FI Euroopan unionin virallinen lehti C 351/16

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Maahanmuuttajayrittäjien panos EU:n talouteen” (oma-aloitteinen lausunto)

2012/C 351/04

Esittelijä: Brenda KING

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea päätti 19. tammikuuta 2012 työjärjestyksensä 29 artiklan 2 kohdan nojalla laatia oma-aloitteisen lausunnon aiheesta

Maahanmuuttajayrittäjien panos EU:n talouteen.

Asian valmistelusta vastannut ”työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 3. syyskuuta 2012.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 18.–19. syyskuuta 2012 pitämässään 483. täysistunnossa (syyskuun 18. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 135 ääntä puolesta ja 2 vastaan 10:n pidättyessä äänestämästä.

1. Tiivistelmä ja suositukset

1.1 Maahanmuuttajien yrittäjätoiminta on lisääntynyt EU:ssa kuluneena vuosikymmenenä. Maahanmuuttajat vaikuttavat myönteisesti talouskasvuun ja työllisyyteen. Usein he myös merkitsevät nuorennusleikkausta laiminlyötyihin ammattikuntiin ja elinkeinoihin ja osallistuvat yhä aktiivisemmin lisäarvoa tuottavien hyödykkeiden ja palvelujen tuottamiseen. He muodostavat lisäksi merkittävän sillan maailmanlaajuisille markkinoille, ja heillä on tärkeä asema maahanmuuttajien kotoutumisessa työmarkkinoille sekä itsensä ja yhä useammin myös maahanmuuttajien ja alkuperäisväestön työllistäjinä. (1)

1.2 EU on julkisesti tunnustanut, että maahanmuuttajayrittäjillä voi olla avainasema kestävän kasvun ja työllisyyden edistäjinä. On kuitenkin tärkeää, ettei tätä tunnustusta tarkastella irrallisesti tai erillään EU:n päätöksentekijöiden välittömistä painopistealoista. Vireän, kestävän ja kasvuorientoituneen maahanmuuttajayrittäjyyden tulisi itse asiassa sisältyä kasvu- ja työllisyysstrategiaan, eurooppalaisia pk-yrityksiä tukevaan Small Business Act -aloitteeseen, Eurooppa 2020 -strategiaan ja uuteen COSME-ohjelmaan, koska niissä korkeiden kasvuodotusten ja lisäarvoa tuottavien pk-yritysten merkitys on jo sijoitettu kestävään kasvuun tähtäävän EU:n talousajattelun ytimeen.

1.3 Maahanmuuttajayrittäjät parantavat myös maahanmuuttajien yhteiskunnallisia mahdollisuuksia. He lisäävät sosiaalista johtajuutta, toimivat etenkin nuorten yhteiskunnallisina roolimalleina, lisäävät itseluottamusta ja edistävät sosiaalista yhteenkuuluvuutta tuomalla uutta eloa kaduille ja kaupunginosiin.

1.4 Komitea on tyytyväinen komission tiedonantoon (2), jossa tunnustetaan maahanmuuttajien tärkeä rooli yrittäjinä ja todetaan, että myös heidän luovuuttaan ja innovointivalmiuksiaan olisi vahvistettava. ETSK suhtautuu myönteisesti myös ajatukseen, jonka mukaan "Ylikansallisen yrittäjyyden edistäminen dynaamisemmalla strategialla suosii yrittäjiä, jotka toimivat sekä EU:n jäsenvaltioissa että kumppanimaissa. Tällaiset yritykset voivat luoda työpaikkoja alkuperämaihin ja niistä voi olla etua sekä maahanmuuttajien kotoutumisen kannalta että maiden välisen kaupan lisääntyessä."

