[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO | Bryssel 12.05.2006 KOM(2006) 207 lopullinen 2006/0068 (CNS) Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖS yhteisön poikkeuksellisen rahoitusavun myöntämisestä Kosovolle (komission esittämä) PERUSTELUT EHDOTUKSEN TAUSTA | 110 | Ehdotuksen perusteet ja tavoitteet Komissio ehdottaa avustuksena annettavan poikkeuksellisen rahoitusavun myöntämistä Kosovolle. Rahoitusavulla on tarkoitus helpottaa Kosovon taloudellista tilannetta, tukea talouden tervehdyttämistä ja julkisen talouden vakauttamista, helpottaa ratkaisevan tärkeiden hallintotoimien jatkamista ja tehostamista sekä vastata julkisten investointien tarpeeseen. Ehdotettu makrotaloudellinen rahoitusapu myönnetään määräajaksi ja sillä täydennetään Maailmanpankin (Kansainvälisen kehitysjärjestön IDA:n varoista) ja muiden kahdenvälisten rahoittajien myöntämää tukea. Sen myöntämisen ehtona on edistyminen sellaisten toimenpiteiden toteuttamisessa, jotka määritellään läheisessä yhteistyössä Kansainvälisen valuuttarahaston IMF:n ja Maailmanpankin kanssa ja joihin kuuluvat etenkin julkista taloutta koskevat toimenpiteet. Tällä rahoitusavulla voitaisiin tarjota ratkaisevan tärkeää tukea Kosovon asemaa koskevan kysymyksen ratkaisemista edeltävässä välivaiheessa. Tukeen ei vaikuta se, miten Kosovon asema vastaisuudessa järjestetään, eikä tuki sulje pois muuta EY:n myöntämää tai kansainvälistä tukea, jota todennäköisesti tarvitaan vuoden 2007 jälkeen Kosovon aseman ratkettua. | 120 | Edeltävät vaiheet YK:n pääsihteerin erityisedustaja ja UNMIK:n johtaja Søren Jessen-Petersen esitti kesäkuussa 2005 Maailmanpankin puheenjohtajalle ja komission puheenjohtajalle pyynnön, joka koski talousarviotukena annettavan poikkeuksellisen lisärahoitusavun myöntämistä Kosovolle. Komissio ilmoitti tuolloin ehdottavansa lisätuen myöntämistä Kosovolle, jos perustaksi laaditaan tarpeet luotettavasti kartoittava, kattava keskipitkän aikavälin menokehys, jonka Kansainvälinen valuuttarahasto hyväksyy ja joka osoittaa, että rahoitusta tarvitaan. Kosovon taloudellinen tilanne on erittäin heikko. Kosovon BKT henkeä kohti laskettuna on 1 230 euroa, eli alhaisin koko alueella. Maailmanpankin arvioiden mukaan noin 37 prosenttia väestöstä elää köyhyydessä ja tästä väestönosasta noin 15 prosenttia elää äärimmäisessä köyhyydessä. Virallinen työttömyysaste on korkea, noin 44 prosenttia, joskin todellinen työttömyysaste on todennäköisesti tätä alhaisempi merkittävän harmaan talouden vuoksi. Kasvu on ollut viime vuosina heikkoa ja riittämätöntä, kun otetaan huomioon Kosovon merkittävät kehitystarpeet. Kosovon BKT kasvoi heti sodan jälkeen nopeasti jälleenrakennusavun ansiosta. Tällä hetkellä BKT:n kasvua heikentää rahoittajien avun väheneminen. Tämä suuntaus ja dynaamisuuden puute taloudessa vaikuttivat vuosien 2004 ja 2005 talouskehitykseen. BKT:n kasvu oli vuonna 2004 arviolta 4,1 prosenttia tilanteessa, jossa julkiset menot kasvoivat vuoden loppua kohden. Vuoden 2005 BKT:n arvioidaan supistuneen 0,2 prosenttia edellisvuodesta. Inflaatio on ollut hyvin hidasta vähäisen taloudellisen toimeliaisuuden vuoksi. Vuoden 2004 jälkimmäisellä puoliskolla ja vuoden 2005 alkupuoliskolla inflaatio oli negatiivinen, ja kuluttajahintaindeksi pieneni keskimäärin 1,9 prosenttia vuonna 2005. Vaihtotaseen vaje on merkittävän kauppavajeen vuoksi säilynyt suurena (lähes 26 prosenttia suhteessa BKT:hen vuosina 2003 ja 2004). Vuotta 2005 koskevien alustavien tietojen mukaan vaihtotaseen vaje kasvoi kyseisenä vuonna 29 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Merkittävien suorien ulkomaisten sijoitusten puuttuessa vaihtotaseen vajetta on edelleen rahoitettu hanketukena myönnetyllä ulkomaisella avulla (jonka osuus oli vuosina 2004 ja 2005 noin 23 prosenttia suhteessa BKT:hen) ja vähäisemmässä määrin myös yksityisillä pääomansiirroilla (joiden osuus oli vuonna 2005 noin 15 prosenttia suhteessa BKT:hen). Kun otetaan huomioon Kosovon tämänhetkinen, YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselmaan 1244 perustuva asema, Kosovossa käytössä oleva erityinen valuuttajärjestelmä ja luotettavien maksutasetilastojen puuttuminen (nykyiset tiedot perustuvat IMF:n arvioihin), Kosovon ulkoiset rahoitustarpeet joudutaan arvioimaan tarkastelemalla julkisen sektorin rahoitustarpeita, joiden perusteella ne myös määräytyvät. Finanssipolitiikan viritys oli elvyttävä vuonna 2004. Tämän jälkeen julkista taloutta on vakautettu, ja julkisen talouden alijäämä, joka vuonna 2004 oli 5,4 prosenttia suhteessa BKT:hen, supistui vuonna 2005 noin 2,8 prosenttiin. Alijäämä on supistunut suunniteltua enemmän ennakoitua pienempien pääomamenojen ansiosta. Pienetkin alijäämät käyvät kuitenkin nopeasti kestämättömiksi tilanteessa, jossa odotettavissa on julkisen talouden alijäämän rahoittamiseen käytettävän käteistalletuskertymän ehtyminen ja jossa väliaikaiset itsehallintoelimet eivät voi nykyisen YK:n valtuutuksen puitteissa rahoittaa alijäämää julkisella velanotolla. Julkisen talouden tiukka sopeuttaminen on sen vuoksi ensisijaisen tärkeää. IMF:n edustajat sopivat Kosovon viranomaisten kanssa lokakuussa 2005 julkisen talouden kehyksestä jäljellä olevaa vuoden 2005 jaksoa ja vuotta 2006 varten. Marraskuussa 2005 allekirjoitettiin IMF:n suosituksiin perustuva aiesopimus sekä talous- ja rahoituspolitiikkaa koskeva muistio, joissa hallitus sitoutui tiukentamaan finanssipolitiikkaa merkittävästi. Aiesopimuksen mukaan alijäämän olisi säilyttävä alle 3 prosentissa suhteessa BKT:hen vuonna 2006. Menojen reaalimääräinen kasvu on sopimuksen mukaan pidettävä alle 0,5 prosentissa ja valtion palveluksessa olevien työntekijöiden määrää vähennettävä, jolloin julkisia menoja voidaan kohdentaa uudelleen siten, että pääomamenojen osuus kasvaa. Kosovon viranomaiset ovat tämän, IMF:n kanssa tehdyn sopimuksen perusteella laatineet keskipitkän aikavälin menokehyksen vuosiksi 2006–2008. Rahoittajayhteisö on jo pitkään odottanut kyseistä menokehystä, joka on myös edellytys EY:n tarjoaman makrotaloudellisen lisärahoitusavun myöntämiselle. Julkisen talouden alijäämä on toimitetun menokehyksen mukaan lähellä aiesopimuksen mukaista ylärajaa, joka on 3 prosenttia suhteessa BKT:hen. Alijäämä on arvion mukaan 76 miljoonaa euroa vuonna 2006 ja 67 miljoonaa euroa vuonna 2007. Koska menot jäivät ennakoitua pienemmiksi vuonna 2005, kassavaranto on säilynyt huomattavana, ja sillä voidaan kattaa suuri osa alijäämästä vuonna 2006. On kuitenkin ennakoitu, että sen jälkeen kun kyseinen varanto on käytetty, syntyy pakottavia rahoitustarpeita vuoden 2006 loppua kohti ja etenkin vuonna 2007, jolloin julkisen talouden koko alijäämä joudutaan rahoittamaan ulkoisella tuella, jotta kassavaranto voidaan säilyttää 50 miljoonan euron vähimmäistasolla. Edellä mainittu määrä on vähimmäismäärä, joka Kosovon viranomaisten ja IMF:n mukaan tarvitaan valtionkassan hallintaa varten, jotta maksukriisin riski voitaisiin välttää. Ulkoista rahoitusta on näin ollen arvioitu tarvittavan 14 miljoonaa euroa vuonna 2006 ja 67 miljoonaa euroa vuonna 2007. Rahoitustarpeisiin voivat kuitenkin vielä vaikuttaa mukautukset, joita mahdollisesti tehdään keskipitkän aikavälin rahoituskehyksen tulevan tarkistuksen yhteydessä. Kosovo ei nykyisen asemansa vuoksi voi olla IMF:n eikä Maailmanpankin jäsen, joten se ei myöskään voi ottaa näiltä lainaa. IMF neuvottelee kuitenkin säännöllisesti Kosovon viranomaisten kanssa, ja Maailmanpankki hallinnoi Kansainvälisen kehitysjärjestön IDA:n avustuksia (vuoden 2005 puolivälissä 18 kuukauden jaksoksi myönnetyt 20 miljoonan Yhdysvaltain dollarin määrärahat). Hallinnon pankkitalletukset ovat nopeasti ehtymässä, eikä Kosovolla ole mahdollisuutta ottaa lainaa, eikä se myöskään saa edellä mainittuja IDA:n avustuksia lukuun ottamatta rahoitusta Kansainväliseltä valuuttarahastolta eikä Maailmanpankilta. Tämän vuoksi Kosovo tarvitsee rahoittajien tukea, jotta se voisi vuosina 2006 ja 2007 kattaa julkisen talouden alijäämät (joita koskevat arviot voivat vielä muuttua). Komissio katsoo, että Kosovolle olisi myönnettävä avustuksena noin 50 miljoonaa euroa makrotaloudellista rahoitusapua tarvittavan rahoituksen varmistamiseksi. Yhteisö on jo katsonut tarpeelliseksi myöntää tukea Kosovon taloudellisten vaikeuksien lievittämiseksi poikkeuksellisen vaikeissa olosuhteissa. Se on jo myöntänyt poikkeuksellista rahoitusapua suorina avustuksina neuvoston päätöksellä 2000/140/EY, jolla myönnettiin 35 miljoonaa euroa vuonna 2000, ja neuvoston päätöksellä 2001/511/EY, jolla myönnettiin 30 miljoonaa euroa vuonna 2001. Näiden päätösten mukaisesti myönnettyjen avustusten viimeinen maksuerä suoritettiin joulukuussa 2002. | 130 | Voimassa olevat säännökset Neuvoston päätös 2000/140/EY, tehty 14 päivänä helmikuuta 2000, poikkeuksellisesta lisärahoitusavusta Kosovolle[1]. Neuvoston päätös 2001/511/EY, tehty 27 päivänä kesäkuuta 2001, poikkeuksellisesta lisärahoitusavusta Kosovolle[2]. | 140 | Yhdenmukaisuus EU:n muiden politiikanalojen ja tavoitteiden kanssa Kosovo on mukana EU:n ja Länsi-Balkanin maiden suhteiden perustana olevassa kahdenvälisessä sopimusjärjestelmässä. Koska vakautus- ja assosiaatiosopimuksen tekeminen ei Kosovon nykyisen aseman vuoksi ole mahdollista, kahdenvälisiä suhteita hoidetaan korkean tason kokouksissa osana vakautus- ja assosiaatioprosessin seurantamekanismia. Kosovon Eurooppa-kumppanuudesta joulukuussa 2005 tehdyssä neuvoston päätöksessä neuvosto asettaa Kosovolle talouspolitiikkaa koskevat lyhyen ja keskipitkän aikavälin ensisijaiset tavoitteet, jotka vastaavat pitkälti IMF:n asettamia ensisijaisia tavoitteita. Näissä tavoitteissa on otettu huomioon Kosovon nykyinen kehitysvaihe, ja ne vastaavat Kosovon erityistarpeita. Eurooppa-kumppanuus edellyttää, että Kosovo laatii tarkistetun kansallisen toimintasuunnitelman, joka sisältää aikataulun sekä selvityksen siitä, millaisia hallinnollisia ja talousarvioon liittyviä toimenpiteitä se aikoo toteuttaa saavuttaakseen Eurooppa-kumppanuuden ensisijaiset tavoitteet. Euroopan komissio seuraa säännöllisesti sitä, miten tavoitteiden saavuttamisessa on edistytty. Se käyttää seurannassa etenkin määräaikaiskertomuksia ja vakautus- ja assosiaatioprosessin yhteydessä käyttöön otettuja mekanismeja. Komissio antoi viimeisimmän Kosovoa koskevan määräaikaiskertomuksen[3] marraskuussa 2005. Kertomuksessa kuvataan etenkin Kosovon poliittisen tilanteen sekä EU:n ja Kosovon suhteiden kehittymistä. Ehdotetulla poikkeuksellisella rahoitusavulla täydennetään jälleenrakentamista, kehittämistä ja vakauttamista tukevaa yhteisön avustusohjelmaa (CARDS). Kyseinen ohjelma on vuodesta 2001 alkaen ollut tärkein Länsi-Balkanin maiden ja etenkin Kosovon kanssa tehtävää yhteistyötä tukeva yhteisön rahoitusväline. Yhteisön CARDS-ohjelmasta Kosovolle myönnetty tuki oli 65,28 miljoonaa euroa vuonna 2003, 74,5 miljoonaa euroa vuonna 2004 ja 79 miljoonaa euroa vuonna 2005. CARDS-ohjelman ensisijaiset tavoitteet vuosiksi 2005–2006 ovat seuraavat: demokratian tukeminen (muun muassa pakolaisten paluumuutto, siviiliyhteiskunta ja tiedotusvälineiden riippumattomuus); hyvän hallintotavan tukeminen ja yhteiskunnan rakenteiden kehittäminen (muun muussa oikeuslaitoksen uudistaminen, poliisilaitos, järjestäytyneen rikollisuuden torjunta, turvapaikka- ja maahanmuuttopolitiikka, julkisen hallinnon uudistaminen ja tullilaitos); talouden ja yhteiskunnan kehittäminen (muun muassa kauppa, infrastruktuurit, ympäristö ja koulutus) ja yhteisön ohjelmiin osallistuminen. EU tukee lisäksi UNMIK:n IV pilarille myöntämällään rahoituksella taloudellisen toimeliaisuuden elvyttämistä sekä edellytysten luomista nykyaikaiselle avoimelle taloudelle. UNMIK:lle (IV pilari) on vuodesta 1999 myönnetty EY-rahoitusta yhteensä noin 103 miljoonaa euroa. | SIDOSRYHMIEN KUULEMINEN JA VAIKUTUSTEN ARVIOINTI | Sidosryhmien kuuleminen | 219 | YK:n pääsihteerin erityisedustaja ja UNMIK:n johtaja Søren Jessen-Petersen pyysi yhteisöltä lisärahoitusapua kesäkuussa 2005. Komission yksiköt ovat tätä ehdotusta valmistellessaan keskustelleet avustustarpeista Kosovon viranomaisten (UNMIK:n ja Kosovon väliaikaisten itsehallintoelinten), Kansainvälisen valuuttarahaston, Maailmanpankin ja kahdenvälisten rahoittajien kanssa. Komissio on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa ennen ehdotuksensa esittämistä. Kun neuvosto on tehnyt päätöksensä, komission yksiköt neuvottelevat Kosovon viranomaisten kanssa yhteisymmärryspöytäkirjan, jossa annetaan yksityiskohtaiset säännöt rahoitusavun täytäntöönpanosta. | Asiantuntijalausunnot | 229 | Ulkopuolisia asiantuntijoita ei tarvittu. | 230 | Vaikutusten arviointi Makrotaloudellinen rahoitusapu on poliittinen väline. Se soveltuu näin erittäin hyvin tilanteeseen, jossa tavoitteena on tukea Kosovon viranomaisia näiden pyrkiessä parantamaan julkisen talouden kestävyyttä lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä. Yhteisö myöntää avustuksena annettavaa poikkeuksellista lisärahoitusapua jatkaakseen Kosovon talousuudistusohjelmien tukemista. Lyhyellä aikavälillä tämä poikkeuksellinen rahoitusapu auttaa Kosovon viranomaisia varmistamaan, että Kosovon talousarvio on kestävällä pohjalla. Keskipitkällä aikavälillä sillä autetaan myös lisäämään julkisen talouden läpinäkyvyyttä ja kestävyyttä, parantamaan budjettikuria ja julkisen talouden hoitoa sekä toteuttamaan rakenneuudistuksia. | EHDOTUKSEN OIKEUDELLISET NÄKÖKOHDAT | 305 | Tiivistelmä ehdotetuista toimista Yhteisö myöntää Kosovolle poikkeuksellista rahoitusapua kahden vuoden aikana maksettavina avustuksina. Avustukset maksetaan kahdessa tai tarvittaessa kolmessa erässä vuosina 2006–2008. Avustuksia hallinnoi komissio. Se sopii Kosovon viranomaisten kanssa talouspolitiikkaa ja rahoitusta koskevista ehdoista, joiden noudattaminen on avustuserien maksamisen edellytyksenä. EU:n varainhoitoasetuksen mukaiset petosten torjuntaa ja muita väärinkäytöksiä koskevat erityissäännökset otetaan asianmukaisesti huomioon. | 310 | Oikeusperusta EY:n perustamissopimuksen 308 artikla | 329 | Subsidiariteetti- eli toissijaisuusperiaate Vaikka jäsenvaltiot voivat myöntää kahdenvälistä makrotaloudellista rahoitusapua, yhteisön makrotaloudellinen rahoitusapu, jossa yhdistyvät kaikkien jäsenvaltioiden panokset, tarjoaa yksinkertaisemman ja tehokkaamman rahoitusvälineen. | Suhteellisuusperiaate Ehdotus on suhteellisuusperiaatteen mukainen seuraavista syistä: | 331 | Rahoitusapu vastaa kaikilta osin niitä makrotaloutta koskevia tavoitteita, jotka asetetaan IMF:n kanssa marraskuussa 2005 tehdyissä aiesopimuksessa ja talous- ja rahoituspolitiikkaa koskevassa muistiossa tai muissa IMF:n kanssa tämän jälkeen mahdollisesti tehdyissä sopimuksissa. Avustuserien maksamiseen liittyviä erityisehtoja asetettaessa komissio aikoo keskittyä tiettyihin osa-alueisiin, joihin kuuluu etenkin julkisten varojen hoito. | 332 | Kahdenvälisiä rahoittajia kannustetaan myöntämään täydentävää tukea joko talousarvio- tai hanketukena. Kahdenvälisten rahoittajien tukiosuuksista ei kuitenkaan vielä voida muodostaa tarkkaa arviota, vaan osuudet selviävät rahoittajien tehtyä lopulliset päätökset tukien myöntämisestä. Kyseiset päätökset tehdään odotettavasti heti Kosovon asemaa koskevan kysymyksen ratkettua. | Säädöslajin valinta | 341 | Ehdotetut säädökset: muu. | 342 | Muut vaihtoehdot eivät soveltuisi seuraavista syistä: Koska makrotaloudellisesta rahoitusavusta ei ole annettu puiteasetusta, EY:n perustamissopimuksen 308 artiklan mukainen tapauskohtainen neuvoston päätös on ainoa käytettävissä oleva säädöslaji. | TALOUSARVIOVAIKUTUKSET | 401 | Rahoitusapu on tarkoitus rahoittaa vuoden 2006 maksusitoumusmäärärahoista budjettikohdasta 01 03 02 02 (Makrotaloudellinen apu liittymistä valmistelevan strategian ulkopuolisille Länsi-Balkanin maille). Jos toimenpidettä ei voida kokonaisuudessaan rahoittaa vuoden 2006 maksusitoumusmäärärahoista, kattamatta jäänyttä osuutta vastaava sitoumus tehdään vuoden 2007 talousarviosta sitten, kun se on vahvistettu. Maksut suoritetaan pääosin tai yksinomaan vuonna 2007. | MUUT NÄKÖKOHDAT | Tarkastelu-/tarkistus-/raukeamislauseke | 533 | Ehdotus sisältää raukeamislausekkeen. | 1. 2006/0068 (CNS) Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖS yhteisön poikkeuksellisen rahoitusavun myöntämisestä Kosovolle EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 308 artiklan, ottaa huomioon komission ehdotuksen[4], ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon[5], sekä katsoo seuraavaa: 2. Yhdistyneiden Kansakuntien turvallisuusneuvosto hyväksyi 10 päivänä kesäkuuta 1999 päätöslauselman 1244 (1999), jolla on tarkoitus edistää huomattavan autonomian ja itsehallinnon toteuttamista Kosovossa Jugoslavian liittotasavallan osana, kunnes asiassa saavutetaan lopullinen ratkaisu. 3. Kansainvälinen yhteisö on päätöslauselman 1244 (1999) nojalla perustanut Kosovoon kansainväliset turvallisuusjoukot (KFOR) ja väliaikaisen siviilihallinnon (United Nations Interim Administration Mission in Kosovo, UNMIK). UNMIK muodostuu neljästä osasta (”pilarista”), ja Euroopan unioni rahoittaa talouden jälleenrakentamisesta ja kehittämisestä vastaavaa neljättä pilaria. UNMIK ja erityisesti sen IV pilari ovat edistyneet merkittävästi sellaisten institutionaalisten, oikeudellisten ja poliittisten puitteiden luomisessa, joilla tuetaan terveen, markkinaperiaatteisiin pohjautuvan talouden kehittymistä. 4. UNMIK on perustamisensa jälkeen siirtänyt eräillä merkittävillä osa-alueilla toimivallan väliaikaisille itsehallintoelimille. Erityisesti vastuu talousarviosta on siirretty UNMIK:lta väliaikaisiin itsehallintoelimiin kuuluvalle valtiovarainministeriölle siten, että lopullisen päätöksen talousarvion hyväksymisestä tekee edelleen YK:n pääsihteerin erityisedustaja. 5. YK:n turvallisuusneuvosto hyväksyi 24 päivänä lokakuuta 2005 YK:n pääsihteerin ehdotuksen, joka koski poliittisen prosessin aloittamista Kosovon tulevan aseman määrittämiseksi. 6. Ne Kosovon viranomaiset, joille rahoitusapua voidaan myöntää ja jotka ovat vastuussa kyseiseen rahoitusapuun liitettyjen rahoitusta ja taloutta koskevien ehtojen hyväksymisestä ja noudattamisesta, ovat sen vuoksi UNMIK ja väliaikaiset itsehallintoelimet, tai kun Kosovon asema on vastaisuudessa määritetty, se elin tai ne elimet, joille nämä tehtävät ja vastuualueet siirretään. 7. On toivottavaa, että osana vakautus- ja assosiaatioprosessia, joka muodostaa perustan EU:n ja alueen keskinäisille suhteille, tuetaan pyrkimyksiä Kosovon poliittisen ja taloudellisen toimintaympäristön vakauttamiseksi siten, että samalla edistetään Kosovon ja yhteisön välisen täysimittaisen yhteistyösuhteen kehittymistä; näin ajatus Kosovon tulevaisuudesta osana Eurooppaa tulee entistä konkreettisemmaksi. 8. Yhteisö on jo katsonut aiheelliseksi tukea Kosovoa taloudellisten vaikeuksien lievittämisessä poikkeuksellisen vaikeissa olosuhteissa. Se on jo myöntänyt poikkeuksellista rahoitusapua suorina avustuksina yhteisön poikkeuksellisen rahoitusavun myöntämisestä Kosovolle 14 päivänä helmikuuta 2000 tehdyllä neuvoston päätöksellä 2000/140/EY[6], jolla myönnettiin 35 miljoonaa euroa vuonna 2000, ja poikkeuksellisesta lisärahoitusavusta Kosovolle 27 päivänä kesäkuuta 2001 tehdyllä neuvoston päätöksellä 2001/511/EY[7], jolla myönnettiin 30 miljoonaa euroa vuonna 2001. Näiden päätösten mukaisesti myönnettyjen avustusten viimeinen maksuerä suoritettiin joulukuussa 2002. 9. Kosovon viranomaiset tekivät marraskuussa 2005 Kansainvälisen valuuttarahaston (IMF) kanssa aiesopimuksen sekä talous- ja rahoituspolitiikkaa koskevan muistion; näissä asiakirjoissa esitetään julkisen talouden rahoituskehys vuodeksi 2006, ja ne sisältävät myös keskipitkän aikavälin suuntaviivat. Viranomaiset laativat lisäksi maaliskuun 2006 alussa keskipitkän aikavälin menokehyksen. Menokehyksessä eritellään talousarvion sisäiset ja sen ulkopuoliset vuosien 2006–2008 rahoitustarpeet. Kehyksen perusteella arvioidaan, että talousarvion ulkopuolista rahoitustukea tarvitaan vuoden 2007 loppuun mennessä noin 81 miljoonaa euroa siten, että tarve vuonna 2006 on 14 miljoonaa euroa ja tarve vuonna 2007 on 67 miljoonaa euroa. 10. Vaikka taloudellinen toimeliaisuus elpyi konfliktin jälkeen, Kosovon talous on heikosti kehittynyt. Kosovo ei voi ottaa lainaa kotimaisilta eikä kansainvälisiltä rahoitusmarkkinoilta, eikä se voi nykyisen asemansa vuoksi olla jäsenenä kansainvälisissä rahoituslaitoksissa. Se ei näin ollen voi hyötyä kyseisten laitosten ohjelmiin liittyvästä lainarahoituksesta. 11. Kun otetaan huomioon nykyinen, YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselmaan 1244 perustuva järjestely, Kosovon suhteellisen heikosti kehittynyt talous ja sen julkisen talouden ja ulkoisen taseen riskialtis tilanne, tuki on edelleen tarkoituksenmukaista myöntää yhteisön suorana tukena yhteistyössä muiden rahoittajien kanssa. 12. Tällainen rahoitusapu tarjoaisi ratkaisevan tärkeää tukea Kosovon asemaa koskevan kysymyksen ratkaisemista edeltävässä välivaiheessa. Tukeen eivät vaikuta Kosovon asemaa koskevat uudet järjestelyt, joista neuvotellaan parhaillaan, eikä tuki sulje pois muuta yhteisön myöntämää tai kansainvälistä tukea, jota todennäköisesti tarvitaan vuoden 2007 jälkeen Kosovon aseman ratkettua. 13. Tämän avustuksen käyttöön antaminen ei rajoita budjettivallan käyttäjän valtuuksia. 14. Tämä rahoitustuki olisi asetettava käyttöön sen jälkeen kun on varmistettu, että Kosovon viranomaisten kanssa tämän neuvoston päätöksen hyväksymisen yhteydessä sovittavat rahoitusta ja taloutta koskevat ehdot voidaan tyydyttävästi täyttää. 15. Jotta tähän rahoitusapuun liittyvät yhteisön taloudelliset edut suojattaisiin tehokkaasti, on tarpeen edellyttää Kosovolta aiheellisia toimenpiteitä petosten ja muiden väärinkäytösten torjumiseksi ja ehkäisemiseksi tämän rahoitusavun yhteydessä, sekä säätää komission toteuttamasta valvonnasta ja tilintarkastustuomioistuimen tilintarkastuksista. 16. Tämän rahoitusavun hallinnointi olisi annettava tehtäväksi Euroopan komissiolle, joka kuulee asiassa talous- ja rahoituskomiteaa. 17. Perustamissopimuksessa ei ole muuta tämän päätöksen tekemiseen valtuuttavaa määräystä kuin 308 artikla, ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA: 1 artikla 18. Yhteisö antaa Kosovon käyttöön avustuksena myönnettävää poikkeuksellista rahoitusapua enintään 50 miljoonaa euroa helpottaakseen Kosovon taloudellista tilannetta, tukeakseen talouden tervehdyttämistä ja julkisen talouden vakauttamista, helpottaakseen ratkaisevan tärkeiden hallintotoimien jatkamista ja tehostamista sekä vastatakseen julkisten investointien tarpeeseen. 19. Komissio hallinnoi tätä yhteisön rahoitusapua yhteistyössä talous- ja rahoituskomitean kanssa tavalla, joka on Kansainvälisen valuuttarahaston ja Kosovon viranomaisten välisten sopimusten mukainen. 20. Yhteisön rahoitusapu on saatavilla kahden vuoden ajan ensimmäisestä 2 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun yhteisymmärryspöytäkirjan voimaantulon jälkeisestä päivästä alkaen. Komissio voi talous- ja rahoituskomiteaa kuultuaan kuitenkin päättää tarvittaessa jatkaa kyseistä aikaa enintään yhdellä vuodella. 2 artikla 21. Komissiolla on valtuudet talous- ja rahoituskomiteaa kuultuaan sopia Kosovon viranomaisten kanssa rahoitusapuun liitetyistä talouspolitiikkaa ja rahoitusta koskevista ehdoista, jotka on vahvistettava yhteisymmärryspöytäkirjassa. Näiden ehtojen on oltava 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen sopimusten mukaiset. 22. Ennen yhteisön rahoitusavun varsinaisen täytäntöönpanon aloittamista komissio tarkastaa, että tämän yhteisön makrotaloudellisen rahoitusavun kannalta merkitykselliset rahoitusketjut, hallintomenettelyt sekä sisäiset ja ulkoiset valvontamekanismit ovat Kosovossa moitteettomat. 23. Komissio tarkistaa säännöllisin väliajoin yhteistyössä talous- ja rahoituskomitean kanssa ja sovittaen toimintansa yhteen Kansainvälisen valuuttarahaston toiminnan kanssa, että Kosovon talouspolitiikka on tämän rahoitusavun tavoitteiden mukaista ja että sovittuja talouspolitiikkaa ja rahoitusta koskevia ehtoja noudatetaan tyydyttävällä tavalla. 3 artikla 24. Komissio asettaa rahoitusavun Kosovon käyttöön kahdessa tai tarvittaessa kolmessa erässä. Ensimmäinen erä annetaan käyttöön 2 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun yhteisymmärryspöytäkirjan voimaantulon jälkeen, jos 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitetussa tarkistuksessa saadut tulokset ovat tyydyttävät. 25. Toinen ja mahdolliset muut erät annetaan käyttöön, kun edellä 2 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen talouspolitiikkaa ja rahoitusta koskevien ehtojen noudattaminen on todettu tyydyttäväksi, kuitenkin aikaisintaan kolmen kuukauden kuluttua edellisen erän käyttöönasettamisesta. 26. Varat maksetaan väliaikaisen siviilihallinnon valtiovarainministeriölle, tai kun Kosovon asema on määritetty, laitokselle, jolle kyseisen ministeriön tehtävät ja vastuualueet siirretään, käytettäviksi yksinomaan Kosovon julkisen talouden rahoitustarpeisiin. 4 artikla Tämän rahoitusavun täytäntöönpanossa noudatetaan Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 päivänä kesäkuuta 2002 annettua neuvoston asetusta (EY) N:o 1605/2002[8] ja sen täytäntöönpanosääntöjä. Erityisesti 2 artiklan 1 kohdassa tarkoitetussa yhteisymmärryspöytäkirjassa on edellytettävä, että Kosovo toteuttaa asianmukaiset toimenpiteet petosten, korruption ja muiden väärinkäytösten estämiseksi ja torjumiseksi tämän rahoitusavun yhteydessä. Siinä on edellytettävä myös komission ja Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) valvontaa, johon sisältyy oikeus suorittaa tarkastuksia paikalla, sekä tilintarkastustuomioistuimen tilintarkastuksia, jotka voidaan tarvittaessa suorittaa paikalla. 5 artikla Komissio antaa vähintään kerran vuodessa Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen, joka sisältää arvion tämän päätöksen täytäntöönpanosta edellisenä vuonna. 6 artikla Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä . Tehty Brysselissä […] päivänä […]kuuta. Neuvoston puolesta Puheenjohtaja SÄÄDÖKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS Toimintalohko: Osasto 01 – Talous- ja rahoitusasiat Toiminto: 03 – Kansainväliset talous- ja rahoitusasiat | TOIMENPITEEN NIMI: POIKKEUKSELLINEN RAHOITUSAPU KOSOVOLLE | 1. BUDJETTIKOHTA JA -OTSAKE 01 03 02 02 Makrotaloudellinen apu liittymistä valmistelevan strategian ulkopuolisille Länsi-Balkanin maille 2. NUMEROTIEDOT 2.1. Toimenpiteen kokonaismäärärahat (B-osa): 50 miljoonaa euroa maksusitoumusmäärärahoina Vuonna 2006 käytettävissä oleva määrä: yhteensä 37,065 miljoonaa euroa sen jälkeen, kun määrärahoista oli tehty 11 miljoonan euron sisäinen siirto Georgian talousarvioon liittyvien pakottavien rahoitustarpeiden kattamiseksi budjettikohdasta 01 03 02 01 (33,5 miljoonan euron makrotaloudellisen rahoitusavun myöntämisestä Georgialle 24 tammikuuta 2006 tehty neuvoston päätös[9]). 2.2. Toimenpiteen soveltamisaika: Aloitusvuosi: 2006; päättymisvuosi: 2008 2.3. Monivuotinen kokonaismenoarvio: a) Maksusitoumusmäärärahojen/maksumäärärahojen aikataulu (rahoitustuki) ( ks. kohta 6.1.1 ) milj. euroa 2006 | 2007 | 2008 | Yht. | Sitoumukset | 50,000 (*) | 50,000 | Maksut | - | 50,000 | - | 50,000 | (*) Jos budjettikohtaan 01 03 02 02 siirretään lisämäärärahoja. b) Teknisen ja hallinnollisen avun menot ja tukimenot ( ks. kohta 6.1.2 ) Sitoumukset | 0,030 | 0,030 | 0,060 | Maksut | 0,030 | 0,030 | 0,060 | a+b yhteensä | Sitoumukset | 50,030 | 0,030 | 50,060 | Maksut | 0,030 | 50,030 | 50,060 | c) Henkilöstömenojen ja muiden hallinnollisten menojen rahoitusvaikutus yhteensä (ks. kohdat 7.2 ja 7.3) Sitoumukset/maksut | 0,165 | 0,165 | 0,330 | a+b+c yhteensä | Sitoumukset | 50,195 | 0,195 | 50,390 | Maksut | 0,195 | 50,195 | 50,390 | Kyseinen 50 miljoonan euron avustussopimus allekirjoitetaan, kun maksusitoumusmäärärahoihin tehtävä lisäys ja vastaava talousarviositoumus on tehty. Jos avustussopimus on tehtävä ennen kuin maksusitoumusmäärärahoja on lisätty, avustus myönnetään ensin sellaisen avustussopimuksen nojalla, joka perustuu vuoden 2006 talousarviositoumuksen mukaisesti käytettävissä olevaan osuuteen. Jäljelle jääneestä osuudesta tehdään toinen avustussopimus sen jälkeen, kun määrärahoja on lisätty vuonna 2006, tai kyseinen avustussopimus katetaan vuoden 2007 talousarviomäärärahoista sen jälkeen, kun ne on hyväksytty. 2.4. Yhteensopivuus ohjelmasuunnitelman ja rahoitusnäkymien kanssa Ehdotus on nykyisen rahoitussuunnitelman mukainen. 2.5. Vaikutukset tuloihin: Ehdotuksella ei ole rahoitusvaikutuksia tuloihin. 3. BUDJETTITIEDOT Menolaji | Uusi | EFTA osallistuu | Ehdokasmaat osallistuvat | Rahoitusnäkymien otsake | Ei-pakoll. | Jaksotetut määrärahat | EI | EI | EI | 4 | 4. Oikeusperusta: Perustamissopimuksen 308 artikla 5. KUVAUS JA PERUSTELUT 5.1. Yhteisön tuen tarve [10] 5.1.1. Toiminnan tavoitteet Ehdotettu rahoitusapu muodostuu Kosovolle myönnettävästä yhteisön avustuksesta, joka on enintään 50 miljoonaa euroa (ja joka rahoitetaan yleisestä talousarviosta). Rahoitusavulla on tarkoitus helpottaa Kosovon taloudellista tilannetta, tukea talouden tervehdyttämistä, helpottaa ratkaisevan tärkeiden hallintotoimien jatkamista ja tehostamista sekä vastata julkisten investointien tarpeeseen. Rahoitusavulla täydennetään Maailmanpankin (IDA:n avustuksina) ja kahdenvälisten rahoittajien Kosovolle myöntämiä varoja, joilla tuetaan viranomaisten toimia talouden vakauttamiseksi ja rakenneuudistusohjelman toteuttamiseksi. 5.1.2. Ennakkoarviointiin liittyvät toimenpiteet Komission yksiköt (talous- ja rahoitusasioiden pääosaston D1-yksikkö) tekivät ennakkoarvioinnin helmikuussa 2006. 5.1.3. Jälkiarvioinnin perusteella toteutetut toimenpiteet Yhteisön Kosovolle myöntämästä makrotaloudellisesta rahoitusavusta ei ole vielä tehty jälkiarviointia. 5.2. Suunnitellut toimet ja yhteisön rahoitustukea koskevat yksityiskohtaiset säännöt Rahoitusapu myönnetään suorana avustuksena, joka annetaan käyttöön kahdessa tai tarvittaessa kolmessa erässä. Ensimmäinen erä annetaan käyttöön Kosovon viranomaisten ja yhteisön välillä tehtävän yhteisymmärryspöytäkirjan perusteella. Seuraava(t) erä(t) annetaan käyttöön, kun talouspolitiikkaa koskevat ehdot on tyydyttävästi täytetty, kuitenkin aikaisintaan neljännesvuoden kuluttua edellisen avustuserän käyttöön antamisesta. Koska kyseessä on makrotaloudellinen rahoitusapu ja koska ensisijaisena tavoitteena on julkisen talouden vakauttaminen, avun myöntämiselle asetetaan etenkin julkiseen talouteen liittyviä ehtoja, jotka on tarkoitus määrittää läheisessä yhteistyössä IMF:n ja Maailmanpankin kanssa. Makrotaloutta koskevat tulosindikaattorit määritetään Kosovon viranomaisten kanssa tehtävässä yhteisymmärryspöytäkirjassa. Ne vastaavat toimintalinjoja, jotka esitetään marraskuussa 2005 tehdyissä aiesopimuksessa sekä talous- ja rahoituspolitiikkaa koskevassa muistiossa ja muissa IMF:n kanssa tämän jälkeen mahdollisesti tehdyissä sopimuksissa. Tämän vuoksi komission yksiköt varmistavat yhteistyössä Kosovon viranomaisten ja IMF:n henkilöstön kanssa ennen kunkin avustuserän maksamista, että tulostavoitteet on saavutettu tai että uusista ehdoista on sovittu. Lisäksi komissio sopii Kosovon viranomaisten kanssa eräistä toimintalinjoja koskevista erityisehdoista, jotka on täytettävä ennen kuin komissio asettaa käyttöön toisen ja mahdollisen kolmannen avustuserän. Nämä toimintalinjoja koskevat toimenpiteet ovat Kosovon IMF:n kanssa tekemien sopimusten mukaiset. Tässä vaiheessa tarkoituksena on, että näissä toimenpiteissä keskitytään julkisen talouden hoidon uudistamiseen ja hallintoon. Toimenpiteistä on kuitenkin vielä sovittava Kosovon viranomaisten kanssa. 5.3. Toteutustapa Komission vakituinen henkilökunta hallinnoi tätä tukea suoraan ja keskitetysti. 6. RAHOITUSVAIKUTUKSET 6.1. Kokonaisrahoitusvaikutus B-osaan (koko ohjelmakaudeksi) Rahoitusapu maksetaan budjettikohdasta 01 03 02 02 sillä edellytyksellä, että Kosovo noudattaa rahoitusapuun liitettyjä 5.2 kohdassa esitettyjä ehtoja. 6.1.1. Rahoitustuki MSM (milj. euroa kolmen desimaalin tarkkuudella) Jakautuminen | 2006 | 2007 | 2008 | Yht. | Kosovolle maksettavat avustuserät | 50,000 | - | 50,000 | YHTEENSÄ | 50,000 | Kyseinen 50 miljoonan euron avustussopimus allekirjoitetaan, kun maksusitoumusmäärärahoihin tehtävä lisäys ja vastaava talousarviositoumus on tehty. Jos avustussopimus on tehtävä ennen kuin maksusitoumusmäärärahoja on lisätty, avustus myönnetään ensin sellaisen avustussopimuksen nojalla, joka perustuu vuoden 2006 talousarviositoumuksesta käytettävissä olevaan osuuteen. Jäljelle jääneestä osuudesta tehdään toinen avustussopimus sen jälkeen, kun määrärahoja on lisätty vuonna 2006, tai kyseinen avustussopimus katetaan vuoden 2007 talousarviomäärärahoista sen jälkeen, kun ne on hyväksytty. 6.1.2. Tekninen ja hallinnollinen apu, tukimenot ja tietotekniikkakustannukset (maksusitoumusmäärärahat) 2006 | 2007 | 2008 | Yht. | 1) Tekninen ja hallinnollinen apu | Teknisen avun toimistot | b) Muu tekninen ja hallinnollinen apu - sisäinen - ulkoinen josta hallinnon tietotekniikkajärjestelmien rakentamis- ja ylläpitokustannusten osuus | Kohta 1 yhteensä | 2) Tukimenot | a) Tutkimukset (toiminnan arviointi) | 0,030 | 0,030 | 0,060 | b) Asiantuntijakokoukset | c) Tiedotus ja julkaisut | Kohta 2 yhteensä | YHTEENSÄ | 0,030 | 0,030 | 0,060 | 6.2. Toimenpidekohtainen kustannuslaskelma, B-osa (koko ohjelmakaudeksi) [11] MSM (milj. euroa kolmen desimaalin tarkkuudella) Jakautuminen | Tuotosten tyyppi(hanke, asiakirja tms.) | Tuotosten määrä (yhteensä vuosiksi 1...n) | Keskimäär. yksikkö-kustannus | Kustannukset yht. (yhteensä vuosiksi 1...n) | 1 | 2 | 3 | 4=(2X3) | Toimi 1: - Toimenpide 1 - Toimenpide 2 Toimi 2: - Toimenpide 1 - Toimenpide 2 - Toimenpide 3 jne. | KUSTANNUKSET YHTEENSÄ | 7. VAIKUTUKSET HENKILÖSTÖÖN JA HALLINTOMENOIHIN 7.1. Vaikutukset henkilöresursseihin Rahoitusavun hallinnointiin liittyvät tehtävät hoidetaan tarvittaessa henkilöstön uudelleenjärjestelyillä, joten komission henkilöstömäärä ei kasva. Toimen laji | Toimen hallinnointiin tarvittava nykyinen ja/tai uusi henkilöstö | Yht. | Toimintaan liittyvien tehtävien kuvaus | Vakinaisten virkojen ja/tai toimien määrä | Väliaikaisten toimien määrä | Virkamiehet tai väliaikaiset toimihenkilöt | A B C | 1/3 | 1/3 | Esim. yhteisymmärryspöytäkirjojen ja avustussopimusten laatiminen, yhteydet viranomaisiin ja kansainvälisiin rahoituslaitoksiin, yhteydet toiminnan arvioinnista vastaaviin ulkopuolisiin asiantuntijoihin, tarkastusmatkoille osallistuminen, komission kertomusten laatiminen, rahoitusavun hallinnointiin liittyvät komission menettelyt | Muu henkilöstö | Yht. | 1/3 | 1/3 | 7.2. Henkilöresurssien kokonaisrahoitusvaikutus Laji | Määrä (euroina) | Laskutapa* | Virkamiehet Väliaikaiset toimihenkilöt | 30 500 | Yksi kolmasosa A*5–A*12 palkkaluokan virkamiehestä aiheutuvista keskimääräisistä vuotuisista menoista | Muu henkilöstö (budjettikohta ilmoitettava) | Yht. | 30 500 | Määrät vastaavat 12 kuukauden kokonaismenoja. 7.3. Toiminnasta johtuvat muut hallintomenot Budjettikohta (numero ja nimike) | Määrä euroina | Laskentamenetelmä | Kokonaismääräraha (osasto A7) A0701 – Virkamatkat A07030 – Kokoukset A07031 – Pakolliset komiteat1 A07032 – Ei-pakolliset komiteat1 A07040 – Konferenssit A0705 – Selvitykset ja kuulemiset Muut menot (eriteltävä) – Jälkiarviointi – | 10 000 125 000 | Kaksi virkamatkaa vuodessa kahdelle henkilölle Palveluhankintasopimuksen arvioidut kokonaismenot ovat 250 000 euroa. | Tietojärjestelmät (A-5001/A-4300) | Muut menot: A-osa (eriteltävä) | Yht. | 135 000 | Määrät vastaavat 12 kuukauden kokonaismenoja. 1 Ilmoitetaan, millaisesta komiteasta on kysymys ja mihin ryhmään se kuuluu. I Yhteensä vuodessa (7.2 + 7.3) II Toiminnan kesto III Toiminnan kokonaiskustannukset (I x II) | € 165 500 2 vuotta € 331 000 | 8. SEURANTA JA ARVIOINTI 8.1. Seurantajärjestelmä Tuki on makrotaloudellista rahoitusapua, ja se on UNMIK:n laatiman keskipitkän aikavälin menokehyksen mukaista. Komission yksiköt valvovat toimintaa seuraamalla sitä, miten keskipitkän aikavälin menokehyksen noudattamisessa on onnistuttu ja miten Kosovon viranomaisten kanssa yhteisymmärryspöytäkirjassa sovittavien uudistusten toteuttamisessa on edistytty. Kosovon viranomaisten ja etenkin valtiovarainministeriön edellytetään ilmoittavan komission yksiköille tiedot määrätyistä indikaattoreista säännöllisin väliajoin. Komission yksiköt jatkavat julkisen talouden hoidon seurantaa sen jälkeen kun rahoitusketjujen ja hallintomenettelyjen toiminta on arvioitu. Arviointi on tarkoitus tehdä Kosovossa osana tämän rahoitusaputoimen valmistelua. Euroopan komission lähetystö Pristinassa raportoi säännöllisesti asioista, jotka liittyvät rahoitusavun seurantaan. Komission yksiköt säilyttävät läheiset yhteydet Kansainväliseen valuuttarahastoon ja Maailmanpankkiin hyötyäkseen näiden asiantuntemuksesta ja toimista, joita nämä toteuttavat Kosovossa. 8.2. Suunniteltuja arviointeja koskevat järjestelyt ja arviointien aikataulu Ehdotetussa neuvoston päätöksessä edellytetään, että Euroopan parlamentille ja neuvostolle annetaan vuosittain kertomus, joka sisältää arvion tämän avustustoimenpiteen toteuttamisesta. Suunnitelmien mukaan komissio tai sen asianmukaisesti valtuuttama edustaja tekee rahoitusavusta riippumattoman jälkiarvioinnin, kun toteutuksen päättymisestä on kulunut 1–2 vuotta. 9. PETOSTEN TORJUNTATOIMET Komission yksiköt ovat aloittaneet jatkuvan ohjelman, jossa arvioidaan rahoitusketjujen ja hallintomenettelyjen toimintaa kaikissa yhteisön makrotaloudellista rahoitusapua saavissa kolmansissa maissa. Näin täytetään Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen vaatimukset. Huomioon otetaan myös asiaan liittyvissä IMF:n ja Maailmanpankin raporteissa tehdyt päätelmät. Alkuvuonna 2006 komission yksiköt arvioivat yhteistyössä asianmukaisesti valtuutettujen ulkopuolisten asiantuntijoiden kanssa rahoitusavun vastaanottajana olevan viranomaisen rahoitusketjujen ja hallintomenettelyjen toimintaa Kosovossa. Arvioinnissa tarkastellaan muun muassa hallintorakennetta ja -organisaatiota, varojen hoitoa ja valvontaa, tietotekniikkajärjestelmien turvallisuutta sekä sisäiseen ja ulkoiseen tarkastukseen liittyviä valmiuksia. Kosovolle myönnettävän makrotaloudellisen rahoitusavun ehdotetussa oikeusperustassa säädetään myös petostentorjuntatoimista. Näitä toimia tarkennetaan yhteisymmärryspöytäkirjassa ja avustussopimuksessa. Rahoitusapuun aiotaan liittää toimintalinjoja koskevia erityisehtoja, jotka liittyvät etenkin julkisen talouden hoitoon ja joilla on tarkoitus lisätä tehokkuutta, läpinäkyvyyttä ja vastuullisuutta. Makrotaloudellisen rahoitusavun käyttöön sovelletaan todentamis-, valvonta- ja tilintarkastusmenettelyjä, jotka ovat komission, Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) ja Euroopan yhteisöjen tilintarkastustuomioistuimen vastuulla. [1] EYVL L 47, 19.2.2000, s. 28. [2] EYVL L 183, 6.7.2001, s. 42. [3] SEC(2005) 14333, 9.11.2005. [4] EUVL C [...], [...], s. [...]. [5] EUVL C [...], [...], s. [...]. [6] EYVL L 47, 19.2.2000, s. 28. [7] EYVL L 183, 6.7.2001, s. 42. [8] EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1. [9] EUVL L 25, 28.1.2006. [10] Lisätietoja erillisessä ohjeasiakirjassa. [11] Lisätietoja erillisessä ohjeasiakirjassa.