Muutettu ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös eurooppalaisen tutkimusalueen toteuttamista tukevasta euroopan yhteisön kuudennesta monivuotisesta tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja esittelyn puiteohjelmasta 2002-2006 - (2002-2006) (komission EY:n perustamissopimuksen 250 (2) artiklan nojalla esittämä) /* KOM/2001/0709 lopull. - COD 2001/0053 */



Virallinen lehti nro 075 E , 26/03/2002 s. 0132 - 0181



Muutettu ehdotus: EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS EUROOPPALAISEN TUTKIMUSALUEEN TOTEUTTAMISTA TUKEVASTA EUROOPAN YHTEISÖN KUUDENNESTA MONIVUOTISESTA TUTKIMUKSEN, TEKNOLOGIAN KEHITTÄMISEN JA ESITTELYN PUITEOHJELMASTA 2002-2006 - (2002-2006) (komission EY:n perustamissopimuksen 250 (2) artiklan nojalla esittämät) PERUSTELUT Komissio antoi 21. helmikuuta 2001 Euroopan yhteisön ja Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimusten mukaisesti ehdotuksensa päätöksiksi eurooppalaisen tutkimusalueen toteuttamista tukevasta tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja esittelyn puiteohjelmasta (2002-2006) (kuudes puiteohjelma). Ehdotuksia on käsitelty neuvostossa ja Euroopan parlamentissa sekä talous- ja sosiaalikomiteassa. Parlamentti antoi lausuntonsa ensimmäisessä käsittelyssään [15.] marraskuuta 2001. Neuvosto pyrkii hyväksymään yhteisen kannan piakkoin. Komissio esittää avoimuuden lisäämiseksi kantansa parlamentin tarkistuksiin tämän muutetun ehdotuksen muodossa, jotta puiteohjelmasta päästäisiin mahdollisimman nopeasti yksimielisyyteen. Muutetussa ehdotuksessa noudatetaan komission alkuperäisten ehdotusten periaatteita, mutta siihen on lisäksi sisällytetty suuri osa parlamentin tarkistuksista niiden hengen ja sisällön puolesta, joskaan ei aina täsmälleen samoin sanoin. Parlamentin tarkistukset on sisällytetty tekstiin niiltä osin kuin komissio katsoo niiden tukevan puiteohjelman päämääriä ja helpottavan todennäköisesti tulevia neuvotteluja. Tärkeimmät parlamentin esiin nostamat kysymykset liittyvät yhteisön toimien puiteohjelmaan. Komission näkökulmasta erityisen olennaisia ovat seuraavat seikat: - Mitä tulee seitsemän ensisijaisen aihealueen rakenteeseen, komissio hyväksyy parlamentin toivomat seuraavat muutokset: a) ensisijainen aihealue 1 jaetaan kahteen osaan, joista toinen keskittyy genomitutkimukseen ja sen sovelluksiin terveysalalla ja toinen tärkeimpiin sairauksiin, ja b) ensisijainen aihealue 6 jaetaan kolmeen osaan, joiden aiheet ovat kestävät energiajärjestelmät, kestävä pintaliikenne sekä globaalimuutos ja ekosysteemit. - Ensisijaisten aihealueiden laajuuden ja sisällön osalta komissio hyväksyy monet pyydetyistä selvennyksistä ja osan lisäyksistä, niiltä osin kuin ne kuvastavat tärkeitä tarpeita ja ovat johdonmukaisia kunkin aihealueen yleispainotusten kanssa. Joitakin otsakkeita on muutettu kuvastamaan paremmin kohdan sisältöä. Osiossa "Eurooppalaisen tutkimusalueen perustan lujittaminen" on nyt tutkimustoiminnan koordinointia koskevassa kohdassa selvemmät viittaukset niihin muihin tärkeisiin aiheisiin, joissa voidaan päästä suurempiin synergiaetuihin kansallisella tasolla harjoitettujen tutkimustoimien kesken. - Toteutusvälineiden osalta komissio hyväksyy periaatteen sujuvasta siirtymisestä "perinteisistä" "uusiin" toteutusvälineisiin. Samoin se hyväksyy huippuosaamisen kehittymisen porrastamiseen (ns. escalier d'excellence) liittyvän ajatuksen neljännestä toteutusvälineestä, joka koostuisi kahdesta eri toimintamuodosta. Nämä toimintamuodot on jo mahdollistettu puiteohjelman muissa osissa: "kohdennettuihin erityishankkeisiin" ja "tutkimustoiminnan verkostoimiseen" voivat tulla mukaan kaiken tyyppiset osallistujat. Puiteohjelma toteutetaan pääasiassa "integroitujen hankkeiden" ja "huippuosaamisen verkostojen" kautta, mutta siirtymävaiheen sujuvoittamiseksi osa ensisijaisten aihealueiden tutkimustoimista toteutetaan käyttäen tätä uutta "neljättä toteutusvälinettä" kuitenkin niin, että uusien toteutusvälineiden osuutta jatkuvasti lisätään. - Parlamentti pyytää saada tietoa ohjelman toteutuksesta, ja avoimuuden nimissä komissio onkin hyväksynyt tähän liittyvät pyynnöt siinä määrin kuin se on mahdollista pyrittäessä ylläpitämään johdonmukaista raportointijärjestelmää ja välttämään turhaa päällekkäisyyttä. - Ohjelman kohtaan "Euroopan unionin tieteellisten ja teknologisten tarpeiden ennakointi" parlamentti ehdottaa budjettiin ja toimien sisältöön muutoksia, jotka komission mielestä estäisivät yhteisön tärkeiden tavoitteiden saavuttamisen. Muutokset vaikuttaisivat erityisesti kahteen alueeseen tässä kohdassa: - Yhteisön politiikkoja tukeva ja esiin nouseviin tarpeisiin vastaava tutkimus. Esitetty huomattava budjettileikkaus aiheuttaisi sen, että yhteisön politiikkaa tukevaa välttämätöntä tutkimusta ei voitaisi tehdä riittävästi esimerkiksi seuraavilla aloilla: maatalous ja metsänhoito, kalastus, kansanterveys ja kulttuuriperinnön vaaliminen sekä uudet ja esiin nousevat tutkimusalat, jotka ovat keskeisessä asemassa, kun tarkastellaan EU:n kehitysnäkymiä osaamisyhteiskunnassa. Näiden toimien tutkimussisällön ja toimintaehtojen selkeyttämiseksi komissio on nyt muuttanut toimien esittelyn sanamuotoa ja sisällyttänyt tärkeitä yksityiskohtia, jotka noudattelevat muutettua ehdotusta [1] erityisohjelmaksi "Eurooppalaisen tutkimusalueen integrointi ja lujittaminen". [1] KOM(2001) 594 lopullinen, 17.10.2001. - Erityiset kansainväliset yhteistyötoimet. Näiden toimien ehdotettu siirtäminen ohjelman kohtaan "Tutkijavoimavarat ja liikkuvuus" aiheuttaisi sen, että yhteisön poliittisia sitoumuksia tällä hyvin tärkeällä alalla ei voitaisi täyttää. Näiden toimien näkyvyyden ja erityisen, koko ohjelman läpi ulottuvan luonteen vuoksi ne ovat samassa muodossa kuin komission alkuperäisessä ehdotuksessa. - Budjetin osalta komissio pysyy alunperin ehdottamassaan määrässä (sekä EY- ja EURATOM-osille kohdennetuissa erillisissä määrissä). Budjetin jakaantumiseen komissio on tehnyt huomattavia muutoksia parlamentin ehdotusten suuntaisesti ja ohjelman eri osien tutkimussisältöön tehtyjen tarkistusten mukaisesti. 2001/0053 (COD) Muutettu ehdotus : EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS eurooppalaisen tutkimusalueen toteuttamista tukevasta Euroopan yhteisön kuudennesta monivuotisesta tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja esittelyn puiteohjelmasta - (2002-2006) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) Euroopan parlamentti ja Euroopan unionin neuvosto, jotka ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 166 artiklan 1 kohdan, ottavat huomioon komission ehdotuksen, ottavat huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon, ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon, noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä, sekä katsovat seuraavaa: (1) Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 2 artiklassa esitettyjen tavoitteiden saavuttamiseksi perustamissopimuksen 163 artiklassa asetetaan yhteisölle tavoitteeksi lujittaa yhteisön teollisuuden tieteellistä ja teknologista perustaa sekä suosia yhteisön teollisuuden kansainvälisen kilpailukyvyn kehittämistä samoin kuin edistää kaikkea tutkimustoimintaa, jota pidetään tarpeellisena yhteisön muiden politiikkojen perusteella. (2) Perustamissopimuksen 165 artiklan mukaan yhteisön ja jäsenvaltioiden on sovitettava yhteen toimintansa tutkimuksen ja teknologian kehittämisen alalla turvatakseen kansallisen politiikan ja yhteisön politiikan keskinäisen yhtenäisyyden. (3) Perustamissopimuksen 166 artiklassa määrätään kaikkia yhteisön tutkimusta, teknologian kehittämistä ja esittelyä (jäljempänä 'TTK') koskevia toimia koskevan monivuotisen puiteohjelman hyväksymisestä. (4) Komissio antoi vuoden 2000 aikana kaksi tiedonantoa eurooppalaisen tutkimusalueen perustamisen näkymistä ja tavoitteista: yhden eurooppalaisen tutkimusalueen toteuttamisesta [2] ja toisen Euroopan unionin tutkimustoimien suuntaviivoista vuosina 2002-2006 [3]. Komissio antoi vuonna 2000 tiedonannon myös aiheesta "Innovaatiot osaamiselle rakentuvassa taloudessa" [4]. [2] KOM(2000) 6 lopullinen, 18.1.2000. [3] KOM(2000) 612 lopullinen, 4.10.2000. [4] KOM(2000) 567 lopullinen, 20.9.2000. (5) Lissabonissa maaliskuussa 2000 ja Santa Maria de Feirassa kesäkuussa 2000 kokoontuneet Eurooppa-neuvostot julkaisivat päätelmät, joissa asetetaan tavoitteeksi luoda nopeasti eurooppalainen tutkimus- ja innovaatioalue työpaikkojen luomisen ja talouskasvun hyväksi kestävän kehityksen mahdollistavalla tavalla ja jotta Euroopan unionista voi perimmäisen tavoitteen mukaisesti muodostua kymmenen vuoden kuluessa maailman kilpailukykyisin ja dynaamisin osaamiseen perustuva talous. (6) Euroopan parlamentti [5], [6], neuvosto [7], [8], talous- ja sosiaalikomitea [9] ja alueiden komitea [10] ovat myös puoltaneet eurooppalaisen tutkimusalueen toteuttamista. [5] Päätöslauselma PE 290.465, 18. toukokuuta 2000, s. 48. [6] 15. helmikuuta 2001 annettu päätöslauselma. [7] 15. kesäkuuta 2000 annettu päätöslauselma, EYVL C 205, 19.7.2000, s. 1. [8] 16. marraskuuta 2000 annettu päätöslauselma, EYVL C 374, 28.12.2000, s. 1. [9] 24. toukokuuta 2000 annettu lausunto, EYVL C 204, 18.7.2000, s. 70. [10] 12. huhtikuuta 2000 annettu lausunto, EYVL C 226, 8.8.2000, s. 18. (7) Komissio esitteli 19. päivänä lokakuuta 2000 yhteisön toimien toteutuksesta ja tuloksista tehdyn ulkoisen arvioinnin päätelmät, jotka koskivat arviointia edeltäviä viittä vuotta, sekä näihin liittyvät huomauksensa [11]. [11] KOM(2000) 659 lopullinen, 19.10.2000. (8) Vuosiksi 2002-2006 on siis päätettävä puiteohjelmasta, joka voi jäsentää Euroopan unionissa, hakijamaissa ja muissa assosioituneissa maissa tehtävää tutkimusta ja teknologian kehittämistä ja edistää merkittävästi eurooppalaisen tutkimusalueen toteuttamista. (9) Perustamissopimuksen 166 artiklan 1 kohdan nojalla on vahvistettava aiotun toiminnan tieteelliset ja teknologiset tavoitteet ja painopisteet, se suurin kokonaismäärä, jolla yhteisö osallistuu puiteohjelman 2002-2006 rahoitukseen, tätä koskevat yksityiskohtaiset säännöt sekä kunkin suunnitellun toiminnan osuus, ja lisäksi toiminnan pääperiaatteet noudattaen yhteisön taloudellisten etujen suojelutavoitteita. (10) Yhteistä tutkimuskeskusta pyydetään osallistumaan puiteohjelman toteuttamiseen varsinkin niillä alueilla, joilla se pystyy tarjoamaan puolueetonta ja riippumatonta asiantuntemusta ja edistämään muiden yhteisön politiikkojen täytäntöönpanoa. (11) Puiteohjelmaan kuuluvat tutkimustoimet on toteutettava noudattaen erityisesti Euroopan unionin perusoikeuskirjassa mainittuja eettisiä perusperiaatteita; sotilaallisiin tarkoituksiin liittyvää tutkimusta ei tueta. (12) Tutkijoiden liikkuvuutta edistetään komission tiedonannon Eurooppalaisen tutkimusalueen liikkuvuusstrategia mukaisesti eurooppalaisen tutkimusalueen luomiseksi. )(13) Naisten asemaa ja roolia eurooppalaisessa tieteessä ja tutkimuksessa pyritään vahvistamaan ja laajentamaan toteuttamalla komission tiedonantoon "Naiset ja tiede" [12] sekä samaa aihetta koskevaan neuvoston päätöslauselmaan [13] ja Euroopan parlamentin päätöslauselmaan [14] perustuvaa toimintaohjelmaa; lisäksi tarvitaan entistä tehokkaampia toimia. [12] KOM(1999) 76. [13] Päätöslauselma 20. toukokuuta 1999, EYVL C 201, 16.7.1999. [14] Päätöslauselma PE 284.656, 3. helmikuuta 2000. (14) Osallistumista kuudennen puiteohjelman toimiin kannustetaan asettamalla kaikki tarvittavat toimien sisältöä, ehtoja ja menettelyjä koskevat tiedot ajoissa mahdollisten, myös hakijamaista ja muista assosioituneista maista tulevien osallistujien saataville. )(15) Komissio tiedottaa säännöllisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle kuudennen puiteohjelman toteutusvaiheista ja teettää riippumattoman arvioinnin toteutetuista toimista aikanaan, ennen seuraavaa puiteohjelmaa koskevan ehdotuksen esittämistä, mikä tehdään avoimuuden hengessä kaikki asiaan liittyvät osapuolet huomioon ottaen. (16) Kuudennen monivuotisen puiteohjelman rahoitusvaikutukset ovat sopusoinnussa tämänhetkisten rahoitusnäkymien otsakkeen 3 ylärajan kanssa. (17) Kullakin ensisijaisella aihealueella olisi oltava oma budjettikohtansa otsakkeen 3 alla Euroopan yhteisöjen yleisessä talousarviossa, ovat päättäneet seuraavaa: 1 artikla 1. Hyväksytään tutkimusta, teknologian kehittämistä ja esittelyä koskeva monivuotinen yhteisön puiteohjelma vuosiksi 2002-2006, jäljempänä 'kuudes puiteohjelma'. 2. Kuudenteen puiteohjelmaan kuuluvat kaikki perustamissopimuksen 164 artiklassa tarkoitetut yhteisön toimet. 