Jäsenvaltioiden on toimitettava Eurostatille toteutuneet ja ennakoidut liiallisia alijäämiä koskevaan menettelyyn liittyvät tiedot kahdesti vuodessa, ennen 1. päivää huhtikuuta ja 1. päivää lokakuuta. Vuonna 2016 liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn mukaiset tietojen toimitukset kattoivat vuodet 2012–2016. Vuotta 2016 koskevat luvut ovat kansallisten viranomaisten ennakoimia, ja vuosia 2012–2015 koskevat luvut ovat toteutuneita. Asetuksen (EY) N:o 479/2009 8 artiklan 1 kohdan mukaisesti Eurostat arvioi jäsenvaltioiden toimittamat toteutuneet tiedot, mutta ei ennakoituja tietoja.

Eurostat on koonnut 15. heinäkuuta 2009 lähtien lisätietoja valtion tukitoimista rahoituslaitosten tukemiseksi. Vuonna 2016 kerätyt tiedot koskevat vuosia 2007–2015. Kaikki paitsi viisi jäsenvaltiota (Viro, Malta, Puola, Romania ja Slovakia) raportoivat useista valtion tukitoimista kyseisenä ajanjaksona. Suomen (2008) ja Tšekin (2013–2015) osalta ainoat raportoidut tukitoimet koskivat ehdollisia velkoja. Vuonna 2015 rahoituslaitosten tukemisen vaikutus alijäämään oli erityisen suuri Kreikassa (4,1 prosenttia BKT:sta), Portugalissa (1,6 prosenttia BKT:sta) ja Sloveniassa (1,4 prosenttia BKT:sta). Eurostat julkaisi liiallisia alijäämiä koskevaan menettelyyn liittyvän tiedotteensa ohella tausta-asiakirjan, jossa on lisätietoa lisätaulukon ja tietolöytöjen sisällöstä .

Kaikki jäsenvaltiot toimittivat Eurostatille liiallisia alijäämiä koskevaan menettelyyn liittyvät taulukkotiedot sekä huhtikuun että lokakuun 2016 liiallisia alijäämiä koskevien tietojen ilmoituksessa. Lokakuun tietojen toimituksessa kaikki jäsenvaltiot täyttivät kokonaan taulukon 1 ja määrittivät taulukossa 2 yhteyden tasapainoerien ja liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn yli-/alijäämätietojen välillä kaikkien alasektorien osalta. Yhdistyneessä kuningaskunnassa tasapainoerää on arvioitu suoriteperusteisesti ja mukautuksia, joilla tasapainoerät on muutettu alijäämäksi/ylijäämäksi EKT 2010:n mukaisesti, ilmoitettiin vain muutamia. Jotkin maat eivät ilmoittaneet kaikista oikaisuerien määristä, niin kuin mallissa kehotettiin (Saksa, Itävalta), ja jotkin muut maat sisällyttivät joitakin jäännösoikaisueriä (Italia, Alankomaat, Suomi ja Ruotsi).

Raportointitaulukoiden täyttäminen on lakisääteinen velvollisuus ja välttämätön edellytys sille, että Eurostat voi valvoa tietojen laatua. Asetuksen (EY) N:o 479/2009 8 artiklan 2 kohdassa säädetään, että jäsenvaltioiden on toimitettava Eurostatille asiaankuuluvat tilastotiedot, joilla ”tarkoitetaan erityisesti seuraavia:

Asetuksessa (EY) N:o 479/2009 säädetään konsultointikäynneistä ja menetelmiä koskevista tarkastuskäynneistä. Talouden ja rahoituksen pääosaston ja Euroopan keskuspankin edustajat osallistuvat säännöllisesti näihin käynteihin tarkkailijoina. Jäsenvaltioihin tehdään säännöllisesti (vähintään joka toinen vuosi) konsultointikäyntejä, joiden tarkoituksena on tarkastella toimitettuja tietoja ja menetelmällisiä kysymyksiä, keskustella kuvauksissa esitetyistä tilastollisista prosesseista ja lähteistä sekä arvioida asiaankuuluvien kirjaussääntöjen noudattamista (esimerkiksi julkisyhteisöjen rajaamista, kirjausajankohtaa ja julkisen talouden transaktioiden ja velkojen luokitusta).

Jäsenvaltioihin tehtävien liiallisia alijäämiä koskevaan menettelyyn liittyvien säännöllisten konsultointikäyntien lukumäärä on kasvanut viime vuosina. Jos Eurostat ottaa jonkin jäsenvaltion kohdalla esiin jonkin erityisen tärkeän kysymyksen, jota ei voida ratkaista muutoin kuin tapaamalla kyseisiä viranomaisia, tähän jäsenvaltioon voidaan järjestää tapauskohtainen tai tekninen käynti.

Vuonna 2016 Eurostat teki konsultointikäynnit Belgiaan (21.–22. tammikuuta), Unkariin (15.–16. helmikuuta), Kreikkaan (17.–19. helmikuuta ja 22.–24. maaliskuuta), Saksaan (25.–26. helmikuuta), Bulgariaan (29. helmikuuta–1. maaliskuuta), Luxemburgiin (15.–16. maaliskuuta), Liettuaan (19.–20. toukokuuta), Maltalle (8.–10. kesäkuuta), Tanskaan (19.–20. syyskuuta), Portugaliin (9.–11. marraskuuta) ja Tšekkiin (22.–23. marraskuuta). Myös kolme tapauskohtaista käyntiä toteutettiin Kreikkaan (27.–28. kesäkuuta), Unkariin (22. syyskuuta) ja Puolaan (17.–18. marraskuuta). Eurostat teki myös teknisen käynnin (25.–27. tammikuuta) ja erityiskäynnin (26.–28. syyskuuta) Itävaltaan. Käynnit liittyivät meneillään olevaan mahdollisesti väärien tietojen ilmoittamista koskevaan tutkimukseen.

Kunkin konsultointikäynnin lopulliset tulokset, mukaan lukien esitetyt toimenpiteet ja esiin tuotujen ongelmien tilanne, toimitetaan talous- ja rahoituskomitealle ja julkaistaan Eurostatin verkkosivustolla. Näiden toimenpiteiden toteuttaminen on parantanut tietojen laatua huomattavasti ajan mittaan.

Eurostat ei tehnyt menetelmiä koskevia tarkastuskäyntejä vuonna 2016.

2.2.3.Eurostatin erityiset neuvot

Jäsenvaltiot pyytävät Eurostatilta säännöllisesti lausuntoja suunnitteilla olevien tai jo suoritettujen transaktioiden kirjausta koskevista kysymyksistä. Eurostat antaa neuvontaa voimassa olevien julkaistujen ohjeiden mukaisesti. Avoimuuden vuoksi Eurostat on julkaissut heinäkuusta lähtien kaikki ohjekirjeensä pyytämättä ensin asianomaisen jäsenvaltion suostumusta, kuten aiemmin oli tapana. Yhteensä 19 kirjettä julkaistiin vuonna 2016.

2.2.4.Viime aikoina käsiteltyjä menetelmäkysymyksiä

Julkisen talouden alijäämää ja valtion velkaa käsittelevän käsikirjan (Manual on Government Deficit and Debt) vuoden 2016 painos julkaistiin 4. maaliskuuta. Se sisältää EKT 2010:n mukaisiksi muutettuja lukuja, ja siinä on otettu huomioon menetelmäkysymyksiä tarkastelevan työryhmän vuonna 2015 tekemän työn tulokset.

Eurostat arvioi EKT 2010:n sääntöjen asianmukaista noudattamista ja tarkisti, noudatetaanko sen menetelmäpäätöksiä, analysoimalla jäsenvaltioiden liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn raportointitaulukoihin liittyvässä kyselyssä toimittamia tietoja sekä keskustelemalla kansallisten tilastoviranomaisten kanssa konsultointikäyntien aikana.

Eurostat antaa lisää liiallista alijäämää koskevaan menettelyyn liittyviä tilastoja ja julkisyhteisöjen rahoitustilastojen kirjaussääntöjä koskevia menetelmällisiä ohjausasiakirjoja, jotka täydentävät EKT 2010:n yleisiä sääntöjä. Eurostat julkaisee ohjeet jäsenvaltioiden tilastoviranomaisia kuultuaan. Eurostat julkaisee selvennykset, joissa selitetään joitakin erittäin harvinaisia tilanteita koskevat tilinpitosäännöt.

Eurostat julkaisi vuonna 2016 kolme selvennystä: ’The statistical treatment of PPP contracts’ (julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuussopimusten tilastollinen käsittely, 4. maaliskuuta), ’Statistical implications of new resolution legislation’ (uuden kriisien ratkaisua koskevan lainsäädännön tilastolliset vaikutukset, 31. maaliskuuta) ja ’Statistical recording of the 2015 contributions to National Resolution Funds’ (kansallisiin kriisinratkaisurahastoihin vuonna 2015 maksettujen rahoitusosuuksien tilastollinen kirjaaminen, 26. syyskuuta).

