C 266/15

Erään viinialan nimityksen tuote-eritelmän vakiomuutoksen hyväksymistä koskevan tiedonannon julkaiseminen (komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 17 artiklan 2 ja 3 kohta)

(2021/C 266/11)

Tämä ilmoitus julkaistaan komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 (1) 17 artiklan 5 kohdan mukaisesti

YHTENÄISEN ASIAKIRJAN VAKIOMUUTOSTA KOSKEVA TIEDONANTO

”Crémant de Bordeaux”

PDO-FR-A0488-AM05

Tiedonannon päivämäärä: 7. toukokuuta 2021

HYVÄKSYTYN MUUTOKSEN KUVAUS JA PERUSTELUT

1. Virallinen geokoodi

Kuntaluetteloa on päivitetty vuoden 2020 virallisen geokoodin mukaan.

Kyseessä on puhtaasti toimituksellinen muutos, eikä maantieteellistä aluetta ole muutettu.

Yhtenäistä asiakirjaa on muutettu kyseisen 6 kohtaan tehdyn muutoksen vuoksi.

2. Rajattu viljelyalue

Päivämäärä 11. helmikuuta 2021 on lisätty liitteeseen, jossa luetellaan viljelylohkojen määrittelyn hyväksyneen toimivaltaisen kansallisen komitean kokoukset.

Tällä muutoksella halutaan lisätä päivämäärä, jona kansallinen toimivaltainen viranomainen hyväksyi maantieteellisellä tuotantoalueella sijaitsevan rajatun viljelyalueen muutoksen. Viljelyalueen rajaamisella tarkoitetaan asianomaisen suojatun alkuperänimityksen tuotantoon soveltuvien viljelylohkojen määrittämistä maantieteellisellä tuotantoalueella.

Nämä muutokset eivät vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

3. Valvontaelintä koskeva viittaus

Valvontaelintä koskevan viittauksen sanamuotoa on tarkistettu sen yhdenmukaistamiseksi muita nimityksiä koskevien eritelmien kanssa. Muutos on puhtaasti toimituksellinen. Tämä muutos ei ole edellyttänyt yhtenäisen asiakirjan muuttamista.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

1. Nimi/nimet

Crémant de Bordeaux

2. Maantieteellisen merkinnän tyyppi

SAN – Suojattu alkuperänimitys

3. Rypäletuotteiden luokat

5. Laatukuohuviini

4. Viinin/viinien kuvaus

Valkoinen tai vaaleanpunainen (rosee) laatukuohuviini

LYHYT KIRJALLINEN KUVAUS

Kuohuviinien luonnollinen alkoholipitoisuus on ≥ 9 til-%.

Pullokäymisen jälkeen viinien

— kokonaisalkoholipitoisuus on ≥ 11 til-%

— haihtuvien happojen pitoisuus on ≤ 18mEq/L

— kokonaisrikkidioksidipitoisuus on ≤ 150 mg/l

— jos puristemehu on väkevöity, kokonaisalkoholipitoisuus on ≤ 13 til-%.

Kuohuviinien väri on kirkas, vaahto on pitkäkestoista, ja loppumaku on hedelmäinen ja säilyy pitkään.

Valkoiset kuohuviinit ovat helmeileviä, ja niissä on hienoja kuplia. Nämä kuohuviinit ovat raikkaita ja hyvärakenteisia, erityisesti kun ne valmistetaan Sauvignon B- ja Semillon B -lajikkeista. Sakkakypsytyksen aikana viineihin muodostuu kypsiä aromaattisia vivahteita, joihin usein yhdistyy voin tai paahdetun leivän sävyjä.

Roseeviinit valmistetaan pääasiassa Merlot N- ja Cabernet franc N -lajikkeista, ja niissä on hedelmäisiä vivahteita. Nämä kuohuviinit on tarkoitettu juotaviksi nuorina.