3. Liitteessä I vahvistetaan tieteelliset ja teknologiset tavoitteet ja niihin liittyvät painopisteet ja mainitaan suunniteltujen toimien pääperiaatteet. 2 artikla 1. Koko kuudennelle puiteohjelmalle osoitettava yhteisön rahoitusosuuden enimmäismäärä on 16,270 miljardia euroa; kunkin toimen osuus vahvistetaan liitteessä II. Yhteisön rahoitusosuuden yksityiskohtaiset säännöt määräytyvät Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen sekä sitä täydentävän liitteen III perusteella. 3 artikla Kaikki kuudenteen puiteohjelmaan kuuluva tutkimustoiminta on toteutettava eettisten perusperiaatteiden mukaisesti. 4 artikla Kuudennen puiteohjelman toteuttamiseksi voi olla tarpeen toteuttaa perustamissopimuksen 168 artiklassa tarkoitettuja täydentäviä toimintaohjelmia, yhteisö voi osallistua perustamissopimuksen 169 artiklassa tarkoitettuihin useiden jäsenvaltioiden käynnistämiin tutkimus- ja kehitysohjelmiin tai voi olla tarpeen perustaa yhteisyrityksiä tai muita perustamissopimuksen 171 artiklassa tarkoitettuja järjestelmiä. Lisäksi voi olla tarpeen harjoittaa perustamissopimuksen 170 artiklassa tarkoitettua yhteistyötä kolmansien maiden tai kansainvälisten järjestöjen kanssa. 5 artikla Kuudennen puiteohjelman ja erityisesti sen tavoitteiden ja painopisteiden toteutumista sekä rahoitusnäkökohtia käsitellään yksityiskohtaisesti kertomuksessa, jonka komissio julkaisee vuosittain perustamissopimuksen 173 artiklan mukaisesti. 6 artikla Ennen kuin komissio esittää seuraavaa puiteohjelmaa koskevan ehdotuksen, se teettää korkean tason riippumattomilla asiantuntijoilla arvion tuloksista, jotka yhteisön toimilla on saavutettu arviota edeltävien viiden vuoden aikana. Komissio toimittaa kyseisen arvioinnin päätelmät ja omat huomautuksensa Euroopan parlamentille, neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle. 7 artikla Kuudenteen puiteohjelmaan voivat asiaan liittyvien sopimusten, päätösten ja pöytäkirjojen mukaisesti osallistua ETA-maat, ehdokasmaat ja muut maat, mukaan luettuina Sveitsi ja Israel. Tehty Brysselissä [...] Euroopan parlamentin puolesta Neuvoston puolesta Puheenjohtaja [...] LIITE I: TOIMIEN TIETEELLISET JA TEKNOLOGISET TAVOITTEET JA PÄÄPERIAATTEET Tutkimuksen ja teknologian kehittämisen kuudennessa puiteohjelmassa toteutettavat toimet noudattavat puiteohjelmalle perustamissopimuksessa vahvistettuja yleisiä tavoitteita: - lujittaa yhteisön teollisuuden tieteellistä ja teknologista perustaa; - suosia sen kilpailukyvyn kehittämistä; - edistää tutkimustoimintaa, jota pidetään tarpeellisena perustamissopimuksen muiden lukujen perusteella. Puiteohjelman uusi rakenne muodostuu seuraavien kolmen painopistealueen varaan, joilla pyritään edellä mainittuihin tavoitteisiin: 1. eurooppalaisen tutkimustyön integrointi; 2. eurooppalaisen tutkimusalueen jäsentäminen; 3. eurooppalaisen tutkimusalueen perustan lujittaminen. Kahden viimeksi mainitun painopistealueen hyväksi toteutetulla toiminnalla pyritään jäsentämään eurooppalaista tutkimusaluetta erilaisissa läheisesti tutkimukseen liittyvissä näkökohdissa, jotka muodostavat sen toimintaympäristön, ja auttamaan sen toimintaperustan luomisessa ja vahvistamisessa. Niitä toteutetaan siis kaikilla tieteen ja teknologian aloilla. Ensimmäiseen painopistealueeseen kuuluva toiminta muodostaa suurimman osan puiteohjelman välityksellä tehtävästä työstä, ja sillä pyritään integroimaan tutkimustyötä ja -toimintaa Euroopan tasolla sekä lisäämään tietämystämme ja ymmärrystämme. Sitä tehdään - rajatulla määrällä ensisijaisia aihealueita ja pääasiassa vahvoilla, integroivasti vaikuttavilla toteutusvälineillä: huippuosaamisen verkostoilla, integroiduilla hankkeilla tai unionin osallistumisella yhdessä toteutettuihin kansallisiin tutkimusohjelmiin perustamissopimuksen 169 artiklan mukaisesti, sekä - huippuosaamiseen ja integroitumiseen johtavana portaikkona - kohdennetuilla erityishankkeilla ja koordinointitoimilla; - laajemmin tutkimusaloja kattavilla alueilla, jolloin kyseeseen tulevat jotkin unionin politiikkojen erityistarpeet ja uudet ja syntymässä olevat tarpeet; - kaikilla tieteen ja teknologian aloilla pk-yritysten, myös hyvin pienten yritysten, täydentävien tutkimus- ja innovointitoimien osalta. Tutkimustoimet perustuvat integroituun ja tarvittaessa monitieteiseen lähestymistapaan, ja niissä käsitellään tarkoituksenmukaisella tavalla innovointia ja sosioekonomisia näkökohtia. Uusimpaan tietämykseen liittyvää kokeellista tutkimusta harjoitetaan tarpeen mukaan ensisijaisilla aihealueilla niiden sisältämiin aiheisiin läheisesti liittyvillä aloilla. Kansainvälinen yhteistyö kuuluu olennaisena osana puiteohjelman ensimmäisellä painopistealueella toteutettaviin toimiin. Kansainvälistä yhteistyötä voidaan tehdä seuraavasti: - Ensisijaisilla aihealueilla: - hankkeet, joilla pyritään takaamaan Euroopalle eturivin asema maailmanlaajuisia ongelmia käsittelevässä kansainvälisessä tutkimustyössä ja huolehtimaan Euroopan osallisuuden yhdenmukaisuudesta siinä; - kahdenväliset integroidut yhteistyötoimet kolmansien maiden ja kolmansien maiden ryhmien kanssa; - kolmansien maiden [15] tutkijoiden ja laitosten osallistuminen hankkeisiin ja verkostoihin aloilla, joilla on erityismerkitystä kyseisille maille. [15] Kolmansilla mailla tarkoitetaan Euroopan unioniin kuulumattomia maita, jotka eivät ole assosioituneet puiteohjelmaan. Puiteohjelmaan assosioituneet maat, joiden organisaatiot ja tutkijat voivat osallistua puiteohjelman toimintaan samoin edellytyksin kuin Euroopan unionin jäsenvaltioista olevat, ovat Euroopan talousalueen maat, jäsenehdokasmaat, Sveitsi ja Israel. - Laajemmin tutkimusaloja kattavien toimien osalta tiettyjen maiden tai maaryhmien kanssa toteutettavat erityiset yhteistyötoimet. Perustavana ja yleisenä periaatteena on sääntö, että tukea myönnetään kilpailullisten ehdotuspyyntöjen sekä ehdotusten tieteellisen ja teknologisen laadun vertaisarvioinnin (peer review) perusteella. Suurin osa puiteohjelman toiminnasta pannaan täytäntöön tämän säännön mukaisesti. Ohjelman täytäntöönpanossa ja siihen perustuvassa tutkimustoiminnassa on noudatettava eettisiä perusperiaatteita. Näitä ovat Euroopan unionin perusoikeuskirjassa esitetyt periaatteet, ihmisarvon ja ihmiselämän suojelu, henkilötietojen ja yksityisyyden suoja sekä ympäristönsuojelu yhteisön oikeuden mukaisesti, [16] asiaa koskevat kansainväliset yleissopimukset, kuten Helsingin julistuksen viimeisin versio, Oviedossa 4 päivänä huhtikuuta 1997 allekirjoitettu Euroopan neuvoston yleissopimus ihmisoikeuksista ja biolääketieteestä ja Pariisissa 12 päivänä tammikuuta 1998 allekirjoitettu lisäpöytäkirja ihmisten kloonauksen kieltämisestä, YK:n yleissopimus lasten oikeuksista, Unescon yleismaailmallinen julistus ihmisen geeniperimästä ja ihmisoikeuksista, Maailman terveysjärjestön WHO:n asiaan liittyvät päätöslauselmat sekä tutkimuksen suoritusmaassa voimassa oleva lainsäädäntö ja säännöstö [17]. [16] Luonnontieteiden ja uusien teknologioiden etiikkaa käsittelevä eurooppalainen työryhmä antaa Euroopan komissiolle neuvoja yhteisön lainsäädännön ja politiikan valmisteluun ja täytäntöönpanoon liittyvissä eettisissä kysymyksissä. [17] Tutkimushankkeiden osallistujien on tarvittaessa pyydettävä asianmukaisilta eettisiltä toimikunnilta lupa tutkimuksen aloittamiseen. Arkaluonteisia kysymyksiä koskevat hanke-ehdotukset arvioidaan järjestelmällisesti myös etiikan näkökulmasta yhteisön tasolla. Erityistapauksissa eettisyyttä voidaan arvioida myös hankkeen toteutuksen aikana. Puiteohjelmasta ei tueta seuraavia tutkimusaloja: - lisääntymistarkoituksessa tehtävään ihmisen kloonaukseen liittyvä tutkimus, - ihmisen geeniperimää muuttamaan pyrkivä tutkimus, jossa muutoksesta saattaa tulla periytyvä, [18] [18] Sukurauhassyövän hoitoon liittyvää tutkimusta voidaan rahoittaa. - tutkimus, jossa pyritään luomaan ihmisalkioita vain tutkimustarkoituksiin tai kantasolujen hankintaa varten, esimerkiksi somaattisten solujen siirron avulla. Eläinten suojelua ja hyvinvointia koskevan Amsterdamin pöytäkirjan mukaisesti eläinkokeet on korvattava vaihtoehtoisilla koemenetelmillä aina kun se on mahdollista. Kärsimysten aiheuttamista eläimille on vältettävä, ja kärsimykset on pyrittävä pitämään mahdollisimman vähäisinä [19]. [19] Tämä koskee erityisesti (direktiivin 86/609/ETY nojalla) eläinkokeita, joissa käytetään ihmiselle erityisen läheistä sukua olevia lajeja. Eläinten geeniperimän muuttaminen ja eläinten kloonaaminen voivat tulla kysymykseen vain silloin, jos tavoitteet ovat eettisesti oikeutettuja ja olosuhteet ovat sellaiset, että varmistetaan eläinten hyvinvointi ja noudatetaan biologisen monimuotoisuuden periaatteita. 1. Eurooppalaisen tutkimustyön integrointi Kuudennen puiteohjelman tämä osa rakentuu seuraavasti: 1.1. Tutkimuksen ensisijaiset aihealueet 1.1.1. Genomitutkimus ja terveysalan bioteknologia i) Genomiikan huippututkimus ja sovellukset terveysalalla ii) Merkittävimmät sairaudet 1.1.2. Tietoyhteiskunnan teknologia 1.1.3. Nanoteknologia, älykkäät materiaalit ja uudet tuotantomenetelmät 1.1.4. Ilmailu ja avaruus 1.1.5. Elintarvikkeiden turvallisuus ja terveysriskit 1.1.6. Kestävä kehitys i) Kestävät energiajärjestelmät ii) Kestävä pintaliikenne iii) Globaalimuutos ja ekosysteemit 1.1.7. Kansalaiset ja hallinto avoimessa eurooppalaisessa osaamisyhteiskunnassa 1.2. Laajemmin tutkimusaloja kattavat erityistoimet 1.2.1 Euroopan unionin tieteellisten ja teknologisten tarpeiden ennakointi 1.2.2 Erityisesti pk-yrityksiä koskeva tutkimustoiminta 1.2.3. Erityiset kansainväliset yhteistyötoimet 1.2.4. Yhteisen tutkimuskeskuksen toiminta Toimet toteutetaan integroidusti, jotta voidaan varmistaa johdonmukaisuus ja synergia niiden välillä sekä tarvittaessa suhteessa puiteohjelman muihin osiin. 1.1. Tutkimuksen ensisijaiset aihealueet Puiteohjelman tässä osassa toteutettavien toimien tarkoituksena on koota riittävä määrä resursseja ja tukea Euroopan tutkimuskapasiteetin vahvaa integrointia alueilla, joilla tämä on erityisesti tarpeen, koska ne ovat Euroopan teollisuuden kilpailukyvyn kannalta ratkaisevia tai koska käsiteltävillä kysymyksillä on huomattavia poliittisia ja sosiaalisia vaikutuksia. Ensisijaisia aihealueita on valittu seitsemän. 1.1.1. Genomitutkimus ja terveysalan bioteknologia Tavoite Tällä alalla toteutettujen toimien tavoite on auttaa yhtenäisen tutkimustyön avulla Eurooppaa hyödyntämään elävien organismien genomin selvittämisessä saavutettujen läpimurtojen tuloksia etenkin kansanterveyden ja kansalaisten hyväksi sekä vahvistaa bioteknologia-alan kilpailukykyä jäsenvaltioissa, hakijamaissa ja muissa assosioituneissa maissa. Painopisteenä on translaatiotutkimus, jolla mahdollistetaan lääketieteen todellinen ja jatkuva edistyminen ja elämänlaadun parantuminen. Toiminnan perustelut ja Euroopan tasolla saatava lisäarvo Ihmisen genomin ja malliorganismien (eläinten, kasvien ja mikro-organismien) genomien analyysiin perustuvat "postgenomiset" tutkimukset johtanevat moniin sovelluksiin useilla sektoreilla, ja erityisesti sellaisten uusien diagnoosivälineiden ja uusien hoitotapojen kehittämiseen, jotka auttavat nykyisellään hallitsemattomien sairauksien vastaisessa taistelussa ja joilla on myös huomattavaa markkinapotentiaalia. Tällaiseen tutkimukseen tarvitaan kuitenkin paljon pitkäaikaista rahoitusta. Yhdysvalloissa julkinen ja yksityinen postgenominen tutkimus kasvaa vakaasti: siihen käytetään nykyään lähes kaksi miljardia dollaria julkisia varoja vuodessa, suurin osa tästä NIH:iden [20] (joiden kokonaistalousarvio kasvaa 14,4 prosenttia vuonna 2001) välityksellä, ja lisäksi kaksinkertainen määrä teollisuuden investointeja. [20] National Institutes of Health Eurooppalainen tutkimustoiminta on nykyisellään paljon vaatimattomampaa ja hajanaisempaa. Useat jäsenvaltiot ovat nyt aloittaneet genomitutkimusta ja postgenomista tutkimusta käsitteleviä tutkimusohjelmia, ja tämä on ratkaiseva askel oikeaan suuntaan. Kaiken kaikkiaan nämä pyrkimykset ovat kuitenkin vielä riittämättömiä ja hajanaisia. Euroopan teollisuuden panos on huomattavasti pienempi kuin Yhdysvalloissa. Genomialan yrityksistä 70 prosenttia toimii Yhdysvalloissa, ja sinne suuntautuu myös yhä suurempi osa eurooppalaisista yksityisistä investoinneista. Jotta unioni voisi parantaa asemaansa tällä alalla ja hyödyntää täysimittaisesti odotetun edistyksen taloudelliset ja sosiaaliset vaikutukset, investointeja on lisättävä jyrkästi ja Euroopassa tehty tutkimustoiminta on yhdennettävä johdonmukaiseksi työksi, jossa otetaan huomioon myös kansainväliset näkökohdat. Suunnitellut