Komission työohjelma 1999 - Poliittiset painopistealueet /* KOM/98/0604 lopull. */



Virallinen lehti nro C 366 , 26/11/1998 s. 0001



KOMISSION TYÖOHJELMA 1999 POLIITTISET PAINOPISTEALUEET KOM(1998) 604 lopullinen (98/C 366/01) Nykyisen komission tavoitteet Vuoden 1999 työohjelma, joka noudattaa edellisten ohjelmien linjaa, tarjoaa tilaisuuden esittää yhteenveto Euroopan yhdentymisen tuoreimmista saavutuksista ja valmistella siirtymistä uudelle vuosituhannelle. Työohjelma vastaa täysin niitä Euroopan unionin poliittisia tavoitteita, joita komissio on johdonmukaisesti edistänyt toimikautensa alusta lähtien. - Vahva talous, joka luo uusia työpaikkoja - Vakaa talous- ja rahaliitto - Suurempi taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen solidaarisuus - Turvallisuuden lisääntyminen Euroopan unionin sisällä - Eurooppa-asioiden avoin ja tehokas hoitaminen kansalaisten palveluksessa - Vahva ja luotettava kumppani kansainvälisessä politiikassa. Nykyisen komission toimikaudella on jo saavutettu edistysaskelia kaikilla näillä aloilla, joten tulevaisuutta voidaan valmistella luottavaisena ja tarvittavin valmiuksin. Tämän komission toimikautensa alussa vuonna 1995 aloittamat toimet saadaan päätökseen vuonna 1999. Perustavat haasteet Nämä pitkäaikaiset ja jatkuvuutta noudattavat tavoitteet on vahvistettu taustanaan ne perustavat haasteet, jotka murroksessa oleva maailma asettaa. Näihin haasteisiin kuuluu globalisaatio, joka syntyy kasvavasta keskinäisestä riippuvuudesta, koko maapallon kattavasta tiedonvälityksestä sekä tuotannon ja kaupan maailmanlaajuisten markkinoiden muodostumisesta. Muutosten nopeus ja perusteellisuus tarjoavat valtaisia mahdollisuuksia, mutta voivat johtaa myös taloudellisiin ja yhteiskunnallisiin vaikeuksiin, jotka koskettavat erityisesti heikoimpia ja vähiten liikkuvia ryhmiä. Tämän ilmiön hallitseminen edellyttää yhteisesti sovittuja toimia kielteisten vaikutusten rajoittamiseksi sääntelyllä. Oman haasteensa tuo kansainvälinen epävakaisuus, joka ilmenee poliittisyhteiskunnallisesti merkittävinä rahoituskriiseinä, sitkeinä etnisinä ja alueellisina selkkauksina sekä demokratian ja ihmisoikeuksien loukkauksina. Järjestäytyneen rikollisuuden ja laittoman kaupan kansainvälisten verkkojen levittäytyminen lisäävät tätä epävakaisuutta. Kaksi muuta yhtä merkittävää haastetta ovat teknologiset muutokset ja väestökehitys. Teknologian kehittyminen on keskeinen kilpailukykyyn ja työllisyyteen vaikuttava tekijä, johon on kuitenkin yhdistettävä koulutus- ja työelämän organisointitoimia. Väestökehitys vaikuttaa sisäisesti ja ulkoisesti: Euroopassa väestön ikääntyminen koskettaa jo sosiaaliturvajärjestelmiä, ja maapallon mitassa väestönkasvu yhdistettynä kehitysongelmiin voimistaa muuttopainetta. Tarpeiden lisääntyminen, teollistumisen eteneminen, elintarvikkeisiin liittyvät riskit ja luonnonmukaisen ympäristön nopeutuva heikkeneminen edellyttävät kestävän kehityksen strategiaa, johon sisältyy voimavarojen tasapainoinen hallinta. Kansalaiset odottavat haasteisiin tehokkaita vastauksia, joilla pannaan liikkeelle toimijat oikealla tasolla, olipa kyse unionin, kansallisesta, alueellisesta tai paikallisesta tasosta. Tämä vaativa toiminta ei voi johtaa tuloksiin, elleivät kansalaiset nojaudu ja luota demokraattiseen malliin. Toimielinten onkin parannettava kansalaisten kanssa käytävää vuoropuhelua Euroopan yhdentymisen tavoitteista Cardiffin Eurooppa-neuvoston päätelmien hengessä. Komissio toteuttaa myös vuonna 1999 tehtävänsä näiden perustavien haasteiden kohtaamiseksi. Se noudattaa tiukasti toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteita, jotka edellyttävät kaikilta toimielimiltä ja jäsenvaltioilta yhteistä kuria. Painopistealueet vuodeksi 1999 Tässä nykytilanteen vahvistamisen ja tulevaisuuden valmistelemisen hengessä komissio on määritellyt painopistealueet vuodeksi 1999. - Komissio on runsaat kymmenen vuotta sitten ottanut käyttöön uuden menetelmän antaakseen Euroopan yhdentymiselle tarvittavan sysäyksen. Se on perustunut kaikki yhteisöpolitiikat kattaviin kokonaispäätöksiin, joiden toteutuminen on jakautunut useammalle vuodelle. Menetelmää on käytetty myös Agenda 2000 -tiedonannossa. Komissio pitää keskeisenä, että kaikki Agenda 2000:ssa ehdotetut toimet hyväksytään kevään 1999 aikana. Nämä keskinäisesti riippuvaiset toimet ovat erottamaton kokonaisuus, jolla tähdätään unionin politiikkojen uudistamiseen, tulevan rahoituskehyksen määrittelemiseen ja laajentumisen valmisteluun. Ilman niitä on vaikea vastata laajentumisen haasteisiin. - Amsterdamin sopimus edustaa uutta vaihetta Euroopan yhdentymisessä. Vuonna 1999 on huolehdittava heti ratifoinnin jälkeen määräysten täytäntöönpanon toteutumisesta. Uusia mahdollisuuksia avautuu sellaisilla aloilla, joilla unionin toiminta voi tuoda todellista lisäarvoa kuten vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuva alue, kestävä kehitys, työllisyys ja sosiaalipolitiikka sekä yhteinen ulko- ja turvallisuuspolitiikka. Komissio toistaa kuitenkin Agenda 2000:n julkistamisen yhteydessä esittämänsä näkemyksen, että on välttämätöntä jatkaa institutionaalisen uudistuksen tarkastelua ennen kaikkea siltä osin mikä koskee komission kokoonpanoa, äänten painottamista neuvoston äänestyksissä ja enemmistöpäätösten laajentamista. Näiden uudistusten tulisi tulla voimaan seuraavan laajentumisen yhteydessä. Komission panoksena tähän keskusteluun vuonna 1999 tulee olemaan institutionaalista uudistusta koskeva tiedonanto. Toimielinten toimiminen unionin ja kansalaisten parhaaksi riippuu kuitenkin myös muista toimista, joita ei saa laiminlyödä ja joihin voidaan ryhtyä ilman että perustamissopimusta muutetaan. - Euron käyttöönotto vuonna 1999 vahvistaa yhtenäismarkkinoihin liittyvien ja muiden kestävää kehitystä ja työpaikkojen syntymistä edistävien politiikkojen tuloksia. Talous- ja rahaliiton onnistuminen edellyttää Euroopan yhdentymisen syvenemistä ja talous- ja työllisyyspolitiikkojen lähentymistä, jota täydentää veropolitiikkojen yhteensovittaminen. Euro tarjoaa maailmanlaajuistumisen oloissa Euroopalle uuden kansainvälispoliittisen aseman, mikä korostaa unionin ulkoisen toiminnan suuremman yhdenmukaistamisen välttämättömyyttä. Vaatimukseen on osittain vastattu Amsterdamin sopimuksen yhteistä ulko- ja turvallisuuspolitiikkaa koskevilla määräyksillä, jotka pannaan pian täytäntöön. - Komissio pyrkii vahvistamaan unionin edellytyksiä esiintyä kansainvälisen politiikan näyttämöllä entistä näkyvämpänä, yhtenäisempänä ja linjakkaampana ja siten entistä vahvempana. Komissio syventää entisestään suhteitaan kumppaneihinsa. Se pitää huolen siitä, että tuki kehtysmaille ja siirtymätalousmaille sekä alueellisille yhdentymisprosesseille jatkuu. Lisäksi se puolustaa unionin kauppapoliittisia etuja valmistauduttaessa uuteen WTO-neuvottelukierrokseen. - Komission on nykyaikaistuttava, mukautettava organisaatiotaan, tarkistettava työmenetelmiään ja hajautettava toimintaansa, jaettava vastuuta sekä valvottava ja yksinkertaistettava hallintoaan täyttääkseen tehtävänsä unionin poliittisten tavoitteiden toteuttamiseksi. Tämä tapahtuu ennen kaikkea havaitsemalla yhteisön yleinen etu ja käyttämällä aloiteoikeuttaan. Sen toimintaedellytysten on vastattava ilmoitettua tavoitetasoa, jottei kansalaisten odotuksia petetä. Nämä odotukset liittyvät myös komissiolle uskottuun ja huomattavan osan sen työstä käsittävään politiikkojen hallinnointitehtävään. Komissio lupaa ensimmäisten edistysaskelten näkyvän vuonna 1999 ja korostaa samalla, että muiden toimielinten on samanaikaisesti uudistuttava sisäisesti koko unionin toiminnan johdonmukaisuuden ja tehokkuuden turvaamiseksi. Vuosi 1999 on budjettimielessä merkittävä, koska se on Edinburghissa vuonna 1992 sovittujen rahoitusnäkymien päättymisen ja uuden rahoituskauden perustan laskemisen vuosi. Komission hyväksymää alustavaa talousarvioesitystä vuodeksi 1999 leimaa sama tiukka säästäväisyys, joka vallitsee jäsenvaltioissa. Komission toiminnan johdonmukaisuus vuonna 1999 perustuu siihen, että politiikan ja talousarvion painopisteet kohtaavat. 