ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
18.

korostaa, että tarvitaan ennakoivaa lähestymistapaa, jotta EU:n kansalaisille varmistetaan oikeudenmukainen siirtymä ja tuetaan alueita, jotka kärsivät eniten hiilestä irtautumisesta; on sitä mieltä, että Euroopan ilmastosiirtymän on tapahduttava ekologisesti, taloudellisesti ja sosiaalisesti kestävällä tavalla; korostaa, että kaikkien kansalaisten poliittisen hyväksynnän varmistamiseksi on tärkeää ottaa huomioon ilmastoon ja hiilestä luopumiseen tähtäävien politiikkojen jakaumavaikutukset erityisesti pienituloisiin henkilöihin; katsoo siksi, että sosiaaliset vaikutukset olisi otettava täysimääräisesti huomioon kaikissa EU:n ja jäsenvaltioiden ilmastopolitiikoissa, jotta voidaan varmistaa sosiaalinen ja ekologinen muutos Euroopassa; korostaa tässä yhteydessä, että tiiviissä yhteistyössä paikallisten ja alueellisten viranomaisten, ammattiliittojen, oppilaitosten, kansalaisjärjestöjen ja yksityisen sektorin kanssa on kaikilla tasoilla laadittava osallistavien prosessien perusteella räätälöityjä ja riittävästi rahoitettuja strategioita, joilla varmistetaan, että tässä siirtymässä tarjotaan kaikille unionin kansalaisille oikeudenmukaiset ja yhtäläiset mahdollisuudet;
—

ottaa huomioon kemikaalien rekisteröinnistä, arvioinnista, lupamenettelyistä ja rajoituksista (REACH), Euroopan kemikaaliviraston perustamisesta, direktiivin 1999/45/EY muuttamisesta sekä neuvoston asetuksen (ETY) N:o 793/93, komission asetuksen (EY) N:o 1488/94, neuvoston direktiivin 76/769/ETY ja komission direktiivien 91/155/ETY, 93/67/ETY, 93/105/EY ja 2000/21/EY kumoamisesta 18. joulukuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1907/2006 (1) (REACH-asetus) ja erityisesti sen 64 artiklan 8 kohdan,
48.

korostaa, että yhteisen kauppapolitiikan on säilyttävä unionin ulkopolitiikan peruspilarina ottaen huomioon, että sillä on suoria vaikutuksia kansalaisten elämään, ja sen on autettava unionia mukautumaan uuteen rooliinsa maailmassa, jossa on useita johtavia kansainvälisen tason toimijoita; kehottaa neuvostoa, komissiota ja Euroopan ulkosuhdehallintoa tekemään yhteistyötä seuraavilla aloilla: a) on vahvistettava yhteistä kauppapolitiikkaa integroimalla se laajempaan politiikkakehykseen; on otettava johtoasema maailman kauppapolitiikassa monenvälisellä ja kahdenvälisellä tasolla, b) on johdettava avoimen, sääntöihin perustuvan, oikeudenmukaisen ja kestävän sekä kehitystä tukevan maailmanlaajuisen kauppajärjestelmän puolustamista, jotta voidaan varmistaa, että EU:n yritykset voivat toimia maailmanlaajuisesti yhtäläisten edellytysten, ennakoitavien sääntöjen, reilun kilpailun ja määriteltyjen velvoitteiden puitteissa, joihin olisi kuuluttava unionin yhteisen kannan työstäminen rakentavalla tavalla ihmisoikeusloukkauksia koskevasta vastuusta käytävissä YK:n hallitustenvälisissä neuvotteluissa ja yritysten vastuuvelvollisuuden ja sitovien due diligence -velvoitteiden edistäminen toimitus- ja tuotantoketjujen osalta, c) on tiedotettava parlamentille täysimääräisesti ja välittömästi neuvotteluista ja neuvoston valtuutuksesta ja pidettävä se ajan tasalla kansainvälisten sopimusten koko täytäntöönpanon ajan, jotta varmistetaan, että parlamentti voi käyttää toimivaltaansa ja oikeuksiaan; on yksinkertaistettava ja lyhennettävä neuvotteluprosesseja ja vahvistettava parlamentin valvontaa kokonaisuudessaan; on lisättävä avoimuutta EU:n kansalaisia kohtaan julkaisemalla kauppasopimuksia koskevat neuvotteluohjeet (valtuutukset) ennen neuvottelujen aloittamista; on noudatettava täysimääräisesti perussopimuksen määräyksiä ja EU:n viimeaikaista oikeuskäytäntöä, joiden mukaan yhteinen kauppapolitiikka kuuluu unionin yksinomaiseen toimivaltaan, d) on sisällytettävä järjestelmällisesti digitaalinen kaupankäynti, pk-yritykset, sitovat ja täytäntöönpanokelpoiset kauppaa ja kestävää kehitystä koskevat luvut sukupuolten tasa-arvoa koskevien määräysten lisäksi kauppasopimuksiin ja otettava johtoasema näissä aiheissa monenvälisissä keskusteluissa; on puolustettava EU:n kansalaisten tietosuojaa, e) on vahvistettava yhteisen kauppapolitiikan johdonmukaisuutta YUTP:n, Euroopan kehitysyhteistyöpolitiikan ja ilmastopolitiikan kanssa, jotta voidaan varmistaa SEU-sopimuksen 3 artiklan 5 kohdassa ja SEUT-sopimuksen 21, 207 ja 208 artiklassa esitetyt arvot ja tavoitteet ja noudattaa täysimääräisesti kehityspolitiikkaa koskevaa eurooppalaista konsensusta;
G.

