FI

Bryssel 10.8.2006

KOM(2006) 452 lopullinen

KOMISSION KERTOMUS

budjettivallan käyttäjälle yleisestä talousarviosta katettavien takauksien käytöstä – tilanne 31. joulukuuta 2005

{SEK(2006) 1071}

SISÄLLYSLUETTELO

Osa I: Tapahtumat, riskitilanteen kehittyminen ja talousarviotakaustoimet 30. kesäkuuta 2005 annetun kertomuksen jälkeen (...)3

1. Johdanto: Rahoitusjärjestelyjen luonne (...)3

2. Tapahtumat 30. kesäkuuta 2005 annetun kertomuksen jälkeen (...)3

3. Riskitilanne (...)3

3.1. Lainakanta 31. joulukuuta 2005 (...)4

3.2. Unionin talousarviosta katettavat vuosittaiset enimmäisriskit: 31. joulukuuta 2005 mennessä nostetut lainat (katso liitteessä oleva taulukko A2) (...)4

3.3. Unionin talousarviosta katettavat laskennalliset vuosittaiset enimmäisriskit: 31. joulukuuta 2005 mennessä nostetut ja sovitut lainat (katso liitteessä oleva taulukko A3) (...)5

4. Budjettitakausten käyttöönotto (...)5

4.1. Maksut kassavaroista (...)5

4.2. Maksut takuurahastosta (...)5

5. Arvio yhteisön laskennallisesta lainananto- ja takauskapasiteetista yhteisön ulkopuolisten maiden osalta (...)6

6. Takuurahaston tilanne 31. joulukuuta 2005 (...)7

7. Suhteellinen vakaus (...)7

Osa II: Riskien arviointi: Tärkeimmistä lainatoimista hyötyvien EU:n ulkopuolisten maiden talouksien tila (...)8

1. Johdanto (...)8

2. Ehdokasmaat (...)8

3. Länsi-Balkan (...)9

4. Uudet itsenäiset valtiot (...)9

Osa I: Tapahtumat, riskitilanteen kehittyminen ja talousarviotakaustoimet 30. kesäkuuta 2005 annetun kertomuksen jälkeen [1]

1. Johdanto: Rahoitusjärjestelyjen luonne

Yhteisön talousarviosta katettavat riskit liittyvät erityyppisiin lainananto- ja takaustoimenpiteisiin, jotka voidaan jakaa kahteen ryhmään: makrotaloudellisiin tarkoituksiin myönnettyihin Euroopan yhteisöjen lainoihin (jäsenvaltioiden maksutaseiden tukemiseen tarkoitetut lainat ja yhteisön ulkopuolisille maille myönnetty makrotaloudellinen rahoitusapu) ja mikrotaloudellisiin tarkoituksiin myönnettyihin lainoihin (Euratom-lainat ja Euroopan investointipankin (EIP) lainat [2] yhteisön ulkopuolisille maille).

2. Tapahtumat 30. kesäkuuta 2005 annetun kertomuksen jälkeen

Yhteisön ulkopuolisille maille myönnettävän makrotaloudellisen rahoitusavun osalta neuvosto ei tehnyt uusia päätöksiä eikä uusia lainoja nostettu vuoden 2005 toisella vuosipuoliskolla.

Avustuksia maksettiin yhteensä 29,5 miljoonaa euroa: 3 miljoonaa euroa Albanialle, 1,5 miljoonaa euroa Armenialle ja 25 miljoonaa euroa Serbia ja Montenegrolle.

Euratomin osalta ei tehty aiemmin tehtyihin päätöksiä perustuvia lainannostoja.

Vuosien 2007–2013 [3] rahoituskehyksestä annetun komission tiedonannon mukaan määrää, joka voidaan siirtää takuurahastoon, ei tulevaisuudessa enää erikseen rajoiteta, koska rahaston toimintaa ei vastaisuudessa rahoiteta nykyisestä erityisvarauksesta vaan otsakkeeseen 4 (ulkosuhteet) kuuluvasta budjettikohdasta.

