Ehdotus Neuvoston päätös AKT-EY-suurlähettiläskomiteassa vahvistettavasta yritysten kehittämiskeskuksen perussääntöjä, työjärjestystä ja varainhoitosääntöjä koskevasta yhteisön kannasta /* KOM/2003/0538 lopull. */





Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖS AKT-EY-suurlähettiläskomiteassa vahvistettavasta yritysten kehittämiskeskuksen perussääntöjä, työjärjestystä ja varainhoitosääntöjä koskevasta yhteisön kannasta (komission esittämä) PERUSTELUT Kesäkuussa 2000 tehdyssä Cotonoun sopimuksessa annetaan yksityiselle sektorille keskeinen asema AKT-EY-kumppanuuden tavoitteiden, eli köyhyyden vähentämisen ja lopulta sen poistamisen, kestävän kehityksen edistämisen ja AKT-maiden asteittaisen yhdentymisen alueelliseen ja maailmanlaajuiseen talouteen, saavuttamiseksi. Sopimuksella perustettiin yritysten kehittämiskeskus CDE, jonka tarkoituksena on toimia tärkeimpänä rahoitusalan ulkopuolisten palvelujen tarjoajana AKT-maiden yrityksille ja kannustaa AKT- ja EU-maiden yrittäjien yhteisiä aloitteita. Kehittämiskeskus, joka perustettiin vuonna 1977, keskittyi aluksi teollistumiseen, mutta vastaa nyt myös palvelualasta. Tämän vuoksi keskuksen nimi CDI (Centre for the Development of Industry) muutettiin CDE:ksi (Centre for the Development of Enterprises). CDE:n tehtävänä on auttaa AKT-maiden yrityksiä niiden kilpailukyvyn parantamisessa sekä helpottaa ja edistää AKT-valtioiden ja EU:n yritysten välistä yhteistyötä ja kumppanuutta. Keskus auttaa myös kehittämään liike-elämän tukipalveluja sekä tukee investointien edistämistoimia ja aloitteita, joilla edistetään liikkeenjohdollisiin näkökohtiin liittyvien tekniikkojen, tietotaidon ja parhaiden käytänteiden kehittämistä ja siirtämistä. Näiden tehtävien suorittamiseksi CDE:lle on varattu 90 miljoonaa euroa yhdeksännestä Euroopan kehitysrahastosta, kun sille kahdeksannesta EKR:sta myönnettiin 73 miljoonaa euroa. Cotonoun sopimuksen liitteessä III määrätään, että sopimuksen allekirjoittamisen jälkeen on laadittava keskuksen perussäännöt ja työjärjestys sekä sen varainhoitoa ja henkilöstöä koskevat asetukset. Tämä prosessi on kestänyt arveltua kauemmin, koska kehittämiskeskuksella on ollut sisäisiä ongelmia, jotka johtuvat siitä, että sillä ei ollut johtokuntaa yli kahteen vuoteen. Nämä ongelmat on nyt ratkaistu. Uusi johtokunta nimitettiin vihdoin viime vuonna ja se piti hiljattain ensimmäisen kokouksensa. Hiljattain hyväksyttiin yhdeksännen EKR:n varainhoitoasetus, joka vaikuttaa keskuksen varainhoitosääntöihin. Neuvoston on nyt aika tehdä päätös, jonka oikeusperustana on 1. huhtikuuta 2003 voimaan tullut Cotonoun sopimus. Jäsenvaltioita pyydetään tarkastelemaan seuraavaa ehdotusta ja hyväksymään seuraava päätös AKT-EY-suurlähettiläskomiteassa vahvistettavasta yritysten kehittämiskeskuksen perussääntöjä, työjärjestystä ja varainhoitosääntöjä koskevasta yhteisön kannasta. Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖS AKT-EY-suurlähettiläskomiteassa vahvistettavasta yritysten kehittämiskeskuksen perussääntöjä, työjärjestystä ja varainhoitosääntöjä koskevasta yhteisön kannasta EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 310 artiklan yhdessä sen 300 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan kanssa, ottaa huomioon komission ehdotuksen, sekä katsoo seuraavaa: (1) Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välisen Cotonoussa 23 päivänä kesäkuuta 2000 allekirjoitetun kumppanuussopimuksen [1] ja erityisesti sen liitteen III mukaan olisi annettava yritysten kehittämiskeskuksen, jäljempänä 'kehittämiskeskus', perussäännöt, työjärjestys ja varainhoitosäännöt, [1] EYVL L 317, 15.12.2000, s. 3. ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA: 1 artikla Seuraavassa esitettävä AKT-EY-suurlähettiläskomiteassa vahvistettava yhteisön kanta yritysten kehittämiskeskuksen perussäännöistä ja työjärjestyksestä perustuu liitteessä I olevaan AKT-EY-suurlähettiläskomitean päätösluonnokseen. 2 artikla Seuraavassa esitettävä AKT-EY-suurlähettiläskomiteassa vahvistettava yhteisön kanta yritysten kehittämiskeskuksen varainhoitosäännöistä perustuu liitteessä II olevaan AKT-EY-suurlähettiläskomitean päätösluonnokseen. Tehty Brysselissä Neuvoston puolesta Puheenjohtaja Liite I Luonnos AKT-EY-SUURLÄHETTILÄSKOMITEAN PÄÄTÖS N:O tehty yritysten kehittämiskeskuksen perussäännöistä ja työjärjestyksestä AKT-EY-suurlähettiläskomitea, joka ottaa huomioon Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välisen Cotonoussa 23 päivänä kesäkuuta 2000 allekirjoitetun kumppanuussopimuksen [2], jäljempänä 'Cotonoun sopimus', ja erityisesti sen liitteessä III olevan 2 artiklan 6 kohdan a alakohdan, [2] EYVL L 317, 15.12.2000, s. 3. ottaa huomioon neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien 12 päivänä syyskuuta 2000 tekemän sisäisen sopimuksen Cotonoussa, Beninissä 23 päivänä kesäkuuta 2000 allekirjoitetun Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välisen kumppanuussopimuksen rahoituspöytäkirjan mukaisesta yhteisön tukien rahoituksesta ja hoidosta, ottaa huomioon komission ehdotuksen, joka on laadittu yhdessä yritysten kehittämiskeskuksen, jäljempänä 'kehittämiskeskus', kanssa, sekä katsoo seuraavaa: Cotonoun sopimuksen allekirjoittamisen jälkeen suurlähettiläskomitean on laadittava kehittämiskeskuksen ja erityisesti sen valvontaelinten perussäännöt ja työjärjestys Cotonoun sopimuksen liitteessä III olevan 2 artiklan 6 kohdan mukaisesti, Cotonoun sopimukseen liitettyä erioikeuksia ja vapauksia koskevaa pöytäkirjaa 2 sovelletaan kehittämiskeskuksen henkilöstöön kyseisen pöytäkirjan 1 artiklan toisen kohdan mukaisesti, kehittämiskeskuksen valvontaelimeksi on perustettava hallintoneuvosto Cotonoun sopimuksen III liitteen 2 artiklan 6 kohdan a alakohdassa tarkoitetussa merkityksessä, ON ANTANUT SEURAAVAT YRITYSTEN KEHITTÄMISKESKUKSEN PERUSSÄÄNNÖT JA TYÖJÄRJESTYKSEN: 1 artikla Tarkoitus 1. Kehittämiskeskus on AKT:n ja EY:n yhteinen tekninen elin Cotonoun sopimuksen liitteessä III tarkoitetussa merkityksessä. Kehittämiskeskuksella on oikeushenkilön asema ja kaikissa sopimusmaissa laajin mahdollinen samanlaisille oikeushenkilöille myönnettävä oikeudellinen toimivalta. 2. Kehittämiskeskuksen henkilöstö nauttii erioikeuksista, vapauksista ja muista eduista, jotka käyvät ilmi erioikeuksia ja vapauksia koskevasta pöytäkirjasta 2 ja jotka on mainittu sopimuksen liitteenä olevassa VI ja VII julistuksessa. 3. Kehittämiskeskus ei tavoittele taloudellista voittoa. Se sijaitsee Brysselissä, mutta sillä voi olla toimistoja myös AKT-valtioissa. 2 artikla Tavoitteet 1. Kehittämiskeskus toimii Cotonoun sopimuksen määräysten ja periaatteiden mukaisesti. Kehittämiskeskuksen tavoitteet on määritelty sen liitteessä III olevassa 2 artiklassa. 2. Kehittämiskeskus määrittää yksityiskohtaiset tavoitteensa strategisessa viiteasiakirjassa. 