Lokakuussa 2021 julkaistu komission välineistö on auttanut lieventämään energian korkeiden hintojen vaikutuksia. Näitä toimenpiteitä olisi jatkettava niin kauan kuin se on tarpeen.

EU:n on oltava valmis kaikkiin skenaarioihin. Unionin on mahdollista tulla riippumattomaksi Venäjän kaasusta hyvissä ajoin ennen vuosikymmenen loppua. Mitä nopeammin ja päättäväisemmin monipuolistamme tarjontaa, nopeutamme vihreän energiateknologian käyttöönottoa ja vähennämme energian kysyntää, sitä aikaisemmin voimme korvata Venäjältä tuotavan kaasun. Tässä tiedonannossa esitetään uusia toimia vihreän energian tuotannon lisäämiseksi, tarjonnan monipuolistamiseksi ja kysynnän vähentämiseksi. Pääpaino on kaasussa, joka vaikuttaa merkittävästi sähkömarkkinoihin ja jonka maailmanlaajuiset markkinat ovat vähemmän likvidit. Painopistettä voidaan laajentaa siten, että vähennetään asteittain riippuvuutta venäläisestä öljystä ja hiilestä, joiden osalta EU:lle on tarjolla useampia mahdollisia toimittajia.

Ukrainaan kohdistuneen Venäjän hyökkäyksen myötä tarve siirtyä puhtaaseen energiaan nopeasti on nyt suurempi ja selkeämpi koskaan. EU tuo 90 prosenttia kuluttamastaan kaasusta, ja Venäjän osuus kaikesta EU:ssa kulutetusta kaasusta on yli 40 prosenttia. Venäjän osuus öljyn tuonnista on 27 prosenttia ja hiilen tuonnista 46 prosenttia.

EU:n päästökauppajärjestelmää koskevat valtiontukisuuntaviivat antavat jäsenvaltioille mahdollisuuden tukea erityisesti aloja, joilla on välillisten päästökustannusten vuoksi suurin hiilivuotoriski. Maatalousalalla valtiontukisäännöt mahdollistavat kestävän energian investointituen. Näitä sääntöjä tarkastellaan parhaillaan uudestaan, ja komissio esitti julkisessa kuulemisessa ehdotuksen, jolla lisätään mahdollisuuksia tarjota tukea viljelijöille.

Komissio on valmis hyödyntämään valtiontukivälineistönsä kaikkia joustomahdollisuuksia, jotta jäsenvaltiot voivat tukea yrityksiä ja aloja, joihin nykyisellä geopoliittisella kehityksellä on vakavia vaikutuksia. Jotta jäsenvaltiot voisivat korjata talouteen kohdistuvat vakavat häiriöt, jotka johtuvat Venäjän Ukrainaan kohdistamasta sotilaallisesta hyökkäyksestä, komissio kuulee lähiaikoina jäsenvaltioita uuden, erillisen ja väliaikaisen kriisiajan valtiontukikehyksen tarpeesta ja soveltamisalasta. Tällaisella kehyksellä voitaisiin esimerkiksi mahdollistaa maksuvalmiustuki kaikille yrityksille, joihin kriisi on vaikuttanut suoraan tai välillisesti, sekä tuki yrityksille, erityisesti energiaintensiivisille kuluttajille, korvaamaan osan energiakustannusten noususta, joka johtuu Venäjän hyökkäyksen jälkeen puhjenneesta hintahäiriöstä. Komissio on myös kuullut jäsenvaltioita päästökauppajärjestelmää koskeviin valtiontukisuuntaviivoihin tehtävistä kohdennetuista muutoksista, erityisesti tukikelpoisten alojen luettelon laajentamisesta niin, että samalla varmistetaan näille aloille kohdennetut tehostetut kannustimet energiatehokkuuden parantamiseen ja/tai tuotannon hiilidioksidipäästöjen vähentämiseen ja rajoitetaan kilpailun vääristymistä jäsenvaltioiden välillä.

