KOMISSION TIEDONANTO Etenemissuunnitelma kohti vakautta ja kasvua /* KOM/2011/0669 lopullinen */





”Vahvistamme sitoutuneisuutemme euroon ja olemme valmiit toteuttamaan kaikki mahdolliset toimenpiteet, joita koko euroalueen ja sen jäsenvaltioiden rahoitusvakauden turvaaminen vaatii.” (Euroalueen valtion- tai hallitusten päämiesten ja EU:n toimielinten julkilausuma 21. heinäkuuta 2011) Johdanto EU tarvitsee tällä hetkellä kaikkein eniten sitä, että kaikkia vakauden ja kasvun aikaansaamiseksi tarvittavia keinoja hyödynnetään heti ja täysimääräisesti. Kuluneiden puolentoista vuoden aikana on tehty monia kauaskantoisia päätöksiä. Jotta saataisiin palautettua luottamus euroalueeseen ja EU:hun yleensä, nämä päätökset on otettava käyttöön ja niitä on täydennettävä. Kriisistä uhkaa tulla koko järjestelmää koskeva kriisi. Nyt on tarpeellisempaa kuin koskaan löytää ratkaisu, jolla saadaan katkaistua valtionvelan kestävyyteen, pankkijärjestelmän vakauteen ja EU:n kasvunäkymiin kohdistuvien epäilysten välinen noidankehä. Tässä tiedonannossa esitettävät osa-alueet ovat toisistaan riippuvaisia, ja ne on pantava täytäntöön yhdessä mahdollisimman pikaisesti, jotta niiden tavoiteltu vaikutus toteutuu. Yksikään osa-alue ei yksinään riitä tämänhetkisen kriisin ratkaisemiseen. Vain yhdessä ja yhtä aikaa toteutettuina ne voivat osoittaa vakuuttavasti, että EU pystyy 1. esittämään päättäväisen vastauksen Kreikan ongelmiin 2. parantamaan euroalueen turvaverkkoja kriisiä vastaan 3. lujittamaan pankkijärjestelmää vahvistamalla pääomapohjaa 4. toteuttamaan vakautta ja kasvua lisääviä politiikkoja etupainotteisesti 5. rakentamaan kestävämmän ja yhdennetymmän talouden ohjausjärjestelmän. PÄÄTTÄVÄINEN VASTAUS KREIKAN ONGELMIIN Kreikan tilannetta koskevat jatkuvat epäilykset ovat hyvin merkittävältä osin heikentäneet luottamusta koko euroalueen rahoitusvakauteen. Ne on hälvennettävä välittömästi ja lopullisesti. Tämä edellyttää seuraavia toimenpiteitä, jotka EU:n, EKP:n ja IMF:n muodostaman troikan on arvioitava: - Jos nykyinen ohjelma saadaan takaisin raiteilleen, maksetaan Kreikkaa koskevan ohjelman kuudes tukierä. - Päätetään Kreikkaa koskevasta kestävästä ratkaisusta euroalueen sisällä tehokkaan toisen sopeutusohjelman välityksellä, joka perustuu yksityissektorilta ja julkiselta sektorilta saatavaan asianmukaiseen rahoitukseen ja joka tukeutuu vankkaan täytäntöönpanoon ja seurantamekanismeihin. - Jatkuva tuki komission Kreikkaa koskevalta työryhmältä, joka vahvistaa ohjelman täysimääräistä ja oikea-aikaista täytäntöönpanoa ja kanavoi käytettävissä olevat rakenteellisiin muutoksiin tarkoitetut varat kilpailukyvyn vahvistamiseen ja kasvu-uralle palaamiseen. EUROALUEEN TURVAVERKKOJEN PARANTAMINEN KRIISIÄ VASTAAN Euroalueen valtion- tai hallitusten päämiehet ja EU:n toimielimet vahvistivat äskettäin, 21. heinäkuuta 2011, määrätietoisuutensa jatkaa ohjelmiin osallistuvien maiden tukemista, kunnes ne ovat alkaneet saada uudelleen rahoitusta markkinoilta, edellyttäen, että ne panevat ohjelmansa menestyksekkäästi täytäntöön. Ne painottivat, että yksityisen sektorin osallistumisen osalta Kreikan tilanne vaatii poikkeuksellisen ja ainutkertaisen ratkaisun. Euroalueella on oltava kattavat välineet mahdollisten tulevien kriisiskenaarioiden