Muutettu ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi arvopapereihin kohdistuvaa yhteistä sijoitustoimintaa harjoittavia yrityksiä (yhteissijoitusyritykset) koskevien lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta annetun direktiivin 85/611/ETY muuttamisesta - (komission EY:n perustamissopimuksen 250 artiklan 2 kohdan nojalla esittämä) /* KOM/2000/0329 lopull. - COD 1998/0243 */



Virallinen lehti nro C 311 E , 31/10/2000 s. 0302 - 0319



Muutettu ehdotus: EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON DIREKTIIVI arvopapereihin kohdistuvaa yhteistä sijoitustoimintaa harjoittavia yrityksiä (yhteissijoitusyritykset) koskevien lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta annetun direktiivin 85/611/ETY muuttamisesta (komission EY:n perustamissopimuksen 250 (2) artiklan nojalla esittämä) PERUSTELUT 1. Menettely Komissio antoi 17. heinäkuuta 1998 ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi arvopapereihin kohdistuvaa yhteistä sijoitustoimintaa harjoittavia yrityksiä (yhteissijoitusyritykset) koskevien lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta annetun direktiivin 85/611/ETY [1] muuttamisesta (KOM(1998) 449 lopullinen - 98/0243(COD)) [2]. Ehdotus oli tarkoitus hyväksyä Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 251 artiklassa säädetyn yhteispäätösmenettelyn mukaisesti. [1] EYVL L 375, 31.12.1985, s. 3. [2] EYVL C 280, 09.09.1998, s. 6. Talous- ja sosiaalikomitea antoi lausuntonsa 361. täysistunnossaan (24. ja 25. helmikuuta 1999) [3]. Euroopan keskuspankki antoi neuvoston pyynnöstä lausuntonsa 16. maaliskuuta 1999 [4]. [3] EYVL C 116, 28.04.1999, s. 44. [4] EYVL C 285, 07.10.1999, s. 9. Euroopan parlamentti teki 17. helmikuuta 2000 ensimmäisessä käsittelyssään [5] 23 tarkistusta ja komissio ilmoitti kantansa jokaiseen tarkistukseen. [5] A5-25/00, PE 288.702. Neuvoston rahoituspalvelujen (yhteissijoitusyritykset) työryhmä piti useita kokouksia Itävallan puheenjohtajakauden aikana vuoden 1998 jälkipuoliskolla. Kokouksia on pidetty myös Saksan, Suomen ja Portugalin puheenjohtajakaudella. Ehdotuksen joistakin kohdista keskusteltiin pysyvien edustajien komiteassa 26. marraskuuta 1999 Brysselissä. Komissio on tehnyt muutettuun ehdotukseen kahdenlaisia muutoksia. Ensinnä Euroopan parlamentin ensimmäisessä käsittelyssä ilmenneiden seikkojen vuoksi on hyväksytty lukuisia uusia säännöksiä, joista muutamien sanamuotoa on mukautettu. Muutoksilla pyritään pääasiassa poistamaan epäselviä ilmauksia tai kehittämään edelleen alkuperäisessä ehdotuksessa esitettyjä ajatuksia. Lisäksi esitetään uusia ajatuksia, jotka tekevät alkuperäisestä tekstistä yksityiskohtaisemman, mutta eivät muuta perusperiaatteita. Toiseksi komissio on muuttanut joidenkin kohtien sanamuotoa ja tehnyt muita muutoksia, joilla varmistetaan ehdotuksen ja muun asian kannalta merkityksellisen yhteisön lainsäädännön välinen johdonmukaisuus sekä ehdotuksen sisällön johdonmukaisuus. Muutoksilla otetaan myös huomioon joitakin seikkoja, joista on keskusteltu neuvoston työryhmässä. Muutoksissa otetaan huomioon myös joistakin seikoista talous- ja sosiaalikomiteassa käydyt keskustelut. Muutoksia koskevissa huomautuksissa viitataan joko direktiivin 85/611/ETY artiklojen numerointiin tai komission alkuperäiseen ehdotukseen sisältyvään artiklojen uuteen numerointiin. 2. Muutoksia koskevat huomautukset (a) Keskeiset muutokset Vakioimattomat johdannaissopimukset Komission alkuperäisessä ehdotuksessa sallittiin sijoitukset vakioituihin johdannaisiin, joilla käydään kauppaa säännellyillä markkinoilla, mutta sijoituksia vakioimattomiin (OTC) rahoitusvälineisiin ei sallittu toiminnan vakauden vuoksi. Parlamentin selvä enemmistö, talous- ja sosiaalikomitea sekä neuvoston työryhmä ovat kuitenkin vahvasti sitä mieltä, että vakioimattomat johdannaiset on sisällytettävä direktiiviin. Rahoitusmarkkinoiden kehityksen vuoksi komissio on sisällyttänyt ne muutettuun ehdotukseen. Samalla kuitenkin varmistetaan, että toiminnan vakauteen liittyvät näkökohdat otetaan huomioon esimerkiksi sisällyttämällä direktiiviin johdonmukaiset säännökset vakioimattomiin johdannaisiin tehtäville sijoituksille asetettavista ylärajoista, kuten parlamentti on ehdottanut. Indeksiä seuraavat rahastot Johtuen joidenkin osakkeiden painotuksista eurooppalaisissa indekseissä komission alkuperäiseen ehdotukseen sisältyi yksittäisen liikkeeseenlaskijan osalta 35 prosentin raja-arvo. Parlamentti ehdotti raja-arvon alentamista ja säännöksen laajentamista koskemaan myös joukkovelkakirjaindeksejä. Molemmat asiakohdat sisältyvät komission muutettuun ehdotukseen. Sijoitukset pankkitalletuksiin Komission alkuperäiseen ehdotukseen sisältyi hyvin yleinen maininta pankkitalletuksista mahdollisena sijoituskohteena. Parlamentti kiinnitti huomiota näiden talletusten likvidiyteen ja niihin liittyvään vastapuoliriskiin. Parlamentin ehdottamat vaatimukset sisältyvät komission muutettuun ehdotukseen. Sijoitukset ei-yhdenmukaistettujen rahastojen osuuksiin Yhdenmukaistetut rahastot ovat täysin direktiivin 85/611/ETY mukaisia, koska siinä otetaan käyttöön käsite "arvopapereihin kohdistuvaa yhteistä sijoitustoimintaa harjoittavat yritykset" (yhteissijoitusyritykset), jolla tarkoitetaan tämäntyyppisiä eurooppalaisia rahastoja. "Ei-yhdenmukaistettu rahasto" voi tarkoittaa joko eurooppalaisia rahastoja, joihin sovelletaan jäsenvaltioiden kansallista lainsäädäntöä, mutta ei direktiivin säännöksiä (eli niitä ei ole yhdenmukaistettu), tai kaikkia jäsenvaltioiden ulkopuolella sijaitsevia rahastoja. Direktiivin 85/611/ETY mukaan yhteissijoitusyritys saa sijoittaa viisi prosenttia varoistaan yhdenmukaistettujen tai ei-yhdenmukaistettujen rahastojen osuuksiin. Ei-yhdenmukaistettujen rahastojen on täytettävä tietyt perusvaatimukset eli niiden on oltava avoimia ja sijoitettava arvopapereihin (eli niiden on oltava samankaltaisia kuin direktiivissä tarkoitettujen yhdenmukaistettujen rahastojen (yhteissijoitusyritykset)). Rahasto-osuusrahasto (fund-of-funds) -käsitteen (yhdenmukaistettu rahasto (yhteissijoitusyritys), joka sijoittaa useiden eri rahastojen osuuksiin) sisällyttämiseksi direktiiviin komission alkuperäisessä ehdotuksessa esitettiin viiden prosentin enimmäismäärän poistamista. Komission alkuperäisen ehdotuksen mukaan yhdenmukaistettu rahasto (yhteissijoitusyritys) olisi voinut sijoittaa kaikki varansa lukuisiin ei-yhdenmukaistettuihin rahastoihin. Euroopan parlamentti vaati kuitenkin varovaisempaa eli 30 prosentin enimmäismäärää sijoituksille, jotka yhdenmukaistetut rahastot (yhteissijoitusyritykset) tekevät ei-yhdenmukaistettujen rahastojen osuuksiin. Tämä näkemys otetaan huomioon muutetussa ehdotuksessa, johon sisältyy 30 prosentin raja-arvo. (b) Viittaukset Viittaukset perustamissopimuksen artikloihin on muutettu vastaamaan Amsterdamin sopimuksen mukaista uutta numerointia. (c) Johdanto-osan kappaleet Johdanto-osan 2 kappale Tämä johdanto-osan kappale liittyy 1 artiklan 2 kohdan ensimmäiseen luetelmakohtaan tehtyihin muutoksiin. Luetelmakohdan sisältöä laajennetaan, jotta voidaan ilmaista selvemmin arvopaperien lainaksiantamisen ja indeksin seuraamisen luonne ja hyväksyttävyys suhteessa yhteissijoitusyrityksen toiminnan tarkoitukseen, joka on varojen sijoittaminen soveltuviin välineisiin. Asiaa käsitellään yksityiskohtaisemmin 1 artiklan 2 kohtaa koskevissa huomautuksissa. Johdanto-osan 3 kappale Tätä kappaletta on hieman mukautettu vastaamaan 1 artiklan 8 kohdan sanamuotoon tehtyjä muutoksia, joilla arvopaperien yleiseen määritelmään on sisällytetty tietyt rahamarkkinavälineet. Talous- ja sosiaalikomitean ehdotuksen mukaisesti rahamarkkinavälineitä koskevaa sanamuotoa on muutettu sen selkiyttämiseksi, että näillä arvopaperien määritelmään sisältyvillä välineillä käydään kauppaa säännellyillä markkinoilla. Johdanto-osan 4 kappale Kappaletta on muutettu, jotta otetaan huomioon parlamentin tarkistus 1, jossa rahoitusvälineiden "ryhmien" käsite on poistettu. Koska säännellyillä markkinoilla kaupattavat rahamarkkinavälineet sisältyvät nyt arvopaperien määritelmään, rahamarkkinoilla kaupattavat rahamarkkinavälineet sisältyvät 1 artiklan 8 kohtaan, johon johdanto-osan kappaleessa viitataan. Tarkistuksen 1 toinen osa sisältyy johdanto-osan 5 kappaleeseen. Johdanto-osan 5 kappale Tämä on uusi johdanto-osan kappale, koska tarkistuksen 1 toinen osa ei liity 19 artiklan 1 kohdan i alakohtaan vaan a alakohtaan, minkä vuoksi se on erotettava tarkistuksen 1 ensimmäisestä osasta. Johdanto-osan 6 kappale Kappaletta on muutettu parlamentin tarkistuksen 2 mukaisesti, joka vastaa 19 artiklan 1 kohdan e alakohtaan tehtyjä muutoksia. Johdanto-osan kappaleen ensimmäistä ja viimeistä virkettä on mukautettu, jotta niissä otetaan huomioon parlamentin tarkistukset, joissa erotellaan selvästi "yhteissijoitusyritysten osuudet" (eli yhdenmukaistetut rahastot) ja "muiden yhteistä sijoitustoimintaa harjoittavien yritysten osuudet" (eli ei-yhdenmukaistetut rahastot). Johdanto-osan 7 kappale Tässä kappaleessa otetaan huomioon tarkistus 3, jossa viitataan komission alkuperäisen ehdotuksen johdanto-osan 6 kappaleeseen. Johdanto-osan 9 kappale Tarkistukset 36 ja 45, jotka koskevat 22 artiklaa, liittyvät riskiin, joka aiheutuu sijoitusten (myös pankkitalletusten) keskittämisestä yhdelle vastapuolelle tai vastapuolten muodostamalle ryhmälle. Yritysryhmän käsite on tämän vuoksi sisällytetty tähän