FI    FI FI 
FI    FI  EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel 24.6.2009 
SEK(2009) 791 
  
KOMISSION YKSIKÖIDEN VALMISTELUASIAKIRJA 
 
Oheisasiakirja 
KOMISSION TIEDONANTOON NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN 
PARLAMENTILLE 
 
kemiallisen, biologisen, säteily- ja ydin turvallisuuden parantamisesta Euroopan 
unionissa – EU:n CBRN-toimintasuunnitelma  
 
TIIVISTELMÄ VAIKUTU STEN ARVIOINNISTA  
 
 
{KOM(2009) 273 lopullinen} 
{SEK(2009) 790}  
 
FI 2   FI KOMISSION YKSIKÖIDEN VALMISTELUASIAKIRJA 
 
Oheisasiakirja 
KOMISSION TIEDONANTOON NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN 
PARLAMENTILLE 
 
kemiallisen, biologisen, säteily- ja ydin turvallisuuden parantamisesta Euroopan 
unionissa – EU:n CBRN-toimintasuunnitelma  
 
TIIVISTELMÄ VAIKUTUSTEN ARVIOINNISTA  
1. CBRN-TOIMINTAKOKONAISUUS 
Neuvosto antoi joulukuussa 2007 kemiallisten, bi ologisten, säteily- ja ydinriskien (CBRN) 
huomioon ottamista ja biouhkiin varautumista  koskevat päätelmät, joissa se kehotti 
komissiota jatkamaan työtään CBRN-alalla ja hyväksyi komission aikomuksen ehdottaa asiaa 
koskevia toimenpiteitä vuonna 2009. Tämän m ukaisesti komissio aikoo hyväksyä CBRN-
turvallisuutta koskevan ehdotuspaketin kesäkuussa 2009. 
CBRN-paketin kokonaistavoitt eena on torjua terrorismia täyden tämällä alalla jäsenvaltioissa 
toteutettuja toimenpiteitä, korjata vallitsevia  puutteita sekä edistää tietojen jakamista ja 
parhaiden käytänteiden vaihtoa jäsenvaltioid en välillä. Sen tarkoituksena on myös auttaa 
määrittelemään toimenpiteitä, joilla vähennet ään kemiallisen, biologisen, säteilyyn ja 
ydinaineisiin liittyvän terrorismin uhkaa. 
Paketin kokoamista edelsi pitkä ja katt ava kuulemismenettely. Toimintasuunnitelman 
laadinnan tärkeimpänä liikkeellepanevana  voimana on ollut CBRN-työryhmä. Tämä 
helmikuussa 2008 perustettu työryhmä koostui y li 200 jäsenestä, jotka edustivat kansallisia 
viranomaisia ja organisaatioita. Vuoden 2008 aika na järjestettiin yhteensä 15 kokousta, joissa 
käsiteltiin CBRN-alan eri toimintalinj oja. Tammikuussa 2009 julkaistu työryhmän 
loppukertomus sisälsi 264 yksittäistä suositusta, mikä vahvistaa sen, että alalla on vielä paljon 
tehtävää, mutta myös sen, että asiantuntijat ovat pitkälle yksimielisiä tavasta, jolla ongelmakohdat olisi parasta ratkaista.  
Myös useat komission yksiköt ovat osallistune et aktiivisesti CBRN-työryhmän toimintaan. 
Erityisen aktiivisessa osassa ovat olleet yritys- ja teollisuustoiminnan pääosasto kemiallisten aineiden alalla, terveys- ja kuluttaja-asioide n pääosasto biologisten aineiden alalla sekä 
energian ja liikenteen pääosasto yhdessä Yhte isen tutkimuskeskuksen kanssa säteilyyn ja 
ydinaineisiin liittyvällä alalla. 
2. ONGELMAN
 MÄÄRITTELY 
Määriteltäessä CBRN-turvallisuuden ongelmia EU:ssa on otettava huomioon joukko erilaisia 
muuttujia, kuten CBRN-uhkan kokonaistaso ja CBRN -materiaaliin liittyvi en terrori-iskujen 
tai muiden tapahtumien mahdolliset kustannukset. 
2.1. Erityisongelmien arviointi 
CBRN-ongelmien arvioinnissa kesk itytään CBRN-uhkien ehkäisem iseen, havaitsemiseen ja 
niihin varautumiseen/reagointiin.  
FI 3   FI 2.1.1.  CBRN-uhkien ehkäisemiseen, havaitsemiseen  ja niihin varaut umiseen/reagointiin 
liittyviä ongelmia  
• Alalla on runsaasti kansainvälistä ja EU:n lainsäädäntöä ja sopimuksia, mutta niiden 
täytäntöönpanossa on paljon er oja jäsenvaltioiden välillä. 
• Nykyisissä tiedonjako- ja  yhteistyöaloitteissa on aukkoj a ja päällekkäisyyksiä. 
• CBRN-terrorismiuhkien torjuntaa koske vaan EU-yhteistyöhön liittyy erilaisia 
oikeudellisia ja kä ytännön rajoitteita. 
• Henkilöstön turvallisuutta koskevat standardit ovat jäsenvaltioissa erilaisia, sillä 
henkilöstön taustan tarkistuksiin ja turv allisuusselvityksiin sovelletaan erilaisia 
menettelyjä. 
• Joillakin aloilla tehdään paljon tutkimustyöt ä, mutta toisilla aloilla tutkimustoiminta 