kohtaamiseen. Tarvittavien välineiden käytettävissä olo laajentaisi vaihtoehtoisten ratkaisujen valikoimaa ja tarjoaisi markkinaosapuolille suuresti kaivattua varmuutta. Äskettäiset päätökset Euroopan rahoitusvakausvälineen (ERVV) ja Euroopan vakausmekanismin (EVM) luomisesta edistävät pitkälle tällaisten välineiden rakentamista, mutta ne on saatettava loppuun ja niitä on täydennettävä. Ensimmäinen askel on aloittaa nopeasti euroalueen huippukokousten maaliskuussa ja 21. heinäkuuta 2011 tekemien päätösten käytännön soveltaminen ERVV:n (ja EVM:n) joustavuuden ja tehokkuuden lisäämiseksi erityisesti seuraavien seikkojen osalta: - Varautumisohjelmat. Tällaisten välineiden käytön ehtona olisi oltava, että sitä pyytävät jäsenvaltiot suostuvat asteittaisiin makrotalouden sopeutusohjelmiin, joista olisi ennalta kuultava komissiota ja EKP:tä. On tarpeen lujittaa seurantaa ja tarkkailua. Niistä voitaisiin sopia poliittisesti, ja ne voitaisiin sisällyttää vakaus- ja kasvusopimusta koskeviin käytännesääntöihin. - Avustetaan jäsenvaltioita pankkien pääomapohjan vahvistamisprosessissa myöntämällä lainoja valtioille, jotka eivät osallistu ohjelmiin, tarvittaessa täydennyksenä yksityisen sektorin ratkaisuille ja kansallisille keinoille. - Parannetaan tarkoituksenmukaisin ehdoin ERVV:n mahdollisuuksia puuttua tilanteeseen ostamalla valtionvelkaa ensimarkkinoilla sekä toimia jälkimarkkinoilla, kun kyseessä ovat poikkeukselliset markkinaolosuhteet ja rahoitusvakauteen kohdistuu riskejä. Lisäksi varautumisjärjestelyjen tehokkuutta olisi parannettava maksimoimalla ERVV:n käyttö Lissabonin sopimuksen sääntöjen, erityisesti julkisen sektorin keskuspankkirahoitusta koskevien sääntöjen, puitteissa ja lisäämättä sen tukena olevia takauksia. EVM:n käyttöönotto varhaisessa vaiheessa lujittaisi myös luottamusta kriisinratkaisumekanismiin ja toisi mukanaan vankemman, pysyvän välineen edut. EVM:n teknistä valmistelua ja ratifiointimenettelyjä olisi pyrittävä kiirehtimään, jotta se saataisiin toimintakuntoon esimerkiksi vuoden 2012 puolivälissä. EKP:llä on ratkaiseva rooli rahoitusvakauden varmistamisessa koko euroalueella, kun se huolehtii euroalueen pankkisektorin riittävästä likviditeetistä ja tukee valtioiden joukkolainamarkkinoiden asianmukaista toimintaa säilyttäen samalla hintavakauden. PANKKIJÄRJESTELMÄN LUJITTAMINEN VAHVISTAMALLA PÄÄOMAPOHJAA Euroopan pankkien vahvistamiseksi on toteutettu valtavia sääntelyllisiä ja taloudellisia ponnisteluja, sillä niillä on tärkeä tehtävä taloutemme vakauden ja toiminnan tukemisessa. Pankit ovat parantaneet huomattavasti myös pääomapohjansa laatua ja määrää. EU on tarkistanut pankkien valvontatapaa ja toteuttanut lainsäädännöllisiä toimenpiteitä, joilla lisätään pankeilta edellytettävän lakisääteisen pääoman määrää, puututaan riskialttiisiin uudelleenarvopaperistamisoperaatioihin, varmistetaan, ettei palkka- ja palkkiopolitiikalla edistetä liiallista riskinottoa, ja lisätään kansalaisten pankkitalletusten suojaa nykyiseen 100 000 euron kynnysarvoon saakka. Antamalla CRD IV -vakavaraisuusdirektiivi nopeasti luodaan pankeille vankka vakavaraisuussuhde ja pannaan Basel III -normit täytäntöön. Valtionvelkamarkkinoilla jatkuva epävarmuus on johtanut volatiliteetin lisääntymiseen ja aiheuttaa pankkisektorille yhä kasvavaa painetta. Lähitulevaisuudessa ponnistelut on keskitettävä pankkien lyhytaikaisen likviditeetin saatavuuden parantamiseen erityisesti palauttamalla alan pitkäaikainen likviditeetti, mitä täydennetään vahvistamalla niiden pankkien pääomaa, joissa se on tarpeen . Jotta luottamus EU:n pankkisektoria kohtaan saadaan palautettua, tarvitaan koordinoituja ja tarkasti kohdennettuja pääomapohjan vahvistamistoimia yhdistettynä muihin tähän strategiaan kuuluviin osatekijöihin. Tämä edellyttää jäsenvaltioiden, Euroopan pankkiviranomaisen (EPV) ja Euroopan keskuspankin yhteisiä ponnisteluja komission rinnalla. EPV:n työn perusteella pankkien pääomapohjan vahvistamisstrategian olisi sisällettävä seuraavat osa-alueet: - Sen olisi katettava kaikissa jäsenvaltioissa kaikki pankit, jotka saattavat olla systeemisesti merkittäviä, toisin sanoen pankit, joille tehtiin EPV:n stressitestit heinäkuussa 2011, paitsi jotkin pienemmät, vain kotimaassaan toimivat pankit, joilla ei ole kansainvälistä toimintaa. - Kaikki kyseisten pankkien valtionvelkasaamiset EU:n jäsenvaltioista on otettava huomioon (kaiken valtionvelan – sekä pankkisalkussa että kaupankäyntisalkussa olevan – valtionvelan varovainen arvostus), jotta varmistetaan omaisuuserien laadun täysimääräinen läpinäkyvyys. - Pankeilta edellytetään, että korkealaatuisimman pääoman osuus on tilapäisesti huomattavasti korkeampi, kun saamiset on otettu huomioon. Pääoman määritelmä on saatettava pääosin vastaamaan Basel III -sopimuksessa esitettyä määritelmää vuonna 2015. - Niiden pankkien, joilla ei ole riittävää pääomaa, olisi esitettävä pääomapohjan vahvistamista koskevat suunnitelmat ja pantava ne täytäntöön mahdollisimman nopeasti. Käytännössä kansallisten valvojien olisi määritettävä nämä vaatimukset olemassa olevan valvontatoimivaltansa välityksellä lisäpuskureiksi, jotka estävät osinkojen tai bonuksien jakamisen pääomapohjan vahvistamista odotettaessa. - Pankkien olisi käytettävä ensin yksityisiä pääomanlähteitä, esimerkiksi rakenneuudistuksin ja muuntamalla velkaa oman pääoman ehtoisiksi rahoitusvälineiksi. Tarvittaessa kansallisen hallituksen olisi tarjottava tukea, ja ellei tukea ole saatavissa, pääomapohjan vahvistaminen olisi rahoitettava lainalla ERVV:stä. Julkisista lähteistä toteutettavan pääomapohjan vahvistamisen olisi oltava EU:n valtiontukisääntöjen mukaista. Komissio aikoo pidentää pankkitukea koskevan voimassa olevan valtiontukikehyksen voimassaoloa yli vuoden 2011. Samanaikaisesti on saatava mahdollisimman nopeasti valmiiksi rahoitussektorin uutta sääntelyjärjestelmää koskeva työ . Komissio aikoo esittää tämän vuoden loppuun mennessä jäljellä olevat ehdotukset, jotka koskevat luottoluokituslaitoksiin sovellettavia vahvistettuja sääntöjä, läpinäkyvyyttä ja markkinakäyttäytymistä kaikissa kaupankäyntijärjestelmissä sekä lujitettua kehystä markkinoiden väärinkäytön torjumiseksi, sisältäen rikosoikeudelliset seuraamukset ja pankkien kriisinratkaisua koskevan eurooppalaisen kehyksen. On ratkaisevan tärkeää huolehtia siitä, että lainsäätäjät hyväksyvät kaikki nämä ehdotukset nopeasti, ihannetapauksessa 12 kuukauden kuluessa siitä, kun komissio on ne esittänyt. Ehdotettu finanssitransaktiovero olisi hyväksyttävä EU:n tasolla yhtä nopeasti, sillä se on keino varmistaa, että rahoitussektori osallistuu oikeudenmukaisella tavalla elpymiseen. EU:n olisi puolustettava sen käyttöönottoa maailmanlaajuisesti. VAKAUTTA JA KASVUA LISÄÄVIEN POLITIIKKOJEN ETUPAINOTTAMINEN Useimmilla jäsenvaltioilla ei ole mahdollisuutta uuteen finanssipoliittiseen elvytykseen, koska niiden on asetettava julkisen talouden vakauttaminen etusijalle. Meidän on keskityttävä talouspolitiikan ensimmäisen EU-ohjausjakson puitteissa annettujen maakohtaisten suositusten toteuttamiseen ja julkisten menojen kohdentamiseen erityisesti kasvualueille, esteiden poistamiseen ja vajaakäytössä olevan potentiaalin hyödyntämiseen. Jäsenvaltioiden, erityisesti niiden, jotka ovat kokeneet jännitteitä valtionvelkamarkkinoilla, olisi sitouduttava vahvempiin kasvua lisääviin rakenneuudistuksiin. Meillä on EU:n tasolla tarjolla useita rakenteellisia keinoja kasvun edistämiseksi. Näistä voidaan mainita esimerkiksi sisämarkkinoiden parempi hyödyntäminen, kaupan maksimointi ja äskettäin tehtyjen kauppasopimusten tarjoamien mahdollisuuksien hyödyntäminen. Lisäksi tämänhetkinen kriisi osoittaa, että meidän on sisällytettävä kilpailukyky EU:n politiikkoihin. Mittavan kasvupotentiaalin omaaville teknologiasektoreille keskitetyillä toimilla voidaan saavuttaa erityisiä etuja kehittämällä digitaaliset sisämarkkinat. Kasvua ja työllisyyttä voidaan edistää kohdennetusti seuraavilla keinoilla: - Otetaan enemmän irti siitä, mistä on EU:n tasolla jo sovittu , esimerkiksi: - Palveludirektiivin täysimääräinen täytäntöönpano - Energian sisämarkkinoiden saaminen valmiiksi, jotta kuluttajat voivat valita energiantoimittajien välillä ja energiantoimittajilla on kaikilta osin pääsy markkinoille. - Maksusuoritusten myöhästymistä koskevan direktiivin täytäntöönpanoa olisi pk-yritysten tukemiseksi aikaistettava maaliskuusta 2013 tammikuuhun 2012. - Korean kanssa tehdyn vapaakauppasopimuksen täysimääräinen täytäntöönpano. - Nopeutetaan yhteispäätösmenettelyssä olevien ehdotusten hyväksymistä: - Ehdotettu 25 jäsenvaltiossa voimassa oleva yhtenäinen eurooppalainen patenttisuoja vähentäisi yritysten kustannuksia arviolta 80 prosenttia. - Vireillä oleva tilinpäätösdirektiivin tarkistaminen yksinkertaistaisi tilinpäätöstietojen julkistamisvaatimuksia erityisesti mikroyrityksille myönnettävien vapautusten ansiosta. - Rakennerahastojen osarahoitusosuuksien kasvattaminen ehdotetulla tavalla ohjelmamaissa mahdollistaisi EU:n varojen nopean käyttöönoton kasvun tukemiseksi. - Ehdotettu energiansäästödirektiivi edistäisi tehokkaampaa energian käyttöä. - Keskeisten strategisten kumppanien kanssa neuvoteltavat kauppasopimukset olisi tehtävä. - Jo tehdyt säästöjen verotusta koskevat ehdotukset ja muut veroaloitteet olisi hyväksyttävä. - Valtuutetaan komissio neuvottelemaan verosopimuksista koko EU:n puolesta kolmansien maiden kanssa, jotta veronkiertoa voidaan tehokkaasti torjua ja samalla välttää kaksinkertainen verotus. - Hyväksytään valinnainen yhteinen eurooppalainen kauppalaki. - Nopeasti käsiteltäviä ehdotuksia, joita komissio aikoo tehdä lähikuukausina : - Sisämarkkinoiden toimenpidepakettiin kuuluvat 12 ehdotusta, joilla - helpotetaan riskipääoman saantia kaikkialla Euroopassa EU-passin avulla, - luodaan yhteinen oikeusperusta sähköisen todentamisen ja sähköisen allekirjoituksen vastavuoroiselle tunnustamiselle rajojen yli, - tarkistetaan julkisten hankintojen kehystä niin, että säännöistä tulee yksinkertaisemmat ja menettelyistä läpinäkyvämmät. - Muita ehdotuksia: - Nuorten mahdollisuuksia koskeva aloite (Young Opportunities), jolla edistetään nuorten työllisyyttä, erityisesti ensimmäisen työpaikan saantia. - Immateriaalioikeuksien kollektiivinen hallinnointi / tekijänoikeudet, jotta voidaan luoda tekijänoikeuksien sisämarkkinat, joiden arvioidaan kolminkertaistavan musiikin verkkokaupan. Jos nopeutetuista ehdotuksista sopiminen osoittautuu vaikeaksi, olisi harkittava tiiviimpää yhteistyötä. Tätä olisi täydennettävä kohdennetulla panostuksella EU:n tasolla. Komissio käynnistää ensi viikolla Eurooppa 2020 -hankejoukkovelkakirja-aloitteen ehdottamalla pilottivaihetta toteutettavaksi nykyisen rahoituskehyksen aikana. Tällä tavoin voimme laajentaa EU:n ja sisämarkkinoiden tarvitsemien merkittävien infrastruktuuri-investointien sijoittajapohjaa. Aloitetta kehitellään eteenpäin Verkkojen Eurooppa -välinettä koskevassa komission ehdotuksessa seuraavan monivuotisen rahoituskehyksen puitteissa. Unionin ja sen jäsenvaltioiden olisi myös pikaisesti mietittävä, miten poliittisesti ohjattu pankkimme, EIP, voisi tehdä enemmän pidemmän aikavälin investointien rahoittamiseksi, myös käyttämällä innovatiivisia rahoitusinstrumentteja. Tätä varten komissio aikoo selvittää keinoja vahvistaa EIP:n resursseja ja pääomapohjaa niin, että se voi luotottaa reaalitaloutta. KESTÄVÄN JA YHDENNETYN TALOUDEN OHJAUSJÄRJESTELMÄN RAKENTAMINEN TULEVAISUUTTA VARTEN Euroalueelle ja laajemmin EU:hun voidaan palauttaa vakaus ja kestävä talouskasvu ainoastaan harjoittamalla kansallisella tasolla vakaata politiikkaa yhteisön asianmukaisessa ohjauksessa. Tämän on lähdettävä jäsenvaltioiden entistä vahvemmasta sitoutumisesta julkisen velan kestävyyden palauttamiseen ja vahvistamiseen sopivalla julkisen talouden vakauttamisen ja kasvua edistävien rakenneuudistusten yhdistelmällä. Talouden EU-ohjausjakso ja uusi kuuden säädöksen paketti antavat jo vahvan ohjauskehyksen, jota on edelleen vahvistettava, myös yhteisöulottuvuuden osalta. Jäsenvaltioiden politiikkojen suunnittelussa, toteutuksessa ja jälkiarvioinnissa olisi oltava vahvempi euroalueulottuvuus, jotta voidaan varmistaa vahvempi talouspolitiikan koordinointi, joka perustuu yhä tiukempiin valvontamenettelyihin (merkitsee tiukempia rajoja kansallisille budjeteille ja talouspolitiikoille). Tämä merkitsee yhdentymisen ja kurin lisäämistä talouspoliittisen vastuun osalta euroalueen tasolla säännöillä, joita ei voida rikkoa. Tässä yhteydessä on harkittava myös talous- ja raha-asioista vastaavan komissaarin roolin vahvistamista entisestään. Komissio on ilmoittanut, että se pyrkii luomaan yhtenäisen ja johdonmukaisen kehyksen talouden ohjausjärjestelmän parantamiseksi yhteisömenetelmän perusteella. Se aikoo tehdä tätä varten tarvittavia ehdotuksia. Euroalueen 21. heinäkuuta 2011 pidetyn huippukokouksen päätösten mukaisesti Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja tekee tiiviissä neuvonpidossa komission puheenjohtajan ja euroryhmän puheenjohtajan kanssa konkreettisia ehdotuksia siitä, miten työskentelymenetelmiä