Erityiskertomus AKT-maiden 
investointikehys: 
saadaanko sen avulla 
lisäarvoa?FI 2015  nro 14
EUROOPAN 
TILINTARKASTUS
TUOMIOISTUIN
EUROOPAN TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIN  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
P . +352 4398-1
Sähköposti: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Suuri määrä muuta tietoa Euroopan unionista on käytettävissä internetissä Europa-palvelimen kautta ( http://europa.eu ).
Luxemburg: Euroopan unionin julkaisutoimisto, 2015
Print ISBN 978-92-872-3153-6 ISSN 1831-0958 doi:10.2865/770357 QJ-AB-15-015-FI-C
PDF ISBN 978-92-872-3159-8 ISSN 1977-5792 doi:10.2865/57736 QJ-AB-15-015-FI-N
EPUB ISBN 978-92-872-3095-9 ISSN 1977-5792 doi:10.2865/8518 QJ-AB-15-015-FI-E
© Euroopan unioni, 2015
Tekstin jäljentäminen on sallittua, kunhan lähde mainitaan.
Printed in Luxembourg
AKT-maiden 
investointikehys: 
saadaanko sen avulla 
lisäarvoa?
(annettu Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 
287 artiklan 4 kohdan toisen alakohdan nojalla)ErityiskertomusFI 2015  nro 14
02
 Tarkastustiimi
Tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksissa käsitellään eri talousarvioaloilla tai hallinnollisilla aloilla toimitettujen 
tuloksellisuuden ja säännönmukaisuuden tarkastusten tuloksia. Tilintarkastustuomioistuin valitsee ja suunnittelee nämä 
tarkastustehtävät niin, että niillä saadaan aikaan mahdollisimman suuri vaikutus. Se ottaa valinta- ja suunnitteluvaiheessa 
huomioon tuloksellisuuteen tai säännönmukaisuuteen kohdistuvat riskit, asianomaisten tulojen tai menojen määrän, 
tulevat kehityssuunnat sekä poliittiset näkökohdat ja yleisen edun.
Tämän tuloksellisuuden tarkastuksen toimitti III tarkastusjaosto, jonka puheenjohtaja on tilintarkastustuomioistuimen 
jäsen Karel Pinxten. Jaosto on erikoistunut ulkoisten toimien menoaloihin. Tarkastus toimitettiin tilintarkastustuomioistui -
men jäsenen Klaus -Heiner Lehnen johdolla, ja siihen osallistuivat hänen kabinettipäällikkönsä Michael Weiss, yksikönpääl -
likkö Sabine Hiernaux -Fritsch, tiiminvetäjä Lars Markström ja tarkastajat Polina Cherneva ja Athanasios Tsamis.
Vasemmalta oikealle:  S. Hiernaux -Fritsch, M. Weiss, K.-H. Lehne, A. Tsamis ja 
L. Markström.

03
 Sisällys
Kohta
 Sanasto ja lyhenteet
I – VII Tiivistelmä
1 – 10 Johdanto
1 – 9 Investointikehyksen perustaminen
10 Investointikehyksen avulla saatu lisäarvo
11 – 13 Tarkastuksen laajuus ja tarkastustapa
14 – 37 Huomautukset
14 – 27 Ovatko investointikehyksen toimet kokonaisuutena tarkasteltuna johdonmukaisia EU:n muihin 
kehitysyhteistyötoimenpiteisiin nähden?
16 – 18 Hankkeiden etsintä ja valinta
19 – 27 Rahoitusjärjestelyt
28 – 37 Investointikehys tarjoaa mahdollisuuden pitkän aikavälin rahoitukseen ja lainoihin paikallisessa 
valuutassa; lisäksi se tuottaa katalyyttisen vaikutuksen
29 – 30 Pitkän aikavälin rahoitus
31 – 33 Rahoitus paikallisessa valuutassa
34 – 37 Katalyyttinen vaikutus  
38 – 42 Johtopäätökset ja suositukset
 Liite I  —  Vuotuiset ja kumulatiiviset investointikehyksen osalta hyväksytyt toimet, 
allekirjoitetut sopimukset ja suoritetut maksut AKT-maissa
 Liite II  — Määrät rahoitusvälineittäin
 Liite III  — Tilintarkastustuomioistuimen tarkastamat hankkeet
 EIP:n vastaukset
04
 Sanasto ja lyhenteet
AKT : Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmä
EKR:t : Euroopan kehitysrahastot  
EKR:t ovat pääasiallinen rahoitusväline, jonka avulla Euroopan unioni tukee Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren 
valtioiden sekä merentakaisten maiden ja alueiden kanssa tehtävää kehitysyhteistyötä. Euroopan unionin 
suhteet AKT -valtioihin sekä merentakaisiin maihin ja alueisiin perustuvat Cotonoussa 23. kesäkuuta 2000 tehtyyn 
kumppanuussopimukseen (”Cotonoun sopimus”), joka kattaa 20 vuoden ajanjakson. Sopimuksen tavoitteena on 
vähentää köyhyyttä ja lopulta poistaa se.
EIP: Euroopan investointipankki  
Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 309 artiklan mukaan EIP:n tehtävänä on edistää 
sisämarkkinoiden kehittymistä. Lisäksi pankki hallinnoi AKT -investointikehystä Cotonoun sopimuksen nojalla.
EU:n edustusto : EU:lla on 139 edustustoa ja toimistoa eri puolilla maailmaa. EU:n edustustot ovat osa Euroopan 
komissiota ja ne palvelevat EU:n etuja kokonaisuudessaan.
MMA : Merentakaiset maat ja alueet
Pk-yritykset : Pienet ja keskisuuret yritykset
05
 Tiivistelmä
I
AKT -investointikehys perustettiin Cotonoun sopimuk -
sella ja se aloitti toimintansa vuonna 2003. Toiminta 
kattaa 20 vuoden ajanjakson. Investointikehyksen 
tavoitteena on tukea yksityissektorin ja kaupallisesti 
johdettujen julkisen sektorin toimijoiden investointeja 
kaikilla talouden osa -alueilla. Sen avulla annetaan kes -
kipitkän ja pitkän aikavälin rahoitusta erilaisten rahoi -
tusvälineiden kautta, tavoitteena tuoda AKT -maille 
kestäviä taloudellisia, sosiaalisia ja ympäristöön 
liittyviä etuja.
II
Investointikehyksen pääoma on peräisin yhdeksän -
nestä, kymmenennestä ja yhdennestätoista Euroopan 
kehitysrahastosta. Se on riskinkantokykyinen uudis -
tuva rahasto, jonka on määrä olla rahoituksen kannalta 
kestävä. Investointikehyksen varojen kokonaismäärä 
on 3 685 miljoonaa euroa. Jäsenvaltioiden suorittamat 
pääomanlisäykset maksetaan suoraan Euroopan inves -
tointipankille (EIP), joka hallinnoi investointikehystä.
