Tässä kertomuksessa esitetään vuoden 2020 talousarvioesitykseen perustuvat arviot. Kyseessä on viimeinen käynnissä olevan monivuotisen rahoituskehyksen vuosi. Vuoden 2020 maksuja koskeva ennuste on kaikkiaan 7 miljardia euroa pienempi kuin viime vuonna laaditussa pitkän aikavälin ennustetta koskevassa kertomuksessa. Tämä koskee pääasiassa otsakkeita 1 b, 2 ja 4. Yhteistyössä hallinnoitavien varojen osalta talousarvioesitys perustuu jäsenvaltioiden tammikuussa 2019 toimittamiin, toteutusta koskeviin tuoreimpiin arvioihin, jotka ovat hieman alhaisemmat kuin heinäkuussa 2018 toimitetut arviot, joihin viime vuoden ennuste perustui. Ulkoisten toimien osalta vuoden 2020 talousarvioesitys on itse asiassa edellisvuoden tasoa pienempi, mikä johtuu pääasiassa siitä, että Turkin-pakolaisavun koordinointivälinettä varten suoritettiin vähemmän maksuja.

Vuotta 2021 edeltäviin sitoumuksiin liittyvät maksut

Myös vuoden 2020 talousarvioesityksessä ehdotettujen maksujen taso vaikuttaa seuraavien vuosien maksutarpeisiin. Aiempiin ennusteisiin verrattuna alhaisempi vuoden 2020 maksujen taso aiheuttaa todennäköisesti lisätarpeita tulevina vuosina. Sen seurauksena vuosien 2021–2024 yhteenlaskettuja maksuja koskeva arvio on noin 5 miljardia euroa suurempi kuin komission seuraavaksi rahoituskaudeksi esittämä maksujen enimmäismäärä. Maksuista 4 miljardia euroa olisi suoritettava vuonna 2024.

Lisätarpeet sekä koheesiopolitiikan varoja koskevien tulevien täytäntöönpanosääntöjen vaikutus on otettava huomioon, kun vahvistetaan seuraavan monivuotisen rahoituskehyksen maksujen enimmäismääriä, tai ne aiheuttavat automaattisesti tarpeen ottaa käyttöön varoja erityisrahoitusvälineistä ja varsinkin ennakoimattomiin menoihin varatusta liikkumavarasta. Jälkimmäisestä voidaan komission ehdotuksen mukaan suorittaa maksuja enintään 0,03 prosenttia suhteessa EU:n BKTL:oon tiettynä vuonna (varat on korvattava enimmäismääristä myöhempinä vuosina).

2.1.3.Sitoumusten vapauttaminen

Vuosina 2020–2024 vapautettavien sitoumusten kokonaismäärän ennustetaan olevan 8 miljardia euroa. Noin 77 prosenttia vapautettavista sitoumuksista liittyy kauden 2014–2020 ohjelmiin (6 mrd. euroa). Vuotta 2014 edeltäneistä ohjelmista peräisin olevien vapautettavien sitoumusten määrä sen sijaan jatkaa asteittaista vähenemistä, samoin kuin niihin liittyvien maksujen määrä. Vuosien 2021–2027 monivuotista rahoituskehystä koskevia sitoumuksia ei ole tarkoitus vapauttaa.

Vapautettavien sitoumusten osuus vaihtelee otsakkeittain, koska ennusteessa on otettu huomioon jo vapautetut sitoumukset ja sitoumukset, joiden vapauttamisesta on päätetty vuoden 2020 talousarvioesitystä laadittaessa. Periaatteessa sitoumuksia on tarkoitus vapauttaa koko ohjelmakauden ajan. Koska useimmille ohjelmille ja toimille ei ole laadittu sitoumusten automaattista vapauttamista koskevia sääntöjä, arvio vapautettujen sitoumusten vuotuisesta jakautumisesta olisi hyvin summittainen. Jotta on voitu arvioida ainoastaan vuoden 2024 loppuun mennessä vapautettujen sitoumusten määrä, ennakoidut vapautettavat sitoumukset on jaoteltu suhteessa niihin liittyviin vuotuisiin maksuihin.

Vuosien 2014–2020 Euroopan rakenne- ja investointirahastoja (ERI-rahastot) varten on laadittu oma ennuste, jossa otetaan huomioon kokemukset kauden 2007–2013 ohjelmien päättämisestä. Sitoumusten vapauttaminen jakautuu todennäköisesti vuosille 2024–2026, koska vapauttamisen tosiasiallinen ajankohta riippuu kunkin jäsenvaltion omasta aikataulusta ohjelmia päätettäessä ja koska vapauttamiseen sovelletaan n + 3 -sääntöä. Koska vain vuosi 2024 kuuluu tämän kertomuksen alaan, alustavan oletuksen mukaan noin kolmannes kaikista ERI-rahastoihin liittyvistä vapautettavista sitoumuksista vuosina 2014–2020 osuu kyseisen vuoteen.

Viime vuoden kertomukseen verrattuna viiden vuoden ajanjaksolla vapautettavia sitoumuksia koskeva arvio on noin 1,6 miljardia euroa suurempi. Tämä johtuu siitä, että otsakkeissa 1 b ja 2 vapautettavia sitoumuksia koskeva arvio on aiempaa suurempi ja muissa otsakkeissa vapautettavia sitoumuksia koskeva arvio pienempi. Otsakkeisiin 1 b ja 2 liittyvä kasvu on puhtaasti seurausta yhden lisävuoden (2024) sisällyttämisestä tarkastelujaksoon, sillä kyseistä vuotta ei otettu huomioon viime vuoden kertomuksessa. Vähennykset muissa otsakkeissa johtuvat myös pääasiallisesti yhdellä vuodella pidentyneestä tarkastelujaksosta. Esimerkiksi vuonna 2018 otsakkeessa 1 a vapautettiin 0,7 miljardin euron arvosta vuotta 2014 edeltäviin ohjelmiin liittyviä sitoumuksia, eikä tämä määrä näin ollen enää sisälly tuleviin arvioihin. Otsakkeessa 3 on vähennetty vapautettavia sitoumuksia koskevaa ennustetta, jotta on voitu ottaa huomioon asiaankuuluvan lainsäädännön tarkistukset. Otsakkeen 4 osalta vähennys johtuu sekä vuotta pidemmästä tarkastelujaksosta että tulevia vuosia koskevien oletusten päivittämisestä vuoden 2020 talousarvioesityksen mukaisesti.

