Ehdotus: neuvoston päätös vesivaroja ja terveyttä koskevan pöytäkirjan tekemisestä yhteisön puolesta vuoden 1992 yleissopimukseen maasta toiseen ulottuvien vesistöjen ja kansainvälisten järvien suojelusta ja käytöstä /* KOM/2001/0483 lopull. - CNS 2001/0188 */



Virallinen lehti nro 332 E , 27/11/2001 s. 0222 - 0237



Ehdotus: NEUVOSTON PÄÄTÖS vesivaroja ja terveyttä koskevan pöytäkirjan tekemisestä yhteisön puolesta vuoden 1992 yleissopimukseen maasta toiseen ulottuvien vesistöjen ja kansainvälisten järvien suojelusta ja käytöstä (komission esittämä) PERUSTELUT Vesivaroja ja terveyttä koskevan pöytäkirjan vuoden 1992 yleissopimukseen maasta toiseen ulottuvien vesistöjen ja kansainvälisten järvien suojelusta ja käytöstä ovat valmistelleet yleissopimuksen sopimuspuolet ja Maailman terveysjärjestön Euroopan aluetoimiston jäsenvaltiot yhteistyössä Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission ja Maailman terveysjärjestön Euroopan sihteeristöjen sekä Euroopan komission kanssa. Pöytäkirjan tarkoituksena on vedestä aiheutuvien sairauksien ehkäiseminen, rajoittaminen ja vähentäminen vesien käytön ja terveyden ja ympäristön suojelun alalla tehtävän yhteistyön avulla ja toteuttamalla tarvittavat toimenpiteet, joilla saavutetaan * puhtaat ja riittävät talousvesivarat, mukaan luettuna juomavedeksi tarkoitettujen talousvesivarojen suojelu * riittävä jätevesihuolto, jolla turvataan ihmisten terveys ja ympäristön laatu * juomavedeksi tarkoitettujen talousvesivarojen ja niihin liittyvien vesiekosysteemien tehokas suojelu pilaantumiselta, myös maatalouden, teollisuuden ja muilta epäpuhtauksilta sekä vaarallisilta päästöiltä * riittävät järjestelyt sellaisten vedestä ihmisille aiheutuvien sairauksien terveyshaittojen ehkäisemiseksi, jotka johtuvat veden käytöstä virkistystarkoituksiin, kalanviljelyyn ja äyriäisten tuotantoon ja keräämiseen, jäteveden käytöstä kasteluun tai jätelietteen käytöstä maanviljelyssä ja vesiviljelyssä * tehokkaat järjestelmät, joilla voidaan seurata vedestä aiheutuvien sairauksien esiintymistä ja joiden avulla voidaan reagoida näiden sairauksien todettuun ja mahdolliseen esiintymiseen. Pöytäkirjasta ei aiheudu yhteisölle uusia oikeudellisia velvoitteita vesipolitiikan alalla. Pöytäkirjan vesipolitiikkaa koskeva soveltamisala on samanlainen kuin yleissopimuksessa, jonka yhteisö ratifioi vuonna 1995, ja täysin yhdenmukainen yhteisön lainsäädännön kanssa. Muutamia yleissopimuksen osia, jotka eivät vielä sisälly yhteisön lainsäädännön soveltamisalaan, on käsitelty vesipolitiikan puitedirektiivissä (2000/60/EY). Lisäksi yhteisön vesilainsäädännössä mennään pöytäkirjan ja yleissopimuksen vettä koskevia velvoitteita huomattavasti pidemmälle, erityisesti mitä tulee pohjaveteen, juomaveteen, jäteveden käsittelyyn kaupungeissa, maataloudesta peräisin oleviin nitraatteihin, vesiympäristöön tehtäviin vaarallisiin päästöihin, uimaveteen ja äyriäisvesiin. Pöytäkirjassa käytetyt määritelmät ovat yhdenmukaiset yleissopimuksen ja yhteisön vesilainsäädännön määritelmien kanssa. Pöytäkirjassa ei aseteta yhteisölle uusia velvoitteita, jotka koskevat veteen liittyvää seurantaa tai tietojen keräämistä. Pöytäkirjassa mainitaan uusi raportointia koskeva velvoite, mutta pöytäkirjan 7 artiklan 5 kohdassa nimenomaisesti todetaan, että tähän tarkoitukseen voidaan käyttää olemassa olevia raportteja. Velvoitteet, jotka koskevat yleisölle tiedottamista vesipolitiikkaan liittyvistä kysymyksistä ja yleisön saamista mukaan toimintaan, on jo pantu täytäntöön nykyisessä yhteisön lainsäädännössä tai niitä ollaan parhaillaan antamassa nykyistä lainsäädäntöä muuttamalla Århusin yleissopimuksen täytäntöön panemiseksi. Pöytäkirjan yhdenmukaisuus Århusin yleissopimuksen kanssa on varmistettu erityisesti pöytäkirjan 10 artiklan sananvalinnoilla. Terveyden alalla pöytäkirja on Amsterdamin sopimuksen 152 artiklan määräysten mukainen, mitä tulee yhteisön toimintaan vedestä aiheutuvien sairauksien osalta. Pöytäkirja vahvistaa ehkäiseviin toimenpiteisiin ja kolmansien maiden kanssa tehtävään yhteistyöhön liittyvää EU:n roolia. Pöytäkirja on yhdenmukainen nykyisten kansanterveyteen liittyvien ohjelmien ja muiden yhteisön tasolla toteutettavien toimien (esimerkiksi tartuntatautien seurannan ja valvonnan yhteisönlaajuinen verkosto [1]) kanssa. Erityisen maininnan arvoisia kansanterveysohjelmia ovat saasteperäisten sairauksien vastainen yhteisön toimintaohjelma [2], terveyden edistämistä, terveydestä tiedottamista, terveyskasvatusta ja -koulutusta koskeva yhteisön toimintaohjelma [3] sekä terveystilanteen seurantaa koskeva yhteisön toimintaohjelma [4]. [1] Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 2119/98/EY. [2] Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1296/1999/EY. [3] Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 645/96/EY. [4] Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1400/97/EY. 2001/0188 (CNS) Ehdotus: NEUVOSTON PÄÄTÖS vesivaroja ja terveyttä koskevan pöytäkirjan tekemisestä yhteisön puolesta vuoden 1992 yleissopimukseen maasta toiseen ulottuvien vesistöjen ja kansainvälisten järvien suojelusta ja käytöstä EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 174 artiklan 4 kohdan yhdessä 300 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan ensimmäisen virkkeen, ottaa huomioon komission ehdotuksen [5], [5] EYVL C ..., ..., s. ... ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon [6], [6] EYVL C ..., ..., s. ... sekä katsoo seuraavaa: (1) Vesivaroja ja terveyttä koskeva pöytäkirja vuoden 1992 yleissopimukseen maasta toiseen ulottuvien vesistöjen ja kansainvälisten järvien suojelusta ja käytöstä on ollut avoinna liittymistä varten 18 päivästä kesäkuuta 1999. (2) Pöytäkirjan tarkoituksena on vedestä aiheutuvien sairauksien ehkäiseminen, rajoittaminen ja vähentäminen vesien käytön ja terveyden ja ympäristön suojelun alalla tehtävän yhteistyön avulla. (3) Riittävät toimenpiteet ovat tarpeen, jotta varmistetaan juomavedeksi tarkoitettujen talousvesivarojen suojelu, riittävä jätevesihuolto ihmisten terveyden ja ympäristön laadun turvaamiseksi sekä talousvesivarojen ja niihin liittyvien vesiekosysteemien tehokas suojelu pilaantumiselta ja jotta ehkäistään riittävällä tavalla vedestä aiheutuvien sairauksien terveyshaitat, jotka johtuvat veden käytöstä virkistystarkoituksiin, kalanviljelyyn ja äyriäisten tuotantoon ja keräämiseen sekä jäteveden käytöstä kasteluun tai jätelietteen käytöstä maanviljelyssä ja vesiviljelyssä. (4) Tarvitaan tehokkaita järjestelmiä, joilla voidaan seurata vedestä aiheutuvien sairauksien esiintymistä ja joiden avulla voidaan reagoida näiden sairauksien todettuun ja mahdolliseen esiintymiseen. (5) Yhteisö ja jäsenvaltiot tekevät toimivaltansa puitteissa yhteistyötä kolmansien maiden ja toimivaltaisten kansainvälisten järjestöjen kanssa. (6) Pöytäkirjan tekeminen yhteisön toimesta vaikuttaa myönteisesti perustamissopimuksen 174 artiklan määrättyjen tavoitteiden saavuttamiseen, ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA: 1 artikla 1. Hyväksytään yhteisön puolesta vesivaroja ja terveyttä koskevan pöytäkirjan tekeminen vuoden 1992 yleissopimukseen maasta toiseen ulottuvien vesistöjen ja kansainvälisten järvien suojelusta ja käytöstä. 