johdanto-osan kappaleeseen. Johdanto-osan 10 kappale Kappaletta on muutettava, koska vakioimattomat rahoitusjohdannaiset on sisällytetty sijoituskelpoisiin varoihin ja suojalausekkeisiin on tehty muutoksia. Johdanto-osan 11 kappale Kappaleessa otetaan huomioon tarkistus 4, ja tekstiä on muutettu vastaamaan mahdollisuutta jäljitellä joukkovelkakirjaindeksejä, kuten tarkistuksessa 18 ehdotetaan. Kappaleessa ilmaistaan myös selvemmin mahdollisuus käyttää soveliaita johdannaisia indeksin jäljittelyssä ja todetaan, että yhteissijoitusyritys voi käyttää osan varoistaan tavoitteena tasapainottaa indeksiin perustuvan osakesalkun arvoa, mikäli indeksin tai siihen sisältyvien arvopaperien arvo laskee. Tästä on mainittava yhteissijoitusyrityksen sijoitustavoitteissa, jotka ilmoitetaan tarjousesitteessä. Johdanto-osan 12 ja 13 kappale Nämä kappaleet oli muotoiltava kokonaan uudestaan, koska vakioimattomat johdannaiset sisällytettiin parlamentin ehdotuksen mukaisesti direktiiviin. Alkuperäiset johdanto-osan kappaleet perustuivat oletukseen, että sijoituskohteina ovat vain vakioidut johdannaiset. Ne oli siis mukautettava vastaamaan uusien kohtien (19 artiklan 1 kohdan g ja h alakohta sekä 24 b artikla) sanamuotoa. Taustalla olevat periaatteet käyvät ilmi uudesta tekstistä. Johdanto-osan 14 kappale Koska 21 artiklan 1 ja 2 kohta ja niitä koskevat selitykset on poistettu, arvopaperien lainaksiantamista koskevaa säännöstä jouduttiin hieman muuttamaan, jotta siitä ilmenee, että lainaksiantaminen ei voi koskea jatkuvasti koko sijoitussalkkua, vaan se on menetelmä, jota voidaan käyttää rajoitetusti tuoton parantamiseen. Lisäksi on tarpeen selventää, että annettuja vakuuksia ei saa käyttää sijoitusten kaltaisiin muihin tarkoituksiin. Johdanto-osan 15 kappale Tässä kappaleessa otetaan huomioon tarkistus 5 ja muutetaan tekstiä siten, että voidaan erottaa "yhteissijoitusyritykset ja/tai muut yhteistä sijoitustoimintaa harjoittavat yritykset", kuten tarkistuksessa 2 esitetään. Johdanto-osan 17 kappale Tämä kappale perustuu kokonaisuudessaan tarkistukseen 6. Johdanto-osan 21 kappale Tämä kappale liittyy 53 a artiklaan tehtyihin muutoksiin, jotka johtuivat neuvoston 17. heinäkuuta 1999 komitologiasta tekemästä päätöksestä. Asiaa ei käsitelty alkuperäisessä ehdotuksessa, koska komissio antoi ehdotuksensa kauan ennen edellä mainittua päätöstä. Johdanto-osan 22 kappale Tässä kappaleessa otetaan huomioon Euroopan parlamentin toivomus tekstin kodifioinnista (ensimmäiseen ehdotukseen tehty tarkistus 7 ja toiseen ehdotukseen tehty tarkistus 1). (d) Artiklat 1 artiklan 2 kohdan ensimmäinen luetelmakohta: yhteissijoitusyrityksen kuvaus Tarkistuksessa 8 viitattiin yleisesti "tämän direktiivin käsittelemiin" välineisiin. Tämä voisi johtaa erilaisiin tulkintoihin siitä, tarkoitetaanko direktiivissä muita välineitä kuin 19 artiklan 1 kohdassa mainittuja. Epäselvyyksien välttämiseksi muutetussa tekstissä viitataan nimenomaisesti 19 artiklan 1 kohdassa mainittuihin välineisiin. Teksti säilyy näin johdonmukaisena, koska 21 artiklassa tarkoitettua arvopaperien lainaksiantamista ei pidetä sijoitusvälineenä vaan menetelmänä, jolla parannetaan sijoitussalkun tuottoa. Sijoitussalkun sisällön sijoittaminen indeksin mukaisesti on myös pelkästään omaisuudenhoitomenetelmä ja sijoitusvälineet ovat 19 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja arvopapereita tai johdannaisia. Säännöksen loppuun lisätyllä "ja" -sanalla korjataan alkuperäisessä ehdotuksessa ollut virhe. 1 artiklan 8 kohta: arvopaperien määritelmä Tämän artiklan esitystapaa on muutettu, koska myös rahamarkkinavälineitä pidetään arvopapereina eikä niitä sen vuoksi ole tarpeen esittää erikseen. Rahamarkkinavälineitä koskevaa luetelmakohtaa on hieman muutettu talous- ja sosiaalikomitean ehdotusten mukaisesti, jotta voidaan erottaa selvästi rahamarkkinavälineet, joilla käydään kauppaa säännellyillä markkinoilla (ja jotka sisältyvät määritelmään), ja ne välineet, joilla käydään kauppaa 19 artiklan 1 kohdan i alakohdassa tarkoitetuilla markkinoilla. Muutos vastaa tarkistusta 13. Nämä markkinavälineet ovat likvidejä ja niiden arvo on helposti määritettävissä, koska niillä käydään kauppaa säännellyillä markkinoilla. Tämän vuoksi asiaan liittyvät vaatimukset on poistettu. Viittaukset 21 artiklaan on poistettu, koska myös 21 artikla on poistettu sen vuoksi, että vakioimattomat rahoitusjohdannaiset on sisällytetty hyväksyttyjen sijoituskohteiden joukkoon, kuten tarkistuksissa 37, 36/45, 39, ja 43 esitetään. Asiaa tarkastellaan lähemmin 21 artiklaa koskevissa huomautuksissa. 19 artiklan 1 kohdan a alakohta: sijoitukset pörssinoteerattuihin arvopapereihin Sanamuotoa on muutettu tarkistuksen 9 vuoksi. Toimituksellisen johdonmukaisuuden vuoksi direktiivin 93/22/ETY nimeä ei mainita. 19 artiklan 1 kohdan e alakohta: sijoitukset rahastojen osuuksiin Tätä alakohtaa on muutettu vastaamaan mahdollisimman pitkälle tarkistusta 44. Ei-yhdenmukaistettujen rahastojen sijoituskelpoisille osuuksille asetetaan laadullisia vaatimuksia. Muutettu teksti eroaa hieman parlamentin esittämästä siltä osin kuin se koskee omaisuudenhoitajaa koskevaa vaatimusta ja viittausta "tässä direktiivissä annettuihin säännöksiin, joita on noudatettava". Molemmat edellä mainitut sisältyvät tarkistuksen toiseen luetelmakohtaan. Kyseiset kaksi vaatimusta on poistettu, koska ne estäisivät sijoitukset melkein kaikkiin Euroopan ulkopuolisiin rahastoihin, minkä seurauksena ei sallittaisi enää edes nykyisen direktiivin mukaista viiden prosentin sijoitusta kyseisiin rahastoihin. Ilman muutosta teksti olisi WTO:n puitteissa tehtyjen sitoumusten vastainen. Rahasto-osuusrahastoihin sijoittavilla eurooppalaisilla sijoittajilla ei ole heikompi suoja niiden sijoitusten osalta, jotka yhteissijoitusyritys tekee ei-yhdenmukaistettuihin rahastoihin, koska näiden sijoitusten enimmäismäärä rajoitetaan nyt 30 prosenttiin ja niiden on täytettävä laadulliset vaatimukset. Tarkistuksen viimeistä luetelmakohtaa ei ole otettu mukaan, koska varojen päällekkäisyys estetään kokonaisuudessaan sekä yhteissijoitusyritysten osuuksien että muiden yhteistä sijoitustoimintaa harjoittavien yritysten osuuksien osalta tarkistuksessa 19 (24 artiklan 3 kohta). 19 artiklan 1 kohdan f alakohta: sijoitukset talletuksiin Muutoksella otetaan kokonaisuudessaan huomioon tarkistus 11, jossa talletussijoituksille asetetaan vaatimuksia. 19 artiklan 1 kohdan g ja h alakohta: sijoitukset rahoitusjohdannaisiin Tällä muutoksella direktiiviin sisällytetään tarkistukseen 37 sisältynyt ajatus, jonka mukaan yhteissijoitusyrityksen pitäisi voida sijoittaa vakioimattomiin rahoitusjohdannaisiin. Artiklan 1 kohdan g alakohtaa on muutettu siten, että se kattaa vakioidut rahoitusjohdannaisvälineet, jotka sisältyivät alkuperäisen ehdotuksen g ja h alakohtaan. Artiklan 1 kohdan h alakohdassa säädetään nyt sijoituksista vakioimattomiin rahoitusjohdannaisvälineisiin. Kyseiset kaksi rahoitusvälineiden lajia on käsitellään eri kohdissa, jotta niihin sovellettavat vaatimukset käyvät selvemmin ilmi ja jotta niihin voidaan viitata helpommin ja tarkemmin tekstin muissa kohdissa. Näiden sijoitusten tarkemmista ehdoista säädetään 24 b artiklassa. Tässä artiklassa otetaan huomioon myös se, että joitakin johdannaispositioita voidaan pitää (mikäli omaksutaan rajoittunut lähestymistapa, mikä ei ole 19 artiklan 1 kohdan tarkoitus) enemmän sitoumuksena kuin sijoituksena (esim. käytettäessä marginaaleja tai rahaston ollessa option myyjä). Yhteissijoitusyrityksistä annetun direktiivin osalta tärkeimmäksi kysymykseksi nousee näihin positioihin liittyvä riski. Direktiiviin sisältyvillä vaatimuksilla pyritään varmistamaan alhainen vakavaraisuuteen kohdistuva riski, luotettava varojen arvon päivittäinen määrittäminen ja niiden likvidiys. Asiaa käsitellään yksityiskohtaisemmin 24 b artiklassa. Komissio ei sisällyttänyt alkuperäiseen ehdotukseensa sijoituksia vakioimattomiin rahoitusjohdannaisiin likvidiyteen ja arvostukseen liittyvien syiden vuoksi ja koska niihin liittyvä vastapuoliriski, jota ei käsitellä direktiivissä 85/611/ETY, on otettava riittävällä tavalla huomioon. Komissio suhtautuikin ensimmäisessä käsittelyssä kielteisesti näiden rahoitusvälineiden sisällyttämiseen direktiiviin. Tietyt kysymykset ovat edelleen avoimia ja ne on ratkaistava. Kuultuaan Euroopan parlamentin ja talous- ja sosiaalikomitean painokkaat kannanotot komissio on tarkistanut kantaansa ja kyseiset rahoitusvälineet sisältyvät muutettuun ehdotukseen. Komission tekstissä pyritään kuitenkin selvästi soveltamaan varovaista lähestymistapaa vakioimattomiin rahoitusjohdannaisiin erityisesti sijoittajansuojan osalta. Tavoitteena on ilmoittaa selvästi ehdot, joiden täyttyessä vakioimattomia rahoitusjohdannaisia voidaan käyttää, kuinka niiden arvo määritetään ja kuinka varmistetaan, että direktiivin säännöksiä ei voida kiertää eivätkä raja-arvot jää miltään osin määrittelemättä. Tämä muutos edellyttää joidenkin muiden säännösten muuttamista alkuperäiseen ehdotukseen verrattuna. Muutoksia on tehty muun muassa 21 ja 22 artiklaan. 19 artiklan 1 kohdan i alakohta: sijoitukset muihin kuin arvopaperien määritelmään sisältyviin rahamarkkinavälineisiin Tähän alakohtaan on sisällytetty tarkistus 13, joka perustuu talous- ja sosiaalikomitean esittämään ajatukseen. Viittausta 1 artiklan 8 kohtaan on mukautettu vastaamaan kyseiseen artiklaan tehtyjä muutoksia. Toisen luetelmakohdan sanamuotoa ja viittausta muihin kohtiin on mukautettu, jotta ne ovat johdonmukaiset 19 artiklan 1 kohdan alakohtaan tehtyjen muutosten kanssa, jotka perustuvat parlamentin tarkistukseen 9. 