FI Euroopan unionin virallinen lehti C 255/92

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi verojen ja maksujen kantamisesta raskailta tavaraliikenteen ajoneuvoilta tiettyjen infrastruktuurien käytöstä annetun direktiivin 1999/62/EY muuttamisesta”

KOM(2008) 436 lopullinen – 2008/0147 COD

(2010/C 255/17)

Esittelijä: Gérard DANTIN

Neuvosto päätti 28. elokuuta 2008 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 71 artiklan 1 kohdan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta

Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi verojen ja maksujen kantamisesta raskailta tavaraliikenteen ajoneuvoilta tiettyjen infrastruktuurien käytöstä annetun direktiivin 1999/62/EY muuttamisesta

KOM(2008) 436 lopullinen – 2008/0147 COD.

Asian valmistelusta vastannut ”liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 12. marraskuuta 2009. Esittelijä oli Gérard Dantin.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 16.–17. joulukuuta 2009 pitämässään 458. täysistunnossa (joulukuun 17. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon äänin 218 puolesta ja 16 vastaan 9:n pidättyessä äänestämästä.

1. Päätelmät ja suositukset

1.1 Liikenne on ratkaisevan tärkeää liikkuvuuden ja sosioekonomisen kehityksen varmistamiseksi Euroopan unionissa. Liikenneinfrastruktuurien optimoinnilla on vastattava kasvun ja kestävyyden haasteisiin.

Euroopan unioni kantaa suurta huolta ilmastonmuutoksen seurauksista, ympäristönsuojelusta sekä kaikista terveyteen ja sosiaaliseen hyvinvointiin liittyvistä kysymyksistä liikenteen tehokkaan käytön yhteydessä.

1.2.1 Tähän liittyen komitea muistuttaa, ettei voimassaoleva yhteisön lainsäädäntö salli jäsenvaltioiden sisällyttää halutessaan ulkoisia kustannuksia kauttakulkuteiden tietulleihin. Komitea huomauttaa, että eräässä EU:ta lähellä olevassa valtiossa, jossa kohdataan samankaltaisia ongelmia, toteutetaan jo politiikkaa, joka perustuu ulkoisten kustannusten hintoihin sisällyttämiseen ja liikennemuotojen jakauman muuttamiseen. Se voi tietyissä olosuhteissa vaikuttaa myönteisesti niin talouteen kuin ympäristöönkin.

1.3 Komissio on jo pitkään yrittänyt kehittää mekanismeja, joiden avulla liikenteen ulkoiset kustannukset voitaisiin mitata ja sisällyttää hintoihin. Tämä kuuluu strategiaan, jonka tavoitteena on ”asettaa liikenteen hinnat oikealle tasolle, jotta ne vastaisivat entistä paremmin ajoneuvojen, junien, lentokoneiden tai alusten käytön todellisia kustannuksia ympäristön pilaantumisen, ruuhkien ja ilmastonmuutoksen osalta” (KOM(2008) 436 lopullinen, ”Ehdotuksen tausta”, kohta 1.1).

1.4 Mikäli markkinoiden globaalistuessa tieliikenteen kilpailukykyä pidetään keskeisenä muuttujana, komitea katsoo, että kilpailukyvyn yhteydessä on otettava huomioon komitean kannattaman ”saastuttaja maksaa” -periaatteen soveltaminen sekä yleinen etu. Tähän on pyrittävä toimin, joilla vähennetään ympäristön saastumista, meluhaittoja, maiseman pilaantumista ja sosiaalisia kuluja. Ne liittyvät terveyshaittojen, onnettomuuksista johtuvien epäsuorien taloudellisten menetysten ja ruuhkien aiheuttamiin huomattaviin kustannuksiin, jotka jäävät kulloisenkin yhteisön ja siten Euroopan kansalaisten maksettaviksi. ETSK voi ilmaista tyytyväisyytensä ehdotettuun direktiiviin, mutta edellyttää johdonmukaisuuden nimissä, että Euroopan komissio ottaa huomioon komitean heinäkuussa 2009 aiheesta ”Strategia ulkoisten kustannusten sisällyttämiseksi hintoihin” antamassaan lausunnossa (1) esittämät huomiot.

