2.
Euroopan parlamentin päätöslauselma komission tiedonannosta luonnoksesta yhteiseksi työllisyys-
raportiksi 2001 (KOM(2001)4389dash C5-0423/2001 9dash 2001/2168 (COS))
Euroopan parlamentti, joka
rdash ottaa huomioon komission tiedonannon (KOM(2001)438 rdash C5-0423/2001),rdash ottaa huomioon ehdotuksen neuvoston päätökseksi jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista
vuodeksi 2002 (KOM(2001)511 rdash C5-0498/2001 rdash 2001/0208(CNS)),
rdash ottaa huomioon jäsenvaltioille osoitettavia suosituksia koskevan luonnoksen,rdash ottaa huomioon Lissabonissa 23. ja 24. maaliskuuta 2000, Nizzassa 7.rdash10. joulukuuta 2000,
Tukholmassa 23. ja 24. maaliskuuta 2001 ja Göteborgissa 15. ja 16. kesäkuuta 2001 kokoontuneen
Eurooppa-neuvoston hyväksymät päätelmät,
rdash ottaa huomioon neuvoston 19. tammikuuta 2001 tekemän päätöksen 2001/63/EY jäsenvaltioiden
työllisyyspolitiikan suuntaviivoista vuodeksi 2000(
1),
rdash ottaa huomioon komission tiedonannon ”Työllisyys- ja sosiaalipolitiikka: Investoiminen laatuun”
(KOM(2001)313),
rdash ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen perustamissopimuksen ja erityisesti sen 128 artiklan 2 kohdan,rdash ottaa huomioon työjärjestyksen 47 artiklan 1 kohdan,rdash ottaa huomioon työllisyys- ja sosiaalivaliokunnan mietinnön ja naisten oikeuksien ja tasa-arvoasioiden
valiokunnan ja talous- ja raha-asioiden valiokunnan lausunnot (A5-0360/2001),
A. ottaa huomioon, että komissio on hyväksynyt ja välittänyt Euroopan parlamentille ”työllisyyspaketin”,
eli ehdotuksen neuvoston päätökseksi jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista vuodeksi2002, yhteisen työllisyysraportin 2001 sekäehdotuksen jä senvaltioille osoitettavaksi suositukseksi, ja
pitää välttämättömänä, että parlamentti tarkastelee näitä kolmea asiakirja yhdessä taatakseen niiden
poliittisen johdonmukaisuuden,
B. ottaa huomioon, ettäEuroopan unionin ja Yhdysvaltain bruttokansantuotteen kasvua koskevat ennus-
teet ennakoivat viime vuosia huomattavasti vähäisempää kasvua,
C. ottaa huomioon, ettätyöllisyyttäkoskeviin suuntaviivoihin vaikuttavia eri prosesseja rdash mukaan luet-
tuna Euroopan sosiaalinen toimintaohjelma, jäsenvaltioiden talouspolitiikkojen suuntaviivat, rakenteel-lisia uudistuksia koskeva kertomus, makrotaloudellinen vuoropuhelu sekäLissabonin huippu-kokouksen päätelmissä vuosittain keväällä pidettäväksi sovittu Eurooppa-neuvoston huippukokous rdashon järkeistettävä, jotta voidaan varmistaa talous-, työllisyys- ja sosiaalipolitiikan sekä kestävää kehitystäkoskevan toiminnan yhtenäisyys,
D. ottaa huomioon, että tästä näkökulmasta on tarkoituksenmukaista laatia ”unionin taloudellista ja
sosiaalista tilaa koskeva vuosittainen kertomus”, jossa esitetään komission analyysien pääkohdat, jotkasisältyvät taloutta koskevaan vuosittaiseen kertomukseen, työllisyyttä koskevaan kertomukseen sekäkilpailua, talousuudistuksia ja pk-yritysten tilannetta koskeviin kertomuksiin sekäsosiaalisen toiminta-ohjelman tarkistamista koskevaan tulostaulukkoon,
E. katsoo lisäksi, että työllisyys- ja sosiaaliasioita käsittelevän neuvoston osallistuminen makrotalouden
