Komission kertomus Euroopan parlamentille ja neuvostolle emotr:n tukiosaston menojen kehityksestä - Varojärjestelmä Nro 3/2001 /* SEK/2001/0505 lopull. */





KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE EMOTR:n tukiosaston menojen kehityksestä - Varojärjestelmä Nro 3/2001 KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE Varojärjestelmä nro 3/2001 SISÄLTÖ 1. Kuukausittaisten menojen kokonaiskehitys 2. Määrärahojen alustava käyttö 3. Selvitysosa 4. Päätelmät 1. KUUKAUSITTAISTEN MENOJEN KOKONAISKEHITYS Seuraavissa taulukoissa esitetään kuukausittaisten menojen kokonaiskehitys verrattuna menoprofiiliin. Tilanne vastaa jäsenvaltioissa 16.10.2000-31.1.2001 toteutettuja menoja. 1.1. Alaotsake 1a YMP:n menot maaseudun kehittämistä lukuun ottamatta >TAULUKON PAIKKA> 1.2. Alaotsake 1b Maaseudun kehittäminen ja liitännäistoimenpiteet >TAULUKON PAIKKA> 2. MÄÄRÄRAHOJEN ALUSTAVA KÄYTTÖ Seuraavassa taulukossa esitetään määrärahojen alustava käyttö varainhoitovuoden 2001 kolmen ensimmäisen kuukauden aikana. >TAULUKON PAIKKA> 3. SELVITYSOSA 3.1. Määrärahojen täytäntöönpano maaliskuussa 2001 Talousarvion otsakkeen 1 määrärahojen täytäntöönpano maaliskuussa 2001 (jäsenvaltioiden menot 16.10.2000-31.1.2001) on 25 622,7 miljoonaa euroa eli 59,2 prosenttia määrärahoista. Menot ovat -alaotsakkeessa 1a (YMP:n menot maaseudun kehitystä lukuun ottamatta) 450,9 milj. euroa indikaattorin alapuolella, -alaotsakkeessa 1b (maaseudun kehittäminen ja liitännäistoimenpiteet) 370,6 miljoonaa euroa indikaattorin alapuolella. 3.2. Valuuttoihin vaikuttavat tekijät 3.2.1. Dollarin pariteetti euroon nähden Edellisessä kohdassa mainituissa menoissa on otettu huomioon dollarin kurssikehitys euroon nähden. Suuresta osasta maataloustuotteiden vientituista (erityisesti viljat ja sokeri) sekä eräistä yhteisön sisäisistä tuista (esim. puuvillatuki) aiheutuvat menot riippuvat dollarin kurssikehityksestä. Talousarvion kurinalaisuudesta 26. päivänä syyskuuta 2000 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2040/2000 mukaisesti vuoden 2001 maatalousbudjetin oikaisukirjelmää laadittaessa perustana oli vuoden 2000 heinä-syyskuun keskimääräinen dollarin pariteetti eli 1 EUR = 0,91 $. 3.2.2. Kaksoiskurssien vaikutukset Kaksoiskurssista aiheutuvat EMOTR:n tukiosaston kustannukset ovat arviolta 77 milj. euroa. 3.3. Markkinoihin vaikuttavat tekijät 3.3.1. Alaotsake 1a Alaotsakkeessa 1a kaksi kolmasosaa (- 450,9 milj. euroa) indikaattoriin nähden käyttämättä jääneistä määrärahoista liittyi eläintuotteisiin. Suurimpien erojen osalta annetaan jäljempänä annetaan luvuittain yksityiskohtainen selvitys. Luku B1-11: Sokeri // Ero: - 88 milj. euroa (- 5,1%) // (menot: 531 milj. euroa) (indikaattori: 619 milj. euroa) Alikäyttö indikaattoriin nähden johtuu siitä, että sokerin vientimäärät jäivät tammikuun 2001 lopussa 80 prosenttiin määristä, jotka oli tarkoitus viedä sokerimarkkinoita seuraavien yksiköiden ohjelmien perusteella kyseiseen ajankohtaan mennessä, ja varainhoitovuoden alusta myönnetty keskimääräinen vientituki oli 96 prosenttia vuoden 2001 talousarvion laatimisessa käytetyistä arvioista. Luku B1-12: Oliiviöljy // Ero: - 117 milj. euroa (- 4,7%) // (menot: 1 885 milj. euroa) (indikaattori: 2 002 milj. euroa) Kuluvan vuoden profiili laadittiin vuoden 2000 maksutahdin mukaisesti. Alikäyttö johtuu siitä, että vaikka Italia aikaistikin lähes kaikkien oliiviöljyn markkinointivuoden 1999/2000 tuotantotukien maksatuksen, tukiennakoiden maksaminen on viivästynyt Kreikassa (tuottajaorganisaation jäsentuottajat) ja Espanjassa (sekä jäsentuottajat että muut tuottajat). Luku B1-14: Kuitukasvit ja silkkiäistoukat // Ero: - 168 milj. euroa (- 19,7%) // (menot: 426 milj. euroa) (indikaattori: 594 milj. euroa) Maksuviipeet ja niistä johtuva alikäyttö indikaattoriin nähden ovat seurausta siitä, että tammikuuhun 2001 asti valvontaan asetetut tukikelpoiset puuvillamäärät olivat Kreikassa (puuvillan pääasiallinen tuottajamaa) pienemmät, kuin indikaattoriin nähden alhaisemmat. Luku B1-15: Hedelmät ja vihannekset // Ero: + 82 milj. euroa (+ 4,9%) // (menot: 525 milj. euroa) (indikaattori: 443 milj. euroa) Indikaattorin ylitys johtuu seuraavista tekijöistä: -Tuoreet hedelmät ja vihannekset: Markkinoiltavetämistoimiin liittyvät hyvitykset ja hedelmien ostomenot Kreikassa, Ranskassa ja Italiassa suoritettiin tavanomaista nopeammin, ja tuottajaorganisaatioiden toimintarahastosta suoritettiin maksuja Espanjassa, Ranskassa, Italiassa, Alankomaissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa niin ikään nopeassa tahdissa. Lisäksi banaanien tukimaksut olivat vuonna 2001 maksettujen ennakkojen korotuksen johdosta aiempaa suuremmat Ranskassa ja Espanjassa, -Hedelmä- ja vihannesjalosteet: Tomaattipohjaisten jalosteiden tuotantotuet (Italia), sitrushedelmien jalostustuet (Italia ja Espanja) sekä kuivattujen viinirypäleiden tuet (Kreikka) maksettiin tavanomaista nopeammassa tahdissa. Luku B1-16: Viinialan tuotteet // Ero: + 39 milj. euroa (+ 3,4%) (menot: 179 milj. euroa) (indikaattori: 140 milj. euroa) Indikaattorin ylitys johtuu suurelta osin viinien ja rypäleen puristemehun markkinointivuoden 1999/2000 varastointituen maksatuksista Italiassa sekä asetuksen (ETY) N:o 822/87 järjestelmän mukaisista esitislauksista johtuvista kustannuksista (Italia, Saksa, Espanja, Kreikka, Ranska ja Portugali). Neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1493/1999 säädetyn uuden järjestelmän mukaisesti tammikuun maksut liittyvät viinin tislaukseen juotavaksi tarkoitetuksi alkoholiksi Espanjassa ja Italiassa. Luku B1-21: Naudanliha // Ero: - 283 milj. euroa (- 4,7%) // (menot: 2 066 milj. euroa) (indikaattori: 2 349 milj. euroa) Lukuun ottamatta naudanlihan vientimarkkinoiden sulkeutumisesta johtuvaa naudanlihan vientitukimaksujen merkittävää vähenemistä erotus johtuu pääosin naudanlihapalkkioista. Palkkioiden osalta indikaattori perustui olettamukseen, jonka mukaan jäsenvaltiot maksavat palkkioiden ennakot joulukuussa 2000 päätetyn 80 prosentin tasoisina. Useimmissa asianomaisissa jäsenvaltioissa tosiasiallinen maksutahti ei kuitenkaan vahvistanut olettamusta. Näyttää siltä, että ainoastaan Irlanti ja Tanska ovat maksaneet eläinpalkkioista 80 prosentin ennakon. Lisäksi tuottajat ovat pitäneet eläimiään tilalla tavanomaista pidempään alhaisten hintojen ja nautaeläinten epävakaan markkinatilanteen vuoksi. Talousarvion toteutuminen on teurastuspalkkioiden osalta ollut siten hidasta ja saattaa jäädä käytettävissä olevia määrärahoja pienemmäksi. Luku B1-30: Liitteeseen I kuulumattomat tuotteet // Ero: + 23 milj. euroa (+ 5,6%) // (menot: 150 milj. euroa) (indikaattori: 127 milj. euroa) Indikaattorin ylittyminen johtuu rasvattoman maitojauheen ja muiden maitotuotteiden sekä sokerin ja isoglukoosin vientitukien maksatuksista. Kyseessä ovat aikaisemman markkinointivuoden tuet, jotka olivat nykyisiä tukia suuremmat. Luku B1-39: Muut toimenpiteet // Ero: + 56 milj. euroa (+ 13,4%) // (menot: 190 milj. euroa) (indikaattori: 134 milj. euroa) Indikaattorin ylitys johtuu maatalouden valuuttatukien ensimmäisen erän loppuosan maksamisesta Irlannissa, Italiassa, Saksassa ja Ruotsissa sekä toisen erän maksuista Yhdistyneessä kuningaskunnassa. 3.3.2. Alaotsake 1b Luku B1-40: Maaseudun kehittäminen // Ero: - 371 milj. euroa (- 8,3%) // (menot: 824 milj. euroa) (indikaattori: 1 195 milj. euroa) Vuosi 2001 on kauden 2000-2006 uusien maaseudun kehittämisohjelmien ensimmäinen täytäntöönpanovuosi. Suurin osa ohjelmista hyväksyttiin vuoden 2000 loppupuolella. Tämän luvun alamomenttien osalta indikaattori laadittiin siksi pääosin lineaarisesti. Kokemuksen puute kyseisten toimenpiteiden maksutahdista jäsenvaltioissa onkin luultavasti syynä siihen, ettei indikaattori ilmennä todellista maksutahtia. On otettava huomioon, että jäsenvaltiot maksavat erityisesti aikaisempia liitännäistoimenpiteitä. Menot liittyvät pääasiassa varhaiseläkkeeseen, maatalouden ympäristötoimiin ja metsitykseen. 4. PÄÄTELMÄT 4.1. Alaotsakkeen 1a määrärahojen täytäntöönpano 31.3.2001 Määrärahojen täytäntöönpano 31. maaliskuuta 2001 (jäsenvaltioiden menot 16.10.2000-31.1.2001) on 24 798,4 miljoonaa euroa eli 63 prosenttia määrärahoista. Menot ovat 451 miljoonaa euroa indikaattoria alemmat. Toteutuneiden menojen ja indikaattorin tason väliset erot ovat pienemmät kuin edellisessä kuussa. Erot selittyvät jäsenvaltioiden maksutahdista, joka poikkesi indikaattorin perustana olleista oletuksista (erityisesti luvuissa B1-12, B1-14 ja B1-21). Talousarvion nykyisessä toteutusvaiheessa eroa voidaan kyseisten lukujen osalta luultavasti pitää tilapäisenä. 4.2. Alaotsakkeen 1b määrärahojen täytäntöönpano 31.3.2001 Määrärahojen täytäntöönpano 31. maaliskuuta 2001 (jäsenvaltioiden menot 16.10.2000-31.1.2001) on 824,2 miljoonaa euroa eli 18 prosenttia määrärahoista. Menot ovat 371 miljoonaa euroa indikaattoria pienemmät. Toteutuneiden menojen ja indikaattorin tason väliset erot ovat siis kasvaneet edellisen kuukauden tilanteeseen nähden. Nykyisen tilanteen perusteella ei kuitenkaan voida päätellä, että tämä negatiivinen ero säilyy varainhoitovuoden loppuun asti.