EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 30.03.1998 
KOM(1998) 1971opull. 
KOMISSION TIEDONANTO 
NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN PARLAMENTTI^ 
YRITYSPANEELI 
PILOTTIHANKE 

YRITYSPANEELI 
PILOTTIHANKE 
1. JOHDANTO 
Liiallinen sääntely tulee kalliiksi ja heikentää yritysten kilpailukykyä ja niiden 
työllistämismahdollisuuksia.1. Epäasianmukaiset ja huonosti suunnatut toimenpiteet 
voivat vaikuttaa tuhoisasti yhtenäismarkkinoiden toimintaan. Kaiken sääntelyn olisi 
oltava täysin perusteltua, sen olisi noudatettava toissijaisuusperiaatetta, oltava 
tavoitteisiin suhteutettua ja siitä ei saisi aiheutua liiallisia sopeutumiskustannuksia 
eikä liiallisia hallinnollisia rasitteita taloudellisille toimijoille, varsinkaan 
pienyrityksille. 
Viime vuosien aikana komissio on käynnistänyt useita aloitteita lainsäädännön 
yksinkertaistamiseksi ja parantamiseksi. Näillä on haluttu konkretisoida 
lainsäädäntöpolitiikalle vuonna 1996 hyväksyt yleiset suuntaviivat2 . SLIM-
ohjelma on mahdollistanut uuden menetelmän käyttöönoton, jonka tavoitteena on 
ottaa uudemman kerran tarkasteluun ja yksinkertaistaa yhtenäismarkkinoiden 
lainsäädäntöä yhteistyössä jäsenvaltioiden ja asianomaisten toimijoiden kanssa. 
Kertomuksessa "Säädöskäytännön parantaminen" kuvaillaan ja selvitetään yhteisön 
lainsäädännön yksinkertaistamiseen tähtääviä toimia. Hiljattain on myös perustettu 
yritysten hallinnollisen ympäristön yksinkertaistamista käsittelevä task-force -
ryhmä (BEST). Ryhmän tehtävänä on osallistua yritysten toimintaympäristön 
parantamiseen ehdottamalla sellaisia toimenpiteitä, joilla kevennetään yritysten 
hallinnollista taakkaa ja vähennetään turhia säännöksiä, jotka haittaavat yritysten ja 
erityisesti pk-yritysten kehitystä. Komission sisäisellä menettelyllä yrityksiin 
kohdistuvien vaikutusten arvioimiseksi (vaikutusselvitys) halutaan analysoida 
perusteellisesti yrityksiin ja erityisesti pienyrityksiin kohdistuvien 
lainsäädäntöehdotuksien vaikutusta. Erityisesti ammatillisten järjestöjen ja muiden 
asianomaisten tahojen kanssa ja epävirallisella tasolla jäsenvaltioiden kanssa 
toteutettu kuulemismenettely on tärkeä osa kokonaisuutta, jonka tavoitteena on 
vaikutusten lopullinen arviointi. Ammatilliset järjestöt ja neuvosto ovat ilmaisseet 
toivomuksensa, että järjestelmää ja menettelyjä parannettaisiin. Komissio 
työskentelee tällä hetkellä tarkistaakseen suuntaviivoja, joita se käyttää niissä 
sisäisissä työmenetelmissään, jotka liittyvät yrityksiin kohdistuvien vaikutusten 
arviointiin. 
Luxemburgissa kokoontunut työllisyyttä käsitellyt ylimääräinen Eurooppa-neuvosto (marraskuu 1997) 
pyysi Euroopan yhteisön ja kansallisia lainlaatijoita jatkamaan pyrkimyksiään yritysten ja erityisesti 
pk-yritysten lainsäädäntö-ja hallinnollisen ympäristön yksinkertaistamiseksi. 
SEC(95) 2255/7 18.01.96. 
2-
Kansallisella tasolla on toteutettu aloitteita lainsäädäntöehdotusten yrityksille 
aiheuttamien hallinnollisten vaikutusten ja kustannusten arvioinnin parantamiseksi. 
Näistä saadun kokemuksen perusteella komissio on päättänyt yhtenäismarkkinoiden 
toimintasuunnitelman puitteissa aloittaa pilottihankkeita, joiden tavoitteena on 
parantaa yritysten kuulemismenettelyjä, joissa käsitellään tiettyjen uusien 
ehdotusten täytäntöönpanon aiheuttamia kustannuksia. Toimintasuunnitelmassa 
kaavailtiin pilottihanketta, jolla perustetaan eurooppalaisten yritysten paneeli 
(pilottihankkeiden aloitusajankohta on vuonna 1998). 
