Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille eurooppalaisesta lähestymistavasta standardointiin ja maailmanlaajuiseen tietoyhteiskuntaan"



Virallinen lehti nro C 089 , 19/03/1997 s. 0011



Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille eurooppalaisesta lähestymistavasta standardointiin ja maailmanlaajuiseen tietoyhteiskuntaan" (97/C 89/05) Komissio päätti 2. elokuuta 1996 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 198 artiklan mukaisesti pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta tiedonannosta. Asian valmistelusta vastannut teollisuus-, kauppa-, käsiteollisuus- ja palvelujaosto antoi lausuntonsa 8. tammikuuta 1997. Esittelijänä oli Michael Mobbs. Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 342. täysistunnossaan tammikuun 29. päivänä 1997 seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 82 ääntä puolesta, 1 vastaan, ja 1 pidättyi äänestämästä. 1. Johdanto 1.1. Entistä lyhyempi elinkaari on tyypillistä suurelle osalle niin eurooppalaista kuin muutakin alkuperää oleville tieto- ja viestintätekniikan (ICT = "Information and Communications Technology") tuotteille. Uusi tekniikka korvaa vanhan yhä nopeammin. Eurooppalaisten standardien merkitys joutuu kyseenalaiseksi, koska niiden kehittämisaikoja pidetään nykyoloissa liian pitkinä. Joillain aloilla, kuten televiestinnän perusrakenteiden kohdalla, teknisten eritelmien on säilyttävä pitkään käyttökelpoisina ja niillä on oltava takuu, jotta käyttäjät voivat luottavaisesti tehdä tarvittavia suuria investointeja. 1.2. Tiedonannossa todetaan selvästi, että standardointi perustuu vapaaehtoisuuteen ja heijastaa markkinoiden dynamiikkaa. Tässä lausunnossa jatkossa esiintyvät, aiheeseen liittyvät käsitteet tulee ymmärtää seuraavasti: "eritelmä" (tekninen eritelmä) ominaisvaatimukset, jotka tuotteen, prosessin tai palvelun on täytettävä; "virallinen standardi" virallisten standardointijärjestöjen hyväksymä, yksimielisyyteen perustuva eritelmä, jonka noudattaminen ei ole pakollista; "de facto -standardi" markkinoiden tunnustama eritelmä, joka usein määrittyy markkinajohtajan tuotteiden laajan levikin ansiosta; "julkisesti saatavilla olevat eritelmät (PAS = `Publicly Available Specifications`)" de facto -standardi, jonka soveltamista henkisen omaisuuden suojelua koskevat säännöt eivät rajoita; "määräys" (tekninen määräys) asiakirja, joka sisältää oikeudellisesti sitovia määräyksiä. 1.3. Standardit eivät ole pelkästään tekninen kysymys. Niillä määritellään teknologia, jonka avulla tietoyhteiskuntaa toteutetaan ja ne vaikuttavat kaikkiin siinä mukana oleviin. On selvää, että yhdysvaltalaiset eritelmät hallitsevat tieto- ja viestintätekniikan markkinoita. Eritelmistä useat ovat kuitenkin luonteeltaan julkisia, eikä niiden käytölle eurooppalaisissa yrityksissä ole esteitä. 1.4. Koska standardien määrittelijät saavat tuotteensa muita aikaisemmin markkinoille on niillä puolellaan kilpailuetu. Mikäli eurooppalaiset yritykset haluavat nousta maailmanluokkaan, niiden pitää päästä markkinajohtajiksi ja määritellä itse standardit tai ainakin tehdä yhteistyötä niiden määrittelijöiden kanssa. Tästä hyvä esimerkki on GSM-matkapuhelinstandardi, jonka ansiosta eurooppalaisilla on eri puolilla maailmaa johtava asema. Esimerkki osoittaa avointen ja yhteisesti hyväksyttyjen standardien tehokkuuden Euroopan tasolla. 1.5. Tiedonannon tavoite on selvittää, miten tieto- ja viestintätekniikan markkinoiden ja standardointiprosessin valossa tietoyhteiskunnan toteuttamiseen tarvittavien standardien laatimiselle voidaan luoda parhaat mahdolliset olosuhteet. Lisäksi pyritään osoittamaan, miten yhteisö aikoo edistää sen vastuualueeseen erityisesti kuuluvia seikkoja. 1.6. Tiedonannon mukaan tieto- ja viestintätekniikan standardointiin liittyvät tärkeimmät kysymykset ovat: Saadaanko käyttöön tarpeelliset ja riittävät standardit? Aiheuttavatko ne markkinoiden pirstoutumista vai edistävätkö markkinoiden lähentymistä? Vahvistavatko tai luovatko standardit Euroopan tieto- ja viestintätekniikan alalla johtavia markkina-asemia tai de facto -monopoleja? Antavatko ne käyttäjille täydet mahdollisuudet hyötyä vuonna 1998 tapahtuvasta televiestinnän vapauttamisesta? Minkälaiset muutokset ovat standardoinnin laajuuden ja menetelmien osalta tarpeen? Miten standardoinnin avulla voidaan Euroopan kansalaisia ja yrityksiä auttaa saamaan täysi hyöty maailmanlaajuisen tietoyhteiskunnan mahdollisuuksista? 2. Yleistä 2.1. Komitea tunnustaa kyseessä olevan monimutkaisen teknisen aiheen mutta toivoo kuitenkin, että tulevaisuudessa aiheesta laadittavien tiedonantojen kieliasu on selkeämpi. 2.2. Komitea on tyytyväinen komission tiedonantoon. Siitä käy ilmi, että kilpailuympäristöön, tieto- ja viestintätekniikan standardoinnin maailmanlaajuiseen yhdentymiseen sekä yleisen ja etenkin kuluttajien edun suojeluun liittyvään yhteisön rooliin kuuluvia seikkoja on pohdittu huolellisesti. Myös todellisilla markkinoilla vallitsevan de facto -standardien keskeisen aseman tunnustaminen on paikallaan. 2.3. Tätä taustaa vasten komitea on tyytyväinen komission esittämiin yhdeksään päätelmään. Erityisesti se odottaa yhteisön tukea soveltuvalle tutkimukselle ja tekniselle kehitykselle sekä käyttäjäystävällisten teknisten eritelmien ja standardien kehittämiselle ja soveltamiselle Euroopan tasolla ja kansainvälisesti. 3. Erityistä 3.1. Standardoinnin rooli tieto- ja viestintätekniikan alalla Komissio on oikeassa korostaessaan ratkaisevaa merkitystä, joka tieto- ja viestintätekniikka-alan tuotteiden yhteensopivuudella yleensä ja etenkin televiestintäverkkojen kanssa on käyttäjien kannalta. 3.2. Standardit kilpailuympäristössä 3.2.1. Komissio on oikeassa korostaessaan kohdassa 5 erityisesti sitä, että alan eurooppalaisen teollisuuden ja palvelujentoimittajien on osallistuttava tehokkaasti kansainvälisiin foorumeihin, joilla määritellään tieto- ja viestintätekniikan maailmanlaajuisia standardointistrategioita. Se korostaa aivan oikein myös tämän toiminnan avoimuuden ja koherenssin tärkeyttä. 3.2.2. Virallisen standardoinnin osalta komitea myöntää, että Euroopan kansallisten standardointielimien on tärkeää pyrkiä yhdessä osallistumaan merkittävällä tavalla kansainvälisen standardointijärjestön (ISO) ja kansainvälisen sähköteknisen standardointijärjestön (IEC) toimintaan sekä jäsenvaltioiden YK:n kansainvälisen teleliiton (ITU) toimintaan. 3.2.3. Euroopan standardointikomitean (CEN), Euroopan sähkötekniikan standardointikomitean (CENELEC) ja Euroopan telealan standardointilaitoksen (ETSI) pyrkimysten tulisi Euroopan tasolla tukea muualla maailmassa toteutettua standardointia eikä pelkästään kopioida sitä. Lisäksi niiden tulee varmistaa, että kansainvälisiä standardeja noudatetaan yhtenevästi kautta Euroopan talousalueen. 3.2.4. Tiedonannon 6 kohdassa kiinnitetään huomiota yhteisön kilpailuoikeuden valvontaan de facto -standardien ja julkisesti saatavien eritelmien osalta. Kohdassa todetaan lisäksi, että mikäli julkisesti saatavat eritelmät aiotaan hyväksyä virallisten standardien veroisiksi, tulee avoimuusperiaate ja yhdenvertaisuus tunnustaa. Kohdassa 8 selvennetään virallisten standardien erityistä oikeutusta, joka perusteella kansalliset lait ja yhteisön oikeus voivat tukeutua niihin. Tämä vuorostaan perustuu yksimielisyyden hakemiseen ja sen esittämiseen julkisilla kyselyillä ja kansallisissa äänestyksissä. 3.2.5. Kohdassa 8 viitataan Euroopan standardointijärjestöjen osuuteen yhdenmukaisen eurooppalaisen standardijärjestelmän ylläpitämisessä. Tähän osuuteen liittyy kaksi rajoitusta. Ensiksikin, kuten komissio on jo myöntänyt, standardoinnin järjestelmällinen yhdenmukaisuus varmistetaan ennenkaikkea ISO:n, IEC:n ja ITU:n yhteistyöllä. Toiseksi, Euroopan standardointijärjestöt eivät voi valvoa eritelmiä, jotka tulevat markkinoille virallisen standardijärjestelmän ulkopuolelta. 3.2.6. Komitea on tyytyväinen Euroopan standardointijärjestöjen nykyisiin aloitteisiin selvittää komission kanssa, miten järjestöjen mukaantulo voisi julkisesti saatavia eritelmiä koskevan sopimuksen avulla edistää johdonmukaisuutta. Julkisesti saatavilla olevat eritelmät tunnustettaisiin sopimuksessa virallisia standardeja täydentäviksi eurooppalaisiksi eritelmiksi tai standardien hyväksymisen edellytyksiksi. 3.2.7. Kohdassa 11 tunnustetaan, että vapaaehtoisen standardoinnin pitäisi edistää kilpailua eikä määrätä tietyn tekniikan soveltamisesta toisen kustannuksella. Samalla kun virallisen standardoinnin sääntöjen perusteella voidaan muiden, niiden kanssa kilpailevien standardointiratkaisujen tarjoaminen samalle tuotteelle tai tekniikalle kieltää, on markkinoiden luonteen vuoksi mahdotonta sulkea pois kilpailevien, de facto -standardien kaltaisten ratkaisujen syntymistä mitä voidaan joissakin olosuhteissa pitää valitettavana. 3.2.8. Kohdassa 13 komissio myöntää, että käyttäjien edustajat on tärkeää saada osallistumaan aktiivisesti CEN:in, CENELEC:in ja ETSI:n tieto- ja viestintätekniikan standardointivaltuustojen toimintaan. Komitea katsoo, että komission tulee aloitteillaan pyrkiä lisäämään tietoisuutta asiasta kuluttajien, työntekijöiden ja pk-yritysten eturyhmien keskuudessa ja helpottamaan niiden mukaantuloa eritelmiä virallisen standardointimenettelyn ulkopuolella kehittävien konsortioiden toimintaan. 3.3. Euroopan standardointipolitiikka maailmanlaajuisen tietoyhteiskunnan rakentamiseksi 3.3.1. Komitea on samaa mieltä siitä, kuinka tärkeä on direktiivi 83/189/ETY, jolla varmistetaan, että jäsenvaltiot ilmoittavat suunnittelemistaan toimista ja että toimien toteuttamista valvotaan. Komitea myöntää myös, että kohdennetun tutkimuksen ja teknisen kehittämisen sekä kokeilu- ja esittelyhankkeiden kautta toteutettava yhteisön lähestymistapa on standardoinnin edistämiseksi ja tietoyhteiskunnan toteuttamiseksi välttämätön. Komitea onkin tyytyväinen tiedonannon kohdissa 17 20 esitettyihin toimiin, joilla pyritään vastaamaan käyttäjien tarpeisiin. 3.3.2. Kohdissa 18 ja 22 mainitaan koodatun tv-lähetyksen purkulaitteet eli dekooderit hyvänä esimerkkinä tekniikasta, jonka tehokasta standardointia tulisi virallisesti tukea. Näin voidaan varmistaa, että elektronisten palvelujen keskenään kilpailevat tarjoajat hyväksyvät kuluttajien toiveen yhdestä ainoasta "kotipäätteestä". 3.3.3. Komitea kannattaa kohdassa 20 ilmaistusta ajatusta toimien edistämisestä, joilla tieto- ja viestintätekniikan standardoinnin rooliin ja merkitykseen liittyvää tietoa pyritään lisäämään. Kohderyhmänä ei pelkästään tulisi olla teollisuuden johto, eikä näkökulma saisi rajoittua kilpailuun, vaan myös käyttäjäkunnan sekä etenkin kuluttajien ja työntekijöiden etujärjestöjen tietämystä aiheesta tulisi lisätä. 3.3.4. Tutkimukseen ja tekniseen kehittämiseen sekä standardointiin ja siihen liittyvään testaukseen ja todistusten myöntömenettelyyn osallistuminen on pk-yritysten kannalta elintärkeää, jotta ne voivat hyötyä maailmanlaajuisen tietoyhteiskunnan mukanaan tuomista kilpailueduista. 3.4. Julkisesti saatavien eritelmien asema yhteisön oikeudessa 3.4.1. Komitea on komission kanssa samaa mieltä johtopäätöksestä, jonka mukaan julkisesti saatavilla olevien eritelmien tunnustamien nk. uuden lähestymistavan direktiivien määrittelemissä rajoissa on paikallaan ainoastaan telepäätelaitteita koskevan direktiivin kattamissa, julkisiin hankintoihin liittyvissä erityistapauksissa. Tämän direktiivin muuttaminen (johon tiedonannossa kohdan 30 lopussa viitataan) olisikin ehdotuksen kanssa johdonmukaista. Yhteisön tulisi lisäksi pohtia julkisesti saatavilla olevien eritelmien asemaa, kun julkiset hankinnat, työt, palvelut ja laitokset laajalti kattavia hankintadirektiivejä seuraavan kerran tarkistetaan. (Komitealta on nyttemmin pyydetty lausuntoa aiheesta "Komission vihreä kirja: julkiset hankinnat Euroopan unionissa miten tästä eteenpäin" COM(96) 583 final). 3.4.2. Kohdan 32 suhteen komitea katsoo myös, että jäsenvaltiolla tulisi olla yhteisönlaajuinen menetelmä, jolla määritellään julkisissa hankinnoissa yleisesti sovellettavat eritelmät, mikäli viralliset standardit eivät riitä ratkaisuksi. Komitean mielestä direktiivissä 83/189/ETY säädettyä pysyvää komiteaa voitaisiin käyttää tähän. 3.4.3. Komitea antaa erillisen lausunnon direktiivin 83/189/ETY erillisten, määräysten valvontaa koskevien osien laajentamisesta tietoyhteiskunnan palveluihin liittyen. Bryssel, 29. tammikuuta 1997. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Tom JENKINS