1.JOHDANTO

Verotus on keskeinen osa-alue EU:n työssä, jolla rakennetaan vahvempaa, kilpailukykyisempää ja oikeudenmukaisempaa taloutta. Siihen liittyy selkeä yhteiskunnallinen ulottuvuus. Eurooppa tarvitsee verojärjestelmän, joka on yhteensopiva sisämarkkinoiden kanssa ja jolla tuetaan taloudellista kasvua ja kilpailukykyä, houkutellaan investointeja, edesautetaan työpaikkojen syntymistä, edistetään innovointia ja ylläpidetään Euroopan sosiaalista mallia. Verotuksesta olisi saatava vakaita verotuloja julkisten investointien tekemistä varten, ja sen olisi tuettava kasvua edistävien politiikkojen kehittymistä. Verotuksessa olisi varmistettava, että kaikilla yrityksillä on tasapuoliset toimintaedellytykset, ne hyötyvät oikeusvarmuudesta ja ne kohtaavat mahdollisimman vähän esteitä rajatylittävässä toiminnassaan. Olisi toimittava osana laajempaa verojärjestelmää, johon kansalaiset luottavat siksi, että se on oikeudenmukainen ja täyttää yhteiskunnan sosioekonomiset tarpeet. EU panostaakin verotuksessa ensisijaisesti näiden tavoitteiden saavuttamiseen.

2.VÄLITÖN TOIMI VÄLITTÖMIIN TARPEISIIN VASTAAMISEKSI: YHTEISÖVEROTUKSEN UUDISTAMINEN

Komissio on laatinut kunnianhimoisen ohjelman, jolla yhteisöverotus muutetaan oikeudenmukaisemmaksi ja tehokkaammaksi, se mukautetaan nykyaikaisen talouden vaatimuksiin ja saadaan reagoimaan nopeammin alan uusiin haasteisiin. Ohjelman toteuttaminen etenee nopeasti, ja monia tärkeitä välitavoitteita on jo saavutettu. Kaikki oikeudenmukaista ja tehokasta verotusta koskevassa komission toimintasuunnitelmassa esitetyt aloitteet on käynnistetty, ja monet uudet ehdotukset on jo hyväksytty jäsenvaltioissa. Komissio haluaa myös laajentaa työnsä kohdealan toimintasuunnitelmaa laajemmalle alalle. Niin kutsuttujen Panama-papereiden julkitulon seurauksena komissio esitti tiedonannon lisätoimenpiteistä avoimuuden lisäämiseksi ja verovilpin ja veron kiertämisen torjumiseksi . Kuten kyseisestä tiedonannosta käy ilmi, komissio on valmis kehittämään nopeita ja tehokkaita tapoja reagoida ongelmiin sitä mukaa kun niitä ilmenee. Jotta kaikki yritykset EU:ssa voisivat toimia oikeudenmukaisessa ja kilpailukykyisessä ympäristössä, komissio on lisäksi tehnyt valtiontukitutkimuksia selvittääkseen, ovatko jotkut jäsenvaltiot myöntäneet veroetuuksia tietyille monikansallisille yhtiöille.

Komission ensimmäinen teko oli parantaa verotuksen avoimuutta, mikä on olennainen perusta muille uudistuksille. Jäsenvaltiot hyväksyivät 12 kuukauden aikana ehdotuksen veropäätöksiä koskevien tietojen automaattisesta vaihdosta ja ehdotuksen monikansallisten yritysten verotukseen liittyvien tietojen maakohtaisista raporteista . Niiden ansiosta voidaan saavuttaa uusi, ennennäkemättömän korkea läpinäkyvyyden ja veroviranomaisten välisen yhteistyön taso yhteisöverotuksen alalla. Komissio on myös antanut ehdotuksen siitä, että monikansallisten yhtiöiden maakohtaisten raporttien olisi oltava julkisia, jotta kansalaiset saisivat paremman käsityksen yhtiöiden verokäytännöistä. Tästä ehdotuksesta neuvotellaan parhaillaan neuvostossa ja Euroopan parlamentissa, ja sen pitäisi auttaa palauttamaan kansalaisten luottamus yhteisöverotukseen ja varmistaa, ettei yritysten tarvitse luovia julkistamista koskevien kansallisten sääntöjen viidakossa. Veroviranomaisten pääsystä rahanpesun torjuntaa koskeviin kansallisiin tietoihin on tehty ehdotus , josta odotetaan päästävän sopimukseen vuoden loppuun mennessä. Euroopan parlamentti ja neuvosto ovat myös ryhtyneet työstämään kantaansa neljännen rahanpesun vastaisen direktiivin muutosehdotuksiin, ja kolmikantaneuvottelujen pitäisi alkaa pian vuoden 2017 alkupuolella. Lisäksi komissio on ryhtynyt kartoittamaan lainsäädäntökehystä, joka olisi sopivin tosiasiallisia omistajia koskevien tietojen automaattisen vaihdon toteuttamiseksi EU:n tasolla. Komissio myös tutkii, mikä olisi paras tapaa parantaa niiden tahojen valvontaa, jotka mahdollistavat aggressiivisen verosuunnittelun järjestelyjen hyödyntämisen ja kannustavat tällaisten järjestelyjen käyttöön. Verotuksen parempi läpinäkyvyys Euroopassa edistää aggressiivista verosuunnittelua harjoittavien tahojen paljastumista, tuo esiin haitallisia verokäytäntöjä ja luo perustan avoimuuteen ja luottamukseen pohjautuvalle yhteisöveroympäristölle.

