Komission tiedonanto neuvostolle - Valkoisen kirjan "EU:n nuorisopolitiikan uudet tuulet" seuranta - Ehdotus nuorten parempaa ymmärtämistä ja tuntemusta koskeviksi yhteisiksi tavoitteiksi nuorisoalan eurooppalaisista yhteistyöpuitteista 27. kesäkuuta 2002 annetun neuvoston päätöslauselman pohjalta /* KOM/2004/0336 lopull. */





KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE - Valkoisen kirjan "EU:n nuorisopolitiikan uudet tuulet" seuranta - Ehdotus nuorten parempaa ymmärtämistä ja tuntemusta koskeviksi yhteisiksi tavoitteiksi nuorisoalan eurooppalaisista yhteistyöpuitteista 27. kesäkuuta 2002 annetun neuvoston päätöslauselman pohjalta SISÄLLYSLUETTELO 1. Johdanto 1.1. Nuorisopolitiikkaa koskevan valkoisen kirjan seuranta 1.2. Tietoon perustuva nuorisopolitiikka 2. Yhteiset tavoitteet nuorten ymmärtämisen ja tuntemuksen parantamiseksi 2.1. Tavoite 1 - Määritetään nuorisoalan painopistealueilla (osallistuminen, tiedotus ja vapaaehtoistoiminta) nykyisin käytettävissä oleva tieto ja toteutetaan toimenpiteitä tämän tiedon täydentämiseksi ja ajantasaistamiseksi sekä sen saatavuuden helpottamiseksi. 2.2. Tavoite 2 - Toisessa vaiheessa määritetään muilla nuorisoalan painopistealueilla nykyisin käytettävissä oleva tieto ja toteutetaan toimenpiteitä tämän tiedon täydentämiseksi ja ajantasaistamiseksi sekä sen saatavuuden helpottamiseksi 2.3. Tavoite 3 - Varmistetaan nuorisoalaa koskevan tietämyksen laatu, vertailukelpoisuus ja relevanssi käyttämällä asianmukaisia menetelmiä ja välineitä. 2.4. Tavoite 4 - Helpotetaan ja edistetään vaihtotoimia, vuoropuhelua ja verkostoitumista nuorisoalaa koskevan tietämyksen saamiseksi paremmin esille ja tulevien tarpeiden ennakoimiseksi 3. Täytäntöönpano- ja seurantamekanismit 1. Johdanto 1.1. Nuorisopolitiikkaa koskevan valkoisen kirjan seuranta Yleistä taustaa Tämä tiedonanto on jatkoa valkoiselle kirjalle "EU:n nuorisopolitiikan uudet tuulet" [1], jonka komissio hyväksyi 21. marraskuuta 2001, ja neuvoston 27. kesäkuuta 2002 antamalle päätöslauselmalle [2], jossa asetetaan nuorisoalan uudet eurooppalaiset yhteistyöpuitteet. Kyseisessä päätöslauselmassa neuvosto kehottaa soveltamaan avointa koordinointimenetelmänä neljään painopistealaan, jotka ovat nuorten osallistuminen ja heille tiedottaminen, nuorten vapaaehtoistoiminta sekä nuorten parempi ymmärtäminen ja tuntemus. Komissio ehdotti tämän toimeksiannon mukaisesti ensimmäisessä tiedonannossaan nuorten osallistumista ja heille tiedottamista koskevia yhteisiä tavoitteita [3], jotka neuvosto hyväksyi 25. marraskuuta 2003 antamassaan päätöslauselmassa [4]. [1] Komission valkoinen kirja "EU:n nuorisopolitiikan uudet tuulet", KOM(2001) 681 lopullinen. [2] Neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätöslauselma, annettu 27. kesäkuuta 2002, nuorisoalan eurooppalaisista yhteistyöpuitteista (2002/C 168/02). [3] Komission tiedonanto neuvostolle - Valkoisen kirjan "EU:n nuorisopolitiikan uudet tuulet" seuranta -Ehdotus nuorten osallistumista ja heille tiedottamista koskeviksi yhteisiksi tavoitteiksi nuorisoalan eurooppalaisista yhteistyöpuitteista 27. kesäkuuta 2002 annetun neuvoston päätöslauselman pohjalta, KOM(2003) 184 lopullinen, 