Virallinen lehti nro C 152 , 27/05/1996 s. 0057



A4-0135/96 Päätöslauselma komission tiedonannosta rotusyrjinnästä, muukalaisvihasta ja antisemitismistä (KOM(95)0653 - C4-0250/96) Euroopan parlamentti, joka - ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen F artiklan 2 kohdan, - ottaa huomioon komission tiedonannon rotusyrjinnästä, muukalaisvihasta ja antisemitismistä (KOM(95)0653 - C4-0250/96), - ottaa huomioon fasismin nousua ja Euroopan rotusyrjintää käsitelleen tutkintalautakunnan kertomuksen ((Kertomus tutkimuksen tuloksista, Strasbourg, joulukuu 1986)), - ottaa huomioon Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 11. kesäkuuta 1986 antaman rotusyrjinnän ja muukalaisvihan vastaisen yhteisen julistuksen ((EYVL C 158, 25.6.1986, s. 1)), - ottaa huomioon rotusyrjintää ja muukalaisvihaa käsitelleen tutkintalautakunnan puolesta 17. heinäkuuta 1990 laaditun kertomuksen tutkintalautakunnan työn tuloksista ((EYVL C 284, 12.11.1990, s. 57)), - ottaa huomioon neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien 29. toukokuuta 1990 antaman päätöslauselman rotusyrjinnän ja muukalaisvihan vastaisesta taistelusta ((EYVL C 157, 27.6.1990, s. 1)), - ottaa huomioon 21. huhtikuuta 1993 antamansa päätöslauselman rotusyrjinnän ja muukalaisvihan noususta ja äärioikeistolaisen väkivallan vaarasta ((EYVL C 150, 31.5.1993, s. 127)), - ottaa huomioon 2. joulukuuta 1993 antamansa päätöslauselman rotusyrjinnästä ja muukalaisvihasta ((EYVL C 342, 20.12.1993, s. 19)), - ottaa huomioon 21. huhtikuuta 1994 antamansa päätöslauselman mustalaisten tilanteesta yhteisössä ((EYVL C 128, 9.5.1994, s. 372)), - ottaa huomioon 20. huhtikuuta 1994 antamansa päätöslauselman etnisistä puhdistuksista ((EYVL C 128, 9.5.1994, s. 221)), - ottaa huomioon 27. huhtikuuta 1995 antamansa päätöslauselman rotusyrjinnästä, muukalaisvihasta ja antisemitismistä ((EYVL C 126, 22.5.1995, s. 75)), - ottaa huomioon 15. kesäkuuta 1995 antamansa päätöslauselman juutalaisten holokaustin muistopäivästä ((EYVL C 166, 3.7.1995, s. 132)), - ottaa huomioon 13. heinäkuuta 1995 antamansa päätöslauselman romaaneihin kohdistuvasta syrjinnästä ((EYVL C 249, 25.9.1995, s. 156)), - ottaa huomioon 26. lokakuuta 1995 antamansa päätöslauselman rotusyrjinnästä, muukalaisvihasta ja antisemitismistä ((EYVL C 308, 20.11.1995, s. 140)), - ottaa huomioon rotusyrjintää ja muukalaisvihaa käsitelleen neuvoa-antavan komission lopullisen kertomuksen Cannesin Eurooppa-neuvostolle 26. ja 27. kesäkuuta 1995 (Kahnin komissio) (RAXEN 24), - ottaa huomioon rotusyrjintää ja muukalaisvihaa käsitelleen neuvoa-antavan komission väliaikaisen kertomuksen Madridin Eurooppa-neuvostolle 15. ja 16. joulukuuta 1995 (RAXEN 58), - ottaa huomioon neuvoston väliaikaisen kertomuksen rasismin ja muukalaisvihan seurantaan tarkoitetun eurooppalaisen valvontakeskuksen perustamista koskevasta toteutettavuustutkimuksesta, joka esitettiin Madridin Eurooppa- neuvostolle joulukuussa 1995, - ottaa huomioon mietintäryhmän suositukset Eurooppa-neuvostolle «Strategia Euroopalle» (REFLEX 21, joulukuussa 1995), - ottaa huomioon Dublinissa (toukokuussa 1990), Maastrichtissa (joulukuussa 1991), Edinburghissa (joulukuussa 1992), Kööpenhaminassa (kesäkuussa 1993), Korfussa (kesäkuussa 1994), Essenissä (joulukuussa 1994), Cannesissa (kesäkuussa 1995) ja Madridissa (joulukuussa 1995) koontuneiden Eurooppa- neuvostojen puheenjohtajiston johtopäätökset, - ottaa huomioon Euroopan neuvoston ministerikomitean suositukset Euroopan komission työstä rotusyrjintää ja suvaitsemattomuutta vastaan (CAHLI (95)5, 8. helmikuuta 1994), - ottaa huomioon Euroopan neuvoston parlamentaarisen edustajakokouksen suositukset Euroopan komission työstä rotusyrjintää ja suvaitsemattomuutta vastaan (CAHLI (95)4, 8. helmikuuta 1994), - ottaa huomioon kansalaisvapauksien ja sisäasiain valiokunnan mietinnön sekä budjettivaliokunnan, oikeusasioita ja kansalaisten oikeuksia käsittelevän valiokunnan sekä sosiaali- ja työllisyysasiain valiokunnan lausunnot (A4-0135/96), A. ottaa huomioon, että Euroopan historia on useaan eri otteeseen joutunut rotusyrjinnän ja etnisen vihamielisyyden valtaan, millä on ollut tuhoisia seurauksia: juutalaisten, romanien, homoseksuaalien ja vammaisten kansanmurha, miljoonien henkien menetykset sotilashenkilöstön ja erityisesti siviilien keskuudessa, väestöryhmien pakkosiirrot, etniset puhdistukset sekä laajamittainen hätäsiirtolaisuus ja ihmisten siirtäminen pois asuinsijoiltaan, B. katsoo, että Euroopan yhdentyminen toisen maailmansodan jälkeisinä vuosina oli pääasiallinen vastaus kansallissosialismiin, fasismiin ja totalitaariseen kommunismiin, joihin Euroopan maiden väestöt antoivat ohjailla itsensä, ja ottaa huomioon, että ihmisoikeuksien suojelemiselle perustettu demokraattinen ja eurooppalainen oikeusjärjestys on tässä yhteydessä tärkeä seikka, C. katsoo, että etnisesti ja kulttuurisesti monimuotoisten tasapainoisten yhteiskuntien olemassaolo on sivistyksen ilmaus ja tukee Euroopan ihannetta, ja ottaa huomioon lisäksi, että elävä kulttuuri on avoin ulkoisille kulttuurivaikutuksille ja että sillä on siten omaehtoinen taipumus sisällyttää osia muista kulttuureista, millä on ollut ratkaiseva vaikutus monien valtioiden ja kansojen luonteeseen ja historiaan, D. ottaa huomioon, että etniset ennakkoluulot saattavat vaikuttaa hallitusten, ja myös EU:n, politiikkaan, mitä osoittaa esimerkiksi se, että tietellisten tutkimustulosten vastaisesti myös neuvoston lausunnoissa on luotu yhteys unionissa vallitsevan työttömyyden ja siirtolaisuuden välillä, E. katsoo, että neuvoston politiikan vuoksi Euroopan unionin asenne on mahdollistanut etniset puhdistukset sen rajoilla ja antanut kansalaisille sen käsityksen, että Euroopan unioni ei voi eikä halua ottaa kantaa sellaisia henkilöitä vastaan, jotka levittävät rotusyrjintää ja etnistä vihamielisyyttä, F. katsoo, että Euroopan unionilla on velvollisuus kehittää oikeusjärjestystä, demokratiaa ja vähemmistöjen suojelua suhteessa assosioituihin ja kolmansiin maihin tai että sen olisi autettava luomaan suotuisat edellytykset niiden perustamiselle, ja ottaa huomioon, että tässä yhteydessä yhteistyö muiden kansainvälisten järjestöjen, kuten Euroopan neuvoston, kanssa on suotavaa, G. katsoo, että rotusyrjintä, antisemitismi ja muukalaisviha eivät rajoitu äärioikeistolaisiin puolueisiin vaan että niitä löytyy kautta koko politiikan ideologisen kentän, ja näitä ilmiöitä on sen vuoksi torjuttava laaja-alaisesti, H. katsoo, että rasistiset puolueet ovat muukalaisvihan, rasismin