2. Pöytäkirjan teksti sisältyy tämän päätöksen liitteeseen 1. 3. Liittymisasiakirjaa jätettäessä annettavan pöytäkirjan 22 artiklan 4 kohdan määräysten mukaisen Euroopan yhteisön julistuksen teksti sisältyy tämän päätöksen liitteeseen 2. 2 artikla Neuvoston puheenjohtaja valtuutetaan nimeämään se henkilö tai ne henkilöt, jo(i)lla on valtuudet jättää liittymisasiakirja Yhdistyneiden Kansakuntien pääsihteerille pöytäkirjan 22 artiklan 5 kohdan mukaisesti. 3 artikla Tämä päätös julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Tehty Brysselissä, [...] Neuvoston puolesta Puheenjohtaja LIITE 1 Vesivaroja ja terveyttä koskeva pöytäkirja vuoden 1992 yleissopimukseen maasta toiseen ulottuvien vesistöjen ja kansainvälisten järvien suojelusta ja käytöstä >VIITTAUS KAAVIOON> LIITE 2 Luonnos: "Euroopan yhteisön julistus maasta toiseen ulottuvien vesistöjen ja kansainvälisten järvien suojelusta ja käytöstä vuonna 1992 tehdyn yleissopimuksen vesivaroja ja terveyttä koskevan pöytäkirjan 22 artiklan säännösten mukaisesti Euroopan yhteisön jäsenvaltiot ovat tällä hetkellä Belgian kuningaskunta, Tanskan kuningaskunta, Saksan liittotasavalta, Helleenien tasavalta, Espanjan kuningaskunta, Ranskan tasavalta, Irlanti, Italian tasavalta, Luxemburgin suurherttuakunta, Alankomaiden kuningaskunta, Itävallan tasavalta, Portugalin tasavalta, Suomen tasavalta, Ruotsin kuningaskunta ja Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistynyt kuningaskunta. Euroopan yhteisö ilmoittaa, että Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 174 artiklan 4 kohdan mukaisesti se on toimivaltainen tekemään kansainvälisiä sopimuksia ja panemaan täytäntöön niistä johtuvia velvoitteita, joilla myötävaikutetaan seuraavien tavoitteiden saavuttamiseen: - ympäristön laadun säilyttäminen, suojelu ja parantaminen; - ihmisten terveyden suojelu; - luonnonvarojen harkittu ja järkevä käyttö; - sellaisten toimenpiteiden edistäminen kansainvälisellä tasolla, joilla puututaan alueellisiin tai maailmanlaajuisiin ympäristöongelmiin. Lisäksi Euroopan yhteisö ilmoittaa, että se on jo antanut kaikkia sen jäsenvaltioita sitovia säädöksiä kaikista tämän pöytäkirjan soveltamisalaan kuuluvista asioista". >VIITTAUS KAAVIOON> >VIITTAUS KAAVIOON> YHDISTYNEET KANSAKUNNAT >VIITTAUS KAAVIOON> EUROOPAN TALOUSKOMISSIO MAAILMAN TERVEYSJÄRJESTÖN EUROOPAN ALUETOIMISTO Vesivaroja ja terveyttä koskeva pöytäkirja vuoden 1992 yleissopimukseen maasta toiseen ulottuvien vesistöjen ja kansainvälisten järvien suojelusta ja käytöstä tehty Lontoossa 17. kesäkuuta 1999 Tämän pöytäkirjan sopimuspuolet, jotka ovat tietoisia siitä, että vesi on elämälle välttämätöntä ja että veden saatavuus sekä määrällisesti että laadullisesti riittävässä määrin ihmisten perustarpeiden tyydyttämiseksi on paremman terveyden ja kestävän kehityksen edellytys, tunnustavat puhtaan veden ja tasapainoisen ja toimivan vesiympäristön hyödyn ihmisten terveydelle ja hyvinvoinnille, ovat tietoisia siitä, että pinta- ja pohjavedet ovat uusiutuvia luonnonvaroja ja että niillä on vain rajallinen kyky palautua ihmisen toiminnan haitallisista vaikutuksista määrän ja laadun osalta, tämän rajallisen sietokyvyn laiminlyönnillä voi olla haitallisia vaikutuksia sekä lyhyellä että pitkällä aikavälillä näistä varoista ja niiden laadusta riippuvaisten terveyteen ja hyvinvointiin, ja tästä syystä veden kiertokulun kestävä hallinta on oleellista sekä ihmisen tarpeiden että ympäristönsuojelun kannalta, ovat tietoisia myös niistä seurauksista, joita voi aiheutua kansanterveydelle ihmisten tarpeiden tyydyttämiseen tarvittavan veden laadun ja määrän puutteista ja näiden puutteiden vakavista vaikutuksista erityisesti herkille, heikoimmassa asemassa oleville ja yhteiskunnallisesti syrjäytyneille väestöryhmille, ovat tietoisia siitä, että vedestä aiheutuvien sairauksien ehkäiseminen, rajoittaminen ja vähentäminen ovat tärkeitä ja kiireellisiä tehtäviä, jotka voidaan suorittaa onnistuneesti ainoastaan lisäämällä yhteistyötä kaikilla tasoilla ja kaikkien sektoreiden välillä sekä kansallisesti että kansainvälisesti, ovat tietoisia myös siitä, että vedestä aiheutuvien sairauksien ehkäisemiseksi, rajoittamiseksi ja vähentämiseksi tarvitaan valvontaa, varhaisvaroitusjärjestelmiä ja reagointijärjestelmiä, perustavat toimintansa Yhdistyneiden Kansakuntien ympäristö- ja kehityskonferenssin (Rio de Janeiro, 1992) päätelmiin ja erityisesti Rion julistukseen, Agenda 21:een sekä jatko-ohjelmaan Agenda 21:n täytäntöönpanemisesta (New York, 1997) ja näihin perustuvaan kestävän kehityksen toimikunnan päätökseen makean veden kestävästä käytöstä (New York, 1998), käyttävät esimerkkinä asiaan kuuluvia määräyksiä, jotka sisältyvät vuoden 1992 yleissopimukseen maasta toiseen ulottuvien vesistöjen ja kansainvälisten järvien suojelusta ja käytöstä, ja korostavat, että määräyksiä on sovellettava nykyistä laajemmin ja että yleissopimusta on täydennettävä kansanterveyttä edistävillä lisätoimenpiteillä, ottavat huomioon vuoden 1991 yleissopimuksen valtioiden rajat ylittävien ympäristövaikutusten arvioinnista, vuoden 1992 yleissopimuksen teollisuusonnettomuuksien rajojen yli ulottuvista vaikutuksista, Yhdistyneiden Kansakuntien vuoden 1997 yleissopimuksen kansainvälisten vesistöjen muuhun kuin liikennekäyttöön sovellettavista säännöistä ja vuoden 1998 yleissopimuksen tiedonsaannista, kansalaisten osallistumisoikeudesta sekä muutoksenhaku- ja vireillepano-oikeudesta ympäristöasioissa, ottavat huomioon myös vuoden 1989 Euroopan ympäristö- ja terveysperuskirjan, vuoden 1994 Helsingin ympäristö- ja terveysjulistuksen ja ministereiden vahvistamat periaatteet, tavoitteet ja suositukset "Euroopan ympäristö" -prosessista, tunnustavat muiden eurooppalaisten ympäristöaloitteiden, -asiakirjojen ja -prosessien merkityksen ja kansallisten ympäristöä ja terveyttä koskevien toimintasuunnitelmien ja ympäristötoimintasuunnitelmien valmistelun ja toteuttamisen tärkeyden, arvostavat Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission ja Maailman terveysjärjestön Euroopan aluetoimiston työtä, jolla lujitetaan kahden- ja monenvälistä yhteistyötä vedestä aiheutuvien sairauksien ehkäisemiseksi, rajoittamiseksi ja vähentämiseksi, saavat rohkaisua Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission ja Maailman terveysjärjestön Euroopan aluetoimiston jäsenvaltioiden menestyksellisestä työstä pilaantumisen vähentämiseksi ja ihmisten terveydelle ja hyvinvoinnille tärkeiden vesiympäristöjen ylläpitämiseksi ja kunnostamiseksi, ovat sopineet seuraavaa: 1 artikla TAVOITE Tämän pöytäkirjan tavoitteena on edistää kaikilla soveltuvilla tasoilla, kansallisesti, useamman valtion alueella ja kansainvälisesti, yksilöiden ja yhteisöjen terveyden ja hyvinvoinnin suojelua kestävän kehityksen periaatteen mukaisesti kehittämällä vesien käyttöä, hoitoa ja suojelua, mukaan luettuna vesiekosysteemien suojelu, sekä ehkäisemällä, rajoittamalla ja vähentämällä vedestä aiheutuvia sairauksia. 