11. huhtikuuta 2003. [4] Neuvoston päätöslauselma, annettu 25. marraskuuta 2003, nuorten osallistumiselle ja heitä koskevalle tiedottamiselle asetettavista yhteisistä tavoitteista (2003/C 295/04). Komissio ehdottaa tässä tiedonannossa nuorten parempaa ymmärtämistä ja tuntemusta koskevia yhteisiä tavoitteita. Tämä yhteisiä tavoitteita koskeva ehdotus perustuu jäsenvaltioiden vastauksiin kysymyksiin [5], jotka käsittelivät niiden omaa tilannetta ja odotuksia Euroopan tasolla. Tiedonanto heijastelee näiden vastausten analysoinnista seurannutta yksimielisyyttä. [5] Kyselylomaketta laadittaessa kuultiin jäsenvaltioita ja liittymässä olevia maita sekä nuorisofoorumia ja alalla toimivia tutkijoita. Kyselylomake lähetettiin jäsenvaltioille, liittymässä olevilla maille ja kolmelle ehdokasmaalle eli Bulgarialle, Romanialle ja Turkille. Jälkimmäisiä pyydettiin vastaamaan vapaaehtoispohjalta. Euroopan nuorisofoorumia ja alalla työskenteleviä tutkijoita kuultiin ehdotettujen yhteisten tavoitteiden laadinnassa. Jäsenvaltioita ja liittymässä olevia maita pyydettiin lisäksi kuulemaan nuoria itseään, tutkijoita sekä muita alan tärkeitä sidosryhmiä. Jäsenvaltioiden ja liittymässä olevien maiden kyselyyn esittämiä vastauksia koskeva komission analyysi löytyy komission yksiköiden valmisteluasiakirjasta [6]. Siinä tuodaan esiin jäsenvaltioiden ja liittymässä olevien maiden - kansallisella ja Euroopan tasolla - määrittämät eri haasteet, jotka liittyvät nuorten ymmärtämisen ja tuntemuksen parantamiseen. Kuvattujen eri haasteiden kohdalla esitetään konkreettisia esimerkkejä hyvistä toimintatavoista. [6] "Analysis of Member States' and Acceding Countries' replies to the Commission questionnaire on a greater understanding and knowledge of youth" (Analyysi jäsenvaltioiden ja liittymässä olevien maiden vastauksista komission kyselylomakkeeseen, joka käsitteli nuorten parempaa ymmärtämistä ja tuntemusta). Rinnan tämän nuorten parempaa ymmärtämistä ja tuntemusta koskevan hankkeen kanssa toteutetaan sama menettely nuorten vapaaehtoistoimintaa koskevan painopisteen osalta. Nuorten parempi ymmärtäminen ja tuntemus valkoisen kirjan puitteissa Yksi valkoisen kirjan "EU:n nuorisopolitiikan uudet tuulet" tavoitteista on parantaa yleistä tietämystä nuorten tilanteesta. Siinä määritellään "nuorisoasioita koskevan tietämyksen lisääminen" ja tietämys nuorten tilanteesta Euroopassa yhdeksi Euroopan laajuisen nuorisopolitiikan neljästä painopistealasta. Euroopan komissio ehdottaa valkoisessa kirjassa seuraavaa: -nuorisoon liittyvät nykyiset rakenteet ja tekeillä olevat tutkimukset unionissa kartoitetaan ja sisällytetään verkkoon (ottaen huomioon muiden kansainvälisten elinten hankkeet ja aloitteet) -keskustellaan Euroopan laajuisesti alan menetelmistä -laaditaan tutkimusohjelma (joka perustuu jäsenvaltioissa toteutettuun työhön ja jossa hyödynnetään EU:n kuudetta tutkimuksen puiteohjelmaa) -luodaan tilastoja varten tarvittavat apuvälineet hyödyntämällä mahdollisimman tehokkaasti nykyisiä Euroopan tilastojärjestelmän tarjoamia apuvälineitä. Tämän nuorisopolitiikkaa koskevan valkoisen kirjan pohjalta neuvosto määritteli nuorisoalan eurooppalaisista yhteistyöpuitteista antamassaan