Venäjän hyökkäyssodalla Ukrainaa vastaan on vakavia vaikutuksia Moldovaan. Todellisen solidaarisuuden hengessä ja eurooppalaisten arvojen vaalimiseksi Moldova tukee aktiivisesti Ukrainasta pakenevia ja ottaa vastaan eniten pakolaisia henkeä kohti. Tästä haasteesta huolimatta Moldovan hallitus on vahvasti sitoutunut saavuttamaan selkeät uudistustavoitteensa erityisesti oikeuslaitoksen uudistamisen, julkishallinnon uudistamisen ja talouden nykyaikaistamisen osalta Moldovan kansan hyödyksi. Tuoreiden Eurobarometri-kyselyjen tulokset osoittavat, että EU:hun yhdentymisen kannatus on lisääntynyt ja että EU on luotettavin ulkomainen organisaatio.

Assosiaatiosopimus, johon sisältyy pitkälle menevä ja laaja-alainen vapaakauppa-alue, allekirjoitettiin kesäkuussa 2014 , ja se tuli kaikilta osin voimaan 1. heinäkuuta 2016. Sopimus on keskeinen kahdenvälinen oikeudellinen väline, jonka avulla syvennetään poliittisia siteitä, vahvistetaan taloudellisia yhteyksiä, edistetään yhteisiä arvoja ja tehostetaan yhteistyötä yhteistä etua koskevilla aloilla. EU tunnusti sopimuksen johdanto-osassa Moldovan Eurooppaan suuntautuvat pyrkimykset ja eurooppalaiset valinnat, mukaan lukien sen sitoutumisen syvän ja kestävän demokratian ja markkinatalouden rakentamiseen. Moldova on AA/DCFTA-sopimuksen pohjalta toteuttanut useita haastavia uudistuksia ja lähentänyt menestyksekkäästi lainsäädäntöään EU:n säännöstöön monilla aloilla. Assosiaatiosopimuksella on perustettu muun muassa EU:n ja Moldovan kansalaisyhteiskuntafoorumi. Se antaa kummankin osapuolen kansalaisyhteiskunnan järjestöille mahdollisuuden seurata täytäntöönpanoprosessia ja laatia suosituksia asiaankuuluville viranomaisille.

Moldovassa on vuodesta 2009 lähtien toteutettu useita oikeuslaitoksen uudistuksia, joiden tarkoituksena on vahvistaa oikeuslaitoksen riippumattomuutta, tehokkuutta ja vaikuttavuutta. Oikeusalan uudistukset ovat nykyisen hallituksen ensisijaisia tavoitteita. Moldova on äskettäin hyväksynyt kattavan strategian oikeusalan riippumattomuuden ja koskemattomuuden varmistamiseksi vuosiksi 2022–2025 sekä siihen liittyvän toimintasuunnitelman. Oikeuslaitoksen perustuslaillinen ja oikeudellinen kehys on suurelta osin eurooppalaisten normien mukainen. Lainvalvonta- ja oikeusrakenteita on vahvistettu.

Moldova on vuoden 2014 pankkipetoksesta lähtien uudistanut merkittävästi sekä oikeus- että korruptiontorjuntajärjestelmiään. Moldova on viime vuosina vahvistanut oikeusvaltioperiaatetta muun muassa poliisiuudistuksen avulla ja toteuttamalla toimia oikeuslaitoksen uudistamiseksi. On tehtävä enemmän, jotta voidaan puuttua omien etujen ajamisen vaikutukseen sekä poliittisella että kaupallisella alalla.