1.5 Työttömyyden lisääntyessä on laadukkaiden työpaikkojen luomisesta tehtävä ratkaiseva painopisteala EU:lle. Nyt on yhä tärkeämpää, että EU:n päätöksentekijät tunnustavat, miten suuri merkitys maahanmuuttajien omistamilla yrityksillä on EU:n taloudelle, sekä paikallisesti että yhä enemmän kansainvälisillä markkinoilla, joilla EU:sta tuleville tavaroille ja palveluille on edelleen kysyntää. Tämä sopii komission strategiaan, jonka tarkoituksena on auttaa pieniä ja keskisuuria yrityksiä laajentamaan toimintansa EU:n ulkopuolelle – kansainväliset toiminnothan vahvistavat kasvua –, parantaa kilpailukykyä ja tukea EU:ssa toimivien yritysten pitkän aikavälin kestävyyttä.

1.6 Maahanmuuttajayrittäjien luovuuden ja innovointivalmiuksien vahvistamiseksi komitea suosittaa ryhtymään erityistoimenpiteisiin sekä EU:n ja sen jäsenvaltioiden tasolla että paikallisesti. On tarpeen kitkeä syrjintää ja luoda kaikille yhtäläiset edellytykset, joiden avulla he voivat edistää kasvua ja laadukkaiden työpaikkojen luomista.

1.6.1 Poliittisten päättäjien tulisi EU-tasolla: — tunnustaa Eurooppa 2020 -strategiassa maahanmuuttajayrittäjyyden potentiaali talouskasvun edistäjänä — tunnustaa maahanmuuttajayrittäjyyden potentiaali työpaikkojen luojana sisällyttämällä asia Euroopan työllisyysstrategiaan, jossa nykyisin keskitytään maahanmuuttajien kotouttamistarkoituksessa ainoastaan palkkatyöhön — tunnustaa maahanmuuttajayrittäjyys osaksi maahanmuuttajien eurooppalaista kotouttamispolitiikkaa — määritellä ja kerätä yhdessä Eurostatin ja jäsenvaltioiden kanssa luotettavia ja yhtenäisiä tietoja kaikkialta EU:sta maahanmuuttajayrittäjien taloudellisen ja sosiaalisen vaikutuksen tilastoimiseksi, mikä voi auttaa EU:ta laatimaan aiempaa parempia maahanmuuttajapoliittisia toimintalinjoja — jatkaa yrittäjien julkista tukemista varmistaakseen, että innovointi, yrittäjyys ja yrityksen kasvu eivät kärsi, kun elinkelpoinen yritys ei saa muuta asianmukaista rahoitusta — perustaa uusi rakenne, jonka avulla lisätään tiedotusta, ja kannustaa jakamaan hyviä käytänteitä maahanmuuttajayrittäjien toimintavalmiuksien ja pitkäjänteisyyden kehittämiseen tähtäävissä ohjelmissa — kehittää strategisia suhteita niihin alkuperämaihin, jotka nyt ennakoiden pyrkivät suoraan kannustamaan EU:hun sijoittuneita väestönosiaan yritystoimintaan sekä alkuperämaassaan että EU:ssa — hyödyntää mahdollisuuksien mukaan kauppasopimuksia mekanismeina, joiden avulla EU:n alueelle sijoittuneita maahanmuuttajia kannustetaan yhteisyrittäjyyteen heidän alkuperämaidensa kanssa. Näin tuetaan EU:n strategiaa, jolla pieniä ja keskisuuria yrityksiä autetaan laajentamaan yritystoimintansa EU:n ulkopuolelle.

1.6.2 EU:n jäsenvaltioiden tulisi — tunnustaa maahanmuuttajayrittäjyyden arvo ja edistää sitä osana laaja-alaisempia kotouttamispolitiikkoja — tarkistaa yritysten perustamisen yleinen säädös- ja rakennekehys vähentämällä tarpeettomia, yritysten perustamista mahdollisesti haittaavia hallinnollisia vaatimuksia — minimoida laittoman maahanmuuton ja eritoten laittoman työnteon riskit panemalla täytäntöön 18. kesäkuuta 2009 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/52/EY, (3) jonka 14 artiklassa edellytetään, että "Jäsenvaltioiden on varmistettava, että niiden alueella suoritetaan tehokkaita ja riittäviä tarkastuksia – –" — auttaa kohottamaan pitkän aikavälin työllisyyslukuja osoittamalla aiempaa enemmän tukea maahanmuuttajien nykyisille, etenkin naisten ja nuorten omistamille yrityksille, jotta niiden toiminnasta tulee entistäkin kestävämpää — toimittaa kauppajärjestöjen, kauppakamareiden ja osuuskuntien kaltaisille väliportaan organisaatioille runsaasti tietoa ja vahvistaa niiden valmiuksia, jotta ne voivat tukea kyseisiä yrityksiä vastaamaan oikeudellisia vaatimuksia, kuten työvoima- ja verolainsäädäntöä.

