KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE yhteistä maatalouspolitiikkaa koskevista tiedotustoimista annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 814/2000 täytäntöönpanosta /* COM/2013/0645 final */





KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE yhteistä maatalouspolitiikkaa koskevista tiedotustoimista annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 814/2000 täytäntöönpanosta I. Johdanto Tämä kertomus koskee neuvoston asetuksen (EY) N:o 814/2000, jäljempänä ’asetus’, täytäntöönpanoa vuosina 2011 ja 2012. Asetuksessa määritellyt yhteistä maatalouspolitiikkaa koskevien tiedotustoimien tavoitteet ovat seuraavat: – yhteisen maatalouspolitiikan selittämiseen sekä sen toteuttamiseen ja kehittämiseen myötävaikuttaminen, – Euroopan maatalouden toimintamallin ja sen ymmärtämisen edistäminen, – tiedon välittäminen viljelijöille ja muille maaseudun asukkaille ja – yhteisen maatalouspolitiikan merkitystä ja tavoitteita koskevan yleisen tietoisuuden lisääminen. Toimet jakautuvat kahteen pääluokkaan: – kolmansien osapuolten ehdottamat toimet, joihin myönnetään rahoitusta (tukia) Euroopan maatalouden tukirahastosta, – komission aloitteesta toteutettavat toimet, jotka rahoitetaan 100-prosenttisesti maataloustukirahastosta (suorat toimet). Neuvosto on päättänyt (asetuksen (EY) N:o 814/2000 8 artiklan mukaisesti), että asetuksen täytäntöönpanosta olisi joka toinen vuosi esitettävä kertomus Euroopan parlamentille ja neuvostolle. Tämä on viides tällainen kertomus.[1] Tekstissä mainitut liitteet sisältyvät mukana seuraavaan komission valmisteluasiakirjaan. II. TALOUSARVIO Budjettikohdan 05 08 06 mukaisiin tiedotustoimiin oli käytettävissä 8 miljoonaa euroa vuonna 2011 ja 8 miljoonaa euroa vuonna 2012. Määrärahat jakautuivat komission aloitteesta toteutettujen ja yhteisrahoitettujen toimien (tuet) välillä alustavasti seuraavasti: 2011: suorat toimet (4,5 miljoonaa euroa) (56 %) – tuet (3,5 miljoonaa euroa) (44 %) 2012: suorat toimet (5,8 miljoonaa euroa) (72%) – tuet (2,2 miljoonaa euroa) (28 %). Talousarvio toteutui maksusitoumusten osalta 100-prosenttisesti vuonna 2011 ja 99-prosenttisesti vuonna 2012 sekä maksujen osalta 80-prosenttisesti vuonna 2011. Vuoden 2012 maksujen toteutumisen osalta ei voida vielä raportoida lopullisia lukuja, sillä vuoden 2012 talousarvioon liittyvät maksut suoritetaan vasta 31. joulukuuta 2013. III RAHOITETTUJEN TOIMIEN JAKAUTUMINEN Yhteistä maatalouspolitiikkaa (YMP) on määrä uudistaa vuoden 2013 jälkeen. Komissio esitti laajan julkisen keskustelun jälkeen 18. marraskuuta 2010 tiedonannon ”YMP vuoteen 2020”, jossa hahmotellaan tulevan politiikan eri vaihtoehtoja. Tiedonannolla myös aloitettiin keskustelu muiden toimielinten ja sidosryhmien kanssa. Lisäksi komissio esitti 12. lokakuuta 2011 useita säädösehdotuksia, joiden tarkoituksena on tehdä YMP:sta aiempaa tehokkaampi toimintamalli maatalouden kilpailukyvyn ja kestävyyden sekä maaseutualueiden vireyden parantamiseksi. Raportointijaksolla keskityttiin tämän vuoksi selkeästi tiedotustoimiin, joilla selitetään yleisölle yhteisen maatalouspolitiikan uudistamista koskevia komission ehdotuksia ja sitä, miten niillä vastataan komission Eurooppa 2020 -strategiassa esitettyihin haasteisiin. Tämä oli keskeisin osatekijä komission asetuksen mukaisesti määrittelemässä tiedotusstrategiassa, jota toteutetaan vuotuisilla toimintasuunnitelmilla. Tässä tavoitteessa otetaan huomioon useiden viime vuosina toteutettujen maataloutta ja yhteistä maatalouspolitiikkaa koskevien Eurobarometri-selvitysten tulokset: suurin osa kansalaisista kannattaa YMP:aa ohjaavia periaatteita ja sen tavoitteita, mutta monetkaan eivät tunne itse politiikkaa. Tämän vuoksi tiedotusstrategialla pyritään tekemään YMP:aa tunnetuksi ja osoittamaan, että sillä puututaan kansalaisten huolenaiheisiin. Yhteisen maatalouspolitiikan voimaantulosta tuli vuonna 2012 kuluneeksi 50 vuotta, ja sen roolia Euroopan yhdentymisen tukipilarina tuotiin esiin sekä toteutetuissa suorissa että välillisissä toimissa. Tätä vuosipäivää pidettiin mahdollisuutena lisätä kansalaisten tietoisuutta YMP:sta – sekä sen saavutuksista että sen tulevaisuudesta ehdotetun uudistuksen myötä. Tiedotustoimien suunnittelussa keskityttiin asetuksen mukaisesti tiettyjen kohderyhmien tarpeiden täyttämiseen, halutun viestin tarkempaan määrittelyyn, tiedonlevitysstrategioihin sekä arviointiin ja palautteeseen. Maatalousviestinnän eri toimijoiden, myös sidosryhmien, sekä kansallisten viranomaisten kanssa pyrittiin synnyttämään lisää synergiaa. Yhteistyötä muiden EU:n toimielinten sekä verkostojen, esimerkiksi Europe Direct -tiedotuspisteiden ja eurooppalaisen maaseudun kehittämisverkoston, kanssa syvennettiin. 1. Tuet (kolmansien osapuolten aloitteesta toteutetut tiedotustoimet) Asetuksen mukaan tuilla rahoitetaan kahdenlaisia toimia: yksittäisiä tiedotustoimia ja vuotuisia toimintaohjelmia. Yksittäisillä tiedotustoimilla tarkoitetaan ajallisesti ja paikallisesti rajattuja tiedotustapahtumia, joilla on oma talousarvio. Vuotuinen toimintaohjelma puolestaan koostuu 2–5 yksittäisestä tiedotustoimesta. Vuosina 2011 ja 2012 päätettiin kolmen edeltävän vuoden tapaan valita yhteisrahoitettaviksi ainoastaan yksittäisiä tiedotustoimia, sillä tukiohjelmaa haluttiin yksinkertaistaa ja varmistaa eri tiedotustoimien välinen yhtenäisyys. Tuensaajien kanssa käytävää keskustelua pyrittiin syventämään tavoitteena parantaa yhdessä kolmansien osapuolten kanssa rahoitettavien toimien sekä komission aloitteesta toteutettavien (suorien) toimien vaikuttavuutta ja niiden välistä synergiaa. Erityisesti vuonna 2011 ja 2012 yhteisrahoitettavia toimia koskevissa ehdotuspyynnöissä kehotettiin esittämään tiedotustoimia, joilla lisätään kansalaisten tietämystä YMP:n uudistusta koskevista komission ehdotuksista[2]. Edellä mainituille toimille myönnettävä rahoitusosuus on enintään 50 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista. Rahoitusosuutta voidaan kuitenkin korottaa 75 prosenttiin poikkeustapauksissa, joista säädetään täytäntöönpanoasetuksessa[3] ja jotka määritellään ehdotuspyynnössä. Yhteisrahoitettavien toimien enimmäisrahoitusosuutena päätettiin vuonna 2011 pitää 50 prosenttia. Vuoden 2012 ehdotuspyynnössä erityisen merkittävien tiedotustoimien enimmäisosuudeksi oli asetettu 75 prosenttia. Yksikään ehdotus ei kuitenkaan täyttänyt tällaisille erityistoimille asetettuja perusteita, joten 75 prosentin rahoitusosuutta ei lopulta myönnetty vuonna 2012. Vuoden 2011 ehdotuspyyntöjen perusteella yhteisrahoitettiin 44:ää yksittäistä toimea (komissio valitsi kaksi muutakin toimea, mutta hylkäsi ne toteuttamisvaiheessa). Komissiolta haetut tukimäärät olivat 20 000–300 000 euroa. Vuoden 2012 ehdotuspyyntöjen perusteella yhteisrahoitettiin 11:tä yksittäistä toimea (lisäksi valituksi tuli yksi, joka hylättiin vuoden aikana). On huomattava, että vuoden 2012 ehdotuspyynnöissä annettiin etusija innovatiivisille ja luoville ratkaisuille, joilla on todennäköisesti suurta vaikutusta useissa maissa. Vuoden 2012 osalta haettavaksi tuli 100 000–500 000 euron suuruisia tukia, minkä seurauksena kyseisenä vuonna yhteisrahoitettiin aiempaa vähemmän toimia, mutta ne olivat mittavampia. Koko raportointijaksolla yhteisrahoitettiin siis yhteensä 55:tä toimea. Tuet annettiin pääasiassa tiedotuskampanjoita, audiovisuaalituotantoja, kokouksia, seminaareja ja useita koululaisille suunnattuja YMP:aa koskevia tiedotushankkeita varten. Ehdotuspyyntöjen painotus oli raportointijaksolla sellaisissa yhteisrahoitettavissa toimissa, joissa käytetään erilaisten viestintävälineiden yhdistelmää mahdollisimman suuren vaikutuksen aikaansaamiseksi ja laajan kohdeyleisön tavoittamiseksi, ja tämä näkyi tiedotuskampanjoiden suuressa määrässä. Kuten aiemmin mainittiin, YMP:n 50-vuotisjuhla tuli esiin ehdotuspyynnöissä keinona tiedottaa kansalaisille politiikan osuudesta EU:n yhdentymisessä ja sen roolista tulevien haasteiden ratkaisemisessa. Tuensaajia olivat pääasiassa seuraavat ryhmät: ammatilliset maanviljelijäjärjestöt, muut kansalaisjärjestöt ja -yhdistykset, julkishallinto (paikalliset, alueelliset ja kansalliset viranomaiset) ja viestintäalan organisaatiot. Kuten aiemminkin, tuensaajien joukossa on runsaasti yhteiskunnallis-ammatillisia organisaatioita, jotka toimivat maatalouden ja maaseudun kehittämisen alalla kansallisella tasolla (ja jotka usein ovat EU:n tasolla toimivien elinten jäseniä). Lisäksi esimerkiksi viestintäorganisaatioiden, erityisesti audiovisuaalialalla toimivien, osuus lisääntyi. Useissa yhteisrahoitetuissa toimissa tuensaajat käyttivät hyväkseen mahdollisuutta ottaa hankkeiden toteuttamiseen mukaan muita kumppaneita. Esimerkiksi maanviljelijäjärjestöt tai muuntyyppiset yhdistykset tai kansalaisjärjestöt toimivat kumppaneina tai järjestäjinä monissa viestintäorganisaatioiden toteuttamissa toimissa . Liitteessä 1 esitetään tiivistelmä raportointijaksolla myönnetyistä tuista. Yksityiskohtaiset tiedot tuista ovat saatavissa Europa-sivustolta: http://ec.europa.eu/agriculture/grants-for-information-measures/index_en.htm Hakemukset arvioitiin tarkasti ehdotuspyynnössä esitettyjen tukikelpoisuus-, hylkäämis-, valinta- ja myöntämisperusteiden perusteella. Tämä menettely oli asetuksen mukainen ja sen ansiosta täyttyi komission tavoite taata hakijoille samanarvoinen kohtelu ja oikeudenmukainen kilpailu. Raportointijakson aikana hyväksyttiin yhä enemmän EU-12:sta saatuja tukihakemuksia. Näissä jäsenvaltioissa toimiville organisaatioille myönnettiin vuosina 2011 ja 2012 yhteensä 37 tukea eli 3 prosenttia kaikista tuista. Kuten aiempinakin vuosina, EU:n eteläosissa oli paljon kiinnostusta tukia kohtaan. Seuraavassa taulukossa esitetään raportointijaksolla saadut ja hyväksytyt hakemukset jäsenvaltioittain. Taulukko I Kuten aiemminkin, huomattavan monet yhteisrahoitetuista toimista saavuttivat varsinaisia osanottajia laajemman yleisön erikoisalojen tiedotusvälineiden ja audiovisuaalisten välineiden kerrannaisvaikutuksen sekä internetin ja verkkoyhteisöjen lisääntyvän käytön ansiosta. 2. Komission aloitteesta toteutetut viestintätoimet Kuten aiempinakin vuosina, raportointijaksolla toteutettiin suuri määrä viestintätoimia komission aloitteesta. Toimet toteutettiin usein ulkopuolisen teknisen avun turvin. Näihin toimenpiteisiin osoitettiin vuosina 2011–2012 noin 64 prosenttia määrärahoista. Liitteessä II esitetään jakson aikana toteutettuihin komission aloitteisiin liittyviä tietoja (esimerkiksi kuluista). Messuille osallistuminen Komission painopisteenä on ollut paikallistason toiminta ja kansalaisille tiedottaminen YMP:sta ja EU:sta yleisesti. Tämä oli myös komission messuosastojen keskeinen teema vuosina 2011 ja 2012. Messutoiminnan kohderyhmänä olivat edelleen kansalaiset ja sidosryhmät. YMP:n 50-vuotisjuhlakampanjaa käytettiin hyödyksi esimerkiksi tiedotettaessa suurelle yleisölle YMP:n ja maaseudun kehittämisen merkityksestä koko yhteiskunnalle. Messut olivat edelleen foorumi poliittisista kysymyksistä käytävälle vuoropuhelulle viljelijöiden, muiden sidosryhmien ja suuren yleisön kanssa. Toimissa esiteltiin menestyksekkäitä maaseudun kehittämishankkeita ja EU:n laatupolitiikkaa. Lisäksi järjestettiin nuorille sekä suurelle yleisölle suunnattua tiedotus- ja koulutustoimintaa. Konferenssit Konferenssit tarjosivat jakson aikana tärkeän tilaisuuden yhteisen maatalouspolitiikan uudistuksesta sidosryhmien kanssa käytävää keskustelua ja kuulemista varten. Esimerkiksi heinäkuussa 2012 järjestettiin konferenssi ”Yhteinen maatalouspolitiikka vuoteen 2020 – kansalaisyhteiskunnan puheenvuoro” jatkotoimena vuonna 2010 aloitetulle Euroopan maatalouden haasteita koskevalle laajalle kuulemiselle. Sen yhteydessä valtiosta riippumaton sektori, jäsenvaltioiden edustajat ja EU:n toimielimet saattoivat keskustella vuoden 2013 jälkeistä aikaa koskevista YMP:n uudistukseen liittyvistä säädösehdotuksista, jotka komissio esitti 12. lokakuuta 2011. Myös Euroopan maatalouteen liittyvän innovoinnin ja tutkimuksen lisäämistä, jota pidettiin yhtenä prioriteettina, käsiteltiin useissa tilaisuuksissa, muun muassa joulukuussa 2011 yhdessä EU:n puheenjohtajavaltion ja Euroopan parlamentin kanssa järjestetyssä keskustelutilaisuudessa ja maaliskuussa 2012 järjestetyssä korkean tason konferenssissa. Toisessa, 20. huhtikuuta 2012 pidetyssä konferenssissa noin 400 sidosryhmien edustajaa pohti keinoja, joiden avulla voitaisiin saada käyttöön ja kehittää paikallisviljelyn ja lyhyiden toimitusketjujen potentiaalia työpaikkojen ja kasvun lisäämiseksi maaseudulla. Näillä konferensseilla edistettiin maatalouspolitiikasta tiedottamista sekä maatalouspolitiikan täytäntöönpanoa ja kehittämistä asetuksen mukaisesti. Niille saatiin internetissä laaja yleisö suorien verkkolähetysten avulla. Julkaisut Julkaisut noudattelivat raportointijaksolla edelleen lainsäädäntöohjelmaa. Ne käsittelivät esimerkiksi YMP:n uudistamista koskevia ehdotuksia ja laatupolitiikkaa. YMP:n 50-vuotisjuhlan yhteydessä vuonna 2012 tuotettiin useita koululaisille ja muille kansalaisille kohdistettuja opetusjulkaisuja. Niitä jaettiin jäsenvaltioissa, ja näin juhlavuoden kampanjan avulla voitiin tiedottaa yhteisestä maatalouspolitiikasta ja maaseudun kehittämisestä. Verkkosivut ”Maatalous ja maaseudun kehittäminen” -verkkosivuja muokattiin raportointijaksolla edelleen erityisesti YMP:aa ja maaseudun kehittämistä koskevan erityistiedon lähteeksi. Ne olivat myös merkittävä väline kuultaessa sidosryhmiä ja kansalaisia maatalouspolitiikan tulevaisuudesta. Verkossa järjestettiin kaksi kuulemista, toinen EU:n maataloustuotteita koskevasta tiedottamisesta ja menekinedistämisestä ja toinen EU:n hedelmä- ja vihannesjärjestelmän tarkistamisesta. Esitetyt näkemykset on otettu tai otetaan myöhemmin huomioon toimintalinjoja kehitettäessä. Monitoring Agri-trade Policy (MAP) -tiedotteen ja sen uutiskirjeen tilaajia on nyt 5 150, Agricultural commodity and food prices -päivitysten tilaajia 1 320 ja Agricultural Policy Perspectives -uutiskatsauksen tilaajia 1 180. Sisältö on piakkoin siirretty kokonaan uusille verkkosivuille (komission sivujen uusi yhtenäinen ulkonäkö, sisällönkäsittelyjärjestelmä sekä sisällön yksinkertaistaminen ja päivittäminen komission verkkotoimintojen järkeistämistä ja optimointia koskevan aloitteen mukaisesti). Kyselytutkimukset Toukokuussa 2011 toteutettiin erityinen Eurobarometri-selvitys eräistä YMP:n uudistusta koskevien säädösehdotusten valmisteluun liittyvistä kysymyksistä, esimerkiksi YMP:n maksujen saajia koskevasta avoimuudesta. Maaliskuussa 2012 toteutettiin lisäselvitys kansalaisten suhtautumisesta elintarviketurvaan ja ruuan laatuun. Samalla tarkasteltiin, millaisia käsityksiä kansalaisilla on maatalouden sekä luonnonsuojelun ja maaseutuympäristön säilyttämisen välisestä yhteydestä. Vierailut Vuosina 2011 ja 2012 vastaanotettiin monia ryhmiä, joihin kuului pääasiassa maanviljelijöitä, näiden edustajia, opiskelijoita, alue- ja paikallistason edustajia, toimittajia ja tiedeyhteisön jäseniä. Vierailujen tarkoituksena oli antaa tietoa ja lisätä kansalaisten tietämystä yhteisestä maatalouspolitiikasta, myös maaseudun kehittämisestä, ja politiikan uudistamisen perusteista. Mediatoimet Koska tiedotusvälineillä on viestinnässä suuri kerrannaisvaikutus, raportointijaksolla pyrittiin voimakkaasti kehittämään ja syventämään yhteyksiä niihin. Syyskuussa 2011 perustettiin sähköinen järjestelmä (Ag-press.eu), jonka kautta komission yksiköt ja maatalouskysymyksistä kiinnostuneet toimittajat eri puolilta EU:ta voivat olla päivittäin yhteydessä keskenään. Euroopan maataloustoimittajien Ag-press -verkostossa on nyt noin 800 jäsentä. Verkkopalvelua ajantasaistetaan päivittäin ja se helpottaa maatalouteen liittyvien uutisten ja tietojen saamista pääasiassa Euroopan komissiolta, mutta myös muilta toimielimiltä. Se tarjoaa myös mahdollisuuden toimittajien keskinäiseen kokemusten vaihtoon. Tiedotusvälineiden edustajille kerrotaan YMP:sta ja EU:n maatalouden monimuotoisuudesta esimerkiksi Brysselissä ja jäsenvaltioissa toteutettavien vierailujen, tutustumiskäyntien, seminaarien ja opintomatkojen yhteydessä. Jakson aikana on myös lisätty maatalouteen ja maaseudun kehittämiseen liittyvää toimintaa sosiaalisessa mediassa. IV. VIESTINTÄKAMPANJAT TÄRKEIMMISTÄ KYSYMYKSISTÄ Jo aiemmissa kertomuksissa on mainittu EU:n maatalouspolitiikasta käytävä laaja julkinen keskustelu ja siihen liittyvät viestintätoimet. Tarkoituksena on käynnistää avoin vuoropuhelu, jonka yhteydessä selitetään YMP:n toimintaa ja keskustellaan siitä kansalaisten, sidosryhmien ja muiden tahojen kanssa. Työtä jatkettiin tälläkin jaksolla kohdennettujen viestintäkampanjoiden kautta, jotta sidosryhmät ja kansalaiset ymmärtäisivät yhteistä maatalouspolitiikkaa paremmin. Esimerkiksi kun komissio antoi YMP:n uudistamista koskevat säädösehdotukset lokakuussa 2011, kaikissa 27 jäsenvaltiossa pidettiin tilaisuuksia lehdistölle ja sidosryhmille. Niihin osallistui yli 2 500 tiedotusvälineiden (erikois- ja paikallisviestimet sekä valtakunnalliset televisio- ja radiokanavat) sekä sidosryhmien (kansalaisjärjestöt, alueelliset ja kansalliset hallintoelimet) edustajaa. Tilaisuudet saivat myös merkittävästi näkyvyyttä; tilaisuuksia seuraavien 24 tunnin aikana julkaistiin yli 500 artikkelia. Tämä oli paikallistasolla suuri viestintäponnistus, jossa mukana olivat kaikki osapuolet kansalaisia myöten. Myös EHEC-epidemian aiheuttaman kriisin jälkeen toteutettiin tärkeä mediakampanja, jolla komissio osoitti tukensa tuottajien pyrkimyksille voittaa kuluttajien luottamus takaisin ja palauttaa hedelmien ja vihannesten kulutus entiselle tasolleen. Koko EU:n laajuiseen lehti- ja televisiokampanjaan sisältyi lehti-ilmoituksia yhdessä julkaisussa kussakin jäsenvaltiossa sekä videouutispaketti televisiota varten. Sen arvioidaan saavuttaneen noin 37 miljoonaa ihmistä. Kuten edellä todettiin, YMP:n voimaantulon 50-vuotisjuhla tuotiin selkeästi esille vuoden 2012 tiedotustoimissa. YMP 50 vuotta -tiedotuskampanjaa valmisteltiin ja toteutettiin raportointijaksolla pitkälti komission, EU:n muiden toimielinten, jäsenvaltioiden ja sidosryhmien yhteistyönä. Kampanjan ansiosta eri puolilla EU:ta toteutettiin YMP:aa koskevia tiedotustoimia. Vuoden mittaan kansalliset ja paikalliset viranomaiset sekä kansalaisyhteiskuntaa edustavat organisaatiot järjestivät jäsenvaltioissa noin 150 tapahtumaa erityisen verkkosivuston ja esimerkiksi audiovisuaali- ja arkistomateriaalia sisältävän vuorovaikutteisen foorumin avulla. Lisäksi kampanjaan kuului julkaisuja ja markkinointiaineistoa, joissa kerrottiin YMP:n panoksesta Euroopan rakentamiseen ja sen roolista nykyisissä ja tulevissa haasteissa. Vuosijuhlatapahtumien kohokohtia oli Eurooppaa kiertänyt kansalaisille suunnattu vuorovaikutteinen näyttely, joka käsitteli YMP:n menneisyyttä, nykyhetkeä ja tulevaisuutta. Se kiersi 20 jäsenvaltioissa sekä EU:n toimielimissä huhti-joulukuussa 2012. Kävijöitä yhteensä 24 näyttelypaikassa oli yli 60 000. YMP:n 50-vuotisjuhlat tuotiin esille myös muiden suosittujen tilaisuuksien yhteydessä, esimerkiksi Bruxelles Champêtre -tapahtumassa syyskuussa 2012. Komission paviljongissa kävi 5 000 henkilöä ja tapahtuman pääsanoma saatiin (viestinten kautta) välitettyä 20 000 henkilölle. Vuonna 2012 julistettiin ensimmäinen yhteisen maatalouspolitiikan tiedotuskilpailu, jossa haettiin parhaita käytännön esimerkkejä YMP:sta tiedottamisesta. Tarkoituksena oli löytää erityisen tehokkaita tiedotustoimia ja edistää parhaiden käytänteiden vaihtoa eri mielipidevaikuttajien ja verkostoitumiskumppaneiden kesken. V. KÄYTETTYJEN VAROJEN (MAKSUSITOUMUKSET JA MAKSUT) SUHDE KOLMANSIEN OSAPUOLTEN ALOITTEESTA TOTEUTETTAVIEN YHTEISRAHOITETTUJEN TOIMIEN (TUET) JA KOMISSION ALOITTEESTA TOTEUTETTAVIEN TIEDOTUSTOIMIEN VÄLILLÄ || || || 2011 || 2012 || Tuet || Suorat toimet || Yhteensä || Tuet || Suorat toimet || Yhteensä Määrärahojen alustava jakautuminen || 3 500 000 || 4 500 000 || 8 000 000 || 2 200 000 || 5 800 000 || 8 000 000 Maksusitoumus­määrärahat (euroa) || 3 507 228 || 4 480 063 || 7 987 291 || 2 197 904 || 5 707 754 || 7 905 658 % maksusitoumus­määrärahoista || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 98 % || 99 % Maksut (**) (euroa) || 2 440 123 || 3 939 636 || 6 379 759 || (*) || (*) || (*) % maksut v. maksu­sitoumukset || 70 % || 88 % || 80 % || (*) || (*) || (*) (*) Tietoja ei vielä saatavilla, koska valtaosaa toimista ei ole vielä maksettu. (**) Taulukossa mainitut maksut eivät tarkoita toteutusta pelkästään vuonna n, vaan niihin on koottu vuosina n ja n+1 suoritetut maksut, jotka koskevat vuoden n maksusitoumuksia. On huomattava, että maksusitoumus- ja maksutilanne on parantunut edellisestä raportointijaksosta, jolloin maksusitoumusmäärärahojen käyttöaste oli kolmen vuoden aikana keskimäärin 85 prosenttia tukien osalta ja 96 prosenttia suorien toimien osalta ja maksujen toteutumisaste 65 prosenttia maksujen osalta ja 86 prosenttia suorien toimien osalta. Maksuja on aina alun perin tehtyjä maksusitoumuksia vähemmän. Tukien kohdalla syynä on ensinnäkin se, että useissa tapauksissa toimien lopulliset kustannukset ovat alhaisemmat kuin aluksi arvioidut. Toiseksi kaikkia tuensaajien ilmoittamia menoja ei voida pitää tukikelpoisina. Komission aloitteesta toteutettujen toimien kohdalla erot ovat pienempiä, koska maksusitoumuksissa otetaan huomioon kaikki ennakoitavissa olevat kustannukset, jotka jäävät joskus ennusteita alhaisemmiksi, kun saadaan aikaan säästöjä ja hanketta täytäntöön pantaessa toteutetaan kustannustehokkaimmat toimenpiteet. VI. PÄÄTELMÄT Yhteiseen maatalouspolitiikkaan liittyvien tiedotustoimien tavoitteena raportointijaksolla oli kertoa kansalaisille ja sidosryhmille YMP:n saavutuksista nykyaikaisen, kestävän ja tehokkaan maataloussektorin aikaansaamiseksi Euroopassa. Lisäksi YMP:aa pyrittiin tekemään tunnetuksi. Toimissa korostettiin myös sitä, että YMP:n uudistus on prosessin jatkumisen kannalta tärkeää. Sen avulla voidaan taata oikeudenmukaisempi ja ympäristöystävällisempi maatalouspolitiikka, jolla kyetään osallistumaan aktiivisesti Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamiseen. Tiedotustoimia toteutettaessa pyrittiin entistä voimakkaammin edistämään vahvan synergian syntymistä komission, EU:n muiden toimielinten, kansalaisyhteiskunnan ja jäsenvaltioiden välille. [1] KOM(2003) 235 lopullinen, 8.5.2003. KOM(2007) 324 lopullinen, 13.6.2007, KOM(2009) 237 lopullinen, 20.5.2009, ja KOM(2011) 294 lopullinen, 25.5.2011. [2] EUVL C 231, 27.8.2010, s. 8, EUVL C 212, 19.7.2011. s. 22. [3] Komission asetus (EY) N:o 2208/2002, annettu 12 päivänä joulukuuta 2002, yhteistä maatalouspolitiikkaa koskevista tiedotustoimista annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 814/2000 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä (EYVL L 337, 13.12.2002, s. 21).