Muutettu Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös integroidun toimintaohjelman perustamisesta elinikäisen oppimisen alalla - Vuosien 2007–2013 rahoituskehyksestä 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdystä sopimuksesta johtuva mukautus (komission esittämä EY:n perustamissopimuksen 250 artiklan 2 kohdan mukaisesti) /* KOM/2006/0236 lopull. - COD 2004/0015 */





[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO | Bryssel 24.5.2006 KOM(2006) 236 lopullinen 2004/0153 (COD) Muutettu ehdotus: EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS integroidun toimintaohjelman perustamisesta elinikäisen oppimisen alalla Vuosien 2007–2013 rahoituskehyksestä 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdystä sopimuksesta johtuva mukautus (komission esittämä EY:n perustamissopimuksen 250 artiklan 2 kohdan mukaisesti) PERUSTELUT 1. Asiakirjan tausta 1.1. Komissio toimitti ehdotuksensa [KOM(2004) 474] Euroopan parlamentille ja neuvostolle perustamissopimuksen 175 artiklan 1 kohdan mukaisesti 15. heinäkuuta 2004. Euroopan talous- ja sosiaalikomitea antoi lausuntonsa 10. helmikuuta 2005 (CES0139/2005). Alueiden komitea antoi lausuntonsa 23. helmikuuta 2005 (CDR0258/2004). Euroopan parlamentti vahvisti kantansa (ensimmäinen käsittely) 25. lokakuuta 2005 (T6-0395/2005). Neuvosto saavutti asiasta osittaisen poliittisen yhteisymmärryksen 15. marraskuuta 2005 (14690/05). 2. Komission ehdotuksen tavoitteet 2.1 Perustamissopimuksen 149 ja 150 artiklaan perustuvalla ehdotuksella oli tarkoitus perustaa uusi integroitu elinikäisen oppimisen toimintaohjelma, joka kattaisi vuodet 2007–2013 ja jolla korvattaisiin vuoden 2006 lopussa päättyvät Sokrates-, Leonardo da Vinci- ja eLearning-ohjelmat ja niihin liittyvät ohjelmat. 2.2 Elinikäisen oppimisen ohjelma koostuu neljästä yksittäisestä ohjelmasta, jotka ovat perusasteen kouluista ylemmän keskiasteen kouluihin saakka ulottuva yleissivistävän koulutuksen ohjelma Comenius, korkea-asteen koulutuksen ja korkea-asteen ammatillisen jatkokoulutuksen ohjelma Erasmus, kaiken muun ammatillisen koulutuksen ohjelma Leonardo da Vinci sekä aikuiskoulutuksen ohjelma Grundtvig. Lisäksi ehdotus sisältää neljä avaintoimea käsittävän monialaisen ”poikittaisohjelman”, joka kattaa edellä esitetyt poliittiset kysymykset ja joka kohdistuu erityisesti kieltenoppimiseen ja tieto- ja viestintätekniikan alaan – niiltä osin kuin ne jäävät yksittäisten ohjelmien ulkopuolelle – samoin kuin aiempaa tehokkaampiin levitystoimiin. Edellisten lisäksi ehdotukseen kuuluu Jean Monnet -ohjelma, jonka tarkoituksena on tukea Euroopan yhdentymiseen liittyviä toimia sekä yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen aloilla toimivia eurooppalaisia laitoksia ja yhdistyksiä. 2.3 Ehdotuksella puututaan merkittäviin tarpeisiin, jotka liittyvät jäsenvaltioiden koulutusjärjestelmien modernisointiin ja sopeuttamiseen etenkin Lissabonin strategisiin tavoitteisiin nähden, ja sillä tuodaan Euroopan tason toiminnan synnyttämää lisäarvoa suoraan yksittäisille kansalaisille, jotka osallistuvat ohjelman liikkuvuus- ja muihin yhteistyötoimiin. 3. Talousarvio 3.1 Ohjelman budjetiksi ehdotettiin alun perin 13,6 miljardia euroa (12,0 mrd. euroa vuoden 2004 hintoina). Määrärahoilla olisi rahoitettu tiettyjen sellaisten tavoitteitten saavuttaminen, joilla haluttiin maksimoida eurooppalaisesta koulutusyhteistyöstä saatava hyöty, ja lisäksi olisi käynnistetty uusia toimia, joista mainittakoon liikkuvuusapurahat Erasmus Mundus -ohjelman yhteisiin master-ohjelmiin osallistuville EU:n opiskelijoille. Vuosien 2007–2013 rahoituskehyksestä tehdyn toimielinten sopimuksen myötä ohjelman budjettia on pienennetty 6,97 miljardiin euroon (6,2 mrd. euroa vuoden 2004 hintoina). Päätöksessä asetettuja määrällisiä tavoitteita on vastaavasti muutettu. 3.2 Käytettävissä olevat varat eivät riitä komission ehdottamien uusien toimien käynnistämiseen lukuun ottamatta Comenius-ohjelmaan kuuluvaa ylemmän keskiasteen oppilaiden liikkuvuutta, joka on tarkoitus käynnistää suhteellisen pienimuotoisena uuden ohjelman aikana, sekä Grundtvig-ohjelmaan kuuluvia avustajapaikkoja ja aikuisopiskelijoiden liikkuvuustoimia. Sen lisäksi komissio ehdottaa myös Euroopan parlamentin ehdottaman Comenius Regio -toiminnan käynnistämistä. Tällä myös varsin pienimuotoisella toimenpiteellä pyritään vahvistamaan opettajien rajayhteistyötä rajaseuduilla. Komissio on kaikesta huolimatta säilyttänyt ohjelmapäätöksessä viittaukset kaikkiin alun perin ehdotettuihin uusiin toimiin, vaikkei niihin tässä vaiheessa olekaan osoitettu vastaavia määrärahoja. Näin komissio haluaa säilyttää mahdollisuuden käynnistää nämä toimet ennen vuotta 2013, jos niille järjestyy rahoitus – joko suuntaamalla uudelleen ohjelman olemassa olevia varoja tai jos yleistä rahoituskehystä tarkistetaan. 3.3 Päätöksen liitteen B jakson 10 kohdassa neljälle alakohtaiselle ohjelmalle vahvistettuja vähimmäismäärärahoja on niitäkin jouduttu tarkistamaan kokonaisbudjetin vähentymisen vuoksi. 4. Katsaus tarkistuksiin 4.1. Euroopan parlamentin tarkistukset 4.1.1 Muutettuun ehdotukseen on sisällytetty Euroopan parlamentin ensimmäisessä käsittelyssä tekemistä 71 tarkistuksesta 42 joko sellaisenaan tai sisältönsä puolesta. Suurin osa tarkistuksia parantaa päätösluonnoksen tekstiä sisällyttämällä siihen viittauksia asian kannalta tähdellisiin toimiin tai prosesseihin. 4.1.2 Seuraavilla komission hyväksymillä tarkistuksilla tehdään merkittävämpiä muutoksia, jotka liittyvät suoraan ohjelman sisältöön tai toimeenpanoon: Tarkistuksilla 47 ja 48 lisätään ohjelmaan uusi Comenius Regio -toimi. Tarkistuksella 64 lisätään toiminta-avustusta saavien laitosten luetteloon Euroopan erityisopetuksen kehittämiskeskus. Keskus täyttää ne kriteerit, joiden perusteella komissio on laatinut luettelon ohjelman alaan kuuluvista laitoksista, joiden hallinto tai rahoitus on järjestetty valtioiden yhteistyönä. Tarkistukset 67, 68, 69 ja 71 vastaavat täysin neuvoston osittaisessa poliittisessa yhteisymmärryksessä esitettyjä tarkistuksia. Tulkitsemalla varainhoitoasetusta niillä luodaan ohjelman toteuttamiselle yksinkertaisemmat ja joustavammat järjestelyt kuin olisi mahdollista nykyisten yhteisön ohjelmien puitteissa, kuten komissio alkuperäisessä ehdotuksessaan kaavaili.[1] 4.2. Neuvoston tarkistukset 4.2.1 Komission muutettu ehdotus vastaa neuvoston osittaisen yhteisymmärryksen tekstiä lukuun ottamatta seuraavia poikkeuksia: (1) Johdanto-osan 23, 24 ja 25 kappale ja 14 artikla, 17 artiklan 2 kohdan a ja b alakohta, 19 artikla, 21 artiklan 2 kohdan a ja b alakohta, 23 artikla, 25 artiklan 2 kohdan a ja b alakohta, 27 artikla, 29 artiklan 2 kohdan a ja b alakohta, 31 artikla, 37 artikla sekä liitteen B jakson 10 kohta. Säännökset viittaavat suoraan tai välillisesti ohjelman rahoitukseen, ja ne jätettiin pois neuvoston tekstistä odotettaessa sopimusta EU:n rahoituskehyksestä. (2) Komission hyväksymät Euroopan parlamentin tarkistukset 47, 48 ja 64, joilla lisätään päätökseen Comenius Regio -toimi sekä Euroopan erityisopetuksen kehittämiskeskus. 4.2.2. Komission ehdotuksessa on kaksi neuvoston tekstissä mukana olevaa sisältömuutosta: (1) Päätöksen 9 artiklaan palautetaan säännös ohjelmakomitean kuulemisesta, kun tehdään yksittäisiä hanke- ja verkostovalintapäätöksiä, joissa ehdotetun tuen määrä ylittää miljoona euroa, tai kun on kyse poikittaisohjelman toimintapoliittista yhteistyötä koskevasta avaintoimesta. (2) Hajautettu hankehallinto ulotetaan Leonardo da Vinci -pilottihankkeista eräisiin Comenius-, Erasmus- ja Grundtvig-hankkeisiin (18 artiklan 1 kohdan c alakohta, 22 artiklan 1 kohdan b alakohta ja 30 artiklan 1 kohdan c alakohta). 4.2.3 Neuvoston tekstin tavoin komission muutetussa ehdotuksessa korvataan koko tekstissä ilmaisu ”integroitu ohjelma” ilmaisulla ”elinikäisen oppimisen ohjelma” sekä ilmaisu ”yksittäiset ohjelmat” ilmaisulla ”alaohjelmat”, joilla tarkoitetaan varsinaisen ohjelman osaohjelmia. Neuvoston tekstin mukaisesti tehdään myös eräitä rakenteellisia muutoksia, jotka selkeyttävät päätöksen jäsentelyä: (1) Entinen 3 artikla ”Määritelmät” (uusi 2 artikla) siirretään edeltämään entistä 2 artiklaa ”Yksittäiset ohjelmat” (nyt 3 artikla ”Alaohjelmat”). (2) Kunkin alaohjelman erityiset tavoitteet siirretään aiemmasta 2 artiklasta kunkin alaohjelman ”tavoitteet-artikloihin”, joissa ne mainitaan ennen toiminnallisia tavoitteita. (3) Koko ohjelman ja sen alaohjelmien täytäntöönpanotoimenpiteet kootaan 9 artiklaan, kun ne aiemmin sisältyivät kunkin alaohjelman ”täytäntöönpanotoimenpiteet-artikloihin”, jotka on nyt poistettu. (4) Entinen 13 artikla ”Yhteistoimet” poistetaan ja korvataan uudessa 13 artiklassa tehtävällä viittauksella täydentävyyteen yhteisön muun asiaan liittyvän politiikan kanssa. 4.3. Komission muutokset 4.3.1 Johdanto-osaan on lisätty uusi 19 kappale, joka viittaa uuteen ja aiempaa selvästi yksinkertaisempaan tapaan antaa tukea kansallisten toimistojen toimintakuluihin: niille voidaan nyt myöntää kiinteämääräistä tukea hajautettujen varojen jakelusta tehdyn sopimuksen mukaisesti sen sijaan, että olisi tehtävä useita erillisiä toimintatukisopimuksia. 4.3.2 Jotta neuvoston tekstissä kaavaillun mukaisesti voitaisiin neljässä alaohjelmassa käyttää täysin hajautettua hankehallintojärjestelmää, määrärahoja tarvittaisiin lisää ainakin 500 miljoonaa euroa, koska jokaiselle jäsenvaltiolle olisi myönnettävä sellaiset varat, että tarjouspyyntöjen ja valintamenettelyjen järjestäminen olisi järkevää. Varoja pitäisi olla niin paljon, että menettelyn päätteeksi voitaisiin antaa rahoitusta kohtuulliselle määrälle hankkeita. Kun määrärahoja on nyt huomattavasti vähennetty, tuon tasoista rahoitusta on käytettävissä vain Leonardo-ohjelmassa, joten hankehallintojärjestelyä on pakko muuttaa. Sen vuoksi komissio on tarkistanut liitteen A osan 1.2 kohdassa vahvistettua kansallisiin toimistoihin liittyvää menettelyä nro 2. Hankkeiden haku- ja valintamenettelyä hallinnoidaan nyt keskitetysti (jäsenvaltioiden asiantuntijat ovat mukana laadunarvioinnissa), ja varat annetaan sitten valittujen hankkeiden koordinaattorien maiden kansallisille toimistoille, jotka hallinnoivat prosessin loppuosaa. 4.3.3 Komissio on lisännyt liitteen B jaksoon uuden 5 kohdan, jonka mukaan avustusten myöntämiseksi voidaan tehdä ns. kumppanuutta koskevia puitesopimuksia, joilla voidaan myöntää rahoitusta neljäksi vuodeksi ja joiden uusimismenettely on kevyt. 5. Muutettu ehdotus 5.1 Ottaen huomioon EY:n perustamissopimuksen 250 artiklan 2 kohdan komissio muuttaa ehdotustaan seuraavasti: 2004/0153 (COD) EhdotusMuutettu ehdotus: EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS integroidun toimintaohjelman perustamisesta elinikäisen oppimisen alalla EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 149 artiklan 4 kohdan ja 150 artiklan 4 kohdan, ottavat huomioon komission ehdotuksen,[2] ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon,[3] ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon,[4] noudattavat Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä,[5] sekä katsovat seuraavaa: (1) Yhteisön ammatillista koulutusta koskeva Leonardo da Vinci -toimintaohjelma perustettiin päätöksellä 382/1999/EY.[6] (2) Yhteisön koulutusalan Sokrates-toimintaohjelman toinen vaihe perustettiin Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä N:o 253/2000/EY.[7] (3) Monivuotinen ohjelma tieto- ja viestintätekniikan tehokkaaksi integroimiseksi yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen järjestelmiin Euroopassa (eLearning-ohjelma) perustettiin Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä N:o 2318/2003/EY.[8] (4) Yhteisön toimintaohjelma Euroopan laajuisesti toimivien koulutusalan yksiköiden sekä alan yksittäistoimien tukemiseksi perustettiin Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä N:o 791/2004/EY.[9] (5) Yhteinen tutkinto- ja pätevyysvaatimuksia selkeyttävä järjestely (Europass) perustettiin Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä N:o 2241/2004/EY .