3. Riskitilanne

Seuraavassa riskianalyysissa käytetään vakiintuneita mittareita, joita ovat lainakanta, yhteisön talousarviosta katettava vuosittainen enimmäisriski ja yhteisön talousarviosta katettava vuosittainen laskennallinen enimmäisriski (käytetyt menetelmät on selitetty komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa). Yksityiskohtaiset numerotiedot näistä mittareista on esitetty liitteen taulukoissa A1, A2 ja A3.

3.1. Lainakanta 31. joulukuuta 2005

Kokonaisriski 31. joulukuuta 2005 oli 16 521 miljoonaa euroa, kun se 30. kesäkuuta 2005 oli 16 333 miljoonaa euroa.

Seuraavassa taulukossa on esitetty lainakannan kehitykseen edellisen kertomuksen antamisen jälkeen vaikuttaneet tapahtumat.

Taulukko 1: Lainakanta 31. joulukuuta 2005* | milj. euroa (pyöristetty) |

Lainakanta 30. kesäkuuta 2005 | 16,333 |

Lainojen takaisinmaksut | | | |

| | | Euratom | 0 |

| | | Makrotaloudellinen apu | -111 |

| | | EIP | -1,243 |

Nostetut lainat | | | |

| | | Euratom | 0 |

| | | Makrotaloudellinen apu | 0 |

| | | EIP | 1,580 |

Muiden valuuttakurssien vaihtelu suhteessa euroon | -38 |

Lainakanta 31. joulukuuta 2005 | 16,521 |

* Kaikki (jäsenvaltioiden ja yhteisön ulkopuolisten maiden) lainat, joilla on takaus, lukuun ottamatta erääntyneitä maksamattomia korkoja ja maksulaiminlyöntejä. |

Jäsenvaltioita koskevien järjestelyiden osalta lainakanta oli 2 966 miljoonaa euroa 31. joulukuuta 2005, kun se 30. kesäkuuta 2005 oli 3 214 miljoonaa euroa.

Yhteisön ulkopuolisten maiden osalta lainakanta 31. joulukuuta 2005 oli 13 554 miljoonaa euroa. Vastaava lainakanta 30. kesäkuuta 2005 oli 13 119 miljoonaa euroa.

3.2. Unionin talousarviosta katettavat vuosittaiset enimmäisriskit [4]: 31. joulukuuta 2005 mennessä nostetut lainat (katso liitteessä oleva taulukko A2)

– Vuonna 2006 vuosittainen enimmäisriski on 2 139 miljoonaa euroa.

– Jäsenvaltioiden lainoihin liittyvä riski on 617 miljoonaa euroa.

– Yhteisön ulkopuolisten valtioiden lainoja koskeva riski on 1 522 miljoonaa euroa.

3.3. Unionin talousarviosta katettavat laskennalliset vuosittaiset enimmäisriskit [5]: 31. joulukuuta 2005 mennessä nostetut ja sovitut lainat (katso liitteessä oleva taulukko A3) [6]

– Vuonna 2006 laskennallinen enimmäisriski on 2 213 miljoonaa euroa, ja sen arvioidaan eräiden oletusten mukaan olevan 2 782 miljoonaa euroa vuonna 2014.

– Laskennallinen enimmäisriski jäsenvaltioiden osalta säilyy lähes vakaana 618 miljoonassa eurossa vuonna 2006.

– Riski on yhteisön ulkopuolisten valtioiden osalta 1 594 miljoonaa euroa. Riskin arvioidaan olevan 2 604 miljoonaa euroa vuonna 2014.

4. Budjettitakausten käyttöönotto

4.1. Maksut kassavaroista

Komissio käyttää yhteisön kassavaroja [7] välttääkseen maksujen myöhästymisen ja siitä aiheutuvat varainhankinnan kustannukset silloin, kun velallisen maksu komissiolle myöhästyy.

4.2. Maksut takuurahastosta

Lokakuun 31. päivänä 1994 annetussa neuvoston asetuksessa (EY, Euratom) N:o 2728/94, sellaisena kuin se on muutettuna, säädetään takuurahaston perustamisesta ulkosuhteisiin liittyville hankkeille. Jos yhteisön myöntämän tai takaaman lainan saajan (kolmansien maiden) maksut myöhästyvät, suorittamatta jäänyt maksu katetaan takuurahastosta kolmen kuukauden kuluessa eräpäivästä [8].

