Muutettu ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös Euroopan audiovisuaalialan ohjelmateollisuuden koulutusohjelmien täytäntöönpanosta (MEDIA - Koulutus) (2001-2005) (komission EY:n perustamissopimuksen 250 (2) artiklan nojalla esittämä) /* KOM/2000/0579 lopull. - COD 99/0275 */



Virallinen lehti nro 029 E , 30/01/2001 s. 0267 - 0280



Muutettu ehdotus : EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS Euroopan audiovisuaalialan ohjelmateollisuuden koulutusohjelmien täytäntöönpanosta (MEDIA - Koulutus) (2001-2005) (komission EY:n perustamissopimuksen 250 (2) artiklan nojalla esittämä) PERUSTELUT A. Periaatteet Komissio antoi 14 päivänä joulukuuta 1999 tiedonannon neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle ehdotuksesta eurooppalaisen audiovisuaaliteollisuuden tukiohjelmaksi. [1] Tiedonanto toimitettiin kyseisille toimielimille 30 päivänä tammikuuta 2000. [1] KOM(1999) 658 lopullinen. Ohjelman on tarkoitus kestää vuodet 2001-2005, ja se sisältää kaksi erillistä välinettä: Euroopan audiovisuaalialan ohjelmateollisuuden ammattilaisten koulutusohjelma (perustamissopimuksen 150 artikla) [2] ja eurooppalaisten audiovisuaalisten teosten kehittämisen, levityksen ja edistämisen tukemista koskeva ohjelma (perustamissopimuksen 157 artikla). [3] [2] 1999/0275 (COD). [3] 1999/0276 (CNS). Tammikuun 6 päivänä 2000 pidetyssä täysistunnossa [4] Euroopan parlamentti hyväksyi ensimmäisessä käsittelyssä 43 tarkistusta päätösehdotukseen. Tällöin komissio antoi oman kantansa tarkistuksista ja ilmoitti ne, jotka se hyväksyi, ja ne, joita ei voitu säilyttää. Komissio ilmoitti voivansa hyväksyä 43 tarkistuksesta 37 kokonaan tai pääpiirteissään. [4] A5-0186/2000. Komissio on laatinut tämän muutetun ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi Euroopan audiovisuaalialan ohjelmateollisuuden ammattilaisten koulutusohjelmien täytäntöönpanosta (MEDIA - Koulutus) (2001-2005) ottaen huomioon edellä esitetyt seikat, sillä (vain) tähän päätökseen sovelletaan yhteispäätösmenettelyä. Muutoksissa otetaan huomioon myös tietyt neuvoston kanssa käydyissä alustavissa keskusteluissa esiin tulleet asiat. B. Keskeisten muutosten selitykset Komission hyväksymät parlamentin tarkistukset koskevat seuraavaa: - ohjelman sisältö (18 tarkistusta), erityisesti koulutus, joka liittyy tekijänoikeuksiin ja immateriaalioikeuteen (tarkistukset 6 ja 15) ja uudentyyppisten audiovisuaalisten ohjelmien kehittämiseen käytettävään tekniikkaan; lisäksi joitakin käsikirjoitustekniikoita käsittelevään koulutukseen liittyviä täsmennyksiä - ohjelman hallinto (10 tarkistusta), erityisesti komiteamenettely (tarkistukset 26 ja 39); muutetussa ehdotuksessa komissio ehdottaa yhteisön koulutusalan Sokrates-toimintaohjelman toisesta vaiheesta tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen [5] mallin mukaista sekakomiteaa; muut ohjelman hallintoa koskevat tarkistukset liittyvät esimerkiksi hankkeiden valintakriteerien sisällyttämistä päätöksen tekstiin (tarkistus 21) ohjelman täytäntöönpanoon liittyvää ja tarkennusta (tarkistus 28) [5] EYVL L 28, 3.2.2000, s. 1. - yhteydet muihin kansallisiin ja yhteisön tukimekanismeihin (kuusi tarkistusta), esimerkiksi tiedottaminen ammattilaisille muista Euroopan toimielinten tarjoamista tukitoimenpiteistä (tarkistukset 5,42, 43) - tarkennus uuteen teknologiaan liittyvästä koulutuksesta (tarkistukset 2 ja 32) - tarkennus kolmansien maiden osallistumisesta ohjelmaan (tarkistus 27 ) - viittaus Lissabonin Eurooppa-neuvoston päätelmiin (tarkistukset 3 ja 10). Komission alkuperäiseen ehdotukseen tehdyt muutokset on esitetty seuraavasti: poistetut kohdat on yliviivattu, ja lisätyt tai muutetut kohdat on lihavoitu ja alleviivattu. 1999/0275 (COD) Muutettu ehdotus : EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS Euroopan audiovisuaalialan ohjelmateollisuuden koulutusohjelmien täytäntöönpanosta (MEDIA - Koulutus) (2001-2005) EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 150 artiklan 4 kohdan, ottavat huomioon komission ehdotuksen [6], [6] EYVL C, , s. ottavat huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon [7], [7] EYVL C, , s. ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon [8], [8] EYVL C, , s. noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä, sekä katsovat seuraavaa: (1) Komissio järjesti yhteistyössä puheenjohtajavaltiona toimivan Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa audiovisuaalialan eurooppalaisen konferenssin "Digitaaliajan haasteet ja mahdollisuudet" Birminghamissa 6-8 päivänä huhtikuuta 1998. Tässä kuulemis- menettelyssä korostui tarve tehdä audiovisuaalialaa varten parannettu koulutusohjelma, jossa keskitytään digitaaliajan uusiin näkökohtiin. (2) Kulttuuria ja audiovisuaalisia asioita käsittelevä neuvosto otti kokouksessaan 28 päivänä toukokuuta 1998 huomioon audiovisuaalialan eurooppalaisen konferenssin "Digitaalisen ajan haasteet ja mahdollisuudet" loppupäätelmät ja kehotti kehittämään uusia yksityiskohtaisia sääntöjä vahvan ja kilpailukykyisen ohjelmateollisuuden edistämiseksi. (3) Audiovisuaalialan politiikkaa käsittelevän korkean tason asiantuntijaryhmän kertomuksessa "The Digital Age: European Audiovisual Policy" (Luxemburg, 26.10.1998) todetaan, että tässä yhteydessä olisi vahvistettava sekä oppisopimuskoulutusta että täydennyskoulutusta audiovisuaalialalla. (4) Euroopan parlamentille ja ministerineuvostolle antamassaan tiedonannossa "Audiovisuaalipolitiikka: tuleva toiminta" komissio tunnustaa digitaaliajan merkittävät vaikutukset audiovisuaalialan työllisyyteen. [9] [9] KOM(1998) 446 lopull., 14.7.1998. (5) Vihreässä kirjassa televiestinnän, tiedotusvälineiden ja tietotekniikan lähentymisestä sekä sen vaikutuksista sääntelyyn tunnustetaan, että uudet palvelut luovat uusia työpaikkoja. Sopeutuminen uusille markkinoille edellyttää uuden teknologian käyttöön koulutettua