ottaa huomioon, että tasa-arvoindeksi osoittaa, että eriarvoisuus on sitkeää ja että vuosina 2005–2015 on tapahtunut vain hyvin vähän edistystä; katsoo, että kaikissa jäsenvaltioissa on edelleen tehtävä merkittäviä parannuksia sellaisten sukupuolitasa-arvoisten yhteiskuntien rakentamiseksi, joissa naiset ja miehet ovat samalla tavoin edustettuja, kunnioitettuja ja turvassa kaikilla elämän ja työn aloilla; katsoo, että tasa-arvopolitiikkojen vaikutuksesta hyötyvät kaikki ihmiset ja että ne vaikuttavat siten myönteisesti koko yhteiskuntaan; toteaa, että jos naisten oikeuksien alalla ei enää saavuteta edistystä, se merkitsee taantumista;
16.

korostaa kauppaa ja kestävää kehitystä koskeviin erityismääräyksiin liittyvien sitoumusten tehokasta täytäntöönpanoa, sillä ne ovat kiinteä osa sopimusta ja olennaisen tärkeitä asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi; panee merkille, että komissio tekee vuonna 2019 jälkiarvioinnin sopimuksesta, myös sen kauppaa ja kestävää kehitystä koskevasta luvusta, ja arviointiin osallistuu riippumattomia asiantuntijoita, ja katsoo, että näin olisi toimittava myös jatkossa; muistuttaa, että kauppaa ja kestävää kehitystä koskevassa luvussa määrätään sellaisten kansallisten neuvoa-antavien ryhmien tai komiteoiden perustamisesta, jotka vastaavat työhön, ympäristöön ja kestävään kehitykseen liittyvistä asioista; pitää myönteisenä erityisesti sitä, että kansalaisyhteiskunnan neuvoa-antavat mekanismit on nyt perustettu kaikkiin Keski-Amerikan maihin; toteaa, että näiden neuvoa-antavien ryhmien riippumattomuus ja niiden osallistumiskyky joissakin Keski-Amerikan maissa on herättänyt vakavaa huolta; pitää tässä yhteydessä valitettavana, että assosiaatiokomitean ja alakomiteoiden sekä kansalaisyhteiskunnan keskustelufoorumin kokouksia ei pidetty suunnitelmien mukaisesti, ja vaatii, että kokouksia järjestetään vähintään kerran vuodessa; kehottaa sopimuksen osapuolia ottamaan pikaisesti käyttöön mekanismit ja tarvittavat taloudelliset resurssit sisäisten neuvoa-antavien ryhmien vahvistamiseksi, jotta varmistetaan, että kansalaisyhteiskunnan organisaatiot ovat riippumattomia ja että sidosryhmät ovat tasapuolisesti edustettuina, jotta ne voivat osallistua asianmukaisesti; kehottaa sopimuspuolia ottamaan lisäksi käyttöön tehokkaat menettelyt neuvoa-antavien ryhmien ja eri alakomiteoiden jäsenten kanssa käytävää vuoropuhelua varten ja sisällyttämään ne vuodeksi 2019 kaavailtuihin jälkiarviointiprosesseihin; pitää myönteisinä 16. kesäkuuta 2016 pidetyssä EU:n ja Keski-Amerikan sisäisten neuvoa-antavien ryhmien kolmannessa yhteisessä kokouksessa esitettyjä suosituksia ja kehottaa osapuolia panemaan ne täytäntöön; muistuttaa, että kauppaa ja kestävää kehitystä koskevaan lukuun sisältyy oikeudellisesti sitovia määräyksiä, joilla pannaan tehokkaasti täytäntöön työelämää, sosiaali- ja ympäristöalaa koskevat vaatimukset; panee tyytyväisenä merkille, että sopimuksessa on määrätty yhteisten sitoumusten täytäntöönpanoa koskevasta säännöllisestä vuoropuhelusta; panee merkille, että parlamentti on kannustanut komissiota vahvistamaan kauppaa ja kestävää kehitystä koskevien lukujen seuranta-, täytäntöönpano- ja valvontamekanismeja; panee siksi merkille komission 15-kohtaisen suunnitelman, jolla pyritään tehostamaan EU:n kauppaa ja kestävää kehitystä koskevia lukuja, ja palauttaa mieliin, että on tarpeen jatkaa vuoropuhelua eri toimijoiden kanssa, parlamentti mukaan lukien, tehokkaasta täytäntöönpanomekanismista kauppasopimuksiin sisällytetyille työelämää ja ympäristönsuojelua koskeville sitoumuksille;
47.

