[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO |

Bryssel 27.6.2007

SEK(2007) 853

KOMISSION YKSIKÖIDEN VALMISTELUASIAKIRJA

Oheisasiakirja Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS aineiden ja seosten luokituksesta, merkinnöistä ja pakkaamisesta sekä direktiivin 67/548/ETY ja asetuksen (EY) N:o 1907/2006 muuttamisesta Tiivistelmä vaikutusten arvioinnista [KOM(2007) 355 lopullinen][SEK(2007) 854]

KOMISSION VALMISTELUASIAKIRJA

TIIVISTELMÄ VAIKUTUSTEN ARVIOINNISTA, JOKA KOSKEE GHS-JÄRJESTELMÄN TÄYTÄNTÖÖNPANOA YHTEISÖN LAINSÄÄDÄNNÖSSÄ

Yhdistyneiden Kansakuntien talous- ja sosiaalineuvosto hyväksyi Maailmanlaajuisesti yhdenmukaistetun kemikaalien luokitus- ja merkintäjärjestelmän (GHS) virallisesti heinäkuussa 2003. Järjestelmän tavoitteena on saada käyttöön kaikkialla maailmassa samat kriteerit, joiden perusteella luokitellaan ja viestitään merkinnöin kemikaalien aiheuttamat vaarat, ja edistää siten kemikaalien vastuullista käsittelyä. Sen odotetaan helpottavan kemikaalien maailmanlaajuista kauppaa ja samalla suojelevan ihmisen terveyttä ja ympäristöä.

Tämä vaikutusten arviointi koskee GHS-järjestelmän täytäntöönpanoa EU:ssa, mikä toteutetaan ehdotetun asetuksen ja siitä yhteisön muuhun kemikaalilainsäädäntöön johtuvien muutosten avulla. Se perustuu RPA:n ja London Economics -ryhmän tekemiin vaikutusten arviointia koskeviin tutkimuksiin, komission yksiköiden omiin tutkimuksiin, jotka koskevat muuhun kemikaalilainsäädäntöön (”downstream legislation”) kohdistuvia vaikutuksia, sekä Internet-kuulemisen yhteydessä saatuihin vastauksiin.

Tarkastelusta käy ilmi, että GHS:n täytäntöönpano vaikuttaa kannattavalta pitkällä aikavälillä, koska kaupan kustannussäästöinä ilmenevät (toistuvat) hyödyt ylittävät ennen pitkää täytäntöönpanosta aiheutuvat kertaluonteiset kustannukset. Kustannussäästöjen määräksi on kaikissa arvioissa saatu keskimäärin muutamia työpäiviä vuodessa yritystä kohden. Säästöjä syntyy, kun luokitusta ja merkintöjä koskevista eroista johtuvat kaupan sääntelyesteet madaltuvat merkittävästi. Näin ollen järjestelmä lisää EU:n ulkopuolisten maiden kanssa käytävää kemikaalien kauppaa ja parantaa siten EU:n toimialan ulkoista kilpailukykyä ja lisää kasvua ja työpaikkojen määrää.

Täytäntöönpanokustannukset on kuitenkin pidettävä kurissa, jotta järjestelmästä saadaan nettohyötyä myös lähitulevaisuudessa ja vältetään aiheuttamasta PK-yrityksille tarpeettomia kustannuksia ja hallinnollista taakkaa. Tämä edellyttää ennen kaikkea sujuvaa siirtymistä nykyisestä järjestelmästä GHS-järjestelmään niin, että nykyinen ympäristön ja ihmisen terveyden suojelun korkea taso säilyy ja yrityksille aiheutuvat rasitteet ovat mahdollisimman pienet. Siirtymäaikana olisi oltava kaksi peräkkäistä vaihetta, ensimmäinen aineita ja toinen seoksia varten, järjestettynä siten, että vältetään merkittävät toimintaongelmat, saadaan synergiaetuja tarkistettaessa luokitusta REACH-asetuksen mukaisten vaiheittaisten rekisteröintien yhteydessä ja pysytään GHS-järjestelmän täytäntöönpanossa samassa tahdissa muun maailman kanssa, jottei menetetä osaa kauppaan liittyvistä hyödyistä.

Vaikutusten arvioinnissa tuetaan aineita koskevan siirtymäajan sovittamista yhteen REACH-asetuksessa säädetyn luokitusten ja merkintöjen luettelon määräajan kanssa. Lyhyempi siirtymäaika olisi käytännössä hankala ja saattaisi johtaa siihen, että suuri osa olemassa olevista varastoista olisi merkittävä uudelleen. Pidempi siirtymäaika puolestaan olisi ongelmallinen niille seosten valmistajille, jotka haluavat aloittaa GHS-järjestelmän soveltamisen varhaisessa vaiheessa.

Vaikutusten arvioinnissa suositetaan seoksia koskevan siirtymäajan pituudeksi 4½ vuotta. On selvää, että tätä pidemmät, kohtuullisiltakin vaikuttavat pidennykset seoksia koskevaan siirtymäaikaan kasvattavat entisestään kahden samanaikaisesti sovellettavan luokitusjärjestelmän aiheuttamaa rasitetta ja vesittävät helpotuksia pitkissä toimitusketjuissa toimiville seosten toimittajille – joista monet ovat PK-yrityksiä – vaadittuihin muutoksiin sopeutumiseksi ja kustannusten jakamiseksi laajemmin. Lyhyempi siirtymäaika aiheuttaisi sen, että harvemmat seosten toimittajat hyötyisivät tuotantoketjun alkupäässä määritetyistä aineiden ja seosten GHS-luokituksista. Myös sidosryhmien julkisen kuulemisen yhteydessä saaduissa vastauksissa kannatettiin laajalti keskipitkää siirtymäaikaa, minkä vuoksi määräajaksi valittiin 4½ vuotta.