FI Euroopan unionin virallinen lehti C 231/35

Alueiden komitean lausunto aiheesta ”Ehdotus: neuvoston asetus koheesiorahastosta”

(2005/C 231/03)

ALUEIDEN KOMITEA, joka

ottaa huomioon ehdotuksen neuvoston asetukseksi koheesiorahastosta (KOM(2004) 494 lopullinen — 2004/0166 AVC),

ottaa huomioon Euroopan komission 15. heinäkuuta 2004 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 265 artiklan ensimmäisen kohdan nojalla tekemän päätöksen pyytää aiheesta alueiden komitean lausunto,

ottaa huomioon puheenjohtajansa 26. toukokuuta 2004 tekemän päätöksen antaa lausunnon valmistelu ”alueellinen yhteenkuuluvuuspolitiikka” -valiokunnan tehtäväksi,

ottaa huomioon koheesiorahaston perustamisesta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1164/94 sekä sitä täydentävät asetukset (EY) N:o 1264/99 ja (EY) N:o 1265/99,

ottaa huomioon komission ehdotukset asetukseksi Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa ja koheesiorahastoa koskevista yleisistä säännöksistä (COM(2004) 492 final — 2004/0163 AVC) sekä asetukseksi Euroopan aluekehitysrahastosta (EAKR) (KOM(2004) 495 lopullinen — 2004/0167 COD),

ottaa huomioon lausuntonsa aiheesta ”Kolmas taloudellista ja sosiaalista koheesiota käsittelevä kertomus” (CdR 120/2004 fin) (1),

ottaa huomioon suuntaa-antavan selvityksensä aiheesta ”Rakennerahastojen hallinnointi ja yksinkertaistaminen vuoden 2006 jälkeen” (CdR 389/2002 fin (2)),

ottaa huomioon ”alueellinen yhteenkuuluvuuspolitiikka” -valiokunnan helmikuun 4. päivänä 2005 hyväksymän lausuntoluonnoksen (CdR 234/2004 rev. 2), jonka esittelijä oli Antonio Paiva, Tomarin kaupunginhallituksen puheenjohtaja (PT, PPE).

hyväksyi 13.–14. huhtikuuta 2005 pitämässään 59. täysistunnossa (huhtikuun 13. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon.

1 Alueiden komitean kanta

ALUEIDEN KOMITEA

1.1 suhtautuu myönteisesti Euroopan komission puite-ehdotukseen rakennerahastoja koskevista säännöksistä ohjelmakaudeksi 2007–2013.

1.2 on vakuuttunut siitä, että kun otetaan huomioon unionin laajentuminen 25- ja myöhemmin 27-jäseniseksi, komission lopullinen ehdotus kohdistaa 0,41 prosenttia bruttokansantuotteesta (0,46 prosenttia, kun mukaan lasketaan maaseudun kehittämistoimet ja kalastus) ja varata 336,3 miljardia euroa kolmen tavoitteen rahoitukseen (78 % lähentymistavoitteeseen, 18 % alueellisen kilpailukyvyn ja työllisyyden tavoitteeseen sekä 4 % alueelliseen yhteistyöhön) on tulevaa koheesiopolitiikkaa ajatellen pienin mahdollinen hyväksyttävissä oleva kompromissi.

1.3 on tyytyväinen siihen, että koheesiorahastosta voidaan nyt rahoittaa toimia myös aloilla, joilla on selkeä ympäristöulottuvuus, kuten energiatehokkuus ja uudistuvat energialähteet, ja että liikennehankkeet voivat liittyä muuhunkin kuin Euroopan laajuisiin verkkoihin eli rautateihin, joki- ja meriliikenneväyliin, multimodaaliseen liikenteeseen ja sen yhteentoimivuuteen, maantie- ja lentoliikenteen määrien hallintaan, puhtaaseen kaupunkiliikenteeseen ja joukkoliikenteeseen.

1.4 on tyytyväinen siihen, että koheesiorahasto toimii vastaisuudessa niissä jäsenvaltioissa, joiden BKT on vähemmän kuin 90 prosenttia yhteisön keskiarvosta. Olisi myös löydettävä poliittinen ratkaisu niitä jäsenvaltioita varten, jotka laajentumisen seurauksena eivät tulevaisuudessa ole oikeutettuja tukeen.

1.5 katsoo, että koheesiorahastosta tukea saavaa jäsenvaltiota ei tule rangaista rahoitustuen keskeyttämisellä, jos perustamissopimuksen 104 artiklan 6 kohdan määräysten mukaisesti todetaan, että kyseisen jäsenvaltion julkishallinnossa on liiallinen alijäämä.

1.6 luottaa siihen, että komissio selventää, koskisiko rahoituksen mahdollinen keskeyttäminen ainoastaan päätöksen voimaantuloa seuraavan tammikuun ensimmäisen päivän jälkeen hyväksyttyjä uusia hankkeita.

1.7 on vakuuttunut, että komission on analysoitava mitä haittoja ja hyötyjä on siitä, että samat yleiset säännökset ulotetaan koskemaan Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa ja koheesiorahastoa. Ehdotuksen perusteluosassa ei esitetä selvästi komission näkemystä asiasta. AK katsoo, että kyseisestä muutoksesta koheesiorahastoa koskeviin säännöksiin tulisi tehdä kustannus-hyötyanalyysi.

1.8 luottaa siihen, että komissiolla on hyvä syy siirtyä rakennerahastosta tukea saavien jäsenvaltioiden esittämien ehdotusten arvioinnissa hankekohtaisesta arvioinnista (nykyistä koheesiorahastoa koskeva asetus [EY] N:o 1164/94, 1 artiklan 3 kohta) ohjelmakohtaiseen arviointiin (rakennerahastosäännöksiä koskevan komission ehdotuksen COM[2004] 492 final perusteluosa, kohdan 5.2 viimeinen kappale). Komission ehdottama menetelmä poikkeaa täysin nyt käytössä olevasta toimintatavasta. Euroopan komission olisi tehtävä arvio nykyisen koheesiorahaston toiminnasta ja perusteltava ehdottamansa muutos kyseisen arvioinnin tulosten pohjalta.

2 Alueiden komitean suositukset

Suositus 1

Uusi perustelukappale 5

Komission ehdotus AK:n muutosehdotus Koheesiorahaston tukitoimissa on otettava huomioon myös kestävän kehityksen sosiaalinen ulottuvuus, minkä lisäksi niiden on edistettävä sosiaalista osallisuutta. Erityisesti on edistettävä vammaisten mahdollisuuksia liikkua ja käyttää palveluita ja poistettava heidän elämäänsä vaikeuttavia esteitä, jotta vammaisten syrjintää voidaan torjua perustamissopimuksen 13 artiklan määräysten mukaisesti.

Perustelu

Rakennerahastot ja erityisesti koheesiorahasto ovat keskeisiä välineitä, joiden avulla voidaan vähentää vaikeassa asemassa olevien ryhmien sosiaalista syrjäytymistä. Esimerkkinä mainittakoon vammaisten elämää vaikeuttavien esteiden poistaminen kaikilla elämänalueilla erityisesti luomalla myös vammaisten ulottuvilla oleva fyysinen ympäristö, jossa he kykenevät hyödyntämään tieto- ja viestintäteknologioita ja liikennepalveluita sekä liikkumaan rakennetussa ympäristössä.

Suositus 2

2 artiklan 1 kohta

Toiminta-ala

Komission ehdotus AK:n muutosehdotus Euroopan laajuiset liikenneverkot, erityisesti päätöksessä 1692/96/EY määritellyt Euroopan yhteistä etua koskevat ensisijaiset hankkeet; Euroopan laajuiset liikenneverkot, erityisesti päätöksessä 1692/96/EY määritellyt Euroopan yhteistä etua koskevat ensisijaiset hankkeet, sekä niiden liittymäkohdat eli satamat ja lentoasemat;

Perustelu

Erityisesti Euroopan unionin syrjäisimmät alueet tarvitsevat tällaisia liittymäkohtia vähentämään niiden eristyneisyyttä Euroopan mantereesta sekä helpottamaan pääsyä Euroopan laajuisiin liikenneverkkoihin.

Suositus 3

3 artiklan 1 kohta

Menojen tukikelpoisuus

Komission ehdotus AK:n muutosehdotus Rahastosta ei rahoiteta seuraavia menoja: 1) alv; 2) lainojen korot; 3) maan hankinta, kun menojen määrä on yli 10 prosenttia kyseisen toimen tukikelpoisista kokonaiskustannuksista; 4) asuminen; 5) ydinvoimaloiden käytöstäpoisto. Rahastosta ei rahoiteta seuraavia menoja: 1) alv; 2) lainojen korot; 3) maan hankinta, kun menojen määrä on yli 10 prosenttia kyseisen toimen tukikelpoisista kokonaiskustannuksista; 4) asuminen; 5) ydinvoimaloiden käytöstäpoisto.

Perustelu

Koheesiorahastoa koskevien nykyisten säännösten mukaan alv-menot ovat tukikelpoisia, eikä sääntöjä ole tältä osin syytä tiukentaa.

Suositus 4

4 artikla

Rahaston tuen ehdollisuus

Komission ehdotus AK:n muutosehdotus 1. Rahaston rahoitustuen saaminen on ehdollista seuraavien sääntöjen mukaan. 2. Jos neuvosto: a) toteaa perustamissopimuksen 104 artiklan 6 kohdan määräysten mukaisesti jonkin jäsenvaltion julkishallinnon liiallisen alijäämän ja b) päättää perustamissopimuksen 104 artiklan 8 kohdan määräysten mukaisesti, ettei kyseinen jäsenvaltio ole vastauksena perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan määräyksistä johtuvaan neuvoston suositukseen toteuttanut tehokkaita toimia tai toimet ovat osoittautuneet riittämättömiksi, neuvosto päättää keskeyttää rahaston rahoitustuen kyseiselle jäsenvaltiolle kokonaan tai osittain seuraavan vuoden 1 päivästä tammikuuta alkaen. Keskeytyspäätös koskee maksusitoumuksia. 1. Rahaston rahoitustuen saaminen on ehdollista seuraavien sääntöjen mukaan. 2. Jos neuvosto: a) toteaa perustamissopimuksen 104 artiklan 6 kohdan määräysten mukaisesti jonkin jäsenvaltion julkishallinnon liiallisen alijäämän ja b) päättää perustamissopimuksen 104 artiklan 8 kohdan määräysten mukaisesti, ettei kyseinen jäsenvaltio ole vastauksena perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan määräyksistä johtuvaan neuvoston suositukseen toteuttanut tehokkaita toimia tai toimet ovat osoittautuneet riittämättömiksi, neuvosto päättää keskeyttää rahaston rahoitustuen kyseiselle jäsenvaltiolle kokonaan tai osittain seuraavan vuoden 1 päivästä tammikuuta alkaen. Keskeytyspäätös koskee maksusitoumuksia. 3. Neuvosto päättää rahoituksen keskeytyksen päättämisestä todettuaan, että kyseinen jäsenvaltio on toteuttanut korjaavia toimenpiteitä. Komissio toteuttaa tarvittavat toimenpiteet keskeytettyjen maksusitoumusten budjetoimiseksi uudelleen. 4. Neuvosto tekee 2 ja 3 kohdassa tarkoitetut päätökset määräenemmistöllä komission ehdotuksesta. 3. Neuvosto päättää rahoituksen keskeytyksen päättämisestä todettuaan, että kyseinen jäsenvaltio on toteuttanut korjaavia toimenpiteitä. Komissio toteuttaa tarvittavat toimenpiteet keskeytettyjen maksusitoumusten budjetoimiseksi uudelleen. 4. Neuvosto tekee 2 ja 3 kohdassa tarkoitetut päätökset määräenemmistöllä komission ehdotuksesta. Koheesiorahastotukeen oikeutettuja ovat ne jäsenvaltiot, joiden asukaskohtainen bruttokansantulo ostovoimapariteettina mitattuna on vähemmän kuin 90 prosenttia yhteisön keskiarvosta. BKT/asukas lasketaan yhteisön toimittamien, (…) käytettävissä olevien kolmea viimeisintä vuotta koskevien tietojen perusteella.

Perustelu

4 artikla tulisi korvata uudella kappaleella, jossa luetellaan tukeen oikeutetut jäsenvaltiot.

Jos 4 artikla hyväksytään komission ehdottamassa muodossa, koheesiorahastosta tukea saavia valtioita rangaistaan kahteen kertaan. Ensimmäinen rangaistus on sama, joka kohdistetaan kaikkiin niihin EU:n jäsenvaltioihin, joiden julkishallinnossa todetaan liiallinen alijäämä. Toisena rangaistuksena on asianomaiselle valtiolle myönnettävän rakennerahastotuen keskeyttäminen.

Vaikka on ymmärrettävää, että rakennerahastosta tukea saavan jäsenvaltion on täytettävä taloutta koskevat lähentymisvaatimukset, rakennerahastotuen keskeyttäminen vaikeuttaa entisestään niiden jäsenvaltioiden tilannetta, joiden BKT on jo ennestään yhteisön keskiarvoa pienempi.

Ei ole myöskään selvää, koskeeko tuen keskeyttäminen päätöksen voimaantuloa seuraavan tammikuun ensimmäisen päivän jälkeen hyväksyttyjä uusia hankkeita ja mitä tapahtuu hankkeille, jotka on hyväksytty ennen kyseistä päivämäärää.

Bryssel 13. huhtikuuta 2005 Alueiden komitean puheenjohtaja Peter STRAUB

(1) EUVL C 318, 22.12.2004, s. 1.

(2) EUVL C 256, 24.10.2003, s. 1.