henkilöstöä. [10] [10] KOM(1997) 623 lopull., 3.12.1997. (6) Komission julkisessa kuulemisessa vihreästä kirjasta vahvistui tarve markkinoiden vaatimuksia vastaavasta ammatillisesta erikoiskoulutuksesta. [11] [11] SEC(1998) 1284 lopull., 29.7.1998. (6 a) Digitaalisen vallankumouksen ja uusien tiedotusvälineiden ansiosta on voitu luoda uudenlaisia audiovisuaalisia teoksia, jotka edellyttävät uuden teknologian hyvää hallintaa. Jotta varmistettaisiin, että alan työntekijät hallitsevat uuden teknologian, on syytä korostaa kyseiseen teknologiaan liittyvää koulutusta. (7) Lähentymistä koskevan vihreän kirjan johdosta suoritetusta julkisesta kuulemisesta 27 päivänä syyskuuta 1999 annetussa päätelmissään [12] neuvosto kehotti komissiota ottamaan huomioon kuulemisen tulokset, kun se laatii ehdotuksia toimenpiteistä Euroopan audiovisuaalialan vahvistamiseksi, multimediateollisuus mukaan lukien. [12] EYVL C 283, 6.10.1999, s. 1. (8) Luxemburgissa 20 ja 21 päivänä marraskuuta 1997 järjestetyssä Eurooppa-neuvoston ylimääräisessä kokouksessa tunnustettiin, että jatkuvalla koulutuksella ja ammatillisella koulutuksella saattaa olla merkittävä vaikutus jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikkaan, sillä niillä lisätään pätevyyttä, sopeutumiskykyä ja yrityshenkeä sekä edistetään yhtäläisiä mahdollisuuksia. Tarkoituksenmukaisen, erityisesti tietoyhteiskunnassa käytettävää uutta teknologiaa koskevan koulutuksen tärkeyttä korostettiin myös 24 päivänä maaliskuuta 2000 annetuissa Lissabonin huippukokouksen päätelmissä. (9) Eurooppa-neuvostolle antamassaan kertomuksessa "Työllisyysmahdollisuudet tietoyhteiskunnassa: informaatiovallankumouksen mahdollisuuksien hyödyntäminen" [13] komissio toteaa, että uusien audiovisuaalisten palvelujen alalla on merkittävät mahdollisuudet uusien työpaikkojen luomiseen. [13] KOM(1998) 590 lopull. (10) Komissio on pannut täytäntöön neuvoston päätöksellä 90/685/ETY [14] hyväksytyn toimintaohjelman Euroopan audiovisuaalialan teollisuuden kehittämiseksi (MEDIA) (1991-1995), johon kuuluu audiovisuaalialan ohjelmateollisuudessa työskentelevien henkilöiden ammattitaidon parantamisen tukeminen koulutustoimilla. [14] EYVL L 380, 31.12.1990, s. 37. (11) Euroopan audiovisuaalialan teollisuuden kehittämistä ja vahvistamista koskeva yhteisön strategia vahvistettiin MEDIA II -ohjelman puitteissa neuvoston päätöksellä 95/563/EY [15] sekä neuvoston päätöksellä 95/564/EY [16]. Strategian jatkaminen olisi varmistettava tukeutumalla ohjelmasta saatuihin kokemuksiin niin, että saadut tulokset otetaan huomioon. [15] EYVL L 321, 30.12.1995, s. 25. [16] EYVL L 321, 30.12.1995, s. 33. (12) Komission kertomuksessa MEDIA II -ohjelman (1996-2000) puitteissa saaduista tuloksista ajalta 1.1.1996-30.6.1998 [17] todetaan, että ohjelmassa noudatetaan yhteisön määrärahojen toissijaisuusperiaatetta suhteessa kansallisiin määrärahoihin, sillä MEDIA II -ohjelman soveltamisalueeseen kuuluvilla tehtävillä täydennetään niitä tehtäviä, jotka kuuluvat perinteisesti kansallisten järjestelmien vastuualueeseen. [17] KOM(1999) 91 lopullinen, 16.3.1999. (13) Komissio toteaa tiedonannossaan "Työllisyyttä tukeva yhteisön politiikka" [18] MEDIA II -ohjelmalla olevan myönteinen vaikutus audiovisuaalialan työllisyyteen. [18] KOM(1999) 167 lopullinen. (13 a) Edistääkseen audiovisuaalialan eurooppalaisia hankkeita komissio tarkastelee mahdollisuutta saada täydentävää rahoitusta muiden yhteisön välineiden kautta, erityisesti eEurope-aloitteen ja viidennen tutkimuksen puiteohjelman yhteydessä sekä Euroopan investointipankin ja Euroopan investointirahaston kanssa tehtävän yhteistyön yhteydessä. Audiovisuaalialan ammattilaisille tiedotetaan heille tarjottavista Euroopan unionin tukimuodoista. (14) Euroopan audiovisuaalialan markkinoiden syntyminen edellyttää markkinoiden uusiin ulottuvuuksiin mukautettua ammattitaitoa erityisesti audiovisuaalialan taloudellisessa ja kaupallisessa hallinnossa ja varainhoidossa sekä uuden teknologian hyödyntämisessä ohjelmien luomis-, kehittämis-, tuotanto-, levitys- ja markkinointivaiheessa ja ohjelmia siirrettäessä. (15) Alan ammattilaisille olisi tarjottava pätevyys, joka antaa heille edellytykset hyödyntää täysimääräisesti audiovisuaalisten ohjelmien markkinoiden eurooppalaista ja kansainvälistä ulottuvuutta, sekä kannustettava heitä kehittämään markkinoiden vaatimuksia vastaavia hankkeita. (15 a) On tärkeää tukea erityisesti sellaisia koulutustoimia, joissa käsitellään tekijänoikeusasioita, myös alaa koskevia yhteisön standardeja, sekä audiovisuaalisten tuotteiden markkinointia. Koulutuksessa on otettava erityisesti huomioon levitys- ja markkinointivälineenä käytettävä uusi teknologia. (16) Tasa-arvo on yhteisön politiikan perusperiaatteita, ja se on otettava huomioon pantaessa tätä ohjelmaa täytäntöön. (17) Ammatilliseen koulutukseen on sisällytettävä taloudelliset, oikeudelliset, tekniset ja kaupalliset asiat ja näiden alojen nopean kehityksen takia tarvitaan jatkuvaa koulutusta. (18) Ammatillisten koulutuskeskusten verkostoitumista olisi edistettävä toissijaisuusperiaatteen mukaisesti taitotiedon ja hyvien toimintatapojen kansainvälisen vaihdon helpottamiseksi. (19) Ammatillisen koulutuksen tukemisessa olisi otettava huomioon rakenteelliset tavoitteet, kuten luomis-, tuotanto-, markkinointi- ja levitysmahdollisuuksien kehittäminen sellaisissa maissa tai sellaisilla alueilla, joiden audiovisuaalialan tuotantomahdollisuudet ovat vähäiset ja/tai jotka ovat kielialueeltaan pieniä. (20) Perustamissopimuksen 5 artiklan toissijaisuusperiaatteen ja suhteellisuusperiaatteen mukaisesti jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla toteuttaa tämän päätöksen tavoitteita ammatillista koulutusta koskevan politiikan täytäntöönpanoon liittyvän ehdotetun toimenpiteen tavoitteiden saavuttamista, kun kyseessä ovat koulutuslaitosten väliset kansainväliset