EU-LFS on virallisten työmarkkinatilastojen merkittävin lähde Euroopan unionissa. Kaiken kaikkiaan sillä kerätään tietoja yli 100 muuttujasta, jotka liittyvät yksittäisten henkilöiden työmarkkina-asemaan, ammattiasemaan, työaikaan ja koulutustaustaan. Tietoja täydennetään vuotuisilla eri aiheita käsittelevillä lisäkysymyksillä. Tutkimus perustuu kansainvälisiin standardeihin ja määritelmiin, ja sillä on relevanssia myös Euroopan unionin ulkopuolella. Sen avulla Euroopan työmarkkinatilannetta voidaan verrata muiden alueiden tai maiden tilanteeseen.

Vuonna 2014 EU-LFS:ään osallistuminen oli pakollista kolmessatoista maassa (Belgia, Saksa, Kreikka, Espanja, Ranska, Italia, Kypros, Malta, Itävalta, Portugali, Slovakia, Norja ja Turkki) ja vapaaehtoista lopuissa kahdessakymmenessä maassa. Maissa, joissa vastaaminen on vapaaehtoista, on yleensä suurempi vastauskato kuin maissa, joissa tutkimus toteutetaan pakollisena.

LFS:ään perustuva kuukausittainen työttömyysaste on tärkeä lyhyen aikavälin taloudellinen indikaattori. Se on yksi Euroopan talouden pääindikaattoreista , ja sitä käytetään myös työttömyysasteen vuotuisten liukuvien keskiarvojen laskemiseen talous- ja rahoitustilannetta kuvaavien indikaattoreiden tulostaulua varten. Tulostaululla pyritään makrotalouden ja kilpailukyvyn epätasapainon havaitsemiseen . EU-LFS:stä saadaan myös kansantalouden tilinpitoon tietoja työttömistä ja työajasta sekä työmarkkinoiden ulkopuolisista tekijöistä, kuten koulutuksesta.

Maa Osallistuminen Vastaamatta jättäneiden osuus Maa Osallistuminen Vastaamatta jättäneiden osuus BE Pakollinen 27,8 MT Pakollinen 23,7 BG Vapaaehtoinen 23,7 NL Vapaaehtoinen 42,7 CZ Vapaaehtoinen 20,6 AT Pakollinen 5,7 DK Vapaaehtoinen 46,2 PL Vapaaehtoinen 31,5 DE Pakollinen 2,3 PT Pakollinen 14,8 EE Vapaaehtoinen 31,3 RO Vapaaehtoinen 9,5 IE Vapaaehtoinen 23,9 SI Vapaaehtoinen 21,3 EL Pakollinen 24,6 SK Pakollinen 11,0 ES Pakollinen 15,2 FI Vapaaehtoinen 28,0 FR Pakollinen 20,9 SE Vapaaehtoinen 35,7 HR Vapaaehtoinen 31,3 UK Vapaaehtoinen 39,8 IT Pakollinen 11,8 IS Vapaaehtoinen 21,0 CY Pakollinen 4,2 NO Pakollinen 19,9 LV Vapaaehtoinen 35,7 CH Vapaaehtoinen 18,8 LT Vapaaehtoinen 19,6 MK Vapaaehtoinen 24,6 LU Vapaaehtoinen 84,6 TR Pakollinen 9,3 HU Vapaaehtoinen 17,2

3.2.Ajantasaisuus ja oikea-aikaisuus

Tilastojen ajantasaisuus määritellään viitekauden ja sen ajan väliseksi ajanjaksoksi, jolloin tiedot ovat käyttäjien saatavilla. EU-LFS:n osalta tämä ajanjakso riippuu ajasta, jonka jäsenvaltiot tarvitsevat tutkimuksen suorittamiseen ja käsittelemiseen ja sen tulosten lähettämiseen Eurostatille, sekä ajasta, jonka Eurostat tarvitsee tulosten käsittelemiseen, validoimiseen ja julkaisemiseen.

Neuvoston asetuksessa (EY) N:o 577/98 säädetään, että jäsenvaltioiden on toimitettava tiedot Eurostatille 12 viikon kuluessa viitevuosineljänneksen päättymisestä. Eurostat validoi kansalliset tietosarjat heti kun ne saatuaan. Jäljempänä olevassa kaaviossa esitetään ajanjakso viitevuosineljänneksen päättymisestä siihen asti, kun tiedot olivat Eurostatin käyttäjien saatavilla vuosina 2011–2014 verrattuna edellisen kertomuksen kattamaan viimeiseen vuoteen (2010).