1.6.3 Paikallisviranomaisten ja kansalaisyhteiskunnan, työmarkkinaosapuolet mukaan lukien, tulisi — jatkaa ohjelmia maahanmuuttajayrittäjien henkisen ja sosiaalisen pääoman kasvattamiseksi tarjoamalla erilaisia palveluita, kuten neuvontaa ja tiedotusta, koulutusta, verkostoitumismahdollisuuksia ja mentorointia — luoda maahanmuuttajayrittäjille uusia mahdollisuuksia tai tehostaa olemassa olevia helpottamalla maahanmuuttajajärjestöjen pääsyä mukaan valtavirtaorganisaatioihin — parantaa maahanmuuttajien yritystoiminnan kestävyyttä ja kiinnittää aiempaa enemmän huomiota maahanmuuttajien nykyisiin, etenkin arvostetuilla sektoreilla toimiviin yrityksiin, eikä pelkästään keskittyä yritysten perustamiseen — perustaa aiempaa enemmän ohjelmia maahanmuuttajayrittäjien rahoituspääoman kasvattamiseksi, koska luoton saaminen on erittäin merkittävää yrittäjyydelle. Tähän otollisia keinoja ovat: — rahoituslähteistä tiedottaminen — räätälöidyn koulutuksen tarjoaminen — luottolaitosten valveuttaminen parantamaan tähän erityiseen yritysasiakasryhmään liittyvää tietämystään, asiantuntemustaan ja ymmärtämystään.

2. Yleisiä huomioita

2.1 Euroopassa tapahtuu merkittäviä väestömuutoksia: väestö vähenee selkeästi monilla alueilla, väestö ikääntyy huomattavasti ja syntyvyysluvut laskevat. Vuosina 2004–2008 EU:n kokonaisväestömäärä kasvoi kuitenkin noin kahden miljoonan vuosivauhdilla. Kasvu johtui suurelta osin nettomuutosta. Maahanmuuttajat ovat vaikuttaneet monin myönteisin tavoin vastaanottavien maiden talouskasvuun. He ovat tuoneet mukanaan uudenlaista ammattitaitoa ja uusia kykyjä, he ovat auttaneet paikkaamaan työvoimapulaa ja yrittäjinä he ovat perustaneet uusia yrityksiä.

2.2 Uusia yrityksiä perustaneiden maahanmuuttajien välitön talousvaikutus on saanut osakseen vain vähän huomiota. Tässä lausunnossa tarkastellaan maahanmuuttajayrittäjyyttä koskevaa nykytietoa ja esitetään suosituksia maahanmuuttajien yritystoiminnan edistämiseksi ja sen menestyksen tunnustamiseksi. Lausunnossa korostetaan myös maahanmuuttajien yritystoiminnan panosta talouskasvuun.

2.3 Maahanmuuttajien yrittäjyyden ja työpaikkojen perustamisen vertailu EU-maiden kesken on haastavaa, koska eri maista on käytössä erilaiset tietolähteet, eikä maahanmuuttajayrittäjälle ole kansainvälistä määritelmää.

