Erään viinialan nimityksen tuote-eritelmän vakiomuutoksen hyväksymistä koskevan tiedonannon julkaiseminen (komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 17 artiklan 2 ja 3 kohta)

(2021/C 325/05)

Tämä tiedonanto julkaistaan komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 (1) 17 artiklan 5 kohdan mukaisesti

YHTENÄISEN ASIAKIRJAN VAKIOMUUTOSTA KOSKEVA TIEDONANTO

”Brouilly”

PDO-FR-A0935-AM02

Tiedonannon päivämäärä: 4. kesäkuuta 2021

HYVÄKSYTYN MUUTOKSEN KUVAUS JA PERUSTELUT

1. Maantieteellinen alue

Lisätään I luvun IV kohdan 1 alakohtaan ennen sanaa ”Rhône” ilmaisu ”vuoden 2019 virallisen geokoodin perusteella”.

Tämän toimituksellisen muutoksen ansiosta maantieteelliseen alueeseen voidaan viitata INSEEn julkaiseman virallisen geokoodin vuonna 2019 voimassa olevan version yhteydessä ja varmistaa alueen määrittely oikeudellisesti.

Maantieteellisen alueen rajat pysyvät täysin samoina.

Korvataan ilmaisu ”Viinirypäleet korjataan ja viiniytetään ja viini valmistetaan” ilmaisulla ”Viinirypäleet on korjattava ja viiniytettävä sekä viini valmistettava ja kypsytettävä”.

Muutetaan yhtenäisen asiakirjan 6 kohtaa.

Lisäksi on lisätty virke, jolla toimijoille ilmoitetaan, että maantieteelliseen alueeseen liittyvät kartta-asiakirjat ovat saatavilla INAOn verkkosivustolla.

Tämä muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

2. Välittömässä läheisyydessä sijaitseva alue

Lisätään I luvun IV kohdan 3 alakohdassa ennen sanaa ”seuraavien” ilmaisu ”vuoden 2019 virallisen geokoodin perusteella”.

Tämän toimituksellisen muutoksen ansiosta välittömässä läheisyydessä sijaitsevaan alueeseen voidaan viitata INSEEn julkaiseman virallisen geokoodin vuonna 2019 voimassa olevan version yhteydessä.

Tämän alueen rajat pysyvät täysin samoina.

Tämän viittauksen lisäämisen ansiosta voidaan oikeudellisesti varmistaa välittömässä läheisyydessä sijaitsevan alueen määrittely siten, että kuntien tai kuntien osien yhdistymiset, jakautumiset tai nimenmuutokset eivät vaikuta siihen.

Välittömässä läheisyydessä sijaitsevaan alueeseen kuuluvien kuntien luetteloa on myös päivitetty aluetta muuttamatta ennen vuotta 2019 tehtyjen hallinnollisten muutosten huomioon ottamiseksi.

Muutetaan yhtenäisen asiakirjan otsikko ”Lisäedellytykset”.

3. Kypsytystä koskevat määräykset

Korvataan I luvun IX kohdan 2 alakohdassa päivämäärä ”1. maaliskuuta” päivämäärällä ”15. tammikuuta”.

Kypsytyksen varhaisinta mahdollista päättymispäivää aikaistetaan sadonkorjuuta seuraavan vuoden 1. päivästä maaliskuuta 15. päivään tammikuuta, koska ilmastonmuutoksen takia sadonkorjuu tapahtuu yhä useammin varhain, ja näin ollen myös viiniyttäminen saadaan päätökseen aikaisemmin.

Kypsytyksen varhaisimman mahdollisen päättymispäivän aikaistaminen ei vaikuta viinien laatuun, koska alueen ilmastoon ja maaperään liittyvien olosuhteiden ansiosta gamay N -lajike kypsyy varhain ja viinejä voidaan nauttia jo nuorina.

Muutetaan yhtenäisen asiakirjan 5 kohtaa (Viininvalmistusmenetelmät).

4. Kuluttajamarkkinoille saattaminen

Korvataan I luvun IX kohdan 5 alakohdassa päivämäärä ”15. maaliskuuta” päivämäärällä ”1. helmikuuta”.

Kypsytyksen varhaisimman mahdollisen päättymispäivän aikaistamisen mukaisesti myös kuluttajamarkkinoille saattamisen päivää aikaistetaan 15. päivästä maaliskuuta 1. päivään helmikuuta.

Tämä muutos ei aiheuta muutoksia yhtenäiseen asiakirjaan.