ETSK toistaa pitävänsä tervetulleena, että komissio haluaa edistää komodaalisuutta, multimodaalinen liikenne mukaan luettuna.

Kun komission yhtenä tavoitteena on huolehtia alueellisesta, taloudellisesta ja sosiaalisesta koheesiosta, voisivat jäsenvaltiot maantieteellisestä sijainnistaan riippumatta karsia kohdassa 1.4 mainittuja saastumisesta ja muista haitoista aiheutuvia kuluja sisällyttämällä infrastruktuurin käytöstä aiheutuvat ulkoiset kustannukset raskailta ajoneuvoilta perittäviin veroihin ja maksuihin. Maantieliikenteen kilpailukyvylle tästä mahdollisesti aiheutuvaa haittaa tulee tarkastella kokonaisvaltaisesti tavoiteltavan yleisen edun kannalta ja kiinnittäen huomiota taloudelliseen hyötyyn, jota koituu, kun saastuminen ja tieverkon ruuhkautuminen vähenee.

Lisäksi ulkoisten kustannusten sisällyttäminen perittäviin maksuihin helpottaisi Lissabonin strategian taloudellisen, sosiaalisen ja ekologisen osa-alueen noudattamista kuljetusalalla. Näin saatavat uudet resurssit auttanevat tässä.

1.5.1 Komitea toivoo, että yhteisön tasolla luotaisiin ulkoisten kulujen laskentaa edistävät puitteet. Tämän tulisi koskea kaikkia jäsenvaltioita. Lisäksi puitteisiin tulisi kuulua joukko yleisiä ehtoja, jotka ulkoisten kulujen kattamiseksi perittävien maksujen tulisi tietyssä haarukassa täyttää. Perittävien maksujen tulisi liittyä kuljetusvälineiden käyttöön eikä niiden hallussapitoon (2).

1.6 Voimassa olevan direktiivin muuttaminen edistää tieliikenteen ympäristömyönteisyyden parantamiseen tähtäävän tutkimuksen tiivistämistä palvelevien toimien ohjelmointia: esim. älykkäät liikennejärjestelmät (3), moottorit, polttoaineet, painomäärät ja päällysteet.

1.7 Vastaavasti on tärkeä korostaa, että mikäli EU päättää soveltaa ulkoisten kustannusten hinnoitteluun perustuvaa politiikkaa, se on ulotettava kaikkiin liikennemuotoihin.

1.8 Vaikka direktiiviä 2006/38/EY on vasta hiljattain alettu soveltaa, komitea pitää neuvoston ja parlamentin tavoin välttämättömänä, että sitä muutetaan tehokkuuden lisäämiseksi. ETSK pitääkin tässä tarkasteltavaa Euroopan parlamentin aloitteesta laadittua direktiiviehdotusta asianmukaisena.

1.9 Lisäksi liikenteen ulkoisia kustannuksia vähentää epäilemättä osaltaan maanteiden tavaraliikenteen logistiikkaa koskevaan toimintasuunnitelmaan sisältyvien tiettyjen toimenpiteiden toteuttaminen, kuten sellaisten älykkäiden viestintäjärjestelmien käyttö, jotka ovat suoraan yhteydessä Galileo-hankkeen liikenteeseen liittyvien sovellusten käyttöönottoon.

1.10 Komitea arvioi, että toimet, joilla pyritään lieventämään rahdinkuljettajia ja kuljetusten kannattavuutta rasittavaa liikenteen ruuhkautumista ja jotka ainakin osittain ovat tässä käsiteltävän ehdotetun direktiivin aiheena, parantavat ajan myötä maantie- ja muiden kuljetusten kannattavuutta.

