EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 11.11.1997 
KOM(97) 576 lopull. 
97/0300 (CNS) 
KOMISSION KERTOMUS NEUVOSTOLLE 
perunatärkkelyksen tuotannon 
kiintiöj ärj estelmästä 
Ehdotus 
NEUVOSTON ASETUKSEKSI (EY) 
perunatärkkelystuotannon kiintiöjärjestelmästä annetun 
asetuksen (EY) N:o 1868/94 muuttamisesta 
(Komission esittämät) 

KOMISSION KERTOMUS NEUVOSTOLLE 
perunatärkkelyksen tuotannon 
kiintiöjärjestelmästä 
1. JOHDANTO: Kertomuksen tarpeellisuus 
Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1868/941 3 artiklan 1 kohdassa edellytetään, että 
komissio esittää neuvostolle viimeistään 31 päivänä lokakuuta 1997 kiintiön jakamista 
yhteisössä koskevan kertomuksen, jossa on tarvittaessa asianmukaiset ehdotukset. Tässä 
kertomuksessa olisi otettava huomioon perunatärkkelyksen ja viljatärkkelyksen 
markkinoiden kehitys. 
Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1868/94 3 artiklan 2 kohdassa säädetään, että neuvoston 
on perustamissopimuksen 43 artiklan mukaisesti jaettava kolmivuotiset kiintiöt 
jäsenvaltioiden kesken viimeistään 30 päivänä marraskuuta 1997 ja siitä eteenpäin 
kolmen vuoden välein edellisessä kohdassa tarkoitetun kertomuksen perusteella. 
Kiintiö on vahvistettu markkinointivuosiksi 1995/96, 1996/97 ja 1997/98 seuraaville 
jäsenvaltioille: Tanska, Saksa, Espanja, Ranska ja Alankomaat. 
Unionin laajeneminen 1 päivänä tammikuuta 1995 edellytti edellä mainitun asetuksen 
(EY) N:o 1868/942 muuttamista ja kiintiöiden myöntämistä kolmelle uudelle 
jäsenvaltioille, Itävallalle, Suomelle ja Ruotsille, jotka kaikki ovat perunatärkkelyksen 
tuottajia. 
2. Kiintiöjärjestelmä 
Neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1543/93 , jossa vahvistetaan perunatärkkelyksen 
tuottajille maksetun palkkion määrä markkinointivuosina 1993/94, 1994/95 ja 1995/96, 
säädetään, että neuvosto päättää toteutettavista toimenpiteistä, jos yhteisön 
perunatärkkelyksen tuotanto ylittää 1,5 miljoonaa tonnia markkinointivuonna 1993/94 
tai 1994/95. 
Markkinointivuonna 1993/94 tuotanto ylittikin tämän määrän, ja neuvosto päätti 
heinäkuussa 1994 laatia perunatärkkelystuotannon kiintiöjärjestelmän yhteisön tukea 
saavan perunatärkkelystuotannon rajoittamiseksi, ottaen huomioon sen, ettei 
perunatärkkelysalalla ollut tuotantorajoituksia, mutta että erityisesti vilja-alalla 
sovelletaan kesannointia, eikä tärkkelysperunaan myöskään sovelleta eräille 
peltokasvien tuottajille tarkoitettua tukijärjestelmää. 
Aiemmin 12 jäsenvaltion unionin kiintiöiden jakaminen tuottajajäsenvaltioille tehtiin 
mainituissa jäsenvaltioissa markkinointivuosien 1990/91, 1991/92 ja 1992/93 aikana 
sellaisen tuotetun perunatärkkelyksen, josta maksettiin tukea, määrän keskiarvon 
perusteella, ja kiintiöitä mukautettiin suhteellisesti, jotta yhteisön kiintiöksi saatiin 
yhteensä 1,5 miljoonaa tonnia. 
EYVL N:o L 197, 30.7.1994, s. 4. 
Asetus (EY) N:o 1863/95 EYVL N:o L 179,29.7.1995, s. 1. 