suuntaviivojen laatimiseen sekäEcofin-neuvoston osallistuminen työllisyyttäkoskevien suuntaviivojen
laatimiseen lujittaisi EU:n talous- ja työllisyyspolitiikan yhdenmukaisuutta,
F. katsoo, ettätalouspolitiikan suuntaviivojen laatiminen yhdessätyöllisyyssuuntaviivojen kanssa ei kui-
tenkaan saa johtaa siihen, ettätyömarkkinakysymykset alistetaan talouspoliittisten suuntaviivojenalaisuuteen; katsoo, että kaikki työmarkkinakysymykset olisi käsiteltävä työllisyyssuuntaviivojenpuitteissa,
(1) EYVL L 22, 24.1.2001, s. 18.9.5.2002 FI C112E/179 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti
Keskiviikko 24. lokakuuta 2001
G. ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston huippukokouksissa Lissabonissa, Tukholmassa ja Nizzassa
asetetut määrälliset tavoitteet, joita Euroopan parlamentti voimakkaasti tukee,
Yleinen taloudellinen tausta
1. katsoo, että sosiaalinen markkinatalous vapauden ja vastuun yhdistävän, hyväksi osoittautuneen
talous- ja yhteiskuntajärjestelmän perustana tarjoaa sopivat puitteet Euroopan unionin talouspolitiikalle;katsoo, ettäsosiaalinen markkinatalous tulisi tä stäsyystävahvistaa Euroopan unionin talous- ja raha-politiikan malliksi ja sisällyttää tulevassa hallitusten välisessä konferenssissa perustamissopimukseen;
2. huomauttaa, että hintatason vakaus, kestävä finanssipolitiikka sekä siitä seuraava pitkän aikavälin
korkokantojen alhainen taso edistävät sijoitustoimintaa ja luovat siten pysyviä työpaikkoja; katsoo siksi,että vakaus- ja kasvusopimuksen määräyksistä on pidettävä kiinni;
3. korostaa, ettäyritysten vä linen kilpailu on sosiaalisen markkinatalouden keskeinen osa; huomauttaa,
että tämä kilpailu johtaa myönteisiin sosiaalisiin tuloksiin kuitenkin vain, jos sitä eivät vääristä monopoli-asemat ja yhdenmukaistetut menettelytavat tai sopimattomat valtiontuet; tukee tämän vuoksi Euroopanunionin kilpailupolitiikkaa; katsoo kuitenkin, ettätulevaa hallitusten vä listäkonferenssia ajatellen yhteis-päätösmenettelyn avulla suoritettu demokraattinen valvonta on tarpeellista kilpailupolitiikan yleisiä sään-töjälaadittaessa;
Vuotta 2002 koskevat suuntaviivat
Horisontaaliset tavoitteet
4. vahvistaa täystyöllisyyden Euroopan talous-, työllisyys- ja sosiaalipoliittisen strategian ensisijaiseksi
tavoitteeksi ja korostaa vaatimusta, jonka mukaan tämän tavoitteen saavuttaminen ei merkitse ainoastaanLuxemburgin strategian neljästä pilarista koostuvan politiikan täydellistä ja tehokasta täytäntöönpanoa vaanmyös tehokasta ja yhdenmukaista makrotaloudellista politiikkojen yhdistelmää, rakenneuudistusten edisty-
mistä, perus- ja jatkokoulutusinvestointeja, tutkimusta ja kehitystä järjestelmän kilpailukyvyn lisäämiseksi,
yrittäjyyttä suosivaa sääntelyilmapiiriä sekä aktiivista sosiaalivaltiota, joka kehittää yhdentymiseen perustu-vaa politiikkaa ja suojelee yhteiskunnassa heikommassa asemassa olevia;
5. korostaa tarvetta asettaa tarkkoihin indikaattoreihin kytkettyjäeurooppalaisia ja kansallisia tavoitteita,
joilla mitataan ja valvotaan jäsenvaltioiden edistymistä työllisyyssuuntaviivojen täytäntöönpanossa; muistut-