päätöslauselmassa nuorten ymmärtämisen ja tuntemuksen parantamiselle seuraavat yleiset tavoitteet: -helpotetaan nuorisoaiheisten tutkimusten tekemistä kansallisella ja Euroopan tasolla ja myös tutkimusrakenteiden ja nuorisojärjestöjen toimesta, -helpotetaan tutkimusrakenteiden verkottumista; edistetään tutkimusvälineiden perustamista (esim. indikaattorit), -harkitaan tehtyjen tutkimusten perusteella, mitä toimia saatetaan vielä tarvita nykyisten prioriteettien, nuorison itsenäisyyteen liittyvien kysymysten ja muiden tulevaisuudessa asiaankuuluvien aiheiden tukemiseksi. 1.2. Tietoon perustuva nuorisopolitiikka Jotta politiikka olisi kestävällä pohjalla, sen on kyettävä vastaamaan kohteenaan olevaan todelliseen tilanteeseen. Ainoastaan tällä tavoin politiikkaa noudatetaan ja sillä voidaan parantaa kansalaisten elämää ja lisätä luottamusta politiikan tuloksiin ja näitä tuloksia toteuttaviin instituutioihin. Jotta EU:n ja kansallisen tason politiikalla voidaan vastata kansalaisten tarpeisiin ja odotuksiin, niiden on pohjauduttava parhaaseen saatavilla olevaan tietoon ja ymmärrykseen näistä tarpeista ja odotuksista. Tietoon perustuva toimintamalli on politiikan laadinnassa erityisen tärkeä ja hyödyllinen silloin, kun käsitellään nopeasti muuttuvia aiheita, kuten nuorison tilannetta Euroopassa. Toimintamalli on vieläkin tärkeämpi nyt, kun jäsenvaltiot ovat hyväksyneet yhteiset tavoitteet nuorten osallistumista ja heille tiedottamista koskevien aiheiden osalta ja suunnittelevat näiden tavoitteiden toteuttamista. Tietoon perustuvasta toimintamallista muodostuu olennaisen tärkeä myös sellaisten muiden nuorisopolitiikkaa koskevassa valkoisessa kirjassa määriteltyjen painopistealueiden osalta, joista jäsenvaltiot ovat jo alkaneet keskustella, sekä niiden aiheiden osalta, jotka jäsenvaltiot nimeävät painopistealueiksi tulevaisuudessa. Tässä mielessä nuorten ymmärtämisen ja tuntemuksen parantaminen tukee aihekohtaisia painopisteitä koskevia uusia yhteistyöpuitteita, jotka on asetettu nuorisopolitiikkaa koskevan valkoisen kirjan seurantatyössä. 2. Yhteiset tavoitteet nuorten ymmärtämisen ja tuntemuksen parantamiseksi Ottaen huomioon jäsenvaltioiden ja liittymässä olevien maiden vastaukset komission kyselyyn sekä edellä kuvatut näkökohdat komissio ehdottaa seuraavia yhteisiä yleistavoitteita nuorten ymmärtämisen ja tuntemuksen parantamiseksi: Jotta voidaan luoda ajantasaista, toimivaa ja kestävällä pohjalla olevaa politiikkaa, on olennaisen tärkeää kehittää nuorisoalalla Euroopassa johdonmukaista, relevanttia ja laatunäkökohtiin liittyvää tietämystä ja ennakoida tulevia tarpeita vaihtotoimien, vuoropuhelun ja verkostojen avulla. Tämä yleinen päämäärä olisi saavutettava toteuttamalla seuraavat yhteiset tavoitteet: (1) määritetään nuorisoalan painopistealueilla (osallistuminen, tiedotus ja vapaaehtoistoiminta) nykyisin käytettävissä oleva tieto ja toteutetaan toimenpiteitä tämän tiedon täydentämiseksi ja ajantasaistamiseksi sekä sen saatavuuden helpottamiseksi (2) toisessa vaiheessa määritetään muilla nuorisoalan painopistealueilla nykyisin käytettävissä oleva tieto ja toteutetaan toimenpiteitä tämän tiedon täydentämiseksi ja ajantasaistamiseksi sekä sen saatavuuden helpottamiseksi (3) varmistetaan nuorisoalaa koskevan tietämyksen laatu, vertailukelpoisuus ja relevanssi käyttämällä asianmukaisia menetelmiä ja välineitä (4) helpotetaan ja edistetään vaihtotoimia, vuoropuhelua ja verkostoitumista nuorisoalaa koskevan tietämyksen saamiseksi paremmin esille ja tulevien tarpeiden ennakoimiseksi. 