(10)Asetuksen (EY) N:o 1467/97 3 artiklan 5 kohdan viimeisen virkkeen mukaan neuvosto voi komission suosituksesta päättää antaa perussopimuksen 126 artiklan 7 kohdan nojalla annetun tarkistetun suosituksen, jos euroalueen tai koko unionin talous on vakavassa taantumassa, edellyttäen, että tämä ei vaaranna julkisen talouden kestävyyttä keskipitkällä aikavälillä.

(8)Komission Debt Sustainability Monitor 2020 -julkaisun päivityksessä on otettu huomioon komission kevään 2021 talousennuste, ja sen mukaan Romanian julkisen talouden kestävyyteen keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä kohdistuvat riskit ovat edelleen suuria. Näihin riskeihin on puututtava asianmukaisella keskipitkän aikavälin finanssipoliittisella suunnitelmalla, jonka tukena on rakenteellisia toimenpiteitä.

(7)Komissio antoi 3 päivänä maaliskuuta 2021 tiedonannon, jossa esitetään jatkolinjauksia finanssipolitiikan koordinoinnin ja jäsenvaltioiden vakaus- ja lähentymisohjelmien valmistelun helpottamiseksi. Komissio katsoi 3 päivänä maaliskuuta 2021 antamassaan tiedonannossa, että päätös yleisen poikkeuslausekkeen soveltamisen lopettamisesta tai jatkamisesta olisi tehtävä laatimalla talouden tilasta kokonaisarvio, jossa keskeisenä määrällisenä kriteerinä on talouden toimeliaisuuden taso EU:ssa tai euroalueella verrattuna kriisiä edeltäneeseen (vuoden 2019 lopun) tasoon. Komissio antoi 2 päivänä kesäkuuta 2021 tiedonannon talouspolitiikan koordinoinnista vuonna 2021. Vakaus- ja kasvusopimuksen yleistä poikkeuslauseketta sovelletaan edelleen vuonna 2022, ja odotettavissa on, että sen soveltaminen lopetetaan vuodesta 2023 alkaen.

(4)Komissio antoi 20 päivänä maaliskuuta 2020 tiedonannon vakaus- ja kasvusopimuksen yleisen poikkeuslausekkeen aktivoinnista. Lauseke, josta säädetään asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 1 kohdassa, 6 artiklan 3 kohdassa, 9 artiklan 1 kohdassa ja 10 artiklan 3 kohdassa sekä asetuksen (EY) N:o 1467/97 3 artiklan 5 kohdassa ja 5 artiklan 2 kohdassa, helpottaa finanssipolitiikan koordinointia talouden vakavan taantuman yhteydessä. Tiedonannossa komissio katsoi, että edellytykset yleisen poikkeuslausekkeen aktivoimiseksi olivat täyttyneet, sillä covid-19-pandemia on aiheuttanut vakavan talouden taantuman. Jäsenvaltioiden valtiovarainministerit yhtyivät komission arvioon 23 päivänä maaliskuuta 2020.

(3)Komissio antoi vuodeksi 2019 ennakoidun liiallisen alijäämän perusteella 4 päivänä maaliskuuta 2020 suosituksen, minkä jälkeen neuvosto päätti 3 päivänä huhtikuuta 2020 perussopimuksen 126 artiklan 6 kohdan mukaisesti, että Romaniassa on liiallinen julkisen talouden alijäämä, ja antoi liiallisen alijäämän korjaamiseksi viimeistään vuonna 2022 suosituksen perussopimuksen 126 artiklan 7 kohdan ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1467/97 3 artiklan mukaisesti.

(11)Neuvoston on annettava perussopimuksen 126 artiklan 7 kohdan ja asetuksen (EY) N:o 1467/97 3 artiklan mukaisesti asianomaiselle jäsenvaltiolle suositus, jossa asetetaan myös määräaika liiallisen alijäämän tilanteen lopettamiseksi. Suosituksessa on vahvistettava enintään kuuden kuukauden määräaika, jonka kuluessa kyseisen jäsenvaltion on toteutettava tuloksellisia toimia liiallisen alijäämän korjaamiseksi. Tilanteen vakavuuden niin vaatiessa määräaika voidaan lyhentää kolmeen kuukauteen. Lisäksi neuvoston olisi alijäämän korjaamista koskevassa suosituksessa kehotettava jäsenvaltiota saavuttamaan vuotuiset julkisen talouden tavoitteet, jotka suosituksen perustana oleva ennuste huomioon ottaen johtavat rakenteellisen rahoitusaseman (eli suhdannekorjatun rahoitusaseman, jossa ei ole otettu huomioon kertaluonteisia eikä muita väliaikaisia toimenpiteitä) vuotuiseen vähimmäisparannukseen määrällä, jonka ohjearvona on vähintään 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen.

