KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE

yhteistyö- ja seurantamekanismin puitteissa saavutetusta edistyksestä Romaniassa

1. Johdanto

Yhteistyö- ja seurantamekanismi[1] perustettiin Romanian liittyessä EU:hun, ja sen tarkoituksena on auttaa Romaniaa luomaan puolueeton, riippumaton ja tehokas oikeus- ja hallintojärjestelmä. Oikeus- ja hallintojärjestelmän kehittäminen vastaamaan yhä paremmin muiden jäsenvaltioiden järjestelmiä on kansallinen tehtävä. Se edellyttää, että hallitus valmistelee ja esittää keskeiset puitelait, parlamentti hyväksyy ne ja oikeusviranomaiset muuttavat menettelyjään ja käytäntöjään, jotta puitelait voidaan panna täytäntöön tarkoitetulla tavalla. EU on vuodesta 2007 tukenut Romaniaa nykyaikaisen oikeusjärjestelmän perustan luomisessa yhteistyö- ja seurantamekanismin avulla. Mekanismia on aika ajoin vastustettu ja arvosteltu, mutta nykyisin tunnustetaan laajalti, että se on vauhdittanut myönteistä kehitystä. Romanian hallitus on ajanut uudistuksia päättäväisesti ja sitoutuneesti. Sen sijaan maan parlamentti ei ole aina osoittanut samanlaista määrätietoisuutta, eikä myöskään oikeuslaitos aivan viime aikoja lukuun ottamatta. Viiden vuoden aikana painopiste on siirtynyt lainsäädännön valmistelusta ja hyväksymisestä sen täytäntöönpanoon. Uudistuksen oikeudellinen kehys on nyt pääosin valmis, vaikka joitakin osia voi vielä puuttua. Kuten tästä kertomuksesta käy ilmi, uudistusprosessin seuraavissa vaiheissa olisi keskityttävä siihen, miten oikeuslaitos panee uuden lainsäädännön täytäntöön.

Tämä on viides vuosikertomus yhteistyö- ja seurantamekanismin perustamisen[2] jälkeen, ja kesällä 2012 tulee kuluneeksi viisi vuotta mekanismin perustamisesta. Komissio laatii tuolloin yleisarvioinnin siitä, miten Romania on edistynyt uudistuksissa yhteistyö- ja seurantamekanismin avulla unioniin liittymisensä jälkeen. Komissio aikoo myös antaa arvioinnin perusteella tarvittavat ehdotukset. Tässä kertomuksessa esitetään useita yksityiskohtaisia suosituksia, joiden tarkoituksena on auttaa Romaniaa valmistautumaan kyseiseen yleisarviointiin.

2. Romanian uudistusprosessin tilanne

Saavutukset ja haasteet

Komission edellisen vuosiarvion jälkeen Romania on tehostanut merkittävästi oikeudenkäyntimenettelyjään ja jatkanut neljän uuden prosessilain valmisteluja perustan luomiseksi nykyaikaisille oikeudenkäyntimenettelyille. Prosessilakien täytäntöönpanoa odotettaessa ns. pieni uudistuslaki on jo lyhentänyt oikeuskäsittelyjen kestoa. Romania on reagoinut nopeasti myös komission suositukseen viranomaisten lahjomattomuutta valvovan kansallisen viraston (ANI) sääntelykehyksen uudistamisesta. Virasto toimii uusien säännösten mukaisesti, ja sen tutkintatoiminta on alkanut sujua taas hyvin. Viranomaiset päättivät toteuttaa oikeusjärjestelmän ja julkisten hankintojen tarkastelun ja korruptiontorjuntapolitiikan arvioinnin, vaikka nämä toimet eivät kuuluneetkaan yhteistyö- ja seurantamekanismin mukaisten arviointiperusteiden piiriin. Kansallinen korruptiontorjuntavirasto (DNA) jatkoi tarkastelujakson aikana vakuuttavaa työtään korkean tason korruptiotapausten tutkimisessa.