2.4 Tämä lausunto perustuu suurelta osin ETSK:n pysyvän valmisteluryhmän "maahanmuutto ja kotouttaminen" järjestämässä kuulemistilaisuudessa 24. marraskuuta 2011 kuultuihin esityksiin maahanmuuttajayrittäjien panoksesta EU:n talouteen. (4)

2.5 Maahanmuuttajayrittäjä määritellään EU:n ulkopuolella syntyneeksi yrityksen omistajaksi, joka pyrkii saamaan aikaan arvoa perustamalla tai laajentamalla taloudellista toimintaa. (5) Yrittäjä voi työllistää vain itse itsensä tai myös henkilökuntaa. (6)

2.6 Tässä lausunnossa keskitytään itsensä työllistäviin yrittäjiin ja hyödynnetään työvoimaa koskevaa tutkimustietoa, joka mahdollistaa vertailun jäsenvaltioiden välillä ja maahanmuuttajayrittäjien ja alkuperäisväestöön kuuluvien yrittäjien välillä. Lausunnossa tarkastellaan yrittäjyystutkimuksen normin mukaisesti yksinomaan muita kuin maatalousyrittäjiä.

3. Maahanmuuttajayrittäjien piirteitä

3.1 Maahanmuuttajat ovat muita yritteliäämpiä

3.1.1 EU:n työvoimatutkimus (7) osoittaa, että maahanmuuttajayrittäjyys vaihtelee EU:n eri osissa. Maahanmuuttajayrittäjien osuus kaikista työllisistä on 1,5–2,9 prosenttiyksikköä alkuperäis-väestöön kuuluvia yrittäjiä korkeampi Yhdistyneessä kuningaskunnassa, Ranskassa, Belgiassa, Tanskassa ja Ruotsissa. Maahanmuuttajayrittäjiä on kuitenkin alkuperäisväestöön kuuluvia yrittäjiä vähemmän Portugalissa, Espanjassa, Italiassa, Kreikassa, Irlannissa, Saksassa ja Itävallassa.

3.1.2 Yleinen itsensä työllistämisen aste (sekä alkuperäis- että maahanmuuttajaväestön keskuudessa) on alueellisesti keskimääräistä suurempi Etelä-, Keski- ja Itä-Euroopassa. Maahanmuuttajat vaikuttavat kuitenkin työllistävän itsensä alkuperäisväestöä useammin Keski- ja Itä-Euroopassa, kun taas Etelä-Euroopassa tilanne on päinvastainen.

3.1.3 Maahanmuuttajien tavanomaista suurempi osuus itsensä työllistäjinä Puolassa, Slovakiassa, Tšekissä ja Unkarissa johtuu osittain näiden maiden suhteellisen joustavista maahanmuuttajayrittäjiä koskevista viisumikäytänteistä ja työllisyystilanteesta. Etelä-Euroopan maiden alempi maahanmuuttajayrittäjyysaste saattaa johtua siitä, että kyseisissä maissa maahanmuuttajilla ei ole ollut aikaa rakentaa tarvittavaa henkistä, taloudellista tai sosiaalista pääomaa yrityksen perustamiseksi, että he eivät ehkä osaa alkuperäisväestön kieltä riittävän hyvin tai että heillä on vaikeuksia saada tutkintonsa tunnustetuiksi.

3.1.4 Tiedot uusien yrittäjien määrästä tiettynä vuonna osoittavat myös, että maahanmuuttajat vaikuttavat toimivan yrittäjinä maahanmuuttajaväestöä useammin. Vuosina 1998–2008 uusien maahanmuuttajayrittäjien vuotuinen keskimäärä kaksinkertaistui Saksassa (yli 100 000:een vuodessa) ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa (lähes 90 000:een vuodessa). Espanjassa vuotuinen keskimäärä kasvoi kuusinkertaiseksi (yli 75 000:een vuodessa) ja Italiassa se kahdeksankertaistui (46 000:een). Ranskassa määrä lisääntyi hieman (35 000:een) samana ajanjaksona. (8)

3.1.5 Maahanmuuttajat ovat myös alkuperäisväestöä yritteliäämpiä suhteessa osuuteen väestöstä. Esimerkiksi Yhdistyneessä kuningaskunnassa, jossa maahanmuuttajat muodostavat 8 % maan väestöstä, he omistavat noin 12 % kaikista maan pk-yrityksistä.