voitaisiin parantaa ja euroalueen kriisin hallintaa tehostaa, erityisesti virtaviivaistamalla euroalueen huippukokouksen, euroryhmän ja euroalueen työryhmän välistä prosessia. Jotta talouden ohjausjärjestelmä olisi tulevaisuudessa parempi, meidän on lisäksi - pantava kuuden säädöksen paketti täytäntöön niin pian kuin mahdollista, myös vakaus- ja kasvusopimuksen mukaisten vahvempien ennaltaehkäisevien ja korjaavien välineiden avulla (alijäämä/velka -kriteeri) sekä panemalla uudet makrotalouden epätasapainoa koskevat menettelyt (liiallista epätasapainoa koskeva menettely) täytäntöön, - vahvistettava talouspolitiikan koordinoinnin EU-ohjausjaksoa talous- ja finanssipolitiikan valvonnan tehostamiseksi, myös sisällyttämällä Euro Plus -sopimus menettelyihin. Vaikka uuden kuuden säädöksen paketin nopea ja tiukka täytäntöönpano tulee olemaan haastavaa, on mentävä vielä pidemmälle seuraavin toimin: - Euroopan rahoitusvakausvälineestä (ERVV), Euroopan vakausmekanismista (EVM), Kansainväliseltä valuuttarahastolta (IMF) ja muilta kansainvälisiltä rahoituslaitoksilta rahoitusapua pyytävien tai saavien euroalueen jäsenvaltioiden talous- ja finanssipoliittisen valvonnan vahvistamisesta on säädettävä. Komissio tekee neuvostolle ja Euroopan parlamentille ehdotuksen 136 artiklan nojalla. - On seurattava komission/neuvoston menettelyn avulla niiden euroalueen jäsenvaltioiden kansallista julkisen talouden politiikkaa, jotka ovat liiallisen alijäämän menettelyssä tai jotka ovat ohjelmamaita. Menettelyn avulla komissio/neuvosto voisi esimerkiksi tutkia kansalliset talousarvioesitykset edeltä käsin, pyytää toista käsittelyä vakavissa tapauksissa, ehdottaa muutoksia budjettivuoden kuluessa ja seurata talousarvion toteuttamista. Komissio tekee neuvostolle ja Euroopan parlamentille 136 artiklan nojalla ehdotuksen, jossa esitetään tällaisissa tapauksissa sovellettavat vaiheittaiset toimenpiteet ja edellytykset. - Jotta euroalueen sisäinen ohjausjärjestelmä voidaan säilyttää vahvana, on tarpeen siirtyä kohti yhtenäisempää euroalueen ulkoista edustusta. Komissio aikoo tehdä ehdotuksia toimenpiteistä tämän saavuttamiseksi. - Entisestään vahvistetun talouden ohjausjärjestelmän puitteissa on arvioitava ja kehitettävä vaihtoehtoja vakausjoukkolainoiksi osana euroalueen poliittisten instrumenttien arsenaalia. Komissio aikoo ennen vuoden loppua julkaista vihreän kirjan päävaihtoehdoista. Jotta talouden ohjausjärjestelmän parantamista voidaan nopeuttaa, olisi harkittava tiiviimpää yhteistyötä kaikissa tapauksissa, joissa päätösten tekeminen muutoin kestäisi pidemmän aikaa. Lopuksi todettakoon, että voi olla aiheellista sisällyttää osa tai kaikki näistä toimenpiteistä perussopimuksen tarkistamisen viralliseen kehykseen. Tämä ei ole välitön ratkaisu tämänhetkiseen kriisiin, johon on puututtava panemalla tässä tiedonannossa esitetyt toimenpiteet nopeasti ja määrätietoisesti täytäntöön. Kun se on tehty, voitaisiin harkita perussopimuksen muuttamista, jotta nyt sekundäärilainsäädännön avulla toteutettava uusi yhteisöarkkitehtuuri voidaan vakauttaa ja jopa lisätä sen vaikutusta. Perussopimuksen muuttaminen voi myös auttaa varmistamaan, että euroalueen syvempi yhdentyminen on johdonmukaista koko unionin ja erityisesti sisämarkkinoiden kanssa.