Hallitus on edelleen sitoutunut panemaan täytäntöön julkisen varainhoidon strategian (2013–2020), jota on jatkettu vuoden 2022 loppuun. Viranomaiset ovat edistyneet jonkin verran julkisen varainhoidon uudistuksissa. Valtiovarainministeriö on jatkanut julkisen talouden keskipitkän aikavälin kehysprosessin ja läpinäkyvyyden parantamista sekä lujittanut varainhoidon ja sisäisen valvonnan sääntelykehystä. Lainsäätäjä ja ylin tarkastuselin valvovat talousarviomenettelyä. Hallitus pyrkii tekemään lisäparannuksia useilla aloilla, joita ovat muun muassa läpinäkyvyys, julkisten investointien suunnittelu ja toteutus, kirjanpitostandardit, sisäinen valvonta ja tarkastus, valtion omistamien yritysten hallinto, julkiset hankinnat ja sähköiset hankinnat sekä kansalaisyhteiskunnan ottaminen mukaan talousarviomenettelyihin. Tarkoituksena on valmistella ja panna täytäntöön uusi julkisen varainhoidon strategia seuraavan julkisten menojen ja taloudellisen vastuuvelvollisuuden arvioinnin (PEFA) jälkeen.

Perustuslaki takaa demokraattisen valtion perusperiaatteet kuten oikeusvaltion, vapaat vaalit ja ihmisoikeuksien suojelun. Perustuslaissa vahvistetaan periaate, jonka mukaan kansainvälinen oikeus on ensisijainen kansalliseen oikeuteen nähden. Perustuslakituomioistuin perustettiin uudelleen vuonna 2019, ja se on nyt riippumaton. Korkein oikeus on ylin yleinen tuomioistuin, ja perustuslakituomioistuin käyttää perustuslaillista toimivaltaa.

Kuten maan perustuslaissa vahvistetaan, Moldova on parlamentaarinen demokratia: lainsäädäntövaltaa käyttää parlamentti ja toimeenpanovaltaa hallitus. Tasavallan presidentin tehtävä on lähinnä edustuksellinen, mutta hän on muodollisesti vastuussa ulkopolitiikasta ja huolehtii asevoimien siviilivalvonnasta. Toimeenpanovaltaa käyttää hallitus, joka muodostuu pääministeristä ja 15 ministeristä.

Moldova sijaitsee tärkeässä risteyskohdassa ihmisten ja laittomien tavaroiden (huumausaineet ja aseet mukaan luettuina) salakuljetuksessa EU:hun. Moldova on ihmiskaupan, erityisesti seksuaalisen hyväksikäytön ja pakkotyön, lähtö-, kauttakulku- ja kohdemaa, vaikka syyllisiä on tuomittu vain vähän. Poliisin yleinen tarkastusvirasto käsittelee järjestäytynyttä rikollisuutta, mutta järjestäytynyttä rikollisuutta koskevien tuomioiden määrää ei ole saatavilla. Tarkastusvirastossa on keskushallinnon lisäksi kaksi alueellista osastoa (kansallista tutkintavirastoa), jotka vastaavat järjestäytyneen rikollisuuden koko kirjosta.

On edistyttävä, jotta korruptiotapaukset voidaan saattaa oikeuden eteen ja nostaa niistä syytteitä tehokkaasti. Pienten korruptiotapausten tutkinta kuuluu edelleen kansallisen korruptiontorjuntakeskuksen ja korruption vastaisen syyttäjänviraston toimivaltaan. Tämä tarkoittaa sitä, että nämä instituutiot eivät ole voineet keskittyä korkean tason korruptiotapauksiin. On tehtävä enemmän, jotta varallisuusilmoitukset voidaan todentaa tehokkaasti ja varmistaa varojen takaisinperintä. Joitakin kansainvälisten ja alueellisten korruptiontorjunnan seurantamekanismien, kuten Euroopan neuvoston lahjonnan vastaisen valtioiden ryhmän (GRECO), suosituksia ei ole vielä noudatettu. Ennaltaehkäisevän toiminnan osalta lahjomattomuutta valvova kansallinen virasto vastaa julkisessa virassa olevien henkilöiden ilmoittamien varojen tarkastamisesta ja eturistiriitoihin liittyvän oikeudellisen järjestelmän soveltamisesta. Kansallinen korruptiontorjuntakeskus on vuodesta 2017 lähtien tehnyt korruptionkestäviä lainsäädäntöehdotuksia, ja noin 50 prosenttia suosituksista (lähinnä valmistelu- tai hallintomenettelyjen monitulkintaisuuteen tai puutteisiin liittyviä) on hyväksytty.

