Kommission kertomus Euroopan koulutussäätiö - Toimintakertomus 1999 /* KOM/2000/0810 lopull. */





KOMMISSION KERTOMUS EUROOPAN KOULUTUSSÄÄTIÖ Toimintakertomus 1999 Sisällys 1. Yleistä 1.1 Tavoitteet 1.2 Organisaatiorakenne 2. Säätiön toiminta vuonna 1999 2.1 Keski- ja Itä-Euroopan hakijamaat 2.2 Kaakkois-Eurooppa 2.3 Uudet itsenäiset valtiot ja Mongolia 2.4 Välimeren maat ja alueet 3. Tempus - tekninen apu Euroopan komissiolle 3.1 Valinta 1999-2000 3.2 Seuranta 3.3 Tempuksen julkaisut, tiedotus ja tapahtumat 4. Yhteistyö muiden EU:n elinten kanssa 4.1 CEDEFOP 4.2 Muut EU:n elimet 4.3 Yhteinen tukipalvelu 5. Rahoituskertomus 5.1 Rahoitusvarat 5.2 Vuoden 1999 talousarvion toteutuminen 5.3 Toimintokohtainen talousarvio 1999 Liitteet Liite 1 - Henkilöstö ja organisaatiokaavio Liite 2 - Hallintoneuvosto Liite 3 - Säätiön tapahtumat 1999 Liite 4 - Säätiön julkaisut 1999 1.Yleistä 1.1. Tavoitteet Euroopan koulutussäätiö on Euroopan unionin virasto, joka perustettiin neuvoston asetuksella vuonna 1990 [1]. Sen tehtävänä on edistää ammatillista koulutusta (myös johtamiskoulutusta) Keski- ja Itä-Euroopan maissa niiden siirtyessä markkinatalouteen. Myöhemmin sen soveltamisalaan sisällytettiin myös Uudet itsenäiset valtiot ja Välimeren maat ja alueet. Asiantuntijakeskuksena säätiö: [1] Asetus (ETY) N:o 1360/90 (EYVL L 131, 23.5 1990, s. 1), muutettu asetuksella 2063/94 (EYVL L 216, 20.8.1994, s. 9), jota on muutettu asetuksella (EY) N:o 1572/98 (EYVL L 206, 23.7.1998, s. 1). *tarjoaa nykyisiä aloitteita ja tulevia tarpeita koskevia analyysejä ja neuvoja maissa, joita se tukee (ns. kumppanimaissa) *helpottaa yhteyksiä ja kokemusten vertailua koulutusalan avaintoimijoiden välillä verkostojen, konferenssien ja seminaarien kautta *jakaa tietoa EU:n parhaista käytännöistä *edistää rahoittajien yhteistyötä. Säätiö rahoittaa tätä toimintaa omasta talousarviostaan. Lisäksi se hallinnoi joitakin Phare- ja Tacis-ohjelmia Euroopan komission puolesta ja antaa komissiolle teknistä apua Tempus-ohjelmassa (ks. luku 3). Taulukoissa 5 ja 7 on yhteenveto Phare- ja Tacis-sopimuksista sekä Tempus Phare- ja Tempus Tacis -sopimuksista, joita säätiö hallinnoi. 1.2. Organisaatiorakenne Säätiöllä on hallintoneuvosto, joka koostuu jäsenvaltioiden ja Euroopan komission edustajista. Sen puheenjohtajana toimii komissio. Hallintoneuvosto hyväksyy säätiön vuotuisen työohjelman ja talousarvion. Liitteessä 2 on jäsenluettelo sekä yhteenveto tärkeimmistä hallintoneuvoston kokouksissa tehdyistä päätöksistä vuonna 1999. Hallintoneuvostoa avustaa neuvoa-antava komitea, joka koostuu jäsenvaltioiden, 39 kumppanimaan, Euroopan komission, kansainvälisten järjestöjen ja työmarkkinaosapuolten ammattikoulutusalan asiantuntijoista. Se neuvoo hallintoneuvostoa työohjelman laadinnassa ja keskustelee säännöllisesti alaryhmien kanssa ammattikoulutusjärjestelmien uudistamiseen liittyvistä kysymyksistä. Säätiön kotipaikka on Torinossa. Sen johtaja raportoi hallintoneuvostolle ja toimii neuvoa-antavan komitean puheenjohtajana. Säätiössä on noin 120 toimihenkilöä [2], jotka toteuttavat työohjelmaa (myös sopimuksia, joita säätiö hallinnoi komission puolesta) ja hoitavat hallintoneuvoston ja neuvoa-antavan komitean sihteeripalvelut. Hallintoneuvoston hyväksymä säätiön talousarvio vuodeksi 1999 oli 16,2 miljoonaa euroa (luvussa 5 on tarkempia tietoja talousarviosta). [2] Perustamissunnitelmassa säätiölle on myönnetty 130 toimihenkilöä. Vuonna 1999 johtaja päätti, että säätiön organisaatiorakennetta muutetaan. Analyysi- ja kehittämisosasto sekä ammatillisen koulutuksen osasto korvattiin viidellä pienemmällä osastolla, jotka organisoitiin maantieteellisten alueiden mukaan. Samalla uuden rakenteen tueksi perustettiin kaksi uutta yksikköä: suunnittelun seuranta- ja arviointiyksikkö sekä kehitysyksikkö (liitteessä 1 on organisaatiokaavio ja henkilöstötiedot palkkaluokan ja kansallisuuden mukaan). Vuoden lopussa käynnistettiin uudelleenorganisoinnin toinen vaihe, joka keskittyi keskuspalveluosastoihin. Rakenneuudistuksen tulokset esitettiin keväällä 2000. 2. Säätiön toiminta vuonna 1999 Alueellinen lähestymistapa Kuten edellä todettiin, vuonna 1999 perustettiin viisi uutta maantieteellistä osastoa, jotta säätiön olisi helpompi kohdistaa toimet tukemiensa maiden tarpeisiin ja tavoitteisiin. Vuonna 1999 toiminta keskittyikin neljään maaryhmään: EU:n jäseniksi hakeviin maihin [3], Kaakkois-Euroopan maihin ja alueisiin [4], uusiin itsenäisiin valtioihin ja Mongoliaan [5] sekä MEDA [6]-ohjelman maihin ja alueisiin. Näin säätiö saattoi määritellä alueille täsmälliset strategiat ja varmistaa keskitetymmän lähestymistavan. [3] Bulgaria, Tsekin tasavalta, Kypros, Viro, Unkari, Latvia, Liettua, Malta, Puola, Romania, Slovakian tasavalta, Slovenia ja Turkki. [4] Albania, Bosnia-Herzegovina, Kroatia, entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia ja Kosovo. [5] Armenia, Azerbaidzan, Valko-Venäjä, Georgia, Kazakstan, Kirgisia, Moldova, Mongolia, Venäjän federaatio, Tadzikistan, Turkmenistan, Ukraina ja Uzbekistan. [6] Algeria, Kypros, Egypti, Israel, Jordania, Libanon, Malta, Marokko, Palestiinan itsehallintoalue, Syyria, Tunisia ja Turkki. Torinossa 6.