Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle - Joustavuudella vauhtia taajuuksien saantiin langattomille sähköisille viestintäpalveluille /* KOM/2007/0050 lopull. */





[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO | Bryssel 8.2.2007 KOM(2007) 50 lopullinen KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE, EUROOPAN PARLAMENTILLE, EUROOPAN TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE JA ALUEIDEN KOMITEALLE JOUSTAVUUDELLA VAUHTIA TAAJUUKSIEN SAANTIIN LANGATTOMILLE SÄHKÖISILLE VIESTINTÄPALVELUILLE KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE, EUROOPAN PARLAMENTILLE, EUROOPAN TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE JA ALUEIDEN KOMITEALLE JOUSTAVUUDELLA VAUHTIA TAAJUUKSIEN SAANTIIN LANGATTOMILLE SÄHKÖISILLE VIESTINTÄPALVELUILLE(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) SISÄLLYSLUETTELO 1. Johdanto 4 2. Ehdotettu lähestymistapa 5 3. Perustelut 6 3.1. Poliittinen ja taloudellinen asiayhteys 6 3.2. Muutoksen tarve: haasteet vastaan status quo 7 4. Tie eteenpäin 7 4.1. Riittävien taajuuksien löytäminen joustavaan käyttöön 7 4.2. Kohti yhdenmukaista valtuutusjärjestelmää 8 4.3. Lisää yhteistyötä alan toimijoiden välille 8 5. Toimet 9 6. Päätelmä 10 TIIVISTELMÄ Tiettyjen taajuusalueiden varaaminen kapeasti määritellyille palveluille hankaloittaa yhä enemmän innovatiivisten langattomien palvelujen ja teknologioiden käyttöönottoa. Tilannetta hankaloittavat tiukat käyttöehdot, jotka rajoittavat kohtuuttomasti taajuusspektrin käyttöä. Jos taajuuksien käyttöä joustavoitettaisiin, niiden käyttäjät voisivat tehdä oikea-aikaisia kaupallisia valintoja lähellä markkinoita. EU:n nykyisessä sähköisen viestinnän sääntelyjärjestelmässä tunnustetaan jo, kuinka tärkeää teknologioiden ja palvelujen konvergenssi markkinoilla on, ja korostetaan kilpailuun perustuvan ja innovatiivisen ympäristön tarvetta. Enenevässä määrin ollaan kuitenkin yhtä mieltä siitäkin, että taajuuspolitiikkaa on edelleen kehitettävä ja työ on aloitettava viipymättä. Komissio tarkistaa parhaillaan nykyistä sääntelyjärjestelmää, ja uusi taajuuksien hallinta on yksi tämän prosessin keskeisistä aiheista[1]. Uudelleentarkastelun seurauksena ajantasaistettava sääntelyjärjestelmä tulisi voimaan kuitenkin vasta vuoteen 2010 mennessä. Tämän tiedonannon tarkoituksena on sen vuoksi määritellä käytännön toimet tästä vuoteen 2010, jotta taajuuksien hallintoa voidaan joustavoittaa alueilla, joilla sovelletaan yksittäisiä käyttöoikeuksia. Sähköisen viestinnän sääntelyjärjestelmän uudelleentarkastelu tulee viime kädessä tarjoamaan tälle sääntelyperustan. Tiedonannossa ehdotetaan myös nykyiseen sääntelyjärjestelmään perustuvia toimia sellaisia tapauksia varten, joissa taajuusspektrin käytön joustavoittaminen on kiireellistä. Siinä ei puututa joustavuuden lisäämiseen luvasta vapauttamisten lisäämisen kautta, mikä on aiheena myöhemmissä tiedonannoissa. Häiriöiden välttäminen säilyy taajuuksien hallinnan keskeisenä elementtinä, mutta teknologian kehittyminen on muuttanut tapoja, joilla tämä voidaan saavuttaa. Tämä kehitys aiheuttaa sen, että perinteinen taajuuksien hallinta on korvattava joustavammalla lähestymistavalla, jolla helpotetaan ja parannetaan taajuuksien käytön teknistä ja taloudellista tehokkuutta. Taajuuksien saatavuuden ja tehokkaan käytön varmistaminen ovat keskeisiä tekijöitä kilpailun edistämisen, innovoinnin ja kasvun ylläpitämisen ja viime kädessä