EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO
Bryssel4.10.2000
KOM(2000) 621 lopu llinen
KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE
banaanijärjestelyssä sovellettavasta "ensin tullutta palvellaan ensin"
-menetelmästä ja pelkästään tulliin perustuvan järjestelmän vaikutuksista
2KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE
banaanijärjestelyssä sovellettavasta "ensin tullutta palvellaan ensin"
-menetelmästä ja pelkästään tulliin perustuvan järjestelmän vaikutuksista
1. T AUSTAA
WTO:n peräkkäisten päätösten mukaan tietyt yhteisön banaanien tuontijärjestelmän
[neuvoston asetus (ETY) N:o 404/93, sellaisena kuin se on muutettuna vuonna 1998
asetuksella (EY) N:o 1637/98] kohdat eivät ole WTO:nsääntöjen mukaisia.
Viimeisimmän vuonna 1999 tehdyn WTO:n päätöksen jälkeen komissio piti tiiviisti yhteyttä
asianomaisiin osapuoliin tehdäkseen ehdotuksen, joka voitaisiin hyväksyä yleisesti riidan
ratkaisuksi. Komissio on toimittanut neuvostolle asiasta useita asiakirjoja, joista viimeisin on
heinäkuussa 2000 tehtytiedonanto1.
Asianomaisia osapuolia kuultuaan komissio esitti ehdotuksensa marraskuussa 1999
[KOM(1999) 582 lopullinen] voimassaolevan banaanien tuontijärjestelmän muuttamiseksi
pelkästään tulliin perustuvaksi järjestelmäksi siirtymäkauden jälkeen. Siirtymäkaudella
sovellettaisiin tariffikiintiöjärjestelmää, jossa AKT-maille myönnettäisiin tullietuuskohtelu.
Pelkästään tulliin perustuva järjestelmä edellyttää GATT-sopimuksen 28 artiklan mukaisia
neuvotteluja, ja tämän vuoksi komissio antoi ehdotuksen tällaisten neuvottelujen
valtuutuksesta [SEK(1999) 1820]. Pelkästään tulliin perustuva järjestelmä olisi otettava
käyttöönviimeistään1. tammikuuta 2006.
Siirtymäkaudella sovellettavat tariffikiintiöt olisivat ehdotuksen mukaanseuraavat:
– A-kiintiö, joka sisältäisi nykyisen GATTissa sidotun 2,2 miljoonan tonnin kiintiön ja
jossakannettavatulliolisi75EUR/tonni,
– B-kiintiö, joka olisi 353 000 tonnin autonominen kiintiö, jossa kannettava tulli olisi
myöskin75EUR/tonni,
– C-kiintiö, joka olisiuusi850 000tonnin suuruinenautonominenkiintiö.
Kaikki kolme kiintiötä olisivat avoinna kaikille toimittajille.
1KOM(2000) 431 lopullinen, 5.7.2000, komission tiedonanto neuvostolle komission käymistä
neuvotteluistabanaanikiistanratkaisemiseksi.Aiemmat asiakirjat ovat:SEK(1999)799lopullinen, 26.5.1999, komission tiedonantoneuvostollebanaaneista.SEK(1999) 1397 lopullinen, 8.9.1999, komission kertomus neuvostolle neuvotteluista banaanikiistojenratkaisemiseksi.KOM(1999) 582 lopullinen, 10.11.1999, Ehdotus neuvoston asetukseksi banaanialan yhteisestämarkkinajärjestelystä annetunasetuksen (ETY) N:o404/93 muuttamisesta.SEK(1999) 1820 lopullinen, 10.11.1999, suositus neuvoston päätökseksi komission valtuuttamisestaaloittamaan neuvottelut sidotun tullitariffin muuttamiseksi banaanien osalta.
3AKT-banaaneista kannettaisiin etuustulli (275 EUR/tonni) sekä tariffikiintiöissä että niiden
ulkopuolella (tosiasiassa niitä voitaisiin tuoda tulleitta A- ja B-kiintiöissä. Niitä voitaisiin
tuodatullittamyösC-kiintiössä, joskiintiössäkannettavatullionenintään275EUR/tonni).
A-, B- ja C-kiintiöiden hallinnoinnin osalta komission ehdotuksessa todetaan, että niitä
voidaan hallinnoida komission täytäntöönpanoasetuksella soveltamalla perinteisten ja uusien
toimijoidenkäsitteitä ja/taimuita menetelmiä.
Komissio totesiperusteluissaan, että kannatettavin vaihtoehto tariffikiintiöiden hallinnoinnille
siirtymäkaudella on lupien antaminen historialliseen viiteajanjakson perusteella. Lisäksi
komissio totesi, että historiallinen järjestelmä voidaan hyväksyä ainoastaan, jos kaikkia
osapuolia tyydyttävä ratkaisu löydetään EY:n ja kansainvälisiä velvoitteita noudattaen.
Komissio jatkaisi myös keskusteluja asianomaisten osapuolten kanssa sillä välin, kun
neuvosto ja Euroopan parlamentti tarkastelevat ehdotusta. Parlamentti ei ole vielä antanut
virallista lausuntoaanehdotuksesta, vaikka se on antanut kertomuksen, jossa ehdotetaan useita
muutoksia2.
