Muutettu ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus Euroopan meriturvallisuutta ja alusten aiheuttaman pilaantumisen ehkäisemistä käsittelevän viraston perustamisesta (komission EY:n perustamissopimuksen 250 (2) artiklan nojalla esittämä) /* KOM/2001/0676 lopull. - COD 2000/0327 */



Virallinen lehti nro 103 E , 30/04/2002 s. 0184 - 0197



Muutettu ehdotus: EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS Euroopan meriturvallisuutta ja alusten aiheuttaman pilaantumisen ehkäisemistä käsittelevän viraston perustamisesta (komission EY:n perustamissopimuksen 250 (2) artiklan nojalla esittämä) PERUSTELUT Euroopan parlamentti hyväksyi 14. kesäkuuta 2001 pitämässään istunnossa komission ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi Euroopan meriturvallisuusviraston perustamisesta, mutta ehdotti siihen kuitenkin joitain tarkistuksia. Myös talous- ja sosiaalikomitea ja alueiden komitea tukivat lainsäädäntöaloitetta. Euroopan parlamentti hyväksyy komission ehdotuksen keskeiset kohdat. Euroopan parlamentti on kuitenkin ehdottanut joitain tarkistuksia, joiden perusteella komissio ehdottaa joidenkin uusien osatekijöiden lisäämistä sen alkuperäiseen tekstiin. Komissio on valmis lisäämään tekstiin ne ehdotukset ja tarkistukset, joilla pyritään parantamaan ja selkiyttämään sen ehdotuksen nykyistä tekstiä. Komissio tunnustaa erityisesti niiden tarkistusten hyödyllisyyden, joissa ehdotetaan asetuksen joidenkin osien vahvistamista ja tällä tavoin tehostetaan ehdotetun viraston toimintaa. Nämä tarkistukset koskevat seuraavia ehdotuksen osia: * Alusten aiheuttaman meren pilaantumisen ehkäisemiseen liittyvän viraston tehtävän korostaminen lisäämällä tätä koskeva maininta viraston nimeen. * Yhteisön virastolle myöntämän rahoituksen avoimuuden ja hallinnoinnin valvonnan parantaminen. Tämä koskee erityisesti maksujen ottamista talousarvioon, varainhoidon valvontaa, oikeutta myöntää vastuuvapaus, eläkejärjestelmään suoritettavia maksuja ja sisäistä talousarviomenettelyä. * Viraston tehtävien osalta virasto voi toimia myös ilman komission nimenomaista pyyntöä, kun on kyse teknisen tuen antamisesta ehdokasmaille. * Viraston hallintoneuvoston tehokkuutta parannetaan edellyttämällä sen jäseniltä suurta kokemusta ja asiantuntemusta meriturvallisuuden alalla. Hallintoneuvoston jäsenet edustavat jäsenvaltioita, komissiota ja asianomaisia toimialajärjestöjä. Hallintoneuvoston puheenjohtajan ja varapuheenjohtajan toimikausi pidennetään viiteen vuoteen, joka on sama kuin viraston pääjohtajan toimikausi. Hallintoneuvostolle annetaan entistä suuremmat valtuudet nimittää ja erottaa pääjohtaja sekä mahdollisuus kokoontua erityisistuntoihin Euroopan parlamentin pyynnöstä. * Viraston jäsenvaltioissa tekemien tarkastusten tuloksia koskevien raporttien avoimuutta lisätään edellyttämällä, että ne on toimitettava komission lisäksi myös kyseiselle jäsenvaltiolle. * Viraston arviointi on suoritettava riippumattomasti: arviointi on ulkoinen toimenpide, jota varten komissio antaa käyttöön kaikki asiaankuuluvat tiedot. Komissio katsoo kuitenkin, että tällainen arviointi olisi suoritettava viiden vuoden kuluttua viraston toiminnan aloittamisesta, eikä kolmen vuoden kuluttua, kuten Euroopan parlamentti ehdottaa. Tämä johtuu siitä, että viraston täyden toimintakyvyn saavuttamiseen tarvitaan lähes kaksi ja puoli vuotta. Lisäksi komissio katsoo, että parlamentin ehdotus tällaisen arvioinnin toistamisesta joka viiden vuosi on perusteeton ja liian työläs. Yhteisön nykyinen lainsäädäntö tarjoaa riittävät mahdollisuudet valvoa tämän asetuksen täytäntöönpanoa ja tarvittaessa mukauttaa viraston toimintaa. Komissio ei voi kuitenkaan hyväksyä eräitä muita asetukseen ehdotettuja muutoksia, tarkemmin sanottuna seuraavia: * Tarkistukset, joilla pyritään heikentämään komission suorittamaa viraston valvontaa viraston toimintaohjelmaa laadittaessa ja viraston jäsenvaltioissa suorittamista tarkastuksista päätettäessä. Kun otetaan huomioon komissiolle perustamissopimuksessa annetut yhteisön lainsäädännön täytäntöönpanoa koskevat velvollisuudet sekä apu, jota viraston on määrä antaa tällä alalla, komission on voitava antaa hyväksyntänsä - sen