(12)Romanian reaalinen BKT supistui 3,9 prosenttia vuonna 2020. Komission kevään 2021 talousennusteen mukaan reaalisen BKT:n kasvun ennustetaan elpyvän 5,1 prosenttiin vuonna 2021 ja 4,9 prosenttiin vuonna 2022. Yksityisen kulutuksen odotetaan elpyvän, kun rokotuskattavuus laajenee ja lähikontaktien välttämistä koskevat toimenpiteet poistuvat vähitellen, ja palkkojen kasvun odotetaan pysyvän vahvana. Elpymis- ja palautumissuunnitelmaan sisältyvien hankkeiden asteittainen käyttöönotto antaa uutta vauhtia investointien lisääntymiselle. Nettoviennin (viennin, josta on vähennetty tuonti) odotetaan pysyvän negatiivisena ennustejaksolla. Tämä johtuu siitä, että yksityisen kulutuksen elpymisen ja investointien lisääntymisen odotetaan vauhdittavan tuontia. Ulkoisen kysynnän elpymisen odotetaan tukevan vientiä, joka kuitenkin on edelleen vähemmän dynaamista kuin tuonti. Kasvunäkymiin liittyy riskejä, jotka ovat tasapainossa. Uskottava julkisen talouden keskipitkän aikavälin strategia voi yhtäältä auttaa hälventämään huolia julkisen talouden kestävyydestä erityisesti, kun se yhdistetään kunnianhimoisiin (myös elpymis- ja palautumissuunnitelmaan sisältyviin) uudistuksiin. Tämä voisi osaltaan auttaa korjaamaan Romanian makrotalouden epätasapainoa, lieventää rahoitusvakauteen kohdistuvia riskejä ja edistää kestävää kasvua muun muassa parantamalla investointi-ilmapiiriä. Toisaalta julkiseen päätöksentekoon liittyvä epävarmuus ja viivästykset tai tehottomuus elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöönpanossa voivat johtaa kielteisiin vaikutuksiin luottamuksen suhteen.

(13)Romanian parlamentti hyväksyi 2 päivänä maaliskuuta 2021 Romanian vuoden 2021 talousarvion ja julkisen talouden keskipitkän aikavälin strategian. Tämä julkisen talouden strategia sekä tiedot elpymis- ja palautumistukivälineestä myönnettävän rahoitustuen ja lainojen, joita ei makseta takaisin, profiilista on otettu huomioon vuoden 2021 lähentymisohjelmassa, joka toimitettiin komissiolle 5 päivänä toukokuuta 2021. Julkisen talouden alijäämä oli 9,2 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2020. Lähentymisohjelman tavoitteena on, että julkisen talouden alijäämä saadaan alle 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuoteen 2024 mennessä seuraavissa vaiheissa: 8,0 prosenttia vuonna 2021, 6,2 prosenttia vuonna 2022, 4,4 prosenttia vuonna 2023 ja 2,9 prosenttia vuonna 2024. Lähentymisohjelmassa esitetty julkisen talouden sopeutus perustuu enimmäkseen menoihin. Menoja on tarkoitus valvoa (väheneminen osuutena suhteessa BKT:hen) erityisesti julkisen sektorin palkkojen (1,4 prosenttiyksikön aleneminen vuosina 2022–2024) ja sosiaalisten tulonsiirtojen (0,9 prosenttiyksikön väheneminen vuosina 2022–2024) osalta.