työpaikkojen luonnin kannalta. EU:n uudistetun Lissabonin strategian tavoitteena on edistää kasvua ja työpaikkoja; taajuuksia vapauttamalla edistetään investointeja innovaatioihin ja lisätään tuottavuutta, mitä kautta tämän tavoitteen saavuttamista voidaan tehostaa. Merkittävä ja dynaaminen osa eurooppalaista teollisuutta on riippuvainen taajuuksien saannista sähköisille viestintäpalveluille. Vuoden 2006 saatavilla olevista tiedoista johtamalla tämän alan kokonaisliikevaihdoksi saataisiin 240–260 miljardia euroa. On arvioitu, että markkinavetoinen taajuuksien hallinta yhdessä taajuuksien joustavien käyttöoikeuksien kanssa tuottaisi 8–9 miljardin euron vuotuisen nettohyödyn koko Euroopassa. Taajuuksien joustava käyttö ei tarkoita epäyhtenäistä kansallispohjaista lähestymistapaa vaan sitä, että alan toimijoille annetaan valmiudet sopia vapaaehtoisesta yhdenmukaistamisesta siltä on kuin se on mahdollista. Sisämarkkinoiden tavoitteiden saavuttamisen ja radiohäiriöiden välttämisen kannalta on olennaista, että yhteisö koordinoi tällaisia toimenpiteitä, ja EU:n ulottuvuus takaa sellaisten taajuusalueiden yhteisen määrittelyn, joilla sovelletaan joustavaa lähestymistapaa ja yhdessä sovittuja vähimmäistarpeet tyydyttäviä ehtoja. Taajuuksien käytön joustavoittaminen koordinoidusti alentaisi myös taajuuksien saannin kustannuksia, koska se poistaisi tarpeettomat sääntelyesteet ja lisäisi taajuuksien saatavuutta. Tämä on paremman sääntelyn periaatteiden mukaista, ja lisäksi säästyvät varat voidaan sijoittaa innovaatioihin. Uutta lähestymistapaa voidaan valmistella ottamalla joustavampi taajuuksien hallinta käyttöön vaiheittain: - yksilöidään taajuusalueet, joilla sääntelyrajoitteet voidaan poistaa. Tämä lisää kilpailua – myös eri radiotaajuusinfrastruktuurien välillä. On olennaista, että tätä varten varataan riittävästi taajuuksia, jotta kaikille markkinaosapuolille taattaisiin riittävät kaupankäynti- ja saantimahdollisuudet. Tiedonannossa ehdotetaan ensimmäisenä vaiheena joukkoa taajuusalueita, yhteensä 1350 MHz, joiden oikeudellisia rajoituksia tarkistettaisiin pikaisesti käytön joustavoittamiseksi. Näitä alueita käyttävät nykyisin tv-lähetykset, matkaviestintä- ja tietotekniikka-alat; - sovitaan yhteisön laajuisista oikeuksien ja valtuutuksien oikeasuhteisista ehdoista, joita sovelletaan valituille taajuusalueille. Näitä olisi vain se vähimmäismäärä, minkä joustava ja tehokas käyttö ja toisaalta haitallisten häiriöiden välttäminen edellyttävät. Näitä valtuutusehtoja käytettäisiin myös viitekehyksenä kyseisten alueiden nykyisten oikeuksien tarkistamiselle; operaattorit hankkivat näitä oikeuksia entisten kansallisten sääntöjen alaisuudessa (ns. perityt oikeudet). Tietyt tapaukset näyttävät vaativan välitöntä ratkaisua ja niiden käsittely asetetaan ensisijaiseksi. Joitakin jo tänään nähtävissä olevia esimerkkejä ovat: - GSM-direktiivin[2] kelpoisuuden uudelleentarkastelu, jonka myötä operaattorit voisivat toteuttaa uusia, tehokkaampia ja innovatiivisempia teknologioita 900 MHz alueella, kuten UMTS; tätä aluetta tarkastellaan yhdessä muiden alueiden[3] kanssa johdonmukaisen ja tasapainoisen ratkaisun löytämiseksi, ja - uuden lähestymistavan soveltaminen digitaalisen lähetystoiminnan vapauttamalle taajuusylijäämälle; Kun taajuuksien oikeudenhaltijoille annetaan enemmän päätösvaltaa oikeuksiensa käyttämiseen, markkinatoimijoille lankeaa aktiivinen rooli. Tähän sisältyy: - suurempien vastuiden tunnustaminen joustavassa toimintaympäristössä tavalla, jolla voidaan välttää häiriöt ja tarjota kuluttajille saumattomia palveluja, ja - markkinatoimijoiden ja tähän saakka erillisten teollisuuden alojen vuoropuhelun varmistaminen Euroopan komission välityksellä; näitä aloja ovat tv-lähetystoiminta, matkaviestintä ja tietotekniikka. 1. JOHDANTO Kahden viimeksi kuluneen vuoden ajan komissio on tehnyt tiivistä strategista yhteistyötä jäsenvaltioiden kanssa varmistaakseen, että langattoman sähköisen viestintäteknologian ripeä ja monipuolinen kehitys ja kasvu ovat sopusoinnussa EU:n yleisen poliittisen tavoitteen eli EU:n sisämarkkinoiden ja Euroopan kilpailukyvyn kehittämisen kanssa. Yhdeksi keskeiseksi tavoitteeksi on asetettu innovaatioita suosiva sääntely-ympäristö, joka helpottaa taajuuksien nopeaa saamista uusien teknologioiden käyttöön ja johtaa langattomien palvelujen monipuoliseen tarjontaan. Marraskuussa 2005 saavutettiin tärkeä virstanpylväs, kun radiotaajuuspolitiikkaa käsittelevä ryhmä ( Radio Spectrum Policy Group - RSPG) pääsi yhteisymmärrykseen alan politiikan tulevaisuuden suunnasta[4]. Sen antamassa lausunnossa kannatetaan joustavampaa taajuuksien hallintaa ja siihen sisältyviä pitkän aikavälin poliittisia tavoitteita. Tämä otetaan huomioon meneillään olevassa sähköisen viestinnän sääntelyjärjestelmän uudelleentarkastelussa, jonka tulosten on määrä tulla voimaan vuoteen 2010 mennessä. Tässä tiedonannossa otetaan huomioon RSPG-ryhmän lausunto ja tarkastellaan sitä, kuinka sen poliittiset suositukset voidaan panna täytäntöön asteittain prosessia kuitenkaan hidastamatta. Siinä hahmotellaan käytännön toimia tästä vuoteen 2010 taajuuksien hallinnon joustavoittamiseksi, jolle viestinnän sääntelyjärjestelmän uudelleentarkastelu tulee viime kädessä tarjoamaan sääntelyperustan. Lisäksi siinä käsitellään menettelytapoja tapauksille, jotka vaativat kiireellisiä toimia. 2. EHDOTETTU LÄHESTYMISTAPA Tiedonannossa ehdotetaan, että sähköisten viestintäpalvelujen edellyttämiin taajuusresursseihin aletaan pääsääntöisesti soveltaa joustavaa ja vapaampaa lähestymistapaa, jossa taajuuden käyttäjä voi valita palvelut ja teknologian. Nykyisin sovelletaan vielä usein rajoittavampaa lähestymistapaa. Uudesta lähestymistavasta voidaan edelleen poiketa, mutta vain perustellusta syystä (esim. yleinen turvallisuus), ja silloinkin on otettava huomioon innovaatioille, kilpailulle, investoinneilla ja yhteiskunnallisille arvoille koituvat vaikutukset. Lisäksi tietylle palvelulle, kuten matkaviestin- tai tv-lähetyspalvelulle varattu yksinoikeus olisi poistettava puitedirektiivissä määriteltyjen ”sähköisten viestintäpalvelujen” soveltamisalan puitteissa. Tällä ei suljeta pois velvoitetta tarjota tiettyjä yksittäisiä palveluja jollain tietyllä taajuusalueella. Joustavassa lähestymistavassa on otettava huomioon tarve välttää haitalliset häiriöt ja suojata siten nykyiset ja tulevat sovellukset, eikä se saa johtaa tuotteiden EU-markkinoiden pirstaloitumiseen. Tähän pitäisi päästä ”yleisluonteisilla” käyttörajoituksilla[5] eikä niin, että yhdelle tai muutamalle teknologialle annetaan yksinoikeus joihinkin taajuusalueisiin, mikä loukkaisi teknologiariippumattomuuden periaatetta. Yhteisön tasolla sovitut toimet, kuten taajuussuunnitelmat ja -maskit, eivät ainoastaan auta torjumaan haitallisia häiriöitä vaan niillä edistetään myös yhtenäismarkkinoiden syntymistä ja helpotetaan jäsenvaltioiden välistä koordinointia. Euroopassa sovelletaan jatkossakin yhteisiä ehtoja, ja kun ne määritellään väljemmin, niiden koordinointi ja yhdenmukainen soveltaminen EU:n tasolla käy entistä tärkeämmäksi. Yhteiset ja vähemmät rajoittavat ehdot avaavat uusia kaupallisia mahdollisuuksia koko yhteisössä. Taloudellisen tehokkuuden helpottaminen joustavuutta lisäämällä voidaan sovittaa yhtenäismarkkinoiden sääntöihin, jos jäsenvaltiot sitoutuvat lupajärjestelmien yhteisön laajuiseen koordinointiin[6] (ks. kohta 4.2) ja alan toimijat sitoutuvat tekemään yhteistyötä palvelujen yhteentoimivuuden ja mittakaavaetujen saavuttamiseksi (ks. kohta 4.3). 3. PERUSTELUT Siirtyminen avoimempaan järjestelmään palvelisi markkinoiden tarpeita langattoman sähköisen viestinnän alalla, jolla kasvava määrä langattomia teknologioita palvelee kasvavaa määrää konvergentteja palveluja. Joustava taajuuksien hallinta on siten keskeinen mahdollistava tekijä innovaatioinvestoinneille, ja se helpottaa uusien markkinatulokkaiden pääsyä kilpailuympäristöön. Joustavuus ja markkinoille pääsyn helpottaminen ovat puolestaan keskeisiä edellytyksiä sen varmistamisessa, että tieto- ja viestintäteknologiat voivat tuottaa kasvua ja työpaikkoja uudistetun Lissabonin strategian mukaisesti. 3.1. Poliittinen ja taloudellinen asiayhteys Yli 2 miljardia kuluttajaa eri puolilla maapalloa käyttää jo langattomia sähköisiä viestintäpalveluja, joten on todennäköistä, että videota, ääntä ja dataa yhdistävät uudet palvelut kiinnostavat heitä. Näillä vakiintuneilla maailmanmarkkinoilla kuluttajakysyntä ja kilpailu ajavat investointeja ja innovaatioita eteenpäin. Sähköisen viestinnän sääntelyjärjestelmässä[7] ja i2010-aloitteessa[8] kannustetaan kilpailua myös infrastruktuuritasolla. Langattoman sähköisen viestinnän osalta markkinoille pääsy on läheisesti kytköksissä siihen, että verkko-operaattorit saavat helposti taajuuksia haluamilleen teknologioille. Langattomat teknologiat ovat tärkeä keino saattaa laajakaista Euroopan syrjäisille alueille ja torjua sitä kautta digitaalinen kahtiajako[9]. Paikallisista olosuhteista riippuen laajakaistakuilun tasoittamiseen voi olla käytettävissä erilaisia teknologisia ratkaisuja. Asiakkaiden ja paikallisviranomaisten on tehtävä valintoja taloudellisten periaatteiden ja tarpeiden perusteella; näitä valintoja ei saisi lähtökohtaisesti rajoittaa sääntelyrajoittein, jotka voivat suosia tiettyä langatonta teknologiaa toisen kustannuksella. Joustava taajuuksien hallinta auttaa muuttamaan taajuuksien käyttöä, mikä on edellytys sille, että markkinapohjainen taajuuksien hallinta voi lunastaa koko kasvupotentiaalinsa. Selvityksissä[10] on arvioitu, että taajuuksien joustavien käyttöoikeuksien sisällyttäminen yleiseen taajuuskauppajärjestelmään tuottaisi Euroopassa 8–9 miljardin euron vuotuisen nettohyödyn. Vuoden 2006 saatavilla olevista tiedoista johtamalla sähköisten viestintäpalvelujen taajuuksista riippuvan eurooppalaisen teollisuuden kokonaisliikevaihdoksi saataisiin 240–260 miljardia euroa. 3.2. Muutoksen tarve: haasteet vastaan status quo Kuluttajille tarjottavien palvelujen konvergenssi vaikuttaa taajuuksien käyttöön televisio-, mobiili- ja langattomien laajakaistapalvelujen osalta. Taajuuksien käyttö näihin tarkoituksiin on vieläkin pitkälti hajautunut erillisille taajuusalueille. Tämä johtuu etupäässä historiallisista syistä. Televisio-, matkaviestin- ja laajakaistapalvelujen yhdistelmän (ns. triple play) tarjoaminen kuluttajille langattomassa ympäristössä saattaa hankaloitua, jos verkko-operaattoreita ei kohdella tasavertaisesti taajuuksien saantimahdollisuuksien ja valtuutusehtojen osalta. Kiireellistä ratkaisua vaativat konkreettiset ongelmat ovat korostaneet tarvetta muutokseen kohti joustavampaa taajuuksien hallintaa: - nykyiset ja uudet operaattorit, jotka haluavat toteuttaa erilaisia teknologioita (esim. UMTS ja WiMAX) haluavat käyttää 2,6 GHz taajuusaluetta (joka tulee saataville vuonna 2008), joka on ensisijainen kiinnostuksen kohde matkaviestinnälle ja langattomalle Internetille. Tältä alueelta puuttuu vielä koordinoitu yhteisön lähestymistapa, jonka on oltava selkeä, oikeasuhteinen ja tulevaisuuden kestävä; - nykyiset toisen sukupolven matkaviestinoperaattorit, jotka haluavat laajentaa nykyisin GSM-direktiivin alaisuuteen kuuluvan 900 MHz taajuusalueen käyttöään. Tämä direktiivi on palvellut kaikkia hyvin viimeksi kuluneiden kahdenkymmenen vuoden ajan, mutta sen käyttökelpoisuus on tullut nyt kyseenalaiseksi, kun kolmannen sukupolven matkaviestinteknologioita käyttävien uusien palvelujen käyttöönotto on nyt teknisesti mahdollista; - nykyiset ja uudet operaattorit, jotka ovat kiinnostuneita 470–862 MHz taajuusalueesta, jota nykyisin käytetään tv-lähetyksiin, erityisesti siltä osin kuin taajuuksia vapautuu siirryttäessä analogisista lähetyksistä digitaalisiin lähetyksiin (jotka käyttävät vähemmän taajuuksia). Nämä taajuudet ovat erittäin kiinnostavia mobiilitelevision kaltaisten uusien palveluiden kannalta sekä kaikenlaisten langattomien sähköisten viestintäpalvelujen ulottamiseksi maaseutualueille. Nämä kysymykset on ratkaistava mahdollisimman pikaisesti, jotta voidaan turvata innovointi, investoinnit ja sähköisen viestintäalan dynamiikka. Ne tarjoavat myös tilaisuuden uuden ja joustavamman taajuuspolitiikan vaiheittaiselle käyttöönotolle. 4. TIE ETEENPÄIN 4.1. Riittävien taajuuksien löytäminen joustavaan käyttöön Keskustelut yksittäisistä taajuusalueista, jotka on kytketty tiettyihin käyttötarkoituksiin, kuten tv-lähetyksiin, matkaviestin- tai langattomiin laajakaistapalveluihin, johtavat yhä enemmän ongelmiin, koska niissä ei käsitellä vaihtoehtoisten taajuusalueiden tarjoamia mahdollisuuksia. Taajuusalueiden niputtaminen paketiksi voi varmistaa sen, että kaikkien alojen taajuusresurssit mielletään yhteiseksi resurssiksi. Lisääntynyt joustavuus avaa kaikille aloille uusia mahdollisuuksia kilpailupohjalta. Euroopan on purettava perittyjen sääntöjen ja oikeuksien luoma lukkiutunut tilanne ja pyrittävä sen sijaan kollektiivisiin taajuusratkaisuihin, joissa kaikki alat voittavat. ”Pakettiratkaisu” voi varmistaa myös sen, että kaikkia aloja kohdellaan tasapuolisesti. Periaatteessa joustavuutta voidaan soveltaa lukuisiin taajuusalueisiin, ja jäsenvaltioita kannustetaan tekemään niin. On kuitenkin syytä keskittyä ensin yhteen taajuuskokonaisuuteen, jotta lähivuosina saataisiin käytännön tuloksia ja voitaisiin ratkaista tämänhetkiset haasteet. Vuonna 2007 komissio aikoo radiotaajuuskomitean ( Radio Spectrum Committee - RSC) ja viestintäkomitean ( Communications Committee - COCOM) avustuksella selvittää perusteellisesti joukon taajuusalueita, joita tällä hetkellä käyttävät tv-lähetykset, matkaviestintä ja IT-ala (ks. liite), joustavuuden täysimääräistä tai osittaista toteuttamista varten. 