Komission tiedonanto Euroopan unionin tulevaisuudesta käytävän keskustelun tietyistä menettelytavoista /* KOM/2001/0178 lopull. */





KOMISSION TIEDONANTO Euroopan unionin tulevaisuudesta käytävän keskustelun tietyistä menettelytavoista. Nizzan sopimus allekirjoitettiin 26. helmikuuta 2001. Sopimuksen laatineen hallitustenvälisen konferenssin tavoitteena ei ollut uudistaa Euroopan unionin toimielinten rakennetta perusteellisesti, vaan ainoastaan tehdä välttämättömät muutokset, jotta unioni olisi valmis ottamaan vastaan uusia jäsenvaltioita tulevina vuosina. Edetäkseen pidemmälle hallitustenvälinen konferenssi antoi unionin tulevaisuutta koskevan julistuksen, jossa esitettiin toivomus siitä, että Euroopan unionin tulevaisuudesta käydään perusteellisempaa ja laaja-alaisempaa keskustelua, ja jossa esitellään lyhyesti prosessin eri vaiheet, joiden lopuksi kutsutaan koolle uusi hallitustenvälinen konferenssi. Viime maaliskuun 7. päivänä puheenjohtajavaltiot Ruotsi ja Belgia sekä Euroopan komissio ja Euroopan parlamentti osallistuivat korkean tason tapaamiseen, jossa sitouduttiin käynnistämään keskustelu Euroopan tasolla. Tässä yhteydessä avattiin Internet-sivusto [1] Euroopan komission tuella. [1] http://europa.eu.int/futurum Tässä tiedonannossa ei päätetä ennakolta tavasta, jolla komissio voisi itse osallistua muihin Nizzan julistuksessa mainittuihin prosessin vaiheisiin. Siinä ehdotetaan joitakin alustavia ajatuksia niistä tavoista, joilla tämä keskustelu voitaisiin käydä, mitkä kaikki tahot siihen voisivat osallistua ja millä tavoin Euroopan komissio voisi myötävaikuttaa keskustelun järjestämiseen. Siinä kehotetaan muun muassa hyödyntämään keskustelun järjestelyissä kokemusta, joka saatiin Vuoropuhelu Euroopasta -kampanjassa; komissio käynnisti kampanjan helmikuussa 2000 edistääkseen Euroopan päättävien tahojen ja kansalaisten välisiä yhteyksiä. Komission mielestä Nizzan julistuksessa toivotun keskustelun onnistumiseksi on hyvin tärkeää, että Euroopan yhteisöjen toimielimet pohtivat, mitä menetelmiä ja apuvälineitä keskustelun tueksi tarvitaan. 1. Julistuksessa esitetyt puitteet Unionin tulevaisuutta koskevassa julistuksessa (liite 2) esitetään seuraavanlainen kolmivaiheinen prosessi: - Vuonna 2001 aloitetaan yleinen keskustelu. Julistuksessa kehotetaan, että puheenjohtajavaltiot Ruotsi ja Belgia edistävät yhteistyössä komission ja yhdessä Euroopan parlamentin kanssa laaja-alaista keskustelua kaikkien asianosaisten kanssa. Asiasta on annettava selvitys Göteborgissa kokoontuvalle Eurooppa-neuvostolle, ja Eurooppa-neuvostoa kehotetaan antamaan Laekenissa Brysselissä (joulukuussa 2001) pidettävässä kokouksessaan julistus, joka sisältää prosessin jatkon kannalta tarpeellisia aloitteita. - Vaikka yleinen keskustelu ei tietenkään pääty vuoden 2001 lopussa, seuraavina vuosina olisi tarpeen käynnistää jäsennelty keskustelu. Euroopan unionin tulevaisuudesta käytävässä keskustelussa on keskityttävä valmistelemaan perussopimusten uutta tarkastelukierrosta Laekenissa Brysselissä pidettävässä Eurooppa-neuvoston kokouksessa sovittavien menettelyjen mukaisesti. - Sen jälkeen kutsutaan koolle hallitustenvälinen konferenssi tarvittavien muutosten tekemiseksi perussopimuksiin. Nizzan julistuksen mukaan uusi konferenssi kutsutaan koolle vuonna 2004. Lisäksi Nizzassa annetussa julistuksessa täsmennetään unionin tulevaisuudesta käytävään keskusteluun osallistuvat osapuolet. Siihen eivät osallistu ainoastaan yhteisön tason poliittiset päättäjät (jäsenvaltioiden hallitukset, Euroopan parlamentti, komissio) vaan myös mm. kansallisten kansanedustuslaitosten, kaikkien julkista mielipidettä edustavien tahojen, poliittisten piirien, talouselämän ja yliopistomaailman sekä kansalaisyhteiskunnan edustajat. Myös ehdokasvaltiot otetaan mukaan prosessiin. Keskustelunaiheista julistuksessa mainitaan unionin ja jäsenvaltioiden välinen toimivallan jako, perusoikeuskirjan asema, perussopimusten yksinkertaistaminen ja kansallisten kansanedustuslaitosten asema eurooppalaisissa rakenteissa. Julistuksessa todetaan myös, että unionin ja sen toimielinten demokraattinen oikeutus ja avoimuus on jatkuvasti varmistettava ja sitä on parannettava. Nizzassa hyväksytyn tekstin mukaan keskustelussa voidaan käsitellä kaikkia unionin tulevaisuuteen liittyviä kysymyksiä. Tällä toimintatavalla vastataan niihin huolenaiheisiin, joita kansalaiset esittivät Vuoropuhelu Euroopasta -kampanjan aikana. Se tukee myös komission pyrkimyksiä parantaa eurooppalaista hallintotapaa. 