2.1. Tavoite 1 - Määritetään nuorisoalan painopistealueilla (osallistuminen, tiedotus ja vapaaehtoistoiminta) nykyisin käytettävissä oleva tieto ja toteutetaan toimenpiteitä tämän tiedon täydentämiseksi ja ajantasaistamiseksi sekä sen saatavuuden helpottamiseksi Kaikki jäsenvaltiot ovat hankkineet jonkinlaista tietoa nuorisosta - onpa tämä tapahtunut sitten tutkimusten tai kenttätyön avulla. Tällainen tieto on kuitenkin varsin hajanaista, ei kovin ajankohtaista ja usein - silloin kun sitä tarvittaisiin - jo vanhentunutta. Tieto ei lisäksi aina ole helposti kaikkien asiasta kiinnostuneiden tahojen saatavilla. Jäsenvaltiot vaativat yleisesti ottaen yhtenäisen tietoperustan luomista nuorisoalalla, jotta voidaan torjua tietojen hajonta ja resurssien tuhlaus, varmistaa ajan tasalla olevien tietojen saatavuus, täyttää aukkokohtia ja välttää päällekkäisyydet. Tällaisen tietämyksen ei pitäisi perustua pelkästään tutkimuksiin ja tilastotietoihin, vaan siihen olisi sisällyttävä myös käytännön tietoa valtiosta riippumattomilta järjestöiltä, nuorisojärjestöiltä ja nuorilta itseltään. Jäsenvaltiot kuitenkin myöntävät, ettei tässä vaiheessa ole mahdollista yrittää kattaa kaikkea mahdollista nuorisoalaan liittyvää tietoa. Tämän vuoksi olisi ensin painotettava muutamia keskeisiä painopisteaiheita, joilla katsotaan olevan suora yhteys kestävän nuorisopolitiikan luomiseen. Vastauksissaan nuorten ymmärtämisen ja tuntemuksen parantamista koskeneeseen kyselyyn jäsenvaltiot määrittivät ne nuorisoalaan liittyvät aiheet, joiden parissa ne ovat jo työskennelleet aika tavalla avoimen koordinointimenetelmän puitteissa eli osallistuminen (paikallistasolla ja poliittisiin prosesseihin), tiedotus ja vapaaehtoistoiminta. Tavoitteen 1 saavuttamiseksi ehdotetaan seuraavia toimintalinjoja: Kansallisella tasolla * määritetään nykyinen nuorisoalaa koskeva tietämys ja jäsennellään se yhteisiksi ydinaiheiksi (osallistuminen, tiedotus ja vapaaehtoistoiminta) * tehdään lisää tutkimuksia ja kerätään tilastotietoja sekä valtiosta riippumattomien järjestöjen, nuorisojärjestöjen ja nuorten omaa käytännön tietoa kyseisistä määritellyistä aiheista aukkokohtien täyttämiseksi ja näitä aiheita koskevan tiedon pitämiseksi jatkuvasti ajan tasalla * helpotetaan kansallisella ja Euroopan tasolla näitä aiheita ja vastaavia toimijoita koskevan tiedon saatavuutta kokoamalla tiedot sekä paperi- että sähköisessä muodossa ja levittämällä niitä näissä muodoissa ja varmistetaan relevantin tiedon helppokäyttöisyys. Euroopan tasolla * hyödynnetään nuoriso-ohjelmaa (jäsenvaltioiden tekemän työn täydennykseksi) tämän tavoitteen toteuttamisessa ja käytetään parhaalla mahdollisella tavalla hyväksi muita mahdollisia asiaan liittyviä välineitä, jotka ovat saatavilla EU:n tasolla - esimerkkeinä Eurobarometri-kyselyt, Eurostat ja nykyinen ja tuleva tutkimuksen puiteohjelma - tai joita komissio kehittää tämän alan yhteistyökumppaneidensa kanssa - esimerkiksi väline, jolla kootaan relevantti tieto nuorisoalalta ja tuodaan se saataville. 