panee merkille seuraavat havainnot, jotka tarkastuskomitea esitti EIP:n valtuustolle laatimassaan varainhoitovuotta 2017 koskevassa vuosikertomuksessa: a) on tärkeää varmistaa EIP:n pitkän aikavälin rahoituksellisen vahvuus ja kestävyys ja sen AAA-luokituksen säilyminen ympäristössä, jossa geopoliittinen, talouspoliittinen ja sääntelyn tai makrotalouden kehitys on epävarmaa; b) on arvioitava uudelleen ja parannettava EIP-ryhmän sisäistä valvonta- ja riskinhallintaympäristöä ryhmän toiminnan laajuuden muuttumisen ja monimutkaisuuden kehittymisen huomioon ottamiseksi; c) on pantava täysimääräisesti täytäntöön parhaat pankkialan käytännöt myös aloilla, joilla esiintyy edelleen kattavia noudattamista koskevia puutteita; d) EIP:n on arvioitava perusteellisesti uudelleen ja sen jälkeen uudistettava luottojen hyväksymistä ja siihen liittyvää päätöksentekoa koskevia prosessejaan, sillä lainojen arviointi- ja hyväksymisprosessi ja siihen liittyvä valvontaympäristö ei vaikuta olevan liiketoiminnan nykytarpeiden tasalla ja on havaittavissa merkkejä, että tämä aiheuttaa paineita EIP:n yksiköille;
G.

ottaa huomioon, että EIP:n joukkovelkakirjoilla on korkein luottoluokka ja keskeiset luottoluokituslaitokset ovat antaneet EIP:lle AAA-luokituksen muun muassa siksi, että se on jäsenvaltioiden omistama ja sen riskinhallinta on varovaista, minkä vuoksi lainakanta on vakaa ja siinä on vain 0,3 prosenttia järjestämättömiä lainoja;
—

ottaa huomioon 28. lokakuuta 2015 annetun sisämarkkinoiden yhdentymistä ja kilpailukykyä koskevan komission yksiköiden valmisteluasiakirjan ”Report on single market integration and competitiveness in the EU and its Member States” (SWD(2015)0203),
—

ottaa huomioon ulkoasiainvaliokunnalle laaditut asiantuntijalausunnot, mukaan lukien 26. lokakuuta 2017 julkaistu tutkimus ”The electoral reforms in three association countries of the Eastern Neighbourhood – Ukraine, Georgia and Moldova and their impact on political developments in these countries” (6), 28. kesäkuuta 2018 julkaistu tutkimus ”Association agreements between the EU and Moldova, Georgia and Ukraine” (7), sekä syyskuussa 2018 julkaistu vertaileva tutkimus, jonka otsikkona on ”The development of an institutional framework for the implementation of the Association Agreements in Georgia, Moldova and Ukraine: a comparative perspective” published in September 2018” (8),
—