20 artikla: tietojenvaihto Tarkistuksessa 14 kumotaan 20 artiklan (sellaisena kuin se oli komission alkuperäisessä ehdotuksessa) poistaminen, koska alkuperäiseen muotoonsa jääneessä 22 artiklan 4 kohdassa oli edelleen viittaus 20 artiklaan. Käydyt keskustelut osoittivat selvästi, että parlamentti haluaa säilyttää ilmoitusmenettelyn, joka on tärkeä alan edustajien kannalta. Parlamentti halusi myös antaa mahdollisuuden uudistaa säännöstä siten, että voidaan hyödyntää uusia sähköisiä välineitä. Uudet välineet voivat helpottaa tietojenvaihtoprosessia ja tehdä tiedot helpommin saataviksi yleisölle. 20 artiklan sanamuotoa on muutettu tämän mukaisesti. Artiklasta käy myös selvästi ilmi, että tietoja ei ole tarkoitettu vain jäsenvaltioille ja komissiolle, vaan niiden on oltava myös yleisön eli alan edustajien käytössä, koska tiedoilla on niille keskeinen merkitys. Muutettu ehdotus perustuu parlamentin lähestymistapaan, koska näin vältetään muutettuun 22 artiklaan sisältyvien seikkojen muuttuminen nykyistä monimutkaisemmiksi. Lisäksi 20 artikla voi toimia yleisenä säännöksenä, johon muissa artikloissa voidaan viitata tarpeettoman toiston sijaan. 21 artikla: 1 ja 2 kohdan poistaminen sekä arvopaperien lainaksiantaminen Direktiivissä 85/611/ETY sekä komission alkuperäisessä ehdotuksessa sijoitukset näihin rahoitusvälineisiin olivat sallittuja vain 21 artiklan 1 ja 2 kohdassa mainitussa tarkoituksessa. Euroopan parlamentin selkeiden vaatimusten vuoksi vakioimattomat johdannaiset ovat nyt sallittuja sijoituskohteita. Enää ei ole tarpeen 21 artiklan 1 ja 2 kohdan tapaan erotella yhteissijoitusyrityksen sijoitussalkussa olevien varojen käyttöä yleisiin sijoitustarkoituksiin, suojaamiseen ja tehokkaan salkunhoidon edistämiseen. Käsitteeseen "tehokas salkunhoito" kohdistui myös kritiikkiä, koska sitä on vaikea määritellä ja säännösten tulkinta vaihtelee suuresti jäsenvaltioiden välillä. Artiklan alkuperäisen ehdotuksen mukaiset 1 ja 2 kohta on poistettu. Toimenpide on tarpeen erityisesti siksi, että sijoitukset vakioimattomiin rahoitusjohdannaisiin on sisällytetty direktiiviin. Parlamentin näille sijoituksille ehdottamalla raja-arvolla on vaikutusta vain siinä tapauksessa, että on selvää, että rajoitusta sovelletaan kaikkiin vakioimattomiin sijoituskohteisiin eikä säännöstä ole mahdollista kiertää. Asiaa käsitellään uudistetussa 19 artiklan 1 kohdan g ja h alakohdassa sekä 24 b artiklassa ja muutetussa 21 artiklassa. Yhteissijoitusyritykset voivat luonnollisesti hankkia tiettyjä rahoitusvälineitä suojaustarkoituksiin tai tehokkaan salkunhoidon vuoksi. Nämä sijoitukset ovat vain osa yhteissijoitusyrityksen koko sijoitussalkkua. Direktiivin 21 artikla koostuu nyt pelkästään alkuperäisen ehdotuksen 4 kohdasta eli arvopaperien lainaksiantamisesta. Kyseistä kohtaa on muutettu tarkistuksen 16 ensimmäisen osan mukaisesti, jonka sisältö on muotoiltu uudeksi c alakohdaksi. Uusitussa säännöksessä ilmaistaan selvästi, että arvopaperien lainaksiantaminen ei ole 19 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu sijoitusväline eikä sitä saa soveltaa jatkuvasti koko sijoitussalkkuun, vaan se on menetelmä, jota voidaan käyttää rajoitetusti tuoton parantamiseksi. Tämä peruste on jo määritelty riittävän hyvin lukuisissa jäsenvaltioissa, joten direktiiviehdotus tukeutuu jäsenvaltioiden asettamiin rajoituksiin. Artiklassa todetaan myös, että vakuutta ei saa sijoittaa edelleen. Alkuperäisen ehdotuksen 3 kohta on poistettu, koska sijoituksia ei edellä esitettyjen syiden vuoksi jaotella niiden tarkoituksen mukaan. 22 artikla: kaikkiin sijoitusvälineisiin sovellettavat rajat Tarkistuksissa 36 ja 45 muutetaan erityisesti määrällisten rajojen osalta voimassa olevaa 22 artiklaa, jota ei käsitelty komission alkuperäisessä ehdotuksessa. Koska direktiiviehdotukseen on sisällytetty uusia sijoitusvälineitä, joihin voi liittyä sama vastapuoli, tarvitaan hajauttamissääntö, jota ei ole nykyisessä direktiivissä eikä komission alkuperäisessä ehdotuksessa. Tarkistusten perusteellinen analyysi osoitti, ettei tarkistuksia voida sisällyttää sellaisinaan direktiiviin ja samalla kattaa selvästi ja yksiselitteisesti kaikki rahoitusvälineet. Voimassa olevaa 22 artiklaa on muutettu hieman, jotta voidaan ottaa huomioon uudet hyväksytyt sijoitusvälineet ja niistä syntyvät globaalin vastapuoliriskin kaltaiset uudet riskit, kuten parlamentti on esittänyt. Vanhat hyväksi todetut rajat on säilytetty. Tarkistuksen 45 mukaisesti artiklaan sisällytetään uusi 15 prosentin enimmäismäärä sijoituksille samaan ryhmään kuuluviin yhteisöihin. "Ryhmän" määritelmä sisältyy komission toiseen muutettuun ehdotukseen (KOM(1998) 451), jolla muutetaan direktiiviä 85/611/ETY. Sama raja-arvo näyttää sopivalta sovellettavaksi "kumulatiivisiin sijoituksiin", jotka ovat mahdollisia vain 1 kohdan mukaan. Tämä tarkoittaa sitä, että sijoitusten keskittäminen yhden tahon/vastapuolen liikkeeseenlaskemiin välineisiin on sallittua, mikäli 15 prosentin raja-arvo ei ylity, mutta yhteen rahoitusvälineiden lajiin saa kuitenkin sijoittaa enintään 5 prosenttia varoista. Rajoitukset ja vaatimukset, joita sovelletaan vain joihinkin sijoitusten lajeihin, kuten rahoitusjohdannaisten arvostaminen, on siirretty näitä sijoituksia käsitteleviin artikloihin, jotta 22 artiklan uusi sanamuoto saadaan mahdollisimman selkeäksi. 22 a artikla: indeksirahastot Komission ehdotusta on muutettu tarkistuksen 18 perusteella. Tämän artiklan tavoitteena on tehdä sijoituksista joustavampia, jotta voidaan jäljitellä indeksejä. Toimivaltaisten viranomaisten on kuitenkin valvottava tämäntyyppistä omaisuudenhoitoa, jotta jäljittelymenetelmiä ei käytetä väärin. Tietojenvaihto ja niiden saatavuus, jotka olivat parlamentin tavoitteena 2 kohtaa tarkistettaessa, on otettu huomioon viittaamalla 20 artiklaan, jossa säädetään soveliaasta menettelystä, jolla tavoitteet voidaan saavuttaa. Ehdotuksen 4 kohta on siirretty 24 a artiklan 1 kohtaan, jossa keskitytään kaikentyyppisten sijoitusrahastojen tietojen julkistamista koskeviin sääntöihin. 24 artikla: rahasto-osuusrahastot Artiklaan 24 on sisällytetty tarkistuksessa 19 ehdotettu teksti. Koska parlamentti ilmoitti selvästi tarkistuksessa 20, että se kannattaa erillistä tietojen julkistamista koskevaa artiklaa, ehdotuksen 3 a artikla on liitetty 24 a artiklaan, jossa on tiukat säännöt kaikentyyppisten rahastojen tietojen julkistamisesta. Komission ehdotuksen 6 kohta, joka koskee tietojen julkistamista, on vastaavasti poistettu. 24 a artikla: tiettyjä sijoituksia koskevien tietojen julkistamisvaatimukset Direktiivin 24 a artikla on muotoiltu uudelleen ja siihen on sisällytetty kaikentyyppisiä rahastoja koskevat tietojen julkistamisvaatimukset. Kuten tarkistuksessa 20 ehdotetaan, sijoituksia talletuksiin koskevat kaksi ensimmäistä kohtaa on poistettu, koska niiden sisältö on liitetty 19 artiklan 1 kohdan f alakohtaan ja 22 artiklaan. Artiklan 3 kohtaa ei ole muutettu ja se on sisällytetty kolmanteen luetelmakohtaan, koska tämä artikla on toiston välttämiseksi muotoiltu uudestaan asiasisällön muuttumatta. Alkuperäinen 4 kohta, jonka parlamentti hyväksyi, on poistettu, koska 22 artiklassa on myös talletuksia koskevat hajautussäännöt. Uudenmuotoiseen 24 a artiklaan on sisällytetty seuraavat asiat: - ensimmäinen luetelmakohta: alkuperäisen ehdotuksen 22 a artiklan 4 kohta, jossa käsitellään indeksirahaston antamia tietoja ottaen huomioon, että myös joukkovelkakirjaindeksiä voidaan jäljitellä; - toinen luetelmakohta: tarkistuksen 19 rahasto-osuusrahastoja käsittelevä 3 a kohta. Kuten 21 artiklan kohdalla todetaan, tarkistukseen sisältyvää viittausta "yleiseen sijoituspolitiikkaan" ei ole johdonmukaisuuden vuoksi otettu mukaan. Lisäksi alkuperäisen ehdotuksen 24 artiklan 6 kohta on otettu huomioon tässä luetelmakohdassa; - kolmas luetelmakohta: sellaisten rahastojen tiedonantovaatimukset, jotka sijoittavat rahoitusjohdannaisvälineisiin. Luetelmakohta perustuu aikaisemman ehdotuksen 24 b artiklan 2 kohtaan. Sanamuotoa oli mukautettava, jotta voidaan ottaa huomioon vakioidut ja vakioimattomat rahoitusjohdannaisvälineet ja 21 artiklan poistaminen; - neljäs luetelmakohta: alkuperäisen ehdotuksen 24 a artiklan 3 kohta, jossa käsitellään talletuksiin tehtäviä sijoituksia koskevia tiedonantovaatimuksia; - viides luetelmakohta: uusi tiedonantosääntö, joka koskee yhteissijoitusyrityksen varojen mahdollista suurta volatiliteettia. Tämä sääntö johtuu erityisesti vakioimattomien johdannaisten hyväksymisestä sijoituskohteeksi, mutta sitä voidaan soveltaa myös muihin välineisiin. Se vastaa myös direktiivin 85/611/ETY muuttamiseksi annettuun komission toiseen ehdotukseen (KOM(1998) 451) tehtyjä tarkistuksia 29, 30 ja 32 erityisesti siltä osin kuin se koskee velvollisuutta antaa julkistettavissa asiakirjoissa tietoja rahaston riskiprofiilista. 24 b artikla: rahoitusjohdannaisrahastot Tähän artiklaan sisältyvät tarkistuksissa 39 ja 43 esitetyt ajatukset, ja siinä otetaan myös huomioon talous- ja sosiaalikomitean tekemät huomautukset johdannaissijoituksia koskevista vaatimuksista. Sijoitukset vakioimattomiin rahoitusjohdannaisvälineisiin sallitaan, mikäli niitä rajoitetaan välineiden luonteen ja niihin sisältyvien erityisriskien mukaisesti, jotta sijoittajansuoja voidaan varmistaa. Alkuperäisen ehdotuksen 2 kohta on liitetty tiedonantovaatimuksia koskevan 24 a artiklan kolmanteen ja viidenteen luetelmakohtaan. 