2.2. Tavoite 2 - Toisessa vaiheessa määritetään muilla nuorisoalan painopistealueilla nykyisin käytettävissä oleva tieto ja toteutetaan toimenpiteitä tämän tiedon täydentämiseksi ja ajantasaistamiseksi sekä sen saatavuuden helpottamiseksi Vastauksissaan kyselyyn jäsenvaltiot määrittivät toisenkin joukon nuorisoalan kannalta kiinnostavia aiheita - itsenäisyys, vapaamuotoinen oppiminen, syrjinnän torjunta, koulutus, työllisyys, siirtyminen koulusta työelämään, sosiaalinen osallisuus ja terveys - jotka vastaavat valkoisessa kirjassa esiin tuotuja politiikan painopisteitä ja sisältyvät nuorisoalan uusiin yhteistyöpuitteisiin. Koska nuorten paremman ymmärtämisen ja tuntemuksen tavoitteena on nuorten odotuksiin sovitettu kestävä nuorisopolitiikka, edellä mainitun aiheluettelon olisi edelleen oltava joustava ja muutettavissa nuorisoalan kehitysnäkymien ja tarpeiden mukaan. Näiden aiheiden mahdollista selkeyttämistä ja mukauttamista koskevat keskustelut on parasta käydä asiaan liittyvien nuorisoalan sidosryhmien eli tutkijoiden/asiantuntijoiden, poliittisten päättäjien, nuorten ja nuorisotyöntekijöiden ja -järjestöjen Euroopan tason tapaamisissa. Tavoitteen 2 saavuttamiseksi ehdotetaan seuraavia toimintalinjoja: Kansallisella tasolla * kartoitetaan nykyinen nuorisoalaa koskeva tietämys ja jäsennellään se yhteisiksi ydinaiheiksi (itsenäisyys, vapaamuotoinen oppiminen, syrjinnän torjunta, koulutus, työllisyys, siirtyminen koulusta työelämään, sosiaalinen osallisuus ja terveys) -nuorisoalan sidosryhmien on kuitenkin Euroopan tason tapaamisissaan tarvittaessa voitava selkeyttää ja muuttaa näitä aiheita * tehdään lisää tutkimuksia ja kerätään tilastotietoja sekä valtiosta riippumattomien järjestöjen, nuorisojärjestöjen ja nuorten omaa käytännön tietoa kyseisistä määritellyistä aiheista aukkokohtien täyttämiseksi ja näitä aiheita koskevan tiedon pitämiseksi jatkuvasti ajan tasalla * helpotetaan kansallisella ja Euroopan tasolla näitä aiheita ja vastaavia toimijoita koskevan tiedon saatavuutta kokoamalla tiedot sekä paperi- että sähköisessä muodossa ja levittämällä niitä näissä muodoissa ja varmistetaan relevantin tiedon helppokäyttöisyys. Euroopan tasolla * hyödynnetään nuoriso-ohjelmaa (jäsenvaltioiden tekemän työn täydennykseksi) tämän tavoitteen toteuttamisessa ja käytetään parhaalla mahdollisella tavalla hyväksi muita mahdollisia asiaan liittyviä välineitä, jotka ovat saatavilla EU:n tasolla - esimerkkeinä Eurobarometri-kyselyt, Eurostat ja nykyinen ja tuleva tutkimuksen puiteohjelma - tai joita komissio kehittää tämän alan yhteistyökumppaneidensa kanssa - esimerkiksi väline, jolla kootaan relevantti tieto nuorisoalalta ja tuodaan se saataville. 