Komission yksiköiden valmisteluasiakirja - Oheisasiakirja ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi maassa laittomasti oleskelevien kolmansien maiden kansalaisten työnantajiin kohdistettavien seuraamusten säätämisestä Tiivistelmä vaikutusten arvioinnista {KOM(2007) 249 lopullinen} {SEK(2007) 596} {SEK(2007) 603} /* SEK/2007/0604 lopull. */





[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO | Bryssel, 16.5.2007 SEC(2007) 604 KOMISSION YKSIKÖIDEN VALMISTELUASIAKIRJA Oheisasiakirja ehdotukseen EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON DIREKTIIVIKSI maassa laittomasti oleskelevien kolmansien maiden kansalaisten työnantajiin kohdistettavien seuraamusten säätämisestä Tiivistelmä vaikutusten arvioinnista {KOM(2007) 249 lopullinen}{SEK(2007) 596}{SEK(2007) 603} 1. Johdanto Toive työpaikan löytymisestä on yksi EU:hun suuntautuvan laittoman maahanmuuton pontimista. Tässä asiakirjassa esitetään tiivistelmä vaikutustenarvioinnista, jossa pohdittiin, miten tämän laittoman maahanmuuton vetovoimatekijän merkitystä voitaisiin vähentää puuttumalla EU:n alueella laittomasti oleskelevien kolmansien maiden kansalaisten työntekoon. Raportin laatimista varten on kuultu jäsenvaltioita ja muita sidosryhmiä. Tietoja on kerätty paitsi kuulemisten yhteydessä myös tapaustutkimusten ja kirjallisuuskatsausten avulla. Tietojen kerääminen ja suuri osa kuulemisista toteutettiin komission tilaaman ulkoisen selvityksen puitteissa. Selvitys ja raportti on laadittu oikeus-, vapaus- ja turvallisuusasioiden pääosaston koolle kutsuman yksiköiden välisen johtoryhmän kokousten perusteella. ONGELMAN MÄÄRITTELY Keitä ongelma koskee? Laittoman maahanmuuton taustalla on monenlaisia työntö- ja vetovoimatekijöitä. Päätös lähteä etsimään parempia oloja kotimaan ulkopuolelta perustuu yhtäältä sellaisiin työntövoimatekijöihin kuin työttömyys ja pysyvästi alhainen palkkataso tai luonnononnettomuudet ja ekokatastrofit ja toisaalta vetovoimatekijöihin, joita ovat esimerkiksi mahdollisuus tehdä työtä pimeästi korkeammalla palkalla, poliittisesti vakaat olot, oikeusvaltioperiaatteen noudattaminen ja ihmisoikeuksien tehokas suojelu. Pelkästään työllistymistä koskevan vetovoimatekijän heikentäminen ei siten yksinään riitä lopettamaan laitonta maahanmuuttoa. Tämä aloite onkin vain osa laittoman maahanmuuton vähentämiseen tähtäävää laaja-alaisempaa EU:n toimintaa. Laittoman maahanmuuton vähentäminen taas liittyy EU:n tavoitteeseen luoda kattava maahanmuuttopolitiikka. Säädösehdotus koskee EU:n alueella laittomasti oleskelevien kolmansien maiden kansalaisten työntekoa. Laittomasti oleskelevilla kolmansien maiden kansalaisilla tarkoitetaan tässä sekä niitä, jotka ovat tulleet EU:n alueelle laittomasti, että niitä, jotka jäävät sinne laillisen oleskeluluvan voimassaolon päätyttyä. Sen sijaan säädösehdotus ei koske niiden kolmansien maiden kansalaisten työntekoa, jotka oleskelevat jossakin jäsenvaltiossa laillisesti mutta joilla ei ole oikeutta tehdä työtä tai joiden oikeutta työskennellä on rajoitettu ja jotka tekevät työtä enemmän kuin heidän oikeutensa sallivat. Tähän joukkoon kuuluu opiskelijoita, tutkijoita, turisteja ja EU:n alueella laillisesti oleskelevia kolmansien maiden kansalaisten perheenjäseniä, joilla ei ole oikeutta tehdä työtä tai joiden oikeutta työntekoon on rajoitettu tiettyyn tuntimäärään viikossa. Vaikka myös tällaisiin tilanteisiin on tärkeää puuttua työntekoon liittyvän vetovoimatekijän merkityksen vähentämiseksi, säädösehdotuksen oikeusperusta (EY:n perustamissopimuksen 63 artiklan 3 kohdan b alakohta) ei kata toimia, joiden kohteena ovat jälkimmäiseen ryhmään kuuluvat kolmansien maiden kansalaiset. Jäljempänä tässä tiivistelmässä käytetään ilmaisua ’laittomasti oleskelevat kolmansien maiden kansalaiset’. Pohditut vaihtoehdot eivät vaikuta myöskään niihin EU:n kansalaisiin, jotka ovat kotoisin EU-10-maista tai Bulgariasta tai Romaniasta ja joiden oikeutta työskennellä eräissä jäsenvaltioissa on rajoitettu siirtymäsäännösten nojalla. Ongelman laajuus Ongelman laajuutta on vaikea määrittää. Paitsi että on vaikea laskea henkilöitä, jotka oleskelevat maassa ja tekevät työtä viranomaisilta salaa, käytettävissä olevista tiedoista ja arvioista on myös usein vaikea päätellä, sisältyykö lukuihin sellaisia EU:n kansalaisia, joiden työskentelyoikeutta on rajoitettu siirtymäsäännösten nojalla, ja miten luvuista voitaisiin poimia erikseen kolmansien maiden kansalaiset. Joka tapauksessa on ilmeistä, että eri puolilla EU:ta on runsaasti laittomasti oleskelevia kolmansien maiden kansalaisia ja että heidän lukumääränsä on viime vuosina lisääntynyt. Useimmat käytettävissä olevat arviot on esitetty ennen vuotta 2004, jolloin EU:hun liittyi kymmenen uutta jäsenvaltiota. Siksi sekä näiden maiden että EU:hun viimeksi liittyneiden Bulgarian ja Romanian kansalaiset lasketaan niissä kolmansien maiden kansalaisiksi. Tämä vaikeuttaa selkeän kokonaisnäkemyksen muodostamista. EU:n alueella oleskelevien laittomien maahanmuuttajien kokonaismäärästä on esitetty useita eri arvioita, joiden määrät vaihtelevat 2–3 miljoonasta (Global Migration Perspectives 2005), 4,5 miljoonaan (IOM 2000) ja jopa 7–8 miljoonaan (United Nations' Trends in Total Migrant Stock: The 2003 Revision). Arviot EU:n alueelle vuosittain tulevista uusista laittomista maahanmuuttajista vaihtelevat puolestaan 500 000:sta (Wiener Zeitung 2005) 350 000:een (Global Migration Perspectives 2005). Jos sen sijaan lasketaan yhteen 21 jäsenvaltion erikseen ilmoittamat luvut, tulokseksi saadaan, että EU:n alueelle tulisi vuosittain 893 000–923 300 laitonta maahanmuuttajaa. Vaikka luotettavia numerotietoja ei ole saatavilla, voidaan kohtuudella olettaa, että huomattava osa laittomista maahanmuuttajista joko poistuu EU:n alueelta vapaaehtoisesti, saa lupa-asiansa kuntoon tai joutuu palautetuksi lähtömaahan. EU:n alueelle jää siten oleskelemaan laittomasti huomattavasti vähemmän ihmisiä kuin laittomia maahanmuuttajia on vuosittain yhteensä. Eräissä jäsenvaltioissa on toteutettu laajoja laillistamisohjelmia, jotka ovat (ainakin alkuvaiheessa) vähentäneet maassa laittomasti oleskelevien kolmansien maiden kansalaisten määrää. Tällaisten ohjelmien keskipitkän ja pitkän aikavälin vaikutuksia ei kuitenkaan tunneta. Ohjelmat saattavat itsessään olla vetovoimatekijä, joka lisää EU:hun suuntautuvaa laitonta maahanmuuttoa. Ongelman luonne Vahva kannustin pyrkiä siirtolaiseksi EU:n alueelle on käsitys, että täällä on saatavilla verrattain hyvin palkattua työtä. Käytännössä tarjolla on kuitenkin enimmäkseen huonosti palkattua työtä harmaan talouden piirissä. Laittomasti oleskelevat kolmansien maiden kansalaiset ovat haluttua työvoimaa, koska heidän on pakko hyväksyä alhaiset palkat ja kehnot työolot. Laittomasti oleskelevien kolmansien maiden kansalaisten työllistäminen ei välttämättä vie työpaikkoja paikallisilta asukkailta. Sen sijaan on nähtävissä merkkejä siitä, että kokonaiset talouden alat (esim. puutarhaviljely) ovat jo nyt riippuvaisia laittomasti oleskelevista kolmansien maiden kansalaisista siksi, että maan kansalaiset eivät suostuisi tekemään samoja töitä sellaisella palkalla, että ala pystyisi säilyttämään kansainvälisen kilpailukykynsä. Tuote- ja palvelumarkkinoilla pimeän työvoiman käyttö on laajalle levinnyt käytäntö varsinkin tietyillä aloilla, mutta se ei koske yksinomaan kolmansien maiden kansalaisia. Jos pimeän työvoiman käyttöä tarkastellaan pelkästään talouden kannalta, vaikutukset asianomaisiin markkinoihin saattavat olla myönteiset. Laittomasti oleskelevat kolmansien maiden kansalaiset voivat tuoda työpanoksellaan vastaanottaville maille huomattavaa taloudellista hyötyä. Heidän alhaiset palkkansa alentavat tavaroiden ja palvelujen kustannuksia, mikä parantaa yritysten ja toisinaan kokonaisten talouden alojen kilpailukykyä. Rakennusala, maatalous ja puutarhaviljely, kotityöt / siivous sekä ravintola- ja muut majoituspalvelut mainitaan usein aloina, joilla pimeän työvoiman käyttö yleensä ja erityisesti laittomien maahanmuuttajien palkkaaminen on yleisintä. Tämä johtuu osittain näiden alojen työvoimatarpeiden luonteesta (kausiluonteisuus ja joustavuus). Kilpailuun ja sisämarkkinoihin pimeän työvoiman käyttö vaikuttaa siten, että maissa, joissa harmaata taloutta esiintyy vähemmän kuin muualla, laitonta työvoimaa käyttävät työnantajat saavat tietyillä aloilla vilpillistä kilpailuetua muihin työnantajiin verrattuna. Eräissä maissa taas pimeän työvoiman käyttö yleensä ja erityisesti laittomasti oleskelevien kolmansien maiden kansalaisten palkkaaminen ovat niin vakiintuneita ilmiöitä, että kaikki kyseisten alojen yritykset ovat mukautuneet tilanteeseen ja käyttävät itsekin laitonta työvoimaa tai tasoittavat vilpillistä kilpailua muulla tavoin. Laittomat siirtolaiset tuovat taloudellista hyötyä paitsi vastaanottaville maille myös lähtömailleen. Lähtömaat saavat merkittävää etua siitä, että osa niiden työvoimasta lähtee pois maasta, sillä se vähentää työttömyyttä lähtömaissa, kohentaa naistyöntekijöiden työllisyystilannetta ja tuo tuloja rahalähetysten muodossa. Monet kolmannet maat ovat vuosien mittaan tulleet yhä riippuvaisemmiksi laittomien siirtolaisten rahalähetyksistä. Toisaalta näiden etujen vastapainoksi aiheutuu huomattavia kustannuksia, kun sosiaaliturvamaksuja