Komissio esitti neuvostossa 11. heinäkuuta 2000 tiedonantonsa uusista neuvotteluistaan, joita
se oli käynyt banaaniriidan ratkaisemiseksi. Kyseisessä asiakirjassa komissio esitti
yksityiskohtaisesti kompromissiratkaisun löytämiseksi toteuttamansa toimet, erityisesti
historialliseen viiteajanjaksoon perustuvan järjestelmän osalta. Toimiin sisältyi historialliseen
viiteajanjaksoon perustuva komission oma ehdotus, ns. karibialaisen ehdotuksen
harkitseminen ja lupien jakaminen ns. ensisijaisille toimijoille (eli määriteltäisiin uudelleen
toimijat, joilla on mahdollisuus käyttää kiintiötä). Koska yhdysvaltalaiset toimijat kuuluisivat
tähän määritelmään, niiden lupamäärät kasvaisivat huomattavasti. Yhdysvallat ja eräät
Latinalaisen Amerikan maat eivät hyväksyneet tätäratkaisua.
Koska useiden kuukausien intensiiviset keskustelut historialliseen viiteajanjaksoon
perustuvasta järjestelmästä eivät tuottaneet tulosta, komissio totesi heinäkuisessa
tiedonannossaan, että " koska neuvottelut perinteisiin käytänteisiin perustuvasta
tariffikiintiöiden hallinnointimenettelystä päättyivät tuloksettomina, komissio saattaa
mahdollisimman pian päätökseen 'ensin tullutta palvellaan ensin' -menettelyn tutkimisen,
johon kuuluvat myös asiaan kuuluvien kolmansien osapuolten kanssa käytävät neuvottelut,
löytääkseen ratkaisun, jonka avulla tähän menettelyyn liittyvät hallinnolliset ja tekniset
ongelmat saataisiin poistettua".
Kuten heinäkuisessa tiedonannossa todetaan, komissio tutki yhdessä Yhdysvaltojen kanssa
historiallista viiteajanjaksoa, jota sovellettaisiin ainoastaan ns. ensisijaisiin tuojiin.
Yhdysvaltojen kanta pysyy muuttumattomana. Tämän vuoksi komissio katsoo, että
historiallista viiteajanjaksoa koskevat neuvottelut ovat umpikujassa.
Sen jälkeen, kun komissio antoi neuvostolle heinäkuisen tiedonannon, neuvosto pyysi
komissiota
".... tutkimaan, onko markkinoita mahdollista hallinnoida 'ensin tullutta palvellaan ensin'-
periaatteeseen perustuvalla kiintiöjärjestelmällä. Neuvosto pyysi komissiota raportoimaan
tuloksista sen jälkeen, kun tämä on tutkinut mahdollisia vaihtoehtoja, kuten pelkästään tulliin
perustuvaa järjestelmää ja sen vaikutuksia.
Tämä tiedonanto on vastaus neuvoston pyyntöön.
2 Tekstihyväksyttiin 13.huhtikuuta2000 (PE289.456).
42. ENSINTULLUTTAPALVELLAANENSIN (FIRST COMEFIRST SERVED –F C F S )
2.1. Miksi FCFS?Koska historialliseen viiteajanjaksoon perustuvaa järjestelmää koskevat neuvottelut ovat
umpikujassa, muita järjestelmiä olisi harkittava. Komissio totesi marraskuussa 1999
tekemässään ehdotuksessa, että pelkästään tulliin perustuvaan järjestelmään siirryttäessä
voitaisiin siirtymäkaudella käyttää useita kiintiöiden hallinnointimenetelmiä, joista yksi on
FCFS-järjestelmä. Kuten heinäkuisessa tiedonannossa todetaan, Yhdysvaltain kaupallinen
edustaja (USTR) ehdotti FCFS-järjestelmää, jossa annettaisiin sitoumus toimittaa banaaneja
EU:hun ja johon kuuluisivat erittäin lyhyet alakiintiöjaksot.
FCFS-järjestelmässä on useita myönteisiä piirteitä. Se on tunnustettu päteväksi kiintiön
hallinnon välineeksi EU:n banaanijärjestelyä koskevissa paneelin päätöksissä. Järjestelmä on
avoin, selkeä ja joustava kiintiöiden hallinnointitapa, jossa ei tarvita erityisiä
hallinnointivälineitä (esim. lupien antamista tai toimijoiden määrittämistä). Näin ollen myös
nykyinenperinteisten ja uusientoimijoiden välinen ero katoaisi.
Kuten neuvostolle on aiemmin ilmoitettu edellisissä tiedonannoissa, banaanimarkkinoilla on
useita seikkoja, jotka edellyttävät erityisiä ratkaisuja. Banaanit ovat herkästi pilaantuvia
tuotteita ja niitä on näin ollen pidettävä kaupan tiettynä ajanjaksona, jossa on otettava
huomioon sekä kuljetusaika tuotantoalueelta EU:hun että kypsymisaika saapumispaikassa.
Lisäksi vaikeuksia saattaa esiintyä EU:n satamien ja sinne saapuvien alusten (laivat ovat
tärkein kuljetusväline) suuren lukumäärän vuoksisekä sen johdosta, että käytössä ei ole tullin
online-verkkoa.
Useiden asianomaisten osapuolten kanssa käydyissä epävirallisissa neuvotteluissa on käynyt
ilmi, että historialliseen viiteajanjaksoon perustuvan järjestelmän toteuttamiskelpoinen
vaihtoehto olisi "ensin tullutta palvellaan ensin" -järjestelmä (FCFS), joka on räätälöity
varmistamaan se, että banaanien kaltaisia helposti pilaantuvia tuotteita voidaan tuoda
säännöllisestikoko vuoden ajan.