2.3. Tavoite 3 - Varmistetaan nuorisoalaa koskevan tietämyksen laatu, vertailukelpoisuus ja relevanssi käyttämällä asianmukaisia menetelmiä ja välineitä Ollakseen merkityksellistä nuorisoalaa koskevan tietämyksen on ehdottomasti oltava korkealaatuista, vertailukelpoista ja sovitettu kaikkien nuorisoalan toimijoiden odotuksiin ja tarpeisiin. Kaikilla tasoilla - paikallis- ja aluetaso mukaan luettuina - on tähän mennessä kehitetty joitakin määrällisiä ja laadullisia välineitä ja menetelmiä. Nyt on määritettävä näistä välineistä ja menetelmistä ne, jotka soveltuvat parhaiten nuorisoalan kannalta relevantteihin aiheisiin, kehitettävä niitä edelleen ja käytettävä niitä asianmukaisella tavalla. Tavoitteen 3 saavuttamiseksi ehdotetaan seuraavia toimintalinjoja: Kansallisella tasolla * otetaan käyttöön asianmukaiset välineet ja menetelmät ja kehitetään niitä edelleen, jotta voitaisiin lisätä nuorten ymmärtämistä ja tuntemusta kaikilla relevanteilla aihealueilla, ja helpotetaan tulosten hyödyntämistä * edistetään nuorisoalalla työskentelevien (erityisesti nuorten) tutkijoiden ja asiantuntijoiden samoin kuin muiden nuorisoalan tietämystä kehittävien toimijoiden koulutusta esimerkiksi helpottamalla kokemusten ja toimintatapojen vaihtoa, tukemalla kyseisten henkilöiden liikkuvuutta ja parantamalla heidän taitojaan sekä hyödyntäen parhaalla mahdollisella tavalla nykyisiä EU:n ohjelmia [7]. [7] Kuten kuudenteen puiteohjelmaan kuuluvia Marie Curie -toimia. Euroopan tasolla * pyritään yhdessä kartoittamaan ja määrittelemään yhteiset käsitteet ja se keskeinen vähimmäissisältö, johon olisi keskityttävä määritettyjen painopisteaiheiden yhteisen ymmärtämisen parantamiseksi * pyritään yhdessä määrittämään laadulliset ja määrälliset arviointimenetelmät yhteisesti määritellyistä aiheista saatujen tulosten hyödyntämiseksi ja vertaamiseksi - nykyisten tietolähteiden pohjalta * pyritään yhdessä paremmin määrittelemään ne indikaattorit, joiden avulla on mahdollista arvioida nykyisen ja tulevan Nuoriso-ohjelman vaikutusta näiden ohjelmien konkreettisten tulosten seurannan avulla. 2.4. Tavoite 4 - Helpotetaan ja edistetään vaihtotoimia, vuoropuhelua ja verkostoitumista nuorisoalaa koskevan tietämyksen saamiseksi paremmin esille ja tulevien tarpeiden ennakoimiseksi Jäsenvaltiot ovat nuorten ymmärtämisen ja tuntemuksen parantamiseksi kaivanneet vaihtotoimien kohentamista ja jäsenneltyä vuoropuhelua päättäjien, kansallisten nuorisoalan tutkimuselinten, tutkijoiden, nuorisojärjestöjen ja nuorten parissa työskentelevien järjestöjen sekä nuorten itsensä kesken. Tällainen vaihtotoiminta ja vuoropuhelu on todella tarpeen - ei pelkästään ensimmäisten kolmen tavoitteen täyttämiseksi vaan kehityssuuntauksissa ja arvoissa tapahtuvien muutosten osoittamiseksi, tulevien kehityssuuntausten ennakoimiseksi ja uusien painopisteaiheiden määrittämiseksi. Jäsenvaltiot eivät yleensä halua uusien rakenteiden luomista vaan hyödyntäisivät mieluummin tehokkaammin nykyisiä verkostoja ja yhteistyösuhteita. Tavoitteen 4 saavuttamiseksi ehdotetaan seuraavia toimintalinjoja: Kansallisella tasolla * kannustetaan vaihtotoimia, jäsenneltyä vuoropuhelua ja kansallisia verkostoja päättäjien, tutkijoiden, nuorten ja heidän järjestöjensä sekä kaikkien muiden nuorisoalan toimijoiden kesken ja kehitetään näitä toimia edelleen * keskustellaan edellä kuvattujen verkostojen puitteissa tulevista tarpeista ja kehityssuuntauksista ja määritetään ne uudet painopisteaiheet, joihin on perehdyttävä tehokkaan, oikea-aikaisen