A4-0100/97

Päätöslauselma kertomuksesta pk-yritysten ja käsityöläisammattien harjoittajien hyväksi toteutetun toiminnan yhteensovittamisesta (KOM(95)0362 - C4-0120/96)

Euroopan parlamentti, joka

- ottaa huomioon komission kertomuksen (KOM(95)0362 - C4-0120/96),

- ottaa huomioon Plooij-Van Gorselin, Riis-Jørgensenin ja Teversonin päätöslauselmaesityksen pk-yritysten oikeusasiamiehestä (B4-0030/96),

- ottaa huomioon 24. lokakuuta 1994 antamansa päätöslauselman komission tiedonannosta pienten ja keskisuurten yritysten verotuksellisen tilanteen parantamisesta ja suosituksesta pienten ja keskisuurten yritysten verotusjärjestelmäksi (())

Tätä mietintöä käsitellään huhtikuun 1997 istunnossa. ((EYVL C 323, 21.11.1994, s. 16)),

- ottaa huomioon 24. lokakuuta 1994 antamansa päätöslauselman komission tiedonannosta integroidun ohjelman toteuttamisesta pk-yritysten ja käsiteollisuusalan hyväksi ((EYVL C 323, 21.11.1994, s. 19)),

- ottaa huomioon 19. tammikuuta 1995 antamansa päätöslauselman komission tiedonannosta: Pienten ja keskisuurten yritysten eurooppalainen seurantaelin (The European Observatory for SMEs) - komission kommentit toiseen yleiskertomukseen ((EYVL C 43, 20.2.1995, s. 76)),

- ottaa huomioon 24. toukokuuta 1996 antamansa päätöslauselman komission tiedonannosta: Euroopan pk-yritysten seurantakeskus - komission huomiot kolmannesta vuosittaisesta kertomuksesta ((EYVL C 166, 10.6.1996, s. 238)),

- ottaa huomioon 19. syyskuuta 1996 antamansa lausunnon ehdotuksesta neuvoston päätökseksi kolmannesta monivuotisesta ohjelmasta pk-yritysten hyväksi Euroopan unionissa (1997 - 2000) ((EYVL C 320, 28.10.1996, s. 153)),

- ottaa huomioon 24. huhtikuuta 1997 antamansa päätöslauselman komission tiedonannosta: Käsityöläisalat ja pienyritykset, Euroopan kasvun ja työllisyyden avaimet ((Kyseisen päivän istunnon pöytäkirja, osa II, kohta 12 a)),

- ottaa huomioon 24. huhtikuuta 1997 antamansa päätöslauselman komission tiedonannosta: Yhtenäinen ohjelma pienten ja keskisuurten yritysten ja käsiteollisuuden hyväksi ((Kyseisen päivän istunnon pöytäkirja, osa II, kohta 12 b)),

- ottaa huomioon talous- ja raha-asioita sekä teollisuuspolitiikkaa käsittelevän valiokunnan mietinnön sekä budjettivaliokunnan lausunnon (A4-0100/97);

A. katsoo, että pk-yritykset edustavat 99,8 prosenttia kaikista EU:ssa toimivista yrityksistä ja ne ovat vakain työllistämismuoto tällä hetkellä,

B. katsoo, että käsityöläisammatit ja pienet yritykset ovat luoneet viiden viimeksi kuluneen vuoden aikana 60 - 80 % työpaikoista,

C. katsoo, että kertomus jakautuu kolmeen pääkohtaan:

- pk-yritysten toimintaympäristön parantaminen (hallinnollinen ympäristö, oikeudellisiin näkökohtiin ja verotukseen liittyvä ympäristö, taloudellinen ympäristö, kilpailupolitiikka, sisämarkkinaohjelma)

- ohjelmat ja toimenpiteet pk-yrityksten tukemiseksi (verkot, koetoimet, rahoitusvälineet, EIP, rakennerahastot, tutkimus ja teknologinen kehittäminen sekä ammatillinen koulutus)

- toiminnan yhteensovittaminen yhteistyökumppaneiden kanssa, sosiaalinen vuoropuhelu, yhteistyö jäsenvaltioiden kanssa,

