[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO |

Bryssel 12.11.2008

KOM(2008) 722 lopullinen

KOMISSION KERTOMUS

Euroopan unionin solidaarisuusrahasto Vuosikertomus 2007

SISÄLTÖ

1. Johdanto 3

2. Vuonna 2007 saadut uudet hakemukset …… 3

3. Rahoitus 8

4. Seuranta 9

5. Päätökseen saatetut tukitoimenpiteet 10

6. Päätelmät 10

Liite 1: European Union Solidarity Fund applications received or completed in 2007

Liite 2: Criteria to mobilise the EU Solidarity Fund

Liite 3: Determination of the amount of aid

Liite 4: Thresholds for major disasters applicable in 2007

1. JOHDANTO

EUROOPAN UNIONIN SOLIDAARISUUSRAHASTO PERUSTETTIIN 15. MARRASKUUTA 2002 [1]. Solidaarisuusrahaston perustamisesta annetun asetuksen 12 artiklassa säädetään, että Euroopan parlamentille ja neuvostolle on esitettävä kertomus rahaston toiminnasta kuluneelta vuodelta. Kuten edellisissä kertomuksissa, tässä kertomuksessa esitellään rahaston toimintaa vuonna 2007 seuraavalla kolmella alalla: vuoden 2007 aikana saatujen uusien hakemusten käsittely, tuen täytäntöönpanon seuranta sekä täytäntöönpanoraporttien arviointi tukien päättämistä silmällä pitäen.

2. Vuonna 2007 saadut uudet hakemukset

Vuonna 2007 komissiolle jätettiin 19 uutta hakemusta tuen saamiseksi solidaarisuusrahastosta. Liitteessä 1 esitetään yksityiskohtainen yhteenveto kaikista hakemuksista. Hakemukset arvioitiin asetuksessa vahvistettujen edellytysten ja hakijavaltioiden toimittamien tietojen perusteella.

Saksa

Tammikuussa 2007 Saksassa riehui kova myrsky (”Kyrill”), joka aiheutti huomattavaa vahinkoa useilla alueilla. Saksan viranomaiset pyysivät solidaarisuusrahastolta taloudellista tukea 29. maaliskuuta 2007. Lisätietoja saatiin 12. päivänä heinäkuuta 2007.

Myrsky luokiteltiin suurkatastrofiksi, sillä vahingot olivat 4 687 miljoonaa euroa, mikä ylittää sovellettavan 3 267 miljoonan euron (3 miljardia euroa vuoden 2002 hintoina) kynnysarvon. Myrsky aiheutti huomattavaa vahinkoa infrastruktuurille, metsille, yrityksille ja yksityisasunnoille. Pahimmilla myrskytuhoalueilla julistettiin hätätila. Yksitoista ihmistä kuoli suoraan myrskyn seurauksena. Kaatuneet puut ja vaurioituneet voimakaapelit katkaisivat tie- ja rautatieyhteydet, mikä johti rautatieliikenteen keskeytymiseen koko Saksassa ja vaati merkittäviä raivaustöitä.

Komissio päätti 11. syyskuuta 2007 ehdottaa budjettivallan käyttäjälle solidaarisuusrahaston varojen käyttöönottoa ja 166,9 miljoonan euron tuen myöntämistä. Talousarviomenettelyn jälkeen tuki maksettiin Saksalle 27. joulukuuta 2007.

Espanja (El Hierro)

El Hierrolla, joka on pienin Kanariansaarten saarista, raivosi 26.–28. tammikuuta 2007 myrsky, johon liittyi rankkasade. Tämä aiheutti vahinkoa julkiselle infrastruktuurille. Espanja jätti 29. maaliskuuta 2007 hakemuksen taloudellisesta avusta.

Katastrofista aiheutui 17,858 miljoonan euron vahingot, mikä 0, 55 prosenttia tavanomaisesta rahaston varojen käyttöönoton kynnysarvosta (3 267 miljoonaa euroa). Hakemusta tarkasteltiin tämän vuoksi poikkeuksellisen alueellisen katastrofin perusteiden mukaisesti. Asetuksessa otetaan erityisesti huomioon syrjäiset ja eristyneet alueet, joihin El Hierron saari kuuluu.

