3.1

Lausunto on kiireellinen eri syistä a) Tiedonannossaan maaseutualueiden työllisyystilanteesta komissio tarkastelee yksityiskohtaisesti myös työllisyyden määrällistä kehitystä. Komissio korostaa, että huolimatta maataloustyön pienestä osuudesta alalla on huomattava merkitys maaseudulla. Komissio odottaa, että vuoteen 2014 mennessä maatalousalan työllisyys (kokoaikaiseksi muutettuna) alenee nykyisistä 10 miljoonasta työntekijästä 4–6 miljoonalla työntekijällä (EU:n vanhoissa jäsenvaltioissa 2 miljoonalla, unioniin vuonna 2004 liittyneissä jäsenvaltioissa 1–2 miljoonalla sekä Romaniassa ja Bulgariassa 1–2 miljoonalla). b) EU:n vanhoissa jäsenvaltioissa kokopäivätyössä olevien maataloustyöntekijöiden määrä vakiintunee tai — kuten Saksan liittotasavallassa (vanhoissa osavaltioissa) — jopa hieman nousee. Uusissa maissa kokopäivätyötä tekevien määrän odotetaan vielä alenevan. On selvää, että jos kehitys jatkuu tämänsuuntaisena, yritykset tarvitsevat yhä enemmän kausityöntekijöitä hedelmien ja vihannesten tuotantoalueilla. c) Monissa maissa ennustetaan pulaa pätevistä työntekijöistä, jotka kykenevät esimerkiksi toimimaan yritysten johtotehtävissä tai osaavat käyttää monimutkaista tekniikkaa. d) Yritykset valittavat, etteivät ne löydä kausityöntekijöitä. Onkin alettu esittää, että EU:n sisäisen työvoiman vapaan liikkuvuuden ohella sallittaisiin yhä useammin myös EU:n ulkopuolisista maista tulevan työvoiman kausityö. Puola on jo tehnyt avauksen, ja sallinut työvoiman tulon Valko-Venäjältä ja Ukrainasta. e) Monilla maaseutualueilla on kuitenkin edelleen korkea työttömyys. Komission strategia perustuu työntekijöiden liikkuvuuden parantamiseen. Strategian onnistumiseksi tarjottujen työpaikkojen on kuitenkin oltava houkuttelevia. f) On selvää, että siirtotyöläisyys aiheuttaa konflikteja ja ongelmia. g) Samoin on selvää, että maataloudessa on kasvukausien johdosta kausittaisia työhuippuja, jolloin työtä on tarjolla. Lissabonin strategian avulla pyritään taas luomaan laadukkaita työpaikkoja. h) Göteborgin strategiassa jäsenvaltiot ovat sopineet kestävän kehityksen tavoitteista. Sosiaalista ulottuvuutta on näin ollen pidettävä taloudellisten ja ekologisten tavoitteiden kanssa samanarvoisena. Tämän perusteella voidaan päätellä, että sosiaalistandardeja on sovellettava myös siirtotyöläisiin. Yritysten on tässä yhteydessä kannettava sosiaalinen vastuunsa. Siirtotyöläisillä on oikeus tasavertaiseen kohteluun sekä ihmisarvoisiin asuin- ja elinoloihin. Lisäksi heidät on integroitava täysin sosiaaliturvajärjestelmiin. i) Euroopan komission aloitteella syrjinnän torjunnasta ollaan myös käynnistämässä syrjinnän vastaista keskustelua ulkomaalaisten työntekijöiden työ- ja elinoloista. j) Työvoiman täysimittainen vapaa liikkuvuus EU:ssa tarkoittaa, että jäsenvaltioiden toimintamahdollisuudet muuttuvat. Samalla sekä työntekijöiden että työnantajien välinen kilpailu lisääntyy. k) Komissio on ennustanut maataloustyöntekijöiden määrän vähenevän 4–6 miljoonalla, joten yhteisestä maatalouspolitiikasta käytävässä keskustelussa on tarkasteltava myös työn laadullisia näkökohtia. Pysyvien työntekijöiden tilanne muuttuu, pätevästä työvoimasta on ennusteiden mukaan pulaa ja pitkällä aikavälillä työntekijöiden määrä vakiintuu.