Komissio pyrkii samaan aikaan varmistamaan, että kaikki EU:ssa toimivat yhtiöt maksavat veronsa siellä, missä niiden tuotot syntyvät ja arvonmuodostus tapahtuu. Tämä periaate on olennainen oikeudenmukaisen ja tehokkaan verotuksen kannalta, mutta se voidaan tosiasiallisesti saavuttaa vain yhteisten ja koordinoitujen toimenpiteiden avulla sisämarkkinoilla. Komissio antoikin ehdotuksen uudesta verojen kiertämisen estämistä koskevasta direktiivistä . Direktiivissä vahvistetaan laillisesti sitovat veronkierron vastaiset toimenpiteet, jotka koskevat koko EU:ta ja joiden tarkoituksena on veropohjan rapautumisen ja voitonsiirtojen (BEPS) yleisimpien muotojen ehkäiseminen. Jäsenvaltiot hyväksyivät kyseisen säädöksen heinäkuussa 2016, ja sen nojalla ne voivat panna täytäntöön OECD:n ja G20-ryhmän BEPS-hankkeen yhteydessä tekemänsä sitoumukset nopealla, koordinoidulla ja yhdenmukaisella tavalla. Myös jäsenvaltioiden veroetuusjärjestelmiä ja siirtohinnoittelusääntöjä tutkitaan parhaillaan, jotta voidaan varmistaa EU:n yhteinen lähestymistapa uusiin kansainvälisiin standardeihin. Tämä on erityisen tärkeää, jotta yrityksille voidaan tarjota varmuutta uudistusten täytäntöönpanon aikana ja estää uusien porsaanreikien syntyminen sisämarkkinoilla.

Komissio on myös esittänyt toimenpiteitä verotusalan hyvän hallintotavan maailmanlaajuiseksi edistämiseksi varmistaakseen, että EU:n ja sen kansainvälisten kumppaneiden välillä vallitsevat oikeudenmukaiset ja tasapuoliset toimintaedellytykset. Jäsenvaltiot ovat hyväksyneet komission tammikuussa 2016 esittämän tehokasta verotusta koskevan ulkoisen strategian , jonka tarkoituksena on suojella jäsenvaltioiden veropohjia ulkomailta tulevilta veropohjien rapautumista aiheuttavilta riskeiltä. Kyseisen strategian keskeinen osa-alue on uusi EU-luettelon laatimismenettely, jonka kohteena ovat yhteistyöhaluttomat lainkäyttöalueet ja jolla kannustetaan kaikkia kolmansien maiden lainkäyttöalueita noudattamaan verotusalan hyvän hallintotavan kansainvälisiä standardeja. EU-luettelon laatimismenettelyn ensimmäiset vaiheet on jo toteutettu, ja yhteinen luettelo on tarkoitus saada valmiiksi vuonna 2017. Jäsenvaltiot saavat siitä tehokkaan välineen sellaisten maiden kanssa toimimiseen, jotka eivät suostu toimimaan reilulla tavalla veroasioissa. EU:n varainhoitoasetusta on myös tarkistettu sen estämiseksi, että EU:n varoja voitaisiin ohjata veroparatiiseihin. Lisäksi pyritään lujittamaan EU:n kolmansien maiden kanssa tekemissä sopimuksissa esiintyviä verotusalan hyvän hallintotavan lausekkeita.

3.TULEVAISUUTEEN TÄHTÄÄVÄ POSITIIVINEN OHJELMA

Edellä esitetyt aloitteet ovat erityisen tärkeitä jäsenvaltioiden veropohjien suojaamiseksi, tasapuolisten toimintaedellytysten turvaamiseksi yrityksille ja sen varmistamiseksi, että kaikkien verovelvollisten verotus on oikeudenmukaista ja tehokasta. Niillä puututaan yhteisöverotuksen polttavimpiin ongelmiin. Pidemmällä aikavälillä on kuitenkin syytä mennä pintaa syvemmälle. Lyhyen aikavälin ratkaisut saattavat vanheta nopeasti, sillä liiketoimintamallit ja verosuunnittelutekniikat kehittyvät nopeammin kuin niihin voidaan reagoida. Lisäksi hajanaisten päivitysten tekeminen kansainvälisiin tai kansallisiin taikka EU:n verotussääntöihin luo haasteita sekä veroviranomaisille että yrityksille, joiden on mukauduttava päivityksiin. Kasvun, investointien ja työpaikkojen luomisen edistämiseksi on tarpeen luoda yrityksille suotuisa verotusympäristö alentamalla vaatimusten noudattamisesta aiheutuvia kustannuksia ja hallinnollista taakkaa ja varmistamalla, että oikeusvarmuus toteutuu verotuksessa. G20-maiden johtajat tunnustivat hiljattain verotuksen oikeusvarmuuden tärkeyden investointien ja kasvun edistämisessä. Siitä onkin tullut uusi globaali painopisteala. Jäsenvaltioiden on löydettävä tasapaino tarvittavien uudistusten toteuttamisen ja yritysten vakaan, selkeän ja ennakoitavissa olevan verotusympäristön ylläpitämisen välillä.

EU tarvitsee tulevaisuuteen tähtäävän positiivisen yhteisöverokehyksen, jonka on oltava kasvua edistävä, tehokas ja oikeudenmukainen ja tuettava täysin EU:n laajempia poliittisia painopistealueita niin nykyhetkellä kuin tulevaisuudessa. Tämä on perusteena sille, että komissio haluaa panna uudelleen vireille ehdotuksen yhteisestä yhdistetystä yhteisöveropohjasta (CCCTB). CCCTB mahdollistaa sen, että kestävän kasvun ja sosiaalisen oikeudenmukaisuuden tavoitteet, jotka ovat Euroopan kansalaisten ja yritysten kaksi keskeistä vaatimusta, voidaan saavuttaa ja EU:n laajempaa talous- ja sosiaalipoliittista ohjelmaa voidaan lujittaa. Analyysien mukaan CCCTB voi todella lisätä investointeja EU:ssa jopa 3,4 prosenttia ja kasvua 1,2 prosenttia.

Komissio antoi CCCTB:tä koskevan ehdotuksen ensimmäisen kerran vuonna 2011, ja sen tarkoituksena oli luoda sisämarkkinoista parempi toimintaympäristö yrityksille. Ehdotus oli kunnianhimoinen ja vankkaperusteinen, mutta sen laajuus johti siihen, että neuvostossa käydyt neuvottelut olivat tuloksettomia. Tästä huolimatta Euroopan parlamentti, yritykset, sidosryhmät ja useat jäsenvaltiot pysyivät vakaasti CCCTB:n kannalla sen tarjoamien monien etujen vuoksi. Viime vuosina on lisäksi käynyt selväksi, että CCCTB:llä voidaan saavuttaa muutakin kuin pelkästään yritysten kannalta suotuisa verojärjestelmä sisämarkkinoiden lujittamiseksi.

Tämän vuoksi komissio ilmoitti vuoden 2015 kesäkuun toimintasuunnitelmassaan, että se panisi uudelleen vireille tämän tärkeän hankkeen turvautumalla helpommin hallittavissa olevaan kahden vaiheen menetelmään. Ensimmäinen vaihe koskee yhteisen veropohjan varmistamista. Kun se on saatu toteutettua, siirrytään monimutkaisempaan yhdistämistä koskevaan vaiheeseen. Monet CCCTB:n suurimmista hyödyistä liittyvät tähän toiseen vaiheeseen, minkä vuoksi tätä sitä ei voida jättää huomiotta tai sivuuttaa. Paketti on valmis vasta, kun koko CCCTB on toiminnassa.

CCCTB:n pano uudelleen vireille tarjoaa mahdollisuuden saattaa alkuperäinen ehdotus ajan tasalle, myös maailmanlaajuisessa verotusympäristössä ilmeneviin uusiin haasteisiin vastaamiseksi. Merkittävin muutos on, että CCCTB:stä tulee pakollinen kaikille liikekirjanpidollisille konserneille, joiden konsolidoidut tulot ylittävät 750 miljoonaa euroa. Näin siitä saadaan suurin hyöty veronkierron vastaisena työkaluna. Tämä tarkoittaa myös sitä, että yritykset tietävät, mitä niiltä odotetaan EU:n veronkierron vastaisten sääntöjen perusteella, eikä niiden tarvitse mukauttaa toimintaansa tarpeettomasti. Se tukee sellaisenaan myös helpommin ennakoitavissa olevan ympäristön luomista EU:ssa toimintaa harjoittaville yrityksille.

Komissio on lisännyt ehdotukseen kaksi uutta osa-aluetta, joilla tuetaan suoraan EU:n laajempaa talouspoliittista ohjelmaa. Tutkimus- ja kehityskuluille myönnetään ylimääräinen vähennys, minkä tarkoituksena on kannustaa T&K-toimia ja innovointia, jotka ovat talouskasvun moottoreita. Jotta pieniä ja innovatiivisia yrityksiä voitaisiin tukea, pienille aloitteleville yrityksille, joilla ei ole etuyhteydessä olevia yrityksiä, myönnetään lisätty ylimääräinen vähennys. CCCTB:llä puututaan myös markkinoita vääristävään käytäntöön suosia velanottoa oman pääoman ehtoisen rahoituksen sijasta. Tavoitteena on edistää pääomamarkkinaunionin toimintaa ja rahoitusvakautta.

4.NYKYAIKAINEN, YKSINKERTAINEN JA VARMA VEROTUSYMPÄRISTÖ ON YRITYSTEN KANNALTA PAREMPI JA TEHOKKAAMPI

Sisämarkkinoilla toimivat yritykset tarvitsevat menestyäkseen yksinkertaisen, vakaan ja oikeudelliselta näkökannalta varman ympäristön. Niiden pitäisi kohdata vain vähäisiä verotukseen liittyviä esteitä rajatylittävässä toiminnassa, eikä niille pitäisi aiheutua tarpeettomia hallinnollisia rasitteita tai kustannuksia. EU tarvitsee yhteisöverokehyksen, joka on mukautettu 2000-luvun liiketoiminnan realiteetteihin ja joka on yritysten kannalta kannustava, houkuttelee sijoittajia ja edistää niin pienten kuin suurten yritysten toimintaa.

4.1 Yksi ainoa yhteisöverojärjestelmä sisämarkkinoilla

CCCTB parantaa merkittävästi sisämarkkinoiden toimintaa verotuksen näkökulmasta. Rajatylittävää toimintaa harjoittavat yhtiöt hyötyvät yhdestä ainoasta säännöstöstä, jolla lasketaan niiden veronalaiset voitot EU:ssa, sen sijaan, että käytössä olisi useita erilaisia kansallisia järjestelmiä. Nämä yhtiöt voivat tehdä kaikesta EU:ssa tapahtuvasta liiketoiminnastaan yhden ainoan veroilmoituksen ”yhden luukun järjestelmän” välityksellä, jolloin niiden tarvitsee olla yhteydessä vain yhteen jäsenvaltioon useiden veroviranomaisten sijaan. Veropohjien yhdistäminen tarkoittaa myös, että yhdessä jäsenvaltiossa aiheutuneet tappiot tasataan automaattisesti toisessa jäsenvaltiossa syntyneillä voitoilla, eli rajatylittävää toimintaa harjoittavat yhtiöt pääsevät nauttimaan samoista eduista kuin puhtaasti kansalliset yhtiöt.

CCCTB:n uudelleen vireille panoa koskevassa direktiiviehdotuksessa komissio on säilyttänyt saman kunnianhimoisen lähestymistavan veropohjien yhdistämiseen kuin alkuperäisessä ehdotuksessa. Kahden vaiheen lähestymistapa kuitenkin viivästyttää tämän edun toteutumista. Korvatakseen viivästyksen komissio on ehdottanut, että siihen asti kun veropohjien yhdistämisestä sovitaan, yhtiöillä olisi käytössään yksinkertainen ja vankka väliaikainen järjestelmä, jossa tappiot on mahdollista tasata muissa jäsenvaltioissa syntyneillä voitoilla yhteisen veropohjan puitteissa.