LFS-tietojen ajantasaisuus on parantunut tarkastelujaksolla. Vuonna 2010 85 prosenttia jäsenvaltioiden tietosarjoista oli saatavilla 13 viikon kuluessa viitevuosineljänneksen päättymisestä tietojen poimintaa varten. Vuoteen 2014 mennessä osuus oli noussut 95 prosenttiin.

Tilastojen oikea-aikaisuus määritellään ilmoitetun julkaisupäivän ja todellisen julkaisupäivän väliseksi ajanjaksoksi. Jo useiden vuosien ajan Eurostat on julkaissut suunnitellusti neljännesvuosittain ja vuosittain keskeiset EU-LFS:n indikaattorit. Vuosina 2011–2014 kaikki ilmoitetut julkaisun määräajat saavutettiin.

Eurostat aikoo edelleen parantaa EU-LFS:n tulosten levittämisen ajantasaisuutta lyhentämällä tulevaisuudessa määräaikaa tietojen toimittamisessa Eurostatille. EU-LFS-tietojen ajantasaisuus on merkittävä tekijä estimoitaessa kuukausittaisia työttömyysasteita. Heti kun Eurostat on käsitellyt kansalliset tiedot, niitä käytetään seuraavan kuukausittaisen työttömyysasteen laskemiseen. Kuukausittainen työttömyysaste julkaistaan noin 30 päivää kuukauden päättymisen jälkeen.

3.3.Saatavuus ja selkeys

Eurostat levittää EU-LFS-tilastoja monin eri tavoin. Tärkein väline on Eurostatin verkkotietokanta, joka sisältää yli 400 taulukkoa yksityiskohtaisia EU-LFS-tietoja (neljännesvuosittaiset, vuotuiset, kotitalouksien ja lisäkysymysten tiedot). Sen erityisosiossa julkaistaan myös Eurooppa 2020 -strategian yleistavoitteita koskevat indikaattorit. Nämä taulukot kattavat kuitenkin vain tärkeimmät EU-LFS-tulokset. Käyttäjien pyynnöstä Eurostat tarjoaa muita EU-LFS-muuttujien yhdistelmiä räätälöityinä taulukoina.

EU-LFS-mikrotiedot ovat erittäin relevantteja myös tieteellisiin tarkoituksiin. Yhä useammat yliopistojen, tutkimuslaitosten ja kansallisten tilastolaitosten tutkijat ympäri Eurooppaa ja Euroopan ulkopuolella pyytävät niitä. Eurostat on toimittanut mikrotietoja maksuttomasti vuodesta 2011 lähtien. Pääsy tietoihin myönnetään komission asetuksessa (EY) N:o 557/2013 vahvistettujen ehtojen mukaisesti tutkimuksen vastaajien henkilötietojen suojaamiseksi. Tiedostot, jotka koostuvat yksittäisistä tietueista, puhdistetaan tunnistetiedoista, jotta henkilötietoja ei paljastettaisi laittomasti.

Yksityiskohtainen dokumentointi (metatiedot) toimitetaan käyttäjien saataville eri jakelukanavien kautta. Yleisiä tietoja annetaan yleiseen käyttöön Eurostatin verkkosivuston EU-LFS-osiossa ja seikkaperäisemmin otsikon Statistics Explained alla. Tarkempaa tietoa tilastojen sisällöstä ja laadusta levitetään vuosittaisissa menetelmäjulkaisuissa, joissa kuvataan kansallisten tutkimusten ominaispiirteitä, ja vuosittaisessa laatukertomuksessa, jossa annetaan tiivistelmä EU-LFS:ssä saaduista tuloksista. Eurostatin online-tietokannan kautta levittäviin tilastoihin liitetään lisäksi erityistä metadataa. Kaikkien osallistujamaiden kansallisista laatukertomuksista saatuja tietoja on vuodesta 2014 lähtien julkaistu verkossa.

Monet maat parantavat LFS:äänsä jatkuvasti joko menetelmien tai prosessien osalta. Jos tällaiset parannukset johtavat katkoksiin EU-LFS-tiedoissa, asianomaiset kansalliset tilastolaitokset ilmoittavat siitä Eurostatille. Merkittävät katkokset dokumentoidaan ja niistä ilmoitetaan Eurostatin julkaisuissa. Eurostat julkaisee myös erityissarjaa ’LFS-pääindikaattorit’ (LFS main indicators), jossa aiemmat sarjat mukautetaan katkosten osalta ja satunnaiset tietoaukot täytetään.

3.4.Vertailukelpoisuus

EU-LFS pohjautuu pitkälle yhdenmukaistettuihin käsitteisiin, määritelmiin, luokituksiin ja menettelyihin. Asetuksessa (EY) N:o 377/2008 säädetään yhteisestä koodausjärjestelmästä, jolla pyritään varmistamaan, että kaikki osallistuvat maat käyttävät samoja muuttujien määritelmiä. Tutkimuksessa käytetään yhteisiä luokituksia (esimerkiksi NACE-toimialaluokitus ja ISCO-ammattiluokitus), ja aina kun luokituksia tarkistetaan, Eurostat varmistaa, että kaikki osallistuvat maat ottavat uudet luokitukset käyttöön. Lisäksi yleisissä selittävissä huomautuksissa annetaan kansallisille tilastolaitoksille yksityiskohtaisia ohjeita tarkoituksesta, koodauksesta ja täytäntöönpanosta. Menetelmäkysymyksistä keskustellaan työmarkkinatilastoja käsittelevässä työryhmässä, joka edistää kokemusten vaihtoa ja yhteisiä käytäntöjä kaikkien osallistuvien maiden kesken.

Jotta voidaan varmistaa, että työttömyyden mittaaminen on yhdenmukaista kaikissa osallistuvissa maissa, komission asetuksessa (EY) N:o 1897/2000 vahvistetaan työttömyyden määritelmä sekä periaatteet, joiden mukaisesti tutkimuksen työmarkkina-asemaa koskevat kysymykset on muotoiltava. Työttömyyden määritelmä on yhdenmukainen Kansainvälisen työjärjestön (ILO) standardien kanssa, jotka hyväksyttiin 13. ja 14. kansainvälisessä työvoimatilastoja käsittelevässä konferenssissa. Tällä varmistetaan, että EU-LFS-tilastot ovat vertailukelpoisia muiden maiden ja erityisesti OECD-maiden tilastojen kanssa.

3.5.Yhtenäisyys

EU-LFS:ään ja väestötilastoihin perustuvien väestöestimaattien yhtenäisyys on merkittävä kokonaislaadun tekijä. Koska EU-LFS on otantatutkimus, sen tulokset lasketaan yhden väestön alaryhmän antamista vastauksista. Sen jälkeen vastauksia verrataan koko väestöön. Väestötiedot perustuvat parhaisiin mahdollisiin laatimisajankohtana käytettävissä oleviin estimaatteihin (eriteltyinä sukupuolen ja iän mukaan prosessin tarkkuuden parantamiseksi). Periaatteessa tällä vertailuprosessilla varmistetaan EU-LFS:n ja väestötilastojen yhtenäisyys. Poikkeuksellisissa olosuhteissa eroja voi kuitenkin esiintyä. Esimerkiksi joka kymmenes vuosi saadaan käyttöön uudet väestönlaskennan tulokset. Jos uudesta väestönlaskennasta saadaan lukuja, jotka poikkeavat aiemmista väestöestimaateista, aiempaa sarjaa on ehkä tarkistettava. Tällaisessa tapauksessa väestötilastojen ja EU-LFS:n tarkistukset voidaan tehdä kestoltaan ja ajoitukseltaan erilaisina sen mukaan, miten yksityiskohtaisia tietoja väestönlaskentojen väliseltä kymmeneltä vuodelta on saatavilla. Monissa Euroopan maissa viimeisin väestönlaskenta toteutettiin vuonna 2011, ja noin 20 maassa sillä oli seurausvaikutuksia LFS:ään. Maat, joita tämä koskee, sopivat tietojensa tarkistamisesta takautuvasti vähintään vuoteen 2010, jolloin varmistetaan, ettei EU-LFS-tietoihin perustuvien Eurooppa 2020 -strategian yleistavoitteita koskevien indikaattoreiden sarjoihin tule katkosta. Kaikki tarvittavat takautuvat tietojen tarkistukset on määrä saada päätökseen vuoden 2015 loppuun mennessä.

Työttömyysestimaattien yhtenäisyyden osalta monet maat julkaisevat myös tilastoja työvoimatoimistoihin rekisteröityjen ja työtä hakevien määrästä. LFS:n työttömyysluvut ja rekisteröityjen työnhakijoiden määrät eroavat toisistaan, koska kerätyt tiedot ovat luonteeltaan erilaisia. EU-LFS perustuu kotitalouksia koskevien tutkimusten yhtenäistettyihin menettelyihin siltä osin kuin on kyse kotitalouksien työssä käynnistä ja työhön käytettävyydestä, kun taas työvoimatoimistojen hallinnolliset rekisterit käsittävät kattavan luettelon rekisteröidyistä henkilöistä ja heidän oikeuksistaan työttömyysetuuksiin. Koska rekisteröitymisen kriteerit riippuvat kansallisesta sosiaalipolitiikasta, rekisteröityjä työnhakijoita koskevat tilastot eivät ole vertailukelpoisia eri maiden välillä eivätkä ajallisesti.