(3)Malta toimitti vuoden 2018 kansallisen uudistusohjelmansa ja vuoden 2018 vakausohjelmansa 13 päivänä huhtikuuta 2018. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon.

(4)Kauden 2014–2020 Euroopan rakenne- ja investointirahastojen ohjelmasuunnittelussa on otettu huomioon niihin liittyvät maakohtaiset suositukset. Kuten Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1303/2013 23 artiklassa säädetään, komissio voi pyytää jäsenvaltiota tarkastelemaan uudelleen kumppanuussopimustaan ja asiaankuuluvia ohjelmiaan ja esittämään niihin muutoksia, kun tämä on tarpeen asiaankuuluvien neuvoston suositusten täytäntöönpanon tukemiseksi. Komissio on antanut tarkempaa tietoa kyseisen säännöksen hyödyntämisestä ohjeissa sellaisten toimenpiteiden soveltamiselle, joilla Euroopan rakenne- ja investointirahastojen vaikuttavuus kytketään talouden tehokkaaseen ohjaukseen ja hallintaan.

(5)Maltaan sovelletaan vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevää osiota. Hallitus suunnittelee vuoden 2018 vakausohjelmassaan, että julkisen talouden rahoitusasema on edelleen ylijäämäinen vuosina 2018–2021. Julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteena oleva tasapainoinen julkisen talouden rahoitusasema suhteessa BKT:hen ylitetään edelleen koko ohjelmakauden ajan. Vakausohjelman mukaan julkisen talouden velan suhteessa BKT:hen odotetaan pysyvän alle perussopimuksessa määrätyn 60 prosentin viitearvon ja supistuvan 50,8 prosentista vuonna 2017 vähitellen siten, että se on noin 36 prosenttia vuonna 2021. Julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on vuosien 2018–2019 osalta uskottava ja vuosien 2020–2021 osalta suotuisa. Komission kevään 2018 talousennusteen mukaan rakenteellisen rahoitusaseman odotetaan olevan BKT:hen suhteutettuna 0,6 prosenttia ylijäämäinen vuonna 2018 ja 1,1 prosenttia ylijäämäinen vuonna 2019, mikä ylittää julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteen. Kaiken kaikkiaan neuvosto katsoo, että Maltan odotetaan vuosina 2018 ja 2019 noudattavan vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia. Samalla menokehitystä olisi seurattava huolellisesti lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä, erityisesti ottaen huomioon tulojen vakauteen liittyvät mahdolliset tulevat riskit.

(6)Kuten vuoden 2018 euroalueen suosituksessa todetaan, aggressiivisten verosuunnittelustrategioiden torjunta on olennaisen tärkeää sen varmistamiseksi, että voidaan estää yritysten välisen kilpailun vääristyminen, kohdella veronmaksajia oikeudenmukaisesti ja suojella julkista taloutta. Veronmaksajien aggressiivisista suunnittelustrategioista aiheutuvat heijastusvaikutukset jäsenvaltioiden välillä edellyttävät kansallisten politiikkatoimien koordinointia EU:n lainsäädännön täydentämiseksi. Koska Maltaan sijoittautuneiden yritysten ulkomaille (eli EU:n asukkailta kolmansien maiden asukkaille) maksettavista osinko-, korko- ja rojaltimaksuista ei peritä lähdeveroa, seurauksena voi olla, että kyseiset maksut välttyvät kokonaan verotukselta, jos niitä ei veroteta myöskään maksun vastaanottajan maassa. Vaikka Maltan uusi nimelliskorkojen vähennysjärjestelmä auttaa vähentämään velanoton suosimista, riittämättömät veronkierron vastaiset säännökset yhdistettynä melko korkeaan tuottoprosenttiin ja osakepohjaiseen järjestelmään voivat tarjota mahdollisuuksia veronkiertoon. Yritykset voivat hyödyntää veronkiertotarkoituksessa joitakin Maltan ja muiden EU:n jäsenvaltioiden välisiin kahdenvälisiin verosopimuksiin sisältyviä määräyksiä yhdessä Maltan verojärjestelmän kanssa, jossa yhtiötä, jonka kotipaikka on Maltassa mutta joka ei ole sijoittautunut Maltaan, verotetaan ainoastaan Maltassa syntyneiden tai sinne siirrettyjen tulojen perusteella (source and remittance basis). Komissio panee merkille Maltan sitoutumisen veronmaksajien aggressiivisen verosuunnittelun torjumiseen. Viimeaikaisten keskustelujen perusteella komissio jatkaa rakentavaa vuoropuhelua, jonka tarkoituksena on torjua veronmaksajien aggressiivisia verosuunnittelustrategioita.

(7)Maltan julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyys on edelleen haaste. Tämä johtuu täysin väestön ikääntymiseen liittyvien kustannusten, kuten terveydenhuolto-, pitkäaikaishoito- ja eläkemenojen vaikutuksesta talousarvioon. Eläkejärjestelmään kohdistuu kaksinkertainen haaste, sillä sen on saavutettava kestävyys ja varmistettava samalla eläkkeiden riittävyys. Eläkemenojen pitkän aikavälin kestävyysnäkymät ovat parantuneet, mikä johtuu pääosin Maltan pitkän aikavälin kasvupotentiaalia koskevista aiempaa myönteisemmistä arvioista. Vuoden 2016 talousarviossa käyttöönotetuilla toimenpiteillä on kuitenkin ollut vain vähäinen vaikutus eläkejärjestelmän pitkän aikavälin kestävyyteen, joka säilyy näin ollen merkittävänä haasteena. Lisäksi huolimatta toimenpiteistä, joilla pyritään parantamaan eläkkeiden riittävyyttä, eläkkeiden kattavuutta koskevat sukupuolten väliset erot pysyvät suurina. Terveysjärjestelmän suorituskyky on parantunut, ja odotusajat lyhenevät. Haasteita aiheuttaa kuitenkin edelleen resurssien ja toimintojen uudelleenjakaminen sairaaloilta perusterveydenhuollon piiriin. Perusterveydenhuollon tarjonnan institutionaalinen kehys aiheuttaa paineita sekä sairaala- että päivystyshoidolle. Sairaala- ja perusterveydenhuollon keskinäinen koordinointi ei toimi hyvin, ja päivystyshoidon käyttö on edelleen tehotonta. Innovatiivisten lääkkeiden saatavuus on edelleen merkittävä haaste, myös talousarvion kannalta. Maassa on toteutettu aloitteita, joilla on pyritty vastaamaan pitkäaikaishoitojärjestelmään kohdistuvaan kasvavaan kysyntään esimerkiksi luomalla kannustimia yhteisöperustaisen hoidon ja kotihoidon käytölle.

(8)Rajatylittävän yhteistyön parantamisessa on edistytty jonkin verran. Maltan rahoituspalveluviranomaisella näyttää kuitenkin olevan edelleen liian vähän henkilöstöä. Huolenaiheena on, riittävätkö sen resurssit valvomaan laajaa rajatylittävää rahoitusjärjestelmää, erityisesti muun kuin pankkialan osalta. Lisäksi on huomattava, että vaikka palveluala (erityisesti verkkopelaamisen ala) on edistänyt merkittävästi maan kestävää talouskasvua, tämä saattaa aiheuttaa haasteita rahoitusjärjestelmän eheydelle, mikä edellyttää vankkaa rahanpesun torjunnan kehystä. Malta on hiljattain saattanut neljännen rahanpesunvastaisen direktiivin osaksi kansallista lainsäädäntöään. Direktiivin täytäntöönpanon tehokkuutta arvioidaan myöhemmin. Saatettuaan direktiivin osaksi kansallista lainsäädäntöään Maltan viranomaiset ovat äskettäin esittäneet yhdennetyn strategian, joka koskee rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjuntaa. Tarkoitus on muun muassa perustaa rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjuntaa käsittelevä kansallinen koordinointikomitea, joka koostuisi valtionhallinnon ja muiden asianomaisten kansallisten viranomaisten edustajista. Hiljattain hyväksytyn sääntelykehyksen asianmukaisen ja tuloksellisen täytäntöönpanon varmistamisessa on kuitenkin edelleen haasteita.