3 artikla Toimielinten välinen yhteistyö 1. Kehittämiskeskuksen yhteistyö muiden tahojen kanssa perustuu seuraaviin Cotonoun sopimuksen liitteessä III olevan 2 artiklan 5 kohdassa esitettyihin periaatteisiin: "Kehittämiskeskuksen toiminta perustuu yhteensovittamiseen, täydentävyyteen ja lisäarvoon kaikissa julkisten tai yksityisten tahojen tekemissä aloitteissa yksityissektorin kehittämiseksi. Kehittämiskeskus harjoittaa valikoivuutta tehtäviään suorittaessaan." 2. Asianomaiset maat tai alueet voivat pyytää kehittämiskeskusta osallistumaan yksityissektoriin liittyvien maaohjelmien (NIP) tai alueohjelmien (RIP) valmistelemiseen ja toteuttamiseen. 3. Kehittämiskeskusta voidaan pyytää toteuttamaan ja hallinnoimaan yksin tai yhteistyössä muiden kanssa Euroopan yhteisöjen komission erityisohjelmia AKT-maiden hyväksi. 4 artikla Rahoitus 1. Kehittämiskeskus rahoitetaan Euroopan kehitysrahastosta Cotonoun sopimuksen liitteessä I esitettyjen sääntöjen mukaisesti sekä erilaisista sisäistä varoista, jotka määritetään kehittämiskeskuksen varainhoitosäännöissä. 2. Kehittämiskeskus voi vastaanottaa ylimääräistä rahoitusapua muilta osapuolilta sopimuksessa esitettyjen kehittämiskeskuksen tavoitteiden saavuttamiseksi ja itse määrittelemänsä strategian toteuttamiseksi. 3. Kehittämiskeskus voi näiden tavoitteiden puitteissa hoitaa kolmansien osapuolten puolesta resursseja, joilla on tarkoitus toteuttaa Cotonoun sopimuksen mukaisia toimia ja joiden edunsaajat on määritetty sen liitteessä III. 5 artikla Kehittämiskeskuksen elimet Kehittämiskeskuksen elimet ovat: suurlähettiläskomitea, sen hallintoneuvosto ja hallitus. 6 artikla Hallitus 1. Kehittämiskeskusta johtaa johtaja. Johtajaa avustaa varajohtaja, joka toimii johtajan päätäntävallan alaisena ja jolla on operatiivisia tehtäviä. Johtaja ja varajohtaja valitaan heidän johtamis- ja ammattitaitonsa perusteella, jonka avulla he voivat toteuttaa kehittämiskeskuksen sopimuksessa määritellyt yleiset ja liitteessä III olevassa 2 artiklassa määritellyt erityiset tavoitteet ja tehtävät. 2. Johtajan ja varajohtajan nimittää AKT-EY-suurlähettiläskomitea, jäljempänä 'komitea', etukäteen hyväksymiensä työhönottovaatimusten ja -menettelyjen mukaisesti. Johtajan ja varajohtajan toimikaudet osuvat yksiin EKR:n varainhoitosääntöjen viisivuotiskauden kanssa. Johtaja ja varajohtaja nimetään korkeintaan viideksi vuodeksi eikä toimikausia voi uusia. Kehittämiskeskuksen johtajan ja varajohtajan toimiin valitaan vuorotellen AKT-valtioiden ja EU:n kansalaisia. 3. Komitean puheenjohtajat allekirjoittavat johtajan ja varajohtajan nimityskirjat. 4. Johtaja raportoi kehittämiskeskuksen hallintoneuvostolle. 5. Hallintoneuvosto voi tarvittaessa, ja kun henkilöstöä koskevien palvelussuhteen ehtojen mukainen menettely on käyty, pyytää johtajan palvelussuhteen peruuttamista komitealle osoitetulla asianmukaisesti perustellulla ehdotuksella. 6. Hallintoneuvosto voi tarvittaessa, johtajan ehdotuksesta ja kun henkilöstöä koskevien palvelussuhteen ehtojen mukainen menettely on käyty, pyytää varajohtajan palvelussuhteen peruuttamista komitealle osoitetulla asianmukaisesti perustellulla ehdotuksella. Hallintoneuvosto voi aloittaa varajohtajan palvelussuhteen peruuttamisprosessin myös ilman, että johtaja tekee siitä ehdotuksen. 7 artikla Johtajan tehtävät ja velvollisuudet 1. Johtaja on vastuussa kehittämiskeskuksen oikeudellisesta ja institutionaalisesta edustamisesta sekä sen toimeksiantojen ja tehtävien suorittamisesta siten, kuin ne määritellään Cotonoun sopimuksessa ja sen liitteessä III. 2. Johtaja on vastuussa seuraavien asiakirjojen toimittamisesta hallintoneuvostolle niiden hyväksymistä varten: - vuosittaiset ja monivuotiset toimintaohjelmat - kehittämiskeskuksen vuosittaiset talousarviot - vuosikertomukset - organisaatiorakenne, henkilöstöpolitiikka ja organisaatiokaavio. 3. Johtaja vastaa siitä, että vuositilinpäätökset toimitetaan hallintoneuvostolle hyväksyttäväksi ja siirretään sen jälkeen komitealle lopullista hyväksymistä varten. Komitea myöntää johtajalle vastuuvapauden vuosittaisten talousarvioiden toteuttamisesta. 4. Johtaja laatii kehittämiskeskuksen operatiivista toimintaa koskevan työjärjestyksen ja ilmoittaa siitä hallintoneuvostolle. 8 artikla Hallintoneuvosto 1. Hallintoneuvostoon, Cotonoun sopimuksen liitteessä III olevan 2 artiklan 6 kohdan a alakohdan ja 7 kohdan mukaisesti perustettuun valvontaelimeen, kuuluu kuusi yksityisen sektorin jäsentä, joista kolme on AKT-valtioiden ja kolme yhteisön kansalaisia. Yksi näistä kolmesta jäsenestä edustaa rahoituslaitoksia, yksi työnantajien järjestöjä ja yksi alakohtaisia ammattijärjestöjä. Komitea nimittää nämä kuusi jäsentä itse vahvistamiensa menettelyjen mukaisesti viiden vuoden toimikaudeksi, jonka puolivälissä tehdään tilannekatsaus. 2. Euroopan komission, Euroopan unionin neuvoston pääsihteeristön, AKT-valtioiden sihteeristön ja Euroopan investointipankin edustajat voivat osallistua hallintoneuvoston toimintaan tarkkailijoina. 3. Hallintoneuvoston jäsenet valitsevat puheenjohtajan ja varapuheenjohtajan enintään viiden vuoden toimikaudeksi hallintoneuvoston työjärjestyksessä esitettyjen säännösten mukaisesti. Puheenjohtajan toimeen valitaan sen osapuolen (AKT:n tai EY:n) kansalainen, jonka kansalaista ei ole valittu kehittämiskeskuksen johtajan toimeen. 4. Hallintoneuvoksen päätökset tehdään läsnä olevien jäsenten tai heidän edustajiensa yksinkertaisella enemmistöllä hallintoneuvoston työjärjestyksen säännösten mukaisesti. Jokaisella hallintoneuvoston jäsenellä on yksi ääni. 5. Äänten mennessä tasan puheenjohtajan ääni ratkaisee. 6. Jokaisen kokouksen päätökset on kirjattava pöytäkirjaan ja ne ovat luottamuksellisia. 7. Hallintoneuvoston jäsenet eivät saa ilmaista salassapitovelvollisuuden piiriin kuuluvia tietoja sekä toimikautensa aikana eivätkä sen jälkeen. Jäsenet eivät saa pyytää tai ottaa ohjeita kolmansilta osapuolilta. Hallintoneuvosto laatii työjärjestyksensä. 9 artikla Hallintoneuvoston jäsenet 1. Hallintoneuvoston jäseniksi valitaan henkilöitä, joilla on todistettavasti vahva ammattipätevyys ja perusteellinen tuntemus AKT:n ja EU:n väliseen kehitysyhteistyöhön liittyvistä tavoitteista ja kysymyksistä sekä Cotonoun sopimuksessa laadituista järjestelmistä ja välineistä. 2. Heillä on myös oltava todistettavasti kokemusta yritystoiminnasta. Jäsenet toimivat omien vastuualojensa ja kehittämiskeskuksen tavoitteiden mukaisesti. 3. Jäsenillä on oltava vahva englannin tai ranskan kielen taito. 4. Hallintoneuvoston jäseninä toimivat henkilöt eivät voi vastaanottaa muita kehittämiskeskuksen palkallisia tehtäviä. 10 artikla Hallintoneuvoston tehtävät 1. Hallintoneuvosto vastaa kehittämiskeskuksen tiukasta seurannasta. Hallintoneuvosto kokoontuu korkeintaan neljä kertaa vuodessa. Se voi myös kokoontua aina, kun sen tehtävien suorittaminen sitä edellyttää, tai komitean, puheenjohtajan tai johtajan kutsusta. 