•it** 
it it 
it it 
it it 
*it* EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 24.10.1997 
KOM(97)5511opull. 
Muutettu ehdotus 
NEUVOSTON ASETUKSEKSI (EY) _ 
lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta tiettyjen sellaisten Kiinan 
kansantasavallasta ja Indonesiasta peräisin olevien jalkineiden tuonnissa, joiden 
päälliset ovat tekstiiliainetta 
(komission EY:n perustamissopimuksen 189 A (2) artiklan nojalla esittämä) 

PERUSTELUT 
(1) Komission asetuksella (EY) N:o 165/97' otettiin käyttöön väliaikainen 
polkumyyntitulli tiettyjen sellaisten Kiinan kansantasavallasta ja Indonesiasta 
peräisin olevien jalkineiden tuonnissa, joiden päälliset ovat tekstiiliainetta. 
(2) Tietyt asianomaiset osapuolet, yhteisön tuottajat, viejät ja tuojat esittivät 
huomautuksia kirjallisesti. Komissio tarjosi mahdollisuuden tulla kuulluiksi sitä 
pyytäneille osapuolille. Komissio otti huomioon kaikki esitetyt näkökannat ennen 
lopullisten päätelmien tekemistä. 
(3) Komissio hyväksyi erään indonesialaisen viejän väitteen siitä, että hintojen 
vertailukelpoisuuteen vaikuttavaa tekijää ei otettu huomioon polkumyyntiä 
koskevissa laskelmissa, ja näin ollen alensi laskemansa normaaliarvon ja 
polkumyyntimarginaalin tasoa sekä Indonesian että Kiinan osalta, koska 
Indonesiaa käytettiin vertailumaana normaaliarvon laskemiseksi Kiinan osalta. 
(4) Lisäksi pääteltiin valituksen tekijän suostumuksella, että tohvelit ja rantajalkineet 
pitäisi jättää menettelyn ulkopuolelle, joka näin ollen rajoittui ainoastaan 
suurimpaan osaan tuontia eli ulkojalkineiden tuontiin. 
(5) Saatujen näkökantojen ja käytettävissä olevien tietojen lisätutkimusten perusteella 
komissio katsoi, että cif-tuonnin ja yhteisön tuottajien myynnin kaupan portaiden 
välisen eron huomioon ottamiseksi vahingon korjaamiseen riittävää tasoa 
koskevassa laskelmassa alustavassa vaiheessa käytettyä oikaisua olisi korotettava. 
1 EYVLN:oL29, 31.1.1997, s. 3 
A 
(6) Väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen komissio tutki asioita, joita se 
piti olennaisina yhteisön etua koskevan tutkimuksen osalta. Tutkittuaan suuren 
määrän seikkoja ja asiaan liittyvät eri edut komissio katsoo, että ei ole pakottavia 
syitä, jotka johtaisivat siihen päätelmään, että lopullisten toimenpiteiden 
käyttöönotto olisi yhteisön edun vastaista. 
(7) Edellä sanotun perusteella komissio vahvisti alustavat päätelmänsä siitä, että 
Indonesiasta ja Kiinan kansantasavallasta peräisin olevat jalkineet tuodaan 
yhteisöön polkumyynnillä ja että ne aiheuttavat merkittävää vahinkoa yhteisön 
tuotannonalalle sekä päätti, että suojatoimenpiteiden käyttöönotto lopullisena 
polkumyyntitullina ja väliaikaisen tullin lopullinen kantaminen lopullisesti 
käyttöön otetun tullin suuruisena on yhteisön edun mukaista. 
(8) Edellä esitetyt tuotteiden menettelyn ulkopuolelle jättämiset ja laskelmiin tehdyt 
tarkistukset vaikuttavat alustaviin päätelmiin siten, että lasketaan yhteistyössä 
toimineita indonesialaisia yrityksiä koskevaa yksilöllistä tullia, jonka uusi 
vaihteluväli on 0 prosentista 14,1 prosenttiin, sekä jäännösvahingon korjaamiseen 
riittävää tasoa 14,1 prosenttiin Indonesian osalta ja 49,2 prosenttiin Kiinan 
kansantasavallan osalta. 
(9) Näin ollen komissio ehdottaa, että neuvosto ottaa käyttöön lopullisen 
polkumyyntitullin tiettyjen sellaisten Kiinan kansantasavallasta ja Indonesiasta 
peräisin olevien jalkineiden tuonnissa, joiden päälliset ovat tekstiiliainetta 
neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96 9 artiklan mukaisesti. Ottaen huomioon 
vahingon suuruuden ehdotetaan myös, että neuvosto kantaa väliaikaisen 
polkumyyntitullin käyttöön otetun lopullisen tullin suuruisena. 
A^éo 
Muutettu ehdotus 
NEUVOSTON ASETUKSEKSI (RY) _ 
lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta tiettyjen sellaisten Kiinan 
kansantasavallasta ja Indonesiasta peräisin olevien jalkineiden tuonnissa, joiden 
päälliset ovat tekstiiliainetta 
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka 
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, 
ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista 
tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston 
asetuksen (EY) N:o 384/961 ja erityisesti sen 9 artiklan 4 kohdan, 
ottaa huomioon komission ehdotuksen, joka on tehty komission kuultua neuvoa-antavaa 
komiteaa, 
sekä katsoo, että 
A. VÄLIAIKAISET TOIMENPITEET 
(1) Komission asetuksella (EY) N:o 165/972, jäljempänä 'väliaikaista tullia koskeva 
asetus', otettiin käyttöön väliaikainen polkumyyntitulli tiettyjen sellaisten Kiinan 
kansantasavallasta ja Indonesiasta peräisin olevien, CN-koodeihin 6404 19 10 ja 
ex 6404 19 90 kuuluvien jalkineiden tuonnissa yhteisöön, joiden päälliset ovat 
tekstiiliainetta. 
1 HYVL N:o L 56, 6.3.1996. Asetus sellaisena, kuin se on muutettuna asetuksella (RY) N:o 2331/96 
(EYVLN:oL317, 6.12.1996, s. 1). 
2 EYVLN:oL29, 31.1.1997, s. 3 
AC 
B. MYÖHEMPI MENETTELY 
(2) Väliaikaisten polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönoton jälkeen tietyt 
asianomaiset osapuolet esittivät huomautuksia kirjallisesti. 
(3) Komissio tarjosi mahdollisuuden tulla kuulluiksi sitä pyytäneille osapuolille. 
(4) Komissio jatkoi lopullisia päätelmiään varten tarpeellisiksi katsomiensa tietojen 
etsimistä ja tarkastamista. 
(5) Osapuolille ilmoitettiin olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella 
aiottiin suositella lopullisten polkumyyntitullien käyttöönottoa ja väliaikaisten 
tullien vakuutena olevien määrien lopullista kantamista. Osapuolille myönnettiin 
myös määräaika, jossa näiden oli esitettävä huomionsa kyseisen ilmoittamisen 
jälkeen. 
(6) Asianomaisten osapuolten toimittamia suullisia ja kirjallisia huomautuksia 
tarkasteltiin ja ne otettiin tarvittaessa huomioon lopullisissa päätelmissä. 
C. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN 
TUOTE 
1. Tarkasteltavana oleva tuote 
(7) Alustavia päätelmiään varten komissio katsoi, että sisä- tai ulkokäyttöön 
tarkoitetut muut kuin urheilujalkineet, joiden ulkopohjat ovat kumia tai muovia ja 
päälliset tekstiiliainetta (jotka kuuluvat CN-koodeihin 6404 19 10 ja 
ex 6404 19 90) kuuluvat samaan tuoteluokkaan. Tässä yhteydessä tietyt 
asianomaiset osapuolet väittivät, että tohvelit ja ulkojalkineet poikkeavat liian 
paljon toisistaan, erityisesti käytön osalta, jotta ne voisivat kuulua samaan 
tuoteluokkaan. 
Asianomaiset osapuolet ovat erityisesti korostaneet, että arvioitaessa sitä, 
voidaanko sisä- ja ulkojalkineita pitää yhtenä tuoteluokkana, olisi suoritettava 
kaksiosainen "vaihdettavuustesti"; ensiksi olisi todettava, voivatko ulkojalkineet 
korvata sisäjalkineet ja toiseksi, voivatko sisäjalkineet korvata ulkojalkineet. 
(8) Ensimmäisen kohdan osalta on huomattava, että joillakin tarkasteltavana olevaan 
lajiin kuuluvilla ulkokäyttöön tarkoitetuilla kevyillä jalkineilla voidaan korvata 
tohvelit sisätiloissa. Tohvelit ovat kuitenkin liian ohuita soveltuviksi useimpiin 
käyttötarkoituksiin ulkotiloissa. Tämän näyttävät myös vahvistavan kuluttajien 
käsitykset molemmista tuotteista. Sen vuoksi on pääteltävä, että toinen 
"vaihdettavuustesti", eli voivatko sisäjalkineet korvata ulkojalkineet, ei ole 
tyydyttävä, ja näin ollen tohveleita ja tarkasteltavana olevaan lajiin kuuluvia 
ulkojalkineita ei voida pitää yhtenä tuoteluokkana. Kyseinen päätelmä merkitsi 
myös sitä, että tutkimuksen tuloksissa olisi tehtävä ero tohveleiden ja 
ulkojalkineiden välillä. 
Valituksen tehneen yhteisön tuotannonalan edustajat, joille ilmoitettiin tästä 
päätelmästä, eivät olleet täysin samaa mieltä edellä esitetyn kanssa, mutta ne eivät 
vastustaneet tohveleiden sulkemista menettelyn ulkopuolelle. 
(9) Viitaten siihen, että tietyn tyyppiset jalkineet, joita toisinaan kutsutaan nimellä 
"espadrilles" oli alustavassa vaiheessa jätetty menettelyn ulkopuolelle, useat 
asianomaiset osapuolet pyysivät erilaisin perustein tiettyjen tuotteiden, joilla 
väitettiin olevan erityispiirteitä, jättämistä menettelyn ulkopuolelle. Nämä väitteet 
tutkitaan j älj empänä. 
a) Neopreenijalkineet 
( 10) Useat tuojat pyysivät sellaisten tietyn tyyppisten jalkineiden jättämistä menettelyn 
ulkopuolelle, joita toisinaan kutsutaan nimellä "sukellusjalkineet", jotka on 
valmistettu neopreenistä ja joita käytetään tietyissä vesiurheilulajeissa, kuten 
sukelluksessa. Neopreeniä yleensä vahvistetaan tekstiilipäällysteellä silloin, kun 
sitä käytetään jalkineiden valmistuksessa, minkä tuloksena päällinen, jonka 
ulkopinta-ala on suurin on tekstiiliainetta, joten nämä jalkineet voidaan näin ollen 
luokitella CN-koodiin 6404. Lisäksi väitettiin, että koska tiettyjä 
vesiurheilulajeja, kuten sukellusta, ei pidetä yhdistetyssä nimikkeistössä 
tarkoitettuna urheiluna, asianomaiset neopreenijalkineet olisi luokiteltava CN-
koodiin 6404 19 90, vaikka tällainen erityistuote ei sinänsä kuuluisi 
tarkasteltavana olevaan tuoteluokkaan. 
(11) Tutkittuaan asiaa yksityiskohtaisemmin komissio totesi, että asianomaiset 
neopreenijalkineet myydään vesiurheiluvälineitä myyvissä liikkeissä eikä 
jalkineliikkeissä ja että ne kuuluvat selvästi eri markkinoille. Niiden fyysisten 
ominaisuuksien ja käyttötarkoituksen ansiosta kuluttajat pitävät niitä selvästi eri 
tuotteena kuin tarkasteltavana olevaan "muut kuin urheilujalkineet, joiden 
päälliset ovat tekstiiliainetta" -luokkaan kuuluvat tuotteet. 
(12) Kun niiltä pyydettiin mielipidettä asiasta, valituksen tehneen yhteisön 
tuotannonalan edustajat eivät esittäneet vastalauseita, mutta ilmoittivat 
päällimmäiseksi huolekseen sen, että jos kyseiset jalkineet jätetään menettelyn 
ulkopuolelle niiden kuvauksen olisi oltava riittävän yksityiskohtainen tullien 
kiertämisen estämiseksi. 
(13) Edellä mainituista syistä ja ottaen huomioon, että asianomaiset jalkineet ovat 
selvästi tulliviranomaisten tunnistettavissa katsotaan, että neopreenijalkineet, joita 
toisinaan kutsutaan nimellä "sukellusjalkineet" tai "vesiurheilujalkineet" olisi 
jätettävä menettelyn ulkopuolelle. 
b) " Vaellusjalkineet " 
(14) Vaellusta ei pidetä yhdistetyssä nimikkeistössä tarkoitettuna urheiluna, joten 
vaellusjalkineet, joiden päälliset ovat tekstiiliainetta kuuluvat yleisesti 
CN-koodiin 6404 19 90. Tietyt osapuolet pyysivät, että tämä tuote jätetään 
menettelyn ulkopuolelle kahdella perusteella. Ensimmäisenä perusteena oli väite, 
että asianomainen tuote myytiin korkealla hinnalla ilman polkumyyntiä. Lisäksi 
tietyt tuojat väittivät voineensa oikeutetusti odottaa, että vaellusjalkineisiin ei olisi 
kohdistettu toimenpiteitä, koska polkumyynnin vastaisen menettelyn aloittamista 
koskevan ilmoituksen espanjankielisen toisinnon3 luettelossa jalkineista, joita ei 
luettu mukaan, ilmaisu "ja muita hiihtokenkiä" oli käännetty ilmaisulla "botas de 
senderismo", joka on vaellusjalkineiden espanjankielinen vastine. 
3 EYVLN:oC 45, 22.2.1995, s. 2 
(15) Ensimmäisen perusteen osalta olisi huomattava, että yhteistyössä toimineiden 
viejien toimittamat tiedot, joita komissio käytti polkumyyntiä koskevassa 
tutkimuksessa, eivät vahvistaneet sitä, että kyseiset jalkineet olisi tuotu ilman 
polkumyyntiä. 
(16) Toisen perusteen osalta tiettyjen tuojien väitettä, että ne olisivat voineet 
oikeutetusti odottaa, että vaellusjalkineisiin ei kohdistettaisi toimenpiteitä 
(johtuen siitä, että ilmaisu "ja muita hiihtokenkiä" oli käännetty väärin 
polkumyynnin vastaisen menettelyn aloittamista koskevan ilmoituksen 
espanjankielisessä toisinnossa), ei voida hyväksyä seuraavista syistä: 
ensiksi olisi viitattava yhteisön tuomioistuimen oikeuskäytäntöön (asia 250/80, 
Anklagemyndigheten v. Schumacher ja muut, 27. lokakuuta 1981 annettu 
tuomio), jonka mukaan silloin, kun määräysten tai säännösten eri kielitoisinnot 
eroavat toisistaan, on tarkoituksenmukaista tulkita niitä asiayhteydessään ja 
erityisesti niiden tavoitteet huomioon ottaen. 
Yhteisön toimielinten käytäntönä on ollut pitkään laatia suljettu luettelo urheilun 
eri muodoista yhdistetyn nimikkeistön yhteydessä. Lisäksi polkumyynnin 
vastaisen menettelyn aloittamista koskevan ilmoituksen sanamuoto oli selvästi 
lainaus yhdistetyn nimikkeistön 64 ryhmän 1 alanimikehuomauluksen b kohdasta, 
jossa ilmaisu "laskettelu-, pujottelu- ja muita hiihtokenkiä" oli käännetty 
ilmaisulla "calzado para esquiar" eikä ilmaisulla "botas de esqui, senderismo". 
(17) Lopuksi on korostettava, että jalkineita, joiden päälliset ovat tekstiiliainetta ja 
joita kutsutaan vaellusjalkineiksi tuotetaan laajasti Euroopan yhteisössä ja että ne 
kuuluvat sekä valituksen että menettelyn piiriin. Itse asiassa suurinta osaa näistä 
tuotteista voidaan käyttää ja käytetäänkin muihin tarkoituksiin kuin siihen 
tekniseen tarkoitukseen, johon ne on tarkoitettu, mikä vahvistaa sen, että ne 
kuuluvat samaan luokkaan kuin tarkasteltavana oleva tuote. 
Tämän vuoksi katsotaan, että niin sanottuja vaellusjalkineita ei pitäisi jättää 
menettelyn ulkopuolelle. 
c) Terveysjalkineet 
(18) Ortopediset jalkineet, jotka on tarkoitettu erityisen ja pysyvän vamman tai 
fyysisen poikkeavuuden korjaamiseen, kuuluvat yhdistetyn nimikkeistön 90 
ryhmään eivätkä ne kuulu tämän tutkimuksen piiriin. Tuote, joka luokitellaan 
CN-koodiin 6404 19 90, ja jonka jättämistä menettelyn ulkopuolelle pyydettiin, 
on terveysjalkineet, joita myydään apteekeissa kappaleittani eikä pareittain ja joita 
ei ole sovitettu tietylle henkilölle, vaan ne on tarkoitettu esimerkiksi henkilölle, 
jolla on nyrjäytynyt tai murtunut nilkka. Väite perustuu siihen, että tällainen 
erityistuote ei voi kuulua tarkasteltavana olevaan tuoteluokkaan. 
(19) Kyseessä olevat terveysjalkineet kuuluvat eri markkinoille (niitä ei myydä 
jalkinemyymälöissä vaan apteekeissa). Lisäksi niiden myyntitapa on hyvin 
erityinen (niitä ei myydä pareittain vaan kappaleittain ja ne on sovitettu kipsin 
eikä jalan mukaisesti), joten kuluttajat pitävät niitä selvästi eri tuotteena kuin 
tarkasteltavana olevaan luokkaan kuuluvat tuotteet. 
(20) Kun niiltä pyydettiin mielipidettä asiasta, valituksen tehneen yhteisön 
tuotannonalan edustajat totesivat, että yhteisössä tuotetaan jonkin verran 
terveysjalkineita, mutta eivät vastustaneet päätelmää, että kyseisillä jalkineilla on 
riittävästi erityispiirteitä sekä fyysisiltä ominaisuuksiltaan että 
käyttötarkoituksiltaan, joten niiden ei voida katsoa kuuluvan tarkasteltavana 
olevaan "muut kuin urheilujalkineet, joiden päälliset ovat tekstiiliainetta" -
luokkaan. 
(21) Edellä mainituista syistä (ja ottaen huomioon, että asianomaiset jalkineet ovat 
selvästi tulliviranomaisten tunnistettavissa) katsotaan, että terveysjalkineet, joita 
myydään apteekeissa kappaleittain eikä pareittain olisi jätettävä menettelyn 
ulkopuolelle. 
d) "Rantajalkineet" 
(22) "Rantajalkineet" ovat jalkineita, joiden päällinen on ainoastaan tekstiilinauha, 
joka on kiinnitetty molemmilta puolilta paksuun ja kevyeen muovipohjaan. Tietyt 
asianomaiset osapuolet väittivät, että kyseinen tuote ei kuulu tämän menettelyn 
piiriin, koska se on liian tarkoin määrätty kuuluakseen tarkasteltavana olevaan 
yhteen tuoteluokkaan. Väitettiin myös, että kyseistä tuotetta ei enää tuoteta 
yhteisössä. 
(23) Kun niiltä pyydettiin mielipidettä asiasta, valituksen tehneen yhteisön 
tuotannonalan edustajat myönsivät, että vaikka yhteisössä yhä tuotetaan kyseistä 
jalkinetta, tuotannon merkitys on kuitenkin vähäinen. Lisäksi yhteisön 
tuotannonalan edustajat suostuivat siihen, että tuote voidaan jättää tämän 
menettelyn ulkopuolelle sillä edellytyksellä, että kyseinen poikkeus koskee 
ainoastaan tuotetta, jota ei voi käyttää kävelyyn rannan tai uima-altaan 
ulkopuolella ja edellyttäen, että se voidaan erottaa muista jalkinety y peistä. 
(24) Edellä mainituista syistä katsotaan, että niin sanotut "rantajalkineet" olisi jätettävä 
menettelyn ulkopuolelle. 
2. Samankaltainen tuote 
a) Erilaisiin tuotantomenetelmiin perustuva väite 
(25) Tietyt osapuolet ovat jälleen ottaneet esille kysymyksen vulkanoiduista 
jalkineista, jota käsiteltiin jo alustavassa vaiheessa (katso väliaikaista tullia 
koskevan asetuksen johdanto-osan 18 kappale). Erityisesti väitettiin jälleen, että 
yhteisön tuotannonala ei tuota riittävästi vulkanoiduilla pohjilla varustettuja 
jalkineita ja että sen tuotanto keskittyy lähinnä ruiskuvalumenetelmään. 
Suoritetun lisätutkimuksen tulokset ovat seuraavat. 
(26) Vaikka vulkanointimenetelmä eroaa selvästi ruiskuvalumenetelmästä olisi 
muistettava, että samankaltaista tuotetta määritettäessä sovellettavat tärkeimmät 
olennaiset perusteet pohjautuvat tuotteiden yleisiin teknisiin tai fyysisiin 
ominaispiirteisiin sekä käyttötarkoitukseen ja toimintaan eikä niiden 
tuotantomenetelmään. Tässä yhteydessä eri tuotantomenetelmistä johtuvat 
vähäpätöiset erot jätetään yleisesti huomiotta. 
(27) Useiden osapuolten esittämien teknisten väitteiden osalta, joiden mukaan 
vulkanoinnissa käytetään kumia, kun taas ruiskuvalumenetelmässä käytetään 
muun muassa PVC-muovia, mikä johtaa eroihin raaka-aineen saatavuudessa, 
ulkonäössä (PVC-muovi on kiiltävämpää kuin kumi) ja hajussa (kumilla on 
ominaishaju, mutta PVC-muovi on hajuton) sekä liukenemiseen ja sulamiseen 
liittyvissä ominaisuuksissa, ei voida kieltää, että tämäntyyppisten jalkineiden 
tuotannossa esiintyy toisistaan poikkeavia kemiallisia ja fyysisiä reaktioita. Olisi 
kuitenkin pidettävä mielessä, että synteettistä kumia käytetään yleisesti 
vulkanoitujen jalkineiden valmistuksessa. Näin ollen kummassa tahansa 
tuotantomenetelmässä käytetyt raaka-aineet, eli synteettinen kumi ja PVC-muovi, 
ovat kumpikin petrokemiallisia johdannaisia. 
(28) Synteettistä kumia on saatavilla kaikkialla maailmassa, ja sitä käytetään etenkin 
renkaiden tuotannossa. Väitettä, jonka mukaan raaka-aine on paremmin 
kehitysmaissa toimivien vulkanoitujen jalkineiden tuottajien saatavilla, ei voida 
pitää asiaankuuluvana, sillä vaikka tämä voi parantaa tuotantomenetelmän 
kustannustehokkuutta, se ei muuta sitä, että tuote on samankaltainen kuin 
yhteisössä tuotettu tuote. Olisi myös huomattava, että tehdäkseen eron kyseessä 
olevien jalkineiden välillä osapuolet joutuivat vetoamaan perusteisiin, jotka 
menevät paljon pidemmälle kuin tavanomaisessa käytössä yleisesti käytettävät 
perusteet: vaikka PVC-muovi sulaa, toisin kuin kumi, tämä tapahtuu vasta 80°C 
ylittävässä lämpötilassa, joka on paljon korkeampi kuin tavanomaisissa 
käyttöolosuhteissa esiintyvä lämpötila. Tämän lisäksi kuluttajat eivät 
tavanomaisissa olosuhteissa suorita liukenemiskokeita ennen tuotteen ostamista. 
10 
(29) Olisi korostettava, että tiettyjen tuojien väite, jonka mukaan vulkanoitujen 
jalkineiden tuotanto yhteisössä olisi laskenut, esitettiin menettelyn ollessa jo 
edistyneessä vaiheessa. Saadusta näytöstä kuitenkin ilmenee, että kyseistä 
tuotantomenetelmää käytetään edelleen yhteisössä (esimerkiksi Espanjassa, jossa 
useat tuottajat ilmoittivat voivansa edelleen tuottaa noin 22 miljoonaa paria 
kyseisiä jalkineita vuodessa) ja että yhteisössä on useita tuottajia, jotka ovat 
halukkaita ja kykeneviä tuottamaan vulkanoituja jalkineita. 
Tutkimuksesta ilmeni myös, että vastoin useiden osapuolten esittämiä väitteitä 
Kiinan kansantasavallasta ja Indonesiasta tuotuja vulkanoituj a jalkineita myydään 
toisinaan erikoistuneissa jalkinemyymälöissä pahvilaatikkoon pakattuna 
merkkituotteena, kun taas yhteisössä ruiskuvalumenetelmällä tuotettuja jalkineita 
voidaan myydä halpamyyntiliikkeissä muovipussiin pakattuna muuna kuin 
merkkituotteena. 
(30) Edellä esitetyistä seikoista voidaan päätellä, että käytetyissä 
tuotantomenetelmissä esiintyvistä teknisistä eroista huolimatta vulkanoidut 
jalkineet kilpailevat suoraan ruiskuvalumenetelmällä valmistettujen jalkineiden 
kanssa. Nämä jalkinetyypit ovat itse asiassa niin samanlaisia, että 
keskivertokuluttaja ei kykenisi erottamaan niitä. 
n 
Tämän vuoksi ei ole syitä pitää Kiinan kansantasavallassa ja Indonesiassa 
valmistettuja ja yhteisöön vietyjä vulkanoituj a jalkineita muuna kuin tuotteena, 
joka on samankaltainen yhteisössä ruiskuvalumenetelmällä valmistettujen 
jalkineiden kanssa asetuksen (EY) N:o 384/96. jäljempänä 'perusasetus', 1 
artiklan 4 kohdan mukaisesti. 
b) Eri tuoteryhmien väitettyyn olemassaoloon perustuvat väitteet 
(31) Tietyt osapuolet ovat toistaneet väitteensä siitä, että tuodut jalkineet ja yhteisössä 
valmistetut jalkineet kuuluvat eri tuoteryhmiin, jotka eivät suoraan kilpaile 
keskenään. Nämä väittivät, että keskimääräistä korkeammalla hinnalla tuodut 
jalkineet eivät olisi samankaltaisia kuin keskimääräisellä tai sitä alhaisemmalla 
hinnalla tuodut jalkineet perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdan mukaisesti. 
(32) Tuojat ovat toistuvasti antaneet asiasta näennäisesti ristiriitaisia lausuntoja; jotkut 
niistä väittivät tuovansa huonolaatuisia jalkineita, jollaisia ei yksinkertaisesti ollut 
saatavilla yhteisössä, kun taas toiset väittivät tilaavansa Kiinan kansantasavallasta 
tai Indonesiasta pitkälle kehitettyjä tuotteita, jotka valmistetaan tuojien omien 
ohjeiden ja muotoilun mukaisesti, ja joskus myös niiden omista raaka-aineista. 
Tästä ristiriidasta ilmenee yksinkertaisesti se, että Kiinan kansantasavalta ja 
Indonesia kykenevät ja myös valmistavat ja vievät yhteisöön markkinoiden koko 
kirjon kattavia tuotteita. Tämä ei ilmene tuontia koskevista tilastoista, koska 
keskimääräiset hinnat riippuvat paljolti halvoista jalkineista, jotka muodostavat 
suuren osan tuonnista. Näin ollen kyseessä oleva tuonti ja yhteisön tuotannonalan 
valmistamat tuotteet ovat samankaltaisia perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdan 
mukaisesti. 
12 
c) Päätelmä 
(33) Edellä sanotun perusteella vahvistetaan, että tämän menettelyn kohteena Kiinan 
kansantasavallassa ja Indonesiassa valmistetut sekä yhteisöön viedyt jalkineet ja 
yhteisössä valmistetut jalkineet ovat samankaltaisia tuotteita perusasetuksen 1 
artiklan 4 kohdan mukaisesti. Samalla tavoin tämän tutkimuksen kohteena olevat 
Indonesiassa valmistetut jalkineet sekä Kiinan kansantasavallassa valmistetut ja 
yhteisöön viedyt jalkineet ovat samankaltaisia tuotteita. 
D. POLKUMYYNTI 
1. Indonesia 
(a) Normaaliarvo 
(34) Indonesialaiset viejät vastustivat sitä, että komissio oli käyttänyt normaaliarvon 
muodostamiseksi voittomarginaalia, joka määritettiin yhden yrityksen muun kuin 
kyseessä olevan tuotteen, eli tässä tapauksessa nahka- tai muovipäällisillä 
varustettujen jalkineiden voittoa tuottavan myynnin perusteella. Nämä viejät 
väittivät, että kyseinen voittomarginaali oli liian korkea eikä edustanut 
asianomaista tuotannonalaa. 
Lisäksi väitettiin, että normaaliarvot ja polkumyyntimarginaalit olivat liian suuria, 
koska kyseistä voittomarginaalia oli käytetty normaaliarvon muodostamisessa 
kaikkien Indonesian otokseen kuuluvien yritysten osalta. Nämä viejät väittivät, 
että olisi pitänyt käyttää seitsemän prosentin marginaalia, jota komissio oli 
pitänyt hyväksyttävänä yhteisön tuotannonalan osalta. 
13 
(35) Tätä väitettä ei voitu hyväksyä. Ensiksi pemsasetuksen 2 artiklan 6 kohdan b 
alakohdassa säädetään, että asianomaisen tuotteen kotimaan myynnin Taittuessa 
normaaliarvoa muodostettaessa huomioon otetut myynti-, hallinto- ja muut 
kustannukset sekä voittoa varten lisätyt määrät voidaan määrittää saman yleisen 
luokan tuotteiden tuotannossa ja myynnissä tavanomaisessa kaupankäynnissä 
kyseisen viejän tai tuottajan alkuperämaan kotimarkkinoilla maksamien tai 
saamien tosiasiallisten määrien perusteella. Tätä menetelmää sovellettiin tämän 
asetuksen johdanto-osan 34 kappaleessa mainitun yrityksen tapauksessa. 
Kahden otokseen kuuluvan yrityksen tapauksessa, joilla ei ollut asianomaisen 
tuotteen tai saman yleisen tuoteluokan kotimaan myyntiä, normaaliarvo 
määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan c alakohdan mukaisesti, eli 
käyttäen mitä muuta tahansa hyväksyttävää menetelmää. Näissä olosuhteissa 
katsottiin, että hyväksyttävin menetelmä olisi käyttää tämän asetuksen johdanto-
osan 34 kappaleessa tarkoitetun yrityksen osalta määritetyt myynti-, hallinto- ja 
muut kustannukset sekä voittoa varten lisätyt määrät. 
Toiseksi yhteisön tuotannonalan osalta vahinkoa aiheuttamattoman hinnan 
laskemiseksi käytetty seitsemän prosentin marginaali on vähimmäismäärä, jonka 
komissio katsoo tarpeelliseksi yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen vahingon 
poistamiseksi, eikä se mitenkään liity normaaliarvon muodostamisessa käytettyyn 
voittomarginaaliin, jonka on perustuttava Indonesian markkinoilla saatuun 
tosiasialliseen voittoon. Tässä yhteydessä olisi huomattava, että Euroopan 
yhteisöjen tuomioistuin on johdonmukaisesti todennut, että tosiasiallisten 
voittomarginaalien käytölle olisi annettava etusija normaaliarvon 
muodostamisessa. 
14 
(36) Otokseen kuuluva indonesialainen yritys väitti, että komission olisi pitänyt 
käyttää normaaliarvon laskelmassa kustannusarvioita, jotka tämä oli antanut 
paikalla suoritetun tarkastuksen aikana. Tässä yhteydessä olisi huomattava, että 
asianomaisella yrityksellä ei ollut kustannusten kirjanpitojärjestelmää, vaan 
ainoastaan kustannusarvioita, joita oli käytetty mahdollisille asiakkaille 
tarkoitettujen hintatarjousten laatimisessa. Nämä kustannusarviot ilmoitettiin 
kustannuksina yrityksen vastauksessa kyselylomakkeeseen. 
Tämä väite hylättiin, koska yritys ei kyennyt todistamaan kustannusarvioiden 
paikkansapitävyyttä. Lisäksi mitään kustannuksia koskevia tietoja ei ollut 
saatavilla tiettyjen mallien osalta. Suorien raaka-ainekustannusten lisäksi mitään 
tietoja ei ollut saatavilla minkään mallin osalta. Näin ollen vahvistetaan 
väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa käytetty menetelmä, jonka mukaan 
kustannukset laskettiin uudelleen soveltamalla myynnin kokonaiskustannuksia 
ilman myynti-, hallinto- ja muita kustannuksia sekä voittoa varten lisättäviä 
määriä asianomaisiin malleihin käyttämällä yrityksen omassa kirjanpidossa 
ilmoitettua liikevaihtoa, koska sitä pidetään tarkoituksenmukaisimpana 
menetelmänä yksittäisten jalkinemallien hinnan määrittämiseksi. 
(b) Vientihinta 
(37) Koska vientihintojen määrityksestä ei esitetty näkökantoja, väliaikaiset 
määritykset vahvistetaan. 
15 
(c) Vertailu 
(38) Tämän asetuksen johdanto-osan 34 kappaleessa tarkoitettu indonesialainen viejä, 
jonka voittoa tuottavaa kotimaan myyntiä käytettiin normaaliarvon 
muodostamisessa Indonesian osalta väitti, että komissio oli jättänyt hintojen 
vertailukelpoisuuteen perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti vaikuttavan 
tekijä huomiotta, kun se ei oikaissut normaaliarvoa luottokustannusten 
perusteella. Komissio katsoi, että tämä oikaisu tosiaan puuttui, ja tarkisti 
% laskelmansa vastaavasti. Koska tämän yrityksen myynti-, hallinto- ja muita 
kustannuksia sekä voittoa varten lisättyjä määriä käytettiin normaaliarvon 
muodostamisessa muiden otantaan kuuluvien indonesialaisten yritysten osalta, 
myös niiden normaaliarvon tasoa oli laskettava tehdyn oikaisun huomioon 
ottamiseksi. Kaikki polkumyyntiä koskevat laskelmat oikaistiin vastaavasti. 
(39) Tämän asetuksen johdanto-osan 36 kappaleessa tarkoitettu yritys väitti, että 
polkumyyntimarginaali oli määritetty laskemalla yksittäisten mallien 
kustannusten keskiarvo ja soveltamalla keinotekoisen korkeaa voittomarginaalia 
normaaliarvon muodostamisessa. Väitteen mukaan keskiarvon käyttö merkitsi 
normaaliarvojen paisuttamista, minkä vuoksi alhaisilla hinnoilla tapahtuvan 
tuonnin katsottiin tapahtuvan polkumyynnillä. Yritys väitti myös, että 
toimittamiensa yksilöllisten normaaliarvojen käyttö ja kohtuullisen 
voittomarginaalin soveltaminen olisivat johtaneet siihen päätelmään, että 
polkumyyntiä ei esiintynyt. 
Tämän asetuksen johdanto-osan 36 kappaleessa kuvatut olosuhteet huomioon 
ottaen komissio katsoi, että kohtuullisen tarkan kustannuslaskelman 
aikaansaamiseksi ei ollut muuta vaihtoehtoa kuin laskea kustannukset uudelleen 
yrityksen oman kirjanpidon mukaisesti ja soveltaa asianomaisiin malleihin 
myynnin kokonaiskustannuksia ilman myynti-, hallinto- ja muita kustannuksia 
sekä ilman voittoa varten lisättäviä määriä. 
16 
(d) Polkumyyntimarginaalit 
(40) Lopullisten polkumyyntimarginaalien laskemisessa käytettiin samaa menetelmää 
kuin väliaikaisten polkumyyntimarginaalien laskemisessa. 
Polkumyyntimarginaaleja on kuitenkin muutettu tämän asetuksen johdanto-osan 
38 kappaleessa kuvatun normaaliarvoon tehdyn oikaisun huomioon ottamiseksi. 
(i) Otokseen kuuluvat yhteistyössä toimineet yritykset 
(41) Tällä tavoin määritetyt sekä prosentteina cif-hinnasta yhteisön rajalla ilmaistut 
marginaalit ovat: 
- P.T. Dragon 4,0 % 
- P.T. Emperor Footwear 0,0 % 
- P.T. Sindolla Pratama 24,9 % 
(ii) Tutkimukseen kuulumattomat yhteistyössä toimineet tuottajat/viejät 
(42) Ottaen huomioon muutokset otokseen sisältyvien yhteistyössä toimineiden 
yritysten polkumyyntimarginaaleissa kahden tutkimukseen kuulumattoman 
yhteistyössä toimineen yrityksen prosentteina cif-hinnasta yhteisön rajalla 
ilmaistu polkumyyntimarginaali vahvistetaan lopullisesti 14,2 prosentin 
suuruiseksi. 
(iii) Polkumyynnin jäännösmarginaali 
(43) Ottaen huomioon muutokset otokseen sisältyvien yhteistyössä toimineiden 
yritysten polkumyyntimarginaaleissa, sekä johdanto-osan 8 kappaleessa mainitun 
tuotekatetta koskevan rajoituksen, lopullisessa määrityksessä käytettävä 
polkumyyntimarginaali ilmaistuna cif-hintana yhteisön rajalla, vahvistetaan 39,7 
prosentin suuruiseksi. 
17 
2. Kiinan kansantasavalta 
(a) Yksilöllinen kohtelu 
(44) Kiinalaiset viejät väittivät, että komissio ei antanut riittävästi perusteita 
hylätessään yhteistyössä toimineiden kiinalaisten viejien yksilöllistä kohtelua 
koskevan pyynnön. Nämä viejät pyysivät toistamiseen yksilöllisen kohtelun 
myöntämistä lopullisen määrittämisen osalta. 
Olisi korostettava, että komission menettelytapaan kuuluu maakohtaisen tullin 
määrittäminen muiden kuin markkinatalousmaiden osalta lukuun ottamatta 
tapauksia, joissa yritykset kykenevät todistamaan riippumattomuudensa valtiosta. 
Mikään asianomaisista yrityksistä ei kuitenkaan kyennyt todistamaan 
riippumattomuuttaan, koska kaikilla oli siteitä Kiinan valtioon joko suoraan 
taikka maakuntien tai kuntien viranomaisten kautta. Koska tästä asiasta ei ole 
saatavilla muita tietoja alustavat päätelmät yksilöllistä kohtelua koskevan 
pyynnön hylkäämisestä vahvistetaan. 
(b) Normaaliarvo 
(45) Kiinalaiset viejät väittivät saaneensa komissiolta riittämättömiä tietoja 
indonesialaisista jalkineista, joita oli käytetty vertailussa vietyjen kiinalaisten 
mallien kanssa. Nämä viejät väittivät erityisesti saaneensa riittämättömiä tietoja 
indonesialaisten jalkineiden tuotannossa käytetyistä raaka-aineista ja 
menetelmistä, jotta ne olisivat voineet pyytää oikaisuja fyysisissä 
ominaisuuksissa esiintyvien erojen perusteella. 
Tässä yhteydessä olisi korostettava, että komissio pyrki saamaan kiinalaisilta 
viejiltä tietoja yhteisöön vietyjen mallien muotoilusta, koostumuksesta ja raaka-
aineista tavoitteenaan mahdollisimman oikeudenmukaisen vertailumallin 
löytäminen. Tästä huolimatta kiinalaiset viejät antoivat ainoastaan hyvin 
puutteellisia tietoja. Näin ollen komissio arvioi vertailukelpoisuuden saatavilla 
olevien tietojen perusteella ja totesi, kuten väliaikaisten toimenpiteiden 
käyttöönoton yhteydessä, indonesialaiset mallit otokseen sisältyvien kiinalaisten 
yritysten yhteisöön viemien kiinalaisten mallien kanssa samankaltaisiksi tai, jos 
samankaltaisia malleja ei ollut, niitä lähinnä muistuttaviksi. Kiinalaisille viejille 
toimitettiin kaikki tiedot, joihin vertailu perustui. 
(c) Vientihinta 
(46) Koska vientihintojen määrittämisestä ei ole esitetty näkökantoja, alustavat 
määritykset vahvistetaan. 
(d) Vertailu 
(47) Koska Indonesiaa käytettiin vertailumaana normaaliarvon määrittämiseksi Kiinan 
kansantasavallan osalta, Kiinan kansantasavaltaa koskevaa yhtenäistä marginaalia 
alennettiin tämän asetuksen johdanto-osan 38 ja 40 kappaleessa tarkoitetun 
Indonesian normaaliarvojen osalta myönnetyn luottokustannuksia koskevan 
oikaisun huomioon ottamiseksi. 
19 
(e) Polkumyyntimarginaali 
(48) Joissakin tapauksissa kiinalaiset viejät asettivat kyseenalaiseksi komission 
suorittaman viennin normaaliarvon painotetun keskiarvon ja kaikkien Kiinasta 
yhteisöön suuntautuvien vientitapahtumien hintojen välisen vertailun. Nämä 
viejät väittivät, että vientihinnoissa ei esiintynyt riittävästi eroja eri ostajien, 
alueiden tai ajanjaksojen välillä ja että vientihintoja ja normaaliarvoa olisi 
verrattava painotetun keskiarvon perusteella perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdan 
mukaisesti. Tarkistettuaan laskelmansa komissio totesi, että hintojen väliset erot 
olivat pieniä ja että lopullisessa määrityksessä normaaliarvon painotettu keskiarvo 
olisi verrattava vientihintojen painotettuun keskiarvoon. 
Tämän perusteella ja ottaen asianmukaisesti huomioon johdanto-osan 8 
kappaleessa mainitun tuotekatetta koskevan rajoituksen, todettiin, että Kiinan 
tasavallan osalta laskettu polkumyyntimarginaali ilmaistuna prosentteina cif 
yhteisön rajalla -hinnasta oli 133,2 prosenttia. 
E. YHTEISÖN TUOTANNONALA 
(49) Tietyt osapuolet ovat toistaneet väitteensä siitä, että komissio ei ole kyennyt 
vahvistamaan vahinkoa koskevia todisteita antaneen yhteisön tuotannonalan 
edustavaa luonnetta ja laajentaneet kyseistä väitettä. Väite perustui yhteisön 
kokonaistuotantoa koskevan luvun väitettyyn epäluotettavuuteen ja siinä 
arvosteltiin komission käyttämää otantamenetelmää. Myös tietyille yhteisön 
tuottajille myönnetyn nimettömän kohtelun perusteluja kyseenalaistettiin. 
20 
1. Yhteisön kokonaistuotanto 
(50) Olisi muistettava, että valituksen saaman tuen taso tarkastettiin ennen menettelyn 
aloittamista. Samankaltaisen tuotteen arvioitu Euroopan yhteisön 
kokonaistuotantomäärä, jonka perusteella 68 valituksen tehneen yhteisön 
tuottajan kanta määritettiin, tarkastettiin uudelleen (vuosien 1991 ja 1994 välisen 
ajanjakson osalta) kansallisten jalkineiden tuottajajärjestöjen tiloissa ja todettiin 
oikeiksi. 
Lisäksi olisi korostettava, että samankaltaisen tuotteen "kokonaistuotantoa" 
koskeva luku, jonka perusteella tämä kanta määritettiin, vastaa yhteisön suurinta 
mahdollista tuotantomäärää. Luotettavien tietojen puutteen vuoksi ei voitu tutkia 
perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti, olisiko tiettyjen 
sellaisten tuottajien tuotantomäärät, jotka eivät olleet mukana valituksessa pitänyt 
jättää pois kokonaistuotantoa koskevasta luvusta sen perusteella, että niiden 
liiketoiminnan pääasiallinen sisältö on tuonti enemmän kuin tuotanto Euroopan 
yhteisössä. 
Näiden väitettyjen yhteisön tuottajien, joista eräiden tiedetään tuoneen suuria 
määriä, tiedetään myös tuottavan Euroopan yhteisössä suhteellisen suuria määriä 
jalkinepareja. Jos asiasta olisi ollut saatavilla riittäviä tietoja on todennäköistä, 
että osa yhteisössä tuotetuista määristä olisi jätetty kokonaistuotantoa koskevan 
luvun ulkopuolelle. Sen sijaan liiketoiminnan pääasiallinen sisältö tarkistettiin 
ainoastaan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 6 kappaleessa 
määriteltyyn 'ensimmäiseen ryhmään' kuuluvan 28 yrityksen osalta, minkä 
tuloksena todettiin (kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 55 
kappaleessa on selitetty), että kaikkien yritysten liiketoiminnan pääasiallinen 
sisältö sijaitsee yhteisössä. 
(51) Näin ollen vahvistetaan tutkimuksen kohteena olevan yhteisön tuotannonalan 
edustavuus, joka määritettiin luotettavalla tavalla ja paikkansa pitävien lukujen 
perusteella. 
21 
2. Otanta 
(a) Alustava tutkimus 
(52) Tässä yhteydessä olisi muistettava, että menettelyn mahdollisten osapuolten 
suuren määrän huomioon ottaen tämän menettelyn aloittamisesta julkaistussa 
ilmoituksessa mainittiin, että tutkimus voidaan suorittaa otannan avulla. Tämän 
tuloksena yhteistyötä pyydettiin tutkimuksen alusta asti rajoitetulta määrältä 
yhteisön tuottajia (kansallisten tuottajajärjestöjen kautta), jotka valittiin valitusta 
tukevien 68 yrityksen joukosta. 
Tarkoituksenmukaisia vastauksia saatiin 28 tuottajalta, joista valittiin tarkistusta 
varten yhdeksän yritystä, joiden vastaukset tarkistettiin niiden tiloissa 
perusteellisesti (viimeksi mainitusta tuottajaryhmästä käytetään väliaikaista tullia 
koskevassa asetuksessa ilmaisua 'tarkistusotos'). 
Ensimmäiseen ryhmään kuuluvat 28 yritystä vastaavat hieman yli 25 prosentista 
yhteisön samankaltaisen tuotteen tuotannosta ja näin ollen niitä voidaan pitää 
valitusta koskevan vastustuksen puuttuessa yhteisön tuotannonalana. 
22 
(b) Myöhempi kehitys 
(53) Kuten tämän asetuksen johdanto-osan 8 kappaleessa on mainittu, tämä menettely 
päätettiin rajata koskemaan ainoastaan ulkokäyttöön tarkoitettuja jalkineita ja 
jättää tohvelit menettelyn ulkopuolelle. Ainoastaan tämän menettelyn piiriin 
kuuluvia ulkojalkineita koskevien tietojen erillinen tutkiminen katsottiin näin 
ollen tarpeelliseksi. Kyseinen tutkimus on osoittanut, että 17 edellä mainitusta 28 
yhteisön tuottajasta ensimmäisessä ryhmässä ja 8 yhteisön 9 tuottajasta 
tarkistusotoksessa tuottivat ulkokäyttöön tarkoitettuja jalkineita. Vahvistettiin, 
että ensimmäisen ryhmän edustavuuden arvioinnissa käytettyjen kriteerien 
mukaisesti (katso väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 59 
kappale) 17 mainittua tuottajaa edustavat samalla tavoin yhteisön ulkojalkineita 
tuottavaa tuotannonalaa. Se, että kyseisten 17 yhteisön tuottajan havaittiin 
edustavan 22,3 prosenttia yhteisön samankaltaisen tuotteen tuotannosta 
(samankaltaisen tuotteen määritelmä rajattiin tämän tutkimuksen yhteydessä), ei 
muuta edellä mainittua päätelmää yhteisön tuotannonalan edustavuudesta. 
Tämänhetkisessä tilanteessa, jossa yhteisön tuottajien lukumäärä oikeuttaa 
otannan käytön, on melkein väistämätöntä, että valittu yhteisön tuotannonalaa 
edustava otos ei saavuta 25 prosentin kynnystä. 
(54) Tutkimuksen kohteena olleen yhteisön tuotannonalan edustavuuden osalta olisi 
korostettava, että vahinkoa koskevat päätelmät perustuivat erilaisista 
tarkoituksenmukaista lähteistä, jotka kaikki edustavat yhteisön tuotannonalaa, 
saatuihin tietoihin. 
23 
• tuotanto, myynti, markkinaosuudet ja työllisyys yhteisössä määritettiin 
jokaisen kansallisen jalkineiden tuottajien järjestön tasolla, joten ne kattavat 
samankaltaisen tuotteen koko yhteisön tuotannon. Tämä osoittaa selvästi 
vääräksi erään asianomaisen osapuolen lopullisen ilmoituksen osalta esittämän 
väitteen, jonka mukaan Italian jalkineiden tuottajien järjestöä koskevat luvut 
olisi jätetty huomiotta yleisten vahingon osoittimien määrityksessä, 
• hintoja, kustannuksia ja kannattavuutta koskevat yleiset suuntaukset 
määritettiin ensimmäiseen ryhmään kuuluvien yhteistyössä toimineiden 
valmistajien tasolla, 
hintojen ja viitehintojen alittavuuden tutkimus perustuu tarkistusotokseen 
sisältyviltä yrityksiltä saatuihin hintoja ja kustannuksia koskeviin tietoihin, 
jotka tarkistettiin perusteellisesti; nämä yritykset ovat kooltaan ja 
tuotevalikoimaltaan edustavia, ja ne sijaitsevat tärkeimmissä tuotannosta 
vastaavissa j äsenvaltioissa. 
3. Tarkistusotokseen kuuluvien yrityksen nimetön kohtelu 
(55) Tietyt osapuolet ovat toistaneet ja laajentaneet väitteensä siitä, että komissio olisi 
perusteettomasti myöntänyt "nimettömän kohtelun" tarkistusotokseen kuuluville 
yrityksille. Nämä osapuolet ovat väittäneet, että valituksen tehneiden kotimaisten 
yritysten olisi oltava valmiina kohtaamaan mitä tahansa kaupallisia vastatoimia ja 
pyytäneet, että ainakin ensimmäiseen ryhmään kuuluvien yritysten nimet 
paljastettaisiin. 
24 
(56) Tässä yhteydessä olisi jälleen korostettava, että kyseessä oleva nimetön kohtelu 
myönnettiin sen vuoksi, että uhkaukset ylittivät kaupallisissa suhteissa esiintyvän 
tavanomaisen käytännön. Tällä tavoin myönnettyä rajoitettua suojelua pidettiin 
lisäksi erityisen tarkoituksenmukaisena sellaisen otoksen yhteydessä, jossa tietyt 
valikoidut yritykset ovat erityisesti suojattomassa asemassa, vaikka ne edustavat 
paljon suurempaa ryhmää ja ajavat kyseisen ryhmän etuja. 
(57) Ensimmäiseen ryhmään kuuluvien yritysten osalta yritysten nimet ei-
luottamuksellisessa kyselylomakkeessa korvattiin yleensä tunnuksella ja 
useimmat jalkineiden tuottajien kansalliset järjestöt (jotka toimittivat vastaukset) 
laativat erillisen luettelon vastanneista yrityksistä, tietenkin paljastamatta 
tunnusten ja luettelossa esiintyvien nimien välistä yhteyttä. Näin ollen olisi 
korostettava, että kaikki asianomaiset osapuolet ovat saaneet mahdollisuuden 
tutustua sekä ensimmäiseen ryhmään kuuluvien tuottajien antamiin ei-
luottamuksellisiin tietoihin että tarkistusotokseen kuuluvien yritysten antamiin 
tarkistettuihin ja vahvistettuihin tietoihin erillisessä tiedostossa. 
(58) Koska kaikille osapuolille oli annettu mahdollisuus tutustua ensimmäiseen 
ryhmään kuuluvien yritysten täyttämiin kyselylomakkeisiin sekä kansallisten 
järjestöjen laatimiin luetteloihin ennen kuin edellä mainittu painostus tuli 
komission tietoon katsottiin, että koska kyseessä olevia tiedostoja, joiden avulla 
oli mahdollista tunnistaa useimmat yritykset, ei voitu muuttaa nimettömiksi 
jälkeenpäin, niihin olisi oltava mahdollista tutustua muuttumattomassa muodossa. 
Näissä olosuhteissa pidettiin tarkoituksenmukaisena sisällyttää ensimmäiseen 
ryhmään kuuluvien yritysten nimet kaikille osapuolille lähetettyyn lopulliseen 
ilmoitukseen ja olla paljastamatta tarkistusotokseen kuuluvien yritysten nimiä. 
25 
F. VAHINKO 
1. Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutusten kumulatiivinen arviointi 
(59) Tietyt osapuolet ovat väittäneet, että Indonesiasta ja Kiinan kansantasavallasta 
tapahtuvan tuonnin vaikutuksia ei pitäisi kumuloida. Erityisesti väitettiin, että 
kaksi kumulaation edellytystä oli täyttämättä: 
(60) Ensiksi väitettiin, että perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan mukaisen määrityksen 
tekemiseksi siitä, onko kustakin maasta (jonka osalta kumulointia harkitaan) 
tapahtuvan tuonnin suhteen osoitettu polkumyyntimarginaali vähimmäistasoa 
suurempi, yhteisön toimielinten pitäisi käyttää yhteistyössä toimineiden viejien 
osalta todetut marginaalit jäännösmarginaalien sijaan. Tätä väitettä ei voida 
hyväksyä, erityisesti ottaen huomioon indonesialaisten viejien vähäisen 
yhteistyötason. Lisäksi olisi myös huomattava, että kahden yhteistyössä toimineen 
indonesialaisen viejän osalta (otokseen kuuluvista kolmesta viejästä) todetut 
polkumyyntimarginaalit ylittivät vähimmäistason. 
(61) Toiseksi on väitetty, että kumulointi ei ollut asianmukaista tiettyjen 
kilpailuedellytyksissä esiintyvien erojen johdosta (väitteen mukaan 
indonesialaisten jalkineiden tuonnin keskimääräinen hinta paria kohti oli 
huomattavasti suurempi kuin kiinalaisten jalkineiden hinta). Vaikka Eurostat 
vahvisti osan väitetyistä eroista katsottiin, että: 
26 
nämä erot eivät ole riittäviä indonesialaisten ja kiinalaisten viejien 
hinnoittelupolitiikkojen erottamiseksi (erityisesti, jos Indonesian ja Kiinan 
kansantasavallan keskimääräisiä hintoja verrataan muiden yhteisöön 
vievien kolmansien maiden keskimääräisiin hintoihin, jotka ovat paljon 
korkeampia kuin tutkimuksen kohteena olevien maiden hinnat), 
käytettävissä olevien tietojen yksityiskohtaisesta tutkimuksesta ilmenee, 
että sekä Indonesiasta että Kiinan kansantasavallasta tapahtuva tuonti 
kattaa kaikki hintatasot, ja 
käytettävissä olevien tietojen perusteella todennäköisin selitys tälle erolle 
on lievästi erilainen tuotejakauma selvästi erilaisen hinnoittelupolitiikan 
sijaan. 
(62) Sen jälkeen, kun tohvelit jätettiin tarkasteltavana olevan ainoan tuoteluokan 
ulkopuolelle, molemmista maista peräisin olevan tuonnin kumulatiivisen 
arvioinnin oikeutusta koskevia päätelmiä tutkittiin uudelleen. Vuonna 1994 
Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan CN-koodiin 6404 19 90 kuuluvien 
jalkineiden tuonnin määrä oli 101,1 miljoonaa paria ja Indonesiasta peräisin 
olevan tuonnin määrä oli 24 miljoonaa paria. Kyseisen polkumyynnillä tuodun 
tuonnin markkinaosuus samana ajanjaksona oli vastaavasti 50,5 prosenttia ja 12 
prosenttia. 
27 
Lisäksi näiden tuotteiden osalta on havaittu huomattavia 
polkumyyntimarginaaleja, ja markkinoiden kilpailuolosuhteita koskevat 
väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 68 kappaleessa esitetyt 
päätelmät voitiin vahvistaa sen jälkeen, kun tohvelit jätettiin menettelyn 
ulkopuolelle. Tämän perusteella pääteltiin, että kyseisestä kahdesta maasta 
peräisin olevien ulkojalkineiden polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutusten 
kumulatiivinen arviointi oli oikeutettua. Ulkojalkineiden rajattua luokkaa 
koskevat alustavat päätelmät (kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen 
johdanto-osan 64-69 kappaleessa esitettiin) olisi vastaavasti vahvistettava. 
(63) Kiinan kansantasavallasta ja Indonesiasta peräisin olevien ulkojalkineiden tuonnin 
yhteenlaskettu kokonaismäärä kasvoi 65,4 miljoonasta parista vuonna 1991 125,1 
miljoonaan pariin vuonna 1994 eli kasvu oli yli 90 prosenttia. Tämä vastaa niiden 
yhteenlasketun markkinaosuuden kasvua 40,5 prosentista vuonna 1991 62,4 
prosenttiin vuonna 1994. 
2. Alihinnoittelua koskeva laskelma 
(64) On väitetty, että alihinnoittelua ei aina, tai ei ollenkaan, harjoitettu väliaikaista 
tullia koskevassa asetuksessa tarkoitetulla tasolla. Tietyt osapuolet ovat 
kuulemisensa aikana esittäneet näytteitä malleista, joiden väitettiin olevan 
vertailukelpoisia ja joista tuodut mallit (jotka oli useimmiten valmistettu tuojan 
omien ohjeiden ja muotoilun mukaisesti) olivat kalliimpia kuin yhteisössä tuotetut 
mallit. 
28 
Vaikka nämä väitteet voivat joissakin tapauksissa pitää paikkansa olisi 
korostettava, että sekä viejien hintoja tiettyjen mallien osalta että Eurostatilta 
saatuja hintoja koskevat tutkimukset eivät vahvistaneet niitä laajemmalla pohjalla. 
Näissä olosuhteissa komissio katsoo, että lopullisten päätelmien tekemiseksi on 
tarkoituksenmukaista nojautua edelleen tutkimuksen aikana saatuihin (ja 
mahdollisimman pitkälle tarkistettuihin) yksityiskohtaisiin ja/tai yleisiin tietoihin, 
joiden perusteella alihinnoittelu oli ehdottomasti todettu. 
(65) On väitetty myös, että kaupan portaissa esiintyviä eroja koskevat oikaisut olivat 
riittämättömiä ja että ne olisi tarkistettava. Erityisesti esitettiin todisteita, joiden 
mukaan väliaikaisessa vaiheessa myönnetty 13 prosentin oikaisu tuojien ja 
yhteisön tuottajien asiakkaiden välisten kaupan portaiden erojen huomioon 
ottamiseksi kattaisi ainoastaan kuljetukset yhteisön sisällä sekä 
liitännäiskustannukset. 
Asiaa tutkittiin edelleen keskittyen tuojiin, joiden osalta oli saatu tätä oikaisua 
koskevia varmennettuja tietoja, eli viiteen väliaikaista tullia koskevassa 
asetuksessa mainittuun yhteistyössä toimineeseen tuojaan. Nämä tuojat, joiden 
tiloissa oli suoritettu tarkastuskäynti, edustivat yhteensä 12,5 prosenttia 
asianomaisista tuontimääristä tutkimusajanjakson aikana. 
29 
Varmistettiin, että kolme tuojaa ei ollut hankkinut asianomaista tuotetta 
merkittävissä määrin yhteisön tuottajilta lutkirnusajanjakson aikana, vaan niillä 
oli lähinnä samat asiakkaat kuin yhteisön tuottajilla. Näin ollen pääteltiin, että 
tuontihinnat olisi oikaistava sellaisten kustannusten osalta, jotka olivat aiheutunet 
tuontihetken ja sen hetken välillä, jolloin kuluttaja sai tuotteet haltuunsa sekä 
kohtuullisen voiton osalta, jotta niitä voitaisiin verrata oikeudenmukaisesti. 
Tämän vuoksi otettiin huomioon kaikki asianomaiseen tuotteeseen sovellettavat 
kustannukset, lukuun ottamatta kustannuksia, jotka näyttivät olevan osa 
tuotantokustannuksia (kuten tuojan vientimaassa sijaitsevalle tuottajalle 
toimittamat raaka-aineet) ja jotka oli näin ollen sisällytetty Eurostatin 
ilmoittamaan tavaran tullausarvoon. 
Sen sijaan kaksi viidestä tuojasta näyttivät olevan yhteisön tuottajien asiakkaita, 
joten ainoastaan cif:stä varaston tasolla kannettuun tulliin aiheutuneet 
kustannukset otettiin huomioon, kun tämä vastasi kaupan porrasta, jolla yhteisön 
tuottajien hinnat ja kustannukset oli määritetty. 
Asianomaisen tuotteen keskimääräisen tuontihinnan ja edellä mainittujen 
kustannusten välinen suhde tutkittiin jokaisen tuojan osalta. Tästä tutkimuksesta 
ilmeni, että kaksi seikkaa oli otettava huomioon cif-hinnan oikaisemiseksi 
vastaamaan yhteisön tuottajien toimitusten kaupan porrasta. Vaikka osaa 
kustannuksista voidaan pitää suhteutettuna tavaran arvoon, todettiin, että 
asianmukainen oikaisu edellyttää parikohtaisen kiinteän määrän määrittämistä 
välttämättömien ja tavaran arvosta riippumattomien kustannusten huomioon 
ottamiseksi. 
30 
(66) Tutkittujen todisteiden perusteella todettiin, että asianomaisen tuotteen cif-
tuontihintaa oli korotettava 20 prosentilla sekä 0,2 eculla jokaista paria kohti ja 
tavanomaisesti sovellettavalla tullilla, jotta sitä voitaisiin verrata 
oikeudenmukaisesti yhteisön tuottajien hintoihin ja kustannuksiin. 
(67) Laskennat on oikaistu tämän mukaisesti, minkä tuloksena väliaikaista tullia 
koskevassa asetuksessa todettu alihinnoittelu vahvistettiin. Todettiin, että 
sellaisten yhteistyössä toimineiden viejien Eurostat-tilastojen perusteella lasketut 
ja prosentteina yhteisön tuotannonalan hinnoista ilmaistut 
alihinnoittelumarginaalit, joihin sovellettiin väliaikaista polkumyyntitullia 
ylittivät 7 prosenttia Indonesian osalta ja 18 prosenttia Kiinan kansantasavallan 
osalta 
3. Yleiset vahinkoa koskevat tekijät 
(68) Koska asianomaiset osapuolet eivät esittäneet uusia huomioita vahinkoa 
koskevista tekijöistä (kuten muun muassa kulutus yhteisön markkinoilla, tuotanto, 
myynti, kannattavuus ja yhteisön tuotannonalan työllisyys), kyseisiä päätelmiä ei 
tutkittu uudelleen. 
31 
(69) Ottaen huomioon, että tohvelit jätettiin tarkasteltavana olevan ainoan tuoteluokan 
ulkopuolelle, markkinoita ja yhteisön tuotannonalan ulkojalkineiden valmistusta 
koskevat tärkeimmät päätelmät, joita ei esitetty yksityiskohtaisesti väliaikaista 
tullia koskevassa asetuksessa, ovat seuraavat: 
• yhteisön kokonaiskulutus kasvoi 161,3 miljoonasta parista vuonna 1991 200,4 
miljoonaan pariin vuonna 1994, 
• tuotanto laski 40,4 miljoonasta parista vuonna 1991 30,8 miljoonaan pariin 
vuonna 1994, eli laskua oli 24 prosenttia, 
• myynti laski määrällisesti 45 prosenttia ja arvoltaan 32 prosenttia samana 
ajanjaksona, mikä vastasi markkinaosuuden laskua 20,8 prosentista 9,2 
prosenttiin, 
• ensimmäisen ryhmän yritysten ulkojalkineiden myynnin kannattavuus laski 
12,3 prosentista vuonna 1991 2,8 prosenttiin vuonna 1994; tämä lasku 
vahvistettiin myös tarkistusotokseen kuuluvien yritysten myynnin 
kannattavuuden laskulla, 
• koska useimmilla alan yrityksillä on kyky tuottaa sekä sisä- että ulkojalkineita, 
ulkojalkineiden tuotannon osalta ei tutkimuksen aikana voitu määrittää 
ehdottomia työllisyyttä ja yritysten lopettamisia koskevia lukuja. Edellä 
mainittuja tekijöitä väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa vahvistettuihin 
tekijöihin verrattaessa työllisyyden kielteinen suuntaus ja lopettaneiden yritysten 
suuri määrä voitiin kuitenkin vahvistaa yhteisön ulkojalkineita valmistavan 
tuotannonalan osalta. 
32 
4. Vahinkoa koskevat päätelmät 
(70) Edellä sanotun perusteella ja koska muita väitteitä ei esitetty, vahvistetaan - kuten 
todettiin väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 84 kappaleessa sekä 
uiko- että sisäkäyttöön jalkineita valmistavan yhteisön tuotannonalan osalta - että 
jalkineita ulkokäyttöön valmistavalle yhteisön tuotannonalalle on aiheutunut 
merkittävää vahinkoa perusasetuksen 3 artiklan mukaisesti, 
G. SYY-YHTEYS 
(71) Useimpien viejien ja tuojien mielestä Vietnamista tapahtuva tuonti on ollut 
uudelleen yhtenä syynä yhteisön tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon. 
Tässä suhteessa on korostettava, että valitusta jätettäessä Vietnamin tiedossa 
oleva markkinaosuus ulkokäyttöön tarkoitetuista jalkineista oli suhteellisen 
vähäinen. Jälkeenpäin tapahtunut kasvu oli jo havaittavissa tutkimusajanjakson 
aikana, jolloin Vietnamista peräisin olevien tuotteiden markkinaosuus oli 
kuitenkin vähäisempi kuin kiinalaisten tuotteiden. Edellä sanotun perusteella 
voidaan päätellä, että Vietnamista tapahtuvan tuonnin vaikutukset eivät ole 
voineet poistaa tämän tutkimuksen kohteena olevan tuonnin ja yhteisön 
tuotannonalalle aiheutuneen vahingon välistä syy-yhteyttä. 
(72) Koska muista mahdollisista vahingon syistä ei ole esitetty perusteltuja todisteita, 
vahvistetaan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 85—95 
kappaleessa esitetyt alustavat päätelmät. Lisäksi edellä mainitut suuntaukset 
huomioon ottaen edellä mainittu päätelmä koskee myös ulkokäyttöön tarkoitettuja 
jalkineita. 
33 
H. YHTEISÖN ETU 
1. Kuluttajiin kohdistuva vaikutus 
(73) Vaikka kuluttajat tai kuluttajajärjestöt eivät ele väliaikaista tullia koskevan 
asetuksen julkaisemisen jälkeen esittäneet huomautuksia, jotkut osapuolet ovat 
väittäneet, että polkumyynnin vastaisilla toimenpiteillä olisi merkittävä vaikutus 
yhteisön kuluttajiin ja erityisesti pienituloisiin kuluttajiin. 
Toimenpiteiden odotettavissa olevaa vaikutusta kuluttajahintoihin koskevaa 
väitettä on tutkittu perusteellisesti. Tutkimuksen tulokset ovat seuraavat: 
a) Absoluuttinen vaikutus 
(74) Ensinnäkin jakelijoilta veloitettujen jalkineiden hintojen osalta on todennäköistä, 
että yhteisön tuotannonala, jonka markkinaosuus on 9,2 prosenttia ja 
keskimääräinen jalkineparista veloittama hinta 5,1 ecua, ei kykenisi korottamaan 
hintojaan yli väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 106 
kappaleessa määritellyn kohtuullisen voiton saamiseksi vaadittavan 4,2 prosentin 
tason ilman, että sen markkinaosuuden nykyinen voimakas pieneneminen jatkuu. 
Lisäksi niistä maista, joita tämä menettely ei koske, tapahtuva tuonti edustaa 28,4 
prosenttia kyseisen tuotteen markkinoista ja kyseisten kolmansien maiden 
tuottajien ei odoteta haluavan tai kykenevän korottamaan hintojaan merkittävästi. 
34 
Indonesian osalta olisi muistettava, että vahingon korjaava taso on tämän maan 
osalta huomattavasti alhaisempi kuin Kiinan kansantasavallan ja sen 
keskimääräinen jalkineparista veloittama tuontihinta on 2,57 ecua. Koska Kiinan 
kansantasavallasta peräisin olevien jalkineiden markkinaosuus on 50,5 prosenttia 
(keskimääräinen jalkineparin hinta 1,83 ecua) ja ottaen huomioon ehdotetun 
tullin, ehdotettujen toimenpiteiden odotettavissa oleva keskimääräinen 
enimmäisvaikutus kyseisten jalkineiden markkinoihin on kokonaisuudessaan 0,50 
ecua jalkineparilta. 
Ainoastaan siinä tapauksessa, että jakelijat eivät muuta marginaalejaan ja 
veloittavat lisääntyneet kustannuksensa kokonaan kuluttajilta, olisi viimeksi 
mainittujen maksettava vastaava 0,50 ecua jalkineparilta. Koska yhteisön 
kyseisten jalkineiden keskimääräinen vuosittainen kulutus henkeä kohti on alle 
yksi pari, ehdotettujen toimenpiteiden kuluttajiin kohdistuva vaikutus jää selvästi 
vähäiseksi. 
b) Suhteellinen vaikutus, hinnan vaikutus kulutukseen 
(75) Suhteellisesti katsoen laskelmien perustana oli kyseisten jalkineiden 
keskimääräinen hinta jakelijan varastoon toimitettuna -tasolla, eli 3,6 ecua 
jalkineparilta, jossa otetaan tuonnin osalta huomioon tämän asetuksen johdanto-
osan 66 kappaleessa tarkoitetut kaupan portaiden erojen oikaisut. Käyttämällä 
jäljempänä tarkasteltujen jakelukanavien alhaisinta voittomarginaalia, eli 125 
prosenttia, kyseisen tuotteen keskimääräisen kuluttajahinnan on arvioitu ylittävän 
8,1 ecua jalkineparilta. Tämän seurauksena vaikutus tullin täysimääräisestä 
heijastumisesta kuluttajahintoihin olisi alle 6,5 prosenttia. 
35 
Kuten edellä on selitetty, tätä prosenttiosuutta tarkasteltaessa olisi otettava 
huomioon sekä kasvun absoluuttinen arvo (0,5 ecua jalkineparilta) että hintojen 
yleinen kehitys. Neljän tarkastellun vuoden aikana polkumyynnillä tapahtuneesta 
tuonnista johtuen keskimääräiset markkinahinnat jakelijan varastoon toimitettuna 
-tasolla laskivat yli 16 prosenttia yleisen inflaatiotason huomioon ottaen. 
(76) Koska kuluttajajärjestöt eivät ole esittäneet muita seikkoja tai huomioita, 
ehdotettujen toimenpiteiden vaikutuksen kyseisten jalkineiden kuluttajiin 
katsottiin olevan vähäinen. Tämän johdosta voitiin päätellä, että mitään 
merkittävää kysynnän supistumista ei voitu ennakoida sillä perusteella, että tulli 
heijastuisi täysin kuluttajahintaan. 
2. Jakelualaan kohdistuva vaikutus 
a) Koko jakelualaan kohdistuva vaikutus 
(77) On väitetty, että toimenpiteiden käyttöönotolla olisi voimakas kielteinen vaikutus 
tuojiin. Yleisemmin on esitetty eriäviä mielipiteitä koko jakeluketjun tilasta, 
jonka väitettiin olleen yhteisön jalkinetuotantoa merkittävämpi sekä 
liikevaihdoltaan että työllistämiskyvyltään. 
36 
Ensinnäkin olisi palautettava mieliin, että jakeluketjulla on tietyn jalkinemäärän 
osalta pelkästään sen jakelumarginaalista johtuen luontaisesti suurempi 
liikevaihto kuin valmistajilla, joilta ne tuotteensa ostavat. Toiseksi 
kaikentyyppisiä jalkineita myyvien jakelijoiden työllistämislukuja ei voi verrata 
yhteisön ainoastaan kyseisen tuotteen tuotannonalan työllistämislukuihin. 
Koska kuluttajat eivät osta jalkineita suuria määriä yhteisön ulkopuolella, 
polkumyyntitullin kielteiset vaikutukset koko jakelualalle voisivat aiheutua 
ainoastaan merkittävästä kulutuksen ja liikevaihdon laskusta tai paineista 
pienentää jakelumarginaaleja kuluttajahintojen kasvun (tai kulutuksen laskun) 
minimoimiseksi. 
Kuten edellä on selitetty, ottaen huomioon mahdollisten toimenpiteiden 
odotettavissa olevan vaikutuksen kyseisen tuotteen kuluttajiin voidaan pitää 
erittäin epätodennäköisenä, että kyseisen tuotteen kulutus laskisi merkittävästi, 
vaikka jakeluala säilyttäisi nykyiset marginaalinsa. 
37 
Sen vuoksi voidaan yleensä ottaen päätellä, että mahdollisten toimenpiteiden 
vaikutukset kyseisen tuotteen jakeluketjuun ovat erittäin vähäiset. Tätä päätelmää 
tarkemmin tutkittaessa otettiin kuitenkin huomioon jalkineiden jakelualan 
rakenne yhteisössä. 
b) Jalkineiden jakelualan rakenne yhteisössä 
(78) Euroopan yhteisön jalkineiden jakelualalla on neljä eri myyntikanavaa tuotteen 
loppukäyttäjälle. Näitä ovat merkkiliikeketjut, itsenäiset vähittäiskauppiaat, muut 
kuin erikoistuneet supermarketit ja neljäntenä muut jakelijat, jotka eivät ole 
erikoistuneet (esimerkiksi vaatekaupat ja sekatavarakaupat). 
i) Itsenäiset vähittäiskauppiaat 
(79) Perinteisiä jakelukanavia ovat itsenäiset vähittäiskauppiaat, jotka yleensä ostavat 
tukkukauppiailta. Myöhemmin vähittäiskauppiaat solmivat läheisempiä suhteita 
pienempiin määriin tuottajia tai liittyvät ostoryhmittymiin kuitenkin 
itsenäisyytensä säilyttäen, minkä vuoksi ne eivät enää osta tukkukauppiailta. 
38 
Vähittäiskauppiaat ovat haitallisessa kilpailutilanteessa, koska ne eivät voi 
vaikuttaa toimittajien veloittamiin hintoihin ja koska ne tarvitsevat suuret 
marginaalit kattaakseen kaupunkien keskusalueiden, joissa niiden 
jälleenmyyntiliikkeet yleensä toimivat, korkeat kustannukset (150—200 
prosenttia). Tietyissä jäsenvaltioissa ne ovat itse asiassa menettäneet asemiaan 
uusimmille kolmeen muuhun jakelukanavaryhmään kuuluville jakelumuodoille, 
erityisesti merkkiliikeketjuille. 
Koska niillä kuitenkin on vahva asema joissakin jäsenvaltioissa, ne myyvät 
markkinoiden kalleimpia tuotteita, ja ne ovat luoneet pysyvät liikesuhteet 
asiakkaisiinsa, itsenäiset vähittäiskauppiaat ovat vielä ainakin arvonlisän ja 
työllistämisen ( yli 250 000 henkeä) osalta tärkein yhteisön jakelukanavista, 
vaikka ei kuitenkaan tärkein markkinaosuudella (määrällä) mitattuna. 
ii) Merkkiliikeketjut 
(80) Merkkiliikeketjut, jotka joskus harjoittavat tuotantoa yhteisössä, ovat yleensä 
kussakin maassa yhden tai kahden suuren yrityksen omistuksessa, jotka omistavat 
lukuisia merkkejä ja joiden toiminta kattaa markkinat kokonaisuudessaan. Niillä 
on kaupungin ulkopuolella sijaitsevia supermarketteja tai halpamyyntiliikkeitä, 
jotka suurien myyntimääriensä, hintojensa ja erikoistumisensa ansiosta voivat 
kestää muiden kuin erikoistuneiden supermarkettien aiheuttaman paineen. 
39 
Merkkiliikeketjut harjoittavat myyntiä myös kaupungin keskustoissa, missä ne 
korvaavat itsenäiset vähittäiskauppiaat vakiomallisilla liikkeillä, joiden 
kustannukset ovat alhaisemmat ja jotka vastaavat joidenkin asiakkaiden 
tarpeeseen hankkia ostoksensa ympäristöstä, joka olisi vaihtoehto 
halpamyyntiliikkeille. Koska niillä on ostovoimaa, ne voivat hankkia tavaran 
maailman markkinoilta (ne harjoittavat tuontia omaan laskuunsa) ja niillä on 
suhteellisen alhaiset marginaalit, yleensä noin 25 prosenttia keskusliikkeen 
myyntikuluista ja 100 prosenttia kauppojen myyntikuluista, ne kykenevät 
tullessaan markkinoille nopeasti saamaan itselleen markkinaosuuden ja 
saavuttamaan yli 5 prosentin vuosittaisen kasvun. 
iii) Muut kuin erikoistuneet supermarketit 
(81) Muilla kuin erikoistuneilla supermarketeilla, joiden myyntimäärät ovat suuret, 
mutta joiden osuus jalkinemarkkinoista on myynnin arvon perusteella vähäisempi 
johtuen keskimääräisten myyntihintojen alhaisuudesta, on vahva osuus 
markkinoiden halvempien tuotteiden myynnistä. Vaikka ne joskus ostavat 
suoraan yhteisön ulkopuolisilta toimittajilta, ne yleensä hankkivat tuontitavaransa, 
jotka ovat tärkeä osa niiden myyntiä, erikoistuneilta tuojilta. Niiden perinteinen 
voittomarginaali on noin 100 prosenttia, mutta se voi vaihdella 
alennusmyynneistä saadusta 60 prosentista yhteisön tietyistä tuotteista saatuun yli 
130 prosenttiin. Tuojan osuuden ja aiheutuneiden kulujen kiinteän osan vuoksi 
tämän myyntikanavan kautta tulevan tuonnin kuluttajahinta on tavallisesti kolme 
kertaa korkeampi kuin cif-hinta. 
40 
iv) Muut myyntikanavat 
(82) Muut myyntikanavat, kuten postimyyntiliikkeet tai vaateliikkeet, ovat tulleet 
merkittäviksi tietyissä jäsenvaltioissa, mutta mikään niistä ei ole merkittävä koko 
yhteisön mittakaavassa. Tietyissä jäsenvaltioissa erikoistuneilla 
postimyyntiliikkeillä on samanlainen kustannusrakenne kuin merkkiliikeketjuilla. 
Koko yhteisön alueella toimivat pienten vaateliikkeiden ketjut myyvät myös 
jalkineita merkkitavarana yleensä korkeammalla marginaalilla kuin muita 
tavaroita. Kyseisen myynnin muotinäkökohdan huomioon ottaen ne kilpailevat 
merkkiliikeketjujen kanssa, mutta ei kuitenkaan niin huomattavasti kuin suuret 
kaupungin keskustan liikkeet. 
c) Ehdotettujen toimenpiteiden eri myyntikanaviin kohdistuva erityisvaikutus 
(83) Itsenäisten vähittäiskauppiaitten osalta, jotka edelleen työllistävät eniten yhteisön 
jalkineiden jakelualalla, tämän asetuksen johdanto-osan 77 kappaleessa esitettyä 
päätelmää tukee se, että tavallisesti vain vähäinen osuus niiden kyseisen tuotteen 
hankinnasta on peräisin Indonesiasta tai Kiinan kansantasavallasta. Olisi lisäksi 
todettava, että ne ovat ryhmittyneet kahdeksaa jäsenvaltiota edustavaksi liitoksi ja 
kyseinen liitto eikä muukaan taho ole esittänyt polkumyynnin vastaisten 
toimenpiteiden käyttöönottamista vastustavia näkökantoja. 
41 
(84) Merkkiliikeketjuja omistavat yritykset ovat puolestaan asettaneet kyseenalaiseksi 
polkumyyntitullien käyttöönoton tarpeellisuuden. Vaikka yleinen päätelmä pätee 
myös niihin, jotkut niistä ovat itsenäisiä vähittäiskauppiaita riippuvaisempia 
polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista niiden tarkasteltavana olevan tuotteen 
hankinnassaan, mikä selittää sen, miksi ne pelkäävät jakelualan toimenpiteillä 
olevan kielteisen vaikutuksen niiden kilpailutilanteeseen. 
Mahdollisten toimenpiteiden välitön vaikutus näiden yritysten taloudelliseen 
tilanteeseen on vähäinen, jos tullin määrä siirretään kokonaisuudessaan 
kuluttajahintaan. Välillisiä taloudellisia vaikutuksia on odotettavissa ainoastaan, 
jos kyseisen hinnankorotuksen johdosta kuluttajat ostaisivat kyseistä tuotetta 
merkittävästi vähemmän. Jos näin tapahtuisi, myynnin lasku olisi ainoastaan 
vähäinen kuten johdanto-osan 76 kappaleessa on selitetty. 
Lisäksi kyseistä tuotetta ei koskaan myydä erikseen erikoistuneissa liikkeissä ja 
sen erityisen alhaisten hintojen vuoksi se edustaa alle 10 prosenttia 
merkkiliikeketjuja omistavien ja yhteistyössä toimineiden yritysten 
liikevaihdosta. Tässä suhteessa jopa pienellä kyseisen tuotteen kysynnän laskulla, 
joka vaikuttaa epätodennäköiseltä, olisi mitätön vaikutus yrityksiin 
kokonaisuudessaan erityisesti, jos kysyntä suuntautuu ainakin osittain kalliimpiin 
jalkineisiin, joiden osalta absoluuttinen marginaali on todennäköisesti suurempi. 
(85) Muiden kuin erikoistuneiden supermarkettien ja liikkeiden kyseisen tuotteen 
vieläkin vähäisemmän myynnin huomioon ottaen toimenpiteiden käyttöönoton ei 
edes markkinoiden kehittyessä edellä esitetyn mukaisesti pitäisi vaikuttaa niiden 
tilanteeseen. 
42 
(86) Muille kuin erikoistuneille jakelukanaville tuontitavaroita toimittavien tuojien 
tilannetta tarkasteltiin, koska joissakin tapauksissa suurempi osa niiden 
liikevaihdosta kuin niiden asiakkailla oli peräisin menettelyn kohteena olevista 
maista tapahtuvasta tuonnista. Näillä yrityksillä on yleensä hyvin suppea ja 
joustava rakenne, joka johtaa siihen, että ne voivat myydä ainoastaan silloin, kun 
niiden ennakoitu myyntimarginaali kattaa aiheutuneet kustannukset. Tavaroiden 
alkuperämaa ei vaikuta niiden markkinoiden asiantuntemukseen tai niiden 
suunnittelu- ja myyntikykyyn. Polkumyynnin vastaiset toimenpiteet vaikuttavat 
koko jalkineiden jakelualaan, mutta kyseiset tuojat kykenevät hyötymään kaikista 
markkinatilanteista ja jatkamaan kiinalaisten tai indonesialaisten tuontitavaroiden 
tai minkä tahansa muiden kuin polkumyynnillä tuotujen tavaroiden, myös 
yhteisössä tuotettujen, toimittamista asiakkailleen. 
(87) Lopuksi voidaan todeta, että ei ole voitu vahvistaa kyseisiä jalkineita koskevien 
polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden käyttöönotolla olevan merkittävää 
vaikutusta koko jalkineiden jakeluketjun tai sen osan taloudelliseen tilanteeseen. 
3. Yhteisön tuotannonalaan ja sen tavaran toimittajiin kohdistuva vaikutus 
(88) On esitetty uudelleen väite, jonka mukaan toimenpiteillä ei olisi myönteistä 
vaikutusta yhteisön tuotannonalaan, koska hankinnat tehtäisiin muista 
kolmansista maista. Lisäksi on väitetty, että tässä yhteydessä tekstiilijalkineiden 
tuotannonalan tilanne olisi verrattavissa synteettisten käsilaukkujen valmistajien 
tilanteeseen ja että tämän vuoksi neuvoston ei pitäisi toteuttaa toimenpiteitä 
tässäkään tapauksessa4. 
4 Katso neuvoston asetuksen (EY) N:o 1567/97 johdanto-osan 105 ja 106 kappale (EYVL N:o L 208, 
2.8.1997,8.31). 
43 
Hankintamaiden vaihtuminen on jo vuosia ollut merkittävä tekijä 
jalkinemarkkinoilla. Tässä suhteessa olisi todettava, että yhteisön tuotannonala on 
kyennyt automatisoinnin ja rationalisoinnin avulla osittain korvaamaan omalla 
kasvaneella viennillään niiden maiden jatkuvan vaihtelun, joista vaihtelevia 
määriä tuotiin yhteisöön. Näin ei kuitenkaan voi tapahtua tämän menettelyn 
kohteena olevasta kahdesta maasta peräisin olevan polkumyynnillä tapahtuvan 
tuonnin erittäin suuren kasvun ollessa kyseessä. Tämän menettelyn ja 
synteettikäsilaukkujen väitetyn yhdenvertaisuuden osalta olisi korostettava, että 
valituksen tehneen yhteisön tuotannonalan edelleen merkittävän 
markkinaosuuden, useimpien vievien yritysten pääoman omistajien luonteen sekä 
jalkineiden tuotantoon tarvittavien mittavien teollisten sijoitusten perusteella 
näiden kahden tuotannonalan perusteltu ja merkittävä vertailu on mahdoton. 
Tämän vuoksi neuvosto ei voi hyväksyä väitettä, jonka mukaan sen ei pitäisi 
toteuttaa toimenpiteitä tässä tapauksessa johdonmukaisuuteen vedoten. 
(89) On jälleen väitetty, että toimenpiteiden käyttöönotolla olisi kielteinen vaikutus 
jalkineiden valmistuksessa tarvittavien koneiden valmistajiin, joiden myynti 
Indonesiaan ja Kiinan kansantasavaltaan vähenisi. 
Koneiden valmistajien osalta on todettava, että yhteisön tuotannonala investoi 
selvästi automatisointiin ja erityisesti ruiskuvalumenetelmään. Automatisointi on 
yhteydessä yhteisössä valmistettuja koneita ja muotteja koskeviin investointeihin, 
joiden myötä teknologiset parannukset jatkuvat. Toisaalta ei ole saatu todisteita 
siitä, että viejät Indonesiassa tai Kiinan kansantasavallassa ovat yhteisön 
laitevalmistajien tärkeimpiä asiakkaita. 
44 
(90) Koska näiden väitteiden tueksi ei ole esitetty uusia todisteita, vahvistetaan 
väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 99 ja 104 kappaleessa 
esitetyt päätelmät. 
4. Yhteisön etua koskeva päätelmä 
(91) Asiaan liittyvien eri etujen tutkimisen jälkeen todetaan lopuksi, että ei ole 
olemassa mitään pakottavia syitä olla aloittamatta toimenpiteitä kyseessä olevaa 
polkumyynnillä tapahtuvaa tuontia vastaan. Sen vuoksi vahvistetaan väliaikaista 
tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 105 kappaleessa esitetyt päätelmät. 
45 
I. POLKUMYYNNIN VASTAISET TOIMENPITEET 
1. Vahingon korjaava taso 
a) Yleistä 
(92) Olisi muistettava, että vahingon korjaavan tason vahvistamisessa väliaikaisessa 
vaiheessa käytetyt laskelmat perustuivat kahteen erilaiseen hintavertailuun. 
Yhteistyössä toimineiden viejien osalta niiden viedyimpien mallien hintoja 
verrattiin yhteisön tuotannonalan vastaaviin vahinkoa aiheuttamattomiin hintoihin 
jaottelemalla jalkineet 16:een nk. jalkineperheeseen, joista 13 ulkojalkineita 
koskevaa jalkineperhettä tarkasteltiin lopullisia päätelmiä varten. Suurelle osalle 
tuonnista vahingon korjaava taso oli viejien puuttuvan yhteistyön vuoksi 
kuitenkin laskettava vahvistamalla keskiarvot kyseisille CN-koodeille luokittain 
vertaamalla. 
(93) On väitetty, että näitä vertailuja tehdessään komissio ei ottanut huomioon 
väitettyjä eroja vulkanoitujen ja ruiskuvalumenetelmällä valmistettujen 
jalkineiden välillä. Tämän asetuksen johdanto-osan 26—30 kappaleessa esitetyn 
lisäksi todetaan, että vulkanoitujen ja ruiskuvalumenetelmällä tehtyjen jalkineiden 
välillä ei ole eroja, jotka merkittävästi vaikuttaisivat hintojen yleiseen vertailuun. 
Kahden verrattavissa olevan mallin pohjien tuotannossa käytetyn 
valmistusmenetelmän erot eivät itse asiassa saa aikaan eroja kuluttajien 
käsityksissä niistä. Tapauksissa, joissa tuotuja vulkanoituja malleja verrattiin 
yhteisössä ruiskuvalumenetelmällä valmistettuihin niitä eniten muistuttaviin 
jalkineisiin, kukaan yhteistyössä toimineista viejistä, joille annettiin mahdollisuus 
tehdä huomautuksia käytettävissä olevien asiakirjojen ja ei-luottamuksellisten 
tietojen perusteella, ei asettanut tehtyä vertailua kyseenalaiseksi. 
46 
(94) Kiinan kansantasavallan viejät väittivät, että vertailussa käytettyjen yhteisössä 
tuotettujen mallien kuvaukset olivat riittämättömät. Tässä yhteydessä olisi 
muistettava, että viejille toimitettiin jäljennökset ei-luottamuksellisista tiedoista, 
joissa oli valokuvia jokaisessa jalkineperheessä vertailutuotteena käytetystä 
yhteisössä tuotetusta mallista. Lisäksi toimitettiin ilmoitukseen sisältyneet 
kirjalliset selitykset ja laskelmat. 
(95) Tuojien esittämän väitteen vuoksi ja hintavertailun tekemiseksi vahingon 
korjaavan tason laskemista varten cif-tuontihinnat mukautettiin tullimaksut ja 
kulut asiakkaalle toimitettuna sisältävälle tasolle käyttämällä hinnan alittavuuden 
arvioinnissa käytettyä tämän asetuksen johdanto-osan 65 kappaleessa esitettyä 
m ukauttam i smencte I m ää. 
(96) Tietyt tuojat väittivät, että vaikka voitaisiinkin myöntää vahingollinen 
polkumyynti sellaisten jalkineiden osalta, joiden tuontihinta on alle kolme 
Yhdysvaltain dollaria, polkumyyntiä ei tapahdu pitemmälle kehitettyjen 
jalkineiden osalta. Kyseisten tuojien mukaan viimeksi mainitun luokan osalta 
vahingon korjaavaksi tasoksi olisi vahvistettava 0 prosenttia. 
Tässä yhteydessä olisi muistettava, että vaikka suuria määriä ulkojalkineita 
tuodaan alle 2,5 ecun hintaan (vastaa kolmea Yhdysvaltain dollaria), kyseinen 
tuonti kattoi ainoastaan 45 prosenttia tuojien tuonnista tutkitun otoksen arvosta. 
Suurin osa tuonnista aiheutuneesta liikevaihdosta ylitti väitetyn hintakynnyksen, 
mikä osoittaa kyseistä tuotetta tuotavan todellisuudessa moneen eri hintaan, 
vaikka tuonti tapahtui erittäin alhaisilla hinnoilla verrattuna tavanomaisiin 
kilpailuolosuhteisiin. 
47 
Lisäksi tutkituille yhteisön tuottajille vahvistetut vahinkoa aiheuttamattomat 
hintatasot olivat myös sekä yli että aile väitetyn hintakynnyksen :n ne oli 
mukautettu sopivalle asiakkaalle toimitettuna -tasolle (3,7 ecua) jalkinetyypistä 
riippuen. Koska ei ole esitetty muita markkinoiden tätä puolta koskevia todisteita, 
kyseinen väite on hylättävä. 
(97) Koska muita huomautuksia ei ole esitetty, vahvistetaan väliaikaista tullia 
koskevan asetuksen johdanto-osan 106—112 kappaleessa vahvistettu yleinen 
vahingon korjaavaa tasoa koskeva menetelmä. 
Menettelyn tuotekatteen pieneneminen ja kaupan portaan oikaisua koskeva 
muutos vaikuttaa kuitenkin alustaviin päätelmiin, kuten jäljempänä sanotusta 
ilmenee. 
b) Indonesia 
(98) Väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa esitetyn menetelmän mukaisesti 
Indonesiaa koskevan otoksen osalta yhteistyössä toimineiden yritysten tarkistetut 
vahingon korjaavat tasot prosentteina cif-tuontihinnasta ilmaistuna vaihtelivat 
0:sta 31,5 prosenttiin ja otoksen ulkopuolisiin yhteistyössä toimineisiin yrityksiin 
sovellettava keskimääräinen prosenttimäärä oli 14. Vahingon poistavan 
jäännösmarginaalin laskemisen osalta pääteltiin, että kun kyseessä on Indonesian 
kaltainen markkinatalousmaa, järkevintä oli käyttää otoksessa mukana olleiden 
yhteistyössä toimineiden viejien osalta vahvistettujen tietojen perusteella 
laskettua keskimääräistä tasoa, eli 14,1 prosenttia. 
c) Kiinan kansantasavalta 
(99) Väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa esitetyn menetelmän mukaisesti Kiinan 
kansantasavallan tarkistettu yksittäinen vahingon korjaava taso on 49,2 prosenttia. 
48 
2. Tulli 
(100) Yksi yhteistyössä toimineista otokseen kuulumattomista indonesialaisista 
yrityksistä vastusti sille vahvistettua otokseen kuuluvien yritysten painotettuun 
keskimääräiseen polkumyyntimarginaaliin perustuvaa tullia. 
Tätä väitettä ei voitu hyväksyä, koska perusasetuksen 9 artiklan 6 kohdassa 
säädetään, että jos komissio on rajannut tutkimuksensa 17 artiklan mukaisesti, 
otokseen kuulumattomille yhteistyössä toimineille yrityksille vahvistettu 
polkumyyntitulli ei saa ylittää otokseen kuuluville yrityksille vahvistettua 
painotettua keskimääräistä polkumyyntimarginaalia. Lisäksi on muistettava, että 
väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 23 kappaleessa esitetyn 
mukaisesti kyseiset indonesialaiset yritykset olivat hyväksyneet tämän 
menetelmän. 
(101) Koska Indonesian ja Kiinan kansantasavallan jäännösvahingon korjaava taso sekä 
PT Sindoll Prataman yksilöllinen taso ovat alhaisemmat kuin vastaavat 
polkumyyntimarginaalit, polkumyyntitullin olisi perustuttava näille tasoille. 
Muiden indonesialaisten yhteistyössä toimineiden viejien osalta 
polkumyyntitullin olisi perustuttava edellä vahvistettuihin 
polkumyyntimarginaaleihin. 
(102) Polkumyyntitullin määrä vapaasti yhteisön rajalla tullaamattomana -nettohinnasta 
on seuraava: 
Maa Valmistaja ja viejä Tulli 
KIINAN KANSANTASAVALTA Kaikki yritykset 49^% 
INDONESIA PT Dragon 4JÖ% 
PT Emperor Footwear Indonesia 0% 
PT Sindoll Pratama 0% 
PT Bosaeng Jaya 14,1% 
PT Volmacarol 14,1% 
Kaikki muut yritykset 14,1 % 
49 
J. VÄLIAIKAISTEN TULLIEN KANTAMINEN 
(103) Ottaen huomioon vievien tuottajien ja maiden osalta todettujen 
polkumyyntimarginaalien suuruuden ja yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen 
vahingon vakavuuden, pidetään tarpeellisena, että asetuksen (EY) N:o 165/97 
mukaisesti väliaikaisen polkumyyntitullin vakuutena olevat määrät kannetaan 
lopullisesti lopullisen tullin määräisinä. Kuitenkin jos voidaan tulliviranomaisten 
hyväksymällä tavalla osoittaa, että tuonti liittyi CN-koodiin 6404 19 10 (tohvelit) 
kuuluviin jalkineisiin tai tähän menettelyyn kuulumattomiin tämän asetuksen 1 
artiklan 3 kohdan b, c ja d alakohtien mukaisiin jalkineisiin, väliaikaisen tullin 
vakuutena olevat määrät olisi vapautettava kokonaan, 
ON ANTANUT TAMAN ASETUKSEN: 
1 artikla 
1. Otetaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli Kiinan kansantasavallasta ja 
Indonesiasta peräisin olevien CN-koodiin ex 6404 19 90 (Taric-koodi 6404 19 90 
* 90), kuuluvien jalkineiden tuonnissa, lukuun ottamatta 3 kohdassa kuvattuja 
jalkineita. 
2. Lopullinen polkumyyntitulli vapaasti yhteisön rajalla tullaamattomana -
nettohinnasta on seuraava: 
50 
Maa 
Kiinan kansantasavalta 
Indonesia Tuotteiden valmistaja 
Kaikki yritykset 
Kaikki yritykset 
Seuraavat yritykset : 
P.T. Dragon 
P.T. Emperor Footwear 
Indonesia 
P.T. Sindoll Pratama Tulli 
(%) 
49,2% 
14,1% 
4,0% 
0,0% 
0,0% Taric-
lisäkoodi 
-
8900 
8941 
8942 
8942 
Tullia ei sovelleta: 
a) jalkineisiin, joita toisinaan kutsutaan nimellä "espadrilles" ja joita tässä 
asetuksessa tarkoitetaan jalkineilla, joissa on puuvillakankaasta valmistetut 
päälliset sekä punotusta kuidusta valmistetut, enintään 2,5 cm paksut, myös 
vaihtelevan pinnan päältä kumilla tai muovilla vahvistetut korottomat pohjat 
(Taric-koodi 6404 19 90 * 10), 
b) jalkineisiin, joita toisinaan kutsutaan nimellä "sukellusjalkineet" tai 
vesiurheilujalkineet" ja joita tässä asetuksessa tarkoitetaan jalkineilla, joissa on 
neopreenistä valmistetut, yhdeltä puolelta tai molemmilta puolilta 
tekstiilimateriaalilla laminoidut, vähintään 2,5 mm paksut koko jalan peittävät 
päälliset ja kulutuksenkestävät pohjat, ja jotka on tarkoitettu tiettyihin 
vesiurheilulajeihin, kuten sukellukseen (Taric-koodi 6404 19 90 * 20), 
51 
c) jalkineisiin, joita toisinaan kutsutaan nimellä "terveysjalkineet" ja joita tässä 
asetuksessa tarkoitetaan jalkineilla, joita ei ole suunniteltu tietyn henkilön 
yksilöllisten tarpeiden mukaan, mutta jotka on suunniteltu helpottamaan 
toipumista hoidon tai leikkauksen aikana tai niiden jälkeen, kuten jalkineet, joita 
käytetään jalan ollessa kipsissä tai sidottuna. Nämä jalkineet eivät peitä koko 
jalkaa, niissä on leveä suu-aukko, minkä vuoksi sidottu jalka mahtuu hyvin 
sisään. Niitä ei myydä pareittain, vaan yksittäin ja niillä on samanaikaisesti 
useampi kuin yksi seuraavista ominaisuuksista: 
- sulkija voidaan mukauttaa siteiden tai kipsin kokoon, 
- erityisiä sisäpohjia tai pehmusteita voidaan lisätä terveydentilan niin vaatiessa, 
- pohjan rakenne estää jalkaa vahingoittumasta kosketuksessa maanpintaan, mutta 
sitä ei voi käyttää muuna kuin terveysjalkineena, 
- rakenne on toimiva ja siinä ei ole koristeita tai muita muodissa olevia lisäyksiä. 
(Taric-koodi 6404 19 90 * 30) 
d) jalkineisiin, joita toisinaan kutsutaan nimellä "rantajalkineet", ja joita tässä 
asetuksessa tarkoitetaan jalkineilla, joiden päällinen on ainoastaan tekstiilinauha, 
joka on sidottu molemmista päistä paksuun ja kevyeen muovipohjaan, joka 
koskettaa sekä jalkaa että maata. Tekstiilinauha jättää sekä jalan etu- että takaosan 
paljaaksi, ja sen leveys ei ylitä yhtä kolmannesta jalkineen pituudesta. Koska 
jalkine ei peitä jalan takaosaa, käyttäjän kantapää nousee pohjasta kävellessä. 
Rantajalkineet on suunniteltu pidettäväksi märissä tai hiekkaisissa jaloissa 
rannalla tai uima-altaan ympärillä, ja malliltaan ne eivät sovellu käytettäväksi 
pitkillä kävelymatkoilla (Taric-koodi 6404 19 90 * 40). 
52 
4. Jollei muuta säädetä, sovelletaan tulleja ja muita tuUikäytäntöjä koskevia 
voimassa olevia säännöksiä. 
2 artikla 
1. Kannetaan lopullisesti asetuksen (EY) N:o 165/97 mukaisesti väliaikaisen 
polkumyyntitullin vakuutena olevat määrät lopullisesti käyttöön otetun tullin 
määrän mukaisesti lukuun ottamatta niitä määriä, joiden voidaan 
tulliviranomaisten hyväksymällä tavalla osoittaa liittyvän CN-koodiin 6404 19 10 
kuuluvien jalkineiden tai 1 artiklan 3 kohdan b, c ja d alakohdissa kuvattujen 
jalkineiden tuontiin, ja jotka vapautetaan. 
2. Vapautetaan lopullisen polkumyyntitullin ylittävät vakuutena olevat määrät. 
3 artikla 
Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa 
lehdessä. 
Tämä asetus on kaikiltaan osiltaan sitova, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa 
jäsenvaltioissa. 
Tehty Brysselissä 
Neuvoston puolesta 
Puheenjohtaja 
53 
ISSN 1024-4492 
KOM(97) 551 lopullinen 
ASIAKIRJAT 
FI 02 11 
Luettelonumero : CB-CO-97-569-FI-C 
ISBN 92-78-26280-3 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxemburg 
5~t/