1.11 Perittävistä maksuista saatavia tuloja on käytettävä kuljetusalan ekologisen, sosiaalisen ja taloudellisen suorituskyvyn laadulliseen parantamiseen.

1.12 Komitea pitää sähköisten tietullien käyttöä välttämättömänä infrastruktuurin käytön hinnoittelemiseksi. EU:ssa käytössä olevien eri järjestelmien tuleekin olla yhteentoimivia.

1.13 Komitea katsoo, että direktiivin tulisi kannustaa jäsenvaltioita ottamaan huomioon yhteisymmärryksessä päätettyjen perusteiden pohjalta käyttömaksujen piiriin kuuluvien ajoneuvojen kasvihuonekaasujen päästötaso sekä toteutetut toimet päästöjen pienentämiseksi.

1.14 Komission toteuttaman vaikutustenarvioinnin mukaan on tärkeää ottaa huomioon kustannusten sisällyttämisen vaikutus koko talouteen, olipa kyseessä koituva hyöty tai suorat tai epäsuorat kulut, samoin kuin vaikutus kuljetettavien tuotteiden hintaan sekä yhteisön sisällä että tuonnissa ja viennissä.

2. Johdanto

2.1 Euroopan unionissa on 497 miljoonaa asukasta, ja sen pinta-ala on 4 324 782 km2. Ajoneuvoja on 294 miljoonaa (4). Unioni tarvitsee kestävää liikennettä voidakseen vastata liikkuvuuden tarpeisiin. Unioni on maailman tärkein talousmahti, ja sen osuus maailmanlaajuisesta tuonnista ja viennistä on yli 18 prosenttia. Koska kauppasuhteet muodostavat perustan modernin yhteiskunnan taloudelliselle ja sosiaaliselle kehitykselle, kehitys ja kestävyys on tarpeen sovittaa yhteen.

2.2 Kustannusten sisällyttämisellä hintoihin pyritään jakamaan ruuhkien, melun, ilmansaasteiden ja ilmastonmuutoksen aiheuttamat liikennevälineiden ulkoiset kustannukset sekä varmistamaan, että käyttäjien maksamat hinnat heijastelevat liikenteen yhteiskunnallisia kustannuksia. Se on yksi tapa panna täytäntöön Euroopan parlamentin vaatima ”saastuttaja maksaa” -periaate.

2.3 Komissio on aiemmin tarkastellut ja analysoinut ulkoisten kustannusten hintoihin sisällyttämistä vuonna 1995 julkaisemassaan vihreässä kirjassa sekä vuonna 1998 julkaisemassaan valkoisessa kirjassa. Vuoden 2001 valkoinen kirja ja sen vuonna 2006 tehty väliarviointi vahvistivat, että komissio on valmis laatimaan tehokkaan mallin infrastruktuurien käytön hinnoittelua varten.

2.4 Vuonna 1993 annettiin ensimmäinen tieliikenteen infrastruktuurien käyttömaksua koskeva direktiivi eli ns. eurovinjettidirektiivi.

Sitä täydennettiin myöhemmin direktiivillä 1999/62/EY, joka koskee verojen ja maksujen kantamista raskailta tavaraliikenteen ajoneuvoilta tiettyjen infrastruktuurien käytöstä.

2.5.1 Direktiivin 2001/14/EY 10 artiklassa säädetään rautatieliikenteessä pakolliseksi muiden liikennemuotojen piirissä hyväksyttyjen toimien soveltaminen, kun direktiivi siirretään osaksi jäsenvaltioiden lainsäädäntöä.

2.6 Jäsenvaltioiden oli saatettava infrastruktuurien käytön veroista ja maksuista annetun direktiivin 2006/38/EY noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan 10:nteen kesäkuuta 2008 mennessä.