ei tällä hetkellä vastaa tarpeita. 
• Tieteellisiä tutkimustuloksia ja tutkimuks en rahoituskäytäntöjä julkaistaan yleisesti 
saatavilla olevassa muodossa, jolloin tu rvallisuuskysymyksiä ei oteta riittävästi 
huomioon. 
2.1.2.  CBRN-uhkien ehkäiseminen 
• Monia CBRN-materiaaleja on saatavilla me lko helposti ja niitä  voidaan muuntaa 
aseiksi. Tämä koskee ennen kaikkea kemiallisia aineita ja vähemmässä määrin biologisia tekijöitä ja säteilylähteitä. 
• CBRN-materiaalin markkinoita ei valvota riittävän koordinoidusti, ja jäsenvaltioilla 
on erilaisia lähestymistapoja ja standardeja CBRN-materiaalien ja -liiketoimien seurantaa ja tarkkailua varten. 
2.1.3.  CBRN-uhkien havaitseminen 
• Jäsenvaltioiden resurssit havaita uhkia ja varautuminen niihin ovat eritasoisia. 
• Ei ole laadittu yhdenmukaisia uhkien hava itsemista koskevia vä himmäisstandardeja, 
joita jäsenvaltiot voisivat käyttää perust ana, eikä vielä ole olemassa Euroopan 
laajuista testaus-, kokeilu- ja sertifiointijä rjestelmää.  
2.1.4.  Varautuminen CBRN-uhkiin  ja niihin reagointi 
• Toimitusketjun toimijoiden, riskial ttiiden paikkojen tai elintärkeiden 
infrastruktuurien hoitajien CBRN-uhkiin li ittyvien hätä- ja toimintasuunnitelmien 
laatu vaihtelee huomattavas ti jäsenvaltioiden  välillä. Turvallisuusnäkökohtia ei 
useinkaan ole eritelty se lkeästi tai niitä ei ole si sällytetty suunnitelmiin 
asianmukaisesti. 
• Pelastustyöntekijöiden koulutuksessa on jäsenvaltioissa huomattavia puutteita 
CBRN-tapahtumiin reagoimisen osalta. Rikostutkintaan tai dekontaminaatioon 
liittyvät varotoimet jäävät liian usein käsittelemättä. 
• Käytettävissä olevien lääketieteellisten va statoimien laajuus ja kattavuus vaihtelevat 
jäsenvaltioittain.  
2.2. Toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaate 
CBRN-paketti on toissijaisuusperiaatteen
 mukainen, sillä jäsenvaltiot eivät voi yksinään 
toteuttaa sen toimenpiteitä, vaan ne on toteutettava EU:n tasolla. Vaikka turvallisuuskysymykset kuuluvat s uurelta osin jäsenvaltioiden toimivallan piiriin, on useita 
syitä, joiden vuoksi joita kin niistä on käsiteltävä EU:n tasolla: 
FI 4   FI • Ongelman ydin on kansainvälinen ilmiö. Monet olemassa olevista turvallisuusalan 
aloitteista ja lainsäädännöstä ovat luonteeltaan kansainvälisiä. 
• Jäsenvaltioissa on tällä hetkellä käytössä erilaisia turvallisuustoimenpiteitä. Koska 
sisärajat on poistettu, on mahdollista, että yhdessä jäsenvaltiossa sovellettavat 
matalammat standardit mahdollistavat CBRN-materiaalin pahantahtoisen käytön toisessa jäsenvaltiossa. 
• Määrittämällä ja levittämällä hyviä käytäntö jä kansainvälisesti ja  EU:n laajuisesti 
voidaan saavuttaa mahdollisia mittakaav aetuja. Erityisesti EU:n lainsäädännön 
täytäntöönpanoa ja sen va lvontaa koskevia hyviä käytän töjä on käsiteltävä EU:n 
tasolla. 
EU:lla on hyvät edellytykset johtaa tätä yhteist yötä ja toimia sen käynnistäjänä. CBRN-alalla 
suunniteltu toiminta on toissija isuusperiaatteen mukaista.  
Terrorismin torjuntapolitiikan suhteellisuuden
 arviointi on erittäin vaikeaa. Terrorismin 
sattumanvaraisen ja irrationaalis elta vaikuttavan luonteen vuoks i sen uhkaa ja seurauksia on 
vaikea ennustaa. Toisaalta CBRN-materiaalien  käyttöön liittyvällä terrori-iskulla on 
mahdollisesti merkittäviä kielteisiä vaikutuksia,  jotka liittyvät taloudellisiin menetyksiin, 
pitempiaikaisiin taloudellisiin  seurauksiin, ihmishenkien menetyksiin ja loukkaantumisiin, 
yhteiskunnallisiin häiriöihin ja yleiseen hyvinvo intiin. Sen vuoksi tällä alalla on perusteltua 
toteuttaa täsmällisesti kohdiste ttuja ja asian kannalta olennais ia toimia tällaisten iskujen 
estämiseksi, suunniteltujen iskujen havaitse miseksi ja iskujen seurausten hoitamiseksi 
asianmukaisesti. 
3. TAVOITTEET   
Ottaen huomioon edellä 2 kohdassa eritellyt on gelmat CBRN-toimintas uunnitelmalla pyritään 
saavuttamaan taulukossa 3 esitetyt  yleiset ja erit yiset tavoitteet. 
 
