FI

Bryssel 26.10.2004

KOM(2004) 719 lopullinen

.

KOMISSION TIEDONANTO

EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE

Ydinvoimaloiden käytöstäpoistoon tarkoitettujen varojen käyttöä koskeva kertomu

1. TAUSTA

Sähkön sisämarkkinoita koskevista yhteisistä säännöistä 26. kesäkuuta 2003 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 2003/54/EY [1] koskeneiden keskustelujen yhteydessä parlamentti ilmaisi huolensa siitä, että ydinvoimalaitosten käytöstäpoistoon ja jätehuoltoon tarkoitettujen varojen epäasianmukainen hoito saattaa johtaa kilpailun vääristymiseen.

Komissio painotti tässä yhteydessä käytöstäpoiston rahoittamisen merkitystä sähkön sisämarkkinoiden kannalta. Komissio totesi kuitenkin, että kysymykseen on puututtava sopivilla yhteisön välineillä eikä sähkön sisämarkkinoiden yhteisiä sääntöjä koskevalla direktiivillä. Komissio katsoi, että Euratomin perustamissopimus tarjoaa sopivan kehyksen. Sähkön sisämarkkinoiden yhteisiä sääntöjä koskeva direktiivi voitiin näin ollen antaa liittämällä siihen kaksi lausumaa, joissa yhteisön toimielimet ilmaisivat poliittisen tahtonsa taata terve kilpailu sähkön sisämarkkinoilla.

Toimielinten välinen lausuma

”Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio korostavat, että jäsenvaltioiden on varmistettava, että käytöstäpoisto- ja jätehuoltotoimia varten on käytettävissä riittävät varat joiden käyttöä jäsenvaltiot valvovat, ja että ne ovat käytettävissä siihen tarkoitukseen, johon ne on suunniteltu ja että niitä hallinnoidaan avoimesti estämättä energiamarkkinoiden tervettä kilpailua.”

Komission lausuma

”Komissio toteaa olevan tärkeää varmistaa, että käytöstäpoisto- ja jätehuoltotoimia varten vahvistettuja varoja, jotka liittyvät Euratom-sopimuksen tavoitteisiin, hallinnoidaan avoimesti ja käytetään vain niille sovittuun tarkoitukseen.

Tässä yhteydessä se aikoo Euratom-sopimukseen liittyvien velvoitteidensa mukaisesti julkaista vuosittain kertomuksen käytöstäpoisto- ja jätehuoltotoimia koskevien varojen käytöstä. Se kiinnittää erityistä huomiota siihen, että yhteisön lainsäädännön asiaa koskevia määräyksiä sovelletaan kaikilta osin.”

Käytöstäpoisto on teknisesti monimutkainen operaatio, johon on sidottava huomattava rahoitus. Tämänhetkinen arvio on, että ydinvoimalaitosalueen ennallistamiskustannukset ovat 10–15 % alkuperäisistä investointikustannuksista reaktoria kohti. Tarvittavien varojen suuruudesta johtuen ja huolimatta siitä, että varat käytetään vasta käytöstäpoistovaiheessa, toiminnanharjoittajan on otettava huomioon ydinvoimalaitoksen käyttöiän alusta alkaen tuotantokustannusten teknisten, yhteiskunnallisten ja taloudellisten näkökohtien lisäksi myös hankkeen kokonaisvaltainen taloudellinen elinkelpoisuus, joka kattaa myös laitosten käytöstäpoiston. Investointien suuruus riippuu varojen hoitoon valitusta strategiasta.

Riippumatta siitä, miten varat kootaan, niiden liiketaloudellista hoitoa ei sinänsä voida asettaa kyseenalaiseksi. Ei ole kuitenkaan helppoa erottaa varojen ”normaaliin” hoitoon kuuluvia toimia käytännöistä, jotka voivat johtaa kilpailun vääristymiseen sähkön sisämarkkinoilla. Joihinkin mahdollisiin investointimuotoihin on siksi oikeutettua suhtautua epäillen. Ei esimerkiksi olisi normaalin käytännön mukaista, jos varoja käytettäisiin kilpailevien yritysten välisiin pääomasijoituksiin.