2. Kehittämiskeskuksen johtaja osallistuu hallintoneuvoston toimintaan neuvonantajana. Kehittämiskeskus toimii hallintoneuvoston sihteeristönä. 3. Hallintoneuvosto voi pyytää kehittämiskeskuksen johtoa tai henkilöstöä taikka ulkopuolisia asiantuntijoita antamaan lausuntonsa yksittäisistä kysymyksistä. 4. Hallintoneuvosto: (a) neuvoo ja tukee johtajaa kehittämiskeskuksen hallinnossa ja vastaa komitean määrittelemien sääntöjen ja tavoitteiden noudattamisesta, (b) vastaa kehittämiskeskuksen johtajan ehdotuksesta: 1. kehittämiskeskuksen yleisen strategian laatimisesta ja sen toimittamisesta komitealle lopullista hyväksymistä varten, 2. vuosittaisten ja monivuotisten toimintaohjelmien hyväksymisestä, 3. organisaatiorakenteen, henkilöstöpolitiikan ja organisaatiokaavion hyväksymisestä, 4. uusien työntekijöiden työhönotosta ja voimassa olevien työsopimusten uusimisesta, jatkamisesta ja purkamisesta, 5. kehittämiskeskuksen vuosittaisten talousarvioiden hyväksymisestä, 6. vuositilinpäätösten hyväksymisestä, 7. vuosikertomusten hyväksymisestä ja niiden toimittamisesta komitealle, jotta se voi tarkastaa kehittämiskeskuksen toimien yhdenmukaisuuden sille Cotonoun sopimuksessa asetettujen tavoitteiden ja hyväksytyn yleisen strategian kanssa. (c) raportoi tarvittaessa komitealle kaikki toimintansa yhteydessä ilmenevät merkitykselliset seikat. 5. Hallintoneuvosto toimittaa vuositilinpäätökset komitealle niiden lopullista hyväksymistä varten. Komitea myöntää johtajalle vastuuvapauden vuosittaisen talousarvion toteuttamisesta. 6. Hallintoneuvosto vastaa toiminnastaan komitealle. 7. Hallintoneuvosto valitsee pätevän tilintarkastusyrityksen jokaiseksi varainhoitovuodeksi. Tilintarkastusyritys varmistaa, että tilinpäätökset laaditaan säännöllisesti kansainvälisten kirjanpitonormien mukaisesti ja että ne antavat todenmukaisen kuvan kehittämiskeskuksen taloudellisesta tilanteesta. Tilintarkastusyritys varmistaa myös, että kehittämiskeskuksen taloutta hoidetaan asianmukaisesti. 11 artikla Suurlähettiläskomitea 1. Sopimuksen liitteessä III olevan 2 artiklan 6 kohdassa määrätään seuraavaa: "Suurlähettiläskomitea toimii keskuksen valvontaviranomaisena. Tämän sopimuksen allekirjoittamisen jälkeen se (a) vahvistaa keskuksen, myös sen valvontaelinten, perussäännöt ja työjärjestyksen, (b) vahvistaa henkilöstöä koskevat perussäännöt sekä varainhoitoa ja henkilöstöä koskevat säännöt ja määräykset, (c) valvoo keskuksen eri elinten työskentelyä, ja (d) vahvistaa toimintasäännöt ja keskuksen talousarvion hyväksymismenettelyt." 2. Komitea hyväksyy kehittämiskeskuksen yleisen strategian hallintoneuvoston ehdotuksen pohjalta. 12 artikla Voimaantulo Nämä perussäännöt ja tämä työjärjestys tulevat voimaan päivänä, jona ne tehdään. Tehty Brysselissä AKT-EY-suurlähettiläskomitean puolesta Puheenjohtaja LIITE II Ehdotus AKT-EY-SUURLÄHETTILÄSKOMITEAN PÄÄTÖS N:O yritysten kehittämiskeskuksen varainhoitosäännöistä AKT-EY-SUURLÄHETTILÄSKOMITEA, joka ottaa huomioon Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välisen Cotonoussa 23 päivänä kesäkuuta 2000 allekirjoitetun kumppanuussopimuksen [3], jäljempänä 'Cotonoun sopimus', ja erityisesti sen liitteessä III olevan 2 artiklan 6 kohdan, [3] EYVL L 317, 15.12.2000, s. 3. ottaa huomioon neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien 12 päivänä syyskuuta 2000 tekemän sisäisen sopimuksen Cotonoussa, Beninissä 23 päivänä kesäkuuta 2000 allekirjoitetun Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välisen kumppanuussopimuksen rahoituspöytäkirjan mukaisesta yhteisön tukien rahoituksesta ja hoidosta, ottaa huomioon yhdeksänteen Euroopan kehitysrahastoon sovellettavan varainhoitoasetuksen, ottaa huomioon komission ehdotuksen, jonka se on laatinut yhdessä yritysten kehittämiskeskuksen kanssa, katsoo, että Cotonoun sopimuksen allekirjoittamisen jälkeen suurlähettiläskomitean on vahvistettava yritysten kehittämiskeskuksen, jäljempänä 'kehittämiskeskus', varainhoitosäännöt, sekä katsoo seuraavaa: (1) Suurlähettiläskomitean on vahvistettava menettelyt kehittämiskeskuksen talousarvion hyväksymistä varten, ON ANTANUT SEURAAVAT YRITYSTEN KEHITTÄMISKESKUKSEN VARAINHOITOSÄÄNNÖT: I. YLEISET PERIAATTEET talousarvion yhtenäisyyttä, totuudenmukaisuutta, tasapainoa ja laskentayksikköä koskevat periaatteet 1 artikla 1. Kaikki kehittämiskeskuksen tulot ja menot on sisällytettävä talousarviossa esitettyihin arvioihin, jotka perustuvat jokaiseksi varainhoitovuodeksi laadittavaan kustannuslaskelmilla varustettuun toimintaohjelmaan. 2. Talousarviossa esitettyjen tulojen ja menojen on oltava tasapainossa. 2 artikla Talousarvio laaditaan ja toteutetaan euroina ja kaikki tilinpäätökset on esitettävä euroina. Kassavirtaan liittyvistä syistä tilinpitäjä ja ennakkomaksujärjestelmää käytettäessä ennakoiden hoitajat voivat kuitenkin suorittaa maksuja AKT-valtioiden ja EU:n jäsenvaltioiden valuutoissa. 3 artikla 1. Tuloihin lasketaan myös Euroopan kehitysrahaston osuus, kehittämiskeskuksen maksamista palkoista ja palkkaeduista pidätetyt verot sekä muut tulonlähteet. 2. Tulot voivat käsittää myös muiden osapuolten kehittämiskeskukselle tekemiä lahjoituksia. 3. Kehittämiskeskuksen perussääntöjen ja työjärjestyksen 4 artiklan mukaisesti kehittämiskeskus voi myös hoitaa kolmansien osapuolten puolesta varoja, joilla on tarkoitus toteuttaa Cotonoun sopimuksen mukaisia toimia. Tällaisten varojen hoitamista koskevat rahoitussäännöt esitetään näiden varainhoitosääntöjen 37 artiklassa. 4 artikla Menoarvion on katettava toiminta- ja interventiomenot. Ne on erotettava selvästi toisistaan. vuotuisperiaate 5 artikla 1. Varainhoitovuosi alkaa 1 päivänä tammikuuta ja päättyy 31 päivänä joulukuuta. 2. Talousarvioon otetaan vain yhden varainhoitovuoden määrärahoja. (a) Määrärahat, jotka koskevat varainhoitovuoden aikana tehdyistä maksusitoumuksista suorittamatta olevia maksuja, siirretään kuitenkin automaattisesti seuraavaan varainhoitovuoteen, jonka kuluessa ne on myös käytettävä. Seuraavaan varainhoitovuoteen siirrettävät määrärahat on ilmoitettava selvästi kuluvan vuoden tilinpäätöksissä. (b) Jos tietyt pitkäaikaishankkeita koskevat ehdot täyttyvät, johtaja voi hyväksyä määrärahojen siirtämisen seuraavaan varainhoitovuoteen toisena peräkkäisenä vuotena. Tällä tavoin siirrettyjen määrärahojen on käytävä ilmi tilinpäätöksistä. Johtajan on kuitenkin ilmoitettava päätöksestään johtokunnalle sen seuraavassa kokouksessa. (c) Jokaisen Cotonoun sopimuksen rahoituspöytäkirjan päättyessä kaikki maksusitoumusmäärärahat, joita ei ole maksettu, siirretään automaattisesti sopimuksen seuraavaan rahoituspöytäkirjaan. Maksusitoumusmäärärahat, joita ei ole maksettu sopimuksen päättyessä, siirretään seuraavaan varainhoitovuoteen, mutta ainoastaan voimassa olevan sopimuksen ja sitä seuraavan sopimuksen välisen siirtymäkauden ajaksi tai tarvittaessa 12 kuukauden selvittelykauden ajaksi. (d) Talousarvion laatimista koskevien sääntöjen mukaisesti määrärahat, jotka peruutetaan varainhoitovuoden päättyessä, on sisällytettävä seuraaviin talousarvioihin. 3. Jos varainhoitovuoden alkaessa vuoden talousarviota ei ole vielä lopullisesti hyväksytty, johtajan on kehittämiskeskuksen toiminnan jatkuvuuden takaamiseksi oikeutettava kuukausittaisten hallinto- ja toimintakulujen maksusitoumukset, maksumääräykset ja maksut tässä asetuksessa esitettyjen menettelyjen mukaisesti. Kyseisen vuoden kuukausimenoihin käytettävä määrä ei voi kuitenkaan ylittää yhtä kahdestoistaosaa edellisen varainhoitovuoden talousarvioon kuhunkin momenttiin osoitetuista vastaavista määrärahoista. moitteettoman varainhoidon periaate 6 artikla 1. Talousarvion määrärahat on käytettävä moitteettoman varainhoidon periaatteiden eli taloudellisuuden, tehokkuuden ja vaikuttavuuden periaatteiden mukaisesti. 2. Taloudellisuuden periaate edellyttää, että varat kehittämiskeskuksen toimintojen toteuttamiseen ovat käytettävissä oikeaan aikaan, ja että ne ovat määrältään riittävät, laadultaan asianmukaiset sekä kustannuksiltaan mahdollisimman edulliset. Tehokkuuden periaatteen tarkoituksena on saavuttaa käytettävillä varoilla parhaat mahdolliset tulokset. Vaikuttavuuden periaatteen tarkoituksena on saavuttaa toiminnalle asetetut tavoitteet ja siltä odotetut tulokset. 3. Kaikille talousarvion kattaman toiminnan aloille on vahvistettava erityiset mitattavissa ja toteutettavissa olevat ja ajallisesti määrätyt tavoitteet. Tavoitteiden saavuttamista valvotaan toiminnoittain vahvistettujen suoritusindikaattorien avulla, ja johtaja toimittaa tiedot johtokunnalle. Tiedot on toimitettava joka vuosi viimeistään alustavan talousarvioesityksen liiteasiakirjoissa ja ne on liitettävä komissiolle toimitettaviin asiakirjoihin, joissa perustellaan kehittämiskeskuksen Euroopan kehitysrahastosta pyytämä vuosittainen määrä. 4. Päätöksenteon tehostamiseksi kehittämiskeskus laatii säännöllisesti ohjelmille tai toiminnoille ennakko- ja jälkiarvioinnit komission kanssa laadittavan monivuotisen arviointiohjelman mukaisesti. Arviointien tulokset on liitettävä komissiolle toimitettaviin asiakirjoihin, joissa perustellaan kehittämiskeskuksen Euroopan kehitysrahastosta pyytämä vuosittainen määrä. II. TALOUSARVION LAATIMINEN 7 artikla 1. Johtaja laatii alustavan vuosittaisen toimintaohjelman ja siihen liittyvän talousarvion kehittämiskeskukselle rahoituspöytäkirjassa myönnetyn kokonaisbudjetin ja mahdollisten lahjoitusten sekä komitean hyväksymässä strategiassa esitettyjen suuntaviivojen mukaan. Alustava toimintaohjelma ja talousarvio on toimitettava johtokunnalle viimeistään niiden toteuttamista edeltävän vuoden 15 päivänä heinäkuuta. Johtokunnan on hyväksyttävä toimintaohjelma ja talousarvio viimeistään 31 päivänä heinäkuuta. Asiakirja on toimitettava Euroopan yhteisöjen komissiolle, joka aloittaa voimassa olevat yhteisön menettelyt Euroopan kehitysrahastosta pyydetyn määrän myöntämiseksi tähän tarkoitukseen varatun erillisen määrärahan rajoissa. 2. Talousarviosta voidaan tehdä määrärahasitoumuksia vasta, kun toimivaltainen yhteisön viranomainen on tehnyt rahoituspäätöksen Euroopan kehitysrahastosta pyydetystä määrästä. Päätöksestä ilmoitetaan kehittämiskeskukselle. 3. Euroopan kehitysrahastosta myönnettäviin määriin sovellettavat ehdot määritetään rahoitussopimuksessa, jonka kehittämiskeskus ja komissio allekirjoittavat. 4. Talousarvioon lasketaan mukaan todenmukaiset arviot muilta lahjoittajilta saatavista tuloista. 8 artikla 1. Euroopan kehitysrahastosta maksettavan summan maksupäivä ilmoitetaan 7 artiklan 3 kohdassa mainitussa rahoitussopimuksessa. Summasta vähennetään edeltävien varainhoitovuosien peruutetut maksusitoumusmäärärahat. 2. Talousarvio jaetaan osastoihin (budjettikohtiin), lukuihin, momentteihin ja alamomentteihin tulojen ja menojen laadun tai niiden käyttötarkoituksen mukaisesti. 9 artikla Johtaja laatii tarvittaessa korjaavan tai täydentävän talousarvion, joka on käsiteltävä ja vahvistettava samassa muodossa ja samojen menettelyjen mukaisesti kuin talousarvio, jonka arvioita se muuttaa. III. TALOUSARVION TOTEUTTAMINEN 10 artikla 1. Johtaja toteuttaa talousarviota omalla vastuullaan ja hyväksyttyjen määrärahojen rajoissa. Johtaja raportoi talousarvion toteuttamisesta johtokunnalle. 2. Myönnetyt määrärahat voidaan käyttää ainoastaan tässä asetuksessa esitettyjen periaatteiden ja sääntöjen mukaisesti ja noudattaen erityisesti 6 artiklassa määriteltyä moitteettoman varainhoidon periaatetta. 11 artikla 1. Tuloja ei voida periä eikä menoja maksaa muutoin kuin hyvittämällä tai veloittamalla ne jollekin talousarvion momentille. Menoihin ei voida sitoutua eikä niitä hyväksyä maksettaviksi siten, että kyseiselle varainhoitovuodelle hyväksytyt määrärahat tai edelliseltä varainhoitovuodelta siirretyt määrärahat ylitetään. 2. Tulot ja menot otetaan tileille kokonaismääräisinä niitä toisistaan vähentämättä. Tästä säännöstä poiketen voidaan hyväksyvistä määristä vähentää: (a) sopimuspuolelle aiheutuneet sakot, (b) perusteettomasti maksettujen määrien oikaisut, jotka voidaan tehdä ennakkovähennyksinä suoritettaessa samanlaatuista maksattamista samasta luvusta, samasta momentista ja samana varainhoitovuotena, jona on maksettu liikaa, (c) ajoneuvojen, laitteiden ja rakennelmien arvo, joka on otettu huomioon vaihdossa hankittaessa samanlaisia uusia ajoneuvoja, laitteita ja rakennelmia, jolloin nettohinta merkitään tileille hankintamenona omaisuusluettelon arviointia varten. Edelleen poikkeuksena säännöstä myös seuraavat summat voidaan käyttää uudelleen: (a) perusteettomasti maksettujen määrärahojen palautukset, (b) vakuutuskorvauksista perityt määrät, (c) tulot uusittavien tai käytöstä poistettavien ajoneuvojen, laitteiden ja rakennelmien myynnistä, (d) tulot kehittämiskeskuksen julkaisujen myynnistä. 12 artikla 1. Johtaja päättää määrärahojen siirrosta osastosta toiseen, lukuun ottamatta siirtoja, jotka koskevat henkilökunnan palkkaetuihin liittyviä momentteja. Johtajan on ilmoitettava päätöksestään johtokunnalle sen seuraavassa kokouksessa. Henkilökunnan palkkaetuihin liittyvien momenttien osalta määrärahojen siirroista momentista toiseen päättää johtokunta johtajan ehdotuksen pohjalta. 2. Määrärahojen siirrosta luvusta toiseen tai lukujen sisällä päättää johtaja, joka ilmoittaa siirrosta johtokunnalle. 13 artikla Kehittämiskeskuksen tulot maksetaan yhdelle tai useammalle tilille, jotka avataan kehittämiskeskuksen nimiin. IV. VARAINHOIDON VALVONTA 14 artikla 1. Varainhoidon valvonnasta vastaa varainhoidon valvoja ja tarvittaessa yksi tai useampi avustava valvoja, joilla on oltava kokemusta kansainvälisten järjestöjen varainhoitosäännöistä. 2. Varainhoidon valvoja raportoi hallinnollisia tarkoituksia varten suoraan johtajalle ja avustavat valvojat raportoivat suoraan varainhoidon valvojalle. 