FI 5   FI Taulukko 3: CBRN-toimintasuunnitelman tavoitteet  
Yleinen horisontaalinen tavoite  
1. Parannetaan EU:n valmiuksia torjua CBRN-uhkia  
Erityiset horisontaaliset tavoitteet  
1.1 Lisätään CBRN-
turvallisuutta koskevaa tehokasta kansainvälistä 
yhteistyötä, koordinaatiota ja 
vuoropuhelua 1.2 Lisätään CBRN-turvallisuutta koskevaa tietoisuutta ja tietämystä sekä tiedon jakamista
 1.3 Vähennetään mahdollisuuksien mukaan tuomioistuin- ja 
oikeusjärjestelmiin sekä 
toimivaltaan liittyviä esteitä ja rajoitteita
 1.4 Parannetaan henkilöstön turvallisuutta
 1.5 Lujitetaan ja priorisoidaan CBRN-turvallisuuteen liittyvää 
tutkimustoimintaa
 1.6 Parannetaan 
tietoisuutta turvallisuuteen 
liittyvistä seurauksista 
rahoituspäätösten yhteydessä
 1.7 Parannetaan tietoisuutta julkaisemiseen liittyvistä turvallisuusnäkökohdista
 
Tavoitteet – Ehkäiseminen  Tavoitteet – Havaitseminen  Tavoitteet – Varautuminen ja reagointi  
Yleiset tavoitteet  Erityistavoitteet  Yleiset tavoitteet  Erityistavoitteet  Yleiset tavoitteet  Erityistavoitteet  
4.1 Parannetaan toiminta- ja 
pelastussuunnittelua ja 
-käytäntöjä, myös EU:n tasolla  2.1 Estetään terroristeja ja muita 
rikollisia saamasta käsiinsä 
laillisesti tuotettua ja käytettyä 
CBRN-materiaalia  3.1 Parannetaan havaitsemis- ja 
tunnistamiskapasiteettia ja -kykyä  
4.2 Kehitetään EU:n laajuinen 
lähestymistapa toiminta- ja 
pelastussuunnitteluun  
2.2 Parannetaan CBRN-
materiaalien seurantaa ja valvontaa  4.3 Varmistetaan tiedonkulun 
jatkuvuus CBRN-hätätilanteissa  
4.4 Parannetaan mahdollisuuksia 
löytää terroristeja ja muita 
rikollisia ja panna heidät 
syytteeseen  2. Parannetaan CBRN-
materiaalin turvallisuutta ja 
kansalaisten ja mahdollisten 
kohteiden suojaamista  
2.3 Parannetaan yleistä tietoisuutta 
mahdollisista vaaroista ja riskeistä, 
mikä edistää korkeatasoista 
”turvallisuuskulttuuria”  3. Parannetaan CBRN-
materiaalien havaitsemis- ja 
tunnistamismahdollisuuksia 
ennen terroritekoja ja niiden 
jälkeen  
3.2 Kehitetään EU:n laajuinen 
lähestymistapa havaitsemiseen ja 
tunnistamiseen  4. Supistetaan CBRN-
materiaaleihin liittyvien 
terroritekojen vaikutukset 
mahdollisimman vähäisiksi  
4.5 Parannetaan jäsenvaltioiden 
ja EU:n tason vastatoimia ja 
paikalla reagoinnin valmiuksia  
 
