EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 19.9.2022 COM(2022) 459 final 2022/0278(COD) Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS sisämarkkinoiden hätätilavälineen perustamisesta ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2679/98 kumoamisesta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) {SEC(2022) 323 final} - {SWD(2022) 288 final} - {SWD(2022) 289 final} - {SWD(2022) 290 final}



PERUSTELUT 1.EHDOTUKSEN TAUSTA •Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet Sisämarkkinat ovat yksi EU:n suurimmista voimavaroista ja sen talouskasvun ja hyvinvoinnin selkäranka. Viimeaikaiset kriisit, kuten covid-19-pandemia tai Venäjän hyökkäys Ukrainaan, ovat osoittaneet, että sisämarkkinat ja niiden toimitusketjut ovat jossakin määrin alttiita odottamattomille häiriöille ja että Euroopan talous ja kaikki sen sidosryhmät ovat riippuvaisia hyvin toimivista sisämarkkinoista. Geopoliittisen epävakauden lisäksi ilmastonmuutos ja siitä johtuvat luonnonkatastrofit, biodiversiteetin köyhtyminen ja maailmanlaajuinen talouden epävakaus voivat jatkossa johtaa uusiin hätätilanteisiin. Näistä syistä sisämarkkinoiden toiminta on taattava hätätilanteessa. Kriisin vaikutukset sisämarkkinoihin voivat olla kaksitahoiset. Yhtäältä kriisi voi estää vapaata liikkuvuutta sisämarkkinoilla ja siten häiritä niiden toimintaa. Toisaalta se voi pahentaa pulaa kriisin kannalta olennaisista tavaroista ja palveluista, jos sisämarkkinat ovat hajanaiset eivätkä toimi. Tämän seurauksena toimitusketjut voivat katketa nopeasti ja yrityksillä voi olla vaikeuksia hankkia, toimittaa tai myydä tavaroita ja palveluja. Keskeisten kuluttajatuotteiden ja -palvelujen saatavuus häiriintyy. Tiedon puute ja oikeudellinen epäselvyys pahentavat entisestään näiden häiriöiden vaikutusta. Kriisin aiheuttamien välittömien yhteiskunnallisten riskien lisäksi kansalaisiin ja erityisesti haavoittuvassa asemassa oleviin ryhmiin kohdistuu voimakkaita kielteisiä taloudellisia vaikutuksia. Sen vuoksi ehdotuksella on tarkoitus puuttua kahteen erilliseen mutta toisiinsa liittyvään ongelmaan: tavaroiden, palvelujen ja henkilöiden vapaan liikkuvuuden esteisiin kriisiaikoina sekä kriisin kannalta olennaisten tavaroiden ja palvelujen pulaan. Sisämarkkinoiden hätätilavälineellä (SMEI) tarjotaan – tiiviissä yhteistyössä kaikkien jäsenvaltioiden ja EU:n muiden kriisivälineiden kanssa – vahva joustava hallintorakenne ja kohdennettu välineistö, jolla varmistetaan sisämarkkinoiden moitteeton toiminta kaikissa tulevissa kriiseissä. On todennäköistä, että kaikkia tähän ehdotukseen sisältyviä välineitä ei tarvita samanaikaisesti. Tarkoituksena on pikemminkin valmistaa EU:ta tulevaisuutta varten ja varustaa se keinoilla, jotka voivat osoittautua tarpeelliseksi sisämarkkinoihin vakavasti vaikuttavassa kriisitilanteessa. Eurooppa-neuvosto totesi 1.–2. lokakuuta 2020 antamissaan päätelmissä, että EU hyödyntää covid-19-pandemiasta saatuja kokemuksia ja puuttuu sisämarkkinoiden hajanaisuuteen, esteisiin ja heikkouksiin, jotka tulevat esiin hätätilanteissa. Teollisuusstrategian päivitystä koskevassa tiedonannossa komissio ilmoitti välineestä, jolla varmistetaan henkilöiden, tavaroiden ja palvelujen vapaa liikkuvuus sekä avoimuuden ja koordinoinnin lisääminen kriisiaikoina. Tämä aloite on osa komission työohjelmaa vuodelle 2022. Euroopan parlamentti suhtautui myönteisesti komission suunnitelmaan sisämarkkinoiden hätätilavälineestä ja kehotti komissiota kehittämään siitä oikeudellisesti sitovan rakenteellisen välineen, jolla varmistetaan henkilöiden, tavaroiden ja palvelujen vapaa liikkuvuus mahdollisissa tulevissa kriiseissä. •Yhdenmukaisuus muiden alaa koskevien politiikkojen säännösten kanssa Useisiin EU:n säädöksiin sisältyy säännöksiä, joilla on merkitystä yleisen kriisinhallinnan kannalta. Toisaalta tietyissä EU:n kehyksissä ja äskettäin hyväksytyissä komission ehdotuksissa esitetään kohdennetumpia toimenpiteitä, joissa keskitytään tiettyihin kriisinhallinnan näkökohtiin tai jotka ovat merkityksellisiä tietyillä aloilla. Sisämarkkinoiden hätätilavälinettä sovelletaan rajoittamatta kuitenkaan näihin kohdennettuihin kriisinhallintavälineisiin, joita on pidettävä erityissäädöksinä (lex specialis), sisältyvien säännösten soveltamista. Rahoituspalvelut, lääkkeet, lääkinnälliset laitteet tai muut lääketieteelliset vastatoimet ja erityisesti elintarviketurvallisuuteen liittyvät tuotteet jätetään aloitteen soveltamisalan ulkopuolelle, koska näillä aloilla on jo kriisin kannalta olennainen kehys. Vuorovaikutus horisontaalisten kriisinhallintamekanismien kanssa Poliittisen kriisitoiminnan integroidut järjestelyt (IPCR) muodostavat yhden horisontaalisista kriisinhallintamekanismeista. EU:n neuvoston puheenjohtajavaltio käyttää IPCR-järjestelyjä helpottaakseen jäsenvaltioiden välistä tiedonvaihtoa ja poliittista koordinointia reagoitaessa monimutkaisiin kriiseihin. IPCR-järjestelyitä käytettiin ensimmäistä kertaa lokakuussa 2015 pakolais- ja muuttoliikekriisin tarkasteluun, ja niillä on ollut keskeinen merkitys kriisitoimien seurannassa ja tukemisessa sekä raportoinnissa pysyvien edustajien komitealle, neuvostolle ja Eurooppa-neuvostolle. IPCR-järjestelyjen avulla unioni on vastannut kyberhyökkäysten, luonnonkatastrofien tai hybridiuhkien aiheuttamiin merkittäviin kriiseihin. Viime aikoina IPCR-järjestelyjä on käytetty myös covid-19-pandemian puhkeamisen ja Venäjän Ukrainaan kohdistamien häikäilemättömien sotatoimien jälkeen. Toinen EU:n yleisen kriisitoiminnan mekanismi on unionin pelastuspalvelumekanismi ja sen hätäavun koordinointikeskus (ERCC). ERCC on komission ympärivuorokautinen operatiivinen keskus, joka vastaa ensimmäisistä hätäaputoimista, strategisten varmuusvarastojen perustamisesta EU:n tasolla hätäapua varten, jäljempänä ’rescEU-varasto’, katastrofiriskien arvioinnista, skenaarioiden laatimisesta, katastrofivalmiuden ja -palautuvuuden tavoitteista, luonnonkatastrofiriskejä ja ihmisen aiheuttamia katastrofiriskejä koskevasta EU:n laajuisesta katsauksesta sekä muista ennaltaehkäisy- ja varautumistoimenpiteistä, kuten koulutuksesta ja harjoituksista. Vuorovaikutus horisontaalisten sisämarkkinamekanismien kanssa Tarvittaessa olisi varmistettava koordinointi sisämarkkinoiden hätätilavälineen ja sisämarkkinoiden täytäntöönpanon valvontaa käsittelevän työryhmän (SMET) toimien välillä. Komissio ilmoittaa SMET-ryhmälle keskustelua tai tarkastelua varten esteistä, jotka haittaavat merkittävästi strategisten tavaroiden ja palvelujen vapaata liikkuvuutta. •Yhdenmukaisuus unionin muiden politiikkojen kanssa Vuorovaikutus tiettyihin kriisinhallintanäkökohtiin kohdennettujen toimenpiteiden kanssa Edellä mainittuja horisontaalisia kriisimekanismeja täydennetään muilla kohdennetummilla toimenpiteillä, joissa keskitytään sisämarkkinoiden tiettyihin näkökohtiin, kuten tavaroiden vapaaseen liikkuvuuteen, vientiä koskeviin yhteisiin sääntöihin tai julkisiin hankintoihin. Yksi tällainen kehys on asetus (EY) N:o 2679/98. Sillä perustetaan toimintamekanismi, jolla voidaan puuttua jäsenvaltioiden toimista aiheutuviin tavaroiden vapaan liikkuvuuden esteisiin, jotka johtavat vakaviin häiriöihin ja edellyttävät välittömiä toimia (ns. mansikka-asetus). Tässä asetuksessa säädetään ilmoitusjärjestelmästä sekä jäsenvaltioiden ja komission välisestä tietojenvaihtojärjestelmästä (lisätietoja 8.1 ja 8.2 jaksossa). Yhteistä vientimenettelyä koskevan asetuksen mukaan komissio voi kohdistaa EU:n ulkopuolelle suuntautuvaan tiettyjen tuoteluokkien vientiin valvontaa tai edellyttää vientilupaa. Tällä perusteella komissio kohdisti vientivalvontaa tiettyihin rokotteisiin ja tällaisten rokotteiden valmistuksessa käytettyihin vaikuttaviin aineisiin.