Korruption torjuntaan erikoistuneita instituutioita on perustettu ja ne ovat toiminnassa. Niitä ovat kansallinen korruptiontorjuntakeskus (NAC), jonka itsenäinen osasto on rikoksella hankittujen varojen takaisinhankinnasta vastaava virasto (CARA), korruption vastainen syyttäjänvirasto (APO) ja lahjomattomuutta valvova kansallinen virasto (NIA). Näillä instituutioilla on kansainvälisten standardien mukaiset laajat toimeksiannot ja ne toimivat yhä enemmän itsenäisesti, niiden toiminta on koordinoitu muiden virastojen kanssa ja tarvittavat resurssit ovat osittain käytössä. Lisätoimia tarvitaan näiden instituutioiden toimeksiantojen selkeyttämiseksi ja kansallisen korruptiontorjuntakeskuksen ja lahjomattomuutta valvovan kansallisen viraston toiminnan tehostamiseksi.

Moldova on osapuolena kaikissa keskeisissä kansainvälisissä korruption vastaisissa yleissopimuksissa, kuten Euroopan neuvoston lahjonnan vastaisessa valtioiden ryhmässä (GRECO) ja korruption vastaisessa Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksessa (UNCAC). Korruption ehkäisemistä ja torjuntaa koskeva kattava oikeudellinen kehys, joka on suurelta osin EU:n ja kansainvälisten normien mukainen, on laadittu ja pantu osittain täytäntöön. Kaikki korruption muodot, myös laiton vaurastuminen, on kriminalisoitu, ja lait säätelevät eturistiriitoja ja suojelevat väärinkäytösten paljastajia.

Korruption torjunta ja ehkäiseminen on tärkeällä sijalla Moldovan hallituksen uudistusohjelmassa. Moldova on lisännyt korruptiontorjunnasta vastaavien instituutioiden, kuten lahjomattomuutta valvovan kansallisen viranomaisen, rikoksella hankittujen varojen takaisinhankinnasta vastaavan viraston ja talousrikostutkintayksikön, vuotuisia määrärahoja. Korruptio on edelleen vakava huolenaihe, johon on kiinnitettävä jatkuvasti huomiota, sillä se aiheuttaa huomattavia kustannuksia valtion talousarviolle, yrityksille ja väestölle, hillitsee kotimaisia ja ulkomaisia investointeja ja heikentää oikeusvaltioperiaatetta.

Tehokkuuden osalta käsittelyaika siviili- ja kauppaoikeudellisissa riita-asioissa pidentyi 171 päivään vuonna 2020, kun se vuonna 2018 oli 143 päivää. Selvitysaste laski 97 prosenttiin (107 prosentista vuonna 2018). Käsittelyaika on edelleen suuri huolenaihe. Käsittelyä odottavien oikeusasioiden ruuhka ensimmäisessä oikeusasteessa on 22 299 asiaa ja toisessa oikeusasteessa 3 330 asiaa . Oikeuslaitoksen vuoden 2020 talousarvio on 0,40 prosenttia suhteessa BKT:hen, mikä on vähemmän kuin vuonna 2018 (0,48 prosenttia suhteessa BKT:hen). Vuonna 2020 tuomioistuimille osoitettiin 21,3 miljoonaa euroa ja syyttäjänvirastolle 17,4 miljoonaa euroa. Määrärahat eivät riitä kattamaan koulutus- ja investointitarpeita, sillä 85 prosenttia käytetään palkkoihin ja korvauksiin.

