Virallinen lehti nro C 151 , 19/06/1995 s. 0028



A4-0075/95 Päätöslauselma Euroopan unionin Mercosurin politiikan tehostamisesta Euroopan parlamentti, joka - ottaa huomioon komission tiedonannon neuvostolle ja Euroopan parlamentille Euroopan unionin Mercosurin politiikan tehostamisesta (KOM(94)0428 - C4-0208/94), - ottaa huomioon 13. heinäkuuta 1990, 22. helmikuuta 1991, 14. helmikuuta 1992, 15. toukokuuta 1992 ja 19. marraskuuta 1992 hyväksytyt lausuntonsa Euroopan talousyhteisön ja Argentiinan, Chilen, Uruguayn, Paraguayn ja Brasilian tasavaltojen välistä yhteistyötä koskevasta puitesopimuksesta ((EYVL C 231, 17.9.1990, s. 215; EYVL C 072, 18.3.1991, s. 193; EYVL C 067, 16.3.1992, s. 221; EYVL C 150, 15.6.1992, s. 363; EYVL C 337, 21.12.1992, s. 237)), - ottaa huomioon 15. joulukuuta 1992 hyväksytyn päätöslauselmansa USA:n, Kanadan ja Meksikon välisestä vapaakauppasopimuksesta (NAFTA) ((EYVL C 021, 25.1.1993, s. 77)), - ottaa huomioon 22. huhtikuuta 1994 hyväksytyn päätöslauselmansa Euroopan unionin ja Latinalaisen Amerikan taloudellisista ja kauppasuhteista ((EYVL C 128, 9.5.1994, s. 443)), - ottaa huomioon 22. joulukuuta 1994 Euroopan unionin neuvoston ja Euroopan komission sekä Mercosurin jäsenvaltioiden välillä tehdyn yhteisen juhlallisen julistuksen ((EYVL C 377, 31.12.1994, s. 1)), - ottaa huomioon taloudellisten ulkosuhteiden valiokunnan mietinnön sekä ulko- ja turvallisuusasiain sekä puolustuspolitiikan valiokunnan ja kehitys- ja yhteistyövaliokunnan lausunnot (A4-0075/95), A. ilmaisee tyytyväisyytensä Etelä-Amerikan eteläisen osan talouden ja kaupan yhdentymisessä tapahtuneesta edistyksestä, joka johtanee yhteismarkkinoiden toteutumiseen vuoteen 2000 mennessä, B. katsoo, että Mercosur edustaa jäsenvaltioidensa poliittista tahtoa edistää alueellista yhdentymistä, jonka tarkoituksena on vastata niihin haasteisiin, jotka johtuvat taloudellisten asioiden lisääntyvästä maailmanlaajuisesta ulottuvuudesta, ja vahvistaa alueen asemaa kansainvälisessä taloudessa ja politiikassa, C. katsoo, että viime joulukuisessa Mercosur-maiden presidenttien kokouksessa Ouro Pretossa (Brasilia) tämä alueellinen yhdentyminen edistyi huomattavasti, kun päätettiin perustaa merkittäviä kauppoja koskeva tulliliitto 1. tammikuuta 1995 alkaen ja antaa Mercosurille kansainvälinen oikeushenkilön asema sekä määrittää sille täsmällinen institutionaalinen rakenne, D. katsoo, että Chile ja Bolivia neuvottelevat parhaillaan Mercosurin jäsenyydestä, E. katsoo, että Mercosur on maailman neljänneksi suurin talousmahti EU:n, NAFTAn ja Japanin jälkeen; ottaa lisäksi huomioon, että se on «lisääntyvän hyvinvoinnin alue», jolla on suuret kasvumahdollisuudet ja jonka viime vuosien taloudellisen dynaamisuuden ovat ylittäneet ainoastaan Kaakkois- Aasian maat, F. katsoo lisäksi, että Mercosurin jäsenvaltioissa on vahva markkinatalouden perinne ja mittavat luonnonvarat, G. katsoo, että Mercosurin merkitys luonnonvarojen säilyttämisessä ja maailman ympäristön tasapainon ylläpitämisessä on huomattava, H. ottaa huomioon alkuperäisväestöjen yhteisöjen olemassaolon eräissä Mercosur- maissa, erityisesti Amatsonin alueella, I. katsoo, että EU on Mercosurin tärkein kauppakumppani ja tärkein ulkomainen sijoittaja, ja että EU:n ja Mercosurin välinen kauppatase on perinteisesti ollut unionille alijäämäinen, J. katsoo, että eurooppalaiset ovat perinteisesti olleet voimakkaasti läsnä eteläisessä Etelä-Amerikassa alueiden läheisten historiallisten siteiden ja kulttuurisiteiden vuoksi, jotka ovat johtaneet läheisiin taloudellisiin ja yhteiskunnallisiin suhteisiin, K. katsoo, että EU:n ja Mercosurin suhteiden lähentyminen perustuu yhteisiin arvoihin kuten demokraattiseen hallintoon, ihmisoikeuksien kunnioittamiseen, taloudelliseen liberalismiin ja yhteiskunnalliseen oikeudenmukaisuuteen sekä molempien alueiden strategisiin etuihin, L. ottaa huomioon, että eräillä jäsenmailla on historiallisesti merkittävät suhteet Mercosur-maihin ja yleensä Latinalaiseen Amerikkaan, M. katsoo, että äskeinen Amerikkojen huippukokous asetti tavoitteeksi luoda koko Amerikan mantereen kattava vapaakauppa-alue vuodesta 2005 alkaen, N. katsoo, että Chilen tuleva NAFTA-jäsenyys on konkreettinen todiste tahdosta toteuttaa koko Amerikan vapaakauppa-alue, O. katsoo, että EU on aina torjunut ajatuksen maailman jakamisesta blokkeihin tai taloudellisen vaikutusvallan etupiireihin, ja että tässä mielessä EU:n on määriteltävä Mercosuria koskeva keskipitkän aikavälin strategia, jos se haluaa ylläpitää jo olemassa olevat kaupalliset ja poliittiset yhteydet tai vielä lisätä niitä, P. ottaa huomioon Mercosur-maiden halun ylläpitää tasapaino suhteissaan Yhdysvaltoihin ja EU:hun eikä jäädä Euroopan markkinoiden sivuraiteelle sen seurauksena, että unioni on tehnyt vapaakauppaa koskevat etuussopimukset Keski- ja Itä-Euroopan assosiointisopimuksen tehneiden maiden kanssa ja että sopimuksista neuvotellaan Turkin, Israelin ja Pohjois-Afrikan maiden kanssa, Q. katsoo, että EU on solminut joitakin kolmannen polven puitesopimuksia Mercosurin neljän jäsenvaltion ja Chilen kanssa sekä toimielinten välisen sopimuksen Euroopan komission ja yhteismarkkinaryhmän (Common Market Group, Mercosurin toimeenpaneva elin) välillä, joissa säädetään teknisen avun antamisesta, tiedonvaihdosta, koulutuksesta ja institutionaalisesta tuesta Mercosurille maatalouden, teknisten standardien ja tullin alalla, R. katsoo, että vuodesta 1990 EU:n ja Mercosurin jäsenvaltioiden välistä institutionaalista poliittista vuoropuhelua on käyty pääasiassa alueellisella tasolla EU:n ja Rio-ryhmän vuotuisten ministerikokousten yhteydessä, S. katsoo, että maatalouden osuus Euroopan unionin ja Mercosurin välisessä kaupassa on 36 %, ja pitää mielessä asian arkaluonteisuuden, Euroopan unionin yhteisen maatalouspolitiikan uudistuksen, maatalouden merkityksen Mercosurin taloudelle ja Uruguayn kierroksen päätösasiakirjan ennakoitavat seuraukset maatalouskaupan vapauttamiselle, T. katsoo, että Euroopan unionin uudessa monivuotisessa yleistä etuusjärjestelmää koskevassa suunnitelmassa on luotu solidaarisuuteen ja porrastukseen perustuvia järjestelmiä, jotka mahdollistavat etuusmarginaalien siirron kehittyneemmiltä mailta vähemmän kehittyneille maille, ja