Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi yhtenäisen Eurooppalaisen ilmatilan toteuttamisen edellytyksistä /* KOM/2001/0123 lopull./2 - COD 2001/0060 */



Virallinen lehti nro 103 E , 30/04/2002 s. 0001 - 0004



Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUKSEKSI yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan toteuttamisen edellytyksistä (Komission esittämä) 2001/0060 (COD) Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUKSEKSI yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan toteuttamisen edellytyksistä (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 80 artiklan 2 kohdan, ottavat huomioon komission ehdotuksen [1], [1] EYVL C ottavat huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon [2], [2] EYVL C ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon [3], [3] EYVL C noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa tarkoitettua menettelyä [4] [4] EYVL C sekä katsovat seuraavaa: (1) Yhteisen liikennepolitiikan toteuttaminen edellyttää toimintakykyistä ilmaliikennejärjestelmää, joka mahdollistaa lentoliikennepalvelujen varman ja säännöllisen toiminnan ja helpottaa siten tavaroiden, henkilöiden ja palvelujen vapaata liikkuvuutta. (2) Eurooppa-neuvosto pyysi ylimääräisessä kokouksessaan 23 ja 24 päivänä maaliskuuta 2000 Lissabonissa komissiota tekemään ehdotuksia ilmatilan ja ilmaliikenteen hallinnasta ja ilmaliikennevirtojen säätelystä komission perustaman yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan korkean tason asiantuntijaryhmän työn perusteella. Tämä erityisesti jäsenvaltioiden lennonvarmistuksesta vastaavista siviili- ja sotilasviranomaisista koostuva ryhmä antoi kertomuksensa marraskuussa 2000. (3) Ilmaliikennejärjestelmän asianmukainen toiminta edellyttää lennonvarmistuspalveluja, jotka mahdollistavat Euroopan ilmatilan parhaan mahdollisen käytön, sekä myös ilmaliikenteen yhdenmukaista ja korkeata turvallisuustasoa, lennonvarmistus- palvelujen tarjoajien yleistä taloudellista etua tavoittelevan tehtävän mukaisesti. (4) Lennonvarmistuspalvelujen kehittämisessä olisi noudatettava yleisiä turvallisuuden ja tehokkuuden tavoitteita kansainvälisestä siviili-ilmailusta 7 päivänä joulukuuta 1944 tehdyssä Chicagon yleissopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. (5) Kaikista näistä syistä ja jotta yhtenäinen eurooppalainen ilmatila ulottuisi useampien Euroopan valtioiden alueelle, yhteisön olisi vahvistettava yhteiset tavoitteet ja toimintaohjelma yhteisön, sen jäsenvaltioiden ja erilaisten taloudellisten toimijoiden työlle, jonka avulla voidaan toteuttaa yhtenäinen eurooppalainen ilmatila. Samalla on otettava huomioon Euroopan lennonvarmistusjärjestössä (Eurocontrol) meneillään oleva kehitys. (6) Ilmatilan tehokas käyttö edellyttää siviili- ja sotilastahojen yhteistyön lisäämistä, ja tähän olisi pyrittävä käyttäen mahdollisuuksien mukaan jo olemassa olevia yhteistyörakenteita ja hyödyntäen kaikkia soveltuvia välineitä silloin, kun on kysymys ainoastaan sotilaallisessa tarkoituksessa tapahtuvasta ilmaliikenteestä ja sotilaslennonvarmistuspalveluista. (7) Olisi oltava mahdollista määrittää yhteisön tasolla säännöstö, joka mahdollistaa koko ilmatilan käytön optimoinnin ja lennonvarmistuspalvelujen toiminnan laadun ja tehokkuuden parantamisen. (8) Tämän säännöstön olisi koskettava sekä ilmatilan organisointia ja käyttöä, näihin liittyviä menettelyjä, lennonvarmistuspalvelujen tarjoamista ja siihen liittyviä taloudellisia näkökohtia, lennonvarmistuslaitteita ja -järjestelmiä ja niihin käytettäviä menetelmiä. (9) Ilmatilan käyttö olisi järjestettävä ja sitä on hallittava tehokkaasti ja turvallisesti, jotta voidaan vastata sekä siviili- että sotilaskäyttäjien tarpeisiin ja jotta resurssit voidaan jakaa tasapuolisesti ja syrjimättömästi kaikkien käyttäjien kesken. (10) Tarjottavien lennonvarmistuspalvelujen olisi varmistettava yhdenmukainen korkea turvallisuustaso ilmaliikenteelle, joka on riippuvainen kyseisistä palveluista. Näiden palvelujen tarjontaa olisi tehostettava, jotta voidaan taata Euroopan ilmatilan resurssien paras mahdollinen käyttö. (11) Teknisillä ja toiminnallisilla ratkaisuilla olisi varmistettava turvallisuus, järjestelmän kokonaiskapasiteetti ja käytettävissä olevan kapasiteetin täysi ja tehokas käyttö sekä lisättävä näitä. (12) Tietyt yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan toteuttamisen kannalta välttämättömät toimenpiteet edellyttävät, että komissio käyttää sille menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY [5] mukaista täytäntöönpanovaltaa tehokkuuden ja nopeuden varmistamiseksi. Yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan toteuttaminen edellyttää sen vuoksi, että luodaan jäsenvaltioiden kanssa käytettävä yhteistyömenettely, perustamalla jäsenvaltioiden edustajista muodostuva komitea. Komiteassa voivat olla edustettuina sekä siviilit että sotilaat, myös ulkopuolisten asiantuntijoiden osallistuminen sallitaan. [5] EYVL L 184, 17.7.1999, s. 23. (13) Komissio voi tehdä aiheellisia järjestelyjä Eurocontrolin, joka pysyy tärkeänä tekijänä yleiseurooppalaisen ilmatilan toteuttamisessa, osallistumisen mahdollistamiseksi Euroopan lennonvarmistusta koskevan yhteisön lainsäädännön valmisteluun, odotettaessa yhteisön Eurocontrolin jäseneksi liittymisneuvottelujen tuloksia. (14) Yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan toteuttaminen on toivottavaa ulottaa myös kolmansiin maihin joko sitä kautta, että yhteisö osallistuu Eurocontrolin työskentelyyn, jos yhteisö liittyy tämän kansainvälisen järjestön jäseneksi, taikka sellaisten sopimusten kautta, jotka yhteisö tekee kolmansien maiden kanssa. (15) On tarpeen säätää menettelyistä, jolla komissiota avustetaan säännöllisesti ja tehokkaasti seuranta- ja valvontatoimissa, jotka kohdistuvat yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan toteuttamiseen hyödyntäen erityisesti jäsenvaltioiden ja Eurocontrolin asiantuntemusta. (16) Lennonvarmistuspalvelujen eurooppalaisen kokonaisjärjestelmän laatua ja tehokkuutta on arvioitava jatkuvasti, jotta voidaan tarkistaa toteutettujen toimenpiteiden tehokkuus ja ehdottaa uusia toimenpiteitä. (17) Komissio voi tiedottaa työmarkkinaosapuolille kaikista sellaisista toimenpiteistä, joilla on huomattavia vaikutuksia työmarkkinoihin, ja kuulla niitä näistä toimenpiteistä. Euroopan tason työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua edistävien alakohtaisten neuvottelukomiteoiden perustamisesta 20 päivänä toukokuuta 1998 tehdyllä komission päätöksellä 98/500/EY [6] perustettua työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua edistävää neuvottelukomiteaa voidaan myös kuulla. [6] EYVL L 225, 12.8.1998, s. 27. (18) Yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan toteuttamiseen tarvittavien toimenpiteiden laatiminen edellyttää toimialan eri osapuolten kuulemista. (19) Tämän asetuksen soveltamiseksi toteutettujen toimenpiteiden vaikutuksia olisi arvioitava komission säännöllisesti esittämien kertomusten perusteella. (20) Suunnitellun toiminnan tavoitetta, joka on yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan toteuttaminen, ei voida riittävällä tavalla saavuttaa jäsenvaltioiden toimin, vaan se voidaan toiminnan ylikansallisen laajuuden vuoksi saavuttaa paremmin yhteisön tasolla kun täytäntöönpanomenettelyissä varmistetaan erityisten paikallisten olosuhteiden huomioon ottaminen, joten yhteisö voi toteuttaa toimenpiteitä perustamissopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Kyseisessä artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tämän tavoitteen saavuttamiseksi tarpeen, OVAT ANTANEET TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Tarkoitus Tämän asetuksen tarkoituksena on perustaa viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2004 yhtenäiseksi alueeksi suunniteltu ja sellaisena hallittu eurooppalainen ilmatila, joka tarjoaa yhteisön ilmaliikenteelle mahdollisimman turvalliset ja tehokkaat yleiset edellytykset ja varmistaa siviili- ja sotilaskäyttäjien tarpeita vastaavan kapasiteetin. Tätä yhtenäistä aluetta kutsutaan jäljempänä 'yhtenäiseksi eurooppalaiseksi ilmatilaksi'. Tässä asetuksessa esitetään ne yleiset suuntaviivat, jotka ohjaavat yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan perustamista, ja yksilöidään yhteisön toiminnan kohdealat ja yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan perustamiseen tarvittavat rakenteet, menettelyt ja voimavarat ottaen samalla huomioon Eurocontrolin aikomus luoda yleiseurooppalainen ilmatila. Toisessa alakohdassa tarkoitettujen suuntaviivojen noudattaminen tapahtuu panemalla täytäntöön yhteinen lennonvarmistuksen turvallisuus-, ja laatu- ja tehokkuussäännöstö sellaisten käytäntöjen avulla, jotka mahdollistavat ilmatilan parhaan mahdollisen käytön Euroopan yhteisön tasolla, ja ottamalla mukaan kaikki asianosaiset taloudelliset toimijat ja työmarkkinapiirit. 2 artikla Määritelmät Tässä asetuksessa tarkoitetaan: a) 'lennonvarmistuspalveluilla' kaikkia lennonjohdon palveluja, mukaan lukien liitännäispalvelut, joita ovat viestintä-, suunnistus- ja valvontainfrastruktuurien tarjoaminen sekä ilmatilan käyttäjille tarkoitettujen sääpalvelujen, etsintä- ja pelastuspalvelujen sekä ilmailutiedotuspalvelun tarjoaminen. Näitä palveluja tarjotaan ilmatilan käyttäjille kaikkien lennon vaiheiden aikana; b) 'lennonvarmistuspalvelujen tarjoajalla' julkista tai yksityistä organisaatiota, jonka tehtävänä on toteuttaa ja hallita lennonvarmistuspalveluja; c) 'ilmaliikenteellä' kaikkia siviili-ilma-alusten ja valtioiden ilma-alusten lentoja, myös sotilas-, tulli- ja poliisikäytössä olevien ilma-alusten lentoja; d) 'ilmatilan käyttäjillä' kaikkia siviili-ilma-aluksia ja valtioiden ilma-aluksia, myös sotilas-, tulli- ja poliisikäytössä olevia ilma-aluksia; e) 'Eurocontrolilla' 13 päivänä joulukuuta 1960 tehdyllä kansainvälisellä yleissopimuksella [7] perustettua Euroopan lennonvarmistusjärjestöä. [7] Sopimus sellaisena kuin se on muutettuna 12 päivänä helmikuuta 1981 tehdyllä pöytäkirjalla ja tarkistettuna 27 päivänä kesäkuuta 1997 tehdyllä pöytäkirjalla. 3 artikla Yhteisön toiminnan kohdealat 1. Yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan toteuttamiseen tarvittavat toimenpiteet määritetään seuraavilla aloilla huolehtien siitä, että lennonvarmistukselle varmistetaan korkein mahdollinen turvallisuustaso: a) ilmatilan organisointi ja käyttö ja näihin liittyvät menettelyt; b) lennonvarmistuspalvelujen tarjoaminen, mukaan luettuina taloudelliset näkökohdat; c) lennonvarmistuslaitteet, -järjestelmät ja -menetelmät. 2. Edellä 1 kohdassa mainituilla toimenpiteillä pyritään määrittämään tavoitteet ja tarvittaessa myös tavoitteiden saavuttamiskeinot yleisen edun mukaisesti. 4 artikla Ilmatilan organisointi ja käyttö Ilmatilan organisointia ja käyttöä koskevat toimenpiteet on määritettävä niin, että a) yhteisön alueen yllä olevaa ilmatilaa kohdellaan yhteisenä resurssina, joka muodostaa jatkumon; b) ilmatilan käyttö on joustavaa, toisin sanoen ilmatilaa ei jaotella pysyvästi ja sotilastarkoituksessa tehdyn jaottelun kesto rajoitetaan optimaaliseksi; c) suurin osa lennoista lennetään suoralinjaista reittiä tai mahdollisimman paljon suoraa linjaa muistuttavaa reittiä lähtö- ja määräpaikan välillä, rajoittamatta turvallisuuden, ympäristönsuojelun ja ilmaliikennevirtojen säätelyn asettamien vaatimusten noudattamista; d) ilmatila jaetaan lennonjohtosektoreihin ensisijaisesti toiminnallisten vaatimusten mukaisesti; e) ilmaliikennevirtojen suunnittelulla ja säätelyllä mahdollistetaan joustava ilmaliikenne ja varmistetaan saatavilla olevan kapasiteetin paras mahdollinen käyttö. 5 artikla Lennonvarmistuspalvelujen tarjoaminen Lennonvarmistuspalvelujen tarjoamista koskevat toimenpiteet on määritettävä niin, että a) edellä 1 artiklassa tarkoitetun säännöstön määrittely ja soveltamisen valvonta tapahtuvat erillään kyseisen säännöstön alaisuudessa tapahtuvasta lennonvarmistuspalvelujen tuottamisesta; b) lennonvarmistuspalvelujen tarjoajat kuulevat virallisesti ja säännöllisesti ilmatilan käyttäjiä lennonvarmistuspalvelujen muodoista ja kustannuksista varmistaakseen näiden käyttäjien tarpeiden ottamisen huomioon palveluja määritettäessä; c) lennonvarmistuspalvelujen tarjoajat huolehtivat lennonvarmistuspalvelujen riittävästä avoimuudesta julkaisemalla tilinpäätöstiedot ja vuosikertomukset, ja niissä tehdään säännöllisesti riippumaton tarkastus; d) lennonvarmistuspalvelujen tuottaminen yhdenmukaistetaan lennonvarmistus- palvelujen tarjoajien, ilmatilan käyttäjien ja lentoasemien toiminnan yhtenäisyyden ja johdonmukaisuuden varmistamiseksi; e) siviili-ilmailun lennonvarmistuspalvelujen tarjoajien välistä yhteistyötä lujitetaan erityisesti helpottamalla kahdesta tai useammasta palveluntarjoajasta koostuvien ryhmittymien perustamista; f) siviili- ja sotilasilmailun lennonvarmistuspalvelujen tarjoajia kannustetaan yhteistyöhön keskenään; g) kaikki asianomaisten jäsenvaltioiden asianomaiset toimijat ottavat uudet palvelut käyttöön samanaikaisesti; h) lennonvarmistuspalvelujen tarjoajat vaihtavat keskenään tietoja, jotka koskevat lentojen tilannetta kaikissa lennon vaiheissa, helpottaakseen lennonvarmistuspalvelun tuottamista; kaikkien toimijoiden, joita asia koskee, on saatava käyttöönsä kyseiset tiedot ilman syrjintää niin, että turvallisuusvaatimukset täyttyvät; i) taloussäännöstö suosii lennonvarmistuspalvelujen tehokkuuden parantamista ja sellaisten palvelujen tarjoamista, jotka vapauttavat kapasiteettia vastaamaan Euroopassa esiintyviin tarpeisiin; j) kehitetään toimintakyvyn parantamista edistäviä kannustimia, joiden avulla voidaan lisätä investointeja alalle sekä palkita korkealaatuisten ja ilmatilan käyttäjien vaatimuksia vastaavien palvelujen oikea-aikeisesta tarjoamisesta. 6 artikla Lennonvarmistuslaitteet ja -järjestelmät Lennonvarmistuslaitteita ja -järjestelmiä koskevat toimenpiteet on määritettävä niin, että a) tekniset ja toimintaratkaisut mahdollistavat eurooppalaisen järjestelmän yhdenmukaisen suunnittelun ja toiminnan sekä yhteentoimivuuden; b) yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan toteuttaminen suosii uusien teknisten ja toimintaratkaisujen käyttöönottoa lennonvarmistuksessa; c) teknisten ja toimintaratkaisujen kehittäminen ja hyväksyntä vastaavat ilmatilan käyttäjien yhteisiä tarpeita, ja niissä otetaan huomioon näiden käyttäjien toiveet reittien ja lentoprofiilien suhteen. 7 artikla Yhtenäisen ilmatilan komitea 1. Komissiota avustaa yhtenäisen ilmatilan komitea, joka muodostuu jäsenvaltioiden edustajista ja jonka puheenjohtajana on komission edustaja. 2. Jäsenvaltiot nimeävät kukin kaksi edustajaa ja kaksi varaedustajaa. 3. Yhteisön kanssa lentoliikennesopimuksia tehneet kolmannet maat otetaan mukaan komitean työskentelyyn kyseisissä sopimuksissa vahvistettujen yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti. 8 artikla Suhteet kolmansiin maihin Laatiessaan tämän asetuksen soveltamiseksi toteutettavia toimenpiteitä komissio huolehtii, että yhtenäinen eurooppalainen ilmatila voidaan ulottaa yhteisöön kuulumattomiin valtioihin joko kolmansien maiden kanssa tehtävillä kahdenvälisillä sopimuksilla tai Eurocontrolin kautta. 9 artikla Seuranta ja valvonta 1. Edellä 3 artiklan mukaisesti toteutetuissa toimenpiteissä määritetään sopivat järjestelyt, joilla komissiota autetaan näiden toimenpiteiden soveltamisen seuranta- ja valvontavelvollisuuksien täyttämisessä; näihin kuuluu muun muassa siviili- ja sotilasilmailun tekninen asiantuntijatyö. 2. Seuranta- ja valvontamenetelmissä tukeudutaan lennonvarmistuspalvelujen tarjoajien antamiin säännöllisiin kertomuksiin annettujen säädösten täytäntöönpanosta. 10 artikla Laadun ja tehokkuuden tarkastelu Komissio huolehtii lennonvarmistustoiminnan laadun ja tehokkuuden tarkastelusta ja vertailusta, joihin osallistuu erityisesti Eurocontrolin tarkastuskomissio. 11 artikla Vaikutusten arviointi Komissio antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan toteuttamista koskevan arviointikertomuksen viiden vuoden välein tämän asetuksen voimaantulosta alkaen ja ensimmäisen kerran viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2005. Kertomusta laatiessaan komissio voi pyytää lausunnon yhtenäisen ilmatilan komitealta. Kertomukseen sisältyy arvio tämän asetuksen soveltamiseksi toteutetuilla toimenpiteillä saavutetuista tuloksista toiminnan eri kohdealoilla verraten niitä alkuperäisiin tavoitteisiin ja tuleviin tarpeisiin. 12 artikla Suojalauseke Tämä asetus ei estä jäsenvaltioita antamasta tai soveltamasta toimenpiteitä, jotka ovat perusteltuja yleisen järjestyksen ylläpitämiseen vaikuttavissa vakavissa sisäisissä levottomuuksissa, sodassa tai sodan uhan muodostavassa vakavassa kansainvälisessä jännitystilanteessa taikka täyttääkseen velvoitteet, joihin ne ovat sitoutuneet rauhan ja kansainvälisen turvallisuuden ylläpitämiseksi. 13 artikla Voimaantulo Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä Euroopan parlamentin puolesta Neuvoston puolesta Puhemies Puheenjohtaja SÄÄDÖKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS Politiikan ala(t): ilmaliikenne (ilmaliikenteen hallinta) Toiminnan ala(t): Toimenpiteen nimi: Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi yhtenäisen ilmatilan perustamisen edellytyksistä. 1. BUDJETTIKOHTA/-KOHDAT Osastoon B2-7 "liikenne" kuuluvat budjettikohdat: B2-704 A, "kestävän liikkuvuuden kehittämis-, arviointi- ja edistämistoimenpiteet - hallintoon liittyvät menot" tukimenojen osalta; B2-704 B, "kestävän liikkuvuuden kehittämis-, arviointi- ja edistämistoimenpiteet" rahoitustuen osalta. 2. NUMEROTIEDOT 2.1 Toimenpiteen kokonaismäärärahat (B osa): 9,82 miljoonaa euroa maksusitoumusmäärärahoina (kaudella 2002-2006) 2.2 Toimenpiteen soveltamiskausi: Toimen kestoa ei ole rajoitettu. Yhtenäisen ilmatilan perustamista varten luotuja rakenteita, menettelyjä ja resursseja käytetään kaikilla tämän toimenpiteen kattamilla aloilla määrittelemättömän ajan. Viitejakso, jota on käytetty toimenpiteen kokonaiskustannusten määrittämiseksi tässä rahoitusselvityksessä, on viisivuotisjakso 2002-2006. 