ottaa huomioon, että Pariisin sopimus on ollut valmiina allekirjoitettavaksi Yhdistyneiden kansakuntien (YK) päämajassa New Yorkissa 22. huhtikuuta 2016 alkaen, että allekirjoittaminen on ollut mahdollista 21. huhtikuuta 2017 asti ja että 195 valtiota on allekirjoittanut Pariisin sopimuksen ja 175 valtiota on jättänyt ratifiointiasiakirjat,
1. Euroopan unionin solidaarisuusrahasto, jonka tavoitteet ja soveltamisala määritellään neuvoston asetuksessa (EY) N:o 2012/2002 , ei saa ylittää 600 miljoonan euron vuotuista enimmäismäärää (vuoden 2018 hintoina). Kunkin vuoden lokakuun 1 päivänä on oltava jäljellä vähintään neljäsosa vuosittain käytössä olevien varojen määrästä, jotta kyseisen vuoden loppuun mennessä syntyvät tarpeet voidaan kattaa. Se osuus vuotuisesta määrästä, jota ei ole käytetty vuonna n, on käytettävissä vuoteen n + 1 asti. Vuotuisesta määrästä käytetään ensin aiemmilta vuosilta peräisin olevat määrät. Se osa vuoden n vuotuisesta määrästä, jota ei käytetä vuoden n + 1 kuluessa, peruuntuu.

1. Euroopan unionin solidaarisuusrahaston tarkoituksena on tarjota taloudellista apua asianomaisessa perussäädöksessä määritellyissä suuronnettomuuksissa, jotka tapahtuvat jonkin jäsenvaltion tai ehdokasmaan alueella , eikä se saa ylittää 1 000 miljoonan euron vuotuista enimmäismäärää (vuoden 2018 hintoina). Kunkin vuoden lokakuun 1 päivänä on oltava jäljellä vähintään neljäsosa vuosittain käytössä olevien varojen määrästä, jotta kyseisen vuoden loppuun mennessä syntyvät tarpeet voidaan kattaa. Se osuus vuotuisesta määrästä, jota ei ole käytetty vuonna n, on käytettävissä vuoteen n + 1 asti. Vuotuisesta määrästä käytetään ensin aiemmilta vuosilta peräisin olevat määrät. Se osa vuoden n vuotuisesta määrästä, jota ei käytetä vuoden n + 1 kuluessa, peruuntuu.
—

ottaa huomioon Euroopan unionin tuomioistuimen 21. joulukuuta 2016 antamat tuomiot asioissa C-203/15 Tele2 Sverige AB v. Post- och telestyrelsen ja C-698/15 Secretary of State for the Home Department v. Tom Watson ym. (4),
5.

on erittäin huolissaan Moldovan demokraattisten normien jatkuvasta heikkenemisestä; toteaa, että tuomioistuinten on jo toistuvasti todettu olevan poliittisen vaikuttamisen kohteena ja toimivan poliittisin perustein ja niiden nyt tekemä päätös on esimerkki asiattomasta vaikuttamisesta valtion toimiin ja paljastaa Moldovan instituutioiden erittäin syvän kriisin; pitää valitettavana, että useista kansainvälisen yhteisön esittämistä kehotuksista huolimatta viranomaiset heikentävät edelleen ihmisten luottamusta valtion elinten oikeudenmukaisuuteen ja puolueettomuuteen;
3.

pyytää komissiota ja jäsenvaltioita toteuttamaan tarvittavat toimet tuottajaorganisaatioiden perustamisen helpottamiseksi ja poistamaan vahvistetulta menettelyltä byrokraattiset esteet sekä pienentämään vaadittua tuotannon vähimmäismäärää, jotta edistetään pientuottajien liittymistä; huomauttaa, että on myös tarpeen tehostaa tuottajaorganisaatioiden toimia, lisätä niiden vaikutusmahdollisuuksia ja helpottaa tarvittavan taloudellisen tuen saantia, jotta ne voivat hoitaa useampia eri tehtäviä kalastuksen päivittäisen hoidon lisäksi siten, että ne toimivat kuitenkin YKP: n tavoitteiden mukaisesti määritellyissä puitteissa, ja toteaa, että tämä on tarpeen erityisesti syrjäisimmillä alueilla, joiden on voitava mukauttaa paikallisesti sellaisten alueilla toimivien tuottajaorganisaatioiden ja toimialakohtaisten organisaatioiden toimintaa, joille on ominaista niiden saaristoluonne, eristyneisyys, pieni koko, pienimuotoisen kalastuksen yleisyys ja erityinen haavoittuvuus tuonnille;
24.

