Kolmikantakokous (joulukuu 2021): Vuoden toinen kolmikantakokous järjestettiin 8. joulukuuta videoneuvotteluna, johon osallistuivat Yhdysvaltojen, komission ja asianomaisten jäsenvaltioiden edustajat. Koska Kroatia oli nyt hyväksytty viisumivapausohjelmaan, sitä pyydettiin kertomaan kokemuksistaan. Se korosti erityisesti Yhdysvaltojen viranomaisten laatimien räätälöityjen työsuunnitelmien hyödyllisyyttä etenemissuunnitelmina. Jäljellä olevat kolme jäsenvaltiota pystyivät kaikki osoittamaan Yhdysvaltojen viisumivapausohjelman täyttämättä olevien turvallisuusvaatimusten osalta, että ne olivat edistyneet edelleen työsuunnitelmiensa eri osa-alueilla. Joitakin yleisempiä kysymyksiä oli kuitenkin yhä ratkaisematta. Saavutetun edistyksen huomioon ottamiseksi Yhdysvaltojen viranomaiset pyysivät näitä kolmea jäsenvaltiota toimittamaan päivitetyt vastaukset Yhdysvaltojen laatimaan kyselylomakkeeseen, koska näin Yhdysvallat voi arvioida työsuunnitelmia uudelleen ja määrittää kohdennetut alat, joilla on vielä edistyttävä, jotta Yhdysvaltojen viisumivapausohjelman vaatimukset täyttyvät. Viisumihakemusten hylkäämisprosentin osalta lukuja huonontavat edelleen matkustusrajoitukset ja myönnettyjen viisumien vähäinen määrä.

EU:n ja Yhdysvaltojen oikeus- ja sisäasioiden ministerikokous (kesäkuu 2021): Sekä EU:n neuvoston puheenjohtajamaa Portugali että komissio toistivat Lissabonissa Portugalissa 21.–22. kesäkuuta 2021 pidetyssä EU:n ja Yhdysvaltojen oikeus- ja sisäasioiden ministerikokouksessa kantansa, että Yhdysvaltojen viisumivapausohjelma on tärkeää ulottaa koskemaan kaikkia EU:n jäsenvaltioita. Kokouksessa muistutettiin saavutetusta edistyksestä ja korostettiin, että viisumivapauden turvaaminen jäljellä oleville jäsenvaltioille kuuluu edelleen molempien osapuolten poliittisiin prioriteetteihin. Ministerikokouksen jälkeen annetussa yhteisessä julkilausumassa todetaan, että Yhdysvallat ja Euroopan unioni olivat tyytyväisiä niiden neljän EU:n jäsenvaltion edistymiseen, joita ei ole vielä nimetty viisumivapausohjelmaan, ja toistivat halukkuutensa jatkaa käynnissä olevia pyrkimyksiä kolmikantaprosessin ja kahdenvälisten keskustelujen yhteydessä. Varapuheenjohtaja Schinas ja komissaari Johansson ottivat asian esille myös ministerikokouksen yhteydessä järjestetyissä kahdenvälisissä tapaamisissa sisäisen turvallisuuden ministerin Alejandro Mayorkasin kanssa.

Komission yksiköt esittelivät kolmikantakokouksessa Schengenin arviointimekanismia lisätäkseen Yhdysvaltojen viranomaisten tietoisuutta alaa koskevista EU:n säännöistä ja valvontamekanismeista. Kokous tarjosi myös tilaisuuden selostaa, mistä on kyse, kun jäsenvaltio joko soveltaa tai ei sovella Schengenin säännöstöä kaikilta osin, ja miksi Schengen-arvioinnit olisi pidettävä erillään viisumikohtelun vastavuoroisuutta koskevasta keskustelusta.

Turvallisuusvaatimusten osalta kolmikantakokouksessa käytiin uusi keskustelukierros Yhdysvaltojen viranomaisten kullekin asianomaisista jäsenvaltioista toimittamista räätälöidyistä työsuunnitelmista. Kaikki jäsenvaltiot pystyivät osoittamaan edistyneensä edelleen useilla eri osa-alueilla. Ratkaisematta on kuitenkin vielä joitakin yleisempiä kysymyksiä. Yhdysvaltojen viranomaiset toivat jälleen esiin, että kussakin jäsenvaltiossa on vaihtelevassa määrin tarpeen parantaa kansallisten passien myöntämisjärjestelmien koskemattomuutta. Erityistä huolta aiheuttavia kysymyksiä olivat muun muassa seuraavat: sijoittajajärjestelyt, jotka tarjoavat nopeutettuja väyliä kansalaisuuden saamiseen, petostapaukset passitoimistoissa, erilaiset biometriikan hallintaan liittyvät ongelmat ja julkisella sektorilla ilmenneet korruptiotapaukset.

