Phare-ohjelma - Vuosikertomus 1998

(komission esittämä)

Sisältö

Phare-ohjelma

Phare-ohjelma vuonna 1998

EU:n ja KIE-maiden väliset suhteet

Phare-ohjelman uusien suuntaviivojen täytäntöönpano

Toteutusta koskevien muutosten täytäntöönpano

Taloudellinen tilanne ja ohjelman suorituskyky

Phare-ohjelma yksittäisissä kumppanuusmaissa

Jäsenyyttä hakeneet maat

Bulgaria

Tsekki

Viro

Unkari

Latvia

Liettua

Puola

Romania

Slovakia

Slovenia

Muut kuin jäsenyyttä hakeneet maat

Albania

Bosnia ja Hertsegovina

Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia

Tilastokatsaus

Phare-rahoitus maittain vuosina 1990 - 1998

Phare-rahoitus toimialoittain vuosina 1990 - 1998

Phare-ohjelma

Toiminta vuonna 1998

Euroopan yhteisön Phare-ohjelmasta myönnettiin vuonna 1998 taloudellista ja teknistä tukea 13:lle Keski- ja Itä-Euroopan kumppanuusmaalle. Ohjelman tavoite on kaksitahoinen: tarkoitus on valmistella kymmentä EU-jäsenyyttä hakenutta maata liittymistä varten ja tukea muiden kolmen maan demokratisoitumista ja siirtymistä markkinatalouteen. Tässä vuosikertomuksessa tutkitaan Phare-ohjelman tärkeimpiä saavutuksia vuonna 1998 sekä tarkastellaan Phare-ohjelmaa osana EU:n toimintaa kokonaisuudessaan.

Vuonna 1998 hyväksyttiin liittymistä valmistelevat kumppanuudet ja käynnistettiin virallisesti liittymisprosessi kymmenen jäsenyyttä hakeneen maan kanssa. Liittymistä valmistelevissa kumppanuuksissa on määritelty ensisijaiset tavoitteet, jotka on otettava huomioon jäsenyyden valmistelussa, sekä laadittu kehys kaikelle jäsenyyttä edeltävälle tuelle.

Lisäksi hyväksyttiin virallisesti Phare-ohjelman suuntaviivat vuosiksi 1998-1999, joita sovellettiin kaikkiin vuoden 1998 ohjelmiin. Suuntaviivojen mukaan Phare-ohjelmassa keskitytään kahteen päätavoitteeseen eli instituutioiden kehittämiseen ja investointien edistämiseen. Lisäksi suuntaviivoihin sisältyi useita molempia pääaloja koskevia toimenpiteitä ja menetelmiä. Vuonna 1998 alettiin valmistella instituutioiden kehittämisessä tärkeitä kumppanuusohjelmia (twinning) ja soveltaa uutta investointitukijärjestelmää eli laaja-alaisten infrastruktuurihankkeiden rahoitusvälinettä.

Suuntaviivojen tärkeä osa-alue on täytäntöönpanon tehostaminen. Komissio ja kumppanuusmaat ovat pyrkineet nopeuttamaan huomattavasti Phare-ohjelmien täytäntöönpanoa ja varmistamaan niiden tuloksellisuuden. Vuonna 1998 tehtiin ennätysmäärä sopimuksia (1,26 miljardin euron arvosta). Tämän ansiosta niiden Phare-määrärahojen osuus, joista ei ole tehty sopimuksia ("kasauma") pieneni huomattavasti ensimmäistä kertaa ohjelman käynnistyttyä vuonna 1990.

Sen lisäksi, että sopimustenteko tehostui, ohjelmointivaiheessa korostettiin aikaisempaa enemmän ohjelmien suunnittelemista siten, että niillä saavutetaan vaikutuksia ja tuloksia. Phare-ohjelmassa sitouduttiin ainoastaan toteutusvalmiisiin ja hyvin rajattuihin ohjelmiin, minkä ansiosta pystyttiin vähentämään esimerkiksi Puolan vuosittaisia alustavia määrärahoja.

Phare-ohjelma edistyi vuonna 1998 merkittävästi. Se on pystynyt vastaamaan joustavasti uusiin haasteisiin. Uusia aloitteita on käynnistetty ja uudistukset ovat onnistuneet. Päätöksiä tehdään aikaisempaa nopeammin, ja yhä useammin niistä vastaavat jäsenyyttä hakeneet maat. Phare-ohjelma on näin ollen tehokkaampi ja tarkemmin kohdennettu kuin koskaan ennen ja muodostaa vahvan perustan liittymisprosessille.

Phare-ohjelma vuonna 1998

EU:n ja KIE-maiden väliset suhteet

Laajentuminen on Euroopan unionin suurimpia haasteita uuden vuosituhannen kynnyksellä. Laajentuminen on myös ainutlaatuinen ja historiallinen tilaisuus edistää mantereen rauhanomaista yhdentymistä levittämällä vakautta ja vaurautta uusiin jäsenvaltioihin.

Vuosi 1998 oli historiallinen vuosi Euroopan unionin ja laajentumisen kannalta.

Viidentoista jäsenvaltion EU on parhaillaan laajentumassa kolmeentoista uuteen valtioon eli Unkariin, Puolaan, Romaniaan, Slovakiaan, Latviaan, Viroon, Liettuaan, Bulgariaan, Tsekkiin, Sloveniaan, Kyprokseen, Turkkiin ja Maltaan.

Eurooppa-neuvosto teki Luxemburgissa joulukuussa 1997 ratkaisevia päätöksiä unionin laajentumisesta ja määritteli unionin laajentumisen käsittämään kaikki jäsenyyttä haluavat hakijamaat.

Laajentuminen on laaja-alainen, kokonaisvaltainen ja jatkuva prosessi. Kaikki jäsenyyttä hakeneet valtiot etenevät omaa tahtiaan oman valmiusasteensa mukaisesti.

Laajentuminen voidaan jakaa kolmeen osa-alueeseen:

1) Eurooppa-konferenssi

Eurooppa-konferenssi on monenvälinen areena kaikille unionin jäseniksi pyrkiville valtioille, jotka jakavat EU:n arvot ja tavoitteet. Tähän konferenssiin, joka järjestettiin ensimmäisen kerran 12. maaliskuuta 1998 Lontoossa ja myöhemmin 6. lokakuuta 1998 Luxemburgissa, kutsuttiin EU:n 15 jäsenvaltiota ja 12 jäsenyyttä hakenutta maata.

2) Liittymisprosessi

Maaliskuun 30. päivänä 1998 käynnistettiin laajentumisprosessi, joka koski kymmentä Keski- ja Itä-Euroopan maata sekä Kyprosta. Prosessiin kuuluu liittymistä valmistelevan strategian vahvistaminen siten, että jäsenyyttä hakeneet maat voivat lähentää omaa lainsäädäntöään vastaamaan mahdollisimman paljon yhteisön säännöstöä (EU:n lainsäädäntöä) ennen jäseneksi liittymistä.

Vahvistetussa liittymistä valmistelevassa strategiassa keskeisiä ovat liittymistä valmistelevat kumppanuudet, joita on laadittu kymmenen KIE-maan kanssa ja joihin sisältyy lyhyen ja keskipitkän aikavälin ensisijaisia tavoitteita jäsenyyteen valmistautumiselle. Liittymistä valmistelevat kumppanuudet on suunniteltu siten, että kaikkea KIE-maiden tukea varten on yhtenäinen kehys. Kukin jäsenyyttä hakenut maa on laatinut liittymistä valmistelevan kumppanuuden mukaisesti kansallisen ohjelman yhteisön säännöstön sisällyttämiseksi kansalliseen lainsäädäntöön. Ohjelmassa on selvitetty, miten liittymistä valmistelevan kumppanuuden ensisijaiset tavoitteet saavutetaan. sekä esitetty toiminnan aikataulu ja siihen varatut henkilöstöresurssit ja määrärahat. Ohjelmia saatetaan säännöllisesti ajan tasalle.

Vahvistetun liittymistä valmistelevan strategian toinen osa-alue on ehdotus ensisijaisiin tavoitteisiin varatun taloudellisen tuen kaksinkertaistamisesta. Taloudellinen tuki myönnetään jatkossa uudelleen suunnatusta Phare-ohjelmasta, uusista ympäristö- ja liikenneohjelmista sekä maatalouden ja maaseudun kehittämisohjelmista. Niille maille, jotka eivät vielä ole valmiita neuvottelujen aloittamiseen, myönnetään tasoitusapua tätä varten suunnitellusta rahoitusvälineestä. Hakijamaat voivat osallistua asteittain lukuisiin yhteisön ohjelmiin esimerkiksi koulutuksen, ympäristön, kulttuurin ja tutkimuksen alalla. Yhteisön ohjelmien avulla hakijamaiden eri väestöryhmät voivat totuttautua EU:n toimintamenetelmiin.

Lisäksi on luotu tarkistusmenettely, jossa laaditaan kertomuksia kunkin maan edistymisestä liittymisvalmisteluissa. Ensimmäiset kertomukset julkaistiin 4. marraskuuta 1998 (ks. jäljempänä).

3) Jäsenyysneuvottelut

Maaliskuun 31. päivänä 1998 aloitettiin neuvottelut komission suosittelemien kuuden maan kanssa (Unkari, Puola, Viro, Tsekki, Slovenia ja Kypros). Neuvottelut käydään EU:n jäsenvaltioiden ja kunkin jäsenyyttä hakeneen maan kahdenvälisissä liittymiskonferensseissa.

Yhteisön säännöstön analyyttinen arviointi

Huhtikuussa 1998 aloitettiin neuvottelujen pohjustamiseksi ja liittymisvalmistelujen nopeuttamiseksi yhteisön säännöstön analyyttinen arviointi (screening). Sen tavoite on selvittää yhteisön säännöstöä jäsenyyttä hakeneille maille ja määritellä ongelmia, joita niillä on säännöstön sisällyttämisessä kansalliseen lainsäädäntöön. Säännöstön sisällyttämisen lisäksi kaikkien maiden on luotava säännöstön tehokkaan täytäntöönpanon edellyttämät rakenteet ja/tai lujitettava niitä.

Vuoden 1998 loppuun mennessä yhteisön säännöstön 20 luvun kahden- ja monenvälinen arviointi saatiin päätökseen Unkarin, Puolan, Viron, Tsekin, Slovenian ja Kyproksen kanssa. Vuoden loppuun mennessä neuvostolle oli toimitettu kaikkia paitsi yhtä lukua koskevat kertomukset. Loput yhdeksän lukua arvioidaan syksyyn 1999 mennessä.

Komissio on saanut myös päätökseen säännöstön 29 luvun monenvälisen arvioinnin niiden maiden kanssa, jotka eivät vielä neuvottele jäsenyydestä (Bulgaria, Latvia, Liettua, Romania ja Slovakia). Kutakin lukua koskevat ongelmat määritellään tarkemmin kahdenvälisissä kokouksissa, jotka järjestetään vuoden 1999 maaliskuun ja heinäkuun välisenä aikana, lukuun ottamatta maataloutta, joka arvioidaan syksyllä 1999.

Määräaikaiskertomukset

Luxemburgissa kokoontunut Eurooppa-neuvosto kehotti komissiota laatimaan vuoden 1998 lopusta alkaen määräaikaiskertomuksia, joissa käsitellään kunkin jäsenyyttä hakeneen maan edistymistä Kööpenhaminan Eurooppa-neuvoston määrittelemien perusteiden täyttämisessä. Ensimmäiset määräaikaiskertomukset julkaistiin marraskuussa 1998 ja toimitettiin Wienissä kokoontuneelle Eurooppa-neuvostolle joulukuussa 1998.

Määräaikaiskertomuksia laatiessaan komissio tutki, olivatko jäsenyyttä hakeneet maat toteuttaneet heinäkuun 1997 jälkeen käytännössä ilmoittamansa uudistukset Kööpenhaminassa määritettyjen perusteiden mukaisesti. Varmistaakseen, että kertomukset kuvastivat todellista edistymistä, komissio tarkasteli ainoastaan hyväksyttyjä uudistuksia valmisteilla tai vireillä olevien ehdotusten sijasta. Komissio analysoi myös sitä, miten jäsenyyttä hakeneiden maiden valmiudet säännöstön täytäntöönpanemiseksi olivat parantuneet. Tässä yhteydessä se korosti toimenpiteitä, joilla oli mukautettu hallintorakenteita vastaamaan säännöstön tarpeita.

Kertomuksissa korostettiin tiettyjen hakijamaiden edistymistä kaikilla Kööpenhaminan perusteisiin liittyvällä kolmella alalla. Lisäksi painotettiin, että tulosten saavuttaminen määräajassa edellyttää liittymisvalmistelujen nopeuttamista. Komissio ei kertomusten perusteella katsonut tarpeelliseksi tehdä suosituksia neuvotteluista tai niiden laajentamisesta, kuten Eurooppa-neuvosto oli aikaisemmin ehdottanut. Komission päätelmät kustakin maasta on esitetty tämän kertomuksen niitä koskevissa kohdissa.

Eurooppa-neuvoston kokous Wienissä

Wienissä (11.-12. joulukuuta 1998) kokoontunut Eurooppa-neuvosto suhtautui myönteisesti komission määräaikaiskertomuksiin ja siihen, että laajentuminen oli saatu käyntiin. Se totesi, että kuusi hakijamaata oli aloittanut sisältöä koskevat neuvottelut ja saavuttanut ensimmäiset konkreettiset tulokset ja että muiden viiden hakijamaan kanssa käytävien neuvottelujen valmisteluissa oli edistetty hyvin. Eurooppa-neuvosto vahvisti myös Euroopan unionin haluavan jatkaa liittymistä edeltävän avun antamista koko laajentumisprosessin ajan. Se korosti, että kutakin maata arvioidaan myös jatkossa omien saavutustensa perusteella, ja kehotti komissiota laatimaan uudet määräaikaiskertomukset Helsingissä joulukuussa 1998 järjestettävään Eurooppa-neuvoston kokoukseen.

Phare-ohjelman uusien suuntaviivojen täytäntöönpano

Yleiskatsaus

Vuoden 1998 tärkein saavutus oli epäilemättä Phare-ohjelman kohdentaminen uudelleen kysyntään perustuvasta ohjelmasta (jossa kumppanuusmaat pyysivät rahoitusta itse määrittelemiensä ensisijaisten tavoitteiden toteuttamiseen) liittymistä valmistelevaan kumppanuuteen perustuvaksi jäsenyyteen tähtääväksi ohjelmaksi. Phare-ohjelmassa pyritään nykyisin valmistelemaan kymmentä jäsenyyttä hakevaa maata täysipainoisesti EU-jäsenyyttä varten. Pharen uusi tavoite on auttaa näitä maita saavuttamaan liittymistä valmistelevassa kumppanuudessa esitetyt ensisijaiset tavoitteet.

Selkeitä ensisijaisia tavoitteita on kaksi, eli instituutioiden kehittäminen ja investointien tukeminen. Nämä tavoitteet esitettiin kesäkuussa 1998 hyväksytyissä Phare-ohjelman täytäntöönpanon suuntaviivoissa jäsenyyttä hakeneissa maissa vuosiksi 1998-1999. Uusia suuntaviivoja sovelletaan Phare-ohjelman talousarvioon vuosina 1998 ja 1999.

Instituutioiden kehittäminen

Instituutioiden kehittäminen käsittää useita aloja, kuten kumppanuusohjelmat (twinning), osallistumisen yhteisön ohjelmiin sekä teknisen avun.

Moniin yhteisön ohjelmiin oli mahdollista liittyä jo vuonna 1998 (näitä olivat Leonardo da Vinci, Nuorten Eurooppa, Rafael, Media, Save, Life, syövän torjunnan toimintaohjelma, miesten ja naisten tasa-arvoisia mahdollisuuksia koskeva ohjelma ja pk-yritysohjelmat). Hakijamaat saivat myös mahdollisuuden osallistua täysipainoisesti tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä tarkoittavia toimia koskevaan viidenteen puiteohjelmaan (1998-2002).

