(5)Yleinen poikkeuslauseke on ollut aktivoituna maaliskuusta 2020. Komissio katsoi 3 päivänä maaliskuuta 2021 antamassaan tiedonannossa, että päätös yleisen poikkeuslausekkeen deaktivoinnista tai sen soveltamisen jatkamisesta olisi tehtävä laatimalla talouden tilasta kokonaisarvio, jossa keskeisenä määrällisenä kriteerinä on talouden toimeliaisuuden taso EU:ssa tai euroalueella verrattuna kriisiä edeltäneeseen (vuoden 2019 lopun) tasoon. Talousnäkymien lisääntynyt epävarmuus ja suuret heikkenemisriskit sodan jatkuessa Euroopassa, ennennäkemätön energian hintojen nousu ja jatkuvat toimitusketjujen häiriöt edellyttävät vakaus- ja kasvusopimuksen yleisen poikkeuslausekkeen soveltamisen jatkamista vuonna 2023.

(4)Koska taloudellinen ja geopoliittinen tilanne on muuttumassa nopeasti, vuonna 2022 aloitetaan uudelleen talouspolitiikan eurooppalaiseen ohjausjaksoon kuuluva laaja talous- ja työllisyyspolitiikan koordinointi, ja ohjausjaksoa kehitetään elpymis- ja palautumistukivälineen toteuttamisvaatimusten mukaisesti siten kuin vuotta 2022 koskevassa vuotuisessa selvityksessä kestävästä kasvusta selostetaan. Hyväksyttyjen elpymis- ja palautumissuunnitelmien täytäntöönpano on olennaisen tärkeää talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson ensisijaisten tavoitteiden saavuttamisen kannalta, koska suunnitelmat kokonaisuudessaan tai merkittävältä osin kohdistuvat vuosien 2019 ja 2020 ohjausjaksoilla annettuihin maakohtaisiin suosituksiin. Vuosien 2019 ja 2020 maakohtaiset suositukset ovat yhtä lailla tärkeitä, kun elpymis- ja palautumissuunnitelmia tarkistetaan, päivitetään tai muutetaan asetuksen (EU) 2021/241 14, 18 ja 21 artiklan mukaisesti, niiden maakohtaisten suositusten lisäksi, joita on mahdollisesti annettu muokatun suunnitelman toimittamispäivään mennessä.

(3)Geopoliittinen ja taloudellinen tilanne on muuttunut merkittävästi Venäjän hyökättyä Ukrainaan maailmanlaajuisen pandemian jälkimainingeissa. Hyökkäyksen vaikutus jäsenvaltioiden talouksiin on näkynyt esimerkiksi energian ja elintarvikkeiden hintojen nousuna ja kasvunäkymien heikentymisenä. Energian hintojen nousu vaikuttaa erityisesti kaikkein haavoittuvimpiin kotitalouksiin, jotka ovat energiaköyhiä tai vaarassa joutua energiaköyhyyteen. EU:hun on myös virrannut ennennäkemätön määrä Ukrainasta pakenevia. Tilapäistä suojelua koskeva direktiivi otettiin tässä tilanteessa 4 päivänä maaliskuuta 2022 ensimmäistä kertaa käyttöön. Ukrainasta pakeneville myönnetään direktiivin perusteella oikeus oleskella laillisesti EU:ssa sekä oikeus hakeutua koulutukseen, työmarkkinoille ja terveydenhuoltoon, saada asunto ja käyttää sosiaalipalveluita. Bulgarialle myönnetään poikkeuksellista tukea Ukrainasta pakenevien vastaanotto- ja kotouttamistarpeisiin Euroopan pakolaisten auttamiseksi perustetun koheesiopoliittisen tukitoimen (CARE) puitteissa sekä koheesiota ja Euroopan alueita tukevan elpymisavun (REACT-EU) ennakkorahoitusta lisäämällä.