sijaan, että sitä ainoastaan kuultaisiin - sellaisista keskeisistä kysymyksistä kuten toimintaohjelman laatiminen ja jäsenvaltioissa suoritettavat tarkastukset. Koska komissiolla on yksinomainen oikeus pyytää virastoa toimimaan sen keskeisten tehtävien osalta, komission on myös voitava varmistaa, että viraston toimintaohjelmassa on varauduttu tällaisten pyyntöjen toteuttamiseen. * Tarkistukset, jotka koskevat viraston jäsenvaltioissa tekemien tarkastusten toteuttamistapaa. Komissio katsoo, että Euroopan parlamentin ehdottamat tarkistukset ovat ristiriitaisia ja vaikeuttaisivat tarkastusten suorittamista. Komission ehdotuksessa on jo varmistettu, että tarkastukset suoritetaan yhteistoiminnassa kyseisen jäsenvaltion kanssa, ja vaikka tarkastuksista on ilmoitettava etukäteen jäsenvaltiolle, ne voidaan toteuttaa lyhyellä varoitusajalla. Euroopan parlamentin ehdotus, jonka mukaan viraston virkamiesten tarkastusten yhteydessä toteuttamista tehtävistä olisi päästävä yhteisymmärrykseen kyseisen jäsenvaltion kanssa, saattaa viivästyttää näiden virkamiesten työtä ja aiheuttaa heille tarpeetonta taakkaa. Lisäksi ehdotus, jonka mukaan virasto voisi tehdä tarkastuksia ilman etukäteisilmoitusta, on ristiriidassa sen yhteistyöhengen kanssa, jota kansallisilta viranomaisilta odotetaan, jotta tarkastukset olisivat tuloksellisia. Ehdotusta, jonka mukaan tarkastuksista päättäisi hallintoneuvosto pääjohtajaan sijaan, ei voida hyväksyä. Hallintoneuvoston tehtävänä on toimintaohjelman hyväksyminen ja valvonta, ei sen toteuttaminen, josta vastaa pääjohtaja. Koska hallintoneuvosto kokoontuu tavallisesti vain kerran vuodessa ja koska erityiskokousten koolle kutsuminen vaatii tietyn ajan, on selvää, että hallintoneuvoston osallistuminen päätöksentekoon viivästyttäisi tarkastusten suunnittelua. * Tarkistus, jossa poistetaan vaatimus, jonka mukaan pääjohtajan on oltava riippumaton jäsenvaltioista tai muista elimistä. Komission mielestä tällainen vaatimus on olennaisen tärkeä. Vaatimus, jonka mukaan pääjohtajan olisi otettava vastaan ohjeita jäsenvaltioilta tai vastattava kaikkiin jäsenvaltioiden esittämiin avunpyyntöihin saattaa muuttaa viraston eräänlaiseksi jäsenvaltioiden neuvoa-antavaksi elimeksi. Tätä on vältettävä kaikin tavoin, kun otetaan huomioon viraston rajallinen henkilöstö ja taloudelliset resurssit. Virasto varmistaa jäsenvaltioiden välisen teknisen yhteistyön omilla toiminta-aloillaan, mutta sen ei ole tarkoitus antaa teknistä apua yksittäisille jäsenvaltioille. Hallintoneuvoston kokoonpanon osalta komission on hyväksyttävä Euroopan parlamentin toive olla olematta edustettuna hallintoneuvostossa sillä perusteella, että lainsäädäntövalta ja täytäntöönpanovalta on erotettava toisistaan. Koska komission alkuperäisessä ehdotuksessa mukana olleet neljä Euroopan parlamentin edustajaa on poistettu, komission on täytynyt harkita uudelleen hallintoneuvoston kokoonpanoa. Muutetussa ehdotuksessa otetaan huomioon neuvoston yhteisestä näkemyksestä 5. huhtikuuta 2001 käyty keskustelu ja jäsenvaltioiden toive olla suoraan mukana viraston hallinnossa ja siinä ehdotetaan hallintoneuvostolle seuraavaa kokoonpanoa: yksi edustaja kustakin jäsenvaltiosta, neljä komission edustajaa ja neljä asiaan läheisimmin liittyvien toimialojen edustajaa, sekä näiden varajäsenet. Näin ollen komissio muuttaa ehdotustaan perustamissopimuksen 250 artiklan 2 kohdan mukaisesti. 2000/0327 (COD) Muutettu ehdotus: EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS Euroopan meriturvallisuutta ja alusten aiheuttaman pilaantumisen ehkäisemistä käsittelevän viraston perustamisesta (ETAn kannalta merkityksellinen teksti) EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 80 artiklan 2 kohdan, ottavat huomioon komission ehdotuksen [1], [1] EYVL C 120 E, 24.4.2001, s. 23. ottavat huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon [2], [2] EYVL C 221, 07.08.2001, s.54. ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon [3], [3] EYVL C, s. noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä [4], [4] EYVL C, s. sekä katsovat seuraavaa: (1) Yhteisössä on annettu useita säädöksiä, joiden tavoitteena on parantaa merenkulun turvallisuutta ja torjua sen aiheuttamaa ympäristön pilaantumista. Jotta tällainen lainsäädäntö olisi tehokasta, sitä on sovellettava asianmukaisesti ja yhdenmukaisesti koko yhteisössä. Tämä varmistaa tasavertaiset toimintaedellytykset, vähentää kilpailun vääristymiä, jotka johtuvat vaatimuksia noudattamattomien alusten nauttimista taloudellisista eduista, ja on eduksi vaatimukset täyttäville meriliikenteen toimijoille. (2) Tietyt tehtävät, joista nykyisin huolehditaan yhteisön tai jäsenvaltioiden tasolla, voitaisiin antaa keskitetyn erityiselimen hoidettaviksi. Tekninen ja tieteellinen tuki sekä luotettava ja korkeatasoinen asiantuntemus ovatkin tarpeen, jotta voitaisiin soveltaa asianmukaisesti meriturvallisuuteen ja pilaantumisen torjuntaan liittyvää yhteisön lainsäädäntöä, seurata sen täytäntöönpanoa sekä arvioida voimassa olevien säännösten tehokkuutta; tästä syystä on tarpeen perustaa Euroopan meriturvallisuutta ja alusten aiheuttaman pilaantumisen ehkäisemistä käsittelevä virasto osana yhteisön nykyistä toimielin- ja toimivaltarakennetta. (3) Viraston on yleisesti ottaen oltava se tekninen elin, joka tarjoaa yhteisölle keinot toimia tehokkaasti yleiseen meriturvallisuuteen ja ympäristön pilaantumisen ehkäisyyn liittyvien sääntöjen parantamiseksi. Virasto avustaa komissiota yhteisön meriturvallisuuslainsäädännön jatkuvassa tarkistamisessa ja tarjoaa tukea, jota tarvitaan kyseisen lainsäädännön yhdenmukaisen ja tehokkaan täytäntöönpanon varmistamiseksi koko yhteisössä. Virasto auttaa erityisesti vahvistamaan satamavaltion suorittamaan valvontaan liittyvää yhteisön yleistä järjestelmää ja valvomaan yhteisön tasolla hyväksyttyjä luokituslaitoksia. (4) Jotta viraston tarkoitus täyttyisi asianmukaisesti, sen on tarkoituksenmukaista hoitaa myös muita tärkeitä tehtäviä, joiden tavoitteena on parantaa meriturvallisuutta ja ympäristön pilaantumisen ehkäisyä yhteisön vesillä. Viraston on järjestettävä tarvittavaa koulutusta kysymyksistä, jotka liittyvät satamavaltion suorittamaan valvontaan ja lippuvaltioihin. Sen on annettava yhteisölle ja sen jäsenvaltioille puolueetonta, luotettavaa ja vertailukelpoista informaatiota ja tietoja meriturvallisuudesta ja ympäristön pilaantumisen ehkäisystä, jotta nämä voisivat ryhtyä tarvittaviin toimiin jo voimassa olevien säännösten parantamiseksi ja arvioida niiden tehokkuutta. Viraston on helpotettava jäsenvaltioiden ja komission välistä yhteistyötä, josta säädetään Euroopan meriliikenteen ilmoitusjärjestelmää koskevassa yhteisön lainsäädännössä. Sen on tehtävä yhteistyötä komission ja jäsenvaltioiden kanssa toimissa, jotka liittyvät EU:n vesillä tapahtuneiden vakavien merionnettomuuksien tutkintaan. Sen on annettava yhteisön meriturvallisuuteen liittyvä taitotieto EU:n jäsenyyttä hakevien maiden käyttöön. (5) Virasto edistää parempaa yhteistyötä jäsenvaltioiden välillä sekä kehittää ja levittää parhaita käytäntöjä yhteisössä. Tämä puolestaan parantaa yleistä meriturvallisuusjärjestelmää yhteisössä sekä vähentää merionnettomuuksien, meren pilaantumisen ja merellä tapahtuvan ihmishenkien menetyksen vaaraa. (6) Jotta virasto voisi asianmukaisesti suorittaa sille annetut tehtävät, on tarkoituksenmukaista, että sen virkamiehet tekevät vierailuja jäsenvaltioihin seuratakseen meriturvallisuuteen ja ympäristön pilaantumisen ehkäisyyn liittyvän yhteisön järjestelmän yleistä toimintaa. (7) Viraston sopimusvastuu määräytyy viraston tekemään sopimukseen sovellettavan lain mukaan, ja Euroopan yhteisöjen tuomioistuimella on toimivalta ratkaista asia viraston tekemässä sopimuksessa mahdollisesti olevan välityslausekkeen nojalla. Euroopan yhteisöjen tuomioistuimella on myös toimivalta ratkaista riidat, jotka koskevat viraston sopimukseen perustumattomasta vastuusta johtuvien vahinkojen korvaamista. (8) Jotta viraston toimintaa voitaisiin tehokkaasti valvoa, jäsenvaltioiden ja komission on oltava edustettuina hallintoneuvostossa, jolla on tarvittavat valtuudet vahvistaa talousarvio, valvoa sen täytäntöönpanoa, vahvistaa tarvittavat varainhoitoa koskevat säännöt, luoda avoimet menettelyt viraston päätöksentekoa varten, hyväksyä viraston toimintaohjelma ja nimittää pääjohtaja. (9) Viraston asianmukainen toiminta