Virallinen lehti nro C 043 , 20/02/1995 s. 0063



A4-0122/94 Päätöslauselma Euroopan sosiaalipolitiikkaa koskevasta valkoisesta kirjasta - unionin tie eteenpäin Euroopan parlamentti, - ottaen huomioon komission valkoisen kirjan Euroopan sosiaalipolitiikasta - unionin tie eteenpäin (KOM(94)0333 - C4-0087/94), - ottaen huomioon vuoden 1994 maaliskuun 10. päivänä tekemänsä päätöslauselmat EMU-prosessin sosiaalipoliittisista seuraamuksista ((EYVL nro C 91, 28.3.1994, s. 230)) ja työllisyydestä Euroopassa ((EYVL nro C 91, 28.3.1994, s. 224)), - ottaen huomioon yhteisön peruskirjan työntekijöiden sosiaalisista perusoikeuksista, - ottaen huomioon Euroopan sosiaalipolitiikkaa koskevan vihreän kirjan - vaihde Euroopan unionille (KOM(93)0551) - C3-0490/93 - ottaen huomioon sosiaali- ja työllisyysasiain valiokunnan mietinnön sekä naisten oikeuksien valiokunnan lausunnon (A4-0122/94), A. ottaen huomioon, että sisämarkkinoiden dynamiikka tekee välttämättömäksi aidon eurooppalaisen sosiaalialueen luomisen, B. ottaen huomioon, että tämän alueen on perustuttava yhteisiin arvoihin, jotka muodostavat «Euroopan sosiaalimallin» ja jotka on säilytettävä, erityisesti perusoikeus sosiaalisuojaan, C. ottaen huomioon, että työttömyys muodostaa uhan taloudelliselle ja sosiaaliselle yhteenkuuluvuudelle, joka on EY-sopimuksen 2 artiklan mukaisesti yksi Euroopan unionin tärkeimmistä tavoitteista; ottaen huomioon, että työpaikkojen luomisen on oltava Euroopan unionin ensisijaisin tavoite, D. ottaen huomioon, että kansalliset järjestelmät (sosiaalilainsäädäntö ja sosiaaliturva) ovat monimuotoisia ja monimutkaisia, on oikeutettua, että yhteisö ryhtyy toimiin, joiden merkitys johtuu nimenomaan siitä, että ne ovat yhteinen pyrkimys, jonka tarkoituksena on aikaansaada unionissa minimitaso määräyksille sekä kansallisten järjestelmien keskinäinen koordinaatio, E. ottaen huomioon, että toissijaisuuden tulisi sallia sosiaalipolitiikan kehitys, F. ottaen huomioon, että talous- ja rahaliiton muodostamista on seurattava ja sen tukena on oltava sosiaalinen yhdenmukaistumisprosessi, jonka tarkoituksena on sosiaaliturvan tason parantaminen sekä mahdollisten haitallisten sosiaalisten seurausten ehkäiseminen, G. ottaen huomioon, että ryhmät, joita köyhyys, työttömyys ja matalapalkkaisuus eniten koskevat, koostuvat todennäköisesti ennen kaikkea naisista, H. ottaen huomioon, että haavoittuvimpien sosiaaliryhmien, mukaan lukien sekä taajamien että maaseudun kodittomat, sosiaalisen syrjäytymisen ja väliinputoamisen estäminen on Euroopan unionin kaikkien jäsenmaiden talouksiin vaikuttava ilmiö; ottaen huomioon, että vaikka päävastuu onkin kansallisilla ja paikallisilla viranomaisilla, on kuitenkin olennaista että, tähän tärkeään ongelmaan paneudutaan täysin unionin kaikessa politiikassa, varsinkin seuraavalla syrjäytymisen estämiseen ja solidaarisuuden edistämiseen tähtäävällä ohjelmalla, Unionin sosiaalipolitiikan johtoperiaatteet 1. Uskoo, että työttömyys on Euroopan unionin edessä olevista ongelmista kriittisin ja asettaa ensisijaisiksi