Korkean tason yhteydet: Poliittinen yhteydenpito tehostui Yhdysvaltojen uuden hallinnon myötä. Sisäasioista vastaava komissaari Ylva Johansson korosti 23. helmikuuta 2021 ensimmäisessä videoneuvottelutapaamisessaan tuolloin hiljattain nimitetyn sisäisen turvallisuuden ministerin Alejandro Mayorkasin kanssa, että on tärkeää saavuttaa täysin vastavuoroinen viisumivapaus ja tehdä tiivistä yhteistyötä etenemiseksi kohti tätä tavoitetta.

Edellisen tiedonannon antamisen jälkeen viisumikohtelun vastavuoroisuutta on käsitelty kaikissa asiaankuuluvissa unionin ja Yhdysvaltojen välisissä kokouksissa ja videoneuvotteluissa. Se oli 21.–22. kesäkuuta ja 16. joulukuuta 2021 pidettyjen EU:n ja Yhdysvaltojen oikeus- ja sisäministerien säännöllisten kokousten esityslistalla. Siitä keskusteltiin myös EU:n ja Yhdysvaltojen oikeus- ja sisäasioiden korkeiden virkamiesten kokouksissa 14.–15. huhtikuuta ja 20. syyskuuta 2021 sekä kolmikantakokouksissa (komission, Yhdysvaltojen ja asianomaisten jäsenvaltioiden välillä) 9.–10. kesäkuuta ja 8. joulukuuta 2021.

Huhtikuussa 2016 annetussa tiedonannossa arvioitiin, mitä seurauksia ja vaikutuksia viisumivapauden keskeyttämisellä olisi EU-maiden kansalaisten ja yritysten sekä asianomaisten kolmansien maiden kansalaisten kannalta. Lisäksi siinä pyydettiin Euroopan parlamenttia ja neuvostoa keskustelemaan siitä, miten asiassa olisi tarkoituksenmukaisinta edetä. Tämän jälkeen komissio on antanut seitsemän jatkotiedonantoa: vuoden 2016 heinäkuussa ja joulukuussa , vuoden 2017 toukokuussa ja joulukuussa , joulukuussa 2018 sekä vuoden 2020 maaliskuussa ja joulukuussa. Niissä se esitti yleiskatsauksen harjoittamastaan yhteydenpidosta ja asian käsittelyn kehityksestä sekä arvion viisumivapauden mahdollisen keskeyttämisen seurauksista. Viimeisimmässä tiedonannossa määritettiin myös komission kanta Euroopan parlamentin 22. lokakuuta 2020 antaman viisumikohtelun vastavuoroisuuteen liittyviä komission velvoitteita koskevan päätöslauselman johdosta. Kanta liittyi kyseisessä päätöslauselmassa komissiolle esitettyyn kehotukseen antaa delegoitu säädös asetuksen (EU) 2018/1806 7 artiklan mukaisesti. Lisäksi tiedonannossa raportoitiin saavutetusta edistyksestä. Euroopan parlamentti nosti kuitenkin 4. maaliskuuta 2021 unionin tuomioistuimessa SEUT-sopimuksen 265 artiklan mukaisen laiminlyöntikanteen. Menettely on kesken.

Komissio antoi 12. huhtikuuta 2016 tiedonannon Tilannekatsaus viisumikohtelun vastavuoroisuuden toteutumatta jäämisestä tiettyjen kolmansien maiden kanssa ja mahdolliset ratkaisut . Tiedonannossa todettiin, että suurin osa ilmoitetuista kolmansia maita koskevista tapauksista, joissa vastavuoroisuus ei ollut toteutunut, oli saatu ratkaistua komission aktiivisella tuella. Tämän tiedonannon antamisajankohtana vastavuoroisuus ei toteudu Yhdysvaltojen kanssa siltä osin, että Bulgarian, Kyproksen ja Romanian kansalaisilla on edelleen oltava viisumi matkustaessaan Yhdysvaltoihin.