5. Kuljetukset valtuutettujen varastonpitäjien kesken

Poistetaan 1 luvun IX kohdan 5 alakohdan b alakohta, joka koskee päivämäärää, jolloin viini lasketaan liikkeelle valtuutettujen varastonpitäjien välillä.

Vähimmäiskypsytysajan lyhentämisen ja viinien markkinoille saattamisen päivämäärän aikaistamisen takia viinit on laskettavat liikkeelle valtuutettujen varastonpitäjien välillä nopeammin. Tämän vuoksi ei ole tarpeen vahvistaa päivämäärää, jota ennen viinejä ei saa laskea liikkeelle.

Poistetaan näin ollen I luvun IX kohdan 5 alakohdan otsikosta ilmaisu ”Tuotteiden liikkeelle laskemista ja”

Nämä tuote-eritelmään tehdyt muutokset eivät vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

6. Yhteys maantieteelliseen alueeseen - yhteyden kannalta merkitykselliset luontoon liittyvät tekijät

Korvataan I luvun X kohdan 1 alakohdan a alakohdassa sana ”Villefranche” sanalla ”Villefranche-sur-Saône”, joka on kaupungin virallinen nimi.

Muutetaan yhtenäisen asiakirjan 8 kohtaa.

7. Siirtymätoimenpiteet

Lisätään I luvun XI kohdan 1 alakohdan a alakohtaan ennen ilmaisua ”satovuoteen 2034 saakka” ilmaisu ”enintään” toimea koskevien ehtojen täsmentämiseksi.

Poistetaan 3 alakohta, koska ajanjakso, jolloin tuottajat ovat voineet hyötyä viinin vanhentamisjakson lyhentämistä koskevasta toimenpiteestä, ja näin ollen kuluttajamarkkinoille saattamisen päivämäärän aikaistamisesta, on päättynyt.

Nämä tuote-eritelmään tehdyt muutokset eivät vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

8. Tuote-eritelmän valvontaan liittyvät seikat

— Toimijat tarkastaa vastedes sertifiointielin, ja sana ”tarkastussuunnitelma” korvataan sanalla ”valvontasuunnitelma” eritelmän II lukua koskevissa kappaleissa.

Tämä muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

— Valvontaelimiä koskevat tiedot

III luvun II kohta: tämän osan laatimissääntöjä on muutettu sen jälkeen, kun tuote-eritelmä hyväksyttiin joulukuussa 2011, ja siitä on poistettu kaikki tarkastusviranomaista koskevat tiedot, koska tarkastukset suorittaa sertifiointielin.

Tämä muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

1. Nimi/nimet

Brouilly

2. Maantieteellisen merkinnän tyyppi

SAN – Suojattu alkuperänimitys

3. Rypäletuotteiden luokat

1. Viini

4. Viinin tai viinien kuvaus

Lyhyt kirjallinen kuvaus

Viinit ovat kuivia kuohumattomia punaviinejä. Viinien luonnollinen alkoholipitoisuus on vähintään 10,5 tilavuusprosenttia.

Viinien kokonaisalkoholipitoisuus saa olla väkevöinnin jälkeen enintään 13 tilavuusprosenttia.

Pakkausvaiheessa viinien omenahappopitoisuus on enintään 0,4 grammaa litrassa.

Valmiit viinit täyttävät seuraavat analyyttiset vaatimukset:

Käymiskykyisten sokerien (glukoosin ja fruktoosin) enimmäispitoisuus: 3 grammaa litrassa.

Suurimman kokonaisalkoholipitoisuuden, todellisen vähimmäisalkoholipitoisuuden, pienimmän kokonaishappopitoisuuden ja suurimman kokonaisrikkidioksidipitoisuuden osalta sovelletaan yhteisön sääntelyn mukaisia vaatimuksia.

”Brouilly” on kuohumaton punaviini. Viini on yleensä väriltään rubiininpunaista, enemmän violettiin vivahtavaa, jos se on peräisin graniittimuodostumille istutetuista viiniköynnöksistä, ja tummempaa, jos se on peräisin viininviljelyalueen itäisestä osasta. Tuoksu on hedelmäinen, ja siinä korostuvat punaisten marjojen aromit. Suutuntuma on yhtä aikaa notkea, täyteläinen ja hienostunut. Viiniä pidetään ”crus du Beaujolais” -viineistä pehmeimpänä.

Yleiset analyyttiset ominaisuudet

Yleiset analyyttiset ominaisuudet Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) Kokonaishappopitoisuus vähintään Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia litrassa) 14,17 Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra)

5. Viininvalmistusmenetelmät

5.1. Erityiset viininvalmistusmenetelmät

1. Erityinen viininvalmistusmenetelmä

— Puunpalasten käyttö on kielletty.

— Viinien kokonaisalkoholipitoisuus saa olla väkevöinnin jälkeen enintään 13 tilavuusprosenttia.

— Vettä poistavat väkevöintimenetelmät (TSE) ovat sallittuja enintään 10 %:n pitoisuuteen saakka.

— Viinejä kypsytetään vähintään rypäleiden korjaamista seuraavan vuoden 15. tammikuuta asti.

Edellä esitettyjen määräysten lisäksi viininvalmistusmenetelmien on täytettävä unionin tasolla ja Ranskan maatalous- ja merikalastuslaissa (Code rural et de la pêche maritime) asetetut velvoitteet.

2. Viljelymenetelmä

— Istutustiheys

Viiniköynnösten istutustiheys on vähintään 6 000 köynnöstä hehtaarilla.

Köynnösrivien välinen etäisyys saa olla enintään 2,10 metriä, ja köynnösten välisen etäisyyden samalla rivillä on oltava vähintään 0,80 metriä.

Jos noudatetaan vähimmäistiheyttä 6 000 köynnöstä hehtaaria kohti, köynnösten välisten rivien väli voi olla enintään 3 metriä mekaanista korjuuta varten.

— Viiniköynnösten leikkuuta koskevat säännöt — Leikkaus saadaan valmiiksi 15. toukokuuta — Viinit on saatu matalaleikatuista viiniköynnöksistä (gobelet-leikkaus, viuhkaleikkaus tai Royat-leikkaus käyttäen yksinkertaista, kaksinkertaista tai Charmet-leikkaustapaa), joissa on enintään 10 silmua köynnöstä kohti. — Jokaisessa köynnöksessä on 3–5 kannusversoa, joissa on enintään 2 silmua; nuorentamista varten kussakin köynnöksessä voi myös olla kannusverso, jossa on enintään 2 silmua ja joka on leikattu vanhasta oksasta saatuun sivuversoon. — Muotoiluleikkauksessa tai muutetussa leikkaustavassa köynnökset leikataan siten, että köynnöstä kohti on enintään 12 silmua.

Kastelu on kielletty.

Mekaanista sadonkorjuuta koskevat säännökset

Säiliöissä, joissa lohkojen tuotos kuljetetaan viiniytyskellariin, korjatun sadon korkeus saa olla enintään 0,50 metriä.

Säiliöiden on oltava inerttiä ja elintarvikekäyttöön soveltuvaa materiaalia.

Sadon korjuu- ja kuljetuslaitteistossa on oltava asianmukainen vedenpoisto- tai suojausjärjestelmä.

5.2. Enimmäistuotokset

1. 61 hehtolitraa hehtaaria kohti

6. Rajattu maantieteellinen alue

Viinirypäleet on korjattava ja viiniytettävä sekä viini valmistettava ja kypsytettävä vuoden 2019 geokoodin perusteella seuraavien Rhônen departtementin kuntien alueella: Cercié, Charentay, Odenas, Quincié-en-Beaujolais, Saint-Etienne-la-Varenne ja Saint-Lager.

7. Pääasiallinen rypälelajike (pääasialliset rypälelajikkeet)

Gamay N

8. Yhteyden tai yhteyksien kuvaus

8.1. Yhteyden kannalta merkitykselliset luontoon liittyvät tekijät

Maantieteellinen alue sijaitsee Beaujolais’n viininviljelyalueen sydämessä, 40 kilometriä Lyonista pohjoiseen, Villefranche-sur-Saônen ja Mâconin kaupunkien välillä. Se ympäröi ”Monts du Beaujolais” -vuoriston itäreunasta hieman erillään olevaa pientä ”Mont Bruilly” -vuorta. Alue ulottuu kuuden Rhônen departementin kunnan alueelle.

Maaperä koostuu pääasiassa happamista paleotsooisen kauden kerrostumista:

— graniitista, joka on muodostanut maaperältään hiekkapitoisia ja niukkaravinteisia rinteitä ”Mont Brouilly” -vuoren länsipuolelle,

— porfyyreista (suurista metamorfisista kivistä), jotka ovat synnyttäneet savisempia ja kivisempiä maannoksia Mont Brouillyn eteläpuolelle.