(6)Vuoden 2021 lähentymisohjelmasta 18 päivänä kesäkuuta 2021 annetun neuvoston lausunnon mukaisesti finanssipolitiikan viritystä mitataan tällä hetkellä parhaiten muutoksella perusmenoissa (ilman päätösperäisiä tulopuolen toimenpiteitä), joissa ei ole mukana covid-19-kriisiin liittyviä väliaikaisia hätätoimenpiteitä mutta joissa ovat mukana elpymis- ja palautumistukivälineen tuella, jota ei makseta takaisin, (avustuksilla) ja muilla EU:n varoilla rahoitettavat menot, suhteessa keskipitkän aikavälin potentiaaliseen kasvuun. Sen arvioimiseksi, onko kansallinen finanssipolitiikka maltillista ja voidaanko sen koostumuksella edistää kestävää elpymistä, joka on sopusoinnussa vihreän ja digitaalisen siirtymän kanssa, huomiota kiinnitetään finanssipolitiikan kokonaisviritystä laajemmin myös kansallisesti rahoitettujen juoksevien perusmenojen (ilman päätösperäisiä tulopuolen toimenpiteitä ja covid-19-kriisiin liittyviä väliaikaisia hätätoimenpiteitä) ja investointien kehitykseen.

(7)Komissio hyväksyi 2 päivänä maaliskuuta 2022 tiedonannon, jossa annetaan laajaa finanssipoliittista ohjausta vuodeksi 2023 ja jolla pyritään tukemaan jäsenvaltioiden vakaus- ja lähentymisohjelmien valmistelua ja siten vahvistamaan politiikan koordinointia. Komission mielestä vaikuttaa asianmukaiselta, että vuonna 2023 siirrytään talven 2022 talousennusteen makrotalouden näkymien perusteella kasvua tukevasta vuosien 2020–2022 finanssipolitiikan kokonaisvirityksestä pitkälti neutraaliin finanssipolitiikan kokonaisviritykseen, mutta samalla on oltava valmiina reagoimaan muuttuvaan taloustilanteeseen. Komissio ilmoitti, että vuotta 2023 koskevia finanssipoliittisia suosituksia olisi edelleen eriytettävä jäsenvaltiokohtaisesti, ja niissä olisi otettava huomioon mahdolliset maiden väliset heijastusvaikutukset. Komissio kehotti jäsenvaltioita ottamaan tämän ohjauksen huomioon vakaus- ja lähentymisohjelmissaan. Komissio sitoutui seuraamaan tiiviisti talouden kehitystä ja mukauttamaan ohjaustaan tarvittaessa ja viimeistään talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson kevätpaketissa, jonka se esittää toukokuun 2022 lopussa.

(8)Vuotta 2023 koskevissa finanssipoliittisissa suosituksissa otetaan 2 päivänä maaliskuuta 2022 hyväksytyn finanssipoliittisen ohjauksen perusteella huomioon heikentyneet talousnäkymät, lisääntynyt epävarmuus ja muut heikkenemisriskit sekä talven talousennusteeseen verrattuna nopeampi inflaatio. Näiden seikkojen perusteella finanssipoliittisilla toimilla on lisättävä julkisia investointeja vihreään ja digitaaliseen siirtymään sekä energiaturvallisuuteen ja ylläpidettävä heikoimmassa asemassa olevien kotitalouksien ostovoimaa, jotta voidaan lievittää energian hintojen nousun vaikutuksia ja hillitä kerrannaisvaikutuksista johtuvia inflaatiopaineita kohdennettujen ja väliaikaisten toimenpiteiden avulla. Finanssipolitiikan on pysyttävä ketteränä, jotta sitä voidaan mukauttaa nopeasti muuttuviin olosuhteisiin, ja sitä on eriytettävä maittain finanssipoliittisen ja taloudellisen tilanteen mukaan ottaen huomioon muun muassa altistuminen kriisille ja Ukrainasta pakenevien maahantulo.