kumppanuudet, ja sen vuoksi se voidaan toiminnan laajuuden takia paremmin toteuttaa yhteisön tasolla. Tämä päätös rajoittuu vähimpään näiden tavoitteiden saavuttamiseksi tarpeelliseen eikä siten ylitä sitä, mikä tarvitaan tähän tarkoitukseen. (21) Kaikkien tämän ohjelman puitteissa tehtyjen toimenpiteiden tavoitteena on kansainvälinen yhteistyö, joka tuo lisäarvoa jäsenvaltioissa kehitettyihin toimenpiteisiin mainitun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. (22) Keski- ja Itä-Euroopan assosioituneet maat, ETA-sopimukseen liittyneet EFTA-valtiot, Kypros, Malta ja Turkki voivat osallistua yhteisön ohjelmiin lisämäärärahojen perusteella näiden maiden kanssa sovittavia menettelyjä noudattaen. Ne Euroopan maat, jotka ovat televisiota ilman rajoja koskevan Euroopan neuvoston yleissopimuksen osapuolia, kuuluvat Euroopan audiovisuaalialueeseen ja voivat siis halutessaan, talousarviomäärärahat tai audiovisuaalialan teollisuuden painopistealueet huomioon ottaen, osallistua ohjelmaan tai päästä hyötymään rajoitetusta yhteistyöstä lisämäärärahojen perusteella osapuolten välisissä sopimuksissa sovittavia menettelyjä noudattaen. (23) Ennen eurooppalaisten kolmansien maiden ottamista mukaan ohjelmaan, voidaan tutkia, missä määrin näiden maiden lainsäädäntö vastaa yhteisön lainsäädäntöä, erityisesti televisiotoimintaa koskevien jäsenvaltioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta 3 päivänä lokakuuta 1989 annetun neuvoston direktiivin 89/552/ETY [19], sellaisena kuin se on muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 97/36/EY [20], 6 artiklan 1 kohdan 2 alakohtaa. [19] EYVL L 298, 17.10.1989, s. 23. [20] EYVL L 202, 30.7.1997, s. 60. (24) Euroopan ammatillisten koulutuslaitosten ja kolmansien maiden vastaavien koulutuslaitosten yhteiseen etuun perustuvalla yhteistyöllä pystytään saamaan lisäarvoa Euroopan audiovisuaalialan teollisuudelle. Lisäksi yhteyksillä kolmansiin maihin lisätään tietoisuutta eurooppalaisen kulttuurin moninaisuudesta ja levitetään yhteisiä demokraattisia arvoja. Yhteistyötä kehitetään lisämäärärahojen perusteella ja osapuolten välisissä sopimuksissa sovittavia menettelyjä noudattaen. (25) Yhteisön toimien lisäarvon vahvistamiseksi on tarpeen taata kaikilla tasoilla tämän päätöksen mukaisesti toteutettavien toimien ja muiden yhteisön toimien välinen yhtenäisyys ja täydentävyys. Ohjelman toimenpiteitä on suotavaa yhteensovittaa kansainvälisten järjestöjen, kuten Euroopan neuvoston, toteuttamien toimenpiteiden kanssa. (25 a) Lissabonin Eurooppa-neuvoston päätöksen mukaisesti neuvoston ja komission on laadittava vuoden 2000 loppuun mennessä selvitys EIP:n ja Euroopan investointirahaston rahoitusvälineiden meneillään olevasta tarkistuksesta, jonka tavoitteena on suunnata rahoitusta uudelleen yritysten perustamisen, korkean teknologian yritysten ja mikroyritysten tukemiseen sekä muihin EIP:n ehdottamiin riskipääoma-aloitteisiin. Tässä yhteydessä on kiinnitettävä erityistä huomiota myös audiovisuaalialaan, koulutusohjelmat mukaan lukien. (26) Tällä päätöksellä hyväksytään ohjelman keston ajaksi kokonaisrahoitus, jonka on oltava Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 6 päivänä maaliskuuta 1995 antaman julistuksen [21] 1 kohdassa tarkoitettu ensisijainen ohje budjettivallan käyttäjälle vuosittaisessa talousarviomenettelyssä. [21] EYVL C 102, 4.4.1996, s. 4. (27) Tämän päätöksen täytäntöönpanemiseksi tarvittavista toimenpiteistä on päätetty menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY [22] mukaisesti, [22] EYVL C 184, 17.7.1999, s. 23. OVAT PÄÄTTÄNEET SEURAAVAA: 1 artikla Perustetaan ammatillinen koulutusohjelma, jäljempänä 'ohjelma', 1 päivästä tammikuuta 2001 31 päivään joulukuuta 2005. Ohjelma antaa audiovisuaalialan ammattilaisille sellaisen pätevyyden, että he voivat täysimääräisesti hyödyntää markkinoiden eurooppalaista ja kansainvälistä ulottuvuutta ja uutta teknologiaa. 2 artikla 1. Ohjelman tavoitteet ovat seuraavat: a) Vastata alan teollisuuden tarpeisiin ja edistää sen kilpailukykyä parantamalla audiovisuaalialan ammattilaisten täydennyskoulutusta niin, että he saavat ne tiedot ja taidot, joilla he kykenevät tuottamaan kilpailukykyisiä tuotteita ja jotka ovat tarpeen otettaessa huomioon Euroopan markkinat sekä muut markkinat erityisesti seuraavilla aloilla: - uuden teknologian ja erityisesti digitaalitekniikan soveltaminen kaupalliselta ja taiteelliselta lisäarvoltaan huomattavien audiovisuaalisten ohjelmien tuottamiseksi ja levittämiseksi - taloudellinen, rahoituksellinen ja kaupallinen hallinto mukaan lukien audiovisuaalisten ohjelmien tuotannon, rahoituksen ja jakelun oikeudelliset ja tekniset säännöt - käsikirjoitusten ja selostustekstien laatimistekniikat sekä uusien audiovisuaalisten ohjelmatyyppien kehittämistekniikat. Erityistä huomiota kiinnitetään on-line-tekniikan kehityksen tarjoamiin etäopetuksien mahdollisuuksiin ja pedagogisiin uudistuksiin. Myös tietyille ammatillista peruskoulutusta koskeville aloitteille, joihin teollisuus liittyy läheisesti, kuten master-tutkinnoille, voidaan poikkeuksellisesti myöntää rahoitusta, jos muuta yhteisön tukea ei ole saatavilla, ja sellaisilla aloilla, joita kansalliset tukitoimenpiteet eivät koske. b) Yhteistyön sekä taitotiedon ja hyvien toimintatapojen vaihdon edistäminen luomalla verkostoja koulutusalalla toimivaltaisten osapuolten välille, joita ovat koulutuslaitokset, alan ammattilaiset ja yritykset, sekä kehittämällä kouluttajien koulutusta. Erityisesti tuetaan audiovisuaalialan koulutusta ja kouluttajien täydennyskoulutusta edistävän verkoston asteittaista luomista. 2. Edellä 1 kohdan a ja b alakohdassa määriteltyjen tavoitteiden saavuttamiseksi on kiinnitettävä erityistä huomiota sellaisten maiden tai alueiden erityistarpeisiin, joilla on vähäiset tuotantomahdollisuudet ja/tai joiden kielialue tai pinta-ala on pieni, sekä riippumattoman eurooppalaisen tuotanto- ja levitysalan kehittämiseen, erityisesti pk-yritysten osalta. 3. Edellä 1 kohdassa säädetyt tavoitteet toteutetaan liitteessä vahvistettujen yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti. 3 artikla Nykyistä tehokkaamman yhteensovittamisen saavuttamiseksi komissio valvoo, että MEDIA Plus -ohjelman koulutustoimenpiteiden ja kehityshankkeiden puitteissa syntyy yhteistyötä. Tässä yhteydessä ohjelman tukijärjestelmiä koskeva tieto välitetään täydennyskoulutustoimiin osallistuville alan ammattilaisille. Komissio huolehtii myös koordinoinnista ohjelman sekä muiden ammatillista koulutusta ja täydennyskoulutusta koskevien yhteisön ohjelmien välillä sekä Euroopan sosiaalirahaston toimien kanssa. 4 artikla 1. Niiden yhteisön tuen edunsaajien, jotka osallistuvat liitteessä määritellyn toiminnan toteuttamiseen, on rahoitettava itse vähintään 50 prosenttia kustannuksista, jollei liitteessä esitetyistä erityisistä säännöksistä muuta johdu. 2. Yhteisön tuen edunsaajien on varmistettava, että suurin osa koulutustoimenpiteeseen osallistuvista henkilöistä on muun kuin sen maan kansalaisia, jossa koulutus tapahtuu. 3. Komissio varmistaa, että mahdollisuuksien mukaan vuosittain käytettävissä olevista varoista sopiva osa, joka määritellään 5 artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesti, varataan uusille toiminnoille. 4. Yhteisön rahoitus määritellään jokaisen suunnitteilla olevan toimenpiteen kustannusten ja laadun mukaisesti. 5. Määrärahat tämän ohjelman täytäntöönpanoon 1 artiklassa tarkoitetulle kaudelle ovat 50 miljoonaa euroa. 6. Vuosittaiset määrärahat myöntää budjettivallan käyttäjä rahoitusnäkymien asettamissa rajoissa. 5 artikla Komissio vastaa ohjelman täytäntöönpanosta . 1. Tämän päätöksen täytäntöönpanemiseksi tarvittavista toimenpiteistä jäljempänä mainituissa asioissa päätetään 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun hallinnollisen menettelyn mukaisesti: a) yleislinjaukset kaikissa liitteessä kuvatuissa toimenpiteissä b) ehdotuspyyntöjen sisältö, hankkeiden valintaperusteiden ja -menettelyjen määrittely c) uusiin toimintoihin vuosittain varattavien varojen asianmukainen prosenttiosuus d) toimien seuranta- ja arviointimenettelyt e) ehdotukset yli 200 000 euron suuruisesta yhteisön tuesta yhdelle tuensaajalle samana vuonna; komitea voi tarkistaa rajaa kokemusten perusteella. 2. Ohjelman täytäntöönpanemiseksi tarvittavista toimenpiteistä kaikissa muissa asioissa päätetään 6 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun neuvoa-antavan menettelyn mukaisesti. 3. Teknisestä avusta säädetään varainhoitoasetuksen mukaisesti annetuissa säännöksissä. 6 artikla 1. Komissiota avustaa komitea. 2. Viitattaessa tähän kohtaan sovelletaan päätöksen 1999/486/EY 4 ja 7 artiklan säännöksiä ja otetaan huomioon mainitun päätöksen 8 artikla. Päätöksen 1999/486/EY 4 artiklan 3 kohdassa säädetty aika on kaksi kuukautta. 3. Tähän alakohtaan viitattaessa sovelletaan päätöksen 1999/486/EY 3 ja 7 artiklan säännöksiä ja otetaan huomioon mainitun päätöksen kahdeksan artikla. 4. Komitea hyväksyy oman työjärjestyksensä. 7 artikla 1. Ohjelmaan voivat osallistua Keski- ja Itä-Euroopan assosioituneet maat näiden maiden kanssa tehdyissä tai tehtävissä assosiaatiosopimuksissa tai yhteisön ohjelmiin osallistumista koskevissa assosiaatiosopimusten lisäpöytäkirjoissa vahvistettujen edellytysten mukaisesti. 2. Kypros, Malta, Turkki ja ne EFTA-valtiot, jotka ovat liittyneet ETA-sopimukseen, voivat osallistua ohjelmaan lisämäärärahojen perusteella näiden maiden kanssa sovittavia menettelyjä noudattaen. 3. Ohjelmaan voivat osallistua ne muut Euroopan neuvoston yleissopimuksen televisiosta ilman rajoja allekirjoittaneet maat, joita ei tarkoiteta 1 ja 2 alakohdassa, lisämäärärahojen perusteella osapuolten välillä tehtävissä sopimuksissa määrättävien edellytysten mukaisesti. 4. Ennen 1, 2 ja 3 kohdassa tarkoitettujen kolmansien eurooppalaisten maiden ottamista mukaan ohjelmaan voidaan tutkia, missä määrin näiden maiden lainsäädäntö vastaa yhteisön lainsäädäntöä, mukaan lukien direktiivin 89/552/ETY 6 artiklan 1 kohdan 2 alakohdan säännökset. 5. Ohjelmaan voivat yhteistyökumppaneina osallistua myös muut kolmannet maat lisämäärärahojen perusteella osapuolten välillä tehtävissä sopimuksissa määrättäviä menettelyjä noudattaen, sovittujen menettelyjen mukainen kustannusten jakaminen mukaan luettuna. Edellä 3 kohdassa tarkoitetut eurooppalaiset kolmannet maat, jotka eivät halua osallistua ohjelmaan täysimääräisesti, voivat päästä mukaan yhteistyöhön tässä kohdassa asetettujen edellytysten mukaisesti. 8 artikla 1. Komissio varmistaa, että tässä päätöksessä tarkoitetuista toimenpiteistä suoritetaan ennakkoarviointi, seuranta ja jälkiarviointi ja että ohjelmaan on mahdollista osallistua ja sen täytäntöönpano on avointa. 2. Valitut edunsaajat toimittavat komissiolle vuosikertomuksen. 3. Hankkeiden toteuttamisen päätyttyä komissio arvioi hankkeiden toteutustapaa sekä niiden vaikutusta selvittääkseen, onko alun perin asetetut tavoitteet saavutettu. 4. Komissio esittää Euroopan parlamentille, neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle arviointikertomuksen ohjelman vaikutuksista ja tehokkuudesta kahden täytäntöönpanovuoden jälkeen saavutettujen tulosten perusteella. Kertomukseen sisällytetään tulosindikaattorit kuten vaikutus työllisyyteen. Kertomukseen liitetään tarvittaessa kaikki ehdotukset ohjelman tarkistamisesta mukaan lukien talousarvion tarkistukset. 5. Ohjelman täytäntöönpanon päätyttyä komissio esittää Euroopan parlamentille, neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle yksityiskohtaisen kertomuksen ohjelman täytäntöönpanosta ja tuloksista. Komission kertomuksessa raportoidaan muun muassa yhteisön rahoitustuella saadusta lisäarvosta, sen mahdollisista vaikutuksista työllisyyteen ja 3 artiklassa mainituista koordinointitoimenpiteistä. 