Kumppanuusohjelmat

Kumppanuusohjelmien (twinning programmes) tarkoitus on auttaa hakijamaita säännöstön täytäntöönpanossa jäsenvaltioiden asiantuntijoiden avulla. Näissä ohjelmissa jäsenvaltioiden asiantuntijat työskentelevät liittymisvalmistelujen neuvonantajina hakijamaissa säännöstön täytäntöönpanosta vastaavissa instituutioissa.

Kumppanuustoiminta koostuu toisinaan pelkästään neuvonantajien siirtämisestä yhden tai useamman jäsenvaltion ministeriöstä tai muusta hyväksytystä instituutiosta hakijamaan vastaavaan ministeriöön työskentelemään tietyissä hankkeessa pitkäksi ajaksi (12 kuukautta). Kumppanuustoiminnan tavoitteiden saavuttaminen edellyttää usein neuvonantajan lisäksi muuta tukea, kuten lyhytaikaista asiantuntija-apua, koulutusta, palveluja (kuten kääntämistä ja tulkkausta) ja erikoisalojen apua (kuten erikoisalan atk-ohjelmistoja).

Komissio toteutti aivan vuoden 1997 lopussa ensimmäiset toimenpiteet kumppanuustoiminnan aloittamiseksi. Kansallisten yhteyspisteiden verkosto perustettiin tekemään komission kanssa tähän liittyvää yhteistyötä. Kukin jäsenvaltio ja hakijamaa nimesivät oman edustajansa pitämään yhteyttä valtionhallintoon ja varmistamaan tiedonvälityksen verkoston kautta. Yhteyspisteverkosto kokoontui kolmesti vuonna 1998. Ensimmäinen kokous järjestettiin joulukuussa 1997, jonka jälkeen verkosto kokoontui maaliskuussa 1998 esittelemään kumppanuustoiminnan periaatteet ja keskustelemaan niistä. Toukokuun kokouksessa aloitettiin hankkeiden valinnan ensimmäinen kierros, ja viimeisimmässä kokouksessa lokakuussa analysoitiin alustavia tuloksia ja kehiteltiin toimintaa edelleen.

Kumppanuustoiminnalle luonteenomaista on tarkkaan määriteltyjen ja taattujen tulosten saavuttaminen. Tarkoitus ei ole lujittaa yhteistyötä yleisesti vaan saavuttaa tiettyjä osapuolten ennakolta hyväksymiä tuloksia säännöstön tärkeimpien osien täytäntöönpanemiseksi liittymistä valmistelevassa kumppanuudessa määritetyllä tavalla. Vuonna 1998 valmistelluissa kumppanuushankkeissa keskityttiin hakijamaissa säännöstön neljään pääalaan eli maatalouteen, ympäristöön, rahoitukseen sekä oikeus- ja sisäasioihin. Hakijamaat saivat nimetä lisäksi yhden niille tärkeän osa-alueen. Rakennerahastojen täytäntöönpanoa valmistelevat toimenpiteet lisättiin hankkeiden osa-alueeksi myöhemmin vuonna 1998.

Jäsenvaltioille ilmoitettiin touko- ja lokakuussa noin 120 hankkeesta, jotka liittyivät Phare-ohjelman ohjelmointiin vuonna 1998. Jäsenvaltioita kehotettiin ehdottamaan keinoja hankkeissa yksilöityjen tarpeiden täyttämiseksi. Keskusteltuaan kaikkien osapuolten kanssa hakijamaa valitsi tarpeitaan parhaiten vastaavan tarjouksen. Joskus kaksi tai useampi jäsenvaltiota myönsivät tukea yhdessä tai hakijamaa kehotti jäsenvaltioita yhdistämään eri toimenpiteet yhdeksi hankkeeksi. "Kumppaneita" pyydettiin tämän jälkeen esittämään yksityiskohtainen hanke komission hyväksyttäväksi.

Komission valmistelukomitea on hyväksynyt 14 kumppanuushanketta. Ensimmäiset liittymisvalmistelujen neuvonantajat aloittavat työnsä toukokuussa 1999.

Investointien tukeminen

Yhteisön säännöstön saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä tarkoittaa muutakin kuin lainsäädännön lähentämistä ja toimielin- ja hallintorakenteiden vahvistamista. Se merkitsee myös hakijamaiden infrastruktuurin ja yritysten muuttamista vastaamaan EY:n normeja, mikä edellyttää huomattavia investointeja. Investointituen osuus on noin 70 prosenttia Phare-ohjelman määrärahoista hakijamaissa. Tukeen liittyy tarvittavien investointien tekeminen, jotta hakijamaat voisivat saattaa teollisuutensa ja tärkeimmät infrastruktuurinsa EY:n normien mukaisiksi.

Kansallisista Phare-ohjelmista liikenteeseen, energiaan ja ympäristöön myönnetyn jatkuvan tuen lisäksi investointien tukemisessa keskityttiin vuonna 1998 kolmelle uudelle alalle:

- Toimien parempi koordinointi kansainvälisten rahoituslaitosten toiminnan kanssa

- Laaja-alaisten infrastruktuurihankkeiden rahoitusvälineen käynnistäminen

- Liittymistä valmistelevan rakennepolitiikan välineen LVRV:n valmistelu.

Yhteistyö kansainvälisten rahoituslaitosten kanssa

Lisätäkseen investointeja KIE-maiden infrastruktuuriin Euroopan komissio pyrki vuonna 1998 syventämään yhteistyötä kansainvälisten rahoituslaitosten kanssa. Komission aloitteesta allekirjoitettiin 2. maaliskuuta 1998 Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin EJKP:n ja Maailmanpankin kanssa liittymistä koskeva yhteisymmärryspöytäkirja. Myös Euroopan investointipankki EIP sitoutui yhteistyöhön yhteisymmärryspöytäkirjan mukaisesti.

Monet liittymistä valmistelevan kumppanuuden ensisijaiset tavoitteet vastaavat EJKP:n ja Maailmanpankin maakohtaisissa avustusstrategioissa määriteltyjä tavoitteita. Yhteinen päämäärä on edistää markkinataloutta ja liittymisprosessia, ja nämä instituutiot ovat siten tehostaneet yhteistyötään. EIP on EU:n tärkein rahoituskanava, ja se toimii läheisessä yhteistyössä komission kanssa varmistaakseen EU:n tavoitteiden saavuttamisen.

Yhteisymmärryspöytäkirjassa on määritelty yhteiset tavoitteet ja päämäärät, joihin sisältyy erityisten yhteisrahoitushankkeiden yksilöinti ja uusien rahoitusmenetelmien laatiminen. Lokakuussa sopimukseen liittyi neljä uutta osapuolta eli Pohjoismaiden ympäristörahoitusyhtiö NEFCO, Pohjoismaiden investointipankki, kansainvälinen rahoitusyhtiö IFC ja Euroopan neuvoston sosiaalisen kehityksen rahasto.

Yhteisrahoitus kansainvälisten rahoituslaitosten kanssa lisää Phare-ohjelman avustusten vaikutuksia: jokaista Phare-ohjelmasta yhteisrahoitettuihin hankkeisiin myönnettyä euroa kohden kansainväliset rahoituslaitokset ja kansalliset ja muut avustajat myöntävät noin 8 euroa.

Laaja-alaisten infrastruktuurihankkeiden rahoitusväline

Laaja-alaisten infrastruktuurihankkeiden rahoitusväline on merkittävä rahoituslähde, josta yhteisrahoitetaan monta maata koskevia ympäristö- ja liikennehankkeita. Investoinnit yhteisrahoitetaan kansainvälisten rahoituslaitosten kanssa. Hankkeet on valittu sen perusteella, miten ne vaikuttavat jäsenyysvalmisteluihin ja miten toteutusvalmiita ne ovat. Esimerkkejä tukikelpoisista laaja-alaisista infrastruktuurihankkeista ovat maanteiden ja rautateiden kunnostaminen, vesi- ja jätehuoltojärjestelmien parantaminen ja ilman epäpuhtauksien torjuminen.

Vuonna 1998 laaja-alaisiin infrastruktuurihankkeisiin myönnettiin tästä rahoitusvälineestä ja kansallisista Phare-ohjelmista noin 180 miljoonaa euroa. Vuonna 1999 laaja-alaisten infrastruktuurihankkeiden rahoitusvälineestä myönnetään 95 miljoonaa euroa lähinnä ympäristöinvestointien tukemiseen. Vuonna 2000 tämä rahoitusväline korvataan liittymistä valmistelevalla rakennepolitiikan välineellä LVRV:llä (ks. jäljempänä).

2000-luvun suunnitelmat: Phare, LVRV ja Sapard

Jo nyt on alettu valmistautua liittymistä edeltävän tuen jatkamiseen ensi vuosituhannella. Phare-ohjelma jatkuu, ja sitä täydennetään kahdella uudella liittymistä edeltävällä välineellä eli liittymistä valmistelevalla rakennepolitiikan välineellä (LVRV) ja maatalouden ja maaseudun kehittämisen erityisellä liittymisohjelmalla (Sapard). LVRV:stä rahoitetaan investointeja tärkeisiin liikenne- ja ympäristöinfrastruktuureihin ja Sapardista puolestaan maatalouden ja maaseudun kehittämisen vaatimiin infrastruktuureihin. Neuvosto hyväksyi marraskuussa 1998 periaatteessa LVRV:tä ja Sapardia koskevat asetukset sekä koordinoinnista annetun asetuksen. Koordinointiasetuksessa varmistetaan näiden kolmen välineen yhdenmukainen soveltaminen: sen mukaan Phare-ohjelman, LVRV:n ja Sapardin koordinoinnista huolehditaan Phare-ohjelman hallintokomiteassa.

Liittymistä edeltävää tukea myönnetään 2000-luvulla yli kaksi kertaa aikaisempaa enemmän, yli 3 miljardia euroa vuodessa (1,5 miljardia euroa Phare-ohjelmaan, miljardi euroa LVRV:een ja 520 miljoonaa euroa Sapardiin).

LVRV:n valmisteluja tuettiin vuonna 1998 laaja-alaisten infrastruktuurihankkeiden rahoitusvälineestä. Lisäksi jatkettiin kansallisiin ohjelmiin sisältyvää erityistä valmistelevaa ohjelmaa, jolla autetaan hakijamaita omaksumaan rakennerahastoihin osallistumisen edellyttämät rakenteet ja politiikka.

Erityinen valmisteleva ohjelma

Jäseniksi liityttyään hakijamaat ovat oikeutettuja EU:n rakennerahastojen tukeen. Erityinen valmisteleva ohjelma laadittiin, jotta voitaisiin varmistaa kitkaton siirtyminen uuteen järjestelmään. Ohjelman tavoitteena on auttaa hakijamaita perustamaan tarvittavat instituutiot ja laatimaan strategiat, joita rakennerahastoista rahoitettujen toimien menestyksekäs täytäntöönpano edellyttää. Ohjelmalla on tarkoitus auttaa hakijamaita suunnittelemaan ja toteuttamaan EU:n tavoite 1 -alueiden ohjelmia vastaavia ohjelmia.

Oikeus- ja sisäasiat

Phare-ohjelman suuntaaminen uudelleen liittymistä koskeviin ensisijaisiin tavoitteisiin merkitsi vuonna 1998 myös oikeus- ja sisäasioiden korostumista. Näitä asioita korostetaan erityisesti liittymistä valmistelevassa kumppanuudessa. Rahoituksen, maatalouden ja ympäristön ohella nämä asiat olivat yksi neljästä kumppanuusohjelmien pääaloista. Vuoden 1998 ohjelmaan liittyvistä 110:stä kumppanuushankkeesta (joiden kustannukset ovat 75 miljoonaa euroa) 25 koskee oikeus- ja sisäasioita (arvo yhteensä 14 miljoonaa euroa). Hankkeissa keskitytään tullilaitokseen ja rajavalvontaan (8 hanketta), oikeuslaitokseen (7 hanketta), turvapaikka- ja maahanmuuttopolitiikkaan (3 hanketta), poliisien kouluttamiseen (2 hanketta) sekä järjestäytyneen rikollisuuden torjumiseen (1 hanke). Neljässä muussa hankkeessa käsitellään oikeus- ja sisäasioihin liittyviä monialaisia kysymyksiä.

Oikeus- ja sisäasiat on yksi kolmesta tasoitusapuun oikeutetusta alasta. Vuonna 1998 rahoitusta haettiin viiteen tämän alan hankkeeseen, joiden kokonaisarvo oli 6 miljoonaa euroa. Hankkeissa keskitytään muun muassa korruption torjuntaan, tullilaitosten uudistamiseen ja talousrikosten torjuntaan.

Käynnissä oleviin usean edunsaajan ohjelmiin kuuluu monialainen oikeus- ja sisäasioita koskeva ohjelma. Vuonna 1998 tästä ohjelmasta rahoitettiin tarpeiden arvioimiseksi ja hankkeiden yksilöimiseksi matkat Bulgariaan, Viroon, Latviaan, Liettuaan, Puolaan, Romaniaan ja Sloveniaan (matkat Unkariin, Tsekkiin ja Slovakiaan järjestettiin vuonna 1997). EU:n asiantuntijoiden laatimissa kertomuksissa keskityttiin viiteen pääalaan eli turvapaikka- ja maahanmuuttopolitiikkaan, rajavalvontaan, poliisitoimeen sekä oikeuslaitokseen. Kertomuksissa analysoitiin näiden alojen tilannetta ja ehdotettiin mahdollisia Phare-ohjelmasta rahoitettavia hankkeita.

Vuonna 1998 aloitettiin myös kolme tähän monialaiseen Phare-ohjelmaan kuuluvaa suurta uutta hanketta, joilla tuetaan yhteisön säännöstön saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä tärkeimmillä oikeus- ja sisäasioihin liittyvillä aloilla. Hankkeet koskevat poliisien koulutusta hakijamaissa (4,5 miljoonaa euroa), yhteisön turvapaikkamääräysten sisällyttämistä kansalliseen lainsäädäntöön (3 miljoonaa euroa) sekä korruption ja järjestäytyneen rikollisuuden torjuntaa (1,5 miljoonaa euroa).

Phare-ohjelmaan kuuluvan Baltian alueen itärajan valvontaohjelman tarkoituksena on lujittaa Viron, Latvian ja Liettuan valmiuksia valvoa tehokkaasti itärajojaan ja ehkäistä salakuljetusta. Tähän vuosina 1997-1999 toteutettavaan ohjelmaan myönnetään Phare-ohjelmasta 6 miljoonaa euroa. Vuonna 1998 rahoitettiin neljä hanketta. Hankkeissa toimitettiin laitteita Viron ja Liettuan poliisi- ja rajavartiolaitoksille (1,5 miljoonaa euroa kummallekin maalle), valmisteltiin tarjouskilpailu ja ehdotuspyyntö pakolaiskeskuksen kunnostamiseksi Liettuassa ja tarjouskilpailu neljän rajavartioaseman rakentamiseksi sekä koulutettiin poliiseja kaikissa kolmessa Baltian maassa.

Kauttakulkuliikenteen edistämistä ja tullilaitoksen uudenaikaistamista koskevaan usean edunsaajan ohjelmaan sisältyvässä tullihankkeessa keskityttiin vuonna 1998 pääasiassa kumppanuusmaiden tullilaitosten toimintavalmiuksien tehostamiseen. Vuonna 1998 järjestetyissä kokouksissa ja työryhmissä kehiteltiin Customs Blueprints -ohjelmaa (eli laadittiin tavoitenormeja kumppanuusmaiden tullilaitoksille) sekä analysoitiin puutteita (vertailtiin nykytilannetta Customs Blueprints -ohjelmassa esitettyihin standardeihin). Kunkin valtion puutteita koskevan analyysin perusteella tuen tarve määriteltiin yksityiskohtaisesti. Vuoden 1998 ohjelmasta tuettiin samalla suoraan kumppanuusmaiden tullihallituksia tullitoimintastrategioiden laatimisessa ja koulutuksessa sekä kansallisten Phare-hankkeiden dokumentoinnin parantamisessa.

Monet tärkeät hankkeet olivat lisäksi edenneet eri vaiheisiin:

- Tullilaitosten yleiseen tekniseen apuun ja koulutukseen osallistuu 12 Phare-ohjelman kumppanuusmaata.

- Toimenpiteitä rajavartioasemien tehostamiseksi on toteutettu erittäin menestyksekkäästi 11:ssä kumppanuusmaassa. Niiden tarkoituksena on toteuttaa riskinarviointia, kohdentaa tarkastuksia ja soveltaa profilointivälineitä ja -tekniikoita tullilaitoksen toiminnassa.

- Tullia koskeva tieto ja tutkimukset -hankkeeseen osallistuu 12 tullihallitusta. Sillä pyritään parantamaan tullilaitosten kansallisia tutkimusryhmiä ja -ohjelmia sekä omaksumaan tutkintavälineitä ja -tekniikoita.

- Kauttakulkuliikenne ja yhtenäisen hallinnollisen asiakirjan soveltaminen Bulgariassa, Virossa, Latviassa, Liettuassa, Romaniassa ja Sloveniassa.

- Tietokoneistamisen tukiyksiköstä (Automation Support Unit) myönnetään käytännön tukea kaikille kumppanuusmaille tullien tietokoneistamista koskevien laaja-alaisten Phare-ohjelmien toteuttamisessa.

Vuonna 1998 edistyttiin myös Phare-ohjelmaan kuuluvassa usean edunsaajan huumausaineohjelmassa, jonka tarkoitus on auttaa hakijamaita laatimaan koordinoitu huumausainepolitiikka erityisesti EU:n laajentumisen haasteisiin vastaamiseksi. Ohjelmassa on keskitytty ensisijaisesti rahanpesun torjuntaan ja huumeiden esiaineiden seurantaan yhteisön säännöstön mukaisesti. Lisäksi on kehitetty tiedotus- ja tietojenvaihtorakenteita ja valmisteltu hakijamaita osallistumaan Euroopan huumausaineiden ja huumeriippuvuuden seurantakeskuksen EMCDDA:n toimintaan. Phare-ohjelmasta järjestettiin myös asiantuntija-apua huumausaineiden kysynnän vähentämisstrategioiden ja valmiuksien parantamiseen kumppanuusmaissa. Ohjelmassa yksilöitiin uusia ensisijaisia tavoitteita, kuten synteettisten huumausaineiden torjuminen, sekä kiinnitettiin erityistä huomiota huumausaineongelmien lisääntymiseen Balkanin huumereitillä osana YK:n kansainvälisen huumevalvontaohjelman UNDCP:n ja Phare-ohjelman yhteistä Kaakkois-Euroopan huumausainelainsäädännön valvontaohjelmaa.

Tasoitusapu

Romania, Slovakia, Latvia, Liettua ja Bulgaria saivat vuonna 1998 lisätukea liittymisvalmistelujen nopeuttamiseksi. Käyttöön otettiin tasoitusapu, jonka tarkoitus oli auttaa näitä maita toteuttamaan taloudelliset ja sosiaaliset uudistukset, houkuttamaan investointeja ja ehkäisemään korruptiota. Tasoitusavulla pyritään säilyttämään laajentumisen kokonaisvaltainen luonne rahoittamalla hankkeita aloilla, joilla komissio on havainnut maakohtaisissa lausunnoissaan erityisongelmia. Tasoitusapua myönnettiin 100 miljoonaa euroa vuosina 1998-1999.

Pharen uusi raja-alueyhteistyöohjelma

Euroopan komissio antoi 18. joulukuuta 1998 asetuksen Phare-ohjelman yhteydessä täytäntöönpantavasta rajatylittävän yhteistyön ohjelmasta, jossa tarkistettiin vuoden 1994 yhteistyöohjelmaa. Raja-alueyhteistyöohjelman alustavat määrärahat ovat vuosina 1995-1999 yhteensä 885 miljoonaa euroa.

Raja-alueyhteistyöohjelman tarkoitus on edistää eri maiden yhteistyötä ja siten auttaa Keski- ja Itä-Euroopan maiden alueita hyödyntämään Euroopan yhdentymisen tarjoamia mahdollisuuksia ja valmistautumaan siitä aiheutuviin haasteisiin erityisesti EY:n rakennerahastojen tulevina edunsaajina. Ohjelmassa pyritään ennen kaikkea edistämään raja-alueiden talouskehitystä ja sosiaalis-taloudellista yhdentymistä.

Uudessa asetuksessa säädetään rakenteellisten toimenpiteiden tukemisesta Phare-ohjelman kumppanuusmaiden raja-alueilla. Toteutuksessa otetaan huomioon yhteisön rakennepolitiikka ja erityisesti Interreg-ohjelma. Uuden asetuksen mukaista rahoitusta myönnetään raja-alueille

- KIE-maiden ja EU:n välillä ja

- kymmenen hakijamaan välillä.

Tukikelpoiset hankkeet EU:n ja KIE-maiden raja-alueilla liittyvät yleensä Interregistä tuettuun toimintaan. Tukeen oikeutetuilla KIE-maiden välisten raja-alueiden hankkeilla on vaikutuksia useammassa kuin yhdessä maassa tai ne edistävät raja-alueiden rakenteiden kehittämistä taikka helpottavat maiden välistä yleistä yhteistyötä.

EY:n avustuksilla rahoitetaan yhteisiä hankkeita tukeen oikeutetuilla raja-alueilla. Näiden hankkeiden tavoitteena on

- edistää naapurimaiden raja-alueiden yhteistyötä, jotta KIE-maiden raja-alueet pystyisivät ratkaisemaan erityiset kehitysongelmansa paikallista väestöä hyödyttävällä tavalla ja

- edistää yhteistyöverkostoja rajan molemmilla puolilla sekä luoda yhteyksiä näiden verkostojen ja laajempien EU:n verkostojen välille.

Uudesta ohjelmasta rahoitetaan seuraavanlaisia toimenpiteitä:

- henkilöiden, tavaroiden ja palvelujen vapaan liikkuvuuden esteiden vähentäminen maiden rajoilta turvallisuusnäkökohdat huomioon ottaen,

- raja-alueiden infrastruktuurien parantaminen,

- ympäristönsuojelutoimenpiteet,

- maataloutta ja maaseudun kehittämistä koskevat toimenpiteet,

- energia-alaan ja liikenteeseen liittyvät toimet, joilla täydennetään Euroopan laajuisia verkkoja,

- oikeus- ja sisäasioita koskevaan yhteisön politiikkaan liittyvät toimet,

- rajat ylittävän yritysten välisen ja taloudellisen yhteistyön edistäminen,

- investointien tukeminen ja niitä edistävien palvelujen ja laitteistojen toimittaminen, erityisesti teknologian siirto ja markkinointi pk-yrityksille,

- koulutukseen ja työllisyyteen liittyvät toimet.

Uudella ohjelmalla pyritään myös edistämään yhteisiä pienimuotoisia toimia, joihin osallistuu raja-alueiden paikallisia toimijoita, sekä lujittamaan paikallisten asukkaiden valmiuksia suunnitella ja toteuttaa tällaisia toimenpiteitä. Kukin raja-alue voi perustaa tähän tarkoitukseen yhteisen pienhankerahaston. Rahastosta voitaisiin rahoittaa esimerkiksi

- paikallista talouskehitystä nopeuttavia toimia, esimerkiksi matkailun alalla,

- terveydenhoitoalan yhteistyötä, erityisesti jakamalla resursseja, tiloja ja välineitä,

- laitteiden, tilojen ja resurssien kehittämistä raja-alueiden tiedonvälityksen parantamiseksi, esimerkiksi perustamalla raja-alueiden yhteinen radio- tai televisioasema, sanomalehti tai muita tiedotusvälineitä.

Uudessa ohjelmassa on esitetty marraskuussa 1998 päättyneeseen arviointiin perustuvat suositukset. Arvioinnissa pyrittiin analysoimaan ongelmia, joiden vuoksi alaohjelmien toteuttaminen viivästyy, sekä antamaan suosituksia hallinnoinnissa, ohjelmoinnissa ja menoissa sovellettujen menettelyiden lujittamiseksi.

Arvioinnissa todettiin raja-alueyhteistyöllä olleen lukuisia myönteisiä tuloksia. Erityisesti oli luotu vuoropuhelua ja yhteistyötä EU:n raja-alueiden ja niitä ympäröivien KIE-maiden raja-alueiden välillä. Raja-alueiden talous oli edistynyt, mikä on auttanut niitä lähentymään EU:n kehitystasoa. KIE-maille tarjoutui myös tilaisuuksia tutustua Interreg-ohjelmassa sovellettuihin menettelyihin, joihin sisältyy raja-alueiden aluekehitysstrategioiden suunnittelu.

Arviointiryhmä havaitsi kuitenkin myös useita ongelmia. Phare- ja Interreg-ohjelmien toimintatavoissa oli eroja, ja ryhmä suositteli niiden yhdenmukaistamista. Raja-alueyhteistyöohjelmissa korostettiin edelleen enemmän "kovia" toimenpiteitä kuin Interreg-ohjelmassa, harvoilla hankkeilla oli todellinen rajat ylittävä luonne ja hankkeiden toteutus oli melko hidasta. Hakijamaiden paikallisia ja alueellisia valmiuksia on parannettava ja paikallisten ja alueellisten toimijoiden osallistumista toimintaan lisättävä. Lisäksi on korostettava sellaisten pienhankerahastojen perustamista, joiden avulla voidaan parantaa suunnitteluvalmiuksia.

Interreg-ohjelmissa sovellettu monivuotinen ohjelmointi ei ollut raja-alueohjelmassa täysin menestyksekäs: yhteisiä kehitysmalleja, -strategioita tai -tavoitteita ei ollut, eivätkä ohjelmat olleet ulkoisesti yhtenäisiä. Ohjelmissa ei myöskään yleensä sovellettu alueellisia lähestymistapoja, ja harvat niistä laadittiin yhteistyössä alue- tai paikallisviranomaisten tai työmarkkinaosapuolten kanssa.

Näitä ongelmia ei voida ratkaista kokonaan, koska Phare-ohjelmalle hyväksytään talousarvio vuosittain ja Interregille moneksi vuodeksi kerrallaan ja koska ohjelmiin sovelletaan eri asetuksia, joista toisessa säädetään rahoituksen myöntämisestä yksinomaan hakijamaille ja toisessa pelkästään jäsenvaltioille. Joitakin parannuksia voidaan kuitenkin tehdä. Uudessa asetuksessa on säädetty yhteisistä raja-alueyhteistyöohjelmista, joiden ansiosta voidaan määritellä raja-alueille yhteiset kehitysstrategiat ja ensisijaiset tavoitteet. Toiminnassa sovelletaan yhteisiä ohjelmointi- ja seurantarakenteita ja perustetaan yhteinen raja-alueyhteistyökomitea. Uudessa ohjelmassa laajennetaan myös maantieteellistä soveltamisalaa koskemaan EU:n ja hakijamaiden raja-alueiden lisäksi myös hakijamaiden välisiä raja-alueita.

Toteutusta koskevien muutosten täytäntöönpano

Yksi Phare-ohjelman uusien suuntaviivojen tavoitteista on parantaa ohjelmien täytäntöönpanoa. Komissio ja kumppanuusmaat ovat ponnistelleet suuresti nopeuttaakseen Phare-ohjelmien toteutusta ja varmistaakseen niiden tuloksellisuuden. Tähän on liittynyt sekä keskusjohtoisuuden purkaminen (lisäämällä kumppanuusmaissa olevien komission edustustojen vastuuta) sekä toiminnan hajauttaminen (siirtämällä vastuuta kumppanuusmaille). Näiden uudistusten ansiosta vuonna 1998 tehtiin ennätysmäärä sopimuksia (1 260 miljoonan euron arvosta), ja Phare-ohjelman niiden määrärahojen osuus, joiden osalta sopimuksia ei ole tehty, pieneni ensimmäistä kertaa ohjelman aloittamisen jälkeen vuonna 1990. Sopimusten teon tehostumiseen liittyi ohjelmointivaiheen painottaminen aikaisempaa enemmän sen varmistamiseksi, että ohjelmilla saadaan aikaan vaikutuksia ja tuloksia.

Keskusjohtoisuuden purkaminen

Keskusjohtoisuuden purkamisella tarkoitetaan Phare-ohjelman toteutusvastuun siirtämistä komission sisällä eli Brysselin keskuspaikasta kumppanuusmaissa sijaitseville edustustoille. Tämän ansiosta päätökset voidaan tehdä tarkoituksenmukaisesti paikalla.

Phare-ohjelman uusissa suuntaviivoissa siirrettiin kumppanuusmaissa sijaitseville komission edustustoille enemmän vastuuta ohjelman toteutuksen valvomisessa. Tilintarkastustuomioistuin ja Euroopan parlamentti tukevat keskusjohtoisuuden purkamista, sillä ne katsovat sen vähentävän päällekkäistä valvontaa ja päätöksentekoa keskuspaikassa ja edustustoissa. Sen on myös katsottu edistävän merkittävästi toiminnan hajauttamista aikaisempaa paremmin kumppanuusmaihin.

Phare-ohjelman hajautettu täytäntöönpanojärjestelmä (DIS) on jo vähentänyt jonkin verran keskusjohtoisuutta. Kumppanuusmaiden edustustojen päälliköt saivat DIS-järjestelmässä valtuudet hyväksyä alle 500 000 euron sopimukset. Nykyisin päälliköillä on valtuudet hyväksyä kaikki tarjousasiakirjat, tarjouksia koskevat arviot ja alle 5 miljoonan euron sopimukset.

Toimivaltaa siirretään kaikissa kumppanuusmaissa sijaitseville edustustoille. Jotta voitaisiin varmistaa, että edustustot pystyvät huolehtimaan keskusjohtoisuuden purkamisesta aiheutuvasta lisätyöstä, niihin palkataan lisää työntekijöitä ja parannetaan sisäisiä menettelyjä. Kuhunkin edustustoon nimitetään varainhoidosta vastaava virkamies varmistamaan, että hankinnoissa noudatetaan Pharen määräyksiä.

Paikallisten työntekijöiden ja varainhoidosta vastaavien virkamiesten palkkaamisen jälkeen keskusjohtoisuutta purettiin vuoden 1998 loppuun mennessä seitsemässä edustustossa, eli Unkarissa, Puolassa, Tsekissä, Virossa, Latviassa, Liettuassa ja Sloveniassa. Bulgariassa, Romaniassa ja Slovakiassa valmistelut olivat puolestaan niin pitkällä, että uusi järjestelmä voidaan ottaa käyttöön vuoden 1999 alussa.

Toiminnan hajauttaminen

Hajauttamisella tarkoitetaan hallinnointivastuun siirtämistä komissiolta kumppanuusmaille. Tällöin hakijamaat vastaavat itse kansallisten ohjelmien toteuttamisesta Euroopan yhteisöjen varainhoidosta annetun asetuksen mukaisesti ja Euroopan komission valvonnassa. Komissio vastaa viime kädessä varojen käytöstä.

Hajautettu toteutus on itse asiassa kuulunut Phare-ohjelmaan jo vuodesta 1990. Yksi sen tavoitteista on valmistella asteittain hakijamaita hallinnoimaan yhteisön varoja EU:n jäseninä. Tarkoitus on luoda komission ja hakijamaiden välille asteittain tietynlainen rajattu suhde, jossa kummatkin osapuolet vastaavat yhdessä ohjelmien toteutuksesta ja joka vastaa jäsenvaltioiden ja komission suhdetta rakennerahastojen toteuttamisessa.

Komissio päättää hajauttamisesta tapauskohtaisesti aloilla, joilla hakijamaa ja/tai täytäntöönpanosta vastaava instituutio pystyy noudattamaan ennakolta määriteltyjä perusteita ja joilla siten voidaan varmistaa moitteeton ja tehokas hallinto ja avoimuus varojen käytössä hyväksyttyjen ohjelmien tavoitteiden mukaisesti. Hakijamaihin sovelletaan tällöin Phare-ohjelman sääntöjä ja yhteisön varainhoidosta annettua asetusta. Kumppanuusmaa on taloudellisesti vastuussa toiminnasta ja jos sääntöjä ei noudateta, komissio perii kyseisen Phare-sopimuksen määrärahat kokonaisuudessaan takaisin.

Hajauttamisen jatkaminen edellyttää Euroopan yhteisöjen varainhoidosta annetun asetuksen muuttamista. Asetuksen mukaan komission on nimittäin valvottava ennakolta tarjouskilpailuja ja sopimuksia. Komissio ehdotti varainhoidosta annetun asetuksen muuttamista koskevassa asiakirjassa (SEC(1998) 1228), että hakijamaissa toteutetuissa yhteisön tukihankkeissa siirryttäisiin jälkikäteisvalvontaan.

Uudet täytäntöönpanorakenteet

Phare-ohjelman uusiin suuntaviivoihin sisältyy uusia täytäntöönpanorakenteita, joilla tehostetaan tuen toimittamista hakijamaihin ja joilla on kaksi tavoitetta:

- lisätä rahoituksen avoimuutta ja välttää varojen hajauttaminen monille toimijoille ja

- hyödyntää mahdollisuuksien mukaan sellaisia soveltuvia instituutioita ja täytäntöönpanosta vastaavia tahoja, jotka vastaavat EU-jäsenyyden toteuduttua yhteisön rahoittamien ohjelmien hallinnoinnista ja toteutuksesta.

Vuonna 1998 perustettiin siten kaikkiin jäsenyyttä hakeneisiin maihin, useimmiten valtionvarainministeriöön, kansallinen rahasto vastaanottamaan ja hallinnoimaan Phare-ohjelman varoja. Kansallisen rahaston johtajana toimii kansallinen valtuuttava viranomainen, ja sen ansiosta voidaan koordinoida Phare-varojen ja kyseisen maan talousarviomäärärahojen tai kansainvälisten rahoituslaitosten myöntämien varojen käyttöä.

Kaikkiin kymmeneen hakijamaahan perustettiin rahoituksesta ja sopimuksista vastaava keskusyksikkö, joka huolehtii ministeriöiden puolesta tarjouskilpailuista, sopimuksista ja maksuista. Hankkeiden valinnasta ja seurannasta vastaavat edelleen ne ministeriöt, joille tuki myönnetään. Tämä on parantanut suuresti avoimuutta ja sen ansiosta on pystytty vähentämään ohjelman hallintoyksiköiden määrää merkittävästi, 150:stä alle 50:een.

Tuen toimituksen tehostaminen

Vuonna 1998 muutettiin myös ohjelmointia, jotta voitaisiin liittää Phare-tuki kiinteästi liittymistä koskeviin ensisijaisiin tavoitteisiin ja jotta se voitaisiin toimittaa paikalle nopeasti ja tehokkaasti.

Phare-ohjelman uuteen ohjelmointijärjestelmään sisältyy kaikkia maita koskevan "tavoitteisiin perustuvan ohjelmointiasiakirjan" laatiminen liittymistä valmistelevassa kumppanuudessa ja yhteisön säännöstön sisällyttämistä kansalliseen lainsäädäntöön koskevassa ohjelmassa esitettyjen lyhyen ja keskipitkän aikavälin ensisijaisten tavoitteiden perusteella. Komissio laatii tämän asiakirjan läheisessä yhteistyössä kunkin kumppanuusmaan kanssa, ja siinä luetellaan tietyt päätavoitteet, jotka Phare-tuella on saavutettava kyseisenä vuonna, sekä kunkin toimenpiteen keskimääräiset määrärahat. Tämän jälkeen kustakin toimenpiteestä laaditaan yksityiskohtaiset hankeasiakirjat ennen kansallisen ohjelman lopullista hyväksymistä. Hankeasiakirjoissa on selvitettävä tarkasti varojen käyttötarkoitus ja osoitettava, että hanke on heti toteutettavissa. Tämä varmistaa nopean toteutuksen.

Myös muissa täytäntöönpanon parantamiseen liittyvissä toimissa on keskitytty tehostamiseen ja nopeuttamiseen. Sopimukset olisi mahdollisuuksien mukaan tehtävä 6-12 kuukautta rahoituspöytäkirjan allekirjoittamisen jälkeen (vaikka esimerkiksi laaja-alaiset infrastruktuurihankkeet vaativat joskus pidemmän ajan). Hitaasti toteutuvien hankkeiden määräaikoja ei saa enää pidentää lainkaan, vaikka aikaisemmin se oli yleistä. Hankkeet on saatava päätökseen ajallaan.

Nykyisin rahoitetaan harvempia mutta laajempia hankkeita, joiden arvon on oltava vähintään 2-3 miljoonaa euroa. Näin voidaan varmistaa laajemmat vaikutukset tärkeimmillä aloilla ja näkyvyyden paraneminen sekä vähentää hallintorasitteita.

Kuten edellä on mainittu, kansallisiin ja raja-alueyhteistyöohjelmiin liittyvää hallintovastuuta on siirretty komission keskuspaikasta Brysselistä hakijamaissa sijaitseviin komission edustustoihin. Brysselistä on siirretty edustustoihin 20 työpaikkaa, ja kussakin edustustossa on nykyisin varainhoidosta vastaava virkamies. Tämä nopeuttaa päätöksentekoa ja vähentää hallintokustannuksia.

Yhteisön ulkopuolisiin maihin suunnattua yhteisön apua hallinnoiva toimiala

Yhteisön ulkopuolisiin maihin suunnattua yhteisön apua hallinnoiva toimiala (SCR) perustettiin vuoden 1998 puolivälissä Brysseliin, ja se aloitti täysipainoisen toiminnan syyskuussa 1998. SCR tarjoaa sisäisiä palveluja EY-varojen myöntämisestä yhteisön ulkopuolisille maille vastaaville pääosastoille. SCR vastaa hankkeiden hallinnointiin liittyvistä taloutta ja kirjanpitoa koskevista asioista sekä sopimus- ja oikeusasioista. Se vastaa myös usean edunsaajan ohjelmien toteuttamisesta ja muiden sellaisten ohjelmien toteuttamisesta, joita keskusjohtoisuuden purkaminen tai hajauttaminen ei koske. SCR seuraa lisäksi kaikkien Phare-ohjelmien edistymistä.

SCR jakautuu useisiin linjoihin:

- Linja A vastaa hankkeiden toteutuksesta ja seurannasta (A1 vastaa infrastruktuurista ja A2 instituutioiden kehittämisestä)

- Linja D vastaa varainhoidosta, johon sisältyvät talousarvioon, sopimuksiin, kirjanpitoon ja maksuihin liittyvät asiat

- Linja E julkaisee sekä palveluita että hankintoja koskevia tarjouspyyntöjä sekä vastaa oikeus- ja riita-asioista

- Linja F:llä on monia vastuualueita, kuten henkilöstö, hallinto, SCR:n atk-verkon ylläpito, suhteet muun muassa ministerineuvostoon ja parlamenttiin, arviointi sekä tiedottaminen ja tiedonvälitys.

SCR:n perustaminen tehostanee ohjelmien toteutusta (erityisesti usean edunsaajan ohjelmat) ja toimien seurantaa sekä järkeistänee hallintomenettelyjä.

Phare-ohjelman seuranta ja arviointi vuonna 1998

Phare-ohjelman seuranta- ja arviointijärjestelmässä tarkastellaan käynnissä olevien ohjelmien toteutusta kaikissa hakijamaissa ja arvioidaan ohjelmointiasiakirjoissa esitettyjen tavoitteiden saavuttamista. Seuranta- ja arviointikertomuksissa selostetaan tiettyä alaa koskevien ohjelmien edistymistä, arvioidaan niitä ja tehdään konkreettisia suosituksia ohjelmien hallinnoimiseksi ja vastaavien ohjelmien suunnittelemiseksi. Nämä kertomukset ovat hallinnointiväline kaikille Phare-ohjelman toteutukseen osallistuville ja kiinteä osa hajautettua täytäntöönpanojärjestelmää.

Vuonna 1998 seuranta- ja arviointijärjestelmään tehtiin kolme merkittävää muutosta:

- Vuosittaiseen toimintasuunnitelmaan perustuvia kertomuksia laadittiin ensimmäistä kertaa sen jälkeen, kun järjestelmä otettiin käyttöön vuonna 1996. Kaikkien ohjelmien hallinnointiin osallistuvien kanssa käytyjen neuvottelujen jälkeen laadittiin toimintasuunnitelma, jossa otettiin huomioon osapuolten ajalliset vaatimukset. Vuoden 1998 toimintasuunnitelmassa sovittiin 103 kertomuksen laatimisesta, jotka koskivat 11:ssä Phare-maassa (Virossa, Latviassa, Liettuassa, Puolassa, Tsekissä, Slovakiassa, Sloveniassa, Unkarissa, Romaniassa Bulgariassa ja Albaniassa) toteutettuja ohjelmia sekä usean edunsaajan ohjelmia.

- Lisäksi otettiin käyttöön seurantajärjestelmä. Kyseisen maan edustusto järjestää pian kertomuksen julkaisemisen jälkeen tiedotustilaisuuden, jossa osapuolet sopivat suositusten toteuttamisesta ja ajoituksesta. Komissio seuraa näiden neuvottelujen tulosten toteutumista.

- Seuranta- ja arviointijärjestelmää laajennettiin toukokuussa 1998 koskemaan entisen Jugoslavian tasavaltaa Makedoniaa (EJTM).

Vuonna 1998 saatiin valmiiksi ja julkaistiin yhteensä 115 kertomusta (joista 54 oli aloitettu vuoden 1997 lopussa). Vuonna 1998 aloitettiin 107 kertomusta, joista 61 saatiin päätökseen vuoden loppuun mennessä. Kertomukset koskivat noin 350:tä ohjelmaa 25:llä eri alalla.

Phare-ohjelman arviointi

Pääosasto IA perusti moitteetonta ja tehokasta varainhoitoa koskevan komission SEM 2000 -aloitteen innoittamana Phare-, Tacis- ja Obnova-ohjelmien arviointiyksikön tammikuussa 1997. Tämä yksikkö kuuluu nykyisin SCR:n arviointiyksikköön. Avoimuuden ja vastuullisuuden lisäämiseksi arviointikertomuksia julkaistaan määräajoin ja ne ovat yleisesti saatavilla.

Arviointiyksikkö on arvioinut Phare-ohjelmaa alakohtaisesti tukeakseen politiikan ja strategian laatimista sekä maakohtaisesti edistääkseen vuotuista suunnittelua. Lisäksi se on arvioinut Phare-ohjelman yhteistyövälineitä, minkä perusteella tarkistetaan myöhemmin Phare-ohjelmasta annettua asetusta ja jäsenyysvalmisteluja.

Heinäkuussa 1997 julkaistiin Phare-ohjelman välivaiheen arviointi, jossa oli tarkoitus laatia esikuva eri aloja ja välineitä koskevan arvioinnin jatkamiselle arviointiyksikössä. Vuonna 1998 saatiin päätökseen seitsemän arviointitutkimusta. Tutkimukset koskivat neljää alaa (pankkiala, yritysten rakenneuudistus ja yksityistäminen, tullilaitoksen uudistaminen sekä julkishallinnon uudistukset), kahta välinettä (raja-alueyhteistyö- ja kumppanuusohjelmat) sekä yhtä hätäapuohjelmaa (Bosnian ja Hertsegovinan ensisijaista tukea koskeva ohjelma). Kertomukset on julkaistu internetissä.

Taloudellinen tilanne

Vuonna 1998 taloudelliset tiedot paranivat, mikä lisännee korkea-laatuisen ohjelmoinnin korostuessa ohjelmien tuloksia ja vaikutuksia.

Vuonna 1998 Phare-ohjelmasta sidottiin kumppanuusmaissa toteutettavaan toimintaan yhteensä 1 153,9 miljoonaa euroa. Ohjelman 1 161,4 miljoonan euron määrärahat sidottiin siis 99,4 prosenttisesti.

Seuraavassa kuviossa esitetään sidottujen Phare-määrärahojen jakautuminen vuosittain ajanjaksolla 1990-1998 (miljoonaa euroa):

>TAULUKON PAIKKA>

Taloudellisen suorituskyvyn osalta sopimusten tekeminen tehostui jatkuvasti vuonna 1998. Vuoden aikana komissio ja kumppanuusmaat allekirjoittivat yhteensä 1 260 miljoonan euron arvosta sopimuksia, eli kasvua oli vuodesta 1997 (1 135,5 miljoonaa euroa) yhteensä 124,5 miljoonaa euroa, eli 10,9 prosenttia. Sidotuista Phare-määrärahoista yhteensä 75,3 prosentista on tehty sopimukset.

Tämän ansiosta yleinen määrärahakasauma (eli kaikkien maksusitoumusmäärärahojen ja sopimusten välinen ero Phare-ohjelman alusta lähtien) pieneni myös ensimmäistä kertaa 125 miljoonalla eurolla. Yhteensä kasauma on nyt pienentynyt alle 2,2 miljardiin euroon.

Vuonna 1998 suoritettiin myös ennätysmäärä maksuja. Phare-ohjelmasta maksettiin kyseisenä vuonna allekirjoitetuista sopimuksista 1 042,7 miljoonaa euroa (maksut koskevat komission keskuspaikassa tehtyjä sopimuksia ja ennakkomaksuja kumppanuusmaihin). Vuodesta 1997 kasvua on siten ollut hieman yli 27,2 prosenttia (819,3 miljoonaa euroa).

Täytäntöönpanon tilanne voidaan esittää seuraavalla tavalla:

Maksusitoumukset yhteensä 1990-1998 8 890,9 miljoonaa

Vuosina 1990-1998 allekirjoitettujen sopimusten 6 697,3 miljoonaa (eli 75,3

arvo yhteensä %:sta kaikista maksusitoumuksista on tehty sopimukset)

Maksusuoritukset sopimusten osalta 1990-1998 5 589,1 miljoonaa (eli 62,9 % kaikista maksusitoumuksista on maksettu ja 83,4 % sopimuksiin sidotuista varoista on maksettu).

Phare-ohjelma yksittäisissä kumppanuusmaissa

Jäsenyyttä hakeneet maat

Bulgaria

Toiminta vuonna 1998

Bulgarian makrotalouden tila parantui merkittävästi vuonna 1998 sen jälkeen, kun toukokuussa 1997 oli alettu soveltaa laaja-alaista ja perusteellista uudistusohjelmaa. Uudistusohjelmaan sisältyi valuuttakatejärjestelmän käyttöönotto, finanssipolitiikan tiukentaminen ja rakenneuudistusten aloittaminen uudelleen. Ulkoisten olosuhteiden heikkenemisestä huolimatta talous kehittyi varovaisen politiikan ansiosta kokonaisuudessaan myönteisesti. Talous kasvoi ennakolta arvioidut neljä prosenttia, ja inflaatio putosi vuositasolla yhteen prosenttiin (580 prosenttia vuonna 1997). Valtiontalouden ylijäämän ennakoidaan olevan 1,3 prosenttia bkt:sta.

Muut talouden tunnusluvut olivat kuitenkin vuonna 1998 näitä heikompia. Työttömäksi ilmoittautuneita oli edelleen melko paljon, 12 prosenttia työvoimasta. Ulkoinen tase huononi vuodesta 1997, ja vaihtotaseen alijäämä oli tämän vuoksi noin prosentti bkt:sta. Ulkomaiset suorat sijoitukset vähenivät hitaan yksityistämisen vuoksi ja koska ulkomaisten sijoittajien kiinnostus kasvutalouksiin hiipui. Ulkomaiset suorat sijoitukset vähenivät näistä syistä yli 50 prosenttia, eli noin 150 miljoonaan euroon, vaikka niitä oli ollut huomattavasti enemmän vuonna 1997.

