EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 06.12.1996 
KOM(96) 645 iopull. 
EUROOPAN LAAJUISET VERKOT 
VUOSIKERTOMUS 1996 
Komission tiedonanto Eurooppa-neuvostolle, neuvostolle ja Euroopan 
parlamentille 
Luonnos 

JOHDANTO 1 
1. TIIVISTELMÄ 2 
2. ERITYISHANKKEISSA SAAVUTETTU EDISTYS 4 
A. ENERGIA 4 
B. TELEVIESTINTÄ 4 
C. LIIKENNE 5 
3. TEN-VERKKOJA KOSKEVA LAINSÄÄDÄNTÖ 7 
A. SUUNTAVIIVAT JA NIIHIN LIITTYVÄ LAINSÄÄDÄNTÖ 7 
B. TEN-SUUNTAVIIVOJEN KOMITEAT 8 
C. EDICOM- JA IDA-OHJELMAN OIKEUSPERUSTA 8 
4. EUROOPAN LAAJUISTEN VERKKOJEN RAHOITUS: 
UNIONIN RAHOITUSVÄLINEIDEN KÄYTTÖ 10 
A.EUROOPAN LAAJUISTEN VERKKOJEN ALAAN LIITTYVÄN 
RAHOITUSTUEN MYÖNTÄMISTÄ KOSKEVA ASETUS 10 
B. RAKENNERAHASTOT 14 
B.l Aluekehitysrahasto 15 
B.2. Koheesiorahasto 16 
C. EIP:n JA EHTY:n LAINAT 17 
D. EIR 18 
E. IDA . . • 19 
F. ARVIOINTI 20 
5. EUROOPAN LAAJUISTEN VERKKOJEN RAHOITUS: 
MUITA KYSYMYKSIÄ 21 
A. EUROOPAN LAAJUISTEN LIIKENNEVERKKOJEN TALOUSARVIO ... 21 
B. JULKISEN JA YKSITYISEN ALAN YHTEISTYÖHANKKEET 22 
Yleistä 22 
Korkean tason työryhmä (Kinnockin työryhmä) 23 
Neuvottelut poliittisista riskeistä 23 
C. EIR:N OSAKKUUDET 24 
6. ulkosuhteet 24 
A. Keski- ja Itä-Euroopan maat (KIE-maat) 24 
TINA (Liikenteen infrastruktuuritarpeiden arviointi) 24 
Helsingin yleiseurooppalainen liikennekonferenssi 24 
PHARE 24 
Sähköverkostojen yhteenliittäminen 25 
Maakaasuverkostojen yhteenliittäminen 25 
Energiaa koskeva peruskirja 25 
EU:n ja Keski- ja Itä-Euroopan maiden tietoyhteiskuntafoorumi 25 
B. VÄLIMEREN ALUEEN MAAT 26 
Sähköverkostojen yhteenliittäminen 26 
Maakaasuverkostojen yhteenliittäminen 26 
Euro-Välimeren energiafoorumi 26 
Euro-Välimeren tietoyhteiskuntafoorumi 26 
Liikenne 26 
C. Muut maat 27 
7. POLITIIKAN JA SÄÄNTELYN ONGELMAT 27 
A. ENERGIA 27 
B. TELEVIESTINTÄ 27 
C. LIIKENNE 28 
8. EUROOPAN LAAJUISET VERKOT TYÖLLISTÄJINÄ 28 
A. Luottamussopimus 28 
B. Euroopan parlamentille annettava kertomus 28 
9. MUU YHTEISÖN POLITIIKKA, JOHON EUROOPAN LAAJUISET 
VERKOT LIITTYVÄT 31 
A. Eurooppalaisen yhtiön perussääntö 31 
B. Kilpailupolitiikka 31 
C. Julkiset hankinnat 31 
D. Täydentävyys rakennepolitiikan suhteen 31 
E. Liikennepolitiikka 32 
F. Ympäristö 32 
Liite I: Energiaverkkojen edistyminen vuonna 1996 33 
3 
Liite II: Liikenneverkoissa saavutettu edistyminen vuonna 1996 42 
Liite III: luettelo syyskuun 1995 ja joulukuun 1996 välillä järjestetyistä 
tenfac-kokouksista 50 
Liite IV: Asetuksen 2236/95 mukaisesti rahoitetut energiahankkeet 51 
Liite V: Asetuksen 2236/95 mukaisesti rahoitetut televiestintähankkeet 56 
Liite VI: vuonna 1996 rahoitetut IDA - telemaattiset hankkeet 58 
LiiteVII: asetuksen 2236/95 mukaisesti rahoitetut liikennehankkeet 61 
Liite VIII: kymmenen Alue- ja koheesiorahastojen vuonna 1996 tukemaa 
pääasiallista hanketta 69 
Liite IX : eip:n lainat ten-hankkeille ja niihin liittyville hankkeille 75 
Liite X: euroopan laajuisiin liikenneverkkoihin tehtyjen sijoitusten 
todennäköiset makrotaloudelliset ja työllisyysvaikutukset 78 
JOHDANTO 
Eurooppa-neuvosto on pyytänyt komissiota toimittamaan sille vuosittain joulukuussa 
kertomuksen Euroopan laajuisista verkoista. 
Tämän lisäksi Euroopan laajuisten verkkojen taloudellisesta tuesta annetun asetuksen 
16 artiklassa vaaditaan komissiota toimittamaan vuosikertomus asetuksessa tarkoitetusta 
toiminnasta Euroopan parlamentille, neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle sekä 
alueiden komitealle arviointia varten. 
Päällekkäisyyden välttämiseksi komissio on yhdistänyt nämä kaksi vuosikertomusta 
tähän asiakirjaan. 
l.THVISTELMA 
Vuonna 1996 tehtiin paljon työtä ja saavutettiin huomattavaa edistystä TEN-verkkojen 
toteuttamisessa: 
• Energian ja liikenteen TEN-verkkojen suuntaviivat hyväksyttiin lopulta; 
televiestinnän osalta suuntaviivojen hyväksyminen on edessä. 
• Vuoden ensimmäisen kymmenen kuukauden ajalta saatavilla olevien lukujen 
perusteella unionin rahoitustuki TEN-hankkeille vuonna 1996 on huomattavasti 
suurempi kuin vuonna 1995. 
• Monissa TEN-hankkeissa on edistytty vakaasti, vaikkakin huomiota 
herättämättä. 
• TEN-verkkojen merkittävä asema työllisyyden edistämisessä tunnustettiin 
erityisesti työllisyyden luottamussopimuksessa. 
• Perustettiin julkisen ja yksityisen alan edustajista koostuva korkean tason 
ryhmä, joka antaa suosituksia julkisen ja yksityisen alan yhteistyöhankkeiden 
helpottamisesta ensisijaisissa liikennehankkeissa (jäljempänä "erityishankkeet"). 
• Merkittävää valmistelutyötä tehtiin TEN-verkkojen liittämisessä unionin 
naapurivaltioihin, erityisesti jäsenyyttä hakeviin Keski- ja Itä-Euroopan 
valtioihin (unionin laajeneminen huomioon ottaen) sekä Välimeren alueen 
valtioihin. 
• Televiestinnän TEN-verkkoja toteutettiin suunnitelman mukaisesti ensimmäistä 
vuotta sen jälkeen, kun Euro-ISDN-suuntaviivat hyväksyttiin marraskuussa 
1995. 
• IDA-ohjelma on saavuttamassa tavoitenopeutensa. 
• Tämän lisäksi läpimurto sähkömarkkinoiden vapauttamisessa, neuvottelujen 
aloittaminen uudelleen kaasualan vapauttamisesta, komission eri vihreät ja 
valkoiset kirjat liikenteen infrastruktuurin ulkoisten kustannusten 
sisällyttämisestä hintoihin, "kansalaisten verkko" ja rautateiden elvyttäminen 
vaikuttivat entistä suotuisamman ympäristön luomiseen TEN-verkoille. 
Edessä on kuitenkin vielä huomattavia esteitä sekä paljon työtä niiden voittamiseksi, ja 
joissakin asioissa on koettu vastoinkäymisiä: 
• Ecofin-neuvosto ei päässyt sopimukseen talousarvion lisämäärärahoista 14 
liikenteen erityishankkeelle. 
• Televiestintäalalla suurin pullonkaula on sovellusten ja palvelujen puute yleistä 
etua palvelevilla aloilla kansalaisten ja pk-yritysten sosioekonomisten tarpeiden 
kannalta. Tällä alueella yksityistä yritteliäisyyttä saattaa heikentää lyhyen 
aikavälin taloudellisen kannattavuuden epävarmuus, joka johtuu sovelluksen tai 
palvelun innovatiivisesta luonteesta ja vaikeista organisaatiovaatimuksista. 
Liian moni kansallinen hallinto tarkastelee ongelmia ainostaan kansallisesta eikä 
unionin laajuisesta näkökulmasta eikä aseta siten TEN-verkkoja riittävän 
ensisijaiseen asemaan. 
Unionin tason sääntelyä ei tietyissä tapauksissa voida ehkä mukauttaa riittävästi 
yleistä etua koskevien liikenteen suurten infrastruktuurihankkeiden 
erityistarpeisiin ja sen soveltaminen edellyttää etukäteisselvityksiä. 
Julkisen ja yksityisen alan yhteistyöhankkeissa on havaittu ongelmia erityisesti 
liikenteen hinnoittelussa, julkisissa hankinnoissa ja eurooppalaisessa 
yhtiöjärjestyksessä. 
Toimilupaongelmat viivästyttävät joitakin sähköalan ensisijaisia hankkeita: 
esimerkiksi Ranska päätti helmikuussa yksipuolisesti hylätä Cazaril-Aragon-
yhteyden suunnitellun reitin. 
Tämän vuoksi tarvitaan seuraavia kiireellisiä toimenpiteitä: 
• Ensisijaisten liikennehankkeiden taloudellisen tilanteen perusteellisen 
analysoinnin jatkamista ja yksityisen alan osallistumista on helpotettava 
(julkisen ja yksityisen alan yhteistyöhankkeet) erityisesti hankkeissa, joissa 
perinteinen julkinen rahoitus on rajoitettu. 
• Unionin TEN-liikennehankkeista saamaa etua on korostettava (ja 
asianmukaisten menetelmien kehitettävä tämän edun mittaamiseksi). Tämän 
perusteella jäsenvaltioita tulisi taivutella mukauttamaan kansallisia ensisijaisia 
tavoitteitaan eurooppalaisten tavoitteiden suuntaan. Unionin taloudellisella tuella 
tulisi edistää tätä tavoitetta. 
• Tarvittaessa unionin tason sääntelyä on parannettava asianmukaisesti tai 
määräysten soveltamista selvitettävä ensisijaisten liikennehankkeiden 
toteuttamisen helpottamiseksi ja erityisesti julkisen ja yksityisen alan 
yhteistyöhankkeita on kehitettävä. Kinnockin korkean tason ryhmä tutkii tähän 
liittyviä asioita. 
• Jäsenvaltioiden toimilupamenettelyjen koordinointia, yksinkertaistamista ja 
nopeuttamista on parannettava ja jäsenvaltioiden alueilla hyväksyttävien 
hankkeiden ympäristö- ja muut vaatimukset on tehtävä avoimeksi. Tämä on 
tarpeen erityisesti sähköalan hankkeissa, joissa ne ovat muita aloja näkyvämpiä. 
• On edistettävä sellaisten yhteentoimivien sovellusten ja palvelujen 
käyttöönottoa, jotka edustavat siirtymistä tietoyhteiskuntaan ja selkeitä 
sosioekonomisia etuja kansalaisille ja pk-yrityksille. 
2.ERITYISHANKKEISSA SAAVUTETTU EDISTYS 
A.ENERGIA 
Essenissä pidetyssä Eurooppa-neuvoston kokouksessa hyväksyttyjen 10 erityishankkeen 
osalta kaasualan hankkeissa edistyttiin hyvin vuonna 1996. Useimmissa sähköalan 
hankkeissa on edelleen törmätty erityisesti ympäristösyistä johtuviin 
toimilupaongelmiin (ks. myös luku 7-A), kun taas joidenkin rahoitus on vielä 
epävarma. Edistystä saavutettiin erityisesti seuraavissa hankkeissa Euroopan 
investointipankin avulla: 
• Pääkaasuputken rakentaminen Algerian, Marokon ja Pyreneiden niemimaan 
välille on valmistunut. 
• Kreikan maakaasuhankkeen pääputki on rakennettu, ja kaasun 
korkeapainesiirtoverkon jäljelle jäävän työn rahoitus on turvattu EIP-lainan 
ansiosta. 
• Venäjän, Valkovenäjän, Puolan ja EU:n välisen kaasuputken osalta yhteys 
Saksan itäosan ja Puolan länsiosan välillä on nyt valmis, ja työ muissa osissa 
Saksassa ja Puolassa on alkanut. 
• Pohjois-Portugalin ja Espanjan välinen sähkölinja on nyt osittain 
toimintakunnossa, vaikka hanke on vielä kesken. 
Myös useissa neuvoston ja Euroopan parlamentin hyväksymien suuntaviivojen 
sisältämissä muissa kuin ensisijaisissa energiahankkeissa on edistytty. Tämän lisäksi on 
edistytty muissa hankkeissa, joita komissio on ehdottanut sisällytettäviksi näihin 
suuntaviivoihin (liitteessä I on esitetty näiden hankkeiden edistyneisyys). 
B.TELEVIESTINTA 
Vuoden 1996 televiestinnän TEN-verkkoihin liittyvä toiminta perustui jo voimassa 
oleviin Euro-ISDN-suuntaviivoihin. Kun uudet suuntaviivat hyväksytään alkuvuodesta 
1997, komission toiminta pääsee täyteen laajuuteen vuonna 1997. 
Tänä vuonna valittiin useita validointi- ja esittelyhankkeita 13 päivänä huhtikuuta 1996 
julkaistujen ehdotuspyyntöjen perusteella. Niissä on mukana 63 kumppania 14 
jäsenvaltiossa. Ne liittyvät alueisiin, joilla kehittyneiden televiestintäsovellusten ja 
-palvelujen käytöstä on selkeitä sosioekonomisia etuja: urbaanien tietoväylien verkko, 
telelääketiede, etäkoulutus, pääsy kulttuuriperintöön, yleiset palvelut, etätyö ja pk-
yritysten elektroninen kaupankäynti. Liitteessä VI on yksityiskohtainen luettelo 
hankkeista. 
Ehdotuspyynnön tulokset ovat osoittaneet, että hankkeiden toteuttajilla on vaikeuksia 
yhteistyönsä järjestämisessä ja tämän kaltaisten Euroopan laajuisten verkkojen 
liiketoimintasuunnitelmissa. Myös rahoituslaitoksilla on ongelmia varojen tarjoamisessa 
hankkeille, joissa aineettomien tekijöiden osuus on niin tärkeä. 
Neuvosto hyväksyi muodollisesti IDA-ohjelman (hallintojen välinen telemaattinen 
tietojenvaihto, HVT) marraskuussa 19951, minkä jälkeen ohjelma saavutti 
tavoitenopeutensa vuonna 1996. IDA:n työohjelma sai jäsenvaltioiden yksimielisen 
tuen, ja komissio hyväksyi sen 4 päivänä heinäkuuta 19962. Sen toimenpiteitä ovat 
muun muassa seuraavat: 
• Kokeiluverkot ja toimivat verkot hallintoelimien väliseen tietojen vaihtoon 
avainalueilla (kuten sosiaaliturva, työnvälitys, tullit ja välilliset verot, 
maatalous, kalastus, julkiset hankinnat, tilastot, kauppapolitiikka, 
kilpailupolitiikka, eurooppalaisten virastojen ja unionin tason päätöksenteon 
tuki) 
• Sähköpostijärjestelmän toteuttaminen eurooppalaisten toimielinten välillä ja 
tarvittavat yhteydet tiettyihin komiteoihin 
• Joukko laaja-alaisia toimenpiteitä, jotka liittyvät kaikkien verkkojen yhteisiin 
asioihin ja joilla edistetään yhteisten, uudelleen käytettävissä olevien ratkaisujen 
toteuttamista yhteentoimivuuden optimoimiseksi, verkon kehittämisen 
tehostamiseksi ja sijoitetun rahan vastineen varmistamiseksi. 
Liitteessä VII on yksityiskohtainen luettelo näistä hankkeista. 
Roomassa 20 ja 21 päivänä kesäkuuta 1996 pidetyssä "IDA '96" -kokouksessa jaettiin 
uusimpia tuloksia ja tutkittiin julkishallintojen Euroopan laajuisten telemaattisten 
verkkojen edelleen kehittämistä. Keskustelussa korostettiin sitä strategista roolia, joka 
näillä verkoilla voi olla teollisuuden kilpailukyvyn edistämisessä tietoyhteiskunnassa. 
C. LIIKENNE 
Vuonna 1996 edistyttiin tasaisesti, vaikkakin huomiota herättämättä 14 
erityishankkeessa, jotka Eurooppa-neuvosto hyväksyi joulukuussa 1994 Essenissä. 
Tarkemmat tiedot ovat liitteessä III. Seuraavassa on kuitenkin mainittu joitakin tärkeitä 
ja symbolisia edistysaskelia: 
• Perustettiin uusi yhtiö suunnittelemaan Munchenin ja Veronan välisen 
Brennerin akselin Itävallan osuutta (Unterinntalin jakso). 
• Aloitettiin uuden suurten nopeuksien radan rakentamistyön Leipzigin ja 
Nörnbergin välille. 
• Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset antoivat London & Continental 
-rautatiekonsortiolle toimiluvan Lontoon ja Kanaalin tunnelin välistä suurten 
nopeuksien rataan varten. 
• Idän suurten nopeuksien radan Ranskan osuus julistettiin yleishyödylliseksi. 
Neuvoston päätös N:o 95/468/EY, tehty 6.11.1995 (EYVL N:o L 269, 11.11.1995, s. 23) 
SEC(96) 1251/4 
• Hallitusten välinen komitea perustettiin tutkimaan Lyon-Torino-hankkeesta 
tulevaisuudessa vastaavan yhtiön laillista rakennetta. 
• Italialaiselle suurnopeusjunayhtiölle TAV:lle annettiin toimilupa osuuksille 
Torino-Milano ja Milano-Venetsia. 
• Kaksi toimilupaa annettiin Kreikan PATHE-moottoritien alihankkeille: Rio-
Antirion kiinteä yhteys ja Ateenan ohitustie. 
• Työn öresundin kiinteän yhteyden Tanskan yhteysreiteillä edistyy hyvin ja sen 
on määrä valmistua ensi vuonna. 
• Cork-Dublin-Belfast-Larne-Stranraerin rautatieyhteyden Irlannin tasavallan 
osuus valmistuu vuonna 1996. Yhdistyneen kuningaskunnan osuuden on määrä 
valmistua vuonna 1997. 
Samaan aikaan on edistytty eräissä muissa yhteistä etua koskevissa hankkeissa, jotka 
on yksilöity suuntaviivoissa: Semmeringin perustunnelihanke Itävallassa, suurten 
nopeuksien rata Berliini-Hannover Saksassa, suurten nopeuksien rata Milano-Bologna-
Firenze-Rooma-Napoli Italiassa sekä joukko satamahankkeita ja telematiikka-alan 
hankkeita. 
3. TEN-VERKKOJA KOSKEVA LAINSÄÄDÄNTÖ 
A. SUUNTAVIIVAT JA NIIHIN LIITTYVÄ LAINSÄÄDÄNTÖ 1996 
Euroopan parlamentti ja neuvosto hyväksyivät pitkän odotuksen jälkeen energia- ja 
liikenneverkkojen suuntaviivat 5 päivänä kesäkuuta 1996 (neuvosto oli jo tehnyt 
päätöksen energia-alan liitännäistoimenpiteistä 28 päivänä maaliskuuta 1996)3 ja 23 
päivänä heinäkuuta 19964. Televiestinnän suuntaviivat on määrä hyväksyä joulukuussa 
1996 tai vuoden 1997 alussa. Tämä on merkittävä edistysaskel. 
Neuvosto antoi myös direktiivin Euroopan laajuisen suurten nopeuksien 
rautatiejärjestelmän yhteentoimivuudesta5 23 päivänä heinäkuuta 1996. 
Sen jälkeen kun ympäristöpolitiikan tarkasteluryhmä oli saanut valtuudet Eurooppa-
neuvoston Essenin kokouksessa ja vuonna 1995 oli määritelty "yhteisten 
ympäristöhankkeiden" perusteet, jäsenvaltioiden ympäristöministeriöiden pääjohtajista 
koostuva ympäristöpolitiikan tarkasteluryhmä päätti kokouksessaan syyskuussa 1996, 
että kaikki jäsenet ilmoittavat 15 päivään marraskuuta 1996 mennessä, onko niillä 
hanke-esimerkkien mahdollisuuksien tutkimisen jälkeen mielenkiintoa tarkempaan 
tehtävien määrittelyyn alustavia toteuttamiskelpoisuus- ja tulevien vaiheiden 
tutkimuksia varten. Jäsenvaltioilta 15 päivään marraskuuta mennessä saadut vastaukset 
osoittavat, että jäte- ja vesihuoltoalojen perusteiden mukaisten yhteisten 
ympäristöhankkeiden jatkamiseen ei ole mielenkiintoa. 
Komissio teki 24 päivänä heinäkuuta ehdotuksen 19966 31 hankkeen lisäämisestä 
suuntaviivoissa esitetyn 43 yhteistä etua koskevan energiahankkeen alkuperäiseen 
luetteloon. Tämä muutos oli tarpeen Itävallan, Suomen ja Ruotsin unioniin liittymisen 
takia ja komission vuonna 1994 tekemien ensimmäisten ehdotusten jälkeen Euroopan 
energia-alalla tapahtuneen nopean kehityksen huomioon ottamiseksi, sekä alkuperäisen 
päätöksen valmistelussa tehtyjen sitoumusten täyttämiseksi. Euroopan parlamentti 
hyväksyi tämän ehdotuksen ilman muutoksia (ensimmäisessä käsittelyssä 12 päivänä 
marraskuuta 1996). 
Vaikka sähkömarkkinoiden vapauttamisella ei ole sinänsä välitöntä yhteyttä 
verkkoihin, on kuitenkin syytä mainita kesäkuussa 1996 saavutettu läpimurto: 
poikkeuksellisessa energia-alan Eurooppa-neuvoston kokouksessa saavutettiin 
poliittinen sopimus yhteisestä kannasta sähködirektiiviluonnokseen, jolle neuvosto 
antoi heinäkuussa virallisen muodon. Tämän menestyksen kannustamana neuvosto 
aloitti uudelleen Irlannin puheenjohtajakaudella neuvottelut komission kaasualan 
sisämarkkinoiden toteuttamista koskevista ehdotuksista. Samalla puheenjohtajisto ja 
komissio kävivät laajoja neuvotteluja kaikkien kaasumarkkinoiden vapauttamisesta 
kiinnostuneiden osapuolten kanssa. Perustamissopimusten määräyksiä, mukaan lukien 
kilpailusäännöt ja -menettelyt, sovelletaan luonnollisesti energia-alaan. Tämä tarkoittaa 
erityisesti sitä, että TEN-verkko ei saa johtaa kaasumarkkinoita hallitsevien yritysten 
määräävän aseman vahvistamiseen. 
Päätös N:o 1254/96/EY (EYVL N:o. L 161, 29.6.1996) 
Päätös N:o 1692/96/EY (EYVL N:o. L 228, 9.9.1996) 
Direktiivi 96/48/EY (EYVL N:o L 235, 17.9.1996) 
KOM(96) 390. 
Kun jäsenvaltiot olivat päässeet poliittiseen yhteisymmärrykseen 
televiestintäpalvelujen ja -infrastruktuurien vapauttamisesta 1 päivään tammikuuta 
1998 mennessä - joidenkin jäsenvaltioiden osalta siirtymäkausin - komissio antoi 
helmikuussa 1996 direktiivin telepalvelualan kilpailusta annetun direktiivin 
90/388/ETY muuttamisesta. Siinä säädettiin myös, että jo vapautettujen palvelujen 
vaihtoehtoisen infrastruktuurin käyttöä koskevat rajoitukset tulisi poistaa 1 päivään 
heinäkuuta 1996 mennessä. 
