Komission tiedonanto Euroopan parlamentille Ey:n perustamissopimuksen 251 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan mukaisesti neuvoston vahvistamasta yhteisestä kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin ympäristömelun arvioinnista ja hallinnasta /* SEK/2001/0892 lopull. - COD 2000/0194 */





KOMISSION TIEDONANTO EUROOPAN PARLAMENTILLE Ey:n perustamissopimuksen 251 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan mukaisesti neuvoston vahvistamasta yhteisestä kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin ympäristömelun arvioinnista ja hallinnasta 1. menettely Ehdotus (KOM(2000)468 lopullinen [1]) toimitettiin neuvostolle 26. heinäkuuta 2000 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 175 artiklan 1 kohdan mukaisen yhteispäätösmenettelyn mukaisesti. [1] EYVL C 337, 28.11.2000. Talous- ja sosiaalikomitea antoi lausuntonsa 29. marraskuuta 2000. Alueiden komitea antoi lausuntonsa 14. helmikuuta 2001. Euroopan parlamentti antoi lausuntonsa ensimmäisessä käsittelyssä 14. joulukuuta 2000. Parlamentti vahvisti 14. joulukuuta 2000 toimitetun äänestyksensä yhteispäätösmenettelyn mukaisena ensimmäisenä käsittelynä. Euroopan parlamentin annettua lausuntonsa neuvosto pääsi Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 250 artiklan 2 kohdan mukaisesti poliittiseen yhteisymmärrykseen yhteisestä kannasta 18. joulukuuta 2000 Neuvosto hyväksyi yhteisen kannan 7. kesäkuuta 2001. 2. direktiivin tarkoitus Ehdotetun direktiivin tarkoituksena on parantaa ihmisten terveyden ja ympäristön suojelua Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 174 ja 152 artiklan mukaisesti. Direktiivin tavoitteina on, että seurataan melun aiheuttamia ympäristöongelmia, laaditaan toimintasuunnitelmia ympäristömelun ehkäisemiseksi, tiedotetaan yleisölle ja kuullaan yleisöä ympäristömelusta ja sen torjumiseksi toteutettavista toimenpiteistä sekä laaditaan EU:lle pitkän aikavälin melustrategia, jonka tarkoituksena on vähentää ihmisille aiheutuvaa melualtistusta. Tämän saavuttamiseksi tärkeimpiä yksittäisiä tavoitteita ovat seuraavat: - Otetaan käyttöön yhteiset meluindikaattorit jäsenvaltioissa ja jäsenvaltioiden välillä, jotta voidaan laatia vertailukelpoisia arvioita melun häiritsevyydestä sekä sen aiheuttamista unihäiriöistä eri puolilla yhteisöä. - Laaditaan ja julkaistaan strategiset melukartat suurimmista taajamista, tie- ja raideliikenteen pääväylistä sekä suurista lentokentistä . - Vaaditaan toimivaltaisia viranomaisia laatimaan ja julkaisemaan kyseisiä suurimpia taajamia, tie- ja raideliikenteen pääväyliä sekä suuria lentokenttiä koskevat toimintasuunnitelmat; tällöin on kuultava yleisöä ja varmistettava erityisesti paikallisväestön osallistuminen. - Tarkastellaan uudelleen yhteisön tasolla jo toteutettava toimenpiteet, jotta voidaan vähentää melualtistuksen määrää (esim. antamalla lainsäädäntöä melua aiheuttavien tuotteiden saattamisesta markkinoille) sekä arvioida sitä, onko toimenpiteitä vahvistettava tai lisättävä uudella lainsäädännöllä. Erityisesti arvioidaan EU:n yhteisten meluraja-arvojen asettamisen mahdollisia etuja. 3. komission huomiot 3.1. Yleiset huomiot Komissio hyväksyi kokonaan, osittain tai periaatteessa 22 niistä 37 tarkistuksesta, joita Euroopan parlamentti esitti ensimmäisessä käsittelyssään. Näistä tarkistuksista 16 on sisällytetty yhteiseen kantaan kokonaan, osittain tai periaatteessa. Komissio hyväksyi kaikki tarkistukset, joiden perusteella sallitaan melun arviointia koskevat siirtymävaiheen järjestelyt ja vähennetään jäsenvaltioilta vaadittavista tiedoista aiheutuvaa taakkaa. Lisäksi komissio hyväksyi periaatteessa tarkistukset, joilla vahvistetaan yleisön kuulemiseen liittyviä järjestelyjä. Monet näistä tarkistuksista laajensivat hieman ehdotuksen soveltamisalaa, ja jotkin selvensivät määritelmiä hyödyllisellä tavalla. Useimmissa tapauksissa neuvosto noudatti komission kantaa. Komissio ei hyväksynyt tarkistuksia, joiden mukaan olisi tehtävä ehdotuksia johdannaisdirektiiveiksi uusista raja-arvoista tiettyjä melulähteitä varten. Komissio katsoo, että olisi liian aikaista säätää raja-arvoista tässä ehdotuksessa. Komissio katsoo, että yhteinen kanta ei muuta ehdotuksen peruslähestymistapaa ja -tavoitteita ja että se selventää monia näkökohtia. Joidenkin toisten näkökohtien osalta ehdotusta on heikennetty ja aikataulua on lykätty. Tämän vuoksi komissio voi yleisesti ottaen tukea yhteistä kantaa, mutta se suhtautuu joustavasti toiseen käsittelyyn. 3.2. Yksityiskohtaiset huomiot 3.2.1. Parlamentin tarkistukset, jotka komissio on hyväksynyt ja jotka on sisällytetty yhteiseen kantaan kokonaan tai osittain Tarkistuksella 2 poistetaan johdanto-osan 5 kappaleen viimeinen lause. Lause on poistettu tekstistä, joka nyt on johdanto-osan 6 kappale. (Uusi johdanto-osan 5 kappale on lisätty yhteiseen kantaan ja sitä seuraavat kappaleet on numeroitu uudestaan). Tarkistuksella 3 lisätään johdanto-osan 6 kappaleeseen teksti, jossa selitetään, että tällä hetkellä ei ole yhteistä määritelmää ympäristömelulle, ja ehdotetaan, että jäsenvaltioiden mahdolliset omat raja-arvot on määriteltävä ennaltaehkäisyn periaate huomioon ottaen. Tarkistus on otettu huomioon yhteisen kannan (uudestaan numeroidun) johdanto-osan 7 kappaleessa. Tarkistuksella 4 lisätään johdanto-osaan uusi 7 a kappale, jossa esitetään uuden suurimman sallitun melutason määrittelevän unihäiriöiden meluindikaattorin käyttöönottoa. Tämä ei ole tarpeen, koska direktiivissä ehdotetun indikaattorin - Lnight - on katsottu olevan sopivampi mittaamaan unihäiriöitä ja koska neuvosto on jo lisännyt suurempaan sallittuun tasoon perustuvan lisäindikaattorin liitteen I osaan 3. Tarkistuksen periaate on näin ollen otettu huomioon ja sisällytetty yhteisen kannan 5 artiklaan. Tarkistuksella 6 lisätään johdanto-osaan uusi 9 a kappale, jonka mukaan jäsenvaltioiden melumittaus- ja esitysmenetelmät olisi pidettävä voimassa siirtymäkauden ajan. Tämän tarkistuksen periaate on hyväksytty, ja se on sisällytetty yhteisen kannan 5 artiklaan. Tarkistuksella 13 lisätään ilmaisu "erityisesti" direktiivin soveltamisalaa koskevaan tekstiin. Ilmaisu on lisätty, vaikkakin ympäröivää tekstiä on muutettu tarkistuksen 42 huomioon ottamiseksi. Tarkistuksella 42 poistetaan direktiivin soveltamisalaa koskevasta tekstistä ilmaisut "jota ihmiset havaitsevat", "muilla suhteellisen vähämeluisilla alueilla taajamissa", "oppilaina" ja "potilaina". Yhteiseen kantaan on tehty kolme näistä neljästä poistosta; ilmaisu "muilla vähämeluisilla alueilla taajamissa" on säilytetty. Tarkistuksella 44, joka liittyy 3 artiklaan, poistetaan esimerkit ihmisten terveyteen kohdistuvista kielteisistä vaikutuksista. Nämä esimerkit on nyt poistettu. Tarkistuksella 15 lisätään uusi määritelmä LAmax-indikaattorille, suurimman sallitun melun tason indikaattorille. Tarkistus hyväksyttiin periaatteessa: vaikka Lden- and Lnight-indikaattoreiden katsotaan olevan kaksi sopivinta meluindikaattoria direktiivin tarkoituksia varten, jäsenvaltioilla on silti vapaus käyttää omia tarkoituksiaan varten muita meluindikaattoreita, kuten LAmax-indikaattoria. (Kts. liite I.3.). Ei ole kuitenkaan asianmukaista tai tarpeen määrittää LAmax-indikaattoria tai muita lisäindikaattoreita direktiivissä. Tarkistus 21 on samansuuntainen kuin edellä käsitelty tarkistus 6. Siinä ehdotetaan, että jäsenvaltioiden meluindikaattoreita käytettäisiin siirtymäkauden ajan. Tämä on otettu huomioon yhteisen kannan 5 artiklan 1 kohdassa. Samalla tavalla tarkistuksella 22 tuetaan sitä, että jäsenvaltiot voivat jatkossakin käyttää omia menetelmiään melun mittaamiseksi. Siirtymäkauden järjestely on nyt sisällytetty yhteisen kannan 6 artiklaan. Tarkistuksessa 46 edellytetään, että toimintasuunnitelmat uusitaan paitsi joka viides vuosi myös toimintasuunnitelmien kannalta keskeisten merkittävien kehitysten seurauksena. Tämä teksti on sisällytetty yhteiseen kantaan. Tarkistuksissa 28 ja 29 selvennetään tiedottamista yleisölle. Tarkistukset on hyväksytty yhteiseen kantaan osittain sisällyttämällä 3 artiklaan uusi yleisön määritelmä. Lisäksi neuvosto on tehnyt muutoksia 8 ja 9 artiklaan. Tarkistuksella 30 lisätään uusi teksti, joka koskee tiedottamista yleisölle. Tarkistus on lisätty sellaisenaan, lukuun ottamatta viittausta uusiin 1 ja 3 kohtiin, jotka kattaa nyt yleisön määritelmä 3 artiklassa. Tarkistuksella 32 poistetaan koko 12 artikla, mikä mahdollistaa sen, että direktiivin liitteitä voidaan mukauttaa komiteamenettelyn avulla. Tämä on hyväksytty osittain yhteisessä kannassa, jossa komiteamenettelyn käyttö on rajattu liitteen 1 osaan 3 (melun mittaamiseen käytettävät lisäindikaattorit), liitteeseen II (meluindikaattorien arviointimenetelmät) ja liitteeseen III (terveysvaikutusten arviointimenetelmät). Muita liitteitä muutetaan edelleen yhteispäätösmenettelyllä. Tarkistuksilla 34 ja 35 poistetaan jäsenvaltioilta velvollisuus toimittaa tietoja melulle altistuvista oppilaista ja potilaista. Tämä tarkistus on hyväksytty. 3.2.2. Parlamentin tarkistukset, jotka komissio on hyväksynyt mutta joita ei ole sisällytetty yhteiseen kantaan Tarkistuksella 1 muutetaan direktiivin nimi seuraavasti: ympäristömelun arviointia ja hallintaa "koskevien yhteisön puitteiden perustamisesta". Komissio hyväksyi tämän sanamuodon sillä edellytyksellä, että se ei välttämättä tarkoita muiden puitedirektiivien antamista. Tarkistuksella 39 lisätään neljän periaatteen luettelo. Neuvosto ei hyväksynyt tätä, osittain siitä syystä, että lisäys ei vastaa perustamissopimuksen yleisiä periaatteita. Komissio hyväksyisi kuitenkin lisäyksen sillä edellytyksellä, että periaatteiden eteen lisättäisiin ilmaisu "muun muassa". Tarkistuksella 45 poistetaan tekstiä "vähämeluisen rakentamattoman alueen" määritelmästä. Komissio hyväksyi tämän tarkistuksen, mutta neuvosto ei hyväksynyt poistoa. 3.2.3. Parlamentin tarkistukset, jotka komissio ja neuvosto ovat hylänneet ja joita ei ole sisällytetty yhteiseen kantaan Tarkistuksella 5 lisätään johdanto-osan 9 kappaleeseen uutta tekstiä, jonka mukaan tieliikenteen ja raideliikenteen kulkuneuvojen sekä renkaiden melunormeja olisi parannettava. Tämä on suhteetonta, koska myös muut lähteet aiheuttavat ympäristömelua, sekä liian aikaista, koska on tarpeen arvioida yleinen melutilanne ennen kuin tehdään lisäpäätelmiä lähteistä. Tarkistuksella 41 poistetaan johdanto-osan 10 kappaleen viimeinen lause. Viittaus kustannusten kohtuullisuuteen on kuitenkin säilytetty suhteellisuuden varmistamiseksi. Euroopan parlamentin ja muiden sidosryhmien kanssa vuonna 1996 tulevaisuuden melupolitiikkaa koskevasta vihreästä kirjasta käytyjen keskustelujen aikana kiinnitettiin erityistä huomiota kustannushyötyvaikutuksiin. Tarkistuksella 8 lisätään uusi johdanto-osan 10 a kappale, jossa kannatetaan EU:n ympäristömelun raja-arvoja erityisesti lentokenttien lähistöllä. Myös tarkistuksissa 38, 10 ja 11 ehdotetaan raja-arvojen asettamista, joko niin, että niihin liittyy johdannaisdirektiivejä tai ei. Tätä pidettiin liian aikaisena, kun otetaan huomioon tieteelliset näytöt Euroopan tasolla. Tällä hetkellä melutilanteesta ei ole niin paljon vertailukelpoista tietoa, että voitaisiin asettaa melun raja-arvot Euroopan unionissa. Lisäksi tätä tarkoitusta varten annettavat johdannaisdirektiivit ovat tarpeettomia: mikäli komissio päättäisi ehdottaa uusia raja-arvoja, tämä voitaisiin monia lähteitä varten tehdä voimassa olevan lainsäädännön avulla ilman uusia direktiivejä. Nyt ehdotetussa direktiivissä edellytetään kuitenkin, että jäsenvaltiot toimittavat vertailukelpoisia melukarttoja ja toimintasuunnitelmia tie- ja raideliikenteen pääväyliä sekä suuria lentokenttiä ja taajamia varten, joten komissio voisi tarkistusta ja kertomuksia koskevan 11 artiklan perusteella ehdottaa raja-arvojen asettamista yhtenä lisätoimena ympäristömelun vähentämiseksi. Tarkistuksella 14 laajennetaan direktiivin soveltamisalaa siten, että se kattaa teollisuuskiinteistöillä tai -rakennuksissa sijaitsevien "kaikenlaisten koneiden" melupäästöt. Tämä täsmennys hylättiin, koska ulkona käytettävät laitteet kuuluvat jo direktiivin 2000/14/EY soveltamisalaan ja teollisuusrakennusten sisällä syntyvät päästöt terveys- ja turvallisuuslainsäädännön soveltamisalaan. Tarkistuksella 16 poistetaan ilmaisu "siviili-ilmailussa käytettävää" suurten lentokenttien määritelmästä. Tämä hylättiin, jotta voitaisiin edelleen jättää soveltamisalan ulkopuolelle ainoastaan sotilastarkoituksiin käytettävät lentokentät. Tarkistuksella 17 lisätään uusi säännös, jossa jäsenvaltioiden edellytetään harkitsevan "toimenpiteitä, joilla vähennetään raja-arvojen ylityksiin johtavia syitä". Tämä sanamuoto hylättiin neuvoston oikeudellisen yksikön neuvosta. Tarkistuksella 18 lisätään uutta tekstiä, jolla laajennetaan toimintasuunnitelmien määritelmää siten, että se sisältää "toimet, joilla pyritään torjumaan melua ... paikoissa, joissa raja-arvo ... uhkaa ylittyä". Tarkistus hylättiin sillä perusteella, että se katettiin jo lauseella "pyritään melun ja sen vaikutusten hallintaan". Tarkistuksella 19 pyritään varmistamaan, että melukartoista ja toimintasuunnitelmista vastaavat toimivaltaiset viranomaiset ovat riippumattomia. Toimivaltaisten viranomaisten nimeäminen kuuluu jäsenvaltioille, joten tarkistus on hylätty. Tarkistuksessa 20 vaaditaan, että jäsenvaltiot käyttävät lisäindikaattoreita tietyissä erityistapauksissa. Yhteisen kannan mukaan jäsenvaltiot voivat vapaasti käyttää haluamiaan indikaattoreita muihin tarkoituksiin kuin strategiseen melukartoitukseen. Niiden määritteleminen ei kuulu Euroopan yhteisölle. Tarkistuksien 23 ja 25 mukaan tulisi vaatia, että melukartat ja toimintasuunnitelmat olisi laadittava myös, jos ihmiset ovat esittäneet vakavia valituksia melutasosta. Tarkistukset hylättiin, koska on vaikeaa määritellä mikä on "vakava valitus". Tarkistuksella 24 pyritään luomaan siirtymäajan järjestely, jonka aikana voidaan käyttää voimassa olevia kansallisia melukarttoja. Tämä hylättiin, koska tämän direktiivin perusteella laadittavat strategiset melukartat ovat aivan uudentyyppisiä ja erilaisia kuin melukartat, joita jäsenvaltiot ovat laatineet tähän saakka. Tarkistus 26 edellyttää teollisuuden toimintasuunnitelmien laatimista. Ne eivät ole tarpeen, koska taajamissa olevista teollisuuslaitoksista aiheutuva melu otetaan huomioon kyseisiä taajamia koskevissa melukartoissa. Myös taajamien ulkopuolisia vähämeluisia rakentamattomia alueita suojellaan direktiivin perusteella. Tarkistuksella 33 poistetaan koko 13 artikla, jonka mukaan direktiivin kehittämisessä avustava komitea on sama kuin ulkona käytettävien laitteiden melupäästöjä koskevalla direktiivillä 2000/14/EY perustettu komitea. Tarkistus hylättiin, koska melua käsittelevä komitea on tarpeen, jotta teknisiä liitteitä voidaan mukauttaa tieteen kehittymiseen, ja koska kustannusten ja hallinnollisten järjestelyjen minimoimiseksi komission yksiköt ovat ehdottomasti sitä mieltä, että melua käsittelee yksi ainoa pysyvä komitea. Direktiivillä 2000/14/EY perustetulle komitealle annetaan toimivalta käsitellä meluun liittyviä teknisiä kysymyksiä. 3.2.4. Neuvoston ehdotukseen tekemät muutokset Johdanto-osan kappaleet Johdanto-osan 3 ja 4 kappaleisiin on tehty pieniä selventäviä muutoksia. Johdanto-osan 4 kappaleen loppuun lisätyn uuden lauseen mukaan direktiivin tavoitteena on toimia pohjana yhteisön olemassa olevien toimenpiteiden kehittämiselle erityisten lähteiden aiheuttaman melun vähentämiseksi sekä lisätoimenpiteiden kehittämiselle lyhyellä, keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. Tällä tekstillä korvataan johdanto-osan 10 kappale, joka on poistettu. Johdanto-osaan on lisätty uusi 5 kappale, jolla selvennetään direktiivin soveltamisalan ulkopuolelle jääviä meluluokkia. Johdanto-osan 6 kappaletta (aiempaa 5 kappaletta) on muutettu, jotta ehdotus vastaisi paremmin perustamissopimuksen tavoitteita, toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteita sekä hyväksyttyä tarkistusta 2. Johdanto-osan 7 kappaletta (aiempaa 6 kappaletta) on muutettu sen selventämiseksi, että on jäsenvaltioiden tehtävä määrittää asettamiensa melun raja-arvojen taso. Johdanto-osan 8 kappaletta (aiempaa 7 kappaletta) pidennettiin, jotta voitaisiin osoittaa perusteet indikaattorien Lden ja Lnight valitsemiseksi, ottaa huomioon tarkistus 6 ja selventää, että jäsenvaltiot voivat erityistapauksissa käyttää lisäindikaattoreita. Johdanto-osan 9 ja 10 kappale korvaavat aiemman 8 kappaleen, jotta voitaisiin paremmin ottaa huomioon artiklojen teksti ilman toistoa. Johdanto-osan 11 kappale koskee tiedottamista yleisölle. Johdanto-osan 12 kappaleessa (aiemmassa 9 kappaleessa) viitataan kansalaisten sijasta yleisöön. Johdanto-osan 14 ja 15 kappaleet ovat uudestaan numeroidut, aiemmat 11 ja 12 kappaleet, joita on hieman muutettu vakiolakitekstin mukaisesti. 1 artikla Tavoitteet Tavoitteena on nyt "torjua erittäin tärkeinä asioina ympäristömelulle altistumisen haitallisia vaikutuksia". Tavoite on heikompi kuin alkuperäisessä ehdotuksessa, jossa tavoitteena oli, että ympäristömelulle altistumisen haitallisia vaikutuksia ihmisten terveyteen vältetään, ehkäistään tai vähennetään. Melukartoituksiin ja toimintasuunnitelmiin viitataan nyt selkeämmin. Uuden 2 kohdan mukaan direktiivin tavoitteena on myös toimia pohjana yhteisön toimenpiteille erityisten lähteiden aiheuttaman melun vähentämiseksi. 2 artikla Soveltamisala Artiklan 1 kohdassa ilmaisu "ympäristömeluun, jota ihmiset havaitsevat kodeissaan ja kotiensa lähistöllä" on korvattu ilmaisulla "ympäristömeluun, jolle ihmiset altistuvat erityisesti rakennetuilla alueilla". Alkuperäisellä ehdotuksella pyrittiin siirtämään melupolitiikan painopiste siten, että painotettaisiin ihmisten elinympäristössään havaitseman melun mittaamista sekä siitä johtuvia terveysvaikutuksia. Tarkoituksena oli pyrkiä pois perinteisestä lähestymistavasta, jossa mitataan melupäästöjä ulkona (koska tässä lähestymistavassa ei oteta huomioon yksittäisten henkilöiden herkkyyttä melulle). Jäljempänä 1 kohdassa ilmaisu "suhteellisen vähämeluisilla alueilla" on muutettu ilmaisuksi "vähämeluisilla alueilla". Viittaus oppilaisiin ja potilaisiin on poistettu. Artiklan 2 kohdassa on uusi poikkeus, joka koskee "sotilaallisesta toiminnasta sotilasalueilla aiheutuvaa melua". 3 artikla Määritelmät Määritelmiin on tehty useita, suuremmaksi osaksi pieniä muutoksia. Suurempien muutosten osalta komissio voi tyytyä seuraaviin: * "ihmisten terveyden" (aiemmin 3 artiklan b kohta) ja "meluvyöhykkeen" (aiemmin 3 artiklan m kohta) määritelmät on poistettu * "vähämeluisen rakentamattoman alueen" määritelmässä on poistettu ilmaisu "jossa on mahdollista kokea luonnonrauha" * "suuren lentokentän" määritelmään on lisätty ilmaisu "lukuun ottamatta kevyiden ilma-alusten käyttöä yksinomaan koulutustarkoituksiin" * "yleisön" määritelmä on lisätty (3 kohdan x luetelmakohta) * on poistettu määritelmät "erityinen äänieristys" ja "suhteellisen vähämeluinen ulkoseinä"; näiden osalta sovittiin, että ne on parempi määritellä liitteessä, jossa niitä käsitellään (nyt liite VI). Komissio ei ole yhtä tyytyväinen siihen, että direktiiviin on sisällytetty kaksi uutta määritelmää meluindikaattoreille Lday ja Levening (3 artiklan f ja g alakohta) ja että tämä johtaa myös "raja-arvon" määritelmän muuttamiseen. Jäsenvaltioille annetaan nyt mahdollisuus ilmoittaa kyseiset raja-arvot myös Lday- ja Levening-arvoina. Alkuperäisen ehdotuksen tarkoituksena oli, että Lden ja Lnight olisivat ainoat direktiivin tarkoituksia varten käytettävät indikaattorit. 4 artikla Täytäntöönpano ja vastuut Artiklan 2 kohta - jossa jäsenvaltioiden edellytettiin varmistavan arviointimenetelmien täsmällisyys - on poistettu. Komissio hyväksyy tämän, mutta ei ole yhtä tyytyväinen 3 kohdassa tehtyyn määräaikoja koskevaan muutokseen, joka on ensimmäinen monista samankaltaisista muutoksista. Alkuperäisessä ehdotuksessa kaikille määräajoille annettiin tarkat päivämäärät. Tässä artiklassa määräaikana sille, että jäsenvaltiot nimeävät toimivaltaiset viranomaiset, oli aiemmin 30. kesäkuuta 2003. Yhteisessä kannassa määräaikana on kolme vuotta direktiivin voimaan tulon jälkeen. Koska direktiivi tulee voimaan todennäköisesti aikaisintaan vuoden 2001 lopussa, nämä muutokset tarkoittavat ainakin 18 kuukauden viivettä. Tämä koskee miltei kaikkia ehdotuksen säännöksiä. 5 artikla Meluindikaattorit ja niiden soveltaminen Yhteisessä kannassa tämän artiklan 1 ja 3 kohdissa meluindikaattorien Lden ja Lnight käyttö on rajattu strategisen melukartoituksen laatimiseen ja tarkistukseen. Näitä yhteisiä indikaattoreita ei enää vaadita akustisessa suunnittelussa ja meluvyöhykejaossa. Artiklan 1 kohtaan on lisätty uusi kappale, jonka mukaan jäsenvaltiot voivat käyttää nykyisiä kansallisia meluindikaattoreita ja tietoja siihen asti, kun yhteisten arviointimenetelmien käyttö Lden- ja Lnight-arvojen määrittelemiseksi on tullut pakolliseksi. Koska kestää jonkin aikaa ennen kuin yhteiset arviointimenetelmät on viimeistelty, tämä lähestymistapa viivästyttää huomattavasti yhteisten indikaattorien käyttöä sekä tämän vuoksi myös asianmukaisten ja vertailukelpoisten melukarttojen laatimista. Artiklan 4 kohdassa jäsenvaltioille annetaan mahdollisuus määrittää raja-arvot myös Lday- ja Levening-arvoina. Alkuperäisen ehdotuksen tarkoituksena oli, että Lden ja Lnight olisivat ainoat direktiivin tarkoituksia varten käytettävät indikaattorit. 6 artikla Arviointimenetelmät Artiklan 1 kohdassa "laskenta- tai mittausmenetelmät" on korvattu yleisemmällä ilmaisulla "arviointimenetelmät". Komissio suhtautuu tähän muutokseen myönteisesti. Artiklaan on lisätty uusi 2 kappale, jonka mukaan jäsenvaltiot voivat (joillakin edellytyksillä) käyttää omia arviointimenetelmiään siihen saakka, kun yhteiset arviointimenettelyt on hyväksytty komiteamenettelyn kautta. Komissiolla on vakavia epäilyksiä tästä lähestymistavasta, koska millään jäsenvaltiolla ei ole kokemusta ehdotuksessa esitetystä melunarvioinnista ja strategisesta kartoituksesta. Artiklan 3 kohdassa tekstiä on heikennetty siten, että haitalliset vaikutukset "voidaan" arvioida (ei enää "on arvioitava") liitteessä III mainitun melun annos-vaikutussuhteen avulla. Alkuperäisellä ehdotuksella pyrittiin siihen, että direktiivin perusteella kehitettäisiin melun haitallisten terveysvaikutusten vertailukelpoinen arviointi koko yhteisössä. 7 artikla Strateginen melukartoitus Tämän artiklan otsikko on muutettu siten, että siitä käy paremmin ilmi ero strategisen (eli EU:n tason) melukartoituksen sekä jäsenvaltioiden edelleen laatimien paikallisempien ja pienimuotoisempien melukarttojen välillä. Tässäkin artiklassa määräaikaa on pidennetty muuttamalla päivämäärät 31. joulukuuta 2004, 30. kesäkuuta 2003, 31. joulukuuta 2009 ja 31. joulukuuta 2008 siten, että määräaika on nyt viimeistään viiden/kolmen/kymmenen/kahdeksan vuoden kuluttua direktiivin voimaantulosta. Artiklan 1 ja 2 kohdassa on hyväksytty taajamia varten kaksivaiheinen menettely melukarttojen laatimista varten (ensimmäisessä vaiheessa laaditaan melukartat yli 250 000 asukkaan taajamista ja toisessa vaiheessa yli 100 000 asukkaan taajamista). Samankaltainen menettely on nyt hyväksytty myös tieliikenteen pääväyliä ja tärkeimpiä raideliikenneväyliä varten. Ensimmäinen vaihe koskee ainoastaan niitä tieliikenteen pääväyliä, joiden kautta kulkee vuosittain yli kuusi miljoonaa ajoneuvoa, sekä tärkeimpiä raideliikenneväyliä, joiden kautta kulkee vuosittain yli 60 0000 junaa; toinen vaihe koskee tieliikenteen pääväyliä, joiden kautta kulkee vuosittain yli kolme miljoonaa ajoneuvoa ja raideliikenteen pääväyliä, joiden kautta kulkee vuosittain yli 30 000 junaa. Tämä menettely on looginen. Artiklan 5 kohtaa on muutettu niin, että strategisia melukarttoja on tarkasteltava uudelleen ja ne on tarvittaessa uusittava vähintään joka viides vuosi. Nämä muutokset jättävät jäsenvaltioille enemmän liikkumatilaa. 8 artikla Toimintasuunnitelmat Myös tässä artiklassa määräaikoja on muutettu niin, että tarkkojen päivämäärien sijaan määräaika ilmaistaan vuosina direktiivin voimaantulon jälkeen. Tie- ja raideliikenteen pääväyliä varten on hyväksytty edellä melukartoituksen yhteydessä kuvattu kaksivaiheinen menettely. Tässäkin tapauksessa lähestymistapa on looginen. Artiklan 1 a kohtaan on lisätty uutta tekstiä, jolla selvennetään, että toimintasuunnitelmiin sisältyvät toimenpiteet ovat jäsenvaltioiden päätettävissä. Artiklan 5 kohtaa on muutettu siten, että toimintasuunnitelmia on tarkasteltava ja ne on tarvittaessa uusittava, jos ilmenee melutilanteeseen oleellisesti vaikuttava tekijä, ja joka tapauksessa vähintään joka viides vuosi. Nämä muutokset jättävät jäsenvaltioille enemmän liikkumatilaa ja vastaavat Euroopan parlamentin tarkistusta 46. Artiklaan on lisätty uusi 6 kohta, jonka mukaan naapurijäsenvaltioiden on toimittava yhteistyössä laadittaessa raja-alueiden toimintasuunnitelmia. Artiklaan on lisätty myös uusi 7 kohta, jolla vahvistetaan yleisön osallistumista toimintasuunnitelmien valmisteluun. 9 artikla Tiedottaminen yleisölle Artiklaa on muutettu, koska teksti yleisön osallistumisesta toimintasuunnitelmien valmisteluun on siirretty 8 artiklaan. Neuvosto on sisällyttänyt artiklaan viittauksen direktiiviin 90/313/ETY sillä oletuksella, että kyseistä direktiiviä mukautetaan automaattisesti valmisteilla olevaan direktiiviin ympäristöä koskevan tiedon saatavuudesta, kunhan tämä direktiivi hyväksytään. Tässä lähestymistavassa on joitakin avoimuuteen liittyviä puutteita, koska olisi parempi esittää yleisölle tiedottamista koskevat vaatimukset selkeämmin kuin viittaamalla muihin direktiiveihin. 10 artikla Jäsenvaltioiden ja komission suorittama tietojen keruu ja julkaiseminen Entinen 1 kohta on poistettu, koska sen katsottiin olevan tarpeeton. Uudessa 1 kohdassa (entinen 2 kohta) määräaikaa on muutettu siten, että jäsenvaltioille jää kolmen kuukauden sijasta kuusi kuukautta aikaa lähettää komissiolle strategisista melukartoista saadut tiedot ja toimintasuunnitelmien tiivistelmät. Tämä määräajan pidennys tarkoittaa käytännössä sitä, että komissiolle jää vähemmän aikaa laatia oma kertomuksensa tietojen perusteella. Artiklan 2 kohtaa (aiempaa 3 kohtaa) on pidennetty sen selventämiseksi, mitä komissio tekee jäsenvaltioiden toimittamilla tiedoilla. Artiklan 3 kohtaa on muutettu, koska on haluttu selventää komission ensimmäisen tiivistelmäkertomuksen määräaikaa. 11 artikla Tarkistus ja kertomukset Tähän artiklaan on tehty merkittäviä muutoksia. Tässäkin artiklassa määräaikaa on pidennetty muuttamalla se tarkasta päivämäärästä (31. joulukuuta 2007) ilmaisuksi "seitsemän vuoden kuluttua tämän direktiivin voimaantulosta". Artiklan 2 kohdissa on poistettu yhteisön laadullisia tavoitteita koskeva viittaus ja se on korvattu ilmaisulla "ympäristömeluun liittyvät yhteisön lisätoimet". Kohdassa olevaa a luetelmakohtaa on muutettu hieman; siinä puhutaan nyt ympäristömelusta kärsivien henkilöiden määrästä "ottaen erityisesti huomioon erilaiset ilmastot ja eri kulttuurit". Kohdan b luetelmakohdassa korostetaan aiempaa enemmän tiettyjen melulähteiden aiheuttamaa ympäristömelua. Artiklaan on lisätty uusi ja teknisesti yksityiskohtaisempi 4 kohta, jonka mukaan komissio tarkastelee mahdollisuutta liitteessä I olevan 1 kohdan mukaiseen 1,5 m:n mittauskorkeuteen alueilla, joilla on yksikerroksisia taloja, sekä alempaa raja-arvoa sille arvioidulle henkilömäärälle, joka altistuu melulle eri arvoluokkien mukaisesti. Komissio hyväksyy tämän muutoksen. Se toistaa kuitenkin, että mikään jäsenvaltio ei ole laatinut strategisia melukarttoja ja että karttojen laatimista varten ensisijainen melunarviointimenetelmä on pikemminkin laskenta kuin mittaus. 12 artikla Mukauttaminen Tätä artiklaa on muutettu siten, että komiteamenettelyn käyttö rajoitetaan liitteen I kohtaan 3 (melun mittaamiseen käytettävät lisäindikaattorit), liitteeseen II (arviointimenetelmät) ja liitteeseen III (terveysvaikutusten arviointimenetelmät). Komissio hyväksyy tämän, ja muutos vastaa myös ainakin osittain Euroopan parlamentin tarkistusta 32. 13 artikla Komitea Artiklan 4 kohdan a ja b luetelmakohdat on poistettu. Viittaus suuntaviivojen laatimiseen sisältyy nyt liitteisiin. 14 artikla Arviointi Artikla on poistettu ja sisällytetty 11 artiklaan. 15 artikla Direktiivin saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä Artiklan 1 kohdassa määräaika direktiivin saattamiselle osaksi kansallista lainsäädäntöä on muutettu siten, että se on nyt "viimeistään 24 kuukauden kuluttua tämän direktiivin antamisesta" aiemman "viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2003" sijasta. 16 artikla Direktiivin voimaantulo Artiklaa on muutettu siten, että direktiivi tulee voimaan sinä päivänä, jolloin se julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä, eikä kaksikymmentä päivää sen jälkeen. LIITTEET LIITE I - Meluindikaattorit Neuvosto on tehnyt tämän liitteen tekstiin joitakin selvennyksiä, jotka koskevat mm. keskivertovuoden ja tulevan äänen käsitteitä. Meluindikaattorin Lden määritelmää on muutettu merkittävästi, jotta jäsenvaltiot voivat lyhentää iltajaksoa enintään kahdella tunnilla ja pidentää päivää ja/tai yötä vastaavasti. Komissio katsoo, että tämä muutos saattaa aiheuttaa eroja jäsenvaltioiden toimittamiin tietoihin parantamatta kuitenkaan melulle altistuvien ihmisten suojelua. Tähän kysymykseen olisi sen vuoksi kiinnitettävä erityistä huomiota tulevan lainsäädäntöprosessin aikana. Osassa 3 lisäindikaattoreihin, joita jäsenvaltiot voivat käyttää tietyissä tapauksissa, lisättiin joitakin uusia indikaattoreita, jotka perustuvat suurimpiin sallittuihin melutasoihin. LIITE II - Meluindikaattorien arviointimenetelmät Neuvosto on muuttanut tämän liitteen rakennetta selventääkseen sen tarkoitusta. Komissio pitää tätä tyydyttävänä. Se katsoo tosin, että jotkin arviointimenetelmiin liittyvät, muualla direktiivissä olevat säännökset (erityisesti tämänhetkisten tietojen käyttöä koskevassa tekstissä 5 artiklassa ja mittauskorkeutta koskevassa tekstissä liitteessä I) olisi sisällytettävä tähän liitteeseen. LIITE III - Terveysvaikutusten arviointimenetelmät Liite III koski aiemmin "kartoituksessa käytettäviä ohjelmia koskevia vähimmäisvaatimuksia", mutta neuvosto siirsi tämän asian liitteessä IV olevaan 8 osaan. Sovittiin, että laaditaan uusi liite III, jossa käsitellään "terveysvaikutusten arviointimenetelmiä". Liite pohjautuu liitteessä II aiemmin olleeseen 4 osaan. LIITE IV - Strategista melukartoitusta koskevat vähimmäisvaatimukset Neuvosto on muuttanut useita tämän liitteen osia sen säännösten selventämiseksi. Erityisesti on otettu huomioon 7 artiklaan tehdyt melukartoitusta koskevat muutokset, ja tässä liitteessä käsitellään nyt ainoastaan strategista (eli EU:n tason) melukartoitusta. Muilta osin, esim. yleisölle tiedottamisen ja toimintasuunnitelmien osalta, annetaan ainoastaan joitakin perusohjeita jäsenvaltioille. LIITE V - Toimintasuunnitelmia koskevat vähimmäisvaatimukset Koska toimintasuunnitelmat ovat jäsenvaltioiden vastuulla, neuvosto on muuttanut useita tämän liitteen osia siten, että liitteessä annetaan ainoastaan joitakin perusohjeita toimintasuunnitelmien sisällöstä. Erityisesti näiden muutosten tarkoituksena on erottaa toimintasuunnitelmissa vaadittavat tiedot niihin sisällytettävistä toimenpiteistä, jotka ovat toimivaltaisten viranomaisten päätettävissä. LIITE VI - Komissiolle toimitettavat tiedot Neuvosto on muuttanut tätä liitettä, jotta voitaisiin vähentää jäsenvaltioiden komissiolle toimitettavien tietojen määrää. Nämä muutokset ovat heikentäneet melualtistuksen arviointia koskevia direktiivin säännöksiä. Erityisesti on muutettu niitä Lden- ja Lnight-vähimmäis- ja enimmäisarvoja, joiden välisten arvojen osalta on tehtävä arvio melulle altistuvista henkilöiden määrästä. Tämä vähentää melualtistuksen arvioinnin laajuutta. Nämä muutokset vaikeuttavat hyvän yleiskäsityksen saamista melun häiritsevyydestä ja erityisesti hiljaisten alueiden säilyttämisestä. 4. päätelmät Neuvoston tekemät muutokset selventävät yleisesti ottaen ehdotetun direktiivin tekstiä. Joiltakin muilta osin ehdotusta on heikennetty ja määräaikoja pidennetty. Komissio kannattaa sen vuoksi yhteistä kantaa yleisesti, mutta se suhtautuu joustavasti toiseen käsittelyyn.