2.2. Euroopassa sovellettavan banaanienFCFS-järjestelmän olennaiset seikat
Komissio on tutkinut tapoja, joilla FCFS-järjestelmää voidaan mukauttaa mahdollisten
haittojen lieventämiseksi ja tasa-arvoisen pääsyn varmistamiseksi yhteisön
banaanintuontimarkkinoiden toimijoille (liite 1). Kyseinen liite valmisteltiin teknisten
keskustelujen jälkeen ja ottaen huomioon komission yksiköiden valmistelemat asiakirjat,
jotka jaettiin jäsenvaltioiden edustajille tullikoodeksikomiteassa ja banaanien
hallintokomiteassa.
Liitteessä 1 vahvistettua järjestelmää valmistellessaan komissio on tarkastellut USTR:n
ehdotuksessa mainittuja pääseikkoja.
Näihin pääseikkoihin kuuluu kiintiöiden ennakkojakomenettely, jossa toimijat ilmoittavat
aikeensa tuoda tietty määrä tuotteita. Sitoumuksen olisi oltava merkittävä. Koska
ennakkojaosta päätettäisiin silloin, kun alukset ovat lähellä Eurooppaa, kauempana sijaitseviamaita (esim. Ecuadoria) ei näin ollen syrjittäisi. FCFS-järjestelmässä mahdollisesti esiintyvien
satamaruuhkien ongelma ratkaistaisiin alakiintiöjärjestelmällä (ikkunajärjestelmällä).
Ilmoitukset olisivat sidoksissa banaaneja kuljettavaan alukseen, lastiin ja tuotteiden
luovuttamiseen vapaaseen liikkeeseen. Keinottelun ehkäisemiseksi olisi banaanien oltavasidoksissa alukseen ennen aieilmoituksen jättämistä, ja tätä varten olisi annettava riittävän
5suuri vakuus. Vakuus vapautettaisiin vasta sitten, kun EY:n tulliviranomaiset ovat
tarkastaneet tariffikiintiöissä tuotavaksihaetunkokonaismäärän.
2.3. Arviointi3
Alussa järjestelmää onarvioitu useidenepävirallistenkeskustelujen yhteydessä.
Alkuarviointi tehdään pelkästään tulliin perustuvaan järjestelmään siirryttäessä sovellettavaa
tariffikiintiöjärjestelmää koskevankomissionehdotuksen mukaisesti.
2.3.1. Keskustelut asianomaisten osapuolten kanssa
Neuvotteluihin osallistui elokuussa ja syyskuun alussa edustava määrä toimijoita, joilla on
taloudellisia etuja ajettavinaan banaanien EU:hun suuntautuvan tuonnin suhteen. Nämä
neuvottelut keskittyivät Yhdysvaltojen luonnosteleman järjestelmän toteuttamiskelpoisuuden
tarkastelemiseen ja vaikutuksiin, joita tällaisen menetelmän soveltamisella on Euroopassa
banaanien tuontiin. Erityisesti oli tarpeen suunnitella toimivia järjestelyjä EU:n online-
järjestelmän puuttuminen ja EU:ssa sovellettavat erityiset tullimenettelyt huomioon ottaen.
Keskusteluissa otettiin esille myös mahdolliset muutokset todettujen hallinnollisten
vaikeuksien torjumiseksi ja mahdollisesti esiintyvien haitallisten vaikutusten minimoimiseksi.
Myös pääsyEU:n markkinoille olisitaattava tasa-arvoisestija syrjimättä.
Lisäksi komission yksiköt kävivät vastaavia teknisiä neuvotteluja jäsenvaltioiden edustajien
kanssa kahdella foorumilla eli banaanien hallintokomiteassa (13. syyskuuta 2000) ja
tullikoodeksikomiteassa (18. syyskuuta 2000).
Toimijoiden kanssa käydyissä keskusteluissa esitettiin huoli siitä, että FCFS-järjestelmä
vahvistaisi sellaisten suurten toimijoiden asemaa, jotka pystyvät määrittelemään
merikuljetusjärjestelyt paremmin kuin pienet tai keskisuuret toimijat. Suurin osa toimijoista
suosiikuitenkin historialliseenviiteajanjaksoonperustuvaa järjestelmää.
Teknisissä keskusteluissa kävi ilmi, että banaanien erityisaseman mukaisestiräätälöity FCFS-
järjestelmä voidaan toteuttaa hallinnollisesti. Täytäntöönpano edellyttäisi lisäharkintaa
havaittujen teknisten ja käytännön ongelmien ratkaisemiseksi.
2.3.2. Muut kontaktit
Vaikka tekniset keskustelut rajoittuivat teknisten asiantuntijoiden kanssa käytäviin
neuvotteluihin, komissio on keskustellut myös Euroopan parlamentin kanssa heinäkuun
Eurooppa-neuvostosta lähtien, joskaan FCFS-järjestelmää eiole niissä tarkasteltu erityisesti.
Eräät yhteisön ulkopuoliset maat ovat myös ottaneet yhteyttä komissioon yleisten
neuvottelujen käymiseksi. Kyseisten osapuolten kanssa ei keskusteltu järjestelmän
yksityiskohdista banaanien kannalta, koska tällaiset kysymykset ovat pikemminkin teknisiä
kuin poliittisia. Vaikka perinteisen kaupan mukaisesti jaettaviin lupiin perustuvaa
kiintiöjärjestelmää pidettiin yleisesti suositeltavimpana ratkaisuna, yksikään osapuoli ei
kiistänyt sitä, etteikö FCFS-järjestelmä olisi WTO:n sääntöjen mukainen.
