ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(7)Niiden tietojen perusteella, jotka komissio (Eurostat) on asetuksen (EY) N:o 479/2009 14 artiklan mukaisesti toimittanut saatuaan Slovenialta ilmoituksen huhtikuussa 2016, sekä vuoden 2016 vakausohjelman ja komission kevään 2016 talousennusteen perusteella voidaan tehdä seuraavat päätelmät:

(5)Perussopimusten liitteenä olevan liiallisia alijäämiä koskevasta menettelystä tehdyn pöytäkirjan 4 artiklan mukaan komissio toimittaa menettelyn täytäntöönpanoa varten tarvittavat tiedot. Pöytäkirjan soveltamisen osana jäsenvaltioiden on neuvoston asetuksen (EY) N:o 479/2009 3 artiklan nojalla annettava tiedot julkisen talouden alijäämistä ja veloista ja muista asiaan liittyvistä muuttujista kahdesti vuodessa, ennen 1 päivää huhtikuuta ja ennen 1 päivää lokakuuta.

–Vuonna 2013 julkinen velka oli 71 prosenttia suhteessa BKT:hen ja kasvoi 83,2 prosenttiin vuonna 2015 velkaa kasvattavien velkakannan korjauserien ja kertaluoteisten menojen vuoksi. Komission kevään 2016 talousennusteen mukaan julkisen talouden bruttovelka on ollut suurimmillaan vuonna 2015 ja alenee 78 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2017 käteispuskureiden vähenemisen vuoksi.

(8)Sloveniaan sovelletaan vuodesta 2016 eli liiallisen alijäämän korjaamista seuraavasta vuodesta alkaen vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevää osiota, ja sen olisi edettävä asianmukaisessa tahdissa kohti julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitettaan, myös noudattamalla menojen kasvulle asetettua vertailuarvoa, ja noudatettava velkakriteeriä asetuksen (EY) N:o 1467/97 2 artiklan 1 a kohdan mukaisesti. Tässä tilanteessa näyttää olevan vaarana, että edellytetystä keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävästä sopeutuksesta, joka on 0,6 prosenttia suhteessa BKT:hen, poiketaan jonkin verran vuonna 2016. Jos politiikka säilyy muuttumattomana, näyttää olevan vaarana, että edellytetystä keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävästä sopeutuksesta, joka on 0,6 prosenttia suhteessa BKT:hen, poiketaan merkittävästi vuonna 2017. Slovenian ennakoidaan noudattavan väliaikaista velkasääntöä vuonna 2016 ja noudattavan sitä pitkälti vuonna 2017. Kaiken kaikkiaan vuosina 2016 ja 2017 on toteutettava lisätoimenpiteitä.

(9)Neuvoston päätös liiallisen alijäämän olemassaolosta on kumottava perussopimuksen 126 artiklan 12 kohdan nojalla, kun liiallinen alijäämä jäsenvaltiossa, jota asia koskee, on neuvoston käsityksen mukaan korjattu.

(10)Neuvoston käsityksen mukaan Slovenian liiallinen alijäämä on korjattu, minkä vuoksi päätös 2010/289/EU olisi kumottava,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Kokonaistilanteen arviointi osoittaa, että Slovenian liiallisen alijäämän tilanne on korjattu.

2 artikla

Kumotaan päätös 2010/289/EU.

3 artikla

Tämä päätös on osoitettu Slovenian tasavallalle.

Tehty Brysselissä
Tämä ehdotus neuvoston päätökseksi koskee EAGDCS:ää. Demonstraation kehittämisen osalta ehdotetaan, että periaatteessa tuetaan Eurocontrolin viraston yhteistyötä Eurocontrolin jäsenvaltioiden lennonvarmistuspalvelun tarjoajien sekä verkon hallinnoijan kanssa. Ehdotuksessa määritellään kuitenkin myös kolme tärkeää edellytystä, jotka kyseisen päätöksen olisi sisällettävä.

Ensimmäinen edellytys on, että demonstraation kehittämisessä on otettava täysimääräisesti huomioon SESAR-yhteisyrityksen tekemä tekninen työ. Tarkoituksena on välttää kaikenlainen epäyhdenmukaisuus näiden kahden organisaation välillä käynnissä olevassa ja mahdollisessa tulevassa keskitettyjen palvelujen kehitystyössä.

