EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 04.12.1996 
KOM(96) 6()1 lopull. 
KOMISSION KERTOMUS NEUVOSTOLLE 
Euroopan unionin ja Keskieurooppalaisen aloitteen 
välisestä yhteistyöstä 

Komission kertomus neuvostolle 
Euroopan unionin ja Keskieurooppalaisen aloitteen 
välisestä yhteistyöstä 
TIIVISTELMÄ 
Komissio antaa tämän kertomuksen Firenzessä kokoontuneen Eurooppa-neuvoston 
pyynnöstä. Komissio haluaa edistää kumppanuusmaiden välistä alueellista yhteistyötä, 
erityisesti tällä hetkellä tiettyjen Keskieurooppalaiseen aloitteeseen kuuluvien maiden 
välillä. Edistämällä hyviä naapuruussuhteita ja poliittista vakautta, lujittamalla 
ihmisoikeuksia ja kansanvaltaa, mukaan lukien yhteiskunnallinen ala, ja kehittämällä 
taloudellista ja kaupallista yhteistyötä komissio haluaa luoda tiiviimmät yhteydet sekä 
Euroopan unionin ja aloitteeseen kuuluvien maiden välillä että aloitteeseen kuuluvien 
maiden itsensä välillä. 
Useilla käynnissä olevilla yhteisön ohjelmilla (PHARE, Tacis, INTERREG) voidaan tukea 
lisää aloitteen yhteydessä esitettyjä ja rahoitettuja hankkeita. Tietyt alat vaikuttavat 
erityisen kiinnostavilta. Tällaisia ovat erityisesti alat, jotka koskevat toimia, joilla lujitetaan 
kansanvaltaa ja alueellista vakautta, edistetään taloudellista kehitystä ja vapaata kauppaa, 
tuetaan Euroopan laajuisten verkkojen kehittämistä ja ympäristönsuojelua, edistetään 
taloudellisten toimijoiden, erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten, ja näitä edustavien 
ammattijärjestöjen välisiä suhteita, sallitaan yksilön ja yhteisten yhteiskunnallisten 
oikeuksien ilmaiseminen, varmistetaan yhteistyö sisäpolitiikkaan ja lainkäyttöön kuuluvissa 
asioissa ja lisätään rajat ylittävää yhteistyötä erityisesti eri maiden paikallisten ja 
alueellisten instituutioiden välillä. 
JOHDANTO 
1. Firenzessä kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmien mukaisesti komissio antaa 
kertomuksen Keskieurooppalaisen aloitteen kanssa tehtävän yhteistyön lisäämiseksi 
toteutettavista aloitteista. Essenissä kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmien 
mukaisesti tämän toimen tavoitteena on määrittää unionin ja Keskieurooppalaisen 
aloitteen väliset yhteistä etua koskevat alat, esittää ensimmäinen kokonaisarvio 
unionin ja Keskieurooppalaisen aloitteen välisen yhteistyön mahdollisista aloista ja 
osoittaa käytettävissä olevat keinot yhteistyön kehittämiseksi tosiasiallisesti 
toteuttavien toimien perusteella. 
2. Komissio pitää hyödyllisenä alueellisen yhteistyön edistämistä Euroopan tässä osassa, 
koska se katsoo, että kyseisillä yhteistyövälineillä vahvistetaan maiden välistä 
vakautta. 
Visbyssä vuoden 1996 toukokuussa pidettyä Itämeren valtioiden neuvoston 
hallitusten päämiesten huippukokousta varten laaditussa Itämeren aloitteessa 
komissio on jo ehdottanut toimia, joilla lisätään yhteistyötä kyseisellä Euroopan 
pohjoisella alueella. Komissio katsoo, että Mustameri muodostaa Etelä-Euroopassa 
toisen unionille strategisesti tärkeän navan. Komissio toivoo, että kyseisen meren 
rantavaltioiden välinen alueellinen yhteistyö voi kehittyä. 
3. Kyseisen alueellisen yhteistyön yhteydessä käyttöön otettujen elinten, tehtyjen 
päätösten ja hyväksyttyjen hankkeiden tuoman lisäarvon on oltava tärkein peruste, 
jolle toteutettavat lisätoimet perustuvat. Komissio haluaa arvioida kyseisiä 
ryhmittymiä ottaen huomioon asianomaisen alueen maantieteellisen ja taloudellisen 
samankaltaisuuden, poliittisen tuen, josta yhteistyövälineet hyötyvät sekä alueen 
sisällä että unionissa, ja jo olemassa olevat ja mahdolliset tulevat saavutukset. Maiden 
aktiivinen osallistuminen näihin välineisiin, mukaan lukien osallistuminen 
rahoitukseen, on tärkeä osoitus niiden sitoutumisen kestävyydestä. 
4. Keskieurooppalainen aloite yhdistää 16 maata (katso kartta). Tietyt näistä maista 
kuuluvat Euroopan unioniin (Italia ja Itävalta), toiset ovat allekirjoittaneet Eurooppa-
sopimuksen Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden kanssa ja hakeneet unionin 
jäsenyyttä (Bulgaria, Puola, Romania, Slovakia, Slovenia, Tsekin tasavalta ja Unkari) 
ja toisilla on eri yksityiskohtaisten sääntöjen mukainen sopimussuhde Euroopan 
yhteisön kanssa (Albania: vuoden 1992 sopimus kaupasta ja yhteistyöstä; entinen 
Jugoslavian tasavalta Makedonia: vuoden 1996 kesäkuussa parafoitu 
yhteistyösopimus; Moldova, Ukraina ja Valko-Venäjä: kumppanuus- ja 
yhteistyösopimukset) tai niillä ei ole sopimusta yhteisön kanssa (Bosnia ja 
Hertsegovina sekä Kroatia). Näin ollen yhteisöllä on hyvin erilaiset sopimussuhteet 
Keskieurooppalaisen aloitteen maiden kanssa. Lisäksi Keski-Euroopan maat ovat 
PHARE-ohjelman edunsaajina, Itsenäisten valtioiden yhteisön maat voivat osallistua 
Tacis-ohjelmaan ja entisen Jugoslavian alueen tietyt uudet maat saavat 
erityisrahoitusta. 
Keskieurooppalainen aloite on alueellisen yhteistyön väline, joka toimii yleisesti 
poliittisella alalla, kulttuurialalla ja taloudellisella alalla. Sen toiminta koskee useita 
aloja (katso liite). Neuvottelutasoilla liitetään poliittiset ja institutionaaliset 
näkökohdat tiiviisti luonteeltaan enemmän taloutta ja toimintaa koskeviin 
kysymyksiin. Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankki (EJKP) toimii sihteeristönä 
hankkeissa. Keskieurooppalainen aloite on luonut muutamassa vuodessa alueellisen 
yhteistyön monitahoisen rakenteen ja on ottanut käyttöön välineitä tosiasiallisten 
toimien toteuttamiseksi vakavien ehdotusten perusteella useilla aloilla, joita ovat 
esimerkiksi maatalous, kalastus, metsätalous, kauppa, matkailu, sosiaalipalvelut ja 
yhteisön palvelut, rakentaminen, energia, kaivannaisteollisuus, rahoitus, teollisuus, 
televiestintä, liikenne ja varastotoiminnot. 
5. Yhteisö ei pidä pysyviä institutionaalisia suhteita Keskieurooppalaisen aloitteen 
kanssa. Komissiota pyydetään osallistumaan kokouksiin, jos niissä käsitellään 
yhteisön toimivaltaan kuuluvia asioita. Useilla yhteisön talousarviosta tuettavilla 
alueellisilla yhteistyöhankkeilla on sama päämäärä kuin Keskieurooppalaisen aloitteen 
työryhmissä laadituilla hankkeilla. 
6. Keskieurooppalainen aloite kokoontuu vuosittain hallitusten päämiesten 
huippukokoukseen. Grazissa 8 ja 9 päivänä marraskuuta 1996 Itävallan ollessa 
puheenjohtajamaana pidetyssä viimeisimmässä huippukokouksessa 
Keskieurooppalainen aloite päätti valtuuttaa troikkansa luomaan asianmukaiset 
yhteydet, jotta Jugoslavian liittotasavalta voi osallistua Keskieurooppalaiseen 
aloitteeseen yhtenä Jugoslavian sosialistisen liittotasavallan seuraajavaltioista. 
Komissio suhtautuu myönteisesti tähän alueen vakautta lisäävään päätökseen, joka 
vastaa täydellisesti alueellista lähestymistapaa, jota unioni parhaillaan kehittää 
erityisten ehtojen perusteella. 