- 8. syyskuuta pitämässään vuosikokouksessa myös neuvoa-antava komitea päätti organisoida työnsä uudelleen tukeakseen uutta maantieteellistä toimintamallia. Edellisinä vuosina kokoontuneet temaattiset alaryhmät korvattiin uusilla alueellisilla alaryhmillä. Alaryhmien raportit löytyvät säätiön kotisivuilta (www.etf.eu.int). Yleistavoitteet Säätiö vahvisti kuusi kehitystavoitetta, jotka muodostavat sen toimintakehyksen kohdealueilla vuonna 1999. Ne on tarkoitettu maiden yleisiksi päämääriksi, joita säätiö edistää työohjelmansa kautta: *Varmistetaan, että koulutusjärjestelmä vahvistaa yhteyksiään työmarkkinoihin ja edistää työllistyvyyttä ja sopeutumiskykyä. *Tuetaan täydennyskoulutusjärjestelmien kehittämistä elinikäisen oppimisen edistämiseksi. *Luodaan joustavien ja tunnustettujen ammattistandardien järjestelmä. *Varmistetaan, että opettajat ja kouluttajat antavat käytännönläheistä ja osallistavaa koulutusta, jossa hyödynnetään täysimittaisesti nykyaikaisia menetelmiä ja apuvälineitä. *Edistetään johtamiskoulutusta ja sitä tarjoavien laitosten kannattavuutta. *Edistetään ammattikoulutusalan avaintoimijoiden välistä kumppanuuskulttuuria ja -käytäntöjä. Tavoitteiden painotus vaihteli alueesta ja maasta riippuen, mikä selviää taulukoista 1-4. Taulukoissa on tarkat tiedot kaikista säätiön varoilla rahoitetuista hankkeista (luku 3) vuonna 1999. Säätiö järjesti vuonna 1999 monia tapahtumia näiden yleistavoitteiden tueksi tai tiettyjen hankkeiden edistämiseksi. Liitteessä 3 on luettelo vuonna 1999 järjestetyistä tapahtumista. Kansalliset havaintokeskukset Säätiö jatkoi ammattikoulutusalan kehityksen seurantaa kumppanimaissa (Välimeren kumppaneita lukuun ottamatta) kansallisten havaintokeskusten verkon kautta. Havaintokeskusten avulla säätiö saattoi määritellä keskeiset uudistustarpeet institutionaalisella ja poliittisella tasolla. Niiden keräämien tietojen perusteella laadittiin monia analyysi- ja tilastoraportteja koulutuksesta ja työmarkkinoista vuonna 1999. Niihin sisältyi kansainvälinen analyysi Keski- ja Itä-Euroopan maista sekä Pharen avainindikaattoriraportti (ks. liitteen 4 julkaisuluettelo). Seuraavilla sivuilla kuvaillaan lyhyesti säätiön toiminnan keskeisiä tuloksia eri kohdealueilla. 2.1. Keski- ja Itä-Euroopan hakijamaat Vuonna 1999 säätiö avusti aktiivisesti Euroopan komissiota liittymistä edeltävän strategian toteuttamisessa hakijamaissa. Se toteutti etenkin seuraavat toimet: *Raportit ammatillisen koulutuksen uudistamistoimien edistymisestä kussakin hakijamaassa. Nämä Euroopan komission tilaamat maakohtaiset tutkimukset ja yhteenvetoraportti valmistuivat marraskuussa. Niitä saa säätiön tiedotus- ja julkaisuosastolta. *Phare-ohjelmasta rahoitettu Euroopan sosiaalirahaston erityinen valmisteluohjelma (SPP), jossa hakijamaat perehdytettiin ESR:n toimintaan. Tämän jälkeen kuhunkin hakijamaahan perustettiin koulutusyksikkö, jossa viranomaiset koulutetaan toteuttamaan ja hallinnoimaan ESR:n ohjelman henkilöresurssialoitteita. SPP-ohjelmassa säätiöllä oli myös tilaisuus osallistua kansallisiin kehityssuunnitelmiin (NDP) sisältyvien henkilöresurssien kehittämistoimien valmisteluun. Kehityssuunnitelmat ovat liittymisprosessin tärkeä osa ja niissä esitetään johdonmukainen ja yhtenäinen yleisstrategia maan taloudellisen ja sosiaalisen koheesion parantamiseksi. *Hakijamaiden tukeminen työllisyyden taustatutkimusten laadinnassa. Ne liittyivät komission vetämän työllisyyspolitiikan tarkistusaloitteen valmisteluihin. *Yhteisön säännöstöön liittyvä toiminta ammatillisen koulutuksen alalla. Pääaiheet olivat ammatillinen koulutus ja uudelleenkoulutus alueilla, työmarkkinasuhteet ja työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu, ammattitutkintojen avoimuus ja vastavuoroinen tunnustaminen sekä opettajien ja kouluttajien koulutus. *Yhteistoiminta. Säätiö pyrkii aktiivisesti luomaan kumppanuussuhteita muihin rahoittajiin. Vuonna 1999 toteutettiin yhteisiä toimia Suomen, Tanskan, Ranskan, Italian, Belgian flaaminkielisen yhteisön ja Saksan tuella. *Johtamiskoulutusaloitteita toteutettiin monissa hakijamaissa. Unkarissa annettiin koulutusta 17 kauppakamarille ja työnantajajärjestölle ja säätiön yhteistyö CEEMANin (Central and Eastern European Management Development Association) kanssa poiki raportteja, jotka perustuivat Keski- ja Itä-Euroopan johtamiskoulutuksen tarvearviointiin. Bulgariassa säätiö kehitti pilottihankkeen, joka suunnattiin työnantajajärjestöille, kauppakamareille, kansalaisjärjestöille ja koulutuksen tarjoajille. Sitä täydentää OWZ:n (Bayerisches Zentrum für Ost-West Management training GmbH) rahoittama hanke. Hankkeissa pyritään parantamaan edellä mainittujen järjestöjen kykyä analysoida pk-yritysten koulutustarpeita ja laatia henkilöresurssien kehittämissuunnitelmia. *Pharen ammattikoulutushankkeiden hallinnointi. Säätiö tuki hankkeiden hallinnointia antamalla monille maille asiantuntija-apua henkilöresurssien kehittämisessä uusissa Phare-hankkeissa. Vuonna 1999 ammatti-, hallinto- ja korkeakoulutukseen liittyviä Phare-ohjelmia hallinnoitiin Bulgariassa, Latviassa ja Virossa, ja päätettyjen hankkeiden ulkoisia arviointeja ja tilintarkastuksia tehtiin seitsemässä hakijamaassa. Hakijamaiden kansalliset havaintokeskukset laativat ammatillista koulutusta koskevat vuosikertomukset ja osallistuivat aktiivisesti liittymistä valmisteleviin toimiin, kuten edellä todettiin. ESR:n valmisteluohjelmassa havaintokeskukset järjestivät poliittisille päättäjille koulutusseminaareja ja valistukseen tähtääviä konferensseja. Ne osallistuivat myös työllisyyspolitiikan taustatutkimusten valmisteluun ja olivat mukana järjestämässä kansallisen tason kuulemisprosessia, jossa arvioitiin ammatillisen koulutuksen uudistamistoimien edistymistä. Säätiö järjesti Phare-maiden havaintokeskusten kokoukset heinäkuussa (Torino) ja marraskuussa (Tampere). 