pitää kuitenkin valitettavana, että sopimukseen ei voitu sisällyttää suojatullien poistamista, koska Armenia on Euraasian talousunionin jäsen; on joka tapauksessa tyytyväinen Armenian korkeaan EU:n yleisen tullietuusjärjestelmän (GSP+) käyttöasteeseen mutta panee hieman huolestuneena merkille, että järjestelmään kuuluva vienti on keskittynyt voimakkaasti vain harvoihin tavaralajeihin; toteaa, että sopimuksessa kunnioitetaan Armenian ulkopolitiikassaan noudattamaa monivektoripolitiikkaa, mutta kehottaa komissiota varmistamaan, että EU:n tukea ei suunnata Armenian talouden niille sektoreille, joihin Venäjän unioniin kohdistamat pakotteet vaikuttavat, ja kehottaa komissiota valvomaan tiukasti, että EU:n jäsenvaltiot noudattavat neuvoston asetusta (EU) N:o 833/2014, jotta estetään Venäjää hankkimasta kaksikäyttötuotteita ja -teknologiaa Armenian kautta;
4.

muistuttaa, että EIP:n tukeen oikeutetuissa toiminnoissa on noudatettava SEUT-sopimuksen mukaista pankin keskeistä tehtävää sekä EU:n poliittisten tavoitteiden periaatteita, sellaisina kuin ne on hahmoteltu Eurooppa 2020 -strategiassa, sekä Pariisin sopimusta (COP 21); korostaa siksi, että EIP:n tehtävänä on elvyttää Euroopan taloutta, jotta unionissa voidaan edistää laadukkaita työpaikkoja ja tukea älykästä, osallistavaa ja kestävää kasvua samoin kuin entistä suurempaa yhteenkuuluvuutta, joka on välttämätöntä yhä kasvavan eriarvoisuuden kääntämiseksi sekä jäsenvaltioissa että niiden välillä; toivoo sen vuoksi, että EIP:n, komission ja jäsenvaltioiden välillä päästäisiin entistä tiiviimpään yhteistyöhön, jotta voitaisiin parantaa suunnittelua ja tavoitteiden määrittelyä ja määrittää siten rahoituskohteiden priorisointi uudelleen;
W.

katsoo, että komissio on useaan otteeseen pahoitellut sitä, että asetuksen (EY) N:o 1829/2003 voimaantulon jälkeen sen on hyväksyttävä lupapäätökset ilman elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean tukea ja että asian palauttamisesta komissiolle lopullista päätöstä varten, mikä on hyvin pitkälti poikkeus tämän prosessin kokonaisuudessa, on tullut yleinen käytäntö muuntogeenisille elintarvikkeille ja rehuille annettavia lupia koskevassa päätöksenteossa; toteaa, että myös puheenjohtaja Juncker on pitänyt valitettavana kyseistä käytäntöä ja katsonut sen olevan epädemokraattinen (19);
L.

toteaa, että mielivaltaisista pidätyksistä, tahdonvastaisista katoamisista, sensuurista ja rauhanomaisten kokoontumisten kieltämisestä on tullut Krimillä jokapäiväistä arkea; toteaa, että useita Krimin tataareita on pidätetty tai heitä tutkitaan tai he ovat joutuneet syytteeseen; ottaa huomioon, että tällaisten toimien kohteeksi on joutunut myös Krimillä toimivia asianajajia, jotka tarjoavat näille pidätetyille oikeudellista apua, ja ihmisoikeuksien puolustajia, jotka raportoivat Krimillä poliittisista syistä tapahtuvista tahdonvastaisista katoamisista, sekä toimittajia, jotka raportoivat Krimin tataarien tilanteesta;
—

ottaa huomioon Euroopan meri- ja kalatalousrahastosta ja neuvoston asetusten (EY) N:o 2328/2003, (EY) N:o 861/2006, (EY) N:o 1198/2006 ja (EY) N:o 791/2007 sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1255/2011 kumoamisesta 15. toukokuuta 2014 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 508/2014 (9),
—

ottaa huomioon EAKR:n ja koheesiorahaston jälkiarvioinnista 19. syyskuuta 2016 julkistetun komission yksiköiden valmisteluasiakirjan ”Ex post evaluation of the ERDF and Cohesion Fund 2007–13”(SWD(2016)0318),
H.

