Ehdotus neuvoston asetus Euroopan talousyhteisön ja Komorien islamilaisen liittotasavallan hallituksen välisessä Komorien rannikon edustalla harjoitettavasta kalastuksesta tehdyssä sopimuksessa määrättyjen kalastusmahdollisuuksien ja taloudellisen korvauksen vahvistamista 1 päivän tammikuuta 2005 ja 31 päivän joulukuuta 2010 väliseksi ajaksi koskevan pöytäkirjan tekemisestä /* KOM/2005/0187 lopull. - CNS 2005/0092 */





[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO | Bryssel 12.5.2005 KOM(2005) 187 lopullinen 2005/0092 (CNS) Ehdotus NEUVOSTON ASETUS Euroopan talousyhteisön ja Komorien islamilaisen liittotasavallan hallituksen välisessä Komorien rannikon edustalla harjoitettavasta kalastuksesta tehdyssä sopimuksessa määrättyjen kalastusmahdollisuuksien ja taloudellisen korvauksen vahvistamista 1 päivän tammikuuta 2005 ja 31 päivän joulukuuta 2010 väliseksi ajaksi koskevan pöytäkirjan tekemisestä (komission esittämä) PERUSTELUT Euroopan talousyhteisön ja Komorien islamilaisen liittotasavallan välisen kalastussopimuksen liitteenä olevan pöytäkirjan voimassaolo päättyi 31 päivänä joulukuuta 2004. Sopimuspuolten välinen uusi pöytäkirja on parafoitu 24 päivänä marraskuuta 2004 EY:n alusten Komorien vesillä harjoittaman kalastustoiminnan teknisten ja taloudellisten edellytysten vahvistamiseksi 1 päivän tammikuuta 2005 ja 31 päivän joulukuuta 2010 väliseksi ajaksi (kuudeksi vuodeksi). Uusi pöytäkirja tarjoaa kalastusmahdollisuudet 40:lle nuottaa käyttävälle tonnikala-alukselle ja 17 pintasiima-alukselle. Vuotuiseksi taloudelliseksi korvaukseksi vahvistetaan 390 000 euroa, joka kattaa 6 000 tonnin vuotuiset tonnikalasaaliit Komorien vesillä. Neuvoston heinäkuussa 2004 hyväksymissä kalastussopimuksia koskevissa suuntaviivoissa vahvistaman uuden kumppanuuteen perustuvan lähestymistavan mukaisesti suuri osa tästä määrästä (60 % eli 234 000 euroa vuodessa) suunnataan Komoreilla sovellettavan, vastuullisen kalastuksen käyttöönottoon tähtäävän alakohtaisen kalastuspolitiikan kehittämiseen ja täytäntöönpanoon. Tämä uusi pöytäkirja, joka kuuluu yhteisön eräiden Intian valtameren valtioiden kanssa tekemien tonnikalasopimusten joukkoon, vahvistaa samalla vastuuntuntoisen ja kestävän kalastuksen käsitettä ja auttaa edistämään kumppanuussuhdetta, jonka ohjenuorana on Komorien kansallisen kalastuspolitiikan lakien ja asetusten noudattaminen. Pöytäkirjaan sisältyy useita tähän liittyviä uusia määräyksiä: i) yksinoikeuslauseke, jolla kielletään yhteisön kalastussopimuksen kanssa rinnakkaiset yksityiset lisenssit tai muut yksityiset järjestelyt; ii) VMS:ää koskevia määräyksiä, joilla lisätään Komorien vesillä toimivien alusten valvontaa; iii) sosiaalilauseke, jota sovelletaan yhteisön aluksille otettaviin paikallisiin merimiehiin; ja iv) tarkkailijoiden alukselle nousua koskevia määräyksiä. Neuvoston heinäkuussa 2004 hyväksymien suuntaviivojen mukaisesti uudella pöytäkirjalla mukautetaan niin ikään yhteisön ja laivanvarustajien välisestä sopimuksesta aiheutuvia kustannuksia. Varustajien tonnikalamaksu nousee näin 25 eurosta 35 euroon tonnilta, kun taas yhteisön maksua on alennettu 75 eurosta 65 euroon tonnilta. Tätä uutta jakoa, jota on jo sovellettu Tyynenmeren tonnikalasopimuksissa, aletaan vähitellen soveltaa kaikissa yhteisön tonnikalasopimuksissa. Komissio ehdottaa tällä perusteella, että neuvosto hyväksyisi asetuksella pöytäkirjan Euroopan yhteisön ja Komorien sopimista kalastusmahdollisuuksista ja niihin liittyvien teknisten ja taloudellisten edellytysten vahvistamisesta 1 päivän tammikuuta 2005 ja 31 päivän joulukuuta 2010 väliseksi ajaksi. Ehdotusta neuvoston päätökseksi uuden pöytäkirjan väliaikaisesta soveltamisesta ennen pöytäkirjan lopullista voimaantuloa koskee erillinen menettely. 2005/0092 (CNS) Ehdotus NEUVOSTON ASETUS Euroopan talousyhteisön ja Komorien islamilaisen liittotasavallan hallituksen välisessä Komorien rannikon edustalla harjoitettavasta kalastuksesta tehdyssä sopimuksessa määrättyjen kalastusmahdollisuuksien ja taloudellisen korvauksen vahvistamista 1 päivän tammikuuta 2005 ja 31 päivän joulukuuta 2010 väliseksi ajaksi koskevan pöytäkirjan tekemisestä EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 37 artiklan yhdessä sen 300 artiklan 2 kohdan ja 3 kohdan ensimmäisen alakohdan kanssa, ottaa huomioon komission ehdotuksen[1], ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon [2], sekä katsoo seuraavaa: (1) Euroopan talousyhteisön ja Komorien islamilaisen liittotasavallan hallituksen välisen Komorien rannikon edustalla harjoitettavasta kalastuksesta tehdyn sopimuksen [3] mukaisesti sopimuspuolet ovat neuvotelleet sopimukseen tehtävistä muutoksista tai lisäyksistä sopimuksen liitteenä olevan pöytäkirjan soveltamisajan päättyessä. (2) Näiden neuvottelujen tuloksena 24 päivänä marraskuuta 2004 parafoitiin uusi pöytäkirja, jolla vahvistetaan edellä mainitussa sopimuksessa määrätyt kalastusmahdollisuudet ja taloudellinen korvaus 1 päivän tammikuuta 2005 ja 31 päivän joulukuuta 2010 väliseksi ajaksi. (3) On yhteisön edun mukaista hyväksyä mainittu pöytäkirja. (4) On aiheellista määrittää jäsenvaltioiden kalastusmahdollisuuksien jakautuminen kalastussopimuksen yhteydessä käytettävän kalastusmahdollisuuksien perinteisen jaon perusteella, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Hyväksytään yhteisön puolesta Euroopan talousyhteisön ja Komorien islamilaisen liittotasavallan välisessä Komorien rannikon edustalla harjoitettavasta kalastuksesta tehdyssä sopimuksessa määrättyjen tonnikalan kalastusmahdollisuuksien ja taloudellisen korvauksen vahvistamisesta 1 päivän tammikuuta 2005 ja 31 päivän joulukuuta 2010 väliseksi ajaksi tehty pöytäkirja. Pöytäkirjan teksti on tämän asetuksen liitteenä. 2 artikla Pöytäkirjassa vahvistetut kalastusmahdollisuudet jaetaan jäsenvaltioiden kesken seuraavasti: a) nuottaa käyttävät tonnikala-alukset: Espanja: 21 alusta Ranska: 18 alusta Italia: 1 alus b) pintasiima-alukset: Espanja: 12 alusta. Portugali: 5 alusta. Jos jonkin jäsenvaltion lisenssihakemukset eivät kata pöytäkirjassa vahvistettuja kalastusmahdollisuuksia kokonaan, komissio voi ottaa huomioon jonkin toisen jäsenvaltion lisenssihakemukset. 3 artikla Tämän pöytäkirjan nojalla kalastavien jäsenvaltioiden on ilmoitettava kaikkien Komorien kalastusvyöhykkeellä pyytämiensä kalakantojen saaliiden määrät komissiolle 14 päivänä maaliskuuta 2001 annetun komission asetuksen (EY) N:o 500/2001 [4] mukaisesti. 4 artikla Neuvoston puheenjohtajalla on oikeus nimetä henkilöt, joilla on valtuudet allekirjoittaa pöytäkirja yhteisöä sitovasti. 5 artikla Tämä asetus tulee voimaan päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä . Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä päivänä kuuta. Neuvoston puolesta Puheenjohtaja Pöytäkirja Euroopan talousyhteisön ja Komorien islamilaisen liittotasavallan välisessä Komorien rannikon edustalla harjoitettavasta kalastuksesta tehdyssä sopimuksessa määrättyjen kalastusmahdollisuuksien ja taloudellisen korvauksen vahvistamisesta 1 päivän tammikuuta 2005 ja 31 päivän joulukuuta 2010 väliseksi ajaksi 1 artikla Soveltamiskausi ja kalastusmahdollisuudet 1. Sopimuksen 2 artiklan nojalla myönnetyt kalastusmahdollisuudet ovat 1 päivänä tammikuuta 2005 alkavalla kuuden vuoden kaudella seuraavat: - nuottaa käyttävät tonnikala-alukset: 40 alusta - pintasiima-alukset: 17 alusta. 2. Edellä olevaa 1 kohtaa sovelletaan, jollei tämän pöytäkirjan 4 ja 5 artiklassa toisin määrätä. 3. Euroopan yhteisön jäsenvaltioiden lipun alla purjehtivat alukset voivat harjoittaa kalastusta Komorien vesillä ainoastaan, jos niillä on tämän pöytäkirjan nojalla ja tämän pöytäkirjan liitteessä kuvailtuja yksityiskohtaisia sääntöjä noudattaen myönnetty kalastuslisenssi. 2 artikla Taloudellinen korvaus – maksamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt 1. Sopimuksen 6 artiklassa tarkoitetuksi taloudelliseksi korvaukseksi 1 artiklassa tarkoitetuksi kaudeksi vahvistetaan 2 340 000 euroa vuodessa. 2. Edellä olevaa 1 kohtaa sovelletaan, jollei tämän pöytäkirjan 4, 5 ja 7 artiklassa toisin määrätä. 3. Yhteisö maksaa 1 kohdassa tarkoitettua taloudellista korvausta 390 000 euroa vuodessa tämän pöytäkirjan soveltamiskauden ajan. 4. Jos yhteisön alusten Komorien vesillä pyytämien saaliiden kokonaismäärä ylittää 6 000 tonnia vuodessa, vuosittaisen taloudellisen korvauksen kokonaismäärää korotetaan 65 eurolla kutakin ylimääräistä pyydettyä tonnia kohden. Yhteisön maksama vuosittainen kokonaismäärä ei kuitenkaan voi olla yli kaksinkertainen 3 kohdassa ilmoitettuun määrään verrattuna (780 000 euroa). Jos yhteisön alusten pyytämät määrät ovat yli kaksi kertaa vuosittaisen korvauksen kokonaismäärää vastaavien määrien suuruisia, kyseisen rajan ylittävän määrän osalta maksettava korvaus maksetaan seuraavana vuonna. 5. Maksu on suoritettava ensimmäisen vuoden osalta viimeistään 30 päivänä syyskuuta 2005 ja seuraavien vuosien osalta viimeistään pöytäkirjan vuosipäivänä. 6. Komorien viranomaisilla on yksinomainen toimivalta päättää kyseisen korvauksen käyttötarkoituksesta, jollei 6 artiklassa toisin määrätä. 7. Tämän pöytäkirjan 7 artiklan 1 kohdassa ilmoitettu taloudellisen korvauksen osuus maksetaan Komorien kalastuksesta vastaavan ministeriön Komorien keskuspankkiin avaamalle tilille. Taloudellisen korvauksen loppuosa maksetaan Komorien keskuspankkiin avatulle valtionkassan tilille. 3 artikla Yhteistyö vastuullisen kalastuksen alalla – tieteellinen kokous 1. Sopimuksen 5 artiklan mukaisesti sopimuspuolet kuulevat toisiaan Intian valtameren tonnikalatoimikunnan (IOTC) antamien suositusten ja päätöslauselmien sekä parhaiden käytettävissä olevien tieteellisten lausuntojen perusteella sopimuksen 7 artiklassa määrätyssä sekakomiteassa toteuttaakseen, tarvittaessa tieteellisen kokouksen jälkeen ja yhteisestä sopimuksesta, kalavarojen kestävää hoitoa edistäviä toimenpiteitä, jotka koskevat yhteisön kalastusalusten toimintaa. 4 artikla Kalastusmahdollisuuksien vapaaehtoinen tarkistaminen 1. Edellä 1 artiklassa tarkoitettuja kalastusmahdollisuuksia voidaan yhteisestä sopimuksesta lisätä, jos tämä lisäys ei 3 artiklassa tarkoitetun tieteellisen kokouksen päätelmien mukaan vahingoita Komorien kalavarojen kestävää hoitoa. Tällöin 2 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua taloudellista korvausta korotetaan vastaavasti kyseisen ajan mukaan suhteutettuna. Euroopan yhteisön maksaman taloudellisen korvauksen vuotuinen kokonaismäärä ei kuitenkaan voi olla enempää kuin kaksinkertainen näin mukautettuun määrään verrattuna. 