25 artiklan 2 kohdan toinen alakohta: merkittävän määräysvallan rajoitukset Toinen ja kolmas luetelmakohta sisältyivät jo direktiiviin 85/611/ETY. Kolmatta luetelmakohtaa oli muutettava, koska parlamentin soveltamassa lähestymistavassa erotellaan yhdenmukaistetut ja ei-yhdenmukaistetut rahastot. 25 artiklan 3 kohdan e alakohta: tytäryhtiöt Tätä alakohtaa on selvennetty, jotta se kattaa tytäryhtiöt, joiden osakkeet ovat useamman kuin yhden sijoitusyhtiön hallussa. Rajoitus, joka edellytti tytäryhtiön sijoittautumista jäsenvaltioon, on poistettu, koska nämä tytäryhtiöt sisällytettiin alunperin direktiiviin 85/611/ETY, jotta ne ostaisivat osuuksia takaisin osuudenhaltijoiden pyynnöstä. Tämä toiminta on edelleen tarpeellista ja sitä voidaan harjoittaa myös unionin ulkopuolisissa valtioissa. Muutetussa tekstissä kuitenkin ilmaistaan selvästi, että näitä tytäryhtiöitä ei saa käyttää muuhun kuin liikkeenjohto-, neuvonta- ja markkinointitoimintaan. 26 artiklan 1 kohta: äskettäin toimiluvan saaneita yhteissijoitusyrityksiä koskeva poikkeus Viittaus 24 a artiklaan oli poistettava, koska kyseisessä artiklassa käsitellään pelkästään tiedonantovaatimuksia eikä riskinhajauttamissääntöjä. 53 a artikla: komitologiakysymykset Toisen luetelmakohdan poistaminen vastaa täysin Euroopan parlamentin tarkistusta 21. Muutetulla sanamuodolla otetaan huomioon komitologiaan sovellettavaa menettelyä koskeva neuvoston päätös, joka tehtiin vasta alkuperäisen ehdotuksen antamisen jälkeen. Johdanto-osassa asiaa käsitellään 21 kappaleessa. 3. Yleiskatsaus (a) Talous- ja sosiaalikomitean (TSK) näkemykset TSK:n keskeisinä pitämät kysymykset // Komission kanta Rahasto-osuusrahastot (tarkistukset 3 ja 8, joilla muutetaan 19 artiklan 1 kohdan e alakohtaa). TSK pitää rahasto-osuusrahastojen (toisiin yhteissijoitusyrityksiin sijoittavat yhteissijoitusyritykset) sallimista hyvänä asiana ja tukee komission ehdottamaa 35 prosentin raja-arvoa. TSK ehdottaa, että 10 prosentin raja-arvo, jota sovelletaan sellaisiin yhteissijoitusyrityksiin, jotka ovat osittain rahasto-osuusrahastoja, tehtäviin sijoituksiin, korotetaan 35 prosenttiin (uusi 24 artiklan 3 kohta). // Komissio ei hyväksy ehdotusta. Direktiivin 24 artiklan 3 kohdassa estetään yhteissijoitusyritysten ristikkäiset "piilosijoitukset" muihin yhteissijoitusyrityksiin, jotka myös sijoittavat muihin yhteissijoitusyrityksiin. "Rahasto-osuusrahaston" käsite on jossain määrin perusteltavissa sijoitussalkun vahvistamiseksi. Rahastojen päällekkäisyyttä ei kuitenkaan sallita. TSK:n perustelut ovat harhaanjohtavia, koska direktiivin noudattamista on helppo valvoa: rahaston säännöissä on mainittava, sovelletaanko siihen 24 artiklan 3 kohtaa (tämä on tarkistettava alkuperäisen sijoituksen yhteydessä). Tällaiseen yhteissijoitusyritykseen tehtävien sijoitusten osuutta kaikista sijoituksista on tarkkailtava päivittäin samoin kuin yhteissijoitusyrityksen kaikkia muitakin sijoituksia. Johdannaisten käyttö (Tarkistukset 6 ja 9, 21 artiklan 3 kohta ja 24 b artikla). TSK ehdottaa seuraavaa: a) sallitaan varojen sijoittaminen vakioimattomiin johdannaisiin muussakin tarkoituksessa kuin salkunhoidon tehostamiseksi; b) muutetaan johdannaisia koskevia riskien kattamisvaatimuksia; c) sisällytetään kaikki johdannaisia koskevat säännökset yhteen artiklaan. // Komissio - ei hyväksy a) kohdan ehdotusta, koska vastapuolisriskejä ei voida kattaa helposti ja kohtuullisin kustannuksin (kuten TSK katsoo), vaan olisi sovellettava täysimääräisesti pääoman riittävyydestä annettua direktiiviä 93/6/ETY; - ilmoittaa b) kohdan osalta kantansa vasta sitten, kun neuvoston kanssa käytyjen neuvottelujen tulokset ja parlamentin kanta ovat selvillä; - ottaa huomioon c) kohdassa tehdyn ehdotuksen neuvotellessaan direktiivistä neuvoston kanssa. TSK:n keskeisinä pitämät kysymykset // Komission kanta Raja-arvo indeksirahastoille (Tarkistus 7, 22 a artiklan johdantovirke) TSK ehdottaa seuraavaa: a) muutetaan indeksirahastoja kuvailtaessa käytetty sanamuoto; b) alennetaan indeksiin sisältyvään yksittäiseen arvopaperiin tehtäville sijoituksille ehdotettua 35 prosentin raja-arvoa 20 prosenttiin; c) korotetaan muiden kuin indeksiä jäljittelevien yhteissijoitusyritysten sijoitusrajat samalle tasolle kuin indeksirahastojen; d) poistetaan 22 a artiklan 2 kohta. // Komissio - hyväksyy a) kohdassa mainitun uuden sanamuodon ja ottaa sen huomioon uutta ehdotusta valmistellessaan; - hyväksyy b) kohdassa mainitun raja-arvon alentamisen ja ehdottaa muutetussa ehdotuksessa 20 prosentin raja-arvoa; - ei hyväksy c) kohdan ehdotusta, koska raja-arvojen päätavoite on varmistaa riskien hajauttaminen monipuolisen sijoitussalkun avulla. Indeksirahastoille myönnettävillä poikkeuksilla pyritään antamaan niille mahdollisuus tehdä sijoitussalkustaan indeksin mukainen; - ei hyväksy d) kohdan ehdotusta, koska se voisi johtaa keinotekoisten indeksien luomiseen, mikä olisi sijoittajien etujen vastaista. (b) Euroopan parlamentin tarkistukset (A5-25/00, PE 288.702) >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> 1998/0243 (COD) Muutettu ehdotus: EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON DIREKTIIVI arvopapereihin kohdistuvaa yhteistä sijoitustoimintaa harjoittavia yrityksiä (yhteissijoitusyritykset) koskevien lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta annetun direktiivin 85/611/ETY muuttamisesta EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 47 artiklan 2 kohdan, ottavat huomioon komission ehdotuksen [6], [6] EYVL C 280, 09.09.1998, s. 6. ottavat huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon [7], [7] EYVL C 116, 28.04.1999, s. 44. toimivat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä noudattaen, sekä katsovat seuraavaa: (1) Neuvoston direktiivin 85/611/ETY [8], sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 95/26/EY [9], soveltamisala rajoittui aluksi avoimiin yhteistä sijoitustoimintaa harjoittaviin yrityksiin, jotka edistävät osuuksiensa myyntiä yhteisön alueella olevalle yleisölle ja joiden ainoa tarkoitus on sijoittaminen arvopapereihin (yhteissijoitusyritykset). Direktiivin 85/611/ETY johdanto-osassa katsottiin, että kyseisen direktiivin soveltamisalan ulkopuolelle jäävien yritysten yhteensovittaminen toteutetaan myöhemmin. [8] EYVL L 375, 31.12.1985, s. 3. [9] EYVL L 100, 19.04.1988, s. 31 EYVL L 168, 18.07.1995, s. 7. (2) Markkinakehityksen vuoksi on suotavaa laajentaa yhteissijoitusyritysten sijoitustavoitetta, jotta ne voivat sijoittaa muuhun riittävän likvidiin rahoitusomaisuuteen kuin arvopapereihin. Rahoitusinstrumentit, joihin yhteissijoitusyrityksen sijoitussalkun varoja voidaan sijoittaa, luetellaan 19 artiklan 1 kohdassa. Direktiivin 21 artiklassa mainittu 'arvopaperien lainaksiantaminen' ei ole 'sijoitusväline' vaan menetelmä, jolla parannetaan sijoitussalkun tuottoa. Sijoitussalkkuun sisältyvien arvopaperien sijoittaminen indeksin mukaisesti on omaisuudenhoitomenetelmä. Välineet, jotka hankitaan tarkoituksena jäljitellä indeksiä, ovat arvopapereita tai johdannaissopimuksia, joita käsitellään 19 artiklan 1 kohdassa. (3) Tähän direktiiviin sisältyvät arvopaperien, mukaan lukien rahamarkkinavälineet, joilla käydään kauppaa säännellyillä markkinoilla, määritelmät koskevat ainoastaan tätä direktiiviä, eivätkä ne siten vaikuta millään tavalla kansallisessa lainsäädännössä käytettyihin erilaisiin rahoitusvälineiden määritelmiin, joita käytetään muihin tarkoituksiin, kuten verotusta varten. Lisäksi arvopaperien määritelmä koskee ainoastaan siirtokelpoisia arvopapereita, joilla tavallisesti käydään kauppaa pääomamarkkinoilla. Tämän vuoksi kyseinen määritelmä ei koske esimerkiksi sellaisten elinten kuten "building societies" tai "industrial and provident societies" liikkeeseen laskemia osakkeita tai muita osakkeita vastaavia arvopapereita, joiden omistusta ei käytännössä voida siirtää muuten kuin siten, että liikkeeseen laskenut elin lunastaa ne takaisin. (4) Rahamarkkinavälineillä tarkoitetaan myös sellaisia siirrettävissä olevia rahoitusvälineitä, joilla tavallisesti ei käydä kauppaa säännellyillä markkinoilla vaan rahamarkkinoilla, kuten esimerkiksi valtion velkasitoumukset, kuntatodistukset, sijoitustodistukset, yritystodistukset ja pankkivekselit. (5) On hyödyllistä varmistaa, että tässä direktiivissä käytetään samaa säänneltyjen markkinoiden käsitettä kuin direktiivissä 93/22/ETY [10]. [10] EYVL L 141, 11.06.1993, s. 27. (6) On suotavaa, että yhteissijoitusyritys voi sijoittaa varojaan myös yhteissijoitusyritysten ja/tai arvopapereihin sijoittavien ja riskin hajauttamisen periaatteella toimivien muiden avointen yhteistä sijoitustoimintaa harjoittavien yritysten osuuksiin. Yhteissijoitusyrityksiä ja muita yhteistä sijoitustoimintaa harjoittavia yrityksiä, joiden osuuksiin yhteissijoitusyritys sijoittaa varojaan, on valvottava tehokkaasti. Varojen sijoittaminen yhteissijoitusyritysten ja/tai muiden yhteistä sijoitustoimintaa harjoittavien yritysten osuuksiin ei saa johtaa rahastojen päällekkäisyyksiin. Yhteissijoitusyritysten on annettava sijoittajille riittävästi tietoja, jos ne sijoittavat yhteissijoitusyritysten ja/tai muiden yhteistä sijoitustoimintaa harjoittavien yritysten osuuksiin. (7) Markkinakehityksen