(9)Bulgaria toimitti 15 päivänä lokakuuta 2021 komissiolle asetuksen (EU) 2021/241 18 artiklan 1 kohtaa noudattaen kansallisen elpymis- ja palautumissuunnitelmansa. Komissio on arvioinut asetuksen (EU) 2021/241 19 artiklan mukaisesti elpymis- ja palautumissuunnitelman merkityksellisyyttä, vaikuttavuutta, tehokkuutta ja johdonmukaisuutta asetuksen liitteessä V esitettyjä arviointia koskevia suuntaviivoja noudattaen. Neuvosto hyväksyi 4 päivänä toukokuuta 2022 päätöksen Bulgarian elpymis- ja palautumissuunnitelmasta tehdyn arvion hyväksymisestä. Rahoituserien maksamisen ehtona on asetuksen (EU) 2021/241 24 artiklan 5 kohdan mukaisesti tehty komission päätös siitä, että Bulgaria on tyydyttävästi saavuttanut neuvoston täytäntöönpanopäätöksessä asetetut asiaankuuluvat välitavoitteet ja tavoitteet. Tyydyttävä saavuttaminen edellyttää, että edeltävien välitavoitteiden ja tavoitteiden saavuttaminen ei ole peruuntunut.

(10)Bulgaria toimitti vuoden 2022 kansallisen uudistusohjelmansa ja vuoden 2022 lähentymisohjelmansa 29 päivänä huhtikuuta 2022 asetuksen (EY) N:o 1466/97 4 artiklan mukaisesti. Ohjelmat on arvioitu yhdessä, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon.

(11)Komissio julkaisi 23 päivänä toukokuuta 2022 Bulgariaa koskevan vuoden 2022 maaraportin. Siinä arvioitiin Bulgarian edistymistä neuvoston vuosina 2019, 2020 ja 2021 hyväksymien asiaankuuluvien maakohtaisten suositusten noudattamisessa ja arvioitiin elpymisen ja palautumisen tulostaulun pohjalta, miten Bulgaria on pannut elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöön. Tämän analyysin perusteella maaraportissa määritettiin puutteita eli haasteita, joihin elpymis- ja palautumissuunnitelmalla ei vastata lainkaan tai joihin vastataan vain osittain, sekä uusia ja kehittymässä olevia haasteita, kuten haasteet, jotka johtuvat Venäjän hyökkäyksestä Ukrainaan. Maaraportissa arvioitiin myös Bulgarian edistymistä Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanossa, työllisyyttä, osaamista ja köyhyyden vähentämistä koskevien EU:n yleistavoitteiden saavuttamisessa sekä YK:n kestävän kehityksen tavoitteisiin pääsemisessä.

(12)Komissio antoi 23 päivänä toukokuuta 2022 SEUT-sopimuksen 126 artiklan 3 kohdan nojalla laaditun kertomuksen. Kertomuksessa käsitellään Bulgarian julkisen talouden tilannetta, sillä vuonna 2021 sen julkisen talouden alijäämä ylitti perussopimuksessa asetetun 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen. Kertomuksessa todettiin, että alijäämäkriteeriä ei ole noudatettu. Maaliskuun 2 päivänä 2022 annetun tiedonannon mukaisesti komissio ei ehdottanut uusien liiallisia alijäämiä koskevien menettelyjen aloittamista keväällä 2022, ja se arvioi syksyllä 2022 uudelleen, onko aiheellista ehdottaa liiallista alijäämää koskevien menettelyjen aloittamista.

(13)Neuvosto suositti 20 päivänä heinäkuuta 2020, että Bulgaria toteuttaisi vuosina 2020 ja 2021 yleisen poikkeuslausekkeen huomioon ottaen kaikki tarvittavat toimenpiteet pandemian torjumiseksi, talouden ylläpitämiseksi ja alkavan elpymisen tukemiseksi. Se suositti myös, että Bulgaria harjoittaisi taloustilanteen salliessa finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä ja varmistaa velkakestävyys samalla kun lisätään investointeja. Vuonna 2021 Bulgarian julkisen talouden alijäämä kasvoi Eurostatin vahvistamien tietojen mukaan 4,1 prosenttiin suhteessa BKT:hen, kun se vuonna 2020 oli 4,0 prosenttia. Bulgarian finanssipoliittiset toimet tukivat talouden elpymistä vuonna 2021, ja väliaikaiset hätätoimenpiteet kasvoivat vuosien 2020 ja 2021 välillä 2,9 prosentista 4,3 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Bulgarian vuonna 2021 toteuttamat toimenpiteet ovat 20 päivänä heinäkuuta 2020 annetun neuvoston suosituksen mukaisia. Hallituksen vuosina 2020 ja 2021 hyväksymät päätösperäiset julkisen talouden toimenpiteet olivat enimmäkseen väliaikaisia, tai niiden vaikutus kompensoidaan tasapainottavilla toimenpiteillä. Eurostatin vahvistamien tietojen mukaan julkinen velka oli 25,1 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2021.

(14)Vuoden 2022 lähentymisohjelmassa esitettyjen julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on vuonna 2022 suotuisa ja sen jälkeen realistinen. Hallitus ennakoi reaalisen BKT:n kasvavan 2,6 prosenttia vuonna 2022 ja 2,8 prosenttia vuonna 2023. Komission kevään 2022 talousennusteessa puolestaan reaalisen BKT:n kasvu on vuonna 2022 vähäisempää eli 2,1 prosenttia ja vuonna 2023 suurempaa eli 3,1 prosenttia. Tämä johtuu pääasiassa erilaisista työllisyyden ja investointien kasvuennusteista. Hallitus odottaa vuoden 2022 lähentymisohjelmassaan julkisen sektorin alijäämän kasvavan 5,3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2022 ja sen jälkeen supistuvan 2,9 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2023. Alijäämän kasvu vuonna 2022 johtuu pääasiassa välituotekäytön jyrkästä kasvusta, yritysten tukemisesta, energiatoimenpiteistä ja eläkejärjestelmän muutoksista, ja sitä lieventää covid-19-hätätoimenpiteiden asteittainen lopettaminen. Julkisen talouden velan odotetaan lähentymisohjelman mukaan kasvavan suhteessa BKT:hen 25,5 prosenttiin vuonna 2022 ja 27,7 prosenttiin vuonna 2023. Julkisen talouden alijäämä suhteessa BKT:hen on ennusteen koontipäivänä tiedossa olevien politiikkatoimien perusteella komission kevään 2022 talousennusteen mukaan 3,7 prosenttia vuonna 2022 ja 2,4 prosenttia vuonna 2023. Tämä on huomattavasti pienempi kuin vuoden 2022 lähentymisohjelmassa vuodeksi 2022 ennakoitu alijäämä, mikä johtuu pääasiassa erilaisista makrotalouden ennusteista, hitaammasta välituotekäytön kasvusta sekä tuotannosta ja tuonnista perittävistä korkeammista veroista vuonna 2022. Komission kevään 2022 talousennusteessa julkisen talouden velka suhteessa BKT:hen on pienempi, 25,3 prosenttia vuonna 2022 ja 25,6 prosenttia vuonna 2023. Ero johtuu pienemmästä alijäämästä molempina vuosina ja ennustetusta talouskasvun kiihtymisestä vuonna 2023.

Komission kevään 2022 talousennusteen perusteella keskipitkän aikavälin potentiaalisen tuotannon kasvun (10 vuoden keskiarvon) arvioidaan olevan 1,8 prosenttia. Arviossa ei kuitenkaan ole otettu huomioon elpymis- ja palautumissuunnitelmaan sisältyviä uudistuksia, jotka voivat vauhdittaa Bulgarian talouden potentiaalista kasvua.

(15)Hallitus on vuonna 2022 luopunut suurimmasta osasta covid-19-kriisin takia toteutetuista toimenpiteistä, joten hätätilanteeseen liittyvien väliaikaisten tukitoimenpiteiden ennakoidaan supistuvan 1,8 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2022, kun ne vuonna 2021 olivat 4,3 prosenttia. Energian hintojen nousun taloudellisten ja sosiaalisten vaikutusten torjumiseksi hyväksytyt toimenpiteet vaikuttavat julkisen talouden alijäämään. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan kyseiset toimenpiteet ovat suhteessa BKT:hen 0,9 prosenttia vuonna 2022 ja 0,0 prosenttia vuonna 2023. Toimenpiteet koostuvat pääasiassa kaasua kuluttaville yleishyödyllisille laitoksille ja kotitalouksille suunnatuista tukiohjelmista. Toimenpiteiden on ilmoitettu olevan pääosin väliaikaisia. Jos energian hinnat pysyvät kuitenkin korkeina myös vuonna 2023, joitakin näistä toimenpiteistä saatetaan jatkaa. Osaa näistä toimenpiteistä, kuten kotitalouksien energiahintojen jäädyttämistä, ei ole kohdennettu. Julkisen talouden alijäämään vaikuttavat myös kustannukset, joita aiheutuu tilapäisen suojelun tarjoamisesta Ukrainasta paenneille. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan kyseiset kustannukset ovat suhteessa BKT:hen 0,1 prosenttia vuonna 2022 ja 0,2 prosenttia vuonna 2023.

(16)Neuvosto suositti 18 päivänä kesäkuuta 2021, että Bulgaria varmistaa, että finanssipolitiikan viritys on vuonna 2022 edelleen kasvua tukeva, elpymis- ja palautumistukivälineen tarjoama sysäys mukaan lukien, ja jatkaa kansallisesti rahoitettuja investointeja. Neuvosto suositti myös, että Bulgaria pitää kansallisesti rahoitettujen juoksevien menojen kasvun hallinnassa. Se suositti myös, että Bulgaria harjoittaisi taloustilanteen salliessa finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä ja varmistaa julkisen talouden kestävyys myös keskipitkällä aikavälillä, samalla kun lisätään investointeja kasvupotentiaalin parantamiseksi.

(17)Komission kevään 2022 talousennusteen ja Bulgarian vuoden 2022 lähentymisohjelmaan sisältyvien tietojen perusteella finanssipolitiikan virityksen ennakoidaan olevan vuonna 2022 elvyttävä eli –3,4 prosenttia suhteessa BKT:hen neuvoston suosituksen mukaisesti. Bulgaria aikoo jatkaa elpymisen tukemista hyödyntämällä elpymis- ja palautumistukivälinettä lisäinvestointien rahoittamiseen neuvoston suosituksen mukaisesti. Elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksilla ja muilla EU:n varoilla rahoitettavien menojen positiivisen vaikutuksen talouden toimeliaisuuteen arvioidaan kasvavan 1,1 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuodesta 2021. Kansallisesti rahoitettavilla investoinneilla ennakoidaan olevan finanssipolitiikan viritykseen elvyttävä vaikutus, joka on 1,1 prosenttiyksikköä vuonna 2022. Sen vuoksi Bulgaria suunnittelee jatkavansa kansallisesti rahoitettuja investointeja neuvoston suosituksen mukaisesti. Kansallisesti rahoitettujen juoksevien perusmenojen kasvulla (ilman uusia tulopuolen toimenpiteitä) taas ennakoidaan vuonna 2022 olevan finanssipolitiikan kokonaisviritykseen elvyttävä vaikutus, joka on 1,4 prosenttiyksikköä. Tähän merkittävään elvyttävään vaikutukseen sisältyy nykyisten toimenpiteiden lisäksi niiden toimenpiteiden lisävaikutus, joilla puututaan energian hintojen nousun taloudellisiin ja sosiaalisiin vaikutuksiin (0,2 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen), ja se sisältää myös kustannukset, joita aiheutuu tilapäisen suojelun tarjoamisesta Ukrainasta paenneille (0,1 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen), kun taas eläkejärjestelmän muutosten (0,6 %) ja palkankorotusten (0,3 % suhteessa BKT:hen) odotetaan lisäävän myös nettomääräisten juoksevien menojen kasvua. Tästä syystä Bulgaria ei komission tämänhetkisten arvioiden perusteella pidä riittävästi kurissa kansallisesti rahoitettujen juoksevien menojen kasvua vuonna 2022.