2.2. Kaakkois-Eurooppa Säätiön päätavoitteena Kaakkois-Aasiassa vuonna 1999 oli edistää alueen jälleenrakennusprosessia selkkausten päätyttyä. Tätä varten toteutettiin seuraavia toimia: *Tarvearviot Albanian, Bosnia-Herzegovinan, entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian ja Kroatian ammattikoulutustilanteen arvioimiseksi Kosovon sodan jälkeen. *Säätiöstä lähetettiin toimihenkilö komennukselle Kosovoon avustamaan komission työryhmää henkilöresurssien kehittämissuunnitelman valmistelussa Kosovolle. *Euroopan komissiolle laadittiin ehdotuksia mahdollisuuksista edistää demokratisoitumista ja talouden elpymistä uudistamalla ammatillista koulutusta sekä valtiollisella että alueellisella tasolla. Ehdotusten perusteella komissio pyysi säätiötä suunnittelemaan toimenpidepaketin Albanialle, Bosnia-Herzegovinalle, Kroatialle ja entiselle Jugoslavian tasavallalle Makedonialle. *Osallistuminen vakautussopimukseen liittyviin töihin. Säätiö oli mukana Grazin prosessissa, Itävallan hallituksen vetämässä työryhmässä, joka on työskennellyt menestyksekkäästi sen hyväksi, että koulutus sisällytetään vakautussopimuksen taulukon 1 mukaisiin ensisijaisiin toimiin. Tässä yhteydessä säätiö vastasi ammatillisen koulutuksen uudistamisstrategian kehittämisestä. Talouden tervehdyttämisessä (vakautussopimuksen taulukko 2) säätiö on toiminut rahoittajien koordinoijana valmisteltaessa henkilöresurssien kehittämistoimien kokonaispakettia Kaakkois-Euroopalle. *Albanian, Italian ja Kreikan kanssa valmisteltiin yhteistä pk-yritysten kehittämishanketta. Yhteistyössä talous- ja sosiaalikomitean ja Royaumontin prosessin kanssa säätiö suunnitteli lisäksi hankkeen, jossa kehitetään alueen työmarkkinasuhteita. Hankkeelle haettiin rahoitusta myös vakautussopimuksen puitteissa. *Johtamiskoulutus. Säätiö sponsoroi työpajaa, jossa yrityksille tarjottiin ensimmäistä kertaa tilaisuus suunnitella valmistelutoimia teollisuus- ja yrityssektorien kehittämiseksi Kosovossa. *Säätiö jatkoi Pharen ammattikoulutusohjelmien hallinnointia Bosnia-Herzegovinassa ja entisessä Jugoslavian tasavallassa Makedoniassa. Selkkauksista ja jatkuvasta etnisestä jännityksestä kärsivän Kaakkois-Euroopan erityisolot merkitsivät alueen kansallisille havaintokeskuksille sekä haasteita että mahdollisuuksia. Havaintokeskukset arvioivat ammatillisen koulutuksen haasteita alueella ja tekivät tavanomaista tiedonkeruu- ja analyysityötään. Entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian havaintokeskuksen toimisto ja työryhmä siirtyivät Skopjen pedagogiseen instituuttiin. Käytyään pitkiä neuvotteluja Bosnia-Herzegovinan poliittisten ryhmittymien kanssa säätiö perusti maahan havaintokeskuksen vuonna 1999. Toimisto sijaitsee Mostarissa ja sen sivuyksikkö Banja Lukassa. Kroatian viranomaisten kanssa aloitettiin neuvottelut havaintokeskuksen perustamisesta. Työt on määrä käynnistää vuoden 2000 alkupuoliskolla. 2.3. Uudet itsenäiset valtiot ja Mongolia Säätiö toteutti seuraavat toimet vuonna 1999: *Se avusti komissiota vuosien 2000-2003 maakohtaisten ohjelmien ammattikoulutushankkeissa Uusista itsenäisistä valtioista ja Mongoliasta 29. marraskuuta 1999 annettuun neuvoston asetukseen sisältyvän viittauksen mukaisesti. *Se toteutti yhteisrahoitetun hankkeen "Ammatillisen koulutuksen uudistaminen Luoteis-Venäjällä" toisen vaiheen Itävallan, Belgian, Suomen, Ranskan, Alankomaiden ja Kansainvälisen työjärjestön (ILO) tuella. *Se valmisteli uuden yhteisrahoitetun hankkeen, joka koskee ammatillisen koulutuksen uudistamista aluetasolla Ukrainassa. Kiovassa järjestettyjen seminaarien päätteeksi viisi maata ilmoittivat olevansa kiinnostuneita hankkeesta. Yhteistyössä YK:n kehitysohjelman ja maan hallituksen kanssa suunniteltu pilottihanke "Henkilöresurssikeskuksen perustaminen Georgiaan" saatiin valmiiksi ja se sisällytettiin vuoden 2000 työohjelmaehdotukseen. Muut rahoittajat harkitsevat osallistumista. *Se aloitti yhteisen hankkeen CAMAN:n (Central Asian Foundation for Management Development) kanssa, jolla on yli 50 johtamiskoulutuskeskuksen verkosto Keski-Aasian maissa. Hankkeen tavoite on parantaa liiketaloudellisen koulutuksen laatua Keski-Aasian alueella laajentamalla CAMAN:n toimintaa. *Se neuvoi liikkeenjohdon koulutusohjelman hallinnoinnissa, seurannassa ja arvioinnissa komission pyynnöstä. Tacis-ohjelmaan sisältyvän ohjelman budjetti on 12 miljoonaa euroa ja siinä tarjotaan tuhannelle uusien itsenäisten valtioiden johtajalle harjoittelupaikka EU:n yrityksissä. *Se hallinnoi DELPHI-ohjelmaa (Tacisin rahoitus 6 miljoonaa euroa), josta tuetaan Venäjän liittovaltiotason ja alueellisia koulutusviranomaisia. Vuonna 1999 toiminnan painopiste siirtyi Moskovasta viidelle alueelle (Pietari, Komi, Samara, Sverdlovsk ja Novosibirsk). *Se jatkoi heinäkuussa 1998 käynnistetyn Tacis-hankkeen "Moldovan ammattikoulutusjärjestelmän uudistaminen" (1,5 miljoonaa euroa) toteuttamista. Hankkeessa on tarjottu poliittista neuvontaa ammatillisen koulutuksen strategioihin, työmarkkinaennusteisiin ja opetussuunnitelmien kehittämismenetelmiin liittyvissä asioissa. Neljään ammattitutkintoon tehtiin uudet opetussuunnitelmat ja kahdessa kokeilukoulussa koulutetaan opettajia. *Se hallinnoi Tacisin/säätiön Bistro-hanketta "Venäjän federaation johtamiskoulutuksen tarvearviointi". Hanke toteutettiin samanaikaisesti Tacisin Delphi-ohjelman ja johtamiskoulutusohjelman kanssa. Hankkeessa arvioitiin 76 venäläisen oppilaitoksen 4 000-5 000 johtajalle vuodessa tarjoaman koulutuksen laatu ja inventoitiin Tacisista rahoitetut opetusmateriaalit. *Se tuki Bistro-hanketta "Ammatillisen koulutuksen rahoittaminen Kazakstanissa" ja järjesti aiheesta korkean tason poliittisen seminaarin. *Se suunnitteli kaksi uutta Tacis-ohjelmaa (koulutusrahaston perustaminen Kirgisiaan