FI    FI FI 
FI    FI  EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel 16.12.2008 
SEC(2008) 3084 
KOMISSION YKSIKÖIDEN VALMISTELUASIAKIRJA 
  
Oheisasiakirja 
KOMISSION TIEDONANTOON 
 
Toimintasuunnitelma älykkäid en liikennejärjestelmien 
käyttöönottamiseksi Euroopassa 
  
ja 
  
ehdotukseen 
 
EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON DIREKTIIVIKSI 
 
tieliikennealan älykkäiden liikennejärjestel mien käyttöönoton se kä tieliikenteen ja 
muiden liikennemuotojen rajapintojen puitteista 
  
TIIVISTELMÄ VAIKUTUSTEN ARVIOINNISTA 
  
{KOM(2008) 886 lopullinen} 
{KOM(2008) 887 lopullinen} 
{SEC(2008) 3083} 
FI 2   FI Tiivistelmä vaikutusten arvioinnista  
1. SOVELTAMISALA , MENETTELY JA KUULEMINEN  
Euroopan komission liikennepolitiik an valkoisen kirjan puolivä liarvioinnissa t odetaan, että 
innovointi tulee olemaan tärkeäl lä sijalla, kun tieliikenne ttä pyritään kehittämään 
kestävämmälle pohjalle (eli tekemään siitä turvallisempaa, tehokkaampaa, puhtaampaa ja 
sujuvampaa). Erityisesti tässä tullaan hyödyntämään tieto- ja viestintätekniikkaa, eli ns. 
älykkäitä liikennejärjestelmiä (Intelligent Transport Systems, ITS). Esimerkkeinä näistä 
voidaan mainita dynaaminen liiken teenhallinta, tosiaikaiset liike nnetiedot ja navigointilaitteet. 
Tässä arvioinnissa keskitytään tieliikenteeseen  ja sen rajapintoihin muiden liikennemuotojen 
kanssa (komodaalisuus). 
Sidosryhmien kuulemisen  perusteella voidaan päätellä, että  älykkäiden liike nnejärjestelmien 
hidas yleistyminen Euroopassa j ohtuu lähinnä siitä, että käytt öönotto on ollut epäyhtenäistä 
eikä Euroopan laajuista kattavuu tta ole taattu. Älykkäiden liik ennejärjestelmien käyttöönottoa 
tulisi käyttää välineenä poliittisten tavoitteide n saavuttamiseen, ja EU:n olisi otettava 
suurempi vastuu älykkäiden liikennejärj estelmien käyttöönoton koordinoinnista. Älykkäiden 
liikennejärjestelmien  poliittisesti ohjattu käyttöönotto Euroopassa  edellyttää ensisijaisesti  
korkean tason koordinointia ja yhteentoimivuu tta koskevien sopimusten tekemistä.  
2. ONGELMAN MÄÄRITTELY : MIKSI TOIMIA TARVITAAN ? 
2.1. Ongelman luonne 
Tieliikenteen ITS-ratkaisuja  on otettu käyttöön odotettua hitaammin , ja palvelujen tarjonta 
on hajanaista . Tämän seurauksena on syntynyt moninainen  kirjo kansallisia,  alueellisia ja 
paikallisia ratkaisuja, mikä uhkaa yhtenäis markkinoiden eheyttä. Tä män johdosta älykkäät 
liikennejärjestelmät eivät voi tehokkaasti au ttaa vastaamaan tieliikenteen lisääntyviin 
haasteisiin.  
– Ruuhkien  aiheuttamat kustannukset vastaavat keskim äärin yhtä prosenttia EU:n BKT:stä. 
– Tieliikenne aiheuttaa 72 prosenttia kaikista liikenteeseen liittyvistä hiilidioksidipäästöistä , 
jotka ovat viime vuosina kasvan eet 32 prosenttia (1990–2005). 
–  Liikennekuolemia  tapahtuu edelleen 42 953 (2006), mikä on 6 000 enemmän kuin 
välitavoite, joka oli asetettu lopullisen tavoitemäärän (25 000) saavuttamiseksi vuonna 
2010 (50 prosentin vähennys vuodesta 2001). 
Ongelmien tärkeimpiä syitä  ovat 
1) sovellusten, järjestelmien ja palvelujen (puutteellinen) yhteentoimivuus   
2) sidosryhmien (puutteellinen) yhteistyö  ja vision puuttuminen 
3) ratkaisemattomat tietosuo ja- ja vastuukysymykset . 
2.2. Mitä tapahtuu, jos mitään ei tehdä? 
Jos käyttöönottoaste säilyy nykyisellä  alhaisella tasolla,  keskeisiä liikennepoliittisia tavoitteita 
olisi erittäin vaikea saavuttaa yhä haasteellisemmaksi käyvässä ympäristössä. Maanteiden tavaraliikenne kasvaa 55 prosenttia vuoteen 2020 mennessä ja henkilöliikenne 36 prosenttia
1. 
Ruuhkat pahenevat. Esimerkiksi Englannissa odotetaan, että 13 pr osenttia kaikesta 
                                                 
1 Liikenteen valkoisen kirjan väliarviointia varten tehty ASSESS-tutkimus, ”Keep Europe moving”, 
2006. 
FI 3   FI liikenteeseen käytetystä ajasta kuluu ruuhkissa vuoteen 2025 mennessä (ruuhkissa kuluvan 
ajan arvo olisi noin 22 miljardia puntaa);  Alankomaissa vastaavan osuuden odotetaan 
kasvavan 30 prosenttia vuoteen 2020 mennessä2. Liikennekuolemien määrä tulee olemaan 
EU:ssa todennäköisesti 32 500 vuonna 2010, eli huomattavasti suurem pi kuin tavoitteena 
oleva 25 0003. Liikenteen hiilidioksidipäästöt kasv avat edelleen 15 prosenttia vuoteen 2020 
mennessä4. Hajanaiset ratkaisut johtavat ITS-ma rkkinoiden hitaaseen kehittymiseen, ja 
samalla menetetään mahdollisuus vahvistaa alan kilpailukykyä. 
2.3. EU:n oikeus toteuttaa toimia ja toissijaisuusperiaate 
EU:lla on oikeus toimia yhteisen liikennepolitii kan ja Euroopan laajuisia verkkoja koskevan 
politiikan nojalla ( EY:n perustamissopimuksen 71 artikl an 1 kohta, 80 artiklan 1 kohta 
sekä 154 ja 155 artikla ). Ehdotetuissa toimintava ihtoehdoissa noudatetaan 
toissijaisuusperiaatetta , koska ylikansallista käyttöönottoa, jolla pyri tään eurooppalaisiin ja 
yhdenmukaistettuihin maiden rajat ylittäviin  liikenne- ja matka tietopalveluihin ja 
liikenteenhallintapalveluihin, ei voida riittäväll ä tavalla toteuttaa jäsenvaltioiden toimin. 
Ilman EU:n toimia jäsenvaltiot jatkaisivat eril listen ratkaisujen kehitt ämistä, mikä johtaisi 
hajanaiseen teknologiakirjoon, joka  taas vaarantaisi yhdenmukaistamisen ja standardoinnin tai 
johtaisi pitkällisiin prosesseihin yhteentoim ivuuden saavuttamiseksi. Yhteisön tason toimilla 
olisi selkeitä etuja vaikuttavuuden (esi m. yhteiset säännöt vastuukysymyksistä ja 
tietoturvasta) ja mittakaavan (IT S-sovellusten kustannusten aleneminen yhteisten eritelmien 
ansiosta) vuoksi. 
3. TAVOITTEET  
Tämän toimen yleisenä tavoitteena  on luoda tarvittavat mekanismit, joilla edistetään ITS-
palvelujen käyttöönottoa  tieliikenteessä ja niiden raja pintoja muiden liikennemuotojen 
kanssa.  
Erityistavoitteita ovat muun muassa seuraavat: 
• parannetaan yhteentoimivuutta , varmistetaan käytön saumattomuus ja edistetään 
palvelujen jatkuvuutta, 
• luodaan tehokas yhteistyömekanismi  kaikille älykkäiden liikennejärjestelmien parissa 
toimiville eri tahoille,  
• ratkaistaan  tietosuoja- ja vastuukysymykset . 
4. TOIMINTAVAIHTOEHDOT  
Vaihtoehto A (perusskenaario): Ei uusia lisätoimia  
Tässä vaihtoehdossa otetaan huomioon meneillään olevat komission toimet, esim. alan 
erityistutkimus, älyautoaloite (tutkimus, te kninen yhdenmukaistaminen ja tiedotustoiminta), 
käyttöönoton tuki (EasyWay, CIVITAS), erillinen standardointityö ja sidosryhmien kuuleminen. Komission yksiköt käyttävät edelleen tutkimuksen  ja käyttöönoton 
rahoitustukea, vapaaehtoisuuteen perustuvia sopim uksia, erillisiä standardointitoimeksiantoja 
                                                
 
2 Euroopan liikenneministerikonferenssi (2007): Congestion: A global challenge , CEMT/ITF(2007)6. 
3 KOM(2006) 74, Tieliikenneturvallisuuden eurooppalainen toimintaohjelma – Väliarviointi . 
4 Euroopan ympäristökeskus: Climate for a transport change . TERM 2007. Euroopan 
ympäristökeskuksen raportti N:o 1/2008. 
FI 4   FI ja (rajallisessa määrin) sääntelyä, mutta ju lkisen ja yksityisen sektorin välistä ja 
jäsenvaltioiden välistä koordinointia on vähän. 
Vaihtoehto B: Keskitytään tu kitoimiin ja koordinointiin  
Vaihtoehdossa B tavoitte isiin pyritään seuraav illa laaja-alaisilla ensisijaisilla toimilla : 
1) määritellään ajoneuvon sisäinen toiminnallinen avoin järjestelmäalusta , joka 
mahdollistaa keskeisten komponenttien käytön moniin eri tarkoituksiin,  
2) perustetaan korkean tason ryhmä  alan sidosryhmien f oorumiksi (tiedonvaihto, 
visio, ohjeet),  
3) määritellään puitteet tie- ja liikennetiedon  optimaaliselle hyödyntämiselle, 
4) varmistetaan ITS-palvelujen jatkuvuus ,  
5) ratkaistaan  tietoturvaan, yksityisyyden suojaan ja vastuisiin lii ttyvät kysymykset . 
Vaihtoehto B+: Vaihtoehto B ko miteamenettelyllä laajennettuna  
Vaihtoehto B+ rakentuu samoille toimille kuin vaihtoehto B, mutta kattaa 
koordinointinäkökohdat jäsennellymmin. Alan  korkean tason ryhmä korvataan 
1) Euroopan ITS-komitealla (EIC) , joka koostuu jäsenvaltioiden edustajista ja 
avustaa komiteamenettelyn kautta kom issiota sen vahvistaessa yksittäisiä 
toimenpiteitä määritellyillä aloilla (jotka vastaavat vaihtoehdossa B mainittuja tukitoimia), ja  
2) Euroopan ITS-alan neuvoa-antavalla ryhmällä , joka koostuu muun muassa alan 
teollisuuden, liikenteenharjoittajien, käyttäjie n ja muiden asianomaisten foorumeiden 
ja järjestöjen edustajist a ja neuvoo komissiota kaupallisissa ja teknisissä 
kysymyksissä. 
EIC-komitean avustamana komissio 
• vaihtaisi tietoja jäsenvaltioiden ka nssa ja kehittäisi kokonaisvision,  
• seuraisi ohjeiden ja menettelyjen laatimista, 
• päättäisi tarpeen mukaan ja toimivaltansa puitteissa toimista seuraavilla aloilla: 
1) teknisten vaatimusten ja eritelmien vahvistaminen erityisesti määritellyillä 
painopistealoilla. 
2) ITS-terminaalien, -verkkolaitteid en ja -ohjelmistosovellusten 
tyyppihyväksyntä. 
5. V
AIKUTUSTEN ANALYYSI  
5.1. Menettelytapakysymykset 
Analyysi perustuu kvalitatiiviseen  näyttöön, jota täydennetään kvantitatiivisilla tekijöillä. 
Kaikkia vaihtoehtoja on verra ttu vertailuskenaarioon A. Arviointiperusteissa  otetaan 
huomioon sekä suorat että  epäsuorat vaikutukset: 
Suorat vaikutukset : 
• yhteentoimivuuden ja palveluj en jatkuvuuden parantaminen 
• yhteistyön ja koordinoinnin lujittaminen 
FI 5   FI • yksityisyyden suojaa ja vastuita koskevien  epävarmuustekijö iden poistaminen. 
Epäsuorat taloudelliset, sosiaal iset ja ympäristövaikutukset : 
• taloudelliset vaikutukset : ruuhkautuminen, kilpailukyky, kuluttajat, kasvu 
• sosiaaliset vaikutukset : tieliikenteen turvallisuus, työllisyys, turvatoimet 
• ympäristövaikutukset : ilmastonmuutos, ilmanlaatu ja melu, energiatehokkuus, 
liikennemuotojen yhteistoiminta. 
Tämä vaikutusten arviointi on tehty politiik an muotoiluun keskittyvä stä laaja-alaisesta 
toimintasuunnitelmasta. Siksi tässä vaiheessa ei ole mahdollista tehdä täydellistä kustannus-
hyötyanalyysiä konkreettisista toimenpiteistä.  
Mahdollisia epäsuoria vaikutuksia  koskevan kvantitatiivisen lisäaineiston tu ottamiseen on 
käytetty TRANSTOOLS-liikennemallia5, vaikka sen avulla ei  voidakaan arvioida 
ehdotettujen toimien ja älykkäiden liike nnejärjestelmien käyttöönoton suoraa suhdetta. 
5.2. Vaihtoehdon A vaikutukset: Ei uusia lisätoimia (perusskenaario) 
Yhteentoimivuus ja palvelujen jatkuvuus : Älykkäiden liikennejärjes telmien operatiivinen 
käyttöönotto olisin edelleen vaikeaa, koska liik enne- ja matkatietojen saatavuus olisi heikkoa 
etenkin eri valtioiden ja liike nnemuotojen välillä. Paikalliset aloitteet ja Euroopan laajuisen 
yhteistyön puuttuminen haittaisivat Euroopan la ajuista käyttöönottoa ja yhdenmukaistamista. 
Tämän seurauksena kuluttajat kärsisiv ät palvelujen epäyhtenäisyydestä. 
Yhteistyö ja koordinointi : Markkinoiden toimintaa haitta isi yhteisen näkemyksen ja 
yhteistyön puuttuminen tärkeimpien sidosryhmien välillä, mikä ei olisi omiaan vähentämään 
kustannuksia ja riskejä. 
Yksityisyyden suojaan ja vastuisiin liittyvien kysymysten käsittely vaihtelisi 
palveluntarjoajan, opera attorin tai sen jäsenvaltion muk aan, jossa palvelua tarjotaan. 
TRANSTOOLS-simulaatiot osoittavat, että 
• tieliikenteen ruuhkat, jotka ilmaistaan ruuhkissa vietetyn ajan osuutena koko 
ajoajasta, kasvaisivat EU-27:ssä 24,3 pr osentista (2007) 24,9 pr osenttiin (2012) ja 
edelleen 28,6 prosenttiin vuonna 2020; 
• polttoaineenkulutus ja hiilidioksidipäästöt kasvaisivat 15 prosentilla vuoteen 2020 
mennessä (EU-25); 
• ulkoisten kustannusten kokonaismäärä  (ruuhkat, onnettomuudet, melu, 
ilmansaasteet ja ilmastokustannukset) nousisi 161,8 miljardista eurosta (2007) 
193,3 miljardiin euroon vuonna 2020. 
5.3. Vaihtoehdon B vaikutukset: Keskitytään  tukitoimiin ja koordinointiin  
1) (Ajoneuvon sisäisen) toiminnallisen avoimen järjestelmäalustan  määrittely ITS-
palveluille 
Modulaarinen lähestymistapa älykkäiden liikennejärjestelmien käyttöönottoon, johon 
sisältyisi ajoneuvon sisäinen yhteentoimiv a telematiikka-alusta, jossa on avoimet 
toiminnot ja joka on suunnite ltu siten, että mukana kulkevat laitteet on helppo kytkeä 
siihen, parantaisi synergioita ja alentaisi kustannuksia .  
2) Yhteistyön ja koordinoinnin parantaminen perustamalla korkean tason ryhmä  
                                                 
5 www.inro.tno.nl/transtools/index.html. 
FI 6   FI ITS-alan korkean tason ryhmä, jossa olisi edustajia kaikilta sektoreilta, auttaisi 
luomaan selkeän näkemyksen älykkäiden l iikennejärjestelmien asemasta Euroopan 
liikennepolitiikassa. Euroopan laajuista kä yttöönottoa koskeva etenemissuunnitelma 
hälventäisi nykyisiä epävarmuustekijö itä (hyödyntäminen, markkinanäkymät). 
Julkisen sektorin koordinoidut investoinnit s ynnyttäisivät aloitteita ja kehitystä myös 
yksityisellä sektorilla. Tällaiseen vapaaeh toiseen koordinointimekanismiin liittyisi 
joitain riskejä: prosesseja olisi vaikea va lvoa ja olisi epävarmaa, missä mitassa 
suositukset todella pa ntaisiin täytäntöön.  
3) Puitteet tie- ja liikennetiedon optimaal iselle keräämiselle, vaihdolle ja 
integroinnille  
Tämä laajentaisi nykyisiin palveluihin sisälty viä toimintoja ja parantaisi palvelujen 
laatua (tarkkuus, peit tävyys, kattavuus).  
4) Palvelujen jatkuvuuden  varmistaminen eri valtioiden ja liikennemuotojen välillä 
Tämä tehostaisi liikennemuotojen yhteistoimintaa ja edistäisi 
tavaraliikennekäytävien ekologisen kestävyyden parantamista, koska mahdollisuus saada tosiaikaisia tietoja ja  sovitut muodot tiedonvaihtoa ja  tiedonintegrointia varten 
ovat edellytys sille, että matkustajille ja rahdinkuljettajille voidaan tarjota saumatonta 
tukea. 
5) Yksityisyyden suojaan ja vastuisiin  liittyvien kysymysten käsittely 
Tämän pitäisi edistää useita ITS-sovelluksia (esim. kaistavahdit ja törmäysvaroitus- 
ja hätäjarrutusjärjestelmät) , joiden laajempi käyttöönot to vähentää merkittävästi 
onnettomuuksia. 
Vaihtoehdolla B olisi seuraav at epäsuorat vaikutukset: 
a) Yhtenäisen järjestelmäalustan, jossa on yksi sertifioitu ja turvallisesti sijoitettu 
rajapinta, pitäisi vähentää kuljettajan häiriintymistä ja synnyttää synergioiden ansioista merkittäviä kustannussäästöjä, mikä puolestaan nopeuttaisi 
turvallisuutta parantavien sovellusten  yleistymistä markkinoilla. Tällainen 
helppoon liitettävyyteen perustuva käytt öönotto edistäisi eC all-järjestelmää, 
jolla pyritään vähentämään kuolonuhrie n määrää nopeuttamalla ensiavun 
antamista onnettomuuden jälkeen. Tämä vähentäisi merkittävästi kuolonuhrien 
(5–15 prosentilla) ja vakavien vammautumisten (10–15 prosentilla
6) määrää 
EU-27:ssä vuoteen 2020 mennessä.  
b) Liikenteenhallinnan  strategioita olisi helpompi laajentaa toisiinsa liittyviin 
verkkoihin, esim. kaupunkialueiden / ka upunkien välisiin tieverkkoihin ja 
toisiaan täydentäviin  liikennemuotoihin.  
c) Luotettavammat tosiaikaiset matka- ja liikennetiedot  tehostaisivat ja 
joustavoittaisivat reitti suunnittelua, säästäisivät aikaa ja rajoittaisivat 
saastumista tieverkon herkissä osissa.  
d) Tyypillisesti ITS- sovelluksia hyödyntävien eFreight -toimenpiteiden laaja-
alaisen soveltamisen odotetaan synny ttävän 10 prosentin ajansäästön ja 
8 prosentin kustannussäästön, kun taas tuottavuuden odotetaan kasvavan 3–10 
prosenttia. Tavaraliikenteen logistiikk akustannukset laskisivat 2–3 prosenttia7. 
                                                 
6 eCall SEISS Study (2006). 
7 KOM(2007) 607, Tavaraliikenteen logistiikkaa koskeva toimintasuunnitelma . 
FI 7   FI e) Muut julkisen sektorin sovellukset  olisi helpompi toteuttaa. Tämä koskee 
muun muassa sosiaalilainsääd ännön noudattamista (lepoa jat), elävien eläinten 
kuljetusta, ulkoisten kustannusten sisä llyttämistä hintoihin, vaarallisten 
aineiden valvontaa, sähköistä maksujenke ruuta, digitaalista ajopiirturia ja 
eCall-järjestelmää. 
TRANSTOOLS-simulaatioiden mukaan ruu hkat vähenisivät noin 2,5 prosenttia ja 
onnettomuuskustannukset 7 prosenttia. Tehokkaampi  yhteistyö ja syne rgiat alentaisivat 
ulkoisten kustannusten kokonaism äärää vielä yhdellä prosentilla. 
5.4. Vaihtoehdon B+ vaikutukset: Vaihtoehto B komiteamenettelyllä laajennettuna 
Vaihtoehdossa B+ jäsenvaltioiden edustajia pyydettäisiin sopimaan keskenään yhteisestä 
visiosta ja painopistealueista älykkäiden  liikennejärjestelmien Euroopan laajuista 
käyttöönottoa varten, palvelujen yhdenmukaista misesta ja niiden vähimmäisvaatimuksista 
(vapaaehtoisuuteen perustuva lähestymistapa) sekä lainsäädäntötyön, standardoinnin ja mahdollisen yhteisön rahoituksen painopistealuei sta. Tärkeimpinä hyötyinä tästä olisivat 
parantunut yhteistyö, nopeammat päätöksentekomenettelyt  ja lainsäädännön 
käsittelyaikojen lyheneminen. 
ITS-sovellukset otettaisiin nopeammin käy ttöön, jolloin saatais iin myös nopeammin 
matkustusaikoihin, onnettomuuksiin ja päästöihin liittyviä säästöjä. Vaihtoehto B+ vähentäisi 
riskejä , jotka liittyvät pelkästään vapaaehtoisia toimia suosittelevan korkean ryhmän työhön. 
Toimiala hyötyisi selkeästä polit iikasta ja visiosta ja voisi kehittää lisäarvopalveluja tiettyjen 
yleisen edun mukaisten ITS-toimien (pako llisen) toteuttamisen pohjalta. Kuluttajat 
hyötyisivät ajoturvallisuutee n ja -mukavuuteen liittyvien  palvelujen laajemmasta 
saatavuudesta ja mittakaavaetujen vuoksi myös alhaisemmista hinnoista. 
Koska vaihtoehto B+ nopeuttaisi ITS-sovellusten toteutusta ja käyttööno ttoa, voidaan olettaa, 
että myös kokonaishyödyt ovat suuremmat vuonna 2020. 
5.5. Hallintokulut  
Euroopan komissiolle aiheutuu hallintokulu ja sidosryhmien tiiviimmän yhteistyön 
organisoinnista, tutkimukselle, käyttötestauks elle ja Euroopan laaj uiselle käyttöönotolle 
annettavan rahoitustuen koordinoinnista, toiminnallisten vaatimusten määrittelystä ja standardoinnin järjestämisestä sekä lainsäädäntötyöstä ja edistymisen seurannasta. Kustannukset saattavat olla korkeammat va ihtoehdossa B+ (70 000 euroa vuodessa) kuin 
vaihtoehdossa B. Ulkoisten kustannusten nop eampi aleneminen aiheuttaisi kuitenkin 
välittömästi miljardien eurojen makrotaloudellisia säästöjä.  
FI 8   FI 6. TOIMINTAVAIHTOEHTOJEN VERTAILU  
Vaikutukset…  yhteen-
toimivuuteen  yhteistyöhön  yksityisyyden 
suojaan ja 
vastuisiin  
Vaihtoehto A 
Ei uusia lisätoimia  vertailutaso  vertailutaso  vertailutaso  
Vaihtoehto B 
Tukitoimet ja koordinointi  ++ + + 
Vaihtoehto B+ 
Komiteamenettelyllä laajennettuna  ++ ++ + 
Suorien vaikutusten  vertailu 
Vaihtoehdot B ja B+  merkitsevät merkittäviä parannuksia vaihtoehtoon A verrattuna. 
Vaihtoehto B+  on parempi yhteistyön kannalta ja m uodostaa parhaan perustan nopealle 
etenemiselle. Kun komissio voi ehdottaa lain säädäntöä komiteamenettelyllä sidosryhmien 
tiiviin kuulemisen jälkeen, voidaan minimoida ri ski, ettei odotettuja tuloksia saavuteta 
asetetussa määräajassa. 
 Talous  Yhteiskunta  Ympäristö  
Vaikutukset…  
ruuhkien 
vähentämiseen  
kilpailukykyyn  
kuluttajiin  
kasvuun  
liikenne-
turvallisuutee n 
työllisyyteen  
turvatoimiin  
ilmaston-muutokseen 
 
ilmanlaatuun / meluun
 
energia-tehokkuuteen
 
Vaihtoehto A 
Ei uusia lisätoimia            
Vaihtoehto B 
Tukitoimet ja koordinointi  + + + + + + + + + + 
Vaihtoehto B+ 
Komiteamenettelyllä laajennettuna  ++ ++ + + ++ + ++ + + + 
Epäsuorien vaikutusten  vertailu 
Analyysi vahvistaa, että perusskenaarioon verra ttuna sekä vaihtoehdolla B että B+ on 
positiivinen kokonaisvaikut us kaikkiin poliittisiin tavoittei siin. Vaihtoehdossa B+ odotetut 
positiiviset vaikutukset ruuhkiin, liikenneturv allisuuteen ja pääs töihin saavutetaan 
aikaisemmin, joten tämä vaihtoehto on tehokka ampi, koska se säästää enemmän ihmishenkiä 
ja liikenteessä kulutettua aikaa ja  vähentää hiilidioksidipäästöjä. 
Kun otetaan huomioon sekä suorat vaikutukset (älykkäiden liikennejä rjestelmien käytön 
lisääminen) ja epäsuorat vaikutukset (talous-, yhteiskunta- ja ympäristöpolitiikan tukeminen), 
parhaana pidetään vaihtoehtoa B+ , koska vahvalla yhteistyöul ottuvuudella saavutetaan 
nopeammin parempia tuloksia ja se parant aa mahdollisuuksia saada nopeammin aikaan 
sopimuksia kysymyksissä, jotka haittaavat älykkäiden liikennejärjestelmien Euroopan 
laajuista käyttöönottoa. 
Ehdotettu sääntelytapa näiden puitteiden luom iseksi on direktiivi, jossa otetaan huomioon 
älykkäiden liikennejärjestelmie n eritasoinen hyödyntäminen ja käyttöönotto, mutta annetaan 
FI 9   FI komissiolle valtuudet määritellä Euroopan ITS-komitean avustuksella direktiivin 
täytäntöönpanoa tukeva t tekniset yksityiskohdat. 
7. SEURANTA JA ARVIOINTI  
Älykkäitä liikennejärjestelmiä koskevia uusia suuntauksia on seuratta va ja arvioitava. 
Vaikutusten arvioinnin täydellisessä versiossa luetellaan mahdolliset indikaattorit, joilla voidaan mitata edistymistä yleisen tavoitteen ja erityistavoitteiden saavuttamisessa. Edistymisraportti  on määrä esittää viimeistään vuonna 2012.