EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 03.09.1997 
K<>M(97)437 lopull. 
Komission kertomus neuvostolle ja Euroopan parlamentille 
Vuosikertomus 1996 
humanitaarisesta avusta 

Sisällysluettelo 
Yhteenveto 4 
1 Institutionaalinen kehys 5 
1.1 Neuvoston asetus ja yhteensovittaminen jäsenvaltioiden kanssa 5 
1.2 Rahoituspohja 5 
2 Toimintakeinot 6 
2.1 Kumppanuudesta tehty puitesopimus 6 
2.2 Tietokannat ja hallintojärjestelmät 6 
3 Humanitaariseen apuun liittyvä toiminta 7 
3.1 Tilastollinen yhteenveto 7 
3.2 Yhteenveto toimenpiteistä -yleiset kysymykset 12 
3 .3 Entinen Jugoslavia 13 
3.4 Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren maat 15 
3.4.1 Afrikan suurten järvien alue 15 
3.4.2 ECHO-Flight 16 
3.4.3 Angola 16 
3.4.4 Somalia 17 
3.4.5 Sudanja Pohjois-Uganda 17 
3.4.6 Liberia 18 
3.4.7 Haiti 18 
3.4.8 Sierra Leone 18 
3.4.9 Mali 19 
3.5 Venäjä ja Itsenäisten valtioiden yhteisö 19 
3.5.l Venäjän federaatio 19 
3.5.2 Tadzikistan 20 
3.5.3 Kirgisia 20 
3.5.4 Etelä-Kaukasia 20 
3.6 Aasia 21 
3.7 Pohjo~s-Afrikkaja Lähi-itä 22 
3 .8 Latinalainen Amerikka 22 
4 Laaja-alainen toiminta 23 
4.1 Tiedottaminen 23 
4.2 Yhteistyö ja yhteensovittaminen 24 
4.2.1 Yhteensovittaminen yksiköiden välillä 24 
4.2.2 Euroopan parlamentti 25 
4.2.3 Valtiosta riippumattomat järjestöt 26 
4.2.4 Yhdistyneet kansakunnat 26 
4.2.5 Yhdysvallat 28 
4.2.6 Muut kolmannet maat 28 
4.3 Arviointi 28 
4.4 Suuronnettomuuksien ennaltaehkäisy 29 
5 Näkymät vuodelle 1997 29 
-2-
Tilasto liitteet 
Liite Si Yhteenveto rahoituspäätöksistä budjettilähteen mukaan vuosina 
1992 -1996 
Liite S2 Yhteenveto rahoituspäätöksistä humanitaarista apua saavan maan 
mukaan vuosina 1994 -1996 
Liite S3 Humanitaarista apua koskevat rahoituspäätökset alueittain vuosina 
1995 ja 1996 
Liite S4 Humanitaarista apua koskevat EY :n sopimukset vuosina 1992 -1996 
Liite SS Euroopan komission (ECHO) rahoituspäätökset Burundissa ja 
Ruandassa kärsimään joutuneiden hyväksi 21. lokakuuta 1993 ja 
joulukuun 1996 välisenä aikana 
Liite S6 Yhteisön avun jakautuminen entisessä Jugoslaviassa tasavallan mukaan 
vuosina 1991 -1996 
Yhteisön avun jakautuminen entisessä Jugoslaviassa avustuslajin 
mukaan vuonna 1996 
Kaaviot tekstissä 
Kaavio 1 Humanitaarinen apu ja rahoituspäätökset budjettilähteen mukaan vuosina 1994 -1996 
Kaavio 2 Humanitaarista apua koskevat rahoituspäätökset alueittain vuosina 
1995 ja 1996 
Kaavio 3 Humanitaarinen apu yhteensä vuosina 1992 -1996 
-3 -
Yhteenveto 
Komissio käytti vuonna 1996 humanitaariseen apuun hieman vähemmän kuin edellisenä 
vuonna eli 656 miljoonaa ecua. Näin ollen viitenä viimeisenä vuonna humanitaariseen 
apuun käytetty kokonaismäärä oli 3 084 miljoonaa ecua. Vuonna 1996 toiminnan 
pääalueita olivat edelleen entinen Jugoslavia ja Afrikan suurten järvien alue. 
Humanitaarista apua sai kaikkiaan noin. kuusikymmentä maata, joista keskeisimmällä 
sijalla olivat Afganistan, Angola, Sudan, Somalia, Sierra Leone, Liberia, Venäjän 
federaatio (Tshetshenia), Georgia, Armenia, Azerbaidzan, Tadzikistan, Kirgisia, Irak ja 
Haiti. 
Vuonna 1996, ECHO:n neljäntenä toimintavuonna, tuli voimaan humanitaarista apua 
ohjaava neuvoston asetus ja perustettiin jäsenvaltioiden edustajista koostuva komitea. 
Komitea toimi tiiviisti; vuoden lopulla se kokoontui viisi kertaa antamaan puoltavia 
lausuntoja humaanitaariseen apuun liittyvistä ehdotusluonnoksista sekä keskustelemaan 
toteutettavan politiikan eri näkökohdista. 
Vuonna 1996 väkivaltaiset selkkaukset ja niiden seuraukset olivat useimmissa 
tapauksissa merkittävin humanitaaristen kriisien aiheuttaja. Kriisien seurauksena 
maailmassa oli enemmän kuin milloinkaan ennen pakolaisia ja hätäsiirtolaisia, joiden 
selviytyminen hengissä oli usein suoraan riippuvainen ulkoisesta avusta. Samalla kun 
humanitaarinen yhteisö toimitti ensiapua kriisien uhreille se ymmärsi, että kriisien 
taustalla oleviin ongelmiin on kiireesti etsittävä ratkaisut. Komissio panostaa jatkuvasti 
huomattavasti kyseisen humanitaarisen toiminnan ja pidemmällä aikavälillä toteutetun 
kunnostamis- ja kehitystyön yhteensovittamiseen. Tätä yhteensovittamista tehostaakseen 
komissio perusti vuonna 1996 yksiköiden välisiä työryhmiä sellaisia maita ja alueita 
varten, joissa ollaan parhaillaan siirtymässä hätäavun tarpeen vaiheesta pitkän aikavälin 
kunnostamis- ja kehittämistyöhön. 
ECHO:n piirissä toteutettu arviointitoiminta laajeni täyteen mittaansa vuonna 1996. ECHO 
näet kehitti toimintaansa käyttäen vuonna 1995 julkaistussa "Arvioinnin käsikirjassa" 
esitettyjä menetelmiä ja arvioi sekä erityistoimia että ohjelmia, pitäen viimeksi mainittuja 
etusijalla. 
Viime vuonna komissio piti edelleen erittäin tärkeänä tiedottamista ja avoimuutta 
luovuttaen lehdistön ja audiovisuaalisten viestintävälineiden käyttöön julkaisuja, tietoja 
ja laitteistoja sekä kehittäen yhteistoimintaa jäsenvaltioiden, valtiosta riippumattomien 
järjestöjen ja kansainvälisten järjestöjen kanssa. 
-4-
1 Institutionaalinen kehys 
1.1. Neuvoston asetus ja yhteensovittaminen jäsenvaltioiden kanssa 
Ministerineuvosto antoi 20 päivänä kesäkuuta 1996 humanitaarista apua koskevan 
neuvoston asetuksen (EY) 1, joka tuli voimaan 5 päivänä heinäkuuta 1996. Asetuksessa 
määritellään humanitaarisen avun yleiset tavoitteet ja suuntaviivat, yhteensovittamisen 
varmistamiseksi toteutettavat toimenpiteet sekä yhteisön, jäsenvaltioiden, kansainvälisten 
järjestöjen ja valtiosta riippumattomien järjestöjen välistä yhteistyötä koskevat 
yksityiskohtaiset säännöt. 
Niinpä asetuksessa määritellään, millaisten suuronnettomuustilanteiden yhteydessä 
yhteisön humanitaarisen avun myöntäminen on perusteltua, minkälaisia avun muotoja 
voidaan rahoittaa sekä miten avustustoimenpiteet kytketään ennalta toteutettua 
suuronnettomuuksiin valmistautumista sekä kunnostamista ja jälleenrakennusta 
koskeviin toimiin. Siinä käsitellään humanitaarisen avun täytäntöönpanosta huolehtivien 
kumppanien välisiä suhteita sekä jäsenvaltioiden ja Euroopan unionin välistä yhteistyötä, 
ja siihen sisältyy myös humanitaarisen avustustoiminnan säännöllistä arvioimista 
koskevia säännöksiä. 
Neuvoston · asetus (EY) muuttaa merkittävästi päätöksentekoa, sillä asetuksella 
perustetaan komissiota toimeenpanovallan käyttämisessä avustava jäsenvaltioiden 
edustajista koostuva komitea, jonka puheenjohtajana toimii komission edustaja. 
Humanitaarisen avun komitea antaa lausuntoja joistakin komission esityksistä ja etenkin 
humanitaarisen avun kokonaissuunnitelmasta ja sellaisista yli kahden miljoonan ecun 
arvoisista hankkeista, jotka eivät ole kiireellisiä. Komitea toimi tehokkaasti ja se 
kokoontui viisi kertaa asetukseen voimaantulon jälkeen vuoden loppuun mennessä. 
Kaikista komitean käsittelemistä komission esityksistä annettiin puoltava lausunto. 
Komitea on myös selvittänyt erilaisia humanitaariseen apuun liittyviä laaja-alaisempia 
kysymyksiä, ja niin on voitu kehittää komission ja jäsenvaltioiden välistä vuoropuhelua 
sekä saavuttaa paremmin yhteensovitettu malli ennen asetuksen antamista 
neljännesvuosittain pidettyjen kokousten osalta. Komitea on niin ikään käsitellyt valtiosta 
riippumattomien järjestöjen tukikelpoisuusperusteita sekä arviointiin liittyviä ongelmia ja 
järjestelmiä, joiden avulla voitaisiin tehostaa yhteensovittamista ja tietojen vaihtoa. 
1.2. Rahoituspohja 
Ylivoimaisesti suurin osa toimista, jotka komissio toteuttaa ECHO:n kautta, rahoitetaan 
unionin yleisestä talousarviosta. AKT-maiden hyväksi toteutetuista toimista pieni osa, 
vuonna 1996 pienempi osa kuin aikaisemmin, rahoitettiin Lomen sopimuksen 
rahoituspöytäkirjan kehyksessä (kolme miljoonaa ecua). 
Kuuden viimeisen vuoden aikana humanitaarinen toiminta, jota komission on unionin 
nimissä toteuttanut, on kasvanut seitsenkertaisesti, minkä seurauksena unioni on nykyisin 
humanitaarisen avun merkittävin julkinen rahoittaja. Niinpä komission myöntämän 
EYVL N:o L 163; 2.7.1996, s. 1 
-5 -
humanitaarisen avun määrä kasvoi vuoden 1991 114 miljoonasta ecusta 692 miljoonaan 
ecuun vuonna 1995 ja noin 656 miljoonaan ecuun vuonna 1996. Vuotta 1997 varten on 
unionin talousarvion humanitaarista apua koskevaan lukuun (B7-21) otettu alunperin 
315,2 miljoonaa ecua. On mahdollista, että vuoden kuluessa vapautetaan muita varoja sen 
mukaan kuin humanitaarisen tilanteen, jossa komissio joutuu toimimaan, kehittyminen 
edellyttää. 
Yhteisön humanitaarisen avun rahoitustilanteessa on kuitenkin jossain suhteessa 
toivomisen varaa. Suurin ongelma on unionin talousarvioon varattujen määrärahojen 
vapauttamisen vaatima pitkä menettely, minkä lisäksi edellytetään, että alunperin 
myönnetyistä varoista on ensin maksettu 80 prosenttia. Nämä hallinnolliset määräykset 
ovat joskus olleet yhteensopimattomia niiden tarpeiden kannalta, joihin kriisitilanteessa 
on vastattava. 
2. Toimintakeinot 
2.1. Kumppanuudesta tehty puitesopimus 
Humanitaarista apua koskevan neuvoston asetuksen (EY) antamisen seurauksena 
neuvottelut kumppanuudesta tehdyn puitesopimuksen tarkistuksesta, jotka oli keskeytetty 
vuoden 1995 jälkipuolella, käynnistettiin uudelleen ECHO:n ja sen kumppaneiden 
edustajien välillä huhtikuussa pidetyssä kokouksessa. Siitä lähtien ECHO:n työryhmä on 
laatinut uutta tekstiä ottaen huomioon aikaisemmin käydyt neuvottelut ja kertyneen 
kokemuksen. Aiotut muutokset liittyvät yleisiin ehtoihin ja täytäntöönpanoa koskevaan 
sopimukseen ja sen liitteisiin. Näin ECHO pyrkii sovittamaan yhteen kumppaneidensa 
toivoman joustavuuden sekä tarkkuuden, jolla yhteisön varojen käyttöä on jatkuvasti 
valvottava. Suunnitellulla tarkistuksella siis pyritään: 
(a) 
(b) 
todellisia vahvistamaan oikea tasapaino joustavuuden ja tiukan valvonnan välillä; 
vahvistamaan tarvittavat edellytykset, jotta valvonnalla saataisiin 
tuloksia. 
Komissio on myös ilmoittanut komitealle muutoksista, joita se aikoo tehdä 
puitesopimukseen, kuten esimerkiksi toimenpiteiden seurannan kannalta välttämättömään 
tiedottamiskäytännön parantamiseen taikka kertomusten muotoon ja sisältöön liittyvistä 
muutoksista. 
2.2. Tietokannat ja hallintojärjestelmät 
Humanitaarinen apu on toiminta-ala, johon kuuluu suuri määrä erilaisia suunnitelmia, 
tilanteita, toimijoita ja tarpeita ja joka kattaa koko maapallon. Tarkoituksenmukainen 
tiedottaminen on välttämätöntä, jotta kaikki tekijät saataisiin toimimaan yhtenäisesti 
humanitaarista apua edellyttävän suuronnettomuuden uhrien auttamiseksi ja käytettävissä 
olevien voimavarojen hyödyntämiseksi parhaalla mahdollisella tavalla. Nykyaikaisilla 
elektronisilla tietokannoilla ja tietokoneavusteisilla tiedotus- ja hallintojärjestelmillä on 
tässä yhä suurempi merkitys. 
Rahoitushallintoon liittyvä ECHO:n tietokanta HOPE (Humanitarian Office Programme 
Environment), erityisesti sen sopimusten hallintoon liittyvä osa, on toiminut vuoden 1996 
puolivälistä lähtien. Vuonna 1997 siihen on tarkoitus tilata uusia osia humanitaariseen 
-6 -
apuun liittyvien toimien arviointia, varainhoidon valvonnan erittelyä, selontekojen 
laatimista sekä toimien seurantaa varten. HOPE-tietokantaan on tarkoitus liittää 
jäsenvaltioiden 14-kohtaisessa kertomuksessa ilmoittamat humanitaarista apua koskevat 
tiedot. 
Komission intemet-palvelimeen (EUROPA) on lisätty uusia sivuja muun muassa HOPE­
tietokannasta peräisin olevien tilastotietojen välittämistä varten. 
Kotisivun osoite on: 
http://www. cec. lu/enlcomm/echolecho. html 
Tammikuusta 1996 komission sähköpostiverkko (Route 400) on tarjonnut pitkälle 
kehitetyn mahdollisuuden sähköiseen tiedonvaihtoon yksiköiden sisällä ja niiden välillä, 
unionin toimielinten välillä ja ennen kaikkea ulkopuolisten tahojen kanssa, joita tässä 
tapauksessa ovat ECHO:n yhteistyökumppanit ja intemet-yhteyden omaavat alueet, joilla 
toimenpiteitä toteutetaan. 
ECHO:n virkamiesten sähköpostiosoite on: 
etunimi.sukunimi@echo.cec.be 
3. Humanitaariseen apuun Iöttyvä toiminta 
3 .1. Tilastollinen yhteenveto 
Vuotta 1996 voidaan pitää vakiinnuttamisen aikana kattavien ja luotettavien tilastojen 
tuotannossa. Tilastot ovat välttämätön hallinnointityöväline, ja niiden avulla voidaan 
myös huolehtia tiedottamiseen, yhteensovittamiseen ja avoimuuteen liittyvistä mittavista 
tarpeista. 