ja opetussuunnitelman uudistaminen Uzbekistanissa) ja aloitti työt niiden toteuttamiseksi. *Se käynnisti Keski-Aasian täydennyskoulutushankkeen "Koulutusta yritysten kehittämiseksi Kirgisiassa", johon osallistui paljon yrityksiä. Hanketta laajennetaan vähitellen Kazakstaniin ja Uzbekistaniin. *Se jatkoi poliittista neuvontaa ammatillista koulutusta koskevissa lainsäädäntöasioissa. Armeniassa pidettiin kansallinen työpaja, joka tuki keskusteluprosessia uuden lain sisällöstä ja luonteesta. Samanlaisia tapahtumia on järjestetty viime vuosina myös Bulgariassa ja Venäjällä. Georgiassa järjestettiin samanlainen neuvontatilaisuus, johon osallistui korkean tason virkamiehiä. Tapahtumassa käsiteltiin ammatillisen koulutuksen asemaa talousuudistuksessa. Sen tarkoituksena oli valmistella laajempaa rahoittajatyöpajaa, joka pidetään vuoden 2000 alussa. *Tacis rahoitti kielikoulutushankkeen (Ukraina, Valko-Venäjä, Moldova, Armenia, Azerbaidzan, Georgia, Uzbekistan, Kazakstan ja Kirgisia), joka päättyi kesäkuussa 1999. Hankkeen tavoite oli kouluttaa kieltenopettajia, virkamiehiä ja liikemiehiä sekä nykyaikaistaa opetusmenetelmiä ja oppimateriaaleja. Hankkeissa saatiin hyviä tuloksia ja perustettiin operationaalisia kielikeskuksia. *Tietojen keruun ja analyysin lisäksi kansalliset havaintokeskukset vetivät aktiivisesti säätiön kansainvälisiä hankkeita, joiden aiheina olivat standardit, koulutusalan yritystoiminta ja henkilöstön kehittäminen. Lisäksi ne valmistelivat perusteellisia tutkimuksia. Uzbekistanissa, Turkmenistanissa, Azerbaidzanissa ja Georgiassa saatiin valmiiksi ammatillisen koulutuksen tilannekatsauksia ja järjestettiin kansallisia työpajoja. Useimmissa maissa havaintokeskukset järjestivät tilastoasiantuntijoille koulutustapahtumia, joissa käsiteltiin tilastotietojen keruuta ja analysointia yhteistyössä säätiön ja UNESCOn kanssa. Näin säätiö sai kerättyä ensimmäiset tilastotiedot alueelta. Säätiö järjesti verkon vuosikokouksen maaliskuussa Torinossa ja toimi sen puheenjohtajana. Institutionaalisen tuen puutteen vuoksi säätiö päätti lopettaa Azerbaidzanin ja Turkmenistanin havaintokeskukset. Sen sijaan Armeniaan perustettiin vuonna 1999 ensimmäinen havaintokeskus, joka edistyi hyvin ensimmäisenä toimintavuotenaan. 2.4. Välimeren maat ja alueet Säätiön toiminta-aluetta laajennettiin Välimeren maihin ja alueisiin neuvoston asetuksella (EY) N:o 1572/98. Tällöin komissio katsoi, että säätiön nykyisten varojen pitäisi riittää tästä aiheutuvien lisätehtävien toteuttamiseen. Säätiön ensimmäisen työohjelman mukaan vuosi 1999 oli sisäänajovuosi, jolloin säätiö tutustui Välimeren alueen tilanteeseen ja tarpeisiin ja suunnitteli pitkän aikavälin toimintaa alueella. Sisäänajovaiheen päätavoitteet olivat seuraavat: a) luodaan yhteydet ja viestintäkanavat alueen kansallisiin ja monenvälisiin toimijoihin, myös tärkeisiin rahoittajiin b) määritellään säätiön tehtävä ja MEDA-ohjelmassa ja Euro-Välimeri-politiikan yhteydessä komissiolle tarjottavien palvelujen luonne c) parannetaan säätiön tietämystä ja ymmärtämystä Välimeren kumppanimaiden erityistarpeista, odotuksista ja toimintaedellytyksistä d) toteutetaan kokeilutoimia joissakin MEDA-kumppanimaissa. Säätiö edisti näitä tavoitteita vuonna 1999, mutta jousti toimintalinjoissaan tilanteen mukaan vastatakseen kumppanimaiden tai komission ilmaisemiin tarpeisiin. Tämä mahdollistettiin siirtämällä lisää budjettiosaston 3 varoja MEDA:n alueelliseen toimintaan. Toiminta keskittyi seuraaviin seikkoihin: *Luotiin yhteyksiä alueen toimijoihin. Säätiön henkilöstö ja MEDA-alueen EY-valtuuskunnat järjestivät helmikuussa kokouksen, jossa päästiin yhteisymmärrykseen siitä, miten työskennellään yhdessä tulevaisuudessa. *24 MEDA:n jäsentä esiteltiin säätiön neuvoa-antavalle komitealle. Heinäkuussa järjestettiin MEDAn neuvoa-antavan komiteaverkon ensimmäinen valmistelukokous, joka tähtäsi syyskuussa pidettävään vuosikokoukseen. *Säätiön edustajat kävivät tutustumismatkalla Algeriassa, Kyproksessa, Jordaniassa, Libanonissa, Maltalla, Marokossa, Palestiinan itsehallintoalueella, Syyriassa, Tunisiassa ja Turkissa ja loivat suorat yhteydet kansallisiin viranomaisiin. Algeriassa luotiin suhteita myös johtamiskoulutusta antaviin instituutioihin. *Määriteltiin säätiön tehtävä Meda-ohjelmassa. Komission yksiköiden kanssa pidettiin monia kokouksia, joissa hahmoteltiin säätiön toimenkuvaa ja sen tarjoamien palvelujen luonnetta mm. vuonna 1998 tehdyn yhteisymmärryspöytäkirjan pohjalta. *Hankittiin tietoa Välimeren kumppanimaiden tarpeista. Algerian, Jordanian, Libanonin, Kyproksen, Maltan ja Turkin ammattikoulutusjärjestelmistä laadittiin maakohtaiset raportit. Lisäksi hakijamaista Kyproksesta, Maltasta ja Turkista valmisteltiin kolme lyhyttä raporttia, joissa tarkasteltiin ammattikoulutusjärjestelmien kehitystä yhteisön politiikan näkökulmasta. Algerian raporttiin sisältyi analyysi maan johtamiskoulutuksen nykytilasta. Se tarjosi tilaisuuden luoda suhteita paikallisiin johtamiskoulutuksen tarjoajiin. *Pilottitoimet. Manforme-ohjelman tueksi järjestettiin marraskuussa työpaja yhteistyössä Tunisian opetus- ja työministeriön kanssa. Työpajaan osallistui Tunisian keskeisten ministeriöiden, ammattijärjestöjen, työmarkkinaosapuolten, kansainvälisten järjestöjen ja rahoittajien sekä Marokon ja Algerian edustajia. *Syyriassa suunniteltiin yhteistyössä maan viranomaisten kanssa työpaja, jolla tuettiin teknisen ja ammatillisen koulutuksen kehitysprosessia. Työpajan tarkoituksena oli edistää paikallisiin tarpeisiin ja oloihin mukautettujen oppisopimusjärjestelmien käyttöönottoa. *Maltalla