Heinäkuun 2010 jälkeen tapahtuneesta edistyksestä huolimatta toiminnan johdonmukaisuudessa ja tuloksissa on vielä monilla aloilla puutteita. Korruptiontorjuntaa on edelleen tehostettava. Useiden korkean tason korruptiotapausten käsittely on juuttunut tuomioistuimiin tai muuten polkenut paikallaan jo vuosien ajan. Näitä oikeudenkäyntejä olisi pikaisesti vauhditettava, jotta vältetään vanhenemisaikojen umpeutuminen. Korruptiontorjunnan olisi pysyttävä ensisijaisena tavoitteena, ja sitä olisi koordinoitava uuden, vakaan ja kattavan korruptiontorjuntastrategian avulla. Olisi toteutettava nopeasti toimenpiteitä, joiden avulla voidaan parantaa rikoksen tuottaman hyödyn menetetyksi tuomitsemista, rahanpesurikosten syytteeseenpanoa ja suojautumista eturistiriidoilta julkisten varojen hallinnoinnissa. Lisäksi olisi tehostettava perusteettoman varallisuuden takavarikointia ja varoittavien seuraamusten määräämistä lakien noudattamatta jättämisestä.

Oikeusjärjestelmän uudistuksen vauhdittamiseksi Romanian olisi seuraavan tarkastelujakson aikana toteutettava siviiliprosessilain voimaantulon yhteydessä aktiivisia tukitoimenpiteitä, laadittava täytäntöönpanosuunnitelma kolmea muuta prosessilakia varten (ne tulevat voimaan vuonna 2012) ja luotava puitteet tuomioistuinlaitoksen ja kansalaisyhteiskunnan yhteistyötä varten oikeusjärjestelmään tehtävien rakenneuudistusten helpottamiseksi. Kun toimintaa koskeva tarkastelu on valmistunut, Romanian olisi tätä varten virallisesti hyväksyttävä oikeuslaitoksen uudistusstrategia ja sitä koskeva toimintasuunnitelma, toteuttamisaikataulu ja riittävä budjetti. Vastaperustetulta ylimmältä tuomarineuvostolta odotetaan edelleen konkreettisia tuloksia, jotka osoittaisivat, että se on sitoutunut uudistuksiin.

Oikeuslaitoksen uudistaminen

Komission viimeksi tekemän arvioinnin jälkeen Romania on parantanut oikeusprosessin tehokkuutta yksinkertaistamalla oikeudenkäyntimenettelyjä ja ottamalla käyttöön uusia oikeudellisia välineitä, kuten syyttäjän mahdollisuus lopettaa syytteen ajaminen, jos esitetyt todisteet eivät anna aihetta jatkotutkimuksiin, ja vastaajan mahdollisuus lyhentää oikeudenkäyntiä tunnustamalla syyllisyytensä. Muutokset ovat osaltaan parantaneet syytteeseenpanojärjestelmän tehokkuutta ja nopeuttaneet useiden tapausten tuomioistuinkäsittelyä.[3] Romania on lisäksi aloittanut valmistelut oikeusjärjestelmän toimintaa koskevan riippumattoman tarkastuksen toteuttamiseksi. Tarkastuksessa olisi selvitettävä, millaisia rakenteiden, menettelyjen ja henkilöresurssien uudistustoimenpiteitä olisi toteutettava uusien prosessilakien voimaantulon yhteydessä.

Neljää uutta prosessilakia on pidettävä merkittävänä edistysaskeleena oikeusjärjestelmän uudistamisessa. Uusien lakien täytäntöönpanovalmistelut ovat viivästyneet jonkin verran sen jälkeen, kun komissio esitti edellisen arvionsa heinäkuussa 2010. Vaikka siviiliprosessilain voimaantulopäiväksi on vahvistettu 1. lokakuuta ja vaikka muiden prosessilakien täytäntöönpanosäädöksiä viimeistellään parhaillaan, vaikutustenarvioinnit valmistunevat vasta kesän lopulla. Koulutusta on annettu vasta vähän, ja kattava täytäntöönpanosuunnitelma puuttuu edelleen. On tärkeää välttää käytäntöjen eriytymistä ja valmistella kunnolla myöhemmin hyväksyttävien prosessilakien täytäntöönpanoa.

