinnossa, ja se voi suorittaa hallinnollisia tutkimuksia. Kuten vuonna 2020 ilmoitettiin, pysyvässä korruptiontorjuntakomiteassa toteutettiin rakenneuudistus, jonka tarkoituksena oli parantaa sen kolmen jäsenen nimitysmenettelyä ja laajentaa sen tutkintavaltuuksia. Pysyvä korruptiontorjuntakomitea voi pyytää poliisilta apua tutkimusten suorittamisessa, mutta sillä ei ole sisäisiä tutkijoita eikä data-analyytikkoja ja sen resurssit ovat edelleen rajalliset, joten on edelleen syytä huoleen sen kyvystä tehdä vaikuttavia tutkimuksia. Poliisitutkinta ja pysyvän korruptiontorjuntakomitean arvioinnit voivat lisäksi olla hyvin pitkiä. Vuonna 2020 pysyvä korruptiontorjuntakomitea tutki neljä korruptiotapausta ja vuoden 2021 alussa kaksi. Pysyvän korruptiontorjuntakomitean työmäärästä ei kuitenkaan ole tarkempia tietoja. Tähän mennessä hyvin harvat väärinkäytösten paljastajat ovat kohdistaneet valituksensa pysyvälle korruptiontorjuntakomitealle. Kun tutkinta on saatu päätökseen, pysyvä korruptiontorjuntakomitea voi päättää asian käsittelyn tai toimittaa sen ylimmälle syyttäjälle. Jos ylin syyttäjä päättää olla nostamatta syytettä, pysyvä korruptiontorjuntakomitea voi riitauttaa päätöksen. Elokuusta 2020 lähtien pysyvä korruptiontorjuntakomitea on siirtänyt vain yhden asian ylimmän syyttäjän virastolle.

Uusien säännösten mukaan tarkastusviraston pääjohtaja voi ilmoittaa havainnoistaan syyttäjälle. Sisäisen tarkastuksen ja tutkinnan osasto (IAID) vastaa kaikkien valtionhallinnon yksiköiden tarkastuksesta, mukaan lukien julkisten laitosten tilintarkastus ja virkamiesten eturistiriitojen tarkastaminen. Tarkastusvirastolla on toimivalta tarkastaa julkisten yksikköjen, myös valtionyhtiöiden, tilit. Kansallista tarkastusvirastoa ja tarkastusviraston pääjohtajaa koskevaan lakiin tehtiin 15 päivänä maaliskuuta 2021 muutoksia, joiden mukaan pääjohtaja voi tietyissä olosuhteissa saattaa havaintonsa suoraan ylimmän syyttäjän käsiteltäväksi.

Virkamiesten rehellisyydestä vastaavan oikeusasiamiehen toimikausi on päättynyt. Oikeusasiamiehen toimistolla on oikeus suorittaa hallinnollisia tehtäviä hoitavia virkamiehiä ja instituutioita koskevia tutkimuksia, myös korruptiotapauksissa, jotka toimitetaan ylimmälle syyttäjälle. Oikeusasiamiehen toimistolla on oikeus valittaa ylimmän syyttäjän päätöksestä olla nostamatta syytettä korruptiotapauksesta. Tähän mennessä tätä oikeutta ei ole käytetty . Nykyisen oikeusasiamiehen toimikausi päättyi maaliskuussa 2021, joten nykyinen puheenjohtaja jatkaa tehtävässä, kunnes seuraaja nimitetään .

Korkeita virkamiehiä, parlamentin jäseniä ja ministereitä koskevat eettiset säännöt, jotka koskevat muun muassa varojen ilmoittamista ja lobbausta, ovat voimassa, vaikka lahjomattomuutta koskevaan kehykseen on suunnitteilla lisämuutoksia. Julkishallinnon ammattietiikasta vastaava asiamies valvoo ministerien, parlamentaaristen valtiosihteerien ja parlamentin jäsenten toiminnan eettisyyttä. Lobbausta koskevaa sääntelyä ja ministereiden ja parlamentin jäsenten eettisiä sääntöjä tarkistetaan parhaillaan. Asiamies esitteli vuonna 2020 eettisiä sääntöjä koskevan mietinnön, jota parlamentin on vielä tarkasteltava. Parlamentin jäsenet ja ministerit toimittavat joka vuosi varallisuutta koskevan ilmoituksensa edustajakokouksen puhemiehen kabinetille, ja asiamies tekee tarkastukset. Asiamies seuraa parhaillaan kahdeksaa parlamentin jäsenten mahdollista eturistiriitatapausta.

Luottohenkilöihin sovellettavia eettisiä sääntöjä on muutettu, mutta valvonnan toteutettavuus ja tehokkuus on herättänyt huolta. Luottohenkilöiden on toimitettava perustiedot varallisuudestaan. Sekä Venetsian komissio että lahjonnan vastainen valtioiden ryhmä (GRECO) antoivat suosituksia luottohenkilöiden nimittämistä koskevan lakiehdotuksen muuttamiseksi . Maaliskuusta 2021 lähtien toiseen hallintoyksikköön tilapäisesti siirretty virkamies on sen jälkeen, kun hänen nimittämiselleen on vahvistettu selkeä oikeusperusta, edelleen sidoksissa alkuperäiseen hallintoyksikköön sovellettaviin määräyksiin. Julkishallinnon ammattietiikasta vastaava asiamies on kuitenkin ilmaissut huolensa luottohenkilöiden etiikan valvonnan toteutettavuudesta ja tehokkuudesta erityisesti niiden henkilöiden osalta, jotka tekevät tiiviimpää yhteistyötä ministerin kanssa tai työskentelevät ministerin alaisuudessa.

Yksityissijoittajaohjelma, joka mahdollisti kansalaisuuden myöntämisen ennalta määrättyjä maksuja ja investointeja vastaan, on korvattu uudella ohjelmalla. Eri tiedotusvälineiden ”Passport Papers” -hankkeen nimellä julkaisemat asiakirjat herättivät epäilyjä siitä, täyttävätkö yksityissijoittajaohjelman hakijat ohjelman vaatimukset. Euroopan komissio käynnisti Maltaa vastaan rikkomusmenettelyn, joka koski EU:n lainsäädännön noudattamista aiemmassa ja uudessa sijoittajien kansalaisuusjärjestelmässä.

Korruptioriskin pienentämiseksi julkisissa hankinnoissa covid-19-pandemian aikana on annettu erityisohjeita. Vuonna 2020 valtiovarain- ja työministeriön sopimusosasto pani täytäntöön 30. huhtikuuta 2020 julkaistut julkisia hankintoja koskevat määräykset, mukaan lukien korruption ja salaisen yhteistyön vastaiset säännökset. Sopimusosasto on myös ottanut käyttöön virallisessa julkisten hankintojen verkkoportaalissa olevan sopimuksenjälkeisen moduulin, jonka tarkoituksena on estää eturistiriidat tarjouskilpailumenettelyissä.

III.Tiedotusvälineiden moniarvoisuus ja vapaus

Sananvapaus on kirjattu Maltan perustuslakiin ja Euroopan ihmisoikeussopimusta koskevaan Maltan lakiin (Maltan lakikokoelman 319 luku). Vuoden 1974 lehdistölaki kumottiin 14. toukokuuta 2018 annetulla tiedotusvälineitä ja kunnianloukkausta koskevalla lailla, mikä johti kaikkiaan kunnianloukkauslakien myönteiseen uudistamiseen. Perustuslaissa säädetään yleisradiotoiminnan valvontaviranomaisen kokoonpanoa, nimittämistä ja erottamista koskevista menettelyistä sekä sen riippumattomuudesta ja vahvistetaan sen perustehtävät. Tiedonvälityksen vapaudesta annetussa laissa vahvistetaan oikeusperusta pääsylle viranomaistietoihin. Vuonna 2020 annettiin lainsäädäntöä audiovisuaalisia mediapalveluja koskevan direktiivin saattamiseksi osaksi Maltan lainsäädäntöä.

Maltan yleisradiolakiin tehdyt muutokset eivät ole johtaneet muutoksiin, jotka vahvistaisivat yleisradiotoiminnan valvontaviranomaisen riippumattomuutta ja toimintaa. Presidentti nimittää yleisradiotoiminnan valvontaviranomaisen jäsenet pääministerin neuvoa noudattaen ja kuultuaan opposition johtajaa. Vaikka valvontaviranomaisen hallituksen viisi jäsentä ovat kaikki poliittisesti nimitettyjä henkilöitä, tiedotusvälineiden moniarvoisuuden seurantavälineen 2021 mukaan viranomaisen riippumattomuuteen ja tehokkuuteen liittyvä riski on vähäinen, koska sen vastuualueet on määritelty selkeästi lainsäädännössä ja se on yleisesti avoin toiminnastaan. Lailla nro LVI/2020, jolla muutettiin yleisradiotoiminnasta annettua lakia sen yhdenmukaistamiseksi audiovisuaalisia mediapalveluja koskevan direktiivin kanssa, ei ole tehty muutoksia yleisradiotoiminnan valvontaviranomaisen riippumattomuuteen.

On edelleen ongelmallista, että puolueet omistavat tiedotusvälineitä ja lähetystoiminnan harjoittajia ja vaikuttavat niiden toimintaan. Parlamentissa edustettuina olevat kaksi suurinta puoluetta käytännössä omistavat, valvovat tai hallinnoivat useita Maltan tiedotusvälineitä ja lähetystoiminnan harjoittajia, mukaan lukien verkossa toimivat uutisportaalit. Tiedotusvälineiden moniarvoisuuden seurantavälineen vuoden 2021 raportin mukaan tämä tilanne merkitsee sitä, että nämä kaksi puoluetta ”vaikuttavat aktiivisesti toimittajien työympäristön muokkaamiseen”, ja lisäksi niiden tiedotusvälineet ”vaikuttavat merkittävästi julkiseen keskusteluun”. Tämän vuoksi vuoden 2021 raportissa todetaan jälleen, että tiedotusvälineiden poliittiseen riippumattomuuteen kohdistuu Maltassa jälleen kerran akuutti suuri riski. Kuten tiedotusvälineiden moniarvoisuuden seurantavälineen vuoden 2020 raportissa todettiin ja vuoden 2021 raportissa toistettiin, yleisradiotoiminnan valvontaviranomainen valvoo ja sääntelee pääasiassa julkisen palvelun tiedotusvälineitä (eli julkisia yleisradiopalveluja) ja sallii tosiasiallisesti kahden muun tärkeimmän lähetystoiminnan harjoittajan, joista toinen on työväenpuolueen ja toinen nationalistisen puolueen omistuksessa, ”tasapainottaa toinen toistaan toimituksellisesti”. Tämä tilanne huomioon ottaen perustuslakituomioistuimessa on nostettu kanne, jossa riitautetaan yleisradiotoiminnasta annetun lain 13 §:n 2 momentin säännös ja se, miten sääntelyviranomainen sitä soveltaa, koska tämän väitetään vahvistavan mediaympäristön polarisoituneisuutta.

Maltan toimittajainstituutin (IGM) sääntöihin on tehty pieniä muutoksia. Maltan toimittajainstituutti, joka on vuonna 1989 perustettu maan ammattitoimittajien järjestö, hyväksyi yksimielisesti useita vapaaehtoisjärjestöistä vastaavan asiamiehen ehdottamia muutoksia sääntöihinsä (muun muassa johtokunnan jäsenten määrän kasvattaminen ja sen varainhoidon valvonnan lisääminen). Vaikka tiedotusvälineiden moniarvoisuuden seurantavälineen vuoden 2020 raportissa todettiin, että instituutin ei yleisesti ottaen katsota olevan tehokas toimituksellisen riippumattomuuden turvaamisessa, vuoden 2021 raportissa todettiin lähestymistavan muuttuneen kuluneen vuoden aikana, jolloin instituutti on ”puhunut enemmän jäsentensä tarpeista ja puuttunut ennakoivammin esteisiin, joita toimittajat kohtaavat hoitaessaan tehtäviään”.