ECHO:n tilastollinen tiedote ilmestyy neljännesvuosittain, ja pysyvän yksiköiden välisen 
ryhmän tietokannasta saatavat pakolaisia käsittelevät tilastot saadaan käyttöön 
puolivuosittain. Joitakin ECHO:n tuottamia tilastollisia selvityksiä on tämän 
kertomuksen liitteenä (tilastoliitteet S1 -S7). 
Vuoden 1996 humanitaarisen toiminnan suuruusluokka oli verrattavissa vuonna 1995 
toteutetun toiminnan tasoon, ja tehdyt päätökset koskivat 656 miljoonan ecun suuruista 
määrää. 
Vaikka on olemassa maakohtaisia tilastoja, joissa esitetään koko vuoden aikana 
sidottujen varojen kokonaismäärä, on paikallaan korostaa, että joissakin tapauksissa 
sopimuksia tehdään edelleen seuraavana vuonna. Kumppaneittain laaditut tilastot 
perustuvat vuoden loppuun mennessä tehtyjen sopimusten arvoon, ja niissä esitetyt luvut 
ovat siis alhaisemmat. 
Liitteissä S2 ja S3 esitetään luettelo tehdyistä rahoituspäätöksistä maittain, ja vastaava 
luettelo kumppaneittain esitetään liitteessä 4. Yhteenveto kyseisistä luvuista kuvataan 
kaavioissa 2 ja 3 kääntöpuolella. Toiston välttämiseksi ei kyseessä olevia rahasummia 
aina mainita seuraavissa maakohtaisia tilanteita kuvaavissa kohdissa. 
-7 -
• 
/ 800.00 .... 
700.00 
600.00 
0'0 1 500.00 
400.00 
300.00 
200.00 
100.00 1 
1 
1 0.00, 
MECU Humanitarian Aid Financial Decisions by Source of Finance 1994-1995-1996 
/ 
EDF BUDGET TOTAL FIGURE 1 
fB1994 
11111995 
01996 
• FIGURE 2 
...-1 ---F-IN_A_N_C-IA_L_D_E_CI-S-IO_N_S_F_O_R_H_U_M_A_N_IT_A_R_IA_N_A_I_D_B_Y_R_EG_I_O_N _____ __, 
EX-YUGOSLAVIA 
33% 
IRAQ 
""' ASIA 
8% EASTERN EIJROPE 
0% 
NORTH AFRICAIMI00LE EAST 
3% 
LATIN AMERICA 
3% 
GLOBAL 
2% 
EX-YVGOSLA\,'IA 
29% 
~ 
0 250,000, 
CEC DIRECT Total Humanitarian Assistance 
MEMBER STATES 
GOVNTS OTHER 
GOVNTS ECNGO'S FIGURE 3 
D 1992 O 1993 m:11994 eä 1995  1996 
UNITED NATIONS 
.. t_:::;:: 
OTHER NGO'S LOCAL NGO'S 
3 .2. Yhteenveto toimenpiteistä -yleiset kysymykset 
Seuraavissa kohdissa annetaan yleiskuva eri puolille maailmaa toimitetusta 
humanitaarisesta avusta ja selvitetään lyhyesti sellaisten maiden ja alueiden poliittista 
tilannetta, joissa humanitaarinen tilanne on erityisen huolestuttava. Näihin maittaisiin 
selontekoihin sisältyy joitakin näkökohtia, jotka koskevat humanitaarista apua ja sen 
parissa toimivia henkilöitä yleisesti kaikkialla maailmassa. 
Yksi luonteenomainen piirre muuttuvassa kansainvälisessä ympäristössä, jossa 
humanitaarista apua annetaan, on sellaisten selkkausten määrän huomattava kasvu, joista 
useimmat ovat yleismaailmallisesti vaikuttavia sisäisiä kriisejä. Kriisien perussyynä ovat 
usein poliittiset, taloudelliset tai etniset jännitteet. Itse selkkausten luonne on muuttunut 
sikäli, että ne koskettavat yhä enemmän siviiliväestöä, joskus jopa kohdistuvat suoraan 
siihen. Seuraukset ovat olleet hyvin selvät: maailmassa on enemmän kuin koskaan ennen 
pakolaisia ja hätäsiirtolaisia, jotka tarvitsevat laajamittaista humanitaarista apua. 
Humanitaarisen avun myöntämisessä näin vaikeassa poliittisessa tilanteessa on tullut 
esiin joitakin puolueettomuuteen liittyviä oleellisia ja monimutkaisia ongelmia, jotka on 
otettava huomioon. Humanitaarisena apuna toimitettavat tuotteet, kuten elintarvikkeet ja 
lääkkeet, ovat vastakkaisten osapuolten kannalta hyvin kallisarvoisia tarvikkeita. Siitä 
ovat osoituksena varastojen ryöstöt, esimerkiksi Zairessa ja Liberiassa, ja humanitaarisia 
joukkoja vastaan tehdyt lukuisat hyökkäykset. Kiireellisen humanitaarisen avun 
toimittamista· vaikeuttaa myös se, että taistelevat osapuolet taikka hallitukset estävät 
pääsyn uhrien luo. Näistä turvallisuusongelmista· johtuen käytetään yhä enemmän 
aseellisia voimia avun ja joukkojen turvallisen perillepääsyn varmistamiseksi sekä 
suoriin rauhanturvaamistehtäviin. Kysymyksiä, joihin humanitaarisen yhteisön on 
vastattava näissä sekasortoisissa poliittisissa oloissa, ovat muun muassa: 
-Kuinka humanitaariset järjestöt voivat hoitaa ihm_isoikeuksien rikkomuksiin liittyviä 
ongelmia, jos niitä uhkaa maastakarkoitus, jota seuraa avunannon loppuminen? 
-Kuinka humanitaariset järjestöt voivat hoitaa humanitaarisen avun jakamisen sotaa 
käyvillä alueilla välttäen selkkauksen osapuolten tilanteiden manipuloinnin ja 
ryöstelyt? 
-Kuinka ne tekevät yhteistyötä sotilasviranomaisten kanssa, ja miten se vaikuttaa 
niiden tasapuolisuuteen ja puolueettomuuteen? 
Kuinka ne suojelevat humanitaarisen työn tekijöitä? 
Todennäköistä on, että humanitaarinen yhteisö kokonaisuudessaan ei kykene löytämään 
selvää ratkaisua moniin niihin ongelmiin, joita päivittäin nousee esiin humanitaaristen 
toimien yhteydessä. On kuitenkin tärkeää, että avunantajat, valtiosta riippumattomat 
järjestöt ja Yhdistyneet Kansakunnat jatkavat keskustelua ja ottavat kentällä saaduista 
kokemuksista jatkuvasti opikseen. 
Koska humanitaarisen avun piirissä toimii suuri määrä järjestöjä ja tilanteet, joita ne 
joutuvat selvittämään ovat monimutkaisia, yhteensovittaminen avunantajien ja 
toimeenpanevien järjestöjen välillä on nähty yhä tärkeämmäksi. Ihanteellisessa 
tapauksessa yhteensovittamisen piiriin olisi kuuluttava kansainvälinen apu usealta eri 
kannalta, mukaan lukien institutionaaliset ja perustavaa laatua olevat näkökohdat. 
-11 -
Mukana olevien tahojen toiminnan yhteensovittamisessa olisi pyrittävä yhdistämään 
tehokkaasti perusteellisen tarpeiden arvioinnin jälkeen toteutettavat toimenpiteet ottaen 
huomioon kunkin instituution tehtävä ja toimivalta. Liberiasta saatu kokemus osoittaa, 
että kentällä toteutettavan tehokkaan yhteensovittamisen ansiosta voidaan välttää paikalla 
olevien kapinoivien ryhmien kaikenlainen puuttuminen humanitaariseen apuun. 
Humanitaaristen toimien yhteydessä saatu kokemus osoittaa, että avun kohdentaminen 
huolella on erittäin tärkeää, jotta se kanavoituisi apua todella tarvitseville. 
Kohdentaminen on ehdottoman tärkeää siksi, että varat voitaisiin käyttää parhaalla 
mahdollisella tavalla, sekä siksi, että humanitaarisella avulla olisi edelleenkin yleisön ja 
poliittisten päättäjien tuki ja että sitä toimittavia yhteisöjä pidettäisiin vastuuntuntoisina. 
Vuonna 1996 painotettiin humanitaarisen avun yhteiskunnallista ja sukupuolten tasa­
arvoa korostavaa näkökulmaa erityisesti Afganistanin tapahtumien seurauksena; 
muslimifundamentalistinen Taleban-liike kielsi naisten työssäkäynnin Kabulin 
valtaamisen jälkeen. Määräyksillä on ollut huomattavia kielteisiä vaikutuksia tuhansiin 
perheisiin, joiden tarpeista niistä vastuussa olevat naiset eivät nyt kykene huolehtimaan, 
sekä myös julkisiin laitoksiin ja humanitaariseen toimintaan esimerkiksi sairaaloissa, 
joissa naiset aiemmin muodostivat huomattavan osan työvoimasta. Suurin osa alueella 
toimivista järjestöistä jatkaa kuitenkin avun toimittamista huolimatta päivittäisistä 
ihmisoikeuksien loukkauksista ja yrittää vastata kiireellisimpiin humanitaarisen avun 
tarpeisiin toimittamalla elintarvikkeita, lääkkeitä ja terveydenhoidollista apua kaikkein 
huonoimmassa asemassa oleville ihmisille. Nämä ja muut tapahtumat ovat synnyttäneet 
keskustelua Euroopan unionissa, ja sukupuolikysymyksestä on keskusteltu neuvostossa 
sekä vuoden aikana järjestetyissä seminaareissa, joihin ovat osallistuneet valtiosta 
riippumattomien järjestöjen ja Yhdistyneiden Kansakuntien edustajia sekä asiantuntijoita. 
Keskusteluissa on korostettu kyseisten ongelmien ottamista huomioon kaikissa 
menettelytavoissa ja toimenpiteissä, jotka liittyvät kriisien ennaltaehkäisyyn, hätäapuun 
ja hätätilanteen jälkeiseen kunnostamiseen tai joita toteutetaan aseellisten selkkausten 
selvittämisessä. 
Tärkeä osa vuonna 1996 aloitettua työtä on strategian laatiminen avustustoiminnan 
yhdistämiseksi kunnostamis- ja kehittämistyöhön, jotta humanitaarisen 
pelastustoiminnan nimissä toimitettu apu yhteensovitettaisiin paremmin pitkän aikavälin 
kunnostamis- ja kehitystyön kanssa. Tätä varten ollaan muodostamassa sekä 
päätoimipaikkaan että kentälle työryhmiä suunnittelemaan strategioita, rahoitusta ja 
yhteensovittamista muiden osapuolien kanssa; tarkoituksena on kiireellistä 
humanitaarista apua edellyttävästä tilanteesta selviytymässä oleville maille ja alueille 
toimitettavan avun eri vaiheiden parempi määrittely. 
3.3. Entinen Jugoslavia 
Vuonna 1996 Euroopan komissio käytti 187 miljoonaa ecua entisen Jugoslavian kriisin 
uhrien auttamiseen. Joulukuussa 1995 allekirjoitetuilla Daytonin ja Pariisin 
rauhansopimuksilla päättyi näissä maissa yli neljä vuotta riehunut sota. Vaikka uhka 
vihollisuuksien alkamisesta uudelleen on torjuttu menestyksekkäästi koko vuoden 1996 
ajan, monia rauhansopimuksen siviilinäkökohtiin liittyviä osia ei vielä ole pantu 
täytäntöön. Bosnian ja Hertsegovinan poliittinen yhtenäisyys on luotava. 
Liikkumisvapautta ei vielä ole, ja ihmisoikeuksien suojelu on edelleen riittämätöntä. 
-12 -
Monissa osissa Bosniaa ja Hertsegovinaa paikalliset viranomaiset vastustavat tiukasti 
vähemmistöryhmien paluuta ja harjoittavat väestön pakkosiirtämisen politiikkaa, koska 
ne pitävät etnisten ryhmien erottamista yhtenä selkkauksen tärkeimmistä saavutuksista. 
Alueella yhä olevien vähemmistöjen ahdistelu ja maastakarkoitus jatkuvat edelleen. 
YK:n pakolaisasiain päävaltuutettu (UNHCR) ennakoi ensimmäisessä 
kotiuttamissuunnitelmassaan 870 000 hätäsiirtolaisen ja pakolaisen palaavan Bosniaan ja 
Hertsegovinaan vuonna 1996. Suunnitelma on osoittautunut liian valoisaksi. Nykyisten 
arvioiden mukaan ainoastaan 220 000 -240 000 henkilöä palasi vuonna 1996, mikä 
tarkoittaa, että 700 000 Bosniasta ja Hertsegovinasta tulevaa pakolaista ei ole palannut 
entiseen Jugoslaviaan ja että alueella on 1,7 miljoonaa hätäsiirtolaista ja pakolaista. 
Tähän mennessä rauhan tulo ei ole merkittävästi parantanut humanitaarista tilannetta 
alueilla, joilla taistelu on raivonnut. Suuri osa väestöstä elää edelleen poikkeuksellisissa 
ja vaikeissa oloissa yhteismajoituksessa tai tilapäisasunnoissa. Monilla ei ole työtä eikä 
tuloja, ja niin ollen he ovat riippuvaisia humanitaarisesta avusta. Paikallisyhteisöillä ei 
nykytilanteessa ole tarvittavia varoja eikä hallinnollisia voimavaroja, jotta ne voisivat 
huolehtia näistä ihmisistä. 
EHCO toimittaa edelleen välttämätöntä humanitaarista apua . sodan uhreille ja 
hätäsiirtolaisille kaikkialla Bosniassa ja Hertsegovinassa. Vihollisuuksien päättymisen 
seurauksena pääsy maahan on helpompaa ja on voitu yksilöidä tarpeita, joista ennen ei 
tiedetty. Tämä koskee erityisesti Republika Srpskaa, jossa viranomaiset olivat torjuneet 
kansainvälisen avun vuoden 1995 loppuun asti. Yleisesti humanitaarisen avun tarkempi 
ja valikoiva kohdentaminen auttoi saavuttamaan kaikkein heikoimmassa asemassa olevia 
yksilöitä sellaisilla alueilla, joille selkkauksen aikana oli mahdotonta päästä. 
Perusinfrastruktuurien ja sosiaalisten infrastruktuurien kiireellistä korjaamista on pidetty 
yhä tärkeämpänä erityisesti alueilla, jotka voivat ottaa vastaan hätäsiirtolaisia ja 
pakolaisia, kun taas tuloja ja psykososiaalista apua tuottavia hankkeita on vähennetty 
taloudellisen ja sosiaalisen tilanteen normalisoituessa. 
ECHO on pyrkinyt siirtymään pikku hiljaa hätäavun toimittamisesta jälleenrakentamisen 
vaiheeseen, ja se lisäsikin vuonna 1996 yhteistyötä muiden komission yksiköiden kanssa, 
jotta toteuttavat ohjelmat täydentäisivät toisiaan ja olisivat yhtenäisiä. Yksiköiden 
toiminnan yhteensovittamiseen on panostettu erityisesti pakolaisten paluuseen liittyvissä 
kysymyksissä; tällä toiminnan alueella jäsenvaltioiden aloitteet on yhdennetty käynnissä 
oleviin ohjelmiin. 
Elokuussa 1995 tekemänsä hyökkäyksen jälkeen Kroatia ryhtyi vuonna 1996 ahkerasti 
vahvistamaan talouttaan ja vakiinnuttamaan poliittista toimintaansa aiemmin serbien 
valvomilla Krajinan ja läntisen Slavonian alueilla. Hätäsiirtolaiset ja pakolaiset alkoivat 
palata näille alueille vuonna 1996, ja virallisten tilastojen mukaan noin 40 000 henkilöä 
on tähän mennessä palannut kotiseudulleen. 
ECHO jatkoi välittömän elintarvikeavun toimittamista koskevaa ohjelmaansa Kroatiassa 
kuluneen vuoden aikana ja toimitti peruselintarvikkeita 380 000 pakolaiselle ja 
hätäsiirtolaiselle. Se panosti erityisesti bosnialaisten pakolaisten auttamiseen 
Kupljenskon leirillä siihen asti, kunnes leiri heinäkuussa suljettiin, sekä Krajinaan 
Kroatian elokuussa 1995 tekemän hyökkäyksen jälkeen jääneen serbiväestön 
auttamiseen. 