YLEISET ANALYYTTISET OMINAISUUDET

Yleiset analyyttiset ominaisuudet Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) Kokonaisalkoholipitoisuus vähintään (til-%) Vähimmäishappopitoisuus Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (milligrammaa/litra)

5. Viininvalmistusmenetelmät

5.1. Erityiset viininvalmistusmenetelmät

1. Istutustiheys – etäisyydet

Viljelykäytäntö

Viiniköynnösten vähimmäistiheys on istutettaessa 4 000 köynnöstä hehtaaria kohden. Köynnösrivien välinen etäisyys saa olla enintään 2,50 metriä, ja köynnösten välisen etäisyyden samalla rivillä on oltava alle 0,85 metriä.

Istutustiheyttä voidaan alentaa 3 300 köynnökseen hehtaaria kohden; tällöin köynnösrivien välinen etäisyys saa olla enintään 3 metriä, ja köynnösten välisen etäisyyden samalla rivillä on oltava alle 0,85 metriä.

2. Leikkaussäännöt

Viljelykäytäntö

Ainoastaan matalaleikkaus ja pitkä juoksijaleikkaus sallitaan.

Lajikkeiden Merlot N, Muscadelle B ja Sémillon B tapauksessa silmuja saa jättää leikattaessa enintään 50 000 hehtaaria kohden ja 20 köynnöstä kohden.

Muiden lajikkeiden tapauksessa silmuja saa jättää leikattaessa enintään 60 000 hehtaaria kohden ja 22 köynnöstä kohden.

Viiniköynnökset on leikattava viimeistään lehtien auettua (vaihe 9 Lorenzin asteikolla).

3. Korjatun sadon kuljetus

Viljelykäytäntö

Rypäleet kuljetetaan säiliöissä, jotka eivät ole umpinaisia. Rypäleiden lastauskorkeus ei saa olla yli 0,60 metriä.

4. Rypäleiden vastaanotto ja puristaminen

Erityinen viininvalmistusmenetelmä

Valkoisten kuohuviinien valmistukseen tarkoitetut rypäleet laitetaan kokonaisina viininpuristimeen.

Kierteisellä ruuvilla varustettujen valutus- ja murskausjärjestelmien käyttö on kielletty.

Rypäleiden puristamisessa on kiellettyä käyttää kierteisellä ruuvilla varustettuja järjestelmiä sekä ketjuja sisältäviä puristimia.

Punnituslaitteen käyttö on pakollista, ja laitteen on sovelluttava viininkorjuussa käytettäviin säiliöihin.

Rypäleiden on säilyttävä ehjinä, kun ne siirretään ja syötetään puristimeen. Tukkeumien estämiseen ei varsinkaan saa käyttää järjestelmiä tai välineitä, jotka rikkovat rypäleitä.

Puristimeen laitetaan kerralla se määrä rypäleitä, joka vastaa puristimen kapasiteettia. Määrä saa olla tätä pienempi vain poikkeustapauksissa.

Rypälemehun fraktiointi on pakollista.

Rypäleiden kuljetinjärjestelmien käytön aikana rypäleistä valunut mehu otetaan erilleen. Tällaista rypäleistä valunutta mehua ei lasketa mukaan määritettäessä viimeisen puristuksen määriä. Kyseinen mehu on lähetettävä tislattavaksi ennen kyseisen viinivuoden 31. päivää heinäkuuta.

Puristin on pestävä joka päivä.

Sadonkorjuusäiliöt on pestävä joka päivä.

Rypäleiden vastaanotto- ja puristustilojen lattioiden on oltava helppoja puhdistaa.

5. Väkevöinti

Erityinen viininvalmistusmenetelmä

Väkevöidyn perusviinin käymiskykyisten sokereiden pitoisuus on ≤ 5 g/l.

Jos viiniä on väkevöity, kokonaisalkoholipitoisuus ei saa ylittää pullokäymisen jälkeen 13 til-%:a.