Bulgaria on edistynyt suuresti perusteellisen rakenneuudistusohjelman toteuttamisessa. Talouselämää on pyritty vapauttamaan muun muassa purkamalla useimpien tuotteiden hintasäännöstely ja poistamalla maataloustuotteiden vientikielto. Myös valtion talousarviota on uudistettu merkittävästi. Yksityistäminen hidastui vuoden 1997 menestyksekkään alun jälkeen vuonna 1998, ja rajoittui suurelta osin henkilöstön yritysostoihin. Yksityistämisen myötä julkisen sektorin työntekijöiden määrä pieneni entisestään. Valtion omaisuudesta oli vuoden 1998 lopussa yksityistetty miltei 30 prosenttia, verrattuna vuoden 1997 lopun noin 20 prosenttiin. Hallituksen asettamaa 50 prosentin tavoitetta ei kuitenkaan ole vielä läheskään saavutettu. Pankkien yksityistäminen on jatkunut, joskin hitaampana. Valtion omistamien huonokuntoisten yritysten ja eräiden suurten kaasu-, sähkö- ja vesilaitosten tappioita on pyritty hillitsemään vaihtelevalla menestyksellä.

Vakaan makrotalouden ohella myös poliittinen tilanne pysyi vakaana. Kansalliskokouksen enemmistö tukee edelleen toukokuussa 1997 nimitettyä hallitusta. Demokraattiset instituutiot ja mekanismit ovat toimineet hyvin, ja korruption torjumisessa on edistytty. Yksi Bulgarian vuoden 1998 ulkopolitiikan päätavoitteista oli pysyä tiiviisti mukana euroatlanttisessa yhdentymisessä. Naapurimaiden kanssa sovittiin vapaakauppajärjestelyistä, ja Bulgaria liittyi vuonna 1998 Keski-Euroopan vapaakauppasopimukseen Ceftaan. Makedonian kieltä koskeneen kiistan ratkettua suhteet entisen Jugoslavian tasavaltaan Makedoniaan (EJTM) ja Turkkiin paranivat.

Bulgarian ja Euroopan unionin suhteissa edistyttiin merkittävästi vuonna 1998: maaliskuussa käynnistettiin liittymisprosessi, liittymistä valmisteleva kumppanuus hyväksyttiin ja marraskuussa julkaistiin ensimmäinen määräaikaiskertomus. Bulgaria ja EU kävivät neuvotteluja kalataloustuotteista ja viinistä ja aloittivat keskustelut uusista maataloustuotteille myönnettävistä etuuksista. Assosiaationeuvostossa tehtiin useita päätöksiä, jotka koskivat erityisesti Bulgarian osallistumista yhteisön ohjelmiin ja alueellisten valtiontukien jatkamista. Komissio teki vuonna 1998 myös valituksen terästuotteiden polkumyynnistä.

Euroopan komission määräaikaiskertomuksen päätelmät

marraskuu 1998

Bulgaria täyttää Kööpenhaminassa määritellyt poliittiset perusteet, joskin sen on edelleen pyrittävä torjumaan korruptiota ja uudistamaan oikeuslaitosta.

Vaikka Bulgaria on viime aikoina edistynyt siirtymisessä markkinatalouteen, sen olisi erittäin vaikea selvitä keskipitkällä aikavälillä kilpailun ja markkinavoimien paineista Euroopan unionissa. Jos yhteisön säännöstöä sisällytetään jatkossa nykyistä vauhtia kansalliseen lainsäädäntöön ja siitä vastaavia instituutioita vahvistetaan, Bulgaria pystynee täyttämään jäsenyyden velvoitteet myöhemmin. Lisätoimia on kuitenkin toteutettava erityisesti sisämarkkinoiden, standardien ja sertifioinnin alalla, valtiontukien valvomisessa sekä Kozloduyn ydinvoimalan tulevaisuuteen ja oikeus- ja sisäasioiden yhteistyöhön liittyvissä asioissa.

Phare-ohjelma vuonna 1998

Bulgarialle myönnettiin vuonna 1998 Phare-määrärahoja yhteensä 149,5 miljoonaa euroa. Tarkoituksena oli tukea Bulgarian EU-jäsenyyttä liittymistä valmistelevassa kumppanuudessa korostettujen ensisijaisten tavoitteiden mukaisesti.

Bulgarian jäsenyysvalmisteluihin kanavoitiin Phare-tukea neljästä pääohjelmasta, joita olivat kansallinen Phare-ohjelma (määrärahat 68 miljoonaa euroa), raja-alueyhteistyöohjelma Kreikan kanssa (51 miljoonaa euroa), laaja-alaisten infrastruktuurihankkeiden rahoitusväline (20 miljoonaa euroa) sekä tasoitusapu (10,5 miljoonaa euroa). Bulgaria osallistui vuonna 1998 myös usean edunsaajan ja monialaisiin Phare-ohjelmiin, joihin sisältyivät tullilaitosta, demokratiaa, standardointia, ydinturvallisuutta, ympäristöä, pk-yrityksiä, tilastoja ja julkishallinnon uudistamista koskevat ohjelmat sekä teknisen avun tiedotustoimisto TAIEX.

Liittymistä koskevien ensisijaisten tavoitteiden mukaisesti vuoden 1998 kansallisessa ohjelmassa keskityttiin useisiin pääaloihin ja käynnistettiin uusia ohjelmia. Käynnissä olevien, joskin horjuvien talousuudistusten tukemiseen liittyy yksityisen sektorin kehittäminen ja Bulgarian yksityistämisen seurantarahaston tukeminen (11,7 miljoonaa euroa). Instituutioiden kehittäminen on ilman muuta ensisijaista, ja Phare-ohjelman varoilla parannetaan Bulgarian instituutioiden ja hallinnon kapasiteettia auttamalla maa- ja metsätaloudesta sekä maatalousalan uudistamisesta vastaavaa ministeriötä luomaan tarkoituksenmukainen toimielinrakenne ja edistämällä tullilaitoksen uudistamista (18 miljoonaa euroa). Myös ympäristö- ja vesiministeriö saa tukea instituutioiden kehittämiseen ja investointihankkeisiin (7,3 miljoonaa euroa).

Kansainvälisten rahoituslaitosten kanssa rahoitettaviin liikennealan hankkeisiin sisältyvät Sofian lentokentän kunnostustyöt (7,6 miljoonaa euroa). Ydinturvallisuus on edelleen ratkaisevan tärkeää, ja Phare-ohjelmasta rahoitetaan ydinturvallisuuteen liittyviä toimenpiteitä Kozloduyn ydinvoimalassa (6 miljoonaa euroa). Bulgaria saa tukea myös erityisestä rakennerahastoja valmistelevasta ohjelmasta sekä hankkeiden valmistelun rahoitusvälineestä (10 miljoonaa euroa) aluepolitiikan ja alueiden yhteenkuuluvuuden edistämiseen. Koulutuksen alalla Bulgariaa autetaan osallistumaan EU:n ohjelmiin 5,4 miljoonalla eurolla, joista 4 miljoonaa on varattu Euroopan laajuiseen korkeakouluopetusta koskevaan yhteistyöohjelmaan (Tempus) 20 eurooppalaisen yhteishankkeen rahoittamiseksi. Hankkeista kahdeksan liittyy instituutioiden kehittämiseen. Kansalaisyhteiskunnan kehittämisohjelmaan myönnettiin lisäksi vuoden 1998 kansallisesta ohjelmasta 2 miljoonaa euroa, mikä kuvastaa elinvoimaisen kansalaisyhteiskunnan merkitystä Bulgariassa.

Kreikan ja Bulgarian raja-alueyhteistyöohjelma koostui vuonna 1998 kolmesta osa-alueesta. Ensimmäinen koski pääteiden kunnostamista raja-alueyhteistyötä koskevalla alueella. Esimerkkejä ovat tiet E-79 (Sofiasta Thessalonikeen) ja E-85 (Haskovosta Alexandroupolisiin) sekä Illindenin uudelle rajanylityspaikalle johtavan tien avaaminen uudestaan (yhteensä 44 miljoonaa euroa). Phare-ohjelmasta tuettiin myös Illindenin rajavartioaseman rakentamista (3 miljoonaa euroa). Lisäksi 4 miljoonaa euroa varattiin tulevien raja-alueyhteistyöhankkeiden valmistelemiseen ja ohjelman hallinnointiin.

Laaja-alaisten infrastruktuurihankkeiden rahoitusvälineestä myönnettiin yhteisrahoituksena 20 miljoonaa euroa rautateiden kunnostamista koskevan 285 miljoonan euron julkisen hankkeen loppuunsaattamiseen. Phare-ohjelmasta myönnetään tähän hankkeeseen yhteensä 35 miljoonaa euroa. Kunnostettavat rataosuudet sijaitsevat kahdella tärkeällä yleiseurooppalaisella liikennekäytävällä.

Bulgarian jäsenyysvalmisteluihin myönnettiin vuonna 1998 myös tasoitusapua. Pankkien ja yritysten uudistushankkeisiin, maaomaisuuden palauttamiseen ja tulliviranomaisten korruption torjumiseen varattiin 10,5 miljoonaa euroa

Phare-ohjelmasta on myönnetty Bulgarialle avustuksia vuodesta 1990 miltei 755 miljoonaa euroa, johon sisältyvät vuoden 1998 avustukset.

Saavutukset

Monissa Phare-ohjelmissa edistyttiin suuresti vuonna 1998. Vuonna 1997 alkanutta toista sosiaalista hätäapuohjelmaa toteutettiin menestyksekkäästi joulukuusta 1997. Ohjelman määrärahat ovat 20 miljoonaa euroa, ja siitä jatkettiin vuoden 1997 talouskriisistä eniten kärsineiden väestöryhmien tukemista kotitalouksien tulotuen avulla ja luomalla työpaikkoja (yhteisrahoittajana toimii ja ohjelmaa hallinnoi Yhdistyneiden kansakuntien kehitysohjelma UNDP).

Rakennesopeutuksen ja uudistustuen SARA-ohjelma käynnistettiin vuonna 1997 edistämään hallituksen talousuudistusohjelmaa. Siitä annettiin vuonna 1998 merkittävästi kohdennettua asiantuntija-apua yritysten ja pankkialan yksityistämiseen, pankkitoiminnan valvomiseen ja ulkomaisista investoinneista vastaavan viraston toimielinrakenteen kehittämiseen (20 miljoonaa euroa).

Vuonna 1998 saatiin päätökseen myös Beautiful Bulgaria -työllistämishanke (ks. jäljempänä oleva laatikko). Kansalaisyhteiskunnan kehittämisohjelmasta myönnettiin noin 120 avustusta Bulgarian kansalaisjärjestöille, jotka vastaavat sosiaalihuollosta tai humanitaarisesta avusta taikka tukevat Bulgarian syrjäytyneitä väestöryhmiä ja etnisiä vähemmistöjä.

Phare-ohjelman yleinen suorituskyky parani Bulgariassa vuonna 1998 poliittisten olosuhteiden vakiintumisen ja hallinnon tehostumisen myötä. Poliittisesti merkittävää oli erityisesti tarve lujittaa täytäntöönpanorakenteita. Julkishallinnon uudistukset ovat kuitenkin Bulgariassa vielä alkutekijöissään, ja toteutuksessa on edelleen rajoituksia ja epävarmuutta.

Bulgaria alkoi myös luoda uusia täytäntöönpanorakenteita Phare-ohjelman uusien suuntaviivojen mukaisesti. Vuoden aikana aloittivat toimintansa kansallinen rahasto, rahoituksesta ja sopimuksista vastaava keskusyksikkö sekä muutamat toteutuksesta vastaavat virastot. Uudet rakenteet parantanevat täytäntöönpanomenettelyjä, edistävät keskusjohtoisuuden purkamista ja toimien hajauttamista, lisäävät yhteisrahoitusmahdollisuuksia ja auttavat valmistelemaan uusia liittymistä valmistelevia LVRV- ja Sapard-ohjelmia. Lisätoimia tarvitaan kuitenkin tehokkaiden sisäisten ja ulkoisten varainhoitomenetelmien omaksumiseksi ja jotta voitaisiin hyväksyä ja panna täytäntöön EY:n säännöksiä vastaava julkisia hankintoja koskeva lainsäädäntö.

Vuoden 1998 loppuun mennessä oli tehty sopimukset miltei kaikista ohjelmista, joihin vuosien 1994-1997 Phare-ohjelmista oli sitouduttu. Sopimusaste oli vuosina 1990-1997 miltei 94 prosenttia. Kokonaisuudessaan sopimusaste on vakiintunut 72 prosenttiin, jos mukaan lasketaan vuoden 1998 sitoumukset.

Tapaustutkimus: Beautiful Bulgaria -hanke

Hankkeen tavoitteena oli lievittää köyhyyttä useilla Bulgarian alueilla luomalla uusia työpaikkoja, kouluttamalla työttömiä ja parantamalla kaupunki-infrastruktuuria Sofian, Plovdivin, Varnan, Veliko Turnovon ja Russen kaupungeissa. Ohjelman hallinnoinnista ja toteutuksesta vastasi UNDP tiiviissä yhteistyössä kunnallisten viranomaisten ja alueellisten työvoimatoimistojen kanssa. Hankkeen kokonaiskustannukset olivat 3,4 miljoonaa euroa, joista Phare-ohjelman osuus oli 3 miljoonaa euroa. Hanke saatiin menestyksekkäästi päätökseen joulukuun 1998 lopussa.

Hankkeen tulokset olivat erinomaisia:

- työllistämisjärjestelmän avulla työllistyi tilapäisesti 3 500 ihmistä (14 371 miestyökuukautta). Arviolta 4-20 prosenttia heistä on säilyttänyt työpaikkansa kaupungista riippuen,

- 2 058 ihmistä on osallistunut ammatilliseen koulutukseen ja hankkinut osaamista esimerkiksi maalaamisessa, puutarhanhoidossa ja maisemasuunnittelussa,

- 216 rakennusta, arkkitehtuurisesti merkittävää aluetta ja puistoa kunnostettiin ja niiden toimintaa elvytettiin,

- muun muassa kuntien ja työvoimatoimistojen välille luotiin uusia yhteistyörakenteita

- 54 yrityksen kanssa tehtiin sopimuksia kunnostustoimista viidessä kaupungissa, mikä edisti yksityisen sektorin ja pk-yritysten kehittymistä,

- hanke kannusti siihen osallistuvia kuntia perustamaan rahastoja kaupunkien infrastruktuurin parantamiseksi ja tarjosi esimerkin myös muille kunnille,

- hanke lisäsi huomattavasti Phare-ohjelman näkyvyyttä Bulgariassa.

Tsekki

Toiminta vuonna 1998

Tsekin talous oli vuonna 1998 edelleen ongelmallinen. Reaalimääräinen bkt pieneni, työttömyys kasvoi voimakkaasti ja reaalitulot alkoivat kutistua. Talouden taantuma on osoittautunut syvemmäksi ja kestänyt kauemmin kuin ennakolta arvioitiin. Myös makrotalouden näkymät ovat edelleen heikot. Vuonna 1998 oli kuitenkin havaittavissa myös myönteisiä suuntauksia. Vienti pysyi voimakkaana ja pienensi ulkomaankaupan alijäämää, mihin vaikutti myös kotimaisen kysynnän vähentyminen. Myös inflaatio hidastui vuonna 1998.

Tsekin talousongelmat ovat korostaneet tarvetta jatkaa rakenneuudistuksia. Ennen kesäkuun 1998 vaaleja talousasioita koskevaa päätöksentekoa vaikeuttivat poliittiset ongelmat, joita uusi vähemmistöhallitus ei pystynyt kokonaan ratkaisemaan. Edellisen hallituksen huhti- ja toukokuussa 1997 julkistamien kahden talousuudistuspaketin toteutuksessa edistyttiin kuitenkin hyvin.

Kauppasuhteet ovat edelleen hyvät. Tuontitalletusjärjestelmää, omenoiden tuontikiintiötä ja EU:sta peräisin olevien perunoiden tuontirajoituksia koskevat kiistat ratkaistiin Eurooppa-sopimuksessa olevien neuvottelumenettelyjen avulla.

Kesäkuun 1998 vaalien jälkeen maahan nimitettiin heinäkuussa sosiaalidemokraattinen vähemmistöhallitus. Uusi hallitus on alkanut pääministeri Zemanin johdolla ratkaista ongelmia, joita oli aikaisemmin poliittisesti epävarmana aikana vältelty.

Tsekin ja Euroopan unionin suhteissa vuoden 1998 merkkitapahtumia olivat liittymisprosessin käynnistyminen, liittymistä valmistelevan kumppanuuden hyväksyminen ja ensimmäisen määräaikaiskertomuksen julkaiseminen marraskuussa.

Euroopan komission määräaikaiskertomuksen päätelmät,

marraskuu 1998

Tsekki täyttää edelleen Kööpenhaminassa määritellyt poliittiset perusteet, joskin sen on jatkossa kiinnitettävä huomiota romanien asemaan yhteiskunnassa.

Tsekkiä voidaan pitää toimivana markkinatalousmaana, joka selvinnee keskipitkällä aikavälillä kilpailun ja markkinavoimien paineista EU:ssa. Sen on kuitenkin parannettava yritysten hallintoa ja nopeutettava rakenneuudistusta.

Tsekki pystynee täyttämään jäsenyyden velvoitteet, jos se nopeuttaa yhteisön säännöstön sisällyttämistä kansalliseen lainsäädäntöön ja vahvistaa tähän liittyviä hallintorakenteita korvaten siten edellisen vuoden hitaan edistymisen erityisesti sisämarkkinoita, maataloutta ja oikeus- ja sisäasioiden yhteistyötä koskevilla aloilla.

Phare-ohjelma vuonna 1998

Tsekin hallitus ja Euroopan komissio allekirjoittivat 12. lokakuuta 1998 yhteisymmärryspöytäkirjan kansallisen rahaston perustamisesta sekä rahoituspöytäkirjan Tsekin kansallisesta Phare-ohjelmasta ja kahdesta raja-alueyhteistyöohjelmasta. Lisäksi ne vaihtoivat kirjeitse tietoja näiden pöytäkirjojen hankelomakkeista. Kolmatta raja-alueyhteistyöohjelmaa koskeva rahoituspöytäkirja oli allekirjoitettu aikaisemmin vuonna 1998.

Kansallisessa ohjelmassa keskityttiin vuoden 1997 marraskuussa hyväksyttyjen Phare-ohjelman uusien suuntaviivojen mukaisesti liittymistä valmistelevassa kumppanuudessa ja EU:hun liittymisen kansallisessa ohjelmassa esitettyihin lyhyen aikavälin ensisijaisiin tavoitteisiin. Lisäksi on kuitenkin tarkoitus toteuttaa jonkin verran keskipitkän aikavälin ensisijaisia tavoitteita tukevia toimia.

Tsekille myönnettiin vuoden 1998 kansallisesta ohjelmasta 22,45 miljoonaa euroa, johon ei sisälly Tempus-ohjelman määrärahoja (miljoona euroa) eikä tukea osallistumiselle yhteisön ohjelmiin (3,55 miljoonaa euroa). Tempus-ohjelmaan varatuilla miljoonalla eurolla rahoitettiin 11 eurooppalaista yhteishanketta, joista 7 liittyi instituutioiden kehittämiseen. Euroopan komission määräaikaiskertomuksessa tekemien huomautusten ansiosta 2 miljoonaa euroa myönnettiin toimiin, joilla edistetään romanien integroitumista yhteiskuntaan ja kansalaisyhteiskunnan järjestöjen lujittamiseen. Lisäksi myönnettiin 7 miljoonaa euroa taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta edistäviin kehittämistoimiin, jossa korostuu erityisesti Tsekin valmisteleminen rakennerahastojen ja koheesiorahaston tukeen.

Instituutioiden lujittaminen on edelleen keskeistä, ja tähän tarkoitukseen varattua tukea kohdennettiin useille pääaloille. Kolme miljoonaa euroa myönnettiin hankkeisiin, joilla lujitetaan instituutioiden ja hallintorakenteiden valmiuksia yhteisön säännöstön täytäntöönpanossa. Tsekin maatalousministeriötä tuetaan instituutioiden kehittämisessä ja politiikan laatimisessa (3 miljoonaa euroa), johon sisältyy eläinten ja kasvien terveystarkastusten valvontakapasiteetti. Oikeus- ja sisäasiat ovat myös ensisijainen toiminta-ala, ja rajavalvonnan, lainvalvonnan ja turvapaikkapolitiikan lujittamiseen sekä oikeuslaitoksen riippumattomuuden ja tarkoituksenmukaisen toiminnan edistämiseen myönnettiin 4,8 miljoonaa euroa. Uusissa ympäristöhankkeissa keskityttiin etupäässä instituutioiden valmiuksien ja sääntelykapasiteetin parantamiseen sekä EY:n ilmanlaatu- ja jätedirektiiveihin liittyvien toimien täytäntöönpanoon (2,15 miljoonaa euroa). Hankkeiden hallinnoinnin tehostamiseen myönnettiin lisäksi 500 000 euroa.

Monissa taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta, instituutioiden ja hallinnon valmiuksien lujittamista yhteisön säännöstön täytäntöönpanossa, maataloutta, oikeus- ja sisäasioita sekä ympäristöä koskevissa alaohjelmissa keskityttiin kumppanuustoimintaan sekä jäsenvaltioiden virkamiesten siirtämiseen pitkähköksi ajaksi edunsaajavaltioihin.

Tsekille myönnettiin vuonna 1998 tukea myös Phare-ohjelman raja-alueyhteistyöohjelmasta. Saksan ja Itävallan vastaisilla raja-alueilla toteutettaviin Interreg II -ohjelmaan liittyviin toimiin myönnettiin yhteensä 19 miljoonaa euroa. Vuonna 1998 laadittiin kolme raja-alueyhteistyöohjelmaa, joissa keskityttiin infrastruktuuriin, ympäristöön ja talouskehitykseen. Ensimmäiseen ohjelmaan sisältyy liikenneyhteyksien ja teknisen infrastruktuurin, kuten energianjakeluverkkojen ja viemäröinti- ja jäteveden käsittelyjärjestelmien parantaminen. Toisessa ohjelmassa keskitytään maaseutualueiden kunnostamiseen ja metsittämiseen. Kolmannen hankkeen tarkoitus on puolestaan elvyttää taloutta erityisesti tukemalla matkailualaa. Pienhankerahastosta myönnettiin lisäksi edelleen tukea hankkeisiin, joilla lisätään paikallis- ja alueviranomaisten yhteistyötä rajan molemmilla puolilla.

Saavutukset

Phare-ohjelmassa saavutettiin vuonna 1998 tuloksia useilla tärkeillä aloilla:

Tsekkiä valmisteltiin osallistumaan rakennerahastoihin ja aluekehityspolitiikkaan järjestämällä useita alueellisia seminaareja, joiden tarkoitus oli lisätä paikallisviranomaisten tietoisuutta näistä asioista ja jotka huipentuivat joulukuussa runsaasti osallistujia keränneeseen konferenssiin. Alan ministeriö järjesti myös kansallisen ohjelmointikomitean ensimmäiset kokoukset. Komitea laatii syyskuuhun 1999 mennessä kansallisen kehityssuunnitelman.

Raja-alueyhteistyössä saatiin vuonna 1998 päätökseen 16 miljoonan euron arvoiset suuret investointihankkeet, jotka koskivat kahta viemäriputkea, neljää jäteveden käsittelylaitosta, kahta kaasuputkea sekä tiesiltaa. Phare-ohjelmasta myönnettiin näihin hankkeisiin 7 miljoonaa euroa, ja niillä oli myönteisiä ympäristövaikutuksia rajan molemmilla puolilla. Lisäksi paikalliset viranomaiset saivat kokemusta EU:n varojen käytöstä. Vuonna 1998 allekirjoitettiin 55 miljoonan euron arvosta sopimuksia ja pienhankerahasto myönsi avustuksia 1,16 miljoonaa euroa.

Phare-ohjelman tärkeä tehtävä on kannustaa maan hallitusta tukemaan yksityisen sektorin kehittämistä. Hallitus otti vuonna 1998 vastuulleen valtaosan kustannuksista, jotka liittyvät Phare-ohjelmasta perustetun ulkomaisia suoria sijoituksia edistävän CzechInvestin toimintaan. Hallitus rahoittaa nykyisin myös alueellisten yritysneuvontakeskusten neuvonta- ja koulutustoimintaa, jota rahoitettiin aiemmin Phare-ohjelmasta. Pharen rahoittaman Ostravan riskisijoitusrahaston menestyksen innoittamana hallitus perusti riskisijoittamisen kannustinjärjestelmän. Valtionvarainministeriön opastaminen on myös tärkeää kansallisen talouspolitiikan kehittämisen kannalta.

Infrastruktuurin ja ympäristön alalla käynnistettiin vuonna 1998 Tsekin suurin Phare-hanke eli Brnon ja Vranovicen välisen rautatieosuuden parantaminen (osa Prahan ja Wienin välistä rautatietä), jonka Phare-määrärahat ovat 34 miljoonaa euroa (koko hankkeen kustannusten ollessa noin 37 miljoonaa euroa). Pharen energiansäästörahastosta myönnettiin miltei 8 miljoonan euron arvosta matalakorkoisia lainoja energian kulutusta vähentäviin investointeihin. Lisäksi perustettiin yritysten ympäristörahasto, josta myönnetään vastaavia lainoja pk-yritysten ympäristöinvestointeihin. Molempien rahastojen rahoitukseen osallistui jokin liikepankki.

Tsekki on edistynyt lainsäädännön lähentämisessä, kuten yhteisön säännöstön analyyttinen arviointi osoitti. Tsekin jäsenyysvalmisteluja tuettiin tällä alalla Phare-ohjelmasta rahoitetulla lainsäädäntöjen lähentämistä tukevalla konsortiolla, johon kuuluu lakitoimistoja ja erikoisalojen laitoksia ja joka neuvoo Tsekin hallitusta oikeusasioissa. Vuonna 1998 allekirjoitettiin uusi sopimus (miljoona euroa), jolla parannettiin tätä palvelua, muun muassa nimittämällä tsekkiläinen ja EU:n pysyvä asiantuntija kullekin lainsäädännön alalle. Lisäapua saadaan erikoisaloihin perehtyneiltä lakimiehiltä.

Hallitus perusti syyskuussa 1998 koordinointi- ja tarkistuskeskuksen nopeuttamaan EY:n lainsäädännön kääntämistä tsekin kielelle, mikä on lainsäädännön lähentämisen edellytys. Lähivuosina keskuksessa tarkistetaan 70 000-80 000 sivua EY:n asiakirjoja, joiden kääntämisestä vastaa osittain Phare-ohjelman tarjouskilpailun voittanut yritys. Tarkistetut asiakirjat ovat yhteisön säännöstön virallisia tsekinkielisiä käännöksiä.

Kansalaisyhteiskunnan kehittämisohjelmasta tuettiin 378:aa kansalaisjärjestöjen toteuttamaa hanketta (1,8 miljoonaa euroa), jotka koskivat ympäristönsuojelua, terveydenhoitoa ja sosiaalihuoltoa, ihmisoikeuksia, kuluttajansuojelua, yhteisötoiminnan kehittämistä, tietoa EU:n kansalaistoiminnasta sekä kansalaisjärjestöjen tiedottamista ja kouluttamista. Kansalaisjärjestöille myönnettiin lisäksi 27 avustusta (yhteensä 150 000 euroa) vuoden 1997 tulvista kärsineillä alueilla toteutettaviin toimiin. Tsekin kansalaisjärjestöt saivat myös Phare-ohjelmaan kuuluvista Demokratia- ja Lien-ohjelmista sekä kumppanuusohjelmista mikrohankkeisiin 82 avustusta, joiden yhteisarvo oli 440 000 euroa.

Phare-ohjelman sosiaalihuoltorahastosta tuettiin lisäksi sosiaalipalvelujen tarjoamista. Yhteensä toteutettiin 46 hanketta (475 000 euroa), joihin osallistuivat kymmenen mallialueen paikalliset viranomaiset ja kansalaisjärjestöt ja joiden tarkoituksena oli kasvattaa tarjolla olevien sosiaalipalvelujen valikoimaa. Näitä palveluja on aikaisemmin hallinnoitu keskitetysti tai niitä ei ole ollut tarjolla lainkaan.

Tapaustutkimus: julkishallinnon uudistus

Julkishallinnon uudistaminen pääsi Tsekin tasavallassa vauhtiin vuonna 1998. Keväällä pääministeri Tosovskýn tilapäinen hallitus kiinnitti huomiota tarpeeseen lujittaa virkamiesten valmiuksia panna täytäntöön ja valvoa yhteisön säännöstöön lähennettyjä lakeja. Tämän vuoksi hyväksyttiin laki 14 itsehallinnollisen alueen perustamisesta. Uudet aluerakenteet toteutetaan vuonna 2000, ja ne toiminevat tehokkaasti vuoden 2001 jälkeen.

Pääministeri Milos Zemanin uusi hallitus asetti julkishallinnon uudistamisen hallitusohjelman ensisijaiseksi tavoitteeksi ja nimitti uuden apulaissisäministerin vastaamaan yleisesti julkishallinnon uudistuksista. Sisäministeriölle siirrettiin tämän jälkeen vastuu marraskuussa 1997 aloitetun julkishallinnon parantamiseen tähtäävän Phare-hankkeen toteuttamisesta (500 000 euroa). Hanketta hallinnoi (myös Phare-ohjelmasta perustettu) kansallinen koulutusrahasto, ja siinä pyritään analysoimaan perusteellisesti nykytilaa ja laatimaan luonnos uudistusstrategiaksi. Nämä kaksi asiakirjaa ovat perusta Tsekin julkishallinnon uudistamiselle tulevina vuosina. Uudistusstrategialuonnos toimitettiin hallitukselle tammikuussa 1999.

Vuonna 1999 tehdään näiden kahden asiakirjan perusteella useita tärkeitä päätöksiä, jotka koskevat virkamieslakia, virkamiesten urakehitys- ja ylennysjärjestelmän laatimista sekä uusia korkeakoulujen kanssa toteutettavia koulutusjärjestelmiä. Tähän liittyy myös uusien kurssien suunnitteleminen virkamiehille Pharen Tempus-ohjelman tuella. Näin voidaan luoda uusi institutionaalinen perusta Tsekin virkamieskunnan EU-koulutukselle ja alan tutkimukselle yhdessä Tsekin virkamiesten EU-koulutuksesta vastaavan ulkoministeriön ja diplomaattiakatemian kanssa (jälkimmäistä yhteisrahoitettiin Phare-ohjelmasta vuosina 1997-1998).

Viro

Toiminta vuonna 1998

Viron talouden suorituskyky oli vuonna 1997 erittäin hyvä, mutta tilanne heikkeni vuonna 1998. Talouskasvu oli kuluneena vuonna 5,4 prosenttia, kun se vuotta aiemmin oli ollut voimakasta, 11,4 prosenttia bkt:sta. Keskimääräinen inflaatio kuitenkin hidastui vuositasolla 8,2 prosenttiin (vuoden 1997 elokuun yli 11 prosentista). Ulkomaisia suoria sijoituksia tehtiin edelleen paljon (prosentteina bkt:sta), mutta huolestuttavaa on vaihtotaseen alijäämän pysyminen suurena. Alijäämä näytti kuitenkin kutistuvan hieman vuoden loppua kohti ja pieneni vuodesta 1997 (12,1 prosenttia bkt:sta) 9,2 prosenttiin vuonna 1998. Tämä johtui osittain ulkomaisen kysynnän ja vähemmässä määrin kotimaisen kysynnän vähenemisestä varsinkin vuonna 1998. Venäjän talouskriisi haittasi vientiteollisuutta (esimerkiksi kala- ja maitotalousalan vientiä) ja heikensi kuluttajien luottamusta talouteen. Työttömäksi ilmoittautuneiden määrä kasvoi neljään prosenttiin työvoimasta.

Pankkialan toiminta oli vuonna 1997 ollut ennätysmäisen voitollista, mutta vuosi 1998 oli myrskyisä. Rakenneuudistus jatkui, neljä suurinta pankkia sulautuivat yhteen ja kolme pääoman puutteesta kärsivää pankkia joutui selvitystilaan. Vuonna 1997 havaittuun talouden ylikuumenemiseen liittyvien uhkien vuoksi hallitus ja keskuspankki tiukensivat finanssipolitiikkaa ja tehostivat pankkitoiminnan valvontaa. Lisäksi budjettikuri löystyi vuonna 1998, ja julkisen talouden alijäämä oli loppuvuonna 0,3 prosenttia bkt:sta (kesäkuussa julkinen talous oli ollut ylijäämäinen, 2,2 prosenttia bkt:sta). Bkt:n reaalikasvu oli vuonna 1998 neljä prosenttia verrattuna 10,6 prosenttiin vuonna 1997. Virossa on toteutettu viime vuosina nopeaa yksityistämisohjelmaa, ja yksityistäminen saatiin suurelta osin päätökseen vuoden 1995 lopussa suuria julkisia laitoksia lukuun ottamatta. Vuonna 1998 pyrittiin yksityistämään rautatieliikennettä sekä energia- ja teleyhtiöitä, jotka on kaikki tarkoitus myydä vuonna 1999. Maareformi ei kuitenkaan edisty riittävän nopeasti, jotta se tarjoaisi riittävän kehyksen maatalouden kehittämiselle.

Viron poliittinen tilanne pysyi vakaana ja demokraattiset instituutiot toimivat kitkattomasti. Vähemmistöjen asemaa pyrittiin edelleen parantamaan. Kansalaisuuslakia muutettiin muun muassa siten, että valtiottomat lapset voivat saada Viron kansalaisuuden. Ulkopolitiikan tärkeä päämäärä on edelleen Euroopan unionin jäsenyys.

Viron ja EU:n suhteissa vuoden 1998 merkkitapahtumia olivat Eurooppa-sopimuksen voimaantulo, liittymisprosessin käynnistyminen maaliskuussa, liittymisneuvottelujen aloittaminen, liittymistä valmistelevan kumppanuuden hyväksyminen sekä ensimmäisen määräaikaiskertomuksen julkaiseminen marraskuussa.

Euroopan komission määräaikaiskertomuksen päätelmät

marraskuu 1998

Viro täyttää edelleen Kööpenhaminassa määritellyt perusteet, joskin jatkossa on tehtävä valtiottomien lasten kansalaistamista koskevia päätöksiä. Oikeuslaitoksen henkilökuntaa on koulutettava ja heidän urakehitykseensä on kiinnitettävä huomiota.

Viroa voidaan pitää toimivana markkinatalousmaana, joka selviytynee keskipitkällä aikavälillä kilpailun ja markkinavoimien paineista EU:ssa, jos ulkoisesta vajeesta johtuvia uhkia rajoitetaan myös jatkossa varovaisella makrotalouspolitiikalla.

Jos Viro ratkaisee hallintokapasiteettiin liittyvät ongelmat, se pystyy täyttämään keskipitkällä aikavälillä jäsenyyden velvoitteet. Erityistoimenpiteitä tarvitaan kuitenkin sisämarkkina-alalla sekä oikeus- ja sisäasioissa.

Phare-ohjelma vuonna 1998

Phare-ohjelman talousarviosta myönnettiin vuonna 1998 yhteensä 28,5 miljoonaa euroa Viron sosiaalis-taloudellisen siirtymäkauden tukemiseen ja siten helpottamaan Viron yhdentymistä Euroopan unioniin. Phare-ohjelman tuki kanavoitiin Viroon kolmesta pääohjelmasta eli kansallisesta Phare-ohjelmasta (21 miljoonaa euroa), laaja-alaisten infrastruktuurihankkeiden rahoitusvälineestä (5 miljoonaa euroa) sekä raja-alueyhteistyöohjelmasta (2,5 miljoonaa euroa).

Vuoden 1998 kansallisen Phare-ohjelman määrärahat sidottiin liittymistä valmistelevassa kumppanuudessa määriteltyjen ensisijaisten tavoitteiden mukaisesti etupäässä

- instituutioiden tehostamiseen ja hallintokapasiteetin lisäämiseen erityisesti maatalousalalla, valtionvarainministeriössä ja rakennerahastojen edellyttämien hallintorakenteiden luomisessa (9,11 miljoonaa euroa),

- oikeusjärjestelmän vahvistamiseen (1,49 miljoonaa euroa),

- ympäristölainsäädännön lähentämiseen sekä ympäristöinfrastruktuuriin tehtäviin investointeihin (5,81 miljoonaa euroa),

- liikenneinfrastruktuurin parantamiseen (2,5 miljoonaa euroa).

Vuoden 1998 raja-alueyhteistyöohjelma koostuu kolmesta pääalasta:

- Phare-ohjelma auttaa kehittämään Viron, Latvian ja Liettuan paikallisviranomaisten valmiuksia hallinnoida raja-alueyhteistyöhankkeita ja yleensä julkisrahoitteisia hankkeita (Viron määrärahat 138 000 euroa).

- Phare-ohjelmasta rahoitetaan Jogevan kaupunkiin rakennettavan jätevesien käsittelylaitoksen ja viemäröintijärjestelmän edellyttämän laitteiston hankkimista (612 000 euroa). Tarkoitus on vähentää pohjaveden epäpuhtauksia ja siten paikallisiin vesistöihin ja niistä Itämereen pääsevän käsittelemättömän jätteen määrää.

- Phare-ohjelmasta rahoitetaan laitteita, jota tarvitaan meriliikenteen valvonta- ja hallinnointijärjestelmän kehittämiseksi Tallinnan satamaan (1,75 miljoonaa euroa). Tarkoitus on parantaa merenkulun turvallisuutta meriliikenteen turvallisuutta koskevien kansainvälisten vaatimusten mukaisesti.

Näiden uusien sitoumusten lisäksi vuonna 1998 käynnistettiin lukuisia ohjelmia ja hankkeita sekä jatkettiin tai saatiin päätökseen aikaisempina vuosina aloitettuja hankkeita.

Julkishallinnon Phare-tukeen on kuulunut julkishallintoviraston perustaminen, eettisen säännöstön laatiminen ja opastus avoimuutta koskevan lain periaatteiden laatimisessa. Phare-ohjelmasta on tuettu myös toimivallan hajauttamista paikallishallinnon tasolle ja kehitetty julkisia palveluja koskeva koulutusohjelma. Viron kuntaliitto on saanut tukea tarkoituksenmukaisten toimielin- ja hallintorakenteiden kehittämiseen paikallishallinnon tasolla. Lisäksi Phare-ohjelmasta on tuettu julkisia hankintoja koskevan järjestelmän laatimista.

Vuonna 1998 käynnistettiin Pharen ja UNDP:n yhteinen kieltenopetusohjelma (1,4 miljoonaa euroa). Ohjelma laadittiin, koska komissio totesi Viroa koskevassa lausunnossaan, että venäjää puhuvat ulkomaalaiset on pyrittävä kansalaistamaan ja sopeuttamaan Viron yhteiskuntaan. Ohjelma edistää kansalaistamista ja auttaa siten etnisiä ryhmiä hyväksymään toisensa. Tarkoitus on keskittyä muuta kuin Viroa äidinkielenään puhuvien lasten ja aikuisten kieltenopetukseen (johon sisältyy valmistautuminen kansalaisuuskokeeseen) neuvomalla opettajia ja laatimalla opetusaineistoa.

Virossa toteutettavaan Tempus-ohjelmaan varattiin lisäksi 1,5 miljoonaa euroa viiden eurooppalaisen yhteishankkeen rahoittamiseen. Kaksi hankkeista liittyy instituutioiden kehittämiseen.

Phare-ohjelmasta tuettiin vuonna 1998 edelleen myös ympäristönsuojelua. Vuoden aikana aloitettiin veden pilaantumista öljyliuskealueilla ja Ida Virumaan vesivarojen hoitoa koskevan hankkeen toinen vaihe sekä Keilan vesihuoltopalvelujen parantaminen. Veden käsittelyyn myönnettiin 4 miljoonaa euroa kolmessa muussa kaupungissa eli Kuresaaressa, Pärnussa ja Valgassa. Ympäristöministeriötä on tuettu aikaisempien vuosien Phare-ohjelmista instituutioiden kehittämisessä ja lainsäädännön lähentämisessä, ja tätä tukea jatketaan vuonna 1998 rahoittamalla kaksi suurta ilman ja veden suojeluun liittyvää kumppanuushanketta.

Liikennettä koskevia sopimuksia tehtiin vuoden 1997 määrärahoista kuluvana vuonna 5 miljoonan euron arvosta Viron tärkeimmän rautatieyhteyden eli Tallinnan ja Narvan välisen rataverkon korjaamiseksi ja kunnostamiseksi. Raja-alueyhteistyöohjelmasta rahoitettu Tallinnan ja Paldiskin välisen tien jälleenrakennus (miljoona euroa) saatiin päätökseen vuonna 1998.

Julkistalouden alalla laadittiin valtionvarainministeriön budjettiosastoa ja valtionkassaa varten tietotekniikan yleissuunnitelma, joka toteutetaan vuoden 1998 Phare-ohjelmasta myönnetyin varoin. Myös verohallitus sai Phare-tukea. Tullihallinnon alalla vuonna 1998 aloitettiin uuden tietokoneistetun tulli- ja passitusjärjestelmän (Asycuda) toteuttaminen.

Vuonna 1998 tuettiin edelleen Viron aluekehitysohjelmaa, erityisesti laatimalla alueellisia tilastoja ja alueellinen kehityssuunnitelma. Lisäksi alettiin valmistautua erityisen rakennerahastojen valmistelevan ohjelman käynnistämiseen, ja tähän tarkoitukseen myönnettiin vuoden 1998 ohjelmasta 3 miljoonaa euroa. Tuki ohjataan käyttötarkoitukseen useiden toimenpiteiden kautta, ja siinä keskitytään erityisesti moitteettomaan varainhoitoon ja valvontaan, lainsäädäntökehykseen, kansallisen kehityssuunnitelman laatimiseen ja uusien LVRV- ja Sapard-ohjelmien valmisteluun.

Saavutukset

Virossa on saavutettu tuloksia monilla tärkeillä aloilla.

Maatalousalalla on jatkettu aikaisempaa ja käynnistetty uutta Phare-yhteistyötä. Esimerkiksi maatalousministeriön instituutioita ja valmiuksia parannettiin maaseutumatkailun ja vaihtoehtoisten maankäyttötapojen kehittämiseksi. Lisäksi Viroon hankittiin laitteisto maatilojen rekisteröintiä ja elintarvikkeiden laatua ja turvallisuutta koskevaa yhtenäistä tietoverkkoa varten (joka toimitetaan vuoden 1999 ensimmäisen neljänneksen aikana). Vuonna 1998 aloitettiin myös uusi mikroluottojärjestelmän kehittämishanke.

Maareformi on vielä alkutekijöissään, ja Phare-ohjelmasta myönnettiin edelleen sen nopeuttamiseen kipeästi kaivattua tukea. Lisäksi tuettiin maatietojärjestelmän suunnittelemista (ja tarvittavan laitteiston hankintaa) sekä kansallisen maaviraston valmiuksien kehittämistä.

Lisäksi alettiin valmistella kolmea instituutioiden kehittämistä koskevaa kumppanuushanketta, jotka rahoitetaan vuoden 1998 ohjelmasta. Hankkeilla tuetaan maatalouden tietojärjestelmää, kasvien terveystarkastuksia sekä kalataloutta.

EU:n jäsenyys ja lainsäädännön lähentäminen ovat edelleen ensisijaisia tavoitteita, ja Phare-hankkeilla tuettiin merkittävästi näiden alojen toimia. Phare-ohjelmasta järjestettiin strategista opastusta EU-jäsenyysasioissa ja tuettiin Viron integraatiovirastoa EU-asioista vastaavien viranomaisten kouluttamisessa sekä talousministeriön integraatio-osastoa. Pharesta myönnettiin vuonna 1998 tukea myös kääntämisen ja lainsäädännön tukikeskukselle.

Instituutioita kehitettiin myös sosiaalialalla. Useilla Phare-hankkeilla lujitettiin sosiaaliministeriön sekä Viron työvoimaviraston ja työmarkkinahallituksen hallinto- ja toimielinkapasiteettia. Lisäksi pyrittiin parantamaan työterveyttä ja -turvallisuutta.

Oikeus- ja sisäasiat ovat KIE-maissa erittäin tärkeitä, ja niihin liittyy rajojen tehokas hallinnointi ja valvonta. Vuonna 1997 varattiin melko paljon varoja Viron itärajan vahvistamiseen, ja vuonna 1998 tehtiin 2 miljoonan euron suuruinen sopimus lämpökuvauslaitteiston toimittamiseksi Viron rajavartiolaitokselle. Uuden laitteiston ansiosta rajavalvontakapasiteetti vastaa EU:n normeja, ja Viro voi lähiaikoina täyttää Schengenin järjestelmän edellytykset.

Raja-alueyhteistyöohjelmassa saatiin vuonna 1998 menestyksekkäästi päätökseen useita viime vuosina aloitettuja hankkeita. Näitä olivat vuoden 1998 puolivälissä Tallinnassa avattu vaarallisten jätteiden siirtokuormausasema, Kuressaaren vanhainkoti, maaseututalouden kehityshankkeen ensimmäinen vaihe sekä Länsi-Viron luontomatkailun kehittämishanke. Vuonna 1998 määrärahoja myönnettiin yhä etupäässä ympäristö- ja liikenneinfrastruktuuriin tehtäviin investointeihin sekä paikallisten ja alueellisten instituutioiden kehittämiseen.

Phare-ohjelmassa on edistetty merkittävällä tavalla myös vientiä ja investointeja, muun muassa kouluttamalla henkilöstöä ja edistämällä Viron vientiliiton toimintaa. Phare-tuella laadittiin vientipolitiikkaa koskeva luonnos, jonka hallitus hyväksynee vuonna 1999. Yksityistäminen saadaan puolestaan päätökseen Viron yksityistämisvirastolle myönnetyn tuen avulla (ks. jäljempänä oleva laatikko).

Tapaustutkimus: Viron yksityistämisvirasto

Yksityistäminen saatiin nopean yksityistämisohjelman ansiosta suurelta osin päätökseen vuoden 1995 loppuun mennessä. Poikkeuksia olivat rautatieliikenne, energia- ja televiestintäala, joilla uudistukset olivat vielä kesken. Viron yksityistämisvirasto on valmistellut Phare-tuella näitä suuria laitoksia ja yhtiöitä yksityistämistä varten, joka on tarkoitus toteuttaa vuonna 1999.

Viron yksityistämisviraston Phare-tukeen sisältyivät tiedot, joita tarvitaan seuraavien laitosten yksityistämiseksi:

- Viron rautatieyhtiö

- Viron energialaitos

- Viron telelaitos

- Liuskeöljy-yhtiö

- Tallinnan satama.

Unkari

Toiminta vuonna 1998

Unkarin makrotalouden tila oli vuonna 1998 edeltävän vuoden tavoin myönteinen. Talous kasvoi ennakolta arvioidut 4,5 prosenttia (vuonna 1997 kasvu oli ollut 4,4 prosenttia), ja ulkoisessa ja sisäisessä taseessa oli edelleen havaittavissa merkkejä parantumisesta. Vaihtotaseen alijäämä oli 3 prosenttia bkt:sta (6 prosenttia vuonna 1997), vaikka julkisen talouden alijäämä väheni hieman, 4,5 prosenttiin bkt:sta (4,6 prosenttia vuonna 1997). Ulkomaisia suoria sijoituksia tehtiin edelleen melko paljon, noin 1 500-1 700 miljoonan Yhdysvaltain dollarin arvosta, minkä ansiosta Unkarin ulkomainen nettovelka pieneni entisestään, noin 6 900 miljoonaan euroon. Inflaatio hidastui vuositasolla noin 14,9 prosenttiin ja työttömyys väheni 8,1 prosenttiin.

Rakenneuudistukset jatkuivat, ja eläkejärjestelmän uudistaminen vuonna 1998 oli ensimmäinen merkittävä toimenpide koko sosiaaliturvajärjestelmän uudistamiseksi. Yksityistäminen oli edistynyt hyvin jo aikaisemmin, laaja-alainen yksityistäminen oli saatu päätökseen ja yritysten käteismyyntiä jatkettiin. Yksityistämistuotot olivat noin 1,3 miljardia euroa, joista yli puolet oli ulkomaista valuuttaa. Yksityistämisestä vuonna 1997 annetun lain muutosten mukaisesti valtion omaisuudesta huolehtiva virasto säilyttää osuuden 116 yrityksessä.

Talouden suorituskyky pysynee nykytasolla, jos Unkarissa pidetään yllä kaupan alan yhdentymisen ja yritysten rakenneuudistusten edellytyksiä. Lisätoimenpiteitä tarvitaan kuitenkin terveydenhuollon uudistamiseksi ja erityisesti säänneltyjä yrityksiä ja rahoitusalaa koskevan lainsäädäntökehyksen toteuttamiseksi ja valvomiseksi.

Unkarissa järjestettiin vuonna 1998 sekä parlamentti- että kunnallisvaalit. Parlamenttivaaleissa hallitus vaihtui, mikä kuvasti demokraattisten toimielinten kitkatonta toimintaa. Ulkopolitiikassa tärkeää oli liittymisneuvottelujen käynnistäminen Euroopan unionin kanssa.

EU:n ja Unkarin suhteissa vuoden 1998 merkkitapahtumia olivat liittymisprosessin käynnistyminen maaliskuussa, liittymisneuvottelujen aloittaminen, liittymistä valmistelevan kumppanuuden hyväksyminen ja ensimmäisen määräaikaiskertomuksen julkaiseminen marraskuussa.

Euroopan komission määräaikaiskertomuksen päätelmät,

marraskuu 1998

Unkari täyttää edelleen Kööpenhaminassa määritellyt perusteet. Jatkossa huomiota on kiinnitettävä korruption torjunnan tehostamiseen ja romanien aseman parantamiseen.

Unkaria voidaan pitää toimivana markkinatalousmaana. Se selviytynee keskipitkällä aikavälillä hyvin kilpailun ja markkinavoimien paineista EU:ssa, jos kaupan alan yhdentymisen ja yritysten rakenneuudistuksen edellytykset säilyvät.

Unkari on sisällyttänyt yhteisön säännöstöä kansalliseen lainsäädäntöön tasaista tahtia ja hyväksynyt yleisesti ottaen riittävät institutionaaliset ja taloudelliset säännökset lakien täytäntöönpanon helpottamiseksi. Komission mielestä Unkari pystyy täyttämään keskipitkällä aikavälillä jäsenyyden velvoitteet, jos vakaa edistyminen jatkuu ja jos ympäristölainsäädännön sisällyttämistä kansalliseen lainsäädäntöön nopeutetaan.

Phare-ohjelma vuonna 1998

Unkarin hallitus ja Euroopan komissio allekirjoittivat 17. joulukuuta 1998 vuoden 1998 kansallisen Phare-ohjelman (67 miljoonaa euroa).

Vuoden 1998 kansallisen Phare-ohjelman mukaan ensisijaisia toimenpiteitä ovat instituutioiden kehittäminen ja EU-jäsenyyden velvoitteiden täyttämisen edellyttämät investoinnit. Tuki kohdennetaan aloille, jotka on nimetty liittymistä valmistelevassa kumppanuudessa lyhyen ja keskipitkän aikavälin ensisijaisiksi tavoitteiksi.

Toimielin- ja hallintokapasiteetin lujittamiseen myönnettiin 7,8 miljoonaa euroa. Jäsenvaltioiden kanssa toteutettavissa kumppanuushankkeissa kehitetään valtiontuen seurantajärjestelmää, verotusta, kartellivirastoa, valvontaelimiä sekä tilintarkastus- ja kirjanpitonormeja käsitteleviä komiteoita. Phare-tukea myönnetään myös taloudellisten tietojen ja tilastotietojen parantamiseen, valtion tilintarkastusviraston ja valtion tarkastustoimistojen vahvistamiseen, ulkomaankaupan helpottamiseen ja rajavalvonnan tehostamiseen.

Phare-tuella edistetään myös Unkarin liittymistä sisämarkkinoihin (3 miljoonaa euroa) kannustamalla KIE-maiden liittymistä sisämarkkinoihin koskevassa valkoisessa kirjassa esitetyn lainsäädännön hyväksymistä ja täytäntöönpanoa sekä testaus- ja sertifiointielinten kehittämistä. Tuki käsittää myös markkinatutkimuslaitosten perustamisen ja EU:n lainsäädäntöä koskevan asiantuntija-avun.

Oikeus- ja sisäasioita koskevassa ohjelmassa (15 miljoonaa euroa) pyritään tehostamaan järjestäytyneen rikollisuuden torjuntaa järjestämällä koulutusta poliisi- ja rajavartiolaitoksen, syyttäjänviraston ja maahanmuuttoviraston henkilökunnalle ja toimittamalla näihin virastoihin tarvittavia laitteita. Rajavalvonta on ensisijaista, ja määrärahoilla uudenaikaistetaan kaksi tärkeää raja-asemaa Unkarin etelärajalla.

Maatalouden Phare-tuella (16 miljoonaa euroa) perustetaan rajatarkastusasemia, kehitetään eläinten ja kasvien terveystietojärjestelmiä sekä parannetaan taudinmääritykseen erikoistuneita laboratorioita ja kasvien terveystarkastusnormeja. Maatalousohjelmalla tuetaan instituutioita, jotka vastaavat tulevaisuudessa yhteisen maatalouspolitiikan täytäntöönpanosta. Tavoitteita ovat EU:n laadunvalvontaa ja laadunvarmistusta koskevien säännösten noudattaminen sekä hallintorakenteiden tehostaminen rakenteellisten ja maaseudun kehittämistoimenpiteiden toteuttamiseksi.

Komission määräaikaiskertomuksessa korostettiin tarvetta saattaa yhteisön ympäristölainsäädäntö osaksi kansallista lainsäädäntöä ja panna se täytäntöön. Vuoden 1998 ympäristöohjelmassa (14,2 miljoonaa euroa) keskitytään näin ollen tärkeimpien ympäristödirektiivien täytäntöönpanoon (esimerkiksi ilman epäpuhtauksien torjumisesta ja elinympäristöistä annetut direktiivit sekä Seveso-direktiivi) sekä pyritään lujittamaan ympäristönsuojelun keskusrahastoa vastaamaan täysin EU:n normeja ja uudenaikaistamaan ympäristötarkastusvirastoja.

Alueellisessa kehittämisessä on tarkoitus ottaa käyttöön erityinen valmisteleva ohjelma (7 miljoonaa euroa) hankkeiden yksilöinti-, suunnittelu-, täytäntöönpano- ja valvontakapasiteetin parantamiseksi. Tämän avulla Unkari voi valmistautua osallistumaan jäseneksi liityttyään rakennerahastojen toimintaan.

Unkarin kansalaisia autetaan osallistumaan yhteisön ohjelmiin (3 miljoonalla eurolla). Yhteisön ohjelmista myönnetty tuki käsittää ainoastaan osan hankkeen kokonaiskustannuksista, eli lopullisten edunsaajien on rahoitettava osallistumista osittain myös itse. Ulkopuolinen tuki on olennaisen tärkeää, jotta Unkarin laitokset ja yksityiset henkilöt voivat käyttää täysipainoisesti hyväkseen mahdollisuuksia, joita yhteisön ohjelmiin osallistuminen tuo mukanaan. Phare-ohjelmasta tuetaan taloudellisesti useiden ohjelmien lopullisia edunsaajia (muun muassa Kaleidoskooppi-, Ariane- ja Rafael-ohjelmat, miesten ja naisten tasa-arvoisia mahdollisuuksia koskeva ohjelma sekä Life- ja Save-ohjelmat).

Lisäksi myönnetään miljoona euroa Phare-ohjelman hallinnon tehostamiseen perustamalla rahoituksesta ja sopimuksista vastaava keskusyksikkö.

Vuonna 1998 sidottiin Tempus-ohjelman jatkamiseen ja yhteisön ohjelmien avaamiseen 10 miljoonaa euroa (aloituskustannuksia varten). Tempukseen varattiin 5 miljoonaa euroa, joilla rahoitetaan 22 eurooppalaista yhteishanketta. Hankkeista 14 koski instituutioiden kehittämistä.

Saavutukset

Ohjelmointi eteni kitkattomasti vuonna 1998, mutta ohjelman hallinnossa esiintyi joitakin vaikeuksia. Unkarin viranomaisten täytäntöönpanovalmiudet ovat heikentyneet jatkuvasti viimeisten neljän vuoden aikana. Vuonna 1995 tehtiin sopimuksia yhteensä 110 miljoonan euron arvosta, vuonna 1996 määrä putosi 93 miljoonaa euroon, vuonna 1997 72 miljoonaan euroon ja vuonna 1998 sopimuksia tehtiin enää 60 miljoonasta eurosta. Komissio pyrkii ratkaisemaan tämän ongelman Unkarin viranomaisten kanssa.

Phare-ohjelmassa on saavutettu tuloksia monilla aloilla.

EU:hun yhdentymisen alalla Phare-ohjelman avulla on perustettu Unkariin EU-tutkimuskeskuksia. Tarjouspyynnön perusteella nimettiin 12 korkeakoulua tällaisiksi tutkimuskeskuksiksi helmikuussa 1998. Tutkimuskeskusohjelman (3 miljoonaa euroa) ansiosta Unkarin korkeakoulut voivat toteuttaa laaja-alaisia EU-koulutusohjelmia. Tärkeimpiä kohderyhmiä ovat opiskelijat ja jatko-opiskelijat, mutta kursseja järjestetään myös virkamiehille, lakimiehille, toimittajille, opettajille ja liikeyrityksissä työskenteleville.

Myös Phare-ohjelmasta tuettu vienninedistämisohjelma on menestynyt hienosti. Kymmenen neulealan yritystä osallistuu Phare-ohjelman tuella käynnistettyyn neulealan kehitysohjelmaan. Tarkoitus on auttaa yrityksiä kehittämään mallistojaan ja markkinoimaan niitä tehokkaasti. Yritykset ovat eri kokoisia, ja niiden organisaatiot ja sijainti eroavat toisistaan, mutta yhteistä kaikille on halu tarjota korkealaatuisia tuotteita EU:n markkinoilla. Hankkeen ensimmäisessä vaiheessa (toukokuusta 1997 maaliskuuhun 1998) valittiin unkarilaiset osanottajat ja kehiteltiin näiden syys- ja talvimallistoja. Mallistojen esittely kansainvälisissä tapahtumissa (Phare-rahoituksen avulla) oli menestys: yritykset saivat pelkästään näissä tapahtumissa 60 000 euron tilaukset. Ne solmivat myös yhteyksiä moniin EU:n tukku- ja vähittäismyyntiliikkeisiin. Hankkeen toisessa vaiheessa (toukokuu 1998) pyrittiin lisäämään hankkeeseen osallistuvien yritysten määrää. Uutta oli yritysidentiteetin kehittäminen. Uudet mallistot esitellään Euroopassa järjestettävissä tapahtumissa vuonna 1999.

Pharen Demokratia- ja Lien-ohjelmat ovat myös onnistuneet hyvin, ja järjestöjä ja yksityisiä henkilöitä on tuettu useilla mikrohankkeilla.

Demokratia-ohjelmasta on tuettu kuluneiden kolmen vuoden aikana 140:tä unkarilaista kansalaisjärjestöä. Eräällä mikrohankkeella tehostettiin esimerkiksi kansalaisjärjestöjen kehittämistä ja toimien koordinointia Szabolcs-Szatmár-Beregin maakunnassa. Alueen järjestöille on pystytty tiedottamaan tapahtumista, koulutuksesta ja ehdotuspyynnöistä julkaisemalla ja levittämällä kahdesti kuussa ilmestyvää tiedotetta. Toisessa hankkeessa kerrottiin tämän alueen romaninuorille demokratiaan liittyvistä asioista järjestämällä luentoja ja tutustumiskäyntejä Unkarin romanijärjestöissä sekä kouluttamalla lahjakkaimpia nuoria.

Menestyksekkään Lien-ohjelman mikrohankkeisiin kuuluu Alzheimerin taudista ja dementiasta kärsivien henkilöiden päivähoitokeskus, jossa myös tuetaan potilaiden sukulaisia. Keskuksessa järjestetään kahdesti viikossa terapiaa ja neuvontaa. Toisessa Lien-ohjelman mikrohankkeessa tuettiin ympärivuorokautista liikkuvaa terveysasemaa, jossa työskentelee psykologeja, psykiatrisia avustajia ja sosiaalityöntekijöitä ja jossa hoidetaan henkisesti sairaita ja huumausaineiden väärinkäyttäjiä sekä tuetaan näiden perheitä. Hätätapauksissa työntekijät tekevät myös kotikäyntejä.

Unkarin kansallisen Phare-ohjelman toteutusta tehostetaan perustamalla joulukuussa 1998 kansallinen rahasto ja rahoituksesta ja sopimuksista vastaava keskusyksikkö. Uusi hallitus nimitti lisäksi heinäkuussa 1998 ministerin vastaamaan Phare-ohjelmasta tehokkaan täytäntöönpanon varmistamiseksi.

Tapaustutkimus: pk-yritysten tuki

Phare-ohjelmasta on tuettu pk-yrityksiä monissa maakunnissa, kuten Bacs-Kiskunissa, Borsodissa ja Nogradissa. Paikalliset yrittäjät ovat voineet laajentaa toimintaansa, parantaa tuotteiden laatua ja luoda uusia työpaikkoja mikroluottorahaston avulla, josta on myönnetty yhteensä 3 900 euroa avustuksia.

Esimerkiksi Borsodin maakunnassa työtön mies aloitti perheyrityksenä leipomon. Hän osallistui Phare-ohjelman rahoitusta koskevaan koulutukseen ja sai mikroluoton yrityksen aloittamiseksi. Mies osti mikroluoton avulla autotallin, muutti sen yritystoimintaan soveltuviksi tiloiksi ja palkkasi myöhemmin kaksi työntekijää. Mies on laajentanut yritystään jatkuvasti, ja leipomo on nykyisin yksi alueen suurimmista, ja se elättää 20 perhettä.

Toinen esimerkki menestyksekkäästä toiminnasta pk-yritysten parissa on tilintarkastusyritys, joka on erikoistunut kirjanpitoon, verotukseen ja sosiaaliturvaan eli palveluihin, joita alueen kasvava määrä pk-yrityksiä kipeästi tarvitsee. Yrityksen perustajat osallistuivat Pharen rahoittamaan neuvontaan ja saivat mikroluoton, jolla he ostivat erikoisalan ohjelmistoja ja tietotekniikkaa. Yrityksessä työskentelee nykyisin seitsemän ihmistä ja asiakkaana sillä on noin 100 pk-yritystä.

Latvia

Toiminta vuonna 1998

Latvian talouskehitys oli vuonna 1998 suotuisaa sekä makrotalouden suorituskyvyn että rakenneuudistusten osalta. Talous kasvoi 3,6 prosenttia. Bkt:n kasvu nopeutui vuoden 1998 alkupuoliskolla 6,4 prosenttiin, mutta hidastui myöhemmin Venäjän talouskriisin vuoksi. Kauppataseen ja vaihtotaseen alijäämät kasvoivat edelleen vuonna 1998. Vaihtotaseen alijäämä kasvoi vuodesta 1997 (6,3 prosenttia bkt:sta) 11 prosenttiin vuonna 1998. Valtion talousarvio oli tasapainoinen, mutta verotulot vähenivät voimakkaasti loppuvuonna. Inflaatio hidastui edelleen ja oli tammikuussa 1999 enää 2,8 prosenttia. Työttömiksi ilmoittautuneiden määrä kasvoi vuoden 1997 lopun 7 prosentista 9,2 prosenttiin vuoden 1998 loppuun mennessä.

Lokakuun 1998 alussa yksityisillä omistajilla oli enemmistö 1 039 yrityksessä niistä 1 097:stä, joiden yksityistämisestä on ilmoitettu vuoden 1994 jälkeen. Tiettyjen valtion omistamien suurten laitosten (lähinnä infrastruktuurialan yritysten) myyminen voi kuitenkin olla ongelmallista ja viivästyttää yksityistämisen saamista päätökseen. Ulkomaisten suorien sijoitusten määrä kasvoi edelleen, ja Latvia on ollut alueen maista yksi menestyksekkäimpiä ulkomaisten suorien sijoitust