FI Euroopan unionin virallinen lehti C 108/11

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu hakemuksen julkaiseminen

2009/C 108/09

Tämä julkaiseminen antaa oikeuden vastustaa hakemusta neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006 (1) 7 artiklassa tarkoitetulla tavalla. Vastaväitteet on toimitettava komissiolle kuuden kuukauden kuluessa tästä julkaisemisesta.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 510/2006

”CORNISH SARDINES”

(EY) N:o UK-PGI-0005-0589-23.1.2007

SMM ( X ) SAN ( )

1. Nimi:

”Cornish Sardines”

2. Jäsenvaltio tai kolmas maa:

Yhdistynyt kuningaskunta

3. Maataloustuotteen tai elintarvikkeen kuvaus:

3.1 Tuotetyyppi:

Luokka 1.7 – Tuoreet kalat, nilviäiset ja äyriäiset sekä niistä valmistetut tuotteet

3.2 Kuvaus 1 kohdassa nimetystä tuotteesta:

”Cornish Sardines” -nimitystä käytetään sardina pilchardus -lajiin kuuluvista kaloista, jotka on pyydetty kuuden mailin sisällä Cornwallin rannikosta sekä purettu satamaan ja jalostettu Cornwallissa. Arkikielessä kyseistä kalaa kutsutaan sardiiniksi (”pilchard”).

Cornish Sardines -kalat ovat selkäpuolelta metallin- tai oliivinvihreitä ja kyljistä kullanhohtoisia; vatsapuolen helmiäishopeinen väritys muuttuu vähitellen hopeanvalkoiseksi. Kylkien yläosassa on tummien täplien sarja, jonka alapuolella on joskus toinen ja kolmaskin täplärivi. Kalan koko voi vaihdella kauden aikana. Kunkin sardiinikilon on koostuttava 9–18 sardiinista.

Lihan rakenne on tuoreena kiinteä ja hienosyinen, mutta se pehmenee ja sen laatu huononee nopeasti lämpötilan noustessa 1 celsiusasteen yläpuolelle. Maun voimakkuus vaihtelee kalan tuoreuden ja rasvapitoisuuden mukaan.

Tuoreiden Cornish Sardines -kalojen pitäisi olla kirkkaanvärisiä ja kiinteitä, suomuiltaan suurimmaksi osaksi vahingoittumattomia ja kiduksiltaan voimakkaan vaaleanpunaisia tai punaisia. Niiden tulisi olla täyteläisiä ja tuoksua tuoreelta: parhaimmillaan kalat ovat myöhäiskesästä, jolloin ne ovat meheviä ja maukkaita. Tuotetta voidaan myydä joko tuoreena tai jäädytettynä.

3.3 Raaka-aineet:

Ei sovelleta

3.4 Rehu (ainoastaan eläinperäiset tuotteet):

Ei sovelleta

3.5 Erityiset tuotantovaiheet, joiden on tapahduttava yksilöidyllä maantieteellisellä alueella:

Kala on pyydettävä Cornwall Sea Fisheries Committee (CSFC) -komitean toimivaltaan kuuluvalla alueella, korkeintaan kuusi mailia Cornwallin rannikosta, sekä purettava satamaan ja jalostettava Cornwallin alueella.

Jalostukseksi lasketaan tässä yhteydessä yksi tai useampi seuraavista: fileointi, pään poisto, sisälmysten poisto, jäädyttäminen, marinointi, suolaus ja pakkaus.

— Fileointi määritellään pään ja selkäruodon irrottamiseksi lihasta käsin tai mekaanisesti.

— Pään ja sisälmysten poisto määritellään pään ja suolten poistamiseksi. Pyrstö voidaan säilyttää tai poistaa.

— Jäädyttäminen määritellään koko tuotteen lämpötilan laskemiseksi alle nollan celsiusasteen ja pitämiseksi tässä lämpötilassa, jolloin tuote muuttuu kiinteäksi.

— Suolaus ja marinointi määritellään tuotteen säilömiseksi suolaa ja/tai happoja lisäämällä, jolloin sen vesipitoisuus vähenee ja ympäristö muuttuu epäsuotuisaksi pilaantumista aiheuttaville bakteereille.

— Pakkaaminen määritellään kalan pakkaamiseksi yksittäisiin, alle 10 kilogramman painoisiin säiliöihin.