(18)Vuonna 2023 finanssipolitiikan viritys on komission kevään 2022 talousennusteen mukaan –1,3 prosenttia suhteessa BKT:hen olettaen, että politiikka säilyy muuttumattomana. Bulgarian ennakoidaan jatkavan elpymis- ja palautumistukivälineen avustusten käyttöä vuonna 2023 elpymistä tukevien lisäinvestointien rahoittamiseen. Elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksilla ja muilla EU:n varoilla rahoitettavien menojen positiivisen vaikutuksen talouden toimeliaisuuteen arvioidaan kasvavan 0,7 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuodesta 2022. Kansallisesti rahoitetuilla investoinneilla ennakoidaan olevan elvyttävä vaikutus, joka on 0,2 prosenttiyksikköä vuonna 2023. Kansallisesti rahoitettujen juoksevien perusmenojen kasvulla (ilman uusia tulopuolen toimenpiteitä) taas ennakoidaan vuonna 2023 olevan finanssipolitiikan kokonaisviritykseen elvyttävä vaikutus, joka on 0,5 prosenttiyksikköä. Tähän sisältyy energian hintojen nousun johdosta toteutettujen toimenpiteiden asteittainen lakkauttaminen (0,9 % suhteessa BKT:hen), kun taas kasvavien sosiaalisten tulonsiirtojen ja palkankorotusten odotetaan edistävän nettomääräisten juoksevien menojen kasvua.

(19)Vuoden 2022 lähentymisohjelmassa julkisen talouden alijäämän odotetaan supistuvan asteittain 2,8 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2024 ja 2,4 prosenttiin vuoteen 2025 mennessä. Julkisen talouden alijäämän ennakoidaan siis pysyvän alle 3 prosentissa suhteessa BKT:hen ohjelmakauden aikana. Näissä kehitysarvioissa oletetaan, että välittömistä veroista ja sosiaaliturvamaksuista saatavat tulot kasvavat kotitalouksien tulojen kasvun ja elpymis- ja palautumistukivälineen ansiosta suurempien pääomansiirtojen ansiosta. Julkisen talouden velan odotetaan lähentymisohjelman mukaan vuoteen 2025 mennessä kasvavan suhteessa BKT:hen, ensin 29,1 prosenttiin vuonna 2024 ja sitten 30,4 prosenttiin vuonna 2025. Komission analyysin perusteella velkakestävyysriskit vaikuttavat keskipitkällä aikavälillä keskisuurilta.

(20)Elpymis- ja palautumissuunnitelma sisältää asetuksen (EU) 2021/241 19 artiklan 3 kohdan b alakohdan ja liitteessä V olevan 2.2 kriteerin mukaisesti laajan joukon toisiaan vahvistavia uudistuksia ja investointeja, jotka on määrä toteuttaa vuoteen 2026 mennessä. Ne auttavat vastaamaan kaikkiin tai merkittävään osaan niistä taloudellisista ja sosiaalisista haasteista, jotka tuodaan esiin neuvoston Bulgarialle talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä vuosina 2019 ja 2020 antamissa maakohtaisissa suosituksissa sekä niissä maakohtaisissa suosituksissa, joita on mahdollisesti annettu suunnitelman hyväksymispäivään mennessä. Elpymis- ja palautumissuunnitelmalla vastataan erityisesti sosiaalialaa koskeviin maakohtaisiin suosituksiin sosiaalista osallisuutta edistävillä toimenpiteillä, joiden odotetaan parantavan vähimmäistulojärjestelmän riittävyyttä ja kattavuutta, sekä toimenpiteillä, joilla tuetaan työllisyys- ja sosiaalipalvelujen integrointia. Muissa maakohtaisia suosituksia koskevissa toimenpiteissä keskitytään taitojen – erityisesti digitaalisten taitojen – hankkimiseen, koulutusjärjestelmän ja elinikäisen oppimisen järjestelmän työmarkkinarelevanssin parantamiseen ja terveydenhuoltopalvelujen tarjonnan laajentamiseen koko Bulgariaan. Nämä toimenpiteet voivat auttaa saavuttamaan tavoitteet ja edistymään edelleen Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin ja sen toimintasuunnitelman toteuttamisessa vuoteen 2030 mennessä. Lisäksi elpymis- ja palautumissuunnitelmassa vastataan maakohtaisiin suosituksiin edistämällä energia-alan vähähiilistämistä, lisäämällä yleistä energiatehokkuutta ja toteuttamalla kestävää liikennettä ja digitaalista infrastruktuuria ja digitaalisia palveluja koskevia toimenpiteitä. Suunnitelma sisältää myös kauaskantoisia toimenpiteitä, joilla parannetaan julkishallinnon ja oikeuslaitoksen tehokkuutta, ehkäistään, havaitaan ja poistetaan korruptiota, parannetaan liiketoimintaympäristöä, tuetaan investointeja sekä parannetaan tutkimus- ja innovointijärjestelmää. Tämä auttaa myös Bulgariaa täyttämään jäljellä olevat yhteistyö- ja seurantamekanismin mukaiset sitoumuksensa ja oikeusvaltiomekanismin mukaiset tavoitteensa.