Komissio on ollut tietoinen mahdollisista kilpailun vääristymistä sähkön sisämarkkinoilla ja korosti jo vuonna 2002 antamassaan tiedonannossa Ydinturvallisuus Euroopan unionissa, että käytöstäpoistoon tarkoitettujen varojen kokoamiseen, laskemiseen ja hoitoon on sovellettava erityisiä sääntöjä, jotta voidaan taata, ettei näitä varoja käytetä muihin tarkoituksiin. Komissio antoi 30. tammikuuta 2003 ehdotuksen ydinlaitosten turvallisuuden alalla sovellettavia perusvelvollisuuksia ja yleisiä periaatteita koskevaksi direktiiviksi, jossa tällaiset säännöt on määrä vahvistaa juridisesti sitovina.

Nyt käsillä olevalla tiedonannolla komissio täyttää sähkön sisämarkkinadirektiivin yhteydessä antamansa sitoumuksen julkaista kertomus ydinvoimalaitosten käytöstäpoistoon tarkoitettujen varojen käytöstä.

2. MENETELMÄT

Tätä ensimmäistä kertomusta valmistellakseen komissio lähetti 28. huhtikuuta 2004 kirjeen, jossa se pyysi tietoja käytöstäpoistoon tarkoitettujen varojen käytöstä niiltä neljältätoista EU:n jäsenvaltiolta ja silloiselta ehdokasmaalta, joilla on ydinlaitoksia. Nämä maat ovat Alankomaat, Belgia, Espanja, Italia, Liettua, Ranska, Ruotsi, Saksa, Slovakia, Slovenia, Suomi, Tšekki, Unkari ja Yhdistynyt kuningaskunta.

Komissio toimitti näille maille hallussaan jo olleet tiedot tällaisten varojen käytöstä ja pyysi niitä vahvistamaan niiden oikeellisuuden. Niitä myös pyydettiin toimittamaan komissiolle kaikki tarvittavat lisätiedot. Tietoja pyydettiin erityisesti siitä, miten varoja hoidetaan ja miten hallitus varmistaa, että varat vastaavat tarpeita. Lisäksi pyydettiin esittämään käytöstäpoiston kustannusarvio.

Kaikki maat yhtä (Italiaa) lukuun ottamatta vastasivat komission kyselyyn. Painotettakoon, että vaikka jäsenvaltiot tekivät lojaalisti yhteistyötä komission kanssa, ne useimmissa tapauksissa vain vahvistivat komission hallussa jo olleet tiedot tai korjasivat niitä hieman. Komissio ei siis saanut lisätietoja, joiden perusteella se olisi voinut tarkentaa käsitystään käytöstäpoistovarojen käytöstä.

3. TULOKSET

Jäsenvaltioiden antamista tiedoista käy ilmi, että käytännöt vaihtelevat merkittävästi sekä käytöstäpoistostrategioissa että varainhoitotavoissa. Jäsenvaltioiden antamat tiedot esitetään tiivistetysti liitteenä olevassa taulukossa.

3.1 Käytöstäpoistostrategiat

a) Välitön käytöstäpoisto

Kuusi jäsenvaltiota aikoo toteuttaa ydinvoimalaitosten käytöstäpoiston välittömästi niiden lopullisen sulkemisen jälkeen. Nämä maat ovat Espanja, Italia, Liettua, Saksa, Slovenia ja Suomi. Tämä strategia merkitsee, että käytössä on oltava merkittävät varat jo käytöstäpoisto-operaatioiden alussa.