2 artikla MÄÄRITELMÄT Tässä pöytäkirjassa: 1. 'vedestä aiheutuva sairaus' tarkoittaa merkittäviä haitallisia vaikutuksia ihmisten terveyteen, kuten kuolemaa, vammaa, sairautta tai vaivoja, jotka välittömästi tai välillisesti aiheutuvat vesien tilasta tai niiden laadun tai määrän muutoksista, 2. 'talousvesi' tarkoittaa vettä, jota käytetään tai jota on tarkoitus käyttää juomavetenä, keittämisessä, ruoan valmistuksessa, henkilökohtaisessa hygieniassa tai vastaavaan tarkoitukseen, 3. 'pohjavesi' tarkoittaa kaikkia niitä vesiä, jotka ovat maanpinnan alapuolella kyllästyneessä vyöhykkeessä ja suorassa yhteydessä kallio- tai maaperään, 4. 'suljetut vedet' tarkoittavat rakennusten sisä- tai ulkopuolella sijaitsevia keinotekoisia vesiä, jotka on erotettu makeasta pintavedestä tai rannikkovesistä, 5. 'maasta toiseen ulottuvat vedet' tarkoittavat pinta- tai pohjavesiä, jotka muodostavat kahden tai useamman valtion rajan, kulkevat näiden rajojen poikki tai sijaitsevat kahden tai useamman valtion rajalla; kun maasta toiseen ulottuva vesistö virtaa suoraan mereen, se päätyy suoraan viivaan, joka on vedetty jokisuuhun joen ja meren laskuveden aikaisen rantaviivan leikkauspisteiden välille, 6. 'vedestä aiheutuvien sairauksien maasta toiseen ulottuvat vaikutukset' tarkoittavat jonkin sopimuspuolen lainkäyttövaltaan kuuluvalla alueella syntyviä merkittäviä haitallisia vaikutuksia ihmisten terveyteen, kuten kuolemaa, vammaa, sairautta tai vaivoja, jotka välittömästi tai välillisesti aiheutuvat jonkin toisen sopimuspuolen lainkäyttövaltaan kuuluvan alueen veden tilasta tai sen laadun tai määrän muutoksista riippumatta siitä, onko haitoilla maasta toiseen ulottuvia vaikutuksia, 7. 'maasta toiseen ulottuvat vaikutukset' tarkoittavat merkittäviä haitallisia ympäristövaikutuksia, jotka ovat aiheutuneet ihmisen toiminnasta johtuvasta muutoksesta maasta toiseen ulottuvien vesien tilassa; mainitun toiminnan fyysisen alkuperän on sijaittava toisen sopimuspuolen lainkäyttövaltaan kuuluvalla alueella. Tällaisiin ympäristövaikutuksiin kuuluvat vaikutukset ihmisten terveyteen ja turvallisuuteen, kasvillisuuteen, eläimistöön, maaperään, ilmaan, veteen, ilmastoon, maisemaan ja historiallisiin muistomerkkeihin tai muihin rakennelmiin taikka näiden väliseen vuorovaikutukseen; niihin kuuluvat myös näissä seikoissa tapahtuneiden muutosten vaikutukset kulttuuriperintöön tai sosiaalis-taloudellisiin oloihin, 8. 'jätevesihuolto' tarkoittaa ihmisten eritteiden ja kotitalouksien jätevesien keräämistä, kuljetusta, käsittelyä, poisjohtamista tai uudelleenkäyttöä joko yhteisten tai yhtä kotitaloutta tai yritystä palvelevien järjestelmien avulla, 9. 'yhteinen järjestelmä' tarkoittaa: (a) järjestelmää, joka johtaa talousvettä useaan kotitalouteen tai yritykseen ja/tai (b) jätevesihuoltojärjestelmää, joka palvelee useaa kotitaloutta tai yritystä ja jonka avulla järjestetään tarpeen mukaan myös teollisuuden jäteveden kerääminen, kuljetus, käsittely, poisjohtaminen tai uudelleenkäyttö, riippumatta siitä, vastaako tällaisesta järjestelmästä julkinen sektori, yksityisen sektorin yritys tai molempien sektoreiden yhteenliittymä, 10. 'vesien käyttö-, hoito- ja suojelusuunnitelma' tarkoittaa suunnitelmaa vesivarojen kehittämiseksi, hoitamiseksi, suojelemiseksi ja/tai käyttämiseksi tietyllä alueella tai pohjavettä johtavassa kerroksessa, mukaan luettuna alueen ekosysteemien suojelu, 11. 'kansalaiset' tarkoittavat yhtä tai useampaa luonnollista henkilöä tai oikeushenkilöä tai sellaisten henkilöiden muodostamia yhdistyksiä, järjestöjä tai ryhmiä, jotka perustuvat kansalliseen lainsäädäntöön tai käytäntöön, 12. 'viranomainen' tarkoittaa: (a) kansallisen, alueellisen tai muun tason hallintoelintä, (b) luonnollisia henkilöitä tai oikeushenkilöitä, jotka hoitavat julkishallinnon tehtäviä kansallisen lainsäädännön mukaisesti, mukaan luettuna ympäristöön, kansanterveyteen, jätevesihuoltoon ja vesien käyttöön, hoitoon ja suojeluun liittyvät erityiset tehtävät, toiminnot ja palvelut, (c) muita luonnollisia henkilöitä tai oikeushenkilöitä, joilla on julkisia velvollisuuksia tai tehtäviä tai jotka huolehtivat julkisista palveluista edellä a) ja b) kohdassa tarkoitettujen laitosten tai henkilöiden valvonnassa, (d) 21 artiklassa tarkoitetun sopimuspuolena olevan alueellisen taloudellisen yhdentymisen järjestön toimielintä. Tähän määritelmään eivät sisälly lainkäyttö- tai lainsäädäntöelimet, 13. 'paikallinen' tarkoittaa kaikkia valtiota pienempiä soveltuvia alueellisia yksiköitä, 14. 'yleissopimus' tarkoittaa yleissopimusta maasta toiseen ulottuvien vesistöjen ja kansainvälisten järvien suojelusta ja käytöstä, joka tehtiin Helsingissä 17 päivänä maaliskuuta 1992, 15. 'yleissopimuksen sopimuspuolten kokous' tarkoittaa elintä, jonka yleissopimuksen sopimuspuolet ovat perustaneet yleissopimuksen 17 artiklan mukaisesti, 16. 'sopimuspuoli' tarkoittaa, ellei tekstissä toisin mainita, yleissopimuksen 21 artiklassa tarkoitettua valtiota tai alueellisen taloudellisen yhdentymisen järjestöä, joka on ilmaissut suostumuksensa tulla tämän pöytäkirjan sitomaksi ja jonka osalta tämä pöytäkirja on tullut voimaan, 17. 'sopimuspuolten kokous' tarkoittaa elintä, jonka sopimuspuolet ovat perustaneet 16 artiklan mukaisesti. 3 artikla SOVELTAMISALA Tämän pöytäkirjan määräykset koskevat: (a) makeaa pintavettä, (b) pohjavettä, (c) jokien suualueita, (d) rannikkovesiä, joita käytetään virkistykseen, kalanviljelyyn tai äyriäisten tuotantoon tai keräämiseen, (e) suljettuja uimiseen käytettäviä vesialueita, (f) vettä, jota ollaan ottamassa, kuljettamassa, käsittelemässä tai jakelemassa, (g) jätevesiä, joita ollaan keräämässä, kuljettamassa, käsittelemässä, johtamassa pois tai kierrättämässä. 4 artikla YLEISET MÄÄRÄYKSET 1. Kukin sopimuspuoli ryhtyy tarvittaviin toimenpiteisiin vedestä aiheutuvien sairauksien ehkäisemiseksi, rajoittamiseksi ja vähentämiseksi yhtenäistettyjen vesien käyttö-, hoito- ja suojelujärjestelmien mukaisesti, joiden tavoitteena on vesivarojen kestävä käyttö, sellainen veden laatu, joka ei vaaranna ihmisten terveyttä, ja vesiekosysteemien suojelu. 2. Kukin sopimuspuoli ryhtyy erityisesti kaikkiin tarvittaviin toimenpiteisiin: (a) turvatakseen puhtaat ja riittävät talousvesivarat, joissa ei esiinny mikro-organismeja, loisia eikä aineita, joiden lukumäärä tai pitoisuus voi mahdollisesti vaarantaa ihmisten terveyden. Toimenpiteet kattavat juomavedeksi tarkoitettujen talousvesivarojen suojelun, vedenpuhdistamisen ja yhteisten järjestelmien luomisen, kehittämisen ja ylläpidon, (b) varmistaakseen, että jätevesihuolto turvaa riittävän tehokkaasti ihmisten terveyden ja ympäristön laadun. Tämä toteutetaan erityisesti luomalla, kehittämällä ja ylläpitämällä yhteisiä järjestelmiä, (c) suojellakseen tehokkaasti juomavedeksi tarkoitetut talousvesivarat ja niihin liittyvät vesiekosysteemit pilaantumiselta, myös maatalouden ja teollisuuden epäpuhtauksilta ja muilta vaarallisilta päästöiltä. Tavoitteena on ihmisten terveydelle ja vesiekosysteemeille vaarallisten päästöjen tehokas vähentäminen ja lopettaminen, (d) ehkäistäkseen riittävällä tavalla vedestä aiheutuvien sairauksien terveyshaitat, jotka johtuvat veden käytöstä virkistystarkoituksiin, kalanviljelyyn ja äyriäisten tuotantoon ja keräämiseen, jäteveden käytöstä kasteluun tai jätelietteen käytöstä maanviljelyssä ja vesiviljelyssä, (e) luodakseen tehokkaita järjestelmiä, joilla voidaan seurata vedestä aiheutuvien sairauksien esiintymiä ja joiden avulla voidaan reagoida näiden sairauksien todettuun ja mahdolliseen esiintymiseen ja leviämiseen. 