KOMISSION YKSIKÖIDEN VALMISTELUASIAKIRJA

TIIVISTELMÄ VAIKUTUSTEN ARVIOINNISTA

Oheisasiakirja

ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi

Copernicus-ohjelman perustamisesta ja asetuksen (EU) N:o 911/2010 kumoamisesta

ALUSTAVAT HUOMAUTUKSET

Vaikutustenarviointilautakunnalle toimitettiin helmikuussa 2013 uusi versio Copernicus-ohjelman vaikutustenarvioinnista. Sillä päivitettiin aiemmin toimitettua versiota, joka oli liitteenä Euroopan maanseurantaohjelman tulevaisuutta käsittelevässä asiakirjassa Future of the European Earth monitoring programme (GMES). Tässä uudelleen toimitetussa versiossa otettiin huomioon hiljattainen neuvoston päätös monivuotisesta rahoituskehyksestä ja keskityttiin tapaan, jolla Copernicus-ohjelmalle myönnetyt varat hyödynnettäisiin mahdollisimman hyvin. Sen pohjana käytettiin aiempia kustannushyötyanalyysejä, siihen sisällyttiin vuosina 2012 ja 2013 tehtyjen uusien tutkimusten tulokset, ja siinä pohdittiin eri toimintavaihtoehtoja ottaen huomioon suhteelliset hyödyt, joita saataisiin jakamalla ehdotettu budjetti eri tavoin avaruus-, in situ- ja palvelukomponentteihin. Nyt käsillä olevassa asiakirjassa tulevat esiin vaikutustenarviointiin tehdyt mukautukset vaikutustenarviointilautakunnalta saatujen lisäkommenttien perusteella.

ONGELMA, JOHON GMES:LLÄ/COPERNICUS-OHJELMALLA VASTATAAN

– Riittämättömät maanseurantapalvelut

Viimeisten kolmenkymmenen vuoden aikana EU, Euroopan avaruusjärjestö ESA ja niiden jäsenvaltiot ovat toteuttaneet merkittäviä T&K-toimia maanseurannan alalla. Tarkoituksena on kehittää infrastruktuuria ja esioperationaalisia maanseurantapalveluja. Monet Euroopassa käytössä olevista maanseurantapalveluista ovat kuitenkin riittämättömiä siksi, että infrastruktuurissa on aukkoja ja ettei niiden saatavuudesta ole takeita pitkällä aikavälillä. Copernicus-ohjelmalla on tarkoitus puuttua tähän heikkouteen.

Investoinnit vaarassa

EU:n, ESAn ja niiden jäsenvaltioiden tähän mennessä tekemät investoinnit ovat yhteensä yli 3 000 miljoonaa euroa. Nämä massiiviset investoinnit edellyttävät, että Copernicus-ohjelma on kestävä pitkällä aikavälillä; muutoin lähes kaikki aiemmat investoinnit menetetään ja lisäriskinä on, että kansallinen valmius tehdä investointeja avaruudesta suoritettavaan maanseurantaan keskeytyy, kun EU-ulottuvuus ei enää tarjoaisi poliittisia ja ohjelmapuitteita. Näin ollen on erittäin todennäköistä, että tilanne palautuisi samanlaiseksi kuin ennen GMES:ää eli hajanaiseksi ja koordinoimattomaksi avaruustoiminnaksi, jossa olisi aukkoja ja ratkaisemattomia päällekkäisyyksiä ja mittakaavaedut puuttuisivat.

Keskeytymisriski haittaa merkittävästi loppukäyttäjiä, kuten viranomaisia, mutta myös tuotantoketjun loppupään palveluntarjoajia, jotka eivät todennäköisesti tee merkittäviä investointeja epäkypsille, riskialttiille markkinoille ja joiden on lisäksi hankala saada pääomaa. GMES:n ensivaiheen toimintoja koskeva asetus on voimassa vuoden 2013 loppuun. Tällä välin neuvosto on ehdottanut uutta budjettia GMES:lle, jonka operationaalinen vaihe käynnistyy vuoden 2014 alussa uudella nimellä: Copernicus. Nämä muutokset edellyttävät uutta asetusta, jossa ehdotetaan ratkaisuja muun muassa ohjelman hallintoon, infrastruktuurin omistajuuteen ja eri komponenttien väliseen budjetin jakautumiseen liittyviin kysymyksiin. Lisäksi on laadittu Copernicus-tietopolitiikkaa koskeva delegoitu säädös, jota sovelletaan operationaaliseen vaiheeseen. Siihen on kirjattu yleinen periaate Copernicus-ohjelmassa tuotettujen tietojen täydestä, avoimesta ja maksuttomasta saannista. On ratkaisevan tärkeää, että tämän ohjelman ”päivityksen” tuloksena voidaan siirtyä jouhevasti uuteen operationaaliseen vaiheeseen, etenkin nykyisten ja potentiaalisten käyttäjien kannalta, niin että jatkuvuus on mahdollisimman hyvä ja budjetin jakautuminen tehokas ja että tehdään hallintoa koskevia toimivia valintoja. Seuraavassa esitetään syitä, joiden vuoksi nämä valinnat ovat erityisen merkityksellisiä, arkaluonteisia tai kiireellisiä.