2. Jos yhteisön alusten pyytämät määrät ovat yli kaksi kertaa tarkistetun vuosittaisen korvauksen kokonaismäärää vastaavien määrien suuruisia, kyseisen rajan ylittävän määrän osalta maksettava korvaus maksetaan seuraavana vuonna. 3. Jos sopimuspuolet sopivat 3 artiklassa tarkoitettujen, 1 artiklassa tarkoitettuja kalastusmahdollisuuksia vähentävien toimenpiteiden toteuttamisesta, taloudellista korvausta alennetaan vastaavasti kyseisen ajan mukaan suhteutettuna. 4. Kalastusmahdollisuuksien jakautumista eri alusluokkien kesken voidaan niin ikään tarkistaa sopimuspuolten yhteisestä sopimuksesta ja noudattaen mahdollista tieteellisen kokouksen suositusta sellaisten kantojen hoidon suhteen, joihin tällainen uudelleenjako voisi vaikuttaa. Sopimuspuolet sopivat taloudellisen korvauksen vastaavasta mukautuksesta, jos se on perusteltua kalastusmahdollisuuksien uudelleenjaon vuoksi. 5 artikla Uudet kalastusmahdollisuudet Jos yhteisön alukset haluaisivat harjoittaa muuta kuin 1 artiklassa ilmoitettua kalastustoimintaa, sopimuspuolten on kuultava toisiaan ennen kuin Komorien viranomaiset myöntävät mahdollisen luvan. Sopimuspuolet sopivat tarvittaessa näihin uusiin kalastusmahdollisuuksiin sovellettavista edellytyksistä ja muuttavat tarvittaessa tätä pöytäkirjaa ja sen liitettä. 6 artikla Taloudellisen korvauksen maksamisen keskeyttäminen ja tarkistaminen ylivoimaisen esteen vuoksi 1. Jos jokin vaikea tilanne, luonnon aiheuttamia tilanteita lukuun ottamatta, estää kalastustoiminnan harjoittamisen Komorien vesillä, Euroopan yhteisö voi keskeyttää 2 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun taloudellisen korvauksen maksamisen sen jälkeen kun sopimuspuolet ovat mahdollisuuksien mukaan neuvotelleet asiasta ja edellyttäen, että Euroopan yhteisö on suorittanut kaikki keskeyttämiseen mennessä maksettaviksi erääntyneet määrät. 2. Taloudellista korvausta aletaan jälleen maksaa sopimuspuolten todettua yksimielisesti kuulemisten jälkeen, että kalastustoiminnan keskeytymiseen johtaneet olosuhteet ovat poistuneet ja että tilanne mahdollistaa kalastustoiminnan jatkamisen. 3. Yhteisön aluksille sopimuksen 4 artiklan mukaisesti myönnettyjen lisenssien voimassaoloaikaa pidennetään kalastustoiminnan keskeytymistä vastaavalla ajalla. 7 artikla Tuki vastuullisen kalastuksen käyttöönottoon Komorien vesillä 1. Tämän pöytäkirjan 2 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun taloudellisen korvauksen määrästä 60 prosenttia suunnataan Komorien alakohtaisen kalastuspolitiikan kehittämiseen ja täytäntöönpanoon vastuullisen kalastuksen käyttöönottamiseksi Komorien vesillä. Tämän korvauksen hallinnointi perustuu sopimuspuolten yhdessä määrittelemiin tavoitteisiin ja niihin liittyviin vuosittaisiin ja monivuotisiin ohjelmiin. 2. Edellä olevan 1 kohdan määräysten täytäntöönpanemiseksi sopimuspuolet hyväksyvät sopimuksen 7 artiklassa määrätyssä sekakomiteassa pöytäkirjan tultua voimaan ja viimeistään kolmen kuukauden kuluttua sen voimaantulosta monivuotisen alakohtaisen ohjelman ja sen soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt, jotka sisältävät erityisesti: 1. vuosittaiset ja monivuotiset suuntaviivat, joiden mukaisesti 1 kohdassa mainittu taloudellisen korvauksen prosenttiosuus käytetään; 2. vuosittain ja useamman vuoden aikana saavutettavat tavoitteet, joilla pyritään ottamaan tietyn ajan kuluttua käyttöön kestävä ja vastuullinen kalastus ottaen huomioon prioriteetit, jotka on esitetty Komorien kansallisessa kalastuspolitiikassa tai muussa politiikassa, joka liittyy tai vaikuttaa vastuullisen ja kestävän kalastuksen käyttöönottoon; 3. käytettävät kriteerit ja menettelyt, jotka mahdollistavat saavutettujen tulosten vuosittaisen arvioinnin. 3. Sopimuspuolten on hyväksyttävä sekakomiteassa kaikki monivuotiseen alakohtaiseen ohjelmaan ehdotetut muutokset. 4. Komorit päättää vuosittain 1 kohdassa tarkoitetun taloudellisen korvauksen osan käyttötarkoituksesta monivuotisen ohjelman täytäntöönpanemiseksi. Kyseinen käyttötarkoitus on pöytäkirjan ensimmäisen voimassaolovuoden osalta ilmoitettava yhteisölle, kun monivuotinen alakohtainen ohjelma hyväksytään sekakomiteassa. Komorien on ilmoitettava tämä käyttötarkoitus yhteisölle kunkin seuraavan vuoden osalta viimeistään edeltävän vuoden 30 päivänä marraskuuta. 5. Mikäli se on monivuotisen alakohtaisen ohjelman täytäntöönpanon tulosten vuotuisen arvioinnin nojalla perusteltua, sopimuspuolet kuulevat toisiaan määritelläkseen tämän pöytäkirjan 2 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun taloudellisen korvauksen uudelleen kohdentamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt, jotta ohjelman täytäntöönpanoon sidottujen varojen tosiasiallista määrää voitaisiin mukauttaa kyseisiin tuloksiin. 8 artikla Erimielisyydet – pöytäkirjan soveltamisen keskeyttäminen 1. Sopimuspuolten väliset erimielisyydet, jotka liittyvät tämän pöytäkirjan määräysten tulkintaan ja soveltamiseen, edellyttävät sopimuspuolten kuulemista sopimuksen 7 artiklassa määrätyssä sekakomiteassa, joka kutsutaan tarvittaessa koolle ylimääräiseen istuntoon. 2. Pöytäkirjan soveltaminen voidaan toisen sopimuspuolen aloitteesta keskeyttää, jos sopimuspuolten välinen erimielisyys katsotaan vakavaksi ja jos siitä ei ole päästy sovintoon sekakomiteassa 1 kohdan mukaisesti käydyissä kuulemisissa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 9 artiklan määräysten soveltamista. 3. Pöytäkirjan soveltamisen keskeyttäminen edellyttää, että asianomainen sopimuspuoli ilmoittaa aikeestaan kirjallisesti viimeistään kolme kuukautta ennen päivää, jona kyseinen keskeytys tulisi voimaan. 4. Jos pöytäkirjan soveltaminen keskeytetään, sopimuspuolet jatkavat toistensa kuulemista löytääkseen erimielisyyteen sovintoratkaisun. Kun ratkaisu löydetään, pöytäkirjaa aletaan jälleen soveltaa, ja taloudellisen korvauksen määrää alennetaan vastaavasti suhteessa pöytäkirjan soveltamisen keskeytymisen kestoon. 9 artikla Pöytäkirjan soveltamisen keskeyttäminen maksun laiminlyönnin vuoksi Jos yhteisö jättää suorittamatta 2 artiklassa määrätyt maksut, tämän pöytäkirjan soveltaminen voidaan, rajoittamatta 3 artiklan määräysten soveltamista, keskeyttää seuraavin edellytyksin: a) Komorien toimivaltaiset viranomaiset toimittavat Euroopan komissiolle tiedonannon, jossa ilmoitetaan maksun laiminlyönnistä. Komissio tekee aiheelliset tarkastukset ja suorittaa tarvittaessa maksun 30 työpäivän kuluessa tiedonannon vastaanottamisesta. b) Ellei maksua suoriteta tai maksun laiminlyönnille anneta kunnollisia perusteluja tämän pöytäkirjan 2 artiklan 5 kohdassa vahvistetussa määräajassa, Komorien toimivaltaisilla viranomaisilla on oikeus keskeyttää pöytäkirjan soveltaminen. Niiden on annettava tästä viipymättä tieto Euroopan komissiolle. c) Pöytäkirjaa aletaan jälleen soveltaa, kun kyseinen maksu on suoritettu. 10 artikla Kansallisen lainsäädännön sovellettavat säännökset Komorien vesillä toimivien yhteisön kalastusalusten toimintaa säännellään Komoreilla sovellettavalla lainsäädännöllä, paitsi jos sopimuksessa, tässä pöytäkirjassa tai sen liitteessä ja lisäyksissä toisin määrätään. 11 artikla Tarkistuslauseke Sopimuspuolet voivat tämän pöytäkirjan ja sen liitteen ja lisäysten kolmantena soveltamisvuonna tarkistaa pöytäkirjan, liitteen ja lisäysten määräyksiä ja tarvittaessa tehdä niihin muutoksia. Muutokset voivat koskea viitesaalismäärää ja laivanvarustajien maksamia kiinteämääräisiä ennakkoja. 12 artikla Kumoaminen Kumotaan Euroopan talousyhteisön ja Komorien islamilaisen liittotasavallan välisen Komorien rannikon edustalla harjoitettavaa kalastusta koskevan sopimuksen liite ja korvataan se tämän pöytäkirjan liitteellä. 13 artikla Voimaantulo 1. Tämä pöytäkirja ja sen liite lisäyksineen tulevat voimaan päivänä, jona sopimuspuolet ilmoittavat toisilleen tätä varten tarvittavien menettelyjen saattamisesta päätökseen. 2. Niitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2005. LIITE YHTEISÖN ALUSTEN KALASTUSTA KOMORIEN VESILLÄ KOSKEVAT EDELLYTYKSET I LUKU - LISENSSIHAKEMUSTA JA LISENSSIN MYÖNTÄMISTÄ KOSKEVAT MUODOLLISUUDET 1 jakso Lisenssien myöntäminen 1. Ainoastaan kelpoisuusehdot täyttäville yhteisön aluksille voidaan myöntää kalastuslisenssi Komorien vesillä. 2. Jotta alus täyttäisi kelpoisuusehdot, sen varustajalla, päälliköllä ja aluksella itsellään ei saa olla kalastuskieltoa Komoreilla. Sen tilanteen Komorien hallintoviranomaisiin nähden on oltava järjestyksessä niin, että sen on täytynyt täyttää kaikki aikaisemmat sen Komoreilla tapahtuneeseen kalastustoimintaan liittyvät velvollisuutensa yhteisön kanssa tehtyjen sopimusten mukaisesti. 3. Kaikilla kalastuslisenssiä hakevilla yhteisön aluksilla on oltava Komoreille sijoittautunut edustaja. Tämän edustajan nimi ja osoite on mainittava lisenssihakemuksessa. 4. Yhteisön toimivaltaiset viranomaiset toimittavat Komorien toimivaltaisille viranomaisille vähintään 20 päivää ennen lisenssille haetun voimassaoloajan alkamista hakemuksen jokaisesta aluksesta, joka haluaa harjoittaa tämän sopimuksen nojalla kalastustoimintaa. 5. Komorien toimivaltaisille viranomaisille esitettävät hakemukset on tehtävä lomakkeille, joiden malli on lisäyksessä I. 6. Jokaiseen lisenssihakemukseen on liitettävä seuraavat asiakirjat: - todistus lisenssimaksun maksamisesta lisenssin voimassaoloajalta, - muu asiakirja tai todistus, jota tämän pöytäkirjan nojalla vaaditaan alustyypin mukaisesti sovellettavissa erityismääräyksissä. 7. Lisenssimaksu on suoritettava Komorien viranomaisten osoittamalle tilille. 8. Maksuihin sisältyvät kaikki kansalliset ja paikalliset kulut, lukuun ottamatta satamamaksuja ja palveluista aiheutuvia kustannuksia. 9. Lisenssit myönnetään kaikkien alusten osalta 15 päivän kuluessa päivästä, jona Komorien toimivaltaiset viranomaiset ovat saaneet kaikki 6 kohdassa tarkoitetut asiakirjat. Lisenssit toimitetaan laivanvarustajille tai heidän edustajilleen Euroopan yhteisöjen komission Mauritiuksella sijaitsevan lähetystön välityksellä. 10. Jos Euroopan komission lähetystön toimisto on suljettu lisenssin allekirjoitushetkellä, lisenssi toimitetaan suoraan aluksen edustajalle ja sen jäljennös toimitetaan lähetystölle. 11. Lisenssi myönnetään aluskohtaisesti, eikä se ole siirrettävissä. 