taa, että joissakin tapauksissa olisi aiheellista asettaa konkreettisia määrällisiä tavoitteita, jotta voidaan paitsi
valvoa politiikan tavoitteita niin myös näiden tavoitteiden saavuttamiseksi toteutettavia toimenpiteitä jatähän käytettyjä rahoitusvälineitä;
6. tukee neuvoston puheenjohtajavaltion hanketta, jossa pyritään tutkimaan kaikkien työllisyys-
politiikkaa koskevien toimenpiteiden vaikutus työpaikkojen laadulliseen parantamiseen sekäitse työ-
suoritusten ominaisuuksiin ettätyömarkkinoiden ja työpaikkojen tilanteeseen liittyen (tä mämerkitsee”mainstreaming”-menettelyn käyttöön ottamista laadun osalta), ja pitää tervetulleena vastaavan uudenhorisontaalisen tavoitteen sisällyttämistä suuntaviivoihin; edellyttää laatukonseptin nopeata täytäntöön-panoa eurooppalaisten ja kansallisten indikaattorien avulla;
7. pyytää varmistamaan edellä mainitun tavoitteen yhdenmukaisuuden myös suhteessa muihin EU:n
välineisiin ja aloitteisiin (direktiiveihin, avoimeen koordinointiin, työmarkkinaneuvotteluihin ja yksittäisiinohjelmiin, erityisesti ESR:n toiminta-alalla);
Ensimmäinen pilari: työllistyvyyden parantaminen
8. vahvistaa jäsenvaltioille esitetyn kehotuksen, jonka mukaan niiden on tuettava useampien ihmisten
pääsyä koulutuksen ja ammatillisen jatkokoulutuksen piiriin ja mahdollistettava elinikäinen oppiminen;korostaa tätä varten jälleen kerran, että on asetettava määrällisiä tavoitteita, edistettävä yrittäjäkoulutustaja asetettava määräaikoja, joiden kuluessa työttömille on tarjottava jatkokoulutusmahdollisuuksia;
9. pyytää komissiota ja jäsenvaltioita laatimaan vertailukelpoisia tilastoja eri työllisyysmuotojen ja
osittaisen työttömyyden laadullisesta rakenteesta ja arvioimaan aktiivisen työllistämispolitiikan täsmällisiäseurauksia sosiaalisen osallisuuden edistämisen ja sosiaalisen syrjäytymisen perusteella;C112E/180 FI 9.5.2002 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti
Keskiviikko 24. lokakuuta 2001
10. pyytää jäsenvaltioita arvioimaan perusteellisesti uudelleen työntekijöiden työllistettävyyttä koskevaa
politiikkaansa ja ottamaan huomioon toteutettujen toimien kestävyyden ja yksittäisten työmarkkinoillepääsytapojen laadun;
11. ehdottaa tässä yhteydessä, että jäsenvaltioiden on lain nojalla taattava kaikille työntekijöille ja työn-
hakijoille oikeus ammatilliseen jatkokoulutukseen; kehottaa jäsenvaltioita yhdessä työmarkkinaosapuoltenkanssa luomaan tälle oikeudelle sopivan säädöskehyksen; kehottaa työmarkkinaosapuolia neuvottelemaanyhteisön tason puitesopimuksesta;
12. hyväksyy komission jäsenvaltioille esittämän kehotuksen helpottaa naisten pääsyä elinikäisen oppi-
misen ja erityisesti tietotekniikan opetuksen piiriin sekä edistää naisten osallistumista yleissivistävään jaammatilliseen koulutukseen kaikilla tasoilla; korostaa tässä yhteydessä tarvetta asettaa kansallisia tavoitteitanaisten osallistumiselle kaiken tasoiseen koulutukseen; kehottaa tämän vuoksi jäsenvaltioita arvioimaan
säännöllisesti politiikkojensa vaikutuksia tällä alalla; palauttaa mieleen Tukholman huippukokouksen