3. Valvojan ja avustavat valvojat nimittää johtokunta. Valvojaa ja avustavia valvojia sitovat voimassa olevat henkilöstösäännöt. Johtokunnan on kuitenkin hyväksyttävä mahdolliset kurinpitoseuraamukset, erottamiset, palvelussuhteen päättämiset ja oikeudelliset menettelyt johtajan pätevästi perustellun ehdotuksen pohjalta. 4. Ennen kuin tulojen ja menojen hyväksyjä voi hyväksyä menon, varainhoidon valvoja tarkastaa sen toiminnalliset ja taloudelliset näkökohdat. Tarkastuksen tarkoituksena on varmistaa, että: (a) meno on säännönmukainen ja yhdenmukainen asiaan sovellettavien määräysten kanssa, (b) edellä 6 artiklassa tarkoitettua moitteettoman varainhoidon periaatetta on sovellettu. Tarkastuksen jälkeen varainhoidon valvoja joko myöntää hyväksymismerkinnän tai kieltäytyy antamasta sitä. Varainhoidon valvoja kieltäytyy hyväksymästä menoa, jos se katsoo, että yllä mainitut ehdot eivät täyty. Varainhoidon valvojan perusteltava kieltäytymisensä kirjallisessa ilmoituksessa ja ilmoitettava asiasta johtajalle. Johtaja voi omalla vastuullaan kumota kiellon päätöksellä, jossa esitetään kaikki kumoamista puoltavat syyt, paitsi jos on kyse siitä, että määrärahoja ei ole käytettävissä. Päätös on lopullinen ja sitova, ja siitä on ilmoitettava varainhoidon valvojalle. Johtajan on ilmoitettava tällaisista päätöksistä kirjallisesti johtokunnalle sen seuraavassa kokouksessa. Varainhoidon valvojan on saatava tutustua kaikkiin tositteisiin ja muihin asiakirjoihin, jotka liittyvät tarkastettaviin tuloihin ja menoihin. Tarkastukset voidaan suorittaa paikan päällä. 5. Varainhoidon valvojan ja avustavien valvojien on voitava hoitaa tehtäviään täysin riippumattomasti. He eivät ota vastaan ohjeita eikä heitä voida rajoittaa heille varainhoitosääntöjen nojalla annettujen virkatehtävien suorittamisessa. 6. Johtaja voi pyytää varainhoidon valvojalta lausuntoa asioista, jotka liittyvät kehittämiskeskuksen sisäisten menettelyjen tarkasteluun, järjestämiseen tai parantamiseen. Johtaja voi pyytää varainhoidon valvojaa myös todentamaan asiakirjoja ja tarvittaessa tarkastamaan paikan päällä, että talousarviosta rahoitetut toimet on toteutettu asianmukaisesti. 7. Jokaisen varainhoitovuoden lopussa ja viimeistään seuraavan vuoden 30 päivänä huhtikuuta varainhoidon valvojan on laadittavat toimintakertomus, jossa se antaa lausuntonsa varainhoidosta ja talousarvion toteuttamisesta. Varainhoidon valvoja toimittaa kertomuksen johtajalle, joka toimittaa sen edelleen, tarvittaessa omine huomautuksineen, johtokunnalle sen seuraavassa kokouksessa. 15 artikla Artiklassa 27 mainittu ulkopuolinen tilintarkastaja voi antaa riippumattomia lausuntoja hallinnointi- ja valvontajärjestelmien laadusta. V. TALOUSARVION HALLINTO 16 artikla 1. Kehittämiskeskuksen talousarviota on hoidettava noudattaen periaatetta, jonka mukaan tulojen ja menojen hyväksyjät ja tilinpitäjät ovat eri henkilöitä. 2. Tulojen ja menojen hyväksyjän, varainhoidon valvojan ja tilinpitäjän tehtäviä ei saa yhdistää. 3. Määrärahojen hoidosta on vastuussa tulojen ja menojen hyväksyjä, jolla on yksin toimivalta tehdä menositoumus, todeta perittävät määrät ja antaa perintä- ja maksumääräykset. Tilinpitäjä suorittaa perinnän ja maksamisen. 17 artikla 1. Tulojen ja menojen hyväksyjän on tehtävä ennalta ehdotus maksusitoumukseksi jokaisesta sellaisesta toimenpiteestä, josta voi aiheutua menoja kehittämiskeskukselle. Ehdotukset toimitetaan alkuperäisten tositteiden kanssa varainhoidon valvojalle ennakkotarkastusta varten. 2. Juoksevista menoista voidaan tehdä alustava maksusitoumus. 3. Sitoumuksista ja maksumääräyksistä on pidettävä kirjaa. 18 artikla 1. Vahvistaessaan menot tulojen ja menojen hyväksyjä: (a) tarkastaa maksun saajan vaateen, (b) määrittää tai tarkastaa vaateen todenmukaisuuden ja määrän, (c) tarkastaa edellytykset, joilla vaade voidaan vaatia maksettavaksi. 2. Menot voidaan vahvistaa vain, jos on toimitettu tositteet, joista käy ilmi maksun saajan vaade ja suoritettu palvelu. 19 artikla 1. Hyväksyessään maksun tulojen ja menojen hyväksyjä määrää tilinpitäjän maksamaan vahvistamansa menon antamalla maksumääräyksen. 2. Maksumääräykseen on liitettävä alkuperäiset tositteet, joissa on oltava tai joihin on liityttävä tulojen ja menojen hyväksyjän todistus siitä, että maksettava määrä on oikea, toimitus on otettu vastaan tai palvelu on suoritettu. 3. Alkuperäiset asiakirjat voidaan tarvittaessa korvata jäljennöksillä, jotka tulojen ja menojen hyväksyjä on todistanut oikeiksi. 4. Maksumääräykset on lähetettävä varainhoidon valvojalle ennakkotarkastusta varten. 20 artikla 1. Menon maksaminen vapauttaa kehittämiskeskuksen velvoitteistaan maksunsaajia kohtaan. 2. Tilinpitäjän on suoritettava maksut käytettävissä olevien varojen rajoissa. Kun sattuu huomattava virhe tai kun on syytä epäillä, että maksu ei vapauta maksuvelvoitteesta, tai kun näitä varainhoitosääntöjä ei ole noudatettu, tilinpitäjän on välittömästi ilmoitettava asiasta tulojen ja menojen hyväksyjälle ja varainhoidon valvojalle. Johtaja voi omalla vastuullaan vaatia kirjallisesti, että maksu suoritetaan. Johtajan on ilmoitettava tällaisista päätöksistä kirjallisesti johtokunnalle sen seuraavassa kokouksessa. 21 artikla 1. Maksut on yleensä suoritettava pankkitilille, mieluiten pankkisiirrolla tai perustelluissa tapauksissa sekillä. Kaikki maksutapahtumat on suoritettava euroina. Poikkeustapauksissa voidaan käyttää muita valuuttoja. 2. Sekeissä ja pankkisiirtomääräyksissä on oltava kaksi allekirjoitusta, joista toisen on oltava tilinpitäjän allekirjoitus. 3. Perustelluissa tapauksissa johtaja voi sallia käteismaksun. Maksusta on aina saatava kuitti. 4. Ellei käytettäviä vaihtokursseja ole ilmoitettu, maksujen arvon määrittämiseen euroina ja AKT-maiden kansallisissa valuutoissa perittyihin tuloihin sovelletaan Euroopan keskuspankin sen kuukauden ensimmäisenä päivänä ilmoittamaa vaihtokurssia, jonka aikana maksu suoritetaan. 22 artikla 1. Tiettyjen menoryhmien maksamiseksi voidaan perustaa ennakkotilejä kehittämiskeskuksen määräämien edellytyksen mukaisesti. 2. Johtaja tekee kaikki ennakkotilin perustamiseen liittyvät päätökset hankkeesta vastuussa olevan henkilöstön jäsenen ehdotuksen pohjalta. Tilinpitäjän ja varainhoidon valvojan on hyväksyttävä ehdotus, ennen kuin se toimitetaan johtajalle. 3. Ehdotuksessa on ilmoitettava: - ennakkotilin hoitajan nimi - nimetyn tilinhoitajan velvollisuudet - ennakkomaksun enimmäismäärä - aikaväli, jolla ennakkomaksu on maksettava - tavat, joilla tositteet toimitetaan, ja määräaika niiden toimittamiselle - jokaisen menon laatu ja enimmäismäärä. 4. Jokaisesta ennakkomaksusta on ensin tehtävä maksusitoumus. 5. Tulojen ja menojen hyväksyjä ja tilinpitäjä pyrkivät kaikin keinoin varmistamaan, että ennakkomaksut hyväksytään oikeille summille ja että se tapahtuu kohtuullisen ajan kuluessa. 