3Kaikki todennäköiset olosuhteet kattavan räätälöidyn FCFS-järjestelmän tarkat yksityiskohdat
esitettäisiin yksityiskohtaisissa täytäntöönpanosäännöissä, jotka vahvistettaisiin komissiontäytäntöönpanosäädöksissä. On kuitenkin selvää, että ollakseen EY:n lainsäädännön ja käytänteidenmukainen valmiin järjestelmän on sisällettävä yleisiä säännöksiä odottamattomien tai poikkeuksellistenolosuhteiden varallesilloin,kun toimijapyrkiihyvässä uskossa tuomaan tuotteitaEuroopan unioniin.
62.3.3. WTO-näkökohdat
FCFS-järjestelmää pidetään yleisesti WTO:n sääntöjen mukaisena tariffikiintiöiden
hallinnointijärjestelmänä. Se mainittiin erityisesti WTO:n sääntöjen mukaisena kiintiöiden
jakojärjestelmänä WTO:n riitojenratkaisua koskevan sopimuksen 21 artiklan 5 kohdan
mukaisessa Ecuadorinpaneeliraportissa.
Kuten 2.1 jaksossa todetaan, FCFS-järjestelmää on mukautettava jossakin määrin, koska
banaanimarkkinoilla on useita seikkoja, jotka edellyttävät erityisratkaisuja. Komissio pitää
edellä kuvattuaFCFS-järjestelmää WTO:nsääntöjen mukaisena.
Komission ehdottamalla FCFS-järjestelmällä vältetään myös aiemmin havaittuja lupien
myyntiä koskevat ongelmat. Koska ei käydä kauppaa, toimijoiden välinen "kiintiövuokran"
jako soveltuu itse asiassa yhteen banaanien ja banaanien toimittajien fyysisen EY:n
markkinoille pääsynkanssa.
2.3.4. Budjettinäkökohdat
Budjettivaikutukset eritellään marraskuussa 1999 annetussa komission ehdotuksessa (ks.
liite 2), jossa viitataan FCFS-menetelmään perustuvaan kiintiöiden hallinnointijärjestelmään.
Budjettivaikutuksiksi arvioitiin 77 miljoonaa EUR lähinnä tuonnin kasvun vuoksi. Kyseinen
kasvu johtuu maakohtaisten osuuksien poistumisesta ja siitä, että ehdotettu C-kiintiö täyttyisi
kokonaan, koska se on avoin ATK-maiden ulkopuolisille toimittajille. Vaikka yleiseen
talousarvioon perinteisinä omina varoina merkittävät tullitulot nousisivat, muut tulot
alenisivat puolestaan vastaavasti. Säännöllisten tulojen tapaan niitä ei voida varata erityisiä
kustannuksia varten.
Muiden 11. marraskuuta 1999 tehdyssä komission ehdotuksessa mainittujen seikkojen ohella
FCFS-järjestelmä lisäisi menoja mahdollisten kustannusten yläpäässä. Näitä kustannuksia
tarkasteltiin, kun komissio viimeisteli rahoitusarvionsa (77 miljoonan euron lisämenot
vuodessa).
2.3.5. Vaikutukset yhteisön tuottajiin ja AKT-maihin
"Ensin tullutta palvellaan ensin" -järjestelmän täytäntöönpanolla ei olisi suoraa vaikutusta
yhteisön tuottajiin. Hintojen voidaan kuitenkin olettaa alenevan vä lillisesti jossakin määrin,
mikäli siirtymäkaudella sovellettava järjestelmä lisää tuontia, ja tämän vuoksi yhteisön
tuottajille maksettavatkorvaukset lisääntyisivät.
AKT-maat haluaisivat selvästikin jatkaa kiintiöjärjestelmää mahdollisimman pitkään. Koska
perinteiseen kauppaan perustuvaa lupajärjestelmää koskevat neuvottelut ovat umpikujassa,
FCFS-järjestelmää suunnitellaan myös AKT-maiden edut huomioon ottaen. Toisin sanoen,
vaikka se ei ole ihanteellinen järjestelmä, niin siirtymäkauden soveltaminen on AKT-maiden
intressien kannalta suotavinta. Kolmannessa kiintiössä sovellettavan tullietuuden ennakoitu
lisääminen (ks. 4.1 jakso) on myöskin AKT-maiden etujen mukaista.
73. P ELKÄSTÄÄN TULLIIN PERUSTUVA JÄRJESTELMÄ -GATT-SOPIMUKSEN
28ARTIKLAN MUKAISET NEUVOTTELUT
3.1. Taustaa
Banaanien yhteisen markkinajärjestelyn muuttamista koskevassa komission ehdotuksessa
neuvoston asetukseksi säädetään voimassa olevan tuontijärjestelmän muuttamisesta. Sen
mukaan kiinteän tullin käyttöönottoa edeltävällä siirtymäkaudella sovellettaisiin
tariffikiintiöjärjestelmää. Jos tariffikiintiöiden hallinnoimiseksi ei kuitenkaan löydetä
toteuttamiskelpoista hallintojärjestelmää, komissio ei voi pitää kiinni siirtymäjärjestelyä
koskevasta ehdotuksestaan.
Neuvosto pyysi lisäarvioita tästä komissionehdotuksenkohdasta. Tämän jakson tarkoituksena
on selventää GATT-sopimuksen 28 artiklan mukaisissa neuvotteluissa noudatettavaa
menettelyä.