12. Euroopan yhteisön pyynnöstä ja todistettavan ylivoimaisen esteen johdosta aluksen lisenssi kuitenkin korvataan uudella sellaiselle toiselle alukselle myönnettävällä lisenssillä, jolla on samanlaiset ominaisuudet kuin edellisellä aluksella, eikä uutta lisenssimaksua tarvitse maksaa. 13. Edellisen aluksen varustajan tai hänen edustajansa on palautettava peruutettu lisenssi Komorien toimivaltaisille viranomaisille Euroopan komission lähetystön välityksellä. 14. Uusi lisenssi tulee voimaan päivänä, jona laivanvarustaja palauttaa peruutetun lisenssin Komorien toimivaltaisille viranomaisille. Euroopan yhteisöjen komission Mauritiuksella sijaitsevalle edustustolle on ilmoitettava lisenssin siirtämisestä. 15. Lisenssi on säilytettävä aluksella koko ajan, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tämän liitteen VII luvun 2 kohdan määräysten soveltamista. 2 jakso Lisenssiehdot – maksut ja ennakot 1. Lisenssien voimassaoloaika on yksi vuosi. Lisenssit on mahdollista uusia. 2. Maksu vahvistetaan 35 euroksi yhtä Komorien vesillä kalastettua tonnia kohti. 3. Lisenssit myönnetään sen jälkeen, kun toimivaltaisille kansallisille viranomaisille on maksettu seuraavat kiinteämääräiset summat: - 3 375 euroa vuodessa nuottaa käyttävää tonnikala-alusta kohti; tämä maksu vastaa 96:ta kalastettua tonnikalatonnia vuodessa, - 2 065 euroa vuodessa pintasiima-alusta kohti; tämä maksu vastaa 59:ää kalastettua tonnikalatonnia vuodessa. 4. Euroopan yhteisöjen komissio vahvistaa viimeistään seuraavan vuoden 31 päivänä heinäkuuta kalastusmatkalta suoritettavien maksujen lopullisen tilityksen kunkin laivanvarustajan laatimien ja pyyntitietojen vahvistamisesta vastaavien jäsenvaltioiden tieteellisten laitosten, kuten IRD:n (Institut de Recherche pour le Développement), IEO:n (Instituto Español de Oceanografia) ja IPIMAR:n (Instituto de Investigação das Pescas e do Mar) varmentamien saalisilmoitusten perusteella. 5. Tilitys toimitetaan samanaikaisesti Komorien toimivaltaisille viranomaisille ja laivanvarustajille. 6. Laivanvarustajien on suoritettava mahdolliset lisämaksut Komorien toimivaltaisille kansallisille viranomaisille tämän luvun 1 jakson 7 kohdassa tarkoitetulle tilille viimeistään seuraavan vuoden 31 päivänä elokuuta. 7. Jos lopullisessa tilityksessä vahvistettu summa kuitenkin on pienempi kuin tämän jakson 3 kohdassa tarkoitettu ennakko, erotusta ei palauteta varustamoille. II LUKU - KALASTUSVYÖHYKKEET Jotta Komorien vesien pienimuotoiselle kalastukselle ei aiheutettaisi vahinkoa, yhteisön alukset eivät saa kalastaa 10 meripeninkulman päähän saarista ulottuvilla vyöhykkeillä eivätkä kolmea merimailia lähempänä Komorien kalastuksesta vastaavan ministeriön sijoittamia kalaparvien kokoamiseen käytettäviä välineitä, joiden sijaintipaikat on ilmoitettu Euroopan komission Mauritiuksella olevalle edustajalle. Sopimuksen 7 artiklassa tarkoitettu sekakomitea voi tarkastella uudestaan näitä määräyksiä. III LUKU – SAALISILMOITUSTEN JÄRJESTELMÄ 1. Yhteisön aluksen kalastusmatkan kestolla tarkoitetaan tässä liitteessä seuraavaa: - aikaa, joka kuluu Komorien vesille tulon ja niiltä poistumisen välillä, tai - aikaa, joka kuluu Komorien vesille tulon ja jälleenlaivauksen välillä, tai - aikaa, joka kuluu Komorien vesille tulon ja Komoreilla toteutetun saaliin purkamisen välillä. 2. Kaikkien alusten, joilla on tämän sopimuksen mukainen lupa kalastaa Komorien vesillä, on ilmoitettava saaliinsa Komorien kalastuksesta vastaavalle ministeriölle seuraavien menettelyjen mukaisesti: 2.1 Ilmoitusten on sisällettävä aluksen kunkin kalastusmatkan aikana pyytämät saaliit. Ne on toimitettava Komorien kalastuksesta vastaavalle ministeriölle sähköisessä muodossa kunkin kalastusmatkan päätteeksi ja joka tapauksessa ennen kuin alus poistuu Komorien vesiltä; ilmoituksista on toimitettava jäljennös Euroopan komissiolle. Molemmat vastaanottajat lähettävät alukselle viipymättä sähköisessä muodossa olevat vastaanottoilmoitukset, joista ne lähettävät toisilleen jäljennökset. 2.2 Sähköisessä muodossa tämän liitteen I luvun 3 jakson 1 kohdassa tarkoitettuna lisenssin vuosittaisena voimassaoloaikana toimitettujen ilmoitusten alkuperäiset paperiversiot on toimitettava Komorien kalastuksesta vastaavalle ministeriölle 45 päivän kuluessa mainitun voimassaoloajan viimeisen kalastusmatkan päättymisestä. Paperiversiosta toimitetaan samanaikaisesti jäljennös Euroopan komissiolle. 2.3 Alusten on ilmoitettava saaliinsa kalastuspäiväkirjaa vastaavalla lomakkeella, jonka malli on lisäyksessä 2. Niiden ajanjaksojen osalta, joina alus ei ole Komorien vesillä, kalastuspöytäkirjaan on merkittävä maininta ”Komorien talousvyöhykkeen ulkopuolella”. 2.4 Lomakkeet on täytettävä selkeästi, ja aluksen päällikön on allekirjoitettava ne. 3. Jos tämän luvun määräyksiä ei noudateta, Komorien hallituksella on oikeus peruuttaa määräyksiä rikkoneen aluksen lisenssi, kunnes muodollisuudet on täytetty, ja soveltaa aluksen varustajaan Komoreilla voimassa olevassa lainsäädännössä säädettyjä seuraamuksia. Asiasta on ilmoitettava Euroopan komissiolle. IV LUKU – MERIMIESTEN OTTAMINEN PALVELUKSEEN 1. Kunkin yhteisön aluksen on otettava omalla kustannuksellaan palvelukseensa vähintään yksi paikallinen merimies Komorien vesillä tehtävän kalastusmatkan ajaksi. 2. Laivanvarustajien on pyrittävä ottamaan palvelukseen enemmän paikallisia merimiehiä. 3. Varustajat valitsevat miehistöönsä otettavat merimiehet vapaasti Komorien toimivaltaisen viranomaisten toimittamasta luettelosta. 4. Varustajan tai hänen edustajansa on ilmoitettava Komorien toimivaltaiselle viranomaiselle asianomaiselle alukselle palvelukseen otettujen merimiesten nimet ja mainittava näiden asema miehistössä. 5. Kansainvälisen työjärjestön (ILO) julistusta työelämän perusperiaatteista ja -oikeuksista sovelletaan täysimääräisesti EU:n aluksille otettuihin merimiehiin. Erityisesti kysymykseen tulevat järjestäytymisvapaus ja työntekijöiden kollektiivisen neuvotteluoikeuden tosiasiallinen tunnustaminen sekä syrjimättömyys työmarkkinoilla ja ammatin harjoittamisen yhteydessä. 6. Paikallisten merimiesten työsopimukset, joista yksi kappale annetaan sopimuksen allekirjoittajille, laaditaan laivanvarustajien edustajan/edustajien ja merimiesten ja/tai heidän ammattiyhdistystensä taikka edustajiensa välillä yhdessä Komorien toimivaltaisen viranomaisen kanssa. Nämä sopimukset takaavat merimiehille heihin sovellettavan sosiaaliturvajärjestelmän edut, joihin kuuluvat henki-, sairaus- ja tapaturmavakuutus. 7. Laivanvarustajat maksavat paikallisten merimiesten palkan. Se on vahvistettava varustajien tai heidän edustajiensa ja Komorien viranomaisten välisellä yhteisellä sopimuksella ennen lisenssien myöntämistä. Paikallisten merimiesten palkkausehdot eivät voi kuitenkaan olla huonommat kuin ne, joita sovelletaan Komorien miehistöihin, eivätkä missään tapauksessa ILO:n vaatimuksia huonommat. 8. Jokaisen yhteisön alukselle palvelukseen otetun merimiehen on ilmoittauduttava kyseisen aluksen päällikölle hänen aiottua miehistöön tuloaan edeltävänä päivänä. Jos merimies ei ole paikalla hänen miehistöön tulolleen sovittuna päivänä ja aikana, laivanvarustaja vapautuu ilman eri toimenpiteitä velvoitteestaan ottaa kyseinen merimies miehistöön. 9. Jos paikallisia merimiehiä ei oteta palvelukseen muusta kuin edeltävässä kohdassa tarkoitetusta syystä, asianomaisten yhteisön alusten varustajien edellytetään maksavan kultakin Komorien vesilläolopäivältä kiinteämääräinen maksu, joka on 20 dollaria päivässä. Tämä maksu on suoritettava viimeistään tämän liitteen I luvun 2 jakson 6 kohdassa vahvistetussa määräajassa. 10. Tämä rahasumma käytetään paikallisten merimiesten koulutukseen, ja se maksetaan Komorien viranomaisten osoittamalle tilille. V LUKU - TEKNISET TOIMENPITEET 1. Yhteisön kalastusalusten on noudatettava Intian valtameren tonnikalatoimikunnan (IOTC:n) vahvistamia, pyydyksiä ja niiden teknisiä määritelmiä koskevia toimenpiteitä ja suosituksia sekä kaikkia muita niiden kalastustoimintaan sovellettavia teknisiä toimenpiteitä. VI LUKU - TARKKAILIJAT 1. Aluksille, joilla on tämän sopimuksen mukainen lupa kalastaa Komorien vesillä, on päästettävä kalastuksesta vastaavien Komorien viranomaisten nimeämiä tarkkailijoita seuraavien edellytysten mukaisesti: 1.1 Tonnikala-alusten on otettava alukselle kalastuksesta vastaavan ministeriön pyynnöstä tämän nimeämä tarkkailija, jonka tehtävänä on tarkastaa Komorien vesillä pyydetyt saaliit. 1.2 Komorien toimivaltaisen viranomaisen on laadittava luettelo aluksista, joille on tarkoitus lähettää tarkkailija, sekä luettelo aluksille sijoitettavista tarkkailijoista. Luetteloja on päivitettävä. Ne on toimitettava Euroopan komissiolle heti kun ne on laadittu, ja sen jälkeen joka kolmas kuukausi, jos niitä on päivitetty. 1.3 Komorien toimivaltaisen viranomaisen on ilmoitettava asianomaisille laivanvarustajille tai heidän edustajilleen alukselle sijoitettavan tarkkailijan nimi lisenssin myöntämisen yhteydessä tai viimeistään 15 päivää ennen tarkkailijan suunniteltua alukselle saapumista. 2. Tarkkailijan aluksella olo kestää yhden kalastusmatkan ajan. Komorien toimivaltaisten viranomaisten nimenomaisesta pyynnöstä tarkkailijan oleskelu aluksella voidaan kuitenkin jakaa useamman kalastusmatkan ajalle tietyn aluksen kalastusmatkojen keskimääräisen kestoajan mukaan. Komorien toimivaltaiset viranomaiset esittävät tämän pyynnön alukselle tulevan tarkkailijan nimeämisen yhteydessä. 3. Laivanvarustaja tai hänen edustajansa ja Komorien viranomaiset sopivat yhdessä tarkkailijan alukselle ottamista koskevista edellytyksistä. 4. Tarkkailijan alukselle nousu tapahtuu varustajan valitsemassa satamassa nimettyjen alusten luettelosta ilmoittamista seuraavan ensimmäisen Komorien vesillä tapahtuvan kalastusmatkan alussa. 5. Kyseisten varustajien on ilmoitettava kahden viikon kuluessa ja kymmenen päivän varoitusajalla tarkkailijoiden alukselle nousemista varten suunnitellut päivämäärät ja Komorien satamat. 6. Jos tarkkailija nousee alukselle muussa kuin kotimaassaan, varustajan on vastattava tarkkailijan matkakuluista. Jos alus poistuu Komorien vesiltä komorilaisen tarkkailijan ollessa aluksella, on kaikin keinoin pyrittävä varmistamaan tarkkailijan paluu Komoreille niin pian kuin mahdollista varustajan kustannuksella. 7. Jos tarkkailija ei ilmesty sovittuun paikkaan sovittuna aikana tai sitä seuraavien kahdentoista tunnin kuluessa, varustaja vapautuu ilman eri toimenpiteitä velvollisuudestaan ottaa kyseinen tarkkailija alukselle. 