Liettua tilanne on erityinen, koska maa sitoutui liittymisneuvottelujen yhteydessä sulkemaan Ignalinan ydinvoimalaitoksen molemmat reaktorit aikaistetusti. Liettua sitoutui sulkemaan reaktorin 1 ennen vuotta 2005 ja reaktorin 2 viimeistään 31. joulukuuta 2009. Sitoumukset sisältyvät 1. toukokuuta 2004 voimaan tulleen liittymisasiakirjan pöytäkirjaan N:o 4. Historiallisista syistä ja sulkemisajankohdan läheisyyden vuoksi Liettua ei kykene selviytymään tilanteesta omin voimin. Vuonna 2001 perustettiin erityinen Ignalinan ydinvoimalaitoksen kansainvälinen käytöstäpoistorahasto, jota hallinnoi Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankki. Euroopan unioni on rahaston suurin kartuttaja. Ottaen huomioon Ignalinan ydinvoimalaitoksen käytöstäpoiston erityisluonteen unioni päätti lisäksi solidaarisuudesta Liettuaa kohtaan sisällyttää erityisen yhteisön rahoituksen vuosien 2007-2013 rahoitusnäkymiin. Komissio antoi 29. syyskuuta 2004 ehdotuksen asetukseksi, jonka nojalla tämä rahoitus on määrä myöntää.

b) Lykätty käytöstäpoisto

Lykätyn käytöstäpoiston on valinnut neljä jäsenvaltiota: Alankomaat, Slovakia, Tšekki ja Unkari. Tämä strategia merkitsee, ettei heti ydinlaitoksen sulkemisen jälkeen tarvitse olla käytössä yhtä suuria varoja kuin välittömän käytöstäpoiston tapauksessa. Laitosta näet pidetään suljettuna useita vuosia, jotta sen radioaktiivisuus laskisi. On kuitenkin olennaisen tärkeää huolehtia siitä, että valitulla varainhoitotavalla voidaan taata, että riittävät varat ovat käytettävissä vaadittuna ajankohtana.

Myös Slovakia sitoutui liittymisneuvottelujen yhteydessä Bohunice V1 -ydinvoimalansa aikaistettuun sulkemiseen. Reaktori 1 on määrä sulkea viimeistään 31. joulukuuta 2006 ja reaktori 2 viimeistään 31. joulukuuta 2008. Tämän aikaistetun käytöstäpoiston seuraukset otetaan huomioon saman periaatteen mukaisesti kuin Liettuan tapauksessa. Bohunice VI:n käytöstäpoistoa varten on perustettu Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin hallinnoima kansainvälinen rahasto ja unioni on varannut sitä varten erillisen rahoituksen vuosien 2007-2013 rahoitusnäkymin puitteissa. Komissio antoi 29. syyskuuta 2004 ehdotuksen asetukseksi, jonka nojalla tämä rahoitus on määrä myöntää.

Neljä jäsenvaltiota – Belgia, Ranska, Ruotsi ja Yhdistynyt kuningaskunta – ei ole vielä lyönyt lukkoon lopullista käytöstäpoistostrategiaansa.

3.2 Varojen hoito

a) Ulkoinen varainhoito

Kymmenen jäsenvaltiota on valinnut ulkoisen varainhoidon eli varojen hoidon erillään ydinvoimalaitoksen toiminnanharjoittajan tilinpidosta. Nämä maat ovat Alankomaat, Espanja, Italia, Liettua, Ruotsi, Slovakia, Slovenia, Suomi, Tšekki ja Unkari.

Tämä tapa on tarjoaa suurimman läpinäkyvyyden ja todennäköisesti parhaat takeet varojen lopulliseen käyttöön liittyen, erityisesti toiminnanharjoittajan konkurssitapauksessa.

b) Sisäinen varainhoito

Ranskassa ja Saksassa käytöstäpoistoon tarkoitetut varat kirjataan sähkötuottajien kirjanpitoon varauksina. Tämä mahdollistaa näiden varojen hyvin joustavan käytön. Se merkitsee sitä, että ydinvoimalaitoksen toiminnanharjoittajalla on samalla sekä taloudellinen että tekninen vastuu.

