FI Euroopan unionin virallinen lehti C 38/8

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu hakemuksen julkaiseminen

2010/C 38/08

Tämä julkaiseminen antaa oikeuden vastustaa hakemusta neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006 7 artiklassa tarkoitetulla tavalla. Vastaväitteet on toimitettava komissiolle kuuden kuukauden kuluessa tästä julkaisemisesta.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 510/2006

”OBWARZANEK KRAKOWSKI”

EY-N:o: PL-PGI-005-0674

SMM ( X ) SAN ( )

1. Nimi:

”Obwarzanek krakowski”

2. Jäsenvaltio tai kolmas maa:

Puola

3. Maataloustuotteen tai elintarvikkeen kuvaus:

3.1 Tuotelaji:

Luokka 2.4 Leipomo-, konditoria-, makeis- ja keksituotteet

3.2 Kuvaus 1 kohdassa nimetystä tuotteesta

”Obwarzanek krakowski” on renkaanmuotoinen leivonnainen. Se on muodoltaan soikea tai harvemmin pyöreä rinkeli. Pinta muodostuu kierteelle käännetyistä taikinasuikaleista. Taikinasuikaleiden poikkileikkaus on pyöreä tai soikea.

”Obwarzanek krakowski” on väriltään vaalean tai tumman kullankeltainen tai vaaleanruskea ja selvästi kiiltävä.

Tuotteen koko:

— halkaisija 12–17 cm,

— renkaan paksuus 2–4 cm,

— paino 80–120 g.

”Obwarzanek krakowski” tuntuu koskettaessa melko kiinteältä, ja sen pinta on joko sileä tai hiukan epätasainen. Pinnassa näkyvät taikinakierteet ovat kiinteitä ja rinkelin sisus on vaaleaa, pehmeää ja hiukan kosteaa. Rinkelin rapea pinta ja sisus maistuvat makeahkoilta, mikä on tyypillistä leivonnaisille, jotka keitetään ennen paistamista. Lisäksi tuntuu pinnalle sirotellun mausteen maku.

”Obwarzanek krakowski” koristellaan sirottelemalla pinnalle esimerkiksi suolaa, seesamin-, unikon- tai maustenigellan siemeniä, yrttimaustetta (eri yrttien tai mausteiden sekoitusta) tai pippurisekoitusta (paprika, kumina, pippuri), juustoa tai sipulia. Muitakin kuin edellä mainittuja aineksia voidaan käyttää. Tämä on perinteisen valmistustavan mukaista. Se, mitä aineksia käytetään, ei vaikuta ”obwarzanek krakowskin” ominaispiirteisiin.

3.3 Raaka-aineet:

”Obwarzanek krakowskin” valmistuksessa käytetään elintarviketeollisuudessa käytettävää vehnäjauhoa. Vehnäjauhosta 30 prosenttia voidaan korvata ruisjauholla.

100 kiloon jauhoa lisätään seuraavat ainekset:

— rasvaa 2–3 kg,

— sokeria 2–4 kg,

— hiivaa 1–2 kg,

— suolaa 1–1,5 kg,

— vettä 40–48 l,

— keittoveteen voidaan lisätä hiukan hunajaa leipurin mieltymysten mukaan.

3.4 Rehut (ainoastaan silloin, kun on kyseessä eläinperäinen tuote):

—

3.5 Erityiset tuotantovaiheet, joiden on tapahduttava yksilöidyllä maantieteellisellä alueella:

Seuraavat tuotantovaiheet on toteutettava yksilöidyllä maantieteellisellä alueella:

— hiivataikinan valmistus,

— ”obwarzanek krakowskin” muotoilu,

— keittäminen,

— koristelu,

— paistaminen,

”Obwarzanek krakowskin” taikina valmistetaan yhdistämällä ensin kuivat aineet ja lisäämällä tähän seokseen muut aineet. Tasaiseksi sekoitetun taikinan annetaan kohota. Ensimmäisen kohotuksen kesto riippuu olosuhteista: kesällä riittää muutama minuutti, talvella tarvitaan jopa tunti. Seuraavaksi taikina jaetaan pieniksi paloiksi, jotka kaulitaan ja leikataan halutun pituisiksi, paksuisiksi ja painoisiksi suikaleiksi. Kaksi tai kolme taikinasuikaletta käännetään kierteelle ja pyöräytetään käden ympäri rinkeliksi, joka painetaan pöytää vasten. Näin muotoillut rinkelit kohotetaan leivonta-alustalla tai ritilällä. Tämän jälkeen rinkeleitä keitetään vedessä, jonka lämpötila on vähintään 90 °C, kunnes ne kohoavat pintaan. Lopuksi rinkelit koristellaan ja paistetaan uunissa.

3.6 Viipalointia, raastamista, pakkaamista jne. Koskevat erityiset säännöt:

Rinkelit saa pakata yksittäispakkauksiin vasta kun ne ovat jäähtyneet. Jos rinkelit pakataan lämpiminä, ne menettävät nopeasti rapeutensa. Niistä tulee kosteita, sitkeitä ja kumimaisia, mikä ei ole haluttu ominaisuus.