B. TEN-SUUNTAVIIVOJEN KOMITEAT 
Eri suuntaviivojen hyväksymisen jälkeen on perustettu tai perustetaan kolme uutta 
komiteaa: 
- Euroopan laajuisten energiaverkkojen komitea (tyyppi III A), joka on 
kokoontunut kerran ja antanut myönteisen lausunnon komission ehdotuksiin 
yhteistä etua koskevien hankkeiden luetteloinnista 
- Euroopan laajuisten liikenneverkkojen neuvoa-antava komitea suunnitelmia ja 
ohjelmia koskevien tietojen vaihtamista varten, joka kokoontui ensimmäisen 
kerran 18 päivänä marraskuuta ja keskusteli toiminnastaan ja rakenteestaan sekä 
suuntaviivojen toteuttamiseen liittyvistä yleisistä kysymyksistä 
- Euroopan laajuisia televiestintäverkkoja varten on määrä perustaa komitea 
(tyyppi III A); se kokoontuu ensimmäisen kerran alkuvuodesta 1997. 
Nämä komiteat ovat tietenkin täysin erillään Euroopan laajuisten verkkojen 
rahoitustukikomiteasta tämän eri muodoissa (perustettu neuvoston asetuksella N:o 
2236/95 avustamaan komissiota taloudellisen tuen antamisessa yhteistä etua koskeville 
TEN-hankkeille), eikä näitä tulisi sekoittaa keskenään. 
C. EDICOM- JA IDA-OHJELMAN OIKEUSPERUSTA 
Edicom on hallintojen välinen telemaattinen verkko jäsenvaltioiden välisen 
tavarakaupan tilastoja varten. Yhteisön tuomioistuin määräsi 26 päivänä maaliskuuta 
Euroopan parlamentin tekemän ja komission tukeman valituksen perusteella, että 
ohjelman olisi pitänyt perustua perustamissopimuksen XII osaston 129 d artiklaan eikä 
235 artiklaan. Komissio teki pikaisesti uuden 129 d artiklaan perustuvan ehdotuksen, 
jolla ohjelma uusittiin vuosiksi 1996 - 2000. 
Euroopan parlamentti on komission tukemana vienyt yhteisön tuomioistuimeen myös 
asian IDA-ohjelmasta tehdyn neuvoston päätöksen kumoamisesta sillä perusteella, että 
päätöksen oikeusperusteena olisi pitänyt olla EY:n perustamissopimuksen 129 d artikla 
(Euroopan laajuisten verkkojen osalta). Tuomiota ei ole odotettavissa ennen vuotta 
1997. 
Taulukko 1: TEN-verkkojen EU-rahoitus (miljoonaa ecua) 
Ala 
LIIKENNE 
ENERGIA 
TELEVIESTINTÄ Tuen tyyppi 
Lainat 
Takaukset 
Avustukset 
Avustukset, 
korkotuet, lainan 
takaukset, 
osallistuminen 
tutkimusten 
rahoitukseen 
Lainat 
Takaukset 
Avustukset 
Osallistuminen 
tutkimusten 
rahoitukseen 
Lainat 
Takaukset 
Avustukset 
Osallistuminen 
tutkimusten 
rahoitukseen Valine 
EIP1 2 
EIR12 
EAKR" 
Koheesiorahasto 
TEN-verkkojen 
budjettikohta 
(joista 14 
erityishanketta) 
EIP12 
EIR12 
EAKR' 3 
TEN-verkkojen 
budjettikohta 
EIP12 
EIR12 
EAKR' ' 
TEN-verkkojen 
budjettikohta 1993-1994 
4 028 
75.9 
884.0 
1887.5 
385 
180 
1 077 
207.7 
675.7 
0 
3 787.8 
156.1 
294.7 
18 1995 
3 310 
85.2 
115.0 
1 107.6 
240 
181.05 
745 
11.90 
87.8 
12 
506.6 
19.40 
0 
22 1996 
tihin 
saakka 
2 229 
303 
2639 
1088 
280 
211.23 
1 067 
240 
1 265 
[9+7] 
1 063 
9 
173 
18 YHTEENSÄ 
tähän 
saakka 
9 567 
464.4 
3 638 
4 083.1 
905 
572.28 
2 889 
459.6 
2 028.5 
[21+7] 
5 357.4 
184.5 
467.7 
58 
TEN- ja siihen liittyvät hankkeet 
Allekirjoitetut hankkeet 
Sisältää yleensä vuosiksi 1996 - 1999 varatut määrärahat 
4. EUROOPAN LAAJUISTEN VERKKOJEN RAHOITUS: 
UNIONIN RAHOITUSVÄLINEIDEN KÄYTTÖ 
Edellisen sivun taulukossa 1 esitetään yleiskatsaus unionin antamasta taloudellisesta tuesta 
Euroopan laajuisille verkoille ja niihin liittyville hankkeille. Vuoden 1996 luvut koskevat 
joissakin tapauksissa vain vuoden 10 tai 11 ensimmäistä kuukautta, joten niitä ei voi 
täsmällisesti verrata vuoden 1995 vastaaviin lukuihin. Selvää on kuitenkin, että 
useimmilla^ jopa kaikilla aloilla, varoja on lisätty huomattavasti. 
Sekä edellisen sivun taulukko että jatkossa esitettävät taulukot liittyvät ainoastaan unionin 
myöntämään rahoitukseen. On pidettävä mielessä, että myös jäsenvaltiot ja yksityinen 
sektori osallistuvat Euroopan laajuisten verkkojen rahoitukseen, monissa tapauksissa EU:ta 
suuremmalla investointiosuudella. Jatkossa kertomuksiin pyritään sisällyttämään myös 
näitä osuuksia koskevia lukuja sen mukaan, kun niitä on saatavilla. 
A. EUROOPAN LAAJUISTEN VERKKOJEN ALAAN LIITTYVÄN 
RAHOITUSTUEN MYÖNTÄMISTÄ KOSKEVA ASETUS 
Neuvoston asetuksella (EY) N:o 2236/955 perustettu Euroopan laajuisten verkkojen 
rahoitustukikomitea (TEN-rahoitustukikomitea) luotiin muodollisesti syyskuussa 1995 ja 
se piti ensimmäisen kokouksensa 10. lokakuuta samana vuonna. 
Kahdessa kokouksessa vuoden 1995 aikana komitea käsitteli energia-alan asioita ja 
kannatti 24 toteutettavuus- ja muuta tutkimusta, joille komissio ehdotti myönnettäväksi 
tukea yhteensä 12,2 miljoonan ecun arvosta. Nämä tutkimukset liittyivät 12:een 
suuntaviivojen luettelon yleishyödylliseen hankkeeseen, ja niistä kolme oli Essenin 
Eurooppa-neuvostossa luokiteltu ensisijaisiksi hankkeiksi (Ranska-Espanja sekä Espanja-
Portugali sähköverkkojen keskinäinen liittäminen ja Kreikan maakaasuhanke). 
Vuonna 1996 komitea kokoontui kerran käsittelemään energia-alan kysymyksiä ja 
hyväksyi 36 toteutettavuus- ja muuta tutkimusta, joille komissio ehdottaa tukea yhteensä 
16 miljoonaa ecua. Lisätietoja aiheesta on liitteessä IV. Nämä tutkimukset liittyvät 8:aan 
suuntaviivojen luettelon hankkeeseen, joista kaksi on Essenin Eurooppa-neuvostossa 
määritelty ensisijaisiksi hankkeiksi (Ranska-Espanja sähköverkkojen keskinäinen 
liittäminen ja Kreikan maakaasuhanke), sekä 14:ään komission ehdottamaan lisäluetteloon 
kuuluvaan hankkeeseen. 
EYVL N:o L 228, 23.9.1995. 
10 
TAULUKKO 2: ENERGIA 
SÄHKÖ 
KAASU 
YHTEENSÄ 1995 
milj. ecua 
6,5 
5,7 
12,2 % 
53 % 
47% 
100% 1996 
(suuntaviivat + lisäluettelo) 
milj. ecua 
3,73 + 3,88 
5,17 + 3,59 
8,90 + 7,47 % 
46% 
54% 
100 % 
Euroopan laajuisia verkkoja koskevan asetuksen mukaan rahoitustukea voidaan 
energiahankkeiden osalta tavallisesti myöntää ainoastaan toteutettavuustutkimuksiin, ja 
vuosina 1995 ja 1996 toimittiin juuri näin. Koska joissakin tapauksissa hankkeet saattavat 
viivästyä ja näin syntyä rahoitukseen liittyviä ongelmia, komissio haluaisi jättää avoimeksi 
myös mahdollisuuden käyttää osaa muina tukimuotoina käytettävissä olevista varoista, 
tapauskohtaisesti perusteltuna. 
Televiestintä-alan hankkeita TEN-rahoitustukikomitea käsitteli vuoden 1995 aikana 
kahdessa kokouksessaan ja hyväksyi 18 ISDN-toimenpidettä, joille komissio ehdotti 
yhteensä 11.4 miljoonan ecun rahoitustukea. Sen myötä televiestintäalan Euroopan 
laajuisten verkkojen budjettikohdan mukaisesti komission vuonna 1995 myöntämän 
rahoitustuen määrä yhteensä oli 22,6 miljoonaa ecua. Luettelo näistä toimenpiteistä on 
liitteessä V. 
Vuonna 1996 komitea käsitteli televiestintäalaa yhdessä kokouksessa ja hyväksyi 11 
validointi- ja esittelyhanketta, joiden arvo oli 18 101 miljoonaa ecua. Toisin kuin energian 
tai liikenteen alalla, nämä hankkeet eivät liity verkon fyysiseen infrastruktuuriin, vaan 
televiestinnän yleishyödyllisiin sovellutuksiin sekä yleisiin palveluihin. Ne eritellään 
avoimella ehdotuspyyntömenettelyllä asiaan kuuluvassa lainsäädännössä määriteltyjen 
yleistä etua koskevien arviointiperusteiden, painopistealueiden ja tukikelpoisten alojen 
pohjalta. 
11 
TAULUKKO 3: TELEVIESTINTÄ 
Terveys 
Koulutus 
Kulttuuri 
Kaupunki-
tiedotus 
Liikenne 
Yleisten 
palvelujen 
yhteen­
toimivuus 
Sähköinen 
kauppa 
Teleavusteinen 
etätyö 
YHTEENSÄ 1995 
milj. ecua 
0,75 
2,81 
-
-
1,23 
1,76 
3,62 
1,19 
11,37 % 
6,6 
24,7 
-
10,8 
15,5 
31,9 
10,5 
100 1996 
milj. ecua 
0,51 
0,49 
2,59 
5,00 
-
3,71 
2,83 
2,94 
18,10 % 
2,8 
2,7 
14,3 
27,6 
-
20,6 
15,7 
16,3 
100 
Liikenteen osalta TEN-rahoitustukikomitea piti vuonna 1995 yhden kokouksen ja antoi 
myönteisen lausunnon 92 hankkeesta ja tutkimuksesta, joille komissio ehdotti yhteensä 
240 miljoonan ecun rahoitustukea. 
Vuonna 1996 komitea kokoontui kahdesti. Kokouksessaan 8. toukokuuta se suhtautui 
myönteisesti komission monivuotiseen ohjeelliseen ohjelmaan kehyksenä vuosina 1996-
1999 TEN-liikenne -budjettikohdasta yleishyödyllisiin hankkeisiin myönnettävälle 
rahoitustuelle. Tämän kehyksen tarkoituksena on helpottaa komitean työtä liikenteen alalla 
tulevina vuosina. Komitea kannatti 25. heinäkuuta pidetyssä kokouksessaan 107 hanketta 
ja tutkimusta, joille komissio ehdotti yhteensä 280 miljoonan ecun suuruista rahoitustukea. 
Lisätietoja asiasta on liitteessä VII. 
Taulukossa 4 on esitetty unionin rahoitustuki liikennehankkeille pääaloittain. Cannesin 
Eurooppa-neuvoston päätöksen mukaisesti 75 prosenttia käytettävissä olevista varoista 
osoitettiin vuosina 1995 ja 1996 14 erityishankkeeseen. 
12 
TAULUKKO 4: LIIKENNE (HANKELAJIT) 
14 erityis­
hanketta 
(ERTMS 
mukaan­
luettuna) 
Liikenne­
hallinto 
Muut 
Yhteensä 1995 
milj.ecua 
181,05 
45,42 
13,53 
240 % 
75,44 
18,92 
5,64 
100 1996 
milj. ecua 
211,23 
49,65 
19,12 
280 % 
75,44 
17,73 
6,83 
100 
Taulukossa 5 esitetään unionin rahoitustuki liikennehankkeille toimenpiteiden eri lajien 
mukaan jaoteltuna. On huomattava, että tutkimusten suuri osuus muihin toimenpiteiden 
lajeihin verrattuna on aivan tavanomainen tilanne. Unionin tehtävänä on toimia 
katalysaattorina edistämällä hankkeiden käynnistämistä, siksi painopiste kohdistuu 
toteutettavuus- ja muihin tutkimuksiin, sillä ne pienentävät riskiä hankkeiden 
kehittelyvaiheessa. Komission näkemyksen mukaan toteutettavuustutkimusten 
yhteisrahoittajana toimiminen on tehokkain tapa käyttää unionin rajallista talousarviota. 
Unionin rahoitusvarojen ei ole tarkoitus korvata kansallisen tason rahoitusta, vaan edistää 
muiden kuin perinteisten lisävarojen liikkeelle saamista erityisesti julkisen ja yksityisen 
alan yhteistyöhankkeiden yhteydessä. Varsinaisten rakennustöiden rahoitus on ensi sijassa 
tukijoiden vastuulla, mutta näitä tuetaan tarvittaessa korkotuilla ja takauksesta aiheutuviin 
kustannuksiin myönnetyillä tuilla, mikä selittää sen, että asetuksen 2236/95 mukaisista 
unionin varoista vain pieni osuus osoitetaan tällaiseen rahoitukseen. 
13 
TAULUKKO 5: LIIKENNE (TOIMENPITEEN LAJI) 
Toteutettavuus-
tutkimukset 
Korkotuet 
Lainatakaukset 
Suorat 
avustukset 
Yhteensä 1995 
milj. ecua 
170,10 
24,4! 
0 
45,49 
240 % 
70,88 
10,17 
0 
18,95 
100 Î996 
milj. ecua 
189,59 
72,71 
0 
17,70 
280 % 
67,71 
25,97 
0 
6,32 
100 
Kuten taulukosta 6 ilmenee, ylivoimaisesti suurin osa liikennealalle asetuksen 2236/95 
mukaisesti unionin myöntämistä varoista käytetään rautatiehankkeisiin. Tämä 
liikennemuoto onkin painopisteasemassa sekä kansallisella että unionin tasolla ja alan 
hankkeita, joille ominaista ovat usein erityisen korkeat kustannukset, laaja mittakaava ja 
rajat ylittävä luonne, pyritään voimakkaasti tukemaan. Luvut ilmentävät kuitenkin myös 
komissionpoliittistasitoutumistamahdollisimmanympäristöystävällistenliikennemuotojen 
suosimiseen. 
TAULUKKO 6: LIIKENNEALAN HANKKEET (LIIKENNEMUOTO) 
. 
Rautatie6 
Maantie 
Sisävesiliikenne 
Meriliikenne/ 
satamat 
Lentoliikenne 
Liikenne­
hallinto 
Yhteensä 1995 
milj.ecua 
165,16 
18,81 
0 
0,52 
2,59 
52,92 
240 % 
68,82 
7,83 
0 
0,22 
1,08 
22,05 
100 1996 
milj. ecua 
173,62 
35,37 
1,50 
3,66 
3,77 
62,08 
280 % 
62,01 
12,63 
0,54 
1,30 
1,35 
22,17 
100 
B RAKENNERAHASTOT 
Kuten taulukosta 1 edellä selkeästi ilmenee, ylivoimaisesti suurin osa unionin myöntämistä 
avustuksista Euroopan laajuisia verkkoja koskeviin hankkeisiin on peräisin unionin aluekehitys-
Sisältää yhdistetyt kuljetukset osittain. 
14 
(EAKR) ja koheesiorahastoista. Aluekehitysrahasto rahoittaa TEN-hankkeita ja niihin 
liittyviä hankkeita tavoitteen 1 mukaisilla alueilla, kun taas koheesiorahasto rahoittaa 
TEN-hankkeita neljässä "koheesiojäsenvaltiossa" (Kreikka, Irlanti, Portugali ja Espanja). 
B.l Aluekehitysrahasto 
Vuonna 1996 rahoitussitoumusten pääkohteina olivat seuraavat ohjelmat ja hankkeet, 
joista on lisätietoja liitteessä VII: 
Energia 
• maakaasun käyttöönotto Portugalissa sekä Espanjan ja Portugalin 
maakaasuputkistojen liittäminen toisiinsa INTERREG II -toimintaohjelman 
yhteydessä 
• Algeria-Marokko-EU -kaasuputkiston Espanjan osuus ja ulottaminen muutamiin 
Andalusian kaupunkeihin 
• maakaasun käyttöönotto uusilla Espanjan alueilla (putkistohanke maan länsiosassa 
sekä Valencia-Orihuela-Cartagena -hanke) 
• olemassa olevien nestekaasuasemien parantaminen Huelvassa ja Cartagenassa 
Televiestintä 
• Kreikan televiestintäverkkojen parantaminen 
Liikenne 
• Kreikan PATHE- ja VIA EGNATIA -moottoritiet 
• Ateena - Thessalonike -rautatie 
• valtatiet Italiassa 
• valtatiet Irlannissa. 
15 
B.2 Koheesiorahasto 
Taulukossa 7 esitetään TEN-liikennehankkcille koheesiorahastosta myönnetyt vuosittaiset 
maksusitoumukset kussakin saajajäsen valtiossa vuodesta 1993. Lukuihin sisältyvät kunakin 
vuonna hyväksyttyjä hankkeita koskevat sitoumukset sekä uudet vuosimaksuerät jo 
aiemmin hyväksytyille hankkeille. 
Taulukko 7: TEN-hankkeiden rahoitus koheesiorahastosta 
Kokonaisvarat jäsenvaltioittain 
Maksusitoumukset 1993-1996 
miljoonaa ecua 
JÄSENVALTIO 
ESPANJA 
PORTUGALI 
KREIKKA 
IRLANTI 
YHTEENSÄ 1993 
606,4 
160,8 
105,1 
86 
958,3 1994 
498,9 
200,2 
134 
96 
929,1 1995 
610,2 
240,5 
159,7 
97,2 
1107,6 19967 
711,2 
187,5 
88 
101,3 
1088 1993-96 
2426,7 
789 
486,8 
380,5 
4083 
Taulukosta 8 käy selville vuosittaisten maksusitoumusten jakautuminen liikennealan 
mukaan. Siitä näkyy selvästi tiehankkeiden edelleen jatkuva valta-asema koheesiorahaston 
rahoituksen kohteena kyseisten jäsenvaltioiden tarpeita ja painopistealoja vastaavasti. 
Määrät sellaisenaan kertovat kuitenkin siitä, että myös muiden liikennemuotojen kuten 
rautateiden ja satamien rahoitus on merkittävää. 
Alustavia lukuja 
16 
Taulukko 8: TEN-hankkeiden rahoitus koheesiorahastosta liikennealoittain 
Maksusitoumukset 1993-1996 
Liikenneala 
Tieliikenne 
Rautatiet 
Satamat 
Lentokentät 
Laivaliikenne 
Yhteensä 1993 
milj. 
ecua 
672,6 
162,2 
16,1 
91,7 
15,6 
958,2 % 
70 
16 
1 
9 
1 
100 1994 
milj. 
ecua 
619,6 
278,5 
31 
0 
0 
929,1 % 
66 
29 
3 
0 
0 
100 1995 
milj. 
ecua 
832,5 
178,4 
67,4 
23,7 
5,5 
1107,5 % 
75 
16 
6 
2 
1 
100 19968 
milj. 
ecua 
837,5 
218,8 
16 
15,7 
0 
1088 % 
76 
20 
1 
1 
0 
100 1993-
1996 
yhteensä 
milj. 
ecua 
2962,2 
837,9 
130,5 
131,1 
21,1 
4082,8 % 
72 
20 
3 
3 
0 
100 
Liitteessä VIII olevasta taulukosta käy ilmi koheesiorahastosta myönnettävän avun uusin 
tilanne koheesiomaita välittömästi koskevan viiden erityishankkeen osalta: eteläinen 
suurten nopeuksien juna, Kreikan moottoritiet, Lissabonin ja Valladolidin välinen 
moottoritie, Cork-Dublin-Belfast rautatieyhteys sekä tieliikenneyhteys Irlanti-Yhdistynyt 
kuningaskunta- Benelux-maat. Eri syistä näiden hankkeiden eteneminen on ollut tänä 
vuonna hidasta; lisärahoitussitoumuksia on tehty tähän mennessä vain ensisijaisen Irlanti-
Yhdistynyt kuningaskunta-Benelux -hankkeen Irlannin tasavallan osuuden hyväksi. 
C EIP:n JA EHTY:n LAINAT 
ElPrllä on pitkä kokemus Euroopan tason etua koskevien infrastruktuurihankkeiden 
rahoittajana ja se on aina pitänyt Euroopan laajuisten verkkojen kehittämistä yhtenä 
painopistealueistaan. Edellisen kertomuksen antamisen jälkeen EIP on laajentanut 
huomattavasti sitoumuksiaan ja lainojaan TEN-hankkeille, joista useimmille on myös 
myönnetty yhteisön talousarviovaroja, sekä kehittänyt "TEN-ikkunansa" käyttöä monissa 
yhteyksissä. 
Marraskuun 1995 jälkeen EIP:n johtokunta on hyväksynyt yhteensä 9 300 miljoonan ecun 
arvosta lainoja 41 TEN-liikennehankkeelle. Määrä vastaa keskimäärin noin 30 prosenttia 
hankkeiden kokonaiskustannuksista. Näiden hankkeiden lainasopimuksia sekä aikaisempia 
lainasopimuksia on tähän mennessä allekirjoitettu yhteensä 1 800 miljoonan ecun arvosta, 
mikä merkitsee yli 50 prosentin kasvua verrattuna joulukuun 1995 Madridin Eurooppa-
neuvostolle annetussa kertomuksessa kuvailtuun tilanteeseen. 
Alustavia lukuja 
17 
Essenin Eurooppa-neuvostossa hyväksytyistä 14 erityishankkeesta EIP on jo myöntänyt 
yhdeksälle hankkeelle tai hankkeen aloitusvaiheelle lainoja 5 500 miljoonan ecun arvosta 
(8 000 miljoonasta, jotka on sidottu rahoitusta varten). Tämä merkitsee 40 prosentin 
kasvua myönnettyjen varojen osalta ja 32 prosentin kasvua lainasopimuksissa verrattuna 
viime vuoteen, mikä johtuu ennen kaikkea PBKAL-suurten nopeuksien junalle, Öresundin 
yhteyshankkeelle sekä Pohjolan kolmiolle myönnetyistä uusista lainoista. TEN-ikkunaansa 
käyttämällä EIP pidensi useiden hankkeiden erääntymisaikaa ja hyväksyi 250 000 ecua 
tukea Brenner-yhteyden joitakin Itävallan osuuksia koskevia valmistelevia tutkimuksia 
varten. 
Samana ajanjaksona EIP:n johtokunta hyväksyi yhteensä 1 500 miljoonan ecun arvosta 
lainoja kahdeksalle kaasu- ja sähköalan TEN-hankkeelle, mikä vastaa noin 27 prosenttia 
niiden kokonaiskustannuksista. Tähän mennessä lainasopimuksia on allekirjoitettu 2 200 
miljoonan ecun arvosta. Madridiin laaditun kertomuksen tilanteeseen verrattuna kasvua 
on ollut 126 prosenttia. 
Essenin Eurooppa-neuvostossa hyväksytyistä kymmenestä ensisijaisesta hankkeesta EIP-
rahoitusta on myönnetty seitsemälle, yhteensä 2 200 miljoonan ecun arvosta vuodesta 
1993. Lainasopimuksia on allekirjoitettu 1 600 miljoonan ecun arvosta esimerkiksi 
Kreikan kaasuputkistoa, Algeria-Marokko-Pyreneiden niemimaa -hanketta sekä Venäjä-
Puola-EU -kaasuputkistoa varten. 
Liikenne- ja energia-alan TEN-hankkeisiin osallistumisen kasvamisen rinnalla EIP 
osallistuu aktiivisesti myös Euroopan tason etua koskevien televiestintäverkkojen 
kehittämiseen. Viime vuodesta lähtien EIP:n johtokunta on hyväksynyt 2 300 miljoonan 
ecun arvosta lainoja televiestintäverkkohankkeille, ja lainasopimuksia on tähän mennessä 
allekirjoitettu 4 700 miljoonan ecun aivosta lähinnä matkapuhelimiin, 
tele viestintäsatelliitteihin j a rautatielaitoksen hallussa oleviin valokuituverkkoihin liittyville 
hankkeille. 
Vuoden 1996 aikana komissio on hyväksynyt TEN-hankkeita varten neljä EHTY:n lainaa, 
joiden kokonaismäärä on 329 miljoonaa ecua. Merkittävimmät hyväksytyistä lainoista 
koskevat Öresund- ja Transgas-hankkeita, joille myönnetty määrä on 293 miljoonaa ecua. 