ja antisemitismin kiteytymispisteitä yhteiskunnassa, minkä vuoksi niiden toiminnan rajoittaminen ja niiden poliittisten johtajien, kuten Le Penin ja Haiderin, eristäminen on välttämätöntä rasismin ja antisemitismin vastustamiseksi unionissa, I. ottaa huomion, että etnisismillä («rasismilla») ja muukalaisvihalla on syvät juuret yhteiskunnassamme seuraavista syistä: - jäsenvaltioiden siirtomaavaltahistoria, jota ne eivät vielä ole hyväksyneet ja jossa rasismin erityisenä tehtävänä oli antaa oikeutus siirtomaapolitiikalle, - huononeva taloudellinen tilanne, joka johtaa työttömyyden lisääntymiseen ja yhteiskunnalliseen syrjäytymiseen, - itsekkäiden asenteiden esiinnousu sekä yhteisöllisyyden, kanssakäymisen ja suvaitsevaisuuden arvojen ja periaatteiden katoaminen, joka luo hedelmällisen maaperän rasistiselle ja muukalaisvihamieliselle käyttäytymiselle, jota voidaan luonnehtia huliganismiksi tai yksinkertaisesti rikollisiksi teoiksi, - sellaisten virikkeiden puuttuminen, jotka auttaisivat yksilöitä selviytymään monikulttuurisessa ja -etnisessä yhteiskunnassa ja «maailman kylässä», - jäsenvaltioiden yhteisöjen sekä siirtolais- että alkuperäisjäsenten sosiaalinen ja taloudellinen syrjäytyminen, jonka tuloksena kummatkin voivat joutua alttiiksi houkutukselle langeta populististen, autoritaaristen ja äärioikeistolaisten poliitikkojen manipulaatiolle, J. katsoo, että monilla väestöryhmillä on taipumus nähdä vähemmistöryhmät syntipukkeina omille surkeille elinoloilleen kuten - korkealle työttömyystasolle - huonoille sosiaalisille oloille ja sosiaalihuollolle - yleiselle taloudelliselle turvattomuudelle - esikaupunkien rappiolle ja asuinkelvottomuudelle - koulujärjestelmien yleiselle puutteellisuudelle, K. katsoo, että rodun käsitteellä ei ole tieteellisiä perusteita genetiikassa tai antropologiassa, ja se voi siten ainoastaan edistää etnisiin syihin, kansallisuuteen tai kulttuuriin tai ihonväriin perustuvaa syrjintää, sillä se perustuu väärään ajatukseen vakiintuneiden, hierarkisesti luokiteltujen «rotujen» olemassaolosta; katsoo tästä syystä, että tätä käsitettä on vältettävä kaikissa virallisissa teksteissä, L. katsoo, että rotusyrjintä, antisemitismi ja muukalaisviha ovat uhka ihmisten väliselle sosiaaliselle yhteenkuuluvuudelle, ja katsoo, että sen vuoksi Euroopan unionin olisi toteutettava eri aloilla erityisiä toimenpiteitä, M. katsoo, että paremmat tiedot auttaisivat Euroopan unionia kehittämään kattava strategia ilmiön torjumiseksi lyhyellä ja pitkällä tähtäimellä, 1. Ilmaisee arvostavansa komission tiedonantoa ja hyväksyy sen, koska se on kattava vastaus rotusyrjinnän ja muukalaisvihan ongelmiin, joihin parlamentti on kiinnittänyt huomiota eri päätöslauselmissa, ja pitää komission omaksumaa lähestymistapaa monilla aloilla tapahtuvaa rasismin ja muukalaisvihan torjuntaa koskevan parlamentin toiveen mukaisena; 2. Kannattaa rasismin ja muukalaisvihan valvontakeskuksen perustamista, kuten rasismia ja muukalaisvihaa käsitelleen neuvoa-antavan komission (Kahnin komission) Cannesin Eurooppa-neuvostolle esittämässä lopullisessa kertomuksessa ehdotetaan, ja toivoo, että tämä valvontakeskus olisi olemassa olevien järjestöjen verkoston keskus ja olisi vastuussa komissiolle; 3. Toivoo, että valvontakeskus