Se ei kuitenkaan tarjoa samaa läpinäkyvyyttä kuin ulkoinen varainhoito. Se ei takaa lähtökohtaisesti, että varat ovat käytettävissä ajallaan tai ettei niitä ole mahdollista käyttää muihin kuin aiottuihin tarkoituksiin. Teknisesti varojen käyttömahdollisuudet ovat lukuisat, ja niiden käyttö voi mahdollisesti johtaa kilpailunvastaisiin käytäntöihin sähkön sisämarkkinoilla.

c) Muita varainhoitotapoja

Belgia on valinnut omaperäisen ratkaisun. Varat olivat vuoteen 2003 toiminnanharjoittajien tileillä. Huhtikuun 11. päivänä 2003 annetun lain [2] myötä varat ovat olleet toiminnanharjoittajan tileillä varauksina, joissa valtiolla on ”golden share” eli ylivaltaosake, jonka turvin se voi käyttää veto-oikeutta katsoessaan varojen hoidon vaarantavan niiden turvallisuuden.

Yhdistyneessä kuningaskunnassa varainhoitotapa riippuu toiminnanharjoittajasta. BNFL:n tapauksessa varat ovat BNFL:n sisäisillä tileillä, mutta niitä hoidetaan erityisellä, yhtiön yleisestä investointipolitiikasta poikkeavalla tavalla. Britannian hallitus suunnittelee siirtävänsä varat piakkoin Nuclear Decommissioning Authority –viranomaiselle [3]. British Energy –yhtiön tilanne on monimutkaisempi johtuen yhtiön rakenneuudistuksesta. Aikomuksena on perustaa erityinen rahasto, jota myös valtion olisi määrä kartuttaa. Tälle järjestelyllä on kuitenkin vielä saatava Britannian viranomaisten hyväksyntä. Euroopan yhteisön tasolla se on jo hyväksytty.

4. PÄÄTELMÄT

Ydinvoimalaitosten käytöstäpoiston merkitys tulee kasvamaan tulevina vuosina. Voidaan nimittäin ennakoida, että Euroopan unionissa tällä hetkellä käytössä olevista 155 reaktorista kaikkiaan 50–60 joudutaan poistamaan käytöstä vuoteen 2025 mennessä.

Käytöstäpoiston rahoitus on monimutkainen kysymys, jota voidaan lähestyä eri tavoin. Erityisten käytöstäpoistovarojen päätavoitteena on taata, että käytöstäpoisto voidaan toteuttaa ajallaan ylläpitäen korkeaa ydinturvallisuustasoa. Jos laitoksen käytöstäpoistosta ei riittävien varojen puutteessa voitaisi huolehtia asianmukaisissa olosuhteissa, tästä voisi olla vakavia säteilyseurauksia. Siksi komissio päätti ydinlaitosten turvallisuuden alalla sovellettavia perusvelvollisuuksia ja yleisiä periaatteita koskevassa direktiiviehdotuksessaan käsitellä tätä kysymystä Euratomin perustamissopimuksen III luvun (Terveyden suojelu) puitteissa. Käytöstäpoiston rahoitukseen liittyvät toimenpiteet on arvioitava Euratom-sopimuksen mukaisesti. Kuitenkin siltä osin, kuin toimenpiteet eivät ole tarpeen Euratom-sopimuksen tavoitteiden kannalta tai menevät niitä pidemmälle taikka vääristävät tai uhkaavat vääristää kilpailua sisämarkkinoilla, ne on arvioitava EY:n perustamissopimuksen perusteella.

Komissio katsoo, että olisi hyödyllistä saada lisätietoja jäsenvaltioilta ja muodostaa sitä kautta perusteellisempi käsitys käytöstäpoistorahoituksen käytännön tilanteesta laajentuneessa unionissa. Jäsenvaltioiden tilanteiden vaihtelevuutta ajatellen pitäisi saada tarkempia tietoja ja sitä kautta selkeämpi käsitys keskeisistä tekijöistä, kuten käytöstäpoistokustannusten laskutavasta, koottujen varojen riittävyydestä, varojen hoidosta sekä siitä, miten varmasti varat ovat käytettävissä ajallaan.

Jäsenvaltioiden väliset erot selittyvät suureksi osaksi historiallisilla syillä ja johtuvat taloudellisista olosuhteista, jotka edelsivät sähkön sisämarkkinoiden luomista. Sähkön sisämarkkinoiden myötä näiden varojen hoito edellyttää suurempaa läpinäkyvyyttä ja yhdenmukaisuutta. Tämän vuoksi jäsenvaltioilta on saatava tarkempia ja jäsennellympiä tietoja. Tämän ensimmäisen kertomuksen valmistelussa luotuja suhteita aiotaan hyödyntää kehitettäessä menetelmiä, joiden avulla voidaan tehdä tarvittavat jäsenvaltioiden väliset vertailut.

Tämä välttämätön perustyö muodostaa viime kädessä pohjan sille, että käytöstäpoiston rahoittamiseen käytettävät menetelmät voidaan yhdenmukaistaa Euroopan unionissa. Unionin on varmistettava, että koottuja varoja hoidetaan yhteisön oikeuden mukaisesti. Nykyisen lainsäädännön mukaan komissio voi tehdä pistokokeita yksittäisissä tilanteissa. Komissio voi siis vain reagoida vallitsevaan tilanteeseen mutta ei toimia tavoitteellisesti.

Komission mielestä on välttämätöntä määritellä sopivimmat keinot, joilla voidaan varmistaa, että ydinvoimaloiden käytöstäpoistoa varten kootut varat ovat käytettävissä ajallaan (jotta käytöstäpoisto voidaan toteuttaa mahdollisimman hyvissä ydinturvallisuusolosuhteissa) ja että varoja hallinnoidaan täysin avoimesti.

Tätä varten ja odotettaessa sitä, että neuvosto vahvistaa oikeudellisesti sitovat välineet ydinturvallisuuden ja radioaktiivisen jätteen huollon alalla, komissio aikoo antaa vuonna 2005 Euratom-sopimuksen perusteella jäsenvaltioille suosituksen, jotta ne toteuttaisivat tarvittavat toimenpiteet:

– taatakseen, että ydinvoimalaitosten käyttöiän aikana kootaan varoja, niin että käytöstäpoisto-operaatioiden aikana voidaan ylläpitää korkeaa ydinturvallisuuden tasoa

– taatakseen, että kootut varat ovat käytettävissä vaadittuna ajankohtana ja että ne riittävät käytöstäpoisto-operaatioihin

– taatakseen, että varat käytetään niille aiottuihin tarkoituksiin ja että varojen hoito on läpinäkyvää.

ANNEX

SUMMARY BY MEMBER STATE

COUNTRY | MODE OF FUND MANAGEMENT | POSSIBLE USE OF FUNDS | ESTIMATED NEEDS (Future or total) (ie past and future) | AMOUNT PRESENTLY AVAILABLE IN THE FUND | SOURCES OF FUND CONTRIBUTION | REMARKS |

LITHUANIA | Centralised (blocked) State Fund independent from plant operator | National fund: Decommissioning and radwaste management related including social consequencesIIDSF: decommissioning + consequential measures of early closure. | 1 Billion € | 69 Million € (2004) in National Fund (11-14 Million € annual contributions)IIDSF:285M € (1999 prices) for 2004-2006 period. | National Fund: 6 % of IgnalinaNPP revenues.IIDSF: EC + other donors, | Also contributions from International Ignalina Decommissioning Support Fund (IIDSF).Late established National Fund and annual contributions to it are insufficient to meet liabilities. |