Muita taloudellisia toimenpiteitä ovat neuvottelumenettely ja satunnaiset yhteishankinnat, joita komissio toteuttaa jäsenvaltioiden puolesta. Vuorovaikutus alakohtaisten kriisitoimenpiteiden kanssa Joissakin EU:n kehyksissä säädetään kohdennetummista toimenpiteistä, joissa keskitytään vain tiettyihin kriisinhallinnan erityisnäkökohtiin tai jotka koskevat vain tiettyjä aloja. Komission tiedonannossa ”Varasuunnitelma elintarvikehuollon ja elintarviketurvan varmistamiseksi” hyödynnetään covid-19-pandemiasta ja aiemmista kriiseistä saatuja kokemuksia. Tavoitteena on tehostaa koordinointia ja kriisinhallintaa, myös varautumista. Tätä varten valmiussuunnitelmassa esitetään keskeiset periaatteet, joita on noudatettava elintarvikehuollon ja elintarviketurvan varmistamiseksi tulevissa kriiseissä. Valmiussuunnitelman ja sen keskeisten periaatteiden täytäntöönpanon varmistamiseksi komissio perusti samanaikaisesti Euroopan elintarviketurvan kriisivalmius- ja kriisinhallintamekanismin (EFSCM). Kyseessä on jäsenvaltioiden ja EU:n ulkopuolisten maiden edustajista sekä elintarvikeketjun sidosryhmistä muodostuva ryhmä, jonka tavoitteena on tiivistää koordinointia sekä tietojen ja käytäntöjen vaihtoa. Ryhmän puheenjohtajana toimii komissio. EFSCM-ryhmä kutsuttiin koolle ensimmäisen kerran maaliskuussa 2022 keskustelemaan energian ja tuotantopanosten hinnannousun vaikutuksista sekä Venäjän Ukrainaan kohdistaman hyökkäyksen seurauksista elintarviketurvaan ja elintarvikehuoltoon. Muita foorumeja, joilla varmistetaan avoimuus ja tiedonkulku elintarvikealalla, ovat markkinoiden seurantakeskukset ja kansalaisvuoropuheluryhmät. Komission tiedonannon ”Liikennealaa koskeva varautumissuunnitelma” tavoitteena on varmistaa kriisivalmius ja toiminnan jatkuvuus liikennealalla. Suunnitelmassa vahvistetaan kriisitilanteiden käsikirja, johon sisältyy 10 toimesta koostuva välineistö. Toimilla pyritään lieventämään liikenteeseen, matkustajiin ja sisämarkkinoihin kriisitilanteessa mahdollisesti kohdistuvia kielteisiä vaikutuksia. Näihin sisältyvät muun muassa toimenpiteet, joilla mukautetaan EU:n liikennelainsäädäntöä kriisitilanteisiin, varmistetaan liikennealan asianmukainen tuki sekä tavaroiden, palvelujen ja ihmisten vapaa liikkuvuus, jaetaan liikennetietoja ja testataan liikennealan varautumistasoa todellisissa tilanteissa. Maataloustuotteiden yhteisestä markkinajärjestelystä annettu asetus (EU) N:o 1308/2013 (YMJ-asetus) ja kalastusalan YMJ-asetus muodostavat oikeusperustan asiaankuuluvien tietojen keräämiselle jäsenvaltioilta markkinoiden avoimuuden parantamiseksi. Euroopan meri-, kalatalous- ja vesiviljelyrahaston perustamisesta annettu asetus (EU) 2021/1139 (EMKVR-asetus) muodostaa oikeusperustan kalastus- ja vesiviljelyalan tukemiselle, jos poikkeukselliset tapahtumat aiheuttavat merkittäviä markkinahäiriöitä. EU:n digitaalisen koronatodistuksen perustamista koskevassa asetuksessa (EU) 2021/953 vahvistetaan yhteinen kehys covid-19-tautiin liittyvien yhteentoimivien rokotus-, testaus- tai parantumistodistusten antamiselle, todentamiselle ja hyväksymiselle, jotta voidaan helpottaa EU:n kansalaisten ja heidän perheenjäsentensä vapaata liikkuvuutta covid-19-pandemian aikana. Lisäksi neuvosto hyväksyi komission ehdotusten perusteella erityisiä suosituksia koordinoidusta lähestymistavasta vapaan liikkuvuuden rajoittamiseen covid-19-pandemian johdosta. Komissio ilmoitti unionin kansalaisuutta koskevassa vuoden 2020 katsauksessaan myös, että se aikoo tarkistaa vuonna 2009 annettuja vapaata liikkuvuutta koskevia suuntaviivoja parantaakseen oikeusvarmuutta niiden EU-kansalaisten kannalta, jotka käyttävät oikeuttaan vapaaseen liikkuvuuteen, ja varmistaakseen vapaata liikkuvuutta koskevan lainsäädännön tehokkaamman ja yhdenmukaisemman soveltamisen kaikkialla EU:ssa. Tarkistetuissa suuntaviivoissa olisi käsiteltävä muun muassa vapaata liikkuvuutta koskevien rajoittavien toimenpiteiden soveltamista, erityisesti niiden, jotka johtuvat kansanterveyteen liittyvistä huolenaiheista. Euroopan lääkeviraston roolin vahvistamisesta lääkkeiden ja lääkinnällisten laitteiden kriisivalmiudessa ja -hallinnassa annettu asetus (EU) 2022/123 tarjoaa kehyksen, jolla voidaan seurata ja lieventää sellaisten ihmisille tarkoitettujen keskitetysti ja kansallisesti hyväksyttyjen lääkkeiden potentiaalista ja todellista pulaa, joita pidetään kriittisinä tietyn ”kansanterveysuhkan” tai ”vakavan tapahtuman” käsittelemiseksi. Lisäksi 16. syyskuuta 2021 annetulla komission päätöksellä perustettiin terveyshätätilanteiden valmiusviranomainen, joka koordinoi unionin tason toimia terveysuhkiin vastaamiseksi, mukaan lukien lääketieteellisten vastatoimien tarpeiden, nopean kehittämisen, valmistuksen, hankintojen ja tasapuolisen jakelun seuranta. Vuorovaikutus käynnissä olevien aloitteiden kanssa Useissa aloitteissa, joita on äskettäin ehdotettu ja joista keskustellaan parhaillaan, käsitellään kriisitoiminnan ja -valmiuden kannalta merkityksellisiä näkökohtia. Näiden aloitteiden soveltamisala on kuitenkin rajallinen, ne kattavat vain tietyntyyppisiä kriisiskenaarioita, eikä niiden tarkoituksena ole luoda yleistä horisontaalista kriisinhallintakehystä. Siltä osin kuin näihin aloitteisiin sisältyy alakohtainen kehys kriiseihin reagoimiseksi ja varautumiseksi, kyseinen kehys on etusijalla sisämarkkinoiden hätätilavälineeseen nähden erityissäädöksenä (lex specialis). Rajat ylittävistä vakavista terveysuhkista ja päätöksen N:o 1082/2013/EU kumoamisesta annetulla komission asetusehdotuksella pyritään vahvistamaan EU:n terveysturvakehystä ja vahvistamaan keskeisten EU-virastojen kriisivalmiutta ja -toimintaa vakavien rajat ylittävien terveysuhkien tapauksessa. Kun se on hyväksytty, se vahvistaa valmius- ja reagointisuunnitelmien laatimista sekä epidemiologista seurantaa, parantaa tietojen raportointia ja vahvistaa EU:n toimia. Komission ehdotuksella Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi muutetaan tautien ehkäisyn ja valvonnan eurooppalaisen keskuksen perustamisesta annettua asetusta (EY) N:o 851/2004. Komission ehdotuksessa neuvoston asetukseksi toimenpidekehyksestä kriisin kannalta olennaisten lääketieteellisten vastatoimien tarjonnan varmistamiseksi unionin tasolla kansanterveysuhan yhteydessä säädetään kriisinhallintavälineistä, kuten yhteishankinnoista, pakollisista tietopyynnöistä yrityksille niiden tuotantokapasiteetista ja tuotantolinjojen muuttamisesta kansanterveyskriiseissä sen jälkeen, kun kansanterveysuhka julistetaan. EU:n laajuisen hätätilanteen julistaminen käynnistäisi tiiviimmän koordinoinnin ja mahdollistaisi kriisin kannalta olennaisten tuotteiden kehittämisen, varastoinnin ja hankkimisen. Ehdotus kattaa lääketieteelliset vastatoimet eli ihmisille tarkoitetut lääkkeet, lääkinnälliset laitteet ja muut tavarat tai palvelut, jotka ovat tarpeen rajat ylittäviin vakaviin terveysuhkiin varautumiseksi ja reagoimiseksi. Komission ehdotuksella eurooppalaiseksi sirusäädökseksi pyritään vahvistamaan Euroopan puolijohde-ekosysteemiä. Strategian yhtenä tärkeänä pilarina on sellaisen mekanismin perustaminen, jonka avulla voidaan seurata puolijohteiden tarjontapulaa ja reagoida siihen koordinoidusti ja jolla pyritään ennakoimaan mahdollisia tulevia toimitusketjun häiriöitä ja reagoimaan niihin nopeasti erityisen hätätilannevälineistön avulla yhdessä jäsenvaltioiden ja kansainvälisten kumppaneiden kanssa. Suunniteltu mekanismi koskee erityisesti mahdollista puolijohdekriisiä, ja sitä sovelletaan yksinomaan, jos siirrytään kriisivaiheeseen. Komission ehdotus datasäädökseksi mahdollistaa sen, että julkisen sektorin elimet saavat käyttöönsä yksityisen sektorin hallussa olevaa dataa, joka on tarpeen poikkeuksellisissa olosuhteissa, erityisesti lakisääteisen valtuutuksen täytäntöönpanemiseksi, jos dataa ei ole muutoin saatavilla tai jos kyseessä on yleinen hätätila (eli poikkeuksellinen tilanne, joka vaikuttaa kielteisesti unionin, jäsenvaltion tai sen osan väestöön, ja vaarana on, että elinoloihin tai talouden vakauteen kohdistuu vakavia ja pysyviä vaikutuksia tai että taloudelliset resurssit heikkenevät merkittävästi unionissa tai asianomaisessa jäsenvaltiossa tai asianomaisissa jäsenvaltioissa). Schengenin rajasäännöstön muuttamisesta annetun komission ehdotuksen tavoitteena on toteuttaa yhteisiä toimia sisärajoilla tilanteissa, joissa suurimpaan osaan jäsenvaltioita kohdistuu uhkia. Ehdotetulla muutoksella otetaan käyttöön myös menettelytakeet siinä tapauksessa, että sisärajavalvonta palautetaan yksipuolisesti, ja säädetään lieventävien toimenpiteiden ja erityisten suojatoimien soveltamisesta raja-alueilla sisärajavalvonnan palauttamisen yhteydessä. Tällainen valvonta vaikuttaa erityisesti henkilöihin, jotka ylittävät rajan päivittäin (työn, koulutuksen, terveydenhuollon tai perhevierailujen vuoksi), kuten covid-19-pandemian aikana on käynyt ilmi. Ehdotuksella edistetään sellaisten tehokkaiden vaihtoehtoisten toimenpiteiden käytön lisäämistä, joilla puututaan havaittuihin sisäiseen turvallisuuteen tai yleiseen järjestykseen kohdistuviin uhkiin sisärajavalvonnan sijaan. Esimerkiksi poliisin tai muiden viranomaisten raja-alueilla tekemiä tarkastuksia lisätään tietyin edellytyksin. Ehdotukseen sisältyy myös neuvoston mahdollisuus hyväksyä nopeasti sitovia sääntöjä, joissa asetetaan väliaikaisia matkustusrajoituksia kolmansien maiden kansalaisille ulkorajoilla, jos kansanterveys on uhattuna. Siinä myös selvennetään, mitä toimia jäsenvaltiot voivat toteuttaa valvoakseen tehokkaasti EU:n ulkorajoja tilanteessa, jossa kolmannet maat käyttävät muuttajia poliittisten tarkoitusten välikappaleena. Komission joulukuussa 2020 hyväksymän kriittisten toimijoiden häiriönsietokykyä koskevan direktiiviehdotuksen tavoitteena on parantaa sellaisten toimijoiden häiriönsietokykyä, jotka tarjoavat palveluja, jotka ovat olennaisia yhteiskunnan elintärkeiden toimintojen tai tärkeiden taloudellisten toimintojen ylläpitämiseksi EU:ssa. Aloitteen tavoitteena on luoda kattava kehys, jolla tuetaan jäsenvaltioita sen varmistamisessa, että olennaisia palveluja tarjoavat kriittiset toimijat pystyvät ehkäisemään, torjumaan ja lieventämään merkittäviä häiriöitä aiheuttavia vaaratilanteita, kuten luonnonkatastrofeja, onnettomuuksia tai terrorismia, suojautumaan niiltä, vaimentamaan niiden vaikutuksia, reagoimaan ja sopeutumaan niihin sekä palautumaan niistä. Direktiivi kattaa 11 keskeistä alaa, kuten energian, liikenteen, pankkitoiminnan ja terveydenhuollon. Puolustusalan investointivajeiden analyysistä ja siihen perustuvista jatkotoimista 18. toukokuuta 2022 annetussa yhteisessä tiedonannossa yksilöitiin useita kysymyksiä, kuten EU:n puolustuksen teollisen ja teknologisen perustan (sekä maailmanlaajuisen puolustuksen teollisen ja teknologisen perustan) kyky vastata jäsenvaltioiden tuleviin puolustushankintatarpeisiin, ja esitettiin useita toimenpiteitä.

Yleistä tuoteturvallisuutta koskevan direktiivin 2001/95/EY tarkistuksen yhteydessä komissio aikoo tarkastella, voitaisiinko koontisäännöissä käsiteltyjä tuotantokysymyksiä, jotka liittyvät erilaisten yhdenmukaistettujen järjestelmien piiriin kuuluviin tavaroihin, käsitellä yhdenmukaistamattomia tavaroita koskevassa erityisessä asiayhteydessä, ja jos voitaisiin, missä määrin tai millä tavoin. Johdonmukaisuus EU:n ulkoisen toiminnan kanssa Euroopan ulkosuhdehallinto tukee korkeaa edustajaa tämän tehtävässä komission varapuheenjohtajana unionin ulkoisen toiminnan koordinoimiseksi komissiossa. Korkean edustajan alaisuudessa toimivat unionin edustustot hoitavat tehtäviään unionin ulkoisina edustajina ja avustavat tarvittaessa ulkoisessa vuoropuhelussa. Vuorovaikutus muiden välineiden kanssa Komissio voi teknisen tuen välineen kautta tukea jäsenvaltioita niiden suunnitellessa ja toteuttaessa uudistuksia, joiden tarkoituksena on ennakoida luonnon tai ihmisen aiheuttamien kriisien vaikutuksia sisämarkkinoilla ja varautua ja reagoida niihin. 2.OIKEUSPERUSTA, TOISSIJAISUUSPERIAATE JA SUHTEELLISUUSPERIAATE •Oikeusperusta Ehdotus perustuu SEUT-sopimuksen 114 artiklaan, 21 artiklaan ja 45 artiklaan. Kriisin yhteydessä sisämarkkinoihin voivat vaikuttaa sekä kyseisestä kriisistä johtuvat erityiset häiriöt ja pulat että mahdolliset EU:n sisäiset tavaroiden, palvelujen ja henkilöiden vapaan liikkuvuuden rajoitukset, joita voidaan ottaa käyttöön pyrittäessä puuttumaan kyseiseen kriisiin. Aloitteen yleisenä tavoitteena on vahvistaa mekanismit ja menettelyt, joiden avulla voidaan varautua sisämarkkinoiden moitteettomaan toimintaan vaikuttaviin mahdollisiin kriiseihin ja häiriöihin ja puuttua niihin. Tällaisilla toimenpiteillä pyritään myös minimoimaan EU:n sisäisen vapaan liikkuvuuden esteet kriisiaikoina. Tavaroiden vapaata liikkuvuutta ja palvelujen tarjoamisen vapautta koskevat toimenpiteet kuuluvat sisämarkkinoiden oikeusperustan piiriin, mutta henkilöiden vapaata liikkuvuutta koskevissa säännöksissä edellytetään, että asetuksessa tukeudutaan lisäksi SEUT-sopimuksen 21 ja 45 artiklaan. Jos kyseessä on kriisi, joka vaikuttaa sisämarkkinoiden toimitusketjuihin, on toteutettava toimia, joilla puututaan havaittuihin puutteisiin ja turvataan kriisin kannalta kriittisten tavaroiden ja palvelujen saatavuus kaikkialla EU:ssa. Useat tähän ehdotukseen sisältyvät toimenpiteet poikkeavat voimassa olevasta EU:n yhdenmukaistamislainsäädännöstä tai täydentävät sitä, ja ne perustuvat sisämarkkinoiden yleiseen oikeusperustaan. Toimenpiteet, kuten tuotantokapasiteetin lisäämisen helpottaminen kriisin kannalta olennaisten tavaroiden ja palvelujen osalta, lupamenettelyjen nopeuttaminen, tilausten luokittelu ensisijaisiksi sekä varmuusvarastojen kerryttäminen ja jakaminen, ovat luonteeltaan poikkeuksellisia, ja niillä pyritään varmistamaan johdonmukainen reagointi tuleviin kriiseihin ja välttämään sisämarkkinoiden pirstoutuminen. Tapauksissa, joissa sisämarkkinoiden toimintaan kohdistuu huomattavia riskejä tai strategisesti tärkeistä tavaroista on vakava pula tai niiden kysyntä on poikkeuksellisen suurta, EU:n tason toimenpiteet, kuten varmuusvarastot tai ensisijaisiksi luokitellut tilaukset, joilla pyritään varmistamaan kriisin kannalta olennaisten tuotteiden saatavuus, voivat osoittautua välttämättömiksi, jotta päästään palaamaan sisämarkkinoiden normaaliin toimintaan. Tällaisissa toimenpiteissä noudatetaan vaiheittaista lähestymistapaa, jossa tiukempiin toimenpiteisiin turvautuminen on seurausta siitä, että talouden toimijat eivät ole ryhtyneet toimiin kyseessä olevan kriisin ratkaisemiseksi. •Toissijaisuusperiaate (jaetun toimivallan osalta) Taloudellinen toiminta sisämarkkinoilla on pitkälle yhdentynyttä. Eri jäsenvaltioissa sijaitsevien ja oikeuttaan vapaaseen liikkuvuuteen käyttävien yritysten, palveluntarjoajien, asiakkaiden, kuluttajien ja työntekijöiden välinen vuorovaikutus on yhä yleisempää. Aiemmista kriiseistä saadut kokemukset ovat osoittaneet, että tuotantokapasiteetin jakautuminen EU:ssa on usein epätasaista. Samaan aikaan myös kriisin kannalta olennaisten tavaroiden tai palvelujen kysyntä EU:n alueella voi olla kriisitilanteessa epätasaista, koska jotkin EU:n alueet ovat suhteettoman haavoittuvia ja alttiita toimitusketjun häiriöille, erityisesti EU:n syrjäisimmät alueet, jotka sijaitsevat tuhansien kilometrien päässä Manner-Euroopasta. Sisämarkkinoiden sujuvan ja häiriöttömän toiminnan varmistamista koskevaa tavoitetta ei voida saavuttaa yksipuolisilla kansallisilla toimilla. Vaikka jäsenvaltioiden yksittäisillä toimilla voitaisiin jossakin määrin korjata vallitsevasta kriisistä johtuvia puutteita kansallisella tasolla, ne itse asiassa todennäköisesti pahentaisivat kyseistä kriisiä entisestään muualla EU:ssa heikentämällä vapaata liikkuvuutta tai lisäämällä esteitä sellaisten tuotteiden osalta, joihin pula jo vaikuttaa. Sisämarkkinoiden toimintaa sääntelevien sääntöjen käyttöönotto kuuluu EU:n ja jäsenvaltioiden jaettuun toimivaltaan. Käytössä on jo merkittävä määrä EU:n kehyksiä, joilla säännellään eri näkökohtia, ja niillä edistetään sisämarkkinoiden moitteetonta toimintaa vahvistamalla johdonmukaiset säännöt, joita sovelletaan jäsenvaltioiden kaikilla alueilla. Nykyisissä EU:n kehyksissä vahvistetaan kuitenkin yleensä sääntöjä, jotka koskevat sisämarkkinoiden päivittäistä toimintaa eivätkä yksittäisiä kriisiskenaarioita. Tällä hetkellä ei ole olemassa horisontaalisia sääntöjä eikä mekanismeja, jotka koskisivat esimerkiksi valmiussuunnittelua, kriisien ennakointia ja seurantaa sekä kriisitoimia ja joita sovellettaisiin johdonmukaisesti kaikilla talouden aloilla ja koko sisämarkkinoilla. Hätätilavälineen tavoitteena on varmistaa koordinoitu lähestymistapa sellaisten kriisien ennakoimiseksi sekä niihin valmistautumiseksi ja vastaamiseksi, joilla on merkittäviä vaikutuksia yli rajojen tai erityisesti raja-alueilla tai sekä että ja jotka uhkaavat sisämarkkinoiden toimintaa, jos EU:n välinettä ei vielä ole tai jos nykyisissä välineissä ei ole kriisin kannalta olennaisia säännöksiä. Valmius- ja valppaustoimien käyttöönotto koko sisämarkkinoilla voi helpottaa kriisitoimien koordinointia kriisitilanteissa. Lisäksi tällaisia toimia voidaan täydentää tehokkaalla ja toimivalla koordinoinnilla ja yhteistyöllä komission ja jäsenvaltioiden välillä kriisin aikana, jotta voidaan varmistaa, että kriisin ratkaisemiseksi toteutetaan asianmukaisimmat toimet. Sisämarkkinoiden hätätilavälineen tarkoituksena ei ole vahvistaa yksityiskohtaisia EU:n tason säännöksiä, joihin olisi yksinomaisesti turvauduttava kriisitilanteissa. Välineen tarkoituksena on sen sijaan vahvistaa ja varmistaa EU:n tasolla annettujen säännösten mahdollisten yhdistelmien johdonmukainen soveltaminen yhdessä jäsenvaltioiden tasolla toteutettavien toimien koordinointia koskevien sääntöjen kanssa. Sisämarkkinoiden hätätilavälineeseen perustuvat EU:n tasolla toteutettavat toimet koordinoitaisiin siis jäsenvaltioiden toteuttamien kriisitoimien kanssa ja niillä täydennettäisiin jäsenvaltioiden kriisitoimia. Tällaisen koordinoinnin ja täydentävyyden mahdollistamiseksi sisämarkkinoiden hätätilavälineessä esitetään erityistoimenpiteet, joita jäsenvaltioiden ei pitäisi määrätä, kun sisämarkkinoihin liittyvä hätätila on otettu käyttöön EU:n tasolla. Tässä yhteydessä tämän välineen tuoma EU:n lisäarvo olisi se, että siinä vahvistettaisiin mekanismit komission ja jäsenvaltioiden nopeaa ja jäsenneltyä viestintää sekä koordinointia ja tietojenvaihtoa varten, kun sisämarkkinoihin kohdistuu paineita, jotta voidaan toteuttaa tarvittavat toimet avoimesti ja osallistavasti nopeuttamalla nykyisiä mekanismeja ja lisäämällä uusia kohdennettuja välineitä kriisitilanteita varten. Sillä myös varmistettaisiin avoimuus kaikkialla sisämarkkinoilla ja taattaisiin, että yrityksillä ja kansalaisilla, jotka käyttävät oikeuttaan vapaaseen liikkuvuuteen, olisi käytettävissään asianmukaiset tiedot kaikissa jäsenvaltioissa sovellettavista toimista. Näin lisättäisiin oikeusvarmuutta, jonka ansiosta voidaan tehdä tietoon perustuvia päätöksiä. Toimien lisäetuna olisi, että niillä annetaan EU:lle tarvittavat häiriönsietokykyä lisäävät välineet, jotta voidaan pitää yllä EU:n teollisuuden kilpailukykyä geopoliittisessa tilanteessa, jossa EU:n kansainväliset kumppanit ja kilpailijat voivat jo luottaa oikeudellisiin välineisiin, jotka mahdollistavat toimitusketjun häiriöiden jäsennellyn seurannan ja mahdollisten kriisitoimien, kuten varmuusvarastojen, hyväksymisen. •Suhteellisuusperiaate Tähän asetukseen sisältyvät toimet on suunniteltu huolellisesti sen varmistamiseksi, että ne eivät ylitä sitä, mikä on tarpeen, jotta saavutetaan asetuksen tavoite eli varmistetaan sisämarkkinoiden sujuva ja keskeytymätön toiminta. Toimenpiteillä täydennetään jäsenvaltioiden toimia, jos asetuksen tavoitteita ei voida saavuttaa jäsenvaltioiden yksipuolisilla toimilla. Niissä otetaan huomioon, että talouden toimijoiden on voitava hallita tavanomaiset liiketoimintariskit, laatia omat varautumissuunnitelmansa ja esittää aloitteita toimitusketjuun liittyvien ongelmien ratkaisemiseksi. Tästä huolehditaan erityisesti sitä kautta, että komissiolla on velvoite kuulla talouden toimijoita ennen kuin turvaudutaan pakollisiin sisämarkkinoiden hätätoimiin, kuten pakollisiin tietopyyntöihin ja ensisijaisiksi luokiteltuihin tilauksiin. •Toimintatavan valinta