(9)Maltan työmarkkinatulokset ovat parantuneet edelleen vahvan talouskasvun sekä naisten työllisyyttä ja työntekijöiden täydennyskoulutusta tukevien uudistusten myötä. Haasteita aiheuttavat kuitenkin yhä sukupuolten väliset suuret työllisyyserot sekä yli 30-vuotiaiden naisten ja vammaisten henkilöiden vähäinen osallistuminen työmarkkinoille. Isyys- ja vanhempainvapaamalli on edelleen suhteellisen heikko, mutta se on tärkeä sukupuolten tasa-arvoa edistävän hoitovastuun ja naisten työssäkäynnin tehokkaamman tukemisen kannalta. Työvoimapula on kasvussa, ja osaamisen tarjonnan ja kysynnän kohtaamattomuus jatkuu. Huomattavalla osalla Maltan työvoimasta on edelleen matala koulutustaso. Työvoimapulan ja osaamisvajeen paikkaamisessa ollaan kasvavassa määrin riippuvaisia ulkomaisesta työvoimasta. Työmarkkinoiden, osaamisen ja sosiaalisen osallisuuden alalla parhaillaan toteutettavia poliittisia aloitteita on tarkoitus jatkaa, mutta niiden perustana on käytettävä tuloksia painottavaa seurantaa ja arviointia.

(10)Koulunkäynnin keskeyttäneiden osuus oli vuonna 2017 edelleen EU:n korkeimpia, 18,6 prosenttia, eikä tilanne ole juurikaan parantunut edellisestä vuodesta. Myös koulunkäynnin keskeyttäneiden vammaisten osuus on Maltassa EU:n korkein, 50 prosenttia, mikä on kaksi kertaa EU:n keskiarvoa enemmän. Lisäksi sosioekonomisella taustalla, koulun tyypillä ja vammaisuudella on voimakas vaikutus oppimistuloksiin. Luonnontieteen alan oppimistuloksissa heikoiten menestyvien ja parhaiten menestyvien koulujen oppilaiden välinen ero on EU:n suurimpia ja 1,5 kertaa suurempi kuin Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön laskema keskiarvo. Matematiikassa, luonnontieteissä ja lukemisessa heikosti menestyvien osuus on EU:n neljänneksi suurin. Maassa ei ole laadittu kattavaa strategiaa, jolla pyrittäisiin parantamaan koulutuksen laatua ja supistamaan sosiaaliryhmien ja koulutyyppien välillä vallitsevia koulutustulosten eroja.

(11)Vakaa talouskasvu on lisännyt infrastruktuuriin ja luonnonvaroihin kohdistuvaa painetta. Erityisesti maantieliikenteen alalla on odotettavissa huomattavia infrastruktuuriin ja pitkän aikavälin kestävyyteen liittyviä haasteita. Riittämätön liikenneinfrastruktuuri ja ruuhkien kasvavat kustannukset muodostavat esteen investoinneille. Ajoneuvojen ja liikenteen määrän kasvu johtaa kasvihuonekaasupäästöjen lisääntymiseen ja vaikuttaa kielteisesti ilmanlaatuun. Niillä voi olla kielteisiä vaikutuksia myös matkailuun, joka on Maltan talouden tärkeä tukipilari. Sen vuoksi tarve puuttua infrastruktuurivajeeseen liittyy kiinteästi tarpeeseen edistää puhtaita liikenneratkaisuja. Hallitus hyväksyi vuonna 2016 vuoteen 2050 ulottuvan kansallisen liikennestrategian ja vuoteen 2025 ulottuvan liikenteen toimenpideohjelman. Lisäksi se ilmoitti 700 miljoonan euron hankkeesta, jolla parannetaan tieverkostoa. Yhdessä näiden toimenpiteiden odotetaan supistavan ruuhkautumisesta aiheutuvia taloudellisia kustannuksia vajaat 20 prosenttia. Talouden toimeliaisuuden lisääntyminen voi pahentaa infrastruktuurin tämänhetkisiä pullonkauloja, kun se lisää ympäristöresursseihin kohdistuvaa painetta entisestään. Toimenpideohjelmassa ei myöskään aseteta selvää liikenteen aiheuttamien kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistavoitetta eikä esitetä mainittujen toimenpiteiden täytäntöönpanoa koskevaa tehokasta seurantajärjestelmää (lukuun ottamatta viiden vuoden uudelleentarkastelujaksoa). Näin ollen on tärkeää asettaa tavoitteita ja toteuttaa toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on vähentää merkittävästi ruuhkia ja liikenteen kasvihuonekaasupäästöjä vuoteen 2025 mennessä, ja mahdollistaa edistymisen säännöllinen seuranta.