[10] (6) Ohjelma korkea-asteen koulutuksen laadun parantamiseksi ja kulttuurien välisen ymmärtämyksen edistämiseksi kolmansien maiden kanssa tehtävän yhteistyön avulla (Erasmus Mundus) (2004–2008) käynnistettiin Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä N:o 2317/2003/EY. [11] (67) Bolognan julistuksella, jonka 29 eurooppalaista opetusministeriä allekirjoitti 19 päivänä kesäkuuta 1999, käynnistettiin hallitustenvälinen prosessi, jonka tavoitteena on luoda eurooppalainen korkeakoulutusalue vuoteen 2010 mennessä ja jolle yhteisön olisi annettava tukensa. (78) Lissabonissa 23 ja 24 päivänä maaliskuuta 2000 pitämässään erityiskokouksessa Eurooppa-neuvosto asetti strategiseksi tavoitteeksi sen, että Euroopan unionista tulee maailman kilpailukykyisin ja dynaamisin osaamistalous, joka kykenee ylläpitämään kestävää talouskasvua, luomaan uusia ja parempia työpaikkoja ja lisäämään sosiaalista yhteenkuuluvuutta, ja kehotti koulutusneuvostoa aloittamaan laajan keskustelun koulutusjärjestelmien konkreettisista tulevaisuuden tavoitteista keskittyen yhteisiin huolenaiheisiin ja prioriteetteihin ja ottaen huomioon kansalliset erityispiirteet. (9) Edistyksellisen osaamisyhteiskunnan merkitys kasvun ja työllisyyden lisäämisessä on ratkaiseva. Yleissivistävä ja ammatillinen koulutus ovat Euroopan unionin painopistealoja Lissabonin tavoitteiden saavuttamiseksi. (810) Neuvosto hyväksyi 12 päivänä helmikuuta 2001 koulutusjärjestelmien konkreettisia tulevaisuuden tavoitteita koskevan selvityksen. Lisäksi se hyväksyi 14 päivänä kesäkuuta 2002 näiden tavoitteiden seurantaa koskevan yksityiskohtaisen työohjelman, jolle yhteisön olisi annettava tukensa. (911) Göteborgissa 15 ja 16 päivänä kesäkuuta 2001 kokoontunut Eurooppa-neuvosto sopi kestävän kehityksen strategiasta ja lisäsi ympäristöulottuvuuden työllisyyttä, talousuudistuksia ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta koskevaan Lissabonin prosessiin. (1012) Barcelonassa 15 ja 16 päivänä maaliskuuta 2002 kokoontunut Eurooppa-neuvosto asetti tavoitteeksi, että Euroopan unionin koulutusjärjestelmistä tulee vuoteen 2010 mennessä laatunsa osalta maailmanlaajuisia esikuvia, ja vaati lisätoimia, joilla parannetaan perustaitojen hallintaa erityisesti opettamalla vähintään kahta vierasta kieltä hyvin varhaisesta iästä lähtien. (1113) Elinikäistä oppimista käsittelevissä komission tiedonannossa[12] ja neuvoston päätöslauselmassa[13] vahvistetaan, että elinikäistä oppimista olisi edistettävä alan yhteisöohjelmien puitteissa kehitettävillä toimilla ja politiikalla. (1214) Ammatillisen koulutuksen tehostetun yhteistyön edistämisestä Euroopassa 19 päivänä joulukuuta 2002 annetussa neuvoston päätöslauselmassa[14] vahvistettiin ammatillisen koulutuksen tehostetun eurooppalaisen yhteistyön edistämisprosessi, jolle yhteisön olisi annettava tukensa. Yhteensä 31 Euroopan maan opetusministerit hyväksyivät 30 päivänä marraskuuta 2002 Kööpenhaminan julistuksen, jolla työmarkkinaosapuolet ja ehdokasmaat liitettiin mukaan kyseiseen prosessiin. (1315) Ammattitaitoa ja liikkuvuutta koskevasta toimintasuunnitelmasta annetussa komission tiedonannossa[15] todettiin, että Euroopan tasolla tarvitaan jatkuvasti toimia, joilla parannetaan yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen tutkintojen tunnustamista. (1416) Kielten oppimisen ja kielellisen monimuotoisuuden edistämistä koskevasta toimintasuunnitelmasta annetussa komission tiedonannossa[16] vahvistettiin toimet, jotka on toteutettava Euroopan tasolla vuosien 2004–2006 aikana, ja vaadittiin jatkotoimia. (17) Kielten opettamisen ja oppimisen sekä kielellisen monimuotoisuuden edistämisen, yhteisön viralliset kielet ja sen alueelliset ja vähemmistökielet mukaan luettuina, olisi oltava etusijalla yhteisön toiminnassa yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen alalla. Mainitut toimet ovat erityisen tärkeitä jäsenvaltioiden raja-alueilla suhteissa kieliin, joita puhutaan naapurialueilla muissa jäsenvaltioissa. (1518) Nykyisten Sokrates- ja Leonardo da Vinci -ohjelmien väliarviointiraporteissa sekä koulutuksen alalla toteutettavan yhteisön toiminnan tulevaisuutta käsitelleessä julkisessa kuulemisessa tuotiin esiin merkittävä ja joiltakin osin kasvava tarve jatkaa Euroopan tason yhteistyötä ja liikkuvuutta näillä aloilla. Niissä korostettiin tarvetta luoda tiiviimmät yhteydet alan yhteisöohjelmien ja koulutuspolitiikan kehityksen välille, toivottiin yhteisön toiminnan jäsentelyä siten, että se vastaisi paremmin elinikäisen oppimisen mallia, ja kaivattiin helppokäyttöisempiä ja joustavampia menettelytapoja tällaisen toiminnan täytäntöönpanoon. (19) Moitteettoman varainhoidon periaatetta noudattaen voidaan ohjelman täytäntöönpanoa yksinkertaistaa käyttämällä kiinteämääräistä rahoitusta, jota voidaan myöntää joko tukena ohjelman osallistujille tai yhteisön tukena rakenteille, jotka on kansallisella tasolla perustettu ohjelman hallintoa varten. (1620) Suuria etuja saavutettaisiin sisällyttämällä yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen aloilla toteutettavaan kansainväliseen yhteistyöhön ja liikkuvuuteen myönnettävä yhteisön tuki yhteen ohjelmaan, joka mahdollistaisi merkittävämmän yhteisvaikutuksen eri toiminta-alojen välillä, tarjoaisi lisäkapasiteettia elinikäisen oppimisen tueksi ja mahdollistaisi johdonmukaisemmat, sujuvammat ja tehokkaammat hallintotavat. Lisäksi yksi ohjelma kannustaisi parempaan yhteistyöhön koulutuksen eri tasojen välillä. (1721) Sen vuoksi olisi perustettava integroitu elinikäisen oppimisen ohjelma edistämään elinikäisen oppimisen avulla Euroopan unionin kehittymistä edistyneenä osaamisyhteiskuntana, joka kykenee ylläpitämään kestävää talouskasvua, luomaan uusia ja parempia työpaikkoja ja lisäämään sosiaalista yhteenkuuluvuutta. (1822) Kun otetaan huomioon kouluopetuksen, korkea-asteen koulutuksen, ammatillisen koulutuksen ja aikuiskoulutuksen sektoreiden erityispiirteet ja tarve perustaa yhteisön toiminta kyseisiin erityispiirteisiin räätälöityihin tavoitteisiin, toimintamuotoihin ja organisaatiorakenteisiin, kuhunkin näistä neljästä alasta kohdennetut yksittäiset ohjelmat olisi säilytettävä integroidussa elinikäisen oppimisen ohjelmassa lisäten samalla mahdollisimman paljon johdonmukaisuutta ja yhtenäisyyttä yksittäisten ohjelmien välillä. (1923) Tiedonannossaan ”Yhteisen tulevaisuuden rakentaminen – Politiikan haasteet ja rahoitusmahdollisuudet laajentuneessa unionissa 2007–2013”[17] komissio vahvisti joukon määrällisiä tavoitteita yhteisön koulutusohjelmien uutta sukupolvea varten, ja tavoitteet edellyttävät liikkuvuus- ja kumppanuustoiminnan huomattavaa lisäämistä. (2024) Koska kansainvälisellä liikkuvuudella on osoitettu olevan hyviä vaikutuksia yksittäisiin henkilöihin ja koulutusjärjestelmiin, koska liikkuvuuden kysyntä ylittää selvästi tarjonnan kaikilla sektoreilla ja kun huomioon otetaan liikkuvuuden merkitys Lissabonin tavoitteen kannalta, kansainväliseen liikkuvuuteen annettavaa tukea on syytä lisätä huomattavasti kaikissa neljässä alakohtaisessa alaohjelmassa. (25) Erasmus-opiskelijoiden liikkuvuuteen annettava perusapuraha on pysynyt noin 150 eurona kuukautta kohden jo vuodesta 1993. Perusapurahan reaaliarvo on laskenut 25 prosenttia, mikä muodostaa yhä suuremman esteen muita heikommassa asemassa olevien opiskelijoiden osallistumiselle ohjelmaan. Jotta ulkomailla opiskelusta aiheutuvat todelliset lisäkustannukset voitaisiin kattaa asianmukaisemmin, opiskelijoiden liikkuvuusapurahan perusmäärä olisi ohjelmakauden ajan pidettävä reaaliarvoltaan keskimäärin 200 eurona kuukautta kohti. (26) Tähän asti yhteisön ohjelmien ulkopuolelle jäänyt keskiasteen koulujen yksittäisten oppilaiden liikkuvuuden tarve olisi otettava paremmin huomioon luomalla uusia liikkuvuusmuotoja Comenius-ohjelman puitteissa. Myös opettajavaihto-ohjelmien tarjoamia mahdollisuuksia naapurialueiden koulujen pitkäaikaisen yhteistyön kehittämiseksi olisi hyödynnettävä tehokkaammin. (27) Pienillä ja keskisuurilla yrityksillä on tärkeä rooli Euroopan taloudessa. Toistaiseksi niiden osallistuminen Leonardo-ohjelmaan on kuitenkin ollut vähäistä. Olisi ryhdyttävä toimiin yhteisön tällaisia yrityksiä koskevien toimien houkuttavuuden lisäämiseksi, erityisesti varmistamalla, että oppisopimusoppilaille tarjoutuu enemmän mahdollisuuksia liikkuvuuteen. Olisi luotava sopivia järjestelyjä tällaisen liikkuvuuden tulosten tunnustamiseksi samaan tapaan kuin Erasmus-ohjelmassa. (28) Koska Euroopassa työkomennuksilla olevien ja liikkuvien työntekijöiden lasten kohtaamat koulutukselliset haasteet ovat erityisluonteisia, lasten tarpeisiin vastaavia Comenius-ohjelman kansainvälisiä toimia olisi hyödynnettävä mahdollisimman hyvin. (29) Liikkuvuuden lisääntymiseen kaikkialla Euroopassa on liityttävä koulutuksen laadun jatkuva parantaminen. (2130) Jotta voidaan vastata lisääntyneeseen tarpeeseen tukea Euroopan tasoista toimintaa, joilla kyseiset poliittiset tavoitteet pyritään saavuttamaan, tukea monialaista toimintaa kielten sekä tieto- ja viestintätekniikan aloilla sekä tehostaa ohjelman tulosten levittämistä ja hyödyntämistä, neljää alakohtaista alaohjelmaa olisi täydennettävä poikittaisohjelmalla. (2231) Jotta voidaan vastata Euroopan yhdentymisprosessia ja sen etenemistä koskevan tiedon ja vuoropuhelun kasvavaan tarpeeseen, on tärkeää parantaa tämän alan opetuksen, tutkimuksen ja pohdinnan laatua tukemalla Euroopan yhdentymisprosessin tutkimukseen erikoistuneita korkeakouluja, yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen aloilla toimivia eurooppalaisia järjestöjä sekä Jean Monnet -toimea. (2332) Tämän päätöksen on oltava sanamuodoltaan riittävän joustava, jotta integroidun elinikäisen oppimisen ohjelman toimia voidaan tarvittaessa mukauttaa muuttuviin tarpeisiin vuosina 2007–2013 ja jotta voidaan välttää Sokrates- ja Leonardo da Vinci -ohjelmien aiempien vaiheiden tarpeettoman yksityiskohtaiset säännökset. (2433) Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 3 artiklan mukaisesti yhteisö pyrkii poistamaan eriarvoisuutta miesten ja naisten välillä sekä edistämään miesten ja naisten välistä tasa-arvoa. (2534) Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 151 artiklan mukaisesti yhteisö ottaa kulttuuriin liittyvät näkökohdat huomioon muiden perustamissopimuksen määräysten mukaisessa toiminnassaan, erityisesti kulttuuriensa monimuotoisuuden vaalimiseksi ja edistämiseksi. Kulttuurin ja koulutuksen välisiin synergiavaikutuksiin olisi kiinnitettävä erityistä huomiota. Myös kulttuurien välistä vuoropuhelua olisi kannustettava. (2635) On tarpeen edistää aktiivista kansalaisuutta ja ihmisoikeuksien ja demokratian kunnioitusta ja tehostaa kaikenlaisen syrjäytymisen, myös rasismin ja muukalaisvihan, vastaisia toimia. (2736) Olisi paneuduttava vammaisten erityistarpeisiin oppimisen yhteydessä. Ohjelman kaikkien osien täytäntöönpanossa olisi laajennettava heikossa asemassa oleviin ryhmiin kuuluvien osallistumismahdollisuuksia ja aktiivisesti paneuduttava vammaisten erityistarpeisiin oppimisen yhteydessä myös myöntämällä suurempia avustuksia vammaisten osallistujien lisäkustannusten kattamiseksi ja tarjoamalla tukea viittomakielen ja braillekirjoituksen oppimiseen ja käyttämiseen. (37) Olisi otettava huomioon Euroopan liikuntakasvatuksen teemavuoden (2004) saavutukset sekä oppilaitosten ja urheiluseurojen välisen yhteistyön mahdolliset kasvatukselliset edut, joita kyseisenä vuonna tuotiin esiin. (2838) Euroopan unionin ehdokasmaat ja Euroopan talousalueeseen kuuluvat EFTA-maat voivat osallistua yhteisöohjelmiin yhteisön ja kyseisten maiden välillä allekirjoitettavien sopimusten mukaisesti. (2939) Thessalonikissa 19 ja 20 päivänä kesäkuuta 2003 kokoontunut Eurooppa-neuvosto vahvisti neuvoston Länsi-Balkanista 16 päivänä kesäkuuta tekemät päätelmät, myös niiden liitteen ”Länsi-Balkania koskeva Thessalonikin toimintasuunnitelma: kohti yhdentyvää Eurooppaa”, jonka mukaan vakautus- ja assosiaatioprosessiin kuuluville maille olisi annettava mahdollisuus osallistua yhteisöohjelmiin yhteisön ja kyseisten maiden välillä tehtävien puitesopimusten perusteella. (3040) Yhteisö ja Sveitsin valaliitto ovat julistaneet aikomuksensa aloittaa neuvottelut sopimusten tekemiseksi yhteiseen etuun kuuluvilla aloilla, joita ovat esimerkiksi yleissivistävää ja ammatillista koulutusta sekä nuorisoa koskevat yhteisöohjelmat. (3141) Komission ja jäsenvaltioiden olisi yhteistyössä säännöllisesti seurattava ja arvioitava integroidun elinikäisen oppimisen ohjelman täytäntöönpanoa, jotta ohjelmaa voidaan tarvittaessa mukauttaa erityisesti toimenpiteiden toteutuksen tärkeysjärjestystä muuttamalla. Arviointiin pitäisi sisältyä riippumattomien ja puolueettomien tahojen tekemä ulkoinen arviointi. (3242) Sokrates-ohjelman täytäntöönpanoa käsittelevässä Euroopan parlamentin päätöslauselmassa 2000/2315(INI)[18] kiinnitettiin huomiota pienten tukien saajille aiheutuviin suhteettoman raskaisiin hallintomenettelyihin ohjelman toisessa vaiheessa. (3343) On sovellettava Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 päivänä kesäkuuta 2002 annettua neuvoston asetusta (EY, Euratom) N:o 1605/2002[19] ja Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 soveltamissäännöistä 23 päivänä joulukuuta 2002 annettua komission asetusta (EY, Euratom) N:o 2342/2002,[20] joilla turvataan yhteisön taloudelliset edut, ja otettava huomioon yksinkertaisuuden ja johdonmukaisuuden periaatteet budjettivälineiden valinnassa, niiden tapausten määrän rajoittaminen, joissa komissiolla säilyy välitön toteuttamis- ja hallinnointivastuu, ja resurssien määrän säilyminen oikeasuhtaisena verrattuna resurssien käytöstä johtuvaan hallinnolliseen kuormitukseen. (44) Ohjelman tehokas täytäntöönpano edellyttää hallinnollisten menettelyjen merkittävää yksinkertaistamista. Hallintoa ja tilinpitoa koskevat velvoitteet olisi suhteutettava apurahan suuruuteen. (3445) Olisi myös toteutettava asianmukaisia toimenpiteitä sääntöjenvastaisuuksien ja petosten estämiseksi sekä ryhdyttävä tarvittaessa toimiin menetettyjen, aiheettomasti maksettujen tai väärinkäytettyjen varojen takaisinperimiseksi. (46) On paikallaan huolehtia ohjelman asianmukaisesta päätöksestä etenkin siltä osin kuin kyse on ohjelman monivuotisten hallinnointijärjestelyjen jatkamisesta, kuten teknisen ja hallinnollisen avun rahoituksesta. Teknisellä ja hallinnollisella avulla varmistetaan 1 päivästä tammikuuta 2014 lähtien tarvittaessa vuoden 2013 lopussa vielä keskeneräisten toimien hallinto seuranta- ja tilintarkastustoimet mukaan luettuina. (3547) Koska jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla toteuttaa koulutuksen laatua edistävää eurooppalaista yhteistyötä koskevan suunnitellun toiminnan tavoitteita sen edellyttämien monenvälisten kumppanuuksien, kansainvälisen liikkuvuuden ja yhteisön laajuisen tiedonvaihdon vuoksi ja koska nämä tavoitteet voidaan toimien ja toimenpiteiden luonteen vuoksi saavuttaa paremmin yhteisön tasolla, yhteisö voi toteuttaa toimenpiteitä EY:n perustamissopimuksen 5 artiklassa tarkoitetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Kyseisessä artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä päätöksessä ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen näiden tavoitteiden saavuttamiseksi. (3648) Tässä päätöksessä vahvistetaan ohjelman koko keston ajaksi rahoituspuitteet talousarvio, jota budjettivallan käyttäjän on talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta talousarviomenettelyn parantamisesta Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välillä 6 päivänä toukokuuta 1999 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen [21] 3337 kohdan mukaisesti käytettävä ensisijaisena ohjeena. (3749) Tämän päätöksen täytäntöönpanemiseksi tarvittavista toimenpiteistä olisi päätettävä menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY[22] mukaisesti, OVAT PÄÄTTÄNEET SEURAAVAA: I OSASTO YLEISET SÄÄNNÖKSET I luku Integroitu Elinikäisen oppimisen ohjelma 1 artikla Integroidun Elinikäisen oppimisen ohjelman perustaminen 1. Tällä päätöksellä perustetaan yhteisön integroitu toimintaohjelma elinikäisen oppimisen alalla, jäljempänä ’integroitu elinikäisen oppimisen ohjelma’. 2. Integroidun Elinikäisen oppimisen ohjelman yleisenä tavoitteena on edistää elinikäisen oppimisen avulla yhteisön kehittymistä edistyneenä osaamisyhteiskuntana, jonka talouskehitys on kestävää, jossa luodaan uusia ja parempia työpaikkoja, jossa sosiaalinen yhteenkuuluvuus on entistä suurempi ja jossa samalla varmistetaan ympäristön asianmukainen suojelu tulevia sukupolvia varten. Sen tavoitteena on erityisesti tukea yhteisön koulutusjärjestelmien välistä vaihtoa, yhteistyötä ja liikkuvuutta siten, että järjestelmistä tulee laatunsa osalta maailmanlaajuisia esimerkkejä. 3. Integroidun Elinikäisen oppimisen ohjelman erityistavoitteet ovat seuraavat: 1. myötävaikuttaa laadukkaan elinikäisen oppimisen kehittämiseen ja edistää tämän alan järjestelmien ja toimintatapojen hyvää suorituskykyä, innovatiivisuutta ja eurooppalaista ulottuvuutta 2. tukea elinikäisen oppimisen eurooppalaisen alueen toteuttamista 3. auttaa parantamaan jäsenvaltioissa tarjottavien elinikäisen oppimisen mahdollisuuksien laatua, kiinnostavuutta ja saatavuutta 4. lisätä elinikäisen oppimisen vaikutuksia henkilökohtaiseen kehitykseen, sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen, aktiiviseen kansalaisuuteen, kulttuurien väliseen vuoropuheluun, sukupuolten tasa-arvoon ja erityistarpeita omaavien henkilöiden osallistumiseen itsensä kehittämiseen ja toteuttamiseen 5. myötävaikuttaa luovuuden, kilpailukyvyn, työllistettävyyden ja yrittäjähengen lisääntymiseen 6. myötävaikuttaa elinikäisen oppimisen mahdollisuuksien käytön lisääntymiseen kaikenikäisten ihmisten ja myös erityistarpeita omaavien ja heikommassa asemassa olevien parissa riippumatta heidän sosioekonomisesta taustastaan 7. edistää kieltenoppimista ja kielellistä monimuotoisuutta 8. tukea tieto- ja viestintätekniikkaan perustuvien elinikäiseen oppimiseen sovellettavien innovatiivisten sisältöjen, palvelujen, pedagogisten menetelmien ja toimintatapojen kehittämistä 9. kehittää elinikäisen oppimisen asemaa ihmisoikeuksien ja demokratian ymmärtämiseen ja kunnioittamiseen perustuvan Euroopan kansalaisuustunteen luomisessa sekä kannustimena suvaitsevaisuuteen ja muiden kansojen ja kulttuurien kunnioittamiseen 10. edistää laadunvarmistusta koskevaa yhteistyötä kaikilla Euroopan yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen aloilla 11. hyödyntää tuloksia, innovatiivisia tuotteita ja prosessaja tukea tulosten, innovatiivisten tuotteiden ja prosessien optimaalista käyttöä sekä vaihtaa hyviä toimintatapoja integroidun elinikäisen oppimisen ohjelman kattamilla aloilla, jotta yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen laatua voitaisiin parantaa. 4. Liitteessä vahvistettujen hallinnollisten säännösten mukaisesti integroitu elinikäisen oppimisen ohjelma tukee ja täydentää jäsenvaltioiden toimintaa, ja siinä otetaan täysin huomioon jäsenvaltioiden vastuu koulutusjärjestelmien sisällöstä sekä niiden kulttuurinen ja kielellinen monimuotoisuus. 5. Kuten 23 artiklassa säädetään, integroidun elinikäisen oppimisen ohjelman tavoitteisiin pyritään panemalla täytäntöön neljä alakohtaista ohjelmaa, yksi poikittaisohjelma ja Jean Monnet -ohjelma, joista jäljempänä käytetään yhteistä nimitystä ’yksittäiset alaohjelmat’. 6. Tätä päätöstä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2007 31 päivään joulukuuta 2013. Valmistelevia toimenpiteitä 9 artiklan mukaiset komission päätökset mukaan luettuina voidaan toteuttaa tämän päätöksen voimaantulosta lähtien. 7. Integroitua ohjelmaa koskevia tämän päätöksen säännöksiä sovelletaan myös yksittäisiin ohjelmiin, joihin sovelletaan lisäksi erityissäännöksiä. 32 artikla Määritelmät Tässä päätöksessä sovelletaan seuraavia määritelmiä: 1. ’esikoululla’ tarkoitetaan organisoitua koulutustoimintaa, johon osallistutaan ennen oppivelvollisuuskoulun alkamista 2. ’oppilaalla’ tarkoitetaan henkilöä, joka on kirjattu oppilaaksi kouluun 3. ’koululla’ tarkoitetaan kaikentyyppisiä yleissivistävää (lastentarha- tai esikoulutason, perus- tai keskiasteen), ammatillista tai teknistä koulutusta antavia oppilaitoksia sekä poikkeuksellisesti kieltenoppimisen edistämiseen tähtäävien toimenpiteiden yhteydessä viralliseen koulujärjestelmään kuulumattomia, oppisopimuskoulutusta tarjoavia laitoksia 4. ’opettajilla ja opetushenkilöstöllä’ tarkoitetaan henkilöitä, jotka ovat työtehtäviensä kautta suoraan osallisina jäsenvaltioiden koulutusprosessissa 5. ’kouluttajilla’ tarkoitetaan henkilöitä, jotka ovat työtehtäviensä kautta suoraan osallisina jäsenvaltioiden ammatillisessa koulutusprosessissa 56. ’opiskelijalla’ tarkoitetaan henkilöä, joka on kirjoittautunut korkeakouluun suorittaakseen millä tahansa opintoalalla tunnustettuun korkea-asteen tutkintoon tai tutkintotodistukseen muuhun tunnustettuun korkea-asteen ammattipätevyyteen johtavia korkea-asteen opintoja, tohtoritaso mukaan luettuna 7. ’harjoittelijalla’ tarkoitetaan henkilöä, joka saa ammatillista koulutusta joko oppilaitoksessa tai koulutusorganisaatiossa tai työpaikalla 8. ’aikuisopiskelijalla’ tarkoitetaan opiskelijaa, joka osallistuu aikuiskoulutukseen 9. ’työmarkkinoilla olevilla henkilöillä’ tarkoitetaan työntekijöitä, itsenäisiä ammatinharjoittajia tai työhön käytettävissä olevia henkilöitä 610. ’korkeakoululla’ tarkoitetaan 12. korkea-asteen koulutusta tarjoavaa kansallisen lainsäädännön tai käytännön mukaista oppilaitosta, jossa voi suorittaa tunnustetun korkea-asteen tutkinnon tai tutkintotodistuksen muun tunnustetun korkea-asteen ammattipätevyyden, riippumatta siitä, mitä nimitystä tällaisesta oppilaitoksesta kyseisessä jäsenvaltiossa käytetään 13. kansallisen lainsäädännön tai käytännön mukaista laitosta, joka tarjoaa korkea-asteen ammatillista jatkokoulutusta kansainvälisen koulutusluokituksen (ISCED) tasoilla 5 tai 6 711. ’yhteisillä master-ohjelmilla’ tarkoitetaan korkea-asteen master-ohjelmia, 14. joissa mukana on vähintään kolme korkeakoulua kolmesta eri jäsenvaltiosta 15. joiden opinto-ohjelmaan sisältyy opiskelujakso vähintään kahdessa kyseisistä kolmesta korkeakoulusta 16. joissa sovelletaan eurooppalaiseen opintosuoritusten ja arvosanojen siirtojärjestelmään ECTS:ään perustuvia tai sen kanssa yhteensopivia sisäisiä järjestelyjä kumppanioppilaitoksissa suoritettujen opintojaksojen tunnustamiseksi; 17. joiden tuloksena ohjelmaan osallistuvat oppilaitokset myöntävät jäsenvaltioiden tunnustamia tai hyväksymiä yhteistutkintoja, kaksoistutkintoja tai usean tutkinnon yhdistelmiä 8. ’ammatillisella peruskoulutuksella’ tarkoitetaan kaikkea sellaista ammatillista peruskoulutusta, myös teknistä ja ammattiopetusta, oppisopimusjärjestelmää sekä ammatillisesti suuntautunutta koulutusta, joka on osa kyseisen jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten tunnustaman ammattitutkinnon saavuttamista 9. ’ammatillisella jatko- ja täydennyskoulutuksella’ tarkoitetaan kaikkea ammatillista koulutusta, jonka yhteisössä asuva työntekijä hankkii työelämässä ollessaan 12. ’ammatillisella koulutuksella’ tarkoitetaan kaikkea sellaista ammatillista peruskoulutusta, myös teknistä ja ammattiopetusta sekä oppisopimusjärjestelmiä, joka kuuluu osana kyseisen jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten tunnustamaan ammattitutkintoon, sekä kaikkea sellaista ammatillista jatko- ja täydennyskoulutusta, johon työntekijä ryhtyy työelämässä ollessaan 1013. ’aikuiskoulutuksella’ tarkoitetaan kaikkia muun kuin ammatillisen aikuiskoulutuksen muotoja, jotka voivat kuulua virallisen tai epävirallisen koulutuksen taikka arkioppimisen piiriin 1114. ’opintokäynnillä’ tarkoitetaan lyhytkestoista vierailua, jonka tarkoituksena on opiskella jotakin elinikäiseen oppimiseen liittyvää näkökohtaa toisessa jäsenvaltiossa, vaihtaa hyviä toimintatapoja tai oppia uusia menetelmiä tai taitoja 1215. ’liikkuvuudella’ tarkoitetaan muuttamista toiseen maahan oleskelua tietyn ajan toisessa jäsenvaltiossa sellaista opiskelua, työkokemuksen hankkimista, muuta oppimis- tai opetustoimintaa tai asiaan liittyvää hallinnollista toimintaa varten, jota tuetaan tapauksen mukaan isäntämaan kieltä koskevalla valmennuksella tai työkieltä koskevilla valmennus- tai kertauskursseilla 1316. ’harjoittelulla’ tarkoitetaan toisessa jäsenvaltioissa sijaitsevassa yrityksessä tai organisaatiossa tapahtuvaa oleskelua vietettyä ajanjaksoa, jota tarvittaessa tuetaan isäntämaan kieltä koskevalla valmennuksella tai työkieltä koskevilla valmennus- tai kertauskursseilla ja jonka tavoitteena on edistää ihmisten mukautumista yhteisön laajuisten työmarkkinoiden vaatimuksiin, hankkia tietty taito tai ja parantaa kyseessä olevan maan taloudellisen ja sosiaalisen kulttuurin tuntemusta samalla, kun saadaan työkokemusta 1417. ’yksipuolisella’ tarkoitetaan toimintaa, johon osallistuu ainoastaan yksi laitos 1518. ’kahdenvälisellä’ tarkoitetaan toimintaa, johon osallistuu kumppaneita kahdesta jäsenvaltiosta 1619. ’monenvälisellä’ tarkoitetaan toimintaa, johon osallistuu kumppaneita vähintään kolmesta jäsenvaltiosta komissio voi pitää monenvälisinä järjestöjä tai muita tahoja, joissa on jäseniä kolmesta tai useammasta jäsenvaltiosta 1720. ’kumppanuudella’ tarkoitetaan eri jäsenvaltioissa sijaitsevien laitoksien tai organisaatioiden ryhmän kahden- tai monenvälistä sopimusta, jonka tarkoituksena on elinikäiseen oppimiseen liittyvien yhteisten eurooppalaisten toimintojen toteuttaminen 1821. ’verkostolla’ tarkoitetaan tietyllä elinikäisen oppimisen alalla, tieteenalalla tai sektorilla toimivien tahojen virallista tai epävirallista ryhmittymää 1922. ’hankkeella’ tarkoitetaan organisaatioiden tai laitosten muodostaman virallisen tai epävirallisen ryhmittymän yhdessä kehittämää tiettyyn tulokseen tähtäävää yhteistyötä 2023. ’hankkeen koordinaattorilla’ tarkoitetaan monenvälisen ryhmittymän hankkeen