Alueiden komitean lausunto aiheesta "Ehdotus parlamentin ja neuvoston päätökseksi yhteisön Sokrates-toimintaohjelmasta tehdyn päätöksen 819/95/EY muuttamisesta"

(97/C 379/05)

ALUEIDEN KOMITEA, joka

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle [KOM(97) 99 lopull. 97/0103 (COD)] (),

ottaa huomioon neuvoston 6. toukokuuta 1997 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 126 artiklan ja 198 c artiklan ensimmäisen kohdan perusteella tekemän päätöksen kuulla aiheesta alueiden komiteaa,

ottaa huomioon 11. kesäkuuta 1997 tekemänsä päätöksen antaa lausunnon valmistelu valiokunta 6:n "Koulutus" tehtäväksi,

ottaa huomioon valiokunta 6:n 27. kesäkuuta 1997 hyväksymän lausuntoluonnoksen (CdR 151/97 rev.), jonka esittelijä oli José Vieira de Carvalho,

ja katsoo, että Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission Sokrates-ohjelmasta antamassa yhteisessä julkilausumassa () määrätään, että kahden vuoden kuluttua ohjelman käynnistämisestä komissio antaa kertomuksen, jossa arvioidaan ohjelman tuloksia sekä tehdään tarvittavia ehdotuksia etenkin sen rahoituspuitteiden tarkistamisesta,

komission antamassa kertomuksessa (johon tässä käsiteltävä päätösehdotus liittyy) kerrotaan ohjelmasta kahtena ensimmäisenä vuonna saavutetuista erinomaisista tuloksista,

AK piti Sokrates-ohjelmasta antamassaan lausunnossa () tervetulleena ohjelman panosta laadukkaan koulutuksen kehittämiseksi ja sellaisten kumppanuussuhteiden ja verkostojen luomiseksi, jotka tehostavat EU:n kuntien ja alueiden taloudellista ja sosiaalista kehitystä,

hyväksyi 17. ja 18. syyskuuta 1997 pitämässään 19. täysistunnossa (syyskuun 18. päivän kokouksessa) yksimielisesti seuraavan lausunnon.

1. Johdanto

1.1. Euroopan yhteisö hyväksyi Sokrates-toimintaohjelman maaliskuussa 1995 ja myönsi sille toimintakaudelle 1995 1999 määrärahoja 850 miljoonaa ecua. Ohjelma toteutetaan kaikissa viidessätoista jäsenvaltiossa. Myönnetty summa oli vähemmän kuin komission alun perin esittämät ja kahtatoista jäsenvaltiota koskevat 1005,6 miljoonaa ecua. Tämä oli Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välillä käytyjen yksityiskohtaisten neuvottelujen tulos, joissa komissio lopulta hyväksyi niukemmat varat sillä ehdolla, että budjettia tarkistetaan kahden vuoden kuluttua ohjelman etenemisen ja saavutettujen tulosten arvioinnin jälkeen.

1.2. Nyt käsiteltävän ehdotuksen tavoitteena on täyttää tuo ehto varsinkin budjettinäkökohtien osalta. Siinä ehdotetaan budjetin tarkistamista lisäämällä siihen 50 miljoonaa ecua (eli 5,9 prosenttia), jotka käytettäisiin ohjelman kahden viimeisen vuoden, 1998 ja 1999, aikana. On paikallaan muistuttaa, että tämän korotuksen myötä Sokrates-ohjelman osuus on ainoastaan 0,2 prosenttia yhteisön talousarviosta.

1.3. Komissio pyytää ottamaan nopeasti kantaa ehdotukseen, niin että se voidaan panna täytäntöön heti vuonna 1998.

2. Yleistä

2.1. Sokrates-ohjelma kattaa kaikki EU:n koulutukseen liittyvät toimet. Sen tavoitteena on parantaa koulutuksen laatua ja luoda Euroopan laajuinen kasvatusalan yhteistyöalue, joka tukee ja täydentää jäsenvaltioiden toimia seitsemällä avainalalla. Näitä ovat korkeakoulutus (Erasmus), kouluopetus (Comenius), kielten opiskelun edistäminen (Lingua), avoin- ja etäopetus, aikuiskasvatus, tietojen ja kokemusten vaihto (Eurydice ja Arion mukaan lukien) sekä täydentävät toimet (tiedottaminen, seuranta ja arviointi).