Vuoden 2005 toisella puoliskolla takuurahastosta ei suoritettu maksuja, koska tällaisia maksuviivästyksiä ei esiintynyt.

5. Arvio yhteisön laskennallisesta lainananto- ja takauskapasiteetista yhteisön ulkopuolisten maiden osalta

Takuurahastomekanismi rajoittaa käytännössä yhteisön laina- ja takauskapasiteettia yhteisön ulkopuolisille valtioille, sillä nykyisissä rahoitusnäkymissä takuuvaraukseen sisällytetty määrä rajoittaa rahaston täydentämiseksi käytettävissä olevia määrärahoja [9].

Liitteen taulukossa A4 esitetään arvio siitä, miten paljon lainaa yhteisö voi takuurahastomekanismin mukaisesti myöntää yhteisön ulkopuolisille maille vuosina 2005–2006. Tarkemmat tiedot laskentamenetelmästä ja säädösviittauksista ovat tämän kertomuksen liitteessä.

Taulukosta 2 ilmenee, että yhteisön ulkopuolisten valtioiden laina- ja takauskanta oli 31. joulukuuta 2005 yhteensä 13 680 miljoonaa euroa.

Taulukko 2: Yhteisön ulkopuolisille valtioille myönnettyjen lainojen ja lainatakausten kokonaismäärä euroa (pyöristetty) |

1. Lainakanta, EY (makrotaloudellinen rahoitusapu), Euratom | 1 465 |

2. Lainakanta EIP:n osalta | 12 089 |

3. Erääntyneet maksamattomat korot1 | 126 |

Lainakanta 31. joulukuuta 20052 | 13 680 |

1 Maksamattomat, erääntyneet korot kuten määritelty takuurahaston perustamisesta annetussa asetuksessa.2 Velkojen maksun laiminlyönnit ja viivästyskorot eivät sisälly rahaston kattamaan määrään, ja niistä raportoidaan erikseen kohdassa 6. |

Takuurahaston perustamisesta annetussa asetuksessa määritellyn takuurahaston varojen ja jäljellä olevien pääomasitoumusten määrän suhde oli 9,7 prosenttia eli siis suurempi kuin 9 prosentin tavoite, joka on vahvistettu takuurahaston perustamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 2728/94 muuttamisesta annetussa asetuksessa (EY) N:o 1149/1999. Asetuksessa säädetään, että ”jos tavoitesumma ylitetään vuoden lopussa, palautetaan jäännös Euroopan unionin yleisen talousarvion tulotaulukon erityiseen budjettikohtaan”.

6. Takuurahaston tilanne 31. joulukuuta 2005

Takuurahastossa oli 31. joulukuuta 2005 yhteensä 1 323,94 miljoonaa euroa. Rahastossa tapahtui vuoden 2005 jälkipuoliskolla seuraavia muutoksia:

– Rahastoon tehtiin ensimmäinen 140,11 miljoonan euron siirto.

– Rahaston 187,13 miljoonan euron ylijäämä vuodelta 2004 palautettiin yhteisön talousarvioon vuonna 2005.

– Rahaston varojen sijoitustulot olivat 31. joulukuuta 2005 yhteensä 25,6 miljoonaa euroa.

Vuoden 2005 jälkipuoliskolla ei tapahtunut takaisinperintää.

Argentiinan maksamatta olevat erääntyneet velat, ts. viivästyskorot, 31. joulukuuta 2005 olivat 1 718 493,12 Yhdysvaltain dollaria, josta rahaston on perittävä takaisin 1 448 433,44 Yhdysvaltain dollaria (1 227 798,12 euroa). Loppuerä maksetaan Euroopan investointipankille.

7. Suhteellinen vakaus

Takuurahaston varojen (1 323,94 miljoonaa euroa 31. joulukuuta 2005) ja yhteisön ulkopuolisille maille myönnettyjen lainojen vuoden 2006 laskennallisen enimmäisriskin (1 590 miljoonaa euroa) suhde on arviolta 83 prosenttia (ks. liitteen taulukko A3).

