A4-0060/98

Päätöslauselma komission tiedonannosta «Euroopan unioni ja Venäjä: suhde tulevaisuudessa» ja toimintaohjelmasta «Tulevat Venäjän-suhteet» (KOM(95)0223 - C4-0217/95 - 6440/96 - C4-0415/96)

Euroopan parlamentti, joka

- ottaa huomioon komission tiedonannon (KOM(95)0223 - C4-0217/95),

- ottaa huomion Euroopan unionin Venäjän-toimintasuunnitelman (6440/96 - C4-0415/96),

- ottaa huomioon kumppanuudesta Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Venäjän federaation välillä tehdyn kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen ((EYVL L 327, 28.11.1997, s. 3.)), joka tuli voimaan 1. joulukuuta 1997,

- ottaa huomioon Venäjän federaation ja Naton välisiä suhteita, yhteistyötä ja keskinäistä turvallisuutta koskevan peruskirjan,

- ottaa huomioon ulko- ja turvallisuusasiain sekä puolustuspolitiikan valiokunnan mietinnön ja tutkimusta, teknologista kehittämistä ja energia-asioita käsittelevän valiokunnan, taloudellisten ulkosuhteiden valiokunnan, aluepoliittisen valiokunnan, kulttuuri-, nuoriso- ja koulutusasioita sekä tiedotusvälineitä käsittelevän valiokunnan ja kansalaisvapauksien ja sisäasiain valiokunnan lausunnot (A4-0060/98),

A. palauttaa mieliin, että Venäjä kuuluu erottamattomana osana Euroopan historiaan ja kulttuuriin,

B. ottaa huomioon, että Venäjällä on ollut keskeinen, usein pelättykin asema entisen Neuvostoliiton pääasiallisena osana, turvallisuusneuvoston pysyvänä jäsenenä ja ydinvaltana; katsoo myös, että Venäjää tulee nyt ja tulevaisuudessa pitää määräävän merkityksen omaavana geostrategisena valtana,

C. panee merkille Venäjän ilmaiseman halukkuuden omaksua moniarvoisen demokratian, oikeusvaltion sekä ihmisoikeuksiin ja vähemmistöjen oikeuksiin liittyvät arvot,

D. korostaa, että Euroopan unionilla ja Venäjällä on lukuisia yhteisiä etuja ja velvollisuuksia ulko- ja turvallisuuspolitiikan kysymyksissä samoin kuin ympäristön, talouden ja kulttuurin aloilla,

E. on vakuuttunut siitä, että Venäjän federaation demokraattisen ja taloudellisen uudistusprosessin onnistuminen samoin kuin toimivan oikeusvaltion ja sosiaalisen koheesion aikaan saaminen Venäjällä voivat saada aikaan Euroopan mantereen vakauden;

F. korostaa näin ollen kaikkien olemassa olevien diplomatian keinojen merkitystä niin Venäjän ja Euroopan unionin kahdenvälisten kuin monenvälistenkin, esimerkiksi Euroopan neuvoston, ETYJ:in ja Naton kanssa vallitsevien suhteiden puitteissa Venäjän tiellä euroatlanttisen yhteistyön täysivaltaiseksi kumppaniksi,

G. on tyytyväinen siihen, että Venäjä hyväksyttiin teollistuneimpien maiden ryhmään ja Pariisin klubiin,

H. toteaa tasapainoisten suhteiden kehittymisen Venäjän ja Euroopan unionin välillä olevan entistäkin tärkeämpää unionin laajetessa nyt itään, eikä tätä kehitystä vasten ole suotavaa luoda Eurooppaan uutta jakoa,

I. katsoo, että läheisten suhteiden kehittäminen Euroopan unionin ja Venäjän välillä antanee Euroopan puoleisille IVY-maille mahdollisuuden löytää paikkansa Euroopan uudessa arkkitehtuurissa ja parantaa rajat ylittävien ongelmien ratkaisua, erityisesti Baltiassa ja Mustallamerellä,