Sisämarkkinoiden hätätilavälinettä koskeva aloite on muodoltaan ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi. Koska jäsenvaltioiden ei tarvitse saattaa asetuksen säännöksiä osaksi kansallista lainsäädäntöään, tällä oikeudellisella välineellä voitaisiin varmistaa, että säännöksiä sovelletaan johdonmukaisesti. Ehdotetulla asetuksella otetaan käyttöön menettelyjä, joilla täydennetään sisämarkkinoiden avoimuutta koskevaa direktiiviä tai palveludirektiiviä ja joita sovelletaan hätätilassa. Asetuksessa selvennetään asiaan liittyvien lainsäädäntökehysten välistä suhdetta muuttamatta kuitenkaan näitä lainsäädäntökehyksiä. 3.JÄLKIARVIOINTIEN, SIDOSRYHMIEN KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET •Jälkiarvioinnit/toimivuustarkastukset Asetuksella (EY) N:o 2679/98 perustetaan toimintamekanismi, jolla puututaan jäsenvaltioiden toimista aiheutuviin tavaroiden vapaan liikkuvuuden esteisiin, jotka johtavat vakaviin häiriöihin ja edellyttävät välittömiä toimia (ns. mansikka-asetus). Tämä asetus kumotaan. Lokakuussa 2019 valmistuneen, ulkoisen tutkimuksen tukeman arvioinnin mukaan tätä mekanismia käytetään harvoin ja sen tietojenvaihtojärjestelmä on riittämätön, koska se on liian hidas ja vanhentunut. •Sidosryhmien kuuleminen Kuten tähän ehdotukseen liittyvän vaikutustenarvioinnin liitteessä 2 esitetään, sidosryhmien kuulemisia järjestettiin lokakuun 2021 ja toukokuun 2022 välisenä aikana. Näihin kuulemisiin sisältyivät kannanottopyyntö, joka julkaistiin Kerro mielipiteesi -sivustolla ja johon oli mahdollista vastata 13. huhtikuuta ja 11. toukokuuta 2022 välisenä aikana, julkinen kuuleminen, johon oli mahdollista vastata samalla sivustolla samaan aikaan julkaistulla kyselylomakkeella, sidosryhmäseminaari 6. toukokuuta 2022, jäsenvaltioille osoitettu kysely toukokuussa 2022 ja kohdennetut kuulemiset, jotka järjestettiin tapaamalla jäsenvaltioiden ja tiettyjen sidosryhmien edustajia. Sidosryhmät ovat laajalti yhtä mieltä siitä, että kriisiaikoina on tarpeen varmistaa vapaa liikkuvuus sekä lisätä avoimuutta ja koordinointia. Suurin osa sidosryhmien kuvailemista kokemuksista liittyi covid-19-kriisiin. Kriisin kannalta olennaisten tavaroiden saatavuuden varmistamiseksi jäsenvaltiot ilmaisivat tukevansa muun muassa julkisten hankintojen koordinointia, nopeutettua vaatimustenmukaisuuden arviointia ja markkinavalvonnan parantamista. Useat jäsenvaltiot olivat huolissaan asetukseen sisällytettävistä laajoista kriisivalmiustoimenpiteistä, joissa ei täsmennetä niiden kohteena olevia toimitusketjuja ja joita toteutettaisiin, vaikka kriisiä ei ole näköpiirissä. Jotkin elinkeinoelämän sidosryhmät ilmaisivat huolensa talouden toimijoihin kohdistuvista pakollisista toimenpiteistä, kun taas jotkin ilmoittivat kannattavansa koordinoinnin ja avoimuuden lisäämistä, toimenpiteitä työntekijöiden vapaan liikkuvuuden varmistamiseksi, nopeutettuja ilmoituksia kansallisista toimenpiteistä, nopeutettuja menettelyjä eurooppalaisten standardien kehittämiseksi ja julkaisemiseksi, EU:n ja kansallisia keskitettyjä tietopisteitä ja asiantuntijoille tarkoitettuja hätätilasimulaatioita. •Asiantuntijatiedon keruu ja käyttö Vaikutustenarvioinnin laatimisessa käytettiin muun muassa seuraavaa näyttöä ja tietoja: –”The impact of COVID-19 on the Internal Market”, Euroopan parlamentin sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan teettämä tutkimus; –mansikka-asetuksen (EY) N:o 2679/98 arviointi ja sitä tukeva ulkoinen tutkimus; –uuden lainsäädäntökehyksen arviointi; –asiaankuuluvat tiedot ja/tai näyttö, jotka on kerätty EU:n nykyisten tai ehdotettujen kriisinhallinta-aloitteiden ja -mekanismien valmistelun yhteydessä, myös kuulemisten tai vaikutustenarviointitutkimusten avulla (esim. datasäädös, sisämarkkinoiden tietojenvaihtoväline (SMIT), EU:n terveysturvakehys, Schengenin rajasäännöstö, varautumissuunnitelma elintarvikehuollon ja elintarviketurvan varmistamiseksi, poliittisen kriisitoiminnan integroidut järjestelyt (IPCR), liikennealaa koskeva varautumissuunnitelma, EU:n digitaalista koronatodistusta koskeva asetus, koordinoidusta lähestymistavasta vapaan liikkuvuuden rajoittamiseen covid-19-pandemian johdosta annettu neuvoston suositus (EU) 2020/1475 ja sen muutokset); –akateemiset tutkimukset ja kirjallisuus aiempien kriisien vaikutuksista sisämarkkinoiden toimintaan sekä olemassa olevat kannanotot ja muut sidosryhmien laatimat asiakirjat; –sanomalehtiartikkelit ja lehdistömateriaali. Vaikutustenarvioinnissa hyödynnettiin lisäksi kuulemisista saatuja tietoja, jotka on esitetty vaikutustenarvioinnin liitteessä 2 olevassa tiivistelmäraportissa. Raportin näyttöpohja on hyvin rajallinen, koska kannanottopyyntöön ja julkiseen kuulemiseen saatiin suhteellisen vähän vastauksia eikä asiaa tukevia tutkimuksia ole. Tilanteen korjaamiseksi komissio järjesti 6. toukokuuta 2022 sidosryhmäseminaarin, johon osallistui suuri määrä sidosryhmiä, sekä kohdennettuja kuulemisia erityisesti jäsenvaltioiden ja sidosryhmien kanssa. •Vaikutustenarviointi Paremman sääntelyn toimintapolitiikkansa mukaisesti komissio teki vaikutustenarvioinnin. Vaikutustenarvioinnissa arvioitiin kolmea toimintavaihtoehtoa, joilla perustetaan hallintoelin ja kehys valmiussuunnittelu-, valppaustila- ja hätätilavaihetta varten. Sekä sisämarkkinoiden valppaustilavaihe että hätätilavaihe otettaisiin käyttöön erityisten kriteerien ja käynnistysmekanismien mukaisesti. Tietyt välineistön toimenpiteet edellyttäisivät käyttöönottoa koskevia lisätoimia.

Asiaa koskevan alakohtaisen lainsäädännön ongelmatekijöitä ja puutteita koskevan analyysin perusteella määritettiin kahdeksan toimenpidemoduulia ryhmittelemällä toimenpiteet lohkoihin, joita sovelletaan eri aikoina (kaikkina aikoina, valppaustilavaiheessa ja hätätilavaiheessa). Kunkin moduulin osalta analysoitiin kolmea toimintapoliittista lähestymistapaa, jotka vaihtelivat muista kuin lainsäädännöllisistä toimenpiteistä (lähestymistapa 1) hybridilähestymistapaan (lähestymistapa 2) ja kattavampaan lainsäädäntökehykseen (lähestymistapa 3). Analyysin perusteella kuhunkin moduuliin valittiin joitakin lähestymistapoja tai kaikki lähestymistavat, ja ne yhdistettiin kolmeksi realistiseksi toimintavaihtoehdoksi, jotka kuvastavat poliittisten tavoitteiden ja sidosryhmien tuen eri tasoja: Vaihe Moduulit Toimintavaihtoehto 1 AVOIMUUS Toimintavaihtoehto 2 YHTEISTYÖ Toimintavaihtoehto 3 YHTEISVASTUU Kaikkina aikoina 1. Hallinnointi, koordinointi ja yhteistyö Lähestymistapa 2 Virallinen neuvoa-antava ryhmä teknisen tason foorumina ja jäsenvaltioiden velvoite jakaa tietoja ryhmän sisällä ennen kriisiä ja sen aikana Kaikkina aikoina 2. Kriisivalmiussuunnittelu Lähestymistapa 2 Jäsenvaltioille annettava suositus, joka koskee riskinarviointia, koulutusta ja harjoituksia, sekä kooste kriisitoimista Lähestymistapa 3 - Jäsenvaltioille annettava suositus, joka koskee riskinarviointia, ja kooste kriisitoimista - Komission velvoite tehdä unionin tason riskinarviointi - Jäsenvaltioiden velvoite kouluttaa säännöllisesti asiaankuuluvaa kriisinhallintahenkilöstöä Valppaustila 3. Sisämarkkinoiden valppaustila Lähestymistapa 2 - Jäsenvaltioille annettava suositus, joka koskee tietojen keräämistä yksilöidyistä strategisista toimitusketjuista - Jäsenvaltioille annettavat suositukset, jotka koskevat strategisesti tärkeiden tavaroiden varmuusvarastojen kerryttämistä Lähestymistapa 3 - Jäsenvaltioiden velvoite kerätä tietoja yksilöidyistä strategisista toimitusketjuista - Komission velvoite laatia luettelo varmuusvarastoja koskevista tavoitteista ja päivittää sitä säännöllisesti - Jäsenvaltioiden velvoite kerryttää valittujen strategisesti tärkeiden tavaroiden varmuusvarastoja, jos niiden varmuusvarastot jäävät merkittävästi tavoitteista Hätätila 4. Keskeiset periaatteet ja tukitoimenpiteet, joilla helpotetaan vapaata liikkuvuutta hätätilan aikana Lähestymistapa 2 Kriisin kannalta olennaisten tavaroiden ja palvelujen vapaan liikkuvuuden keskeisten periaatteiden vahvistaminen sitovilla säännöillä, jos se on tarkoituksenmukaista tehokasta kriisinhallintaa varten Hätätila 5. Avoimuus ja hallinnollinen apu hätätilan aikana Lähestymistapa 3 Sitova täysimittainen ja nopeutettu ilmoitusmekanismi, nopea vertaisarviointi ja mahdollisuus julistaa ilmoitetut toimenpiteet EU:n oikeuden vastaisiksi; yhteyspisteet ja sähköinen alusta Hätätila 6. Kriisin kannalta olennaisten tuotteiden markkinoille saattamisen nopeuttaminen hätätilan aikana Lähestymistapa 2 Kohdennetut muutokset nykyiseen sisämarkkinoiden yhdenmukaistamislainsäädäntöön: kriisin kannalta olennaisten tuotteiden nopeampi markkinoille saattaminen, komissio voi hyväksyä teknisiä eritelmiä, jäsenvaltiot asettavat etusijalle kriisin kannalta olennaisten tuotteiden markkinavalvonnan Hätätila 7. Julkiset hankinnat hätätilan aikana Lähestymistapa 2 Uusi säännös komission suorittamista yhteishankinnoista/yhteisistä ostoista joidenkin tai kaikkien jäsenvaltioiden puolesta Hätätila 8. Toimenpiteet, jotka vaikuttavat kriisin kannalta olennaisiin toimitusketjuihin hätätilavaiheessa Lähestymistapa 1 Ohjeet tuotantokapasiteetin lisäämisestä, lupamenettelyjen nopeuttamisesta sekä kriisin kannalta olennaisten tuotteiden tilausten hyväksymisestä ja etusijalle asettamisesta Yrityksille annettavat suositukset, jotka koskevat kriisin kannalta olennaisten tietojen jakamisesta Lähestymistapa 2 Jäsenvaltioille annettavat suositukset, jotka koskevat varastoitujen tuotteiden jakamista, lupamenettelyjen nopeuttamista ja talouden toimijoiden kannustamista hyväksymään ja asettamaan etusijalle tilauksia Jäsenvaltioiden valtuuttaminen velvoittamaan talouden toimijat lisäämään tuotantokapasiteettiaan ja vastaamaan niille esitettyihin sitoviin tietopyyntöihin Lähestymistapa 3 Jäsenvaltioiden velvoite jakaa aiemmin varastoon kerrytettyjä tuotteita ja nopeuttaa lupamenettelyjä Yritysten velvoite hyväksyä ja asettaa etusijalle tilauksia, lisätä tuotantokapasiteettia ja antaa kriisin kannalta olennaisia tietoja Vaikutustenarvioinnissa ei esitetty parhaaksi arvioitua vaihtoehtoa, vaan vaihtoehtojen valinta jätettiin poliittisten päätösten varaan. Säädösehdotukseen valitut toimenpiteet vastaavat toimintavaihtoehtoa 3 kaikkien moduulien osalta lukuun ottamatta moduulia 8. Moduulin 8 osalta on valittu toimintavaihtoehdon 1 (tuotannon lisääminen), toimintavaihtoehdon 2 (varastoitujen tuotteiden jakelu ja lupamenettelyjen nopeuttaminen) ja toimintavaihtoehdon 3 (yritysten velvoite hyväksyä ja asettaa etusijalle tilauksia ja toimittaa kriisin kannalta olennaisia tietoja) yhdistelmä. Komissio toimitti vaikutustenarvioinnin sääntelyntarkastelulautakuntalle 15. kesäkuuta 2022. Sääntelyntarkastelulautakunta antoi kielteisen lausunnon ja totesi erityisesti, että 1) on annettava selkeää ja yksityiskohtaista tietoa ennakoidusta sisämarkkinoiden hätätilasta, mukaan lukien määritelmä, perusteet ja päätöksentekomekanismit hätätilan vahvistamista ja lopettamista varten, sekä sen aikana toteutettavista toimenpiteistä, 2) on tehtävä perusteellinen arviointi toimintavaihtoehtojen vaikutuksista ja 3) on esitettävä vaihtoehtoisia toimintavaihtoehtojen yhdistelmiä toimintapoliittisten lähestymistapojen lisäksi ja yhdistettävä vertailu vaikutusten analyysiin. Näihin seikkoihin puuttumiseksi komissio määritteli selkeästi sisämarkkinoiden hätätilan, täsmensi perusteet ja päätöksentekomekanismit, selitti SMEI-välineen toiminnan kolme vaihetta ja täsmensi, mikä SMEI-välineen moduuli otetaan käyttöön kussakin vaiheessa. Se laajensi vaikutustenarvioinnin kattamaan useampia vaikutusten tyyppejä, kuten taloudelliset vaikutukset keskeisiin sidosryhmiin (yritykset, jäsenvaltiot ja komissio), vaikutukset pk-yrityksiin ja vaikutukset kilpailukykyyn, kilpailuun ja kansainväliseen kauppaan, ja eritteli, mitä vaikutuksia esiintyisi välittömästi ja mitä voitaisiin odottaa valppaus- ja hätätilavaiheissa. Lisäksi vaikutustenarvioinnissa määriteltiin kolme vaihtoehtoista toimintavaihtoehtoa, jotka perustuivat joihinkin moduuleihin sovellettavien erilaisten lähestymistapojen yhdistelmään, arvioitiin näiden vaihtoehtojen vaikutuksia ja otettiin vaihtoehtojen vertailussa huomioon myös suhteellisuus- ja toissijaisuusperiaate. Komissio toimitti tarkistetun vaikutustenarvioinnin sääntelyntarkastelulautakuntalle 29. heinäkuuta 2022. Lautakunta antoi siitä myönteisen lausunnon kommentteineen. Nämä kommentit liittyivät tarpeeseen tutkia tarkemmin erityyppisiä kriisejä, jotka voivat vaikuttaa sisämarkkinoiden toimintaan, esittää selkeämmin vuorovaikutus SEUT-sopimuksen 4 artiklan 2 kohdan nojalla mahdollisesti toteutettavien toimenpiteiden kanssa ja perustella riittävästi jotkin ehdotetut toimenpiteet toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen kannalta. Näiden kommenttien huomioon ottamiseksi lisättiin arviot mahdollisten tulevien kriisien vaikutuksista, selitettiin paremmin vuorovaikutus SEUT-sopimuksen 4 artiklan 2 kohdan mukaisten mahdollisten toimenpiteiden kanssa ja lisättiin tarkempia tietoja hätätilavaiheen edellyttämistä pakollisista toimenpiteistä. Lisätietoja siitä, miten sääntelyntarkastelulautakunnan suositukset on otettu huomioon vaikutustenarvioinnissa, on vaikutustenarvioinnin liitteessä 1 olevassa 3 kohdassa. •Sääntelyn toimivuus ja yksinkertaistaminen Sääntelyn toimivuutta ja tuloksellisuutta koskevan komission ohjelman (REFIT) mukaan kaikissa aloitteissa, joiden tavoitteena on muuttaa voimassa olevaa unionin lainsäädäntöä, olisi pyrittävä yksinkertaistamaan ja saavuttamaan asetetut politiikkatavoitteet tehokkaammin (eli vähentämällä tarpeettomia sääntelykustannuksia). Ehdotus sisältää toimenpidevalikoiman, jolla puututaan sisämarkkinoiden hätätilanteeseen. Se koostuu toimenpiteistä, joita sovelletaan kaikkina aikoina, sekä tietyistä toimenpiteistä, joita sovelletaan ainoastaan valppaus- tai hätätilavaiheessa ja jotka on otettava käyttöön erikseen. Yrityksille ja kansalaisille ei aiheudu hallinnollisia kustannuksia, joita sovellettaisiin välittömästi ja sisämarkkinoiden normaalin toiminnan aikana. Otettaessa käyttöön toimenpiteitä, joista todennäköisesti aiheutuu voimakkaita vaikutuksia ja mahdollisia kustannuksia pk-yrityksille, erityisesti toimenpiteitä, jotka koskevat pakollisia tietopyyntöjä sekä tuotannon lisäämistä ja ensisijaisiksi luokiteltujen tilausten hyväksymistä koskevia pyyntöjä, komissio tekee käyttöönotosta erityisen analyysin ja arvioi toimenpiteiden vaikutusta ja oikeasuhteisuutta, erityisesti pk-yrityksiin kohdistuvia vaikutuksia. Tämä arviointi on osa prosessia, jolla nämä erityistoimenpiteet otetaan käyttöön komission täytäntöönpanosäädöksellä (hätätilavaiheen yleisen käyttöönoton lisäksi). Pk-yrityksille tarjotaan erityisiä mukautuksia ottaen huomioon kriisin luonne, asianomaiset strategiset toimitusketjut ja kriisin kannalta olennaiset tuotteet. Mikroyrityksiä ei ole mahdollista jättää kokonaan pakollisten tietopyyntöjen kaltaisten toimenpiteiden soveltamisalan ulkopuolelle, koska näillä yrityksillä voi olla erityistä ainutlaatuista osaamista tai ratkaisevan tärkeitä patentteja kriisitilanteessa, mutta niihin sovellettavia erityisiä mukautuksia ovat esimerkiksi yksinkertaistetut kyselyt, vähemmän työläät raportointivaatimukset ja pidemmät määräajat vastauksille siinä määrin kuin se on mahdollista, kun otetaan huomioon kiireellisyys tietyn kriisin yhteydessä. Asetuksella (EY) N:o 2679/98 perustetaan toimintamekanismi, jolla puututaan jäsenvaltioiden toimista aiheutuviin tavaroiden vapaan liikkuvuuden esteisiin, jotka johtavat vakaviin häiriöihin ja edellyttävät välittömiä toimia (ns. mansikka-asetus). Tämä asetus kumotaan. Tämä yksinkertaistaa lainsäädäntökehystä. •Perusoikeudet Tämä asetus ja erityisesti ensisijaisiksi luokitellut tilaukset ja toimenpiteet, joilla helpotetaan tuotantolinjojen muuttamista ja tuotantokapasiteetin laajentamista, vaikuttavat EU:n perusoikeuskirjan 16 artiklassa vahvistettuun sisämarkkinoilla toimivien talouden toimijoiden elinkeinovapauteen sisämarkkinoiden hätätilan aikana. Tällaiset rajoitukset on räätälöity huolellisesti, ja ne ovat tasapainossa yhteiskunnan elintärkeiden etujen kanssa. Ensisijaisiksi luokiteltuja tilauksia koskevissa säännöksissä säädetään useista suojatoimista, jotka koskevat tällaisten tilausten kohteena olevia talouden toimijoita, jotta voidaan tasapainottaa rajoituksen intensiteettiä. Talouden toimijoille esitettävät pakolliset tietopyynnöt voivat myös vaikuttaa talouden toimijoiden liikesalaisuuksien ja muiden arkaluonteisten tietojen suojaan. Asetuksessa säädetään kuitenkin suojatoimista ja takeista, joilla taataan, että tällaisia tietopyyntöjä esitetään vain, jos asianomaiset tiedot ovat välttämättömiä sisämarkkinoiden hätätilan ratkaisemiseksi eikä niitä ole saatavilla vapaaehtoisesti tai julkisesti saatavilla olevista lähteistä, ja että saadut tiedot käsitellään huolellisesti varmistaen, että arkaluonteiset liiketoimintatiedot pidetään salassa eikä niitä paljasteta, ja että tällaiset pyynnöt ovat oikeasuhteisia ja perusteltuja. Lisäksi talouden toimijoille osoitettujen pakollisten tietopyyntöjen ja ensisijaisiksi luokiteltujen tilausten rikkomisesta määrättävät seuraamukset rajoittavat EU:n perusoikeuskirjan 17 artiklassa vahvistettua omistusoikeutta. Kun otetaan huomioon, että sakkojen määrät on vahvistettu riittävän varoittaviksi mutta ei liian suuriksi ja niiden soveltamisaika on rajoitettu ja että ne voidaan riitauttaa Euroopan unionin tuomioistuimessa, ne muodostavat omistusoikeuteen kohdistuvia oikeasuhteisia ja perusteltuja rajoituksia. Asetuksessa kunnioitetaan perusoikeuskirjan 47 artiklassa määrättyä oikeutta tehokkaisiin oikeussuojakeinoihin ja puolueettomaan tuomioistuimeen. Siinä muistutetaan, että talouden toimijoilla, joille on esitetty tietopyyntöjä ja ensisijaisiksi luokiteltuja tilauksia, on oikeus puolustaa oikeuksiaan Euroopan unionin tuomioistuimessa, ja säädetään mahdollisuudesta riitauttaa ensin tällaiset komission pyynnöt hallinnollisissa menettelyissä. 4.TALOUSARVIOVAIKUTUKSET Ehdotusten talousarviovaikutukset koskisivat kolmea menoluokkaa. Komission henkilöstön toistuvat kustannukset katettaisiin periaatteessa otsakkeesta ”Hallintomenot”, kun taas suunniteltujen koulutustoimien kustannukset ja ilmoitusjärjestelmässä käytettävän tietoteknisen välineen tarvittava laajentaminen katettaisiin sisämarkkinaohjelmasta. Nykyisessä järjestelmässä hätätilavaiheeseen liittyvistä kustannuksista eli varmuusvarastojen kerryttämisestä, toimitusvarmuudesta, kuten strategisesti tärkeiden tavaroiden ja palvelujen ja kriisin kannalta olennaisten tavaroiden hankinnasta, tai ensisijaisiksi luokitelluista tilauksista aiheutuvista kustannuksista vastaisivat yksinomaisesti jäsenvaltiot, eikä unionin varoihin kohdistuisi vaikutuksia. Kriisin puhkeamisesta komissiolle aiheutuvat ylimääräiset hallintokustannukset, jotka eivät ole luonteeltaan ennakoitavissa, katettaisiin periaatteessa kohdentamalla uudelleen unionin varoja otsakkeessa 1 ”Sisämarkkinat, innovointi ja digitaaliala” ja/tai otsakkeessa 7 ”Hallintomenot”. 5.LISÄTIEDOT •Toteuttamissuunnitelmat, seuranta, arviointi ja raportointijärjestelyt

Komissio arvioi tämän lainsäädäntöaloitteen vaikuttavuutta, tehokkuutta, johdonmukaisuutta, merkityksellisyyttä ja EU:n tason lisäarvoa ja esittää Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle kertomuksen tärkeimmistä havainnoista viiden vuoden kuluttua säädösten soveltamispäivästä. Komissio voi arviointikertomuksen perusteella ehdottaa, miten sisämarkkinoiden hätätilavälinettä voitaisiin parantaa. Euroopan petostentorjuntavirastoa (OLAF) on kuultava kaikista tämän asetuksen perusteella tehdyistä sopimuksista ja rahoitussopimuksista sen varmistamiseksi, että niihin on sisällytetty petostentorjuntalausekkeet asianmukaisesti. •Ehdotukseen sisältyvien säännösten yksityiskohtaiset selitykset SMEI-välineen tavoitteena on luoda kattava valmius- ja kriisitoimintarakenne, joka koostuu seuraavista pääkomponenteista: –neuvoa-antava ryhmä; –kehys valmiussuunnittelua varten; –kehys sisämarkkinoiden valppaustilaa varten ja –kehys sisämarkkinoiden hätätilaa varten. 1.Neuvoa-antava ryhmä Ryhmän tehtävänä on antaa komissiolle neuvoja asianmukaisista toimenpiteistä, joilla ehkäistään kriisin vaikutuksia sisämarkkinoihin tai puututaan niihin. Se voi osallistua sisämarkkinoiden valppaus- ja hätätilavaiheiden käyttöönottoon ja soveltamisalan määrittämiseen sekä analysoida tietoja, jotka on kerätty vapaaehtoisin tai pakollisin keinoin, myös talouden toimijoilta. Tässä keskeisessä elimessä on pysyvinä jäseninä kustakin jäsenvaltiosta yksi edustaja, jolla on sisämarkkina-asiantuntemusta, ja tarkkailijoina edustajia muista kriisin kannalta merkityksellisistä elimistä, kuten neuvoston poliittisen kriisitoiminnan integroituja järjestelyjä käsittelevästä ryhmästä, terveyskriisineuvostosta, terveysturvakomiteasta, Euroopan puolijohdeneuvostosta ja Euroopan elintarviketurvan kriisivalmius- ja kriisinhallintamekanismia käsittelevästä asiantuntijaryhmästä. Komissio järjestää kokoukset ja toimii niiden puheenjohtajana. 2.Kehys valmiussuunnittelua varten Tavanomaisina aikoina, jolloin mikään äkillinen tapahtuma ei todennäköisesti tai parhaillaan aiheuta vakavia häiriöitä sisämarkkinoilla, yritysten ja sisämarkkinoiden toiminnasta huolehtivat markkinavoimat. Valmiussuunnittelukehys ei edellytä käyttöönottotoimia, ja se koostuu seuraavista: a)Järjestelyt kriisiprotokollia ja kriisiviestintää, koulutusta ja hätätilannesimulaatioita varten, jotta voidaan varmistaa oikea-aikainen yhteistyö ja tietojenvaihto komission, jäsenvaltioiden ja asiaankuuluvien unionin tason elinten välillä sekä järjestää koulutusta ja harjoituksia mahdollisista sisämarkkinoiden hätätilaskenaarioista. b)Tapauskohtaiset hälytykset varhaisvaroitusjärjestelmään kaikista vaaratilanteista, jotka häiritsevät tai voivat häiritä merkittävästi/vakavasti sisämarkkinoiden toimintaa ja tavaroiden ja palvelujen toimitusketjuja. Häiriön merkittävyyttä tai vakavuutta määritettäessä otetaan huomioon ennalta määritetyt muuttujat, kuten niiden talouden toimijoiden lukumäärä, joihin vaikutus kohdistuu, maantieteellinen alue tai häiriön kesto. 3.Kehys sisämarkkinoiden valppaustilaa varten Kyseessä on kehys sellaisten merkittävien vaaratilanteiden vaikutuksia varten, jotka eivät ole vielä kärjistyneet täysimittaiseksi sisämarkkinoiden hätätilaksi. Se on otettava käyttöön, kun vaaratilanne voi häiritä merkittävästi sellaisten strategisesti tärkeiden tavaroiden ja palvelujen toimitusketjuja, jotka ovat riippuvaisia tuotantopanoksista, joita ei voida hankkia muista lähteistä tai korvata, tai aiheuttaa ensimmäisiä merkkejä tällaisten tavaroiden ja palvelujen vakavasta pulasta. Tähän kehykseen sisältyvät muun muassa seuraavat toimenpiteet: a)Sellaisten strategisesti tärkeiden tavaroiden ja palvelujen toimitusketjujen seuranta, jotka on yksilöity valmiussuunnittelukehyksessä tarkoitetussa unionin tason riskinarvioinnissa ja joiden toimitukset voivat häiriintyä merkittävästi jonkin vaaratilanteen vuoksi. Seurannan toteuttavat jäsenvaltiot pyytämällä vapaaehtoisesti tietoja tekijöistä, jotka vaikuttavat tiettyjen strategisesti tärkeiden tavaroiden ja palvelujen saatavuuteen (kuten tuotantokapasiteetti, varastot, tavarantoimittajien rajoitukset, mahdollisuus hankkia niitä muista lähteistä ja korvata ne, kysyntäolosuhteet, pullonkaulat). Tietoja pyydetään kaikilta strategisesti tärkeiden tavaroiden ja palvelujen toimitusketjun toimijoilta ja muilta jäsenvaltioiden kansalliselle alueelle sijoittautuneilta asiaankuuluvilta sidosryhmiltä. b)Varmuusvarastojen kerryttäminen on toimenpide, jonka käyttöönotto edellyttää lisäksi komission täytäntöönpanosäädöstä. Komissio voi laatia luetteloja yksilöllisistä ja ei-sitovista tavoitteista niitä varmuusvarastoja varten, joita jäsenvaltioiden olisi pidettävä yllä. Jäsenvaltiot toimivat yhdessä solidaarisesti ja pyrkivät parhaansa mukaan kerryttämään strategisesti merkittäviksi yksilöityjen tavaroiden varmuusvarastoja. Komissio voi poikkeuksellisissa olosuhteissa omasta aloitteestaan tai 14 jäsenvaltion pyynnöstä arvioida tarvetta toteuttaa lisätoimenpiteitä, jotta voidaan kerryttää tällaisten tavaroiden varmuusvarastoja. Objektiivisten tietojen tukeman arvioinnin jälkeen komissio voi hyväksyä täytäntöönpanosäädöksen, jolla tehdään yksittäisestä tavoitteesta pakollinen yhdelle tai useammalle jäsenvaltiolle. c)Julkiset hankinnat: i) komission jäsenvaltioiden puolesta tekemät strategisesti tärkeiden tavaroiden ja palvelujen hankinnat ja ii) jäsenvaltioiden tekemät strategisesti tärkeiden tavaroiden ja palvelujen hankinnat. 4.Kehys sisämarkkinoiden hätätilaa varten

Sisämarkkinoiden hätätilan käyttöönoton myötä ryhdytään välittömästi soveltamaan useita hätätoimia, joihin kuuluvat muun muassa seuraavat: a)Toimenpiteet avoimuuden lisäämiseksi: jäsenvaltioiden velvoite ilmoittaa toimenpide-ehdotuksista, jotka liittyvät kriisin kannalta olennaisiin tavaroihin ja palveluihin, strategisesti tärkeisiin tavaroihin ja palveluihin sekä kriisin kannalta olennaisiin henkilöiden vapaan liikkuvuuden rajoituksiin, sekä kyseisten toimenpiteiden perustelut. b)Toimet vapaan liikkuvuuden palauttamiseksi ja helpottamiseksi: yleiset vaatimukset vapaata liikkuvuutta koskeville rajoituksille sisämarkkinoiden hätätilan aikana (luettelo keskeisistä periaatteista) ja säännökset kielletyistä rajoituksista. c)Vapaata liikkuvuutta koskevien rajoitusten kieltäminen sisämarkkinoiden hätätilan aikana: jäsenvaltioita vaaditaan olemaan ottamasta käyttöön esimerkiksi kriisin kannalta olennaisia tavaroita tai palveluja koskevia EU:n sisäisiä vientikieltoja ja asettamasta tuotteille tai palveluille vientirajoituksia, jotka –haittaavat niiden vapaata liikkuvuutta; –häiritsevät niiden toimitusketjuja ja –aiheuttavat tai lisäävät pulaa sisämarkkinoilla. d)Julkiset hankinnat: i) komission jäsenvaltioiden puolesta tekemät kriisin kannalta olennaisten tavaroiden hankinnat ja ii) jäsenvaltioiden tekemät kriisin kannalta olennaisten tavaroiden hankinnat. e)Toimet kriisin kannalta olennaisten tavaroiden saatavuuden ja tarjonnan varmistamiseksi: –helpotetaan olemassa olevan tuotantokapasiteetin laajentamista tai muuttamista taikka uuden tuotantokapasiteetin luomista kriisin kannalta olennaisia tavaroita varten; –helpotetaan palvelutoimintaan liittyvän olemassa olevan kapasiteetin laajentamista tai uuden kapasiteetin luomista; –otetaan käyttöön toimenpiteitä, joilla varmistetaan sääntelyn joustavuus, myös lupamenettelyjen osalta, ja joilla pyritään helpottamaan kriisin kannalta olennaisten tavaroiden tuotantoa ja markkinoille saattamista. f)Varmuusvarastojen kohdennettu ja koordinoitu jakaminen: Komissio voi suositella jäsenvaltioille, että ne jakaisivat unionin varmuusvarastot ja jos niitä ei ole käytettävissä tai ne eivät ole riittäviä, jäsenvaltioiden varmuusvarastot kohdennetusti, jos on konkreettista ja luotettavaa näyttöä kriisin kannalta olennaisten tavaroiden toimitusketjun vakavista häiriöistä, jotka johtavat strategisesti tärkeiden tavaroiden vakavaan pulaan, myös tällaisille häiriöille erityisen alttiilla maantieteellisillä alueilla, kuten EU:n syrjäisimmillä alueilla. g)Poikkeukselliset hätätoimet, jotka edellyttävät käyttöönottoa koskevia lisätoimia: –Talouden toimijoille osoitetut tietopyynnöt Jos se on tarpeen kriisin kannalta olennaisten tavaroiden tai palvelujen vakavan puutteen tai sen välittömän uhan tapauksessa, komissio pyytää – nimettyä neuvoa-antavaa ryhmää kuultuaan – kriisin kannalta olennaisissa toimitusketjuissa toimivia talouden toimijoita edustavia organisaatioita tai tarvittaessa yksittäisiä talouden toimijoita toimittamaan komissiolle kohdennettuja tietoja tuotantokapasiteetistaan ja nykyisistä toimitusketjun häiriöistä. Komissio esittää talouden toimijoille tai niitä edustaville organisaatioille osoitettuihin kohdennettuihin tietopyyntöihin perustuvat koostetut tiedot nimetylle neuvoa-antavalle ryhmälle. –Ensisijaisiksi luokitellut tilaukset Ensimmäisessä vaiheessa komissio voi pyytää talouden toimijoita hyväksymään ja asettamaan etusijalle tilaukset, jotka koskevat kriisin kannalta olennaisten tavaroiden tuottamiseksi tarvittavia tuotantopanoksia tai kriisin kannalta olennaisten lopputuotteiden tuottamista tai toimittamista.

Toisessa vaiheessa komissio voi poikkeuksellisissa olosuhteissa omasta aloitteestaan tai 14 jäsenvaltion pyynnöstä arvioida, onko tarpeen ja oikeasuhteista turvautua ensisijaisiksi luokiteltuihin tilauksiin tällaisten tavaroiden osalta, ottaen huomioon talouden toimijan ja mahdollisten osapuolten, joihin asia vaikuttaa, aseman. Tällaisen arvioinnin jälkeen komissio voi osoittaa talouden toimijalle täytäntöönpanosäädöksen, jossa sitä vaaditaan hyväksymään ja asettamaan etusijalle tilaukset, jotka koskevat kriisin kannalta olennaisten tavaroiden tuotantoa tai toimittamista varten tarvittavia tuotantopanoksia tai kriisin kannalta olennaisia lopputuotteita. Talouden toimijat voivat 10 työpäivän kuluessa kieltäytyä hyväksymästä tällaista velvoitetta ja esittää asianmukaisesti perustellut syyt tähän. Komissio voi julkistaa tällaiset perustellut selitykset tai niiden osat. Jos velvoite hyväksytään, se on ensisijainen kaikkiin yksityis- tai julkisoikeudellisiin suoritevelvoitteisiin nähden. –Komissio ottaa huomioon tapauksen olosuhteet, mukaan lukien tarpeellisuus- ja suhteellisuusperiaatteet. Ensisijaiseksi luokiteltu tilaus on tehtävä oikeudenmukaiseen ja kohtuulliseen hintaan.Kohdennetut muutokset yhdenmukaistettuun tuotelainsäädäntöön Tämä toimenpide mahdollistaa yksilöityjen, kriisin kannalta olennaisten tavaroiden nopeamman markkinoille saattamisen, koska sillä otetaan käyttöön hätätilamenettelyt vaatimustenmukaisuuden arviointia, yhteisten eritelmien hyväksymistä ja markkinavalvontaa varten sisämarkkinoiden hätätilan yhteydessä. 2022/0278 (COD) Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS sisämarkkinoiden hätätilavälineen perustamisesta ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2679/98 kumoamisesta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 114, 21 ja 45 artiklan, ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen, sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille, ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon, ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon, noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä, sekä katsovat seuraavaa: (1)Aiemmat kriisit, erityisesti covid-19-pandemian alkuvaihe, ovat osoittaneet, että tällaiset kriisit voivat vaikuttaa vakavasti sisämarkkinoihin ja niiden toimitusketjuihin ja että asianmukaiset kriisinhallintavälineet ja koordinointimekanismit joko puuttuvat, eivät kata kaikkia sisämarkkinoiden osa-alueita tai eivät mahdollista oikea-aikaista reagointia tällaisiin vaikutuksiin. (2)Unioni ei ollut riittävän valmistautunut varmistamaan kriisin kannalta olennaisten muiden kuin lääketieteellisten tavaroiden, kuten henkilönsuojainten, tehokasta valmistusta, hankintaa ja jakelua, erityisesti covid-19-pandemian alkuvaiheessa, ja tilapäiset toimenpiteet, joita komissio toteutti sisämarkkinoiden toiminnan palauttamiseksi ja näiden kriisin kannalta olennaisten tavaroiden saatavuuden varmistamiseksi covid-19-pandemian aikana, olivat väistämättä reaktiivisia. Pandemia toi myös esiin, että koko unionin valmistuskapasiteetista ei ole riittävää yleiskuvaa, ja paljasti haavoittuvuuksia, jotka liittyvät globaaleihin toimitusketjuihin. (3)Komission toimet viivästyivät useita viikkoja, koska ei ollut olemassa unionin laajuista valmiussuunnittelua eikä ollut selvää, mihin osaan kansallista hallintoa olisi otettava yhteyttä, jotta löydettäisiin nopeita ratkaisuja kriisin aiheuttamiin vaikutuksiin sisämarkkinoilla. Lisäksi kävi selväksi, että jäsenvaltioiden toteuttamat koordinoimattomat rajoittavat toimet pahensivat entisestään kriisin vaikutuksia sisämarkkinoihin. Tämän johdosta todettiin, että jäsenvaltioiden ja unionin viranomaisten välillä tarvitaan valmiussuunnitteluun, teknisen tason koordinointiin ja yhteistyöhön sekä tietojenvaihtoon liittyviä järjestelyjä. (4)Talouden toimijoita edustavat organisaatiot ovat todenneet, että talouden toimijoilla ei ollut riittävästi tietoa jäsenvaltioiden kriisitoimista pandemian aikana. Tämä johtui osittain siitä, etteivät ne tienneet, mistä tällaisia tietoja voisi saada, ja osittain kieliongelmista ja hallinnollisesta rasitteesta, joka aiheutui toistuvien tiedustelujen tekemisestä kaikissa jäsenvaltioissa, erityisesti jatkuvasti muuttuvassa sääntely-ympäristössä. Tämä esti niitä tekemästä tietoon perustuvia liiketoimintapäätöksiä siitä, missä määrin ne voivat turvautua vapaata liikkuvuutta koskeviin oikeuksiinsa tai jatkaa rajat ylittävää liiketoimintaa kriisin aikana. On välttämätöntä parantaa kansallisen ja unionin tason kriisitoimia koskevien tietojen saatavuutta.

