Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus neuvoston direktiiviksi työntekijöille tiedottamista ja heidän kuulemistaan koskevista yleisistä puitteista Euroopan yhteisössä"

(1999/C 258/07)

Neuvosto päätti 18. joulukuuta 1998 sosiaalipolitiikkaa koskevan sopimuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta ehdotuksesta.

Asian valmistelusta vastannut "työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus" -jaosto antoi lausuntonsa 15. kesäkuuta 1999. Esittelijä oli Ursula Engelen-Kefer.

Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 7. ja 8. heinäkuuta 1999 pitämässään 365. täysistunnossa (heinäkuun 7. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 99 ääntä puolesta ja 1 vastaan 10:n pidättyessä äänestämästä.

1. Yleistä

Talous- ja sosiaalikomitean jäsenten kannat poikkeavat toisistaan siinä, kuinka tulisi suhtautua komission ehdotukseen neuvoston direktiiviksi työntekijöille tiedottamista ja heidän kuulemistaan koskevista yleisistä puitteista Euroopan yhteisössä.

Eräiden jäsenten mielestä ehdotus ei sovi yhteen läheisyysperiaatteen kanssa ja rikkoo suhteellisuusperiaatetta, koska siinä puututaan liikaa kansallisiin järjestelyihin. Toisten jäsenten mielestä direktiiviehdotuksen avulla - ehdotuksen parantamistarpeista huolimatta, erityisesti mitä tulee vähimmäismäärän alentamiseen ja laajentamiseen julkiselle sektorille - korjataan jäsenvaltioiden lainsäädännössä olevia puutteita luomalla yhteisössä yhtenäiset puitteet, joilla paikataan tiedottamista ja kuulemista koskevassa yhteisön oikeudessa olevia aukkoja ja luodaan siten edellytykset muutosprosessien tuloksekkaalle hallinnalle.

1.1. Näistä mielipide-eroavaisuuksista riippumatta talous- ja sosiaalikomitea toteaa seuraavaa:

1.2. Euroopan sosiaalisessa peruskirjassa ja työntekijöiden sosiaalisia perusoikeuksia koskevassa yhteisön peruskirjassa vuodelta 1989 työntekijöiden ja heidän edustajiensa sosiaalinen perusoikeus saada tietoa ja tulla kuulluksi sellaisissa päätöksissä, joilla voi olla heille tärkeitä seurauksia, tunnustetaan olennaiseksi osaksi eurooppalaista yhteiskuntamallia, huomioiden EU:n jäsenvaltioiden erilaiset käytännöt(1). Tämä perustuu ajatukseen, jonka mukaan työntekijöillä ja heidän edustajillaan on aktiivinen rooli yrityksen hallinnossa. Pienyritysten erityisasema on tässä yhteydessä otettava huomioon.

1.3. Työntekijöiden ja heidän edustajiensa sosiaalisten oikeuksien tunnustaminen ja edistäminen on ratkaisevan tärkeä osa sosiaalisen ulottuvuuden vahvistamista ja vaikuttaa osaltaan siihen, etteivät jäsenvaltioiden erilaiset käytänteet vääristä niin vahvasti kilpailua. Tämä sosiaalinen osatekijä on tae sisämarkkinoiden paremmalle toiminnalle.

1.4. Sekä Davignon-kertomuksessa(2), vihreässä kirjassa "Yhteistyössä työn uudelleenorganisointiin"(3) että Gyllenhammarin kertomuksessa(4) todetaan, että työntekijöille tiedottaminen ja heidän kuulemisensa voi vaikuttaa hyvin myönteisesti työntekijöiden ja heidän edustajiensa valmiuteen talouden rakennemuutoksissa. Komitea tukee täysin tätä käsitystä. Työntekijöiden ammattitaito ja motivaatio ovat tulevaisuudessa talouden kilpailukyvyn varmistamisen perusedellytyksiä. Luxemburgissa kokoontuneen Eurooppa-neuvoston käynnistämässä työllisyysstrategiassa korostetaan oikeutetusti työmarkkinaosapuolten tärkeää roolia työn organisoinnin uudenaikaistamisessa ja niiden tärkeää tehtävää yritysten mukautumiskyvyssä.

1.5. Talouden rakennemuutoksen ongelmia voidaan käsitellä kilpailukyvyn varmistamisen kannalta vain, jos yrityksillä on aito ja tehokas ennakoiva työvoimapolitiikka. Sitä voidaan kuitenkin kehittää vain yhdessä työntekijöiden ja heidän edustajiensa kanssa. Työntekijöille tiedottamista ja heidän kuulemistaan - sellaisena kuin siitä määrätään kesäkuun 24 päivänä 1992 annetussa neuvoston direktiivissä 92/56/ETY työntekijöiden joukkoirtisanomisia koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 17. helmikuuta 1975 annetun neuvoston direktiivin N:o 75/129/ETY muuttamisesta, 29. kesäkuuta 1998 annetussa neuvoston direktiivissä 98/50/EY työntekijöiden oikeuksien turvaamista yrityksen tai liikkeen taikka liiketoiminnan osan luovutuksen yhteydessä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä annetun direktiivin 77/187/ETY muuttamisesta sekä 22. syyskuuta 1994 annetussa neuvoston direktiivissä 94/45/EY eurooppalaisen yritysneuvoston perustamisesta - pidetään tärkeänä osatekijänä sille, että työntekijät ja heidän edustajansa voivat hyväksyä muutosprosessin hallintakeinot. Näin lisätään työntekijöiden innovaatiovalmiutta ja parannetaan yrityksen kilpailukykyä.