Vastavuoroinen viisumivapaus on EU:n yhteisen viisumipolitiikan periaate ja tavoite, johon unionin olisi pyrittävä aktiivisesti suhteissaan kolmansiin maihin. Sillä parannetaan unionin ulkosuhteiden uskottavuutta ja johdonmukaisuutta. Periaate merkitsee sitä, että päättäessään jonkin kolmannen maan kansalaisten viisumipakon poistamisesta EU ottaa huomioon sen, myöntääkö kyseinen kolmas maa vastavuoroisesti viisumivapauden kaikkien jäsenvaltioiden kansalaisille.

Tässä tiedonannossa selostetaan tärkeimpiä kehityssuuntauksia, joita on joulukuun 2020 jälkeen esiintynyt viisumikohtelun vastavuoroisuuden suhteen Yhdysvaltojen kanssa. Tiedonanto pohjautuu edellisessä tiedonannossa esitettyyn poliittiseen sitoumukseen, jonka mukaan komissio pitää Euroopan parlamentin ja neuvoston ajan tasalla raportoimalla tilanteen jatkokehityksestä viimeistään joulukuussa 2021.

EU:n ja Yhdysvaltojen oikeus- ja sisäasioiden ministerikokous (joulukuu 2021): Koko vuoden ajan jatkuneen diplomaattisen yhteydenpidon päätteeksi viisumikohtelun vastavuoroisuutta koskevasta kysymyksestä keskusteltiin EU:n ja Yhdysvaltojen oikeus- ja sisäasioiden ministerikokouksessa, joka pidettiin Washington D.C:ssä 16. joulukuuta 2021. Kroatian hyväksymistä Yhdysvaltojen viisumivapausohjelman piiriin pidettiin myönteisenä osoituksena siitä, että kolmikantaprosessi ja kohdennettuihin työsuunnitelmiin perustuva tiivis yhteistyö voivat tuottaa konkreettisia tuloksia. Kaikki osapuolet korostivat jälleen kerran, että Yhdysvaltojen viisumivapausohjelma on tärkeää ulottaa kattamaan kaikki EU:n jäsenvaltiot.

2.Yhdysvaltojen viisumivapausohjelman vaatimukset ja niiden suhteen saavutettu kehitys

Viisumihakemusten hylkäämisprosentti

Vuonna 2019 viisumihakemusten hylkäämisprosentti laski kaikkien neljän jäsenvaltion osalta, mutta budjettivuonna 2020 tilanne tämän näkökohdan suhteen poikkesi aiemmasta. Kroatian osalta osuus supistui 4 prosentista 2,69 prosenttiin, mikä alitti vaaditun 3 prosentin rajan. Toisaalta kolmessa muussa jäsenvaltiossa prosenttiosuus kasvoi. Kypros oli pysynyt usean vuoden ajan tasaisesti 3 prosentin alapuolella, mutta nyt osuus nousi sen osalta 6,21 prosenttiin. Sekä Bulgariassa että Romaniassa hylkäämisprosentti oli vuonna 2019 ollut ensimmäistä kertaa alle 10, mutta vuonna 2020 osuus kasvoi: se oli 10,14 prosenttia Romanian ja 12,52 prosenttia Bulgarian osalta. Kasvu voi johtua tilastollisista epäsäännönmukaisuuksista vuonna, jolle tyypillistä olivat laajat matkustusrajoitukset ja myönnettyjen viisumien vähäinen määrä.

Turvallisuusvaatimukset

Kuten aiemmin on raportoitu, Bulgaria, Kypros ja Romania ovat allekirjoittaneet ja ratifioineet Yhdysvaltojen kanssa sopimuksen vakavan rikollisuuden ehkäisemisestä ja torjunnasta ja pyrkivät panemaan sen täytäntöön kaikilta osin.

Työtä yleisten turvallisuusvaatimusten täyttämiseksi jatketaan Yhdysvaltojen viranomaisten kullekin asianomaisista jäsenvaltioista erikseen laatimien työsuunnitelmien pohjalta (ks. kohta II.1). Komissio koordinoi ja vaihtaa tietoja näiden jäsenvaltioiden kanssa varmistaakseen, että asiaankuuluvilla aloilla toteutetaan tarvittavia jatkotoimia. Seuraavassa kolmikantakokouksessa, joka on suunniteltu pidettäväksi keväällä 2022, keskitytään työsuunnitelmissa määritettyjen toimien edistymisen arviointiin.