3.6 Viipalointia, raastamista, pakkaamista jne. koskevat erityiset säännöt:

Ei sovelleta

3.7 Merkintöjä koskevat erityiset säännöt:

Ei sovelleta

4. Maantieteellisen Alueen Tarkka Rajaus:

Cornwall mukaan lukien Cornwall Sea Fisheries Committee (CSFC) – komitean toimivaltaan kuuluvat rannikkomerialueet korkeintaan kuusi mailia Cornwallin rannikosta.

Cornwall Sea Fisheries District luotiin omaksi oikeudenkäyttöalueekseen merikalastusta säätelevän, vuoden 1888 Sea Fisheries Regulation Act -lain nojalla ja valtuutettiin antamaan alueen merikalastusta koskevia sääntöjä ja määräyksiä. CSFC on vastuussa kalastuslainsäädännön täytäntöönpanosta Cornwallin rannikkoalueella. Alue ulottuu 6 mailin (noin 1 350 meripeninkulman) päähän rannikosta.

5. Yhteys maantieteelliseen alkuperään:

5.1 Maantieteellisen alueen erityisyys:

Maantieteellisen alueen ja Cornish Sardines -tuotteeseen liittyvien kalastusmenetelmien välillä on hyvin erityinen yhteys. Menetelmiin lasketaan kuuluvaksi pyynti, purkaminen ja jalostus, ja nämä perinteiset kalastusmenetelmät ovat hyvin dokumentoituja. ”Cornish Sardine” viihtyy kyseisellä maantieteellisellä alueella ympäristöolosuhteiden vuoksi eli Cornwallin rannikon matalien lahtien tarjoamien elinolojen ansiosta. Näissä vesissä on kyseiselle kalalle suotuisat olosuhteet. Cornwall sijaitsee Atlantin alueella, jonka merkittävin ilmastoon vaikuttava ilmiö on Pohjois-Atlantin oskillaatio (North Atlantic Oscillation, NAO). NAO vaikuttaa lämpötiloihin ja vuorovesiin, jotka puolestaan vaikuttavat siihen, mistä Cornish Sardines -kalojen ravinnoksi käyttämää kasviplanktonia löytyy.

Erityinen yhteys maantieteelliseen alueeseen on se, että sardiineja kalastetaan silloin, kun ne siirtyvät näihin mataliin lahtiin. Tämä tunnusomainen pyyntitekniikka muistuttaa aiempien sukupolvien perinteikkäistä menetelmistä.

Perinteisesti kaloja pyydettiin niiden tullessa lähemmäksi rantaa. Ennen vanhaan pyynti tapahtui siten, että rantakallioilla vartiossa olevien tiedustelijoiden havaitessa kalaparven he ohjasivat pyyntialukset oikeaan kohtaan semaforin avulla. Kalastus rajoittui alueelle, jonka saattoi kallioilta nähdä. Tämä perinne jatkuu: tieto kalojen kerääntymispaikoista on siirretty sukupolvelta toiselle, vaikka nykyaikainen teknologia onkin korvannut rantakallioilta tapahtuneen tähystyksen. Uudenaikaisen tekniikan käyttöönotto on laajentanut kalastusaluetta kauemmas rannikosta vuosikymmenien saatossa, mutta paikalliset laivueet pysyttelevät edelleen näköetäisyydellä rannasta seuratessaan kaloja niiden matalissa vesissä sijaitseville kokoontumispaikoille. Kaikki pyyntitoiminnot sijoittuvat maantieteellisesti CSFC:n kuuden mailin rajan sisäpuolelle, joten kyseinen alue kuvaa hyvin kalastusaluetta.

Koska kalat ovat herkkiä ulkoisille vaikutuksille, ne täytyy nopeasti purkaa maihin. Niinpä pienet, paikallissatamista lähtöisin olevat veneet palaavat omiin satamiinsa, jotka kaikki sijaitsevat Cornwallissa. Tämä perinne jatkuu yhä.

5.2 Tuotteen erityisyys:

Pitkät perinteet sekä sardiinien pyynnin, satamaan purkamisen ja jalostuksen menetelmät, joita on harjoitettu määritellyllä maantieteellisellä alueella yhdistävät tuotteen kyseiseen maantieteelliseen alueeseen. Nykyään kalaa pyydetään käyttäen uudenaikaisia, kestäviä kalastusmenetelmiä, jotka varmistavat kalakannan hyvän hoidon.