3.1.6 Tämä havainto on yhdenmukainen tuoreen yhdysvaltalaistutkimuksen kanssa. Sen mukaan maahanmuuttajien osuus maan pienyrittäjistä on 18 %, kun taas heidän osuutensa koko väestöstä on 13 % ja työvoimasta 16 %. (9)

3.2 Maahanmuuttajien yritystoiminnan kestävyys

3.2.1 Jos yrittäjäksi ryhtyminen on vuodesta toiseen keskimääräistä yleisempää maahanmuuttajien keskuudessa, niin on myös yrittäjyydestä luopuminen. Tämä alhaisempi selviytymistaso saattaa osoittaa, että itsensä työllistäminen on väylä palkkatyöhön. Se voi myös osoittaa maahanmuuttajien yritysten muita yleisempää epäonnistumista. Esimerkiksi Ranskassa vain 40 % ulkomaiden kansalaisten omistamista yrityksistä toimi vielä viiden vuoden kuluttua niiden perustamisesta. Vastaava osuus ranskalaisten omistamista yrityksistä oli 54 %. (10) OECD:n tutkimuksessa (11) havaittiin, että vaikka maahanmuuttajien ammattitaito, kokemus ja muitakin tekijöitä suljettiin pois, heidän yrityksensä selviävät 27 % suuremmalla epätodennäköisyydellä suhteessa alkuperäisväestön yrityksiin.

3.3 Arvostetut sektorit

3.3.1 Uusissa kotimaissaan maahanmuuttajayrittäjillä on toimintaa yhtä laajalti kuin alkuperäisväestölläkin. Siirtyminen pois omaa etnistä ryhmää palvelevilta yritysaloilta johtuu osittain monien maahanmuuttajien yhä paremmasta koulutuksesta ja myös jälkiteollisten yhteiskuntien talousrakenteiden muutoksista.

3.3.2 Vaikka suuri osa ulkomailla syntyneistä yrittäjistä työskentelee Euroopassa sektoreilla, jotka on perinteisesti yhdistetty maahanmuuttajien yrityksiin (esim. tukkukauppa ja vähittäismyynti), monet työskentelevät muilla kuin perinteisillä etnisillä yrityssektoreilla. Maahanmuuttajayrittäjistä lähes 18 % työskentelee rakennusalalla, noin 8 % akateemisella, tieteellisellä tai teknisellä alalla, noin 6 % teollisuudessa ja noin 6 % terveys- ja sosiaalialalla.

3.4 Profiili

3.4.1 Maahanmuuttajiin ja alkuperäisväestöön kuuluvien yrittäjien yleisprofiili on samankaltainen siltä osin, että heillä on taipumusta olla ammattitaitoisia ja miespuolisia. Yli kolme neljästä on yli 35-vuotiaita. Maahanmuuttajiin ja alkuperäisväestöön kuuluvat yrittäjät ovat keskimäärin vanhempia kuin palkansaajat. Tätä tulosta saattaa selittää tarve koota riittävästi sosiaalista ja taloudellista pääomaa sekä kokemusta, ennen kuin pystyy perustamaan yrityksen.

3.4.2 Maahanmuuttajayrittäjillä on alkuperäisväestöön kuuluvia yrittäjiä keskimäärin korkeampi koulutustaso. Noin 30–40 %:lla maahanmuuttajayrittäjistä on korkea-asteen koulutus.

3.4.3 Lähes kaksi kolmannesta maahanmuuttajayrittäjistä on ollut vastaanottavassa maassa yli 10 vuotta. Maahanmuuttajapalkansaajien ryhmässä vastaava osuus on vain vähän yli 50 %.