Idässä ja pohjoisessa uudemmat kerrokset peittävät kasvualustan. Vuorilta peräisin oleva kiviaines (porfyyrikappaleet, graniittipitoinen areniitti) on sekoittunut piipitoiseen savimaahan (”plateau de Briante”, ”côte Pisse Vieille”). Maantieteellisen alueen itärajalla on myös paikallisia savi- ja kalkkikivipohjaisia maa-alueita.

Alueella vallitsee leuto valtameri-ilmasto, jota leimaavat kuitenkin selkeästi mantereiset (kesäiset ukonilmat, talven jäätävät sumut) ja erityisesti eteläiset (kuumat kesät, sademäärä on suurimmillaan syksyllä ja keväällä) vaikutukset. Monts du Beaujolais’n vuoret suojavat aluetta länsituulilta. Viininviljelyalue, joka sijaitsee pääosin itäisillä rinteillä, nauttii runsaasta auringonpaiseesta: heti auringon noustua ensimmäiset auringonsäteet lämmittävät ja valaisevat rinnettä. Alue, joka sijaitsee 250–400 metrin korkeudella olevilla rinteillä, välttyy keväthallojen ja (175 metrin korkeudella sijaitsevan) Saônen tasangon aamusumujen haitallisilta vaikutuksilta. Sijaintinsa ansiosta se saa runsaasti auringonvaloa ja mahdolliset ylimääräiset sadevedet virtaavat alueelta pois nopeasti.

8.2. Yhteyden kannalta merkitykselliset inhimilliset tekijät

”Brouilly” -nimi on todennäköisesti johdettu 300-luvulla vuoren rinteille asettuneen roomalaisen luutnantin Bruliuksen nimestä; hän epäilemättä istutti rinteille myös muutamia viiniköynnöksiä. Nimi vakiintui 485 metrin korkeutensa ansiosta maisemaa hallitsevan kukkulan nimeksi. Brouilly-nimistä kylää sen sijaan ei ole.

Useissa teksteissä kerrotaan eri aikakausina kukkulalla harjoitetusta viininviljelystä. Varmaa on, että 1300- ja 1400-luvulla ”Bruilly”-vuoren eteläisillä alarinteillä oli pieniä viljelylohkoja, joilla kasvatettiin viiniköynnöksiä.

Kun Beaujeun lääninherrat perustivat Bellevillen luostarin, he lahjoittivat sille vuonna 1179 ”clos de Brouilly” -nimisellä alueella olleen viininviljelmän.

Aina 1600-luvulle saakka ”Brouilly”-viinejä nautittiin alueen viinituntijoiden keskuudessa ja Lyonissa, jossa monet viinitilojen omistajat asuivat.

Alueen tilat, kuten Beaujolais’n alueen tilat yleensäkin, ovat perhetiloja (kooltaan 6–8 hehtaaria). Ne kuuluvat usein suurempiin viinitiloihin (domaine tai château), joiden yhteiskäyttöön tarkoitetuissa tynnyreissä osa niiden sadosta viiniytetään.

Olemassa olevista asiakirjoista käy ilmi, että Bruilly-nimitystä käytettiin aina 1910-luvulle asti ainoastaan viineistä, joiden valmistuksessa käytettävät rypäleet korjattiin yksinomaan kukkulan rinteiltä. Vähitellen kuitenkin myös lähistöllä olevat viinitilat alkoivat käyttää nimitystä. Erityisesti ensimmäisen maailmansodan aikaan eräät tuottajat alkoivat käyttää nimitystä säästyäkseen armeijan hallinnon toimeenpanemilta pakkolunastuksilta. Tuolloin Brouillyn tuotantoalueeseen kuului noin 400 hehtaaria. Bourgognen alueen viinitilojen omistajien ja kauppiaiden edustajista koostuva sekakomissio hyväksyi nimityksen käytön laajennuksen vuonna 1919.

Tuottajat perustivat etujärjestön vuonna 1934 ja tarkistettu alkuperänimitys ”Brouilly” tunnustettiin vuonna 1938.

Tarkistetussa alkuperänimityksessä ”Brouilly” yhdistyvät alueelle ominaiset perinteet ja nykyaikaisten tekniikkojen saavutukset. Viininviljelyalueella tuotetaan yksinomaan punaviinejä: pääasiallinen rypälelajike on gamay N. Lajike kärsii herkästi myöhäisistä halloista ja polttavasta auringonpaisteesta. Tuottajat, jotka pyrkivät jatkuvasti kehittämään laatuviinejä, ovat oppineet hallitsemaan lajikkeen kasvua ja hoitamaan sitä. He voivat esimerkiksi hallita lajikkeen kasvua suuren istutustiheyden ja matalaleikkauksen eli pääasiassa gobelet-leikkauksen avulla.