3.2. Menettelyä koskevat kysymykset
EY varasi itselleen oikeuden soveltaa 28 artiklan 5 kohtaa, jonka mukaan se voi muuttaa
WTO-luetteloaan milloin tahansa kolmen vuoden aikana (nykyinen varaus päättyy vuoden
2002 lopussa). Kyseisen artiklan mukaisesti jäsen voi muuttaa tai peruuttaa myönnytyksen,
kunhan se ei tee sitä ennen kuin se neuvottelee pääasiallisten toimittajien ja alkuperäisten
neuvotteluoikeuksien (INR) haltijoiden kanssa ja kuulee merkittäviä toimittajia.
Myönnytyksen muutosta tai peruuttamista hakevan jäsenen odotetaan antava korvaavia
myönnytyksiä muiden tuotteiden osalta. Jos sopuun ei päästä, jäsen voi kaikesta huolimatta
muuttaa tai peruuttaa myönnytyksensä, mutta sopimuspuolilla, joiden etua asia koskee, on
oikeus peruuttaa muutokset tekevän jäsenen kanssa neuvotellut olennaisilta osin vastaavat
myönnytykset (silloin kun EY:llä on alkuperäiset neuvotteluoikeudet niiden luetteloissa).
GATT-sopimuksen28 artiklan5 kohdan mukaisestikäytävien neuvottelujen aloittamiselle tai
päätökseensaattamiselle eiole vahvistettumääräaikaa.
GATT-sopimuksen 28 artikla ei vaikuta 1 artiklassa määrättyihin
suosituimmuusvaatimuksiin. Näin ollen sekä muutokset tekevän jäsenen tarjoamat
myönnytykset että alkuperäisten neuvotteluoikeuksien haltijoiden, pääasiallisten toimittajien
ja merkittävien toimittajien peruuttamat vastaavat myönnytykset on pantava täytäntöön
suosituimmuusperiaatettanoudattaen.
Kun EY ilmoittaa aikeestaan soveltaa 28 artiklaa, sen olisi tunnistettava alkuperäisten
neuvotteluoikeuden haltijoita olevat jäsenet. Jäsenet, jotka pitävät itseään pääasiallisina tai
merkittävinä toimittajina, olisi vaadittava oikeuksiaan 90 päivän kuluessa ilmoituksesta.
Pääasialliset ja merkittävät toimittajat (joiden osuudeksi on sovittu vähintään 10 prosenttia
suosituimmuuskaupasta) yksilöitäisiin, kun EY muuttaa tai peruuttaa myönnytyksensä
kolmenvuodenviitekaudenaikana käydynkaupanperusteella.
Jos 28 artiklan mukaisiin neuvotteluihin osallistuva sopimuspuoli katsoo, että myönnytyksen
peruuttamista tai muuttamista aikova jäsen ei tarjoa riittävää korvausta vastavuoroisten ja
molempia osapuolia hyödyttävien sekä vähintään yhtä suotuisia kaupankäynnille olevien
myönnytysten yleistason ylläpitämiseksi, se voi peruuttaa olennaisilta osin vastaavat
myönnytykset, jotka seonalunperin neuvotellut muutokset tekevän jäsenen kanssa, taisaattaa
asiansovittelupaneelinkäsittelyyn.
83.3. Tullien taso ja sen vaikutukset korvauksiin
Komission tarkoituksena on vahvistaa kaikkein uusimpien tietojen perusteella tullitaso, jolla
saataisiin aikaan sellainen suojan ja kaupan taso, joka vastaa mahdollisimman tarkasti
tariffikiintiöjärjestelmän tarjoamaa tasoa. Näin ollen markkinatasapaino säilyisi, ja
toimijoidenkauppanäkymät eivät kärsisi.
3.4. Vaikutukset talousarvioon
Koska neuvottelujen tavoitteena olisi välttää tuontimäärien muuttuminen, EY:n hintoihin tai
järjestelyn kustannuksiin ei oleteta periaatteessa aiheutuvan minkäänlaisia vaikutuksia
siirtymäkautta lukuun ottamatta. EY:n hinnat seuraisivat kuitenkin väistämättä
maailmanmarkkinahintojen kehitystä, ja tämän vuoksi niitä ei ole niin helppo ennustaa.
Yhteisön tuottajille tällä hetkellä maksettavan tasaustuen perusteella jokainen yhden euron
muutos keskimääräisissä markkinahinnoissa aiheuttaisi noin 0,8 miljoonan euron muutoksen
tasaustuista aiheutuviinkustannuksiin.
Lähes tariffikiintiöjärjestelmää vastaavan suojan tarjoava pelkästään tulliin perustuva
järjestelmä toisi yhteisön talousarvioon lisää tuontitullituloja tariffikiintiötason ja pelkän
tariffin tason välisen erotuksen verran, jolloin jäsenvaltioiden maksuosuudet talousarviossa
alenisivat. Tällaiset lisätulot eivät kuitenkaan lisäisi kustannusten rahoittamiseen käytettävissä
olevia kokonaisresursseja.
4. M UUTNÄKÖKOHDAT
4.1. Tullietuuskohtelu
Komission marraskuussa 1999 tekemään ehdotukseen sisältyy tu llietuus (275 EUR/t) AKT-
maista peräisin olevalle tuonnille sekä tariffikiintiöissä että niiden ulkopuolella.