Tuomareita ja syyttäjiä koskevat eettiset säännöt sekä yhdennetty asianhallintajärjestelmä, johon kuuluu automaattinen asioiden jakaminen, ovat käytössä. Tuomareiden ja syyttäjien nimittäminen ei edelleenkään perustu täysin objektiivisiin kriteereihin. Oikeuslaitokseen kohdistuvaan perusteettomaan sisäiseen ja ulkoiseen vaikuttamiseen on puututtava. Tuomareiden yleiskokous ei ole täyttänyt ylimmän tuomarineuvoston ja sen erityiselinten avoimia virkoja, minkä vuoksi ylin tuomarineuvosto ei ole päätösvaltainen eikä voi nimittää uusia tuomareita kahdeksi vuodeksi. Tämän instituution uudistus on käynnissä, ja se on yksi poliittisista painopisteistä. Tuomareiden määrä (16,4) 100 000:ta asukasta kohti on pienempi kuin Euroopan keskiarvo (21), ja syyttäjien määrä (24,2) on kaksinkertainen Euroopan keskiarvoon verrattuna (12).

Moldovan valtion omistamien yritysten määrä on edelleen suuri, noin 900 yritystä, ja ne tarvitsevat yhä valtion tukea. Valtion vaikutusvalta on edelleen tärkeä talouden keskeisillä aloilla, kuten televiestinnän, energian ja liikenteen aloilla. Kaiken kaikkiaan valtion omistamien yritysten omat varat ovat noin 26 prosenttia suhteessa BKT:hen ja ne työllistävät noin 6 prosenttia aktiivisesta työvoimasta. Ala kärsii edelleen asianmukaisten hallinnointi- ja ohjauskäytäntöjen puutteesta, tehottomuudesta ja heikosta valvonnasta. Tämä heikentää entisestään yksityisen sektorin investointeja ja koko talouden kilpailukykyä ja aiheuttaa julkisen talouden riskejä. Hallituksen painopisteisiin kuuluvia lisäuudistuksia tarvitaan erityisesti yritysten hallinnointi- ja ohjausjärjestelmän parantamisen, uudelleenjärjestelyn, yksityistämisen ja kannattamattomien yritysten likvidaation osalta. Lisäksi epävirallinen ala on edelleen suhteellisen suuri, ja sen osuus oli arviolta 27 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2020. Epävirallisen alan suuruus johtuu osittain raskaasta sääntelytaakasta, ja se merkitsee paitsi huomattavia budjettitulojen menetyksiä myös alhaisempaa tuottavuutta.

Ennen maailmanlaajuisia inflaatiopaineita, jotka aiheutuivat Venäjän aloittamasta sodasta naapurimaataan Ukrainaa vastaan, Moldovan keskuspankki oli yleisesti ottaen onnistunut pitämään inflaation 5 prosentin (± 1,5 prosenttiyksikköä) tavoitteen sisällä, kun taas kelluvan valuuttakurssijärjestelmän avulla tuettiin vakaata kansallista valuuttaa. Energian ja elintarvikkeiden hintojen nopean nousun vuoksi inflaatio kiihtyi 22 prosenttiin vuoden 2022 ensimmäisen neljänneksen loppuun mennessä. Tämä on yksi Moldovan makrotalouden vakauden keskeisistä haasteista asumiskustannusten ja sotapakolaisten suuren määrän lisäksi. Ulkoinen epätasapaino on ollut suhteellisen suuri, ja vaihtotaseen alijäämä on ollut keskimäärin 7,3 prosenttia suhteessa BKT:hen kymmenen viime vuoden aikana, mikä johtuu suurelta osin huomattavasta kauppataseen alijäämästä. Jälkimmäiseen ovat vaikuttaneet voimakas kotimainen kysyntä, jota ovat tukeneet suuret rahalähetykset, epäsuotuisat kauppaehdot ja suhteellisen heikko vientipohja. Kansainvälisten kumppanien merkittävän tuen ansiosta Moldova pystyi kuitenkin kasvattamaan huomattavasti valuuttapuskureitaan. Moldova on myös perinteisesti erittäin riippuvainen rahalähetyksistä, ja nykyinen sota Ukrainassa vaikuttaa kielteisesti Venäjältä ja Itsenäisten valtioiden yhteisön (IVY) alueelta saataviin tuloihin.

Viime vuosikymmenen aikana Moldova on pystynyt ylläpitämään keskimäärin noin 4,5 prosentin vuotuista talouskasvua ja selviytymään useista talouskriiseistä, kuten pandemiasta. Julkinen talous on pysynyt vakaana, ja sen alijäämä on ollut alhainen, keskimäärin noin 1,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuosina 2013–2020, ja velkataso on ollut kestävä (noin 32 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2021; suurin osa velasta on peräisin kansainvälisiltä rahoituslaitoksilta edullisin ehdoin). Tämä kuvastaa Moldovan pyrkimyksiä tehostaa julkisen talouden vakauttamista ja parantaa julkista varainhoitoa vuosien 2013–2020 julkisen varainhoidon strategian mukaisesti.

Mitä tulee naisten tasa-arvoon työmarkkinoilla, oikeudellisessa kehyksessä ei enää kielletä pääsyä tiettyihin ammatteihin, mutta naiset kohtaavat edelleen tosiasiallisia esteitä ja ikään perustuvaa syrjintää. Moldovassa sukupuolten välinen palkkaero on edelleen olemassa, sillä naiset ansaitsivat vuonna 2019 keskimäärin 14,1 prosenttia vähemmän kuin miehet (sama kuin EU:n keskiarvo), ja 39,6 prosenttia vuonna 2021 valituista parlamentin jäsenistä on naisia (yli EU:n keskiarvon). Homojen, lesbojen, biseksuaalien, transihmisten, intersukupuolisten tai queerien (hlbtiq) oikeuksien suojelemiseksi on tehtävä enemmän. Laissa kielletään sukupuoliseen suuntautumiseen perustuva työsyrjintä, mutta yhteiskunnallinen syrjintä jatkuu. Lasten laitoshoidosta luopuminen on edistynyt huomattavasti viime vuosina. Lapsikuolleisuuden, lapsityövoiman käytön, mukaan lukien yhteydet ihmiskauppaan ja seksuaaliseen hyväksikäyttöön, sekä romanilasten ja vanhempiensa hylkäämien lasten erityistilanteen osalta on tehtävä enemmän. Huolta aiheuttaa vauvojen ja vammaisten lasten määrä hoitolaitoksissa.

Yhdenvertaisuusperiaate on kirjattu perustuslakiin. Rikoslaissa taataan suojelu syrjintää ja viharikoksia vastaan. Tasa-arvoneuvostolla ei ole riittävää toimivaltaa voimassa olevan tasa-arvolainsäädännön puitteissa. Huhtikuussa 2022 parlamentti hyväksyi rikoslakiin ja rikkomuksista annettuun lakiin muutoksia, joilla tehostetaan valtion reagointia viharikoksiin. Viharikoksia koskevaa pitkään vireillä ollutta lainsäädäntöä on äskettäin hyväksytty, mikä on johtanut suojeluperusteiden soveltamisalan laajentamiseen ja siten ennakkoluuloihin perustuvien rikosten syytteeseenpanoa ja niistä rankaisemista koskevan oikeudellisen kehyksen vahvistamiseen. Seksuaaliseen suuntautumiseen ja sukupuoli-identiteettiin perustuvan vihapuheen ja syrjinnän sekä sukupuoleen perustuvan väkivallan torjumiseksi on tehtävä enemmän.

Kansalliseen ennaltaehkäisevään mekanismiin kuuluu seitsemän jäsentä: oikeusasiamies, lapsiasiavaltuutettu ja viisi kansalaisyhteiskunnan ehdottamaa henkilöä. Oikeusasiamies on nimetty kansalliseksi ihmisoikeusinstituutioksi ja maailmanlaajuinen yhteenliittymä (Global Alliance of National Human Rights Institutions) on myöntänyt sille akkreditointiaseman A, koska menettelyissä noudatetaan suurelta osin Pariisin periaatteita. Sen taloudellista ja toiminnallista riippumattomuutta olisi vahvistettava ja sen roolia Moldovan kidutuksen vastaisen neuvoston yhteydessä selkeytettävä.