Osa II: Riskien arviointi: Tärkeimmistä lainatoimista hyötyvien EU:n ulkopuolisten maiden talouksien tila

1. Johdanto

Ensimmäisessä osassa on esitetty numerotietoja yleisestä talousarviosta katettaviin riskeihin liittyvistä määristä. Olisi kuitenkin myös arvioitava riskien laatu, joka riippuu lainatoimen lajista ja lainansaajan tilanteesta. Maariskit on esitetty taulukoissa, jotka sisältyvät erilliseen komission yksiköiden valmisteluasiakirjaan [10]. Seuraavassa on lyhyt tiivistelmä kyseisestä analyysistä. Niiden yhteisön ulkopuolisten maiden tilannetta, joita ei ole käsitelty jäljempänä, analysoidaan liitteen kohdassa 3.1.

2. Ehdokasmaat

Bulgarian talouskasvu oli hyvin voimakasta vuoden 2005 ensimmäisellä vuosipuoliskolla, mutta kasvu hidastui huomattavasti kolmannella vuosineljänneksellä. Koko vuoden osalta kokonaistuotannon kasvu nousi 5,5 prosenttiin. Kasvun hidastuminen johtui pitkälti kesäkuukausien ankarista tulvista. Vaihtotaseen alijäämä nousi 11,8 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Ulkomaiset suorat nettoinvestoinnit säilyivät edelleen vahvoina, mutta toisin kuin edellisinä vuosina, ulkomaisilla suorilla investoinneilla ei pystytty rahoittamaan täysin vaihtotaseen alijäämää vuonna 2005, ja niillä katettiin siitä vain noin 75 prosenttia.

Vuonna 2005 Romanian kokonaistuotannon kasvu hidastui 4,1 prosenttiin pääasiassa valtavien tulvien ja teollisuuden toimintaan negatiivisesti vaikuttaneiden rakennemuutosten vuoksi. Vaihtotaseen alijäämä suhteessa BKT:hen kasvoi hieman eli 8,4 prosentista vuonna 2004 8,7 prosenttiin vuonna 2005, ja siitä yli 85 prosenttia katettiin ulkomaisilla suorilla investoinneilla ja arvopaperisijoituksilla. Ulkomaanvelka kasvoi vuonna 2005 vain kahdella prosenttiyksiköllä 34,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen.

Turkin kokonaistuotanto kasvoi 7,4 prosenttia vuonna 2005 verrattuna vuoden 2004 8,9 prosentin kasvuun. Kasvu johtui pääasiassa investoinneista ja yksityisestä kulutuksesta. Vaihtotaseen alijäämä kasvoi arvioitua vähemmän 5,1 prosentista vuonna 2004 5,8 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2005. Julkisen talouden kehitys oli myönteistä julkisen sektorin vahvan kasvun ja palkkojen hitaan kasvun vuoksi. Julkisen talouden alijäämä (julkista taloutta koskevat tiedot vuonna 2006 EKT 95:ttä käyttäen) supistui 11,3 prosentista suhteessa BKT:hen vuonna 2003 5,7 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2004 ja 1,2 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2005 (tai noin 2 prosenttiin julkisyhteisöjen rahoitustilaston mukaisesti).

3. Länsi-Balkan

Albanian BKT kasvoi 5,5 prosentilla edelleen voimakkaasti vuonna 2005. Ulkoinen sektori on edelleen erittäin epätasapainoinen. Vaikka kauppavajeen arvioidaan pysyneen yli 23 prosentissa suhteessa BKT:hen vuonna 2005, huomattavilla ulkomaisilla yksityisillä rahansiirroilla on voitu rahoittaa arvioitua vaihtotaseen alijäämää noin 7 prosentiksi suhteessa BKT:hen. Julkisten menojen ja tulojen hallinnossa edistyttiin jonkin verran, mutta vero- ja julkishallinnon tehostaminen ovat edelleen uuden hallituksen suurimpia haasteita.

Bosnian ja Hertsegovinan makrotaloudelliset olosuhteet säilyivät vakaina vuonna 2005, ja talouden kasvu oli vuoden 2004 tapaan 5 prosentin luokkaa. Rakenneuudistukset etenivät yhä melko hitaasti, vaikka välillisen verotuksen ja yksityistämisen aloilla edistyttiin jonkin verran. Koska virallisia tilastotietoja ei ole, vaihtotaseen alijäämän arvioidaan olevan 23 prosenttia suhteessa BKT:hen.

Entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian talous kasvoi edelleen voimakkaasti. Vuonna 2005 kokonaistuotannon kasvu oli 4 prosenttia eli lähes ennallaan vuoden 2004 4,1 prosenttiin verrattuna. Vaihtotase parani huomattavasti vuonna 2005, ja vaje supistui lähes 8 prosentista vuonna 2004 noin 1 ½ prosenttiin vuonna 2005. Arviolta puolet parannuksesta johtuu viennin kasvusta. Vuoden 2005 joulukuun lopussa kansallispankin virallinen valuuttavaranto oli 1,1 miljardia euroa, mikä vastaa vähän alle 4 kuukautta vuoden 2005 tavara- ja palvelutuonnista. Ulkomaisen bruttovelan määrä oli joulukuun lopussa noin 38 prosenttia suhteessa BKT:hen.

Serbia ja Montenegron talouskehitys oli vankkaa vuonna 2005 kaupan, kuljetusten, rahoituspalveluiden ja rakentamisen voimakkaan kasvun vuoksi. Serbian BKT:n arvioidaan kasvaneen 6,5 prosenttia vuositasolla koko vuoden aikana ja Montenegron 3,8 prosenttia vuoden 2005 ensimmäisen 9 kuukauden aikana. Vaihtotaseen alijäämä on arviolta 8,5 prosenttia suhteessa BKT:hen. Suuret ulkomaiset suorat investoinnit ovat helpottaneet rahoitustarvetta jonkin verran. Kummassakin tasavallassa uudistukset ovat olleet voimakkaita vuonna 2005, ja Serbiassa yksityisen sektorin osuuden arvioidaan kasvaneen 55 prosenttiin suhteessa BKT:hen yritysten yksityistämisen ja uudelleenjärjestelyiden ansiosta.

4. Uudet itsenäiset valtiot

Georgian taloudellinen kasvu kiihtyi vuonna 2005 noin 8 prosenttiin (6,2 % vuonna 2004) teollisuuden ja maatalouden voimakkaan kehityksen vuoksi. Yksityistäminen alkoi viime vuonna, ja se toi tuloja arviolta 3 prosenttia suhteessa BKT:hen. Vaihtotaseen alijäämän arvioidaan kasvaneen noin 10 prosenttiin suhteessa BKT:hen (7,6 % vuonna 2004) öljy- ja kaasuputken rakentamisen vuoksi maahan tuotujen suurten tuotantohyödykemäärien ja muiden infrastruktuuri-investointien vuoksi. Alijäämää rahoitettiin pitkälti ulkomaisilla suorilla investoinneilla. Georgian ulkomaanvelka väheni nimellisarvoltaan 1,8 miljardiin Yhdysvaltain dollariin vuoden 2005 lopussa, ja suhteessa BKT:hen ulkomaanvelan arvioidaan supistuneen 36 prosentista vuonna 2004 noin 30 prosenttiin vuonna 2005.

Ukrainassa ulkomaankaupan negatiivinen vaihtosuhdehäiriö (tuontienergian hinnannousut vientimetallin maailmanmarkkinahintojen romahtaessa), johon yhdistyivät laimea investointivauhti ja hallituksen epävarmat toimintalinjaukset, johtivat talouden laskuun. Kokonaistuotannon kasvuvauhti vuonna 2005 oli 2,4 prosenttia (12,1 % vuonna 2004). Ukrainan 13 miljardin Yhdysvaltain dollarin julkinen ulkomaavelka on kuitenkin kestävällä tasolla noin 16 prosenttia suhteessa BKT:hen. Ukrainan keskuspankin kansainvälinen valuuttavaranto kaksinkertaistui vuonna 2005 yksityistämiseen liittyvistä pääomavirroista johtuen vuoden 2005 viimeisellä neljänneksellä. Poliittinen epävakaus jatkui vuoden 2006 maaliskuun parlamenttivaaleihin asti. Riskiluokituslaitokset säilyttivät Ukrainan luottokelpoisuusluokituksen kuitenkin ennallaan BB-luokituksessa (vakaa kehitys jatkuu) alhaisen julkisen velan ja hyvän ulkoisen likviditeetin vuoksi.