3. Tässä pöytäkirjassa jäljempänä esiintyvät viittaukset talousveteen ja jätevesihuoltoon ovat viittauksia talousveteen ja jätevesihuoltoon, joita edellytetään tämän artiklan 2 kappaleen vaatimusten täyttämiseksi. 4. Kukin sopimuspuoli perustaa tällaiset toimenpiteet arviointiin, jolla arvioidaan ehdotetun toimen vaikutukset, mukaan luettuna hyödyt, haitat ja kustannukset: (a) ihmisten terveydelle, (b) vesivaroille ja (c) kestävälle kehitykselle, ja ottavat arvioinnissa huomioon ehdotettujen toimenpiteiden erilaiset vaikutukset ympäristön eri osiin. 5. Kukin sopimuspuoli ryhtyy kaikkiin tarvittaviin toimenpiteisiin luodakseen vakaan ja laajat valtuudet mahdollistavan lainsäädännöllisen, hallinnollisen ja taloudellisen perustan, jonka avulla julkinen, yksityinen ja vapaaehtoinen sektori voivat edistää vesien käytön, hoidon ja suojelun kehittämistä vedestä aiheutuvien sairauksien ehkäisemiseksi, rajoittamiseksi ja vähentämiseksi. 6. Kukin sopimuspuoli velvoittaa ne viranomaiset, jotka harkitsevat toimenpiteitä tai antavat hyväksyntänsä muiden toimenpiteille, joilla voi olla merkittäviä ympäristövaikutuksia tämän pöytäkirjan soveltamisalaan kuuluvissa vesissä, ottamaan huomioon toimenpiteiden mahdolliset kansanterveysvaikutukset. 7. Jos sopimuspuoli on valtioiden rajat ylittävien ympäristövaikutusten arvioinnista tehdyn yleissopimuksen sopimuspuoli ja sen viranomaiset toteuttavat yleissopimuksen mukaisia toimenpiteitä, on näiden toimenpiteiden oltava tämän artiklan 6 kappaleen vaatimusten mukaisia. 8. Tämän pöytäkirjan määräykset eivät vaikuta sopimuspuolten oikeuteen hyväksyä tai panna täytäntöön tiukempia määräyksiä kuin tässä pöytäkirjassa säädetyt määräykset. 9. Tämän pöytäkirjan määräykset eivät vaikuta tämän pöytäkirjan sopimuspuolten oikeuksiin ja velvoitteisiin, jotka perustuvat yleissopimukseen tai johonkin muuhun voimassa olevaan kansainväliseen sopimukseen, elleivät tämän pöytäkirjan mukaiset velvoitteet ole tiukempia kuin yleissopimuksen tai muiden voimassa olevien sopimusten mukaiset velvoitteet. 5 artikla PERIAATTEET JA LÄHESTYMISTAVAT Kun sopimuspuolet ryhtyvät toimenpiteisiin tämän pöytäkirjan täytäntöönpanemiseksi, ne noudattavat erityisesti seuraavia periaatteita ja lähestymistapoja: (a) varovaisuusperiaate, jonka mukaan toimenpiteitä vedestä aiheutuvien sairauksien ehkäisemiseksi, rajoittamiseksi ja vähentämiseksi ei saa lykätä sillä perusteella, että tieteellisin tutkimuksin ei ole täysin pitävästi osoitettu syy-yhteyttä toimenpiteen kohteena olevan tekijän ja sen mahdollisuuden välillä, että tekijä edistää vedestä aiheutuvien sairauksien leviämistä ja/tai maasta toiseen ulottuvia vaikutuksia, (b) pilaaja maksaa -periaate, jonka perusteella pilaantumisen aiheuttaja on vastuussa pilaantumisen ehkäisemisen, rajoittamisen ja vähentämisen kustannuksista, (c) Yhdistyneiden Kansakuntien peruskirjan ja kansainvälisen oikeuden periaatteiden mukaisesti valtioilla on täysivaltainen oikeus hyödyntää omia luonnonvarojaan ympäristö- ja kehityspolitiikkansa mukaisesti ja vastuu siitä, että niiden lainkäyttöalueeseen kuuluvat tai valvonnan alaiset toimenpiteet eivät vahingoita muiden valtioiden tai niiden kansallisen lainkäyttöalueen ulkopuolella olevien alueiden ympäristöä, (d) vesivaroja hoidetaan niin, että nykyisen sukupolven tarpeet tyydytetään vaarantamatta tulevien sukupolvien mahdollisuuksia tyydyttää omat tarpeensa, (e) vedestä aiheutuvien sairauksien esiintymien ehkäisemiseksi ja talousvesivarojen suojelemiseksi käytetään ennaltaehkäiseviä toimia, koska niillä estetään haittojen syntymistä tehokkaimmin ja koska ne voivat olla kustannustehokkaampia kuin korjaavat toimet, (f) vesivarojen hoito olisi toteutettava alimmalla mahdollisella hallinnon tasolla, (g) veteen liittyy yhteiskunnallisia, taloudellisia ja ympäristöllisiä arvoja ja siksi vesivaroja olisi hoidettava niin, että nämä arvot voidaan yhdistää kestävimmällä ja parhaimmalla mahdollisella tavalla, (h) veden tehokasta käyttöä edistetään taloudellisin keinoin ja tietoisuutta lisäämällä, (i) tiedonsaantia ja kansalaisten osallistumista vesivaroja ja terveyttä koskevaan päätöksentekoon tarvitaan muun muassa päätösten laadun ja niiden täytäntöönpanon kehittämiseksi, kansalaisten tietoisuuden lisäämiseksi näissä kysymyksissä, jotta kansalaiset voivat esittää mielipiteensä niin, että viranomaiset voivat ottaa ne asianmukaisesti huomioon. Tiedonsaantia ja osallistumista tulisi täydentää asianmukaisella mahdollisuudella hakea muutosta vesivaroja ja terveyttä koskeviin päätöksiin tuomioistuimessa tai hallintoviranomaisessa, (j) vesivaroja hoidetaan mahdollisuuksien mukaan kokonaisvaltaisesti vesistöalueittain niin, että sosiaalinen ja taloudellinen kehitys ovat sopusoinnussa luonnon ekosysteemien suojelun kanssa ja niin että vesivarojen hoito on sopusoinnussa muiden ympäristön osien sääntelytoimenpiteiden kanssa. Tätä kokonaisvaltaista toimintamallia sovelletaan valtioiden rajoista riippumatta koko vesistöalueelle, mukaan luettuna siihen liittyvät rannikkovedet, pohjavettä johtava kerros kokonaisuudessaan tai vesistöalueen tai pohjavettä johtavan kerroksen soveltuvat osat, (k) erityistä huomiota kiinnitetään niiden väestöryhmien suojeluun, jotka ovat erityisen alttiita vedestä aiheutuville sairauksille, (l) koko väestölle, erityisesti huonossa asemassa oleville ja yhteiskunnallisesti syrjäytyneille, turvataan yhtäläinen oikeus määrällisesti ja laadullisesti riittäviin vesivaroihin, (m) vastapainona yksityisoikeudellisille ja julkisoikeudellisille oikeuksille vesivaroihin, julkisen ja yksityisen sektorin luonnollisten henkilöiden ja oikeushenkilöiden ja toimielinten tulisi edistää vesiympäristön ja vesivarojen suojelua, ja (n) tätä pöytäkirjaa täytäntöönpantaessa kiinnitetään asianmukaista huomiota paikallisiin ongelmiin, tarpeisiin ja osaamiseen. 6 artikla TAVOITTEET JA TAVOITEPÄIVÄMÄÄRÄT 1. Tämän pöytäkirjan päämäärän saavuttamiseksi sopimuspuolet pyrkivät turvaamaan: (a) talousveden saannin kaikille ja (b) jätevesihuollon saannin kaikille kokonaisvaltaisten vesien käyttö-, hoito- ja suojelujärjestelmien puitteissa, joiden tavoitteina on vesivarojen kestävä käyttö, sellainen veden laatu, joka ei vaaranna ihmisten terveyttä, ja vesiekosysteemien suojelu. 