Innvointipotentiaali

EU-politiikan kulmakivenä on, että EU:n rahoittamat tutkimus- ja kehittämisaloitteet saadaan siirrettyä innovaatioiksi. Sen vuoksi Copernicus-ohjelmaan, joka on pääasiassa palveluihin liittyvä innovaatio, liittyvän innovointikapasiteetin vapauttaminen on ehdottoman tärkeää, jotta T&K-investoinnit saataisiin muutettua konkreettisiksi hyödyiksi, kuten erittäin todelliseksi merkittävää talouskasvua ja työpaikkoja synnyttäväksi potentiaaliksi, kuten jäljempänä kuvatussa vaikutustenarviointimallissa kuvataan.

Autonomia

Copernicus-ohjelma antaa EU:lle itsenäiset valmiudet, joita ilman sen olisi politiikkansa täytäntöönpanossa nojauduttava jäsenvaltioidensa ja ei-eurooppalaisista (esim. Yhdysvaltojen) satelliiteista ja tietolähteistä peräisin oleviin koordinoimattomiin lähteisiin.

Työllisyys

Satelliittisovellusjärjestelmät ovat Euroopan avaruusteollisuuden tärkein tulonlähde, ja maanseuranta on toinen tärkeimmistä segmenteistä tulojen osalta: sen osuus Euroopan avaruusteollisuuden kokonaistuloista on tällä hetkellä noin 30 prosenttia. Hiljattaisissa tutkimuksissa on analysoitu Copernicus-tietojen saatavuuden vaikutusta tuotantoketjun loppupään markkinoiden kehitykseen ja lisätty tuotantoketjun loppupään sektorin työllisyyttä koskevat luvut työpaikkojen kehitystä koskeviin lukuihin avaruusalaan liittyvillä (tuotantoketjun alkupään) sektoreilla.

Mihin ryhmiin vaikutukset kohdistuvat eniten?

Copernicuksen käyttäjäyhteisö on laaja ja monipuolinen ja vaihtelee kansainvälisistä sidosryhmistä Euroopan kansalaisiin. Ryhmiä, joihin vaikutukset kohdistuvat eniten, ovat esimerkiksi seuraavat:

– Unionin tasolla komission yksiköt: Monet komission pääosastot käyttävät jo tai suunnittelevat käyttävänsä Copernicus-tuotteita (ECHO, ENV, AGRI, MOVE, MARE, REGIO ja CLIMA). Tärkeitä käyttäjiä ja toimijoita ovat myös EU:n virastot (EEA, EMSA, FRONTEX, EUSC) sekä Euroopan ulkosuhdehallinto, eurooppalaiset hallitustenväliset virastot (ECMWF, EUMETSAT, EDA, ESA) sekä eurooppalaiset ohjelmat, järjestöt ja verkostot (EMEP, EUMETNET, Eurogeographic, Eurogeosurvey, OSPAR, HELCOM).

– Kansainvälisellä tasolla Copernicus on solmimassa suhteita GEO-kumppaneihinsa, YK:n virastoihin ja kansainvälisiin tutkimusohjelmiin.

– Kansalliset viranomaiset, kuten ympäristö-, liikenne-, sisä-, maatalous-, energia-, kalatalous-, maanhallinta- ja meriasioiden ministeriöt sekä paikallisviranomaiset, mutta myös erityiset tahot, kuten pelastuspalveluviranomaiset ja riskinhallintavirastot.

– Varsin monenlaiset käyttäjät teollisuuden alalla (avaruusalan tuotantosektori ja siihen liittyvät toiminnot, palveluntarjonta, tiedon tuotanto- ja jakelusektori, lisäarvoa tuottavien palvelujen kehittäminen tuotantoketjun loppupään sektorilla) ja Euroopan kansalaiset, jotka käyttävät lopputuotteita.