SLOVAKIA | Centralised (blocked) State Fund independent from operator | Decommissioning, spent fuel and radwaste management and disposal related costs. | 3.6 Billion € | State Fund (active since 1995) 317,94 M € as of 31.03.2004: IBDSF: 90 M € (2004-2006) | a) Contributions from nuclear operatorsb) Grants from State budgetc) Penalties imposed by Nuclear Regulatord) Interest from Fund deposits. | Also contributions from International Bohunice Decommissioning Support Fund (IBDSF) due to the consequences of early closure.of units 1 and 2. |

SWEDEN | Nuclear Waste Fund (managed by the State) independent from operator | Decommissioning, spent fuel and radwaste management and disposal related costs. | 63 Billion SEK (2003 price level, 13 billions already spent) | 29 billion SEK (beginning of 2003) | Electricity price from nuclear origin | |

FINLAND | State Nuclear Waste Management Fund holds and manage funds independent from operator | Decommissioning, spent fuel and radwaste management and disposal related costs.Contributors are entitled to borrow money from the fund against securities | 1.3 Billion € (2004) (future liabilities) | 1.3 Billion € (2004) (to cover all future liabilities) | Contributions from nuclear operators plus interest generated by the fund | |

SPAIN | State company ENRESA holds and manage fund independent from operators | Decommissioning, spent fuel and radwaste management and disposal related costs | Total 11.5 Billion € (2004 value) Decommissioning of NPPs only: 2.3 Billions € (2004 value) | 1.73 Billion € (31/12/2003) | Electricity price | |

SLOVENIA | External. Managed by a specific agency | Decommissioning, spent fuel and radwaste management and disposal related costs | 1.2 Billion € | Slovenian Fund 104 Million € (end 2003) Croatia shall form its own decommissioning fund | Levy on the produced electricity | Decommissioning and disposal of radwaste and spent fuel is a joint responsibility in equal shares of Slovenia and Croatia |

ITALY | External. Managed by a State owned company: SOGIN also responsible for dismantling works | | 2.6 Billion € (2002) for power reactors plus 630 Million € (2002) for fuel cycle research plants. | | Levy on the price of electricity added to the resources accumulated by ENEL and already transferred to the fund | All nuclear plants already permanently shut down and in the process of decommissioning |

CZECH REPUBLIC | Dedicated Nuclear Account (NA) managed by the Ministry of Finance. Verification of cost estimates and withdrawal of funds from the NA monitored by State organisation: RAWRA independent from operators | Decommissioning, spent fuel and radwaste management and disposal related costs | 860 Million € (1999) for decommissioning only1550 Million € (1999) for disposal of spent fuel and high level waste | | Electricity price | |

HUNGARY | Central Nuclear Financial Fund in a dedicated Treasury account, managed by the Hungarian Atomic Energy Authority independent from operators. A Public Agency (PURAM) is responsible for the D & WM activities | Decommissioning, spent fuel and radwaste management and disposal related costs | 1.4 Billion € (2003) for decommissioning +1.7 Billion € (2003) for waste management including disposal | ~60 Millions € | Electricity price, contributions from radwaste producers and State central budget | |

NETHERLANDS | Funds for waste management transferred under 2002 agreement to the State together with ownership of responsible company COVRA.Operators have to make financial provisions for decommissioning requirements | Decommissioning, spent fuel and radwaste management and disposal related costs | 180 Millions € (present value) for spent fuel management and decommissioning of Dodewaard. 145Million € for dismantling of Borssele 1270 Million € for COVRA fund | 120 Million € (Dec. 2001) in Borssele fund Dodewaard fund under review | Contribution from nuclear operators and radwaste producers | Dodewaard out of operation since 1997. Borssele expected to be shut down in 2013 |