III
Tilintarkastustuomioistuin käytti tarkastuksessaan 
vuosina 2011–2014 allekirjoitettuihin sopimuksiin 
liittyviä toimia arvioidessaan, toiko investointikehys 
lisäarvoa EU:n kehitysyhteistyöhön Afrikan, Karibian ja 
Tyynenmeren maiden (AKT -maiden) kanssa. Tilintar -
kastustuomioistuin arvioi, olivatko investointikehyk -
sen toimet johdonmukaisia EU:n muuhun AKT -maille 
antamaan kehitysapuun nähden. Lisäksi arvioitiin, 
kuinka hyvin kehyksen avulla onnistuttiin tarjoamaan 
mahdollisuus pitkän aikavälin rahoitukseen ja lainoihin 
kansallisessa valuutassa. Tilintarkastustuomioistuin 
arvioi myös, oliko investointikehyksen toimilla kata -
lyyttinen vaikutus.IV
Tilintarkastustuomioistuin totesi, että investointikehys 
tuottaa lisäarvoa EU:n kehitysyhteistyöhön AKT -mai -
den kanssa.
V
Investointikehyksen toimet ovat kokonaisuutena 
tarkasteltuna johdonmukaisia AKT -maiden kanssa 
toteutettavaan EU:n kehitysyhteistyöhön nähden. 
Hankkeita on käynnistetty vaikuttavan rahoituk -
sen välineen puitteissa. Sopimusvelvoitetta, jonka 
mukaan lopullisille edunsaajille on tiedotettava EIP:n/
investointikehyksen antamasta rahoituksesta, ei aina 
noudateta ja tekninen apu ei aina kohdennu pieniin ja 
keskisuuriin yrityksiin (pk -yrityksiin).
VI
Investointikehys tarjoaa pitkäaikaisia lainoja ja 
rahoitusta paikallisessa valuutassa. Myös niiden 
osalta saatiin näyttöä myönteisestä katalyyttisestä 
vaikutuksesta.
VII
Tilintarkastustuomioistuin esittää tämän kertomuksen 
lopussa kaksi suositusta, joiden avulla voitaisiin lisätä 
investointikehyksen tuottamaa lisäarvoa.
06
 Johdanto
Investointikehyksen 
perustaminen
01 
Investointikehys perustettiin Cotonoun 
sopimuksella1 sekä merentakaisten 
maiden ja alueiden assosiaatiosta 
tehdyllä päätöksellä2. Se käynnistettiin 
20 vuoden ajanjaksoksi vuonna 2003. 
Investointikehyksen tavoitteena on 
tukea yksityissektorin ja kaupallisesti 
johdettujen julkisen sektorin toimi -
joiden investointeja kaikilla talouden 
osa-alueilla (palvelut, energia, televies -
tintä, liikenne jne.). Sen avulla anne -
taan keskipitkän ja pitkän aikavälin 
rahoitusta erilaisten rahoitusvälineiden 
kautta, tavoitteena tuoda AKT -maille 
kestäviä taloudellisia, sosiaalisia ja 
ympäristöön liittyviä etuja.02 
Euroopan investointipankki (EIP) 
täydentää investointikehyksen rahoi -
tusta omilla varoillaan. Kaaviossa 1  
esitetään yleiskatsaus pääasiallisista 
tekijöistä, joista investointikehyksen 
sekä EIP:n omista varoistaan maksama 
rahoitus Afrikan, Karibian ja Tyynen -
meren valtioiden ryhmän valtioille 
ja merentakaisille maille ja alueille 
koostuu.
10048,53 7503 637
EIP EIP:n omat varatMMA-investointikehys EKR (9., 10. ja 11.)
Päätös merentakaisten 
alueiden assosiaatiostaEIP EIP:n omat varatAKT-investointikehys
Cotonoun sopimus
MMA:tTalousarvio 
(miljoonaa euroa)RahoituslähteetEIP:n hallinnoimat
varatEU:n
yhteistyösopimukset
AKTEKR (9., 10. ja 11.)1 AKT–EY -kumppanuussopimus 
(Cotonoun sopimus) 
(EYVL L 317, 15.12.2000, s. 3).
2 Neuvoston päätös 2001/822/
EY, tehty 27 päivänä 
marraskuuta 2001, 
merentakaisten maiden ja 
alueiden assosiaatiosta 
Euroopan yhteisöön (EYVL 
L 314, 30.11.2001, s. 1).Kaavio 1Yleiskatsaus rahoituksesta, jonka investointikehys ja EIP omista varoistaan ovat 
antaneet AKT -maille ja MMA:ille
Lähde:  Euroopan tilintarkastustuomioistuin EIP:n toimittamien tietojen perusteella.
07 Johdanto
03 
Jäsenvaltiot maksavat investointike -
hyksen rahoitusosuutensa suoraan 
EIP:lle. Nämä varat jaetaan yhdeksän -
nen, kymmenennen ja yhdennentois -
ta Euroopan kehitysrahaston (EKR) 
kautta. Investointikehystä hallinnoi 
Euroopan investointipankki EU:n 
nimissä ja EU:n riskillä3 ja samaan 
tapaan kuin EKR:jen kohdalla, eli EU:n 
yleisen talousarvion ulkopuolella. 
Tilintarkastustuomioistuimen antama 
vuotuinen tarkastus  lausuma ei kata 
investointikehystä, eikä siihen sovel -
leta myöskään Euroopan parlamentin 
vastuuvapausmenettelyä4.
04 
Investointikehys on uudistuva rahasto 
eli sen tulot ja takaisinmaksut käyte -
tään rahaston toiminnan jatkamisen 
rahoittamiseen. Investointikehyksen 
on tarkoitus olla rahoituksen näkö -
kulmasta kestävä. Yhdeksännestä, 
kymmenennestä ja yhdennestätoista 
EKR:sta maksetun rahoituksen koko -
naismäärä on 3 685,5 miljoonaa eu -
roa. Vuoden 2014 loppuun mennessä 
jäsenvaltiot olivat maksaneet yhteensä 
2 057 miljoonaa euroa. Liitteessä I  esi-
tetään lisätietoja investointikehyksen 
salkun koostumuksesta AKT -maissa.05 
Investointikehyksen varoihin osoitet -
tiin yhdennestätoista EKR:sta 500 mil -
joonan euron täydennys käytettäväksi 
kohdennettuna rahoituksena (”Vai -
kuttavan rahoituksen väline”), joka 
on tarkoitettu kehitysvaikutuksiltaan 
suurempiin rahoitustoimiin.
06 
Investointikehys on taseen ulkopuoli -
nen erä EIP:n tileissä. Investointikehyk -
sen salkku kasvoi 2,8  miljardista  euros -
ta 4,5  miljardiin  euroon vuoden 2010 
ja vuoden 2014 lopun välisenä aikana. 
Laatikossa 1  esitetään tulot tältä 
ajalta.