2.3 Monivuotinen kokonaismenoarvio: a) Maksusitoumusmäärärahojen/maksumäärärahojen aikataulu (rahoitustuki) (vrt. kohta 6.1.1) miljoonaa euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) >TAULUKON PAIKKA> b) Tekninen ja hallinnollinen apu ja tukimenot (vrt. kohta 6.1.2) >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> c) Henkilöstö- ja muiden hallintomenojen kokonaisvaikutus rahoitukseen (vrt. kohdat 7.2 ja 7.3) >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> 2.4 Yhteensopivuus ohjelmasuunnitelman ja rahoitusnäkymien kanssa |X| Ehdotus on tehdyn ohjelmasuunnitelman mukainen | | Ehdotus edellyttää rahoitusnäkymien kyseisen otsakkeen uutta ohjelmasuunnitelmaa, | | ja tämä voi edellyttää toimielinten välisen sopimuksen määräysten soveltamista. 2.5 Vaikutukset tuloihin |X| Ei vaikuta tuloihin (kyseessä ovat toimenpiteen toteuttamiseen liittyvät tekniset näkökohdat) TAI | | Vaikutukset tuloihin ovat seuraavat: - Huomautus: Tuloihin kohdistuvan vaikutuksen laskutapaa koskevat täsmennykset ja huomautukset on liitettävä tähän rahoitusselvitykseen erillisellä lehdellä... miljoonaa euroa (yhden desimaalin tarkkuudella) >TAULUKON PAIKKA> (Kaikki asianomaiset budjettikohdat ilmoitetaan ja taulukkoon lisätään tarvittaessa rivejä, jos toimenpide kohdistuu useampaan budjettikohtaan) 3. BUDJETTITIEDOT >TAULUKON PAIKKA> 4. OIKEUSPERUSTA Euroopan yhteisön perustamissopimus: 80 artiklan 2 kohta. 5. KUVAUS JA PERUSTELUT 5.1 Yhteisön toiminnan tarve Ilmaliikenteen säännöllisyyden ja turvallisuuden parantaminen ja myöhästymisten vähentäminen edellyttävät yhteisön toimintaohjelmaa, jonka ansiosta perustetaan viimeistään 31. joulukuuta 2004 alkaen yhtenäinen eurooppalainen ilmatila, toisin sanoen Euroopan yhteisön yläpuolella oleva ilmatila hahmotetaan yhtenäiseksi alueeksi ja sitä hallitaan sellaisena. Yhtenäisen ilmatilan luominen perustuu lennonvarmistusalan eri osatekijöiden uudistukseen, sillä lennonvarmistus on nykyään ilmaliikennejärjestelmän tehottomuuden suurin aiheuttaja. Yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan toteuttamista varten tarvittavien eri toimenpiteiden käynnistäminen edellyttää, että toiminta-aloja, yleisiä suuntaviivoja sekä päätöksentekorakenteiden ja -menetelmien luomisen yksityiskohtia koskevat ja tämän toimenpiteen kohteena olevat uudistuksen pääperiaatteet vahvistetaan ennalta. 5.1.1 Tavoitteet Toimenpiteen tavoitteena on laatia suuntaviivat ja yksityiskohtaiset säännöt, joiden mukaan kehitetään ja annetaan lennonvarmistusalan säädöksiä, valvotaan näiden säädösten täytäntöönpanoa ja jälkiarvioidaan toimenpiteiden tehokkuutta. Tässä menettelyssä ehdotetut toimenpiteet parantavat yhteisön ja Euroopan ilmatilassa harjoitetun ilmaliikenteen säännöllisyyttä ja turvallisuutta, ja siten ne helpottavat kaikkien Euroopassa lentokoneella matkustavien kansalaisten liikkumista. 5.1.2 Ennakkoarviointiin liittyvät toimenpiteet Asiasta antamansa tiedonannon [8] jatkoksi komissio järjesti neuvoston tuella työryhmän, joka koostui jäsenvaltioiden lennonjohdosta vastaavista siviili- ja sotilasviranomaisista. Tämä toimenpide perustuu kyseisen työryhmän - yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan perustamista käsitelleen korkean tason asiantuntijaryhmän - tekemiin päätelmiin [9]. [8] Komission tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle yhtenäisestä eurooppalaisesta ilmatilasta, KOM(1999) 614 lopullinen. [9] Yhtenäinen eurooppalainen ilmatila - korkean tason asiantuntijaryhmän kertomus, lokakuu 2000. Päätelmissä todetaan, että alalla tarvitaan lainsäätämistä yhteisön sääntelykehyksen luomiseksi ilmaliikenteen hallintajärjestelmän tärkeimmille osatekijöille: ilmatilan organisointia ja käyttöä varten, lennonvarmistuspalvelujen tarjoamista varten ja lennonvarmistuslaitteita ja -järjestelmiä varten. 5.1.3 Jälkiarvioinnin perusteella toteutetut toimenpiteet Ei ole. 5.2 Suunnitellut toimet ja yhteisön rahoitustukea koskevat yksityiskohtaiset säännöt Yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan perustaminen korjaa lennonvarmistusalalla nykyään esiintyviä puutteita tarjoamalla lisääntymismahdollisuuden infrastruktuurien ja ilmaliikenteen hallintapalvelujen turvallisuudelle, kapasiteetille ja taloudellisuudelle tuottavuudelle, toisin sanoen se vähentää sellaisia ilmaliikennettä häiritseviä tekijöitä kuin lentojen myöhästymiset ja muut haitat (ei-optimaaliset lentoreitit). Feiran Eurooppa-neuvosto kehotti komissiota jatkamaan yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan perustamistoimia ja tekemään asianmukaisia ehdotuksia, joista tämä asiakirja on ensimmäinen. Yhteisen säännöstön vahvistaminen on perusteltua, koska lennonvarmistusalalla ratkaistavat ongelmat ovat kansainvälisiä, samoin kuin puutteiden korjaamiseksi toteutettavat toimenpiteet. Toimenpiteiden tehokkuus ja onnistuminen riippuvat keskitetyn sääntelyelimen perustamisesta yhteisön säädösten perusteella. Ilmatilan käytön yhdenmukainen suunnittelu ja hallinta mahdollistavat siviili- ja sotilasetunäkökohtien yhteensovittamisen koko Euroopassa, jolloin voidaan myös vapauttaa lisää ilmatilakapasiteettia, jota saadaan suunnittelemalla lentoreittejä ja lennonjohtosektoreita yhdenmukaisesti Euroopan tasolla. Sääntöjen laadinnan tueksi tehdään joka vuosi tutkimus alan lainsäädännöstä. Uudistamalla lennonvarmistuspalvelujen tarjonta voidaan parantaa alan turvallisuutta ja taloudellista tulosta, mikä hyödyntää ilmatilan käyttäjiä yleistä etua koskevien velvoitteiden mukaisesti. Sääntöjen laadinnan tueksi tehdään joka vuosi tutkimus alan lainsäädännöstä. Euroopan tasolla suunniteltujen lennonvarmistuslaitteiden ja -järjestelmien kehittäminen ja asentaminen tarjoavat palveluntarjoajille keinot varmistaa tulevina vuosina tapahtuvan ilmaliikenteen kasvun edellyttämä turvallisuustaso ja kapasiteetti. Kun käytössä on lennonvarmistuslaitteiden ja -järjestelmien suunnittelua, kehitystä ja hyväksyntää koskeva menettely, myös näiden laitteiden ja järjestelmien valmistajien asema voi vahvistua niin Euroopan kuin koko maailmankin markkinoilla. Sääntöjen laadinnan tueksi tehdään joka vuosi tutkimus alan lainsäädännöstä. Yhtenäisen ilmatilan täytäntöönpano antaa siis olennaista tukea yhteisön politiikoille ilmaliikenteessä ja koko liikennealalla. 5.3 Toteutusta koskevat yksityiskohtaiset säännöt Toimen tavoitteisiin pyritään käyttäen seuraavia yksityiskohtaisia sääntöjä: - tutkimukset yhteisön sääntöjen laadinnan tueksi; - osallistuminen työmarkkinaosapuolten ja toimialan työskentelyyn (asiantuntijakokoukset) ; - työskentely yhtenäisen ilmatilan komiteassa (asetuksen 7 artikla). 6. RAHOITUSVAIKUTUKSET 6.1 Kokonaisrahoitusvaikutus, B osa (koko ohjelmakautena) 6.1.1 Rahoitustuki miljoonaa euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) >TAULUKON PAIKKA> 6.1.2 Tekninen ja hallinnollinen apu, tukimenot ja tietotekniikkamenot (maksusitoumusmäärärahat) >TAULUKON PAIKKA> 6.2. Toimenpidekohtainen kustannuslaskelma, B osa (koko ohjelmakautena) [10] [10] Lisätietoja erillisessä ohjeasiakirjassa. Maksusitoumusmäärärahat, miljoonaa euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) >TAULUKON PAIKKA> 7. VAIKUTUS HENKILÖSTÖÖN JA HALLINTOMENOIHIN 7.1. Vaikutus henkilöstöön >TAULUKON PAIKKA> 7.2 Henkilöstön rahoitusvaikutukset yhteensä >TAULUKON PAIKKA> Määrät vastaavat 12 kuukauden kokonaismenoja. 7.3 Muut toimen hallinnosta johtuvat menot >TAULUKON PAIKKA> (*) Kustannukset korvataan poikkeuksellisesti kahdelle henkilölle kustakin valtiosta, jotta valtuuskunnat voivat muodostua sekä siviili- että sotilasedustajasta, toisin kuin tavanomaisessa työjärjestyksessä. Määrä koskee toimen kokonaismenoja 12 kuukauden aikana. (1) Mainittava komitean laji sekä ryhmä, johon se kuuluu. I. Yhteensä vuodessa (7.2 + 7.3) II. Toimen kesto III. Toimen kokonaiskustannukset (I x II) // 706 500EUR 10 vuotta 7 065 000EUR (Pääosastojen ja yksiköiden on arvioidessaan toimeen tarvittavia inhimillisiä ja hallinnollisia voimavaroja otettava huomioon alustavasta talousarvioesityksestä käydyissä periaatekeskusteluissa ja sitä hyväksyttäessä tehdyt komission päätökset. Tämä merkitsee, että pääosastojen on mainittava, että henkilöstön tarpeeseen voidaan vastata alustavan talousarvioesityksen hyväksymisen yhteydessä määrätyn määrärahojen alustavan jakautumisen asettamissa rajoissa. Poikkeustapauksissa, joissa tässä käsiteltyjä toimia ei voitu ennakoida alustavaa talousarvioesitystä laadittaessa, komissiota on pyydettävä päättämään, voidaanko ehdotetun toimen toteuttaminen hyväksyä ja jos, niin miten: määrärahojen tapauskohtaisella uudelleenjaolla, lisätalousarviolla vai talousarvioesitykseen kohdistuvalla oikaisukirjeellä.) 8. SEURANTA JA ARVIOINTI 8.1 Seurantajärjestelmä Asetuksen 9 artiklan säännöksissä vaaditaan määrittämään sopivat käytännöt yhtenäisen ilmatilan toteuttamisen valvomiseksi asiantuntijoiden laatimien säännöllisten kertomusten perusteella, jotka tehdään komission johdolla ja koordinoiden työtä jäsenvaltioiden kanssa. Asetuksen 10 artiklassa säädetään, että yhtenäisen ilmatilan toteuttamiseksi toteutettujen toimenpiteiden vaikutuksia tarkastelee riippumaton taho, joka on Eurocontrolin tarkastuskomission mallin mukainen. Arviointiprosessista ja sen päätelmistä saadaan kokemusperäistä tietoa ja suosituksia, joiden avulla toteutettuja toimenpiteitä voidaan tarkistaa. Arvioinnin tulokset tulevat kaikkien taloudellisten toimijoiden ja suuren yleisön saataville. 8.2 Arvioinnin yksityiskohtaiset säännöt ja arviointijaksot Komissio esittää Euroopan parlamentille ja neuvostolle viimeistään vuoden 2005 puolivälissä kertomuksen tämän toimen täytäntöönpanosta. Kertomuksessa arvioidaan, onko toimen tavoitteet saavutettu. Siihen sisältyy myös arvio kustannustehokkuudesta sekä laatu- ja tehokkuusmittareihin perustuva arvio tavoitteiden saavuttamisesta. Kertomuksen avulla voidaan tarkastaa, vastaako yhteisön toimi nykyisiin ja tuleviin tarpeisiin. 9. PETOSTEN TORJUNTATOIMET Teknisen asiantuntemuksen tarjoamista koskevat mahdolliset valvonta- ja tilintarkastusmääräykset sisällytetään komission ja Eurocontrolin väliseen sopimukseen. Komission yksiköt tarkastavat tuet ja tilattujen palvelujen ja valmistavien selvitysten, toteutettavuustutkimusten tai arviointien vastaanoton ennen maksusuorituksia ottaen huomioon sopimuksista johtuvat velvoitteet sekä taloudellisuutta ja moitteetonta talous- ja yleishallintoa koskevat periaatteet. Petosten vastaiset toimenpiteet (valvonta, kertomusten toimittaminen jne.) sisällytetään kaikkiin komission ja maksujen vastaanottajien välillä tehtäviin sopimuksiin.