Muutettu ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös lapsiin, nuoriin ja naisiin kohdistuvan väkivallan ehkäisemistä sekä väkivallan uhrien ja riskiryhmien suojelemista koskevan yhteisön toimintaohjelman toisen vaiheen perustamisesta (vuosiksi 2004-2008) (Daphne II -ohjelma) (komission EY:n perustamissopimuksen 250 (2) artiklan nojalla esittämä) /* KOM/2003/0616 lopull. - COD 2003/0025 */





Muutettu ehdotus: EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS lapsiin, nuoriin ja naisiin kohdistuvan väkivallan ehkäisemistä sekä väkivallan uhrien ja riskiryhmien suojelemista koskevan yhteisön toimintaohjelman toisen vaiheen perustamisesta (vuosiksi 2004-2008) (DAPHNE II -ohjelma) (komission EY:n perustamissopimuksen 250 (2) artiklan nojalla esittämä) PERUSTELUT 1. JOHDANTO Komissio esitti 4. helmikuuta 2003 Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle ehdotuksen Daphne II -ohjelmaksi [KOM(2003)54 lopullinen, 2003/0025 (COD)]. Daphne II (2004-2008) on lapsiin, nuoriin ja naisiin kohdistuvan väkivallan ehkäisemistä ja torjumista sekä väkivallan uhrien ja riskiryhmien suojelemista koskevan Daphne-ohjelman (2000-2003) toinen vaihe. Euroopan talous- ja sosiaalikomitea antoi lausuntonsa ehdotuksesta 14. toukokuuta 2003 (CESE 588/2003) ja alueiden komitea 3. heinäkuuta 2003 (CDR 63/2003). Euroopan parlamentti antoi ehdotuksen naisten oikeuksien ja tasa-arvoasioiden valiokunnan tarkasteltavaksi. Lisäksi asiasta kuultiin kansalaisvapauksien ja -oikeuksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokuntaa ja budjettivaliokuntaa. Tarkasteltuaan muiden kuultujen valiokuntien lausuntoja naisten oikeuksien ja tasa-arvoasioiden valiokunta antoi mietintönsä 10. heinäkuuta 2003. Euroopan parlamentti hyväksyi ehdotusta koskevan lainsäädäntöpäätöslauselmansa 3. syyskuuta 2003 pidetyssä täysistunnossa. Parlamentti hyväksyi komission ehdotuksen tietyin tarkistuksin ja kehotti komissiota esittämään vastaavasti muutetun ehdotuksen EY:n perustamissopimuksen 250 artiklan 2 kohdan nojalla. 2. MUUTETTU EHDOTUS Euroopan parlamentti kannattaa komission ehdotuksen yleistä lähestymistapaa ja sisältöä. Parlamentti teki ehdotukseen 40 tarkistusta. Komissio voi hyväksyä niistä 19, sillä ne noudattavat täysin komission lähestymistapaa ja täydentävät, täsmentävät ja selkeyttävät ehdotusta. Lisäksi komissio voi hyväksyä seitsemän tarkistusta hieman toisin muotoiltuina. Sen sijaan komissio ei voi hyväksyä 14:ää tarkistusta, jotka kuuluvat seuraaviin ryhmiin: Ensimmäistä neljän tarkistuksen ryhmää (2, 4, 19, 27) ei voida hyväksyä, koska siinä mainitaan erityisiä tuensaajien tai uhrien ryhmiä, kuten tytöt, nuoret naiset tai katulapset. Tämä olisi vastoin ohjelman filosofiaa, jonka mukaan läpi koko tekstin on pyritty huolellisesti säilyttämään tasapuolinen lähestymistapa ja tasapaino. Toinen tarkistusten ryhmä koskee toimielinten välisiä suhteita (tarkistukset 20 ja 35). Nämä tarkistukset eivät vastaa voimassa olevaa komiteamenettelyä, josta säädetään päätöksessä 1999/468/EY (EYVL C 38, 6.2.2001). Kolmas tarkistusten ryhmä sisältää tarkistukset 11, 12, 21 ja 34, joissa joko ohjelman soveltamisalaa tai vastuualuetta laajennetaan huomattavasti toisaalta niin, että suunnitellut henkilöstö- ja rahoitusresurssit eivät riittäisi, tai toisaalta ne johtaisivat ohjelman vaikutusten heikentymiseen ja hajanaistumiseen. Neljänteen ryhmään kuuluvat tarkistukset 14, 16, 39 ja 40; ne eivät ole tekstin kannalta olennaisia tai muiden tarkistusten ohella tarpeen. 2.1. Kokonaan tai osittain hyväksytyt tarkistukset Johdanto-osan 1 kappale (tarkistus 1): Tarkistus otetaan päätökseen, koska se selventää kontekstia. Johdanto-osan 2 kappale (tarkistus 3): Lisätty sana on hyödyllinen. Johdanto-osan 11 kappale (tarkistus 5): Tarkistus lisätään tekstiin, koska se selventää yhteisön ohjelman asemaa jäsenvaltioissa toteutettavissa olevien toimien joukossa sekä täsmentää myös ohjelman tuensaajien joukkoa. Johdanto-osan 12 kappale (tarkistus 6): Lisätyt sanat ovat hyödyllisiä. 2 artiklan 1 kohdan toinen alakohta (tarkistus 7): Sanat "julkisesti tai yksityisesti" lisätään tekstiin, koska ne ovat yhdenmukaisia tarkistuksen 1 kanssa. Toista tarkistuksessa ehdotettua lisäystä ei oteta tekstiin, jotta ei mainita tietyntyyppistä väkivallan muotoa ja jotta alakohdan merkitys säilyy johdonmukaisena, sillä sen laadinnassa käytettiin tarkoituksella laajaa väkivallan ("kaikenlaista [...] väkivaltaa") ja tuensaajien ("lapsiin, nuoriin ja naisiin") määritelmää. Näin ohjelma koskee kaikkia väkivallan muotoja ja kaikkia uhreja mistä tahansa edellä mainituista ryhmistä (sekä henkilöitä, jotka ovat vaarassa joutua väkivallan uhreiksi). 2 artiklan 2 kohdan a alakohdan iv alakohta (tarkistus 8): Lisätyt sanat ovat hyödyllisiä. 2 artiklan 2 kohdan b alakohta (tarkistus 9): Lisätyt sanat ovat hyödyllisiä. 3 artiklan 1 kohta (tarkistus 10): lisätyt sanat laajentavat ja täsmentävät aikaisempaa tarkemmin mahdollisten hakijoiden ryhmiä. 4 artiklan a alakohta (tarkistus 13): Lisätyt sanat selventävät tavoitetta. 4 artiklan f alakohta (tarkistus 15): Lisätyt sanat selventävät tavoitetta. 4 artiklan viimeinen kohta (uusi) (tarkistus 17): Tämä uusi kohta vahvistaa yhtä ohjelman tavoitteista, parhaiden toimintatapojen laajaa levitystä. 5 artiklan 1 kohta (tarkistus 18): Komission alun perin määrittelemät rahoituspuitteet olivat 41 miljoonaa euroa, mikä vastaa 49,2 miljoonaa euroa sen jälkeen kun talousarviota mukautetaan unionin laajentumisen vaikutusten huomioon ottamiseksi. Komissio voi hyväksyä Euroopan parlamentin ehdottaman 50 miljoonan euron määrän, sillä se on hyvin lähellä komission nykyistä kantaa. Lisäksi tarkistuksen viimeinen virke lisätään tekstiin, jotta ei puututa ennakolta vuoden 2007 ja sen jälkeisen ajan rahoitusnäkymiin. 8 artiklan 2 kohta (tarkistus 22): Lisätty kohta selventää Euroopan parlamentille ja neuvostolle annettavan kertomuksen sisältöä sekä täydentää edellä mainittua tarkistusta 18 ja on sen kanssa yhdenmukainen. 8 artiklan 3 kohta (tarkistus 23): Lisätty kohta saattaa vahvistaa ohjelman vaikutusta. Liite, I osa, 1 kohta, b alakohta (tarkistus 24): Lisätyt sanat tarkentavat tekstiä. Liite, I osa, 2 kohta, johdantokappale (tarkistus 25): Lisätyt sanat ovat hyödyllisiä. Liite, I osa, 2 kohta, e alakohta (uusi) (tarkistus 26): Ehdotus on hyödyllinen lisäys. Liite, I osa, 3 kohta, ensimmäinen alakohta (tarkistus 28): Lisätyt sanat ovat hyödyllisiä. Liite, I osa, 5 kohta, ensimmäinen alakohta (tarkistus 29): Lisätyt sanat tarkentavat tuensaajien joukkoa. Liite, I osa, 6 kohta, tavoite (tarkistus 30): Lisätyt sanat vastaavat tarkistusta 15 ja ovat sen kanssa yhdenmukaisia. Liite, I osa, 7 kohta, a alakohta (tarkistus 31): Lisätyt sanat tarkentavat kohderyhmien joukkoa. Liite, I osa, 7 kohta, d alakohta (uusi) (tarkistus 32): Kohta täydentää sopivasti komission laatimaa luetteloa. Liite, II osa, toinen kohta, a alakohta (tarkistus 33): Lisätyt sanat selventävät asiaa. Liite, II osa, toinen kohta, d alakohta (uusi) (tarkistus 36): Kohta täydentää sopivasti komission laatimaa luetteloa. Liite, II osa, toinen kohta, e alakohta, 1 alakohta (tarkistus 37): Lisätyt osat täydentävät sopivasti komission laatimaa luetteloa. Liite, II osa, toinen kohta, e alakohta, 4 alakohta (uusi) (tarkistus 38): Ehdotus täydentää sopivasti komission laatimaa luetteloa. 2.2. Tarkistukset, joita ei voida hyväksyä Tarkistukset 2, 14, 19 ja 27 Komissio ei voi hyväksyä näitä tarkistuksia, joilla pyritään lisäämään tekstiin kaksi johdantokappaletta ja liitteeseen yksi alakohta sekä muuttamaan 6 artiklan 2 kohtaa, sillä niissä mainitaan erityisiä tuensaajien tai uhrien ryhmiä kuten tytöt, nuoret naiset tai katulapset. Tämä olisi vastoin ohjelman filosofiaa, jonka mukaan läpi koko tekstin on pyritty huolellisesti säilyttämään tasapuolinen lähestymistapa ja tasapaino. Daphne II -ehdotuksen 2 artiklan 1 kohdan toisen kohdan laadinnassa käytettiin tarkoituksella laajaa väkivallan ("kaikenlaista [...] väkivaltaa") ja tuensaajien ("lapsiin, nuoriin ja naisiin") määritelmää. Näin ohjelma koskee kaikkia väkivallan muotoja ja kaikkia uhreja mistä tahansa edellä mainituista ryhmistä sekä henkilöitä, jotka ovat vaarassa joutua väkivallan uhreiksi. Tällä tavoin ohjelman soveltamisalasta ei suljeta pois ketään eikä mitään. Tarkistus 11 Tällä tarkistuksella halutaan lisätä 3 artiklan 2 kohtaan uusi alakohta kolmansien maiden ohjelmaan osallistumisen mahdollistamiseksi. Komissio on kuitenkin laatinut 3 artiklan tekstin vakiomuodossa ohjelmaan osallistumiskelpoisten maiden osalta, kun otetaan huomioon unionin nykytilanne ja sen tuleva laajentuminen. Lisäksi se vastaa ensimmäisessä Daphne-ohjelmassa mukana olleiden maiden joukkoa. Jos ohjelmaan osallistujiksi hyväksytään uusia maita, on suurena vaarana, että toteutetut pyrkimykset ja toimet heikentyvät ja hajanaistuvat, jolloin koko ohjelman vaikutus vähenee. Toisaalta useampien osallistujamaiden mukaantulo edellyttäisi henkilöstö- ja rahoitusresursseja, joita ohjelma ei käsiteltävänä olevan tekstin mukaan ole saamassa. Lisäksi komissio toteuttaa jo nyt ohjelmia ja toimia perusoikeuksien edistämiseksi kolmansien maiden kehityksen ja ulkosuhteiden alaan kuuluvien politiikkojen ja toimintojensa puitteissa. Tarkistus 12 Tällä tarkistuksella pyritään lisäämään 3 artiklaan uusi 4 kohta. Sillä varmistettaisiin kaikkien ohjelmaan osallistumiskelpoisten valtioiden osallistuminen ja kannustettaisiin valtiosta riippumattomia järjestöjä osallistumaan siihen. Daphne II -ohjelmaan voivat itse asiassa osallistua kaikki jäsenvaltiot sekä EFTA/ETA-maat ja ehdokasmaat. Ohjelman toteuttamisessa käytetään ehdotuspyyntöjä, joihin kaikki mainituissa maissa toimivat organisaatiot voivat osallistua. Osallistumisen edistäminen olisi valtava urakka, joka ylittäisi selvästi komission vastuualueen ja voimavarat. Lisäksi Daphne-ohjelmaan esitettiin jo vuosina 2000-2003 käytettävissä oleviin rahoitusvaroihin nähden kahdeksankertainen määrä hakemuksia. Tarkistukset 14 ja 16 Näillä tarkistuksilla halutaan lisätä 4 artiklan e ja g alakohtaan tekstiä, joka ei ole yhdenmukaista muun tekstin kanssa. Organisaatiot ja elimet, jotka voivat osallistua ohjelmaan, määritellään jo edellä, 3 artiklan 1 kohdassa. Näin ollen niitä tai osaa niistä ei ole tarpeen mainita enää uudelleen 4 artiklassa lueteltujen toimien kohdalla. Kaikki organisaatiot voivat osallistua kaikkiin ohjelman toimintoihin. Komissio tarkistaa kuhunkin ehdotukseen sisältyvän kumppanuuden merkityksen ehdotuksen tavoitteisiin nähden. Tarkistus 20 Tässä tarkistuksessa tarkennetaan, että komissiota ohjelman täytäntöönpanossa avustava jäsenvaltioiden edustajien komitea olisi koottava molemmista sukupuolista tasapuolisesti. Tämä artikla on kuitenkin vakiomuotoinen ja se kuuluu sellaisena komission ohjelmien tämänhetkiseen komiteamenettelyyn. Ehdotettu tarkistus ei ole välttämätön, sillä sen sisällön kattaa jo muutenkin yhteisön lainsäädännön asiaa koskeva yleinen periaate, jota komission ja jäsenvaltioiden on noudatettava ja jota ne noudattavatkin (komission päätös 2000/407/EY, tehty 19 päivänä kesäkuuta 2000, naisten ja miesten tasapuolisesta osallistumisesta komission perustamien komiteoiden ja asiantuntijaryhmien toimintaan). Päätöksen 2 artiklassa todetaan: "Komissio sitoutuu toteuttamaan naisten ja miesten tasapuolisen osallistumisen perustamiensa asiantuntijaryhmien ja komiteoiden toimintaan. Keskipitkän aikavälin tavoitteena on, että kussakin asiantuntijaryhmässä ja komiteassa on vähintään 40 % kummankin sukupuolen edustajia." Lisäksi komissio käyttää tätä artiklaa kaikissa jäsenvaltioille osoitetuissa kirjeissä, jotka koskevat komiteoiden tai asiantuntijaryhmien perustamista. Tarkistus 21 Tämän tarkistuksen mukaan komission olisi varmistettava, että ohjelman toteutus ja yhteisön politiikat, välineet ja toimet ovat keskenään yhdenmukaisia ja toisiaan täydentäviä. Komissio on yhtä mieltä siitä periaatteesta, että tietyiltä osin tehtävä yhteistyö muiden ohjelmien kanssa tuottaa hyötyä molemmille osapuolille. Sen vuoksi komissio huolehtiikin eri välineidensä ja toimiensa yhdenmukaisuudesta ja keskinäisestä täydentävyydestä niiden tavanomaisen hallinnoinnin yhteydessä. Väkivallan osalta voidaan todeta, että Daphne-ohjelman yhteydessä yhteistyötä tehdään erityisesti AGIS-ohjelman (ja aikaisemmin STOP-ohjelman), Internetin käyttöturvallisuuden parantamista koskevan toimintasuunnitelman sekä loukkaantumisilta suojautumista koskevan (nykyisen terveyttä koskevan puiteohjelman) kanssa. Yhden hankkeen rahoittaminen useista ohjelmista ja sen myötä eri budjettikohdista on kuitenkin yleensä niin monimutkaista, ettei se saavutettuihin etuihin nähden ole kannattavaa. Tarkistus 34 Tarkistuksessa ehdotetaan, että Daphne II -ohjelman yhteydessä perustettaisiin yhdessä Interpolin ja Europolin kanssa kadonneita henkilöitä koskeva Euroopan laajuinen tietokanta. Komissio harjoittaa tämäntyyppistä toimintaa ja yhteistyötä laajasti jo nykyisin. Itse asiassa kuvatunlainen tietojärjestelmä on jo olemassa; kyseessä on Schengenin tietojärjestelmä (SIS ja nyttemmin SIS II, jota komissio parhaillaan kehittää). Lisäksi neuvosto on antanut päätöslauselman (2001/C 283/01), jossa se kehottaa jäsenvaltioita tekemään yhteistyötä ja vaihtamaan keskenään tietoja kadonneista lapsista. Päätöslauselman johdosta komissio toteuttaa tutkimuksen, joka koskee muun muassa kadonneisiin lapsiin liittyvän ilmiön luonnetta ja laajuutta. Lisäksi ihmiskaupan torjumisesta tehdyn neuvoston puitepäätöksen (2001/C 62 E/24) 9 artiklassa jäsenvaltioita kehotetaan toimimaan yhteistyössä erityisesti tiedonvaihdon alalla. Yhteistyö Interpolin ja Europolin kanssa taas sopii paremmin AGIS-ohjelman piiriin (yhteistyötä rikosasioissa koskeva ohjelma). Tarkistus 35 Tässä tarkistuksessa ehdotetaan perustettavaksi suunnitteluryhmä, joka laatisi ohjeita komissiolle hankkeiden valinnan priorisoinnin helpottamiseksi. Se koostuisi Euroopan parlamentin jäsenistä ja tärkeimpien kansalaisjärjestöjen edustajista. Tarkistuksessa ehdotettu mekanismi ei sovi voimassa olevaan komiteamenettelyyn, josta säädetään päätöksessä 1999/468/EY (EYVL C 38, 6.2.2001). Painopistealueiden ja hankkeiden valinta kuuluu komission yksinomaiseen toimivaltaan ja sen apuna ja neuvonantajana toimii jäsenvaltioiden edustajista koostuva komitea. Lisäksi kansalaisjärjestöjen edustajien osallistuminen oletettuun suunnitteluryhmään saattaisi johtaa eturistiriitoihin, sillä kansalaisjärjestöt ovat mahdollisia yhteisön rahoituksen saajia. Tarkistus 39 Tässä tarkistuksessa ehdotetaan neuvontapisteen perustamista avustamaan erityisesti uusien jäsenvaltioiden kansalaisjärjestöjä ohjelmaan osallistumisessa. Komissio suhtautuu ajatukseen hyvin myönteisesti. Tällaisen palvelun toteuttaminen riippuu kuitenkin hyvin pitkälle soveltuvien henkilöstö- ja rahoitusresurssien saatavuudesta. Prosessin tässä vaiheessa komissio ei voi hyväksyä tarkistusta sellaisenaan, mutta pyrkii varmasti toteuttamaan sen, jos tarvittavat resurssit ovat saatavilla. Tarkistus 40 Tämä väkivallan vastaista eurooppalaista teemavuotta koskeva tarkistus ei ole enää tarpeen, kun tarkistus 36 on hyväksytty. 2003/0025 (COD) Muutettu ehdotus: EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS lapsiin, nuoriin ja naisiin kohdistuvan väkivallan ehkäisemistä sekä väkivallan uhrien ja riskiryhmien suojelemista koskevan yhteisön toimintaohjelman toisen vaiheen perustamisesta (vuosiksi 2004-2008) (DAPHNE II -ohjelma) EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 152 artiklan, ottavat huomioon komission ehdotuksen [1], [1] KOM(2003) 54 lopullinen. ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon [2], [2] CESE/2003/588. ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon [3], [3] CDR/2003/63. noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä, sekä katsovat seuraavaa: (1) Lapsiin, nuoriin ja naisiin kohdistuva fyysinen, seksuaalinen ja henkinen väkivalta, myös tällaisella väkivallalla uhkaaminen, pakottaminen tai summittainen vapaudenriisto joko julkisesti tai yksityisesti loukkaa heidän oikeuttaan elämään, turvallisuuteen, vapauteen, ihmisarvon tunnustamiseen sekä fyysiseen ja henkiseen koskemattomuuteen ja muodostaa vakavan uhkan väkivallan uhrien fyysiselle ja mielenterveydelle. Tällaisen väkivallan vaikutukset ovat yhteisössä niin yleisiä, että niitä voidaan pitää merkittävänä terveysongelmana ja esteenä kansalaisten oikeudelle turvallisuuteen, vapauteen ja oikeudenmukaisuuteen. (2) On tärkeää ja välttämätöntä tunnustaa, että väkivallalla on vakavia välittömiä ja pitkäaikaisia vaikutuksia yksilöiden, perheiden ja yhteisöjen terveyteen ja psyykkiseen ja sosiaaliseen kehitykseen sekä asianomaisten henkilöiden yhtäläisiin mahdollisuuksiin ja että siitä aiheutuu suuria sosiaalisia ja taloudellisia kustannuksia koko yhteiskunnalle. (3) Maailman terveysjärjestön määritelmän mukaan terveydellä tarkoitetaan täydellistä fyysistä, psyykkistä ja sosiaalista hyvinvointia eikä pelkästään sitä, että ei ole sairas tai vammainen. Maailman terveysjärjestön yleiskokouksen päätöslauselmassa [4], joka hyväksyttiin järjestön neljännessäkymmenennessäyhdeksännessä yleiskokouksessa Genevessä vuonna 1996, todetaan väkivallan kuuluvan merkittävimpiin maailmanlaajuisiin terveysongelmiin. Maailman terveysjärjestön 3 päivänä lokakuuta 2002 Brysselissä esittelemässä raportissa World report on violence and health suositellaan väkivallan ensisijaisten ehkäisemistoimenpiteiden edistämistä, väkivallan uhrien hyväksi toteutettavien toimenpiteiden vahvistamista ja väkivallan ehkäisemistä koskevan yhteistyön ja tietojenvaihdon lisäämistä. [4] Päätöslauselma WHA49.25. (4) Nämä periaatteet tunnustetaan useissa yleissopimuksissa, julistuksissa ja pöytäkirjoissa, joita ovat antaneet tärkeimmät kansainväliset organisaatiot kuten Yhdistyneet Kansakunnat, Kansainvälinen työjärjestö, naisten asemaa käsittelevät maailmankonferenssit sekä kaupallisessa tarkoituksessa tapahtuvaa lasten seksuaalista hyväksikäyttöä käsittelevä maailmankongressi. Tämän kansainvälisten organisaatioiden merkittävän toiminnan täydennykseksi myös Euroopan unionin on toteutettava toimenpiteitä. Perustamissopimuksen 3 artiklan p alakohdan mukaan yhteisön toimintaan sisältyykin myötävaikuttaminen korkean terveyden suojelun tason saavuttamiseen. (5) Euroopan unionin perusoikeuskirjassa vahvistetaan muun muassa oikeus ihmisarvoon, yhdenvertaisuuteen ja yhteisvastuullisuuteen [5]. Siihen sisältyy useita nimenomaisia määräyksiä, jotka koskevat ruumiillisen ja henkisen koskemattomuuden, miesten ja naisten välisen tasa-arvon, lapsen oikeuksien sekä syrjintäkiellon suojelemista ja edistämistä sekä epäinhimillisen tai halventavan kohtelun, orjuuden ja pakkotyön sekä lapsityövoiman kieltämistä. [5] EYVL C 364, 18.12.2000, s. 1. (6) Euroopan parlamentti on kehottanut komissiota laatimaan ja toteuttamaan tällaisen väkivallan torjumista koskevia toimintaohjelmia muun muassa 2 päivänä toukokuuta 2000 antamassaan päätöslauselmassa [6] komission tiedonannosta lisätoimista naisilla käytävän kaupan torjumiseksi [7] sekä 20 päivänä syyskuuta 2001 antamassaan päätöslauselmassa naisten sukupuolielinten silpomisesta [8]. [6] A5-0127/2000, EYVL C 59, 23.2.2001, s. 307. [7] KOM(1998) 726. [8] 2001/2035(INI), EYVL C 77E, 28.3.2002, s. 22-126. (7) Toimintaohjelma, joka perustettiin lapsiin, nuoriin ja naisiin kohdistuvan väkivallan ehkäiseviä torjuntatoimenpiteitä koskevasta yhteisön toimintaohjelmasta (Daphne-ohjelma) (vuosiksi 2000-2003) 24 päivänä tammikuuta 2000 tehdyllä Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä N:o 293/2000/EY [9], on edistänyt väkivaltaa koskevan tietoisuuden parantamista Euroopan unionissa sekä yhteistyön lisäämistä ja vahvistamista väkivallan torjunnan alalla jäsenvaltioissa toimivien organisaatioiden välillä. [9] EYVL L 34, 9.2.2000, s. 1. (8) Vuosien 2000-2003 Daphne-ohjelma on saanut osakseen valtavaa kiinnostusta ja se selvästikin vastaa vapaaehtoissektorilla koettua suurta tarvetta. Rahoitusta saaneet hankkeet ovat jo tuottaneet kerrannaisvaikutuksia valtiosta riippumattomien järjestöjen ja laitosten toiminnassa Euroopassa. Ensimmäisen vaiheen aikana ohjelmasta on tuettu merkittävästi EU:n toimintatapojen kehittämistä väkivallan, ihmiskaupan, seksuaalisen hyväksikäytön ja pornografian torjumiseksi Euroopan unionissa ja laajalti sen ulkopuolellakin, kuten Daphne-ohjelman väliarviointia koskevassa kertomuksessa todetaan. (9) Syyskuun 4 päivänä 2002 antamassaan päätöslauselmassa [10] vuosien 2000-2003 Daphne-ohjelman väliarvioinnista [11] Euroopan parlamentti korostaa, että Daphne-ohjelma vastaa tehokkaalle väkivallan torjuntastrategialle asetettuja suuria odotuksia ja että sitä olisi jatkettava vuoden 2003 jälkeen sekä kehottaa komissiota tekemään ehdotuksen uudeksi toimintaohjelmaksi, jossa voidaan hyödyntää vuodesta 1997 lähtien saatuja kokemuksia ja jonka rahoituspuitteet ovat riittävät. [10] 2001/2265(INI). [11] KOM(2002) 169 lopullinen, SEC(2002) 338. (10) On suotavaa varmistaa vuosien 2000-2003 Daphne-ohjelmasta tuettujen hankkeiden jatkuvuus, jatkaa saatujen kokemusten hyödyntämistä ja luoda mahdollisuuksia pysyvän eurooppalaisen lisäarvon syntymiseen näiden kokemusten pohjalta; näin ollen ohjelmaa olisi jatkettava toisella vaiheella. (11) Yhteisö voi tuoda lisäarvoa pääsääntöisesti jäsenvaltioiden toteuttamiin toimiin, joiden tarkoituksena on lapsiin, nuoriin ja naisiin kohdistuvan väkivallan, hyväksikäytön ja seksuaalisen hyväksikäytön ehkäiseminen sekä uhrien ja riskiryhmien suojeleminen levittämällä ja vaihtamalla tietoa ja kokemuksia sekä edistämällä innovatiivista toimintatapaa, vahvistamalla toiminnan yhteiset painopisteet, kehittämällä tarvittaessa verkottumista, valitsemalla ohjelmaan Euroopan yhteisön laajuisia hankkeita sekä motivoimalla ja aktivoimalla kaikkia asianomaisia osapuolia. Tähän luetaan myös ihmiskaupan uhreina jäsenvaltioihin tuodut naiset ja lapset. Yhteisö voi myös määrittää parhaat toimintatavat ja edistää niitä. (12) Tästä ohjelmasta voidaan saada lisäarvoa niin, että määritetään parhaat toimintatavat ja edistetään niitä, tuetaan innovaatioita ja vaihdetaan asian kannalta merkityksellisiä kokemuksia jäsenvaltioissa toteutetuista toimista mukaan lukien tiedot säädöksistä, seuraamuksista ja saavutetuista tuloksista. Ohjelman tavoitteiden saavuttamiseksi ja käytettävissä olevien voimavarojen hyödyntämiseksi mahdollisimman tehokkaasti toiminnan toteuttamisalat on valittava huolellisesti; ohjelman piiriin on otettava hankkeita, jotka tuottavat laajaa lisäarvoa yhteisön tasolla ja toimivat esimerkkinä väkivallan torjumista ja ehkäisyä koskevien innovatiivisten keksintöjen kokeilemisesta ja levittämisestä osana monialaista lähestymistapaa. (13) Sen vuoksi ehdotetun toimen tavoitteet (ehkäistä ja torjua kaikenlaista lapsiin, nuoriin ja naisiin kohdistuvaa väkivaltaa) voidaan perustamissopimuksen 5 artiklassa määritellyn toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen mukaisesti saavuttaa paremmin yhteisön tasolla, koska toimi edellyttää koordinoitua ja monialaista lähestymistapaa, joka edistää valtioiden välisten puitteiden luomista koulutusta, tiedotusta, tutkimusta ja parhaiden toimintatapojen vaihtoa sekä yhteisönlaajuisten hankkeiden valintaa varten. Tässä päätöksessä säädetään ainoastaan niistä vähimmäisvaatimuksista, jotka ovat tarpeen halutun tavoitteen saavuttamiseksi. (14) Ohjelman tämän vaiheen olisi oltava viisivuotinen, jotta sen yhteydessä toteutettavilla toimilla ehdittäisiin saavuttaa määritetyt tavoitteet ja jotta saadut kokemukset voidaan koota ja sisällyttää parhaisiin toimintatapoihin koko Euroopan unionin laajuisesti. (15) Menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY [12] 2 artiklan mukaisesti tämän päätöksen täytäntöönpanemiseksi tarvittavista toimenpiteistä olisi päätettävä mainitun päätöksen 3 artiklassa säädettyä neuvoa-antavaa menettelyä noudattaen. [12] EYVL L 184, 17.7.1999, s. 23. (16) Tässä päätöksessä vahvistetaan ohjelman koko keston ajaksi rahoituspuitteet, jota budjettivallan käyttäjän olisi pidettävä Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välillä talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja talousarviomenettelyn parantamisesta 6 päivänä toukokuuta 1999 tehdyn toimielinten sopimuksen [13] 33 kohdan mukaisena ensisijaisena ohjeenaan vuosittaisessa talousarviomenettelyssä, [13] EYVL C 172, 18.6.1999, s. 1. OVAT PÄÄTTÄNEET SEURAAVAA: 1 artikla Aihepiiri ja soveltamisala Perustetaan kaikenlaisen lapsiin, nuoriin ja naisiin kohdistuvan väkivallan ehkäisemistä ja väkivallan uhrien ja riskiryhmien suojelemista koskevan Daphne-ohjelman toinen vaihe (jäljempänä 'ohjelma') 1 päivänä tammikuuta 2004 alkavaksi ja 31 päivänä joulukuuta 2008 päättyväksi kaudeksi; ohjelmaa voidaan jatkaa. Tässä ohjelmassa käsitteellä 'lapset' tarkoitetaan myös 18-vuotiaita ja sitä nuorempia nuoria lapsen oikeuksia koskevissa kansainvälisissä oikeudellisissa asiakirjoissa sovellettavan käytännön mukaisesti. Jos hankkeeseen liittyvät toiminnot on kuitenkin suunniteltu nimenomaan siten, että niiden edunsaajaryhmänä ovat esimerkiksi 'teini-ikäiset' (13-19-vuotiaat) tai 12-25-vuotiaat, hankkeen kohderyhmänä katsotaan olevan 'nuoret'. 2 artikla Ohjelman tavoitteet 1. Ohjelma edistää osaltaan yleistavoitetta tarjota kansalaisille korkeatasoinen suoja väkivaltaa vastaan, mukaan luettuna fyysisen ja mielenterveyden suojelu. Ohjelman tavoitteena on ehkäistä ja torjua kaikenlaista julkisesti tai yksityisesti lapsiin, nuoriin ja naisiin kohdistuvaa väkivaltaa toteuttamalla ehkäiseviä toimenpiteitä ja tarjoamalla tukea väkivallan uhreille, erityisesti jotta he eivät joutuisi uudelleen alttiiksi väkivallalle, sekä avustaa ja kannustaa alalla toimivia valtiosta riippumattomia ja muita järjestöjä. 2. Liitteessä vahvistetuilla, ohjelman mukaisesti toteutettavilla toimilla on tarkoitus (a) edistää kansainvälisiä toimia: (i) luoda monialaisia verkostoja, erityisesti väkivallan uhrien ja riskiryhmien tueksi; (ii) huolehtia tietoperustan laajentamisesta, tietojenvaihdosta ja parhaiden käytäntöjen tunnistamisesta ja levittämisestä muun muassa koulutuksen, opintokäyntien ja henkilöstövaihdon avulla; (iii) lisätä tietoisuutta rajattujen kohderyhmien kuten tiettyjen ammattikuntien, toimivaltaisten viranomaisten tai rajattujen kansalaisryhmien keskuudessa tavoitteena parantaa ongelmakentän ymmärtämystä ja edistää asennetta, jonka mukaan minkäänlaista väkivaltaa ei hyväksytä, sekä kannustaa väkivallan uhrien tukemista sekä väkivaltatapausten ilmoittamista toimivaltaisille viranomaisille; (iv) tutkia väkivaltaan liittyviä ilmiöitä ja mahdollisia ehkäisemistapoja sekä selvittää väkivallan pohjimmaisia syitä ja puuttua niihin yhteiskunnan kaikilla tasoilla; (b) toteuttaa Euroopan komission aloitteesta täydentäviä toimia kuten selvitykset, indikaattorien kehittäminen, tietojen kerääminen, sukupuolen ja iän mukaan eritellyt tilastot, seminaarit, asiantuntijakokoukset sekä muu toiminta, jonka tarkoituksena on vahvistaa ohjelman tietoperustaa sekä siitä saatujen tietojen levittämistä. 3 artikla Ohjelman kohderyhmät 1. Ohjelmaan voivat osallistua julkiset tai yksityiset organisaatiot ja laitokset (kunta- ja aluetason viranomaiset, yliopistojen laitokset ja tutkimuskeskukset), jotka toimivat lapsiin, nuoriin ja naisiin kohdistuvan väkivallan ehkäisemiseksi ja torjumiseksi tai tällaiselta väkivallalta suojelemiseksi tai tarjoavat tukea väkivallan uhreille tai toteuttavat kohdennettuja toimia tällaisen väkivallan torjumisen edistämiseksi tai asenteiden ja käyttäytymisen muuttamiseksi muita heikommassa asemassa olevia väestöryhmiä ja väkivallan uhreja kohtaan. 2. Ohjelmaan voivat osallistua (a) ETA-valtiot ETA-sopimuksessa määrättyjen edellytysten mukaisesti, (b) assosioituneet Keski- ja Itä-Euroopan maat Eurooppa-sopimuksissa, niiden lisäpöytäkirjoissa ja asianomaisten assosiaationeuvostojen päätöksissä vahvistettujen edellytysten mukaisesti, (c) Kypros, Malta ja Turkki näiden maiden kanssa tehtävien kahdenvälisten sopimusten mukaisesti. 3. Jotta hankkeelle voidaan myöntää rahoitusta ohjelmasta, siinä on oltava mukana vähintään kaksi jäsenvaltiota, sen on oltava enintään kahden vuoden pituinen ja sen tarkoituksena on oltava 2 artiklassa mainittujen tavoitteiden saavuttaminen. 4 artikla Ohjelmasta tuettavat toimet Ohjelmaan sisältyy seuraavanlaisia toimia: (a) parhaiden toimintatapojen ja toiminnasta saatujen kokemusten määrittäminen ja vaihtaminen erityisesti ehkäisevien toimien toteuttamiseksi ja uhrien auttamiseksi; (b) kartoitukset, selvitykset ja tutkimukset; (c) kenttätyö, johon tuensaajat, erityisesti lapset ja nuoret, osallistuvat kaikissa hankkeen suunnittelun, täytäntöönpanon ja arvioinnin vaiheissa; (d) pysyvien monialaisten verkostojen luominen; (e) koulutus ja oppimateriaalien suunnittelu; (f) toisaalta väkivallan tekijöiden ja toisaalta uhrien ja riskiryhmien hoito-ohjelmien suunnittelu ja täytäntöönpano; (g) rajatuille kohderyhmille suunnatun tietoisuuden lisäämiseen tähtäävän toiminnan laatiminen ja täytäntöönpano, jo käytettävissä olevaa aineistoa täydentävän aineiston suunnittelu tai olemassa olevan aineiston muokkaaminen uusille maantieteellisille alueille tai uusille kohderyhmille sopivaksi ja sen käyttö; (h) Daphne-ohjelmasta saatujen tulosten levittäminen mukaan luettuna niiden muokkaus, siirto ja käyttö uusien tuensaajien hyväksi tai uusilla maantieteellisillä alueilla. Kaikkien tästä ohjelmasta rahoitettujen tai yhteisrahoitettujen tulosten (tutkimukset, painettu aineisto, opetus- ja koulutuspaketit, lyhyet äänitallenteet, videofilmit, kerätyt tiedot (lukuun ottamatta henkilötietoja), tilastot jne.) on oltava kolmansien osapuolten käytettävissä maksutta ja saatavilla sähköisessä muodossa. 5 artikla Määrärahat 1. Rahoituspuitteiksi ohjelman täytäntöönpanoa varten vuosiksi 2004-2008 vahvistetaan 50 miljoonaa euroa. 2. Budjettivallan käyttäjä myöntää vuotuiset määrärahat rahoitusnäkymien sallimissa puitteissa. Vuoden 2006 jälkeiset maksusitoumusmäärärahat riippuvat budjettivallan käyttäjän vuoden 2006 jälkeiseksi ajaksi hyväksymistä rahoitusnäkymistä. 3. Rahoituspäätösten perusteella laaditaan avustussopimukset komission ja avustusten saajien välillä. 4. Yhteisön talousarviosta myönnettävän rahoituksen osuus voi olla enintään 80 prosenttia hankkeen kokonaiskustannuksista. Edellä 2 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitetut täydentävät toimet voidaan kuitenkin rahoittaa kokonaan yhteisön varoin siten, että niihin käytettävien varojen osuus voi olla enintään 15 prosenttia ohjelman vuotuisista kokonaismäärärahoista. 6 artikla Ohjelman täytäntöönpano 1. Komissio vastaa ohjelman hallinnoinnista ja täytäntöönpanosta. 2. Komissio varmistaa, että kaikki kolme kohderyhmää, lapset, nuoret ja naiset, otetaan ohjelman täytäntöönpanossa tasapuolisesti huomioon. 3. Komissio varmistaa, että ohjelman täytäntöönpanossa otetaan tasapuolisesti huomioon hankkeiden erilainen laajuus, joten se varaa tietyn osuuden vuosittaisista määrärahoista suurille hankkeille, joiden avulla voidaan toteuttaa laajaan kumppanuuteen perustuvia mittavia toimintoja. 4. Tämän päätöksen täytäntöönpanemiseksi tarvittavista toimenpiteistä päätetään 7 artiklan 2 kohdassa säädettyä neuvoa-antavaa menettelyä noudattaen. 7 artikla Komitea 1. Komissiota avustaa komitea, joka muodostuu jäsenvaltioiden edustajista ja jonka puheenjohtajana toimii komission edustaja. 2. Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 3 artiklassa säädettyä neuvoa-antavaa menettelyä noudattaen mainitun päätöksen 7 artiklan 3 kohdan ja 8 artiklan säännöksiä. 8 artikla Seuranta ja arviointi 1. Komissio toteuttaa tarvittavat toimenpiteet ohjelman seurannan ja jatkuvan arvioinnin varmistamiseksi ottaen huomioon 1 artiklassa ja liitteessä esitetyt yleis- ja erityistavoitteet. 2. Ohjelman puolivälissä, kuitenkin viimeistään vuoden 2006 puolivälissä, komissio esittää Euroopan parlamentille ja neuvostolle arviointikertomuksen, jossa se arvioi Daphne II -ohjelman perusteella siihen mennessä toteutetun toiminnan merkityksellisyyttä, hyödyllisyyttä, pysyvyyttä, toimivuutta ja tehokkuutta. Tähän kertomukseen sisältyy ennakkoarviointi, jolla pyritään tukemaan mahdollisia myöhemmin toteutettavia toimia. Lisäksi komissio toimittaa budjettivallan käyttäjälle vuoden 2006 alustavan talousarvioesityksen esittämisen yhteydessä määrällisen ja laadullisen arvioinnin tulokset, jotka perustuvat vuosittaisen toteutussuunnitelman ja toteutuksen kehityksen vertailuun. 3. Ohjelman päätyttyä, komission toimittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle loppukertomuksen. Tämä kertomus sisältää muun muassa tietoja liitteen II osan toisen kohdan c alakohdassa ehdotettujen toimien yhteydessä saavutetusta edistyksestä, jotta voitaisiin arvioida poliittisten lisätoimien tarpeellisuutta. 4. Tämän artiklan 2 ja 3 kohdassa tarkoitetut kertomukset toimitetaan myös Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle. 9 artikla Voimaantulo Tämä päätös tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Tehty Brysselissä päivänä kuuta. Euroopan parlamentin puolesta Neuvoston puolesta Puhemies Puheenjohtaja LIITE ERITYISET TAVOITTEET JA TOIMET I KANSAINVÄLISET TOIMET 1. Parhaiden toimintatapojen ja saatujen kokemusten määrittäminen ja vaihtaminen Tavoite: tuetaan ja kannustetaan parhaiden toimintatapojen vaihtoa, muokkaamista ja käyttöä uusissa yhteyksissä tai uusilla maantieteellisillä alueilla. Edistetään lasten, nuorten ja naisten - väkivallan uhrien tai riskiryhmien - tukea ja suojelua koskevien parhaiden toimintatapojen vaihtoa yhteisön tasolla kiinnittäen erityistä huomiota seuraaviin aloihin: a) väkivallan ehkäisy (yleensä tai kohdistuen erityisryhmiin); b) väkivallan uhrien suojelu ja tukeminen (psyykkinen ja lääketieteellinen apu, sosiaaliapu, koulutusapu, oikeudellinen apu, majoituksen tarjoaminen, uhrien sijoittaminen muualle ja heidän suojelunsa, koulutus ja paluu sosiaaliseen ja työelämään); c) menettelyt väkivallan uhreiksi joutuneiden lasten, nuorten ja naisten etujen suojaamiseksi; d) sen mittaaminen, millaiset ovat väkivallan eri muotojen todelliset vaikutukset uhreihin ja yhteiskuntaan Euroopassa, jotta voidaan määrittää tarkoituksenmukaiset tavat vastata niihin. 2. Kartoitukset, selvitykset ja tutkimukset Tavoite: tutkitaan väkivaltaan liittyviä ilmiöitä. Tuetaan väkivaltaa koskevaa tutkimustoimintaa, sukupuoli- ja ikäryhmittäin tehtäviä selvityksiä ja kartoituksia, joiden avulla pyritään muun muassa: a) tutkimaan ja arvioimaan väkivallan synnyn ja leviämisen syitä, olosuhteita ja mekanismeja, mukaan luettuna kerjäämään tai varkauksiin pakottaminen; b) analysoimaan ja vertailemaan olemassa olevia väkivallan ehkäisemisen ja siltä suojelemisen malleja; c) kehittämään väkivallan ehkäisyn ja siltä suojelemisen käytäntöjä; d) arvioimaan väkivallan vaikutusta sekä sen uhreihin että yhteiskuntaan kokonaisuudessaan, myös terveyden kannalta ja taloudelliset kustannukset mukaan luettuina; e) tutkimaan mahdollisuutta luoda suodattimia, joilla estetään pedofiilisen aineiston levittäminen Internetissä. 3. Kenttätyö, johon tuensaajat osallistuvat Tavoite: pannaan aktiivisesti täytäntöön hyväksi havaittuja väkivallan ehkäisyn ja siltä suojelemisen menetelmiä. Tuetaan tuensaajien suoran osallistumisen mahdollistavien menetelmien, koulutuksen ja avun (psyykkisen, lääketieteellisen, sosiaalisen, oikeudellisen, koulunkäyntiin ja uudelleensopeuttamiseen liittyvän) täytäntöönpanoa. 4. Pysyvien monialaisten verkostojen luominen Tavoite: tuetaan ja kannustetaan väkivallan torjunnan alalla toimivia valtiosta riippumattomia ja muita järjestöjä sekä kunnallisia paikallisviranomaisia toimimaan yhteistyössä keskenään.Tuetaan monialaisten verkostojen perustamista ja vahvistamista sekä edistetään ja tuetaan valtiosta riippumattomien järjestöjen yhteistyötä eri organisaatioiden ja viranomaisten kanssa muiden tehtäviä koskevan keskinäisen tiedon ja ymmärtämyksen lisäämiseksi ja kattavan monialaisen tuen antamiseksi väkivallan uhreille ja riskiryhmille. Verkostoissa toteutetaan erityisesti sellaista väkivaltaongelmien ratkaisemista koskevaa toimintaa, jolla pyritään: a) luomaan yhteiset puitteet väkivallan sekä sen syiden ja seurausten analysoimiseksi, mukaan luettuna väkivallan eri muotojen määritteleminen, sekä asianmukaisten monialaisten vastatoimien toteuttamiseksi; b) arvioimaan väkivallan ehkäisemiseksi ja havaitsemiseksi sekä väkivallan uhrien tukemiseksi tarvittavia erilaisia toimenpiteitä ja toimintatapoja ja niiden tehokkuutta, erityisesti jotta uhrit eivät uudelleen joutuisi alttiiksi väkivallalle; c) edistämään toimintaa tämän ongelmakentän käsittelemiseksi sekä kansainvälisellä että kansallisella tasolla. 5. koulutus ja oppimateriaalien suunnittelu Tavoite: kehitetään väkivallan ehkäisemistä koskevia oppimateriaaleja. Suunnitellaan ja testataan lapsiin, nuoriin ja naisiin kohdistuvan väkivallan ehkäisemistä sekä konfliktinhallintaa käsitteleviä oppimateriaaleja ja toimintoja kouluissa ja aikuisoppilaitoksissa, järjestöissä, yrityksissä, julkisissa laitoksissa ja valtiosta riippumattomissa järjestöissä käytettäviksi. 6. Hoito-ohjelmien suunnittelu ja täytäntöönpano Tavoite: suunnitellaan ja toteutetaan hoito-ohjelmia toisaalta väkivallan tekijöille ja toisaalta väkivallan uhreille ja riskiryhmille tarkoituksena väkivallan ehkäiseminen. Selvitetään väkivallan synnyn ja leviämisen mahdollisia syitä, olosuhteita ja mekanismeja, mukaan luettuna väkivaltaan yleensä ja kaupalliseen väkivaltaan kuten seksuaaliseen tai muuhun kuin seksuaaliseen hyväksikäyttöön syyllistyneiden henkilöiden luonteenpiirteitä ja motiiveja. Kehitetään, testataan ja toteutetaan tällä tavoin saatuihin tuloksiin perustuvia hoitoja. 7. Rajatuille kohderyhmille suunnattu tietoisuuden lisäämiseen tähtäävä toiminta Tavoite: lisätään tietoisuutta lapsiin, nuoriin ja naisiin kohdistuvasta väkivallasta ja sen ehkäisemisestä ja parannetaan asiaa koskevaa ymmärtämystä tavoitteena edistää asennetta, jonka mukaan minkäänlaista väkivaltaa ei hyväksytä, väkivallan uhrien ja riskiryhmien tukemista sekä väkivaltatapausten ilmoittamista toimivaltaisille viranomaisille. Tukea voidaan myöntää muun muassa seuraavantyyppisille toimille: a) lapsille, nuorille ja naisille suunnatun, erityisesti väkivallan mahdollisia riskejä ja niiden välttämistapoja käsittelevän tiedotuksen ja tietoisuuden lisäämiseen tähtäävän toiminnan suunnittelu ja toteutus; muita tämän toiminnan kohderyhmiä voivat olla rajatut ammattiryhmät kuten opettajat, kouluttajat, lääkärit, sosiaalityöntekijät, lakimiehet, poliisiviranomaiset, tiedotusvälineet ynnä muut; b) yhteisön laajuisten tietolähteiden kehittäminen avustamaan valtioista riippumattomia järjestöjä ja viranomaisia sekä tiedottamaan niille hallitusten, valtiosta riippumattomien järjestöjen sekä yliopistojen ja korkeakoulujen ja muiden tahojen kokoamista väkivaltaa, sen torjuntaa ja uhrien kuntoutusta koskevista julkisista tiedoista; tämän olisi mahdollistettava tietojen liittäminen kaikkiin asian kannalta merkityksellisiin tietojärjestelmiin; c) sellaisten toimenpiteiden ja erityispalvelujen käyttöönoton edistäminen, joilla lisätään väkivallan sekä seksuaalista tai muuta kuin seksuaalista hyväksikäyttöä varten tapahtuvan naisilla, nuorilla ja lapsilla käytävän kaupan eri muotojen ilmoittamista viranomaisille; d) edistää joukkoviestimissä tiedotuskampanjoita, joissa tuomitaan väkivalta ja tuetaan uhreja tarjoamalla psykologista, henkistä ja käytännön tukea. Kannustetaan suunnittelemaan käytettävissä olevaa aineistoa täydentävää aineistoa tai muokkaamaan olemassa olevaa aineistoa uusilla maantieteellisillä alueilla tai uusien kohderyhmien parissa käytettäväksi. II TÄYDENTÄVÄT TOIMET Komissio pyrkii varmistamaan, että ohjelman kaikki alat katetaan kokonaan, vaikka jotakin alaa koskevia ehdotuksia yleensä tai sopivia ehdotuksia ei esitettäisikään, joten se pyrkii täyttämään mahdolliset aukot omien aloitteidensa avulla. Niinpä ohjelmasta rahoitetaan komission aloitteesta toteutettavia täydentäviä toimia muun muassa seuraavilla aloilla: a. väkivaltaa koskevien indikaattoreiden kehittämisen mahdollistaminen, niin että politiikkojen ja hankkeiden vaikutusta voidaan mitata määrällisesti. Tämän olisi perustuttava nykyisiin kokemuksiin kaikenlaisesta lapsiin, nuoriin ja naisiin kohdistuvasta väkivallasta; b. säännöllisen ja pysyvän tietojenkeruumenettelyn perustaminen mielellään EUROSTATin avustuksella, jotta Euroopan unionissa esiintyvää väkivaltaa voidaan arvioida määrällisesti tarkemmin; c. poliittisten johtopäätösten tekeminen rahoitusta saaneiden hankkeiden yhteydessä toteutetun toiminnan perusteella tavoitteena ehdottaa väkivaltaa koskevia yhteisötason yhteisiä politiikkoja ja vahvistaa oikeuskäytäntöä; d. rahoitettujen hankkeiden analysointi ja arviointi väkivallan vastaisen eurooppalaisen teemavuoden valmistelemiseksi; e. rahoitusta saaneista hankkeista ilmenneiden parhaiden toimintatapojen levittäminen Euroopan laajuisesti, esimerkiksi seuraavin tavoin: (1) kirjallisen aineiston, CD-ROM-levyjen, videoiden, Internet-sivujen, kampanjoiden ja mainosten tuottaminen ja jakelu; (2) kokeneen henkilöstön siirtäminen tai vaihtojen järjestäminen organisaatioiden välillä muualla tehokkaiksi osoittautuneiden uusien ratkaisujen tai käytäntöjen toteuttamisen edistämiseksi; (3) mahdollisuuden antaminen yhdelle valtiosta riippumattomalle järjestölle käyttää Daphne-ohjelman tuloksia jollakin uudella Euroopan unionin alueella tai uusien tuensaajien parissa taikka muokata tai siirtää tuloksia tällaisille alueille tai tuensaajille sopiviksi; (4) mahdollisimman tiiviin yhteistyön tekeminen joukkotiedotusvälineiden kanssa. f. seminaarien järjestäminen kaikille rahoitusta saaneiden hankkeiden osanottajille hankkeiden hallinnoinnin ja verkottumisedellytysten parantamiseksi ja tiedonvaihdon tukemiseksi; g. selvitysten toteuttaminen sekä sellaisten asiantuntijakokousten ja seminaarien järjestäminen, jotka ovat suoraan yhteydessä toimen toteuttamiseen ja kuuluvat toimeen erottamattomasti. Lisäksi komissio voi ohjelmaa toteuttaessaan käyttää teknisen avun organisaatioita, joiden käyttö rahoitetaan ohjelman kokonaismäärärahoista; samoin ehdoin komissio voi käyttää myös asiantuntijoita. SÄÄDÖKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS Politiikan ala(t): Maahanmuutto-, turvapaikka- ja viisumiasiat; henkilöiden vapaa liikkuvuus; yksityisoikeus; kansalaisuus ja perusoikeudet Toiminnan ala(t): 45.40: Lapsiin, nuoriin ja naisiin kohdistuvan väkivallan torjunta Toimenpiteen nimi: Daphne-ohjelma (lapsiin, nuoriin ja naisiin kohdistuvan väkivallan torjunta) 1. Budjettikohta/-kohdat 18 04 01 02 (B5-802) 2. Numerotiedot 2.1. Toimenpiteen kokonaismäärärahat (B osa): milj. euroa maksusitoumusmäärärahoina 45,625 miljoonaa euroa.Uusien jäsenvaltioiden liityttyä unioniin vuonna 2004 voidaan edellä esitettyä määrää mukauttaa 6 päivänä toukokuuta 1999 tehdyn toimielinten sopimuksen (EYVL C 172, 18.6.1999, s. 1), erityisesti sen E jakson 33 kohdan mukaisesti. 2.2. Toimenpiteen soveltamisaika: 1.1.2004 - 31.12.2008 2.3. Monivuotinen kokonaismenoarvio: (a) Maksusitoumusmäärärahojen/maksumäärärahojen aikataulu (rahoitustuki) (vrt. kohta 6.1.1) miljoonaa euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) >TAULUKON PAIKKA> (b) Tekninen ja hallinnollinen apu ja tukimenot (vrt. kohta 6.1.2) >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> (c) Henkilöstö- ja muiden hallintomenojen kokonaisvaikutus rahoitukseen (vrt. kohdat 7.2 ja 7.3) >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> 2.4. Yhteensopivuus ohjelmasuunnitelman ja rahoitusnäkymien kanssa [X] Ehdotus on tehdyn ohjelmasuunnitelman mukainen. Ehdotus edellyttää rahoitusnäkymien kyseisen otsakkeen ohjelmasuunnitelman muuttamista. Ehdotus voi edellyttää toimielinten sopimuksen määräysten soveltamista. 2.5. Vaikutukset tuloihin: [14] [14] Lisätietoja erillisessä asiakirjassa. Ei vaikuta tuloihin (kyseessä ovat toimenpiteen toteuttamiseen liittyvät tekniset näkökohdat). TAI [X] Vaikutukset tuloihin ovat seuraavat: EFTA-/ETA-maiden osuus: 2,128 prosenttia (vuoden 2002 lukuina) (miljoonaa euroa yhden desimaalin tarkkuudella) >TAULUKON PAIKKA> 3. BUDJETTITIEDOT >TAULUKON PAIKKA> 4. OIKEUSPERUSTA Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 152 artikla. 5. KUVAUS JA PERUSTELUT 5.1. Yhteisön toiminnan tarve 5.1.1. Toiminnan tavoitteet Ohjelma edistää osaltaan yleistavoitetta tarjota kansalaisille korkeatasoinen suoja, mukaan luettuna fyysisen ja mielenterveyden suojelu, vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvalla alueella. Ohjelman tavoitteena on ehkäistä ja torjua kaikenlaista lapsiin, nuoriin ja naisiin kohdistuvaa väkivaltaa ehkäisemällä väkivaltaa ja tarjoamalla tukea väkivallan uhreille, erityisesti, jotta he eivät joutuisi uudelleen alttiiksi väkivallalle. Sen tavoitteena on myös avustaa ja kannustaa tällä alalla toimivia valtiosta riippumattomia ja muita järjestöjä. Ohjelmalla edistetään näin sosiaalista hyvinvointia. Liitteessä vahvistetuilla, ohjelman mukaisesti toteutettavilla toimilla on tarkoitus a) edistää kansainvälisiä toimia: i. luoda monialaisia verkostoja, erityisesti väkivallan uhrien ja riskiryhmien tueksi; ii. varmistaa tietojenvaihto ja parhaiden käytäntöjen tunnistaminen ja levittäminen muun muassa koulutuksen, opintokäyntien ja henkilöstövaihdon avulla; iii. lisätä tietoisuutta (suuren yleisön ja rajattujen kohderyhmien kuten tiettyjen ammattikuntien ja viranomaisten keskuudessa) tavoitteena parantaa ongelmakentän ymmärtämystä ja edistää asennetta, jonka mukaan minkäänlaista väkivaltaa ei hyväksytä, sekä kannustaa väkivallan uhrien tukemista sekä väkivaltatapausten ilmoittamista toimivaltaisille viranomaisille; iv. tutkia väkivaltaan liittyviä ilmiöitä; b. toteuttaa Euroopan komission aloitteesta täydentäviä toimia kuten selvitykset, indikaattorien kehittäminen, tietojen kerääminen, seminaarit, asiantuntijakokoukset sekä muu toiminta, jonka tarkoituksena on vahvistaa ohjelman tietoperustaa sekä siitä saatujen tietojen levittämistä. 5.1.2. Etukäteisarvioinnin perusteella toteutetut toimenpiteet Tämän päätöksen tarkoituksena on jatkaa aikaisempaa Daphne-ohjelmaa. Daphne-ohjelman puolivälissä siitä on suoritettu väliarviointi, jossa huomioitiin erityisesti etukäteisarviointiin liittyvät osa-alueet. Väliarvioinnin tarkoituksena oli muun muassa arvioida sitä, onko ohjelma edelleen merkityksellinen nykyisten tarpeiden kannalta. Sen tulokset olivat eräs osa-alue, joka oli otettava huomioon tehtäessä päätöstä ohjelman jatkamisesta vuoden 2003 jälkeen. Arviointi suoritettiin vuoden 2001 viimeisellä neljänneksellä ja julkaistiin maaliskuussa 2002 (KOM(2002) 169 lopullinen, SEC(2002) 338). Se toteutettiin sisäisenä arviointina, joka perustui ulkopuolisten asiantuntijoiden laatimaan erityiseen hankearviointimenetelmään. Järjestelmään kuuluu kaikkien hankkeiden osalta kaksi tutustumiskäyntiä hankkeen elinkaaren eri vaiheissa. Ensimmäinen käynti tehdään hankkeen toteutusaikana ja siinä keskitytään menettelyllisiin kysymyksiin. Toinen käynti tehdään kuusi kuukautta hankkeen päättymisen jälkeen ja sen tarkoituksena on arvioida hankkeen tuloksia ja siihen kuuluvat myös yhteydet lopullisiin edunsaajiin. Nämä tiedot muodostivat tärkeimmän osan ohjelman väliarvioinnissa käytetystä aineistosta. Kertomus lähetettiin budjettipääosastoon 25. syyskuuta 2002 ja se on saatavilla myös Daphne-ohjelman Internet-sivuilla. Väliarvioinnin etukäteisarviointiin liittyvistä osa-alueista on keskusteltu ohjelmakomiteassa, joka koostuu jäsenvaltioiden edustajista. He ovat tiedottaneet tarpeesta jatkaa ohjelmaa myös Euroopan parlamentille, mikä johti päätöslauselman A5-0233 (2002) antamiseen. Tärkeimmät asiaan liittyvät näkökohdat ovat seuraavat. Lapsiin, nuoriin ja naisiin kohdistuvan väkivallan torjuntaa koskevaa ohjelmaa tarvitaan edelleen, kuten Daphne-ohjelmaa kohtaan tunnettu valtava kiinnostus osoittaa (ehdotuksia saatiin 1 200, joista 145:lle voitiin myöntää rahoitusta). Ensimmäisessä Daphne-ohjelmassa oli mukana yli tuhat tällä alalla Euroopassa toimivaa valtiosta riippumatonta järjestöä ja organisaatiota, jotka puolestaan tavoittivat useita kymmeniä tuhansia suoria edunsaajia (lapsia, nuoria ja naisia). Daphne II -ohjelman kohderyhmät ovat edelleen samat kuin Daphne-ohjelmassa: lapset, nuoret ja naiset. Ohjelman yleistavoitteena on torjua näihin kohderyhmiin kohdistuvaa väkivaltaa. Tämä yleistavoite säilyy voimassa edelleen. Täsmällisempänä tavoitteena on perustaa väkivallan torjunnan alalla toimivien organisaatioiden monialaisia verkostoja, erityisesti väkivallan uhrien ja riskiryhmien tueksi. Näiden verkostojen tehtävänä on vaihtaa tietoja, tunnistaa ja levittää parhaita käytäntöjä muun muassa koulutuksen, opintokäyntien ja henkilöstövaihdon avulla. Niillä myös lisätään tietoisuutta (suuren yleisön ja rajattujen kohderyhmien kuten tiettyjen ammattikuntien ja viranomaisten keskuudessa) tavoitteena parantaa ongelmakentän ymmärtämystä ja edistää asennetta, jonka mukaan minkäänlaista väkivaltaa ei hyväksytä, sekä kannustaa väkivallan uhrien tukemista ja väkivaltatapausten ilmoittamista toimivaltaisille viranomaisille. Lisäksi näiden verkostojen yhteydessä tutkitaan väkivaltaan liittyviä ilmiöitä. Väliarvioinnissa ehdotetaan Daphne II -ohjelmassa käyttöönotettavaksi myös käyttökelpoisia ohjelmaindikaattoreita, kuten perustettujen verkostojen lukumäärä, eri kohderyhmiin kuuluvien avustettujen väkivallan uhrien lukumäärä, järjestettyjen tiedotuskampanjoiden lukumäärä, käytössä olleiden ja uusille maantieteellisille alueille ja/tai uusille kohderyhmille muokattujen parhaiden käytäntöjen lukumäärä, kehitettyjen tiedotus- tai tietoisuuden lisäämisvälineiden (CD-ROM -levyjen, videoiden, julisteiden, esitteiden) lukumäärä jne. Väliarvioinnin johtopäätöksiä oli muun muassa se, että Euroopan tasolla saavutettu lisäarvo liittyi läheisesti ohjelman yhteydessä luotuihin kansainvälisiin verkkoihin. Käsiteltävien asioiden luonne edellyttää koordinoitua ja monialaista lähestymistapaa, jossa ovat mukana kaikki näiden ongelmien torjunnasta Euroopan unionissa vastaavat tahot. Tällaista väkivaltaa voitaisiin todennäköisesti ehkäistä ja torjua tehokkaammin luomalla kaikenlaisen väkivallan torjunnasta vastaavien henkilöiden käyttöön koulutus-, tiedotus- ja tutkimusverkosto, jonka piirissä vaihdetaan hyviksi havaittuja käytäntöjä. Tämä oletus pitää paikkansa myös Daphne II -ohjelman kohdalla. Väliarvioinnista kävi ilmi myös, että tästä yhteisön toimesta on välitöntä hyötyä väkivallan uhreille ja että se täydentää jäsenvaltioissa toteutettua lainsäädäntötyötä. Kaudella 2000-2002 on havaittu myös, että Daphne-ohjelmasta rahoitetut hankkeet ovat saaneet jatkoa kansallisten viranomaisten tuella, jota ne ovat antaneet joko taloudellisesti tai soveltamalla ohjelman tuloksia politiikassaan. Näin ollen Daphne-rahoitus on toiminut "siemenpääomana" ja se voi luoda yhteisvaikutusta. Daphne I -ohjelman väliarvioinnissa ohjelmassa havaittiin lukuisia heikkouksia, kuten toiminta-alueita, joita on vahvistettava. Lisäksi saavutettujen tulosten levittämistä on lisättävä ja hakijoille on annettava yksityiskohtaisemmat ohjeet. Näiden nykyisen ohjelman näkökohtien on katsottu tarvitsevan kehittämistä, mutta asia on otettu huomioon myös ohjelman jatkotoimien yhteydessä. Daphne I -ohjelman väliarvioinnista tehtyjen johtopäätösten perusteella edellä kuvailtua seurantajärjestelmää parannetaan Daphne II -ohjelmaa varten. Daphne II -ohjelman yhteydessä toteutetaan kattava kaikkien hankkeiden seuranta, johon kuuluu myös hankkeiden tulosten arviointi kuusi kuukautta niiden päättymisen jälkeen. Tätä menettelyä vahvistetaan ohjelmatasolla toteutettavalla arviointimekanismilla. Lisäksi aikomuksena on kehittää indikaattoreita ja kerätä tietoa, jotta ohjelman erilaiset tulokset ja sillä tavoitetut ihmisryhmät voidaan ilmaista määrällisesti. 5.1.3. Jälkiarvioinnin perusteella toteutetut toimenpiteet Daphne I -ohjelman jälkiarviointia ei ole vielä toteutettu - ohjelmahan on vielä käynnissä ja sen voimassaolo päättyy vuoden 2003 lopussa. Lopullinen arviointi aloitetiin vuoden 2003 puolivälissä. Siihen sisältyy Daphne I -ohjelman yhteydessä ja sen valmistelevina toimina vuosina 1998 ja 1999 rahoitettujen hankkeiden (303 kpl) jälkiarviointi. 5.2. Suunnitellut toimet ja yhteisön rahoitustukea koskevat yksityiskohtaiset säännöt Tämän päätöksen kohderyhmiä ovat lapset, nuoret ja naiset, jotka ovat joutuneet tai ovat vaarassa joutua väkivallan uhreiksi. Ohjelman täytäntöönpanemiseksi toteutettavat käytännön toimenpiteet ovat kansainväliset toimet ja täydentävät toimet kuten edellä 5.1.1. kohdassa täsmennetään. Näillä toimenpiteillä lujitetaan kyseisten organisaatioiden verkottumista, parannetaan suuren yleisön, mutta myös erityisryhmien (lääkintä- ja hoitohenkilöstön, poliisiviranomaisten, journalistien, opetushenkilöstön) tietoisuutta ja tietämystä asiasta sekä kehitetään lapsiin, nuoriin ja naisiin kohdistuvan väkivallan torjuntaa koskevien parhaiden käytäntöjen levittämistä ja käyttöä. Yhteisön talousarviosta myönnettävän rahoituksen osuus voi olla kansainvälisissä hankkeissa enintään 80 prosenttia hankkeen kokonaiskustannuksista; täydentävien toimenpiteiden kohdalla jopa 100 prosenttia. 5.3. Toteutusmenetelmät Toimintoja toteutetaan seuraavasti: * komission virkamiehet hoitavat kaikki viranomaistehtävät (muun muassa poliittiset kysymykset, vuosittainen toimintasuunnitelma, sopimus- ja rahoitusasiat (maksusitoumukset, maksut) jne.) * asiakirjojen käytännön käsittelyyn liittyvä logistiikka kuten ehdotusten käsittely, tietojen koodaaminen tietokantaan, tietokannan ylläpito, kopiointi ja luetteloiden valmistelu, asiantuntijakokousten järjestäminen, auttava puhelin jne. annetaan teknisen ja hallinnollisen avun toimiston tehtäväksi. * hankkeiden seurantakäynnit ja edistymisen arviointi toteutetaan ulkopuolisten asiantuntijoiden avustuksella. 6. TALOUDELLISET VAIKUTUKSET 6.1. Kokonaisrahoitusvaikutus, B osa (koko ohjelmakaudeksi) (Alla olevassa taulukossa ilmoitettujen kokonaismäärien laskutapa on esitettävä taulukossa 6.2 esitetyn jaottelun mukaisesti.) 6.1.1. Rahoitustuki Sitoumukset (miljoonaa euroa, kolmen desimaalin tarkkuudella) >TAULUKON PAIKKA> 6.2. Toimenpidekohtainen kustannuslaskelma, B osa (koko ohjelmakaudeksi) Sitoumukset >TAULUKON PAIKKA> 7. VAIKUTUKSET HENKILÖSTÖÖN JA HALLINTOMENOIHIN 7.1. Vaikutus henkilöstöön >TAULUKON PAIKKA> 7.2. Henkilöstön taloudellinen kokonaisvaikutus >TAULUKON PAIKKA> Määrät vastaavat 12 kuukauden kokonaismenoja. 7.3. Muut toimenpiteestä johtuvat hallintomenot >TAULUKON PAIKKA> Määrät vastaavat 12 kuukauden kokonaismenoja. >TAULUKON PAIKKA> (Arvioidessaan toimenpiteeseen tarvittavia hallinnollisia ja henkilöresursseja pääosastojen/yksiköiden on otettava huomioon periaatekeskusteluissa ja vuosistrategiaa koskevissa keskusteluissa sekä alustavaa talousarvioesitystä hyväksyttäessä tehdyt komission päätökset. Tämä tarkoittaa sitä, että pääosastojen on osoitettava, että henkilöstötarpeet voidaan täyttää alustavan talousarvioesityksen hyväksymisen yhteydessä määrätyn alustavan määrärahajaottelun asettamissa rajoissa. Jos tässä tarkoitettuja toimenpiteitä ei ole poikkeuksellisesti voitu ennakoida alustavaa talousarvioesitystä laadittaessa, komissiota on pyydettävä päättämään, voidaanko ehdotetun toimenpiteen toteuttaminen hyväksyä ja jos, niin miten: alustavaa määrärahajaottelua muuttamalla, määrärahojen tapauskohtaisella uudelleenjaolla, korjaavalla ja täydentävällä talousarviolla vai talousarvioesitykseen tehtävällä oikaisukirjelmällä.) 8. SEURANTA JA ARVIOINTI 8.1. Seurantajärjestelmä Rahoitusta saaneiden toimien seurannassa ja valvonnassa käytetään edellisen Daphne-ohjelman yhteydessä luotuja mekanismeja. Kaikkiin hankkeisiin tehdään toteuttamisvaiheessa seurantakäyntejä, joissa tarkistetaan saavutettu edistys ja tulokset sekä esitetään neuvoja myönteiseen lopputulokseen pääsemiseksi. 8.2. Arvioinnin yksityiskohtaiset säännöt ja arviointijaksot Komissio tekee vuosittaisia jälkiarviointeja. Kun rahoitusta saaneet hankkeet ovat päättyneet, ne analysoidaan ja niihin tehdään arviointikäynti; näin arvioidaan niiden kokonaistoimivuutta ja tuloksia, edunsaajille koitunutta todellista ja todennäköistä vaikutusta, hankkeiden panosta ohjelman yleistavoitteiden saavuttamisen kannalta sekä niiden kustannus-hyöty -suhdetta. Nämä arvioinnit kootaan yhteen vuotuisessa kertomuksessa, jossa esitetään kokonaiskuva ohjelman eri aloilla saavutetuista tuloksista. Näiden tietojen perusteella esitetään ohjelman väliarviointia koskeva kertomus sekä loppukertomus. 9. PETOSTEN TORJUNTATOIMET Tuen hakulomakkeessa on ilmoitettava tiedot mahdollisista tuensaajista ja tuensaajien toiminnan luonne, jotta näiden luotettavuus voidaan arvioida etukäteen. Petosten torjuntatoimenpiteet (tarkastukset paikalla, välikertomukset ja loppukertomukset) sisältyvät komission ja tuensaajan välisiin sopimuksiin. Ennen osasuoritusten ja viimeisten tukierien maksamista komissio tarkastaa kertomukset ja varmistaa, että työ on tehty asianmukaisesti. Lisäksi komissio tekee pistokokeita tarkastaakseen varojen käyttöä.