8. Tarkkailijaa on kohdeltava kuten aluksen päällystöä. Hänen tehtävänään on: 8.1 tehdä havaintoja alusten kalastustoiminnasta; 8.2 tarkistaa kalastusta harjoittavien alusten sijainti; 8.3 ottaa näytteitä biologisiin tarkoituksiin tieteellisten ohjelmien mukaisesti; 8.4 laatia luettelo käytetyistä pyydyksistä; 8.5 tarkastaa Komorien vesillä pyydettyjä saaliita koskevat tiedot kalastuspäiväkirjasta; 8.6 tarkastaa sivusaaliiden prosenttiosuudet ja tehdä arvio kaupan pidettävien kala-, äyriäis- ja pääjalkaislajien poisheitetyistä määristä; 8.7 ilmoittaa radioteitse kalastustiedot, mukaan luettuna aluksella olevien pääasiallisten ja sivusaaliiden määrä. 9. Aluksen päällikön on kaikin hänen vastuulleen kuuluvin tavoin huolehdittava tarkkailijan fyysisestä ja henkisestä turvallisuudesta tämän suorittaessa tehtäviään. 10. Tarkkailijalle on tarjottava kaikki mahdollisuudet tehtävänsä suorittamiseen. Aluksen päällikön on annettava hänen käyttöönsä tehtävän suorittamiseen tarvittavat viestintävälineet, kalastustoimintaan suoraan liittyvät asiakirjat eli kalastuspäiväkirja ja lokikirja sekä mahdollistettava pääsy aluksen eri osiin tehtävien helpottamiseksi. 11. Aluksella olonsa aikana tarkkailijan on: 11.1 kaikin mahdollisin tavoin huolehdittava siitä, että hänen alukseen tulonsa ja siellä olonsa ei keskeytä tai haittaa kalastustoimintaa; 11.2 kunnioitettava aluksella olevia varusteita ja laitteistoja sekä aluksen kaikkien asiakirjojen luottamuksellisuutta. 12. Tarkkailujakson lopussa ennen alukselta poistumista tarkkailija laatii toimintakertomuksen, joka toimitetaan Komorien toimivaltaisille viranomaisille ja jonka jäljennös toimitetaan Euroopan komissiolle. Hän allekirjoittaa sen aluksen päällikön läsnä ollessa; tämä voi lisätä tai pyytää lisäämään siihen kaikki tarpeellisena pitämänsä huomiot, jotka hän vahvistaa allekirjoituksellaan. Tieteellinen tarkkailija antaa aluksen päällikölle jäljennöksen kertomuksesta poistuessaan alukselta. 13. Tarkkailijoille järjestetään aluksella olevien mahdollisuuksien mukaan laivanvarustajan kustannuksella samantasoinen ruokailu ja majoitus kuin päällystöllekin. 14. Tarkkailijan palkasta ja sosiaalimaksuista huolehtivat Komorien toimivaltaiset viranomaiset. 15. Varustajat osallistuvat tieteellisestä tarkkailusta aiheutuviin kuluihin 20 dollarin summalla alusta kohti. Nämä kulut maksetaan lisenssimaksujen yhteydessä ja niiden lisäksi. VII LUKU - VALVONTA 1. Euroopan yhteisö pitää ajan tasalla olevaa luetteloa aluksista, joille on myönnetty tämän pöytäkirjan määräysten mukainen kalastuslisenssi. Luettelo annetaan tiedoksi kalastuksen valvonnasta vastaaville Komorien viranomaisille heti kun se on laadittu, ja sen jälkeen aina kun sitä päivitetään. 2. Yhteisön alukset voidaan merkitä edellisessä kohdassa mainittuun luetteloon, kun on saatu ilmoitus tämän liitteen I luvun 2 jakson 3 kohdassa tarkoitetun ennakkomaksun maksamisesta. Laivanvarustaja voi tällöin saada jäljennöksen tästä luettelosta, jota on säilytettävä aluksella kalastuslisenssin asemasta, kunnes kalastuslisenssi myönnetään. 3. Vyöhykkeelle tulo ja siltä poistuminen 3.1 Yhteisön alusten on ilmoitettava vähintään kolme tuntia aikaisemmin kalastuksen valvonnasta vastaaville Komorien viranomaisille aikomuksestaan tulla Komorien vesille tai poistua niiltä. 3.2 Poistumisilmoituksen yhteydessä kunkin aluksen on ilmoitettava myös sijaintinsa ja aluksella olevien saaliiden määrä ja lajit. Nämä tiedonannot tehdään ensisijaisesti faksilla, mutta jos aluksella ei ole faksia, ne tehdään radion välityksellä. 3.3 Ilman Komorien toimivaltaiselle viranomaiselle tehtyä ennakkoilmoitusta kalastamasta yllätetty alus katsotaan ilman lisenssiä kalastavaksi alukseksi. 3.4 Kalastuslisenssin myöntämisen yhteydessä on ilmoitettava myös faksinumero, puhelinnumero ja sähköpostiosoite. 4. Valvontamenettely 4.1 Komorien vesillä kalastavien yhteisön alusten päälliköiden on sallittava kalastustoiminnan tarkastamisesta ja valvonnasta vastaavien Komorien virkamiesten alukselle pääsy ja helpotettava näiden tehtävien suorittamista. 4.2. Näiden viranomaisten läsnäolo aluksella ei saa ylittää aikaa, joka on tarpeellinen tehtävien suorittamiseksi. 4.3. Kunkin tarkastuksen jälkeen aluksen päällikölle annetaan todistus. 5. Satelliittiseuranta Kaikkiin tämän sopimuksen nojalla kalastaviin yhteisön aluksiin sovelletaan satelliittiseurantaa lisäyksessä 3 vahvistettujen määräysten mukaisesti. Kyseiset määräykset tulevat voimaan kymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun Komorien viranomaiset ovat ilmoittaneet Mauritiuksella sijaitsevalle EY:n lähetystölle Komorien kalastuksenvalvontakeskuksen toiminnan aloittamisesta. 6. Aluksen pysäyttäminen 6.1 Komorien toimivaltaisten viranomaisten on annettava Euroopan komissiolle ja lippuvaltiolle 48 tunnin kuluessa tieto jokaisesta yhteisön aluksesta, joka on pysäytetty ja johon on sovellettu seuraamuksia Komorien vesillä. 6.2 Euroopan komissiolle on samanaikaisesti toimitettava lyhyt selvitys pysäyttämiseen johtaneista olosuhteista ja syistä. 7. Aluksen pysäyttämistä koskeva selvitys 7.1 Aluksen päällikön on allekirjoitettava Komorien toimivaltaisen viranomaisen laatima selvitys. 7.2 Tämä allekirjoitus ei aiheuta muutoksia aluksen päällikön oikeuksiin ja puolustuskeinoihin, joihin hän voi vedota sen rikkomisen osalta, josta häntä epäillään. 7.3 Päällikön on ohjattava aluksensa Komorien viranomaisten osoittamaan satamaan. Jos kyseessä on vähäinen rikkominen, Komorien toimivaltainen viranomainen voi antaa pysäytetylle alukselle luvan jatkaa kalastustoimintaa. 8. Sovittelukokous aluksen pysäyttämisen yhteydessä 8.1 Oletettua rikkomista koskevien todisteiden säilyttämiseksi tarkoitettuja toimenpiteitä lukuun ottamatta ei saa toteuttaa mitään aluksen päällikköä, miehistöä, lastia tai laitteita koskevia toimenpiteitä ennen kuin yhden työpäivän kuluessa edellä tarkoitettujen tietojen vastaanottamisesta on järjestetty Euroopan komission ja Komorien toimivaltaisten viranomaisten välinen sovittelukokous, johon voi myös osallistua kyseisen jäsenvaltion edustaja. 8.2 Tässä kokouksessa sopimuspuolet luovuttavat toisilleen kaikki asiakirjat ja tiedot, joista voi olla hyötyä tilanteeseen johtaneiden seikkojen selvittämisessä. Varustamolle tai tämän edustajalle on ilmoitettava kokouksen tuloksista sekä kaikista pysäyttämisen mahdollisesti aiheuttamista toimenpiteistä. 9. Pysäyttämisen selvittäminen 9.1 Ennen mahdollisen oikeudellisen menettelyn aloittamista oletettu rikkominen on pyrittävä sovittamaan sovintomenettelyllä. Tämä menettely päättyy viimeistään kolmantena työpäivänä pysäyttämisestä lukien. 9.2 Sovittelumenettelyn tapauksessa sovellettavan sakon suuruus määritellään Komorien lainsäädännön mukaisesti. 9.3 Jos asiaa ei ole saatu ratkaistua sovittelumenettelyllä ja jos se viedään toimivaltaisen oikeusviranomaisen käsiteltäväksi, varustajan on asetettava Komorien toimivaltaisten viranomaisten osoittamaan pankkiin vakuus, jonka määrä vahvistetaan ottaen huomioon pysäytyksestä aiheutuneet kustannukset, sakkojen määrä ja korjaukset, jotka rikkomisesta vastuussa olevien on hoidettava. 9.4 Vakuutta ei voi peruuttaa ennen kuin oikeuskäsittely on päättynyt. Vakuus vapautetaan heti, kun oikeuskäsittely päättyy ilman, että kyseistä aluksen päällikköä tuomitaan. Jos päällikkö tuomitaan sakkoon, joka on määrältään vakuutta pienempi, Komorien toimivaltaiset viranomaiset vapauttavat jäännöksen. 9.5 Alus päästetään lähtemään, ja se ja sen miehistö saavat poistua satamasta heti, kun: - sopimusmenettelystä johtuvat velvoitteet on täytetty, tai - oikeuskäsittelyn ollessa kesken, heti kun edellä 9.3 kohdassa tarkoitettu vakuus on asetettu ja Komorien toimivaltaiset viranomaiset ovat hyväksyneet sen. 10. Jälleenlaivaukset 10.1 Yhteisön alusten, jotka haluavat jälleenlaivata saaliitaan Komorien vesillä, on tehtävä se Komorien satamien redillä. 10.2 Kyseisten alusten varustajien on annettava Komorien toimivaltaisille viranomaisille vähintään 24 tuntia aikaisemmin seuraavat tiedot: - jälleenlaivausta aikovien kalastusalusten nimet, - rahtialuksen nimi, - jälleenlaivattavien lajien määrä tonneissa, - jälleenlaivauspäivä. 10.3 Jälleenlaivaus rinnastetaan Komorien vesiltä poistumiseen. Alusten on näin ollen toimitettava Komorien toimivaltaisille viranomaisille saalisilmoitukset ja ilmoitettava, aikovatko ne jatkaa kalastusta vai poistua Komorien vesiltä. 10.4 Muut kuin edellä olevissa kohdissa tarkoitetut saaliiden jälleenlaivaustoimenpiteet ovat kiellettyjä Komorien vesillä. Tämän määräyksen rikkominen johtaa Komorien voimassa olevan lainsäädännön mukaisiin seuraamuksiin. 11. Saaliin purkamista tai jälleenlaivausta Komorien satamassa harjoittavien yhteisön alusten päälliköiden on sallittava Komorien tarkastajien toiminta ja helpotettava sitä. Kunkin satamassa tai muualla tehdyn tarkastuksen jälkeen aluksen päällikölle annetaan todistus. LISÄYKSET 1. Lisenssin hakulomake 2. IOTC:n kalastuspöytäkirja 3. Satelliittiseurantaan sovellettavat määräykset Lisäys 1 ULKOMAISTA KALASTUSALUSTA KOSKEVA LISENSSIHAKEMUS Hakijan nimi: …………………………………………………………………………………………. Hakijan osoite: …………………………………………………………………………………………. Aluksen rahtaajan nimi ja osoite, jos eri kuin yllä mainittu: …………………………………………………………………………………………. Komoreilla toimivan edustajan (agentin) nimi ja osoite: …………………………………………………………………………………………. Aluksen nimi …………………………………………………………………………………………. Alustyyppi: …………………………………………………………………………………………. Rekisteröintimaa: ………………………………………………………………………………………….. Rekisteröintisatama ja -numero: ………………………………………………………………………………………….. Aluksen ulkoiset tunnukset: ………………………………………………………………………………………….. Radiokutsutunnus ja -taajuus: ………………………………………………………………………………………….. Aluksen pituus: ………………………………………………………………………………………….. Aluksen leveys: ………………………………………………………………………………………….. Konetyyppi ja -teho: ………………………………………………………………………………………….. Aluksen bruttovetoisuus: ………………………………………………………………………………………….. Aluksen nettovetoisuus: ………………………………………………………………………………………….. Miehistön vähimmäismäärä: ………………………………………………………………………………………….. Harjoitetun kalastuksen laji: ………………………………………………………………………………………….. Kohdelajit: ………………………………………………………………………………………….. Lisenssille haettu voimassaoloaika: ………………………………………………………………………………………….. Allekirjoittanut vakuuttaa, että edellä annetut tiedot ovat oikeita. Päivämäärä Allekirjoitus Lisäys 2 IOTC:n KALASTUSPÄIVÄKIRJA TONNIKALAN PYYNTIÄ VARTEN | Pitkäsiima Elävä syötti Kurenuotta Trooli Muut | Lippuvaltio: ……………………………………………………………………........................... | Kapasiteetti - (tonnia): | Rekisterinumero: ………………………………………………………………................................... | Aluksen päällikkö: ..................................................................... | Varustaja: …………………………………………………………......................... | Miehistön lukumäärä: ….