5.2. Enimmäistuotokset

78 hehtolitraa/ha

6. Rajattu maantieteellinen alue

Viinirypäleet on korjattava, viiniytettävä ja viini valmistettava sekä kypsytettävä seuraavien Gironden departementiin 26. päivänä helmikuuta 2020 voimassa olevan virallisen maantieteellisen koodin perusteella kuuluvien kuntien alueella: Abzac, Aillas, Ambarès-et-Lagrave, Ambès, Anglade, Arbanats, Arcins, Arsac, Artigues-près-Bordeaux, Arveyres, Asques, Aubiac, Auriolles, Auros, Avensan, Ayguemorte-les-Graves, Bagas, Baigneaux, Barie, Baron, Barsac, Bassanne, Bassens, Baurech, Bayas, Bayon-sur-Gironde, Bazas, Beautiran, Bégadan, Bègles, Béguey, Bellebat, Bellefond, Belvès-de-Castillon, Bernos-Beaulac, Berson, Berthez, Beychac-et-Caillau, Bieujac, Birac, Blaignac, Blaignan-Prignac, Blanquefort, Blasimon, Blaye, Blésignac, Bommes, Bonnetan, Bonzac, Bordeaux, Bossugan, Bouliac, Bourdelles, Bourg, Branne, Brannens, Braud-et-Saint-Louis, Brouqueyran, Bruges, Budos, Cabanac-et-Villagrains, Cabara, Cadarsac, Cadaujac, Cadillac, Cadillac-en-Fronsadais, Camarsac, Cambes, Camblanes-et-Meynac, Camiac-et-Saint-Denis, Camiran, Camps-sur-l’Isle, Campugnan, Canéjan, Capian, Caplong, Carbon-Blanc, Cardan, Carignan-de-Bordeaux, Cars, Cartelègue, Casseuil, Castelmoron-d’Albret, Castelnau-de-Médoc, Castelviel, Castets et Castillon, Castillon-la-Bataille, Castres-Gironde, Caudrot, Caumont, Cauvignac, Cavignac, Cazats, Cazaugitat, Cénac, Cenon, Cérons, Cessac, Cestas, Cézac, Chamadelle, Cissac-Médoc, Civrac-de-Blaye, Civrac-sur-Dordogne, Civrac-en-Médoc, Cleyrac, Coimères, Coirac, Comps, Coubeyrac, Couquèques, Courpiac, Cours-de-Monségur, Cours-les-Bains, Coutras, Coutures, Créon, Croignon, Cubnezais, Cubzac-les-Ponts, Cudos, Cursan, Cussac-Fort-Médoc, Daignac, Dardenac, Daubèze, Dieulivol, Donnezac, Donzac, Doulezon, Escoussans, Espiet, Etauliers, Eynesse, Eyrans, Eysines, Faleyras, Fargues, Fargues-Saint-Hilaire, Flaujagues, Floirac, Floudès, Fontet, Fossés-et-Baleyssac, Fours, Francs, Fronsac, Frontenac, Gabarnac, Gaillan-en-Médoc, Gajac, Galgon, Gans, Gardegan-et-Tourtirac, Gauriac, Gauriaguet, Générac, Génissac, Gensac, Gironde-sur-Dropt, Gornac, Gours, Gradignan, Grayan-et-l’Hôpital, Grézillac, Grignols, Guillac, Guillos, Guîtres, Haux, Hure, Illats, Isle-Saint-Georges, Izon, Jau-Dignac-et-Loirac, Jugazan, Juillac, La Brède, La Lande-de-Fronsac, La Réole, La Rivière, La Roquille, La Sauve, Labarde, Labescau, Ladaux, Lados, Lagorce, Lalande-de-Pomerol, Lamarque, Lamothe-Landerron, Landerrouat, Landerrouet-sur-Ségur, Landiras, Langoiran, Langon, Lansac, Lapouyade, Laroque, Laruscade, Latresne, Lavazan, Le Bouscat, Le Fieu, Le Haillan, Le Nizan, Le Pian-Médoc, Le Pian-sur-Garonne, Le Pout, Le Puy, Le Taillan-Médoc, Le Tourne, Le Verdon-sur-Mer, Léogeats, Léognan, Les Artigues-de-Lussac, Les Billaux, Les Eglisottes-et-Chalaures, Les Esseintes, Les Lèves-et-Thoumeyragues, Les Peintures, Les Salles-de-Castillon, Lesparre-Médoc, Lestiac-sur-Garonne, Libourne, Lignan-de-Bazas, Lignan-de-Bordeaux, Ligueux, Listrac-de-Durèze, Listrac-Médoc, Lormont, Loubens, Loupes, Loupiac, Loupiac-de-la-Réole, Ludon-Médoc, Lugaignac, Lugasson, Lugon-et-l’Ile-du-Carnay, Lussac, Macau, Madirac, Maransin, Marcenais, Margaux-Cantenac, Margueron, Marimbault, Marions, Marsas, Martignas-sur-Jalle, Martillac, Martres, Masseilles, Massugas, Mauriac, Mazères, Mazion, Mérignac, Mérignas, Mesterrieux, Mombrier, Mongauzy, Monprimblanc, Monségur, Montagne, Montagoudin, Montignac, Montussan, Morizès, Mouillac, Mouliets-et-Villemartin, Moulis-en-Médoc, Moulon, Mourens, Naujac-sur-Mer, Naujan-et-Postiac, Néac, Nérigean, Neuffons, Noaillac, Noaillan, Omet, Ordonnac, Paillet, Parempuyre, Pauillac, Pellegrue, Périssac, Pessac, Pessac-sur-Dordogne, Petit-Palais-et-Cornemps, Peujard, Pineuilh, Plassac, Pleine-Selve, Podensac, Pomerol, Pompéjac, Pompignac, Pondaurat, Porchères, Porte-de-Benauge, Portets , Préchac, Preignac, Prignac-et-Marcamps, Pugnac, Puisseguin, Pujols, Pujols-sur-Ciron, Puybarban, Puynormand, Queyrac, Quinsac, Rauzan, Reignac, Rimons, Riocaud, Rions, Roaillan, Romagne, Roquebrune, Ruch, Sablons, Sadirac, Saillans, Saint-Aignan, Saint-André-de-Cubzac, Saint-André-du-Bois, Saint-André-et-Appelles, Saint-Androny, Saint-Antoine-du-Queyret, Saint-Antoine-sur-l’Isle, Saint-Aubin-de-Blaye, Saint-Aubin-de-Branne, Saint-Aubin-de-Médoc, Saint-Avit-de-Soulège, Saint-Avit-Saint-Nazaire, Saint-Brice, Saint-Caprais-de-Bordeaux, Saint-Christoly-de-Blaye, Saint-Christoly-Médoc, Saint-Christophe-de-Double, Saint-Christophe-des-Bardes, Saint-Cibard, Saint-Ciers-d’Abzac, Saint-Ciers-de-Canesse, Saint-Ciers-sur-Gironde, Sainte-Colombe, Saint-Côme, Sainte-Croix-du-Mont, Saint-Denis-de-Pile, Saint-Emilion, Saint-Estèphe, Saint-Etienne-de-Lisse, Sainte-Eulalie, Saint-Exupéry, Saint-Félix-de-Foncaude, Saint-Ferme, Sainte-Florence, Sainte-Foy-la-Grande, Sainte-Foy-la-Longue, Sainte-Gemme, Saint-Genès-de-Blaye, Saint-Genès-de-Castillon, Saint-Genès-de-Fronsac, Saint-Genès-de-Lombaud, Saint-Genis-du-Bois, Saint-Germain-de-Grave, Saint-Germain-de-la-Rivière, Saint-Germain-d’Esteuil, Saint-Germain-du-Puch, Saint-Gervais, Saint-Girons-d’Aiguevives, Sainte-Hélène, Saint-Hilaire-de-la-Noaille, Saint-Hilaire-du-Bois, Saint-Hippolyte, Saint-Jean-de-Blaignac, Saint-Jean-d’Illac, Saint-Julien-Beychevelle, Saint-Laurent-d’Arce, Saint-Laurent-des-Combes, Saint-Laurent-du-Bois, Saint-Laurent-du-Plan, Saint-Laurent-Médoc, Saint-Léon, Saint-Loubert, Saint-Loubès, Saint-Louis-de-Montferrand, Saint-Macaire, Saint-Magne-de-Castillon, Saint-Maixant, Saint-Mariens, Saint-Martial, Saint-Martin-de-Laye, Saint-Martin-de-Lerm, Saint-Martin-de-Sescas, Saint-Martin-du-Bois, Saint-Martin-du-Puy, Saint-Martin-Lacaussade, Saint-Médard-de-Guizières, Saint-Médard-d’Eyrans, Saint-Médard-en-Jalles, Saint-Michel-de-Fronsac, Saint-Michel-de-Lapujade, Saint-Michel-de-Rieufret, Saint-Morillon, Saint-Palais, Saint-Pardon-de-Conques, Saint-Paul, Saint-Pey-d’Armens, Saint-Pey-de-Castets, Saint-Philippe-d’Aiguille, Saint-Philippe-du-Seignal, Saint-Pierre-d’Aurillac, Saint-Pierre-de-Bat, Saint-Pierre-de-Mons, Saint-Quentin-de-Baron, Saint-Quentin-de-Caplong, Sainte-Radegonde, Saint-Romain-la-Virvée, Saint-Sauveur, Saint-Sauveur-de-Puynormand, Saint-Savin, Saint-Selve, Saint-Seurin-de-Bourg, Saint-Seurin-de-Cadourne, Saint-Seurin-de-Cursac, Saint-Seurin-sur-l’Isle, Saint-Sève, Saint-Sulpice-de-Faleyrens, Saint-Sulpice-de-Guilleragues, Saint-Sulpice-de-Pommiers, Saint-Sulpice-et-Cameyrac, Sainte-Terre, Saint-Trojan, Saint-Vincent-de-Paul, Saint-Vincent-de-Pertignas, Saint-Vivien-de-Blaye, Saint-Vivien-de-Médoc, Saint-Vivien-de-Monségur, Saint-Yzan-de-Soudiac, Saint-Yzans-de-Médoc, Salaunes, Salleboeuf, Samonac, Saucats, Saugon, Sauternes, Sauveterre-de-Guyenne, Sauviac, Savignac, Savignac-de-l’Isle, Semens, Sendets, Sigalens, Sillas, Soulac-sur-Mer, Soulignac, Soussac, Soussans, Tabanac, Taillecavat, Talais, Talence, Targon, Tarnès, Tauriac, Tayac, Teuillac, Tizac-de-Curton, Tizac-de-Lapouyade, Toulenne, Tresses, Uzeste, Val-de-Livenne, Val de Virvée, Valeyrac, Vayres, Vendays-Montalivet, Vensac, Vérac, Verdelais, Vertheuil, Vignonet, Villandraut, Villegouge, Villenave-de-Rions, Villenave-d’Ornon, Villeneuve, Virelade, Virsac ja Yvrac.