(12)Maan koon ja saariaseman aiheuttamat haasteet merkitsevät sitä, että tarve siirtyä suuremmassa määrin kohti kiertotaloutta on erityisen pakottava. Älykkäät investoinnit voivat osaltaan auttaa vähentämään saaren herkkiin luonnonvaroihin kohdistuvaa painetta. Jos esimerkiksi rakennus- ja purkujätteen sijoittamisen liittyviä ongelmia ei ratkaista, ympäristön laatu ja maan houkuttelevuus matkailukohteena saattavat heikentyä. Malta on pysytellyt ekoinnovointitoiminnan suhteen heikoimmassa ryhmässä (ekoinnovointitoiminnan indeksillä mitattuna EU:n tasolla 26. vuonna 2016, kun se oli 18. vuonna 2013). Sillä on kuitenkin potentiaalia saada liikkeelle innovatiivisten ratkaisujen kehittämiseen tai käyttöönottoon suuntautuvia investointeja, joilla voidaan parantaa resurssi- ja energiatehokkuutta rakennusalalla sekä jäte- ja jätevesihuollossa. Parannuksia tarvitaan erityisesti jätehuollon alalla sekä investoinneissa rakennus- ja purkujätteen kierrätyslaitoksiin. Lisäksi on kehitettävä valvontatoimia, jotta estetään rakennus- ja purkujätteen laittomat kaatopaikat tai mereen upottaminen.

(13)Oikeusjärjestelmän tehokkuuteen kohdistuu edelleen haasteita. Korruption torjuntaan liittyvää oikeudellista ja institutionaalista kehystä on tarpeen lujittaa, jotta varmistetaan laadukas liiketoimintaympäristö. Korruptiontorjuntakehyksen hallinnoinnissa on puutteita, jotka voivat vaikuttaa kielteisesti liiketoimintaympäristöön ja investointeihin. Maltan on tehostettava edelleen korruptiontorjuntatoimiaan, erityisesti korruption tutkinnan ja syytteeseenpanon osalta. Hallintokehyksen parantaminen on ratkaisevan tärkeää, jotta Malta säilyttää maineensa ja kiinnostavuutensa kansainvälisten investointien kohteena.

(14)Komissio on vuoden 2018 eurooppalaisen ohjausjakson osana tehnyt kattavan analyysin Maltan talouspolitiikasta ja julkaissut sen vuoden 2018 maaraportissa. Se on arvioinut myös vuoden 2018 vakausohjelman ja vuoden 2018 kansallisen uudistusohjelman sekä jatkotoimenpiteet, joita on toteutettu Maltalle viime vuosina annettujen suositusten noudattamiseksi. Se on ottanut huomioon ohjelmien ja jatkotoimenpiteiden merkityksen Maltan finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta mutta myös sen, ovatko ne unionin sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen vahvistaa antamalla unionin tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin.

(15)Neuvosto on tutkinut vuoden 2018 vakausohjelman tämän arvioinnin perusteella ja katsoo, että Maltan odotetaan noudattavan vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia,

SUOSITTAA, että Malta toteuttaa vuosina 2018 ja 2019 toimia, joilla se

1.lujittaa yleistä hallinnointikehystä lisäämällä kansainvälisesti suuntautuneiden Maltassa toimiluvan saaneiden finanssialan yritysten kansallista valvontaa, varmistamalla rahanpesun torjunnan kehyksen tehokkaan täytäntöönpanon ja jatkamalla korruption torjunnan vauhdittamista;

2.varmistaa terveydenhuolto- ja eläkejärjestelmien kestävyyden muun muassa nostamalla lakisääteistä eläkeikää ja rajoittamalla varhaiseläkkeelle pääsyä.

Tehty Brysselissä