toimii läheisessä yhteistyössä Euroopan neuvoston kanssa erityisesti silloin, kun on kysymys unionin syrjäalueilla esiintyvistä rasismin ja muukalaisvihan osoituksista ja jos nämä ilmiöt ulottuvat unionin rajojen naapurimaihin, jotka ovat Euroopan neuvoston jäseniä; 4. Uskoo, että tämä valvontakeskus auttaa yhteiskunnassamme esiintyviä rasismin ja muukalaisvihan vastustamisessa; 5. On tietoinen siitä, että jos rasismin uhrien halutaan suhtautuvan vakavasti valvontakeskukseen, eivät sen henkilöstöä koskevat säännöt saa rajoittaa henkilökunnan palkkaamista ainoastaan jäsenvaltioiden kansalaisiin; 6. Uskoo, että valvontakeskuksen vuotuisessa kertomuksessa ja muissa julkaisuissa ei pidä rajoittua pelkkään raportointiin, vaan niissä on tutkittava konkreettista politiikkaa, jota paikalliset viranomaiset, kansalliset hallitukset ja unioni voivat noudattaa; 7. Pyytää, että unionin toimielimet itse ovat vakuuttavana esimerkkinä rotusyrjinnän, muukalaisvihan ja antisemitismin torjunnassa ja tutkisivat kriittisesti omaa politiikkaansa tässä suhteessa; 8. Valittaa unionin kyvyttömyyttä ulkopolitiikkansa avulla torjua ja hävittää etninen vihamielisyys johdonmukaisella ja tehokkaalla tavalla; 9. Pyytää neuvostoa, komissiota ja jäsenvaltioita ulkopoliittisissa suhteissaan sekä jäsenyyttä hakevien maiden että assosioituneiden maiden ja muiden kolmansien maiden kanssa asettamaan suurimman painon vähemmistöjen suojelulle näissä maissa ja tukemaan parhaan kykynsä mukaan Euroopan neuvostoa tässä asiassa; 10. Pyytää kaikkia poliitikkoja ja mielipiteenmuokkaajia olemaan käyttämättä hyväksi muukalaisvastaisia vaistoja ja tuomitsemaan kaikki suvaitsemattomuuden muodot ja rasistiset lausunnot toiminnassaan ja politiikassaan; 11. Yhtyy komission aikomukseen pyrkiä sosiaalisten ja taloudellisten oikeuksien tasa-arvoisuuteen unionissa oleskelevien henkilöiden osalta ja pitää työmarkkinaosapuolten yhteistä julistusta (Firenze, 1994) tärkeänä askeleena kohti työpaikalla esiintyvän syrjinnän ja rotusyrjinnän torjumista ja pyytää komissiota valvomaan tiiviisti julistuksen käytännön soveltamista sen varmistamiseksi, että se ei jää kuolleeksi kirjaimeksi; 12. Pyytää komissiota tukemaan ja valvomaan rasismia ja muukalaisvihaa käsitelleen neuvoa-antavan komission (Kahnin komissio) lopullisessa kertomuksessaan esittämien erityisehdotusten täytäntöönpanoa erityisesti oikeus- ja poliisiasioiden aloilla, ja esittämään Euroopan parlamentille kertomuksen aiheesta vuoden 1997 lopussa; 13. Toivoo, että työmarkkinaosapuolten julistuksen soveltamisen tulokset olisivat ohjeena ajatuksille Euroopan direktiivin kehittämiseksi työmarkkinoilla esiintyvää syrjintää vastaan; 14. On sitä mieltä, että unionin kansalaisyhteiskunnalla on tärkeä asema rotusyrjinnän ja muukalaisvihan torjumisessa, ja tukee komission ehdotusta sosiaalipoliittisen foorumin perustamiseksi; tässä yhteydessä toivoo myös, että komission ja Euroopan pääasiallisten uskontojen edustajien välille saataisiin aikaan vuoropuhelu ja pitää suotavana, että komissio tukee näiden uskontokuntien välisen vuoropuhelun avaamista; 15. Pyytää komissiota, kirkkojen ja kansalaisjärjestöjen tukeman «Starting line» -ehdotuksen hengessä, kehittämään syrjinnän vastaisen politiikan monilla muilla