EYVL N:o L 154,25.6.1993, s. 4. 
Saksan osalta on tehty poikkeus valitsemalla vertailuajanjaksoksi vuosi 1992/93, koska 
maatalouden tuotantorakenteet muuttuivat uusien osavaltioiden myötä, ja neuvosto 
katsoi tarpeelliseksi lisätä erityisvertailuajanjakson määrää (501 717 tonnia) 
90 000 tonnilla. 
Lisäksi Saksalle on luotu 110 000 tonnin lisäreservi maassa markkinointivuonna 
1996/97 toteutuneen tuotannon kattamiseksi, joka johtuu ennen 31 päivää tammikuuta 
1994 sovituista peruuttamattomista sijoituksista. 
Lisäksi neuvosto on päättänyt myöntää 2 000 tonnin kiintiön Espanjalle, koska sekin 
tuottaa perunatärkkelystä. 
Kaikkiaan 12 jäsenvaltion Euroopalle myönnettyjen kiintiöiden kokonaismäärä, Saksan 
reservi huomioon ottaen, on enintään 1 702 000 tonnia komission alunperin ehdottaman 
1 500 000 sijasta. 
Näin laadittua 15 jäsenvaltion Euroopan kiintiöjärjestelmää on laajennettu uusiin 
jäsenvaltioihin Itävaltaan, Suomeen ja Ruotsiin niiden tärkkelystä tuottavissa yrityksissä 
kalenterivuonna 1993 tuotetun sellaisen perunatärkkelyksen määrän perusteella, josta on 
maksettu kansallista tukea. 
Neuvosto on kuitenkin päättänyt heinäkuussa 1995 lisätä komission alkuperäiseen 
ehdotukseen 11 000 tonnia, siten, että laajentuneen EU:n yhteisön kiintiö on 
1 759 750 tonnia ilman Saksan reserviä ja enintään 1 869 750 tonnia Saksan reservi 
mukaan lukien. 
Tuottajajäsenvaltiot jakavat nämä kansalliset kiintiöt olemassaolevien perunatärkkelystä 
tuottavien yritysten kesken käytettäväksi markkinointivuosina 1995/96, 1996/97 ja 
1997/98. Tarvittaessa otetaan huomioon perunatärkkelystä tuottavien yritysten ennen 
31 päivää tammikuuta 1994 tekemät sijoitukset. 
Tämä järjestelmä kattaa vain yhteisön tukea saavan perunatärkkelystuotannon, joten 
perunatärkkelys, joka saadaan ilman tukea (esimerkiksi sivutuotteena), ei kuulu tähän 
kiintiöjärjestelmään. 
Eräät peltoviljelyä koskevat, ennen vuotta 1992 voimassaolleet hallintovälineet on 
säilytetty tässä kiintiöjärjestelmässä ja niitä on mukautettu maatalouspolitiikan 
uudistukseen: 
perunoiden vähimmäishinta: tämä hinta vastaa viljatuotteiden, erityisesti 
maissin, hintatasoa (lokakuun perustavoitehinta); tämä hinta on seurannut 
alentumistahtia, josta uudistuksessa sovittiin, ja se on vahvistettu maatalouden 
valuuttakorjauksen jälkeen 209,78 ecuksi perunoissa olevaa tärkkelystonnia 
kohti 1 päivästä heinäkuuta 1995 alkaen. 
korvausmaksu viljelijälle: tärkkelyksen valmistukseen tarkoitettujen 
perunoiden viljelijöille myönnetään tukea sille määrälle perunoita, joka 
tarvitaan tärkkelystonnin valmistamiseen, ja se on vahvistettu 86,94 ecuksi 
samasta päivämäärästä alkaen. 
perunatärkkelystä valmistavien vritvsten erityispalkkio: tämä noin 20 vuotta 
sitten käyttöönotettu palkkio on 22,25 ecua tärkkelystonnia kohti; sitä 
maksetaan perunatärkkelystä valmistaville yrityksille niiden kiintiötä 
vastaavasta määrästä tärkkelystä edellyttäen, että viljelijöille on maksettu 
vähimmäishinta. Tämän palkkion tarkoituksena on korvata eräitä peruna-
tärkkelysalan rakenteellisia haittoja, joita ovat erityisesti saasteenestoon tehdyt 
erityissijoitukset, sivutuotteiden olemassaolon puute ja tuotannon kausittainen 
luonne. 