(5)Nämä hiljattaiset tapahtumat ovat myös korostaneet sitä, että unionin on valmistauduttava paremmin mahdollisiin tuleviin kriiseihin, erityisesti kun otetaan huomioon ilmastonmuutoksen ja siitä johtuvien luonnonkatastrofien jatkuvat vaikutukset sekä maailmanlaajuinen taloudellinen ja geopoliittinen epävakaus. Koska ei tiedetä, minkälainen kriisi syntyy seuraavaksi ja vaikuttaa vakavasti sisämarkkinoihin ja niiden toimitusketjuihin, on tarpeen säätää välineestä, jota voitaisiin soveltaa monenlaisista kriiseistä aiheutuviin vaikutuksiin sisämarkkinoilla. (6)Kriisin vaikutukset sisämarkkinoihin voivat olla kaksitahoiset. Yhtäältä kriisi voi estää vapaata liikkuvuutta sisämarkkinoilla ja siten häiritä niiden normaalia toimintaa. Toisaalta se voi pahentaa kriisin kannalta olennaisten tavaroiden ja palvelujen pulaa sisämarkkinoilla. Asetuksessa olisi käsiteltävä näitä molempia sisämarkkinoihin kohdistuvia vaikutuksia. (7)Koska sisämarkkinoihin ja niiden toimitusketjuihin vaikuttavien tulevien kriisien erityisiä näkökohtia on vaikea ennustaa, tässä asetuksessa olisi säädettävä yleisestä kehyksestä, jolla ennakoidaan, lievennetään ja minimoidaan kielteisiä vaikutuksia ja valmistaudutaan kielteisiin vaikutuksiin, joita mikä tahansa kriisi voi aiheuttaa sisämarkkinoilla ja niiden toimitusketjuissa . (8)Tässä asetuksessa säädetty toimenpidekehys olisi otettava käyttöön johdonmukaisella, avoimella, tehokkaalla, oikeasuhteisella ja oikea-aikaisella tavalla ottaen asianmukaisesti huomioon tarve ylläpitää yhteiskunnan elintärkeitä toimintoja, kuten yleistä turvallisuutta, turvallisuutta, yleistä järjestystä tai kansanterveyttä, kunnioittaen jäsenvaltioiden vastuuta kansallisen turvallisuuden takaamisesta ja niiden toimivaltaa turvata muut keskeiset valtion toiminnot, mukaan lukien valtion alueellisen koskemattomuuden varmistaminen ja yleisen järjestyksen ylläpitäminen. (9)Tätä varten tässä asetuksessa säädetään –tarvittavista keinoista, joilla varmistetaan sisämarkkinoiden, sisämarkkinoilla toimivien yritysten ja niiden strategisten toimitusketjujen toiminnan jatkuminen, mukaan lukien tavaroiden, palvelujen ja henkilöiden vapaa liikkuvuus kriisiaikoina ja kriisin kannalta olennaisten tavaroiden ja palvelujen saatavuus kansalaisille, yrityksille ja viranomaisille kriisiaikoina; –foorumista asianmukaista koordinointia, yhteistyötä ja tiedonvaihtoa varten; ja –keinoista niiden tietojen oikea-aikaiseen saavutettavuuteen ja saatavuuteen, joita yritykset ja kansalaiset tarvitsevat kohdennettua toimintaa ja asianmukaista markkinakäyttäytymistä varten kriisin aikana. (10)Tämän asetuksen olisi mahdollisuuksien mukaan mahdollistettava tapahtumien ja kriisien ennakointi sisämarkkinatalouden strategisesti tärkeitä aloja koskevan jatkuvan analyysin ja unionin jatkuvan ennakointityön pohjalta. (11)Tämä asetus ei saisi olla päällekkäinen EU:n terveysturvakehyksen nojalla lääkkeitä, lääkinnällisiä laitteita tai muita lääketieteellisiä vastatoimia koskevan nykyisen kehyksen kanssa, mukaan lukien valtioiden rajat ylittäviä vakavia terveysuhkia koskeva asetus (EU).../... [(COM(2020) 727)], toimenpidekehystä kriisin kannalta olennaisten lääketieteellisten vastatoimien tarjonnan varmistamiseksi koskeva neuvoston asetus (EU).../... [hätätilannekehystä koskeva asetus (COM(2021) 577)], ECDC:n toimeksiannon laajentamista koskeva asetus (EU).../... [(COM(2020) 726)] ja EMAn toimeksiannon laajentamista koskeva asetus (EU) 2022/123. Sen vuoksi lääkkeet, lääkinnälliset laitteet tai muut lääketieteelliset vastatoimet, jotka on sisällytetty hätätilannekehystä koskevan asetuksen 6 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuun luetteloon, jätetään tämän asetuksen soveltamisalan ulkopuolelle, lukuun ottamatta säännöksiä, jotka koskevat vapaata liikkuvuutta sisämarkkinoiden hätätilan aikana, ja erityisesti säännöksiä, joiden tarkoituksena on vapaan liikkuvuuden palauttaminen ja helpottaminen ja jotka koskevat ilmoitusmekanismia. (12)Tällä asetuksella olisi täydennettävä poliittisen kriisitoiminnan integroituja järjestelyjä, joita neuvosto hallinnoi neuvoston täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2018/1993 nojalla, siltä osin kuin on kyse toiminnasta, joka koskee poliittista päätöksentekoa edellyttäviä monialaisten kriisien sisämarkkinavaikutuksia. (13)Tällä asetuksella ei pitäisi rajoittaa unionin pelastuspalvelumekanismin soveltamista. Tämän asetuksen olisi täydennettävä unionin pelastuspalvelumekanismia, ja sillä olisi tarvittaessa tuettava sitä siltä osin kuin on kyse kriittisten tavaroiden saatavuudesta ja pelastuspalvelualan työntekijöiden, myös heidän varusteidensa, vapaasta liikkuvuudesta kyseisen mekanismin soveltamisalaan kuuluvissa kriiseissä. (14)Tällä asetuksella ei pitäisi rajoittaa asetuksen (EY) N:o 178/2002 55–57 artiklan soveltamista; kyseiset artiklat koskevat kriisinhallinnan yleissuunnitelmaa elintarvikkeiden ja rehujen turvallisuuden osalta, ja ne on pantu täytäntöön komission päätöksellä (EU) 2019/300. (15)Tällä asetuksella ei pitäisi rajoittaa Euroopan elintarviketurvan kriisivalmius- ja kriisinhallintamekanismin (EFSCM) soveltamista. Elintarvikkeisiin olisi kuitenkin sovellettava tämän asetuksen säännöksiä, mukaan lukien ilmoitusmekanismia ja vapaata liikkuvuutta koskevien oikeuksien rajoituksia koskevat säännökset. Tämän asetuksen mukaisesti ilmoitettuja, elintarvikkeita koskevia toimenpiteitä voidaan tarkastella uudelleen myös sen selvittämiseksi, ovatko ne muiden EU:n lainsäädännön asiaa koskevien säännösten mukaisia. (16)Jotta voidaan ottaa huomioon sisämarkkinoiden hätätilanteen poikkeuksellinen luonne ja sen mahdolliset kauaskantoiset vaikutukset sisämarkkinoiden perustavanlaatuiseen toimintaan, neuvostolle olisi poikkeuksellisesti siirrettävä täytäntöönpanovaltaa sisämarkkinoiden hätätilavaiheen ottamiseksi käyttöön Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 281 artiklan 2 kohdan mukaisesti. (17)SEUT-sopimuksen 21 artiklassa määrätään jokaisen EU:n kansalaisen oikeudesta liikkua ja oleskella vapaasti jäsenvaltioiden alueella, jollei perussopimuksissa määrätyistä ja niiden soveltamisesta annetuissa säännöksissä säädetyistä rajoituksista ja ehdoista muuta johdu. Yksityiskohtaisista ehdoista ja rajoituksista säädetään direktiivissä 2004/38/EY. Kyseisessä direktiivissä vahvistetaan näihin rajoituksiin sovellettavat yleiset periaatteet ja syyt, joilla tällaiset toimenpiteet voidaan perustella. Näitä syitä ovat yleinen järjestys, yleinen turvallisuus tai kansanterveys. Tässä yhteydessä vapaan liikkuvuuden rajoitukset voivat olla perusteltuja, jos ne ovat oikeasuhteisia ja syrjimättömiä. Tällä asetuksella ei ole tarkoitus säätää muista perusteista henkilöiden vapaata liikkuvuutta koskevan oikeuden rajoittamiselle kuin ne, joista säädetään direktiivin 2004/38/EY VI luvussa. (18)Tässä asetuksessa säädetyt henkilöiden vapaan liikkuvuuden palauttamista ja helpottamista koskevat toimenpiteet ja muut henkilöiden vapaaseen liikkuvuuteen vaikuttavat toimenpiteet perustuvat SEUT-sopimuksen 21 artiklaan ja täydentävät direktiiviä 2004/38/EY vaikuttamatta sen soveltamiseen sisämarkkinoiden hätätilanteiden aikana. Tällaiset toimenpiteet eivät saisi johtaa siihen, että sallitaan tai perustellaan perussopimusten tai unionin oikeuden muiden säännösten vastaisia vapaan liikkuvuuden rajoituksia. (19)SEUT-sopimuksen 45 artiklassa määrätään työntekijöiden oikeudesta vapaaseen liikkuvuuteen, jollei perussopimuksissa määrätyistä ja niiden soveltamisesta annetuissa säännöksissä säädetyistä rajoituksista ja ehdoista muuta johdu. Tämä asetus sisältää säännöksiä, joilla täydennetään nykyisiä toimenpiteitä henkilöiden vapaan liikkuvuuden vahvistamiseksi, avoimuuden lisäämiseksi ja hallinnollisen avun antamiseksi sisämarkkinoiden hätätilanteissa. Näihin toimenpiteisiin kuuluu keskitettyjen yhteyspisteiden perustaminen ja asettaminen työntekijöiden ja heidän edustajiensa saataville jäsenvaltioissa ja unionin tasolla tämän asetuksen mukaisen sisämarkkinoiden valppaustila- ja hätätilavaiheen aikana. (20)Jos jäsenvaltiot toteuttavat toimenpiteitä, jotka vaikuttavat tavaroiden tai henkilöiden vapaaseen liikkuvuuteen tai palvelujen tarjoamisen vapauteen valmistauduttaessa sisämarkkinoiden hätätilanteisiin ja hätätilanteiden aikana, niiden olisi rajoitettava tällaiset toimenpiteet siihen, mikä on tarpeen, ja poistettava ne heti, kun tilanne sen sallii. Tällaisissa toimenpiteissä olisi noudatettava suhteellisuus- ja syrjimättömyysperiaatteita ja otettava huomioon raja-alueiden erityistilanne. (21)Sisämarkkinoiden hätätilavaiheen käyttöönoton olisi johdettava jäsenvaltioiden velvoitteeseen ilmoittaa kriisin kannalta olennaisista vapaan liikkuvuuden rajoituksista.