…………………………………………………........................ | Osoite: …………………………………………………………………………... | Raportin päivämäärä:…………………………………………… | (Raportin laatija): ………………………………………………................................. | Päiviä merellä: | Kalastuspäivien lukumäärä: Nostojen lukumäärä: | Matkan nro: | Päivämäärä | Alue | Pinta-veden lämpötila (ºC) | Pyynti-ponnistus Käytettyjen koukkujen lkm | Saaliit | Käytetty syötti | 1 – Yksi sivu kuukautta kohti ja yksi rivi päivää kohti. | 3 - 'Päivällä' tarkoitetaan päivää, jona siima lasketaan. | 5 - Alin rivi - Purettu määrä - täytetään vasta matkan päättyessä. Merkitään todellinen paino purkamishetkellä. | 2 - Jokaisen matkan päätteeksi lähetetään yksi jäljennös yhdyskumppanille . | 4 - Kalastusalue ilmaisee aluksen sijainnin. Pyöristetään leveys- ja pituuspiirin minuutit ja kirjataan aste. Muistettava merkitä N/S ja E/W. | 6 - Kaikki nämä tiedot ovat ehdottoman luottamuksellisia. | Lisäys 3 MÄÄRÄYKSET ETY:N JA KOMORIEN KALASTUSSOPIMUKSEN PERUSTEELLA KALASTAVIEN YHTEISÖN ALUSTEN SATELLIITTISEURANTAA KOSKEVIEN TIETOJEN VÄLITYSMENETELMÄN LAATIMISESTA Koska Komorien liitto on ottanut käyttöön kansalliseen laivastoonsa sovellettavan alusten seurantajärjestelmän (VMS), koska se aikoo laajentaa järjestelmän käytön koskemaan syrjimättömyysperiaatetta noudattaen kaikkia Komorien kalastusvyöhykkeellä kalastavia aluksia ja koska yhteisön aluksiin on sovellettu satelliittiseurantaa yhteisölainsäädännön mukaisesti jo 1 päivästä tammikuuta 2000 kaikkialla, missä ne toimivat, on suositeltavaa, että lippuvaltioiden ja Komorien liiton kansalliset viranomaiset toteuttavat Euroopan talousyhteisön ja Komorien islamilaisen liittotasavallan välisen Komorien rannikon edustalla harjoitettavasta kalastuksesta tehdyn sopimuksen nojalla kalastavien alusten satelliittiseurannan seuraavien edellytysten mukaisesti: 1. Komorien viranomaiset toimittavat satelliittiseurantaa varten Komorien kalastusvyöhykkeen koordinaatit (leveys- ja pituusasteet) liitteenä olevan mallin mukaisesti (taulukko I) ennen näiden määräysten voimaantuloa. Komorien viranomaiset toimittavat nämä tiedot atk-muodossa WGS-84 datum -järjestelmän mukaisina desimaaliasteina. 2. Sopimuspuolet vaihtavat X.25-osoitteita ja valvontakeskustensa välisissä atk-muotoisissa viesteissä käytettyjä määritelmiä koskevat tiedot 4 ja 6 kohdassa säädettyjen edellytysten mukaisesti. Nämä tiedot sisältävät mahdollisuuksien mukaan nimet, puhelin-, teleksi- ja faksinumerot sekä sähköpostiosoitteet (Internet tai X.400), joita voidaan käyttää valvontakeskusten välisissä yleisissä viesteissä. 3. Aluksen maantieteellinen sijainti määritetään siten, että virheen on oltava alle 500 metriä ja luotettavuusvälin 99 prosenttia. 4. Kun ETY:n ja Komorien välisen sopimuksen nojalla kalastava alus, johon sovelletaan yhteisön lainsäädännön mukaisesti satelliittiseurantaa, tulee Komorien liiton kalastusvyöhykkeelle, lippuvaltion kalastuksenvalvontakeskus ilmoittaa välittömästi sitä seuraavat sijaintiraportit Komorien kalastuksenvalvontakeskukselle vähintään kahden tunnin välein. Näitä viestejä pidetään sijaintiraportteina. 5. Edellä 4 kohdassa tarkoitetut viestit toimitetaan elektronisesti X.25-muodossa ilman mitään lisäprotokollaa. Viestit toimitetaan reaaliajassa taulukossa II esitetyssä muodossa. 6. Jos kalastusalukselle asennettu seurantalaite ei toimi asianmukaisesti tai ei toimi lainkaan, aluksen päällikön on toimitettava ajoissa lippuvaltion valvontakeskukselle 4 kohdassa säädetyt tiedot. Tällaisessa tapauksessa on lähetettävä sijaintiraportti 12 tunnin välein niin kauan kuin alus on Komorien liiton kalastusvyöhykkeellä. Lippuvaltion valvontakeskus tai kalastusalus lähettää nämä viestit välittömästi Komorien kalastuksenvalvontakeskukselle. Viallinen laite on korjattava tai korvattava toisella heti kun alus päättää kalastusmatkansa tai joka tapauksessa viimeistään kuukauden kuluessa. Tämän määräajan päätyttyä kyseinen alus ei saa tehdä uutta kalastusmatkaa ennen kuin laite on korjattu tai korvattu toisella. 7. Lippuvaltioiden valvontakeskusten on seurattava alustensa liikkumista Komorien vesillä kahden tunnin välein. Jos alusten seuranta ei tapahdu määrätyin edellytyksin, Komorien kalastuksenvalvontakeskukselle on ilmoitettava siitä välittömästi, ja silloin on noudatettava 6 kohdassa määrättyä menettelyä. 8. Jos Komorien kalastuksenvalvontakeskus näyttää toteen, että lippujäsenvaltio ei toimita 4 kohdassa määrättyjä tietoja, siitä on ilmoitettava välittömästi toiselle sopimuspuolelle. 9. Tässä esitettyjen määräysten mukaisesti toiselle sopimuspuolelle toimitetut valvontaa koskevat tiedot on tarkoitettu yksinomaan Komorien viranomaisten harjoittamaan ETY:n ja Komorien välisen kalastussopimuksen perusteella kalastavan yhteisön laivaston valvontaan ja seurantaan. Näitä tietoja ei missään tapauksessa saa toimittaa muille osapuolille. 10. Sopimuspuolet sopivat tekevänsä kaiken tarvittavan 4 ja 6 kohdassa määrättyjen viestejä koskevien vaatimusten täyttämiseksi niin pian kuin mahdollista ja viimeistään kuuden kuukauden kuluessa tässä esitettyjen määräysten voimaantulosta. 11. Sopimuspuolet sopivat vaihtavansa pyynnöstä satelliittiseurannassa käytettäviä laitteita koskevia tietoja sen tarkistamiseksi, että kaikki laitteet ovat täysin yhteensopivia toisen sopimuspuolen laitteiden kanssa tässä esitettyjen määräysten noudattamiseksi. 12. Tässä esitettyjen määräysten tulkintaa tai soveltamista koskevat riidat edellyttävät Euroopan talousyhteisön ja Komorien islamilaisen liittotasavallan välisen Komorien rannikon edustalla harjoitettavasta kalastuksesta tehdyn sopimuksen 7 artiklassa määrätyn sekakomitean kuulemista 13. Kyseiset määräykset tulevat voimaan kymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun Komorien viranomaiset ovat ilmoittaneet Mauritiuksella sijaitsevalle Euroopan komission lähetystölle Komorien kalastuksenvalvontakeskuksen toiminnan aloittamisesta. Taulukko I Komorien kalastusvyöhykkeen koordinaatit (leveys- ja pituusasteet) Koordinaatit desimaaliasteina | Koordinaatit asteina ja minuutteina | Viite | X | Y | X | Y | A | B | C | D | E | F | G | H | I | J | K | L | M | N | O | P | Q | R | S | T | U | V | Taulukko II VMS-VIESTIEN VÄLITTÄMINEN KOMOREILLA SIJAINTIRAPORTTI Tieto | Koo-di | Pakollinen (P)/Vapaa-ehtoinen (V) | Huomautuksia | Tietueen alku | SR | P | Järjestelmää koskeva tieto – osoittaa tietueen alun | Vastaanottaja | AD | P | Viestiä koskeva tieto – vastaanottaja. Kolmikirjaiminen ISO-maakoodi | Lähettäjä | FS | P | Viestiä koskeva tieto – lähettäjä. Kolmikirjaiminen ISO-maakoodi | Viestityyppi | TM | P | Viestiä koskeva tieto - viestin tyyppi ”POS” | Radiokutsutunnus | RC | P | Alusta koskeva tieto – aluksen kansainvälinen radiokutsutunnus | Sopimuspuolen sisäinen viitenumero | IR | V | Alusta koskeva tieto – sopimuspuolen yksilöllinen numero (lippuvaltion kolmikirjaiminen ISO-koodi, jota seuraa numero) | Ulkoinen rekisterinumero | XR | V | Alusta koskeva tieto – aluksen kyljessä oleva numero | Lippuvaltio | FS | V | Lippujäsenvaltiota koskeva tieto | Leveysaste | LA | P | Aluksen sijaintia koskeva tieto – sijainti asteina ja minuutteina N/S AAMM (WGS-84) | Pituusaste | LO | P | Aluksen sijaintia koskeva tieto – sijainti asteina ja minuutteina E/W AAMM (WGS-84) | Päivämäärä | DA | P | Aluksen sijaintia koskeva tieto – sijainnin kirjaamisen päivämäärä UTC (VVVVKKPP) | Kellonaika | TI | P | Aluksen sijaintia koskeva tieto – sijainnin kirjaamisen kellonaika UTC (TTMM) | Tietueen loppu | ER | P | Järjestelmää koskeva tieto - osoittaa tietueen lopun | Kirjainvalikoima: ISO 8859.1 Tietojen välittämisessä käytetään seuraavaa rakennetta: - tietoyksikön alku ilmoitetaan kaksoisvinoviivalla (//) ja kentän koodilla, - kentän koodi ja tieto erotetaan vinoviivalla (/). Vapaaehtoiset tiedot lisätään kirjaamisen alkamisen ja lopettamisen väliin. FICHE FINANCIERE LEGISLATIVE 1. DÉNOMINATION DE LA PROPOSITION : Proposition de règlement du Conseil relatif à la conclusion du protocole fixant les possibilités de pêche et la contrepartie financière prévues dans l’accord entre la Communauté économique européenne et la République fédérale islamique des Comores concernant la pêche au large des Comores, pour la période allant du 1er janvier 2005 au 31 décembre 2010 2. CADRE ABM / EBA (GESTION/ÉTABLISSEMENT DU BUDGET PAR ACTIVITÉS) 11. Pêche 1103. Accords Internationaux de Pêche 3. LIGNES BUDGÉTAIRES 3.1 Lignes budgétaires: 110301: “Accords internationaux de pêche” 11010404: “Accords internationaux de pêche, dépenses administratives”. 3.2 Durée de l'action et de l'incidence financière : Le nouveau Protocole, qui contient les dispositions sur les possibilités de pêche et la contrepartie financière, a été conclu pour une période de 6 (six) ans. Il est applicable à partir du 1er janvier 2005 au 31 décembre 2010. 3.3 Caractéristiques budgétaires (ajouter des lignes le cas échéant) : Ligne budgétaire | Nature de la dépense | Nouvelle | Participation AELE | Participation pays candidats | Rubrique PF | 11.0301 | DO | CD[5] | NON | NON | NON | N° 4 | 11.010404 | DO | CND[6] | NON | NON | NON | N° 4 | 4. RÉCAPITULATIF DES RESSOURCES 4.1 Ressources financières 4.1.1 Récapitulatif des crédits d'engagement (CE) et des crédits de paiement (CP) millions d'euros (à la 3ème décimale) …………………… | f | TOTAL CE avec cofinancement | a+c+d+e+f | 4.1.2 Compatibilité avec la programmation financière X Proposition compatible avec la programmation financière existante. ( Cette proposition nécessite une reprogrammation de la rubrique concernée des perspectives financières. ( Cette proposition peut nécessiter un recours aux dispositions de l’accord interinstitutionnel[11] (relatives à l’instrument de flexibilité ou à la révision des perspectives financières). 4.1.3 Incidence financière sur les recettes X Proposition sans incidence financière sur les recettes ( Incidence financière – L’effet sur les recettes est le suivant : Note : toutes les précisions et observations relatives à la méthode de calcul de l’effet sur les recettes doivent figurer dans une annexe séparée. Millions d’euros (à la 1ère décimale) Avant action [Année n-1] | Situation après l’action | Total des effectifs de ressources humaines | 5. CARACTÉRISTIQUES ET OBJECTIFS Des précisions relatives au contexte de la proposition sont exigées dans l’exposé des motifs. La présente section de la fiche financière législative doit contenir les éléments d’information complémentaires ci-après : 5.1 Réalisation nécessaire à court ou à long terme La flotte communautaire bénéficie de l’accord avec les Iles Comores depuis 1987 quand le premier accord de pêche entre la CE et ce pays est entré en vigueur. La pêche communautaire dans les eaux comoriennes s’inscrit dans le cadre global de la pêche au thon dans l’océan indien centre occidental. L’accord avec les Iles Comores est en effet un élément composant le réseau des accords thoniers de l’océan indien, ensemble avec les accords Seychelles, Madagascar, Maurice et Mozambique. Ce protocole, couvrant la période du 1er janvier 2005 au 31 décembre 2010, répond au besoin de sécuriser l’accès de la flotte thonière communautaire, composées de thoniers senneurs et palangriers de surface, à la zone de pêche sous souveraineté comorienne. L’accès des navires communautaires aux zones de pêche de l’océan indien centre occidental, qui se fait dans le respect des dispositions pour la conservation des stocks thoniers établies par l’organisation régionale compétente (la « Commission de thons de l’océan indien » CTOI), est un élément essentiel pour la conservation à long terme de la position dominante de l’industrie communautaire de la pêche au thon au niveau mondial. La contrepartie financière payée par la Communauté, conjointement avec les redevances payées par les armateurs, constitue aussi une importante source de financement pour le gouvernement comorien. L’accord a en outre la capacité de générer un impact économique positif pour le secteur des pêches aux Comores, en particulier à travers la mise en œuvre de l’approche de partenariat et, plus en général, sur le développement économique du pays. 5.2 Valeur ajoutée de l’implication communautaire, compatibilité de la proposition avec d’autres instruments financiers et synergie éventuelle La Communauté a commencé à conclure des accords de pêche au cours des années 70s, suite aux modifications apportées au droit de la mer. A cette époque, les Etats membre ont décidé de transférer leur compétence dans ce domaine à la Communauté (Résolution du Conseil du 3 novembre 1976) et, depuis lors, les accords de pêche font parties des compétences exclusives de la Communauté. Comme la Commission l’a affirmé dans sa Communication sur la reforme de la politique commune de la pêche[13] et dans sa communication sur les accords de partenariat de décembre 2002, il est essentiel qu’une nouvelle politique sur les accords de pêche soit établie ensemble avec tous les partenaires, publics et privés, au sein de la Communauté. Cette détermination est une étape importante pour confirmer l’engagement de la Communauté à contribuer au développement soutenable des activités de pêche au niveau international. Cette position a été soutenue par le Parlement européen en 2003 et, en juillet 2004, par le Conseil des Ministres. La Communauté propose donc d’établir un nouveau type d’accords de pêche (accords de partenariat dans le domaine des pêches) afin de renforcer la coopération et assurer la mise en œuvre d’une politique de la pêche soutenable et une exploitation responsable et rationnelle des ressources dans l’intérêt réciproque des parties concernées. Afin de permettre à la flotte communautaire de pêche lointaine de consolider sa propre position, il est essentiel de pouvoir assurer, sur le plan global, une exploitation durable des stocks halieutiques. En ce qui concerne le nouveau protocole à l’accord e pêche CE/Comores, la Commission considère que cette accord fournit des éléments clé pour : ( Promouvoir des activités de pêche durable et fournir un cadre contraignant pour toutes les parties concernées (la Communauté, les Etats membres, les opérateurs communautaires et le pays tiers) pour atteindre cet objectif ; ( Protéger et développer les activités de la pêche communautaire dans les eaux du pays tiers et améliorer leurs impact politique et socio-économique tant en Europe que, dans le cas d’espèce, aux Iles Comores. En outre, afin de renforcer la notion du « cadre contraignant » pour toutes les parties concernées, il faut remarquer que le protocole en question contient une « clause d’exclusivité » qui ne permet pas aux navire Communautaires de pêcher dans les eaux comoriennes en dehors du cadre légal fixé par l’accord même. Pendant la négociation du nouveau protocole, la Commission a pris en compte aussi la situation environnementale et économique aux Comores. Le protocole sera donc mis en œuvre par les deux parties tenant compte des objectifs comoriens dans les secteurs de l’environnement et du développement. 5.3. Objectifs, résultats escomptés et indicateurs connexes de la proposition dans le cadre de la gestion par activités (ABM) La négociation et la conclusion d’accords de pêche avec des pays tiers répond à l’objectif général de maintenir et sauvegarder les activités de pêche traditionnelle de la flotte communautaire, y compris la flotte de pêche lointaine, et de développer des relations de partenariat en vue de renforcer l’exploitation durable des ressources halieutiques en dehors des eaux communautaires, tout en prenant en compte les questions environnementales, sociales et économiques. L’objectif du protocole à l’accord de pêche CE/Comores est de garantir l’accès de 40 thoniers senneurs et 17 palangriers de surface à la zone de pêche comorienne exclusivement pour la pêche des thonidés. Conjointement avec cet objectif, l’accord vise à améliorer la pêche responsable et l’exploitation durable des ressources halieutiques dans la zone de pêche comorienne. Le tonnage de référence (captures estimées) pour l’ensemble de la flotte communautaire a été fixé à 6000 tonnes de thonidés par an. La contrepartie financière correspondante à été fixèé à 390.000 euros par an. Toutefois, si les captures dépassent 6000 tonnes, la Communauté paie 65 euros pour chaque tonne additionnelle. En tout cas, la contrepartie financière annuelle ne peut pas dépasser 780.000 euros. 60% de la contrepartie financière (à peu près 234.000 euros par an) a été allouée par les autorités comoriennes au financement des moyens pour réaliser une pêche responsable dans les eaux comoriennes (Art. 7 du protocole). Les indicateurs suivants seront utilisés dans le contexte du cadre ABM pour contrôler la mise en œuvre de l’accord: ( Taux d’utilisation des possibilités de pêche ; ( Données des captures et valeur commerciale de l’accord ; ( Contribution à l’emploi et à la valeur ajoutée dans la Communauté ; ( Contribution à la stabilisation du marché communautaire ; ( Contribution aux objectifs généraux de réduction de la pauvreté aux Comores, incluant la contribution à l’emploi et au développement des infrastructures et le soutien au budget de l’Etat ; ( Nombre et type de résultats concrets attendus par l’utilisation du pourcentage de la contrepartie financière allouée à la pêche responsable dans la zone de pêche comorienne (Art. 7 du protocole) ; ( Nombre de Commissions mixtes et réunions techniques ; ( Nombre de missions. 5.4 Modalités de mise en œuvre (indicatives) Indiquer ci-dessous la(les) modalité(s)[14] de mise en œuvre choisie(s). X Gestion centralisée X directement par la Commission ( indirectement par délégation à : ( des agences exécutives, ( des organismes créés par les Communautés, tels quevisés à l’article 185 du règlement financier, ( des organismes publics nationaux/organismes avecmission de service public. ( Gestion partagée ou décentralisée ( avec des Etats membres ( avec des pays tiers ( Gestion conjointe avec des organisations internationales (à préciser) Remarques : 6. CONTRÔLE ET ÉVALUATION 6.1 Système de contrôle Un suivi régulier existait déjà pour les protocoles précédents entre la CE et les Comores et il est aussi prévu dans le cadre du nouveau protocole. La Commission est seule responsable pour la mise en œuvre de l’accord et assurera cette tâche tant à travers ses fonctionnaires basés à Bruxelles que via sa Délégation à l’Ile Maurice (qui est responsable aussi pour les Iles Comores). Les demandes des licences ainsi que leur utilisation par les armateurs sont étroitement suivies par les services compétents de la Commission. Les données sur les captures sont régulièrement collectées. La mise en œuvre de l’accord de partenariat et l’utilisation du pourcentage de la contrepartie financière lui afférant seront gérés à la lumière des objectifs identifiés de commun accord entre les deux parties et sur la base de la relative programmation annuelle et multi annuelle. A cet égard, la CE et les Comores s’accorderont, au sein de la Commission mixte, sur un programme sectoriel multi annuel et sur des règles détaillées de mise en œuvre, y compris des critères et procédures pour l’évaluation des résultats obtenus chaque année. En ligne générale, de l’entrée en vigueur du protocole, les services compétents de la Commission recueillent l’information nécessaire permettant la vérification et le suivi des indicateurs listés au point 5.3. 