2. Tätä tarkoitusta varten sopimuspuolet laativat ja julkaisevat kansalliset ja/tai paikalliset tavoitteet ja suoritustasot, jotka on saavutettava tai ylläpidettävä vedestä aiheutuvien sairauksien tehokkaaksi estämiseksi. Tavoitteet tarkistetaan määräajoin. Samalla sopimuspuolet huolehtivat myös käytännön ja/tai muista järjestelyistä kansalaisten avoimen ja tasapuolisen osallistumisen turvaamiseksi ja varmistavat, että kansalaisten mielipiteet otetaan asianmukaisesti huomioon. Lukuun ottamatta kansallisista tai paikallisista olosuhteista johtuvia tilanteita, joissa tavoitteilla ei ole merkitystä vedestä aiheutuvien sairauksien ehkäisemisessä, rajoittamisessa tai vähentämisessä, tavoitteisiin sisällytetään muun muassa: (a) toimitettavan talousveden laatu, jolloin on otettava huomioon talousveden laatua koskevat Maailman terveysjärjestön ohjeet, (b) vedestä aiheutuvien sairauksien esiintymien vähentäminen, (c) se osa alueesta tai väestöstä, jonka olisi päästävä osalliseksi yhteisistä talousvesijärjestelmistä tai jonka talousvesihuoltoa olisi muuten parannettava, (d) se osa alueesta tai väestöstä, jonka olisi päästävä osalliseksi yhteisistä jätevesihuoltojärjestelmistä tai jonka jätevesihuoltoa on muuten parannettava, (e) yhteisten järjestelmien ja muiden vesihuolto- ja jätevesihuoltojärjestelmien suoritustavoitteet, (f) yleisesti hyväksyttyjen hyvien käytäntöjen soveltaminen vesihuoltoon ja jätevesihuoltoon, myös talousveden lähteenä käytettävien vesien suojelu, (g) seuraavien päästöjen esiintyminen: (i) puhdistamaton jätevesi, ja (ii) puhdistamattomat sadevesien ylivuodot, jotka valuvat jäteveden keräilyjärjestelmistä tämän pöytäkirjan soveltamisalaan kuuluviin vesistöihin, (h) tämän pöytäkirjan soveltamisalaan kuuluviin vesistöihin laskettavien jätevesipuhdistamoista johdettavien jätevesien laatu, (i) yhteisistä jätevesihuoltojärjestelmistä tai muista jätevesihuollon järjestelmistä tulevan jätelietteen poisjohtaminen tai uudelleenkäyttö ja kasteluun käytettävän jäteveden laatu, ottaen huomioon Maailman terveysjärjestön ja YK:n ympäristöohjelman suositukset jäteveden ja eritteiden turvallisesta käytöstä maataloudessa ja vesiviljelyssä, (j) sellaisten talousvesilähteinä, uimavesinä, vesiviljelyyn tai äyriäisten tuotantoon tai keräämiseen käytettävien vesistöjen laatu, (k) tunnustettujen hyvien käytäntöjen soveltaminen uimavesinä käytettävien suljettujen vesialueiden hoitoon, (l) erittäin saastuneiden alueiden tunnistaminen ja kunnostus, jos alueet vaikuttavat tai voivat vaikuttaa haitallisesti tämän pöytäkirjan soveltamisalaan kuuluviin vesivaroihin ja siten edistää vedestä aiheutuvien sairauksien esiintymiä, (m) vesivarojen hoito-, kehitys-, suojelu- ja käyttöjärjestelmien tehokkuus, mukaan luettuna yleisesti tunnustetun hyvän käytännön soveltaminen eri lähteistä peräisin olevan pilaantumisen torjuntaan, (n) talousveden ja muiden tämän kappaleen tavoitteisiin liittyvien vesien laatua koskevien tietojen julkaiseminen 7 artiklan 2 kappaleessa vahvistetuin määräajoin. 3. Kukin sopimuspuoli laatii ja julkaisee tämän artiklan 2 kappaleessa tarkoitetut tavoitteet ja esittää tavoitepäivämäärät niiden saavuttamiseksi viimeistään kahden vuoden kuluessa siitä päivästä, jona se on tullut sopimuspuoleksi. 4. Mikäli tavoitteen saavuttamisen arvioidaan kestävän pitkään, asetetaan välitavoitteita tai vaiheittaisia tavoitteita. 5. Tämän artiklan 2 kappaleessa tarkoitettujen tavoitteiden saavuttamiseksi kukin sopimuspuoli: (a) luo kansalliset tai paikalliset järjestelyt toimivaltaisten viranomaisten työn yhteensovittamiseksi, (b) kehittää maan rajat ylittäviä, kansallisia ja/tai paikallisia vesien käyttö-, hoito- ja suojelusuunnitelmia, mieluiten vesistöalueiden tai pohjavettä johtavien kerrosten mukaisesti. Tällöin sopimuspuolet huolehtivat käytännön ja/tai muista järjestelyistä kansalaisten avoimen ja oikeudenmukaisen osallistumisen varmistamiseksi ja ottavat kansalaisten mielipiteet huomioon. Suunnitelmia voidaan sisällyttää muihinkin asiaankuuluviin tarkoituksiin laadittaviin suunnitelmiin, ohjelmiin tai asiakirjoihin, edellyttäen että niistä käyvät selvästi ilmi ne ehdotukset, joiden tarkoituksena on saavuttaa tässä artiklassa mainitut tavoitteet määräaikana, (c) laativat ja ylläpitävät oikeudellisen ja institutionaalisen perustan talousveden laatuvaatimusten seuraamiseksi ja toteuttamiseksi, (d) laativat ja ylläpitävät järjestelyjä, tarvittaessa myös oikeudellisia ja institutionaalisia järjestelyjä, joilla voidaan seurata ja edistää muita suoritusstandardeja, joita tämän artiklan 2 kappaleessa tarkoitetut tavoitteet koskevat, ja tarpeen vaatiessa saattaa ne voimaan. 7 artikla UUDELLEENTARKASTELU JA EDISTYMISEN ARVIOINTI 1. Kukin sopimuspuoli kerää ja arvioi tietoa: (a) edistyksestään 6 artiklassa tarkoitettujen tavoitteiden saavuttamisessa, (b) indikaattoreista, joilla mitataan sitä, miten saavutettu edistys on vaikuttanut vedestä aiheutuvien sairauksien ehkäisemiseen, rajoittamiseen ja vähentämiseen. 2. Kukin sopimuspuoli julkaisee määräajoin kerätyt tiedot ja arvioinnit. Julkaisutiheydestä päätetään sopimuspuolten kokouksessa. 3. Kukin sopimuspuoli varmistaa, että näiden tietojen keräämistä varten otettujen vesi- ja päästönäytteiden tulokset ovat kansalaisten saatavilla. 4. Kukin sopimuspuoli tarkastelee edellä kuvatun tietojen keruun ja arvioinnin perusteella määräajoin 6 artiklan 2 kappaleessa tarkoitettujen tavoitteiden toteutumista ja julkaisee arvion saavutetusta edistymisestä. Tarkastelutiheydestä päätetään sopimuspuolten kokouksessa. Tämän vaikuttamatta mahdollisuuteen suorittaa 6 artiklan 2 kappaleen mukaisia tarkasteluja useammin, tarkasteluihin tulee sisältyä myös 6 artiklan 2 kappaleessa tarkoitettujen tavoitteiden arviointi, jotta tavoitteita voidaan kehittää tieteellisen ja teknisen osaamisen pohjalta. 5. Kukin sopimuspuoli toimittaa 17 artiklassa tarkoitetulle sihteeristölle jakelua varten yhteenvedon kerätyistä ja arvioiduista tiedoista ja arvion saavutetusta edistyksestä. Yhteenveto perustuu sopimuspuolten kokouksen laatimiin ohjeisiin. Ohjeista on käytävä ilmi, että sopimuspuolet voivat käyttää tähän tarkoitukseen raportteja, joissa käsitellään asiaan liittyvää muille kansainvälisille tahoille tuotettavaa aineistoa. 6. Sopimuspuolten kokous arvioi tämän pöytäkirjan täytäntöönpanoa näiden yhteenvetoraporttien perusteella. 8 artikla REAGOINTIJÄRJESTELMÄT 1. Kukin sopimuspuoli varmistaa tarvittaessa, että: (a) perustetaan, ylläpidetään tai luodaan kattavia kansallisia ja/tai paikallisia seuranta- ja varhaisvaroitusjärjestelmiä, joilla: (i) tunnistetaan vedestä aiheutuvien sairauksien esiintymät tai niiden merkittävät uhat, mukaan luettuna veden pilaantumisesta tai poikkeuksellisista sääoloista johtuvat esiintymät ja uhat, (ii) annetaan viranomaisille viipymättä tarvittavat tiedot näistä esiintymistä ja uhista, (iii) vedestä aiheutuvan sairauden uhatessa kansanterveyttä välitetään kyseisille kansalaisille kaikki viranomaisilla olevat tiedot, joiden avulla kansalaiset voivat estää vahingot tai lieventää niitä, (iv) annetaan viranomaisille ja tarpeen vaatiessa kansalaisille suosituksia ehkäiseviksi ja korjaaviksi toimiksi, (b) näiden esiintymien ja riskien varalle laaditut kattavat kansalliset ja paikalliset valmiussuunnitelmat on oikein ja ajoissa valmisteltu, (c) viranomaisilla on tarvittavat valmiudet reagoida näihin esiintymiin ja riskeihin valmiussuunnitelman mukaisesti. 