-13 -
Taloudellisten pakotteiden poistamisesta huolimatta ei tilanne Jugoslavian 
liittotasavallassa (Serbia-Montenegro) ole juurikaan parantunut vuonna 1996. Kroatiasta 
sekä Bosniasta ja Herzegovinasta kotoisin olevien pakolaisten lukumäärä on jatkuvasti 
suuri, ja tähän mennessä ainoastaan muutamat ovat palanneet kotimaahansa. UNHCR:n 
ja serbiviranomaisten tekemän väestönlaskennan mukaan liittotasavallassa on nykyisin 
566 000 pakolaista, joista ainoastaan kymmenen prosenttia on ilmaissut halunsa palata 
kotialueelleen. 
Vuoden 1996 aikana ECHO toimitti 400 000 henkilölle liittotasavallassa perusapua 
pääasiassa välittömän elintarvikeavun ohjelman puitteissa. Se myös toimi hyvin 
aktiivisesti Kosovossa, jossa se toimitti lääkkeitä ja psykososiaalista apua kaikkein 
hädänalaisimmille ihmisille. 
Suunnitellun mukaisesti ECHO sulki syyskuussa 1996 toimistonsa Skopjessa entisessä 
Jugoslavian tasavallassa Makedoniassa, mutta ECHO:n rahoittamia toimia jatkettiin 
vuoden loppuun asti. Avun jatkuminen turvataan pääosaston IA toteuttaman Phare­
ohjelman kautta. 
3.4 Afrikan, Karibianja Tyynenmeren maat 
3.4.1 Afrikan suurtenjärvien alue 
Suurten järvien alueen, jolle jo yli kahden vuoden ajan on ahtautunut noin 1, 7 miljoonaa 
ruandalais- ja burundilaispakolaista ( ensisijassa Zairessa ja Tansaniassa), humanitaarisessa 
tilanteessa tapahtui suuria muutoksia vuoden 1996 lopulla. 
Marraskuun puolivälissä pääasiassa zairelaisen tutsiheimon, banyamulengen, jäsenten 
muodostamat aseelliset kapinajoukot hyökkäsivät väkivaltaisesti entisten Interamwen, 
"Ruandan asevoimien", sotilaiden sekä koko Kivun alueella olevien zairelaissotilaiden 
kimppuun. Kapinajoukot hyökkäsivät väkivaltaisesti pakolaisleireihin sekä valloittivat 
nopeasti Goman, Bukavun ja Uviran kaupungit ja humanitaarista työtä tekevien järjestöjen 
oli pakko vetäytyä nopeasti sen jälkeen kun ne oli ryöstetty, mikä yleensä tapahtui 
valvomattomien ja pakenevien zairelaissotilaiden toimesta. 
Lukuisat pakolaiset ja sadat tuhannet zairelaiset joutuivat pakenemaan Zairen länsiosiin 
(Walikale, Kisangani, Shabunda, Fizi). Sen jälkeen ei lähinnä turvallisuussyistä ole voitu 
toimittaa minkäänlaista merkittävää apua Kivun alueella hajallaan oleville pakolaisille eikä 
zairelaisille hätäsiirtolaisille, joiden humanitaarinen tilanne on äärimmäisen vakava. 
Kuitenkin noin 600 000 ruandalaispakolaista Goman alueelta (Zaire) ja 500 000 
Tansaniasta saattoi palata Ruandaan joulukuussa suhteellisen tyydyttävissä oloissa. 
Vähittäinen takaisin sijoittaminen kotikuntiin on lähtenyt käyntiin. 
Burundissa poliittinen ja sotilaallinen tilanne paheni edelleen, minkä seurauksena noin 
1500 -2000 burundilaista viikossa vaelsi Tansaniaan, jossa noin 200 000 pakolaista elää 
edelleen leireillä. 
Vuonna 1996 ECHO rahoitti edelleen valtiosta riippumattomien järjestöjen ja 
kansainvälisten järjestöjen toteuttamia ohjelmia eli leireillä olevien pakolaisten avustamista 
UNHCR:n kautta ja Burundissa ja Ruandassa kaikkein heikompiosaisten ihmisten 
tukemista valtiosta riippumattomien järjestöjen kautta. Heti marraskuun tapahtumien 
-14 -
jälkeen ja selviytyäkseen· pakolaisten äkillisestä paluusta Ruandaan komissio myons1 
joulukuussa poikkeuksellisen 168 miljoonan ecun lisärahoituksen, jolloin sen antaman 
humanitaarisen avun määrä suurten järvien alueella oli yli 560 miljoonaa ecua (vuodesta 
1993). 
ECHO:n on tarkoitus jatkaa vuonna 1997 pakolaisille ja hätäsiirtolaisille kohdistetun 
humanitaarisen avun rahoittamista Zairessa, milloin turvallisuusolot sen sallivat ja alueelle 
pääsy on mahdollista. 
Ruandassa ECHO on tukenut kiireellisiä asuntojen sekä terveydenhoitoon ja lääkintään 
liittyvien rakenteiden kunnostamisohjelmia sekä yailla huoltajaa oleville, vankiloissa 
pidetyille lapsille suunnattuja avustusohjelmia. Komissio on pitänyt etusijalla 
humanitaarisen avun korvaamista vähitellen kehitysohjelmilla. 
Burundissa jatketaan kaikkein kiireellisintä hätäapua lääkinnän ja elintarvikkeiden osalta 
sekä juomaveden hankinnassa. ECHO:lla on myös tarkoitus rahoittaa edelleen Tansaniassa 
olevien burundilaispakolaisten avustamista. 
3.4.2 ECHO-Flight 
Vuonna 1996 Afrikan sarvessa jatkettiin vuonna 1994 perustetun ECHO-Flight -yksikön 
toimintaa. Somaliassa, Keniassa ja Etelä-Sudanissa toteutettavaa humanitaarista toimintaa 
varten on Nairobiin, Djiboutiin, Manderaan ja Lokichoggioon sijoitettu seitsemän 
lentokonetta. 
Toukokuusta 1994 vuoden 1996 loppuun mennessä ECHO-Flight kuljetti yli 75 000 
henkilöä ja yli 30 000 tonnia tavaroita ja sille kertyi yli 27 000 lentotuntia. Vuonna 1996 
myönnettiin 12 miljoonaa ecua ECHO-Flightin toimien jatkamiseen, erityisesti Nairobiin 
sijoitetun Belgian ilmavoimien Hercules C-130:n rahoitukseen. 
3.4.3 Angola 
Marraskuussa 1994 allekirjoitettujen Lusakan sopimusten täytäntöönpano on viivästynyt 
merkittävästi. Humanitaarisen avun ohjelmien täytäntöönpanoon, erityisesti alueilla, joilla 
väestö ei ole saanut asianmukaista apua ja jotka nyt ovat UNIT A:n valvonnassa, liittyy 
turvattomuutta alueella olevien miinojen ja siellä riehuvan rikollisuuden takia. Lusakan 
pöytäkirjassa vahvistetulle henkilöiden ja tavaroiden vapaalle liikkuvuudelle on edelleen 
laajalti esteitä. 
Vuonna 1996 komission humanitaarinen apu oli 14.1 miljoonaa ecua ja sen ensisijaiset 
kohteet olivat terveydenhoito, välttämättömien hyödykkeiden jakelu, logistiikka ja 
miinanraivaus. Humanitaarisella avulla pyrittiin kahteen tavoitteeseen: lievittämään 
nopeasti Angolan väestön ahdinkoa ja sitä myöten vähentämään kuolleisuutta ja yleistä 
sairastuvuutta sekä edistämään rauhankehitystä, alueen yhdistymistä ja luottamuksen 
paluuta kansainvälisen läsnäolon seurauksena. 
ECHO ja pääosasto VIII tekivät vuonna 1996 kokonaisarvion tilanteesta terveydenhoidon 
alalla yhteisön tuen yleisen kehyksen määrittelyä varten kyseisellä alalla. Pääosasto VIII 
keskittää suurimman osan kunnostamistoimistaan, myös terveydenhoitoon liittyvistä 
toimista, Benguelan, Bien, Huambon, Huilan ja Luandan provinsseihin. Tämän lisäksi 
ECHO lisää tukeaan muissa provinsseissa. 
-15 -
3 .4 .4 Somalia 
Eteläisen Somalian poliittista tilannetta vuonna 1996 leimasivat eri klaanien ja ryhmien 
johtajien taistelut heidän pyrkiessään ulottamaan valvontansa koko maahan. Maan 
luoteisosassa yksipuolisesti itsenäiseksi julistautuneen itsenäisen Somalimaan tasavallan 
talous elpyi suhteellisesti huolimatta jatkuvasta poliittisesta epävarmuudesta. 
ECHO sitoi vuonna 1996 viisi miljoonaa ecua Somalialle annettavaan humanitaariseen 
apuun, jolla pyrittiin toisaalta vastaamaan kiireellisiin tarpeisiin kansallisella tasolla (kolera, 
hoitava ruokinta) ja toisaalta vastaamaan kaikkein heikompiosaisten välttämättömiin 
tarpeisiin sellaisilla aloilla, joita ei vielä pidetä kyllin vakaina pääosaston VIII rahoittamien 
kunnostushankkeiden kannalta. 
3.4.5 Sudan ja Pohjois-Uganda 
Selkkauksen ratkaiseminen Sudanin eteläosassa olivat vuonna 1996 epävarmemmat kuin 
koskaan aiemmin huolimatta siitä, että muutamat etelän kapinalliset ryhmät, jotka 
taistelevat toisaalta Sudanin kansan vapautusarmeijan (SPLA) ja toisaalta hallituksen ja 
muiden etelän kapinallisten ryhmien kanssa, allekirjoittivat hallituksen kanssa "poliittisen 
peruskirjan". Vuoden aikana ilmeni myös muita, ei välittömästi selkkaukseen liittyviä, 
tapahtumia, jotka edellyttivät kiireellistä apua: kaksi koleratapausta ja tulva Pochallan 
alueella. 
ECHO toimitti alueelle humanitaarista apua vuonna 1996 yli 13 miljoonan ecun arvosta. Se 
toimi alueella, johon kuuluvat Ugandan pohjoisosa, Sudanin hallituksen valvonnassa olevat 
alueet sekä etelän kapinallisten ryhmien v~lvonnassa olevat alueet. Vuoden aikana ECHO 
alkoi vähentää tukeaan Pohjois-Ugandassa oleville sudanilaispakolaisille, koska 
turvattomuus oli suuri uhka pakolaisten sijoittamista koskevalle ohjelmalle. 
Humanitaarista apua edellyttävistä tarpeista huolehtimista haittasivat merkittävästi kaikilla 
aloilla turvallisuus- ja kuljetusongelmat sekä Sudanin hallituksen määräämä monia 
kiitoratoja koskeva laskeutumiskielto. 
Vaikeimmilla aloilla ECHO tuki joustavia ja liikkuvia toimia, joita jäsennellympien 
hankkeiden· toteuttaminen edellyttää. ECHO keskitti toimintaansa myös muille aloille, 
paaas1assa eläinlääkintäohjelmiin ja elintarviketurvaa koskeviin ohjelmiin 
(kalastusvälineiden toimittaminen ja jakelu). 
3.4.6 Liberia 
Liberiassa rauhankehitys lähti uudelleen käyntiin kesällä kansainvälisen yhteisön 
painostuksesta. Abuja II -sopimuksen allekirjoittamisesta asti elokuussa 1996 on hauras 
yksimielisyys pitänyt kapinallisten ryhmien välillä. Joukkojen vetäytyminen alkoi 22. 
marraskuuta ja jatkuu edelleen ilman suurempia pulmia. 
Humanitaarisen toiminnan osalta merkittävää oli avun ja humanitaaristen toimistojen 
laajamittainen ryöstäminen Monrovian hävittämisen yhteydessä huhtikuussa 1996. 
Vastauksena apuun puuttumiseen ja sen anastamiseen harjaantuneiden kapinaryhmien 
asenteeseen toimistot ja lahjoittajat liittyivät yhteen ja päättivät ottaa käyttöön 
"minimaalisen lähestymistavan" ollakseen vaarantamatta työntekijöitä ja tarvikkeita ja 
estääkseen sen, että apu "ruokkisi" sotaa. Tämän rahoittajien ja toimistojen väliseen 
-16 -
tiiviiseen yhteensovittamiseen, avun tarkkaan kohdentamiseen ja seurantaan sekä 
ennaltaehkäisevään toimintaan perustuvan lähestymistavan ansiosta voitiin kaikkiin 
tarpeisiin vastata välttämättömimpään tiukasti rajatulla avulla. 
Vuonna 1996 ECHO teki vuoden 1995 lopussa hyväksytyn kokonaissuunnitelman 
seurauksena ainoastaan yhden 1,9 miljoonaa ecua koskevan uuden rahoituspäätöksen siihen 
asti suljettuina olleiden alueiden avautumisen johdosta ilmenneitä uusia tarpeita varten. 
Rahoittajien ja järjestöjen kesken pidettiin useita yhteensovittamiskokouksia. ECHO:n ja 
pääosaston VIII toiminnan tiivistä yhteensovittamista jatkettiin edelleen niin 
päätoimipaikassa kuin kentälläkin. Vastuualueiden tarkalla jaolla voitiin siten saada kunkin 
yksikön rahoittamista toimista mahdollisimman tehokas tulos. 
3.4.7 Haiti 
Haiti on edelleen pallonpuoliskonsa köyhin maa, jossa tulot asukasta kohden ovat 270 
Yhdysvaltain dollaria. V aitio on riippuvainen kansainvälisestä avusta eikä 
uudistusohjelmaa (yksityistämistä ja rakennesopeutusta) voitaisi toteuttaa ilman rahoittajien 
tukea ja yksityisten järjestöjen toiminnallista apua. 
Kauppasaarron päättymisen jälkeisenä vaikeana aikana ECHO:n on tarjottava apua 
yleisessä humanitaarisessa kriisitilanteessa: 40 prosentilla Haitin väestöstä ei ole 
mahdollisuutta perusterveydenhoitoon ja aliravitsemus ja ripuli ovat edelleen lasten 
pääasialliset kuolinsyyt. Kuluneena vuonna ECHO hyväksyi paaas1assa 
terveydenhoitoalaan keskittyvän 10 miljoonan ecun kokonaissuunnitelman. Suunnitelma 
kattaa Haitin koko alueen keskittyen erityisesti kolmeen departementtiin, ja siinä otetaan 
huomioon muiden rahoittajien Gäsenvaltiot, Maailmanpankki, USAID ja IDB) 
toimenpiteet. ECHO:n Haitin toimisto huolehtii kyseisen kokonaissuunnitelman 
yhteensovittamisesta ja yli 20 eurooppalaista ja paikallista kumppania (valtiosta 
riippumattomat järjestöt, Punainen risti ja YK:n toimistot) sen täytäntöönpanosta. Vaikka ei 
olekaan olemassa minkäänlaisia luotettavia terveydellisiä mittareita, joilla humanitaarisen 
avun vaikutuksia voitaisiin arvioida, se kiistattomasti edistää poliittista ja yhteiskunnallista 
vakautta huolehtimalla välittömästi väestön kaikkein kiireellisimmistä tarpeista. 
3.4.8 Sierra Leone 
Vuodesta 1996 tuli toivon ja rauhan vuosi, jonka aikaista poliittista kehityskulkua kuvaa 
kaksi merkittävää asiaa. Ensinnäkin sotilasjuntta luovutti vallan helmikuussa pidettyjen 
demokraattisten vaalien jälkeen siviilihallitukselle Ja uudelle presidentille A. T. Kabbahille. 
Toiseksi kapinallisliikkeen kanssa käydyt neuvottelut päättyivät vihdoin rauhansopimuksen 
allekirjoittamiseen 30. marraskuuta Abidjanissa. Tilanteen paraneminen vuoteen 1995 
verrattuna on vaikuttava; useimmista tarpeista, etenkin elintarvikkeisiin ja terveydenhoitoon 
liittyvistä tarpeista, pystytään nyt huolehtimaan. Avun kanavoiminen molemmin puolin 
rintamalinjaa on parantunut huolimatta siitä, että aseistautuneet joukot jatkuvasti 
aiheuttavat ongelmia. 
Hätäsiirtolaisten (500 000 -800 000) ja pakolaisten (300 000) paluu ja 
uudelleensijoittaminen Guineaan eivät kuitenkaan ole varsinaisesti alkaneet, sillä nämä 
väestönosat odottavat rauhan vakiintumista sekä takeita paremmasta turvallisuudesta. 
Huolimatta siitä, että on käynnistetty lukuisia kunnostamisohjelmia ja että ECHO on 
pyrkinyt korvaamaan niillä tavanomaisesti toteuttamansa ohjelmat, on edelleen perusteltua 
-17 -
toimittaa humanitaarista apua, joka vuonna 1996 vastasi 6,3 miljoonaa ecua, leireillä 
oleville hätäsiirtolaisille ja vasta äskettäin avautuneille alueille. 
ECHO on toiminut hyvin aktiivisesti kentällä toteutettavien toimien yhteensovittamisessa 
ennen kaikkea elintarvikeavun kohdentamiseksi tarkemmin ja riippuvuuden 
vähentämiseksi. Tuetuilla ohjelmilla on vaikutettu ratkaisevasti humanitaarisen tilanteen 
paranemiseen. 
3.4.9 Mali 
Malin hallituksen ja tuaregien kapinallisliikkeen välinen rauhansopimus vahvistettiin 
virallisesti maaliskuussa 1996. Viisi vuotta kestäneen sisällissodan jälkeen suurin osa 
pohjoisten alueiden rakenteista on vaurioitunut ja kaikki yhteisöjen väliset yhteydet on 
solmittava uudelleen. Entisten taisteluosapuolten rauhan kannalle palauttamista koskevan 
ohjelman käynnistäminen on ollut hankalaa. 
Humanitaarisesta näkökulmasta tilannetta luonnehtii pakolaisten ja hätäsiirtolaisten 
laajamittainen ja ennakoimaton paluu (yli 100 000 henkeä) kotiseudulleen. Viivästykset 
väestön u.udelleensijoittamista koskevien ohjelmien ja kunnostamisohjelmien järjestelyssä 
ja täytäntöönpanossa ovat suuresti häirinneet jälleenrakennustyötä ja yhteiskunnallis­
taloudellisen toiminnan elpymistä, mikä on vaarantanut vakautuskehitystä Pohjois-Malissa. 
Voidakseen täyttää nopeasti välttämättömät perustarpeet (vesi, ravinto, terveys) ECHO 
päätti aloittaa yhden miljoonan ecun humaanitaarisen avustusohjelman helmikuussa 1996. 
Ohjelma kattaa pohjoisen kolmen alueen "herkät" seudut, joille väestöä palaa ja joille s1tä 
sijoitetaan uudelleen. Ohjelma, jonka toteuttamista jatkettiin 1, 1 miljoona ecua koskevalla 
uudella päätöksellä, on osa johdonmukaista jatkumoa, ja se yhteensovitetaan pääosaston 
VIII toiminnan kanssa. ECHO:n on tarkoitus jatkaa toimintaa paikan päällä vuoden 1997 
loppuun asti turvatakseen paluuta ja uudelleensijoittamista koskevan siirtymävaiheen sen 
päättymiseen asti. 
3 .5 Venäjä ja Itsenäisten valtioiden yhteisö 
3.5.1 Venäjän federaatio 
Vuonna 1996 venäläiset joukot ja tshetsheenikapinalliset ottivat yhteen väkivaltaisissa 
taisteluissa, kunnes rauhansopimus allekirjoitettiin elokuussa 1996 ja venäläisjoukot 
alkoivat vetäytyä. Sopimuksesta huolimatta tilanne Pohjois-Kaukasiassa on edelleen 
epävakaa. Tshetsheniassa ja sen naapuritasavalloissa Ingusiassa ja Dagestanissa on 
hätäsiirtolaisina yhä kymmeniä tuhansia siviilejä. 
Koko viime vuoden ajan ECHO pyrki ensisijaisesti toimittamaan hätäapua sodan uhreille 
Tshetsheniaan ja auttamaan kaikkein heikoimmassa asemassa olevia Ingusiaan ja 
Dagestaniin sijoitettuja tshetsheenejä. Alueelle vuonna 1996 myönnetyllä 8,8 miljoonalla 
eculla rahoitettiin pääasiassa lääkintään liittyviä rakenteita, erityisesti joidenkin 
ehdottoman tärkeiden rakenteiden kunnostamista, ja käynnistettiin tarkoin kohdennettuja 
elintarvikeohjelmia sekä vedenpuhdistus- ja vedenjakeluohjelmia ihmishenkien 
pelastamiseksi taistelujen aikana, helpottamaan hätäsiirtolaisten maan sisäistä paluuta ja 
heidän sijoittamistaan uudelleen yhteiskuntaan. Kaikilla ECHO:n kumppaneilla on 
jatkuvasti turvallisuusongelmia ja vaikeuksia päästä avustettavien ihmisten luokse. 
-18 -
3.5.2 Tadzikistan 
Maata koettelee vakava taloudellinen kriisi ja kaikki sen sosiaalis-taloudellista tilannetta 
kuvaavat mittarit näyttävät alhaisia lukemia, poliittinen tilanne ja hallitusjärjestelmä ovat 
epävakaat ja taistelut ovat lisääntyneet voimakkaimmin sitten vuosien 1992-1993 
sisällissodan ja pakottaneet edelleen 25 000 -30 000 ihmisen lähtemään kotiseudultaan. 
Tämän seurauksena humanitaarisen avun tarve on kasvanut räjähdysmäisesti kaikilla 
aloilla. Kaikkein heikompiosaisten jo ennestäänkin epätoivoinen tilanne paheni yhä 
viime vuoden aikana. 
ECHO:n toimissa, jotka yhteensä vastaavat 14.1 miljoonaa ecua, on keskitytty 
toimittamaan lisäelintarvikeannoksia kaikkein hädänalaisimmille ihmisille kaikkialla 
maassa (585 000 henkeä) sekä apua piiri-ja aluesairaaloille, joiden toiminta on täysin 
riippuvaista kansainvälisestä avusta. Maan itäosassa, jossa ilmastolliset ja 
maantieteelliset olot ovat vaikeimmat, ECHO rahoitti ohjelman, jossa yhdistettiin 
elintarvike- ja lääkeapu sekä lämmitystarvikkeiden toimittaminen kouluille ja sairaaloille. 
Etelässä käynnistettiin lisäksi peruslääkehoitoa ja epidemioihin valmistautumista 
koskevia ohjelmia. ECHO aloitti myöskin maatalouden kehittämistä koskevan 
pilottiohjelman joidenkin alueiden ravintotilanteen parantamiseksi. Ohjelmaan osallistuu 
aktiivisesti myös pääosasto VIII. 
3.5.3 Kirgisia 
Kirgisiassa humanitaarisen avun tarve johtuu paaas1assa vakavasta taloudellisesta 
lamasta, joka on koetellut maata 1990-luvun alusta lähtien. Syvän kriisin kestettyä viisi 
vuotta bruttokansantuote parani vihdoin vuonna 1996, vaikka inflaatio ja kauppataseen 
alijäämä kasvoivatkin. Elintarviketurvan osalta tilanne näyttää parantuneen merkittävästi, 
ja Kirgisia saattaa siten saavuttaa elintarvikeomavaraisuuden makrotalouden tasolla. 
Kasvu on kuitenkin lähtenyt liikkeelle hyvin alhaiselta tasolta, eikä sillä ole -ainakaan 
lyhyellä aikavälillä -myönteisiä vaikutuksia kaikkein heikompiosaisten ihmisten 
elinoloihin. 
Vuonna 1996 ECHO sitoi 3,92 miljoonaa ecua, jonka turvin se toimitti elintarvikeapua 
perheille ja ryhmille, joiden elintarvikkeiden saanti oli kaikkein epävarminta, sekä 
lääkeapua hoitojärjestelmille valikoiduilla alueilla, joilla lapsikuolleisuus on jatkuvasti 
liian korkea. Taloudellisen tilanteen kehitys huomioon ottaen on pääosaston VIII kanssa 
sovittu, että ECHO päättää vähitellen yleiset elintarvikeohjelmansa ensi vuoden aikana. 
Mikäli vastaavaa toimintaa jatkossa vielä tarvitaan, sen tukemisesta huolehtii pääosasto 
VIII. 
3.5.4 Etelä-Kaukasia 
Armenia, Azerbaidzan ja Georgia 
Abhasiaa ja Vuoristo-Karabahia lukuunottamatta Etelä-Kaukasiaa 1990-luvun alussa 
ravistelleet väkivaltaiset taistelut ovat laantuneet. Taloudellinen taantuminen on 
pysähtynyt näissä kolmessa maassa, mutta Kansainvälisen valuuttarahaston ja 
Maailmanpankin suositusten mukaiset uudistukset ovat johtaneet huomattaviin 
heikennyksiin sosiaalisella alalla, hintojen nousuun ja valtion rahoittaman 
terveydenhoitojärjestelmän romahtamiseen. Tämän seurauksena joidenkin ryhmien, 
-19 -
kuten vanhusten, etenkin ravintoon ja hoitoon liittyvät tarpeet ovat lisääntyneet. Alueella 
on edelleen yli miljoona pakolaista ja hätäsiirtolaista. Osa näistä ihmisistä tarvitsee apua. 
ECHO myönsi kyseiselle kolmelle maalle 23 miljoonaa ecua, ja se korostaa edelleen 
tarpeiden arviointiin pohjautuvan aktiivisen strategian välttämättömyyttä. Enää ei tueta 
ohjelmia, jotka eivät nimenomaisesti koske kaikkein puutteenalaisimpia, ja nyt etusijalla 
ovat avun ja kehityksen yhdistävät ohjelmat. 
Elintarvikkeiden osalta ECHO:n tukemat valtiosta riippumattomat järjestöt toimittavat 
edelleen elintarvikkeita kattaen noin 40 prosenttia keskimäärin 750 000 henkilön 
elintarviketarpeesta. Milloin on mahdollista, elintarvikeavun järjestelyssä vältetään 
riippuvuussuhteita. Monilla maaseutualueilla perheet saavat siemeniä ja työkaluja ja 
elintarvikeapua lakkautetaan vähitellen. Lääkinnän osalta avulla pyritään tekemään 
hoitoonpääsy mahdolliseksi sellaisille henkilöille, joilla ei itse ole taloudellisia 
mahdollisuuksia hakeutua hoitoon. Ainoastaan huolella valikoituja sairaaloita ja 
perusterveydenhoitoon liittyviä ohjelmia avustetaan, kun taas lääkkeiden jakamiseen 
kansallisella tasolla liittyvät ohjelmat on lopetettu. Useimpien hätäsiirtolaisia varten 
kunnostettavien asuntojen kiireelliset korjaukset on saatu valmiiksi, minkä ansiosta noin 
80 000 hätäsiirtolaisen elinoloja on voitu parantaa Georgiassa ja Azerbaidzanissa. 
Azerbaidzanissa noin 30 000 muuta hätäsiirtolaista on saanut uuden tilapäisasunnon. 
3.6 Aasia 
Aasia on maanosa, jossa suuret luonnononnettomuudet ovat tavallisia, ja siksi on hyvin 
vaikeaa ennakoida toimia, joita niiden yhteydessä eri vuosina tarvitaan. Vuosi 1996 kuvaa 
mainiosti tätä asioiden tilaa. Ensimmäistä kertaa ECHO toteutti toimenpiteitä Kiinassa 
kolmen peräkkäisen onnettomuuden johdosta (maanjäristys helmikuussa, lumimyrskyt 
maaliskuussa ja tulvat heinäkuussa) ja jakoi siellä lääkkeitä ja elintarvikkeita. ECHO 
rahoitti myös maanjäristyksen uhreille Indonesiassa sekä huhtikuussa Bangladeshissä ja 
marraskuussa Intiassa riehuneen kahden pyörremyrskyn uhreille suunnattuja ensiaputoimia. 
Se myös myönsi elintarvikeapua vuoden 1995 tulvien uhreille Laosissa sekä 
vastaavanlaisten tuhojen uhreille Pohjois-Koreassa ja Vietnamissa. Koska tilanne Sri 
Lankassa pahenee, ECHO rahoitti edelleen selkkauksen uhreille suunnattuja avustustoimia. 
Afganistanissa ECHO jatkoi avustusohjelmaansa maassa riehuvan sisällissodan uhrien 
auttamiseksi. Se piti tavoitteenaan kaikkein huonompiosaisten ihmisten avustamista 
ensisijaisten tarpeiden tyydyttämisessä eli se tuki elintarvikeapua, terveydenhoidollista, 
lääkinnällistä ja ortopedista apua sekä pyrki varmistamaan välittömän kunnostamisen ja 
suorittamaan miinanraivauksia. Siviiliväestön, jonka taakkana on selviytyminen taistelujen 
seurauksista, on myös mukauduttava Kabulin uusien valtiaiden antamiin määräyksiin, jotka 
esimerkiksi kieltävät naisilta työnteon ja tulojen hankkimisen toimeentuloa varten. 
Erityisesti leskien tilanne on vaikea; 25 000 leskeä on perheenpään asemassa eivätkä he 
kykene elättämään perhettään. 
ECHO päätti jatkaa ortopedisiin välineisiin liittyvää ohjelmaa, jota Handicap International 
toteuttaa Kambodzan eri maakunnissa. Thaimaassa ECHO on tukenut melkein kaksi vuotta 
pitkin Burman ja Thaimaan rajaa sijoittuneita karenipakolaisia. 
Irakissa komissio jatkoi humanitaarisen avun toimittamista Irakin puolella sijaitsevaan 
Kurdistaniin sekä maan keski-ja eteläosiin ja on edelleen ylivoimaisesti suurin avunantaja 
-20 -
alueella. Toiminnassa on keskitytty elintarvikeavun toimittamiseen heikompiosaisille 
väestöryhmille, kuten Anfall-operaation ja paikallisten sotien uhreihin kuuluville raskaana 
oleville naisille, leskille, lapsille ja vanhuksille sekä hätäsiirtolaisille yleisesti. 
Tämäntyyppisen avun toisessa vaiheessa tuetaan strategisina pidettyjä talouden aloja eli 
koulutusta ja terveydenhoitoa. 
3. 7 Pohjois-Afrikka ja Lähi-itä 
Polisario-rintaman ja Marokon väliset suhteet eivät ole parantuneet, eikä ennakoitavissa ole 
mahdollisuutta Algeriassa pakolaisina elävien sahravien paluuseen. ECHO on käynnistänyt 
kiireellisen elintarvikeapuohjelman tämän täysin kansainvälisestä avusta riippuvaisen 
väestönosan hyväksi sekä seitsemän miljoonan ecun arvosta erilaisia kiireellisiä 
kunnostamisohjelmia ja lääkintään ja terveydenhoitoon liittyviä ohjelmia. 
Palestiinan tilanne on jatkuvasti huolestuttava, sillä Israelin ja Palestiinan suhteiden 
huononeminen vaarantaa rauhankehityksen ja altistaa palestiinalaiset vaikeille 
taloudellisille ja sosiaalisille ongelmille. Heitä varten myönnettiinkin kiireellistä 
elintarvikeapua sen jälkeen, kun Israelin armeija oli eristänyt palestiinalaisalueet. 
Humanitaarinen toimisto on lisäksi jatkanut apuaan lääkintään ja terveydenhoitoon 
liittyville rakenteille, joilla on suuria taloudellisia vaikeuksia ja jotka eivät ulkoisen avun 
puuttuessa kykene huolehtimaan perushoidosta. Tässä tarkoituksessa ECH O käytti 
yhdeksän miljoonaa ecua ensisijassa julkisten ja yksityisten klinikoiden ja sairaaloiden 
kiireellisten kunnostamistoimien sekä laajan rokotuskampanjan rahoittamiseen. 
Humanitaarista apua toimitettiin heikoimmassa asemassa olevalle libanonilaisväestölle 
erityisesti Israelin armeijan viime huhtikuussa Etelä-Libanonissa suorittamien sotatoimien 
jälkeen. Erityisen vaikeiden olosuhteiden parantamiseksi, joissa Libanonissa olevat 
palestiinalaispakolaiset elävät, ECHO käytti 4,4 miljoonaa ecua lääkintään ja 
terveydenhoitoon liittyvien rakenteiden tukemiseen leireillä sekä parantamaan väestön 
mahdollisuuksia saada kaikkein keskeisintä perushoitoa. 
3. 8 Latinalainen Amerikka 
ECHO:n toiminta Latinalaisessa Amerikassa vuonna 1996 oli jatkoa vuonna 1995 
toteutetulle toiminnalle. Vaikka Kuuba oli edelleen tärkein humaanitaarisen avun saaja, 
kiinnitettiin erityistä huomiota myös Guatemalan, Kolumbian ja Perun juuriltaan 
lähtemään joutuneisiin ihmisiin. 
Guatemalassa tuettiin Meksikoon paenneiden sekä sisällissodan alta hätäsiirtolaisiksi 
lähtemään joutuneiden ihmisten paluuta. ECHO:n Guatemalassa toteuttamat toimet 
liittyivät pakolaisten uudelleen sijoittamiseen, ja siten niillä on osaltaan edistetty rauhan 
vakiinnuttamista. Myös Perussa ECHO tuki hätäsiirtolaisten paluuta. Kolumbiassa 
toimitettiin ECHO:n rahoituksella perusapua väkivallan uhreille, erityisesti leskeksi 
jääneille perheenäideille ja orpolapsille. 
Kuubassa humanitaarisen toiminnan toteutuksesta huolehtivat eurooppalaiset valtiosta 
riippumattomat järjestö, jotka yhteensovittivat kaikkein heikoimmassa asemassa oleville 
eli raskaana oleville naisille, lapsille ja vanhuksille suunnatun elintarvikeavun ja 
lääkinnällisen hoidon toimittamiseen liittyvät toimensa. Nicaraguassa valtiosta 
riippumattomat järjestöt toteuttivat epidemioiden ennaltaehkäisyyn liittyvän ohjelman. 
-21 -
Luonnononnettomuuksien uhreja avustettiin koko alueella. Vuonna 1996 Ecuadoria ja 
Perua vavisutti kaksi maanjäristystä, kun taas Costa Ricassa ja Hondurasissa 
hirmumyrskyt aiheuttivat tulvia. ECHO:n kumppanit olivat valmiina toimittamaan 
hätäapua tarvitseville. 
4. Laaja-alainen toiminta 
4 .1. Tiedottaminen 
Tiedottamisen alalla ECHO:n strategiana on asettaa lehdistön, · radioasemien ja 
televisiokanavien käyttöön tietoja ja materiaalia sekä julkaisuja ja audiovisuaalista 
aineistoa sekä järjestää toimintaa yhdessä valtiosta riippumattomien ja kansainvälisten 
järjestöjen sekä jäsenvaltioiden kanssa. 
• Tiedotusvälineet: ECHO on levittänyt lehdistötiedotteita tiedotusosaston välityksellä. 
Toimittajille järjestettiin vierailu.käyntejä ECHO:n toimintapaikoille, joskus ECHO:n 
kumppaneina toimivien valtiosta riippumattomien järjestöjen taikka YK:n toimistojen 
aloitteesta. 
• ECHO:n eurooppalaiset radio-ja televisiopalkinnot: ECHO on luonut palkinnot, jotka 
myönnetään humanitaarisia ongelmia taidokkaasti käsitteleville ohjelmille. Palkinnot 
myönnettiin Dublinissa järjestetyssä palkintoseremoniassa, jossa oli mukana Irlannin 
presidentti Mary Robinson. Palkinnot on tarkoitus jakaa vuosittain. 
• Audiovisuaalinen tuotanto: ECHO on osallistunut joidenkin valtiosta riippumattomien 
järjestöjen laskuun toteutettujen videoiden ja lyhytfilmien yhteisrahoitukseen, jotta 
järjestöt voisivat esitellä työtään ja sen yhteisöllistä ulottuvuutta paikalliselle yleisölle. 
Jäsenvaltioiden televisiokanavat ovat esittäneet suurimman osan näistä filmeistä. 
• Julkaisut: ECHO julkaisee vuosikertomuksen kuudella kielellä, myös venäjäksi. Se on 
myös omistanut neljännesvuosittain englanniksi ja ranskaksi ilmestyvän tiedotteensa 
(ECHO News) useita numeroita sekä useita tiettyjä humanitaarisia kriisejä 
käsittelevistä yksityiskohtaisista selvityksistä (ECHO Files) Kambodzalle ja 
Tshetshenian sodalle sekä jakanut lehtisiä ja erikoisjulkaisuja esitelläkseen joitakin 
tiettyjä erityistoimia, kuten Olympic Aid -rokotuskampanjaa ja psykososiaalinen apua 
Jugoslaviassa. 
Edellä esitetyt eri toimet, jotka ovat maksaneet noin kaksi miljoonaa ecua, ovat tehneet 
ECHO:n eri puolilla maailmaa toteuttamaa toimintaa tunnetuksi merkittävällä tavalla, 
vaikka vielä onkin paljon tehtävää, ennen kuin se tunnetaan niin hyvin kuin sen 
myöntämien avustusten suuruus edellyttäisi. 
4.2 Yhteistyö ja yhteensovittaminen 
Viime vuosien tärkeimmät hätäapua edellyttäneet tilanteet ovat osoittaneet yhä 
selvemmin kansainvälisen avun yhteensovittamisen tärkeyden humanitaarisen avun, 
kunnostamisen ja kehittämisen aloilla. Apua toimittavien lahjoittajien sekä 
-22 -
kansainvälisten ja valtiosta riippumattomien järjestöjen suuri määrä sekä hätätilanteiden 
monimutkaisuus, joista järjestöt joutuvat selviytymään, ovat myös korostaneet 
yhteensovittamisen tärkeyttä ja pakottavaa tarvetta. 
4.2.1 Yhteensovittaminen yksiköiden välillä 
Komissio pitää edelleen hyvin tärkeänä humanitaarisen toimintansa yhteensovittamista 
pidemmän aikavälin kunnostamis- ja kehittämistyön kanssa. Komissio esitti huhtikuussa 
tiedonannon KOM(96) 153 hätäavun, kunnostamisen ja kehittämisen välisistä yhteyksistä. 
Myöhemmin samana vuonna se antoi toimivaltaisille yksiköilleen yhteiset ohjeet, jotka 
koskevat alalla välttämätöntä entistä suurempaa yhteensovittamista. Tehostaakseen 
lyhyen ja pitkän aikavälin toimien yhteensovittamista komissio lisäksi perusti vuonna 
1996 useita yksiköiden välisiä työryhmiä sellaisia maita ja alueita varten, joissa ollaan 
parhaillaan siirtymässä kiireellisestä hätäavun tarpeen vaiheesta pitkän aikavälin 
kunnostamis- ja kehittämistyöhön. 
Pakolaisten, hätäsiirtolaisten ja kolmansista maista kotimaahan palaavien avustamisen 
yhteensovittamisesta huolehtivan pysyvän yksiköiden välisen ryhmän piirissä vuonna 
1994 aloitettua työtä jatkettiin edelleen, ensisijassa yksiköiden välisten, pakolaisten 
hyväksi toteutettua toimintaa käsittelevien neuvottelujen muodossa. Pysyvä yksiköiden 
välinen ryhmä myös valmistelee Euroopan yhteisön, Yhdysvaltojen ja YK:n 
pakolaisasiain päävaltuutetun väliset säännölliset kokoukset, joita vuonna 1996 pidettiin 
kaksi kertaa. Samana vuonna ilmestyi myös pakolaisten ongelmia koskeva komission 
julkaisu, jossa kuvataan ongelmia maailmanlaajuisesti sekä kerrotaan toimenpiteistä, 
joita komissio on toteuttanut niiden lieventämiseksi kaikkialla maailmassa. 
Kansainvälinen humanitaarinen apu on hyvin tärkeää selkkausten uhrien kannalta, ja 
ECHO julkaisi tammikuussa 1996 aiheesta kaksiosaisen kirjan "Law in Humanitarian 
Crises"2. 
Vuonna 1996 ECHO jatkoi edelleen humanitaarisen avun verkostoon liittyvän NOHA­
tutkinnon (Network on Humanitarian Aid) tukemista; ECHO ja pääosasto XXII ottivat 
tutkinnon käyttöön vuonna 1993 humanitaarisessa toiminnassa mukana olevien 
työntekijöiden pätevyyden parantamiseksi. Syksyllä 1996 toteutetun arviointiohjelman 
mukaan tulokset ovat olleet myönteisiä, ja niihin ECHO voi tukeutua päättäessään 
vuonna 1997 NOHA-tutkinnon jatkosta. 
ECHO huolehtii suuronnettomuuksiin valmistautumisesta vastaavan yksiköiden välisen 
ryhmän puheenjohtajuudesta, ja se toimii edelleen aktiivisesti ulkosuhteista vastaavissa 
yksiköiden välisissä Relex-yhteensovittamisryhmissä, jotka on perustettu varmistamaan 
komission menettelytapojen yhtenäisyys kyseisellä alalla. 
ECHO on osallistunut pääosaston 
ihmisoikeuksia koskevan pysyvän IA johdolla säännöllisesti kokoontuneen 
yksiköiden välisen ryhmän toimintaan. 
2 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto, ISBN 92-827-5337-9 
-23 -
Ihmisoikeuksiin liittyvän toiminnan osalta on paikallaan mainita ECHO:n osallistuminen 
Haagissa joulukuussa 1996 järjestettyyn ihmisoikeuksia käsittelevään konferenssiin sekä 
Euroopan parlamentin selonteko, joka käsittelee maailman ihmisoikeustilannetta vuosina 
1995 ja 1996. 
4.2.2 Euroopan parlamentti 
Vuonna 1996 Euroopan parlamentti toteutti tärkeän lainsäädäntöä koskevan ohjelman, 
jossa käsiteltiin humanitaariseen apuun liittyviä kysymyksiä. Humanitaarista apua 
koskeva neuvoston asetus hyväksyttiin yhteistoimintamenettelyn toisessa käsittelyssä. 
Parlamentti hyväksyi neljännen AKT-EY-yleissopimuksen muuttamisen sekä 
yhdeksännen EY:n ja UNRWAn yleissopimuksen (YK:n Lähi-idässä olevien 
palestiinalaispakolaisten avustus-ja työelin) ratifioinnin. 
Kehityksen, ulkosuhteiden ja taloudellisten ulkosuhteiden valiokunnissa keskusteltiin 
hätäavun, kunnostamisen ja kehityksen välisiä yhteyksiä käsittelevästä komission 
tiedonannosta, ja ECHO osallistui aktiivisesti keskusteluihin. 
Parlamentti on seurannut hyvin tiiviisti Afrikan suurten järvien alueella parhaillaan 
vallitsevaa kriisitilannetta. Eräät aloitteet osoittavat, että kyseiset tapahtumat 
huolestuttavat sitä suuresti. Tällaisia aloitteita ovat kyseisen vuoden aikana äänestyksellä 
hyväksytyt kiireelliset päätöslauselmat, ulkosuhteiden ja kehityksen valiokuntien sekä 
AKT:n ja EY:n yhteisen edustajakokouksen aiheeseen liittyvät tilapäiset kokoukset sekä 
täysistuntokeskustelut. 
Komission jäsen Emma Bonino piti parlamentin ajan tasalle kriisin viimeisimmistä 
käänteistä. Hän esitti kiireelliset ongelmat säännöllisesti täysistunnoissa sekä 
toimivaltaisille valiokunnille. Hän otti osaa keskusteluihin, joissa käsiteltiin Nigerian, 
Zairen, Somalian, Sudanin, Armenian, entisen Jugoslavian, Kiinan, Georgian, El 
Salvadorin tai muiden maiden tilannetta. 
Windhoekissa maaliskuussa pidetyn istuntokauden aikana AKT:n ja EY :n yhteinen 
edustajakokous antoi poliittiseen humanitaariseen apuun liittyvän päätöslauselman 
pakolaistilanteesta AKT-maissa. ECHO osallistui sen valmistelutyöhön sekä 
täysistuntokeskusteluun. · Syyskuussa edustajakokous antoi Luxemburgissa 
päätöslauselman pysyvän kansainvälisen rikostuomioistuimen perustamisesta. Komission 
jäsen Emma Bonino toimitti kaikille ECHO:n kumppaneina toimiville valtiosta 
riippumattomille järjestöille päätöslauselman tekstin, jonka mukana olevassa kirjeessä 
pyydettiin järjestöjen tukea. 
ECHO:n yksiköt seurasivat suurella mielenkiinnolla parlamentin järjestämiä julkisia 
istuntoja, joiden aiheena oli "kehitys- ja kehitysyhteistyöpolitiikan yhteensovittaminen" 
tammikuussa, "entisen Jugoslavian jälleenrakennus" huhtikuussa, "rankaisemattomuus: 
kansainvälisen ratkaisun tarve" lokakuussa ja vielä "yhteisön kehitysyhteistyö 
tulevaisuudessa ja hallitustenvälisen kokouksen vaikutukset tähän politiikkaan" 
joulukuussa. Tammikuussa ECHO:n johtaja osallistui aktiivisen konfliktien ehkäisyn 
eurooppalaisen foorumin Ruandan ja Burundin tilannetta käsittelevään kokoukseen. 
-24 -
Lisäksi ECHO nimesi yhdyshenkilön hoitamaan suhteita parlamenttiin, jotta 
yhteydenpito jäsenvaltioihin ja humanitaarisia kysymyksiä hoitaviin parlamentaarisiin 
ryhmiin on helpompaa. 
4.2.3 Valtiosta riippumattomat järjestöt 
Valtiosta riippumattomat järjestöt saivat vuonna 1996 noin puolet ECHO:n jakamista 
varoista. Humanitaarinen toimisto lisäsi yhteistyötä järjestöjen kanssa sekä päivittäisten 
kontaktien kautta toiminnallisten ongelmien yhteydessä että valtiosta riippumattomien 
järjestöjen verkoston kautta ja keskusteluissa, kun kyse on politiikan eri näkökohdista. 
Keskusteluja käytiin useaan otteeseen, ja ne järjestettiin usein yhdessä valtiosta 
riippumattomien järjestöjen yhteisön kanssa. Tämä koski erityisesti miesten ja naisten 
sosiaalisia suhteita ja hätätilanteita käsitteleviä seminaareja. 
Punainen Risti on yhä ECHO:n tärkeä kumppani. Vuonna 1996 komissio tuki 10 
miljoonalla eculla (alustava luku) avustus-ja suojeluohjelmia, joita Punaisen Ristin 
kansainvälinen komitea, ICRC, toteutti hätätilanteissa kaikkialla maailmassa. 
Strategianeuvotteluja jatkettiin ICRC:n, IFRC:n (Punaisen Ristin ja Punaisen Puolikuun 
yhdistysten kansainvälinen liitto) ja Punaisen Ristin kansallisten järjestöjen kanssa, jotka 
osallistuivat seminaareihin, työryhmiin ja yhteensovittamiskokouksiin alueittain ja 
maittain sekä toiminnallisella tasolla luotujen yhteyksien kautta. 
Joulukuussa 1996 pidettiin · Dublinissa ensimmamen ECHO:n ja valtiosta 
riippumattomien järjestöjen foorumi, jossa keskusteltiin humanitaariseen apuun liittyvistä 
eettisistä kysymyksistä. Keskustelun pohjana oli käytännön esimerkkejä eettisistä 
ongelmista, joita humanitaarista työtä tekevät joutuvat kohtaamaan, kuten kuinka toimia 
ihmisoikeuksien loukkauksiin liittyvissä tilanteissa, mihin toimenpiteisiin ryhtyä, jotta 
humanitaarinen apu ei ohjautuisi sotaa käyvän maan hyväksi ja niin edelleen. Komission 
jäsen Emma Bonino tähdensi, että humanitaarisella avulla pyritään ensisijaisesti 
pelastamaan ihmishenkiä, ja pyysi humanitaarista yhteisöä ryhtymään toimiin poliittisella 
tasolla. 
4.2.4 Yhdistyneet Kansakunnat 
Komissio on edelleen tärkeä lahjoittaja YK:lle erityisesti humanitaarisen avun alalla. 
Yhdistyneiden Kansakuntien osuus oli noin 24 prosenttia, mikä on samaa tasoa kuin 
edellisinä vuosina. UNHCR:n osuus oli noin 18 , prosenttia ja Maailman 
elintarvikeohjelman (WFP) osuus viisi prosenttia. Jos vielä otetaan huomioon 
jäsenvaltioiden myöntämät avustukset, on Euroopan unionin osuus kaikesta 
Yhdistyneiden Kansakuntien kautta toimitetusta humanitaarisesta avusta huomattava. 
Niinpä komissiota luonnollisesti kiinnostavat YK:n järjestöjen tekemät toiminnalliset ja 
strategiset päätökset. Komissio osallistuu tarkkailijana asianomaisia YK:n rahastoja ja 
ohjelmia johtavien järjestöjen toteuttamia toimia koskevaan työhön sekä pyrkii pitämään 
itsensä ajantasalla täytäntöönpanon ongelmiin liittyvien päivittäisten yhteyksien avulla 
osittain rahoittamiensa toimien osalta. 
Yhdistyneiden kansakuntien pakolaisasiain päävaltuutettu (UNHCR) on yksi 
tärkeimmistä humanitaarisen avun toimittajista. Se avustaa laajaa pakolaisten ja 
hätäsiirtolaisten joukkoa kaikkialla maailmassa. Komissio on toimittanut huomattavan 
osan UNHCR:n toteuttamasta humanitaarisesta avusta, erityisesti Afrikan suurten järvien 
-25 -
alueella ja entisessä Jugoslaviassa. Se on jatkuvasti yhteydessä UNHCR:iin ja 
keskustelee säännöllisesti UNHCR:n ja YK:n muiden järjestöjen kanssa toteutettavasta 
politiikasta. Niinpä se järjesti kesäkuussa 1996 kokouksen kolmen osapuolen eli 
Euroopan yhteisön, Yhdysvaltojen ja UNHCR:n kesken. Ryhmä, jota vahvistettiin 
WFP:llä, kokoontui uudelleen marraskuussa 1996 keskustelemaan elintarvikepolitiikasta, 
pakolaisten hyväksi tehtävistä toimista, rekisteröintimenettelyistä sekä 
ympäristöongelmista. Keskustelut olivat erittäin hedelmälliset. 
Maailman elintarvikeohjelma (WFP) on huolehtinut yhä kasvavasta elintarvikeavun 
kansainvälisestä kysynnästä käyttäen merkittävän osan varoistaan kiireellisiin toimiin. 
UNHCR:n kanssa tekemänsä sopimuspöytäkirjan mukaisesti WFP on myös toteuttanut 
elintarvikkeiden toimittamiseen pakolaisille liittyviä laajoja toimia. Komissio osallistuu 
tarkkailijana WFP:n keskustoimiston kokouksiin sekä sen neuvotteluihin, joissa 
käsitellään erilaisia yleisiin suuntaviivoihin liittyviä kysymyksiä, erityisesti YK:n 
järjestöjen toimittaman humanitaarisen avun tehokkaampaa yhteensovittamista. WFP:n, 
UNHCR:n ja Yhdysvaltojen väliset keskustelut elintarvikekysymyksissä toteutettavasta 
strategiasta ovat osoittautuneet komission kannalta erittäin hyödyllisiksi. 
Vuoden 1996 jälkipuolella WFP avasi edustuston ja nimitti vastuuhenkilön Brysseliin, 
mikä helpottaa yhteyksiä ja vahvistaa tulevaisuudessa komission ja WFP:n yhteistyötä. 
Kesäkuussa 1996 komission jäsen Emma Bonino tapasi Brysselissä YK:n 
humanitaaristen asiain osaston (DHA) apulaispääsihteeri Akashin keskustellakseen 
Afrikan suurten järvien alueen nykyisestä tilanteesta ja ECHO:n tuesta humanitaaristen 
asiain osastolle sekä yhteisestä toiminnasta. 
Komissio seuraa jatkuvasti kiinnostuneena Humanitaaristen asiam osaston piirissä 
tehtävää työtä, jossa sovelletaan YK:n talous-ja sosiaalineuvoston päätöslauselmaa 
1995/56 Yhdistyneiden kansakuntien humanitaarisen avun tehokkaammasta 
yhteensovittamisesta. Kyse on erityisesti työstä, jolla pyritään parantamaan 
humanitaarisen avun yhteensovittamista kentällä, sekä hätäsiirtolaisille toimitettavaan 
apuun ja heidän suojelemiseensa liittyvästä työstä. Vuonna 1996 ECHO ylläpiti 
jatkuvasti yhteyksiä Humanitaaristen asiain osastoon vuoden aikana huomattavasti 
edenneen ReliefWeb-aloitteen tukemiseksi ja edistämiseksi. ECHO seurasi myös 
MCDU-hankkeen (sotilaallisten ja kansalaissuojeluun liittyvien varojen käyttö 
humanitaarisessa toiminnassa) edistymistä, erityisesti siviili-ja sotilaspuolustusyksikön 
perustamista DHA:n yhteyteen Kansainvälisen turvallisuusneuvostojen liiton (IASC) 
suojeluksessa. 
Komissio osallistui DHA:n järjestämään hätätilanteiden arvioimista ja kentällä 
tapahtuvaa yhteensovittamista koskevaan koulutukseen, joka oli erittäin hyödyllinen 
täytäntöönpanosta vastaavalle ECHO:n henkilöstölle. 
ECHO jatko yhteistyötään YK:n lastenrahaston (UNICEF) kanssa erityisesti 
terveydenhoidon ja ravitsemuksen alalla. UNICEFin täytäntöönpanemista hankkeista 
tärkeimmällä sijalla ovat rokotusohjelmat ja terveydenhoitopalveluja koskevat ohjelmat. 
Vuoden 1996 lopulla UNICEF avasi Brysseliin toimiston ja nimitti sille johtajan, mikä 
edistää suhteita ja yhteistyötä komission kanssa. 
4.2.5 Yhdysvallat 
-26 -
Koko vuoden ajan komissio pyrki ylläpitämään tiiviitä yhteyksiä Yhdysvaltoihin 
humanitaariseen toimintaan liittyvissä kysymyksissä sekä poliittisella että 
toiminnallisella tasolla. Huhtikuussa 1996 komission jäsen Emma Bonino ja 
kansainvälisiin kehityskysymyksiin erikoistuneen Yhdysvaltain toimiston USAIDin 
johtaja Atwood kävivät Ruandassa arvioimassa pakolaisvirtoihin liittyvän hätätilanteen 
seurauksia ja tukeakseen kansainvälisellä tasolla toteutettuja ponnisteluja aluetta 
koettelevan kriisitilanteen ratkaisemiseksi. Euroopan unionin ja Yhdysvaltojen uuden 
transatlanttisen suunnitelman kehyksessä käytiin hedelmälliset korkean tason vuotuiset 
neuvottelut, joiden aikana humanitaarisista ongelmista vastaava ryhmä keskusteli ja 
vaihtoi hätätilanteisiin liittyvää tietoa sekä päätti kokoontua kahdesti vuodessa 
keskustelemaan toteutetuista ohjelmista ja suunnitelmista. Yhdysvallat osallistui vuoden 
aikana pidettyyn kahteen kokoukseen, joista ensimmäisessä oli kolme osapuolta 
(Yhdysvallat, UNHCR ja Euroopan komissio) ja toisessa oli mukana lisäksi Maailman 
elintarvikeohjelma (katso kohta 4.2.4). 
4.2.6 Muut kolmannet maat 
Vuoden aikana Ottawaan ja Tokioon suuntautuneiden matkojen ansiosta on voitu kehittää 
suhteita Kanadan ja Japanin kaltaisiin muihin tärkeisiin avunantajiin. Niillä luotiin pohja 
humanitaarista toimintaa koskevalle tietojen vaihdolle, ja niiden ansiosta voitiin aloittaa 
vuoropuhelu toiminnan suuntaviivoista. Euroopan unioni ja Kanada sopivat käyvänsä 
neuvotteluja monenkeskisen humanitaarisen avun jakamisen tehostamiseksi, ja ne ovat 
suunnitelleet yhteisiä toimia sitä varten. 
Lyonissa pidetyssä G7-maiden huippukokouksessa komissio liittyi G7-kumppaneihin 
niiden tuodessa esiin erityisen huolestumisensa humanitaarisista hätätilanteista ja 
kehottaessa kansainvälisiä järjestöjä ja kahdenvälisen avun lahjoittajia tiiviimpään 
yhteistyöhön humanitaarisen avun jakamisessa sekä siirtymävaiheen helpottamiseksi 
humanitaarisen toiminnan vaiheen ja kunnostamisvaiheen välillä. 
4.3 Arviointi 
ECHO:n piirissä toteutettu arviointitoiminta laajeni täyteen mittaansa vuonna 1996. ECHO 
näet kehitti toimintaansa käyttäen vuonna 1995 julkaistussa "Arvioinnin käsikirjassa" 
esitettyjä menetelmiä ja arvioi sekä erityistoimia että ohjelmia, pitäen viimeksi mainittuja 
etusijalla. 
Niinpä ECHO arvioi entisessä Jugoslavian tasavallassa Makedoniassa vuosina 1993 -1996 
toteutetut 32 hanketta, joita vastaava rahoitus oli yhteensä 45,25 miljoonaa ecua. Tämän 
arvioinnin pohjalta komission yksiköt saattoivat selvittää humanitaarisen avun tilalle 
ajateltavissa olevien toimintamallien käyttöönottoa entisessä Jugoslavian tasavallassa 
Makedoniassa. 
ECHO arvioi myös joidenkin Afrikan keski-ja länsiosien maiden (Burkina Faso, Niger, 
Benin, Zaire ja Keski-Afrikan tasavalta) määrätyille väestöryhmille toimitetun 
elintarvikeapua sisältävän humanitaarisen avun vaikutuksia ja osuvuutta voidakseen tehdä 
siitä oikeat johtopäätökset. 
-27 -
Samaan aikaan kun Tchemobylin onnettomuudesta oli kulunut kymmenen vuotta, ECHO 
sai päätökseen arvioinnin humanitaarisesta avusta, jota on toimitettu ydinonnettomuuden 
uhreille, erityisesti Kiovan ja Minskin sairaaloissa hoidetuille lapsille. 
ECHO pitää erittäin tärkeänä menetelmiensä parantamista sekä kokemuksien jakamista 
kaikkien humanitaarisen avun parissa työskentelevien tahojen kanssa. Tätä varten se järjesti 
kaksi seminaaria, toisen yhteistyökumppaneilleen ja toisen jäsenvaltioille, esitelläkseen 
menetelmiään ja edistääkseen ajatustenvaihtoa kyseisellä toiminnan alalla. 
4.4 Suuronnettomuuksien ennaltaehkäisy 
Suuronnettomuuksien ennaltaehkäisyä, lievet;ltämistä ja niihin valmistautumista varten 
ECHO kehitti vuonna 1996 aktiivisen ja ensisijaisesti alueellisen lähestymistavan. Tätä 
lähestymistapaa sovelletaan Karibian alueeseen, Keski-Amerikkaan, Kaakkois-Aasiaan ja 
Bangladeshiin DIPECHO 1996-1998 -ohjelmassa (Dlsaster Preparedness ECHO). 
Ohjelman valmistelu toteutetaan kahdessa vaiheessa, ensinnä määritetään kunkin alueen 
ongelmat ja sen jälkeen laaditaan alueittaiset toimintasuunnitelmat. Valmistelu tapahtuu 
tiiviissä yhteistyössä muiden toimijoiden, erityisesti jäsenvaltioiden ja Yhdistyneiden 
Kansakuntien, kanssa. Ongelmien määrittely, josta huolehtii Centre för Research on the 
Epidemiology of Disaster, aloitettiin vuoden 1996 lopulla. Toimintasuunnitelmat olisi 
voitava panna täytäntöön ennen vuoden 1997 päättymistä. 
Ennaltaehkäisyyn liittyvissä komission toimissa otetaan huomioon kaikki YK:n 
kansainvälisen luonnonkatastrofien vähentämisen vuosikymmenen (IDNDR) kehyksessä 
hyväksytyn Yokohaman toimintasuunnitelman (1994) suositukset. Niillä osaltaan 
kehitetään edelleen inhimillisiä voimavaroja, lisätään reagointikykyä ja edistetään mallina 
toimivien mikrotason hankkeiden täytäntöönpanoa. 
5. Näkymät vuodelle 1997 
Huolimatta siitä, että maailmassa on vuonna 1996 monilla alueilla nähtävissä rohkaisevia 
merkkejä selkkausten rauhanomaisesta ratkaisusta, on selvää, että sitä seuraavanakin 
vuonna on huolehdittava mittavista humanitaarisista tarpeista erityisesti entisessä 
Jugoslaviassa ja Afrikan suurten järvien alueella. 
Tämä koskee entisestä Jugoslaviaa, erityisesti Bosniaa ja Hertsegovinaa, jonka osalta 
turvallisuusneuvosto hyväksyi joulukuussa 1996 sotilaallisen läsnäolon vielä 18 
kuukauden ajaksi. Rauhan ja turvallisuuden lujittaminen alueella on demokraattisen 
hallituksen juurtumisen, sovinnon, kunnostamisen ja taloudellisen toiminnan elpymisen 
ehdoton edellytys. Vielä on saatava aikaan ilmaisunvapauden, liikkumisvapauden ja 
vähemmistöjen oikeuksien ehdoton kunnioittaminen. Sillä välillä on huolehdittava 
laajoista välttämättömimpiä perushyödykkeitä koskevista humanitaarisen avun tarpeista, 
korjattava asunnot ja paikattava infrastruktuurin puutteet. Nämä perusedellytykset on 
täytettävä, ennen kuin pakolaiset ja hätäsiirtolaiset voivat niin halutessaan palata 
kotiseudulleen. ECHO työskentelee edelleen yhteistyössä komission muiden yksiköiden 
ja jäsenvaltioiden sekä YK:n järjestöjen ja muiden avunantajien kanssa asianomaisille 
yhteisöille tarkoitetun avun yhteensovittamiseksi. 
-28 -
Pakolaisten ja hätäsiirtolaisten laajamittainen paluu Ruandaan vuoden 1996 lopulla 
sisältää lupauksen paremmasta tulevaisuudesta, mutta suurten järvien tilannetta koskeva 
poliittinen ratkaisu on vielä löydettävä. Tilanne Burundissa ja Zairessa on edelleen 
huolestuttava. Suuri osa Zairen itäosassa yhä olevista pakolaisista ja hätäsiirtolaisista jää 
osattomaksi humanitaarisesta avusta. Ruandaan palanneiden pakolaisten ja 
hätäsiirtolaisten sijoittaminen uudelleen yhteiskuntaan on kiireellinen tehtävä, johon 
hallituksen on ryhdyttävä kansainvälisen yhteisön tuella. Tässä humanitaarinen apu on 
yhdistettävä pidemmän aikavälin kehitysapuun eli infrastruktuurien korjaamiseen sekä 
valtion toimielinten ja oikeusjärjestelmän palauttamiseen. 
Vuoden 1996 toimintakertomuksen mukaan on ilmeistä, että monissa maissa ja monilla 
alueilla saatetaan vielä tarvita humanitaarista apua seuraavana vuonna. Komissio 
huolehtii näistä tarpeista yhtä nopeasti ja tehokkaasti kuin ennenkin. Ponnisteluja 
hätäavun liittämiseksi kunnostamis- ja kehittämistyöhön jatketaan tulevana vuonna 
sellaisissa maissa, joissa sellainen kehitys on mahdollinen. 
-29 -
-ANNEX 51 
lovERVIEW OF FINANCIAL oec1s10Ns FOR ec HUMANITARIAN AIO ev souRcE OF FINANCE 1992-1996 
Sourct of 
ftnance I 
Budget LN Oescrtp1ion 
·.··.·· .. ·.·.·.·.·· ... · .. · .. '.".,,·.··.·.·.•.·.· .... ·.·· ... 
lOME"I ~~~~tfli,i11 
LOME I UIO,) 
87-8000 ~ 
87-510 DISAS~~~C>PNGcru,rfRES 
87-210 
87-511 
87-211 
8U14 
87-214 
87-515 
87-215 
137-516 
87-216 
87-517 
87-217 
87-219 -OPERATIÖNALSUPPORT,OISASTERPftEPAR. 
87-644 HUMANTARIANNJ TOWESTERN SAHAAAPOP. 