BELGIUM | Before the law of April 2003: Provisions within the books of the electricity producers (i.e. internal)After 11.04.2003:Funds in Nuclear Provision Company (in which the State has a golden share giving the right to veto) | Decommissioning costs.The nuclear provision company can lend up to 75% of the total amount to the nuclear operators at industrial interest rates. | Slightly higher than 12% of investment costs. | By the end of 2003 all past provisions have been transferred to the Nuclear Provision Company.Nuclear operators pay each year a contribution to cover at the end of industrial operation (i.e. at least 40 years) the discounted dismantling costs. | Electricity price. | Recent shifts towards a management of the fund more independent from operators. |

UNITED KINGDOM | There are three main nuclear operators: BE (private) and BNFL and UKAEA (public sector).There is not a single common regime for funding. BNFL: Internal not segregated fund but a Nuclear Liabilities Investment Portofolio earmarked for that purpose.BE: Internal independent Nuclear Generation Decommissioning Fund (NGDF).Under a new scheme presently under discussion a Nuclear Decommissioning Authority(NDA) would be responsible for securing the discharge of all public sector liabilities on civil public sector sites (i.e. owned by BNFL and UKAEA).Under a BE’s restructuring plan, pending EC approval, the NGDF would be subsumed within new Nuclear Liabilities Fund (NLF). | | BE’s estimated nuclear liabilities (as of 31.03.2003 discounted at 3% per annum): £ 3.3 Billion for contracted spent fuel liabilities and £ 1.0 Billion for uncontracted spent fuel liabilities.NDA’s estimated total undiscounted future expenditure on discharging nuclear liabilities : ~£ 50 Billion ( ~80% BNFL and 20% UKAEA liability share) | BE contributes around £ 18 Million per annum to the NGDF, which as of 31.03.2003 amounts to £ 334 Million. Under proposed BE’s restructuring plan , BE would contribute to the NLF: £ 20 Million a year for the 15 BE reactors( adjusted for inflation); £ 275 Million of new bonds; £ 150,000 per tonne/ U loaded into Sizewell B; and 65% of BE’s free cash flow. | Nuclear operators and Government contributions (historic spent fuel liabilities) | Recent shifts towards a management of the funds more independent from operators. |

GERMANY | Internal. Contingency reserves in operator’s accounts and tax deductible. | No constraints on the allocation of reserves except the due care principle. | 25 Billion € (decommissioning costs only) not including research reactors and those inherited from the former GDR. | | In tax balance sheet funds for decommissioning accumulated in equal instalments over 25 years and discounted at 5.5%.Radioactive waste management funds constituted in proportion to the generated radwaste and discounted also at 5.5% | |

FRANCE | Not separated Internal to the operator.EDF is fully responsible for its management.These provisions are tax deductible. | In addition to decommissioning the provisioned amounts have been used to reduce the company debt and to invest in new assets and to fund dedicated assets (bonds & equity) | Decommissioning cost estimated at 258.86 € (1998) per installed Kw. Decommissioning cost equal to 15% construction costs and discounted at 3%.Provision are calculated for 40 years operation and regularly re-evaluated. | Total provision at the end of 2003 for NPP’s decommissioning : 9.4 Billion €.End of fuel cycle provision: 13.9 Billion € (i.e. 10.2 Billion € for reprocessing and 3.7 Billion € for disposal of waste fuel) | Provisions in the operator’s (EDF) accounts. | |

[1] EUVL L 16, 23.1.2004, s. 74.

[2] Laki varauksista ydinvoimalaitosten käytöstäpoistoa ja niistä peräisin olevien säteilytettyjen fissiilien materiaalien hallintaa varten.

[3] Käytöstäpoistostrategian laadinnasta Yhdistyneessä kuningaskunnassa vastaava valtion elin. NDA:n on määrä aloittaa toimintansa 1. huhtikuuta 2005.

--------------------------------------------------