2.7 Vuonna 2006 Euroopan parlamentti ja neuvosto pyysivät komissiota esittämään kesäkuuhun 2008 mennessä (5)”kaikkien ulkoisten kustannusten arvioimiseksi yleispätevän, avoimen ja ymmärrettävän mallin, jota käytetään vastedes infrastruktuurimaksujen laskennan pohjana”, ja johon liitetään lisäksi ”vaikutusarvio ulkoisten kustannusten sisäistämisestä kaikissa liikennemuodoissa ja strategia tämän mallin täytäntöönpanemiseksi vaiheittain kaikissa liikennemuodoissa”.

2.8 Heinäkuussa 2008 komissio antoi neuvostolle ja parlamentille lainsäädäntöpaketin ympäristöystävällisemmästä liikenteestä. Pakettiin kuuluvat lausunnon kohteena oleva ehdotus direktiiviksi, mallin ja strategian sisältävä tiedonanto, jonka tarkoituksena on asettaa liikenteen hinnat oikealle tasolle, jotta ne vastaisivat paremmin ajoneuvojen, junien, lentokoneiden tai laivojen käytöstä aiheutuvia saaste-, ruuhka ja ilmastonmuutoskustannuksia, sekä tiedonanto rautateiden tavaraliikenteen melun vähentämisestä. Euroopan parlamentin ja neuvoston jo mainitsema strateginen tiedonanto onkin kahden lisäehdotuksen koetinkivi.

2.9 Tässä tarkasteltavan ehdotetun direktiivin tavoitteena on harmonisoida tiemaksut. Siinä annetaan jäsenvaltioille mahdollisuus sisällyttää niin halutessaan osa ulkoisista kustannuksista (ruuhkat, melu, saasteet) hintoihin, muttei määrätä asiasta.

Direktiivi tarjonnee jäsenvaltioille mahdollisuuden varioida tiemaksuja ruuhkautumisen perusteella ja tasoittaa liikenteen jakautumista alentamalla tiemaksuja ruuhka-aikojen ulkopuolella. Tällaisella vaihtelulla on todennäköisesti myönteisiä vaikutuksia niin tieliikenteelle kuin rahtaajille.

2.10 On syytä panna merkille, ettei ehdotettu direktiivi estä jäsenvaltiota ottamasta käyttöön tiemaksuja kaupunkialueilla.

3. Yleistä

3.1 Kuten komitea aiemmissa lausunnoissaan toteaa, se kannattaa ”saastuttaja maksaa” -periaatetta ja sen soveltamista, mikä on käsillä olevan ehdotetun direktiivin tavoite. Tarkasteltavassa aihepiirissä komitean keskeinen mielenkiinto kohdistuu tämän periaatteen soveltamiseen sekä siitä Euroopan kansalaisille koituvan yleisen edun tavoitteluun. Komitea arvioi, että ”saastuttaja maksaa” -periaatteen logiikan soveltaminen johtaa tässä käsiteltävän ehdotetun direktiivin kohteena olevien tieliikenteen ulkoisten kustannusten yhteiskunnallisten ja ympäristövaikutusten torjumiseen samalla, kun pyritään etsimään uusia väyliä tilanteen parantamiseksi.

Komitea antaakin tunnustusta komission ponnisteluille ehdotusten laatimiseksi. Komitea on tyytyväinen, että sillä on mahdollisuus tarkastella tällaisia aloitteita, joilla pyritään parantamaan liikenteen kestävyyttä ja edistämään siten EU:n sosiaalista, ympäristöllistä ja taloudellista kehitystä. ETSK voi ilmaista tyytyväisyytensä ehdotettuun direktiiviin, mutta se edellyttää johdonmukaisuuden nimissä, että Euroopan komissio ottaa huomioon komitean heinäkuussa 2009 aiheesta ”Strategia ulkoisten kustannusten sisällyttämiseksi hintoihin” antamassaan lausunnossa (6) esittämät huomiot. Kuten komitea perustellusti painottaa, ehdotettu hinnoittelujärjestelmä kannustaisi maantiekuljetusyrityksiä käyttämään vähemmän saastuttavia ajoneuvoja, valitsemaan vähemmän ruuhkaisia reittejä, optimoimaan ajoneuvojen kuormituksen sekä käyttämään yhteiskunnan verovaroin rahoittamia perusrakenteita entistä järkiperäisemmin ja vähentämään siten niiden ruuhkautumista.