Paneelin kuulemisessa: 
• ei aseteta tavoitteeksi ehdotetun lainsäädännön tavoitteiden ja ansioiden 
arviointia. Sen tulisi pikemminkin antaa mahdollisuus tiukasti asetetussa 
määräajassa arvioida ehdotetun uuden lainsäädännön yrityksille aiheuttamat 
sopeutumiskustannukset ja hallinnolliset rasitteet. Komissiolle tämä antaisi 
mahdollisuuden kuulla yksittäisten yritysten ja erityisesti pk-yritysten reaktioita 
ja arvioida sitä, onko se saavuttanut lainsäädäntöehdotuksissaan sopivan 
kustannus/hyöty tasapainon. 
• pyritään tunnistamaan saman tavoitteen saavuttamiseksi vaihtoehtoisia ratkaisuja, 
joissa yritysten hallinnollinen taakka pysyy mahdollisimman kevyenä. 
• ehdotusluonnosta ei saateta yleiseen jakeluun. Jaettava aineisto rajoittuu 
yhteenvetoon niistä ehdotuksen pääkohdista, joilla on vaikutusta yritysten 
sopeutumiskustannuksiin. 
• komission aloiteoikeutta ja toimivaltaa ei rajoiteta. 
Pilottihankkeiden tulosten perusteella komissio tutkii onko aloitetta aiheellista 
jatkaa ja erityisesti onko aihetta perustaa eurooppalaisten yritysten paneeli yhteisön 
tasolla. 
2. TAVOITE 
Erilaisten aloitteiden perimmäinen tavoite on parantaa komission 
täytäntöönpaneman lainsäädännön vaikutuksen analysointimenetelmiä ja siltä 
perustalta parempien ehdotuksien antaminen. Yrityspaneelin kuulemisessa pitäisi 
pääasiassa, mutta ei kuitenkaan yksinomaan käsitellä sopeutumiskustannuksia ja 
hallinnollisia rasitteita, jotka voivat haitata kaupan ja teollisuuden kehitystä. 
Kuulemisen avulla saataisiin hyödyllisiä ja asianmukaisia tietoja. Pilottivaiheessa 
keskitytään vain tiettyjen alojen lainsäädäntöehdotuksiin. Kun otetaan huomioon, 
että yhtenäismarkkina-lainsäädännön tavoitteena on poistaa yritysten toimintaa 
haittaavia esteitä ja keventää rasitteita ja että komission lainsäädäntötoiminta on 
tuntuvasti vähentynyt, niin on selvää, että yrityspaneelin tarkasteltavaksi tuotavien 
lainsäädäntöehdotusten määrä ei ole kovinkaan suuri. 
Yrityspaneeli ei korvaisi tavanomaista kuulemismenettelyä vaan täydentäisi sitä 
lainsäädäntöehdotusten laatimisen myöhäisemmässä vaiheessa. Samoin kuin muiden 
kuulemismenettelyjen kohdalla, paneelin kuuleminen ei rajoita komission 
aloiteoikeutta eikä toimivaltaa. Paneelin kuulemisen tulokset ovat komission 
3-
saatavilla, kun se tekee lopullisen päätöksensä. Toimivaltainen pääosasto jatkaa 
edelleen ammatillisten järjestöjen ja muiden asianomaisten tahojen kuulemista, ja 
komissio järjestää edelleen tapansa mukaan laajempia kuulemisia käyttäen tähän 
tarkoitukseen erityisesti vihreitä kirjoja, työasiakirjoja ja asianomaisten tahojen 
(mukaan lukien ammatilliset järjestöt) kanssa järjestettyjä kokouksia. 
3. MENETELMÄ 
Yrityspaneelilla on oltava seuraavat erityispiirteet: 
- sen on oltava edustava, mikä edellyttää, että siihen kuuluu kaikenkokoisia 
yrityksiä, myös pk-yrityksiä, mutta ei ainoastaan niitä, ja sen on oltava 
maantieteellisesti ja alakohtaisesti riittävän kattava ja sen on katettava 
vähittäiskauppa- ja palvelualat. 