(22)Kun komissio tarkastelee ilmoitettujen toimenpide-ehdotusten tai hyväksyttyjen toimenpiteiden yhteensopivuutta suhteellisuusperiaatteen kanssa, sen olisi otettava asianmukaisesti huomioon muuttuva kriisitilanne ja rajalliset tiedot, jotka jäsenvaltioilla on usein käytettävissään, kun ne pyrkivät vähentämään syntyviä riskejä kriisin yhteydessä. Jos se on olosuhteiden vuoksi perusteltua ja tarpeen, komissio voi minkä tahansa käytettävissä olevan tiedon, myös asiantuntijatiedon tai tieteellisen tiedon, perusteella harkita, ovatko ennalta varautumisen periaatteeseen nojautuvat jäsenvaltioiden väitteet perusteltu syy henkilöiden vapaata liikkuvuutta koskevien rajoitusten hyväksymiselle. Komission tehtävänä on varmistaa, että tällaiset toimenpiteet ovat unionin lainsäädännön mukaisia eivätkä luo perusteettomia esteitä sisämarkkinoiden toiminnalle. Komission olisi reagoitava jäsenvaltioiden ilmoituksiin mahdollisimman nopeasti, ottaen huomioon kyseisen kriisin olosuhteet, ja viimeistään tässä asetuksessa säädetyissä määräajoissa. (23)Sen varmistamiseksi, että tässä asetuksessa säädettyjä erityisiä sisämarkkinoiden hätätoimia käytetään ainoastaan silloin, kun se on välttämätöntä tiettyyn sisämarkkinoiden hätätilaan reagoimiseksi, tällaisten toimien käyttöönoton olisi edellytettävä komission täytäntöönpanosäädöstä, jossa ilmoitetaan käyttöönoton syyt ja ne kriisin kannalta olennaiset tavarat tai palvelut, joihin toimia sovelletaan. (24)Jotta voidaan lisäksi varmistaa täytäntöönpanosäädösten oikeasuhteisuus ja ottaa asianmukaisesti huomioon talouden toimijoiden rooli kriisinhallinnassa, komission olisi turvauduttava sisämarkkinoiden hätätilan käyttöönottoon vain, jos talouden toimijat eivät pysty tarjoamaan ratkaisua vapaaehtoisesti kohtuullisessa ajassa. Syyt tähän olisi mainittava kussakin tällaisessa säädöksessä ja kriisin kaikkien näkökohtien osalta. (25)Komission olisi käytettävä talouden toimijoille osoitettuja tietopyyntöjä ainoastaan silloin, kun sisämarkkinoiden hätätilaan reagoimiseksi tarvittavia tietoja, kuten tietoja, jotka ovat tarpeen komission jäsenvaltioiden puolesta tekemiä hankintoja varten tai kriisin kannalta olennaisten tavaroiden, joiden toimitusketjut ovat häiriintyneet, valmistajien tuotantokapasiteetin arviointia varten, ei voida saada julkisista lähteistä tai vapaaehtoisesti toimitettujen tietojen perusteella. (26)Sisämarkkinoiden hätätilavaiheen käyttöönoton myötä olisi myös ryhdyttävä soveltamaan tiettyjä kriisitoimintamenettelyjä, joilla mukautetaan unionin yhdenmukaistettujen sääntöjen soveltamisalaan kuuluvien tavaroiden suunnittelua, valmistusta, vaatimustenmukaisuuden arviointia ja markkinoille saattamista koskevia sääntöjä. Näiden kriisitoimintamenettelyjen olisi mahdollistettava se, että tuotteet, jotka on nimetty kriisin kannalta olennaisiksi tuotteiksi, voidaan saattaa nopeasti markkinoille hätätilassa. Vaatimustenmukaisuuden arviointilaitosten olisi asetettava kriisin kannalta olennaisten tavaroiden vaatimustenmukaisuuden arviointi etusijalle muihin vireillä oleviin muita tuotteita koskeviin hakemuksiin nähden. Toisaalta tapauksissa, joissa vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyt viivästyvät kohtuuttomasti, kansallisten toimivaltaisten viranomaisten olisi voitava myöntää lupia tuotteille, joille ei ole suoritettu sovellettavia vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyjä niiden markkinoille saattamiseksi, edellyttäen että tuotteet ovat sovellettavien turvallisuusvaatimusten mukaisia. Tällaiset luvat ovat voimassa ainoastaan sen myöntäneen jäsenvaltion alueella, ja niiden voimassaolo on rajoitettava sisämarkkinoiden hätätilan kestoon. Jotta voidaan helpottaa kriisin kannalta olennaisten tuotteiden tarjonnan lisäämistä, olisi lisäksi otettava käyttöön tiettyjä joustomahdollisuuksia vaatimustenmukaisuusolettamaa koskevan mekanismin osalta. Sisämarkkinoiden hätätilassa kriisin kannalta olennaisten tavaroiden valmistajien olisi voitava hyödyntää myös kansallisia ja kansainvälisiä standardeja, jotka tarjoavat vastaavan suojan tason kuin yhdenmukaistetut eurooppalaiset standardit. Tapauksissa, joissa jälkimmäisiä ei ole tai sisämarkkinoiden häiriöt tekevät niiden noudattamisesta kohtuuttoman vaikeaa, komission olisi voitava antaa yhteisiä vapaaehtoisesti tai pakollisesti sovellettavia teknisiä eritelmiä, jotta valmistajille voidaan tarjota käyttövalmiita teknisiä ratkaisuja. (27)Nämä alakohtaisia unionin yhdenmukaistettuja sääntöjä koskevat kriisin kannalta olennaiset mukautukset edellyttävät kohdennettuja mukautuksia seuraaviin 19 alakohtaiseen kehykseen: direktiivi 2000/14/EY, direktiivi 2006/42/EU, direktiivi 2010/35/EU, direktiivi 2013/29/EU, direktiivi 2014/28/EU, direktiivi 2014/29/EU, direktiivi 2014/30/EU, direktiivi 2014/31/EU, direktiivi 2014/32/EU, direktiivi 2014/33/EU, direktiivi 2014/34/EU, direktiivi 2014/35/EU, direktiivi 2014/53/EU, direktiivi 2014/68/EU, asetus (EU) 2016/424, asetus (EU) 2016/425, asetus (EU) 2016/426, asetus (EU) 2019/1009 ja asetus (EU) N:o 305/2011. Hätätilamenettelyjen soveltamisen ehtona olisi oltava sisämarkkinoiden hätätilan käyttöönotto, ja soveltaminen olisi rajoitettava kriisin kannalta olennaisiksi tuotteiksi nimettyihin tuotteisiin. (28)Tapauksissa, joissa sisämarkkinoiden toimintaan kohdistuu huomattavia riskejä tai strategisesti tärkeistä tavaroista on vakava pula tai niiden kysyntä on poikkeuksellisen suurta, unionin tason toimenpiteet, joilla pyritään varmistamaan kriisin kannalta olennaisten tuotteiden saatavuus, kuten ensisijaisiksi luokitellut tilaukset, voivat osoittautua välttämättömiksi, jotta päästään palaamaan sisämarkkinoiden normaaliin toimintaan. (29)Jotta voidaan hyödyntää komission ostovoimaa ja neuvotteluasemaa sisämarkkinoiden valppaus- ja hätätilavaiheen aikana, jäsenvaltioiden olisi voitava pyytää komissiota tekemään hankintoja niiden puolesta. (30)Jos sisämarkkinoilla on vakava pula kriisin kannalta olennaisista tuotteista tai palveluista sisämarkkinoiden hätätilan aikana ja on selvää, että sisämarkkinoilla toimivat talouden toimijat eivät tuota tällaisia tavaroita mutta voisivat periaatteessa muuttaa tuotantolinjojaan tai että niiden kapasiteetti ei riitä tarvittavien tavaroiden tai palvelujen tarjoamiseen, komission olisi voitava suositella jäsenvaltioille viimeisenä keinona toimia, joilla helpotetaan tai pyydetään valmistajien tuotantokapasiteetin tai palveluntarjoajien kapasiteetin lisäämistä tai muuttamista kriisin kannalta olennaisten palvelujen tarjoamiseksi. Näin toimiessaan komissio tiedottaisi jäsenvaltioille pulan vakavuudesta ja siitä, minkä tyyppisiä kriisin kannalta olennaisia tavaroita tai palveluja tarvitaan, ja tarjoaisi tukea ja neuvoja EU:n säännöstön joustomahdollisuuksista tätä tarkoitusta varten. (31)Sääntelyn joustavuuden varmistavien toimenpiteiden ansiosta komissio voisi suositella jäsenvaltioille, että ne nopeuttavat sellaisten lupien myöntämismenettelyjä, jotka ovat tarpeen, jotta voidaan lisätä kapasiteettia kriisin kannalta olennaisten tavaroiden tuottamiseksi tai kriisin kannalta olennaisten palvelujen tarjoamiseksi. (32)Sen varmistamiseksi, että sisämarkkinoiden hätätilan aikana on saatavilla kriisin kannalta olennaisia tavaroita, komissio voi lisäksi pyytää kriisin kannalta olennaisissa toimitusketjuissa toimivia talouden toimijoita asettamaan etusijalle kriisin kannalta olennaisten lopputuotteiden tuotannossa tarvittavien tuotantopanosten tilaukset tai tällaisten lopputuotteiden tilaukset. Jos talouden toimija kieltäytyy hyväksymästä ja asettamasta etusijalle tällaisia tilauksia sen jälkeen, kun on objektiivista näyttöä siitä, että kriisin kannalta olennaisten tavaroiden saatavuus on välttämätöntä, komissio voi päättää pyytää asianomaisia talouden toimijoita hyväksymään ja asettamaan etusijalle tietyt tilaukset, joiden täyttäminen on ensisijainen muihin yksityis- tai julkisoikeudellisiin velvoitteisiin nähden. Jos toimija ei hyväksy pyyntöä, sen on esitettävä perustellut syyt pyynnön hylkäämiselle. Komissio voi julkistaa tällaisen perustellun selityksen tai osan siitä ottaen huomioon liikesalaisuuden. (33)Jotta voidaan varmistaa kriisin kannalta olennaisten tavaroiden saatavuus sisämarkkinoiden hätätilassa, komissio voi lisäksi suositella, että jäsenvaltiot jakavat varmuusvarastoja ottaen asianmukaisesti huomioon solidaarisuuden, tarpeellisuuden ja suhteellisuuden periaatteet. (34)Jos tämän asetuksen nojalla toteutettaviin toimiin liittyy henkilötietojen käsittelyä, tällaisessa henkilötietojen käsittelyssä olisi noudatettava henkilötietojen suojaa koskevaa unionin lainsäädäntöä eli Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EU) 2018/1725 ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EU) 2016/679. (35)Jotta voidaan varmistaa tämän asetuksen yhdenmukainen täytäntöönpano ja saavuttaa aloitteen tavoitteet, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa siltä osin kuin on kyse mahdollisuudesta hyväksyä tukitoimenpiteitä henkilöiden vapaan liikkuvuuden helpottamiseksi ja yksilöllisiä tavoitteita koskevan luettelon laatimiseksi (määrät ja määräajat) niitä varmuusvarastoja varten, jotka jäsenvaltioiden olisi pidettävä yllä. Lisäksi komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa siltä osin kuin kyse valppaustilavaiheen ja valppaustoimien käyttöönotosta, jotta voidaan seurata tarkasti strategisia toimitusketjuja ja koordinoida strategisten tavaroiden varmuusvarastojen kerryttämistä. Komissiolle olisi myös siirrettävä täytäntöönpanovaltaa erityisten hätätoimien ottamiseksi käyttöön sisämarkkinoiden hätätilan aikana, jotta mahdollistetaan nopea ja koordinoitu toiminta. Tätä valtaa olisi käytettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 mukaisesti. (36)Tässä asetuksessa kunnioitetaan perusoikeuksia ja noudatetaan periaatteita, jotka on tunnustettu erityisesti Euroopan unionin perusoikeuskirjassa, jäljempänä ’perusoikeuskirja’. Siinä kunnioitetaan erityisesti perusoikeuskirjan 7 artiklassa vahvistettua talouden toimijoiden oikeutta yksityisyyteen, 8 artiklassa vahvistettua oikeutta henkilötietojen suojaan, 16 artiklassa suojattua elinkeinovapautta ja sopimusvapautta, 17 artiklassa suojattua omistusoikeutta, artiklassa suojattua neuvotteluoikeutta ja oikeutta työtaistelutoimiin sekä 47 artiklassa määrättyä oikeutta tehokkaisiin oikeussuojakeinoihin ja puolueettomaan tuomioistuimeen. Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitetta, vaan se voidaan toimen laajuuden ja vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä perussopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tämän tavoitteen saavuttamiseksi tarpeen, Asetus ei saisi vaikuttaa SEUT-sopimuksessa tunnustettuun työmarkkinaosapuolten riippumattomuuteen. (37)Unioni on edelleen täysin sitoutunut kansainväliseen solidaarisuuteen ja tukee voimakkaasti periaatetta, jonka mukaan kaikki tämän asetuksen nojalla tarpeellisiksi katsotut toimenpiteet, mukaan lukien toimenpiteet, jotka ovat tarpeen kriittisen pulan ehkäisemiseksi tai lieventämiseksi, toteutetaan kohdennetusti, avoimesti, oikeasuhteisesti, väliaikaisesti ja WTO:n velvoitteiden mukaisesti. (38)Unionin kehykseen on sisällyttävä alueiden välisiä osatekijöitä, jotta voidaan toteuttaa johdonmukaisia, monialaisia ja rajat ylittäviä sisämarkkinoiden valppaus- ja hätätoimia, erityisesti ottaen huomioon resurssit, valmiudet ja haavoittuvuudet naapurialueilla, varsinkin raja-alueilla. (39)Komissio aloittaa tarvittaessa myös neuvottelut tai yhteistyön unionin puolesta asiaankuuluvien kolmansien maiden kanssa kiinnittäen erityistä huomiota kehitysmaihin, jotta voidaan etsiä yhteistyöratkaisuja toimitusketjun häiriöihin puuttumiseksi kansainvälisiä velvoitteita noudattaen. Tähän on tarvittaessa sisällyttävä koordinointi asiaa käsittelevillä kansainvälisillä foorumeilla. (40)Jotta voidaan ottaa käyttöön kriisiprotokollakehys, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, joilla täydennetään tässä asetuksessa vahvistettua sääntelykehystä täsmentämällä jäsenvaltioiden ja unionin viranomaisten yhteistyötä, suojattua tietojenvaihtoa sekä riski- ja kriisiviestintää koskevat yksityiskohtaiset säännöt sisämarkkinoiden valppaus- ja hätätilavaiheessa. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla, ja että nämä kuulemiset toteutetaan paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Jotta voitaisiin erityisesti varmistaa tasavertainen osallistuminen delegoitujen säädösten valmisteluun, Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitetaan kaikki asiakirjat samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijoille, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asiantuntijoilla on järjestelmällisesti oikeus osallistua komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä. (41)Neuvoston asetusta (EY) N:o 2679/98, jossa säädetään sisämarkkinoiden toiminnan esteistä käytäviä kahdenvälisiä keskusteluja koskevasta mekanismista, on käytetty harvoin ja se on vanhentunut. Sen arviointi osoitti, että kyseisessä asetuksessa säädetyillä ratkaisuilla ei pystytä ottamaan huomioon sellaisten monimutkaisten kriisien realiteetteja, jotka eivät rajoitu kahden naapurijäsenvaltion rajoilla esiintyviin vaaratilanteisiin. Asetus olisi sen vuoksi kumottava,

OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN: I osa

Yleiset säännökset I OSASTO

Soveltamisala 1 artikla

Kohde 1.Tässä asetuksessa vahvistetaan toimenpidekehys, jolla voidaan ennakoida kriisien vaikutuksia sisämarkkinoihin ja valmistautua ja reagoida niihin, jotta voidaan turvata tavaroiden, palvelujen ja henkilöiden vapaa liikkuvuus ja varmistaa strategisesti tärkeiden ja kriisin kannalta olennaisten tavaroiden ja palvelujen saatavuus sisämarkkinoilla. 2.Edellä 1 kohdassa tarkoitetut toimenpiteet voivat käsittää seuraavia: a)neuvoa-antava ryhmä, joka antaa komissiolle neuvoja asianmukaisista toimenpiteistä, joilla ennakoidaan tai ehkäistään kriisin vaikutuksia sisämarkkinoihin tai reagoidaan niihin; b)toimenpiteet asiaankuuluvien tietojen hankkimiseksi, jakamiseksi ja vaihtamiseksi; c)varautumistoimenpiteet, joilla pyritään ennakointiin ja suunnitteluun; d)toimenpiteet, joilla puututaan sellaisten merkittävien vaaratilanteiden sisämarkkinavaikutuksiin, jotka eivät ole vielä johtaneet sisämarkkinoiden hätätilaan (sisämarkkinoiden valppaustila), mukaan lukien valppaustoimet, ja e)toimet sisämarkkinoiden hätätilaan puuttumiseksi, mukaan lukien hätätoimet. 3.Jäsenvaltioiden on vaihdettava säännöllisesti tietoja kaikista tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvista asioista keskenään ja komission kanssa. 4.Komissio voi hankkia muuta asiaankuuluvaa asiantuntija- ja/tai tieteellistä tietoa, joka on tarpeen tämän asetuksen soveltamiseksi. 2 artikla

Soveltamisala 1.Tässä asetuksessa säädettyjä toimenpiteitä sovelletaan, kun jostakin kriisistä aiheutuu merkittäviä vaikutuksia sisämarkkinoiden ja niiden toimitusketjujen toimintaan. 2.Tätä asetusta ei sovelleta seuraaviin: a)lääkkeet, sellaisina kuin ne on määritelty direktiivin 2001/83/EY 2 artiklan 2 kohdassa; b)lääkinnälliset laitteet, sellaisena kuin ne on määritelty Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2022/123 2 artiklan e alakohdassa; c)muut lääketieteelliset vastatoimet, sellaisina kuin ne on määritelty rajat ylittävistä vakavista terveysuhkista annetun asetuksen (EU).../... 3 artiklan 8 alakohdassa, ja jotka sisältyvät kriisin kannalta olennaisten lääketieteellisten vastatoimien tarjonnan varmistamista koskevasta toimenpidekehyksestä annetun neuvoston asetuksen (EU).../... 6 artiklan 1 kohdan mukaisesti laadittuun luetteloon; d)puolijohteet, sellaisina kuin ne on määritelty toimenpidekehyksestä Euroopan puolijohde-ekosysteemin vahvistamiseksi annetun neuvoston ja Euroopan parlamentin asetuksen (sirusäädös) 2 artiklan 1 kohdassa;

e)energiatuotteet, sellaisina kuin ne on määritelty direktiivin 2003/96/EY 2 artiklan 1 kohdassa, sähkö, sellaisena kuin se on määritelty kyseisen direktiivin 2 artiklan 2 kohdassa, ja muut kyseisen direktiivin 2 artiklan 3 kohdassa tarkoitetut tuotteet; f)rahoituspalvelut, kuten pankki-, luotto-, vakuutus- ja jälleenvakuutuspalvelut, ammatilliset tai yksilölliset eläkkeet, arvopaperit, sijoitusrahastot, maksu- ja sijoitusneuvonta, mukaan lukien direktiivin 2013/36 liitteessä I luetellut palvelut, sekä selvitystoiminta ja neuvonta-, välitys- ja muut liitännäisrahoituspalvelut. 3.Poiketen siitä, mitä 2 kohdan a, b ja c alakohdassa säädetään, tämän asetuksen 16–20 artiklaa ja 41 artiklaa sovelletaan kyseisissä alakohdissa tarkoitettuihin tuotteisiin. 4.Tällä asetuksella ei rajoiteta päätöksellä 1313/13/EU perustetun unionin pelastuspalvelumekanismin eikä asetuksen (EY) N:o 178/2002 mukaisen elintarvikkeiden ja rehujen turvallisuutta koskevan kriisinhallinnan yleissuunnitelman soveltamista. 5.Tällä asetuksella ei rajoiteta unionin kilpailusääntöjen (SEUT-sopimuksen 101–109 artikla ja täytäntöönpanoasetukset) soveltamista, mukaan lukien kilpailunrajoituksia, yrityskeskittymiä ja valtiontukia koskevat säännöt. 6.Tällä asetuksella ei rajoiteta sitä, että komissio a)aloittaa neuvottelut tai yhteistyön unionin puolesta asiaankuuluvien kolmansien maiden kanssa kiinnittäen erityistä huomiota kehitysmaihin, jotta voidaan etsiä yhteistyöratkaisuja toimitusketjun häiriöiden välttämiseksi kansainvälisiä velvoitteita noudattaen. Tähän voi tarvittaessa sisältyä koordinointi asiaa käsittelevillä kansainvälisillä foorumeilla; tai b) arvioi, onko aiheellista asettaa tavaroiden vientiä koskevia rajoituksia Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2015/479 mukaisten unionin kansainvälisten oikeuksien ja velvoitteiden mukaisesti. 7.Kaikkien tämän asetuksen mukaisten toimien on oltava kansainvälisen oikeuden mukaisten unionin velvoitteiden mukaisia. 8.Tällä asetuksella ei rajoiteta jäsenvaltioiden velvoitetta turvata kansallinen turvallisuus eikä niiden valtuuksia suojata keskeisiä valtiolle kuuluvia tehtäviä, mukaan lukien valtion alueellisen koskemattomuuden turvaaminen ja yleisen järjestyksen ylläpitäminen. 3 artikla

Määritelmät Tässä asetuksessa tarkoitetaan: 1)’kriisillä’ unionissa tai sen ulkopuolella sattuvaa poikkeuksellista odottamatonta ja äkillistä luonnon tai ihmisen aiheuttamaa tapahtumaa, joka on luonteeltaan ja laajuudeltaan poikkeuksellinen; 2)’sisämarkkinoiden valppaustilavaiheella’ kehystä, jolla puututaan strategisesti tärkeiden tavaroiden ja palvelujen tarjonnan merkittävien häiriöiden uhkaan, joka voi kärjistyä sisämarkkinoiden hätätilaksi seuraavien kuuden kuukauden aikana; 3)’sisämarkkinoiden hätätilalla’ kriisin sisämarkkinoilla aiheuttamia laajoja vaikutuksia, jotka haittaavat vakavasti vapaata liikkuvuutta sisämarkkinoilla tai sellaisten toimitusketjujen toimintaa, jotka ovat välttämättömiä yhteiskunnan tai talouden elintärkeän toiminnan ylläpitämiseksi sisämarkkinoilla; 4)’strategisesti tärkeillä aloilla’ unionin ja sen jäsenvaltioiden kannalta ratkaisevan tärkeitä aloja sikäli, että ne ovat systeemisiä ja elintärkeitä yleisen turvallisuuden, yleisen järjestyksen tai kansanterveyden kannalta ja niiden häiriöillä, toimimattomuudella, häviämisellä tai tuhoutumisella olisi merkittävä vaikutus sisämarkkinoiden toimintaan; 5)’strategisesti merkittävillä tavaroilla ja palveluilla’ tavaroita ja palveluja, jotka ovat välttämättömiä sisämarkkinoiden toiminnan varmistamiseksi strategisesti tärkeillä aloilla ja joita ei voida korvata tai hankkia muista lähteistä; 6)’kriisin kannalta olennaisilla tavaroilla ja palveluilla’ tavaroita ja palveluja, jotka ovat välttämättömiä kriisiin reagoimiseksi tai kriisin sisämarkkinoihin kohdistuvien vaikutusten käsittelemiseksi sisämarkkinoiden hätätilan aikana; 7)’varmuusvarastoilla’ strategisesti tärkeiden tavaroiden varastoa, jonka kerryttäminen voi olla tarpeen sisämarkkinoiden hätätilaan varautumiseksi ja joka on jäsenvaltion valvonnassa. II osasto

Hallintotapa

4 artikla

Neuvoa-antava ryhmä 1.Perustetaan neuvoa-antava ryhmä. 2.Neuvoa-antavassa ryhmässä on yksi edustaja kustakin jäsenvaltiosta. Kukin jäsenvaltio nimeää edustajan ja varaedustajan. 3.Komissio toimii neuvoa-antavan ryhmän puheenjohtajana ja huolehtii sen sihteeristöstä. Komissio voi kutsua Euroopan parlamentin edustajan, Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen sopimuspuolina olevien EFTA-valtioiden edustajia sekä talouden toimijoiden, sidosryhmäjärjestöjen, työmarkkinaosapuolten ja asiantuntijoiden edustajia osallistumaan neuvoa-antavan ryhmän kokouksiin tarkkailijoina. Se kutsuu muiden kriisiin liittyvien unionin tason elinten edustajat osallistumaan neuvoa-antavan ryhmän asiaankuuluviin kokouksiin tarkkailijoina. 4.Jäljempänä 6–8 artiklassa tarkoitettua valmiussuunnittelua sovellettaessa neuvoa-antava ryhmä avustaa ja neuvoo komissiota seuraavissa tehtävissä: a)ehdottaa sisämarkkinoiden valppaus- ja hätätilavaiheissa komission ja jäsenvaltioiden välistä hallinnollista yhteistyötä koskevia järjestelyjä, jotka sisällytettäisiin kriisiprotokolliin; b)arvioi merkittäviä vaaratilanteita, joista jäsenvaltiot ovat antaneet hälytyksen komissiolle. 5.Jäljempänä 9 artiklassa tarkoitettua sisämarkkinoiden valppaustilavaihetta sovellettaessa neuvoa-antava ryhmä avustaa komissiota seuraavissa tehtävissä: a)selvittää, onko kyseessä 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu uhka, ja selvittää tällaisen uhkan laajuuden; b)kerää ennakkotietoja, data-analyysejä ja markkinatietoa; c)kuulee talouden toimijoiden, myös pk-yritysten, ja teollisuuden edustajia markkinatietojen keräämiseksi; d)analysoi muiden unionin ja kansainvälisen tason kriisiin liittyviltä elimiltä saatuja koostettuja tietoja; e)helpottaa tietojen vaihtoa ja jakamista, myös muiden asiaankuuluvien elinten ja muiden kriisiin liittyvien unionin tason elinten sekä tarvittaessa kolmansien maiden kanssa, kiinnittäen erityistä huomiota kehitysmaihin, ja kansainvälisten järjestöjen kanssa; f)pitää yllä rekisteriä kansallisista ja unionin kriisitoimenpiteistä, joita on käytetty aiemmissa kriiseissä, jotka ovat vaikuttaneet sisämarkkinoihin ja niiden toimitusketjuihin. 6.Jäljempänä 14 artiklassa tarkoitettua sisämarkkinoiden hätätilavaihetta sovellettaessa neuvoa-antava ryhmä avustaa komissiota seuraavissa tehtävissä: a)analysoi jäsenvaltioiden tai komission keräämiä kriisin kannalta merkityksellisiä tietoja; b)määrittää, täyttyvätkö hätätilavaiheen käyttöönoton tai lopettamisen kriteerit; c)antaa neuvoja niiden toimien täytäntöönpanosta, joilla on päätetty reagoida sisämarkkinoiden hätätilaan unionin tasolla; d)suorittaa kansallisten kriisitoimien uudelleentarkastelun; e)helpottaa tietojen vaihtoa ja jakamista, myös muiden kriisiin liittyvien unionin tason elinten sekä tarvittaessa kolmansien maiden kanssa, kiinnittäen erityistä huomiota kehitysmaihin, ja kansainvälisten järjestöjen kanssa.

7.Komissio varmistaa kaikkien kuhunkin kriisiin liittyvien unionin tason elinten osallistumisen. Neuvoa-antava ryhmä tekee tarvittaessa tiivistä yhteistyötä ja koordinoi toimintaansa muiden kriisiin liittyvien unionin tason elinten kanssa. Komissio varmistaa koordinoinnin muiden unionin mekanismien, kuten unionin pelastuspalvelumekanismin tai EU:n terveysturvakehyksen, kautta toteutettavien toimenpiteiden kanssa. Neuvoa-antavan ryhmän on varmistettava tietojenvaihto unionin pelastuspalvelumekanismin mukaisen hätäavun koordinointikeskuksen kanssa. 8.Neuvoa-antava ryhmä kokoontuu vähintään kolme kertaa vuodessa. Neuvoa-antava ryhmä vahvistaa ensimmäisessä kokouksessaan työjärjestyksensä komission ehdotuksesta ja yhteisymmärryksessä sen kanssa. 9.Neuvoa-antava ryhmä voi antaa lausuntoja, suosituksia tai raportteja 4–6 kohdassa säädettyjen tehtäviensä yhteydessä. 5 artikla

Keskusyhteystoimistot 1.Jäsenvaltioiden on nimettävä keskusyhteystoimistot, jotka vastaavat yhteydenpidosta, koordinoinnista ja tietojenvaihdosta muiden jäsenvaltioiden keskusyhteystoimistojen ja unionin tason keskusyhteystoimiston kanssa tämän asetuksen mukaisesti. Tällaisten yhteystoimistojen on koordinoitava ja koottava asiaankuuluvilta kansallisilta toimivaltaisilta viranomaisilta saadut tiedot. 2.Komissio nimeää unionin tason keskusyhteystoimiston, joka on yhteydessä jäsenvaltioiden keskusyhteystoimistoihin tämän asetuksen mukaisen sisämarkkinoiden valppaus- ja hätätilavaiheen aikana. Unionin tason keskusyhteystoimiston on varmistettava koordinointi ja tietojenvaihto jäsenvaltioiden keskusyhteystoimistojen kanssa sisämarkkinoiden valppaus- ja hätätilavaiheiden hallinnointia varten. II osa

Sisämarkkinoiden valmiussuunnittelu 6 artikla

Kriisiprotokollat 1.Ottaen huomioon neuvoa-antavan ryhmän lausunnon ja asiaan liittyvien unionin tason elinten kannan komissio valtuutetaan – jäsenvaltioiden kuulemisen jälkeen – antamaan delegoitu säädös tämän asetuksen täydentämiseksi kehyksellä, jossa vahvistetaan kriisiyhteistyötä, tietojenvaihtoa ja kriisiviestintää koskevat kriisiprotokollat sisämarkkinoiden valppaus- ja hätätilavaiheita varten, erityisesti seuraavat: a)kansallisten ja unionin tason toimivaltaisten viranomaisten välinen yhteistyö sisämarkkinoiden valppaus- ja hätätilavaiheiden hallinnointia varten valppaus- ja hätätilavaiheiden aikana sisämarkkinoiden eri aloilla; b)yleiset säännöt suojattua tietojenvaihtoa varten; c)koordinoitu lähestymistapa riski- ja kriisiviestintään myös kansalaisten suuntaan siten, että komissiolla on koordinoiva rooli; d)kehyksen hallinnointi. 2.Komissio ja jäsenvaltiot ottavat käyttöön yksityiskohtaiset hallinnolliset järjestelyt, joilla varmistetaan oikea-aikainen yhteistyö ja turvallinen tietojenvaihto komission, asiaan liittyvien unionin tason elinten ja jäsenvaltioiden välillä seuraavista: a)luettelo asiaan liittyvistä kansallisista toimivaltaisista viranomaisista, 5 artiklan mukaisesti nimetyistä keskusyhteystoimistoista ja 21 artiklassa tarkoitetuista keskitetyistä yhteyspisteistä, niiden yhteystiedoista sekä niiden tehtävistä ja vastuista tämän asetuksen mukaisten valppaus- ja hätätilavaiheiden aikana kansallisen lainsäädännön mukaisesti; b)talouden toimijoiden ja työmarkkinaosapuolten, myös pk-yritysten, edustajien kuuleminen niiden aloitteista ja toimista, joilla voitaisiin lieventää mahdollisia toimitusketjun häiriöitä ja reagoida niihin sekä selviytyä mahdollisesta tavara- ja palvelupulasta sisämarkkinoilla; c)teknisen tason yhteistyö valppaus- ja hätätilavaiheissa sisämarkkinoiden eri aloilla; d)riski- ja hätäviestintä, jossa komissiolla on koordinoiva rooli ja jossa otetaan asianmukaisesti huomioon jo olemassa olevat rakenteet. 3.Edellä 1 kohdassa tarkoitetun kehyksen toiminnan varmistamiseksi komissio voi tehdä stressitestejä, simulointiharjoituksia ja sekä toiminnan aikaisia että sen jälkeisiä tarkasteluja jäsenvaltioiden kanssa ja ehdottaa asiaan liittyville unionin tason elimille ja jäsenvaltioille kehyksen päivittämistä tarpeen mukaan. 7 artikla

Koulutus ja simulaatiot

Komissio järjestää 6 artiklassa tarkoitettua kriisien koordinointia, yhteistyötä ja tietojenvaihtoa koskevaa koulutusta nimettyjen keskusyhteystoimistojen henkilöstölle. Se järjestää simulaatioita, joihin osallistuu kaikkien jäsenvaltioiden keskusyhteystoimistojen henkilöstöä ja jotka perustuvat mahdollisiin sisämarkkinoiden hätätilaskenaarioihin.

8 artikla

Tapauskohtaiset hälytykset varhaisvaroitusjärjestelmään 1.Jäsenvaltion keskusyhteystoimiston on ilmoitettava komissiolle ja muiden jäsenvaltioiden keskusyhteystoimistoille ilman aiheetonta viivytystä kaikista vaaratilanteista, jotka häiritsevät tai voivat häiritä merkittävästi sisämarkkinoiden ja niiden toimitusketjujen toimintaa (merkittävät vaaratilanteet). 2.Keskusyhteystoimistojen ja kaikkien asiaan liittyvien kansallisten toimivaltaisten viranomaisten on unionin oikeuden ja unionin oikeuden mukaisen kansallisen lainsäädännön mukaisesti käsiteltävä 1 kohdassa tarkoitettuja tietoja siten, että noudatetaan niiden luottamuksellisuutta ja suojellaan Euroopan unionin tai sen jäsenvaltioiden turvallisuutta ja yleistä järjestystä sekä asianomaisten talouden toimijoiden turvallisuutta ja kaupallisia etuja. 3.Sen määrittämiseksi, onko sisämarkkinoiden ja niiden tavaroiden ja palvelujen toimitusketjujen toimintaan kohdistuva häiriö tai mahdollinen häiriö merkittävä ja olisiko siitä tehtävä hälytys, jäsenvaltion keskusyhteystoimiston on otettava huomioon seuraavat seikat: a)niiden talouden toimijoiden lukumäärä, joihin häiriö tai mahdollinen häiriö vaikuttaa; b)häiriön tai mahdollisen häiriön kesto tai arvioitu kesto; c)maantieteellinen alue ja sisämarkkinoiden osuus, johon häiriö tai mahdollinen häiriö vaikuttaa, vaikutus tiettyihin maantieteellisiin alueisiin, jotka ovat erityisen haavoittuvia tai alttiita toimitusketjun häiriöille, mukaan lukien EU:n syrjäisimmät alueet; d)häiriön tai mahdollisen häiriön vaikutus tuotantopanoksiin, joita ei voida hankkia muista lähteistä tai korvata. III osa

Sisämarkkinoiden valppaustila I osasto

Valppaustilavaihe 9 artikla

Käyttöönotto 1.Jos komissio – neuvoa-antavan ryhmän lausunnon huomioon ottaen – katsoo, että kyseessä on 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu uhka, se ottaa täytäntöönpanosäädöksellä käyttöön valppaustilavaiheen enintään kuuden kuukauden ajaksi. Tällaiseen täytäntöönpanosäädökseen on sisällyttävä seuraavat: a)arvio kriisin mahdollisista vaikutuksista; b)luettelo asianomaisista strategisesti tärkeistä tavaroista ja palveluista; ja c)toteutettavat valppaustoimet. 2.Edellä 1 kohdassa tarkoitettu täytäntöönpanosäädös hyväksytään 42 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen. 10 artikla

Jatkaminen ja lopettaminen 1.Jos komissio katsoo, että 9 artiklan 1 kohdan mukaiset syyt valppaustilavaiheen käyttöönottoa varten ovat edelleen voimassa, se voi – ottaen huomioon neuvoa-antavan ryhmän antaman lausunnon – jatkaa täytäntöönpanosäädöksellä valppaustilavaihetta enintään kuudella kuukaudella.

2.Jos komissio – neuvoa-antavan ryhmän lausunnon huomioon ottaen – katsoo, että 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua uhkaa ei enää esiinny joidenkin tai kaikkien valppaustoimien taikka joidenkin tai kaikkien tavaroiden ja palvelujen osalta, se lopettaa täytäntöönpanosäädöksellä valppaustilavaiheen kokonaan tai osittain. 3.Edellä 1 ja 2 kohdassa tarkoitetut täytäntöö