2. Vedestä aiheutuvia sairauksia varten laaditut seuranta- ja varhaisvaroitusjärjestelmät ja valmiussuunnitelmat voidaan yhdistää muihin järjestelmiin ja suunnitelmiin. 3. Kukin sopimuspuoli ottaa käyttöön tämän artiklan 1 kappaleessa tarkoitetut seuranta- ja varhaisvaroitusjärjestelmät ja valmiussuunnitelmat ja reagointivalmiudet kolmen vuoden kuluessa siitä päivästä, jona se on tullut sopimuspuoleksi. 9 artikla YLEINEN TIETOISUUS, KOULUTUS, TUTKIMUS, KEHITTÄMINEN JA TIEDOTUS 1. Sopimuspuolet lisäävät kaikilla aloilla kansalaisten tietoisuutta: (a) vesien käytön, hoidon ja suojelun sekä kansanterveyden merkityksestä ja niiden välisestä yhteydestä, (b) oikeudesta vesivaroihin ja vastaavista luonnollisten henkilöiden ja oikeushenkilöiden ja toimielinten yksityis- ja julkisoikeudellisista velvoitteista yksityisellä ja julkisella sektorilla, sekä niiden moraalisesta velvollisuudesta edistää vesiympäristön ja vesivarojen suojelua. 2. Sopimuspuolet: (a) toimivat niin, että vesien käytöstä, hoidosta ja suojelusta sekä vesi- ja jätevesihuollosta huolehtivat henkilöt ymmärtävät työnsä kansaterveydellisen merkityksen, ja (b) toimivat niin, että kansanterveydestä huolehtivat henkilöt ovat perillä vesien käytöstä, hoidosta ja suojelusta sekä vesi- ja jätevesihuollon perusperiaatteista. 3. Sopimuspuolet rohkaisevat vesivarojen hoitoon ja vesihuollon järjestelmien käyttöön tarvittavan ammattihenkilökunnan ja teknisen henkilökunnan koulutusta ja kannustavat heitä pitämään tietonsa ja taitonsa ajan tasalla ja kehittämään niitä. Koulutuksessa annetaan tietoa myös kansanterveyden asiaankuuluvista näkökohdista. 4. Sopimuspuolet edistävät: (a) kustannustehokkaiden menetelmien ja tekniikkojen tutkimusta ja kehittämistä vedestä aiheutuvien sairauksien ehkäisemiseksi, rajoittamiseksi ja vähentämiseksi, (b) yhdennettyjen tietojärjestelmien kehittämistä pitkän aikavälin suuntauksia koskevien tietojen, nykyisten huolenaiheiden ja aikaisempien ongelmien käsittelemiseksi sekä onnistuneiden ratkaisujen löytämiseksi niihin vesivarojen ja terveyden alalla, sekä tällaisten tietojen jakamiseksi toimivaltaisille viranomaisille. 10 artikla KANSALAISILLE TIEDOTTAMINEN 1. Sen lisäksi, että tämä pöytäkirja velvoittaa sopimuspuolet julkaisemaan yksityiskohtaisia tietoja tai asiakirjoja, kukin sopimuspuoli saattaa lainsäädäntönsä mukaisesti kansalaisten käyttöön viranomaisilla olevia ja julkiseen keskusteluun tarvittavia tietoja: (a) tavoitteenasettelusta, tavoitteille asetetuista määräajoista ja vesien käyttö-, hoito- ja suojelusuunnitelmien kehittämisestä 6 artiklan mukaisesti, (b) seuranta- ja varhaisvalvontajärjestelmien ja valmiussuunnitelmien laatimisesta, kehittämisestä ja ylläpidosta 8 artiklan mukaisesti, (c) kansalaisten tietoisuuden lisäämisestä, koulutuksesta, tutkimuksesta, kehityksestä ja tiedotuksesta 9 artiklan mukaisesti. 2. Kukin sopimuspuoli varmistaa, että viranomaiset antavat pyynnöstä tämän pöytäkirjan täytäntöönpanoon liittyvät tiedot kansalaisten käyttöön kohtuullisessa ajassa kansallisen lainsäädännön mukaisesti. 3. Kukin sopimuspuoli varmistaa, että 7 artiklan 4 kappaleessa ja tämän artiklan 1 kappaleessa tarkoitetut tiedot ovat yleisesti saatavilla hyväksyttävissä olevina aikoina tarkastelua varten maksutta ja että yleisölle tarjotaan riittävät mahdollisuudet saada jäljennöksiä tällaisista tiedoista kohtuullisin kustannuksin. 4. Tämä pöytäkirja ei velvoita viranomaisia julkistamaan tietoja tai antamaan kansalaisten tutustua niihin, jos: (a) viranomaisilla ei ole kyseisiä tietoja hallussaan, (b) tietopyyntö on ilmeisen kohtuuton tai esitetty liian yleisessä muodossa, tai (c) se koskee keskeneräistä aineistoa tai viranomaisten sisäisiä asiakirjoja, jolloin epääminen tapahtuu kansallisen lainsäädännön ja yleisen käytännön nojalla, ottaen huomioon julkistamiseen liittyvä yleinen etu. 5. Tämä pöytäkirja ei velvoita viranomaisia julkistamaan tietoa tai antamaan kansalaisten tutustua siihen, jos tiedon julkistaminen voi vaikuttaa haitallisesti: (a) viranomaisten toiminnan luottamuksellisuuteen, jos tällaisesta luottamuksellisuudesta säädetään kansallisessa lainsäädännössä, (b) kansainvälisiin suhteisiin, maanpuolustukseen tai yleiseen turvallisuuteen, (c) oikeudenmukaisuuden toteutumiseen, henkilön mahdollisuuteen saada oikeudenmukainen oikeudenkäynti tai viranomaisten mahdollisuuteen suorittaa tutkinta rikosoikeudellisissa tai kurinpitoon liittyvissä asioissa, (d) kaupallisiin tai teollisiin salassa pidettäviin tietoihin, jos salassapidosta säädetään kansallisessa lainsäädännössä oikeutetun taloudellisen edun suojaamiseksi. Tässä yhteydessä paljastetaan sellaiset päästöjä koskevat tiedot, joilla on merkitystä ympäristön suojelun kannalta, (e) teollisuus- ja tekijänoikeuksiin, (f) henkilötietojen tai -tiedostojen tai molempien luottamuksellisuuteen, jos kyseinen henkilö ei ole antanut lupaa tiedon paljastamiseen, jos kyseisestä luottamuksellisuudesta säädetään kansallisessa lainsäädännössä, (g) sellaisen kolmannen osapuolen etuun, joka on toimittanut pyydetyt tiedot ilman, että hänellä on oikeudellista velvollisuutta toimittaa tiedot tai että hänet voitaisiin velvoittaa toimittamaan tiedot, eikä tämä osapuoli anna lupaa tiedon paljastamiseen, tai (h) ympäristöön, johon tieto liittyy, esimerkiksi harvinaisten lajien lisääntymisalueisiin. Edellä mainitut epäämisperusteet on tulkittava suppeasti, ottaen huomioon julkistamiseen liittyvä yleinen etu ja se, liittyykö pyydetty tieto ympäristöön kohdistuviin päästöihin. 11 artikla KANSAINVÄLINEN YHTEISTYÖ Sopimuspuolet tekevät yhteistyötä ja avustavat tarvittaessa toisiaan: (a) kansainvälisissä toimissa, joilla edistetään tämän pöytäkirjan tavoitteiden toteuttamista, (b) pyydettäessä, kun toteutetaan tämän pöytäkirjan mukaisia kansallisia ja paikallisia suunnitelmia. 12 artikla YHTEISET JA YHTEENSOVITETUT KANSAINVÄLISET TOIMET Edellä olevan 11 artiklan a kohdan mukaisesti kukin sopimuspuoli edistää kansainvälistä yhteistyötä: (a) yhteisten tavoitteiden kehittämisessä 6 artiklan 2 kappaleessa tarkoitetuissa asioissa, (b) edellä olevan 7 artiklan 1 kappaleen b kohdassa tarkoitettujen indikaattoreiden kehittämisessä, jotta vedestä aiheutuvien sairauksien ehkäisemisessä, rajoittamisessa ja vähentämisessä tapahtunut edistyminen voidaan todeta, (c) yhteisten tai yhteensovitettujen seuranta- ja varhaisvaroitusjärjestelmien, valmiussuunnitelmien ja reagointivalmiuksien luomisessa osana tai täydentäen kansallisia järjestelmiä, joita pidetään yllä 8 artiklan mukaisesti, jotta voidaan reagoida vedestä aiheutuvien sairauksien esiintymiin ja niiden merkittäviin uhkiin, jotka johtuvat erityisesti vesien pilaantumisesta tai poikkeuksellisista sääoloista, (d) keskinäisen avun tarjoamisessa torjuttaessa vedestä aiheutuvien sairauksien esiintymiä ja niiden merkittäviä uhkia, erityisesti kun syynä ovat vesien pilaantuminen tai poikkeukselliset sääolot, (e) yhtenäistettyjen tietojärjestelmien ja tietokantojen kehittämisessä, tietojen vaihdossa ja teknisen ja oikeudellisen tiedon ja kokemusten jakamisessa, (f) sopimuspuolen toimivaltaisten viranomaisten ilmoittaessa toisen sopimuspuolen toimivaltaiselle viranomaiselle nopeasti ja selkeästi, että toista sopimuspuolta saattaa uhata: (i) vedestä aiheutuvien sairauksien esiintymät ja (ii) havaittujen esiintymien merkittävät riskit, (g) vaihdettaessa tietoja siitä, kuinka kansalaisille tiedotetaan tehokkaasti vedestä aiheutuvista sairauksista. 