3.Kroatian nimeäminen Yhdysvaltojen viisumivapausohjelmaan

Sekä komission että Kroatian oltua useaan otteeseen yhteydessä Yhdysvaltoihin eri tasoilla Yhdysvaltojen ulkoministeri Antony Blinken ehdotti 2. elokuuta 2021 Kroatian nimittämistä viisumivapausohjelmaan. Kun oli vahvistettu, että Kroatia täyttää tarvittavat lakisääteiset ja toimintapoliittiset vaatimukset, sisäisen turvallisuuden ministeri Mayorkas ilmoitti 28. syyskuuta 2021, että Kroatia on nimetty Yhdysvaltojen viisumivapausohjelmaan. Kroatian kansalaiset ovat 23. lokakuuta 2021 alkaen voineet matkustaa Yhdysvaltoihin matkailua tai liiketoimintaa varten enintään 90 päiväksi ilman, että heiltä vaaditaan Yhdysvaltojen viisumia lyhytaikaista oleskelua varten.

Komissio on tyytyväinen siihen, että Kroatia on hyväksytty viisumivapausohjelmaan. Siihen päästiin aktiivisten diplomaattisten toimien ja kaikkien osapuolten välisen täysipainoisen yhteistyön ansiosta. Näin edistettiin sitä, että Kroatia täyttää kaikki terrorismin torjuntaan, lainvalvontaan, maahanmuuton valvontaan, asiakirjojen tietoturvaan ja rajavartiointiin liittyvät tarvittavat vaatimukset ja että muiden kuin maahanmuuttoviisumien hylkäämisprosentti on alle 3 prosenttia. Tällä lähestymistavalla oli ratkaiseva merkitys jo aiempien vastavuoroisuuden puuttumista koskevien tapausten ratkaisemisessa, kuten Puolan kohdalla. Sen kansalaiset ovat voineet 11. marraskuuta 2019 alkaen matkustaa viisumivapaasti Yhdysvaltoihin. Saavutetut tulokset osoittavat selvästi, että asiassa voidaan saavuttaa konkreettista edistystä jatkuvan yhteydenpidon ja diplomaattisten yhteyksien avulla.

4.Euroopan parlamentin oikeustoimet komissiota vastaan

Euroopan parlamentti nosti 4. maaliskuuta 2021 Euroopan unionin tuomioistuimessa laiminlyöntikanteen komissiota vastaan.

Parlamentti katsoo, että komissiolla on asetuksen (EU) 2018/1806 7 artiklan nojalla velvoite antaa delegoitu säädös, jolla keskeytetään tilapäisesti viisumivapaus niiden kolmansien maiden kansalaisten osalta, jotka eivät ole poistaneet tiettyjen jäsenvaltioiden kansalaisten viisumipakkoa. Parlamentti kehotti 22. lokakuuta 2020 antamassaan päätöslauselmassa komissiota antamaan kyseisen säädöksen viimeistään 22. joulukuuta 2020. Komissio vastasi parlamentin toimintakehotukseen määrittämällä kantansa 22. joulukuuta 2020 antamassaan tiedonannossa. Parlamentti päätti kuitenkin nostaa SEUT-sopimuksen 265 artiklan mukaisen laiminlyöntikanteen.

Komissio esittää kantansa vireillä olevaan asiaan tuomioistuimessa ja pyrkii entiseen tapaan edistämään täysitehoisesti Yhdysvaltojen kanssa käynnissä olevaa tulossuuntautunutta prosessia koordinoiden toimintaansa Bulgarian, Kyproksen ja Romanian sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston kanssa, jotta edettäisiin kohti viisumikohtelun täyttä vastavuoroisuutta.

5.EU:n ja Yhdysvaltojen kahdenvälisten suhteiden nykytila

EU:n ja Yhdysvaltojen huippukokouksessa 15. kesäkuuta 2021 vahvistettiin korkeimmalla poliittisella tasolla viisumivapaan matkustamisen tärkeys, minkä lisäksi siinä vauhditettiin transatlanttista kumppanuutta hyväksymällä uudistettu transatlanttinen toimintaohjelma pandemian jälkeistä aikaa varten ja ilmoittamalla useista yhteisistä toimista ja uusista aloitteista. Ne koskevat erityisesti mutta eivät pelkästään covid-19-pandemiaa, kauppaan ja teknologiaan liittyviä kysymyksiä, ilmastoa, ympäristöä ja energiaa sekä ulkopolitiikkaa ja turvallisuutta. Tämän jälkeen on edistytty hyvin erityisesti kaupan, teknologian ja ilmaston osalta sekä yhteisten toimien toteuttamisessa pandemian torjumiseksi ja kiireellisten maailmanlaajuisten kysymysten ja ulkopoliittisten haasteiden ratkaisemiseksi. Tämä kertoo suhteessa Yhdysvaltoihin vallitsevasta yleisestä myönteisestä kehityksestä useilla aloilla. Ihmisten väliset yhteydet ovat merkittävä osa EU:n ja Yhdysvaltojen strategista kumppanuutta ja nykyisiä yhteistyökehyksiä. Jotta kaikki EU:n kansalaiset voisivat hyötyä ihmisten välisistä yhteyksistä saumattomasti, Euroopan unionin prioriteetteihin kuuluu edelleen viisumikohtelun täyden vastavuoroisuuden saavuttaminen Yhdysvaltojen kanssa.

III. JATKOTOIMET JA PÄÄTELMÄT

Komissio toteaa uudelleen, että se aikoo tukea aktiivisesti kolmea asianomaista jäsenvaltiota auttaakseen niitä täyttämään Yhdysvaltojen viisumivapausohjelman vaatimukset. Tulevat sekä tekniset että poliittiset kolmikantakokoukset ja kahdenväliset kokoukset tarjoavat mahdollisuuksia pitää yllä vauhtia sekä jatkona Kroatian hyväksymiselle Yhdysvaltojen viisumivapausohjelmaan, mutta myös siksi, että suhteessa Yhdysvaltoihin on useilla aloilla meneillään yleisesti ottaen myönteisiä kehityssuuntauksia. Seuraavassa säännöllisessä kolmikantakokouksessa, joka on tarkoitus pitää keväällä 2022, viedään eteenpäin teknistä työtä, joka perustuu Yhdysvaltojen kullekin jäljellä olevalle jäsenvaltiolle toimittamiin työsuunnitelmiin, jotta nämä valtiot voivat panna Yhdysvaltojen viisumivapausohjelman turvallisuusvaatimukset täytäntöön.

Kun otetaan huomioon edistys, jota Yhdysvaltojen kanssa saavutettiin Puolan ja Kroatian tullessa hyväksytyiksi Yhdysvaltojen viisumivapausohjelmaan, sekä jäljellä olevien kolmen jäsenvaltion jatkuva edistyminen, komissio katsoo edelleen, että Yhdysvaltojen kansalaisten viisumivapauden tilapäinen keskeyttäminen ei olisi tarkoituksenmukaista. Lisäksi covid-19-pandemia on aiheuttanut poikkeuksellisen tilanteen, joka on vaikuttanut kielteisesti matkustamiseen ja viisumipolitiikan yleiseen täytäntöönpanoon maailmanlaajuisesti. Vaikka tilanne on paranemassa, vaikutukset matkustamiseen eivät ole vielä ohi, ja tilapäinen keskeyttäminen saattaisi olla erityisen vahingollista koko transatlanttiselle talouden toiminnalle.

Lisäksi tällaisella keskeyttämisellä olisi kauaskantoisia kielteisiä poliittisia, taloudellisia, rahoituksellisia, sosiaalisia ja muita vaikutuksia jäsenvaltioihin sekä kansalaisiin ja yrityksiin Atlantin molemmin puolin. Se ei auttaisi saavuttamaan tavoitetta, joka on kaikkien EU:n kansalaisten mahdollisuus matkustaa viisumivapaasti Yhdysvaltoihin. Se voisi myös vaarantaa kaikkien muiden EU:n kansalaisten viisumivapaan matkustamisen Yhdysvaltoihin, jos Yhdysvallat toimisi niin kuin se on toistuvasti antanut ymmärtää, toisin sanoen, että pelkkä komission antama delegoitu säädös Yhdysvaltojen kansalaisten viisumivapauden keskeyttämisestä johtaisi välittömästi Yhdysvaltojen vastatoimiin, joilla se palauttaisi kaikkia EU:n kansalaisia koskevan viisumipakon. Tulokset, joita saavutettiin Kroatian tullessa hiljattain hyväksytyksi Yhdysvaltojen viisumivapausohjelmaan, osoittavat, että pyrkimyksissä kohti viisumikohtelun täyttä vastavuoroisuutta voidaan saavuttaa konkreettista edistystä jatkuvan yhteydenpidon ja yhteisten diplomaattisten yhteyksien avulla.