sekä talous- ja rahaliiton toteutumisen vuoksi on suotavaa sallia yhteissijoitusyritysten sijoitukset pankkitalletuksiin. Pankkitalletuksiin sijoitettujen varojen riittävän likviditeetin varmistamiseksi näiden talletusten ehtoihin tulee sisältyä irtisanomislauseke. Jos talletus tehdään muuhun kuin Euroopan unionin jäsenvaltiossa sijaitsevaan luottolaitokseen, kyseistä luottolaitosta tulee valvoa tehokkaasti. (8) Sen lisäksi, että yhteissijoitusyritys sijoittaa pankkitalletuksiin rahastonsa sääntöjen tai yhtiöjärjestyksensä mukaisesti, saattaa olla tarpeen, että kaikki yhteissijoitusyritykset voivat pitää toiminnan edellyttämiä käteisvaroja, kuten avistatalletuksia ja/tai käteistä. Tällaisten toiminnan edellyttämien käteisvarojen pitäminen voi olla perusteltua esimerkiksi seuraavissa tapauksissa: juoksevien tai odottamattomien maksujen kattaminen; myynnin osalta aikana, joka on tarpeen sijoitettaessa varat uudelleen arvopapereihin ja/tai muuhun tässä direktiivissä säädettyyn rahoitusomaisuuteen; ehdottoman tarpeellisena aikana, jolloin epäsuotuisien markkinaolosuhteiden vuoksi arvopapereihin ja muuhun rahoitusomaisuuteen sijoittaminen on keskeytettävä. (9) Toiminnan vakauteen liittyvien syiden vuoksi yhteissijoitusyritysten on vältettävä talletusten liiallista keskittämistä yhteen luottolaitokseen tai samaan yritysryhmään kuuluviin laitoksiin. (10) Yhteissijoitusyrityksille tulee antaa osana niiden yleistä sijoituspolitiikkaa ja/tai suojaustarkoituksessa nimenomainen mahdollisuus sijoittaa varoja vakioituihin ja vakioimattomiin (OTC) rahoitusjohdannaisvälineisiin. Vakioimattomien johdannaissopimusten osalta on asetettava lisävaatimuksia, jotka liittyvät vastapuolten ja välineiden kelpoisuuteen sekä likvidiyteen ja velka- ja saamisaseman jatkuvaan arviointiin. Lisävaatimuksilla pyritään varmistamaan riittävä sijoittajansuoja, joka vastaa lähes niihin johdannaissopimuksiin sisältyvää sijoittajansuojaa, joilla käydään kauppaa säännellyillä markkinoilla.(11) Pääasiassa osakkeisiin sijoittavien yhteistä sijoitustoimintaa harjoittavien yritysten uudet salkunhoitomenetelmät perustuvat osakeindeksien ja/tai joukkovelkakirjaindeksien jäljittelyyn. On suotavaa, että yhteissijoitusyritykset voivat jäljitellä hyvin tunnettuja ja tunnustettuja osakeindeksejä ja/tai joukkovelkakirjaindeksejä. On siten tarpeen ottaa käyttöön osakkeisiin ja/tai velka-arvopapereihin sijoittavia yhteissijoitusyrityksiä koskevat joustavammat riskin hajauttamissäännöt. On suotavaa säätää jäljiteltävien indeksien riittävästä julkaisemisesta ja siitä, miten päivitettyjen tietojen on oltava saatavilla, mahdollisesti sähköisessä muodossa, jotta varmistetaan, että jäsenvaltioiden mielestä yhdenmukaistettujen yhteissijoitusyritysten jäljiteltävissä olevat indeksit ovat avoimia ja laajalti hyväksyttyjä. Yhteissijoitusyritykset voivat myös jäljitellä indeksiä tekemällä soveliaita sijoituksia muihin välineisiin kuten vakioituihin johdannaissopimuksiin. Indeksiä seuraavat yhteissijoitusyritykset voivat julkistettujen sijoitustavoitteidensa mukaisesti ja tässä direktiivissä säädettyjen rajoitusten puitteissa sijoittaa osan varoistaan siten, että tavoitteena on tasapainottaa jäljiteltävän indeksin epäsuotuisia muutoksia. (12) Johdannaisiin perustuvien toimien tarkoituksena ei saa milloinkaan olla tämän direktiivin säännösten ja periaatteiden kiertäminen. Erityisesti riskin hajauttamisen varmistamiseksi johdannaissopimuksiin on sovellettava kohde-etuuteen perustuvia rajoituksia. Vakioimattomien johdannaissopimusten osalta on sovellettava riskinhajauttamista koskevia lisävaatimuksia niiden riskien osalta, jotka aiheutuvat yhdestä vastapuolesta tai vastapuolten ryhmästä. Jotta voidaan varmistaa se, että johdannaissopimuksista johtuvista riskeistä ja sitoumuksista ollaan jatkuvasti tietoisia, ja jotta sijoitusrajoitusten noudattamista voidaan valvoa, yhteissijoitusyrityksen on jatkuvasti mitattava ja seurattava johdannaissopimuksista johtuvia riskejä ja sitoumuksia. (13) . Sijoittajansuojan varmistamiseksi on tarpeen rajoittaa yhteissijoitusyrityksen rahoitusjohdannaisista syntyviä sitoumuksia siten, että ne eivät ylitä tiettyjä prosenttiosuuksia yhteissijoitusyrityksen koko sijoitussalkun nettoarvosta. Jotta sijoittajansuoja voidaan varmistaa tietoja antamalla, yhteissijoitusyrityksen on annettava kansalaisten ja toimivaltaisten viranomaisten saatavilla olevissa vaadittavissa asiakirjoissa kuvaus johdannaisoperaatioita koskevista strategioista, menetelmistä ja sijoitusrajoituksista. Johdannaissopimuksiin sijoittavan yhteissijoitusyrityksen on lisäksi ilmoitettava mahdollisille sijoittajille selvästi riskistä, joka johtuu siitä, että osa varoista sijoitetaan vakioimattomiin johdannaissopimuksiin, jotta sijoittajat voivat tehdä perustellun arvion riskistä, joka liittyy sijoittamiseen tällaisen yhteissijoitusyrityksen osuuksiin. (14) Sen estämättä, mitä direktiivin 85/611/ETY 41 artiklassa säädetään, on suotavaa sallia yhteissijoitusyrityksille arvopaperien lainaksiantamista koskevat sopimukset Kyseisiin sopimuksiin liittyvien riskien rajoittamiseksi on tarpeen säännellä niitä edellytyksiä, joilla yhteissijoitusyritys voi saada toimia lainanantajana arvopaperien lainaksiantamisessa. Koska yhteissijoitusyrityksen sijoitussalkun on oltava likvidi, arvopaperien lainaksiantaminen saa koskea vain osaa sijoitussalkusta ja sen on oltava tilapäistä. (15) Yhteissijoitusyritysten yhteissijoitusyrityksiin ja muihin yhteistä sijoitustoimintaa harjoittaviin yrityksiin kohdistuvien sijoitusmahdollisuuksien kehittämistä on helpotettava. Tämän vuoksi on tärkeää varmistaa, että tällainen sijoitustoiminta ei heikennä sijoittajansuojaa. Ottaen huomioon riittävän monimuotoisiin yhteistä sijoitustoimintaa harjoittaviin yrityksiin kohdistuvien sijoitusten luonteen voi olla tarpeen rajoittaa yhteissijoitusyrityksen mahdollisuutta yhdistää sen helposti rahaksi muutettavissa oleviin varoihin kohdistuvat suorat sijoitukset näiden yhteissijoitusyritysten ja/tai muiden yhteistä sijoitustoimintaa harjoittavien yritysten kautta tehtyihin sijoituksiin. Yhteissijoitusyritykset voivat sijoittaa muiden yhteissijoitusyritysten ja/tai yhteistä sijoitustoimintaa harjoittavien yritysten osuuksiin entistä helpommin, joten on tarpeen laatia tiettyjä määrällisiä rajoituksia ja tietojen antamista koskevia sääntöjä päällekkäisyysilmiön välttämiseksi. (16) Tämän direktiivin soveltamisalaan kuuluvia yhteistä sijoitustoimintaa harjoittavia yrityksiä ei saa käyttää muuhun tarkoitukseen kuin yleisöltä hankittujen varojen yhteiseen sijoittamiseen tässä direktiivissä säädettyjen sääntöjen mukaisesti. Tässä direktiivissä mainituissa tapauksissa yhteissijoitusyrityksellä voi olla tytäryhtiöitä ainoastaan silloin, kun se on tarpeen tiettyjen, niin ikään tässä direktiivissä mainittujen toimintojen suorittamiseksi tehokkaasti kyseisen yhteissijoitusyrityksen lukuun. On tarpeen varmistaa yhteissijoitusyritysten tehokas valvonta. Yhteissijoitusyrityksen tytäryhtiön perustaminen kolmanteen maahan olisi siten sallittava ainoastaan direktiivissä mainituissa tapauksissa ja direktiivissä mainituin edellytyksin. Yleinen velvollisuus toimia ainoastaan osuudenhaltijoiden etujen mukaisesti ja erityisesti tavoite lisätä kustannustehokkuutta eivät koskaan oikeuta yhteissijoitusyritystä ryhtymään toimenpiteisiin, jotka saattavat estää toimivaltaisia viranomaisia suorittamasta tehokkaasti valvontatehtäviään. (17) Yhteissijoitusyrityksen on toiminnan vakauden vuoksi vältettävä liiallista keskittymistä yhden vastapuolen liikkeeseenlaskemaan ja/tai tarjoamaan likvidiin rahoitusomaisuuteen riippumatta siitä, onko sen sijoituspolitiikkana sijoittaa likvidin rahoitusomaisuuden useisiin eri lajeihin vai erikoistua yhteen lajiin. (18) Yhteissijoitusrahaston varojen omaisuudenhoitaja suorittaa tärkeää tehtävää valvoessaan, että yhteissijoitusyritys noudattaa lainsäädäntöä ja rahaston sääntöjä tai yhtiöjärjestystä. On tärkeää varmistaa rahastoyhtiön ja omaisuudenhoitajan välinen todellinen riippumattomuus. Kun sekä rahastoyhtiö että omaisuudenhoitaja kuuluvat samaan taloudelliseen ryhmään tai kun omaisuudenhoitajalla on määräenemmistö rahastoyhtiön pääomasta tai päinvastoin, sekä kaikissa muissa tapauksissa, joissa omaisuudenhoitaja voi käyttää merkittävää vaikutusvaltaa rahastoyhtiössä tai päinvastoin, on tarpeen toteuttaa kaikki toimenpiteet näiden kahden yrityksen välisen riippumattomuuden varmistamiseksi. Kun rahastoyhtiö, joka toimii hoitamiensa sijoitusrahastojen tai sijoitusyhtiöiden lukuun, voi tehdä sopimuksia omaisuudenhoitajan kanssa, on tehtävä järjestelyjä, joilla estetään eturistiriidat ja varmistetaan, että sopimus on lain ja yhteissijoitusyrityksen rahaston sääntöjen tai yhtiöjärjestyksen mukainen. (119) Kun otetaan huomioon omaisuudenhoitajan sitoumukset rahastoyhtiötä ja osuudenhaltijoita kohtaan ja sen valvontatehtävien monimutkaisuus, ainoastaan laitokset, joilla on riittävä pääoma ja organisaatiorakenne ja joiden toiminnan vakautta valvotaan, kuuluvat omaisuudenhoitajiksi kelpaavien laitosten ryhmiin. (120) Kun otetaan huomioon tarve varmistaa entistä erilaisempien yhteistä sijoitustoimintaa harjoittavien yritysten osuuksien vapaa rajatylittävä markkinointi ja samalla turvata yhtäläinen vähimmäissuoja sijoittajille, halutut tavoitteet saavutetaan ainoastaan sitovalla yhteisön direktiivillä, jossa säädetään