9 artikla Tämä päätös tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2001. Tehty Brysselissä Euroopan parlamentin puolesta Neuvoston puolesta Puhemies Puheenjohtaja LIITE 1. TOTEUTETTAVAT TOIMENPITEET Ohjelman tarkoituksena on jäsenvaltioiden toimenpiteitä tukien ja täydentäen tehdä alan ammattilaisille mahdolliseksi mukautua erityisesti Euroopan audiovisuaalialan markkinoihin. Tähän pyritään edistämällä ammatillista koulutusta taloudellisen ja kaupallisen hallinnon sekä varainhoidon alalla, johon kuuluvat oikeudelliset säännöt, levitys ja markkinointi, ja uuden teknologian alalla (Euroopan elokuvaperinnön ja audiovisuaalisen perinnön säilyttäminen ja hyödyntäminen mukaan luettuna) sekä käsikirjoitusten laatimisessa ja uudentyyppisten ohjelmien kehittelyssä. Koulutustoimissa otetaan huomioon tekijönoikeuksia koskeva lainsäädäntö ja erityisesti yhteisön standardit alalla. Tuettuihin koulutustoimiin voivat osallistua kyseisten audiovisuaali- ja radioalojen ammattilaiset. 1.1. Uutta teknologiaa koskeva koulutus Koulutuksen tarkoituksena on kehittää alan ammattilaisten kykyä käyttää pitkälle kehitettyä tekniikkaa luotaessa ja levitettäessä erityisesti animaatioita, tietokonegrafiikkaa, multimediaa ja interaktiivisia ohjelmia. Ehdotetut toimenpiteet ovat seuraavat: * audiovisuaalialan uutta teknologiaa koskevien opintokokonaisuuksien kehittämisen ja ajanmukaistamisen edistäminen jäsenvaltioiden toimenpiteitä täydentäen, * koulutustoimenpiteiden verkostointi, kouluttajien ja alan ammattilaisten vaihtojen helpottaminen apurahoja myöntämällä, järjestämällä harjoittelujaksoja muissa jäsenvaltioissa toimivissa yrityksissä ja edistämällä kouluttajien koulutusta ja erityisesti etäopetusta sekä edistämällä vaihtoa ja kumppanuuksia sellaisten maiden ja alueiden välillä, joilla on vähäiset tuotantomahdollisuudet ja/tai joiden kielialue tai pinta-ala on pieni. 1.2. Taloudellista ja kaupallista hallintoa sekä varainhoitoa koskeva koulutus Koulutuksen tarkoituksena on kehittää alan ammattilaisten kykyä ymmärtää ja hyödyntää eurooppalaista ulottuvuutta audiovisuaalisten ohjelmien kehittämisessä, tuotannossa, markkinoinnissa ja levityksessä. Ehdotetut toimenpiteet ovat seuraavat: * hallintoa koskevien opintokokonaisuuksien kehittämisen ja ajanmukaistamisen edistäminen jäsenvaltioiden toimenpiteitä täydentäen ja eurooppalaista ulottuvuutta korostaen, * koulutustoimenpiteiden verkostointi, alan ammattilaisten vaihtojen helpottaminen apurahoja myöntämällä, järjestämällä harjoittelujaksoja muissa jäsenvaltioissa toimivissa yrityksissä ja edistämällä kouluttajien koulutusta ja erityisesti etäopetusta sekä edistämällä vaihtoa ja kumppanuuksia sellaisten maiden ja alueiden välillä, joilla on vähäiset tuotantomahdollisuudet ja/tai joiden kielialue tai pinta-ala on pieni. 1.3. Käsikirjoitusten laatimistekniikat Koulutus on suunnattu kokeneille käsikirjoittajille ja ohjaajille, ja tarkoituksena on lisätä heidän valmiuksiaan kehittää sekä perinteiselle että interaktiiviselle kirjoittamiselle ja selostusten laatimiselle perustuvia tekniikoita kaikentyyppisissä audiovisuaalisissa ohjelmissa. Toimenpiteillä pyritään * edistämään kohderyhmien tunnistamiseen liittyvien opintokokonaisuuksien kehittämistä ja ajanmukaistamista, laadukkaaseen tuotantoon tähtäävien kansainväliselle yleisölle suunnattujen käsikirjoitusten toimittamista ja kehittämistä sekä käsikirjoittajan, toimittajan, tuottajan ja levittäjän välisiä suhteita, * tukemaan vaihtoa ja kumppanuuksia niiden maiden ja alueiden välillä, joilla on vähäiset tuotantomahdollisuudet ja/tai joiden kielialue tai pinta-ala on pieni. 1.4. Koulutustoimenpiteiden verkosto Tavoitteena on edistää täydennyskoulutuksen alan laitosten ja/tai nykyisten toimenpiteiden koordinointia eurooppalaisia verkostoja perustamalla. 1.5. Ammatillista peruskoulutusta koskevat toimenpiteet Toimenpiteitä voidaan poikkeuksellisesti tukea sellaisilla ammatillisen peruskoulutuksen aloilla, joilla muuta yhteisön tai jäsenvaltioiden rahoitusta ei ole käytettävissä. Kyseessä voivat olla master-tutkinnot, jotka liittyvät teollisuuteen kumppanuuksien tai harjoittelujen kautta. 2. TÄYTÄNTÖÖNPANOMENETTELY 2.1. Toimintatapa Ohjelman toteuttamiseksi komissio, jota avustaa 6 artiklan mukainen komitea, toimii tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa. Komissio kuulee myös muita osapuolia, joita asia koskee. Se pitää huolen siitä, että ohjelmaan osallistuvien alan ammattilaisten jakauma kuvastaa tasapuolisesti Euroopan kulttuurista monimuotoisuutta. Komissio kannustaa opintokokonaisuuksien suunnittelijoita kehittämään toimenpiteitä yhteistyössä koulutuslaitosten, ammattialan ja yritysten kanssa. Komissio helpottaa erityisesti niiden harjoittelijoiden vastaanottoa, jotka tulevat maista ja alueilta, joilla on vähäiset tuotantomahdollisuudet ja/tai joiden kielialue tai pinta-ala on pieni. 2.2. Yhteisön rahoitusosuus Yhteisön rahoitusosuus, joka on yleensä enintään 50 prosenttia koulutuksen kokonaiskustannuksista, on osa julkisten ja/tai yksityisten kumppanien kanssa toteutettavaa yhteistä rahoitusta. Osuutta voidaan nostaa 60 prosenttiin sellaisten koulutustoimenpiteiden kohdalla, jotka toteutetaan maissa tai alueilla, joilla on vähäiset audiovisuaalialan tuotantomahdollisuudet ja/tai joiden kielialue tai pinta-ala on pieni. Edellä 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä käytetään määriteltäessä kullekin liitteen 1 kohtaan merkitylle toimintatyypille myönnettävää rahoitusta. Yhteisön rahoituksesta annettujen sääntöjen mukaisesti ja 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen komissio laatii rahoitusta koskevat säännöt asettaakseen rahoitukselle ylärajan kutakin täydennyskoulutustoimenpidettä ja koulutettua alan ammattilaista kohti. Opintokokonaisuuksien suunnittelijat ja niitä toteuttavat koulutuslaitokset valitaan tarjouspyyntöjen perusteella. Komissio varmistaa mahdollisuuksien mukaan, että asianmukainen prosenttiosuus vuosittain käytettävissä olevista varoista myönnetään uusille toimenpiteille. 2.3 Soveltaminen 2.3.1 Komissio vastaa ohjelman täytäntöönpanosta 6 artiklassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti. Se turvautuu yhteistyöhön sellaisten konsulttien ja teknisen avun toimistojen kanssa, jotka valitaan tarjouspyyntömenettelyllä niiden alakohtaisen asiantuntemuksen perusteella. Tekninen apu rahoitetaan ohjelman talousarviosta. Komissio voi myös 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti solmia tilapäisiä kumppanuuksia erityiselinten, kuten Eureka Audiovisuelin, kanssa toteuttaakseen yhteisiä toimia, jotka vastaavat ohjelman koulutustavoitteita. Komissio vastaa ohjelman tuensaajien lopullisesta valinnasta ja päättää myönnettävästä rahoitustuesta 5 artiklan mukaisesti. Komissio perustelee päätöksensä yhteisön tukea hakeneille ja valvoo ohjelman täytäntöönpanon avoimuutta. Tuensaajat ilmoittavat julkisesti saamastaan yhteisön tuesta. Valitessaan tukikelpoisia toimia komissio ottaa huomioon 2 kohdan mukaiset ensisijaiset seikat ja erityisesti seuraavat perusteet: - koulutuslaitosten, kyseisen erityisalan ja yritysten yhteistyö - toimen innovatiivinen luonne - toimen kerrannaisvaikutukset (erityisesti käyttökelpoiset tulokset kuten oppikirjat) - toimen kustannustehokkuus - muut kansalliset tai yhteisön tukitoimenpiteet. Ohjelman toteutuksen ja erityisesti ohjelmasta rahoitusta saavien hankkeiden arvioinnin varmistamiseksi sekä verkostoitumisen varmistamiseksi komissio huolehtii siitä, että se hyödyntää audiovisuaalialan tunnustettujen asiantuntijoiden pätevyyttä koulutuksen, kehittämisen, tuotannon, levityksen ja myynninedistämisen alalla sekä oikeuksiin liittyvissä kysymyksissä erityisesti uudessa digitaaliympäristössä. Taatakseen käyttämiensä konsulttien ja asiantuntijoiden riippumattomuuden komissio vahvistaa säännöt, joiden mukaan kyseiset henkilöryhmät eivät saa osallistua ohjelman yhteydessä julkaistaviin ehdotuspyyntöihin. 2.3.2 Komissio tiedottaa asianmukaisilla toimilla ohjelman tarjoamista mahdollisuuksista ja edistää sen toimintaa. Lisäksi komissio asettaa Internetin kautta saataville kattavat tiedot tukimuodoista, joita audiovisuaalialaan liittyvän Euroopan unionin politiikan yhteydessä on tarjolla. Komissio ja jäsenvaltiot toteuttavat tarvittavat toimenpiteet erityisesti MEDIA-desk -yhteyspisteiden ja -tiedotuspisteiden verkostojen toimintaa jatkamalla ja valvomalla niiden asiantuntemuksen vahvistamista * tiedottaakseen audiovisuaalialan ammattilaisille Euroopan unionin politiikan yhteydessä tarjolla olevista tukimuodoista * varmistaakseen ohjelman edistämisen ja siitä tiedottamisen * kannustaakseen alan ammattilaisia osallistumaan mahdollisimman laajasti ohjelman toimiin * avustaakseen alan ammattilaisia hankkeiden esittelyssä ehdotuspyyntöjen yhteydessä * edistääkseen alan ammattilaisten rajatylittävää yhteistyötä * huolehtiakseen pysyvästä yhteydestä jäsenvaltioiden eri tukea antaviin elimiin, jotta tämän ohjelman mukaiset toimet täydentäisivät kansallisia tukitoimenpiteitä. RAHOITUSSELVITYS 1. TOIMENPITEEN NIMI Euroopan audiovisuaalialan ohjelmateollisuuden ammattilaisten koulutusohjelma (MEDIA Plus) (2001-2005) 2. BUDJETTIKOHTA / -KOHDAT B 3 2010 3. OIKEUSPERUSTA Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 150 artikla 4. TOIMENPITEEN KUVAUS 4.1 Toimenpiteen yleistavoite Digitaalitekniikan kehityksen myötä audiovisuaalisten ohjelmien tarjonta kasvaa nopeasti. Sisältöteollisuuden tulevan kehityksen työllistävää vaikutusta ei voida varmistaa, ellei alan ammattilaisilla ole markkinoiden vaatimuksia vastaavaa riittävää ammattitaitoa. Myöskään audiovisuaalialan teollisuuden tukijärjestelmiä ei voida hyödyntää täysin tehokkaasti, ellei taustalla ole uusien haasteiden mukaista asiantuntemusta. Ammatillinen koulutus ulottuu nykyään perinteisiä koulutuslaitoksia ja akateemisia piirejä laajemmalle. Taloudellisen ja teknisen ympäristön nopea muuttuminen edellyttää täydennyskoulutuksen lujittamista työelämän jokaisessa vaiheessa. Euroopan unionin koulutuspolitiikan merkitys on tunnustettu perustamissopimuksessa asetetuissa tavoitteissa (150 artikla). 4.2 Toimenpiteen kesto ja sen uusimista koskevat yksityiskohtaiset säännöt MEDIA Plus (Koulutus) -ohjelma kestää 1 päivästä tammikuuta 2001 31 päivään joulukuuta 2005. Sen mahdollista uusimista käsitellään uudessa päätösmenettelyssä, joka perustuu perustamissopimuksen määräyksiin. 5. MENOJEN JA TULOJEN LUOKITUS 5.1 Ei-pakolliset menot 5.2 Jaksotetut määrärahat 5.3 N/A 6. MENO- /TULOLAJI - Tuki yhteisrahoitukselle muiden julkisen ja yksityisen sektorin tulolähteiden kanssa. - Takaisinmaksusta ja lisätuloista ei ole määräyksiä. Yhteisön rahoitusosuus koulutustoimenpiteistä on enintään 50 prosenttia (60 prosenttia sellaisten koulutustoimenpiteiden osalta, jotka toteutetaan maissa tai alueilla, joilla on vähäiset audiovisuaalialan tuotantomahdollisuudet ja/tai joiden kielialue ja pinta-ala on pieni) hankkeiden todellisista kustannuksista ja enintään miljoona euroa vuotta ja koulutuslaitosta kohti. Rahoitusosuus myönnetään enintään kolmeksi vuodeksi tehtyjen sopimusten perusteella. 7. RAHOITUSVAIKUTUKSET 7.1 Toimenpiteen kokonaiskustannusten laskentatapa Määrärahat on laskettu kahdesta tietolähteestä saatujen tietojen perusteella: (1) MEDIA II -ohjelman täytäntöönpanosta saatavilla olevat tiedot (kutakin toimialaa ja toimintalinjaa koskevat tietokannat). Luvut perustuvat tarjouksien tekijöiden (jotka edustavat vähintään 50 prosenttia alan ammattilaisista) toimittamiin asiakirjoihin. (2) Muun muassa seuraavien asiakirjojen tiedot: audiovisuaalialan konferenssien pöytäkirjat (Birminghamissa pidetty audiovisuaalialan eurooppalainen konferenssi, Helsingissä järjestetty audiovisuaalipolitiikan foorumi), audiovisuaalialan politiikkaa käsittelevän korkean tason asiantuntijaryhmän digitaaliaikaa koskeva raportti (Oreja-ryhmä), MEDIA II -ohjelman väliarviointi (BIPE), komission asiakirjat (lähentymistä koskeva vihreä kirja, tiedonanto audiovisuaalipolitiikan tulevasta toiminnasta). Näihin asiakirjoihin sisältyy makrotaloutta koskevien analyysien lisäksi tiedot Euroopan audiovisuaaliteollisuuden alakohtaisista tarpeista. Ohjelman täytäntöönpanoon varatuista viidestä vuodesta ensimmäiselle ja neljännelle vuodelle toivotaan muita vuosia suurempaa määrärahaa kaksi tai kolme vuotta kestävien hankkeiden rahoittamiseksi. Muille kolmelle vuodelle suunnitelluilla määrärahoilla pystytään rahoittamaan lyhytkestoisia hankkeita. Hallinnosta, uudesta teknologiasta ja käsikirjoitusten laatimistekniikoista aiheutuvia toimintakustannuksia koskeville ohjelman osille myönnettävät määrärahat määritellään ehdotuspyynnön kautta saatujen ehdotusten perusteella. Tässä rahoitusselvityksessä tarkoitetut määrärahat koskevat yhteisön rahoitusosuuden kokonaiskustannuksia eli enintään 60 prosenttia toimenpiteiden todellisista kustannuksista. 7.2 Kustannusten jakautuminen toimenpiteen eri tekijöiden kesken EY, miljoonaa euroa (nykyiset hinnat) >TAULUKON PAIKKA> Jotta kaksi tai kolme vuotta kestäviä koulutusaloitteita voidaan tukea, vuosille 2001 ja 2004 myönnetään suuremmat määrärahat kuin muille vuosille, jolloin valitaan lyhytkestoisia hankkeita. Alaa koskevat toimet EY, miljoonaa euroa (nykyiset hinnat) >TAULUKON PAIKKA> 7.3 Talousarvion B-osaan kuuluvat teknisestä avusta aiheutuvat toimintamenot EY, miljoonaa euroa (nykyiset hinnat) >TAULUKON PAIKKA> Ehdotusten valinnassa ja seurannassa komissio voi saada teknistä ja/tai hallinnollista apua ulkopuolisilta. MEDIA I ja MEDIA II -ohjelmien yhteydessä komissiota avustivat teknisen avun toimistot, joilla oli asiantuntemusta ohjelman kattamilla aloilla. Tämän ohjelman täytäntöönpanon yhteydessä käytettävästä ulkopuolisesta teknisestä ja/tai hallinnollisesta avusta päätetään komission määrittelemien suuntaviivojen perusteella. Jos tämän ohjelman täytäntöönpanon yhteydessä päätetään käyttää teknisen avun toimistoja, komissiolle ilmoitetaan siitä asianmukaisesti teknisen avun toimistoja koskevan käsikirjan mukaisesti. 7.4 Maksusitoumusmäärärahojen/maksumäärärahojen aikataulu EY, miljoonaa euroa >TAULUKON PAIKKA> 8. PETOSTENVASTAISET TOIMENPITEET Ohjelman tuensaajat valitaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä useita kertoja vuodessa julkaistavien ehdotuspyyntöjen perusteella. Ennen kuin komissio hyväksyy yhteisön tukea koskevan hakemuksen, se arvioi hakemuksen huolellisesti selvittääkseen sen yhdenmukaisuuden neuvoston päätösten ja ehdotuspyynnössä esitettyjen edellytysten kanssa. Yhteisön tukea koskevaan hakemukseen on kuuluttava: - rahoitussuunnitelma, jossa on eritelty kaikki hankkeiden rahoituksen osat komissiolta haettu rahoitustuki mukaan luettuna, - työn alustava aikataulu, - kaikki muut komission ehdotuspyyntöön liittyvissä yksityiskohtaisissa ohjeissa vaaditut tarpeelliset tiedot. Ehdotusten valinnassa komissiota avustavat teknisen avun toimistot, joilla on asiantuntemusta ohjelman kattamilla aloilla. Tukikelpoisiksi todetut hankkeet esitetään ensin riippumattomille asiantuntijoille ja toimitetaan sitten MEDIA-ohjelman komitealle, joka koostuu ohjelmaan osallistuvien valtioiden edustajista. Euroopan komissio tekee lopullisen päätöksen. Ne hyväksytyt hankkeet, joille myönnetty rahoitustuki ylittää ohjelmaa koskevissa päätöksissä määritellyt rajat, toimitetaan komitealle lausuntoa varten. Ennen rahoitusosuuksien maksamista on toimitettava yksityiskohtaiset selvitysasiakirjat eli toimintakertomukset. Maksamiseen liittyvät myös paikalla toteutettava valvonta (tilintarkastus) ja keskitetty seuranta. Lisäksi eri elimet (tilintarkastustuomioistuin, varainhoidon valvoja sekä tulojen ja menojen hyväksyjä) valvovat toteutettavien toimenpiteiden hallinnoinnista vastaavia elimiä ja tuensaajia. 9. KUSTANNUSTEHOKKUUSANALYYSIN OSATEKIJÄT 9.1 Määrälliset erityistavoitteet ja kohderyhmä Päätavoitteena on lisätä Euroopan audiovisuaalialan teollisuuden ammattilaisten ammattitaitoa niin, että he oppivat hallitsemaan hallintalaitteet, kiinnittää enemmän huomiota maailmanlaajuisiin markkinoihin ja eurooppalaiseen ulottuvuuteen eri ammateissa sekä tarjota erityiskoulutusta uuden teknologian hyödyntämisessä. Näin audiovisuaalialan eurooppalaisten yritysten kilpailukyvyn uskotaan lisääntyvän. MEDIA-ohjelman toimenpiteillä pyritään erityisesti - lisäämään johtajien kaupallista ja oikeustieteellistä koulutusta sekä korjaamaan osassa Euroopan teollisuutta pitkään vallinnut tilanne, jossa markkinoita ei otettu tarpeeksi huomioon, - lisäämään eurooppalaisen ulottuvuuden huomioimista hankkeiden ja yritysten kehittämisessä, - vähentämään yritysten pirstoutumista, joka estää riittävien määrärahojen sitomisen koulutustoimenpiteisiin, - lisäämään uutta digitaalitekniikkaa koskevaa koulutusta. Kohderyhmä: Tukea myönnetään alan ammattilaisille, kouluttajille ja yrityksille. Ehdotetut koulutustoimenpiteet koskevat hallintoa, käsikirjoitusten laatimista ja uutta teknologiaa. Toteutettavilla toimenpiteillä on lisättävä korkeaa ammattitaitoa vaativien työpaikkojen syntymistä Euroopan markkinoilla, ylläpidettävä kilpailukykyistä yritysverkostoa Euroopassa ja sisällytettävä järjestelmällisesti eurooppalainen ulottuvuus ammatillista peruskoulutusta koskeviin ohjelmiin. 