Ehdotuksessa mainitaan vaihtoehtoinen menetelmä C-kiintiön hallinnoimisen osalta. Nyt
ehdotetaan, että kaikkia kolmea kiintiötä olisi hallinnoitava samalla tavalla, jotta WTO:n
sääntöjä noudatettaisiin. Kyseisen muutoksen ja markkinoiden kehityksen perusteella
ehdotetaan, että kyseisessä kiintiössä kannettavien tullien ja etuustullien tasoksi olisi aluksi
vahvistettava Euroopanparlamentinehdottama 300 EUR/tonni.
Komission mukaan tällainen etuustullien taso suojaisi AKT-maiden etuja ilman, että tulleja
voitaisiin pitää suojelutulleina. Jos kuitenkin tämä arviointi (jota Latinalaisen Amerikan
toimittajat saattavat pitää virheellisenä) osoittautuu vääräksi, komissiolle olisi annettava
valtuudet alentaatullia vuodenaikana, jos tämä osoittautuutarpeelliseksi4
4.2. Komission ehdotuksen tarkistaminen
Käyttöönotettavan FCFS-järjestelmän (ks. liite 1) osalta olisi 10. marraskuuta 1999 annettuun
komissionehdotukseen[KOM(1999)582 lopullinen] tehtävä seuraavat muutokset:
4Järjestelmän vaikutusta AKT-maiden tuontiin C-kiintiössä ei voida arvioida tarkasti etukäteen. Jos uusi
järjestelmä vaikuttaa kielteisesti kilpailukyvyiltään heikkoihin AKT-tuottajiin, erityisjärjestelyjentarpeellisuuttavoidaan harkita.
9i) 18 artiklan 3 kohdan muuttaminen – viittaus tarjouskilpailuun C-kiintiössä
kannettavan tullin vahvistamiseksi olisi korvattava vahvistamalla enimmäistulliksi
300 EUR/tonni;
ii) 18 artiklan 4 kohdan muuttaminen AKT-maista peräisin olevasta tuonnista nykyisin
kannettavanetuustullin määrän(275 EUR/tonni) nostamiseksi(300EUR/tonni);
iii) säännöksen lisääminen, jonka nojalla komissio voi hallintokomiteamenettelyä
noudattaen alentaa C-kiintiön enimmäistullia.
5. P ÄÄTELMÄT
Komissio on edelleen sitä mieltä, että sopivin tapa ratkaista banaanikiista on siirtymäkauden
aikana sovellettava tariffikiintiöjärjestelmä, jonka jälkeen otetaan käyttöön kiinteän tariffin
järjestelmä. Tässä tiedonannossa esitettävien päätelmien perusteella komissio katsoo, että
kaikkia kolmea tariffikiintiötä olisi hallinnoitava tämän tiedonannon liitteessä kuvatun "ensin
tullutta palvellaan ensin" -periaatteen mukaisesti, jota voidaan vielä hienosäätää
kauppakumppanien kanssa käytävien neuvottelujen perusteella, ja että kolmannen
tariffikiintiön enimmäistulliksi olisi vahvistettava 300 EUR, jota voidaan vielä alentaa sen
varmistamiseksi, että kiintiötä ei varata pelkästään AKT-maiden toimittajille, vaikkakin niille
ontaattavariittäväsuoja.
Tämä vaihtoehto edellyttää ehdotuksen KOM(1999) 582 muuttamista 4.2 kohdan mukaisesti.
Komissio pyytää Euroopan parlamenttia antamaan lausuntonsa ehdotuksesta, myös
muutoksista, mahdollisimman pian. Se pyytää myös neuvostoa hyväksymään ehdotuksen
kyseisin perustein välittömästi parlamentin antaman lausunnon jälkeen ja valtuuttamaan
komission aloittamaan GATT-sopimuksen 28 artiklan mukaiset neuvottelut, jotta kiinteän
tariffin järjestelmä voidaanottaakäyttöönviimeistään1. tammikuuta 2006.
Tämän jälkeen komissio esittää ripeästi 1 päivään tammikuuta 2006 asti ulottuvan
siirtymäkauden aikana sovellettavan tariffikiintiöjärjestelmän täytäntöönpanemiseksi
tarvittavanasetuksen.
10LIITE 1
Banaanientariffikiintiöiden uusi hallinnointijärjestelmä
Komission yksiköitä on epävirallisesti pyydetty ratkaisemaan eriävät näkemykset siitä, kuinka
EU:n banaanintuontia koskeva kiista olisi ratkaistava. USTR ilmoitti, että sen mielestä "ensin
tullutta palvellaan ensin" -periaatteen mukaisen järjestelmän muutettu versio olisi WTO:n
sääntöjen mukainen. Tämän vuoksi FCFS-järjestelmän muutettua versiota voitaisiin pitää
perustana riidan ratkaisemiseksi Yhdysvaltojen kanssa, edellyttäen että lopullinen
säädösluonnos hyväksytään.
Useiden asianomaisten osapuolten kanssa käydyissä epävirallisissa neuvotteluissa on käynyt
ilmi, että historialliseen viiteajanjaksoon perustuvan järjestelmän toteuttamiskelpoinen
vaihtoehto olisi "ensin tullutta palvellaan ensin" -järjestelmä (FCFS), joka on räätälöity
varmistamaan se, että banaanien kaltaisia helposti pilaantuvia tuotteita voidaan tuoda
säännöllisesti koko vuoden ajan. Järjestelmässä noudatettaisiin jäljempänä esitettäviä
periaatteita.
Ellei toisin määrätä, tuontijärjestelyt vastaisivat 10. marraskuuta 1999 annetussa komission
ehdotuksessa KOM(99) 582 säädettyjä järjestelyjä. Banaanijärjestelmälle ominaiset seikat on
merkittykursiivilla.
