* tir EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 17.01.1997 
KOM(96) 672 lopull. 
KOMISSION KERTOMUS 
ihmisoikeuksien ja 
kansanvaltaistamisen edistämiseksi 
toteutetuista toimista 
(vuonna 1995) 

Sisältö 
ESIPUHE 
A. ENSISIJAISESTI RAHOITETUT TOIMINTALINJAT 
Johdanto 
I. Aihealueen mukainen tarkastelu 
1.1 Kansanvaltaan siirtymisen, mukaan lukien vapaiden ja säännöllisesti järjestettävien vaalien järjestelyn tu­
keminen 
1.2 Oikeusvaltion edistäminen ja lujittaminen 
1.2.1 Parlamentaarisen toiminnan tukeminen 
1.2.2 Tuomioistuinjärjestelmän ja sen riippumattomuuden vahvistaminen 
1.2.3 Oikeudellinen apu kansalaisvapauksien ja poliittisten vapauksien suojelemiseksi 
1.2.4 Puolustukseen liittyvien valtiollisten instituutioiden tukeminen ja ihmisoikeuksien edistäminen 
1.2.5 Julkishallinnon avoimuus 
1.3 Moniarvoisen kansalaisyhteiskunnan edistäminen 
1.3.1 Tiedotusvälineiden riippumattomuuden, moniarvoisuuden ja vastuun edistäminen ja ilmaisunvapauden ja lehdistönvapauden tukemi­
nen 
a. Taloudellinen tukija rahoitustuki olemassaolostaan kamppaileville tiedotusvälineille 
b. Riippumattomien tietolähteiden tukeminen 
c. Riippumattomien tiedotusvälineiden kehittäminen 
d. Tiedotusvälineiden yhteiskunnallisen merkityksen tiedostamisen edistäminen 
e. Tiedotusvälineiden ammattimaisuuden vahvistaminen 
f. Tiedotusvälineille tarkoitettu oikeudellinen tukeminen ja niiden valvonta 
g. Ilmaisunvapauden edistäminen 
1.3.2 Ihmisoikeuskasvatus ja ihmisoikeuksiin liittyvän tiedostamisen lisääminen 
1.3.3 Tasavertaisten mahdollisuuksien ja ei-syrjivien toimintatapojen edistäminen 
1.3.4 Valtiosta riippumattomien järjestöjen ja paikallisten yhdistysten ja ryhmien vahvistaminen 
1.4 Kansalaisrauhan palauttamiseen tähtäävien luottamusta edistävien toimenpiteiden tukeminen 
1.4.1 Selkkausten ennaltaehkäisy 
1.4.2 Vakaviin humanitaarisen oikeuden loukkauksiin ja vakaviin ihmisoikeusloukkauksiin syyllistyneiden rankaisemattomuutta vastusta­
van toiminnan tukeminen 
1.4.3 Asevoimia siviiliviranomaisen määräysvaltaan ajavien kansallisten pyrkimysten tukeminen 
1.5 Kohderyhmiin kohdistetut aloitteet 
1.5.1 Erityissuojelua tarvitsevat ryhmät 
a. Lapset 
b. Kansalliset vähemmistöt 
c. Alkuperäiskansat 
d. Pakolaiset ja hätäsiirtolaiset 
e. Vangit 
f. Kidutuksen uhrit 
1.5.2 Suojeluun ja tiedostamiseen liittyvien toimien ensisijaiset kohderyhmät 
a. Naiset 
h. Toimittajat ja muut tiedonvälityksen ammattilaiset 
c luonnuit, asianajajat ja muu luomioisluimiin liittyvä henkilöstö sekä vankcinhoilohenkilöstö 
il Asevoimin, poliisi ja Uirvallisuiishcnkilöslö 
II. Maantieteellinen tarkastelu 
2.1 Kehitysmaat (Latinalaista Amerikkaa lukuunottamatta) 
. Afrikan. Karibian ja Tyynenmeren maat 
. Maghreb -maat 
. Lähi-itä 
. Aasia 
2.2 Latinalainen Amerikka 
2.3 Keski-ja Itä-Lurooppa. Itsenäisten valtioiden yhteisiin maat ja Mongolia 
2.4 Lntisen Jugoslavian alue (Sloveniaa lukuunottamatta) 
2.5 Turkki 
B. IHMISOIKEUKSIA JA KANSANVALTAA EDISTÄVIEN TOIMIEN 
RAHOITUSMENETTELYN 
NÄKÖKOHDAT 
1/ Yhteensovittaminen 
2/ Avoimuus 
3/ 'Tehokkuus 
• Ldunsaajien ja hankkeiden yksilöiminen 
• I lankkeiden seuranta ja arviointi 
• Suhteet kansainvälisiin ja alueellisiin järjestöihin 
PÄÄTELMÄT 
LIITE I: Ihmisoikeuksien ja kansanvallan edistämiseen liittyvät budjettikohdat ja muut sitä varten käytettävis 
sä olevat rahoitusvarat 
LIITE II: Yksiköiden välistä toimintaa yhteensovittava ihmisoikeusryhmä 
ESIPUHE 
Kertomuksessa varainhoitovuodelta 1995 esitetään kolmannen kerran1 kansanvallan ja ih­
misoikeuksien suojelun edistämistä koskevan eurooppalaisen aloitteen kehyksessä rahoitetun 
toiminnan päälinjat (yhteisön talousarvion luku B7-52). Aloitteella pyritään toteuttamaan 
niitä perustamissopimukseen kirjattuja tavoitteita, joiden päämääränä on kansanvallan ja 
oikeusvaltion kehittäminen ja lujittaminen sekä ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kun­
nioittaminen2. Euroopan parlamentin esityksestä toiminnan tehostamiseksi ja sen yhtenäi­
syyden parantamiseksi vuonna 1994 käynnistettyyn aloitteeseen on yhdistetty kaikki ihmis­
oikeuksien ja kansanvallan periaatteiden edistämiseen selvästi tarkoitetut budjettikohdat. 
Myös muiden, avustus- ja rahoitusyhteistyöhön sidottuihin määrärahoihin kuuluvien varojen 
turvin voidaan edistää merkittävästi ihmisoikeuksien ja kansanvallan toteutumista. Näiden 
varojen esittäminen kattavasti ei ole mahdollista tässä kertomuksessa. Ainoastaan joitakin 
tärkeitä esimerkkejä kuvataan jäljempänä. 
Kertomus on laadittu yksiköiden välisen ihmisoikeusryhmän3 piirissä, ja siinä esitellään 
ryhmän määrittelemä yhteinen lähestymistapa tarkastellen sen suuntaviivoja sekä hankkeiden 
selvittelyssä ja valinnassa käytettäviä arviointiperusteita. Tämän yhteisen panostuksen 
tuloksena laadittiin luonnos tiedonannoksi "Euroopan unionin ihmisoikeuspolitiikan kan, 
sainväliset erityispiirteet Roomasta Maastrichtiin ja sen jälkeen", jonka komissio antoi 22 
päivänä marraskuuta 1995. Tämän viittausasiakirjan pohjalta komissio on voinut pohtia 
perusteellisemmin toimintansa välineitä ja tavoitteita ottaen huomioon kansainvälisten suh­
teiden viimeaikaisen kehityksen, uudet aihealueet ja kohderyhmien merkityksen yhteiskun­
tien kansanvaltaistamiskehityksessä. 
Kertomuksessa esitetään rahoitusvarojen käytössä noudatetut suuntaviivat ensin aihealueit­
tain ja sitten maantieteelliseltä kannalta. Esitetyt tiedot täydentävät muiden samaa aihetta 
käsittelevien kertomusten tietoja; erityisesti mainittakoon vuosikertomukset, joissa käsitel­
lään neuvoston ja neuvoston yhteydessä kokoontuneiden jäsenvaltioiden 28 päivänä mar­
raskuuta 1991 antaman ihmisoikeuksia, kansanvaltaa ja kehitystä koskevan päätöslauselman 
täytäntöönpanoa, sekä kuhunkin budjettikohtaan liittyvät erityiset kertomukset. 
1 Kertomus rahavarojen käytöstä ihmisoikeuksien ja kansanvaltaistamisen puolustamiseen (vuosina l'W2—IW3) — 26.3. IW3 — IM XT' 
TR/242/242847. CJII. 1:1* 207.805; Kertomus ihmisoikeuksien ja kansanvaltaistamisen edistämiseksi toteutetuista loimista vuodelta IW4, 
12 päivä heinäkuuta |W5. KOM(°5)l°l lopullinen. 
" Yhteisiä uiko-ja turvallisuuspolitiikkaa käsittelevä J.l artiklan 2 momentin 5 kohta; yhteisön kehitysyhteistyöpolitiikkaa käsittelevä 
Maastrichtin sopimuksen 13Ou artiklan 2 momentti; unionin kansalaisuuteen liittyvät 8 ja 81: artiklat. 
Ryhmän tehtävästä lähemmin liitteessä 2. 
A. ENSISIJAISESTI RAHOITETUT TOIMINTALINJAT 
Johdanto 
Euroopan unionin toiminnan yleisenä kehyksenä ovat Yhdistyneiden Kansakuntien perus­
kirja sekä Ihmisoikeuksien yleismaailmallinen julistus, jota täydentävät kansalaisoikeuksiin 
ja poliittisiin oikeuksiin sekä taloudellisiin, sosiaalisiin ja sivistyksellisiin oikeuksiin liittyvät 
kaksi kansainvälistä sopimusta. Toiminnan pohjana ovat myös tärkeimmissä ihmisoikeuksiin 
liittyvissä kansainvälisissä ja alueellisissa välineissä määrätyt sitoumukset. Unionin kannalta 
pääasiallisen toimintakehyksen muodostavat ne ensisijaiset painopistealueet, jotka 
kansainvälinen yhteisö vahvisti Wienissä kesäkuussa 1993 pidetyn ihmisoikeuskonferenssin 
päätösjulistuksessa ja toimintaohjelmassa. Tarkastelua on voitu syventää ja toiminnallisia 
tavoitteita määritellä myös viime vuosina pidettyjen useiden muiden erityisiin aiheisiin tai 
väestöryhmiin keskittyvien kansainvälisten konferenssien4 ansiosta. 
Tältä pohjalta Euroopan komission toimintaa ohjaavat suuntaviivat, joissa toteutuu positii­
vinen ja yhtenäinen lähestymistapa sekä painottuvat ihmisoikeuksia, kansanvaltaa ja kehi, 
tystä yhdistävät vuorovaikutussuhteet. Lähestymistapa kattaa niin erityiset budjettikohdat, 
jotka Euroopan parlamentin aloitteesta ryhmiteltiin yhteen tietyn talousarvion luvun (luku 
B7-52) alle ensimmäisen kerran vuonna 1994, kuin kehitysyhteistyöhön ja tekniseen apuun 
suoraan liittyvät rahoituslähteet sekä sellaisia ihmisoikeuksien puolustamiseen liittyviä 
budjettikohtia, jotka eivät sisälly lukuun B7-52. Lisäksi tulevat "Yhteisen uiko- ja turvalli­
suuspolitiikan" (alaluokka B8) kehyksessä päätettyjen toimien toteuttamiseen liittyvät 
määrärahat; hyvin usein toimet on tarkoitettu tukemaan kansanvaltaan siirtymiskehitystä. 
Tässä kehyksessä toteutettavissa toimenpiteissä noudatetaan toimintalinjoja ja ensisijaisia 
painotuksia, joissa otetaan huomioon asianomaisten maiden tarpeet ja niiden luon­
teenomaiset piirteet. 
Yhteisön ensisijaisia yhteistyökumppaneita ovat valtiot, joiden vastuulla kansanvallan 
vakiinnuttaminen ja ihmisoikeuksien kunnioittaminen suoranaisesti ovat. Siksi vuoropuhelun 
ylläpitäminen ja syventäminen erilaisten valtiollisten tahojen sekä kansallisten elinten kanssa 
on olennaisen tärkeää, jotta voitaisiin määritellä tärkeimmät yhteiset painopistealueet ja 
laatia niiden pohjalta käytännön toimintaohjelmia. Aivan yhtä tärkeää on vuoropuhelun 
käyminen sen kumppanuuden piirissä, jonka osapuolina ovat Euroopan yhteisö ja kansa­
laisyhteiskunnan eri osat, etenkin valtiosta riippumattomat järjestöt, joiden merkitys 
oikeusvaltion rakentamisessa, lujittamisessa ja puolustamisessa on ensiarvoisen tärkeä. 
Viime vuosina kumppanuus on laajentunut sellaisille toiminnan aloille kuin huonompiosais­
ten väestöryhmien oikeuksien puolustaminen, demokraattisten vapauksien edistäminen ja 
kansainvaltaistamiskehityksen tukeminen. 
Kansainvälisten suhteiden kehittyminen, uudet aihealueet sekä ennaltaehkäisevän toiminnan 
saama kasvava merkitys ihmisoikeuksien ja kansanvallan periaatteiden edistämisessä ovat 
saaneet Euroopan komission syventämään toiminnan välineisiin ja tavoitteisiin liittyvää 
pohdintaa. Vuonna 1995 se näkyi erityisaloitteissa, erityisesti sopimuksiin kuuluviin 
Vuonna 1995: Sosiaalista kehitystä käsittelevä kokous Kööpenhaminassa (maaliskuu 1995) ja Pekingin naisten konferenssi (syyskuu 
1995). 
"ihmisoikeuslausekkeisiin" liittyvässä kysymyksessä, josta komissio laati neuvoston hyväk­
symän tiedonannon, jossa esitetään virallisesti aiheeseen liittyvä aikaisempi toiminta ja 
vahvistetaan ihmisoikeuksiin ja kansanvallan periaatteisiin liittyvien sopimuksenmukaisten 
määräysten oikeudellinen vaikutusala, niin että ne voidaan sisällyttää kaikkiin toimintaohje-
luonnoksiin neuvoteltaessa sopimuksista kolmansien maiden kanssa. Antamalla saman 
vuoden marraskuussa tiedonannon " Euroopan unionin ihmisoikeuspolitiikan kansainväliset 
erityispiirteet Roomasta Maastrichtiin ja sen jälkeen" komissio aloitti ensimmäisen jakson 
toimenpiteistä, joilla pyritään noudattamaan puheenjohtaja Santerin sitoumusta pitää ihmis­
oikeuksien edistämistä toiminnassa etusijalla. Ensimmäisen kerran komissio otti perinpoh­
jaisella tavalla kantaa sellaisen aihealueen seurauksiin, joka on Maastrichtin sopimuksessa 
sijoitettu yhteisen uiko- ja turvallisuuspolitiikan sekä yhteisön kehitysyhteistyöpolitiikan 
yleisten tavoitteiden joukkoon. Aikaisempaan kokemukseen pohjautuvassa viittausasiakir-
jassa hahmotellaan suuntaviivat tulevaisuutta varten ja esitetään toimintasuuntia, joita 
noudattamalla saavutetaan konkreettisia tuloksia ja vahvistetaan yhteisön toiminnan yhtenäi­
syyttä, vaikutuksia ja näkyvyyttä ja tuodaan esiin ihmisoikeuskysymyksiin liittyvää yhteisön 
omaa identiteettiä. 
Nimenomaan koko toiminnan yhtenäisyyden parantaminen on ollut tavoitteena uudistettaessa 
nyt käsillä olevan asiakirjan rakennetta. Ihmisoikeuksien ja kansanvallan edistämiseksi 
toteutettujen toimien rahoituksessa noudatettuja suuntaviivoja tarkastellaan ensin aihealueit­
tain ja sitten maantieteelliseltä kannalta. Esitystavan ansiosta on voitu tuoda esiin myös 
ilmenneet vaikeudet ja mahdollisia ratkaisuehdotuksia. 
I. AIHEALUEEN MUKAINEN TARKASTELU 
Seuraavassa esitettävät tiedot antavat kuvan talousarvion luvun B7-52 budjettikohtien käy­
tössä noudatetuista suuntaviivoista; lisäksi esitetään joitakin kuvaavia esimerkkejä ihmisoi­
keuksien edistämiseen vaikuttavista toimista, joita on tuettu muista rahoitusvaroista. Tässä 
yhteydessä on syytä korostaa, että talousarvion luvun B7-52 varat on tarkoitettu toimimaan 
katalysaattorin tavoin, ja niistä tuetaan ensisijaisesti uudistuksellisia, kannustavia aloitteita, 
jotka voidaan toteuttaa uudelleen suuremmassa mittakaavassa muita rahoitusvälineitä käyt­
täen silloin, kun tulokset ovat myönteisiä. Juuri tässä valossa olisi tarkasteltava seuraavassa 
esitettäviä asioita. 
l.l 
tavien Kansanvaltaan siirtymisen, mukaan lukien vapaiden ja säännöllisin väliajoin järjestet, 
vaalien järjestelyn tukeminen 
Kansanvaltaan siirtymisen tukeminen on uusi aihepiiri oikeusvaltion ja demokraattisten 
vapauksien lujittamiseen tähtäävän yhteistoiminnan yleisessä kehyksessä. Siihen liittyvien 
toimenpiteiden kehittäminen on yhteydessä kansainvälisen yhteisön kasvaneeseen tietoisuu­
teen siitä, että sen on osallistuttava toimintaan mahdollisimman varhaisessa vaiheessa 
täydentävillä ja kannustavilla toimilla. 
Tärkeän osan lähestymistavassa muodostaa vaaliapu, johon luonteenomaisesti liittyy etenkin 
luottamuksen kasvu väestön keskuudessa, suuri poliittinen merkitys sekä yhteisön toiminnan 
suurempi näkyvyys perinteisiin aloitteisiin verrattuna. Vuosien 1990—1995 aikana Euroopan 
yhteisö/Euroopan unioni toimitti erikoistuneiden yksiköiden kautta pääasiassa teknistä apua 
44 maalle. Muutaman vuoden aikana kehitettiin vaaleja edeltävään ja niiden jälkeiseen 
vaiheeseen liittyviä toimia koskeva luokittelu ja syvennettiin sitä, jotta osaltaan voitiin luoda 
edellytyksiä kansanvaltaan siirtymiselle ja sen vakiinnuttamiselle vaalikauden jälkeen. 
Toimissa oli kyse etenkin erityisistä tukimuodoista, joilla tuettiin riippumatonta 
tuomiovaltaa, kansalaisyhteiskunnan muodostamista, johon sisältyi naisten osallistuminen 
vaaleihin (ehdokkaina ja tietoa saaneina valitsijoina), tiedotusvälineiden tiedon saantia, 
kansalaiskasvatusta sekä parlamentaaristen järjestelmien muodostamista. 
Edellä esitettyyn toimintaan liittyy olennaisesti poliittinen ulottuvuus, ja niinpä yhteisistä 
toimista, joista Euroopan unioni on päättänyt yhteisen uiko- ja turvallisuuspolitiikan kehyk­
sessä, kolme ensimmäistä on liittynyt vaaliapuun; kyseessä on apu Venäjälle joulukuussa 
1993 ja Etelä-Afrikalle toukokuussa 1994 sekä Lähi-idän rauhanprosessin tukeminen huhti­
kuussa 1994. Kyseisten toimien kautta unionin vaaliavulle on muodostunut oma identiteetti. 
Vastaavanlainen toiminta muodosti vuonna 1995 keskeisen osan ihmisoikeuksien ja kansan­
vallan periaatteiden edistämiseksi toteutetussa kehitysyhteistyöpolitiikassa. Talousarvion 
luvusta B7-52 myönnettiin lähes 5,2 miljoonan ecun rahoitus toimiin, jotka liittyivät joko 
tilannekohtaisten vaalitoimintojen järjestelyyn tai vaalijärjestelmän kehittymiseen pohjautu­
vien demokraattisten arvojen vakiinnuttamiseen yhteiskunnassa. Myös muilla, avustuksiin 
sekä rahoitukselliseen ja tekniseen kehitysyhteistyöhön sekä muita välineitä varten varat­
tuihin määrärahoihin kuuluvilla varoilla rahoitetaan kansanvaltaan siirtymistä tukevia toi­
menpiteitä. Niinpä Lomén sopimukseen erityisesti kuuluvien rahoitusvälineiden avulla 
voidaan rahoittaa vaalijärjestelyihin liittyvää materiaaliapua ja teknistä apua huomattavilla 
summilla. Varainhoitovuonna 1995 kuusi maata (Kenia, Benin, Uganda, Sierra Leone, T ad 
ja Haiti) saivat kyseistä apua vastaavien kansallisten ohjelmiensa yhteydessä yhteensä 4,34 
miljoonaa ecua. 
Tämä toimintamuoto koskee pääasiassa Lomén sopimuksessa mukana olevia maita (Afrikan, 
Karibian ja Tyynenmeren maat) sekä Keski- ja Etelä-Amerikan maita. Paikallisten vaalien, 
parlamenttivaalien (kesäkuussa 1995) ja presidentinvaalien (joulukuussa 1995) järjestely 
Haitissa oli suurin talousarvion asianomaisesta luvusta rahoitettu kohde. Osassa vaaliavun 
piirissä tuettuja toimia rahoitettiin vaaleja edeltäviä toimenpiteitä vaalitapahtuman val­
misteluun, järjestelyyn ja valvontaan liittyvien erityisten materiaalisten ia teknisten tarpeiden 
mukaan: Palestiinalaisneuvoston vaalia varten perustettiin tietokoneistettu keskusvaali-
rekisteri ja Ghanassa painettiin julisteita ja äänestystoimiston virkailijoille tarkoitettu käsi­
kirja sekä toimitettiin sähkögeneraattori vaalilautakunnan päämajaan. 
Perustarvikkeiden ja vaaliaineiston ohella toimitettiin tarpeen vaatiessa teknistä apua (esi­
merkiksi Haitissa), jonka tehtävänä oli vaalien toteuttaminen ja seuranta tai arviointi vaali-
tapahtuman varhaisessa vaiheessa. Niinpä Zairessa asiantuntijaryhmän tehtävänä oli avustaa 
kansallista vaalilautakuntaa työn käynnistämisessä sekä helpottaa vaalien rahoitusta 
käsittelevien aloitteiden yhteensovittamista. 
Tiedotusvälineiden suuri merkitys vaalitapahtumassa näkyi vuonna 1995 niiden toimintaa 
edistävien ja asemaa vahvistavien toimien yhteydessä. Mosambikissa yhteisö tuki hanketta, 
jolla pyrittiin vahvistamaan tiedotusvälineitä maakuntien tasolla kunnallisvaaleja varten. Kap 
Verdessä myönnettiin erityistukea demokratiaan perustustuvaa osallistumista koskevan 
tiedotusohjelman kehyksessä radio-ohjelmille, jotka käsittelivät demokratia-aihetta. Tiedo­
tusvälineisiin on syytä kiinnittää erityistä huomiota myös siksi, että ne vaikuttavat usein 
ratkaisevasti äänestyksiin. Palestiinalaisvaalien yhteydessä myönnettiin tukea tiedotusväli­
neiden valvontaan liittyvälle erityishankkeelle, jossa pyrittiin määrittämään tärkeimpien 
tiedotusvälineiden riippumattomuuden aste ja se, kuinka kattavasti ne välittivät tietoa vaa­
leista sekä kuinka tasapuolisesti mukana olevat puolueet olivat esillä. Demokratiaa tukevan 
Phare-ohjelman kehyksessä Romanian parlamentti- ja presidentinvaalien yhteydessä tuettuun 
vastaavaan hankkeeseen kuului selvitystoimia (tiedotusvälineiden oikeudellisen ja poliittisen 
tilan selvitys) sekä valvontatoimia (laadullinen ja määrällinen arvio tiedotusvälineiden 
sitoutumisesta vaalikampanjan aikana). Demokratiaa tukevan Tacis-ohjelman kehyksessä 
eräälle erikoislaitokselle myönnetyn tuen turvin toteutettiin tiedotusvälineiden valvonta­
toimia myös Valko-Venäjällä (parlamenttivaalit), Armeniassa (parlamenttivaalit ja kansan­
äänestys perustuslaista), Georgiassa (parlamenttivaalit ja presidentinvaalit), Azerbaidzanissa 
(parlamenttivaalit ja kansanäänestys uudesta perustuslaista) sekä Venäjällä (parlamenttivaa­
lit). 
Monilla toimilla pyrittiin vuonna 1995 vaikuttamaan siihen, että poliittiset rakenteet ovat 
valmiit, kun on vaalien järjestämisen aika. Panamassa myönnettiin erityistukea poliittisten 
puolueiden nykyaikaistamista sekä kansanvaltaistamiskehitykseen liittyvien arvojen ja me­
nettelytapojen omaksumista varten. Niin ikään painotettiin toimia, joilla vakiinnutettiin 
onnistuneita muutoksia. Niin tehtiin erityisesti Latinalaisessa Amerikassa, jossa hankkeilla 
on pyritty lisäämään osallistumista ja poliittisten oikeuksien käyttöä taistelemalla sitä halut­
tomuutta vastaan, jolla nuoret yhä enemmän suhtautuvat kansalaisuutensa ilmaisemiseen 
vaalien yhteydessä; niinpä Chilessä tuettiin toimintaa, jolla pyrittiin edistämään nuorten 
kirjoittautumista vaaliluetteloihin. Onnistuneiden muutosten vakiinnuttamisen tavoite koros­
tui erityisellä tavalla Venäjällä; siellä joulukuun 1995 parlamenttivaalien tarkkailun koh­
dennetun erityistuen turvin perustettiin neuvoa-antava Euroopan unionin vaalitoimisto, 
jonka tehtävänä oli pääasiassa auttaa jäsenvaltioiden tarkkailijoita tehtäviensä suorittamisessa 
toimittamalla tarvittavaa asiantuntemusta ja tietoa, huolehtimalla tarkkailijoiden koulu­
tuksesta ja antamalla yhteensovittamisapua tarkkailijoiden sijoittamisessa. 
Äänioikeuden käyttäminen on kannanotto rauhan puolesta samalla, kun se on osa kansanval-
taistamiskehitvstä. Palestiinalaisneuvoston vaalit kuuluivat olennaisena osana Lähi-idän 
rauhanprosessiin, ja niitä varten Euroopan unionin neuvosto hyväksyi huhtikuussa 1994 
yhteistoimen, joka velvoitti unionin toteuttamaan Palestiinan vaalien valmistelua ja tarkkai­
lua koskevan yhteensovitetun avustusohjelman. Kehitysyhteistyömäärärahoista maksetun 
Euroopan yhteisön teknisen avun, joka oli kaikkiaan noin 7,6 miljoonaa ecua, ansiosta 
voitiin osallistua sellaisiin vaaleja valmisteleviin toimiin kuin vaalilain laatiminen, kansal­
listen ja paikallisten vaalitoimistojen perustaminen, lehdistötoimiston perustaminen, vaali­
piirijako, kansalaiskasvatuskampanjan järjestely, vaalivirkailijoiden kouluttaminen sekä 
vaaliaineiston toimittaminen (äänestysliput jne.). Euroopan unioni, jota pyydettiin syys­
kuussa 1995 ottamaan osaa palestiinalaisvaalien kansainväliseen tarkkailuun ja niiden yh­
teensovittamiseen, päätti läheisessä yhteydessä jäsenvaltioiden kanssa 300 tarkkailijan si-
joittamisesta sekä kansainvälistä tarkkailua yhteensovittavan eurooppalaisen vaalitoimiston 
perustamisesta. 
Ottaen huomioon Euroopan yhteisön/unionin yhä suuremman panoksen vaalien tarkkailu-
toiminnassa tuettiin kahta koehanketta kyseisen toiminnan valmisteluun ja järjestelyyn liitty­
vien eri näkökohtien tarkastelun syventämiseksi kiinnittäen erityisesti huomiota tarpeeseen 
yhtenäistää tarkkailijoiden valintaan, koulutukseen- ja sijoitteluun liittyvät menettelyt. 
1.2 Oikeusvaltion edistäminen ja lujittaminen 
Oikeusvaltion luominen ja sen lujittaminen on jatkuvasti etenevä, perusteellisia lainsäädän­
nöllisiä ja poliittisia uudistuksia edellyttävä kehitysprosessi, ja sen tarkoituksena on ennen 
kaikkea varmistaa oikeuden etusijaisuus, tuomarin riippumattomuus, päätöksentekomenet­
telyn avoimuus sekä sellaisen oikeusjärjestyksen ottaminen käyttöön, joka tarjoaa asianmu­
kaiset oikeudelliset takuut kansalaisoikeuksien kunnioittamista varten. Vuosikymmenen 
alusta lähtien lukuisat maat ovat aloittaneet oikeusvaltion kehittämisen, ja monessa niistä 
kehitys on nyt ratkaisevassa vaiheessa, minkä johdosta lähes 20 prosenttia ihmisoikeuksien 
ja kansanvallan edistämistä koskevaan eurooppalaiseen aloitteeseen sidotuista määrärahoista 
on kohdennettu vuonna 1995 toimiin, joilla pyritään täydentämään ja vauhdittamaan 
käynnissä olevaa uudistuskehitystä 
1.2.1 -Parlamentaarisen toiminnan tukeminen 
Parlamentaaristen instituutioiden ja käytäntöjen tukeminen sekä lainsäädäntövallan kannus­
taminen muodostavat ratkaisevan tekijän kansanvaltaan siirtymisen onnistumisessa. Unionin 
jäsenvaltioiden moninaiset parlamentaariset perinteet ovat merkittävä vahvuus siirrettäessä 
kokemuksia, osaamista ja tietoja, jotka kuuluvat tärkeänä osana alan yhteistyöhön. Tuetut 
toimet eroavat toisistaan kansanvaltaistumisen asteen suhteen sekä erityisesti sen mukaan, 
onko aikaisempaa parlamentaarista perinnettä olemassa. Syntyvaiheessa olevissa, yhä 
epävakaissa demokratioissa on painotettu kansanedustajien ja lainsäädännön eri vaiheissa 
työskentelevien henkilöiden peruskoulutusta (Mosambik) sekä kansanedustuslaitosten toi­
minnassa välttämättömien peruslaitteiden ja -tarvikkeiden toimittamista (Burkina Faso, 
Komorit). Muilla toimilla on pyritty vahvistamaan parlamentaarisia rakenteita erityisesti 
vaihto-ja yhteistyöverkostoja kehittämällä. Niinpä joulukuussa 1995 käynnistettiin demo­
kratiaa tukevan Tacis-ohjelman kehyksessä ukrainalaisten kansanedustajien koulutusohjel­
ma, johon sisältyy myös yhteistyötä Saksan liittopäivien, Ranskan ja Ison-Britannian parla­
menttien sekä Euroopan parlamentin kanssa. 
Tärkeää on myös poliittisen puoluejärjestelmän nykyaikaistamisen tukeminen puolueetto-
muusperiaatetta kunnioittaen (Panaman latinalaisamerikkalainen alue). Muilla toimilla 
pyritään tukemaan asianomaista maata tai aluetta erityisesti koskevien aihepiirien kanssa 
yhteensopivien lainsäädännön strategioiden kehittämistä; niinpä tuettiin Itä-Euroopassa 
pidettyä seminaarisarjaa, jonka aiheena oli hajauttaminen sekä etninen erilaisuus sekä 
valtioiden rajojen molemmin puolin sijaitsevat asutuskeskukset. Koska on välttämätöntä 
toimia kyseisten demokratioiden tulevaisuuden hyväksi, on hankkeissa painotettu poliittisen 
luokan uusien sukupolvien kouluttamista; niin on tapahtunut Romaniassa, jossa tuettiin vaa-
litapahtumaan, poliittisten puolueiden hallintoon ja valtiollisiin rakenteisiin liittyviä 
koulutusjaksoja tarjoavaa hanketta. 
1.2.2 - Tuomioistuinjärjestelmän ja sen riippumattomuuden vahvistaminen 
Tuomioistuinjärjestelmien vahvistamista sekä niiden saattamista uudelleen kuntoon tuetaan 
yhteisön talousarviosta yhä enemmän. Tukea käytetään kriisitilanteissa oikeudellisiin kysy­
myksiin liittyvistä perustarpeista huolehtimiseen sekä myös pidemmällä aikavälillä oikeus-
10 
viranomaisten aseman vahvistamiseen demokraattisten vapauksien vaalijana. 
Tuomioistuinjärjestelmän vakavista puutteista osoittavat ensimmäiseksi hälyyttävässä määrin 
liian täydet vankilat sekä vankiloiden epäinhimilliset olosuhteet. Tilanteen vakavuus 
Ruandassa, jossa tuomioistuinjärjestelmää koskeva vaatimus on olennaisen tärkeä tekijä 
luottamuksen palauttamisessa ja kansalaisrauhan vakiinnuttamisessa, on saanut liikkeelle 
kansainvälisen yhteisön, joka esimerkiksi perusti Ruandaa varten kansainvälisen rikosasioita 
käsittelevän tuomioistuimen lokakuussa 1994. Tekniseen apuun sisältyvien toimien lisäksi 
on ihmisoikeuksien ja kansanvallan edistämistä koskevan eurooppalaisen aloitteen 
kehyksessä tuettu Ruandan tuomioistuinjärjestelmän saattamista kuntoon. Avustusohjelma 
Ruandan tuomioistuinjärjestelmän kunnostamiseksi koostuu kahdesta osasta, joista toisessa 
on kyse avustusrahaston perustamisesta oikeudellisia ja tuomioistuimiin liittyviä kysymyksiä 
varten, minkä ansiosta voidaan toteuttaa oikeuskäytännön jatkuvuus oikeudellisen 
edustuksen turvaamiseksi 600:11e uhrien ja henkiinjääneiden muodostamalle perheelle, ja 
avustusohjelman toisessa osassa taas on kyse asianajajien ja tuomarikunnan koulutukseen ja 
täydennyskoulutukseen liittyvästä seminaarisarjasta. Eräällä toisella hankkeella pyritään 
turvaamaan tuomioistuinlaitoksen henkilöstön (erityisesti tuomareiden ja syyttäjien) perus­
koulutus ja huolehtimaan ensimmäisen asteen tuomioistuinten hallinnollisten tarvikkeiden 
oston aiheuttamista menoista. Lisäksi on myönnetty tukea kansainvälisen rikosoikeuden ja 
ihmisoikeuksien alan oppilaitoksen ensimmäisen koulutusjakson järjestämiseen Arushassa 
(Tansaniassa); koulutus järjestettiin 30 eurooppaoikeuteen (10) ja afrikkaoikeuteen (20) eri­
koistuneelle lainoppineelle ja asianajajalle tai niihin erikoistuvalle opiskelijalle heidän pe­
rehdyttämisekseen ihmisoikeuksien suojelua koskeviin normeihin ja mekanismeihin yleisesti 
ja Ruandaa varten perustetun kansainvälisen rikosasioita käsittelevän tuomioistuimen toi­
mintaan erityisesti. Ottaen huomioon Ruandan vankiloissa vallitsevan inhimillisen mur­
henäytelmän on myös humanitaarisen avun määrärahoja käytetty erityistoimiin tuomiois, 
tuinjärjestelmän kuntoon saattamiseksi Ruandassa; sellaisia ovat vankilasta vapautumista 
koskevan todistuksen laatiminen neljän vankilan vankeja varten mielivaltaisten pidätysten ja 
vangitsemisten lopettamiseksi sekä vankien lääkärintarkastukset ja perusterveydenhuolto. 
Muissa maissa, joissa on merkittäviä oikeudellisia ia tuomiovallan käyttöön liittyviä puut­
teita, on toteutettu erityisiin näkökohtiin kohdennettuja hankkeita. Niinpä Guinean liiton 
ihmisoikeusohjelmassa vankeinhoitojärjestelmän inhimillistämistä käsittelevä osa rahoitettiin 
kokonaan Euroopan yhteisön talousarviosta. Haitissa toteutettuun tukiohjelmaan, jonka 
sisältö määriteltiin arviointiin pohjautuvien päätelmien perusteella, kuuluu vastaava osa 
(mukavuuksista huolehtiminen ja tarvikkeiden toimittaminen) ja lisäksi vangeille suunnattuja 
oikeusaputoimia sekä teknistä asiantuntija-apua oikeuden kirjureiden kouluttamista varten. 
Palestiinalaisalueella voidaan oikeusapua koskevan hankkeen ansiosta turvata eristyksissä 
pidettävien vankien tilanteen seuranta toimittamalla tilanteen eri vaiheissa rangaistukseen 
sekä myös hallinnollisiin ja sosiaalisiin kysymyksiin liittyviä neuvoja (tutkinnan järjestely, 
perheiden yhdistäminen, asuntokysymykset, lupa alueelle tuloon ja sieltä poistumiseen, 
vankilaolosuhteiden parantaminen ja niin edelleen.). Samaan aikaan voidaan erään toisen 
hankkeen piirissä valmistella oikeuskanteita miehitettyjen alueiden palestiinalaisten hyväksi, 
jotka ovat ilmeisesti joutuneet pidätyksen aikana kidutuksen uhreiksi. Brasiliassa eräs hanke 
liittyy erityisesti maa-alueita koskeviin riita-asioihin, jotka ovat monien ihmisoikeus­
loukkausten taustalla; ohjelmassa on kyse oikeusavun toimittamisesta asiaan liittyvissä 
11 
12 
oikeustoimissa, ja siihen kuuluu myös ammattiliitoille annettavaa koulutusta. 
Taistelu humanitaariseen oikeuteen ja ihmisoikeuksiin kohdistuviin vakaviin loukkauksiin 
syyllistyneiden rankaisemattomuutta vastaan on tärkeä osoitus tuomioistuinjärjestelmän 
uskottavuudesta sekä luottamuksen ja kansalaisrauhan palauttamisesta. Tämä osatekijä on 
mukana erityisesti Latinalaisessa Amerikassa ja Karibian maissa tuetuissa hankkeissa, kuten 
Haitissa oikeusapuun liittyvässä ohjelmassa, jolla tuetaan kansallista totuuden ja oikeuden 
alan komissiota. Poliittisen ia sosiaalisen väkivallan uhreja ovat etenkin lapset ja vangit, ja 
sen osalta on tuettu hankkeita, joilla pyritään vahvistamaan oikeutta puolustukseen yleisesti 
(Ecuador) ja alaikäisten kannalta erityisesti (Peru), tuettu sellaisia erityisiä järjestelmiä kuin 
" Ihmisoikeuksien puolustajat" (Guatemala, Salvador) ja "Rauhantuomarit" (Peru), 
syvennetty kyseisten aihepiirien tarkastelua ja niistä tiedottamista sekä edistetty 
rikosoikeuden perusperiaatteita suoritettujen uudistusten kehyksessä (Chile, Uruguay). 
Kuolemanrangaistus on aihe, johon Euroopan parlamentti on kiinnittänyt erityistä huomiota, 
ja aloitetta kuolemanrangaistuksen lakkauttamiseksi islamilaisissa maissa on tuettu yhteisön 
varoin kuten myös on tuettu ohjelmaa, jossa tarjotaan opiskelijoille, yliopiston opettajille ja 
käytännön lakimiesammateissa toimiville harjoittelupaikkoja Yhdysvalloissa ja Karibian 
maissa toimivien sellaisten asianajajien luona, joiden hoitamissa rikosasioissa on langetettu 
kuolemantuomio. Erääseen toiseen, myös Karibian aluetta koskevaan hankkeeseen kuuluu 
70 kuolemaantuomitun henkilön tapauksen tutkiminen soveltuvan muutoksenhakuprosessin 
aloittamiseksi maan sisällä ja kansainvälisellä tasolla. 
Tuomioistuinjärjestelmän lujittaminen on etusijalla useissa maissa, ja niissä kiinnitetään 
erityistä huomiota tuomioistuinlaitoksen ja oikeusjärjestelmän nykyaikaistamiseen sekä 
lisätään tuomioistuinten ja vankeinhoitolaitosten henkilöstön koulutusta. Tässä tarkoitukses­
sa voidaan talousarvion luvusta B7-52 tukea tutkimus- ja arviointihankkeita, joilla pyritään 
tehostamaan oikeudellisten ja tuomiovallan käyttöön liittyvien rakenteiden sopeuttamista 
oikeusvaltion periaatteisiin. Hankkeiden tärkeimpiä painopistealueita ovat liian täynnä 
olevien vankiloiden ongelman ratkaiseminen, rikosoikeuden järjestelmien tarkistaminen 
(erityisesti rikosprosessin uudistaminen) sekä julkiseen puolustukseen liittyvien palvelujen 
tehostaminen. Tätä ilmentävät rikosasioihin liittyvän teknisen ja juridisen ohjelman suun­
nittelun tukeminen Ecuadorissa ja tieteellisen arvion laatiminen liian täynnä olevista vanki­
loista sekä täysikäisten että alaikäisten osalta. Yhteisön talousarvion ansiosta voidaan aivan 
erityisesti myötävaikuttaa sellaisiin institutionaalisiin aloitteisiin, joiden pohjana ovat alku­
peräiset oikeudelliset perinteet etenkin Latinalaisessa Amerikassa. Tukea on myönnetty 
tiedottamiseen, avustamiseen ja koulutukseen liittyviä infrastruktuureja varten, kuten syyt, 
täjänvirasto ihmisoikeuksien puolustamista varten Guatemalassa, "Defensoria del Pueblo" 
Kolumbiassa ja "Institucion del Defensor del Pueblo" Panamassa ja "Oficina del Conci¥ 
liador" Guatemalassa. Muilla toimilla pyritään parantamaan yleisiä syyttäjänvirastoja joko 
antamalla teknistä apua (Honduras) tai eriytetymmin tukemalla koulutusta (Guatemala). 
Samalla on kiinnitetty huomiota alueelliseen lähestymistapaan, jonka pohjalta voidaan jär, 
jestää kokemusten vaihtoa sekä yhteisiä koulutusjaksoja, vahvistaa kansallisia ja alueellisia 
verkostoja ja lisätä niiden näkyvyyttä. Samaan lähestymistapaan liittyy myös laaja Keski-
Amerikassa toteutettava ohjelma, johon sisältyy sellaisia toinen toisiaan täydentäviä osia 
kuin oikeudellinen apu, ihmisoikeuksia käsittelevä koulutus ja perusoikeuksien suojelua 
12 
koskevien tietojen levittäminen. Ohjelmaan sisältyy myös Amerikan ihmisoikeustuomiois­
tuimessa käsiteltävien juttujen seuranta. Erään hankkeen yhteydessä toteutetaan 11 Keski-
Amerikan maan kesken tuomareita, syyttäjiä ja asianajajia yhteen kokoava seminaarisarja, 
jolla pyritään, paitsi jakamaan tietoja ja saamaan osallistujat tiedostamaan kyseisten asioiden 
merkitys, myös vähentämään kussakin maassa erikseen järjestettävien oikeudellisen alann 
koulutusohjelmien lukumäärää. Ohjelman turvin voidaan myös parantaa eri maiden oi­
keustieteellisten kirjastojen toimintaa. Perussa tuetaan Euroopan yhteisön varoista 168 
rauhantuomarille suunnattua koulutusohjelmaa. 
Hankkeissa yhdistyvät tutkimuksellinen osa ja joko erityisesti tuomareille, asianajajille ja 
oikeusvirkamiehille tai kansalaisille yleensä suunnatut koulutus- ja tiedottamisosat. Koulu­
tuksen osalta tukea on myönnetty myös uudistuksellisille muodoille, jollainen on esimerkiksi 
Turkissa Izmirin asianajajayhdistyksen toimeenpanema, teoreettisen opetuksen ja kaupungin 
heikompiosaisilla alueilla saadun käytännön kokemuksen yhdistävä hanke. Muihin, suoraan 
oikeudelliseen yhteistyöhön liittyviin hankkeisiin kuuluu opintokäyntejä, jotka mahdollis­
tavat vertailevat käytännön tutkimukset ja joilla pyritään lisäämään tietoisuutta laki-
miesammattien riippumattomuudesta (Venäjä, Albania). 
Yhteisön sisällä on yhteisön tukea myönnetty uusille aloitteille, joista voidaan mainita 
toiminta sellaisten kaksikielisten asianajajien verkoston muodostamiseksi, jotka voisivat 
edustaa laillisesti unionin kansalaisia jossain toisessa unionin maassa kuin siinä maassa, 
jonka kansalaisia he ovat. 
1.2.3 - Oikeudellinen apu kansalaisvapauksien ja poliittisten vapauksien suojelemi­
seksi 
Kansalaisvapauksien ja poliittisten vapauksien suojelu edellyttää erityistoimenpiteitä nor­
miston yhdenmukaistamiseksi kansanvallan ja oikeusvaltion periaatteiden kanssa. Kysymys 
on ennen kaikkea tarvittavan asiantuntemuksen ja teknisen avun toimittamisesta asian­
omaisten yhteiskuntien kansanvaltaistamiskehityksessä tärkeiden uudistusten toteuttamiseksi 
menestyksekkäästi. Tämä yhteistyön ala on yhä suhteellisen heikosti kehittynyt, vaikka se 
kuuluukin osana moniin hankkeisiin. 
Demokratiaa tukevan Phare-ohjelman kehyksessä on toimitettu teknistä apua Ukrainalle 
rikoslain ja rikosprosessin tarkistusta varten, ja toimiin sisältyy myös koulutusta, jota eu­
rooppalaiset asiantuntijat antavat kouluttajille erityisesti uusiin lakeihin liittyvissä kysymyk­
sissä. Eritreassa perustuslain kirjoittamista tukevassa erityisen kunnianhimoisessa avus­
tushankkeessa pyritään ensisijaisesti synnyttämään laajaa yhteiskunnallista keskustelua ja 
edistämään kokemusten vaihtoa kansallisen yhteisymmärryksen saavuttamiseksi perustuslain 
sisällöstä. Malawissa toteutetulla toimella pyrittiin eriytetymmin mitätöimään koko 
lakitekstin osalta sellaiset tarkistusehdotukset, jotka olivat ristiriidassa asianomaisen maan 
hyväksymien ilmaisunvapautta koskevien perustuslaillisten vakuuksien ja sen'hyväksymien 
kansainvälisten normien kanssa. 
1.2.4 - Puolustukseen liittyvien valtiollisten instituutioiden tukeminen ja ihmisoikeuk­
sien edistäminen 
Valtiolle kuuluu, sen kansainvälisten velvoitteiden kehyksessä, ensisijainen vastuu ihmis-
13 
14 
oikeuksien kunnioittamisesta ja niiden edistämisestä omien kansalaistensa hyväksi. Tehtävä 
ei rajoitu yksinomaan oikeussäännön laatimiseen ja soveltamiseen, vaan kyse on myös 
tarkemmin kohdennetuista toimenpiteistä erityisesti ennaltaehkäisyn, edistämisen ja kasva­
tuksen aloilla. Niillä tuetaan puolustukseen liittyviä oikeuksia varten tarkoitettua institu­
tionaalista apua tai ihmisoikeuksien yleistajuistamis-ja edistämispyrkimyksiä. 
Tässä suhteessa on toimitettu huomattavaa apua esimerkiksi amerikkalaiselle ihmisoikeus­
tuomioistuimelle, ainoalle tällä alalla alueellista toimivaltaa omaavalle tuomiovaltaa käyttä­
välle elimelle, jotta se voisi kehittää oikeuskäytäntöään koskevan julkaisujärjestelmän, 
laajentaa asiakirjakokoelmiaan ja parantaa varustetasoaan. Yhteisön rahoituksen ansiosta on 
myös voitu järjestää ensimmäinen mannertenvälinen konferenssi, joka kokosi yhteen 
ihmisoikeuksien suojelun ja edistämisen alalla toimivia laitoksia kolmesta maanosasta 
(Afrikasta, Amerikasta ja Euroopasta). 
1.2.5 -Julkishallinnon avoimuus 
Avoimuus ja vastuu ovat demokraattisen elämän avainkäsitteitä. Niissä painottuvat samanai­
kaisesti julkisoikeudellisten palvelujen ja julkishallinnon avoimuuden merkitys sekä 
kansalaisten osallistuminen päätöksentekoon paikallisella tasolla. 
Useilla hankkeilla erityisesti demokratiaa tukevien Phare- ja Tacis ohjelmien kehyksessä 
edistetään osaltaan paikallista itsehallintoa koskevia kansanvaltaisia järjestelmiä koulutuk­
seen, kokemusten vaihtoon ja tietokantojen ja tietoverkkojen perustamiseen liittyvällä 
toiminnalla ja pohtimalla perusteellisemmin paikalliseen demokratiaan kuuluvia käytännön 
menettelytapoja. Etusijalla ovat toimet, joissa yhdistetään toisiaan täydentäviä toimintatapoja 
ja joilla ennen kaikkea voidaan hyödyntää kansalaisyhteiskunnan ja julkisen alan 
yhteisvaikutusta yhteisten tavoitteiden saavuttamiseksi. Yksi tuetuista hankkeista pohjautuu 
Puolan ja Ukrainan väliseen, valtioiden rajan ylittävään kumppanuuteen, johon kuuluu pai­
kallisten viranomaisten tehokkuuden molemminpuoliseen parantamiseen liittyviä toimintoja 
kyseisen kahden Euroopan unionin tukea saavan maan toimijoiden yhteistyön kehyksessä. 
Eräällä toisella, Saksasta ja Portugalista saatuihin kokemuksiin pohjautuvalla toimella 
pyritään perehdyttämään Bulgarian ja Slovakian ensimmäisissä vapaissa vaaleissa valitut 
paikallisen tason poliittiset vastuuhenkilöt kansanvaltaisten menettelytapojen erilaisiin 
näkökohtiin. Samassa tarkoituksessa yhteisö on tukenut paikallisen tason valtuutettujen 
kouluttamiseen koko Tansanian alueella liittyvää ohjelmaa. Yhteisön talousarviosta on voitu 
tukea myös valtiolliseen uudistukseen ja valtion hallinnon uudistukseen liittyviä aloitteita. 
Demokratiaa tukevan Tacis-ohjelman kehyksessä yhdessä Euroopan neuvoston kanssa 
toteutettavassa ohjelmassa on suunniteltu erilaisia toimintoja julkishallinnon avainalojen 
toiminnan tehostamiseksi Ukrainassa. Ohjelma koostuu eri osista, jotka liittyvät 
oikeusjärjestelmän uudistukseen, lakien soveltamisjärjestelmän parantamiseen, paikallisen 
tason vastuuhenkilöiden kouluttamiseen ja suoraan oikeusministeriölle annettavaan apuun. 
Tiedostamisen lisäämiseen liittyvistä toimista on syytä mainita tuki alueellisen seminaarin 
järjestämiseen Etelä-Af rikassa; seminaarissa käsiteltiin "korruptiota, kansanvaltaa ja ihmis­
oikeuksia" eteläisessä Afrikassa ja sillä pyrittiin ensisijassa saamaan poliittiset ja kansa­
laisyhteiskuntaa edustavat vastuutahot tiedostamaan paremmin korruption torjunnan merki­
tys. 
14 
1.3 Moniarvoisen kansalaisyhteiskunnan edistäminen 
Kansanvaltaistumisen edellytyksenä on moniarvoisuuteen, suvaitsevaisuuteen ja kansalaisten 
osallistumiseen pohjautuvan demokraattisen kulttuurin kehittymiseen. Talousarvion luvussa 
B7-52 annetaan tärkeä sija toimille, joilla pyritään erilaistamaan ja tihentämään kansanval­
lalle tyypillistä yhteiskunnallista verkostoa edistämällä demokraattisten vapauksien käyttöä, 
väestön osallistumista ja kehittämällä tehokkaita yhteisvastuun muotoja. 
1.3.1 - Tiedotusvälineiden riippumattomuuden, moniarvoisuuden ja vastuun edistä­
minen ja ilmaisunvapauden ja lehdistönvapauden tukeminen 
Ilmaisunvapaus merkitsee yhtä lailla oikeutta henkilökohtaisen mielipiteen ilmaisemiseen 
kuin oikeutta voida saada tietoja ja ajatuksia ja vapautta välittää niitä eteenpäin. Koska 
tiedotusvälineiden merkitys yleisen mielipiteen muodostumisessa ja kansanvaltaan liittyvien 
arvojen edistämisessä kasvaa jatkuvasti, ne ovat nykyisin hallitusten sortotoimien ensisijai­
nen kohde. Se ilmenee toimittajiin kohdistuvana uhkailuna ja ahdisteluna sekä viestimien 
riippumattomuuden ja vapaan tiedonkulun oikeudellisina, taloudellisina tai kaupallisina 
esteinä. 
Ihmisoikeuksien edistämistä koskevan eurooppalaisen aloitteen kehyksessä on käytetty noin 
seitsemän miljoonaa ecua 85 hankkeeseen, joilla pyritään puolustamaan ja edistämään 
ilmaisunvapautta sekä ennen kaikkea oikeutta vapaaseen ja riippumattomaan tietoon. 
a- Taloudellinen tuki ja rahoitustuki olemassaolostaan kamppaileville joukkotiedotusväli­
neille 
Aivan erityisesti entisen Jugoslavian alueen tasavalloissa tukea suunnattiin huomattavassa 
määrin tiedotusvälineiden pakottavista tarpeista huolehtimiseen, ja siihen sisältyi niin 
rahoituksellista ja taloudellista kuin logistista ja teknistä tukea. Tehtävä oli mittava, sikäli 
kun kyse oli ainoan alueella enää vaikuttavan vapaan toiminta-alueen säilyttämisestä. 
Laajasti ottaen tiedotusvälineiden äärimmäisen vaikea tilanne oli seurausta kaikenlaisista 
esteistä, joita viranomaiset asettivat niiden tiedonlevitykselle ja lukija- ja kuulijakunnalle 
niin, että monien viestimien kannalta kysymys oli niiden olemassaolosta. 
Käytännössä suuri osa yhteisön avusta on käytetty hyväksi toimitettaessa toiminnan jatku­
miselle välttämättömiä perustarvikkeita sekä lehdistön ja sähköisten viestimien taloudellisen 
tasapainon säilyttämisessä tarvittavia varoja. Niinpä Belgradissa ilmestyvä vapaan lehdistön 
symboli "NASA Borba", jonka viranomaisten haltuunsa ottaman "Borban" -lehden toimi­
tuksesta eronneet toimittajat perustivat vuoden alussa, sai alkuaikoina rahoitustukea, jonka 
ansiosta voitiin kuljettaa 300 tonnia paperia lehden päivittäisen levityksen turvaamiseksi. 
Samassa tarkoituksessa komissio on ollut mukana perustamassa erityisrahastoa, josta 
rahoitetaan alueella toimivien tiedotusvälineiden kiireellisiä ja tilannekohtaisia tarpeita. 
b- Riippumattomien tietolähteiden tukeminen 
Tiedotusvälineiden riippumattomuus pohjautuu vapaaseen tiedonkulkuun ja vapaaseen 
tietolähteiden käyttöön. Edelleen entisen Jugoslavian alueella on voitu tukea hankkeiden 
ansiosta lehdistötoimistoja, kuten esimerkiksi Serbian riippumattoman lehdistön suurinta 
15 
16 
toimistoa BETAa, Montenegron Montena Fax -toimistoa ja pientä, mutta hyvin tehokasta 
Stina-toimistoa, joka toimittaa tietoja Kroatian riippumattomille tiedotusvälineille. 
Huomattavan suurta tukea on myönnetty myös erään kansainvälisen toimiston alueellisille 
toimipisteille entisen Jugoslavian alueella; toimisto välittää tietoja elektronisessa 
muodossa Pariisissa sijaitsevasta keskustietokoneesta käsin. Eräässä toisessa yhteisön 
tukemassa hankkeessa on kyse elektronisesta, Internetiin kytketystä sanomalehdestä, joka 
pyrkii levittämään riippumattomista lähteistä peräisin olevia tietoja. Tämäntyyppisellä 
toiminnalla voidaan kiertää kirjoitetun ja audiovisuaalisen tiedon levittämisestä koskevia 
esteitä, joita viranomaiset ovat asettaneet tiedotusvälineille. 
c- Riippumattomien tiedotusvälineiden kehittäminen 
Yhteisön tuella pyritään myös kehittämään tiedotusvälineitä tarjoamalla mahdollisuuksia 
sellaisten teknisten välineiden ja sellaisen henkilöstön hankintaan, joiden avulla ne voivat 
laajentaa lukija- tai kuulijakuntaansa (paperi, painokoneet, tietokonelaitteet ja -ohjelmat, 
graafisen ladonnan tarvikkeet, satelliittiyhteyden mahdollistavat laitteet, puhelinlinjojen 
vuokraus, lähettimen tehon parantaminen, autoja reportaasien tekoa ja jakelua varten, 
jakelukustannuksista aiheutuvat menot, toimittajien palkat jne.). Demokratiaa tukevien 
Phare- ja Tacis-ohjelmien kehyksessä huomiota on kiinnitetty erityisesti 
tiedotusvälineiden tekniseen ja oikeudelliseen sopeuttamiseen markkinatalouteen. Siinä 
suhteessa koulutustoimintaan kuuluu osia, jotka liittyvät lainsäädäntöjä vertaileviin 
arvioihin, tietotaidon siirtoon ja nykyaikaisista viestintätekniikoista tiedottamiseen. 
Venäjällä toteutettavassa uudessa hankkeessa, joka on suunnattu tiedotusvälineiden 
parissa työskenteleville henkilöille, yhdistetään tekninen koulutus ammattiliittojen 
neuvottelumenettelyistä huviteollisuudessa saatujen kokemusten vaihtoon. 
Ensisijaisina on pidetty myös sellaisia hankkeita, jotka liittyvät suoranaisesti moniarvoisuu­
den edistämiseen; kyse on ennen kaikkea entisen Jugoslavian alueen hankkeista, joilla 
pyritään muodostamaan moniyhteisöllinen lukija- tai kuulijakunta esimerkiksi käyttämällä 
tiedon levityksessä useita kieliä (käännökset, tekstitys, uusien, muiden yhteisöjen kielillä 
toimivien kanavien avaaminen jne.), laajentamalla tiedonlevityksen maantieteellistä sädettä 
tai ottamalla eroavuudet huomioon ohjelmien suunnittelussa. 
d- Tiedotusvälineiden yhteiskunnallisen merkityksen tiedostamisen edistäminen 
Samassa tarkoituksessa on pidetty tärkeinä hankkeita, joissa tuodaan esiin tiedotusvälineiden 
yhteiskunnallinen merkitys ja etenkin niiden erityinen vastuu kansanvallan kehittämi­
sessä. Ensisijaisesti tukea on myönnetty sellaisia julkaisuja varten, jotka osaltaan yleista­
juistavat kansanvaltaan liittyviä arvoja ja paljastavat niihin kohdistuneita loukkauksia, 
myös sellaisia, jotka on luettavissa osittain tiedotusvälineiden toiminnasta johtuviksi. 
Tässä yhteydessä on syytä painottaa sellaisten hankkeiden tärkeyttä, joilla pyritään 
torjumaan sellaisen niin sanotun, "vihan median" kehittymistä; joka usein 
ilmaisunvapauden turvaan suojautuen levittää etnistä ja uskonnollista vihaa sekä 
monenlaista ääriajattelua. Burundissa toiseen yhteisön tukea saavan hankkeen kahdesta 
osasta sisältyy hätäapua, jota toimitetaan riippumattomille tiedotusvälineille äärisuuntiin 
liittyviä sanomia ja iskulauseita levittävien viestimien vastustamiseksi. Belgradissa 
viestimien keskus on saanut tukea tiedotusvälineiden vastuuta vihan sanomien levittämi-
16 
sessä. koskevan hankkeen toteuttamiseen. Komissio on myös avustanut riippumattomien 
toimittajien — valtion valvomien tiedotusvälineiden "puhdistusten" uhreja — toteuttaman 
valtion propagandaa sotaa ennen ja sodan aikana käsittelevän televisiodokumentin 
tuottamista. 
e- Tiedotusvälineiden ammattimaisuuden vahvistaminen 
Tiedotusvälineiden riippumattomuus, moniarvoisuus ja uskottavuus suuren yleisön keskuu­
dessa pohjautuvat suurelta osin niistä vastaavien tahojen ammattitaitoon. Tekniseen 
koulutukseen ja ammattietiikan opettamiseen liittyy eritystoimia: UNESCOn välityksellä 
toteutettu riippumattoman televisiokanavan Studio B:n toimittajille ja tekniselle 
henkilökunnalle suunnattu koulutusohjelma Belgradissa, journalistisen koulutuksen 
parannusedellytyksiä Afrikassa selvittämään pyrkivä seminaarihanke Senegalissa, 
kaksivuotinen toimittajien koulutusohjelma Ghanassa ja Latinalaisen Amerikan eri aluei­
den ihmisoikeustilannetta koskeva koulutus- ja tiedostamisen edistämisohjelma tiedo­
tusvälineiden parissa työskenteleville ammattilaisille ja alan opiskelijoille. Useita kou­
lutusohjelmia on toteutettu myös demokratiaa tukevien Phare- ja Tacis-ohjelmien 
kehyksessä (erityisesti Albaniassa, T ekissä, Ukrainassa, Venäjällä ja Mongoliassa). 
Toimittajien ammattijärjestöjen panos on heidän sosiaalisen asemansa parantamisen, ammat­
tinsa yhtenäisyyden ja etujensa puolustamisen kannalta olennaisen tärkeä. Eteläisessä 
Afrikassa on laajan "Tiedotusvälineet kansanvallan puolesta" -ohjelman piirissä toteutettu 
kansallisten tai alueellisten toimittajajärjestöjen vahvistamiseksi tai sellaisten perustamiseksi 
toimia, jotka kuuluvat tiedotusvälineiden ammattimaistamisen yleiseen kehykseen. 
Koska tiedotusvälineillä on erityinen tehtävä vaalitapahtumissa, liittyvät jotkut koulutusko­
konaisuudet erityisesti vaaleihin. Sellainen oli aloite, johon sisältyi uudenlainen koulutusjak­
so 15 afrikkalaiselle portugalinkieliselle toimittajalle; he hoitivat yhdessä portugalilaisten 
ammattiveljiensä kanssa Portugalin vaaleja koskevien tietojen välittämisen tiedotusvälineiden 
kautta. Vastaavasti Mongoliassa järjestettiin toimittajille vaaleja käsittelevä koulutusjakso 
vuoden 1996 presidentinvaaleja silmällä pitäen. 
/- Tiedotusvälineille tarkoitettu oikeudellinen apu ia niiden valvonta 
On tärkeää, että ilmaisunvapaus turvataan perustuslain lisäksi kaikilla aiheeseen liittyvillä 
kansainvälisiä normeja noudattavilla lakiteksteillä ja säännöillä. Yhteisön talousarviosta 
on voitu tukea monia hankkeita, jotka liittyvät lehdistönvapautta käsittelevän lainsäädän, 
nön tarkistamiseen ja laatimiseen (Burundi, Latinalainen Amerikka, Keski- ja Itä-
Eurooppa, Albania, Mongolia). Tukea on myönnetty lehdistöä ja eettisiä kysymyksiä 
koskevien lakien sekä radioaaltoihin liittyvän säännöstön laatimiseen. Lisäksi 
hälytysverkoston ja erityisten avustusmuotojen käyttöönoton (erityisesti Burundissa ja 
entisen Jugoslavian alueella) turvin toteutettujen seurantatoimien ansiosta voidaan 
toimittaa välitöntä apua tiedotusvälineille ja kansallisille, alueellisille ja kansainvälisille 
yhteisöille ilmaisunvapauden puolustamista varten. Tukea on tässä suhteessa myönnetty 
ilmaisunvapauden eurooppalaisen säätiön työhön; tuen ansiosta säätiö laati vuonna 1995 
toisen kansanvaltaistamiskehitystä 14 Keski- ja Itä-Euroopan maassa kuvaavan 
kertomuksen. 
17 
18 
g- Ilmaisunvapauden edistäminen 
Ilmaisunvapaus koskettaa jokaista kansalaista, se ei rajoitu ainoastaan tiedotusvälineiden 
riippumattomuuteen. Siten yhteisön tukea ovat saaneet hankkeet, joiden avulla voidaan 
tutkia vertailevasti ilmaisunvapauteen liittyviä lainsäädäntöjä tai jotka pohjautuvat sellai­
seen uuteen menettelyyn, jossa vainottujen kirjailijoiden suojelu turvataan muodostamalla 
kansainvälinen kaupunkien turvapaikkaverkosto. 
1.3.2 - Ihmisoikeuskasvatus ja ihmisoikeuksiin liittyvän tiedostamisen lisääminen 
Kasvatuksella ja tiedostamisen edistämisellä voidaan, ei ainoastaan välittää tietoja ja koke­
muksia, vaan myös herättää kussakin yksilössä kyky luoda, toimia ja ottaa osaa. Tyypilli­
sesti kasvatus ja koulutus vaikuttavat ennalta ehkäisevästi, jolloin ne ovat erityisen tehok­
kaita välineitä ihmisoikeuksien edistämisen kannalta. Moniin yhteisön talousarviosta rahoi­
tettuihin hankkeisiin sisältyy kasvatuksellinen näkökohta. Kasvatus nähdään myös keinoksi 
edistää yhteiskunnan kaikkein heikompiosaisten väestöryhmien aseman parantamista sekä 
olennaisen tärkeäksi välineeksi rotusyrjinnän ja muukalaisvihan torjunnassa. Yhdistyneiden 
Kansakuntien julistaman ihmisoikeuskasvatuksen vuosikymmenen ensimmäisenä vuonna 
talousarvion luvusta B7-52 tuettiin lähes 10 miljoonalla eculla toimia, joilla pyrittiin kansa­
laisyhteiskunnan kansanvaltaistamiseen kasvatuksen ja koulutuksen kautta. 
Ensi sijassa yhteisön tukea myönnetään ihmisoikeuksiin liittyvän opetuksen, tutkimuksen ja 
kasvatuksen kehittämiseen avustamalla erityisesti soveltuvien kasvatuksellisten tukimuotojen 
toteuttamista sekä ihmisoikeuksiin liittyvien tietoverkkojen perustamista. Siten yhteisö on 
tukenut ihmisoikeuksiin liittyvän julkaisukeskuksen perustamista Moskovaan tietojen jaka­
miseksi ja käytännön avun toimittamiseksi valtiosta riippumattomille järjestöille. Ihmisoi­
keuksiin liittyvien käsitteiden kansantajuistamiseksi ja levittämiseksi laajemmalle myönnet­
tiin tukea uudelle aloitteelle multimedia-ohjelman suunnittelemiseksi Hongkongissa; ohjel­
maan sisältyy ihmisoikeuksien suojelun kansainvälisiä välineitä esittävä tietokanta sekä 
ihmisoikeuksiin liittyviä koulutusjaksoja ja opetuspelejä. Niin ikään Hongkongissa avuste­
taan eräällä toisella hankkeella ihmisoikeuksiin liittyvän monipuolisen kiinankielisen ope­
tusaineiston tuottamista. Keski-Amerikassa on tuettu sellaisten opetusmenetelmien ja -oh­
jelmien kehittämistä, jotka on tarkoitettu alalla toimiviin järjestöihin kuuluvien ihmisoi-
keuskoulutusta antaville kouluttajien koulutukseen. Guatemalassa yhteisö on tukenut kahta 
koulutukseen ja tiedostamisen lisäämiseen tarkoitettua hanketta, joista toinen on koskee 
paikallisten kansalaiskomiteoiden koulutusta erilaisissa aiheissa ja toinen on suunnattu 
yleisölle yleisesti. Myös Afrikassa ovat paikan päällä tai Euroopassa toteutetut suuret 
tiedotus- ja tiedostamisen edistämiskampanjat ja kouluttajien kouluttamiseen liittyvät se­
minaarit saaneet yhteisön tukea (Burundi, Guinea, Guinea-Bissau, Djibouti, Keski-Afrikka). 
Oman näkyvyytensä parantamiseksi yhteisö on tukenut hankkeita, joissa ihmisoikeusteema 
yhdistyy Euroopan unionia, sen toimia ja sitoumuksia koskevan tiedon levittämiseen mah­
dollisimman laajalti. Keski- ja Itä-Euroopassa toteutettavalla hankkeella pyritään muodos­
tamaan Eurooppaa koskevasta keskustelusta, johon ottavat osaa parlamenttien jäsenet, 
yliopiston opettajat, valtiosta riippumattomien järjestöjen vastuuhenkilöt ja yhteisön toi­
mielinten edustajat, kansanvallan perinteiden kehittymistä alueella jouduttava tekijä. 
18 
Erityisesti Afrikassa ja Keski-Amerikassa toteutettavat kasvatuksellisen näkökohdan sisältä, 
vät hankkeet tuovat esiin rauhaan, ihmisoikeuksien kunnioittamiseen ia kansanvallan peri­
aatteisiin liittyvien arvojen keskinäisen riippuvuuden. Niin tapahtuu kahdessa tiedostamisen 
lisäämiseen tähtäävässä hankkeessa Somaliassa ja Salvadorissa, rauhaa ja sovinnontekoa 
Ruandassa ja Burundissa käsittelevien videokasettien tekoon ja levitykseen liittyvässä 
toimessa sekä rauhanomaisen rinnakkaiselon edistämiseen koulutuksen avulla tarkoitetussa 
uudessa aloitteessa Länsirannalla ja Gazan kaistalla. Myös rauhanteemaan liittyen komissio 
tukee opettajille, kasvattajille ja valtiosta riippumattomissa järjestöissä työskenteleville 
henkilöille suunnattujen koulutusjaksojen järjestämistä. 
Yhteisön talousarvio mahdollistaa sellaisten toimien tukemisen, joilla pyritään yhteiskunnan 
kansanvaltaistamiseen paikallisella tasolla ia kansanvallan paikallisten muotojen kehit­
tämiseen. Demokratiaa tukevan Phare-ohjelman kehyksessä aihepiiri niveltyy laajempien 
tavoitteiden ohjelmiin toimintana, jossa on erityisesti kyse paikallisen tason kansanvallan ja 
yhteiskunnallisten kumppaneiden välisistä yhteyksistä (Tsekki), ja aivoriihinä tai koulutus­
ryhminä, jotka kokoavat yhteen paikallisen tason johtajia sekä paikallisella tasolla toimivien 
valtiosta riippumattomien järjestöjen ja yhteisöjen vastuuhenkilöitä (Puola). Eräässä Bosnia-
Herzegovinassa toteutettavassa hankkeessa tulee esiin paikallista kansanvaltaa ja 
monikulttuurista yhteiskuntaa koskevien aihepiirien limittäisyys; hankkeeseen kuuluu kou­
lutus- ja tiedotustoimintaa, jonka avulla pyritään edistämään kansanvaltaisia käytäntöjä 
kunnallisessa mittakaavassa (Tuzla). Toisenlaista lähestymistapaa käytetään Salvadorissa 
toteutettavassa hankkeessa, jonka tavoitteena on päätöksentekokeskuksista perinteisesti 
erotetun kansalaisyhteiskunnan eri alojen toimintakyvyn parantaminen koulutuksen avulla. 
Tällä pyritään osaltaan kehittämään paikallisesta väestöstä ehdotuksia tuottava voima, joka 
voisi vaikuttaa poliittiseen ja sosiaaliseen kehitykseen. 
Koulutusta pidetään tärkeänä toimintamuotona määrättyjen yhteiskunnallisten ryhmien 
aseman suojelussa ja parantamisessa. Toiminnalla pyritään kitkemään mahdollisimman 
aikaisessa vaiheessa pois ennakkoluuloja, jotka synnyttävät syrjintää, väkivaltaa ja suvait­
semattomuutta. Tämä kuvastuu toimissa, joiden tavoitteena on kansalaiskasvatus ja toisten 
kunnioittamiseen sekä osallistumiseen ja moniarvoisuuteen liittyvien demokraattisten arvo­
jen oppiminen mahdollisimman nuorena. Erityisesti tukea ovat saaneet hankkeet, joissa 
pyritään sopeuttamaan vangit ja pakolaiset uudelleen yhteiskuntaan kasvatuksellisten toimien 
avulla. Toimet on tarkoitettu muun muassa poliisivoimien henkilöstölle, joka joutuu 
tilanteisiin, joissa ihmisoikeuksien tehokas suojelu merkitsee tiettyjen toimintasääntöjen 
noudattamista. Naisten hyväksi toteutettavissa toimissa lähestymistavan keskeisenä asiana on 
yleensä naisiin kohdistuvan syrjinnän torjuminen ja naisten yhteiskunnallisen aseman 
parantaminen. Koulutus ja kasvatus ovat tärkeimpiä toimintatapoja alkuperäiskansojen 
oikeuksien edistämisessä ja väkivallan äärimuotojen uhrien suojelussa. 
1.3.3 - Tasavertaisten mahdollisuuksien ja ei-syrjivien toimintatapojen edistäminen 
Tasa-arvo oikeuksiin ja arvostukseen nähden on yksi perusoikeuksien suojelun koko järjes­
telmän tukipilareista. Lähestymistapaa on vähitellen laajennettu kiinnittämällä yhä enemmän 
huomiota yhteiskunnan erilaisiin erityisen huono-osaisiin väestöryhmiin ja lisäksi myös eri 
tapoihin, joilla voidaan turvata yksilön menestyminen ja kyseisten oikeuksien kunnioittami­
nen kansanvallan perusedellytyksenä. Keskeisellä sijalla on ennaltaehkäisevä ja pidemmälle 
19 
20 
aikavälille suunnattu toiminta, mutta myös uhrien auttamiseksi toteutettuja toimia on tuettu 
merkittävässä määrin. Tasavertaisten mahdollisuuksien teemaan liittyy joukko erilaisia 
aloitteita, joita on kohdennettu niin kolmansiin maihin kuin yhteisön rajojen sisäpuolellekin. 
Tässä tarkoituksessa pidetään koulutusta ja tiedostamisen lisäämistä tärkeimpinä välineinä 
yhteiskunnan heikompiosaisten väestöryhmien aseman parantamiseksi ja suvaitse­
mattomuuden erilaisten muotojen torjumiseksi. Oikeudellisiin kysymyksiin liittyvä apu on 
myös tärkeä väline, kuten tulee esiin eräässä hankkeessa; jossa jaetaan Hongkongin lainop­
pineille, hallituksen ja valtiosta riippumattomien järjestöjen vastuuhenkilöille seminaarin 
muodossa pääasiassa oikeudellista asiantuntemusta tasavertaisten mahdollisuuksien periaat­
teiden siirtämiseksi oikeuteen. 
Talousarvion luvusta B7-52 on voitu tukea merkittävästi useita aloitteita naisten suojelun 
lisäämiseksi ja naisten aseman parantamiseksi yhteiskunnassa ja politiikan alalla. Hankkeissa 
pureudutaan naisiin kohdistuvan syrjinnän ja erilaisten väkivallan ilmenemismuotojen syihin 
koulutukseen ja tiedostamisen lisäämiseen, valtiosta riippumattomien järjestöjen ja 
naisjärjestöjen vahvistamiseen ja väkivallan uhreiksi joutuneiden naisten suojeluun liittyvillä 
toimilla. Yhteisön talousarviosta voidaan tukea myös tasavertaisten mahdollisuuksien 
edistämistä naisten ja miesten välillä Euroopan unionin jäsenvaltioissa. 
Tasavertaiset mahdollisuudet ovat tärkeitä erityisesti nuorempien sukupolvien kannalta, ja 
tämä ulottuvuus otetaan huomioon useissa toimissa etenkin koulutukseen liittyvien toimen­
piteiden muodossa. Niiden tavoitteet liittyvät yksilön kehittymisen eri vaiheisiin ja näkö­
kohtiin olipa kyse sosiaaliseen, taloudelliseen ja poliittiseen elämään osallistumisen edistä­
misestä tai yksilön suojelusta ja kuntoutuksesta väkivaltatilanteen jälkeen. 
Määrättyjä yhteiskunnallisia ryhmiä kohtaan harjoitettu suvaitsemattomuus ja monenlainen 
syrjintä on perusteena toiminnassa, jossa käytetään vastaavanlaista lähestymistapaa; toisaalta 
kyse on yksilöiden suojelusta ja heidän oikeuksiensa puolustamisesta ja toisaalta heidän 
yhteiskunnallisen asemansa parantamisesta. Nämä kaksi tavoitetta on pakolaisiin, hätäsiir­
tolaisiin ja kansallisiin vähemmistöihin liittyvillä hankkeilla erityisesti Keski- ja Itä-Euroo-
passa. Niiden ansiosta voidaan torjua syrjintää voimassa olevan lainsäädännön tasolla 
asianomaisissa maissa sekä järjestää tiedotuskampanjoita ja tiedostamista lisääviä kam­
panjoita kyseisiin ryhmiin kohdistuvien ennakkoluulojen poistamiseksi. 
Yhteisön rajojen sisällä rotusyrjinnän ja muukalaisvihan torjunta kattaa niiden kaikki sellai­
set ilmenemismuodot, joita muutaman vuoden aikana on todettu Euroopan alueella. Yh­
teisön toimet lisäävät alan kansalliseen toimintaan eurooppalaisen ulottuvuuden ja edellyttä, 
vät kansainvälisten ja alueellisten järjestöjen yhtenäistä toimintaa asiassa. Myös yhteisön 
toimielimet ja jäsenvaltiot ovat lähteneet toimimaan asian puolesta. Toimintakehys on 
määritelty Wienissä kokoontuneen Eurooppa-neuvoston hyväksymässä kokonaisstrategiassa, 
ja sen perusteella on syvennetty keskusteluja käytettävistä keinoista. Korfulla kesäkuussa 
1994 kokoontunut Eurooppa-neuvosto antoi merkittävistä henkilöistä muodostetun neuvoa-
antavan komitean tehtäväksi hallitusten ja yhteiskuntaa edustavien eri toimijoiden yhteistyötä 
koskevien suositusten laatimisen; kesäkuussa 1995 sitä pyydettiin selvittämään tiiviissä 
yhteydessä Euroopan neuvoston kanssa mahdollisuudet rotusyrjintään ja muukalaisvihaan 
liittyvien kysymysten eurooppalaisen havainnointikeskuksen perustamiseksi. Samanaikaisesti 
20 
on toteutettu jäsenvaltioiden toimintaa täydentäviä yhteisön toimia erityisesti kasvatuksen, 
koulutuksen ja tiedotusvälineiden tiedottamisen aloilla. Etusijalla on pidetty valtiosta 
riippumattomien järjestöjen ja siirtolaisjärjestöjen toteuttamia kokeiluhankkeita. Hankkeena 
"Kaupungit rotusyrjintää vastaan" on käynnistetty uusi aloite tukemaan pientä määrää 
paikallisia aloitteita, joilla pyritään kannustamaan paikallisen tason kumppaneiden 
kannustamiseksi toimimaan kolmella ensisijaisella aihealueella, joita ovat rorusyrjintään 
liittyvän väkivallan ja nuorisorikollisuuden ennaltaehkäisy, useiden toimistojen laatima 
rotusyrjintään liittyvien tapausten havainnointimenettely sekä vastuullisen kansalaisuuden ja 
paikallisen tason kansanvallan edistäminen monikulttuurisissa yhteiskunnissa. Kasvatukseen 
ja nuorisoon erityisesti liittyvillä yhteisön toimintaohjelmilla (Leonardo, Socrates, Nuorten 
Eurooppa III) osallistutaan myös suvaitsemattomuuden eri ilmenemismuotojen torjuntaan. 
Joulukuussa 1995 komissio antoi rotusyrjinnästä, muukalaisvihasta ja juutalaisvastaisuudesta 
tiedonannon, johon liittyi neuvoston ehdotus vuoden 1997 nimittämiseksi "Euroopan 
rasisminvastaiseksi teemavuodeksi". Tiedonannossa on pyritty yhteensovittamaan komission 
toiminta alalla ja kuvaamaan sitä toimintaa, jota komissio aikoo tulevaisuudessa sillä toteut­
taa. 
1.3.4- Valtiosta riippumattomien järjestöjen sekä paikallisten yhdistysten ja ryhmien vahvis­
taminen 
Kumppanuus kansalaisyhteiskunnan eri tahojen, erityisesti valtiosta riippumattomien järjes­
töjen sekä paikallisten yhdistysten ja ryhmien kanssa ihmisoikeuksien puolustamiseksi on 
ratkaisevan tärkeä tekijä yhteisön tukemien toimien onnistumiselle ihmisoikeuksien edistä­
misessä. Valtiosta riippumattomien järjestöjen osuus kansalaisoikeuksien ja poliittisten 
oikeuksien sekä taloudellisten, sosiaalisten ja sivistyksellisten oikeuksien edistämisessä on 
kasvanut vähitellen ja laajentunut sellaisille uusille aloille kuin heikompiosaisten väestöryh­
mien oikeuksien puolustaminen, demokraattisten vapauksien edistäminen ja vaalitapahtumi-
en tukeminen. Samanaikaisesti on tuettu merkittävässä määrin valtiosta riippumattomien 
järjestöjen perustamista ja lujittamista keskeisenä osana moniarvoista ja kansanvaltaista 
kansalaisyhteiskuntaa. 
Suuri osa yhteisön talousarviosta tuetuista toimista ihmisoikeuksien alalla on tarkoitettu 
valtiosta riippumattomalle alalle, jota tuetaan suoraan ja jolle uskotaan kyseisellä alalla sekä 
Euroopan unionin piirissä tärkeinä pidettyjen hankkeiden toteutus. Koska valtiosta 
riippumattomilla järjestöillä on ratkaiseva tehtävä kansanvaltaistamiskehityksessä ja sosiaa­
lisessa ja taloudellisessa kehityksessä, huomattava osa varoista käytetään kyseisten järjestö­
jen ja muiden kansalaisyhteiskunnan osien vahvistamiseen ja vakiinnuttamiseen. Pääasiassa 
kyse on järjestöjen rakenteiden, organisaatiomallin ja toimintakyvyn parantamisesta välittö, 
män tuen tai niiden tarpeita ja tärkeinä pitämiä näkökohtia vastaavan koulutustoiminnan 
avulla. Uusia menettelyjä on otettu käyttöön esimerkiksi Kroatiassa toteutetussa hankkeessa 
"Centre for Non Governemental Development" jolla on tarkoitus parantaa valtiosta riippu­
mattomien järjestöjen asiantuntemusta tarjoamalla niille niiden tehtävään liittyvää koulutus­
ta, tietoa ja tukea. Sillä tavoin on tarkoitus luoda keinot, joiden avulla valtiosta riippumaton 
ala voi laadukkaalla toiminnalla vahvistaa olemassaolonsa oikeutuksen yhteiskunnassa ja 
alkaa itse huolehtia itsestään omien koulutus-, tiedonvälitys- ja rahoitusrakenteidensa turvin. 
Yhteisön avustuksissa valtiosta riippumattomille järjestöille ja kansalaisyhteiskunnalle laa-
21 
22 
jasti ottaen pyritään ottamaan huomioon jatkuvuus. Niinpä on myönnetty huomattavan 
suurta tukea chileläisten järjestöjen verkoston perustamiseen, joka jo aikaisemmin on saanut 
yhteisön tukea. Kyseisellä hankkeella pyritään erityisesti lisäämään verkostosta vastaavan 
henkilöstön pätevyyttä asioissa, jotka liittyvät kansanvallan menettelytapoihin. Laaja 
kansalaisyhteiskunnan kehittämiseen arabimaailmassa suunnattu avustusohjelma, jolla on 
tarkoitus lisätä valtiosta riippumattomien järjestöjen toimintakykyä erityisesti koulutuksen 
avulla, muodostaa pitkälle tulevaisuuteen vaikuttavan toimen toisen vaiheen. Valtiosta 
riippumattomilla järjestöillä on erityiset ominaispiirteensä, eikä niitä voida tarkastella 
ainoastaan yhden toimintatavan mukaan, ja siksi on otettu käyttöön menettelytapoja, joissa 
järjestöjen tarpeet voidaan ottaa huomioon hyvin joustavasti. Siten on yhteisön tuen turvin 
voitu perustaa erityisrahasto, josta avustetaan ihmisoikeuksien puolustamiseen liittyvien 
mikrohankkeiden toteuttamista. 
Kansalaisyhteiskunnan kansanvaltaistamisen tukemisessa otetaan huomioon myös sosiaalis­
taloudelliset rakenteet, joilla on ratkaiseva merkitys kansanvallan kehittymiselle asianomai­
sissa maissa. Demokratiaa tukevien Phare- ja Tacis-ohjelmien kehyksessä toteutetaan Slo­
venian ja Venäjän kauppakamarien uudistusohjelma, johon liittyen myönnetään teknistä 
apua, järjestetään koulutusta sekä kehitetään kauppakamarien toimintoja erityisesti kansan­
valtaa ja markkinataloutta käsittelevissä seminaareissa. Useat etenkin Baltian maissa, Slo­
veniassa, Romaniassa, Venäjällä, Mongoliassa ja entisen Jugoslavian alueella käynnistetyt 
hankkeet on tarkoitettu ammattiliitoille, ja hankkeilla pyritään ensisijassa lujittamaan niiden 
rakenteita ja saamaan ne tietoisiksi vastuustaan kansanvaltaan ja markkinatalouteen liitty, 
vissä kysymyksissä. 
Avustuksia on myönnetty merkittävästi myös sellaisten paikallisen tai kansallisen tason 
institutionaalisten tahojen vahvistamiseen, jotka ovat sitoutuneet erityiseen vastuuseen tai 
joille sellaista kuuluu ihmisoikeuksien ja kansanvallan periaatteiden edistämisessä ja kunni­
oittamisessa. Tämä koskee aivan erityisesti Latinalaista Amerikkaa, jossa useilla hankkeilla 
tuetaan sellaisia paikallisia elimiä, joilla on omia vastuutehtäviä oikeushallinnon alalla. 
Pyrkimys tuoda toiminta mahdollisimman lähelle kansalaisia, heidän huoliaan ja pyrkimyk, 
siään on perusajatuksena eräässä Costa Ricassa toteutetussa hankkeessa, jossa yhdistyvät 
yksilöiden oikeuksiin liittyvät tiedotus- ja tiedostamisen edistämiskampanjat sekä kansalais­
ten puolustamiseen ja paikallisen elämän eri puoliin osallistumiseen liittyvien verkostojen 
vakiinnuttaminen. Samaa lähestymistapaa sovelletaan myös eräässä Keski-Amerikkaan 
liittyvässä hankkeessa, jossa muun muassa pyritään hyödyntämään valtiosta riippumattomien 
järjestöjen kokemusta julkishallinnon uusien järjestelmien toiminnassa. 
Tukea valtiosta riippumattomalle alalle sovelletaan erilaisilla toiminta-aloilla. Se on tar­
koitettu yhtä hyvin määrättyjen yhteiskunnallisten ryhmien hyväksi toimiville järjestöille 
kuin erityisiin aihepiireihin keskittyville yhdistyksille tai ryhmille. Maailman naistenkonfe-
renssin yhteydessä kohdennettiin huomattavan suurta tukea valtiosta riippumattomille järjes, 
töille ja naisjärjestöille, jotta ne saattoivat valmistautua ja osallistua kokoukseen, jossa 
niiden osuus oli olennaisen tärkeä. Tuen piiriin kuului järjestöjä Euroopasta, Latinalaisesta 
Amerikasta sekä Lomé IV -sopimuksen kattamalta alueelta. Siihen liittyy aloitteita, joilla 
pyritään edistämään naisyhdistysten ja -järjestöjen verkostojen perustamista, kuten 
paikallisista vastuutehtävistä huolehtivien naisten verkoston muodostaminen Chilessä sekä 
22 
venäläisten ja t ekkiläisten naisjärjestöjen verkoston toiminnan laajentaminen ja va­
kiinnuttaminen. Myös nuorisojärjestöt ovat saaneet tukea demokraattista osallistumista 
käsittelevien, kansalaiskasvatukseen tai tiedostamisen lisäämiseen liittyvien toimintaohjel­
mien kehyksessä (Keski- ja Itä-Eurooppa, Georgia). Hankkeita on kohdennettu myös 
vammaisten hyväksi toimiville järjestöille (Slovakia). Demokratiaa tukevien Phare-ja Tacis-
ohjelmien kehyksessä on myönnetty huomattava avustus ympäristönsuojelun alalla toimiville 
valtiosta riippumattomille järjestöille. 
Valtiosta riippumattomien järjestöjen ja muiden kansalaisyhteiskunnan tahojen toimintaky­
vyn tehostaminen perustuu ennen kaikkea niiden toiminnan kehittämiseksi käynnistettyihin 
hankkeisiin. Se näkyy aloitteina, joilla pyritään edistämään valtiosta riippumattomien 
järjestöjen kasvatuksellista tehtävää (Viro, Latvia) lisäämällä niiden pätevyyttä ja asiantun­
temusta kansanvaltaistamiskehitykseen liittyvissä aiheissa ja edistämällä valtioidenvälistä 
kokemusten vaihtoa ja yhteydenpitoa. Demokratiaa tukevien Phare- ja Tacis- ohjelmien 
kehyksessä tämäntyyppiseen toimintaan kuuluu vaihto- ja vierailujaksoja Euroopan unionin 
jäsenvaltioissa; niinpä Puolasta tehdään paikallisten rakenteiden vahvistamista silmällä 
pitäen opintokäyntejä vastaaviin Espanjan yksiköihin sekä Virossa ja Latviassa parannetaan 
valtiosta riippumattomia koulutusrakenteita moninaisten toimintojen avulla, joihin kuuluu 
opintokäyntejä eri jäsenvaltioissa. 
Ensiarvoisen tärkeää on myös se, että valtiosta riippumattomat järjestöt ja kansalaisyhteis­
kunnan muut toimijat hankkivat myönteistä kokemusta suhteissaan kansallisiin tai paikalli­
siin viranomaisiin. Erityisesti pidetään tärkeänä yhteistyösuhteiden kehittämistä poliittisen 
kansanedustuksen ja kansalaisyhteiskunnan eri toimijoiden välille. Tuettujen hankkeiden 
kautta voidaan tehostaa eri tahojen yhteisvaikutusta, kun pyritään yhteisiin tavoitteisiin. 
Tämä on yksi luonteenomainen piirre Latinalaisessa Amerikassa toteutetuissa aloitteissa, 
jotka liittyvät oikeuteen, rankaisemattomuuteen ja julkiseen hallintoon laajasti ottaen. Se on 
myös yksi pääajatuksista demokratiaa tukevien Phare- ja Tacis- ohjelmien kehyksessä 
tuetuissa aloitteissa, joita ovat koulutusjakso, johon osallistuu julkisen vallan edustajia sekä 
valtiosta riippumattomien järjestöjen sekä yhdistysten vastuuhenkilöitä ja jossa käsitellään 
molempia tahoja yhteisesti kiinnostavia aiheita yhdistämällä yhteiskunnallinen uudistus ja 
kansanvallan kehittyminen toisiinsa, sekä koulutus- ja yleistajuistamisjakso, jonka aiheena 
ovat valtiosta riippumattomien järjestöjen ja julkisen alan suhteet kansanvallan kehyksessä. 
Tällainen toiminta yhdistyy hankkeisiin, joilla lisätään valtiosta riippumattomien järjestöjen 
osuutta lainlaadintaprosessissa, olipa kyse niiden toiminta-alasta tai niiden asemaan ja 
olemassaolon edellytyksiin liittyvistä lainsäädännöllisistä näkökohdista (erityisesti Virossa ja 
Mongoliassa). Muissa toimissa, kuten Venäjällä toteutettavassa koehankkeessa, keskitytään 
parantamaan valtiosta riippumattomien järjestöjen kykyä kehittää kumppanuussuhteita 
paikallisten viranomaisten kanssa aivan erityisesti sellaisissa poliittisissa yhteyksissä, joihin 
ei liity paikallishallinnon perinteitä. 
Valtiosta riippumattomien järjestöjen panoksen merkitys ihmisoikeuksien ja kansanvallan 
periaatteiden edistämiselle ilmenee eri kansainvälisillä foorumeilla toimiville järjestöille 
myönnetyn tuen huomattavan suurena määränä. Tämä koskee erityisesti Pekingin konfe­
renssia varten toteutettuja aloitteita valtiosta riippumattomien järjestöjen ja naisjärjestöjen 
hyväksi, mutta myös erityisiä yhteensovittamis-ja avustushankkeita, jotka liittyvät Yhdis­
tyneiden Kansakuntien päättävien elinten kuultavaksi toimitettuja valtiosta riippumattomien 
23 
24 
järjestöjen edustajia. Toisessa vastaavanlaisessa hankkeessa kehitetään koulutukseen, val­
vontaan ja tiedostamisen lisäämiseen liittyviä toimintamuotoja valtiosta riippumattoman alan 
panoksen vahvistamiseksi Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön (Etyj) eri elinten 
työssä. 
1.4 Kansalaisrauhan palauttamiseen tähtäävien, luottamusta edistävien toimenpiteiden 
tukeminen 
Kansainvälinen yhteisö tiedostaa yhä enemmän sen vaikutuksen, joka ihmisoikeuksilla on 
kansainväliseen ja alueelliseen rauhaan ja turvallisuuteen sekä jonkin maan kokonaistilan­
teeseen, sen poliittiseen vakauteen ja sen sosiaaliseen ja taloudelliseen kehitykseen. Tähän 
tiedostamiseen liittyy kasvanut kiinnostus ennaltaehkäisyn näkökohtiin ihmisoikeuksien 
kunnioittamisen ja kansanvallan periaatteiden edistämiseksi toteutetuissa toimissa. Samaan 
aikaan, pyrittäessä toimimaan mahdollisimman varhaisessa vaiheessa ja saamaan aikaan kes, 
täviä tuloksia on kehitetty toimia, jossa erityisesti rauhanprosessiin liittyvään tukeen 
yhdistetään toimenpiteitä, joilla edistetään rauhan edellytyksiä luovia suvaitsevaisuuden, 
sovinnonhalun ja keskinäisen kunnioittamisen arvoja. 
1.4.1 -Selkkausten ennaltaehkäisy 
Ennaltaehkäisyn käsite ei ole uusi, ja se sisältyy väistämättä kaikkeen ihmisoikeuksia 
koskevaan politiikkaan. Aiheen tarkastelun syventämisen seurauksena siihen on kuitenkin 
kehitetty kokonaisvaltainen ja moniulotteinen lähestymistapa (ihmisoikeudet, kehitys, 
ympäristö), ja on erotettu uusia näköaloja, joihin jäljempänä kuvatut uudet aloitteet liittyvät. 
Useissa yhteisön tukemissa hankkeissa esitetään sovinnonteon ja selkkausten selvittämisen 
tekniikoiden oppimiseen liittyviä näkemyksiä. Niissä kiinnitetään myös tyypillisesti huo­
miota ihmisoikeuksien edistämisen, kansalaisyhteiskunnan aktivoimisen ja rauhan arvojen 
edistämisen välisiin yhteyksiin. Unkarissa toteutettu hanke, johon kuuluu paikallisen tason 
julkishallintoa käsitteleviä aiheita koskevaa monenlaista koulutustoimintaa, valottaa erityi, 
sellä tavalla pyrkimystä yksimielisyyteen, yhteisten neuvottelujen menettelytapoja ja yh­
teiskunnallisten selkkausten hallintaa. Samassa hengessä edistetään Nicaraguassa eräällä 
aloitteella kansallista yksimielisyyttä ja yhteisöllisen yhteisvastuun eri muotoja lisäämällä 
erityisesti kokemusten vaihtoa taloudellisessa, sosiaalisessa ja poliittisessa elämässä. Ohjel­
massa, jolla pyritään lisäämään kansalaisyhteiskunnan panosta kansanvallan vakiinnuttami­
sessa Peruun, on kolme ensisijaista aihetta: oikeushallintoja kansanvalta, kansalaisturvalli-
suus ja kansanvalta sekä kansalaisten osallistuminen yleisiin asioihin. Kasvatuksellinen 
näkökohta on määräävä useita Kazakstanin kaupunkeja koskevassa hankkeessa, johon 
sisältyy selkkausten ratkaisemiseen ja kriisinhallintaan liittyviä koulutus- ja tiedotustoimin­
toja. Tähän hankkeeseen, johon sisältyy "Centre on Peace-Building and Conflict resolution" 
-keskuksen avaaminen Almatyyn, liittyy myös kursseja, seminaareja ja pyöreän pöydän 
keskusteluja valtiosta riippumattoman alan toiminnan tehostamiseksi. 
Ihmisoikeuksien ja rauhan hyväksi tehtävän toiminnan ennaltaehkäisevään puoleen liittyvän 
tarkastelun syventäminen on suunnannut yhteisön tukea hankkeisiin, joihin sisältyy uudis-
tuksellisia toimintatapoja. Niinpä alueellisille toimijoille ja järjestöille suunnatussa monen 
24 
alueen hankkeessa on keskeisellä sijalla selkkausten ratkaisukyvyn, nopean hälytyksen ja 
ennaltaehkäisevän diplomatian kehittäminen, jotta selkkaukset voitaisiin selvittää ennen 
väkivaltaisuuksien puhkeamista. Kriisi- tai hälytystilanteessa on tärkeintä kyetä toimimaan 
välittömästi, ja yhdessä uudessa hankkeessa tarjotaan erilaisia toimintakeinoja (erityisesti 
arviointitoimien käynnistäminen, erikoiskirjeenvaihtajien käyttö), jotka mahdollistavat 
toimimisen jo ennen selkkauksen syntyä. 
Yhteisön tukea on myönnetty myös rauhanprosesseja tukeville erityisaloitteille. Niihin 
liittyy vahvasti kasvatuksellinen näkökohta: rauhaan, sovinnon tekoon ja kansanvaltaan 
liittyvät koulutusohjelmat Nicaraguassa ja Salvadorissa, Lusakan rauhansopimusta käsitte, 
levät kansalaiskasvatus- ja yleistajuistamistyöryhmät Angolassa, Gazan kaistan ja Länsiran­
nan palestiinalaisten kouluttaminen harjoittelujaksojen muodossa yhteisölliseen ja sosiaali­
seen työhön ihmisoikeuksien alalla ("rauhan harjoittelijat"), Guatemalan rauhanprosessiin 
kuuluville laitoksille ja valtiosta riippumattomille järjestöille suunnattu koulutus. 
Vakaviin ia jatkuviin ihmisoikeusloukkauksiin liittyvissä tilanteissa on kehitetty uusia toi­
mintatapoja. Niinpä Euroopan yhteisö osallistui ihmisoikeustarkkailijoista muodostetun 
valtuuskunnan lähettämiseen Ruandaan; valtuuskunnan työtä edelsi valmistelevan valtuus­
kunnan työ maaliskuussa 1995, ja sen toimiaikaa pidennettiin tammikuun 15 päivään 1996. 
Toimella pyritään tuomaan puolueeton osapuoli tilanteeseen, jossa ihmisten perusoikeuksiin 
kohdistuu vakavia ja jatkuvia loukkauksia, sekä rauhoittamaan kireää tilannetta ja tarpeen 
vaatiessa helpottamaan pakolaisten paluuta. Se toteutetaan Yhdistyneiden Kansakuntien 
ihmisoikeuksista vastaavan pääkomissaarin suojeluksessa Yhdistyneiden Kansakuntien 
tehtävän kehyksessä yhteydessä Geneven ihmisoikeuskeskukseen. Talousarvion luvusta B7-
52 on voitu myös tukea viiden tarkkailijan lähettämistä Burundiin; tarkkailijat osallistuvat 
luottamuksen ja turvallisuuden ilmapiirin palauttamiseen väestön keskuudessa avustamalla 
Yhdistyneiden Kansakuntien ihmisoikeusraportoijaa sekä suunnittelemalla ja toteuttamalla 
ihmisoikeuksiin liittyviä ohjelmia. Vastaavalla tavalla, osana lokakuussa 1995 annetun 
neuvoston yhteisen kannan täytäntöönpanoa sisältyy Angolassa toteutettavan toiminta­
ohjelman yhteen kohtaan ihmisoikeuksiin liittyvän tarkkailun toteutus Yhdistyneiden Kan­
sakuntien tarkastustoiminnan kehyksessä (UNAVEM III). 
1.4.2 - Vakaviin humanitaarisen oikeuden loukkauksiin ja vakaviin ihmisoikeuslouk­
kauksiin syyllistyneiden rankaisemattomuutta vastustavan toiminnan tukeminen 
Ennaltaehkäiseviin toimiin sisältyy myös pakkokeinoja, erityisesti tilanteissa, joissa vakaviin 
loukkauksiin syyllistyneet pitävät yllä epävarmuutta, joka on omiaan synnyttämään uusia 
väkivaltaisuuksia. Kyseisten ilmiöiden vakavuuden johdosta on muun muassa perustettu 
entisen Jugoslavian aluetta ja Ruandaa varten tilapäiset kansainväliset rikosasioita 
käsittelevät tuomioistuimet, joiden tehtävänä on tuomita vakaviin ihmisoikeusloukkauksiin ja 
kansainvälisen humanitaarisen oikeuden rikkomiseen syyllistyneet henkilöt. Euroopan 
unioni on tukenut tarmokkaasti kyseisiä kansainvälisen oikeuden kannalta merkittäviä 
innovaatioita, ja töiden aloittamista helpottamaan on kohdennettu komission erityisaloitteita. 
Kahden tilapäisen tuomioistuimen työhön myönnetyn yhteisön avustuksen ansiosta on 
erikoistuneille, valtiosta riippumattomille järjestöille voitu uskoa erityisiin näkökohtiin 
25 ' 
26 
tarkoitettujen tukitoimien toteuttaminen; kyseessä on todistamaan tulleiden uhrien suojelu ja 
tukeminen, 15 oikeusavustajan asettaminen käyttöön, tuomioistuimen tehtävästä tiedotta­
minen, uusien todisteiden keräämiseen tähtäävät toimet, dokumentointikeskuksen ja tieto­
kannan perustaminen, tuomioistuimen työn tekninen seuranta, video-kokouspalvelun tarjo­
aminen ja niin edelleen. Nämä eri toimintamuodot vastaavat 3,1 miljoonan ecun suuruista 
rahoitussitoumusta. 
Euroopan parlamentin aloitteesta perustettiin vuonna 1995 uusi budjettikohta, johon varat­
tiin 300 000 ecua, ja se mahdollistaa erityisen tuen pysyvän kansainvälisen rikosasioita 
käsittelevän tuomioistuimen perustamisen hyväksi toimiville valtiosta riippumattomille 
järjestöille. Tuettu toiminta vaikuttaa osaltaan eurooppalaisen kannan muodostamiseen asias­
sa. Tämä näkyy suurelle yleisölle suunniteltuina tiedotuskampanjoina ja tiedostamisen 
edistämiskampanjoina sekä on taustalla toimissa, joilla pyritään luomaan yhteensovittamis-
ja yhteistyömekanismeja valtiosta riippumattomien järjestöjen, hallitusten, väliaikaisten 
tuomioistuinten ja Yhdistyneiden Kansakuntien järjestöjen välille siksi aikaa, kun pysyvän 
kansainvälisen tuomioistuimen perustamistyöt ovat kesken. 
1.4.3 - Asevoimia siviiliviranomaisenmääräysvaltaan ajavien kansallisten pyrkimysten 
tukeminen 
Talousarvion luvusta B7-52 voidaan tukea latinalais-amerikkalaisten maiden ponnisteluja 
turvallisuushenkilöstön ja asevoimien määräämiseksi siviiliviranomaisen alaisuuteen ja ky­
seisten tahojen tehtävien erottamiseksi demokraattisessa valtiossa. Tavoitteen toteutuminen 
perustuu suureksi osaksi koulutukseen, joten yhteisö on tukenut useita Keski-Amerikan, 
Andien alueen, Paraguayn ja Perun asevoimille suunnattuja koulutustoimia oikeusvaltion ja 
ihmisoikeuksien kunnioittamisen alalla. Vastaavia toimia on voitu tukea myös kansallisen 
poliisilaitoksen hyväksi Salvadorissa rahoitusavun ja teknisen avun varoista. 
Erityistä huomiota on kiinnitetty myös demobilisoitujen sotilaiden koulutukseen, kuten on 
tehty Nicaraguassa toteutetussa hankkeessa, jossa pyrkimyksenä on erityisesti sovinnon 
edistäminen ja demobilisoitujen sotilaiden sopeuttaminen yhteiskuntaan rauhaa ja selkkaus­
ten selvittämistä käsittelevän koulutuksen avulla 
Tiedottamiseen ja tiedostamisen lisäämiseen liittyy hankkeita, jotka pohjautuvat demokratiaa 
tukevan Phare-ohjelman kehyksessä tuettuihin aloitteisiin, ja ne on tarkoitettu kansain­
väliseen turvallisuuteen sekä asevoimien ja siviiliviranomaisten välisiin suhteisiin liittyvien 
kysymysten pohdiskelun edistämiseen. Niihin kuuluu Bulgariassa toteutettu hanke, jossa on 
kyse kansalaiskunnan erilaisten kohderyhmien perehdyttämisestä kansainvälisen turvalli­
suuden käsitteisiin. Eräässä toisessa, Virossa toteutetussa hankkeessa pyritään vahvistamaan 
sellaisia kansallisia järjestöjä, joita asevoimien ja siviiliviranomaisten väliset suhteet 
koskettavat. Hankkeen eri osissa on kyse aihetta koskevasta tiedostamisesta, tiedottamisesta 
ja mielipidetutkimuksesta sekä vertailevasta, siviili- ja sotilasviranomaisten välisiä suhteita 
Latviassa ja Liettuassa selvittävästä tutkimuksesta. 
1.5 - Kohderyhmiin kohdistetut aloitteet 
26 
1.5.1 - Erityissuojelua tarvitsevat ryhmät 
a. Lapset 
Lapsen oikeudet sisältyvät olennaisena osana ihmisoikeuksiin. Koska lapset tarvitsevat 
erityistä suojelua, on ihmisoikeuksien suojelua edistävää kansainvälistä normistoa täydennet­
ty lapsen oikeuksiin ja lapsen hyvinvointiin liittyvällä erityisasiakirjalla. Yhdistyneiden 
Kansakuntien yleissopimus lapsen oikeuksista, joka tuli voimaan syyskuun 2 päivänä 1990 
ja on nykyisin laajalti ratifioitu, koskee lasten kansalaisoikeuksia ja yksilöllisiä vapauksia, 
taloudellisia, sosiaalisia ja sivistyksellisiä oikeuksia sekä lasten oikeutta suojeluun kaiken­
laista väkivaltaa vastaan. 
Kasvatus on keskeisellä sijalla toimittaessa lasten hyväksi, ja kasvatus- ja koulutustoiminta 
on etusijalla moniin yhteisön tukemiin hankkeisiin sisältyvissä lapsiin liittyvissä aloitteissa. 
Taistelu syrjintää, väkivaltaa ja suvaitsemattomuutta synnyttäviä ennakkoluuloja vastaan 
mahdollisimman varhaisessa vaiheessa on pitkäaikainen tehtävä, mutta vain sillä voidaan 
saavuttaa kestäviä ja ennaltaehkäiseviä vaikutuksia koko yhteiskunnassa. Siksi talousarvion 
luvussa B7-52 annetaan etusija hankkeille, jotka on tarkoitettu nuorimpien ikäryhmien 
kansalaiskasvatukseen sekä sellaisten kansanvallan arvojen opettamiseen nuorimmille, jotka 
liittyvät muiden kunnioittamiseen, osallistumiseen ja moniarvoisuuteen. Perua koskevassa 
toimessa pyritään rauhan ja suvaitsevaisuuden kulttuurin edistämiseksi lisäämään ihmisoi­
keuksiin ja kansanvallan toimintatapoihin liittyvää kasvatusta kouluopetuksessa. Demokra­
tiaa tukevan Tacis-ohjelman kehyksessä tuetussa uudessa aloitteessa tarkastellaan nimen­
omaisesti historian opetusmenetelmiä Venäjällä, ja se on osaltaan käynnistämässä keskuste­
lua kyseisen opetuksen uudistamisen keinoista. Liettuassa toteutetaan koehanke samanlaista 
lähestymistapaa käyttäen; siellä pyritään edistämään oppilaiden aktiivista osallistumista 
kansalaistoimintaan tuottamalla opetusaineistoa ja antamalla peruskoulun yläasteen ja lukion 
opettajille erityiskoulutusta. Samoin Puolassa voidaan 250:ssä peruskoulussa tai lukiossa 
annettavan kansalaiskasvatuksen ansiosta lisätä merkittävästi kansanvaltaan ja sen perus­
periaatteisiin liittyvää tiedostamista. Turkissa toteutettavan koulutusohjelman piiriin kuuluu 
1 200 peruskoulunopettajaa maan 12 maakunnasta. Osoituksena kasvatuksen tunnustetusta 
tärkeydestä on käynnistetty hankkeita, joiden tavoitteena on ihmisoikeuksiin ja kansanval­
taan liittyvien näkökohtien opetuksen liittäminen opetusohjelmiin (Panama, Honduras, Peru) 
tai opetusohjelmien valmistelussa tarvittavan teknisen avun toimittaminen asianomaisille 
ministeriöille (Tunisia). Venäjällä toteutetun toimen kaltaisissa hankkeissa korostetaan 
osallistumiseen ja yhteisvastuuseen liittyviä arvoja, erityisesti painotetaan vapaaehtoisuuden 
merkitystä yhteiskunnallisessa toiminnassa. 
Lasten joutuminen monenlaisen väkivallan kohteeksi on antanut aiheen lukuisiin aloitteisiin 
kaikkialla maailmassa. Intiassa yhteisö on tukenut ohjelmaa, jolla pyritään lisäämään lasten 
tekemään työhön liittyvää tiedostamista ja jonka pidemmän aikavälin tavoitteena on lapsityö­
voiman käytön lopettaminen. Ohjelman toisessa vaiheessa on tarkoitus ehdottaa vaih­
toehtoisia ratkaisutapoja lapsityövoimaa käyttäville. Lukutaidon ja oikeuden puuttumiseen 
liittyvän tilanteen parantamiseksi Haitissa on tarkoitus toteuttaa käytännön toimissa monen­
laisia toimenpiteitä, joilla tähdätään katulasten sopeuttamiseen yhteiskuntaan (luku- ja 
kirjoitustaidon opettaminen, koulunkäynnin aloittaminen uudelleen, perheille suunnattu 
27 
28 
tiedottaminen jne). Perussa toteutetaan toimia, joihin sisältyy kokonaisvaltainen, niin 
oikeudellinen kuin psykososiaalinen ja lääkinnällinenkin apu alaikäisille, joita syytetään 
rikollisista toimista tai jotka ovat kidutuksen tai muun huonon kohtelun uhreja. Toimintaan 
liittyy tiedotuskampanjoiden ja tiedostamiseen lisäämiseen tähtäävien kampanjoiden järjes­
täminen. Argentiinassa tuetaan yhteisön varoin erityisaloitetta, joka on tarkoitettu sellaisten 
tutkimusten ja lainmukaisten toimien tukemiseen, joiden pohjalta voidaan avustaa poliitti­
sista syistä kadonneiden lasten perheitä. Edelleen Argentiinaan liittyy lisätoimi, jossa on 
tarkoitus toimittaa lääkinnällistä, oikeudellista, psykologista, kasvatuksellista ja sosiaalista 
apua 140 nuorelle, jotka tulevat sotilasdiktatuurin tukahdutuksen uhreiksi joutuneista per­
heistä. Samanlaista lähestymistapaa käytetään Bosnian lapsille suunnatussa hankkeessa 
Sloveniassa. Kroatiaan liittyvässä hankkeessa kokeillaan ryhmäterapiamenetelmiä kahdella 
6—12-vuotiaista lapsista kootulla ryhmällä; mikäli menetelmä osoittautuu hyväksi, sitä 
voidaan soveltaa laajemmassa mittakaavassa. Yhteisön tukea on myönnetty myös erityisoh­
jelmille, jotka koskevat entisen Jugoslavian alueen leireillä olevia pakolaislapsia ja jotka 
tuovat nämä lapset suuren yleisön tietoisuuteen yleisesti. 
Yhteisön talousarviosta tuettiin sellaisen konferenssin järjestämistä, joka kokosi yhteen 
erityisen tehokkaasti väkivallan uhreiksi joutuneita lapsia auttaneita järjestöjä ja jonka 
pohjalta voitiin esittää joukko suosituksia aiheeseen liittyvän asiantuntemuksen lisäämiseksi, 
alalla toimivien järjestöjen toiminnan yhteensovittamiseksi ja kriisitilanteissa nopean 
toiminnan mahdollistavien toiminnallisten menetelmien käyttöön ottamiseksi. Hallitusten ja 
valtiosta riippumattomien järjestöjen välisten yhteyksien merkitys lasten suojelemisessa 
Afrikan aseellisten selkkausten yhteydessä on aiheena Afrikkaan liittyvässä aloitteessa, 
johon sisältyy sarja alueellisia kokouksia sekä arviointitoimia, joiden päätteeksi järjestetään 
maailmankonferenssi. Eriytetymmin myönnettiin avustusta tuomareille tarkoitetun kansain­
välisen konferenssin järjestämiseen Pohjois-Irlannissa; sillä pyrittiin lisäämään äärimmäisiä 
väkivaltatilanteita kohtaamaan joutuneiden nuorten ongelmiin liittyvää ymmärtämystä. 
Yhteisön rahoituksen ansiosta myös Aasian, Latinalaisen Amerikan ja Afrikan valtiosta 
riippumattomien järjestöjen edustajat saattoivat osallistua ensimmäiseen lasten seksuaalista 
ja kaupallista hyväksikäyttöä käsittelevään kansainväliseen kongressiin, joka järjestettiin 
Ruotsissa elokuussa 1996. 
Koska lapsen oikeuksia koskeva yleissopimus on kaikkien yhteisön tukemien hankkeiden 
taustalla, kannattaa mainita uusi hanke, jolla pyritään määrittelemään todellisten tapausten 
pohjalta mittareita sen arvioimiseksi, missä määrin yleissopimusta lapsen oikeuksista on 
noudatettu. 
b. Kansalliset vähemmistöt 
Vähemmistökysymys on nykyään yksi kansainvälistä yhteisöä eniten askarruttavista ongel­
mista. Vuosikymmenen alusta lähtien se on korostunut yhä selvemmin ja sen johdosta 
Euroopan unioni muun muassa käynnisti toukokuussa 1994 erityisen kunnianhimoisen diplo­
maattisen aloitteen, jonka päätöksenä allekirjoitettiin maaliskuussa 1995 vakautussopimus, ja 
sen täytäntöönpano uskottiin Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestölle. Poliittisen 
julistuksen sisältävän vakautussopimuksen, johon liittyy luettelo noin 100 kahdenvälisestä 
sopimuksesta, tavoitteena on vakauden lujittaminen Euroopassa ennaltaehkäisevien 
28 
toimenpiteiden avulla edistämällä hyviä naapuruussuhteita, myös valtioiden rajoihin ja 
vähemmistöihin liittyvissä kysymyksissä. Järjestettiin kaksi pyöreän pöydän neuvottelua, 
toinen Baltian aluetta ja toinen muita Keski- ja Itä-Euroopan maita varten, ja niissä solmit­
tiin tärkeät sopimukset vähemmistöjen oikeusturvan varmistamiseksi valtioiden välillä. 
Aloite edellytti lisätoimenpiteitä, joihin on myönnetty huomattavan suurta rahoitustukea 
Phare-ohjelman ja demokratiaa tukevan Phare-ohjelman kehyksessä. 
Yksi Keski- ja Itä-Euroopassa vähemmistökysymyksen hoidossa todetuista merkittävistä 
puutteista on riittämätön vuoropuhelu toisaalta valtiollisten rakenteiden ja vähemmistöjen 
edustajien välillä ja toisaalta kysymyksessä toimivaltaisten alueen eri maiden valtiollisten 
toimistojen välillä. Tässä tarkoituksessa on demokratiaa tukevan Phare-ohjelman kehyksessä 
myönnetty tukea Euroopan neuvoston kanssa yhdessä toteutetulle aloitteelle, jonka 
tavoitteena on institutionaalisten suhteiden luominen vähemmistökysymyksessä toimivaltais­
ten, alueen valtioita edustavien valtiollisten yksiköiden välille. Kyse on ensisijassa 
jäsennellyn yhteistyön kehittämisestä asianomaisten valtiollisten toimistojen välille koulu­
tuksen, opintokäyntien ja teknisen avun muodossa. 
Oikeudellista apua koskevissa hankkeissa osallistutaan uskontoon liittyvän lainsäädännön yh­
tenäistämiseen Bulgariassa, Romaniassa ja Albaniassa pyrkimyksenä sen yhdenmukaista­
minen Euroopan ihmisoikeussopimuksen kanssa. Entisen Jugoslavian alueella toteutetussa 
toimessa annettiin oikeudellista apua suoraan etnisen syrjinnän uhreille samalla, kun helpo­
tettiin heidän oikeuksiensa edistämistä sekä osallistuttiin yhteisöjen välisen vuoropuhelun 
kehittämiseen. Vähemmistöjen suojelu edellyttää myös toimia, joilla edistetään asianomais­
ten ryhmien keskuudessa omiin oikeuksiin ja oman tilanteen eri näkökohtiin liittyvää tie­
dostamista. Tämäntyyppiseen toimintaan liittyy myös erityistoimia, joilla edistetään ole­
massa olevien verkostojen lähentämistä toisiinsa tavalla, joka tehostaa vähemmistöryhmien 
oikeuksien suojelua ja edistämistä. 
c. Alkuperäiskansat 
Kuten Euroopan parlamentti on vaatinut ja ottaen huomioon vuoden 1992 Rion maailman­
konferenssin päätelmät, on erityistä huomiota kiinnitetty alkuperäiskansojen asemaan 
tarkastellen ennen kaikkea väestön oikeuksia yhdessä ympäristökysymyksen kanssa. Tukea 
ovat saaneet konkreettiset ja uudistukselliset hankkeet, joilla pyritään tarjoamaan alkuperäis­
kansoille mahdollisuudet järjestäytyä, kanavoida vaatimuksiaan ja varmistaa, että niiden 
vaikutus kantaa entistä laajemmalle kansainvälisessä tarkastelussa, erityisesti Yhdistyneiden 
Kansakuntien piirissä. Alkuperäiskansoja varten on myös suunniteltu ihmisoikeusaihetta 
käsitteleviä työryhmiä, seminaareja ja koulutusohjelmia. 
d. Pakolaiset ia hätäsiirtolaiset 
Viimeaikaisten arvioiden mukaan maailmassa on nykyisin noin 20 miljoonaa pakolaista ja 
24 miljoonaa henkilöä, jotka ovat hätäsiirtolaisia omassa maassaan. Euroopan unioni tukee 
merkittävästi YK:n pakolaisasian pääkomissaarin viraston (HCR) toteuttamia toimia, ennen 
kaikkea vuonna 1992 perustetun Euroopan yhteisön humanitaarisen toimiston (ECHO) 
toiminnan kautta. Pakolaisasiain pääkomissaarin viraston ja Euroopan yhteisön välille 
luotiin yhteistyösuhteet joulukuussa 1993, ja niiden ansiosta on voitu tehostaa toimintaa, 
29 
30 
joka on ensisijassa ennaltaehkäisyä, hätäapua, suojelua, avustamista tai kestäviin ratkai­
suihin pääsyn edistämistä. Niinpä yhteisön talousarviosta on myönnetty kaikkiaan 345 
miljoonaa ecua maailman pakolaisten ja hätäsiirtolaisten hyväksi toteutettaviin toimiin. 
Euroopan unionin sisällä toteutetuissa toimissa yhteisön apu on kohdennettu koulutusoh­
jelmiin. Yksi esimerkki on turvapaikan hakijoiden vastaanottamisessa ja käsittelyssä mukana 
oleville tuomareille, poliiseille ja virkamiehille suunnatun koulutusjakson järjestämisen 
tukeminen Kreikassa. Eräällä toisella hankkeella pyritään edistämään eurooppalaisessa 
mittakaavassa sellaisten toimien yhteensovittamista, joiden tavoitteena on taistelua käyviltä 
alueilta pakenevien nuorten pakolaisten avustaminen, jotta he välttyisivät kotimaassaan 
pakolliselta värväykseltä armeijaan. Pakolaisten avustaminen on keskeisellä sijalla myös 
Valko-Venäjän, Venäjän ja Ukrainan käsittävässä hankkeessa, joka on tarkoitettu kyseisellä 
alalla toimivien valtiosta riippumattomien järjestöjen ja niiden aloitteiden yhteensovittamisen 
tukemiseen alueella. Vastaavanlaisessa hankkeessa on tarkoitus järjestää 600:11e 
pakolaiskysymyksessä toimivalle järjestölle Espanjassa ja Latinalaisessa Amerikassa mah­
dollisuus käyttää pakolaistilanteeseen ja pakolaisten suojelun eri näkökohtiin liittyvää 
arkistoaineistoa. Yhteisö tukee myös Saksassa toteutettavaa aloitetta, jossa on tarkoitus 
havainnoida tilannetta vankiloissa ja tehdä siitä selkoa painottuen erityisesti karkotusta 
odottavien turvapaikan hakijoiden tilanteeseen. 
Huomionarvoista on myös, että neljännen Lomén sopimuksen kehyksessä on kohdennettu 
erityistoimenpiteitä seitsemään maahan (Angola, Norsunluurannikko, Djibouti, Kenia, 
Malawi, Mosambik, Uganda) pakolaisten, kotimaahansa palautettujen henkilöiden ja hä­
täsiirtolaisten hyväksi yhteensä 13,58 miljoonalla eculla. 
Yhteisön talousarviosta voidaan tukea myös unionin jäsenvaltioissa sellaisten erikoistunei­
den keskusten perustamista ja toimintaa, jotka tarjoavat lääkinnällistä, sosiaalista ja psykolo­
gista apua ensisijassa kehitysmaista kotoisin oleville ja siellä kidutuksen tai muun huonon 
kohtelun uhreiksi joutuneille pakolaisille ja turvapaikan hakijoille. 
e. Vangit 
Tukea on toimitettu vangeille erityisesti kohdistetuille hankkeille; aihe on kiinnostanut myös 
Euroopan parlamenttia. Vangittuina oleville suunnatuissa kasvatuksellisissa toimissa on 
konkreettiset tavoitteet, joissa on kyse henkilöiden sopeuttamisesta uudelleen yhteiskuntaan. 
Venäjällä kasvatus ja koulutus ovat keskeisellä sijalla eräässä erityisen kunnianhimoisessa 
hankkeessa, joka koostuu useasta osasta: vangeille tarkoitetut kasvatus- ja tiedotta-
mispalvelut, vankeinhoitohenkilöstön koulutus, vankien lakisääteisestä edustamisesta ja 
uudistuskehityksen edistämisestä huolehtivien asianajajien verkoston perustaminen ja niin 
edelleen. Tiedostamisen lisäämiseksi suuren yleisön keskuudessa pyritään eräällä hankkeella 
levittämään mahdollisimman laajalti vankiloiden tilanteeseen liittyvää tietoa, joka on saatu 
paikan päällä tehtyjen selvitysten avulla. Talousarvion luvusta B7-52 tuetaan myös sellaisten 
toimien toteuttamista, joilla pyritään edistämään vankien oikeuksia Afrikassa. Toiminnan 
olennaisia osia ovat kasvatus ja tiedottaminen, ja niitä jatketaan aloitteilla, joissa tuetaan 
sellaisia valtiosta riippumattomia järjestöjä, jotka toimivat kriisitilanteissa ja toimivaltaisille 
afrikkalaisille päättäville elimille suunnatuissa kampanjoissa kansainvälisten ihmisoikeuksien 
30 
suojelua koskevien asiakirjojen ratifioimiseksi. Joihinkin hankkeisiin, kuten Palestiinaa 
koskevaan hankkeeseen, sisältyy vankien hyväksi tehtävää toimintaa, jossa on kyse 
oikeudellisesta avusta, ei ainoastaan heidän puolustuksensa kannalta, vaan myös liittyen 
vankilaolosuhteisiin. 
/. Kidutuksen uhrit 
Wienissä kesäkuussa 1993 pidetyn ihmisoikeuksien maailmankonferenssin loppuasiakirjassa 
kidutus määritellään kaikkein julmimmaksi ihmisarvon loukkaukseksi. Aihetta on käsitellyt 
myös Euroopan parlamentti, joka on perustanut erityisen budjettikohdan kidutuksen uhrien 
avustamista varten tavoitteena uhrien psyykkinen, fyysinen ja sosiaalinen kuntoutus. 
Määrärahojen, joita vuonna 1995 oli 5,5 miljoonaa ecua, ansiosta voidaan käyttää 
erikoistuneita järjestöjä paikallisten järjestöjen apuna koulutuksessa, toiminnan aloittami­
sessa ja toteutuksen alkuvaiheessa, kun on kyse koulutukseen, oikeudelliseen neuvontaan, 
sosiaalisiin selvityksiin ja avustuksiin liittyvistä toimista. Muut toimet liittyvät tiedostami­
seen, tutkimukseen ja dokumentointiin. Tukea on toimitettu myös sodan uhreille, kuten on 
tehty entisen Jugoslavian alueella, jossa toimintaa on tehostettu tänä vuonna. 
1.5.2 -Suojeluun ja tiedostamiseen liittyvien toimien ensisijaiset kohderyhmät 
a. Naiset 
Naiset ovat samanaikaisesti yksi yhteiskunnan huonompiosaisista ryhmistä ja yksi ryhmistä, 
joilla on siinä tärkeä tehtävä hoidettavanaan. Naisten perusoikeudet vahvistettiin uudelleen 
Wienin asiakirjassa olennaiseksi, erottamattomaksi ja jakamattomaksi osaksi yleisiä 
ihmisoikeuksia, ja naisen asema tunnustettiin ja esitettiin seikkaperäisesti syyskuussa 1995 
pidetyn Pekingin maailmankonferenssin julistuksessa ja toimintaohjelmassa. Kansainvälinen 
yhteisö vahvisti uudelleen, että naisten täysimääräinen ja tasavertainen osallistuminen 
poliittiseen, taloudelliseen ja sosiaaliseen elämään sekä sivistys- ja kulttuurielämään on 
välttämätöntä ja että naisten osallistumista päätöksentekoon on lisättävä kaikilla mainituilla 
aloilla. 
Yhteisön talousarviosta tuettiin lähes kahdella miljoonalla eculla etelän sekä myös Keski- ja 
Itä-Euroopan naisjärjestöjen ja valtiosta riippumattomien järjestöjen valmistautumista ia 
osallistumista Pekingin konferenssin eri vaiheisiin sekä valtiosta riippumattomien järjestöjen 
foorumiin, joka pidettiin samanaikaisesti. Siten Latinalaisen Amerikan ja Karibian maiden 
naisjärjestöjen 50 edustajaa saattoi osallistua konferenssin ja valtiosta riippumattomien 
järjestöjen foorumin työhön. Avustusta täydennettiin tarjoamalla koulutusta valtiosta 
riippumattomien järjestöjen edustajille ja järjestämällä valmistelevia kokouksia ja seminaa­
reja, joiden päätelmät tarkoitettiin osaksi konferenssin työtä. On myös käynnistetty ensim­
mäiset konferenssin tulosten täytäntöönpanoon suoraan liittyvistä aloitteista. Sellainen on 
valtiosta riippumattomille järjestöille Keniassa, Sambiassa ja Tansaniassa tarkoitettu naisten 
oikeuksia käsittelevä koulutusohjelma, jonka tavoitteena on pääasiassa saada ärjestöt 
tiedostamaan Pekingin konferenssin perusteella toiminnan kannalta ensisijaiset näkökohdat. 
Ennaltaehkäisyn ia suojelun näkökulmasta katsoen koulutus on etusijalla naisten hyväksi 
toteutettavassa toiminnassa. Aloitteita on tarkoitettu heikoimmassa asemassa olevien naisten 
muodostamille ryhmille, kuten Kolumbiassa hätäsiirtolaisiksi joutuneille tai yhteiskunnan 
31 
32 
reuna-alueilla eläville naisille tarkoitettu aloite, jossa yleisluonteisen koulutuksen ohella 
annetaan naisille tietoa heidän oikeuksistaan. Naisten oikeuksien puolustaminen on myös 
keskeisellä sijalla toiminnassa, joka koskee erityisesti uudelleenkoulutuskeskuksiin turvalli­
suussyistä suljettuja naisia Meksikossa. Demokratiaa tukevan Phare-ohjelman kehyksessä 
toteutettavassa hankkeessa on tarkoitus järjestää erityisistä aiheista (perhesuunnittelu, tiedo­
tusvälineet, kansanvallan käytäntö ja naisten oikeudet) koulutusjaksoja ja seminaareja puo­
lalaisille ja albanialaisille naisille. Turkkia koskevassa hankkeessa on keskeisenä naisiin 
kohdistunut väkivalta, ja siinä jaetaan tietoa erilaisista käytetyistä väkivallan muodoista sekä 
niistä mahdollisuuksista, joita naiset voivat käyttää puolustautuakseen. Toisenlaista 
lähestymistapaa käytetään Salvadorissa toteutettavassa uudessa hankkeessa, jossa koulute­
taan poliisin ja asevoimien henkilöstöä antamalla tietoa keinoista, joilla naisiin liittyviä 
väkivaltatilanteita voidaan torjua ja hoitaa. Talousarvion luku B7-52 mahdollistaa myös 
seksuaalisen väkivallan uhreiksi joutuneiden naisten hoitoon ja psykologiseen ja sosiaaliseen 
apuun liittyvien erityistoimien tukemisen ennen kaikkea entisen Jugoslavian alueella. 
Turkissa toteutettavaan hankkeeseen kuuluu hoidon lisäksi oikeusapua sekä suurelle yleisölle 
suunnattuja tiedottamistoimia. 
Joillakin toimilla pyritään saamaan kansalaisyhteiskunta ja ihmisoikeuksien puolustamiseen 
liittyvät järjestöt tiedostamaan paremmin naisiin kohdistuva väkivalta. Ennaltaehkäisyyn 
pyritään Puolassa ja T ekissä toteutettavassa ohjelmassa, jolla osaltaan tehostetaan paikal­
listen valtiosta riippumattomien järjestöjen toimintaa ensisijassa lehdistö- ja tiedotuskam­
panjan avulla sekä toimittamalla tietoja ja apua naiskaupan mahdollisille uhreille. Erään 
Karibian alueella käynnistetyn aloitteen tavoitteena on saada ihmisoikeuksien suojeluun 
liittyvät järjestöt ymmärtämään miesten ja naisten välisen tasa-arvon merkitys perusoikeuk­
sien suojelun yleisessä kehyksessä. 
Lukuisissa hankkeissa pyritään ensisijassa torjumaan naisiin kohdistuvaa syrjintää ia edistä, 
mään heidän osallistumistaan poliittiseen, sosiaaliseen ia taloudelliseen elämään. Marokossa 
toteutettava hanke mahdollistaa alkeisopetusjakson järjestämisen osana lukutaidottomuuden 
vähentämistä; lukutaidottomuus koskettaa lähes 80 prosenttia marokkolaisnaisista. Intiassa 
erääseen hankkeeseen kuuluu erityinen koulutusohjelma, jolla pyritään lisäämään naisten 
osallistumista poliittiseen päätöksentekoon valitsijoina ja myös valittuina edustajina. 
Chilessä kootaan eräässä hankkeessa yhteen 1 600 naista, joilla on poliittisia vastuutehtäviä 
paikallisella tasolla tarkoituksena saada heidät osallistumaan oman kokemuksensa pohjalta 
keskusteluun naisiin kohdistuvasta syrjinnästä poliittisessa kansanedustustoiminnassa. Eräs 
demokratiaa tukevien Phare- ja Tacis-ohjelmien kehyksessä nuorille naisille tarkoitettu 
ohjelma perustuu tiedostamista lisääviin ja erityiskoulutusta koskeviin toimiin, joiden 
tavoitteena on naisten osallistuminen tehokkaammin kansanvaltaistamiskehitykseen. Puolas­
sa toteutettavassa hankkeessa pyritään lisäämään naisten osallistumista talouselämään sekä 
vahvistamaan yhteisvastuun muotoja naisten verkostoja perustamalla ja naisliikkeiden ja -
järjestöjen toiminnalla. Sloveniassa toteutettava koulutusohjelma on tarkoitettu naisille, 
joiden tehtävänä on valvoa naisten etuja työpaikoilla ja ammattiliitoissa ja joiden on siksi 
huolehdittava aiheeseen liittyvän tiedostamisen lisäämisestä naisten keskuudessa erilaisissa 
yrityksissä. Tuzlan naisyhdistys on saanut Euroopan yhteisön tukea toimintaansa Bosnia-
Hertsegovinan naisten sosiaalisten, taloudellisten, poliittisten ja kulttuuristen oikeuksien 
32 
edistämiseksi. 
Naiset ovat usein aseellisten selkkausten ensimmäisiä uhreja, ja rauhan säilyttäminen tai 
palauttaminen onkin heidän kulttuurisen, poliittisen ja sosiaalisen vapauttamisensa ehdoton 
edellytys. Myös naisten panos rauhan säilymisessä on ensiarvoisen tärkeä, ja tässä hengessä 
eräällä koulutusohjelmalla pyritään saavuttamaan kaksi tavoitetta eli rauha ja naisten 
vapautuminen yhdistämällä israelilaiset ja palestiinalaiset naiset yhteisen opetus- ja tiedotus­
toiminnan avulla. 
Yhteisön talousarvio mahdollistaa myös naisten ja miesten välisten tasavertaisten mahdolli­
suuksien edistämisen tukemisen Euroopan unionin jäsenvaltioissa. Yhtäläisten mahdolli­
suuksien kolmannen toimintaohjelman (1991—1995) toteutus kattaa niin lainsäädännön 
kehittämisen ja soveltamisen kuin naisten yhdentämisen työmarkkinoihin ja naisten yhteis­
kunnallisen aseman parantamisen. Huomattavaa tukea on myönnetty myös Euroopan naisten 
lobbylle, joka on Euroopan unionin valtiosta riippumattomien naisjärjestöjen — kansallisten 
ja yhteiseurooppalaisten — suurin yhteensovittamiselin ja josta on tullut yhteisön korvaa­
maton kumppani kyseisellä alalla. Eurooppalaisille valtiosta riippumattomille järjestöille, 
joilla oli tarkka toimintaohjelma Pekingin konferenssin yhteydessä pidettyä valtiosta riippu­
mattomien järjestöjen foorumia varten, myönnettiin tukea 200 000 ecua, ja itse konferenssi 
sai yhteisöltä avustusta ensisijassa päivittäisen lehden julkaisemista varten. 
b. Toimittajat ja muut tiedonvälityksen ammattilaiset 
Toimittajille ja muille tiedonvälityksen ammattilaisille lankeaa erityinen vastuutehtävä 
kansanvaltaistamiskehityksessä. Lukuisissa hankkeissa on keskitytty heidän ammattitaitonsa 
parantamiseen, ammattietiikan opettamiseen, alan suunnitteluun ja kyseisten ammattilaisten 
sosiaalisen aseman parantamiseen. Samaan aikaan on erityisaloitteissa otettu huomioon 
toimittajien merkitys vaalitapahtumissa sekä heidän vastuunsa suvaitsevaisuuteen, rauhaan ja 
sovinnonhaluun liittyvien arvojen edistämisessä [tarkemmin kohdassa 1.3.1]. 
c. Tuomarit, asianajajat ja muu tuomioistuimiin liittyvä henkilöstö sekä 
vankeinhoitohenkilöstö 
Tuomioistuinjärjestelmien parantamiseen tai uudistamiseen myönnetystä tuesta suuri osa on 
kohdennettu toimiin, jotka on tarkoitettu tuomareille, asianajajille tai muulle tuomioistuimiin 
liittyvälle henkilöstölle. Kyseiset toimet muovautuvat asianomaisten maiden erityistarpeiden 
ja niiden tuomioistuinkäytäntöjen perinteiden mukaan. Tuomioistuinjärjestelmän uu­
distaminen edellyttää toimenpiteitä, joissa painotetaan peruskoulutusta kaikkein kiireelli-
simpien ongelmien ratkaisemiseksi. Yhteisön tuen ansiosta voidaan myös täydentää tuomi­
oistuinjärjestelmien nykyaikaistamiseen liittyviä uusia aloitteita tai nopeuttaa niiden toteutta­
mista. Tiettyjä aiheita (nuorisorikollisuus, lehdistöä koskevat rikokset ja niin edelleen) 
koskevan tiedostamisen lisääminen tuomareiden ja asianajajien keskuudessa on myös tärkeää 
[tarkemmin kohdassa 1.2.2]. 
d. Asevoimat, poliisi ja turvallisuushenkilöstö 
Asevoimilla, poliisilla ja turvallisuushenkilöstöllä on merkittävä yhteiskunnallinen tehtävä, 
erityisesti mitä tulee yksilön vapauksien kunnioittamiseen. Siksi on tärkeää suunnitella niitä 
33 
34 
varten perusoikeuksien kunnioittamiseen liittyviä tiedottamistoimia, joissa otetaan huomioon 
kyseisten tahojen tehtävien erityisluonne. Niinpä yhteisö on tukenut erästä alkuperäistä 
aloitetta vuodesta 1992 lähtien. Kyseessä on monivuotinen ihmisoikeuksien edistämistä 
Keski-Amerikassa koskeva ohjelma, jossa etusijalla ovat poliisin, asevoimien, oikeushal­
linnon ja vankeinhoitolaitoksen henkilöstölle kohdistetut koulutus- ja tiedottamishankkeet. 
Omaleimaisena piirteenä aloitteessa toteutuu tiivis yhteys ihmisoikeustilanteen arvioimisen 
sekä oikeudelliseen apuun ja tuomioistuinjärjestelmän tukemiseen liittyvien eri­
tyishankkeiden välillä. Vuonna 1995 tuettiin talousarvion luvusta B7-52 yhdeksää hanketta 
yhteensä 1 559 000 eculla. Toiminta on laajentunut vastaavanlaisena Etelä-Amerikan 
maihin. 
II. MAANTIETEELLINEN TARKASTELU 
Ihmisoikeuksien edistämisessä noudatettujen toimintalinjojen maantieteellinen 
kuvaus perustuu pääasiassa — mutta ei yksinomaan5 — talousarvion luvun B7-52 
määrärahojen jakautumiseen. Jäljempänä esitetyissä tiedoissa viitataan aihekohtaisessa 
kuvauksessa annettuihin yksityiskohtaisempiin selostuksiin. 
2.1 Kehitysmaat (Latinalaista Amerikkaa lukuunottamatta) 
a/- AKT-maat 
Viranomaisten työhön liittyvistä toimista suuressa osassa on kyse vaaliavun tai oikeusvaltion 
vahvistamista koskevien aloitteiden tukemisesta. 
Lähes 22 prosenttia budjettikohdasta B7-522 käytettävissä olleista varoista kohdennettiin 
vaaliapuun. Ensisijaisesti tuettiin Haitin, Ghanan ja Zairen vaalitapahtumia. Avustusmuotoja 
olivat tekninen apu, parlamentaarikkojen koulutus ja tarvikkeiden hankinnan rahoitus sekä 
välitön osallistuminen vaalitapahtumiin. 
Oikeusvaltion lujittamiseen kohdennettu tuki oli vuonna 1995 noin 33 prosenttia sellaisiin 
aloitteisiin myönnetyistä avustuksista kuin tuomioistuinjärjestelmän uudistaminen ja vakiin­
nuttaminen Burkina Fasossa, Ruandassa ja Haitilla, ihmisoikeuksien tarkkailutehtävät Ruan­
dassa, Burundissa ja Angolassa sekä institutionaalisten uudistusten tukeminen ja van-
kilajärjestelmän inhimillistämiseen tarkoitetut toimet. Ruandaan on kiinnitetty erityistä 
huomiota, siellä on toimitettu teknistä apua tuomioistuinjärjestelmän uudistamista varten ja 
tukea väliaikaista kansainvälistä tuomioistuinta varten sekä rahoitettu ihmisoikeuksien tark­
kailuun liittyviä tehtäviä. 
Kansalaisyhteiskunnan lujittamiseen tarkoitetuista toimista ovat etusijalla olleet ihmisoi­
keuksiin liittyvää tiedostamista lisäävät ja koulutusta koskevat toimet. Naisten tilanne ja 
lasten koulutus ovat olleet useiden aloitteiden aiheena. Kaikkein huonompiosaisten ryhmien 
Koska luvun kaksi aiheen mukaista budjettikohtaa mahdollistavat loimien tukemisen ilman maantieteellisiä rajoituksia. 
34 
osalta erityistä huomiota on kiinnitetty katulasten asemaan Haitissa. 
Euroopan yhteisö tuki 125:n valtiosta riippumattoman järjestön valmistautumista ja osallis­
tumista Pekingin konferenssin ja valtiosta riippumattomien järjestöjen foorumin eri vaihei­
siin sekä ensimmäiseen lasten seksuaalista hyväksikäyttöä käsittelevään maailmankongres­
siin, joka pidettiin Tukholmassa. 
Tuki riippumattomalle, moniarvoiselle ja vastuunsa tuntevalle lehdistölle edustaa 16 pro­
senttia budjettikohdan B7-522 rahoitussitoumuksista. Ominaislaatuisuutensa ja kokeellisen 
luonteensa takia mainitaan erityisesti toimi, johon sisältyy "hälytysverkoston" perustaminen 
lehdistön vapauksien loukkauksia varten. 
Selkkausten ennaltaehkäisemisessä ja ratkaisemisessa käytettiin lähes kolme prosenttia 
käytettävissä olleista varoista erilaisiin selkkausten selvittämisen tekniikkaan liittyviin koulu­
tusohjelmiin sekä sellaisiin uudistuksellisiin toimiin kuin tuki erityisrahaston perustamiseen 
hätätilanteiden edellyttämää nopeaa toimintaa varten. 
Myös kidutuksen uhreille suunnatut hankkeet ovat saaneet yhteisön tukea. Kyse on ensisi­
jassa sellaisten Euroopan unionin maissa toimivien erikoiskeskusten toiminnan tukemisesta, 
jotka ottavat vastaan pakolaisia ja kotimaassaan kidutuksen tai muun huonon kohtelun 
uhreiksi joutuneita turvapaikan hakijoita ja tarjoavat heille lääkinnällistä, psykologista ja 
sosiaalista apua. Eräät muut hankkeet mahdollistavat vastaavien keskusten avaamisen ja 
niiden toiminnan tukemisen asianomaisissa maissa lähinnä erityiskoulutusjaksojen muodossa 
(ensisijassa Kenia ja Haiti). 
b/- Ihmisoikeuksien edistämiseen liittyvä politiikka Maghreb maissa on talousarvion B7-52-
luvun kannalta vasta alussa. Koko alueen ja vielä suuremmankin alueen kattavan laajan 
ohjelman tavoitteena on kansalaisyhteiskunnan lujittaminen koulutus- ja tiedotustoiminnalla, 
jolla pyritään parantamaan valtiosta riippumattomien järjestöjen asiantuntemusta ja 
toimintakykyä arabimaissa. Ohjelma muodostaa edellisenä vuonna käynnistetyn aloitteen 
toisen vaiheen. Kansalaisyhteiskunnan vahvistaminen on keskeisellä sijalla myös aloitteessa, 
jonka ansiosta saadaan koulutuksesta vastaavat viranomaiset tiedostamaan paremmin se, että 
ihmisoikeuksien opetuksen sisällyttäminen peruskoulun ja lukion opetusohjelmiin on väittä, 
mätöntä. Siihen liittyy ihmisoikeuksien opettamista käsittelevä konferenssi, tekninen apu 
oppikirjojen tarkistusta varten sekä opettajille suunnattu erityiskoulutusohjelma. Edelleen 
koulutuksen alalla Marokossa toteutetussa ohjelmassa yhdistyvät naisten lukutaidottomuuden 
vähentämiseen tarkoitetut toimet ja naisten oikeuksien tiedostamista ja koulutusta koskevat 
osat. Algeriassa yhteisön tukea on myös suunnattu kyseisen maan yhteiskuntaan ja 
poliittiseen järjestelmään liittyviä peruskysymyksiä käsittelevän viikkolehden tekoon ja 
levitykseen. Aiheellista on mainita tuki Turkissa toteutetulle uudelle aloitteelle, jonka an­
siosta on voitu herättää keskustelu kuolemanrangaistuksesta islamilaisissa maissa koko­
amalla yhteen pääasiassa kyseisen alueen asiantuntijoita. 
d- Yhteisö on tukenut myös Ui hi-idässä toteutettuja hankkeita. Miehitetyillä alueilla on 
tuettu vaalitapahtumaa tukevia ja valmistelevia toimenpiteitä. Niillä on osaltaan avustettu 
tietokoneistetun vaaliluettelon perustamista sekä vaaleja ennen ja niiden aikana toimivan 
tiedotusvälineitä valvovan järjestelmän perustamista ennen kaikkea tiedotusvälineiden 
riippumattomuuden arvioimiseksi. Eräs arka asia eli vankien asema on myös ollut toiminnan 
35 
36 
perustana, ja kyseisessä toimessa tarjotaan palestiinalaisvangeille oikeudellista apua erilai­
sissa perusoikeuksien kunnioittamiseen liittyvissä kysymyksissä. Muissa aloitteissa on nä­
kökulmana erityisesti mukana olevien yhteisöjen rauha ja sovinnonteko, mikä tulee esiin 
vuoropuhelua ja molemminpuolista ymmärtämystä edistävissä uusissa toimintamuodoissa 
("Rauhan harjoittelijat" -ohjelma, palestiinalaisille ja israelilaisille naisille tarkoitettu yhtei­
nen koulutusohjelma). 
d/- Aasiassa yhteisön tukemissa hankkeissa kohteena ovat ensisijassa lapset ja naiset. Intiassa 
eräällä hankkeella pyritään koulutus- ja avustustoimien kautta erityisesti lisäämään naisten 
osallistumista demokraattisesti poliittiseen päätöksentekoon. Se koskee naisia niin valitsijoi­
na kuin valittuina edustajinakin. Yhteisön tukea on myönnetty myös lapsityöhön liittyvän 
tiedostamisen lisäämiseen tarkoitetun ohjelman toteuttamiseen Intiassa. Tämän aloitteen, 
jonka lopullisena tavoitteena on lapsityövoiman käytön lopettaminen, toisessa vaiheessa on 
tarkoitus ehdottaa toteuttamiskelpoisia vaihtoehtoja lapsityövoimaa käyttäville. 
Noudattaen Euroopan parlamentin toivetta "edistää ihmisoikeuksien suojelua maissa, joissa 
pian tapahtuu ylimmän vallan vaihtuminen"6 on Hongkongissa myönnetty avustusta sellais­
ten toimien toteuttamiseen, joissa pyrkimyksenä on ihmisoikeuksiin liittyvän tiedostamisen 
lisääminen ja niistä tiedottaminen. Kyseessä ovat uudet aloitteet, joissa käytetään tietotek­
niikan välineitä ensisijassa ihmisoikeuskysymyksiin liittyvän tietokannan suunnitteluun ja 
aihetta käsittelevien vastavuoroisten opetusohjelmien laatimiseen. Eräässä toisessa hank­
keessa yritetään parantaa ihmisoikeuksien yleistajuistamista julkaisemalla ja levittämällä 
kiinankielistä aineistoa sekä kehittämällä soveltuvaa opetusaineistoa. 
On myös mainittava Pekingissä syyskuussa 1995 järjestetyn neljännen naisten maailman­
konferenssin eri vaiheisiin valmistautumista varten myönnetty tuki, joka oli ensisijassa tukea 
kaikkien maanosien valtiosta riippumattomille järjestöille ja naisjärjestöille, jotta ne saattoi­
vat antaa panoksensa ja osallistua aktiivisesti konferenssiin ja sen kanssa samanaikaisesti 
pidettyyn valtiosta riippumattomien järjestöjen foorumiin. 
2.2 Latinalainen Amerikka 
Latinalaisessa Amerikassa kansanvaltaistamiseen ja ihmisoikeuskysymyksiin kohdennetulla 
avulla pyritään tukemaan latinalais-amerikkalaisia maita niiden ponnistellessa kansanval-
taistamiskehityksessään todellisten oikeusvaltioiden perustamiseksi ja vakiinnuttamiseksi ja 
ihmisoikeuksien edistämiseksi. Euroopan yhteisön kanssa tehtävän yhteistyön yleiset ta­
voitteet liittyvät seuraaviin pääkohtiin: 
• rauhankehityksen edistäminen edelleen taisteluja käyvissä maissa; 
• perusteellisen toiminnan toteuttaminen kansalaisyhteiskunnan piirissä, jotta siitä tulisi 
paremmin koulutettuja paremmin asioista perillä oleva, vastuuntuntoisempi, 
oikeuksistaan ja velvollisuuksistaan tietoisempi, valppaampi ja vaativampi kansa­
laisyhteiskunta; 
" Budjettikohta B7-5240: Ihmisoikeusjärjestöjen tiettyjen toimien tukeminen 
36 
• viranomaisten ja kansalaisyhteiskunnan kannustaminen toimimaan toisiaan täyden­
tävästi vuoropuhelun ja neuvottelun hengessä viime vuosikymmeninä vallinneiden 
vihamielisyyksien voittamiseksi; 
• kehityksen turvaaminen väkivallan kulttuurista rauhan kulttuuriksi, vastakkainasettelun 
kulttuurista neuvottelukulttuuriksi. 
Kyseiset tavoitteet muodostavat perustan toiminnalle, joka toteutetaan budjettikohdan 
"demokratisoinnin ja ihmisoikeuksien tukeminen Latinalaisessa Amerikassa" kautta; se 
perustettiin vuonna 1990 Euroopan parlamentin aloitteesta, ensin Keski-Amerikkaa ja Chileä 
varten ja sittemmin se on laajentunut koskemaan koko Etelä-Amerikkaa. Vuosien 
1990—1995 aikana budjettikohdasta voitiin rahoittaa 328 hanketta 72 miljoonalla eculla.-
Vuonna 1995 yhteisön tukea sai 77 hanketta. Avustukset on tarkoitettu pääasiassa latinalais­
amerikkalaisille, joko kansallisille tai alueellisille valtiollisille (50 prosenttia) ja valtiosta 
riippumattomille (50 prosenttia) laitoksille sekä kansainvälisille järjestöille, jotka toimivat 
ihmisoikeuksien edistämiseksi alueella7. Valtiosta riippumattomien järjestöjen lisäksi 
Euroopan yhteisö on tukenut myös muita kansalaisyhteiskunnalta tulevia aloitteita 
(kunnalliset järjestöt, osuuskunnat, erilaiset yhdistykset ja niin edelleen). Samanaikaisesti on 
myönnetty tukea Guatemalan ja Hondurasin yleisen syyttäjän virastoa varten sekä erilaisiin 
toimiin, joilla pyritään vähentämään rankaisemattomuutta, tukemaan rangaistuksiin liittyviä 
uudistuksia, edistämään kaikille tasavertaista mahdollisuutta saada oikeutta, kehittämään 
tuomarien ja tuomioistuinlaitosten henkilöstön koulutusta sekä avustamaan ylimpien 
tuomariraatien (Cour supérieur de la magistrature) perustamista. Maanosan tasolla yhteisö 
on tukenut amerikkalaista ihmisoikeustuomioistuinta sekä aloitteita, joissa on kyse 
oikeusapujärjestelmän kehittämisestä niitä yhteisöjä varten, jotka vetoavat yhteisame-
rikkalaiseen ihmisoikeuksien puolustusjärjestelmään. Avustus on yhteensä 2 195 500 ecua, 
jolla on voitu tukea 12 hanketta. Lisäksi on toteutettu koulutukseen ja vankilaolojen paran­
tamiseen, niin täysikäisille kuin alaikäisillekin tarkoitetuissa vankiloissa, liittyviä toimia 
ensisijassa Venezuelassa ja Guatemalassa. 
Yhden toimintalinjan muodostaa tuki latinalais-amerikkalaisten maiden ponnisteluille tur-
vallisuushenkilöstön ja asevoimien määräämiseksi siviiliviranomaisten alaisuuteen ja ky­
seisten laitosten tehtävien erottamiseksi demokraattisessa valtiossa. Yhteisö on tukenut ase­
voimille suunnattua, ihmisoikeuksien kunnioittamiseen ja oikeusvaltioon liittyvää koulutus­
toimintaa Keski-Amerikassa, Andien alueella, Paraguayssa ja Perussa. Rahoitusavun ja 
teknisen avun varojen ansiosta on voitu tukea myös Salvadorissa kansalliselle poliisille 
suunnattua vastaavaa toimintaa. 
Yhteisön talousarviosta tuettiin vuonna 1995 edelleen "Ihmisoikeuksien puolustajat" -jär­
jestelmän kehittämistä (Salvador, Guatemala, Kolumbia, Costa Rica) tai sellaisen perusta­
mista (ensisijassa Panama ja Nicaragua). Tuki turvaa osaltaan toiminnan kannalta välttämät, 
tömän riippumattomuuden sekä toiminnan hajauttamisen sen vaikutusalan laajentamiseksi. 
Siihen sisältyy myös palkattavan henkilöstön koulutus. 
Vuonna 1992 käynnistetty ihmisoikeuksien edistämistä Keski-Amerikassa käsittelevä moni-
Iniät Karibian maat. kuten Haiti, katetaan muista budjettikohdista, erityisesti kohdasta B7-522. 
37 
38 
vuotinen ohjelma ansaitsee erityisen huomion, sillä siinä toteutuu käytännön tasolla kump­
panuus ihmisoikeuskysymyksessä ja tarkemmin hankkeissa, jotka liittyvät oikeusapuun, 
tuomiovallan tukemiseen ja sellaisten kansanvallan vakiinnuttamispyrkimyksissä erityisen 
selvästi mukana olevien kohderyhmien, kuten poliisin ja asevoimien henkilöstön koulutuk­
seen. 
Vaalitapahtuman tukemisessa on kyse tilannekohtaisen vaalineuvonnan lisäksi myös nuorille 
suunnatusta koulutustoiminnasta, jossa heille selvitetään tätä kansalaisuuden ilmentämis-
muotoa. Lisäksi tukea on myönnetty poliittisille puolueille yhteistoiminnan ja neuvottelu-
kulttuurin edistämiseksi. 
On myös syytä mainita Chilessä ja Argentiinassa toteutettaville hankkeille erityisesti myön­
netty yhteisön tuki, joka on tarkoitettu lääkinnällisen ja psykologisen avun toimittamiseen 
kidutuksen tai muun epäinhimillisen tai halventavan kohtelun uhreille. Toiminta toteutetaan 
erikoisoiskeskusten yhteydessä, ja siihen sisältyy myös tutkimustoimintaa, jolla selvitetään 
hoitotapoja sekä kidutuksen psykososiaalisia vaikutuksia yksilöön ja yhteiskuntaan yleensä. 
2.3 Keski- ja Itä-Eurooppa, Itsenäisten valtioiden yhteisön maat sekä Mongolia 
Phare-ohjelman kehyksessä koeluonteisesti vuonna 1992 käynnistetyllä demokratiaa tuke­
valla ohjelmalla pyritään edistämään oikeusvaltion perusperiaatteiden mukaan johdettujen 
kansanvaltaisten yhteiskuntien vakiinnuttamista Keski- ja Itä-Euroopassa. Tacis-ohjelman 
kehyksessä vuonna 1993 Itsenäisten valtioiden yhteisön maat ja Mongolian käsittäväksi 
laajentuneessa demokratiaa tukevassa ohjelmassa tuetaan erityisesti. 
• parlamentaarista käytäntöä koskevan tiedon ja siihen liittyvien tekniikoiden oppimista 
ja soveltamista sekä parlamentaarisen käytännön järjestelyä eri puolueita edustavien 
poliitikkojen (parlamentaarikot ja paikallis- ja aluehallintojen edustajat) sekä 
parlamentaarisen henkilöstön mukaan; 
• sellaisten valtiosta riippumattomien järjestöjen ja yhdistysten vahvistamista, jotka 
voivat säännöllisesti panostaa kansanvaltaisen ja moniarvoisen yhteiskunnan edistämi­
seen; 
• kansanvallan käytäntöihin ja oikeusvaltioon liittyvien erityispätevyyksien ja teknisen 
taidon siirtämistä asianomaisen maan ammatillisille ryhmille ja yhteisöille. 
Kansalaisyhteiskunnan lujittaminen on keskeisenä Keski- ja Itä-Euroopassa toteutetuissa 
toimissa. Koska sitä pidetään ratkaisevana tekijänä kansanvaltaistamiskehityksen kannalta, 
on se perustana toimissa, jotka liittyvät väestölle tai kohderyhmille suunnattuun kansalais­
kasvatukseen, julkishallinnon avoimuutta edistävään toimintaan tai yhteiskunnan keskeisiä 
toimijoita sitovan yhteiskunnallisen kumppanuuden kehittämiseen. Useissa aloitteissa, jotka 
on tarkoitettu erityisesti kauppakamareille (Slovenia, Venäjä), ammattiliitoille, yhteisöille tai 
yhteiskunnallisille järjestöille, rinnastetaan kansanvaltaistamiskehitys ja markkinatalouteen 
siirtyminen korostaen näkökohtia, jotka liittyvät vastuun siirtämiseen yhteisesti yhteiskun­
nallisille toimijoille, riippumatta siitä, ovatko ne institutionaalisia vai eivät. Toimiva kump­
panuus valtiosta riippumattomien järjestöjen kanssa toteuttaa osaltaan yhteiskunnan 
38 
moniarvoisuutta ja aidon kansanvaltaan kuuluvan kansalaisuuden muodostumista. 
Tasavertaiset mahdollisuudet ovat useiden aloitteiden tavoitteena, erityisesti kun on kyse 
naisten tilanteesta. Naisten osallistumista sivistykselliseen, sosiaaliseen ja poliittiseen 
elämään pyritään lisäämään hankkeilla, joihin kuuluu keskeisenä koulutuksellinen näkökohta 
heidän asemansa ja järjestäytymiskykynsä parantamiseksi ja naisten toiminnan liittämiseksi 
tehokkaasti osaksi yhteiskunnallisia rakenteita. 
Kansallisiin vähemmistöihin liittyy monenlaisia toimia. Erityistä huomiota kiinnitetään 
valtiollisten rakenteiden ja vähemmistöjen väliseen vuoropuheluun neuvottelujen ja sovinnon 
edistämiseksi. On myös tärkeää edistää yhteistyöverkostoja niin paikallisella kuin 
alueellisellakin tasolla. Tärkeimmät toiminnassa käytetyt keinot ovat koulutus, tiedottaminen 
ja selkkausten selvittämisessä käytettävien menettelytapojen edistäminen. Tärkeää on myös 
vähemmistöjä käsittelevien uusien lainsäädäntöjen yhteydessä tarjottava oikeudellinen tuki, 
jotta säännökset olisivat yhdenmukaisia erityisesti Euroopan ihmisoikeussopimuksen 
määräysten kanssa. 
Yhteisö on tukenut myös toimia, jotka liittyvät kidutuksen uhrien kuntoutukseen, aihetta 
koskevaan tutkimukseen ja sen tiedostamisen lisäämiseen etenkin Sloveniassa, Albaniassa, 
Romaniassa ja Baltian maissa. 
2.4 Entisen Jugoslavian alue (Sloveniaa lukuunottamatta) 
Talousarvion luvusta B7-52 on voitu toimittaa rahoitustukea 6,5 miljoonaa ecua rauhan­
prosessin ja ihmisoikeuksien edistämistä varten entisen Jugoslavian tasavalloissa. 
Etusijalla on ollut tiedotusvälineille pääasiassa tarvikkeiden ja laitteiden ostoa varten myön­
netty tuki. Sillä on pyritty osaltaan ylläpitämään ja vakiinnuttamaan riippumattomia tiedo­
tusvälineitä, jotka edustavat ainoata enää vapaata toiminta-aluetta kyseisellä alueella. 
Ensiarvoisen tärkeää on myös tarjota mahdollisuudet luotettavien tietolähteiden käyttöön. 
Lisäksi koulutustoiminnalla on pyritty parantamaan toimittajien sekä tiedonvälityksen 
parissa työskentelevien muiden henkilöiden ammattitaitoa. Muissa hankkeissa on painotettu 
tiedostamisen lisäämistä mitä tulee tiedotusvälineiden yhteiskunnalliseen tehtävään, niiden 
tehtävään moniarvoisuuden edistäjänä ja niiden erityiseen vastuuseen yhteiskunnan kansan-
valtaistamiseen ja ihmisoikeuksien kunnioittamiseen liittyvässä kehityksessä. 
Toinen toimintalinja liittyy paikallisten yhteisöjen ja laitosten vahvistamiseen ja moniarvoi­
sen kansanvallan edistämiseksi toimivien paikallisten tai ulkoisten aloitteiden tukemiseen. 
Ensisijassa voidaan tukea käytännön aloitteita, jotka edistävät väestöryhmien lähentymistä, 
yhteisöjen välistä sovintoa ja monen etnisen ryhmän yhteiselämää, mukaan lukien ihmisoi­
keuksia koskevaan tiedottamiseen ja koulutukseen ja kansanvallan käyttöön liittyvät aloit­
teet. 
Yhteisön talousarviosta voidaan tarjota tukea vakavien ihmisoikeusloukkausten ja hu­
manitaarisen oikeuden loukkausten uhrien kuntoutukseen. Avustuksilla tuetaan pääasiassa 
paikan päällä tai jostakin Euroopan unionin maasta käsin toteutettavia hankkeita, joiden 
toimeenpanosta huolehtivat vakavista vauriosta kärsiville henkilöille psykologista, fyysistä 
tai sosiaalista hoitoa antavat erikoisjärjestöt tai -laitokset. Erityistä huomiota on kiinnitetty 
seksuaalisen väkivallan uhreiksi joutuneiden naisten ja harjoitettujen julmuuksien kohteeksi 
39 
40 
joutuneiden lasten asemaan. Tämäntyyppiseen toimintaan on käytetty lähes 1,5 miljoonaa 
ecua. 
2.5 Turkki 
Erityisestä budjettikohdasta myönnetään tukea ihmisoikeuksien edistämiseen ja oikeusvaltion 
lujittamiseen Turkissa. Tuetuissa hankkeissa on ensisijassa ollut kysymys koulutus- ja 
tiedottamistoiminnasta. Ne on tarkoitettu erityisesti tuomioistuinlaitosten henkilöstölle, 
asianajajille tai muiden lakimiesammattien edustajille, ja niihin sisältyy myös paikallisiin 
olosuhteisiin mukautetun käytännön opetuksen kehittäminen. Koska järjestötoimintaa ei 
harrasteta Turkissa laajalti, on tuettu turkkilaisten valtiosta riippumattomien järjestöjen 
vahvistamista etenkin, jotta ne voisivat osallistua kansainvälisiin ihmisoikeuksia käsitteleviin 
konferensseihin tai tehdä opintokäyntejä vastaaviin ulkomaisiin järjestöihin. Tähän tukeen 
liittyy toiminta, jolla pyritään levittämään ihmisoikeuksia käsittelevää olennaista tietoa tai 
antamaan koulutusta peruskoulunopettajille. 
Yhteisön tukea on kohdennettu myös toimiin, joissa pyritään tarjoamaan psyko-sosiaalista 
apua väkivallan uhreiksi joutuneille naisille. Tämän tuen lisäksi edistetään asian tiedosta­
mista suuren yleisön keskuudessa. Eräässä hankkeessa tavoitteena on koulutuksen järjestä­
minen erityisen vaikeissa olosuhteissa, erityisesti Anatolian kaakkoisosassa työskenteleville 
oikeuslääkäreille. 
40 
B. IHMISOIKEUKSIA JA KANSANVALTAA EDISTÄVIEN TOIMIEN RAHOI-
TUSMENETTELYN NÄKÖKOHDAT 
Talousarvion luvun B7-52 ottaminen käyttöön Euroopan parlamentin aloitteesta vuonna 
1994 painotti ihmisoikeuksiin liittyvää ulottuvuutta yhteisön politiikan eri aloilla Maast­
richtin sopimuksen voimaantulon seurauksena. Parlamentin toiveen mukaisesti se varmisti, 
että ihmisoikeuksien ja kansanvallan edistämiseen liittyviä, yhteisön ulkopuolelle kohden­
nettuja varoja voidaan hallinnoida riittävän yhtenäisesti ja avoimesti. Vuonna 1995 luku on 
ryhmitelty kahdeksaksi budjettikohdaksi, jotka kattavat eri aihepiirejä ja maantieteellisiä 
alueita koskevat näkökohdat. Varat kasvoivat edelleen vuonna 1995. 
Luvun B7-52 budjettikohtien käyttöön kohdistuu erityistoimenpiteitä, joilla pyritään var­
mistamaan aloitteiden yhteensovittaminen, avoimuus ja tehokkuus. 
1/ Yhteensovittaminen 
Vuonna 1991 perustettu yksiköiden välinen "ihmisoikeusryhmä" muodostaa yhteistoiminta-
kehyksen niiden komission eri yksiköiden välille, jotka osallistuvat ulkoiseen ja sisäiseen 
ihmisoikeuksien ja kansanvallan periaatteiden edistämisen politiikkaan. Luvun B7-52 
budjettikohtien käytön osalta on ryhmän työn ansiosta voitu määritellä suuntaviivat ja 
hankkeiden viittaukset ja yhteiset valintaperusteet sekä yhtenäistää menettelytavat. Niinpä 
varainhoitoasetuksessa tarkennetaan, että "ehdotukset laaditaan yksiköiden välisen 
ihmisoikeuksia käsittelevän pysyvän yhteensovittamisryhmän (N:o 52) piirissä 
määriteltyjen suuntaviivojen ja arviointiperusteiden pohjalta". Tämän yhteistoiminnan 
ansiosta voidaan myös jakaa tietoa unionin määrittelemästä kannasta kansainvälisillä ja 
alueellisilla foorumeilla. 
Luvun eri budjettikohdista vastaavat johtajat neuvottelevat keskenään kutakin hanketta 
varten perustetuissa tilapäisissä ryhmissä sen jälkeen, kun muut asianomaiset yksiköt ja 
tarvittaessa asianomainen edustusto on antanut siitä lausuntonsa. Komissio antaa kustakin 
hankkeesta päätöksen kirjallisen menettelyn8 jälkeen; kirjalliseen menettelyyn on saatava 
luvun budjettikohtien vastuuhenkilöiden sekä oikeudellisen yksikön, pääosaston XIX 
("Talousarviot") ja pääosaston XX ("Varainhoidon valvonta") hyväksyminen. 
2/ Avoimuus 
Eri kertomuksissa esitetään kyseisten rahoitusvarojen käytön vuotuinen tase. Aihepiireihin 
liittyviä näkökohtia käsitellään horisontaalisesti erityiskertomuksissa eli "kertomuksissa 
ihmisoikeuksien ja kansanvaltaistamisen edistämistoimien täytäntöönpanosta" (1992-
1993, 1994) sekä kertomuksissa, joissa kuvataan neuvoston ja neuvoston yhteydessä 
kokoontuneiden jäsenvaltioiden 28 päivänä marraskuuta 1991 antaman päätöslauselman 
"ihmisoikeudet, kansanvalta ja kehitys" täytäntöönpanoa (1992, 1993 ja 1994). Euroopan 
yhteisöjen toiminnasta kertovassa yleiskertomuksessa esitetään eri budjettikohtien täytän, 
töönpanoon liittyvät yleiset tiedot. Sen lisäksi talousarvion luvun B7-52 kustakin budjetti­
kohdasta laaditaan erikseen erityinen kertomus. 
8 Lukuunottamatta demokratiaa tukevan Phare-ohjelman "mikrohankkeet"-osaa, jota edustustot hallinnoivat suoraan ilman, että jokai­
seen hankkeeseen liittyisi velvoite kirjallisesta menettelystä. 
41 
42 
Vastuussa oleva komissaari toimittaa budjettikohtia B7-5240 ja B7-5270 koskevat erityis­
tiedot varainhoitovuoden alkuvaiheessa parlamentin puhemiehelle sekä asianomaisten parla­
mentin valiokuntien puheenjohtajille. Parlamentti saa erityisnäkökohdista myös tilannekoh­
taista tietoa komissiolle esittämiensä kirjallisten ja suullisten kysymysten kautta. 
Aivan erityisesti valtiosta riippumattomia järjestöjä varten komissio pyrkii parantamaan 
tietoja yhteisön rahoituslähteistä kyseisellä alalla, ensisijassa toimittamalla "Valtiosta riip­
pumattomien järjestöjen toimien rahoituksessa käytettäviä yhteisön varoja koskevan selittä­
vän tiivistelmän"9. Lisäksi valtiosta riippumattomien järjestöjen edustajia käy vuosittain yhä 
enemmän asianomaisissa komission yksiköissä, joista he saavat tarvittavaa tietoa. 
3/ Tehokkuus 
Ihmisoikeuksien ja kansanvaltaistamisen edistämistoimien tehokkuus riippuu tuettujen 
aloitteiden laadusta. Se liittyy läheisesti myös avoimen ja rakentavan kumppanuuden 
toteutumiseen kansainvälisten ja alueellisten järjestöjen kanssa. 
• Edunsaajien ia hankkeiden yksilöiminen 
Edunsaajat voivat olla julkisia yhteisöjä, kansainvälisiä tai alueellisia järjestöjä, valtiosta 
riippumattomia järjestöjä tai muita kansalaisyhteiskuntaa edustavia yhteisöjä. Useimmista 
budjettikohdista ei suljeta pois mitään edunsaajaryhmää. Tacis- ja Phare-ohjelmiin liittyvissä 
kohdissa etusijalla on unionin jäsenvaltioiden valtiosta riippumattomien järjestöjen ja 
edunsaajamaiden vastaavien järjestöjen välinen yhteistyö. 
Määrittely tapahtuu seuraten kahta eri lähestymistapaa (demokratiaa tukevien Phare- ja 
Tacis-ohjelmien kehyksessä käytetty hakuilmoitus, edunsaajien hakemukset), joiden perus­
ajatus on säilytetty. 
Mitä tulee edunsaajien hakemuksiin on edunsaajien kanssa käytävän vuoropuhelun syventä­
misen ansiosta voitu määritellä hankkeet, joissa otetaan huomioon sekä omat tavoitteet että 
yhteisön tärkeiksi katsomat asiat. Edunsaajien kanssa jatkuvasti käytävän vuoropuhelun 
ansiosta saadaan tärkeää tietoa, jotta voidaan edeltä käsin varmistua järjestöjen luotettavuu­
desta ja niiden esittämien toimien toteutettavuudesta niiden toimintakyky huomioon ottaen. 
Sen ansiosta tunnetaan paremmin myös valtiosta riippumattomat järjestöt, niiden rajoitukset, 
niiden tarpeet ja etusijalla pitämät asiat, mikä näkyy siinä, että kyseisten järjestöjen edustajat 
vierailevat yhä enemmän — riippumatta siitä, ovatko ne saanet yhteisön tukea tai eivät — 
asianomaisissa komission yksiköissä. Tuloksena on joustava kumppanuuden muoto, jossa 
valtiosta riippumattomilla järjestöillä ei ole sellaista omaa asemaa kuin mikä on 
Yhdistyneillä Kansakunnilla ja Euroopan neuvostolla. Hakemuksiin liittyvässä lähesty­
mistavassa kuitenkin yhteisön tuen näkyvyys on epätyydyttävä. 
Hakuilmoitusmallissa on enemmän avoimuutta ja jossain määrin myös enemmän näkyvyyttä. 
Sen epäkohtana on kuitenkin joustavuuden puute, minkä johdosta osa käytettävissä olevista 
määrärahoista on varattu tilannekohtaisesti toteutettavia toimiin, joiden tavoitteiden 
määrittelystä huolehtivat komission yksiköt Euroopan unionin politiikan painotusalueiden 
Huhtikuun IW5 painos: Vlll/222/l>5-l;R (alkuperäinen toisinto) 
42 
perusteella, sekä alle 10 000 miljoonan ecun hankkeisiin, niin sanottuihin mikrohankkeisiin, 
joiden toteutuksesta huolehtivat Phare-ohjelman edunsaajamaissa sijaitsevat valtiosta riip­
pumattomat järjestöt vastuunalaisten edustustojen valvonnassa ja joihin ei liity kump­
panuus velvoitetta. 
Jotta ymmärrettäisiin paremmin asianomaisten maiden ja alueiden todellisuutta ja jotta 
voitaisiin varmistaa ehdotetun toiminnan sopivuus paikallisiin tilanteisiin, on kehitetty 
ennakoiva lähestymistapa. Siinä lähetetään ensin asiantuntijoiden muodostamia valtuuskuntia 
määrittämään komissiota varten uudet toiminta-alat (Etiopia, Kambodza, Haiti jne.). 
Tarvittaessa valtuuskunnan työhön kuuluu yhteisön tukea aikaisemmin saaneiden hankkeiden 
arviointi. On myös aiheellista ottaa huomioon vaaliavun muodossa toteutetut valmistelevat 
toimet; niiden ansiosta voidaan toimia varhaisessa vaiheessa lähettämällä tarpeiden 
määrittelystä ja toimintakehyksen asettamisesta huolehtivia valmistelevia valtuuskuntia. 
*Hankkeiden seuranta ia arviointi 
in itinere 
. Erityisesti on ponnisteltu hankkeiden seurannan parantamiseksi koko niiden täytäntöönpa­
non ajan ottamalla muun muassa käyttöön arviointi in itinere yhteisön tukemien 
järjestöjen keskuudessa toteutettavan kyselytutkimuksen muodossa. 
. Talousarvion luvun tietyistä budjettikohdista tuettujen hankeryhmien arvioimisessa on 
käytetty asiantuntijoita ja riippumattomia järjestöjä, ja siitä on edetty edustustojen paikan 
päällä suorittamiin toteutettujen hankkeiden yksittäisiin tarkastuksiin. Kidutuksen uhrien 
kuntoutuksen alalla Euroopassa toimivien erikoiskeskusten toiminnan arviointi on 
edellyttänyt yhteistyötä lääketieteen asiantuntijoiden kanssa. Eurooppalainen ihmisoikeus, 
säätiö, joka vastaa demokratiaa tukevien Phare- ja Tacis-ohjelmien makrohankkeiden 
hallinnoimisesta, osallistuu myös hankkeiden täytäntöönpanon seurantaan. Tehtävä on 
erityisen monimutkainen, kun otetaan huomioon demokratiaa tukevalle ohjelmalle 
ominainen kumppanuuden rakenne ja yhteisrahoituksen säännöt. 
ex post 
. Kaikkien edunsaajien on esitettävä kertomus toteutetusta toiminnasta ja hankkeeseen käy­
tetyistä varoista ennen kuin asian käsittely on päätöksessä. Kertomukset tarkastetaan työ­
suunnitelman, tavoitteiden ja alunperin useiden arviointiperusteiden pohjalta myönnetyn 
talousarvion kannalta, ja erityisesti selvitetään kustannus—hyöty-suhde, toiminnan 
ennaltaehkäisevä vaikutus ja yhteisön tuen näkyvyys. Kaikenlaiset poikkeamat, joihin 
kyseinen järjestö ei kykene antamaan selitystä, voivat johtaa siihen, että asianomainen 
yksikkö tai tarvittaessa varainhoidon valvonnan ja/tai tilintarkastustuomioistuimen 
yksiköt lähettävät paikalle tarkastusvaltuuskunnan. 
. "German Development Institute", jonka tehtävänä oli laatia selvitys "Ihmisoikeuksien ja 
kansanvallan edistämiseksi kehitysmaissa toteutettujen myönteisten toimenpiteiden arvi­
ointi", toimitti lopullisen kertomuksensa toukokuussa 1995. Toiminnalla pyrittiin 
tehostamaan niiden toimenpiteiden vaikutuksia, joita Euroopan unioni rahoitti 
ihmisoikeuksien ja kansanvallan edistämiseksi. Kertomuksessa annetuissa suosituksissa ja 
siinä esitetyissä päätelmissä painotetaan seuraavia näkökohtia: 
• Rahoitushakemuksessa esitetyt tavoitteet ovat yleisesti ottaen toteutuneet. Sopi­
musosapuolten valinta on ollut merkityksellinen tekijä, ja sen ansiosta on voitu to­
teuttaa useita tehokkaita hankkeita ja jakaa varoja tarkoituksenmukaisesti; 
43 
44 
• Sekä hallinnolliset toimenpiteet (menettelyjen yksinkertaistaminen, sisäisen asiantun­
temuksen parantaminen, toiminnan parempi yhdenmukaistaminen ja yhtenäistäminen 
jne.) että strategiset toimenpiteet (toimien yhteensopivuuden parantaminen, 
painopistealueiden määrittely paremmin paikallisten olosuhteiden mukaan, yhteis­
vaikutuksen tehostaminen erityisesti hankkeita ryhmittelemällä jne.) voivat osaltaan 
tehostaa aloitteiden vaikutuksia. 
• Suhteet kansainvälisiin ia alueellisiin järjestöihin 
Yhteisön toiminnan tehokkuus riippuu myös avoimesta ja rakentavasta kumppanuudesta 
sellaisten kansainvälisten järjestöjen kuin Yhdistyneiden Kansakuntien ihmisoikeuskeskuk­
sen sekä alueellisten järjestöjen (Euroopan neuvosto, Euroopan turvallisuus- ja yhteistyö­
järjestö, Amerikan valtioiden järjestö (OEA) ja Afrikan valtioiden yhtenäisyysjärjestö 
(OAU)) kanssa. Kumppanuudella pyritään vahvistamaan erilaisten aloitteiden vaikutusta 
käyttäen sellaista lähestymistapaa, jossa otetaan huomioon toissijaisuuteen, tehokkuuteen, 
näkyvyyteen, täydentävyyteen ja avoimuuteen liittyvät arviointiperusteet. 
Arviointiperusteet määritellään seuraavasti: 
• toissijaisuus: yhteisön tukea myönnettäessä ovat etusijalla alat, joita muut järjestöt eivät 
kata, ja näillä aloilla se voi tarjota avustusta silloin, kun kyse on yhteisesti tärkeiksi 
katsottujen käytännön toimien toteutuksesta. 
• tehokkuus: tehokkuuden turvaamiseksi on yhteisön tuen yhteydessä varmistettava 
muiden aloitteiden kanssa saavutettava yhteisvaikutus. 
• näkyvyys: sisällyttämällä kyseiset budjettikohdat yhteisön talousarvioon Euroopan 
parlamentti on ilmaissut halunsa varmistaa unionin toiminnalle oma identiteetti ihmisoi­
keuksien alalla; siksi eri aloitteet on voitava tunnistaa yhteisön aloitteiksi. 
• täydentävyys: tilanteen vaatiessa (katso edellä) käytetään yhteisön tukea toimenpiteisiin, 
joilla täydennetään muiden järjestöjen aloitteita edellyttäen, että varsinaisesti yhteisön ta­
lousarvion käyttöä koskevia sääntöjä noudatetaan.. 
• avoimuus: mitä varoja sitten käytetäänkin (luvun B7-70 budjettikohdat, rahoituksellisen 
ja teknisen avun ja yhteistyön määrärahat, Lomé-rahasto tai sosiaalirahasto), noudatetaan 
niiden käytössä perustamissopimuksessa määrättyjä talousarviomenettelyjä, varainhoi­
toasetuksia, neuvoston direktiivejä sekä täytäntöönpanoa koskevia sisäisiä sääntöjä. 
Kyseiset menettelyt vaihtelevat käytetyn rahoitusvälineen mukaan, esimerkiksi 
rahoitusavun ja teknisen avun osalta aloitteen tekee kolmas maa, kun taas ihmisoikeuksia 
koskevien budjettikohtien käytössä (demokratiaa tukevat Phare- ja Tacis-ohjelmat) on 
historiallisista syistä noudatettava varainhoitoasetusta ja käytettävä tar­
jouspyyntömenettelyä. Muita ihmisoikeuksiin liittyviä budjettikohtia voidaan käyttää suo­
raan komission päätöksellä, joka on tehty muodollisen tukihakemuksen pohjalta. 
Rahoitusvälineiden käyttöön liittyvät menettelyt määräävät usein edunsaajatyypin ja 
tietyissä tapauksissa ne varaavat mahdollisuuden yksinomaan valtiosta riippumattomille 
järjestöille. Institutionaalisessa kehyksessä menettelyt vaihtelevat aiotun toiminnan 
mukaan, esimerkiksi yhteiseen uiko- ja turvallisuuspolitiikkaan kuuluvassa toiminnassa 
on ennakoidaan kyseistä tarkoitusta varten talousarvioon otetut määrärahat. 
Kyseisiin kumppanuussuhteisiin kuuluu myös arvio: 
44 
• taloudelliselta kannalta; hallinnon liiallisen kuormittumisen takia on esimerkiksi vaikea 
hyväksyä 13 prosentin kustannusten ylitys kaikille YK:n järjestöille tarkoitetuille 
hankkeille; 
• aikaisempiin kokemuksiin perustuen; esimerkiksi kansainvälisten tuomioistuinten (entisen 
Jugoslavian aluetta ja Ruandaa varten) yhteydessä saadut myönteiset kokemukset ja 
tarkkailutoimissa kohdatut vaikeudet Ruandassa ja Burundissa. 
Kaiken kaikkiaan suhteissaan kansainvälisiin ja alueellisiin järjestöihin Euroopan yhteisö 
pyrkii olemaan, ei ainoastaan rahoittaja, vaan myös kumppani, joka on mukana toteutta­
massa ihmisoikeuspolitiikkaa sellaisena kuin se on hahmoteltu komission 22 päivänä mar­
raskuuta 1995 antamassa tiedonannossa. 
PÄÄTELMÄT 
Ihmisoikeuksiin liittyvien hankkeiden toteutukseen käytettävissä olevat rahoi­
tusvarat ovat moninkertaistuneet, ja siksi toimenpiteitä on voitu laajentaa niin 
maantieteellisesti kuin aihepiirienkin osalta. Tässä vaiheessa, ja kun otetaan 
huomioon vaikeudet, jotka liittyvät yhteensovittamiseen toiminnan laajentuessa 
ja ihmisoikeuksien edistämistoimintaan kohdistuvien vaatimusten kehitty­
miseen, on syytä selvittää, missä määrin kyseisten varojen turvin voidaan 
toimia tehokkaasti keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä, reagoida hätätilanteisiin 
sekä turvata välttämätön yhtenäisyys, vaikutus ja näkyvyys. 
Tähän on panostettu huomattavasti niin menettelyn eri tasoilla ottamalla käyt, 
töön ennakoiva lähestymistapa ja tehostamalla erityisesti "ihmisoikeus"-hank-
keiden arviointimahdollisuuksia kuin myös tarkastelemalla koko toiminnan 
yhtenäisyyttä ja vaikutuksia: 
* Ihmisoikeuksien edistämiseksi ja suojelemiseksi toimivien alueellisten ja 
kansainvälisten järjestöjen kanssa tehtävän yhteistyön parantaminen: vuoropuhelua 
Yhdistyneiden Kansakuntien, Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön ja Euroopan 
neuvoston kanssa on syvennetty, mikä ilmenee operationaalisena toimintana10 niin, että 
Iväheisct toiminnalliset suhteet on solmittu Yhdistyneiden Kansakuntien ihmisoikeusasiain päävaltuutetun, Geneven ihmisoikeuskes­
kuksen, Etyjin demokraattisten instituutioiden ja ihmisoikeuksien toimiston — erityisesti vaaliapuun liittyvissä asioissa —, Etyjin kansalli­
siin vähemmistöihin liittyvien asioiden pääkomissaarin sekä Euroopan neuvoston yksiköiden ja Demokratiaan oikeusteitse -komission 
kanssa. 
45 
46 
on toteutettu toisiaan täydentäviä toimenpiteitä, jolloin voidaan hyödyntää kunkin ta­
hon hankkimaa kokemusta ja asiantuntemusta ja välttää päällekkäinen työ ja jopa 
ristiriitatilanteet. Samalla voidaan lujittaa yhteyttä Euroopan unionin kansainvälisissä 
ja eurooppalaisissa yhteyksissä ottaman kannan ja yhteisön tasolla toteutetun toiminnan 
välillä. 
* Kannustustapojen kehittäminen: tarkistetussa Lomé IV -sopimuksessa esitetään 
kannustusmenettely, jossa määrätään varojen asettamisesta käyttöön institutionaalisia 
ja hallinnollisia uudistuksia varten, mikäli AKT-valtio on jo päättänyt sellaisten uudis­
tusten rahoituksesta kehitysyhteistyötoimiin tarkoitetusta Lomé-rahastosta. Menettely 
sisältyy päätöslauselmassa "ihmisoikeudet, kansanvalta ja kehitys" määriteltyyn posi­
tiiviseen lähestymistapaan. 
* Toisiaan täydentävien välineiden käytön lisääminen ia toiminnan jatkuvuuden vah­
vistaminen: joihinkin luvun B7-52 budjettikohdista liittyy taipumus käynnistäjänä ja 
nopeuttajana toimimiseen, mikä osaltaan edesauttaa arvojärjestyksen kehittymistä 
välineiden käytössä. Erityisistä budjettikohdista vähäisessä määrin tuettuja uudistavia 
hankkeita voidaan saatujen myönteisten kokemusten pohjalta laajentaa saamaan tukea 
teknisen avun tai kehitysyhteistyön määrärahojen piiristä. Lisäksi teknistä apua kos­
kevien sääntöjen ja kehitysyhteistyövarojen ansiosta voidaan varmistaa toimenpiteiden 
jatkuvuus maantieteellisesti toteuttamalla monivuotisia ohjelmia. 
Ponnistelut eivät ole vielä tuottaneet merkittäviä tuloksia johtuen erityisesti kokonaisvaltai­
sen strategian puuttumisesta rahoitusvarojen käytössä ihmisoikeuksien ja kansanvaltaistami­
sen edistämiseksi. Siksi komissio aloitti koko toimintaa koskevan harkintaprosessin, jonka 
tuloksena esitetään aiheesta hankitun kokemuksen pääkohtiin pohjautuen suuntaviivat 
noudatettavaksi alalla yhtenäisen, tehokkaan ja näkyvän toiminnan eri näkökohtien edellyt­
tämällä tavalla. Eri rahoitusvälineiden käyttämiseksi optimaalisella tavalla ihmisoikeuksien 
kunnioittamiseksi ja edistämiseksi esitetään asiakirjassa seuraavat ehdotukset: 
•Otetaan eri tasoilla paremmin huomioon "ihmisoikeusalan" erityisluonne eli: 
- edunsaajien erikoispiirteet (etenkin niille ominainen voittoa tavoittelematon 
toiminta), jotka on otettava huomioon talousarviomenettelyn eri vaiheissa 
(valinta, myöntäminen, arviointi, maksut); 
- ihmisoikeuksien edistämiseen liittyvien aloitteiden erikoispiirteet erottamalla 
toisistaan välittömästi käytettävissä olevia varoja edellyttävät lyhyen aikavälin 
toimet sekä keskipitkän ja pitkän aikavälin toimet, jotka edellyttävät toi­
menpiteiden jatkuvuutta varainhoitovuodon jälkeen. 
* Varmistetaan, että erilaisia välineitä käytetään toisiaan täydentävästi päällek­
käisyyksien välttämiseksi ja jatkuvuuden ja toivotun vaikutuksen turvaamiseksi (minkä 
johdosta on tärkeää välttää kasvattamasta liikaa sellaisten budjettikohtien lukumäärää, 
joihin sisältyy yleisiä viittauksia ihmisoikeuksiin ja jotka eroavat toisistaan vain 
maantieteellisen näkökohdan osalta). Kaikki hankkeet voitaisiin esimerkiksi arvioida 
sen mukaan, onko niiden yhteydessä mahdollista turvautua muihin rahoituslähteisiin, 
erityisesti silloin, kun hankkeessa tarkoitettujen tavoitteiden saavuttamiseen tarvittai­
siin lisätoimia. 
* Kehitetään kannustusmenettelyjä, joiden avulla voidaan vahvistaa aloitteiden vaiku-
46 
tusta, esimerkiksi laajentamalla kannustussummiin liittyvää menettelyä Lomé-sopi-
muksessa mukana olevien maiden lisäksi muihin maihin tai maaryhmiin. 
* Vahvistetaan aihekohtaisen ja maantieteellisen tarkastelun niveltymistä toisiinsa sillä 
tavoin, että parannetaan toimintakykyä nopeaa reagointia vaativissa tilanteissa. 
•Syvennetään asiantuntemusta ihmisoikeuksiin liittyvillä eri aihealueilla ja parannetaan 
aloitekykyä hankkimalla lisää tietoa kyseisten maiden tai alueiden erityistarpeista ja 
niiden ominaispiirteistä. 
* Varmistetaan tiedotuksen avoimuus sekä institutionaalisten suuntaviivojen ottaminen 
huomioon toiminnan painopistealueita vahvistettaessa, erityisesti käymällä rakentavaa 
vuoropuhelua Euroopan parlamentin elimien kanssa. 
* Vahvistetaan yhtenäisyyttä unionin jäsenvaltioiden ja yhteisön toiminnan välillä 
edistämällä etenkin säännöllistä tietojen vaihtoa jäsenvaltioiden kanssa. 
* Syvennetään toiminnan yhteisvaikutuksia tehostavia yhteyksiä kansainvälisiin ja 
eurooppalaisiin järjestöihin erityisesti edistämällä yhteisesti ensisijaisesti toteutettavan 
toiminnan keskipitkän ja pitkän aikavälin suunnittelua ja kehittämällä kykyä reagoida 
hetkellistä toimintaa vaativissa tilanteissa. 
47 
48 
LIITE 1 
IHMISOIKEUKSIEN JA KANSANVALLAN PERIAATTEIDEN EDIS-
TÄMISEENLIITTYVÄT BUDJETTIKOHDAT JA MUUT SITÄ VARTENKÄYTETTÄVISSÄ OLE­
VAT RAHOITUSVARAT 
A. Ihmisoikeuksien ia kansanvallan edistämiseen erityisesti varatut budjettikohdat: ta­
lousarvion luku B7-52 "Eurooppalainen aloite demokratian ja ihmisoikeuksien suojelemisek-
sj" 
Talousarvion luku "Eurooppalainen aloite demokratian ja ihmisoikeuksien suojelemiseksi" 
perustettiin vuonna 1994 Euroopan parlamentin aloitteesta toukokuun 14 päivänä 1992 anne­
tun päätöslauselman pohjalta. Siinä on koottu yhteen kaikki yhteisön talousarvion selvästi 
ihmisoikeuksien ja kansanvallan edistämiseen tarkoitetut budjettikohdat. Uudel­
leenjärjestelyllä pyritään turvaamaan yhteisön tukitoiminnan yhtenäisyys ja avoimuus ky­
seisellä alalla. Siinä kuvastuvat Euroopan unionista tehdyn sopimuksen mukanaan tuomat 
uudet vastuutehtävät sekä tietyt yhteisön eri toimielimissä tapahtuneet rakenteelliset muu­
tokset. Myönnettyjen määrärahojen kokonaismäärä, joka oli 75 960 miljoonaa ecua vuonna 
1995 (59,1 miljoonaa ecua vuonna 1994), vahvistaa ihmisoikeuksien ja kansanvallan peri­
aatteiden puolustamiseen ja edistämiseen tarkoitettujen määrärahojen olevan jatkuvassa 
kasvussa. Kertomuksessa käsitellään ensisijaisesti näitä määrärahoja. 
B7-520 Kansanvallan tukeminen Keski- ja Itä-Euroopan maissa ja Balkanin 
niemimaalla 
(B7-5200 + B7-5201) 
i. B7-5200: Demokratiaa tukeva Phare-ohjelma 
Annetut määrärahat vuonna 1994 10 000 000 ecua11 
Sidotut määrärahat vuonna 1994 10 000 000 ecua 
Annetut määrärahat vuonna 1995 10 000 000 ecua 
Sidotut määrärahat vuonna 1995 10 000 000 ecua 
Talousarvion selvitys 
Demokratiaa tukevasta Phare-ohjelmasta tuetaan kansanvallan, oikeusvaltion ja kansa­
laisyhteiskunnan kehittämistä Keski- ja Itä-Euroopan maissa.Määrärahasta voidaan tukea 
sellaisten naisjärjestöjen toimintaa, jotka toimivat aktiivisesti kansanvallan palauttamiseksi 
kansalaisyhteiskuntaan Keski-ja Itä-Euroopan maissa. 
josta viisi miljoonaa ecua on otettu talousarvion lukuun BO-40. 
48 
2. B7-5201: Kansanvaltaa koskevat yhteisön tukitoimet ja rauhanprosessin tu­
keminen entisen Jugoslavian tasavalloissa 
Annetut määrärahat vuonna 1994 5 000 000 ecua12 
Sidotut määrärahat vuonna 1994 4 887 000 ecua 
Annetut määrärahat vuonna 1995 5 000 000 ecua 
Sidotut määrärahat vuonna 1995 5 000 000 ecua 
Talousarvion selvitys 
Määräraha on tarkoitettu kattamaan sellaisen toiminnan rahoitus, jolla pyritään tukemaan 
rauhanprosessia, lieventämään jännitystä ja kehittämään kansanvaltaa edistämällä muun 
muassa itsenäisten ja riippumattomien tiedotusvälineiden toimintaa entisen Jugoslavian 
pohjalta syntyneissä tasavalloissa (Slovenia, Kroatia, Montenegro, Makedonia, Bosnia-
Hertzegovina).Osa määrärahasta on käytettävä etnisten ryhmien välisen vuoropuhelun, 
tiedotusvälineiden, naisten, demokraattisten ryhmien, lehdistön vapauden ja heikompiosais­
ten ryhmien tukemiseen.Tässä budjettikohdassa tarkoitettu rahoitus käytetään yksinomaisesti 
kansanvaltaistamista ja ihmisoikeuksien kunnioitusta edistäviin toimenpiteisiin. 
3. B7-5210: Kansanvallan tukeminen entisen Neuvostoliiton itsenäisissä valtioissa 
Annetut määrärahat vuonna 1994 10 000 000 ecua13 
Sidotut määrärahat vuonna 1994 10 000 000 ecua 
Annetut määrärahat vuonna 1995 10 000 000 ecua 
Sidotut määrärahat vuonna 1995 10 000 000 ecua 
Talousarvion selvitys 
Tämä määräraha on tarkoitettu kattamaan kansanvallan ja oikeusvaltion tukemiseen ja 
kansalaisyhteiskunnan kehittämiseen liittyvän ohjelman täytäntöönpano entisen Neuvostolii­
ton itsenäisissä valtioissa. Se kuuluu Tacis-ohjelmaan (Tekninen apu Itsenäisten valtioiden 
yhteisölle ja Georgialle). 
''josta yksi miljoona ecua (määrärahan siirto). 
"josta viisi miljoonaa ecua on otettu talousarvion lukuun BO-40. 
49 
50 
4. B7-5220: Ihmisoikeudet ja kansanvalta kehitysmaissa 
Annetut määrärahat vuonna 1994 14 000 000 ecua 
Sidotut määrärahat vuonna 1994 14 000 000 ecua 
Annetut määrärahat vuonna 1995 19 000 000 ecua 
Sidotut määrärahat vuonna 1995 18 978 243 ecua 
Talousarvion selvitys 
Määräraha on tarkoitettu kattamaan ihmisoikeuksien ja kansanvallan edistämiseen suun­
nattujen toimien rahoitus läheisessä yhteydessä kehitysyhteistyöpolitiikkaan, jota Euroopan 
yhteisö toteuttaa kehitysmaissa, mukaan lukien Välimeren eteläpuolella olevat maat.Siitä 
rahoitetaan myös Eurooppalainen kansanvallan edistämiskeskus, vähemmistöjen oikeuksien 
ja heikompiosaisten ryhmien tukeminen sekä vaalimenettelyyn, hallintoon, oikeusvaltioon ja 
ihmisoikeuksien kunnioittamiseen liittyviä ongelmia varten tarkoitetun teknisen neuvonnan 
toimittaminen. 
5. B7-5230: Kansan valtaistamiskehity s Latinalaisessa Amerikassa 
Annetut määrärahat vuonna 1994 13 000 000 ecua 
Sidotut määrärahat vuonna 1994 12 999 978 ecua 
Annetut määrärahat vuonna 1995 14 000 000 ecua 
Sidotut määrärahat vuonna 1995 14 000 000 ecua 
Talousarvion selvitys 
Määräraha on tarkoitettu kattamaan sellaisten erityistoimien rahoitus, joilla myötävaiku­
tetaan kansanvaltaistamiskehitykseen Latinalaisessa Amerikassa, Haiti ja Kuuba mukaan 
lukien, ja joista mainittakoon erityisesti Keski-Amerikan sisällissotiin osallistuneiden taiste­
lijoiden sopeuttaminen takaisin siviilielämään.Kyseiseltä momentilta rahoitetaan myös 
Latinalaisen Amerikan parlamentin toiminta Euroopan parlamentin kanssa solmittujen 
sopimusten kehyksessä. Se kattaa myös sellaisten vallankaappausyrityksestä kärsimään 
joutuneiden demokraattisesti valittujen viranomaisten tukemisen, jotka ovat säilyttäneet Eu­
roopan yhteisön luottamuksen.Määrärahasta rahoitetaan myös sellaisten opintojen, asian­
tuntijakokousten, konferenssien ja kongressien, tiedottamistoimien ja julkaisujen kustan­
nuksia, jotka ovat olennainen osa toimintaa ja liittyvät välittömästi sen tavoitteiden toteutu­
miseen. 
50 
B7-524: Muut ihmisoikeuksien puolustamiseen liittyvät toimet(B7 5240 + B7-5241 ) 
6. B7-5240: Ihmisoikeusjärjestöjen tiettyjen toimien tukeminen 
Annetut määrärahat vuonna 1994 5 000 000 ecua 
Sidotut määrärahat vuonna 1994 5 000 000 ecua 
Annetut määrärahat vuonna 1995 5 500 000 ecua 
Sidotut määrärahat vuonna 1995 5 490 000 ecua 
Talousarvion selvitys 
Määräraha on tarkoitettu kattamaan tuki sellaisille humanitaarisiin tavoitteisiin pyrkiville ja 
ihmisoikeuksien puolustamista edistäville yhteisöille kuin Eurooppalainen ihmisoikeussäätiö 
ja Eurooppalainen säätiö ilmaisunvapauden puolesta.Se kattaa myös hallintokulut, jotka 
liittyvät budjettikohdan hallinnoimiseen ja avustusta saaneiden hankkeiden tarkastukseen.-
Kyseinen tuki myönnetään kolmansissa maissa (kehitysmaat, Keski- ja Itä-Euroopan maat 
sekä muut maat) tai Euroopan yhteisössä toteutetuille hankkeille avustuksena, jolla pyritään: 
• edistämään kansainvälisiä aloitteita ja yhteisöaloitteita kuolemanrangaistuksen 
poistamiseksi kaikissa valtioissa vuoteen 2000 mennessä, 
• tukemaan kidutuksen uhreille tarkoitettuja kuntoutuskeskuksia sekä muita, 
konkreettista apua ihmisoikeusloukkausten uhreille tarjoavia yhteisöjä, joiden on 
saatava budjettikohdan määrärahoista yhtä suuri osa kuin aikaisemmin, 
• kouluttamaan ihmisoikeuksien kunnioittamisesta vastuussa olevia henkilöitä 
(tuomarit, asianajajat, virkamiehet, poliisin ja turvallisuushenkilöstön koulutuksesta 
vastaavat, opettajat jne.), 
• kannustamaan koulutukseen ihmisoikeuksien puolustamiseen erikoistuneiden yh, 
teisöjen piirissä, 
• tukemaan vankiloihin liittyvää tarkkailutoimintaa kansainvälisellä tasolla ja sen 
pohjalta laadittujen kertomusten levittämistä, 
• edistämään ihmisoikeuksien suojelua maissa, joissa pian tapahtuu ylimmän vallan 
vaihto. 
Etusijalla ovat konkreettiset ja suoraan vaikuttavat avustushankkeet. Tutkimukseen tai 
akateemisiin seminaareihin liittyvät hankkeet, jotka tarjoavat erityistä hyötyä, otetaan 
huomioon mahdollisuuksien mukaan.250 000 ecua on varattu kansainvälisen vankiloiden 
tarkkailusta huolehtivan keskuksen toimintaan.Tästä budjettikohdasta myönnetään myös 
tukea ihmisoikeuksien puolustamiseksi toimiville yhteisöille, kuten Eurooppalaiselle ihmis-
oikeussäätiölle.200 000 ecua on varattu Eurooppalaiselle säätiölle ilmaisunvapauden puo­
lesta. 
51 
52 
7. B7-5241: Euroopan unionin tuki valtiosta riippumattomille järjestöille, jotka 
toimivat ihmisoikeuksien puolustamiseksi ja edistämiseksi Turkissa 
Annetut määrärahat vuonna 1994 500 000 ecua 
Sidotut määrärahat vuonna 1994 500 000 ecua 
Annetut määrärahat vuonna 1995 500 000 ecua 
Sidotut määrärahat vuonna 1995 413 000 ecua 
Talousarvion selvitys 
Määräraha on tarkoitettu kattamaan yhteisön tuki valtiosta riippumattomille järjestöille, 
jotka toimivat ihmisoikeuksien puolustamiseksi ja edistämiseksi Turkissa. 
8. B7-5270: Kidutuksen uhreille tarkoitettujen kuntoutuskeskusten ja muiden 
konkreettista apua ihmisoikeusloukkauksista kärsineille tarjoavien yhteisöjen 
tukeminen 
Annetut määrärahat vuonna 1994 2 000 000 ecua 
Sidotut määrärahat vuonna 1994 2 000 000 ecua 
Annetut määrärahat vuonna 1995 5 000 000 ecua 
Sidotut määrärahat vuonna 1995 5 000 000 ecua 
Ei selvitystä talousarviossa 
B. Yhteenveto muista ihmisoikeuksien ia kansanvallan edistämiseen käytettävissä olevis­
ta budjettivaroista 
Talousarvion luvun B7-30 "Yhteistyö Latinalaisen Amerikan ja Aasian kehitysmaiden 
kanssa" kehyksessä: 
l. B7-3020: Tuki pakolaisten ja pakkosiirrettyjen henkilöiden omavaraisuuden 
saavuttamiseksi 
————— •'•• '" •»•-'• III i mi —•——_——._—»_————_ _____ . 
Annetut määrärahat vuonna 1994 60 000 000 ecua 
Sidotut määrärahat vuonna 1994 59 831 000 ecua 
Annetut määrärahat vuonna 1995 70 000 000 ecua 
52 
Annetut määrärahat vuonna 1995 69 898 000 ecua 
Talousarvion selvitys 
Määräraha on tarkoitettu kattamaan tukitoimenpiteiden rahoitus pakolaisten, pakkosiirretty­
jen henkilöiden ja muiden, aseellisen selkkauksen, turvattomuuden tai muun ihmisen aihe­
uttaman kriisitilanteen vuoksi kotimaansa tai asuinmaansa jättäneiden ihmisten omavarai­
suuden saavuttamiseksi.Siitä katetaan myös hengissä säilymisen, kotimaahan palaamisen ja 
uudelleen asumaan asettumisen helpottamiseksi toteutettavia toimenpiteitä. Tukea voidaan 
erityisesti laajentaa koskemaan paikallisia väestöryhmiä vastaanottajamaassa tai alkupe­
rämaassa, jos taloudelliset olot niin edellyttävät. Tarvittaessa sitä voidaan käyttää myös 
tukemaan sellaisia toimia, joilla pyritään välttämään väestön pakkosiirtämistä.Toimenpitei­
den yhteisrahoitukseen voi osallistua valtiosta riippumattomia järjestöjä ja kansainvälisiä 
järjestöjä.Momentilta rahoitetaan myös sellaisten opintojen, asiantuntijakokousten, konfe­
renssien ja kongressien, tiedottamistoimien ja julkaisujen kustannuksia, jotka ovat olennai­
nen osa toimintaa ja liittyvät välittömästi sen tavoitteiden toteutumiseen, lukuun ottamatta 
kyseisten toimien hallinnoimiseen tai yleiseen hallintoon liittyviä kustannuksia (katso komis­
sion tiedonanto, annettu 22 päivänä huhtikuuta 1992). 
Talousarvion luvun B7-21 "Humanitaarinen apu" kehyksessä: 
2. B7-210, B7-211, B7-214, B7-215, B7-217, B7-219 
Annetut määrärahat vuonna 1994 500 159 000 ecua 
Sidotut määrärahat vuonna 1994 499 315 000 ecua 
Annetut määrärahat vuonna 1995 642 500 000 ecua 
Sidotut määrärahat vuonna 1995 641 927 000 ecua 
Euroopan yhteisön humanitaarisen toimiston (ECHO) hallinnoimat eri budjettikohdat on 
tarkoitettu kattamaan luonnononnettomuuksien tai muiden taloudellisilta tai sosiaalisilta 
vaikutuksiltaan merkittävien tapahtumien uhreille kolmansissa maissa toimitettavaan hu­
manitaariseen apuun liittyvien toimenpiteiden rahoitus. Tuet myönnetään ilman syrjintää 
rodullisista, uskonnollisista tai poliittiseen sitoutumiseen liittyvistä syistä. Ne toimitetaan 
lääkinnällisinä tarvikkeina, lääkkeinä, suojakatoksina, energiatuotteina, kaikkein välttämät-
tömimpinä tavaroina, elintarvikeapuna, hygieniatuotteina ja niin edelleen. Niistä voidaan 
rahoittaa myös toimia, jotka liittyvät uhrien psykologiseen apuun, tuomioistuinjärjestelmän 
palauttamiseen tai vangeille annettavaan lääkinnälliseen ja psykologiseen apuun.Budjetti­
kohta B7-217 koskee erityisesti pakolaisia ja pakkosiirrettyjä henkilöitä, ja sen avulla 
pyritään välttämään väestön pakkosiirtämistä avustamalla kotimaahan paluuta ja asettumista 
uudelleen kotimaahan tai kotiseudulle. 
Talousarvion luvun B3-41 "Sosiaaliturva ja vapaa liikkuvuus" kehyksessä: 
53 
54 
3. B3-4110: Työntekijöiden vapaa liikkuvuus ja toimet siirtolaisten hyväksi, mu­
kaan lukien unionin ulkopuolelta tulevat siirtolaiset 
Annetut määrärahat vuonna 1994 9 200 000 ecua 
Sidotut määrärahat vuonna 1994 9 102 000 ecua 
Annetut määrärahat vuonna 1995 9 599 000 ecua 
Sidotut määrärahat vuonna 1995 9 599 000 ecua 
Talousarvion selvitys 
Sosiaalisen toimintaohjelman suuntaviivoihin sisältyvien määräysten mukaan komissio 
toimittaa rahoitustukea kansanvaltaisesti johdetuille järjestöille ja yhteisöille, jotka edustavat 
siirtotyöläisiä, myös yhteisön ulkopuolelta tulleita, tai toimivat heidän hyväkseen (vas­
taanotto ja neuvonta- ja tiedotuspalvelut, siirtotyöläisten, yhteisön ulkopuolelta tulevat 
siirtolaiset mukaan lukien, sopeuttamista yhteiskuntaan ja heidän osallistumistaan edistävät 
konferenssit ja keskustelut, joissa käsitellään siirtolaisuuden edistämisohjelmiin liittyviä 
aiheita isäntämaissa eri sosiaalisilla ja hallinnollisilla elämän aloilla) sekä tukee yhdenty, 
mistä edistäviä toimenpiteitä, myös tiheään asutuilla alueilla, uudisrakentamista ja raken­
nusten korjaamista sekä sosiaalialan keskusten asettamista käyttöön.Lisäksi vähintään kolme 
miljoonaa ecua on varattu yhteisön ulkopuolelta tulevista siirtolaisista ja pakkosiirretyistä 
henkilöistä huolehtimiseen liittyviä toimenpiteitä ja hankkeita varten. Kyseisten toimenpitei­
den ja hankkeiden täytäntöönpanon hoitavat pääasiassa valtiosta riippumattomat 
järjestöt.Joulukuun 9 päivänä 1987 antamansa tiedonannon mukaisesti komissio aikoo 
turvata perustamissopimuksen 48 artiklan 4 kappaleen moitteettoman soveltamisen mitä 
tulee pääsyyn julkisen alan virkoihin yhteisössä ensisijaisina pidetyillä toiminnan aloilla.-
Tämä määräraha kattaa myös jäljellä olevat opintoihin liittyvät kustannukset. Budjettikoh­
dasta rahoitetaan myös sellaisten opintojen, asiantuntijakokousten, konferenssien ja kon­
gressien, tiedottamistoimien ja julkaisujen kustannuksia, jotka ovat olennainen osa toimintaa 
ja liittyvät välittömästi sen tavoitteiden toteutumiseen, lukuun ottamatta kyseisten toimien 
hallinnoimiseen tai yleiseen hallintoon liittyviä kustannuksia (katso komission tiedonanto, 
annettu 22 päivänä huhtikuuta 1992). 
4. B3-4114: Rasismin, muukalaisvihan ja antisemitismin torjuntaan liittyvät toimet 
Annetut määrärahat vuonna 1995 5 400 000 ecua14 
14 josta kaksi miljoonaa ecua (määrärahan siirto). 
54 
Talousarvion selitys 
Toiminta on tarkoitettu:- edistämään yhteistyötä sellaisten erilaisten sosiaalisten laitosten 
kanssa, jotka ponnistelevat suvaitsevaisuuden lisäämiseksi sekä rotusyrjinnän ja muukalais­
vihaa tai juutalaisvihaa ilmentävän käyttäytymisen torjumiseksi, sekä rahoittamaan ky sei, 
sellä alalla toteutettavat käytännön toimet,- toteuttamaan ja kehittämään toimia rotusyrjin-
tään ja muukalaisvihaan liittyvän väkivallan torjumiseksi Euroopan unionin kokonaisvaltai­
sen strategian mukaan,- kehittämään koulutustoimia kansallisille hallinnollisille yksiköille, 
joita kyseiset ilmiöt suoranaisimmin koskettavat.Määräraha on tarkoitettu kattamaan ihmis­
oikeuksien edistämiseksi ja rotusyrjinnän ja muukalaisvihan torjumiseksi toteutettavien 
toimien rahoitus.Se jakautuu seuraavasti:- 550 000 ecua on varattu rotusyrjinnän ja muu­
kalaisvihan vastaiseen toimintaan kouluissa,- 200 000 ecua on varattu valtiosta riippumat­
tomille järjestöille, jotka taistelevat rotusyrjintää, muukalaisvihaa ja juutalaisvihaa vastaan,-
50 000 ecua on varattu eurooppalaiselle tietoverkostolle kirjoitusten julkaisuun kuukausittain 
Migration Newssheet -julkaisussa ja sen ranskalaisessa laitoksessa Migrations dEurope,-
500 000 ecua on varattu järjestöille, jotka järjestävät kampanjoita rotusyrjintää vastaan ja 
ulkomaalaisten taloudellisen ja kulttuurisen hyväksymisen puolesta,- 100 000 ecua on 
varattu välinpitämättömyyttä vastustavan toiminnan järjestelyyn päämääränä rotusyrjinnän 
torjuminen,- 250 000 ecua on tarkoitettu rotusyrjintään ja juutalaisvihaan liittyviä 
kysymyksiä selvittävälle eurooppalaiselle tutkimuslaitokselle,- 500 000 ecua on varattu yh­
teydessä Eurooppalaisen ammattiliittojen keskusliiton kanssa toteutettavien toimien 
rahoitukseen siirtotyöläisiin, yhteisön ulkopuolelta tulevat siirtolaiset mukaan lukien, 
kohdistuvan muukalaisvihan torjumiseksi,- 200 000 ecua on varattu yhteisössä ja Euroo­
passa olevien vähemmistöjen kulttuurisen, oikeudellisen, poliittisen ja sosiaalisen tilanteen 
selvittämiseen, jotta rotusyrjintää ja muukalaisvihaa voitaisiin torjua oikeaan aikaan. 
Talousarvion luvun B3-40 "Sosiaalinen vuoropuhelu ja työllisyys" kehyksessä 
5. B3-4012: Miesten ja naisten tasa-arvoon tähtäävät toimet 
Annetut määrärahat vuonna 1994 6 260 000 ecua 
Sidotut määrärahat vuonna 1994 6 257 000 ecua 
Annetut määrärahat vuonna 1995 6 420 000 ecua 
Sidotut määrärahat vuonna 1995 6 419 000 ecua 
i ie__———______—•——•———«___ga__ges___rx—=———_—an—aaa——a—a——————•aaaaaaaia——a——«»—n»aan»»ax—«—o————aanc—Ma—ia——^aaa—g—coaan 
55 
56 
Talousarvion selvitys 
Määräraha on tarkoitettu kattamaan kolmannen ohjelman täytäntöönpanon rahoitus, erityi­
sesti verkostot, paikalliset työllisyysaloitteet ja muut toimet ja hankkeet.Komissio osallistuu 
tasa-arvoa koskevaan opinto-ja tiedotustoimintaan, jota paikalliset tahot alalla toteuttavat, ja 
toteuttaa toimia yhteydessä neuvoa-antavaan naisten ja miesten tasa-arvoa edistävään 
komiteaan.Kyseisten toimien yhteydessä on määrärahoja käyttävien tahojen kiinnitettävä 
huomiota väestön vähemmistöihin kuuluvien naisten tilanteeseen.Tietty summa on myös 
varattu toimintaohjelmia varten, jotka on tarkoitettu turvaamaan väliaikaisesti vastaanottotoi­
mintaa, erityisesti siirtolaisnaisia varten, jotka todennäköisesti joutuvat kohtaamaan 
väkivaltaa omassa perhepiirissään.Budjettikohdasta rahoitetaan myös sellaisten opintojen, 
asiantuntijakokousten, konferenssien ja kongressien, tiedottamistoimien ja julkaisujen kus­
tannuksia, jotka ovat olennainen osa toimintaa ja liittyvät välittömästi sen tavoitteiden 
toteutumiseen, lukuun ottamatta kyseisten toimien hallinnoimiseen tai yleiseen hallintoon 
liittyviä kustannuksia (katso komission tiedonanto, annettu 22 päivänä huhtikuuta 1992). 
Talousarvion luvun A-30 "Yleisluonteinen tuki" kehyksessä 
6. A-3091: Naisten foorumi 
Annetut määrärahat vuonna 1994 350 000 ecua 
Annetut määrärahat vuonna 1995 450 000 ecua 
Talousarvion selvitys 
Määräraha on tarkoitettu turvaamaan Naisten foorumin toiminta. Aivan kuten Nuorten foo­
rumista on Naisten foorumista tai Naisten lobbysta tullut välttämätön apuväline naisille 
tarkoitetussa yhteisön toiminnassa. 
7. A-3093: Tuki kansainvälisen rikosasioita käsittelevän tuomioistuimen perustami­
seksi toimiville kansainvälisille valtiosta riippumattomille järjestöille 
Annetut määrärahat vuonna 1995 300 000 ecua 
Talousarvion selvitys (uusi budjettikohta) 
Määräraha on tarkoitettu kattamaan kansainvälisen rikosasioita käsittelevän tuomioistuimen 
perustamiseksi toimiville valtiosta riippumattomille järjestöille myönnettävä rahoitusavustus. 
56 
LIITE 2 
12/07/96 Ryhmä N:o 14 
Pysyvä ryhmä 
YKSIKÖIDEN VÄLISTÄ TOIMINTAA YHTEENSOVITTAVA 
IHMISOIKEUSRYHMÄ 
Tehtävä: Sisäisen yhteensovittamisen tehostaminen lähestymistapojen ja muiden yh­
teisön politiikan alojen, budjettivarojen käyttö mukaan lukien, yhtenäisyyden 
varmistamiseksi (Viite: Herra Williamsonin 24.9.1994 antama tiedote N:o 
014903) 
Komission päätös: KOM (84) PV 722 
Puheenjohtaja: Rouva Napoli (pääosasto IA) 
Sihteeri: Herra Gavriliadis (pääosasto IA) 
Mukana olevat: SG, CdP, SJ, I, IA, IB, II, V, VIII, X, XI, XII, XIII, XV pääosastot 
XIX, XXII, XXIV, XXIII, ECHO 
Kokoustenlukumäärä: 1995 : 7 
Toiminnan kuvaus: 
Ryhmä hoitaa yhä tärkeämmäksi tiedostetun komission yksiköiden kaikkien aloitteiden 
yhteensovittamisen ihmisoikeuksien ja kansanvaltaistamisen alalla, johon sisältyy myös 
vaaliapu. Tässä tehtävässä, jonka RELEX-ryhmän pääjohtajat ovat vahvistaneet, keskeistä 
on: 
• Komission tiedonannon "Euroopan unionin ihmisoikeuspolitiikan erityispiirteet Roomasta 
Maastrichtiin ja sen jälkeen" täytäntöönpano; 
• yhtenäisyys ja avoimuus talousarvion luvun B7-52 "Eurooppalainen aloite kansanvallan 
ja ihmisoikeuksien suojelemiseksi "budjettikohtien käytössä; 
• budjettikohtien B7-5240 "Ihmisoikeusjärjestöjen tiettyjen toimien tukeminen" ja B7-5270" 
Kidutuksen uhreille tarkoitettujen kuntoutuskeskusten ja muiden konkreettista apua 
ihmisoikeusloukkauksista kärsineille tarjoavien yhteisöjen tukeminen tarkastus. 
57 

ISSN 1024-4492 
KOM(96) 672 lopullinen 
ASIAKIRJAT 
FI 06 U 
Luettelonumero : CB-C0-96-685-FI-C 
ISBN 92-78-13545-3 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxemburg 
•S x