Tällaisten kiireellisten toimenpiteiden rahoittamiseksi jäsenvaltiot voivat harkita windfall-tuottoja koskevia tilapäisiä verotoimenpiteitä. Kansainvälisen energiajärjestön mukaan tällaisilla korkeita tuottoja koskevilla verotuksellisilla toimenpiteillä voitaisiin vuonna 2022 saada suurempien energialaskujen osittaiseen kompensoimiseen jopa 200 miljardia euroa. Toimenpiteet eivät saisi olla taannehtivia, mutta niiden pitäisi olla teknologianeutraaleja ja niiden olisi annettava sähköntuottajille mahdollisuus kattaa kustannuksensa sekä suojattava pitkän aikavälin markkinahintasignaaleja ja hiilen hintasignaaleja. Liitteessä 2 esitetään edellytykset, jotka kyseisten välineiden olisi täytettävä. Jäsenvaltiot voivat myös käyttää päästökauppajärjestelmän tuloja, jotka ovat odotettua suuremmat. Päästöoikeuksien huutokaupasta 1.1.2021–28.2.2022 saadut tulot olivat yhteensä noin 30 miljardia euroa.

Komissio muistutti tiedonannossaan vuoden 2023 finanssipoliittisesta ohjauksesta, että vakaus- ja kasvusopimuksen niin sanottua ”yleistä poikkeuslauseketta” sovelletaan edelleen vuonna 2022, minkä ansiosta jäsenvaltiot voivat toteuttaa poikkeuksellisia toimenpiteitä tämänhetkisissä poikkeuksellisissa olosuhteissa.

1.2.Valmistautuminen tulevaan talveen varmistamalla riittävä kaasun varastointi

Kaasuvarannot riittävät tämän talven loppuun asti myös siinä tapauksessa, että Venäjältä tulevat toimitukset keskeytyvät kokonaan.

Seuraavaan talveen varautumiseksi olisi kaasun varastointi aloitettava nyt kaikkialla EU:ssa. Varastointi vähentää tarvetta tuoda lisämääriä lämmityskauden aikana. Se myös auttaa vaimentamaan tarjontahäiriöitä. Varastoista tulee 25–30 prosenttia talvella kulutettavasta kaasusta. Kaasun varastointiasteet ovat osoittautuneet erityisen alhaisiksi kolmansien maiden yhteisöjen (eli Gazpromin) omistamissa laitoksissa. Siirtoverkonhaltijoiden olisi samalla myös koordinoitava toimenpiteitä verkossa käytettävissä olevan kapasiteetin päivittämiseksi ja optimoimiseksi siltä varalta, että idästä tulevat virrat ja paine vähenevät tai lakkaavat täysin.

Komissio esittää huhtikuuhun mennessä lainsäädäntöehdotuksen, jolla varmistetaan riittävä vuotuinen varastointimäärä. Ehdotuksessa edellytetään, että EU:n alueella olemassa olevien varastointi-infrastruktuurien täyttöaste on vähintään 90 prosenttia niiden kapasiteetista kunkin vuoden lokakuun 1. päivään mennessä. Jotta varastoinnista tulisi markkinatoimijoille houkuttelevampaa, komissio ehdottaa alennustason nostamista 100 prosenttiin kannustimena varastojen täyttämiseen.

EU:n kaasunvarastointipolitiikalla varmistetaan oikeudenmukaisuus ja mahdollistetaan olemassa olevan infrastruktuurin älykäs käyttö. Kaikilla jäsenvaltioilla ei ole maanalaisia varastoja alueellaan, joten tällä rajoitetaan uuden infrastruktuurin tarvetta. Säädösehdotukseen sisältyy mekanismi, jolla varmistetaan toimitusvarmuudesta aiheutuvien kustannusten oikeudenmukainen jakautuminen. Korkean täyttöasteen takaamisesta saatavat hyödyt vakuutuksena toimitusvarmuuteen liittyvien riskien varalta ja talven hinnanalennusvaikutuksina eivät rajoitu siihen maahan, jossa varasto sijaitsee. Yhdysputket ovat olennaisen tärkeitä keskeytymättömän energiavirran varmistamiseksi koko EU:ssa. Jos tarvitaan uutta infrastruktuuria, sen olisi oltava vety-yhteensopivaa.

Nykyisen geopoliittisen ympäristön valossa komissio suunnittelee, että säädösehdotuksessa kaasuvarastot määritellään kriittiseksi infrastruktuuriksi ja otetaan käyttöön säännöksiä kaasuinfrastruktuurin omistajuuteen liittyvien riskien torjumiseksi. Jäsenvaltioiden on vaadittava sääntelyviranomaista tai muuta jäsenvaltion nimeämää toimivaltaista viranomaista todistamaan, ettei kolmannesta maasta olevien henkilöiden omistusoikeus vaaranna toimitusvarmuutta. Tämä on arvioitava kaikkien nykyisten ja tulevien varastointitoiminnan harjoittajien osalta. Lyhyellä aikavälillä ja niin kauan, kuin lainsäädäntöprosessi on kesken, jäsenvaltioiden olisi toimittava ikään kuin lainsäädäntö olisi jo voimassa ja toteutettava toimenpiteitä sen varmistamiseksi, että varastot täytetään ajoissa tulevaa talvea varten. Lisäksi niiden on sovittava nykyisessä kaasun toimitusvarmuutta koskevassa asetuksessa säädetyistä yhteisvastuujärjestelyistä. Nykytilanne huomioon ottaen tämä olisi tehtävä viipymättä.