Komissio katsoi, että vakavat alueelliset katastrofit ja vastaavat paikalliset katastrofit olisi erotettava toisistaan alueellisten katastrofien aiheuttamien vahinkojen korvaamisehtojen selkiinnyttämiseksi kansallisella tasolla. Toissijaisuusperiaatteen mukaisesti paikalliset tapahtumat kuuluvat kansallisten viranomaisten vastuualueeseen, kun taas alueellisten katastrofien yhteydessä voidaan harkita tuen myöntämistä solidaarisuusrahastosta. Katastrofin, jonka aiheuttamat vahingot olivat 0,55 prosenttia tavanomaisesta rahaston varojen käyttöönoton kynnysarvosta, ei katsottu kuuluvan kyseisen rahaston säännön soveltamisalaan edes erityisolosuhteissa tai kaukaisen tai eristyneen saaren tapauksessa.

Espanjan viranomaiset määrittelivät myrskyn koetteleman alueen El Hierron saareksi, jossa on 10 500 asukasta, jotka edustavat 0,5 prosenttia Kanariansaarten kokonaisväestöstä. Asetuksessa (EY) N:o 2012/2002 ei säädetä rahoitukseen oikeutetun alueen väestön tai pinta-alan vähimmäiskokoa, mutta komissio katsoo, että kyseiset seikat pitäisi ottaa huomioon arvioitaessa katastrofin taloudellisia seurauksia. Tässä tapauksessa katastrofi aiheutti vakavia paikallisia tuhoja, mutta ne rajoittuivat pienelle alueelle ja koskivat väin vähäistä määrää ihmisiä.

Vaikka hakemuksessa ei jäänyt epäselväksi, että rankkasade aiheutti paikallisesti vakavaa vahinkoa, tarvittavaa näyttöä vakavasta ja kestävästä vaikutuksesta alueen (Kanariansaarten) elinolosuhteisiin ja taloudelliseen vakauteen ei ollut. Alueellisen taloudellisen vakauden käsitettä ei voi soveltaa tapauksissa, joissa vaikutus koko alueeseen jää liian vähäiseksi. Taloudellista vakautta oli arvioitava laajemmassa maantieteellisessä yhteydessä eli Kanariansaarten osalta. Ei ollut näyttöä siitä, että tapauksella oli mitään vaikutusta Kanariansaarten taloudelliseen vakauteen. Komissio päätti vuoden 2008 alussa olla ottamatta käyttöön rahaston varoja ja ilmoitti asiasta Espanjan viranomaisille.

Ranska (Réunion)

Vuoden 2007 lopulla trooppinen sykloni Gamède aiheutti Ranskalle kuuluvalla Rèunionin saarella suuria tuhoja infrastruktuurille ja talouden eri sektoreille. Ranska jätti hakemuksen taloudellisesta tuesta 4. toukokuuta 2007. Lisätietoja aiheutuneesta vahingosta saatiin 29. kesäkuuta, 12. heinäkuuta ja 17. heinäkuuta. Koska välittömien tuhojen kokonaissumma 211,6 miljoonaa euroa jäi alle tavanomaisen suureen katastrofiin sovellettavan kynnysarvon eli se oli 6,5 prosenttia sovellettavasta 3 267 miljoonan euron kynnysarvosta, hakemusta tarkasteltiin poikkeuksellisen alueellisen katastrofin arviointiperusteiden mukaisesti.

Ranskan viranomaiset perustelevat hakemustaan sillä, että Réunion muodostaa erityistapauksen: se on sekä unionin syrjäisin että syrjäisimmistä alueista väkirikkain alue. Hakemuksessa esitetään todisteita siitä, että syklonin aiheuttamien vahinkojen vaikutukset ja niiden pitkäaikaiset seuraukset ovat Réunionin syrjäisen sijainnin ja sen erittäin vaikean sosioekonomisen tilanteen vuoksi vakavampia kuin ne muutoin olisivat. Katastrofi aiheutti vakavia vahinkoja infrastruktuureille, erityisesti teille, vesihuollolle ja televiestinnälle, mutta myös maataloudelle ja kalastukselle ja se vaikutti eriasteisesti Rèunionin koko väestöön. Saaren 24:stä kunnasta 21:ssä oli julistettava hätätila. Esitetyt todisteet siitä, että katastrofilla on ollut vakavia ja pitkäaikaisia vaikutuksia elinoloihin ja talouden vakauteen alueella, liittyvät pääasiassa eräiden tärkeiden teiden vahingoittumisesta aiheutuviin ongelmiin. Tällaisiin vahinkoihin kuuluu etenkin saaren ainoaan, pohjoisen ja etelän talouskeskukset yhdistävään päätiehen kuuluvan sillan tuhoutuminen. Tämän voidaan odottaa vaikuttavan kielteisesti työllisyyteen ja talouden kasvuun mm. siten, että monet pk-yritykset lopettavat toimintansa. Lisäksi myrsky aiheutti huomattavia tulonmenetyksiä kalastus- ja maatalousalalla sekä matkailun alalla.