järjestettiin joulukuussa työpaja yhteistyössä Maltan viranomaisten kanssa uusien kansallisten ammattitutkintojen kehittämiseksi. Työpajassa keskityttiin koulutusjärjestelmän ja teollisuuden yhteistyöhön, opetussuunnitelmien suunnitteluun ja todistusjärjestelmiin liittyviin aiheisiin. *Komissio päätti ottaa säätiön mukaan Jordanian teollisuutta tukevan hankkeen suunnittelutyöhön. Samanlainen toimi toteutettiin Libanonissa syyskuussa. Syyriassa säätiö osallistui tarkkailijana MEDAsta rahoitetun hankkeen suunnitteluun. Hankkeen tarkoituksena on uudistaa maan ammattikoulutusjärjestelmä. Säätiö antoi Syyrian viranomaisille lisätukea yhteistyössä UNESCOn kanssa järjestetyssä kansallisessa työpajassa, jossa käsiteltiin työskentelyjaksoja sisältävää ammatillista koulutusta. *Säätiö osallistui Ranskan vetämään ja Saksan, Italian, Espanjan ja Kreikan rahoittamaan ammattikoulutusalan yhteistutkimukseen, joka koski kahden- ja monenvälistä rahoittajayhteistyötä MEDA-alueella. Suhteita Välimeren alueen tärkeisiin kahden- ja kansainvälisiin rahoittajiin tiivistettiin tulevaa yhteistyötä silmällä pitäen. Taulukko 1 - Hakijamaat - Budjettiosastosta 3 rahoitetut säätiön hankkeet vuonna 1999 >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> Taulukko 2 - Kaakkois-Eurooppa - budjettiosastosta 3 rahoitetut säätiön hankkeet vuonna 1999 >TAULUKON PAIKKA> Taulukko 3 - Uudet itsenäiset valtiot ja Mongolia -Budjettiosastosta 3 rahoitetut säätiön hankkeet vuonna 1999 >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> Taulukko 4 - MEDA - Budjettiosastosta 3 rahoitetut säätiön hankkeet vuonna 1999 >TAULUKON PAIKKA> 3. Tempus - tekninen apu Euroopan komissiolle Säätiö antoi Euroopan komissiolle teknistä apua Tempus-ohjelman toteuttamisessa komission ja säätiön välisten vuotuisten sopimusten (Tempus Phare ja Tempus Tacis) mukaisesti. Tekninen apu käsitti erilaisia hankkeisiin liittyviä toimia, joita tarvitaan Tempus-ohjelman valinta-, seuranta-, julkaisu- ja tiedotustoimien sekä tapahtumien sujumiseksi. 3.1. Valinta 1999-2000 A) Tempus Phare >TAULUKON PAIKKA> *Eurooppalaiset yhteishankkeet. Yhteensä 462 hakemusta vastaanotettiin, rekisteröitiin, kopioitiin ja lähetettiin kansallisille Tempus-toimistoille ja komissiolle. Euroopan komissio toimi puheenjohtajana valintakokouksissa, jotka pidettiin kumppanimaissa. Niissä EU:n sekä Keski- ja Itä-Euroopan maiden asiantuntijat saattoivat työskennellä yhdessä hankkeen toteutuspaikalla. Alueellinen kokous, joka oli alun perin tarkoitus pitää Tiranassa, siirrettiin Torinoon alueella tuolloin vallitsevan tilanteen vuoksi. Komissio päätti lopulta rahoittaa 149 JEP-hanketta, joista kaksi oli kansainvälisiä. *Yksittäiset liikkuvuusapurahat. Vuonna 1999 käsiteltiin 385 hakemusta. Niihin kuuluivat liikkuvuusapurahat sekä kumppanimaihin että kumppanimaista. Vuoden hakemuksista hyväksyttiin 187 eli 48,6 prosenttia (5 prosenttia enemmän kuin vuonna 1998). Vuonna 1999 hakijamaat saivat hakea viimeisen kerran Tempus-rahoitusta. Vuonna 1999 valitut hankkeet kestävät vuoden 2002 loppuun. B) Tempus Tacis >TAULUKON PAIKKA> *Vuonna 1999 järjestettiin hakemuspyyntö Armeniassa, Azerbaidzanissa, Georgiassa, Kazakstanissa, Kirgisiassa, Moldovassa, Mongoliassa, Venäjän federaatiossa, Turkmenistanissa, Ukrainassa ja Uzbekistanissa. Sen tuloksena otettiin vastaan 145 JEP-hakemusta ja 118 suppeita hankkeita koskevaa hakemusta. Hankkeiden tekninen arviointi järjestettiin ja komission johtamat valintakokoukset pidettiin Kiovassa ja Torinossa. Yhteensä 73 hanketta sai rahoitusta. Niistä 23 oli JEP-hankkeita, 10 liikkuvuutta koskevia JEP-hankkeita ja 40 suppeita hankkeita. 3.2. Seuranta Valintamenettelyn hallinnoinnin lisäksi säätiön tehtävänä on antaa komissiolle teknistä apua meneillään olevien ja päätettyjen 2- tai 3-vuotisten JEP-hankkeiden seurannassa. Seuranta koskee sekä rahoitusta että sisältöä. Sekä Tempus Pharen että Tempus Tacisin seurantatoimiin kuuluvat tavallisesti sopimusten hallinnointi sekä nykyisten hankkeiden asiakirja- ja kenttäseuranta. Vuonna 1999 oli etusijalla joulukuussa 1998 aloitettujen Tempus-instituutioiden kehittämistä koskevien JEP-hankkeiden käynnistysvaiheen tukeminen. 3.3. Tempuksen julkaisut, tiedotus ja tapahtumat Kolmas teknisen avun muoto liittyy Tempus-julkaisuihin, tiedotustoimintaan ja erityistapahtumisen järjestämiseen: *Julkaistiin Tempuksen toimintakertomus vuodelta 1997 ja valmisteltiin vuoden 1998 toimintakertomusta. *Laadittiin komission levitysvälineeksi 16 onnistuneen Tempus Phare -hankkeen tietoesitteet ja ajantasaistettiin Tempus Phare at Work- ja Tempus Tacis at Work -esitteitä. *Julkaistiin uusi Tempus-hakuopas, jossa esitellään Tempus III -ohjelmat 2000-2001 ja 2001-2002. Se ilmestyi lokakuussa myös Internetissä. Lokakuun ja joulukuun välisenä aikana järjestettiin vierailuja kaikkiin EU:n ja kumppanimaihin Tempus III -tiedotuskampanjan yhteydessä. *Säätiö järjesti komissiolle Tempus-konferenssin "EU:n tukeman korkeakouluyhteistyön näkymät vuosina 2000-2006" huhtikuussa Kiovassa. Samaan aikaan hyväksyttiin ohjelman kolmas vaihe (Tempus III). Konferenssiraportti on saatavilla englanniksi, ranskaksi, saksaksi ja venäjäksi säätiön kotisivuilla (osoite www.etf.eu.int). Taulukko 5 - Tempus-tuet ja tekninen apu >TAULUKON PAIKKA> Huom. Tempuksen yhteenlasketut tukimäärät ovat vain arvioita, koska määrä voi vaihdella Euroopan komission päätöksestä riippuen. 