Toiseksi EASAn osallistuminen on varmistettava, sillä EASAn on huolehdittava keskitetysti tarjottavan palvelun sertifioinnista ja valvonnasta ennen kuin palvelu voidaan ottaa käyttöön. Näin vältettäneen mahdollisia eroavaisuuksia tällä alueella ja siten varmistetaan, että paitsi reittimaksuista myös unionin tuesta peräisin olevat varat käytetään mahdollisimman tehokkaasti.

Päätöksen olisi lisäksi oltava sellainen, ettei se vaikuta hankintoihin ja käyttöönottoon ja tällaisten palvelujen toimivuuteen sisämarkkinoilla. Kyseisiin palveluihin, joita tarjotaan osana yhtenäistä eurooppalaista ilmatilaa (SES), olisi siksi edelleen sovellettava julkisia hankintoja koskevia EU:n sääntöjä kustannustehokkuuden maksimoimiseksi.

Edellä lueteltuja edellytyksiä pidetään olennaisina. Kun otetaan huomioon niiden luonne ja soveltamisala, ne ovat todennäköisesti merkityksellisiä myös vahvistettaessa unionin kantoja Eurocontrolin tuleviin päätöksiin keskitettyjen palvelujen alalla. Komissio tarkastelee näitä kysymyksiä yksityiskohtaisesti joka kerta, kun tarvitaan uusi ehdotus.

Keskitettyjen ilmaliikenteen hallintapalvelujen kehittämisen perusta

Eurocontrolin viraston toiminta on keskitettyjen palvelujen osalta kehittynyt merkittävästi palvelujen käyttöönotosta eli vuoden 2012 lopulta lähtien. Eurocontrolin pysyvä komissio antoi helmikuussa 2014 virastolle luvan käynnistää vaiheittainen lähestymistapa mahdollisten keskitettyjen palvelujen operatiivisen, teknisen ja rahoitusta koskevan toteutettavuuden arviointia ja demonstrointia varten, ottaen huomioon palvelujen vaihteleva valmiusaste. Sen jälkeen Eurocontrolin virasto on järjestänyt useita työpajoja ja kehittänyt operaation toiminta-ajatuksia (CONOPS) useita keskitettyjä palveluja varten. Se on laatinut kattavan kustannus-hyötyanalyysin, jonka on hyväksynyt riippumaton konsultti. Kustannus-hyötyanalyysin yksityiskohtia ei kuitenkaan ole valvottu julkisesti.

2.EHDOTUKSEEN LIITTYVÄT OIKEUDELLISET NÄKÖKOHDAT

Ottaen huomioon edellä esitetyt seikat, erityisesti tarkistetun EAGDCS-ehdotuksen olemassaolo, sekä SEUT-sopimuksen 100 artiklan 2 kohta ja 218 artiklan 9 kohta, ehdotetaan, että hyväksytään unionin puolesta esitettävä uusi kanta Eurocontrolin pysyvässä komiteassa tehtäviin päätöksiin, jotka koskevat keskitettyjä palveluja.

2016/0118 (NLE)

Ehdotus

NEUVOSTON PÄÄTÖS

Euroopan unionin puolesta esitettävästä kannasta Eurocontrolin pysyvän komission päätöksiin keskitetyistä palveluista

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
KATSOVAT, että vuosia 2009–2014 koskevaa ETA:n rahoitusjärjestelmää sääntelevät määräykset on annettu ETA-sopimuksen pöytäkirjassa N:o 38 b ja pöytäkirjan N:o 38 b lisäyksessä,

KATSOVAT, että vuosia 2004–2009 koskevaa ETA:n rahoitusjärjestelmää sääntelevät määräykset on annettu ETA-sopimuksen pöytäkirjassa N:o 38 a ja pöytäkirjan N:o 38 a lisäyksessä,

KATSOVAT, että koska on edelleen tarpeen kaventaa sosiaalisia ja taloudellisia eroja Euroopan talousalueella, olisi vahvistettava uusi vuosia 2014–2021 koskeva ETA:n EFTA-valtioiden myöntämää rahoitusta koskeva järjestelmä,

OVAT PÄÄTTÄNEET TEHDÄ SEURAAVAN SOPIMUKSEN:

1 ARTIKLA

Korvataan ETA-sopimuksen 117 artiklan teksti seuraavasti:

”Rahoitusjärjestelmiä koskevat määräykset annetaan pöytäkirjassa N:o 38, pöytäkirjassa N:o 38 a, pöytäkirjan N:o 38 a lisäyksessä, pöytäkirjassa N:o 38 b, pöytäkirjan N:o 38 b lisäyksessä ja pöytäkirjassa N:o 38 c.”.