1. AGENDA 2000:N TOIMIEN TOTEUTTAMINEN VUONNA 1999 Rakennepolitiikkojen ja YMP:n uudistaminen. Uuden rahoituskehyksen laatiminen vuosiksi 2000-2006 Rakennetoimilla edistetään merkittävästi kasvua ja työllisyyttä sekä perimmäisiin tavoitteisiin kuuluvaa unionin taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta. Rakennetoimien saama merkittävä osuus vuoden 1999 talousarviossa noudattaa Edinburghin Eurooppa-neuvoston vahvistamaa monivuotista määrärahajakoa. Rakennerahastojen uudistusta koskevien ehdotusten hyväksyminen, uuden toimielinten välisen sopimuksen tekeminen ja vuosien 2000-2006 rahoitusnäkymien asettaminen avaavat tietä unionin rakennetoiminnan uudelle ohjelmakaudelle. Kaikki nämä vaiheet on saatava päätökseen ensi vuoden ensimmäisellä puoliskolla, jotta uusi interventiokausi voidaan käynnistää tehokkaasti ja koheesion tavoittelemista voidaan jatkaa häiriöttä. Niinpä komissio vahvistaa keväällä 1999 painopistealueet rakennepolitiikan eri tavoitteita koskeville toimille. Komission lokakuussa 1998 esittämä kertomus omien varojen järjestelmän toiminnasta tuo oman panoksensa uuden rahoituskehyksen laatimisesta käytävään keskusteluun. Yhteisen maatalouspolitiikan YMP:n tulevan toiminnan painopistealueet on esitetty Agenda 2000 -tiedonannossa. Tavoitteena on ennen kaikkea kilpailukyvyn parantaminen sisäisillä ja ulkoisilla markkinoilla tämän yhteisen politiikan perimmäisistä tavoitteista tinkimättä. Vuonna 1999 siirrytään nykyisestä yhteisestä maatalouspolitiikasta kaavailtujen uudistusten käyttöönottoon. Vuoden 1999 maatalousmenot säilyvät talousarviossa vuoden 1998 tasolla; tämä osoittaa, millainen vakiinnuttava vaikutus on ollut vuonna 1992 toteutetulla YMP:n uudistamisella ja sillä, että todellisten tarpeiden arviointi tapahtuu yhä paremmin menetelmin. Vuonna 1999 painotetaan elintarvikkeiden laatua ja vastataan näin kuluttajien vaatimuksiin. Eläin- ja kasviterveyden osalta esitetään suojelun ja tarkastusten tason nostamiseen ja lainsäädännön yksinkertaistamiseen tähtääviä toimia. Komission vuoden 1998 lopulla käynnistämä unionin metsästrategiaa koskeva keskustelu johtanee uusiin käytännön ehdotuksiin vuonna 1999. Komissio valmistautuu myös WTO:n seuraavaan kansainväliseen maatalousneuvottelukierrokseen, jonka on määrä käynnistyä vuonna 2000. Kun Agenda 2000:n toimet on hyväksytty, ne antavat yhteisölle vankan neuvotteluperustan. Laajentumisen valmistelu Komission politiikan keskeisiä painopistealueita vuonna 1999 on suhteiden lujittaminen assosiaatiosopimuksen solmineisiin maihin ja liittymisen valmisteleminen. Tähän prosessiin kuuluu liittymistä valmistelevan strategian mukainen yhä läheisempi yhteistyö. Tähän liittyy paitsi tuen myöntäminen myös liittymiskumppanuusohjelmien toteuttaminen sekä jäsenehdokkaiden liittäminen yhteisön ohjelmiin ja eräiden unionin virastojen ja elinten toimintaan erikseen määriteltäviä menettelytapoja noudattaen. Jäsenyysneuvottelut ensimmäisen ryhmän maiden kanssa (tässä vaiheessa viiden Keski- ja Itä-Euroopan maan eli Slvoenian, T Osekin, Puolan, Unkarin ja Viron sekä Kyproksen kanssa) jatkuvat yhteisön säännöstön analyyttisen tarkastelun pohjalta. Niissä otetaan myös huomioon Wienin Eurooppa-neuvoston päätelmät. Kyproksen osalta tulee jatkaa samanaikaisesti ponnisteluja saaren poliittisen ongelman