2.2. Päätösehdotuksen ohessa annettu komission kertomus osoittaa, että ohjelma on huomattavasti lisännyt eurooppalaista kasvatusalan yhteistyön määrää ja parantanut sen laatua. AK on tyytyväinen tähän, varsinkin mitä tulee opetushenkilöstön ja opiskelijoiden liikkuvuuteen, oppilaitosten väliseen yhteistyöhön, ulkomailla suoritettujen opintojaksojen eurooppalaisen opintosuoritusten siirtojärjestelmän (European Credit Transfer System) kautta tapahtuvaan ulkomaisten opintojen akateemiseen tunnustamiseen, unionin vähemmän käytettyjen kielten aseman parantamiseen, etäopetuksen laajempaan käyttöön sekä ohjelman laajentamiseen muualle Eurooppaan.

2.3. On kuitenkin syytä kiinnittää huomiota eräisiin ongelmiin, jotka ovat nousseet esille ohjelmaa toteutettaessa:

ala- ja keskiasteen oppilaitosten suhteellisen alhainen osallistumisaste. Ongelman ratkaisemiseksi olisi luotava osallistumista lähentäviä ja aktivoivia hallintokäytänteitä;

taloudelliset rajoitteet; esimerkiksi Erasmus-ohjelman puitteissa ulkomailla opiskelevalle opiskelijalle maksetaan tukea vain 75 ecua kuukaudessa (15 % sallitusta enimmäismäärästä), ja Comenius-ohjelmaan osallistuvien koulujen tuki on 2 000 ecua vuodessa;

kyvyttömyys vastata tehokkaasti kysyntään; jos kaikki vuonna 1996 jätetyt sinänsä hyväksymiskelpoiset hakemukset olisi todella hyväksytty, rahaa olisi tarvittu 700 miljoonaa ecua, kun käytettävissä oli vain 173 miljoonaa ecua. Kysyntä on siis nelinkertainen käytettävissä olevaan summaan verrattuna ja komission mukaan todennäköisesti lisääntymässä;

tilanteen odotetaan pahenevan seuraavien kahden vuoden aikana rahoitusongelmien vuoksi, joita aiheuttavat:

a) tarve tasapainottaa uudet aloitteet ja nykyisten tukien uusiminen,

b) hakemusten määrän ennustettu kasvu, joka on seurausta edellisvuosien (1995 ja 1996) tiedotuskampanjoista ja unionin kolmesta uudesta jäsenvaltiosta,

c) tietyt uudet toimet kuten Erasmus-ohjelman korkeakoulukohtaiset sopimusjärjestelyt ja Comenius-ohjelman täydennyskoulutuskurssit, jotka ovat mukana ensi kertaa,

d) muiden toimien kuten rasismin vastaisen eurooppalaisen teemavuoden 1997 sivuvaikutukset.

2.4. Komission ehdottaman määrärahojen korotuksen perustelut vaikuttavat pitäviltä, mutta esitetty korotussumma herättää epäilyksiä: riittääkö se ratkaisemaan komission itsensä tunnistamat ongelmat?

3. Erityistä

a) AK kannattaa lämpimästi Sokrates-ohjelmaa, joka auttaa nostamaan opetuksen tasoa ja kehittämään kumppanuus- ja verkostosuhteita, jotka puolestaan vahvistavat taloudellisesti ja sosiaalisesti Euroopan alueita.

b) AK haluaa korostaa, että tätä nykyä unionin 60 miljoonaa oppilasta saavat opetusta yli 4 miljoonalta opettajalta 307 000 koulussa, lähes 11 miljoonaa opiskelijaa opiskelee 5 000 korkeakoulussa ja myös miljoonat aikuiset osallistuvat opetukseen. Näistä kaikista Sokrates-ohjelma on hyödyttänyt Erasmuksen kautta suoraan vain 316 000 vaihto-opiskelijaa, 26 000 professoria ja lehtoria ja 1 800 korkeakoulua, Linguan kautta 80 000 nuorta ja 16 000 opettajaa, Comeniuksen kautta 5 000 koulua sekä muiden etäopiskelu-, opettajakoulutus- ja aikuisopetusohjelmien kautta noin 2 700 laitosta.