toimet Euroopan yhteisö pyrkii tähän päämäärään seuraavilla alueilla: i) Genomiikan huippututkimus ja sovellukset terveysalalla - Funktionaalisen genomitutkimuksen perustiedot ja perusvälineet: sisältää malliorganismien, kuten eläinten, kasvien ja mikro-organismien, ja erityisesti niiden pienten genomien tutkimusta, joka auttaa ymmärtämään ihmisten terveyden kannalta merkityksellisten geenien ja geenituotteiden toimintaa. - geenien ilmentyminen ja proteomiikka - rakenteellinen genomiikka - vertaileva genomitutkimus ja väestögenetiikka - bioinformatiikka. - monitieteiset funktionaalisen genomiikan lähestymistavat biologisten perusprosessien tutkimuksessa. - Genomiikkatiedon ja -teknologian soveltaminen terveysalan bioteknologiassa: - teknologiset alustat uusiin diagnoosi-, ennaltaehkäisy- ja hoitovälineisiin liittyvien alojen (mukaan luettuina farmakogenomiset lähestymistavat, eläinkokeille vaihtoehtoiset koemenetelmät ja kantasolututkimus) kehityksen tueksi, - tuki genomiikka- ja proteomiikka-alalle perustettavien uusien yritysten innovatiiviselle tutkimustoiminnalle. ii) Merkittävimmät sairaudet - Genomiikkatiedon ja -teknologian soveltaminen lääketieteeseen translaationäkökulmasta seuraavilla aloilla: - hermostolliset sairaudet, sydän- ja verisuonitaudit ja harvinaiset sairaudet, - antibioottien ja muiden lääkkeiden vastaisen resistenssin torjuminen, - ihmisen kehityksen ja vanhenemisprosessin tutkimus sekä aivotutkimus. Seuraavien sairauksien vastaisessa toiminnassa sovelletaan laajempaa lähestymistapaa: - syöpä, jossa painopisteenä on potilassuuntautuneiden strategioiden luominen sairauden ehkäisystä aina diagnosointiin ja hoitoon asti. Voimavaroja keskitetään sellaisen translaatiotutkimuksen tukemiseen, jolla siirretään perustietämystä hyödynnettäväksi kliinisissä sovelluksissa. - Kolmen köyhyyteen sidoksissa olevan tartuntataudin - aidsin, malarian ja tuberkuloosin - vastaisessa taistelussa käytetään laajempaa lähestymistapaa, ja ne ovat painopisteenä Euroopan unionin tasolla ja kansainvälisesti. 1.1.2. Tietoyhteiskunnan teknologia Tavoite Tämän alan toimilla pyritään Lissabonin Eurooppa-neuvoston päätelmien ja eEurope-tavoitteiden mukaisesti edistämään Euroopassa sellaisten tekniikoiden ja sovellusten kehitystä, jotka ovat keskeisiä tietoyhteiskunnan synnyn kannalta. Tarkoituksena on parantaa Euroopan yritysten kilpailukykyä ja luoda ihmisille kaikilla EU:n jäsenvaltioiden, hakijamaiden ja muiden assosioituneiden maiden alueilla mahdollisuus hyötyä mahdollisimman paljon osaamisyhteiskunnan kehityksestä. Keskittyminen tietoyhteiskunnan teknologian seuraavaan sukupolveen tuo alan sovellukset ja palvelut kaikkien ulottuville ja mahdollistaa teknologian seuraavan sukupolven käyttäjäkeskeisemmän kehittämisen. Toiminnan perustelut ja Euroopan tasolla saatava lisäarvo Uuden vuosituhannen kynnyksellä tieto- ja viestintätekniikat mullistavat talouden ja yhteiskunnan toimintaa ja synnyttävät uusia tuotanto-, kaupankäynti- ja viestintätapoja. Euroopassa näihin tekniikoihin on kiinnitetty vielä liian vähän huomiota varsinkin verrattuna Yhdysvaltoihin, jossa yhteenlasketut julkisen ja yksityisen sektorin investoinnit alaan ovat kolminkertaiset Eurooppaan verrattuna. Kyseessä on EU:n talouden toiseksi tärkein ala, jolla on 2000 miljardin euron vuotuiset markkinat ja joka työllistää Euroopassa yli 2 miljoonaa henkilöä - ja määrä on jatkuvassa kasvussa. Eurooppa on hyvässä asemassa johtamaan ja muovaamaan tulevaa kehitystä sekä teknologioiden että niiden elämään ja työhön liittyvien vaikutusten osalta. Euroopan koko teollisuuden kilpailukyky ja sen kansalaisten elintaso riippuu paljolti tulevista ponnisteluista tietoyhteiskunnan teknologioiden tutkimuksessa, jolla valmistellaan uuden sukupolven tuotteita, prosesseja ja palveluja. Teolliset ja kaupalliset menestystarinat, jollaisia on Euroopassa nähty esimerkiksi matkaviestinnässä GSM-standardin myötä, eivät tule toistumaan, ellei tälle alalle pyritä yhdessä keskittämään riittävästi tutkimusresursseja yhdistämällä julkisen ja yksityisen sektorin voimavaroja koko Euroopan laajuisesti. Jotta taloudelliset ja yhteiskunnalliset vaikutukset olisivat mahdollisimman suuria, toiminnassa olisi pyrittävä tukemaan sellaisten uuden sukupolven tekniikoiden kehittymistä, joissa prosessointiteho, käyttöliittymät ja verkot yhdistyvät saumattomammin arkiympäristöön ja tuovat käyttäjien saataville helpon ja luontevan vuorovaikutteisuuden kautta monenlaisia palveluja ja sovelluksia. Ajatukseen älykkäästä toimintaympäristöstä kuuluu se, että käyttäjä - ihminen - on pääosassa osaamisyhteiskunnan tulevassa kehityksessä. Yhteisön toimissa keskitytään niihin teknologisiin painopisteisiin, joiden avulla näihin tavoitteisiin voidaan päästä. Toimilla pyritään saamaan tutkijayhteisö työskentelemään tarkkaan määritellyissä hankkeissa, joihin kuuluu matkaviestintäjärjestelmien uusien sukupolvien kehittäminen, jotta saavutettaisiin keskipitkän ja pitkän aikavälin tavoitteet ja tarjottaisiin samalla mahdollisuudet vastata sekä markkinoiden ja julkisen politiikan uusiin tarpeisiin. Suunnitellut toimet Toiminnassa keskitytään seuraaviin painopistealoihin: Kokoava tutkimus kansalaisten ja yritysten kannalta keskeisillä teknologian aloilla Perusteknologian oletetun kehityksen täydentämiseksi ja hyödyntämiseksi pyrkimyksenä on tutkia ratkaisuja kehittymässä olevan osaamisyhteiskunnan kohtaamiin merkittäviin yhteiskunnallisiin ja taloudellisiin haasteisiin. Painopistealueina ovat: - Luottamusta ja luotettavuutta tukevien tekniikoiden tutkimus niihin keskeisiin tietoturvahaasteisiin vastaamiseksi, joita aiheutuu toimintaympäristön digitalisoitumisesta ja tarpeesta turvata kansalaisten oikeudet ja yksityisyyden suoja. - Toimintaympäristön älykkyyttä tukevat järjestelmät, joilla tuodaan tietoyhteiskunta kaikkien ulottuville iästä ja olosuhteista riippumatta. Lisäksi vuorovaikutteiset ja älykkäät järjestelmät terveydenhuollon, liikkuvuuden, turvallisuuden, vapaa-ajan, matkailun, kulttuuriperinnön säilyttämisen ja saatavuuden sekä ympäristönäkökohtien (joihin luetaan kuuluvaksi myös humanitaarinen miinanraivaus) tarpeisiin. - Sähköinen ja langaton kaupankäynti sekä maksu- ja kauppatapahtumien ja verkkojen turvallisuutta parantavat tekniikat; uudet välineet ja uudet työtavat, joihin liittyvät myös tietoyhteiskunnan teknologian vaikutukset työhön ja työympäristöihin; koulutusalan uusi teknologia; osaamisen hyödyntämistä, kokonaisvaltaista liikkeenjohtoa ja sähköistä hallintoa tukevat järjestelmät, joissa otetaan huomioon kuluttajien tarpeet. - Suuren mittakaavan hajautetut järjestelmät ja tutkimusalustat, kuten GRID-pohjaiset järjestelmät, joiden avulla voidaan löytää toimivia ratkaisuja monimutkaisiin ongelmiin esimerkiksi ympäristönsuojelun, energiatalouden, terveydenhuollon, liikenteen ja teollisen suunnittelun alalla. Viestintä- ja tiedonkäsittelytekniikat Matkaviestinnän, langattoman viestinnän, optisen viestinnän ja laajakaistaviestinnän infrastruktuurit sekä tiedonkäsittely- ja ohjelmistotekniikat, jotka ovat luotettavia ja kattavia ja jotka voidaan sovittaa sovellusten ja palvelujen kasvaviin tarpeisiin. Toiminnassa keskitytään seuraaviin aihepiireihin: - Langattoman viestinnän ja matkaviestinnän järjestelmien ja verkkojen uudet sukupolvet; satelliittivälitteiset viestintäjärjestelmät; täysoptiset tekniikat; viestintäverkkojen yhdistäminen ja hallinta; kapasiteetin käyttöä tehostavat tekniikat, joita tarvitaan erityisesti audiovisuaalisten järjestelmien, infrastruktuurien ja palvelujen kehittämiseen. Toimilla tuetaan myös Internetin seuraavan sukupolven kehittymistä ja IP-yhteyskäytännön version 6 (IPv6) käyttöönottoa. - Ohjelmistotekniikat, -rakenteetja hajautetut järjestelmät, joilla tuetaan monitoimipalveluja ja monisäikeisiä palveluja, joihin liittyy useita toimijoita; monimutkaisten ja laajojen järjestelmien teknologia ja hallinta, joka takaa niiden käyttövarmuuden. Komponentit ja mikrojärjestelmät Uusiin materiaaleihin perustuvat pienoiskokoiset ja edulliset, nykyistä monitoimintaisemmat järjestelmät. Painopisteet ovat seuraavat: - Mikro- ja optoelektroniikan sekä fotoniikkakomponenttien suunnittelu ja tuotanto, myös tiedon tallentamiseen, tavoitteena mahdollisimman suuri pienennysaste ja mikroelektroniikan ja mikrojärjestelmien komponenttien mahdollisimman alhaiset kustannukset ja mahdollisimman pieni virrankulutus järjestelmien ympäristövaikutukset huomioon ottaen. - Nanoelektroniikka, mikrotekniikat, näytöt ja mikrojärjestelmät sekä uusien materiaalien ja kvanttimekaniikan monitieteellinen tutkimus; tiedonkäsittelyn uudet mallit ja konseptit. Tiedonhallinta ja käyttöliittymät Tiedonhallinnan välineiden ja käyttöliittymien tutkimus, pyrkimyksenä mahdollistaa helpompi vuorovaikutteisuus ajasta ja paikasta riippumatta tietopohjaisissa palveluissa ja sovelluksissa. Painopistealueina ovat: - Konteksti- ja merkityspohjaiset tiedon esitys- ja hallintajärjestelmät, mukaan luettuina kognitiiviset järjestelmät, sekä välineet digitaalisen sisällön luontiin, jäsentämiseen, selailuun, hakuun, jakamiseen ja jakeluun. - Monianturiset käyttöliittymät, jotka pystyvät vastaanottamaan ja tulkitsemaan inhimillistä viestintää sanojen, eleiden ja eri aistien välityksellä; virtuaaliympäristöt; sekä monikieliset ja -kulttuuriset järjestelmät, joita tarvitaan Euroopan laajuisen osaamisyhteiskunnan luomiseen. 1.1.3. Nanoteknologia, älykkäät materiaalit ja uudet tuotantomenetelmät Tavoite Tämän alan toimilla pyritään saavuttamaan EU:n jäsenvaltioissa, hakijamaissa ja muissa assosioituneissa maissa riittävät valmiudet ja resurssit, jotta huipputeknologiaa voitaisiin kehittää ja hyödyntää erityisesti ekotehokkuutta ja ympäristöön joutuvien haitallisten aineiden päästöjen vähentämistä silmällä pitäen tulevien vuosien tuotteissa, palveluissa ja valmistusprosesseissa, jotka perustuvat erityisosaamiseen ja älykkäisiin ominaisuuksiin. Toiminnan perustelut ja Euroopan tasolla saatava lisäarvo Euroopan teollisuus tuottaa nykyään vuosittain noin 4 000 miljardin euron arvosta tuotteita ja palveluja. Kilpailun jatkuvasti kiristyessä maailmanmarkkinoilla Euroopan on ylläpidettävä ja parannettava kilpailukykyään, mutta samalla pystyttävä täyttämään kestävän kehityksen asettamat vaatimukset. Tämä edellyttää voimakasta panostusta huipputeknologian suunnitteluun, kehittämiseen ja käytön yleistämiseen. Tässä yhteydessä keskeistä huipputeknologiaa edustavat esimerkiksi nanoteknologia, erityisosaamiseen perustuvat materiaalit ja uudet tuotantoprosessit. Nanoteknologia yhdistää ilmiöitä kvanttimekaniikasta, materiaaliteknologiasta ja molekyylibiologiasta ja se tulee todennäköisesti olemaan yksi seuraavan teollisen vallankumouksen kulmakivistä. EU:n kilpailijat ovatkin tehneet alaan huomattavia investointeja (Yhdysvallat suuntaa vuonna 2001 alan tutkimukseen 500 miljoonaa dollaria julkisia varoja, eli kaksin verroin enemmän kuin tällä hetkellä Yhdysvalloissa ja viisi kertaa enemmän kuin Euroopassa tällä hetkellä). Euroopassa on merkittävää erityisosaamista tietyillä aloilla, kuten nanovalmistuksessa ja nanokemiassa, ja näillä aloilla investointeja on lisättävä ja koordinoitava. Materiaalien osalta tavoitteena on kehittää älykkäitä materiaaleja, joista saadaan huomattavaa lisäarvoa esimerkiksi liikenteen, energiantuotannon, elektroniikan ja biolääketieteen sovelluksina, ja joiden markkinapotentiaali on kymmenien miljardien eurojen luokkaa. Joustavien, kokonaisvaltaisten ja puhtaiden tuotantojärjestelmien luominen edellyttää myös huomattavaa tutkimuspanostusta uusien tekniikoiden käyttöön valmistuksessa ja tuotannonohjauksessa. Suunnitellut toimet Nanoteknologia: - pitkän aikavälin monitieteellinen tutkimustoiminta, jossa pyritään ymmärtämään asiaan liittyviä ilmiöitä, hallitsemaan prosesseja ja kehittämään tutkimusvälineitä; - supramolekylaariset ja makromolekyylirakenteet - nanobioteknologia, - nanometriluokan tekniikat materiaalien ja komponenttien valmistukseen; - käsittely- ja hallintavälineiden ja -instrumenttien kehittäminen; - alan sovellukset esimerkiksi terveydenhuollossa, kemianteollisuudessa, energia-alalla, optiikassa ja ympäristönsuojelussa. Älykkäät materiaalit: - perustietämyksen lisääminen; - uusien materiaalien, myös biomateriaalien, tuotantoon ja jalostamiseen liittyvä teknologia; - tukena tarvittavat suunnittelu- ja valmistustekniikat. Uudet tuotantomenetelmät - uudet prosessit sekä joustavat ja älykkäät valmistusjärjestelmät, joissa yhdistyvät viimeisimmät tuotantokaaren eri tekijöiden simulointitekniikat (ns. Virtual Manufacturing), vuorovaikutteiset päätöksenteon tukijärjestelmät, huipputarkkuutta tukevat tekniikat ja innovatiivinen robotiikka; - saastuttamattoman jätehuollon ja riskienhallinnan edellyttämä järjestelmätutkimus tuotannon ja valmistuksen alalla, mukaan luettuina bioprosessit ja primaariraaka-aineen kulutuksen vähentäminen; - uudet ratkaisut, joilla optimoidaan tuotantojärjestelmien, tuotteiden ja palvelujen elinkaari. 