ratkaisemiseksi. Maltan osalta neuvosto päättää komission vuonna 1993 antaman lausunnon ajantasaistuksen pohjalta kannastaan Maltan viranomaisten päätökseen esittää jäsenhakemus uudestaan. Komissio kiinnittää lisäksi erityistä huomiota suhteiden parantamiseen ja syventämiseen Turkin kanssa. On näet tärkeää, että Cardiffin Eurooppa-neuvoston päätösten mukaisesti Turkkia koskeva eurooppalainen strategia toteutetaan käytännössä. Yhteistyö Keski- ja Itä-Euroopan maiden kanssa Phare-ohjelman puitteissa on toinen ulkoisten toimien keskeinen painopistealue vuoden 1999 talousarviossa. 2. AMSTERDAMIN SOPIMUKSEN TÄYTÄNTÖÖNPANO Uusi yhteensovitettu työllisyysstrategia Amsterdamin sopimukseen sisällytetty uusi yhteensovitettu työllisyysstrategia, jonka toteuttamisesta valtioiden ja hallitusten päämiehet ovat päättäneet jo ennen sopimuksen ratifiointia, on ensisijainen painopistealue. Vuoden 1999 yhteisessä työllisyyskertomuksessa esitetään ensimmäiset arviointitulokset ja annetaan perusteita jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoja vuodelle 2000 koskeville ehdotuksille. Komissio voi uuden sopimuksen mukaisesti tehdä jäsenvaltioille ehdotuksia yhteisen työllisyyskertomuksen analyysien perusteella. Komissio jatkaa toimintaa, jolla edistetään jäsenvaltioiden yhteistyötä työttömyyden torjunnan ja työllisyyden hyväksi vakiokäytänteiden sekä tietojenvaihdon tehostamiseksi ja työllisyyttä koskevan seuranta-, analyysi- ja tutkimustoiminnan kehittämiseksi. Aloitteen toteuttaminen on ensi sijalla sisäisten toimien osalta vuoden 1999 talousarviossa. Unionin sosiaalista ulottuvuutta on vahvistettava samanaikaisesti taloudellisen yhdentymisen kanssa. Komissio on hyväksynyt uuden sosiaalisen toimintaohjelman vuosille 1998-2000. Siinä luodaan puitteet unionin tason sosiaalipolitiikalle kolmen aihepiirin ympärille: työpaikat, valmiudet ja liikkuvuus, työelämän muutokset sekä integroiva yhteiskunta. Avainasemassa on sellaisten politiikkojen edistäminen, joilla uudistetaan työelämää, edistetään sopeutumista muutoksiin ja varaudutaan tuotantorakenteiden muutoksiin. Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun tehostamista ja nykyaikaistamista jatketaan, sillä se on työllisyyslinjausten kannalta keskeistä. Integroivan yhteiskunnan osalta painotetaan sellaisten politiikkojen kehittämistä, joiden avulla voidaan nykyaikaistaa ja parantaa sosiaaliturvaa, edistää sosiaalista osallisuutta sekä torjua syrjintää ja tasa-arvon puutetta. Vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuva alue Komissio panostaa vuonna 1999 täysimääräisesti neuvoston pyytämän Amsterdamin sopimuksen tehokkainta täytäntöönpanoa koskevan toimintasuunnitelman laatimiseen. Tämä merkitsee nykyisten sitoumusten ja uusien aloitteiden toteuttamisen ohella eräiden säädösten uudelleenlaatimista, joista parhaillaan neuvotellaan. Tavoitteena on saattaa ne yhteensopiviksi Amsterdamin institutionaalisten ja muiden määräysten kanssa. Tämä on erityisen tärkeää yhteisöpilariin siirrettyjen alojen kuten maahantulo- ja turvapaikkapolitiikan, ulkorajojen ylittämisen ja oikeudellisen yhteistyön osalta. Komissio esittää huumeiden osalta uuden toimintaohjelman vuosiksi 2000-2004. Epätietoisuus Schengenin säännöstön ottamisesta osaksi unionin säännöstöä saattaa johtaa komission esityksiin, joilla luodaan tarvittava oikeudellinen perusta EY:n perustamissopimukseen. Viisumipolitiikan osalta tarvittaneen joka tapauksessa toimia. Ympäristönsuojelu Kestävän kehityksen sisällyttäminen Amsterdamin sopimukseen ja Cardiffin Eurooppa-neuvoston päätelmiin kuuluva strategia ympäristönäkökohtien sisällyttämisestä yhteisön kaikkiin politiikkoihin tarjoavat puitteet ekologisten haasteiden kohtaamiseksi ja elämisen laadun parantamiseksi. Komissio aikoo edistää mahdollisimman tehokkaasti tätä