- sen tulosten on oltava luotettavia. Osallistuvien yritysten on ymmärrettävä 
toiminnan tavoitteet ja niiden on oltava valmiita suorittamaan tarvittavat työt. 
Osallistuminen on vapaaehtoista. 
- sen aiheuttaman hallinnollisen taakan on oltava äärimmäisen keveä. Tämän on 
pädettävä sekä komission yksiköiden (ja kansallisten viranomaistahojen) että 
osallistuvien yritysten kohdalla. Siten jo olemassa olevia rakenteita käytetään 
mahdollisimman paljon. 
- sen on oltava tehokas toiminnassaan eli sen on kyettävä noudattamaan tiukkoja 
määräaikoja, jotta lainsäädäntöprosessi ei viivästyisi. 
- sen on noudatettava salassapitosääntöjä. Kuuleminen toteutetaan komissiossa 
voimassa olevia salassapitosääntöjä noudattaen. Yritykset vastaavat kyselyihin 
nimettöminä. 
4. PANEELIN TOTEUTTAMINEN 
Paneelin muodostamiseksi on tutkittu useita eri vaihtoehtoja. 
• Eurooppalaisten yritysten paneeli voitaisiin muodostaa komission vastuun ja 
hallinnon alaisuuteen. Tämä edellyttäisi useamman tuhannen yrityksen 
kuulemista, jotta saataisiin tilastollisesti pätevä tulos. 
• Voitaisiin turvautua Euroopan tasolla yrityksiä edustaviin tärkeimpiin järjestöihin 
ja käyttää niiden käytössä olevia verkostoja, jotta saataisiin yhteys viidentoista 
jäsenvaltion yrityksiin. 
• Voitaisiin käyttää jo olemassa olevia kansallisia paneeleja tai sellaisia, joita 
ollaan perustamassa kansallisissa hallintoelimissä tai ammatillisissa järjestöissä. 
• Voitaisiin perustaa instituuttien tai erityiskonsulttien muodostama verkosto. 
Kuultuaan sisämarkkinoiden neuvoa-antavan komitean jäseniä komissio katsoo, että 
olisi valittava hajautettu lähestymistapa pilottihankkeiden käynnistämisessä. 
Kutakin osallistuvaa jäsenvaltiota (useilla on jo valmiina kuulemisen järjestämiseen 
-4-
tarvittavat rakenteet) kehotetaan muodostamaan paneeli, jonka muodostamisessa 
otetaan tarvittaessa huomioon maan omat perinteet ja menetelmät 
kuulemismenettelyissä ja toimivaltaiset järjestöt. Kunkin jäsenvaltion on 
määritettävä paneelin koko ja kokoonpano noudattaen edellä määritettyjä 
kriteereitä. Paneelin edustavuuteen on myös kiinnitettävä erityistä huomiota. 
Kansalliset viranomaiset voivat muodostaa paneeleita, joko suoraan tai yhteistyössä 
kansallisten ammatillisten järjestöjen kanssa. Kunkin jäsenvaltion on nimettävä 
yhteyshenkilö kansallisessa hallinnossaan (tai ammatillisessa järjestössä). 
Yhteyshenkilön tehtävänä on varmistaa yhteydenpito komissioon, kuulemisen 
järjestäminen kansallisella tasolla ja siitä huolehtiminen, että komission säätämiä 
tiukkoja ehtoja noudatetaan erityisesti kuulemisen määräaikojen osalta. 
5. JÄRJESTELYT 
Jäsenvaltiot tulevat olemaan vastuussa yritysten kuulemismenettelyn käytännön 
järjestelyissä. Komissio vastaa niiden ehdotusten valinnasta, joista paneelia kuullaan 
sekä kuulemisen tulosten arvioinnista ja käsittelystä. Komissio toimittaa tarpeelliset 
asiakirjat jäsenvaltioiden käyttöön (yhteenveto lainsäädäntöehdotuksesta, 
kyselylomake). Kuulemisen tulokset julkistetaan. 
5.1 Lainsäädäntöehdotusten valinta 
Yrityspaneelia kehotetaan tutkimaan niitä ehdotuksia, jotka on valittu 
yksinomaan sellaisten ehdotusten joukosta, joiden voidaan olettaa vaikuttavan 
yrityksiin huomattavasti lisäten niiden hallinnollisia rasitteita ja 
sopeutumiskustannuksia. Komissio valitsee vuotuisen työohjelmansa pohjalta 
käsiteltävät lainsäädäntötoimenpiteet ja laatii suuntaa-antavan luettelon. Näistä 
kuullaan paneelia ja näiden vaikutusta yrityksiin arvioidaan. 
Paneelia kuullaan enemminkin sellaisista lainsäädäntöehdotusluonnoksista, 
jotka koskevat useita aloja ja suurta määrää paneelin muodostavia yrityksiä kuin 
sellaisista teksteistä, jotka kiinnostavat ainoastaan pientä määrää sektoreita. 
5.2 Kuuleminen 
Paneelia kuullaan valituista toimenpiteistä annetussa tietyssä määräajassa ennen 
kuin komissio virallisesti hyväksyy ehdotuksen. Yrityspaneelin jäsenien 
kuuleminen sopeutumiskustannuksista ja hallinnollisesta taakasta voitaisiin 
tarvittaessa aloittaa samanaikaisesti asianomaisten eurooppalaisten 
ammatillisten järjestöjen kuulemisen kanssa. Viimeksimainitun tavoite on usein 
laajempi ja toisinaan poliittinenkin. Kuuleminen ei saa viivästyttää 
lainsäädäntöprosessia. 
Kuulemisen perustana on lyhyt perustelu (saatavana kaikilla yhteisön kielillä), 
josta käy ilmi asianomaisilta yrityksiltä sisäisiä sopeutustoimia vaativat 
säännökset. Kaikilla yhteisön kielillä laaditaan kyselylomake, jossa keskitytään 
sopeutumiskustannusten määrittämiseen. Siinä erotetaan toisistaan toistuvat ja 
uusiutumattomat sopeutumiskustannukset ja hallinnolliset seuraamukset. 
Kyselylomake voi myös tarjota yrityksille mahdollisuuden ehdottaa saman 
tavoitteen saavuttamiseksi vaihtoehtoisia ratkaisuja, joissa yritysten 
hallinnollinen taakka pysyy mahdollisimman kevyenä. Yritysten kuulemisiin 
käyttämä aika olisi rajoitettava vain ehdottoman välttämättömään. 
Kukin kansallinen yhteyshenkilö huolehtii tarpeellisten asiakirjojen 
vastaanottamisesta ja niiden jakelusta paneelin jäsenille. Paneeleilla on 
tavallisesti kolme viikkoa aikaa vastata, mutta aikaa voidaan joissakin 
tapauksissa lyhentää. Yksittäisten yritysten vastaukset kyselylomakkeisiin 
toimitetaan suoraan komissiolle. 
Asioiden kulun nopeuttamiseksi käytetään sähköisiä tiedonsiirtojärjestelmiä 
kuten Internetiä. 
5.3 Tulosten analysointi 
Komission analysoi ja arvioi lainsäädäntöehdotuksesta aiheutuvat 
sopeutumiskustannukset ja hallinnolliset seuraamukset tuoden esille ne 
säännökset, joista on kuulemisen aikana huomautettu. Ehdotetusta 
lainsäädäntötoimenpiteestä koituvien sopeutumiskustannusten määrä arvioidaan. 
Kukin jäsenvaltio voi analysoida itse yritysten kuulemisen tulokset kansallisella 
tasolla. 
5.4 Seuranta 
Se pääosasto, joka on laatinut lainsäädäntöehdotuksen, arvioi luonnoksen 
muuttamistarpeen ottaakseen huomioon kuultujen yritysten esittämät 
huolenaiheet. Neuvostolle ja Euroopan parlamentille lähetettävään KOM 
asiakirjaan liitetään arviointikertomuksen tulokset ja yrityksiin kohdistuvia 
vaikutuksia arvioiva selvitys. Asianomainen pääosasto ilmoittaa missä määrin 
kuulemisen tulokset on otettu huomioon. Eurooppalaisille ja kansallisille 
ammatillisille järjestöille tiedotetaan kuulemisen tuloksista, jotka ovat saatavilla 
myös Internet- sivulla. 
6. KOEAIKA- PILOTTIHANKKEET 
Alkuvaiheessa käynnistetään vapaaehtoiselta pohjalta pilottihankkeita niissä 
jäsenvaltioissa, jotka ovat kiinnostuneita ja jotka haluavat varmistaa laajan 
maantieteellisen kattavuuden. Sisämarkkinoista vastaavien ministerien 
epävirallisessa kokouksessa 13. helmikuuta käydyissä keskusteluissa kävivät ilmi 
ne jäsenvaltiot, jotka ovat valmiita osallistumaan koevaiheeseen. 
Prosessin perusteellisten arviointien ja pilottihankkeiden toteuttamisajankohta on 
vuonna 1999. Tähän kutsutaan osallistumaan pilottivaiheeseen osallistuneet 
jäsenvaltiot, paneeliin osallistuneet yritykset ja ammatillisten järjestöjen edustajat. 
Komissio harkitsee tämän arvioinnin perusteella kannattaako aloitetta jatkaa ja 
erityisesti onko aihetta perustaa yrityspaneeli yhteisön tasolle. 
Rahoitusselvitys 
1. TOIMENPITEEN NIMI 
Yrityspaneeli - Pilottihanke 
2. BUDJETTIKOHTA/-KOHDAT 
B5-3000 
3. OIKEUSPERUSTA 
Euroopan unionin perustamissopimus ja erityisesti sen 8A, 30 - 36, 52 - 66, 99, 100, 
100A, 100B, 113,169 ja 171 artikla. 
4. TOIMENPITEEN KUVAUS: 
4.1 Toimenpiteen yleistavoite 
Yhtenäismarkkinoiden toimintasuunnitelmassa tehdään esitys eurooppalaisten 
yritysten muodostaman paneelin perustamisesta. Paneelin kuuleminen täydentäisi 
niitä kuulemisia, joita komissio järjestää tavanomaisesti valmistellessaan 
lainsäädäntöehdotuksia. Paneelin työssä keskityttäisiin yritysten vaatimusten 
mukaisiksi saattamisen tuomiin kustannuksiin ja hallinnollisiin rasitteisiin, joita 
ehdotetun uuden lainsäädännön voidaan olettaa aiheuttavan. Eurooppalaisten 
yritysten paneelin kuulemiseksi suunniteltuja pilottihankkeita on tarkoitus käynnistää 
vuoden 1998 aikana. 
Tämä kuuleminen antaa komissiolle mahdollisuuden arvioida yritysten, mukaan 
lukien pk-yritykset, kanssa käymänsä vuoropuhelun avulla niitä 
sopeutumiskustannuksia ja hallinnollisia rasitteita, jota uudet lainsäädäntöehdotukset 
voivat yrityksille aiheuttaa. 
4.2 Toimenpiteen kesto ja sen uusimista tai voimassaolon jatkamista koskevat 
yksityiskohtaiset säännöt 
Alkuvaiheessa pilottihankkeet käynnistetään YHDEKSI VUODEKSI. 
Alkuvaiheen aikana pilottihankkeita käynnistetään niissä jäsenvaltioissa, jotka ovat 
siihen ilmaisseet halunsa. Osallistuminen on siis vapaaehtoista. Sisämarkkinoista 
vastaavien ministerien epävirallisessa kokouksessa 13. helmikuuta 1998 käydyissä 
keskusteluissa kävivät ilmi ne jäsenvaltiot, jotka ovat valmiita osallistumaan 
koehankkeisiin. 
Pilottihankkeiden perusteellinen arviointi toteutetaan vuonna 1999. Tähän arviointiin 
osallistuvat pilottivaiheeseen osallistuneet jäsenvaltiot, paneeliin osallistuneet 
yritykset ja ammatillisten järjestöjen edustajat. 
5. MENOJEN JA TULOJEN LUOKITUS 
Ei-pakolliset menot/jaksotetut määrärahat 
6. MENO-/TULOLAJI 
Toimintamenot käsittävät tulosten analysoinnin ja hankkeiden arvioinnin 
rahoittamisen. Näiden avulla komissio pyrkii rajoittamaan yrityksille uuden 
lainsäädännön soveltamisesta koituvia kustannuksia ja hallinnollisia seuraamuksia. 
7. RAHOITUSVAIKUTUKSET 
7.1. Toimenpiteen kustannusten laskentatapa 
Jäsenvaltiot vastaavat paneelin toteuttamisesta ja kuulemisesta ja hoitavat myös 
rahoituksen. Tämä toiminta ei vaadi ylimääräisiä rahoitus- tai muita resursseja. 
7.2 Kustannusten jakautuminen eri tekijöiden kesken 
Maksusitoumusmäärärahat 
ecuina (nykyhintoina) 
Jakautuminen 12 kuukautta 
Tulosten analyysi ja hankkeiden arviointi 100.000 
YhteensS 100.000 
8. PETOSTENVASTAISET TOIMENPITEET 
Komission yksiköt tarkastavat ennen maksuosuutensa suorittamista tilatut 
tutkimukset ja arviot ottaen huomioon sopimusvelvoitteet ja taloudellisuuden sekä 
moitteettoman varainhoidon ja hallinnon periaatteet. Kaikissa komission ja 
edunsaajien välisissä sopimuksissa määrätään valvontamenetelmistä (kertomusten 
laatiminen jne.). 
9. KUSTANNUSTEHOKKUUSANALYYSI 
9.1. Määrälliset erityistavoitteet ja kohderyhmä 
Vuonna 1998 käynnistettävissä pilottihankkeissa keskitytään yritysten vaatimusten 
mukaisiksi saattamisen aiheuttamiin kustannuksiin ja hallinnollisiin rasitteisiin, 
joita komission ehdottaman uuden lainsäädännön voidaan olettaa aiheuttavan. 
Hankkeet toteutetaan vain tietyissä jäsenvaltioissa, ja ne koskevat useiden satojen 
yritysten paneeleja. Paneelit ovat yritysten koon, eri sektoreiden ja 
maantieteellisen kattavuuden osalta riittävän edustavia. 
Tämä kuuleminen antaa komissiolle mahdollisuuden arvioida paremmin yritysten, 
mukaan lukien pk-yritykset, kanssa käymänsä vuoropuhelun avulla niitä 
hallinnollisia kustannuksia ja hallinnollisia seuraamuksia, joita uudet 
lainsäädäntöehdotukset voivat yrityksille aiheuttaa. Komissio voi myös tarvittaessa 
mukauttaa lainsäädäntöehdotustaan ottaen huomioon kilpailukyvyn ja työpaikkojen 
luomisen asettamat vaatimukset. 
Arviointi toteutetaan yrityspaneeliin eri maista osallistuvien satojen yritysten 
kuulemisesta saatujen tulosten pohjalta. 
Pilottihankkeissa keskitytään jäsenvaltioiden välityksellä kaikkiin niihin 
erikokoisiin yrityksiin, joita kuulemisen kohteena oleva lainsäädäntöehdotus 
koskee ja joiden on nojauduttava selkeään, yksinkertaiseen ja mukautettuun 
säännöstöön käyttäessään oikeuksiaan yhtenäismarkkinoilla ilman turhia 
rajoituksia tai liiallisia kustannuksia. 
9.2. Toimenpiteen perustelut 
Eurooppalaisten yritysten paneelin perustamisen tavoitteena on antaa 
yrityksille mahdollisuus paremman lainsäädännön myötä hyötyä 
täysimääräisesti yhtenäismarkkinoiden eduista. Siinä keskitytään yritysten 
vaatimusten mukaisiksi saattamisen tuomiin kustannuksiin ja hallinnollisiin 
rasitteisiin, joita ehdotetun uuden lainsäädännön voidaan olettaa aiheuttavan 
-9-
yrityksille. Tämän arvioinnin, tuomien taloudellisten etujen pitäisi antaa 
vahvat perusteet ehdotetulle toiminnalle. 
Tähän toimintaan on ryhdyttävä muiden komission lainsäädännön 
yksinkertaistamiseen ja kodifiointiin tähtäävien toimien valossa (SLIM, 
Business Impact Assessment) 
Yrityspaneelin perustamisen liikkeellepanevana voimana on ollut tarve 
verrata kahden eri osapuolen näkökohtia: niiden, jotka saattavat lainsäädäntöä 
voimaan ja niiden eli yritysten, joita tämä lainsäädäntö suoraan koskettaa. 
Tarkoituksena on keskittyä kustannuksiin, joita oletetaan aiheutuvan 
erityisesti tiettyjen uusien lainsäädäntöehdotusten soveltamisesta. 
Komissio tarkasteli useita eri vaihtoehtoja yrityspaneelin perustamiseksi: 
-Paneelin edustavuuden on oltava tilastollisesti pätevä. Tällaisen 
edustavuuden toteuttaminen vaatisi tuhansien yritysten osallistumista. 
-Komissio olisi voinut käyttää Euroopan tasolla yrityksiä edustavien 
tärkeimpien järjestöjen verkostoja saadakseen yhteyden viidentoista 
jäsenvaltion yrityksiin. Tämä keino olisi ollut melko monimutkainen ja 
kallis. 
-Komissio olisi voinut käyttää jo olemassa olevia kansallisia paneeleja tai 
sellaisia, joita ollaan perustamassa kansallisissa hallinnoissa tai yritys-
järjestöissä. 
-Komissio olisi voinut perustaa instituuttien tai erityiskonsulttien 
muodostaman verkoston 
Kuultuaan sisämarkkinoiden neuvoa-antavan komitean jäseniä komissio 
päätyi siihen, että hajautettu lähestymistapa on kaikkein edullisin, sillä 
siitä aiheutuu vähiten hallinnollisia kustannuksia ja se takaa 
luotettavuuden ja paneelin hallinnoinnin tehokkuuden pilottihankkeiden 
käynnistämisessä. 
Tähän hajautettuun lähestymistapaan on kuitenkin liitettävä komission 
keskitetty kuulemisen tulosten analysointi, jonka kulut ovat vähäiset. 
9.3 Toimenpiteen seuranta ja arviointi 
Perusteellinen arviointi, johon pilottivaiheessa mukana olleet jäsenvaltiot, 
paneelin yritykset ja yritysjärjestöjen edustajat osallistuvat, toteutetaan 
vuoden 1999 aikana. 
Päätös pilottihankkeiden jatkamisesta tehdään tämän arvioinnin myötä ja 
se toimitetaan tarvittaessa myös neuvostolle. 
10. HALLINTOMENOT (YLEISEN TALOUSARVION PÄÄLUOKAN III OSA A) 
-10-
Tarvittavien hallintoresurssien tosiasiallinen käyttöön saaminen riippuu koskevasta 
komission vuotuisesta varojenkohdentamispäätöksestä, jota tehtäessä otetaan 
huomioon budjettivallan käyttäjän hyväksymä ylimääräinen henkilöstö ja 
ylimääräiset varat. 
10.1 Vaikutus henkilöstön määrään 
Toimen luonne 
Virkamiehia tai 
Tilapaisia 
toimen-
Haltijoita 
Muuta 
henkilostoa A 
B 
C 
Yhteensä Toiminnan hallintoon 
osoitettu henkilosto 
Vakinaiset 
virat 
1 
1 
1 
3 määrä­
aikaiset 
virat joista 
kyseisen 
paaosaston tai 
yksikQn 
nykyisen 
henkiloston 
kaytto" 
1 
1 
1 
3 Lisahenkilos-
tfln kaytto kesto 
Vuosi 
pilottiprojektin 
kaynnistamises-
ta 
11 
10.2 Ylimääräisen henkilöstön kokonaisrahoitusvaikutus. 
(ecua) 
Virkamiehia 
Tilapaisia toimenhaltijoita 
Muita (budjettikohta 
ilmoitettava) 
Yhteensa Maara 
324.000 
324.000 Laskentatapa 
108.000x3 = = 324.000 
Käyttämällä jo olemassa olevia toiminnan hallintoon suunnattuja resursseja 
(laskettu kohtien A-l, A-2, A-4, A-5, A-7 perusteella) 
10.3 Toimenpiteestä johtuva muiden toimintakulujen kasvu 
(ecua) 
Budjettikohta (numero Maara Laskentatapa 
ja nimike) 
A-701 Virkamatkat 8.000 Virkamatkat (800 x 10) (8 jasenvaltioita on 
jo ilmoittanut osallistuvansa 
alkuvaiheeseen. Muidenkin osallistuminen 
on odotettavissa. Ennuste 2 virkamatkaa.) 
Yhteensa 8.000 (6.317 :8= 807 ecua/keskimaarin ; 807 x 2 : 
1.614 ECU) 8.070,24 
Kulut rahoitetaan pääosasto XV:lle myönnetystä kokonaisrahoituksesta. 
12 
ISSN 1024-4492 
KOM(98) 197 lopullinen 
ASIAKIRJAT 
FI 08 10 09 01 
Luettelonumero : CB-CO-98-209-FI-C 
ISBN 92-78-32869-3 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxemburg 
13 -