Rahoituspalvelujen kuluttajat ovat monenlaisia luonnollisia henkilöitä, kuten yksityissijoittajia, säästäjiä, vakuutuksenottajia, eläkerahastosäästäjiä ja lainanottajia, jotka käyttävät tai pyytävät rahoituspalveluita. Vaikka kuluttajilla on suurin painoarvo nyt käsiteltävässä ehdotuksessa, sen tavoitteet voivat olla keskeisiä myös muille loppukäyttäjille, jotka käyttävät tai pyytävät rahoituspalveluja sellaisiin tarkoituksiin, jotka eivät ole heidän elinkeino-, liike- tai ammattitoimintansa ulkopuolella. Euroopan komissio on toteuttanut useita toimia varmistaakseen, että rahoituspalvelujen kuluttajien ja muiden loppukäyttäjien näkemyksiä kuullaan, erityisesti i) perustamalla vuonna 2010 finanssipalvelujen käyttäjäryhmän, joka toimii foorumina, jossa alan ulkopuolisten sidosryhmien edustajille tiedotetaan säännöllisesti rahoituspalvelupolitiikan kehityskysymyksistä ja pyydetään esittämään näkemyksiä ja ilmaisemaan huolenaiheita sekä ehdotuksia suunnitteilla olevista lainsäädäntöaloitteista ja ii) ottamalla järjestelmällisesti mukaan kuluttajat ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden edustajat eri asiantuntijaryhmiin, joita perustetaan avustamaan komissiota tai Euroopan valvontaviranomaisia, kun ne suorittavat rahoituspalvelujen alan tehtäviään.

•Suhteellisuusperiaate

Ehdotus on Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukainen. Kuten rahoitusasetusta koskevaan komission ehdotukseen liittyvässä ennakkoarvioinnissa on määritetty, tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen edellisen pilottihankkeen ja valmistelutoimen tähänastisten vaikutusten ylläpitämiseksi. Unionin rahoitusta ehdotetaan kahdelle tarkoin määritellylle tuensaajalle, joiden toimintaa, tuotoksia ja vaikutuksia on arvioitu vuonna 2015. Nykyisessä institutionaalisessa kehyksessä toteutettavat uudet rahoitusjärjestelyt takaavat vakaan, tervepohjaisen ja riittävän rahoituksen poliittisten tavoitteiden saavuttamiseksi. Rahoitustukea myönnetään unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä 25. lokakuuta 2012 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU, Euratom) N:o 966/2012 ja unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 soveltamissäännöistä 29. lokakuuta 2012 annetussa komission delegoidussa asetuksessa (EU) N:o 1268/2012 vahvistettujen edellytysten mukaisesti.

•Toimintatavan valinta

Sopivin oikeudellinen väline käytettäväksi nyt esillä olevassa asiassa 169 artiklan 2 kohdan b alakohdan nojalla on asetus, jonka avulla voidaan vahvistaa unionin ohjelma, jolla tuetaan erityistoimia kuluttajien ja muiden loppukäyttäjien sekä niiden etuja ajavien sidosryhmien osallistumista unionin päätöksentekoon rahoituspalvelualalla.

3.JÄLKIARVIOINTIEN, SIDOSRYHMIEN KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET

•Voimassa olevan lainsäädännön jälkiarvioinnit

Jälkiarvioinnin mukaisesti komissio katsoo, että pilottihankkeelle ja myöhemmälle valmistelutoimelle asetetut tavoitteet on yleisesti ottaen saavutettu. Yleisenä tavoitteena ollut eurooppalaisen rahoitusalan osaamiskeskuksen kehittäminen on saavutettu, kun on syntynyt kaksi toisiaan täydentävää osaamiskeskusta. Kumpikin tuensaaja tarjosi toteuttamillaan toimilla eurooppalaisille päättäjille muita kuin rahoitusalan esittämiä näkemyksiä kyseisellä kaudella ja onnistui myös jakamaan näkemyksiään laajemmalle yleisölle. Finance Watch ja Better Finance -järjestöt ovat olleet tiiviisti yhteydessä unionin poliittisiin päättäjiin vuodesta 2012 lähtien, mistä on osoituksena niiden osallistuminen kokouksiin ja kuulemistilaisuuksiin kansallisissa parlamenteissa tai Euroopan parlamentissa. Ne ovat käyttäneet asiantuntemustaan lukuisissa julkaisuissa ja kuulemisiin annetuissa vastauksissa, ja ne ovat tuoneet toisenlaisen näkökulman julkiseen keskusteluun. Molemmat ovat myös kehittäneet tehokkaan viestintäkapasiteetin, jonka ansiosta ne pystyvät tiedottamaan jäsenilleen ja jopa laajemmalle yleisölle rahoitusalan ajankohtaisista kysymyksistä. Finance Watch ja Better Finance -järjestöt ovat toimineet politiikan eri aloilla ja niillä on eri kohderyhmät, mutta yhdessä ne ovat kattaneet toiminnoissaan suurimman osan unionin rahoituspoliittisesta asialistasta vuodesta 2012.

Finance Watch perustettiin unionin avustuksella, ja se sai 3,04 miljoonaa euroa taloudellista tukea vuosina 2012–2014. Arvioinnissa todettiin, että sen organisaatio, henkilöstö ja toiminta ovat erittäin merkityksellisiä pilottihankkeen ja valmistelutoimen tavoitteiden saavuttamiseksi. Finance Watch keskittyy selkeästi kriisin jälkeiseen finanssialan uudistusohjelmaan, ja se kattaa merkittävän osan unionin poliittisesta asialistasta vuosina 2012–2014. Järjestön kyseisellä ajanjaksolla tarjoama asiantuntijatyö (tutkimusraportit, kannanotot, vastaukset kuulemisiin, lehdistötiedotteet) on ollut yleisesti ottaen arvostettua. Viestinnän osalta Finance Watch-järjestön perusti erityisen verkkosivuston, sai suhteellisen paljon näkyvyyttä joukkotiedotusvälineissä ja on järjestänyt vuosittain kaksi korkean tason kokousta vuodesta 2012 lähtien. Järjestön todettiin olevan vähemmän tehokas loppukäyttäjien ja unionin rahoitusalan päätöksenteon tulosten kuluttajien kapasiteetin parantamisessa. Tämä voi liittyä sen heterogeeniseen jäsenistöön (vähäinen vaikutuspiiri Brysselin ulkopuolella). Sen vuosibudjetti oli keskimäärin 1,8 miljoonaa euroa, ja lähes kaksi kolmasosaa sen resursseista suunnattiin toimintojen suorittamista varten pätevän henkilöstön (14 henkilöä) palkkaamiseksi. Järjestön kustannukset saavutettuun tuotokseen nähden (julkaisut, tapahtumat, kokoukset, viestintä) pysyivät arvioinnin mukaan vakaina vuosina 2012–2014.

Better Finance -järjestölle myönnettiin toiminta-avustuksia 0,9 miljoonaa euroa kolmessa vuodessa. Järjestö perusti rahoitusalan osaamiskeskuksen, joka keskittyy lähinnä yksityisten sijoittajien, yksittäisten osakkeenomistajien, säästäjien ja muiden rahoituspalvelujen loppukäyttäjien etuihin jäsenistönsä ja rajallisten resurssiensa puitteissa. Better Finance -järjestön organisaation, jäsenten ja toiminnan arvioidaan olevan erittäin merkityksellisiä pilottihankkeen tavoitteiden kannalta tietyillä toimintalohkoilla. Sen sihteeristön arvioitiin kuitenkin olevan hieman hauras, mikä johtuu pienestä koosta (5 työntekijää), rajallisesta rahoitusalan asiantuntijoiden määrästä ja vaikeuksista säilyttää kyseisenä aikana vakaat resurssit. Mitä tulee sen todelliseen vaikutukseen unionin päätöksenteossa, järjestöä pidettiin tehokkaana Brysselissä toimivien unionin poliittisten päättäjien kanssa useissa erityisissä asioissa, ja ehkä vielä enemmän kun on kyse toisen ja kolmannen tason säädöksistä Euroopan valvontaviranomaisten kanssa. Unionin toiminta-avustusten ansiosta Better Finance -järjestö pystyi tehokkaasti lisäämään viestintäpotentiaaliaan, kehittämään ammattimaisen verkkosivuston ja palkkaamaan asiantuntevaa henkilöstöä. Sen tutkimustoiminta keskittyi suurelta osin eläkkeisiin kyseisen ajanjakson aikana.

Vuodesta 2012 lähtien molemmat tuensaajat ovat rahoittaneet 60 prosenttia tukikelpoisista kustannuksistaan unionin avustuksilla. Ne ovat erittäin riippuvaisia unionin rahoituksesta. Finance Watch -järjestö onnistui ahkerista yrityksistä huolimatta houkuttelemaan vain yhden vakaan ja merkittävän tukijan (Adessium Foundation), jonka osallistumista vuoden 2016 jälkeen ei ole vahvistettu. Finance Watch -järjestön jäsenet eivät todennäköisesti pysty korvaamaan tätä menetystä. Tilanne on vieläkin pahempi Better Finance -järjestön osalta. Avustuksen lisäksi järjestö on saanut tarkastelujakson aikana (2012–2014) merkittäviä ja toistuvia suorituksia yhdeltä jäsenistään. Näiden suoritusten merkittävä vähennys vuonna 2015 voi osoittautua uhaksi järjestön kestävyydelle.

Lisäksi kun tarkasteltiin pilottihankkeen ja valmistelutoimen tuottamaa unionin tason lisäarvoa, arvioinnissa pääteltiin, että molemmat järjestöt tuottivat ehdottomasti lisäarvoa unionin päätöksentekoon rahoituspalvelujen alalla. Unionin tasolla on olemassa vain harvoja organisaatioita, jotka edustavat kuluttajien yleistä etua, eikä yhtään kansalaisyhteiskunnan järjestöä, joka keskittyy erityisesti rahoitusalaan ja sen sääntelyyn. Vuosina 2012–2014 järjestetyissä vuotuisissa ehdotuspyynnöissä ei toimitettu yhtään vaihtoehtoista aloitetta Better Finance ja Finance Watch -järjestöille. Arvioinnissa vahvistettiin, että molemmat järjestöt tuottivat toiminnallaan lisäarvoa suhteessa kansallisten jäsentensä toimiin ja auttoivat eurooppalaisia loppukäyttäjiä tavalla, johon kansalliset kuluttajien etujärjestöt eivät ole kyenneet.

•Sidosryhmien kuuleminen

Jälkiarviointiin sisältyi kohdennettu kuuleminen, johon kuului verkossa toteutettu laaja-alainen kysely ja kaikkien asiaankuuluvien sidosryhmien kohdennettu haastattelu:

–tuensaajien kaikki jäsenet (sekä organisaatiot että yksityishenkilöt)

–poliittiset päättäjät, kuten Euroopan parlamentin jäsenet (pääasiassa talous- ja raha-asioiden valiokunnan jäsenet), komission virkamiehet (rahoitusvakauden, rahoituspalvelujen ja pääomamarkkinaunionin sekä oikeusasioiden pääosastoista), kolmen Euroopan valvontaviranomaisen edustajat ja kansallisten viranomaisten edustajat

–lahjoittajat, muut tuensaajien rahoittajat

–kuluttajajärjestöt

–pankkialan edustajat

–rahoitusasiantuntijat

–rahoitusalaan osallistuvat ajatushautomot