että tässä yhteydessä kahdesta teollisesti kehittyneemmästä Mercosur-maasta (Brasiliasta ja Argentiinasta) tuotavat tuotteet menettävät etuusmarginaalinsa vuoden 1996 alussa tai sitä pienennetään vähitellen vuoden 1998 alkuun asti, 1. Suhtautuu erittäin myönteisesti 22. joulukuuta 1994 tehtyyn Euroopan unionin ja Mercosurin yhteiseen juhlalliseen julistukseen ja tukee sen strategiaa, jolla pyritään aikaansaamaan alueiden välinen poliittinen ja taloudellinen yhteenliittymä, - jonka ensimmäinen vaihe perustuu alueiden välisen puitesopimuksen solmimiseen kaupallisesta ja taloudellisesta yhteistyöstä, - jonka viimeisen vaiheen tarkoituksena on toteuttaa täysin tämä lähempään poliittiseen yhteistyöhön perustuva yhteenliittymä; asteittainen ja vastavuoroinen kaiken kaupan vapauttaminen - ottaen huomioon joidenkin tuotteiden «arkaluonteisuus» ja WTO:n säännöksiä noudattaen - sijoitusten edistäminen ja läheisempi yhteistyö; 2. Katsoo, että Mercosurin yhdentymiskehityksessä ja alueiden välisen puitesopimuksen soveltamisessa tapahtuvan edistyksen vuosittaisen arvioinnin tai tutkimisen lisäksi alueiden välisessä puitesopimuksessa on oltava poliittisen sopimuksen sisältävä lauseke, jossa todetaan, että sopimusosapuolet sitoutuvat vuonna 1998 kehittämään kauppaa koskevia näkökohtia tavoitteenaan aloittaa neuvottelut vapaakauppa-alueen perustamiseksi teollisuus- ja palvelualoilla ja maataloustuotteiden kaupan vastavuoroiseksi ja asteittaiseksi vapauttamiseksi; 3. Pitää toivottavana, että EU:n ja Mercosurin välinen alueiden välinen yhteenliittymä voisi laajentua muihin Latinalaisen Amerikan maihin, kuten Chileen ja Boliviaan, joista voisi tulla Mercosurin jäseniä tai liitännäisjäseniä, ja pyytää siksi komissiota ja neuvostoa sisällyttämään puitesopimukseen erityislausekkeen, jolla mahdollistetaan mainittujen maiden asianmukainen osallistuminen; 4. On vakuuttunut, että Uruguayn kierroksen yhteydessä tehtyjen sopimusten soveltaminen teollisuusalalla, erityisesti tullimaksujen alentaminen, kansainvälisestä tekstiilialan kaupasta tehdyn sopimuksen (Multifibre Agreement) asteittainen purkaminen, tulliesteiden määrän ja tason laskeminen ja tehokkaampi henkisen, teollisen ja kaupallisen omaisuuden suojelu, lisäävät EU:n ja Mercosurin välistä teollisuuden kauppaa; 5. Kannattaa Euroopan unionin uuden tullietuusjärjestelmän (GSP) yhteydessä sitä, että porrastusjärjestelmää sovelletaan järkevästi ja asteittain jokaiseen maahan ja kaikkiin aloihin ja pyytää näin ollen komissiota varmistamaan, että jos jokin maa ei jo hyödy tullietuusjärjestelmästä, alueellisen kumulointijärjestelmän soveltamista jatketaan saman alueellisen ryhmän jäsenvaltion käyttämiin kyseisestä maasta peräisin oleviin tuotteisiin; 6. Kannattaa myös sitä, että kaikki Mercosurin jäsenmaista peräisin olevat tuotteet, jotka voivat hyötyä tullietuusjärjestelmästä ja jotka kulkevat siinä tarkoituksessa, että hyvin pienen jalostusasteen jälkeen ne jälleenviedään sellaisen alueryhmän jäsenmaan kautta, johon sovelletaan porrastusjärjestelmää, voisivat edelleen hyötyä etuusjärjestelmästä; 7. On vakuuttunut, että Uruguayn kierroksen maataloustuotteiden kaupan vapauttamista koskeva päätösasiakirja vaikuttaa erittäin myönteisesti Mercosurin pääsyyn kansainvälisille maataloustuotemarkkinoille ja katsoo tässä yhteydessä, että seuraavien vuosien aikana mahdollisuudet myöntää lisämyönnytyksiä, jotka ylittävät Uruguayn kierrokseen sisältyvät markkinoillepääsyä koskevat sopimukset, ovat erittäin rajalliset; 8. Katsoo, että mahdollisuudet lisätä EU:n ja Mercosurin välistä yhteistyötä ovat hyvät palvelualalla, erityisesti televiestinnän, moottoriajoneuvojen, liikenteen, matkailun ja rahoitus- ja vakuutuspalveluiden aloilla, ja korostaa tämän vuoksi tarvetta tehdä läheistä yhteistyötä osapuolten lainsäädännöllisten määräysten ja teknisten standardien yhteensovittamiseksi näillä aloilla; 9. Kehottaa Mercosur-maita liittymään lähitulevaisuudessa Maailman kauppajärjestön (WTO) monenkeskiseen sopimukseen julkisista hankinnoista, ja katsoo tässä yhteydessä, että julkisen alan markkinoiden molemminpuolisen avautumisen - televiestintä mukaan lukien - olisi oltava eräs tulevan EU:n ja Mercosurin välisen alueiden välisen yhteenliittymän pääelementeistä; 10. Pitää myös välttämättömänä, että puitesopimuksessa annetaan institutionaalinen perusta EU:n ja Mercosurin väliselle jatkuvalle poliittiselle vuoropuhelulle kahdenkeskisistä ja kansainvälisistä molempia osapuolia kiinnostavista asioista, ja painottaa tässä mielessä, että tämä poliittinen vuoropuhelu olisi erittäin hyödyllistä molemmille osapuolille, jotta voidaan: - edistää kaupankäynnin lisääntymistä ja tasapainoisia taloudellisia suhteita, - määritellä mahdollinen yhteensovitettu strategia koskien uuden Maailman kauppajärjestön toimintasääntöjä ja sen käsiteltäväksi otettavia asioita sekä muita kansainvälisiä talousalan foorumeita, joissa on mahdollista kehittää yhteistoimintaa, kuten Maailman henkisen omaisuuden järjestö (WIPO) ja Kansainvälinen teleliitto (ITU), - edistää paremman keskinäisen ymmärryksen kautta sitä, että EU voisi toimia Mercosurin puolestapuhujana OECD:ssa ja G7-ryhmässä ja että Mercosur voisi toimia vastaavasti muiden tulevien vaikutusryhmien suhteen, - lähentää EU:n ja Mercosurin näkökantoja turvallisuusasioissa; 11. Kannattaa taloudellisen yhteistyön lisäämistä aluetutkimuksen ja teknologian kehitysohjelmien avulla sekä kehityksen kärjessä olevilla aloilla (ympäristö, televiestintä ja tietoyhteiskunta sekä audiovisuaalinen ala), ja pyytää tästä syystä komissiota tutkimaan Mercosur-maiden mahdollisuutta osallistua tiettyihin yhteisöohjelmiin, kuten MEDIA, EFTA- maiden ja Keski- ja Itä-Euroopan maiden osallistumisen osalta ehtojen mukaisesti; 12. Pitää toivottavana, että alueiden välisen yhteenliittymän toiminnan osana unioni osallistuisi alueellisten infrastruktuuria, kulttuuria, maatalous- ja metsätutkimusta, kalastusteknologiaa, ympäristönsuojelua, energiaa ja eurooppalaisten yksityissijoitusten edistämiseen pyrkivää toimintaa koskevien hankkeiden yhteisrahoitukseen ja kannattaa sen vuoksi sitä, että kyseinen rahoitus tapahtuisi uusissa monivuotista taloudellista apua koskevissa puitteissa, mukaan lukien yhteisön