13 artikla YHTEISTYÖ MAASTA TOISEEN ULOTTUVIA VESIÄ KOSKEVISSA ASIOISSA 1. Jos sopimuspuolet rajoittuvat samaan maasta toiseen ulottuvaan veteen, ne noudattavat 11 ja 12 artiklan määräyksiä ja toimivat lisäksi yhteistyössä ja tarpeen mukaan avustavat toisiaan, jotta vedestä aiheutuvien sairauksien maan rajat ylittäviä vaikutuksia voidaan ehkäistä, rajoittaa ja vähentää. Sopimuspuolet erityisesti: (a) vaihtavat tietoja ja osaamista maasta toiseen ulottuvista vesistä ja niistä riskeistä ja ongelmista, joita usean sopimuspuolen rajoittuminen samaan vesistöön aiheuttaa, (b) pyrkivät laatimaan muiden samaan vesistöön rajoittuvien sopimuspuolten kanssa 6 artiklan 5 kappaleen b kohdan mukaisia yhteisiä tai yhteensovitettuja vesien käyttö-, hoito ja suojelusuunnitelmia ja 8 artiklan 1 kappaleen mukaisia seuranta- ja varhaisvaroitusjärjestelmiä ja valmiussuunnitelmia, jotta vedestä aiheutuvien sairauksien esiintymiin ja niiden merkittäviin uhkiin pystytään puuttumaan, erityisesti silloin kun syynä ovat veden pilaantuminen ja poikkeukselliset sääolot, (c) tasapuolisuuden ja vastavuoroisuuden periaatteen mukaisesti saattavat ristiriitojen välttämiseksi maasta toiseen ulottuvista vesistöistään tekemänsä sopimukset ja muut järjestelyt sopusointuun tämän pöytäkirjan perusperiaatteiden kanssa ja perustavat keskinäiset suhteensa ja toimintansa tämän pöytäkirjan tavoitteille, (d) neuvottelevat keskenään mahdollisen vedestä aiheutuvan sairauden aiheuttamien haitallisten terveysvaikutusten merkityksestä, jos jokin sopimuspuoli sitä pyytää. 2. Jos sopimuspuolet ovat yleissopimuksen sopimuspuolia, vedestä aiheutuvien sairauksien maan rajat ylittäviä vaikutuksia koskeva yhteistyö ja apu perustuu maan rajat ylittävien vaikutusten osalta yleissopimuksen määräyksiin. 14 artikla KANSAINVÄLINEN TUKI KANSALLISILLE TOIMILLE Kun sopimuspuolet toimivat yhteistyössä ja avustavat toisiaan kansallisten ja paikallisten suunnitelmien toteuttamiseksi 11 artiklan b kohdan mukaisesti, sopimuspuolet harkitsevat erityisesti, miten ne voivat parhaiten edistää: (a) maan rajat ylittäviä, kansallisia ja/tai paikallisia vesitaloussuunnitelmia ja vesi- ja jätevesihuoltoa kehittäviä suunnitelmia, (b) hankkeiden ja erityisesti näitä suunnitelmia varten laadittujen infrastruktuurihankkeiden täsmentämistä, jotta rahoitus olisi helpommin järjestettävissä, (c) näiden hankkeiden tehokasta toteuttamista, (d) vedestä aiheutuviin sairauksiin liittyviä seuranta- ja varhaisvaroitusjärjestelmiä, valmiussuunnitelmia ja reagointivalmiuksia, (e) tämän pöytäkirjan toteuttamista tukevan lainsäädännön valmistelua, (f) keskeisen ammattihenkilökunnan ja teknisen henkilökunnan koulutusta, (g) kustannustehokkaiden menetelmien ja tekniikoiden tutkimusta ja kehittämistä vedestä aiheutuvien sairauksien ehkäisemiseksi, rajoittamiseksi ja vähentämiseksi, (h) sellaisten tehokkaiden verkostojen toimintaa, joilla seurataan ja arvioidaan veteen liittyvien palveluiden tarjontaa ja laatua ja yhtenäistettyjen tietokantojen ja -järjestelmien kehittämistä, (i) valvonnan ladunvarmistusta, johon sisältyy myös laboratorioiden vertailukelpoisuus. 15 artikla NOUDATTAMISEN TARKASTELU Sopimuspuolet tarkastelevat tämän pöytäkirjan määräysten noudattamista 7 artiklassa tarkoitetun tarkastelun ja arvioinnin pohjalta. Ne päättävät ensimmäisessä kokouksessaan tasapuolisten, ei-oikeudellisten ja kuulemiseen perustuvien monenvälisten järjestelyjen käyttöön ottamisesta. Näillä järjestelyillä mahdollistetaan kansalaisten asianmukainen osallistuminen. 16 artikla SOPIMUSPUOLTEN KOKOUS 1. Sopimuspuolet kokoontuvat ensimmäisen kerran viimeistään 18 kuukauden kuluttua tämän pöytäkirjan voimaantulopäivästä. Tämän jälkeen sopimuspuolet kokoontuvat säännöllisesti sopimuspuolten päätöksen mukaisesti, mutta vähintään joka kolmas vuosi, elleivät muut järjestelyt ole tarpeen tämän artiklan 2 kappaleen tavoitteiden saavuttamiseksi. Sopimuspuolet järjestävät ylimääräisen kokouksen, mikäli siitä päätetään varsinaisen kokouksen aikana tai jonkin sopimuspuolen kirjallisesta pyynnöstä, edellyttäen, että pyyntöä tukee vähintään kolmannes sopimuspuolista kuuden kuukauden kuluessa siitä, kun pyyntö on välitetty kaikille sopimuspuolille. 2. Sopimuspuolten varsinaiset kokoukset pidetään mahdollisuuksien mukaan yleissopimuksen sopimuspuolten kokousten yhteydessä. 3. Sopimuspuolet tarkastelevat kokouksissaan jatkuvasti tämän pöytäkirjan täytäntöönpanoa ja tässä tarkoituksessa ne: (a) tarkastelevat toimintapolitiikkoja ja menettelyjä vedestä aiheutuvien sairauksien ehkäisemiseksi, rajoittamiseksi ja vähentämiseksi, pyrkivät näiden toimintapolitiikkojen ja menettelyjen lähentymiseen ja vahvistavat maan rajat ylittävää ja kansainvälistä yhteistyötä 11, 12, 13 ja 14 artiklan mukaisesti, (b) arvioivat tämän pöytäkirjan täytäntöönpanon edistymistä niiden tietojen perusteella, jotka sopimuspuolet toimittavat sopimuspuolten kokouksen vahvistamien ohjeiden mukaisesti. Ohjeita noudattamalla vältetään päällekkäistä työtä raportoinnissa, (c) seuraavat yleissopimuksen täytäntöönpanossa tapahtuvaa kehitystä, (d) vaihtavat tietoja ja harkitsevat yhteisiä toimia yleissopimuksen sopimuspuolten kokouksen kanssa, (e) käyttävät tarvittaessa Euroopan talouskomission ja Maailman terveysjärjestön Euroopan aluetoimiston asianomaisten elinten palveluja, (f) mahdollistavat muiden toimivaltaisten kansainvälisten hallitustenvälisten tai valtioista riippumattomien elinten osallistumisen kokouksiin ja muihin toimintoihin, joilla edistetään tämän pöytäkirjan tavoitteiden saavuttamista, (g) käsittelevät tarvetta laatia uusia määräyksiä, jotka koskevat tiedon saantia, kansalaisten osallistumista päätöksentekoon ja kansalaisten oikeutta hakea muutosta tähän pöytäkirjaan perustuviin päätöksiin tuomioistuimessa tai hallintoviranomaisessa, sen kokemuksen valossa, jota on saatu näissä kysymyksissä muilta kansainvälisiltä tahoilta, (h) laativat työohjelman, johon sisältyvät tämän pöytäkirjan ja yleissopimuksen mukaiset yhteistyöhankkeet ja perustavat työohjelmaa varten tarvittavat elimet, (i) käsittelevät ja hyväksyvät ohjeita ja suosituksia tämän pöytäkirjan määräysten täytäntöönpanon edistämiseksi, (j) käsittelevät ensimmäisessä kokouksessaan kokouksen työjärjestyksen ja hyväksyvät sen yksimielisesti. Työjärjestyksessä on määräykset, joilla edistetään sopusointuista yhteistyötä yleissopimuksen sopimuspuolten kokouksen kanssa, (k) käsittelevät ja hyväksyvät tähän pöytäkirjaan ehdotetut muutokset, (l) harkitsevat ja ryhtyvät niihin lisätoimiin, joita tämän yleissopimuksen päämäärien saavuttaminen edellyttää. 