4. Rahoitus

5. Tiivistelmätaulukko monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeittain

PERUSTELUT

1. Johdanto

Tämän vuotta 2020 koskevan lisätalousarvioesityksen (LTE) nro 8 tarkoituksena on ottaa käyttöön 6,2 miljardia euroa maksumäärärahoina, jotta voidaan kattaa i) maksumäärärahojen lisätarve hätätilanteen tukivälineessä covid-19-rokotestategian rahoittamiseksi sekä ii) koheesiopolitiikan kasvanut maksumäärärahatarve koronaviruksen vaikutusten lieventämistä koskevan toisen investointialoitteen (CRII+) hyväksymisen jälkeen.

2.Hätätilanteen tukivälineen maksumäärärahojen lisäys

Kun hätätilanteen tukiväline otettiin käyttöön huhtikuussa 2020 covid-19-kriisin yhteydessä, komissio laati yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa alustavan tarvearvioinnin, jonka pohjalta suunniteltiin erittäin laajoja potentiaalisia tukitoimia. Hätätilateen tukea oli tarkoitus ottaa käyttöön siellä, missä sitä tarvitaan eniten ja missä sillä saataisiin aikaan selvää EU:n tason lisäarvoa. Koska mahdolliset toimet ovat laaja-alaisia, alun perin ennakoitiin, että budjettivallan käyttäjän hyväksymiä 2,7 miljardin euron maksusitoumusmäärärahoja vastaavista maksumäärärahoista tarvittaisiin vuonna 2020 ainoastaan noin puolet eli 1,38 miljardia euroa, ja loput seuraavina vuosina.

Kriisin edetessä komissio on hyväksynyt useita päätöksiä hätätilanteen tuen käytöstä muun muassa seuraavien toimien tukemiseksi: tuki välttämättömien tarvikkeiden, lääkintäryhmien ja covid-19-potilaiden kuljettamiseen (liikkuvuuspaketti), välttämättömien terveydenhuollon laitteiden ja tarvikkeiden hankinta, tuki testauskapasiteetin lisäämiseksi, covid-19-potilaiden hoitomahdollisuuksien lisääminen, digitaalisten jäljityssovellusten yhteentoimivuuden tukeminen ja desinfiointirobottien jakelu sairaaloihin.

Kuten EU:n rokotestrategiaa koskevassa komission tiedonannossa korostetaan, pandemian edetessä on käynyt selväksi, että kriisi saadaan todennäköisesti ratkaistua pysyvästi vasta sitten, kun virusta vastaan on kehitetty tehokas ja turvallinen rokote. Sen takia tehokkaan rokotteen kehittäminen on ensisijainen tavoite. Komissio on sopinut kaikkien jäsenvaltioiden kanssa ennakkohankintasopimusten neuvottelemisesta ja tekemisestä niiden puolesta rokotevalmistajien kanssa. Hätätilanteen tukiväline tarjoaa näitä ennakkohankintasopimuksia varten tarvittavaa ennakkorahoitusta, jonka avulla vähennetään elintärkeisiin investointeihin liittyviä riskejä ja siten nopeutetaan ja lisätään toimivien rokotteiden valmistusta. Ennakkohankintasopimukset antavat jäsenvaltioille oikeuden ostaa tietyn määrän rokoteannoksia tietyn ajan kuluessa ja tiettyyn hintaan. Komissio on jo tehnyt yhden ennakkohankintasopimuksen rokotevalmistajan kanssa elokuussa 2020, ja se on edennyt neuvotteluissa pitkälle useiden muiden valmistajien kanssa.

Ennakkohankintasopimus kannustaa rokotevalmistajia kasvattamaan tuotantokapasiteettiaan huomattavasti nopeammin kuin tavanomaisen rokotekehittelyn yhteydessä, ja sitä varten ne tarvitsevat ennakolta käteisrahoitusta, jonka avulla vähennetään investointeihin liittyviä riskejä. Tämä tarkoittaa, että komission on suoritettava ennakkomaksuja hyvin pian sitoumusten jälkeen (usein muutaman päivän kuluessa sopimuksen allekirjoittamisesta).

Tästä on seurauksena, että hätätilanteen tukivälineestä tällä hetkellä käytettävissä olevat maksumäärärahat eivät riitä kattamaan niihin sopimuksiin sisältyviä velvoitteita, jotka komissio aikoo tehdä lyhyellä aikavälillä rokotevalmistajien kanssa. Jotta voitaisiin varmistaa, että Euroopan unionilla on käytössään useita rokote-ehdokkaita ja siten mahdollisimman hyvät mahdollisuudet saada mahdollisimman pian käyttöön tehokas ja turvallinen rokote, on ensiarvoisen tärkeää asettaa lisämaksumäärärahat saataville niin pian kuin mahdollista. Edellä esitetyn perusteella ehdotetaan, että hätätilanteen tukivälineen puitteissa asetetaan vuonna 2020 käyttöön riittävästi maksumäärärahoja, jotta voidaan kattaa a) kaikki asiaankuuluvat sitoumukset, jotka komissio tekee rokotevalmistajien kanssa jäsenvaltioiden puolesta, ja b) muut käynnissä olevat toimet. Tulevien vuosien maksumäärärahatarpeet pienenevät vastaavasti.