Moldovan rahoitusalaa on uudistettu merkittävästi erityisesti vuonna 2014 tapahtuneen merkittävän pankkipetoksen jälkeen, ja sen osuus on 12 prosenttia suhteessa BKT:hen. Järjestelmän kannalta merkittävät pankit on sen jälkeen järjestelty uudelleen, ja suurin osa osakkeista on myyty avoimille kansainvälisille osakkeenomistajille. Tällä hetkellä pankkiala näyttää olevan hyvin pääomitettu, sillä vakavaraisuussuhde täyttyy kaikkien pankkien osalta, ja järjestämättömien lainojen osuus on pienentynyt huomattavasti viime vuosina. Pankkialan onnistuneiden uudistusten ansiosta erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) rahoituksen saanti on viime aikoina parantunut. Rahoituksen välitys on kuitenkin edelleen vähäistä, ja yksityiselle sektorille myönnettyjen lainojen osuus oli vuosina 2017–2021 keskimäärin 20 prosenttia suhteessa BKT:hen. Lisäksi varastetun omaisuuden takaisinperintä ja vuoden 2014 pankkipetokseen liittyvät oikeudelliset menettelyt ovat yleisesti ottaen edistyneet hitaasti ja läpinäkymättömästi.

Työmarkkinoilla on merkittäviä rakenteellisia heikkouksia, kuten hyvin alhainen työllisyysaste, joka vuonna 2020 oli noin 49 prosenttia. Tämä johtuu osittain epävirallisen työn huomattavasta osuudesta erityisesti maatalousalalla ja rakennusalalla. Taitojen ja työn vaatimusten välillä on myös epäsuhta. Vaikka korkeakoulututkinnon suorittaneiden työttömyys on edelleen keskimäärin alhaisempi kuin niiden, joilla on vain keskiasteen tutkinto, joillakin tutkinnon suorittaneilla on edelleen vaikeuksia löytää tutkintoaan vastaavaa työpaikkaa. Työvoimapalveluja ja työmarkkinaohjelmia haittaa vähäinen rahoitus, kun taas laadukkaiden työpaikkojen luomista jarruttaa yksityisten ja ulkomaisten investointien riittämättömyys korkeamman lisäarvon aloilla.

2.2. Kyky selviytyä kilpailupaineista ja markkinavoimista EU:ssa

Moldova kärsii alhaisesta taitotasosta ja heikosta osaamisen ja työpaikkojen kohtaamisesta, mikä johtuu koulutuksen huonosta laadusta ja pätevien työntekijöiden merkittävästä maastamuutosta. Vaikka koulutukseen on investoitu suhteellisen paljon eli 5,7 prosenttia suhteessa BKT:hen vuosina 2019–2022, Moldova on PISA-tulosten mukaan OECD:n keskiarvoa heikompi ja se sijoittuu 78 maasta sijalle 51. Se on kuitenkin edelleen suhteellisesti parempi kuin alueen muut maat, ja edistystä on ollut havaittavissa vuosien mittaan. Ammatillinen koulutus on parantunut, ja nykyään on käytössä uudenlainen kaksijakoinen koulutus oppilaitosten ja yksityisen sektorin välisen kuilun kaventamiseksi.

Moldovan fyysinen infrastruktuuri, joka on lähtökohtaisesti heikko, on edelleen suhteellisen alikehittynyt kansainvälisten kumppanien antamasta huomattavasta tuesta ja hallituksen merkittävistä investoinneista huolimatta. Kiinteän pääoman bruttomuodostus kiihtyi viime vuosina ja oli noin 25 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2020. Samaan aikaan suorien ulkomaisten sijoitusten kokonaismäärä on alhainen, noin 25 prosenttia suhteessa BKT:hen, mikä johtuu liiketoimintaympäristön heikkouksista ja jatkuvista korruptioon ja omistusoikeuksiin liittyvistä ongelmista. Energia-ala kärsii keskeisistä rakenteellisista heikkouksista, jotka paljastuivat lokakuussa 2021 alkaneen kaasukriisin jälkeen. Moldova on täysin riippuvainen Venäjältä tuotavasta kaasusta eikä sillä ole varastointikapasiteettia alueellaan, minkä vuoksi se on erittäin haavoittuvassa asemassa kaasuntoimittajaan nähden. Sähkömarkkinoilla on samankaltaisia ongelmia, sillä energiavaroja on monipuolistettu vain vähän ja infrastruktuuri on alikehittynyt. Energialaitosten eriyttäminen on näin ollen yksi tulevaisuuden keskeisistä painopisteistä, ja Moldova tekee tätä varten tiivistä yhteistyötä EU:n kanssa.