3.2 Komitea kuitenkin epäilee direktiivin soveltamisen mahdollisia vaikutuksia, sillä direktiiviin 1999/62/EY ehdotettu muutos saattaa vaikuttaa eurooppalaisten tuotteiden asemaan maailmanmarkkinoilla. Komitea toivoo komission kiinnittävän tähän seikkaan huomiota.

Komitea katsoo joka tapauksessa, että yleisen ja yhteisen edun tulee olla keskeinen huolenaihe ja että tästä näkökulmasta tarkasteltuna saavutetut hyödyt kompensoivat kustannusten sisällyttämisestä hintoihin mahdollisesti aiheutuvat haitat. Hyötyä tarjoaa ympäristön saastumisen ja melu- ja maisemahaittojen väheneminen sekä sosiaali- ja terveydenhuoltokulujen ja onnettomuuksien epäsuorien kulujen pieneneminen. Mainitut seikat aiheuttavat yhteisöille ja siten Euroopan kansalaisille huomattavia kuluja. Näitä seikkoja käsitellään tarkasteltavana olevassa direktiivissä.

3.3 Komitea pitää neuvoston ja parlamentin tavoin välttämättömänä, että direktiiviä 2006/38/EY muutetaan sen tehostamiseksi, vaikka sitä on vasta hiljattain alettu soveltaa.

ETSK pitääkin tässä tarkasteltavaa Euroopan parlamentin aloitteesta laadittua direktiiviehdotusta asianmukaisena.

Sen myötä Euroopan unioni voi lähettää markkinoille tärkeän viestin, että unionin energiapaketin tavoitteiden saavuttaminen edellyttää markkinatoimijoilta taloudellisesti ja ekologisesti nykyistä parempaa suorituskykyä.

3.4 Komitea katsoo, että komission on taattava sisämarkkinoiden moitteeton toiminta, ehkäistävä kilpailunvääristymiä jäsenvaltioiden kuljetusyritysten välillä sekä varmistettava EU:n alueellinen, taloudellinen ja sosiaalinen koheesio.

Infrastruktuurien käytöstä perittävien maksujen käyttöönotto aiheuttaa syrjäisille jäsenvaltioille ja kauttakulkumaille lisäkustannuksia, sillä niiden tuonti- ja vientikustannukset kasvavat suhteettomasti verrattuna nykyisiin saastumisesta, perusrakenteiden kulumisesta, ruuhkista sekä kansalaisten terveydelle ja ympäristölle koituvista haitoista aiheutuviin kustannuksiin. Tämän vuoksi maksuja onkin näiden maiden kohdalla tarpeen arvioida uudelleen. ETSK on kuitenkin tietoinen, että yhteismarkkinoilla tuotteiden liikkuminen perustuu yksinomaan tarjontaan ja kysyntään ja suuntautuu ajoittain reunoilta keskustaan ja päinvastoin. Kaikkiin rahdinkuljettajiin sovellettavat maksut vaikuttavat unionissa alan toimijoiden kesken yhdenvertaisesti, vaikka on selvää, että ne viime kädessä tulevat kuluttajien maksettaviksi.

3.5 Komitea on tietoinen siitä, että tieliikenteen haittavaikutuksista vain osa voidaan laskea tavaraliikenteen syyksi.

Hinnoitteluun olisikin tarpeen omaksua kokonaisvaltainen lähestymistapa.

3.6 Komitea katsoo, että komission tulee, kuten direktiivissä edellytetään, esittää mahdollisimman pian malli kaikkien ulkoisten kustannusten arvioimiseksi ja sen lisäksi analysoida kaikissa liikennemuodoissa ulkoisten kustannusten hintoihin sisällyttämisen vaikutukset sekä esittää yhteinen strategia mallin täytäntöönpanemiseksi vaiheittain. Samalla tulee välttää toimia, jotka vääristäisivät liikennemuotojen välistä kilpailua ja komodaalisuuden asianmukaista toteuttamista.

3.7 Kuten Euroopan liikennepolitiikan vuonna 2006 tehdyssä väliarvioinnissa todettiin, yhteisöltä ja sen jäsenvaltioilta vaaditaan laajaa poliittisten välineiden valikoimaa, jotta voitaisiin optimoida Euroopan logistiikkaketjut, tehdä kaikesta liikenteestä ympäristöystävällisempää ja tehokkaampaa ja viime kädessä taata liikennealan entistä parempi kestävyys komodaalisuuden avulla (7).

Komitea katsoo näin ollen, että direktiivin sisällöstä riippumatta komission toimintaohjelmassa etusijalle olisi asetettava nyt rinnakkaiset, luonteeltaan positiiviset ja täydentävät toimenpiteet. Tällaisia ovat esimerkiksi ympäristöystävällisten ajoneuvojen hankinnan, korvaavien polttoaineiden käytön, tutkimukseen, kehitykseen ja innovaatioon investoimisen ja liikennemuotojen välisen yhteistyön tukeminen, joukkoliikenteen käytön edistäminen, liikenneturvallisuutta ja taloudellista ajotapaa käsittelevän koulutuksen toteuttaminen sekä liikennerajoitusten käytön sääntely ja yhdenmukaistaminen luomalla Euroopan tasolla liikenneväyliä ruuhkien ja tarpeettomien tukosten ehkäisemiseksi. Tämä parantaisi myös kansainvälisen liikenteen kuljettajien tilannetta helpottamalla heidän kotiinpaluutaan.

3.8 Komitea toivoo, että tässä käsiteltävän direktiivin operationaalista sisältöä täytäntöön pantaessa kiinnitettäisiin huomiota multimodaalisen liikenteen kehittämiseen, jotta tieinfrastruktuurin käytölle olisi tarjolla aito vaihtoehto.

3.9 Komitea ottaa huomioon, että rahdinkuljettajat kärsivät nykyään liikenteen ruuhkautumisesta aiheutuvista kuluista, jotka rasittavat kuljetusten tuottavuutta. Kaikki keinot, joilla ruuhkautumista pyritään vähentämään, mikä on tässä käsiteltävän ehdotetun direktiivin osatavoite, parantavat ajan myötä maantiekuljetusten tuottavuutta.

Tässä yhteydessä komitea korostaa ruuhkautumisesta aiheutuvien kulujen mittaluokkaa. Jäsenvaltiot voisivat puuttua ongelmaan komission ehdottamalla tavalla perimällä maksua ulkoisten kustannusten kattamiseksi. Ruuhkista aiheutuvat kustannukset vastaavat 1,1 prosenttia Euroopan unionin BKT:stä (8). Arvioiden mukaan 29 prosentilla Euroopan teistä kärsitään vuonna 2020 ruuhkista ja ruuhkautumisen kielteisistä vaikutuksista polttoaineen kulutukseen (kulutus kasvaa 10–30 prosentilla vaikeassa ruuhkassa) (9) ja hiilidioksidipäästöihin, ellei uusiin toimiin ryhdytä. Tieliikenteen kaikista ulkoisista kustannuksista ruuhkautumisen osuus on 42 prosenttia. Raskaan kaluston vaikutus on huomattava: ne aiheuttavat 3,5 kertaa enemmän ruuhkia kaupunkeja yhdistävillä teillä kuin yksityisajoneuvot. (10)

3.10 Komitea katsoo, että perittävistä maksuista saatavia tuloja on käytettävä kuljetusalan ekologisen, sosiaaliseen ja taloudellisen suorituskyvyn laadulliseen parantamiseen.