edellyttää, että sen pääjohtajalla on laaja itsenäinen päätösvalta ja liikkumavara viraston sisäisen toiminnan organisoinnissa; tämän vuoksi pääjohtaja toteuttaa kaikki tarvittavat toimet varmistaakseen viraston toimintaohjelman asianmukaisen täytäntöönpanon, laatii vuosittain hallintoneuvostolle annettavan yleiskertomusluonnoksen, tekee arviot viraston tuloista ja menoista ja vastaa talousarvion toteuttamisesta. (10) Kun viime vuosina on perustettu lisää erillisvirastoja, budjettivallan käyttäjä on pyrkinyt parantamaan avoimuutta ja yhteisön virastoille myöntämän rahoituksen hallinnoinnin valvontaa. (11) Viraston täydellisen itsemääräämisoikeuden ja riippumattomuuden varmistamiseksi katsotaan olevan tarpeellista myöntää sille oikeus noudattaa itsenäisesti laatimaansa talousarviota, jonka tuotot koostuvat suurimmaksi osaksi yhteisön rahoitusosuudesta, OVAT ANTANEET TÄMÄN ASETUKSEN: I JAKSO: TAVOITTEET JA TEHTÄVÄT 1 artikla Tavoitteet 1. Tällä asetuksella perustetaan Euroopan meriturvallisuutta ja alusten aiheuttaman pilaantumisen ehkäisemistä käsittelevä virasto, jäljempänä 'virasto', jotta varmistettaisiin meriturvallisuuden ja alusten aiheuttaman ympäristön pilaantumisen ehkäisyn korkea, yhdenmukainen ja tehokas taso yhteisössä. 2. Virasto tarjoaa jäsenvaltioille ja komissiolle tarvittavaa teknistä ja tieteellistä tukea sekä korkeatasoista asiantuntemusta avustaakseen niitä yhteisön meriturvallisuuslainsäädännön asianmukaisessa soveltamisessa, sen täytäntöönpanon valvonnassa ja voimassa olevien säännösten tehokkuuden arvioinnissa. 2 artikla Tehtävät 1. Edellä 1 artiklassa vahvistettujen tavoitteiden asianmukaisen saavuttamisen varmistamiseksi viraston on hoidettava seuraavia tehtäviä: a) Virasto avustaa komissiota yhteisön meriturvallisuuslainsäädännön tarkistamisessa erityisesti siltä osin, kuin se liittyy alan kansainvälisen lainsäädännön kehitykseen. Tehtävä käsittää meriturvallisuuden ja meriympäristön suojelun alalla toteutettujen tutkimushankkeiden analysoinnin. b) Virasto avustaa komissiota yhteisön meriturvallisuuslainsäädännön tehokkaassa täytäntöönpanossa koko yhteisön alueella. Erityisesti virasto: 1) valvoo satamavaltion suorittamaan valvontaan liittyvän yhteisön järjestelmän yleistä toimintaa, mihin sisältyy myös tarkastusten tekeminen jäsenvaltioissa, ja ehdottaa komissiolle mahdollisia parannuksia tällä alalla; 2) tarjoaa komissiolle teknistä tukea, jota se tarvitsee osallistuessaan satamavaltion suorittamaa alusten valvontaa koskevan Pariisin yhteisymmärryspöytäkirjan teknisten elinten työhön; 3) avustaa komissiota seuraavilla aloilla: - sellaisten luokituslaitosten tarkastaminen, jotka on hyväksytty tai joita ollaan hyväksymässä yhteisön tasolla neuvoston direktiivin 94/57/EY perusteella, - sellaisten luokituslaitosten turvallisuuteen ja ympäristön pilaantumisen ehkäisyyn liittyvän suoritustason jatkuva valvonta, jotka on hyväksytty tai joita ollaan hyväksymässä yhteisön tasolla neuvoston direktiivin 94/57/EY perusteella, sanotun kuitenkaan rajoittamatta direktiivin 94/57/EY soveltamista, - matkustaja-alusten turvallisuuteen liittyvän yhteisön lainsäädännön ja erityisesti neuvoston direktiivien 98/18/EY ja 99/35/EY asianmukaisen täytäntöönpanon jatkuva valvonta, - laivavarusteista annetun direktiivin 96/98/EY asianmukaisen täytäntöönpanon jatkuva valvonta, - kaikkien muiden sellaisten tehtävien toteuttaminen, jotka on annettu komissiolle meriturvallisuutta koskevan yhteisön lainsäädännön nojalla, alusten miehistöjä koskeva yhteisön lainsäädäntö mukaan luettuna. c) Virasto tarjoaa komissiolle ja jäsenvaltioille puolueetonta, luotettavaa ja vertailukelpoista informaatiota sekä meriturvallisuutta koskevia tietoja, joiden perusteella nämä voivat toteuttaa tarvittavat toimenpiteet meriturvallisuuden parantamiseksi ja arvioida voimassa olevien säännösten tehokkuutta. Näihin tehtäviin sisältyvät meriturvallisuutta ja meriliikennettä sekä meren pilaantumista - sekä satunnaispäästöistä johtuvaa pilaantumista että tahallista pilaamista - koskevien teknisten tietojen kerääminen, tallentaminen ja arviointi, nykyisten tietokantojen järjestelmällinen hyödyntäminen, niiden keskinäinen vertailu