ja kestävän politiikan ja nuorisotyön toteuttamiseksi, ja ne välineet ja menetelmät, joita olisi tältä osin vielä kehitettävä * edistetään eri alojen välistä yhteistyötä, vaihtotoimintaa ja vuoropuhelua tutkijoiden/tutkimuslaitosten ja päättäjien kesken tietämykseen liittyvillä eri aloilla yhteisesti kiinnostaviin aiheisiin keskittyvien konferenssien, seminaarien ja tapahtumien avulla. Euroopan tasolla * koordinoidaan edellä kuvattuja kansallisia verkostoja perustamalla komission ja alalla toimivien yhteistyökumppaneiden yhteistyönä nuorisoa koskevan tietämyksen verkosto Euroopan unioniin; verkoston on tarkoitus koota alan kaikkien toimijoiden edustajat keskustelemaan menetelmistä ja tulevista aiheista ja vaihtamaan hyviä toimintatapoja. 3. Täytäntöönpano- ja seurantamekanismit Yhteisten tavoitteiden täytäntöönpano ja seuranta on merkittävä osa sitä avointa koordinointimenetelmää, joka luotiin nuorisoalan eurooppalaisista yhteistyöpuitteista annetussa päätöslauselmassa. Tätä periaatetta sovellettiin jo nuorten osallistumista ja heille tiedottamista koskeviin painopistealoihin, joiden yhteisistä tavoitteista neuvosto antoi 25. marraskuuta 2003 päätöslauselman. Neuvosto kehotti tässä jälkimmäisessä päätöslauselmassa jäsenvaltioita määrittämään oman erityistilanteensa ja kansallisten painopisteidensä mukaisesti yhteisten tavoitteiden suhteen sovellettavat täytäntöönpano- ja seurantatoimet. Lisäksi jäsenvaltioita kehotettiin esittämään raportteja yhteisten tavoitteiden täytäntöönpanoon tähtäävistä kansallisista toimista. Nuorten parempaa ymmärtämistä ja tuntemusta koskevien yhteisten tavoitteiden osalta komissio ehdottaa lisäksi seuraavaa: -jäsenvaltiot toteuttavat kaikki hyväksytyt yhteiset tavoitteet ja - kuultuaan nuoria ja näiden järjestöjä, tutkijoita sekä muita alan relevantteja sidosryhmiä asianmukaisina pidettyjä kanavia käyttäen - a) kertovat komissiolle ensimmäisen yhteisen tavoitteen täytäntöönpanosta seuranneista konkreettisista saavutuksista raportoidessaan komissiolle osallistumista ja tiedottamista koskevista painopisteistä vuoden 2005 loppuun mennessä sekä raportoidessaan komissiolle vapaaehtoistoimintaa koskevasta painopisteestä vuoden 2006 loppuun mennessä. Jäsenvaltioiden on edellä mainituissa raporteissa kerrottava komissiolle myös niistä toimista, joita ne ovat toteuttaneet täyttääkseen nuorten parempaa ymmärtämistä ja tuntemusta koskevan kolmannen ja neljännen yhteisen tavoitteen. b) kertovat komissiolle niistä konkreettisista saavutuksista, joita on saatu toisen yhteisen tavoitteen täytäntöönpanossa vuoden 2008 loppuun mennessä. Jäsenvaltioiden on edellä mainitussa raportissa kerrottava komissiolle myös niistä muista toimista, joita ne ovat toteuttaneet täyttääkseen nuorten parempaa ymmärtämistä ja tuntemusta koskevan kolmannen ja neljännen yhteisen tavoitteen. -komissio käyttää edellä mainittuja tietoja laatiakseen neuvostolle raportin hankkeen etenemisestä. Ottaen huomioon komission ehdotukset neuvosto vahvistaa tätä painopistettä koskevat yhteiset tavoitteet tai mukauttaa tai muuttaa niitä. Tämä yhteisiä tavoitteita koskeva ehdotus lähetetään Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle.