EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 21.09.1995 
KOM(95)388 lopull. 
KOMISSION KERTOMUS 
EUROOPAN KOULUTUSSÄÄTIÖN 
PERUSTAMISESTA 
Vuosikertomus 1994 

EUROOPAN KOULUTUSSÄÄTIÖ 
Kertomus säätiön perustamisesta 1994 
1. Tausta 
1.1 Euroopan koulutussäätiö perustettiin neuvoston asetuksella1 toukokuussa 1990. 
Asetus tuli voimaan kuitenkin vasta lokakuussa 1993, jolloin Eurooppa-neuvosto 
viimein päätti Brysselin kokouksessaan valita säätiön kotipaikaksi Torinon. 
Säätiön tavoitteena on asetuksen mukaisesti osaltaan edistää ammatillisen 
koulutuksen järjestelmien kehittämistä Keski- ja Itä-Euroopassa. 
1.2 Samassa kokouksessa neuvosto suositteli myös, että säätiön toimintakenttä 
laajennettaisiin entiseen Neuvostoliittoon kuuluneisiin uusiin itsenäisiin valtioihin 
ja Mongoliaan. Tämän vuoksi asetusta oli muutettava, ja komissio esitti 
neuvostolle virallisen ehdotuksen muutoksista2 helmikuussa 1994. 
1.3 Tässä yhteydessä komissio käytti tilaisuutta kahden muun muutoksen 
ehdottamiseen. Ensimmäinen muutos koski asetuksen 14 artiklaa, jossa käsiteltiin 
henkilöstösääntöjä. Muutoksen tavoitteena oli tehdä säätiön henkilöstösäännöistä 
yhdenmukaiset monien muiden sellaisten Euroopan unionin virastojen ja laitosten 
kanssa, jotka perustettiin samaan aikaan ja joiden kotipaikasta päätettiin myös 
Brysselin kokouksessa. Toisessa muutosehdotuksessa esitettiin, että komission 
varainhoidon tarkastaja olisi myös säätiön varainhoidon tarkastaja. 
1.4 Neuvosto hyväksyi muutetun asetuksen3 27 päivänä heinäkuuta 1994. 
1.5 Lokakuussa 1993 pidetyn Eurooppa-neuvoston kokouksen jälkeen komissio päätti 
antaa TEMPUS-ohjelman4 teknisen avustamisen säätiön tehtäväksi. Tämän 
seurauksena Brysselissä sijaitsevan TEMPUS-ohjelman teknisen avun toimiston 
tehtävät siirrettiin säätiölle Torinoon 1 päivästä tammikuuta 1995. 
Neuvoston asetus N:o 1360/90, 7.5.1990 (EYVL N:o L 131 laitos 33) 
KOM(94) 21 lopullinen, 2.2.1994 
Neuvoston asetus N:o 2063/94, 27.7.1994 (EYVL N:o L 216/9) 
TEMPUS-ohjelmaa (Yleiseurooppalainen yliopistojen ja korkeakoulujen välisen liikkuvuuden 
edistamisjärjestelrnä) koskeva neuvoston päätös (ETY) N:o 246/93,29.4.1993 (EYVL L 112/34) 
2. Valmistelut säätiön perustamiseksi 
2.1 Edellä 1.3 kohdassa mainittujen muutosten valmistelemisen lisäksi komissio 
toteutti joukon muita toimenpiteitä, jotta säätiö voitaisiin perustaa 
mahdollisimman nopeasti. Näihin toimenpiteisiin kuuluivat pääasiassa: 
hallituksen penistaminen, 
sopivien tilojen löytämistä koskevat neuvottelut Italian viranomaisten 
kanssa sekä tiloihin liittyvien oikeudellisten sopimusten laatiminen, 
johtajan hakeminen. 
Näitä toimenpiteitä käsitellään jäljempänä yksityiskohtaisemmin. 
3. Hallitus 
3.1 Hallitus muodostuu jäsenvaltioiden edustajista (yksi jokaisesta jäsenvaltiosta) ja 
kahdesta komission edustajasta, joista toinen toimii puheenjohtajana. Hallitus on 
päätöksentekoelin kaikille säätiötä koskeville poliittisille kysymyksille. 
3 2 Brysselin kokouksen jälkeen komissio pyysi jäsenvaltioilta tarvittavia nimityksiä 
ja ryhtyi järjestämään ja valmistelemaan hallituksen kokouksia. Hallituksen 
ensimmäinen kokous pidettiin 11 päivänä maaliskuuta 1994. Koska säätiön 
puheenjohtaja oli vielä nimittämättä, hallitus antoi tässä kokouksessa inhimillisiä 
voimavaroja käsittelevän työryhmän pääjohtajalle valtuuden myöntää hallituksen 
puheenjohtajan ominaisuudessa säätiön talousarvioista varoja valmistelevista 
toimista aiheutuvien kustannusten kattamiseen. 
Hallituksella oli vuonna 1994 yhteensä kolme kokousta, joista kaksi ensimmäistä 
pidettiin Brysselissä ja kolmas Torini ^sa. Hallitus teki vuoden 1994 aikana 
huomattavan määrän sekä menettelytapakysymyksiin kuten säätiön työohjelmaan 
(katso 7 kohta jäljempänä) että teknisempiin kysymyksiin kuten 
talousarviomenettelyyn ja rakennusta koskevaan sopimukseen liittyviä päätöksiä. 
4. Keskustelut Italian viranomaisten kanssa 
4.1 Kun päätös säätiön sijoittamisesta Torinoon oli tehty, Italian viranomaiset 
ehdottivat hyvin nopeasti useaa säätiön käyttöön mahdollisesti sopivaa rakennusta. 
Säätiötä ei voitu sijoittaa mihinkään ehdotetuista rakennuksista heti, vaan kaikki 
tilat vaativat jonkin verran lisätyötä. Harkittuaan eri vaihtoehtoja komission osastot 
pitivät Villa Gualinoa parhaiten sopivana, ja tämä valinta sai myöhemmin 
hallituksen hyväksynnän. Komissio aloitti tämän jälkeen yksityiskohtaiset tekniset 
keskustelut Italian viranomaisten kanssa rakennuksen kunnostuksen aikataulusta 
ja teknisistä määrityksistä. Hallitus hyväksyi säätiön ja Italian viranomaisten Villa 
Gualinoon liittyviä järjestelyjä koskevan sopimuksen tekstin kokouksessaan 20 
päivänä syyskuuta. 
4.2 Villa Gualinoa koskevan sopimuksen lisäksi Italian viranomaiset ja komission 
osastot työskentelivät vuoden 1994 aikana tiiviisti yleisemmän tiloja koskevan 
sopimuksen laatimiseksi. Tiloja koskeva sopimus kattaa ne ehdot, joiden 
mukaisesti Italian hallitus sopii sijoittavansa säätiön, ja se selventää erityisesti 
säätiön henkilöstön oikeuksia ja velvollisuuksia. Sopimus allekirjoitettiin 19 
päivänä joulukuuta 1994, jonka jälkeen se annettiin Italian parlamentin 
ratifioitavaksi. 
5. Johtaja 
5.1 Asetuksen mukaisesti hallitus nimittää johtajan komission ehdotuksen perusteella. 
Komissio aloitti siten vuoden 1994 alkupuolella haun johtajan löytämiseksi 
julkaisemalla ilmoituksia jäsenvaltioiden kansallisessa lehdistössä. Hakemuksia 
saatiin noin 1 400. Komissio järjesti hakemusten käsittelyn, laati luettelon 
parhaista hakijoista ja haastatteli 11 hakijaa. Lopuksi komissio ehdotti hallitukselle 
kahta henkilöä sen toisessa kokouksessa 20 päivänä toukokuuta. Suljetun 
lippuäänestyksen jälkeen Peter de Rooij nimitettiin johtajaksi, ja hän otti toimen 
vastaan 1 päivänä heinäkuuta. 
5.2 Johtajan nimitystä seurasi vilkkaan toiminnan aika, jonka aikana komission osastot 
ja johtaja työskentelivät erittäin tiiviisti yhdessä saadakseen säätiön toimivaksi 
mahdollisimman lyhyessä ajassa. Toimintaan kuului: 
muun henkilökunnan suunniteltu palvelukseen ottaminen vuonna 1994, 
työohjelma, 
talousarvion laatiminen ja toteuttaminen, sekä 
rakennusta, laitteistoa ja tukipalveluja koskevien teknisten vaatimusten 
maattaminen ja tarvittavien hankintatoimien toteuttaminen. 
6. Henkilöstön palvelukseen ottaminen 
6.1 Heinäkuun ensimmäisenä päivänä tapahtuneen johtajan nimityksen jälkeen 
aloitettiin laaja henkilöstön haku, johon osallistuivat komissio ja johtaja. Euroopan 
yhteisöjen virallisessa lehdessä julkaistun ilmoituksen seurauksena järjestettiin 150 
haastattelua ja valittiin 59 henkilöä, joille tarjottiin tilapäisen henkilöstön toimia 
säätiössä. Marraskuuhun mennessä säätiössä toimivat molemmat varajohtajat sekä 
pieni ydinhenkilöstö. Muun henkilöstön kanssa tehtiin sopimukset, jotka alkoivat 
vuoden 1994 joulukuun lopussa tai vuoden 1995 tammikuun alussa. 
6.2 Huomattava osa henkilöstöstä palkattiin TEMPUS-ohjelmaa varten, joka 
Euroopan unionin jatkuvana ohjelmana on pidettävä moitteettomassa toiminnassa. 
Sen vuoksi toiminnan alussa vain pieni osa henkilökunnasta työskenteli 
ammatilliseen koulutukseen liittyvien kysymysten hyväksi. Henkilöstösääntöjen 
alaisen henkilöstön (tilapäisen henkilöstön) odotettiin kuitenkin lisääntyvän 130:en 
vuoden 1995 loppuun mennes;!, jotta säätiö pystyisi idirimttämään ainakin 
samassa määrin huomiota tukitomiin koulutuksen alalla. Lisähenkilöstön määrä 
riippuu vuoden 1996 ja tulevien voiosien talousarviosopimuksista. 
7. Työohjelma 
7.1 Suuri osa komission ja johtajan voimavaroista ohjautui väistämättä keskeisiin 
teknisiin ja hallinnollisiin tehtäviin, jotta säätiö saataisiin toimivaksi. Erittäin 
tarpeellisten mutta aikaa vievien teknisten tehtävien lisäksi säätiön oli sitä 
koskevan asetuksen mukaisesti esitettävä hallituksen hyväksyttäväksi esitys vuoden 
1995 työohjelmasta 30 päivään marraskuuta mennessä. Työohjelman esityksestä 
oli myös kuultava säätiön neuvoa-antavaa foorumia (katso 8 kohta jäljempänä). 
7.2 Työohjelman ensimmäinen esitys annettiin hallitukselle syyskuussa 1994. 
Työohjelman esitys perustui hallituksen kahdessa ensimmäisessä kokouksessa 
käydyille keskusteluille ja sen yleinen vastaanotto hallituksessa oli myönteinen. 
Sen mukaan säätiö kehittää seuraavia toimintoja: 
tarldcailutoiminta, eli säätiö seuraaja analysoi ammatilliseen koulutukseen liittyviä 
suuntauksia yhteistyömaissa ja toimii samalla välittäjänä yhteistyön edistämisessä 
yhteistyömaiden ja jäsenvaltioiden välillä ja kokemuksen siirtämisen 
mahdollistamisessa, 
tiettyjen Phare-5 ja Tacis-ohjelmien6 puitteissa sovittujen koulutusohjelmien 
toteuttaminen komission puolesta, 
ammatillisen koulutuksen toimintaohjelma, joka sisältää joukon laaja-alaisia 
toimenpiteitä mukaan lukien erityistoimet johtamiskoulutuksen alalla, sekä 
yhteistyöohjelma suoran yhteistyön tukemiseksi yhteistyömaiden koulutuslaitosten 
ja jäsenvaltioiden vastaavien laitosten välillä, 
TEMPUS-ohjelman teknisen avustamisen turvaaminen komission puolesta. 
7.3 Vuoden 1995 työohjelman esityksessä tuotiin selkeästi esille säätiön periaatteet ja 
asetettiin sille kunnianhimoiset tavoitteet. Toiminnan laajentumisen arvioitiin 
tapahtuvan ensimmäisenä toimintavuonna 1995 vähitellen, koska säätiön toiminta 
aloitetaan tyhjästä ja käytössä olevien inhimillisten voimavarojen määrä on 
alhainen. Suunniteltuihin toimiin kuuluvat Phare-ohjelman avulla rahoitettujen 
ammatillisen koulutuksen uudistusohjelmien toteuttaminen kahdeksassa Keski- ja 
Itä-Euroopan maassa, neljä yhteistyökonferenssia Kazakstanissa, Puolassa, 
5 Neuvoston asetukset N:o 3606/89, 18.12.1989 (EYVL N:o L 375/11), N:o 2698/90, 17.9.1990, 
(EYVL N:o L 257/1) N:o 3800/91, 23.12.1991 (EYVL N:o 357/10) ja N:o 2334/92, 7.8.1992 
(EYVL N:oL 227/1) 
Neuvoston asetus N:o 2157/91, 15.7.1991 (EYVL N:o 201/2) 
Romaniassa ja Ukrainassa, laaja Tacis-ohjelman rahoittama hanke, jonka 
tarkoituksena on kerätä tietoja ammatillisesta koulutuksesta entiseen 
Neuvostoliittoon kuuluneissa uusissa itsenäisissä valtioissa ja Mongoliassa sekä 
neljä perusteellista tutkimusta neljässä Tacis-ohjelman rahoittamassa valtiossa. 
8. Neuvoa-antava foorumi 
8.1 Neuvoa-antavan foorumin tarkoituksena on asetuksen mukaan antaa lausunto 
säätiön työohjelmasta. Se muodostuu asiantuntijoista, jotka edustavat seuraavia 
ryhmiä: 
jäsenvaltiot, 
yhteistyövaltiot, 
asianomaiset kansainväliset järjestöt, sekä 
työmarkkinaosapuolet Euroopan tasolla. 
Puheenjohtajana toimii säätiön johtaja. 
8.2 Nimityksiä haettiin komission osastojen avulla, ja johtaja piti 24 päivänä 
lokakuuta neuvoa-antavan foorumin ensimmäisen kokouksen, jossa oli osallistujia 
40 maasta Foorumi tarjosi erityisesti yhteistyömaille tärkeän tilaisuuden ilmaista 
mielipiteitään säätiön roolista ja työstä sekä koulutustarpeistaan. Työohjelmassa 
esitetyt ehdotukset saivat myönteisen vastaanoton. 
8.3 Neuvoa-antava komitea pohti myös omaa rooliaan sekä erityisesti sitä, kuinka 
tämän tärkeän verkon avulla voitaisiin aktiivisemmin myötävaikuttaa säätiön 
toimintaan. Tämän tuloksena foorumi päätti perustaa neljä ryhmää, joiden 
tehtävänä on edistää monia ammatillisen koulutuksen kannalta tärkeitä kysymyksiä 
yhteistyömaissa ja laatia näitä kysymyksiä koskevia selontekoja neuvoa-antavan 
foorumin vuoden 1995 kokousta varten. Aiheiksi valittiin koulutiisjärjestelmän 
johtaminen ja siihen liittyen erityisesti hajautus, yksityisen alan rooli 
ammatillisessa koulutuksessa, ammatillisen koulutuksen standardit sekä jatkuvan 
koulutuksen strategiat. 
9. Talousarvio ja käyttövarojen hallinto 
9.1 Talousarvio 
9.1.1 Säätiötä koskevan asetuksen säännöksien mukaisesti ja rajoittamatta muiden 
mahdollisten tulolähteiden käyttöä säätiölle myönnetään tukea Euroopan yhteisöjen 
yleisestä talousarvioista; tuki kattaa henkilöstö- ja hallintokustannukset sekä 
säätiön työohjelmaan sisältyvät ja säätiön suoraan rahoittamat erityistoimet. Tuen 
määrä vuonna 1994 oli viisi miljoonaa ecua. 
9.1.2 Hallitus sopi kokouksessaan syyskuussa 1994 talousarvion yleisestä rakenteesta 
ja kustannusten jakamisesta eri budjettiotsakkeille. Hallitus hyväksyi myös säätiön 
varainhoitoasetuksen esityksen, joka toimitettiin tilintarkastustuomioistuimelle. 
9.1.3 Vuoden 1994 talousarvioon liittyvä tilanne näkyy seuraavasta taulukosta: 
Osasto 1 
Osasto 2 
Osasto 3 
Yhteensä (a) 
1 391 750 
3 323 250 
285 000 
5 000 000 (b) 
569 927 
23 381 
85 751 
679 059 (c) 
50 162 
2 363 812 
66 536 
2 480 510 (4) 
620 089 
2 387 193 
152 287 
3 159 569 (e) 
319 000 
319 000 (f) 
771 661 
617 057 
132 713 
1 521 431 
(a) Lopullinen talousarvio 
(b) Ennen 15.1.1995 sidotut ja maksetut varat 
(c) Ennen 15.1.1995 sidotut mutta ei maksetut varat 
(d) (b) + (c) = kokonaiskustannukset vuonna 1994 
(e) Vuodelle 1995 siirretyt varat hallituksen päätöksen mukaisesti 
(f) (a) - (d) - (e) = käyttämättömät määrärahat 
9.1.4 Ylijäämävarat johtuvat seuraavista syistä: 
9.1.4.1 Osasto 1: Henkilöstökustannukset 
Tilapäisen henkilöstön virallisen palvelukseen ottamisen ja työn aloittamisen 
välillä kului aikaa. Vaikka taulukon tietoihin sisältyvän 60 henkilön palkkaaminen 
saatiin päätökseen kesän aikana, suurin osa heistä aloitti varsinaisen työn 
suunniteltua myöhemmin 16 päivänä joulukuuta 1994 tai vuoden 1995 
alkupuolella. Tämä selittää sen, miksi peruspalkkoihin ja -kuluihin käytettiin 
suhteellisesti budjetoitua vähemmän varoja. Samalla lailla Torinon tilojen 
avaamisesta johtuvat kustannukset kuten muutto- ja asennuskustannukset sekä 
työmatka- ja edustuskulut noudattivat samaa suuntausta. 
9.1.4.2. Osasto 2: Rakennus-
käyttökustannukset ja laitteistokustannukset ja yleiset 
Yleisesti ottaen rakennuksesta aiheutuvat kulut noudattivat talousarvion ennusteita. 
Sen sijaan erilaisiin säätiön toimintaa varten tarvittaviin laitteisiin tarkoitetuista 
varoista sidottiin vain pieni osa: 
Tietojenkäsittely: 141 000 ecua 350 000 ecusta 
Yleiset laitteet: 170 000 ecua 537 000 ecusta 
Televiestintälaitteet: 0 ecua 91 000 ecusta 
Yleisesti ottaen pidettiin kohtuullisena lykätä edellä mainittujen laitteiden 
hankintaa hieman ottaen huomioon se, että oli tarpeen sekä noudattaa täysin 
komission menettelyä että tehdä täsmällinen arvio säätiön toimintavaatimuksista 
käytännössä saadun vaikkakin lyhyen kokemuksen perusteella. Samanaikaisesti 
säätiö pystyi tekemään ensimmäiset huonekalu-ja sisustushankinnat huomattavasti 
budjetoitua alhaisemmalla hinnalla. 
Laitteistoon käytettyjä varoja lukuun ottamatta hallintokustannukset noudattivat 
samaa suuntausta kuin henkilöstökustannukset, koska työntekijöiden työn 
aloittaminen säätiössä viivästyi. 
9.1.4.3 Osasto 3: Käyttökustannukset 
Käännöskustannuksiin myönnetyistä varoista käytettiin käytännössä vain noin 50 
prosenttia, koska käännettyjen sivujen määrä oli huomattavasti erotettua pienempi. 
Hallituksen ja neuvoa-antavan foorumin kokouskustannuksiin myönnetyistä 
varoista käytettiin käytännössä vain 47 prosenttia. 
9.2 Käyttövarojen hallinto 
9.2.1 Vuoden aikana ennakoitiin, että säätiö ottaisi vastuulleen toteuttaa useita toimia, 
joiden rahoitus tulee, kuten edellä 7 kohdassa todetaan, Phare- ja Tacis-
budjettikohdista sen mukaan, mihin maihin varat on tarkoitettu. Säätiö ei 
kuitenkaan vielä vuonna 1994 pystynyt hoitamaan tällaisiin ohjelmiin liittyvien 
varojen hallintoa. 
10 Yhteenveto 
Vuotta 1994 voidaan pitää valmisteluvuotena Euroopan koulutussäätiön todellisen 
toiminnan aloittamiselle. Tässä mielessä saavutettiin paljon komission, Italian 
viranomaisten ja johtajan tehokkaan yhteistyön ansiosta. Vuoden 1994 joulukuun 
loppuun mennessä oli luotu perusrakenne, jonka avulla toiminta voitiin aloittaa 
menestyksekkäästi vuonna 1995. 
ISSN 1024-4492 
KOM(95) 388 lopullinen 
ASIAKIRJAT 
FI 01 04 
Luettelonumero : CB-CO-95-423-FI-C 
ISBN 92-77-92607-4 
Euroopan yhteisöjen virallisten juUcaisujen toimisto 
L-2985 Luxemburg 
t