(14)Komission kevään 2021 talousennusteessa, jota on jatkettu vuoteen 2024, julkisen talouden alijäämä suhteessa BKT:hen on 8,0 prosenttia vuonna 2021, 7,1 prosenttia vuonna 2022 ja 6,8 prosenttia vuosina 2023 ja 2024. Ennusteessa otetaan huomioon Romanian lähentymisohjelmassa ja Romanian toimittamissa lisätiedoissa esitetyt menot, jotka on määrä rahoittaa elpymis- ja palautumistukivälineestä myönnettävällä rahoitustuella ja lainoilla, joita ei makseta takaisin. Komission ennustama julkisen talouden alijäämän supistuminen johtuu pääasiassa covid-19-pandemian johdosta hyväksyttyjen hätätoimenpiteiden asteittaisesta päättymisestä, tulojen ennakoidusta kasvusta talouden elpymisen myötä sekä elpymis- ja palautumistukivälineestä rahoitettavien investointien ja uudistusten positiivisesta lisävaikutuksesta. Lisäksi Romanian hallitus on päättänyt jäädyttää julkisen sektorin palkat vuosina 2021 ja 2022, lykätä vuodeksi 2021 suunniteltuja eläkkeiden korotuksia ja korottaa eläkkeitä vain maltillisesti vuonna 2022, mikä parantaa näkymiä komission syksyn 2020 talousennusteeseen verrattuna. Näistä muutoksista on jo annettu lainsäädäntöä. Lisäksi hallitus aikoo antaa uutta eläkelainsäädäntöä, jolla eläkemenojen osuus suhteessa BKT:hen pidetään suurin piirtein vakaana. Komission kevään 2021 talousennusteessa esitetty Romanian lähentymisohjelmaan sisältyvää suurempi alijäämäennuste johtuu siitä, että suunniteltua vakauttamista ei ole kaikilta osin tuettu toteutetuin tai toistaiseksi uskottavasti julkistetuin toimenpitein eikä toimenpiteitä ole tämän vuoksi voitu ottaa kaikilta osin huomioon komission ennusteessa. Komissio ennustaa rakenteellisen alijäämän kohenevan suhteessa BKT:hen 0,7 prosenttiyksikköä vuonna 2021 ja 0,5 prosenttiyksikköä vuonna 2022 ja heikkenevän suhteessa BKT:hen 0,1 prosenttiyksikköä vuonna 2023 ja 0,4 prosenttiyksikköä vuonna 2024.

(15)Julkinen velka suhteessa BKT:hen oli vuoden 2018 lopussa 34,7 prosenttia, vuoden 2019 lopussa 35,3 prosenttia ja vuoden 2020 lopussa 47,3 prosenttia. Komission kevään 2021 talousennusteen mukaan sen ennustetaan kasvavan suhteessa BKT:hen siten, että se on 49,7 prosenttia vuoden 2021 lopussa, 52,7 prosenttia vuoden 2022 lopussa ja 59,5 prosenttia vuoden 2024 lopussa. Näin se lähestyy ensimmäistä kertaa perussopimuksessa määrättyä 60 prosentin viitearvoa suhteessa BKT:hen, jos maassa muita ei toteuteta korjaavia lisätoimenpiteitä kuin ne, jotka on jo toteutettu tai uskottavasti julkistettu.

(16)Komission kevään 2021 talousennusteen jälkeen päivitetty keskipitkän ja pitkän aikavälin velkakestävyyttä koskeva analyysi vahvistaa, että kestävyyteen kohdistuvat riskit ovat keskipitkällä aikavälillä suuret. Perusskenaarion 10 vuoden kehitysarvion mukaan julkisen talouden velkasuhde jatkaa kasvua ennustejaksolla ja on miltei 90 prosenttia suhteessa BKT:hen. Velkakestävyyteen kohdistuvat riskit johtuvat julkisen talouden suurista alijäämistä, väestön ikääntymiseen liittyvistä kustannuksista ja velkauran haavoittuvuudesta makrotalouden ja julkisen talouden häiriöille. Eläkkeiden korotukset, joita koskeva lainsäädäntö hyväksyttiin kesällä 2019 ja joiden toteuttaminen on tällä hetkellä lykätty vuoden 2022 loppuun, ovat suurin velkakestävyyteen kohdistuvien riskien aiheuttaja. Velkakestävyyden riskejä kasvattaa entisestään velkarakenne, jossa ulkomaanvaluutan määräisen lainan osuus on suuri ja merkittävä osuus velasta on ulkomaalaisten hallussa, vaikka Romanian keskuspankin toimet jälkimarkkinoilla ovat auttaneet pitämään valtion lainakustannukset suotuisalla tasolla vuonna 2020. Lisäksi riskejä liittyy ehdollisiin vastuisiin, jotka johtuvat yrityksille ja itsenäisille ammatinharjoittajille covid-19-kriisin aikana myönnetyistä valtiontakauksista (1,4 prosenttia suhteessa BKT:hen). Bruttorahoitustarpeiden arvioidaan kasvavan. Sen sijaan jos Next Generation EU -välineen mukaiset uudistukset ja investoinnit pannaan tehokkaasti täytäntöön, niillä odotetaan olevan myönteinen vaikutus BKT:n kasvuun tulevina vuosina, mikä edistää velkakestävyyttä.

(17)Asetuksen (EY) N:o 1467/97 3 artiklan 4 kohdan mukaan liiallisen alijäämän korjaaminen on saatettava päätökseen sen toteamista seuraavana vuonna, ellei ole olemassa erityisiä olosuhteita. Sopeuttamisura olisi määriteltävä asetuksen (EY) N:o 1467/97 mukaisesti, ja tässä olisi otettava huomioon jäsenvaltion taloudellinen tilanne ja julkisen talouden rahoitusasema.

(18)Romaniassa on tällä hetkellä olemassa tällaiset erityiset olosuhteet. Yhden lisävuoden myöntäminen Romanialle, mikä olisi asetuksen (EY) N:o 1467/97 3 artiklan 4 kohdassa vahvistetun säännön mukaista, edellyttäisi hyvin jyrkkää julkisen talouden sopeuttamista ja johtaisi tuotannon supistumiseen merkittävästi, ja tämä vaarantaisi talouden elpymisen covid-19-pandemian jälkeen. Sopeutusura, johon sisältyy määräaika liiallisen alijäämän korjaamiselle viimeistään vuonna 2024, ja merkittävien vuotuisten sopeutustoimien edellyttäminen samaan aikaan tarkoittaisi asteittaisempia toimia ja loisi hyvän tasapainon julkisen talouden vakauttamisen ja talouden elpymisen tukemisen välillä. Uudessa sopeutusurassa otetaan huomioon myös muuttunut julkisen talouden tilanne, mukaan lukien julkisen talouden kehitys vuonna 2020 ja Romanian hallituksen käyttöön ottama uusi julkisen talouden strategia. Uudistukset, myös julkisen talouden hoidon parantamiseen tähtäävät, olisivat tärkeitä, jotta voitaisiin varmistaa liiallisen alijäämän korjaaminen kestävällä tavalla. Näiden seikkojen perusteella ja komission 3 päivänä maaliskuuta 2021 antamassa tiedonannossa esitettyjen finanssipolitiikan suuntausten mukaisesti on perusteltua asettaa liiallisen alijäämän korjaamiselle määräaika viimeistään vuodeksi 2024.

(19)Päästäkseen uskottavalle ja kestävälle sopeuttamisuralle tässä määräajassa Romanian olisi saavutettava nimellistä julkisen talouden alijäämää koskeva tavoite, joka on BKT:hen suhteutettuna 8,0 prosenttia vuonna 2021, 6,2 prosenttia vuonna 2022, 4,4 prosenttia vuonna 2023 ja 2,9 prosenttia vuonna 2024, hallituksen omien tavoitteiden mukaisesti. Tämä vastaa komission talousennusteen perusteella nettomääräisten julkisten perusmenojen nimellistä kasvua, joka on 3,4 prosenttia vuonna 2021, 1,3 prosenttia vuonna 2022, 0,9 prosenttia vuonna 2023 ja 0,0 prosenttia vuonna 2024. Tällainen nettomääräisten julkisten perusmenojen kasvu on ensisijainen indikaattori arvioitaessa julkisen talouden sopeuttamistoimia silloin, kun tarvitaan huolellista analyysiä. Vastaava vuotuinen rakenteellinen sopeutus suhteessa BKT:hen on 0,7 prosenttia vuonna 2021, 1,8 prosenttia vuonna 2022, 1,7 prosenttia vuonna 2023 ja 1,5 prosenttia vuonna 2024.