23 artikla 1. Johtaja toimii tulojen ja menojen hyväksyjänä kehittämiskeskuksen talousarvioon otettujen määrärahojen osalta. 2. Johtaja voi valtuuttaa jonkun alaisuudessaan toimivan henkilöstön jäsenen hoitamaan osan tehtävistään. Jokaisessa valtuutuspäätöksessä ilmoitetaan tulojen ja menojen hyväksyjänä toimivan henkilön toimikauden pituus ja tehtävien laajuus. 3. Johtaja voi antaa joitakin talousarvion täytäntöönpanoon liittyviä tehtäviä tarkasti valittujen ja niihin soveltuvien kolmansien osapuolten hoidettaviksi. 24 artikla Tilinpitäjä 1. Johtaja nimeää tilinpitäjän, jonka johtokunta on hyväksynyt. 2. Tilinpitäjällä on kehittämiskeskuksessa seuraavat tehtävät: (a) maksujen moitteeton suorittaminen, tulojen kantaminen ja vahvistettujen saamisten perintä, (b) tilinpäätöksen laatiminen ja esittäminen 26 artiklan mukaisesti, (c) kirjanpito 26 artiklan mukaisesti, (d) kirjanpidossa noudatettavien sääntöjen ja menetelmien soveltaminen 26 artiklan mukaisesti sekä tililuettelon laatiminen komission tilinpitäjän vahvistamien sääntöjen mukaisesti, (e) kirjanpitojärjestelmien määritteleminen ja hyväksyminen sekä tarvittaessa sellaisten tulojen ja menojen hyväksyjän määrittelemien järjestelmien hyväksyminen, joiden tarkoituksena on tuottaa tai perustella kirjanpitotietoja, (f) kassanhallinta. 3. Tilinpitäjä saa tulojen ja menojen hyväksyjältä kaikki tämän luotettaviksi vahvistamat tiedot, joita tarvitaan, jotta tilinpäätöksessä voidaan antaa oikea kuva yhteisön elimen varallisuudesta ja talousarvion toteuttamisesta. 4. Jollei tämän artiklan 5 kohdasta ja 22 artiklasta artiklan säännöksistä muuta johdu, yksin tilinpitäjällä on toimivalta hoitaa raha- tai muita varoja. Hän on vastuussa niiden säilyttämisestä. 5. Tilinpitäjä voi sen ollessa välttämätöntä tehtäviensä suorittamiseksi siirtää joitakin tehtäviään henkilöstösääntöjen alaisille henkilöille, jotka toimivat hänen alaisuudessaan. 6. Näille siirretyt tehtävät, oikeudet ja velvollisuudet määritellään valtuutusasiakirjassa. 25 artikla 1. Tulojen ja menojen hyväksyjä laatii perintämääräyksen kaikista kehittämiskeskukselle takaisinperittävistä summista. Perintämääräykset on lähetettävä sisäiselle valvontaelimelle ennakkotarkastusta varten. 2. Tilinpitäjä on vastuussa tulojen ja menojen hyväksyjän hänelle toimittamista perintämääräyksistä. 3. Kaikista tilinpitäjän tai ennakkotilin hoitajan kassaan suoritetuista käteismaksuista on annettava kuitti. VI. KIRJANPITO, TILINPÄÄTÖSTEN LAATIMINEN JA TARKASTUS, TILINTARKASTUS, TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIN, OLAF 26 artikla 1. Kirjanpitoa hoidetaan kalenterivuosittain ja euromääräisinä kahdenkertaista kirjanpitoa noudattaen. Kirjanpitoon on merkittävä kaikki varainhoitovuoden tulot ja menot 1 päivästä tammikuuta alkaen 31 päivään joulukuuta asti, ja siihen on liitettävä alkuperäiset tositteet. Tilit päätetään varainhoitovuoden päättyessä kehittämiskeskuksen tilinpäätöksen laatimiseksi. 2. Kirjaukset on tehtävä noudattaen tilisuunnitelmaa, jonka luokitellussa nimikkeistössä tehdään selvä ero tasetilien sekä talousarvion kulutilien ja tuottotilien välillä. Kirjaukset voidaan tehdä tietokonejärjestelmään, jolla voidaan laatia kuukausittainen yleinen selvitys tileistä. Kaikki ennakot on kirjattava väliaikaistilille ja selvitettävä viimeistään ennakon maksua seuraavana varainhoitovuotena, pysyviä ennakkoja lukuun ottamatta. 3. Kehittämiskeskus voi käsitellä kirjanpitoaineistoa sähköisesti, jos tulojen ja menojen hyväksyjä, varainhoidon valvoja ja tilinpitäjä pitävät sitä turvallisena. 4. Kolmansien osapuolten puolesta 37 artiklan mukaisesti hoidettavien varojen erillinen kirjanpito konsolidoidaan kehittämiskeskuksen taseeseen ja tulostiliin. 5. Kehittämiskeskuksen on laadittava tase ja tulostili vuoden N+1 marraskuun 31 päivään mennessä. Taseesta on käytävä ilmi kehittämiskeskuksen saamiset ja velat varainhoitovuoden N joulukuun 31 päivänä. Tulostilin on sisällettävä: (a) Tulotaulukko, jossa esitetään: - ennakoidut Euroopan kehitysrahastosta saatavat varat, jotka perustuvat kuluvan vuoden hyväksyttyihin ja edelliseltä vuodelta siirrettyihin sitoumuksiin, - tulot palkoista kannettavista veroista sekä korkotulot, - muut toteutuneet tulot. (b) Menotaulukko, jossa esitetään: - edellisiltä varainhoitovuosilta siirrettyjen sitoumuksien toteutuneet maksut, - toteutuneet maksut tai sitoumukset, jotka maksetaan vuoden N talousarviosta, - taulukon muodossa esitetty yhteenveto huonekalujen, laitteiden ja muiden omaisuusluettelon kohtien maksuista, - seuraavaan varainhoitovuoteen siirrettävät hyväksytyt sitoumukset. (c) Tilinpäätöstä koskevat tiedot, joihin kuuluvat: - noudatetut kirjanpitonormit, - yhteenvetotaulukko määrärahasitoumuksista sekä maksetuista, peruutetuista ja edellisiltä ja kuluvalta vuosilta siirretyistä määrärahoista, - yksityiskohtaiset selvitykset ja laskelmat, jotka tukevat tilinpäätöksissä annettuja tietoja. 6. Jokaisen vuosineljänneksen osalta laaditaan tilinpäätös, josta käy ilmi kuluvan vuoden talousarvion toteuttamista koskeva tilanne sekä siirrettyjen määrärahojen käyttö; varainhoidon valvojan on todistettava tilinpäätös oikeaksi ja toimitettava se johtokunnalle. 27 artikla Ulkopuolinen tilintarkastaja 1. Johtokunta valitsee jokaiseksi varainhoitovuodeksi ammattitaitoisen tilintarkastusyrityksen, joka tarkastaa kehittämiskeskuksen tilit. Samaa yritystä ei voida kuitenkaan valita yli kolmena peräkkäisenä vuotena. 2. Tilintarkastaja tarkastaa kehittämiskeskuksen tilikirjat ja käteisvarat sekä varmistaa, että omaisuusluettelo ja taseet on laadittu asianmukaisesti, hyvässä uskossa ja asianmukaisten kirjanpitomenetelmien mukaisesti ja että kehittämiskeskuksen tilinpäätöksiä koskevat tiedot ovat oikeita. Tilintarkastuksen tarkoituksena on todeta tulojen ja menojen laillisuus ja asianmukaisuus ja varmistaa, että varainhoito on ollut moitteetonta. Tilintarkastaja todistaa, että tilinpäätös on laadittu asianmukaisesti kansainvälisten kirjanpitonormien mukaisesti ja että se antaa totuudenmukaisen ja oikean kuvan kehittämiskeskuksen taloudellisesta tilanteesta. 3. Tilintarkastaja neuvoo kehittämiskeskusta riskienhallinnassa, esittää riippumattomia lausuntoja hallinnointi- ja valvontajärjestelmien laadusta sekä antaa suosituksia toimintojen toteuttamisedellytysten parantamiseksi ja edistääkseen varojen taloudellista käyttöä. Hänen tehtävänään on: (a) arvioida sisäisten hallinnointijärjestelmien asianmukaisuutta ja tehokkuutta sekä yksiköiden toiminnan tuloksellisuutta ohjelmien ja toimien toteuttamisessa niihin liittyvien riskien kannalta, ja (b) arvioida talousarvion toteuttamistoimiin sovellettavien sisäisen valvonnan järjestelmien asianmukaisuutta ja laatua. 4. Tilintarkastajan tehtäväkenttään kuuluvat yhteisön elimen kaikki toiminnot ja yksiköt. Hänen on saatava käyttöönsä rajoituksetta kaikki tiedot, joita hän tarvitsee tehtäviensä suorittamiseksi. 