07 
Cotonoun sopimuksen mukaan inves -
tointikehyksen toimiin on sovellettava 
markkinaperusteisia ehtoja luomatta 
paikallisten markkinoiden vääristymiä 
ja syrjäyttämättä yksityisiä rahoitusläh -
teitä. Investointikehyksellä on lisäksi 
pyrittävä saamaan aikaan katalyytti -
nen vaikutus kannustamalla pitkäai -
kaisten paikallisten varojen käyttöön -
ottoa ja houkuttelemalla yksityisiä 
investoijia ja lainanantajia5.3 Neuvoston asetus (EU) 
2015/323, annettu 2 päivänä 
maaliskuuta 2015, 
yhdenteentoista Euroopan 
kehitysrahastoon 
sovellettavasta 
varainhoitoasetuksesta 
(varainhoitoasetus) (EUVL L 58, 
3.3.2015, s. 17), 51 artikla.
4 Tästä huolimatta parlamentti 
esitti useita investointikehystä 
koskevia suosituksia vuoden 
2013 vastuuvapausmene  t-
telyyn liittyvässä 
päätöslauselmassaan 
29. huhtikuuta 2015: EU:n 
yleinen talousarvio - 
Kahdeksas, yhdeksäs ja 
kymmenes Euroopan 
kehitysrahasto, P8_
TA-PROV(2015)0120, 
kohdat 53–63.
5 Ks. Cotonoun sopimuksen 
liitteessä II olevan 3 artiklan 1 
kohdan a ja b alakohta.Laatikko 1Investointikehyksen salkku ja tulot vuosina 2011–2014 (miljoonaa euroa)
2011 2012 2013 2014
Allekirjoitetut sopimukset 
(kumulatiivinen määrä)3 009,1 3 364,1 3 835,6 4 488,2
Varainhoitovuoden tulot yhteensä 78,4 45,7 10,3 31,2
Lähde:  EI P.
08 Johdanto
08 
Rahoitusehtojen tapauksessa voidaan 
todeta, että olennainen ero investoin -
tikehyksen antaman rahoituksen ja 
EIP:n omista varoista peräisin olevien 
lainojen välillä on luottoriskin taso. 
EIP:n omien varojen kohdalla on kyse 
ainoastaan lainoista, jotka on turvattu 
vahvoilla vakuuksilla ja muilla vastaa -
villa järjestelyillä, kun taas investointi -
kehyksen rahoituksen yhteydessä 
voidaan hyväksyä korkeampi riskitaso. 
EIP:n omista varoista peräisin olevia 
lainoja käytetään pääasiassa julkisen 
sektorin hankkeisiin.
09 
Investointikehyksestä tarjotaan pää -
asiassa luottolimiittejä rahoituksen 
välittäjille, riskipääomaa pääomasijoi -
tusten kautta sekä infrastruktuurihank -
keiden rahoitusta (ks. liite II ).Investointikehyksen 
tuottama lisäarvo
10 
EIP tuo esiin kolme tapaa, joilla inves -
tointikehys voi tuottaa lisäarvoa6:
(a) edunsaajille tarjotaan AKT -mais -
sa mahdollisuus pitkän aikavälin 
rahoitukseen
(b) rahoitusta tarjotaan paikallisessa 
valuutassa
(c) edunsaajien uskottavuutta lisätään 
ja tuodaan käyttöön muita rahoi -
tuslähteitä katalyyttisen vaikutuk -
sen aikaansaamiseksi.6 2014 Annual report on EIB 
activity in Africa, the 
Caribbean and Pacific, and the 
overseas territories 
(Vuosikertomus vuodelta 
2014: EIP:n toiminta Afrikassa, 
Karibialla ja Tyynellämerellä 
sekä merentakaisilla alueilla), 
s. 17 ( http://www.eib.org/
infocentre/publications/all/
investment-facility-annual-
report-2014.htm?lang=en ).
09
 Tarkastuksen laajuus 
ja tarkastustapa
11 
Tilintarkastustuomioistuin arvioi, tuot -
tiko investointikehys lisäarvoa EU:n ke -
hitysyhteistyöhön AKT -maiden kanssa. 
Tarkastuksessa keskityttiin seuraaviin 
kahteen kysymykseen:
(a) Ovatko investointikehyksen toimet 
johdonmukaisia AKT -maihin koh -
distuviin EU:n muihin kehitysyh -
teistyötoimenpiteisiin nähden?
(b) Tarjoaako investointikehys mah -
dollisuuden pitkän aikavälin 
rahoitukseen ja lainoihin paikalli -
sessa valuutassa ja saako se aikaan 
katalyyttisen vaikutuksen?
12 
Tilintarkastustuomioistuimen tarkastus 
oli lyhyt ja tarkoin kohdennettu, ja se 
toimitettiin tammi -toukokuussa 2015. 
Kyseessä oli ensimmäinen tarkastus, 
jonka tilintarkastustuomioistuin on 
toimittanut tällä alalla. Tarkastus kattoi 
vuosina 2011–2014 allekirjoitettuihin 
sopimuksiin liittyvät investointikehyk -
sen toimet AKT -maissa. Tarkastus ei 
kattanut EIP:n omista varoista rahoitet -
tuja toimia, sillä ne eivät kuulu tilin -
tarkastustuomioistuimen toimialaan. 
Tarkastuksessa ei myöskään tutkittu 
merentakaisille maille ja alueille 
annettua rahoitusta, sillä kyseessä 
olevat rahamäärät olivat hyvin pieniä. 
Tarkastuksessa ei arvioitu tuloksia ja 
tuotoksia eikä sen yhteydessä siksi 
tehty johtopäätöksiä AKT -investointi -
kehyksen vaikuttavuudesta.13 
Tilintarkastustuomioistuimen tarkas -
tuksessa arvioitiin analyyttisesti asia -
kirjoja, haastateltiin EIP:n ja komission 
henkilöstöä sekä tarkastettiin toimista 
poimittu otos yksityiskohtaisesti. Tar -
kastuskäyntejä tehtiin yksi – Keniaan ja 
Ugandaan. Tarkastusotos käsitti erilai -
sia rahoitusvälineitä ja -aloja, ja siihen 
sisältyi 20 toimea, joita saivat rahoitus -
ta investointikehyksestä (ks.  liite III ). 
Otos vastasi 35:tä prosenttia inves -
tointikehyksen sopimusten kokonais-
määrästä; sopimukset oli allekirjoitettu 
AKT -maissa olevien edunsaajien kans -
sa vuosina 2011–2014.
10
 Huomautukset
Investointikehyksen 
toimet ovat 
kokonaisuutena 
tarkasteltuna 
johdonmukaisia 
AKT -maihin kohdistuviin 
EU:n muihin kehitysyh -
teistyötoimenpiteisiin 
nähden
14 
Tilintarkastustuomioistuin tarkasti, 
olivatko investointikehyksen toimet 
johdonmukaisia AKT -maihin kohdistu -
viin EU:n muihin kehitysyhteistyötoi -
menpiteisiin nähden. Tarkastuksessa 
tarkastettiin näin ollen menettelyistä 
ja rahoitusjärjestelyistä koostuva otos. 
Tilintarkastustuomioistuin katsoo 
tarkastamiensa 20 toimen perusteella, 
että toimet olivat johdonmukaisia EU:n 
kehitysyhteistyöpolitiikkaan nähden, 
siten kun ne on yleisesti kuvailtu Coto -
noun sopimuksessa.