4.2. Kohti yhdenmukaista valtuutusjärjestelmää Yhtenäismarkkinat, konvergenssi ja globalisaatio aiheuttavat sen, että jäsenvaltioiden on entistä tärkeämpää sopia vastavuoroisesti yhdenmukaisista tai yhteisistä taajuusvaltuutusjärjestelmistä, joihin sisältyvät taajuusoikeuksien ajoitus, menettelytavat ja ehdot. Liitteessä lueteltujen taajuusalueiden valtuutusehtojen nykyiset eroavaisuudet vääristävät kilpailua enenevässä määrin. Käyttöoikeuksiin liitettävien rajoitusten pitäisi rajoittua siihen, mikä on välttämätöntä ja riittävää tehokkaan käytön ja yhdenmukaisen täytäntöönpanon kannalta kaikilla liitteessä luetelluilla taajuusalueilla koko yhteisössä. Keskeinen kysymys kuuluu: mitkä erot ovat vielä perusteltuja konvergoituvassa ympäristössä, jossa kilpailua käydään yhä enemmän tv-, matkaviestin- ja langattomien laajakaistaverkkojen kesken? Komissio ja radiotaajuuskomitea tutkivat viestintäkomitean ja CEPT:n avulla edellä mainittuun taajuuspakettiin nykyisin sovellettavia käyttöoikeusehtoja. Tarkoitus on sopia yhteisistä ja mahdollisimman vähän rajoittavista käyttöoikeuksien ehdoista[11]. Yhdessä sovitut ja valtuutusehtoihin yhdenmukaisesti sovellettavat suuntaviivat olisi vahvistettava sähköisen viestinnän nykyisen sääntelyjärjestelmän pohjalta komission suosituksessa[12], joka on määrä viimeistellä vuonna 2007. Tällä suosituksella pyritään tuomaan taajuuksien hallintaan joustavuutta yhtenä keinona soveltaa taajuuksien hallintaan uutta lähestymistapaa, jota komissio ehdottaa sääntelyjärjestelmän uudelleentarkastelun yhteydessä. Taajuusalueiden mahdollisimman vähäiset tekniset käyttöehdot vahvistetaan radiotaajuuspäätöksen[13] alaisina teknisinä toimenpiteinä ja radio- ja telepäätelaitteita käsittelevän direktiivin alaisina yhdenmukaistettuina standardeina, ja niiden tarkoitus on helpottaa yhtenäismarkkinoita, häiriöiden torjuntaa, valtioiden välistä koordinaatiota ja terveydensuojelua. 4.3. Lisää yhteistyötä alan toimijoiden välille Taajuuksien käyttöä joustavoittamalla niiden käyttäjille annetaan valmiudet tehdä valintoja. Samalla markkinatoimijoiden odotetaan ottavan vastuu saumattoman palveluympäristön tarjoamisesta kuluttajille. Kaikkien toimijoiden välinen yhteistyö on elintärkeää pyrittäessä löytämään yhdenmukainen ratkaisu digitaalisen konvergenssin vaikutuksen kohteena oleville taajuusalueille. Joustavan ympäristön pitäisi lähteä liikkeelle siltä pohjalta, että alan teollisuus toimii veturina palvelujen yhteentoimivuuden ja taajuuksien yhdenmukaistamisen toteuttamisessa mittakaavaetujen saavuttamiseksi. Sääntely pidetään mahdollisimman kevytrakenteisena. Komissio valvoo kehitystä ja katsoo, että tällä hetkellä ei näytä olevan tarvetta määrätä mitään erityisiä teknologioita[14], koska teollisuus vetää standardointiprosessia[15] niiden hallintapuitteiden mukaisesti, joista keskustellaan CEPT:ssä komission antamien valtuuksien nojalla. Komissio tukee langattomien teknologioiden avoimien standardien kehittämistä helpottaakseen palvelujen yhteentoimivuutta ja saumattomuutta. Komissio katsoo, että tällä hetkellä paras tapa tukea markkinoita on pidättäytyä edelleen alan itsensä vetämissä vapaaehtoisuuteen perustuvissa standardointialoitteissa. 5. TOIMET Liitteessä yksilöidyn taajuusaluepaketin osalta seuraavilla toimilla varmistetaan uuden lähestymistavan vaiheittainen käyttöönotto. Jäsenvaltioita pyydetään selkeyttämään valtuutusehtoja (teknisiä ja ei-teknisiä) kiireellisesti ja poistamaan mahdollisuuksien mukaan rajoittavia ehtoja joustavuuden, taajuuksien nopean saannin ja kilpailun helpottamiseksi. Tämä koskee myös radiotaajuusinfrastruktuureja. Joustavaan käyttöön yksilöitäville taajuusalueille olisi vahvistettava yhteiset ja välttämättömimpään rajoittuvat käyttöoikeusehdot vuoden 2007 loppuun mennessä komission suosituksessa. Euroopan komissio käyttää nykyisiä mekanismeja taajuuspakettiin liittyvien käytännön toimien perusteelliseen selvittämiseen ja ehdottamiseen. Erityisesti tämä koskee tapauksia, jotka vaativat pikaisia ratkaisuja. Tavoitteena on toteuttaa joustavampi lähestymistapa taajuuksien hallintaan yhdenmukaisella tavalla koko Euroopassa. Tässä yhteydessä komissio tulee tarkistamaan GSM-direktiivin toimivuutta ja ajamaan yhteistä eurooppalaista lähestymistapaa 2,6 GHz taajuusalueeseen löytääkseen oikeasuhteisen ja yhdenmukaisen ratkaisun näille kahdelle alueelle. Komissio ottaa samalla huomioon tarpeen löytää uusia innovatiivisia teknologioita ja palveluja, jotka menestyvät sekä kaupungeissa että maaseudulla. Standardointijärjestöt ja ennen muuta ETSI valtuutetaan kehittämään tarvittavia yhdenmukaistettuja standardeja joustavilla taajuusalueilla toimiville laitteille häiriöiden välttämiseksi. Alan teollisuutta kehotetaan vaihtamaan mielipiteitä ja yksilöimään parhaita käytäntöjä taajuuksien joustavaan käyttöön perustuvassa ympäristössä, jossa kuluttajille varmistetaan palvelujen jatkuva häiriöttömyys ja yhteentoimivuus. Liitteessä yksilöidyt taajuusalueet muodostavat prosessin ensimmäisen vaiheen. Nämä taajuusalueet ulottuvat kaikille kolmelle toimialalle, joita kehotetaan osallistumaan aktiivisesti ehdotettuun vuoropuheluun. Komissio on valmis helpottamaan tätä prosessia. 6. PÄÄTELMÄ Taajuuksien joustava käyttö sekä teknologiasta ja palveluista riippumaton käyttöoikeuksien myöntäminen ovat edellytyksiä sille, että sähköisen viestinnän ala pystyy innovoimaan ja tuottamaan uusia ja monipuolisia palveluja. Tällä voi olla suuri merkitys Euroopan taloudellisen kasvun ja kilpailukyvyn lisäämisessä. Tämän lähestymistavan toteuttaminen edellyttää sääntelyä, jonka peruslähtökohdaksi tehdään riippumattomuus teknologiasta ja palveluista. Yleisluonteisten teknisten rajoitusten soveltamista jatketaan keinona suojautua haitallisilta häiriöiltä, ja nämä keskeiset tekniset parametrit määritetään asiaankuuluvin yhteisön toimin. Joustavampi lähestymistapa taajuuksien hallintaan on osa EU:n sähköisen viestinnän sääntelyjärjestelmän uudelleentarkastelua, jonka tulosten on määrä tulla voimaan vasta vuonna 2010. Sillä välin uusi lähestymistapa taajuuksien hallintaan otetaan käyttöön asteittain ja nykyiseen sääntelyjärjestelmään perustuen. Komissio aikoo ehdottaa vuonna 2007 annettavassa suosituksessa valtuutusehtoja koskevia suuntaviivoja ensimmäistä taajuusaluekokonaisuutta varten, jonka käyttöä on tarkoitus joustavoittaa. Tämä antaa kaikille osapuolille mahdollisuuden nostaa esille ongelmia, jotka vaativat ratkaisua jo tässä vaiheessa. Taajuuksien joustava käyttö antaa markkinatoimijoille valmiuksia tehdä omia valintojaan, mutta se sälyttää niille myös enemmän vastuuta viestintäjärjestelmien saumattomuuden ja yhteentoimivuuden takaamisessa. Komissio aikoo tätä varten jo ennakoivasti helpottaa markkinatoimijoiden välistä yhteistyötä. LIITE Ensimmäinen taajuusaluekokonaisuuskäytön joustavuuden mahdollista lisäämistä varten(yhteensä 1350 MHz) - 470–862 MHz : taajuusaluetta käytetään nykyisin tv-lähetyksiin, mutta siirtyminen digitaalilähetyksiin ja