4. Yhteistyö muiden EU:n elinten kanssa 4.1. CEDEFOP Säätiö tiivisti yhteistyötään CEDEFOPin kanssa vuonna 1999. Se sai CEDEFOPilta apua moniin työohjelman hankkeisiin, kuten opettajien koulutusta, työn ja oppimisen yhdistämistä, tutkintojen avoimuutta ja työmarkkinasuhteita koskeviin hankkeisiin. Säätiö tuki joitakin CEDEFOPin johtamia aloitteita, etenkin CEDEFOPin oman toiminnan laajentamista Keski- ja Itä-Euroopan kumppanimaihin. Esimerkkejä tästä vuonna 1999 olivat skenaariohanke, johon otettiin mukaan viisi uutta hakijamaata, sekä ammatillisen koulutuksen tutkimusta Keski- ja Itä-Euroopassa koskevan luvun sisällyttäminen CEDEFOPin yhteiseen tutkimusraporttiin. CEDEFOPin kanssa päästiin lisäksi sopimukseen yhteisestä julkaisusta ja yhteisestä tietotekniikkatuesta mm. Internetin kautta. 4.2. Muut EU:n elimet Säätiö teki yhteistyötä myös kahden muun EU:n elimen kanssa kahdessa Pharen etäopetusohjelmasta rahoitetussa hankkeessa. Ne olivat Euroopan työturvallisuus- ja työterveysviraston (Bilbao) kanssa toteutettu työturvallisuus- ja työterveyshanke sekä yhteistyössä Euroopan ympäristökeskuksen (Kööpenhamina) kanssa toteutettu vesivarojen hallintahanke. 4.3. Yhteinen tukipalvelu Vuosi 1999 oli EU:n virastojen yhteisen tukipalvelun SI2:n ensimmäinen toimintavuosi. Se on seitsemän EU:n viraston [7] perustama palvelu, joka tarjoaa yhteisen tuki- ja kehitysrakenteen uusille atk-pohjaisille talousarvio- ja kirjanpitojärjestelmille. Tukikeskus perustettiin Torinoon ja sitä hallinnoi säätiön ATK-osasto, ja kuhunkin virastoon asennettiin komission SI2-kirjanpitojärjestelmä. Sen jälkeen perustettiin verkkopohjainen tuki ja tietokanta (http://www.etf.eu.int/css) tuki- ja ylläpitopyyntöihin vastaamista varten. Tukikeskus kehitti edelleen SI2-ohjelmiston yleiskirjanpito- (SI2X), tilinpäätösraportointi- (SI2R) ja asiakirjojen hallintajärjestelmää. Torinon pilottikeskuksessa suunniteltiin rahoitustapahtumien valvontaa ja validointia varten sähköinen järjestelmä, jossa varainhoidon valvonta tapahtuu sähköisesti etätyönä. Talous- ja sosiaalikomitea ja alueiden komitea liittyivät palveluun marraskuussa 1999, mikä on osoitus onnistuneesta yhteistyöstä. Säätiö huolehti aloitteen sihteeripalveluista, puheenjohtajuudesta ja varainhoidosta. [7] Euroopan koulutussäätiö (Torino), Euroopan ympäristökeskus (Kööpenhamina), Euroopan työturvallisuus- ja työterveysvirasto (Bilbao), Euroopan unionin elinten käännöskeskus (Luxemburg), Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskus (Lissabon), Yhteisön kasvilajikevirasto (Angers) ja Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiö (Dublin). 5. Rahoituskertomus 5.1. Rahoitusvarat Säätiö hallinnoi Euroopan unionin eri avustusohjelmista myönnettyä rahoitusta. Euroopan yhteisön talousarviosta myönnetty vuotuinen määräraha, joka kattaa hallintomenot sekä vuotuisen työohjelman toimintamenot (vuonna 1999 määrärahat olivat 16,2 miljoonaa euroa ja vuonna 1998 15,4 miljoonaa euroa). Euroopan komission kanssa tehtyjen sopimusten mukaiset varat, joita käytetään Phare- ja Tacis-ohjelmien hallinnointiin komission puolesta. Vuonna 1999 säätiö käytti ammattikoulutushankkeisiin noin 53 miljoonaa euroa Pharen ja Tacisin sopimusvaroja (ks. tarkemmat tiedot taulukosta 7). Säätiö antaa komissiolle teknistä apua Tempus-ohjelmassa; tähän se käytti noin 195 miljoonaa euroa [8] Tempus Phare -varoja ja 81 miljoonaa euroa Tempus Tacis -varoja (ks. jakautuminen taulukosta 5). [8] Nämä summat tarkoittavat monivuotisten hankkeiden kokonaistukia. 5.2. Vuoden 1999 talousarvion toteutuminen Vuoden kuluessa talousarviossa oli tehtävä joitakin varainsiirtoja lähinnä seuraavista syistä: *Palkkamenot ja eräät lisät oli laskettu liian pieniksi. Etenkin säätiössä työskentelyn lopettaneiden määrä oli odotettua suurempi, jolloin paluumuutosta aiheutui lisämenoja, joita on erityisen vaikea laskea ennakolta. *Vuotuinen palkankorotus, joka maksetaan takautuvasti heinäkuusta joulukuuhun 1999, oli arvioitua korkeampi. *Talousarvion luvusta 30 säästyi vuoden aikana varoja, joiden avulla säätiö lisäsi toimintaa joillakin luvun 31 ensisijaisilla toiminta-aloilla tai edisti nykyisiä hankkeita. Hallintoneuvosto hyväksyi kaksi korjaavaa talousarviota vuonna 1999. Siirrot koskivat seuraavia seikkoja: *hallintomenojen siirrot osastoissa 1 ja 2 *toimintamenojen korotus osastossa 3. Seuraavassa taulukossa esitetään talousarvion toteutuminen (euroina) 31.12.1999: >TAULUKON PAIKKA> 5.3. Toimintokohtainen talousarvio 1999 Vuonna 1999 otettiin käyttöön myös toimintokohtainen talousarvio. Näin säätiö pystyi ensimmäistä kertaa osoittamaan varojen ja toimintojen välisen yhteyden. Taulukossa 6 esitetään säätiön henkilöstömenojen kokonaismäärä sekä vastaavat budjettiosuudet. Taulukko 6 >TAULUKON PAIKKA> Taulukko 7 - Pharen ja Tacisin ammatillista koulutusta koskevat sopimukset (tilanne 15.12.1999 alkaen) >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> * Säätiön hallinnoima hanke. Tehty Brysselissä päivänä kuuta . Neuvoston puolesta Puheenjohtaja LIITE Liite 1 Henkilöstö ja organisaatiokaavio Väliaikaiset toimihenkilöt Taulukko A: Palveluksessa olevien väliaikaisten toimihenkilöiden määrä ura-alueen ja kansalaisuuden mukaan 31. joulukuuta 1999 >TAULUKON PAIKKA> Taulukko B: Henkilöstömuutokset vuonna 1999 >TAULUKON PAIKKA> Taulukko C: Säätiön muun henkilöstön määrä ja luokittelu vuoden 1999 lopussa Ylimääräiset toimihenkilöt // 4 Paikalliset toimihenkilöt // 12 Komennuksella olevat kansalliset asiantuntijat // 5 >VIITTAUS KAAVIOON> Liite 2 Hallintoneuvosto Hallintoneuvosto kokoontui kaksi kertaa vuonna 1999. Kokoukset pidettiin 9. maaliskuuta ja 8.