15 
Vaikuttavan rahoituksen väline mah -
dollistaa sen, että investointikehyksellä 
tuetaan suuren riskin hankkeita ja 
samalla voidaan odottaa suurem -
pia kehitysvaikutuksia. Vaikuttavan 
rahoituksen välineellä on suunnatto -
mat mahdollisuudet lisätä edelleen 
johdonmukaisuutta EU:n muihin 
kehitys  yhteistyötoimenpiteisiin näh -
den. Tämä tapahtuu keskittymällä 
hankkeisiin, joilla on voimakkaita 
kehitysvaikutuksia köyhyyden 
vähentämistä koskevan yleistavoit -
teen yhteydessä . Huhtikuussa 2014 
tehdyn, käytettäviä rahoitusvälineitä 
koskevan päätöksen seurauksena 
hyväksyttiin kaksi hanketta ennen 
vuoden 2014 loppua.Hankkeiden etsintä ja valinta
16 
EIP koordinoi hankkeiden etsintää ja 
valintaa Luxemburgissa sijaitsevasta 
päätoimipaikastaan käsin. Se käyttää 
myös AKT -maissa olevia edustajiaan, 
maissa sijaitsevia EU -edustustoja kuul -
len. Hiljattain tehty toimintapoliittinen 
päätös lisätä EIP:n läsnäoloa AKT -mais -
sa ja sijoittaa EIP:n paikalliset toimistot 
EU-edustustojen tiloihin parantanevat 
osaltaan koordinointia EIP:n ja komis -
sion välillä.
17 
Rahoitusehdotukset valmistelee EIP , 
ja niihin sisältyy kuvaus hankkeesta ja 
sen johdonmukaisuudesta asianomai -
seen EU -maan tai alueelliseen tukistra -
tegiaan nähden. Kun rahoitusehdotus 
esitetään investointikehyskomitealle7, 
komissiota pyydetään esittämään 
kanta ehdotuksen yhdenmukaisuudes -
ta EU:n kehityspolitiikan kanssa. Kun 
investointikehyskomitea on hyväksy -
nyt ehdotuksen, se toimitetaan EIP:n 
hallintoneuvostolle, joka tekee lopulli -
sen rahoituspäätöksen.
18 
Komissio oli esittänyt myönteisen 
lausunnon kaikkien tilintarkastustuo -
mioistuimen tarkastamien 20 toimen 
osalta. Jos komissiolla oli ollut kom -
mentoitavaa, kommentit käsiteltiin 
investointikehyskomitean kokouksessa.7 Investointikehyskomitea 
perustettiin kymmenennen 
Euroopan kehitysrahaston 
täytäntöönpanosta AKT -EY-
kumppanuussopimuksen 
mukaisesti 14 päivänä 
toukokuuta 2007 annetun 
neuvoston asetuksen (EY) 
N:o 617/2007 (EUVL L 152, 
13.6.2007, p. 1) 13 artiklalla. 
Komitea koostuu 
jäsenvaltioiden ja komission 
edustajista, joilla ei ole 
äänivaltaa.
11 Huomautukset
Rahoitusjärjestelyt
Luottolimiitit
19 
Luottolimiitit rahoituksen välittäjille 
ovat investointikehyksen pääasiallinen 
keino tukea pienten ja keskisuurten 
yritysten (pk -yritysten) rahoitustarpei -
ta AKT -maissa. Rahoituksen välittäjien 
käyttö varojen ”jälleenlainaamiseen” 
pk-yrityksille mahdollistaa sen, että 
tuen piiriin saadaan kustannustehok -
kaalla tavalla paljon enemmän pk -yri-
tyksiä kuin olisi mahdollista saada 
EIP:n suoraan myöntämien lainojen 
avulla. Yhteistyö rahoituksen välittäji -
en kanssa tarjoaa investointikehykselle 
pääsyn elintärkeisiin tietoihin, jotka 
koskevat talouden kehitystä yksityisel -
lä sektorilla.
20 
EIP:n kanssa työskentelevät rahoituk -
sen välittäjät valitaan perusteellisten  
due diligence  -tarkastusten jälkeen. 
Näissä tarkastuksissa tutkitaan rahoi -
tuksen välittäjien aiempi suoriutumi -
nen ja tulevaisuuden strategia sekä 
välittäjien keskittyminen lainanantoon 
monenlaisille pk -yrityksille. Rahoituk -
sen välittäjien käyttämisestä inves -
tointikehyksen toiminnassa on kah -
denlaista hyötyä: a) investointikehys antaa rahoituksen välittäjille turval -
lista pitkän aikavälin rahoitusta, mikä 
kehittää paikallista rahoitussektoria, ja 
b) investointikehys vauhdittaa rahoi -
tuksen välittäjien jälleenlainausta 
pk-yrityksille.
21 
EIP on luonut osana luottolimiittien 
oikeelliseen käyttöön liittyviä tukikel -
poisuustarkastuksia ”jakomenettelyn”, 
jossa EIP hyväksyy lopulliset edunsaa -
jat ennen luottolimiitin myöntämistä 
rahoituksen välittäjälle8. Tässä me -
nettelyssä rahoituksen välittäjän on 
mainittava EIP/investointikehys kunkin 
lopullisen edunsaajan kanssa tehtäväs -
sä jälleenlainausta koskevassa sopi -
muksessa. Välittäjän on raportoitava 
EIP:lle luottolimiitin käytöstä.
22 
Jakomenettely on hyödyllinen lopul -
listen edunsaajien tukikelpoisuuden 
tarkastamisen kannalta. Se ei ole käy -
tössä monessa muussa kehitysrahoi -
tuslaitoksessa. Tilintarkastustuomiois -
tuin havaitsi, että jakomenettely toimi 
suunnitellulla tavalla Ugandan (mutta 
ei Kenian) kohdalla otokseen poimi -
tuissa hankkeissa, kun oli kyse EIP:n/
investointikehyksen mainintaa koske -
vasta velvoitteesta (ks. laatikko 2 ).8 Jakomenettelyä ei sovelleta 
mikrorahoitukseen, jonka 
yhteydessä rahoituksen 
välittäjät toimittavat EIP:lle 
yleisen jakoluettelon.
Investointikehyksen rahoituksen käyttö rahoituksen välittäjien keskuudessa
Keniassa tarkastuskäynnin kohteena olleista kolmesta pankista yksikään ei ollut maininnut investointikehyk -
sen rahoitusta pk -yritysten kanssa tekemissään jälleenlainaussopimuksissa. Rahoituksen välittäjät eivät tältä 
osin noudattaneet sopimusvelvoitteitaan, ja lopullisille edunsaajille ei tiedotettu, että rahoitus oli peräisin 
investointikehyksestä.Laatikko 2
12 Huomautukset
23 
Monia rahoituksen välittäjille osoi -
tettuja luottolimiittejä täydennetään 
erilaisilla teknisen avun muodoilla9. 
Tarkoituksena oli, että myös lopulli -
set edunsaajat saisivat teknistä apua 
johtamiskoulutuksen ja hankkeiden 
kehittämisen muodossa. Tilintarkastus -
tuomioistuin kuitenkin havaitsi tarkas -
tettujen luottolimiittien tapauksessa, 
että rahoituksen välittäjät eivät olleet 
tiedottaneet pk -yrityksille mahdolli -
suudesta saada kyseistä teknistä apua.
Pääomasijoitukset
24 
Cotonoun sopimus sallii riskipääoman 
myöntämisen pääomaosakkuuksien 
muodossa; pääomaosakkuus on yleen -
sä vähemmistöosakkuus, joka ei johda 
määräysvallan syntymiseen10. Pää -
omaosakkuus tuo pk -yrityksille kasvu -
pääomaa, jonka kautta edistetään 
taloudellista osallisuutta, työpaikkojen 
luomista ja yrittäjyyttä. Pääomasijoi -
tusten tapauksessa EIP soveltaa riski -
altistuksen rajaa, joka on 20 prosenttia 
perustamispääoman määrästä. Vuoden 
2014 lopussa investointikehyksen 
oman pääoman osuus oli 13 prosenttia 
perustamispääoman määrästä.25 
Investointikehys tekee pääomasijoi -
tuksia sekä suoraan - hankkimalla 
yritysten osakkeita - että välillisesti 
yksityisen pääomarahaston kautta (ks. 
esimerkki laatikossa 3 ). Lainoihin ver -
rattuna pääomasijoitukset edellyttävät 
EIP:ltä aktiivisempaa hallinnointia. Ta -
vallisesti EIP on edustettuna rahastojen 
neuvontakomiteoissa, joissa se voi var -
mistaa yhdenmukaisuuden valittujen 
strategioiden ja EU:n kehityspolitiikan 
kanssa. Yksityisillä pääomarahastoilla 
on myös yhteiskunnallisiin vaikutuksiin 
tähtääviä tavoitteita (ks. esimerkki laa -
tikossa 8  – Mikrorahoitusrahasto ).
Esimerkki yksityisen pääomarahaston kautta tapahtuvasta investoinnista
Investointikehys on sopinut investoivansa 10 miljoonaa euroa yksityiseen pääomarahastoon, joka perustettiin 
Itä-Afrikan maissa sijaitseviin keskisuuriin yrityksiin tehtäviä investointeja varten. EIP on edustettuna rahaston 
neuvontakomiteassa. Investointistrategiana on hankkia strategisia vähemmistöosuuksia keskisuurissa yrityk -
sissä, joilla on vahvat kasvunäkymät. Aikomuksena on tehdä investointeja enintään 14:ään eri yritykseen siten, 
että osakeomistuksen kesto on 4-6 vuotta. Painopisteenä ovat kulutustavarat, vähittäiskauppa, finanssipalve -
lut, televiestintä ja valmistusteollisuus.
Rahaston ensimmäinen investointi oli osallistuminen Tansanian johtavan henkilökohtaisten hygieniatuottei -
den tuottajan yritysostoon. Yritysosto suoritettiin yhteenliittymänä suuren kansainvälisen pankin ja erään 
yksityisen pääomasijoitusyrityksen kanssa.Laatikko 39 Esimerkiksi riskinarvioinnit, 
due diligence -tarkastukset, 
johtamiskoulutus, hankkeiden 
kehittäminen.
10 Cotonoun sopimuksen 
liitteessä II oleva 2 artikla.
13 Huomautukset
Suora investointi 
infrastruktuurihankkeisiin
26 
Monissa AKT -maissa on todellinen 
perusinfrastruktuurin puute. Inves -
tointikehyksellä tuetaan infrastruk -
tuurihankkeita sähköntuotannon, 
televiestinnän, vesi- ja jätevesihuollon 
sekä liikenteen, terveydenhuollon ja 
koulutuksen alalla. Erityisenä paino -
pisteenä ovat olleet uusiutuvaan ener -
giaan ja ilmastonmuutokseen liittyvät 
hankkeet. Infrastruktuurihankkeilla 
voidaan saada aikaan kestävää kasvua, 
luoda työpaikkoja ja parantaa alueellis -
ta yhdentymistä.
27 
Kaikki tarkastetut infrastruktuurihank -
keet havaittiin johdonmukaisiksi EU:n 
muihin kehitysyhteistyötoimenpiteisiin 
nähden (ks. esimerkki laatikossa 4 ).Investointikehys tarjoaa 
mahdollisuuden pitkän 
aikavälin rahoitukseen ja 
lainoihin paikallisessa 
valuutassa sekä tuottaa 
katalyyttisen vaikutuksen
28 
Tilintarkastustuomioistuin tutki, 
saatiinko investointikehyksen toimil -
la aikaan odotettu lisäarvo. Vaikka 
markkinatilanne on nykyisin erilainen, 
investointikehyksen ensimmäisinä vuo -
sina EIP oli yksi harvoista toimijoista 
markkinoilla, jotka tarjosivat yksityisel -
le sektorille pitkän aikavälin rahoitusta 
paikallisissa valuutoissa. Investointi -
kehyksellä oli myös katalyyttinen vai -
kutus, sillä se houkutteli lisärahoitusta.
Esimerkki infrastruktuurihankkeesta
Investointikehyksestä investoitiin 30 miljoonaa euroa Kribin kaasuvoimalaitokseen; kyseessä on maakaasulla 
toimiva 216 MW:n lämpövoimala Kamerunissa. Voimalan hankekulut olivat yhteensä 253  miljoonaa  euroa. Se 
on maassa ensimmäinen laatuaan ja tulee tuottamaan sähköä yli 160  000 kotitalouteen, paikalliselle teollisuu -
delle ja pienyrityksille. Hankkeen tavoitteena on vastata kasvavaan kotimaiseen sähkönkysyntään, hyödyttää 
kauppaa sekä luoda työpaikkoja ja taloudellista kasvua.Laatikko 4
14 Huomautukset
Pitkän aikavälin rahoitus
29 
Investoinnit ovat kaikilla aloilla tavalli -
sesti kestävämpiä, jos niissä on mu -
kana pitkän aikavälin rahoitusta. Kun 
pitkän aikavälin rahoitusta annetaan 
luottolimiittien muodossa rahoituksen 
välittäjille, se tarjoaa pankeille mahdol -
lisuuden turvalliseen lisärahoitukseen. 
Tämä on hyödyllistä, kun pankit jällee -
nantavat lainoja rahoituksen tarpeessa 
oleville pk -yrityksille. Tarkastetussa 
otoksessa rahoituksen välittäjille 
myönnettyjen lainojen laina -aiko -
jen pituus oli keskimäärin yhdeksän 
vuotta.30 
EIP ei ole tässä suhteessa ainoa, sillä 
useimmat muut kehitysrahoituslaitok -
set myöntävät myös pitkän aikavälin 
rahoitusta. Investointikehys on kuiten -
kin lisännyt lainanantoaan luottolimiit -
tien osalta merkittävästi viime vuosina. 
Vuoden 2014 lopussa luottolimiittien 
osuus investointikehyksen salkusta 
oli 28 prosenttia (vuoden 2010 lopus -
sa osuus oli 14 prosenttia). Osuuden 
kasvaminen osoittaa, että investointi -
kehyksen tarjoamalla pitkän aikavälin 
rahoituksella on edelleen merkitystä 
(ks. laatikko 5 ).Laatikko 5Investointikehyksen lainat 2011–2014 (miljoonaa euroa)
Lähde:  EI P.Maa/Alue 2011 2012 2013 2014 Yhteensä
Botswana 20,00 20,00
Dominikaaninen tasavalta 15,50 1,00 16,50
Ghana 8,00 20,00 20,00 48,00
Haiti 8,00 8,00
Kenia 13,50 76,50 50,00 140,00
Malawi 15,00 15,00
Mosambik 5,00 5,00
Nigeria 100,17 120,00 50,00 270,17
Alueellinen – Afrikka 80,11 80,11
Alueellinen – Karibia 50,00 50,00
Alueellinen – Itä-Afrikka 4,00 60,00 114,00 152,00 330,00
Alueellinen – eteläinen Afrikka 25,50 25,50
Alueellinen – Länsi-Afrikka 10,00 10,00
Ruanda 8,00 8,00
Seychellit 5,00 5,00
Sambia 25,00 25,00
Yhteensä 177,00 241,67 270,00 427,61 1 056,28
15 Huomautukset
Rahoitus paikallisessa 
valuutassa
31 
EIP:tä kannustetaan myöntämään 
lainoja paikallisessa valuutassa, mikäli 
mahdollista ja tarkoituksenmukaista. 
Näin vältetään lopulliselle edunsaajalle 
aiheutuva valuuttariski11. EIP:n sisäinen 
luottoriskipolitiikka rajoittaa lainan -
antoa paikallisessa valuutassa siten, 
että lainananto paikallisessa valuutassa 
voi vastata enintään 20:tä prosenttia 
investointikehyksen kokonaisvaroista. 
Kaudella 2011–2014 rahoitusta annet -
tiin paikallisessa valuutassa enemmän 
kuin koskaan, sekä vuosittaisessa 
volyymissä mitattuna että osuutena 
investointikehyksen salkun kokonais -
arvosta. Vuoden 2014 lopussa paikal -
lisessa valuutassa annettujen lainojen 
osuus oli 18,1 prosenttia investointike -
hyksen kokonaisvaroista.32 
Lainojen myöntäminen paikallises -
sa valuutassa on hyödyllinen keino 
lisätä investointikehyksen tuottamaa 
kehitysvaikutusta. Se on aloite, jonka 
monet rahoituksen välittäjät ovat otta -
neet myönteisesti vastaan AKT -maissa 
(ks. esimerkki laatikossa 6 ).
33 
Myös muut kehitysrahoituslaitokset 
tarjoavat rahoitusta paikallisessa va -
luutassa, ja jotkin rahoituksen välittäjät 
pystyvät hallitsemaan valuuttariskin 
itse. Paikallisessa valuutassa annetta -
vien lainojen kysyntä on silti edelleen 
suurta, ja EIP on tärkeässä asemassa 
vastattaessa kysyntään.
Mikrorahoitus Haitissa
Luottolimiitti myönnettiin Haitissa toimivalle mikrorahoituslaitokselle, jotta laitos pystyisi kasvattamaan 
lainasalkkuaan maanjäristystä seuranneen jälleenrakennuksen yhteydessä. Kohteena olevat edunsaajat ovat 
kaupunkialueilla toimivia yksittäisiä yrittäjiä ja hyvin pieniä yrityksiä, jotka toimivat lähinnä kaupan, käsiteolli -
suuden ja palvelujen aloilla. Investointikehyksen myöntämä määrä vastasi kolmea miljoonaa euroa ja se mak -
settiin paikallisessa valuutassa (Haitin gourdeina). Investointikehys vastaa valuuttariskeistä täysimääräisesti. 
Aloite tarjoaa paikallisille pienyrityksille mahdollisuuden saada rahoitusta.Laatikko 6
Katalyyttinen vaikutus
34 
Cotonoun sopimuksessa todetaan, että 
investointikehyksen toimilla pyritään 
aikaansaamaan katalyyttinen vaikutus 
kannustamalla pitkäaikaisten paikallis -
ten varojen käyttöönottoa ja houkutte -
lemalla yksityisiä ulkomaisia investoijia 
ja lainanantajia mukaan AKT -valtioissa 
toteutettaviin hankkeisiin12.35 
Katalyyttinen vaikutus voidaan määri -
tellä yksinkertaisella tavalla seuraavas -
ti: lasketaan vipuvaikutukset jakamalla 
hankeinvestointien kokonaismäärä 
investointikehyksen myöntämällä 
kokonaismäärällä. Tukena käytettiin 
rahoituksen välittäjien ja lopullisten 
edunsaajien haastatteluissa saatuja 
tietoja. Vipuvaikutukset ovat inves -
tointikehyksen 20 hankkeesta koostu -
van tarkastetun otoksen tapauksessa 
seuraavat ((ks. laatikko 7 ).11 Cotonoun sopimuksen 
liitteessä II oleva 5c artikla.
12 Cotonoun sopimuksen 
liitteessä II olevan 3 artiklan 1 
kohdan b alakohta.
16 Huomautukset
36 
Toisinaan on vaikea arvioida, mikä on 
investointikehyksen vaikutus lisärahoi -
tuksen aikaansaamisessa. Arvio riippuu 
siitä, katsotaanko investointikehyksen 
”liittyneen mukaan” (toinen kehitysra -
hoituslaitos on pyytänyt EIP:tä osallis -
tumaan hankkeeseen) vai ”toimineen 
alullepanijana” (hankkeen alullepanija -
na oli EIP).37 
Katalyyttistä vaikutusta pidetään 
kuitenkin laajempana käsitteenä kuin 
pelkkä vipuvaikutus. Investointikehyk -
sen tuottamassa lisäarvossa on kyse 
myös siitä, että uskottavuus lisääntyy 
EIP:n mukanaolon myötä. Uskottavuu -
den lisääntyminen lisää luottamusta 
muiden lainanantajien ja rahoittajien 
taholla ja houkuttelee niitä osallis -
tumaan hankkeisiin (ks. esimerkit 
laatikossa 8 ).Laatikko 7Vipuvaikutus
Lähde:  Euroopan tilintarkastustuomioistuin.Rahoitusväline Vipuvaikutus Huomautukset
Infrastruktuurihankkeet ja suorat lainat 4,6Hankkeen kokokonaiskulut jaettuna investointike -
hyksen osalta sidotulla määrällä 
Luottolimiitit 3,2Investointikehyksen rahoitus enintään 50 prosenttia 
hankkeen kokonaiskuluista
Oma pääoma 7,1Pääomarahaston kokonaismäärä jaettuna investoin -
tikehyksen osalta sidotulla määrällä
Hankkeet, joissa ilmenee voimakas katalyyttinen vaikutus
Turkanajärven tuulipuisto
Investointikehys osallistuu parhaillaan 623  miljoonan  euron arvoiseen Turkanajärven tuulivoimalaitoshank -
keeseen. Kyseessä on yksi suurimmista Keniassa koskaan tehdyistä yksityisistä investoinneista ja Saharan 
eteläpuolisen Afrikan suurimmasta tuulipuistosta. Investointikehyksestä peräisin oleva rahoitus on 150 miljoo -
naa euroa. Kyseisessä hankkeessa investointikehys on saanut aikaan voimakkaan katalyyttisen vaikutuksen: 
EIP:n osallistuminen on ollut ensiarvoisen tärkeää kannustettaessa muita sijoittajia osallistumaan.