toteuttamisesta vastaavaa organisaatiota tai laitosta, joka allekirjoittaa avustussopimuksen komission kanssa 2124. ’hankekumppaneilla’ tarkoitetaan monenvälisen ryhmittymän muodostavia organisaatioita tai laitoksia koordinaattoria lukuun ottamatta 2225. ’yrityksellä’ tarkoitetaan julkisen tai yksityisen sektorin taloudellista toimintaa harjoittavaa yritystä riippumatta yrityksen koosta, juridisesta asemasta tai toimialasta sekä kaikkea taloudellista toimintaa osuus- ja yhteisötalous mukaan luettuna 2326. ’työmarkkinaosapuolilla’ tarkoitetaan jäsenvaltion tasolla työntekijä- ja työnantajajärjestöjä, jotka ovat kansallisen lainsäädännön tai käytännön mukaisia, ja yhteisön tasolla työntekijä- ja työnantajajärjestöjä, jotka osallistuvat yhteisön tason työmarkkinaosapuolten vuoropuheluun 24. ’koulutuksen tarjoajalla’ tarkoitetaan kaikkia laitoksia ja organisaatioita, jotka tarjoavat elinikäisen oppimisen mahdollisuuksia integroidun ohjelman yhteydessä tai sen yksittäisten ohjelmien puitteissa; 2527. ’ohjauksella ja neuvonnalla’ tarkoitetaan erityyppisiä toimintoja, esimerkiksi tiedottamista, arviointia, perehdyttämistä ja neuvontaa, joilla oppijoita, opettajia ja muuta henkilöstöä autetaan koulutusohjelmia ja työllistymismahdollisuuksia koskevien valintojen tekemisessä 2628. ’tulosten levittämisellä ja hyödyntämisellä’ tarkoitetaan toimintoja, joilla pyritään varmistamaan, että integroidun elinikäisen oppimisen ohjelman ja sitä edeltävien ohjelmien tulokset kartoitetaan asianmukaisesti, niitä tuodaan esille ja niitä sovelletaan laajalti 2729. ’elinikäisellä oppimisella’ tarkoitetaan kaikkea sellaista ihmisen koko elinikänsä aikana hankkimaa yleissivistävää ja ammatillista koulutusta, virallisen koulutusjärjestelmän ulkopuolella annettavaa epävirallista koulutusta ja arkioppimista, joka johtaa henkilökohtaisten, kansalaisuuteen liittyvien, sosiaalisten ja/tai työhön liittyvien tietojen, taitojen ja pätevyyksien kohentumiseen. Siihen sisältyy ohjaus- ja neuvontapalveluiden tarjoaminen. 23 artikla Yksittäiset Ala ohjelmat 1. Alakohtaiset alaohjelmat ovat seuraavat: 18. Comenius-ohjelma, joka kohdistuu kaikkien esiopetuksessa tai kouluopetuksessa olevien opetus- ja oppimistarpeisiin ylemmän keskiasteen loppuun saakka sekä tällaista koulutusta tarjoaviin laitoksiin ja organisaatioihin 19. Erasmus-ohjelma, joka kohdistuu virallisessa korkeakoulutuksessa sekä korkea-asteen ammatillisessa koulutuksessa olevien opetus- ja oppimistarpeisiin kurssin pituudesta tai suoritettavasta tutkinnosta riippumatta, tohtorin tutkintoon johtavat opinnot mukaan luettuina, sekä tällaista koulutusta tarjoaviin tai sitä edistäviin laitoksiin ja organisaatioihin 20. Leonardo da Vinci -ohjelma, joka kohdistuu kaikkien ammatillisessa koulutuksessa olevien opetus- ja oppimistarpeisiin ammatillinen perus- sekä jatko- ja täydennyskoulutus mukaan luettuna korkea-asteen ammatillista jatkokoulutusta lukuun ottamatta korkea-asteen koulutusta sekä tällaista koulutusta tarjoaviin tai sitä edistäviin laitoksiin ja organisaatioihin 21. Grundtvig-ohjelma, joka kohdistuu kaikkien aikuiskoulutuksessa olevien opetus- ja oppimistarpeisiin sekä tällaista koulutusta tarjoaviin tai sitä edistäviin laitoksiin ja organisaatioihin. 2. Poikittaisohjelma käsittää seuraavat neljä avaintoimea: 22. elinikäistä oppimista koskeva poliittinen yhteistyö ja innovointi yhteisössä 23. kieltenoppimisen edistäminen 24. tieto- ja viestintätekniikkaan perustuvien elinikäiseen oppimiseen sovellettavien innovatiivisten sisältöjen, palveluiden, opetusmenetelmien ja toimintatapojen kehittäminen 25. ohjelman ja asiaan liittyvien aiempien ohjelmien yhteydessä tuetuista toimista saatujen tulosten levittäminen ja hyödyntäminen sekä hyvien toimintatapojen vaihto. 3. Jean Monnet -ohjelmasta tuetaan laitoksia ja toimintoja Euroopan yhdentymisen alalla. Ohjelma käsittää seuraavat kolme avaintoimea: 26. Jean Monnet -toimi 27. toiminta-avustukset tietyille Euroopan yhdentymiseen liittyviä kysymyksiä käsitteleville laitoksille 28. toiminta-avustukset koulutusalalla toimiville muille eurooppalaisille laitoksille ja järjestöille. 4. Edellä 1 artiklassa vahvistettujen tavoitteiden lisäksi yksittäisillä ohjelmilla on seuraavat erityistavoitteet: 29. Comenius-ohjelma: i) kehitetään nuorten ja opetushenkilöstön keskuudessa eurooppalaisten kulttuurien monimuotoisuuden tuntemusta sekä käsitystä sen arvosta; ii) autetaan nuoria hankkimaan elämän perustaitoja ja pätevyyksiä, jotka ovat olennaisen tärkeitä heidän henkilökohtaisen kehityksensä, tulevan työllisyytensä ja aktiivisen Euroopan kansalaisuuden kannalta; 30. Erasmus-ohjelma: i) tuetaan eurooppalaisen korkeakoulutusalueen toteuttamista ii) lisätään korkea-asteen koulutuksen ja korkea-asteen ammatillisen jatkokoulutuksen vaikutusta innovointiprosessiin; 31. Leonardo da Vinci -ohjelma: helpotetaan mukautumista työmarkkinoiden muutoksiin ja ammattitaitotarpeiden kehitykseen; 32. Grundtvig-ohjelma: i) vastataan Euroopan väestön ikääntymisen aiheuttamaan koulutushaasteeseen ii) edistetään aikuisille tarjottavia vaihtoehtoisia väyliä näiden tietämyksen ja pätevyyden kehittämiseksi; 33. poikittaisohjelma: i) edistetään eurooppalaista yhteistyötä yksi tai kaksi alakohtaista ohjelmaa kattavilla aloilla; ii) edistetään jäsenvaltioiden koulutusjärjestelmien lähentymistä toisiinsa; 34. Jean Monnet -ohjelma: i) lisätään Euroopan yhdentymisen tutkimusta käsittelevää opetusta, tutkimusta ja pohdintaa ii) tuetaan Euroopan yhdentymistä koskeviin kysymyksiin sekä yleissivistävään ja ammatilliseen koulutusta koskeviin kysymyksiin eurooppalaisesta näkökulmasta erikoistuneita laitoksia ja järjestöjä. 4 artikla Integroidun Elinikäisen oppimisen ohjelman kohderyhmät Integroitu Elinikäisen oppimisen ohjelma on suunnattu erityisesti seuraaville: 35. oppilaat, opiskelijat, harjoittelijat ja aikuisopiskelijat 36. elinikäisen oppimisen alalla toimiva toimivat opettajat, kouluttajat ja muu henkilöstö 37. työmarkkinoilla olevat henkilöt 38. koulutuksen tarjoajat laitokset tai organisaatiot, jotka tarjoavat oppimistilaisuuksia elinikäisen oppimisen ohjelman yhteydessä tai sen alaohjelmien puitteissa 39. elinikäisen oppimisen järjestelmistä ja toimintalinjoista vastaavat henkilöt ja elimet paikallisella, alueellisella ja kansallisella tasolla 40. yritykset ja työmarkkinaosapuolet sekä niiden järjestöt kaikilla tasoilla, myös kauppajärjestöt sekä kauppa- ja teollisuuskamarit 41. elinikäisen oppimisen alan ohjausta, neuvontaa ja tietopalveluita tarjoavat elimet 42. elinikäisen oppimisen alalla toimivat järjestöt opiskelijoiden, harjoittelijoiden, oppilaiden, opettajien, vanhempien ja aikuisopiskelijoiden järjestöt mukaan luettuina 43. elinikäiseen oppimiseen liittyviä kysymyksiä tarkastelevat tutkimuskeskukset ja elimet 44. voittoa tavoittelemattomat järjestöt, vapaaehtoisjärjestöt ja kansalaisjärjestöt. 5 artikla Yhteisön toimet 1. Integroitu Elinikäisen oppimisen ohjelma käsittää tuen seuraaville toimille: 45. elinikäiseen oppimiseen osallistuvien henkilöiden liikkuvuus Euroopassa 46. kahden- ja monenväliset kumppanuudet 47. monenväliset hankkeet, jotka on suunniteltu erityisesti kansallisten koulutusjärjestelmien kehittämiseksi koulutusjärjestelmien laadun edistämiseksi kansainvälisen innovaatioiden siirron avulla 48. yksipuoliset ja kansalliset hankkeet 49. monenväliset hankkeet ja verkostot 50. elinikäiseen oppimiseen liittyvien toimintalinjojen ja järjestelmien tarkastelu ja analysointi, viitemateriaalin – myös tutkimusten, tilastojen, analyysien ja indikaattorien – kehittäminen ja säännöllinen tarkistaminen, tutkintojen ja aiempien opintosuoritusten selkeyttä ja tunnustamista tukevat toimet sekä laadunvarmistusyhteistyötä tukevat toimet 51. toiminta-avustukset integroidun elinikäisen oppimisen ohjelman alalla toimivien organisaatioiden tiettyihin toiminta- ja hallintokustannuksiin 52. muut integroidun elinikäisen oppimisen ohjelman tavoitteiden edistämiseen tähtäävät mukaiset aloitteet (’liitännäistoimenpiteet’). 2. Yhteisön tukea voidaan myöntää tässä artiklassa vahvistettuihin toimiin liittyviin valmisteleviin vierailuihin. 3. Komissio voi järjestää seminaareja, keskustelutilaisuuksia tai kokouksia, joilla edistetään integroidun elinikäisen oppimisen ohjelman täytäntöönpanoa, sekä toteuttaa asianmukaista tiedotus-, julkaisu- ja levitystoimintaa ja toimia ohjelman tunnettuuden lisäämiseksi sekä ohjelman seuranta- ja arviointitoimia. 4. Tässä artiklassa tarkoitetut toimet voidaan toteuttaa ehdotus- tai tarjouspyyntöjen kautta, tai komissio voi panna ne suoraan täytäntöön. 6 artikla Komission ja jäsenvaltioiden tehtävät 1. Komissio varmistaa integroidun elinikäisen oppimisen ohjelmaan kuuluvien yhteisön toimien toimivan ja tehokkaan täytäntöönpanon. 2. Jäsenvaltioiden on 53. toteutettava tarvittavat toimenpiteet, joilla varmistetaan integroidun elinikäisen oppimisen ohjelman tehokas täytäntöönpano jäsenvaltioissa siten, että kaikki elinikäisen oppimisen alaan liittyvät osapuolet osallistuvat toimintaan kunkin maan käytännön tai lainsäädännön mukaisesti 54. perustettava tai nimettävä tarkoituksenmukainen rakenne (kansalliset toimistot) integroidun elinikäisen oppimisen ohjelman toimien täytäntöönpanon, myös talousarvion, hallinnoimiseksi koordinoidusti jäsenvaltion tasolla, neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002[23] 54 artiklan 2 kohdan c alakohdan sekä komission asetuksen (EY, Euratom) N:o 2342/2002[24] 38 artiklan säännösten sekä seuraavassa esitettyjen perusteiden mukaisesti, sekä valvottava kyseisen rakenteen toimintaa: i) Kansalliseksi toimistoksi perustettavan tai nimettävän organisaation on oltava oikeushenkilö tai osa yhteisöä, joka on oikeushenkilö, ja siihen on sovellettava kyseisen jäsenvaltion lainsäädäntöä. Kansalliseksi toimistoksi ei voida nimetä ministeriötä. ii) Jokaisella kansallisella toimistolla on oltava riittävän suuri henkilöstö, joka on riittävän kokoinen tehtäviensä suorittamiseksi ja jolla on koulutusalan kansainvälisessä yhteistyöympäristössä tehtävään työhön soveltuva ammatti- ja kielitaito. iii) Sillä on oltava asianmukainen infrastruktuuri erityisesti tietotekniikan ja viestinnän aloilla. iv) Sen on toimittava sellaisessa hallintoympäristössä, jossa se kykenee hoitamaan tehtävänsä asianmukaisesti ja välttämään eturistiriidat. v) Sen on kyettävä soveltamaan yhteisön tasolla vahvistettuja varainhoitoa koskevia sääntöjä ja sopimusehtoja vi) Sen on annettava riittävät, mielellään viranomaisen antamat vakuudet, ja sen hallintokapasiteetin on oltava riittävä sen hallinnoitavaksi annettavien yhteisön varojen tasoon nähden. 55. vastattava siitä, että b alakohdassa tarkoitetut kansalliset toimistot hallinnoivat asianmukaisesti niille hankkeisiin annettavaa tukea varten siirrettyjä varoja, ja erityisesti siitä, että kansalliset toimistot noudattavat periaatteita, jotka koskevat avoimuutta, yhtäläistä kohtelua ja muista yhteisön lähteistä tulevan päällekkäisen rahoituksen välttämistä sekä velvollisuutta valvoa hankkeita ja periä takaisin varat, jotka edunsaajien on määrä palauttaa 56. toteutettava tarvittavat toimet varmistaakseen edellä b alakohdassa tarkoitetuissa kansallisissa toimistoissa tehtävät asianmukaiset tarkastukset ja rahoitusvalvonnan, erityisesti i) toimitettava komissiolle ennen kansallisen toimiston toiminnan aloittamista tarvittavat vakuutukset toimistossa moitteettoman varainhoidon sääntöjen mukaisesti sovellettavien menettelyjen, valvontajärjestelmien, tilinpitojärjestelmien sekä julkisia hankintoja ja avustusten myöntämistä koskevien menettelyjen olemassaolosta, asianmukaisuudesta ja moitteettomasta toiminnasta ii) toimitettava komissiolle vuosittain tarkastuslausumat kansallisten toimistojen rahoitusjärjestelmien ja -menettelyjen luotettavuudesta ja niiden tilien moitteettomuudesta 57. jos b alakohdan mukaisesti perustetun tai nimetyn kansallisen toimiston todetaan syyllistyneen sääntöjenvastaisuuteen, laiminlyöntiin tai petokseen ja jos tämä johtaa siihen, että komission saatavia kansalliselta toimistolta ei saada perittyä kokonaan takaisin, vastattava varoista, joita ei saada takaisin 58. nimettävä komission pyynnöstä koulutuksen tarjoajat ne oppimistilaisuuksia tarjoavat laitokset tai organisaatiot tai koulutusten tarjoajien tällaisten laitosten tai organisaatioiden tyypit, joiden katsotaan olevan kelpoisia osallistumaan integroituun elinikäisen oppimisen ohjelmaan omilla alueillaan 59. pyrittävä toteuttamaan toteutettava kaikki asianmukaiset toimenpiteet integroidun elinikäisen oppimisen ohjelman moitteetonta toimintaa haittaavien oikeudellisten ja hallinnollisten esteiden poistamiseksi 60. toteutettava toimenpiteitä sen varmistamiseksi, että mahdollinen yhteisvaikutus muiden yhteisöohjelmien ja rahoitusvälineiden sekä muiden kyseisessä jäsenvaltiossa toteutettavien asiaankuuluvien ohjelmien kanssa toteutuu jäsenvaltioiden tasolla. 3. Komissio varmistaa yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa 61. sujuvan siirtymisen yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen sekä elinikäisen oppimisen aloilla toteutettujen aiempien ohjelmien yhteydessä toteutetuista toimista integroidun elinikäisen oppimisen ohjelman puitteissa toteutettaviin toimiin 62. yhteisön taloudellisten etujen riittävän suojan ottamalla käyttöön tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia toimenpiteitä, hallinnollisia tarkastuksia ja seuraamuksia 63. integroidusta elinikäisen oppimisen ohjelmasta tuettavista toimista tiedottamisen, niitä koskevan julkisuuden ja jatkotoimet tarkoituksenmukaisella tavalla 64. sellaisten saatavissa olevien tietojen keruun, analysoinnin ja käsittelyn, jotka ovat tarpeen ohjelman tuloksien ja vaikutusten arvioimiseksi sekä 15 artiklassa tarkoitettujen seuranta- ja arviointitoimien toteuttamiseksi 65. koulutusohjelmien edellisen sukupolven ja tämän elinikäisen oppimisen ohjelman tulosten levittämisen. 7 artikla Kolmansien maiden osallistuminen 1. Integroituun Elinikäisen oppimisen ohjelmaan voivat osallistua 66. ETA:han kuuluvat EFTA-maat ETA-sopimuksen määräysten mukaisesti 67. Turkki sekä Keski- ja Itä-Euroopan ehdokasmaat, joita varten on laadittu liittymistä valmisteleva strategia, kunkin maan osalta tehdyssä puitesopimuksessa ja assosiaationeuvostojen päätöksissä vahvistettujen yhteisön ohjelmiin osallistumista koskevien yleisten periaatteiden ja yleisten ehtojen ja sääntöjen mukaisesti 68. Länsi-Balkanin maat niiden yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti, jotka määritellään näiden maiden kanssa tehtävien, niiden osallistumista osallistumisesta yhteisöohjelmiin tehtävien koskevien puitesopimusten johdosta 69. Sveitsin valaliitto tämän maan kanssa tehtävän kahdenvälisen sopimuksen perusteella. 2. Edellä olevan 23 artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitettuun Jean Monnet -ohjelman avaintoimeen 1 voivat osallistua minkä tahansa muun kolmannen maan korkeakoulut. 3. Integroituun Elinikäisen oppimisen ohjelmaan osallistuviin kolmansiin maihin sovelletaan kaikkia niitä velvoitteita ja kyseisten maiden on suoritettava kaikki ne tehtävät, jotka tässä päätöksessä on vahvistettu jäsenvaltioiden osalta. 8 artikla Kansainvälinen yhteistyö Komissio voi integroidun elinikäisen oppimisen ohjelman puitteissa ja 9 artiklan mukaisesti tehdä yhteistyötä kolmansien maiden ja toimivaltaisten kansainvälisten järjestöjen, erityisesti Euroopan neuvoston, Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön (OECD) ja YK:n kasvatus-, tiede- ja kulttuurijärjestön (UNESCO) kanssa. II luku Integroidun Elinikäisen oppimisen ohjelman täytäntöönpano 9 artikla Täytäntöönpanotoimenpiteet 1. Komissio päättää integroidun elinikäisen oppimisen ohjelman täytäntöönpanemiseksi tarvittavista seuraavassa mainittuja seikkoja koskevista toimenpiteistä 10 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua hallintomenettelyä noudattaen: 70. vuotuinen työsuunnitelma ensisijaiset aiheet mukaan luettuina 71. vuotuinen talousarvio ja varojen jakautuminen yksittäisten alaohjelmien kesken ja niiden sisällä 72. yleiset ohjeet alaohjelmien täytäntöönpanemiseksi (mukaan luettuina toimien luonnetta, kestoa ja rahoitustasoa koskevat päätökset) sekä valintaperusteet ja -menettelyt 73. komission ehdotukset 33 artiklan 1 kohdan b ja c alakohdassa tarkoitettuja monenvälisiä hankkeita ja verkostoja koskevien hakemusten valintaa varten 74. komission ehdotukset sellaisten hakemusten valintaa varten, jotka liittyvät 5 artiklan 1 kohdan c ja e alakohdassa tarkoitettuihin toimiin, joita edeltävä alakohta ei koske, ja 5 artiklan 1 kohdan f, g ja h alakohdassa tarkoitettuihin toimiin, joiden osalta ehdotettu yhteisön tuki on yli miljoona euroa 75. komission, jäsenvaltioiden ja kansallisten toimistojen roolien ja vastuualueiden määrittäminen liitteessä esitetyn ”kansallisen toimiston kautta hallinnoitavan menettelyn” osalta 76. varojen jakautuminen jäsenvaltioiden kesken liitteessä esitetyn ”kansallisen toimiston kautta hallinnoitavan menettelyn” mukaisesti hallinnoitaville toimille 77. järjestelyt integroidun elinikäisen oppimisen ohjelman sisäisen johdonmukaisuuden varmistamiseksi 78. integroidun elinikäisen oppimisen ohjelman ja alaohjelmien seuranta- ja arviointimenettelyt sekä tulosten levittämiseen ja siirtämiseen liittyvät järjestelyt. 2. Kaikista I osaston täytäntöönpanemiseksi tarvittavista täytäntöönpanotoimenpiteistä, jotka koskevat muita kuin tämän artiklan 1 kohdassa yksilöityjä seikkoja, päätetään 10 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua neuvoa-antavaa menettelyä noudattaen. 10 artikla Komitea 1. Komissiota avustaa komitea, jäljempänä ’komitea’. 2. Viitattaessa tähän kohtaan sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 4 ja 7 artiklaa ja otetaan huomioon mainitun päätöksen 8 artikla.Päätöksen 1999/468/EY 4 artiklan 3 kohdassa säädetty määräaika on kaksi kuukautta. 3. Viitattaessa tähän kohtaan sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 3 ja 7 artiklaa ja otetaan huomioon mainitun päätöksen 8 artikla. 4. Komitea vahvistaa työjärjestyksensä. 5. Jäsenvaltioiden edustajina eivät saa toimia henkilöt, jotka ovat 6 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitettujen kansallisten toimistojen palveluksessa tai vastuussa niiden toiminnasta. 11 artikla Työmarkkinaosapuolet 1. Aina kun komiteaa kuullaan jossakin tämän päätöksen soveltamista koskevassa asiassa ammatillisen koulutuksen osalta, komission yhteisön tasolla toimivien työmarkkinaosapuolten ehdotusten perusteella nimeämät työmarkkinaosapuolten edustajat voivat osallistua komitean työskentelyyn tarkkailijoina. Näiden tarkkailijoiden määrän on vastattava jäsenvaltioiden edustajien määrää. 2. Tarkkailijoilla on oikeus vaatia kantansa merkitsemistä komitean kokouspöytäkirjaan. 12 artikla Laaja-alaiset seikat toimintalinjat Integroidun Elinikäisen oppimisen ohjelman täytäntöönpanossa on kiinnitettävä asianmukaista huomiota sen varmistamiseen, että ohjelma tukee kaikin tavoin yhteisön horisontaalisen politiikan aloja, erityisesti 79. lisäämällä tietoisuutta Euroopan kulttuurisen ja kielellisen monimuotoisuuden ja monikulttuurisuuden merkityksestä sekä tarpeesta torjua rasismia, ennakkoluuloja ja muukalaisvihaa; 80. tarjoamalla koulutusmahdollisuuksia oppijoille, joilla on erityistarpeita, ja varsinkin helpottamalla heidän osallistumistaan yleiseen koulutukseen 81. lisäämällä tietoisuutta kestävän talouskehityksen edistämisen tärkeydestä 82. edistämällä miesten ja naisten välistä tasa-arvoa sekä torjumalla osaltaan kaikenlaista sukupuoleen, rotuun tai etniseen alkuperään, uskontoon tai vakaumukseen, vammaisuuteen, ikään tai sukupuoliseen suuntautuneisuuteen perustuvaa syrjintää. 13 artikla Yhteistoimet Integroidun ohjelman yhteydessä tuetut toimet voidaan osana tietojen ja taitojen Euroopan rakentamista toteuttaa 10 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja menettelyjä noudattaen yhteistoimina asiaan liittyvien yhteisön ohjelmien ja toimien, erityisesti kulttuurin, median, nuorison, tutkimus- ja kehitystoiminnan, työllisyyden, yritystoiminnan, ympäristön sekä tieto- ja viestintätekniikan aloja koskevien yhteisön ohjelmien kanssa. 1413 artikla Johdonmukaisuus ja täydentävyys muun politiikan kanssa 1. Komissio varmistaa yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa, että tämä ohjelma sekä Koulutus 2010 -työohjelma ja yhteisön muut asianomaiset politiikat välineet ja toimet, erityisesti Euroopan sosiaalirahaston, yhteisön tutkimuksen ja kehityksen puiteohjelmaan sisältyvien henkilöresursseja ja liikkuvuutta koskevien toimien sekä yhteisön tilasto-ohjelman osalta, erityisesti kulttuuria, tiedotusvälineitä, nuorisoa, tutkimusta ja kehitystä, työllisyyttä, tutkintojen tunnustamista, yritystoimintaa, ympäristöä sekä tieto- ja viestintätekniikkaa koskevat politiikat, välineet ja toimet sekä yhteisön tilasto-ohjelma ovat keskenään yleisesti johdonmukaisia ja toisiaan täydentäviä. Komissio varmistaa yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa, että integroitu elinikäisen oppimisen ohjelma ja liittymistä valmistelevat yhteisön välineet ja muun kolmansien maiden ja toimivaltaisten kansainvälisten järjestöjen kanssa tehtävän yhteistyön puitteissa toteutettavat koulutusalan ohjelmat ja toimet ovat tehokkaasti yhteentoimivia. 2. Komissio ilmoittaa komitealle säännöllisesti muista elinikäisen oppimisen alalla tehdyistä yhteisön aloitteista, myös yhteistyöstä kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen kanssa. 3. Komissio ja jäsenvaltiot ottavat integroituun elinikäisen oppimisen ohjelmaan sisältyviä toimia täytäntöön pannessaan huomioon neuvoston hyväksymissä työllisyyden työllisyyttä koskevissa yhdennetyissä suuntaviivoissa määritellyt painopistealueet osana yhteensovitetun työllisyysstrategian kasvua ja työllisyyttä edistävän Lissabonin kumppanuuden toteuttamista. 4. Komissio pyrkii yhteistyössä eurooppalaisten työmarkkinaosapuolten kanssa kehittämään integroidun elinikäisen oppimisen ohjelman sekä yhteisön tasolla, myös alakohtaisilla tasoilla talouden eri aloilla, käytävän työmarkkinaosapuolten välisen vuoropuhelun asianmukaista yhteensovittamista. 5. Pannessaan täytäntöön integroitua elinikäisen oppimisen ohjelmaa komissio varmistaa, että Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskus (Cedefop) antaa asianmukaista apua toimivaltaansa liittyvillä aloilla ja neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 337/75[25] säädettyjen järjestelyjen mukaisesti. Komissio voi tapauksen mukaan myös varmistaa Euroopan koulutussäätiön tuen säätiön toimivaltuuksien ja neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 1360/90[26] säädettyjen järjestelyjen mukaisesti. 6. Komissio tiedottaa ammatillista koulutusta käsittelevälle neuvoa-antavalle komitealle säännöllisesti Leonardo da Vinci -ohjelman etenemisestä edistymisestä ammatillisen koulutuksen alalla. III luku Rahoitusta koskevat säännökset ja arviointi 1514 artikla Rahoitus 1. Tämän päätöksen Integroidun ohjelman täytäntöönpanoon varatuiksi ohjeellisiksi rahoituskehyksiksi rahoituspuitteiksi seitsemän vuoden ajaksi 1 päivästä tammikuuta 2007 alkaen vahvistetaan 13 620 6 970 miljoonaa euroa. Näiden rahoituskehysten rajoissa Tästä määrästä on Comenius-, Erasmus-, Leonardo da Vinci- ja Grundtvig-ohjelmiin osoitettava vähintään liitteessä olevassa B jakson 810 kohdassa vahvistetut määrät osuudet. Komissio voi muuttaa kyseisiä määriä osuuksia 10 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen menettelyjen mukaisesti. 2. Enintään yksi prosentti integroidun elinikäisen oppimisen ohjelman talousarviosta voidaan käyttää tukemaan sellaisista kolmansista maista, jotka eivät osallistu integroituun elinikäisen oppimisen ohjelmaan 7 artiklan säännösten mukaisesti, peräisin olevien kumppaneiden osallistumista integroidun elinikäisen oppimisen ohjelman yhteydessä järjestettävään kumppanuuteen, hankkeeseen ja verkostoon. 3. Budjettivallan käyttäjä myöntää vuotuiset määrärahat rahoitusnäkymienkehysten rajoissa. 1615 artikla Seuranta ja arviointi 1. Komissio seuraa ja arvioi säännöllisesti yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa integroidun elinikäisen oppimisen ohjelman toteutumista sen tavoitteisiin nähden. Seurantaan sisältyy 4 kohdassa tarkoitetut raportit ja erityistoimia. 2. Komissio järjestää integroidun elinikäisen oppimisen ohjelman riippumattoman ulkopuolisen arvioinnin säännöllisesti ja julkaisee säännöllisesti tilastoja, joiden avulla edistymistä voidaan seurata. 3. Elinikäisen oppimisen ohjelman ja koulutusohjelmien aiempien vaiheiden seurannan ja arvioinnin tulokset olisi otettava huomioon ohjelman täytäntöönpanossa. 4. Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle integroidun elinikäisen oppimisen ohjelman täytäntöönpanoa koskevat raportit viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2010 sekä ohjelman vaikutuksia koskevat raportit viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2015. 5. Komissio toimittaa Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle 83. väliarviointiraportin saavutetuista tuloksista ja elinikäisen oppimisen ohjelman täytäntöönpanon laadullisista ja määrällisistä näkökohdista, analyysi saavutetuista tuloksista mukaan luettuna, viimeistään 31 päivänä maaliskuuta 2011 84. tiedonannon integroidun elinikäisen oppimisen ohjelman jatkumisesta viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2011 85. jälkiarviointiraportin viimeistään 31 päivänä maaliskuuta 2016. II OSASTO YKSITTÄISET ALA OHJELMAT I luku Comenius-ohjelma 1716 artikla Comenius-ohjelman kohderyhmät Elinikäisen oppimisen ohjelmaan kuuluva Comenius-ohjelma on integroidun ohjelman puitteissa suunnattu erityisesti seuraaville: 86. esiopetuksessa tai kouluopetuksessa olevat oppilaat ylemmän keskiasteen loppuun saakka 87. koulut sellaisina kuin jäsenvaltiot määrittävät ne 88. kyseisten koulujen opetus-, tuki- ja hallintohenkilöstö opettajat ja muu henkilöstö 89. kouluopetukseen tai sen järjestämiseen osallistuvien järjestöt, voittoa tavoittelemattomat järjestöt, kansalaisjärjestöt ja edustajat; 90. koulutuksen järjestämisestä paikallisella, alueellisella ja kansallisella tasolla vastaavat julkiset ja yksityiset organisaatiot henkilöt ja elimet 91. elinikäiseen oppimiseen liittyviä kysymyksiä tarkastelevat tutkimuskeskukset ja elimet 92. korkeakoulut 93. ohjeita, neuvoja ja tietopalveluja antavat elimet. 1817 artikla Toiminnalliset Comenius-ohjelman tavoitteet 1. Edellä 1 ja 2 1 artiklassa vahvistettujen integroidun elinikäisen oppimisen ohjelman tavoitteiden lisäksi Comenius-ohjelman toiminnallisena erityisenä tavoitteena on 94. kehittää nuorten ja opetushenkilöstön keskuudessa Euroopan kulttuurien ja kielten monimuotoisuuden ja sen arvon tuntemista ja ymmärtämistä 95. auttaa nuoria hankkimaan elämän perustaitoja ja pätevyyksiä, jotka ovat tarpeellisia heidän henkilökohtaisen kehityksensä, tulevan työllistymisensä ja aktiivisen Euroopan kansalaisuuden kannalta. 2. Comenius-ohjelman toiminnallisena tavoitteena on 96. lisätä parantaa oppilaiden ja opetushenkilöstön liikkuvuuden laatua ja lisätä sen määrää vaihtojen määrää ja kehittää niiden laatua eri jäsenvaltioissa 97. lisätä parantaa eri jäsenvaltioissa sijaitsevien koulujen välisten kumppanuuksien laatua ja lisätä niiden määrää ja kehittää niiden laatua siten, että vähintään joka kahdeskymmenes oppilas osallistuu yhteisiin koulutustoimintoihin osallistuu ohjelmakaudella 3 miljoonaa oppilasta 98. kannustaa toisen vieraan kielen vieraiden nykykielten opiskeluun 99. tukea tieto- ja viestintätekniikkaan perustuvien elinikäiseen oppimiseen sovellettavien innovatiivisten sisältöjen, palvelujen, pedagogisten menetelmien ja toimintatapojen kehittämistä 100. kehittää parantaa opettajankoulutuksen laatua ja edistää sen eurooppalaista ulottuvuutta 101. kehittää pedagogisia menetelmiä ja koulujen hallintoa tukea pedagogisten menetelmien ja koulujen hallinnon parantamista. 1918 artikla Comenius-ohjelman toimet 1. Comenius-ohjelmasta voidaan tukea seuraavia toimia: 102. edellä olevan 5 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettu henkilöiden liikkuvuus. Tällaisen liikkuvuuden järjestämiseksi tai organisoinnin tueksi on otettava käyttöön tarvittavat valmistelevat toimet, ja on pyrittävä varmistamaan, että liikkuvuustoimintoihin osallistuvia nuoria valvotaan riittävästi ja he saavat asianmukaista tukea. Liikkuvuustoimia voivat olla i) oppilas- ja henkilöstövaihdot ii) oppilaiden tai opetushenkilöstön kouluvierailujaksot ja opetushenkilöstön harjoittelujaksot ulkomailla sijaitsevissa oppilaitoksissa ja yrityksissä iii) opettajien ja muun opetushenkilöstön osallistuminen koulutukseen iv) opintokäynnit ja liikkuvuuteen, kumppanuuksiin, hankkeisiin tai verkostotoimintoihin liittyvät valmistelevat vierailut v) avustajan paikat opettajille ja tuleville opettajille 103. edellä olevan 5 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettujen kumppanuuksien kehittäminen i) koulujen välillä (’Comenius-koulukumppanuudet’); kumppanuuksien tavoitteena on oppilaiden välisten oppilaille ja heidän opettajilleen tarkoitettujen yhteisten oppimishankkeiden kehittäminen (’Comenius-koulukumppanuudet’) ii) mistä tahansa kouluopetuksen osasta vastaavien organisaatioiden välillä, tavoitteena alueellisen yhteistyön edistäminen (’Comenius Regio -kumppanuudet’) 104. edellä 5 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitetut monenväliset hankkeet, erityisesti koulutusjärjestelmien parantamiseen innovaatiota ja hyviä käytäntöjä siirtämällä tarkoitetut hankkeet 105. edellä olevan 5 artiklan 1 alakohdan e alakohdassa tarkoitetut monenväliset yhteistyöhankkeet. Hankkeiden tavoitteena voi olla i) parhaiden koulutuskäytäntöjen, myös uusien opetusmenetelmien tai -materiaalien kehittäminen, edistäminen ja levittäminen ii) erityisesti Comenius-ohjelmaan osallistuville oppijoille, opettajille ja muulle henkilöstölle räätälöityjen tiedotus- ja ohjauspalveluiden kehittäminen tai niistä saatujen kokemusten vaihto iii) uusien opettajankoulutusohjelmien tai niiden kurssisisältöjen kehittäminen, edistäminen ja levittäminen 106. edellä 5 artiklan 1 alakohdan e alakohdassa tarkoitetut verkostot. Verkostojen tavoitteena voi olla i) koulutuksen kehittäminen sillä tieteen- tai oppiainealalla, jolla verkostot toimivat, niiden omaksi ja laajemmalti koulutussektorin hyödyksi ii) asiaan liittyvien hyvien toimintatapojen ja innovaatioiden kehittäminen ja levitys iii) sisältötuen tarjoaminen muiden perustamille hankkeille ja kumppanuuksille iv) tarveanalyysin ja sen käytännön sovellusten kehittämisen edistäminen kouluopetuksen alalla 107. edellä olevan 5 artiklan 1 kohdan h alakohdassa tarkoitetut muut aloitteet, joilla pyritään edistämään Comenius-ohjelman tavoitteita (’liitännäistoimenpiteet’). 2. Edellä olevassa 1 kohdassa tarkoitettujen toimien toteuttamista koskevista yksityiskohdista päätetään 10 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen. 2019 artikla Comenius-ohjelman talousarvio Vähintään 85 80 prosenttia Comenius-ohjelmaan varatusta talousarviosta on käytettävä 1918 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetun liikkuvuuden ja 1918 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettujen Comenius-kumppanuuksien tukemiseen. 21 artikla Täytäntöönpanotoimenpiteet 1. Komissio päättää Comenius-ohjelman täytäntöönpanemiseksi tarvittavista seuraavassa mainittuja seikkoja koskevista toimenpiteistä 10 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua hallintomenettelyä noudattaen: 108. vuotuinen työsuunnitelma 109. vuotuinen talousarvio ja varojen jakautuminen Comenius-ohjelman eri toimien kesken 110. Comenius-ohjelman täytäntöönpanoa koskevat yleisohjeet, valintaperusteet ja menettelyt 111. varojen jakautuminen jäsenvaltioiden kesken niiden toimien osalta, joita hallinnoidaan kansallisten toimistojen kautta liitteessä vahvistetulla tavalla 112. ohjelman seuranta- ja arviointimenettelyt sekä tulosten levitykseen ja siirtoon liittyvät järjestelyt. 2. Kaikista Comenius-ohjelman täytäntöönpanemiseksi tarvittavista toimenpiteistä, jotka koskevat muita kuin tämän artiklan 1 kohdassa yksilöityjä seikkoja, päätetään 10 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua neuvoa-antavaa menettelyä noudattaen. II luku Erasmus-ohjelma 2220 artikla Erasmus-ohjelman kohderyhmät Elinikäisen oppimisen ohjelmaan kuuluva Erasmus-ohjelma on integroidun ohjelman puitteissa suunnattu erityisesti seuraaville: 113. korkea-asteen koulutuksessa tai ylemmässä ammatillisessa koulutuksessa (ISCED-tasoilla 5 ja 6) korkea-asteen koulutuksessa olevat opiskelijat ja harjoittelijat 114. korkeakoulut sellaisina kuin jäsenvaltiot määrittävät ne 115. kyseisten oppilaitosten opetus- ja hallintohenkilöstö opettajat, kouluttajat ja muu henkilöstö 116. korkea-asteen koulutukseen tai sen järjestämiseen osallistuvien tahojen järjestöt ja edustajat asiaankuuluvat opiskelijoiden, yliopistojen, opettajien ja harjoittelijoiden järjestöt mukaan luettuina 117. yritykset, työmarkkinaosapuolet ja muut työelämän edustajat 118. yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen järjestämisestä paikallisella, alueellisella ja kansallisella tasolla vastaavat julkiset ja yksityiset organisaatiot, myös voittoa tavoittelemattomat järjestöt ja kansalaisjärjestöt 119. elinikäiseen oppimiseen liittyviä kysymyksiä tarkastelevat tutkimuskeskukset ja -elimet 120. ohjeita, neuvoja ja tietopalveluja antavat elimet. 2321 artikla Toiminnalliset Erasmus-ohjelman tavoitteet 1. Edellä 1 ja 2 1 artiklassa vahvistettujen integroidun elinikäisen oppimisen ohjelman tavoitteiden lisäksi Erasmus-ohjelman toiminnallisena erityisenä tavoitteena on 121. tukea eurooppalaisen korkeakoulutusalueen toteuttamista 122. lisätä korkeakoulutuksen ja korkea-asteen ammatillisen koulutuksen panosta innovointiprosessiin. 2. Erasmus-ohjelman toiminnallisena tavoitteena on 123. lisätä parantaa opiskelijoiden ja opetushenkilöstön liikkuvuuden laatua ja lisätä sen määrää ja kehittää sen laatua kaikkialla Euroopassa, jotta voidaan saavuttaa tavoite, joka koskee vähintään 3 miljoonan yksittäisen henkilön osallistumista Erasmus-ohjelman tai sitä edeltäneiden ohjelmien yhteydessä järjestettyihin opiskelijoiden liikkuvuustoimiin vuoteen 20112012 mennessä 124. lisätä parantaa Euroopassa sijaitsevien korkeakoulujen monenvälisen yhteistyön laatua ja lisätä sen määrää ja kehittää sen laatua 125. lisätä korkeakoulutuksesta ja korkea-asteen ammatillisesta jatkokoulutuksesta Euroopassa saatavien tutkintojen lähentymistä toisiinsa avoimuutta ja yhteensopivuutta 126. lisätä parantaa korkeakoulujen ja yritysten välistä yhteistyötä välisen yhteistyön laatua ja lisätä sen määrää 127. helpottaa korkea-asteen koulutuksen innovatiivisten käytäntöjen kehittämistä ja siirtoa, myös yhdestä osallistujamaasta toisiin 128. tukea tieto- ja viestintätekniikkaan perustuvien, elinikäiseen oppimiseen sovellettavien innovatiivisten sisältöjen, palveluiden, opetusmenetelmien ja toimintatapojen kehittämistä. 2422 artikla Erasmus-ohjelman toimet 1. Erasmus-ohjelmasta voidaan tukea seuraavia toimia: 129. edellä olevan 5 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettu henkilöiden liikkuvuus. Liikkuvuustoimia voivat olla i) opiskelijoiden opiskelu tai ammatillinen koulutus harjoittelu ulkomailla sijaitsevissa jäsenvaltioiden korkeakouluissa sekä harjoittelujaksot yrityksissä, koulutus- ja tutkimuskeskuksissa tai muissa organisaatioissa ii) korkeakoulujen opetushenkilöstön liikkuvuus, jonka tarkoituksena on opettaminen tai kouluttautuminen ulkomailla sijaitsevassa kumppanilaitoksessa iii) korkeakoulujen muun henkilöstön tai yritysten henkilöstön liikkuvuus, jonka tarkoituksena on kouluttautuminen tai opettaminen iv) monenväliseltä pohjalta järjestetyt Erasmus-intensiiviohjelmat. Tukea voidaan myöntää myös lähettäville ja vastaanottaville korkeakouluille tai yrityksille toimiin, joilla pyritään varmistamaan laatu liikkuvuusjärjestelyjen kaikissa vaiheissa kielivalmennus ja jatkokurssit mukaan luettuina. 130. edellä 5 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitetut monenväliset hankkeet ja erityisesti ne, joiden tarkoituksena on parantaa korkeakouluopetuksen parantaminen siirtämällä innovaatioita ja hyviä käytäntöjä 131. edellä 5 artiklan 1 kohdan e alakohdassa tarkoitetut monenväliset yhteishankkeet, jotka kohdistuvat muun muassa innovointiin, kokeiluihin ja hyvien toimintatapojen vaihtoon erityisten ja toiminnallisten tavoitteiden yhteydessä mainituilla aloilla 132. edellä 5 artiklan 1 kohdan e alakohdassa tarkoitetut korkeakoulujen yhteenliittymien johtamat verkostot, jotka edustavat jotakin tieteenalaa tai useita tieteenaloja yhdistävää alaa (’temaattiset Erasmus-verkostot’) ja jotka pyrkivät kehittämään uusia oppimiskäsitteitä ja -taitoja. Verkostoissa voi olla mukana myös muiden julkisten tahojen, yritysten tai järjestöjen edustajia 133. edellä 5 artiklan 1 kohdan h alakohdassa tarkoitetut muut aloitteet, joilla pyritään edistämään Erasmus-ohjelman tavoitteita (’liitännäistoimenpiteet’). 2. Edellä olevan 1 kohdan a alakohdan i alakohdan mukaiseen liikkuvuuteen osallistuvia henkilöitä (’Erasmus-opiskelijoita’) voivat olla 134. korkeakoulujen opiskelijat, jotka suoritettuaan opinnoistaan ainakin ensimmäisen vuoden kirjoittauduttuaan oppilaitokseen ainakin toiseksi vuodeksi suorittavat opintojakson toisessa jäsenvaltiossa Erasmus-ohjelman liikkuvuustoimen puitteissa riippumatta siitä, myönnetäänkö heille taloudellista tukea tästä ohjelmasta. Kyseiset jaksot on tunnustettava täysimääräisesti lähettävien ja vastaanottavien oppilaitosten välisissä sopimuksissa. Vastaanottavat oppilaitokset eivät saa periä lukukausimaksuja kyseisiltä opiskelijoilta. 135. opiskelijat, jotka ovat kirjoittautuneet yhteisiin master-ohjelmiin toisessa maassa kuin siinä, jossa he ovat suorittaneet alemman korkeakoulututkinnon ja osallistuvat liikkuvuustoimintoihin 136. korkeakoulujen opiskelijat, jotka osallistuvat harjoitteluun yrityksissä tai koulutuskeskuksissa. 