2. Julkinen ja jäsennelty keskustelu Kuten komission puheenjohtaja asian ilmaisi Euroopan parlamentille viime helmikuun 13. päivänä, avointa keskustelua ei pidä sekoittaa tulevan hallitustenvälisen konferenssin valmisteluun. Poliittista päätöksentekoa koskevaa osuutta edeltää kaikille kansalaisyhteiskunnan toimijoille avoin keskustelu. Demokraattisen legitiimiyden vuoksi nämä kaksi prosessia on pidettävä erillään toisistaan. On tietysti syytä jäsennellä seuraavan hallitustenvälisen konferenssin valmistelua, vaikka tässä yhteydessä ei olekaan tarpeen määritellä perustettavan rakenteen kokoonpanoa ja toimintasääntöjä. Komissio on jo ilmoittanut kannattavansa sen yleissopimuksen mallia, jonka perusteella perusoikeuskirja laadittiin ja johon osallistuivat seuraavat instituutiot: jäsenvaltioiden hallitukset ja kansanedustuslaitokset, Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio. Joka tapauksessa olisi huolehdittava siitä, että kyseinen rakenne seuraa keskustelua ja kykenee sekä reagoimaan esitettyihin mielipiteisiin että esittämään kaikille osapuolille kysymyksiä tai ajatuksia, joita ilmenee sen työskentelyn yhteydessä. Tämä interaktiivisuus edellyttää, että perustettava rakenne toimii täysin avoimesti. Tämän rakenteen on otettava huomioon Nizzan julistuksessa esitetty laaja-alainen ja perusteellinen keskustelu laatiessaan johdonmukaista ja kestävää perussopimusten uudistushanketta ja valmistellessaan siten seuraavaa hallitustenvälistä konferenssia. Seuraavaa perussopimusten uudistusta valmistelevan rakenteen perustaminen ei vapauta poliittisia päättäjiä osallistumasta Nizzan julistuksessa esitettyyn keskusteluun. Päin vastoin vaikuttaa tarpeelliselta, että Euroopan parlamentin, kansallisten kansanedustuslaitosten ja alue- ja paikallistason luottamuselinten edustajat sekä kansallisten hallitusten ja Euroopan komission jäsenet osallistuvat täysipainoisesti keskusteluun. Keskustelu jatkuu myös vuoden 2001 jälkeen. Yleisen vaiheen jälkeen keskustelun olisi muututtava kohdennetummaksi sitä mukaa, kun tekstit (esimerkiksi Laekenin julistus) tai valmisteluprosessit (esimerkiksi keskustelut kansallisten kansanedustuslaitosten kanssa niiden asemasta eurooppalaisissa rakenteissa) tarjoavat tarkempaa aineistoa. 3. Keskustelu Mitkä ovat keskustelunaiheet- Tärkeydestään huolimatta edellä esitetyt, Nizzan julistuksessa tarkemmin eritellyt neljä kysymystä eivät kata unionin tulevaisuutta koskevan keskustelun kaikkia puolia. Perusteellisten muutosten aikaansaamiseksi keskustelussa on käsiteltävä unionin ja sen toimielinten avoimuutta ja demokraattista oikeutusta sekä yleensä kaikkia esille tulevia kysymyksiä Euroopan yhdentymisestä, koskevat ne sitten yhdentymisen päämääriä, toimielinrakennetta tai unionin toimintalinjoja. Tässä yhteydessä on voitava esittää seikkaperäisesti kansalaisten odotuksia ja huolenaiheita. Vakavaa keskustelua ei kuitenkaan voi syntyä ilman kiinnekohtia tai lähdeaineistoa. Yhteisön saavutuksiin on mahdollista puuttua, mutta 50 vuoden aikana saavutetut yhdentymisen tulokset kansojen välisen sopusoinnun, poliittisen vakauden ja talouskasvun alalla on syytä panna merkille. Jotta taattaisiin keskustelun riittävä johdonmukaisuus ja asiaankuuluvuus, on kiinnitettävä erityistä huomiota kysymysten muotoiluun ja yleisen keskustelun osatekijöihin. Komissio voi kaikkien muiden keskusteluun osallistuvien osapuolten tavoin ehdottaa tilanteen tullen aiheita, joista sen mielestä olisi tärkeää keskustella, jotta voidaan määritellä Euroopan yhdentymisen seuraavat vaiheet, noudatettavat toimintalinjat ja näiden tavoitteiden toteuttamiseksi tarvittavat institutionaaliset mukautukset. Esitettyjen vaihtoehtojen ottaminen huomioon Jotta keskustelu olisi antoisa ja jotta Nizzan julistuksen tavoitteet todella täyttyisivät tältä osin, olisi huolehdittava siitä, että esitetyt mielipiteet pannaan merkille, niihin perehdytään, niistä