5. Tilintarkastaja antaa vuosittain kertomuksen 30 päivään kesäkuuta mennessä. Kertomus toimitetaan johtajalle, joka puolestaan toimittaa sen tarvittaessa omine huomautuksineen johtokunnalle. Johtokunta toimittaa raportin komitealle yhdessä omien suositustensa kanssa. Vuosikertomuksen ja tilinpäätösten perusteella komitea myöntää johtajalle vastuuvapauden talousarvion toteuttamisesta. 28 artikla [Yhteisön puolesta toimiva] komissio, tilintarkastustuomioistuin ja OLAF voivat tarkastaa kehittämiskeskukselle Euroopan kehitysrahastosta myönnetyt rahoitustuet EKR:n varainhoitoasetuksen mukaisesti. Tilintarkastustuomioistuin voi tarkastaa, että perityt tulot ja hyvitetyt menot ovat laillisia ja asianmukaisia ja että Cotonoun sopimuksen ja yhdeksännen EKR:n varainhoitoasetuksen määräyksiä on noudatettu. VII. TULOJEN JA MENOJEN HYVÄKSYJÄN, TILINPITÄJÄN, AVUSTAVAN TILINPITÄJÄN JA ENNAKKOTILIEN HOITAJAN TEHTÄVÄT JA VELVOLLISUUDET 29 artikla Jos tulojen ja menojen hyväksyjä toteaa perittävän määrän, antaa perintämääräyksen, tekee maksusitoumuksen tai antaa maksumääräyksen noudattamatta näitä varainhoitosääntöjä, häneen voidaan kohdistaa kurinpitomenettely ja hänet voidaan tarvittaessa saattaa korvausvelvolliseksi. Samoin menetellään myös, kun tulojen ja menojen hyväksyjä ei laadi saatavaa koskevaa asiakirjaa tai ei anna perintämääräystä taikka antaa ne perusteitta viivästyneinä. Tulojen ja menojen hyväksyjä voidaan saattaa tällaiseen vastuuseen vain, jos vahingon syynä on tahallinen virhe tai törkeä laiminlyönti. 30 artikla 1. Tilinpitäjään ja avustavaan tilipitäjään voidaan kohdistaa kurinpitomenettely ja hänet voidaan tarvittaessa saattaa korvausvelvolliseksi, jos hän suorittaa maksuja noudattamatta 19 artiklaa. Häneen voidaan kohdistaa kurinpitomenettely ja hänet voidaan tarvittaessa saattaa korvausvelvolliseksi, jos hänen hallussaan olevat rahavarat, muut varat tai asiakirjat katoavat taikka menettävät arvonsa tai jos hän tahallisella virheellään tai törkeällä laiminlyönnillään aiheuttaa niiden katoamisen tai arvonmenetyksen. Lisäksi tilinpitäjä ja avustava tilinpitäjä ovat samoin edellytyksin vastuussa saamiensa pankki- tai postisiirtotilien käyttöä ja hoitoa koskevien määräysten asianmukaisesta täytäntöönpanosta, ja erityisesti: (a) kun perinnät tai maksut eivät ole perintä- tai maksumääräyksien mukaisia, (b) kun maksu on suoritettu muulle kuin maksuun oikeutetulle. 2. Ennakkotilien hoitajiin voidaan kohdistaa kurinpitomenettely ja hänet voidaan tarvittaessa saattaa korvausvelvolliseksi seuraavissa tapauksissa: (a) kun maksujen perustana ei ole asianmukaisia tositteita, (b) kun maksu on suoritettu muulle kuin maksuun oikeutetulle. Häneen voidaan kohdistaa kurinpitomenettely ja hänet voidaan tarvittaessa saattaa korvausvelvolliseksi, jos hänen hallussaan olevat rahavarat, muut varat tai asiakirjat katoavat taikka menettävät arvonsa tai jos hän tahallisella virheellään tai törkeällä laiminlyönnillään aiheuttaa niiden katoamisen tai arvonmenetyksen. 31 artikla 1. Tilinpitäjä, avustava tilinpitäjä ja ennakkotilien hoitaja vakuutetaan heidän tehtäviinsä liittyviä riskejä vastaan. Kehittämiskeskus maksaa vakuutusmaksut. Se määrää tarkoin ne henkilöstöluokat, joiden edustajat voivat toimia tilinpitäjinä, avustavina tilinpitäjinä ja ennakkotilien hoitajina, sekä ehdot, joiden mukaisesti vakuutusmaksut katetaan työntekijöiden suojaamiseksi heidän tehtäviinsä liittyviä riskejä vastaan. 2. Tilinpitäjälle, avustaville tilinpitäjille ja ennakkotilien hoitajille myönnetään erityiskorvaus. Korvauksen määrä ilmoitetaan kehittämiskeskuksen laatimassa asetuksessa. Tätä korvausta vastaavat kokonaismäärät merkitään kuukausittain toimielimen kunkin tällaisen henkilöstön jäsenen nimellä avaamalle tilille sellaisen takuurahaston muodostamiseksi, jonka tarkoituksena on kattaa mahdollinen kassavajaus, josta kyseinen henkilö on vastuussa, sikäli kun vakuutusyhtiöiden korvaukset eivät kata näitä vajeita. Näiden takuutilien saamasaldo maksetaan asianomaisille henkilöille heidän lopettaessaan toimintansa tilinpitäjänä, avustavana tilinpitäjänä tai ennakkotilien hoitajana ja kun heille on lopullisesti myönnetty vastuuvapaus tehtävistään. 3. Tilinpitäjän, avustavan tilinpitäjän ja ennakkotilien hoitajan vastuuvapauden myöntää johtaja, joka perustaa päätöksensä ulkopuolisen tilintarkastajan kertomukseen, ja se on tehtävä kahden vuoden kuluessa kyseisen varainhoitovuoden päättymisestä. 32 artikla Tulojen ja menojen hyväksyjän, tilinpitäjän, avustavien tilinpitäjien ja ennakkotilin hoitajien kurinpitomenettelyt ja korvausvelvollisuus määritetään kehittämiskeskuksen henkilöstösääntöjen mukaisesti. VIII. HANKINTAMENETTELYT JA MUUT MÄÄRÄYKSET 33 artikla A. hankintasäännöt Kehittämiskeskuksen tekemiä tavara- ja palveluhankintasopimuksia säännellään tämän artiklan määräyksillä, joita täydennetään tarvittaessa sopimuksen määräyksillä ja AKT-EY-ministerineuvoston sen pohjalta hyväksymillä yleisillä määräyksillä sekä Euroopan kehitysrahastoon sovellettavan varainhoitoasetuksessa annetuilla hankintasäännöillä, joiden mukaan ehdokkaiden on oltava yhteisön jäsenvaltioiden tai AKT-valtioiden kansalaisia, johtajan asianmukaisesti hyväksymiä poikkeuksia lukuun ottamatta. Ristiriitatilanteessa sovelletaan jälkimmäisiä sääntöjä sellaisina, kuin ne ovat muutettuina. B. Määritelmät Tässä artiklassa tarkoitetaan: 1. 'suoralla sopimuksella' menettelyä, jossa kehittämiskeskus kuulee valitsemaansa ehdokasta ja neuvottelee sopimusehdoista ehdokkaan kanssa; 2. 'yksinkertaistetulla menettelyllä' menettelyä, jonka yhteydessä ei julkaista ilmoitusta tai tehtävänkuvausta, vaan tarjouksia voivat tehdä ainoastaan ne ehdokkaat (joita on oltava vähintään kolme), joilta kehittämiskeskuksen on sitä pyytänyt; 3. 'neuvottelumenettelyllä' menettelyä, jossa ei julkaista ilmoitusta ja tehtävänkuvausta, vaan kehittämiskeskus kuulee valitsemaansa ehdokasta tai ehdokkaita ja neuvottelee sopimuksen ehdot yhden tai useamman ehdokkaan kanssa; yhden alla olevan C kohdan 1 alakohdan e alakohdan ehdoista on täytyttävä; 4. 'rajoitetulla tarjouspyynnöllä, jonka yhteydessä ei julkaista ilmoitusta' menettelyä, jossa kehittämiskeskuksen tehtävänkuvaukseen voivat vastata ainoastaan ne hankkijatietokannassa olevat ehdokkaat, joilta kehittämiskeskus on pyytänyt tarjousta; 5. 'rajoitetulla tarjouspyynnöllä, jonka yhteydessä julkaistaan ilmoitus' menettelyä, jossa kehittämiskeskuksen julkaisemaan ilmoitukseen ja tehtävänkuvaukseen voivat vastata ainoastaan ne ehdokkaat, joilta kehittämiskeskus pyytänyt tarjousta; 6. 