3.7 Merkintöjä koskevat erityiset säännöt:

”Obwarzanek krakowski” -rinkeleitä voidaan myydä pakkaamattomina ja ilman etikettiä. Myyntipaikat merkitään tunnuksella ”obwarzanek krakowski”. Jos rinkelit myydään pakattuina, etiketissä on oltava voimassa olevien sääntöjen mukaiset merkinnät.

4. Maantieteellisen alueen tarkka rajaus:

Małopolskien voivodikunnassa sijaitseva Krakovan kaupunki sekä Krakovan ja Wieliczkan piirikunnat.

5. Yhteys maantieteelliseen alueeseen:

5.1 Maantieteellisen alueen erityisyys

Krakovan arkistoissa ja museoissa säilyneet dokumentit ja kirjat kertovat kaupungin rikkaasta, vuosisataisesta leivontaperinteestä. Vanhimmat Krakovan leipureista kertovat lähteet ovat peräisin 1200-luvulta. Vuonna 1257 ruhtinas Bolesław Siveä antoi Krakovan kaupunkia koskevassa privilegiossa kaupunginvanhimmille oikeuden rakentaa muun muassa leipomokojuja (stationes), joista nämä saivat periä vuokraa määräämättömältä ajalta. Puolan kuninkaat pitivät Krakovan leipureita suuressa arvossa. Tästä ovat osoituksena lukuisat leipureille myönnetyt privilegiot, joissa mainitaan muun muassa oikeus rakentaa leipomokojuja ja periä niistä vuokraa sekä oikeus valita vapaasti mylly, jossa leivonnassa tarvittavat jauhot jauhettiin.

Vuonna 1458 Krakovan kaupunginneuvosto vahvisti leipurien killan perussäännön. Siinä määrätään muun muassa leipomotuotteiden laadusta, leipomouunien koosta ja leipureilta vaaditusta käytöksestä. Krakovan leipureiden kannalta tärkein oli kuitenkin kuningas Jan Olbrachtin vuonna 1496 myöntämä privilegio, jossa heille myönnettiin erioikeuksia ja kiellettiin valkean leivän ja myös Krakovan rinkelien leipominen kaikilta, jotka eivät asuneet kaupungin alueella. Tämän privilegion vahvistivat sittemmin kaikki kuninkaat aina Jan III Sobieskiin asti (1600-luvun jälkipuoliskolle). Ziemia Krakowskan (”Krakovan maan”) eli nykyisen Wieliczkan piirikunnan alueella sijaitsee myös suolakaivos, josta saatua raaka-ainetta on käytetty Małopolskien leipomoissa vuosisatojen ajan.

Sen lisäksi, että leipurien kilta kokosi yhteen tätä ammattia harjoittavat käsityöläiset, sillä oli myös muita, uskonnollisia, humanitaarisia ja kaupungin puolustukseen liittyviä tehtäviä. 1500-luvun puolivälistä alkaen Krakovan leipureiden tehtäväksi annettiin Sienna-kadun päässä sijaitsevan, kaupungin suurimpiin kuuluvan Nowa Braman (Uuden portin) puolustaminen. Leipurit kokosivat porttirakennukseen aseita ja ammuksia mahdollisen hyökkäyksen varalta.

Tuotteen ominaispiirteisiin vaikuttaa olennaisella tavalla vuosisataisten perinteiden myötä kehittynyt paikallisten leipurien osaaminen: taikinan työstäminen ja muovaaminen käsin, minkä ansiosta jokainen ”obwarzanek krakowski” on omanlaisensa, sekä esikypsyttäminen keittämällä.

5.2 Tuotteen erityisyys:

”Obwarzanek krakowskin” erityispiirteenä on sisuksen poikkeuksellinen rakenne ja koostumus, joka syntyy kun rinkeli ennen paistamista keitetään vedessä, jonka lämpötila on vähintään 90 °C. ”Obwarzanek krakowski” eroaa muista leivonnaisista myös pyöreän muotonsa, kierteisen pinnan ja pintaan siroteltujen mausteiden vuoksi. ”Obwarzanek krakowski” poikkeaa muista leipomotuotteista myös siksi, että se pysyy tuoreena vain lyhyen ajan, joitakin tunteja.

5.3 Tuotteen erityiset laatuominaisuudet, maine tai muut piirteet:

Tuotteen yhdysside maantieteelliseen alueeseen perustuu sen 5.2 kohdassa kuvattuihin erityisominaisuuksiin ja jäljempänä kuvattuun maineeseen.

”Obwarzanek krakowskin” mainetta ovat vaalineet Krakovan ja sen lähiseutujen leipurit, jotka jo 600 vuoden ajan ovat valmistaneet krakovalaisille tätä erinomaista ja ainutlaatuista leivonnaista. ”Obwarzanek krakowskin” valmistusperinne rajoittuu ainoastaan yksilöidylle maantieteelliselle alueelle.

”Obwarzanek krakowski” on perinteinen leivonnainen, joita alun perin saivat leipoa ainoastaan leipurikillan tähän tehtävään erikseen nimeämät leipurit suuren paaston aikaan. Vanhapuolalaisen sanakirjan (Słownik staropolski) mukaan ”obwarzanek on renkaaksi kierrettävä taikinarulla, joka mahdollisesti keitetään ennen paistamista”. ”Obwarzanka krakowskin” puolankielinen nimi juontuukin juuri leivonnaisen valmistusmenetelmästä, eli se kertoo, että rinkeli keitetään kuumassa vedessä.

Ensimmäiset maininnat rinkelien leipomisesta Krakovassa ja sen lähiseuduilla ovat peräisin kuningas Vladislav Jagellon ja kuningatar Jadwigan hovin tilinpidosta. Tilikirjaan on tehty 2. maaliskuuta 1394 mm. seuraava merkintä: ”kuningattaren rinkeli – 1 grosz”.

Krakovan leipurikilta antoi vuonna 1611 määräyksen (laudum), jossa annettiin killalle oikeus määrätä rinkelien myynnistä kaupungin alueella sekä privilegio valita leipurit, joilla oli oikeus myydä niitä. 1800-luvulla rinkelien leipomisessa tapahtui radikaali muutos: 22. tammikuuta 1802 allekirjoitettiin määräys, jonka mukaan jokainen leipuri sai oikeuden leipoa rinkeleitä vuorollaan. Vuorot valittiin arvalla. Vuonna 1843 arvotut vuorot olivat voimassa vuoteen 1849 asti, minkä jälkeen arpomisesta todennäköisesti luovuttiin, koska sitä ei tämän jälkeen mainita lähdeasiakirjoissa. Tämä saattaa merkitä sitä, että edellä kuvatuista tavoista luovuttiin ajan myötä ja että rinkeleitä saivat leipoa kaikki leipurit vaikka joka päivä – niin kuin on tapana vielä nykyäänkin.

Krakovan rinkeleitä myytiin kojuista, jotka avattiin jo ennen kello kuutta aamulla, jotta krakovalaiset saisivat heti aamusta ostaa tuoreita leivonnaisia, muun muassa ”obwarzanek krakowski” -rinkeleitä. Tuotteiden laatua ja tuoreutta valvoi kilta, jonka jäsenistä kahdeksan sai tehtäväksi kojujen valvonnan. Väärinkäytöksistä langetettiin ankara rangaistus. Ajan myötä rinkeleitä alettiin myydä myös muualla. Vielä 1950-luvulla rinkeleitä myytiin suoraan pajukoreista.

Nykyään ”obwarzanek krakowski” -rinkeleitä saa ostaa paitsi kaupoista ja leipomoista myös erityisistä rinkelikärryistä, joita Krakovassa on nykyään noin 170–180. Rinkeleitä valmistetaan Krakovan markkinoille päivittäin keskimäärin lähes 150 000 kappaletta.

”Obwarzanek krakowskin” maineesta kertoo se, että rinkelit esiintyvät Krakovan kaupungista kertovien mainoskampanjoiden yhteydessä. Tämä Krakovan ja Małopolskien voivodikunnan symboli nähdään usein sekä krakovalaisille että matkailijoille tarkoitetuissa mainoksissa, esimerkiksi paikallisissa lehti-ilmoituksissa ja Krakovaan liikennöivien lentoyhtiöiden mainoksissa. Vuonna 2004 järjestetyssä kilpailussa, jossa haettiin parasta krakovalaista matkamuistoa, toisen palkinnon saivat kankaasta valmistettu, ”unikonsiemenillä koristeltu” Krakovan rinkeli ja toinen rinkeli, johon oli kuvattu lohikäärme.

”Obwarzanek krakowski” -rinkeleille on myös myönnetty erilaisia palkintoja. Ne ovat saaneet erikoismaininnan kansallisessa ruokaperinnekilpailussa (Nasze Kulinarne Dziedzictwo) ja vuonna 2003 Perła-palkinnon Poznańin kansainvälisillä Polagra-farm-messuilla. Vuonna 2004 ”obwarzanek krakowski” oli kuvattu Puolan eri alueiden ruokaperinnettä esittelevään kalenteriin monien muiden paikallisten herkkujen ohella. Rinkelit mainitaan myös monissa Krakovaa ja Małopolskien voivodikuntaa esittelevissä matkaoppaissa sekä Krakovan historiaa ja perinteitä käsittelevissä artikkeleissa ja kirjoituksissa.

”Obwarzanek krakowski” on aina mukana myös Krakovassa säännöllisesti järjestettävissä leipäjuhlissa (Święta Chleba). Krakovan rinkeliä käytetään myös tunnuksena kampanjassa, jonka avulla mainostetaan Krakovan parhaita ravintoloita. Suositelluille ravintoloille myönnetään pieni pronssinen patsas, joka esittää haarukkaan pistettyä Krakovan rinkeliä. Suositeltujen ravintoloiden ovessa on Krakovan rinkeliä esittävä tarra.

Eritelmän julkaisutiedot:

(Asetuksen (EY) N:o 510/2006 5 artiklan 7 kohta)

http://www.minrol.gov.pl/DesktopDefault.aspx?TabOrgId=1620&LangId=0