tehdään objektiivinen yhteenveto ja niistä tiedotetaan poliittisille päättäjille, suurelle yleisölle ja tiedotusvälineille. Jokainen jäsenvaltio laatii kansallisen yhteenvedon, mutta yhteenvetojen kokonaisarvio tehdään yhteisön tasolla. Käytännön kannalta olisi suotavaa, että toimielimet pohtisivat yhdessä, millä tavoin keskustelujen yhteenvedot voitaisiin tehdä ja miten niitä voitaisiin hyödyntää. Tämä on tärkeä kysymys, ja sitä olisi käsiteltävä pian. Joka tapauksessa komission mielestä olisi suotavaa, että seuraavaa hallitustenvälistä konferenssia valmisteleva rakenne kykenisi myös ottamaan vastaan keskusteluun osallistujien antaman panoksen, mikä edellyttää erityisiä resursseja ja välineitä. Tämä rakenne olisi suurelle yleisölle eurooppalainen yhteystaho, jolle voi esittää huomioita ja ehdotuksia. Kansalliset ja yhteisön aloitteet Nizzan julistuksessa ehdotettu laaja-alainen keskustelu ei voi rajoittua ainoastaan eurooppalaisten asiantuntijoiden väliseen mielipiteiden vaihtoon, vaan sen on perustuttava aktiivisiin kansallisiin keskusteluihin. Euroopan unionin tulevaisuudesta käytävässä keskustelussa on siis oltava seuraavat kaksi erillistä mutta toisiinsa vaikuttavaa tasoa: Kunkin valtion on järjestettävä keskusteluja omien vaatimustensa mukaisesti ja tuettava eri kansallisuuksia edustavien ihmisten kohtaamista ja eri näkökulmien vaihtoa. Vaikka tähän liittyvä vastuu kuuluu selvästi kansalliselle tasolle, unionin tulevaisuutta koskeva keskustelu saisi uuden ulottuvuuden, jos jäsenvaltiot vertailisivat käytänteitään peräkkäisten puheenjohtajuuskausien kannustamana. Ei ole syytä laatia yhteisiä suuntaviivoja tavasta järjestää kansalliset keskustelut, mutta jäsenvaltioiden välinen säännöllinen yhteydenpito neuvoston alaisuudessa olisi ilman muuta hyödyllistä tietojen vaihtamiseksi sekä keinojen ja menetelmien vertailemiseksi. Kansallisia aloitteita koskevan yhteisen pohdinnan käytännön järjestelyt voitaisiin esittää Göteborgissa kokoontuvalle Eurooppa-neuvostolle annettavassa raportissa. Tässä yhteydessä voitaisiin kerätä ehdokasmaiden mielipiteitä kansallisten keskustelujen järjestämisestä. Jäsenvaltioiden toivomuksesta komissio voisi ehdottaa käytännön tukea tai jopa laajempaa yhteistyötä, joka perustuisi Vuoropuhelu Euroopasta -kampanjasta saatuihin kokemuksiin. Tämä aloite, jonka komissio käynnisti maaliskuussa 2000 Euroopan parlamentin tuella, pyrkii kannustamaan toimielinuudistusta koskevia keskusteluja. Komissio on sen yhteydessä tehnyt eräiden jäsenvaltioiden kanssa sopimuksia myötävaikuttaakseen yhteistä etua olevien tapahtumien järjestämiseen. Yhteisön talousarviosta maksettava avustus on luonnollisesti hyvin suppea, koska tarkoituksena on tukea kansallisella tasolla järjestettyjä aloitteita eikä korvata niitä. Jäsenvaltioissa sijaitsevien komission edustustojen on komission niille osoittaman tehtäväkentän mukaisesti huolehdittava unionin tulevaisuutta koskevien kansallisten keskustelujen seurannasta ja autettava lisäämään näiden keskustelujen saamaa julkisuutta kansallisissa ja alueellisissa tiedotusvälineissä. Lisäksi on kehitettävä eurooppalaista keskustelua ottaen huomioon erityisesti jäsenvaltioissa ja ehdokasmaissa järjestetyissä keskusteluissa esiin tulleet Euroopan laajuiset ja maiden rajat ylittävät näkökohdat. Keskustelu perustuu pääosin eurooppalaisiin panoksiin ja tapahtumiin. Komission käytännön aloitteet toteutetaan lähinnä tässä yhteydessä. 4. Keskustelun Euroopan laajuiset näkökohdat Jäsenvaltioiden tehtävänä on järjestää Euroopan laajuisia kysymyksiä koskevat kansalliset keskustelut, kun taas puheenjohtajavaltiot - ensimmäisinä Ruotsi ja Belgia - edistävät keskustelun Euroopan laajuista ulottuvuutta yhdessä komission ja Euroopan parlamentin kanssa. Osallistujat Nizzan julistuksen mukaan kyseinen toimi on hyvin laaja, sillä kansallisiin ja yhteisön aloitteisiin on otettava mukaan kansallisten kansanedustuslaitosten, kaikkien julkista mielipidettä edustavien tahojen, poliittisten piirien, talouselämän ja yliopisto- ja tiedemaailman sekä kansalaisyhteiskunnan edustajat sekä ehdokasmaat. Toteutettavia toimia on syytä muunnella sen mukaan, mitkä ovat niiden kohderyhmät sekä aktivoitavat