Yhteisön lainsäädännössä on myös perunantuottajien ja perunatärkkelyksentuottajien 
välinen, kiintiöiden määrää vastaavan viljelysopimuksen velvoite, koska korvausmaksu 
ja palkkio perunatärkkelystä tuottaville yrityksille myönnetään kiintiöiden ehdottomissa 
rajoissa, joihin sovelletaan 5 prosentin joustovaraa, joka antaa tärkkelystä tuottaville 
yrityksille mahdollisuuden ylittää enintään tämän prosenttiosuuden verran kiintiönsä, 
jota seuraavana markkinointivuonna on kuitenkin vastaavasti pienennettävä. 
Kiintiöiden ulkopuolella tuotettu perunatärkkelys, lukuun ottamatta joustavuus-
lausekkeen mukaista viittä prosenttia, on vietävä sellaisenaan yhteisöstä ennen seuraavan 
markkinointivuoden 1 päivää tammikuuta ilman korvausta, palkkiota tai vientitukea. 
Komission yksityiskohtaiset soveltamissäännöt on täsmennetty asetuksessa 
(EY) N:o 97/954, jossa selvitetään useita seikkoja, kuten viljelysopimusten tarkoitus, 
tärkkelyksen vähimmäispitoisuus, valvonnan yksityiskohtaiset säännöt ja siihen liittyvät 
rangaistukset, ilman tukea tapahtuvaa vientiä koskevat säännökset, mahdollisista 
puutteista johtuvat rangaistukset, yhteenliittymiin sovellettavat säännöt, omistajan 
vaihdokset ja perunatärkkelystä tuottavan yrityksen toiminnan aloittaminen tai 
lopettaminen. 
3. Kiintiöjärjestelmän toiminta: tase ja tulevaisuudennäkymät 
3.1. Markkinointivuosien 1995/96 ja 1996/97 tase 
Taulukossa 1 on esitettu myönnetyt kiintiöt ja markkinointivuosien 1995/96 ja 1996/97 
tuotanto. 
EYVL N:o LI 6,24.1.1995, s. 3. 
Taulukko 1 Perunatärkkelyksen kiintiöt ia tuotantomäärät, joista nn 
myönnetty tukea 
(tonnia) 
Jäsenvaltio 
Tanska 
Saksa 
. kiintiö 
. reservi 96/97 
Espanja 
Ranska 
Alankomaat 
Itävalta 
Suomi 
Ruotsi 
Välisumma 
(ilman 
reserviä) 
Reservi 
YHTEENSÄ 
Menot Peruskiintiö 
178 460 
591 717 
110 000(,) 
2 000 
281 516 
538 307 
49100 
54 750 
63 900 
1 759 750 
110 000 
1 869 750 Tuotanto 
1995/96 
154 312 
498 067 
250 967 
543 905(2) 
29 412 
54 851(2) 
46 470 
1577 984 
1 577 984 
177,1 milj.ecua Kiintiö 1996/97 
178 460 
591 717 
104 554(1) 
2 000 
281516 
532 709 
49100 
54 577 
63 900 
1 753 979 
104 554 
1 858 533 Tuotanto 
1996/97 (3) 
183 114 w 
} 710 005(2) 
269 704 
535 289(2) 
48100 
57 315(2) 
58 720 
1 862 247 
205 milj. ecua(*) 
(1) 110 000 tonnista myönnettiin 104 554 tonnia 
(2) sisältää 5 prosentin enimmäisjouston, ei sisällä ilman korvausta vietyjä 
määriä 
(3) sisältää Saksan reservin 
Lähde: jäsenvaltioiden ilmoitukset. 
