ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Euroopan keskuspankin suositus, annettu 10 päivänä helmikuuta 2000, kansallisten keskuspankkien ulkopuolisista tilintarkastajista (EKP/2000/2)



Virallinen lehti nro C 062 , 04/03/2000 s. 0021 - 0021



EUROOPAN KESKUSPANKIN SUOSITUS, annettu 10 päivänä helmikuuta 2000, kansallisten keskuspankkien ulkopuolisista tilintarkastajista (EKP/2000/2) (2000/C 62/07) EUROOPAN KESKUSPANKIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännön ja erityisesti sen 27.1 artiklan, sekä katsoo seuraavaa: (1) Euroopan keskuspankin neuvoston suosittelemien ja Euroopan unionin neuvoston hyväksymien riippumattomien ulkopuolisten tilintarkastajien on tarkastettava Euroopan keskuspankin (EKP) ja kansallisten keskuspankkien tilit. (2) EKP:n suosituksessa EKP/1998/5(1) suositellut ulkopuoliset tilintarkastajat ovat kunkin rahaliittoon osallistuvan kansallisen keskuspankin nimeämiä, ja tämä ei estä EKP:tä suosittelemasta kansallisille keskuspankeille muita ulkopuolisia tilintarkastajia, mikäli olosuhteiden muutos niin vaatii, SUOSITTAA: - KPMG Deutsche Treuhand-Gesellschaft AG:tä ja Ernst & Young Deutsche Allgemeine Treuhand AG:tä Saksan keskuspankin ulkopuolisiksi tilintarkastajiksi alkaen tilivuoden 2000 tilinpäätöksestä, - että Euroopan unionin neuvosto muuttaa kansallisten keskuspankkien ulkopuolisia tilintarkastajia koskevaa päätöstään 1999/70/EY(2). Tämä suositus julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Tämä suositus osoitetaan Euroopan unionin neuvostolle. Tehty Frankfurt am Mainissa 10 päivänä helmikuuta 2000. EKP:n puheenjohtaja Willem F. DUISENBERG (1) EYVL C 411, 31.12.1998, s. 11. (2) EYVL L 22, 29.1.1999, s. 69.
Mahdollisuus maksaa käteisellä on edelleen erityisen tärkeä niille, jotka erilaisista oikeutetuista syistä käyttävät mieluummin käteistä kuin muita maksuvälineitä tai joilla ei ole pääsyä pankkijärjestelmään tai sähköisiin maksuvälineisiin. Käteinen on yleensä myös hyödyllinen ja arvostettu maksuväline, koska se mahdollistaa riippumattomat maksut ja takaa tietosuojan ja yksityisyyden suojan. Lisäksi se on laajalti hyväksytty, nopea ja helpottaa maksajan menojen valvontaa. Käteinen on tällä hetkellä myös ainoa maksuväline, jonka avulla kansalaiset voivat suorittaa maksun liiketoimesta keskuspankkirahassa siten, että se käsitellään välittömästi ( 62 ) ilman välittäjää ja lisämaksuja. Maksutapahtuman hoitaminen käteisellä ei edellytä yhden tai useamman kolmannen osapuolen tarjoamien palvelujen käyttöä eikä teknisten laitteiden saatavuutta arvon siirtämiseksi maksajalta maksunsaajalle. Käteisellä on näin ollen myös varatoiminnon tehtävä siinä tapauksessa, että sähköiset maksuvaihtoehdot eivät tilapäisesti ole käytettävissä, esimerkiksi sen takia, että maksujen hyväksymiseen ja käsittelyyn tarkoitetuissa sähköisissä järjestelmissä on häiriöitä. Tällä hetkellä kaikki muut kuin käteismaksut perustuvat sellaisten kaupallisten yhteisöjen tarjoamiin palveluihin, jotka perivät maksuja yksittäisistä maksutapahtumista. Tässä yhteydessä EKP panee merkille, että unionin uusi digitaalisen rahoituksen paketti hyväksyttiin vuonna 2020. Paketti sisältää vähittäismaksustrategian, jonka tavoitteena on tarjota turvallisia, nopeita ja luotettavia kotimaisia Euroopan laajuisia maksujärjestelmiä EU:n kansalaisia ja yrityksiä varten, sekä digitaalisen rahoituksen strategian, jonka tavoitteena on tehdä Euroopan rahoituspalveluista digitaaliystävällisempiä säilyttäen samalla yksityisyyden suojaa ja tietosuojaa koskevat erittäin tiukat vaatimukset komission datastrategian mukaisesti. Unionin lainsäätäjän tehtävänä on synkronoida käteismaksujen rajoitukset sellaisten yleiseurooppalaisten maksuratkaisujen tulevan saatavuuden kanssa, joilla taataan yksityisyyden suojan ja tietosuojan korkea taso, sen edellytyksen täyttämiseksi, että rahamääräisten velkojen maksamiseen on käytettävissä muita laillisia keinoja.
2.4

Ehdotetun asetuksen 11 artiklassa säädetään delegoinnista komissiolle, jolle annetaan erityisesti toimivalta antaa 12 artiklan 2 kohdan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joissa on seuranta- ja arviointikehystä koskevat säännökset. EKP huomauttaa, että tällaisesta toimivallasta säädetään jo asetuksen (EU) N:o 331/2014 14 artiklassa. EKP huomauttaa kuitenkin myös, että perussopimuksen 133 artiklan mukaan EKP:tä on kuultava ennen sellaisten toimenpiteiden vahvistamista, jotka ovat tarpeen euron käytössä yhteisenä valuuttana. Tämä velvoite ei rajoitu ainoastaan ehdotettuun asetukseen, vaan se koskee myös delegoituja säädöksiä perussäädöksessä tarkoitetuilla toimialoilla. EKP:tä kuullaan ehdotetusta asetuksesta perussopimuksen 133 artiklan nojalla, ja näin ollen EKP:tä olisi kuultava kustakin ehdotetun asetuksen 12 artiklan 2 kohdassa tarkoitetusta delegoidusta säädöksestä, koska ne ovat euron väärentämisen torjunnan edellyttämiä toimenpiteitä, ja näin ollen ne ovat tarpeen euron käytössä yhteisenä rahana. Mitä tulee 11 artiklan 4 kohtaan, jonka mukaan komissio kuulee kunkin jäsenvaltion nimeämiä asiantuntijoita ennen delegoidun säädöksen hyväksymistä, EKP suosittelee, että komissio kuulee myös EKP:tä muodollisesti.
Jäsenvaltioiden olisi voitava määrätä lyhyt vankeusrangaistus tai pidättyä vankeusrangaistuksen määräämisestä siinä tapauksessa, että väärennettyjen setelien tai metallirahojen nimellisarvo tai potentiaalinen nimellisarvo ei ole merkittävä tai että rikokseen ei liity erityisen raskauttavia seikkoja. Tämän arvon olisi oltava alle 5 000 EUR tai vastaava määrä kyseisten väärennettyjen setelien ja metallirahojen valuutassa, eli kymmenen kertaa suurimman eurosetelin nimellisarvo, sellaisten tapausten osalta, joissa on määrättävä muu kuin vankeusrangaistus, ja alle 10 000 EUR tai vastaava määrä kyseisten väärennettyjen setelien ja metallirahojen valuutassa sellaisten tapausten osalta, joissa on määrättävä alle kuuden kuukauden vankeusrangaistus.”

Jäsenvaltioiden olisi voitava määrätä lyhyt vankeusrangaistus tai pidättyä vankeusrangaistuksen määräämisestä siinä tapauksessa, että väärennettyjen setelien tai metallirahojen nimellisarvo ei ole merkittävä tai että rikokseen ei liity erityisen raskauttavia seikkoja. Tämän arvon olisi oltava alle 5 000 EUR, eli kymmenen kertaa suurimman eurosetelin nimellisarvo, sellaisten tapausten osalta, joissa on määrättävä muu kuin vankeusrangaistus, ja alle 10 000 EUR sellaisten tapausten osalta, joissa on määrättävä alle kuuden kuukauden vankeusrangaistus.”

”5 artikla Seuraamukset (…) (…) 2. Edellä 3 artiklan 1 kohdan a, b ja c alakohdassa tarkoitetuista rikoksista, joihin liittyvien setelien ja metallirahojen yhteenlaskettu nimellisarvo on alle 5 000 EUR ja joihin ei liity erityisen vakavia seikkoja, jäsenvaltiot voivat säätää seuraamukseksi muun kuin vankeusrangaistuksen. 3. Edellä 3 artiklan 1 kohdan a, b ja c alakohdassa tarkoitetuista rikoksista, joihin liittyvien setelien ja metallirahojen yhteenlaskettu nimellisarvo on vähintään 5 000 EUR, on määrättävä seuraamukseksi vankeusrangaistus, jonka enimmäiskesto on vähintään kahdeksan vuotta. 4. Edellä 3 artiklan 1 kohdan a, b ja c alakohdassa tarkoitetuista rikoksista, joihin liittyvien setelien ja metallirahojen yhteenlaskettu nimellisarvo on vähintään 10 000 EUR tai joihin liittyy erityisen vakavia seikkoja, on määrättävä seuraamukseksi a) vähimmäisrangaistuksena vähintään kuusi kuukautta vankeutta; b) enimmäisrangaistuksena vähintään kahdeksan vuotta vankeutta.” (Ei tekstiä) (Ei tekstiä)
2.2

Kuten viimeaikainen finanssikriisi on korostanut, olisi saatava aikaan selkeät oikeudelliset puitteet, jotta edistettäisiin keskuspankkien luotonannon ja muiden likviditeettiä tukevien toimien sujuvaa ja nopeaa toteutusta myös kriisitilanteissa. Tältä osin tiedot keskuspankin tietylle luottolaitokselle myöntämistä luotoista tai muista likviditeettiä tukevista toimista, mukaan lukien hätärahoitus maksuvalmiuden turvaamiseksi, on tarpeen pitää salassa rahoitusjärjestelmän vakauden turvaamiseksi kokonaisuutena ja yleisen luottamuksen säilyttämiseksi kriisiaikana. Edellä mainittua direktiivin 2003/71/EY 8 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaista poikkeusta voitaisiin mahdollisesti soveltaa oikeusperustana, jonka nojalla tiettyjä keskuspankkien toteuttamia operaatioita, mukaan lukien maksuvalmiuden turvaamiseksi annettu hätärahoitus, koskevia tietoja ei julkaista. Keskuspankin olisi kuitenkin oltava toimivaltainen viranomainen, kun kyse on sen toteuttamien operaatioiden luottamuksellisuuden säilyttämisestä rahoitusjärjestelmän moitteettoman toiminnan varmistamiseksi. Lisäksi tällainen julkistamisvelvoitteita koskeva poikkeus olisi lisättävä nimenomaisesti kaikkiin asianomaisiin EU:n säädöksiin. Lisäksi rahoitusjärjestelmän moitteeton toiminta edellyttää yksiselitteistä poikkeusta, sillä julkistamistarpeen tapauskohtainen arviointi voisi johtaa umpikujaan tilanteessa, jossa nopeat toimet on tarpeen. Näistä syistä ehdotukset direktiivien 2003/71/EY ja 2004/109/EY muuttamiseksi on esitetty liitteessä; vastaavat muutokset olisi lisättävä kaikkeen asiaankuuluvaan EU-lainsäädäntöön, jossa säädetään julkistamisvaatimuksista.
1.3

Lisäksi EKP pitää myönteisenä, että ehdotetun asetuksen 20 artiklan 3 kohdassa käsitellään salassapidettävien tietojen vaihtamista yksinomaan tilastotarkoituksia varten Euroopan tilastojärjestelmän ja Euroopan keskuspankkijärjestelmän välillä. Laajalti myönnetään, että tehostettu salassapidettävien tietojen vaihtaminen Euroopan tilastojärjestelmän ja Euroopan keskuspankkijärjestelmän välillä on yhä tarpeellisempaa, jotta voidaan sekä varmistaa Euroopan tilastojen laatu ja yhtenäisyys että pitää vastaajille aiheutuva taakka mahdollisimman pienenä. Nämä tavoitteet voidaan saavuttaa siten, että yksiä ja samoja tietoja pyydetään ainoastaan kerran ja että tiedot jaetaan niitä tarvitsevien tilastoinnista vastaavien viranomaisten kesken tiukkoja salassapitoehtoja soveltaen. EKP katsoo kuitenkin, että toisin kuin nykyisen 20 artiklan 3 kohdassa todetaan, tietojen vaihtamista ei tulisi saattaa riippuvaiseksi sellaisen muun sektorikohtaisen lainsäädännön voimaansaattamisesta, jossa nimenomaisesti annetaan lupa salassa pidettävien tilastotietojen vaihtamiseen. Jotta voidaan varmistaa tarpeellisten tilastotietojen vaihtaminen tehokkaalla ja toimivalla tavalla, lainsäädäntöön on sisällytettävä samalla tavoin kuin ehdotetun asetuksen 20 artiklan 1 kohdassa, jossa säädetään salassa pidettävien tilastotietojen vaihtamisesta Euroopan tilastojärjestelmän sisällä, säännökset siitä, että tiedot voidaan luovuttaa sillä edellytyksellä, että se on tarpeen Euroopan tilastojen tehokasta kehittämistä, tuottamista tai jakelua varten.
1.1

Ehdotetun asetuksen tarkoituksena on muuttaa Euroopan kansantalouden tilinpitojärjestelmästä 1995 annetun asetuksen (1) liitettä B kansantalouden tilinpidon tietojen toimittamisen osalta. Ehdotetun asetuksen tavoitteena on muuttaa jäsenvaltioiden Euroopan yhteisöjen komissiolle (Eurostatille) toimittaman kansantalouden tilinpidon ajoitusta, laadintatiheyttä ja sisältöä ja parantaa näin kansantalouden tilinpidon tietojen saatavuutta ja eurooppalaisten tilastojen laatua. Ehdotettu asetus on yhdenmukaistamisen ja johdonmukaisuuden periaatteiden mukainen. Siihen on myös sisällytetty joitakin tärkeimpien käyttäjien esittämistä uusista vaatimuksista, ja siinä on vähennetty useita tietojen lähettämisohjelman vaatimuksia kansallisten tilastontuottajien pyyntöjen mukaisesti.
2.4.1.

EKP toteaa, että yksi jäsenvaltio on tehnyt kielellisen varauksen, joka koskee yhtenäisvaluutan nimen määrittelemistä 'euroksi' ehdotetun asetuksen tämän jäsenvaltion kielellä laaditussa kieliversiossa. EKP haluaa tältä osin korostaa, että nimeä 'euro' on käytettävä oikein ja yhdenmukaisella tavalla ehdotetun asetuksen kaikissa kieliversioissa niiden asetuksessa (EY) N:o 974/98 säädettyjen vaatimusten mukaisesti, jotka edellyttävät, että yhtenäisvaluutan nimi on sama kaikilla Euroopan unionin virallisilla kielillä ottaen huomioon olemassa olevat erilaiset aakkoset (21). Kuten EKP totesi äskettäin euron käyttöönottoa koskevasta liettualaisesta lakiesityksestä antamassaan lausunnossa (22), asetuksen (EY) N:o 974/98 asiassa merkityksellisistä säännöksistä ”käy selvästi ilmi, että yhtenäisvaluutan nimi on 'euro' ja että tämän nimen tulisi olla samanlainen kaikilla yhteisön kielillä julkaistuissa säädöksissä — – Yhteisö, jolla on yksinomainen toimivalta raha-asioissa, päättää yksin yhtenäisvaluutan nimen. Koska kyseessä on yhtenäisvaluutta, euron nimen on oltava sama yksikön nominatiivissa kaikilla Euroopan unionin virallisilla kielillä ottaen huomioon olemassa olevat erilaiset aakkoset”.
3.

Komission perustelujen mukaan ehdotetussa asetuksessa säännellään ilmaisujen ”euro” ja ”euro cent” ja eurotunnuksen käyttöä metalliesineissä (mitalit ja rahakkeet), jotka muistuttavat metallirahoja ja/tai joilla on niiden tekniset ominaisuudet, sekä määritellään, minkä asteinen samankaltaisuus suhteessa eurometallirahoihin olisi kiellettävä mitaleissa ja rahakkeissa. Asetusehdotuksen tavoitteena on suojella kansalaisia eurometallirahoihin liittyviltä petoksilta ja sekaannuksilta, sillä he saattaisivat luulla, että mitaleilla ja rahakkeilla on laillisen maksuvälineen asema, jos niissä on sanat ”euro” tai ”euro cent” tai eurotunnus, ja mitaleja ja rahakkeita voitaisiin käyttää petostarkoituksessa kolikkoautomaateissa, jos niiden koko ja ominaisuudet ovat lähellä eurometallirahojen kokoa ja ominaisuuksia. Ehdotetulla asetuksella luodaan samalla tasavertaiset toimintaedellytykset tällaisten mitalien ja rahakkeiden valmistamiselle. EKP on samaa mieltä asetusehdotuksen taustalla olevista tavoitteista ja on niin ikään huolissaan eurometallirahoja muistuttaviin mitaleihin ja rahakkeisiin liittyvästä sekaannuksen ja/tai petosten vaarasta.
V

Tulojen alalla tilintarkastustuomioistuimen tarkastus, joka koskee arvonlisäveroon (alv) ja bruttokansantuloon (BKTL) perustuvia omia varoja, alkaa makroekonomisista aggregaateista, joiden perusteella näiden omien varojen määrä lasketaan. Tämän jälkeen tilintarkastustuomioistuin arvioi komission järjestelmät, joiden avulla makroekonomisia aggregaatteja käsitellään kunnes jäsenvaltioiden maksuosuudet on saatu ja tiedot on sisällytetty konsolidoituun tilinpäätökseen. Perinteisten omien varojen osalta tilintarkastustuomioistuin tutkii tulliviranomaisten tilit ja analysoi tullivalvonnan alaisen maksuvirran siihen saakka, kunnes komissio on vastaanottanut asianomaiset määrät ja ne on kirjattu tileihin.
I

Tilintarkastustuomioistuin on tarkastanut EY:n perustamissopimuksen 248 artiklan mukaisesti Euroopan yhteisöjen ”konsolidoidun selvityksen talousarvion toteuttamisesta ja konsolidoidun tilinpäätöksen”31. joulukuuta 2004 päättyneeltä varainhoitovuodelta 2004 (1). Tilintarkastustuomioistuin on toimittanut tarkastuksensa tarkastusperiaatteidensa ja standardiensa mukaisesti. Ne perustuvat kansainvälisiin tarkastusstandardeihin, jotka on mukautettu yhteisöjen toimintaympäristöön. Tilintarkastustuomioistuin sai tarkastuksen perusteella kohtuullisen perustan jäljempänä esitettyä lausumaa varten. Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksen sisältö on rajallinen tulojen osalta. Alv:oon ja BKTL:oon perustuvat omat varat pohjautuvat makrotalouden tilastoihin, joiden perustana olevia tietoja tilintarkastustuomioistuin ei voi tarkastaa suoraan, ja toisaalta perinteisten omien varojen tarkastukset eivät voi kattaa tuontia, joka ei ole tullivalvonnan alaista.
C 164/2

Erityiskertomus 7/2021

EU:n avaruusohjelmat Galileo ja Copernicus: palvelut on käynnistetty, mutta käyttöönottoa on vielä tehostettava

(2021/C 164/02)

Euroopan tilintarkastustuomioistuin tiedottaa, että erityiskertomus 7/2021 ”EU:n avaruusohjelmat Galileo ja Copernicus: palvelut on käynnistetty, mutta käyttöönottoa on vielä tehostettava” on juuri julkaistu.

Kertomus on luettavissa ja ladattavissa Euroopan tilintarkastustuomioistuimen internet-sivustolla (http://eca.europa.eu).
C 221/11

Erityiskertomus nro 11/2019

”Ilmaliikenteen hallinnan nykyaikaistamista koskeva EU:n sääntely on luonut lisäarvoa, mutta rahoitus on ollut pitkälti tarpeetonta”

(2019/C 221/04)

Euroopan tilintarkastustuomioistuin tiedottaa, että sen laatima erityiskertomus nro 11/2019 ”Ilmaliikenteen hallinnan nykyaikaistamista koskeva EU:n sääntely on luonut lisäarvoa, mutta rahoitus on ollut pitkälti tarpeetonta” on juuri julkaistu.

Kertomus on luettavissa ja ladattavissa Euroopan tilintarkastustuomioistuimen internet-sivustolla (http://eca.europa.eu).
C 392/7

Erityiskertomus nro 21/2019

”Mikrobilääkeresistenssin torjunta: eläinalalla on edistytty, mutta mikrobilääkeresistenssin aiheuttama terveysuhka on edelleen haaste EU:lle”

(2019/C 392/07)

Euroopan tilintarkastustuomioistuin tiedottaa, että erityiskertomus nro 21/2019 ”Mikrobilääkeresistenssin torjunta: eläinalalla on edistytty, mutta mikrobilääkeresistenssin aiheuttama terveysuhka on edelleen haaste EU:lle”, on juuri julkaistu.

Kertomus on luettavissa ja ladattavissa Euroopan tilintarkastustuomioistuimen internet-sivustolla (http://eca.europa.eu).
40.

Rahaston varojen käyttöön asettaminen ”poikkeuksellisin perustein” (alueellisuusperuste) on pikemminkin sääntö kuin poikkeus (58 prosenttia katastrofeista oli alueellisia). Lisäksi poikkeuksellista alueellista katastrofia koskevien hakemusten hyväksymisedellytyksiä, joita on käsiteltävä erityisen tarkasti, on äärimmäisen vaikea täyttää. Näin ollen 83 prosenttia alueellisia katastrofeja koskevista hakemuksista hylättiin pitkän arviointijakson jälkeen. Hylkääminen ei johtunut siitä, ettei varoja ollut saatavilla, sillä lokakuussa 2002 perustetusta rahastosta on vuoden 2006 loppuun mennessä myönnetty tukea vain hiukan sen vuotuisen talousarvion ylittävä määrä.
RIIPPUMATTOMAN TARKASTAJAN KERTOMUS 3. Tilintarkastustuomioistuin on tarkastanut rahaston 1. tammikuuta 2016 laaditun lopullisen tilinpäätöskertomuksen Europolin eläkerahaston purkamisesta 8 päivänä lokakuuta 2015 annetun neuvoston päätöksen (EU) 2015/1889 3 artiklan mukaisesti. Hallintoneuvoston velvollisuus 4. Rahaston hallintoneuvosto vastaa lopullisen tilinpäätöskertomuksen laatimisesta ja sen oikein esittämisestä (6). Hallintoneuvoston velvollisuuksiin kuuluu suunnitella, ottaa käyttöön ja ylläpitää sisäisen valvonnan järjestelmä, jonka pohjalta on mahdollista laatia ja esittää oikein lopullinen tilinpäätöskertomus, jossa ei ole petoksesta tai virheestä johtuvaa olennaista virheellisyyttä, soveltaa neuvoston (7) vahvistamia rahaston kirjanpitosääntöjä sekä laatia kirjanpidolliset arviot, jotka ovat kyseisissä olosuhteissa kohtuulliset. Tarkastajan velvollisuus 5. Tilintarkastustuomioistuimen vastuulla on antaa tarkastuksensa perusteella Euroopan parlamentille ja neuvostolle (8) kertomus lopullisesta tilinpäätöskertomuksesta. Tilintarkastustuomioistuin toimittaa tarkastuksensa kansainvälisten tilinpäätösstandardien ja eettisten ohjeiden (IFAC) sekä ylimpien tarkastuselinten kansainvälisten standardien (INTOSAI) mukaisesti. Standardeissa edellytetään, että tilintarkastustuomioistuin suunnittelee ja suorittaa tarkastuksen siten, että sen avulla saadaan kohtuullinen varmuus siitä, sisältyykö lopulliseen tilinpäätöskertomukseen olennaisia virheellisyyksiä. 6. Tarkastuksessa suoritetaan toimenpiteitä, joiden avulla hankitaan tarkastusevidenssiä lopulliseen tilinpäätöskertomukseen sisältyvistä luvuista ja siinä esitettävistä muista tiedoista. Toimenpiteiden valinta perustuu tarkastajan harkintaan ja arvioon siitä, kuinka suuri on riski, että lopulliseen tilinpäätöskertomukseen sisältyvät määrät on esitetty petoksesta tai virheestä johtuen olennaisella tavalla virheellisesti. Näitä riskejä arvioidessaan tarkastaja arvioi sisäisiä kontrolleja, jotka ovat relevantteja lopullisen tilinpäätöskertomuksen laatimisen ja sen oikein esittämisen kannalta. Tarkastukseen kuuluu myös sovellettujen tilinpäätösperiaatteiden asianmukaisuuden ja esitettyjen kirjanpidollisten arvioiden kohtuullisuuden sekä lopulliseen tilinpäätöskertomukseen sisältyvien määrien yleisen esittämistavan arvioiminen. 7. Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että se on saanut tarpeellisen määrän tarkoitukseen soveltuvaa tarkastusevidenssiä kertomuksensa perustaksi. Tilintarkastustuomioistuimen lausunto 8. Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että rahaston taloudellinen asema 1. tammikuuta 2016 on esitetty lopullisessa tilinpäätöskertomuksessa kaikilta olennaisilta osiltaan oikein 8 päivänä lokakuuta 2015 annetun neuvoston päätöksen (EU) 2015/1889 ja neuvoston vahvistamien kirjanpitosääntöjen mukaisesti.
Neuvoston asetus (EU) N:o 558/2014, annettu 6 päivänä toukokuuta 2014, Clean Sky 2 -yhteisyrityksestä (EUVL L 169/77, 7.6.2014).

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1291/2013, annettu 11 päivänä joulukuuta 2013, tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelmasta ”Horisontti 2020” (2014–2020) ja päätöksen N:o 1982/2006/EY kumoamisesta ( EUVL L 347, 20.12.2013, s. 104 ). Jotta Horisontti 2020 -puiteohjelmalla olisi suurempi vaikutus tutkimukseen ja innovointiin Horisontti 2020 -puiteohjelman ja yksityisen sektorin rahoitusta olisi yhdistettävä julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksissa keskeisillä aloilla, joilla tutkimus ja innovointi voivat edistää unionin laajempia kilpailukykytavoitteita, lisätä yksityistä investointia ja auttaa vastaamaan yhteiskunnallisiin haasteisiin.

edistää asetuksen (EY) N:o 71/2008 nojalla käynnistettyjen tutkimustoimien loppuunsaattamista sekä asetuksen (EU) N:o 1291/2013 täytäntöönpanoa ja erityisesti vastaamista älykästä, ympäristöystävällistä ja integroitua liikennettä koskevaan haasteeseen päätöksen (EU) N:o 2013/743/EU III osan ”Yhteiskunnalliset haasteet” mukaisesti

(neuvoston asetus (EU) N:o 558/2014)

Hallinto
11.

Virasto vähensi osana toimintatapojen ja toimintalinjojen vuosittaista tarkistamista marraskuussa 2014 jatkuvuus- ja kriisinhallintasuunnitelmaan (BCP) kuuluvia valmiusvuoroja 25:sta 17:ään. Tämän muutoksen käyttöönoton myöhäisen ajankohdan vuoksi sen taloudelliset vaikutukset voitiin huomata vasta vuonna 2015 (vuonna 2013 maksettiin 4 02 458 euroa, vuonna 2015 budjetoitiin 3 10 000 euroa). Vuoden 2014 lisäys johtuu kahden tarpeelliseksi katsotun vuoron lisäämisestä jatkuvuus- ja kriisinhallintasuunnitelman aikatauluun sen jälkeen, kun sitä oli vähennetty 17:ään. Virasto jatkaa toimintatapojensa tarkistamista nähdäkseen, onko sen mahdollista rajoittaa valmiusvuoroja vielä entisestään ottaen samalla huomioon viraston erityispiirteet. On syytä mainita, että vaikka tilintarkastustuomioistuin viittaa muihin toimielimiin ja virastoihin, on olemassa merkittäviä eroja, koska harmonisointivirasto tarjoaa asiakkailleen ympärivuorokautista palvelua seitsemänä päivänä viikossa ja on erittäin riippuvainen verkkosivustostaan. Mitä tarkastuksiin tulee, valmiusvelvollisuusjärjestelmään kuuluu asianomaisten henkilöstöön kuuluvien satunnaista valvontaa kuukausittaisten testipuhelujen muodossa. Järjestelmä on ohjelmoitu manuaalisesti ottamaan tarkastuspuheluja, ja se on myös suunniteltu tuottamaan raportin rekisteröimistään tuloksista. Ennen kuin virasto ryhtyy maksamaan korvausta valmiusvelvollisuudesta, tietotekninen osasto ilmoittaa kerran kuukaudessa henkilöstöosastolle niiden henkilöstöön kuuluvien nimet, jotka ovat oikeutettuja saamaan tätä korvausta. Järjestelmä on lisäksi ohjelmoitu pyytämään testipuhelun aikana asianomaista valmiustyössä olevaa työntekijää ilmoittamaan, miten monta minuuttia hän tarvitsisi puheluajankohdasta lukien voidakseen saapua virastoon. Vapaallaolojen, sairaslomien ja työmatkojen osalta virasto toteaa seuraavaa: jatkuvuus- ja kriisinhallintasuunnitelmassa on ennakoitu myös henkilöstön vapaallaolot esimerkiksi silloin, kun virasto sulkee ovensa joulukuussa. Jatkuvuus- ja kriisinhallintasuunnitelman mukaisesti vapaalla olevat työntekijät ovat lisäksi tietoisia siitä, että vaikka he ovatkin vapaalla, he voivat oleskella korkeintaan kahden tunnin välimatkan päässä virastosta. Näin ollen tämän ehdon täyttyessä työntekijä voi olla jatkuvuussuunnitelman mukaisessa valmiudessa. Virasto on kuitenkin tehostamassa jatkuvuus- ja kriisinhallintasuunnitelmaan kuuluvia valmiusvelvollisuuksia koskevia tarkastuksia.