- 9. marraskuuta. Hallintoneuvoston maaliskuussa pidetyssä kokouksessa: *päätettiin uudistaa johtajan työsopimus toiseksi viisivuotiskaudeksi *merkittiin tiedoksi johtajan edistymiskatsaus säätiön työstä *myönnettiin johtajalle vuoden 1997 talousarvion toteutusta koskeva vastuuvapaus ja merkittiin tiedoksi vuoden 1998 alustavat menotiedot *hyväksyttiin vuoden 1999 talousarvio ja vuoden 2000 talousarvioesitys (molemmat 16,2 miljoonaa euroa), ja *hyväksyttiin säätiön vuoden 1999 työohjelma sekä selonteko neuvoa-antavan komitean kehityksestä. Hallintoneuvoston 9. marraskuuta pitämään kokoukseen osallistui myös hakijamaiden edustajia. Liittymistä edeltävän strategian mukaisesti hakijamaat pyritään ottamaan mukaan EU:n toimielinten työhön ja ohjelmiin. Kokousta edelsi epävirallinen seminaari (jossa myös hakijamaat olivat mukana), jossa keskusteltiin ammattikoulutusuudistuksen edistymisestä hakijamaissa. Hallintoneuvoston 9. marraskuuta pidetyssä kokouksessa: *merkittiin tiedoksi johtajan edistymiskatsaus *keskusteltiin ensimmäisen kerran säätiön strategisesta kehittämisestä *pohdittiin, miten hakijamaiden ammattikoulutusuudistuksen edistymisraportti vaikuttaa vuoden 2000 työohjelmaan *merkittiin tiedoksi säätiön asiakirja sen tehtävästä Kaakkois-Euroopan sosiaalis-taloudellisessa jälleenrakennuksessa sekä selonteko neuvoa-antavan komitean kehityksestä. *hyväksyttiin toinen korjaava talousarvio vuodeksi 1999. Hallintoneuvoston jäsenet Puheenjohtaja: Domenico Lenarduzzi, Euroopan komissio, koulutuksen ja kulttuurin pääosaston varapääjohtaja Jäsenet: Itävalta Wolfgang Lentsch, pääjohtaja, liittovaltion talousministeriö Belgia Micheline Scheys, politiikan koordinointiosaston päällikkö, flaaminkielisen yhteisön ministeriö Tanska Kaj Holbraad, opetusneuvos, opetusministeriö Suomi Timo Lankinen, hallitusneuvos, opetusministeriö Ranska Jacques Maire, valtuutettu, työllisyys- ja solidaarisuusministeriö Saksa Hermann Müller-Solger, osastopäällikkö, liittovaltion opetus-, tutkimus- ja teknologiaministeriö (BNBF) Kreikka Gerassimos G. Sapountzoglou, puheenjohtaja, ammattikoulutusjärjestö OEEK Irlanti Eugene Forde, johtava hallintovirkamies, yritystoiminta-, kauppa- ja työministeriö, työvoiman kehittämisestä vastaava osasto Italia Gianpaolo Scarante, PECO-ohjelman koordinoija, ulkoministeriö Luxemburg Prof. Gilbert Engel, opetusministeriö Alankomaat Arie Ijzerman, kansainvälisen politiikan osaston apulaisjohtaja, opetus-, kulttuuri- ja tiedeministeriö Portugali Francisco Caneira Madelino, työllisyys- ja ammattikoulutusinstituutti Espanja María José Muniozguren Lazcano, apulaisjohtajan tekninen neuvonantaja, opetus- ja kulttuuriministeriö Ruotsi Dan Fagerlund, opetusneuvos, opetus- ja tiedeministeriö, Ruotsin kouluvirasto Yhdistynyt kuningaskunta Gordon Pursglove, opetus- ja työministeriö, EY-koulutusosasto Euroopan komissio Catherine Day, ulkosuhteiden pääosaston varapääjohtaja Liite 3 Säätiön tapahtumat 1999 >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> Liite 4 Säätiön julkaisut 1999 Yleisjulkaisut Euroopan koulutussäätiön työohjelma 2000-2002 Tiivistelmä säätiön työstä tulevina vuosina (EN/FR/DE/ES/IT/RU). Euroopan koulutussäätiön toimintakertomus 1998 Raportti säätiön toiminnasta ja sen tuloksista vuosina 1995, 1996, 1997 ja 1998 (DA/DE/EN/ES/FI/FR/GR/IT/NL/PT/SV). ETFacts Euroopan koulutussäätiön kolmesti vuodessa ilmestyvä tiedotuslehti, jossa on artikkeleita ammatillisen koulutuksen nykykehityksestä kumppanimaissa (EN/FR/DE/RU). Kansallisten havaintokeskusten esite Suppea tietoesite kansallisten havaintokeskusten verkosta Keski- ja Itä-Euroopassa, uusissa itsenäisissä valtioissa ja Mongoliassa ( EN/FR/DE/RU). Euroopan koulutussäätiön tulevat haasteet Neljä tietolehteä, jossa selostetaan säätiön nykyistä toimintaa ja työtä kumppanimaiden kanssa (DE/EN/FR/IT). Sosiaalista syrjäytymistä koskeva raportti - 1999 Raportti Bohinjissa Sloveniassa vuoden 1998 lopussa käydyistä pyöreän pöydän keskusteluista, joissa käsiteltiin sosiaalista syrjäytymistä. Raportin mukaan KIE-maiden on kehitettävä ja lujitettava enemmän sellaista politiikkaa, joka tukee heikommassa asemassa olevia ryhmiä (nuoret ja ammattitaidottomat työttömät, vähemmistöryhmät ja kouluttamattomat aikuiset työntekijät) sosiaalisen syrjäytymisen torjumiseksi. Standardien kehittäminen ammatillisessa koulutuksessa - osat 1 (toinen painos) ja 2 Julkaisu liittyy hankkeeseen, joka koskee standardien kehittämistä ammatillisessa koulutuksessa. Euroopan koulutussäätiön neuvoa-antavan komitean aloittama hanke (EN/RU). Alaryhmien loppuraportit 1999 Neuvoa-antavan komitean kolmen alaryhmän loppuraportit: *koulutus nuorten sosiaalisen syrjäytymisen torjunnassa *koulutuksen ja uudelleenkoulutuksen asema alueilla *opettajien ja kouluttajien koulutus. (EN/RU) Kolmas työpaja opetussuunnitelmien uudistamisesta (opettajien ja kouluttajien koulutus) Raportissa korostuvat koulujen ja ammattioppilaitosten muuttuva identiteetti ja opettajien ja kouluttajien roolin muuttuminen. Se perustuu Euroopan koulutussäätiön kolmipäiväiseen työpajaan "Opettajien uudet roolit - koulujen uudet identiteetit", joka pidettiin Budapestissa vuonna 1998 (vain EN). Johtamiskoulutuksen tarvearviointi (BG, PL, RU, SI + RO) Raporttisarja, joka on olennainen osa kansainvälistä tutkimushanketta johtamiskoulutuksen tarvearvioinnista näissä maissa. Hankkeen toteutti CEEMAN (Central and Eastern European Management Development Association) ja Euroopan koulutussäätiö sponsoroi sitä (vain EN). Ammatillinen korkeakoulutus Keski- ja Itä-Euroopassa (laadittu yhteistyössä Euroopan neuvoston kanssa) -1998 Tutkimuksessa tarkastellaan keskiasteen jälkeisiä koulutusmahdollisuuksia Keski- ja Itä-Euroopan maissa. Niitä tuli esiin, kun pyrittiin nykyaikaistamaan ammatillista