tavoitteikseen torjua työttömyyttä sekä puolustaa yhteisön päämäärää luoda työpaikka jokaiselle Euroopan kansalaiselle, joka haluaa tehdä työtä, ja siten julkisten viranomaisten velvollisuuden toteuttaa työpaikkojen luomista suosivat olosuhteet; muistuttaa tarpeesta suurempaan joustavuuteen kansallisessa ja EU:n sosiaalipolitiikassa, jotta voitaisiin vastata paremmin työmarkkinoiden uusiin haasteisiin; varoittaa kuitenkin peitellyistä yrityksistä purkaa sosiaalimalli työllisyyden edistämispyrkimysten varjolla; 2. Pitää välttämättömänä pyrkiä unionitasolla yhteisymmärrykseen kilpailukyvyn käsitteestä ja sosiaalisen edistyksen miniminormeista; huomauttaa, että sosiaalista edistystä, taloudellista vaurautta, kilpailukykyä ja kasvavaa tuottavuutta ei tule nähdä ristiriitaisina ajatuksina; uskoo, että Euroopan unionin on parannettava kilpailukykyä säilyttäen samalla hyvinvointivaltion; 3. Vahvistaa sitoutumisensa sosiaaliseen markkinatalouteen perustuvaan Euroopan sosiaalimalliin; on lisäksi sitä mieltä, että EU-tasolla on määrättävä normit epäoikeudenmukaisen kilpailun estämiseksi sosiaalialalla; 4. Katsoo, että koko unionia sitovat ja kaikkialla unionissa sovellettavat sosiaalialan määräykset muodostavat sopivan välineen sosiaalisen unionin asteittaiseen aikaansaamiseen EMU:n rinnalla; Toimintakeinot 5. Katsoo, että lainsäädännön täytyy, pikemminkin kuin sallia tietty suuntaus säännöstelyn poistamiseksi, pysyä olennaisena välineenä sosiaalioikeuksien säilyttämiseksi lakipohjaisena, vaikka saattaa olla tarkoituksenmukaista yksinkertaistaa ja ajanmukaistaa tiettyjä määräyksiä yhteistoiminnassa teollisuuden molempien osapuolten kanssa; 6. Tukee komission pyrkimystä käyttää kaikkia sosiaalipoliittisen sopimuksen tarjoamia mahdollisuuksia unionin sosiaalipolitiikan edistämiseksi yhteistyössä teollisuuden molempien osapuolten kanssa; uskoo, että vaikka sosiaalikeskustelussa ei olisikaan vallitsevaa sopimusta, se ei kuitenkaan saisi estää lakikeinoin toteutettavaa edistystä; 7. On sitä mieltä, että kaikkien jäsenvaltioiden tulisi hyväksyä yhteisön sosiaalialaa koskeva säännöstö; 8. Kehottaa komissiota myös lisäämään yhteisön olemassa olevan sosiaalilainsäädännön sopeuttamisen ja voimaan saattamisen seurantaa: - kiinnittämällä enemmän huomiota kansalaisten valituksiin; - nopeammalla toiminnalla lainrikkomistapauksissa; - turvautumalla EY-sopimuksen 171 artiklassa tarkoitettuun menettelyyn; - seuraamalla säännöstön sopeuttamista kehittämällä lähempää yhteistyötä kansallisten työtarkastuslaitosten kanssa ja ottamalla mukaan erikoistuneita elimiä, esimerkiksi Bilbaon työturvallisuus- ja työterveyslaitos, Dublinin elin- ja työolosuhdesäätiö ja CEDEFOP; ja katsoo, että komissiolla on riittävästi henkilökuntaa näiden päämäärien saavuttamiseen; 9. Katsoo, että vuoden 1996 Euroopan unionisopimuksen tarkistus ja tämän vuosikymmenen lopun rahaliiton todennäköiset seuraukset ovat riittävä syy sille, että unionille annetaan aidosti sosiaalinen ulottuvuus ottamalla EU- sopimukseen mukaan vuoden 1989 peruskirjaan sisällytetyt sosiaaliset perusoikeudet (erityisesti syrjimättömyyden periaate), sisällyttämällä sosiaalipolitiikkasopimus EU-sopimukseen, laajentamalla unionin valtuuksia ratkaistaessa määräenemmistöllä ja yhteispäätösmenettelyä noudattaen sosiaalialan kysymyksiä; 10. Suhtautuu tässä mielessä myönteisesti komission sitoumukseen järjestää vuoden 1995 aikana yhteistyössä Euroopan parlamentin kanssa yhteinen kuulemistilaisuus, jossa arvioidaan sosiaaliasiain peruskirjan hyväksymisen jälkeisiä saavutuksia, ongelmia ja näkymiä; 11. Toteaa, että valkoisessa kirjassa kasvusta, kilpailukyvystä ja työllisyydestä asetetut prioriteetit (KOM(93)0700-C3-0509/93) - erityisesti Euroopan neuvoston Brysselissä joulukuussa 1993 hyväksymät - ovat edelleen voimassa, ja valittaa sitä, että vieläkään ei ole osoitettu tarpeeksi budjettivaroja, jotka kattaisivat kaikki suunnitellut sijoitukset, etenkin neuvoston Edinburghin ja Essenin päätökset varojen saatavuudesta, mukaan lukien Euroopan investointirahasto, Euroopan laajuisten verkkojen rahoittamiseksi; 12. Pyytää komissiota kiinnittämään enemmän huomiota perhepolitiikan ja sosiaalivakuutusjärjestelmien välisiin suhteisiin sekä väestön ikääntymiseen liittyviin ongelmiin; 13. Toistaa vaatimuksensa, että kansainvälisiin kauppasopimuksiin sisällytetään sosiaali- ja ympäristölausekkeet ja odottaa vastaavasti konkreettisia ehdotuksia uuden kymmenvuotisen kansainvälisen kaupan perusjärjestelmän täytäntöönpanoksi; Työpaikat 14. Muistuttaa jälleen tarpeesta luoda toimiva talous ja yhteiskunta sekä kestävä talouskasvu ottaen huomioon ekologiset velvoitteet ja täydennettynä finanssitoimin, joissa heijastuu todellinen taloudellinen tilanne, dynaamiset rakennemuutokset, joustava ja tehostettu työmarkkinoiden toiminta, täydennettynä toimenpiteillä, joilla edistetään ammatillista koulutusta ja aktiivisia ja tehokkaita julkisia työllistämispalveluja, ilman, että tämä tarpeellinen joustavuus murtaa sosiaaliturvan perustan; 15. Panee merkille, että pitkäaikaisen työttömyyden vähentämiseksi, työnvälitysviranomaiset ryhtyvät laajoihin toimenpiteisiin, jotka liittyvät henkilökohtaiseen motivaatioon, koulutukseen, uudelleen koulutukseen, työkokemukseen ja työhön sijoittamiseen; viittaa tässä yhteydessä Delors´in valkoiseen kirjaan, joka osoittaa, että julkisten työllistämispalveluiden osuuden nousu talousarviossa BKT:n 0,17%:sta 0,5%:iin, kolmen vuoden aikana vähentää työttömien määrää 100 000:lla ensimmäisen vuoden aikana, 400 000:lla toisen vuoden aikana ja miljoonalla kolmantena vuonna; muistuttaa, ettei tämän talousarvion kasvun pitäisi johtaa kansallisen talousarvion yleiseen kasvuun; painottaa hallitusten välisen yhteistoiminnan merkitystä tällä alalla; pyytää komissiota käymään jatkuvaa vuoropuhelua neuvoston kanssa tästä aiheesta; 16. Kehottaa komissiota noudattamaan pyrkimyksiään - kehittää EURES-järjestelmää, samalla painottaen teollisuuden molempien osapuolien korvaamatonta osaa ja niinmuodoin kehottaa komissiota lisäämään yhteistyötä näiden kanssa, huomauttaen myös, että raja-alueet tarjoavat kokeilukentän; - laajentaa järjestelmä paikallisille työmarkkinoille läheisessä yhteistyössä sen hallinnasta vastaavien kanssa; - suunnitella vapaasta liikkuvuudesta nauttiville työntekijöille täydentävä sosiaalitoimiohjelma (kielenopetus, kodinperustamistuki, muuttotuki); 17. Painottaa seuraavien seikkojen tärkeyttä: - panostus puhtaaseen teknologiaan; - suora apu riski- ja alkupääomana ekologiselle tuotannolle ja paikallisille aloitteille, jotka ovat osa sosiaalista taloutta; - tarve tukea pk-yrityksiä sekä käsityöteollisuutta verohelpotuksin tai avustaa niitä muuten taloudellisesti tai hallinnollisesti; - menestyksekkäiden ja innovatiivisten työpaikkoja luovien suunnitelmien tukeminen sekä nuorten ja naisten yritystoiminta-aloitteiden kannustaminen (esimerkkinä NOW-ohjelma); - tarve tukea työllisyyttä palvelusektorilla, yhteisön aloitteissa ja paikallisissa kehitysohjelmissa; 18. Vaatii komissiota sisällyttämään tulevaan sosiaalitoimiohjelmaan ne toimintaehdotukset, jotka sisältyvät parlamentin päätöslauselmaan Euroopan työmarkkinoista vuoden 1992 jälkeen (8.7.1992) (((1)EYVL nro C 241, 21.09.1992, s. 51)) ja jo edellä mainittu päätöslauselma työllisyydestä Euroopassa (10.3.1994); 19. Panee merkille itsensä työllistäneiden sektorin merkityksen EU:ssa; pyytää komissiota ja neuvostoa kiinnittämään enemmän huomiota siihen, että tämä sektori tarvitsee nykyistä enemmän tukea verotus- ja sosiaaliturvapolitiikkaan liittyvissä asioissa Ammatillinen koulutus 20. Katsoo jatko-opetuksen ja -koulutuksen olevan sekä jokaisen yksilön perusoikeus että positiivinen vaste työttömyydelle, ja sen tähden pitää erittäin tärkeänä yhteisön tasolla toteutettavia opetukseen, koulutukseen ja jatkokoulutukseen suunnattuja taloudellisia toimenpiteitä; pitää erittäin tärkeänä komission ehdotusta eurooppalaiseksi yhteissopimukseksi jatkokoulutuksesta, josta neuvotellaan teollisuuden molempien osapuolien kesken, ja katsoo, että viimeksi mainitut tulisi myös kutsua neuvottelemaan Euroopan tasolla ammattipätevyyden tunnustamisehdoista; ja pyytää komissiota varmistamaan, että nykyiset ammattipätevyyden tunnustamista koskevat säännöt toteutetaan kokonaisuudessaan; 21. Kannattaa komission tavoitetta edistää oppisopimusjärjestelmiä tienä työllisyyteen; pitää olennaisen tärkeänä määrittää vuoteen 2000 asti progressiiviset tavoitteet, joilla poistetaan lukutaidottomuus ja taataan peruspätevyys koulunsa päättäville; ehdottaa, että komissio laatii rajat ylittävän ohjelman pk-yritysten auttamiseksi; Lainsäädäntö 22. Pitää kiireellisenä selvittää lakiehdotusten ruuhka, jonka muodostavat neuvoston ratkaisua vielä 1. tammikuuta 1995 odottavat lakiehdotukset; ne ehdotukset joita jäsenevaltiot eivät voi hyväksyä, on hyväksyttävä pöytäkirjan no 14 mukaisesti, mikä ei ole mahdollista perusoikeuksiin liittyvissä asioissa; 23. Varoittaa komissiota kiusauksesta tyytyä pelkästään vanhempainlomaa koskevaan direktiiviin (neljäntoista jäsenvaltion hyväksymä), ja kehottaa sitä pitäytymään aikomuksessaan