Tiivistelmä Oikeuslaitoksen pitkälle edennyt digitalisointi on osoittautunut ratkaisevaksi tekijäksi sen varmistamisessa, että Viron oikeuslaitos kykeni reagoimaan covid-19-pandemian aiheuttamiin haasteisiin. Oikeuslaitoksen sähköiseen viestintään tarkoitetun arkistointijärjestelmän (e-File) kehittämistä jatketaan edelleen lisäämällä siihen uusia toimintoja ja antamalla koulutusta niistä. Järjestelmä on tehostanut tuomioistuinten käsiteltäviksi tulevien asioiden ratkaisemista. Tuomioistuinten presidenttien valtuuksia on laajennettu: presidentit voivat siirtää tuomareita poikkeuksellisissa tilanteissa ja rajoitetuksi ajaksi ilman näiden suostumusta silloin kun se on välttämätöntä hyvän oikeudenkäytön varmistamiseksi, siirtää asioita toisiin tuomioistuimiin ja pyytää tuomarien määräaikaista määräämistä toisiin tehtäviin heidän suostumuksellaan. Näiden valtuuksien avulla voidaan purkaa tuomioistuinten mahdollisia asiaruuhkia ja ratkaista hätätilanteita, jotka johtuvat siitä, että käsiteltäväksi tulee paljon maahanmuutto- ja turvapaikka-asioita. Tuomarien ylentämisen avoimuutta on parannettu muuttamalla ensimmäisen oikeusasteen tuomarien arviointiperusteita siten, että niihin sisällytetään menettely tietojen keräämiseksi ehdokkaista. Strategisen korruptiontorjunnan kehyksen kehittämistä on jatkettu edellisen vuoden raportin jälkeen laatimalla vuosiksi 2021–2025 uusi kansallinen toimintasuunnitelma, jonka hallitus hyväksyi vuonna 2021. Toimintasuunnitelma vahvistaa ministerien osallistumista korruptiontorjuntatoimenpiteiden koordinointiin ja täytäntöönpanoon sekä laajentaa kansalaisyhteiskunnan osallistumista korruptiontorjunta-asioiden käsittelyyn. Korruption syytteeseenpanon osalta rikosoikeudellinen järjestelmä on osoittanut tehokkuutensa korkean tason korruptiotapausten tunnistamisessa. Ennaltaehkäisemistä on vahvistettu muun muassa antamalla uudet ei-sitovat lobbaamista ja eturistiriitoja koskevat ohjeet, jotka eivät kuitenkaan sisällä selkeitä täytäntöönpanosäännöksiä. Meneillään oleva lainsäädäntömenettely kattavien sääntöjen hyväksymiseksi väärinkäytösten paljastajien suojelusta on määrä saattaa päätökseen tämän vuoden loppuun mennessä. Varallisuusilmoitusjärjestelmää on päivitetty, jotta ministerien poliittiset neuvonantajat voidaan velvoittaa toimittamaan ilmoitus taloudellisista sidonnaisuuksista. Lisäksi hallitus on ilmoittanut aikovansa vahvistaa puoluerahoituskehystä. Tiedotusvälineiden vapauden ja moniarvoisuuden osalta hallitus on tehnyt säädösehdotuksen, jonka tavoitteena on vahvistaa tiedotusvälineiden sääntelyviranomaisen riippumattomuutta ja parantaa tiedotusvälineiden omistussuhteiden läpinäkyvyyttä. Perustuslaissa taataan yleisesti ottaen tiedonsaantioikeuden oikeudellinen ja muodollinen suoja, mutta varsinaisissa julkistamiskäytännöissä voi olla eroja julkisten elinten välillä. Kattava toimittajien suojelua koskeva kehys on pysynyt vakaana vuoden 2020 oikeusvaltiokertomukseen verrattuna. Covid-19-pandemian jatkuminen on vähentänyt mainostuloja, mikä on vaikuttanut tiedotusvälineiden moniarvoisuuteen. Lisäksi toimittajiin on kohdistunut taloudellisia vaikutuksia, koska varsinkin alalla toimivien freelancerien työsuhdeturva on heikentynyt. Hallitus on ottanut käyttöön useita tukitoimenpiteitä näihin asioihin puuttumiseksi. Viro on jatkanut jo ennestään perusteellisen valvontajärjestelmänsä parantamista uusilla hankkeilla, joiden tavoitteena on lisätä lainsäädäntöprosessin osallistavuutta. Oikeuskanslerin valtuuksia on laajennettu, ja oikeuskanslerille on myönnetty A-status kansallisena ihmisoikeusinstituutiona YK:n Pariisin periaatteiden kattavan noudattamisen perusteella. Hallitus ja kansalaisyhteiskunta ovat laatineet yhdessä uuden kansalaisyhteiskuntaohjelman, jossa painotetaan kansalaisjärjestöjen ja julkisten laitosten välisen strategisen kumppanuuden kehittämistä. Viron hallitus julisti maahan poikkeustilan maaliskuun ja toukokuun 2020 väliseksi ajaksi. Sittemmin terveysvirastolle ja hallitukselle on lainsäädäntömuutoksilla annettu valtuudet käsitellä covid-19-pandemiaan liittyviä asioita. Kaikki covid-19-pandemiaan liittyvät hallituksen määräykset sisältävät tiedon siitä, miten ne voidaan riitauttaa oikeudessa.



I.Oikeuslaitos

Viron tuomioistuinjärjestelmä on kolmiportainen. Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimia ovat neljä käräjäoikeutta, jotka käsittelevät kaikki riita- ja rikosasiat sekä rikkomukset, sekä kaksi hallinto-oikeutta. Toisen oikeusasteen tuomioistuimia ovat kaksi piirituomioistuinta, jotka käsittelevät uudelleen käräjä- ja hallinto-oikeuksien antamia ratkaisuja, joihin on haettu muutosta. Ylintä oikeusastetta edustaa korkein oikeus, joka käsittelee kassaatiotuomioistuimena toisen asteen tuomioistuinten antamiin ratkaisuihin kohdistuvia muutoksenhakuja ja hoitaa myös perustuslakituomioistuimen tehtäviä. Korkein oikeus päättää itsenäisesti omasta talousarviostaan ja toiminnastaan, kun taas ensimmäisen ja toisen oikeusasteen tuomioistuinten talousarviosta ja hallinnosta vastaavat oikeushallinnon neuvosto ja oikeusministeriö. Oikeushallinnon neuvosto on ei-pysyvä toimielin, jonka toimivaltaan kuuluvat muun muassa tuomioistuinverkoston rakennetta ja oikeuslaitoksen resursseja koskevat päätökset. Se myös osallistuu tuomioistuinten hallinnointia koskeviin keskusteluihin. Ensimmäisen ja toisen oikeusasteen tuomioistuinten tuomarit nimittää tasavallan presidentti korkeimman oikeuden tuomarien täysistunnon esityksestä. Syyttäjänvirasto on oikeusministeriön alaisuudessa toimiva valtion virasto, jonka toiminta on luonteeltaan riippumatonta. Sen hallinnosta vastaa valtakunnansyyttäjä, joka huolehtii etenkin syyttäjien nimityksiin ja urakehitykseen liittyvistä asioista. Viron asianajajaliitto (Eesti Advokatuur) on riippumaton ja itsehallinnollinen ammattiliitto. Asianajajaa koskevan kurinpitomenettelyn voi käynnistää kunniatuomioistuimessa kuka tahansa henkilö tai asianajajaliiton hallitus. Viro osallistuu Euroopan syyttäjänvirastoon.

Riippumattomuus

Käsitys oikeuslaitoksen riippumattomuudesta on parantunut merkittävästi ja on nyt kansalaisten keskuudessa korkealla ja yritysten keskuudessa keskimääräisellä tasolla. Kansalaisista 66 prosenttia pitää oikeuslaitoksen riippumattomuutta melko tai erittäin hyvänä. Luku on huomattavasti suurempi kuin vuonna 2020, jolloin se oli 57 prosenttia, eli myönteinen kehitys on jatkunut. Yrityksistä 57 prosenttia pitää oikeuslaitoksen riippumattomuutta melko tai erittäin hyvänä, mikä tarkoittaa, että aiempi laskusuuntainen kehitys on taittunut (vuonna 2020 luku oli 39 %). Kansalaisten ja yritysten käsitys oikeuslaitoksen riippumattomuudesta on parantunut vuodesta 2016.

Tuomioistuinten presidenttien valtuuksia on laajennettu niin, että heillä on valtuudet siirtää tuomareita ilman heidän suostumustaan poikkeuksellisissa tilanteissa ja rajoitetuksi ajaksi sekä pyytää tuomarien määräaikaista siirtämistä toisiin tehtäviin heidän suostumuksellaan. Tuomioistuinlakiin (kohtute seadus) tehtyjen muutosten tarkoituksena on auttaa purkamaan tuomioistuinten mahdollisia asiaruuhkia ja reagoimaan hätätilanteeseen, jossa käsiteltäviksi tulevien maahanmuutto- ja turvapaikka-asioiden määrä kasvaa. Kesäkuussa 2020 voimaan tulleet muutokset mahdollistavat tuomarien siirtämisen ilman heidän suostumustaan. Silloin, kun se on välttämätöntä hyvän oikeudenkäytön varmistamiseksi, tuomari voidaan siirtää tilapäisesti hänen suostumuksellaan tai ilman sitä tuomioistuimen presidentin päätöksellä hallintotuomioistuimeen kolmannen maan kansalaisten säilöönottoa koskevien hakemusten arviointia varten. Siirtäminen on mahdollista vain hätätilanteessa , ja se on korkeimman oikeuden valvonnan alaista. Siirron tilapäisyys, rajoittuminen nimenomaisesti määritettyyn tilanteeseen ja tuomioistuinvalvonnan soveltaminen sekä se, ettei toimeenpanovalta päätä siirrosta, ovat tärkeitä suojatoimia. Euroopan neuvosto suosittelee tällaisten suojatoimien soveltamista tuomarien siirtämiseen ilman heidän suostumustaan. Samoilla muutoksilla laajennettiin mahdollisuutta siirtää asia toiseen tuomioistuimeen muuttamatta lainkäyttöaluetta. Piirituomioistuinten presidentit voivat käräjäoikeuden tai hallinto-oikeuden presidentin pyynnöstä yhteispäätöksellään siirtää tietyn asian, joka määräytyy yleisten tekijöiden perusteella, tuomittavaksi toiseen saman oikeusasteen tuomioistuimeen. Tätä toimenpidettä on käytettävä poikkeuksellisena toimenpiteenä, ei pysyvänä ratkaisuna. Samoilla muutoksilla laajennettiin mahdollisuutta määrätä tuomareita määräaikaisesti toisiin tehtäviin heidän suostumuksellaan. Tuomioistuimen presidentti voi lähettää tuomarin hänen suostumuksellaan ja toisen tuomioistuimen presidentin pyynnöstä käsittelemään tiettyä asiaa toiseen saman tai alemman oikeusasteen tuomioistuimeen silloin, kun on todellinen riski siihen, ettei kyseinen tuomioistuin kykene ratkaisemaan käsiteltäviksi tulevia asioita kohtuullisessa ajassa. Tässä tilanteessa myös toisiin tehtäviin määräämisen kesto on rajoitettu.

Tuomarien ylentämisen avoimuutta on parannettu. Korkeimman oikeuden tuomarien täysistunto muutti joulukuussa 2020 arviointiperusteita, joita sovelletaan silloin kun ensimmäisen oikeusasteen tuomari hakee toisen oikeusasteen tuomioistuimen tuomarin virkaan. Vuonna 2015 julkaistuja perusteita on tarkistettu sisällyttämällä niihin menettely tietojen keräämiseksi ehdokkaista. Tämän on määrä lisätä tuomarien ylentämisprosessin avoimuutta. Tuomarien urakehitys perustuu julkisiin kilpailuihin, joissa ylennystä hakevat tuomarit ovat yhdenvertaisia niiden ehdokkaiden kanssa, joilla on jokin muu oikeusalan ammatti. Muutetulla järjestelyllä on erityisen suuri merkitys, koska useat tuomarit eläköityvät lähivuosina ja heidät on korvattava nimittämällä uusia tuomareita tai ylentämällä nykyisiä tuomareita. Uusien tuomarien nimittämistä ensimmäisen ja toisen oikeusasteen tuomioistuimeen käsittelee tuomarien tutkintakomitea. Menettely perustuu suulliseen ja kirjalliseen kokeeseen sekä ehdokkaiden soveltuvuuden arviointiin. Sen jälkeen menettelyn läpäisseet ehdokkaat esitellään korkeimman oikeuden tuomarien täysistunnolle, joka tekee esityksen heidän nimityksestään tasavallan presidentille. Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen tuomarit ylennetään korkeamman oikeusasteen tuomioistuimiin korkeimman oikeuden tuomarien täysistunnon päätöksellä, joka perustuu haastatteluun ja kaikkien sen tuomioistuimen jäsenten, johon henkilö haki, lausuntoon. Ylennys- tai nimityspäätöksiin voidaan hakea muutosta perustuslainmukaisuuden arvioinnista vastaavassa korkeimman oikeuden jaostossa. Sidosryhmät ovat tuoneet esiin huolensa muutoksenhakumenettelyyn osallistuvien tuomarien rakenteellisesta puolueettomuudesta, vaikka käytännössä yhtään tällaista muutoksenhakupyyntöä ei ole tähän mennessä tehty. Lisäksi niillä perustuslainmukaisuuden arvioinnista vastaavan jaoston jäsenillä, jotka ovat osallistuneet ylennys- tai nimityspäätöksen tekemiseen, on mahdollisuus vetäytyä muutoksenhakumenettelystä. Tämän on tarkoitus lieventää huolta muutoksenhakujaoston rakenteellisesta puolueettomuudesta. Kun tuomari nimitetään virkaan ensimmäisen kerran, tuomarien tutkintakomitea arvioi tuomaria ensimmäisten kolmen vuoden aikana laissa määriteltyjen perusteiden mukaisesti.

Laatu

Oikeuslaitoksen pitkälle edenneen digitalisoinnin ansiosta tuomioistuinten toiminta on jatkunut ilman huomattavia häiriöitä covid-19-pandemian aikana. Kuten oikeusvaltiokertomuksessa 2020 todettiin, Viro on yksi niistä jäsenvaltioista, jotka ovat suoriutuneet parhaiten oikeuden digitalisoinnista. Tämän ansiosta covid-19-pandemian aikana siirtyminen kasvokkain tapahtuvasta oikeudenkäynnistä etäyhteyden välityksellä toteutettavaan oikeudenkäyntiin tapahtui sujuvasti. Jo ennen pandemiaa Viro oli ottanut käyttöön digitaalisen tuomioistuinasiakirjasovelluksen, hankkinut kaikkiin oikeustaloihin videokonferenssivälineitä ja mahdollistanut tuomioistuinten, syyttäjänvirastojen ja oikeusalalla toimivien etätyön. Vuonna 2020 kehitettiin virtuaalinen oikeussali, jonka välityksellä tuomarit, asianajajat ja syyttäjät voivat osallistua etäistuntoihin. Uudessa digitaalisessa välineessä ei käytetä kaupallisia pilvituotteita. Käyttäjät voivat kirjautua välineeseen asentamatta mitään ohjelmistoa, ja käsittelyt voidaan suoratoistaa ja tallentaa välineen avulla. Kullakin virtuaalisen oikeussalin istunnolla on yksilöllinen nimi ja salasana, joita ei voi käyttää uudelleen istunnon päätyttyä. Uuden välineen tueksi laadittiin oppaita, jotka auttavat ammattihenkilöitä välineen käytössä. Korkein oikeus laatii parhaillaan täydentävää koulutusmateriaalia ja kursseja koulutuksen kehittämiseksi. Lisäksi vuonna 2021 on määrä esitellä uusi versio oikeuslaitoksen sähköisen viestinnän järjestelmästä (e-File), joka mahdollistaa suurten tiedostojen ja videoiden lataamisen verkkoalustalle.

Tehokkuus

Oikeuslaitos toimii edelleen tehokkaasti covid-19-pandemian mukanaan tuomista haasteista huolimatta. Oikeudenkäyntien kesto ja vireillä olevien asioiden määrä ovat EU:n alhaisimpia. Vuonna 2020 riita-asiat ratkaistiin käräjäoikeudessa yhtä tehokkaasti kuin vuonna 2019 eli keskimäärin 95 päivässä. Rikosasioiden käsittely oli puolestaan hitaampaa kuin vuonna 2019: käsittely yleisissä rikosoikeudellisissa menettelyissä kesti keskimäärin 255 päivää, yksinkertaistetussa menettelyssä 34 päivää ja rikkomusasioissa 47 päivää. Hallinto-oikeudelliset asiat ratkaistiin ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimissa hieman hitaammin kuin vuonna 2019, keskimäärin 126 päivässä . Valitusten keskimääräinen käsittelyaika oli riita-asioissa 192 päivää, rikosasioissa 51 päivää ja hallinto-oikeudellisissa asioissa 197 päivää. Siviili-, kauppa- ja hallinto-oikeudellisissa asioissa oikeudenkäyntien kesto on (käsittelyajassa mitattuna) keskimääräistä lyhyempi ja vireillä olevien asioiden määrä on usein EU:n alhaisimpia. Vuoteen 2019 verrattuna selvitysaste laski hieman alle 100 prosenttiin, mutta tuomioistuimet suoriutuvat uusien asioiden käsittelystä yleisesti ottaen hyvin.

II.Korruptiontorjunnan kehys

Korruptiontorjunnan institutionaaliset valmiudet eivät ole muuttuneet vuoden 2020 oikeusvaltiokertomuksesta. Oikeusministeriö vastaa vuosien 2021–2025 korruptionvastaisen toimintasuunnitelman valmistelusta, valvonnasta ja koordinoinnista. Korruptiontorjunnasta vastaava erityisvaliokunta huolehtii korruptiontorjuntatoimenpiteiden täytäntöönpanon parlamentaarisesta valvonnasta. Puoluerahoituksen valvonnasta vastaava valiokunta taas valvoo puolueiden rahoitusta. Korruptiotapausten tutkinnasta huolehtii korruptiorikoksiin liittyvistä asioista vastaava toimisto, joka on kansallisen rikospoliisin erikoisyksikkö, kun taas valtion ja kuntien korkeiden virkamiesten tekemien korruptiorikosten tutkinnasta kuudessa suuressa kunnassa vastaa turvallisuuspoliisi. Syyttäjänvirasto valvoo ja johtaa korruptiorikosten esitutkintaa ja toimii syyttäjälaitoksen edustajana tuomioistuimissa.

Asiantuntijoiden ja yritysjohtajien käsityksen mukaan korruption taso Viron julkisella sektorilla on edelleen suhteellisen alhainen. Viron pistemäärä Transparency Internationalin vuoden 2020 korruptioindeksissä on 75/100, ja se sijoittuu Euroopan unionissa 6. sijalle ja maailmanlaajuisesti 17. sijalle. Pistemäärä on parantunut viiden viime vuoden aikana.

Strategista korruptiontorjunnan kehystä on tarkistettu. Hallitus hyväksyi helmikuussa 2021 vuosiksi 2021–2025 uuden, kattavan korruptionvastaisen toimintasuunnitelman , jossa on kahdeksan pääpainopistettä . Suunnitelmaa voidaan pitää tärkeänä edistysaskeleena edelliseen strategiaan verrattuna, sillä sen tavoitteena on täydentää korruptiontorjunnan oikeudellista kehystä lobbaamista koskevalla säädöksellä ja väärinkäytösten paljastajien suojelua koskevilla säännöksillä. Oikeusministeriö koordinoi uuden toimintasuunnitelman täytäntöönpanoa korruptiontorjuntaverkoston kautta.