kehitystä. Komissio esittää vuonna 1999 kokonaisarvion viidennen ympäristöohjelman toteuttamisesta. Arviointiin kuuluu ympäristöpolitiikan tavoitteiden ja painopistealojen tarkistamista koskevia linjauksia. Lisäksi komissio osallistuu aktiivisesti ilmastomuutoksia käsitelleen Kioton konferenssin päätelmien jatkotoimiin, jotta Euroopan vaikutusvalta ja johtava asema tällä tärkeällä alalla säilyy. Kansanterveys ja kuluttajansuoja Amsterdamin sopimus antaa lisäpontta kuluttajapolitiikalle. Kuluttajien etuun kiinnitetään erityistä huomiota määriteltäessä ja sovellettaessa yhteisön muita politiikkoja. Tämä sama periaate ohjaa komission toimintaa kansainvälisissä yhteyksissä, mm. Codex alimentariuksen ja WTO:n osalta. Keskeisenä tavoitteena on parantaa kuluttajalainsäädäntöä ja sen soveltamista sekä lujittaa komission, jäsenvaltioiden, kuluttajajärjestöjen ja teollisuuden yhteistyötä. Elintarviketurvallisuus saa keskeisen sijan. Elintarvike- ja eläinlääkintävirasto auttaakin tiukentamaan tarkastuksia jäsenvaltioissa ja yhteisön ulkopuolisissa maissa yhteisön lainsäädännön noudattamisen ja elintarvikeriskien asianmukaisen käsittelyn varmistamiseksi. Amsterdamin sopimus lisää yhteisön toimivaltaa kansanterveyden alalla. Näiden uusien määräysten vaikutus poliittiseen toimintaan on parhaillaan harkittavana, ja komissio tähtää ihmisten terveyden korkeaan suojaan esittäessään yhteisön uuden toimintaohjelman vuodeksi 1999. Institutionaalisen uudistuksen uusi vaihe Amsterdamin sopimus on merkittävä vaihe toimielinjärjestelmän uudistamisessa. Komissio valvoo, että vuonna 1999 toteutuvan ratifioinnin jälkeen toteutetaan laajennettuina yhteispäätösmenettely (liikkumisen vapaus, sosiaalipolitiikka, kansanterveys, työllisyys, petostentorjunta, tulliyhteistyö) sekä neuvoston enemmistöpäätökset (työllisyys- ja sosiaaliasiat, avoimuus, tulliyhteistyö, petostentorjunta, tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen puiteohjelmat ja YUTP). Komission mielestä tätä uudistusta on kuitenkin täydennettävä, jotta laajentumisen asettamiin institutionaalisiin haasteisiin voidaan vastata. Unioni näet voi laajentua vai tiettyyn rajaan asti mukauttamatta nykyisiä sääntöjään ja menettelyjään. Tarvitaan etenkin äänten uutta painottamista neuvostossa, enemmistöpäätösten laajentamista entisestään ja komission kokoonpanon tarkistamista. Komissio tukeekin vuoden 1999 aloitteita uuden hallitustenvälisen konferenssin koolle kutsumisesta. 3. EMUN TOTEUTTAMINEN JA EDELLYTYSTEN LUOMINEN KESTÄVÄLLE KASVULLE JA TYÖLLISYYDELLE Euron käyttöönotto ja makrotaloudellinen ympäristö Euro otetaan vuoden 1999 alussa käyttöön EMUn ensi vaiheeseen kuuluvissa yhdessätoista jäsenvaltiossa. Jäsenvaltioiden talouksien lähentymispolitiikkaan nojautuva unioni luo sisämarkkinoilleen suurempaa vakautta ja tehokkuutta. Komission on vielä toteutettava euron käyttöönoton loppuunsaattamiseksi euron tiedotuskampanjat. Talouspolitiikkojen yhteensovittamisen ja talouksien lähentymisen edistämisen osalta perustamissopimuksen sekä johdetun oikeuden säännökset, mm. vakaus- ja kasvusopimus pannaan täytäntöön talousuudistusten ja julkisten talouksien tervehdyttämisen vaikutusten tehostamiseksi. Erityistä huomiota kiinnitetään Cardiffin Eurooppa-neuvostossa kesäkuussa 1998 aloitetun linjan mukaisesti tuotteiden, palveluiden ja pääomien markkinoiden uudistamiseen sekä rakennepolitiikkojen vaikutukseen talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen toteuttamisessa. EMU on vakaa alue kansainvälisessä taloudessa. Niinpä on päästävä siihen, että se voi esiintyä yhtenäisenä kansainvälisillä foorumeilla. Tehtyään esityksensä aiheesta komissio osallistuu aktiivisesti euroalueen edustamista koskevan neuvoston päätöksen toteuttamiseen. Yhtenäismarkkinoiden toiminta Yhtenäismarkkinat toimivat edelleen moottorina yhteiselle toiminnalle kasvun ja kilpailukyvyn parantamiseksi ja työllisyyden edistämiseksi. Vuodelle 1999 lankeaa uusia tehtäviä, jotka koskevat yhtenäismarkkinoiden edistämisen toimintasuunnitelman strategisia tavoitteita. Toiminta keskittyy yhteisön sääntöjen soveltamiseen, eräiden vielä esiintyvien vääristymien poistamiseen ja sääntöjen mukauttamiseen markkinoiden tarpeisiin. Markkinoiden yksinkertaistamistyö jatkuu SLIM-aloitteen neljännellä vaiheella, joka koskee yhtenäismarkkinoiden lainsäädäntöä. Rahoituspalvelusektorilla tarvitaan toimia, joilla toimijoiden kilpailukyky ja rahoitussektorin vakaus turvataan markkinoiden yhdentyessä entisestään ja globalisoituessa. Veropolitiikkojen yhteensovittaminen on keskeinen osa yhtenäismarkkinoita. Vuoden 1999 painopistealueita ovat toimet uuden alv-järjestelmän toteuttamiseksi. Tullipolitiikassa komissio panostaa petosten torjuntaan ja yhteisön ulkopuolisten maiden kanssa käytävän kaupan joustavuuteen ja turvallisuuteen. Kilpailupolitiikka Komissio pyrkii eurooppalaisen teollisuuden kilpailukyvyn vahvistamiseen ja todellisen kilpailun turvaamiseen sisämarkkinoilla tekemällä markkinat mahdollisimman joustaviksi, avaamalla talouden suljetut sektorit ja osallistumalla markkinoiden raja-aitojen kaatamiseen. Vuoden 1999 painopistealueita ovat valtiontukia koskevan sääntelykehyksen jatkaminen, puitteiden luominen televiestinnän vapauttamiselle, menettelyjä koskevan sääntelyn nykyaikaistamisen jatkaminen kilpailupolitiikan yksinkertaistamiseksi ja sen avoimuuden lisäämiseksi. Viimeksi mainitulla erittäin tärkeällä alalla komissio tekee vuonna 1999 säädösesityksiä poikkeusmääräyksistä eräille ryhmille. Euroopan laajuiset verkot, liikennepolitiikka ja energia Euroopan laajuisten verkkojen luominen liikenteen, televiestinnän ja energian aloilla on olennainen osa yritysten kilpailukyvyn parantamiseen, taloudellisen ja sosiaalisen koheesion vahvistamiseen, työllistämiseen sekä uuden teknologian kehittämiseen ja levittämiseen tähtäävää strategiaa. Verkot ovat avainasemassa uusien jäsenvaltioiden tasapainoisessa yhdentämisessä laajentuneeseen unioniin. Verkkojen luomista helpottavat järjestelyt arvioidaan ja ne mukautetaan uudelleen ajanjaksolle 2000-2006. Komissio esittää vuonna 1999 valkoisen kirjan yhteisön suuntaviivojen tarkistamisesta Euroopan laajuisten liikenneverkkojen alalla. Niiden rahoittaminen on sisäisten politiikkojen keskeisiä kohteita vuoden 1999 talousarviossa. Liikennepolitiikan alalla komissio antaa vuosien 1995-2000 toimintaohjelman ajantasaistamisen jälkeen erittäin suuren painon turvallisuudelle. Se tekee esityksen bulkkialusten lastaamisesta ja purkamisesta ja laatii tiedonannon liikenneturvallisuudesta ja korkealaatuisesta merenkulusta. Kansalaisia koskettavat erityisesti lentoliikenteen matkustajille tiedottamista koskevat lukuisat aloitteet, joita vuodelle 1999 kaavaillaan. Komissio ehdottaa lisäksi GNSS-satelliittinavigointijärjestelmää ja unionin ulkopuolisten maiden kanssa niistä käytäviä neuvotteluja koskevaa eurooppalaista strategiaa. Energia-alalla vuosi 1999 on ennen kaikkea alan sisämarkkinoiden toteutumisvuosi. Lisäksi komissio esittää energiatehokkuutta ja huoltovarmuutta koskevia aloitteita. Tutkimus, innovaatio ja tietoyhteiskunta Tutkimuksen alalla, joka on talousarvion painopistealueita, esitetään vuonna 1999 viides tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen puiteohjelma (1998-2002), joka on olennainen kilpailukyvyn ja työllisyyden kannalta. Toinen tärkeä aihe on huipputeknologian yritysten kansainvälinen kilpailukyky, joka saakin erityistä huomiota. Innovaatioita koskevan toimintasuunnitelman toteuttamisessa keskitytään innovaatioyritysten luomiseen, innovaatioiden rahoittamiseen ja henkistä omaisuutta koskeviin kysymyksiin. Tietoyhteiskunnan kehittäminen sekä palvelualojen ja verkkokaupan laajenemisen tarjoamat mahdollisuudet saavat erityisen huomion vuonna 1999. Vain tuntuvalla koulutuspanostuksella on mahdollista synnyttää uusia työpaikkoja nopeasti kehittyvissä yrityksissä, joista suurin osa on pk-yrityksiä. Televiestinnän alan sääntelykehys otetaan yleiseen tarkasteluun yksinkertaistaminen ja johdonmukaisuus silmämäärinä. Komissio jatkaa pyrkimyksiään keskustelun vauhdittamiseksi kansainvälisen yhteensovittamisen tarpeellisuudesta globalisaatiossa etenkin verkkokaupan osalta. Pk-yritykset Komissio jatkaa vuonna 1999 yrittäjyyden edistämistä ja liiketoimintaympäristön parantamista pienten ja keskisuurten yritysten hyväksi, sillä ne muodostavat Euroopan talouden selkärangan työllistämisen, innovaatioiden ja luovuuden alalla. Komission ajantasaistettu yleinen lähestymistapa esitetään neljättä monivuotista ohjelmaa pienten ja keskisuurten yritysten hyväksi koskevana ehdotuksena. Huomion saavat myös verkkokauppa, riskipääoman kehittäminen ja euron käyttöönoton valmistelu. Kalastus Vuosi 1999 on tärkeä yhteisen kalastuspolitiikan kannalta, sillä silloin esitetään kalastuksen ja vesiviljelyn yhteisistä markkinajärjestelyistä annetun perusasetuksen uudistus sekä ehdotus KOR:n soveltamisesta. Samoin esitetään vuoden 2002 jälkeistä kalastuspolitiikkaa koskeva syvennetty tarkastelu, johon kuuluvat valvontajärjestelmä ja yhteisön ulkopuolisten maiden kanssa solmittujen kalastussopimusten arviointi. 4. VAHVA JA ULOSPÄIN SUUNTAUTUNUT EUROOPPA Euroopan unionin on voitava toteuttaa kansainvälisessä politiikassa sellaisia poliittisia tehtäviä, jotka vastaavat sen taloudellista ja kauppapoliittista merkitystä. Voidakseen käyttää kaikki mahdollisuutensa unionin on paitsi edistettävä entisestään ulkoisten toimiensa eri osien lähentämistä myös hyödynnettävä sisäisiä politiikkoja ja ulkoisia toimia toistensa täydentäjinä. Komissio edistää Välimeren maiden yhteistyötä Barcelonan prosessin puitteissa ja Meda-ohjelman avulla. Viimeksi mainittu edustaa yhdessä Phare-ohjelman kanssa keskeisiä ulkoisia toimia vuoden 1999 talousarviossa. Euro-Välimerikumppanuuteen olennaisena osana kuuluvan talousaluehankkeen ohella ensisijainen tavoite on Lähi-idän rauhanprosessin tukeminen. Venäjän, Ukrainan ja uusien itsenäisten valtioiden osalta pyritään näiden maiden sosiaalis-taloudellinen ja poliittinen kehitys huomioon ottaen ensisijaisesti tukemaan uudistuksia ja talouden kohentumista etenkin kumppanuus- ja yhteistyösopimusten avulla ja Tacis-ohjelmaa toteuttamalla. Suhteiden lujittamista Kaukasian ja Keski-Aasian maihin on jatkettava samoin kuin alueellisen yhteistyön tukemista. On jatkettava toimia tilanteen vakiinnuttamiseksi Balkanilla niin entisen Jugoslavian kuin Albaniankin osalta. Yhdysvaltojen osalta päätavoitteena on toteuttaa Lontoossa toukokuussa 1998 pidetyn EU:n ja Yhdysvaltain välisen huippukokouksen tuloksena solmittu transatlanttinen talouskumppanuussopimus sekä Helms-Burton- ja D'Amato -lakien johdosta sovittujen toimien seuranta. Yhteistyö Latinalaisen Amerikan kanssa koskettaa ensisijaisia eurooppalaisia intressejä, kun kesäkuussa 1999 Brasiliassa pidetään EU:n sekä Latinalaisen Amerikan ja Karibian välinen huippukokous ja jatketaan etenkin kauppaneuvottelujen avulla lähentymisstrategiaa yhtäältä Meksikon, Chilen ja Mercosurin kanssa sekä toisaalta Andien sopimuksen maiden ja Keski-Amerikan maiden kanssa. Aasian osalta on ennen kaikkea otettava opiksi talous- ja rahoituskriisistä. Komissio jatkaa talouksien sisäisten uudistusten ja avautumisen edistämistä lisäämällä vuoropuhelua ja sopeuttamalla yhteistyötä sosiaali- ja rahoitussektoreilla kriisistä eniten kärsineiden maiden kanssa. ASEM-prosessi on tässä mielessä tärkeä. Kiina, Japani ja Korea ovat myös olennaisia suuntia Aasian-suhteissa. Kansainvälisistä kauppaneuvotteluista tärkein on WTO:n vuonna 2000 alkavaksi suunnitellun uuden kierroksen valmistelu. Kehityspolitiikka on keskeisiä asioita komissiolle vuonna 1999. On panostettava yhteisön ja jäsenvaltioiden toimien koordinointiin ja hyödynnettävä synergiaa. Neuvottelut uudesta kumppanuussopimuksesta unionin ja AKT-maiden kanssa saavat ymmärrettävistä syistä merkittävän sijan. Suhteet Etelä-Afrikkaan ja merentakaisiin maihin ja alueisiin sekä vuodeksi 2000 suunnitellun Euroopan ja Afrikan välisen huippukokouksen järjestäminen ovat merkittäviä komission toiminnassa Afrikan hyväksi vuonna 1999. Komissio pyrkii lisäksi varmistamaan, että ihmisoikeuspolitiikassa, joka on olennainen unionin suhteissa ulkopuolisiin maihin, päästään entistä suurempaan johdonmukaisuuteen. Humanitaarisen avun antaminen kriisien uhreille on havainnollinen näyttö Euroopan solidaarisuudesta, ja sitä jatketaan puolueettomuusperiaatetta noudattaen sekä tehokkuuden ja laadun lisäämiseen pyrkien. 5. KOMISSIO: NYKYAIKAINEN JA TEHOKAS TOIMIELIN Toimielinten on uudistuttava voidakseen täyttää muuttuvissa yhteiskunnissa niille uskotut tehtävät. Komissio on tästä tietoinen. Se on pannut alulle organisaationsa ja toimintansa perinpohjaisen tarkastelun uudistaakseen sitä asteittain ja syvällisesti. Uudistuksella halutaan hahmotella huomispäivän komissio, ja näin ollen sillä on strateginen ja kattava päämäärä. Komissio koettaa myös vastata johtajuutta koskeviin kansalaisten odotuksiin ja pyrkii tarjoamaan yksiköilleen valmiudet kohdata tulevaisuus paremmin ja harjoittaa tehtäväänsä koko unionin toiminnassa ennen kaikkea yhteisön yleisen edun määrittelemisessä - kansalaisia kuunnellen - ja aloiteoikeuttaan käyttäessään. Lisäksi komission on voitava hallinnoida unionin saavuttamaa korkeaa yhdentymisen tasoa: eri politiikkojen hallinnointitehtävä, joka sille on uskottu, on näet huomattava osa sen toimintaa. Siihen kansalaiset ja jäsenvaltiot kohdistavat merkittäviä odotuksia. Toiminta keskittyy kolmeen asiaan: - komission toiminnan jatkuva mukauttaminen poliittisiin painopistealueisiin - organisaation kehittäminen näiden poliittisten painopistealueiden mukaiseksi - sisäisen hallinnon yksinkertaistaminen. Vuoden 1999 tavoitteena on jatkaa huomispäivän komission valmistelutyötä, joka edellyttää koko sen henkilöstöltä huomattavaa panosta. Tätä varten komissio jatkaa käynnissä olevien eri aloitteiden, etenkin SEM 2000 -ja MAP 2000 -aloitteiden toteuttamista. Komissio laatii vuoden 1999 ensimmäisellä puoliskolla kokonaishahmotelman ensisijaisista toimista, seuraavan komission kokoonpanosta ja sen yksiköiden organisaatiosta esitettäväksi uudelle komission puheenjohtajalle, joka on määrä valita heinäkuussa 1999. Komissio tutkii, miten se voisi entistä enemmän sopeuttaa toimintaansa parlamentin ja neuvoston myöntämien budjetti- ja henkilöresurssien mukaiseksi siten, että komissiolla olevat rajalliset keinot voidaan keskittää poliittisten painopistealueiden toteuttamiseen. Komissio jatkaa avoimuuspolitiikkaa, joka onkin vahvistettu unionin yleiseksi periaatteeksi Amsterdamin sopimuksessa. Se tekee vuonna 1999 esityksen Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjojen julkisuutta koskeviksi uusiksi määräyksiksi. Lisäksi komission vastaa puheenjohtajansa Euroopan parlamentille antamaan lupaukseen ehdottamalla ulkoisia ja sisäisiä petoksia tutkivan itsenäisen yksikön perustamista. Komissio on jo aloittanut tähän liittyvät valmistelut. Muut UCLAFin tehtävät eli säädösehdotusten valmistelu ja unionin taloudellisiin etuihin kohdistuvien petosten torjuminen koordinoidusti jäsenvaltioiden kanssa pysyvät perustamissopimuksen mukaisesti komissiolla, joka toimii kiinteässä yhteistyössä tämän uuden itsenäisen yksikön kanssa.