KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE kiellosta saattaa markkinoille sekä tuoda yhteisöön ja viedä yhteisöstä kissan ja koiran turkista ja tällaista turkista sisältäviä tuotteita annetun asetuksen (EY) N:o 1523/2007 soveltamisesta /* COM/2013/0412 final */





KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE kiellosta saattaa markkinoille sekä tuoda yhteisöön ja viedä yhteisöstä kissan ja koiran turkista ja tällaista turkista sisältäviä tuotteita annetun asetuksen (EY) N:o 1523/2007 soveltamisesta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) 1. Tausta Asetuksella (EY) N:o 1523/2007[1] kielletään kissan ja koiran turkiksen ja tällaista turkista sisältävien tuotteiden saattaminen markkinoille sekä niiden tuonti unioniin ja vienti unionista. Kielto otettiin käyttöön, koska Euroopan unionin kansalaiset pitävät kissoja ja koiria lemmikkieläiminä eivätkä halua ostaa niiden turkista sisältäviä tuotteita. Asetuksella yhdenmukaistetaan säännökset, joilla kielletään kissan ja koiran turkis sekä tällaista turkista sisältävät tuotteet EU:n tasolla. Ennen asetuksen voimaantuloa 15 jäsenvaltiota[2] oli antanut kansallista lainsäädäntöä kissan ja koiran turkiksen tuotannon ja kaupan pitämisen rajoittamiseksi. Kissan ja koiran turkista ei ole helppo erottaa muiden eläinten turkiksesta tai keinoturkiksen synteettisestä materiaalista, varsinkaan, kun sitä käytetään vaatteiden vuorissa ja koristeissa (esimerkiksi takin kaulus), leluissa ja pientavaroissa (esimerkiksi avaimenperä, jota koristaa pehmoeläin). Kissan ja koiran turkista koskeva kielto on ollut voimassa Euroopan unionissa 31. joulukuuta 2008 alkaen. Asetuksen 7 artiklassa todetaan, että komissio antaa ”viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2010 Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen tämän asetuksen soveltamisesta sekä tullitoiminnasta”. Komissio vastaa tähän vaatimukseen antamalla tämän kertomuksen. Tässä kertomuksessa pyritään tekemään katsaus kissan ja koiran turkista koskevan kiellon täytäntöönpanoon EU:ssa vuosina 2009 ja 2010. Kertomuksen antaminen viivästyi, koska jäsenvaltiot eivät määräaikaan mennessä olleet keränneet tarpeeksi tietoa kiellon täytäntöönpanosta. Osa tiedoista saatiin vasta vuoden 2012 alussa, joten täydellinen analyysi voitiin tehdä vasta vuoden 2012 aikana. Kertomuksessa selostetaan jäsenvaltioiden toteuttamia täytäntöönpanon valvontatoimia, joiden tarkoituksena on estää kissan ja koiran turkiksen sekä tällaista turkista sisältävien tuotteiden saattaminen markkinoille sekä tuonti unioniin ja vienti unionista. Kertomuksessa tehdään erityisesti katsaus määritysmenetelmiin, joita jäsenvaltiot ovat käyttäneet turkiksen alkuperälajin tunnistamiseksi, ja rikkomustapauksissa määrättäviin seuraamuksiin. Siinä korostetaan tärkeimpiä täytäntöönpanokysymyksiä, joita sidosryhmät ja jäsenvaltiot ovat esittäneet komissiolle. Lisäksi kertomuksessa otetaan esiin asiaa koskevan asetuksen soveltamisen vaikutukset, sellaisina kuin tärkeimmät sidosryhmät kokevat ne. 2. Jäsenvaltioiden velvollisuudet Vastuu kiellon[3] soveltamisesta kuuluu ensi sijassa jäsenvaltioille. Jäsenvaltioiden on myös – ilmoitettava komissiolle turkiksen alkuperälajin tunnistamisessa käyttämänsä määritysmenetelmät (asetuksen 5 artikla) – säädettävä asetuksen rikkomistapauksessa määrättävistä seuraamuksista ja annettava ne tiedoksi komissiolle (asetuksen 8 artikla). 3. Menetelmät Komissio käytti tämän kertomuksen laatimisessa tietolähteinä – vastauksia, jotka jäsenvaltiot antoivat kyselylomakkeeseen, jonka komissio oli lähettänyt vuonna 2011 kissan ja koiran turkista koskevan kiellon noudattamisesta vuosina 2009 ja 2010[4] – jäsenvaltioiden toimittamia tietoja asetuksen rikkomistapauksessa määrättävistä seuraamuksista – kirjeenvaihtoa, jota komissio kävi sidosryhmien tai jäsenvaltioiden kanssa – tuloksia, jotka saatiin komission 18. tammikuuta 2012 järjestämästä kokouksesta[5], jossa keskusteltiin kiellon täytäntöönpanosta jäsenvaltioiden edustajien ja tärkeimpien sidosryhmien[6] kanssa. 4. Kiellon täytäntöönpano 4.1. Jäsenvaltioissa toteutetut valvontatoimet Jäsenvaltioiden tehtävänä oli perustaa valvontajärjestelmiä kiellon täytäntöönpanemiseksi. Pääasiassa tämä toteutettiin niin, että kieltoa koskevat tarkastukset sisällytettiin osaksi olemassa olevia valvontajärjestelmiä. Tätä tarkastellaan lähemmin jäljempänä. Eri jäsenvaltioissa toteutettiin eritasoisia toimia. Erityisesti koulutus-, menettely- ja tiedonlevitystoimia toteutettiin vain muutamissa jäsenvaltioissa. Koska suurin osa kissan ja koiran turkiksesta sekä tällaista turkista sisältävistä tuotteista on peräisin kolmansista maista, jäsenvaltioissa käyttöönotettujen valvontajärjestelmien ensisijaisena tarkoituksena on estää kissan ja koiran turkiksen laiton kaupallinen tuonti kolmansista maista EU:hun. Ei ole näyttöä siitä, että EU:ssa olisi kissan ja koiran turkista koskevaa tuotantoa, mistä syystä myöskään sen vienti EU:sta ei ole todennäköistä. 4.1.1. Kissan ja koiran turkista koskeva kielto kansallisessa lainsäädännössä Kissan ja koiran turkiksen kieltävä kansallinen lainsäädäntö, joka oli voimassa ennen asetuksen antamista, on kumottu ja/tai sitä on muutettu. Asetuksen voimaantulon myötä EU:ssa sovelletaan yhdenmukaisia kieltoa koskevia sääntöjä. Ne yksinkertaistavat tarkastuksia tekevien virkamiesten työtä ja niiden yrittäjien toimintaa, jotka käyvät laillisesti kauppaa turkiksella ja turkistuotteilla tai keinoturkiksella. 4.1.2. Kiellon rikkomistapauksessa määrättävät seuraamukset Jäsenvaltioiden tehtävänä on säätää seuraamuksista, jotka määrätään asiaa koskevan asetuksen säännösten rikkomistapauksessa. Seuraamusten on oltava tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia. Suurin osa jäsenvaltioista on muuttanut kansallista lainsäädäntöään ottaakseen käyttöön hallinnollisia ja/tai rikosoikeudellisia seuraamuksia, joita määrätään, jos kieltoa rikotaan. Joillakin jäsenvaltioilla oli jo käytössä laittomien tavaroiden tuontia tai markkinoille saattamista koskevia yleisiä seuraamuksia, joita määrätään myös tämän asetuksen säännösten rikkomistapauksessa. Hallinnolliset seuraamukset ovat pääasiassa sakkoja, joita määrätään yrittäjille. Ne eivät kuitenkaan sulje pois mahdollisuutta käyttää myös rikosoikeudellisia seuraamuksia. Rikosoikeudellisten seuraamusten määrääminen tarkoittaa yleensä sitä, että rikkomistapaus viedään kansalliseen tuomioistuimeen. Kuten taulukosta 1 ilmenee, määrättävien seuraamusten taso vaihtelee suuresti jäsenvaltioittain. Lisäksi kaikilla jäsenvaltioilla on oikeudellinen toimivalta takavarikoida laittomat tuotteet ja vaatia niiden hävittämistä. Taulukko 1: Tiivistelmä seuraamuksista, joita jäsenvaltioissa voidaan määrätä kissan ja koiran turkista koskevan kiellon rikkomistapauksessa Seuraamukset || Seuraamusten taso Hallinnolliset seuraamukset || 250–500 eurosta aina 20 000 euroon Rikosoikeudelliset seuraamukset || Sakkoa 1 500 eurosta aina 40 000 euroon; vankeutta 4 kuukaudesta aina 3 vuoteen Lähde: Vastaukset, jotka jäsenvaltiot antoivat komission lähettämään täytäntöönpanoa koskevaan kyselylomakkeeseen. 4.1.3. Kiellon täytäntöönpanosta vastaavat toimivaltaiset viranomaiset Koska valvontatoimien pääasiallinen tarkoitus oli estää kissan ja koiran turkiksen laiton tuonti kolmansista maista unioniin, jäsenvaltiot nimesivät tulliviranomaiset – joissakin tapauksissa niiden lisäksi myös eläinlääkintäviranomaiset – toimivaltaisiksi viranomaisiksi vastaamaan kiellon täytäntöönpanosta. Tulliviranomaisten tehtävänä oli tunnistaa kolmansista maista peräisin olevat mahdollisesti laittomat eli kissan ja koiran turkista sisältävät kaupalliset lähetykset. Se, että tulliviranomaisilla oli vastaavaa kokemusta muilta aloilta, oli riskilähetysten tunnistamisen kannalta olennaista. Tulliviranomaiset tekevät tarkastuksia kaikissa epäilyttävissä tapauksissa. Siksi kissan ja koiran turkiksen tuontia koskeva valvontamenettely sisällytettiin osaksi yleisiä tullimenettelyitä, joihin jo kuuluvat riskiperusteiset valvontatoimet. Koska valvontatoimia on toteutettu vain vähän, kiellon täytäntöönpano ei todennäköisesti ole aiheuttanut suurta rasitetta tulliviranomaisille. Jos valvontatoimiin osallistui eläinlääkintäviranomaisia, niiden tehtävänä oli etupäässä tarkastaa epäilyttävät lähetykset fyysisesti ja tarvittaessa ottaa näytteitä ja lähettää ne analysoitaviksi. Jos valvontatoimiin osallistui useita toimivaltaisia viranomaisia, useimmat asianomaisista jäsenvaltioista pyrkivät varmistamaan, että viranomaiset tekevät yhteistyötä ja vaihtavat tietoja. 4.1.4. Koulutus ja menettelyt Komissio on sisällyttänyt kieltoa koskevat valvontatoimet EU:n tasolla osaksi Euroopan unionin yhtenäistariffia koskevaa tietokantaa (TARIC)[7]. TARIC on monikielinen verkkopohjainen tietokanta, joka on virkamiesten ja yrittäjien käytettävissä. Se sisältää erityisesti tuonti- ja vientirajoituksiin liittyvät toimet. TARIC sisältää myös vuonna 2009 EU:n tasolla laaditun luettelon tavaroista, joiden epäillään sisältävän kissan ja koiran turkista, ja niiden yhdistetyn nimikkeistön (CN) koodeista[8]. Useat jäsenvaltiot katsoivat, että TARIC on hyödyllinen väline, jonka avulla voidaan tunnistaa mahdolliset laittomat lähetykset. Yksi jäsenvaltio oli kuitenkin sitä mieltä, että luettelo tavaroista, joiden epäillään sisältävän kissan ja koiran turkista, ja niiden CN-koodeista, on liian laaja. Kun turkiksen tuontia tai vientiä koskevasta valvonnasta vastaavat virkamiehet syöttävät mainitussa luettelossa olevan tavaran tai CN-koodin TARICiin, tietokanta ilmoittaa, että on tarkistettava, onko yrittäjä merkinnyt tulli-ilmoitukseensa, että tuotava tai vietävä turkis ei ole peräisin kissasta eikä koirasta. Tästä kiellosta säädetään asetuksessa (EY) N:o 1523/2007. Lisäksi muutamat jäsenvaltiot antoivat virkamiehilleen ohjeita ja tietoja kiellon täytäntöönpanosta, kuten käytännön tietoa valvontatoimien toteuttamisesta sekä tietoa asiaa koskevan asetuksen säännöksistä ja asiaa koskevasta kansallisesta lainsäädännöstä. Esimerkki tällaisista asiakirjoista on saatavilla seuraavan linkin kautta: https://findok.bmf.gv.at/findok/targetSearchSubmit.do;jsessionid=9605F10870FC605A9F5E848516744BF5 4.1.5. Määritysmenetelmät turkiksen alkuperälajin tunnistamiseksi Jäsenvaltiot käyttivät seuraavia määritysmenetelmiä turkiksen alkuperälajin tunnistamiseksi: – silmämääräinen tunnistaminen – eläinkarvan tunnistaminen mikroskopoinnilla – DNA-analyysi (polymeraasiketjureaktio – PCR) – eläinlajin tunnistaminen MALDI-TOF-massaspektrometrillä. Luettelo kunkin jäsenvaltion käyttämistä menetelmistä ja laboratorioista on tämän kertomuksen liitteessä I. Jäsenvaltiot käyttivät useimmiten seuraavia menetelmiä: mikroskopointi, DNA-analyysi ja eläinlajin tunnistaminen MALDI-TOF-massaspektrometrillä. Kullakin näistä menetelmistä on etunsa ja haittansa riippuen näytteiden tyypistä, vaaditusta tunnistustasosta, toistettavuudesta ja menetelmän kustannuksista. Eläinkarvan mikroskopoinnilla voidaan määrittää, sisältääkö näyte eläimen vai synteettistä turkista. DNA-analyysillä voidaan määrittää, onko näyte peräisin kotieläimenä pidettävästä kissasta tai koirasta, ja tunnistaa turkiksen alkuperälaji edellyttäen, että asiaa koskevat lajikohtaiset alukkeet ovat saatavilla. DNA-analyysillä voidaan erottaa kotieläimenä pidettävän koiran turkis ketun, kojootin, sakaalin ja pesukarhun turkiksesta. DNA-analyysillä ei kuitenkaan voida erottaa kotieläimenä pidettävän kissan turkista koti- ja bengalinkissan risteymän turkiksesta. Jotta DNA-analyysi olisi tuloksellinen, saatavilla on oltava vähimmäismäärä riittävän laadukasta eristettyä DNA:ta. Tällaista DNA:ta voi kuitenkin olla vaikea saada, jos näyte on peräisin käsitellystä (esimerkiksi värjätystä) turkiksesta. Eläinlajin tunnistaminen MALDI-TOF-massaspektrometrillä on menetelmä, jolla voidaan tunnistaa enemmän alkuperälajeja kuin DNA-analyysillä ja jopa käsitellyn turkiksen alkuperälaji. Lisätietoja eri määritysmenetelmistä annettiin komission 18. tammikuuta 2012 järjestämässä sidosryhmien ja jäsenvaltioiden kokouksessa. Lisätiedot ovat saatavilla seuraavan linkin kautta: http://ec.europa.eu/food/animal/welfare/seminars/docs/methods_analysis_identifying_species_origin_fur_en.pdf Kissan ja koiran turkiksen tunnistamiseen käytettyihin määritysmenetelmiin liittyvät kustannukset on esitetty jäljempänä taulukossa 2. Taulukko 2: Turkiksen alkuperälajin tunnistamiseen käytettyihin määritysmenetelmiin liittyvät kustannukset Menetelmä || Kustannukset Mikroskopointi || 30–60 € Eläinlajin määrittäminen (SIAM) MALDI-TOF-massaspektrometrillä || 150–250 € DNA-analyysi || 150–1 075 € Lähde: Vastaukset, jotka jäsenvaltiot antoivat komission lähettämään täytäntöönpanoa koskevaan kyselylomakkeeseen. Useimmat jäsenvaltiot nimesivät alueellaan laboratorion, johon virkamiehet voivat lähettää turkisnäytteitä alkuperälajin (kissa tai koira) tunnistamiseksi. Monet jäsenvaltiot ovat päättäneet teettää näytteenoton alihankintana toisessa jäsenvaltiossa sijaitsevalla laboratoriolla tai harkitsevat tätä, koska niiden omilla laboratorioilla ei ole riittävää asiantuntemusta ja koska analysoitavien näytteiden määrä on pieni. 4.1.6. Tiedonlevitys Kuten aiemmin on mainittu, TARIC on verkkopohjainen tullitariffitietokanta, joka on yrittäjien käytettävissä. TARICin kautta yrittäjät voivat tutustua asiaa koskevaan asetukseen ja saada tietoa siitä, että niiden on tulli-ilmoituksessaan ilmoitettava, että turkistavarat, joita ne aikovat tuoda tai viedä, eivät sisällä kissan eivätkä koiran turkista. Lisäksi monet jäsenvaltiot ovat antaneet tietoa yrittäjille, joita asia mahdollisesti koskee, maahantuojille, vähittäismyyjille ja kuluttajille. Asiaa koskevia tiedotteita on julkaistu jäsenvaltioiden virallisissa lehdissä tai virallisilla verkkosivuilla. 4.2. Valvonnan tulokset Jäsenvaltiot kohdistivat valvontatoimensa tuontiin. Valvontatoimia täydennettiin unionissa tarkastuksilla, jotka suoritettiin pääasiassa vähittäismyymälöissä. Tarvittaessa otettiin näytteitä sen määrittämiseksi, sisältävätkö tuotteet kissan ja koiran turkista. Laittomiksi todetut tuotteet takavarikoitiin ja hävitettiin. Rikkomistapauksissa määrättiin seuraamuksia. Tiivistelmä jäsenvaltioiden suorittamista tarkastuksista ja niiden tuloksista esitetään jäljempänä olevissa taulukoissa. Jäsenvaltiot eivät toimittaneet yksityiskohtaisia tietoja kissan ja koiran turkista koskevien löydösten määrästä eivätkä määrätyistä seuraamuksista. Taulukko 3: Kissan ja koiran turkiksen laittoman kaupallisen tuonnin estämiseksi suoritetut valvontatoimet Vuosi || Tarkastettujen tuontilähetysten määrä || Niiden tuonti-lähetysten määrä, joista otettiin näyte || Niiden lähetysten määrä, joiden tuontia ei sallittu || Takavarikoi-tujen lähetysten määrä || Hävitettyjen tuontilähetysten määrä 2009 || 9687 || 0 || 1 || 0 || 0 2010 || 25275 || 5 || 2 || 67 || 0 Lähde: Vastaukset, jotka jäsenvaltiot antoivat komission lähettämään täytäntöönpanoa koskevaan kyselylomakkeeseen. Taulukko 4: Kissan ja koiran turkiksen laittoman markkinoille saattamisen estämiseksi suoritetut valvontatoimet Vuosi || Vähittäis-myymälöissä suoritettujen valvontatoi-mien määrä || Niiden lähetysten määrä, joista otettiin näyte || Vähittäis-myymälöistä takavarikoitujen lähetysten määrä[9] || Niiden hävitettyjen lähetysten määrä, jotka takavarikoitiin vähittäis-myymälöistä[10] || Internet-kauppojen verkko-sivuihin kohdennet-tujen tarkastus-ten määrä || Posti-paketteihin kohdennet-tujen tarkastus-ten määrä 2009 || 119 || 46 || 66 || 56 || 0 || 0 2010 || 169 || 52 || 40 || 28 || 0 || 0 Lähde: Vastaukset, jotka jäsenvaltiot antoivat komission lähettämään täytäntöönpanoa koskevaan kyselylomakkeeseen. Taulukko 5: Analysoitujen näytteiden määrä Jäsenvaltio || Analysoitujen näytteiden määrä || 2009 || 2010 Itävalta || 1 || 10 Tšekki || 0 || 1 Saksa || 1 || Tanska || 15 (vuonna 2009 ja 2010 yhteensä) Suomi || 0 || 2 Ranska || 46 (joista 17 oli sääntöjenvastaisia[11]) || 20 (kaikki näytteet olivat sääntöjenmukaisia) Italia || 20 Yhdistynyt kuningaskunta || 0 || 3 Yhteensä || 119 Lähde: Vastaukset, jotka jäsenvaltiot antoivat komission lähettämään täytäntöönpanoa koskevaan kyselylomakkeeseen. Vuonna 2010 valvontatoimia suoritettiin enemmän ja myös näytteitä otettiin ja lähetettiin analysoitavaksi enemmän kuin vuonna 2009, jolloin asetus tuli voimaan. Asetuksen täytäntöönpano vauhdittui vuonna 2010, johon mennessä jäsenvaltiot olivat jo toteuttaneet toimia tarkastusten järjestämiseksi. Jäsenvaltioiden toimittamista tiedoista ilmenee, että tavarat, joiden jäsenvaltiot epäilivät sisältävän kissan ja koiran turkista, olivat pääasiassa takkeja, huiveja, avaimenperiä ja nahkatavaroita. 5. Täytäntöönpanokysymyksiä Eräät sidosryhmät katsoivat, että valvontatoimia ei toteutettu riittävästi kissan ja koiran turkiksen EU:n markkinoille saattamisen ja varsinkaan internetmyynnin yhteydessä. Myös merkintävaatimuksista keskusteltiin asetuksen (EY) N:o 1007/2011[12] tulevan soveltamisen yhteydessä. Jäsenvaltiot vaativat, että vaatteet, jotka sisältävät pienen määrän turkista, on merkittävä. Asetuksen (EY) N:o 1007/2011 mukaan eläinperäiset osat, jotka eivät ole tekstiiliosia, on ilmoitettava tällaisia osia sisältävien tekstiilituotteiden selosteissa ja merkinnöissä, jotta kuluttajat voivat tehdä tietoon perustuvia valintoja. Seloste tai merkintä ei saisi olla harhaanjohtava. 6. Asetuksen vaikutukset Tärkeimmät sidosryhmät korostivat, että asetuksella on myönteisiä vaikutuksia. Kissan ja koiran turkista koskeva kielto on nyt voimassa kaikissa jäsenvaltioissa. Asetuksella yhdenmukaistetaan asiaa koskevat säännöt ja yksinkertaistetaan siten niiden yrittäjien toimintaa, jotka tuovat tai saattavat EU:n markkinoille turkista tai tuotteita, joissa on turkista. Euroopan turkistuottajien kattojärjestön (European Fur Breeders Association) mukaan kiellolla ei myöskään ole ollut haitallisia vaikutuksia turkiskauppaan. Sidosryhmien näkemyksen perusteella voidaan olettaa, että kiellolla ja jäsenvaltioissa toteutetuilla valvontatoimilla voidaan varmistaa, että eurooppalaisten kuluttajien riski siitä, että he ostaisivat tietämättään kissan ja koiran turkista, on hyvin pieni. 7. Päätelmä Jäsenvaltiot perustivat valvontajärjestelmän kiellon täytäntöönpanemiseksi. Käytännössä ne pääasiassa sisällyttivät kieltoa koskevat tarkastukset osaksi jo olemassa olevia valvontajärjestelmiään – muuttamalla kansallista lainsäädäntöään, jotta voitiin kumota aiemmat kansalliset säännökset, joilla kielletään kissan ja koiran turkis, ja ottaa käyttöön seuraamuksia – nimeämällä toimivaltaiset viranomaiset ja asiasta vastaavat virkamiehet – nimeämällä määritysmenetelmät ja laboratoriot, jotka tekevät määrityksiä, jotta epäilyttävissä tapauksissa voidaan tunnistaa, onko turkis peräisin kotieläimenä pidettävästä kissasta tai koirasta – kouluttamalla valvontatoimia toteuttavia virkamiehiä ja kehittämällä asiaa koskevia menettelyjä – levittämällä tietoa yrittäjille ja suurelle yleisölle. Valvontajärjestelmän ensisijaisena tavoitteena on estää laiton kaupallinen kissan ja koiran turkiksen tuonti unioniin kolmansista maista. Suurin osa tällaisesta turkiksesta on peräisin kolmansista maista. Siksi jäsenvaltioiden valvontatoimet kohdistuivat vuosina 2009 ja 2010 etupäässä laittoman tuonnin estämiseen. Laitonta tuontia koskeva kielto on voitu panna täytäntöön yhdenmukaisesti, koska tulliviranomaiset osallistuvat asiaa koskeviin toimiin suoraan ja koska komission TARIC-tietokanta on yrittäjien ja jäsenvaltioiden käytössä. Asetuksen soveltamisella on yleensä ottaen ollut myönteisiä vaikutuksia. Asetus yksinkertaistaa yrittäjien toimintaa, koska sillä korvataan useat kansalliset kiellot, joita sovellettiin useilla eri menettelyillä. Lisäksi sidosryhmien näkemyksen mukaan kielto on auttanut pienentämään riskiä siitä, että eurooppalaiset kuluttajat ostaisivat tietämättään kissan ja koiran turkista tai tällaista turkista sisältäviä tuotteita. LIITE I: Jäsenvaltioissa käytetyt menetelmät kissan ja koiran turkiksen tunnistamiseksi Nro || Jäsenvaltio || Sovellettu menetelmä 1 || Itävalta || Eläinkarvan tunnistaminen mikroskopoinnilla + DNA-analyysi harkinnassa 2 || Belgia || Ei tietoja kyselylomakkeeseen annetussa vastauksessa 3 || Bulgaria || Eläinkarvan tunnistaminen mikroskopoinnilla + MALDI-TOF 4 || Kypros || MALDI-TOF 5 || Tšekki || DNA-analyysi 6 || Tanska || DNA-analyysi 7 || Viro || Silmämääräinen tunnistaminen + eläinkarvan tunnistaminen mikroskopoinnilla 8 || Suomi || Eläinkarvan tunnistaminen mikroskopoinnilla 9 || Ranska || Eläinkarvan tunnistaminen mikroskopoinnilla + DNA-analyysi 10 || Saksa || DNA-analyysi + MALDI-TOF 11 || Kreikka || Ei vastausta kyselylomakkeeseen 12 || Unkari || Eläinkarvan tunnistaminen mikroskopoinnilla + DNA-analyysi 13 || Irlanti || MALDI-TOF 14 || Italia || Silmämääräinen tunnistaminen + eläinkarvan tunnistaminen mikroskopoinnilla + DNA-analyysi + MALDI-TOF 15 || Latvia || Eläinkarvan tunnistaminen mikroskopoinnilla 16 || Liettua || Eläinkarvan tunnistaminen mikroskopoinnilla + DNA-analyysiä on harkittu 17 || Luxemburg || MALDI-TOF 18 || Malta || DNA-analyysi 19 || Alankomaat || Eläinkarvan tunnistaminen mikroskopoinnilla + MALDI-TOF 20 || Puola || Silmämääräinen tunnistaminen + DNA-analyysi 21 || Portugali || Ulkomailla sijaitseva alihankintalaboratorio harkinnassa 22 || Romania || MALDI-TOF 23 || Slovakia || Eläinkarvan tunnistaminen mikroskopoinnilla + DNA-analyysi + MALDI-TOF 24 || Slovenia || Eläinkarvan tunnistaminen mikroskopoinnilla + DNA-analyysi 25 || Espanja || Eläinkarvan tunnistaminen mikroskopoinnilla + DNA-analyysi 26 || Ruotsi || DNA-analyysi + MALDI-TOF 27 || Yhdistynyt kuningaskunta || DNA-analyysi Lähde: Vastaukset, jotka jäsenvaltiot antoivat komission lähettämään täytäntöönpanoa koskevaan kyselylomakkeeseen. LIITE II: Luettelo kuulluista sidosryhmistä Organisaation nimi AEDT - The European Association of Fashion Retailers COTANCE GAIA HSI Humane Society International IFTF, International Fur Trade Federation European Fur Breeders Association Euroleather UNIC (Unione Nazionale Industria Conciaria) Fondation Brigitte Bardot IFAW, International Fund for Animal Welfare [1] Asetus (EY) N:o 1523/2007, annettu 11 päivänä joulukuuta 2007, kiellosta saattaa markkinoille sekä tuoda yhteisöön ja viedä yhteisöstä kissan ja koiran turkista ja tällaista turkista sisältäviä tuotteita (EUVL L 343, 27.12.2007, s. 1). [2] Tämä kertomus koskee asetuksen soveltamista vuosina 2009 ja 2010. [3] ’Kiellolla’ tarkoitetaan tässä tekstissä kissan ja koiran turkista koskevaa kieltoa. [4] Kyselylomakkeeseen vastasivat kaikki muut jäsenvaltiot paitsi Kreikka. [5] Kokouksen esityslista ja esitykset ovat saatavilla internetosoitteessa http://ec.europa.eu/food/animal/welfare/seminars/docs/agenda_implementation_ban_cat_dog_fur_en.pdf [6] Kokoukseen osallistuneiden organisaatioiden luettelo on tämän kertomuksen liitteenä. [7] TARIC on saatavilla verkossa seuraavan linkin kautta: http://ec.europa.eu/taxation_customs/customs/customs_duties/tariff_aspects/customs_tariff/index_en.htm [8] Tullille unionissa ilmoitettavat tavarat on luokiteltava yhdistetyn nimikkeistön mukaan. Tuonti- ja vientitavaroiden ilmoittamisen yhteydessä on mainittava, mihin yhdistetyn nimikkeistön alanimikkeeseen ne kuuluvat. [9] Takavarikoiduista lähetyksistä ei aina otettu näytettä silloin, kun sääntöjenvastaisuus voitiin todeta muulla tavoin. [10] Takavarikoiduista lähetyksistä ei aina otettu näytettä silloin, kun sääntöjenvastaisuus voitiin todeta muulla tavoin. [11] Sääntöjenvastaisuus tarkoittaa sitä, että analyysi antoi positiivisen tuloksen eli näyte sisälsi kissan tai koiran turkista. [12] Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1007/2011, annettu 27 päivänä syyskuuta 2011, tekstiilikuitujen nimityksistä ja niitä vastaavista tekstiilituotteiden kuitukoostumuksen selosteista ja merkinnöistä (EUVL L 272, 18.10.2011, s. 1–64).