(*) arvio perustuu varainhoitovuoden 1997 menoihin elokuuhun 1997 asti. 
Voidaan todeta, että markkinointivuoden 1995/96 aikana kokonaistuotanto jäi selvästi 
kiintiöiden alapuolelle (90 %), mikä johtui keskimääräistä huonommista, ellei 
kehnohkoista ilmasto-olosuhteista. 
Yksittäin tarkasteltuna voidaan todeta, että Alankomaat on ylittänyt asetuksen (EY) 
N:o 97/95 liitteen II mukaisesti tuotetun tärkkelyksen kiintiön 1,046 prosentilla, mikä 
on siis vähemmän kuin asetuksen (EY) N:o 1868/94 6 artiklan 2 kohdassa säädetty 
5 prosentin sallittu enimmäismäärä, ja Suomessa ylitys on ollut 0,184 prosenttia. 
Markkinointivuonna 1996/97 kokonaistuotanto oli 0,2 prosenttia suurempi kuin 
kokonaiskiintiö (johon sisältyy Saksan reservi ja jota on korjattu markkinointivuonna 
1995/96 todettujen ylitysten huomioon ottamiseksi); kiintiö on ylitetty Tanskassa, 
Saksassa, Alankomaissa ja Suomessa. Muissa tuottajajäsenvaltioissa tuotanto on 
kehittynyt, mutta jäänyt kuitenkin kiintiöiden rajoihin. Tämä tuotannon lisäys selittyy 
kesän 1996 erityisen suotuisilla ilmastollisilla olosuhteilla, joiden ansiosta perunan 
hehtaarituotos ja perunan tärkkelyspitoisuus on parantunut. 
Markkinointivuonna 1996/97 eräät tärkkelystä tuottavat yritykset, jotka olivat 
käyttäneet kiintiönsä, myös 5 prosentin joustavuusrajan osalta, päättivät viedä 
tärkkelystä ilman korvausta tai palkkiota ennen 1 päivää tammikuuta 1998. (Saksa 
11118 tonnia, Suomi 3 048 tonnia). 
3.2. Saksan reservi 
Markkinointivuoden 1996/97 aikana Saksalla oli oikeus käyttää enintään 110 000 tonnin 
reservi seuraavin edellytyksin: 
sen alkuperäinen kiintiö jaetaan kokonaan asetuksen (EY) N:o 97/95 2 artiklan 
mukaisesti ennen 8 päivää maaliskuuta 1995, 
- 8 päivän maaliskuuta 1995 jälkeen käytettävissä olevat kiintöiden osat, joita ei 
käytetä toiminnan lakkauttamisen vuoksi, käytetään kokonaan uudestaan 
ennen 31 päivää maaliskuuta 1996, 
- reservin käyttö koskee vain sijoituksia, jotka on tehty peruuttamattomasti 
ennen 31 päivää tammikuuta 1994 ja jotka ovat säädettyjen edellytysten 
mukaisia. 
Saksan viranomaisten toimittamien tietojen perusteella komissiolla ei ole tiedossaan 
tekijöitä, joiden perusteella voitaisiin epäillä edellytysten noudattamatta jättäminen. 
Näiden sijoitusten huomioon ottamiseksi Saksan viranomaiset ovat myöntäneet 
104 554 tärkkelystonnin lisäkiintiön. 
Kyseiset tärkkelystä tuottavat yritykset ovat tuottaneet markkinointivuonna 1996/97 
suurempia tärkkelysmääriä kuin mitä niiden peruskiintiö lisättynä reservin määrällä on. 
3.3. Tärkkelysmarkkinoiden kehitys 
Tärkkelysteollisuus jaetaan kolmeen päähaaraan: maissitärkkelysteollisuus, vehnä-
tärkkelysteollisuus ja perunatärkkelysteollisuus. Näihin voidaan lisätä erityisempinä ja 
pienempinä riisitärkkelysala (valmistetaan rikotuista riisinjyvistä) ja Ruotsissa ja 
Suomessa ohratärkkelysala, joka on jäämässä vehnätärkkelysalan varjoon ja vielä 
pienemmässä mittakaavassa (kokeellisia tutkimuksia) kauratärkkelysala. 