toteaa, että maaliskuun 2015 jälkeen on surmattu yli 2 500 lasta, yli 3 500 lasta on vammautunut tai loukkaantunut ja paikalla olevien asejoukkojen värväämien lasten määrä kasvaa jatkuvasti; toteaa, että jatkuvat vihamielisyydet koettelevat erityisesti naisia ja lapsia; toteaa, että Unicefin mukaan lähes kaksi miljoonaa lasta ei pysty käymään koulussa, mikä vaarantaa kokonaisen lapsisukupolven tulevaisuuden Jemenissä, koska heillä on vain rajatusti tai ei lainkaan mahdollisuuksia koulutukseen, jolloin he altistuvat sotilasvärväykselle ja seksuaaliselle ja sukupuoleen perustuvalle väkivallalle;
—

ottaa huomioon komission yksiköiden 27. helmikuuta 2017 julkistaman valmisteluasiakirjan, jossa arvioidaan rahoituspalvelujen alalla tehtyjä unionin vastaavuuspäätöksiä (”EU equivalence decisions in financial services policy: an assessment”(SWD(2017)0102),
A.

ottaa huomioon, että EU:n työllisyysaste on nousussa ja että vuoden 2017 toisella neljänneksellä se oli 72,3 prosenttia, mikä tarkoittaa, että työssä olevien määrä oli noussut 235,4 miljoonaan ja että EU on saavuttamassa Eurooppa 2020 -strategiassa asetetun tavoitteen nostaa työllisyysaste 75 prosenttiin; toteaa, että monien jäsenvaltioiden työllisyysasteissa on edelleen tuntuvia eroja, sillä Kreikka, Kroatia, Italia ja Espanja jäävät selvästi alle EU:n keskiarvon, joka on 65 prosenttia, kun taas Alankomaissa, Tanskassa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa, Saksassa ja Ruotsissa työllisyysaste on yli 75 prosenttia, joten kriisistä toipumiseen ja etenkin Eurooppa 2020 -strategian kansallisten tavoitteiden saavuttamiseen on vielä matkaa; toteaa, että kokeneiden, korkean osaamistason ja miespuolisten työntekijöiden keskuudessa työllisyys on kasvanut voimakkaammin kuin nuorten, matalan osaamistason ja naispuolisten työntekijöiden; ottaa huomioon, että työllisyys ilmaistuna työntekijän tekemien työtuntien määränä on koko EU:ssa edelleen 3 prosenttia alle kriisiä edeltävän tason ja euroalueella puolestaan 4 prosenttia alle kyseisen tason, mikä johtuu osa-aikatyön lisääntymisestä sekä kokoaikatyöntekijöiden työtuntien määrän pienenemisestä; ottaa huomioon, että nyt EU:ssa on yhä 18,9 miljoonaa ihmistä vailla työtä, investointeja on edelleen liian vähän, palkkojen kasvu on vähäistä ja työssäkäyvien köyhyys lisääntyy edelleen; muistuttaa, että SEU-sopimuksen 3 artiklassa todetaan, että unionin on pyrittävä täystyöllisyyteen;
C.

ottaa huomioon, että Filippiinien kansalaista, alkuperäiskansojen oikeuksia käsittelevää YK:n erityisraportoijaa Victoria Tauli-Corpuzia on syytetty terrorismista ja että Filippiinien hallitus asetti hänet ja 600 muuta henkilöä, joiden joukossa on alkuperäiskansojen johtajia ja ihmisoikeuksien puolustajia, maaliskuussa 2018 terroristijärjestöjen luetteloon; ottaa huomioon, että YK:n asiantuntijoilla on oikeudellinen koskemattomuus; ottaa huomioon, että syytökset esitettiin sen jälkeen, kun Tauli-Corpuz oli tuominnut armeijan hyökkäykset Lumad-alkuperäiskansoja vastaan Mindanaolla; ottaa huomioon Tauli-Corpuzin panneen merkille, että omaisuuttaan rauhanomaisesti puolustaneiden alkuperäiskansojen edustajia häirittiin, kidutettiin ja pidätettiin;
P.

toteaa, että komissio on useaan otteeseen pahoitellut sitä, että asetuksen (EY) N:o 1829/2003 voimaantulon jälkeen se on hyväksynyt lupapäätöksiä ilman elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean tukea ja että asian palauttamisesta komissiolle lopullista päätöstä varten on tullut yleinen käytäntö muuntogeenisille elintarvikkeille ja rehuille annettavia lupia koskevassa päätöksenteossa, vaikka se yleensä ottaen on poikkeus tässä prosessissa; toteaa, että myös komission puheenjohtaja Juncker on pitänyt valitettavana tätä käytäntöä ja katsonut sen olevan epädemokraattinen (13);
A.

ottaa huomioon, että Syyrian seitsemän vuotta kestänyt sisäinen konflikti jatkuu huolimatta useista kansainvälisistä pyrkimyksistä saada aikaan tulitauko ja luoda perusta neuvotteluratkaisulle; toteaa, että vastaavasti maan humanitaarinen tilanne on edelleen kammottava; ottaa huomioon, että 13 miljoonan ihmisen, joiden joukossa on kuusi miljoonaa lasta, on rekisteröity olevan jonkinlaisen humanitaarisen avun tarpeessa; ottaa huomioon, että maan sisäisiä pakolaisia on 6,1 miljoonaa, 3 miljoonaa siviiliä elää saarretuilla alueilla ja pakolaisiksi rekisteröityjä syyrialaisia asuu naapurimaissa yli viisi miljoonaa; toteaa, että konfliktissa on kuollut vähintään 400 000 syyrialaista;
—

ottaa huomioon vetoomusvaliokunnan 4. toukokuuta 2017 järjestämän kuulemisen aiheesta ”Fighting against discrimination of EU citizens in the EU Member States and protection of minorities” (11),
1.

korostaa, että sääntöihin perustuvaan kansainväliseen järjestykseen ja läntisten demokratioiden puolustamiin arvoihin sekä rauhaan, hyvinvointiin ja vapauksiin, joita tämä toisen maailmansodan jälkeinen kansainvälinen järjestys takaa ja jotka kuuluvat Euroopan unionin perusperiaatteisiin, kohdistuu ennennäkemätön määrä perinteisiä haasteita ja yhdistettyjä haasteita yhteiskunnallisten, taloudellisten, teknisten ja geopoliittisten suuntauksien viitatessa siihen, että maailman väestö on entistä haavoittuvampi šokeille ja jännitteille, kuten valtioiden sisäiset konfliktit, luonnonkatastrofit, äärimmäiset sääolosuhteet, vesikriisit, valtioiden hajoaminen ja kyberhyökkäykset, joihin on reagoitava yhtenäisesti ja koordinoidusti; muistuttaa, että turvallisuus on EU:n kansalaisille keskeinen huolenaihe; toteaa, että unionin ulkoista toimintaa on tarkoitus ohjata SEU 21 artiklassa vahvistetuilla arvoilla ja periaatteilla;
U.

toteaa, että parlamentin vetoomusportaali on ollut toiminnassa vuoden 2014 lopusta alkaen; toteaa, että 1 067 vetoomusta (68 prosenttia vastaanotetuista vetoomuksista) toimitettiin verkkoportaalin kautta vuonna 2016, kun vastaava lukumäärä vuonna 2015 oli 992; toteaa, että portaaliin on tehty sekä käyttäjiä että portaalin ylläpitäjiä hyödyttäviä teknisiä parannuksia, esimerkiksi parannuksia hakutoimintoon; toteaa, että vetoomusten yhteenvedot ladataan sivustolle pian hyväksymisen jälkeen; toteaa, että luottamuksellisuutta koskevia asetuksia ja tietosuojaselosteita on tarkistettu ja että sivustolle on lisätty ”Usein kysyttyä” -osio; toteaa, että vetoomusten yhteenvedot vuosilta 2015 ja 2016 ladattiin sivustolle uuden migraatiotyökalun avulla; toteaa, että on toteutettu myös hakukoneoptimointiprosessi; toteaa, että suuri määrä käyttäjien esittämiä tukipyyntöjä on käsitelty onnistuneesti; ottaa huomioon, että hankkeen myöhemmät vaiheet ovat käynnissä, ja käytössä ovat sellaiset ominaisuudet kuin automaattinen sähköinen ilmoitus kunkin asianomaisen vetoomuksen sisällyttämisestä valiokunnan esityslistalle yhdessä sen tulevan suoratoistolinkin kanssa sekä myöhemmästä asiaan liittyvien pöytäkirjojen ja tärkeiden keskustelujen videointien tallentamisesta, mikä hyödyttää asianomaisia vetoomuksen esittäjiä ja tukijoita;