2.1.4.Maksattamatta olevien sitoumusten määrän kehitys

Maksattamatta olevia sitoumuksia kertyy lähinnä siksi, että EU:n talousarviota toteutetaan jaksotettujen määrärahojen avulla ja että EU:n talousarvion nimellinen koko kasvaa vuosien mittaan. Maksattamatta olevien sitoumusten määrän odotetaan olevan tarkastelujakson alussa noin 291 miljardia euroa ja kasvavan 303 miljardiin euroon nykyisen rahoituskehyksen päättyessä. Viime vuoden kertomuksessa sen sijaan arvioitiin, että maksattamatta olevien sitoumusten määrä vuoden 2020 lopussa olisi 295 miljardia euroa. Maksattamatta olevien sitoumusten määrää koskeva ennuste kasvaa lähinnä siksi, että vuoden 2020 lukuja on päivitetty ottaen huomioon talousarvioesitykseen sisältyvät ennusteet.

Vuoden 2024 loppuun mennessä maksattamattomia sitoumuksia ennustetaan olevan noin 313 miljardia euroa, mikä merkitsee 8 prosentin nimellismääräistä kasvua tarkastelun kohteina olleiden viiden vuoden aikana. Maksattamatta olevien sitoumusten määrän vuotuinen kehitys ei ole kuitenkaan tasaista, koska se riippuu siitä, missä suhteessa vuotuiset maksut ovat vuotuisiin sitoumuksiin. Maksujen määrä on lähes yhtä suuri kuin sitoumusten määrä vuosina 2023 ja 2024 ensisijaisesti kolmen tekijän yhteisvaikutuksesta: uusiin ohjelmiin sovelletaan yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen mukaisesti ensi kertaa automaattista sitoumusten vapauttamistavoitetta, vuosien 2014–2020 ERI-rahastojen viimeiseen maksuerään sovelletaan n + 3 -vapauttamistavoitetta ja ohjelmakausi päättyy. Näin ollen maksujen arvioidaan vuonna 2023 olevan lähes yhtä suuret kuin sitoumusten, ja vuonna 2024 niiden odotetaan olevan jopa suuremmat. Tämän seurauksena maksattamatta olevien sitoumusten määrä pysyisi vakaana vuoden 2023 lopussa ja jopa supistuisi hieman vuonna 2024.

2.2. Tulot

EU:n talousarvio rahoitetaan omilla varoilla ja muilla tuloilla. Talousarvion rahoittamiseksi tarvittava omien varojen kokonaismäärä riippuu siitä, kuinka suurta osaa kokonaismenoista ei saada katettua muilla tuloilla. Näin ollen EU:n talousarviotuloja koskevat ennusteet vuosille 2020–2024 perustuvat periaatteeseen, jonka mukaan menojen on vastattava tuloja. Kokonaistulojen ja kokonaismenojen on siis oltava tasapainossa.

3.Ennusteisiin liittyvät oletukset

3.1. Keskeisiin menoeriin liittyvät oletukset

3.1.1.Vuosien 2014–2020 ERI-rahastot ja koheesiopolitiikan rahastot vuosina 2021–2027

ERI-rahastoja koskevat vuosien 2014–2020 maksuennusteet perustuvat aiempiin kokemuksiin siitä, mikä on toimitettujen välimaksupyyntöjen prosenttiosuus kokonaismäärärahoista. Tuloksellisuuden tarkastelu tehdään vuonna 2019, ja siihen liittyviä vuodesta 2014 odottamaan jätettyjä sitoumuksia koskevat ensimmäiset maksut suoritetaan vuonna 2020. Kunkin rahaston osalta käytetään omia maksuprofiileja.

Koheesiopolitiikan vuosien 2021–2027 määrärahojen osalta tässä kertomuksessa käytetään komission 2. toukokuuta 2018 antamaan seuraavaa monivuotista rahoituskehystä koskevaan ehdotukseen sisältyviä keskeisiä säännöksiä (0,5 %:n vuotuinen ennakkomaksu vuosina 2021–2026, 10 %:n pidätysprosentti, ei suoritusvarausta). Välimaksupyyntöjen profiileja on arvioitu käyttäen tilastotietoja määristä, joiden maksamista pyydettiin vuosien 2007–2013 ohjelmissa. Niissä sitoumusten vapauttamiseen sovellettiin n + 2 -sääntöjä sellaisina kuin ne olivat muutettuina, jotta voitiin soveltaa eräitä poikkeuksia ensimmäisten sitoumuserien osalta. Kaikki mahdolliset muutokset näissä oletuksissa vaikuttaisivat maksuihin koheesiopolitiikan vuosien 2021–2027 määrärahojen osalta.

3.1.2.Yhteisen maatalouspolitiikan suorat tuet ja markkinatoimenpiteet

Euroopan maatalouden tukirahaston määrärahat ovat suurelta osin jaksottamattomia, ja pääosa viljelijöille tarkoitetuista suorista tuista korvataan jäsenvaltioille yleensä varainhoitovuoden ensimmäisten kuukausien aikana.