(20)Jotta voidaan arvioida yleisen finanssipolitiikan mahdollisia vaikutuksia tuotokseen, nykyisessä suhdannetilanteessa Euroopan unionin talousarviosta (elpymis- ja palautumistukivälineen ja muiden unionin varojen puitteissa) suoritettavat huomattavat maksut olisi sisällytettävä kokonaismenoihin finanssipolitiikan virityksen mittarina. Tämän perusteella unionin varoilla odotetaan tulevina vuosina olevan huomattava myönteinen vaikutus Romanian talouteen. Erityisesti elpymis- ja palautumistukivälineestä tuetut investoinnit ja uudistukset tarjoavat Romanialle mahdollisuuden parantaa julkisen talouden rahoitusasemaansa keskipitkällä aikavälillä ja tukea samalla kasvua ja työpaikkojen luomista.

(21)Julkista taloutta vakauttavilla toimenpiteillä olisi varmistettava liiallisen alijäämän kestävä korjaaminen. Lisäksi toimenpiteillä olisi pyrittävä parantamaan julkisen talouden laatua ja lisäämään talouden kasvupotentiaalia. Finanssipoliittisten ja laajempien taloudellisten uudistusten, esimerkiksi eläkejärjestelmän, verohallinnon, julkisen sektorin palkkojen ja valtion omistamien yritysten hallintotavan uudistusten, olisi tuettava julkisen talouden vakauttamistoimia ja tehtävä siitä kestävä.

(22)Romania on poikennut vuodesta 2016 alkaen järjestelmällisesti ja toistuvasti omista finanssipolitiikan säännöistään ja julkisen talouden kehyksessään vahvistetusta keskipitkän aikavälin finanssipoliittisen strategian hyväksymisen aikataulusta. Jatkossa Romanian julkisen talouden sopeuttamisen tukena olisi julkisen talouden kansallisen kehyksen soveltaminen kaikilta osin.

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN SUOSITUKSEN:

(1)Romanian olisi lopetettava julkisen talouden liiallisen alijäämän tilanne viimeistään vuonna 2024.

(2)Romanian olisi saavutettava suhteessa BKT:hen julkisen talouden alijäämätavoite, joka on 8,0 prosenttia vuonna 2021, 6,2 prosenttia vuonna 2022, 4,4 prosenttia vuonna 2023 ja 2,9 prosenttia vuonna 2024 ja joka vastaa nettomääräisten julkisten perusmenojen nimellistä kasvua, joka on 3,4 prosenttia vuonna 2021, 1,3 prosenttia vuonna 2022, 0,9 prosenttia vuonna 2023 ja 0,0 prosenttia vuonna 2024. Tämä vastaa vuotuista rakenteellista sopeutusta suhteessa BKT:hen, joka on 0,7 prosenttia vuonna 2021, 1,8 prosenttia vuonna 2022, 1,7 prosenttia vuonna 2023 ja 1,5 prosenttia vuonna 2024.

(3)Romanian olisi pantava vuotta 2021 varten hyväksytyt toimenpiteet kaikilta osin täytäntöön. Sen olisi täsmennettävä ja toteutettava lisätoimenpiteet, jotka ovat tarpeen liiallisen alijäämän korjaamiseksi viimeistään vuonna 2024. Kestävä korjaaminen olisi varmistettava julkisen talouden vakauttamistoimenpiteillä kasvua edistävällä tavalla. Mahdolliset satunnaiset tulot olisi käytettävä julkisen talouden alijäämän supistamiseen.

(4)Neuvosto vahvistaa 15 päivän lokakuuta 2021 määräajaksi, johon mennessä Romanian olisi toteutettava tuloksellisia toimia ja esitettävä asetuksen (EY) N:o 1467/97 3 artiklan 4 a kohdan mukaisesti selvitys tavoitteiden saavuttamiseksi suunnitellusta vakauttamisstrategiasta. Sen jälkeen Romanian olisi raportoitava tämän suosituksen täytäntöönpanon edistymisestä vähintään kuuden kuukauden välein, kunnes liiallinen alijäämä on korjattu.

Romanian olisi lisäksi varmistettava kansallisen julkisen talouden kehyksen täysimääräinen ja tehokas soveltaminen. Jotta keskipitkän aikavälin finanssipoliittisen strategian onnistuminen voitaisiin varmistaa, on myös tärkeää tukea julkisen talouden vakauttamista kattavilla uudistuksilla.

Tämä suositus on osoitettu Romanialle.

Tehty Brysselissä