'avoimella tarjouspyynnöllä' menettelyä, jossa kuka tahansa luonnollinen tai oikeushenkilö tai edellisten muodostama ryhmä voi tehdä tarjouksen vastauksena kehittämiskeskuksen julkaisemaan ilmoitukseen ja tehtävänkuvaukseen. C. Tavaran- ja palvelunhankkijoiden kanssa tehtävät sopimukset 1. Hankintasopimukset (a) Tavaroiden, laitteiden ja siirrettävän omaisuuden hankintaan liittyvät sopimukset tehdään avoimen tarjouspyynnön perusteella. Ehdokkaiden on oltava yhteisön jäsenvaltioiden tai AKT-maiden kansalaisia, johtajan asianmukaisesti hyväksymiä poikkeuksia lukuun ottamatta. (b) Hankintasopimukset voidaan tehdä suoralla sopimuksella (yhdellä tarjouksella), jos sopimuksen kokonaisarvo on enintään 4 999 euroa. (c) Hankintasopimukset voidaan tehdä yksinkertaistetussa menettelyssä ja kuulemalla ainakin kolmea hankkijaa, jos sopimuksen kokonaisarvo on vähintään 5 000 ja enintään 29 999 euroa. (d) Hankintasopimukset voidaan tehdä vähintään kolmelle ehdokkaalle osoitetun rajoitetun tarjouspyynnön perusteella julkaisematta ilmoitusta, jos sopimuksen kokonaisarvo on vähintään 30 000 euroa ja enintään 149 999 euroa. (e) Hankintasopimukset voidaan tehdä neuvottelumenettelyssä johtajan suostumuksella ja asianmukaisesti perusteltujen asiakirjojen pohjalta, jos sopimuksen kokonaisarvo ylittää 4 999 euroa ja yksi seuraavista ehdoista täyttyy: 1. sopimus on tehtävä kiireellisesti kehittämiskeskuksesta riippumattomista syistä, 2. on olemassa jokin erityinen tekninen ja asianmukaisesti perusteltu syy, 3. sopimus koskee tukihankintoja, -palveluja tai -toimia, joita ei teknisistä syistä voida erottaa pääsopimuksesta, 4. tarjouspyyntö ei ole tuottanut tulosta. Edellytykset, joilla nämä poikkeukset voidaan hyväksyä, tarkennetaan sisäisessä ohjeessa. 2. Palvelujen tarjoamista koskevat sopimukset (a) Palvelujen tarjoamista koskevat sopimukset tehdään ainakin kolmelle ehdokkaalle osoitetun rajoitetun tarjouspyynnön seurauksena. Ehdokkaiden on oltava yhteisön jäsenvaltioiden tai AKT-maiden kansalaisia, johtajan asianmukaisesti hyväksymiä poikkeuksia lukuun ottamatta. (b) Sopimukset voidaan tehdä suoralla sopimuksella, jos kehittämiskeskukselle tarjottavien palvelujen kokonaisarvo on enintään 4 999 euroa. (c) Hankintasopimukset voidaan tehdä yksinkertaistetussa menettelyssä ja kuulemalla ainakin kolmea hankkijaa, jos sopimuksen kokonaisarvo on vähintään 5 000 ja enintään 29 999 euroa. Vähintään 150 000 ja enintään 199 999 arvoisten sopimusten neuvottelujen on kuitenkin perustuttava yksityiskohtaiseen tehtävänkuvaukseen. (d) Hankintasopimukset voidaan tehdä neuvottelumenettelyssä johtajan suostumuksella ja asianmukaisesti perusteltujen asiakirjojen pohjalta, jos sopimuksen kokonaisarvo ylittää 4 999 euroa ja yksi seuraavista ehdoista täyttyy. 3. Hankkija valitaan tarjotun hinnan, tarjoajan ammattitaidon, kokemuksen ja taloudellisen vakauden sekä sopimukseen sisältyvien töiden valmistumiselle ehdotetun määräajan perusteella. 4. Sopimukset voidaan tehdään vain euromääräisinä. 5. Jos edellä 1 ja 2 kohdassa tarkoitetut palvelut jakautuvat usealle eri sopimukselle, palvelujen kokonaishinta otetaan huomioon tätä artiklaa sovellettaessa. 6. Erityistapauksissa kehittämiskeskus voi antaa yksinkertaistettuihin menettelyihin ja tarjouspyyntöihin liittyvät järjestelyt ulkopuolisen elimen tehtäväksi sillä edellytyksellä, että yritysten valinta, tehtävänkuvaukset ja hankkijoiden valinta jäävät kokonaan sen vastuulle tai osarahoitustapauksessa kehittämiskeskuksen ja muiden osarahoittajien vastuulle. 34 artikla Kehittämiskeskus voi osallistua yhtiöiden, yrittäjien, välittäjien ja palvelujen tarjoajien esittämien aloitteiden rahoittamiseen seuraavasti: 1. Kehittämiskeskus voi osallistua sellaisten tukikelpoisten hankkeiden palveluista aiheutuvien kulujen rahoittamiseen, joiden rahoitus ja hallinta on yhteisön jäsenvaltiosta tai AKT-maasta kotoisin olevan luonnollisen henkilön tai oikeushenkilön vastuulla ja josta on jätetty rahoitushakemus kehittämiskeskukselle. 2. Kehittämiskeskus arvioi palveluista aiheutuvat kulut, hankkijoiden valinnan, todisteet ammattipätevyydestä, kokemuksesta ja taloudellisesta vakaudesta, töiden valmistumisen määräajan ja tuensaajan ehdottaman ohjelman odotetut vaikutukset. 3. Käyttäessään alihankkijoita tuensaajan on noudatettava 33 artiklaa. 4. Sopimukset voidaan tehdä vain euromääräisinä. 5. Rahoitustuen hakutapa täsmennetään kehittämiskeskuksen antamassa sisäisessä ohjeessa. 35 artikla 1. Kehittämiskeskuksen kaikesta irtaimesta ja kiinteästä omaisuudesta on pidettävä pysyvää omaisuusluetteloa. Luetteloon voidaan merkitä ainoastaan sellainen irtain omaisuus, jonka arvo on yli 350 euroa. Luettelonumero on merkittävä jokaiseen laskuun ennen maksamista. 2. Sellaisen irtaimen omaisuuden ja laitteiden myynnistä, jonka yksikkökohtainen hankinta-arvo on yli 1 000 euroa, on ilmoitettava asianmukaisesti johtajan antaman sisäisen ohjeen mukaisesti. 3. Johtajan ja kyseisestä omaisuudesta vastaavan henkilön on laadittava ilmoitus tai pöytäkirja, joka sisäisen valvojan on hyväksyttävä, omaisuusluetteloon merkityn omaisuuden luovutuksesta, sen romutuksesta ja varkaudesta tai muiden syiden vuoksi tapahtuneesta katoamisesta. 4. Kehittämiskeskus pitää fyysistä omaisuusluetteloa ja kirjanpitoluetteloa, jotka täsmäytetään säännöllisesti. Sisäinen valvontaelin tarkastaa ja hyväksyy luettelot. 36 artikla Näitä varainhoitosääntöjä sovelletaan kokonaisuudessaan kehittämiskeskuksen hajautettuihin rakenteisiin. IX. VARAINHOITO KOLMANSIEN OSAPUOLTEN PUOLESTA 37 artikla 1. Kehittämiskeskus voi myös hoitaa kolmansien osapuolten puolesta varoja, jotka on tarkoitettu sopimuksessa esitettyjen toimien toteuttamiseen. Tällaiset varat luetellaan kehittämiskeskuksen talousarvion liitteessä. 2. Varojen hoitoon sovelletaan varainhoitosääntöjä. Euroopan komission kehittämiskeskuksen käyttöön asettamien muiden varojen hoitoon sovelletaan kuitenkin komission ja kehittämiskeskuksen välisessä sopimuksessa esitettyjä varainhoitoa koskevia määräyksiä. Jos tällaisia määräyksiä ei ole annettu, sovelletaan kehittämiskeskuksen varainhoitosääntöjä. 3. Kehittämiskeskuksen talousarviossa on esitettävä asianmukaiset arviot näistä varoista maksettavista menoista. Toiminta- ja interventiomenojen välillä on tehtävä selvä ero. 4. Kolmansien osapuolten puolesta hoidettavista varoista on pidettävä erillistä kirjanpitoa. 5. Jokaiseen kehittämiskeskuksen kolmannen osapuolen puolesta hoitamasta rahastosta laadittuun tilinpäätökseen liitetään tase ja tulostili, joista käy ilmi tilanne kyseisen varainhoitovuoden 31 päivänä joulukuuta. Ne on todistettava oikeiksi kehittämiskeskuksen ja lahjoittajan välillä tehdyn sopimuksen määräysten mukaisesti. Jos tällaisia määräyksiä ei ole, oikeaksi todistamisen suorittaa kehittämiskeskuksen varainhoidon valvoja. 6. Tilinpäätökset lisätään liitteinä kehittämiskeskuksen tilinpäätöksiin. 38 artikla AKT-maiden, Euroopan unionin jäsenvaltioiden ja yhteisön on kunkin omalta osaltaan toteutettava tarvittavat toimenpiteet tämän päätöksen täytäntöönpanemiseksi. 39 artikla Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se tehdään. Tehty Brysselissä, Suurlähettiläskomitean puolesta Puheenjohtaja