1.1.4. Ilmailu ja avaruus Tavoite Tämän alan toimilla pyritään tutkimuspanostuksia yhdistämällä vahvistamaan alan eurooppalaisen teollisuuden asemaa yhä tiukemmin kilpailluilla maailmanmarkkinoilla ja toisaalta helpottamaan EU:n jäsenvaltioiden, hakijamaiden ja muiden assosioituneiden maiden tutkimuspotentiaalin hyödyntämistä tällä alalla turvallisuuden ja ympäristönsuojelun parantamiseksi. Toiminnan perustelut ja Euroopan tasolla saatava lisäarvo Ilmailu- ja avaruusteknologia ovat kaksi teknisesti ja taloudellisesti erillistä alaa, mutta ne liittyvät toisaalta kiinteästi yhteen niihin liittyvien teollisten ja poliittisten vaikutusten sekä aloilla vaikuttavien toimijoiden kautta. Nämä ovat Euroopan perinteisiä menestysaloja, joilla Euroopalla on taloudellista ja kaupallista potentiaalia. Yhdysvaltain investoinnit ovat kuitenkin osa-alueesta riippuen kolmesta kuuteen kertaa suurempia kuin Euroopassa. Kilpailu kiristyy jatkuvasti, ja maailmalla tarvitaan seuraavien 15 vuoden kuluessa noin 14 000 uutta lentokonetta, joiden markkina-arvo on noin 1000 miljardia euroa. Tähän mennessä Euroopassa on menestyksekkäästi onnistuttu yhdistämään tuotannollisia vahvuuksia ja kehittämisresursseja, ja nyt samankaltaista toimintaa tarvitaan myös tutkimustoiminnan kohdentamiseksi keskeisiin kysymyksiin ja tutkimusaloihin. Tämän tavoitteen saavuttamiseksi alan merkittävien eurooppalaisten vaikuttajien raportissa Vision for 2020 [21] suositellaan, että eurooppalaista, kansallista ja yksityisen sektorin tutkimustoimintaa keskitetään yhteisen vision ja tutkimusstrategian ympärille. [21] European Aeronautics: A Vision for 2020 (Alan vaikuttajista koostuvan ryhmän raportti). Avaruusasioissa EU:ssa tuetaan komission tiedonannossa Euroopan avaruusstrategian uusi vaihe [22] hahmotellulla tavalla tutkimustoimintaa, jonka tarkoituksena on käyttää avaruutta markkinoita ja yhteiskuntaa hyödyttävällä tavalla. [22] KOM(2000) 597. Suunnitellut toimet Ilmailu Yhteisön ilmailututkimuksessa keskitytään seuraavien tavoitteiden edellyttämään tutkimukseen ja teknologian kehittämiseen: - parannetaan alan eurooppalaisten yritysten kilpailukykyä kaupallisten alusten, voimanlähteiden ja laitteistojen alalla, - vähennetään ilma-alusten polttoaineenkulutusta ja ympäristövaikutuksia, kuten ympäristöhaittoja ja -kuormitusta (hiilidioksidi ja typen oksidit, melu); - parannetaan lentoturvallisuutta lentoliikenteen jatkuvasti lisääntyessä, - parannetaan lentoliikennejärjestelmän kapasiteettia ja turvallisuutta (lennonohjausjärjestelmät ja lentoliikenteen hallintajärjestelmät) ja tuetaan "yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan" kehittymistä. Avaruus Yhteisön avaruusalan toimet toteutetaan tiiviissä yhteistyössä Euroopan avaruusjärjestön ESAn ja alan muiden yhteistyöelinten sekä yritysten kanssa, jotta tarvittavissa laajoissa investoinneissa päästäisiin mahdollisimman hyvään johdonmukaisuuteen. Toiminnassa keskitytään seuraaviin aihealueisiin: - Galileo-satelliittipaikannushanke; - ympäristön ja turvallisuuden maailmanlaajuinen seurantajärjestelmä (GMES); - viestintäalalla avaruusjärjestelmien ja maanpäällisten järjestelmien yhdistämistä tukeva tutkimus. 1.1.5. Elintarvikkeiden turvallisuus ja terveysriskit Tavoite Tämän alan toimien tavoitteena on auttaa EU:n jäsenvaltioita, hakijamaita ja muita assosioituneita maita luomaan yhtenäistä tieteellistä ja teknistä perustaa, jota tarvitaan turvallisten ja terveellisten elintarvikkeiden ympäristöystävällisen ja kuluttajien vaatimuksia vastaavan tuotanto- ja jakelujärjestelmän kehittämiseen, ravintoon liittyvien riskien hallintaan erityisesti bioteknologian välineillä sekä ympäristön muutoksista aiheutuvien terveysriskien hallintaan. Toiminnan perustelut ja Euroopan tasolla saatava lisäarvo Viimeaikaiset elintarvikealan kriisit, erityisesti BSE-tauti, ovat tuoneet esille sekä elintarvikkeiden turvallisuuskysymyksien monikerroksisuuden että niiden yleensä kansainvälisen ja rajat ylittävän luonteen. Euroopan maatalous- ja elintarvikealan sisämarkkinoiden yhdentyminen tekee tarpeelliseksi käsitellä alalla esille tulevia ongelmia ja tehdä niihin liittyviä tutkimuksia Euroopan laajuisina. Tämä on lähiaikoina perustettavan Euroopan elintarvikeviraston tausta. Kansalaiset ja kuluttajat odottavat tutkimustoiminnan auttavan takaamaan, että kaupan olevat elintarvikkeet ja tuotteet ovat turvallisia ja terveellisiä ja että niitä voi kuluttaa vaaratta. Tästä syystä huomiota olisi kiinnitettävä koko tuotantoketjuun ottaen tarpeen mukaan huomioon terveyden kannalta merkitykselliset kasvitieteelliset ja bioteknologiset näkökohdat. Tämä edellyttää, että käytössä on mahdollisimman täydellistä, täsmällistä ja ajantasaista tieteellistä tietoa. Kysymyksessä on kansanterveyden lisäksi 600 miljardin euron vuotuisen liikevaihdon ja 2,6 miljoonan työpaikan kokoisen sektorin menestys. Pienet ja erittäin pienet yritykset muodostavat merkittävän osan elintarvikealan yrityksistä. Siksi toteutettavien toimien onnistuminen riippuu siitä, miten hyvin tietämys ja menetelmät sovitetaan tällaisten yritysten erityispiirteisiin. Euroopan kannalta tämä merkitsee myös, että näitä nykyään maailmanlaajuisia kysymyksiä käsittelevälle tutkimustoiminnalle on annettava tuntuva panos ja niistä käytävään kansainväliseen keskusteluun on osallistuttava johdonmukaisella tavalla mahdollisimman täsmällisten ja täydellisten tietojen pohjalta. Samat huomautukset koskevat ympäristötekijöiden (esim. hormonitoimintoja häiritsevien aineiden ja karsinogeenien) terveysvaikutuksiin liittyviä eri näkökohtia, jotka huolettavat eurooppalaisia yhä enemmän ja jotka ilmenevät usein kansainvälisesti. Mainituista syistä ja lisäksi jotta moninaisilla aloilla olevia parhaita asiantuntemuksen lähteitä voitaisiin hyödyntää yhteisesti, alan tutkimusta on tehtävä Euroopan tasolla, jolloin eri valtioiden kansallisen tutkimustoiminnan aito koordinointi on mahdollista. Suunnitellut toimet Euroopan yhteisön toiminta kattaa elintarvikkeiden riskinhallinnan eri näkökohtiin sekä terveyden ja ravinnon välisiin suhteisiin liittyvät tutkimukset: - kemiallisten kontaminanttien ja nykyisin tunnettujen tai esille tulevien patogeenisten mikro-organismien (kuten virusten, bakteerien, hiivasienten ja muiden sienten, loisten ja uusien prionityyppisten tartunnanaiheuttajien) analyysi-, havaitsemis- ja hallintamenetelmät (painopisteenä eläville eläimille tehtävien (ante-mortem) diagnostisten testien kehittäminen BSE-taudin ja lampaan kutkataudin (scrapie) havaitsemiseksi); - eläinten ravinnon (myös muuntogeenisiä organismeja sisältävien tuotteiden) ja siihen sisältyvien alkuperältään erilaisten ainesosien käytön vaikutus ihmisen terveyteen; - geneettisesti muunneltujen organismien ja elintarvikkeiden muiden ainesosien jäljitysmenetelmät; - turvallisemmat ja ympäristöystävälliset tuotanto ja -jalostusmenetelmät sekä terveellisemmät, ravitsevat ja terveysvaikutteiset elintarvikkeet, joiden perustana olevat lähestymistavat vaihtelevat kasvi- ja eläintieteistä ja bioteknologiasta luonnonmukaiseen maatalouteen; - ravintoon liittyvien sairauksien ja allergioiden epidemiologia sekä ruokavalion vaikutus lasten terveyteen; - ravinnon ja muun muassa luonnonmukaisesti tuotettujen tai geneettisesti muunnettuja organismeja sisältävien tuotteiden terveysvaikutukset ja bioteknologian viimeaikaisista saavutuksista syntyvien tuotteiden terveysvaikutukset; - ympäristöstä johtuvat (kemialliset, biologiset ja fysikaaliset) terveysriskit, joissa korostetaan kumulatiivisia riskejä sekä altistumista useille sallituille aineille samanaikaisesti, ihmiseen siirtymisen reittejä, pitkäaikaisia vaikutuksia ja pienille annoksille altistumisen vaikutuksia sekä vaikutuksia erityisen herkkiin ihmisryhmiin kuten lapsiin. 1.1.6. Kestävä kehitys [23] [23] Ydinalan tutkimuksen ensisijaiset tavoitteet esitetään Euratomin puiteohjelmaehdotuksen liitteessä "Tieteelliset ja teknologiset tavoitteet".. Tavoite Tämän alueen toimien tarkoituksena on vahvistaa niitä tieteellisiä ja teknologisia resursseja, joita Eurooppa tarvitsee toteuttaakseen kestävän kehityksen periaatetta, jonka Eurooppa-neuvosto vahvisti yhteisön tavoitteeksi Göteborgin kokouksessaan. Lisäksi tarkoituksena on yhdistää kestävän kehityksen ympäristönsuojelulliset, taloudelliset ja yhteiskunnalliset näkökohdat kestävän energia- ja liikennekehityksen turvaamiseksi. Toimien avulla EU:n jäsenvaltioiden, hakijamaiden ja muiden assosioituneiden maiden olisi voitava edistää merkittävästi kansainvälisiä pyrkimyksiä ymmärtää ja hallita globaalimuutosta sekä suojella ekosysteemien tasapainoa. Toiminnan perustelut ja Euroopan tasolla saatava lisäarvo Kestävän kehityksen toteuttaminen maailmanlaajuisesti edellyttää muun muassa seuraavia tekijöitä: - sellaisten tekniikoiden kehittämistä ja levittämistä, joiden ansiosta voidaan säästää luonnonvaroja sekä järkeistää ja tehdä kestävämmäksi niiden käyttöä, vähentää jätteiden syntymistä ja pienentää taloudellisen toiminnan ympäristövaikutuksia "älykkäämmän energiahuollon" ja "älykkäämmän liikenteen" luomiseksi Euroopassa; - ekosysteemien, globaalimuutoksen mekanismien ja vaikutusten ja varsinkin ilmastonmuutoksen sekä alan ennustemahdollisuuksien parempaa tuntemusta. Kuten komission vihreässä kirjassa Energiahuoltostrategia Euroopalle [24] korostetaan, teknologian kannalta kaksi painopistealuetta ovat energia ja liikenne, jotka aiheuttavat yli 80 prosenttia kasvihuonekaasujen kokonaispäästöistä ja yli 90 prosenttia hiilidioksidipäästöistä. [24] KOM (2000) 769. Kioton pöytäkirjan mukaan Euroopan unionin on vähennettävä kasvihuonekaasujen päästöjään 8 prosentilla vuoden 1990 tasosta vuosien 2008-2012 aikana. Tämä edellyttää innovatiivisten ja kestävän kehityksen mukaisten energia- ja liikenneratkaisujen kehittämistä. Tämän lyhyen aikavälin tavoitteen saavuttaminen edellyttää nykyisin kehitteillä olevien tekniikoiden laajamittaista hyödyntämistä. Pitkällä aikavälillä eli tulevina vuosikymmeninä toteutettava kestävä kehitys edellyttää, että tässä suhteessa sopivimmat energialähteet ja -muodot saadaan käyttöön ja kannattaviksi. Tässä tarvitaan pitkäaikaisempaa tutkimustyötä. Sekä keskipitkän että pitkän aikavälin tutkimustyötä tarvitaan myös kestävän eurooppalaisen liikennejärjestelmän kehittämiseksi, joka on yksi eurooppalaisen liikennepolitiikan valkoisessa kirjassa mainituista unionin päätavoitteista. Koko maailmassa tehdään nykyään ilmastonmuutostutkimusta noin 2 miljardin euron arvosta vuodessa. Euroopan osuus on 500 miljoonaa euroa ja Yhdysvaltain osuus 900 miljoonaa euroa. Euroopan unioni on sopimuspuolena globaalimuutokseen liittyvien eri alojen kansainvälisissä sopimuksissa, kuten ilmastonmuutosta koskevassa Kioton pöytäkirjassa, Montrealin pöytäkirjassa ja biologista monimuotoisuutta ja aavikoitumista koskevissa Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksissa. Unionin on annettava työhön laaja ja johdonmukainen panos näiden aiheiden suurten kansainvälisten tutkimusohjelmien välityksellä. Euroopan osallistumista koko maailmassa tehtävään tutkimustyöhön on välttämättä koordinoitava, ja yhteisön toiminta voi auttaa varmistamaan tämän. Suunnitellut toimet Yhteisön TTK-toiminnassa keskitytään seuraaviin aloihin: i) Kestävät energiajärjestelmät - lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä ja erityisesti kaupunkiympäristöissä: - tärkeimmät uudet ja uusiutuvat energialähteet ja niiden käyttöönotto, - vaihtoehtoiset moottoripolttoaineet, - energiansäästö ja energiatehokkuus erityisesti rakennuksissa; - keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä: - polttokennot ja niiden sovellukset liikenteessä ja kiinteissä kohteissa, - tekniikat, jotka liittyvät vedyn käyttöön energian kantajana ja sitojana, - uudet kehittyneet aurinkoenergiaratkaisut ja (esimerkiksi maataloudessa syntyvän) biomassan kehittyneet käyttötavat, - puhtaampiin fossiilista polttoainetta käyttäviin laitoksiin liittyvä hiilidioksidin poistaminen; ii) Kestävä pintaliikenne - tavoitteena ympäristöystävälliset liikennejärjestelmät ja ajoneuvot sekä puhdas kaupunkiliikenne ja järkevä henkilöautojen käyttö kaupungeissa: - uudet ajoneuvoratkaisut erityisesti maantie- ja kaupunkiliikenteessä, myös uudenlaiset käyttövoimajärjestelmät ja polttokennojen käyttö liikenteessä, - laatua, turvallisuutta, kierrätettävyyttä, mukavuutta ja kustannustehokkuutta parantavat kehittyneet suunnittelu- ja valmistustekniikat; - raide- ja meriliikenteen tehostamiseksi, Euroopan rautatiejärjestelmän yhteentoimivuustarpeisiin vastaamiseksi sekä älykkään ja turvallisen matkustaja- ja rahtiliikenteen (erityisesti tie- ja meriliikenteen) varmistamiseksi: - eri liikennemuotojen yhdistäminen ja niiden keskinäisten painotusten muuttaminen siten, että suositaan kestävimpiä ja turvallisimpia liikennemuotoja (esimerkiksi kehittämällä eri liikennemuotoja yhdistäviä ratkaisuja rahti- ja matkustajaliikenteessä ja hyödyntämällä innovaatioita logistiikkaketjun hallinnassa), - infrastruktuurin käytön optimointi ja turvallisuuden lisääminen käyttämällä yhteentoimivia ja älykkäitä liikennejärjestelmiä ja ajoneuvoja sekä liikenneruuhkien välttäminen erityisesti kaupunkialueilla. iii) Globaalimuutos ja ekosysteemit Yhteisön toiminta kohdistuu ensisijaisesti seuraaviin: - kasvihuonekaasujen päästöjen ja muiden ilmakehän ainesosien sekä hiilinielujen (meren, metsän ja maaperän) ilmastovaikutukset ja niiden mekanismit varsinkin ennusteiden parantamiseksi ja korjaavien toimenpidevaihtoehtojen arvioimiseksi, - veden kierto, myös maaperään liittyvät näkökohdat; - biologinen monimuotoisuus merissä ja maalla, merten ekosysteemien toiminta, geneettisten resurssien suojelu, maan ja meren ekosysteemien kestävä hallinta ja ihmisen toiminnan vuorovaikutus niiden kanssa; - aavikoitumisen ja ilmastonmuutokseen liittyvien luonnonkatastrofien mekanismit; - ilmastonmuutoksen maailmanlaajuiset seurantajärjestelmät. 1.1.7. Kansalaiset ja hallinto avoimessa eurooppalaisessa osaamisyhteiskunnassa Tavoite Tämän alueen toiminnalla pyritään saamaan taloustieteiden, valtiotieteiden, yhteiskuntatieteiden ja humanististen tieteiden tutkijat EU:n jäsenvaltioissa, hakijamaissa ja muissa assosioituneissa maissa yhdistämään runsaat ja monipuoliset kykynsä ja tekemään johdonmukaisesti yhdessä työtä, joka on välttämätöntä osaamisyhteiskunnan syntymiseen ja yhtäältä sen jäsenten keskinäisiin ja toisaalta yhteiskunnan jäsenten ja sen instituutioiden välisiin uudenlaisiin suhteisiin liittyvien näkökohtien ymmärtämiseksi ja hallitsemiseksi. Toiminnan perustelut ja Euroopan tasolla saatava lisäarvo Lissabonissa maaliskuussa 2000 ja Nizzassa marraskuussa 2000 kokoontuneissa Eurooppa-neuvostoissa Euroopan unioni asetti tavoitteekseen kunnianhimoisesti, että "siitä on tultava maailman kilpailukykyisin ja dynaamisin tietoon perustuva talous, joka kykenee ylläpitämään kestävää talouskasvua, luomaan uusia ja parempia työpaikkoja ja lisäämään sosiaalista yhteenkuuluvuutta". Lissabonin Eurooppa-neuvosto korosti erityisesti, että "ihmiset ovat Euroopan tärkein voimavara" ja että Euroopan koulutusjärjestelmät on "mukautettava sekä tietoon perustuvan talouden tarpeisiin että korkeamman työllisyystason ja laadukkaamman työn tarjoamiseksi." Euroopan siirtyminen osaamistalouteen ja -yhteiskuntaan sekä tämän yhteiskunnan kestävä kehitys kaikkien kansalaisten elämänlaadun hyväksi toteutuvat helpommin, jos niitä kyetään ymmärtämään ja hallitsemaan. Tähän tarvitaan huomattavaa tutkimustyötä niiden haasteiden parissa, joita merkitsee eurooppalaisen yhteiskuntamallin perusarvoihin - oikeudenmukaisuuteen ja yhteisvastuuseen - tukeutuva yhdennetty ja kestävä taloudellinen ja sosiaalinen kehitys. Samoin on perehdyttävä yrittäjyyteen ja pienten yritysten kehitykseen liittyviin seikkoihin. Siksi talous-, valtio-, yhteiskunta- ja humanististen tieteiden tutkimustyön olisi tuettava sekä jyrkästi kasvavan tietomäärän hallintaa ja hyödyntämistä että tällä alueella vaikuttavien prosessien ymmärtämistä. Euroopassa osaamisyhteiskuntakysymys liittyy erityisesti demokratian ja uusien hallintotapojen toimintaan, ja näitä onkin tarkasteltava yhdessä. Kyseessä ovat kansalaisten ja instituutioiden väliset suhteet monimutkaisessa poliittisessa ympäristössä, jossa päätöksenteko tapahtuu useilla tasoilla: valtion, alueen ja Euroopan tasolla. Toinen haaste on kansalaisyhteiskunnan ja sen edustajien yhä merkittävämpi rooli poliittisessa vuoropuhelussa. Nämä kysymykset ovat selvästi, jopa tyypillisesti eurooppalaisia, ja niiden eurooppalaista ulottuvuutta kannattaa tutkia ottaen huomioon niiden maailmanlaajuiset näkökohdat. Eri maiden kansallisessa tutkimustyössä on vasta alettu kiinnostua tästä eurooppalaisesta ulottuvuudesta, eikä se vielä saa osakseen kaikkea ansaitsemaansa huomiota. Tällaisia näkökohtia on luontevinta käsitellä koko Euroopan tasolla. Euroopan unionin tasolla toteutettava toiminta mahdollistaa myös metodien tarvittavan yhdenmukaisuuden ja Euroopassa käytettyjen erilaisten lähestymistapojen ja eurooppalaisen monimuotoisuuden täysimittaisen hyödyntämisen. Suunnitellut toimet Yhteisön toiminta kohdistuu seuraaviin aiheisiin: Eurooppalainen osaamisyhteiskunta ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus - Eurooppa-neuvoston Lissabonissa ja sen jälkeisissä kokouksissaan asettamiin tavoitteisiin liittyvä tutkimus ja erityisesti: Euroopassa olevan tiedon tuottamisen, siirtämisen ja käytön parantaminen; - ne valinnat, jotka liittyvät osaamisyhteiskunnan kehittämiseen Euroopan unionin Lissabonin ja Nizzan Eurooppa-neuvostoissa itselleen asettamien tavoitteiden mukaisesti; tämä koskee etenkin elämänlaadun parantamista, yhteiskunnallista työllisyys- ja työmarkkinapolitiikkaa, elinikäistä oppimista ja koulutusta, sosiaalisen yhteenkuuluvuuden lisäämistä ja kestävää kehitystä; - erilaiset osaamisyhteiskuntaan siirtymiseen vaikuttavat voimat ja siirtymistavat paikallisella, kansallisella ja alueellisella tasolla. Kansalaisuus, demokratia ja uudet hallintotavat - Euroopan yhdentymisen ja unionin laajentumisen vaikutukset demokratiaan, oikeutuksen käsitteeseen ja toimielinten toimintaan pyrkimällä paremmin ymmärtämään Euroopan poliittisia ja yhteiskunnallisia instituutioita ja niiden historiallista kehitystä; - toimivalta-alojen ja vastuiden selventäminen ja uudet hallintotavat; - konfliktien ratkaisemiseen ja rauhan ja oikeuden palauttamiseen liittyvät turvallisuuskysymykset; - uusien kansalaisuuden muotojen ja identiteettien synty, Euroopan kulttuurisen moninaisuuden muodot ja vaikutukset; Euroopan ja muun maailman yhteiskunnallinen ja kulttuurinen vuoropuhelu. Euroopan yhteisön toimissa keskitytään käytännössä tukemaan - monikansallisia vertailevia tutkimuksia sekä kvalitatiivisten ja kvantitatiivisten tilastojen ja mittarien koordinoitua kehittämistä; - julkisen sektorin politiikkoja tukevia tieteidenvälisiä tutkimuksia; - tutkimusinfrastruktuurien ja tietokantojen Euroopan laajuista rakentamista ja hyödyntämistä. 1.2.1 - - 1.2. Laajemmin tutkimusaloja kattavat erityistoimet Tällaisilla toimilla täydennetään tutkimusta ensisijaisilla aihealueilla. Toimet liittyvät seuraaviin kokonaisuuksiin: - Euroopan unionin tieteellisten ja teknologisten tarpeiden ennakointi - Erityisesti pk-yrityksiä koskeva tutkimustoiminta - Erityiset kansainväliset yhteistyötoimet - Yhteisen tutkimuskeskuksen toiminta 1.2.1 Euroopan unionin tieteellisten ja teknologisten tarpeiden ennakointi Näillä toimilla on oma erityinen tehtävänsä kuudennen puiteohjelman kokonaisrakenteessa. Niissä pyritään yhteisiin toteutusjärjestelyihin ja vaikuttavuuden kannalta riittävän laajamittaiseen toimintaan, jotta tutkimusta voitaisiin harjoittaa tehokkaasti ja joustavasti. Tämä on erittäin tärkeää yhteisön keskeisten tutkimustavoitteiden kannalta. Näiden toimien avulla voidaan huolehtia monista sellaisista tarpeista, joihin ei voida vastata ensisijaisia aihealueita koskevalla tutkimuksella. Näillä toimilla on seuraavat erityistavoitteet: - tuetaan sekä unionin mahdollisten tulevien jäsenten että nykyisten jäsenvaltioiden etuja koskevien yhteisön politiikan osa-alueiden laatimista ja täytäntöönpanoa sekä seurataan niiden vaikutuksia, - tarkastellaan uusia ja esiin nousevia tieteellisiä ja teknologisia ongelmia ja mahdollisuuksia erityisesti tieteenalojen välisillä ja monitieteisillä tutkimusaloilla silloin, kun tarvitaan toimia Euroopan tasolla, jotta voitaisiin hyödyntää mahdollisuudet parantaa strategisia asemia tietämyksen eturintamassa ja uusilla markkinoilla tai ennakoida merkittäviä kysymyksiä, joita eurooppalaisilla yhteiskunnilla on vastassaan. Näiden toimien yhteinen piirre on, että ne toteutetaan useamman vuoden tähtäyksellä siten, että otetaan suoraan huomioon tärkeimpien toimijoiden (tarpeen mukaan päätöksentekijöiden, teollisuuden käyttäjäryhmien, eturivin tutkijaryhmien tms.) tarpeet ja näkökannat. Niiden toteutukseen sovelletaan vuotuista ohjelmasuunnittelumenetelmää, jossa määritellään todettuja tarpeita ja edellä esitettyjä tavoitteita vastaavat painopisteet. Näin määritellyt painopisteet sisällytetään erityisohjelman työohjelmaan yhdessä ohjelman muiden osien tavoitteista johdettujen painopisteiden kanssa, ja ne päivitetään säännöllisesti. Samalla näihin toimiin osoitetut varat kohdennetaan yksilöitäville painopistealoille asteittain ohjelman toteutuksen edetessä. Ohjelman suunnittelusta vastaa komissio niiden ehdotusten pohjalta, joita saadaan käsiteltäviä aiheita koskevan laajan kuulemisen yhteydessä. Kuulemiseen osallistuvat asiaan liittyvät tahot EU:sta ja puiteohjelmaan assosioituneista maista. Alla yksilöidyt tutkimustoimet perustuvat jo nyt todettuihin tarpeisiin, ja niihin on tarkoitus varata 440 miljoonaa euroa. Summa on puolet tämän kohdan toimille varatusta koko määrästä; loput 50 prosenttia kohdennetaan erityisohjelman toteutuksen edetessä yksilöitäviin tutkimustoimiin. i) Politiikan tarpeita palveleva tutkimus Tämän kohdan toimilla tuetaan erityisesti seuraavia tavoitteita: - yhteisten politiikkojen ja erityisesti yhteisen maatalouspolitiikan ja yhteisen kalastuspolitiikan toteuttaminen, - yhteisön politiikan tavoitteet ja erityisesti kuudennessa ympäristöä koskevassa toimintaohjelmassa, [25] vihreässä kirjassa Energiahuoltostrategia Euroopalle, [26] ja eurooppalaisen liikennepolitiikan valkoisessa kirjassa määritetyt tavoitteet [27] sekä muut politiikan tavoitteet muun muassa kansanterveyden ja kuluttajansuojan, sukupuolten välisen tasa-arvon, aluekehityksen, kaupan, EU:n laajentumisen, ulkosuhteiden ja kehitysavun sekä oikeus- ja sisäasioiden alalla, [25] KOM(2001) 31. [26] KOM(2000) 769. [27] KOM(2001) 370. - yhteisön muut tärkeät tavoitteet, kuten Euroopan komission viisivuotiselle toimikaudelleen asettamat tavoitteet ja Eurooppa-neuvoston antamiin poliittisiin suuntaviivoihin (mm. Lissabonin strategiaan) perustuvat tavoitteet talouspolitiikan, tietoyhteiskunnan ja eEurope-aloitteen, yritystoiminnan, sisämarkkinoiden ja kilpailukyvyn, sosiaali- ja työllisyyspolitiikan, koulutuksen sekä kulttuurin alalla, mukaan luettuina tarvittavat tilastolliset välineet ja menetelmät. Monivuotinen ohjelmasuunnittelu Näiden toimien monivuotisessa suunnittelussa otetaan huomioon kyseisiä politiikan aloja käsittelevien tiedekomiteoiden näkemykset. Suunnittelussa avustaa komission eri yksiköiden edustajista koostuva ryhmä, joka voi tarvittaessa pyytää riippumattomia lausuntoja korkean tason tiede- ja teollisuusasiantuntijoiden ryhmältä. Ryhmä arvioi ehdotukset ohjelmaan sisällytettäviksi tutkimusaiheiksi seuraavin perustein: - merkitys politiikan muotoilulle ja kehittämiselle (esim. yhteydet valmisteilla oleviin lainsäädäntöehdotuksiin tai asiaan liittyviin keskeisiin määräaikoihin), - potentiaalinen panos EU:n kilpailukyvyn, sen tieteellisen ja teknologisen perustan lujittamisen sekä eurooppalaisen tutkimusalueen aikaansaamisen kannalta; tässä yhteydessä otetaan huomioon myös jäsenyyttä hakeneiden maiden integroiminen käytännössä, - Euroopan tasolla saatava lisäarvo ottaen huomioon jäsenvaltioissa kyseisillä aloilla harjoitettu tutkimus, - ehdotettujen tutkimusaihepiirien ja lähestymistapojen tieteellinen relevanssi ja toteutettavuus, - varmuus siitä, että kyseisissä toimissa toteutuu tarkoituksenmukainen tehtävänjako sekä synergia suhteessa niihin Yhteisen tutkimuskeskuksen suoriin tutkimustoimiin, jotka liittyvät yhteisön politiikan tukemiseen. Jos ilmenee kriisitilanne, joka aiheuttaa kiireellisiä ja odottamattomia tutkimustarpeita, laadittua ohjelmaa voidaan muuttaa nopeutetulla menettelyllä, jossa niin ikään sovelletaan edellä lueteltuja arviointiperusteita. Alkuvaiheen tutkimuspainotukset