 
FI 6   FI 4. TOIMINTAVAIHTOEHDOT 
Erityisessä vaikutustenarviointiin perustuvassa lähestymistavassa keskitytään kahteen 
pääasialliseen toimintavaihtoehtoon: 
• vallitsevan tilanteen arviointi • olennaisten CBRN-toimien arviointi pa rhaaksi arvioidun toimintavaihtoehdon 
kannalta. 
Mahdollisia toimia yksilöitiin yhteensä 147 kappaletta, joista 
• 99 toimesta  katsottiin vallitsevan yhteisymmärrys 
• 34 toimen  katsottiin olevan mahdollisesti k iistanalaisia, ja niitä arvioidaan 
yksityiskohtaisesti 
• 14 toimen  katsottiin olevan toteuttamiskelvo ttomia, ja ne jätettiin parhaaksi 
arvioidun toimintavaihtoehdon ulkopuolelle. 
5. PARHAAKSI
 ARVIOITU  VAIHTOEHTO 
Seulonnan ja erilaisten mahdollisten toimie n yksityiskohtaisen arvioinnin perusteella 
parhaaksi arvioituun toimintavaihtoehtoon kuul uu yhteensä 133 toimea, jotka on jaoteltu 
neljään tärkeimpään toimintalinjaan: horisont aalinen, ehkäiseminen, havaitseminen sekä 
varautuminen ja reagointi 
Taulukko 4: Toimet toimin talinjan ja tyypin mukaan  
 Horisontaaliset  C B R/N Yhteensä  
Ehkäiseminen  13 17 7 21 58
Havaitseminen  1 017 2  20
Varautuminen ja 
reagointi  15  3 6 24
Ehkäisemiseen, 
havaitsemiseen sekä varautumiseen ja reagointiin sovellettavat toimet  1 956 1  31
Yhteensä  57 23 23 30 133
5.1. Parhaaksi arvioidun toimintavaihtoe hdon pääasialliset vaikutukset 
5.1.1.  Rahoitusta ja taloutta koskevat vaikutukset 
Parhaaksi arvioituun toimintavaihtoehtoon si sältyvien 133 toimen rahoitusvaikutusten 
odotetaan jäävän useimpien toimien osalta vähä isiksi, koska ne kohdist uvat eri sidosryhmiin 
sekä EU:n että jäsenvaltioiden tasolla ja jakautuvat useille vuosille. Näihin kustannuksiin 
kuuluvat esimerkiksi tutkimukset, ka rtoitukset, hyvien käytäntöjen määrittely ja levittäminen 
sekä verkostoihin, kokouksiin ja muihin tapahtumiin osallistuminen.  
Noin 18 toimella arvioidaan olevan korkeat kustannukset, jotka aiheutuvat uuden tutkimuksen 
rahoituksesta, kattavan nopean hälytysjärje stelmän ja siihen liittyvän kapasiteetin 
perustamisesta, turvallisuussuunnitelmien/turv allisuudenhallintajärjestelmien laatimisesta 
 
FI 7   FI laitoksille sekä EU:n laajuisen havaitsemisjärj estelmien ja -laitteiden testaus-, kokeilu- ja 
sertifiointijärjestelmän perustamisesta. Kusta nnuksia on vaikea arvioida  tarkasti, sillä monet 
näistä toimista edellyttävät lisää toteutettavuustutkimuksia, jotta saadaan tarkempi arvio kustannuksista ja hyödyistä.  
Toimintasuunnitelman toteuttamisesta aiheut uvia odotettavissa ol evia kustannuksia on 
hankala arvioida tarkasti, sill ä ne riippuvat monesta tekijäst ä, kuten EU:n luetteloiden 
pituudesta. On kuitenkin merkille pantavaa, et tä vaikka kokonaiskustannukset voivat olla 