koulutusta ja parantamaan sen laatua sekä tarjoamaan vaihtoehtoja korkeakoulutukselle (EN/RU). Keski- ja Itä-Eurooppa Kansainvälinen analyysi ammatillisesta täydennyskoulutuksesta - 1999 Raportissa analysoidaan Keski- ja Itä-Euroopan maiden suurimpia haasteita ammatillisen täydennyskoulutuksen alalla. Siihen sisältyvät myös maakohtaiset raportit ja Phare-ohjelman toimintalinjat hakijamaissa vuosiksi 2000-2006 (vain EN). Ammattikoulutuksen opettajakoulutuksen painopistealueiden uudelleenlinjaus Raportissa esitetään vertailuanalyysi opettajien ja kouluttajien koulutuksen nykytilanteesta Keski- ja Itä-Euroopassa sekä suosituksia tulevaisuuden varalle (vain EN). Kansainvälinen analyysi opetussuunnitelman uudistuksesta Keski- ja Itä-Euroopan ammatillisessa koulutuksessa Opetussuunnitelman uudistamista käsittelevä asiakirja perustuu lyhyisiin arviointikäynteihin perustuviin hakijamaiden tapaustutkimuksiin sekä kyselyvastausten analyysiin (vain EN). Pharen maakohtaiset tietoesitteet 12 englanninkielistä tietoesitettä, joissa on yleistietoja kunkin Phare-maan ammattikoulutusjärjestelmästä sekä ohjelmista, hankkeista ja lainsäädännöstä (EN/DE/FR). Ammattitutkinnot - raportti säänneltyjen ammattien tilanteesta Keski- ja Itä-Euroopassa Raportin tarkoitus on lisätä hakijamaiden tietoisuutta ja kykyä käsitellä lähentämisasioita ammattitutkintojen vastavuoroisen tunnustamisen alalla sekä helpottaa EU:n ja hakijamaiden välistä viestintää ja tietojenvaihtoa säännellyistä ammateista (vain EN). Aluekehitysraportti (CZ, HU, PL, SI) Euroopan koulutussäätiö antoi Tsekin tasavallan, Unkarin, Puolan ja Slovenian kansallisten havaintokeskusten tehtäväksi tutkia joidenkin alueiden ammattikoulutusjärjestelmiä. Tavoitteena oli valmistella alueiden myöhempiä koulutustukitoimia ja perehdyttää maiden ammatillisen koulutuksen avaintoimijat Euroopan sosiaalirahaston (ESR) tavoitteisiin ja toimenpiteisiin. Kussakin tutkimusraportissa on tarkka analyysi nykyisistä ammattikoulutusrakenteista ja -tilanteesta sekä suosituksia ammattikoulutusjärjestelmän parannustoimiksi ESR:n suuntaviivojen ja menettelyjen mukaisesti (vain EN). Ammatillinen koulutus työttömyyden torjunnassa - konferenssin päätelmät - 1999 Asiakirjassa esitetään kesäkuussa 1999 pidetyn konferenssin tärkeimmät päätelmät. Siihen sisältyy myös arvio ammatillisen koulutuksen alueellistamisen eduista (vain EN). Avainindikaattorit - Ammatillinen koulutus Keski- ja Itä-Euroopassa - 1999 Tilastotietoja 10 maan ammattikoulutusjärjestelmistä: AL/BG/CZ/EE/HU/LV/ LT/PL/RO/SI (EN/RU). Siirtymävaihe, jälleenrakennus ja vakaus Kaakkois-Euroopassa - 1999 Kattava analyysi ammattikoulutuksen asemasta Balkanin vakauttamis- ja jälleenrakennusprosessissa (vain EN). Työllisyyspolitiikan ja työmarkkinoiden taustatutkimukset Bulgariassa, Tsekin tasavallassa, Unkarissa, Virossa ja Romaniassa (1999-2000) Nämä viisi ensimmäistä taustatutkimusta (loput julkaistaan piakkoin), jotka Euroopan koulutussäätiö on koonnut Euroopan komission avustuksella, sisältävät uusimpia tietoja ja analyysejä työmarkkinoiden nykytilasta EU:n hakijamaissa. Niissä on myös perusteellinen arvio hakijamaiden valmiudesta osallistua EU:n yhtenäismarkkinoille työllistämisen ja koulutuksen alalla (vain EN). Työn ja oppimisen yhdistämistä koskevan hankkeen esite Lyhyt kuvaus säätiön hankkeesta, jonka tarkoitus on kannustaa ammattioppilaitosten ja yritysten yhteistyötä (EN/DE/FR). Tietoesite ammatillisen koulutuksen uudistamisesta Phare- ja Tacis-alueilla Lyhyt esittely ammatillisen koulutuksen uudistamisen tärkeimmistä saavutuksista ja nykyisistä haasteista. Esitteessä on myös avaintiedot koulutuksen kehityksestä näillä alueilla ja selonteko EU:n tuesta Phare-ohjelman kautta (EN/DE/FR). Tietoesite ESR:n erityisestä valmisteluohjelmasta Lyhyt kuvaus Euroopan koulutussäätiön panoksesta hakijamaiden valmistautumisessa Euroopan sosiaalirahaston hallinnointiin (EN/DE/FR). Kaksi yhteenvetoraporttia ESR:n erityisestä valmisteluohjelmasta Raporteissa on tietoja säätiön SPP:ssä tekemästä työstä sekä havaitut ongelmat ja tärkeimmät tulokset (vain EN). Uudet itsenäiset valtiot ja Mongolia Tacisin avainindikaattorit Phare-maiden avainindikaattoriraportin jälkeen Euroopan koulutussäätiö julkaisi samanlaisen raportin Tacis-maista. Siinä esitetään katsaus koulutustasoista, ammatillisen koulutuksen asemasta Tacis-maiden koulutusjärjestelmissä sekä tilastotietoja joiltakin avainalueilta (EN/RU). 10 Tacis-tietoesitettä Englanninkieliset tietoesitteet, joissa on yleistietoa kunkin maan ammattikoulutusjärjestelmistä sekä ohjelmista, hankkeista ja lainsäädännöstä (EN/DE/FR). Kansallisen havaintokeskuksen ammattikoulutusraportti - Georgia Raportissa esitetään tarkka yleisanalyysi Georgian ammattikoulutuspolitiikasta sekä arvio Georgian tulevista tarpeista tällä alalla TM, UZ (vain EN). Tacisin kansallisten havaintokeskusten verkon hallintokäsikirja Käsikirjan tarkoituksena on parantaa hankkeiden hallinnointia ja rahoituksen hankintaa Tacisin kansallisissa havaintokeskuksissa (vain EN). Kaksi näkökulmaa alueellisen ammattikoulutusjärjestelmän uudistamiseen (Luoteis-Venäjän pilottihanke) Raportti perustuu Luoteis-Venäjän pilottihankkeesta saatuun kokemukseen ja se keskittyy ammatillisen koulutuksen alueelliseen uudistamiseen, ammatillisen peruskoulutuksen uudistamisessa ilmenneisiin ongelmiin Venäjällä, työmarkkinasuhteisiin, ammatillisen koulutuksen sisältöön sekä opetushenkilöstön pätevyyden parantamiseen (vain EN). Tacis-tietoesitteet Esitesarja, jossa tarkastellaan ammatillisen koulutuksen tärkeitä näkökohtia Tacis-maissa (EN, DE, FR, RU).