Ominaiset seikatovat:
1. K IINTIÖT
1.1. Kolmea tariffikiintiötä (A-kiintiö – 2,2 miljoonaa tonnia, B-kiintiö – 0,353 miljoonaa
tonnia ja C-kiintiö – 0,850 miljoonaa tonnia) hallinnoitaisiinyhden tai kahden viikon
aikaväliin perustuen (alakiintiöt) . Käytännön syistä A- ja B-kiintiöitä hallinnoitaisiin
kaikilta osin yhtenä kiintiönä. C-kiintiötä käsiteltäisiin samalla tavalla, mutta muista
kiintiöistä erillään.
1.2. Kahdessa ensimmäisessä kiintiössä (A- ja B-kiintiössä) kannettava tulli on
75 EUR/tonni. Kolmannessa C-kiintiössä kannettava tulli olisi300 EUR/tonni.
1.3. Kaikki kolme kiintiötä olisivat avoinna kaikille banaaneille niiden alkuperästä
riippumatta.
1.4. Kaikista AKT-maista peräisin oleviin banaaneihin sovellettaisiin 300 EUR/tonnin
suuruista enimmäisetuutta. Etuutta sovellettaisiin sekä kaikissa kolmessa kiintiössä
kannettaviin tulleihin että kiintiöiden ulkopuolella tapahtuvaan tuontiin.
2. A LAKIINTIÖIDENHALLINNOINTI
2.1. Aikaisintaan muutama päivä (esim. edeltävänä maanantaina) ennen alakiintiökauden
alkamista tuojat voisivat jättää sen jäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle, jossa
tuotteiden ensimmäinen saapumispaikka (esim. satama) sijaitsee, " tariffikiintiöissä
tapahtuvaa tuontia koskevan hakemuksen ". Se, missä järjestyksessä hakemukset
voitaisiin lukea tariffikiintiöihin, vahvistettaisiin tuontihakemuksen jättämispäivän
perusteella. Kaikki samana päivänä jätetyt "tuontihakemukset" käsiteltäisiin yhdessä
kahden päivän kuluessa niiden jättämisestä. Komission yksiköt ilmoittaisivat tulokset
11jäsenvaltioille viipymättä. Alakiintiössä käyttämättä jääneet määrät siirrettäisiin
myöhemmälle alakiintiökaudelle.
2.2. Asiakirjan olisi sisällettävä seuraavat seikat:
– Alakiintiökauden numero ja määrä sekä tarkka kuvaus kyseessä olevasta
banaanilähetyksestä, esim. aluksen, tuojan, lähetyksen ja sataman (erillisen
luettelon mukaisesti) nimi sekä arvioitu saapumisaika. Vakuutus siitä, että
vakuus onannettu.
–Kunakin alakiintiökautena yksittäisestä banaanilähetyksestä voidaan jättää
ainoastaan yksi hakemus eli toimijan on valittava, mitä alakiintiötä (A ja B tai
C) käytetään kyseisen lähetyksen osalta. Tämä ei kuitenkaan estä sitä, että
samalla aluksella kuljetettavasta kustakin tavaralähetyksestä jätettäisiin erillinen
hakemus samana alakiintiökautena, eikä sitä, että tuomatta jääneitä
banaanimääriä käytettäisiin myöhempää alakiintiökautta koskevassa
hakemuksessa.
2.3.Jos tiettyä alakiintiötä koskevat haetut määrät ylittävät käytettävissä olevan määrän,
vahvistetaan suhteellisesti määritetty alennuskerroin ennen alakiintiökauden
avaamista, eli jos alakiintiössä käytettävissä oleva määrä on esim. 90 ja hakemuksia
koskevat määrät ovat esim. 100, tässä tapauksessa kuhunkin hakemukseen
sovellettava alennuskerroin olisi 10 prosenttia tässä alakiintiössä. Banaanien tuontia
aikoville ilmoitettaisiin ennen alakiintiökautta, kuinka paljon ne voivat tuoda
banaaneja tariffikiintiöissä.
2.4.Yhtenä alakiintiökautena käyttämättä jääneet määrät voitaisiin siirtää myöhemmälle
alakiintiökaudelle.
2.5. Banaaneja voitaisiin tuoda milloin vain alakiintiökaudella, kunhan asianomaista
kiintiötä koskevat edellytykset täyttyvät. Jos tullille ei kuitenkaan esitetä alunperin
tariffikiintiöissä tuotavaksi pyydettyä kokonaismäärää, seuraavia
vähimmäisseuraamuksia sovellettaisiin: tariffikiintiöissä tuontia varten saadun
tuontioikeuden menettäminen ja vakuuden pidättäminen .
3. V AKUUS
3.1. Eräiden toimijoiden ehdotuksesta vakuuden määrä olisi melko korkea. Vakuudeksi
voitaisiin vahvistaa esim. 200 EUR/t tai tätä enemmän, kun on kyse määristä, joita
haetaantuotaviksi tariffikiintiöissä .
3.2. Annettu vakuus vapautettaisiin vasta, kun:
ontodettu,että2.2kohdassa mainituttuontiedellytyksettäyttyvät,jaettäerityisesti:– haettu kokonaismäärä on esitettytullille nimetyssä satamassa alakiintiökaudella,
ja
– määrä, jonka tuonti on sallittu tariffikiintiöissä , on luovutettu vapaaseen
liikkeeseen yhteisössä.