Mikrorahoitusrahasto
Investointikehys investoi viisi miljoonaa euroa mikrorahoitusrahastoon, jonka kohderyhmänä ovat reilun kau -
pan alalla toimivat mikrorahoituslaitokset ja pientuottajat eri puolilla Afrikkaa. Hankittu pääoma oli yhteensä 
22 miljoonaa  euroa. Rahaston perustajina olivat kolme valtiosta riippumatonta järjestöä. Hanketta ei mitä 
todennäköisimmin olisi toteutettu ilman investointikehyksen tukea.Laatikko 8
17
 Johtopäätökset 
ja suositukset
38 
Tilintarkastustuomioistuin toteaa tar -
kastustyönsä perusteella, että inves -
tointikehys tuottaa lisäarvoa EU:n ke -
hitysyhteistyöhön AKT -maiden kanssa. 
Investointikehys on johdonmukainen 
AKT -maiden kanssa toteutettavaan 
EU:n kehitysyhteistyöhön nähden. Li -
säksi investointikehys tarjoaa mahdol -
lisuuden pitkän aikavälin rahoitukseen 
ja lainoihin paikallisessa valuutassa ja 
tuottaa katalyyttisen vaikutuksen.
39 
Investointikehyksen johdonmukaisuus 
AKT -maiden kanssa toteutettavan EU:n 
kehitysyhteistyön muihin aloihin näh -
den on edelleen vahvistunut sen jäl -
keen, kun EIP alkoi tukea suuremman 
riskin hankkeita vaikuttavan rahoituk -
sen välineen kautta (ks. kohta 15).
40 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi 
Keniassa, että rahoituksen välittäjät 
eivät aina noudattaneet näkyvyyttä 
koskevaa vaatimusta, jonka mukaan in -
vestointikehys on mainittava rahoituk -
sen välittäjien ja pk -yritysten välisissä 
jälleenlainausta koskevissa sopimuksis -
sa (ks. kohdat 21 ja 22).Suositus 1  
Investointikehyksen 
järjestelmällinen 
mainitseminen 
jälleenlainausta koskevissa 
sopimuksissa
EIP:n olisi varmistettava, että rahoi -
tuksen välittäjät sisällyttävät jälleen -
lainausta koskeviin sopimuksiinsa 
maininnan investointikehyksestä, jotta 
lopulliset edunsaajat saavat tiedon 
rahoituksen lähteestä.
41 
Tekninen apu, jota annettiin luottoli -
miittien täydennyksenä, ei kohdentu -
nut riittävän hyvin lopullisiin edunsaa -
jiin (ks. kohta 23).
Suositus 2  
Teknisen avun tarjoaminen 
luottolimiittien 
täydennyksenä
Jotta kehitysvaikutusta saataisiin 
vahvistettua pk -yritysten tasolla, EIP:n 
ja rahoituksen välittäjien olisi yhdessä 
varmistettava, että lopulliset edun -
saajat voivat hyötyä teknisestä avusta 
täysimääräisesti.
18 Johtopäätökset ja suositukset
42 
Investointikehyksellä on suuri merki -
tys tarjottaessa pitkäaikaisia lainoja 
ja rahoitusta paikallisessa valuutassa. 
Investointikehyksen yhteydessä saatiin 
näyttöä myös myönteisestä katalyytti -
sestä vaikutuksesta (ks. kohdat 28–37).
Tilintarkastustuomioistuimen III jaosto on tilintarkastustuomioistuimen jäsenen 
Karel PINXTENIN johdolla hyväksynyt tämän kertomuksen Luxemburgissa 
22. syyskuuta 2015 pitämässään kokouksessa.
 Tilintarkastustuomioistuimen puolesta
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA  
 presidentti

19
 Liitteet
Vuotuiset ja kumulatiiviset investointikehyksen osalta hyväksytyt toimet, allekirjoi -
tetut sopimukset ja suoritetut maksut AKT -maissa
(miljoonaa euroa )
2003–2010 2011 2012 2013 2014 Yhteensä
Hyväksynnät 3 396,3 429,6 617, 0 818,0 443,6 5 704,6
Allekirjoitukset 2 816,1 193,0 355,0 471,5 652,6 4 488,2
Maksut 1 401,4 305,5 315,1 27 7, 2 290,5 2 589,7
Lähde:  EI P.Liite I
20 Liitteet Liite IIMäärät rahoitusvälineittäin  
Myönnetyt määrät vuosina 2011–2014 
Muu
100 miljoonaa/uni00A0euroa
Oma pääma
136 miljoonaa/uni00A0euroaInfrastruktuurihankkeet
378 miljoonaa/uni00A0euroaLuottolimiitit
1 056 miljoonaa/uni00A0euroa
Lähde:  EI P.