3.4.4 Eri alueilta tulevilla maahanmuuttajilla on erilainen taipumus ryhtyä yrittäjiksi. Suurin taipumus on aasialaisilla ja pienin latinalaisamerikkalaisilla ja afrikkalaisilla. Koulutus- ja varallisuuserot saattavat selittää suuren osan maahanmuuttajaryhmien erilaisesta yrittäjyyskäyttäytymisestä. Asiaa selittää lisäksi se, että joidenkin alkuperämaiden talouselämässä toimii perinteisesti enemmän yrittäjiä kuin toisten. Sellaisista maista muuttavat henkilöt perustavat muita todennäköisemmin yrityksen vastaanottajamaassa.

3.4.4.1 On syytä panna merkille, että maahanmuuttajien kokemus ei ole alkuperäalueittain yhtenäistä. Yhdistyneestä kuningaskunnasta saadut luvut osoittavat esimerkiksi, että mikäli maassa asuvan pakistanilaisväestön työllisyysaste vastaisi intialaisperäisen väestön työllisyysastetta, mies- ja naispuolisten työntekijöiden osuus tässä ryhmässä nousisi pakistanilaisten kohdalla 24 %:lla ja intialaisten 136 %:lla. Se merkitsisi noin 96 000 henkilön työntekijälisäystä.

4. EU:n politiikka

4.1 Tukholman ohjelmassa määritetään oikeus- ja sisäasioita koskevat Euroopan unionin toimet kaudeksi 2010–2014. Yksi näkökulmista on maahanmuuttajien onnistunut kotouttaminen tehostamaan demokraattisia arvoja ja sosiaalista koheesiota ja edistämään kulttuurienvälistä vuoropuhelua kaikilla tasoilla.

4.2 Vuosiksi 2007–2013 varatulla 825 miljoonan euron budjetillaan Euroopan kotouttamisrahasto tukee EU:n ja sen jäsenvaltioiden aloitteita, joilla on määrä helpottaa EU:n ulkopuolisista maista tulevien maahanmuuttajien kotoutumista eurooppalaisiin yhteiskuntiin. Aloitteisiin sisältyy maahanmuuttajayrittäjyyttä ja maahanmuuttajien yrittäjyyskasvatusta käsitteleviä hankkeita. (12)

4.3 Komission tiedonannossa "Eurooppalainen toimintasuunnitelma kolmansien maiden kansalaisten kotouttamista varten" (13) tunnustetaan maahanmuuttajayrittäjien tärkeä asema, mutta heidän potentiaaliaan antaa panoksensa kestävään kasvuun ja työpaikkoihin ei mainita Eurooppa 2020 -strategian kaltaisissa eurooppalaisissa lippulaivahankkeissa.

4.4 EU:n työllisyyspaketissa keskitytään palkkatyöhön keinona kotouttaa maahanmuuttajia. Siinä ei kuitenkaan oteta huomioon maahanmuuttajayrittäjien roolia. He voivat antaa panoksensa laadukkaiden, pitkäaikaisten työpaikkojen luomiseen ja helpottaa maahanmuuttajien ja alkuperäisväestöön kuuluvien kansalaisten taloudellista ja sosiaalista osallisuutta.

4.5 EU:n poliittisten päättäjien tulisi aktiivisesti ja johdonmukaisesti sisällyttää maahanmuuttajayrittäjyys EU:n strategioihin. Olisi myös syytä tunnustaa maahanmuuttaja-yrittäjien rooli maahanmuuttajien kotouttamisstrategioissa ja tukea sitä.

5. Maahanmuuttajayrittäjien panos

5.1 Työmarkkinat

5.1.1 EU:n työvoimatutkimuksessa (1998–2008) korostetaan maahanmuuttajayrittäjien myönteistä panosta työllisyyteen, vaikka suurin osa (alkuperäisväestöön ja maahanmuuttajiin kuuluvista) yrittäjistä työllistäisikin vain itsensä.