ehdottaa puitedirektiiviä, joka kattaa kaikki perhe-elämän ja työelämän yhteensovittamisen ongelmat; 24. Kehottaa komissiota tekemään ehdotuksia tasa-arvoisten työmahdollisuuksien toteuttamiseksi, riippumatta ihmisten iästä, rodusta, sukupuolesta, vammaisuudesta tai vakaumuksista; 25. Katsoo, että komission tulee tutkia mahdollisuutta esittää puitedirektiivi mahdollisista vapaaehtoisista työnjakojärjestelyistä sekä direktiivit henkilöiden erottamisesta, työntekijöiden tietosuojasta sekä kuulemis- ja tiedotusoikeudesta yli 50 työntekijän yrityksissä; katsoo, että komission tulee edelleenkin kehittää työturvallisuus- ja työterveyspolitiikkaa ja pyrkiä ehkäisemään ammattiin liittyviä riskejä; kehottaa näinmuodoin komissiota esittämään neljännen toimintaohjelman työturvallisuudesta ja - terveydestä; 26. Vaatii nopeasti esitettäväksi rajaseutujen työntekijöitä koskevaa uutta asetusta, joka sisältää erityisesti määräykset sosiaalivakuutuksesta ja verotuksesta; 27. Vaatii, että uusiin epätavallisia töitä koskeviin direktiiviehdotuksiin sisällytetään samanlainen sosiaaliturva ja palkka kuin se, jota tarjotaan muunlaisista töistä; Naisten ja miesten tasa-arvo 28. Kehottaa komissiota varmistamaan tasa-arvoiset pääsymahdollisuudet kaikkiin Euroopan unionin koulutusohjelmiin sekä suunnittelemaan toimenpiteitä, jotka edistävät taitojen hankkimista ja ammattipätevyyttä täydentäviä koulutuskursseja naisille etenkin muilla kuin perinteisillä naisvaltaisilla aloilla; 29. Toteaa, että työnsaanti riippuu myös aiheellisista määräyksistä, jotka liittyvät lasten ja muiden huollettavien hoitoon tarvittavien infrastuktuurien ja palvelujen olemassaoloon; pyytää siksi komissiota korvaamaan vuoden 1992 suosituksen sitovammalla ja laaja-alaisemmalla oikeudellisella määräyksellä sekä laatimaan mahdollisimman pian kertomuksen tätä asiaa koskevien jo olemassaolevien suositusten täytäntöönpanosta; 30. Painottaa, että kolmas toimintaohjelma tulee arvioida yksityiskohtaisesti, jotta parannettaan eri toimenpiteiden ilmenemismuotoja ja valmistellaan pohjaa neljännelle ohjelmalle; 31. Hylkää komission suunnitelman tyytyä tiedonantoon näyttövelvollisuuden kumoamisesta ja toistaa vaativansa direktiivin antamista; 32. Toistaa pyyntönsä, että komissio antaa mahdollisimman pian direktiiviehdotuksen miesten ja naisten tasa-arvoisesta kohtelusta verotuksessa; 33. Kehottaa komissiota esittämään käyttäytymissääntöjä samapalkkaisuudesta, koulutuksesta ja «vertikaalisen syrjinnän» poistamisesta; 34. Toteaa komission aikomuksen saada aikaan muutos direktiiviin tasapuolisen kohtelun periaatteesta sosiaaliturvassa; pyytää komissiota ottamaan huomioon miesten ja naisten urakehityksen välisen huomattavan eron; Järjestäytymisoikeus ja työmarkkinaosapuolten rooli 35. Painottaa Euroopan sosiaalijärjestelmän olennaisena osana, työmarkkinaosapuolten, yhteisen työehdoista sopimisen ja sosiaalisten ristiriitojen rauhanomaisen ratkaisemisen osuutta, kun puolustetaan ja edistetään osapuolten etuja ja halutaan tukea taloudellista kehitystä ja