Edellä kuvatun ohjelmasuunnittelumenetelmän avulla on määritelty politiikkaa tukevia tutkimuksen painopistealueita, jotka vastaavat jo nyt ennakoitavissa olevia tarpeita. Tässä ensimmäisessä vaiheessa perustana on käytetty komission yksiköiden tekemiä aihe-ehdotuksia ja tarpeen mukaan asianmukaisten tiedekomiteoiden näkemyksiä sekä Eurooppa-neuvoston perättäisissä kokouksissa tehtyjen päätelmien mukaisia EU:n laajempia tavoitteita. Näin määritellyt painopistealueet sisällytetään työohjelmaan ohjelman alussa. Ne voidaan jaotella seuraaviksi toimintalinjoiksi. Tällainen rakenne varmistaa mahdollisimman suuret synergiaedut eri poliittisten tarpeiden ja tieteellisten panostusten välillä. Samoin se kattaa kaikki ensisijaiset aihealueet ja täydentää niitä. - Euroopan luonnonvarojen kestävä hallinta. Tämän kohdan tutkimuksella vastataan haasteisiin, jotka liittyvät erityisesti yhteisen maatalous- ja kalastuspolitiikan nykyaikaistamiseen ja kestävyyteen sekä maaseudun kehittämisen ja metsätalouden edistämiseen. Tutkimuksessa keskitytään erityisesti seuraaviin aihepiireihin: Kestävän ja laadukkaan maa- ja metsätalouden edistäminen; kestävän maatalouden ja metsänhoidon monitoiminnalliset mallit ja tähän liittyvät välineet ja arviointimenetelmät; maaseutukehityksen edistäminen; vaihtoehtoisten toimintamallien kehittäminen kalatalouteen pyrkimällä ymmärtämään paremmin keskeisiä biologisia ja luonnonvalintaan liittyviä muuttujia ekosysteemipainotteisessa lähestymistavassa; perustan luominen kestävälle vesiviljelylle ehkäisemällä tauteja, monimuotoistamalla tuotantojärjestelmiä ja parantamalla yleisesti vesiviljelyä; maa- ja kalatalouden ja vesiviljelyyn perustuvien tuotantojärjestelmien ympäristövaikutukset; vesiviljely sekä eläinten terveys ja hyvinvointi; ympäristöarvioinnit (maaperä, vesi, ilma, melu). - Terveyttä, turvallisuutta ja mahdollisuuksia Euroopan kansalaisille. Tämän kohdan tutkimuksella vastataan haasteisiin, jotka liittyvät erityisesti Euroopan sosiaalisen toimintaohjelman toteutukseen, kansanterveyteen ja kuluttajansuojaan sekä vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvan alueen luomiseen. Toiminnassa keskitytään erityisesti seuraaviin aihepiireihin: sosiaali-, kuluttaja- ja terveyspoliittiset näkökohdat, kuten terveyteen vaikuttavat tekijät ja korkealuokkaisten ja kestävien terveyspalvelujen tarjonta ja eläkkeet (erityisesti väestön ikääntymisen ja demografisten muutosten yhteydessä); vammat/vammaisuus, sairauksien ehkäisyä tukeva epidemiologia, syntymässä oleviin harvinaisiin ja tarttuviin tauteihin liittyvät vastatoimet, turvallinen veren ja elinten luovutus, eläinkokeita käyttämättömät testausmenetelmät kemiallisten aineiden riskinarviointiin ja esiin nousevat turvallisuusuhat, kuluttajien ja työntekijöiden terveys ja turvallisuus sekä muutto- ja pakolaisvirtojen sekä rikollisuuden suuntausten taustalta löytyvien tekijöiden ymmärtäminen. - Laajemman ja yhdentyneemmän Euroopan unionin taloudellisen potentiaalin ja yhtenäisyyden mahdollistaminen. Tämän kohdan tutkimuksella vastataan haasteisiin, jotka liittyvät erityisesti Euroopan talouden kilpailukykyyn, dynaamisuuteen ja integraatioon yhteisön laajentumisen, globalisaation sekä Euroopan ja muun maailman kauppasuhteiden kannalta. Toiminnassa keskitytään erityisesti seuraaviin aihepiireihin: yhdentymisen, kestävän kehityksen, kilpailukyvyn ja kauppapolitiikan vaikutukset (sekä paremmat talouskehityksen ja taloudellisen yhteenkuuluvuuden arviointimenetelmät); liikenteen turvallisuus; välineiden, indikaattoreiden ja toimintamuuttujien kehittäminen kestävien liikenne- ja energiajärjestelmien toiminnan arviointiin (taloudellisten tekijöiden, ympäristön ja yhteiskunnan kannalta), ennusteet ja innovatiivisen politiikan kehittäminen keskipitkän ja pitkän aikavälin kestävän kehityksen tukemiseksi; tietoyhteiskuntakysymykset (kuten digitaalisten hyödykkeiden hallinta ja suojaaminen, kaikille yhtäläiset mahdollisuudet osallistua tietoyhteiskuntaan); kulttuuriperinnön vaaliminen; eurooppalaisen tilastointijärjestelmän tuottamien tilastojen laadun, saatavuuden ja jakelun parantaminen. Tutkimusta, jonka aiheet ovat yhteisiä politiikan eri aloille, koordinoidaan erityisesti demografisten muutosten mittaamisen ja vaikutusten arvioinnin suhteen sekä laajemmin politiikan kannalta tärkeiden tilastojen ja indikaattorien kehittämisessä. ii) Uusien ja esiin nousevien tieteellisten ja teknologisten ongelmien ja mahdollisuuksien tutkimus Tämän kohdan tutkimuksella vastataan tarpeisiin uusilla tieteidenvälisillä ja monitieteisillä tai uusinta tietämystä edustavilla aloilla, jotka kuuluvat perustellusti yhteisön tutkimuksen piiriin. Samoin tutkimuksella voidaan reagoida odottamattomiin tapahtumiin. Eurooppalainen tutkimus pyritään nostamaan johtoasemaan yhdistämällä voimavaroja koko EU:sta ja avaamalla mahdollisuuksia uusiin tieteellisiin ja teknologisiin saavutuksiin. Toiminnassa edistetään yhteydenpitoa akateemisen maailman ja yritysten välillä ja luodaan Euroopalle paremmat mahdollisuudet hyödyntää tutkimusvoimavarojaan pyrittäessä dynaamiseen osaamisyhteiskuntaan. Alkuvaiheessa tuetaan seuraavia toiminnan aloja: - Tutkimus, jonka tarkoituksena on arvioida nopeasti sellaisia uusia löydöksiä tai äskettäin havaittuja ilmiöitä, jotka voivat ilmentää eurooppalaisten yhteiskuntien kannalta erityisen merkittäviä tulevia riskejä tai ongelmia, sekä tarvittavien toimenpiteiden määrittely. - Kehittymässä olevilla tietämyksen aloilla ja tulevaisuuden teknologioissa varsinkin monitieteisillä aloilla harjoitettava tutkimus, joka on erityisen innovatiivista ja johon liittyy vastaavasti suuria (teknisiä) riskejä. Kyseeseen voi tulla mikä tahansa uusi idea, jolla on potentiaalisesti merkittäviä teollisia ja/tai yhteiskunnallisia vaikutuksia tai vaikutuksia Euroopan tutkimusvalmiuksiin pitkällä aikavälillä. Ehdotukset arvioidaan tutkimuksen laadukkuuden, mahdollisten tulevien vaikutusten ja - ensimmäisen toiminta-alan osalta - innovatiivisuuden perusteella. Monivuotinen ohjelmasuunnittelu Edellä mainittuihin kokonaisuuksiin sisältyvät yksittäiset aiheet, joihin tutkimusta kohdennetaan ohjelman toteutuksen edetessä, valitaan monivuotisen ohjelmasuunnittelun avulla niiden kiireellisyyden ja mahdollisen tulevan yhteiskunnallisen, teollisen tai taloudellisen merkityksen perusteella ottaen huomioon tähän ohjelmakohtaan liittyvä meneillään oleva tutkimus. Aiheet arvioidaan käyttäen apuna riippumattomia lausuntoja korkean tason tiede- ja teollisuusasiantuntijoilta, ja arvioinnissa noudatetaan edellä mainittujen lisäksi seuraavia perusteita: - ehdotettujen tutkimusaiheiden potentiaalinen panos innovaatioiden, EU:n kilpailukyvyn, sen tieteellisen ja teknologisen perustan lujittamisen sekä eurooppalaisen tutkimusalueen aikaansaamisen kannalta; tässä yhteydessä otetaan huomioon myös EU:n jäseniksi ehdolla olevien maiden integroiminen käytännössä, - ehdotettujen tutkimusaihepiirien ja lähestymistapojen tieteellinen relevanssi ja oikea-aikaisuus. Jos ilmenee kriisitilanne, joka aiheuttaa kiireellisiä ja odottamattomia tutkimustarpeita, laadittua ohjelmaa voidaan muuttaa nopeutetulla menettelyllä, jossa niin ikään sovelletaan edellä lueteltuja arviointiperusteita. iii) Toteutus Laaditun ohjelman mukaiset toimet toteutetaan ehdotuspyyntöjen avulla. Toimet toteutetaan pääasiassa seuraavissa muodoissa: - kohdennettuina ja yleensä suppeasti rajattuina yksittäisinä hankkeina, jotka toteutetaan tarpeisiin nähden sopivan kokoisten yhteistyökumppanuuksien avulla; - verkottamalla kansallisella tasolla toteutettavia tutkimustoimia, kun asetettuihin tavoitteisiin voidaan päästä hyödyntämällä jäsenvaltioissa, ehdokasmaissa tai muissa assosioituneissa valtioissa olevaa tutkimuskapasiteettia. Tietyissä perustelluissa tapauksissa voidaan käyttää rajoitetusti toteutusvälineitä, jotka ovat käytössä ensisijaisilla aihealueilla, jos näin voidaan parhaiten saavuttaa asetetut tavoitteet. Toteutettavat ehdotukset valitaan riippumattomien asiantuntijoiden suorittaman arvioinnin perusteella. 1.2.2 Erityisesti pk-yrityksiä koskeva tutkimustoiminta Pk-yritysten osallistuminen puiteohjelmaan tapahtuu pääasiassa ensisijaisilla aihealueilla toteutettavissa toimissa. Näillä erityistoimilla, jotka toteutetaan Euroopan kilpailukyvyn ja yritys- ja innovointipolitiikan tukemiseksi, on tavoitteena auttaa perinteisten ja uusien alojen eurooppalaisia pk-yrityksiä vahvistamaan teknologista kapasiteettiaan ja kehittämään kykyään toimia Euroopan laajuudessa ja kansainvälisesti. Näitä toimia voidaan toteuttaa koko tieteen ja teknologian kentällä, ja niitä toteutetaan seuraavilla tavoilla: - Kollektiivisina tutkimustoimina: laajoja keskipitkän aikavälin tutkimustoimia, jotka tekniset tutkimuskeskukset toteuttavat teollisuusalojen järjestöjen tai teollisuusryhmittymien hyväksi kokonaisilla pk-yritysvaltaisilla toimialoilla Euroopan laajuisesti; - Tutkimusyhteistyötoimina: tutkimuskeskusten toteuttamia tutkimustoimia joukolle eri Euroopan maista olevia pk-yrityksiä niitä yhteisesti kiinnostavista aiheista, tai huipputeknologian pk-yritysten yhdessä tutkimuskeskusten ja korkeakoulujen kanssa toteuttamia tutkimustoimia. 1.2.3. Erityiset kansainväliset yhteistyötoimet: Nämä toimet ovat erityistoimia, jotka toteutetaan unionin ulkopolitiikan ja kehitysyhteistyöpolitiikan tueksi ja jotka koskevat yhteistyötä erityisesti seuraavien maiden kanssa: - Välimeren ja Balkanin alueen kolmannet maat; - Venäjä ja IVY-maat; - kehitysmaat. 1.2.4. Yhteisen tutkimuskeskuksen toiminta [28] [28] Ydinalan tutkimusta koskevat YTK:n toimet kuvataan Euratomin puiteohjelmaehdotuksen liitteessä "Tieteelliset ja teknologiset tavoitteet". Lisäksi YTK toteuttaa eurooppalaisen tutkimusalueen jäsentämiseen liittyviä toimia ja voi osallistua kaikkiin ehdotuspyyntöjen perusteella toteutettaviin puiteohjelman tutkimustoimiin, jotka kuuluvat ensisijaisiin aihealueisiin tai osaan Euroopan unionin tieteellisten ja teknologisten tarpeiden ennakointi. Näiden näiden toimien yhteydessä YTK toteuttaa joitakin kokeellisia tutkimuksia. Yhteisen tutkimuskeskuksen YTK:n tehtävänä on antaa unionin politiikalle tieteellistä ja teknistä tukea, minkä johdosta se keskittyy niihin ensisijaisiin aiheisiin, jotka koskevat yhteisön politiikan eri alojen määrittelyä ja toteuttamista. Toimilla on voimakas eurooppalainen ulottuvuus, ja ne perustuvat monien eri alojen erityisosaamiseen. YTK toteuttaa kyseisiä toimia oman erityisosaamisensa aloilla, joilla sillä on käytettävissään erityisiä tai jopa ainutlaatuisia tutkimuslaitteistoja tai joilla sen puolueettomuus kansallisiin ja yksityisen sektorin etuihin nähden mahdollistaa tietynlaisten tutkimustoimien toteuttamisen parhaimmalla tavalla. Tällaiset tutkimustoimet liittyvät yhteisön politiikkojen laadintaan ja toteuttamiseen sekä näistä johtuvien tehtävien suorittamiseen; osa näistä tehtävistä kuuluu komissiolle. YTK toteuttaa kyseiset toimet tiiviissä yhteistyössä ja luo verkostoja tiedepiirien ja Euroopan kansallisten tutkimusorganisaatioiden sekä yritysten kanssa. Se voi osallistua kaikkiin puiteohjelman tutkimustoimiin, myös huippuosaamisen verkostoihin ja integroituihin hankkeisiin. YTK:n toiminnan keskeisenä yhteisenä nimittäjänä on kansalaisten turvallisuus ja sen eri näkökohdat, joita ovat terveys, ympäristö, ydinturvallisuus, yleinen turvallisuus ja petosten torjunta. Tämän vuoksi YTK:ta varten on valittu kaksi erityistä tutkimusaluetta (kolmas toteutetaan Euratomin toimiin liittyvänä): - Ravinto, kemikaalit ja terveys: Ravinnon turvallisuus ja laatu, erityisesti BSE:n torjunta; geneettisesti muunnetut organismit; kemikaalit, mukaan luettuna eläinkokeita käyttämättömien testausmenetelmien validointi; biolääketieteen sovellukset (erityisesti alan vertailunormien vahvistaminen). - Ympäristö ja kestävä kehitys: Ilmastonmuutos (hiilen kierto, mallintaminen, vaikutukset) ja kestävän kehityksen teknologiat (uusiutuvat energiamuodot, politiikkojen integrointivälineet); ilman laadun parantaminen; Euroopan ympäristön suojelu; vertailumittausten ja vertailualueverkkojen kehittäminen; tekninen tuki GMES:n tavoitteille. Lisäksi käytetään kolmenlaista yleisluontoista toimintamuotoa: - Tieteen ja teknologian kehityksen ennakointi: Eurooppalaisten verkkojen toimintaan perustuva teknis-taloudellinen tulevaisuudentutkimus; - Vertailumateriaalit ja mittaukset [29]: [29] Ydinalan mittaustoimintaa kuvaillaan Euratomin puiteohjelmaehdotuksen liitteessä "Tieteelliset ja teknologiset tavoitteet". Yhteisön vertailumittaustoimisto ja sertifioidut vertailumateriaalit; kemiallisten mittausmenetelmien validointi ja pätevöinti. - Yleinen turvallisuus ja petosten torjunta: Jalkaväkimiinojen paikantaminen; luonnonuhkien ja teknologisten uhkien torjuminen; tietoverkkojen turvallisuutta Euroopan unionissa tukevat verkostot; petosten torjuntaan käytettävä teknologia. 2. Eurooppalaisen tutkimusalueen jäsentäminen 2.1. Tutkimus ja innovaatiot Tavoite Näillä toimilla on tarkoitus edistää teknologista innovointia, tutkimustulosten hyödyntämistä, tietämyksen ja teknologioiden siirtoa sekä teknologiayritysten perustamista yhteisössä ja kaikilla sen alueilla, myös vähemmän kehittyneillä alueilla. Toiminnan perustelut ja Euroopan tasolla saatava lisäarvo Yksi Euroopan tunnetuimpia heikkoja kohtia on sen melko vaatimaton kyky hyödyntää tutkimustyön tuloksia ja tieteen ja teknologian läpimurtoja teollisesti, taloudellisesti ja kaupallisesti. Euroopan tasolla toteutettavat innovaatioiden edistystoimet voivat osaltaan kohottaa Euroopan yleistä suoritustasoa ja lisätä alan kapasiteettia Euroopassa. Tällaisilla toimilla autetaan yrityksiä ja innovoijia näiden pyrkimyksissä toimia Euroopan tasolla ja kansainvälisillä markkinoilla ja tarjotaan kaikkien unionin alueiden toimijoille tilaisuus hyödyntää muilla alueilla hankittuja kokemuksia ja tietoja Euroopan tasolla toteutettavien hankkeiden ansiosta. Suunnitellut toimet Toiminnalla täydennetään otsikon Tutkimustyön integrointi alla tehtävään toimintaan kuuluvaa innovointia. Toiminta on luonteeltaan yleisiä innovoinnin tukitoimia, jotka täydentävät kansallista ja alueellista toimintaa ja liittyvät niihin, ja tarkoituksena on lisätä tällä alalla tehtävän työn koherenssia. Tämän alueen toimintaa toteutetaan tukena - Euroopan innovointijärjestelmän toimijoiden ja käyttäjien verkottamiselle ja analyysien ja tutkimusten toteuttamiselle, jolloin pyrkimyksenä on edistää tiedonvaihtoa kokemuksista ja hyvistä käytänteistä sekä ottaa käyttäjät paremmin mukaan innovointiprosessiin; - alueidenvälisen innovointiyhteistyön ja teknologiayritysten perustamistuen kannustustoimille sekä alan alueellisten ja alueidenvälisten strategioiden laatimiselle; - uusien välineiden kokeilemiselle ja uusille teknologisen innovoinnin lähestymistavoille; - tietopalvelujen, varsinkin sähköisten (kuten Cordis) luomiselle tai vahvistamiselle ja innovoinnin apupalvelujen luomiselle tai vahvistamiselle (teknologiansiirto, teollis- ja tekijänoikeuksien suoja, riskipääoman saatavuus); - kilpailija- ja markkinaseurannan ja teknologiaseurannan alan toimille (teknologian kehityssuuntien, sovellusten ja markkinoiden analyysi ja sellaisten tietojen käsittely ja levittäminen, jotka voivat auttaa tutkijoita, yrittäjiä - erityisesti pk-yrityksiä - ja investoijia päätöksenteossa): - yhteisön tutkimushankkeissa toteutettavan innovointitoiminnan analyysille ja arvioinnille sekä niistä innovointipolitiikkaan saatavien opetusten hyödyntämiselle. Jotkin näistä toimista toteutetaan yhteydessä Euroopan investointipankin Innovaatio 2000 -suunnitelmassaan (erityisesti EIR:n kautta) toteuttamiin toimiin sekä koordinoidusti rakennerahastojen tämän alan toimien kanssa. 2.2. Tutkijavoimavarat ja liikkuvuus Tavoite Tämän alan toiminnan tavoite on tukea runsaiden ja maailman huippuluokkaa olevien tutkijavoimavarojen kehittämistä yhteisön kaikilla alueilla. Tähän pyritään kannustamalla rajat ylittävään liikkuvuuteen koulutus-, osaamisen täydentämis- tai tiedonsiirtotarkoituksessa erityisesti eri toimialojen välillä ja tukemalla tieteellisen huippuosaamisen kehittämistä ja Euroopan tekemistä kiinnostavammaksi kolmansien maiden tutkijoille. Toiminnassa tulee pyrkiä hyödyntämään parhaalla mahdollisella tavalla kaikkien väestönosien ja erityisesti naisten ja nuorten tutkijoiden osaamista ja toteuttaa tarvittavat toimenpiteet tätä varten ja synergiaetujen saamiseksi eurooppalaisen korkeakoulutuksen alueen luomiseen tähtäävien pyrkimysten kanssa silloin kun se on mahdollista. Toiminnan perustelut ja Euroopan tasolla saatava lisäarvo Rajat ylittävän liikkuvuuden edistäminen on yksinkertainen ja erityisen tehokas keino vahvistaa Euroopan huippuosaamista kokonaisuutena ja sen jakautumista unionin eri alueille. Liikkuvuus mahdollistaa tutkijoiden koulutuksen laadun huomattavan parantamisen, vauhdittaa tietämyksen liikkumista ja hyödyntämistä ja auttaa kansainvälisen tasoisten ja tutkijoita kiinnostavien huippuosaamiskeskusten syntymistä kaikkialle Eurooppaan. Euroopan unionin tason toiminnalla tällä alalla ja yleensäkin tutkijavoimavarojen alalla on riittävän laajuisena toteutettuna väistämättä tuntuvia vaikutuksia. Erityistä huomiota kiinnitetään seuraaviin näkökohtiin: - naisten osallistuminen kaikkiin toimiin ja sopivat toimenpiteet tutkimukseen osallistuvien naisten ja miesten osuuden tasapainoisemman jakautumisen edistämiseksi, - liikkuvuuteen liittyvät henkilökohtaiset olosuhteet erityisesti perheen, urakehityksen ja kielitaidon suhteen, - tutkimustoiminnan kehittäminen muita heikommassa asemassa olevilla EU:n ja puiteohjelmaan assosioituneiden maiden alueilla ja tarve lisätä ja tehostaa yhteistyötä eri tutkimusalojen sekä tiedeyhteisön ja elinkeinoelämän - erityisesti pk-yritysten - välillä. Yhteistyössä sopivien kansallisten ja yhteisön toimien kanssa tuetaan avun tarjoamista ulkomaisten tutkijoiden liikkuvuuteen liittyvissä (oikeudellisissa, hallinnollisissa sekä kulttuuria ja perhettä koskevissa) käytännön asioissa. Suunnitellut toimet Näitä toimia toteutetaan kaikilla tieteen ja teknologian alueilla ja varsinkin seuraavilla tavoilla: - yleisenä tukena korkeakouluille, tutkimuskeskuksille, yrityksille ja verkostoille eurooppalaisten ja kolmansista maista olevien tutkijoiden vastaanottamista varten; - henkilökohtaisena tukena eurooppalaisille tutkijoille näiden siirtymistä varten toiseen Euroopan maahan tai kolmanteen maahan, sekä kolmansien maiden huippututkijoille, jotka haluavat tulla Eurooppaan. Tällainen tuki mahdollistaa riittävän pitkät koulutusjaksot ja kohdistuu tutkijoihin, joilla on vähintään neljän vuoden kokemus tutkijan työstä; - kotimaahan tai -seudulle palaamista sekä ammattiin pääsyä tai palaamista tukevina järjestelyinä erityisesti yleisiin ja henkilökohtaisiin tukiin liittyvänä; - osittaisrahoituksena kansallisille tai alueellisille tutkijoiden liikkuvuutta tukeville ohjelmille, jotka ovat avoimia muiden Euroopan maiden tutkijoille; - tukena sellaisten uusien eurooppalaisten tutkimusryhmien perustamiselle, joilla katsotaan olevan mahdollisuuksia saavuttaa korkea tieteellinen taso, erityisesti huippututkimukselle tai tieteidenväliselle tutkimustoiminnalle, - unionin liikkuvuustukea saaneiden tutkijoiden tekemille huipputason tutkimuksille myönnettävinä tiedepalkintoina. 2.3. Tutkimusinfrastruktuurit Tavoite Tällä toiminnalla pyritään tukemaan korkean tason tutkimusinfrastruktuurin verkoston luomista Eurooppaan ja kannustamaan kyseisten infrastruktuurien parhaaseen mahdolliseen käyttöön Euroopan tasolla. Toiminnan perustelut ja Euroopan tasolla saatava lisäarvo Eurooppalaisen tutkimusinfrastruktuureja koskevan lähestymistavan kehittäminen ja tämän alan unionin tasoiset toimet voivat auttaa huomattavasti Euroopan tutkimusedellytysten vahvistamista ja hyödyntämistä edistämällä eri jäsenvaltioissa olevien infrastruktuurien käyttömahdollisuuksien laajentamista ja vahvistamalla osaltaan olemassa olevien laitteistojen keskinäistä täydentävyyttä sekä kannustamalla sellaisten infrastruktuurien kehittämiseen tai luomiseen, jotka tarjoavat Euroopan laajuista palvelua, ja eurooppalaisittain ja alueellisen ja alueidenvälisen teknologisen kehityksen kannalta optimaalisiin rakennevalintoihin. Suunnitellut toimet Tätä toimintaa toteutetaan kaikilla tieteen ja teknologian alueilla, myös ensisijaisilla aihealueilla. Erityistä huomiota kiinnitetään kaikkien alueiden ja tieteenalojen eurooppalaisen tutkimustoiminnan tarpeeseen hyödyntää suuren kapasiteetin nopeaa viestintäinfrastruktuuria (erityisesti GRID-tyyppisiin arkkitehtuureihin perustuvaa), mihin sisältyy myös Géant-hankkeen jatkokehitys, ja sähköisiä julkaisupalveluja. Tämä toiminta määritetään ja toteutetaan seuraten erityisesti Euroopan tiedesäätiön tieteellistä lausuntoa, ja se toteutetaan tukena - tutkimusinfrastruktuurien käyttöoikeuksien tarjoamiselle muiden maiden tutkijoille; - integroitujen aloitteiden toteuttamiselle Euroopan laajuisten infrastruktuurien tai niistä muodostettujen yhteenliittymien avulla; kyseeseen tulevat aloitteet, jotka mahdollistavat palvelujen tarjoamisen Euroopan tasolla ja voivat koskea rajat ylittävien käyttömahdollisuuksien lisäksi myös yhteistyöverkostojen perustamista ja toimintaa sekä sellaisten yhteisten tutkimushankkeiden toteuttamista, joilla pyritään nostamaan kyseisten infrastruktuurien suorituskykyä; - toteutettavuustutkimuksille ja uusien Euroopan laajuisten infrastruktuurien perustamista valmistaville töille; - eurooppalaisten infrastruktuurien optimoinnille rajallisen, uusien infrastruktuurien kehittämiselle annettavan tuen avulla; tällä tuella voidaan täydentää Euroopan investointipankin tai rakennerahastojen osallistumista niiden toteuttamiseen. Toteutettavuustutkimuksissa on järjestelmällisesti tutkittava, voivatko nämä organisaatiot osallistua rahoitukseen. 2.4. Tieteen ja yhteiskunnan väliset suhteet Tavoite Tämän alan toimien tavoitteena on edistää tieteen ja yhteiskunnan sopusointuisten suhteiden kehittämistä Euroopassa ja tiedemaailman valmiutta yhteiskunnassa ongelmallisiksi koettujen aiheiden kriittiseen arviointiin sekä innovointiin luomalla uusia suhteita ja uusi valistunut vuoropuhelu tutkijoiden, teollisuuden, poliittisten päättäjien ja kansalaisten välille. Toiminnan perustelut ja Euroopan tasolla saatava lisäarvo Tieteen ja yhteiskunnan väliset suhteet ovat ulottuvuudeltaan selvästi eurooppalaisia. Tämä johtuu siitä, että näihin suhteisiin liittyvät kysymykset esiintyvät usein kaikkialla Euroopassa (kuten esimerkiksi elintarvikkeiden turvallisuusongelmat osoittavat), eri maissa saatua usein keskenään täydentävää kokemusta ja tietämystä on hyvä voida hyödyntää, ja Euroopan kulttuurista monimuotoisuutta heijastavat erilaiset näkökohdat on otettava huomioon. Suunnitellut toimet Tällä alueella toteutettavassa kaikkien tieteen ja teknologian alojen toiminnassa käsitellään komission valmisteluasiakirjan Tiede, yhteiskunta ja kansalaiset Euroopassa [30] mukaisesti ensisijaisesti seuraavia aiheita: [30] SEK (2000) 1973. - tutkimus lähemmäs yhteiskuntaa: tiede ja hallinto; tieteelliset lausunnot; yhteiskunnan osallistuminen tutkimustoimintaan; tulevaisuudentutkimus; - tieteellisen ja teknologisen kehityksen vastuullinen hyödyntäminen sopusoinnussa eurooppalaisten enemmistön eettisten arvojen kanssa: epävarmuustekijöiden ja riskien arviointi ja hallinta ja niistä tiedottaminen; asiantuntemus; ennalta varautumisen periaatteen soveltamisessa käytettävien parhaiden toimintatapojen analysointi ja tukeminen politiikanteon eri alueilla; eurooppalainen viitejärjestelmä; tutkimus etiikan suhteesta tieteeseen, teknologian kehitykseen ja näiden sovelluksiin; - tieteen ja yhteiskunnan vuoropuhelun tehostaminen: uudet vuoropuhelun muodot asiaan liittyvien tahojen kesken; tieteen tuntemus kansalaisten keskuudessa; tietoisuuden lisääminen palkintojen ja kansalaiskeskustelujen avulla; tieteellisen uran kiinnostavuuden lisääminen nuorten keskuudessa; toimet, joilla pyritään edistämään naisten roolia ja asemaa tieteessä kaikilla tasoilla . Toiminta muodostuu tuesta seuraaville: - alan instituutioiden ja toimintamuotojen verkottaminen ja rakenteellisten sidosten luominen niiden välille kansallisella, alueellisella ja Euroopan tasolla; - tiedon vaihto kokemuksista ja hyvistä käytänteistä; - erityistutkimusten tekeminen; - näkyvät tiedotushankkeet, kuten palkinnot ja kilpailut; - tietokantojen kokoaminen ja eri aiheita koskevat selvitykset, erityisesti tilastolliset ja metodologiset tutkimukset. 