5.3 Syy-seuraussuhde, joka yhdistää maantieteellisen alueen tuotteen erityislaatuun, maineeseen tai muihin ominaisuuksiin:

Pyynti

Kalojen elämänkierto ajaa ne uimaan rannan läheisyyteen, ja kalaparvien ilmaantuminen johti muinoin perinteisten, yhteisöllisten kalastusmenetelmien syntyyn. Kalastajat ja kaupungin asukkaat yhdistivät voimansa saadakseen saalista.

Menetelmien muuttumisesta huolimatta kalastus on yhä elintärkeä osa Cornwallin taloutta. Monenkirjava joukko aluksia pyytää edelleen Cornish Sardines -kaloja satama-alueilta ja poukamista, jotka sijaitsevat pitkin Cornwallin 329 mailin mittaista rantaviivaa.

Alueen pitkät kalastusperinteet näkyvät cornwallilaisten kalastajien taidoissa. Sukupolvelta toiselle siirrettyihin taitoihin kuuluu kyky paikantaa sardiinit sekä käsitellä tottunein ottein ja hellävaroen pyyntiin tarvittavia välineitä.

Onnistunut pyynti on riippuvainen perinteen mukaisesta yhteistyöstä, jolloin useampi saman sataman tai yhtymän alus toimii yhdessä.

Purku ja jalostus

Ennen vanhaan kullakin satamalla oli omat varasto- ja jalostustilat, ja paikallinen väestö osallistui toimintaan, jotta pystyttiin takaamaan kalatuotteiden pikainen käsittely. Koska kalat vahingoittuvat herkästi, purkamisen on edelleen tapahduttava ripeästi ja varovaisesti. Veneet palaavat paikallisiin cornwallilaisiin satamiinsa, joista sardiinit viedään Cornwallissa sijaitseviin tehtaisiin pakattavaksi, varastoitavaksi ja jalostettavaksi.

Kalat jalostetaan Cornwallin alueella, jolla sijaitsevat myös ne perinteiset poukamat ja satamat, joissa saalis muinoin käsiteltiin. Moderni teknologia, uudenlaiset hygienianormit sekä rannikkokiinteistöihin kohdistuvat paineet ovat aiheuttaneet sen, että teollisuusalueiden tehtaat ovat korvanneet kyläsatamien varastorakennukset. Kaikki tehtaat sijaitsevat kuitenkin edelleen Cornwallissa ja maantieteellinen alue kuvaa niitä osuvasti.

Kokonaiset tuoreet kalat pakataan jäiden sekaan kylmälaukkuihin korkeintaan 10 kilogramman eriin ja kuljetetaan asiakkaille. Muutoin kalat jäädytetään ja pakataan laatikoihin tai pusseihin, jotta ne voidaan varastoida jäädytettynä, minkä jälkeen ne toimitetaan asiakkaille. Kaiken jalostuksen on tapahduttava Cornwallin alueella.

Maine

Cornwallin nimeä ja siitä johdettua adjektiivia ”cornish” (cornwallilainen) on vuosisatoja käytetty näiden kalatuotteiden yhteydessä ja sanat liitetään maineen perusteella vahvasti kyseisellä maantieteellisellä alueella pyydettyyn, purettuun ja jalostettuun kalaan.

Ensimmäiset merkinnät suolattujen sardiinien viennistä ovat vuodelta 1555 cornwallilaisesta Looe-satamasta. 1600- ja 1700-luvuilla tästä viennistä tuli yksi Cornwallin kalastuselinkeinon tukipilareista. Vuosi 1871 oli kalansaaliin määrässä ennätyksellinen: silloin satamaan purettiin merkintöjen mukaan noin 16 000 tonnia kalaa. Sardiineja vietiin erityisesti Euroopan katolilaisiin maihin, varsinkin Italiaan, jonka pohjoisosissa tuote tunnettiin nimellä ”salacche inglesi”.

Nimen ”Cornish Sardine” käyttö on lisääntynyt ja tuotteen laadukkuuden maine on kasvanut viimeisten kymmenen vuoden aikana Cornish Sardine Management Association -yhdistyksen jäsenten kovan uurastuksen sekä tuotteen korkean laadun ansiosta. Cornish Sardines -sardiinit ovat lisänneet myyntiään erityisesti Yhdistyneen kuningaskunnan vähittäismarkkinoilla, missä ne ovat saavuttaneet arvovaltaisen aseman.

Eritelmän julkaisutiedot:

http://www.defra.gov.uk/foodrin/foodname/pfn/products/documents/cornishsardines-pdo.pdf

(1) EUVL L 93, 31.3.2006, s. 12.