aloilla (terveydenhoito, opetus jne.) ja jäsenvaltioissa eri politiikoista ja lainsäädännöllisistä käytännöistä saatujen kokemusten perusteella laatimaan syrjinnän vastaiset säännöt; 16. Korostaa tarvetta kehittää toimia kasvatuksen ja koulutuksen alalla rasismin ja muukalaisvihan vastustamiseksi tehokkaalla tavalla, ja pyytää jäsenvaltioita hyväksymään tarvittavat toimet tätä tarkoitusta varten ja komissiota antamaan tarvittavaa tukea näiden tavoitteiden saavuttamisen mahdollistamiseksi; 17. Yhtyy komission pyrkimykseen sisällyttää yleinen syrjintäkielto perustamissopimuksiin ja kehottaa komissiota tässä yhteydessä esittämään vähemmistöjen syrjintää unionissa vastustavan laajan direktiiviehdotuksen, joka tukeutuu jäsenvaltioiden olemassa oleviin syrjinnän vastaisiin säädöksiin; 18. Pitää komission näkemystä, jonka mukaan rotusyrjinnän torjumiseen tarvittava toimivalta olisi sisällytettävä yhteisön perustamissopimukseen, tukena parlamentin pyrkimyksille torjua rotusyrjintää ja muukalaisvihaa; 19. Pitää tärkeänä edistää yhteisiä suuntaviivoja ja rotusyrjinnän ja muukalaisvihan torjuntaa koskevia vahvistettuja Euroopan oikeudellisia lausuntoja; toivoo tässä yhteydessä yhteistyötä tuomiovallan alalla, jotta siihen sisällytettäisiin monikansallisen rotusyrjinnän torjunta, erityisesti julkaisujen, rasistien mielenosoitusten ja internetin osalta; 20. Panee tyytyväisenä merkille 19. - 20. maaliskuuta 1996 kokoontuneen oikeus- ja sisäministereiden neuvoston päätöksen ryhtyä yhteisiin toimiin rasismia ja muukalaisvihaa vastaan Euroopan unionista tehdyn sopimuksen K.3 artiklan mukaisesti; toivoo, että tähän sisältyy juutalaisten kansanmurhan kiistämistä koskevan kiellon sisällyttäminen kaikkien Euroopan unionin jäsenvaltioiden lainsäädäntöön, ja pitää välttämättömänä, että jäsenvaltiot myös kehittävät rasismia ja muukalaisvihaa koskevaa yhteistyötään suhteessa Keski- ja Itä-Euroopan assosioituneihin maihin; 21. Pitää erittäin tärkeänä sitä, että kansallisilla vähemmistöillä olisi tasavertaiset oikeudet, pyytää samoin myös jäsenvaltioiden maahanmuuttajien oikeuksien suojelemista ja pyytää komissiota tarkastelemaan uudelleen niiden jäsenvaltioiden esittämiä perusteluja, jotka ovat tehneet varaumia Euroopan ja kansainvälisiin yleissopimuksiin, erityisesti Euroopan ihmisoikeuksien ja perusvapauksien yleissopimukseen ja kansainväliseen yleissopimukseen rasistisen syrjinnän kaikkien muotojen poistamisesta, ja pyytää aiheesta komission tiedonantoa; 22. On sitä mieltä, että siirtolaisia on tuettava, jotta heidän olisi mahdollista tunnustaa uskonnollisia ja elämänkatsomuksellisia vakaumuksiaan, pitää suotavana, että imaamien ja muiden hengellisten johtajien opetukseen ja korkeampaan koulutukseen annetaan apua Euroopassa sen varmistamiseksi, että nämä katsomukset integroidaan Euroopan suvaitsevaisuuden, keskinäisen kunnioituksen ja ihmisoikeuksien kulttuuriin,ja pyytää komissiota tarjoamaan tarvittavat välineet 23. Katsoo, että olisi mahdollistettava se, että kolmansien maiden kansalaiset, joilla on oleskelulupa unionin jossakin jäsenvaltiossa, voisivat saada tuon jäsenvaltion kansalaisuuden, ja arvostaa komission ehdotuksia, joiden mukaan poistettaisiin tarkastukset sisärajoilla ja toteutettaisiin kolmansien maiden