Varastojen uudelleentäyttöön kannustamiseksi jäsenvaltiot voivat myöntää toimittajille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla tukea esimerkiksi takauksina (”kaksisuuntainen hinnanerosopimus”).

Komissio voi puolestaan koordinoida uudelleentäyttötoimia esimerkiksi yhteishankintojen, tilausten keräämisen ja toimitusten yhteensovittamisen avulla. Yhteinen eurooppalainen foorumi, joka keskittyy suurten kaasuntuottajien kanssa käytäviin kahdenvälisiin neuvotteluihin perustuvaan kaasutoimituksista sopimiseen, edistäisi monipuolistamista ja älykästä riskinhallintaa ja varmistaisi näin toimitusvarmuuden suotuisin ehdoin kaikille ostajille kaikkialla EU:ssa.

Komissio jatkaa myös kaasumarkkinoita koskevaa tutkimustaan vastauksena huoleen mahdollisuudesta kilpailun vääristymiseen Euroopan kaasumarkkinoilla toimivien yritysten kesken ja erityisesti venäläisen kaasuntoimittajan Gazpromin aiheuttamiin vääristymiin. Gazpromin liiketoiminta on epätavallista, ja sen hallinnoimien EU:n varastojen keskimääräinen täyttöaste on noin 16 prosenttia, kun taas muiden kuin Gazpromin hallinnoimien varastojen täyttöaste on 44 prosenttia. Komissio tutkii parhaillaan ensisijaisina kaikkia väitteitä Gazpromin mahdollisesta kilpailunvastaisesta kaupallisesta toiminnasta ja kerää lisätietoja markkinatoimijoilta.

Komissio jatkaa työtä Länsi-Balkanilla sijaitsevien naapureiden ja kumppanien kanssa sekä energiayhteisössä. Ne ovat EU:n tavoin riippuvaisia fossiilisista polttoaineista ja altistuneet hinnankorotuksille. Myös sitoumukset pitkän aikavälin ilmastotavoitteisiin ovat yhteiset. EU on myös valmis tarvittaessa tukemaan sitä, että Ukrainalle, Moldovalle ja Georgialle saadaan luotettavaa ja kestävää energiaa. Jatkuvat pyrkimykset synkronoida Ukrainan ja Moldovan sähköverkot nopeasti Manner-Euroopan sähköverkon kanssa on selkeä osoitus tästä sitoumuksesta.

II.REPower EU: riippumattomaksi Venäjän fossiilisista POLTTOAINEISTA

EU:n on mahdollista tulla asteittain riippumattomaksi Venäjän fossiilisista polttoaineista hyvissä ajoin ennen vuotta 2030. Tätä varten komissio ehdottaa REPowerEU-suunnitelmaa, jolla parannetaan EU:n laajuisen energiajärjestelmän häiriönsietokykyä. Järjestelmässä on seuraavat kaksi pilaria:

·Kaasutoimitusten monipuolistaminen lisäämällä nesteytetyn maakaasun (LNG) tuontia ja putkien kautta tapahtuvaa tuontia muilta kuin venäläisiltä toimittajilta sekä biometaanin ja vedyn käyttöä.

·Pyrkiminen nopeammin riippumattomaksi fossiilisista polttoaineista asuntojen, rakennusten ja teollisuuden tasolla sekä energiajärjestelmän tasolla tehostamalla energiatehokkuutta, lisäämällä uusiutuvien energialähteiden osuutta ja puuttumalla infrastruktuurin pullonkauloihin.

Komission 55-valmiuspaketin ehdotusten täysimääräinen täytäntöönpano vähentäisi kaasun kulutusta EU:ssa 30 prosenttia eli 100 miljardia kuutiometriä vuoteen 2030 mennessä. Etupainotteiset energiansäästöt ja sähköistäminen yhdessä kaasutoimitusten monipuolistamisen ja uusiutuvien kaasujen käytön lisäämisen kanssa voivat vähentää venäläisen kaasun tarvetta 155 miljardilla kuutiometrillä, joka on venäläisen kaasun tuontia vastaava määrä.