TOTAL 
FOOTNOTES: 
(1) NATIONAL N>ICATM: PROGRAMME FOR SOMALIA 
(2) !r,-VEAR ALLOCATION (1991-H) UNDER LOME fo/ IS 250,000,000 ECU 
(3) DECIDel>ONACASE-IIY•CASl:BASIS 1992 
DECISIONS 
(lnECU) 
40,0dO; 
72,500,DOO 
15',81J7,21) 
80,000.Q(X) 
~t.876,000 
368 042 297 1993 
DECISIONS 
(lnECU) 
t,liO!l,DOO 
1,2&e,OOO 
:i: 
<::: 
82;185,000 
7P,033,195 
17,-425,000 
j85,000,000 
~D,000,000 
8,713,000 
1•: 
1 3,91J2,000 
:< 
604 814 195 1994 
DECISIONS OECISIONS 
(lnECU) (lnECU) 
--
--
--
. -
--
263,258,803 48,458,DOO 
109,522,247 -
238,339 500 
48,000,000 -
33 710 000 
1'71,380,000 : -
238 870 000 
-
-50,000,000 -
93 350 000 
3,1108,574 -
20,000,000 -
38 540 000 
S 027 012 
764 169424 692 092 512 Npor· 09/01/97 
1 9 9 5 1 9 9 6 
COHTRACTS PAYMENTS DECISIONS CONTRACTS PAVMENTS 
(lnECU) (lnECU) (lnECU) (lnECU) (lnECU) 
. ...... :. ----
-----
~ ----
-----
-----
48.'81.529 39,966.$00 3,487,000 --
-- ---
234 532,254 181 176,082 386,550,000 118,055,296 e2,612,9is 
-----
33 396 869 31 522 134 
.--
-------
231188 289 195141 051 187 150 000 163,852,098 39 706,137 ·: .. -- ------
112 043 406 75 313 985 49,750,000 44 858 127 23,187,315 
-: 
---: 
-----
-----
38116000 33,726,562 21,420 000 10 950,415 1 570,000 
4 591 ?46 3117 318 6 298 500 938,167 337 500 
2,000 000 1 730,000 625,000 
680 227 873 559 963 638 656 655 500 340 384 103 148 038 907 
(4) 1N 1195, TI-E IIUDGET CHAPTER THAT CORRESPONDS TO l!CHO 8ECOMES B7·200 INSTEAD OF B7•500 
(5) 1N 1916, A I MECU DECISION WAS CANCEU.S> AID DE-COMYTTED UNDER 8UDOl!T I.IIE B7-214. HENCE, NET DECISIONS 1N 1995 f'OR THE FORMER YUGOSI.AIM AMOUNTEO TO 229.6 MECU. 
B e g 
~ oPAYMENTS 
SCONTRACTS 
800,000,000 
700,000,000 
800,000,000 
500,000,000 
400,000,000 
300,000,000 
200,000,000-
100,000,000 
1992 Flnanclal Declslons for EC Humanltarlan Ald 1992-1996 
1993 1994 1995 1996 
'----------------------------------------------------------- -----~ 
• ANNEX S2 
l Summary of Financial Decisions by Countries Benefiting from Humanitarian Aid 1994-95-96 
L.OMElV 1994 1995 1996 LöMS' 111 1992 1993 
DECISIONS DECISIONS DECISIONS DECISIONS DECISIONS 
(lnECU) . (in ECU) (lnECU) (inECU) (in ECU) 
AFRICA 1 000000 1 SOMALIA 40000000 7 796 000 
AFRICA BuuldoRefuoee• 13500000 
AFRICA 8u-uv.lo & Rwanden RefU<> 151000000 25 000000 
ANGOI.', 18000000 
BENIN 
81.IRKINAFASO 300000 
BI.Rl.N)I 16000000 
C.-F'EIIEROE 220 000 
0W) 447000 700000 
OJIBOIJTI 355000 
ERITREA 1000000 
ElHIOPIA 60000 
FIJI 
GHMII\ 1000 000 
GUINEA 300000 540000 
GlllNEE BISSAI.I 100000 
HAITI 1 010000 
IVORY COAST 950000 
KENYA 1204163 581 000 42000 
UBERIA 7 473 550 2 125 000 
M/>OAf:,ASCAA 1 170 000 115000 
W\LAWI 300000 
W\LI 1100000 
MAl.fllTANIA 400000 
MAYOTTE 500000 
MONTSERRAT 380 000 
MOL"MJIOLE 1180000 
NIGER 70000 465000 
NIGERIA 340250 400000 850000 
PAPUA NEW G•.IINEA 123440 
FN/l'KJA 1'5 500000 
SENEG.O<. 
SIERRALEONE 2 773 200 4 520 000 
SI LUCIA 125 000 
SlOAN 18507 000 9 950000 
T""'1.ANIA 1810 000 
TOGO 200000 
IJ(,Al()A 500000 
ZAIRE 7 320 000 
Canbbeen Ro?on 1 005000 
Fioods 1n Benin. Conoo end Meuntna 700 000 
Totals · 263,268,603 46,456,000 3.487,000 Totals 40,000,000 7,796,000 BUDGET 1994 
DECISIONS 
(in ECU) 
AFGHANISTAN 12 315000 
/\LflNllA 1675000 
/\1.GERIA 2 935 000 
ANGOLA 6 000 000 
ARMENIA 19089000 
AZEREWJAN 18 850000 
B.ANGU'DESH 500 000 
BELAAIIS 3 520 000 
BOLIVIA 1115000 
EtRAlll 600 000 
!M.GARIA 1004000 
BI.JR<.il'OI 5000000 
CAMf<ODIA 2 236 000 
c>J"E vrnoE 
CHINA 
COLOM!<IA 700 000 
C0$1A h'IC'A 
(H<A 14.054 500 
ECI.IADOR 
EGYf'l 630 000 
EL $1\1.VADOR 340 000 
EA',TERN ond CENTT<A!. AfRICA 4.500 000 
ETHIOF'IA 
EX-YI.IGOSLAVIA 269 376 000 
GEORGIA 17 806 000 
GHMII\ 
GI.IATEMALA 830000 
GUINEA 
GREAT LMES REGION 12 000 000 
K4JTI 17 000 000 
HONDI.IRAS 
11\0IA 
11\00NESIA 
IRAO 22 515 000 
1VORY COAST 
l<ENYA 
l<IRGYZ'.;JAN 6,250 000 
LAO~ 1500000 
LrnANON 
ll[lERIA 
MADAGASCAR 
W\LI 
MAI.IRI T l>NIA 
MEXICO 1050000 
MOLOOVA 2 500 000 
~\.:.~ 1000000 
MOROCCO 
MOZAMl1IQIIE 
MYANMAR f~l lf<MAJ 240 000 
Nl'f'/1< 
NICAAAG-IIA 500 000 
NIGfR 
NIGERIA 
NORTH KOFIEA 
f'MISTAN 200000 
PALESTINE/ISRAEL 4 700 000 
PN",J,4Ml\ 
PERU 2 320000 
PHILIPPINES 550 000 
RI.IMl>NIA 
RUSSIA 9 870 000 
SENEG.O<. 
SIERRA LEONE 
SOMALIA a 338 359 
SRI LANKA 615 000 
f;I.OAN 8 000 000 
TA.IIKISTAN 9 825 000 
1/'IV\(l 
ll-11\IIN'lll 
fllRKEY 
l.ll<RAINE 3 300 000 
VIETNAM 750 000 
YEMEN 1220000 
ZAIRE 
Gal18ff11Slur:1tes 100 000 
Foo,:1&,:111)( dlSfll tnl':tr&furJ {~everairntr) 
D1sast~r Preoere-dness 3 481 962 
D1ohlhent'l 1n Eslonia l M\lla, U\t1u 
Cvclne m !he Cant:'lt,ean IAnlt'JtJ1'. E:lart,u,ja) 
Oireet Ar.tron Afnr,a $t:,ul:h /lJnen,:a 
Co-,)råln000n anQMor.rtnnnrJ 
Tchem~•tivl nudoor 1j1sa!:.l01 
Misc0llar1enus 
Totals 500,900,821 
Grand total 1994: 
Grand total 1995: 
Grand total 1996: Asoer 09/01/97 
1995 1996 
DECISIONS DECISIONS 
(in ECU) (inECU) 
12 695 000 41 100 000 
1150 000 1650 000 
5 000000 7 000000 
17 000 000 14 000 000 
23 955 218 5 070 000 
28831 010 9 450000 
2 100 000 300 000 
2 735 000 500 000 
1 150 000 
5 960 000 2 490 000 
220720 
2 450 000 
2 320 000 1060000 
400,000 
15 000 000 8,600 000 
450 000 300,000 
750,000 
20 595 000 14 000 000 
236 100 646 000 
234 670 000 187 000 000 
27 469 772 10 205000 
140 000 
2 770000 4 690 000 
160 000 
82 000000 205 430 000 
11580 000 10 000 000 
450 000 
~70 000 
100 000 120 000 
24 873 500 29 520 000 
1000000 340 000 
300 000 
8 050 000 3 920 000 
1180000 500 000 
1875000 4,400 000 
4 000 000 1900000 
200,000 
1000000 
80 000 
1225000 
320 000 
500 000 
317 000 
300 000 
950 000 
1990000 1750000 
100 000 
200 000 
290 000 500 000 
200 000 
5 350 000 9 000 000 
200 000 
1730000 1260000 
2 619 578 
500 000 
29 525 000 8 849 000 
550 000 
1900000 7 000 000 
6 010 000 5 000 000 
3 125 000 1175 000 
11450000 13 375 000 
16 105 000 __ 1_4.,_15~_ 
1'../,,-'f/,,' 
;> 320 000 .'. ,~: -,.-_: 
250 000 
500 000 800 000 
500 000 200 000 
200 000 150 000 
145 000 
1940000 
2 000.000 
4 000 614 5 012 500 
1000000 
900.000 
8 570 000 
4 290 000 4.500 000 
500 000 
278 000 
645,636,512 653.162, 500 
764 169 424 j ECU 
692 092 512 1 ECU 
656 655 500 j ECU 
(1) IN 1995, A 5 MECU DECISION WAS CANCELLED AND OE-COMMITTED LINDER BUDGET LINE 1!7-214 HENCE, NET DECISIONS IN 1995 FOR THE FORMER YUGOSLAVIA AMOUNTED TO 229.6 MECU 
• IFINANCIAL DECISIONS FOR HUMANITARIAN AID BY REGION IN 1995 AND 1996 
COUNTRY/REGION 
EX-YUGOSLAVIA 
ACPTOTAL 
AFRICA: &Mcl & Rwandän RefUQ. 
AFRICA: Food Ald 
ANGOLA 
CAPEVERDE 
QAAl~ll~ ~~Ql'.I 
EASTERN & CENTRAL AFRICA ~>~;~~.~·· . GUINEA 
HAITI 
IVORYCOST 
t<ENYA 
LiBERIA 
NIGER 
NIGERIA 
SIERRA t..€0NE 
SOMALIA svöAN 
C.I.S(1) 
ARMENIA 
AZERBAIJAN 
81:LAAOs 
ÖEÖRGIA 
1<1RGY.ZstAN uöi.oovÄ 
ROSSIANFEO 
TÄ.JIIÖSTAN 
VKRAiNt: 
EASTERN EUROPE ~· Balllc states 
~VMAN1K 
TURKEY 
IRAQ 
ASIA(2) 
AröHANIStAN 
BANGLÄÖESH 
öAMBOOIA 
iNÖÖNEsiÄ· 
tAOS.: .. · 
NEPAL 
Nötnlil<öRl:A 
PÄKISTAN 
.PHli:iPPlNES 
SRILANl<A 
l:t'WI.ANP 
VIETNAM 
YEMaN 
NORTH AFRICA/MIDDLE EAST 
ALGERIA . 
LEBANON 
f>AU:StlNEASRAEL 
LA TIN AMERICA 
80LMA•. 
COLOMBIA 
CUB,6.. 
ECUADOR 
a$Äl.VÅDOR 
GUATEMALA 
MEXICO 
NICARAGUA 
PERU 
Co-ordination & Monitoring 
Oisaster Preparecriess 
O.RANbTOTAL 
FOOrHDrE 1996 
l>ECISION 1N ECU Nr ei CONTMCTI COUNTRY/REGION 
234,870,000 
211,781,720 
107,000,000 
8,570,000 
17.®(),()0(I 
440,720 
M~~M@ 
20,595,0()0 . 
. < 70(),()()() . 
540,0CJO 
1t~,9® 
1,95(),000 
~M® 
6,1~5.0CJO 
566000· 
400'.öoo. 
.6.4~.t>® 
6,010,0CJO 
210400,000 
137,491,000 
2M5&,21a 
28,831,010 
2,736;00() 
27,469,772 
~.050,ÖO() . 
320,000 
~M~$.90<>. 
16,105,000 
500,000 
2,900,000 
1,1$,ö® 
1,000,000 
.· 5ÖQ()QÖ 
200'.ooo 
24,873,500 
32,239,578 
12,69M® 
2,100,000 
·5~p;Q® 
100,000 
M~~.®.() 
950,000 
~;ööt) 
200,000 
2,6t9;~7il 
3,125,000 
2,321>,®0 
500,000 
20MOO 
12,225,000 
5,000,00() 
1,875,000 
5,350,000 
27,385,000 
1;1~;®.0 
2,320,000 
15;00(),000 
450,000 
750,000 
2,770,000 
1,225,000 
1,990,000 
1,730,000 
4,290,000 
4,236,714 
69209 e12 288 EX-YUGOSLAVIA 
333 ACP TOTAL 
66:ANGOLA 
1 . BURKINA FASSO 
66:CHAO i. EASTERN & CENTRAL AFRICA 
e:ETHIOPIA 
25 GHANA 
fi' OOINEA 
3 GREAT LAKES REGION 
44 • f:IAITI 
5 · IVORY cosT 
6: KENYA 
15 LIBERIA 
6 : Wl>NJASCAR 
1 MALI 
11 : MOZAMBIQUE 
33. MAURITANIA 
ao•. NIGERIA 
. SENEGAL 
SIERRA LEONE 
SOMALIA 
SUDAN 
ZAIRE 
322 C.I.S (1) 
62 ARMENIA 
63 . AZERBAIJAN 
.4 GEöRGIA 
78 BELARUS 
24 : KIROVZS1' AN 
1 . RUSSIAN FED 
44 tAJit<.1S1'AN 
45 TCHERNOBYL Oisaster t. LJl<AAINE 
5 EASTERN EUROPE 
4 ALBANIA 
1 
1 
1 
38 IRAQ 
85 ASIA(2) 
29 · AFGHANISTAN 
1i> BANGLADESH 
U cAMBODIA 
1 CHINA 
:3 • INDONE$lA 
5 iNblÄ . 