kansalaisten liikkuvuuden vapaus, jotka olisivat askel oikeaan suuntaan; 24. Kehottaa jäsenvaltioita helpottamaan siirtolaisten kansalaistamista, mahdollistamaan kaksoiskansalaisuuden ja luomaan unionissa syntyneille siirtolaisten lapsille oikeus kansalaistamiseen ja saada kansalaisuus ilman muodollisia esteitä; 25. Kehottaa komissiota tutkimaan myös niitä rasismiin ja muukalaisvihaan liittyviä erityisongelmia, jotka koskevat 3 - 4 miljoonaa unionissa asuvaa tummaihoista; 26. Antaa tukensa komission toiveelle täydentää unionin yhdentymispolitiikkaa tiettyjen ryhmien hyväksi - kuten esim. maahanmuuttajien tai mustalaisten - toteutettavilla erityistoimilla, mutta katsoo, että yleisen yhteenkuuluvuutta koskevan politiikan erityisten toimien välisellä yhdenmukaisuudella on tärkeä merkitys ja että toimien arvioinnin yhteydessä tämä yhdenmukaisuus olisi otettava erikseen huomioon; 27. Toistaa käsityksensä, että siirtolaisten sosiaalinen, kulttuurinen ja poliittinen integraatio on välttämätön heidän samanarvoisen kohtelunsa mahdollistamiseksi yhteiskunnassa ja rasismin torjumiseksi, ja kehottaa jäsenvaltioita mahdollistamaan heidän osallistumisensa sosiaalisiin ja poliittisiin päätöksiin ja takaamaan myös siirtolaisten äänestysoikeus; 28. Tukee komission suunnitelmia siirtolaisten elinolojen parantamiseksi kaupungeissa ja katsoo, että myös siirtolaisilla itsellään on sanansa sanottavana tässä asiassa; ihmettelee kuitenkin, onko käytössä oleva budjetti riittävä, sekä toteaa, että komission on toimittava toissijaisuusperiaatteen mukaisesti; 29. Tunnustaa koulutuksen tärkeän aseman rasististen ja muukalaisvihaa lietsovien asenteiden vastustamisessa nuorten keskuudessa, sillä koulutus edistää osaltaan muun muassa heidän omantuntonsa ja sosiaalisen vastuuntuntonsa kehittymistä; pyytää komissiota erityisesti: - kannustamaan koulutuksesta vastuussa olevia viranomaisia parantamaan sellaisen opetuksen laatua, joka koskee toisen maailmansodan merkitystä nykyajan historiassa ja rasismin ja kansallismielisyyden vastustamisen yhteydessä, - tunnustamaan, että uskonnollinen ja elämänkatsomuksellinen kasvatus ovat hyvä väline nuorten omantunnon ja näkemysten kehittämisessä, - edistämään tietojen ja kokemusten vaihtoa erilaisista tavoista sopeuttaa siirtolaiset yhteiskuntaan ja tähän soveltuvasta aikuiskasvatuksesta; - edistää virkamiesten koulutusta rasismiin ja muukalaisvihaan liittyvissä asioissa; 30. Arvostaa sitä roolia, jonka toimittajat itse haluavat omaksua rasististen ja muukalaisvihaa lietsovien asenteiden esittämisen vastustamisessa, ja tukee ajatusta tiedonvälityspalkinnoista; 31. Tukee komission aikomusta edistää MEDIA II -ohjelman kautta tuotantoja, joissa tutkitaan yhteiskunnan etnistä ja kulttuurista monimuotoisuutta, ja katsoo, että siirtolaisille olisi kannustavien toimien avulla annettava enemmän mahdollisuuksia työskennellä tiedotusvälineissä ja tehdä ohjelmia lähetettäviksi; 32. Katsoo, että sen toive Euroopan rotusyrjinnän vastaisen vuoden nimeämisestä konkreettisen suunnitelman avulla on täytetty; 33. Kehottaa puhemiestään välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, jäsenvaltioiden hallituksille sekä rasismia ja muukalaisvihaa käsittelevän neuvoa-antavan komission puheenjohtajalle.