Tämä teollisuudenala valmistaa käsittelemätöntä ja muunneltua tärkkelystä, 
hydrolyysituotteita (glukoosia) ja hydrolysaattien kristallisaation, isomerisaation ja 
fermentaation jälkeen valmistettuja tuotteita. 
Jää nähtäväksi miten myönnettyjen kiintiöiden mukaisille määrille käy vilja- ja 
juurikastärkkelysmarkkinoilla, jotka kasvavat 2 - 3 prosenttia vuodessa. Teollisuusalan 
edustajien mukaan markkinoilla ei ollut menekkivaikeuksia markkinointivuonna 
1995/96, vaan hinnat olivat suhteellisen korkeat ja markkinointivuoden lopulla varastot 
vähissä. Markkinointivuoden 1996/97 aikana vilja-ja juurikastärkkelyksen saatavuus on 
ollut parempi kuin edellisenä vuonna (juurikastärkkelys: noin 300 000 tonnin lisäys), 
mikä on johtanut hintojen laskuun. Merkittävälle määrälle jyvä-ja juurikastärkkelystä on 
maksettu vientitukea: 385 000 tonnia juurikastärkkelystä sellaisenaan (67 prosenttia 
enemmän kuin markkinointivuonna 1995/96) ja 400 000 tonnia viljatärkkelystä ja 
-glukoosia (40 prosenttia enemmän kuin markkinointivuonna 1995/96). Nämä määrät 
ovat kuitenkin pienemmät kuin markkinointivuonna 1994/95 viedyt määrät 
(394 000 tonnia juurikastärkkelystä ja 588 000 tonnia viljatärkkelystä tai -glukoosia). 
Taulukko 2 Juurikas- ja viljatärkkelys. viedyt määrät (vastaa tuotetta 
sellaisenaan) (1000 tonnia) 
1993/94 
1994/95 
1995/96 
1996/97 Juurikas-
tärkkelys 
354 
394 
232 
384 Maissi-
/vehnätärkkelys 
458 
588 
300 
417 YHTEENSÄ 
812 
982 
532 
801 
Taulukossa 3 esitetään vilja- ja juurikastärkkelyksen tuotantomäärät ja tuleviksi vuosiksi 
säädettävät määrät. 
Taulukko 3 Vilja- ja juurikastärkkelyksen tuotanto 
(miljoonaa tonnia) 
MaissiKl) 
Vehnä(l) 
Ohra/ 
kaura 
Juurikas-
tärkkelys 
YHTEENSÄ 
Osuus 
perunatärkke 
lyksestä (%) 1993/94 
3,4 
1,5 
0,05 
1,7 
6,65 
25,6 1994/95 
3,6 
1,6 
0,05 
1,5 
6,75 
22,2 1995/96 
3,6 
1,7 
0,05 
1,7(3) 
7,05 
24,1 1996/97 
3,6 
1,8 
0,05 
2 (3) 
7,45 
26,8 1997/98 
3,7 
2,2 
0,05 
1,9 
7,85 
24,2 1998/99 
3,4 
2,2 
0,05 
1,9(2) 
7,55 
25,2 
(1) Lähde AAC (Association des Amidonneries de Céréales de 1'UE) 
(2) jos kiintiöjärjestelmä ei muutu 
(3) mukaan lukien kiintiöiden ulkopuolinen tuontanto, erityisesti eräät 
toteutumattomat valmistushävikit. 
Taulukosta 3 voidaan todeta, että perunatärkkelyksen tuotanto suhteessa vilja-
tärkkelyksen tuotantoon on noussut vuoden 1995/96 määrästä 24,1 prosenttia 
26,8 prosentiin vuonna 1996/97. Tulevina markkinointivuosina, jos kiintiöt pysyvät 
ennallaan, perunatärkkelyksen määrä vähenee hieman erityisesti odotettavissa olevan 
vehnätärkkelyksen tuotannon lisääntymisen vuoksi. 
3.4. Viiden prosentin joustovara 
Tärkkelystä valmistaville yrityksille sillä edellytyksellä, että seuraavan markkinointi­
vuoden kiintiötä pienennetään vastaavasti, myönnetyn kiintiön ylittävän 5 prosentin 
osalta alan ammattilaiset ovat ehdottaneet parannuksia, erityisesti joustoprosentin 
korottamisesta. 
Markkinointivuonna 1995/96 vain rajoitettu määrä tärkkelystä valmistavia yrityksiä 
käytti joustavuutta hyväkseen, mutta markkinointivuonna 1996/97 useammat käyttivät 
sitä hyväkseen, kaikkiaan 24 000 tonnin verran (1,3 % käytettävissä olevasta kiintiöstä). 
Markkinointivuonna 1995/96 mikään yrityksistä ei ylittänyt 105 prosenttia kiintiöstään. 
Markkinointivuonna 1996/97 neljä yritystä 16:sta ylitti tämän määrän, tosin vain vähän 
(yhteensä noin 14 000 tonnia). 
3.5. Agenda 2000 
Komissio on juuri ehdottanut Agenda 2000 -asiakirjan ehdotusten yhteydessä yhteydessä 
vilja-alan hinta- ja korvausjärjestelmän mukauttamista. Se ehdottaa myös maan 
viljelykäytöstä poistamisjärjestelmän jatkamista, vaikka sen taso on vahvistettu 
0 prosentiksi. 
Koska perunatärkkelyksen hinta- ja korvausjärjestelmää on aina hallinnoitu vilja-alan 
asetuksella (maissin vuoksi), tämän järjestelmän mukauttamisen yhteydessä toteutettavat 
toimenpiteet liitetään Agenda 2000:n yhteydessä maissista tehtyihin päätöksiin. 
4. LOPPUPÄÄTELMÄT 
Tässä kertomuksessa esitettyjen tekijöiden perusteella, erityisesti tarkasteltuna 
ajanjaksona vietyjen juurikas- ja viljatärkkelyksen määrien välisen sisämarkkinoiden 
tasapainon osalta komissio suosittelee kiintiöiden määrän pitämistä ennallaan ja 
nykyisten , asetuksesta (EY) N:o 1868/94 mukaisten kiintiöiden jatkamista sellaisinaan, 
lukuun ottamatta Saksan kiintiötä, johon olisi liitettävä lopullisestu 104 554 tonnin 
suuruinen reservi, jolloin Saksan uusi kiintiö olisi 696 271 tonnia. 
Jos seuraavan kolmivuotiskauden aikana kuitenkin todetaan, että juurikastärkkelyksen 
tuotannon ja menekin välillä on sisämarkkinoilla epätasapaino, mikä johtaisi vietyjen 
määrien merkittävään nousuun, komissio pidättää itsellään oikeuden ehdottaa 
neuvostolle kirjattujen kiintiöiden mukauttamista. 
Joustavuusmenettelyn prosenttisuuden ja yksityiskohtaisten sääntöjen osalta komissio 
ehdottaa myös tilanteen pitämistä ennallaan, erityisesti jos alan ammattilaisten ehdottama 
parannus tarkoittaa tuotannon maksimointia ja siis lisämäärien tarjoamista jo 
kyllästetyille markkinoille. 
10 
Ehdotus 
NEUVOSTON ASETUKSEKSI ,(EY) 
perunatärkkelystuotannon kiintiöjärjestelmästä annetun 
asetuksen (EY) N:o 1868/94 muuttamisesta 
11 
PERUSTELUT 
Tämän asetuksen tarkoituksena on jakaa kolmivuotinen kiintiö jäsenvaltioiden 
perunatärkkelyksen tuottajien kesken vuosiksi 1998/99, 1999/2000 ja 2000/2001 komission 
neuvostolle perunatärkkelyksen kiintiöjärjestelmästä laatiman kertomuksen perusteella ja 
muuttaa siksi asetusta (EY) N:o 1868/94. 
Tällä asetuksella jatketaan kolmeksi vuodeksi olemassaolevia kiintiöitä ottaen huomioon 
vanhan asetuksen (EY) N:o 1868/94 2 artiklan 1 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitettu 
104 554 tonnin reservin lopullinen yhdentäminen Saksan kiintiöön. 
Tarvittaessa otetaan huomioon kaikkien jäsenvaltioiden tärkkelystä tuottavien yritysten osalta 
markkinointivuoden 1997/98 mahdolliset kiintiöiden ylitykset, jotka on tehty 6 artiklan 
2 kohdassa tarkoitetun j oustavuuden noj alla. 
12 
Ehdotus 
NEUVOSTON ASETUKSEKSI (VY) 
perunatärkkelystuotannon kiintiöjärjestelmästä annetun 
asetuksen (EY) N:o 1868/94 muuttamisesta 
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka 
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 42 ja 43 artiklan, 
ottaa huomioon komission ehdotuksen5, 
ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon6, 
ottaa huomioon talous- j a sosiaalikomitean lausunnon7, 
sekä katsoo, että neuvoston asetuksen (EY) N:o 1869/948, sellaisena kuin se on viimeksi 
muutettuna asetuksella (EY) N:o 1863/959, 2 artiklassa vahvistetaan tuottajajäsenvaltioiden 
perunatärkkelyskiintiöt markkinointivuosiksi 1995/96,1996/97 ja 1997/98, 
asetuksen (EY) N:o 1868/94 3 artiklan 2 kohdan mukaan kolmivuotinen kiintiö on jaettava 
tuottajajäsenvaltioiden kesken komission neuvostolle antaman kertomuksen perusteella; on 
aiheellista jatkaa kolmella vuodella olemassaolevia kiintiöitä ottaen huomioon 2 artiklan 
1 kohdan toisessa luetelmakohdassa tarkoitettu 104 554 tonnin reservin lopullinen 
yhdentäminen Saksan kiintiöön, 
tuottajajäsenvaltioiden olisi jaettava kolmen vuoden kiintiönsä kaikkien tärkkelystä tuottavien 
yritysten kesken markkinointivuodeksi 1995/96 kirjattujen kiintiöiden perusteella, lukuun 
ottamatta Saksaa, jonka osalta otetaan huomioon yhteenliittymisestä johtuvat kiintiöiden 
siirrot ja vuonna 1997/98 reservin perusteella myönnetyt lisäkiintiöt, ja 
kullekin tärkkelyksentuottajalle kirjatut kiintiön osat määritellään markkinointivuoden 
1997/98 aikana mahdollisesti käytetty joustavuus huomioon ottaen, 
EYVL N:o C 
EYVLN:oC 
EYVL N:o C 
EYVL N:o L 197, 30.7.1994, s. 4. 
EYVLN:o L 179, 29.7.1995, s. 1. 
13 
ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 
1 ajctlklfl 
Korvataan asetuksen (EY) N:o 1868/94 2 artikla seuraavasti: 
" 2 artikla 
1. Seuraaville tuottajajäsenvaltioille myönnetään seuraavat tärkkelyksentuotantokiintiöt 
markkinavuosiksi 1998/99, 1999/2000 ja 2000/2001: 
Tanska 
Saksa 
Espanja 
Ranska 
Alankomaat 
Itävalta 
Suomi 
Ruotsi 178 460 tonnia 
696 271 tonnia 
2 000 tonnia 
281 516 tonnia 
538 307 tonnia 
49 100 tonnia 
54 750 tonnia 
63 900 tonnia 
1 864 304 tonnia 
2. Jokainen tuottajajäsenvaltio jakaa 1 kohdassa tarkoitetun kiintiön käytettäväksi 
markkinointivuosina 1998/99, 1999/2000 ja 2000/2001 tärkkelystä tuottavien 
yritysten kesken markkinointivuodeksi 1995/96 kirjattujen kiintiöiden osien 
perusteella, lukuun ottamatta Saksaa, jonka osalta otetaan huomioon yhteenliittymistä 
johtuvien kiintiöiden osien siirto ja vuonna 1997/98 reservin perusteella myönnetyt 
lisäkiintiöt. 
Kullekin tärkkelyksentuottajalle kirjattuja kiintiön osia voidaan korjata markkinointi­
vuoden 1997/98 sellaisten mahdollisten ylitysten osalta, jotka on tehty 6 artiklan 
2 kohdan nojalla. " 
2 artikla 
Tämä asetus tulee voimaan seitsemäntenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan 
yhteisöjen virallisessa lehdessä. 
Sitä sovelletaan 1 päivästä heinäkuuta 1998. 
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa 
jäsenvaltioissa. 
Tehty Brysselissä 
Neuvoston puolesta 
puheenjohtaja 
14 
RAHOITUSSELVITYS 
1. BUDJETTIKOHTA: B1 -1021 MÄÄRÄRAHAT: 182,6 milj. ecua 
TOIMENPITEEN NIMI: 
Neuvoston asetus perunatärkkelystuotannon kiintiöjärjestelmästä annetun asetuksen (EY) 
N:o 1868/94 muuttamisesta 
OIKEUSPERUSTA: Perustamissopimuksen 42 ja 43 artikla 
4. TOIMENPITEEN TAVOITE: 
Jakaa kolmivuotinen kiintiö vuosiksi 1998/99, 1999/2000 ja 2000/2001 tärkkelystä tuottavien 
jäsenvaltioiden kesken. 
5. VAIKUTUKSET 
TALOUSARVIOON: 12 
KUUKAUDEN 
JAKSO 
(miljoonaa ecua) KULUVA 
VARAINHOITO­
VUOSI (98) 
(miljoonaa ecua) SEURAAVA 
VARAINHOITO­
VUOSI (99) 
(miljoonaa ecua) 
5.0 MENOT 
- EY:N TALOUSARVIOSTA 
(INTERVENTIOT) 
- KANSALLISISTA 
TALOUSARVIOISTA 
- MUISTA LÄHTEISTÄ 205,4 
5.1 TULOT 
- EY:N OMAT VARAT 
(MAKSUT/TULLIT) 
- KANSALLISELLA TASOLLA 
2000 
(milj. ecua) 2001 
milj. ecua 
5.0.1 MENOARVIO 
5.1.1 TULOARVIO 205,4 205,4 2002 
(milj. ecua) 2003 
(milj. ecua) 
5.2 LASKUTAPA: 
Tärkkelyspalkkio: 
Tasaushyvitys: 1 864 3041 x 22,25 ecua/t x 1,009 (KK) 
1 864 3041 x 86,94 ecua/t x 1,009 (KK) 41,9 milj. ecua 
163,5 milj. ecua 
205,4 milj. ecua 
Maksut suoritetaan varainhoitovuodesta 1999 alkaen. 
6.0 MAHDOLLISUUS RAHOITUKSEEN TOTEUTETTAVANA OLEVAN 
TALOUSARVION KYSEISEEN LUKUUN OTETUISTA MÄÄRÄRAHOISTA KYLLÄ 
6.1 MAHDOLLISUUS RAHOITUKSEEN TOTEUTETTAVANA OLEVAN 
TALOUSARVION LUKUJEN VÄLISELLÄ SIIRROLLA KYLLÄ/EI 
6.2 LISÄTALOUSARVION TARVE KYLLA/EI 
6.3 MYÖHEMPIIN TALOUSARVIOIHIN OTETTAVAT MÄÄRÄRAHAT KYLLÄ 
HUOMAUTUKSIA: 
Toimenpide on rajoitettu koskemaan ainoastaan markkinointivuosia 1998/99 - 2000/2001 
15 

ISSN 1024-4492 
KOM(97) 576 lopullinen 
ASIAKIRJAT 
FI 03 08 10 
Luettelonumero : CB-CO-97-592-FI-C 
ISBN 92-78-26906-9 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxemburg 
AC,