vähimmäisnormeista. Tällä direktiivillä toteutetaan ainoastaan vaaditun yhdenmukaistamisen vähimmäistaso. (21) Toimenpiteet, joilla tämä direktiivi pannaan täytäntöön, ovat menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY 2 artiklassa tarkoitettuja laajakantoisia toimenpiteitä [11] ja ne on toteutettava kyseisen päätöksen 5 artiklassa säädettyä sääntelymenettelyä noudattaen. [11] EYVL L 184, 17.07.1999, s. 23. (22) Komissio saattaa harkita kodifiointia ehdotusten hyväksymisen jälkeen, OVAT ANTANEET TÄMÄN DIREKTIIVIN: 1 artikla Muutetaan direktiivi 85/611/ETY seuraavasti: 1. Korvataan 1 artiklan 2 kohdan ensimmäinen luetelmakohta seuraavasti: "- joiden tarkoituksena on yleisöltä hankittujen varojen yhteinen sijoittaminen tämän direktiivin 19 artiklan 1 kohdassa mainittuihin arvopapereihin ja/tai muuhun likvidiin rahoitusomaisuuteen ja jotka toimivat riskin hajauttamisen periaatteella ja" 2. Lisätään 1 artiklaan kohta seuraavasti: "8. Tässä direktiivissä arvopapereilla tarkoitetaan: - yritysten osakkeita ja muita vastaavia arvopapereita (jäljempänä 'osakkeet'), - joukkovelkakirjalainoja ja muita arvopaperistettuja velkamuotoja (jäljempänä 'velka-arvopaperit'), - rahamarkkinavälineitä, joilla tavallisesti käydään kauppaa 19 artiklan 1 kohdan a, b tai c alakohdassa tarkoitetuilla säännellyillä markkinoilla ja - muita jälkimarkkinakelpoisia arvopapereita, joihin liittyy oikeus hankkia kyseisiä arvopapereita merkitsemällä tai vaihtamalla niitä. 3. Korvataan 19 artiklan 1 kohdan a alakohta seuraavasti: "a) arvopapereihin, jotka on otettu jonkin jäsenvaltion direktiivin 93/22/ETY 1 artiklan 13 kohdassa tarkoitetuille säännellyille markkinoille, tai joilla käydään kauppaa kyseisillä markkinoilla;" ja/tai 4. Lisätään 19 artiklan 1 kohtaan seuraava: "e) 1 artiklan 2 kohdan ensimmäisessä ja toisessa luetelmakohdassa tarkoitettujen yhteissijoitusyritysten ja/tai muiden yhteistä sijoitustoimintaa harjoittavien yritysten osuuksiin, edellyttäen, että: - muu yhteistä sijoitustoimintaa harjoittava yritys on saanut toimiluvan niiden lakien perusteella, jotka edellyttävät yrityksen valvontaa, jonka yhteissijoitusyritysten toimivaltaiset viranomaiset katsovat vastaavan yhteisön oikeudessa määritettyä valvontaa, ja viranomaisten välinen yhteistyö on riittävällä tavalla varmistettu; - muun yhteistä sijoitustoimintaa harjoittavan yrityksen tarjoama osuudenhaltijoiden suoja on tasaveroinen yhteissijoitusyrityksiltä vaadittavan osuudenhaltijoiden suojan kanssa, ja erityisesti arvopaperien lainaksiottoa, lainaksiantoa ja lyhyeksi myyntiä koskevien sääntöjen on vastattava tässä direktiivissä asetettuja vaatimuksia; - muun yhteistä sijoitustoimintaa harjoittavan yrityksen liiketoiminnasta toimitetaan puolivuosikatsaus ja vuosittainen toimintakertomus, joka mahdollistaa ajanjakson varojen ja velkojen sekä tulojen ja toiminnan arvioinnin; ja/tai f) talletuksiin luottolaitoksissa, jotka voidaan maksaa takaisin vaadittaessa tai jotka voidaan nostaa ja jotka erääntyvät enintään 12 kuukaudessa, edellyttäen, että luottolaitoksen kotipaikka on jossakin jäsenvaltiossa, tai jos luottolaitoksen kotipaikka on EU:n ulkopuolella, edellyttäen, että sitä koskevat vakavaraisuussäännöt, joiden yhteissijoitusyritysten toimivaltaiset viranomaiset katsovat vastaavan yhteisön oikeudessa annettuja sääntöjä; ja/tai g) vakioituihin rahoitusjohdannaisvälineisiin, mukaan lukien nettoarvoon tilitettävät rahoitusvälineet, joilla käydään kauppaa edellä a, b ja c alakohdassa mainitulla säännellyllä markkinapaikalla ("vakioidut johdannaissopimukset"); tähän luokkaan kuuluvat erityisesti valuutta- ja korko-optiot, joilla käydään kauppaa edellä mainituilla markkinapaikoilla; h) rahoitusjohdannaisvälineet, joilla käydään kauppaa OTC-markkinoilla (over-the-counter) ("vakioimattomat johdannaissopimukset"), edellyttäen, että - vakioimattomien johdannaissopimusten vastapuolina olevien laitosten toiminnan vakautta valvotaan ja ne kuuluvat yhteissijoitusyritysten toimivaltaisten viranomaisten hyväksymiin luokkiin; - kohde-etuus muodostuu 19 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuista välineistä, rahoitusindekseistä, koroista, valuuttakursseista tai valuutoista, joihin yhteissijoitusyritys voi sijoittaa sijoitustavoitteidensa mukaisesti, jotka ilmoitetaan yhteissijoituksen rahaston säännöissä tai yhtiöjärjestyksessä, ja - vakioimattomien johdannaissopimusten arvo voidaan määrittää luotettavasti ja todistettavasti ja ne voidaan päivittäin myydä tai muuttaa rahaksi; ja/tai i) tämän direktiivin 1 artiklan 8 kohdan kolmannessa luetelmakohdassa tarkoitettuihin rahamarkkinavälineisiin, joilla ei käydä kauppaa säännellyllä markkinapaikalla, ellei kyseisten rahoitusvälineiden liikkeeseenlaskua säännellä sijoittajien ja talletusten suojaamiseksi, ja jos niiden: - liikkeeseenlaskija on keskus-, alue- tai paikallishallinnon viranomainen, jäsenvaltion keskuspankki, Euroopan keskuspankki, Euroopan unioni tai Euroopan investointipankki, kolmas valtio, tai liittovaltion tapauksessa jokin liittovaltion muodostavista jäsenistä, taikka kansainvälinen julkisyhteisö, johon yksi tai useampi jäsenvaltio kuuluu, tai - liikkeeseenlaskija on yritys, jonka arvopapereilla käydään kauppaa a, b tai c alakohdassa mainitulla muulla säännellyllä markkinapaikalla, tai - liikkeeseenlaskija tai takaaja on toiminnan vakauden valvonnan alainen laitos yhteisön lainsäädännössä määriteltyjen periaatteiden mukaisesti tai laitos, johon sovelletaan ja joka noudattaa toiminnan vakautta koskevia sääntöjä, jotka toimivaltaisten viranomaisten mielestä ovat vähintään yhtä tiukat kuin yhteisön lainsäädännössä säädetyt säännöt." 5. Poistetaan 19 artiklan 2 kohdan b alakohta ja 3 kohta. 6. Korvataan 20 artikla seuraavasti: 1. Jäsenvaltioiden on määräajassa toimitettava komissiolle kaikki tiedot, jotka on annettava tämän direktiivin asian kannalta merkityksellisten artiklojen mukaisesti. Jäsenvaltioiden on myös ilmoitettava kyseisiin tietoihin tulevista muutoksista ja lähde, josta voidaan saada ajantasaisia tietoja. Tietoja hallussaan pitävien tahojen on annettava tässä artiklassa tarkoitetut tiedot pyynnöstä yleisölle, ellei kyseisiä tietoja ole yleisesti julkistettu. 2. Komissio toimittaa muille jäsenvaltioille saamansa tiedot sekä tarpeellisiksi katsomansa huomautukset. Kyseisistä tiedoista voidaan vaihtaa näkemyksiä yhteyskomiteassa 53 artiklan 4 kohdassa säädetyn menettelyn mukaisesti. Komissio julkistaa saamansa tiedot ja niihin tulevat muutokset soveliaassa muodossa Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä tai saattaa tiedot julkisiksi muulla tarkoituksenmukaisella tavalla. 7. Korvataan 21 artikla seuraavasti: "Yhteissijoitus voi jäsenvaltioiden asettamien rajoitusten puitteissa tehdä arvopaperien lainaksiantamista koskevia sopimuksia, joissa se itse on lainanantaja, jos seuraavat edellytykset täyttyvät: a) arvopaperien lainaksiantamista koskevia sopimuksia voidaan tehdä ainoastaan tunnustetun arvopaperien selvityslaitoksen tai pörssin kanssa; tai sellaisen vastapuolen kanssa, joka on kyseisiin sopimuksiin erikoistunut valtuutettu henkilö ja jota koskee yhteisön tasolla toiminnan vakauden valvonta; tai se on direktiivissä 89/647/ETY [12] määritelty A-alueen luottolaitos tai direktiivissä 93/22/ETY määritelty sijoituspalveluyritys; tai se on tunnustettu kolmannen maan sijoituspalveluyritys, jota koskevat toiminnan vakautta koskevat säännöt, joiden yhteissijoitusyrityksen toimivaltaiset viranomaiset katsovat olevan vähintään yhtä tiukat kuin direktiivissä 93/6/ETY [13] säädetyt säännöt, ja joka noudattaa niitä; [12] EYVL L 386, 30.12.1989, s. 14. [13] EYVL L 141, 11.06.1993, s. 1. (b) kustakin arvopaperien lainaksiantamista koskevasta sopimuksesta on annettava asianmukainen vakuus, joka kattaa riskin lainaksiottajan mahdollisesta sopimusrikkomuksesta. Vakuuden arvon on vastattava koko sopimuksen voimassaoloajan vähintään lainattujen rahoitusvälineiden arvoa ja sitä ei saa käyttää muuhun tarkoitukseen kuin vakuudeksi; (c) jos arvopaperien lainaksiantamista koskeva sopimus tehdään tunnustetun arvopaperien selvityslaitoksen ja/tai pörssin kanssa, vakuudet on annettava kyseisten yhteisöjen sääntöjen mukaisesti; yhteissijoitusyrityksen on säilytettävä vakuus vakuutena eikä se saa käyttää vakuutta sijoitusten tekemiseen. Kun yhteissijoitusyrityksen sallitaan tehdä arvopaperien lainaksiantamista koskevia sopimuksia omaisuudenhoitajan kanssa, joka huolehtii 7 ja 14 artiklassa mainituista tehtävistä kyseisen yhteissijoitusyrityksen lukuun, toimivaltaisten viranomaisten on varmistettava, että vakuus annetaan kolmannen haltuun säilytettäväksi koko sopimuksen voimassaolon ajaksi ja että toteutetaan toimenpiteitä, joilla estetään omaisuudenhoitajaa käyttämästä vakuutta."; 8. Korvataan 22 artiklan 1 ja 2 kohta sekä 5 kohdan toinen alakohta seuraavasti: 1. Yhteissijoitusyritys saa sijoittaa kuhunkin seuraavista välineistä, joiden liikkeeseenlaskija tai tarjoaja tai joiden suhteen vastapuoli on sama yhteisö, enintään määrän, joka vastaa viittä prosenttia sen varoista: - arvopaperit, -19 artiklan 1 kohdan i alakohdassa tarkoitetut rahamarkkinavälineet, - talletukset, - vakioimattomat rahoitusjohdannaisvälineet. Jäsenvaltiot voivat sallia, että yhteissijoitusyritys sijoittaa varoistaan enintään 15 prosenttia saman yhteisön/vastapuolen eri välineisiin. Tähän artiklaan sisältyviä rajoja laskettaessa samaan yritysryhmään kuuluvia yrityksiä pidetään yhtenä yhteisönä. 