tahot. Kansallisten kansanedustuslaitosten kanssa käytävä keskustelu on erityisen tärkeä ja vaatii erityisjärjestelyjä. Olisi myös tutkittava, miten voitaisiin hyödyntää talous- ja sosiaalikomitean sekä alueiden komitean tarjoamaa kerrannaisvaikutusten mahdollisuutta. Nizzan julistuksessa mainittujen julkista mielipidettä edustavien tahojen aktivointi ei sulje pois mahdollisuutta järjestää kansalaisille tarkoitettuja keskusteluja. Euroopan laajuisen keskustelun keskeiset kysymykset on selitettävä mahdollisimman laajalle yleisölle, jotta jokainen voi oikealla hetkellä sanoa oman mielipiteensä asiaan perehtyneenä. Euroopan laajuiset aloitteet Euroopan yhteisön laajuinen keskustelufoorumi voidaan tietysti luoda monin eri tavoin. Poliittisia päättäjiä voidaan kannustaa puhumaan ulkomailla ja tiedotusvälineitä pyytää kertomaan muissa maissa käydyistä keskusteluista. Lisäksi voidaan kääntää ja asettaa saataville eri puolilla Eurooppaa käytävien keskustelujen sisältö sekä käyttää Euroopan laajuisia verkkoja tai verkkojen yhteenliittymiä (poliittiset piirit, talouselämä, yliopistomaailma, kansalaisyhteiskunta jne.). On tärkeää tehdä keskustelusta hyvin näkyvää järjestämällä Euroopan laajuisia tapahtumia ja huolehtimalla komission käytännön tuella 7. maaliskuuta Internetissä avatun futurum-sivuston laadusta. Komissio ehdottaa, että neuvosto, komissio ja Euroopan parlamentti sopivat Euroopan laajuisen keskustelun edistämistä koskevista käytännön menettelyistä. Näistä menettelyistä voitaisiin tiedottaa Eurooppa-neuvostolle Göteborgissa pidettävässä kokouksessa. 5. Ehdokasmaiden ottaminen mukaan Unionin tulevaisuutta koskevassa julistuksessa todetaan, että siitä, kuinka ehdokasvaltiot otetaan mukaan tähän prosessiin, päätetään myöhemmin. Puuttumatta niihin aloitteisiin, joita neuvoston puheenjohtajavaltiot voivat tehdä, on syytä korostaa, että kaikki interaktiiviset välineet (Internet-sivusto ja keskusteluryhmät), jotka komissio antaa kansalaisten käyttöön yhteisön kielillä, ovat avoimia myös ehdokasmaiden kansalaisille, jotka voivat sitä kautta osallistua suoraan keskusteluun. Kuten jäsenvaltioidenkin kohdalla, velvollisuus kehittää kansallisia keskusteluja unionin tulevaisuudesta kuuluu komission mielestä kunkin maan poliittisille päättäjille. Komissio ei siis aio itse järjestää näitä tapahtumia, lukuun ottamatta eurooppalaisten merkkihenkilöiden vierailuun kyseisessä maassa liittyviä tapahtumia, jotka rahoitetaan komission edustustojen käyttöön tähän tarkoitukseen annetuista tavanomaisista varoista. Lisäksi on pantava merkille komission suunnittelemat toimet laajentumista koskevan tiedotusstrategian yhteydessä. Myös se myötävaikuttaa Euroopan tulevaisuudesta käytävään keskusteluun omia tavoitteitaan ja omia menetelmiään noudattaen. 6. Keskustelun käytännön järjestelyt - komission osallistuminen Tämän tiedonannon liite 1 sisältää komission ehdotukset sen toimiksi keskustelun edistämiseksi. Keinojen osalta on korostettava, että monivuotisessa Euroopan laajuisessa keskustelussa tarvitaan yhtäjaksoisesti toimivia välineitä ja palveluja. Komissio ehdottaa, että se vastaa tukivälineiden ja -palvelujen hallinnoinnista. Vuoropuhelu Euroopasta -kampanja käynnistettiin helmikuussa 2000 tukemaan viimeisintä perussopimusten uudistusprosessia. Silloin komissio hankki keskustelujen järjestämisestä, kommenttien keräämisestä ja levittämisestä, yhteistyökumppanuuksien kehittämisestä sekä interaktiivisten viestintävälineiden käytöstä kokemusta, jota se voi nyt hyödyntää. Vuoropuhelu Euroopasta -kampanjan tarkoituksena oli nimenomaan kannustaa julkista keskustelua Euroopasta. Kampanjan aikana jäsenvaltioissa järjestettiin yli 200 Eurooppaa käsitellyttä keskustelua. Vuoropuhelua varten perustetun Internet-sivuston ja erityisesti sen keskusteluryhmien ansiosta keskusteluun osallistui paljon kansalaisia. Toimintaa voitaisiin muokata siten, että toimielimet voisivat vastata Euroopan tulevaisuudesta käytävän keskustelun tietyistä toimintaedellytyksistä. Vuoropuhelu Euroopasta -kampanjasta on syytä huomata, että - sille luotiin toimielinten väliset puitteet, ja sen suunnat määriteltiin Prince-ohjelmassa - siihen sovelletaan tiettyä budjettikohtaa B3-306, josta rahoitetaan myös muita tiedotustoimia (kuten euroa, laajentumista sekä vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvaa aluetta koskevia toimia) - se toimii joustavasti ja hajautetusti, ja mukana on viranomaisten lisäksi myös kansallisia ja yhteisön tason kansalaisjärjestöjä - siinä käytetään uutta tietotekniikkaa, joka on kehitetty erityisesti interaktiivista verkkoviestintää (keskusteluryhmät) ja jäsenvaltioiden kanssa tehtävää yhteistyötä varten. Vuoropuhelu Euroopasta -aloitteen mukauttamiseksi interaktiivista tietoteknistä osuutta on vahvistettava. Käsiteltävien aiheiden, joissa alun perin keskityttiin toimielimiin, on katettava keskeiset unionin tulevaisuutta koskevat kysymykset. Kohderyhmiä on laajennettava Nizzan julistuksessa mainittuihin julkista mielipidettä edustaviin tahoihin. Koko aloitteen on saatava aivan uusi ulottuvuus. Vuoropuhelu Euroopasta -aloitetta varten luotuja apuvälineitä ja erityisesti niitä, jotka liittyvät Europa-palvelimella käytävään interaktiiviseen viestintään, voidaan hyödyntää välittömästi, kunhan taataan määrärahat, joita tarvitaan niiden ylläpitoon ja käyttöön unionin tulevaisuudesta käytävän keskustelun yhteydessä. Vuoropuhelu Euroopasta -kampanjassa käytetyt apuvälineet tuovat jäsenvaltioiden ja yhteisön tason aloitteisiin näkyvyyttä ja luovat interaktiivisen suhteen muun muassa julkiseen mielipiteeseen, lehdistöön, mediaan, poliittisiin piireihin, talouselämään ja yliopistomaailmaan. Kuten muissakin Euroopan laajuista keskustelua edistävissä toimissa konkreettiset järjestelyt Vuoropuhelu Euroopasta -kampanjan muokkaamiseksi on vahvistettava yhteisellä sopimuksella neuvoston ja Euroopan parlamentin kanssa. On muun muassa tarpeen kehittää mahdollisimman paljon yhteistoimintaa muiden Prince-ohjelman tiedotuskampanjoiden kanssa, joiden aiheet ovat oleellinen osa Euroopan tulevaisuudesta käytävää keskustelua, vaikka tämän tiedonannon kohteena oleva aloite ei olekaan osa tiedotuspolitiikkaa. Näistä toimista vastaavien yksiköiden välille perustetaan pysyvä tiedonvaihtojärjestelmä, joka koskee sekä keskustelujen sisältöä että muotoa. ____________________ LIITE 1 SUUNTAVIIVAT EUROOPAN LAAJUISEN KESKUSTELUN KÄYTÄNNÖN NÄKÖKOHTIIN LIITTYVÄSTÄ KOMISSION OSUUDESTA Keskustelun onnistumisen keskeiset edellytykset Jotta keskustelu onnistuisi, seuraavien kriteerien on täytyttävä: - Käytetään kansalaisista lähtevää lähestymistapaa. - Poliitikkojen ja muiden julkisten vastuuhenkilöiden on jatkuvasti ruokittava keskustelua. - Luodaan tehokas järjestelmä palautteen antamista varten, jotta kansalaisten ja muiden keskusteluun osallistuvien esittämistä kommenteista tehdään yhteenveto, joka välitetään päättäjille tiedoksi ja vastattavaksi. Vuodeksi 2001 ehdotetut toimet 1. Komission keskeisenä tehtävänä alusta lähtien on saattaa Vuoropuhelu Euroopasta -aloitteen kokemukset ja välineet käytettäviksi keskustelussa. a. "Vuoropuhelu Euroopasta" -verkkosivusto (josta kehitetään futurum-verkkosivusto "Euroopan tulevaisuus") b. verkkosivuston keskusteluryhmät (yksi ryhmä kutakin keskeistä aihetta varten) c. verkkosivuston ja keskusteluryhmien aktiivinen tukeminen (esimerkiksi erityiset linkit komission, muiden yhteisön toimielinten, hallitusten, alueiden, järjestöjen ja tiedotusvälineiden verkkosivustoilla) d. suorat Internet-päätekeskustelut e. komission tiedotuspisteiden aktiivinen osallistuminen kaikkialla Euroopassa f. kansalaisyhteiskunnan yhteistyökumppaneiden ja Euroopan laajuisten verkkojen aktiivinen osallistuminen g. median aktiivinen osallistuminen h. maiden rajat ylittävät interaktiiviset tapahtumat (videokonferenssien tai komission "Europe by Satellite"-uutispalvelun avulla) i. koulujen osallistuminen jäsenvaltioissa ja ehdokasmaissa j. tuki kokousten ja keskustelujen yhteenvetojen laatimiseen ja kääntämiseen. 2. Komissio voi tehdä teknisiä valmisteluja tiiviimmän keskustelun käynnistämiseksi vuonna 2002, jolloin siihen osallistuisi paljon yhteistyökumppaneita, siten, että se a. järjestää tarjouspyynnön etsiäkseen yhteistyökumppaneita, jotka osallistuvat keskusteluun ja edistävät sitä tammikuusta 2002 b. laatii sähköpostijärjestelmän, jonka avulla voidaan kysyntä- ja tarjontatekniikkaa käyttäen saavuttaa tietyt kohderyhmät jäsenvaltioissa ja ehdokasmaissa c. varaa tarvittavat määrärahat ja henkilöresurssit laajempaa toimintaa varten vuodesta 2002 eteenpäin. 3. Komissio voi osaltaan valmistella organisaatioiden aktiivista ja suoraa osallistumista keskusteluun. Jäsenvaltioissa ja ehdokasmaissa olevien komission edustustojen aktiivisella tuella valmisteluihin olisi saatava mukaan seuraavia tahoja: a. poliittisia toimijoita (puolueita, nuorisojärjestöjä, alueellisia toimijoita) b. taloudellisia toimijoita (kuten Euroopan tason organisaatioita) c. yliopistomaailman edustajia (kuten Jean Monnet -professoreita, asiantuntijaryhmiä) d. kansalaisyhteiskunnan edustajia e. tiedotusvälineiden edustajia. Tarvittavat resurssit / Vuodeksi 2002 ehdotetut toimet 1. vahvempi ydinryhmä tukemaan ja koordinoimaan keskustelua 2. enemmän määrärahoja Prince-ohjelman budjettikohdasta 3. Euroopan laajuinen aktiivisten yhteistyökumppaneiden verkko kaikilla toiminta-aloilla (vuonna 2001 toteutettavan tarjouspyynnön perusteella) 4. keskustelua varten perustetun verkkosivuston kehittäminen 5. selvitys niistä interaktiivisista mahdollisuuksista, joita on tarjolla Internetin ja muun uudenaikaisen tekniikan (muun muassa teletekstit, web-lähetykset) avulla 6. uusi kysyntä- ja tarjontatekniikkaa hyödyntävä sähköpostijärjestelmä, jossa ovat mukana kaikki tärkeät kohderyhmät. Organisaatio ja talousarvio 1. Euroopan tulevaisuudesta käytävää keskustelua on koordinoitava moitteettomasti sekä poliittisesti että teknisesti. Toiminnan toteuttamisesta vastaa neuvoston, komission ja Euroopan parlamentin virkamiehistä koostuva koordinointikomitea, ja tarvittaessa voidaan perustaa erityistyöryhmiä (esimerkiksi verkkosivua varten). Voisi myös olla hyödyllistä perustaa poliittisen tason johtokomitea. 2. Vuoropuhelu Euroopasta -aloitteeseen yhteisön talousarviossa varatuista määrärahoista voidaan varata suuri osa uutta keskustelualoitetta ja erityisesti uutta verkkosivua varten mutta myös uusien vuonna 2002 toteutettavien aloitteiden valmisteluun. 3. On suotavaa laatia keskustelulle iskevä nimi ja logo kaikilla virallisilla kielillä (ja ehdokasmaiden kielillä). LIITE 2 Julistus unionin tulevaisuudesta 1. Nizzassa päätettiin merkittävistä uudistuksista. Konferenssi on tyytyväinen jäsenvaltioiden hallitusten edustajien konferenssin menestykselliseen lopputulokseen ja kehottaa jäsenvaltioita ratifioimaan Nizzan sopimuksen viipymättä. 2. Konferenssi on yhtä mieltä siitä, että jäsenvaltioiden hallitusten edustajien konferenssin lopputulos tasoittaa tietä Euroopan unionin laajentumiselle, ja korostaa, että Nizzan sopimuksen ratifioinnin myötä Euroopan unioni on saattanut päätökseen uusien jäsenvaltioiden liittymisen edellyttämät toimielimiä koskevat muutokset. 3. Kun konferenssi on näin tasoittanut tietä laajentumiselle, se toivoo että Euroopan unionin tulevaisuudesta käydään perusteellisempaa ja laaja-alaisempaa keskustelua. Vuonna 2001 puheenjohtajavaltiot Ruotsi ja Belgia edistävät yhteistyössä komission ja yhdessä Euroopan parlamentin kanssa laaja-alaista keskustelua kaikkien asianosaisten eli kansallisten kansanedustuslaitosten ja kaikkien julkista mielipidettä edustavien tahojen, poliittisten piirien, talouselämän ja yliopisto- ja tiedemaailman sekä kansalaisyhteiskunnan edustajien kanssa. Siitä, kuinka ehdokasvaltiot liitetään mukaan tähän prosessiin, päätetään myöhemmin. 4. Göteborgissa kesäkuussa 2001 kokoontuvan Eurooppa-neuvoston saatua selvityksen asiasta Eurooppa-neuvosto antaa Laekenissa Brysselissä joulukuussa 2001 pidettävässä kokouksessaan julistuksen, joka sisältää prosessin jatkon kannalta tarpeellisia aloitteita. 5. Prosessin yhteydessä olisi tarkasteltava muun muassa seuraavia asioita: - kuinka Euroopan unionin ja jäsenvaltioiden välinen toimivallan jako voidaan tarkentaa toissijaisuusperiaatteen mukaisesti ja kuinka sen noudattamista voidaan valvoa - Nizzassa julistetun Euroopan unionin perusoikeuskirjan aseman määrittely Kölnin Eurooppa-neuvoston päätelmien mukaisesti - perussopimusten yksinkertaistaminen niiden selkeyttämiseksi ja niiden tekemiseksi helpommin ymmärrettäviksi muuttamatta niiden sisältöä - kansallisten kansanedustuslaitosten asema eurooppalaisissa rakenteissa. 6. Esittämällä nämä tarkasteltavat aiheet konferenssi pitää tärkeänä, että unionin ja sen toimielinten demokraattista legitiimiyttä ja avoimuutta parannetaan ja seurataan jatkuvasti, jotta toimielimet tuotaisiin lähemmäksi jäsenvaltioiden kansalaisia. 7. Konferenssi on yhtä mieltä siitä, että kun nämä valmistelut on suoritettu, kutsutaan vuonna 2004 koolle uusi jäsenvaltioiden hallitusten edustajien konferenssi, jossa edellä mainittuja asioita käsitellään vastaavien muutosten tekemiseksi perussopimuksiin. 8. Jäsenvaltioiden hallitusten edustajien konferenssi ei muodosta millään tavoin estettä laajentumiselle tai ole edellytyksenä sille. Lisäksi ne ehdokasvaltiot, jotka ovat saattaneet liittymisneuvottelunsa unionin kanssa päätökseen, kutsutaan osallistumaan konferenssiin. Ne ehdokasvaltiot, jotka eivät ole saattaneet liittymisneuvottelujaan päätökseen, kutsutaan konferenssiin tarkkailijoina. SÄÄDÖKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS Politiikan ala(t): Toiminnan ala(t): Toimenpiteen nimi: keskustelu Euroopan tulevaisuudesta 1. BUDJETTIKOHTA/-KOHDAT B3-306 PRINCE (Euroopan kansalaisten tiedotusohjelma) Tämä rahoitusselvitys koskee ainoastaan osiota "Keskustelu Euroopan tulevaisuudesta", eikä siinä käsitellä muita samasta budjettikohdasta rahoitettavia toimia. 2. NUMEROTIEDOT 2.1 Toimenpiteen kokonaismäärärahat (B-osa): milj. euroa maksusitoumusmäärärahoina Toimenpiteen kustannusten arvioidaan olevan enintään 9 500 000 euroa: varainhoitovuonna 2002*: 4 500 000 euroa varainhoitovuonna 2003*: 3 500 000 euroa varainhoitovuonna 2004*: 1 500 000 euroa (*): Kaikki edellä ja tämän rahoitusselvityksen taulukoissa esitetyt määrät ovat ainoastaan suuntaa-antavia, sillä määrärahojen saaminen riippuu budjettivallan käyttäjän vuosittaisesta päätöksestä. 2.2 Toimenpiteen soveltamisaika: 2002-2004 2.3 Monivuotinen kokonaismenoarvio: a) Maksusitoumusmäärärahojen/maksumäärärahojen aikataulu (rahoitustuki) (vrt. kohta 6.1.1) milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) >TAULUKON PAIKKA> b) Tekninen ja hallinnollinen apu ja tukimenot (vrt. kohta 6.1.2) >TAULUKON PAIKKA> c) Henkilöstö- ja muiden hallintomenojen kokonaisvaikutus rahoitukseen(vrt. kohdat 7.2 ja 7.3) >TAULUKON PAIKKA> 2.4 Yhteensopivuus ohjelmasuunnitelman ja rahoitusnäkymien kanssa |×| Ehdotus on tehdyn ohjelmasuunnitelman mukainen. | | Ehdotus edellyttää rahoitusnäkymien kyseisen otsakkeen ohjelmasuunnitelman muuttamista, | | ja tämä voi edellyttää toimielinten sopimuksen määräysten soveltamista. 2.5 Vaikutukset tuloihin × Ei vaikuta tuloihin (kyseessä ovat toimenpiteen toteuttamiseen liittyvät tekniset näkökohdat). TAI | | Vaikutukset tuloihin ovat seuraavat: ei mitään 3. BUDJETTITIEDOT >TAULUKON PAIKKA> 4. OIKEUSPERUSTA Toimet, joita komissio toteuttaa institutionaalisten erioikeuksiensa nojalla 5. KUVAUS JA PERUSTELUT 5.1 Yhteisön toiminnan tarve [2] [2] Lisätietoja erillisessä ohjeasiakirjassa. Euroopan tulevaisuutta koskevasta keskustelusta päätti Nizzassa kokoontunut Eurooppa-neuvosto. 5.1.1 Toiminnan tavoitteet Vuoden 2004 HVK:n valmistelu. Valtion- ja hallitusten päämiehet ovat toivoneet (Euroopan unionin tulevaisuutta koskevassa julistuksessa, joka sisältyy HVK:n päätösasiakirjaan), että Euroopan tulevaisuudesta käynnistetään laaja-alainen ja perusteellinen keskustelu. Tällä toimenpiteellä edistetään laajaa keskustelua, pyritään saamaan siihen mukaan yhteistyökumppanuuksien kautta kaikki asiaan liittyvät osapuolet, tarjotaan interaktiiviset laitteet ja apuvälineet, jotta keskusteluun voisi osallistua mahdollisimman moni ja siitä voitaisiin helpommin laatia Euroopan laajuinen yhteenveto. Keskusteluun pyritään saamaan mukaan Euroopan laajuiset kansalaisyhteiskunnan verkot, poliittiset piirit, yliopistomaailman ja talouselämän edustajat, ja luodaan yhteisön tason sähköinen interaktiivinen foorumi, jonka kautta kaikki halukkaat pääsevät keskustelemaan ja keskustelun tuloksia voidaan kerätä. Toimenpiteeseen sisältyy tiedotustoimia, joilla keskustelua tehdään tunnetuksi ja kansalaisia kannustetaan osallistumaan siihen. 5.1.2 Ennakkoarviointiin liittyvät toimenpiteet Ehdotetulla toimella vastataan Nizzassa joulukuussa 2000 päättyneen hallitustenvälisen konferenssin toimeksiantoon, jonka mukaan on tarpeen käynnistää nopeasti laaja ja perusteellinen keskustelu Euroopan unionin tulevaisuudesta ja jossa toimielimille annetaan vastuu keskustelun edistämisestä. 5.1.3 Jälkiarvioinnin perusteella toteutetut toimenpiteet: Ensimmäinen arviointi toteutetaan loppuvuodesta 2001, ja sen perusteella voidaan tarvittaessa muuttaa täytäntöönpanossa käytettäviä välineitä. 5.2 Suunnitellut toimet ja yhteisön rahoitustukea koskevat yksityiskohtaiset säännöt Tarkoituksena on suunnitella, kehittää ja hallinnoida verkkosivustoa, joka sisältää interaktiivisia järjestelmiä (kansalaisille): palveluhankinnat solmia kumppanuussuhteita kansallisten hallitusten ja kansalaisyhteiskunnan verkkojen kanssa, millä edistetään keskustelukokouksia kaikkialla Euroopassa kolmen vuoden ajan: rahoitukseen osallistuminen ja sopimukset tuottaa viestintäaineistoa: tavara- ja palveluhankinnat 5.3 Toteutusta koskevat yksityiskohtaiset säännöt Elektronisia apuvälineitä kehittävät ja hallinnoivat sopimussuhteiset yritykset yksikön virkamiesten antamien ohjeiden mukaisesti. Viestintätuotteet toteutetaan tilausten (puitesopimussuhteiset yritykset) tai tarjouspyyntöjen perusteella. Kumppanuussuhteista neuvotellaan ja sovitaan jäsenvaltioiden hallitusten kanssa, ja suunniteltuja toimia johtavat jäsenvaltiot sopimusten perusteella. Kumppanuuksista verkkojen kanssa päätetään ehdotuspyyntöjen perusteella. 6. RAHOITUSVAIKUTUKSET 6.1 Kokonaisrahoitusvaikutus, B osa (koko ohjelmakaudeksi) 6.1.1 Rahoitustuki Maksusitoumusmäärärahat euroa Nämä kustannukset perustuvat taulukossa 6.2 esitettyihin työhypoteeseihin. >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> 6.2. Toimenpidekohtainen kustannuslaskelma, B osa (koko ohjelmakaudeksi) [3] [3] Lisätietoja erillisessä ohjeasiakirjassa. (työhypoteesit) Maksusitoumusmäärärahat milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) >TAULUKON PAIKKA> 7. VAIKUTUKSET HENKILÖSTÖÖN JA HALLINTOMENOIHIN 7.1. Vaikutus henkilöstöön >TAULUKON PAIKKA> 7.2 Henkilöstön taloudellinen kokonaisvaikutus >TAULUKON PAIKKA> Määrät vastaavat 12 kuukauden kokonaismenoja. 7.3 Muut toimesta johtuvat hallintomenot >TAULUKON PAIKKA> Määrät vastaavat 12 kuukauden kokonaismenoja. (1) Mainittava komitean laji sekä ryhmä, johon se kuuluu. I. Yhteensä vuodessa (7.2 + 7.3) II. Toimen kesto III. Toimen kokonaiskustannukset (I |÷| II) // 594 000 EUR 3 vuotta 1 782 000 EUR 8 SEURANTA JA ARVIOINTI 8.1 Seurantajärjestelmä Toimenpiteen seuranta ja arviointi suoritetaan jatkuvan seurannan sekä erityisten arviointitoimien avulla. Eurobarometri antaa tietoja julkisesta mielipiteestä ja sen kehityksestä. Haluttu tavoite on ensi sijassa poliittinen, sillä tarkoituksena on ottaa käyttöön interaktiivinen mekanismi Euroopan kansalaisten ja poliittisten vastuuhenkilöiden saamiseksi lähemmäksi toisiaan. Siitä huolimatta toiminnan onnistumista on mahdollista mitata keskusteluun tarkoitetulla sivustolla käyntien määrän ja keskusteluryhmissä esitettyjen sähköisten tuotosten määrän avulla. Komission yksiköiden arvion mukaan ensimmäistä indikaattoria koskeva kohtuullinen tavoite on 100 000 kävijää kuukaudessa. Toista indikaattoria koskeva vähimmäistavoite on keskimäärin 300 osallistujaa kutakin kolmeksi vuodeksi avattavaa keskusteluryhmää kohden. 8.2 Arvioinnin yksityiskohtaiset säännöt ja arviointijaksot Väliarviointi toteutetaan vuoden 2003 ensimmäisellä puoliskolla. Loppuarviointi toteutetaan vuonna 2004. Sopimukseen perustuvaa yhteistyötä jäsenvaltioiden kanssa seurataan ja arvioidaan. Tuensaajat laativat kaikista tapaamisten, keskustelujen ja yhteistyökumppanuuksien järjestämiseen annetuista tuista toimintaa ja rahoitusta koskevan raportin, joka arvioidaan. 9. PETOSTEN TORJUNTATOIMET Sopimukset tehdään voimassa olevan varainhoitoasetuksen mukaisia hankintamenettelyjä noudattaen. Yhteistyöstä jäsenvaltioiden kanssa tehdään yhteisten tiedotussuunnitelmien mukaiset yhteisrahoitussopimukset. Tapaamisiin ja keskusteluihin liittyvät kustannukset korvataan rahoitussopimusten perusteella, ja korvaamisessa noudatetaan komission laatimia ohjeita.