Komission edellisen vuosiarvioinnin jälkeen on edistytty jonkin verran oikeusjärjestelmän uudistamista koskevan avoimen vuoropuhelun vakiinnuttamisessa hallituksen, oikeuslaitoksen ja kansalaisyhteiskunnan välillä. Maan hallitus ei kuitenkaan ole vieläkään vahvistanut keväällä 2010 valmistunutta oikeusjärjestelmän uudistusstrategiaa . Strategian toteuttamista varten ei myöskään ole laadittu toimintasuunnitelmaa tai aikataulua. Oikeusjärjestelmän toimintaa koskeva suunniteltu tarkastus vauhdittanee tätä prosessia. Tätä työtä täydentää useiden tuomarien, asianajajien, oikeusoppineiden ja kansalaisyhteiskunnan edustajien mielenkiintoinen aloite oikeusreformistrategiasta.

Viime kesän jälkeen ei ole juurikaan edistytty oikeusjärjestelmän kapasiteettierojen kiireellistä korjaamista koskevien komission suositusten toteuttamisessa. Hallituksen ehdotus muutamien tarpeettomien tuomioistuinten sulkemisesta vesitettiin parlamentissa. Komission kehotusta toteuttaa välittömästi toimenpiteitä kapasiteettierojen tasoittamiseksi ei ole noudatettu järjestelmällisesti. Syksyllä esitettyjä tuomareiden rekrytointia ja koulutusta koskevia ehdotuksia ei myöskään ole vielä hyväksytty. Kansallisen tuomari-instituutin (NIM) resursseja ei ole lisätty, vaikka sillä on merkittävä asema uusien prosessilakien täytäntöönpanon valmistelussa.

Pienessä uudistuslaissa muutettiin korkeimman oikeuden toimivaltaa, jotta se pystyisi toimimaan tehokkaammin kassatio-oikeutena. Nämä uudistukset eivät kuitenkaan valitettavasti riitä ratkaisemaan oikeuskäytännön hajanaisuudesta aiheutuvia ongelmia. Uusissa prosessilaeissa perustetaan oikeuskäytännön yhtenäistämiseksi uusi mekanismi, ennakkoratkaisu[4], joka täydentää nykyistä mahdollisuutta muutoksenhakuun asian yleisen oikeudellisen merkityksen perusteella. Korkeimman oikeuden heinäkuussa antaman tulkintatuomion pitäisi johtaa vanhenemisajan pitenemiseen sellaisissa erityistapauksissa, joissa on haettu päätöstä perustuslakia koskevasta poikkeuksesta. Uutta mekanismia koskevia sääntöjä on sovellettava tiukasti, jotta vältetään oikeudenkäyntien venyminen perusteettomien ennakkoratkaisupyyntöjen vuoksi. Romania ei vielä ole päässyt niin pitkälle, että kaikki oikeuskäytäntö julkaistaisiin sähköisessä muodossa. Sitä paitsi tuomioistuimen perustelut julkaistaan usein vasta melko myöhään tuomion antamisen jälkeen.

Tuomioistuinlaitoksen vastuuvelvollisuuden lisääminen on edelleen merkittävä haaste. Komission viimevuotisen arvioinnin jälkeen Romaniassa on hyväksytty tuomioistuinten tarkastajien rekrytointia koskevat uudet säännöt ja toteutettu joitakin toimia tarkastusten tehostamiseksi, niiden avoimuuden lisäämiseksi ja tarkastuskäytäntöjen yhtenäistämiseksi. Tarkastusyksikön kapasiteetti ja tulokset eivät kuitenkaan ole merkittävästi parantuneet. Tarkastajat ovat analysoineet otoksen sellaisista korkean tason korruptio-oikeudenkäynneistä, joiden tuomioistuinkäsittely on viivästynyt, mutta heidän analyysinsa ei ole johtanut merkittäviin havaintoihin tai tuomioistuinkäytäntöjä koskeviin suosituksiin. Romania ei ole vieläkään käynnistänyt kurinpitomenettelyjen perinpohjaista uudistusta. Sen sijaan hallitus esitti toukokuussa korkeimman oikeuden tuomareiden nimitysten merkittävää uudistusta, jonka tavoitteena on lisätä nimitysmenettelyn objektiivisuutta, yksityiskohtaisuutta ja avoimuutta. Hallituksen ehdotus on parhaillaan parlamentin käsiteltävänä.