Ulkoisten kustannusten perimisestä saatavien tulojen käyttämisessä olisi kiinnitettävä erityistä huomiota kuljettajien työoloihin ja etenkin turvallisten paikoitusalueiden rakentamiseen, jotta kuljettajilla olisi hyvät olosuhteet lepoa varten, sekä liikenteen kaluston parantamiseen tutkimukseen, kehittämiseen ja innovointiin suunnattavien investointien avulla. Lisäksi tulisi helpottaa sosiaalilainsäädännön noudattamista.

Direktiiviin voitaisiinkin sisällyttää sosiaalisluonteinen maininta siten, että esitettäisiin yksityiskohtaisesti, miten saaduilla tuloilla voitaisiin vaikuttaa kuljettajien työolojen parantamiseen.

3.11 ETSK kehottaa komissiota toteuttamaan asianmukaisia toimenpiteitä, jotta liikenteenharjoittajat voivat siirtää asiakkailleen direktiivin täytäntöönpanosta aiheutuvat kustannukset. Tavoitteena on tavarakuljetusten todellisten kustannusten kattaminen tinkimättä kuljetusalalla työskentelevien sosiaalisista oloista.

3.12 Komitea katsoo komission tavoin, että sähköisten tietullijärjestelmien käyttö perinteisten maksupisteiden sijasta on olennaisen tärkeää, jotta vältyttäisiin kaikkia käyttäjiä haittaavilta liikenteen häiriöiltä sekä tullipuomeille muodostuvien jonojen kielteisiltä ympäristöön kohdistuvilta vaikutuksilta. Tässä yhteydessä on kiinnitettävä erityistä huomiota niihin työntekijöihin, jotka sähköisen tietullijärjestelmän käyttöönoton myötä menettäisivät työpaikkansa, sekä varsinkin korvaavan työn löytämiseen samalta työssäkäyntialueelta ja mahdollisesti tarvittavan koulutuksen järjestämiseen.

4. Erityistä

4.1 Komitea arvostaa sitä, että tietullit ja käyttömaksut eivät johda minkäänlaiseen syrjintään, vaan kaikkiin sovelletaan samaa periaatetta. Näin pyritään järkeistämään liikennettä ja välttämään sen koko yhteiskunnalle aiheuttamia turhia kustannuksia.

4.2 Komitea katsoo, että asuinympäristön korkean laadun ja kansalaisten liikkumistarpeiden yhteensovittamiseksi viranomaisten on kiinnitettävä entistä enemmän huomiota aluesuunnitteluun kunnissa, jotta vältetään väestökeskittymien syntyminen kaupunkien välisten liikenneväylien varrelle. Teknisesti parempien tiepinnoitteiden tutkimusta olisi myös edistettävä, sillä niiden avulla voidaan vähentää melusaastetta, mikä hyödyttää asukkaita.

4.3 Koska ruuhkien ja saastumisen ehkäiseminen on tärkeä yhteiskunnallinen tavoite, komitea pitää tarpeellisena analysoida ruuhkien tyypillistä koostumusta, jotta saataisiin todenmukaisempi kuva vaihtoehdoista, joilla ruuhkien seurauksia voitaisiin vähentää mahdollisimman paljon.

4.4 Komitea panee tyytyväisenä merkille, että ulkoisiin kustannuksiin perustuvan maksun asettaa viranomainen, joka on riippumaton elimestä, joka kerää ja hallinnoi maksuja kokonaan tai osittain. Tässä yhteydessä elinten puolueettomuus on kuitenkin aina varmistettava.

4.5 Komitea pitää aiheellisena, että vuoristoalueiden infrastruktuurimaksujen mahdollisten korotusten tuottamat tulot suunnataan sellaisten Euroopan edun kannalta ensisijaisten hankkeiden rahoittamiseen, jotka edistävät komodaalisuutta ja jotka tarjoavat yhdistelmäkuljetusvaihtoehdon kuljetusmuodolle, joka osallistuu infrastruktuurien rahoittamiseen.