5.1.2 Oman työpaikkansa lisäksi he luovat keskimäärin 1,4–2,1 työpaikkaa. Vertailu alkuperäisväestöön kuuluviin yrittäjiin osoittaa, että maahanmuuttajayrittäjät luovat suhteellisesti heitä vähemmän työpaikkoja. Poikkeuksen tähän yleistykseen muodostavat Tšekki, Unkari, Slovakia ja Yhdistynyt kuningaskunta, joissa maahanmuuttajayrittäjät näyttävät luovan enemmän työpaikkoja kuin maiden alkuperäisväestöön kuuluvat yrittäjät.

5.1.3 Tämä panos kokonaistyöllisyyteen on kasvanut aikojen kuluessa. Vuodesta 1998 vuoteen 2008 maahanmuuttajayrittäjien työllistämien henkilöiden määrä kasvoi Espanjassa, Italiassa, Itävallassa, Saksassa ja Alankomaissa, kun taas Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Ranskassa heidän työllistävä vaikutuksensa pysyi tasaisen korkeana. Esimerkiksi vuosina 2007 ja 2008 maahanmuuttajayrittäjät työllistivät Saksassa vuosittain yli 750 000 henkilöä, Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Espanjassa noin puoli miljoonaa, Ranskassa lähes 400 000 ja Italiassa noin 300 000.

5.1.4 Suhteellisesti tarkasteltuna tämä työllistävä panos vastaa 1,5–3 % työssäkäyvästä väestöstä. Maahanmuuttajat vaikuttavat kokonaistyöllisyyteen eniten Luxemburgissa (8,5 %) ja Irlannissa (4,9 %). Koska asiasta ei ole riittävästi tietoa, ei voida päätellä, työllistävätkö maahanmuuttajat lähinnä muita maahanmuuttajia vai eivät; eräät tutkimukset osoittavat, että maahanmuuttajat työllistävät sekä alkuperäisväestöä että maahanmuuttajia.

5.2 Kansantalous

5.2.1 Maahanmuuttajayrittäjien panostukset eivät rajoitu työpaikkojen luomiseen, vaan ne kasvattavat myös vastaanottajamaan kokonaistaloutta. On erittäin vaikeaa koota paikkansa pitäviä empiirisiä todisteita heidän tosiasiallisesta vaikutuksestaan EU:n talouteen. Tiedot Yhdistyneestä kuningaskunnasta kuitenkin osoittavat, että maahanmuuttajayritysten vuotuinen vaikutus maan talouteen arvioidaan 25 miljardiksi Englannin punnaksi, mikä on 6 % kaikkien pk-yritysten bruttoarvonlisästä (430 miljardia puntaa vuonna 2007). (14)

5.2.2 Tämä vastaa yhdysvaltalaistutkimusta, jonka mukaan maahanmuuttajien vähintään puoliksi omistamien pienyritysten talouspanos on vuodessa arviolta 776 miljardin Yhdysvaltain dollarin. Se merkitsee 13 %:a kaikista pienyrityksistä (kokonaispanos 6 000 miljardia dollaria vuonna 2007).

5.2.3 Toisena osoituksena ovat Ranskasta vuodelta 2009 saadut tiedot, joiden mukaan maahanmuuttajat saivat kyseisenä vuonna Ranskan valtiolta (terveyspalvelut, asuminen, koulutus jne.) 47,9 miljardia euroa, mutta he maksoivat valtion kassaan 60,3 miljardia euroa. Toisin sanoen maahanmuuttajien nettopanos julkiseen talouteen oli 12,4 miljardia euroa. (15)

5.2.4 ETSK katsoo, että EU:ssa panos voisi olla nykyistä suurempi, mikäli epävirallista taloutta palvelevia maahanmuuttajayrittäjiä voitaisiin tukea tarvittavalla tavalla siirtymään virallisen talouden piiriin.

5.3 Kaupankäynti

5.3.1 On myös osoitettu, että maahanmuuttajayrittäjät auttavat vastaanottajamaataan luomaan kaupankäyntimahdollisuuksia alentamalla kaupankäyntiin alkuperämaidensa kanssa liittyviä transaktiokuluja, koska he hyödyntävät yhteysverkostoaan ja tietojaan alkuperämaidensa markkinoista. Esimerkiksi Ruotsissa 22 % ulkomaalaisten omistamista yrityksistä kohdistaa tuotteensa ja palvelunsa ainakin osittain kansainvälisille markkinoille, kun taas alkuperäisväestöön kuuluvien omistamien yritysten kohdalla vastaava osuus on 15 %. (16) On myös osoitettu, että Ruotsin maahanmuuttajaväestön lisääntymiseen 10 %:lla on liittynyt 6 %:n kasvu viennissä ja 9 %:n kasvu tuonnissa. (17) Tämä havainto osoittaa, että vähentämällä alkuperämaidensa kanssa käytävän kaupan tiellä olevia epäsuoria esteitä maahanmuuttajilla voi olla tärkeä rooli ulkomaankaupan piristäjinä.

5.3.2 Toisena esimerkkinä tästä on Yhdistynyt kuningaskunta. Siellä maahanmuuttajayrittäjillä on suora yhteys kasvavaan maahanmuuttajien yhteisöön, jonka käytettävissä olevat tulot arvioidaan yli 30 miljoonaksi euroksi, ja maailmanlaajuisilla markkinoilla avautuviin uusiin liiketoimintamahdollisuuksiin, kuten Intiaan, Kiinaan ja Afrikan, Karibian ja Latinalaisen Amerikan maihin.

5.4 Olisi syytä panna merkille, että maahanmuuttajayrittäjyydessä ei ole kyse vain työpaikkojen luomisesta ja taloudesta. Se voi tarjota maahanmuuttajille entistä parempia sosiaalisia mahdollisuuksia, lisätä sosiaalista johtajuutta entisestään, parantaa itseluottamusta ja edistää kansalaisten sosiaalista yhteenkuuluvuutta tuomalla uutta eloa kaduille ja kaupunginosiin.

Bryssel 18. syyskuuta 2012 Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Staffan NILSSON

(1) Rath, J., Eurofound (2011), Promoting ethnic entrepreneurship in European cities, Euroopan unionin julkaisutoimisto, Luxemburg.

(2) Eurooppalainen toimintasuunnitelma kolmansien maiden kansalaisten kotouttamista varten, COM(2011) 455 final ja SEC(2011) 957 final.

(3) http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:L:2009:168:0024:0032:FI:PDF.

(4) http://www.eesc.europa.eu/?i=portal.en.events-and-activities-migrant-entrepreneurs-contribution-present.

(5) OECD:n määritelmä yrittäjästä, OECD, 2008.

(6) Rath, J., Eurofound (2011), Promoting ethnic entrepreneurship in European cities, Euroopan unionin julkaisutoimisto, Luxemburg.

(7) http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/employment_unemployment_lfs/data/database.

(8) http://dx.doi.org/10.1787/888932442104.

(9) http://www.fiscalpolicy.org/immigrant-small-business-owners-FPI-20120614.pdf.

(10) Breem, Y. (2009), "Les entreprises créées en 2002 par des ressortissants des pays tiers: de plus grandes difficultés à survivre", Infos Migrations, Nro 13, Département des statistiques, des études et de la documentation (DSED), Ministère de l’Immigration, de l’Intégration, de l’Identité nationale et du Développement solidaire.

(11) Open for Business: Migrant Entrepreneurship in OECD Countries, 2010.

(12) http://ec.europa.eu/dgs/home-affairs/financing/fundings/migration-asylum-borders/integration-fund/index_en.htm.

(13) COM(2011) 455 final ja SEC(2011) 957 final.

(14) http://www.bis.gov.uk/assets/biscore/enterprise/docs/b/11-515-bigger-better-business-helping-small-firms.

(15) http://www.europeanvoice.com/article/imported/time-to-value-migrants-contribution/74527.aspx.

(16) Tillväxtverket (Ruotsin kasvuvirasto), Ruotsi (2007).

(17) Hatzigeorgiou, OECD (2010).