TAVOITTEET

Yleiset tavoitteet

Copernicus-ohjelman, joka on Euroopan maanseurantaohjelman (Copernicus) perustamista koskevassa asetusehdotuksessa kuvattu pitkän aikavälin toimintaohjelma, määrittelyä, rahoitusta, perustamista ja toimintaa koskevilla kattavilla tavoitteilla on tarkoitus puuttua aktiivisesti edellä kuvattuihin ongelmiin.

· Copernicus-palveluilla pyritään antamaan poliittisille päättäjille mahdollisuudet erityisesti

· valmistella kansallista, Euroopan laajuista ja kansainvälistä lainsäädäntöä esimerkiksi ympäristöasioiden alalla, ilmastonmuutos mukaan luettuna,

· seurata kyseisen lainsäädännön täytäntöönpanoa,

· saada kattavia ja tarkkoja tietoja turvallisuuskysymyksissä (esim. rajavalvonta, pelastuspalvelutoiminta).

Operationaaliset tavoitteet

Siirtyminen tutkimusvaiheesta operationaaliseen vaiheeseen edellyttää budjetin jaon määrittelyä ja hallintorakenteen uudelleenajattelua mahdollisimman kustannustehokkaalla tavalla. Tähän on monia syitä: tutkimushankkeet ovat suppeampia talousarvionsa ja tavoitteidensa kannalta, rajoitetumpia kestoltaan ja ne on suunniteltu prototyypeiksi siitä, miltä koko Copernicus-rakenne voisi näyttää. Niiden hallinnosta vastaavat usein yhdessä komission eri yksiköt ja erityiset yhteistyökumppanit. Valittu budjetin jakaminen noudattelee vaikutustenarvioinnissa tiivistettyjä kustannushyötyanalyysejä; hallintopuitteilla on varmistettava hankkeiden hyvä hallinto ja täytäntöönpano, kun otetaan huomioon Copernicus-yksikön rajallinen koko, ja on hyödynnettävä EU:n ulkopuolista kapasiteettia.

Merkityksellisyys muun EU-politiikan kannalta

Copernicus-ohjelma tarjoaa tietoa poliittisille päättäjille, viranomaisille, yrityksille ja Euroopan kansalaisille. Näin ollen Copernicus-ohjelmalla on potentiaalia tukea kaikkia asiaankuuluvia unionin toimintalinjoja, välineitä ja toimia, joiden alalla sen ymmärtäminen, miten ympäristönmuutos vaikuttaa planeettaamme, on keskeisen tärkeää. Copernicuksen panoksesta EU-politiikkaan näillä aloilla on monia esimerkkejä (esitetty tarkemmin vaikutustenarviointia koskevassa raportissa): kansainvälinen kehitysyhteistyöpolitiikka, liikennepolitiikka, ympäristöpolitiikka, humanitaarinen apu, energiapolitiikka, aluepolitiikka, ilmastonmuutospolitiikka, sisäasiat ja turvallisuus sekä maatalouteen ja merialueisiin liittyvä politiikka.

TOIMINTAVAIHTOEHDOT

Vaikutustenarvioinnissa analysoidaan kahta eri vaihtoehtojoukkoa: budjetin jakamista koskevat vaihtoehdot ja hallintoa koskevat vaihtoehdot.

A. Budjetin jakamista koskevat vaihtoehdot

Tässä osassa kuvatuissa kolmessa vaihtoehdossa tarkastellaan – neuvoston Copernicus-ohjelmalle myöntämä rahoitus huomioon ottaen – vaikutuksia, joita kolmelle pääkomponentille eli avaruusinfrastruktuurille, in situ -infrastruktuurille ja palveluille jaetun rahamäärän vaihtelulla on. Analyysissä korostetaan avaruusinfrastruktuuriin ja palveluihin tehtävien investointien välistä kompromissia mutta pidetään in situ -komponentin menot vakaina sen luonteen vuoksi (riippuvainen ensisijaisesti kansallisista investoinneista). Jotta analyysiä voitaisiin verrata aiempiin tutkimuksiin, vaikutukset on akkumuloitu vuoteen 2030 asti olettaen (tutkimusten mukaisesti) rahoituksen taso vuosien 2014–2020 monivuotisen rahoituskehyksen jälkeen.

A.1 Menetelmä

Vuonna 2013 tämän vaikutustenarvioinnin tueksi tehty pääanalyysi perustuu kahteen aiempaan tutkimukseen (viitteet ja tiivistelmät vaikutustenarvioinnissa). Aiempien analyysien tarkentamiseksi vuoden 2013 tutkimuksessa tarkasteltiin, missä määrin hyödyt suhteutuvat tasoon, jolla varat jaetaan avaruus- ja palvelukomponentin välillä. Näin voidaan vertailla useita skenaarioita, joilla kaikilla on samat määrärahat.

A.2 Vaihtoehtojen kuvaus

Vaikutustenarvioinnissa tarkasteltiin kolmea vaihtoehtoa seuraavasti:

I – Palvelulähtöinen vaihtoehto, jossa suhteellisen suuri osuus käytettävissä olevasta budjetista käytetään palvelujen tarjoamisen rahoittamiseen niin, että kuitenkin mahdollistetaan avaruuskomponentin rahoittaminen aiempien tutkimusten tasoisena. Tässä skenaariossa pyritään yhdistämään avaruusinfrastruktuuriin tehtävät vähimmäisinvestoinnit palveluihin tehtäviin mahdollisimman suuriin ja käytännön investointeihin.

II – Välimuoto, jossa avaruuskomponenttiin tehtäviä investointeja kasvatetaan ja palvelukomponenttia supistetaan samassa suhteessa.

III – Teknologialähtöinen vaihtoehto, jossa tehdään mahdollisimman suuret investoinnit avaruuskomponenttiin ja palvelukomponentin investoinnit supistetaan niin alhaiseksi kuin mahdollista.

A.3 Vaikutusten arviointi

Jäljempänä olevissa taulukoissa esitetään kunkin skenaarion osalta budjetin jakamista koskevat olettamukset, taloudelliset vaikutukset ja vaikutus työllisyyteen:

|| || II – Palvelulähtöinen || II– Välimuoto || III – Teknologialähtöinen || Yhteensä

|| || Avaruus || In situ || Palvelut || Avaruus || In situ || Palvelut || Avaruus || In situ || Palvelut || milj. euroa

YHTEENSÄ (2014-2030) || milj. euroa || 400 || 22 || 119 || 422 || 22 || 97 || 438 || 22 || 81 || 541

% || 74 % || 4 % || 22 % || 78 % || 4 % || 18 % || 81 % || 4 % || 15 % ||

Budjetin jakautuminen skenaarioittain (vuotuiset keskiarvot 2014–2030)

|| || || II – Palvelujen toimittamiseen keskittyvä || II– Välimuoto || III – Teknologiaan perustuva

2014-2020 || Kumulatiiviset hyödyt || miljardia euroa || 6,3 || 6,1 || 5,9

2021-2030 || Kumulatiiviset hyödyt || 23,0 || 22,1 || 20,8

YHTEENSÄ (2014-2030) || Kumulatiiviset hyödyt || 29,4 || 28,2 || 26,7

Vaikutus tuotantoketjun loppupäähän vuonna 2030 || 1,03 || 0,98 || 0,95

Yhdistetty panos Euroopan BKT:hen || % || 0,164 % || 0,157 % || 0,149 %

Yhdistetty kustannushyötysuhde || : || 3,30 || 3,17 || 3,01

Integroitu vaikutusten simulointi skenaarioittain (diskonttaamaton)

|| || II – Palvelulähtöinen || II– Välimuoto || III – Teknologialähtöinen

|| || DE || IE || T || DE || IE || T || DE || IE || T

|| || Luotujen/säilytettyjen työpaikkojen lukumäärä vuoteen 2030 mennessä

YHTEENSÄ (2014-2030) || US || 2,030 || 5,270 || 7,300 || 2,140 || 5,550 || 7,690 || 2,220 || 5,770 || 7,980

MS || 710 || 1,830 || 2,540 || 680 || 1,750 || 2,420 || 650 || 1,690 || 2,340

DS || 9,170 || 29,340 || 38,510 || 8,710 || 2,850 || 36,550 || 8,460 || 27,070 || 35,530

T || 11,900 || 36,440 || 48,330 || 11,510 || 35,150 || 46,650 || 11,330 || 34,520 || 45,840

Vaikutus työllisyyteen skenaarioittain (Luotujen/säilytettyjen työpaikkojen lukumäärä vuoteen 2030 mennessä)

(US=tuotantoketjun alkupää; MS=tuotantoketjun välivaihe; DS=tuotantoketjun loppupää; DE=välitön työllisyys; IE=välillinen työllisyys) A.4 Vaikutusten dynaamisen lisääntymisen potentiaali