Näitä lainoja ei ole vielä maksettu. 
D EIR 
EIR oli 31. lokakuuta 1996 mennessä myöntänyt takauksia 1 229 miljoonan ecun arvosta 
perustamisensa jälkeen. Siitä TEN-hankkeiden osuus oli 90 prosenttia (liikenne 38 
prosenttia, energia 37 prosenttia ja televiestintä 15 prosenttia). Vuoden 1996 aikana EIR 
myönsi lainatakauksia kymmenelle hankkeelle 615 miljoonan ecun arvosta (liikenne 303 
miljoonaa ecua, energia 240 miljoonaa ecua ja televiestintä 9 miljoonaa ecua). Rahasto 
on taannut rahoituksen seuraaville erityishankkeille: Malpensan lentoasema, Portugalin 
maakaasu verkko, Portugalin ja Espanjan maakaasuputkistojen liittäminen toisiinsa sekä 
PBKAL-suurten nopeuksien junan Englannin kanaalin alittavan tunnelin osuus. EIR 
suunnittelee osallistuvansa myös muiden Essenin Eurooppa-neuvostossa hyväksyttyjen 
erityishankkeiden rahoitukseen. 
18 
EIR:n kesäkuun yleiskokouksessaan tekemän päätöksen mukaisesti rahasto voi osallistua 
TEN-hankkeisiin liittyviin aloitteisiin oman pääoman ehtoisella rahoituksella (katso myös 
5 D luku). Rahaston toiminta tällä alalla jää kuitenkin aluksi vaatimattomaksi. 
E IDA 
Unioni suunnittelee käyttävänsä vuonna 1996 24 miljoonaa ecua horisontaaliseen 
toimintaan, yleisiin palveluihin ja 25 erityiseen alakohtaiseen hankkeeseen, joista IDA-
ohjelma koostuu (TEN-varainhoitoasetus ei koske IDA-ohjelmaa). Jäljempänä olevasta 
taulukosta käyvät ilmi menojen pääasialliset alamomentit. Yksityiskohtainen luettelo 
rahoitetuista hankkeista on liitteessä VI. 
19 
Taulukko 11: I DA-menot4 
YKSIKKÖ KOKONAISBUDJETTI 
(ECUINA) 
POI 850 000 
PO III 3 710 000 
PO IV 400 000 
POV 1 837 000 
PO VI 1 290 000 
PO XIV 250 000 
PO XV 1 100 000 
PO XXI 5 555 000 
Eurostat 3 050 000 
Tietotekniikan osasto 1 015 000 
VIRASTOT 225 000 
Pääsihteeristö 1 200 000 
Kaikkien alojen yleiset palvelut 3 518 000 
KAIKKI YHTEENSÄ 24 000 000 
F ARVIOINTI 
SEM 2000 -ohjelman mukaisesti komissio toteuttaa toimenpiteitä läheisessä yhteistyössä 
jäsenvaltioiden kanssa, sillä niillä on keskeinen merkitys hankkeiden ja politiikkojen 
valvonnan ja arvioinnin vahvistamisessa. Euroopan laajuisten verkkojen 
rahoitustukikomitea keskusteli aiheesta kokouksessaan 25. heinäkuuta 1996. 
Lukujen taustalla oleva talousarvio perustuu EDICOM-ohjelmalle myönnettyyn 6 miljoonan ecun 
määrään sekä siihen olettamukseen, että Euroopan parlamentti vapauttaa tällä hetkellä varaukseen 
merkityt 7,5 miljoonaa ecua. Lisäksi ID Aa koskevan päätöksen tekemisen myöhäisen ajankohdan 
vuoksi useita toimenpiteitä siirrettiin vuodelta 1995 vuodelle 1996; niihin liittyvä kokonaismäärä 
oli 15 798 miljoonaa ecua. Nämä toimenpiteet EIVÄT sisälly edellä esitettyyn taulukkoon. 
20 
5. EUROOPAN LAAJUISTEN VERKKOJEN RAHOITUS: 
MUITA KYSYMYKSIÄ 
A EUROOPAN LAAJUISTEN LIIKENNEVERKKOJEN TALOUSARVIO 
Eurooppa-neuvoston Essenin (joulukuu 1994), Cannesin (kesäkuu 1995) ja Madridin 
(joulukuu 1995) päätelmien ensisijaisten liikennehankkeiden rahoitukseen liittyneiden 
osien seurauksena komissio teki huhtikuussa 1996 ehdotuksen rahoitusnäkymien 
tarkistamisesta siten, että T-TEN-hankkeiden käyttöön varattujen varojen määrää 
kasvatettaisiin 1 000 miljoonalla eculla. Ehdotus perustui siihen, että T-TEN-hankkeille 
oli havaittu lisävarojen tarvetta 1 700 miljoonan ecun verran jaksolle 1997-1999. 
Tarvittavien lisävarojen määrä oli laskettu jäsenvaltioiden esittämien alustavien pyyntöjen 
pohjalta ja tulos perustui erityisesti Essenin Eurooppa-neuvoston määrittelemien 
erityishankkeiden osalta perinpohjaisiin analyyseihin, joita jäsenvaltiot, komissio ja 
Euroopan investointipankki suorittivat työryhmien, seminaarien ja kahdenvälisten 
neuvottelujen aikana. 
Firenzen Eurooppa-neuvostossa puheenjohtaja Jacques Santer esitti tarkistetun ehdotuksen. 
Sen seurauksena ECOFIN-neuvosto perusti valtiovarainministerien edustajista koostuvan 
tilapäisen työryhmän, jota johti puheenjohtaja Gallagher. Kolmen heinä- ja syyskuussa 
pidetyn kokouksensa aikana Gallagherin työryhmä tarkasteli ehdotusta pääsemättä 
kuitenkaan sopimukseen lisävaroista. ECOFIN-neuvostolle antamassaan 
loppukertomuksessa työryhmä kuitenkin suositteli seuraavaa: 
i) valmiiden hankkeiden osalta olisi ryhdyttävä käyttämään käytettävissä olevia 
varoja 
ii) neuvoston olisi vahvistettava TEN-hankkeiden ensisijainen luonne, ja niitä 
koskevia nykyisiä suunniteltuja talousarviomääräyksiä olisi noudatettava 
iii) olisi pyrittävä kaikin tavoin poistamaan viivästyksiä aiheuttavat muut kuin 
rahoitustekijät 
iv) kysymystä lisämäärärahojen myöntämisestä olisi käsiteltävä vuosien 1998 ja 1999 
talousarvioita koskevan tavanomaisen talousarviomenettelyn yhteydessä. 
ECOFIN-neuvosto hyväksyi Gallagherin työryhmän kertomuksen 14. lokakuuta. 
21 
B JULKISEN JA YKSITYISEN ALAN YHTEISTYÖHANKKEET 
Yleistä 
Eurooppa-neuvoston pyyntöjen mukaisesti komissio on koko vuoden 1996 ajan jatkanut 
pyrkimyksiään löytää tapoja, joilla voitaisiin helpottaa julkisen ja yksityisen alan 
yhteistyöhankkeita TEN-hankkeiden rahoituskeinona. Edellisten vuosien tapaan analyysi 
suoritettiin vaiheittaisella lähestymistavalla keskittymällä määrättyihin liikennehankkeisiin. 
Komission yksiköt ovat vuoden 1996 aikana aktiivisesti osallistuneet epävirallisiin 
neuvotteluihin yksityisen liikennerakentamisalan asiantuntijoista koostuneen edustavan 
ryhmän kanssa; tarkoituksena oli tarkastella julkisen ja yksityisen alan 
yhteistyöhankkeiden esteitä ja löytää mahdollisia ratkaisuja rakentajien näkökulmasta. 
Euroopan laajuisten verkkojen liikennehankkeiden julkisen ja yksityisen alan 
yhteisrahoitusta käsittelevän korkean tason työryhmän ("Kinnockin työryhmä", katso 
jäljempänä) perustamisen jälkeen kaikkien asianomaisten kesken sovittiin kuitenkin siitä, 
että keskusteluja jatkettaisiin korkean tason työryhmän muodostamassa laajemmassa 
yhteydessä. Neuvotteluissa saavutettuja alustavia tuloksia sekä aiemmin useista muista 
julkisen ja yksityisen alan yhteistyöhankkeisiin liittyvistä kysymyksistä tehdyn analyysin 
tuloksia käytettiin Kinnockin työryhmälle esitetyn keskustelun pohjana olleen asiakirjan 
laatimiseen. 
Yhtenäismarkkinoiden vaikutusta ja tehokkuutta koskevassa kertomuksessaan10 komissio 
korosti sitä, että julkisen ja yksityisen alan yhteistyöhankkeisiin liittyvien esteiden 
voittamisen olisi oltava unionin painopistealueita, jotta voitaisiin varmistaa ensisijaisten 
investointisuunnitelmien toteutuminen ajallaan. Tämä saattaa olla tärkeää liikenteen 
kannalta, sillä se on ala, jolla useimmiten kohdataan rahoitusvaikeuksia. 
Madridin Eurooppa-neuvostolle esitetyssä vuoden 1995 kertomuksessa (kappaleet 28-34)n 
kuvailtujen kaltaisten syiden vuoksi edistys kohti julkisen ja yksityisen alan 
yhteistyöhankkeita ei joissakin jäsenvaltioissa valitettavasti ole edistynyt kovin hyvin. 
Merkillepantavaa on kuitenkin, että käynnissä on useita vastaavan luonteisia 
yhteistyöhankkeita, erityisesti Kreikassa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa, Italiassa, 
Saksassa, Itävallassa, Tanskassa ja Ruotsissa. 
Televiestintäalalla Euroopan laajuisten verkkojen rahoitus on ensi sijassa yksityisen 
sektorin ja markkinavoimien asia. Julkisella tuella on kuitenkin merkitystä julkisen ja 
yksityisen alan yhteistyöhankkeiden yhteydessä sellaisten hankkeiden käynnistämisen 
edistämisessä, joiden sosiaalis-taloudellinen toteuttamiskelpoisuus on tunnustettu, mutta 
joiden lyhyen aikavälin kaupallinen kannattavuus ei ole tarpeeksi hyvä yksityisten 
investointien liikkeelle saamiseksi. 
10 KOM(96) s. 30. 
11 CSE(95)571. 
22 
Korkean tason työryhmä (Kinnockin työryhmä) 
Roomassa 12-13. huhtikuuta pidetyn epävirallisen liikenneministerien neuvoston aikana 
komission jäsen Neil Kinnock ehdotti liikenneministerien ja/tai valtionvarainministerien 
henkilökohtaisista edustajista sekä yksityisen sektorin ja ElP:n edustajista koostuvan 
korkean tason työryhmän perustamista etsimään uusia keinoja edistää julkis-yksityisten 
kumppanuussuhteiden toteuttamista varsinkin Euroopan laajuisten verkkojen erityisten 
liikennehankkeiden yhteydessä. Ehdotus sai liikenneministereiltä laajaa kannatusta ja 
puheenjohtaja Jacques Santer tuki sitä voimakkaasti työllisyyden parantamista koskevan 
luottamussopimusaloitteen yhteydessä. 
Euroopan laajuisten verkkojen liikennehankkeiden julkis-yksityistä rahoituskumppanuutta 
käsittelevä korkean tason työryhmä (Kinnockin työryhmä) piti kolme täysistuntoa; 23. 
syyskuuta, 11. lokakuuta sekä 28. marraskuuta, ja perusti viisi alaryhmää. Yhden aiheena 
oli Itä-Euroopan suurten nopeuksien junahanke ja toisen eteläinen suurten nopeuksien 
junahanke, kun taas kolme muuta käsitteli horisontaalisempia aiheita; uudet julkis-
yksityiset yhteistyöhankkeet rautatiealalla, oikeudelliset ja hallinnolliset kysymykset sekä 
taloudelliset ja rahoitukseen liittyvät kysymykset. Korkean tason työryhmä ja sen 
alaryhmät tarkastelevat unionin tasolla havaittuja ongelmia ja tutkivat perusteellisesti 
julkisen ja yksityisen alan yhteistyöhankkeiden luomista koskevia mahdollisia ratkaisuja. 
Eurooppa-neuvostolle kesäkuussa 1997 esitettävän loppukertomuksen odotetaan sisältävän 
johtopäätöksiä liikenneinfrastruktuurihankkeiden edistymiseen tällä hetkellä vaikuttavista 
eri kysymyksistä. 
TEN-liikenne -budjettikohdan määrärahojen täydentämistä koskevan kielteisen päätöksen 
odotetaan vaikuttavan useiden hankkeiden etenemiseen, erityisesti laajoihin rajat ylittäviin 
rautatiehankkeisiin. Monissa näistä tapauksista TEN-liikennehankkeiden lisärahoitus olisi 
auttanut helpottamaan yksityisen sektorin osallistumista (riskin pienentäminen kalliiden 
tunneleiden koeporausten yhteisrahoituksella, osallistuminen rahoitussuunnitelmien 
järjestämiseen jne.). Tästä huolimatta Kinnockin työryhmän haasteena on etsiä ratkaisuja 
hankkeiden edistämiseksi niin pitkälle kuin mahdollista, huolimatta TEN-
liikennehankkeisiin käytettävissä olevien varojen aiheuttamista rajoituksista. Työryhmän 
työn olisi myös muodostettava vankka pohja talousarviokysymysten mahdolliselle 
uudelleenharkinnalle, kuten Gallagherin työryhmän suosituksissa todetaan. 
Neuvottelut poliittisista riskeistä 
Kertomuksessaan Madridin Eurooppa-neuvostolle (32 kohta) komissio ilmoitti tutkivansa 
tapoja pienentää poliittisia riskejä, sillä yksityinen sektori oli nimennyt ne erityiseksi 
julkisen ja yksityisen alan yhteistyöhankkeisiin osallistumisen esteeksi. Vuoden 1996 
ensimmäisellä puoliskolla komission yksiköt laativat alustavan asiakirjan, jossa määriteltiin 
eri vaihtoehtoja. Kysymyksiä pohditaan Kinnockin korkean tason työryhmän yhteydessä 
ja tavoitteena on tehdä johtopäätöksiä unionin tasolla toteutettavan toiminnan laajuudesta. 
23 
C EIR:N OSAKKUUDET 
Äänestyksen jälkeen EIR:n yleiskokous Lissabonissa 18. kesäkuuta päätti sallia 
perussääntönsä mukaisesti rahastojen osallistua hankkeisiin oman pääoman ehtoisella 
rahoituksella, mahdollistaen näin EIR:n investoinnit suoraan yksittäisiin TEN-hankkeisiin. 
Komissio pitää tätä askelta myönteisenä, mutta myöntää tarkoitukseen käytettävissä 
olevien varojen määrän olevan aluksi rajallinen. 
6. ULKOSUHTEET 
A. Keski- ja Itä-Euroopan maat (KIE-maat) 
TINA (Liikenteen infrastruktuuritarpeiden arviointi) 
Liikenneministerien syyskuussa 1995 pitämässä suunniteltuun vuoropuheluun kuuluvassa 
kokouksessa tekemän päätöksen seurauksena 15 unionin jäsenvaltion ja kymmenen 
jäseneksi pyrkivän Keski- ja Itä-Euroopan maan korkeimmista virkamiehistä kokoonpantu 
työryhmä asetettiin yhdessä tekemään laajentuneen unionin liikenteen 
infrastruktuuritarpeiden arviointi (TINA), joka perustuu nykyisen unionin äskettäin 
hyväksymiin yleiseurooppalaisten verkostojen (TEN) liikennettä koskevan osan 
suuntaviivoihin. Se piti kaksi täysistuntoa toukokuussa ja kesäkuussa, otti vastaan 
toimeksiantonsa ja kävi keskustelun rahoitusongelmista. Se perusti kolme maantieteellisesti 
suuntautunutta alaryhmää, jotka kokoontuivat lokakuussa aloittaakseen jäseniksi liittyvien 
maiden kansallisten liikenteen infrastruktuurisuunnitelmien tarkastamisen suuntaviivojen 
mukaisesti. TINA-ryhmä jättää kertomuksensa yleiseurooppalaisten verkostojen 
liikennevaliokunnalle. Laajennetun yleiseurooppalaisen liikenneverkoston 
luonnossuunnitelmista on tarkoitus keskustella laajemmalti vuoden 1998 lopussa. 
Helsingin yleiseurooppalainen liikennekonferenssi 
Komissio, Euroopan investointipankki ja jäsenvaltiot yhdessä ECMT:n (Euroopan 
liikenneministerikokouksen) ja YK-Euroopan talouskomission kanssa ovat kiireisesti 
valmistelleet kesäkuussa 1997 Helsingissä pidettävää kolmatta yleiseurooppalaista 
liikennekonferenssia, erityisesti "Kreetan" käytäviin tehtäviä muutoksia, ottaen huomioon 
sen, miten poliittinen ympäristö on muuttunut vuoden 1994 jälkeen, esim. entisen 
Jugoslavian rauhanprosessissa. Lisäksi vuoden aikana allekirjoitettiin 
yhteisymmärryspöytäkirjat Via Baltican ja "Kreetan" käytävien I ja III kehityksestä, ja 
"käytävää V" koskeva yhteisymmärryspöytäkirja on edennyt niin pitkälle, että se on vain 
allekirjoitusta vailla. 
PHARE 
Komissio on aktiivisesti tukenut Phare-ohjelman avulla toimia, jotka tähtäävät Keski-
Euroopan maiden yhdistämiseen unionin yleiseurooppalaisiin verkostoihin. Noin 280 
miljoonaa ecua on varattu vuonna 1996 liikennesektorin avustusohjelmiin. Suurin osa 
näistä varoista on tarkoitettu kehittämään "Kreetan käytäviä". Phare-ohjelmasta on 
24 
avustettu kaikkia yhdeksää käytävää lähtien etukäteisinvestoinneista ja esitutkimuksista 
todelliseen aineellisten infrastruktuurihankkeiden yhteisrahoitukseen ja keskittyen 
erityisesti liikenteen helpottamiseen käytävillä sijaitsevilla rajanylityspaikoilla. 
Sähköverkostojen yhteenliittäminen 
Joulukuussa 1995 otettiin tärkeä askel yleiseurooppalaisten energiaverkostojen 
kehittämiseksi unionin ja sen naapureiden kesken, kun CENTREL-sähkönjakeluverkosto, 
johon kuuluvat Puola, Tshekki, Slovakia ja Unkari, yhdistettiin UCPTE-
sähkönjakeluverkostoon, mikä kattaa Länsi-Euroopan lukuunottamatta Skandinaviaa. 
Laajentuneen UCPTE-sähkönjakeluverkoston ulottamista Balkanin maihin ja yhteyksien 
ja linkkien perustamista IVY-maihin tutkitaan parhaillaan; näitä tutkimuksia rahoitetaan 
PHARE, TACIS ja TEN-ohjelmista. Syyskuussa komissio perusti Mustan Meren 
alueelliseen energiakeskukseen erikoisosaston, jonka tehtävänä on esittää luettelo 
tärkeimmistä energiayhteyksistä Balkanilla. Tämä luettelo kattaa sekä sähkön että kaasun. 
Toinen tärkeä saavutus on Itämeren alueen sähkötutkimus, mitä unioni rahoittaa ja mikä 
kattaa kaikki Itämeren maat. 
Maakaasuverkostojen yhteenliittäminen 
Tänä vuonna on ollut erityisen merkityksellistä Venäjän, Valkovenäjän, Puolan ja EU:n 
välisen kaasuputken ensimmäisen osan valmistuminen ja Bulgarian kaasunjakeluverkoston 
parantaminen Venäjän kaasunviennin varmistamiseksi Kreikan uuteen kaasuverkostoon. 
Tärkeä esitutkimus on myös aloitettu uuden kaasuputken rakentamiseksi, jotta Venäjän 
kaasua voitaisiin jakaa Italiaan Ukrainan, Slovakian, Unkarin ja Slovenian kautta. 
Tarkastelun kohteena olevana vuonna on myös valmistunut tutkimus pohjoismaisesta 
kaasuverkostosta ja monia muita hankkeita kuten Itävalta-Unkari, Itävalta-Slovakia ja 
Saksa-Tshekki-Itävalta-Italia. Tarkempia yksityiskohtia kaikista näistä hankkeista löytyy 
liitteestä I. 
Muista idän ja lännen välisistä kaasuverkostoyhteyksistä ja Keski- ja Itä-Euroopan maita 
ja/tai unionin jäsenvaltioita kiinnostavista alueellisista hankkeista tehtäviä tutkimuksia on 
rahoitettu tai rahoitetaan parhaillaan PHARE-ohjelmasta, mukaan lukien juuri valmistunut 
Itämeren aluetta koskeva tutkimus. 
Energiaa koskeva peruskirja 
Joulukuun 17 päivänä 1994 tapahtuneiden, energiatehokkuuden ja siihen liittyvien 
ympäristönäkökohtien energiaa koskevan peruskirjasopimuksen ja energiaa koskevan 
peruskirjapöytäkirjan allekirjoittamisten jälkeen Euroopan unioni ratifioi niitä parhaillaan, 
jäsenvaltioiden (ainakin suurimman osan) odotetaan saavan ratifiointiprosessinsa loppuun 
ennen vuoden päättymistä. Vähintään 30 maan on ratifioitava sopimus, jotta se tulisi 
voimaan. Kuitenkin useimmat sopimukseen sitoutuneet maat soveltavat sopimusta 
väliaikaisesti. 
EU:n ja Keski- ja Itä-Euroopan maiden tietoyhteiskuntafoorumi 
Keski- ja Itä-Euroopan maiden ministerit tapasivat komissaari Martin Bangemannin ja 
teollisuuden sekä tutkimuslaitosten ja unionin rahoituslaitosten edustajat Prahassa 
syyskuussa 1996. Tilaisuus antoi mahdollisuuden tietojen vaihtoon ja keskusteluun 
25 
tietoyhteiskunnan eri näkökohdista mukaan lukien strategioiden muotoilu, ja 
havainnollisten esitysten sekä kokeellisten hankkeiden toteuttaminen. Näistä hankkeista 
keskusteltiin edelleen lokakuun 8 päivänä EU:n "teollisuus"neuvoston ja Keski- ja Itä-
Euroopan maiden ministerien välisessä "rakennekeskustelussa", silloin perustettiin neljä 
työryhmää. 
B. VÄLIMEREN ALUEEN MAAT 
Sähköverkostojen yhteenliittäminen 
Välimeren alueen maita ei ole liitetty UCPTE-verkostoon, mutta Espanjan ja Marokon 
liittämiseksi on vireillä hanke, ja Kreikan ja Turkin välisen yhteyden rakentamisen 
ensimmäinen vaihe on aloitettu. 
Maakaasuverkostojen yhteenliittäminen 
Tänä vuonna saatiin (melkein) valmiiksi kaasuputki, jolla kaasua viedään aluksi Algeriasta 
Marokon kautta Espanjaan ja Portugaliin ja myöhemmässä vaiheessa muihin unionin 
maihin. Tämä oli eräs Eurooppa-neuvoston Essenin kokouksessa yksilöidyistä hankkeista. 
Työt ovat myös edistyneet hyvin toisen kaasuputken rakentamiseksi Tunisian kautta 
Algerian ja Italian välille. 
Euro-Välimeren energiafoorumi 
Barcelonassa joulukuussa 1995 pidetyn Euro-Välimeren konferenssin jatkona Italia järjesti 
puheenjohtajuuskaudellaan Euro-Välimeren energiakysymyksiä käsitelleen 
ministerikokouksen Triestessä 7-9 päivinä kesäkuuta 1996. Komission hyväksyi 3 päivänä 
huhtikuuta tiedonannon "Euro-Välimeren yhteistyöstä energia-alalla"11. Tässä asiakirjassa 
luonnostellaan ne toiminnan päälinjat, joita komissio aikoo noudattaa toteuttaessaan 
Barcelonan Euro-Välimeren konferenssin energiaa koskevia päätöksiä, ja tähdennetään 
yleiseurooppalaisten energiaverkostojen tärkeyttä yhtenä yhteistyön pääasiallisista alueista 
unionin ja Välimeren alueen maiden kesken. Triesten konferenssissa hyväksyttiin 
työohjelma ja sovittiin Euro-Välimeren energiafoorumin perustamisesta valvomaan sen 
toteuttamista. 
Euro-Välimeren tietoyhteiskuntafoorumi 
Puheenjohtajakaudellaan Italia järjesti myös Euro-Välimeren tietoyhteiskuntafoorumin 
Roomassa 30-31 päivinä toukokuuta 1996. Tähän konferenssiin tuli noin 300 
huippuosanottajaa, ja se valmisteli perusteet yhteistyön lisäämiselle Välimeren molempien 
puolten kesken erityisesti infrastruktuurien ja normien alueilla. 