7. Pääasiallinen rypälelajike (pääasialliset rypälelajikkeet)

Carmenère N

Côt N – Malbec

Merlot N

Petit Verdot N

Sauvignon B - Sauvignon blanc

8. Yhteyden/yhteyksien kuvaus

Maantieteellisellä alueella vallitsee viinirypäletuotannon kannalta suotuisat, jokseenkin yhteneväiset ilmasto-olosuhteet, sillä kyseinen alue sijaitsee suurten, lämpötilaa merkittävissä määrin säätelevien vesistöjen läheisyydessä (Atlantin valtameri, Gironden joensuisto, Garonnen ja Dordognen laaksot). Valtameren läheisyys pienentää keväthallan riskiä, mutta vaikutus hälvenee sen mukaan, mitä kauemmaksi mennään merestä ja suurista laaksoista ja mitä lähemmäksi tullaan Landesin, Saintongen ja Double Périgourdinen metsäalueita. Nämä erityispiirteet selittävät sen, miksi viinitarhoja on vain vähän maantieteellisen alueen pohjoisimmissa, eteläisimmissä ja lounaisimmissa osissa. Maantieteellinen alue kattaa 497 kuntaa Gironden departementin 538 kunnasta. Departementin lounaisosassa ei viljellä viinirypäleitä, sillä siellä harjoitetaan metsätaloutta.