päätöksen, jonka mukaan on kiinnitettävä erityistä huomiota naisten rohkaisemiseen suorittamaan tieteel-lisiäja teknisiäopintoja; kehottaa komissiota tutkimaan syitäristiriitaan, joka vallitsee tieteellisiltäaloiltavalmistuneiden naisten määrän ja koulutusta vastaavan työpaikan hankkimisessa onnistuneiden naistenmäärän välillä;
13. yhtyy suuntaviivojen ehdotukseen, jonka mukaan on tuettava ikääntyneiden työntekijöiden pysy-
mistätyömarkkinoilla tai heidä n paluutaan työmarkkinoille, tarjottava sitäkoskevia kannustimia ja paran-
nettava sen edellytyksiä käyttämällä koordinoitua toimenpidepakettia, johon kuuluu mahdollisuus osallistua
jatko- ja uudelleenkoulutukseen, työelämän joustavuutta koskevat mallikokeilut sekä osa-aikatyömallienkäyttöön ottaminen; pitää tässä yhteydessä tervetulleena Eurooppa-neuvoston konkreettista tavoitetta,jonka mukaan ikääntyneiden työntekijöiden työssäkäyntiaste olisi nostettava 50 prosenttiin; katsoo, ettätämän olisi tapahduttava yhteisymmärryksessä työmarkkinaosapuolten kanssa ja käyttämällä hyväksikoordinoitua välineiden kokonaispakettia;
14. pitää tervetulleena suuntaviivaa, jonka tavoitteena on torjua kaikkinainen syrjintä yleiseen ja amma-
tilliseen koulutukseen pääsyn yhteydessä; pyytää neuvostoa, komissiota ja jäsenvaltioita toteuttamaan asian-
mukaisia toimia, joilla varmistetaan, että maahanmuuttajien, erityisesti naisten, joiden on vaikeaa päästä
työmarkkinoille, ammatillista ja yhteiskunnallista yhteisöön integroimista koskevaa EU-politiikkaa todellasovelletaan;
15. tukee kaikkia toimenpiteitämaantieteellisen liikkuvuuden tukemiseksi, kunhan se perustuu työn-
tekijän vapaaehtoiseen päätökseen, ja ottaa huomioon, että alueellisen epätasapainon vähentämiseensitoutuminen olisi asetettava etusijalle;
16. kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita kehittämään erityisiä politiikkoja ja toimenpiteitä, joilla pyri-
tään taloudelliseen ja sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen alueilla, joiden kehitys laahaa jäljessä, tai alueilla,joilla on rakenteellisia ongelmia; katsoo, että näillä toimenpiteillä tulisi pyrkiä lisäämään investointejainfrastruktuuriin, pk-yritysten tukemiseen, tutkimukseen ja kehitykseen sekäkoulutukseen ja elinikä iseenoppimiseen sekä vähentämään palkan sivukustannuksia;
Toinen pilari: yrittäjyyden kehittäminen ja työpaikkojen luominen
17. vaatii jäsenvaltioita vahvistamaan harmaan talouden valvontaa; kehottaa komissiota ja neuvostoa
entisestään laajentamaan suuntaviivaa, joka sisältää pimeän työn torjumisen; katsoo, että sen olisi sisället-
tävä esimerkiksi vero- ja sosiaalivakuutusjärjestelmiä koskevia konkreettisia toimenpiteitä, jotka toimisivatkannustimina sille, että nämä sääntelyn ulkopuoliset työsuhteet saatetaan sääntelyn piiriin; katsoo, ettäkaikista toimenpiteistä olisi päätettävä jäsenvaltioissa yhdessä työmarkkinaosapuolten kanssa;
18. kehottaa jäsenvaltioita yhdessä työnantajajärjestöjen kanssa tiedottamaan vapaaehtoisen itsenäisen
ammatinharjoittamisen merkityksestä ja vastuullisesta yrittäjyydestä;
19. kehottaa jäsenvaltioita tukemaan voimakkaammin työpaikkojen perustamista yleishyödyllisillä
aloilla, yhteisötaloudessa, ekologisessa tuotannossa ja ekologisissa palveluissa sekäpaikallisten ja alueellistentyöllistämisaloitteiden kautta; pyytää komissiota asettamaan tämän eurooppalaisen työllisyysstrategiantoisen pilarin osatekijän aiempaa selvemmin etusijalle;9.5.2002 FI C112E/181 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti
Keskiviikko 24. lokakuuta 2001
20. kannustaa jäsenvaltioita edistämään yritysten ja korkeakoulujen yhteistyön tiivistämistä, jotta tietä-
myksen siirtyminen olisi tehokasta, yrityksen innovaatiot voitaisiin ottaa käyttöön nopeasti ja kilpailukykyävoitaisiin kohentaa;
21. katsoo, ettätieto on nykyisin avain hyvinvointiin ja työllisyyteen ja ettäkoulutukseen, tutkimukseen
ja kehitystoimintaan sijoittaminen on tästä syystä erittäin tärkeää; pitää siten välttämättömänä, että myöstutkimuksen ja kehitystoiminnan yksityisiäinvestointeja koskevia reunaehtoja parannetaan pikaisesti,esimerkiksi kattavan ja kustannuksiltaan kohtuullisen Euroopan laajuisen patentin avulla;
22. pitää tärkeänä sitä, että kaksi kolmasosaa kaikista työntekijöistä työllistävien pienten ja keskisuurten
yritysten mahdollisuuksia käyttää eri rahoituskeinoja helpotetaan, ja painottaa, että Baselin pankki-valvontakomitean aikanaan luomat pankkien omia varoja koskevat säännöt (Basel II) eivät saa johtaapienten ja keskisuurten yritysten lainojen kallistumiseen;
23. kehottaa jäsenvaltioita keventämään työn verottamista käyttämällä enemmän mahdollisuutta alentaa
arvonlisäveropohjaa työvaltaisilla palvelualoilla, kuten ravintola-alalla ja käsityöammateissa;
24. katsoo, että vero- ja sosiaaliturvajärjestelmät on rakennettava siten, että ne kannustavat voimakkaasti
aktiiviseen työnhakuun;
25. tukee vahvasti komission jäsenvaltioille esittämää kehotusta tarkistaa veroja ja avustuksia koskevat
esteet, joilla on kielteinen vaikutus naisten osallistumiseen työmarkkinoille, ja kiinnittää huomiota esteisiin,jotka haittaavat naisia, jotka haluavat perustaa liikeyrityksen ja työllistää itse itsensä; korostaa tässä yhtey-dessä, että on tärkeää ei ainoastaan tarkistaa vaan myös toteuttaa erityistoimia, jotka tähtäävät näidennaisten tukemiseen ja kannustamiseen
a) vähentämällä liiketoiminnan rasitteita toiminnan käynnistämisvaiheessa ja yksinkertaistamalla vaaditta-
via virallisia menettelyjä,
b) perustamalla starttirahastoja, jotka kannustavat luomaan uusia yrityksiä, tarjoamalla neuvontaa, koulu-
tusta ja teknistätukea ja ulottamalla tä llainen apu yrityksiin, joissa on mahdollisuuksia tehdä
lisäinvestointeja, ja
c) helpottamalla naisten pääsyä nykyisiin tukiohjelmiin ja tiedottamalla heille niistä paikallisella tasolla;
Kolmas pilari: yritysten ja niiden työntekijöiden sopeutumiskyvyn edistäminen
26. kehottaa työmarkkinaosapuolia neuvottelemaan sopimuksia työn organisoinnin nykyaikaistamisesta
kaikilla sopivilla tasoilla (eurooppalainen, kansallinen, alakohtainen paikallinen ja yrityskohtainen taso);pitää tällaisia sopimuksia välineinä, joilla sekä parannetaan työpaikan laatua että varmistetaan kyseistenyritysten kilpailukyky; näissä sopimuksissa olisi otettava huomioon kaikki mahdolliset työajan sääntelynja työn järjestämisen muodot;
27. katsoo, ettäjuostavampia työsopimusmuotoja voidaan hyvä ksyäainoastaan, jos ne voivat tarjota
työntekijöille riittävän suojan; korostaa tässä yhteydessä välitystoimistojen mahdollista myönteistä panosta,
jonka edellytyksenä on, että niiden toimintaa säännellään ja valvotaan säännöllisesti, jotta työntekijöillä onriittävä suoja; pyytää lisäksi komissiota toimittamaan direktiiviehdotuksen, joka perustuu siihen peri-aatteeseen, että yrityksen palveluksessa olevia määräaikaisia työntekijöitä olisi kohdeltava samalla tavoinkuin vakinaisessa työsuhteessa olevia työntekijöitä;
28. kehottaa antamaan käsitteelle ”joustavuus” myönteisen määritelmän, mikä helpottaisi työntekijöitä
työn, koulutuksen ja yksityiselämän yhdistämisessä; pyytää komissiota ja työmarkkinaosapuolia käynnistä-mään tätä koskevan perusteellisen ajatusten vaihdon;
29. kehottaa jäsenvaltioita työterveys- ja työturvallisuussäännösten soveltamisen johdonmukaisempaan
valvontaan; kehottaa siksi kaikkia jäsenvaltioita asettamaan konkreettisia määrällisiä tavoitteita työ-tapaturmien ja ammattitautien ehkäisemiseksi ja vähentämiseksi sekä perinteisten riskien että uusienriskien, kuten stressin, loppuunpalamisen ja tuki- ja liikuntaelinten sairauksien, yhteydessä;C112E/182 FI 9.5.2002 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti
Keskiviikko 24. lokakuuta 2001
Neljäs pilari: naisten ja miesten yhtäläisten mahdollisuuksien edistämistä koskevien toimenpiteiden vahvistaminen
30. korostaa, että naisten keskimääräinen työllisyysaste on yli 18 prosenttia alle miesten työllisyysasteen,
ettätyömarkkinat jakautuvat edelleen suuresti sukupuolen mukaan ja ettänaisten tuntipalkka on keski-määrin 76 prosenttia miesten tuntipalkasta; pahoittelee tämän vuoksi, että edelliseen vuoteen verrattunajäsenvaltiot painottivat vuonna 2001 kansallisissa työllisyyttä koskevissa toimintaohjelmissa vähemmänyhtäläisten mahdollisuuksien pilaria ja että monilta jäsenvaltioilta puuttuu yhä johdonmukainen ja kattavastrategia naisten ja miesten tasa-arvoisen kohtelun periaatteen toteuttamiseksi kaikissa neljässä pilarissa;
31. korostaa, että naiset ovat yliedustettuina osa-aikaisissa, epävarmoissa ja vähäistä ammattitaitoa edel-
lyttävissä asemissa; tukee tässä yhteydessä kaikissa neljässä pilarissa uutta tavoitetta, joka koskee korkea-laatuisten työpaikkojen edistämistä; pahoittelee kuitenkin, että ehdotuksessa suuntaviivoiksi ei puututaerityisesti toimiin sellaisten monipuolisempien työllistymismahdollisuuksien luomiseksi naisille, joidenmyötä he saisivat parempaa palkkaa ja kaikki heidän oikeutensa taattaisiin; kehottaa jäsenvaltioita lisää-mään toimia parempien työpaikkojen, parempien työehtojen ja korkeamman työtyytyväisyyden luomiseksinaisille, jotta estettäisiin heitä luopumasta työssäkäynnistä ja joutumasta usein yhteiskunnallisesti eristynee-seen asemaan;
32. pitää joidenkin jäsenvaltioiden toteuttamia työmarkkinoiden sukupuolen mukaisen eriytymisen
lievittämiseen tähtääviä innovatiivisia toimia myönteisinä, mutta pahoittelee kuitenkin, ettei tässä asiassaole edistytty viime vuoteen verrattuna ja ettei uusia aloitteita naisten osallistumisen lisäämiseksi päätöksen-
teossa ole juurikaan esitetty; kehottaa tässä yhteydessä luomaan positiivisia toimia, joilla varmistetaan nais-
ten ja miesten täysi tasa-arvo työelämässä tarjoamalla erityisiä etuja aliedustetun sukupuolen osuuden lisää-miseksi kussakin ammatissa;
33. vaatii painokkaasti jäsenvaltioilta rdash tarvittaessa yhteistyössä työmarkkinaosapuolten kanssa rdash
toimenpiteitä, joilla pannaan viipymättä täytäntöön samapalkkaisuuden periaate (sama palkka samasta taisamanarvoisesta työstä); odottaa tämän vuoksi, että jäsenvaltioita nimenomaisesti kehotetaan ottamaankäyttöön kansallisia ja määrällisiä tavoitteita miesten ja naisten palkkaerojen pienentämiseksi, ja vaatiimyös eurooppalaisten tavoitteiden vahvistamista palkkakuilun ja muiden työmarkkinoilta syrjäytymistäilmaisevien tunnusmerkkien poistamiseksi;
34. korostaa, ettätyömarkkinaosapuolten on toimittava aktiivisesti sukupuolten tasa-arvon edistä misessä
työmarkkinoilla; kehottaa työmarkkinaosapuolia tämän vuoksi
a) edistämään naispuolisten työntekijöiden kapasiteettia järjestäytyä ja suojella oikeuksiaan,
b) ponnistelemaan paljon tehokkaammin naisten ja miesten palkkaerojen poistamiseksi muuan muassa
huolehtimalla palkanmuodostusprosessin avoimuuden lisäämisestä ja
c) varmistamaan naisten ja miesten tasapainoisen osallistumisen työmarkkinaosapuolten päätöksenteko-
elimiin;
35. panee merkille jäsenvaltioiden rohkaisevat aloitteet työ- ja perhe-elämän yhteensovittamiseksi, mutta
pitää edistystä yhä rajallisena; tukee tämän vuoksi komission jäsenvaltioille ja työmarkkinaosapuolille esit-tämää kehotusta edistää perheystävällisiä työympäristöjä; korostaa tätä tarkoitusta varten jäsenvaltioiden
tarvetta asettaa määrälliset tavoitteet lasten ja muiden huollettavien hoitopalvelujen tarjonnan lisäämiseksi
sekä määritellä kansalliset erityistavoitteet, jotta seuraavien viiden vuoden aikana saavutettaisiin taso, jokavastaa kolmen tällä alalla parhaita tuloksia saaneen jäsenvaltion keskitasoa; katsoo, että perheeseen liitty-vien vastuiden oikeudenmukaisen jaon mahdollistamiseksi on painotettava enemmän perheystävällisiä työ-organisaatioita järjestämällä rdash myös paikallistasolla rdash joustavia työaikajärjestelyjä, vahvistamalla ja järjes-telemällä uudelleen julkisia ja yksityisiä palveluja ja niiden aikatauluja, tarjoamallavanhempainlomajärjestelmiä ja järjestelmiä, joilla integroidutaan työelämään uudelleen poissaolon jälkeen;kehottaakin jäsenvaltioita varmistamaan, että vanhempia rdash naisia ja miehiä rdash ei kohdella epäsuotuisastiheidän pyrkiessään sovittamaan yhteen työ- ja perhe-elämän tai käyttäessään oikeuttaan vanhempain-lomaan;
36. pitää tervetulleena sitä, että jäsenvaltioita kehotetaan kehittämään hoitopaikkojen luomista koskevia
kansallisia tavoitteita, ja odottaa tähän liittyen, että tulevissa suuntaviivoissa päästään tämän alan”eurooppalaisten” tavoitteiden määrittelemiseen;9.5.2002 FI C112E/183 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti
Keskiviikko 24. lokakuuta 2001
37. kehottaa uudelleen neuvostoa tunnustamaan kolmansien osapuolten yksityisissäkotitalouksissa kor-
vausta vastaan suorittaman työn työmarkkinasektoriksi; katsoo, että tähän tunnustamiseen on kuuluttavanäiden työntekijöiden sosiaalisia oikeuksia koskevien säännösten käyttöönotto sekä alan kysynnän ja tar-jonnan sääntely sekä koulutusmahdollisuuksien järjestäminen;
Täytäntöönpanoa koskevat menettelyt ja sen tilanne
38. korostaa vaatimusta, jonka mukaan jäsenvaltioissa on vahvistettava poliittista koordinointia yksit-
täisten institutionaalisten toimijoiden (kansalliset, alueelliset ja paikalliset hallinnot) kesken sekä työ-markkinaosapuolten kanssa, jotta Luxemburgin strategian valmistelu ja toteuttaminen mahdollistuvat; vaatiilisäksi, että jäsenvaltioissa käydään avointa keskustelua, jonka tavoitteena on mahdollistaa kaikkienpoliittisten toimijoiden (sekä kansallisten että alueellisten toimijoiden) osallistuminen tähän strategiaan;
39. kehottaa ehdokasvaltioiden hallituksia jo nyt mukauttamaan työmarkkinapolitiikkansa siten, ettäne
voivat myöhemmin mahdollisesti osallistua Luxemburgin strategiaan, ja pitää tässä yhteydessä tervetulleenasitä, että joidenkin ehdokasvaltioiden kanssa on allekirjoitettu vastaavat pöytäkirjat; viittaa ongelmaan, jokaliittyy yhteisön säännöstön ulkopuolelle jäävien yhteisön politiikan alojen huomioon ottamiseen, koska nekuuluvat avoimen koordinointimenetelmän piiriin, vaikka niiden olisi oltava liittymisneuvottelujen aiheena;
40. pyytää, että parlamentin annetaan osallistua täysipainoisesti työllisyysstrategian vaikutusten arvioin-
tiin ja tarkistamiseen; kehottaa neuvoston puheenjohtajavaltiota etsimään yhdessä parlamentin kanssa sopi-via yhteistyömuotoja, jotta varmistetaan avoimen koordinointimenetelmän piiriin kuuluvien politiikanalojen demokraattinen valvonta;
*
**
41. kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsen- ja
ehdokasvaltioiden parlamenteille.
4. EIP: Venäjän Itämeren altaan ympäristöhankkeet *
A5-0350/2001
Ehdotus neuvoston päätökseksi yhteisön takuun myöntämisestä Euroopan investointipankille poh-
joisen ulottuvuuden puitteissa Venäjän Itämeren altaan ympäristöhankkeille myönnetyistä erityis-
lainoista aiheutuvien tappioiden varalta (KOM(2001)297 9dash C5-0307/2001 9dash 2001/0121(CNS))
Ehdotus hyväksyttiin.
Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma ehdotuksesta neuvoston päätökseksi yhteisön
takuun myöntämisestä Euroopan investointipankille pohjoisen ulottuvuuden puitteissa VenäjänItämeren altaan ympäristöhankkeille myönnetyistä erityislainoista aiheutuvien tappioiden varalta
(KOM(2001)297 9dash C5-0307/2001 9dash 2001/0121(CNS))
(Kuulemismenettely)
Euroopan parlamentti, joka
rdash ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvostolle (KOM(2001)297(
1)),
rdash neuvoston kuultua sitäEY:n perustamissopimuksen 308 artiklan mukaisesti (C5-0307/2001),
(1) EYVL C 240 E, 28.8.2001, s. 295.C112E/184 FI 9.5.2002 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti
Keskiviikko 24. lokakuuta 2001