17 artikla SIHTEERISTÖ 1. Euroopan talouskomission pääsihteeri ja Maailman terveysjärjestön Euroopan aluetoimiston johtaja hoitavat seuraavat tämän pöytäkirjan sihteeristön tehtävät: (a) sopimuspuolten kokousten kokoonkutsuminen ja valmistelu, (b) tämän pöytäkirjan määräysten mukaisesti saatujen raporttien ja muiden tietojen toimittaminen edelleen sopimuspuolille, (c) muut tehtävät, joista sopimuspuolten kokous päättää käytettävien voimavarojen perusteella. 2. Euroopan talouskomission pääsihteeri ja Maailman terveysjärjestön Euroopan aluetoimiston johtaja: (a) sopivat työnjaosta yhteistyöpöytäkirjassa ja ilmoittavat siitä sopimuspuolten kokoukselle, (b) laativat sopimuspuolille raportin 16 artiklan 3 kappaleessa tarkoitetun työohjelman osatekijöistä ja toteutustavoista. 18 artikla PÖYTÄKIRJAN MUUTOKSET 1. Kukin sopimuspuoli voi esittää muutoksia tähän pöytäkirjaan. 2. Muutosesitykset käsitellään sopimuspuolten kokouksessa. 3. Muutosesitys toimitetaan kirjallisesti sihteeristölle, joka antaa sen tiedoksi kaikille sopimuspuolille vähintään yhdeksänkymmentä päivää ennen kokousta, jossa se esitetään hyväksyttäväksi. 4. Kokouksessa läsnäolevat sopimuspuolet hyväksyvät tämän pöytäkirjan muutokset yksimielisesti. Sihteeristö antaa hyväksytyn muutoksen tiedoksi tallettajalle, joka puolestaan toimittaa sen kaikille sopimuspuolille hyväksymistä varten. Muutos tulee voimaan sen hyväksyneiden sopimuspuolten osalta yhdeksäntenäkymmenentenä päivänä siitä päivästä, jona kaksi kolmasosaa sopimuspuolista on tallettanut muutosta koskevan hyväksymiskirjan. Muiden sopimuspuolten osalta muutos tulee voimaan yhdeksäntenäkymmenentenä päivänä siitä päivästä, jona sopimuspuoli on tallettanut muutosta koskevan hyväksymiskirjan. 19 artikla ÄÄNIOIKEUS 1. Tämän artiklan 2 kappaleessa mainittuja poikkeuksia lukuun ottamatta kullakin sopimuspuolella on yksi ääni. 2. Alueellisilla taloudellisen yhdentymisen järjestöillä on omaan toimivaltaansa liittyvissä asioissa niiden sopimuspuolina olevien jäsenvaltioiden lukumäärää vastaava äänimäärä. Mainitut järjestöt eivät käytä äänioikeuttaan niiden jäsenvaltioiden käyttäessä omaansa ja päinvastoin. 20 artikla RIITOJEN RATKAISU 1. Jos kahden tai useamman sopimuspuolen välillä syntyy riita pöytäkirjan tulkinnasta tai soveltamisesta, asianomaiset sopimuspuolet pyrkivät ratkaisemaan riidan neuvottelemalla tai muulla riidan osapuolten hyväksymällä riitojenratkaisutavalla. 2. Allekirjoittaessaan, ratifioidessaan tai hyväksyessään tämän pöytäkirjan taikka liittyessään siihen, tai milloin tahansa sen jälkeen sopimuspuoli voi selittää kirjallisesti tallettajalle, että se hyväksyy sellaisessa riidassa, jota ei ole ratkaistu tämän artiklan 1 kappaleen mukaisesti, toisen tai molemmat seuraavista riitojen ratkaisukeinoista pakollisena sellaiseen sopimuspuoleen nähden, joka on hyväksynyt saman velvoitteen: (a) jos sopimuspuolet ovat yleissopimuksen sopimuspuolia ja ovat hyväksyneet yhden tai molemmat yleissopimuksen riitojen ratkaisukeinoista pakollisina toisiinsa nähden, riita ratkaistaan niiden yleissopimuksen määräysten mukaisesti, jotka koskevat yleissopimuksen yhteydessä syntyvien riitojen ratkaisua, (b) muissa tapauksissa riita saatetaan Kansainvälisen tuomioistuimen ratkaistavaksi, elleivät sopimuspuolet sovi välimiesmenettelystä tai jostakin muusta riitojenratkaisutavasta. 21 artikla ALLEKIRJOITTAMINEN Tämä pöytäkirja on avoinna allekirjoittamista varten Lontoossa 17 ja 18 päivänä kesäkuuta 1999 ympäristö- ja terveysministereiden kolmannen ministerikokouksen aikana ja tämän jälkeen Yhdistyneiden Kansakuntien päämajassa New Yorkissa 18 päivään kesäkuuta 2000 saakka Euroopan talouskomission ja Maailman terveysjärjestön Euroopan aluekomitean jäsenvaltioille, sellaisille valtioille, joilla on Yhdistyneiden Kansakuntien talous- ja sosiaalineuvoston 28 päivänä maaliskuuta 1947 hyväksymän päätöslauselman 36 (IV) 8 kappaleen mukaisesti neuvoa-antava asema Euroopan talouskomissiossa, sekä alueellisen taloudellisen yhdentymisen järjestöille, jotka koostuvat Euroopan talouskomission tai Maailman terveysjärjestön Euroopan aluekomitean toimivaltaisista jäsenvaltioista, joille niiden jäsenvaltiot ovat siirtäneet toimivaltaansa tämän pöytäkirjan soveltamisalaan kuuluvissa asioissa, näitä asioita koskevien sopimusten tekeminen mukaan luettuna. 22 artikla RATIFIOINTI, HYVÄKSYMINEN JA LIITTYMINEN 1. Tämän pöytäkirjan allekirjoittaneet valtiot ja alueellisen taloudellisen yhdentymisen järjestöt ratifioivat tai hyväksyvät tämän pöytäkirjan. 2. Tämä pöytäkirja on avoinna liittymistä varten 21 artiklassa tarkoitetuille valtioille ja järjestöille. 3. Tämän pöytäkirjan velvoitteet sitovat 21 artiklassa tarkoitettua järjestöä, joka tulee sopimuspuoleksi ilman, että yksikään sen jäsenvaltio on pöytäkirjan sopimuspuoli. Kun kyseessä on sellainen järjestö, jonka yksi tai useampi jäsenvaltio on tämän pöytäkirjan sopimuspuoli, järjestö ja sen jäsenvaltiot päättävät vastuualueistaan pöytäkirjasta johtuvien velvoitteidensa täyttämisen osalta. Tällaisissa tapauksissa järjestöt ja jäsenvaltiot eivät voi samanaikaisesti käyttää tämän pöytäkirjan mukaisia oikeuksiaan. 4. Edellä 21 artiklassa tarkoitettujen alueellisen taloudellisen yhdentymisen järjestöt ilmoittavat ratifioimis-, hyväksymis- ja liittymiskirjassaan toimivaltansa laajuuden tämän pöytäkirjan soveltamisalaan kuuluvissa asioissa. Ne ilmoittavat myös tallettajalle kaikista niiden toimivallan merkittävistä muutoksista. 5. Ratifioimis-, hyväksymis- ja liittymiskirjat talletetaan Yhdistyneiden Kansakuntien pääsihteerin huostaan. 23 artikla VOIMAANTULO 1. Tämä pöytäkirja tulee voimaan yhdeksäntenäkymmenentenä päivänä siitä päivästä, jona kuudestoista ratifioimis-, hyväksymis- tai liittymiskirja on talletettu tallettajan huostaan. 2. Tämän artiklan soveltamista varten alueellisen taloudellisen yhdentymisen järjestön tallettamaa asiakirjaa ei lasketa mukaan kyseisen järjestön jäsenvaltioiden tallettamien asiakirjojen lisäksi. 3. Kunkin sellaisen 21 artiklassa tarkoitetun valtion tai järjestön osalta, joka ratifioi tai hyväksyy tämän pöytäkirjan tai liittyy siihen sen jälkeen, kun kuudestoista ratifioimis-, hyväksymis- tai liittymiskirja on talletettu, tämä pöytäkirja tulee voimaan yhdeksäntenäkymmenentenä päivänä siitä päivästä, jona tämä valtio tai järjestö on tallettanut ratifioimis-, hyväksymis- tai liittymiskirjansa. 24 artikla IRTISANOMINEN Sopimuspuoli voi milloin tahansa kolmen vuoden kuluttua siitä, kun tämä pöytäkirja on sen osalta tullut voimaan, irtisanoa pöytäkirjan ilmoittamalla siitä kirjallisesti tallettajalle. Irtisanominen tulee voimaan yhdeksäntenäkymmenentenä päivänä siitä päivästä, jona tallettaja on vastaanottanut kyseisen ilmoituksen. 25 artikla TALLETTAJA Yhdistyneiden Kansakuntien pääsihteeri toimii tämän pöytäkirjan tallettajana. 26 artikla TODISTUSVOIMAISET TEKSTIT Tämän pöytäkirjan alkuperäiskappale, jonka englannin-, ranskan-, saksan- ja venäjänkieliset tekstit ovat yhtä todistusvoimaiset, talletetaan Yhdistyneiden Kansakuntien pääsihteerin huostaan. TÄMÄN VAKUUDEKSI allekirjoittaneet ovat, siihen asianmukaisesti valtuutettuina, allekirjoittaneet tämän pöytäkirjan. TEHTY Lontoossa 17 päivänä kesäkuuta 1999.