Uusi ylin tuomarineuvosto aloitti työnsä tammikuussa, vaikka sen virallistaminen viivästyi valitusten ja osittaisen uusintavaalin tuloksena. Tuomarineuvosto on kuitenkin jo ehtinyt toteuttaa muutamia myönteisiä aloitteita, joiden tavoitteena on kehittää tuomioistuinten tarkastustointa ja helpottaa siviiliprosessilain voimaantuloa. Edistyminen useilla yhteistyö- ja seurantamekanismin kannalta merkittävillä aloilla riippuu siitä, kuinka voimakkaasti tuomarineuvosto sitoutuu tuomioistuinlaitoksen uudistamiseen seuraavalla tarkastelujaksolla. Sen olisi osoitettava sitoutumistaan nimitystensä avoimuudella ja objektiivisuudella, vahvistamalla kansallista tuomari-instituuttia ja kehittämällä henkilöresurssien hallintoa.

Korruption torjunta

Kansallinen korruptiontorjuntavirasto (DNA) on edistynyt hyvin nykyisiä tai entisiä parlamentin tai hallituksen jäseniä koskevien korkean tason korruptiotapausten tutkimisessa ja syytteeseenpanossa. Näitä tapauksia koskevien tuomioiden määrä on kasvanut.[5] Tuomioistuimissa tulokset eivät kuitenkaan ole olleet yhtä vakuuttavia. Vaikka suurin osa korkean tason korruptio-oikeudenkäynneistä on ratkaistu kolmen vuoden kuluessa vireillepanosta, vielä on huomattava määrä merkkihenkilöitä koskevia tapauksia, jotka ovat olleet vireillä yli kolmen vuoden ajan. Muutama tapaus on jo kokonaan tai osittain vanhentunut, ja useissa muissa määräaika lähestyy.

Komission viimekertaisen vuosiarvion jälkeen Romaniassa on selvitetty, mitkä ovat tyypilliset syyt viivästyksiin korkean tason korruptio-oikeudenkäynneissä , ja niiden tutkimiseksi on perustettu työryhmä. Joitakin keskeisiä menettelyllisiä esteitä on onnistuttu poistamaan viime heinäkuun jälkeen.[6] Eräät muut viivästysten syyt, jotka liittyvät kapasiteettiin, sisäiseen organisaatioon[7] ja tuomioistuinkäytäntöihin, ovat vielä käsittelemättä. Lisäksi komission selvityksissä on käynyt ilmi, että tuomioistuimet ovat suhtautuneet turhankin sallivasti ja varovasti vastaajien esittämiin menettelyllisiin hakemuksiin, jotka koskevat esimerkiksi uusia asiantuntijalausuntoja koskevia pyyntöjä, käsittelyn lykkäämistä tai menettelyä koskevia poikkeuksia. Edes tavanomaista työnhallintaa, kuten merkittävien ja vaikeiden tapausten priorisointia, ei sovelleta rutiininomaisesti. Jotta Romania voisi täyttää korkean tason korruption torjumista koskevat sitoumuksensa, sen on toteutettava pikaisesti toimenpiteitä sen varmistamiseksi, että tuomioistuimet antavat lopullisen ratkaisunsa tällaisissa korruptiojutuissa nopeasti ja että asian vanhenemista pyritään välttämään kaikissa tapauksissa.

Uudistusten tulokset riippuvat poliittisesta tahdosta ja tuomioistuinlaitoksen sitoutumisesta korruption torjuntaan. On useita hyviä esimerkkejä siitä, että korkean tason korruptiotapauksia on mahdollista käsitellä tehokkaasti tuomioistuimissa ja että monimutkaisten tapausten tutkinta voidaan toteuttaa tehokkaasti eri viranomaisten yhteistyönä.[8] Parlamentin vahva tuki korruptiontorjunnalle on ratkaisevan tärkeää. Komission viimekertaisen arvioinnin jälkeen parlamentti on kuitenkin äänestänyt erästä entistä ministeriä ja nykyistä kansanedustajaa koskevien korruptiotutkimusten käynnistämistä vastaan, evännyt kotietsintäluvan toisen tutkinnan yhteydessä ja torjunut erään toisen kansanedustajan ennalta ehkäisevän pidätyksen. Molemmissa jutuissa on tästä huolimatta nostettu syyte.

