FI    FI FI 
FI 1   FI  EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel 12.11.2008 
SEK(2008) 2809 
  
KOMISSION YKSIKÖIDEN VALMISTELUASIAKIRJA 
Oheisasiakirja 
 
KOMISSION TIEDONANTOON EUROOPAN PARLAMENTILLE, 
NEUVOSTOLLE, EUROOPAN TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE SEKÄ 
ALUEIDEN KOMITEALLE 
 
Ympäristön ja turvallisuuden maa ilmanlaajuinen seuranta (GMES): 
tavoitteena turvallisempi planeetta 
 
VAIKUTUSTENARVIOINNIN TIIVISTELMÄ 
 
{KOM(2008) 748 lopullinen} 
{SEK(2008) 2808} 
FI 2   FI  
TIIVISTELMÄ 
Komission yksiköt ovat valmistelleet tämän vai kutustenarvioinnin tiedonantoa ”Ympäristön 
ja turvallisuuden maailmanlaajuinen seuranta  (GMES): tavoitteena turvallisempi planeetta” 
varten.  
EU, Euroopan avaruusjärjestö ESA ja niihin kuuluvat jäsenvaltiot ova t tehneet maapallon 
havainnointiin huomattavia T&K-i nvestointeja, joiden tavoitt eena on ollut kehittää sen 
infrastruktuuria ja esioperatiivisia palveluja.  Nyt on tullut aika taata tehtyjen investointien 
kestävyys, saattaa yhteen eri in stitutionaaliset to imijat, varmistaa EU:n jäsenvaltioiden 
asianmukainen edustus sekä liittää mukaan muita osallisina olevia maita.  
Tämän tavoitteen saavuttamiseksi ympärist ön ja turvallisuuden maailmanlaajuista 
seurantajärjestelmää (GMES) koskeva aloite  olisi pantava operatiivisesti täytäntöön 
perustamalla EU-johtoinen ohjelma, GMES. GMES :n tavoitteena on tuottaa palveluja, joiden 
avulla on mahdollista saada tarkkoja, laajan kä yttäjäkunnan tarpeiden mu kaisesti räätälöityjä 
ympäristö- ja turvallisuustietoja.  
Vuonna 2005 annetulla tie donannolla ”Suunnitelmista totta” aloitetun laajan sidosryhmien 
kuulemismenettelyn mukaan GMES:n poliittiste n ja operatiivisten päämäärien edistymisen 
esteenä ovat seuraavat ongelmat: 
• GMES:n käyttäjälähtöisestä luonteesta ja asiantuntijaryhmien (palvelujen toteutusryhmät) 
perustamisesta huolimatta muodollista prosessi a, jolla käyttäjät sa adaan osallistumaan 
palvelujen rakenteen määrittelyyn ja soveltamisalaan, ei ole.  
• Vastaavasti ei ole prosessia, jolla GMES:n kehittämiseen osallistuvien eri kumppanien 
panostus vahvistetaan, jolloin riskinä on, että Euroopassa te hdään samat asiat kahteen 
kertaan. Olisi muistettava, että jäsenvaltiot ja hallitustenväliset järjestöt, erityisesti ESA, 
ovat investoineet maanhavainnointitoimiin merkittäviä summia. Rinnakkain toimivilla EY:n, hallitustenvälisen ja kansallisen tason puitteilla ei kuitenkaan ole yhteistä 
lähestymistapaa eikä yhteisiä päätös- ja rahoitusmekanismeja.  
• GMES muodostuu tällä hetkel lä joukosta EU:n, ESA:n ja jäsenvaltioiden budjeteista 
rahoitettuja tutkimushankkeita, joilla pyritään kehittämään palveluja ja infrastruktuuria. 
Niillä ei kuitenkaan operatiivisessa ympäristössä voida varmistaa jatkuvaa ja kestävää 
tietovirtaa.  
Tällainen peruskuvio olisi omiaan heikentäm ään käyttäjien ja teollisuuden luottamusta 
GMES:ään. GMES jatkaisi edelleen joukkona tu tkimushankkeita, eikä sillä olisi yhteistä 
hallintorakennetta, jonka avulla  eri GMES-kumppanien osuuks ia voitaisiin koordinoida.  
Sen vuoksi vuonna 2008 annettavan tiedonannon päätavoitteina on 
• tehdä ehdotuksia GMES:n yleisestä ohjelmake skeisestä lähestymistavasta ja hallinnosta 
sekä sen palvelu- ja infra struktuurikomponenteista ja 
• ilmaista komission halukkuus tehdä ehdotus GMES-ohjelman perustamista koskevaksi 
perussäädökseksi, jolla ei kui tenkaan olisi ennakkovaikutusta  tuleviin rahoituspäätöksiin. 
FI 3   FI Tätä kaksivaiheista lähestymistapaa, joka koostuu vuonna 2008 julkaistavasta tiedonannosta 
ja vuonna 2009 julkaistavasta perussäädöksestä, pi detään strategisista syistä ratkaisevan 
tärkeänä GMES:n onnistumiselle. On  tärkeää käyttää hyväkseen Ranskan 
puheenjohtajakauden luomaa nykyistä tilannetta tiedonannon poliittis en viestin välittämiseksi 
jo vuonna 2008, jotta poliittinen maaperä olisi valmis aloitetta koskevan laaja-alaisemman 
säädöksen antamiselle vuonna 2009. Lisäksi tiedonanto on ratkaisevan tärkeä ESA:n 
ministereille, joiden on tehtävä GMES:n avaruusinfrastruktuurin kehittämisen jatkamista koskeva päätös marraskuussa 2008. 
Tiedonannon erityistavoitteina on (1) määritellä avoin ja kestävä hallinto malli, jossa GMES-kumppanuuteen kuuluvien 
yhteistyökumppanien tehtävänjako on selkeä ja joka  perustuu periaatteeseen, jonka 
mukaan ohjelmassa olisi käytettävä nykyist ä kapasiteettia mahdollisimman laajasti 
(2) taata käyttäjien osallistuminen ja GMES:n säilyminen käyttäjälähtöisenä  
kannustamalla käyttäjiä aktiivisesti hankkeeseen 
(3) vakuuttaa sidosryhmät  EU:n sitoutuneisuudesta GMES-ohjelmaan siirtymistä 
edeltävässä herkässä demonstraatiovaiheessa  
(4) hahmotella, miten hallinto- ja rahoitusmalli voidaan panna täytäntöön kohtuuajassa .  
Edellä kuvatun peruskuvion lisäksi vaikutuste n arvioinnissa määrite llään rahoituksen (S) 
kestävyyttä koskevat vaihtoehdot palvelujen  tarjonnan, infrastuktuuriin kehittämiseen 
osallistumisen ja tutkimustoiminna n ulkopuolisten operaatioiden osalta: 
• Ei toimia, vaihtoehto S0: EU rajaa edelleen GMES-ohjel man rahoitusosuuden 
tutkimusvaroihin 
• Vaihtoehto S1: sama kuin edellä vuoteen 2013 asti, mutta seuraavan rahoituskehyksen 
valmistelun yhteydessä tehdään ehdotus ohj elmasta. Valmistelutoimen (2008–2010) ja 
vuoden 2014 välille jää tauko 
• Vaihtoehto S2: tehdään  hyvissä ajoin ehdotus yhteisön ohjelmaksi, jotta vuosien 2011 ja 
2014 välille ei jää taukoa. 
Toimintavaihtoehdot ovat eri toimijoiden teht ävien ja vastuiden osalta (hallintomalli G) 
seuraavat: 
• Ei toimia, vaihtoehto G0: tutkimusvarojen hallintorakenteiden lisäksi komissiossa ei 
ylläpidetä muuta erityistä hallintorakennetta 
• Vaihtoehto G1: Komissio ottaa vahvan poliittis en ja hallinnollisen valvontaroolin ja on 
vastuussa GMES-ohjelman hallinnost a, muodollisesta käyttäjätarpeiden 
kokoamisprosessista ja eri GMES-kumppani en osuuksien koordinoinnista; kumppanit 
jatkavat edelleen toimiaan toimeksiantonsa ja omien hallintojärjestelyjensä mukaisesti.  
• Vaihtoehto G2: Komissio ehdottaa, et tä perustetaan uusi ulkopuolinen yksikkö 
(esimerkiksi yhteisön erillisvirasto tai laajennetaan nykyi sen yhteisön yksikön 
toimeksiantoa), jonka tehtävä olisi hoit aa ohjelman hallintoa komission puolesta. 
FI 4   FI • Vaihtoehto G3: Perustetaan yksi hallintoelin, joka hoitaa kaikkia GM ES:n osa-alueita ja 
edustaa kaikkia sidosryhmiä.  
• Vaihtoehto G4: Ohjelman kokonaishallin tovastuu annetaan ESA:n tehtäväksi. 
Edellä kuvattu perusskenaario vastaisi vaihtoehtoja S0 – G0, joissa ei tehdä mitään 
muutoksia. Muiden skenaarioiden vaikutuksia ve rrataan siihen. Jäljempänä esitetään lyhyesti 
kestävää rahoitusta ja hall intoa koskevien vaihtoehtoje n yhdistelmiä, minkä jälkeen 
analysoidaan kaikkia neljää skenaariota. 
 G0 G1 G2 G3 G4 
S0 Peruskuvio Hylätään Hylätään Hylätään Hylätään 
S1 Hylätään Skenaario 1 Skenaario 2 Hylätään Hylätään 
S2 Hylätään Skenaario 3 Skenaario 4 Hylätään Hylätään 
Kaikki yhdistelmät, joissa on mukana S0- ja G0 -vaihtoehtoja, hylätään,  koska ne vastaavat 
suurelta osin edellä kuvattua peruskuviota.  Lisäksi kaikki vaihtoehdon G4 sisältäneet 
yhdistelmät hylätään kahdesta pääasiallises ta syystä: Hallintomallissa on noudatettava 
komission roolia sellaisena kuin se määritellää n EY:n perustamissopimuksessa ja Euroopan 
yhteisöjen tuomioistuimen EY:n institutionaalis ta tasapainoa koskevassa oikeuskäytännössä. 
Sen vuoksi ei ole mahdollista, että komissio delegoisi GMES-ohjelman koordinointia ja hallintoa koskevan poliittisen vastuunsa ul kopuoliselle yksikölle, kuten ESA:lle. Lisäksi 
GMES-ohjelman täytäntöönpano menee ESA:n teknisen kapasiteetin ja toimeksiannon 
ulkopuolelle. Vaikka ESA:lle on annettu keskeinen rooli avaruuskomponentin 
koordinoinnissa, sille ei kuitenkaan voida poliittis ista, käytännöllisistä eikä oikeudellisista 
syistä delegoida in situ- ja palvelukomponenttien hallintoa. 
Muiden kuin hylättyjen vaihtoehtoje n yhdistelmiä analysoidaan tiedonannon 
erityistavoitteiden kannalt a seuraavassa taulukossa.  
Tavoitteet 
 Avoin ja 
kestävä 
hallintomalli  Käyttäjät 
mukaan  Teollisen 
perustan 
vakauttaminen 
(tuotantoketjun 
alku- ja 
loppuvaiheessa  Toteutettavuus 
tarvittavassa 
aikataulussa  
Skenaario 1 + + - + 
Skenaario 2 + + - -- 
Skenaario 3 ++ ++ ++ + 
Skenaario 4 + ++ ++ -- 
Eniten tiedonannon tavoitteiden mukainen sekä parhaiten sidosryhmien tähän mennessä esiin 
nostamiin kysymyksiin näyttää vastaavan sken aarion 3 mukainen hyvissä ajoin tehtävä 
yhteisön ohjelmaa koskeva ehdotus, jolla varmistetaan hankkeen jatkuminen 
valmistelutoimien jälkeen. Sen yhdistäminen komission sisäiseen hallintorakenteeseen minimoisi täytäntöönpanoon liittyviä esteitä.