Toisin sanoen osallistumisaste on hyvin alhainen verrattuna ohjelman valtavaan kohderyhmään.

c) AK haluaa myös huomauttaa, että taloudellisen tuen määrä hanketta kohden on vähäinen. Esimerkiksi Erasmus-ohjelmassa opiskelijat saavat vain 15 % sallitusta enimmäistuesta ja korkeakoulut keskimäärin vain 17 000 ecua vuodessa korkeakoulukohtaisia sopimusjärjestelyjä varten. Tässä yhteydessä komitea haluaa muistuttaa Sokrates-ohjelmasta antamassaan lausunnossa (esittelijänä David Bellotti) tekemästään ehdotuksesta, jonka mukaan erityisesti heikompiosaisten ryhmien nuorten liikkuvuutta tulisi edistää.

d) AK korostaa, että Comenius-ohjelmassa kukin yhteistyökoulu saa vain 2 000 ecua vuodessa, mikä jättää suuren määrän opettajia ja eurooppalaisia nuoria tuen ulkopuolelle.

e) AK:n on vaikea nähdä, miten alle 6 prosentin määrärahakorotus voisi poistaa nämä ongelmat ja saada Sokrates-ohjelman hyödyttämään muitakin kuin vain harvoja taloudellisesti hyväosaisia. Alueiden komitean mielestä korotus ei riitä mahdollistamaan osanottajien kriittisen massan osallistumista ohjelmaan eikä siten myöskään vastaamaan lisääntyvään kysyntään. Komitea korostaa, että tavoitteena olevan mahdollisimman suuren kerrannaisvaikutuksen saavuttaminen vaarantuu, ja varoittaa seurauksista, joita kansalaisten pettymisellä on EU:n yhteistyömuotoihin.

f) Alueiden komitea on yllättynyt, että komission talousarvion korotusehdotus liittyy ohjelman nykyiseen maantieteelliseen kattavuuteen eikä siinä siten ole varauduttu kymmenen liitännäissopimuksen solmineen Keski- ja Itä-Euroopan maan sekä Kyproksen vuonna 1998 alkavaksi suunniteltuun osallistumiseen. Komitean mielestä tätä ongelmaa tulee käsitellä pikaisesti. Komitea toistaa lisäksi aikaisemmin antamassaan lausunnossa ilmaisemansa tuen kymmenen liitännäissopimuksen solmineen Keski- ja Itä-Euroopan maan (Baltian maat mukaanlukien) asteittaiselle osallistumiselle Sokrates-ohjelmaan. Tähän liittyen se korostaa arvokasta panosta, jonka koulutusalan lisääntyvä yhteistyö antaa näissä maissa käynnissä olevaan taloudelliseen, yhteiskunnalliseen ja demokraattiseen uudistusprosessiin.

g) Alueiden komitea panee merkille, että Euroopan parlamentti on kertomuksessaan arvioinut korotustarpeen olevan 165 miljoonaa ecua. Unionin ja liitännäissopimuksen solmineiden maiden välisen vastavuoroisen liikkuvuuden takaamiseen tarvittaisiin tästä summasta 70 miljoonaa ecua (mikä vastaisi maiden Phare-ohjelman tuella tulevaisuudessa yhteisön budjettiin maksamaa 70 miljoonaa ecua), vuodet 1998/1999 kattava inflaatiokorotus olisi 15 miljoonaa, ja 80 miljoonaa ecua vastaisi vuosina 1998/1999 odotettavaan 20 prosentin kysynnän kasvuun ja kunkin hankkeen rahoituksen vähintään edellyttämän kriittisen massan syntymiseen. Laskelmasta huolimatta parlamentti esittää talousarvion korotusta vähintään 100 miljoonalla eculla.