Myös oppaasta julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien tilastollisesta kirjaamisesta keskusteltiin perusteellisesti, erityisesti Junckerin esittelemän Euroopan investointiohjelman yhteydessä. Eurostat on tehnyt paljon työtä julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksiin liittyvien ohjeiden selkeyttämiseksi tilastojen laatijoille. Maaliskuussa julkaistun selvennyksen sekä julkisen talouden alijäämää ja valtion velkaa käsittelevän käsikirjan julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien tilastollista kirjaamista käsittelevän kappaleen päivittämisen lisäksi Eurostat julkaisi 29. syyskuuta yhdessä Euroopan investointipankin kanssa kattavan julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuutta käsittelevän oppaan (’A Guide to the Statistical Treatment of PPPs’).

Vuonna 2016 perustettiin kaksi työryhmää, joista toinen käsitteli tietojen tarkistamismenettelyjä (3. maaliskuuta ja 24.–25. toukokuuta) ja toinen julkisen talouden alijäämää ja valtion velkaa käsittelevää käsikirjaa (13.–14. syyskuuta). Jälkimmäinen keskittyi menetelmällisiin ongelmiin, jotka tarvitsivat lisäselvennyksiä ja/tai joita koskevat ohjeet tai päivitetyt julkisen talouden alijäämää ja valtion velkaa käsittelevän käsikirjan luvut voitiin suunnitella tulevaisuudessa. Myös kolme kohdennettua asiantuntijakokousta järjestettiin, ja ne käsittelivät kriisin vuoksi kerättäviä rahoitusosuuksia ja talletussuojajärjestelmiä (4. heinäkuuta), taloudellista uudelleenjärjestelyä (14. marraskuuta) ja huonolaatuisia luottoja (15. marraskuuta).

2.2.5.Yhtenäisyys perustana olevan julkisyhteisöjen tilinpidon kanssa

Asetuksen (EY) N:o 479/2009 mukaiset tietojen toimittamisen määräajat, kunkin vuoden 1. huhtikuuta ja 1. lokakuuta, otettiin käyttöön yhtenäisyyden varmistamiseksi perustana olevan julkisyhteisöjen sektorin vuosittaisen ja neljännesvuosittaisen tilinpidon kanssa. Nämä tilinpitotiedot toimitetaan Eurostatille useissa EKT:n mukaisissa taulukkolähetyksissä. Eurostat tarkistaa säännöllisesti, että liiallista alijäämää koskevan menettelyn mukaisesti ilmoitetut luvut vastaavat niiden perustana olevia julkisyhteisöjen sektorin tilinpitotietoja. Esimerkiksi julkisyhteisöjen kokonaismenojen ja -tulojen olisi vastattava toimitettuja alijäämälukuja.

Liiallisia alijäämiä koskevaan menettelyyn liittyvät tiedot vastasivat yleensä toimitettuja EKT 2010:n mukaisia julkisyhteisöjen tilinpitotietoja, tosin jonkin verran huolta aiheuttavat varoja ja vastuuta koskevat taseet (varasto) sekä neljännesvuosittaiset julkisyhteisöjen rahoitustilit (EKT-taulukko 27). Huomattavia epäyhtenäisyyksiä esiintyy Bulgarian, Kyproksen, Tanskan, Saksan, Kreikan, Irlannin, Luxemburgin, Portugalin ja Espanjan tiedoissa sekä pienempiä eroavaisuuksia Ranskan ja Unkarin tiedoissa.

Rahoitustoimien nettokirjauksien osalta lokakuun 2016 tiedonannossa Kreikan tiedoissa oli edelleen merkittäviä eroavaisuuksia useiden vuosien ajalta, kuten aikaisemmissa ilmoituksissa. Tämän vuoksi Eurostat on jälleen perunut EKT-taulukon 27 julkaisun ja muuttanut EU-28- ja euroalueaggregaatteihin käytettyjä lukuja Kreikan osalta. Eurostat tekee yhteistyötä Kreikan keskuspankin ja Euroopan keskuspankin kanssa ongelman ratkaisemiseksi.

Jäsenvaltioiden ilmoittamat tiedot liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn mukaisista yli-/alijäämistä, kiinteän pääoman bruttomuodostuksesta ja korkomenoista vastasivat täysin julkisyhteisöjen kokonaismenojen ja -tulojen vuosittain ja neljännesvuosittain ilmoitettavia tietoja (EKT-taulukot 2 ja 25). Myös tiedot vuosittaisesta velasta ja julkisyhteisöjen neljännesvuosittaisesta velasta (EKT-taulukko 28) olivat kaikkien jäsenvaltioiden osalta täysin vastaavia.

2.3.Julkaiseminen