Moldovan talous ei ole kovin monipuolinen, ja se on edelleen erittäin riippuvainen maatalousalasta, mikä vähentää sen tuottavuutta. Talous on myös erityisen altis ilmasto-olosuhteille. Maatalouden osuus suhteessa Moldovan viralliseen BKT:hen on noin 12 prosenttia (vuoden 2021 tietojen mukaan), ja epävirallinen kotitarveviljely on noin 11 prosenttia suhteessa BKT:hen. Tehdasteollisuus on edelleen suhteellisen heikko, sillä sen osuus suhteessa BKT:hen on supistunut 15,4 prosentista 12,4 prosenttiin vuosina 2016–2021. Vaikka tietotekniikka-alan lähtötaso on alhainen, ala on kuitenkin kasvanut huomattavasti erityisesti pandemian jälkeen. Tämä näkyy siinä, että sen vaikutus BKT:n kasvuun on lisääntynyt. Moldovan lainsäädännön mukauttaminen sähköistä viestintää koskevaan EU:n oikeudelliseen kehykseen on vähäistä.

Moldovan talous on tiiviisti sidoksissa EU:n talouteen. Niiden välisiä taloudellisia yhteyksiä on vahvistettu entisestään sen jälkeen, kun pitkälle menevä ja laaja-alainen vapaakauppa-alue otettiin käyttöön. EU on Moldovan suurin kauppakumppani, jonka osuus maan kokonaisviennistä vuonna 2021 oli noin 66 prosenttia, mikä on huomattavasti enemmän kuin alueen muiden vastaavien maiden osuus. Samana vuonna EU:n osuus maan kokonaistuonnista oli noin 45 prosenttia. Elintarvikkeiden, maataloustuotteiden ja muiden hyödykkeiden osuus Moldovan viennistä on lähes puolet, mikä viittaa maan heikkoon vientirakenteeseen ja edellyttää nousemista globaaleissa arvoketjuissa. Moldova on ollut WTO:n jäsen vuodesta 2001, ja sen kauppapolitiikka on ollut suurelta osin avointa.

3. KYKY TÄYTTÄÄ JÄSENYYSVELVOITTEET

Moldovan kykyä täyttää jäsenyysvelvoitteet on arvioitu seuraavilla indikaattoreilla:

-Assosiaatiosopimuksen, johon sisältyy pitkälle menevä ja laaja-alainen vapaakauppa-alue, (AA/DCFTA-sopimus) sitoumukset ja sen täytäntöönpano;

-Yhteisön säännöstön hyväksymisen, täytäntöönpanon ja noudattamisen valvonnan taso AA/DCFTA-sopimuksen ulkopuolella.

EU:n ja Moldovan assosiaatiosopimus, johon sisältyy pitkälle menevä ja laaja-alainen vapaakauppa-alue, (AA/DCFTA-sopimus) kuuluu uuden sukupolven kunnianhimoisiin assosiaatiosopimuksiin, jotka EU on tehnyt kumppanimaidensa kanssa. Sopimus kattaa huomattavan osan EU:n säännöstöstä ja siinä esitetään täytäntöönpanon yksityiskohtainen aikataulu, joka vaihtelee kolmesta seitsemään vuoteen. Sopimuksen ansiosta Moldova on lähempänä Euroopan unionia sääntelyn yhdenmukaistamisen osalta.