12LIITE 2
(Jos enimmäistulliksi vahvistetaan 300 EUR/t vuoden 1999 rahoitusselvityksessä esitettyjen
olettamustenperusteella, (brutto)tulot kasvaisivat noinkaksimiljoonaaEUR vuodessa).
EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO
Bryssel, 19.11.1999
KOM(1999)582 lopullinen/ 2
99/0235 (CNS)
LISÄYS
10. marraskuuta 1999 päivättyyn asiakirjaan KOM(1999)582 lopullinen.Rahoitusselvitys
Ehdotus:
NEUVOSTON ASETUS
banaanienyhteisestä markkinajärjestelystä
annetunasetuksen(ETY) N:o 404/93muuttamisesta
(komissionesittämä)
13RAHOITUSSELVITYS
1. BUDJETTIKOHTA: B1-1508 MÄÄRÄRAHAT:
267milj. EUR(LA)
2. TOIMENPITEEN NIMI: Neuvoston asetus banaanien yhteisestä markkinajärjestelystä annetun
asetuksen (ETY) N:o404/93muuttamisesta
3. OIKEUSPERUSTA: Perustamissopimuksen 37artikla
4. TOIMENPITEENTAVOITE: Banaanien tuontijärjestelmän muuttaminen
5. VAIKUTUKSET TALOUSARVIOON: 12
KUUKAUDEN
JAKSO
(miljoonaa EUR)KULUVA
VARAINHOITO
VUOSI (2000)
(miljoonaa EUR)SEURAAVA
VARAINHOITO
VUOSI (2001)
(miljoonaa EUR)
5.0MENOT
- EY:NTALOUSARVIOSTA(TUET
/INTERVENTIOT)
- KANSALLISISTA TALOUSARVIOISTA
- MUISTA LÄHTEISTÄ77 31 * 76
5.1 TULOT EY:N OMAT
VARAT(MAKSUT/TULLIT)KANSALLISELLA TASOLLA30 15 30
2002 2003 2004 2005
5.0.1 MENOARVIO 76 76 77 77
5.1.1 TULOARVIO 30 30 30 30
5.2 LASKUTAPA: Ks.liite.
6.0 MAHDOLLISUUS RAHOITUKSEEN TOTEUTETTAVANA OLEVAN
TALOUSARVIONKYSEISEENLUKUUNOTETUISTAMÄÄRÄRAHOISTA KYLLÄ /EI
6.1 MAHDOLLISUUS RAHOITUKSEEN TOTEUTETTAVANA OLEVAN
TALOUSARVION LUKUJEN VÄLISILLÄ SIIRROILLA KYLLÄ /EI
6.2 LISÄTALOUSARVION TARVE KYLLÄ/EI
6.3 MYÖHEMPIINTALOUSARVIOIHINOTETTAVAT MÄÄRÄRAHAT KYLLÄ/EI
HUOMAUTUKSIA:
Laskelmissa oletetaan, että siirtymäkautta sovelletaan.Tässä vaiheessa ei voida arvioida pelkästään tulliin
perustuvan järjestelmän vaikutuksia.
Olisimyöshuomattava,että 77miljoonan euron määrä voidaan saavuttaamyösnykyisellä järjestelmällä,jos
AKT-maatlisäisivättuotantoaan jakäyttäisivätkokonaisuudessaanniillekäytössä olevan tullittoman kiintiön.* Vuotta 2000koskevatmäärät perustuvat siihen, ettäuudestaarvioidustatasaustuestamyönnetään 70%:n
ennakkovuonna2000kaupan pidettävillemäärille.Jos tuen määräksi vahvistetaan 70%arvioidustatuesta ennenuudistusta, vuodeksi 2000arvioidutlisämenotsiirrettäisiin kokonaisuudessaan budjettivuodelle2001.Menotkasvaisivatnäin ollenkokonaisuudessaan 107miljoonaaEUR.
14Banaanit
Ehdotuksen rahoitusvaikutusten laskeminen
Laskutiedot Tavanomai–nen
vuosi
1. Banaanienhankintatase unionissa 3 934000
a) EU:n kiintiö 854 000
käytetty
määrä854 000
jäljellä 0
b) Sidottu kiintiö (A) 2 200000
c) Autonominen kiintiö (B) 353 000
käytettävissä
oleva määrä2 553000
käytetty
määrä
keskimää–
rin2 420000
jäljellä 133 000
d) Perinteiset AKT-banaanit (C) 850 000
käytetty
määrä660 000
käyttämätö
n määrä190 000
Käytettävissä oleva lisämäärä yhteensä 323 000
2. Käytettävissä olevien määrien käyttö
a) Lisääntyneet määrät yhteensä t 323 000
b) Tarjonnan kasvu %8 , 2 %
c) Kysynnänkäänteinen jousto -1,54
d) Vaikutus hintatasoon % -12,6%
e) Todetut keskimääräiset CIF-hinnat (EUR/t) 528,0
f) Vaikutus yksikköhintoihin (EUR/t) -66,7
g) Uusihinta (EUR/t) 461,3
h) Lisääntyneenkilpailunvaikutus %- 5 %
i) Yksikköhintojenlisäalennus (EUR/t) -23,1
j) Yksikköhintojenaleneminenyhteensä (EUR/t) -89,8
k) Hintojenaleneminenyhteensä % -17,0%
3. Lisämenot yhteensä (milj. EUR) 77
4. Tullitulot
a) A- ja B-kiintiöissä kannettavat tullit 75 10
b) C-kiintiössä arviolta kannettavat tullit 20
5. Tullien kasvu yhteensä (milj. EUR) 30