2. Jäsenvaltiot saavat korottaa 1 kohdan ensimmäisessä virkkeessä mainitun rajan enintään 10 prosenttiin ja yritysryhmien tekemien sijoitusten osalta enintään 15 prosenttiin; artiklan 1 kohdan toisen virkkeen säännöstä ei sovelleta. Yhteissijoitusyrityksen sijoitusten, jotka se tekee 1 kohdassa mainittuihin yhden yhteisön/vastapuolen/yritysryhmän välineisiin, joista kuhunkin se sijoittaa yli viisi prosenttia varoistaan, kokonaisarvo ei saa ylittää 40 prosenttia yhteissijoitusyrityksen varojen arvosta. 5. (...) Edellä 1, 2, 3 ja 4 kohdassa säädettyjä rajoituksia ei saa yhdistää, eivätkä 19 artiklan 1 kohdassa mainitut 1, 2, 3 ja 4 kohdan mukaisesti tehdyt sijoitukset saman yhteisön/vastapuolen/yritysryhmän välineisiin siten missään tapauksessa saa ylittää määrää, joka vastaa 35 prosenttia yhteissijoitusyrityksen varoista. 9. Lisätään 22 a artikla seuraavasti: "22 a artikla 1. Jäsenvaltiot voivat, tämän kuitenkaan rajoittamatta 25 artiklassa säädettyjen rajojen soveltamista, korottaa 22 artiklassa säädettyjä rajoja enintään 20 prosenttiin saman liikkeeseenlaskijan osakkeisiin ja/tai velka-arvopapereihin tehtävän sijoituksen osalta silloin, kun rahaston sääntöjen tai yhtiöjärjestyksen mukaan yhteissijoitusyrityksen sijoituspolitiikan tavoitteena on jäljitellä tietyn osake- tai joukkovelkakirjaindeksin koostumusta, ja kun yhteissijoitusyrityksen toimivaltaiset viranomaiset tunnustavat kyseisen indeksin seuraavin perustein: - yhteissijoitusyrityksen sijoituspolitiikka vastaa indeksin koostumusta, - indeksi on koostumukseltaan riittävän hajautettu, - indeksi on riittävä esikuva sellaisista markkinoista, joihin se viittaa, - se julkaistaan asianmukaisella tavalla. 2. Kuten 20 artiklan 1 kohdassa säädetään, kunkin jäsenvaltion on lähetettävä komissiolle tiedoksi ja helpottamaan indeksien tunnustamisen perustana olevan yhteisen lähestymistavan muodostamista luettelo indekseistä, jotka niiden mielestä ovat yhteissijoitusyritysten jäljiteltävissä, sekä tiedot kyseisten indeksien peruspiirteistä. .Sovelletaan 20 artiklan 2 kohdassa säädettyä menettelyä. 10. Korvataan 24 artikla seuraavasti: "24 artikla 1.Yhteissijoitusyritys voi hankkia 19 artiklan 1 kohdan e alakohdassa tarkoitettujen yhteissijoitusyritysten ja/tai muiden yhteistä sijoitustoimintaa harjoittavien yritysten osuuksia, jos enintään 10 prosenttia sen varoista sijoitetaan saman yhteissijoitusyrityksen tai muun yhteistä sijoitustoimintaa harjoittavan yrityksen osuuksiin. Jäsenvaltiot saavat korottaa rajan enintään 20 prosenttiin. 2. .Muiden yhteistä sijoitustoimintaa harjoittavien yritysten kuin yhteissijoitusyritysten osuuksiin tehtävien sijoitusten kokonaismäärä ei saa ylittää 30 prosenttia yhteissijoitusyrityksen varoista. Jäsenvaltiot voivat sallia, että yhteissijoituksen hankittua toisen yhteissijoitusyrityksen ja/tai muiden yhteistä sijoitustoimintaa harjoittavien yritysten osuuksia yhteissijoitusyrityksen tai muun yhteistä sijoitustoimintaa harjoittavan yrityksen varoja ei tarvitse yhdistää 22 artiklassa määriteltyjen rajojen mukaisiksi. 3. Yhteissijoitusyritys ei saa sijoittaa sellaisen yhteissijoitusyrityksen ja/tai muun yhteistä sijoitustoimintaa harjoittavan yrityksen osuuksiin, joka sijoittaa enemmän kuin 10 prosenttia varoistaan toisten yhteissijoitusyritysten ja/tai muiden yhteistä sijoitustoimintaa harjoittavien yritysten osuuksiin. 4. Sijoitukset sellaisen sijoitusrahaston osuuksiin, jota hoitaa sama rahastoyhtiö tai sellainen toinen yhtiö, johon rahastoyhtiö on sidoksissa sen johdosta, että sillä ja tällä toisella yhtiöllä on yhteinen liikkeenjohto tai että joku käyttää määräysvaltaa niissä molemmissa taikka että niitä yhdistää merkittävä suora tai välillinen omistussuhde, ovat sallittuja ainoastaan niiden sijoitusrahastojen osalta, jotka sääntöjensä mukaan ovat erikoistuneet tietylle maantieteelliselle alueelle tai tietylle toimialalle tehtäviin sijoituksiin, jos toimivaltaiset viranomaiset hyväksyvät tällaisen sijoituksen. Hyväksyminen saadaan antaa ainoastaan, jos sijoitusrahasto on ilmoittanut aikomuksestaan käyttää tätä mahdollisuutta hyväkseen ja jos tästä mahdollisuudesta on erikseen mainittu rahaston säännöissä. Rahastoyhtiö ei saa veloittaa palkkiota tai korvausta sijoitusrahaston osuuksia koskevista toimista, jos sijoitusrahaston varoja sijoitetaan sellaiseen toiseen sijoitusrahastoon, jota hoitaa sama rahastoyhtiö tai sellainen toinen yhtiö, johon rahastoyhtiö on sidoksissa sen johdosta, että sillä ja tällä toisella yhtiöllä on yhteinen liikkeenjohto tai että joku käyttää määräysvaltaa niissä molemmissa taikka että niitä yhdistää merkittävä suora tai välillinen omistusyhteys. 5. Mitä 4 kohdassa säädetään, sovelletaan myös silloin, kun sijoitusyhtiö hankkii sellaisen toisen sijoitusyhtiön osuuksia, johon se on sidoksissa edellisessä kohdassa tarkoitetulla tavalla. Mitä 4 kohdassa säädetään, sovelletaan myös silloin, kun sijoitusyhtiö hankkii sellaisen sijoitusrahaston osuuksia, johon yhtiö on sidoksissa, taikka silloin, kun sijoitusrahasto hankkii sellaisen sijoitusyhtiön osuuksia, johon rahasto on sidoksissa. .";11. Lisätään 24 a ja 24 b artikla seuraavasti: "24 a artikla Mikäli yhteissijoitusyritys aikoo sijoittaa varojaan muihin välineisiin kuin arvopapereihin, yhteissijoitusyrityksen rahaston säännöissä tai yhtiöjärjestyksessä, sen tarjousesitteissä ja kaikessa markkinointiaineistossa on - 22 a artiklassa tarkoitettujen sijoitusten osalta annettava kuvaus jäljiteltävästä indeksistä ja ilmoitettava selvästi, että yhteissijoitusyrityksen sijoituspolitiikan tavoitteena on jäljitellä tiettyä indeksiä, minkä vuoksi se voi sijoittaa merkittävän osan varoistaan saman liikkeeseenlaskijan arvopapereihin; - 24 artiklassa tarkoitettujen sijoitusten osalta ilmoitettava selvästi, että yhteissijoitusyritys sijoittaa yhteissijoitusyritysten ja/tai muiden yhteistä sijoitustoimintaa harjoittavien yritysten osuuksiin, ja kuvailtava niiden muiden yhteissijoitusyritysten tai muiden yhteistä sijoitustoimintaa harjoittavien yritysten ominaisuudet, joiden osuuksiin yhteissijoitusyrityksillä on lupa sijoittaa; - 24 b artiklassa tarkoitettujen sijoitusten osalta ilmoitettava selvästi, että yhteissijoitusyritys sijoittaa varojaan vakioituihin ja/tai vakioimattomiin johdannaissopimuksiin, ja mainituissa asiakirjoissa on oltava varoitus, että nämä sijoitukset saattavat olla riskialttiimpia ja soveltuvat tämän vuoksi vain kokeneille sijoittajille ja sellaisille sijoittajille, joiden taloudellinen tilanne sallii heidän ottavan kyseisen yhteissijoitusyrityksen osuuksiin sijoittamiseen liittyvät riskit; - luottolaitosten talletuksiin tehtävien sijoitusten osalta ilmoitettava selvästi, että yhteissijoitusyritys sijoittaa osan varoistaan tai kaikki varansa luottolaitoksissa oleviin talletuksiin, - ilmoitettava selvästi, että yhteissijoitusyrityksen varojen nettoarvolla on sijoitussalkun koostumuksen tai sovellettavien salkunhoitomenetelmien vuoksi todennäköisesti suuri taipumus vaihdella, mikäli tämä on yksi yhteissijoitusyrityksen ominaisuuksista. 24 b artikla 1. Yhteissijoitusyritys voi, , sijoittaa osana yleistä sijoituspolitiikkaansa ja/tai suojaustarkoituksessa 19 artiklan 1 kohdan g ja h alakohdassa mainittuihin rahoitusjohdannaisvälineisiin, jos - rahastoyhtiö tai sijoitusyhtiö soveltaa riskinhallintamenetelmää, jonka avulla se voi päivittäin seurata ja arvioida velka- ja saamisasemiin liittyviä merkittäviä riskejä ja niiden vaikutusta koko sijoitussalkun riskiprofiiliin; - rahastoyhtiö tai sijoitusyhtiö soveltaa menetelmää, jonka avulla se voi tarkasti ja riippumattomasti määrittää vakioimattomien johdannaisvälineiden arvon. 2. Kun yhteissijoitusyritys aikoo sijoittaa osana yleistä sijoituspolitiikkaansa ja/tai suojaamistarkoituksessa 19 artiklan 1 kohdan g ja h alakohdassa mainittuihin rahoitusjohdannaisvälineisiin, sen on ilmoitettava tästä 24 a artiklassa tarkoitetuissa asiakirjoissa. Sen on erityisesti ilmoitettava välineet, joilla voidaan käydä kauppaa ja johdannaisten osuus sijoitussalkun kokonaisriskistä ja -tuotosta. Tiedot on annettava myös tässä direktiivissä tai yhteissijoitusyrityksen sijoitustavoitteissa asetetuista määrällisistä rajoista, jotka koskevat näihin välineisiin päivittäin kohdistuvaa riskiä, sekä mainittujen rajojen määrittämisessä sovellettavista menetelmistä. 3. Seuraavien edellytysten on täytyttävä: - yhteissijoitusyrityksen rahoitusjohdannaissopimusten kautta tekemien sitoumusten määrä ei saa ylittää yhteissijoitusyrityksen sijoitussalkun kokonaisnettoarvoa. Sitoumusten arvoa laskettaessa on käytettävä kohde-etuuksien käypää arvoa, ja - yhteissijoitusyrityksen vakioimattomien johdannaissopimusten kautta tekemien sitoumusten määrä ei saa ylittää 30 prosenttia yhteissijoitusyrityksen sijoitussalkun kokonaisnettoarvosta. Näiden sitoumusten arvoa päivittäin laskettaessa on käytettävä kohde-etuuksien käypää arvoa. 4. Jos rahoitusjohdannaisvälineen kohde-etuus koostuu välineistä, joille asetetaan direktiivissä määrällisiä rajoja, kohde-etuus on otettava huomioon kyseisiä rajoja laskettaessa. Jos arvopaperiin sisältyy johdannaissopimus, johdannaissopimus on otettava huomioon tässä artiklassa asetettuja vaatimuksia täytettäessä. 5. Yhteissijoitusyritys ei saa missään olosuhteissa - poiketa johdannaissopimusten vuoksi tarjousesitteessä asetetuista sijoitustavoitteistaan; - tehdä 19 artiklan 1 kohdan g ja h alakohdassa tarkoitetuilla rahoitusjohdannaisvälineillä kauppoja, joihin sisältyy arvopaperien lyhyeksi myynti. 6. Tämän direktiivin 22 artiklassa vastapuoliriskille asetettujen rajojen laskemiseksi rahastoyhtiön tai sijoitusyhtiön on laskettava yhteissijoitusyrityksen tekemistä vakioimattomista rahoitusjohdannaissopimuksista johtuvat vastapuoliriskit direktiivin 93/6/ETY liitteen II 5 kohdassa, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 98/33/EY [14], säädetyn menetelmän mukaisesti, soveltamatta kuitenkaan riskipainotusta vastapuoliriskiin."; [14] EYVL L 204, 21.07.1998, s. 29. 12. Korvataan 25 artiklan 2 kohdan kolmas luetelmakohta ja lisätään neljäs luetelmakohta seuraavasti: "- 10 prosenttia saman 1 artiklan 2 kohdan ensimmäisessä ja toisessa luetelmakohdassa tarkoitetun yhteissijoitusyrityksen ja/tai muun yhteistä sijoitustoimintaa harjoittavan yrityksen osuuksista; - 10 prosenttia saman liikkeeseenlaskijan 19 artiklan 1 kohdan i alakohdassa tarkoitetuista rahamarkkinavälineistä."; 13. Korvataan 25 artiklan 2 kohdan toinen virke seuraavasti: "Edellä toisessa, kolmannessa ja neljännessä luetelmakohdassa mainittuja rajoituksia ei tarvitse noudattaa hankinnan toteuttamishetkellä, jos tuolloin ei voida laskea velka-arvopaperien tai rahamarkkinavälineiden yhteismäärää taikka liikkeeseen laskettujen arvopaperien nettomäärää." 14. Korvataan 25 artiklan 3 kohdan e alakohta seuraavasti: "e) sijoitusyhtiöllä tai sijoitusyhtiöillä oleviin sellaisten tytäryhtiöiden osakkeisiin, jotka eivät harjoita muuta toimintaa kuin osuudenhaltijoiden pyynnöstä tapahtuvaa osuuksien takaisinostoa koskevaa liikkeenjohto-, neuvonta- ja markkinointitoimintaa pelkästään sijoitusyhtiön tai osuudenhaltijoiden lukuun siinä valtiossa, johon tytäryhtiö on sijoittautunut."; 15. Korvataan 26 artiklan 1 kohdan toinen virke seuraavasti: "Jäsenvaltiot voivat, huolehtien kuitenkin riskin hajauttamisen periaatteen noudattamisesta, antaa äskettäin toimiluvan saaneille yhteissijoitusyrityksille luvan kuuden kuukauden aikana toimiluvan myöntämisestä poiketa 22, 22 a, 23, 24 ja 24 b artiklan säännöksistä."; 16. Korvataan 41 artiklan 2 kohta seuraavasti: "2. Mitä 1 kohdassa säädetään ei estä näitä yrityksiä hankkimasta arvopapereita tai muita 19 artiklan 1 kohdan e, g, h ja i alakohdassa mainittuja rahoitusvälineitä, joita ei ole täysin maksettu."; 17. Korvataan 42 artikla seuraavasti: "42 artikla Arvopaperien tai muiden 19 artiklan 1 kohdan e, g, h ja i alakohdassa mainittujen rahoitusvälineiden lyhyeksi myyntiä eivät saa harjoittaa: - sijoitusyhtiö eikä - rahastoyhtiö tai omaisuudenhoitaja sijoitusrahaston lukuun."; 18. Lisätään 53 artiklan jälkeen 53 a artikla seuraavasti: "53 a artikla 1. Tämän direktiivin 53 artiklan 1 kohdassa mainittujen tehtävien lisäksi yhteyskomitea voi kokoontua neuvoston päätöksen 1999/468/EY 5 artiklassa tarkoitettuna sääntelykomiteana avustaakseen komissiota tähän direktiiviin seuraavilla aloilla tehtävien teknisten muutosten yhteydessä:: - määritelmien selvennys, jotta varmistetaan, että tätä direktiiviä sovelletaan yhdenmukaisesti koko yhteisön alueella; - sanaston yhdenmukaistaminen ja määritelmien laatiminen yhteissijoitusyrityksistä ja niihin liittyvistä asioista myöhemmin annettavien säädösten mukaisesti. 2. Sovelletaan neuvoston päätöksen 1999/468/EY 5 artiklassa säädettyä sääntelymenettelyä ja noudatetaan kyseisen päätöksen 7 artiklan 3 kohtaa ja 8 artiklaa. 3.Neuvoston päätöksen 1999/468/EY 5 artiklan 6 kohdassa säädetty määräaika on kolme kuukautta." 2 artikla Jäsenvaltioiden on annettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2002. Nämä säännökset tulevat voimaan viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2002. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava tästä komissiolle viipymättä. Näissä jäsenvaltioiden antamissa säädöksissä on viitattava tähän direktiiviin tai niihin on liitettävä tällainen viittaus, kun ne virallisesti julkaistaan. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään. 3 artikla Tämä direktiivi tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. 4 artikla Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille. Tehty Brysselissä [...] Euroopan parlamentin puolesta Neuvoston puolesta Puhemies Puheenjohtaja [...] [...] VAIKUTUSTEN ARVIOINTI EHDOTUKSEN VAIKUTUS YRITYSTOIMINTAAN JA ERITYISESTI PIENIIN JA KESKISUURIIN YRITYKSIIN (PK-YRITYKSET) Ehdotuksen nimi EHDOTUS EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON DIREKTIIVIKSI ARVOPAPEREIHIN KOHDISTUVAA YHTEISTÄ SIJOITUSTOIMINTAA HARJOITTAVIA YRITYKSIÄ (YHTEISSIJOITUSYRITYKSET) KOSKEVIEN LAKIEN, ASETUSTEN JA HALLINNOLLISTEN MÄÄRÄYSTEN YHTEENSOVITTAMISESTA ANNETUN DIREKTIIVIN 85/611/ETY MUUTTAMISESTA Asiakirjan viitenumero MARKT/3009/00 REV 2 Ehdotus 1. Kun otetaan huomioon toissijaisuuden periaate, miksi tällä alalla tarvitaan yhteisön lainsäädäntöä ja mitkä ovat sen päätavoitteet- Ehdotuksen päätavoitteena on toteuttaa sisämarkkinat yhteistä sijoitustoimintaa harjoittavien yritysten osalta ja varmistaa aiempaa useampien yhteissijoitusyritysten osuuksien rajatylittävä markkinointi sekä yhdenmukainen vähimmäistason sijoittajansuoja. Tavoite voidaan saavuttaa vain sitovalla yhteisön direktiivillä, jossa asetetaan vähimmäisvaatimukset. Vähimmäisvaatimusten (esim. sijoituksia ja riskin hajauttamista koskevat säännöt, sijoittajille annettavat tiedot) lisäksi jäsenvaltiot voivat vapaasti päättää tässä direktiivissä tarkoitettujen yhteistä sijoitustoimintaa harjoittavien yritysten sääntelyn yksityiskohdista ja asettaa mahdollisia tiukempia vaatimuksia tai lisävaatimuksia. Jäsenvaltioille jätetään paljon harkintavaltaa. Yhtenäismarkkinoiden luomiseksi laaditun komission toimintasuunnitelman, rahoituspalvelujen toimintasuunnitelman ja erityisesti Lissabonissa äskettäin kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmien, joissa pyritään luomaan vahvat, yhdentyneet yleiseurooppalaiset rahoituspalvelujen markkinat, mukaisesti ehdotuksella pyritään poistamaan yhteistä sijoitustoimintaa harjoittavien yritysten osuuksien rajatylittävän markkinoinnin esteet seuraavilla toimenpiteillä: * ulotetaan vapaus markkinoida koko EU:n alueella koskemaan yhteistä sijoitustoimintaa harjoittavia yrityksiä, jotka sijoittavat muuhun rahoitusomaisuuteen kuin arvopapereihin, kuten toisten yhteissijoitusyritysten ja muiden yhteistä sijoitustoimintaa harjoittavien yritysten osuuksiin, pankkitalletuksiin ja johdannaissopimuksiin; * tarkistetaan yhteissijoitusdirektiivin muitakin säännöksiä, jotta direktiivi voidaan saattaa ajan tasalle ottaen huomioon vuoden 1985 jälkeen tapahtunut salkunhoitomenetelmien kehitys; * poistetaan yhteissijoitusdirektiivin lukuisiin säännöksiin liittyvät tulkinnalliset epäselvyydet, jotka estävät direktiiviin sisältyvien periaatteiden yhdenmukaisen soveltamisen. Vaikutus yritystoimintaan 2. Mitä yrityksiä ehdotus koskee- Ehdotus vaikuttaa niiden sijoitusrahastojen (unit trusts/common funds) rahastoyhtiöiden ja sijoitusyhtiöiden toimintaan, joita säännellään yhteissijoitusyrityksistä annetulla direktiivillä, riippumatta niiden koosta. Koska jäsenvaltioiden rahastoyhtiöille asettamat vakavaraisuusvaatimukset vaihtelevat, pk-yritysten keskittymisaste vaihtelee. Rahastoyhtiöiden enemmistön kotipaikka on EU:n rahoituskeskuksissa. 3. Mitä yritysten on tehtävä noudattaakseen ehdotusta- Saadakseen kaikkia jäsenvaltioita koskevan toimiluvan yhteistä sijoitustoimintaa harjoittavan yrityksen, joka sijoittaa varojaan ehdotuksessa mainittuihin muihin rahoitusvälineisiin kuin arvopapereihin, on noudatettava ehdotuksessa asetettuja sijoituspolitiikkaa koskevia sääntöjä ja avoimuusvaatimuksia. 4. Mitkä ovat ehdotuksen todennäköiset taloudelliset vaikutukset - työllisyyteen- Yhteissijoitusten hoitamien sijoitusten arvo on erittäin suuri, mutta työntekijöiden määrä suhteellisen vähäinen. Tämän vuoksi ehdotuksella ei odoteta olevan suuria vaikutuksia tämän alan työllisyyteen. - investointeihin ja uusien yritysten perustamiseen- Yhteissijoitusyritysten sijoitusmahdollisuuksien lisääntyminen edistää alan kestävää kasvua. Se saattaa myös auttaa luomaan syvemmät ja likvidimmät eurooppalaiset rahoitusmarkkinat, mikä parantaa välillisesti työllisyyttä. - yritysten kilpailukykyyn- Direktiivin 85/611/ETY soveltamisalaan kuuluisi useammanlaisia sijoitusrahastoja, joiden osuuksia voitaisiin markkinoida vapaasti EU:n alueella, mikä saattaisi lisätä rahastoyhtiöiden välistä kilpailua ja parantaa sijoitustuotteiden hinta-laatusuhdetta. 5. Sisältyykö ehdotukseen toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on ottaa huomioon pienten ja keskisuurten yritysten erityistarpeet (muihin ryhmiin verrattuna lievemmät tai erilaiset vaatimukset tms.)- Ei. Kaikkien direktiivin soveltamisalaan kuuluvien yhteistä sijoitustoimintaa harjoittavien yritysten on noudatettava samoja säännöksiä. Kuuleminen 6. Luettelo organisaatioista, joita on kuultu ehdotusta valmisteltaessa ja niiden esittämien näkemysten pääkohdat. Ehdotusta nro 1 laadittaessa on kuultu sijoitusrahastojen ja -yhtiöiden Euroopan liittoa (European Federation of Investment Funds and Companies, FEFSI), joka edustaa alan etuja yleisesti, sekä sijoitusrahastojen hoitajien kansallisia yhdistyksiä. Ne osallistuivat myös muutetun ehdotuksen jatkokäsittelyyn. Euroopan rahastoalan edustajat kannattavat yleisesti ottaen ehdotuksen lähestymistapaa.