J. ottaa huomioon, että EU on tänään Venäjän tärkein kauppakumppani ja että Venäjä on saanut eniten tukea Tacis-ohjelmasta,

K. katsoo, että allekirjoitettu Euroopan energiaperuskirjaa koskeva sopimus luo turvallisen ja vakaan yleiseurooppalaisen toimintaympäristön energia-alan yhteistyölle samalla kun siinä tunnustetaan energialähteitä koskevan kansallisen itsemääräämisoikeuden periaate,

L. panee tyytyväisenä merkille Venäjän halukkuuden ylläpitää hyviä suhteita kaikkiin maailman osiin ja erityisesti sopia alueriitansa Kiinan ja Japanin kanssa, minkä vaikutukset maailmanrauhaan ovat eittämättä myönteiset,

M. katsoo, että Venäjällä voi olla myönteinen rooli suhteissaan entisen Neuvostoliiton seuraajavaltioihin ja ponnisteltava kaikin mahdollisin tavoin luodakseen keskinäisen luottamuksen ilmapiirin ja hyvät naapuruussuhteet sekaantumatta niiden sisäisiin asioihin;

N. tukee Venäjällä alulle pantua poliittista ja taloudellista uudistuskehitystä,

O. ottaa kuitenkin huomioon siirtymäkauden vaikeudet, joita ovat muun muassa sosiaaliset erot, järjestäytyneen rikollisuuden laajuus ja tarve saada aikaan toimiva oikeusvaltio,

P. ottaa huomioon Vladimir Kartaskinin johdolla toimivan presidentin ihmisoikeuskomitean hiljattain esittämän toteamuksen, ettei jo lainsäädäntöön sisällytettyjä ihmisoikeusnormeja noudateta tehokkaasti ja että mekanismit, jotka turvaisivat ihmisoikeuksien kunnioittamisen, puuttuvat Venäjältä,

Q. ottaa huomioon Euroopan unionin Venäjän kannalta mahdollisesti myönteisesti vaikuttavan roolin ensiksi mainitun avatessa markkinoitaan ja tukiessa maassa tehtäviä uudistuksia, mutta tunnustaa samalla roolin voivan olla vaikutuksiltaan pelkästään osittainen suhteessa Venäjän nykyisiin valtaviin tarpeisiin ja sen alueelliseen laajuuteen,

R. katsoo, että Venäjän markkinoiden avaaminen voi tuoda Euroopan unionille ja Venäjän federaatiolle molemminpuolista hyötyä, mihin kuuluu myös inhimillisten voimavarojen ja korkeasti koulutettujen henkilöiden vaihto,

S. ottaa huomioon, että alkuperäiskansojen alueet kattavat huomattavan osan Venäjän federaatiosta, ja korostaa lisäksi tärkeää merkitystä, joka alkuperäiskansoilla ja niiden yhteisöillä on kestävän kehityksen kannalta, mikä todettiin myös Agenda 21:ssä ja biologista monimuotoisuutta koskevassa yleissopimuksessa,

T. on tyytyväinen 1. joulukuuta 1997 voimaan tulleeseen kumppanuus- ja yhteistyösopimukseen, joka on tästedes Euroopan unionin ja Venäjän yhteistyösuhteiden kehitykselle välttämätön oikeudellinen perusta;

1. Esittää kantanaan, että Euroopan unionin Venäjän-strategian tulee kuulua sen tulevan toiminnan keskeisiin kohtiin ja nivoutua seuraavien akselien ympärille:

a) demokratisointikehityksen vahvistaminen venäläisessä yhteiskunnassa tukemalla kansalaisyhteiskunnan keskeistä osaa ja tukemalla sellaisen keskiluokan syntyä, johon demokratia, oikeusvaltion periaatteet ja ihmisoikeuksien kunnioitus voivat juurtua,

b) kumppanuuden kehittäminen kaikilla alueilla ja erityisesti tutkimuksen ja kehittämisen, huipputeknologioiden ja ympäristön - myös ydinturvallisuuden - osa-alueella,

c) EU:n markkinoiden avaaminen Venäjän tuotteille,

d) Euroopan ja sen lähivyöhykkeiden turvallisuuden voimistaminen tasapainoisen yhteistyön pohjalta,

e) sen mahdollistaminen, että Venäjä voi vaikuttaa täysimittaisesti Euroopan tulevaisuuteen;

Venäläisen yhteiskunnan vahvistaminen

2. Huomauttaa, että katkeamatta vuodesta 1991 lukien ja erityisesti Euroopan neuvoston jäseneksi tullessaan Venäjä osoitti sitoutuneensa lähtemään selkeästi moniarvoisen demokratian ja oikeusvaltion tielle huolimatta samaan aikaan tehdyistä laiminlyönneistä, kuten vuonna 1993 parlamenttia vastaan tehdystä hyökkäyksestä, Tsetsenian sodasta ja eräiden Euroopan ihmisoikeussopimuksen säännösten noudattamatta jättämisestä; nämä johtuivat suurelta osaltaan pitkien demokraattisten perinteiden puuttumisesta;

3. Pitää myönteisenä sitä, että duuma ja federaationeuvosto ovat ratifioineet Euroopan ihmisoikeuksia koskevan yleissopimuksen; pyytää Venäjän federaatiota noudattamaan ihmisoikeuksia ja kansalaisvapauksia koskevan yleissopimuksen kaikkia määräyksiä, ratifioimaan sen lisäpöytäkirjan nro 6, jossa määrätään tiukasti kuolemanrangaistusten poistaminen sekä virallistamaan tässä yhteydessä elokuusta 1996 voimassa olleen kuolemantuomioiden täytäntöönpanokiellon;

4. Korostaa saavutettua kehitystä, esimerkiksi vuonna 1995 pidettyjä duuman ja vuonna 1996 pidettyjä federaation presidentin vaaleja, jotka toteutettiin tavallisissa demokraattisissa olosuhteissa; korostaa myös Venäjän sekä täytäntöönpanevien että lakia säätävien viranomaisten tekemää huomattavaa lainsäädäntötyötä;

5. Kehottaa Euroopan unionia, sen jäsenvaltioita sekä muita länsimaita tukemaan täysin voimin Venäjää niin, etteivät tietyt poliittiset voimat pystyisi hyödyntämään sen muutosta saatelleita kielteisiä ilmiöitä (lahjontaa, mafiatyyppistä toimintaa, poliittista hajaannusta sekä tuotannon, elintason ja elinajanodotteen taantumista) kyseenalaistaakseen Venäjän poliittiselle elämälle vuodesta 1991 tyypillisen demokratian edistymisen sen eri muodoissa;

6. Kehottaa tämän seurauksena Euroopan neuvostoa sekä komissiota, tämän Tacis-demokratiaohjelman kautta, ryhtymään kaikkiin mahdollisiin toimiin Venäjän vielä herkässä vaiheessa olevan demokratian vahvistamiseksi ja jatkamaan yhteistyötään Tacis-demokratiaohjelman toteuttamisessa, jotta voidaan edistää erityisesti oikeusvaltion ja periaatteiden luomista ja noudattamista ja tukea vankiloissa ja armeijassa vallitsevan tilanteen parantamista;

7. Katsoo yhdeksi tähän johtavaksi keinoksi Venäjän ja EU:n välillä toteutettavan poliittisten, hallinnollisten, taloudellisten ja sosiaalisten vastuuhenkilöiden vaihdon suosimisen ja Venäjän kansalaisyhteiskunnan kehityksen avittamisen;

8. Pyytää erityisesti komissiota tämän Tacis-demokratiaohjelman puitteissa tukemaan yhä enemmän sellaisia kansalaisjärjestöjä, joiden tavoitteena on kansalaisyhteiskunnan kehittäminen Venäjällä ja joiden toiminnasta voi aiheutua kerrannaisvaikutuksia, jotta nämä järjestöt pystyvät edelleen hoitamaan ja lisäämään äärimmäisen hyödyllisiä tehtäviään tässä poliittisessa siirtymävaiheessa;

9. Velvoittaa myös Euroopan unionin kehittämään Venäjän viranomaisten kanssa yhteistyötä kolmannen pilarin piiriin (kaikenlainen salakauppa, erityisesti ihmiskauppa, rahanpesu jne.) kuuluvissa asioissa Venäjällä kehittyvän, Euroopan unionin maihin ja tämän naapurimaihin lonkeroitaan levittävän rikollisuuden torjumiseksi;

10. Kehottaa elinajanodotteen lyhetessä ja maan tasapainoa mahdollisesti järkyttävien yhteiskunnallisten levottomuuksien uhatessa kiinnittämään erityistä huomiota Venäjällä vallitsevan köyhyyden torjuntaan, parempaan terveyden ja ympäristön suojeluun, alkoholisminvastaiseen taisteluun ja sosiaaliseen asuntopolitiikkaan niin, että väestön elinolosuhteet paranevat;

11. Pyytää Venäjän federaation hallitusta ja liittovaltion parlamenttia panemaan täytäntöön presidentin ihmisoikeuskomitean äskettäin järjestämän kansainvälisen ihmisoikeuksia ja alkuperäiskansojen oikeuksia Venäjällä käsittelevän konferenssin päätöslauselman ja ryhtymään kaikkiin tarvittaviin toimiin Venäjän federaation lakien yhdenmukaistamiseksi kansainvälisesti hyväksyttyjen ihmisoikeuksia ja alkuperäiskansoja koskevien vaatimusten kanssa;

12. Katsoo erityisesti, että tulevina vuosina Tacis-ohjelman olisi talouteen liittyvien toimenpiteidensä lisäksi annettava merkittävä sija

- sellaisten hankkeiden toteuttamiselle, joilla voidaan tuntuvasti parantaa väestön jokapäiväistä elämää käynnissä olevien uudistusten eniten rasittamilla osa-alueilla kuten terveydenhuollon, koulutuksen, turvallisuuden ja asuntopolitiikan aloilla,

- oikeusvaltiolle tyypillisen oikeudellisen viitekehyksen luomiselle ja tehokkaalle omaksumiselle, mikä lisäisi väestön ja yritysten oikeudellista ja oikeudenkäytöllistä turvallisuutta,

- oikeudenmukaisen ja tehokkaan verojärjestelmän luomiselle, minkä avulla voidaan kehittää maahan todellinen kansalaishenki,

- monimuotoisuuden ja vapaiden joukkotiedotusvälineiden, erityisesti television, vahvistamiselle;

13. Korostaa, että on tärkeää seurata tarkasti duuman hyväksymän omantunnonvapautta ja uskonnollisia yhdistyksiä koskevan lain toimeenpanoa, jottei uskonnonvapautta loukata käytännössä;

14. Korostaa, että Euroopan unioni voi tukea alueellisen eriarvoisuuden torjuntaa, joka kuuluu ensi kädessä Venäjän viranomaisten tehtäviin, Tacis-ohjelmansa, kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen ja EJKP:n kautta, sillä rikkauksien keskittyminen Moskovan ja muutamien suurkaupunkien ympäristöön ei ole omiaan edistämään demokratian vahvistumista Venäjällä;

15. Pitää tämän vuoksi mielekkäänä, että EU-ohjelmat toteutetaan ja alueellinen tuki annetaan hajautetusti ja että Euroopan unionin ja Venäjän federaation jäsenten välisiä suhteita kehitetään;

16. Pitäisi erityisen toivottavana sitä, että EU tekisi nykyistä tiiviimpää yhteistyötä Venäjän federaation kanssa konfliktien estämisessä ja ratkaisemisessa ei-sotilaallisin toimin Venäjän federaatiossa;

Kumppanuuden kehittäminen

17. Kehottaa neuvostoa ja komissiota kehittämään Venäjän kanssa solmitun kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen tarjoamia mahdollisuuksia, joihin kuuluu myös vapaakauppa-alueen luominen siinä vaiheessa, kun sen edellytykset ovat koossa, niin että Euroopan unioni ja Venäjä yhdessä muodostavat rauhan ja taloudellisen vaurauden alueen;

18. Pyytää neuvostoa ja komissiota hyödyntämään kumppanuutta talouden ja ympäristönsuojelun etujen yhteensovittamiseksi, jotta laina- ja investointihankkeisiin voidaan sisällyttää ympäristönsuojelun kannalta kestävä politiikka ja käytännöt ja edistää näin ympäristönsuojelunäkökohtien ottamista huomioon yhteiskunnan kaikilla aloilla;

19. Huomauttaa, että Venäjällä on kaikki ne avaintekijät, joita tarvitaan demokratian, oikeusvaltion ja markkinatalouden vakiinnuttamiseksi, erityisesti huomattava teollinen ja älyllinen kapasiteetti, jota Venäjän tulisi hyödyntää kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen puitteissa;

20. Katsoo tämän omalta osaltaan edistävän väestön elintasoa ja jarruttavan ellei jopa estävän Venäjältä pois suuntautuvan aivoviennin, joka ei ainoastaan haittaa Venäjän yhteiskuntaa vaan edistää riskejä sisältävän teknologian, kuten joukkotuhoaseiden, leviämistä maailmalle;

21. Suosittaa yhteisten eurooppalais-venäläisten hankkeiden muodostamista teollisuuden alueella, huipputeknologioiden (biologian, tietotekniikan, avaruusteknologian, ilmailun, energian, televiestinnän) alueilla niin, että Venäjästä tulee täysivaltainen kumppani näillä tulevaisuuden merkittävillä osa-alueilla;

22. Kiittää tässä suhteessa kansainvälisen tiede- ja teknologiakeskuksen ISTC:n perustamista Moskovaan mutta katsoo sen vaikutusten silti voivan olla varsin vaatimattomat niihin ongelmiin, jotka sen odotetaan ratkaisevan;

23. Pyytää komissiota koordinoimaan toimintaansa yhdessä Venäjän hallituksen kanssa ydinmateriaalin laittoman kaupan estämiseksi ja Venäjän ydinlaitosten turvallisuuden parantamiseksi sekä siellä, missä tämä ei ole mahdollista, sulkemaan erityisen vaaralliset reaktorit;

24. Kehottaa Euroopan unionia ja sen jäsenvaltioita kiinnittämään erityistä huomiota ympäristönsuojeluun ja ympäristön tilan kohentamiseen Venäjällä, sillä se kärsi erittäin suurta vahinkoa kommunistivallan aikana; kehottaa Euroopan unionia auttamaan Venäjää hyödyntämään osaamistaan tällä alalla ja pyytää, että yhteisön ympäristöhankkeita, kuten «Cross border» -hankkeita kehitetään ja vahvistetaan kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen sekä Kiotossa tehtyjen sitoumusten mukaisesti;

25. Kehottaa komissiota ponnistelemaan nykyistä voimakkaammin Tacis-ohjelman yhteydessä Venäjän federaation energialähteiden monipuolistamiseksi ja edistämään ennen kaikkea uusiutuvien energialähteiden kehittämistä ja energiantuhlauksen torjuntaa sekä ydinvoimaloiden turvallisuuden parantamista;

26. Toivoo, että Venäjän parlamentti ratifioi Euroopan energiaperuskirjaa koskevan sopimuksen niin pian kuin mahdollista;

27. Pitää hiljattain tehtyä teräsalan sopimusta myönteisenä ja toivoo, että kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen tarjoamaa mahdollisuutta tehdä tällaisia erityisiä sopimuksia käytetään hedelmällisellä tavalla hyväksi;

28. Pitäisi erityisen myönteisenä kyseisten markkinoiden nykyistä voimakkaampaa avaamista kummankin osapuolen kuluttajien ja teollisuuden molemminpuoliseksi eduksi sillä edellytyksellä, että vastaavat kilpailu-, valtionapu- ja ympäristönsuojelusäännöt ja -määräykset koskevat kumpaakin osapuolta;

29. Huomauttaa tämänsuuntaisen kehityksen antavan eurooppalaisille ja venäläisille yrityksille mahdollisuuden vastata paremmalla menestyksellä amerikkalaisten, japanilaisten ja muiden maiden yhtiöiden valtavaan kilpailuun ja katsoo suotavaksi liittää näihin ponnisteluihin muitakin IVY-valtioita;

30. Pyytää Euroopan unionia antamaan Venäjälle teknistä apua tehokkaan ja ulkomaiset investoinnit mahdollistavan oikeusjärjestelmän luomiseksi;

31. Korostaa ennen kaikkea verouudistuksen ja sen toimeenpanon merkitystä yritysten kannalta ja katsoo suotavaksi perustaa veroasiantuntijoiden Task force -ryhmän, jonka tehtävänä on työskennellä läheisessä yhteistyössä Venäjän hallituksen kanssa;

32. Toivoo tiiviimpää yhteistyötä Tacis-ohjelman ja EJKP:n välillä pienille ja keskisuurille (pk-) yrityksille tarkoitetun, mikrotason hankkeiden yhteisrahoituksen mahdollistavan ja dynaamisen pk-sektorin syntyä osaltaan edistävän riskipääomajärjestelmän kehittämiseksi;

33. Korostaa myös Venäjän federaatiolle maksettujen tai lainattujen varojen käytön tiukan valvonnan välttämättömyyttä;

34. Kehottaa parantamaan taloudellista vaihtoa todennäköisesti edistäviä infrastruktuureja, erityisesti Euroopan unionin, KIE-maiden ja Venäjän federaation maat toisiinsa yhdistävien Euroopan laajuisten verkkojen osalta;

35. Toivoo, että komission ponnistelut käynnistää perinpohjaiset neuvottelut niistä maksuista, joita Siperian alueen yli lentävien eurooppalaisten lentoyhtiöiden on suoritettava, tuottavat nopeasti tuloksia; pitää Venäjän osoittamaa hyvää tahtoa myönteisenä;

36. Toivoo, että voidaan luoda sopivat edellytykset, jotka mahdollistavat EU:n ja Venäjän välisen yleisen kalastussopimuksen tekemisen, mutta pitää sopimuksen ehtona sitä, että kumpaakin sopimuspuolta koskevat samat kalatuotteiden valvonta- ja terveystarkastussäännökset;

37. Rohkaisee komissiota turhan kiistelyn välttämiseksi hyödyntämään KIE-maiden kanssa saatuja kokemuksia ja tutkimaan Venäjän ja Euroopan unionin välistä kaupallista vaihtoa helpottavia toimia ja mekanismeja paitsi asiakirjojen myös tosiasioiden tasolla;

38. Tukee Venäjän WTO-jäsenyyshakemusta ja toivoo Venäjän federaation täyttävän pian kaikki jäsenyysperusteet;

39. Kehottaa noudattamaan tiukasti kumppanuus- ja yhteistyösopimukseen sisältyvää sopimuspuolen velvollisuutta neuvotella toisen sopimuspuolen kanssa ennen kuin se ryhtyy toimiin, jotka vaikuttavat kielteisesti sopimuspuolten keskinäisiin kauppasuhteisiin;

40. Korostaa, että EU:n yleiset polkumyynnin vastaiset säännökset noudattavat täysin WTO:n periaatteita; toteaa samalla pitävänsä myönteisinä komission viimeaikaisia ehdotuksia, joiden tavoitteena on mukauttaa polkumyyntipolitiikkaan kuuluvia menettelyjä Venäjän taloudessa vallitseviin erityisiin olosuhteisiin sopiviksi;

41. Kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita sellaisten kulttuuriyhteistyöohjelmien kautta sekä yhteisten kulttuuritapahtumien sekä kaupunkien ja alueiden ystävyystoiminnan kautta tekemään tunnetuksi Venäjän rikkaan kulttuuriperinnön sen kansojen kaikessa moninaisuudessa;

42. Korostaa virallisten ja epämuodollisten yhteyksien merkitystä kaikilla alueilla molemminpuolisen ymmärtämyksen lisäämiseksi ja luottamuksellisen ilmapiirin luomiseksi Euroopan unionin ja Venäjän kumppaneiden keskuuteen;

43. Pyytää neuvostoa ja komissiota vahvistamaan YUTP-kysymyksiin liittyvää säännöllistä poliittista vuoropuhelua EU:n ja Venäjän välillä yhteistyön ja yhteisten toimien edistämiseksi yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan alalla;

Turvallisuuden lujittaminen Euroopassa keskinäisen yhteistyön pohjalta

44. Toteaa, että kaikkien Euroopan maiden sijaitessa lähellä toisiaan maanosamme kansojen turvallisuus muodostaa jakamattoman kokonaisuuden ja että tämä turvallisuus riippuu suuresti Euroopan unionin ja Venäjän välillä vallitsevista suhteista;

45. Suosittaa ensi vaiheessa, että lähtökohdaksi otetaan kaikki Naton ja Venäjän federaation keskinäisiä suhteita, yhteistyötä ja turvallisuutta koskevan perussopimuksen tarjoamat mahdollisuudet kehittää nykyistä läheisempää yhteistyötä turvallisuuskysymyksissä nykyistä vakaamman, rauhallisemman ja jakamattoman Euroopan luomisen edistämiseksi, jossa kunnioitetaan olemassa olevien rajojen koskemattomuutta, ihmisoikeuksia ja vähemmistöjen oikeuksia;

46. Ehdottaa lisäksi, että EU/WEU, Nato ja Venäjän federaatio jatkavat läheisempien yhteyksien kehittämistä osapuolten parlamentaaristen elinten sekä poliittisten johtajien ja sotilasjohdon välillä sekä jatkavat yhteistyötä rauhanturvaoperaatioissa ja rauhankumppanuusaloitteissa;

47. Toteaa, ettei tällaisen kehityksen tulisi millään tavoin vaikuttaa Euroopan unionin Natoon kuuluvien jäsenvaltioiden oikeuksiin ja velvollisuuksiin;

48. Toivoo, että Euroopan unioni itse kehittäisi Venäjän kanssa sellaiset turvallisuussuhteet, jotka täydentävät sen tuolloin kahdenvälisessä tai NATOn viitekehyksessä Yhdysvaltain kanssa kehittämiä suhteita;

49. Toteaa, että Venäjällä on edelleen huomattava ydinpotentiaali ja tavanomainen sotilaallinen potentiaali; toivoo, että Venäjä jatkaa asevalvonta- ja aseriisuntasopimusten ratifiointia; odottaa tässä yhteydessä, että Venäjä ratifioi START II -sopimuksen ydinaseistuksen vähentämisestä ja ryhtyy neuvottelemaan START III -sopimuksesta sekä tarkistaa kantansa henkilömiinoihin allekirjoittaen Ottawan yleissopimuksen;

50. Toivoo, että Euroopan unioni ja Venäjä käyvät yleisiä strategisia keskusteluja kummankin osapuolen vastuiden asteittaiseksi täsmentämiseksi Euroopan maanosan turvallisuusjärjestelmässä ja korostaa, että on tärkeää tehdä tiivistä yhteistyötä ETYJin kanssa - edistäen yhdessä tämän järjestön uudistamista sen toimintakyvyn ja aloitteiden tehokkuuden parantamiseksi - ja YK:n kanssa alueellista turvallisuutta, konfliktien ehkäisyä ja rauhanturvaamista koskevissa kysymyksissä;

