Alueiden komitean lausunto aiheista:

"Komission tiedonanto suuntaviivoista toiminnaksi: työllisyyttä koskevat kansalliset toimintasuunnitelmat", ja "Komission tiedonanto 'Ehdotus jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikkaa koskeviksi suuntaviivoiksi vuonna 1999'"

(1999/C 51/10)

ALUEIDEN KOMITEA, joka

ottaa huomioon komission tiedonannon aiheesta "Suuntaviivoista toiminnaksi: työllisyyttä koskevat kansalliset toimintasuunnitelmat" KOM(98) 316 lopull. ja komission tiedonannon aiheesta "Ehdotus jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikkaa koskeviksi suuntaviivoiksi vuonna 1999" KOM(98) 574 lopull.,

ottaa huomioon komitean työvaliokunnan 15. heinäkuuta 1998 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 198 c artiklan neljännen kohdan nojalla tekemän päätöksen antaa aiheesta lausunto ja määrätä sen valmistelutyö valiokunta 6:n "Työllisyys Talouspolitiikka Yhteismarkkinat Teollisuus Pk-yritykset" tehtäväksi,

ottaa huomioon Euroopan alueiden ja kuntien neuvoston (CEMR) 12. lokakuuta 1998 hyväksymän asiakirjan "Paikallistason työllisyystoimet" (Act Locally for employment),

ottaa huomioon valiokunta 6:n syyskuun 28. päivänä 1998 hyväksymän lausuntoluonnoksen CdR 279/98 rev., jonka esittelijä oli Ken Bodfish,

hyväksyi 18. 19. marraskuuta 1998 pitämässään 26. täysistunnossa (marraskuun 19. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon.

A. Taustaa ja johdanto

1. Tämä lausunto on osa ensimmäisten työllisyyttä koskevien yhteisön suuntaviivojen sekä jäsenvaltioiden omien työllisyyttä koskevien toimintasuunnitelmien arviointia, ja se tarjoaa eräitä käytännön ratkaisuja kaikkien yhteisön toimijoiden välistä täysimittaista yhteistyötä varten pyrittäessä edistämään työllisyyttä yhtenä Euroopan unionin poliittisista painopistealoista.

2. Amsterdamin huippukokouksessa sovittiin uuden työllisyyttä koskevan osaston lisäämisestä perustamissopimukseen. Toimenpiteen pääasiallinen tulos on, että työllisyys nähdään vastedes koko Euroopan unionin yhteisenä huolenaiheena eikä pelkkänä poliittisena tavoitteena.

3. Tämä yhteinen huoli on johtanut erityisjärjestelmiin jäsenvaltioiden työllisyyspoliittisten toimien koordinoimiseksi. Tämä tapahtuu pääasiassa hyväksymällä vuosittain erityiset työllisyyden suuntaviivat, joissa määritellään unionin työllisyyspolitiikan tärkeysjärjestys, sekä arvioimalla työllisyyttä koskevia jäsenvaltioiden toimintasuunnitelmia, joita ne laativat edellä mainitun tärkeysjärjestyksen pohjalta.

4. Yhteisöllä on valtuudet tukea ja tarvittaessa täydentää jäsenvaltioiden toimia. Lisäksi Amsterdamin huippukokouksessa sovittiin, että uusi osasto pannaan täytäntöön heti eli sitä aletaan soveltaa jo ennen Amsterdamin sopimuksen ratifiointia.

5. Neuvosto hyväksyi ensimmäiset suuntaviivat Luxemburgin työllisyyshuippukokouksen tuloksena 15. joulukuuta 1997. Nämä suuntaviivat pohjautuvat neljään pilariin:

työllistettävyyden parantaminen (koulutus, elinikäinen oppiminen ja tukitoimista riippuvaisten henkilöiden työelämään siirtymisen edistäminen aktiivisella työmarkkinapolitiikalla);

yrittäjyyden edistäminen (yritysten kehittymisen helpottaminen keventämällä verotaakkaa, edistämällä itsetyöllistämistä, alentamalla yleiskustannuksia sekä edistämällä työpaikkojen luomista osuus- ja yhteisötaloudessa ja paikallistasolla);

yritysten ja niiden työntekijöiden sopeutumiskyvyn kehittäminen (työn organisoinnin uudenaikaistaminen talous- ja yhteiskuntaelämän eturyhmien toimesta, työn tarpeisiin vastaaminen joustavin ja turvallisin sopimuksin, sisäisen koulutuksen kehittäminen ja henkilöresursseihin investoiminen);

yhtäläisten mahdollisuuksien vahvistaminen (sukupuolten välisen kuilun poistaminen, työ- ja perhe-elämän yhteensovittaminen, työmarkkinoille palaamisen sekä työrajoitteisten työmarkkinoille sijoittumisen helpottaminen).

6. Suuntaviivojen nykyinen neljän pilarin (työllistyvyys, yrittäjyys, sopeutumiskyky ja yhtäläiset mahdollisuudet) rakenne on myös tulevan vuoden suuntaviivojen perusta.

Komissio erittelee kuitenkin tiedonannossaan vuoden 1998 suuntaviivojen tiettyjä puutteita, joita on selvitettävä perusteellisemmin. Tärkeimmät tulevista muutoksista ovat seuraavat:

Aktiivisia toimenpiteitä painotetaan entistä enemmän.

Iäkkäämpien työntekijöiden informaatio- ja viestintäteknologian käyttötaitoja parannetaan ja kyseisen teknologian käyttö tehdään helpommaksi elinikäisen oppimisen puitekehyksessä.

Luodaan kaikille avoimet työmarkkinat laajentamalla vuoden 1998 suuntaviivoja siten, että vammaisten ohella etniset vähemmistöt ja muut vastaavat ryhmät saadaan nykyistä paremmin mukaan työelämään, ja sijoittamalla suuntaviivat työllistettävyyttä käsittelevään pilariin.

Hyödynnetään palvelualan dynaamisia mahdollisuuksia luoda työpaikkoja.

Sovitetaan yhteen työ- ja perhe-elämä vahvistamalla suuntaviivoja edullisin, helposti saatavin ja laadukkain hoitopalveluin ja joustavin työolosuhtein.

Laaja-alaiset kysymykset (jotka eivät edellytä muutoksia suuntaviivoihin ja jotka jäsenvaltioiden tulisi komission mielestä ottaa huomioon työllisyyttä koskevia kansallisia toimintasuunnitelmia toteuttaessaan) sisältävät paikalliskehityksen edistämisnäkökohdan. Komission mielestä alue- ja paikallistason kumppaneiden rooli ja vastuu on tunnustettava nykyistä paremmin. Koska kaikki työpaikat syntyvät paikallistasolla, alue- ja paikallisviranomaisilla on tärkeä tehtävä niiden varmistaessa kehitystä tukevat olosuhteet. Niitä onkin kannustettava suunnittelemaan ja toteuttamaan kehitystä ja työpaikkojen luomista edistäviä strategioita.

7. AK:lla on toimivaltaa tässä asiassa. Siksi se haluaakin valmistella oman osuutensa keskusteluun ennen virallista kuulemista, joka koskee Wienin joulukuisessa huippukokouksessa käsiteltäviä seuraavia vuosittaisia työllisyyssuuntaviivoja.

8. Euroopan komissio hyväksyi 13. toukokuuta 1998 tiedonannon aiheesta "Suuntaviivoista toiminnaksi: työllisyyttä koskevat kansalliset toimintasuunnitelmat".

9. Koska alueiden komitealle on myönnetty sen lausuntotyössä lisää toimivaltaa Amsterdamin sopimuksella, komitea antaa tämän lausunnon edellä mainitusta tiedonannosta.

10. AK antaa täyden tukensa jäsenvaltioiden hallitusten vastuualueeseen kuuluvalle koordinoidulle yhteisön työllisyysstrategialle ja toivoo voivansa osallistua tuleviin keskusteluihin vuoden 1999 työllisyyssuuntaviivoista.

11. Lausuntonsa lopussa AK tekee eräitä suosituksia auttaakseen alue- ja paikallisviranomaisia () pääsemään täysimittaisiksi ja aktiivisiksi kumppaneiksi jäsenvaltioiden toimintasuunnitelmia koskevissa kuulemisissa ja kyseisten suunnitelmien toteuttamisessa ja ehdottaa tarkoitusta varten "Paikallistason työllisyystoimet" -aloitetta. Tämä edellyttää sekä alue- että paikallistason toimia.

B. Alue- ja paikallisviranomaisten rooli työpaikkojen luomisessa

12. Alue- ja paikallisviranomaiset ovat suuria työllistäjiä, ja niillä on siten keskeinen tehtävä työpaikkojen luomisessa. Alue- ja paikallisviranomaisilla on parhaat mahdollisuudet vaikuttaa työpaikkojen luomiseen ja uudentyyppisen työn edistämiseen (mikä on sidoksissa palvelualalla lisääntyneen yksityistämisen johdosta kehittyneisiin palveluihin), koska niillä on toimivaltaa alue- ja paikallistalouksien kehittämisen alalla ja ne käyttävät sitä, tiettyjä velvollisuuksia työllisyyspalveluiden saralla sekä vankka paikallistuntemus (etenkin yhteiskuntaan osallistumisen edistämisessä). Ne kykenevät myös ottamaan huomioon paikallisen taloustilanteen, paikalliset perusrakenteet ja työmarkkinatilanteen.

13. Alue- ja paikallisviranomaiset ovat 1970-luvulta lähtien joutuneet vastaamaan alueidensa teolliseen rakennemuutokseen. Tietyt valtiot kuten Saksa ovat uudistaneet hiiliteollisuuttaan 1920-luvulta lähtien. Koska alue- ja paikallisviranomaiset osallistuvat ulkoisia investointeja houkuttelevaan talouskehitykseen ja talous- ja yhteiskuntaelämän kumppanuuden kehittämiseen työllisyyden edistämiseksi, niillä on merkittävä tehtävä työpaikkojen luomisessa.

Komission tiedonanto työllisyyttä koskevista jäsenvaltiokohtaisista toimintasuunnitelmista

14. Tehtyään selvityksen unionin jäsenvaltioiden työllisyyttä koskevista toimintasuunnitelmista (NAP, National Action Plan) komissio totesi (tiedonannossaan "Suuntaviivoista toiminnaksi"), että alue- ja paikallistason kumppanit osallistuvat varsin eriasteisesti kyseisiä toimintasuunnitelmia koskevaan kuulemiseen ja toimeenpanoon. Komissio totesi, että tietyissä toimintasuunnitelmissa alue- ja paikallistason kumppaneille on varattu selvä rooli. Eräissä suunnitelmissa luetellaan alue- ja paikallisviranomaisten toteutettavaksi tarkoitettuja toimia, toisissa taas alue- ja paikallisviranomaiset mainitaan ainoastaan sivumennen.

Alue- ja paikallisviranomaisten kuuleminen jäsenvaltioiden työllisyyttä koskevien toimintasuunnitelmien yhteydessä

15. Vaikka komissio kiittääkin tiedonannossaan jäsenvaltioita osallistumista edistävästä strategiasta, AK korostaa (jäsenvaltioiden paikallisviranomaisten organisaatioilta saamiensa tietojen pohjalta), että työllisyyttä koskevat toimintasuunnitelmat eivät käytännössä ole julkisesti esillä kaikissa jäsenvaltioissa. Alueiden komitea kehottaa Euroopan unionin jäsenvaltioita ottamaan alue- ja paikallistason näkemykset huomioon, kun ne laativat työllisyyttä koskevia toimintasuunnitelmiaan.

Alue- ja paikallisviranomaisten rooli jäsenvaltioiden työllisyystoimintasuunnitelmien toimeenpanossa

16. Komission tiedonannossa viitataan myös työllisyystoimintasuunnitelmien alustavasta arvioinnista saatuun tulokseen, jonka mukaan työllisyyspolitiikan paikallista ulottuvuutta tulee vahvistaa. Tiedonannossa myönnetään, että hajauttamisen ja paikallisen itsehallinnon määrä vaihtelee jäsenvaltioiden kesken ja ehdotetaan, että paikallisaloitteiden integrointia tuleviin työllisyyssuuntaviivoihin ja jäsenvaltioiden työllisyystoimintasuunnitelmiin tulisi tehostaa.

17. Alueiden komitea kannattaa komission näkemystä. Lisäksi AK ehdottaa aloitetta "Paikallistason työllisyystoimet 1999" alue- ja paikallisviranomaisten kannustamiseksi toimimaan siten, että työllisyyssuuntaviivoja noudatetaan niiden vastuualueeseen kuuluvilla aloilla.

Tiedonanto ja tulevat suuntaviivat

18. Komission tiedonannossa puhutaan useista aloista, joita on kehitettävä vuoden 1999 työllisyyssuuntaviivoissa. Yksi mainituista aloista on seuraava: "Työllisyysstrategian paikallisulottuvuuden vahvistaminen siten, että jäsenvaltioiden on integroitava paikalliset aloitteet ja uudet työmuodot osuus- ja yhteisötalouteen yleisen kehitysstrategian puitteissa. Lisäksi paikallisten toimijoiden on luotava integroituja ja kestäviä kehitysstrategioita paikallistasolla."

19. Komitea uskoo, että sen ehdottamalla aloitteella "Paikallistason työllisyystoimet 1999" voi olla suuri merkitys työllisyysstrategian paikallisulottuvuuden vahvistamisessa. AK:n mielestä alue- ja paikallisviranomaisille on myönnettävä määrärahoja, jotta ne voisivat käyttää niille Amsterdamin sopimuksessa myönnettyä, työllisyyttä koskevaa uutta toimivaltaa.

"Paikallistason työllisyystoimet 1999"

20. Komitea ehdottaa aloitetta, jonka puitteissa alue- ja paikallisviranomaiset voisivat edistää työllisyyttä koskevia jäsenvaltioiden toimintasuunnitelmia.

21. Aloitetta voitaisiin kutsua nimellä Paikallistason työllisyystoimet 1999, ja sen edistämisestä voisivat vastata paikallisviranomaisten valtakunnalliset järjestöt ja yleiseurooppalaiset verkostot. Vaikka AK ei olekaan välittömästi ja aktiivisesti mukana jäsenvaltiokohtaisten työllisyystoimintasuunnitelmien toteuttamisessa, yksittäiset alue- ja paikallisviranomaiset, alue- ja paikallisviranomaisten yleiseurooppalaiset verkostot sekä paikallis- ja alueviranomaisten valtakunnalliset järjestöt voivat ryhtyä tähän tehtävään.

22. Aloite voisi sisältää mekanismin, jonka avulla alue- ja paikallisviranomaisia rohkaistaisiin sitoutumaan nykyisten työllisyyttä koskevien suuntaviivojen neljään toimintalinjaan.

23. AK:n mielestä tällä aloitteella voisi olla seuraavia vaikutuksia:

jäsenvaltioiden alue- ja paikallisviranomaisten organisaatiot saattaisivat helpommin käynnistää keskusteluja hallitustensa kanssa uusista työllisyyssuuntaviivoista;

alue- ja paikallisviranomaisten osallistuminen jäsenvaltioiden työllisyystoimintasuunnitelmiin lisäisi suunnitelmien valvontaa jäsenvaltioissa;

alue- ja paikallistason painopisteiden määrittely saattaisi helpottua, sillä alue- ja paikallisviranomaiset tuntisivat kyseisen prosessin, ryhtyisivät seuraamaan ja arvioimaan tulevia tarpeita sekä täsmentäisivät painopistealoja.

24. AK kehottaa komissiota tutkimaan mahdollisuutta tukea "Paikallistason työllisyystoimet 99" -aloitteen kahta osaa Euroopan sosiaalirahastosta tai alueellisia työllisyyssopimuksia varten varatuista varoista. Lisäksi AK ehdottaa kahden alasuunnitelman laatimista alue- ja paikallisviranomaisten tukemiseksi niiden sitoutuessa jäsenvaltioiden työllisyys toimintasuunnitelmiin. Tämä voisi tapahtua "Paikallistason työllisyystoimet 99" -aloitteen muodossa seuraavasti:

1) Hyödynnetään nykyisiä vaihto-ohjelmia ja luodaan lyhytaikainen vaihto-ohjelma samankaltaisissa työllisyyden edistämistehtävissä toimiville alue- ja paikallistason virkamiehille sekä vaaleilla valituille edustajille. Toiminnan painopisteen tulee olla suuntaviivojen toimeenpanoa helpottavissa paikallistason toimissa. Tämän vaihdon puitteissa yksittäiset henkilöt voisivat viettää useita viikkoja kerrallaan jossakin toisessa jäsenvaltiossa tutustuakseen erilaisiin työllisyyden edistämisen paikallisiin lähestymistapoihin. Vaihto-ohjelmat auttavat löytämään ja edistämään parhaita käytäntöjä esimerkkianalyyseja silmällä pitäen.

2) "Parhaat työllistäjät" -palkintojen myöntäminen työllisyyden edistämisessä esimerkillisesti onnistuneille kaupungeille ja alueille. Palkinnot voitaisiin myöntää jäsenvaltioiden nykyisten työllisyystoimintasuunnitelmien neljän toimintalinjan onnistuneen toteuttamisen ja työssä osoitetun aloitteellisuuden perusteella.

Komissio voisi saattaa edellä mainittujen kahden aloitteen avulla kerätyt tiedot ja esimerkit suuren yleisön tietoon Internet-sivustonsa välityksellä.

25. Aloite, jota voitaisiin kutsua nimellä "Paikallistason työllisyystoimet 99", olisi oiva tapa saada paikallistason täysi tuki Euroopan unionin painopistealoille työllisyyden edistämisen ja työpaikkojen luomisen alalla.

26. AK uskoo, että työllisyyttä voidaan edistää myös paikallistasolla eikä pelkästään laajoin valtakunnallisin ja yhteisötasoisin poliittisin lupauksin. AK kehottaa komissiota jatkamaan työllisyyttä edistävien paikallisaloitteiden tukemista.

27. AK, komissio, eurooppalaiset alue- ja paikallistason verkostot ja paikallisviranomaisten valtakunnalliset kattojärjestöt voisivat edistää "Paikallistason työllisyystoimet 99" -aloitetta.

C. Päätelmät ja suositukset

28. AK antaa täyden kannatuksensa yhteisön työllisyysstrategialle ja työllisyyssuuntaviivoille. Komitea toivoo saavansa osallistua täysimittaisesti jäsenvaltioiden työllisyystoimintasuunnitelmia koskeviin kuulemisiin sekä kyseisten toimintasuunnitelmien toteuttamiseen.

29. AK on tyytyväinen siihen, että komissio antaa entistä enemmän tunnustusta (vuoden 1999 työllisyyspoliittisia suuntaviivoja koskevan ehdotuksen johdanto-osassa) alue- ja paikallisviranomaisten roolille ja vastuulle työpaikkojen luomisessa paikallistasolla.

30. AK pyytää jäsenvaltioita huolehtimaan siitä, että jäsenvaltioiden kaikki osapuolet saavat osallistua työllisyystoimintasuunnitelmien laatimiseen kannustaen näin alue- ja paikallistason aloitteita työllisyyden parantamiseksi.

31. AK:n mielestä jäsenvaltioiden työllisyystoimintasuunnitelmien ja uuden tavoitteen 3 välinen yhteys on oleellinen, ja komitea kannattaa komission suositusta tavoitteen 3, Euroopan sosiaalirahaston ja jäsenvaltioiden työllisyyttä koskevien toimintasuunnitelmien nykyistä paremmasta integroimisesta.

32. Pätevyyden lisääminen on tärkeää paikallis- ja aluetason työnantajien kannalta. Sitä tarvitaan, jotta yritysten toimintaa voitaisiin kehittää ja jotta työntekijöille voitaisiin antaa mahdollisuus sopeutua muutoksiin. Näin voidaan epäsuorasti estää työttömyyttä ja syrjäytymistä.

33. Alueiden komitea korostaa tasa-arvoon liittyviä näkökohtia työllisyyssuuntaviivoja koskevissa asioissa.

34. AK tekee seuraavat käytännön ehdotukset työllisyyssuuntaviivojen vahvistamiseksi sekä alueja paikallistason edustajien osallistumisen lisäämiseksi jäsenvaltioiden toimintasuunnitelmia koskevaan kuulemiseen ja kyseisten suunnitelmien toteuttamiseen.

Komitea kehottaa alue- ja paikallisviranomaisia toimimaan siten, että työllisyyttä koskevia suuntaviivoja noudatetaan "Paikallistason työllisyystoimet 99" -aloitteen muodossa niillä aloilla, joilla niillä on toimivaltaa.

Komitea ehdottaa tämän lausunnon esittämistä Wienissä joulukuussa 1998 kokoontuvalle Eurooppa-neuvoston huippukokoukselle, jonka on määrä käsitellä vuoden 1999 alustavia työllisyyssuuntaviivoja.

Bryssel 19. marraskuuta 1998.

Alueiden komitean puheenjohtaja

Manfred DAMMEYER

() Komitea korostaa tässä yhteydessä etenkin vaaleilla valittujen alue- ja paikallistason elinten osallisuuden tärkeyttä.