3. Eurooppalaisen tutkimusalueen perustan lujittaminen Tavoite Tutkimusalueen perustan lujittamiseen liittyvällä toiminnalla pyritään lisäämään koordinointia ja tukemaan Euroopan tutkimuspolitiikkojen ja -toimien sekä innovoinnin kannustustoimien johdonmukaista kehitystä. Toiminnan perustelut ja Euroopan tasolla saatava lisäarvo Eurooppalaisen tutkimusalueen perustamisen ensimmäinen edellytys on, että kansallisella, alueellisella ja Euroopan tasolla toteutettavien tutkimus- ja innovaatiotoimien ja -politiikkojen yhdenmukaisuus ja koordinointi parantuvat. Yhteisö voi toimillaan kannustaa näitä pyrkimyksiä ja luoda tieto-, tietämys- ja analyysipohjan, joka on välttämätön hankkeen onnistumiselle. Suunnitellut toimet Näitä toimia toteutetaan kaikilla tieteen ja teknologian alueilla seuraavilla tavoilla: - Euroopassa tehtävän tutkimustoiminnan koordinointia sekä kansallisesti että Euroopan laajuisesti vahvistetaan rahoittamalla - kansallisten ohjelmien vastavuoroista avaamista; - kansallisella ja alueellisella tasolla tehtävien tutkimustoimien verkottamista; - muissa eurooppalaisissa yhteistyöjärjestelmissä tehtävää tieteellistä ja teknologista yhteistyötä, esimerkiksi Euroopan tiedesäätiön toimintaa; - erikoistuneiden tieteellisten eurooppalaista yhteistyötä edistävien järjestöjen, kuten CERN:n, EMBL:n ESOn ja ESAn [31] yhteistoimintaa ja yhteisiä aloitteita. [31] CERN: Euroopan ydintutkimusjärjestö; EMBL: Euroopan molekyylibiologian laboratorio; ESO: Euroopan eteläinen observatorio; ESA: Euroopan avaruusjärjestö. Tarkoituksena on edistää eurooppalaisen tutkimuksen koordinointia kaikilla ensisijaisilla aihealueilla, joita ovat esimerkiksi: - terveys: tiettyjen väestöryhmien (erityisesti lasten ja vanhusten) terveysnäkökohdat; merkittävimmät sairaudet ja häiriöt (esimerkiksi sokeritauti ja hepatiitti). - ympäristö: kestävä paikallis- ja kaupunkikehitys; seismiset riskitekijät; - energia (fossiiliset polttoaineet): uuden sukupolven energiantuotantolaitokset ("lähes päästöttömät"), energian varastointi, siirto ja jakelu. Nämä toimet toteutetaan eurooppalaisen tiede- ja teknologiayhteistyön yleisten parantamispyrkimysten yhteydessä, joilla tähdätään myös sen eri osatekijöiden, myös COST:n ja Eurekan, keskinäiseen täydentävyyteen. - Euroopassa harjoitettujen tutkimus- ja innovaatiopolitiikkojen johdonmukaista kehittämistä tuetaan seuraavasti: - laaditaan analyyseja ja tutkimuksia, tulevaisuudentutkimusta, tilastoja ja tieteellisiä ja teknologisia indikaattoreita; - perustetaan erikoistyöryhmiä sekä koordinoivia ja poliittista keskustelua käyviä ryhmiä ja tuetaan niiden toimintaa; - tuetaan tutkimus- ja innovaatiopolitiikkojen kansallista, alueellista ja Euroopan tason esikuva-analyysiä; - tuetaan Euroopan tieteellisen ja teknologisen huippuosaamisen kartoittamista; tuetaan Euroopan tutkimus- ja innovaatiotoimintaa koskevan sääntelyn ja hallinnollisen ympäristön parantamiseen tarvittavien toimien toteuttamista. LIITE II: RAHOITUKSEN SUURIN KOKONAISMÄÄRÄ, ERI TOIMIEN OSUUDET JA OHJEELLINEN JAKAUTUMINEN Yhteisön rahoituksen suurin kokonaismäärä ja EY:n perustamissopimuksen 164 artiklassa tarkoitettujen eri toimien osuudet ovat seuraavat: // miljoonaa euroa Ensimmäinen toimi [32]: // 13 715 [32] Ensimmäinen toimi kattaa osaan Tutkimuksen integrointi liittyvät toimet lukuun ottamatta kansainvälistä yhteistyötä, osaan Eurooppalaisen tutkimusalueen jäsentäminen liittyvät tutkimusinfrastruktuureja ja tieteen ja yhteiskunnan suhteita koskevat toimet sekä osaan Eurooppalaisen tutkimusalueen perustan lujittaminen liittyvät toimet. Toinen toimi [33]: // 600 [33] Toinen toimi kattaa osaan Tutkimuksen integrointi liittyvän kansainvälisen yhteistyön ensisijaisilla aihealueilla ja Euroopan unionin tieteellisten ja teknologisten tarpeiden ennakoinnin osalta. Kolmas toimi [34]: // 275 [34] Kolmas toimi kattaa osan Eurooppalaisen tutkimusalueen jäsentäminen aiheeseen Tutkimus ja innovointi liittyvät erityiset toimet ja täydentää osan Tutkimuksen integrointi yhteydessä toteutettuja innovointitoimia. Neljäs toimi [35]: // 1 680 [35] Neljäs toimi kattaa ne osaan Eurooppalaisen tutkimusalueen jäsentäminen liittyvät toimet, jotka koskevat tutkijavoimavaroja sekä liikkuvuuden edistämistä.. Suurin kokonaismäärä* // 16 270 *Ohjeellinen jakautuminen : // 1)Tutkimuksen integrointi [36] [37] // 13 020 [36] Tavoitteena on jakaa Määrästä vähintään 15 prosenttia suunnataan tälle osa-alueelle osoitetuista kokonaisvaroista pk-yrityksille. [37] Mukaan luettuna yhteensä 600 miljoonaa euroa kansainväliseen yhteistyöhön * Genomitutkimus ja terveysalan bioteknologia // 2 150 * Genomiikan huippututkimus ja sovellukset terveysalalla // 1 100 * Merkittävimmät sairaudet // 1050 * Tietoyhteiskunnan teknologia // 3 600 * Nanoteknologia, älykkäät materiaalit ja uudet tuotantomenetelmät // 1 300 * Ilmailu ja avaruus // 1 000 * Elintarvikkeiden turvallisuus ja terveysriskit // 625 * Kestävä kehitys // 1 850 * Kestävät energiajärjestelmät // 630 * Kestävä pintaliikenne // 600 * Globaalimuutos ja ekosysteemit // 620 * Kansalaiset avoimessa eurooppalaisessa osaamisyhteiskunnassa // 225 * Laajemmin tutkimusaloja kattavat erityistoimet // 2 270 * Euroopan unionin tieteellisten ja teknologisten tarpeiden ennakointi [38] // 800 [38] Mukaan luettuna 715 miljoonaa euroa yhteisen tutkimuskeskuksen toimintaan. * Erityisesti pk-yrityksiä koskeva tutkimustoiminta // 450 * Erityiset kansainväliset yhteistyötoimet // 300 * Yhteisen tutkimuskeskuksen toiminta // 720 2) Eurooppalaisen tutkimusalueen jäsentäminen // 2 830 * Tutkimus ja innovointi // 275 * Tutkijavoimavarat ja liikkuvuus // 1 680 * Tutkimusinfrastruktuurit // 800 [39] [39] Mukaan luettuna vähintään 150 miljoonaa euroa Géant-hankkeen jatkokehitykseen. * Tieteen ja yhteiskunnan väliset suhteet // 75 3) Eurooppalaisen tutkimusalueen perustan lujittaminen // 420 * Toimien koordinoinnin tukeminen // 370 * Tutkimuspolitiikkojen johdonmukaisen kehittämisen tukeminen // 50 YHTEENSÄ // 16 270 [40] [40] Määrää täydennetään Euratomin puiteohjelmaan varatulla 1 230 miljoonan euron määrällä, jonka ohjeellinen jakautuminen on seuraava: jätteen käsittelyn ja varastoinnin osuus on 150 miljoonaa euroa, hallitun lämpöydinfuusion osuus 700 miljoonaa euroa [josta 200 miljoonaa euroa ITERiä varten], muiden toimien osuus 50 miljoonaa euroa ja YTK:n toimien osuus 330 miljoonaa euroa [josta 110 miljoonaa euroa jätteen käsittelyyn ja varastointiin]. LIITE III: YHTEISÖN RAHOITUSTA KOSKEVAT VÄLINEET JA YKSITYISKOHTAISET SÄÄNNÖT Auttaakseen eurooppalaisen tutkimusalueen toteuttamista yhteisö osallistuu erityisohjelmien yhteydessä sellaisten tutkimusta ja teknologian kehittämistä koskevien toimien ja esittelytoimien rahoittamiseen, jotka toteutetaan puiteohjelman ensisijaisilla aihealueilla ja jotka koskevat myös muiden tieteen ja teknologian alojen tutkimusaiheita. Yhteisö osallistuu toimien (joihin sisältyy innovoinnin edistäminen) rahoitukseen seuraavissa jaksoissa selostettujen välineiden avulla. 1. VÄLINEET 1.1. Tutkimustyön integroinnin välineet Ensisijaisten aihealueiden toimien toteutuksessa käytetään neljää välinettä: huippuosaamisen verkostoja; integroituja hankkeita; osallistumista yhdessä toteutettaviin kansallisiin ohjelmiin; sekä - portaikkona huippuosaamiseen ja integroitumiseen - tutkimuksen kohdennettuja erityishankkeita ja koordinointitoimia. Kuhunkin tutkimusaiheeseen sovellettavat toteutusvälineet (näiden neljän joukosta) sekä se, minkä luonteisia ehdotuksia haetaan, määritellään tarkemmin ohjelman toteutusvaiheessa. Huippuosaamisen verkostot ja integroidut hankkeet ovat tärkeimmät tutkimustoimien toteutusvälineet; tutkimuksen kohdennettuina erityishankkeina ja koordinointitoimina voidaan toteuttaa sellaisia tutkimushankkeita, joiden tavoitteet liittyvät yksittäisiin suppeampiin tutkimusaloihin. 1.1.1. Huippuosaamisen verkostot Puiteohjelman ensisijaiset aihealueet: osallistuminen huippuosaamisen verkostojen rahoittamiseen. Huippuosaamisen verkostojen yleisenä tavoitteena on vahvistaa tieteellistä ja teknologista huippuosaamista Euroopassa yhdentämällä asteittain Euroopan maiden huipputason tutkimuskapasiteettia. Huippuosaamisen verkostot tukevat yhteistyötä yliopistojen, tutkimuskeskusten, yritysten (pk-yritysten ja suurten yritysten) ja teknologiaorganisaatioiden huippuyksiköiden välillä. Kukin verkosto toimii "virtuaalisena osaamiskeskuksena", joka keskittyy tietämyksen lisäämiseen tietyllä aihealueella pitkän aikavälin tavoitteita silmällä pitäen. Integrointi varmistetaan yhteisen toimintaohjelman avulla, joka edustaa huomattavaa osaa verkostoon kuuluvien tutkijoiden ja tutkimuslaitosten toiminnasta. Näillä tutkijoilla ja tutkimuslaitoksilla tulisi olla tai niiden tulisi saada tarvittava toimintavapaus, jotta ne voivat asteittain yhdistää toimiaan muiden tutkijoiden ja laitosten toimiin. Toimintaohjelmat, joiden rahoitus on useita miljoonia euroja vuosittain, mutta jotka voivat olla myös pienempiä, kunhan kriittinen massa ja riittävä integraatioaste saavutetaan, määritellään täsmällisten aiheiden ja tutkimuskohteiden perusteella, mutta niiden tavoitteita tai tuloksia ei määritellä etukäteen. Toimintaohjelmien toteuttamisessa yhdistetään asteittain kyseisten alojen työohjelmia, jaetaan toimet tarkkarajaisesti, harjoitetaan henkilövaihtoa huomattavassa määrin sekä käytetään laajasti sähköisiä tieto- ja viestintäverkkoja ja virtuaalisia ja vuorovaikutteisia työtapoja. Toimintaohjelmien olennaisena osana ovat tuloksena olevan tietämyksen hallinnointi-, siirto- ja hyödyntämistoimet, joiden toteuttaminen voidaan todentaa. Huippuosaamisen verkostot valitaan ehdotuspyyntöjen perusteella. Muista Euroopan maista kuin puiteohjelmaan assosioituneista maista tulevien tutkijoiden osallistumista huippuosaamisen verkostoihin edistetään liikkuvuutta tukevien toimien avulla. Lisäksi verkostoihin voivat osallistua kolmansien maiden osallistujat sekä eurooppalaiset tiedealan yhteistyöjärjestöt. Huippuosaamisen verkostot noudattavat laatimaansa erityistä strategiaa työnsä tulosten levittämiseksi laajempaan tietoisuuteen. Kunkin verkoston on varattava resursseja tähän tarkoitukseen. 1.1.2. Integroidut hankkeet Puiteohjelman ensisijaiset aihealueet: osallistuminen integroitujen hankkeiden rahoitukseen. Integroidut hankkeet voivat olla laajuudeltaan jopa useiden kymmenien miljoonien eurojen arvoisia, mutta voivat koostua myös pienemmistä hankkeista, kunhan kriittinen massa ja riittävä integraatioaste saavutetaan, ja niitä toteuttavat yhteenliittymät, jotka usein rakentuvat korkeakoulujen ja yritysten tiiviille yhteistyölle. Osallistujat voivat olla yrityksiä (myös pk-yrityksiä), korkeakouluja, tutkimuskeskuksia tai muita oikeussubjekteja. Integroidut hankkeet voivat tapauksen mukaan kattaa "riskialttiita" tutkimustoimia, ja niillä on aina selkeästi määritellyt tavoitteet tuotteisiin, menetelmiin tai palveluihin sovellettavissa olevan tieteellisen ja teknologisen tietämyksen suhteen. Integroituja hankkeita voidaan muodostaa saman tutkimuskohteen eri näkökohtia tarkastelevien osatekijöiden pohjalta siten, että yritykset ja julkisen sektorin yhteistyökumppanit yhdistävät ne yhtenäiseksi tutkimustoimeksi ja toteuttavat sen säännöllisesti ajan tasalla pidettävän aikataulun mukaisesti. Hankkeiden toteuttamiseen kuuluu olennaisena osana sellaisia tietämyksen levittämis-, siirto- ja hyödyntämistoimia, joiden toteuttaminen voidaan todentaa. Lisäksi siihen kuuluu eri tekniikoiden taloudellisten ja sosiaalisten vaikutusten sekä tekniikoiden käyttöön liittyvien menestystekijöiden analysointia ja arviointia. Integroituja hankkeita toteutetaan ensisijaisesti sellaisten yleisten rahoitussuunnitelmien perusteella, joissa käytetään huomattavasti julkista ja yksityistä rahoitusta. Lisäksi turvaudutaan muihin yhteistyö- tai rahoitusjärjestelmiin, joita ovat Eureka tai Euroopan investointipankin ja Euroopan investointirahaston rahoitusvälineet. Integroidut hankkeet valitaan ehdotuspyyntöjen perusteella. Integroituihin hankkeisiin voivat osallistua kolmansien maiden osallistujat sekä eurooppalaiset tiedealan yhteistyöjärjestöt. Lisäksi toteutetaan erityisiä pk-yritysten osallistumista edistäviä toimia. Huippuosaamisen verkostoiden ja integroitujen hankkeiden hallinnoinnissa osallistujilla on suuri päätäntävalta, joka antaa osallistujille mahdollisuuden - assosioida muita yhteistyökumppaneita omiin toimiinsa; - määrittää suppeita hankkeita toimintaohjelmansa osiksi ja julkaista ehdotuspyyntöjä; - mukauttaa ohjelmien sisältöä tarpeen mukaan. Huippuosaamisen verkostojen ja integroitujen hankkeiden yhteydessä toteutettuja toimintaohjelmia arvioidaan säännöllisesti ja komissio raportoi niistä TTK-toimintaa koskevassa vuosikertomuksessaan. 1.1.3. Osallistuminen jäsenvaltioiden yhdessä toteuttamiin kansallisiin ohjelmiin Puiteohjelman ensisijaiset aihealueet: osallistuminen jäsenvaltioiden yhdessä toteuttamien kansallisten ohjelmien rahoitukseen perustamissopimuksen 169 artiklan mukaisesti. Tällaisia ohjelmia ovat yksittäisiä jäsenvaltioita syrjimättä tarkoin yksilöidyt jäsenvaltioiden tai kansallisten tutkim