Sen jälkeen kun AA/DCFTA-sopimus tuli väliaikaisesti voimaan vuonna 2014, EU:n jäsenvaltiot ovat osallistuneet tiiviisti sen täytäntöönpanoon assosiaationeuvoston ja assosiaatiokomitean kautta. Assosiaationeuvostoa varten hyväksytään yhteiset kannat, ja assosiaatiokomiteaa varten sovitaan selityksin varustetusta yksityiskohtaisesta esityslistasta. Strategista ohjausta antavat assosiaationeuvoston kokoukset korkeimmalla poliittisella tasolla. Lisäksi EU:n ja Moldovan parlamentaarinen assosiaatiovaliokunta ottaa Euroopan parlamentin ja Moldovan parlamentin mukaan sopimuksen täytäntöönpanoon. Keskusteluissa hyödynnetään kansalaisyhteiskunnan EU:n ja Moldovan kansalaisyhteiskuntafoorumin kautta antamaa palautetta, ja se otetaan asianmukaisesti huomioon.

Institutionaaliseen rakenteeseen kuuluvat assosiaatiokomitea ja kauppaan liittyvien kysymysten kokoonpanossa oleva assosiaatiokomitea, erikoistuneet alakomiteat ja teemaryhmäkohtaiset alakomiteat, jotka kattavat lähes kaikki EU:n säännöstön luvut. Ne mahdollistavat suhteiden edistymisen jatkuvan ja perusteellisen analysoinnin. EU ja Moldova ovat tehneet tiivistä yhteistyötä keskeisten politiikanalojen määrittämiseksi, tavoitteiden asettamiseksi uudistusten ja lainsäädännön edistymisen osalta sekä saavutusten vertaamiseksi näillä aloilla. Säännöllisesti päivitetyissä assosiaatio-ohjelmissa esitetään EU:n ja Moldovan välisen yhteistyön lyhyen ja keskipitkän aikavälin poliittiset tavoitteet.

Moldovan toteuttama EU:n säännöstön täytäntöönpano on dokumentoitu vuodesta 2017 lähtien säännöllisesti julkaistuissa assosiaatiosopimuksen täytäntöönpanoa koskevissa EU:n raporteissa . Kaikkia EU:n säännöstön lukuja tarkastellaan perusteellisesti myöhemmin.

Tarkistetun laajentumismenetelmän hyväksymisen jälkeen ja EU:n laajentumispolitiikka huomioon ottaen EU:n säännöstö rakentuu kuudelle teemaryhmälle. AA/DCFTA-sopimus pitkälti kattaa näihin teemaryhmiin kuuluvan EU:n säännöstön, ja Moldovan lainsäädäntöä on asteittain lähennetty EU:n säännöstöön. Moldova on edistynyt tyydyttävästi sopimuksen täytäntöönpanossa, vaikka edistyminen on ollut epätasaista ja AA/DCFTA-sopimuksen kunnianhimoisten määräaikojen noudattaminen on viivästynyt usein. Ennen kuin kaikkia lukuja tarkastellaan perusteellisesti, jäljempänä olevassa analyysissa annetaan esimerkkejä teemaryhmien luvuista, joissa Moldova on saavuttanut erityisen hyviä tuloksia, ja tuodaan esiin aloja, joilla lainsäädännön lähentäminen EU:n säännöstöön on ollut vähäistä.

Perusasiat -teemaryhmä sisältää oikeuslaitosta ja perusoikeuksia, oikeutta, vapautta ja turvallisuutta, julkisia hankintoja, tilastoja ja varainhoidon valvontaa koskevat EU:n säännöstön luvut. Tätä teemaryhmää on jo arvioitu poliittisia ja taloudellisia liittymisperusteita koskevien osioiden perusteella.

Teemaryhmässä on aloja, joilla lähentyminen EU:n säännöstöön on edelleen vähäistä. Tällaisia aloja ovat esimerkiksi oikeuslaitos ja perusoikeudet sekä oikeus, vapaus ja turvallisuus.