Komissio päätti 11. syyskuuta 2007 ehdottaa solidaarisuusrahaston varojen käyttöönottoa ja 5,29 miljoonan euron tuen myöntämistä. Talousarviomenettelyn jälkeen tuki maksettiin Ranskalle 28. joulukuuta 2007.

Espanja (Castilla-La Mancha)

Castilla-La Manchan alueen osat kärsivät 22. ja 23. toukokuuta 2007 vakavista tulvista, jotka vaurioittivat julkista infrastruktuuria, yksityisasuntoja, yrityksiä ja maataloutta. Espanja jätti hakemuksen taloudellisesta tuesta 18. heinäkuuta 2007. Espanjan viranomaiset arvioivat välittömien vahinkojen summaksi 66,172 miljoonaa euroa, joka on vain 2 prosenttia suuriin katastrofeihin sovellettavasta rahaston varojen käyttöönoton kynnysarvosta (3 267 miljoonaa euroa). Koska vahingot olivat pienemmät kuin rahaston varojen käyttöönoton tavanomainen kynnysarvo, hakemusta tarkasteltiin poikkeuksellisen alueellisen katastrofin perusteiden mukaisesti.

Komissio katsoi, että vakavat alueelliset katastrofit ja vastaavat paikalliset katastrofit olisi erotettava toisistaan alueellisten katastrofien aiheuttamien vahinkojen korvaamisehtojen selkiinnyttämiseksi kansallisella tasolla. Katastrofin aiheuttamien tuhojen, jotka ovat vain 2 prosenttia rahaston varojen käyttöönoton kynnysarvosta, ei katsota kuuluvan rahaston sääntöjen soveltamisalaan.

Yksi rahaston varojen poikkeuksellisen käyttöönoton edellytyksistä on, että katastrofi on aiheuttanut vahinkoa suurelle osalle sen alueen väestöstä, jota hakemus koskee. Hakemus jätettiin Ciudad Realin (489 200 asukasta) ja Toledon (576 200 asukasta) provinsseissa tuhoja aiheuttaneiden tulvien johdosta. Kyseiset provinssit kuuluvat Castilla-La Manchan autonomiseen alueeseen, jonka asukasluku on 1 839 900 (vuoden 2004 tiedot). Kyseisissä provinsseissa tulva aiheutti tuhoja useissa kunnissa, joiden kokonaisasukasluku on 71 397. Näiden kuntien asukasluku muodostaa erittäin pienen osan mainittujen provinssien asukasluvusta. Asetuksessa (EY) N:o 2012/2002 ei säädetä rahoitukseen oikeutetun alueen väestön tai pinta-alan vähimmäiskokoa, mutta komissio katsoo, että kyseiset seikat pitäisi ottaa huomioon arvioitaessa katastrofin taloudellisia seurauksia. Tässä tapauksessa katastrofi aiheutti vakavia paikallisia tuhoja, mutta ne rajoittuivat pienelle alueelle ja koskivat vain suhteellisen vähäistä määrää ihmisiä.

Tulvat aiheuttivat vahinkoa seuraavilla aloilla: tieverkosto, vesihuoltoinfrastruktuuri, julkiset palvelut, koulutus, terveydenhuolto, urheilumahdollisuudet, katuvalaistus, yksityiset asunnot, maatalous sekä osa teollisuudesta ja palveluelinkeinoista. Hakemuksesta kävi selväksi, että tulva ja rankkasateet aiheuttivat paikallista vahinkoa infrastruktuureille ja maataloudelle, mutta siinä ei esitetty näyttöä vakavista ja kestävistä seurauksista alueen elinolosuhteisiin ja taloudelliseen vakauteen. Vaikka hakemus koski alueita, jotka kärsivät tulvasta eniten, ainoastaan 1 989 yksityisasuntoa koskevaa korvaushakemusta jätettiin (väestön kokonaismäärä alueella on 71 397). Lisäksi komissio katsoi, että alueellista taloudellista vakautta on arvioitava laajemmassa alueellisessa yhteydessä. Tämän perusteella komissio päätteli, että hakemus ei täyttänyt edellytystä vakavista ja kestävistä seurauksista alueen elinolosuhteisiin ja taloudelliseen vakauteen. Komissio päätti 23. tammikuuta 2008 olla ottamatta käyttöön rahaston varoja ja ilmoitti asiasta Espanjan viranomaisille.

Yhdistynyt kuningaskunta

Kesä- ja heinäkuulle 2007 ajoittuneiden useiden peräkkäisten epätavallisen runsaiden sadejaksojen vuoksi Yhdistyneen kuningaskunnan eri osille aiheutui suurta vahinkoa suurtulvista. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset jättivät 20. elokuuta 2007 hakemuksen solidaarisuusrahaston taloudellisesta tuesta. Komission pyytämät lisätiedot, joita tarvittiin arvioinnin suorittamiseksi, saatiin 26. lokakuuta 2007.

Tulvien aiheuttamat välittömät tuhot olivat yhteensä 4,6 miljardia euroa. Koska määrä ylittää 3,267 miljardin euron (ts. 3 miljardin euron vuoden 2002 hintoina) kynnysarvon, jonka ylittyessä Yhdistynyt kuningaskunta voi hakea varoja solidaarisuusrahastosta, katastrofi täyttää luonnonmullistuksen kriteerit ja kuuluu näin solidaarisuusrahaston pääasialliseen soveltamisalaan.

Komissio päätti 10. joulukuuta 2007 ehdottaa budjettivallan käyttäjälle solidaarisuusrahaston varojen käyttöönottoa ja 162,388 miljoonan euron tuen myöntämistä.

Kypros

Kyproksella 29. kesäkuuta 2007 riehuneiden metsäpalojen johdosta Kyproksen viranomaiset jättivät tukea koskeva hakemuksen 4. syyskuuta 2007. Kyproksen viranomaiset arvioivat vahingot 38,2 miljoonaksi euroksi, joka on 48 prosenttia tavanomaisesta rahaston varojen käyttöönoton Kyprosta koskevasta kynnysarvosta (79,895 miljoonaa euroa). Hakemusta tarkasteltiin tämän vuoksi poikkeuksellisen alueellisen katastrofin perusteiden mukaisesti.

Palanut alue oli lähinnä kansallispuiston metsäaluetta, ja sen väitettiin olevan suurempi kuin kaikki Kyproksella seitsemän viime vuoden aikana tapahtuneissa paloissa tuhoutuneet alueet. Vaikutus väestöön jäi kuitenkin erittäin vähäiseksi. Kyproksen viranomaisten mukaan vahinkoa kärsinyt alue muodostui kolmesta naapurikylästä, joiden kokonaisasukasluku on 1 703 (0,2 prosenttia Kyproksen asukasmäärästä). Näissä kylissä 58 prosenttia yksityisasunnoista kärsi vahinkoja. Komissio katsoi, että tuhoista kärsineen alueen väestön/pinta-alan koko pitäisi ottaa huomioon arvioitaessa katastrofin taloudellisia seurauksia. Katastrofin, joka vaikutti vain erittäin vähäiseen määrään ihmisiä (988 asukkaaseen) ei katsota kuuluvan solidaarisuusrahaston sääntöjen soveltamisalaan.

Ei myöskään ollut selvää näyttöä vakavista ja kestävistä seurauksista alueen elinolosuhteisiin. Kyproksen viranomaisten mukaan metsäpalo aiheutti vähäistä vahinkoa perusinfrastruktuureille (liikenne, vesihuolto ja sähkö), joka palautui normaaliksi palon jälkeisinä viikkoina. Yksityisasuntoihin kohdistuneet tuhot jäivät 601 920 euroon (keskimäärin 353 euroa kylän asukasta kohti), joka oli vain 1,5 prosenttia kokonaistuhoista. Komissio katsoi sen vuoksi, että hakemus ei täyttänyt kaikkia poikkeuksellisen alueellisen katastrofin edellytyksiä. Komissio päätti 23. tammikuuta 2008 olla ottamatta käyttöön rahaston varoja ja ilmoitti asiasta Kyproksen viranomaisille.

Italia

Italian viranomaiset jättivät 27. syyskuuta 2007 solidaarisuusrahastolle useita hakemuksia, jotka koskivat yhdeksää Italian aluetta. Solidaarisuusrahastolle jätettävien hakemusten määräaika on kymmenen viikkoa siitä päivästä, jona ensimmäiset vahingot tapahtuivat. Koska kaikki hakemukset jätettiin vasta kyseisen määräajan jälkeen, Italian viranomaisille ilmoitettiin 29. lokakuuta 2007 päivätyllä kirjeellä, että heidän hakemuksiaan ei voida ottaa vastaan.

Espanja (Kanariansaarten metsäpalot)

Heinä-elokuussa 2007 Gran Canarian, Teneriffan ja La Gomeran saarilla riehuivat metsäpalot. Espanja jätti 3. lokakuuta 2007 hakemuksen taloudellisesta avusta. Välittömien vahinkojen laajuudeksi arvioitiin yhteensä 144,2 miljoonaa euroa. Koska tämä summa on 4,4 prosenttia tavanomaisesta rahaston varojen käyttöönoton kynnysarvosta, hakemusta tarkasteltiin poikkeuksellisen alueellisen katastrofin perusteiden mukaisesti.

Tuhot tapahtuivat Gran Canarian, Teneriffan ja La Gomeran saarilla, joiden asukasluku on yhteensä 1 681 946. Metsäpaloissa vahinkoja aiheutui 35 000 hehtaarin maa-alueelle ja 12 000 ihmistä evakuoitiin (0,7 prosenttia alueen väestöstä). Katastrofi aiheutti vakavaa vahinkoa tie- ja vesihuoltoinfrastruktuurille, asuintaloille, maataloudelle, karjalle, yrityksille ja luonnolle. Vaikka komissio katsoi, että metsäpalojen läheisyydessä asuvat ihmiset olivat kärsineet katastrofista tavalla tai toisella, sille ei esitetty mitään näyttöä siitä, että suurimmalle osalle Gran Canarian, Teneriffan and La Gomeran saarten asukkaista olisi aiheutunut vahinkoa.

Mitä tulee edellytykseen vakavista ja kestävistä seurauksista alueen elinolosuhteisiin ja taloudelliseen vakauteen, hakemuksessa todettiin yleisesti, että luontoon, infrastruktuuriin ja resursseihin kohdistuu kestävä vaikutus, jolla on puolestaan vaikutusta tuhoa kärsineen alueen väestön elinolosuhteisiin. Väitteen tukemiseksi ei kuitenkaan esitetty vakuuttavaa näyttöä. Tuhoa kärsineen alueen talouden vakauteen vaikuttavien vakavien ja kestävien seurausten osalta Espanjan viranomaiset totesivat hakemuksessa, että niitä ei voida arvioida lyhyellä aikavälillä, eivätkä esittäneet asiasta lisänäyttöä.

Komissio katsoi sen vuoksi, että hakemus ei täyttänyt kaikkia poikkeuksellisen alueellisen katastrofin edellytyksiä. Komissio päätti vuoden 2008 alussa olla ottamatta käyttöön rahaston varoja ja ilmoitti asiasta Espanjan viranomaisille.

Ranska (Martinique)

Elokuussa 2007 Ranskan merentakaisiin alueisiin kuuluvat Ranskan Antillien saaret Martinique ja Guadeloupe kärsivät hurrikaani Deanin aiheuttamista vakavista vahingoista infrastruktuureille ja talouden eri sektoreille. Ranska jätti taloudellista apua koskevan hakemuksen EU:n solidaarisuusrahastolle 26. lokakuuta 2007. Komissio sai Ranskan viranomaisilta lisätietoja 8. tammikuuta 2008. Vuoden 2007 lopulla hakemus oli yhä tarkasteltavana eikä komissio vielä ollut tehnyt päätöstä rahaston varojen käyttöönotosta.

Kreikka

Kreikassa esiintyi elokuussa 2007 metsäpaloja, jotka vahingoittivat laajoja alueita. Voimakkaimmat ja laajimmat metsäpalot esiintyivät Länsi-Kreikan alueilla, Peloponnesoksessa, manner-Kreikassa ja Atticassa. Ne aiheuttivat suurta vahinkoa eri toimialoille, etenkin maataloudelle, ja tuhosivat liikenteelle, televiestinnälle, energia-, vesi- ja jätevesihuollolle sekä katastrofintorjunnalle välttämättömiä infrastruktuureja. Myös luonnonympäristölle, kulttuurimuistomerkeille, kouluille, sairaaloille ja palontorjuntainfrastruktuurille aiheutui merkittäviä vahinkoja. Lisäksi väestön välittömästi tarvitsemien tilapäismajoitus- ja pelastuspalvelujen rahoittamisesta on aiheutunut suuria kustannuksia. Metsäpaloissa menehtyi Peloponnesoksen niemimaalla, Länsi-Kreikassa ja Evvoiassa yhteensä 65 henkilöä.

Kreikan viranomaiset pyysivät solidaarisuusrahaston apua 30. lokakuuta 2007 ja jättivät hakemuksen 24. tammikuuta 2008. Vuoden 2007 lopulla hakemus oli yhä tarkasteltavana eikä komissio vielä ollut tehnyt päätöstä rahaston varojen käyttöönotosta.

Slovenia

Sloveniassa puolestaan rankkasateet ja myrskyt aiheuttivat syyskuun 2007 puolessa välissä suuressa osassa maata tulvia ja maanvyöryjä. Slovenian viranomaiset jättivät solidaarisuusrahaston apua koskevan hakemuksen 19. marraskuuta 2007.

Rankkasateiden ja myrskyn aikaansaama katastrofi aiheutti merkittävää vahinkoa infrastruktuurille (liikenne, sähkö, vesi). Kansallinen tieverkosto vahingoittui yli 350 kilometrin osuudelta ja kunnallisten teiden ja metsäteiden verkosto yli 1 600 kilometrin osuudelta. Lisäksi vesihuoltoverkosto vahingoittui yli 17 kilometrin ja sähkönjakeluverkko yli 10 kilometrin osuudelta. Myös 48 vesiallasta ja 147 siltaa vahingoittui. Lisäksi katastrofi aiheutti huomattavaa tuhoa julkisille ja yksityisille rakennuksille, yrityksille, maataloudelle ja kulttuuriperinnölle.

Vuoden 2007 lopulla hakemus oli yhä tarkasteltavana eikä komissio vielä ollut tehnyt päätöstä rahaston varojen käyttöönotosta.

3. Rahoitus

Kaksi vuoden 2006 tapausta, joiden talousarviokäsittelyä ei vielä ollut saatu päätökseen ennen vuoden loppua (tulvat Unkarissa ja Kreikassa), käsiteltiin yhdessä lisätalousarviossa. Budjettivallan käyttäjä hyväksyi alustavan lisätalousarvioesityksen nro 2/2007[2] 7. kesäkuuta 2007. Maksut suoritettiin, kun asiasta oli tehty tukipäätös ja täytäntöönpanosopimus oli allekirjoitettu.

Vuonna 2007 rahaston varoja otettiin käyttöön kahdessa uudessa tapauksessa (Kyrill-myrsky Saksassa ja syklooni Gamède Ranskassa/Réunionilla). Tukimäärät määritettiin kussakin tapauksessa komission jo aikaisemmin kehittämällä vakiomenettelyllä, jota kuvataan tarkemmin vuosikertomuksessa 2002–2003 (ks. myös tämän kertomuksen liite 3). Budjettivallan käyttäjä hyväksyi lisätalousarvion nro 6/2007[3] 24. lokakuuta 2007. Maksut suoritettiin, kun asiasta oli tehty tukipäätös ja täytäntöönpanosopimus oli allekirjoitettu. Vuonna 2007 tukea maksettiin seuraavasti:

Tuensaaja | Katastrofi | Luokka | Tuen määrä (euroa) |

Unkari | tulva | suurkatastrofi | 15 063 587 |

Kreikka | tulva | alueellinen katastrofi | 9 306 527 |

Saksa | myrsky | suurkatastrofi | 166 905 985 |

Ranska (Réunion) | trooppinen syklooni | alueellinen/syrjäisten alueiden katastrofi | 5 290 000 |

Yhteensä | 196 566 099 |

Talousarviomenettelyjä ei saatu päätökseen ennen vuoden loppua vuonna 2007 vastaanotettujen seuraavien maiden hakemusten osalta: Yhdistynyt kuningaskunta (tulvat), Kreikka (metsäpalot), Slovenia (tulvat) ja Ranska/Martinique (hurrikaani Dean). Mainittuja hakemuksia varten komissio antoi alustavat lisätalousarvioesitykset nro 1/2008[4], jonka budjettivallan käyttäjä hyväksyi 9. huhtikuuta 2008, ja nro 3/2008[5], jonka budjettivallan käyttäjä hyväksyi 5. kesäkuuta 2008, sekä alustavan lisätalousarvioesityksen nro 7/2008[6]; niitä käsitellään seuraavan vuoden kertomuksessa.

4. Seuranta

Komissio suoritti 23. tammikuuta 2007 seurantakäynnin Itävaltaan. Tarkoituksena oli saada tietoja Itävallan viranomaisten käyttöön ottamasta järjestelmästä, jolla elokuussa 2005 Vorarlbergissa ja Tyrolissa esiintyneiden vakavien tulvien johdosta myönnettyä solidaarisuusrahaston tukea pannaan täytäntöön, ja siitä miten täytäntöönpanossa on edistytty sekä keskustella Itävallan viranomaisten esille ottamista kysymyksistä.

Kuten muidenkin seurantakäyntien aikana, myös tässä tapauksessa asianomaiset viranomaiset suhtautuivat vierailuun erittäin myönteisesti. Komission kannalta vierailu mahdollisti sen varmistamisen, että tuen täytäntöönpanojärjestelmä oli otettu käyttöön ja että edistystä oli tapahtunut. Saatujen tietojen perusteella katsottiin, että tuen täytäntöönpano edistyy hyvin ja että seuranta- ja valvontavelvollisuuksien noudattaminen on varmistettu.

5. Päätökseen saatetut tukitoimenpiteet

Asetuksen (EY) N:o 2012/2002 8 artiklan 2 kohdassa säädetään, että edunsaajavaltion on toimitettava viimeistään kuuden kuukauden kuluttua tuen maksamista seuraavan yhden vuoden määräajan päättymisestä kertomus tuen käyttämisestä (jäljempänä ’täytäntöönpanokertomus’) siihen liittyvine selvityksineen tuen käyttöön liittyvistä menoista (jäljempänä ”tarkastuslausuma”). Tämän menettelyn jälkeen komissio päättää rahaston tukitoimenpiteen.

Maltaa koskevan tukitoimenpiteen (vuoden 2003 tulvat) osalta komissio vastaanotti kertomuksen tuen käyttämisestä 10. toukokuuta 2006 ja sitä täydennettiin 28. kesäkuuta 2007. Komissio totesi, että Maltan viranomaiset olivat käyttäneet solidaarisuusrahaston tuen kokonaisuudessaan (961 220 euroa). Komissio päätti tukitoimenpiteen 3. heinäkuuta 2007.

Vuonna 2007 komissio vastaanotti vuosina 2005 ja 2006 myönnetyn tuen täytäntöönpanoa koskevat lopulliset kertomukset Slovakialta (vuoden 2004 myrsky), Ruotsilta, Virolta, Latvialta ja Liettualta (kaikkien osalta vuoden 2005 myrsky). Tämän vuosikertomuksen kattaman jakson päättyessä näiden täytäntöönpanokertomusten käsittely oli vielä kesken.

6. Päätelmät

Komissio vastaanotti vuonna 2007 yhteensä 19 uutta hakemusta, mikä oli suurin vuosittainen määrä rahaston perustamisesta lähtien. Ainoastaan neljä näistä hakemuksista liittyi luonnonmullistuksiin. Viidessätoista hakemuksessa sovellettiin alueellisen katastrofin perustetta. Niistä yhdeksää ei voitu vastaanottaa, koska ne oli jätetty asetuksessa säädetyn kymmenen viikon määräajan jälkeen.

Vuonna 2007 jätetyt uudet hakemukset vahvistivat yleistä suuntausta, jonka mukaan suurin osa solidaarisuusrahaston tukea koskevista hakemuksista tehdään poikkeuksellista alueellista katastrofia koskevan perusteen nojalla, vaikka rahaston päätoiminta-ala on tuen antaminen suurkatastrofien takia. Näitä perusteita, jotka komission on asetuksen mukaan tutkittava ”erittäin tarkkaan” on suhteellisen vaikea täyttää. Alueellisen (poikkeuksellisen) perusteen nojalla tehdyistä hakemuksista hylätään edelleen suuri osa, lähes kaksi kolmannesta. Suurkatastrofeja koskevista hakemuksista, joihin sovelletaan yhtä määrällistä perustetta, on toistaiseksi hyväksytty 100 prosenttia.

Vuonna 2007 jäsenvaltiot ja komissio käyttivät jälleen runsaasti aikaa ja vaivaa valmistellakseen ja arvioidakseen hakemuksia, jotka liittyivät pienehköihin alueellisiin katastrofeihin ja tulivat säännönmukaisesti hylätyiksi. Yksi keskeisistä muutoksista komission 6. huhtikuuta 2005 ehdottamassa uudessa solidaarisuusrahastoasetuksessa onkin siksi se, että rahaston varojen käyttöönoton perusteena käytetään pelkästään vahinkojen määrään liittyviä kynnysarvoja. Tämä parantaisi rahaston avoimuutta. Näin vältyttäisiin huomattavalta työmäärältä, joka liittyy sellaisten hakemusten valmisteluun, jotka kuitenkin tullaan hylkäämään sen vuoksi, että poikkeuksellista alueellista katastrofia koskeva peruste on erittäin vaikea täyttää. Uusi solidaarisuusrahastoasetus antaisi jäsenvaltioiden viranomaisille selkeämmän kuvan siitä, milloin rahastosta voisi saada tukea katastrofista toipumiseen.

Vuonna 2007 komissio pyrki saamaan jäsenvaltiot ja erityisesti tulevat puheenjohtajavaltiot Saksan ja Portugalin jatkamaan keskustelua komission ehdotuksesta uudeksi solidaarisuusrahastoasetukseksi, joka oli saanut laajalti kannatusta Euroopan parlamentissa. Vuoden 2007 loppuun mennessä asia ei kuitenkaan ollut edennyt neuvostossa.

LIITE 1 European Union Solidarity Fund applications received in 2007

Country | GNI 2005 | 0.6% of GNI | Major disaster threshold 2007 |

AT | ÖSTERREICH | 242 610 | 1 455.660 | 1 455.660 |

BE | BELGIQUE-BELGIË | 301 089 | 1 806.535 | 1 806.535 |

BG | BALGARIJA | 21 700 | 130.200 | 130.200 |

CY | KYPROS | 13 316 | 79.895 | 79.895 |

CZ | ČESKA REPUBLIKA | 95 308 | 571.847 | 571.847 |

DE | DEUTSCHLAND | 2 248 160 | 13 488.960 | 3 266.629* |

DK | DANMARK | 208 981 | 1 253.883 | 1 253.883 |

EE | EESTI | 10 528 | 63.168 | 63.168 |

EL | ELLADA | 177 750 | 1 066.497 | 1 066.497 |

ES | ESPAÑA | 893 165 | 5 358.990 | 3 266.629* |

FI | SUOMI/FINLAND | 157 346 | 944.076 | 944.076 |

FR | FRANCE | 1 718 822 | 10 312.933 | 3 266.629* |

HR | HRVATSKA | 30 947** | 185.681 | 1.114 |

HU | MAGYARORSZÁG | 83 689 | 502.134 | 502.134 |

IE | IRELAND | 137 719 | 826.316 | 826.316 |

IT | ITALIA | 1 412 607 | 8 475.641 | 3 266.629 |

LT | LIETUVA | 20 296 | 121.774 | 121.774 |

LU | LUXEMBOURG (G-D) | 24 018 | 144.106 | 144.106 |

LV | LATVIJA | 12 655 | 75.932 | 75.932 |

MT | MALTA | 4 395 | 26.369 | 26.369 |

NL | NEDERLAND | 510 183 | 3 061.098 | 3 061.098* |

PL | POLSKA | 235 325 | 1 411.952 | 1 411.952 |

PT | PORTUGAL | 145 347 | 872.080 | 872.080 |

RO | ROMÂNIA | 77 011 | 462.068 | 462.068 |

SE | SVERIGE | 286 933 | 1 721.600 | 1 721.600 |

SI | SLOVENIJA | 27 379 | 164.272 | 164.272 |

SK | SLOVENSKÁ REPUBLIKA | 37 141 | 222.843 | 222.843 |

TR | TÜRKIYE | 290 025 | 1 740.151 | 10.441 |

UK | UNITED KINGDOM | 1 830 312 | 10 981.869 | 3 266.629* |

* ~ EUR 3 billion in 2002 prices

** GDP (GNI not available)

[1] Neuvoston asetus (EY) N:o 2012/2002 (jäljempänä ”asetus”), annettu 11. marraskuuta 2002, Euroopan unionin solidaarisuusrahaston perustamisesta (EYVL L 311, 14.11.2002, s. 3).

[2] KOM(2007) 148 lopullinen, 28.3.2007.

[3] KOM(2007) 527 lopullinen, 13.9.2007.

[4] KOM(2008) 15 lopullinen, 18.1.2008.

[5] KOM(2008) 201 lopullinen, 14.4.2008.

[6] KOM(2008) 556 lopullinen, 15.9.2008.