talousarviossa myönnettävä tuki ja Euroopan investointipankin lainat; 13. Painottaa, että on tärkeää edistää järjestelmällisesti yhteishankkeita eurooppalaisten pienten ja keskisuurten yritysten ja vastaavien Mercosur- maiden yritysten välillä, erityisesti riskipääoman avulla, jonka määrää on huomattavasti nostettava; 14. Kannattaa komission aloitteita myöntää sen omaan kokemukseen perustuen teknistä apua Mercosurin integraatiokehityksen seuraavan vaiheen toteuttamiseksi ja on erityisesti sitä mieltä, että ensisijaisesti on luotava: - kriteerit niiden talouselämän alojen uudelleenjärjestämiseksi, jotka eniten kärsivät kaupan integraatiokehityksestä; - välineet taloudellisen ja sosiaalisen yhdenmukaisuuden aikaansaamiseksi jäsenvaltioiden välillä sekä köyhyyden torjumiseen tähtäävien sosiaalisten ohjelmien täytäntöönpanoon ja yhteiskunnan eri eturyhmien väliseen vuoropuheluun; - yhteiset tekniset ympäristönormit; - yhdennetty liikennettä koskeva malli, joka suosisi meriliikenteen vapauttamista sääntelystä sekä joki- ja rautatiekuljetusten mahdollisuuksien kehittämistä; 15. Toivoo, että komissio tiedottaa sille säännöllisesti EU:n osallistumisen luonteesta ja laajuudesta Hidrovia-vesiväylähankkeen osalta; 16. Jakaa ministerien Pariisissa 17. maaliskuuta 1995 pidetyn Rio-ryhmän ja Euroopan unionin välisen kokouksen päätösjulistuksessa ilmaiseman huolen keinottelupääomien ennustamattomasta ja mahdollisesti haitallisesta vaikutuksesta; 17. Ilmaisee huolestuneisuutensa teollistuneiden ja kehitysmaiden välisestä naisilla, lapsilla, ihmisen sisäelimillä ja huumeilla käydystä kaupasta, tämän kaupan olemassaolosta ja laajuudesta; pyytää komissiota laatimaan esityksiä tästä kaupasta peräisin olevan pääoman liikkumisen estämiseksi Euroopan unionin ja niiden kolmansien maiden välillä, joiden kanssa sillä on kauppasuhteita, ja pyytää jäsenvaltioita suojelemaan tällaisen kaupan uhreja; 18. Muistuttaa, että nykyisessä EU:n ja kaikkien Mercosurin jäsenvaltioiden välisessä kolmannen sukupolven puitesopimuksessa ei määrätä parlamentaarisesta osallistumisesta, ja pyytää näin ollen ja ottaen huomioon alueiden välisen yhteenliittymisprosessin laajuus ja erityisluonne, että alueiden välisen puitesopimuksen institutionaalisiin määräyksiin sisällytetään Mercosurin parlamentaarisen sekakomitean jäsenten ja Euroopan parlamentin jäsenten välinen poliittinen vuoropuhelu; 19. Pyytää komissiota ja neuvostoa vahvistamaan tähän parlamentin päätöslauselmaan sisältyvät prioriteetit valmistellessaan ja hyväksyessään neuvotteluvaltuudet Euroopan unionin ja Mercosurin välistä taloudellista yhteistyötä koskevaa alueiden välistä puitesopimusta varten; 20. Suhtautuu myönteisesti siihen, että EU:n ja Mercosurin välisessä yhteistyössä kunnioitetaan Mercosur-maissa asuvien alkuperäisväestöjen yhteisöjen yleisiä etuja, erityisesti niiden yhteisöjen, jotka ovat sijoittautuneet Amatsonin alueelle; 21. Kehottaa puhemiestään välittämään tämän päätöslauselman komissiolle, neuvostolle, jäsenvaltioiden hallituksille, Mercosurin neuvostolle, Chilen ja Bolivian hallituksille sekä Latinalaisen Amerikan parlamentille.