7. Komissio pitää Keskieurooppalaista aloitetta hyödyllisenä välineenä seuraavia toimia 
varten: 
- hyvien naapuruussuhteiden edistäminen, 
- poliittisen vakauden edistäminen, 
- ihmisoikeuksien ja kansanvallan, mukaan lukien yhteiskunnallinen ala, 
vahvistaminen, 
- taloudellisen ja kaupallisen yhteistyön kehittäminen. 
TOIMINNAN PERIAATTEET 
8. Keskieurooppalaiseen aloitteeseen kuuluu suuri määrä maita, joiden osuus Euroopan 
mantereen pinta-alasta on merkittävä ja yhteinen väkiluku lähes 200 miljoonaa 
asukasta. Aloitteessa ei voida sisällyttää koko väestöä joka toimeen. Tämän vuoksi ei 
vaikuta tarpeelliselta, että Keskieurooppalaisen aloitteen kaikkien jäsenten olisi 
osallistuttava kaikkiin toimiin. Keskieurooppalaisen aloitteen on kuitenkin 
hyväksyttävä kyseiset pienalueita koskevat toimet tavanomaisia 
päätöksentekomenettelyjä noudattaen. Komissio suosii rajoja ylittäviä 
yhteistyötoimia ja toivoo, että erityistä huomiota kiinnitetään alueelle 
sijoittautuneiden toimijoiden esittämille hankkeille. 
9. Keskieurooppalaisen aloitteen soveltamisalaan kuuluvalla maantieteellisellä alueella 
tuetaan yhteisön talousarviosta alueellisia hankkeita rakennerahastojen sekä PHARE-
ja Tacis-ohjelmien monia aloja ja monia maita koskevien rahastojen välityksellä. 
Euroopan yhteisön ja Keskieurooppalaisen aloitteen välistä yhteistyötä voidaan 
kehittää olemassa olevien välineiden ja keinojen avulla. 
10. Korkealaatuisten toimien edistämiseksi yhteisön rahoituksen olisi täydennettävä 
hankkeen edistäjien omia varoja. Keskieurooppalaisen aloitteen toiminnasta 
vastaavalla sihteeristöllä, jonka toiminnasta vastaa EJKP, voi olla tärkeä tehtävä 
rahoituksen järjestämisessä ja hankkeiden toteuttamiskelpoisuuden varmistamisessa. 
TOIMINTA-ALAT 
11. Tietyt alat vaikuttavat erityisen kiinnostavilta. Tällaisia alat koskevat erityisesti 
seuraavia toimia: 
- kansanvallan ja vakauden edistäminen alueella, 
- taloudellisen kehityksen ja vapaan kaupan edistäminen, 
- Euroopan laajuisten verkkojen kehittämisen ja ympäristönsuojelun tukeminen, 
- taloudellisten toimijoiden, erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten, ja niitä 
edustavien ammattijärjestöjen välisten suhteiden edistäminen, 
- yksilön ja yhteisten oikeuksien ilmaisemisen salliminen yhteiskunnallisissa ja 
kulutusta koskevissa asioissa, 
- yhteistyön varmistaminen sisäpolitiikkaan ja lainkäyttöön kuuluvissa asioissa, 
- rajat ylittävän yhteistyön lisääminen eri maiden paikallisten ja alueellisten 
toimielinten välillä. 
12. Kansanvallalle ja alueen vakaudelle annettava tuki sekä ihmisoikeuksien suojelu ovat 
olennainen osa yhteisön toimintaa. Unionin tavoitteena olisi näiden osa-alueiden 
lujittaminen alueella. Vähemmistöryhmien puolustaminen, niiden taloudellinen ja 
sosiaalinen yhdentyminen, kansalaisyhteiskunnan kehittäminen tukemalla valtiosta 
riippumattomia järjestöjä sekä niiden alueellisia ja pienalueita koskevia ryhmittymiä, 
julkisten ja yksityisten laitosten välisten suorien yhteyksien luominen ja hallinnon eri 
tasojen välinen vuoropuhelu useissa maissa ovat tavoitteita, joita Euroopan unioni 
voi edistää poliittisten tavoitteidensa mukaisesti. 
13. Komissio katsoo, että alueen maiden välisten kaupallisten suhteiden kehittäminen 
edistää taloudellista yhdentymistä ja sillä on myös myönteisiä vaikutuksia yksittäisille 
maille, koko alueelle ja itse unionille. Siirtymävaiheessa olevien Keski-Euroopan 
maiden välinen kauppa väheni vuosina 1990-1993 vuositasolla keskimäärin 20 
prosenttia. Tämä suuntaus näyttää tällä hetkellä kääntyvän päinvastaiseksi erityisesti 
Itsenäisten valtioiden yhteisön maiden osalta. Kaupallisten suhteiden solmiminen 
alueen maiden välillä näyttää vaikuttavan lukuihin. Tämänhetkinen suuntaus osoittaa 
tietyissä Keskieurooppalaisen aloitteen maissa yli 30 prosentin vuotuista kasvua 
vuodesta 1994. Taloudellisen siirtymävaiheen, johon kyseiset maat ovat sitoutuneet, 
myönteiset vaikutukset alkavat näkyä kasvun käynnistymisenä uudelleen 
Keskieurooppalaisen aloitteen useissa jäsenmaissa, mikä saa aikaan 
ulkomaanakaupan kasvua. 
14. Euroopan laajuisia verkkoja kehitetään Keski-Euroopan maissa. Ne edellyttävät eri 
kumppaneiden tiivistä yhteistoimintaa, ja ne ovat olennainen osa alueellisen 
yhteistyön lujittamista ja infrastruktuurien kehittämistä. Ottaen huomioon Euroopan 
laajuisia verkkoja koskevien hankkeiden toteuttamisessa tarvittavan rahoituksen 
määrä, kansainvälisten rahoituslaitosten ja yksityisen sektorin osallistuminen on 
välttämätöntä. Keskieurooppalainen aloite on tärkeä neuvotteluvaihe, jolla 
edistetään kyseisten verkkojen rakennushankkeita muiden kumppanien, erityisesti 
kansainvälisten rahoituslaitosten, tuen avulla. 
Ympäristönsuojelu on ensisijainen ala sekä Euroopan unionille että 
Keskieurooppalaisen aloitteen maille. Kyseisen toiminnan alueellinen ulottuvuus on 
tärkeä, koska sen avulla voidaan kehittää rajat ylittävää yhteistyötä yhteistä etua 
koskevissa hankkeissa. 
15. Jotta kasvua voidaan pitää yllä pitkällä aikavälillä, viranomaisten on huolehdittava 
siitä yhteistoimin talouspolitiikan ja yritysten avulla. Toimiva talouden kehittäminen 
edellyttää erityisesti vakaiden ja aktiivisten pienten ja keskisuurten yritysten 
perustamista. Jotta nämä yritykset voivat täyttää täysin tehtävänsä työpaikkojen ja 
lisäarvon luojina, niiden on voitava kehittyä taloudellisesti ja oikeudellisesti vakaassa 
ympäristössä ja niiden on pystyttävä luottamaan sekä hallinnon että edustavien 
ammattijärjestöjen tukeen. Komissio suhtautuu myönteisesti eri maiden välillä 
yhdenmukaisen taloutta koskevan lainsäädännön käyttöönottoon, millä taataan 
erityisesti yritysten perustaminen ja kehitys sekä niiden välinen yhteistyö, mikä 
varmistaa pienten ja keskisuurten yritysten mahdollisuuden käyttää niiden tarpeisiin 
mukautettua pankkijärjestelmää, edistää taloutta, lainsäädäntöä ja kauppaa 
koskevien tietojen välitystä sekä kehittää kaupallisia suhteita, rajat ylittäviä 
kumppanuussuhteita ja pienten ja keskisuurten yritysten edustusta 
16. Keskieurooppalaisen aloitteen maat ovat taloudellisesti ja yhteiskunnallisesti eri 
kehitystasoilla. Ne voivat oikeuden merkityksen ja yhteiskunnallisen suojelun 
korostamiseen tarkoitettujen yhteistyövälineiden avulla vaihtaa kokemuksiaan 
kansanvaltaistumisen ja niiden yhteiskuntien yhdenmukaisuuden edistämiseksi. 
17. Lainkäyttö ja sisäpolitiikkaan kuuluvat asiat ovat alue, jolla maat ovat haluttomia 
toimimaan yhteistyössä keskenään, koska asia koskee kansallista toimivaltaa. Unionin 
hankkimat kokemukset voivat kuitenkin olla hyödyllisiä Keskieurooppalaisen 
aloitteen maille ja edistää alueellisen yhteistyön syntymistä. Komissio arvioi, että 
rajavalvontaa, huumeiden kauppaa ja järjestäytynyttä rikollisuutta koskevien tietojen 
ja kokemusten vaihto on tuottavaa ja se seuraa kiinnostuneena tällä alalla tapahtuvaa 
kehitystä ottaakseen sen huomioon laatiessaan kyseisiä maita koskevia 
yhteistyöohjelmia suunnitelmallisen vuoropuhelun yhteydessä. 
18. Alueellinen yhteistyö ei saa kuulua yksinomaan osallistuvien maiden 
keskushallintojen toiminta-alaan, vaan siihen on sisällyttävä kunkin maan kaikki 
päätöksentekotasot. Yhteistyön etuja voidaan lisätä, jos alueelliset ja paikalliset 
hallinnot osallistuvat tiiviisti hankkeiden laadintaan. Erityistä huomiota olisi 
kiinnitettävä rajat ylittävään yhteistyöhön, jolla voidaan luoda tiiviimmät suhteet 
rajoilla erotettujen eri yhteisöjen välillä ja jolla edistetään saman alueen yksilöiden 
välisiä yhteyksiä. Vaihtoa ja tapaamisia helpottamalla, parantamalla rajanylityksiä, 
varmistamalla sääntöjen ja menettelyjen avoimuus ja tukemalla rajat ylittävien 
infrastruktuurien laajentamista Keskieurooppalainen aloite mahdollistaa pienalueilla 
tapahtuvan sellaisen yhteistyön kehittämisen, johon liittyy asianomaisten alueiden eri 
toimijoita. Komissio katsoo, että yhteisön toimenpiteet ovat tehokkaita ainoastaan, 
kun Keskieurooppalainen aloite pystyy sisällyttämään suuremman määrän toimijoita 
välineisiinsä ja hankkeisiinsa. 
TOIMINTAVÄLINEET 
19. Kaksi tärkeintä yhteisön rahoituslähdettä ovat PHARE- ja Tacis-ohjelmat - erityisesti 
horisontaaliset, rajat ylittävät ja monia maita koskevat ohjelmat. PHARE- ja Tacis-
ohjelmista sekä yhteistyötä entisen Jugoslavian kanssa koskevasta ohjelmasta 
edunsaajamaille myönnettyjen kansallisten määrärahojen lisäksi kyseiset maat voivat 
hyötyä merkittävistä varoista, joita voidaan täydentää yhteisön alakohtaisten 
ohjelmien, kuten Synergia-ohjelman, rahoituksella. 
Ottaen huomioon, että kaksi unionin jäsenvaltiota osallistuu Keskieurooppalaiseen 
aloitteeseen, rajoja ylittäviä ohjelmia rahoitetaan yhdessä sekä PHARE-ohjelmasta 
että rakennerahastoista ja erityisesti INTERREG-ohjelmasta. Kyseiset valtiot voivat 
osallistua ylikansallisiin yhteistyöohjelmiin esimerkiksi uuden aluesuunnittelua 
koskevan INTERREG IIC -aloitteen yhteydessä. Näillä toimilla voidaan tukea 
Keskieurooppalaisen aloitteen alueiden välistä yhteistyötä osana kyseisen aloitteen 
kehittämää kokonaissuunnitelmaa. Uudella PHARE CREDO -ohjelmalla voidaan 
rahoittaa sellaisia rajat ylittäviä hankkeita, joita muihin Keski-Euroopan taj 
Itsenäisten valtioiden yhteisön maihin rajoittuvilla alueilla sijaitsevat Keski-Euroopan 
maat ovat esittäneet. Euroopan yhteisöllä on näin ollen välineitä, joilla voidaan tu^ea 
Keskieurooppalaisen aloitteen kehittämiä eri toimia. 