Jotta rypäleiden hedelmäiset ominaisuudet säilyisivät mahdollisimman muuttumattomina, tuottajat turvautuvat Beaujolais’n alueelle käytettyyn viininvalmistusmenetelmään, joka perustuu osittaiseen hiilidioksidikäymiseen.

Rypäleiden aromattisten yhdisteiden ja polyfenolien ihanteellisen irtoamisen varmistamiseksi monet tuottajat käyttävät menetelmiä, joissa rypäleet upotetaan takaisin mehuun käymisen aikana, nimitttäin grillage- (verkko, jolla estetään kuorikaton muodostuminen mehun pinnalle), pigeage- (pinnalle muodostuva kuorikatto työnnetään käsin takaisin käyvään viiniin) tai remontage-menetelmiä (säiliön alaosassa oleva mehu pumpataan kuorikaton päälle). Maserointi kestää yleensä yli 10 päivää. Viini pullotetaan muutaman kuukauden kypsytyksen jälkeen.

Rypäleiden hyvän kypsyyden takaamiseksi tuottajat varmistavat, että suojaamaton lehtiala on riittävä. Näin ollen viiniköynnökset voidaan sitoa myös kiinteällä tukilangalla mekaanisen korjuun helpottamiseksi.

Vuonna 2010 Brouillyn viinitarhan pinta-ala oli 1 260 hehtaaria ja vuosituotanto noin 70 000 hehtolitraa.

8.3. Syy- ja seuraussuhteet

Maantieteellisen alueen länsiosassa lähes 1 000 metrin korkeuteen kohoavien ”Monts du Beaujolais” -vuorten muodostaman luonnonesteen ansiosta viiniviljelmät hyötyvät suotuisasta paikallisilmastosta ja ovat suojassa lännestä tulevilta tuulilta ja sateilta. 250–400 metrin korkeudella sijaitsevien rinteiden muoto suojaa aluetta keväthalloilta, (175 metrin korkeudella sijaitsevan) Saônen tasangon aamusumuilta ja varmistaa runsaan auringonvalon saannin ja mahdollisen ylimääräisen sadeveden nopean pois virtaamisen.

Alueen edessä avautuva laaja Saônen laakso, ihanteelliset korkeusolosuhteet ja pääasiassa etelään ja itään antavat rinteet takaavat sen, että viiniköynnökset saavat riittävästi valoa yhteyttämiseen ja rypäleet kypsyvät tasaisesti ja saavuttavat täydellisen kypsyysasteen.

Rypäleiden korjuuta varten rajatut lohkot sijaitsevat 225–450 metrin korkeudella rinteillä, joiden maannokset ovat erilaisia, vaikkakin yleisesti ottaen happamia ja hyvin vettä läpäiseviä. Paikalliset tuottajat ovat jo vuosisatoja sitten valinneet ja ottaneet käyttöönsä ei kovin voimakkaan, mutta kuitenkin hedelmällisen gamay N -lajikkeen, joka sopii hyvin olosuhteisiin ja viihtyy tässä ympäristössä. Tuottajat ovat oppineet käsittelemään lajiketta ja käyttämään esimerkiksi matalaleikkausta viiniköynnösten väsymisen välttämiseksi ja laadukkaan sadon varmistamiseksi.

Ilmastoon ja maanpinnan muotoon liittyvien olosuhteiden ansiosta gamay N -lajikkeen rypäleet kypsyvät varhain. Viinejä voidaan näin ollen nauttia jo sadonkorjuuta seuraavana keväänä, sanonnan ”Beaujolais’n laatuviinit tuovat pääsiäisen tullessaan” mukaisesti. Erilaisuudesta huolimatta viinit ovat verrattain tasalaatuisia ja niiden rakenne ja hedelmäisyys ovat hyvässä tasapainossa. Viinit, jotka ovat peräisin rypäleiden korjuuta varten rajatuilta graniittimaaperällä sijaitsevilta lohkoilta, ovat hedelmäisempiä ja sopivat kohtalaisen nuorina nautittaviksi. Viinit, jotka ovat peräisin keskiosassa sijaitsevalle liuskemaaperälle perustetuilta lohkoilta, ovat väriltään voimakkaampia ja sopivat ominaisuuksiensa ansiota hyvin säilytettäviksi.

”Mont Brouilly” on huomattava maamerkki alueella. Sen rinteitä peittävät viiniköynnökset ja sen metsäistä, 484 metrin korkeuteen kohoavaa lakea koristaa pieni kappeli. Se on vaikuttanut voimakkaasti asukkaiden identiteettiin ja antanut jopa nimen alueen tunnetuimmille tuotteille. ”Côte de Brouilly”, joka tuotetaan nimenomaan kukkulalla kasvavista rypäleistä, ja ”Brouilly”, joka valmistetaan kukkulan välittömässä läheisyydessä sijaitsevien lohkojen rypäleistä, ovat molemmat esillä tuottajien ”Cuvage des Brouilly” -viinikellarissa Saint-Lager’ssa, joka on maantieteellisen alueen keskiosassa sijaitseva kansainvälinen viininviljelyyn ja viineihin liittyvän tieteellisen ja teknisen tutkimuksen edistämiselle omistautunut kylä.

9. Olennaiset lisäedellytykset (pakkaus, merkinnät, muut vaatimukset)

Välittömässä läheisyydessä sijaitseva alue

Oikeudellinen kehys:

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Tuotantoa rajatulla maantieteellisellä alueella koskeva poikkeus

Edellytyksen kuvaus:

Viiniyttämistä sekä viinien valmistusta ja jälkikäsittelyä koskevan poikkeuksen mukaisesti määritelty välittömässä läheisyydessä sijaitseva alue muodostuu vuoden 2019 virallisen geokoodin perusteella seuraavien kuntien alueesta:

— Côte-d’Orin departementti:

Agencourt, Aloxe-Corton, Ancey, Arcenant, Argilly, Autricourt, Auxey-Duresses, Baubigny, Beaune, Belan-sur-Ource, Bévy, Bissey-la-Côte, Bligny-lès-Beaune, Boncourt-le-Bois, Bouix, Bouze-lès-Beaune, Brion-sur-Ource, Brochon, Cérilly, Chamboeuf, Chambolle-Musigny, Channay, Charrey-sur-Seine, Chassagne-Montrachet, Châtillon-sur-Seine, Chaumont-le-Bois, Chaux, Chenôve, Chevannes, Chorey-lès-Beaune, Clémencey, Collonges-lès-Bévy, Combertault, Comblanchien, Corcelles-les-Arts, Corcelles-les-Monts, Corgoloin, Cormot-Vauchignon, Corpeau, Couchey, Curley, Curtil-Vergy, Daix, Dijon, Ebaty, Echevronne, Epernay-sous-Gevrey, L’Etang-Vergy, Etrochey, Fixin, Flagey-Echézeaux, Flavignerot, Fleurey-sur-Ouche, Fussey, Gerland, Gevrey-Chambertin, Gilly-lès-Cîteaux, Gomméville, Grancey-sur-Ource, Griselles, Ladoix-Serrigny, Lantenay, Larrey, Levernois, Magny-lès-Villers, Mâlain, Marcenay, Marey-lès-Fussey, Marsannay-la-Côte, Massingy, Mavilly-Mandelot, Meloisey, Merceuil, Messanges, Meuilley, Meursanges, Meursault, Molesme, Montagny-lès-Beaune, Monthelie, Montliot-et-Courcelles, Morey-Saint-Denis, Mosson, Nantoux, Nicey, Noiron-sur-Seine, Nolay, Nuits-Saint-Georges, Obtrée, Pernand-Vergelesses, Perrigny-lès-Dijon, Plombières-lès-Dijon, Poinçon-lès-Larrey, Pommard, Pothières, Premeaux-Prissey, Prusly-sur-Ource, Puligny-Montrachet, Quincey, Reulle-Vergy, La Rochepot, Ruffey-lès-Beaune, Saint-Aubin, Saint-Bernard, Saint-Philibert, Saint-Romain, Sainte-Colombe-sur-Seine, Sainte-Marie-la-Blanche, Santenay, Savigny-lès-Beaune, Segrois, Tailly, Talant, Thoires, Vannaire, Velars-sur-Ouche, Vertault, Vignoles, Villars-Fontaine, Villebichot, Villedieu, Villers-la-Faye, Villers-Patras, Villy-le-Moutier, Vix, Volnay, Vosne-Romanée, Vougeot

— Rhônen departementti:

Alix, Anse, L’Arbresle, Les Ardillats, Arnas, Bagnols, Beaujeu, Belleville-en-Beaujolais, Belmont-d’Azergues, Blacé, Le Breuil, Bully, Chambost-Allières, Chamelet, Charnay, Chasselay, Châtillon, Chazay-d’Azergues, Chénas, Chessy, Chiroubles, Cogny, Corcelles-en-Beaujolais, Dardilly, Denicé, Deux Grosnes (ainoastaane Avenasin entisen kunnan aluetta vastaava osa), Dracé, Emeringes, Fleurie, Fleurieux-sur-l’Arbresle, Frontenas, Gleizé, Juliénas, Jullié, Lacenas, Lachassagne, Lancié, Lantignié, Légny, Létra, Limas, Lozanne, Lucenay, Marchampt, Marcy, Moiré, Montmelas-Saint-Sorlin, Morancé, Le Perréon, Pommiers, Porte des Pierres Dorées, Régnié-Durette, Rivolet, Sain-Bel, Saint-Clément-sur-Valsonne, Saint-Cyr-le-Chatoux, Saint-Didier-sur-Beaujeu, Saint-Etienne-des-Oullières, Saint-Georges-de-Reneins, Saint-Germain-Nuelles, Saint-Jean-des-Vignes, Saint-Julien, Saint-Just-d’Avray, Saint-Romain-de-Popey, Saint-Vérand, Sainte-Paule, Salles-Arbuissonnas-en-Beaujolais, Sarcey, Taponas, Ternand, Theizé, Val d’Oingt, Vaux-en-Beaujolais, Vauxrenard, Vernay, Villefranche-sur-Saône, Ville-sur-Jarnioux, Villié-Morgon, Vindry-sur-Turdine (ainoastaan Dareizén, Les Olmesin ja Saint-Loupin entisten kuntien alueita vastaava osa)

— Saône-et-Loiren departementti:

Aluze, Ameugny, Azé, Barizey, Beaumont-sur-Grosne, Berzé-la-Ville, Berzé-le-Châtel, Bissey-sous-Cruchaud, Bissy-la-Mâconnaise, Bissy-sous-Uxelles, Bissy-sur-Fley, Blanot, Bonnay, Bouzeron, Boyer, Bray, Bresse-sur-Grosne, Burgy, Burnand, Bussières, Buxy, Cersot, Chagny, Chaintré, Chalon-sur-Saône, Chamilly, Champagny-sous-Uxelles, Champforgeuil, Chânes, Change, Chapaize, La Chapelle-de-Bragny, La Chapelle-de-Guinchay, La Chapelle-sous-Brancion, Charbonnières, Chardonnay, La Charmée, Charnay-lès-Mâcon, Charrecey, Chasselas, Chassey-le-Camp, Château, Châtenoy-le-Royal, Chaudenay, Cheilly-lès-Maranges, Chenôves, Chevagny-les-Chevrières, Chissey-lès-Mâcon, Clessé, Cluny, Cormatin, Cortambert, Cortevaix, Couches, Crêches-sur-Saône, Créot, Cruzille, Culles-les-Roches, Curtil-sous-Burnand, Davayé, Demigny, Dennevy, Dezize-lès-Maranges, Donzy-le-Pertuis, Dracy-le-Fort, Dracy-lès-Couches, Epertully, Etrigny, Farges-lès-Chalon, Farges-lès-Mâcon, Flagy, Fleurville, Fley, Fontaines, Fragnes-La-Loyère (ainoastaan La Loyèren entisen kunnan aluetta vastaava osa), Fuissé, Genouilly, Germagny, Givry, Granges, Grevilly, Hurigny, Igé, Jalogny, Jambles, Jugy, Jully-lès-Buxy, Lacrost, Laives, Laizé, Lalheue, Leynes, Lournand,, Lugny, Mâcon, Malay, Mancey, Martailly-lès-Brancion, Massilly, Mellecey, Mercurey, Messey-sur-Grosne, Milly-Lamartine, Montagny-lès-Buxy, Montbellet, Montceaux-Ragny, Moroges, Nanton, Ozenay, Paris-l’Hôpital, Péronne, Pierreclos, Plottes, Préty, Prissé, Remigny, La Roche-Vineuse, Romanèche-Thorins, Rosey, Royer, Rully, Saint-Albain, Saint-Ambreuil, Saint-Amour-Bellevue, Saint-Boil, Saint-Clément-sur-Guye, Saint-Denis-de-Vaux, Saint-Désert, Saint-Gengoux-de-Scissé, Saint-Gengoux-le-National, Saint-Germain-lès-Buxy, Saint-Gervais-sur-Couches, Saint-Gilles, Saint-Jean-de-Trézy, Saint-Jean-de-Vaux, Saint-Léger-sur-Dheune, Saint-Mard-de-Vaux, Saint-Martin-Belle-Roche, Saint-Martin-du-Tartre, Saint-Martin-sous-Montaigu, Saint-Maurice-de-Satonnay, Saint-Maurice-des-Champs, Saint-Maurice-lès-Couches, Saint-Pierre-de-Varennes, Saint-Rémy, Saint-Sernin-du-Plain, Saint-Symphorien-d’Ancelles, Saint-Vallerin, Saint-Vérand, Saint-Ythaire, Saisy, La Salle, Salornay-sur-Guye, Sampigny-lès-Maranges, Sancé, Santilly, Sassangy, Saules, Savigny-sur-Grosne, Sennecey-le-Grand, Senozan, Sercy, Serrières, Sigy-le-Châtel, Sologny, Solutré-Pouilly, Taizé, Tournus, Uchizy, Varennes-lès-Mâcon, Vaux-en-Pré, Vergisson, Vers, Verzé, Le Villars, La Vineuse sur Fregande (ainoastaan Donzy-le-Nationalin, Massyn ja La Vineusen entisten kuntien alueita vastaava osa), Vinzelles, Viré

— Yonnen departementti:

Aigremont, Annay-sur-Serein, Arcy-sur-Cure, Asquins, Augy, Auxerre, Avallon, Bazarnes, Beine, Bernouil, Béru, Bessy-sur-Cure, Bleigny-le-Carreau, Censy, Chablis, Champlay, Champs-sur-Yonne, Chamvres, La Chapelle-Vaupelteigne, Charentenay, Châtel-Gérard, Chemilly-sur-Serein, Cheney, Chevannes, Chichée, Chitry, Collan, Coulangeron, Coulanges-la-Vineuse, Courgis, Cruzy-le-Châtel, Dannemoine, Deux Rivières, Dyé, Epineuil, Escamps, Escolives-Sainte-Camille, Fleys, Fontenay-près-Chablis, Gy-l’Evêque, Héry, Irancy, Island, Joigny, Jouancy, Junay, Jussy, Lichères-près-Aigremont, Lignorelles, Ligny-le-Châtel, Lucy-sur-Cure, Maligny, Mélisey, Merry-Sec, Migé, Molay, Molosmes, Montigny-la-Resle, Montholon (ainoastaan Champvallonin, Villiers sur Tholonin ja Volgrén entisten kuntien alueita vastaava osa), Mouffy, Moulins-en-Tonnerrois, Nitry, Noyers, Ouanne, Paroy-sur-Tholon, Pasilly, Pierre-Perthuis, Poilly-sur-Serein, Pontigny, Préhy, Quenne, Roffey, Rouvray, Saint-Bris-le-Vineux, Saint-Cyr-les-Colons, Saint-Père, Sainte-Pallaye, Sainte-Vertu, Sarry, Senan, Serrigny, Tharoiseau, Tissey , Tonnerre, Tronchoy, Val-de-Mercy, Vallan, Venouse, Venoy, Vermenton, Vézannes, Vézelay, Vézinnes, Villeneuve-Saint-Salves, Villy, Vincelles, Vincelottes, Viviers, Yrouerre.

Merkinnät

Oikeudellinen kehys:

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Merkintöihin liittyvät täydentävät määräykset

Edellytyksen kuvaus:

a) Tarkistetun alkuperänimityksen saaneiden viinien merkinnöissä voidaan täsmentää pienemmän maantieteellisen yksikön nimi seuraavin edellytyksin: — kyseessä on maarekisteriin kirjatun paikan nimi — paikka on mainittu satoilmoituksessa.

Maarekisteriin kirjatun paikan nimi kirjoitetaan välittömästi tarkistetun alkuperänimityksen jälkeen kirjaimin, jotka saavat olla korkeudeltaan ja leveydeltään enintään puolet kirjaimista, joilla tarkistettu alkuperänimitys kirjoitetaan.

b) Tarkistetun alkuperänimityksen saaneiden viinien merkinnöissä voidaan täsmentää suurempi maantieteellinen yksikkö ”Vin du Beaujolais”, ”Grand Vin du Beaujolais” tai ”Cru du Beaujolais”.

Laajemman maantieteellisen yksikön nimi voidaan kirjoittaa kirjaimin, jotka ovat korkeudeltaan ja leveydeltään enintään kaksi kolmasosaa niistä kirjaimista, joilla tarkistettu alkuperänimitys kirjoitetaan.

Linkki tuote-eritelmään

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-d08650f7-ab29-460e-88d7-75f31fda7253

(1) EYVL L 9, 11.1.2019, s. 2.