2•·LAOs 1 MYANMAR 
.8 NORTH KOREA 
6 SRILANKA 
5 · 1HA1LAND 
3 VIETNAM 
1 YEM~N 
27 NORTH AFRICA/MIDDLE EAST 
9••ALGl:RIA 
10. LEBANON 
8 MOROCCO 
PALESTINE.IISRAEL 
83 LATIN AMERICA 
• ~· <.QLOMBIA 5 COSTARICA 
••• 23•-0uBA 2 ECUADOR 
1 GUATEMALA 
9 HONDURAS 
3 MONTSERRA T 
6 NICARAGUA 
12 PANAMA 
PERU 
General studles 
Food ald (several cCMllries) 
6 Co-ordlnallon & Monitoring 
26 Disaster Preparedness 
MISCELLANEOUS 
1 171 ORAN0 TOTAL 
~) C~TH ~ INDEPENIIENT STATES 1 :•~=t~ ME~~~~ CNICELLEO NC.1 OE-COtM1TEO \#C)fA BUOGET UNl: 87-21• HENCE, NET t'IECIIIONI 1N 1• fOA THE fOAhER YUOOSlAW..AMOUNffll TO 7191 W:CU 1996 
011:CISION 1N ECU 
187,000,000 
278,040,000 
14,000,000 
300,000 
850.000 
14,000,000 
646,000 
140;000 
160.000 
205,430,000 
10,000.000 
340,000 
342,()00 
1,900,000 
315.()00 
2,100.000 
317,000 
80,000 
1,050,000 
550,000 
7,000,000 
5,000,000 
13,375,000 
145,000 
53,450,000 
5,070,000 
9,450,000 
10,205,000 
500,000 
3,920,000 
8,849,000 
14',!56,000 
500,000 
800,000 
1,650,000 
1,650,000 
29,520,000 
53,275,000 
41,100.000 
300,000 
2,490,000 
2,450,000 
1~;000 
570,000 
5Qö,ooo 
300,000 
500,000 
1,175,000 
3,420,000 
200,000 
150,000 
20,900,000 
7;000,000 
4,400,000 
500,000 
9,000,000 
19,090,000 
1,060,000 
400,000 
8,600,000 
300,000 
4,690,000 
450,000 
380,000 
1,750,000 
200,000 
1,260,000 
1,940,000 
2,000,000 
4,500,000 
5,012,500 
278,000 
658 655 500 ANNEXS3 
As per:09J011117 
Nr ei CONTRACTS 
108 
131 
27 
1 
2 
7 
1 
1 
3 
18 
1 
2 
1 
6 
2 
2 
2 
14 
15 
25 
1 
105 
17 
11 
29 
9 
11 
26 
1 
1 
2 
2 
12 
36 
13 
3 
7 
1 
2 
1 
16 
7 
3 
1 
5 
22 
4 
2 
4 
4 
2 
40 
4 
20 
9 
5 
510 
- EC CONTRACTS FOR HUMANITARIAN ASSISTANCE 1992 • 93 • 94 • 95 • 96 
TYPEOF 1882 1883 1984 1995 
CONTRACT 
ECU ECU ECU ECU IN%OF 
TOTAL 
EC COMMISSION-DIRECT 
COMMISsiöNIECHO ', .:· .... ... 74/t~ .CS,324,321 104,311,ai '•~ •t.~•··' .. 12.1% 
COMMISSIONiAEC 2,524,500 1,311,145 11,581,577 11,411,119 1.7% 
DELEGATIONS ·· . · ' . 370000 1. 5$2.000 lfU001 . >iiCÖÖOO 0.1% 
SUBTOTAL 11,311,142 55,114,tH 111,225,415 99,511,217 14.1% 
MEMBER &TATES SPECIAUZED AGENCIES 
laGII.IM ... .. :lO,DCI0,000 I · %6,0IIO 4.~,llO!I 1;1100,DOO 1.0% 
DENMARK 100,000 0.0% 
FMHtlt ,' 1;s2U-tQ • "';Oli• G.41% 
ÖERMANY 1,700,000 5,100,000 15,470,000 2.3% 
rr.uv : 0 0.0% 
NETHERLANDS 0 0.0% 
SPAIN • 129,000 O.O'I, 
SWEDEN 
UK .· 35%1195 711.0011 13201100 0.l% 
SUBTOTAL 21,521,340 5,246,195 11,773,000 23,390,000 3.4% 
OTHER GOVERNMENTS 
WESJ:E~SAMQA $00,0011 1 / ••< 0.0% 
MOZAMBIQUE 0.0% 
GREAAl)A ·-1• 0.0% 
TRINIDAD ANO TOBAGO 0.0% 
WAt.USAt«> ~~R1'0NA 1$,0~0 1 0.0% 
NEW CALEDONIA 250,000 0.0% ~-.s .. 1-:': MM1a 0.0.¾1 
FIJI 400,000 0.0% 
CROAtwrä.cEDONIA :. l··:•.>·•••·••;;,::7öi)•ooo·· :•:>•:::::::::·:11·0001100: 1800.000 1:::-.:•:. ...... ··• . .:.·•······· O.K , ...... 
SUBTOTAL 25,325,000 10,400,000 1,800,000 111,578 0.0% 
EC NGOal1I 
AUSTRIA NA NA 825,000 1,180,000 0.2% 
lllt<WM ::_::·:::-:•:•:•·:·:•.-:':::: ....... ~'iy~~-. ~~.-~,3~ .:·. 3$,~;,o,: ~;,~;~ 5,1% ;< 
DENMARK .·· ..... 
.. :t~°s 48,724,057 27,128,000 11,343,000 1.7% 
FKH·•••· .. 
~>··•··•·••··•· ,:,:_:;: ~.[ ~~""o"° O.ll"/o ',' 
FRANCE 31,571,700 11,134,711 110,142,719 110,102,014 16.2'1, 
GPMANY· 
•·· ...... m: . ~~.o•e;tlMI . z~,~;~• 22.~1,;Qtio ;uy.1..-· 
GREECE 1,745,000 111,500 180,000 115,750 0.1% 
IRel.AND 2,105,000 .,021,1100 2,33$,250 3,413.•PO 0.5% 
iTALY 1,143,500 11,406,911 18,101,237 21,137,556 4.1% 
LU)(eMllOJJRQ 0 0 446,281 1,0.5,721 0.2% 
NETHERLANDS 1,314,040 15,212,795 24,H1,113 21,507,110 4.2% 
PQRTUGAL 244.000 le2,190 1,'45.000 3,310,rlQ U% 
SPAIN 1,1IO,000 18,021,132 21,516,375 22,012,500 3.2% 
SWEDEN NA NA 35.o;ooa 1.~0,000 U% 
UK 2 3!14.500 23101151 34 054 623 42 497 755 1.2% 
SUBTOTAL 111,441,577 262,550,750 302,921,733 312,124,926 45.1% 
OTHER NGOa 11 l 
NORWAY 0 4,170,000 1,542,144 0.2% 
AUSTRALIA 250,000 0 0.0% 
SWITZERUNO 320,000 744,192 1,237,140 3,211,500 0.5% 
U$Ä . ... 4 2ttOOD 1171566 1325.00D 1525 000 0.2"-
SUBTOTAL 1,552,000 2,424,257 8,112,140 1,271,444 0.9'1, 
LOCAL NGO• 111 
lll'l~Q~•:::-· . ..... :: ... -;cc = ~ .. .· . o.~% 
BANQUDESH 300,000 0.0% 
aoLMA·" 17$,000 o;ov.1 .CHU. 
.. 1 •.. 0.0% 
g:•Älv~ 111,iMID 1: M%' 
ETHIOPIA 51,000 . 0.0% 
~ •< O.Cl"4 
IRAQ • MISC • 1990 > 21520,DD0 0.0% 
JAAfAICA 13;444 0;t% 
LEBANON ~;~(i 800,000 0.0'1, 
Q.t~-•~rtl'fQltVttsRIJ .U4s,ooo 80il,00å ,1 .. i,5~o,ci00· O.t"4 
PAKISTAN 500,000 0.0% 
PHILIPPNS I• 41,00~: 0.0% 
SUDAN 0.0% 
tURl<EY ·. 702& ... · 0.0"/o 
SUBTOTAL 1,019,121 4,740,000 600,000 1,513,444 0.2'1, 
UNITED NATIONS 
WFP 35,131,581 71,311,781 47,355,718 32;875,000 ,U'I, 
FAO 0 888,000 0 493,500 0.1% 
WHO 3,l.ot,500 9,250,000 500,000 580,000 0.1% 
UNORO 110,000 0 0 0 0.0% 
UNffCR 71,232,ffD 17,155,354 177,33',429 115,515,500 17.0% 
UNICEF 4,127,000 13,131,598 11,101,135 7,939,000 1.2% 
Utl)p 470,500 0 D $75,IIOO 0;1-v. 
UNRWA 0 1,000,000 450,000 240,000 0.0% 
UNDHA Q 0 402,175 541,1H 0.1% 
PAHO 212,000 0 2,149,450 910,000 0.1% 
SPECIAL UN OPERATiONS flOMI • 700 000 570100 5$0 000 0.1% 
SU8TOTAL 122,143,116 111,723,733 240,172,705 110,021,118 23.5% 
OTHER INTERNATIONAL ORG. 
ICRC 3$,073,9011 31,001,820 32,321,000 53,216,000 7.8% 
FIRC 1,111,000 21,001,135 37,113,103 22,285,096 3.3% 
CAIUTAS INTER"'TIO~ 70,000 411,510 0.0% 
INTSlNATlöNALMANÄ~ GROUP 
LUTHERAN WORLO FEDERATION 3,160,440 2,152,105 1,089,286 0.2% 
ORGANIZAnoN QF AttCRICAN STA TEt 107,730 838,876 0.1% 
THE WORLD COUNCIL OF CHURCHES 1 000 000 92104 0.0% 
SUBTOTAL 31,808,800 11,159,955 72,542,542 77,251,028 11.4% 
Decomltmments (815,888) 
others 
TOTAL 331961251 597954 168 753525535 680227873 100.0% 
(1) INCLUDING NATIONAL RED CROSS ASSOCIATIONS 
(1J ntlNAIMIIIIA3CMWNflH 1'1"2TK&COKfltACf AMOUMff(mMIC\l)AMSUBITAKTIAWlOWlllnwf THle9CIIIC»f AMOUNT1{1'1 MICV)IST1CAT n S MIICV HAJIIIMURl(."'I\.YARr,&!NMDIDIYPOVl(7FO(M,) 
IIIACOOl['IANCIWffllTHICOMMtmOH~Cll21UU'J"2 KllfCl,OClfDACTSHAV&JIIDl'SDODIYDOW'°'-T'M&SAMOUNTANDNOT~ TlflRIMAIIIQIOnnDDfCl(J2JMICU)OOIISIS'l1<:II 
ACQJMULATIDAJftlVIMUIIDll:ISIR'lDfflOMALA-MUMIDOIIAC'IIOICSllflP'2 'MIDIIClt:IIICMllnllJ.f'cnM.TIOICALIMIAIII.Y'l"1MIASUIIIJWDIIIMMmATll.YTAICDfTODIIUDTHATAU.JIISDVCI 
ANIITHIRUTIL1flDOltt>ICOMMffl'ltl SOTHATTHIQUISTICll'OfSUIIRIMtUONSIMYEIW'n.LtfOTARISIJA\Uf ANNEXS4 
1998 
ECU IN%OF 
TOTAL 
45;525,507 13.4% 
3,135,011 1.1% 
850:000 0.2% 
50,010,511 14.7% 
0,0% 
0.0% 
0.0% 
300,000 0.1% 
0.0% 
0.0% 
0.0% 
2,040,000 0.1% 
0.0% 
2,340,000 0.7% 
O.Oo/, 
0.0% 
0.0% 
0.0% 
0.0o/, 
0.0% 
0.0% 
0.0% 
o.o.,,. 
0 0.0% 
1,550,000 0.5% 
211,1.1,POO ,.1% 
4,555,000 1.3'1, 
1$6,000 0.2% 
11,114,501 19.8% 
11,227,1100 3.3% 
100,000 0.2% 
... ,u,ooo 0.1% 
15,281,000 4.5% 
2il,Z07 0.1% 
11,115,000 3.5'1, 
uee.ooo 0.3% 
11,434,100 5.4% 
2,495,174 0,7"/4 
25 037 000 7.4% 
182,576,489 53.6'/, 
1,805,000 0.5% 
0 0.0% 
1,030,000 0.3% 
2 2i1' 130 0.7"-
5,122,830 1.5% 
o.<1% 
0.0% o.~ 
0.0% 
0.0"/o 
0.0% 
0,il'lt 
0.0% 
0.0% 
0.0% 
0.0% 
0.0% 
0.0% 
0.0'1, 
0.0•1. 
0 0,0'1, 
18,252,496 5.4•t. 
0.0'1, 
0.0% 
0.0% 
e1,40tl,000 18.0% 
3,065,000 0.9% 
0.0% 
410,000 0.1% 
0.0% 
0.0% 
0.0% 
13,177,496 24.4'1, 
10,425,000 3.1% 
5,160,000 1.7% 
0.0% 
seo.aoo 0.1% 
571,770 0.2% 
0.0% 
0.0% 
17,156,770 5.0'I. 
0.0 
340384 103 1000% 
* * * * ••• :,M.* 
• * ,. ~ 
EUROPEAN COMMISSION (ECHO) FINANCIAL DECISIONS IN FAVOUR OF THE AFFECTED 
BURUNDI/RWANDAN POPULATION slnce the 21st October 1993 until December 1996 
AMOUNTS IN ECU 
COUNTRY DATE Reason for Contrlbution PARTNER AMOUNT 
BURUNDI 25/11/93 Oisplaced Population ICRC/ONG 1,000;000 
25/11/93 Displaced Population UN 1,000,000 
25/11/93 Oisplaced Population ONG 1,000,000 
22/12/93 Oisplaced Population ONG 1,000,000 
3/02/94 Displaced Population ONG/UN 1,000,000 
28/03/94 Displaced Population ONG/UN 14,000,000 
17/05/94 Burundi Repatriates and Rwandan Refugees ONG 1,000,000 
15/12/94 Oisplaced Population ONG 5,000,000 
REGIONAL 21/12/93 Burundi Refugees ONG/UN/IFRC 18,300,000 
16/03/94 Burundi Refugees ONG/UN 13,500,000 
27/05/94 Rwandan, Burundi, T anzania Refugees UNHCR/ICRC 12,000,000 
21/06/94 Rwandan, Burundi, Tanzania Refugees UNHCR 19,000,000 
20/07/94 Rwanda, Burundi,Zaire, Uganda, Tanzania UNHCR/ONG/ICRC 12,000,000 
27/07/94 Rwanda, Burundi,Zaire, Uganda, Tanzania UN/ONG/ICRC 75,000,000 
21/09/94 Refugees & Disp. pop. in CentraVEast Africa ONG 4,500,000 
20/12/94 Rwandan/Burundi Populations ONG/UN/IFRC 45,000,000 
9/03195 Rwanda, Burundi, Zaire,Tanzania WFP 12,000,000 
25/07/95 Rwanda, Burundi, Zaire,Tanzania UNHCR/NGO 25,000,000 
21/11/95 Rwanda, Burundi, Zaire,Tanzania UN/ONG/ICRC 70,000,000 
26/07/96 Rwandan/Burundi Populations UN/NGO 10,000,000 
26/07/96 Rwanda, Burundi, Zaire,Tanzania UN/NGO 26,500,000 
22/11/96 Rwanda, Burundi, Zaire,Tanzania UN/ICRC/IFRC 10,000,000 
11/12/96 Rwanda, Burundi, Zaire,Tanzania UN/NGO/ICRC/IFRC 158,930,000 
RWANDA 28/10/93 Burundi Refugees ONG 1,000,000 
28/10/93 Burundi Refugees ONG 1,000,000 
28/10/93 Oisplaced population ONG/UN 1,000,000 
10/11/93 Burundi Refugees UN 1,000,000 
15/12/93 Burundi Refugees ONG 1,000,000 
4/02/94 Refugees and displaced population ICRC/ONG 8,000,000 
9/04/94 Conftict ONG 500,000 
12/04/94 Conflict & Drought ONG 1,000,000 
11/05/94 Conflict ONG/ICRC 1,000,000 
17/10/94 Rehabilitation-Electricity & Water GTZ 5,000,000 
TANZANIA 15/11/93 Burundi Refugees ONG 1,000,000 
11/11/93 Burundi Refugees UN/ONG 1,000,000 
29/04/94 Rwandan Refugees ONG 680,000 
29/04/94 Rwandan Refugees ONG 450,000 
ZAIRE 15/11/93 Burundi Refugees UN/ONG 500,000 
TOTAL! 1993-December 1996 ANNEXS5 
Mper:09Al1/97 
TOTAL 
25,000,000 
511,730,000 
20,500,000 
3,130,000 
-···--------
500,000 
560,8601000 
* * * * .• * *M* * * * * * 
_L_ ___ c __ _Jj __ Q_ ANNEXS6 
Breakdown of Community Aid to the Former 
Yugoslavia, 1991-1996 by Republic 
Republic % 
Bosnia-Herzegovina 55.6% 
Croatia (+UNPAS) 20.0% 
Serbia and Montenegro 17.2% 
Slovenia 0.6% 
F. Y.R. of Macedonia 3.6% 
Ali Republics 2.7% 
Turkey and Hungary 0.2% 
Total 100% 
Breakdown of Community Aid to the Former 
Yugoslavia, 1996 by Relief Items 
Relief Items % 
Food & Hygiene 32.7% 
Medical· 14.8% 
Local Capacity Building 4.4% 
Psychosocial 3.0% 
Winterisation 1.1% 
Rehabilitation 15.8% 
Miscellaneous 28.2% 
Total 100% 

ISSN 1024-4492 
KOM(97) 437 lopullinen 
ASIAKIRJAT 
FI 05 01 11 
Luettelonumero CB-CO-97-443-FI-C 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxemburg ISBN 92-78-23930-5