Moldovan BKT:n kasvu oli jälleen yli 7 prosenttia vuonna 2005, mikä kuvastaa rahalähetysten suuren määrän vauhdittamaa vahvaa kotimaista kysyntää. Vaihtotaseen alijäämä kasvoi 7 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2005, vaikka suurin osa kasvavasta kauppataseen alijäämästä voidaan kattaa vastaavalla tavalla rahalähetyksistä. Talousarvion ylijäämä kasvoi vuonna 2005 tuontiverojen korottamisen ansiosta. Talousarvio voi vuonna 2006 kääntyä alijäämäiseksi, koska sosiaalisten ohjelmien kustannukset ovat kasvaneet ja Moldova aikoo suorittaa velkansa Pariisin klubiin kuuluville velkojille. Julkinen ja julkisyhteisöjen takaama ulkoinen velkakanta laski jo vuonna 2005 neljäsosaan suhteessa BKT:hen valuutan vahvistumisen ja BKT:n kasvun ansiosta. Moldovan keskuspankin kansainvälinen valuuttavaranto on kasvanut, ja se edustaa tuonnin arvoa yli kahdelta kuukaudelta.

Tadžikistanin talous kasvoi edelleen voimakkaasti vuonna 2005, ja kokonaistuotannon kasvuksi kirjattiin 7,5 prosenttia, kun se vuonna 2004 oli 10,6 prosenttia. Julkisen talouden ylijäämäksi arvioitiin 0,1 prosenttia vuonna 2005 (ylijäämää on kirjattu kolmena peräkkäisenä vuonna). Venäjän, eli Tadžikistanin tärkeimmän velkojan kanssa tehdyn onnistuneen velkajärjestelyn ansiosta ulkomaavelka laski alle 40 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2005. Siitä johtuen vaihtotaseen alijäämän arvioidaan supistuneen 4 prosentista suhteessa BKT:hen vuonna 2004 3,6 prosenttiin vuonna 2005. Virallisen valuuttavarannon bruttomäärä kasvoi hieman. Se vastasi 1,8 kuukauden tuontia vuonna 2004 ja 1,9 kuukauden tuontia vuoden 2005 lopussa.

[1] Tämän kertomuksen liite sisältää komission yksiköiden valmisteluasiakirjan, jossa esitetään kertomukseen liittyviä yksityiskohtaisia taulukoita ja selityksiä.

[2] EIP:n valtuuksia koskevat tiedot ovat liitteen taulukossa A1.

[3] KOM(2004) 487, 14.7.2004.

[4] Termi ’vuosittainen enimmäisriski’ määritellään liitteen 1 kohdassa.

[5] Termi ’laskennallinen vuosittainen enimmäisriski’ määritellään liitteen 1 kohdassa.

[6] Vuosittaisessa enimmäisriskissä otetaan huomioon voimassa olevien rahoitusnäkymien osalta vielä nostamatta olevien lainojen jäljellä olevat määrät, koska EIP:n valtuuksia kaudelle 2007–2013 ei ole vielä päätetty.

[7] Yhteisöjen omista varoista tehdyn päätöksen 94/728/EY, Euratom soveltamisesta 22 päivänä toukokuuta 2000 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1150/2000, sellaisena kuin se on muutettuna, 12 artiklan nojalla.

[8] Tarkempia tietoja liitteen kohdassa 2.5.

[9] Vuosien 2000–2006 rahoitusnäkymiin kirjattu määrä on 200 miljoonaa euroa vuoden 1999 hintoina; vuonna 2005 määrä oli 223 miljoonaa euroa.

[10] SEC(2006) 1071

--------------------------------------------------