Ehdotettu säädös sisältää säännöksiä, joiden tarkoituksena on varmistaa, että kolmansien maiden kansalaisten rikosrekisteritietojen vaihtoa voidaan tehostaa. Säännökset ovat perusoikeuskirjan asianomaisten määräysten mukaisia, mukaan lukien oikeus henkilötietojen suojaan, yhdenvertaisuutta lain edessä koskeva periaate ja yleinen syrjintäkielto.

Ehdotetut toimenpiteet eivät vaikuta yksityis- ja perhe-elämää tai tehokkaita oikeussuojakeinoja ja oikeudenmukaista oikeudenkäyntiä sekä syyttömyysolettamaa koskevien oikeuksien kunnioittamiseen. Ne eivät vaikuta myöskään niiden oikeuksien kunnioittamiseen, jotka koskevat palauttamiskiellon periaatetta, suojaa palauttamis-, karkottamis- ja luovuttamistapauksissa tai muita EU:n turvapaikka- ja maahanmuuttolainsäädännössä vahvistettuja vaatimuksia ja takeita.

Säännökset eivät vaikuta perusoikeuksiin, kuten henkilötietojen suojaamiseen, enempää kuin on ehdottoman välttämätöntä rikosasioissa tehtävää oikeudellista yhteistyötä koskevan tavoitteen saavuttamiseksi, perusoikeuskirjan 52 artiklan 1 kohdassa vahvistettujen vaatimusten mukaisesti.

Henkilötietoja sisältävän keskitetyn järjestelmän luominen unionin tasolla edellyttää komission vuoden 2016 direktiiviehdotuksen täydentämistä säädöksellä, jossa säädetään järjestelmän perustamisesta, jaetaan vastuu jäsenvaltioiden ja järjestelmän kehittämisestä ja operatiivisesta hallinnoinnista vastaavan organisaation välillä, sekä annetaan erityiset tietosuojaa koskevat säännökset, joita tarvitaan jo olemassa olevien tietosuojaa koskevien määräysten lisäksi, ja varmistetaan riittävä tietosuojan ja tietoturvan taso. Henkilöiden perusoikeuksia on myös suojeltava.

Valitulle vaihtoehdolle on ominaista henkilötietojen käsittely sekä kansallisella että EU:n tasolla. Sen vuoksi nykyistä hajautettua ECRIS-järjestelmää koskevia tietosuojasääntöjä jäsenvaltioiden tasolla on täydennettävä erityisillä säännöillä, jotka koskevat henkilötietojen käsittelyä EU:n tasolla. Täydentävä tietosuojajärjestelmä, joka on samankaltainen kuin jo olemassa olevien keskitettyjen EU:n tason tiedonvaihtojärjestelmien käytössä oleva järjestelmä, on sen vuoksi otettava käyttöön ja sen on oltava asetuksen (EY) N:o 45/2001 [tai sen seuraaja-asetuksen] mukainen. Eu-LISAn suorittamaa henkilötietojen käsittelyä käsitellään jo asetuksessa (EY) N:o 45/2001.

Tietosuojan ja tietoturvallisuuden osalta voidaan todeta, ettei eri ratkaisuvaihtoehtojen välillä ole merkittäviä eroja, vaikka valitussa keskitetyssä vaihtoehdossa edellytetään selkeitä sääntöjä ja tehtävien määrittelyä jäsenvaltioiden ja EU:n tasolla. EU:n tason tietosuojajärjestelmä voi tarjota saman suojan kuin jäsenvaltioiden kansalliset tietosuojajärjestelmät. Turvatoimien osalta on olemassa tehokasta teknologiaa ja sitä käytetään jo useissa laajoissa EU:n tietokannoissa kuten SIS-, VIS- ja Eurodac-järjestelmissä.

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että säännökset pannaan täysimääräisesti täytäntöön perusoikeuskirjassa vahvistettuja perusoikeuksia ja periaatteita noudattaen myös niiden tietojen keruuta ja käyttöä koskevien velvollisuuksien osalta. Jäsenvaltioiden on myös varmistettava, että rekisteröidyillä on oikeus tutustua tietoihinsa ja saada ne oikaistuksi. Lisäksi käytössä on oltava tehokkaat oikeussuojakeinot, joiden nojalla rekisteröidyt voivat kiistää virheelliset rikosrekisteritiedot oikeussuojakeinoihin liittyvien vaatimusten mukaisesti. Nämä vaatimukset koskevat muun muassa oikeusavun sekä tulkkaus- ja käännöspalvelujen saatavuutta.

Ehdotettujen toimenpiteiden soveltamista koskevassa kertomuksessa komissio arvioi myös toimenpiteiden ja niiden täytäntöönpanon vaikutusta perusoikeuksiin. Arviointiin sisältyy vertailu, jossa tarkastellaan vaikutuksia yhtäältä kolmansien maiden kansalaisten ja toisaalta unionin kansalaisten perusoikeuksiin. Komissio kiinnittää arvioinnissaan erityistä huomiota sormenjälkitietojen sekä muiden biometristen ja tunnistetietojen käytön tarpeellisuuteen ja oikeasuhteisuuteen ottaen huomioon saadut kokemukset sekä virheellisten osumien välttämistä varten käytetyt välineet ja tekniikat. Tämän arvioinnin tulokset on otettava huomioon mahdollisissa järjestelmän myöhempää tarkistamista koskevissa ehdotuksissa.

Ehdotus ei estä soveltamasta jäsenvaltioiden kansalliseen lainsäädäntöön perustuvia velvoitteita, kuten sääntöjä, jotka koskevat alaikäisille ja lapsille annettujen tuomioiden kirjaamista kansallisiin rikosrekistereihin. Se ei myöskään estä soveltamasta jäsenvaltioiden perustuslakia tai niitä sitovia kansainvälisiä sopimuksia. Nämä sopimukset voivat liittyä erityisesti Euroopan ihmisoikeussopimukseen, jonka osapuolia kaikki jäsenvaltiot ovat.