21 Liitteet Liite IIITilintarkastustuomioistuimen tarkastamat hankkeet (miljoonaa euroa)
N:o Maa Sopimuksen nimiInvestointikehyk -
sen osalta myön -
netty määrä Hankkeen 
kokonais -
määrä1Allekirjoi -
tusvuosiAla/Väline
1 Kamerun Kribin kaasuvoimalaitos 29,5 260 2012 Energian pääosasto
2 Haiti ACME laina Haitin paikallisessa valuutassa 3,0 6 2011 Luottolimiitti
3 Kenia Turkanajärven tuulivoima 150,0 623 2014 Energian pääosasto
4 Kenia Perhepankki PEFF 10,0 20 2013 Luottolimiitti
5 Kenia Asuntorahoitus 20,0 50 2012 Luottolimiitti
6 Kenia Perhepankki mikrorahoitusväline 10,0 20 2013 Luottolimiitti
7 Kenia Shelter Afrique 15,0 38 2013 Kaupunkikehitys
8 Malawi Malawin luottolimiitti 15,0 30 2013 Luottolimiitti
9 Mauritius Mauritiuksen lentokenttähotelli 8,0 21 2012 Matkailu
10 Nigeria Access Bank 50,0 125 2012 Luottolimiitti
11 Alueellinen - Afrikka ADENA- rahoitus 12,0 100 2011 Oma pääoma
12a) Alueellinen - AfrikkaEurooppalaisten kehitysrahoituslaitosten 
järjestö (EDFI)/EFP -ProparcoOsa 100 mil -
joonan euron 
sitoumuksesta 
EDFI:lle/EFP:lle75
2013Laina
12b) KeniaEDFI/EFP -Kehitysmaiden rahoitusyhtiö 
(FMO)45 Luottolimiitti
13 Alueellinen - Afrikka Catalyst Fund 8,93 125 2011 Oma pääoma
14 Alueellinen - Afrikka Convergence ICT Fund 19,25 145 2012 Oma pääoma
15 Alueellinen - AKT FEFISOL 5,0 22 2011 Oma pääoma
16 Alueellinen - Afrikka PTA-pankki 80,0 160 2014 Luottolimiitti
17 Tansania NMB  – PEFF 50,0 107 2013 Luottolimiitti
18 Tansania NMB – Mikrorahoitus 20,0 88 2013 Luottolimiitti
19 Uganda Crane -pankki 28,0 56 2014 Luottolimiitti
20 Uganda Itä-Afrikan kehityspankki (EADB) 25,0 50 2012 Luottolimiitti
1 Tarkastuksen aikaan sidotut määrät.
22 EIP:n vastaukset
Tiivistelmä
Euroopan investointipankki suhtautuu myönteisesti 
Euroopan tilintarkastustuomioistuimen lopulliseen 
tarkastuskertomukseen ”The ACP Investment Faci -
lity – does it provide added value?”. Tarkastus antoi 
mahdollisuuden arvioida kattavasti investointi -
kehyksestä rahoitettujen hankkeiden johdonmukai -
suutta ja tarkoituksenmukaisuutta sekä verrata niitä 
Cotonoun sopimuksessa määriteltyihin Euroopan 
unionin kehitystavoitteisiin. Hyväksymme kaikki 3. 
jaoston esittämät johtopäätökset ja suositukset.
Huomautukset
Rahoitusjärjestelyt
26
Investointikehyksestä rahoitetaan tarkalleen ottaen 
perusinfrastruktuurihankkeita (etenkin yksityisiä) 
energian, liikenteen, televiestinnän ja vesihuollon 
aloilla. Koulutus- ja terveyssektoreiden rahoitus -
toimet toteutetaan tällä hetkellä pikemminkin 
rahoitusvälittäjien kautta (joko limiittiluottoina 
tai pääomasijoituksina investointirahastoihin) 
erityisesti vuonna 2014 käyttöön otetun Impact 
Financing Envelope -riskirahoitusjärjestelyn puit -
teissa. Tavoitteena on parantaa etenkin kaikkein 
heikoimmassa asemassa olevien väestönosien pää -
syä terveys- ja koulutuspalvelujen piiriin varsinkin 
tukemalla yksityisen sektorin toimijoiden tarjontaa. 
Tarkoituksemme on kuitenkin tukea näiden alojen 
perusinfrastruktuureja entistä suoremmin erityisesti 
lisäämällä blending -rahoituksen käyttöä.Johtopäätökset ja suositukset
Suositus 1
Kaikkiin rahoituksen välitystä koskeviin sopimuk -
siimme sisältyy jo ehto, jonka mukaan rahoituksen 
välittäjän ja lopullisen edunsaajan välisissä laina -
sopimuksissa on järjestelmällisesti mainittava 
rahoituksen lähde. Lisäämme valvontaamme sen 
varmistamiseksi, että tätä ehtoa myös tosiasiassa 
noudatetaan. Tarkastuksen johdosta olemme jo 
kehottaneet kenialaisia yhteistyökumppaneitamme1 
huolehtimaan, että asetettua sopimusvelvoitetta 
noudatetaan. Tämä seikka on keskeisen tärkeä 
Euroopan unionin toimien näkyvyydelle Cotonoun 
sopimuksen mukaisessa rahoituksessa, ja kiinni -
tämme siihen jatkossa erityistä huomiota.
Suositus 2
Merkittävä osa teknisestä avusta suuntautuu 
paikallisten rahoituslaitosten (kuten liikepankkien 
ja mikrorahoituslaitosten) kapasiteetin vahvista -
miseen, minkä tavoitteena on AKT -maiden rahoi -
tussektorin kehittäminen yleisesti. Teknisen avun 
ohjelmat kohdistuvat kuitenkin pienemmässä mää -
rin myös lopullisiin edunsaajiin eli yrittäjiin, millä 
voidaan parantaa entistä useamman pk -yritysten 
investointihankkeen rahoituskelpoisuutta. Uusim -
mat teknisen avun toimenpiteemme ovatkin alka -
neet kohdistua yhtä lailla suoraan yrityksiin. Lisäksi 
EIP aikoo 11. EKR:n yhteydessä syventää yhteistyötä 
Euroopan komission kanssa erityisesti blending - 
rahoitukseen perustuvissa rahoitus  toimissa yksityis -
sektorin kehityksen tueksi. Tällä tavoin investointi -
kehyksen rahoituksen lopullisille edunsaajille 
tarjottavaa teknistä apua voitaisiin laajentaa ja 
monipuolistaa. Keskustelut tietyistä konkreettisista 
toimintatavoista on jo käynnistetty.
1 SHELTER -AFRIQUE COMMUNITY DEVELOPMENT  –hanke.
MISTÄ EU:N JULKAISUJA SAA?
Maksuttomat julkaisut:
  yksi kappale:  
EU Bookshopista (http://bookshop.europa.eu)
  enemmän kuin yksi kappale tai julisteet/kartat:  
Euroopan unionin edustustoista (http://ec.europa.eu/represent_/f_i.htm),
muissa kuin EU-maissa sijaitsevista lähetystöistä (http://eeas.europa.eu/delegations/index_/f_i.htm),  
ottamalla yhteyttä Europe Direct -palveluun (http://europa.eu/europedirect/index_/f_i.htm)  
tai soittamalla 00 800 6 7 8 9 10 11 (maksuton numero koko EU:n alueella) (*).
(*)  Saat pyytämäsi tiedot maksutta. Myös useimmat puhelut ovat maksuttomia, joskin jotkin operaattorit, puhelinkioskit  
tai hotellit voivat periä puheluista maksun.
Maksulliset julkaisut:
 EU Bookshopista (http://bookshop.europa.eu)
Euroopan investointipankin hallinnoima AKT -investointikehys 
on riskinkantokykyinen uudistuva rahasto, josta tuetaan 
yksityissektorin ja kaupallisesti johdettujen julkisen sektorin 
toimijoiden investointeja Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren 
valtioissa. Rahaston avulla annetaan keskipitkän ja pitkän 
aikavälin rahoitusta erilaisten rahoitusvälineiden kautta. 
Tavoitteena on tuoda AKT -maille kestäviä taloudellisia, 
sosiaalisia ja ympäristöön liittyviä etuja.
Tilintarkastustuomioistuin toteaa, että investointikehys 
tuottaa lisäarvoa ja sen toimet ovat kokonaisuutena 
tarkasteltuna johdonmukaisia AKT -maiden kanssa 
toteutettavaan EU:n kehitysyhteistyöhön nähden. 
Sopimusvelvoitetta, jonka mukaan lopullisille edunsaajille on 
tiedotettava EIP:n/investointikehyksen antamasta 
rahoituksesta, ei kuitenkaan aina noudateta eikä tekninen 
apu aina kohdennu pieniin ja keskisuuriin yrityksiin.
EUROOPAN 
TILINTARKASTUS
TUOMIOISTUIN