useita kymmeniä miljoonia euroja, summa jakautui si eri toteuttamistasoille (komissio, EU:n 
erillisvirastot ja 27 jäsenval tiota) ja usean vuoden ajalle. Jo tkin toimista alkaisivat 
välittömästi, mutta useat vasta vuodesta 2011. Tämä antaa riittävästi  aikaa varautua tällaisiin 
kustannuksiin asianmukaisesti. Taloudellista tukea toimien toteuttamiseen pystytään 
tarjoamaan voimassa olevista, vuoteen 2013 saakka ulottuvista rahoitusohjelmista, erityisesti 
terrorismin ja muiden turvallisuusriskien ehkäisemistä, torjuntavalmiutta ja seurausten hallintaa koskevasta erityisohjelmasta sekä ri kosten ehkäisemistä ja torjuntaa koskevasta 
erityisohjelmasta.  
5.1.2.  Sosiaaliset vaikutukset 
Parhaaksi arvioituun vaihtoehtoon sisältyvistä to imista useimmilla ei odoteta olevan vakavia 
sosiaalisia vaikutuksia. CBRN- uhkien menestyksekkäällä torjumisella on kuitenkin selkeä 
myönteinen sosiaalinen vaikutus : kansanterveyden ja turval lisuuden parantuminen, mikä 
näkyy uhrien määrän ja pitkän aikavälin te rveysongelmien vähentymisenä, pelkojen 
laantumisena ja turvallisuudentunteen lisääntymisenä. 
Monet toimista myös vaikuttais ivat myönteisesti hallintotapaa n, sillä niillä edistettäisiin 
toimielinten välistä yhteistyötä ja viestintää, parannettaisiin tiedonkulun organisointia, edesautettaisiin sääntöjen laatimista jne. 
Noin kymmenellä toimella saattaisi olla ki elteisiä sosiaalisia vaikutuksia. Mahdolliset 
kielteiset vaikutukset liittyvät yksityisyyttä  ja henkilötietojen suojaamista koskeviin 
perusoikeuksiin puuttumiseen. Toimien sisält ö ja käytännön toteutus  voidaan kuitenkin 
suunnitella siten, että nämä va ikutukset pyritään välttämään. 
5.1.3.  Vaikutukset perusoikeuksiin 
Perusoikeuksiin liittyviä mahdollisia ongelmakohtia  on havaittu viiden toimen yhteydessä. 
Niistä kahteen kuuluu toimenpiteitä , joilla pyritään lisäämään kol mansista maista vierailulle 
saapuvan henkilöstön turvallisuutta. Ne saattais ivat varomattomasti to teutettuina vaikuttaa 
kielteisesti syrjimättömyyden periaatteeseen ja  akateemiseen vapauteen. Henkilöstön taustan 
tarkistukset ja turvallisuusselvityksiä koskevat vaatimukset saattavat va ikuttaa kielteisesti 
ammatilliseen vapauteen ja oikeuteen tehdä työtä. Toisaalta turvallisuusselvitysten 
keskinäinen tunnustaminen kautta koko EU:n voisi  helpottaa työllistymistä samanlaisilla 
aloilla muissa jäsenvaltioissa. 
Kolme toimea puolestaan liittyy ep äilyttävistä liiketoimista ilmo ittamiseen ja raportoimiseen. 
Niihin saattaa liittyä henkilöiden yksityisyytee n ja heidän henkilötietojensa suojaamista 
koskevaan oikeuteen puuttumista. Mikäli he nkilötietojen asianmukainen suojelu taataan, 
toimien sisältö ja käytännön toteutus voidaan  suunnitella siten, että nämä vaikutukset 
vältetään. 
 
FI 8   FI 5.2. Parhaaksi arvioidun toimintavaihtoehdon edut 
5.2.1.  CBRN-alaa koskevan tehokkaan kansainvälisen yhteistyön, koordinaation ja 
vuoropuhelun lisääminen 
Parhaaksi arvioitu toimintava ihtoehto myötävaikuttaa CBRN-a laa koskevan kansainvälisen 
yhteistyön, koordinaation ja vuoropuhelun tehostamiseen. Useilla toimista saavutettaisiin seuraavia tuloksia: 
• käynnissä olevan CBRN-alaa koskeva n kansainvälisen yhteistyön ja 
koordinointimekanismien kartoituksen parantuminen 
• asian kannalta olennaiste n virastojen yhteistyön lisää ntyminen kansainvälisesti, 
EU:ssa ja jäsenvaltioissa 
• hyvien käytäntöjen määrittelyn ja vaihdon kehittyminen Euroopan ulkopuolisten, 
eurooppalaisten ja jäsenvalti oiden kumppanien välillä 
• kansalaisille suunnatun viestinnän parantuminen. 
5.2.2.  Oikeudellisten esteiden ja rajoitteiden vähentäminen  
Parhaaksi arvioituun toimintavaih toehtoon sisältyvistä toimista us eat edistäisivät henkilöstön 
turvallisuuden parantumista seuraavasti: 
• otetaan käyttöön yhteiset as teittaiset arviointiperusteet  taustan tarkistuksia ja 
turvallisuusselvityksiä varten 
• parannetaan hyvien käytäntöjen yksilöinti ä ja vaihtoa turvatarkastusten alalla 
• vahvistetaan CBRN-laitosten hallintorakenteita  siten, että henkilö stöä arvioidaan ja 
seurataan asianmukaisesti ja säännöllisesti. 
5.2.3.  CBRN-materiaalien seurannan ja valvonnan parantaminen 
Parhaaksi arvioituun toimintavaihtoehtoon sisä ltyy joukko toimia, joilla pyritään parantamaan 
CBRN-materiaalien seurantaa ja valvontaa  kirjanpidon, tiedonvaihdon sekä uhista, 
materiaalien katoamisesta ja muista tapahtumista raportoinnin, kuljetuksen sekä maahantuonnin ja viennin osalta: 
• parannetaan kansainväliste n velvoitteiden noudattamista ja olemassa olevien 
seuranta- ja valvontamekanismien käyttöä  
• kehitetään lupien myöntämisen, rekisteröinnin ja materiaalien toimittamisen 
valvontaa sen varmistamiseksi, että CBRN -aineet kirjataan ja niitä seurataan 
asianmukaisesti 
• parannetaan uhkan tasoa, varkauksia, materiaalien katoamista ja tapahtumia 
koskevaa viestintää ja tiedonvaihtoa 
• kehitetään CBRN-materiaalien kuljetusten valvontaa • keskitytään entistä vahvemmin korkean riskin CBRN-lähteisiin. 
5.3. EU:n tason lisäarvo 
Terrorismi on luonteeltaan kansainvälistä, ja EU:n yhteiset rajat an tavat terroristeille 
mahdollisuuden liikkua vapaasti EU:n alueella. Parhaaksi arvioidussa toimintavaihtoehdossa 
ehdotettu yhteistyö ulottuu joihinkin toimiin sisältyvästä kokemusten ja hyvien käytäntöjen 
vaihdosta toisten toimien yhteydessä tapaht uvaan operatiiviselta kannalta merkittävien 
tietojen ja tiedustelutietojen  vaihtoon. Kaikki nämä toimet  voisivat auttaa vahvistamaan 
kahdenvälisen ja monenvälisen yhteistyön kanavia jäsenvalti oiden välillä.  
 
FI 9   FI 5.3.1.  Toimintasuunnitelman odotettu käy ttöönotto sidosryhmien piirissä 
Asiaan liittyvien sidosryhmie n odotetaan ottavan toimintas uunnitelman laajasti käyttöön, 
koska kaikki toimijat, joiden on tarkoitus osallistua toimin tasuunnitelman toteuttamiseen, 
olivat aktiivisesti mukana myös sen kehittämis essä laajan EU-kuulemis en aikana, erityisesti 
CBRN-työryhmässä . 
Tällaisella lähestymistavalla on varmistettu, että kaikki asiaan liittyvät sidosryhmät tuntevat 
toteutettavat toimet omikseen . Jotta toimintasuunnitelma ot ettaisiin käyttöön mahdollisimman 
laajasti, aikomuksena on jatkaa toimintaa CBRN-työryhmän myötä perustetun yhteisön 
pohjalta . 
5.3.2.  Kokonaisvaltainen / viitekehykseen peru stuva lähestymistapa EU:n tasolla 
Parhaaksi arvioidun toimintavaihtoehdon tarko ituksena on luoda alusta va horisontaalinen 
kehys  tulevaisuudessa toteut ettavien kohdennettujen aloitteiden lähtökohdaksi. Välineen (133 
toimea) valinta perustuu puolitoi sta vuotta kestäneeseen kuulemiseen , jossa oli mukana 
jäsenvaltioiden asiantuntijoita, komission yksiköitä, yliopistomaailman ja teollisuuden edustajia. 
Valitun yhtenäisen lähestymistavan lisäet una on, että sen avulla voidaan havaita 
synergiaetuja . Asiantuntijoiden välttämättömiksi määr ittelemistä toimista monia voidaan 
soveltaa kaikkiin toimintasuunnite lman kattamiin materiaaleihin – tämä tarkoittaa sitä, että 
menetelmien samankaltaisuuksia  voidaan käyttää tiettyjen toimien eteenpäin viemiseen ja 
lisätä siten tehokkuutta.