Liikenne 
Läntisen Välimeren alueen liikenneministerien kokousten (erityisesti Rabatissa 22 päivänä 
syyskuuta 1995 pidetyn toisen kokouksen) yhteydessä on keskusteltu unionin 
yleiseurooppalaisten liikenneverkostojen liittämisestä läntisen Välimeren alueen maihin. 
nKOM(96)149 
26 
Tähän mennessä on itäisen Välimeren alueella tehty vain valmistelevaa työtä, mutta 
Kyproksella järjestetään keväällä 1997 kokous, jossa käsitellään liikenteen yhdistämistä 
itäisen Välimeren alueella. 
Meriliikenne on ensiarvoisen tärkeä yhdistäessään Välimeren alueen maat unioniin, ja 
Kyproksella 14-16 päivinä lokakuuta järjestetty EU:n ja sen Välimeren alueen 
yhteistyökumppanien kokous selvitti, voitaisiinko toteuttaa monivuotinen, säännöllisin 
väliajoin tarkistettava Välimeren meriliikenteen työohjelma, johon kuuluu mahdollisesti 
yhteisön rahoitettaviksi sopivia, molempia osapuolia kiinnostavia hankkeita. 
Unioni on käynyt kahdenkeskisiä keskusteluja lokakuussa Maltan ja Kyproksen kanssa 
niiden osallistumisesta TEN:ään (yleiseurooppalaisiin verkostoihin). 
C. Muut maat 
Parhaillaan on vireillä tai suunnitteilla useita unionia ja Sveitsiä sekä unionia että Norjaa 
yhdistäviä sähkö- ja maakaasuhankkeita (ks. tarkempia tietoja liitteestä I). 
Komission asianomaiset yksiköt julistivat heinäkuussa 1996 avoimen tarjouskilpailun 
Euroopan ja Aasian välisiä maantieliikennereittejä vertailevasta tutkimuksesta (ennen 
ASEM:ia tehdyn riippumattoman aloitteen pohjalta). Työn on määrä alkaa maaliskuussa 
1997, ja loppukertomuksen on valmistuttava syyskuussa 1997. 
7. POLITIIKAN JA SÄÄNTELYN ONGELMAT 
A. ENERGIA 
Useissa sähköalan ensisijaisissa hankkeissa törmätään edelleen hallinnollisiin vaikeuksiin, 
jotka johtuvat yleensä rakennuslupien myöntämisen viivästymisistä. Viivästykset johtuvat 
yleensä paikallisten ympäristönsuojeluelinten vastustuksesta, joka heijastuu paikallisiin ja 
jossain määrin kansallisiin hallintoihin. Tämä koskee erityisesti sähköverkkojen keskinäistä 
liittämistä Ranskan ja Italian välillä, Ranskan ja Espanjan välillä (Ranskan viranomaiset 
ilmoittivat 1 päivänä helmikuuta yksipuolisesti hylkäävänsä suunnitellun reitin ja etsivänsä 
toista), Italian ja Kreikan välillä (kunnat vastustivat suunniteltua reittiä) ja vähäisemmässä 
määrin Espanjan ja Portugalin välillä. 
B. TELEVIESTINTÄ 
Televiestintäalalla käsite "infrastruktuuri" käsittää kolme verkon kerrosta: kantava fyysinen 
infrastruktuuri, yleiset palvelut ja sovellukset. Tällä alalla pullonkaula on lähinnä 
kansalaisten ja pk-yritysten sosioekonomisia tarpeita vastaavien sovellusten ja palvelujen 
saatavuus. Alan yksityistä yritteliäisyyttä saattaa heikentää sovelluksen tai palvelun 
27 
innovatiivisesta luonteesta ja vaikeista organisaatiovaatimuksista johtuva lyhyen aikavälin 
taloudellisen kannattavuuden epävarmuus. Unionin osallistumisella vähennetään näiden 
epävarmuustekijöiden luomaa taloudellista riskiä, ja sen turvin yhteistä etua koskeva 
hyödyllinen sovellus tai palvelu voidaan ottaa käyttöön Euroopan laajuisesti julkisen ja 
yksityisen alan yhteistyöhankkeen avulla. 
C. LIIKENNE 
Jäsenvaltioiden erilaiset ensisijaiset tavoitteet erityishankkeissa aiheuttavat joskus 
viivästymistä valmisteluvaiheessa. Sen vuoksi vaikuttaa olennaisen tärkeältä korostaa 
entisestään unionin TEN-liikennehankkeista saamaa etua (ja kehittää asianmukaisia 
menetelmiä tämän edun mittaamiseksi). Jäsenvaltioiden olisikin otettava huomioon unionin 
tasolla päätetyt suuntaviivat ja mukauttaa kansallisia ensisijaisia tavoitteitaan 
eurooppalaisten tavoitteiden mukaisiksi. Unionin rahoitustuella olisi edistettävä tätä 
tavoitetta. 
Sääntelyä ei tietyissä tapauksissa voida ehkä mukauttaa riittävästi yleistä etua koskevien 
liikenteen suurten infrastruktuurihankkeiden erityistarpeisiin, tai olemassa olevien 
määräysten soveltaminen edellyttää etukäteisselvityksiä. Julkisen ja yksityisen alan 
yhteistyöhankkeiden kehittämisessä on havaittu ongelmia erityisesti liikenteen 
hinnoittelussa, julkisissa hankinnoissa ja eurooppalaisessa yhtiöjärjestyksessä. Julkisen ja 
yksityisen alan yhteistyöhankkeiden korkean tason ryhmä analysoi näitä ongelmia, mutta 
tässä vaiheessa on vielä mahdotonta tehdä päätelmiä. 
Kilpailusääntöjen osalta komissio on hyväksynyt suuntaviivat TEN-verkkoja koskevassa 
vuoden 1995 kertomuksessaan erityisesti menettelyjen nopeuttamiseksi. Kun 
erityissopimuksesta on ilmoitettu ja kaikki osapuolet ovat olleet yhteydessä komissioon, 
komissio tekee lopullisen päätöksen kuuden kuukauden kuluessa. 
8. EUROOPAN LAAJUISET VERKOT TYÖLLISTÄJINÄ 
A. LUOTTAMUSSOPIMUS 
Puheenjohtaja Santer painotti 5. kesäkuuta julkistamassaan "luottamussopimuksessa" sitä, 
että Euroopan laajuisten verkkojen (TEN-verkkojen) toteuttamisella sekä 14 
erityishankkeen rakentamisella voisi olla merkittävä työpaikkoja välittömästi ja välillisesti 
luova vaikutus (luottamussopimus kattaa luonnollisesti paljon TEN-verkkoja laajemman 
alueen). Tässä näkyivät perustamissopimuksen XII osastoon sisältyvät ajatukset sekä 
komission vuonna 1993 antamassaan valkoisessa kirjassa kasvusta, kilpailukyvystä ja 
työllisyydestä esittämät seikat. TEN-verkoilla on välittömien energia-, televiestintä- ja 
liikennealalle (sekä ympäristöalalle) koituvien hyötyjen lisäksi laajempaakin myönteistä 
vaikutusta yhteiskunnalliseen ja taloudelliseen yhtenäisyyteen, sisämarkkinoitten 
toteuttamiseen sekä kasvuun, kilpailukykyyn ja työllisyyteen. 
B. EUROOPAN PARLAMENTILLE ANNETTAVA KERTOMUS 
28 
Euroopan parlamentti pyysi päätöslauselmassaan vuoden 1997 talousarviosta, josta 
äänestettiin parlamentin Brysselissä maaliskuussa pidetyn istunnon lopulla, komissiota 
toimittamaan sille kertomuksen TEN-verkkojen potentiaalista luoda työpaikkoja. Komissio 
suunnittelee antavansa ensimmäisen alustavan arvionsa sisältävän kertomuksen (Euroopan 
laajuisiin liikenneverkkoihin tehtävien investointien todennäköiset taloudelliset ja 
työllisyysvaikutukset) parlamentille marraskuussa. Kertomuksen yhteenveto on liitteessä 
X, ja sen pääkohdat on esitetty seuraavassa. 
- Essenissä kokoontuneen Eurooppa-neuvoston määrittelemien 14 erityishankkeen 
toteuttamisella on hyvin myönteisiä taloudellisia vaikutuksia: BKT:n 
kokonaiskasvu ylittänee 560 miljardia ecua vuoteen 2030 mennessä. 
Sosioekonomisena tuottona tämä vastaa noin 11 %:ia. 
- Toteuttamalla Essenissä kokoontuneen Eurooppa-neuvoston määrittelemät 14 
erityishanketta voitaisiin luoda 700 000 henkilötyövuotta vastaava määrä uusia 
työpaikkoja ensimmäisten kymmenen vuoden aikana (1998-2007). Luomalla 
yhteisön suuntaviivoissa esitetyllä tavalla täysimittainen Euroopan laajuinen 
liikenneverkko lisättäisiin työllisyyttä noin 3 200 000 henkilötyövuoden verran. 
- Varovaisiin olettamuksiin perustuvien arvioiden mukaan koko taloutta koskevina 
pitkäaikaisina työllisyysvaikutuksina syntyisi Essenissä määriteltyjen 14 hankkeen 
myötä 130 000-230 000 uutta työpaikkaa ja 594 000-1 030 000 uutta 
työpaikkaa, kun otetaan huomioon kaikki hankkeet, jotka liittyvät suuntaviivoihin 
Euroopan laajuisista liikenneverkoista (T-TEN-verkot). Jos työntekijät 
suostuisivat siihen, että Euroopan laajuisiin verkkoihin tehdyistä investoinneista 
saatava lisätuottavuus käytettäisiin uusiin työpaikkoihin eikä korkeampiin 
reaalipalkkoihin, työpaikkoja voitaisiin luoda selvästi enemmän. Essenin 14 
hanketta tuottaisivat vähintään 570 000 ja koko verkosto kaikkiaan 4 700 000 
työpaikkaa. 
On tärkeää huomata, että edellä mainitut arviot perustavat oletukseen, että talous 
ei kärsi merkittävästi ylikapasiteetista ja että siksi sijoitukset T-TEN-verkkoihin 
ovat lyhyellä aikavälillä omiaan työntämään tieltään eräitä vaihtoehtoisia 
sijoitushankkeita, jotka muuten toteutettaisiin. Euroopan unionin nykyinen 
makrotaloudellinen ympäristö korkeine työttömyyksineen ja alhaisine 
korkokantoineen kuitenkin osoittaa, että käytettävissä näyttäisi olevan merkittävät 
varakapasiteetit. Näin ollen voidaankin olettaa, että poliittiset pyrkimykset 
nopeuttaa T-TEN-verkkojen toteuttamista tuottaisivat vieläkin enemmän uusia 
työpaikkoja kuin mitä arvioitiin tässä kertomuksessa käytettyjen konservatiivisten 
olettamusten perusteella. 
- Makrotalous- ja rakennepolitiikka ovat todennäköisten työllisyysvaikutusten 
kannalta erityisen tärkeitä. Tämä koskee varsinkin sellaista politiikkaa, joka 
vaikuttaa tavara-, pääoma- ja työmarkkinoitten toimintaan kilpailua tehostamalla, 
markkinoitten jäykkyyttä vähentämällä sekä rakenteellista mukautumista 
helpottamalla. 
- Investoinnit liikenteen infrastruktuuriin eivät yksin ratkaise Euroopan 
työttömyysongelmaa, eikä T-TEN-verkkoja pidä arvioida ainoastaan niiden 
työllistämiskyvyn perusteella. Muitakin tärkeitä etuja on todennäköisesti luvassa. 
29 
Pääosastot XIII ja XVII tekivät samaan aikaan edellä mainittua rajatumpia tutkimuksia 
televiestintä-ja energia-alan Euroopan laajuisten verkkojen työllistämispotentiaalista. On 
tärkeää huomata, että näissä kahdessa tutkimuksessa käytettiin eri menetelmiä kuin 
Euroopan parlamentille annettavassa kertomuksessa, eikä niiden tuloksia voi siten verrata. 
PO XIILn tutkimuksessa tarkastellaan useimpien niiden tutkimusten tuloksia, joissa on 
pyritty selvittämään televiestintäinvestointien ja tietoyhteiskunnan kehittämisen 
työllisyysvaikutuksia. Tutkimuksissa on saatujen pirstaleisten kokonaiskuvien perusteella 
lisäksi arvioitu niitä todennäköisiä vaikutuksia, joita yhteisön toimien odotusten mukaan 
synnyttämillä 2 000 miljoonalla eculla olisi. PO XIILn tutkimuksessa arvioidaan varsin 
optimististen oletusten perusteella, että mikäli kasvua, kilpailukykyä ja työllisyyttä 
käsittelevässä komission valkoisessa kirjassa mainitut 15 vuoden aikana (1993-2008) 
tehtävät 150 miljoonan ecun investoinnit tieto- ja viestintäteknologiaan toteutuvat, 
työpaikkojen lisäys olisi pitkällä aikavälillä 1,3 %. Kullakin yhteisön osallistumisen myötä 
tehdyllä miljoonan ecun TEN-investoinnilla luotaisiin ajan kuluessa 12 työpaikkaa. 
Toisaalta kansallisen tason tutkimukset osoittavat, että informaatioalan perusrakenteisiin 
tehdyllä kullakin 1 miljoonan ecun investoinnilla saadaan aikaan 2,5-37,5 työpaikkaa. 
Erään toisen, televiestintäalan vapauttamisen työllisyysvaikutuksia Euroopassa käsittelevän 
tuoreen tutkimuksen mukaan vapauttamisen ja teknologian leviämisen yhteisvaikutuksesta 
ja nimenomaan vaihtoehtoisiin perusrakenteisiin ja interaktiivisiin multimediasovelluksiin 
tehtävien perusrakenneinvestointien myötä voitaisiin erään käsityksen mukaan saada 
aikaan 900 000 työpaikkaa vuoteen 2005 mennessä. 
Kertomuksessa korostetaan, että kyseisiin lukuihin on suhtauduttava äärimmäisen 
varovaisesti, sillä ne perustuvat eri maiden suorittamiin arvioihin, joihin taas liittyy 
huomattavia menetelmällisiä ja käytännön vaikeuksia ja epävarmuuksia. Huomattavia 
ongelmia kohdataan erityisesti, kun pyritään arvioimaan tarkasti televiestinnän 
infrastruktuuriin tehtävien investointien kerrannaisvaikutuksia, nämä kun voivat ulottua 
miltei mille talouden sektorille hyvänsä. 
Lyhytaikaista työllistämistä koskevat käytettävissä olevat luvut osoittavat PO XVILn 
tutkimuksen mukaan, että tutkimukseen sisältyvän sähköverkko-otoksen voidaan 
rakentamisvaiheen aikana odottaa tuottavan noin 20 000 henkilötyövuotta (vastaava 
investointi 1 300 miljoonaa ecua) ja kaasuverkko-otoksen vastaavasti noin 15 000 
henkilötyövuotta (investointi 2 600 miljoonaa ecua). Kun hankkeitten väliset (pienet) erot 
otetaan huomioon ja tehdään toimitettujen lukujen epätarkkuuden edellyttämät tarkistukset, 
päädytään karkeisiin arvioihin, joiden mukaan sähköverkkoihin tehdyt (todelliset tunnetut) 
kaikkiaan 4 000 miljoonan ecun investoinnit tuottavat 65 000 henkilötyövuotta ja 
vastaavasti kaasuverkkoihin tehdyt (todelliset tunnetut) 11 500 miljoonan ecun 
kokonaisinvestoinnit 35 000 henkilötyövuotta. Ennustetut yhteensä 100 000 
henkilötyövuotta on jaettava koko energia-alan Euroopan laajuisen verkon rakentamisen 
ajalle (vuosittain keskimäärin 10 000-20 000 henkilötyövuotta 5-10 vuoden ajan). 
30 
9. MUU YHTEISÖN POLITIIKKA, JOHON EUROOPAN 
LAAJUISET VERKOT LIITTYVÄT 
A. Eurooppalaisen yhtiön perussääntö 
Komission näkemyksen mukaan olisi perustettava - ainakin väliaikaisesti toimivia -
"hankeviranomaisia", jotka vastaisivat laajojen infrastruktuurihankkeitten organisoinnista 
ja toteuttamisesta. Tällaisten viranomaisten kehittäminen helpottuisi, jos niillä olisi 
eurooppalaisen yhtiön asema, jolloin ne voisivat rakennusvaiheen alettua muuttua voittoa 
tuottaviksi yksiköiksi. Unionin tasolla ei tällä hetkellä ole käytettävissä sopivaa 
oikeuskeinoa, mikä suotta lisää hankkeitten kustannuksia ja haittaa kehitystä. Komission 
Firenzessä kokoontuneelle Eurooppa-neuvostolle toimittamassa "luottamussopimuksessa" 
korostettiin tarvetta siitä, että neuvosto hyväksyy eurooppalaisen yhtiön perussäännön 
mahdollisimman pikaisesti. Koska perussäännön osalta ei ole edistytty, komissio tutkii 
mahdollisuutta tehdä ehdotus rajatuksi eurooppalaisen yhteisön perussäännöksi, joka olisi 
laadittu erityisesti TEN-hankkeita silmällä pitäen. 
B. KILPAILUPOLITIIKKA 
Tilanteen kehittyminen edellisen kertomuksen antamisen jälkeen 
Vuoden 1996 aikana komissio pyrki tarjoamaan TEN-verkkojen rahoitusosapuolille kaikki 
tarvittavat tiedot kilpailusäännöistä, joiden perusteella osapuolilla voisi olla oikeus 
tiettyihin vapautuksiin. 
Kuten Euroopan laajuisten verkkojen vuosikertomuksessa vuodelta 1995 ilmoitettiin, 
komissio perusti täyden palvelun pisteen (telekopio +32 2 295 '6504) antamaan 
hankkeitten vastuuhenkilöille ja muille osapuolille neuvoja kilpailupolitiikkaa ja julkisia 
hankintoja koskevasta unionin lainsäädännöstä. Tiedonpyyntöjä oli vähän. Saatuihin 
pyyntöihin vastattiin ripeästi ja kysyjän kannalta tyydyttävästi. 
C. JULKISET HANKINNAT 
Jotta hankkeissa vältettäisiin sellaiset viiveet, jotka johtuvat unionin julkisia hankintoja 
koskevaan säännöstöön liittyvistä väärinkäsityksistä, komissio suositteli TEN-verkkojen 
vuoden 1995 vuosikertomuksessa lisäksi, että kaikkien 14 erityishankkeen vastuuhenkilöt 
ottaisivat ennen tarjousasiakirjojen julkistamista yhteyden komissioon. Komissio perusti 
täyden palvelun pisteen (telekopio +32 2 295 6504) tähän liittyvien kyselyjen 
suuntaamiseksi. Kyselyjen määrä oli vuonna 1996 pieni. 
Tulevien kuukausien kuluessa julkaistaan vihreä kirja julkisista hankinnoista EU:ssa, jotta 
kaikille kiinnostuneille osapuolille voidaan antaa tietoja julkisiin hankintoihin liittyvien 
unionin määräysten julkiselle ja yksityiselle alalle tarjoamista yhteistyömahdollisuuksista 
sekä mahdollisuus ilmaista hankkeisiin liittyvät tarpeensa ja keskustella niistä. 
D. TÄYDENTÄVYYS RAKENNEPOLITIIKAN SUHTEEN 
31 
Kuten 4. luvun taulukon 1 luvut osoittavat, unionin Euroopan laajuisiin verkkoihin 
osoittamasta rahoituksista selvästi suurin osa tulee rakennerahastoista. Sen vuoksi 
jäsenvaltioiden onkin tärkeää varmistaa, että yhtäältä niiden liikenne-, energia- ja 
televiestintäasioista vastaavissa ministeriöissä ja toisaalta rakennerahaston tuen 
kanavoimisesta vastaavien kansallisen, alueellisen ja paikallisen tason hallintoelinten eri 
tasoilla toimintaa koordinoidaan keskeytyksettä sekä sisäisesti että yhteistyössä muiden 
kanssa. Käytännössä tämä merkitsee sitä, että niiden virkamiesten, joiden päävastuuala on 
alueellinen kehitys, on riittävän hyvin tunnettava unionin TEN-politiikka ja että heidät on 
pidettävä sen suhteen ajan tasalla. 
E. LIIKENNEPOLITIIKKA 
Komissio teki kuluneiden kahdentoista kuukauden aikana kaksi liikenteen hinnoitteluun 
liittyvää ehdotusta, jota ovat suoraan yhteydessä Euroopan laajuisten verkkojen 
kehittämiseen julkisten ja yksityisten osapuolten yhteistyön (PPP) kautta sekä tasapuolisen 
kilpailun varmistamiseen eri liikennemuotojen osalta. Kohti oikeudenmukaista ja tehokasta 
liikenteen hinnoittelua -nimisessä vihreässä kirjassaan14 komissio käsittelee eräässä luvussa 
kysymystä infrastruktuurikustannuksista ja ruuhkautumisesta ja esittää siinä yhteydessä 
käyttömaksuja kustannusten takaisinsaantikeinona sekä korostaa tehokkaan 
inrTastruktuurihinnoittelun merkitystä helpottamassa PPP-yhteistyön hyödyntämistä alalla. 
Toisen ehdotuksen12 tavoitteena on uudistaa direktiiviä 93/89/ETY siten, että 
yleistavoitteen mukaisen sisämarkkinoitten tieliikenteeseen liittyvän kehittämisen lisäksi 
varmistettaisiin tienkäyttöön liittyvien kustannusten tehokkaampi takaisinsaanti 
infrastruktuurikustannukset ja ulkoiset kustannukset mukaan lukien. Maksujen suuruus 
voisi näin vaihdella vapaammin kustannusten mukaan, ja samalla päästäisiin lähemmäksi 
alueellisuuden periaatetta tienkäyttömaksuissa. 
Komission kuluneiden 12 kuukauden aikana julkaisemat vihreät ja valkoiset kirjat -
Kansalaisten verkko13, Kohti oikeudenmukaista ja tehokasta liikenteen hinnoittelua14 sekä 
Euroopan rautateiden elävöittäminen15 - ovat laaja-alaisesti edesauttaneet olojen 
kehittämistä Euroopan laajuisten verkkojen kannalta suotuisammiksi. 
F. YMPÄRISTÖ 
Edellä mainitut vihreät ja valkoiset kirjat ovat lisäksi auttaneet lisäämään tietoisuutta 
tarpeesta varmistaa, että TEN-verkkoja kehitetään unionin ympäristönsuojelua ja kestävää 
kehitystä koskevan politiikan mukaisesti. Komissio on useasti ilmaissut aikeensa tehdä 
lisätutkimuksia Euroopan laajuisen liikenneverkon ympäristövaikutuksista. Euroopan 
parlamentin ja neuvoston 23. heinäkuuta tekemässä päätöksessä yhteisön suuntaviivoista 
liikenteen TEN-verkon kehittämiseksi edellytetään, että komissio laatii menetelmiä koko 
verkon strategisten ympäristöarviointien samoin kuin kuljetuskäytäväarviointien 
tekemiseksi. Komissio ottaa tämän työn tulokset soveltuvin osin huomioon laatiessaan 
kertomusta suuntaviivojen tarkistamisesta. Kertomus on määrä julkaista 1. heinäkuuta 
KOM (96) 331, 24. heinäkuuta 1996. 
KOM (95) 601, 21. marraskuuta 1995. 
KOM (95) 691, 20. joulukuuta 1995. 
KOM (96) 421, 23. heinäkuuta 1996. 
32 
1999. Komission yksiköt ovat aloittaneet teknisen työn vastatakseen saamaansa 
toimeksiantoon. 
LIITE I: ENERGIA VERKKOJEN EDISTYMINEN VUONNA 1996 
• Suuntaviivoissa esitetyt yhteistä etua koskevat hankkeet (päätös N:o 1254/96 EY, tehty 5 
päivänä kesäkuuta 1996, EYVL N:o L 161) ja 
• Komission ehdotukset hankkeista, jotka olisi liitettävä suuntaviivoihin (KOM (96) 390, 
24.7. 1996). (kursivoitu) 
(Lyhyt esitys hankkeiden edistymisestä vuoden 1996 loppuun mennessä) 
SÄHKÖVERKKOHANKKEET 
HANKE EDISTYMINEN JA EU:N RAHOITUSTUKI 
ai YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA 
Pohjois-Irlannin yhdistäminen Skotlantiin merenalaisella Hyväksymismenettelyt käynnissä, 
kaapelilla. Arvioitu käyttöönotto: 1997. 
EU:n rahoitustuki 
* Magee-Coylton -saari Rakennerahastot: 81 miljoonaa ecua. 
a4 KREIKKA - ITALIA Hanke ilmoitettiin "ensisijaiseksi hankkeeksi" 
Essenin huippukokouksessa (joulukuussa 1994). 
Tutkimus on valmis mutta hyväksymismenettelyt 
Kreikan verkon liittäminen merenalaisella kaapelilla italialaiseen ovat viivästyttäneet rakentamista, 
verkkoon Luoteis-Kreikan ja Kaakkois-Italian kautta. EU:n rahoitustuki 
REGEN: 35 miljoonaa ecua 
* Ipiros-Puglia INTERREG: 78,5 miljoonaa ecua 
EIP-laina: 100 miljoonaa ecua 
a7 YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA 
Isle of Manin verkon liittäminen Yhdistyneeseen kuningaskuntaan Alustavat toteutettavuustutkimukset meneillään. 
merenalaisella kaapelilla. Käyttöönotto syksyllä 1999. 
EU.n rahoitustuki 
TEN-budjettikohta: yhteisrahoitetut tutkimukset 
(arvioitavana) 
33 
bl SAKSA - TANSKA 
Saksan verkon (UCPTE) ja Tanskan itäisen verkon (NORDEL) Tämän hankkeen toiminta alkoi vuonna 1996. 
liittäminen yhteen merenalaisella kaapelilla. ' 
* Bjaeverskov-Bentwisch 
b4 RANSKA - BELGIA 
Maiden verkkojen välisen yhteyden valmistuminen Koillis- Hyväksymismenettelyt käynnissä. 
Ranskan ja Etelä-Belgian kautta. Käyttöönotto: 1999. 
* Moulaine-Aubange. 
bS RANSKA - SAKSA 
Maiden verkkojen välisten yhteyksien vahvistaminen. Hyväksymismenettelyt käynnissä. 
Käyttöönotto: 1999. 
b6 RANSKA - ITALIA Hanke ilmoitettiin "ensisijaiseksi hankkeeksi" 
Essenin huippukokouksessa (joulukuussa 1994). 
Hyväksymismenettelyt käynnissä. 
Maiden verkkojen yhteydet Kaakkois-Ranskan ja Luoteis-Italian Töiden arvioitu alkamisajankohta: 1998. 
kautta. Käyttöönotto: 2000. 
EU:n rahoitustuki 
* Grand île-Piossasco TEN-budjettikohta: tutkimusten yhteisrahoitus 
vuonna 1995. 
b7 RANSKA - ESPANJA Hanke ilmoitettiin "ensisijaiseksi hankkeeksi" 
Essenin huippukokouksessa (joulukuussa 1994). 
Hanke on keskeytetty. 75 prosenttia Espanjan 
Maiden verkkojen maanpäällinen yhteys Lounais-Ranskan ja linjoista on rakennettu. 
Pohjois-Espanjan kautta. Uusia linjoja koskevat toteutettavuustutkimukset 
käynnissä. 
* Cazaril-Aragon tai vaihtoehtoinen reitti/suunnitelma. EU:n rahoitustuki 
TEN-budjettikohta: tutkimusten yhteisrahoitus 
vuonna 1995 [ja 1996]. 
b9 BELGIA - LUXEMBURG 
Maiden verkkojen välinen yhteys. Hyväksymismenettelyt käynnissä. 
Käyttöönotto: 2000. 
* Aubange-Bertrange 
34 
blO ESPANJA - PORTUGALI 
Maiden välisten yhteyksien vahvistaminen ja valmistuminen Hanke ilmoitettiin "ensisijaiseksi hankkeeksi" 
Pohjois-Portugalin ja Luoteis-Espanjan alueiden kautta. Essenin huippukokouksessa (joulukuussa 1994). 
* Aldeadavila-Douro International. Alustavat toteutettavuustutkimukset. 
Töiden arvioitu aloitusajankohta: 2002. 
Käyttöönotto: 2004. 
* Meson-Lindoso Toiminta alkoi joulukuussa 1995 pitemmän 
johdon kautta. Koko hanke aloitetaan vuoden 
1997 alussa. 
EU:n rahoitustuki 
Rakennerahastot (Espanja) 3 milj .ecua 
EIP-laina: 26 miljoonaa ecua 
blO(a) ESPANJA - PORTUGALI 
Maiden välinen uusi yhteys Portugalin eteläosan ja Lounais- Alustavat toteutettavuustutkimukset. 
Espanjan kautta. Käyttöönotto: vuoden 2000 jälkeen. 
bll SUOMI - RUOTSI 
Verkkojen liitäntöjen vahvistaminen Pohjanlahden Hankkeesta on tehty päätös. 
pohjoispuolella. EU:n rahoitustuki 
TEN-budjettikohta: tutkimusten yhteisrahoitus 
vuonna 1995 [ja 1996]. 
bl2 ITÄVALTA - ITALIA 
Pohjois-Italian ja Itävallan verkon välisten yhteyksien Hyväksymismenettelyt käynnissä, 
vahvistaminen. Käyttöönotto: 2002. 
EU:n rahoitustuki 
* Lienz-Cordignano. TEN-budjettikohta: tutkimusten yhteisrahoitus 
vuonna 1995. 
bl3 IRLANTI - YHDISTYNYT KUNINGAS­
KUNTA (POHJOIS-IRLANTI) 
Irlannin ja Pohjois-Ir lännin välisten yhteyksien vahvistaminen. Alustavat toteutettavuustutkimukset meneillään. 
EU.n rahoitustuki 
TEN-budjettikohta: tutkimusten yhteisrahoitus 
(arvioitavana) 
b!4 ITÄVALTA - SAKSA 
Maiden välisten yhteyksien vahvistaminen. Käyttöönotto: vuoden 2000 jälkeen. 
35 
bl5 ALANKOMAAT- YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA 
Kaakkois-Englannin ja Alankomaiden keskiosan verkkojen 
liittäminen merenalaisella kaapelilla. Alustavat toteutettavuustutkimukset meneillään. 
EU.n rahoitustuki 
TEN-budjettikohta: tutkimusten yhteisrahoitus 
(arvioitavana) 
c2 TANSKA Hanke ilmoitettiin "ensisijaiseksi hankkeeksi" 
Essenin huippukokouksessa (joulukuussa 1994). 
Hankkeesta on tehty päätös. Parhaillaan 
Maan läntisen verkon (UCPTE) ja itäisen verkon (NORDEL) keskustellaan hankkeen rahoittamisesta, 
liittäminen merenalaisella kaapelilla. Alkuperäistä käyttöönoton ajankohtaa (1997) on 
siirretty myöhäisemmäksi. 
c3 ALANKOMAAT 
Maan koillisalueen yhteyksien vahvistaminen. Rakenteilla. 
* Zvvolle-Meeden-Eemshaven. 
c4 RANSKA 
Maan koillisalueen yhteyksien vahvistaminen. Hyväksymismenettelyt käynnissä. 
Käyttöönotto: 1999. 
* Sierrentz-Mulbach. 
cS ITALIA 
Maan pohjoisosan itä-länsiakselin sekä pohjoinen-eteläakselin Eräitä osuuksia rakennetaan parhaillaan ja 
yhteyksien vahvistaminen ja kehittäminen. muiden hyväksymismenettely on kesken. 
Käyttöönotto: 2001 - 2004. 
* 15 osahanketta. EU:n rahoitustuki 
TEN-budjettikohta: tutkimusten yhteisrahoitus 
vuonna 1995. 
c5(a) ITALIA 
Maan luoteisosan itä-länsiakselin sekä maan keskiosan Toteutettavuustutkimukset käynnissä. 
pohjoinen-eteläakselin yhteyksien vahvistaminen ja kehittäminen. Käyttöönotto: 2000 - 2002. 
EU.n rahoitustuki 
TEN-budjettikohta: tutkimusten yhteisrahoitus 
(arvioitavana) 
36 
c6 ESPANJA 
Maan pohjoisosan alueiden sekä Välimeren akselin alueiden Pohjoisakseli: kaksi kolmesta osuudesta on 
yhteyksien vahvistaminen ja kehittäminen. rakenteilla, kolmannesta tehdään parhaillaan 
toteutettavuustutkimusta. Käyttöönotto tapahtuu 
1996-2000. 
Välimeren akseli: etelän osuudet ovat rakenteilla 
ja arvioitu käyttöönoton ajankohta on 1997. 
Verkkojen liittämistä Ranskaan koskevasta 
osuudesta tehdään parhaillaan 
toteutettavuustutkimusta ja käyttöönotto 
arvioidaan vuodeksi 2004. 
EU:n rahoitustuki: EIP-laina (25,1 miljoonaa 
ecua) Pinarin ja Tajon välisen linjan 
rahoittamiseksi. 
TEN-budjettikohta: tutkimusten yhteisrahoitus 
vuonna 1995 
[ja vuonna 1996]. 
c7 PORTUGALI 
Pohjois-Espanjan ja maan keskiosan verkkojen 
yhteenkytkemiseksi tarvittavien yhteyksien vahvistaminen. 
* Recarei-Douro International 
Toteutettavuustutkimukset. 
Käyttöönotto: kesäkuu 2001. 
Pego-Rio Maior II. 
Hyväksymismenettelyt käynnissä. Käyttöönotto: 
syyskuu 1998. 
EU.n rahoitustuki: 
TEN-budjettikohta: Recarein ja Douron välistä 
kansainvälistä linjaa koskevien tutkimusten 
yhteisrahoitus vuonna 1995. 
c8 KREIKKA 
Maan pohjoisosan itä-länsiakselin yhteyksien vahvistaminen. Alustavat toteutettavuustutkimukset. 
Käyttöönotto: 2000 - 2002. 
c9 IRLANTI 
Maan luoteisosan yhteyksien vahvistaminen. Toteutettavuustutkimukset meneillään. 
clO ESPANJA 
Maan koillis- ja länsiosan yhteyksien vahvistaminen ja Alustavat toteutettavuustutkimukset meneillään, 
kehittäminen, erityisesti yhteyksien liittämiseksi tuulivoimalla Toteutettavuustutkimukset ja arviot 
tuotetun sähkön tuotantoverkkoon. ympäristövaikutuksista vuonna 1997 ja 1998. 
EU.n rahoitustuki 
TEN-budjettikohta: tutkimusten yhteisrahoitus 
(arvioitavana) 
37 
dl RUOTSI 
Sisäisten yhteyksien vahvistaminen ja kehittäminen. Toteutettavuustutkimus vuonna 1997. 
cl2 SAKSA 
Maan pohjoisosan yhteyksien kehittäminen. Eräät osuudet ovat rakenteilla. Muut osuudet: 
hyväksymismenettelyt käynnissä. Koko hankkeen 
suunniteltu käyttöönotto: 1998. 
d2 SAKSA - PUOLA 
Maiden välisten yhteyksien vahvistaminen. Hagenwerder (DE) - Mikulowa (POL): 
käyttöönotto: 1998. 
Neuenhagen - Vierraden (DE) - Krajnik (POL): 
käyttöönotto vuoden 2000 jälkeen. 
d3 SAKSA - NORJA 
Pohjois-Saksan (UCPTE) ja Etelä-Norjan (NORDEL) verkkojen Toteutettavuustutkimukset. 
liittäminen merenalaisella kaapelilla. Käyttöönotto: 2003. 
d5 ITALIA - SVEITSI 
Pohjois-Italian ja Sveitsin välisten yhteyksien vahvistaminen. Rakenteilla. 
Käyttöönotto: 1997 tai 1998. 
* Gorlago-Robbia. 
d8 KREIKKA - BALKANIN MAA T 
Kreikan yhteyksien parantaminen Albaniaan, Bulgariaan ja Toteutettavuustutkimukset: meneillään. EU.n 
entiseen Jugoslaviaan, sekä yhteyksien palauttaminen entiselleen rahoitustuki 
entisen Jugoslavian pohjoisosaan ja UCPTE-verkkoon. TEN-budjettikohta: tutkimusten yhteisrahoitus 
(arvioitavana) 
d9 KREIKKA - TURKKI 
Maiden väliset yhteydet Koillis-Kreikan kautta. Osuus Thessalonikista (GR) Philippiin (GR): 
rakenteilla. 
* Thessaloniki-Hamitabat. Osuus Philippistä (GR) Hamitabatiin (TU): 
suunnitteilla. 
dIO YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA -
NORJA 
Koillis-lltä-Englannin ja Etelä-Norjan (NORDEL) välinen yhteys Alustavat toteutettavuustutkimukset valmiina, 
merenalaisella kaapelilla. Toteutettavuustutkimukset ja merenpohjatutkimus 
vuonna 1997 ja 1998. 
Käyttöönotto: 2004. 
EU: n rahoitustuki 
TEN-budjettikohta: tutkimusten yhteisrahoitus 
(arvioitavana) 
38 
dll ALANKOMAAT - NORJA 
Alankomaiden koillisosan (UCPTE) ja Etelä-Norjan (NORDEL) Hankkeesta on tehty päätös. 
välinen yhteys merenalaisella kaapelilla. Käyttöönotto: 2001. 
EU:n rahoitustuki : 
TEN-budjettikohta: tutkimusten yhteisrahoitus 
[vuonna 1996]. 
dl3 ESPANJA - MAROKKO 
Etelä-Espanjan ja Marokon verkon välinen yhteys merenalaisella Rakenteilla, 
kaapelilla. Käyttöönotto: 1997. 
EU:n rahoitustuki: 
* Pinar-Melloussa. Tutkimukset yhteisrahoitetaan TEN-verkkojen 
vuoden 1995 talousarviosta. 
INTERREG: 12,5 miljoonaa ecua. 
dl4 ITÄMEREN REUNAVALTIOT: SAKSA - PUOLA -
VENÄJÄ - VIRO - LATVIA - LIETTUA - RUOTSI -
SUOMI - TANSKA - VALKO-VENÄJÄ 
Maiden verkkojen välisten yhteyksien vahvistaminen ja 
kehittäminen ilmajohtojen ja/tai merenalaisten kaapelien Alustavat toteutettavuustutkimukset. 
välityksellä. EU:n rahoitustuki : 
TEN-budjettikohta: tutkimusten yhteisrahoitus 
vuonna 1995 [ja vuonna 1996]. 
dlS RUOTSI-NORJA 
Maiden välisten yhteyksien vahvistaminen. Eräät osuudet ovat hyväksymismenettelyssä. 
Muista tehdään parhaillaan alustavia tai 
varsinaisia toteutettavuustutkimuksia. 
EU: n rahoitustuki 
TEN-budjettikohta: tutkimusten yhteisrahoitus 
(arvioitavana) 
(116 EU- VALKO-VENÄJÄ- VENÄJÄ- UKRAINA 
Laajennetun UCPTE-verkon ja kolmansien maiden verkkojen Joitakin teknisiä tutkimuksia on tehty/tehdään, 
yhteyksien ja liitäntöjen kehittäminen Itä-Euroopassa, sekä EU.n rahoitustuki 
aiemmin Itävallan ja Unkarin, Itävallan ja Tsekin tasavallan sekä PHARE-/TACIS-tuki liitäntöjen tutkimukselle 
Saksan ja Tsekin tasavallan välillä toimineiden HVDC- TEN-budjettikohta: tutkimusten yhteisrahoitus 
tasasuuntaaja-asemien uudelleensijoittaminen. (arvioitavana) 
39 
MAAKAASUVERKKOHANKKEET 
HANKE EDISTYMINEN JA EU:N RAHOITUSTUKI 
e4 ESPANJA 
Kaasuverkkojen rakentaminen Galician, Extremaduran, 
Andalusian, Etelä-Valencian ja Murcian alueille, sekä 
nesteytetyn maakaasun väliaseman rakentaminen Galiciaan. Galicia: hankkeesta on tehty päätös. 
Käyttöönotto: kesäkuu 1998. 
Extremadura: rakenteilla. 
Käyttöönotto: kesäkuu 1998. 
Andalusia: rakenteilla. 
Käyttöönotto: 1997. 
Etelä-Valencia: rakenteilla. 
Käyttöönotto: syyskuu 1997. 
Murcia: rakenteilla. 
Käyttöönotto: syyskuu 1997. 
Cartagenan nesteytetyn maakaasun väliaseman 
laajennus : hanke suunnitteilla. Käyttöönotto: 
2000. 
Galician nesteytetyn maakaasun väliasema: 
hanketta lykätty. 
EU:n rahoitustuki: 
INTERREG II: 80 miljoonaa ecua sidottu 
verkkojen liittämiseksi Portugaliin (Galician ja 
Andalucian ja Extremaduran kautta). 
Rakennerahastot: 
Valencia-Cartagena: 107 miljoonaa ecua 
arvioitavana. 
Huelvassa (Andalucia) sijaitsevan nesteytetyn 
maakaasun väliaseman parannus: 7 miljoonaa 
ecua sidottu. 
Läntinen putkisto (Castilla y Leôn, Extremadura 
ja Asturia): 95 miljoonaa ecua arvioitavana. 
Oviedo-Ribadeo (Astuvia): 10 miljoonaa ecua 
arvioitavana. 
e5 PORTUGALI 
Kaasuverkon rakentaminen erityisesti Atlantin rannikkoalueelle. 
* Setubal-Braga. Hanke ilmoitettiin "ensisijaiseksi hankkeeksi" 
Essenin huippukokouksessa (joulukuussa 
1994). 
Rakenteilla. Käyttöönotto: vuoden 1997 alussa 
EU: n rahoitustuki 
REGEN: 82 
INTERREG II: 70 
Rakennerahastot: 21 
Hankkeelle ja verkon yhteyksille Espanjaan on 
myönnetty EIP-laina (354 miljoonaa ecua) ja 
EHTY-laina (102 miljoonaa ecua) (katso hanke 
f6). 
40 
HANKE EDISTYMINEN JA EU:N RAHOITUSTUKI 
eS(a) PORTUGALI 
Nesteytetyn maakaasun väliaseman rakentaminen Atlantin Suunnitteluvaiheessa 
rannikolle. „ . . . , „. 
Toiminnan mahdollinen 
aloitusajankohta: 2002 
e6 KREIKKA Hanke ilmoitettiin "ensisijaiseksi hankkeeksi" 
Essenin huippukokouksessa (joulukuussa 
Kaasuverkon perustaminen erityisesti Aigeianmeren rannikolle, 1994). 
sekä nesteytetyn maakaasun väliaseman ja varastointilaitoksen 
rakentaminen Attikaan. Pohjoisen ja etelän välinen runkoputkisto: 
putkiston rakentamisen valmistuminen ja 
* Bulgaria-Ateena käyttöönotto: vuoden 1996 lopulla. 
Nesteytetyn maakaasun väliasema Revithoussassa. korkeapainehaaraputket ja nesteytetyn 
maakaasun väliasema: rakenteilla. 
EU:n rahoitustuki 
REGEN: 87 
INTERREG II: 180 
Rakennerahastot: 262 
EIP-laina: 300 
EHTY-laina: 83 (+ 97 pyydetty). 
TEN-budjettikohta: varastointilaitoksen 
rakentamista ja verkon laajentamista koskevan 
tutkimuksen yhteisrahoitus vuonna 1995. 
Kaasun käyttöönottoa Kreetalla koskevan 
tutkimuksen yhteisrahoitus [Vuonna 1996]. 
n IRLANTI - YHDISTYNYT KUNINGAS-KUNTA 
(POHJOIS-IRLANTD 
Irlannin ja Yhdistyneen kuningaskunnan (Pohjois-Irlanti) Alustavat toteutettavuustutkimukset. 
kaasuverkkojen liittäminen toisiinsa. Mahdollinen käyttöönotto: 2000. 
EU:n rahoitustuki: 
TEN-budjettikohta: tutkimusten yhteisrahoitus 
vuonna 1995. 
«2 YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA -EUROOPAN 
MANNER 
Yhdistyneen kuningaskunnan kaasuverkkojen merenalainen Rakennustyöt alkoivat lokakuussa 1996. 
liitäntä Euroopan mantereen verkkoon Belgian kautta. Hyväksymismenettelyt käynnissä. 
Arvioitu käyttöönotto: lokakuu 1998. 
* Bacton-Zeebrtigge. 
O LUXEMBURG - SAKSA 
Yhteyden toteuttaminen kaasun hankkimiseksi Luxemburgiin Alustavat toteutettavuustutkimukset. 
Saksan verkoista. 
I 
41 
HANKE EDISTYMINEN JA EU:N RAHOITUSTUKI 
fS RANSKA - ESPANJA 
Maiden välisen siirtokapasiteetin vahvistaminen. Uusi linja: Toteutettavuustutkimukset käynnissä; 
käyttöönotto todennäköisesti vuonna 2001. 
Uusi kompressoriasema : 
hyväksymismenettelyjen ja töiden alkamisen on 
arvioitu tapahtuvan vuonna 1997; Käyttöönotto 
todennäköisesti vuonna 1999. 
16 PORTUGALI - ESPANJA 
Kaasuputkien rakentaminen, jotta Portugaliin voidaan hankkia 
kaasua Etelä-Espanjasta ja jotta Galiciaan ja Asturiaan voidaan 
hankkia kaasua Portugalista. 
* Leiria-Cordoba 
Braga-Tuy-Oviedo. Hanke ilmoitettiin "ensisijaiseksi hankkeeksi" 
Essenin huippukokouksessa (joulukuussa 
1994). 
Yhteys Etelä-Espanjan kautta: rakenteilla 
Käyttöönotto: vuoden 1997 alussa. 
Yhteys Galiciaan: työt alkamassa. 
Käyttöönotto: vuoden 1997 lopulla. 
EU:n rahoitustuki 
INTERREG: 150 
Portugalin rakennerahastot: 6 
EIP- ja EHTY-lainat: (katso hanke e5). 
P RANSKA 
Maan lounais-ja eteläosan verkkojen liittäminen. Hyväksymismenettelyt käynnissä. 
Käyttöönotto heinäkuuhun 1997 mennessä. 
f8 ITÄVALTA - SAKSA 
Siirtokapasiteetin vahvistaminen Itävallan ja Baijerin välillä. Hyväksymismenettelyt käynnissä. 
Todennäköinen käyttöönotto: 1998. 
P ITÄVALTA - UNKARI 
Maiden välisten verkkojen yhteydet. Baumgarten (A) - Györ (H) -linja on 
valmistunut. Kaasutoimitukset aloitettiin 
lokakuussa 1996. 
Wiener Neustadt (A) - Sopron (H) -linjan 
toteutettavuustutkimus on käynnissä. 
flO ITÄVALTA - SLOVAKIA 
Yhteys Itävallasta maanalaiseen varastoon Slovakiassa. Rakenteilla. 
Todennäköinen käyttöönotto: 1997. 
42 
HANKE EDISTYMINEN JA EU:N RAHOITUSTUKI 
fll ITÄVALTA 
Itävallan Saksaan ja Italiaan yhdistävien kaasuputkistojen 
yhteydet. Hyväksymismenettelyt käynnissä. 
Töiden arvioidaan alkavan vuonna 1997. 
Käyttöönotto syksyyn 1998 mennessä. 
fl2 KREIKKA - ALBANIA 
Maiden verkkojen välinen yhteys. Alustava tietojenkeruu käynnissä. 
EU.n rahoitustuki : 
TEN-budjettikohta: tutkimusten yhteisrahoitus 
(arvioitavana) 
gl IRLANTI 
Maakaasuvarastojen rakentaminen kaasun hankkimiseksi 
Irlannin verkkoon. Alustavat toteutettavuustutkimukset. 
EU.n rahoitustuki 
TEN-budjettikohta: tutkimusten yhteisrahoitus 
[vuonna 1996]. 
g3 RANSKA 
Länsi-Ranskassa sijaitsevan nesteytetyn maakaasun väliaseman 
kapasiteetin laajentaminen. 
* nesteytetyn maakaasun väliasema Montoirissa. Alustavat toteutettavuustutkimukset. 
g4 ITALIA 
Uuden nesteytetyn maakaasun väliaseman rakentaminen 
hankinnan monipuolistamiseksi erityisesti sähköntuotantoa 
varten. 
* Nesteytetyn maakaasun väliasema Montalto di Castrossa. Hyväksymismenettelyvaiheessa. 
Todennäköinen käyttöönotto: 2001. 
g7 RANSKA 
Maanalaisen varastointikapasiteetin laajentaminen 
maan lounaisosassa. Hyväksymismenettelyt käynnissä. 
g8 ESPANJA 
Maan pohjois-eteläakselin maanalaisen varastointikapasiteetin 
kehittäminen. 
* varasto Huetessa 
varasto Nueva Carteyassa Toteutettavuustutkimukset. 
EU:n rahoitustuki 
TEN-budjettikohta: tutkimusten yhteisrahoitus 
vuonna 1995 [ja vuonna 1996]. 
43 
HANKE EDISTYMINEN JA EU:N RAHOITUSTUKI 
g8(a) ESPANJA 
Välimeren akselin maanalaisen varastointikapasiteetin 
kehittäminen. Toteutettavuustutkimukset käynnissä. 
Käyttöönotto: 1998 - 2005. 
EU.n rahoitustuki 
TEN-budjettikohta: tutkimusten yhteisrahoitus 
(arvioitavana) 
g9 PORTUGALI 
Maanalaisen varastointilaitoksen rakentaminen. Alustavat toteutettavuustutkimukset. 
EU:n rahoitustuki: 
Portugalin rakennerahastot : 52 miljoonaa ecua. 
gll BELGIA 
Maan pohjoisosassa sijaitsevan maanalaisen 
varastointikapasiteetin laajentaminen. 
* Varasto Loenhoutissa. Hankkeesta on tehty päätös. 
gl2 TANSKA 
Maanalaisen varastointikapasiteetin laajentaminen lisäämällä 
olemassa olevien varastojen kapasiteettia tai rakentamalla uusi 
varasto Saksan rajan läheisyyteen. Toteutettavuustutkimus meneillään. 
Käyttöönotto: 2000. 
EU:n rahoitustuki 
TEN-budjettikohta: tutkimusten yhteisrahoitus 
vuonna 1995 [ja vuonna 1996]. 
g!3 ITÄVALTA 
Maanalaisen varastointikapasiteetin laajentaminen, 
ja kehittäminen. Puchkirchen: toteutettavuustutkimukset ja 
hyväksymismenettelyt käynnissä. 
Todennäköinen käyttöönotto vuonna 1999. 
Eurostorage Baumgarten: 
toteutettavuustutkimukset käynnissä. 
EU.n rahoitustuki 
TEN-budjettikohta: Eurostorage Baumgartenia 
koskevien tutkimusten yhteisrahoitus 
arvioitavana. 
hl NORJA- RANSKA 
Neljännen kaasuputken rakentaminen Norjan kaasulähteistä 
(Pohjanmeri) mannermaalle. Hyväksymismenettelyt käynnissä. 
Työt aloitetaan vuoden 1997 alussa. 
Käyttöönotto 1998. 
44 
HANKE EDISTYMINEN JA EU:N RAHOITUSTUKI 
hi NORJA - TANSKA - RUOTSI - SUOMI - VENÄJÄ -
BALTIAN VALTIOT 
Maiden verkostojen välisten yhteyksien perustaminen ja Toteutettavuustutkimus meneillään, 
kehittäminen integroidun kaasuverkon perustamiseksi. Töiden arvioidaan alkavan vuonna 1998 ja 
käyttöönotto 2002 - 2005 hankkeiden useiden 
vaiheiden osalta. 
EU.n rahoitustuki 
TEN-budjettikohta: tutkimusten yhteisrahoitus 
(arvioitavana) 
h4 ALGERIA - ESPANJA - PORTUGALI - RANSKA Hanke ilmoitettiin "ensisijaiseksi hankkeeksi" 
Essenin huippukokouksessa (joulukuussa 
1994). 
Uusien kaasuputkien rakentaminen, mikä mahdollistaa kaasun 
hankinnan Algeriasta Marokon kautta ensimmäisessä vaiheessa I vaihe (Cordobaan asti): kaupallinen toiminta 
Espanjaan ja Portugaliin ja toisessa vaiheessa Ranskaan. alkoi marraskuussa 1996. 
II vaihe (yhteys Ranskaan): 
alustavat toteutettavuustutkimukset. 
Käyttöönotto: vuoden 2000 jälkeen. 
EU:n rahoitustuki: 
EIP-lainat: 641 miljoonaa ecua Algeriasta 
Tarifaan rakennettaviin putkiin. 
Espanjan rakennerahastot: 99 miljoonaa ecua. 
h5 ALGERIA - TUNISIA - ITALIA 
Algeriasta Italiaan kulkevan Välimeren laajuisen kaasuputken Työt ovat edistyneet hyvin, 
siirtokapasiteetin lisääminen. Käyttöönotto: 1997. 
h6 VENÄJÄ - UKRAINA - EU 
Venäjältä pääasiallista siirtoreittiä pitkin Ukrainan, Slovakian ja Alustavat toteutettavuustutkimukset. 
Tsekin tasavallan kautta Euroopan unioniin suuntautuvan 
siirtokapasiteetin lisääminen. 
h7 VENÄJÄ - VALKO-VENÄJÄ - PUOLA - EU Hanke ilmoitettiin "ensisijaiseksi hankkeeksi" 
Essenin huippukokouksessa (joulukuussa 
1994). 
Toisen siirtoyhteyden rakentaminen Venäjältä Valko-Venäjän ja 
Puolan kautta Euroopan unioniin. Osuus Puolassa: rakenteilla (ensimmäinen vaihe, 
Oder-joen ylitys mukaan lukien, on 
valmistunut). 
Osuudet Saksassa : hyväksymismenettelyt 
käynnissä/päättyneet, eräät osuudet rakenteilla. 
hll BULGARIA - KREIKKA 
Kaasunsiirtoverkon parannustyöt Bulgariassa, jotta voidaan Ensimmäinen vaihe: rakennustyöt lähes 
varmistaa kaasun hankinta Venäjältä Kreikan uuteen valmiita. 
kaasuverkkoon. Yhteys hankkeeseen e6. 
EU:n rahoitustuki 
PHARE (Interreg): 4 miljoonaa ecua. 
45 
HANKE EDISTYMINEN JA EU:N RAHOITUSTUKI 
hl2 BELGIA- SAKSA 
Belgian ja Saksan verkkojen kaasuputkien yhdistäminen. 
* Bemeau-Eynatten -yhteys mukaan lukien. Hyväksymismenettelyt käynnissä. 
Käyttöönotto: 1998. 
hl3 SAKSA - TEEKIN TASAVALTA - ITÄVALTA - ITALIA 
Yhdysputkijärjestelmän rakentaminen Saksan, Teekin tasavallan, 
Itävallan ja Italian verkkojen välille. Ensimmäinen vaihe (20 km Mauerkirchenistä 
(A) Burghauseniin (DE) on juuri valmistunut. 
Muista vaiheista tehdään parhaillaan 
toteutettavuustutkimussuunnitelmia. 
Käyttöönotto vuosien 1996 ja 2001 välillä. 
EU: n rahoitustuki 
TEN-budjettikohta: tutkimusten yhteisrahoitus 
(arvioitavana) 
hl4 VENÄJÄ- UKRAINA - SLOVAKIA - UNKARI-
SLOVENIA- ITALIA 
Uuden kaasuputken rakentaminen Venäjältä Italiaan. Ensimmäinen vaihe: ympäristöä koskevat ja 
tekniset toteutettavuustutkimukset ovat 
käynnissä. Töiden arvioidaan alkavan vuonna 
1997 ja arvioitu käyttöönottoajankohta on 
1999/2000. 
Toinen vaihe: 2003-2005: useita 
mahdollisuuksia tutkitaan. 
EU.n rahoitustuki 
TEN-budjettikohta: tutkimusten yhteisrahoitus 
(arvioitavana) 
Hankkeen erittely (komission päätös 96/537/EY, tehty 30 päivänä heinäkuuta 1996, EYVL N:o L 230). 
46 
LIITE II: LIIKENNEVERKOISSA SAAVUTETTU EDISTYMINEN VUONNA 1996 
A. Neljätoista erityishanketta 
HANKE EDISTYMINEN VUONNA 1996 
Suurten nopeuksien Brennerin Itävallan puoleiseen osaan [Inn -joenlaakson 
juna osuus] perustettiin tammikuussa uusi yritys, joka on 
Pohjoinen-etelä vastuussa rakennuslupaa edeltävästä valmisteluvaiheesta. 
Saksan, Itävallan ja Italian hallitusten sekä komission 
aloittamissa ja koko Munchen-Verona -yhteyttä 
koskevissa yksityiskohtaisissa teknisissä, 
rahoituksellisissa, oikeudellisissa ja taloudellisissa 
tutkimuksissa on edistytty huomattavasti, ja tutkimus 
saadaan päätökseen joulukuussa. 
Hankkeen pohjoisessa osassa (Berliini -Nurnberg) on 
aloitettu uudet rakennustyöt Leipzig-Erfurt ja Erfurt-
Nurnberg -osuuksilla, ja työ on edennyt suunnitelmien 
mukaan Berliinin ja Leipzigin / Hallen (parannustyöt) 
välillä. 
Suurten nopeuksien Britannian hallitus antoi heinäkuussa London & 
juna Continental Railways -nimiselle yhteenliittymälle luvan 
Pariisi-Bryssel-Köln- rakentaa suuren nopeuden junayhteys Englannin 
Amsterdam-Lontoo kanaalitunnelin ja Lontoon välille. 
Saksan hallitus ja Deutsche Bahn AG tekivät vuoden 
alussa sijoitussopimuksen uuden suuren nopeuden 
junayhteyden rakentamiseksi Kölnin ja Frankfurtin 
välille. 
Työt reiteillä Bryssel-Lille sekä Bryssel- Alankomaiden 
raja edistyivät odotusten mukaisesti; Belgiassa tehtiin 
uusia rahoitusjärjestelyjä, joiden ansiosta voitaneen 
hankkia ainakin osa rahoituksesta. 
Alankomaissa tehtiin lopultakin sopimus Amsterdamin 
ja Belgian rajan välisestä reitistä. 
Suurten nopeuksien Figuerasin ja Perpignanin välinen kansainvälinen osuus: 
juna koeporaus 8 knr.n pituisen tunnelin kaivamiseksi 
Etelä aloitettiin syksyllä. 
Suurten nopeuksien Hanke julistettiin yleishyödylliseksi, 
juna 
Itä I I 
47 
Suurten nopeuksien 
juna 
Ranska-Italia Perustettiin hallitustenvälinen komitea tutkimaan, mikä 
olisi Montmelian ja Torinon välisen kansainvälisen 
osuuden rakentamisesta vastuussa olevan elimen 
mahdollinen oikeudellinen rakenne. 
Torino-Milano - ja Milano-Venetsia -osuuksien 
tapauksessa toimilupa, johon kuuluu osuuksien valmistelu, 
rakentaminen ja kunnossapito, annettiin TAV-yritykselle; 
valtio myönsi rahoitusta hankkeen tuottavuuden 
parantamiseksi; yksityisen rahoituksen osuutta on 
kuitenkin vielä lisättävä. 
Betuwen linja Betuwen linjan oikeudellisissa kysymyksissä edistyttiin, 
vaikkakin ratkaisusta aiheutuu merkittäviä 
lisäkustannuksia, jotka on vielä katettava. 
Kreikan moottoritiet Kreikan moottoriteiden tietyille osuuksille annettiin 
toimilupia: Rio-Antirio -kiinteä yhteys ja Ateenan 
ympärille rakennettava kehätie. 
Lissabonin ja 
Valladolidin välinen 
moottoritie Eurooppa-neuvoston Firenzen kokous otti kesäkuussa 
viralliseen käsittelyyn Portugalin ja Espanjan hallitusten 
ehdotuksen Essenin kokouksen luettelossa A olevan 
ensisijaisen hankkeen n:o 8 muuttamisesta niin, että 
Portugalin ja Espanjan välille sekä toisaalta niiden ja 
muun Euroopan välille rakennettaisiin multimodaalinen 
yhteys. Lokakuussa järjestettiin seminaari, jossa 
laajennettua hanketta analysoitiin. Komissio suhtautui 
myönteisesti Portugalin multimodaaliseen 
lähestymistapaan ja piti sitä Euroopan laajuisia verkkoja 
koskevissa suuntaviivoissa esitettyjen tavoitteiden 
mukaisena. Se myös vakuutti, että kaikki osahankkeet oli 
jo eritelty suuntaviivojen liitteissä I ja II. 
Cork-Dublin-Belfast-
Larne-Stranraer Irlannin rautatiehanke saataneen päätökseen huomattavasti 
ennen arvioitua ajankohtaa koheesiorahastosta maksettujen 
merkittävien avustusten ansiosta. 
Malpensan lentokenttä Työt edistyvät aikataulun mukaisesti (koko hankkeen 
arvioidaan valmistuvan vuonna 2000). Italian 
liikenneministeriö on antanut säädöksen, jossa esitetään 
säännöt ilmaliikenteen siirtämiseksi Linatesta Malpensaan. 
Öresundin kiinteä 
yhteys Tunnelin ja sillan perustusten rakentaminen sekä 
liittymisteiden valmistelu on edistynyt hyvin. 
Pohjolan kolmio Merkittävä määrä rautatie- ja maantiehankkeita on 
rakenteilla; meriliikennettä ja -satamia koskevat 
tutkimukset ovat tekeillä. 
Maantieyhteys Irlanti/ 
Yhdistynyt kuningas-
kunta/Benelux-maat Irlannin osuus IRL/UK/Benelux -maantiehankkeesta 
edistyy hyvin EAKR:n ja koheesiorahaston tukien 
ansiosta. 
48 
Atlantin rannikon 
päälinja Rahoitussuunnitelman viimeistelyä koskeva päätös 
tehtäneen lähiaikoina. 
B. MUUT HANKKEET 
HANKE EDISTYMINEN VUONNA 1996 
Semmeringistä alkava tunneli Esivalintaa koskeva tarjouskilpailu BOT (Build, 
Itävalta Operate, Transfer) -toimiluvan myöntämistä 
varten 42 km:n pituisen osuuden rakentamiseksi 
Pontebbana-reitille (Wien-Tarvisio/Ljubljana), 
sekä 21 km:n pituisen Semmeringistä alkavan 
tunnelin rakentamiseksi saatiin päätökseen ja 
lopullinen tarjouskilpailu on alkanut; 
kilpailumenettely suunnitellaan saatavan 
päätökseen vuoden 1997 alussa. Koeporaus (jonka 
tarkoituksena on yhdistää huoltotunneli 
lopulliseen tunnelijärjestelmään) aloitettiin vuonna 
1996. 
Suurten nopeuksien juna Järjestelyt on saatu päätökseen ja työt aloitettu 
Berliini-Hannover 270 km:n pituisen yhteyden rakentamiseksi; se 
vähentää valmistuttuaan matkustusaikaa 
Berliinistä Hannoveriin lh 45min:iin. 
Suurten nopeuksien juna Milano-Bologna : suunnittelutyöt ovat käynnissä 
Milano-Bologna-Firenze- ja niiden arvioidaan valmistuvan vuonna 1997 
Rooma-Napoli (rakennusluvan myöntäminen). 
Bologna-Firenze : työt aloitettiin vuonna 1996. 
Rooma-Napoli : työt edistyvät. 
49 
LIITE III: LUETTELO SYYSKUUN 1995 JA JOULUKUUN 1996 VÄLILLÄ JÄRJESTETYISTÄ 
TENFAC-KOKOUKSISTA 
1995 
10. lokakuuta (aamu) 
10. lokakuuta (iltapäivä) 
11. lokakuuta 
12. lokakuuta 
9. marraskuuta 
20. marraskuuta laaja-alaiset kysymykset 
televiestintä 
energia 
liikenne 
energia 
televiestintä 
1996 
26. maaliskuuta 
8. toukokuuta 
25. heinäkuuta 
13. syyskuuta 
25. lokakuuta 
12. marraskuuta : laaja-alaiset kysymykset 
liikenne 
: liikenne 
: televiestintä 
: energia 
: laaja-alaiset kysymykset 
50 
LIITE IV: ASETUKSEN 2236/95 MUKAISESTI RAHOITETUT ENERGIAHANKKEET 
A. YHTEISÖN RAHOITUSTUKI VUONNA 1995 
Tutkimuksen 
kirjausnumero 
E2/95 
E5/95 
E6/95 
E21-22/95 
E34/95 
E7/95 
E14/95 
E15/95 
E16/95 
E11/95 
E19/95 
E23/95 
E24/95 Tutkittavien hankkeiden yksilöinti 
(b11 )* SUOMI-RUOTSI 
Sähkön siirtokapasiteetin 
lisääminen 
(b11) RUOTSI-SUOMI 
Sähkön siirtokapasiteetin 
lisääminen 
(d14) RUOTSI-PUOLA 
Sähköverkkojen yhteen kytkentä 
(d14) ITÄMEREN 
REUNAVALTIOT 
Sähköverkkojen yhteenkytkentä 
(d14) ITÄMEREN REUNAVALTIOT 
Huipputehon vaihto 
(c5) ITALIA 
Vado-Liguria-Morigallo Sähkölinja 
(c5) ITALIA 
Santa Barbara-Tavamuzze 
Sähkölinja 
(c5) ITALIA 
Pietrafitta-Santa Barbara 
Sähkölinja 
(c5) ITALIA 
Piedilagon pumppuvoimalaitos 
(d6) ITALIA- ITÄVALTA 
Cordignato- Itävallan raja 
Sähkölinja 
(b6) ITALIA- RANSKA 
Piossasco-Mohcenisio sähkölinja 
(c6) ESPANJA 
Kantabrian meri: Penagosin ja 
Gueftesin välinen sähkölinja 
(c6) ESPANJA 
Kantabrian meri: Gueftesin ja 
Itxason välinen sähkölinja Tukikelpoi 
sten 
tutkimus­
kustannus 
ten 
enimmäis­
määrä 
(tuhansina 
ecuina) 
150 
150 
1600 
5000 
395 
274 
175 
200 
1475 
165 
160 
300 
250 Yhteisön 
rahoitustuen 
enimmäism 
äärä 
(tuhansina 
ecuina) 
75 
75 
800 
2500 
150 
137 
87.5 
100 
737,5 
82,5 
80 
150 
125 Yhteisön 
rahoitustuen 
prosentuaali 
nen osuus 
tukikelpoisis 
ta 
kustannuksi 
sta 
(prosenttein 
a) 
50 
50 
50 
50 
38 
50 
50 
50 
50 
50 
50 
50 
50 
51 
E25/95 
E27/95 
E28/95 
E3/95 
E30/95 
G1/95 
G2/95 
G3/95 
G4/95 
G5/95 
G6/95 (c6) ESPANJA 
Kantabrian meri : Soton ja 
Penagosin välinen sähkölinja 
(b7) ESPANJA-RANSKA 
Pirineon yhteenliittävä 
sähköasema 
sähkölinja 
(b7) ESPANJA-RANSKA 
Aragôn-Cazaril 
sähkölinja 
(d13) ESPANJA-MAROKKO 
Uusi kaapelireitti sähköverkkojen 
yhteenkytkemiseksi 
(c7) PORTUGALI-ESPANJA 
Sähköverkkojen yhteenkytkennän 
vahvistaminen 
(f 1 ) IRLANTI-POH J.IRLANTI 
Maakaasun yhdysputki 
(g12) TANSKA 
Toenderin maakaasuvarasto 
(g8) ESPANJA 
(h4) Maanalainen maakaasuvarasto 
Nueva Carteyassa 
(g8) ESPANJA 
Maanalainen maakaasuvarasto 
Huetessa 
(e6) KREIKKA 
Maanalainen maakaasuvarasto 
(e6) KREIKKA 
Maakaasun siirtojärjestelmän 
laajentaminen 
YHTEENSÄ 180 
280 
400 
1275 
634 
300 
2975 
1884 
2665 
2000 
1540 
24427 90 
140 
200 
637,5 
317 
150 
1487,5 
942 
1332,5 
1000 
770 
12166 50 
50 
50 
50 
50 
50 
50 
50 
50 
50 
50 
Sama viite kuin suuntaviivoissa (EYVL N:o C 216, 21.8.1995). 
52 
B. [luettelo vuodelle 1996 hyväksytyistä hankkeista] 
Tutkimuksen 
kirjausnumer 
0 
E35/96 
E38/96 
E40/96 
E46/96 
E52/96 
E55/96 JÄSENVALTIO - YRITYS 
Hankkeen erittely* 
tutkimuksen aihe 
ja pääasiallinen tutkimusala 
(c6) ESPANJA - Red Eléctrica de Espana 
Sentmenatin ja Bescanon sekä Bescanon ja Line 
Vicin/Baixasin (Välimeren akseli) välisten 
sähköverkkojen yhteenkytkentä (400 KV). 
Molempien linjojen ympäristövaikutustutkimukset ja 
tekniset perustutkimukset. 
Toisen linjan taloudellinen ja tekninen 
toteutettavuustutkimus. 
(b7) ESPANJA - Red Eléctrica de Espafia 
Vaihtoehtoiset reitit Ranskan ja Espanjan 
sähköverkkojen yhteenkytkemiseksi Keski-Pyreneiden 
kautta. 
Taloudellista toteutettavuutta ja ympäristö- vaikutusta 
koskevat tutkimukset sekä tekniset perustutkimukset: 
Espanjan osuus. 
(dl4) SUOMI - IVO Voimansiirto Oy 
Nykyisen HVDC -sähköverkkojen liitännän lisääntynyt 
käyttö (merenalainen kaapeli) Suomen ja Ruotsin 
välillä. Toteutettavuus- ja tekniset tutkimukset, mukaan 
lukien laboratoriokokeet: Suomen osuus. 
(dl4) RUOTSI - Svenska Kraftnät 
Nykyisen HVDC -sähköverkkojen liitännän lisääntynyt 
käyttö (merenalainen kaapeli) Suomen ja Ruotsin 
välillä. Toteutettavuus- ja tekniset tutkimukset, mukaan 
lukien laboratoriokokeet: Ruotsin osuus. 
(dll) ALANKOMAAT - N.V. Samenwerkende 
elektriciteits-produktiebedrijven 
(Sep) 
Alankomaiden ja Norjan sähköverkkojen 
yhteenkytkentä (merenalainen kaapeli). 
Elektrodisuunnittelua koskevat tutkimukset sekä 
luotettavuuden ja käytettävyyden arviointi, mukaan 
lukien merenalaisia kaapeleita koskevat kokeet. 
(dl4) SUOMI - Teollisuuden Voimansiirto Oy 
Sähkön siirtokapasiteetin lisääminen Etelä-Suomen ja 
Venäjän välillä (Pietarin alue). 
Alustavat tutkimukset, toteutettavuustutkimukset ja 
tekniset tutkimukset, mukaan lukien 
ympäristönäkökohtien seuranta. Tukikelpoisten 
tutkimus­
kustannusten 
enimmäismää 
rä 
(tuhansina 
ecuina) 
440 
710 
450 
650 
3,00 
0 
480 Yhteisön 
rahoitustuen 
prosentuaalin 
en osuus 
tukikelpoisist 
a 
kustannuksist 
a 
(prosentteina) 
50 
50 
50 
50 
50 
50 Yhteisön 
rahoitustuen 
enimmäismäärä 
(tuhansina ecuina) 
220 
355 
225 
325 
1,50 
0 
240 
53 
Tutkimuksen 
kirjausnumer 
0 
E62/96 
E63/96 
G12/96 
G13/96 
G14/96 
G15/96 
G16/96 
G17/96 
G18/96 JÄSENVALTIO - YRITYS 
Hankkeen erittely* 
tutkimuksen aihe 
ja pääasiallinen tutkimusala 
(b7) RANSKA - Electricité de France 
Vaihtoehtoiset reitit Ranskan ja Espanjan 
sähköverkkojen yhteenkytkemiseksi Keski-Pyreneiden 
kautta. 
Taloudellista toteutettavuutta ja ympäristö- vaikutusta 
koskevat tutkimukset sekä tekniset perustutkimukset: 
Ranskan osuus. 
(dl4) SAKSA - PreussenElectra 
Idän ja lännen välinen sähkön 
suuretehosiirtojärjestelmä - Itämeren linja. 
Teknisten, taloudellisten, rahoituksellisten, 
oikeudellisten ja ympäristöön liittyvien näkökohtien 
tutkimus. 
(g8) ESPANJA - ENAGAS 
Maanalainen maakaasuvarasto Valle del Ebrossa 
(pohjoinen-etelä -akseli). 
Alustava seisminen tutkimus. 
(g8) ESPANJA - ENAGAS 
Maanalainen maakaasuvarasto Cuenca de Cantabriassa 
(pohjoinen-etelä -akseli). 
Alustava seisminen tutkimus. 
(g8) ESPANJA - ENAGAS 
Maanalainen maakaasuvarasto Brihuegassa (pohjoinen-
etelä -akseli). 
Yhden koereiän kaivaminen. 
(g8) ESPANJA - ENAGAS 
Maanalainen maakaasuvarasto Cerro Gordossa 
(pohjoinen-etelä -akseli). 
Alustava seisminen tutkimus. 
(gl) IRLANTI - Marathon International Petroleum 
Inland Limited (MIPIL) 
Maanalainen maakaasuvarasto "Kinsalen alueella". 
Toteutettavuustutkimukset ja tekniset tutkimukset. 
(e6) KREIKKA - DEPA S.A. (Valtion 
kaasuyhtiö) 
Maakaasuverkon rakentaminen Kreetan saarelle, 
nesteytetyn maakaasun väliasema mukaan lukien. 
Toteutettavuus-, ympäristö- ja muut tutkimukset. 
(gl2) TANSKA - Dansk Naturgas A/S 
Maanalaisen maakaasuvaraston laajentaminen 
Stenlillessä. 
Kolmiulotteinen seisminen tutkimus. Tukikelpoisten 
tutkimus­
kustannusten 
enimmäismää 
rä 
(tuhansina 
ecuina) 
300 
1,43 
0 
1,00 
8 
1,00 
8 
1,94 
3 
394 
636 
1,94 
0 
3,42 
4 Yhteisön 
rahoitustuen 
prosentuaalin 
en osuus 
tukikelpoisist 
a 
kustannuksist 
a 
(prosentteina) 
50 
50 
50 
50 
50 
50 
50 
50 
50 Yhteisön 
rahoitustuen 
enimmäismäärä 
(tuhansina ecuina) 
150 
715 
504 
504 
971,5 
197 
318 
970 
1,71 
2 
54 
Tutkimuksen 
kirjausnumer 
0 JÄSENVALTIO - YRITYS 
Hankkeen erittely* 
tutkimuksen aihe 
ja pääasiallinen tutkimusala 
YHTEENSÄ Tukikelpoisten 
tutkimus­
kustannusten 
enimmäismää 
rä 
(tuhansina 
ecuina) 
17,81 
3 Yhteisön 
rahoitustuen 
prosentuaalin 
en osuus 
tukikelpoisist 
a 
kustannuksist 
a 
(prosentteina) 
50 Yhteisön 
rahoitustuen 
enimmäismäärä 
(tuhansina ecuina) 
8,90 
6,5 
* Sama viite kuin suuntaviivoja koskevassa päätöksessä (EYVL N:o L 161, 29.6.1996) 
55 
LIITE V: ASETUKSEN 2236/95 MUKAISESTI RAHOITETUT TELEVIESTINTÄHANKKEET 
A.1995 ISDN 
Viite Nimi EU-rahoituksen 
enimmäis­
määrä 
(tuhansina 
ecuina) 
TI1.1 Euro-Label -profiilit: Työpöytä- 740,150 
multimediatelekokous 
TL 1.2 Euro-ISDN:stä muihin verkkoihin 491,100 
siirtymisstrategiat 
TI. 1.3 Euro-ISDN -ilmoitustaulu 208,250 
TI. 1.6 Europalvelujen kehittäminen: Euro Green -linja, 320,500 
Eurokiosk 
TI.2.1 Euro-ISDN integroitua kansanterveysverkkoa 750,000 
varten 
TI.2.2 Euro-ISDN liikennetietokeskusten yhteenliittämistä 1231,314 
varten 
TI.2.3 Euroopan korkeakoulujen etäopetusverkko (I) 678,000 
TI.2.3 Euroopan korkeakoulujen etäopetusverkko (II) 590,000 
TI.2.3 Euroopan korkeakoulujen etäopetusverkko (III) 630,000 
TI.2.5 Euro-ISDN etätyössä (I) 165,000 
TI2.5 Euro-ISDN etätyössä (II) 1029,000 
TI.2.6 Sähköinen kauppa pk-yritysten välillä Euro-ISDN 264,898 
-verkkoa käyttämällä (I) 
TI.2.6 Sähköinen kauppa pk-yritysten välillä Euro-ISDN 984,250 
-verkkoa käyttämällä (II) 
TI.2.6 Sähköinen kauppa pk-yritysten välillä Euro-ISDN 764,450 
-verkkoa käyttämällä (III) 
TI.2.6 Sähköinen kauppa pk-yritysten välillä Euro-ISDN 485,462 
-verkkoa käyttämällä (IV) 
TI.2.7 Euro-ISDN :n välityksellä tapahtuva alueiden 397,492 
välinen etäopetus (I) 
TI.2.7 Euro-ISDN:n välityksellä tapahtuva alueiden 488,400 
välinen etäopetus (II) 
TI.2.8 Pk-yrityksille suunnatut Euro-ISDN:ää koskevat 1125,563 
tiedotuskampanjat 
56 
YHTEENSÄ 11 371,929 
B.1996 ISDN 
Viite 
41.02 
61.01 
71.03 
21.03 
31.02 
51.01 
11.03 
51.02 
31.01 
51.03 
61.05 Kirjain­
lyhenne 
INFOCITIES 
TELEPOLIS 
TEN-TREND 
PAIDEIA 
MOSAIC 
TAGIS 
MEDSALUS 
NOPROBLEMS 
DCC 
GTS 
DYP Nimi 
Kaupunkien tietoverkko 
Laskutus- ja selvityspohjainen 
kompensointijärjestelmää 
Teleworking Remote 
Enterprise Network -verkon 
kehittäminen 
PAIDEIA TEN -
televiestintäverkoissa 
Menetelmät ja keinot 
virtuaalimuseoiden 
perustamiseksi ja 
ylläpitämiseksi 
Euroopan laajuinen pääsy 
yleisiin ISDN.ään perustuviin 
palveluihin 
Euro-ISDN ammatillisessa 
etäyhteistyössä; Välimeren 
alueen verkko 
terveydenhoidon osaamisen 
jakamiseksi 
Non proprietary reliable 
electronic mail systems 
Yhteinen digitaalinen foorumi 
kulttuurisisältöä varten 
(Common digital platform for 
cultural content) 
Yleiset televiestintäpalvelut 
(Global Telecommunication 
Services) 
Dynaaminen palveluhakemisto 
(Dynamic Yellow Pages) 
YHTEENSÄ EU-rahoituksen 
enimmäismäärä 
(tuhansina ecuina) 
5 000 
1 530 
2 948 
495 
918 
1 700 
513 
1 573 
1 680 
440 
1 304 
18 101 
57 
LIITE VI: VUONNA 1996 RAHOITETUT IDA - TELEMAATTISET 
HANKKEET16 
Yksikkö Hanke Kokonais­
talousarvio 
PO I SIGL - tuote-ja toimilupatietojen vaihto 850 000 
PO I yhteensä 850 000 
PO VI ANIMO - eläinten liikkuvuus 150 000 
PO VI PHYSAN - kasvien terveystarkastukset 940 000 
PO VI SHIFT - eläinlääkinnälliset tarkastukset 200 000 
PO VI FIS - IDES (Laaja-alaisten yleisten palvelujen 0 
alainen) 
PO VI yhteensä 1 290 000 
PO XV SIMAP - sähköiset julkiset hankinnat 800 000 
PO XV Laaja-alaiset toimet - Lainsäädännölliset, 300 000 
sopimukselliset toimet ja laadunvalvonta (Laaja-
alaisten yleisten palvelujen alainen) 
PO XV yhteensä 1 100 000 
PO XXI VIES - alv-tietojen vaihtojärjestelmä 2 100 000 
PO XXI CCN/CSI (Laaja-alaisten yleisten palvelujen 35 000 
alainen) 
PO XXI EXCISE CONTROL 20 000 
PO XXI QUOTA 300 000 
PO XXI SCENT CIS/FISCAL - Tullit ja välillinen verotus, 1 000 000 
maatalous 
PO XXI TARIC - Tullit ja välillinen verotus, vienti 850 000 
kolmansiin maihin/tuonti kolmansista maista 
PO XXI EBTI - Euroopan sitova tariffitieto 850 000 
PO XXI TRANSIT - tavaraliikenne 400 000 
PO XXI yhteensä 5 555 000 
16 Nämä luvut perustuvat talousarvioon, joka saadaan osoittamalla 6 miljoonaa ecua EDICOM-
ohjelmaan ja olettamalla, että Euroopan parlamentti vapauttaa tällä hetkellä varauksessa olevat 7,5 
miljoonaa ecua. Koska IDA.ta koskeva päätös lisäksi viivästyi, monet toimenpiteet siirrettiin 
vuodelta 1995 vuoteen 1996; niiden kokonaisarvo on 15,798 miljoonaa ecua. Näitä toimenpiteitä 
ei esitetä yllä olevassa taulukossa. TEN-verkkojen rahoitusta koskevaa asetusta ei sovelleta IDA-
ohjelmaan. 
58 
Eurostat EDICOM - kaupan sähköinen tietojenvaihto 0 
Eurostat DSI S - tilastotietojen levittämispalvelut 1 800 000 
Eurostat EXTRACOM - ulkomaankauppatilastojen vaihto 450 000 
Eurostat SERT - yritystilastot 600 000 
Eurostat Laaja-alaiset toimet (Laaja-alaisten yleisten 200 000 
palvelujen alainen) 
Eurostat yhteensä 3 050 000 
Kaikki alat Laaja-alaiset yleiset palvelut, mukaan lukien 3 518 000 
oikeudelliset ja turvallisuusnäkökohdat 
Kaikki alat yhteensä 3 51^000 
Tietoteknii- Laaja-alaisten toimien toteuttaminen ja tukeminen 1 015 0Q0 
kan osasto EY:n tasolla 
Tietotekniikan osasto yhteensä 1 015 000 
VIRASTO Euroopan lääkearviointivirasto 0 
VIRASTO Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön 225 000 
seurantakeskus 
VIRASTO Käännöskeskus 0 
VIRASTO Euroopan ympäristökeskus 0 
VIRASTO RESMA - Tavaramerkit 0 
VIRASTOT yhteensä 225 000 
PO IV FOURCOM 400 000 
PO IV yhteensä 400 000 
PO V TESS (SOSENET) - sosiaaliturvan telematiikka 700 000 
PO V EURES - työllisyystietokanta lii 000 
PO V CARE - sairauksien torjunta ja valvonta 400 000 
PO V yhteensä 1 837 000 
PO X Kulttuuriesineiden laiton kauppa 0 
PO X yhteensä 0 
PO XIV FIDES - kalastusta koskeva tietojenvaihto 250 000 
PO XIV yhteensä ' 250 000 
PÄÄSIH- Virallisten asiakirjojen hallinta ja niistä 1 200 000 
TEERISTÖ tiedottaminen (Trilogi) 
PÄÄSIH- REITOX - Huumausaineet ja niiden väärinkäyttö 0 
TEERISTÖ J 
PÄÄSIHTEERISTÖ yhteensä 1 200 000 
59 
PO III/B/6 Tiedotus & markkinointi 260 000 
PO III/B/6 Yhteensovittaminen & tuki 200 000 
PO III/B/6 X.400 -sähköpostijärjestelmän käyttöönotto 150 000 
PO III/B/6 Laaja-alaiset toimet - yleiset palvelut 0 
PO III/B/6 Laaja-alaiset toimet - rakenteet ...TESTA 3 100 000 
PO III/B/6 Laaja-alaiset toimet - lainsäädännölliset, 0 
sopimukselliset kysymykset ja laadunvalvonta 
PO III/B/6 yhteensä 3 710 000 
Kaikki yhteensä 24 000 000 
60 
LIITE VII: ASETUKSEN 2236/95 MUKAISESTI RAHOITETUT 
LIIKENNEHANKKEET 
A. 1995 
Turtua tttitktoftft/ttttkiMUkftftfl nm 
I. TEN-ERITYISHANKKEET 
1. Suurten nopeuksien junat/Yhdistetyt kuljetukset Berliini -
Verona P/a ,17 Muotp10 TMW to 
Brennerin reittiä koskevat tutkimukset Munchen - Verona 
yhteyden taloudellisen ja rahallisen kannattavuuden 
parantamiseksi 
Brennerin reittiä koskevat toteutettavuustutkimukset 
Brenneristä alkavaan tunneliin johtavien uusien liittymisteiden 
osalta (Italiassa) 
Brennerin reittiä koskevat suunnittelututkimukset: Inn-joen 
laakson osuus 
Brennerin reitti (hanke): Inn-joen laakson osuus, 3. ja 4. 
raideyhteyden rakentaminen Kufsteinin ja Baumkirchenin välille 
Berliini - Halle/Leipzig -rautatielinjan parantaminen 
Ensisijainen hanke N°1 yhteensä 
2. Suurten nopeuksien junat - PBKAL 
TGV - PBKAL-Belgia (korkotuet) 
Tekniset ja suunnittelututkimukset - PBKAL-NL 
Kanaalin tunnelin rautatieyhteyttä koskeva 
toteutettavuustutkimus 
Ensisijainen hanke N"2 yhteensä 
3. Suurten nopeuksien junat - etelä 
Tutkimus TGVstä välillä Madrid-Barcelona-Perpignan-
Montpellier: osuus Madrid-Barcelona-Ranskan raja 
Tutkimus TGV:stä etelässä: rautatielinja Espanja- Ranskan 
Atlantin rannikko (Vitoria -Dax) 
Tutkimus TGV:stä etelässä: rautatielinja Languedoc-Roussillon 
Ensisijainen hanke N°3 yhteensä 
4. Suurten nopeuksien junat - itä 
EST European -suurten nopeuksien junia koskevat tekniset 
tutkimukset APS 
Ensisijainen hanke N°4 yhteensä 
5. Betuwen linja 
Betuwen linjaa koskevat tekniset ja suunnittelututkimukset 
Ensisijainen hanke N"5 yhteensä 
6. Suurten nopeuksien junat 
/yhdistetyt kuljetukset Ranska - Italia 
Suurten nopeuksien junien/yhdistettyjen kuljetusten linjaa 
koskevat tutkimukset Torino-Milano-Verona-Venetsia 
Tutkimus kansainvälisestä Alpit ylittävästä yhteydestä Lyonin ja 
Torinon välillä 
Ensisijainen hanke N°6 yhteensä 
7. Kreikan moottoritiet S 
S 
S 
P 
P 
P(IR) 
S 
S 
S 
S 
s 
S 
S 
S 
T R 
R 
R 
R 
R 
R 
R 
R 
R 
R 
R 
R 
R 
R 
R Ö.ÖÖÖ 
1,730 
0.5ÖÖ 
0.5ÔÔ 
24,900 
54,450 
20,000 
6,000 
17,000 
45,ôùô 
4,950 
Ö.5ÖÖ 
0,500 
5,050 
22,000 
22,dôô 
7.ÖÖÖ 
?,ôôô 
10,170 
6.ÖÖÖ 
1è,17à 
19 P = hanke; S = tutkimus 
R = rautatie; C = yhdistetyt kuljetukset; M = maantiet; A = lentokentät; S = meriliikenne/satamat; 
T = liikenteen hallinta; V = alukset; G = Satelliitit. 
I 
miljoonaa ecua 
61 
Tietutkimus "Makri - Aleksandropouliksen teollisuusalue" 
(EGNATIA) 
Malianlahden kiinteää yhteyttä koskevat tutkimukset 
(konsultointipalvelut tulevaa rakentamista varten - PATHE) 
Tietutkimus "Tempin laakson ulosmenotie - Skotinan liittymä" 
(PATHE) 
Tietutkimus "Girtoni - Tempin laakson sisääntulotie" (PATHE) 
Ensisijainen hanke N'7 yhteensä 
10. Malpensan lentokenttä 
Malpensa 2000 
Ensisijainen hanke N'10 yhteensä S 
S 
s 
s 
H(IR) M 
M 
M 
M 
A 1,750 
2.5Û0 
1.ÖÖÖ 
Ö.75Ö 
e,ööö 
1.8ÖÖ 
1,600 
11. Juutinrauman yhteys (rauta-/maantie) Tanska - Ruotsi 
Juutinrauman kiinteään yhteyteen johtavia Tanskan 
liittymisteitä koskeva tutkimus 
Suunnittelu- ja ympäristötutkimukset sekä valvonta 
Juutinrauman kiinteää yhteyttä koskevat tutkimukset 
Ensisijainen hanke N°11 yhteensä 
12. Pohjoinen kolmio 
Pohjoista kolmiota koskevat rahoitukselliset, sosiaalis­
taloudelliset ja ympäristölliset tutkimukset Suomessa 
Pohjoisen kolmion rautatieinfrastruktuuria koskevat tutkimukset 
Suomessa 
Pohjoisen kolmion tieosuutta koskevat tutkimukset Suomessa 
(E 18) 
Pohjoisen kolmion rautatieyhteyden rakentaminen ja 
parantaminen Suomessa 
Pohjoisen kolmion tieosuuksien (E 18) rakentaminen ja 
parantaminen Suomessa 
Suomen meriliikenteen infrastruktuurin parantamista koskeva 
tutkimus 
Suomen liikenteenhallintajärjesteimää koskeva tutkimus 
Euroopan laajuisella tieverkolla 
Tukholma-Malmö -rautatielinjan väliosuuksien 
parantamista/uudelleen järjestämistä koskeva toteutettavuus-
tutkimus (suunnitteluvaihe) 
Göteborg-Mellerud-Komsjö -rautatielinjaa koskevat tutkimukset 
(kolmen väliosuuden parantaminen) 
Malmö-Göteborg -rautatielinjan parantaminen suurten 
nopeuksien junia varten, mukaan lukien raiteiden määrän 
kaksinkertaistaminen (hanke) 
Ensisijainen hanke N°12 yhteensä 
13. Irlanti-UK-Benelux -tieyhteys 
Irlanti-UK-Benelux -tieyhteyttä koskevat tutkimukset 
Englannissa ja Pohjois-lrlannissa 
Ensisijainen hanke N°13 yhteensä 
14. Länsirannikon päälinja 
Länsirannikon päälinjan uudistamista koskeva toteutettavuus-
tutkimus ja siihen liittyvä suunnittelutyö sekä 
yhteentoimivuuden ja intermodaalirahtikuljetusten vaikutusten 
tarkastelu 
Ensisijainen hanke N°14 yhteensä 
Suurten nopeuksien junien liikenteenohjaus-
järjestelmää koskeva pilottihanke 
Euroopan rautatieliikenteen hallintajärjestelmää koskeva 
toteutettavuustutkimus liikenneturvallisuuden ja 
rautatieliikenteen ohjauksen yhdenmukaistamiseksi Euroopan 
tasolla. 
Liikenteenohjausjärjestelmää koskeva hanke yhteensä 
ERITYISHANKKEET YHTEENSÄ 
II. LiikËNfEËN HALLINTA JA toùuT HArMËËf 
1. Ilmaliikenteen hallinta 
Uusi North West monopuissitoisiovalvontatutka 
Tieto- ja tiedonsiirtolaitteet 
Tutkajärjestelmien korvaus/parantaminen S 
S 
§ 
S 
S 
P(IR) 
P(IR) 
S 
s 
s 
s 
p 
s 
S 
S 
P 
P(IR) 
P(IR) R/M 
R/M 
M,R,P 
R 
M 
R 
M 
S 
TM 
R 
R 
R 
M 
R 
T,R 
T,A 
T,A 
T,A 5,000 
10,000 
15,000 
0,053 
1,260 
1,920 
0,680 
0,965 
0,210 
0,454 
0.665W 
0,555 
5,200 
11,050 
2,000 
2.ÔÔÔ 
3,600 
0,600 
7,500 
7,500 
1Ô1,SÔÔ 
0.1SÔ 
0,230 
0,240 
62 
Shanwickin suurtaajuuslähettimien/-vastaanotinten korvaus 
Monopulssitoisiovalvontatutkan (MSSR) asentaminen Porto 
Santoon 
Monopulssitoisiovalvontatutkan (MSSR) asentaminen Portoon 
Tietoverkkojen parantaminen EUROCONTF^OL-standardien 
täyttämiseksi 
Lähetin- ja vastaanotinjärjestelmät 
Perinteisen toisiovalvontatutkan muuntaminen 
monopulssitutkaksi (MSSR) 
Tutka 2ÖÖÖ 
Tutkapeittävyyden parantaminen 
Pohjois-Euroopan automaattisen riippuvaisen valvonnan 
viestintäverkkoa (ADS-B) koskeva tutkimus 
Kokeiluvaiheessa olevaa S-moodi-asemaa koskeva tutkimus 
Ilmaliikenteen hallinta yhteensä 
2. Tieliikenteen hallinta 
Liikenteen hallintakeskus Ludwigsburgissa 
Alankomaiden liikenteen hallintaa koskeva tutkimus Euroopan 
laajuisella tieverkolla 
Alankomaiden liikenteen hallinta Euroopan laajuisella 
tieverkolla 
Luxemburgin suuriruhtinaskunnan moottoritieverkon yhdistettyä 
valvonta- ja tiedotusjärjestelmää koskeva tutkimus 
Liikenteen valvontaan liittyvien Euroopan suuntaviivojen 
kansallista integroimista koskeva tutkimus 
Portugalin tieliikenteen valvonta- ja tiedotusjärjestelmää 
koskeva tutkimus Euroopan laajuisella tieverkolla 
RDS/TMC:n esittely Madridiin johtavilla liittymisteillä 
RDS/TMC -palvelun esittelyä koskeva tutkimus Madridin 
alueella 
Tutkimus RDS/TMC-palvelun täytäntöönpanemiseksi Euroopan 
laajuisen tieverkon Espanjan osuudella 
Euroopan laajuisella tieverkolla olevien liikennetiedotus-
keskusten välistä Euroopan tietojenvaihtoverkkoa koskeva 
toteutettavuustutkimus 
Keski-Euroopan teiden telematiikkajärjestelmän yhdenmukaista 
täytäntöönpanoa koskeva tutkimus 
Etelä-Euroopan teiden telematiikkajärjestelmän täytäntöön­
panoa koskeva tutkimus 
Tutkimus kansallisen RDS/TMC-järjestelmän 
täytäntöönpanosta Yhdistyneessä kuningaskunnassa 
Tutkimus liikenteen tiedotus- ja valvontakeskuksen 
perustamisesta Vallonian alueelle 
Tutkimus liikenteen telematiikkajärjestelmän täytäntöönpano-
hankkeesta Flanderissa 
Palvelutasojen ja järjestelytoimenpiteiden yhdenmukaistamista 
koskeva tutkimus (tieliikenteen hallinta) 
Tutkimus tiemaksujen elektronista keruuta käsittelevän 
eurooppalaisen keskuksen perustamisesta (tieliikenteen 
hallinta) 
Espanjan liikennetiedotuskeskusten verkon loppuunsaattamista 
koskeva tutkimus 
Liikenteen hallintakeskusten verkon loppuunsaattaminen 
Tutkimus Euroopan laajuisen tieverkon RDSATMC-
tietopalveluista Italiassa 
Kehittyneiden opastin- ja hallintajärjestelmien asentaminen 
Madridia ympäröivälle M-40 -moottorikehätielle 
Tutkimus kehittyneiden opastin ja hallintajärjestelmien 
asentamisesta M-40 -moottoritielle 
Kansallisen liikenteen hallintaa koskevan yleissuunnitelman 
täytäntöönpano 
Tutkimus Euroopan tasoisesta yhdenmukaistamisesta 
liikenteen RDS-TMC-tietopalvelujen täytäntöönpanoa varten 
Saksan RDS-TMC-palvelujen mukauttamista koskeva tutkimus 
Tieliikenteen hallinta yhteensä P 
P 
P 
P 
P(IR) 
P 
P 
P 
5 
5 
P 
S 
P 
S 
s 
s 
p 
' § 
s 
s 
s 
5 
s 
s 
S 
§ 
S 
s 
p 
§ 
P 
S 
p 
s 
s T,A 
T,A 
T,A 
T,A 
T,A 
T,A 
T,A 
T,A 
T,A 
T,A 
T,M 
T,M 
T,M 
T,M 
T,M 
T,M 
T,M 
T,M 
T,M 
T,M 
T,M 
T,M 
T,M 
T,M 
T,M 
T,M 
T,M 
T,M 
T,M 
T,M 
T,M 
T,M 
T,M 
T,M 
T,M 0,330 
0,310 
0,300 
ö,5öö 
0,500 
0,650 
0,850 
2,000 
2,000 
8,000 
16,100 
0,260 
0,050 
0,268 
0,300 
0,470 
0,350 
0,410 
0,135 
0,185 
0,400 
0,400 
0,400 
0,450 
0,500 
0,500 
0,500 
0,100 
0,180 
0,740 
0,930 
1,700 
0,600 
2,480 
3,680 
0,110 
16.0Ù6 
63 
3. Meriliikenteen hallinta 
Tutkimus alusten ilmoitus- ja tietojärjestelmästä Pohjanmerellä 
Alusten ilmoitus- ja tietojärjestelmä Pohjanmerellä 
(täytäntöönpano) 
Alusten ilmoitusjärjestelmää koskeva tutkimus 93/75/ETY 
Alusten ilmoitusjärjestelmä 93/75/ETY (täytäntöönpano) 
Alusten liikenteenhallinta- ja tietojärjestelmän (VTMIS) 
parantamista koskeva tutkimus Kreikassa 
Meriliikennepalvelun (VTS) parantaminen (Rotterdamin VTS-
järjestelmän tarkistaminen) 
Satamien CROSS- ja VTS-järjestelmien parantaminen 
Euroopan laajuiseen VTMIS-verkkoon integroimiseksi 
Tutkatietojen käsittelyjärjestelmien ja CROSS-radioviestinnän 
hallinnon parantamista koskeva alustava tutkimus 
VTS-järjestelmän täytäntöönpano Messinansalmella (TRITON) 
TEDIM-järjestelmää (Itämeren telematiikkajärjestelmää) 
koskeva tutkimus 
Meriliikenteen hallinta yhteensä 
4. GNSS 
Toteutettavuustutkimus merenkulku- ja paikannuspalveluiden 
tarjoamisesta käyttämällä INMARSAT Min 
navigointilähetinvastaanottimia 
GNSS yhteensä 
5. Muut hankkeet 
Luxemburgin lentokentän moottorintestausjärjestelmä (hanke) 
Tutkimus Adrianmeren käytävän multimodaalijärjestelmästä 
Pohjoisen linjan uudistamista koskeva tutkimus 
Groningen-Leer -rautatielinjan parantaminen 
Milano-Ventimiglia -linjalla olevaa S. Lorenzo-pääteasema 
osuutta koskeva tutkimus (ensimmäinen vaihe) 
Alustavat suunnittelututkimukset rautatielinjan yhdistämisestä 
Gottardiin (Milano - Chiasso) 
Fehmamsundin kiinteää yhteyttä koskeva toteutettavuus-
tutkimus 
Fehmarnsundin kiinteää yhteyttä koskeva toteutettavuus-
tutkimus 
Muut hankkeet yhteensä 
LIIKENTEENHALLINTA JÀ MUUT HANKKEET YHTEENSÄ S 
P 
S 
P 
S 
P 
S 
S 
P 
S 
S 
P 
S 
S 
P 
S 
S 
S 
S T,V 
T.V 
T.V 
T.V 
T.V 
T,V 
T,V 
T,V 
T,V 
T,V 
T,G 
A 
R7M 
R 
R 
R 
R 
R/M 
R/M 0,120 
0,040 
0,064 
Ö.Ö38 
0,400 
0,450 
0,205 
0,415 
1,001 
0,530 
3,263 
9,500 
0,500 
0,790 
1,000 
1,640 
1,500 
2,000 
2,600 
2,000 
2,000 
13,530 
58,491 
KAIKKI YHTEENSÄ 240,000 
B. 1996 
Komissio hyväksyy hankeluettelon vuoden loppuun mennessä. 