9.2 Toimenpiteen perustelut Yhteisön rahoitustuen tarpeellisuus erityisesti toissijaisuusperiaate huomioon ottaen: Ehdotettu tukiohjelma on osa Euroopan unionin audiovisuaalipolitiikkaa. Ohjelma toimii toissijaisuusperiaatteen mukaisesti suhteessa nykyisiin kansallisiin toimenpiteisiin, sillä se perustuu näihin toimenpiteisiin ja täydentää niitä. Ohjelman tavoitteet vastaavat perustamissopimuksessa ja erityisesti sen 150 artiklassa mainittuja tavoitteita, koska sillä pyritään - helpottamaan teollisiin muutoksiin mukautumista, - parantamaan ammatillista peruskoulutusta ja täydennyskoulutusta, - kannustamaan koulutuslaitosten tai ammatillisten koulutuslaitosten ja yritysten välistä yhteistyötä ammatillista koulutusta koskevissa asioissa. - Toimenpiteen toteuttamisessa käytettävien menettelytapojen valinta: Yhteisön myöntämät varat annetaan tukina, jotka kattavat 50 prosenttia toteutettavien toimenpiteiden kustannuksista (60 prosenttia niiden koulutustoimenpiteiden osalta, jotka toteutetaan maissa tai alueilla, joissa on vähäiset mahdollisuudet audiovisuaaliseen tuotantoon ja/tai joiden pinta-ala ja kielialue on pieni). Tuilla pyritään kannustamaan kansallisia/alueellisia kumppaneita, jotta ne täydentäisivät nykyisiä koulutustoimenpiteitään. Komission kertomuksessa MEDIA II -ohjelman (1996-2000) tuloksista ajalta 1.1.1996-30.6.1998 korostetaan, että MEDIA-ohjelman koulutustoimenpiteet vastaavat Euroopan audiovisuaaliteollisuuden tarpeeseen sekä sisältönsä että kansainvälisen luonteensa puolesta. Ne ovat synnyttäneet eurooppalaisten ammattilaisten verkkoja, jotka helpottavat yhteistuotantoa ja myyntiä ja joissakin tapauksissa muodostuvat pysyviksi yhteistyökumppanuuksiksi. 9.3 Toimenpiteen seuranta ja arviointi Suoritusten osoittimet: Ammatillinen peruskoulutus: - koulutukseen osallistuneiden määrä - ulkomaalaisten osallistujien määrä - verkostoon kuuluvien koulutuslaitosten määrä (koulutushanketta kohti). Täydennyskoulutus: - koulutukseen osallistuneiden määrä - ulkomaalaisten osallistujien määrä - koulutuksen aikana käsiteltyjen kehitysvaiheessa olevien hankkeiden määrä - koulutuksen jälkeen kehitettyjen hankkeiden (joita kehiteltiin jo koulutuksen aikana) määrä - liikkuvien kurssien määrä. Komissio seuraa keskeisimpiä indikaattoreita ohjelman täytäntöönpanon aikana. Rahoitustuen saajien on komission kanssa tekemiensä sopimusten mukaisesti annettava tarvittavat tiedot jatkuvaa arviointia, väliarviointia ja jälkiarviointia varten. Arviointia koskevat yksityiskohtaiset säännöt ja toteuttamisaikataulu: Komissio laatii ohjelmasta kaksi arviointikertomusta. Välikertomus: Ensimmäinen kertomus laaditaan kahden vuoden ja kuuden kuukauden kuluttua ohjelman täytäntöönpanosta. Kertomuksessa on tarkoitus tehdä ensimmäinen arviointi ohjelman puolivälissä saavutetuista tuloksista, jotta ohjelman toista toteutusvaihetta varten voidaan tehdä tarvittavat muutokset ja tarkistukset. Tätä tarkoitusta varten komissio voi turvautua ulkopuolisten konsulttien apuun. Konsultit valitaan asiantuntemuksen perusteella tarjouspyynnön kautta. Komissio esittää kertomuksensa Euroopan parlamentille, neuvostolle sekä talous- ja sosiaalikomitealle. Loppukertomus: Toinen kertomus laaditaan ohjelman täytäntöönpanoon kuluneiden viiden vuoden kuluttua. Kertomuksen tarkoituksena on verrata tukijärjestelmistä saatuja tuloksia ohjelman tavoitteisiin. Samoin kuin välikertomusta laadittaessa komissio voi turvautua ulkopuolisten konsulttien apuun. Komissio esittää loppukertomuksen Euroopan parlamentille, neuvostolle sekä talous- ja sosiaalikomitealle. MEDIA II -ohjelmasta saatujen kokemusten perusteella komissio harkitsee, jatkaako se tuensaajien tilien tarkastuksia (vuosittain noin 30) varmistaakseen yhteisön varojen moitteettoman käytön. Tilintarkastusten tulokset esitetään kirjallisessa kertomuksessa. Tulosten arviointi: Tiedot, joiden perusteella ohjelman suorituskykyä, tuloksia ja vaikutuksia mitataan, saadaan seuraavista lähteistä: - hakuasiakirjoihin sisältyvien ja tuensaajien kanssa tehtyjen sopimusten seurannasta saatujen tietojen perusteella laaditut tilastotiedot - tilintarkastukseen valittujen ohjelman tuensaajien tilintarkastuskertomukset (vuosittain 30) - MEDIA-desk -yhteyspisteiden ja tiedotuspisteiden verkostoissa ja kansallisilla markkinoilla käydyt keskustelut - asiantuntijoiden ja instituutioiden edustajien kanssa käydyt keskustelut (kansalliset ja kansainväliset toimialajärjestöt) - audiovisuaalialan ammattilaisten ja erityiskoulutuselinten edustajien kanssa käydyt keskustelut. 10. HALLINTOMENOT (YLEISEN TALOUSARVION PÄÄLUOKKA III, A-OSA) Tiedot on ilmoitettava samanaikaisesti budjettipääosastoon sekä henkilöstön ja hallinnon pääosastoon. Henkilöstön ja hallinnon pääosasto toimittaa tiedot ja niitä koskevan lausuntonsa budjettipääosastoon. Tarvittavien hallinnollisten varojen tosiasiallinen käyttöönotto riippuu komission vuotuisesta varojen jakamista koskevasta päätöksestä, ja siinä otetaan huomioon henkilöstön määrä ja budjettivallan käyttäjän myöntämät lisämäärärahat. 10.1 Vaikutus henkilöstön määrään >TAULUKON PAIKKA> Tarvittava hallinnollinen henkilöstö voidaan saada käyttöön komission vuosittaisen varojen myöntämistä koskevan päätöksen puitteissa ottaen erityisesti huomioon budjettivallan käyttäjän myöntämä lisärahoitus. Koulutuksen ja kulttuurin pääosaston on siis otettava huomioon se mahdollisuus, että budjettivallan käyttäjä ei tämän lainsäädäntöehdotuksen tultua hyväksytyksi myönnä komissiolle tarvittavaa lisärahoitusta. Jos henkilöstöä ei voida siirtää komission muista yksiköistä, koulutuksen ja kulttuurin pääosaston on vastattava henkilöstön lisätarpeeseen yksinomaan sisäisin siirroin. 10.2 Lisähenkilöstön rahoituksellinen kokonaisvaikutus Vuosittain, euroa >TAULUKON PAIKKA> Määrissä ilmenevät lisähenkilöstöstä aiheutuvat kokonaiskustannukset koko toimenpiteen ajalta, kun kyseessä on määräaikainen toimi, ja 12 kuukauden ajalta, kun toimenpiteen kestoa ei ole määritelty. 10.3 Toimenpiteeseen liittyvästä toiminnasta aiheutuvien muiden kulujen kasvu, etenkin komiteoiden ja asiantuntijaryhmien kokouskulut (euroa) >TAULUKON PAIKKA> Talousarvion osastoihin A-7 liittyvät kulut 10 kohdassa katetaan koulutuksen ja kulttuurin pääosaston kokonaismäärärahoista.