h) AK kiinnittää huomiota siihen, että ohjelman piiriin kuuluvia toimia on edistettävä maaseudulla ja otettava samalla huomioon, että niiden voidaan todeta saavuttavan joitakin EU:n talousarvion muissa luvuissa maaseutualueille asetettuja strategiatavoitteita, erityisesti yhteisen maatalouspolitiikan osalta. Nämä voimavarat tulisi ottaa käyttöön Sokrates-ohjelman toiminnan tukemiseksi. Säädöksiä olisi tarpeen yksinkertaistaa ja kehittää sekä sopeuttaa ne entistä paremmin maaseutualueille.

i) Lingua-alaohjelma: Komitea pitää välttämättömänä, että vieraiden kielten opiskelun aloitusvaihetta kehitetään peruskoulusta lähtien. Alkuvaiheen puutteet mitätöivät suurelta osin myöhemmän toiminnan. Tätä tarkoitusta varten on laajennettava kieltenopettajien osallistumisen tapoja ja keinoja.

4. Päätelmät

4.1. Elämänsä loppupuolella Jean Monnet mietti, oliko ollut erehdys perustaa yhtenäisen Euroopan rakennustyö talouden eikä kulttuurin varaan.

4.2. Tämä yhtenäisen Euroopan perustajaisän huomautus kuvastaa yhä selvempää tarvetta luoda Euroopan rauhan ja yhtenäisyyden perusta turvaamalla ja levittämällä kulttuurimme ja sivistyksemme perusarvoja, sillä nämä koskettavat suoraan tavallisia ihmisiä.

4.3. Niiden toteuttaminen käytännössä edellyttää aktiivista panosta niin opiskelijoilta, opettajilta kuin oppilaitoksiltakin, sillä nämä edustavat tietä tulevaisuuteen.

4.4. AK katsoo, että Euroopan alueiden inhimillisiä voimavaroja on kehitettävä, jos halutaan torjua syrjäytymistä ja työttömyyttä, lisätä kilpailukykyä, kasvua ja työllisyyttä sekä samalla turvata taloudellinen ja sosiaalinen kehitys alueellisesti ja paikallisesti. Tämän saavuttamiseksi on jatkuvasti ja tehokkaasti pyrittävä nostamaan eurooppalaisten, erityisesti nuorten, tietämyksen ja taitojen tasoa.

4.5. Tämän vuoksi AK kannattaa ja rohkaisee kaikkia Sokrates-ohjelman ja sen osaohjelmien, Erasmuksen, Comeniuksen, Linguan jne. kaltaisia aloitteita.

4.6. Komitea varoittaa kuitenkin, ettei Sokratesta saa taloudellisista syistä typistää ohjelmaksi, joka hyödyttää vain hyväosaisimpia yksilöitä ja vakavaraisimpia laitoksia: Tämä sotisi tasavertaisten mahdollisuuksien periaatetta vastaan. Lisäksi komitea on huolissaan, että rahoitusmahdollisuuksien vähäisyys estää unionin taloudellisesti muita huonommassa asemassa olevilla paikkakunnilla ja alueilla asuvien kansalaisten ja niillä sijaitsevien oppilaitosten osallistumisen ohjelmiin ja siten heikentää taloudellista ja yhteiskunnallista yhteenkuuluvuutta. Euroopan komission myöntämät tuet ovat vain 20 30 % hankkeiden talousarvioista, ja näin ollen ne hyödyttävät hyväosaisia oppilaita oppilaitoksissa, jotka pystyvät maksamaan loputkin.

4.7. Alueiden komitea korostaa, että alalla on nousemassa esiin lukuisia uusia haasteita, jotka liittyvät erityisesti tietoyhteiskuntaan ja sen suoriin vaikutuksiin koulutussektorilla, joihin lukeutuu mm. tarve liittää koulut Internettiin, etäopiskelu, opetukseen soveltuvien tietokoneohjelmien kehittäminen ja multimedia. Komitea toistaa aiheesta "Komission toimintasuunnitelma: oppiminen ja tietoyhteiskunta" antamassaan lausunnossa (esittelijä: Paul White) esittämänsä kehoituksen lisätä mm. tämän Sokrates-ohjelman osa-alueen rahoitusta.

4.8. Euroopan alueiden asukkaiden elämänlaatu riippuu luovuudesta ja innovaatioista, joita Sokrateksen kaltaiset ohjelmat voivat tuoda mukanaan. Alueiden komitea korostaa, että luovuus ja innovaatiokyky ovat ratkaisevassa asemassa liitettäessä Keski-Euroopan assosioituneita maita sekä Kyprosta Euroopan unioniin.

4.9. Keskeisiä peruselementtejä Jean Monnet'ta innoittaneessa visiossa Euroopasta olivat taloudellisen hyvinvoinnin lisäksi yhteenkuuluvuus, solidaarisuus, yhteistyö, ymmärrys ja tietämys. Tämän vision toteutuminen edellyttää Sokrates-ohjelmassa esitettyjen kaltaisia aloitteita.

4.10. Tämän vuoksi alueiden komitea kehottaa neuvostoa, komissiota ja Euroopan parlamenttia tunnustamaan, että Sokrates-ohjelmaan tehtävän panostuksen lisääminen ei ainoastaan edistä unionin taloudellista ja yhteiskunnallista yhteenkuuluvuutta vaan auttaa myös todellisen, kansalaisten jokapäiväisen elämän kannalta merkittävän "kansalaisten Euroopan" rakentamisessa. Aikana, jolloin rasismi, muukalaisviha ja väkivalta lisääntyvät hälyttävän nopeasti, koulutuksen eurooppalaisen ja kulttuurienvälisen ulottuvuuden korostaminen Sokrates-ohjelman kautta sekä opiskelijoiden ja opettajien yhteistyön ja -toiminnan edistäminen unionissa on elintärkeää kulttuurisen monimuotoisuuden, solidaarisuuden ja rauhanomaisen rinnakkaiselon ymmärtämisen vahvistamiseksi Euroopan unionissa ja sen naapurimaissa.

4.11. Tämän johdosta ja ottaen huomioon Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden taloudelliset ongelmat sekä niiden hyväksymän budjettikuriperiaatteen AK suosittaa,

että komissio ja neuvosto harkitsevat tässä lausunnossa esitettyjä perusteita ja antavat lisärahoitusta Sokrates-ohjelmalle. Erityisesti on varmistettava, että riittävän useille hankkeille annetaan tarpeeksi yksikkökohtaista rahoitusta ja että otetaan huomioon budjettipaineet, jotka syntyvät kun Sokrates-ohjelma laajennetaan kattamaan assosiaatiosopimuksen solmineet Keski- ja Itä-Euroopan valtiot sekä Kypros.

että komissio muuttaa ehdotustaan niin, että siinä esitetään varojen lisäämistä vähintään 100 miljoonalla eculla (11,8 %), Euroopan parlamentin yhteispäätösmenettelyn mukaisessa ensimmäisessä käsittelyssä ()tekemien muutosehdotusten mukaisesti. Komitea huomauttaa, että tämä nostaisi talousarvion 950 miljoonaan ecuun, mikä jää vielä komission alkuperäisen, kahtatoista jäsenvaltiota koskeneen 1 005,6 miljoonan ecun ehdotuksen alle.

Bryssel, 18. syyskuuta 1997.

Alueiden komitean puheenjohtaja

Pasqual MARAGALL i MIRA

() EYVL C 113, 11.4.1997, s. 14

() EYVL L 132, 16.6.1995, s. 18

() EYVL C 217, 6.8.1994, s. 18

() EYVL C 200, 30.6.1997, s. 135