sosiaalista edistystä; on täten sitä mieltä, että järjestäytymisoikeus ja yleisneuvottelut on taattava kaikilla tasoilla ja että viranomaiset eivät saa turvautua pakkotoimenpiteisiin; Sosiaalipolitiikka ja sosiaaliturva - kaikkien aktiivinen osallistuminen yhteiskuntaan 36. Pyytää, että Euroopan kansalaisuuden käsitteelle annetaan aikaisempaa tarkempi määritelmä, jotta turvataan kansalaisten oikeus vapaaseen liikkuvuuteen ja asuinpaikka- ja asunto-oikeuksia voidaan todella käyttää. Tässä yhteydessä kaikki yhteisön sosiaaliturvaa koskevat säännöt olisi saatettava ajan tasalle; 37. Tukee komissiota tämän aikomuksessa tukea toimintasuunnitelmaa lukutaidottomuuden poistamiseksi ja komission pyrkimyksissä saada aikaan se, että neljäs ohjelma, jolla taistellaan syrjäytymistä vastaan hyväksytään osana köyhyyttä vastaan käytävän kamppailun ja ihmisoikeuksien turvaamisen yleistä politiikkaa, ottaen huomioon naisten erityistilanteen; katsoo kuitenkin, että komission tulisi mennä pidemmälle taistelussa syrjäytymistä vastaan, etenkin käymällä käsiksi asunto-ongelmaan; pitää kiinni tarpeesta helpottaa vammaisten sopeuttamista ja ryhtyä toimenpiteisiin, että tällaisten henkilöiden syrjiminen kielletään lailla, ja painottaa solidaarisuuden tarvetta sukupolvien välillä; ja korostaa edelleen parlamentin 24. helmikuuta 1994 antaman päätöslauselman merkitystä vanhuksia suosivissa toimenpiteissä ((EYVL nro C 77, 14.3.1994, s. 24)), kannattaen samalla pyrkimyksiä löytää keinoja, jotka sallivat vanhusten antaman panoksen täyden hyväksikäytön; 38. Toistaa huolestumisensa jatkuvasta uhasta ja seuraamuksista, jotka koituvat yhteiskunnalle huumeiden saatavuudesta sekä kemiallisten aineiden tai liuottimia sisältävien aineiden väärinkäytöstä ja seurauksena olevista riippuvuusongelmista etenkin nuorison parissa, millä kaikella on yhteyttä sellaisiin pahoihin sosiaalisiin vitsauksiin kuten syrjäytyminen, työttömyys ja rikollisuus sekä taajamissa että maaseudulla, ja vaatii komissiolta tehostettuja toimia, aloitteita ja koeprojekteja, jotka eivät kata ainoastaan ehkäisyä, tiedonvaihtoa ja yhteistyötä jäsenvaltioiden ja muiden organisaatioiden välillä vaan myös jatkuvaa koulutusta terveysalan ammattilaisille ja opettajille ala-asteesta lähtien; 39. Pyytää komissiota ja jäsenvaltioita komission helmikuun 23. päivän 1994 julkistaman maahanmuuttoa ja turvapaikkapolitiikkaa koskevan (KOM(94)0023 - C3-0107/94) tiedonannon jatkoksi esittämään täsmälliset ehdotukset, jotka takaavat unionin johonkin jäsenmaahan laillisesti asettuneille kolmannen maan kansalaisille tasavertaisen kohtelun yhteisön kansalaisten kanssa; 40. Pyytää komissiota antamaan direktiiviehdotuksen, jonka sisältämillä toimenpiteillä vahvistetaan jäsenvaltioissa sovellettavia rotu- ja muukalaisvihaa koskevia määräyksiä; 41. Pyytää puhemiestään välittämään tämän päätöslauselman komissiolle, neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle, alueiden komitealle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille sekä molemmille työmarkkinaosapuolille.