mukaan luettuna, sekä tarvittaessa lisätietokantojen kehittäminen. Kerättyjen tietojen perusteella virasto avustaa komissiota myös julkaisemaan kuuden kuukauden välein tiedot aluksista, joilta on evätty pääsy yhteisön satamiin satamavaltion suorittamaa alusten valvontaa koskevan direktiivin mukaisesti. Tältä samalta pohjalta virasto avustaa komissiota ja jäsenvaltioita myös niiden toimissa, joiden avulla on tarkoitus parantaa laittomia päästöjä tekevien alusten tunnistamista ja jäljittämistä. d) Virasto suorittaa meriliikenteen seurantaan liittyviä tehtäviä, joista on säädetty meriliikennettä koskevan seuranta-, valvonta- ja tietojärjestelmän perustamisesta annetussa direktiivissä 2001/xx/EY, ja pyrkii helpottamaan jäsenvaltioiden ja komission välistä yhteistyötä tällä alalla. e) Virasto kehittää yhdessä komission ja jäsenvaltioiden kanssa yhteisen menettelytavan yhteisön alueella tapahtuvien merionnettomuuksien tutkintaa varten, tukee jäsenvaltioita toimissa, jotka liittyvät jäsenvaltioiden suvereniteettiin kuuluvilla vesillä tapahtuneiden vakavien merionnettomuuksien tutkintaan, ja analysoi jo laadittuja onnettomuustutkintaraportteja. f) Virasto järjestää asianmukaisia koulutustoimia satamavaltioiden ja lippuvaltioiden toimivaltaan kuuluvilla aloilla. g) Virasto antaa jäsenyyttä hakeneille valtioille teknistä tukea meriturvallisuutta koskevan yhteisön lainsäädännön täytäntöönpanoa varten. Tähän tehtävään sisältyy asianmukaisten koulutustoimien järjestäminen. 2. Edellä a, b ja d kohdassa tarkoitettujen tehtävien osalta virasto toimii ainoastaan komission pyynnöstä. Virasto voi tilanteen vaatiessa ja komission pyynnöstä toteuttaa kaikkia muita erityistehtäviä. 3 artikla Tarkastukset jäsenvaltioissa 1. Viraston on tehtäviensä toteuttamiseksi suoritettava tarkastuksia jäsenvaltioissa. Jäsenvaltioiden kansallisten viranomaisten on helpotettava viraston henkilöstön työtä, jotta tarkastukset tapahtuisivat asianmukaisesti. Viraston virkamiehillä on oikeus: a) tutkia asiakirjat, tiedot, raportit ja muu aineisto, joka liittyy meriturvallisuutta ja meren pilaantumisen ehkäisyä koskevan yhteisön lainsäädännön täytäntöönpanoon, b) ottaa jäljennöksiä kyseisistä asiakirjoista, tiedoista, raporteista ja muusta aineistosta tai niiden osista, c) vaatia suullisia selvityksiä paikalla, d) päästä kaikkiin tiloihin, kaikille alueille tai kaikkiin liikennevälineisiin. 2. Viraston on ilmoitettava kyseessä olevalle jäsenvaltiolle suunnitellusta tarkastuksesta, sitä suorittamaan valtuutettujen virkamiesten henkilöllisyydestä ja tarkastuksen alkamisajankohdasta. Tarkastuksia suorittamaan valtuutettujen viraston virkamiesten on oikeuksiaan käyttäessään esitettävä viraston pääjohtajan päätös, jossa määritellään tarkastuksen kohde ja tarkoitus. 3. Viraston on kunkin tarkastuksen päätteeksi laadittava raportti ja toimitettava se komissiolle ja kyseiselle jäsenvaltiolle. 4 artikla Tietojen levittäminen ja suojaaminen 1. Komission ja viraston tämän asetuksen soveltamisen yhteydessä keräämiin tietoihin sovelletaan yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 95/46/EY [5]. [5] EYVL L 281, 23.11.1995, s. 31. 2. Viraston virkamiehet ja muut toimihenkilöt eivät saa senkään jälkeen, kun heidän tehtävänsä ovat päättyneet, paljastaa tietoja, joihin liittyy salassapitovelvollisuus, ja erityisesti tietoja yrityksistä, niiden liikesuhteista ja niiden kustannustekijöistä. II JAKSO: SISÄINEN RAKENNE JA TOIMINTA 5 artikla Oikeudellinen asema, toimipaikka, aluekeskukset 1. Virasto on yhteisön elin. Se on oikeushenkilö. 2. Viraston toimipaikasta päättävät toimivaltaiset viranomaiset komission ehdotuksesta viimeistään kuuden kuukauden kuluttua tämän asetuksen antamisesta. 3. Virastolla on jokaisessa jäsenvaltiossa laajin kansallisen lainsäädännön mukainen oikeushenkilöllä oleva oikeuskelpoisuus. Virasto voi komission pyynnöstä ja kyseessä olevien jäsenvaltioiden suostumuksella päättää perustaa aluekeskuksia, jotka ovat tarpeellisia meriliikenteen seurantaan liittyvien tehtävien toteuttamiseksi ja erityisesti optimaalisten liikenneolosuhteiden varmistamiseksi ongelmallisilla alueilla, kuten meriliikennettä koskevan yhteisön seuranta-, valvonta- ja tietojärjestelmän perustamisesta annetussa direktiivissä 2001/xx/EY säädetään. 4. Virastoa edustaa sen pääjohtaja. 6 artikla Henkilöstö 1. Viraston henkilöstöön sovelletaan Euroopan yhteisöjen virkamiehiin ja muuhun henkilöstöön sovellettavia sääntöjä ja ehtoja. Hallintoneuvosto vahvistaa komission suostumuksella tarvittavat soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt. 2. Virasto käyttää oman henkilöstönsä suhteen niitä valtuuksia, jotka on siirretty nimittävälle viranomaiselle henkilöstösäännöillä ja muuhun henkilöstöön sovellettavilla palvelussuhteen ehdoilla, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 16 artiklan soveltamista. 3. Viraston henkilöstö koostuu yhteisön virkamiehistä, jotka toimielimet ovat tilapäisesti siirtäneet viraston palvelukseen väliaikaisina toimihenkilöinä, sekä viraston palvelukseen ottamasta muusta henkilöstöstä. 7 artikla Erioikeudet ja vapaudet Virastoon ja sen henkilöstöön sovelletaan Euroopan yhteisöjen erioikeuksia ja vapauksia koskevaa pöytäkirjaa. 8 artikla Vastuu 1. Sopimukseen perustuva viraston vastuu määräytyy kyseiseen sopimukseen sovellettavan lain mukaan. 2. Euroopan yhteisöjen tuomioistuimella on toimivalta ratkaista asia viraston tekemässä sopimuksessa mahdollisesti olevan välityslausekkeen nojalla. 3. Jos kyseessä on sopimukseen perustumaton vastuu, virasto korvaa jäsenvaltioiden lainsäädäntöön sisältyvien yhteisten perusperiaatteiden mukaisesti vahingon, jonka viraston yksiköt tai henkilöstön jäsenet ovat tehtäviään suorittaessaan aiheuttaneet. 4. Euroopan yhteisöjen tuomioistuimella on toimivalta ratkaista riidat, jotka koskevat 3 kohdassa tarkoitettujen vahinkojen korvaamista. 5. Viraston henkilöstöön kuuluvien henkilökohtaisesta vastuusta virastoa kohtaan määrätään heihin sovellettavissa henkilöstösäännöissä tai palvelussuhteen ehdoissa. 9 artikla Kielet 1. Viraston kieliä koskevista järjestelyistä päättää hallintoneuvosto. 2. Viraston toiminnassa tarvittavat käännöspalvelut tarjoaa Euroopan unionin elinten käännöskeskus. 10 artikla Hallintoneuvoston perustaminen ja toimivalta 1. Virastolla on hallintoneuvosto. 2. Hallintoneuvosto a) nimittää pääjohtajan 16 artiklan mukaisesti, b) hyväksyy ennen kunkin vuoden maaliskuun 31 päivää viraston edellisen vuoden toimintaa koskevan yleiskertomuksen ja toimittaa sen komissiolle, neuvostolle ja Euroopan parlamentille, c) vahvistaa ennen kunkin vuoden lokakuun 30 päivää ja komission hyväksynnän saatuaan viraston seuraavan vuoden toimintaohjelman ja toimittaa sen komissiolle, neuvostolle ja Euroopan parlamentille, d) vahvistaa viraston lopullisen talousarvion ennen varainhoitovuoden alkua ja tarvittaessa muuttaa sitä yhteisön rahoitusosuuden ja viraston muiden tulojen mukaisesti, e) vahvistaa menettelyt, joiden mukaisesti pääjohtaja voi tehdä päätöksiä, f) hoitaa viraston talousarvioon liittyvät 19, 20 ja 23 artiklan mukaiset tehtävänsä, g) käyttää kurinpidollista toimivaltaa pääjohtajan ja 15 artiklan 3 kohdassa tarkoitettujen yksiköiden päälliköiden suhteen. 11 artikla Hallintoneuvoston kokoonpano Hallintoneuvostossa on yksi edustaja kustakin jäsenvaltiosta, neljä komission edustajaa ja neljä asiaan läheisimmin liittyvien toimialojen edustajaa, jotka komissio nimittää, sekä heidän varajäsenensä. Jäsenten toimikausi on viisi vuotta. Sama henkilö voidaan nimittää uudelleen hallintoneuvoston jäseneksi yhden kerran. Edustajat nimetään meriturvallisuusalalta hankitun merkityksellisen kokemuksen ja asiantuntemuksen perusteella. 12 artikla Hallintoneuvoston puheenjohtajuus 1. Hallintoneuvosto valitsee jäsentensä keskuudesta puheenjohtajan ja varapuheenjohtajan. Varapuheenjohtaja toimii puheenjohtajan sijaisena tämän ollessa estyneenä. 2. Puheenjohtajan ja varapuheenjohtajan toimikausi on viisi vuotta. Samat henkilöt voidaan valita uudelleen tehtäviinsä yhden kerran. 13 artikla Kokoukset 1. Hallintoneuvosto kokoontuu puheenjohtajansa kutsusta. 2. Viraston pääjohtaja osallistuu kokouksiin. Hän ei osallistu äänestyksiin. 3. Hallintoneuvosto pitää sääntömääräisen kokouksen kerran vuodessa. Muulloin se kokoontuu puheenjohtajan aloitteesta tai jos komissio, kolmannes jäsenvaltioista tai Euroopan parlamentti sitä pyytää. 