Kun otetaan huomioon budjettivallan käyttäjän heinäkuussa 2020 hyväksymä 140 miljoonan euron lisäys, vuonna 2020 tarvitaan maksumäärärahoja vielä 1 090 miljoonaa euroa, jolloin hätätilanteen tukivälineen maksumäärärahat ovat yhteensä 2 610 miljoonaa euroa. Jäljellä olevat 90 miljoonaa euroa maksetaan vuonna 2021 niiden sitoumusten osalta, jotka eivät liity rokotestrategiaan.

Lisäksi ehdotetaan, että hallinnollisten tukimenojen budjettikohdasta siirretään 53,75 miljoonaa euroa maksusitoumus- ja maksumäärärahoja välineen toimintamäärärahojen budjettikohtaan. Näin ollen maksusitoumus- ja maksumäärärahojen kokonaismäärä hätätilanteen tukivälineen tukimenojen budjettikohdassa vähenee 250 000 euroon.

(euroa) Budjettikohta Nimi Maksusitoumusmäärärahat Maksumäärärahat Pääluokka III – Komissio 18 01 04 05 Unionin sisällä annettavan hätätilanteen tuen tukimenot –53 750 000 –53 750 000 18 07 01 Unionin sisällä annettava hätätilanteen tuki 53 750 000 1 143 750 000 Yhteensä 0 1 090 000 000

3. CRII+-aloitteeseen liittyvä maksumäärärahojen lisäys

Komissio ehdotti maalis- ja huhtikuussa 2020 kahta toimenpidepakettia: koronaviruksen vaikutusten lieventämistä koskevaa investointialoitetta (CRII) ja koronaviruksen vaikutusten lieventämistä koskevaa toista investointialoitetta (CRII+). Euroopan parlamentti ja neuvosto hyväksyivät paketit nopeasti.

Jäsenvaltiot hyödyntävät täysimääräisesti koheesiovarojen tarjoamia joustomahdollisuuksia ja likviditeettiä auttaakseen niitä, joihin pandemian vaikutukset kohdistuvat eniten eli terveydenhuollon ja muita työntekijöitä, sairaaloita ja pk-yrityksiä. Aloitteen täytäntöönpano on käynnissä, ja jäsenvaltiot toteuttavat edelleen toimenpiteitä muuttuvien tarpeiden mukaisesti. Siinä missä koheesiotuessa keskitytään yleensä pitkän aikavälin investointeihin alueellisen lähentymisen tukemiseksi, koronaviruksen vaikutusten lieventämistä koskevissa investointialoitteissa tarjottiin hätätilanteen tukea siellä, missä sitä tarvittiin eniten.

Maaliskuun 30. päivänä 2020 hyväksytyn, koronaviruksen vaikutusten lieventämistä koskevan investointialoitteen pohjalta vapautettiin noin 8 miljardia euroa käteisvaroja koheesiopolitiikan ohjelmiin liittyviä investointeja varten. Sen varmistamiseksi, että kaikki koheesiovarojen sitomaton tuki voidaan ottaa käyttöön vuonna 2020 lieventämään covid-19-epidemian vaikutuksia jäsenvaltioiden talouksiin ja yhteiskuntiin, komissio ehdotti koronaviruksen vaikutusten lieventämistä koskevaa toista investointialoitetta (CRII+), jonka Euroopan parlamentti ja neuvosto hyväksyivät. Aloite tarjoaa jäsenvaltioille tilapäisesti mahdollisuuden pyytää EU:lta täyttä 100 prosentin rahoitusta Euroopan aluekehitysrahastosta, Euroopan sosiaalirahastosta ja koheesiorahastosta tuettavia ohjelmia varten 1. heinäkuuta 2020 alkavan ja 30. kesäkuuta 2021 päättyvän tilivuoden aikana. Lisäksi aloitteella lisättiin mahdollisuuksia siirtää määrärahoja rahastojen ja alueluokkien välillä. EU:lta oli 24. elokuuta 2020 mennessä pyydetty täyttä (100 %:n) rahoitusta 107 ohjelmaan, joiden osuus kaikista koheesiopolitiikan määrärahoista on lähes puolet.

Komissio on laatinut perusteellisen analyysin jäsenvaltioiden heinäkuun 2020 loppuun mennessä toimittamista ennakkoarvioista kunkin ohjelman tasolla. Se katsoo, että maksumäärärahoja tarvitaan lisää 5,1 miljardia euroa, jotta voidaan kattaa kaikki odotettavissa olevat maksatushakemukset, jotka on maksettava vielä vuonna 2020.