Lopuksi edellä esitetyn perusteella on syytä muistaa, että Schengenin rajasäännöstön 26 artiklan soveltamisella on tarkoitus suojella Schengen-alueen toimivuutta yleensä. Kyseessä ei ole mihinkään yksittäiseen jäsenvaltioon kohdistuva seuraamus, eikä tarkoituksena ole myöskään sulkea mitään jäsenvaltiota Schengen-alueen ulkopuolelle.

Jotta arviointimekanismi olisi mahdollisimman tehokas, arvioidun jäsenvaltion on asetuksen 16 artiklan mukaisesti esitettävä komissiolle ja neuvostolle kolmen kuukauden kuluessa neuvoston suosituksen antamisesta toimintasuunnitelma havaittujen puutteiden korjaamiseksi. Komission olisi esitettävä neuvostolle arvionsa jäsenvaltion viranomaisten esittämän toimintasuunnitelman riittävyydestä kuukauden kuluessa siitä, kun se on saanut toimintasuunnitelman.

On erittäin tärkeää, että Kreikan viranomaiset aloittavat viipymättä sisäisen turvallisuuden rahaston Kreikan kansallisen ohjelman täysimääräisen täytäntöönpanon. Kaksi ennakkomaksua, yhteensä noin 25 miljoonaa euroa, on jo tehty (syyskuussa 2015 ja helmikuussa 2016). Tämä vaikuttaa suoraan neuvoston suosituksen täytäntöönpanoon, sillä jotkin toimet vastaavat suoraan havaittuja tarpeita. Selkeä esimerkki tästä on yhdennetyn merivalvontajärjestelmän kehittäminen, joka nimettiin rahoituksen painopisteeksi Kreikan rannikkovartioston osalta (Eurosurin kansallinen tavoite 1). Kreikan aiemmin toimittamien tietojen mukaan tämän hankkeen kustannukset olisivat noin 60 miljoonaa euroa, josta 75 prosenttia rahoitettaisiin sisäisen turvallisuuden rahaston kansallisesta ohjelmasta.

Neuvosto totesi, että tunnistus- ja rekisteröintijärjestelmän asianmukainen toimivuus ja asianmukaiset vastaanotto-olosuhteet ovat välttämättömiä henkilöiden liikkuessa edelleen toisiin jäsenvaltioihin, mikä vaarantaa koko Schengen-alueen toimivuuden ja on johtanut siihen, että useat jäsenvaltiot ovat ottaneet uudelleen käyttöön tilapäiset rajatarkastukset sisärajoillaan. Näin ollen neuvosto totesi, että on tärkeää korjata jokainen havaittu puute mahdollisimman nopeasti, ja se määritti tarkemmin prioriteetit suositusten täytäntöönpanossa.

Suositukset/toimet 1 ja 2: nämä koskevat sellaisten velvoitteiden lisäämistä 'maastapoistamisen lykkäämistä' koskevaan asiakirjaan, joilla pyritään ehkäisemään pakenemisriski palauttamisdirektiivin 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti, sekä väliaikaista oleskelua koskevien asiakirjojen laatua ja Kreikan viranomaisten tekemiä parannuksia.

EU:n ja Turkin välisen sopimuksen täytäntöönpanemista varten otettiin 20. maaliskuuta 2016 alkaen käyttöön uusi nopeutettu takaisinottomenettely. Sillä kannustetaan Kreikkaa käyttämään palauttamisdirektiivin 2 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaista poikkeusta, mikä tarkoittaa sitä, että olisi sovellettava kansallista menettelyä. Lisäksi väliaikaista oleskelua koskevia asiakirjoja ei pitäisi enää myöntää, koska EU:n ja Turkin välisen sopimuksen mukaan Kreikkaan saapuvat henkilöt otetaan takaisin Turkkiin EU:n ja kansainvälisen oikeuden mukaisen tapauskohtaisen arvioinnin jälkeen. Näin ollen väliaikaista oleskelua koskeviin asiakirjoihin liittyvät ehdotetut korjaavat toimet ovat vanhentuneet niiden henkilöiden osalta, jotka ovat saapuneet Kreikkaan 20. maaliskuuta jälkeen. Komissio pyytää Kreikan viranomaisia toimittamaan säännöllisesti tietoja EU:n ja Turkin välisen sopimuksen täytäntöönpanon edistymisestä laittomia maahantulijoita koskevan takaisinottomenettelyn osalta.

Suositus/toimi 3: siltä osin kuin on kyse tarpeesta lisätä rekisteröintiin osallistuvaa Kreikan poliisin henkilöstöä, komissio pyytää Kreikan viranomaisia toimittamaan tietoja viimeisimmistä toimista ja suunnitelmista, joissa otetaan huomioon myös 18. maaliskuuta tehdyn EU:n ja Turkin välisen sopimuksen jälkeinen tilanne ja tarve nopeuttaa rekisteröintimenettelyä, jotta voidaan palauttaa nopeasti Turkkiin ne maahantulijat, jotka eivät pyydä kansainvälistä suojelua.

Kreikka huomautti, että 174 kreikkalaisen poliisin vahvistettu läsnäolo Egeanmeren saarten järjestelykeskuksissa on varmistettu sisäisen turvallisuuden rahaston hätärahoituksella 30. kesäkuuta 2016 saakka. On kuitenkin epäselvää, miten tätä kreikkalaisten poliisien vahvistettua läsnäoloa jatketaan kyseisen päivämäärän jälkeen. Olisi selvennettävä, harkitseeko Kreikka järjestelykeskusten henkilöstön pysyvää vahvistamista. Tämä ratkaisu auttaisi poistamaan toimintasuunnitelmassa mainitut oikeudelliset esteet, jotka rajoittavat tilapäisen siirron kuuteen kuukauteen, ja varmistamaan, että on olemassa kansallisia valmiuksia vastata tulevaan muuttopaineeseen.

Frontexin työoloista Kosilla hiljattain laatimien raporttien perusteella on epäselvää, miten Kreikka aikoo vastata komission suositukseen, joka koskee tarvetta varmistaa asianmukaiset aineelliset työolosuhteet järjestelykeskuksiin lähetetyille Euroopan rajavartijaryhmien jäsenille (suositus A 1 b). Tämän vuoksi komissio katsoo, ettei tätä toimea ole saatu kokonaisuudessaan päätökseen.

Suositus/toimi 4: siltä osin kuin on kyse majoitustilojen järjestämisestä maahantulijoille rekisteröintiprosessin ajaksi, komissio pyytää Kreikan viranomaisia toimittamaan tietoja myös Kreikan viimeisimmistä suunnitelmista sellaisten maahantulijoiden majoittamiseksi, jotka eivät pyydä kansainvälistä suojelua ja jotka olisi periaatteessa palautettava Turkkiin 18. maaliskuuta tehdyn EU:n ja Turkin välisen sopimuksen nojalla (esim. avointen tilojen mahdollinen muuttaminen säilöönottotiloiksi).

Vaikka komissio panee merkille edistymisen järjestelykeskusten perustamisessa Kreikan armeijan väliintulon ansiosta, toimintasuunnitelmassa ei esitetä riittävästi tietoa siitä, kuinka tarvittavat vastaanotto-olosuhteet varmistetaan järjestelykeskuksissa. Ei ole varsinkaan mitään tietoja siitä, kuinka tähän tarkoitukseen varmistetaan rahoitus (kansallinen tai EU:n).

Lasten ja muiden haavoittuvien henkilöiden erityistarpeiden täyttämisestä komissio huomauttaa, että näihin ryhmiin kuuluville henkilöille osoitettujen lisäpaikkojen määrä Lesboksella (18), Chioksella (25) ja Kosilla (32) ei näytä olevan riittävä, kun otetaan huomioon tällaisten henkilöiden suuri lukumäärä. Kahdessa muussa järjestelykeskuksessa (Leros ja Samos), ei ole olemassa tai suunnitteilla aluetta, jolla olisi valmiudet ottaa vastaan haavoittuvassa asemassa olevia. Tämän vuoksi komissio katsoo, ettei tätä toimea ole saatu kokonaisuudessaan päätökseen.

Suositus/toimi 5: siltä osin kuin on kyse matkustusasiakirjojen aitouden varmistamisessa rekisteröintiprosessissa käytettävien kokosivun lukijoiden mahdollisesta hankkimisesta, toimintasuunnitelmassa ei esitetä riittävästi tietoa siitä, milloin ja miten rahoitus näiden laitteiden hankkimista varten varmistetaan. Kreikan olisi ensi sijassa harkittava uudelleenpriorisointia sisäisen turvallisuuden rahaston kansallisessa ohjelmassaan lisärahoituksen pyytämisen sijaan. Näin ollen komissio katsoo, ettei tätä toimea ole saatu kokonaisuudessaan päätökseen, ja kehottaa Kreikkaa lisäämään toimelle aikataulun uudelleenohjelmoituun sisäisen turvallisuuden rahaston kansalliseen ohjelmaan.

Suositus/toimi 7: maahantulijoiden rekisteröinnissä Eurodac-järjestelmään tarvittavan tietotekniikkakapasiteetin riittävyydestä Kreikan viranomaiset toteavat, että Kreikan poliisi arvioi parhaillaan näitä tarpeita yhteistyössä eu-LISAn kanssa, jotta voidaan varmistaa, että järjestelmän tietotekniikkakapasiteetti on riittävä. Arvion mukaan tietotekniikkajärjestelmän uudistaminen vie neljä tai viisi kuukautta. Tämän vuoksi komissio katsoo, ettei tätä toimea ole saatu kokonaisuudessaan päätökseen, ja kehottaa Kreikkaa laatimaan asianmukaisen aikataulun tietotekniikkajärjestelmän parantamiselle. Lisäksi komissio haluaisi saada viimeisimmät tiedot tarpeiden arvioinnista ja suunnitelmista kehittää tietotekniikkainfrastruktuuria sormenjälkien rekisteröimiseksi asianmukaisesti Eurodac-järjestelmään, mistä on keskusteltu myös asianomaisten komission yksiköiden ja eu-LISAn kanssa.

Suositus/toimi 40: korjaavista toimista, joilla järjestetään riittävä määrä Eurodac-päätelaitteita Fylakion vastaanottokeskukseen, ei ole annettu tietoja. Tämä olisi sen vuoksi lisättävä Kreikan viranomaisten esittämään toimintasuunnitelmaan.

3.2 Palauttaminen

Suositus/toimi 10: Kreikka aikoo tiivistää yhteistyötä Frontexin ja Turkin viranomaisten kanssa palauttamismenettelyjen käynnistämiseksi välittömästi, ja tilanne on tältä osin kehittynyt merkittävästi uuden nopeutetun takaisinottomenettelyn ja 18. maaliskuuta 2016 tehdyn EU:n ja Turkin välisen sopimuksen mukaisten uusien poliittisten sitoumusten myötä. Kreikan olisi yksilöitävä erityiset oikeudelliset ja operatiiviset toimenpiteet, jotka on toteutettu tai aiotaan toteuttaa, jotta voidaan helpottaa palauttamista Turkkiin ja samalla taata perusoikeuksia koskevat takeet ja EU:n ja kansainvälisen oikeuden kunnioittaminen koko prosessin ajan. Olisi myös annettava tietoa siitä, kuinka paljon (lisä)henkilöstöä on otettu käyttöön tai suunnitellaan otettavaksi käyttöön palauttamismenettelyjen järjestämiseksi ja mitä toimenpiteitä järjestelykeskuksissa on toteutettu laittomien maahantulijoiden pakenemisen estämiseksi.

3.3 Merirajojen valvonta

Suositus/toimi 12: vaikka Kreikka on antanut melko valaisevan vastauksen toimista kattavan ja tehokkaan rannikkovalvontajärjestelmän luomiseksi pitkällä aikavälillä, se ei ole osoittanut riittävällä tavalla, miten suunnitellut toimet parantavat merirajojen valvontaa nykytilanteeseen verrattuna ja miten uudet ja nykyiset voimavarat täydentävät toisiaan.

Niiden toimien osalta, jotka on tarkoitus rahoittaa sisäisen turvallisuuden rahaston kansallisesta ohjelmasta, Kreikan on vielä toimitettava tietoja siitä, milloin suuremmat valvontavalmiudet olisivat käytössä ja milloin niihin liittyvä hankintamenettely aloitettaisiin. Kun otetaan erityisesti huomioon yhdennetyn merivalvontajärjestelmän tärkeä rooli suositusten täytäntöönpanossa, on tärkeää selventää järjestelmän valmisteluvaiheet (täytäntöönpanon on määrä alkaa vuodesta 2017) ja erityisesti, onko asiaa koskevat tekniset eritelmät saatu valmiiksi ja milloin hankintamenettely tosiasiallisesti alkaa. Koska yhdennettyä merivalvontajärjestelmää täydentävät offshore-rakenteet ovat tärkeitä, Kreikan on vielä selvitettävä, kuinka monta partiovenettä on tarkoitus ottaa käyttöön sisäisen turvallisuuden rahaston kansallisen ohjelman kautta ja takaako suunniteltu venemäärä sen, että reagointivalmiudet riittävät kaikille saarille. Sellaisten omaisuuserien osalta, jotka on tarkoitus rahoittaa sisäisen turvallisuuden rahaston kansallisen ohjelman erityistoimista (kaksi rannikkovesillä käytettävää partioalusta ja yksi lämpökameralla varustettu ajoneuvo), Kreikan olisi ilmoitettava ohjeellisessa aikataulussa, milloin ne hankitaan ja milloin ne ovat täysin toimintakykyisiä.

3.4 Riskianalyysi

Suositukset/toimet 15 ja 16: paikallistason riskianalyysijärjestelmän perustamiseen ja riskianalyysitehtävien toteuttamiseen liittyvien ehdotettujen korjaavien toimien osalta komissio haluaa korostaa, että nämä toimenpiteet olisi mieluiten toteutettava yhteisen yhdennetyn riskianalyysimallin mukaisesti.

3.5 Henkilöresurssit ja koulutus

Koulutusta koskevien korjaavien toimien osalta olisi annettava tietoja marraskuun 2015 arviointikäynnin jälkeen koulutettujen rajavartijoiden lukumäärästä ja kussakin suunnitellussa koulutusohjelmassa koulutettavista määristä sekä esitettävä aikataulu suunnitelluille koulutustoimille (suositukset/toimet 16, 17, 19, 20, 21, 29 ja 49).