4. Hallintoneuvosto voi kutsua tarkkailijoita osallistumaan kokouksiinsa. 14 artikla Äänestys 1. Hallintoneuvosto tekee päätöksensä kahden kolmasosan enemmistöllä. 2. Kullakin jäsenellä on yksi ääni. 15 artikla Pääjohtajan tehtävät ja toimivalta 1. Virastoa johtaa sen pääjohtaja, joka ei pyydä eikä ota vastaan ohjeita miltään hallitukselta eikä miltään muulta elimeltä. Hänen on kuitenkin noudatettava kaikkia komission antamia ohjeita ja vastattava kaikkiin komission esittämiin avunpyyntöihin, jotka liittyvät 2 artiklassa lueteltuihin tehtäviin. 2. Pääjohtajan tehtävät ja toimivaltuudet ovat seuraavat: a) Pääjohtaja laatii toimintaohjelman ja toimittaa sen hallintoneuvostolle saatuaan sille ensin komission hyväksynnän. Hän toteuttaa sen täytäntöönpanemiseksi tarvittavat toimenpiteet. Hän vastaa kaikkiin komission avunpyyntöihin. b) Pääjohtaja päättää 3 artiklassa tarkoitettujen tarkastusten suorittamisesta saatuaan siihen ensin komission suostumuksen. c) Pääjohtaja toteuttaa kaikki tarvittavat toimenpiteet, mukaan luettuina sisäisten hallinnollisten ohjeiden antaminen ja tiedonantojen julkaiseminen, viraston tämän asetuksen säännösten mukaisen toiminnan varmistamiseksi. d) Pääjohtaja organisoi tehokkaan seurantajärjestelmän, jonka avulla viraston työn tuloksia voidaan verrata sen toiminnallisiin tavoitteisiin. Pääjohtaja valmistelee tältä pohjalta vuosittain luonnoksen yleiskertomukseksi ja toimittaa sen hallintoneuvostolle. Hän luo tunnustettujen ammatillisten vaatimusten mukaiset säännölliset arviointimenettelyt. e) Pääjohtajalla on henkilöstön suhteen 6 artiklan 2 kohdassa säädetty toimivalta. f) Pääjohtaja laatii arvion viraston tuloista ja menoista 19 artiklan mukaisesti ja huolehtii talousarvion toteuttamisesta 20 artiklan mukaisesti. 3. Pääjohtajaa voi avustaa yksi tai useampi yksikön päällikkö. Pääjohtajan ollessa poissa tai estynyt yksi yksiköiden päälliköistä hoitaa hänen tehtäviään. 16 artikla Viraston sisäiset nimitykset 1. Hallintoneuvosto nimittää viraston pääjohtajan. Komissio voi ehdottaa yhtä tai useampaa ehdokasta. Hallintoneuvostolla on valtuudet erottaa pääjohtaja; komissio voi ehdottaa pääjohtajan erottamista. 2. Pääjohtajan toimikausi on viisi vuotta. Sama henkilö voidaan nimittää uudelleen pääjohtajaksi yhden kerran. 17 artikla Laillisuuden valvonta 1. Jäsenvaltiot, hallintoneuvoston jäsenet tai mitkä tahansa kolmannet osapuolet, joita asia koskee välittömästi ja henkilökohtaisesti, voivat pyytää komissiota käsittelemään mitä tahansa viraston toteuttamaa tointa sen laillisuuden tarkastamiseksi. Asia on annettava komission käsiteltäväksi viidentoista päivän kuluessa siitä, kun kiistanalainen toimi tuli asianosaisen tietoon. Komission on päätettävä asiasta kuukauden kuluessa. Jos komissio ei ole tehnyt päätöstä tämän määräajan kuluessa, valitus katsotaan hylätyksi. 2. Tämän artiklan 1 kohdan säännöksiä ei sovelleta henkilöstöasioihin. 18 artikla Kolmansien maiden osallistuminen 1. Viraston toimintaan voivat osallistua ne Euroopan kolmannet maat, jotka ovat tehneet Euroopan yhteisön kanssa sopimuksen, jonka mukaisesti ne ovat saattaneet voimaan tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvan yhteisön lainsäädännön ja soveltavat sitä. 2. Mainittuihin sopimuksiin sisältyvien asianomaisten määräysten mukaisesti laaditaan järjestelyjä, joissa määritellään muun muassa viraston toimintaan osallistumisen luonne ja laajuus kyseisten maiden osalta sekä niiden osallistumista koskevat yksityiskohtaiset säännöt, mukaan lukien rahoitusosuuksia ja henkilöstöä koskevat määräykset. III JAKSO: VARAINHOITOA KOSKEVAT VAATIMUKSET 19 artikla Talousarvio 1. Viraston tulot koostuvat - yhteisön rahoitusosuudesta - julkaisuista, koulutuksesta ja kaikista muista viraston tarjoamista palveluista perittävistä maksuista. 2. Viraston eläkemaksut kirjataan suoraan komission tuloihin. 3. Viraston menoihin kuuluvat henkilöstö-, hallinto-, infrastruktuuri- ja toimintamenot. 4. Pääjohtaja laatii arvion viraston seuraavan varainhoitovuoden tuloista ja menoista ja toimittaa sen hallintoneuvostolle yhdessä henkilöstötaulukon kanssa. 5. Tulojen ja menojen on oltava tasapainossa. 