Eurooppalaisen alueen uuden arkkitehtuurin määritteleminen

51. Korostaa turvallisuusongelmien jälkeen välttämätöntä tarvetta vahvistaa yleiseurooppalainen yhteistyörakenne vuoden 1989 jälkeisten tapahtumien perusteella ja Euroopan unionin lähitulevaisuudessa Keski- ja Itä-Euroopan maihin tapahtuvan laajenemisen yhteydessä;

52. Esittää kantanaan, että Euroopan unionin laajeneminen KIE-maihin, joka sinällään on erittäin toivottavaa, ei saa johtaa siihen, että Venäjä ja sitä lähellä olevat maat jäävät uuden rajan taakse, tai siihen, että luodaan uusi jako niiden Keski- ja Itä-Euroopan maiden välille, jotka liittyvät EU:hun ja jotka eivät liity;

53. Korostaa tässä yhteydessä, että EU:n ja Venäjän välisellä parlamentaarisella yhteistyövaliokunnalla on tärkeä merkitys ja sen on jatkettava Euroopan unionin ja Venäjän federaation välisen yhteistyön kehittämistä ja kumppanuuden vahvistamista;

54. Esittää kantanaan, että tämän uuden arkkitehtuurin menestyksekkään luomisen kannalta on oleellista valvoa sitä, että kansainvälisen näyttämön tärkeimpien poliittisten ja talouselämän toimijoiden väliset suhteet ovat mahdollisimman tasapainoiset;

55. Pitää Venäjän ja Liettuan rajasopimusta myönteisenä asiana ja toivoo, että vastaavat sopimukset allekirjoitetaan pian muiden itsenäisten Baltian maiden (Viron, Latvian) kanssa; pitää myös myönteisenä sopimusta, jonka Venäjä ja Ukraina allekirjoittivat 31. toukokuuta 1997;

56. Katsoo, että Euroopan unionin tulee kehittää demokraattisen Venäjän kanssa kumppanuus- ja yhteistyösopimusta pitemmälle menevä erityissuhde ja toivoo, että tätä suhdetta voidaan kehittää edelleen osana tehostettua yhteistyötä rauhan ja turvallisuuden lujittamiseksi ja takaamiseksi kansainvälisellä tasolla;

57. Korostaa, että kumppanuussuhteen vahvistaminen Venäjän kanssa edellyttää samalla Euroopan unionin yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan (YUTP) vahvistamista;

58. Pyytää komissiota, neuvostoa ja jäsenvaltioita tutkimaan uudelleen uutta tilannetta, joka Euroopassa sai alkunsa vuoden 1989 tapahtumista ja vuonna 1991 tapahtuneesta Neuvostoliiton hajoamisesta, ja ottamaan huomioon uuden tasapainon, joka voisi juurtua Euroopan unionin ja Venäjän välille, jotta luottamus, rauha ja tiivistetty yhteistyö vakiintuvat Eurooppaan;

59. Kehottaa sovittamaan keskenään paremmin yhteen eurooppalaisten järjestöjen aseman ja tehtävän, erityisesti ETYJin ja Euroopan neuvoston, joiden tehtävä on pitää mantereen kaksi osapuolta yhteydessä;

60. Korostaa Euroopan unionin eri politiikan alojen pohjoisen ulottuvuuden merkitystä ja kehottaa tiiviiseen yhteistyöhön Venäjän kanssa Itämeren maiden neuvoston, Barentsinmeren euroarktisen neuvoston ja arktisen neuvoston puitteissa;

61. Korostaa, että Venäjän avaaminen länsimaisille, erityisesti eurooppalaisille järjestöille ei riitä, vaan on luotava uusia suhteita, jopa uusia rakenteita ottaen huomioon täysin uusi ja aktiivinen osa, jota Venäjän on esitettävä;

62. Kehottaa puhemiestään välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle ja Venäjän federaation hallitukselle ja parlamentille sekä antamaan sen tiedoksi Natolle, WEU:lle, ETYJ:ille ja Euroopan neuvostolle.