2 ARTIKLA

Lisätään ETA-sopimukseen uusi pöytäkirja N:o 38 c pöytäkirjan N:o 38 b jälkeen. Pöytäkirjan N:o 38 c teksti on tämän sopimuksen liitteenä.

3 ARTIKLA

Osapuolet ratifioivat tai hyväksyvät tämän sopimuksen omien menettelyjensä mukaisesti. Ratifiointi- tai hyväksymiskirjat talletetaan Euroopan unionin neuvoston pääsihteeristöön.

Tämä sopimus tulee voimaan sitä päivää seuraavan toisen kuukauden ensimmäisenä päivänä, jona viimeinen ratifioimis- tai hyväksymiskirja on talletettu.

Tätä sopimusta noudatetaan väliaikaisesti sen kuukauden ensimmäisestä päivästä, joka seuraa viimeisen tätä koskevan ilmoituksen tekemistä, kunnes 1 ja 2 kohdassa tarkoitetut menettelyt on saatu päätökseen.
Lisätään 4 a—4 e artikla seuraavasti:

”4 a artikla

1. Poiketen siitä, mitä säädetään direktiivin 88/357/ETY (15) 2 artiklan d alakohdan toisessa luetelmakohdassa, jos ajoneuvo on maahantuotu toisesta jäsenvaltiosta toiseen, jäsenvaltioksi, jossa riski sijaitsee, on katsottava ajoneuvon määränpääjäsenvaltio enintään 30 päivän ajan heti siitä päivämäärästä, kun ajoneuvo on toimitettu tai lähetetty ostajalle tai saatettu ostajan saataville, vaikka ajoneuvoa ei olisi virallisesti rekisteröity määränpääjäsenvaltiossa.

2. Siinä tapauksessa, että vakuuttamaton ajoneuvo on osallisena liikennevahingossa tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitettuna aikana, direktiivin 84/5/ETY 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettu elin ajoneuvon määränpääjäsenvaltiossa on korvausvelvollinen sanotun direktiivin 1 artiklan mukaisesti.

4 b artikla

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että vakuutuksenottajalla on milloin tahansa oikeus pyytää todistus kolmansien osapuolten korvausvaatimuksista, jotka koskevat kyseisen vakuutussopimuksen kattamaa ajoneuvoa tai ajoneuvoja, sopimussuhteen vähintään viideltä edelliseltä vuodelta tai todistus siitä, että korvausvaatimuksia ei ole ollut. Vakuutusyhtiön tai elimen, jonka jäsenvaltio on mahdollisesti nimennyt tarjoamaan pakollisia vakuutuksia tai antamaan kyseisiä todistuksia, on toimitettava tällainen todistus vakuutuksenottajalle 15 päivän kuluessa pyynnöstä.

4 c artikla

Vakuutusyhtiöt eivät saa määrätä onnettomuudessa vahingon kärsineelle omavastuuta direktiivin 72/166/ETY 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun vakuutuksen osalta.

4 d artikla

Jäsenvaltioiden on huolehdittava siitä, että vahingon kärsineillä on direktiivin 72/166/ETY 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla vakuutetun ajoneuvon aiheuttamissa liikennevahingoissa oikeus vaatia korvausta suoraan vakuutusyritykseltä, joka on myöntänyt vahingon aiheuttajalle vastuuvakuutuksen.

4 e artikla

Jäsenvaltioiden on otettava käyttöön direktiivin 2000/26/EY (16) 4 artiklan 6 kohdassa säädetty menettely direktiivin 72/166/ETY 3 artiklan 1 kohdan mukaisesti vakuutetun ajoneuvon aiheuttamiin liikennevahinkoihin liittyvien korvausvaatimusten käsittelemiseksi.

Jos kyse on onnettomuuksista, jotka voidaan käsitellä direktiivin 72/166/ETY 2 artiklan 2 kohdassa säädetyllä kansallisten vakuutuksenantajain toimistojen järjestelmällä, jäsenvaltioiden on otettava käyttöön direktiivin 2000/26/EY 4 artiklan 6 kohdan mukainen menettely. Tämän menettelyn soveltamista varten kaikki viittaukset vakuutusyhtiöön ymmärretään viittaukseksi direktiivin 72/166/ETY 1 artiklan 3 kohdassa määriteltyihin kansallisiin vakuutuksenantajien toimistoihin.
—

Ensiksikin se selvensi sitä, että jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten on tallennettava ja käsiteltävä ilmoituksilla tai tarkastuksissa saadut tiedot ja ne on samassa jäsenvaltiossa saatettava rahanpesun selvittelykeskuksen käyttöön. Viimeksi mainittu seikka on mainittu nimenomaisesti myös rahanpesunvastaisen toimintaryhmän erityissuosituksessa N:o IX. Jos on kyse yhteisön alueelle tulevista tai sieltä poistuvista henkilöistä, joilla on mukanaan vähemmän kuin 10 000 euroa, mutta jos on olemassa näyttöä laittomasta toiminnasta, toimivaltaiset viranomaiset voivat tallentaa ja käsitellä tiettyjä kyseistä henkilöä koskevia tietoja yhdessä jäsenvaltiossa ja saattaa ne kyseisen jäsenvaltion rahanpesun selvittelykeskuksen käyttöön.
(6)

Euroopan yhteisö ja sen jäsenvaltiot ovat sitoutuneet noudattamaan sopimusta teollis- ja tekijänoikeuksien kauppaan liittyvistä näkökohdista, jäljempänä ’TRIPS-sopimus’, joka on hyväksytty Uruguayn kierroksen monenvälisissä kauppaneuvotteluissa (1986—1994) laadittujen sopimusten tekemisestä Euroopan yhteisön puolesta yhteisön toimivaltaan kuuluvissa asioissa 22 päivänä joulukuuta 1994 tehdyllä neuvoston päätöksellä 94/800/EY (3). TRIPS-sopimuksen 27 artiklan 1 kohdan mukaan miltä tekniikan alalta tahansa olevaa tuotetta tai menetelmää koskevan keksinnön on oltava patentoitavissa edellyttäen, että se on uusi ja keksinnöllinen ja että sitä voidaan käyttää teollisesti. Lisäksi patenttioikeuksien saaminen ja patenttioikeuksista nauttiminen eivät mainitun artiklan mukaan saa olla riippuvaisia siitä, mikä tekniikan ala on kyseessä. Näitä periaatteita olisi sovellettava myös tietokoneella toteutettuihin keksintöihin.
—

Tarkistukset 3, 4 ja 5 on sisällytetty yhteisen kannan 1 artiklan 2 kohtaan lukuun ottamatta viittausta ”yleistä etua palveleviin aloihin”, jotka neuvosto katsoi huomioonotettaviksi jo saman artiklan 1 kohdassa. Lisäksi neuvosto on säilyttänyt 2 kohdassa olevan ”tuntemusta” koskevan maininnan, jonka se katsoo olevan merkityksellinen. Tämä koskee myös vastaavia tarkistuksia 11, 12, 13, 14 ja 16, jotka neuvosto on sisällyttänyt liitteisiin I ja III.
1)

Luokassa A olevien aineiden, siten kuin tämä luokka on määritelty tämän liitteen 3 säännön 1 kappaleen a kohdassa, tai aineiden, jotka on alustavasti arvioitu kuuluvan tähän luokkaan, tai painolastiveden tai säiliöiden pesuveden tai muiden jätteiden tai seosten, jotka sisältävät tällaisia aineita, tyhjentäminen mereen on kielletty. Mikäli säiliöt, jotka sisältävät tällaisia aineita tai seoksia, täytyy pestä, syntyvät jätteet tulee tyhjentää vastaanottolaitteistoon, kunnes kyseisen aineen pitoisuus poistovedessä tällaiseen laitteistoon on enintään 0,1 painoprosenttia ja kunnes säiliö on tyhjä, lukuun ottamatta keltaista tai valkoista fosforia, jonka osalta jäännöspitoisuus saa olla enintään 0,01 painoprosenttia. Säiliöön tämän jälkeen lisätty vesi voidaan tyhjentää mereen mikäli kaikki seuraavat ehdot on täytetty: a) omalla käyttövoimallaan kulkeva alus kulkee reitillään vähintään 7 solmun nopeudella, tai jos kyseessä on alus, jolla ei ole omaa käyttövoimaa, vähintään 4 solmun nopeudella; b) tyhjennys suoritetaan vesiviivan alapuolelle, ottaen huomioon meriveden ottoaukkojen sijainti; ja c) tyhjennys tapahtuu vähintään 12 meripeninkulman etäisyydellä lähimmästä maasta sekä paikalla, jossa veden syvyys on vähintään 25 metriä.
2)

Muutetaan liite I seuraavasti: a) Poistetaan 1.9 kohta. b) Korvataan 4.3.1 kohta seuraavasti: ”4.3.1 M1-, M2- (alaluokka III tai B) ja M3-luokan ajoneuvoihin (alaluokka III tai B) sekä N-luokan ajoneuvoihin on asennettava tämän direktiivin vaatimusten mukaiset turvavöiden kiinnityspisteet.”. c) Korvataan 4.3.8 kohta seuraavasti: ”4.3.8 Vain paikallaan olevassa ajoneuvossa käytettäväksi tarkoitettuihin istuimiin ja 4.3.1–4.3.5 kohdan piiriin kuulumattomien ajoneuvojen istuimiin ei vaadita turvavyön kiinnityspisteitä. Jos ajoneuvo on varustettu kiinnityspisteillä tällaisten istuinten osalta, kyseisten kiinnityspisteiden on oltava tämän direktiivin säännösten mukaiset. Kiinnityspisteiden, jotka on tarkoitettu käytettäväksi ainoastaan vammaisten turvavöiden tai muiden moottoriajoneuvojen turvavöitä ja turvajärjestelmiä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 28 päivänä kesäkuuta 1977 annetun neuvoston direktiivin 77/541/ETY (7) 2 a artiklassa tarkoitettujen turvajärjestelmien yhteydessä, ei kuitenkaan tarvitse olla tämän direktiivin säännösten mukaisia, jos ne on suunniteltu ja valmistettu kansallisten oikeudellisten vaatimusten mukaisesti mahdollisimman korkean turvallisuustason varmistamiseksi käytännössä.
”2.4

Kaikkien istuimien, jotka voidaan kääntää eteenpäin tai joissa on kokoontaitettava selkänoja, on lukkiuduttava automaattisesti tavanomaiseen asentoon. Tätä vaatimusta ei sovelleta istuimiin, jotka on asennettu M2- ja M3-luokan alaluokkien I, II tai A ajoneuvojen pyörätuolitiloihin.”.
(2)

Schengenin tietojärjestelmä (jäljempänä ’SIS’), joka on perustettu tarkastusten asteittaisesta lakkauttamisesta yhteisillä rajoilla 14 päivänä kesäkuuta 1985 tehdyn Schengenin sopimuksen soveltamisesta vuonna 1990 tehdyn yleissopimuksen (4) (jäljempänä ’vuoden 1990 Schengenin yleissopimus’), joka on Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan yhteisön perustamissopimukseen liitetyn pöytäkirjan mukaisesti sisällytetty osaksi Euroopan unionia, IV osaston mukaisesti, on jäsenvaltioiden välinen sähköinen tietoverkko ja sisältää muun muassa tietoja sellaisista varastetuista, kavalletuista tai muutoin kadonneista moottoriajoneuvoista, joiden sylinteritilavuus on yli 50 cm3. Vuoden 1990 Schengenin yleissopimuksen 100 artiklan mukaan tiedot sellaisista moottoriajoneuvoista, joita etsitään takavarikoimista tai rikosoikeudenkäynnissä todisteena käyttämistä varten, tallennetaan SIS:ään.
(1)

Vakaus- ja kasvusopimuksen muodostivat alun perin julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja koordinoinnin tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 1466/97 (3), liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn täytäntöönpanon nopeuttamisesta ja selkeyttämisestä 7 päivänä heinäkuuta 1997 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 1467/97 (4) ja vakaus- ja kasvusopimuksesta 17 päivänä kesäkuuta 1997 annettu Eurooppa-neuvoston päätöslauselma (5). Vakaus- ja kasvusopimus on osoittanut käyttökelpoisuutensa talousarvion kurinalaisuuden vahvistamisessa, ja se on siten parantanut makrotalouden vakautta ja johtanut alhaiseen inflaatioon ja alhaisiin korkoihin. Vakaa makrotalous on olennaista kestävän kasvun ja työpaikkojen luomisen kannalta.
11)

Media Plus- ja Media-koulutus-ohjelmia täydentävän ”Kasvu ja audiovisuaaliala: audiovisuaalialan innovaatio 2000 -aloite” -valmistelutoimen toteuttaminen on merkinnyt uutta vaihetta yhteisön audiovisuaalialan tukipolitiikan täytäntöönpanossa. Sillä on pyritty erityisesti helpottamaan tämän alan pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritykset) ongelmia rahoituksen saannissa. Mainitun valmistelutoimen arvioinnissa on todettu, että toimi soveltuu alan tarpeisiin ja että on tarpeen jatkaa samansuuntaista yhteisön toimintaa, mutta että sen olisi paremmin vastattava alan erityistarpeita.
(15)

Enimmäisrajoista ja muista mahdollisista ravintoaineiden lisäämistä rajoittavista toimista päätettäessä olisi tämän vuoksi otettava huomioon sekä kyseisten ravintoaineiden suurimmat turvalliset raja-arvot, jotka on määritetty yleisesti hyväksyttäviin tieteellisiin tuloksiin perustuvan tieteellisen riskinarvioinnin mukaisesti, että niiden mahdollinen saanti muista elintarvikkeista. Lisäksi väestön vitamiinien ja kivennäisaineiden saannin vertailuarvot olisi otettava asianmukaisesti huomioon. Mikäli tiettyjen vitamiinien ja kivennäisaineiden osalta on vahvistettava rajoituksia sille, mihin elintarvikkeisiin niitä voidaan lisätä, ensisijaisina tavoitteina olisi pidettävä niiden pitoisuuden, jos se on alentunut valmistuksen, varastoinnin tai käsittelyn aikana, palauttamista ja siitä huolehtimista, että kyseisten elintarvikkeiden ravintosisältö on samanlainen kuin niiden elintarvikkeiden, jotka ne on tarkoitettu korvaamaan.
Moulaine (FR) — Aubange (BE) -linja

Avelin (FR) — Avelgem (BE) -linja

EL.2.
Viini sellaisena kuin se on määriteltynä viinin yhteisestä markkinajärjestelystä 17 päivänä toukokuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1493/1999 (1) 1 artiklan 2 kohdan b alakohdassa (yhteisen tullitariffin nimike: CN-koodi ex 22.04).

Keltainen viini
(11)

Muutetaan liite VI seuraavasti: (a) Korvataan tämän liitteen kohdissa 1.6.2, 1.7.2, 1.7.3, 2.1, 2.2.1, 2.2.2, 2.2.2.1, 2.2.3, 2.2.4, 2.2.5, 3.1.1, 3.1.5.1, 3.1.5.2, 3.2.1, 3.2.2, 3.2.3, 3.2.5, 3.2.6.1, 3.2.6.2, 3.2.7.2, 4.2.3.3, 5.1.3, 9.1.1.1, 9.1.1.2, 9.3 ja 9.5 ilmaus ”liite V” ja ”tämän direktiivin liite V” ilmauksella ”asetuksen (EY) N:o …/2006 13 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu testausmenetelmiä koskeva komission asetus”. (b) Korvataan kohta 1.6.1 (a) seuraavasti: ”(a) Jos aineista vaaditaan asetuksen (EY) N:o …/2006 liitteissä VI, VII ja VIII tarkoitetut tiedot, suurin osa luokitukseen ja merkintöihin tarvittavista tiedoista saadaan ns. perustiedoista (”base set”). Luokitus ja merkinnät on tarvittaessa tarkistettava, kun saadaan lisätietoja (asetuksen (EY) N:o …/2006 liitteet IX ja X).” (c) Korvataan kohdassa 5.1 toinen kappale seuraavasti: ”Jäljempänä esitetyt perusteet seuraavat suoraan asetuksen (EY) N:o …/2006 13 artiklan 2 kohdassa tarkoitetussa testausmenetelmiä koskevassa komission asetuksessa säädetyistä testausmenetelmistä sikäli kuin ne mainitaan. Asetuksen (EY) N:o …/2006 liitteissä VII ja VIII tarkoitettuihin perustietoihin (”base set”) tarvittavat testimenetelmät ovat epätäydellisiä, eikä niistä saatava tieto aina riitä asianmukaiseen luokitukseen. Luokitukseen voidaan tarvita lisätietoja, joita saadaan asetuksen (EY) N:o …/2006 liitteestä IX tai X tai muista vastaavista tutkimuksista. Lisäksi luokitellut aineet voidaan luokitella uudelleen uusien tietojen perusteella.” (d) Korvataan kohdassa 5.2.1.2 toisen kappaleen toinen virke seuraavasti: ”Tällainen muu tieteellinen näyttö voi perustua asetuksen (EY) N:o …/2006 liitteessä IX edellytettyihin tutkimuksiin tai vastaaviin tutkimuksiin, esimerkiksi:”
4 artikla — Järjestelmät ja palvelut sekä aikataulu 4 artiklaa on muutettu toisiaan seuraavien määräaikojen sallimiseksi. Tämä on lähestymistapa, jota neuvosto pitää asianmukaisempana ehdotuksessa tarkoitettujen järjestelmien ja palvelujen kannalta. — 1 kohta: yhteinen kanta velvoittaa jäsenvaltiot saattamaan a–c kohdassa tarkoitetut sähköiset järjestelmät toimiviksi (ei pelkästään luomaan niitä) voimassa olevassa lainsäädännössä määrättyjen vaatimusten ja aikataulujen mukaisesti; — 1 kohdan a alakohdassa tuonti- ja vientiselvitysjärjestelmien olisi oltava yhteentoimivat (jo toteutetun) passitusjärjestelmän kanssa. Sähköiset rajapinnat on siirretty 4 kohdan b alakohtaan; — 1 kohdan b alakohta: talouden toimijoiden rekisteröintijärjestelmässä, jonka pitäisi toimia myös toimijoiden tunnistusjärjestelmänä ja olla yhteentoimiva hyväksyttyjen talouden toimijoiden järjestelmän kanssa, pitäisi ottaa huomioon nykyiset yhteisön tai kansalliset järjestelmät päällekkäisyyksien ja asiaankuulumattomien kustannusten välttämiseksi; — 1 kohdan c alakohta: tämän uuden kohdan lisääminen on seurausta uudistettua tullikoodeksia koskevasta ehdotuksesta ja roolista, joka hyväksytylle talouden toimijalle siinä annetaan. Yhteiset tulliportaalit on siirretty 2 kohtaan; — 2 kohta: 1 kohdan c alakohdasta siirretty säännös: vaikka sanamuotoa on muutettu, säännöksen asiasisältöä yhteisistä tulliportaaleista ei ole muutettu; — 3 kohta: 2 kohdan b alakohdasta siirretty säännös: vaikka muotoilua on muutettu, säännöksen asiasisältöä integroidusta tariffiympäristöstä ei ole muutettu; — 4 kohta: jotta ehdotuksessa esitetyt tavoitteet voitaisiin turvallisesti saavuttaa, neuvosto katsoo, että komission olisi kolmen vuoden kuluessa tämän päätöksen voimaantulosta ja yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa arvioitava yhteiset toiminnalliset määrittelyt seuraavia palveluja varten: puitteet yhteisille liityntäpisteille, talouden toimijoille tarkoitetut sähköiset rajapinnat (aiemmin 1 kohdan a alakohdassa) ja puitteet yhden luukun palveluille; — 5 kohta: kolmen vuoden kuluessa 4 kohdassa tarkoitetun myönteisen arvioinnin jälkeen jäsenvaltiot pyrkivät perustamaan ja saattamaan toimiviksi puitteet yhteisille liityntäpisteille sekä sähköiset rajapinnat talouden toimijoita varten; — 6 kohta: jäsenvaltiot ja komissio pyrkivät perustamaan ja saattamaan toimiviksi puitteet yhden luukun palveluille. Asiassa saavutettua edistymistä arvioidaan ja siitä raportoidaan 12 artiklan mukaisesti; — 7 kohta: uudessa muotoilussa mahdollistetaan parannusten lisäksi edellä olevissa kohdissa kuvattujen järjestelmien ylläpito.
1.

Komissio hyväksyi 5. huhtikuuta 2005 ehdotuksensa (1), jolla on tarkoitus uudenaikaistaa nykyinen yritysrekisteriasetus (ETY) 2186/93 ja ottaa huomioon asteittain käyttöön otetut tilastotietoja koskevat lisävaatimukset. Ehdotusta on tarkasteltu ja siitä on keskusteltu neuvoston valmistelevissa elimissä eri puheenjohtajakausien aikana.