Viranomaisten lahjomattomuutta valvovan kansallisen viraston (ANI) toiminta on uuden oikeudellisen kehyksen hyväksymisen jälkeen alkanut palata uomiinsa, ja virasto on tuottanut suuren määrän eturistiriitoihin, jääviyteen tai perusteettomaan varallisuuteen liittyviä tapauksia toimivaltaisten elinten ratkaistaviksi. Vaikka ANI:n tutkimusmenetelmien parantuminen on tehostanut sen toimintaa, myös toimivaltaisten tuomioistuinten ja hallintoelinten jatkotoimenpiteitä olisi tehostettava huomattavasti. ANI:n tutkimukset ovat vain muutamissa tapauksissa johtaneet seuraamuksiin, ja niilläkin on vain harvoissa tapauksissa ollut pelotevaikutusta.[9] Julkisiin hankintoihin liittyviä eturistiriitoja koskevat tuomioistuinten päätökset tulevat yleensä liian myöhään. ANI:tä koskevalla lainmuutoksella ylioikeuden tasolle perustetut varallisuudentutkintatoimikunnat tutkivat käytännössä ANI:n ylioikeuksiin lähettämien tapausten asiaperusteita soveltaen samoja todisteluvaatimuksia kuin alioikeudet. Menettely hidastaa tuomioistuinkäsittelyä, sillä toimivalta ratkaista ANI-asioita kuuluu ylioikeuksille, joiden tontille lautakunnat siis astuvat. Siksi tarvitaan toimenpiteitä toimikuntien epäjohdonmukaisen käytännön estämiseksi. Lisäksi olisi edelleen muutettava lakia siten, että ANI voisi hakea muutosta toimikuntien päätöksiin. Komission viimekertaisen vuosiarvion jälkeen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimet ovat vahvistaneet vain kaksi perusteetonta varallisuutta koskevaa tapausta. Samalla suuri määrä vanhan lain mukaisesti tutkittuja tapauksia on rauennut, koska niissä on ylitetty viime elokuussa annetussa muutetussa ANI-laissa säädetty vanhenemisaika.

Romania on komission viimeksi tekemän arvion jälkeen teettänyt riippumattoman vaikutusten arvioinnin korruptiontorjuntapolitiikastaan. Arviointiin sisältyvissä suosituksissa korostetaan korruptiontorjunnan poliittista priorisoimista, uuden, kokonaisvaltaisen, pitkän aikavälin tavoitteisiin tähtäävän korruptiontorjuntastrategian laatimista ja sekä lainsäädäntä-, toimeenpano- että tuomiovallan edustajien osallistumista.

Korruptiontorjunnan tehokkuutta nakertavat vakavat puutteet rikoksesta saadun hyödyn palauttamisessa . Rikoksella hankitun omaisuuden menetetyksi tuomitseminen on Romaniassa hyvin harvinaista.[10] Tämä johtuu ennen muuta siitä, että laki antaa menetetyksi tuomitsemiseen vain rajoitetusti mahdollisuuksia, oikeuskäytäntö on rajoittavaa, eivätkä syyttäjäviranomaiset toimi proaktiivisesti.[11] Syyttäjälaitos hakee parhaillaan ratkaisua viimeksi mainittuun ongelmaan, mutta ratkaisun löytymistä vaikeuttavat varojen puutteen lisäksi erityisesti oikeudelliset esteet.[12]. Käytännössä rikoksella hankittu varallisuus voidaan tuomita menetetyksi vain silloin, kun se on hankittu välittömästi sellaisella rikoksella, josta sen tekijä on tuomittu, tai kun se liittyy vahinkoon, joka on aiheutunut todistetusta rikoksesta. Myös kolmansille siirretyn varallisuuden menetetyksi tuomitsemisessa on ongelmia. Täten suuri osa rikoksella hankitusta varallisuudesta jää tutkimatta rajapoliisissa ja tullissa. Siksi näiden viranomaisten odotetaan takavarikoivan vain melko pienen määrän varallisuutta, vaikka voidaan olettaa, että tällaista rikollista toimintaa on harjoitettu järjestelmällisesti jo varsin pitkään.

Romania on komission edellisen arvion julkistamisen jälkeen tehostanut riskiarviointien perusteella tehtäviä tarkastuksia julkisissa tarjouskilpailuissa tehtyjen tarjousten sääntöjenvastaisuuksien paljastamiseksi. Lisäksi Romania on uudelleen vahvistanut petostentorjuntayksikkönsä (DLAF) tutkintatoimia koskevan oikeusperustan. Nämä parannukset ovat toki tervetulleita, mutta tästä huolimatta hallinnollisten valmiuksien ja toimien heikkous ovat edelleen suurin ongelma julkisten hankintojen alalla.

3. Päätelmät

Sen jälkeen kun komissio julkisti edellisen arvionsa heinäkuussa 2010, Romania on toteuttanut seuraavat merkittävät toimet: se on parantanut oikeuslaitoksen toimivuutta, vahvistanut uudelleen viranomaisten lahjomattomuutta valvovan kansallisen viraston oikeusperustan, jatkanut neljän uuden prosessilain täytäntöönpanon valmistelua, käynnistänyt oikeusjärjestelmän toiminnan arvioinnin ja teettänyt korruptiontorjuntapolitiikkansa vaikutustenarvioinnin. Jatkuva sitoutuminen uudistuksiin on välttämätöntä, jotta uudet prosessilait pystytään panemaan täytäntöön, tehdään oikeuslaitoksen rakenneuudistuksen jatkumisen edellyttämät päätökset, vakiinnutetaan korruptiontorjuntapolitiikka ja saadaan parempia tuloksia perusteettoman varallisuuden takavarikoinnissa ja varoittavien seuraamusten määräämisessä jääviystapauksissa.

Tarvitaan pikaisia toimia useiden korkean tason korruptio-oikeudenkäyntien vauhdittamiseksi ja sen estämiseksi, että ne raukeavat vanhenemisajan ylittymisen vuoksi. Korruptiontorjunnan olisi edelleen oltava keskeinen prioriteetti ja sillä on oltava parlamentin tuki. Lisäksi on kiireellisesti toteutettava toimia rikoksesta saadun hyödyn takaisinsaannissa, rahanpesurikosten syytteeseenpanossa ja julkisten varojen hallinnointiin liittyvien eturistiriitojen torjumisessa.

4. Suositukset

Heinäkuun 2010 jälkeen Romaniassa saavutetun edistyksen perusteella komissio kehottaa Romaniaa toteuttamaan toimia seuraavassa esitetyillä aloilla. Näiden suositusten tavoitteena on auttaa Romaniaa keskittymään olennaisiin parannuksiin valmistauduttaessa yhteistyö- ja seurantamekanismin puitteissa Romaniassa saavutettua edistystä koskevaan yleisarviointiin, jonka komissio esittää kesäkuussa 2012.

1. Oikeuslaitoksen uudistus

2. Siviiliprosessilain voimaantulon yhteydessä olisi toteutettava aktiivisia tukitoimia ja hyväksyttävä kolmen muun prosessilain kattava täytäntöönpanosuunnitelma, varattava riittävät resurssit tuomioistuinten ja syyttäjänvirastojen koulutustoimintaan ja organisaatiouudistuksiin, lisättävä kansallisen tuomari-instituutin kapasiteettia ja hyväksyttävä instituutin ehdotukset koulutus- ja rekrytointivaatimusten tiukentamisesta.

3. Oikeusjärjestelmän toiminnan arviointia olisi valmisteltava laatimalla yksityiskohtainen analyysi tuomioistuinten epätasaisesta työnjaosta.

4. Oikeuslaitoksen toiminnan arviointi olisi saatettava loppuun. ja sen suosituksia olisi noudatettava.

5. Olisi luotava puitteet oikeuslaitoksen uudistuksen seurannalle siten, että sitä koskevan toimintasuunnitelman toteutukseen osallistuu tuomioistuinlaitoksen toimijoita.

6. Oikeuslaitoksen vastuuvelvollisuus

7. Olisi vakiinnutettava avoimuus ja objektiivisuus tuomioistuinten sisäisessä hallinnollisessa päätöksenteossa, joka koskee muun muassa nimityksiä, kurinpitopäätöksiä, arviointeja ja ylenemisjärjestelmää korkeimman oikeuden tuomariksi.

8. Tuomioistuinten tarkastusyksikön olisi analysoitava ja kehitettävä tuomioistuinkäytäntöjä; tarkastusyksikön uudistusta olisi jatkettava.

9. Kaikki oikeuskäytäntö olisi julkaistava sähköisesti ja olisi huolehdittava siitä, että tuomioistuinten perustelut julkaistaan lainmukaisen määräajan kuluessa.

10. Oikeuslaitoksen toiminnan tehokkuus

11. Tuomioistuinten käytäntöjä ja työnhallintaa olisi kiireellisesti parannettava korkean tason korruptiojuttujen käsittelyn nopeuttamiseksi, jotta niiden vanhenemisaika ei ylittyisi.

12. Korkeimman oikeuden olisi jatkettava uudistusta siten, että sen asema kassaatiotuomioistuimena vahvistuu, ja sen valmiuksia käsitellä korkean tason korruptiojuttuja olisi parannettava.

13. Tuomioistuinten määräämien seuraamusten varoittavuutta ja johdonmukaisuutta korkean tason korruptiotapauksissa olisi kehitettävä edelleen; EU:n varoja ja julkisia hankintoja koskevien petosten tutkinnan, syytteeseenpanon ja tuomitsemisen tuloksia olisi parannettava;

14. Menettelylle, jolla parlamentti päättää jäsentensä koskemattomuuden peruuttamisesta, olisi hyväksyttävä selvät, muissa EU:n jäsenvaltioissa käytössä olevien parhaiden käytäntöjen mukaiset säännöt.

15. Lahjomattomuus

16. Hallintoviranomaisten ja tuomioistuinten olisi määrättävä jääviyttä, eturistiriitoja ja perusteettoman varallisuuden menetetyksi tuomitsemista koskevissa tapauksissa ripeitä ja varoittavia seuraamuksia viranomaisten lahjomattomuutta valvovan kansallisen viraston (ANI) tutkintatulosten perusteella.

17. Varallisuudentutkintatoimikuntien käytäntöjä olisi yhtenäistettävä ja samalla olisi huolehdittava siitä, että toimikunnat käsittelevät tapauksia tehokkaasti, mutta eivät ota ennalta kantaa tuomioistuimen ratkaisuun.

18. ANI:n ja muiden hallinto- ja lainkäyttöviranomaisten yhteistyötä julkisten hankintojen osalta olisi lisättävä ja ANI:n tutkintavalmiuksia olisi tehostettava kehittämällä sen tietojärjestelmää ja tekemällä kohdennettuja riskinarviointeja.

19. Korruption torjunta

20. Korruptiontorjuntapolitiikan koordinointia korkeimmalla tasolla olisi lisättävä ja olisi laadittava riippumattomaan riskinarviointiin perustuviin suosituksiin pohjautuva uusi, kestävä monivuotinen strategia korruption ehkäisemiseksi ja rankaisemiseksi; olisi perustettava seurantaryhmä, joka valvoo strategian toteuttamista yhteistyössä kansalaisyhteiskunnan edustajien kanssa.

21. Rikoshyödyn takaisinsaantia olisi kehitettävä noudattamalla muiden EU:n jäsenvaltioiden parhaita käytäntöjä, ja olisi annettava uusi laki menetetyksi tuomitsemista koskevien valtuuksien laajentamisesta ja tuomioistuinkäytäntöjen vahvistamisesta. Lisäksi Romanian olisi saatava parempia tuloksia rahanpesun syytteeseenpanossa silloinkin, kun tämä on ainoa syyteperuste.

22. Olisi laadittava säännöt eturistiriitojen ehkäisemiseksi julkisten varojen hallinnoinnissa ja niiden toimivaltaisten viranomaisten piirissä, jotka sääntelevät, tutkivat ja ratkaisevat julkisia hankintoja koskevia kanteluita; toimivaltaisten viranomaisten käytössä olevia menettelyjä ja kapasiteettia olisi kehitettävä muun muassa toteuttamalla jatkotoimenpiteitä käynnissä olevan toiminnallisen tarkastuksen perusteella.

[1] Komission päätös 2006/928/EY, tehty 13 päivänä joulukuuta 2006, yhteistyötä ja Romanian edistymisen seurantaa koskevan järjestelmän perustamisesta tiettyjen arviointiperusteiden täyttämiseksi oikeuslaitoksen uudistamisen ja korruption torjunnan alalla (EUVL L 354, 14.12.2006, s. 56).

[2] Kertomus perustuu tietoihin, joita saadaan säännöllisesti Romanian viranomaisilta erityisesti vastauksena komission yksityiskohtaisiin kyselyihin. Komissio on saanut työssään apua riippumattomilta asiantuntijoilta ja on hyödyntänyt lisäksi useista eri lähteistä saatuja asiakirjoja ja tietoja. Kertomukseen liittyvä oheisasiakirja sisältää komission yksityiskohtaisen arvion kunkin yhteistyö- ja seurantamekanismin perustamista koskevassa päätöksessä vahvistetun arviointiperusteen suhteen saavutetusta edistyksestä.

[3] Esimerkiksi tämän vuoden alun ja toukokuun lopun välisenä aikana annettiin kolme lopullista ja 20 alustavaa tuomiota korkean tason korruptio-oikeudenkäynneissä, joissa vastaaja tunnusti syyllisyytensä.

[4] Tässä uudessa menettelyssä tuomioistuin voi pyytää vireillä olevassa asiassa korkeimmalta oikeudelta ennakkoratkaisua, jos se voi osoittaa, että oikeuskäytäntö on ristiriitaista.

[5] Heinäkuun 2010 ja huhtikuun alun 2011 välillä DNA käynnisti 269 uuden jutun tutkimukset ja nosti 159 syytettä 611 vastaajaa vastaan. DNA:n tilastojen mukaan viimeksi kuluneiden viiden vuoden aikana yli 90 prosenttia sen nostamista syytteistä on johtanut tuomioon, ja 90 prosenttia sen tutkimuksista on kestänyt enintään puolitoista vuotta.

[6] Tämä on tulosta perustuslakituomioistuinta koskevaan lakiin tehdyistä muutoksista, joista säädetään laissa 177/2010. Siinä poistetaan mahdollisuus keskeyttää oikeudenkäynti perustuslain vastaisuuden tutkimisen ajaksi. Myös laissa 202/2010 (pieni uudistuslaki) on säännöksiä menettelyesteiden poistamisesta.

[7] Oikeussaleista on huutava pula, ja korkeimman oikeuden rikosoikeusjaostossa, jossa monet korkean tason korruptio-oikeudenkäynnit ovat vireillä, on paljon täyttämättömiä virkoja.

[8] Tämän vuoden alussa toteutetussa poliisin eri yksiköiden ja oikeuslaitoksen laajamittaisessa yhteisessä operaatiossa paljastettiin rajapoliisin ja tullin laaja korruptiovyyhti. Toukokuussa annettiin korkean tason korruptio-oikeudenkäynnissä ensimmäisen oikeusasteen tuomio erästä tuomaria vastaan vain kuuden kuukauden kuluttua syytteen nostamisesta. Oikeus kokoontui asiassa viikoittain, muun muassa jouluaattona ja 30. joulukuuta.

[9] Tuomioistuimet ovat todenneet jääviyden yhteensä 82 tapauksessa. Näistä kurinpitolautakunnat ovat määränneet seuraamuksia vain 14 tapauksessa, joista viidessä tuomittu erotettiin virasta ja viidessä annettiin vain varoitus.

[10] Romanian viranomaisten julkistamien tilastojen mukaan kaikentyyppisistä rikoksista saadun hyödyn menetetyksi julistamista koskevien lopullisten päätösten kokonaisarvo vuonna 2010 oli 1,8 miljoonaa euroa, mistä ainoastaan 0,2 miljoonaa euroa saatiin lopulta perittyä.

[11] Romanian perustuslain 44 artiklan määräykset, mm. lauseke, jonka mukaan kaikki varallisuus katsotaan lähtökohtaisesti laillisesti hankituksi, vaikeuttaa varallisuustietojen julkistamista ja menetetyksi tuomitun omaisuuden takaisinsaantia.

[12] Parlamentissa on käsiteltävänä hallituksen hiljattain tekemä lakiesitys menetetyksi tuomitsemista koskevien valtuuksien laajentamisesta.