PÄÄTELMÄT 
20. Komissio pyrkii kehittämään alueellista yhteistyötä vahvistaakseen turvallisuutta ja 
vakautta sekä lisätäkseen taloudellista kasvua ja kehitystä. Hyvät naapuruussuhteet 
ovat olennainen osa Euroopan yhdentymisen valtavaa prosessia. Komissio on valmis 
tukemaan Keskieurooppalaisen aloitteen yhteydessä esitettyjä hankkeita ottamalla 
käyttöön unionin rahoitusvälineitä, joita ovat esimerkiksi PHARE-, Tacis- ja 
INTERREG-ohjelmat. Kyseisen yhteistyön kehittyminen tarjoaa mahdollisuuden 
kaikkien jäsenvaltioiden taloudellisille toimijoille, näiden sitä halutessa, osallistua 
täysimääräisesti yhteisön ohjelmien yhteydessä ja yhteisön välineillä toteutettaviin 
yhteistyöhankkeisiin osana suunniteltua toimintaa. Keskieurooppalaisen aloitteen 
maiden tehtävänä on ottaa käyttöön sellaiset tosiasialliset yhteistyömuodot, joihin 
unioni voi antaa lisätukea. Yhdistämällä ponnistuksensa Keskieurooppalainen aloite 
ja unioni voivat välttää päällekkäisen toiminnan ja tuottaa tosiasiallisen lisäarvon, 
jolla edistetään siirtymävaiheen edistymistä alueella. 
Keskieurooppalainen aloite: yhteenvedonomainen u/m 
kuvaus 
Perustava asiakirja: Wienissä 17 ja 18 päivänä heinäkuuta 1992 tehty 
pääministereiden päätös. 
Pääasialliset toimielimet: Pääministeritasolla (huippukokoukset), ministeritasolla 
(erityisesti ulkoasiainministerit) ja teknisillä tasoilla toimivat 
komiteat (mukaan lukien hankkeiden kansalliset 
yhteensovittajat); EJKP huolehtii hankkeiden pysyvästä 
sihteeristöstä; työryhmät kokoontuvat säännöllisesti useilla 
aloilla (maatalous, kulttuuri, siviilipuolustus, energia, 
ympäristö, tiedonvälitys ja tiedotusvälineet, muuttoliike, 
vähemmistöryhmät, pienet ja keskisuuret yritykset, Bosnian ja 
Hertsegovinan kunnostaminen, tiede ja tekniikka, tilastotiedot, 
televiestintä, matkailu, liikenne jne.; tietyt työryhmät voidaan 
jakaa alaryhmiin (hanke- tai alakohtaiset ryhmät). 
Osallistuvat maat: 
Lisähuomautuksia: Albania, Bosnia ja Hertsegovina, Bulgaria, entinen Jugoslavian 
tasavalta Makedonia, Kroatia, Moldova (hyväksytty jäseneksi 
vuoden 1996 marraskuussa), Puola, Romania, Slovakia, 
Slovenia, Tsekin tasavalta, Ukraina, Unkari, Valko-Venäjä; 
Euroopan unioni: Italia ja Itävalta - Saksan "Land" Baijeri 
osallistuu työryhmien toimintaan tarkkailijana. 
Italia on tukenut aktiivisesti Itävallan, Jugoslavian ja Unkarin 
kanssa "Quadragonalia", joka perustettiin vuoden 1989 
marraskuussa. "Quadragonalen" useaan otteeseen tapahtuneen 
laajentumisen ja entisessä Jugoslaviassa käydyn sodan 
seurauksena "Quadragonalesta" muodostettiin 
Keskieurooppalainen aloite vuonna 1992. Itävalta toimii 
puheenjohtajamaana vuonna 1996. Komissiota pyydetään 
säännöllisesti osallistumaan kokouksiin. 
Hiljattain pidettyjen kokousten perusteella 
työryhmäjärjestelmää olisi muutettava asteittain 
hankekohtaisiksi istunnoiksi. Keskieurooppalaisen aloitteen 
olisi annettava nimensä käytettäväksi tosiasiallisissa hankkeissa, 
jotka koskevat vähintään kolmea Keskieurooppalaisen aloitteen 
maata. Näillä uudistuksilla olisi voitava säilyttää ainoastaan ne 
vähimmäisrakenteet, joita tarvitaan tavoitteiden saavuttamiseksi 
ja joustavuuden säilyttämiseksi alueellisessa yhteistyössä. 


ISSN 1024-4492 
KOM(96) 601 lopullinen 
ASIAKIRJAT 
FI il 
Luettelonumero : CB-CO-96-595-FI-C 
ISBN 92-78-11698-X 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxemburg 
A\