televisio- ja matkaviestinpalvelujen konvergenssi nostavat esiin kysymyksiä, jotka edellyttävät toimenpiteitä; - 880–915 MHz / 925–960 MHz sekä 1710–1785 MHz / 1805–1880 MHz : nämä alueet ovat nykyisin GSM-palvelujen käytössä, mutta kolmannen sukupolven matkaviestinpalvelujen käyttöönotto ja GSM-direktiivin jatkuvat rajoitukset vaativat toimenpiteitä; - 1900–1980 MHz / 2010–2025 MHz / 2110–2170 MHz : nämä alueet ovat nykyisin kolmannen sukupolven matkaviestinpalvelujen (IMT-2000/UMTS) käytössä, mutta markkinoiden kehittyminen viittaa tv-lähetyspalvelujen ja laajakaistayhteyksien mukaantuloon kaupunki- ja maaseutualueilla konvergenssin puitteissa; - 2500–2690 MHz (2,6 GHz taajuusalue) : tämä alue (joka lupa-asia on vielä auki) on tarkoitettu kolmannen sukupolven matkaviestinpalveluille (IMT-2000/UMTS), mutta se on yhtä kiinnostava myös muita teknologioita käyttävän laajakaistan tarjonnan kannalta[16]; - 3,4–3,8 GHz : tätä taajuusaluetta käytetään laajakaistayhteyksiin asiakkaiden tiloihin, mutta se on yhtä kiinnostava myös matkaviestinpalvelujen tarjonnan kannalta EU:ssa. Sitä käytetään kuitenkin huomattavassa määrin myös satelliittiviestintään Venäjällä ja joissakin Afrikan maissa. [1] Tiedonanto sähköisiä viestintäverkkoja ja -palveluja koskevan EU:n sääntelyjärjestelmän uudelleentarkastelusta, KOM(2006) 334. [2] Neuvoston direktiivi 87/372/ETY, jolla varataan 900 MHz taajuusalue GSM-matkaviestintäpalveluille. [3] Kuten 1800 MHz ja 2,6 GHz. [4] Asiakirja RSPG05-102: Lopullinen lausunto: ”Wireless Access Policy for Electronic Communications Services (WAPECS)”. [5] Joissa yksilöidään kanavia, tehonrajoituksia ja suojakaistoja (ns. taajuussuunnitelmat ja taajuusmaskit). [6] RSPG-ryhmän WAPECS-lausunnon kohdassa 5.5.2 todetaan, että " WAPECS auttaa kehittämään yhdenmukaisia lupaehtoja, joita voidaan soveltaa kaikilla merkityksellisillä taajuusalueilla puitedirektiivissä säädettyjen perusteiden mukaisesti. Nämä ehdot olisi rajoitettava mahdollisimman vähäisiksi taajuuksien tehokkaan käytön mahdollistamiseksi. Tämä sallii taajuuksien joustavamman käytön. WAPECSin tarkoitus on auttaa taajuuksien hallintaa kehittymään Euroopassa kohti ympäristöä, jossa kaikissa jäsenvaltioissa sovelletaan samoja ja mahdollisimman väljiä ehtoja. Tämä ei kuitenkaan sulje pois lisäehtojen soveltamista tiettyihin taajuusalueisiin joko jäsenvaltiokohtaisesti tai EU:n tasolla, jos tällaiset ehdot ovat perusteltuja, oikeasuhteisia ja syrjimättömiä ." [7] Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivit 2002/19/EY, 2002/20/EY, 2002/21/EY, 2002/22/EY ja päätös 676/2002/EY. [8] Tiedonanto ”i2010 – kasvua ja työllisyyttä edistävä eurooppalainen tietoyhteiskunta”, KOM(2005) 229. [9] Tiedonanto ”Laajakaistan levinneisyyserojen umpeen kurominen”, KOM(2006) 129. [10] Selvitys ”Conditions and options in introducing secondary trading of radio spectrum in the European Community”, toukokuu 2004. [11] Valtuutusdirektiivin (2002/20/EY) liitteessä B on tyhjentävä luettelo ehdoista, joita voidaan liittää taajuuksien käyttöoikeuksiin. [12] Suositus annettaisiin puitedirektiivin 2002/21/EY 19 artiklan nojalla. [13] Päätös 676/2002/EY. [14] Jos riittävää yhteentoimivuutta ei saavuteta, puitedirektiivin 18 artiklan 3 kohta antaa komissiolle mahdollisuuden soveltaa direktiivin 17 artiklaa, jonka nojalla tietyt standardit voidaan määrätä pakollisiksi. [15] Esimerkiksi ETSI-standardointielimen puitteissa. [16] Esim. WiMAX.