Bordeaux’n alueella viiniköynnökset kasvavat valtamerellisessä ilmastossa, ja niitä on täytynyt jo 1600- ja 1700-luvuilta lähtien tukea tukikeppien ja myöhemmin yleistyvien säleikköjen avulla, jotta sato jakautuu hyvin ja lehtiä on riittävästi mahdollistamaan fotosynteesi ja rypäleiden optimaalinen kypsyminen.

Rypäleet korjataan, kun niiden kypsyysaste on paras mahdollinen. Tämä takaa erinomaisen sokerien ja happojen suhteen, jota tarvitaan, jotta kuohuviineistä tulee raikkaita ja pullokäyminen onnistuu hyvin.

Koska maaperätyyppejä on erilaisia ja valon määrä vaihtelee, köynnöksiä on valittu ja mukautettu ympäristön ominaispiirteiden mukaan. Tämä selittää, miksi perinteisesti on keskitytty sekoiteviineihin. Maaperätyyppejä on neljä erilaista:

— savi- ja kalkkipitoinen maalaji sekä merkeli- ja kalkkipitoinen maalaji; tällainen maaperä on hyvin yleistä rinteillä, jotka sopivat erittäin hyvin lajikkeelle Merlot N,

— piipitoinen maaperä, jossa on savea ja kalkkikiviainesta ja joka sopii täydellisesti esimerkiksi lajikkeille Merlot N ja Sauvignon B,

— kevyempi, runsaasti hienoa silttiä sisältävä maaperä, joka soveltuu valkoisista lajikkeista valmistettavan perusviinin tuotantoon,

— sorainen maaperä, joka koostuu sorasta, veden kuluttamasta kvartsista sekä enemmän tai vähemmän karkeasta hiekasta; tällaisesta maasta muodostuvilla pengermillä vesi kulkeutuu hyvin pois ja maaperä lämpenee hyvin, ja pengermät soveltuvat täydellisesti viiniköynnöksille ja erityisesti lajikkeelle Cabernet sauvignon N.

Viininvalmistajilla on kokemusta kunkin lajikkeen viiniyttämisestä, ja he hyödyntävät tätä kokemusta sekoiteviinien valmistuksessa. Viininvalmistajat valmistavat sekoiteviinit hyvin taidokkaasti ja ottavat huomioon köynnösten ominaisuudet ja viinivuoden varmistaakseen, että viineissä säilyy vuodesta toiseen tietty hapokkuuden ja hedelmäisyyden välinen tasapaino.

Mehu on kirkasta, sillä rypäleiden säilyminen ehjinä sadonkorjuun jälkeen ja kuljetuksen aikana varmistetaan ja tuote-eritelmään on kirjattu puristamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt. Pullokäymisen laadun kannalta on ehdottoman tärkeää, että rypäleitä saa käsitellä vain tietyssä määrin rikkidioksidilla. Sakkakäyminen muodostaa tertiaarisia aromeja ja lisää viinien monimuotoisuutta.

Bordeaux on satamakaupunki, jolla on historiallisesti ollut läheiset yhteydet muihin kansakuntiin. Kaupankäynti onkin ollut jo varhaisista vaiheista jäsenneltyä ja runsasta. Bordeaux’n viinitarhat ovat aina olleet kiinnostuneita muusta maailmasta. Ne ovat hyödyntäneet ja levittäneet innovatiivisia tekniikoita ja pyrkineet dynaamisuuteen. Näin ne ovat lujittaneet, vahvistaneet ja vieneet osaamistaan, kunnioittaen satoja vuosia vanhoja perinteitä.

Jos 1100-luvulla Bordeaux’lle muodostui erityinen suhde Englantiin. Nykyisin myös Aasian markkinat ovat avautuneet viinialan tuotteille. Bordeaux’n viininviljelijät ovatkin osanneet mukautua markkinakehitykseen, kunnioittaen samalla sitä ympäristöä, jossa viiniköynnökset kasvavat. Viinit ovat hyvin monimuotoisia, ja Crémants de Bordeaux -kuohuviinien kasvavat volyymit kielivät tästä dynamiikasta.

Vaikka Crémant de Bordeaux -kuohuviinit muodostavatkin vain osan Bordeaux’n alueen viinirypäletuotannosta, ne osoittavat, että näillä perinteisillä rypälelajikkeilla on paljon potentiaalia ja että Bordeaux’n viininviljelijät ovat historian saatossa pystyneet omaksumaan viiniyttämistekniikoita ja innovatiivisia tekniikoita. Valkoisissa ja vaaleanpunaisissa Crémant de Bordeaux -kuohuviineissä Bordeaux’n rypälelajit yhdistyvät perinteisiin viininvalmistusmenetelmiin, joissa hyödynnetään pullokäymistä.

Crémant de Bordeaux -kuohuviinien väri on kirkas, vaahto on pitkäkestoista, ja loppumaku on hedelmäinen ja säilyy pitkään.

Valkoiset kuohuviinit ovat helmeileviä, ja niissä on hienoja kuplia. Nämä kuohuviinit ovat raikkaita ja hyvärakenteisia, erityisesti kun ne valmistetaan Sauvignon B- ja Semillon B -lajikkeista.

Sakkakypsytyksen aikana viineihin muodostuu kypsiä aromaattisia vivahteita, joihin usein yhdistyy voin tai paahdetun leivän sävyjä.

Roseeviinit valmistetaan pääasiassa Merlot N- ja Cabernet franc N -lajikkeista, ja niissä on hedelmäisiä vivahteita. Nämä kuohuviinit on tarkoitettu juotaviksi nuorina.

9. Olennaiset lisäedellytykset (pakkaaminen, merkinnät, muut vaatimukset)

Merkinnät

Oikeudellinen kehys:

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Merkintöihin liittyvät täydentävät säännökset

Edellytyksen kuvaus:

Tarkistetun alkuperänimityksen nimi on merkitty siihen osaan korkkia, joka on pullon kaulan sisällä.

Tarkistetun alkuperänimityksen saaneiden viinien etiketissä voidaan mainita laajempi maantieteellinen alue ”Vin de Bordeaux” tai ”Grand Vin de Bordeaux”. Laajempi maantieteellinen alue voidaan kirjoittaa kirjaimin, jotka ovat korkeudeltaan ja leveydeltään enintään kaksi kolmasosaa niistä kirjaimista, joilla tarkistettu alkuperänimitys kirjoitetaan.

Pakkaaminen

Oikeudellinen kehys:

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Pakkaaminen rajatulla maantieteellisellä alueella

Edellytyksen kuvaus:

Tuotanto rypäleiden keruusta sakanpoistoon tapahtuu kokonaisuudessaan asianomaisella maantieteellisellä alueella.

Viinien yksinomaisena valmistustapana on toinen käyminen lasipulloissa.

Tämän vuoksi viinit myös pakataan Maantieteellisellä alueella.

Pullotus lasipulloihin, joissa pullokäyminen tapahtuu, voidaan tehdä aikaisintaan kolmen kuukauden kuluttua sadonkorjuusta ja aikaisintaan 1. joulukuuta.

Viinit saa saattaa kuluttajamarkkinoille, kun niitä on kypsytetty vähintään 12 kuukautta pullotuspäivästä laskettuna (aikaisintaan yhden kuukauden kuluttua sakanpoistosta).

Linkki eritelmään

http://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-3652cd39-fed9-448d-a752-c09c686ce56d

(1) EYVL L 9, 11.1.2019, s. 2.