ei makseta, monet laittomat siirtolaiset joutuvat hyväksikäytön kohteiksi ja työvoimamarkkinat vääristyvät, kun syntyy paineita alentaa palkkoja ja heikentää työoloja. Työnantajiin kohdistuvat nykyiset kansalliset toimet EU:n 27 jäsenvaltiosta ainakin 26:ssa on jo käytössä työnantajiin kohdistuvia seuraamuksia ja ennalta ehkäiseviä toimenpiteitä. Rikosoikeudellisista seuraamuksista säädetään 19 jäsenvaltion lainsäädännössä. Paitsi toimenpiteiden sisältö, myös toteutettujen toimenpiteiden yhdistelmät vaihtelevat suuresti. Lisäksi useimmissa jäsenvaltioissa on seuraamuksista huolimatta runsaasti laittomasti oleskelevia kolmansien maiden kansalaisia, jotka käyvät työssä. Monet sidosryhmät ovatkin huomauttaneet, että seuraamukset ovat tehokas väline vasta kun niitä pannaan täytäntöön. Laitonta työntekoa koskevien toimien toteuttamiseen liittyy jäsenvaltioissa mm. seuraavanlaisia haasteita: - laittoman työvoiman torjunnasta vastaavat toimijat eivät koordinoi toimiaan eivätkä tee yhteistyötä, - ei ole annettu koordinointia ja yhteistyötä ohjaavia määräyksiä, - lainvalvontaviranomaisten taloudelliset ja henkilöresurssit ovat riittämättömät, - erilaiset esteet haittaavat käytännön toimien toteuttamista, - ei ole tietoja, joiden perusteella voitaisiin toteuttaa tehokkaita tarkastuksia, - ei ole tietoja, joiden perusteella voitaisiin arvioida tarkastusten tuloksia, ja - kansainvälinen yhteistyö on riittämätöntä. Ongelmana on myös kansallisten toimenpiteiden moninaisuus. Se ei edistä tasavertaisten toimintaedellytysten luomista EU:n eri jäsenvaltioissa toimiville työnantajille eikä se myöskään anna kuvaa siitä, että laittomasti oleskelevien kolmansien maiden kansalaisten laittoman työnteon torjunta olisi EU:n yhteinen tavoite. TAVOITTEET Yleistavoitteena on: - edistää laittoman maahanmuuton vähentämistä. Erityistavoitteita ovat: - vähentää laittomasti oleskelevien kolmansien maiden kansalaisten työntekoa, - luoda EU:n työnantajille tasavertaiset toimintaedellytykset, - vähentää laittomasti oleskelevien kolmansien maiden kansalaisten hyväksikäyttöä. Viimeinen erityistavoite ei kuulu toiminnan oikeusperustan eli EY:n perustamissopimuksen 63 artiklan 3 kohdan b alakohdan soveltamisalaan. Se on kuitenkin aiheellista mainita tässä yhteydessä, jotta voidaan arvioida, miten tällä alalla usein esiintyviin, hyväksikäyttöä edistäviin olosuhteisiin voitaisiin puuttua. TOIMINTAVAIHTOEHDOT Eri toimintavaihtoehdoista hylättiin jo varhaisessa vaiheessa laittomasti oleskelevien kolmansien maiden kansalaisten oleskelun laillistaminen, koska nykyisistä laillistamiskäytännöistä ja niihin liittyvien toimenpiteiden vaikutuksista ei ole saatavilla riittävästi tietoa. Lisäksi monet ovat sitä mieltä, että oleskelun laillistaminen vain houkuttelisi uusia laittomia maahanmuuttajia, mikä olisi vastoin toiminnan tavoitteita. Vaihtoehto 1 – Säilytetään nykytilanne Vaihtoehto 2 – Työnantajille, jotka palkkaavat laittomasti oleskelevia kolmansien maiden kansalaisia, määrätään kaikkialla EU:ssa yhdenmukaiset seuraamukset, jotka jäsenvaltioiden on pantava täytäntöön Tämä vaihtoehto edellyttää EU:n tason säädöksen antamista. Kaikkialla EU:n alueella otettaisiin käyttöön laittomasti oleskelevien kolmansien maiden kansalaisten työnantajiin kohdistettavat yhdenmukaiset seuraamukset. Rangaistava teko olisi EU:n alueella laittomasti oleskelevan kolmannen maan kansalaisen työhönotto. Siitä määrättäisiin rangaistukseksi sakkoja ja muita seuraamuksia (työnantaja voisi esimerkiksi menettää oikeuden saada julkisia hankintoja koskevia sopimuksia ja tukia). Vakavissa tapauksissa voitaisiin määrätä myös rikosoikeudellisia seuraamuksia. Koska toimenpiteiden täytäntöönpanon seuranta on erittäin tärkeää, jäsenvaltioita vaadittaisiin toteuttamaan tietty määrä tarkastuksia yritysten tiloissa (velvoite koskisi tiettyä prosenttiosuutta rekisteröidyistä yrityksistä). Vaihtoehto 3 – Yhdenmukaiset ennaltaehkäisevät toimet: Kaikkialla EU:ssa otettaisiin käyttöön yhteiset vaatimukset, joiden mukaan työnantajien on otettava jäljennökset tietyistä asiakirjoista (oleskeluluvasta) ja toimitettava tietoja toimivaltaisille kansallisille elimille Tämä vaihtoehto edellyttäisi EU:n tason lainsäädäntötoimia, joiden nojalla toteutettaisiin yhteisiä toimenpiteitä laittomasti oleskelevien kolmansien maiden kansalaisten työhönoton estämiseksi. Työnantajien olisi pyydettävä työnhakijaa esittämään oleskelulupa ja toimitettava sen jäljennös toimivaltaisille kansallisille viranomaisille. Työnantajan olisi säilytettävä itsellään jäljennös näistä asiakirjoista ja huolehdittava niiden turvallisesta säilyttämisestä ja salassapidosta. Toimivaltaisen kansallisen viranomaisen tehtävänä olisi tarkistaa asiakirjojen oikeellisuus (mm. sen varmistamiseksi, ettei kyseessä ole väärennös) ja maahanmuuttajan asema sekä ilmoittaa työnantajalle siinä tapauksessa, että työnhakijaa ei voida ottaa lailliseen työsuhteeseen. Työnantajan ei tarvitsisi odottaa viranomaisen vastausta ennen uuden työntekijän palkkaamista, mutta kyseinen työntekijä olisi erotettava, jos viranomaisten vastaus on kielteinen. Työnantajille ei välttämättä määrättäisi seuraamuksia, jos he eivät toimittaisi asiakirjojen jäljennöksiä toimivaltaisille viranomaisille. Jos työnantaja sen sijaan voisi osoittaa tehneensä vaaditut tarkistukset, hän välttyisi seuraamuksilta myös siinä tapauksessa, että työntekijä myöhemmin osoittautuu laittomasti oleskelevaksi kolmannen maan kansalaiseksi. Vaihtoehto 4 – Sekä työnantajien seuraamukset että ennaltaehkäisevät toimet yhdenmukaistetaan Tämä sääntelyvaihtoehto on vaihtoehtojen 2 ja 3 yhdistelmä ja edellyttäisi niin ikään EU:n tason lainsäädäntötoimia. Vaihtoehto 5 – EU:n laajuinen tiedotuskampanja Tämä vaihtoehto ei edellytä lainsäädäntötoimia, vaan EU:n laajuisen tiedotuskampanjan järjestämistä. Sen avulla työnantajille kerrottaisiin heidän lakisääteisistä velvollisuuksistaan ja siitä, mitä ikäviä seurauksia laittomasti oleskelevien kolmansien maiden kansalaisten työhönotosta saattaa aiheutua. Toimintaan voitaisiin ottaa mukaan myös työmarkkinaosapuolet ja muut toimijat, joita asia koskee. Vaihtoehto 6 – Hyvien käytäntöjen tunnistaminen ja vaihto Tämän vaihtoehdon mukaan pyrittäisiin tunnistamaan hyvät käytänteet ja vaihtamaan jäsenvaltioiden kesken sekä niitä että muita asiaan liittyviä tietoja (esim. lainvalvontamekanismit, lainsäädännölliset keinot, laittomien työntekijöiden välittäjien tunnistaminen ja kiinniotto). Tietojenvaihto tapahtuisi jäsennellysti esimerkiksi vertaisoppimisen avulla, ja komissio voisi tukea sitä laatimalla ohjeet, kokoamalla kansallisten yhteyspisteiden yhteystiedot ja järjestämällä kokouksia. VAIHTOEHTOJEN VERTAILU Taulukko – toimintavaihtoehtojen arviointi – vertailu Tavoite / Ongelma | Toimintavaihtoehdot (odotettujen tulosten arviointi – / √√√√√) | Vähentää EU:hun suuntautuvaa laitonta maahanmuuttoa | √ | √√ | √√ | √√√ | 0 | √√ | Luoda EU:n työnantajille tasavertaiset toimintaedellytykset | 0 tai – | √√√ | √√√ | √√√√ | 0 | √ | Vähentää laittomasti oleskelevien kolmansien maiden kansalaisten hyväksikäyttöä | 0 tai – | 0 tai – | 0 | 0 tai – | 0 | √√ | Laatia yhteiset säännöt, joita myös noudatetaan käytännössä ja joiden noudattamista valvotaan | 0 | √ | √√ | √√ | 0 | √ | Täydentää ja lujittaa voimassa olevaa (ja tulevaa) yhteisön lainsäädäntöä | Ei sovelleta | √√ | √√ | √√√ | √ | √√√ | Vähentää ihmiskauppaa, järjestäytynyttä rikollisuutta ja salakuljetusta | 0 tai – | 0 tai – | 0 tai – | – | 0 | √√ | Perusoikeudet | Henkilötietojen suoja (8 artikla) | 0 | 0 | – | – | 0 | 0 | Oikeus tehokkaisiin oikeussuojakeinoihin ja puolueettomaan tuomioistuimeen (47 artikla) | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | Syrjintäkielto (21 artikla) | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 tai √ | Laillisuusperiaate ja rikoksista määrättävien rangaistusten oikeasuhteisuuden periaate (49 artikla) | 0 | √ | √ | √ | 0 | 0 tai √ | Kustannukset suhteessa nykytilanteeseen + enemmän kustannuksia kuin nyt; 0 ei vaikutuksia kustannuksiin; + vähemmän kustannuksia kuin nyt | 0 | + | + | + | + | + | Paras vaihtoehto on yhdistelmä seuraavista: - Vaihto-ehto 4: Työnantajiin, jotka palkkaavat laittomasti oleskelevia kolmansien maiden kansalaisia, kohdistetaan kaikkialla EU:ssa yhdenmukaiset seuraamukset, jotka jäsenvaltioiden on pantava täytäntöön. Lisäksi toteutetaan yhdenmukaiset ennaltaehkäisevät toimet ottamalla kaikkialla EU:ssa käyttöön yhteiset vaatimukset, joiden mukaan työnantajien on otettava jäljennökset tietyistä asiakirjoista ja toimitettava tiedot toimivaltaisille kansallisille elimille; ja - Vaihto-ehto 6: Hyvien käytänteiden tunnistaminen ja vaihto jäsenvaltioiden kesken. Parhaan vaihtoehdon suurimmat edut - Vähentää kolmansien maiden kansalaisten laitonta työntekoa. - Seuraamusten ja lainvalvontatoimien pelotevaikutusta voidaan tehostaa määrittämällä niille tietty vähimmäistaso ja ottamalla ne käyttöön kaikkialla EU:ssa. - Nopea eteneminen kohti yritysten tasavertaisia toimintaedellytyksiä koko EU:n alueella. - Ennaltaehkäisevillä toimilla asetettaisiin työnantajille yleinen mutta ’kevyt’ rasite, jonka nojalla työnhakijoiden esittämistä asiakirjoista on otettava jäljennökset ja säilytettävä ne. Vastuu asiakirjojen oikeellisuuden tarkistamisesta kuuluisi toimivaltaisille viranomaisille. Tämän ansiosta työnantajat voisivat ottaa vilpittömin mielin palvelukseensa työntekijät, joiden esittämät asiakirjat näyttäisivät täyttävän asetetut vaatimukset. - Säädösehdotuksessa esitetty vaatimus, jonka mukaan jäsenvaltioiden olisi tarkastettava 10 prosenttia rekisteröidyistä yrityksistä, tehostaisi lainvalvontaa ja antaisi työnantajille selkeän viesti siitä, että riski jäädä kiinni sääntöjen rikkomisesta on todellinen ja entistä todennäköisempi. - Sääntöjen noudattamista voitaisiin tehostaa tunnistamalla täytäntöönpanoon ja noudattamisen valvontaan liittyviä hyviä käytänteitä ja vaihtamalla niitä jäsenvaltioiden kesken (vaihtoehto 6). - Toimet antaisivat kolmansille maille ja laitonta maahantuloa suunnitteleville selkeän viestin siitä, että ongelmiin on tartuttu ja että laittomaan maahanmuuttoon liittyvät riskit ovat lisääntyneet. EU:n tasolla esitettynä tämä viesti saisi suuremman painoarvon kuin jos se esitettäisiin vain kansallisella tasolla. - Perusoikeuksien osalta voidaan kaiken kaikkiaan odottaa, että toiminta vähentäisi kolmansien maiden kansalaisten hyväksikäyttöä, kun vaihdettaisiin hyviä käytänteitä siitä, miten hyväksikäytön uhreja voidaan suojella, ja jaettaisiin tietoa siitä, miten lainvalvontaviranomaisten kanssa yhteistyötä tekeville aiheutuvia haittavaikutuksia voidaan lieventää. Myönteisiä vaikutuksia aiheutuisi todennäköisesti myös laillisuusperiaatteen ja rikoksista määrättävien rangaistusten oikeasuhteisuuden periaatteen kannalta, kun vakavista rikkomisista muodostuva rikos määriteltäisiin yhdenmukaisella tavalla kaikkialla EU:ssa. Parhaan vaihtoehdon suurimmat haitat - Kolmansien maiden kansalaisten laitonta työntekoa ei saada loppumaan näiden toimenpiteiden avulla. Vaikuttavuus tällä saralla riippuu suurelta osin täytäntöönpanon valvonnasta, mikä kuuluu jäsenvaltioiden vastuualueeseen. Lainvalvontavelvoitteesta ja hyvien käytänteiden vaihtamisesta huolimatta vastuu tarkastusten tehokkuudesta olisi edelleen jäsenvaltioiden harteilla. - Pelkästään taloudelliselta kannalta katsoen uudet säännöt vaikuttaisivat todennäköisesti haitallisesti aloihin, joilla tämä ilmiö on yleinen (lähinnä rakennusala, maatalous, kotityöt / siivous, ravintola- ja muut vastaanottopalvelut). - Työnantajille määrättävien seuraamusten tiukentaminen saattaa aiheuttaa ikäviä seurauksia myös laittomasti oleskeleville kolmansien maiden kansalaisille (riski hyväksikäytön pahenemisesta siksi, että työntekijät joutuvat salaamaan asemansa entistä huolellisemmin, mikä heikentää heidän neuvotteluasemaansa entisestään). Näiden mahdollisten seurausten vastapainona toimii kuitenkin pelotevaikutus. Se perustuisi erityisesti ehdotettuihin rikosoikeudellisiin seuraamuksiin, joita voitaisiin määrätä erityistä hyväksikäyttöä osoittavien työolojen perusteella. - Uudistus saattaisi vaikuttaa kielteisesti henkilötietojen suojaa koskeviin perusoikeuksiin. Se, missä määrin näin tapahtuisi, riippuu siitä, millaisia toimenpiteitä työnantajat ja viranomaiset toteuttavat henkilötietojen luottamuksellisuuden varmistamiseksi.