6.2 Évaluation Une évaluation d’ensemble (ex-post et ex-ante) du protocole à l’accord de pêche CE/Comores a été réalisée entre août et octobre 2004 avec l’assistance d’un consortium de consultants indépendants. Les résultats de l’évaluation ex-ante et ex-post sont repris dans les deux points suivants. L’évaluation complète sera bientôt disponible sur le site web de la DG FISH. 6.2.1 Évaluation ex-ante En vue de la préparation des négociation du protocole en question, le consultant a réalisé une évaluation ex ante pour étudier les possibles développements des relations futures entre la CE et les Comores, en particulier par rapport aux conditions d’accès de la flotte communautaire aux eaux comoriennes . Cette évaluation s’est fondée sur 4 scénarios possibles : 1) statu-quo (pas de changement par rapport au protocole 2001/04) ; 2) scénario de non-accord ; 3) Augmentation du tonnage de référence, sans changement des possibilités de pêche ; 4) Réduction du tonnage de référence et des possibilités de pêche. De tous les scénarios considérés, la non-conlusion d’un accord, ou la diminution des possibilités de pêche apparaissent comme ceux ayant les impacts les plus néfastes sur les Comores et sur la Communauté. La reconduction des mêmes possibilités de pêche, ou une augmentation du tonnage de référence associées à celles-ci sont deux solutions vers lesquelles il semble le plus avantageux de s’acheminer. Le maintien du tonnage de référence sera plutôt au bénéfice de la Communauté dans la mesure où il est de son intérêt de conserver des tonnages de référence les plus bas possibles. L’augmentation du tonnage de référence, et l’augmentation concomitante de la contrepartie, sera au bénéfice des Comores, sans être réellement défavorable pour la Communauté dans la mesure où il est réaliste de penser que les nouveaux tonnages de référence seront approchés ou atteints et que le rapport coût bénéfice de l’investissement continuera à être avantageux. L’augmentation de la contrepartie de 52 500 € (tonnage de référence 5370 tonnes) sera d’un impact limité sur le budget de la Communauté, tout en lui donnant un peu plus de moyens pour atteindre l’objectif de soutien au développement du secteur de la pêche des Comores. Pour ces deux scénarios, une augmentation raisonnable du prix de la licence senneur est recommandée dans la mesure où l’historique de l’activité des navires européens dans la zone indique que cet accord est en premier lieu au bénéfice de ce segment, et qu’à ce titre, sa contribution au montant de l’accord doit en toute logique être ré-évaluée. 6.2.2 Mesures prises suite à une évaluation intermédiaire/ex-post (leçons tirées des expériences antérieures similaires) L’évaluation du protocole d’accord de pêche en cours entre les Comores et la Communauté européenne indique que celui-ci est efficace (les résultats sont conformes aux objectifs) dans la mesure où il permet de conforter la présence européenne dans les pêches lointaines de l’océan indien. L’efficacité de l’accord en ce domaine est préservée grâce aux bonnes performances du segment thoniers senneurs, les palangriers n’ayant pratiquement pas utilisé l’accord. L’efficacité de l’accord vis à vis de l’objectif de stabilisation du marché communautaire est beaucoup plus limitée dans la mesure où les quantités négociées ne représentent que 0,5% des besoins de la Communauté en matière d’approvisionnement en thonidés. La contribution à la stabilisation du marché est indirecte en confortant la stratégie régionale des navires européens qui capturent près de 250 000 tonnes par an dans l’océan indien. En fournissant au pays les moyens de soutenir financièrement des opérations de développement du secteur de la pêche artisanale déjà initiées sous l’impulsion de bailleurs de fonds internationaux, le protocole d’accord s’est révélé efficace. Par contre, la relative modestie des montants des actions ciblées n’a pas permis de soutenir le développement de pratiques de pêche responsable. Dans ce domaine, les Comores ont des besoins substantiels (capacité de suivi des flottilles, recherche halieutique, contrôle et surveillance). L’absence de stratégie nationale dans ce domaine, et le manque de ressources financières disponibles, n’ont pas permis au protocole d’être efficace vis à vis de cet objectif. La bonne utilisation des possibilités de pêche négociée fait que le protocole d’accord de pêche est efficient , avec des réalisations proches ou conformes aux résultats attendus en termes d’activité globale des navires européens dans la ZEE des Comores. Ainsi, le coût réel des captures reste équivalent au coût négocié, sans cependant pouvoir dire s’il est avantageux ou non pour la Communauté dans l’absolu. Toujours est-il que l’investissement de la Communauté dans cet accord se révèle efficient en matière d’appui au secteur des pêches de la CE en permettant aux entreprises concernées de générer 5,70 € de valeur-ajoutée au bénéfice de zones dépendantes de la pêche communautaires pour 1 € investi. On doit cependant souligner que l’efficience de l’accord repose sur les bonnes performances du segment senneur. Les possibilités de pêche négociées pour les palangriers n’ont pratiquement pas été utilisées. S’agissant de l’efficience de l’accord en matière de développement du secteur de la pêche des Comores, on note que si l’accord donne au pays les moyens de soutenir son secteur artisan, la modestie des fonds en question, la nécessité perçue par les autorités comoriennes d’en faire une utilisation annuelle, et l’absence de stratégie politique font que les ressources du protocole d’accord ont davantage été utilisée pour financer des dépenses ponctuelles de fonctionnement, plutôt que des opérations novatrices d’investissement dans le développement du secteur. La pertinence de l’accord se vérifie pour les armements senneurs communautaires qui ont besoin d’un accès aux eaux des Comores, potentiellement riches en ressources, pour pouvoir poursuivre leur stratégie de pêche aux travers des ZEE de la sous-région. Il semble beaucoup moins pertinent pour le segment palangrier qui n’a que très peu pêché dans la ZEE, malgré un tirage de licences par les armements acceptable (autour de 70%) les trois premières années du protocole, avant de chuter à 28% en 2004. Le protocole d’accord est pertinent pour la partie comorienne en offrant au pays la possibilité de valoriser le potentiel halieutique de sa ZEE, alors qu’il n’a pas les moyens techniques de le faire avec les ressources nationales. Enfin, l’accord de pêche permet de conforter la viabilité des entreprises européennes, sachant qu’il ne leur est pas strictement indispensable. En effet, en l’absence d’accord de pêche, la ZEE des Comores est d’une importance stratégique telle que les navires européens continueront d’y venir à la condition – probable – d’obtenir le droit d’exploiter les eaux contre paiements de licences privées à des tarifs raisonnables. La position stratégique de la zone Comores se vérifie par la présence, sous un régime de licences privées, de senneurs seychellois dont le mode opératoire est comparable à celui des senneurs européens. La viabilité biologique de l’exploitation des stocks de thonidés par les flottilles européennes ne pose pas de problèmes hormis l’impact possible des prises de juvéniles d’albacore sur le stock qui restent cependant peu importantes dans la ZEE des Comores par rapport à celles réalisées dans la zone Somalie par exemple. Enfin, du fait de l’absence d’interactions entre les navires européens et le secteur des pêches des Comores, le protocole d’accord a un effet neutre sur la viabilité du secteur de la pêche national. Il ressort de l’évaluation ex-post que le protocole d’accord de pêche en vigueur a contribué à atteindre l’objectif de soutien au secteur des pêches communautaires. Les moyens consacrés à cette politique dans le cas des Comores sont adaptés, et en rapport avec les résultats que l’on pouvait en attendre conformément au principe de proportionnalité. Il ressort cependant de l’évaluation que le protocole négocié est surtout au profit du segment senneur communautaire. La faible participation du segment palangrier est sans effet sur le budget communautaire dans la mesure où le tonnage de référence qui sert d’assiette au paiement a été réalisé, mais cette situation suggère la nécessité d’un ré-équilibrage en ce qui concerne les conditions d’accès (coût des licences) des armateurs privés aux eaux des Comores. Concernant les objectifs de développement du secteur de la pêche des Comores et de mise en place d’une pêche responsable, la contribution de l’accord a été plus mitigée. La contrepartie financière a permis aux autorités compétentes de soutenir des opérations ponctuelles davantage liées à l’entretien de l’existant et au fonctionnement courant, ce qui en soit est déjà un résultat, mais n’a pas permis au pays d’engager des actions pilotes de développement à caractère novateur. Il est vrai que le climat politique qui a prévalu sur la période d’application du protocole (menace de sécession d’Anjouan, négociation des accords de Fomboni, préparation et adoption d’une nouvelle constitution) n’était pas favorable à la définition gouvernementale d’une stratégie de développement des pêche. D’autre part, la relative modestie de la compensation prévue par le protocole (350 250 € par an, dont 210 250 € au bénéfice de l’autorité compétente pour le financement des actions ciblées) ne permet d’espérer que des résultats à la hauteur de ces montants. A titre d’exemple, le seul financement des études de faisabilité identifiées par la FAO en soutien partiel à la stratégie de développement des pêches nationales nécessite un budget de près de 490 000 €. Etant donné le caractère commercial des accords de pêche, rappelé par les conclusions du Conseil du 30 octobre 1997[15], ainsi que par les Conclusions du Conseil de juillet 2004, la Communauté ne peut payer plus que nécessaire pour l’accès des navires européens aux eaux des Comores, ce qui limite de facto les montants disponibles pour atteindre l’objectif de développement du secteur et de promotion des pratiques de pêche responsables. Les ressources doivent donc être trouvées parmi les moyens mis à disposition par d’autres politiques communautaires en rapport avec ces objectifs. On pense naturellement à la politique de coopération et de développement qui est déjà en action dans la région sous le 9ème FED régional avec des initiatives propres à contribuer à atteindre les objectifs de développement du secteur et de promotion des pratiques de pêche responsable (programme de développement des capacités de surveillance, programme régional de marquage des thonidés, projet de gestion durable des ressources côtières). Si une stratégie plus ciblée vers les Comores s’avère nécessaire, la Communauté européenne devra examiner d’autres moyens d’action. 6.2.3 Conditions et fréquence des évaluations futures Avant le renouvellement du protocole, une évaluation couvrant l’entière période d’application (2005/10) sera réalisée (évaluation ex-post) afin de mesurer les indicateurs relatifs aux résultats (captures et valeur des captures) ainsi que les impacts (emplois crées et maintenus, relation entre le coût du protocole et la valeur des captures). Les indicateurs listés au point 5.3 seront utilisés afin de réaliser une évaluation ex post. Vue la durée du protocole, la Commission pourrait décider de réaliser une évaluation intermédiaire après trois ans d’application du protocole. 7. MESURES ANTIFRAUDE Les accords de pêches sont des accords commerciaux avec contrepartie financière versée en échange de droits de pêches. A cette compensation s’ajoute les licences payées par les armateurs communautaires autorisés à pêcher dans le cadre des accords et versées aux Etats tiers concernés. L’utilisation de cette contrepartie est de la seule responsabilité de l’Etat tiers, souverain, qui a conclu l’accord avec la Communauté. Suivant les cas, une partie de la contrepartie financière doit servir au financement d’actions en vue d’améliorer ou soutenir la politique des pêches du pays tiers concerné. Dans ce cas, la programmation des actions, leur exécution et l’information sur les résultats obtenus fournies à la Commission restent de la seule compétence et responsabilité de l’Etat tiers. La Commission incite cependant ce dernier à établir avec ses services un dialogue politique permanent et une concertation afin de pouvoir améliorer la gestion de l’Accord et renforcer la contribution de la Communauté à la gestion durable des ressources. Dans les nouveaux accords de Partenariat dans le domaine de la pêche (APP), il est prévu que la Commission et l’état tiers fixent, de commun accord, les objectifs auxquels une partie déterminée de la contrepartie financière sera appliquée, ainsi que la programmation annuelle et multi annuelle à mettre en œuvre dans la poursuite de ces objectifs. Cette programmation est assujettie à une évaluation annuelle. Dans le cas où l’implémentation du programme ne correspond pas au niveau des ressources fixé par le Protocole à cet effet, la Commission pourrait ainsi demander une diminution du pourcentage de la contrepartie financière appliqué à cette programmation. Dans tous les cas, tout paiement effectué par la Commission dans le cadre d’un accord de pêche est soumis aux règles et aux procédures budgétaires et financières normales de la Commission. Ceci permet, notamment, d’identifier de manière complète les comptes bancaires des Etats tiers sur lesquels sont versés les montants de la contrepartie financière. Lorsque le protocole le prévoit, la Commission analyse de manière détaillée les actions bénéficiant d’un soutien financier (partie de la contrepartie financière) tant en ce qui concerne leur programmation et la mise en œuvre par le biais du rapport fourni par la suite à la Commission. En vertu du principe de souveraineté nationale, la Commission ne peut cependant effectuer ou faire effectuer de sa propre initiative des audits financiers sur les fonds de la contrepartie financière versés aux Etats tiers. 8. DÉTAIL DES RESSOURCES 8.1 Objectifs de la proposition en termes de coûts Crédits d’engagement en millions d’euros (à la 3 ème décimale) Année n | Année n+1 | Année n+2 | Année n+3 | Année n+4 | Année n+5 | Fonctionnaires ou agents temporaires[17] (11 01 01) | A*/AD | 0.3 | 0.3 | 0.3 | 0.3 | 0.3 | 0.3 | B*, C*/AST | 0.3 | 0.3 | 0.3 | 0.3 | 0.3 | 0.3 | Personnel financé[18] par art. 11 01 02 | - | - | - | - | - | - | Autres effectifs financés[19] par art. 11 01 04 04 | 0.2 | 0.2 | 0.2 | 0.2 | 0.2 | 0.2 | TOTAL | 0.8 | 0.8 | 0.8 | 0.8 | 0.8 | 0.8 | 8.2.2 Description des tâches découlant de l’action - Assister le négociateur dans la préparation et la conclusion des négociations des accords de pêche : - Participer aux négociations avec les pays tiers afin de conclure des accords de pêche ; - Préparer des projets de rapport d’évaluation et notes de stratégie de négociation pour le Commissaire ; - Présenter et défendre la position de la Commission dans le Groupe de travail « Pêche externe » du Conseil ; - Participer dans la recherche d’un compromis avec les états membres repris dans le texte final de l’accord. - Contrôle sur la mise en œuvre (monitoring) des accords : - Suivi quotidien des accords de pêche ; - Préparer et vérifier les engagements et les paiements de la compensation financière et des actions ciblées ou bien du financement pour le développement d’une pêche responsable ; - Effectuer un rapport régulier sur la mise en œuvre des accords ; - Evaluation des accords : aspects scientifiques et techniques - Préparer le projet de proposition de règlement et de décision du Conseil et élaborer les textes de l’accord ; - Lancement et suivi des procédures d’adoption. - Assistance technique : - Préparer la position de la Commission en vue des Commissions mixtes. - Relations inter institutionnelles - Représenter la Commission devant le Conseil, le Parlement Européen et les états membres dans le contexte du processus de négociation ; - Rédiger les réponses aux questions orales et écrites du Parlement européen ; - Consultation et coordination interservices : - Assurer la liaison avec les autres Directions Générales dans des questions concernant les négociations et le suivi des accords ; - Organiser et répondre aux consultations interservices. - Evaluation - Participer aux différents exercices d’évaluation (ex-ante, mid-term, ex-post) et évaluations d’impact ; - Analyser les objectifs atteints et les indicateurs d’évaluation. 8.2.3 Origine des ressources humaines (statutaires) (Lorsque plusieurs origines sont indiquées, veuillez indiquer le nombre de postes liés à chacune d'elles). X Postes actuellement affectés à la gestion du programme à remplacer ou à prolonger ( Postes pré-alloués dans le cadre de l'exercice de APS/APB pour l'année 2005 ( Postes à demander lors de la prochaine procédure de APS/APB ( Postes à redéployer en utilisant les ressources existantes dans le service concerné (redéploiement interne) ( Postes nécessaires pour l'année n mais non prévus dans l'exercice de APS/APB de l'exercice concerné 8.2.4 Autres dépenses administratives incluses dans le montant de référence (11 01 04/05 – Dépenses de gestion administrative) millions d'euros (à la 3ème décimale) Ligne budgétaire (n° et intitulé) | Année n | Année n+1 | Année n+2 | Année n+3 | Année n+4 | Année n+5 | TOTAL | 1. Assistance technique et administrative (comprenant les coûts de personnel afférents) | Agences exécutives[20] | Autre assistance technique et administrative | - intra muros | - extra murosx | 0.033 | 0.033 | 0.033 | 0.033 | 0.033 | 0.073[21] | 0.238 | Total assistance technique et administrative | 0.033 | 0.033 | 0.033 | 0.033 | 0.033 | 0.07320 | 0.238 | (x) Le montant de 33.000 € par an concerne un expert ALAT basé à la Délégation CE à Maurice et financé sous la ligné budgétaire 11 01 04 04. 8.2.5 Coût des ressources humaines et coûts connexes non inclus dans le montant de référence millions d'euros (à la 3 ème décimale) Type de ressources humaines | Année n | Année n+1 | Année n+2 | Année n+3 | Année n+4 | Année n+5 et suiv. | Fonctionnaires et agents temporaires (11 01 01) | 0.065 | 0.065 | 0.065 | 0.065 | 0.065 | 0.065 | Personnel financé par art. XX 01 02 (auxiliaires, END, personnel intérimaire, etc.) (indiquer la ligne budgétaire) | Coût total des ressources humaines et coûts connexes (NON inclus dans le montant de référence) | 0.065 | 0.065 | 0.065 | 0.065 | 0.065 | 0.065 | Calcul – Fonctionnaires et agents temporaires Se référer au point 8.2.1 le cas échéant - 1A = € 108.000*0.3 = € 32.400 1B = € 108.000*0.15 = € 16.200 1C = € 108.000*0.15 = € 16.200 Subtotal : € 64.800 (EUR million 0.065 per year) - 1 ALAT = 165,000 x 0.20 = 33,000 Sub- total : 33,000 € (EUR million 0.033 per year) Total: 97,800 € per year (EUR million: 0.098 per year) Calcul - Personnel financé par article XX 01 02 Se référer au point 8.2.1 le cas échéant 8.2.6 Autres dépenses administratives non incluses dans le montant de référence millions d'euros (à la 3ème décimale) Année n | Année n+1 | Année n+2 | Année n+3 | Année n+4 | Année n+5 et suiv. | TOTAL | 11 01 02 11 01 – Missions | 0.010 | 0.010 | 0.010 | 0.010 | 0.010 | 0.010 | 0.060 | 11 01 02 11 02 – Réunions et conférences | 0.002 | 0.002 | 0.002 | 0.002 | 0.002 | 0.002 | 0.012 | XX 01 02 11 03 - Comités[22] | XX 01 02 11 04 - Études et consultations | XX 01 02 11 05 - Systèmes d'information | 2. Total autres dépenses de gestion (XX 01 02 11) | 3. Autres dépenses de nature administrative (préciser en indiquant la ligne budgétaire) | Total des dépenses administratives autres que ressources humaines et coûts connexes (NON inclus dans le montant de référence) | 0.012 | 0.012 | 0.012 | 0.012 | 0.012 | 0.012 | 0.072 | Calcul - Autres dépenses administratives non incluses dans le montant de référence [1] EUVL [2] EUVL [3] EYVL L 137, 2.6.1988, s. 19. [4] EYVL L 73, 15.3.2001, s. 8. [5] Crédits dissociés [6] Crédits non dissociés [7] Dépenses ne relevant pas du Chapitre 11 01 01 du Titre 11 concerné. [8] La contrepartie financière est fixée à ¬ 390.000 par an pour un volume de captures (tonnage de référence) de 6000 tonnes. Si le volume total de captures dépasse cette quant € 390.000 par an pour un volume de captures (tonnage de référence) de 6000 tonnes. Si le volume total de captures dépasse cette quantité, le montant de la contrepartie financière est augmenté de façon proportionnelle à raison de € 65/tonne, mais, en tout cas, elle ne peut pas dépasser € 780.000/an. [9] Dépenses relevant de l'article 11 01 04 du Titre 11. [10] Dépenses relevant du Chapitre 11 01, sauf articles 11 01 04 [11] Voir points 19 et 24 de l'accord interinstitutionnel. [12] Des colonnes supplémentaires doivent être ajoutées le cas échéant, si la durée de l'action excède 6 ans. [13] COM (2002) 181 final du 28 May 2002 [14] Si plusieurs modalités sont indiquées, veuillez donner des précisions dans la partie «Remarques» du présent point. [15] Doc. Conseil 11784/97 du 4 novembre 1997 [16] Tel que décrit dans la partie 5.3. [17] Dont le coût n'est PAS couvert par le montant de référence. [18] Dont le coût n'est PAS couvert par le montant de référence. [19] Dont le coût est inclus dans le montant de référence. [20] Il convient de mentionner la fiche financière législative se rapportant spécifiquement à l'agence/aux agences exécutive(s) concernée(s). [21] L’année n+5 prévoit aussi la dépense (€ 40.000) pour la réalisation, par un consultant externe, d’une étude d’impact sur la mise en œuvre du protocole arrivant à échéance. [22] Préciser le type de comité ainsi que le groupe auquel il appartient.