D. ottaa huomioon vuoden 1996 talousarviomenettelyn aikana tekemänsä aloitteen, joka koski lainahyvityksinä pk-yrityksille myönnettävää täydentävää tukea budjettikohdan B5-322 «Työllisyys ja kasvu Euroopassa» osana, jolle on annettu 50 miljoonaa ecua lisää, jolloin loppusumma on 57,7 miljoonaa ecua,

E. katsoo, että toimet nykyisen ja tulevan lainsäädännön yksinkertaistamiseksi, ottaen erityisesti huomioon sen vaikutukset kaikkein pienimpiin yrityksiin, osoittavat myönteistä kehitystä, jota on vahvistettava vaarantamatta nykyisiä ympäristönsuojelun, sosiaaliturvan ja kuluttajan suojelun tasoja,

F. katsoo, että byrokratiaan ja hallintoon liittyvien vaatimusten noudattaminen verotuksen alalla aiheuttaa vakavia ongelmia pk-yrityksille ja käsityöläisammatteja harjoittaville ja että tarvitaan avoimempia, paremmin suunnattuja ja tehokkaasti toimeenpantavia säännöksiä,

G. katsoo, että yrittäjillä, niin miehillä kuin naisilla, on keskeinen rooli yhteisössä sekä työpaikkojen luomisessa että taloudellisen rakenteen sopeuttamisessa markkinoiden muuttuviin vaatimuksiin,

H. katsoo, että parempia tuloksia voidaan saada ainoastaan alan toimien ja toimenpiteiden yhteensovittamisella, joka luo synergiaa;

1. Yhtyy pääpiirteittäin komission alaa koskevaan yleisnäkemykseen;

2. Korostaa, että pk-yritysala ansaitsee enemmän poliittista huomiota edellä mainitun taloudellisen ja yhteiskunnallisen vaikutuksen vuoksi;

3. Katsoo, että välineet ja tukiohjelmat käsityöläisammateille ja pienille yrityksille on sopeutettava alan erityistarpeisiin, ja että näin ollen pk- yritysten uusi määrittäminen (jossa korostetaan erityisesti työntekijöiden lukumäärää - alle 10 työntekijää mikroyrityksissä, 10 - 50 työntekijää pienyrityksissä ja 50 - 250 keskisuurissa yrityksissä - riippumattomuusastetta, myynnin määrää ja kokonaisbudjettia) edesauttaa tehokkaan ja kohdennetun politiikan luomista käsityöläisammateille ja pienille yrityksille;

4. Pyytää tämän vuoksi, että pk-yrityksille tarjottaisiin rahoitusvälineitä ja toimintamahdollisuuksia, jotka ala ansaitsee tämänhetkisen rakenteensa ja tulevien mahdollisuuksiensa vuoksi;

5. Suhtautuu myönteisesti komission vuodesta 1989 lähtien käynnistämiin koehankkeisiin «aloituspääomavarojen luomiseksi», ja kehottaa kehittämään hankkeita edelleen;

6. Toistaa, että tarvitaan nykyisen ja tulevan lainsäädännön yksinkertaistamista ottaen huomioon vaikutukset, joita sillä voi olla erityisesti kaikkein pienimpiin yrityksiin;

7. Painottaa sitä, että työvoimavaltaisille pk-yrityksille on tarpeen myöntää verohelpotuksia, erityisesti palvelualalla;

8. Pyytää EIP:n myöntämien korkotukien menestyksen huomioon ottaen kehittämään edelleen tätä välinettä, jolla annetaan luottoa enintään 30 000 ecua kutakin luotua työpaikkaa kohti, ja pyytää, että keskityttäisiin 2 prosentin vuosikorkotukeen niiden pk-yritysten osalta, joissa on alle 250 työntekijää ja joiden vuosittainen liikevaihto on enintään 20 miljoonaa ecua;

9. Toivoo, että pankkimaailma ja luottolaitokset antaisivat pk-yritysalalle toimintamahdollisuudet, joilla edistetään kasvua, työllisyyttä ja sijoituksia mukaan lukien erityiset pankkeihin liittyvät käyttäytymissäännöt pk-yrityksiä kohtaan, säännöt, joilla vahvistettaisiin kaikki ehdot sekä yritysten käytettävissä olevat pankkien lainat ja tarjoukset;

10. Pahoittelee, että yleisesti ottaen hyvien pk-yrityksiä koskevien institutionaalisten aikeiden jälkeen ei tehdä päätöksiä, joilla voidaan tarjota pk-yritysten kehittämistoiminnassa tarvittavia välineitä; pahoittelee erityisesti, että valtiovarainministerit eivät näytä vihreää valoa Euroopan työllisyyttä edistävälle lainojen takuujärjestelmälle (Elise);

11. Kehottaa komissiota takaamaan paremmin pk-yritysten taloudellisten ja sosiaalisten näkökohtien välisen synergian, esimerkiksi paikallisen tason työllisyys- ja kehittämisaloitteiden (kyseessä ovat lähiympäristön palvelut, kuten lasten- ja vanhustenhuolto), elämänlaadun parantamiseen tähtäävien palvelujen (joita ovat turvallisuus ja julkinen liikenne), kulttuurin ja vapaa-ajan sekä ympäristöön ja luonnonsuojeluun liittyvien toimien osalta;

12. Kehottaa komissiota tukemaan hankkeita, jotka on tarkoitettu edistämään pk- yritysten osallistumista Euroopan yhteisön ympäristöauditointijärjestelmään;

13. Toivoo, että pk-yritysten hyväksi toteutettavien toimien yhteensovittaminen on kasvua, kilpailukykyä ja työllisyyttä koskevan Delorsin valkoisen kirjan ja siinä esitetyn uuden kehittämismallin mukainen ja että komissio laatii vihreät kirjat vähemmän tunnetuista pk-yritysten aloista ja valkoisen kirjan kaupasta kahden vuoden kuluessa tämän asiakirjan hyväksymisestä lukien;

14. Korostaa, että pk-yritysten on voitava osallistua suoraan päätöksentekoon niiden etujärjestöjen kautta, ja tämän vuoksi olisi lisättävä 10 prosentilla osallistujien määrää kaikissa talous- ja sosiaalikomitean teknisissä elimissä niiden nykyisen toimeksiannon päättyessä;

15. Korostaa naisten ja nuorten merkitystä pk-yritysten toiminnan kokonaiskehyksessä ja tarvetta kiinnittää heihin enemmän huomiota tarjoamalla heille uramahdollisuuksia, hyviä työ- ja turvallisuusolosuhteita sekä avointa osallistumista yritysten organisaatioon;

16. Pyytää PO XXIII:n ja erityisesti matkailusta ja kaupasta vastaavien yksikköjen rakenteiden nopeaa laajentamista, jotta voidaan vastata paremmin nopeasti muuttuvan järjestelmän tarpeisiin;

17. Ehdottaa, että toteutettaisiin toimenpiteitä, joilla pienet ja keskisuuret yritykset tuodaan lähemmäs kuluttajia, esimerkiksi tyypillisiä tuotteita koskevilla tiedotuskampanjoilla ennen kaikkea käsityöläisalalla;

18. Muistuttaa komissiota ja neuvostoa, että Euroopan parlamentti on aina korostanut pk-yritysten merkitystä työpaikkojen luojana;

19. Pyytää kiinnittämään erityistä huomiota - ja huolehtimaan tarvittavasta rahoituksesta - sen varmistamiseen, että uudet sukupolvet sijoittuvat kaikkein pienimpiin yrityksiin, jotta mahdollistettaisiin nuorten ammatillinen kehittäminen sekä kullekin jäsenvaltiolle ja yhteisön alueelle ominaisten ammattien ja alueellisten toimien säilyminen;

20. Suosittelee, että edistettäisiin entistä enemmän vapaiden ammattien harjoittamista tutkintojen ja todistuksten vastavuoroisella tunnustamisella eri jäsenvaltioiden välillä, jotta lähennettäisiin pk-yrittäjien ja pk-alan ammattien harjoittajia toisiinsa ja luotaisiin synergiaa yhä laajemmilla kansainvälisillä markkinoilla;

21. Kehottaa puhemiestään välittämään tämän päätöslauselman komissiolle, neuvostolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille.