KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE Vuosikertomus yhteisten teknologia-aloitteiden yhteisyritysten edistyksestä vuonna 2011 /* COM/2012/0758 final */





KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE Vuosikertomus yhteisten teknologia-aloitteiden yhteisyritysten edistyksestä vuonna 2011 1. Johdanto Yhteiset teknologia-aloitteet ovat uusi tapa toteuttaa Euroopan laajuisia julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksia teollisuustutkimuksessa. Ne otettiin kokeilumielessä käyttöön vuosina 2007–2008 seitsemännessä puiteohjelmassa[1] viidellä strategisella alalla: ilmailu ja lentoliikenne (Clean Sky), kansanterveys (IMI- eli innovatiiviset lääkkeet), polttokenno- ja vetyteknologiat (FCH), sulautetut tietotekniikkajärjestelmät (ARTEMIS) ja nanoelektroniikka (ENIAC). Myös SESAR-ohjelma[2] (Single European Sky Air Traffic Management Research eli yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan lentoliikenteen hallinnan tutkimus) on syytä mainita, sillä sitä rahoitetaan seitsemännestä puiteohjelmasta. Yhteisissä teknologia-aloitteissa saatetaan yhteen teollisuus, tutkimusyhteisö, sääntelyviranomaiset ja EU tarkoituksena määritellä yhteisiä tutkimusohjelmia ja investoida suuren mittakaavan monikansallisiin tutkimustoimiin. Erityisesti maailmantalouden ollessa taantumassa tällaiset aloitteet ovat Euroopalle kiinnostava mahdollisuus vahvistaa kilpailukykyään huipputieteen, avoimuuden ja innovoinnin pohjalta. Vuosikertomuksen laatimista yhteisten teknologia-aloitteiden yhteisyritysten edistyksestä edellytetään kunkin yhteisyrityksen perustamisesta annetun neuvoston asetusten 11 artiklan 1 kohdassa, jonka mukaan komissio laatii vuosittain Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen yhteisyrityksen edistymisestä. Tähän kertomukseen on sisällytettävä täytäntöönpanoa koskevat tiedot, mukaan lukien esitettyjen ehdotusten lukumäärä, rahoitusta saaviksi valittujen ehdotusten lukumäärä, osallistujatyypit, myös pk-yritykset, sekä maakohtaiset tilastot. Tämä vuotta 2011 koskeva kertomus on laadittu neuvoston asetuksen 11 artiklan 2 kohdassa säädettyjen yhteisyritysten ensimmäisten väliarviointien jälkeen. Siinä annetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle tietoa yhteisten teknologia-aloitteiden yhteisyritysten edistymisestä perustamisensa jälkeen ja tarkastellaan tätä kehitystä. Kertomuksen alussa esitellään lyhyesti yhteisten teknologia-aloitteiden yhteisyritykset. Sen jälkeen esitetään yhteenveto tärkeimmistä saavutuksista vuonna 2011 ja luodaan katsaus tulevaisuuden parannusmahdollisuuksiin. Kertomukseen liittyy komission yksiköiden valmisteluasiakirja, joka sisältää pääasiassa määrällisiä tietoja yhteisten teknologia-aloitteiden yhteisyritysten tutkimustoimista vuonna 2011. Lisäksi siinä on ajantasaiset tiedot aiempina vuosina julkaistuihin ehdotuspyyntöihin liittyvistä tuloksista ja edistymisestä. 2. Yhteisten teknologia-aloitteiden yhteisyritykset Yhteiset teknologia-aloitteet perustettiin yhteisyrityksinä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 187 artiklan nojalla. Artiklan mukaan ”unioni voi perustaa yhteisyrityksiä tai muita järjestelmiä, jotka ovat tarpeen, jotta unionin tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä koskevat toimintaohjelmat voidaan panna täytäntöön asianmukaisesti”. Ne ovat EU:n varainhoitoasetuksen[3] 185 artiklassa tarkoitettuja ”yhteisön perustamia elimiä”. Yhteisten teknologia-aloitteiden yhteisyritykset olivat seitsemännen puiteohjelman merkittävä uutuus. Ne otettiin käyttöön sellaisten keskeisten alojen tukemiseksi, joilla tutkimus ja teknologian kehittäminen voivat parantaa Euroopan kilpailukykyä ja elämänlaatua mutta joille puiteohjelman perinteiset välineet eivät olleet sopivia.[4] Vuosina 2007–2008 seitsemännen puiteohjelman Yhteistyö-erityisohjelman nojalla perustettiin 31. joulukuuta 2017 saakka seuraavat viisi yhteisten teknologia-aloitteiden yhteisyritystä: (1) Ilmailun ja lentoliikenteen Clean Sky ‑yhteisyritys lisäämään Euroopan ilmailuteollisuuden kilpailukykyä ja samalla vähentämään päästöjä ja melua; perustava säädös neuvoston asetus (EY) N:o 71/2008, 20. joulukuuta 2007. (2) Innovatiivisten lääkkeiden IMI‑yhteisyritys edistämään parempien ja turvallisempien lääkkeiden kehittämistä potilaita varten; perustava säädös neuvoston asetus (EY) N:o 73/2008, 20. joulukuuta 2007. (3) Polttokenno- ja vety-yhteisyritys (FCH-yhteisyritys) nopeuttamaan vedyntuotanto- ja polttokennoteknologioiden kehittämistä ja käyttöönottoa; perustava säädös neuvoston asetus (EY) N:o 521/2008, 30. toukokuuta 2008. (4) Sulautettujen tietotekniikkajärjestelmien ARTEMIS-yhteisyritys auttamaan Euroopan teollisuutta vakiinnuttamaan ja vahvistamaan maailmanlaajuista johtoasemaansa sulautettujen tietotekniikkajärjestelmien teknologioissa; perustava säädös neuvoston asetus (EY) N:o 74/2008, 20. joulukuuta 2007. (5) Nanoelektroniikan ENIAC-yhteisyritys, jonka tavoitteena on seuraavan sukupolven nanoelektroniikkakomponenttien edellyttämä erittäin pitkälle viety miniatyrisointi; perustava säädös neuvoston asetus (EY) N:o 72/2008, 20. joulukuuta 2007. Euroopan komissio vastasi perustajajäsenenä yhteisten teknologia-aloitteiden yhteisyritysten käynnistämisestä. Kun ARTEMIS-, IMI- ja Clean Sky ‑yhteisyritykset olivat saaneet luotua omat oikeus- ja rahoituspuitteensa ja osoittaneet pystyvänsä hallinnoimaan omaa talousarviotaan, niille myönnettiin itsenäinen toimintaoikeus loka–marraskuussa 2009. ENIAC-yhteisyrityksestä tuli itsenäinen toimija toukokuussa 2010 ja FCH-yhteisyrityksestä marraskuussa 2010. Vuosi 2011 oli siten ensimmäinen kokonainen vuosi, jona kaikki yhteisten teknologia-aloitteiden yhteisyritykset toimivat itsenäisesti. Yhteisyritykset valitsevat hankkeita vuosittain järjestettävillä kilpailuperiaatteeseen perustuvilla, avoimilla ehdotuspyynnöillä, joissa on yksi- tai kaksivaiheinen jättämis- ja arviointimenettely. Ne antavat rahoitusta yhteistyöhankkeisiin sekä koordinointi- ja tukitoimiin. Clean Sky ‑yhteisyrityksen ehdotuspyynnöt ovat soveltamisalaltaan muita rajoitetumpia ja kestoltaan lyhyempiä. Niiltä odotetaan myös teknologisesti valmiimpia tuloksia. Clean Sky julkaiseekin useita ehdotuspyyntöjä vuodessa. 3. Vuonna 2011 saavutettu edistys sekä suurimmat haasteet 3.1. Ensimmäisen väliarvioinnin tulokset Yhteisten teknologia-aloitteiden yhteisyritysten perustamisasetuksissa edellytetään kahden väliarvioinnin suorittamista. Ensimmäinen väliarviointi suoritettiin ajallaan, ja siinä arvioitiin yhteisyritysten laatua ja tehokkuutta sekä niiden edistymistä tavoitteiden saavuttamisessa. Kaikissa arviointiraporteissa päätelmät olivat myönteiset. Niissä todettiin, että yhteisten teknologia-aloitteiden yhteisyritysten on syytä jatkaa toimintaansa vuoden 2013 jälkeen, ja esitettiin yhteinen kanta jäljempänä mainittuihin asioihin. Arviointipaneelit yhtyivät ensinnäkin yhteisten teknologia-aloitteiden vetäjien ryhmän suosituksiin[5] ja erityisesti siihen, että ”nykyistä lainsäädäntökehystä on virtaviivaistettava, jotta se mahdollistaisi uusien yhteisten teknologia-aloitteiden perustamisen ja täytäntöönpanon”. Yhteisten teknologia-aloitteiden tämänhetkistä asemaa yhteisön perustamina eliminä olisikin tarkasteltava uudelleen. Arviointipaneelit suosittelivat menettelyjen ja päätöksenteon tehostamista ja virtaviivaistamista. Ne katsoivat myös, että tarvitaan jäsennellympää koordinointia ja täydentävyyttä seitsemännen puiteohjelman sekä kansallisten ohjelmien ja rahoituksen kanssa. Myös viestintää olisi parannettava yhteisten teknologia-aloitteiden toimien näkyvyyden parantamiseksi sekä suuren yleisön keskuudessa että kansainvälisesti. Tietoja olisi kerättävä järjestelmällisesti ja luotava seurantajärjestelmä keskeisiä suorituskykyindikaattoreita varten. Arviointipaneelit nimesivät joitakin ongelmia ja haasteita ja antoivat joukon suosituksia eri sidosryhmien (esimerkiksi yhteisyritysten, Euroopan komission, teollisuuden, jäsenvaltioiden ja hallintoneuvostojen) toimiksi. Komission yksiköiden valmisteluasiakirja sisältää tarkempia tietoja arvioinneista. Komission vastaus Clean Sky-, IMI- ja FCH-yhteisyritysten arviointeihin julkaistiin tiedonantoon Kumppanuus tutkimus- ja innovaatiotoiminnassa (KOM(2011) 572) liittyvänä yksiköiden valmisteluasiakirjana syyskuussa 2011. Joulukuussa 2010 julkaistiin komission tiedonanto Yhteisten teknologia-aloitteiden ARTEMIS ja ENIAC ensimmäinen väliarviointi (KOM(2010) 752) sekä siihen liittyvä yksiköiden valmisteluasiakirja, jossa komission vastaus esitetään yksityiskohtaisemmin. Arviointipaneelit suosittelivat Clean Sky-, IMI- ja FCH-yhteisyrityksille ripeitä toimia kansalaisille suunnatun viestinnän parantamiseksi, keskeisten suorituskykyindikaattoreiden määrittelemiseksi ja päivittäistä hallinnointia koskevien tehtävien siirtämiseksi hallintoneuvostoilta toimitusjohtajille. ENIAC- ja ARTEMIS-yhteisyritysten osalta arviointipaneeli antoi 18 suositusta, jotka oli suunnattu jäsenvaltioille, teollisuudelle, komissiolle ja yhteisyrityksille. Se kehotti jäsenvaltioita tekemään monivuotisia rahoitussitoumuksia ja teollisuutta ja yhteisyrityksiä sitoutumaan voimakkaammin eurooppalaisen strategian täytäntöönpanoon. Komissiota kehotettiin keräämään tietoja yhteisten teknologia-aloitteiden yhteisyritysten tulevia arviointeja varten. 3.2. Strategiset tutkimuslinjaukset Yhteisyritykset tarkistivat strategisia tutkimuslinjauksiaan asettaakseen uusia painopisteitä, vastatakseen nykyisiin haasteisiin sekä ottaakseen huomioon viime vuosina tapahtuneen teollisen kehityksen. Useimmat yhteisyritykset aloittivat tämän työn vuonna 2010 ja saivat sen päätökseen vuonna 2011. Ilmailualalla arvioitiin uudelleen Clean Sky ‑yhteisyritykselle asetetut tavoitteet. Samalla päivitettiin kehityssuunnitelma ja ennakkoarvio ympäristöhyödyistä, joita ohjelman odotetaan tuottavan päättymiseensä mennessä. Innovatiivisia lääkkeitä koskevan yhteisen teknologia-aloitteen strategisia tutkimuslinjauksia tarkistettiin tieteen kehittymisen ja alalla tapahtuneiden muutosten huomioon ottamiseksi. Päivityksessä, joka valmistui vuonna 2011, siirrettiin painopiste laajoihin, uraauurtaviin hankkeisiin ja asetettiin kahdeksan uutta painopistettä. Myös polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen tutkimus- ja demonstrointipainopisteitä tarkistettiin vuonna 2011. Monivuotisessa toteutussuunnitelmassa asetettiin uudet tavoitteet FCH-yhteisyrityksen kaikille neljälle sovellusalalle ensimmäisen monivuotisen toteutussuunnitelman jälkeen tapahtuneen teknisen ja tieteellisen kehityksen huomioon ottamiseksi. Tarkistuksen jälkeen joitakin aiheita ei enää sisällytetä uusiin ehdotuspyyntöihin ja kuusi uutta aihetta otetaan käyttöön. Lisäksi tarkistettujen tavoitteiden voimassaoloaikaa jatkettiin vuoteen 2020, jotta ne olisivat linjassa seuraavan puiteohjelman (Horisontti 2020) kanssa. Sen jälkeen, kun ARTEMIS-teknologiayhteisö julkaisi ensimmäiset strategiset tutkimuslinjauksensa vuonna 2006, on syntynyt sulautettuihin tietotekniikkajärjestelmiin liittyviä uusia teknisiä vaihtoehtoja ja haasteita. Tästä syystä myös ARTEMIS-yhteisyrityksen strategiset tutkimuslinjaukset päivitettiin, ja tutkimuksen painopistealueet avainteknologioiden kehittämiseksi ja käyttöön ottamiseksi eri sovellusaloilla ajantasaistettiin. Tarkistetut strategiset tutkimuslinjaukset antavat selkeän kuvan siitä, mitä yhteiskunnalle merkittävien uusien markkinoiden ja sovellusten syntyminen vaatii eurooppalaisilta tutkimuksen ja innovoinnin toimijoilta ensi vuosikymmenen aikana. ENIAC-yhteisyritys julkaisi vuonna 2011 nanoelektroniikkakomponenttien alalla ehdotuspyynnöt kaikilla teknologia-aloilla sekä yhdeksällä kuudestatoista sovellusalasta. Vuoden 2012 seuraavat ehdotuspyynnöt koskevat kaikkia sovelluksia ja kaikkia teknologia-aloja. 3.3. Viestintä ja hallinto Väliarvioinneissa toivottiin yhteisyritysten ottavan vuonna 2011 yhdeksi tavoitteekseen viestintätoimien kehittämisen aktiivisemmiksi ja kohdennetummiksi, jotta etenkin pk-yritykset ja tutkimusyhteisö lisäisivät osallistumistaan tutkimushankkeisiin. Niissä suositeltiin, että yhteisten teknologia-aloitteiden yhteisyritykset laativat ja panevat täytäntöön selkeät viestintä- ja tiedonlevityssuunnitelmat, luovat itselleen erottuvan identiteetin ja pyrkivät lisäämään yhteisvaikutuksia kansallisten ohjelmien kanssa sekä tekemään kansainvälistä yhteistyötä EU:n ulkopuolisten sidosryhmien kanssa. Viestintään kiinnitettiinkin erityistä huomiota vuonna 2011. Erityisesti pyrittiin tekemään yhteisyritysten toimintaa tunnetuksi Euroopan kansalaisten parissa ja levittämään tietoa ensimmäisistä tuloksista. Sekä Clean Sky- että FCH-yhteisyritys perustivat uuden verkkosivuston. Esitteitä päivitettiin, ja IMI ja Clean Sky julkaisivat säännöllisesti uutiskirjeen ja ARTEMIS lehden. Lisäksi julkaistiin lehdistötiedotteita merkittävistä saavutuksista. Yhteisyritysten edustajia osallistui kansainvälisiin konferensseihin ja ehdotuspyyntöjä mainostettiin erityistapahtumissa. Kunkin yhteisyrityksen tärkeimmät viestintätoimet käyvät ilmi liitteessä ja komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa olevista taulukoista. Yhteisten teknologia-aloitteiden viisi yhteisyritystä järjestivät ensimmäisen yhteisen tapahtumansa lokakuussa 2011. Viikon mittainen ”Innovation in action” pidettiin Euroopan parlamentin rakennuksessa Brysselissä. Sen suojelijana toimi Euroopan parlamentin jäsen Maria da Graça Carvalho. Yhteinen näyttely oli avoinna koko viikon, ja kukin yhteinen teknologia-aloite piti oman konferenssinsa ja järjesti yksittäisiä aiheita käsitteleviä seminaareja. Tiedotusvälineet osallistuivat yhteiseen lehdistötilaisuuteen ja tiedottivat tapahtumasta. Kaikkien viiden yhteisyrityksen toimitusjohtajat esittelivät organisaationsa merkittävimpiä saavutuksia, ja komission pääjohtaja ja varapääjohtaja osallistuivat keskusteluihin. Yhteisten teknologia-aloitteiden tutkimustoiminta oli jo päässyt hyvään vauhtiin, ja vuonna 2011 saatiin ensimmäiset menestystarinat. Jotkin hankkeet palkittiin erityisestä innovatiivisuudesta, ja toiset saivat tunnustusta erinomaisista tutkimussaavutuksista (katso ”menestystarinoita” liitteessä olevissa taulukoissa). Kaikki viisi yhteisyritystä muuttivat tammikuussa 2011 komission rakennuksesta omiin tiloihinsa Brysselin keskustassa. Vuoden loppuun mennessä ne olivat edistyneet henkilöstön rekrytoinnissa seuraavasti: FCH ja ENIAC saivat palkattua kaikki työntekijät, IMI, Clean Sky ja ARTEMIS lähes kaikki, mutta IMI-yhteisyrityksellä oli kolme avointa tointa ja yksi sopimussuhteinen toimihenkilö yli sallitun määrän. Clean Sky ‑yhteisyrityksen rekrytoinnissa noudatettiin hallintoneuvoston päätöstä, mutta ylimääräistä väliaikaista henkilöstöä palkattiin, koska yksi sopimussuhteisen toimihenkilön paikka oli avoinna ja työtaakkaa jakamaan tarvittiin pikaisesti lisätyöntekijöitä. ARTEMIS-yhteisyrityksessä oli kaksi avointa sopimussuhteista tointa. Yhteisyritykset noudattivat suunnittelu- ja raportointivaatimuksia, niiden hallintoelimet ja neuvoa-antavat elimet kokoontuivat säännöllisesti ja hallintoneuvostot hyväksyivät strategisia asiakirjoja, kuten lopulliset tilinpäätökset ja talousarvioesitykset. Clean Sky- ja FCH-yhteisyritysten hallintoneuvostoille valittiin uudet puheenjohtajat vuonna 2011. 3.4. Operatiivinen edistyminen Yhteisyritykset pyrkivät koordinoimaan teollisuudelta ja julkisilta tahoilta saadut resurssit ja rahoituksen synergian aikaansaamiseksi ja Euroopan tulevan kasvun, kilpailukyvyn ja kestävän kehityksen edistämiseksi. Vuonna 2011 kaikki viisi yhteisyritystä julkaisivat uusia ehdotuspyyntöjä strategisten tutkimuslinjaustensa mukaisesti ja jatkoivat aiempiin ehdotuspyyntöihin perustuvien avustusten arviointia ja avustussopimusten neuvottelemista. Koska yhteisyritykset poikkeavat toisistaan niin ehdotuspyyntöjen määrän, aiheiden, arviointivaiheiden, alojen kuin hallinnonkin suhteen, ehdotuspyyntöjen täytäntöönpanoon liittyvää operatiivista edistymistä käsitellään jäljempänä erillisissä osioissa. 4. Clean Sky ‑yhteisyrityksen edistyminen Clean Sky ‑yhteisyrityksen kokonaisbudjetti kaudelle 2008–2013 on 1,6 miljardia euroa. Se koostuu Euroopan komission rahoitusosuudesta, joka on enintään 800 miljoonan euroa, sekä teollisuuden vastaavasta luontoissuorituksina maksettavasta osuudesta, jonka arvo on vähintään 800 miljoonaa euroa. Clean Sky ‑yhteisyrityksen kolme päätavoitetta ovat i) vauhdittaa ympäristönsuojelun parantamista lentoliikennejärjestelmässä käyttämällä kehittyneitä teknologioita ja täyden mittakaavan demonstraatioita, ii) vähentää lentoliikennejärjestelmän ympäristövaikutuksia (melua, päästöjä ja polttoainekulutusta) ja iii) vahvistaa eurooppalaista ilmailuteollisuutta yhteistä etua koskevalla hankkeella. Clean Sky ‑yhteisyrityksen suoritusta on arvioitava sen erityispiirteiden pohjalta ja etenkin siinä valossa, että teollisuus on monella tasolla mukana sen toiminnassa, muun muassa strategisessa hallinnoinnissa ja ehdotuspyyntöjen aiheiden määrittelyssä ja kuvailussa. Teollisuus osallistuu myös suoraan hankkeiden arviointiin. Muista yhteisyrityksistä poiketen Clean Skyn toiminta perustuu etupäässä nimetyille rahoituksensaajille myönnettäviin avustuksiin eikä niinkään ehdotuspyyntöihin. Sen suurimmat saavutukset perustuvatkin sen osakkaiden työhön. Osakkaat ovat jakautuneet kuuteen teknologian osa-alueeseen, joita kutsutaan integroitujen teknologioiden demonstraatioiksi (ITD) ja joiden tukena on tuloksia jatkuvasti seuraava ja arvioiva teknologian arviointielin. Toiminta on koordinoitu tehokkaasti ja järjestelmällisesti muiden organisaatioiden kanssa, erityisesti SESAR-yhteisyrityksen kanssa (Single European Sky Air Traffic Management Research eli yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan lentoliikenteen hallinnan tutkimus). Valtaosa kokonaisrahoituksesta (600 miljoonaa euroa, eli 75 prosenttia) jaetaan näille osakkaille eli ”nimetyille rahoituksensaajille”. Loput 200 miljoonaa euroa jaetaan ehdotuspyyntöjen perusteella. Ehdotuspyyntöjä julkaistaan säännöllisesti mutta yksittäin silloin, kun ITD-osakkaat tarvitsevat tiettyä lisätutkimusta oman työnsä täydentämiseksi. Clean Sky ‑yhteisyritys julkaisee siksi kohdennettuja ehdotuspyyntöjä, joiden aiheet vaihtelevat (23–58 aihetta vuonna 2011) ja kestot ovat lyhyitä (keskimäärin puolesta vuodesta vuoteen). Vuonna 2011 Clean Sky sai päätökseen ehdotuspyynnön nro 7 arvioinnin ja julkaisi kolme ehdotuspyyntöä: nrot 8, 9 ja 10. Se hallinnoi kaikkiaan 159:ää aihetta, ja ehdotuspyynnön nro 10 jälkeen oli valittu 325 kumppania 22 maasta. Jäljempänä olevasta taulukosta ilmenevät Clean Sky ‑yhteisyrityksen vuonna 2011 julkaisemat ja arvioimat ehdotuspyynnöt sekä jätetyt ja arvioidut ehdotukset. || || Ehdotukset || Arvioinnin tulokset || Onnistumis-prosentti || Alustava talousarvio [enimmäis-rahoitus] (milj. euroa) || Ehdotuspyynnön tulos (milj. euroa) Ehdotuspyynnön tunnus || || || Rahoitus-kelpoiset || || Kynnysarvon ylittäneet ehdotukset || Rahoitettaviksi valitut ehdotukset Aiheiden määrä || Jätetyt || Rahoitus-kelpoisten osuus (%) 7 || SPI-JTI-CS-2010-05 || 38 || 71 || 67 || 94,37 % || 45 || 29 || 64 % || 23,0 || 14,6 8 || SPI-JTI-CS-2011-01 || 58 || 127 || 119 || 93,70 % || 84 || 49 || 58 % || 31,9 || 22,5 9 || SPI-JTI-CS-2011-02 || 23 || 62 || 59 || 95,16 % || 32 || 16 || 50 % || 12,7 || 6,1 10 || SPI-JTI-CS-2011-03 || 40 || 62 || 60 || 96,77 % || 35 || 24 || 68 % || 19,5 || 9,4 YHTEENSÄ || 159 || 322 || 305 || 95 % || 196 || 118 || 60 % || 87,1 || 52,6 Muihin yhteisyrityksiin verrattuna osallistumisprosentti Clean Skyn ehdotuspyyntöihin on korkea. Myös rahoitettavaksi valittuja hankkeita on paljon. Osallistujat edustavat tasaisesti tutkimusorganisaatioita, teollisuutta, korkeakouluja ja pk-yrityksiä. Julkisten elinten ja sääntelyvirastojen osallistuminen näyttää kuitenkin vähentyneen vuonna 2011. Rahoitetuista hankkeista suuri osa oli pk-yritysten hankkeita (37 prosenttia). Vuosina 2008–2011 EU:n Clean Sky ‑rahoituksesta 38 prosenttia myönnettiin pk-yrityksille.[6] Rahoitetuista hankkeista saatavilla olevien tietojen perusteella pyyntöihin nro 7–10 tuli ehdotuksia 23 maasta. Parhaiten edustettuina olivat Yhdistynyt kuningaskunta, Saksa, Espanja, Italia ja Ranska, joissa on perinteistä ilmailuteollisuutta. Kaikista yhteisyrityksistä Clean Sky houkutteli eniten osallistujia EU12-maista. Seitsemänteen puiteohjelmaan assosioituneista maista Sveitsillä oli eniten osallistujia (kuusi koordinaattoria), ja tärkeimmät kansainväliset kumppanit olivat Kiina ja Venäjä. Yhdysvallat ei osallistunut. Teknologian arviointielin arvioi neljä keskeistä tutkimustyökokonaisuutta, joilla kaikilla oli toimintaa ja tuotoksia vuonna 2011. Kaikkiaan vuoden 2011 suunnitelman toteuttaminen oli melkoinen haaste. Joistakin vaikeuksista huolimatta teknologian arviointielin onnistui perustamaan vahvistetut suunnittelu- ja valvontamekanismit vuotta 2012 varten. Ensimmäinen suoritettu arviointi toimi myös kokonaisprosessin eräänlaisena demonstraationa ja osoittautui rohkaisevaksi. Vuonna 2012 tuotosten odotetaan paranevan laadultaan ja pysyvän paremmin aikataulussa. Tämän tarkka seuranta on yksi yhteisyrityksen tärkeimpiä painopisteitä. Lisätietoja ja menestystarinoita on liitteessä; katso ”Clean Sky ‑yhteisyritys: vuoden 2011 pääsaavutukset”. 5. IMI-yhteisyrityksen edistyminen Innovatiivisia lääkkeitä koskevan IMI-yhteisyrityksen kokonaisbudjetti kaudella 2008–2013 on kaksi miljardia euroa. Euroopan komission rahoitusosuus on enintään miljardi euroa, joka sisältyy seitsemännen puiteohjelman talousarvioon, minkä lisäksi Euroopan lääketeollisuuden yhdistysten liiton (EFPIA) jäsenyhtiöt osallistuvat (enimmäkseen tutkimustoiminnasta koostuvilla) luontoissuorituksilla, joiden arvo on vähintään miljardi euroa. Tämä tekee IMI-yhteisyrityksestä Euroopan suurimman julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuden sekä lääkealalla että ylipäätään. IMI-yhteisyrityksen päätavoitteet ovat seuraavat: i) parantaa Euroopan lääkealan tutkimuksen ja kehityksen yhteistyöympäristöä, ii) vauhdittaa tehokkaampien ja turvallisempien lääkkeiden kehittämistä potilaita varten ja iii) lisätä EU:n lääkealan kilpailukykyä. Sen päähaasteet ovat seuraavat: i) teollisuuden riittämättömät tutkimus- ja kehitysinvestoinnit, ii) teknologian monimutkaisuus lääketutkimuksessa ja iii) eurooppalaisen tutkimustoiminnan hajanaisuus. Teollisten kumppanien osallistuminen IMI-yhteisyrityksen toimintaan on merkittävää; etenkin EFPIAn jäsenyhtiöt osallistuvat sen hankkeisiin enemmän kuin seitsemännen puiteohjelman terveyshankkeisiin. IMI-yhteisyrityksen ehdotuspyynnöt ovat kaksivaiheisia: ensimmäisessä vaiheessa hakijat lähettävät kiinnostuksenilmaisun, ja toisessa vaiheessa parhaaksi katsottuja osallistujia ja kyseistä EFPIA-konsortiota pyydetään muodostamaan täysi hankekonsortio ja laatimaan täydellinen hanke-ehdotus (full project proposal, FPP). Vuonna 2011 IMI-yhteisyritys sai päätökseen ehdotuspyynnön nro 3 arvioinnin ja julkaisi ehdotuspyynnön nro 4. Jäljempänä olevasta taulukosta käyvät ilmi vuonna 2011 julkaistut ja arvioidut ehdotuspyynnöt sekä tiedot jätetyistä kiinnostuksenilmaisuista ja arvioiduista täydellisistä hanke-ehdotuksista. Ehdotuspyynnön tunnus || || || || || Kynnysarvon ylittäneet kiinnostuksen-ilmaisut || Rahoitettaviksi valitut FPP:t || Onnistumisprosentti (valitut FPP:t/jätetyt kiinnostuksen-ilmaisut Aiheiden määrä || Jätetyt kiinnostuksen-ilmaisut || Rahoituskelpoiset kiinnostuksen-ilmaisut || Jatkoon valittujen osuus 2010-03 || 7 || 32 || 30 || 93,75 % || 16 || 7 || 21,88 % 2011-04 || 7 || 86 || 80 || 93,02 % || 30 || 7 || 8,14 % YHTEENSÄ || 14 || 118 || 110 || 93,4 % || 46 || 14 || 11,86 % Ehdotuspyynnöt nro 3 ja 4[7] herättivät laajaa kiinnostusta, ja kiinnostuksenilmaisuja saatiin peräti 1377 hakijalta. Koska aiheita oli kuitenkin vähän, vain 20 prosenttia alkuperäisistä hakijoista (266 kappaletta) pääsi lopulta mukaan rahoitettaviksi valittuihin hankkeisiin, jotka toteutettiin yhdessä teollisuutta edustavien osallistujien kanssa. EFPIAn jäsenyhtiöistä noin 50 ryhmää liittyi konsortioihin. Vuoden 2011 ehdotuspyyntöihin osallistui kaikkiaan 316 hakijaa, joten onnistumisprosentti oli keskimäärin 23. IMI-yhteisyrityksen ehdotuspyyntöihin vastanneiden jakauma on luonteenomainen. Teollisuus on hyvin edustettuna (EFPIAn jäsenyhtiöitä ja pk-yrityksiä), ja korkeakoulujakin osallistuu paljon. Pk-yritykset esittivät ensimmäisessä vaiheessa runsaasti kiinnostuksenilmaisuja. Niitä seurasivat ryhmään ”muut” kuuluvat osallistujat sekä potilasjärjestöt. Suurin osa rahoitettavaksi lopulta valittujen hankkeiden (208) osallistujista oli kuitenkin tiedelaitoksia. Seuraavina olivat EFPIA (53) ja pk-yritykset (47). Viimeksi mainittujen osuus kaikista osallistujista oli 17,7 prosenttia. Kaudella 2008–2011 EU:n rahoituksesta myönnettiin pk-yrityksille 13,56 prosenttia. Hakijoiden maantieteellistä jakautumista koskevia tietoja on saatavilla ehdotuspyynnöstä nro 3. Menestyneiden hankkeiden (joita oli 123 EFPIAn jäsenyhtiöt pois lukien) osallistujat edustivat 19:ää maata, enimmäkseen Yhdistynyttä kuningaskuntaa, Saksaa, Alankomaita, Ranskaa ja Ruotsia. EU12-maista (EU:n tuoreimmista jäsenvaltioista) edustettuina olivat vain Tšekki ja Unkari. Kummastakin oli yksi osallistuja. Assosioituneista maista Sveitsillä oli eniten osallistujia (kuusi), toiseksi ja kolmanneksi eniten Israelilla ja Islannilla. Yhdysvallat oli suurin kansainvälisistä osallistujista kolmella osallistujalla (sama määrä kuin Espanjalla). IMI-yhteisyrityksen ehdotuspyynnöstä nro 4 valittiin rahoitettavaksi 143 ehdotusta, joiden maantieteellinen jakautuminen ei kuitenkaan ole vielä tiedossa. Lisätietoja ja menestystarinoita on liitteessä; katso ”IMI-yhteisyritys: vuoden 2011 pääsaavutukset”. 6. Polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen edistyminen Komissio myönsi polttokenno- ja vety-yhteisyritykselle (FCH-yhteisyritykselle) 470 miljoonan euron talousarvion kaudeksi 2008–2013. Yhteisyritykseen osallistuvien oikeussubjektien odotetaan osallistuvan samansuuruisella määrällä, johon kuuluu rahoitusosuus juoksevien menojen kattamiseksi ja luontoissuorituksina maksettava osuus operatiivisten menojen kattamiseksi. FCH-yhteisyrityksen kokonaistalousarvion odotetaan siis olevan 940 miljoonaa euroa. FCH-yhteisyrityksen päätavoitteet ovat seuraavat: i) nopeuttaa polttokenno- ja vetyteknologian kehittämistä ja käyttöönottoa, ii) luoda teknologinen perusta näiden teknologioiden markkinoinnin aloittamiseksi vuosina 2015–2020 ja näin vähentää markkinoille saattamiseen kuluvaa aikaa, sekä iii) viedä Eurooppa polttokenno- ja vetyteknologian eturintamaan koko maailmassa. FCH-yhteisyritys edistää monenlaista t&k-toimintaa kahdentyyppisillä rahoitusjärjestelmillä: yhteistyöhankkeilla (perustutkimus ja demonstrointi) sekä koordinointi- ja tukitoimilla (verkottumistoimet, prenormatiivinen tutkimus mukaan lukien). FCH-yhteisyrityksellä on myös monialaista toimintaa: toimet yleisön tietoisuuden ja tietämyksen lisäämiseksi ja markkinoiden tukemiseksi täydentävät neljää tieteellistä sovellusalaa. Ehdotukset jätetään ja ne arvioidaan yksinkertaisessa yksivaiheisessa menettelyssä. FCH-yhteisyritys julkaisi vuonna 2011 yhden ehdotuspyynnön (FCH-JU-2011-1 – katso taulukko jäljempänä). Seuraava taulukko sisältää tiedot tämän ehdotuspyynnön perusteella jätetyistä ja arvioiduista ehdotuksista. Ehdotus-pyynnön tunnus || || || || || Kynnys-arvon ylittäneet || Rahoitetta-viksi valitut || Onnistumis-prosentti Aiheiden määrä || Jätetyt ehdotukset || Rahoitus-kelpoiset ehdotukset || Jatkoon valittujen osuus 2011-01 || 36 || 82 || 81 || 98,78 % || 53 || 30 || 36,59 % Ehdotuksia jättivät hyvin monenlaiset osallistujat, myös viranomaiset (esimerkiksi kansalliset tai alueelliset elimet tai energiavirastot) ja kansalaisjärjestöt. Tähän saattoi olla syynä niiden erityinen kiinnostus koordinointi- ja tukitoimiin. Osallistujat jakautuivat myös tasaisesti tutkimusorganisaatioiden ja teollisuuden edustajiin. Ehdotuspyyntöön vastasi 667 hakijaa, joista 225:n hankkeelle myönnettiin rahoitusta. Rahoitettaviin hankkeisiin osallistui 73 pk-yritystä, joiden osuus kaikista osallistujista oli 25,6 prosenttia. Kaudella 2008–2011 FCH-yhteisyrityksen EU-rahoituksesta 22,15 prosenttia myönnettiin pk-yrityksille. Ehdotuspyyntöön vastasi hakijoita 26 maasta. Eniten hakijoita oli Saksasta, Yhdistyneestä kuningaskunnasta, Ranskasta, Italiasta ja Belgiasta. EU12-maat olivat hyvin edustettuina: osallistujia oli 10. Sveitsi ja Norja johtivat assosioituneiden maiden luetteloa (kummassakin seitsemän koordinaattoria). Seuraavina olivat Islanti ja Turkki, joilla oli molemmilla yksi osallistuja. Kansainvälisiä kumppaneita oli Yhdysvalloista, Korean tasavallasta, Kiinasta, Kanadasta ja Serbiasta. Hallinnollisella rintamalla tapahtui edistystä, kun FCH-yhteisyrityksen luontoissuoritusten rajoituksia koskevat ongelmat ratkaistiin 14. marraskuuta 2011 annetulla neuvoston asetuksella (EU) N:o 1183/2011. Muutoksella tunnustettiin N.ERGHY-tutkimusryhmittymän jäsenyys ja mahdollistettiin se, että muiden kuin teollisuutta edustavien osallistujien, esimerkiksi N.ERGHY-tutkimusryhmittymän, luontoissuoritukset voidaan ottaa huomioon määritettäessä rahoitusosuuksien vastaavuutta. Muutoksen odotetaan myös parantavan rahoitustasoja. Lisätietoja ja menestystarinoita on liitteessä; katso ”Polttokenno- ja vety-yhteisyritys: vuoden 2011 pääsaavutukset”. 7. ARTEMIS-yhteisyrityksen edistyminen vuonna 2011 Komissio on myöntänyt kaudeksi 2008–2013 sulautettujen tietotekniikkajärjestelmien ARTEMIS-yhteisyritykselle 420 miljoonan euron enimmäisbudjetin. Sitä täydentää ARTEMIS-osakasvaltioiden rahoitus, joka on vähintään 1,8 kertaa EU:n osuus (756 miljoonaa euroa). Teollisuuden odotetaan osallistuvan vähintään julkista rahoitusta vastaavalla rahoitusosuudella, joka muodostuu luontoissuorituksista. ARTEMIS allekirjoitti 5. heinäkuuta 2011 hallinnollisen sopimuksen Brysselin pääkaupunkialueen kanssa. Puolan kanssa allekirjoitettiin joulukuussa 2011 hallinnollinen sopimus, jolla Puolasta tuli ARTEMIS-yhteisyrityksen 23. osakasvaltio. Se aikoo varata määrärahoja vuoden 2012 ehdotuspyyntöä varten. ARTEMIS-yhteisyrityksen päätavoitteet ovat vastaaminen alan teollisuuden tutkimus- ja rakenteellisiin haasteisiin sekä Euroopan teollisuuden auttaminen vakiinnuttamaan maailmanlaajuinen johtoasemansa sulautettujen tietotekniikkajärjestelmien teknologioissa ja vahvistamaan sitä. Yksi tämän yhteisyrityksen merkittäviä piirteitä on se, että EU:n ja teollisuuden lisäksi jäsenvaltiot osallistuvat sen rahoitukseen ja hallinnointiin. Ehdotuspyyntöjen jättämis- ja arviointimenettely on kaksivaiheinen: hakijat lähettävät ensin hankeluonnoksen ja sen jälkeen täydellisen hanke-ehdotuksen. Vuonna 2011 allekirjoitettiin kymmenen vuoden 2010 ehdotuspyyntöön nro 3 perustuvaa avustussopimusta ja julkaistiin ehdotuspyyntö nro 4. Jäljempänä olevasta taulukosta käyvät ilmi ehdotuspyynnön nro 4 perusteella toimitetut hankeluonnokset ja täydelliset hanke-ehdotukset sekä arvioinnin tulokset. Ehdotus-pyynnön tunnus || Jätetyt hankeluonnokset || Jätetyt hanke-ehdotukset || || || Kynnys-arvon ylittäneet || Rahoitettaviksi valitut ehdotukset || Onnistumis-prosentti Rahoitus-kelpoiset hanke-ehdotukset || Jatkoon valittujen osuus 2011-1 || 41 || 27 || 27 || 100 % || 16 || 9 || 22 % Vuoden 2011 ehdotuspyynnössä 540 hakijaa pääsi hanke-ehdotusvaiheeseen ja 206 on mukana rahoitettavissa hankkeissa (keskimäärin 23 osallistujaa hanketta kohden). ARTEMIS pyrkii edistämään yhteistyötä kaikkien sidosryhmien välillä tutkimustyön yhteen kokoamiseksi ja kohdentamiseksi. Sidosryhmiin kuuluvat teollisuus, johon luetaan kuuluvaksi myös pk-yritykset, kansalliset viranomaiset sekä tiedelaitokset ja tutkimuskeskukset. Sidosryhmät olivat tasapuolisesti edustettuina vuoden 2011 ehdotuspyynnössä: 71 osallistujista oli tutkimusorganisaatioita ja tiedelaitoksia, 73 teollisia kumppaneita ja 62 pk-yrityksiä. Tiede- ja tutkimusyhteisön edustus ja koordinointi olivat hyvät. Pk-yritysten osuus kaikista osallistujista vuonna 2011 oli 37,9 prosenttia, ja ne saivat 19,18 prosenttia EU:n ARTEMIS-rahoituksesta kaudella 2008–2011. Hankkeissa oli mukana 17 maata. Eniten osallistujia oli Espanjasta, Italiasta, Saksasta, Suomesta, Ranskasta ja Itävallasta. EU12-maita edustivat Tšekki, Latvia ja Viro. Assosioituneista maista vain Norja oli mukana rahoitettaviksi valituissa hankkeissa, mutta sillä oli peräti kuusi osallistujaa. Yhdysvallat, jolla oli yksi osallistuja, oli ainoa kansainvälinen kumppani. Lisätietoja ja menestystarinoita on liitteessä; katso ”ARTEMIS-yhteisyritys: vuoden 2011 pääsaavutukset”. 8. ENIAC-yhteisyrityksen edistyminen Komissio on myöntänyt kaudeksi 2008–2013 nanoelektroniikan ENIAC-yhteisyritykselle 450 miljoonan euron enimmäisbudjetin. Sitä täydentää ENIAC-osakasvaltioiden rahoitus, joka on vähintään 1,8 kertaa EU:n osuus (810 miljoonaa euroa). Teollisuuden odotetaan osallistuvan vähintään julkista rahoitusta vastaavalla rahoitusosuudella, joka muodostuu luontoissuorituksista. ENIAC-yhteisyrityksen päätavoitteet ovat seuraavat: i) nanoelektroniikan alan tutkimuksen ja innovoinnin edistäminen ja nanoelektroniikan integrointi älykkäisiin järjestelmiin, ii) Euroopan teollisuuden auttaminen vakiinnuttamaan ja vahvistamaan asemaansa nanoelektroniikassa ja nanoelektroniikan järjestelmissä sekä iii) laitteistojen integroitavuuden parantaminen ja miniatyrisoinnin edistäminen sekä uusien materiaalien, laitteiden ja prosessien kehittäminen. ARTEMIS-yhteisyrityksen tapaan ENIACille on ominaista se, että EU:n ja teollisuuden lisäksi jäsenvaltiot osallistuvat sen rahoitukseen ja hallinnointiin. Myös ehdotusten jättämis- ja arviointimenettely on samankaltainen (kaksi vaihetta: ensin hankeluonnokset ja sitten täydelliset hanke-ehdotukset). ENIAC-osakasvaltioiden määrärahat olivat vähentyneet ennen vuotta 2011, mutta tämä suuntaus kääntyi ja määrärahojen kasvun odotetaan jatkuvan vuonna 2012. Vuonna 2011 kuitenkin havaittiin, että 1,8:n suhdetta ENIAC-yhteisyrityksen ja osakasvaltioiden hankeavustuksissa ei todennäköisesti saavuteta yhteisyrityksen elinkaaren päättyessä. Julkisten tahojen neuvosto (Public Authority Board) päätti tästä syystä vähentää ENIAC-yhteisyrityksen rahoitusosuutta 16,7 prosentista 15 prosenttiin kaikista rahoituskelpoisista kustannuksista ja korkeintaan 52 prosenttiin ENIAC-osakasvaltioiden ehdotuspyyntöihin varaamista rahoitussitoumuksista. Näin lopullisen suhdeluvun pitäisi olla lähellä 1,8:aa edellyttäen, että i) ENIAC-yhteisyritys käyttää neuvoston asetuksessa säädetyn EU:n enimmäisrahoitusosuuden ja ii) ENIAC-osakasvaltioiden osallistujille myöntämä rahoitus pysyy aiemmalla tasolla. ENIAC-yhteisyritys julkaisi vuonna 2011 ehdotuspyynnöt nro 4 ja 5 (jälkimmäisessä käytettiin kiireellisen aikataulun vuoksi yksivaiheista menettelyä). Vuonna 2011 julkaistuja ja arvioituja ehdotuspyyntöjä koskevat tiedot käyvät ilmi jäljempänä olevasta taulukosta. Ehdotus-pyynnön tunnus || Jätetyt hanke-luonnokset || Jätetyt hanke-ehdotukset || Rahoitus-kelpoiset hanke-ehdotukset || Jatkoon valittujen osuus || Kynnys-arvon ylittäneet || Rahoitetta-viksi valitut || Onnistumis-prosentti (hanke-ehdotukset) || 2011-1 || 20 || 9 || 9 || 100 % || 7 || 6 || 66.7 % || 2011-2 || n.a. || 8 || 7 || 87.50 % || 6 || 6 || 75.0 % || YHTEENSÄ || 20 || 17 || 16 || 93,75 % || 13 || 12 || 70,85 % || Niistä vuoden 2011 ENIAC-ehdotuspyyntöihin osallistuneista 286 hakijasta, jotka toimittivat täydellisen hanke-ehdotuksen, 195:n hanke valittiin rahoitettavaksi, eli onnistumisprosentti oli hyvä. Kumppanit jakautuivat alalle tyypillisesti: tutkimusorganisaatioita (50), teollisuusyrityksiä (71) ja pk-yrityksiä (74) oli suunnilleen yhtä paljon, mutta julkiset elimet ja tiedeyhteisöt puuttuivat. Pk-yritysten osuus kaikista osallistujista vuosina 2008–2011 oli 37,9 prosenttia, ja niille myönnettiin 13,30 prosenttia EU:n rahoituksesta. Ehdotuspyyntöihin osallistuneet edustivat 19:ää maata, eniten Alankomaita, Italiaa, Ranskaa, Saksaa ja Itävaltaa. Myös EU12-maista oli osallistujia. Parhaiten olivat edustettuina Tšekki, Puola ja Slovakia. Myös assosioituneista maista oli useita osallistujia, eniten Israelista (5 osallistujaa), Norjasta (3) ja Sveitsistä (1). Kansainvälisiä osallistujia ei ollut. Vuoden 2011 loppupuolella ENIAC-yhteisyritys julkaisi pilottituotantolinjojen perustamista koskevan kiinnostuksenilmaisupyynnön. Pyynnön tavoitteena oli valmistaa yhteisyritystä siihen, että siitä tulee kehitystä vauhdittavaa keskeistä teknologiaa (Key Enabling Technologies, KET) koskevan politiikan täytäntöönpanon keskeinen väline. Tällä politiikalla pyritään parantamaan Euroopan asemaa kuudella KET-alalla, joista yksi on nanoelektroniikka. Pilottituotantolinjat mahdollistavat innovoinnin korkeammalla teknologisen valmiuden tasolla (tasot 4–8), mikä luo sillan Horisontti 2020 ‑ohjelmaan. Lisätietoja ja menestystarinoita on liitteessä; katso ”ENIAC-yhteisyritys: vuoden 2011 pääsaavutukset”. 9. Yleinen edistyminen vuonna 2011 9.1. Sidosryhmien osallistuminen Yhteisyritysten perustamisesta saadun kokemuksen perusteella on mahdollista aloittaa tietojen esittäminen sidosryhmien osallistumisen kehittymisestä. || Osallistuminen jätettyihin ehdotuksiin (2011) || Osallistuminen rahoitettaviksi valittuihin hankkeisiin (2011) Clean Sky || 600 || 238 IMI || 1377 || 319 FCH || 667 || 285 ARTEMIS || 540 || 206 ENIAC || 286 || 195 Yhteensä || 3470 || 1243 Jätetyissä ehdotuksissa oli 3470 osallistujaa ja rahoitetuissa hankkeissa 1243 osallistujaa vuonna 2011. Kokonaisonnistumisprosentti (35,8 %) on hyvin lupaava, ja sitä voidaan pitää myönteisenä, kun otetaan huomioon, että yhteisyritykset harjoittavat erittäin pitkälle erikoistunutta, teollisuusvetoista tutkimustoimintaa. Yhteisyritykset ovat pyrkineet laajentamaan osallistumispohjaa muun muassa parantamalla sellaisille ryhmille kohdistettua viestintää, jotka voisivat vastata avoimiin ehdotuspyyntöihin. Ne ovat järjestäneet räätälöityjä tiedotuspäiviä ja osallistuneet enenevässä määrin seminaareihin, tapahtumiin ja tärkeimpiin messuihin ja näyttelyihin. Myös yhteisten teknologia-aloitteiden julkista näkyvyyttä on parannettu. Melkein kaikkien aloitteiden verkkosivustot on uudistettu tiedonvälityksen parantamiseksi ja käyttäjäystävällisyyden lisäämiseksi. Tutkimus- ja tiedeyhteisöt tuntevatkin yhteisten teknologia-aloitteiden yhteisyritykset nyt paremmin. Tämän seurauksena esimerkiksi IMI-yhteisyritys sai toiseen ehdotuspyyntöönsä kaksi kertaa enemmän vastauksia kuin ensimmäiseen. Tutkimushankkeisiin osallistuvien sidosryhmien tyypit vaihtelevat eri yhteisyrityksissä: · FCH-yhteisyrityksen rahoittamiin hankkeisiin osallistuu kaikentyyppisiä sidosryhmiä: sen 285 osallistujan joukossa on 77 tutkimusorganisaatiota, 49 yliopistoa, 76 suurta teollisuusyritystä, 73 pk-yritystä, 3 julkista elintä ja 7 muuta. · IMI-yhteisyrityksen hankkeisiin osallistuu 50 EFPIAn jäsenyhtiötä (suurteollisuus), 208 yliopistoa, 47 pk-yritystä, 6 potilasjärjestöä ja 5 muuta. · Clean Sky-, ENIAC- ja ARTEMIS-yhteisyritysten rahoittamiin hankkeisiin ei osallistu yhtään julkista elintä tai ryhmään ”muut” kuuluvaa toimijaa. · ARTEMIS-hankkeisiin osallistuu 73, ENIAC-hankkeisiin 71 ja Clean Sky ‑hankkeisiin 53 teollisuusyritystä. · Clean Sky ‑yhteisyrityksen hankkeisiin osallistujista 54 on yliopistoja. ARTEMIS-hankkeissa yliopistot sisältyvät tutkimusorganisaatioihin. · Tutkimusorganisaatioita osallistuu Clean Sky ‑hankkeisiin 43, ARTEMIS-hankkeisiin 71 ja ENIAC-hankkeisiin 50. Yhteisyritysten toimittua täysipainoisesti kaksi vuotta sidosryhmien osallistuminen vaikuttaa kaikkiaan tasapainoiselta, vaikka heikoimmin edustettujen sidosryhmien osalta onkin vielä parantamisen varaa. Osallistumis- ja edustavuuslukuja tarkasteltaessa on syytä muistaa, että kullakin teknologia-alalla odotetaan kohdennettuja tuloksia. 9.2. Innovaatioulottuvuus ja pk-yritysten osallistuminen Nyt käytössä olevia viittä yhteisyritystä voidaan jo pitää mallina innovatiivisesta tavasta tehdä tutkimusta. Julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuus on merkittävä askel eteenpäin kohti tutkimustulosten siirtämistä markkinoille. Yhteisten teknologia-aloitteiden yhteisyritykset laativat omat tutkimusohjelmansa tiiviissä yhteistyössä teollisuuden kanssa. Tavoitteena on tulosten muuntaminen sovelluksiksi mahdollisimman nopeasti. Tutkimustulosten hyödyntämisen nopeuttamisprosessia kehitetään edelleen Horisontti 2020 ‑puiteohjelmassa, erityisesti teollisuuden johtoasemaa koskevassa tavoitteessa. Jo nyt on kuitenkin mahdollista nimetä seikkoja, joiden perusteella voidaan arvioida yhteisyritysten innovointituloksia vuonna 2011, vaikka tässä kertomuksessa ei olekaan tarkoitus esitellä yksityiskohtaisesti tätä näkökohtaa. · Clean Sky ‑yhteisyrityksessä on otettu käyttöön teknologisen valmiuden tason käsite (Technology Readiness Level, TRL), ja avoimien ehdotuspyyntöjen perusteella ehdotettuja hankkeita arvioidaan myös teknologian kypsyyden kannalta. TRL:n avulla arvioidaan ja vertaillaan tietyn teknologian kehitysastetta. Korkein taso on 6, jolla olevat tutkimushankkeet ovat saavuttaneet tuotekehitystä edeltävän vaiheen. · ARTEMIS-yhteisyrityksessä hankkeiden kykyä edistää innovaatioiden kehittämistä tutkimuksessa arvioidaan kypsyysindeksillä sekä indeksillä, jolla mitataan pk-yritysten osallistumista ehdotuksiin. · Yhteisten teknologia-aloitteiden vuotuisiin toteutussuunnitelmiin sisältyi joitakin prototyyppi- ja demonstraatiotoimia. Clean Sky ‑yhteisyrityksen ehdotuspyyntöihin sisältyi 15 tutkimusaihetta, jotka olivat avoimia demonstraatioille, ja yksi tutkimusaihe, joka oli avoin prototyyppihankkeille. FCH:lla oli seitsemän aihetta demonstraatioille ja yksi polttokennojärjestelmiin liittyvä aihe kaupallistettavan idean toimivuuden kokeelliselle todentamiselle (proof of concept). · ENIAC otti vuonna 2011 käyttöön ENIAC-innovointipalkinnon tunnustuksen antamiseksi hankkeille, jotka ovat päätösvaiheessa tai jotka on vastikään saatu päätökseen ja joiden tuloksena on syntynyt kaikkein vaikuttavin innovaatio. E3Car-hanke, johon osallistui 28 demonstraatiota ja jonka kokonaisbudjetti oli 180 miljoonaa euroa, oli ensimmäinen voittaja. · Myös kaksi yhteisyritystä voitti innovointipalkinnon: – Clean Sky ‑yhteisyrityksen TaxiBot-hankkeelle myönnettiin palkinto Münchenissä järjestetyssä Inter Airport Europe ‑tapahtumassa. Hankkeessa kehitettiin ilmastovaikutuksia vähentävä innovatiivinen ratkaisu, jota voidaan soveltaa ilman hinaustankoa käytettäviin vetotraktoreihin, joilla siirretään lentokoneita lentokentälle ja sieltä pois. – FCH-yhteisyrityksen eräässä hankkeessa toimiva pienempi yritys sai naisinnovoijille tarkoitetun EU:n palkinnon vuoden 2011 innovaatiokonventissa. Italialainen yritys, jolla on 40 työntekijää, kehitti ensimmäisen varateholähteenä toimivan, itselatautuvan vetypolttokennojärjestelmän, joka on puhtaampi, uusiutuva vaihtoehto lyijyakuille ja dieselgeneraattoreille. Yhteisyritykset siis lisäsivät tietämystä ja paransivat tutkimuksen laatua vuonna 2011 toteuttamalla hankkeita, joilla on potentiaalisia vaikutuksia teollisuuteen ja tutkimusympäristöön. Ilmailualalla kehitettiin uusi Breakthrough Laminar Aircraft Demonstrator in Europe (BLADE) ‑järjestelmä, jolla vähennetään valmistus- ja huoltokustannuksia. Contribution of Airlines for the Reduction of Industry Nuisances and Gases (CARING) ‑hankkeessa analysoidaan lentoyhtiöiden taloutta ja uusien ympäristömääräysten vaikutusta siihen. Parempien ja turvallisempien lääkkeiden kehittämisen alalla on perustettu NEWMEDS-tietokanta, joka on maailman suurin antipsykoottisia lääkkeitä koskevien kliinisten tutkimustietojen tietokanta. Se sisältää alan viiden johtavan lääkeyhtiön tiedot 23 401 potilaasta. On tärkeää korostaa, että keskenään kilpailevat yritykset ovat nyt ensimmäistä kertaa halukkaita paljastamaan ja jakamaan kliinisten tutkimustensa tulokset. Se on olennaista, jotta voidaan saada aikaan paremmin kohdennettua ja yksilöllisempää terveydenhoitoa. Liikennealan Clean Hydrogen In European Cities (CHIC) ‑hankkeen tavoitteena on tuoda eurooppalaisiin kaupunkeihin ympäristöystävällisiä kaupunkibusseja, joilla on vähemmän ympäristövaikutuksia kuin perinteisillä busseilla. Hankkeessa pyritään edistämään näiden bussien käyttöä lyhentämällä markkinoille saattamiseen kuluvaa aikaa. E3Car-hankkeessa, jonka tavoitteena on sähköajoneuvojen voimansiirron hallinta, onnistuttiin parantamaan tehomuunnosta ja tehon siirtoa 10 prosentilla ja energiatehokkuutta 35 prosentilla. Hanke on tarjonnut kilpailuympäristön 28 demonstraatiolle. Yhteisyritykset pyrkivät lisäämään pk-yritysten osallistumista ja saavuttivatkin siinä hyvän tuloksen vuonna 2011, sillä noin 28 prosenttia valituista osallistujista oli pk-yrityksiä. Viidestä yhteisestä teknologia-aloitteesta ENIAC osoittautui houkuttelevimmaksi pk-yrityksille, joiden osuus kaikista osallistujista oli 37,9 prosenttia. Seuraavaksi houkuttelevin oli Clean Sky (37 prosenttia)[8], jota seurasivat ARTEMIS (31 prosenttia), FCH (25,6 prosenttia) ja IMI (17,7 prosenttia).[9] Pk-yrityksille myönnetty keskimääräinen osuus kaikkien yhteisten teknologia-aloitteiden yhteisyritysten EU-rahoituksesta kaudella 2008–2011 oli hieman yli 21 prosenttia, mikä on enemmän kuin seitsemännen puiteohjelman yleinen 15 prosentin tavoite. Jäljempänä olevasta taulukosta ilmenee yksityiskohtaisesti pk-yritysten osallistuminen jätettyihin ehdotuksiin ja rahoitettaviksi valittuihin hankkeisiin kaikissa viidessä yhteisyrityksessä (2011). || Osallistuminen jätettyihin ehdotuksiin || Osallistuminen rahoitettaviksi valittuihin hankkeisiin Clean Sky || 239 || 88 IMI || 263 || 47 FCH || 174 || 73 ARTEMIS || 182 || 62 ENIAC || 109 || 74 Yhteensä || 967 || 344 Osallistuvien pk-yritysten määrä on varsin selvä osoitus siitä, että pk-yrityksille räätälöityjä tutkimustoimia, joissa niiden panosta tarvitaan yleisempien tutkimus- ja innovointitavoitteiden saavuttamiseksi, on sopivassa suhteessa. Yhteisten teknologia-aloitteiden yhteisyritysten edistyminen vuonna 2011 osoittaa, että ne todennäköisesti täyttävät niihin asetetut innovointiodotukset ja auttavat vastaamaan Horisontti 2020 ‑ohjelmassa asetettuihin tulevaisuuden haasteisiin. 9.3. Osallistujien maantieteellinen jakautuminen Viiden yhteisyrityksen strategisten tutkimuslinjausten täytäntöönpanoon osallistuu keskimäärin 20 jäsenvaltiota. Monipuolisin on FCH, jolla on useita kansainvälisiä kumppaneita. Listan kärjessä olevilla jäsenvaltioilla on kehittynyt teollisuusympäristö sekä dynaamisia pk-yrityksiä, tutkimuskeskuksia ja yliopistoja. || Rahoitettaviksi valittuihin hankkeisiin osallistuvien maiden määrä || Kärkimaat[10] Clean Sky || 23 || UK, DE, ES, IT FR IMI || 15 || UK, DE, NL, FR, SE FCH || 26 || DE, UK, FR, IT, BE ARTEMIS || 17 || ES, IT, DE, FI, FR & AT ENIAC || 19 || NL, IT, FR, DE, BE Huomautettakoon myös, että yhtä lukuun ottamatta kaikki EU12-maat ovat osallistuneet. · EU12-maiden osuus rahoitettujen hankkeiden koko osallistumismäärästä on kaikkiaan noin 15 prosenttia. Osallistuminen on suurinta Clean Sky ‑yhteisyrityksen hankkeissa (noin 10 prosenttia), mutta esimerkiksi IMI-yhteisyrityksen hankkeisiin EU12-maat eivät ole osallistuneet juuri lainkaan. Seuraavasta kuviosta käy ilmi EU12-maiden osallistuminen kunkin yhteisyrityksen hankkeisiin (vain rahoitetut hankkeet). · EU12-maista parhaiten edustettuna on Puola, jolla on 18 osallistujaa rahoitetuissa hankkeissa (kuusi FCH:n ja ENIACin hankkeissa yhteensä ja 12 Clean Sky ‑hankkeissa). Lisäksi puolalaiset organisaatiot koordinoivat viittä hanketta. Seuraavana on Tšekki, jolla on 16 osallistujaa rahoitetuissa hankkeissa ja osallistujia kaikissa yhteisissä teknologia-aloitteissa, eniten ARTEMISissa, jonka hankkeissa on seitsemän tšekkiläistä osallistujaa. Romanialla on kuusi osallistujaa ja Unkarilla kolme. Liettualla ei sitä vastoin ole osallistujia yhdessäkään valitussa hankkeessa. · Clean Sky ‑yhteisyritys järjesti vuonna 2011 Keski- ja Itä-Euroopassa pyöreän pöydän keskustelun ilmailututkimuksesta vähemmän aktiivisten alueiden osallistumisen lisäämiseksi. Tätä pidetään hyvänä käytäntönä, ja komissio toivookin muiden yhteisten teknologia-aloitteiden seuraavan tulevaisuudessa Clean Skyn esimerkkiä. Komissio jatkaa vuonna 2012 keskusteluja yhteisyritysten kanssa siitä, miten EU12-maiden osallistumista voitaisiin lisätä merkittävästi. Myös seitsemänteen puiteohjelmaan assosioituneet maat olivat kiinnostuneita yhteisten teknologia-aloitteiden tutkimustoiminnasta. Niiden osuus osallistujista oli noin 15 prosenttia. Aktiivisin assosioitunut maa vuonna 2011 oli Sveitsi, jota seurasivat Norja ja Israel. Eniten osallistujia assosioituneista maista oli FCH:n hankkeissa, seuraavaksi eniten Clean Skyn ja IMI:n hankkeissa. Arvioitaessa assosioituneiden maiden osallistumista ARTEMIS- ja ENIAC-hankkeisiin on myös otettava huomioon näiden yhteisyritysten kolmikantainen rahoitusmalli. Maa || IMI || FCH || Clean Sky || ARTEMIS || ENIAC || Yhteensä Sveitsi || 6 || 7 || 6 || || 1 || 20 Norja || || 7 || 1 || 6 || 3 || 17 Islanti || 2 || 1 || || || || 3 Israel || 2 || || 2 || || 5 || 9 Turkki || || 1 || 1 || || || 2 Serbia || || 1 || || || || 1 Yhteensä || 10 || 17 || 10 || 6 || 9 || 52 9.4. Kansainvälinen ulottuvuus Yhteisten teknologia-aloitteiden toimissa on ollut mukana myös kansainvälisiä kumppaneita. Niiden osuus vuonna 2011 rahoitetuista hankkeista oli noin kolme prosenttia. Kokemukset toiminnasta kansainvälisten kumppanien kanssa vaihtelevat paljon eri teknologia-aloilla. Niihin vaikuttavat myös yhteisten teknologia-aloitteiden strategiat ja yhteistoiminta tutkimuksen, innovoinnin ja sääntelyn aloilla. Kuten seuraavasta taulukosta ilmenee, Yhdysvallat osallistui lähes kaikkiin yhteisiin teknologia-aloitteisiin, ja sillä oli kaikkiaan eniten osallistujia rahoitetuissa hankkeissa. Maa || IMI || FCH || Clean Sky || ARTEMIS || ENIAC || Yhteensä Yhdysvallat || 3 || 1 || 1 || 1 || || 6 Venäjä || || || 1 || || || 1 Kiina || || 1 || || || || 1 Korea || || 1 || || || || 1 Kanada || || 1 || || || || 1 Yhteensä || 3 || 4 || 2 || 1 || 0 || 10 Pystyäkseen kilpailemaan maailmanlaajuisesti Euroopan teollisuuden on lujitettava yhteistyötä ja vähennettävä hajanaisuutta Euroopassa, mutta sen on myös saatava aikaan synergiaa muualla, etenkin keskeisten kansainvälisten toimijoiden kanssa. Yhteisten teknologia-aloitteiden kansainvälistä ulottuvuutta onkin tarkoitus kehittää edelleen. Komissio keskustelee parhaillaan yhteisyritysten kanssa siitä, minkälaista yhteistoimintaa kansainvälisten kumppaneiden kanssa kullakin alalla tarvitaan. FCH-yhteisyritys on jo tarkistanut monivuotista toteutussuunnitelmaansa kunnianhimoisempaan ja kilpailukykyisempään suuntaan verrattuna alan maailmanlaajuiseen toimintaan. ARTEMIS-yhteisyrityksen päivitetyt strategiset tutkimuslinjaukset osoittavat nyt selvästi, mitä kaikilta T&K- ja innovointitoimijoilta vaaditaan, jotta Eurooppa saavuttaisi johtoaseman sulautettujen tietotekniikkajärjestelmien alalla. 9.5. Avustussopimussalkut Yhteisyritysten avustussopimussalkut poikkeavat toisistaan, samoin kuin niiden hanketyypit, konsortioiden koot ja talousarviot. Yhteisyritykset voivat sekä kehittää tutkimusyhteistyötä että tukea verkottumistoimia (esimerkiksi FCH) koordinointi- ja tukitoimilla, joissa konsortioiden koko on luonnostaan pienempi ja koostumukseltaan toisenlainen. || Avustukset, joista neuvoteltiin vuonna 2011 || Vuonna 2011 allekirjoitetut avustus-sopimukset || Avustukset, joihin liittyvä toiminta on päättynyt Clean Sky || 24 || 80 || 7 IMI || 2 || 13 || 0 FCH || 0 || 26 || 5 ARTEMIS || 9 || 10 || 3 ENIAC || 0 || 22 || 0 Yhteensä || 35 || 151 || 15 Kolmena ensimmäisenä toimintavuonna eri yhteisyritysten allekirjoittamat avustussopimukset vaihtelivat niin lukumäärältään, kumppanimäärältään kuin niille myönnetyltä talousarvioltakin. · Clean Sky ‑yhteisyrityksen sopimussalkku on omaleimaisin. Rahoitettuja hankkeita ja allekirjoitettuja avustussopimuksia on enemmän kuin muilla, mutta hankkeissa on vähemmän kumppaneita ja niiden talousarviot ovat verrattain pienet. Clean Skyn ehdotuspyynnöissä myös yhden kumppanin hankkeet ovat mahdollisia etenkin silloin, kun tutkimusaihe on niin spesifinen, että vain yksi organisaatio (tai muutama organisaatio, jotka kilpailevat keskenään hankkeiden valinnassa ja arvioinnissa) täyttää ehdotuspyynnön vaatimukset. Clean Sky ‑yhteisyrityksen avustussopimuksissa on keskimäärin kaksi kumppania, ja niille myönnetty talousarvio on keskimäärin 515 000 euroa. Näin ollen lukuisten allekirjoitettavien avustussopimusten hallinnointi on työlästä, mutta toisaalta konsortioiden koordinointi on vaivattomampaa. · IMI- ja FCH-yhteisyritysten konsortiot ovat samantyyppisiä: hankkeita (ja allekirjoitettuja avustussopimuksia) on vähemmän, mutta ne ovat suurempia sekä talousarvioltaan että kumppanimäärältään. IMI-hankkeissa on keskimäärin 26 kumppania, kun EFPIAn jäsenyhtiöt ja muut organisaatiot lasketaan yhteen, ja allekirjoitettujen avustussopimusten talousarvio on keskimäärin noin 10 miljoonaa euroa (vain IMI-yhteisyrityksen rahoitusosuus). FCH-yhteisyrityksen hankkeissa on keskimäärin yhdeksän kumppania, ja niiden talousarvio on keskimäärin 3,8 miljoonaa euroa. · ARTEMIS-yhteisyrityksen konsortioissa on keskimäärin 23 kumppaniorganisaatiota ja ENIAC-yhteisyrityksen konsortioissa 22. Niiden talousarviot ovat keskimäärin 15,8 miljoonaa euroa (ARTEMIS) ja 23 miljoonaa euroa (ENIAC).[11] 10. Haasteet ja tulevaisuudennäkymät Yhteisyritysten ensimmäiset väliarvioinnit suoritettiin suunnitellusti, ja raportit valmistuivat huhtikuussa 2011. Yhteisyritysten näkymiä pidettiin yleisesti ottaen hyvinä. Ulkopuoliset arvioijat suosittelivat kansalaisille suunnatun viestinnän parantamista, keskeisten suorituskykyindikaattorien käyttöönottoa ja päivittäiseen hallinnointiin liittyvien tehtävien siirtämistä hallintoneuvostoilta entistä enemmän toimitusjohtajille. Suositukset on määrä toteuttaa kaikilta osin ennen seuraavaa väliarviointia, joka suoritetaan vuonna 2013. Yhteisyritykset paransivat vuonna 2011 huomattavasti kansalaisille suunnattua viestintätoimintaansa. Hankkeiden näkyvyys lisääntyi ja pääviestintävälineiden (esimerkiksi verkkosivustojen) laatu parani. Ne ottivat myös käyttöön keskeisiä suorituskykyindikaattoreita: · IMI-yhteisyritys määritteli keskeiset suorituskyky- ja tulosindikaattorit kahdelle keskeiselle painopistealueelle: strategisten tutkimuslinjausten täytäntöönpanolle ja ohjelmatoimiston suorituskyvylle. Keskimääräinen käsittelyaika on lyhentynyt yli 90 päivällä. · Clean Sky ‑yhteisyritys noudatti asiantuntijoiden useimpia suosituksia. Riippumattomat asiantuntijat ovat arvioineet vuosittain integroitujen teknologioiden demonstraatioiden suoritusta. · FCH-yhteisyritys otti käyttöön ”operatiivisia indikaattoreita” t&k-toiminnan edistymisen seuraamiseksi. Niitä verrataan tulosindikaattoreihin tavoiteltujen ja tuoreimpien tunnettujen tulosten avulla. · ENIAC-yhteisyritys otti käyttöön keskeisen suorituskykyindikaattorin, joka sisältää ajan, joka kuluu julkisten tahojen neuvoston rahoituspäätöksestä kunkin rahoituksensaajan vastaanottamaan ensimmäiseen maksuun. Edistymistä arvioidaan seuraavaksi toisessa väliarvioinnissa ja vuoden 2012 vuosikertomuksessa. Koska yhteisyritykset toimivat nyt täysin itsenäisesti, on mahdollista arvioida alustavasti niiden tuottamia hyötyjä. Teollisuus on osoittanut tasaisesti varoja, mikä osoittaa sen sitoutuneisuuden. Pk-yritykset ovat olleet kiinnostuneita yhteisten teknologia-aloitteiden yhteisyritysten tutkimusaiheista erityisesti tutkimus- ja innovointiympäristön ja rahoitusjärjestelyjen vakauden ja jatkuvuuden vuoksi. Vuoden 2011 loppuun mennessä EU:n rahoituksesta 21 prosenttia oli myönnetty pk-yrityksille. Kuten 9.2 kohdassa jo todettiin, yhteiset teknologia-aloitteet ovat onnistuneet vastaamaan haasteeseen, ja niistä on tullut pienille ja keskisuurille yrityksille houkutteleva tapa tehdä tutkimusta. Pk-yritykset hyötyvät erikoistuneista työskentely-ympäristöistä, selkeästi markkinasuuntautuneista tutkimusaiheista sekä yhteisyrityksistä niiden tarpeisiin paremmin sopivina välineinä. Laajemmin tarkasteltuna sidosryhmien osallistuminen on tasapainossa, ja kaikki osapuolet ovat olleet mukana yhteisten teknologia-aloitteiden tutkimustoiminnassa. EU:n rahoituksesta keskimäärin 45 prosenttia on myönnetty tutkimusorganisaatioille ja yliopistoille ja 34 prosenttia teollisuudelle. Kansalaisjärjestöjen, kattojärjestöjen ja säätiöiden kaltaisten muiden organisaatioiden osuus EU:n rahoituksesta oli kaksi prosenttia ja pk-yritysten noin 21 prosenttia. Keskeiset tutkimustavoitteet kehittyivät vuonna 2011 niin, että ne kuvastivat kunkin teknologia-alan viimeisintä kehitystä. Yhteisten teknologia-aloitteiden yhteisyritysten strategisiin tutkimus- ja innovointilinjauksiin on sisällytetty pitkän aikavälin kunnianhimoisia tavoitteita. · Clean Sky ‑yhteisyrityksen ilmailualan tutkimustavoitteet päivitettiin ACAREn vuonna 2011 julkaiseman Flightpath 2050, Europe’s vision for Aviation ‑raportin ohjeiden perusteella. · IMI-yhteisyrityksen strategisten tutkimuslinjausten tarkistuksen myötä myös rahoitettavien hankkeiden tyyppi muuttuu: ehdotuspyynnöissä keskitytään tulevaisuudessa laajamittaisiin ja uraauurtaviin hankkeisiin. · FCH-yhteisyrityksen monivuotista toteutussuunnitelmaa tarkistettiin, ja sovellusalojen tavoitteiden voimassaoloa jatkettiin vuoteen 2020 (vuodesta 2015). · ARTEMIS-yhteisyrityksen strategisia tutkimuslinjauksia tarkistettiin, jotta voitaisiin ottaa paremmin huomioon se, että kaikkien nykyajan tuotteiden, infrastruktuurien ja palvelujen osana olevat sulautetut tietotekniikkajärjestelmät toimivat luontaisesti eräänlaisena yhteiskunnan hermojärjestelmänä. · ENIAC-yhteisyrityksen strategisissa tutkimuslinjauksissa otetaan edelleen huomioon merkittävät yhteiskunnalliset haasteet, joihin vastaaminen edellyttää mikropiirien toiminnan parantamista ja energiankulutuksen vähentämistä. Yleisesti voidaan todeta, että yhteisyritysten päivitetyissä strategisissa tutkimus- ja innovointilinjauksissa otetaan aikaisempia versioita paremmin huomioon Euroopan komission Horisontti 2020 ‑ohjelmassa esittämä tutkimus- ja innovointistrategia. Yhtymäkohdat takaavat johdonmukaisuuden ja helpottavat EU:n toimien sovittamista yhteen laajempien tavoitteiden kanssa, joita ovat teollisuuden kilpailukyvyn kasvattaminen, korkealuokkaisen tieteen tuottaminen, kasvu ja työpaikkojen luominen. Yhteisyritykset jatkoivat hallintojensa vahvistamista ja kehittivät etenkin sisäisiä valvontapuitteitaan parantaen huomattavasti valvontamekanismejaan. Hallintoneuvostot hyväksyivät jälkitarkastusstrategioita ja tarkastelivat uusia menettelyjä sisäisen valvonnan järjestelmien täydentämiseksi ja vahvistamiseksi. Kaikki yhteisyritykset paransivat tietoteknisiä ja logistisia toimintojaan. Yhteisyritysten tähänastiset tulokset vahvistavat niiden olevan kunnianhimoisia eurooppalaisia aloitteita, joista voi kehittyä julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuden tunnustettuja malleja. Komissio kerää parhaillaan teollisuuskumppaneilta näkemyksiä siitä, miten yhteisyrityksiä voitaisiin laajentaa seuraavan monivuotisen rahoituskehyksen aikana. Käynnissä on myös avoin kuulemiskierros, jotta saataisiin mahdollisimman laajalta piiriltä lausuntoja yhteisyritysten tulevaisuuden suunnittelun pohjaksi seuraavalla rahoituskaudella. Joukko tulevaisuuden haasteita on vielä ratkaisematta: · Hallinnollinen rasitus Yhteisyritykset ovat verrattain pieniä, joten niiden toimintakustannukset ovat suhteellisen suuret. Tehokkuutta voitaisiin lisätä esimerkiksi luomalla yhteisyrityksille yhteinen hallinnollinen rakenne. ARTEMIS- ja ENIAC-yhteisyrityksen ensimmäiseen väliarviointiin osallistuneet asiantuntijat pitivät yhteisyritysten suhteellista pienuutta riskitekijänä. Riippumattomat asiantuntijat ehdottivat näiden kahden yhteisyrityksen kehittämiseksi muun muassa niiden yhdistämistä ja yhteisen rakenteen perustamista pelkästään hallinnollisia tehtäviä varten. · Täydentävyys ja koordinointi muiden EU:n ja kansallisten ohjelmien kanssa sekä teollisuuden ja jäsenvaltioiden rahoitussitoumukset ARTEMIS- ja ENIAC-yhteisyrityksille On tullut aika sovittaa ARTEMIS- ja ENIAC-yhteisyritysten tutkimusohjelmat paremmin yhteen kansallisten ohjelmien kanssa. Komissio keskustelee parhaillaan sidosryhmien kanssa mahdollisista organisaatiovaikutuksista ja ottaa samalla huomioon nykyisen taloustilanteen. Tässä yhteydessä laadittiin vuonna 2010 yhteisiä kehittämisasiakirjoja Eurekan klusteriohjelmien CATRENE ja ITEA2 kanssa. Lähestymistapa voi osoittautua hedelmälliseksi, ja parhaillaan käydäänkin keskusteluja yhteisten puitteiden luomisesta yhteisille teknologia-aloitteille ja Eureka-ohjelmille niin, että ne kuitenkin säilyttäisivät omat toimintatapansa – yhteisissä teknologia-aloitteissa ylhäältä alas suuntautuvan ja Eureka-klusteriohjelmissa alhaalta ylös suuntautuvan – ja molempien välineiden strategia olisi teollisuusvetoinen. Kaikkien yhteisyritysten osalta voidaan pyrkiä lisäämään jäsenvaltioiden kanssa tehtävää yhteistyötä synergian vahvistamiseksi – etenkin niin, että siitä olisi hyötyä mahdollisille uusille tulokkaille ja pk-yrityksille. ARTEMIS- ja ENIAC-yhteisyritysten hankkeiden rahoituksessa käytetään erityistä kolmikantamallia. Kumppanit saavat suuren osan rahoituksestaan omalta valtioltaan tai alueellisilta virastoilta avustussopimusten mukaisesti. Yhteisyritykset myöntävät kumppaneille myös suoraa rahoitusta, jonka määrä on noin 16,7 prosenttia rahoituskelpoisista kustannuksista. Tämä rahoitusmalli toimi hyvin ARTEMIS-yhteisyrityksen ensimmäisinä vuosina eräin varauksin, jotka johtuivat ennen kaikkea jäsenvaltioiden rahoitussitoumusten jyrkästä supistumisesta talous- ja rahoituskriisin yhteydessä. Suuntaus kääntyi ensimmäisen kerran ylöspäin vuonna 2011, ja tämän odotetaan jatkuvan vuonna 2012. Kokemukset kaikkien yhteisyritysten ensimmäisestä itsenäisestä toimintavuodesta, jolloin tuotettiin ensimmäiset onnistuneet tulokset, voidaan kiteyttää seuraavasti:[12] (1) Yhteisyritykset muodostavat tutkimusyhteistyön innovatiivisen mallin Euroopalle strategisina pidettyjen teknologioiden alalla. Kaikkien kumppanien sitoutuminen on ehdottoman tärkeää, jotta odotetut tulokset voidaan saavuttaa ja Euroopan kilpailukykyä todella lisätä. Rahoitusmekanismista riippumatta kaikilla yhteisyrityksillä on kahden viime vuoden aikana todettu teollisuuden ja jäsenvaltioiden rahoitusosuuksien vastaavuuteen liittyviä ongelmia. (2) Yhteisyritykset ovat kiistatta päässeet vauhtiin ja lisänneet näkyvyyttään, ja niitä on alettu pitää varteenotettavina globaaleina toimijoina omilla teknologia-aloillaan. (3) Täytäntöönpanorakenteille (yhteisyrityksille) olisi suotava lisää joustavuutta, jotta ne voivat keskittyä tutkimustyöhön hallinnollisten tehtävien sijaan. Yhteisyritysten toiminnan tehostamiseksi ne voidaan organisoida toisella tavalla, jos näin voidaan optimoida resurssien käyttö. (4) Yhteisyritysten saavutuksia pitäisi seurata ja arvioida keskeisillä suorituskykyindikaattoreilla, jotka olisi määriteltävä tavalla, joka ottaa huomioon yhteisyritysten erot mutta mahdollistaa vertailun. (5) Yhteisyritysten olisi pysyttävä yksinkertaisina ja avoimina, ja kaikkien potentiaalisten rahoituksensaajien olisi voitava lähestyä niitä. Näitä ominaisuuksia olisi jopa lisättävä. Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä heikommin edustetuista maista peräisin oleviin uusiin tulokkaisiin sekä pk-yrityksiin. (6) Kullekin yhteisyritykselle olisi määriteltävä asianmukainen kansainvälinen strategia, jossa otetaan huomioon sen omat tutkimusalat, yhteistyöstä mahdollisesti koituvat hyödyt tutkimuksen, innovoinnin ja sääntelyn kannalta sekä tietenkin yhteistyöhön liittyvät riskit. Tähänastisten kokemusten perusteella voidaan todeta, että yhteisyritykset ovat vakiinnuttamassa mahdollisuutensa kehittyä tulevaisuudessa julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuden tunnustetuksi malliksi EU:n tutkimustoiminnassa. Ne tekivät jo vuonna 2011 parannuksia ensimmäisessä väliarvioinnissa annettujen suositusten pohjalta, ja lisäparannuksia on odotettavissa. Vuonna 2011 saavutetut ensimmäiset tulokset, kuten valmistus- ja huoltokustannusten laskeminen ilmailualalla, lentoyhtiöiden tulevan talouden analysointi ja keskenään kilpailevien yritysten avaaminen teollisille kumppaneille (esimerkiksi tuloksia sisältävän keskustietokannan kautta), osoittavat, että yhteisten teknologia-aloitteiden yhteisyritykset kykenevät paitsi vastaamaan teknisiin haasteisiin myös vahvistamaan teollisuus- ja tutkimusympäristöä. Vuonna 2012 odotetaan huomattavaa edistystä hanketulosten keräämisessä. Lisäksi julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien hyödyistä ollaan parhaillaan tekemässä alustavaa analyysia, jonka tuloksista raportoidaan vuonna 2012. Koska analyysissa arvioidaan yhteisten teknologia-aloitteiden yhteisyritysten vaikutusta tutkimus- ja innovointitoimien toteuttamiseen EU:n tasolla, siinä käytetään myös Horisontti 2020 ‑ohjelmassa asetettuja kriteerejä, joista on sovittu jäsenvaltioiden kanssa. Yhteisyritysten tähänastisia kokemuksia arvioidaan tässä yhteydessä myös uusien julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien perustamista koskevien kriteerien perusteella. 11. LIITE – yhteisten teknologia-aloitteiden yhteisyritysten vuonna 2011 saavuttama edistys: Yhteenveto 1.1. Clean Sky ‑yhteisyritys: vuoden 2011 pääsaavutukset ALA || EDISTYS – SAAVUTUKSET Strategiset tutkimuslinjaukset || Clean Sky ‑yhteisyrityksen strategisissa tutkimuslinjauksissa asetetut tavoitteet sekä todellinen edistyminen ja validiteettia koskevat oletukset arvioitiin uudelleen. Tuloksena olivat päivitetty kehityssuunnitelma ja ohjelman päättymiseen mennessä saavutettavissa olevia ympäristöhyötyjä koskevat päivitetyt ennusteet. Ensimmäinen sisäinen arviointi on julkaistu vuonna 2012. Ehdotuspyynnöt || Ehdotuspyyntöjen määrä vuonna 2011: julkaistiin kolme ehdotuspyyntöä (2011‑1, 2011‑2 ja 2011‑3). Lisäksi vuoden 2010 viimeinen ehdotuspyyntö (2010‑5) saatettiin päätökseen. Jätettyjen ehdotusten määrä: 322 Rahoituskelpoisten ehdotusten määrä: 305 Rahoitettujen ehdotusten määrä: 118 Hankesalkku yhteensä: 298 (sisältää 247 allekirjoitettua avustussopimusta) Menestystarinoita – BLADE (Breakthrough Laminar Aircraft Demonstrator in Europe) ‑hankkeessa, joka valittiin esiteltäväksi ensimmäisessä innovointikonventissa (Bryssel, 5.–6. joulukuuta 2011), kehitettiin seurantajärjestelmä, jonka avulla voidaan havaita reaaliajassa vauriot ja viat vasta suunnitellussa laminaarivirtaussiivessä ja näin vähentää valmistus- ja huoltokustannuksia. – TaxiBot Dispatch Towing Vehicle (DTV) ‑hanke voitti vuoden 2011 innovointipalkinnon Inter Airport Europe ‑tapahtumassa Münchenissä. Kyseessä on yksikäytäväisille lentokoneille (esim. A320 ja B737) tarkoitettu, ilman hinaustankoa käytettävä vetotraktori, jonka ansiosta lentokoneen moottoreita ei tarvitse käynnistää rullauksen ajaksi. – CARING (Contribution of Airlines for the Reduction of Industry Nuisance and Gases) on ainoa Clean Sky ‑hanke, johon osallistuu lentoyhtiöitä. Hankkeessa, jota toteutetaan vuoden 2010 alusta joulukuuhun 2012, on tarkoituksena tutkia, miten nykyiset ja tulevat ympäristömääräykset voivat vaikuttaa lentoyhtiöiden talouteen ja miten lentoyhtiöt voivat parhaiten sopeutua sääntelymuutoksiin. Osallistujat, pk-yritykset mukaan lukien || Vuosi 2011 Osallistujien kokonaismäärä: 600 Osallistujien määrä rahoitetuissa hankkeissa: 238 Rahoitettuihin hankkeisiin osallistuneiden pk-yritysten määrä: 88 – 37 % kaikista osallistujista Rahoitettuihin hankkeisiin osallistuneet tyypeittäin: suurteollisuus: 53; keski- ja korkea-asteen koulutuslaitokset: 54; tutkimusorganisaatiot: 43. Vuodet 2009–2011 Rahoitettuihin hankkeisiin osallistuneiden maantieteellinen kattavuus (ehdotuspyynnöt nro 1–10) eriteltynä maittain: 23 maata. Kärkimaat Koordinaattorit Osallistujat Osallistuminen yhteensä UK 52 45 97 DE 52 34 86 ES 31 31 62 IT 28 33 61 FR 39 45 84 Assosioituneita maita (Sveitsiä, Israelia, Norjaa ja Turkkia) edustaneet osallistujat koordinoivat 10:tä hyväksyttyä hanketta. Vuosien 2010 ja 2011 ehdotuspyynnöissä valittiin myös yksi kiinalainen ja yksi venäläinen osallistuja. Molemmat toimivat koordinaattoreina. Viestintä || Clean Sky osallistui kahteen merkittävään eurooppalaiseen tekniseen konferenssiin (Madridissa pidetty Aerodays ja Pariisin kansainvälinen ilmailunäyttely). Potentiaalisille hakijoille järjestettiin tiedotuspäivä Ankarassa, Dublinissa, Lissabonissa, Toulousessa, Wienissä ja Varsovassa. Clean Sky osallistui ensimmäiseen innovointikonventtiin, joka pidettiin Brysselissä 5.–6. joulukuuta. Se isännöi yhdessä muiden yhteisyritysten kanssa Euroopan parlamentissa 5.–6. lokakuuta järjestettyä yhteistapahtumaa. Verkkosivusto uudistettiin huhtikuussa, ja neljä kertaa vuodessa ilmestyvä uutiskirje lähetettiin noin 3 000 vastaanottajalle. Merkittävistä tapahtumista julkaistiin kolme lehdistötiedotetta, ja Clean Sky mainittiin neljässätoista EU:ssa julkaistussa artikkelissa ja julkaisussa. Vähemmän aktiivisten alueiden osallistumisen lisäämiseksi Clean Sky järjesti kesäkuussa 2011 Keski- ja Itä-Euroopassa pyöreän pöydän keskustelun ilmailututkimuksesta. Lisäksi julkaistiin kaksi haastattelua, joissa pk-yrityksen edustaja kertoo kokemuksistaan Clean Sky ‑teknologia-aloitteesta. Hallinto || Hallintoneuvosto kokoontui neljä kertaa vuonna 2011. Joulukuun kokouksessa valittiin puheenjohtaja (Charles Champion) ja varapuheenjohtaja (Catalin Nae). 1.2. IMI-yhteisyritys: vuoden 2011 pääsaavutukset ALA || EDISTYS – SAAVUTUKSET Strategiset tutkimuslinjaukset || Strategisten tutkimuslinjausten tarkistus valmistui; painopiste siirrettiin laajoihin, uraauurtaviin hankkeisiin. Ehdotuspyynnöt || Ehdotuspyyntöjen määrä vuonna 2011: 1. Lisäksi vuoden 2010 viimeinen ehdotuspyyntö (3‑2010) saatettiin päätökseen. Molemmissa ehdotuspyynnöissä käytettiin kaksivaiheista jättämis- ja arviointimenettelyä. Jätettyjen ehdotusten määrä (kiinnostuksenilmaisut, ensimmäisen vaiheen ehdotukset): 118 Rahoituskelpoisten ehdotusten määrä: 110 Rahoitettujen ehdotusten määrä: 14 Hankesalkku yhteensä: 30 Menestystarinoita Masennusta ja skitsofreniaa koskevassa IMI-yhteisyrityksen NEWMEDS-hankkeessa perustettiin uusia tietokantoja suurten tietokokonaisuuksien keräämistä ja säilyttämistä varten. Tämä johti suurimman tunnetun antipsykoottisia lääkkeitä koskevien kliinisten tutkimustietojen tietovaraston kokoamiseen. Se sisältää alan viiden johtavan lääkeyhtiön tiedot 23 401 potilaasta. Lisätietoja seuraavasta osoitteesta: http://www.newmeds-europe.com/. Osallistujat, pk-yritykset mukaan lukien || Osallistujien kokonaismäärä: yhteensä 1377 ehdotuspyynnöissä nro 3 (438) ja nro 4 (939). Osallistujien määrä rahoitetuissa hankkeissa: yhteensä 266 ehdotuspyynnöissä nro 3 (123) ja nro 4 (143). Ehdotuspyyntöön nro 3 on lisättävä 53 EFPIAn jäsenyhtiötä. Ehdotuspyyntöön nro 4 osallistuneiden EFPIAn jäsenyhtiöiden määrää ei vielä tiedetä. Rahoitettuihin hankkeisiin osallistuneiden pk-yritysten määrä: 47 – 17,7 % kaikista ehdotuspyyntöihin nro 3 ja nro 4 osallistuneista. Rahoitettuihin hankkeisiin osallistujat tyypeittäin, pois lukien teollisuus: potilasjärjestöt: 6; keski- ja korkea-asteen koulutuslaitokset: 208; muut: 5. Ehdotuspyynnön 2010‑3 perusteella rahoitettuihin hankkeisiin osallistuminen (ehdotuspyyntöä 2011‑4 koskevat tiedot eivät ole vielä saatavilla) eriteltynä maittain: 19 maata Kärkimaat Osallistuminen yhteensä UK 28 DE 21 NL 13 FR 11 SE 9 Lisäksi kolmeen valittuun konsortioon osallistui kolme yhdysvaltalaista kumppania. Israelilla ja Islannilla oli kummallakin kaksi osallistujaa ja Sveitsillä kuusi. Viestintä || IMI järjesti neljässä maassa kuusi tapahtumaa, joissa oli 60–250 osallistujaa. Se osallistui yhteisten teknologia-aloitteiden yhteistapahtumaan, joka pidettiin Euroopan parlamentissa 5.–6. lokakuuta. IMI julkaisi kuusi lehdistötiedotetta, jotka jaettiin yli 150:lle kohderyhmään kuuluvalle toimittajalle. Eri medioissa ja aikakauslehdissä julkaistiin noin 30 artikkelia, joista kuusi oli tieteellisiä erikoisartikkeleita. IMI-yhteisyrityksen uutislehdellä on 1 500 tilaajaa, ja sen verkkosivustolla käy enimmillään 9 000 kävijää kuukaudessa. Hallinto || Hallintoneuvosto kokoontui kolme kertaa vuonna 2011. Se teki yhteisten teknologia-aloitteiden yhteisyrityksen toimintaa koskevia päätöksiä ja nimitti tieteellisen komitean jäsenet. 1.3. Polttokenno- ja vety-yhteisyritys: vuoden 2011 pääsaavutukset ALA || EDISTYS – SAAVUTUKSET Strategiset tutkimuslinjaukset || Monivuotisen toteutussuunnitelman tarkistus valmistui. Sovellusalueiden tarkistettujen tavoitteiden voimassaoloa jatkettiin vuoteen 2020 (vuodesta 2015), jotta ne olisivat paremmin linjassa Horisontti 2020 ‑puiteohjelman kanssa. Ehdotuspyynnöt || Ehdotuspyyntöjen määrä vuonna 2011: 1 Jätettyjen ehdotusten määrä: 82 Rahoituskelpoisten ehdotusten määrä: 80 Rahoitettujen ehdotusten määrä: 30 Hankesalkku yhteensä: 98 (sisältää 76 allekirjoitettua avustussopimusta) Menestystarinoita Joukko Euroopan kaupunkeja on tällä hetkellä edelläkävijänä kehittämässä ja ottamassa käyttöön kaupunkibusseja, joissa käytetään voimanlähteenä ympäristöystävällisiä vetypolttokennoja. Marraskuussa 2010 käynnistyneen Clean Hydrogen In European Cities (CHIC) ‑hankkeen tarkoituksena on edistää julkisessa liikenteessä käytettävien vetypolttokennobussien kehittämistä ja valmistaa maaperää tämän teknologian laajamittaiselle käytölle ja tarvittavalle infrastruktuurille vuodesta 2015 alkaen. Hanke on välttämätön vaihe ennen vetypolttokennoja voimanlähteenä käyttävien bussien täyttä kaupallistamista. CHIC-hankkeella pyritään vähentämään teknologian markkinoille saattamiseen kuluvaa aikaa ja tukea markkinoiden käynnistymistä. Lisätietoja seuraavasta osoitteesta: http://chic-project.eu/. Osallistujat, pk-yritykset mukaan lukien || Osallistujien kokonaismäärä: 667 Osallistujien määrä rahoitetuissa hankkeissa: 285 Rahoitettuihin hankkeisiin osallistuvien pk-yritysten määrä: 73 – 25,6 % kaikista osallistujista. Rahoitettuihin hankkeisiin osallistujat tyypeittäin: suurteollisuus: 76; tutkimusorganisaatiot: 77; keski- ja korkea-asteen koulutuslaitokset: 49; julkiset viranomaiset: 3; muut: 7. Rahoitettuihin hankkeisiin osallistuminen eriteltynä maittain: 26 maata. Kärkimaat Osallistuminen yhteensä DE 67 UK 36 FR 31 IT 30 BE 26 FCH-yhteisyrityksen tutkimustoimiin osallistui viisi kansainvälistä kumppania (Yhdysvallat, Korea, Kiina, Kanada ja Serbia), joista jokaisella oli yksi osallistuja rahoitetuissa hankkeissa. Viestintä || FCH-yhteisyritykselle laadittiin uusi verkkosivusto, jolla käytiin maaliskuun ja vuoden lopun välisenä aikana yli 40 000 kertaa. FCH järjesti kolme laajaa EU-tapahtumaa, ja ohjelmatoimiston henkilöstö ja toimitusjohtaja osallistuivat 25:een yhteisyrityksen ulkopuoliseen tapahtumaan tai konferenssiin, joista osa pidettiin Euroopan ulkopuolella (Yhdysvalloissa, Japanissa, Koreassa, Kiinassa ja Kanadassa). FCH osallistui yhteisten teknologia-aloitteiden yhteistapahtumaan, joka pidettiin Euroopan parlamentissa 5.–6. lokakuuta. Hallinto || Hallintoneuvosto kokoontui kolme kertaa vuonna 2011. Se teki yhteisten teknologia-aloitteiden yhteisyrityksen toimintaa koskevia päätöksiä ja valitsi kesäkuussa yksimielisesti puheenjohtajakseen Pierre Etienne Francin (Air Liquide). 1.4. ARTEMIS-yhteisyritys: vuoden 2011 pääsaavutukset ALA || EDISTYS – SAAVUTUKSET Strategiset tutkimuslinjaukset || ARTEMIS-järjestö esitteli tarkistetut strategiset tutkimuslinjauksensa toukokuussa. Tämän jälkeen yhteisyritys päivitti tutkimustavoitteensa. Ehdotuspyynnöt || Ehdotuspyyntöjen määrä vuonna 2011: 1 (kaksivaiheinen jättämis- ja arviointimenettely) Jätettyjen ehdotusten määrä (täydelliset hanke-ehdotukset): 27 Rahoituskelpoisten ehdotusten määrä: 27 Rahoitettujen ehdotusten määrä: 8 Hankesalkku yhteensä: 44 Osallistujat, pk-yritykset mukaan lukien || Osallistujamäärä yhteensä (täydelliset hanke-ehdotukset): 540 Osallistujien määrä rahoitetuissa hankkeissa: 206 Rahoitettuihin hankkeisiin osallistuneiden pk-yritysten määrä: 62 – 31 % kaikista osallistujista. Rahoitettuihin hankkeisiin osallistujat tyypeittäin: suurteollisuus: 73; tutkimusorganisaatiot ja keski- ja korkea-asteen koulutuslaitokset yhteensä: 71. Rahoitettuihin hankkeisiin osallistuminen eriteltynä maittain: 17 maata. Kärkimaat Osallistuminen yhteensä ES 31 IT 28 DE 23 FI 19 FR 15 AT 15 Yhdysvallat osallistui vuoden 2011 ehdotuspyyntöön, ja yksi sen hankkeista valittiin rahoitettavaksi. Viestintä || ARTEMIS osallistui kuuteen tapahtumaan, jotka järjestettiin yhdessä kansallisten kumppanien kanssa ehdotuspyyntöjen ja hanketulosten esittelemiseksi sidosryhmille ja potentiaalisille rahoituksensaajille. Kesäkuussa pidettiin ARTEMISin kesäleiri, jota seurasi neljä muuta laajaa tapahtumaa. ARTEMIS oli mukana järjestämässä yhteisten teknologia-aloitteiden yhteistapahtumaa, joka pidettiin Euroopan parlamentissa 5.–6. lokakuuta. Artemis-lehti ilmestyi kolme kertaa, minkä lisäksi julkaistiin uusia esitteitä. Eri EU-maissa julkaistiin yhdeksän artikkelia. Yhteisen teknologia-aloitteen visuaalista ilmettä parannettiin. Hallinto || Hallintoneuvosto kokoontui kolme kertaa ja julkisten tahojen neuvosto kaksi kertaa. Hallintoneuvosto teki yhteisten teknologia-aloitteiden yhteisyrityksen toimintaa koskevia päätöksiä ja päätti sisällyttää monivuotiseen henkilöstösuunnitelmaan mahdollisuuden palkata määräaikaisia kansallisia asiantuntijoita. 1.5. ENIAC-yhteisyritys: vuoden 2011 pääsaavutukset ALA || EDISTYS – SAAVUTUKSET Ehdotuspyynnöt || Ehdotuspyyntöjen määrä vuonna 2011: 2 (ehdotuspyynnössä nro 1 jättämis- ja arviointimenettely oli kaksivaiheinen, ehdotuspyynnössä nro 2 yksivaiheinen). Jätettyjen ehdotusten määrä (täydelliset hanke-ehdotukset): 17 Rahoituskelpoisten ehdotusten määrä: 16 Rahoitettujen ehdotusten määrä: 12 Hankesalkku yhteensä: 40 Menestystarinoita Helmikuussa 2008 käynnistyneen E3Car-hankkeen tavoitteena oli sähköajoneuvojen voimansiirron hallinnan suurimpien haasteiden ratkaiseminen ja voimansiirron välivaiheissa tapahtuvan tehohävikin pienentäminen. E3Car voitti marraskuussa 2011 innovointipalkinnon useita keskeisiä osatekijöitä koskevista merkittävistä saavutuksista, erityisesti seuraavista: – tehomuunnoksen ja tehon siirron parantaminen 10 prosentilla – energiatehokkuuden parantaminen kaikkiaan 35 prosentilla. Hankkeessa tuotettiin 28 demonstraatiota, ja sen pohjalta syntyi sähköauton arkkitehtuurinäkymä sekä seitsemän muuta sähköistä liikennettä koskevaa yhteistyöhanketta. Tähän kokonaisbudjetiltaan 180 miljoonan euron hankkeeseen on osallistunut yli 100 kumppania. Lisätietoja seuraavasta osoitteesta: http://www.e3car.eu/. Osallistujat, pk-yritykset mukaan lukien || Osallistujamäärä yhteensä (täydelliset hanke-ehdotukset): 286 Osallistujien määrä rahoitetuissa hankkeissa: 195 Rahoitettuihin hankkeisiin osallistuneiden pk-yritysten määrä: 74 – 37.9 % kaikista osallistujista. Rahoitettuihin hankkeisiin osallistujat tyypeittäin: Suurteollisuus: 71; tutkimusorganisaatiot: 50 Rahoitettuihin hankkeisiin osallistuminen eriteltynä maittain: 19 maata. Kärkimaat Osallistuminen yhteensä NL 49 DE 29 IT 26 FR 21 AT 12 Ehdotuspyynnössä nro 2 oli viisi israelilaista osallistujaa, jotka liittyivät valittuihin konsortioihin. Viestintä || ENIAC-yhteisyritys piti 10 henkilökohtaista kokousta jäsenvaltioiden/julkisten viranomaisen kanssa. Se osallistui EU:n nanoelektroniikan foorumin järjestämiseen ja jakoi tapahtumassa ENIAC-yhteisyrityksen uuden innovointipalkinnon. ENIAC oli mukana järjestämässä yhteisten teknologia-aloitteiden yhteistapahtumaa, joka pidettiin Euroopan parlamentissa 5.–6. lokakuuta. Se osallistui myös useisiin kansainvälisiin tapahtumiin. Hallinto || Vuonna 2011 hallintoneuvosto kokoontui kolme kertaa ja julkisten tahojen neuvosto viisi kertaa. Hallintoneuvosto teki yhteisten teknologia-aloitteiden yhteisyrityksen toimintaa koskevia päätöksiä ja päätti julkaista kehitystä vauhdittavaan keskeiseen teknologiaan liittyviä pilottituotantolinjoja koskevan kiinnostuksenilmaisupyynnön. [1] Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1982/2006/EY, tehty 18. joulukuuta 2006, Euroopan yhteisön seitsemännestä tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelmasta (2007–2013), EUVL L 412, 30.12.2006, s. 1. [2] Tässä asiakirjassa ei käsitellä SESAR-yhteisyritystä. Vaikka SESAR-yhteisyrityksellä on sama oikeusperusta kuin muilla yhteisyrityksillä, sitä rahoitetaan seitsemännestä tutkimuksen puiteohjelmasta ja Euroopan laajuisen liikenneverkon ohjelmasta eri ajanjaksolla, ja sen hallinto- ja raportointimekanismit ovat erilaiset kuin muilla yhteisyrityksillä. [3] Neuvoston asetus (EY, Euratom) N:o 1605/2002, tehty 25. kesäkuuta 2002, Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta, EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1. [4] Komission yksiköiden valmisteluasiakirja Joint Technology Initiatives: Background, State-of-Play and Main Features, SEC(2007) 692, Bryssel, 15.5.2007. [5] Komissio pyysi yhteisten teknologia-aloitteiden vetäjien ryhmää (Sherpa Group) heinäkuussa 2009 arvioimaan alustavia kokemuksia yhteisyritysten perustamisesta seitsemännen puiteohjelman mukaisesti. Ryhmän jäsenet edustivat yhteisyritysten teollisuuskumppaneita ja Euroopan talouden elvytyssuunnitelmaan kuuluvia julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksia. Kokousten puheenjohtajana toimi tutkimuksen ja innovoinnin pääosaston pääjohtaja, ja niissä oli läsnä myös useita muita komission työntekijöitä. Ryhmän päätelmät ja suositukset on esitetty raportissa Designing together the ‘ideal house’ for public-private partnerships in European research (tammikuu 2010), joka on saatavissa seuraavassa osoitteessa: ftp://ftp.cordis.europa.eu/pub/fp7/docs/jti/jti-sherpas-report-2010_en.pdf [6] Pk-yritysten 38 prosentin osuus koskee vain niiden osallistumista ehdotuspyyntöihin. Clean Sky ‑yhteisyritykselle myönnetystä EU:n rahoituksesta vain 200 miljoonaa euroa jaetaan ehdotuspyyntöjen kautta; 600 miljoonaa euroa jaetaan ”nimetyille rahoituksensaajille”. [7] EFPIAn jäsenyhtiöt eivät ole mukana menettelyn ensimmäisessä vaiheessa (kiinnostuksenilmaisut). Ne otetaan huomioon vasta täydellisten hanke-ehdotusten ja rahoitettaviksi valittujen ehdotusten yhteydessä. [8] Pk-yritysten 37 prosentin osuus koskee vain niiden osallistumista ehdotuspyyntöihin. Clean Sky ‑yhteisyritykselle myönnetystä EU:n rahoituksesta vain 200 miljoonaa euroa jaetaan ehdotuspyyntöjen kautta; 600 miljoonaa euroa jaetaan ”nimetyille rahoituksensaajille”. [9] Pk-yritysten osallistumisprosentit näissä yhteisissä teknologia-aloitteissa koskevat vuotta 2011. [10] Maat, joilla on eniten osallistujia rahoitetuissa hankkeissa. [11] Huomattakoon, että ENIAC-yhteisyritystä koskevissa tiedoissa ovat mukana kolmen viime vuoden aikana julkaistut ehdotuspyynnöt, mutta ARTEMIS-konsortioiden keskikokoa koskevissa tiedoissa vain vuoden 2011 ehdotuspyyntö. [12] Katso liitteessä kunkin yhteisyrityksen kohdalla oleva ”Ehdotuspyynnöt”-osio.