1.6. Tiedotus- ja kuulemismenettely voi auttaa saavuttamaan Euroopan yhteisön ja jäsenvaltioiden asettamat tavoitteet, jotka Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 136 artiklassa määritellään seuraavasti:

- työllisyyden edistäminen

- elin- ja työolojen kohentaminen siten, että olojen yhtenäistäminen olisi mahdollista niitä kohennettaessa

- riittävä sosiaalinen suojeleminen

- työmarkkinaosapuolten välinen vuoropuhelu

- inhimillisten voimavarojen kehittäminen tarkoituksena saavuttaa korkea ja kestävä työllisyystaso

- syrjäytymisen torjuminen.

2. Erityistä

Edellä mainittuihin lähtökohtiin nojautuen talous- ja sosiaalikomitea katsoo, että seuraavassa mainitut periaatteet luovat pohjan työntekijöille ja heidän edustajilleen tiedottamista ja heidän kuulemistaan koskeville tehokkaille menettelyille.

2.1. Työmarkkinaosapuolten välisen vuoropuhelun ja muiden kuulemismenettelyjen vahvistaminen edellyttää, että työntekijöitä ja heidän edustajiaan pidetään kumppaneina ja myös kohdellaan sen mukaisesti. Tämä edellyttää kattavaa tiedotus- ja kuulemispolitiikkaa ja sitä, että työntekijöiden edustajat ovat kyllin riippumattomia yrityksen johdosta ja saavat riittävästi tukea yrityksen ulkopuolisilta asiantuntijoilta.

2.2. Asianomaisen yrityksen johtotason on annettava tietoa hyvissä ajoin, jatkuvasti ja monipuolisesti. Tietoa on annettava erityisesti kaikista työn kehitystä, työn organisointia ja yrityksen toimintaa yleensä koskevista asioista, jotka vaikuttavat merkittävästi työntekijöihin. Tiedotuksen tulee koskea niin ikään yritysjohdon suunnittelemien toimenpiteiden vaikutuksia työntekijöihin ja heidän edustajiinsa. Tiedottaminen ja kuuleminen olisi lisäksi ulotettava muillekin aloille, jotka ovat suoraan yhteydessä työntekijöiden oikeuksiin ja tulevaisuuteen, kuten yhtäläisiin mahdollisuuksiin liittyvät toimet sekä työterveys ja -turvallisuus.

2.3. Tehokas tiedotus ja kuuleminen edellyttää, että työntekijöiden edustajia kuullaan jo ennen kuin yrityksen johto tekee lopulliset päätökset ja että heidän mielipiteensä voidaan näin ottaa huomioon ratkaisua tehtäessä.

2.4. Kumppanuuteen perustuvan lähestymistavan ja hyväksynnän turvaamiseksi tiedotuksen on koskettava myös yrityksen toiminnan tulevaa kehittämistä sekä yrityksen taloudellista ja rahallista tilannetta. Tähän kuuluu myös tiedottaminen investoinneista, joilla on perustavanlaatuinen merkitys yrityksen tulevaisuudelle ja tuleville työpaikoille.

2.5. Koska tiedottamisen ja kuulemisen on määrä olla olennaisen tärkeä väline yrityksen tehokkaassa organisoinnissa, on välttämätöntä antaa työntekijöille ja heidän edustajilleen mahdollisuus ehdotusten tekemiseen erityisesti työpaikkojen turvaamista, työllisyysrakennetta ja ennustettavaa työllisyyden kehitystä koskevissa asioissa. Myös näissä tapauksessa tulee pyrkiä sopimukseen ennen kuin yritys tekee päätöksiä.

2.6. Tällainen kumppanuuteen perustuva lähestymistapa on lisäksi edellytys päätösten mahdollisimman sopuisalle toteuttamiselle. Vain varmistamalla tällä tavoin työntekijöiden hyväksyntä voidaan taata asianmukaisen painoarvon suominen ammatillisen koulutuksen ja täydennyskoulutuksen tärkeille aloille.

2.7. Talous- ja sosiaalikomitea toteaa, että tehokas tiedotus- ja kuulemismenettely on ratkaisevan tärkeä tekijä muutoksen hallinnassa. Sitä toteutetaan EU:n jäsenmaissa eri tavoin.

Bryssel 7. heinäkuuta 1999.

Talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Beatrice RANGONI MACHIAVELLI

(1) Vrt. TSK:n lausunto aiheesta "Euroopan yhteisön sosiaaliset perusoikeudet", EYVL C 126, 23.5.1989, s. 4.

(2) "European Systems of Worker Involvement" -asiantuntijaryhmän loppukertomus, s. 5.

(3) KOM(97) 128 lopull., s. 3.

(4) Teollisuuden muutosten taloudellisia ja yhteiskunnallisia vaikutuksia käsittelevän korkean tason työryhmän loppukertomus, s. 9 ja s. 23.