(21)Bulgarian elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöönpanon odotetaan myötävaikuttavan siihen, että vihreän ja digitaalisen siirtymän eteneminen jatkuu. Ilmastotavoitteita tukevien toimenpiteiden osuus Bulgarian suunnitelman kokonaismäärärahoista on 58,9 prosenttia, ja digitaalisia tavoitteita tukevien toimenpiteiden osuus on 25,8 prosenttia. Elpymis- ja palautumissuunnitelman täysimittainen täytäntöönpano siihen kuuluvien välitavoitteiden ja tavoitteiden mukaisesti auttaa Bulgariaa toipumaan nopeasti covid-19-kriisin seurauksista ja vahvistaa samalla sen palautumiskykyä. Samalla lisätoimet julkisten työvoimapalvelujen hyödyntämiseksi täysimääräisesti ja yhdennetyn työllisyys- ja sosiaalituen tarjoamiseksi auttavat lieventämään ennakoidun väestörakenteen muutoksen vaikutuksia ja tukevat vihreän ja digitaalisen siirtymän oikeudenmukaisuutta. Työmarkkinaosapuolten ja muiden asiaankuuluvien sidosryhmien järjestelmällinen osallistuminen on edelleen tärkeää, jotta elpymis- ja palautumissuunnitelman ja sitä laajemmin muun talous- ja työllisyyspolitiikan täytäntöönpano onnistuu ja jotta voidaan varmistaa laaja sitoutuminen politiikan yleiseen linjaan.

(22)Bulgaria toimitti kumppanuussopimuksen 11 päivänä toukokuuta 2022, mutta muita koheesiopolitiikan ohjelma-asiakirjoja ei ole vielä toimitettu. Bulgarian on otettava vuosien 2021–2027 koheesiopolitiikan rahastojen ohjelmasuunnittelussa huomioon asiaankuuluvat maakohtaiset suositukset noudattaen 24 päivänä kesäkuuta 2021 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EU) 2021/1060. Tämä on edellytys sille, että koheesiopolitiikan rahastoista saatavan taloudellisen tuen vaikuttavuus paranee ja sen tuoma lisäarvo on mahdollisimman suuri. Samalla edistetään koordinointia, täydentävyyttä ja johdonmukaisuutta näiden rahastojen ja muiden unionin välineiden ja rahastojen välillä. Elpymis- ja palautumistukivälineen ja koheesiopolitiikan ohjelmien täytäntöönpanon onnistuminen edellyttää myös investointien pullonkaulojen poistamista, jotta voidaan tukea vihreää ja digitaalista siirtymää sekä tasapainoista aluekehitystä.

(23)EU:n valtion- tai hallitusten päämiesten Versailles’n julistuksessa antaman toimeksiannon mukaisesti REPowerEU-suunnitelman tavoitteena on poistaa mahdollisimman pian asteittain Euroopan unionin riippuvuus Venäjältä tulevasta fossiilisten polttoaineiden tuonnista. Tätä varten määritetään vuoropuhelussa jäsenvaltioiden kanssa sopivimmat kansallisen, alueellisen ja EU:n tason hankkeet, investoinnit ja uudistukset. Näiden toimenpiteiden tavoitteena on vähentää riippuvuutta fossiilisista polttoaineista yleensä sekä siirtyä tuomaan fossiilisia polttoaineita muualta kuin Venäjältä.

(24)Bulgarian talous on EU:n hiili-intensiivisin, ja sen kasvihuonekaasuintensiteetti on yli nelinkertainen EU:n keskiarvoon verrattuna. Fossiilisten polttoaineiden osuus Bulgarian energiapaletissa on tällä hetkellä 61,5 prosenttia. Ydinvoiman osuus on 24 prosenttia ja uusiutuvien energialähteiden osuus 14,5 prosenttia (alle EU:n keskiarvon, joka on 19 %). Maa on erittäin riippuvainen Venäjästä maakaasun osalta. Vuonna 2020 maakaasusta 75 prosenttia tuotiin Venäjältä, mikä ylittää EU:n keskiarvon (43,2 %). Maakaasun osuus energiapaletista oli kuitenkin vain 13,9 prosenttia eli vähemmän kuin EU:n keskiarvo (24,4 %). Teollisuus on edelleen suurin kaasun kuluttaja, ja sen osuus on 40 prosenttia (mukaan lukien muu kuin energiakäyttö). Energiasektorin osuus on vähentynyt vuodesta 2010 lähtien, jolloin se oli 30 prosenttia, 25 prosenttiin vuonna 2019. Kaukolämmitys on riippuvainen maakaasusta, eikä parantamisen varaa juuri ole, sillä kaukolämpöjärjestelmiä ei ole mahdollista korvata vaihtoehtoisilla lähteillä. Elpymis- ja palautumissuunnitelmassa tarkastellaan mahdollisuutta hyödyntää lämmityksessä geotermistä energiaa, minkä ohella voitaisiin harkita lisäinvestointeja, joilla tuetaan suurten lämpöpumppujen asentamista. Hiileen perustuva sähköntuotanto käyttää yksinomaan kotimaista ruskohiiltä, ja lisäksi Bulgaria tuo Venäjältä vähäisiä määriä hiiltä teollisuuskäyttöön (0,56 miljoonaa tonnia eli 85 % kaikesta tuodusta kivihiilestä). Toisaalta Bulgaria on riippuvainen Venäjältä tuotavasta raakaöljystä (63 % sen käyttämästä raakaöljystä on peräisin Venäjältä, eli huomattavasti enemmän kuin EU:n keskiarvo, 26 %), ja se tuo 22 prosenttia jalostetuista öljytuotteista Venäjältä. Tämä on vähemmän kuin EU:n keskiarvo (35 %). Öljyn osuus energiapaletista oli 23,9 prosenttia vuonna 2020 eli vähemmän kuin EU:n keskiarvo (32,7 %). Bulgarian elpymis- ja palautumissuunnitelmaan sisältyy ilmastoneutraaliutta koskevan etenemissuunnitelman hyväksyminen. Siihen sisältyy toimia hiilen/ruskohiilen poistamiseksi asteittain käytöstä viimeistään vuonna 2038 sekä merkittäviä investointeja ja uudistuksia, joilla nopeutetaan uusiutuvien energialähteiden käyttöönottoa. Ilmasto- ja energiasiirtymää koskevien tavoitteiden saavuttamiseksi tarvitaan kuitenkin lisää toimia. Uusiutuvien energialähteiden osalta Bulgaria on sitoutunut lisäämään vähintään 3 500 MW uutta kapasiteettia uusiutuvista energialähteistä (tuuli- ja aurinkoenergia) ja luomaan tekniset edellytykset 4 500 MW:n lisäkapasiteetin sisällyttämiselle sähköjärjestelmään vuoteen 2026 mennessä. Lisäksi suunnitelmaan sisältyy uudistus, jolla poistetaan uusiutuvien vetyteknologioiden ja arvoketjujen kehittämisen keskeiset esteet, sekä investointeja, joilla tuetaan uusiutuvan vedyn ja kestävän biokaasun tuotantoa koskevien pilottihankkeiden kehittämistä. Suunnitteilla on myös toimenpiteitä, joilla kotitalouksia autetaan asentamaan veden aurinkolämmitysjärjestelmiä ja aurinkosähköjärjestelmiä. Suunnitelmassa on myös tarkoitus määritellä energiaköyhyys. On syytä huomata, että kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä sekä uusiutuvan energian ja energiatehokkuuden lisäämistä koskevaa tavoitetasoa on tarpeen nostaa edelleen, jotta Bulgaria olisi linjassa 55-valmiustavoitteiden kanssa.