4.6 Komitea pitää asianmukaisena, että jos kuljettaja ei tarkastuksessa pysty esittämään ajoneuvon Euro-päästöluokan varmistamiseksi tarpeellisia asiakirjoja, jäsenvaltiot voivat soveltaa korkeimpia perittäviä tietulleja, mutta kuitenkin sillä edellytyksellä, että maksu voidaan oikaista jälkikäteen ja ylimääräinen velotus palauttaa.

4.7 Komitea kannattaa sitä, että eri ajoneuvoja käsitellään eri tavoin sen mukaan, kuinka paljon ne saastuttavat tai aiheuttavat melua.

4.8 Komitea pitää myönteisenä, että tietullien ja käyttäjämaksujen keruu järjestetään siten, että se haittaa mahdollisimman vähän liikenteen sujumista. Komitea pitää lisäksi välttämättömänä poistaa pullonkaulat, joita esiintyy nykyisin eräillä raja-asemien yhteydessä sijaitsevilla tietulleilla.

Bryssel 17. joulukuuta 2009 Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Mario SEPI

(1) EUVL C 317, 23.12.2009, s. 80.

(2) Ks. alaviitteessä nro 1 mainittu lausunto.

(3) EUVL C 277, 17.11.2009, s. 85.

(4) Komission energian ja liikenteen pääosaston vuoden 2006 tilastotietojen mukaan 27 jäsenvaltion EU:n ajoneuvokanta on 30 837 000 kaksipyöräistä ajoneuvoa, 229 954 000 henkilöautoa, 797 900 linja-autoa ja 32 249 000 tavaraliikenteen ajoneuvoa.

(5) Direktiivin 2006/38/EY 11 artiklassa todetaan seuraavaa: Komissio antaa viimeistään 10 päivänä kesäkuuta 2011 Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen tämän direktiivin täytäntöönpanosta ja vaikutuksista ottaen huomioon tekniikan kehityksen ja liikennetiheyden kehityssuuntauksen, yli 3,5 tonnia ja alle 12 tonnia painavien ajoneuvojen käyttö mukaan lukien. Kertomuksessa komissio arvioi direktiivin vaikutuksia sisämarkkinoihin, myös yhteisön saarialueilla, erillisalueilla ja syrjäseutualueilla, alan investointitasoon ja kestävän liikennepolitiikan tavoitteiden saavuttamiseen.

Jäsenvaltioiden on toimitettava kertomusta varten tarvittavat tiedot komissiolle viimeistään 10 päivänä joulukuuta 2010.

Tutkittuaan kaikki vaihtoehdot, ympäristöön, meluun, ruuhkiin ja terveydenhoitoon liittyvät kustannukset mukaan lukien, komissio esittelee viimeistään 10 päivänä kesäkuuta 2008 kaikkien ulkoisten kustannusten arvioimiseksi yleispätevän, avoimen ja ymmärrettävän mallin, jota käytetään vastedes infrastruktuurimaksujen laskennan pohjana. Malliin liitetään vaikutusarvio ulkoisten kustannusten sisäistämisestä kaikissa liikennemuodoissa ja strategia tämän mallin täytäntöönpanemiseksi vaiheittain kaikissa liikennemuodoissa. Kertomukseen ja malliin liitetään tarvittaessa ehdotukset Euroopan parlamentille ja neuvostolle tämän direktiivin tarkistamiseksi.

(6) Ks. alaviite 1.

(7) Komodaalisuudella tarkoitetaan liikennemuotojen tehokasta käyttöä sekä yksittäin että multimodaalisesti eurooppalaisessa liikennejärjestelmässä, jotta resursseja voidaan käyttää optimaalisesti ja kestävällä tavalla.

(8) Euroopan komissio, tiedonanto entistä ympäristöystävällisemmästä liikenteestä.

(9) Euroopan komissio, vaikutustenarviointi ulkoisten kustannusten sisällyttämisestä hintoihin, s. 55.

(10) Ks. CE Delft, Handbook on Estimation of External Costs in the Transport Sector (IMPACT)