3. Edellä olevassa 1 kohdassa säädettyjen toimien toteuttamista koskevista yksityiskohdista päätetään 10 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen. 2523 artikla Erasmus-ohjelman talousarvio Vähintään 85 80 prosenttia Erasmus-ohjelmaan varatusta talousarviosta on käytettävä 2422 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetun liikkuvuuden tukemiseen. 26 artikla Täytäntöönpanotoimenpiteet 1. Komissio päättää Erasmus-ohjelman täytäntöönpanemiseksi tarvittavista seuraavassa mainittuja seikkoja koskevista toimenpiteistä 10 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua hallintomenettelyä noudattaen: 137. vuotuinen työsuunnitelma 138. vuotuinen talousarvio ja varojen jakautuminen Erasmus-ohjelman eri toimien kesken 139. Erasmus-ohjelman täytäntöönpanoa koskevat yleisohjeet, valintaperusteet ja menettelyt 140. varojen jakautuminen jäsenvaltioiden kesken niiden toimien osalta, joita hallinnoidaan kansallisten toimistojen kautta liitteessä vahvistetulla tavalla 141. ohjelman seuranta- ja arviointimenettelyt sekä tulosten levitykseen ja siirtoon liittyvät järjestelyt. 2. Kaikista Erasmus-ohjelman täytäntöönpanemiseksi tarvittavista toimenpiteistä, jotka koskevat muita kuin tämän artiklan 1 kohdassa yksilöityjä seikkoja, päätetään 10 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua neuvoa-antavaa menettelyä noudattaen. III luku Leonardo da Vinci -ohjelma 2724 artikla Leonardo da Vinci -ohjelman kohderyhmät Elinikäisen oppimisen ohjelmaan kuuluva Leonardo da Vinci -ohjelma on integroidun ohjelman puitteissa suunnattu erityisesti seuraaville: 142. ammatillisessa koulutuksessa olevat nuoret ylemmän keskiasteen päättymiseen (ISCED-taso 3) asti korkea-asteen koulutusta lukuun ottamatta 143. ammatillisessa jatko- ja täydennyskoulutuksessa (ISCED-taso 4) olevat oppijat 144. työmarkkinoilla olevat henkilöt 145. koulutuksen tarjoajat Leonardo da Vinci-ohjelman soveltamisalaan kuuluvilla aloilla koulutustilaisuuksia järjestävät laitokset tai järjestöt 146. kyseisten koulutuksen tarjoajien opetus- ja hallintohenkilöstö laitosten tai järjestöjen opettajat, kouluttajat ja muu henkilöstö 147. ammatilliseen koulutukseen tai sen järjestämiseen osallistuvien tahojen järjestöt ja edustajat harjoittelijoiden, vanhempien ja opettajien järjestöt mukaan luettuina 148. yritykset, työmarkkinaosapuolet ja muut työelämän edustajat kauppakamarit ja muut kauppajärjestöt mukaan luettuina 149. elinikäisen oppimisen alan ohjausta, neuvontaa ja tietopalveluita tarjoavat elimet 150. elinikäisen oppimisen ammatillisen koulutuksen järjestelmistä ja toimintalinjoista vastaavat henkilöt ja elimet paikallisella, alueellisella ja kansallisella tasolla 151. elinikäiseen oppimiseen liittyviä kysymyksiä tarkastelevat tutkimuskeskukset ja elimet 152. korkeakoulut 153. voittoa tavoittelemattomat yhteisöt, vapaaehtoisjärjestöt ja valtioista riippumattomat järjestöt. 2825 artikla Toiminnalliset Leonardo da Vinci -ohjelman tavoitteet 1. Edellä 1 ja 2 1 artiklassa vahvistettujen integroidun elinikäisen oppimisen ohjelman tavoitteiden lisäksi Leonardo da Vinci -ohjelman toiminnallisena erityisenä tavoitteena on 154. tukea koulutus- ja jatkokoulutustoimiin osallistuvia sellaisten tietojen, taitojen ja pätevyyden hankkimisessa ja käyttämisessä, joilla edistetään henkilökohtaista kehittymistä, työllistyvyyttä ja osallistumista Euroopan laajuisille työmarkkinoille 155. tukea ammatillisen koulutuksen järjestelmien, laitosten ja käytäntöjen laadun parantamista sekä innovointia 156. lisätä ammattikoulutuksen ja liikkuvuuden houkuttavuutta työnantajille ja yksittäisille henkilöille. 2. Leonardo da Vinci -ohjelman toiminnallisena tavoitteena on 157. lisätä parantaa ammatilliseen perus- ja jatkokoulutukseen ja sen järjestämiseen osallistuvien henkilöiden liikkuvuuden määrää ja kehittää sen laatua ja lisätä sen määrää kaikkialla Euroopassa, jotta yritysharjoittelujen määrää voidaan lisätä vähintään 150 000 80 000 harjoittelujaksoon vuodessa integroidun elinikäisen oppimisen ohjelman päättymiseen mennessä 158. lisätä koulutuksen tarjoajien parantaa koulutustilaisuuksia järjestävien laitosten tai järjestöjen, yritysten, työmarkkinaosapuolten ja muiden asiaankuuluvien tahojen välisen yhteistyön määrää ja kehittää sen laatua ja lisätä sen määrää kaikkialla Euroopassa 159. mahdollistaa helpottaa muun kuin korkea-asteeseen kuuluvan ammatillisen koulutuksen ammatillisen perus- ja jatkokoulutuksen innovatiivisten toimintatapojen kehittäminen sekä niiden siirto kehittämistä ja niiden siirtoa, myös muihin osallistujamaihin 160. lisätä tutkinto- ja pätevyysvaatimusten avoimuutta ja tunnustamista epävirallisen koulutuksen ja arkioppimisen yhteydessä hankitut taidot ja pätevyydet mukaan luettuina 161. kannustaa vieraiden nykykielten opiskeluun 162. tukea tieto- ja viestintätekniikkaan perustuvien, elinikäiseen oppimiseen sovellettavien innovatiivisten sisältöjen, palveluiden, opetusmenetelmien ja toimintatapojen kehittämistä. 2926 artikla Leonardo da Vinci -ohjelman toimet 1. Leonardo da Vinci -ohjelmasta voidaan tukea seuraavia toimia: 163. edellä 5 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettu henkilöiden liikkuvuus. Tällaisen liikkuvuuden järjestämiseksi tai organisoinnin tueksi on toteutettava tarvittavat valmistelevat toimet kielivalmennus mukaan luettuna ja pyrittävä varmistamaan, että liikkuvuustoimiin osallistuvia henkilöitä valvotaan riittävästi ja he saavat asianmukaista tukea. Liikkuvuustoimia voivat olla i) kansainväliset harjoittelut yrityksissä tai koulutuslaitoksissa ii) harjoittelut ja vaihdot, joiden tarkoituksena on kouluttajien ja ammatinvalinnanohjaajien sekä oppilaitoksista ja yritysten koulutussuunnittelusta ja uraneuvonnasta vastuussa olevien tahojen ammatillinen kehittyminen 164. edellä 5 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetut kumppanuudet, jotka kohdistuvat osallistuvien organisaatioiden yhteisiin kiinnostuksen aiheisiin 165. edellä 5 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitetut monenväliset hankkeet, erityisesti jos niiden tarkoituksena on koulutusjärjestelmien parantaminen siirtämällä innovointia keskittymällä innovoinnin siirtoon, joka koskee eri yhteyksissä kehitettyjen innovatiivisten tuotteiden ja prosessien kielellistä, kulttuurista ja lainsäädännöllistä mukauttamista jäsenvaltion tarpeisiin 166. edellä 5 artiklan 1 kohdan e alakohdassa tarkoitetut monenväliset hankkeet, joiden tarkoituksena on koulutusjärjestelmien parantaminen keskittymällä innovaatioiden ja hyvien toimintatapojen kehittämiseen innovaatioita ja hyviä toimintatapoja kehittämällä ja siirtämällä 167. edellä 5 artiklan 1 kohdan e alakohdassa tarkoitetut asiantuntijoiden ja organisaatioiden temaattiset verkostot, joissa käsitellään ammatilliseen koulutukseen liittyviä erityiskysymyksiä 168. edellä 5 artiklan 1 kohdan h alakohdassa tarkoitetut muut aloitteet, joilla pyritään edistämään Leonardo da Vinci -ohjelman tavoitteita (’liitännäistoimenpiteet’). 2. Näiden toimien toteuttamista koskevista yksityiskohdista päätetään 10 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen. 3027 artikla Leonardo da Vinci -ohjelman talousarvio Vähintään 75 60 prosenttia Leonardo da Vinci -ohjelmaan varatusta talousarviosta on käytettävä 2926 artiklan 1 kohdan a ja b alakohdassa tarkoitettujen liikkuvuuden ja kumppanuuksien tukemiseen. 31 artikla Täytäntöönpanotoimenpiteet 1. Komissio päättää Leonardo da Vinci -ohjelman täytäntöönpanemiseksi tarvittavista seuraavassa mainittuja seikkoja koskevista toimenpiteistä 10 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua hallintomenettelyä noudattaen: 169. vuotuinen työsuunnitelma 170. vuotuinen talousarvio ja varojen jakautuminen Leonardo da Vinci -ohjelman eri toimien kesken 171. Leonardo da Vinci -ohjelman täytäntöönpanoa koskevat yleisohjeet, valintaperusteet ja menettelyt 172. varojen jakautuminen jäsenvaltioiden kesken niiden toimien osalta, joita hallinnoidaan kansallisten toimistojen kautta liitteessä vahvistetulla tavalla 173. ohjelman seuranta- ja arviointimenettelyt sekä tulosten levitykseen ja siirtoon liittyvät järjestelyt. 2. Kaikista Leonardo da Vinci -ohjelman täytäntöönpanemiseksi tarvittavista toimenpiteistä, jotka koskevat muita kuin tämän artiklan 1 kohdassa yksilöityjä seikkoja, päätetään 10 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua neuvoa-antavaa menettelyä noudattaen. IV luku Grundtvig-ohjelma 3228 artikla Grundtvig-ohjelman kohderyhmät Elinikäisen oppimisen ohjelmaan kuuluva Grundtvig-ohjelma on integroidun ohjelman puitteissa suunnattu erityisesti seuraaville: 174. aikuiskoulutusopiskelijat 175. aikuiskoulutuksen tarjoajat koulutustilaisuuksia aikuiskoulutuksen alalla järjestävät laitokset tai järjestöt 176. kyseisten koulutuksen tarjoajien opetus- ja hallintohenkilöstö sekä muut aikuiskoulutuksen alalla toimivat organisaatiot laitosten tai järjestöjen opettajat ja muu henkilöstö 177. aikuiskoulutushenkilöstön perus- ja jatkokoulutuksen parissa toimivat laitokset 178. aikuiskoulutukseen tai sen järjestämiseen osallistuvien tahojen järjestöt ja edustajat oppijoiden ja opettajien järjestöt mukaan luettuina 179. aikuiskoulutusalan ohjausta, neuvontaa ja tietopalveluita tarjoavat elimet 180. aikuiskoulutusalan järjestelmistä ja toimintalinjoista vastaavat henkilöt ja elimet paikallisella, alueellisella ja kansallisella tasolla 181. aikuiskoulutukseen liittyviä kysymyksiä tarkastelevat tutkimuskeskukset ja -elimet 182. yritykset 183. voittoa tavoittelemattomat yhteisöt, vapaaehtoisjärjestöt ja valtioista riippumattomat järjestöt 184. korkeakoulut. 3329 artikla Toiminnalliset Grundtvig-ohjelman tavoitteet 1. Edellä 1 ja 2 1 artiklassa vahvistettujen integroidun elinikäisen oppimisen ohjelman tavoitteiden lisäksi Grundtvig-ohjelman toiminnallisena erityisenä tavoitteena on 185. vastata Euroopan väestön ikääntymisen aiheuttamaan koulutushaasteeseen 186. edistää aikuisille tarjottavia vaihtoehtoisia väyliä näiden tietämyksen ja pätevyyden kehittämiseksi. 2. Grundtvig-ohjelman toiminnallisena tavoitteena on 187. lisätä parantaa aikuiskoulutukseen ja sen järjestämiseen osallistuvien henkilöiden liikkuvuuden laatua ja saatavuutta sekä lisätä sen määrää ja kehittää sen laatua kaikkialla Euroopassa, jotta vuoteen 2013 mennessä voidaan vuosittain tukea vähintään 7 000 25 000 henkilön liikkuvuutta 188. lisätä parantaa aikuiskoulutukseen osallistuvien organisaatioiden välisen yhteistyön laatua ja lisätä sen määrää ja kehittää sen laatua kaikkialla Euroopassa 189. mahdollistaa aikuiskoulutusalan innovatiivisten toimintatapojen kehittäminen ja niiden siirtäminen myös muihin osallistujamaihin 190. varmistaa, että henkilöille avustaa henkilöitä, jotka kuuluvat muita heikommassa asemassa oleviin sosiaaliryhmiin ja yhteiskunnan marginaaliryhmiin, etenkin ikääntyneitä ja koulunkäyntinsä ennen perustason koulutuksen saamista keskeyttäneille keskeyttäneitä, tarjotaan jotta heille voitaisiin tarjota vaihtoehtoisia mahdollisuuksia osallistua aikuiskoulutukseen 191. mahdollistaa aikuiskoulutusalan innovatiivisten toimintatapojen kehittäminen ja niiden siirtäminen myös muihin osallistujamaihin 192. tukea tieto- ja viestintätekniikkaan perustuvien elinikäiseen oppimiseen sovellettavien innovatiivisten sisältöjen, palvelujen, pedagogisten menetelmien ja toimintatapojen kehittämistä 193. kehittää pedagogisia menetelmiä ja aikuiskoulutusorganisaatioiden hallintoa. 3430 artikla Grundtvig-ohjelman toimet 1. Grundtvig-ohjelmasta voidaan tukea seuraavia toimia: 194. edellä 5 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettu henkilöiden liikkuvuus. Tällaisen liikkuvuuden järjestämiseksi tai organisoinnin tueksi on otettava käyttöön tarvittavat valmistelevat toimet, ja on pyrittävä varmistamaan, että liikkuvuustoimintoihin osallistuvia henkilöitä valvotaan riittävästi ja he saavat asianmukaista tukea. Liikkuvuustoimintoja voivat olla viralliseen ja epäviralliseen aikuiskoulutukseen osallistuvien vierailut, harjoittelupaikat, avustajapaikat ja vaihdot, aikuiskoulutushenkilöstön koulutus ja ammatillinen kehittyminen mukaan luettuina; erityisesti olisi pyrittävä synergiaan kumppanuuksien ja hankkeiden kanssa 195. edellä 5 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetut kumppanuudet, joita kutsutaan ’Grundtvig-oppimiskumppanuuksiksi’ ja jotka kohdistuvat aiheisiin, jotka kiinnostavat kaikkia osallistuvia organisaatioita 196. edellä 5 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitetut monenväliset hankkeet, erityisesti koulutusjärjestelmien parantamiseen innovaatiota ja hyviä käytäntöjä siirtämällä tarkoitetut hankkeet 197. edellä 5 artiklan 1 kohdan e alakohdassa tarkoitetut monenväliset hankkeet, joiden tarkoituksena on aikuiskoulutusjärjestelmien parantaminen innovaatioita ja hyviä toimintatapoja kehittämällä ja siirtämällä 198. edellä 5 artiklan 1 kohdan e alakohdassa tarkoitetut asiantuntijoiden ja organisaatioiden temaattiset verkostot, joita kutsutaan ’Grundtvig-verkostoiksi’ ja joissa käsitellään erityisesti seuraavia kysymyksiä: i) aikuiskoulutuksen kehittäminen verkostoa koskevan tieteen- tai ainealan taikka hallintoon liittyvän näkökohdan osalta ii) hyvien toimintatapojen sekä innovaatioiden kartoittaminen, parantaminen ja levitys iii) sisältötuen tarjoaminen muiden perustamille hankkeille ja kumppanuuksille ja tällaisten hankkeiden ja kumppanuuksien välisten yhteyksien mahdollistaminen iv) tarveanalyysin ja laadunvarmistuksen kehittämisen edistäminen aikuiskoulutuksessa. 199. edellä 5 artiklan 1 kohdan h alakohdassa tarkoitetut muut aloitteet, joilla pyritään edistämään Grundtvig-ohjelman tavoitteita (’liitännäistoimenpiteet’). 2. Näiden toimien toteuttamista koskevista yksityiskohdista päätetään 10 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen. 3531 artikla Grundtvig-ohjelman talousarvio Vähintään 60 55 prosenttia Grundtvig-ohjelmaan varatusta talousarviosta on käytettävä 3430 artiklan 1 kohdan a ja b alakohdassa tarkoitettujen liikkuvuuden ja kumppanuuksien tukemiseen. 36 artikla Täytäntöönpanotoimenpiteet 1. Komissio päättää Grundtvig-ohjelman täytäntöönpanemiseksi tarvittavista seuraavassa mainittuja seikkoja koskevista toimenpiteistä 10 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua hallintomenettelyä noudattaen: 200. vuotuinen työsuunnitelma 201. vuotuinen talousarvio ja varojen jakautuminen Grundtvig-ohjelman eri toimien kesken 202. Grundtvig-ohjelman täytäntöönpanoa koskevat yleisohjeet, valintaperusteet ja menettelyt 203. varojen jakautuminen jäsenvaltioiden kesken niiden toimien osalta, joita hallinnoidaan kansallisten toimistojen kautta liitteessä vahvistetulla tavalla 204. ohjelman seuranta- ja arviointimenettelyt sekä tulosten levitykseen ja siirtoon liittyvät järjestelyt. 2. Kaikista Grundtvig-ohjelman täytäntöönpanemiseksi tarvittavista toimenpiteistä, jotka koskevat muita kuin tämän artiklan 1 kohdassa yksilöityjä seikkoja, päätetään 10 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua neuvoa-antavaa menettelyä noudattaen. V luku Poikittaisohjelma 3732 artikla Toiminnalliset Poikittaisohjelman tavoitteet 1. Edellä 1 ja 2 1 artiklassa vahvistettujen integroidun elinikäisen oppimisen ohjelman tavoitteiden lisäksi poikittaisohjelman toiminnallisena erityisenä tavoitteena on 205. edistää eurooppalaista yhteistyötä aloilla, jotka kattavat ainakin yksi tai kaksi alakohtaista alaohjelmaa 206. edistää jäsenvaltioiden koulutusjärjestelmien lähentymistä toisiinsa laatua ja avoimuutta. 2. Poikittaisohjelman toiminnallisena tavoitteena on 207. tukea elinikäistä oppimista koskevan politiikan kehittämistä ja yhteistyötä Euroopan tasolla ottaen huomioon etenkin Lissabonin prosessi ja Koulutus 2010 -ohjelma sekä Bolognan ja Kööpenhaminan prosessit ja niiden seuraajat 208. varmistaa vertailukelpoisten tietojen, tilastojen ja analyysien riittävä saatavuus elinikäistä oppimista koskevan politiikan kehittämisen tueksi 209. seurata elinikäisen oppimisen tavoitteiden saavuttamisen edistymistä ja kartoittaa alat, joihin on kiinnitettävä erityistä huomiota 210. varmistaa, että saatavilla on riittävä määrä vertailukelpoisia tietoja, tilastoja ja analyyseja, jotka tukevat elinikäistä oppimista koskevan politiikan kehittämistä, sekä seurata elinikäisen oppimisen tavoitteiden saavuttamisen edistymistä ja kartoittaa alat, joihin on kiinnitettävä erityistä huomiota 211. edistää kieltenoppimista ja tukea kielellistä monimuotoisuutta jäsenvaltioissa 212. tukea tieto- ja viestintätekniikkaan perustuvien elinikäiseen oppimiseen sovellettavien innovatiivisten sisältöjen, palvelujen, pedagogisten menetelmien ja toimintatapojen kehittämistä 213. varmistaa, että integroidun elinikäisen oppimisen ohjelman tulokset tunnustetaan asianmukaisesti, niitä tuodaan esille ja niitä sovelletaan laajalti. 3833 artikla Poikittaisohjelman toimet 1. Edellä 23 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitetun toimintapoliittisen yhteistyön ja elinikäistä oppimista koskevan innovaation avaintoimen puitteissa voidaan tukea seuraavia toimia: 214. edellä 5 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettu henkilöiden liikkuvuus kansallisten, alue- ja paikallisviranomaisten nimeämien asiantuntijoiden ja virkamiesten, oppilaitosten ja neuvontapalvelujen ja hankitun kokemuksen tunnustamisesta vastaavien elinten johtajien sekä työmarkkinaosapuolten opintokäynnit mukaan luettuina 215. edellä 5 artiklan 1 kohdan e alakohdassa tarkoitetut monenväliset hankkeet, joiden tarkoituksena on yhteisön tasolla kehitettyjen toimintapoliittisten ehdotusten ja elinikäistä oppimista koskevan innovaation valmistelu ja testaaminen 216. edellä 5 artiklan 1 kohdan e alakohdassa tarkoitetut monenväliset yhteistyöverkostot, joissa asiantuntijat ja/tai laitokset työstävät yhdessä poliittisia kysymyksiä. Tällaisia verkostoja voivat olla i) temaattiset verkostot, joissa käsitellään elinikäisen oppimisen sisältöön tai menetelmiin ja toimintalinjoihin liittyviä kysymyksiä. Verkostot voivat tarkastella, vaihtaa, kartoittaa ja analysoida hyviä toimintatapoja ja innovaatioita sekä tehdä ehdotuksia tällaisten toimintatapojen paremmasta ja laajemmasta hyödyntämisestä kaikissa jäsenvaltioissa ii) poliittisia kysymyksiä käsittelevät pysyvät konferenssit, joiden tarkoituksena on elinikäisen oppimisen strategisia aiheita käsittelevät foorumit koskevien toimintalinjojen koordinointi yhteisön tasolla 217. edellä 5 artiklan 1 kohdan f alakohdassa tarkoitettu elinikäiseen oppimiseen liittyvien toimintalinjojen ja järjestelmien tarkastelu ja analysointi, joka voi käsittää seuraavia: i) selvitykset ja vertailevat tutkimukset ii) indikaattorien ja tilastotutkimusten kehittäminen mukaan luettuna elinikäisen oppimisen alalla yhteistyössä Eurostatin kanssa tehtävän työn tukeminen iii) Eurydice-tietoverkon toiminnan tukeminen ja komission perustaman eurooppalaisen Eurydice-yksikön rahoittaminen 218. edellä 5 artiklan 1 kohdan f alakohdassa tarkoitetut toimet, joilla tuetaan tutkinto- ja pätevyysvaatimusten avoimuutta ja tunnustamista epävirallisen koulutuksen ja arkioppimisen yhteydessä hankitut taidot ja pätevyydet mukaan luettuina, opiskelijoiden liikkuvuutta käsitteleviä tietopalveluita ja ohjausta sekä laadunvarmistusyhteistyötä; näitä toimia voivat olla i) organisaatioverkostot, joilla edistetään liikkuvuutta ja opintosuoritusten tunnustamista, esimerkiksi Euroguidance ja tutkintotodistusten tunnustamisen kansalliset tiedotuskeskukset (NARIC) ii) tuki kansainvälisille verkkopalveluille (esimerkiksi Ploteus) iii) Europass-aloitteen puitteissa toteutettavat toimet yhteisestä tutkinto- ja pätevyysvaatimuksia selkeyttävästä järjestelystä tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 2241/2204/EY mukaisesti. 219. edellä 5 artiklan 1 kohdan h alakohdassa tarkoitetut muut aloitteet, vertaisryhmäopetus mukaan luettuna, joilla pyritään edistämään 23 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitetun avaintoimen tavoitteita (’liitännäistoimenpiteet’). 2. Edellä 23 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitetun kieltenoppimisen avaintoimen yhteydessä voidaan tukea seuraavia strategisia toimia, joiden tarkoituksena on käsitellä useamman kuin yhden elämänvaiheen opetus- ja koulutustarpeita vastata opetus- ja koulutustarpeisiin useammalla kuin yhdellä alaohjelma-alueella: 220. edellä 5 artiklan 1 kohdan e alakohdassa tarkoitetut monenväliset hankkeet, joiden tarkoituksena on muun muassa i) uusien kieltenopetusmateriaalien, myös online-kurssien, ja kielitaidon testaamisessa käytettävien välineiden kehittäminen ii) kieltenopettajien, kouluttajien ja muun henkilöstön koulutuksessa käytettävien välineiden ja kurssien kehittäminen 221. edellä 5 artiklan 1 kohdan e alakohdassa tarkoitetut verkostot kieltenopiskelun ja kielellisen monimuotoisuuden aloilla 222. edellä 5 artiklan 1 kohdan h alakohdassa tarkoitetut muut aloitteet, jotka ovat integroidun elinikäisen oppimisen ohjelman tavoitteiden mukaisia, mukaan luettuina toimet, joilla kieltenoppimisen vetovoimaa lisätään oppijoiden keskuudessa joukkotiedotusvälineiden ja/tai markkinointi-, mainos- ja tiedotuskampanjoiden avulla, sekä konferenssit, selvitykset ja tilastolliset indikaattorit kieltenopiskelun ja kielellisen monimuotoisuuden aloilla. 3. Edellä 23 artiklan 2 kohdan c alakohdassa tarkoitetun tieto- ja viestintätekniikan avaintoimen yhteydessä voidaan tukea seuraavia toimia, joiden tarkoituksena on vastata opetus- ja koulutustarpeisiin useammalla kuin yhdellä alaohjelma-alueella: 223. edellä 5 artiklan 1 kohdan e alakohdassa tarkoitetut monenväliset hankkeet, joiden tarkoituksena on innovatiivisten menetelmien, sisältöjen, palvelujen ja toimintaympäristöjen kehittäminen ja levitys 224. edellä 5 artiklan 1 kohdan e alakohdassa tarkoitetut verkostot, joiden tarkoituksena on tietämyksen, kokemusten ja hyvien toimintatapojen jakaminen ja vaihto 225. edellä 5 artiklan 1 kohdan f alakohdassa tarkoitetut muut toimet, joiden tarkoituksena on elinikäisen oppimisen toimintalinjojen ja -tapojen parantaminen ja joita voivat olla menetelmät arviointia, seurantaa, vertaisarviointia, laadun parantamista sekä teknisten ja pedagogisten kehityssuuntauksien analysointia varten. 4. Edellä 23 artiklan 2 kohdan d alakohdassa tarkoitetun tietojen levittämisen avaintoimen yhteydessä voidaan tukea seuraavia toimia: 226. edellä 5 artiklan 1 kohdan d alakohdassa tarkoitetut yksipuoliset ja kansalliset hankkeet 227. edellä 5 artiklan 1 alakohdan e alakohdassa tarkoitetut monenväliset hankkeet, joiden tarkoituksena on muun muassa i) innovatiivisten tuotteiden ja prosessien hyödyntämisen ja soveltamisen tukeminen ii) saman alan hankkeiden välisen yhteistyön edistäminen iii) levitysmenetelmiin liittyvien hyvien toimintatapojen kehittäminen 228. edellä 5 artiklan 1 kohdan f alakohdassa tarkoitettu viitemateriaalin kehittäminen, johon voi sisältyä asiaankuuluvien levitystä, tulosten hyödyntämistä ja hyvien toimintatapojen vaihtoa koskevien tilastotietojen ja selvitysten kokoaminen. 39 artikla Poikittaisohjelman täytäntöönpanotoimet 1. Komissio päättää poikittaisohjelman täytäntöönpanemiseksi tarvittavista seuraavassa mainittuja seikkoja koskevista toimenpiteistä 10 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua hallintomenettelyä noudattaen: 229. vuotuinen työsuunnitelma sekä valintaperusteet ja -menettelyt 230. vuotuinen talousarvio ja varojen jakautuminen poikittaisohjelman eri toimien kesken 231. poikittaisohjelman ja sen avaintoimien täytäntöönpanoa koskevat ohjeet 232. varojen jakautuminen jäsenvaltioiden kesken niiden toimien osalta, joita hallinnoidaan kansallisten toimistojen kautta liitteessä vahvistetulla tavalla 233. ohjelman seuranta- ja arviointimenettelyt sekä tulosten levitykseen ja siirtoon liittyvät järjestelyt. 2. Kaikista poikittaisohjelman täytäntöönpanemiseksi tarvittavista toimenpiteistä, jotka koskevat muita kuin tämän artiklan 1 kohdassa yksilöityjä seikkoja, päätetään 10 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua neuvoa-antavaa menettelyä noudattaen. VI luku Jean Monnet -ohjelma 4034 artikla Jean Monnet -ohjelman kohderyhmät Elinikäisen oppimisen ohjelmaan kuuluva Jean Monnet -ohjelma on integroidun ohjelman puitteissa suunnattu erityisesti seuraaville: 234. korkea-asteen koulutuksessa (ISCED-tasot 5 ja 6) yhteisössä ja sen ulkopuolella olevat Euroopan yhdentymiseen erikoistuneet opiskelijat ja tutkijat 235. yhteisössä tai sen ulkopuolella sijaitsevat, kussakin valtiossa tunnustetut korkeakoulut 236. kyseisten oppilaitosten opetus- ja hallintohenkilöstö opettajat ja muu henkilöstö 237. koulutukseen tai sen järjestämiseen yhteisössä tai sen ulkopuolella osallistuvien tahojen järjestöt ja edustajat 238. yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen järjestämisestä paikallisella, alueellisella ja kansallisella tasolla vastaavat julkiset ja yksityiset organisaatiot 239. Euroopan yhdentymiseen liittyviä kysymyksiä käsittelevät tutkimuskeskukset ja elimet yhteisössä ja sen ulkopuolella. 4135 artikla Toiminnalliset Jean Monnet -ohjelman tavoitteet 1. Edellä 1 ja 2 1 artiklassa vahvistettujen integroidun elinikäisen oppimisen ohjelman tavoitteiden lisäksi Jean Monnet -ohjelman toiminnallise