EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 25.12.2020 COM(2020) 854 final 2020/0380(COD) Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS brexit-mukautusvarauksen perustamisesta



PERUSTELUT 1.EHDOTUKSEN TAUSTA •Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistynyt kuningaskunta, jäljempänä ’Yhdistynyt kuningaskunta’, erosi Euroopan unionista ja Euroopan atomienergiayhteisöstä (Euratom), jäljempänä yhdessä ’unioni’, 1. helmikuuta 2020. Samana päivänä tuli voimaan unionin ja Yhdistyneen kuningaskunnan välinen erosopimus, jolla varmistetaan Yhdistyneen kuningaskunnan hallittu ero ja taataan oikeusvarmuus eräillä tärkeillä aloilla, kuten kansalaisten oikeudet ja taloudellinen selvitysratkaisu, sekä vältetään ns. kovan rajan muodostuminen Irlannin saarella. Erosopimuksessa sovittiin siirtymäkaudesta, jonka oli määrä jatkua 31. joulukuuta 2020 asti ja jonka aikana taattiin tilanteen pysyminen ennallaan kansalaisten, kuluttajien, yritysten, sijoittajien, opiskelijoiden ja tutkijoiden kannalta sekä EU:ssa että Yhdistyneessä kuningaskunnassa. EU ja Yhdistynyt kuningaskunta ovat neuvotelleet suhteiden uudet kehykset, jotka perustuvat EU:n ja Yhdistyneen kuningaskunnan välillä hyväksyttyyn poliittiseen julistukseen. Se, että Yhdistynyt kuningaskunta ei siirtymäkauden päätyttyä enää osallistu unionin politiikkoihin, luo tavaroiden ja palvelujen kaupalle ja rajat ylittävälle liikkuvuudelle ja vaihdoille esteitä, joita ei ole aiemmin ollut, riippumatta minkään mahdollisen tulevan sopimuksen tyypistä. Esteet vaikuttavat molempiin suuntiin eli Yhdistyneestä kuningaskunnasta unioniin ja unionista Yhdistyneeseen kuningaskuntaan. Vuosikymmeniä EU:n sisällä jatkuneen tiiviin kumppanuuden pohjalta Yhdistyneen kuningaskunnan ja EU:n jäsenvaltioiden välillä on huomattavasti taloudellista, kaupallista ja sosiaalista riippuvuutta. Vaikka sekä komissio että jäsenvaltiot ovat toteuttaneet valmistautumistoimenpiteitä, monet talouden alat ja erityisesti sellaiset yritykset, joiden toimintaan Yhdistynyt kuningaskunta vaikuttaa merkittävästi, kohtaavat siirtymäkauden lopussa vaikeuksia siksi, että vaivaton pääsy Yhdistyneen kuningaskunnan markkinoille päättyy, tai siksi, että monimutkaisemmat kauppa- ja taloussuhteet vaikuttavat niihin jollakin muulla tavoin. Tämä voi johtaa työpaikkojen menetyksiin. Kielteisten vaikutusten torjumiseksi jäsenvaltiot voivat tässä yhteydessä päättää erityisten tukijärjestelmien perustamisesta ongelmia kohdanneiden alueiden ja yritysten tukemiseksi muutoksen hallinnassa tai ne voivat päättää ottaa käyttöön toimenpiteitä työllisyystason säilyttämiseksi. Eroamisesta johtuvan kalastustoiminnan rajoittamisen vuoksi kalastusala näyttäisi olevan yksi niistä aloista, joihin kohdistuu suurin kielteinen vaikutus. Vaikutus kohdistuu myös jäsenvaltioiden julkishallintoon, jossa on rakennettava uutta infrastruktuuria ja tiloja ja palkattava lisää henkilöstöä. Esimerkiksi tullin ja välillisen verotuksen alalla on hallintoon tehtävä merkittäviä infrastruktuuri- ja henkilöresurssi-investointeja, lähinnä niissä jäsenvaltioissa, jotka ovat Euroopan unionin ja Yhdistyneen kuningaskunnan välisessä kaupassa tärkeimmät tulo- ja lähtöpaikat. Terveys- ja kasvinsuojelutoimien alalla jäsenvaltioiden on täytynyt perustaa uusia rajatarkastusasemia tai laajentaa nykyisiä niissä paikoissa, joihin tuonti Yhdistyneestä kuningaskunnasta EU:hun saapuu. Jäsenvaltiot voivat joutua tehostamaan valvontatoimenpiteitä merellä ja satamissa lisäseurantaa ja ‑tarkastuksia varten. Jäsenvaltioiden viranomaisten on täytynyt mukauttaa sääntöjä, jotka koskevat todistusten myöntämistä ja tuotteiden hyväksymistä, sijoittautumisvaatimuksia ja merkintöjä, sekä suunnitella ja päivittää erityisiä tiedotustoimia, jotka koskevat eroamisen vaikutuksia kansalaisiin ja yrityksiin. Vuoden 2016 kansanäänestyksen jälkeen jäsenvaltiot ja EU ovat aktiivisesti valmistautuneet eroamiseen sekä poliittisesti että taloudellisesti. Ne ovat ottaneet käyttöön valmistautumistoimenpiteitä, jotta voidaan ottaa huomioon Yhdistyneen kuningaskunnan unionista eroamisen mahdolliset vaikutukset kaikkiin asianomaisiin sidosryhmiin. Komissio on toistuvasti kehottanut kaikkia asianomaisia toimijoita ryhtymään tarvittaviin toimiin mahdollisten vaikutusten välttämiseksi tai vähentämiseksi. Jo toteutetuista tai suunnitelluista toimenpiteistä huolimatta Yhdistyneen kuningaskunnan ero unionista muodostaa kaikissa jäsenvaltioissa ennennäkemättömän tilanteen, joka edellyttää kohdennettuja ja nopeita erityistoimia. Koska Yhdistyneen kuningaskunnan 47 vuotta kestäneen EU-jäsenyyden aikana on syntynyt tiiviitä talous- ja kauppasuhteita, on aiheellista olettaa, että eroaminen vaikuttaa enemmän joihinkin jäsenvaltioihin, alueisiin ja aloihin ja että ne kokevat taloudellisia ja rahoitustappioita, joita ei ole vielä mahdollista arvioida määrällisesti. Toteutettavilla lisätoimilla on todennäköisesti merkittävä vaikutus julkisiin menoihin erityisesti lyhyellä aikavälillä ja niissä jäsenvaltioissa ja niillä alueilla, joihin eroaminen erityisesti vaikuttaa, minkä vuoksi tarvitaan kiireellisesti julkista lisärahoitusta tällaisten seurausten kompensoimiseksi, varsinkin heti eroamisen jälkeisinä vuosina. Tämän vuoksi Eurooppa-neuvoston 17.–21. heinäkuuta 2020 pidetyssä erityiskokouksessa sovituissa päätelmissä säädetään uuden erityisen brexit-mukautusvarauksen, jäljempänä ’varaus’, perustamisesta monivuotisen rahoituskehyksen mukaisten EU:n talousarvion enimmäismäärien ulkopuolisiin erityisrahoitusvälineisiin ”ennakoimattomien ja kielteisten seurausten torjumiseksi jäsenvaltioissa ja aloilla, joihin vaikutukset kohdistuvat pahimmin”. Eurooppa-neuvosto pyysi komissiota esittämään tätä koskevan ehdotuksen. Tällä asetuksella perustettavasta varauksesta tuetaan jäsenvaltioita, alueita ja toimialoja, erityisesti niitä, joihin Yhdistyneen kuningaskunnan unionista eroaminen vaikuttaa pahimmin, ja lievitetään näin eroamisen vaikutusta taloudelliseen, sosiaaliseen ja alueelliseen yhteenkuuluvuuteen. Varauksesta myönnetään rahoitustukea, jolla katetaan eroamiseen suoraan liittyvistä toimenpiteistä jäsenvaltioille koituneet julkiset lisämenot kokonaan tai osittain, erityisesti niiden jäsenvaltioiden osalta, jotka ovat eniten riippuvaisia kauppa- ja taloussuhteista Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa. Varauksella täydennetään muita nykyisiä välineitä, jotka ovat käytettävissä Next Generation EU ‑ohjelmassa ja EU:n seuraavassa pitkän aikavälin talousarviossa. •Yhdenmukaisuus muiden alaa koskevien politiikkojen säännösten ja EU:n muiden politiikkojen kanssa Varauksella täydennetään muita unionin ohjelmia ja rahoitusvälineitä ja varmistetaan synergia niiden kanssa. Vuosien 2021–2027 monivuotisessa rahoituskehyksessä, NextGenerationEU:ssa ja siihen liittyvissä ohjelmissa, kuten rakenne- ja koheesiorahastoista rahoitettavassa koheesiota ja Euroopan alueita tukevassa elpymisavussa (REACT-EU-väline), vuoden 2020 jälkeisissä koheesiopolitiikan rahastoissa, oikeudenmukaisen siirtymän rahastossa, elpymis- ja palautumistukivälineessä ja InvestEU-ohjelmassa keskitytään enemmän covid-19:n aiheuttaman kriisin vaikutusten käsittelyyn ja tuetaan jäsenvaltioiden taloutta, jotta voidaan kehittää sietokykyä ja kestävyyttä ja parantaa valmistautumista tulevaisuuteen. Varauksen määrärahat taas keskitetään erityisesti ja yksinomaan siihen välittömään vaikutukseen, joka Yhdistyneen kuningaskunnan unionista eroamisen aiheuttamalla erityisellä ja ennennäkemättömällä tapahtumalla on, ja lievitetään sen seurauksia alueelliseen yhteenkuuluvuuden osalta. Ehdotettu väline perustuu myös pitkäaikaisiin kokemuksiin Euroopan unionin solidaarisuusrahastosta. Tällä hetkellä ei ole olemassa välinettä, jolla jäsenvaltioille annettaisiin rahoitustukea, joka erityisesti ja suoraan liittyy Yhdistyneen kuningaskunnan unionista eroamisen taloudellisiin ja sosiaalisiin seurauksiin. Ehdotus on osa Yhdistyneen kuningaskunnan ja unionin välisen siirtymäkauden päättymisen valmistelua. Se rakentuu työlle, jota EU:n toimielimet ja jäsenvaltiot ovat tehneet unionin eri politiikanalojen valmistautumistoimenpiteiden puitteissa SEUT-sopimuksen 50 artiklan mukaisten neuvottelujen aikana, ja komission toteuttamalla ulkoiselle tiedotustyölle, jotta voidaan varmistaa, että jäsenvaltioissa kansallinen hallinto on valmis siirtymäkauden päättymiseen. Ehdotuksella myös täydennetään tätä työtä. Ehdotuksen muotoilussa on otettu huomioon jäsenvaltioiden ennennäkemätön tilanne, sen ainutlaatuisuus ja se, että jäsenvaltioiden on reagoitava nopeasti ja joustavasti sitä mukaa, kun niiden taloudessa ilmenee haasteita. 2.OIKEUSPERUSTA, TOISSIJAISUUSPERIAATE JA SUHTEELLISUUSPERIAATE •Oikeusperusta Tämä ehdotus perustuu Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT-sopimus) 175 ja 322 artiklaan.

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 174 artiklassa määrätään, että edistääkseen koko unionin sopusointuista kehitystä unioni kehittää ja harjoittaa toimintaansa taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden lujittamiseksi. Oikeus toimia tämän tavoitteen saavuttamiseksi on kirjattu SEUT-sopimuksen 175 artiklan kolmanteen kohtaan, jossa määrätään, että jos rahastojen ulkopuoliset erityistoimet osoittautuvat tarpeellisiksi, Euroopan parlamentti ja neuvosto voivat päättää niistä tavallista lainsäätämisjärjestystä noudattaen sekä talous- ja sosiaalikomiteaa ja alueiden komiteaa kuultuaan, sanotun kuitenkaan rajoittamatta unionin muussa politiikassa päätettyjen toimenpiteiden soveltamista. SEUT-sopimuksen 175 artiklan kolmannen kohdan mukaisesti ehdotuksessa säädetään, että varauksen tarkoituksena on lisätä taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta antamalla taloudellista tukea niille jäsenvaltioille, alueille ja toimialoille, jotka eniten kärsivät Yhdistyneen kuningaskunnan unionista eroamisen vahingollisista seurauksista, ja näin varmistaa EU:n solidaarisuus ja vahvistaa selviytymiskykyä. Ehdotus perustuu myös SEUT-sopimuksen 322 artiklaan, sillä siihen sisältyy erityisiä sääntöjä varojen siirtämisestä varainhoitovuodelta toiselle, joten siinä poiketaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU, Euratom) 2018/1046, jäljempänä ’varainhoitoasetus’, säädetystä vuotuisuusperiaatteesta. •Toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaate SEUT-sopimuksen 4 artiklan 2 kohdan mukaisesti unionilla on jaettu toimivalta jäsenvaltioiden kanssa taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden alalla sekä sosiaalipolitiikan tiettyjen näkökohtien osalta. Ehdotettujen toimien rahoittaminen ehdotetun asetuksen kautta ja jäsenvaltioiden kanssa yhteistyössä toteutettavan hallinnoinnin periaatteiden mukaisesti on lisäarvoa ja toissijaisuutta koskevien EU:n periaatteiden mukaista. Unionin talousarviosta myönnettävä rahoitus keskitetään toimiin, joiden tavoitteita jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa ja joissa unionin toiminta voi tuoda lisäarvoa verrattuna jäsenvaltioiden yksinään toteuttamiin toimiin. Edellä esitetty huomioon ottaen asetuksella perustetulla varauksella olisi tuettava jäsenvaltioita Yhdistyneen kuningaskunnan unionista eroamisen kielteisten vaikutusten torjunnassa. Sen yleisenä tavoitteena on näin ollen lisätä yhteenkuuluvuutta toimenpiteillä, joilla voidaan lieventää eroamisen taloudellisia, sosiaalisia ja alueellisia vaikutuksia jäsenvaltioiden talouteen ja suojella työllisyyttä. Toissijaisuusperiaatetta kuvastaa myös se, että varausta hallinnoidaan yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa. Euroopan komissio ei hallinnoi toimia suoraan, vaan ne pannaan täytäntöön yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa. Unionin toimet eivät siis ylitä sitä, mikä on tarpeen perussopimuksissa vahvistettujen unionin tavoitteiden saavuttamiseksi. Toissijaisuusperiaatteen mukaisesti asetusehdotuksessa määritellään selkeät tukikelpoisuusperusteet asetuksella perustettavaa varausta varten ja säädetään ainutkertaisen tilanteen mukaisesta joustavuudesta varauksen käytössä. Ehdotus on suhteellisuusperiaatteen mukainen, koska siinä ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen tämän tavoitteen saavuttamiseksi Euroopan tasolla. •Toimintatavan valinta Uuden välineen perustamista ehdotetaan, koska edellä kuvattuja tavoitteita ei voida saavuttaa riittävällä tavalla jäsenvaltioiden erillisillä toimilla. Koheesiopolitiikan alalla valittu väline on SEUT-sopimuksen 175 artiklan 3 kohdassa määrättyä tavallista lainsäätämisjärjestystä noudattaen annettava Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus, jolla varmistetaan jäsenvaltioiden yhdenvertainen kohtelu. Ehdotettu väline perustuu Euroopan unionin solidaarisuusrahastosta ja koheesiopolitiikasta saatuihin pitkäaikaisiin kokemuksiin, ja sitä sopeutetaan täysin uusiin olosuhteisiin ja tavoitteeseen, joka on Yhdistyneen kuningaskunnan Euroopan unionista eroamisen aiheuttamien vaikutusten torjuminen. 3.JÄLKIARVIOINTIEN, SIDOSRYHMIEN KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET •Jälkiarvioinnit/toimivuustarkastukset On mahdotonta arvioida nykyisen lainsäädännön vaikutuksia tai tarkistaa sen asianmukaisuutta, koska tällaista lainsäädäntöä tai ennakkotapausta ei ole. •Sidosryhmien kuuleminen Ehdotus on pitänyt valmistella kiireellisesti, jotta lainsäätäjät voivat hyväksyä sen ajoissa, minkä vuoksi sidosryhmiä ei voitu kuulla. Ehdotusta valmisteltaessa on kuitenkin pidetty kokouksia useita jäsenvaltioita edustavien edustajien kanssa. •Vaikutustenarviointi Ehdotuksen kiireellisyyden vuoksi vaikutustenarviointia ei ole tehty. Ehdotuksessa otetaan huomioon viimeaikaiset talousanalyysit, mukaan lukien komission syksyn 2020 talousennuste ja Euroopan keskuspankin tutkimustyö. 4.TALOUSARVIOVAIKUTUKSET Neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2020/2093 10 artiklassa säädetään, että varauksen kokonaismäärä on 5 000 000 000 euroa vuoden 2018 hintoina.

Varauksen täytäntöönpanoon osoitettavat enimmäismäärärahat ovat 5 370 994 000 euroa käypinä hintoina, mikä on määrä rahoittaa monivuotisen rahoituskehyksen mukaisten EU:n talousarvion enimmäismäärien ulkopuolisena erityisrahoitusvälineenä. Tästä summasta 4 244 832 000 euroa jaetaan ja maksetaan ennakkomaksuina vuonna 2021. Loput 1 126 162 000 euroa jaetaan ja maksetaan vuonna 2024 lisärahoitusosuuksina nyt käsillä olevan ehdotuksen säännösten mukaisesti. Poiketen siitä, mitä varainhoitoasetuksen 12 artiklan 4 kohdassa säädetään, varauksen erityispiirteiden vuoksi ehdotetaan erityissäännöksiä, jotka koskevat automaattista määrärahojen siirtämistä. Vaikka on todennäköistä, että suurin osa Yhdistyneen kuningaskunnan unionista eroamisen kielteisistä vaikutuksista toteutuu ensimmäisenä vuonna tai ensimmäisinä vuosina eroamisen jälkeen, joillakin alueilla, toimialoilla tai joissakin jäsenvaltioissa vaikutuksia voi ilmetä myöhempinäkin vuosina. Jotta voidaan maksimoida varauksen vaikutus ja toteuttaa täysimääräisesti Eurooppa-neuvoston päätelmät, joissa määrätään viiden miljardin euron kokonaismäärästä vuoden 2018 hintoina ilman aikarajoitusta, on tarpeen säätää varauksen sisällyttämisestä talousarvioon siten, että käyttämättä jääneet maksusitoumus- ja maksumäärärahat siirretään automaattisesti seuraavalle vuodelle vuoteen 2025 asti. Lisäksi ehdotetaan räätälöityä viitejaksoa koskevia erityissäännöksiä varauksen erityisluonteen ja suhteellisen lyhyen täytäntöönpanokauden vuoksi. Koska unionin talousarvioon kohdistuvia riskejä lieventää samaan aikaan se, että jäsenvaltioiden edellytetään perustavan vakaan hallinto- ja valvontajärjestelmän, on oikeutettua poiketa velvollisuudesta toimittaa varainhoitoasetuksen 63 artiklan 5, 6 ja 7 kohdassa tarkoitetut asiakirjat kunkin vuoden helmi- tai maaliskuussa. 5.LISÄTIEDOT •Näkyvyyttä ja raportointia koskevat järjestelyt Varauksesta maksettavaan rahoitusosuuteen sovelletaan erityisiä raportointijärjestelyjä. Kaikkien jäsenvaltioiden on toimitettava täytäntöönpanoraportti 30. syyskuuta 2023 mennessä, ja siinä on yksityiskohtaisesti esitettävä tuetut toimet sekä tukikelpoisuusaikana koituneet ja maksetut kustannukset ja tuotosindikaattorien arvot. Jäsenvaltioiden on myös varmistettava tukitoimien ja tuensaajien näkyvyys ja avoimuus. Komissio suorittaa arvioinnin, jossa tarkastellaan varauksen vaikuttavuutta, tehokkuutta, asiaankuuluvuutta, johdonmukaisuutta ja EU:n tason lisäarvoa. Tekemänsä arvion ja lopullista jakoa koskevien päätösten jälkeen komissio esittää Euroopan parlamentille ja neuvostolle kattavan kertomuksen varauksen toiminnasta 30. kesäkuuta 2027 mennessä. •Ehdotukseen sisältyvien säännösten yksityiskohtaiset selitykset Soveltamisala Tällä asetuksella perustetaan brexit-mukautusvaraus. Varauksella annetaan rahoitustukea jäsenvaltioille, jotta voidaan torjua haitallisia vaikutuksia erityisesti niiden jäsenvaltioiden, alueiden ja toimialojen osalta, joihin Yhdistyneen kuningaskunnan unionista eroaminen vaikuttaa pahimmin, ja tavoitteena on lievittää eroamisen vaikutusta taloudelliseen, sosiaaliseen ja alueelliseen yhteenkuuluvuuteen. Tukikelpoisuus Suorien julkisten menojen tukikelpoisuuskausi on 1. heinäkuuta 2020 ja 31. joulukuuta 2022 välinen aika. Asetuksessa on kattava mutta ei-tyhjentävä luettelo tukikelpoisista menotyypeistä erityisesti tähän tarkoitukseen käynnistettyjen toimenpiteiden osalta, mukaan lukien niitä alueita, aloja, yrityksiä, toimialoja ja paikallisyhteisöjä varten, joihin eroaminen vaikuttaa haitallisesti. Asetuksessa määritellään myös tietyt menotyypit, jotka eivät ole tukikelpoisia. Varainhoito Varaus koskee kaikkia jäsenvaltioita, ja se otetaan käyttöön kahdessa erässä: ensimmäinen vuonna 2021 merkittävänä ennakkomaksuna ja toinen vuonna 2024 varauksesta maksettavana lisärahoitusosuutena. Tätä varten komissio ottaa huomioon ennakkomaksujen käytön ja komission hyväksymät yleiset tukikelpoiset menot, jotka ylittävät sekä ennakkomaksun määrän että 0,06 prosenttia vuoden 2021 nimellisestä BKTL:sta. Komissio vahvistaa ennakkomaksujen kohdentamiseen tarvittavat määrät täytäntöönpanosäädöksellä, johon ei tilanteen poikkeuksellisuuden, vaikutuksen suuruutta koskevan epävarmuuden ja jäsenvaltioiden nopean reagoinnin tarpeellisuuden vuoksi sisälly kuvausta rahoitettavista toimista, kuten varainhoitoasetuksen 110 artiklan 2 kohdassa säädetään. Ennakkomaksujen jakomenetelmä Ennakkomaksujen jakomenetelmä perustuu luotettaviin ja vertailukelpoisiin virallisiin tilastoihin. Näissä otetaan huomioon Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa käytävän kaupan merkitys ja Yhdistyneen kuningaskunnan yksinomaisella talousvyöhykkeellä tapahtuvan kalastuksen merkitys. Ennakkomaksujen jakomenetelmä vahvistetaan asetuksen liitteessä I täyden avoimuuden varmistamiseksi. Varauksesta myönnettävää rahoitustukea koskevien hakemusten jättäminen Jäsenvaltioiden on toimitettava varauksesta maksettavaa tukea koskevat hakemuksensa (asetuksen liitteessä II oleva lomake) viimeistään 30. syyskuuta 2023 ja ilmoitettava yksityiskohtaiset tiedot kaikista 1. heinäkuuta 2020 ja 31. joulukuuta 2022 välisenä aikana jäsenvaltiolle aiheutuneista ja sen maksamista julkisista menoista. Hakemuksessa on myös kuvattava, miten ennakkomaksu on käytetty. Välineen erityisluonteen ja suhteellisen lyhyen täytäntöönpanoajan vuoksi on perusteltua ottaa käyttöön räätälöity viitejakso ja edellyttää ainoastaan yhden hakemuksen esittämistä vuonna 2023. Koska unionin talousarvioon kohdistuvia riskejä lieventää samaan aikaan se, että jäsenvaltioiden edellytetään perustavan vakaan hallinto- ja valvontajärjestelmän, on oikeutettua poiketa velvollisuudesta toimittaa varainhoitoasetuksen 63 artiklan 5, 6 ja 7 kohdassa tarkoitetut asiakirjat kunkin vuoden helmi- tai maaliskuussa. Hakemukseen liitetään täytäntöönpanoraportti, jossa esitetään yksityiskohtaisesti muun muassa toimenpiteet, jotka on toteutettu Yhdistyneen kuningaskunnan unionista eroamisen kielteisten seurausten torjumiseksi, ja se, miten tällaiset toimenpiteet on toteutettu, sekä johdon vahvistuslausuma ja varauksen viiteajanjaksoa koskeva riippumaton tarkastuslausunto. Komission suorittama rahoitustukihakemusten arviointi, ennakkomaksujen selvittäminen ja lisämaksujen laskeminen Kun jäsenvaltiot ovat jättäneet rahoitusosuutta koskevat hakemuksensa ainoaan määräaikaan eli 30. syyskuuta 2023 mennessä, komissio arvioi hakemukset pakettina, millä taataan kaikkien jäsenvaltioiden tasapuolinen kohtelu ja arvioinnin johdonmukaisuus. Komissio tarkastelee erityisesti ilmoitettujen menojen tukikelpoisuutta ja oikeellisuutta, niiden yhteyttä siirtymäkauden päättymiseen ja sen taloudellisiin vaikutuksiin sekä päällekkäisen rahoituksen välttämiseksi toteutettuja toimenpiteitä ja tausta-asiakirjoja (täytäntöönpanoraportti, johdon vahvistuslausuma ja riippumaton tarkastuskertomus). Arvioidessaan varauksesta myönnettävää rahoitusosuutta koskevia hakemuksia komissio selvittää maksetut ennakkomaksut ja perii takaisin käyttämättä jääneet määrät. Jos tukikelpoisiksi hyväksytyt menot ylittävät ennakkomaksuina maksetun määrän ja 0,06 prosenttia vuoden 2021 nimellisestä BKTL:sta, varauksesta voidaan käytettävissä olevien määrärahojen rajoissa suorittaa lisämaksuja tällaisiin ylittäviin määriin osallistumiseksi. Takaisin perityt tai ennakkomaksuista siirretyt määrät voidaan tarvittaessa käyttää jäsenvaltioiden lisämenojen korvaamiseen.

Hallinto ja valvonta Varaukseen osoitettuja määrärahoja hallinnoidaan yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa, mikä takaa moitteettoman varainhoidon, avoimuuden ja syrjimättömyyden periaatteiden täysimääräisen noudattamisen ja eturistiriitojen välttämisen. Jäsenvaltioiden on erityisesti perustettava hallinto- ja valvontajärjestelmä ja nimettävä varauksen hallinnoinnista vastaavat elimet ja riippumaton tarkastuselin. Asetuksessa säädetään selkeästi jäsenvaltioiden vastuualueista sekä vähimmäisvaatimuksista, jotka koskevat varauksen mukaisen rahoitusosuuden hallinnosta, valvonnasta ja tarkastuksesta vastaavia elimiä. Jäsenvaltioiden on otettava käyttöön järjestelmiä, joilla pyritään ehkäisemään, havaitsemaan ja käsittelemään tehokkaasti mahdollisia sääntöjenvastaisuuksia, petokset mukaan luettuina. Jäsenvaltioiden olisi ilmoitettava komissiolle nimettyjen elinten sekä sen elimen tiedot, jolle ennakkomaksu maksetaan, ja vahvistettava, että järjestelmien kuvaukset on laadittu kolmen kuukauden kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta. Yksinkertaistamissyistä jäsenvaltiot voisivat hyödyntää nykyisiä nimettyjä elimiä ja järjestelmiä, jotka on perustettu koheesiopolitiikan rahoituksen tai Euroopan unionin solidaarisuusrahaston hallintoa ja valvontaa varten. Komissio toteuttaa asianmukaiset toimet unionin rahoitusetujen suojaamiseksi, mukaan lukien rahoitusoikaisut. 2020/0380 (COD) Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS brexit-mukautusvarauksen perustamisesta EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 175 artiklan kolmannen kohdan ja 322 artiklan 1 kohdan a alakohdan, ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen, sen jälkeen, kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille, ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon, ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon, ottavat huomioon Euroopan tilintarkastustuomioistuimen lausunnon, noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä: sekä katsovat seuraavaa: (1)Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistynyt kuningaskunta, jäljempänä ’Yhdistynyt kuningaskunta’, erosi Euroopan unionista ja Euroopan atomienergiayhteisöstä (Euratom), jäljempänä yhdessä ’unioni’, 1 päivänä helmikuuta 2020, minkä jälkeen alkoi sitä koskeva siirtymäkausi. Mainitusta määräaikaisesta siirtymäkaudesta sovittiin osana erosopimusta, ja sen on määrä jatkua 31 päivään joulukuuta 2020. Siirtymäkauden aikana unioni ja Yhdistynyt kuningaskunta aloittivat viralliset neuvottelut tulevista suhteista. (2)Siirtymäkauden päätyttyä unionin ja Yhdistyneen välillä on kaupan ja rajat ylittävien vaihtojen esteitä. Odotetaan, että tällä on laajoja ja kauaskantoisia seurauksia yrityksille, kansalaisille ja julkishallinnolle. Nämä seuraukset ovat väistämättömiä, ja sidosryhmien on varmistettava, että ne ovat valmiita niihin.

(3)Unioni on sitoutunut lieventämään Yhdistyneen kuningaskunnan unionista eroamisen taloudellisia vaikutuksia ja osoittamaan solidaarisuutta kaikille jäsenvaltioille, erityisesti niille, joihin tällaiset poikkeukselliset olosuhteet vaikuttavat eniten. (4)Olisi perustettava brexit-mukautusvaraus, jäljempänä ’varaus’, jolla annetaan tukea haitallisten vaikutusten torjumiseksi erityisesti niissä jäsenvaltioissa, alueilla ja toimialoilla, joihin Yhdistyneen kuningaskunnan unionista eroaminen vaikuttaa pahimmin, ja jolla näin lievitetään tähän liittyvää vaikutusta taloudelliseen, sosiaaliseen ja alueelliseen yhteenkuuluvuuteen. Varauksen olisi kokonaan tai osittain katettava jäsenvaltioille koituvat julkiset lisämenot toimenpiteistä, jotka toteutetaan nimenomaisesti tällaisten seurausten lieventämiseksi. (5)Taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden edistämiseksi on aiheellista, että jäsenvaltiot keskittyvät tukitoimenpiteitä suunnitellessaan erityisesti niihin alueisiin, aloihin ja paikallisyhteisöihin, joihin Yhdistyneen kuningaskunnan eroaminen todennäköisesti vaikuttaa kielteisimmin, mukaan lukien ne, jotka ovat riippuvaisia Yhdistyneen kuningaskunnan vesillä harjoitettavasta kalastustoiminnasta. Jäsenvaltiot voivat joutua toteuttamaan erityistoimenpiteitä, erityisesti tukeakseen yrityksiä ja talouden toimialoja, joihin eroaminen vaikuttaa haitallisesti. Tämän vuoksi on aiheellista laatia ei-tyhjentävä luettelo toimenpidetyypeistä, joilla tämä tavoite todennäköisimmin saavutetaan. (6)Samalla on tärkeää eritellä selkeästi mahdolliset varauksesta annettavan tuen ulkopuolelle jäävät toimenpidetyypit. Varauksessa tuen ulkopuolelle olisi jätettävä arvonlisävero, sillä se muodostaa jäsenvaltion tulonlähteen, jolla kompensoidaan siihen liittyviä jäsenvaltion talousarvioon kohdistuvia kustannuksia. Jotta rajallisten määrärahojen käyttö voidaan keskittää mahdollisimman tehokkaasti, varauksen täytäntöönpanosta vastaavien elinten käyttämän teknisen avun ei pitäisi olla tukikelpoista. Koheesiopolitiikan yleisen lähestymistavan mukaisesti ei pitäisi tukea menoja, jotka liittyvät toiminnan siirtämiseen tai jotka ovat sovellettavan unionin tai kansallisen lainsäädännön vastaisia. (7)Jotta voidaan ottaa huomioon Yhdistyneen kuningaskunnan unionista eroamisen jäsenvaltioille ja niiden taloudelle aiheuttamien haitallisten seurausten välitön vaikutus ja se, että lieventäviä toimenpiteitä on tarvittaessa toteutettava ennen siirtymäkauden päättymistä, tukikelpoisuusajan olisi alettava 1 päivästä heinäkuuta 2020 ja se olisi keskitettävä kestoltaan 30 kuukaudeksi rajatulle ajanjaksolle. (8)On syytä täsmentää, että komission olisi pantava täytäntöön varaukseen osoitetut määrärahat hallinnoimalla niitä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU, Euratom) 2018/1046, jäljempänä ’varainhoitoasetus’, tarkoitetussa merkityksessä. Tämän vuoksi on aiheellista määritellä periaatteet ja erityiset velvoitteet, joita jäsenvaltioiden olisi noudatettava, erityisesti moitteettoman varainhoidon, avoimuuden ja syrjimättömyyden periaate ja eturistiriitojen välttäminen. (9)Tähän asetukseen sovelletaan Euroopan parlamentin ja neuvoston Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 322 artiklan nojalla hyväksymiä horisontaalisia varainhoitosääntöjä. Nämä säännöt on annettu varainhoitoasetuksessa, ja niissä vahvistetaan erityisesti talousarvion laatimiseen ja toteuttamiseen käytettävä menettely sekä säädetään taloushallinnon toimijoiden toiminnan valvonnasta. SEUT-sopimuksen 322 artiklan nojalla hyväksytyt säännöt koskevat myös yleistä ehdollisuusjärjestelmää unionin talousarvion suojaamiseksi. (10)Moitteettoman varainhoidon varmistamiseksi olisi vahvistettava erityiset säännöt talousarviositoumuksia, maksuja, määrärahasiirtoja ja varauksen takaisinperintää varten. Tässä asetuksessa olisi kunnioitettava periaatetta, jonka mukaan unionin talousarvio vahvistetaan vuosittain, mutta samalla olisi säädettävä mahdollisuudesta siirtää käyttämättömiä varoja varainhoitoasetuksessa säädettyä enemmän, jolloin varauksella voidaan mahdollisimman suuressa määrin vastata niihin haitallisiin seurauksiin, joita Yhdistyneen kuningaskunnan eroaminen unionista aiheuttaa jäsenvaltioille ja niiden taloudelle. (11)Jotta jäsenvaltiot voivat ottaa käyttöön lisämäärärahat ja jotta varmistetaan riittävä rahoitus varauksen mukaisten toimenpiteiden ripeään toteuttamiseen, huomattava osuus varauksesta olisi maksettava ennakkomaksuina vuonna 2021. Jakomenetelmässä olisi otettava huomioon Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa käytävän kaupan ja Yhdistyneen kuningaskunnan yksinomaisella talousvyöhykkeellä harjoitettavan kalastuksen merkitys luotettavien ja virallisten tilastojen pohjalta. Koska Yhdistyneen kuningaskunnan eroaminen unionista on ainutlaatuinen tapahtuma ja koska Yhdistyneen kuningaskunnan ja unionin välisen suhteen keskeisiin piirteisiin siirtymäkauden päättymisen jälkeen on liittynyt epävarmuutta, on vaikeaa ennakoida, millaisia asianmukaisia toimenpiteitä jäsenvaltioiden on toteutettava voidakseen nopeasti torjua eroamisen vaikutuksia. Tämän vuoksi on tarpeen antaa jäsenvaltioille joustovaraa ja erityisesti antaa komissiolle mahdollisuus tehdä ennakkorahoitusta koskeva rahoituspäätös ilman varainhoitoasetuksen 110 artiklan 2 kohdan mukaista velvoitetta antaa kuvaus rahoitettavista käytännön hankkeista. (12)Ennen ennakkomaksun maksamista jäsenvaltioiden olisi ilmoitettava komissiolle nimettyjen elinten sekä sen elimen tiedot, jolle ennakkomaksu maksetaan, ja vahvistettava, että järjestelmien kuvaukset on laadittu kolmen kuukauden kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta. (13)Jotta kaikkia jäsenvaltioita kohdellaan tasapuolisesti, varauksesta myönnettävää rahoitusosuutta koskevien hakemusten jättämiselle olisi oltava yksi ainoa määräaika, jota sovelletaan kaikkiin jäsenvaltioihin. Välineen erityisluonteen ja suhteellisen lyhyen täytäntöönpanoajan vuoksi on perusteltua vahvistaa räätälöity viitejakso ja olisi kohtuutonta edellyttää, että jäsenvaltiot toimittavat varainhoitoasetuksen 63 artiklan 5, 6 ja 7 kohdassa vaaditut asiakirjat vuosittain. Koska unionin talousarvioon kohdistuvia riskejä lieventää samaan aikaan se, että jäsenvaltioiden edellytetään perustavan vakaan hallinto- ja valvontajärjestelmän, on oikeutettua poiketa velvollisuudesta toimittaa vaaditut asiakirjat kunkin vuoden helmi- tai maaliskuussa. Jotta komissio voisi tarkistaa varauksesta myönnetyn rahoitusosuuden käytön oikeellisuuden, jäsenvaltiot olisi myös velvoitettava toimittamaan osana hakemusta täytäntöönpanoraportti, jossa annetaan yksityiskohtaisempia tietoja rahoitettavista toimista, johdon vahvistuslausuma sekä riippumattoman tarkastuselimen lausunto, joka on laadittu kansainvälisesti hyväksyttyjen tarkastusstandardien mukaisesti. (14)Paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen 22 ja 23 kohdan nojalla varausta on arvioitava erityisten seurantavaatimusten mukaisesti kerättyjen tietojen perusteella välttäen kuitenkin ylisääntelyä ja varsinkin jäsenvaltioille aiheutuvaa hallinnollista rasitusta. Näihin vaatimuksiin olisi tarvittaessa sisällytettävä mitattavissa olevia indikaattoreita varauksen arvioinnin perustaksi. (15)Jotta varmistetaan kaikkien jäsenvaltioiden tasapuolinen kohtelu ja hakemusten arvioinnin johdonmukaisuus, komission olisi arvioitava hakemukset pakettina. Sen olisi erityisesti tarkasteltava ilmoitettujen menojen tukikelpoisuutta ja oikeellisuutta, menojen suoraa yhteyttä eroamisen seurauksiin puuttumiseksi toteutettuihin toimenpiteisiin ja kyseisen jäsenvaltion toteuttamia toimenpiteitä päällekkäisen rahoituksen välttämiseksi. Arvioidessaan varauksesta myönnettävää rahoitusosuutta koskevia hakemuksia komission olisi selvitettävä maksetut ennakkomaksut ja perittävä takaisin käyttämättä jääneet määrät. Kun jäsenvaltion menot, jotka komissio on hyväksynyt tukikelpoisiksi, ylittävät ennakkomaksuina maksetun määrän ja 0,06 prosenttia kyseisen jäsenvaltion vuoden 2021 nimellisestä BKTL:sta, varauksesta olisi voitava kohdentaa lisävaroja kyseiselle jäsenvaltiolle käytettävissä olevien määrärahojen rajoissa, jotta tuki voitaisiin keskittää niille jäsenvaltioille, joihin eroaminen eniten vaikuttaa. Odotettavissa olevan taloudellisen häiriön laajuuden vuoksi olisi säädettävä mahdollisuudesta käyttää ennakkomaksuista takaisin perityt määrät jäsenvaltioiden lisämenojen korvaamiseksi. (16)Jotta voidaan varmistaa jäsenvaltioiden kanssa yhteistyössä toteutettavan hallinnoinnin moitteeton toiminta, jäsenvaltioiden on perustettava hallinto- ja valvontajärjestelmä ja nimettävä ja ilmoitettava komissiolle varauksen hallinnoinnista vastaavat elimet ja erillinen riippumaton tarkastuselin. Yksinkertaistamissyistä jäsenvaltiot voivat hyödyntää nykyisiä, koheesiopolitiikan rahoitusta tai Euroopan unionin solidaarisuusrahastoa koskevaa hallintoa ja valvontaa varten nimettyjä elimiä ja siihen perustettuja järjestelmiä. On tarpeen määritellä jäsenvaltioiden vastuualueet ja vahvistaa nimettyjä elimiä koskevat erityisvaatimukset. (17)Varainhoitoasetuksen, neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 2988/95 , neuvoston asetuksen (Euratom, EY) N:o 2185/96 ja neuvoston asetuksen (EU) 2017/1939 mukaisesti unionin taloudellisia etuja on suojattava oikeasuhteisin toimenpitein, joita ovat sääntöjenvastaisuuksien ja petosten ehkäiseminen, havaitseminen, korjaaminen ja tutkiminen sekä hukattujen, aiheettomasti maksettujen tai virheellisesti käytettyjen varojen takaisinperintä ja soveltuvin osin hallinnollisten seuraamusten määrääminen. Euroopan petostentorjuntavirasto, jäljempänä ’OLAF’, voi erityisesti Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 883/2013 ja asetuksen (Euratom, EY) N:o 2185/96 nojalla tehdä tutkimuksia, joihin sisältyvät myös paikan päällä suoritettavat todentamiset ja tarkastukset, selvittääkseen, onko kyse petoksesta, lahjonnasta tai muusta laittomasta toiminnasta, joka vahingoittaa unionin taloudellisia etuja. Asetuksen (EU) 2017/1939 nojalla Euroopan syyttäjänvirasto, jäljempänä ’EPPO’, voi tutkia petoksia ja muita rikoksia, jotka vahingoittavat unionin taloudellisia etuja, sekä nostaa niistä syytteen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2017/1371 mukaisesti. Varainhoitoasetuksen mukaan unionin rahoitusta saavien henkilöiden ja yhteisöjen on toimittava täydessä yhteistyössä unionin taloudellisten etujen suojaamiseksi, myönnettävä komissiolle, OLAFille, Euroopan syyttäjänvirastolle ja Euroopan tilintarkastustuomioistuimelle tarvittavat valtuudet ja varmistettava, että unionin varojen hoitamiseen osallistuvat kolmannet osapuolet myöntävät vastaavat oikeudet. (18)Jäsenvaltioiden olisi lisättävä tietoisuutta varauksesta myönnettävästä unionin rahoitusosuudesta ja tiedotettava siitä yleisölle asianmukaisesti, sillä avoimuus, viestintä ja tiedotustoimet ovat olennaisen tärkeitä unionin toimien näkyvyyden lisäämiseksi kentällä. Tällaisten toimien olisi perustuttava tarkkoihin ja ajantasaisiin tietoihin. (19)Avoimuuden lisäämiseksi unionin rahoitusosuuden käytöstä komission olisi annettava Euroopan parlamentille ja neuvostolle loppukertomus varauksen täytäntöönpanosta. (20)Jotta varmistetaan yhdenmukaiset edellytykset kunkin jäsenvaltion käytettävissä olevien määrärahojen määrittämiseksi, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa. (21)Euroopan tietosuojavaltuutettua on kuultu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/1725 42 artiklan mukaisesti, ja hän on antanut lausuntonsa [..] päivänä [..]kuuta [..]. (22)Tämän asetuksen tavoitteena on ylläpitää taloudellista. sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta ja tarjota jäsenvaltioille solidaarisuusväline, kun ne reagoivat Yhdistyneen kuningaskunnan unionista eroamisen vaikutuksiin, jotka koskevat koko unionia, mutta vaihtelevat vakavuudeltaan alueittain ja toimialoittain. Näitä tavoitteita ei voida riittävällä tavalla saavuttaa jäsenvaltioiden toimin, vaan ne voidaan tämän toiminnan laaja-alaisuuden ja vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla. Unioni voi sen vuoksi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa määrätyn toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tämän tavoitteen saavuttamiseksi tarpeen.

(23)Jotta säädettyjä toimenpiteitä voitaisiin soveltaa viipymättä, tämän asetuksen olisi tultava voimaan kiireellisesti, OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN: I luku

Yleiset säännökset 1 artikla

Kohde 1.Tällä asetuksella perustetaan brexit-mukautusvaraus, jäljempänä ’varaus’. 2.Tässä asetuksessa vahvistetaan varauksen tavoitteet, sen määrärahat, unionin rahoituksen muodot ja varauksen täytäntöönpanoa koskevat säännöt, mukaan lukien menojen tukikelpoisuutta, hallintoa ja valvontaa sekä taloushallintoa koskevat säännöt. 2 artikla

Määritelmät Tässä asetuksessa tarkoitetaan: (1)’viitejaksolla’ varainhoitoasetuksen 63 artiklan 5 kohdan a alakohdassa tarkoitettua viitejaksoa, joka alkaa 1 päivästä heinäkuuta 2020 ja päättyy 31 päivänä joulukuuta 2022; (2)’sovellettavalla lainsäädännöllä’ unionin oikeutta ja sen soveltamiseen liittyvää kansallista lainsäädäntöä; (3)’sääntöjenvastaisuudella’ mitä tahansa unionin oikeuden tai sen soveltamiseen liittyvän kansallisen lainsäädännön rikkomista, joka johtuu varauksen täytäntöönpanoon osallistuvan julkisen tai yksityisen tahon, mukaan lukien jäsenvaltioiden viranomaiset, teosta tai laiminlyönnistä ja joka tuottaa tai voisi tuottaa vahinkoa unionin talousarviolle siihen kohdistuvan perusteettoman menoerän vuoksi; (4)’kokonaisvirhetasolla’ otoksessa havaittujen virheiden kokonaismäärää jaettuna tarkastettujen perusjoukolla; (5)’jäännösvirhetasolla’ kokonaisvirhetasoa, josta on vähennetty jäsenvaltion soveltamat rahoitusoikaisut, joiden tarkoituksena on vähentää riippumattoman tarkastuselimen rahoitettuja toimenpiteitä koskevissa tarkastuksissaan havaitsemia riskejä, jaettuna kuluilla, jotka on määrä kattaa varauksesta saatavalla rahoitusosuudella; (6)’siirtämisellä’ komission asetuksen (EU) N:o 651/2014 2 artiklan 61a kohdassa tarkoitettua saman tai samankaltaisen toiminnan tai sen osan siirtämistä. 3 artikla

Tavoitteet Varauksesta annetaan tukea haitallisten vaikutusten torjumiseksi erityisesti niiden jäsenvaltioiden, alueiden ja toimialojen osalta, joihin Yhdistyneen kuningaskunnan unionista eroaminen vaikuttaa pahimmin, ja tähän liittyvän, taloudelliseen, sosiaaliseen ja alueelliseen yhteenkuuluvuuteen kohdistuvan vaikutuksen lievittämiseksi. 4 artikla

Varauksen maantieteellinen kattavuus ja määrärahat 1.Kaikki jäsenvaltiot voivat saada tukea varauksesta. 2.Varauksen enimmäismäärärahat ovat 5 370 994 000 euroa nykyisin hinnoin. 3.Edellä 2 kohdassa tarkoitetut määrärahat kohdennetaan seuraavasti:

(a)4 244 832 000 euron ennakkomaksu tulee saataville 8 artiklan mukaisesti vuonna 2021; (b)loput 1 126 162 000 euroa tulevat saataville 11 artiklan mukaisesti vuonna 2024. Tämän kohdan ensimmäisen alakohdan a alakohdassa tarkoitettuja määriä pidetään varainhoitoasetuksen 115 artiklan 2 kohdan b alakohdan i alakohdassa tarkoitettuina ennakkomaksuina. II luku

Tukikelpoisuus 5 artikla

Tukikelpoisuus 1.Varauksesta maksettavalla rahoitusosuudella on tuettava ainoastaan julkisia menoja, jotka liittyvät suoraan jäsenvaltioiden erityisesti toteuttamiin toimenpiteisiin, joilla edistetään 3 artiklassa tarkoitettuja tavoitteita, ja sillä voidaan kattaa erityisesti seuraavat: (a)toimenpiteet, joilla autetaan yrityksiä ja paikallisyhteisöjä, joihin eroaminen vaikuttaa haitallisesti; (b)toimenpiteet, joilla tuetaan talouden aloja, joihin vaikutukset kohdistuvat eniten; (c)toimenpiteet, joilla tuetaan yrityksiä ja paikallisyhteisöjä, jotka ovat riippuvaisia kalastustoiminnasta Yhdistyneen kuningaskunnan vesillä; (d)toimenpiteet työllisyyden tukemiseksi, mukaan lukien lyhennetyn työajan järjestelmien, uudelleenkoulutuksen ja ammatillisen koulutuksen avulla aloilla, joihin vaikutus kohdistuu; (e)toimenpiteet, joilla varmistetaan raja-, tulli-, terveys- ja kasvinsuojelu-, turvallisuus- ja kalastusvalvonnan toimivuus sekä välillisten verojen kantaminen, mukaan lukien lisähenkilöstö ja infrastruktuuri; (f)toimenpiteet, joilla helpotetaan tuotteiden sertifiointi- ja hyväksymisjärjestelmiä, avustetaan sijoittautumisvaatimusten täyttämisessä, helpotetaan merkintöjä esimerkiksi turvallisuus-, terveys- ja ympäristöstandardien osalta ja avustetaan vastavuoroisessa tunnustamisessa; (g)viestintä- ja tiedotustoimenpiteet ja toimenpiteet kansalaisten ja yritysten tietoisuuden lisäämiseksi niiden oikeuksiin ja velvollisuuksiin vaikuttavista muutoksista, jotka johtuvat eroamisesta. 2.Menot ovat tukikelpoisia, jos ne ovat aiheutuneet ja ne on maksettu viiteajanjakson aikana kyseisessä jäsenvaltiossa tai kyseisen jäsenvaltion eduksi toteutetuista toimenpiteistä. 3.Suunnitellessaan tukitoimenpiteitä jäsenvaltioiden on otettava huomioon Yhdistyneen kuningaskunnan unionista eroamisen erilaiset vaikutukset eri alueisiin ja paikallisyhteisöihin ja keskitettävä varauksesta myönnettävä tuki tarpeen mukaan niihin, joissa eroamisen vaikutus on suurin. 4.Edellä olevassa 1 kohdassa tarkoitettujen toimenpiteiden on oltava sovellettavan lainsäädännön mukaisia. 5.Edellä olevan 1 kohdan nojalla tukikelpoisille toimenpiteille voidaan myöntää tukea muista unionin ohjelmista ja välineistä edellyttäen, että tällaisella tuella ei kateta samoja kustannuksia. 6. Jäsenvaltion on maksettava varauksesta infrastruktuuri- tai tuotannollisia investointeja käsittävälle toimelle myönnetty rahoitusosuus takaisin, jos tapauksen mukaan joko viiden vuoden kuluessa loppumaksun suorittamisesta rahoitusosuuden saajalle tai valtiontukisäännöissä määrätyn ajan kuluessa toimea koskee jokin seuraavista: (a)tuotantotoiminnan lopettaminen tai siirtäminen sen jäsenvaltion ulkopuolelle, joka on saanut tukea; (b)infrastruktuurin omistussuhteissa tapahtunut muutos, joka hyödyttää aiheettomasti jotakin yritystä tai julkista yhteisöä;

(c)huomattava muutos, joka vaikuttaa toimen luonteeseen, tavoitteisiin tai täytäntöönpanon edellytyksiin, mikä vaarantaisi sen alkuperäiset tavoitteet. Jäsenvaltio voi lyhentää ensimmäisessä kohdassa säädetyn määräajan kolmeen vuoteen tapauksissa, jotka koskevat pienten ja keskisuurten yritysten investointien ylläpitämistä tai työpaikkojen säilyttämistä. Tätä kohtaa ei sovelleta toimiin, joita koskee tuotannollisen toiminnan lopettaminen sellaisen konkurssin seurauksena, joka ei ole petollinen. 6 artikla

Tuen ulkopuolelle jääminen Varauksesta ei tueta seuraavia: (a)arvonlisävero; (b)tekninen apu varausta koskevassa hallinnoinnissa, seurannassa, tiedotuksessa ja viestinnässä, valitusten ratkaisemisessa sekä valvonnassa ja tilintarkastuksessa; (c)2 artiklan 6 kohdassa määriteltyä siirtämistä tukevat menot; (d)komission asetuksen (EU) N:o 651/2014 14 artiklan 16 kohdan mukaista siirtämistä tukevat menot, kun varauksesta maksettava rahoitusosuus on valtiontukea. III luku

Varainhoito 7 artikla

Unionin rahoituksen toteutus ja muodot 1.Varauksesta jäsenvaltiolle maksettava rahoitusosuus toteutetaan varainhoitoasetuksen 63 artiklan mukaisesti jäsenvaltioiden kanssa yhteistyössä toteutettavan hallinnoinnin puitteissa. 2.Jäsenvaltioiden on käytettävä varauksesta saatava rahoitusosuus 5 artiklassa tarkoitettujen toimenpiteiden täytäntöönpanoon, jotta ne voivat tarjota tukimuotoja, joita ei makseta takaisin. Unionin rahoitusosuudella korvataan toimenpiteistä tosiasiallisesti aiheutuneita ja jäsenvaltioiden maksamia tukikelpoisia kustannuksia. 3.Tämän asetuksen mukaiset maksusitoumukset ja maksut tehdään sillä edellytyksellä, että rahoitus on saatavilla. 4.Poiketen siitä, mitä varainhoitoasetuksen 63 artiklan 5, 6 ja 7 kohdassa säädetään, mainituissa säännöksissä tarkoitetut asiakirjat on toimitettava ainoastaan kerran, tämän asetuksen 10 artiklan mukaisesti. 5.Poiketen siitä, mitä varainhoitoasetuksen 12 artiklassa säädetään, käyttämättä jääneet tämän asetuksen mukaiset maksusitoumus- ja maksumäärärahat siirretään ilman eri toimenpiteitä seuraavalle vuodelle ja niitä voidaan käyttää 31 päivään joulukuuta 2025 asti. Seuraavalle vuodelle siirretyt määrärahat käytetään ensimmäisinä seuraavan varainhoitovuoden aikana. 8 artikla

Ennakkomaksut 1.Komission jäsenvaltioille maksamien ennakkomaksujen jakoperusteet esitetään liitteessä I. 2.Sillä edellytyksellä, että komissio saa tämän asetuksen 13 artiklan 1 kohdan d alakohdassa vaaditut tiedot, komissio vahvistaa täytäntöönpanosäädöksellä tämän asetuksen 4 artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitettujen määrärahojen jakautumisen jäsenvaltioittain. Täytäntöönpanosäädös on varainhoitoasetuksen 110 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu rahoituspäätös ja mainitussa asetuksessa tarkoitettu oikeudellinen sitoumus. Poiketen siitä, mitä varainhoitoasetuksen 110 artiklan 2 kohdassa säädetään, kyseinen rahoituspäätös ei sisällä kuvausta rahoitettavista toimista. 3.Komissio maksaa ennakkomaksun 60 päivän kuluessa 2 kohdassa tarkoitetun täytäntöönpanosäädöksen hyväksymisestä. Se selvitetään 11 artiklan mukaisesti.

4.Jaetut määrät, joita ei ole maksettu ennakkomaksuina, siirretään seuraavalle varainhoitovuodelle ja käytetään lisämaksuihin 11 artiklan 3 kohdan mukaisesti. 9 artikla

Varauksesta myönnettävää rahoitusosuutta koskevien hakemusten jättäminen 1.Jäsenvaltioiden on jätettävä varauksesta maksettavaa rahoitusosuutta koskeva hakemus komissiolle 30 päivään syyskuuta 2023 mennessä. Komissio arvioi hakemuksen ja määrittää, onko jäsenvaltioille suoritettava lisämaksuja vai onko määriä perittävä takaisin jäsenvaltioilta 11 artiklan mukaisesti. 2.Jos jäsenvaltio ei toimita varauksesta maksettavaa rahoitusosuutta koskevaa hakemusta 30 päivään syyskuuta 2023 mennessä, komissio perii kyseiselle jäsenvaltiolle ennakkomaksuna maksetun määrän kokonaisuudessaan takaisin. 10 artikla

Rahoitusosuutta koskevan hakemuksen sisältö 1.Hakemuksen on perustuttava liitteessä II esitettyyn malliin. Hakemukseen on sisällytettävä tiedot jäsenvaltioille aiheutuneista ja niiden maksamista julkisista kokonaismenoista ja tuettujen toimenpiteiden tuotosindikaattorien arvot. Siihen on liitettävä varainhoitoasetuksen 63 artiklan 5, 6 ja 7 kohdassa tarkoitetut asiakirjat sekä täytäntöönpanoraportti. 2.Varauksen täytäntöönpanoa koskevaan raporttiin on sisällyttävä seuraavat: (a)kuvaus Yhdistyneen kuningaskunnan unionista eroamisen vaikutuksesta talouden ja yhteiskunnan osalta, mukaan lukien niiden alueiden ja toimialojen yksilöinti, joihin vaikutukset kohdistuvat eniten; (b)kuvaus toimenpiteistä, joita on toteutettu Yhdistyneen kuningaskunnan unionista eroamisen kielteisten seurausten torjumiseksi, sekä siitä, missä määrin näillä toimenpiteillä on lievitetty a alakohdassa tarkoitettua alueellista ja alakohtaista vaikutusta ja miten ne on pantu täytäntöön; (c)aiheutuneiden ja maksettujen menojen tukikelpoisuuden peruste ja niiden suora yhteys Yhdistyneen kuningaskunnan eroamiseen unionista; (d)kuvaus toimenpiteistä, jotka on toteutettu päällekkäisen rahoituksen välttämiseksi ja täydentävyyden varmistamiseksi unionin muihin välineisiin ja kansalliseen rahoitukseen nähden; (e)kuvaus toimenpiteiden vaikutuksesta ilmastonmuutoksen lievittämiseen ja siihen sopeutumiseen. 3.Varainhoitoasetuksen 63 artiklan 5 kohdan b alakohdassa tarkoitetussa yhteenvedossa esitetään toteutettujen korjaavien toimien seurauksena saatu komissiolle toimitettuun hakemukseen kirjattujen menojen kokonaisvirhetaso ja jäännösvirhetaso. 11 artikla

Ennakkomaksujen selvittäminen ja jäsenvaltioille suoritettavien lisämaksujen laskeminen 1.Komissio arvioi 10 artiklassa tarkoitetun hakemuksen ja varmistaa, että hakemus on täydellinen, tarkka ja totuudenmukainen. Laskiessaan varauksesta jäsenvaltiolle maksettavaa rahoitusosuutta komissio jättää unionin rahoituksen ulkopuolelle toimenpiteet, jotka on toteutettu tai joiden osalta maksut on tehty sovellettavan lainsäädännön vastaisesti. 2.Arvioinnin perusteella komissio vahvistaa täytäntöönpanosäädöksellä seuraavat seikat: (a)tukikelpoisten julkisten menojen kokonaismäärä, jäljempänä ’hyväksytty määrä’; (b)onko jäsenvaltiolle suoritettava lisämaksuja 3 kohdan mukaisesti vai onko määriä perittävä takaisin 5 kohdan nojalla. 3.Jos hyväksytty määrä ylittää sekä ennakkomaksun määrän että 0,06 prosenttia kyseisen jäsenvaltion nimellisestä BKTL:sta vuonna 2021, kyseiselle jäsenvaltiolle on suoritettava lisämaksu 4 artiklan 3 kohdan b alakohdassa tarkoitetuista määrärahoista ja 8 artiklan 4 kohdan nojalla mahdollisesti seuraavalle vuodelle siirretyistä määristä. Tällaisessa tapauksessa komissio maksaa määrän, joka ylittää kyseiselle jäsenvaltiolle maksetun ennakkomaksun tai 0,06 prosenttia vuoden 2021 nimellisestä BKTL:sta, sen mukaan kumpi määrä on suurempi.

Jos tämän kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti kaikille jäsenvaltioille laskettujen lisämaksujen summa ylittää 4 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaisesti käytettävissä olevat määrärahat, varauksesta maksettavia rahoitusosuuksia vähennetään suhteessa. 4.Tämän artiklan 3 kohdan nojalla suoritettavien lisämaksujen osalta tämän artiklan 2 kohdassa tarkoitettu täytäntöönpanosäädös on varainhoitoasetuksen 110 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu rahoituspäätös ja kyseisessä asetuksessa tarkoitettu oikeudellinen sitoumus. 5.Komissio selvittää ja hyväksyy kyseisen ennakkomaksun ja suorittaa mahdolliset lisämaksut 60 päivän kuluessa 2 kohdassa tarkoitetun täytäntöönpanosäädöksen hyväksymisestä. 6.Jos hyväksytty määrä on pienempi kuin kyseisen jäsenvaltion ennakkomaksu, erotus peritään takaisin varainhoitoasetuksen ja erityisesti sen I osan 6 luvun 3, 4 ja 5 jakson mukaisesti. Takaisin perittyjä määriä käsitellään sisäisinä käyttötarkoitukseensa sidottuina tuloina varainhoitoasetuksen 21 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaisesti ja, jos mainitun artiklan 3 kohdan kolmatta alakohtaa on sovellettu, niitä käytetään korottamaan suhteellisesti tämän artiklan 3 kohdan mukaisiin lisämaksuihin oikeutetuille jäsenvaltioille maksettavia rahoitusosuuksia enintään 100 prosenttiin. Jos tämän artiklan 3 kohdan nojalla maksettavat maksut jäsenvaltioille on tehty 100-prosenttisina, takaisin perityt määrät palautetaan unionin yleiseen talousarvioon. 7.Komissio vahvistaa täytäntöönpanosäädöksellä tämän artiklan 6 kohdan toisen virkkeen nojalla suoritettavat lisämaksut. Täytäntöönpanosäädös on varainhoitoasetuksen 110 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu rahoituspäätös ja mainitussa asetuksessa tarkoitettu oikeudellinen sitoumus. Komissio suorittaa mahdolliset lisämaksut 60 päivän kuluessa kyseisen säädöksen antamisesta. 8.Ennen 2 ja 7 kohdassa tarkoitettujen täytäntöönpanosäädösten antamista komissio ilmoittaa jäsenvaltiolle arviostaan ja kehottaa jäsenvaltiota esittämään huomautuksensa kahden kuukauden kuluessa. 12 artikla

Euron käyttö Kaikkien komissiolle toimitettavassa rahoitusosuutta koskevassa hakemuksessa ilmoitettujen määrien on oltava euromääräisiä. Niiden jäsenvaltioiden, jotka eivät ole ottaneet euroa käyttöön valuuttanaan, on muunnettava rahoitusosuutta koskevassa hakemuksessa ilmoitetut määrät euroksi käyttäen komission kuukausittaista laskennallista kurssia siltä kuukaudelta, joka edelsi hakemuksen jättämistä. IV luku

Hallinto- ja valvontajärjestelmät 13 artikla

Hallinto ja valvonta 1.Jäsenvaltioiden on varauksen täytäntöönpanoon liittyviä tehtäviä hoitaessaan annettava kaikki tarvittavat lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset sekä toteutettava muut tarvittavat toimenpiteet unionin taloudellisten etujen suojaamiseksi, erityisesti (a)nimeämällä varauksesta maksettavan rahoitusosuuden hallinnoinnista vastaava elimen ja riippumattoman tarkastuselimen varainhoitoasetuksen 63 artiklan 3 kohdan mukaisesti ja valvomalla näitä elimiä; (b)perustamalla varauksen hallinto- ja valvontajärjestelmiä moitteettoman varainhoidon periaatteiden mukaisesti ja varmistamalla, että nämä järjestelmät toimivat tehokkaasti; (c)laatimalla liitteessä III esitetyn mallin mukaisesti hallinto- ja valvontajärjestelmän kuvauksen, pitämällä tämän kuvauksen ajan tasalla ja tarjoamalla sen pyynnöstä komission saataville; (d)ilmoittamalla komissiolle nimettyjen elinten sekä sen elimen tiedot, jolle ennakkomaksu maksetaan, ja vahvistamalla, että järjestelmien kuvaukset on laadittu kolmen kuukauden kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta; (e)varmistamalla, että muista unionin ohjelmista ja välineistä tuettuja menoja ei sisällytetä varauksesta annettavaan tukeen; (f)torjumalla, havaitsemalla ja korjaamalla sääntöjenvastaisuuksia ja petoksia ja välttämällä eturistiriitoja, mukaan lukien käyttämällä komission tarjoamaa yhteistä tiedonlouhintavälinettä; (g)tekemällä yhteistyötä komission, OLAFin, tilintarkastustuomioistuimen ja asetuksen (EU) 2017/1939 mukaiseen tiiviimpään yhteistyöhön osallistuvien jäsenvaltioiden osalta myös EPPOn kanssa. Edellä f alakohdassa tarkoitetun tiedonlouhintavälineen käsittelemien tietojen käyttö ja saanti rajoitetaan a alakohdassa tarkoitettuihin elimiin, komissioon, OLAFiin, tilintarkastustuomioistuimeen ja asetuksen (EU) 2017/1939 mukaiseen tiiviimpään yhteistyöhön osallistuvien jäsenvaltioiden osalta EPPOon. Jäsenvaltiot ja komissio saavat käsitellä henkilötietoja ainoastaan siinä määrin kuin se tarpeen niiden tämän asetuksen mukaisten velvoitteiden toteuttamiseksi, ja ne käsittelevät henkilötietoja tapauksen mukaan asetuksen (EU) 2016/679 tai asetuksen (EU) 2018/1725 mukaisesti.

2.Edellä olevan 1 kohdan a ja b alakohdan soveltamiseksi jäsenvaltiot voivat käyttää koheesiopolitiikan rahoituksen tai Euroopan unionin solidaarisuusrahaston täytäntöönpanemiseksi jo olemassa olevia elimiä sekä hallinto- ja valvontajärjestelmiä. 3.Varauksesta maksettavan rahoitusosuuden hallinnoinnista vastaavan elimen on (a)varmistettava vaikuttavan ja tehokkaan sisäisen valvontajärjestelmän toiminta; (b)määritettävä rahoitettavien toimenpiteiden valintaperusteet ja -menettelyt ja määritettävä edellytykset varauksesta myönnettävälle rahoitusosuudelle; (c)varmistettava, että varauksesta rahoitettavat toimenpiteet toteutetaan sovellettavan lainsäädännön ja varauksesta myönnettävää rahoitusosuutta koskevien edellytysten mukaisesti ja että menot perustuvat todennettavissa oleviin tositteisiin; (d)otettava käyttöön tehokkaita toimenpiteitä, jotta vältetään samojen kustannusten päällekkäinen rahoittaminen varauksesta ja muista unionin rahoituslähteistä; (e)varmistettava varainhoitoasetuksen 38 artiklan 2–6 kohdan mukaisesti jälkikäteen tapahtuva julkaisu; (f)käytettävä kirjanpitojärjestelmää kirjatakseen ja tallentaakseen sähköisessä muodossa tiedot aiheutuneista kuluista, jotka katetaan varauksesta myönnettävällä rahoitusosuudella, siten, että oikeaa, täydellistä ja luotettavaa tietoa saadaan oikea-aikaisesti; (g)pidettävä saatavilla kaikki varauksesta maksettavalla rahoitusosuudella katettavia menoja koskevat tositteet viiden vuoden ajan rahoitusosuutta koskevan hakemuksen toimittamisen määräajasta ja siirrettävä tämä velvoite osaksi muiden varauksen täytäntöönpanoon osallistuvien tahojen kanssa tehtyjä sopimuksia; (h)edellä olevan 1 kohdan f alakohdan soveltamiseksi kerättävä tiedot sähköisessä vakiomuodossa, jonka avulla voidaan tunnistaa varauksesta maksettavan rahoitusosuuden vastaanottajat ja niiden tosiasialliset edunsaajat liitteen III mukaisesti. 4.Riippumattoman tarkastuselimen on tarkastettava järjestelmä ja tehtävä rahoitettujen toimenpiteiden tarkastuksia, jotta komissiolle voidaan antaa riippumaton varmuus hallinto- ja valvontajärjestelmän tehokkaasta toiminnasta ja komissiolle toimitettavaan kirjanpitoon sisältyvien menojen laillisuudesta ja sääntöjenmukaisuudesta. Tarkastustyö on toteutettava kansainvälisesti hyväksyttyjen tilintarkastusstandardien mukaisesti. Rahoitettujen toimenpiteiden tarkastusten on katettava menot otoksen perusteella. Otoksen on oltava edustava ja perustuttava tilastollisiin otantamenetelmiin. Jos perusjoukko käsittää alle 300 otantayksikköä, riippumattoman tarkastuselimen ammatillisen harkinnan mukaan voidaan käyttää muuta kuin tilastollista otantamenetelmää. Tällöin otoksen on oltava riittävän suuri, jotta riippumaton tarkastuselin voi laatia pätevän tarkastuslausunnon. Muun otantamenetelmän on katettava vähintään 10 prosenttia tilivuoden perusjoukon otantayksiköistä satunnaisotannalla valittuna. 5.Komissio voi tehdä kaikkien varauksen täytäntöönpanoon osallistuvien yksiköiden toimitiloissa tarkastuksia, jotka koskevat varauksesta myönnettävällä rahoitusosuudella rahoitettavia toimenpiteitä, ja sillä on oikeus tutustua tositteisiin, jotka koskevat varauksesta myönnettävällä rahoitusosuudella katettavia menoja. 14 artikla

Rahoitusoikaisut 1.Jäsenvaltioiden 13 artiklan 1 kohdan f alakohdan mukaisesti tekemät rahoitusoikaisut koostuvat varauksesta maksettavan rahoitusosuuden peruuttamisesta kokonaan tai osittain. Jäsenvaltion on perittävä takaisin havaitun sääntöjenvastaisuuden seurauksena menetetyt määrät. 2.Komissio toteuttaa tarvittavat toimet sen varmistamiseksi, että unionin taloudellisia etuja suojataan jättämällä tämän asetuksen 10 artiklassa tarkoitetussa komissiolle toimitetussa hakemuksessa esitetyt sääntöjenvastaiset määrät unionin rahoituksen ulkopuolelle ja perimällä takaisin aiheettomasti maksetut määrät varainhoitoasetuksen 101 artiklan mukaisesti, jos myöhemmin havaitaan sääntöjenvastaisuuksia. 3.Komissio tekee rahoitusoikaisunsa havaittujen yksittäisten sääntöjenvastaisuuksien perusteella ja ottaen huomioon sen, onko sääntöjenvastaisuus systeeminen. Jos ei ole mahdollista selvittää täsmällisesti sääntöjenvastaisten menojen tarkkaa määrää tai jos komissio toteaa, että järjestelmä ei toimi tehokkaasti menojen laillisuuden ja sääntöjenmukaisuuden turvaamiseksi, komissio toteuttaa kiinteämääräisen tai ekstrapoloidun rahoitusoikaisun. Komission noudattaa suhteellisuusperiaatetta ottamalla huomioon sääntöjenvastaisuuden luonteen ja vakavuuden sekä sen taloudelliset vaikutukset unionin talousarvioon. 4.Ennen aiheettomasti maksettujen määrien takaisin perimistä tai rahoitusoikaisujen soveltamista komissio ilmoittaa jäsenvaltiolle arviostaan ja kehottaa jäsenvaltiota esittämään huomautuksensa kahden kuukauden kuluessa.

IV luku

Loppusäännökset 15 artikla

Tiedotus ja viestintä Jäsenvaltiot vastaavat erilaisten tiedotus- ja viestintätoimien avulla varauksesta maksettavan unionin rahoitusosuuden tuloksia ja vaikutusta koskevasta unionin kansalaisille suunnatusta tiedotuksesta ja viestinnästä. 16 artikla

Arviointi ja raportointi 1.Komissio toteuttaa 30 päivään kesäkuuta 2026 mennessä arvioinnin, jossa tarkastellaan varauksen vaikuttavuutta, tehokkuutta, asiaankuuluvuutta, johdonmukaisuutta ja EU:n tason isäarvoa. Komissio voi käyttää kaikkea jo saatavilla olevaa asiaankuuluvaa tietoa varainhoitoasetuksen 128 artiklan mukaisesti. 2.Komissio toimittaa viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2027 Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen varauksen täytäntöönpanosta. 17 artikla

Voimaantulo Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä Euroopan parlamentin puolesta Neuvoston puolesta Puhemies Puheenjohtaja SÄÄDÖSEHDOTUKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS 1.PERUSTIEDOT EHDOTUKSESTA/ALOITTEESTA 1.1.Ehdotuksen/aloitteen nimi Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi brexit-mukautusvarauksen perustamisesta 1.2.Toimintalohko(t) (ohjelmaklusteri) 16 Monivuotisessa rahoituskehyksessä vahvistettujen vuotuisten enimmäismäärien ulkopuoliset menot (momentti 16 02 03 brexit-mukautusvaraus) (BAR)) 30 Varaukset (momentti 30 04 03 brexit-mukautusvaraus)(BAR)) 1.3.Ehdotus/aloite liittyy

X uuteen toimeen ◻ uuteen toimeen, joka perustuu pilottihankkeeseen tai valmistelutoimeen ◻ käynnissä olevan toimen jatkamiseen ◻ yhden tai useamman toimen sulauttamiseen tai uudelleen suuntaamiseen johonkin toiseen/uuteen toimeen 1.4.Ehdotuksen/aloitteen perustelut 1.4.1.Tarpeet, joihin ehdotuksella/aloitteella vastataan lyhyellä tai pitkällä aikavälillä sekä aloitteen yksityiskohtainen toteutusaikataulu Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Sitä sovelletaan Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 50 artiklan 2 kohdan mukaisesti Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa tehdyn erosopimuksen nojalla ensimmäisestä siirtymäkauden päättymistä seuraavasta päivästä. Varaus koskee kaikkia jäsenvaltioita, ja se otetaan käyttöön seuraavasti. Komissio maksaa ensimmäisen erän vuonna 2021 huomattavana ennakkomaksuna kaikille jäsenvaltioille. Ennakkomaksujen jakomenetelmä perustuu luotettaviin ja vertailukelpoisiin virallisiin tilastoihin. Se vahvistetaan ehdotetun asetuksen liitteessä I. Jäsenvaltiot toteuttavat 1. heinäkuuta 2020 – 31. joulukuuta 2022 tarvittaessa toimenpiteitä, jotka liittyvät suoraan Yhdistyneen kuningaskunnan unionista eroamisen kielteisten vaikutusten lieventämiseen. Jäsenvaltioiden on toimitettava varauksesta myönnettävää rahoitusosuutta koskevat hakemuksensa viimeistään 30. syyskuuta 2023. Hakemukseen liitetään täytäntöönpanoraportti, johdon vahvistuslausuma ja riippumaton tarkastuslausunto, joka kattaa varauksen viiteajanjakson. Komissio selvittää ennakkomaksut vuonna 2024 ja suorittaa tapauksen mukaan lisämaksut varauksesta. Komissio esittää Euroopan parlamentille ja neuvostolle varauksen täytäntöönpanoa koskevan kertomuksen 30. kesäkuuta 2027 mennessä. 1.4.2.EU:n osallistumisesta saatava lisäarvo (joka voi olla seurausta eri tekijöistä, kuten koordinoinnin paranemisesta, oikeusvarmuudesta tai toiminnan vaikuttavuuden tai täydentävyyden paranemisesta). EU:n osallistumisesta saatavalla lisäarvolla tarkoitetaan tässä kohdassa arvoa, jonka EU:n osallistuminen tuottaa sen arvon lisäksi, joka olisi saatu aikaan pelkillä jäsenvaltioiden toimilla. Brexit-mukautusvarauksen perustamisen tarkoituksena on vahvistaa taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta ja osoittaa konkreettista solidaarisuutta niitä jäsenvaltioita, alueita ja toimialoja kohtaan, joihin Yhdistyneen kuningaskunnan ero unionista eniten vaikuttaa. Unionin tason toimet ovat tarpeen Yhdistyneen kuningaskunnan unionista eroamisen kielteisten vaikutusten lieventämiseksi. Tätä tavoitetta ei voida riittävällä tavalla saavuttaa pelkästään jäsenvaltioiden toimin vaan unionin toimet voivat tuoda lisäarvoa, kun perustetaan varaus, jonka tarkoituksena on tukea jäsenvaltioita taloudellisesti eroamisen aiheuttaman taloudellisen ja yhteiskunnallisen vaikutuksen lievittämiseksi. 1.4.3.Vastaavista toimista saadut kokemukset Yhteenkuuluvuutta ja solidaarisuutta tuetaan myös muilla unionin tason välineillä. Erityisesti Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1303/2013 (yhteisiä säännöksiä koskeva asetus) soveltamisalaan kuuluvista unionin rahastoista rahoitetaan investointihankkeita, joilla tuetaan taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta ja kasvua. Oikeudenmukaisen siirtymän rahaston tavoitteena on lieventää ilmastosiirtymän haitallisia vaikutuksia tukemalla alueita ja työntekijöitä, joihin siirtymä vaikuttaa eniten. InvestEU tarjoaa rahoitusta yksityisille investointihankkeille useissa eri politiikkaikkunoissa. Euroopan solidaarisuusrahasto on osoittautunut erittäin tehokkaaksi välineeksi avun antamisessa jäsenvaltioille luonnonkatastrofien jälkeen. Sen soveltamisalaa laajennettiin äskettäin kattamaan myös vakavat terveysuhat. Komissio esitti syksyllä 2019 ehdotuksen sen muuttamisesta siten, että se kattaisi myös Yhdistyneen kuningaskunnan unionista ilman sopimusta eroamisen vaikutukset, mutta ehdotus on vanhentunut, koska sopimus lopulta allekirjoitettiin. Tällä hetkellä ei ole olemassa välinettä, jolla jäsenvaltioille annettaisiin rahoitustukea, joka erityisesti ja suoraan liittyy Yhdistyneen kuningaskunnan unionista eroamisen taloudellisiin ja sosiaalisiin seurauksiin. Ehdotuksen muotoilussa on otettu huomioon jäsenvaltioiden ennennäkemätön tilanne, sen ainutlaatuisuus ja se, että jäsenvaltioiden on reagoitava nopeasti ja joustavasti sitä mukaa, kun taloudessa ilmenee haasteita.

1.4.4.Yhteensopivuus muiden kyseeseen tulevien välineiden kanssa ja mahdolliset synergiaedut Varauksella täydennetään muita unionin ohjelmia ja rahoitusvälineitä ja varmistetaan synergia niiden kanssa. Vuosien 2021–2027 monivuotisessa rahoituskehyksessä ja siihen liittyvissä ohjelmissa, kuten rakenne- ja koheesiorahastoista rahoitettavassa koheesiota ja Euroopan alueita tukevassa elpymisavussa (REACT-EU-väline), vuoden 2020 jälkeisissä koheesiopolitiikan rahastoissa, oikeudenmukaisen siirtymän rahastossa, elpymis- ja palautumistukivälineessä ja InvestEU-ohjelmassa keskitytään enemmän covid-19:n aiheuttaman kriisin vaikutusten käsittelyyn ja tuetaan jäsenvaltioiden taloutta, jotta voidaan kehittää sietokykyä ja kestävyyttä ja parantaa valmistautumista tulevaisuuteen. Varauksen määrärahat taas keskitetään erityisesti ja yksinomaan siihen välittömään vaikutukseen, joka Yhdistyneen kuningaskunnan unionista eroamisen aiheuttamalla erityisellä ja ennennäkemättömällä tapahtumalla on, ja lievitetään sen seurauksia alueelliseen yhteenkuuluvuuden osalta. Ehdotettu väline perustuu myös pitkäaikaiseen kokemukseen koheesiopolitiikan ja Euroopan unionin solidaarisuusrahaston rahoituksesta (11. marraskuuta 2002 annettu asetus (EY) N:o 2012/2002, sellaisena kuin se on muutettuna) samalla, kun sillä perustetaan uusi erityisväline Yhdistyneen kuningaskunnan Euroopan unionista eroamisen kielteisten vaikutusten torjumiseksi. Päätöksissä rahoitusosuuden myöntämisestä jäsenvaltiolle otetaan huomioon unionin ohjelmista ja välineistä rahoitettavat toimenpiteet ja tarve välttää päällekkäistä rahoitusta. 1.5.Toiminnan ja sen rahoitusvaikutusten kesto X kesto on rajattu –X toiminta alkaa 1.1.2021 ja päättyy 31.12.2025. –X Rahoitusvaikutukset vuonna 2021 ja vuonna 2024 maksusitoumusmäärärahojen osalta sekä vuonna 2021 ja vuonna 2024 maksumäärärahojen osalta. ◻ kestoa ei ole rajattu –käynnistysvaihe alkaa vuonna VVVV ja päättyy vuonna VVVV, –minkä jälkeen toteutus täydessä laajuudessa. 1.6.Hallinnointitapa (Hallinnointitavat) ◻ Suora hallinnointi, jonka komissio toteuttaa käyttämällä –◻ yksiköitään, myös unionin edustustoissa olevaa henkilöstöään –◻ toimeenpanovirastoja X hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa ◻ Välillinen hallinnointi, jossa täytäntöönpanotehtäviä on siirretty –◻ kolmansille maille tai niiden nimeämille elimille –◻ kansainvälisille järjestöille ja niiden erityisjärjestöille (tarkennettava) –◻ Euroopan investointipankille tai Euroopan investointirahastolle;

–◻ varainhoitoasetuksen 70 ja 71 artiklassa tarkoitetuille elimille –◻ julkisoikeudellisille yhteisöille –◻ sellaisille julkisen palvelun tehtäviä hoitaville yksityisoikeudellisille elimille, jotka antavat riittävät rahoitustakuut –◻ sellaisille jäsenvaltion yksityisoikeuden mukaisille elimille, joille on annettu tehtäväksi julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuden täytäntöönpano ja jotka antavat riittävät rahoitustakuut –◻ henkilöille, joille on annettu tehtäväksi toteuttaa SEU-sopimuksen V osaston mukaisia yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan erityistoimia ja jotka nimetään asiaa koskevassa perussäädöksessä. –Jos käytetään useampaa kuin yhtä hallinnointitapaa, huomautuksille varatussa kohdassa olisi annettava lisätietoja. 2.HALLINNOINTI 2.1.Seuranta- ja raportointisäännöt Ilmoitetaan sovellettavat aikavälit ja edellytykset. Kaikkien jäsenvaltioiden on toimitettava varauksesta maksettavaa rahoitusosuutta koskeva hakemus, jossa eritellään ja perustellaan Yhdistyneen kuningaskunnan unionista eroamisesta johtuvat ja siihen liittyvät julkiset menot jäljempänä esitetyn tukikelpoisuuden mukaisesti. Asetuksessa vahvistetaan yksi ainoa määräaika hakemusten jättämiselle; komissio ehdottaa tällaisten hakemusten toimittamisen viimeiseksi määräajaksi 30. syyskuuta 2023. Lisäksi jäsenvaltioiden on toimitettava osana hakemusta täytäntöönpanoraportti, johdon vahvistuslausuma ja riippumaton tarkastuslausunto, joka kattaa varauksen viiteajanjakson. Täytäntöönpanoraportissa annetaan yksityiskohtaiset tiedot toteutetuista toimenpiteistä ja aiheutuneista menoista 1. heinäkuuta 2020 ja 31. joulukuuta 2022 välisenä aikana sekä sellaisista toimenpiteistä, jotka on toteutettu päällekkäisen rahoituksen välttämiseksi ja täydentävyyden varmistamiseksi muihin EU:n ja kansallisiin välineisiin ja rahoitukseen nähden. Komissio toimittaa viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2027 Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen varauksen toiminnasta. 2.2.Hallinto- ja valvontajärjestelmä(t) 2.2.1.Perustelut ehdotetu(i)lle hallinnointitavalle(/-tavoille), rahoituksen toteutusmekanismille(/-mekanismeille), maksujärjestelyille sekä valvontastrategialle Hallinto ja valvonta Varaukseen osoitettujen määrärahojen hallinnointi toteutetaan komission ja jäsenvaltioiden yhteistyöllä, mikä takaa moitteettoman varainhoidon, avoimuuden ja syrjimättömyyden periaatteiden täysimääräisen noudattamisen ja eturistiriitojen välttämisen. Jäsenvaltioiden on erityisesti perustettava hallinto- ja valvontajärjestelmä ja nimettävä varauksen hallinosta vastaavat elimet ja riippumaton tarkastuselin. Asetuksessa säädetään selkeästi jäsenvaltioiden vastuualueista sekä vähimmäisvaatimuksista, jotka koskevat varauksen mukaisen rahoitusosuuden hallinnosta, valvonnasta ja tarkastuksesta vastaavia elimiä. Jäsenvaltiot ottavat käyttöön järjestelmiä, joilla pyritään ehkäisemään, havaitsemaan ja käsittelemään tehokkaasti mahdollisia sääntöjenvastaisuuksia ja petoksia. Jäsenvaltioiden olisi ilmoitettava komissiolle nimettyjen elinten sekä sen elimen tiedot, jolle ennakkomaksu maksetaan, ja vahvistettava, että järjestelmien kuvaukset on laadittu kolmen kuukauden kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta. Yksinkertaistamissyistä jäsenvaltiot voivat hyödyntää nykyisiä nimettyjä elimiä ja järjestelmiä, jotka on perustettu koheesiopolitiikan rahoituksen tai Euroopan unionin solidaarisuusrahaston hallintoa ja valvontaa varten. Komissio toteuttaa asianmukaiset toimet unionin rahoitusetujen suojaamiseksi, mukaan lukien rahoitusoikaisut. Varainhoito

Rahoituksen toteutusmekanismi ja maksutavat ovat seuraavat. Varaus koskee kaikkia jäsenvaltioita, ja se otetaan käyttöön kahdessa erässä: ensimmäinen vuonna 2021 merkittävänä ennakkomaksuna ja toinen vuonna 2024 varauksesta suoritettavina lisämaksuina. Ennakkomaksujen jakomenetelmä vahvistetaan asetuksen liitteessä I täyden avoimuuden varmistamiseksi. Kaikki jäsenvaltiot esittävät 30. syyskuuta 2023 mennessä varauksesta myönnettävää rahoitusosuutta koskevan hakemuksen (tämän asetuksen liitteessä II vahvistetun mukaisesti), jossa eritellään ja perustellaan jäsenvaltiolle 1. heinäkuuta 2020 ja 31. joulukuuta 2022 välisenä aikana aiheutuneet ja sen maksamat julkiset menot. Hakemukseen liitetään täytäntöönpanoraportti, jossa esitetään yksityiskohtaisesti muun muassa toimenpiteet, jotka on toteutettu Yhdistyneen kuningaskunnan unionista eroamisen kielteisten seurausten torjumiseksi, ja se, miten tällaiset toimenpiteet on toteutettu, sekä johdon vahvistuslausuma ja varauksen viiteajanjaksoa koskeva riippumaton tarkastuslausunto. Komissio arvioi hakemukset pakettina, millä taataan kaikkien jäsenvaltioiden tasapuolinen kohtelu ja arvioinnin johdonmukaisuus. Arvioidessaan varauksesta myönnettävää rahoitusosuutta koskevia hakemuksia komissio selvittää maksetut ennakkomaksut ja perii takaisin käyttämättä jääneet määrät tämän asetuksen soveltamiseksi. Jos menot ylittävät ennakkomaksuina maksetun määrän ja 0,06 prosenttia vuoden 2021 nimellisestä BKTL:sta, varauksesta voidaan maksaa lisärahoitusta tällaisiin ylittäviin määriin käytettävissä olevien määrärahojen rajoissa. Ennakkomaksuista takaisin perityt ja siirretyt määrät voidaan tarvittaessa käyttää jäsenvaltioiden lisämenojen korvaamiseen. 2.2.2.Tiedot todetuista riskeistä ja niiden vähentämiseksi käyttöön otetuista sisäisistä valvontajärjestelmistä Riskit ovat seuraavat. On tärkeää varmistaa, että – jäsenvaltioiden ilmoittamat julkiset kokonaismenot liittyvät Yhdistyneen kuningaskunnan unionista eroamisen aiheuttamien kielteisten seurausten torjumiseksi toteutettuihin toimenpiteisiin; – jäsenvaltioiden ilmoittamat julkiset kokonaismenot rajoittuvat viitekauteen eli 1. heinäkuuta 2020 ja 31. joulukuuta 2022 väliseen aikaan; – päällekkäinen rahoitus vältetään. Varauksen koko täytäntöönpanon ja maksamisen aikana toteutetaan toimenpiteitä näiden riskien lieventämiseksi: – säädöksellä otetaan käyttöön avoin jako- ja maksumenetelmä; – komissio toteuttaa perusteellisen arviointiprosessin ennen lisämaksujen suorittamista varauksesta; – jos komission hyväksymä määrä jäsenvaltion ilmoittamista tukikelpoisista menoista on pienempi kuin ennakkomaksu tai jos todetaan sääntöjenvastaisuuksia, ennakkomaksu tai sen osa peritään takaisin; – asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 63 artiklan mukaisesti käytetään hallinto- ja valvontajärjestelmää, joka on ominainen jäsenvaltioiden kanssa yhteistyössä toteutettavalle hallinnoinnille, kuten ne järjestelmät, joita käytetään koheesiopolitiikan tai EU:n solidaarisuusrahaston yhteydessä. Jäsenvaltiot tekevät rahoitusoikaisuja sääntöjenvastaisiin menoihin. 2.2.3.Valvonnan kustannustehokkuutta (valvontakustannusten suhde hallinnoitujen varojen arvoon) koskevat arviot ja perustelut sekä arviot maksujen suoritusajankohdan ja toiminnan päättämisajankohdan odotetuista virheriskitasoista Komissio on tarkastellut huolellisesti näitä kriittisiä tekijöitä saavuttaakseen hyvän tasapainon tilivelvollisuuden, yksinkertaistamisen ja tuloksellisuuden välille. Tässä yhteydessä komissio ehdottaa, että varauksen hallinto- ja valvontajärjestelmään sovelletaan yhteisesti hallinnoituihin rahastoihin, esim. yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen mukaisiin rahastoihin ja EU:n solidaarisuusrahastoon, sovellettavia sääntöjä. Asetuksessa säädetään selkeästi jäsenvaltioiden vastuualueista sekä vähimmäisvaatimuksista, jotka koskevat varauksen mukaisen rahoitusosuuden hallinnosta, valvonnasta ja tarkastuksesta vastaavia elimiä. Jäsenvaltiot ottavat käyttöön järjestelmiä, joilla pyritään ehkäisemään, havaitsemaan ja käsittelemään tehokkaasti mahdollisia sääntöjenvastaisuuksia, petoksia ja eturistiriitoja. Jotta jäsenvaltioille ei aiheutuisi ylimääräisiä rahoitus- tai hallintorasitteita, ehdotetuilla säännöksillä pyritään saavuttamaan tarvittava tasapaino varmuuden ja yksinkertaistettujen sääntöjen välille ja edistetään nykyisten järjestelmien käyttöönottoa. 2.3.Toimenpiteet petosten ja sääntöjenvastaisuuksien ehkäisemiseksi Ilmoitetaan käytössä olevat ja suunnitellut ehkäisy- ja suojatoimenpiteet, esimerkiksi petostentorjuntastrategian pohjalta Jäsenvaltioiden kanssa yhteistyössä toteutettavaa hallinnointia koskevien sääntöjen mukaisesti jäsenvaltioiden on perustettava hallinto- ja valvontajärjestelmä ja nimettävä varauksen hallinnosta vastaavat elimet ja riippumaton tarkastuselin. Jäsenvaltiot ilmoittavat komissiolle nimettyjen elinten sekä sen elimen tiedot, jolle ennakkomaksu maksetaan, ja vahvistavat, että järjestelmien kuvaukset on laadittu kolmen kuukauden kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta.

Jäsenvaltioiden viranomaisten on pidettävä voimassa tehokkaat ja oikeasuhteiset petosten vastaiset toimenpiteet ja menettelyt etenkin yksilöidyt petosriskit huomioon ottaen. Jäsenvaltioiden viranomaiset voivat hyödyntää nykyisiä sääntöjenvastaisuuksien ja petosten käsittelyjärjestelmiä, jotka on perustettu koheesiopolitiikan rahastoihin ja EU:n solidaarisuusrahastoon sovellettavien yhteistyössä suoritettavaa hallinnointia koskevien sääntöjen mukaisesti. Komissio ja muut EU:n toimielimet (Euroopan tilintarkastustuomioistuin, OLAF) suorittavat tavanomaisia valvonta- ja tarkastustoimiaan. 3.EHDOTUKSEN/ALOITTEEN ARVIOIDUT RAHOITUSVAIKUTUKSET 3.1.Kyseeseen tuleva monivuotisen rahoituskehyksen otsake ja menopuolelle ehdotettu uusi budjettikohta (ehdotetut uudet budjettikohdat) Monivuotisen rahoituskehyksen otsake Budjettikohta Määräraha

laji Rahoitusosuudet JM/EI-JM EFTA-mailta ehdokasmailta kolmansilta mailta varainhoitoasetuksen 21 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitetut rahoitusosuudet Osasto 16:

Monivuotisessa rahoituskehyksessä vahvistettujen vuotuisten enimmäismäärien ulkopuoliset menot 16 02 03 Brexit-mukautusvaraus (BAR) JM EI EI EI EI Osasto 30: Varaukset 30 04 03 Brexit-mukautusvaraus (BAR) JM EI EI EI EI 3.2.Arvioidut vaikutukset menoihin 3.2.1.Yhteenveto arvioiduista vaikutuksista menoihin Euroa, käyvät hinnat Monivuotisen rahoituskehyksen

otsake <…> 16 02 03 Brexit-mukautusvaraus (BAR)/30 04 03 Brexit-mukautusvaraus (BAR) 2021 2022 2023 2024 2025 2026 2027 Vuoden 2027 jälkeen YHTEENSÄ Toimintamäärärahat Sitoumukset (1) 4 244 832 000 1 126 162 000 5 370 994 000 Maksut (2) 4 244 832 000 1 126 162 000 5 370 994 000 Ohjelman määrärahoista katettavat hallintomäärärahat Sitoumukset = Maksut (3) Ohjelman määrärahat YHTEENSÄ Sitoumukset =1+3 4 244 832 000 1 126 162 000 5 370 994 000 Maksut =2+3 4 244 832 000 1 126 162 000 5 370 994 000



Monivuotisen rahoituskehyksen

otsake 7 ”Hallintomenot” Tämän osan täyttämisessä on käytettävä rahoitusselvityksen liitteessä olevaa hallintomäärärahoja koskevaa selvitystä, joka on laadittava ennen rahoitusselvityksen laatimista. Liite ladataan DECIDE-tietokantaan komission sisäistä lausuntokierrosta varten.



milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) 2021 2022 2023 2024 2025 2026 2027 YHTEENSÄ Henkilöresurssit 0,300 0,150 0,750 0,750 0,300 0,150 0,150 2,550 Muut hallinnosta johtuvat menot Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 7 kuuluvat määrärahat YHTEENSÄ (Sitoumukset yhteensä = Maksut yhteensä) 0,300 0,150 0,750 0,750 0,300 0,150 0,150 2,550 milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) 2021 2022 2023 2024 2025 2026 2027 YHTEENSÄ Monivuotisen rahoituskehyksen

OTSAKKEISIIN KUULUVAT

määrärahat YHTEENSÄ Sitoumukset 4 245,132 0,150 0,750 1 126. 912 0,300 0,150 0,150 5 373,544 Maksut 4 245,132 0,150 0,750 1 126. 912 0,300 0,150 0,150 5 373,544

3.2.2.Yhteenveto arvioiduista vaikutuksista hallintomäärärahoihin –X Ehdotus/aloite ei edellytä ylimääräisiä hallintomäärärahoja. –◻ Ehdotus/aloite edellyttää hallintomäärärahoja seuraavasti: milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) Vuodet 2021 2022 2023 2024 2025 2026 2027 YHTEENSÄ Monivuotisen rahoituskehyksen

OTSAKE 7 Henkilöresurssit 0,300 0,150 0,750 0,750 0,300 0,150 0,150 2,550 Muut hallinnosta johtuvat menot Monivuotisen rahoituskehyksen

OTSAKE 7, välisumma 0,300 0,150 0,750 0,750 0,300 0,150 0,150 2,550 OTSAKKEESEEN 7 sisältymättömät

of the multiannual financial framework Henkilöresurssit Muut hallintomenot Monivuotisen rahoituskehyksen

OTSAKKEESEEN 7 sisältymättömät,

välisumma YHTEENSÄ 0,300 0,150 0,750 0,750 0,300 0,150 0,150 2,550 Henkilöresursseja ja muita hallintomenoja koskeva määrärahatarve katetaan toimen hallinnointiin jo osoitetuilla pääosaston määrärahoilla ja/tai pääosastossa toteutettujen uudelleenjärjestelyjen tuloksena saaduilla määrärahoilla sekä tarvittaessa sellaisilla lisäresursseilla, jotka toimea hallinnoiva pääosasto voi saada käyttöönsä vuotuisessa määrärahojen jakomenettelyssä talousarvion puitteissa.



3.2.2.1.Henkilöresurssien arvioitu tarve –X Ehdotus/aloite ei edellytä lisähenkilöresursseja. –◻ Ehdotus/aloite edellyttää henkilöresursseja seuraavasti:

Arvio kokoaikaiseksi henkilöstöksi muutettuna Vuodet 2021 2022 2023 2024 2025 2026 2027 Päätoimipaikka ja komission edustustot EU:ssa 2 AD-virkaa 1 AD-virka 4 AD-virkaa 1 AST-virka 4 AD-virkaa 1 AST-virka 2 AD-virkaa 1 AD-virka 1 AD-virka Edustustot EU:n ulkopuolella Tutkimustoiminta Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESTA 7 rahoitettavat – päätoimipaikassa – EU:n ulkop. edustustoissa Ohjelman määrärahoista rahoitettavat – päätoimipaikassa – EU:n ulkop. edustustoissa Tutkimustoiminta Muu (täsmennä) YHTEENSÄ 2 AD-virkaa 1 AD-virka 4 AD-virkaa 1 AST-virka 4 AD-virkaa 1 AST-virka 2 AD-virka 1 AD-virka 1 AD-virka Henkilöresurssien tarve katetaan toimen hallinnointiin jo osoitetulla pääosaston henkilöstöllä ja/tai pääosastossa toteutettujen henkilöstön uudelleenjärjestelyjen tuloksena saadulla henkilöstöllä sekä tarvittaessa sellaisilla lisäresursseilla, jotka tointa hallinnoiva pääosasto voi saada käyttöönsä vuotuisessa määrärahojen jakomenettelyssä talousarvion puitteissa. Kuvaus henkilöstön tehtävistä: Virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt Ulkopuolinen henkilöstö 3.2.3.Ulkopuolisten tahojen rahoitusosuudet Ehdotuksen/aloitteen –X rahoittamiseen ei osallistu ulkopuolisia tahoja –◻ rahoittamiseen osallistuu ulkopuolisia tahoja seuraavasti (arvio): määrärahat, milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) Vuodet 2021 2022 2023 2024 2025 2026 YHTEENSÄ Rahoitukseen osallistuva taho Yhteisrahoituksella katettavat määrärahat YHTEENSÄ 3.3.Arvioidut vaikutukset tuloihin –X Ehdotuksella/aloitteella ei ole vaikutuksia tuloihin. –◻ Ehdotuksella/aloitteella on vaikutuksia tuloihin seuraavasti: –◻ vaikutukset omiin varoihin –◻ vaikutukset muihin tuloihin tulot on kohdennettu menopuolen budjettikohtiin ◻