Edellä esitetyn analyysin täydennykseksi on kehitetty nk. FeliX-malli, joka on järjestemädynamiikkamalli ja hyötysimulaattori, jossa otetaan huomioon luonnollisten ja sosioekonomisten järjestelmien väliset monimutkaiset suhteet. Mallissa ennustetaan merkittävästi suuremmat hyödyt (~8-kertaisesti, pitkällä aikavälillä) kuin tässä tutkimuksessa tehdyissä ”staattisissa” hyötyarvioissa. Tämä johtuu FeliX-lähestymistavan laajemmasta soveltamisalasta ja perustana olevaa infrastruktuuria (erityisesti GEOSS, jossa Copernicuksen odotetaan toimivat EU:n merkittävänä panoksena) koskevista laajoista olettamuksista. Vertailu FeliX-tuloksen kanssa tuo esiin, että Copernicuksella on suurta potentiaalia suuremman kertaluokan hyötyihin, kun sitä tarkastellaan osana järjestelmien laajempaa järjestelmää.

A.5 Päätelmä

Edellä esitetty kustannushyötyanalyysi osoittaa, että neuvoston esittämän budjetin puitteissa vaihtoehdolla I (Palvelujen toimittamiseen keskittyvä vaihtoehto) olisi suurimmat hyödyt, minkä vuoksi se olisi kustannustehokkain.

B. Hallintoa koskevat vaihtoehdot

· Hallintoa koskevana tavoitteena on varmistaa, että asianmukaisesti valtuutetut organisaatiot ottavat selkeästi huomioon kaikki näkökohdat poliittisesta valvonnasta tekniseen täytäntöönpanoon.

– Poliittiseen valvontaan ja yleiseen koordinaatioon kuuluu poliittisten tavoitteiden, korkean tason suuntaviivojen ja ohjelman sisällön, niihin liittyvien budjettivaatimusten, organisatoristen ja rakenteellisten periaatteiden sekä ohjelman täytäntöönpanoa koskevien yleisten suuntaviivojen määrittäminen.

– Hallinto: hallintoviranomainen noudattaa poliittisia suuntaviivoja ja vastaa budjetin hallinnoinnista tehtävien täytäntöönpanossa. Se laatii ja panee täytäntöön työohjelmat ja valvoo niiden täytäntöönpanoa. Se on vastuussa hallinnollisten järjestelyjen laatimisesta tahoille, jotka vastaavat tehtävien teknisestä toteutuksesta.

– Tekninen koordinointi: tästä huolehtii yleensä hallintoviranomainen, mutta joissakin tapauksissa jotkin tehtävät voidaan siirtää toiselle elimelle, esimerkiksi sopimusten ja palvelutasosopimusten laatiminen, täytäntöönpanon seuranta, käyttäjä- ja palveluvaatimusten vahvistaminen.

– Teknisestä toteutuksesta huolehtivat erityistehtävistä (satelliittien rakentaminen, palvelujen toimittaminen) vastuussa olevat operatiiviset tahot.

· Euroopan komission olisi oltava poliittisesti vastuussa kaikista mahdollisista vaihtoehdoista. Palvelujen teknistä toteutusta koskevan vastuun osalta on toisaalta otettava huomioon GMES:n ensivaiheen ja aiempien vaiheiden toiminnoista saadut arvokkaat kokemukset ja toisaalta noudatettava avoimen kilpailun periaatteita. Jälkimmäisen seikan osalta, jota todennäköisesti käsitellään kilpailuprosessissa, olisi kuitenkin otettava huomioon avoin kilpailu, joka oli seitsemännestä puiteohjelmasta esivaiheen palveluille myönnetyn rahoituksen perustana; on myös varmistettava, että avoimen kilpailun periaatteita noudatetaan palveluja koordinoivissa tahoissa yhteistyökumppaneiden valinnassa.

Seuraavassa taulukossa esitetään tiivistettynä ohjelman hallintovaihtoehtojen analyysi:

Vaihtoehto || Kuvaus || Huomautuksia

Komissio vastaa yleisestä koordinoinnista ja hallinnosta || Komissio pysyisi edelleen vastuussa poliittisesta valvonnasta ja ohjelman yleisestä koordinoinnista, myös tehtävien ja budjetin hallinnoinnista. Avaruusinfrastruktuurin tekninen koordinointi ulkoistettaisiin toimivaltaisille elimille samoin kuin vastuu palvelujen teknisestä toteutuksesta. || Tässä vaihtoehdossa säilytettäisiin nykyrakenne. Tehtävien ulkoistamisen myötä vaikutus EU:n resursseihin olisi vähäinen. Komissio pysyisi mukana ohjelman suorassa hallinnossa, myös budjetin täytäntöönpanossa, mutta voisi keskittyä pääasialliseen toimintaansa eli ohjelman poliittiseen valvontaan.

Hallinnon delegointi jollekin eurooppalaiselle virastolle || Komissiolla olisi edelleen vastuu ohjelman yleisestä koordinoinnista ja poliittisesta valvonnasta muttei sen hallinnoinnista. Budjetin täytäntöönpanon kaltaiset toimet delegoitaisiin ulkoiselle virastolle. Komissiolla olisi edelleen vastuu suhteista kumppaneihin ja käyttäjiin, ja sillä olisi poliittinen valvojan ja koordinoijan rooli. Päivittäisestä hallinnosta huolehtiminen – komission valvonnan alaisena – annettaisiin virastolle, joka sopii paremmin tähän tehtävään asiantuntijatyöntekijöiden ansiosta. || Tässä vaihtoehdossa otetaan täysimääräisesti huomioon periaate valvonnan ja hallinnon erottamisesta. Lisäksi voitaisiin saavuttaa operationaalista tehokkuutta, jos synergiaedut muiden ohjelmien kanssa toteutuvat. Tehtävien delegoimisella virastolle olisi kuitenkin vaikutuksia EU:n resursseihin.

Koordinoinnin ja hallinnon delegointi Euroopan avaruusvirastolle || Komissio ei olisi enää vastuussa ohjelmasta. Yleinen koordinointi, mukaan luettuna budjetin hallinto ja tehtävien täytäntöönpano, delegoitaisiin ESAlle; tämä edellyttää perustamissäädösten asianmukaista muutosta tai toiminnallisia järjestelyjä. Komissio ei olisi enää vastuussa ohjelman poliittisesta valvonnasta eikä suhteista kumppaneihin ja käyttäjiin. || Ohjelmaan kohdistuva komission poliittinen valvonta vähenisi samoin kuin sen vaikutus tavoitteiden ja vaatimusten määrittelyyn. Copernicus-infrastruktuurin ja -palvelujen täytäntöönpano ja saanti saattaa rajoittua muutamiin jäsenvaltioihin, jotka haluavat jatkaa investointejaan. Riskinä on, että ohjelmasta tulisi teknologiavetoinen eikä käyttäjävetoinen. Tämä vaatisi ESAn perustamissopimuksen muuttamista, mikä on vaikeaa ja pitkällistä. Riskinä on, että palveluihin ja in situ -komponenttiin kohdistuisi vähemmän huomiota.

Hallinnon delegointi uudelle virastolle || GMES/Copernicus-ohjelman hallintoa ja sen budjetin täytäntöönpanoa varten perustettaisiin uusi virasto. Virasto olisi EU:n tai kansainvälinen virasto. Komissiolla olisi poliittinen valvojan/koordinoijan rooli. Ohjelman päivittäisestä hallinnosta vastaisi virasto komission valvonnassa. || Vaihtoehto monimutkaistaisi todennäköisesti institutionaalista ympäristöä. Synergiaetuja ei saavutettaisi maksimissaan, mistä seuraisi mahdollisia riskejä ohjelman täytäntöönpanolle. Uuden elimen perustaminen saattaisi osoittautua monimutkaiseksi ja pitkälliseksi.

SEURANTA JA ARVIOINTI

GMES:n valmistelutoimesta on jo tehty jälkiarviointi ja GMES:n ensivaiheen toiminnoista väliarviointi. Niiden tulokset esitetään vaikutustenarviointiasiakirjassa ja otetaan huomioon uuden poliittisen aloitteen ohjenuorana. Copernicus-ohjelman seuranta tapahtuu käyttäjäfoorumin kautta. Tulevissa arvioinneissa keskitytään operationaalisten tavoitteiden saavuttamiseen ja operationaalisten palvelujen vaikutuksiin maanseurantateollisuuteen Euroopassa sekä palvelujen käytön yleistymiseen käyttäjien parissa ja hyödyntämiseen tuotantoketjun loppupäässä. Vaikutustenarviointiasiakirjaan sisältyy taulukko, jossa esitetään mahdollisia indikaattoreita.