6. Hallintoneuvoston on 31 päivään maaliskuuta mennessä hyväksyttävä alustavat arviot, joihin sisältyy väliaikainen henkilöstötaulukko, sekä alustava työohjelma ja toimitettava ne komissiolle, joka sisällyttää sen perusteella vastaavat arviot Euroopan yhteisöjen yleistä talousarviota koskevaan alustavaan esitykseen, jonka komissio toimittaa neuvostolle ja Euroopan parlamentille perustamissopimuksen 272 artiklan mukaisesti. 7. Kun budjettivallan käyttäjä on hyväksynyt yleisen talousarvion, hallintoneuvosto vahvistaa viraston lopullisen talousarvion ja työohjelman ja mukauttaa niitä tarvittaessa yhteisöltä saatavan rahoitusosuuden mukaisesti. Se toimittaa ne viipymättä komissiolle ja budjettivallan käyttäjälle. 8. Henkilöstötaulukko hyväksytään unionin talousarviossa. 20 artikla Talousarvion toteuttaminen ja valvonta 1. Pääjohtaja toteuttaa viraston talousarvion. 2. Komission varainhoidon valvoja valvoo viraston kaikkiin menoihin sitoutumista ja niiden maksamista sekä tulojen toteamista ja perimistä. 3. Pääjohtaja antaa komissiolle, hallintoneuvostolle ja tilintarkastustuomioistuimelle vuosittain viimeistään 31 päivänä maaliskuuta edellisen varainhoitovuoden kaikki tulot ja menot sisältävän yksityiskohtaisen tilinpäätöksen. Tilintarkastustuomioistuin tarkastaa tilit perustamissopimuksen 248 artiklan mukaisesti. Se julkaisee vuosittain kertomuksen viraston toiminnasta. 4. Euroopan parlamentti myöntää hallintoneuvoston suosituksesta viraston pääjohtajalle talousarvion toteuttamista koskevan vastuuvapauden. 21 artikla Petosten torjunta 1. Petosten ja muun laittoman toiminnan torjumiseksi sovelletaan rajoituksetta Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista 25 päivänä toukokuuta 1999 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1073/1999 [6] säännöksiä. [6] EYVL L 136, 31.5.1999. s. 1. 2. Virasto liittyy Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) sisäisistä tutkimuksista 25 päivänä toukokuuta 1999 tehtyyn toimielinten väliseen sopimukseen [7] ja antaa välittömästi asianmukaiset määräykset, jotka koskevat kaikkia viraston työntekijöitä. [7] EYVL L 136, 31.5.1999 s. 15. 3. Rahoituspäätöksissä ja niistä johtuvissa täytäntöönpanoa koskevissa sopimuksissa tai asiakirjoissa on todettava nimenomaisesti, että tilintarkastustuomioistuin ja OLAF voivat tarvittaessa tehdä tarkastuksia paikalla viraston varojen edunsaajien ja niiden jakamisesta vastaavien välittäjien luona. 22 artikla Arviointi 1. Viraston on viiden vuoden kuluessa toimintansa aloittamisesta teetettävä riippumaton ulkoinen arviointi tämän asetuksen täytäntöönpanosta. Komissio antaa viraston käyttöön kaikki tiedot, jotka tämä katsoo tarpeellisiksi arviointia varten. 2. Arvioinnissa käsitellään vaikutuksia, joita tällä asetuksella, virastolla ja sen toimintatavoilla on ollut merenkulun korkean turvallisuustason saavuttamisessa. Hallintoneuvosto laatii yksityiskohtaiset ohjeet komission suostumuksella. Arvioinnissa otetaan huomioon niiden tahojen kannat, joita asia koskee, sekä yhteisön että kansallisella tasolla. Tällainen arviointi edellyttää osapuolten kuulemista etukäteen. 3. Arvioinnin tulokset toimitetaan hallintoneuvostolle, joka antaa tämän asetuksen, viraston ja sen toimintatapojen muuttamista koskevia suosituksia komissiolle, joka välittää ne Euroopan parlamentille. Tarvittaessa niihin sisällytetään toimintasuunnitelma ja aikataulu. Sekä arvioinnin tulokset että suositukset julkaistaan. 23 artikla Varainhoitoa koskevat säännökset Hallintoneuvosto vahvistaa komission suostumuksen ja tilintarkastustuomioistuimen lausunnon saatuaan viraston varainhoitoasetuksen, jossa säädetään erityisesti viraston talousarvion laatimisessa ja toteuttamisessa noudatettavasta menettelystä Euroopan unionin yleiseen talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen 142 artiklan mukaisesti. IV JAKSO: LOPPUSÄÄNNÖKSET 24 artikla Viraston toiminnan aloittaminen Viraston on voitava aloittaa toimintansa kahdentoista kuukauden kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta. 25 artikla Voimaantulo Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä .. päivänä ..kuuta ... Euroopan parlamentin puolesta Neuvoston puolesta Puhemies Puheenjohtaja