Brenner: Inn-joen laakson osuutta koskevat tutkimukset 
Munchen-Verona -reitin oikeudelliset ja rahoitukselliset tutkimukset: 
AU.D.I; (AU koordinoi) 
Suurten nopeuksien junat pohjoinen-etelä: Berlin-Nùmberg-MUnchen-
Verona; osuudetAmstadt-Erfurt ja Gröbers-Leipzig 
Brennerin reittiä koskevat toteutettavuustutkimukset Brenneristä 
alkavaan tunneliin johtavien uusien liittymisteiden osalta 
Hanke N"1 yhteensä 
2. Suurten nopeuksien junat - PBKAL 
Suurten nopeuksien junat - PBKAL; Raunheim-Frankfurt -osuus 
Kanaalin tunnelin rautatieyhteyttä koskeva toteutettavuustutkimus 
Hanke N°2 yhteensä 
3. SUURTEN NOPEUKSIEN JUNAT • ËTËLA 
Tutkimus suurten nopeuksien junista etelässä: Madrid-Vitoria-Dax, Y 
Vascan osuus S 
S 
P 
S 
P 
S 
S R 
R 
R 
R 
R 
R 
R 8,5000 milj.ecua 
1,5000 milj. ecua 
15,5000 milj. ecua 
1,5000 milj. ecua 
27,0000 milj. ecua 
20,0000 milj. ecua 
25,0000 milj. ecua 
45,0000 milj. ecua 
0,3235 milj. ecua 
64 
Tutkimus suurten nopeuksien junista etelässä: toteutettavuus- ja 
toimeenpanotutkimus Catayud-Riclan osalta; toimeenpanotutkimus 
Lleida-Barcelonan osalta ja Madrid-Zaragozan osalta 
Tutkimukset suurten nopeuksien junista etelässä - Languedoc-
Roussillon:Perpignan-Espanjan raja 1,7265 milj. ecua 
3,7800 milj. ecua 
Tutkimukset suurten nopeuksien junista etelässä - Languedoc-
Roussillon: Montpellier-Perpignan 
Hanke N'3 yhteensä 0,5200 milj. ecua 
6,3500 milj. ecua 
4.SUURTEN NOPEUKSIEN JUNAT - ITA 
Suurten nopeuksien junat idässä: SaarbrQcken-Mannheim ja Kehl-
Appenweier 5,0000 milj. ecua 
Suurten nopeuksien junat idässä - Yksityiskohtaista hankeluonnosta 
edeltävät tekniset tutkimukset 11,4000 milj. ecua 
Hanke N°4 yhteensä 16,4000 milj. ecua 
5. Betuwen linja 
Betuwen linjaa koskeva tutkimus 1996 10,0000 milj. ecua 
10,0000 milj. ecua Hanke N"5 yhteensä 
6. Suurten nopeuksien junat/ 
yhdistetyt kuljetukset Ranska - Italia 
Suurten nopeuksien junia/yhdistettyjä kuljetuksia koskevat 
tutkimukset Lyon-Torino; Lyon-Montmélian 4,0000 milj. ecua 
Suurten nopeuksien junia/yhdistettyjä kuljetuksia koskevat 
tutkimukset Lyon-Torino; Montmélian-Torino 8,8000 milj. ecua 
Suurten nopeuksien junia koskevat tutkimukset Lyon-Trieste:osuus 
Torino-Milano-Verona-Venetsia-Trieste 22,0000 milj. ecua 
Tutkimus kansainvälisestä Alpit ylittävästä yhteydestä Lyonin ja 
Torinon välillä 2,0000 milj. ecua 
36,8000 milj. ecua Hanke N°6 yhteensä 
7. Kreikan moottoritiet 
PATHE:Elefsina -Stavros-Spatan lentokenttämoottoritie ja Imittosin 
läntinen kehämoottoritie "RT 7,9100 milj. ecua 
Patraksen ohitustietä koskevat tutkimukset; tieyhteydet uuteen 
satamaan ja Patraksen kaupunkiin (tekn. tutkimukset-PATHE) "M" 0,1000 milj. ecua 
Pääsy Via Egnatialle: tietutkimus "Siatista-Kristallopigi" 0,2500 milj. ecua 
0,1500 milj. ecua Tutkimus tiemaksujen elektronisesta keräämisestä Kreikan 
maksullisilla moottoriteillä (PATHE / EGNATIA) 
Hanke N°7 yhteensä 8,4100 milj. ecua 
8. Lissabon-Valladolid 
Tutkimukset tieosuudella Lissabon-Vilar Formoso 2,2500 milj. ecua 
1,1000 milj. ecua Pohjoisen linjan uudistamistutkimukset IvT 
Hanke N"8 yhteensä 3,3500 milj- ecua 
10. Malpensan lentokenttä 
Malpensan lentokenttä 2000 PW 2,0000 milj. ecua 
2,0000 milj. ecua Hanke N"10 yhteensä 
11. Juutinrauman yhteys (rauta-/maantie) Tanska - Ruotsi 
Juutinrauman kiinteä yhteys: kaikki työt "RM 
"RM 9,0000 milj. ecua 
Tanskan liittymistiet 4,2000 milj. ecua 
Juutinraumaan johtavan moottoritien liikenteen hallintaa koskevat 
tutkimukset "WJ 0,5000 milj. ecua 
Juutinraumaan johtavia Ruotsin liittymisteitä koskevat tutkimukset 
Hanke N"11 yhteensä "R7M 3,5000 milj. ecua 
17,2000 milj. ecua 
12. Pohjoinen kolmio 
Pohjoisen kolmion tieosuuksia (E18) koskevat tutkimukset Suomessa 1,2000 milj. ecua 
65 
E18-tien rakennus-ja parannustyöt (Suomi) 
Liikenteenhaflintajärjestelmien täytäntöönpano Euroopan laajuisella 
tieverkolla Suomessa 
Liikenteenhallintajärjestelmiä koskevat tutkimukset Euroopan 
laajuisella tieverkolla 
Pohjoisen kolmion rautateiden rakennus- ja parannustyöt Suomessa 
Pohjoisen kolmion rautateitä koskevat tutkimukset Suomessa 
Meriliikennepalvelun verkot Suomessa 
Suomen meriliikenteen infrastruktuurin kehittämistä koskevat 
tutkimukset 
Pohjoisen kolmion satamainfrastruktuurin kehittäminen 
Tutkimus Pohjoiseen kolmioon kuuluvasta Tukholman Arlandan 
lentokentästä (kiitorata) 
Toteutettavuustutkimus Mölndalin E6-tien parantamisesta ja 
tunneloimisesta (Pohjoinen kolmio) 
Södra-Stambanen -rautatielinjan parantamista koskeva 
toteutettavuustutkimus (Pohjoinen kolmio) 
Göteborg-Komsjo -rautatieosuuden parantamista koskeva 
toteutettavuustutkimus (Pohjoinen kolmio) 
Pohjoista kolmiota koskeva tutkimus: Trelleborgin 
intermodaalikuljetusten terminaali 
Pohjoista kolmiota koskeva tutkimus: Tukholman satama ja Norvikin 
kehittämishanke 
Pohjoista kolmiota koskeva tutkimus:Göteborgin lauttaterminaali 
Hanke N"12 yhteensä 
13. Irlanti-UK-Benelux -tieyhteys 
Rajan ylittävää Newry-Dundalk -tieyhteyttä koskeva tutkimus 
Kolme englantilaista tutkimusta IRL-UK-Benelux -tieyhteydestä: sillan 
arviointi; A14-tiesuunnittelu; M6/M11:n kapasiteetti 
Tutkimus RÖADLlNK-verkosta - Reaaliaikainen liikennetiedotus 
Hanke N"13 yhteensä 
14. Länsirannikon päälinja 
Länsirannikon päälinja - työt 
Länsirannikon päälinja - tutkimukset 
Hanke N>14 yhteensä 
ERTMS 
ERTMS-järjestelmää (Euroopan rautatieliikenteen hallintajärjestelmä) 
koskeva toteutettavuustutkimus 
ERTMS-hanke yhteensä 
Ensisijaiset hankkeet + ERTMS yhteensä 
II. Liikenteen hallinta ja muut hankkeet 
1. Ilmaliikenteen hallinta 
Tutkajärjestelmien parantaminen 
ATN-järjestelmän (Aeronautical Telecommunications Network) 
koekäyttöä koskeva infrastruktuuri Saksassa 
SACTA - vaihe III 
ATN-järjestelmän koekäyttöä koskevaa infrastruktuuria käsittelevä 
tutkimus 
llmatilannenäytön (Air Situation Display) kehittämistä koskeva 
tutkimus 
8.33 KHZ VHF (ATM) -järjestelmän täytäntöönpanoon liittyviä teknisiä 
ja toiminnallisia ongelmia koskeva tutkimus 
ARTEMIS-järjestelmän asentamista koskeva tutkimus 
Kansallisen ilmaliikenteen tietoverkon käyttöönotto 
Automaattista riippuvaista valvontaa/lennonjohtajan ja ohjaajan välist 
tietoliikennettä 'oskeva tutkimus 
Tutkajärjestelm on tehostaminen ja korvaaminen P(IR) 
p 
s 
p 
S 
p 
S 
s 
s 
s 
s 
s 
s 
S 
s 
s 
s 
s 
p 
s 
s 
p 
s 
p 
s 
s 
s 
s p 
É s 
p M 
M,T 
M,T 
R 
R 
VJ 
s 
p 
A 
M 
R 
R 
p 
p 
p 
M 
M 
MJ 
R 
R 
JR 
A,T 
A,T 
A,T 
A,T 
A,T 
AJ 
AJ 
A,T 
A,T 
AJ 2,5000 milj. ecua 
0,2080 milj. ecua 
0,5000 milj. ecua 
5,0250 milj. ecua 
0,4750 milj. ecua 
0,7000 milj. ecua 
0,3070 milj. ecua 
0,1850 milj. ecua 
1,1250 milj. ecua 
0,2870 milj. ecua 
4,5030 milj. ecua 
1,6500 milj. ecua 
0,0500 milj. ecua 
0,0850 milj. ecua 
0,1750 milj. ecua 
18,9750 milj. ecua 
0,3250 milj. ecua 
1,7000 milj. ecua 
0,3000 milj. ecua 
2,3250 milj. ecua 
4,8000 milj. ecua 
2,4000 milj. ecua 
7,2000 milj. ecua 
10,2250 milj. ecua 
10,2250 milj. ecua 
211,1550 milj. ecua 
0,7400 milj. ecua 
3,8000 milj. ecua 
1,0000 milj. ecua 
5,4000 milj. ecua 
3,1500 milj. ecua 
0,1000 milj. ecua 
1,3000 milj. ecua 
0,5500 milj. ecua 
0,1560 milj. ecua 
0,8300 milj. ecua 
66 
Lissabonin uusi ilmatila- ja puheyhteyshaiiinta - UEIALIS 
ATN-järjestelmän täytäntöönpanoa koskeva toteutettavuustutkimus 
Ilmaliikenteen hallinnan hankkeet yhteensä 
2. GNSS 
GNSS, vaihe 2, Braunschweigin tutkimuksia koskeva koeohjelma 
GNSS, vaihe 2, SATNAV-differentiaaliasema; tutkimus Frankfurt a.M. 
Satelliittinavigointiverkon täytäntöönpanoa koskeva toteutettavuus­
tutkimus 
Differentiaalisen GNSS-verkon asentaminen Alankomaihin 
GNSS-hankkeet yhteensä 
3. Tieliikenteen hallinta 
Rajan ylittävän tien ohjausjärjestelmä Niirnberg - Praha / Linz -
Prahan tutkimus 
Liikenteen hallintakeskusten verkon loppuun saattaminen Espanjassa 
Liikenteen hallintaa koskevan kansallisen yleissuunnitelman 
täytäntöönpano: toiminnalliset opastimet ja RDS-TMC Euroopan 
laajuisella tieverkolla Espanjassa 
Keski-Euroopan liikenteen hallintaa ja tietopalveluja koskeva tutkimus 
(CENTRICO) (B.NL.D.F) 
Keski-Euroopan liikenteen hallinnan ja tietopalvelujen täytäntöönpano 
(CENTRICO) (B.NL.D.F) 
Euroopan laajuisten tieverkkojen liikenteen hallintaa ja tietopalveluja 
koskeva tutkimus SERTI-alueella (D, F, 1, E) 
Euroopan laajuisten tieverkkojen liikenteen hallinnan ja tietopalvelujen 
täytäntöönpano SERTI-alueella (D, F, 1, E) 
Yhdenmukaistetun tieliikenteen hallinnan täytäntöönpanoa Pohjois-
Euroopassa koskeva VIKING-tutkimus (D, DK, SW, SU) 
Kehittyneiden liikenteen telematiikkajärjestelmien hyödyntämisen 
yhdenmukaistamista ja vahvistamista koskeva CORVETTE-tutkimus 
Alppien alueella (D, A, 1) 
Tutkimus: ITS City Pioneers (Ertico) 
Liikenteen hallintaa koskevan kansallisen yleissuunnitelman 
täytäntöönpano (SDER) 
Euroopan laajuisen tieverkon RDS-TMC -tietopalvelujen esittely ja 
käyttöönotto Italian pohjoisosassa 
Tutkimus kansallisten RDS-TMC -palvelujen täytäntöönpanosta 
Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja yli kansallisten rajojen 
Tieliikenteen hallinnan hankkeet yhteensä 
4. Meriliikenteen hallinta 
Tutkimus liikenteen valvonnasta vuoteen 2005 (Ranska) 
Kanaalin meriliikennepalvelukeskusten tutkatietojen käsittelylaitteiston 
uusiminen 
Rotterdamin meriliikennepalveluiden tarkastaminen 
tutkimus alusten ilmoitusjärjestelmästä: NL koordinoi (NL, B, D, SF, 
E, F) 
Euroopan rannikon VHF DSC -infrastruktuuri GMDSS 
Meriliikenteen hallinnan hankkeet yhteensä 
5. Muut hankkeet 
Pontebbanan reitti: Semmeringistä alkava tunneli 
Seine - Schelde (Escaut) -sisävesireittiin perustuva yhdistettyjä 
kuljetuksia koskeva tutkimus 
Sosiaalis-taloudellinen tutkimus Gentin ja Temeuzenin satamiin 
pääsystä meritse 
Toteutettavuustutkimus - Wamowin alittava tunneli (Hansakaupunki 
Rostock) 
Nordlandkai Lyypekkiä koskeva toteutettavuustutkimus 
Suurten nopeuksien junia koskeva toteutettavuustutkimus: 
Kööpenhamina-Alborg-Rodby 
Alborgin itäsatama 
Arhusin sataman laajentamista koskeva ympäristöarviointi 
Tutkimus Välimeren alueen moottoritiestä: Nerja-Motril T' "•"" 
S 
S 
s 
s 
p 
s 
p 
p 
s 
p 
s 
p 
s 
s 
s 
p 
p 
s 
s 
p 
p 
s 
p 
p 
s 
s 
s 
s 
s 
s 
s 
s A,T 
A,T 
G,T 
G,T 
G,T 
G,T 
MJ 
MJ 
MJ 
MJ 
M,T 
.MJ 
MJ 
MJ 
MJ 
MJ 
MJ 
MJ 
MJ 
V,T 
VJ 
VJ 
VJ 
VJ 
R 
l 
P 
M 
P 
R 
p 
p 
M 1,2000 milj. ecua 
0,7450 milj. ecua 
18,9710 milj. ecua 
0,7000 milj. ecua 
0,5120 milj. ecua 
9,5000 milj. ecua 
0,0910 milj. ecua 
10,8030 milj. ecua 
0,4500 milj. ecua 
0,8550 milj. ecua 
0,9000 milj. ecua 
5,2855 milj. ecua 
2,1610 milj. ecua 
3,2825 milj. ecua 
0,2205 milj. ecua 
0,8750 milj. ecua 
0,6000 milj. ecua 
0,5000 milj. ecua 
2,5000 milj. ecua 
0,5000 milj. ecua 
0,3000 milj. ecua 
18,4295 milj. ecua 
0,0175 milj. ecua 
0,1390 milj. ecua 
0,7600 milj. ecua 
0,4000 milj. ecua 
0,1250 milj. ecua 
1,4415 milj. ecua 
• 
1,0000 milj. ecua 
1,5000 milj. ecua 
0,5000 milj. ecua 
2,0000 milj. ecua 
0,0500 milj. ecua 
0,4000 milj. ecua 
0,2500 milj. ecua 
0,1000 milj. ecua 
4,0000 milj. ecua 
67 
Tutkimus Lleida-Barcelona -moottoritiestä: Cervera 1,0000 milj. ecua 
2,2500 milj. ecua Tutkimus Madridin kehätiestä M50 
Tutkimus Albacete-Murcia -moottoritiestä 2,0000 milj. ecua 
ö,5000 milj. ecua Toteutettavuustutkimus Valencian sataman laajentamisesta ja 
kehittämisestä 
EU:n tutkimus RADEF-järjesteimasta (Rpad Administration Exchange) 
(B koordinoi) 
Le Havren satama 2000 -tutkimukset •R 0,4150 milj. ecua 
0,4000 milj. 
0,1000 milj. saint Maion satamaa koskeva tutkimus 
Toteutettavuustutkimus Adrianmeren multimodaaliliikenteen 
käytävästä (3 tärkeintä satamaa: Igoumenitsa, Patras, Iraklion) ecua 
ecua 
6,3400 milj. ecua 
Bolognan lentokenttä: 2 tutkimusta 
Tutkimukset MargheraanA/enetsian satama-alueelle johtavien teiden 
uudelleenjärjestelystä 0,4000 milj. ecua 
0,1400 milj. ecua 
Luxemburgin lentokenttäterminaali 
Scandinavia LogNinkin laajentamista koskevat tutkimukset, 0,2500 milj. ecua 
0,2250 milj. ecua 
Temeuzenin satama 
TEDIM-järjestelmää koskevat tutkimukset (Itämeren 
telematiikkajärjestelmä) 
Suurten läntisten linjojen nykyaikaistamistutkimukset - tiesuunnittelu 0,5000 milj 
0.8000 Milj. ecua T*7F ecua 
Muut hankkeet yhteensä ™AiôômllJ:ecU* 
68,7650 milj. ecua Liikenteen hallinta ja muut hankkeet yhteensä 
KAIKKI YHTEENSÄ 280,0000 milj. 
ecua 
68 
UITE VIE: KYMMENEN ALUE- JA KOHEESIORAHASTOJEN VUONNA 1996 
TUKEMAA PÄÄASIALLISTA HANKETTA 
A. ESSEN-ERITYISPROJEKTIT - KOHEESIORAHASTON RAHOITUS 
SITOUMUKSET JA TUKIHAKEMUKSET 
HANKE 
N:o 3 SUURTEN NOPEUKSIEN 
JUNA ETELÄ 
MADRID-BARCELONA-PERPIGNAN 
MADRID-VlTORIA-DAX 
HANKE N:o 3 YHTEENSÄ 
N:o 7 KREIKAN 
MOOTTORITIET 
PATRAS-ATEENA-THESSALONIKI 
VIA EONATIA 
HANKE N:O 7 YHTEENSÄ 
N:o 8 LISSABON-VALLADOLID 
-MOOTTORITIE 
PORTUGALIN OSUUS 
ESPANJAN OSUUS 
HANKE N:O 8 YHTEENSÄ 
N:0 9 
CORK-DTJBLIN-BELFAST-LARNE 
RAUTATIEYHTEYS 
RADANPARANNUSTYÖ 
N:o 13 IRLANTI/YHDISTYNYT 
KUNINGASKUNTA/BENELUX 
N1/N7 TIEKÄYTÄVÄ IRLANNISSA 
ERITYISHANKKEET 
1 YHTEENSÄ 1993 
MIU 
ECUA 
8,02 
0,00 
8,02 
45,35 
26,42 
71,77 
23,82 
0,00 
23,82 
11,87 
8,50 
123,9 SITOUMUKSET 1993-1996 
1994 
MIU. 
ECUA 
0,00 
0,00 
0,00 
13,06 
9,21 
22,27 
28,80 
0,00 
28,80 
20,60 
40,19 
111,8 1995 
MIU. 
ECUA 
0,00 
0,00 
0,00 
0,00 
40,74 
40,74 
0,00 
0,00 
0,00 
21,47 ' 
30,83 
93,04 1996 
MIU. 
ECUA 
0,00 
0,00 
0,00 
0,00 
0,00 
0,00 
0,00 
0,00 
0,00 
0,00 
27,07 
27,07 YH­
TEEN­
SÄ 93-
96 
MIU. 
ECUA 
8,02 
0,00 
8,02 
58,41 
76,36 
134,7 
52,62 
0,00 
52,62 
53,94 
106,5 
355,9 TUKEA 
HAETTU20 
MIU 
ECUA 
337,04 
0,00 
337,04 
354,07 
506,46 
860,53 
0,00 
0,00 
0,00 
0,00 
40,00 
1237,56 
20 JÄSENVALTION VIRANOMAISTEN SYYSKUUHUN 1996 MENNESSÄ HAKEMA TUKI (SISÄLTÄÄ 
KOHEESIORAHASTON MAKSAMAN TUEN KOKONAISMÄÄRÄN ENNAKOITUNA VUOTEEN 1999 ASTI). 
69 
B.l. ALUERAHASTO 
ENERGIA: 
KAASU 
ESPANJA. 
RAKENNERAHASTO: 
"ESTRECHO GLBRALTAR-
TARIFA-CÔRDOBA" 
CAMPO GIBRALTAR JA 
JÉREZ -VERKKO 
INSTALACIONES GNL 
HUELVA 
KAASUPUTKI VALENCIA-
CARTAGENA (1. VAIHE) 
INTERREG n B 
(YHTEYS PORTUGALIN 
KANSSA) 
KREIKKA. 
MAAKAASUN TUONTI 
KREIKKAAN21 VENÄJÄLTÄ 
JA ALGERIASTA, JOSTA: 
RAKENNERAHASTO 1994-
1999 
INTERREG 
II B -ALOITE 
PORTUGALI: 
MAAKAASUVERKKO: 
INTERREG II B 
RAKENNERAHASTO 
YHblSTYNYT 
KUNINGASKUNTA: 
wmËÊmmMmmmmmï TUKIKEL­
POISET 
KUSTAN­
NUKSET 
(MILJ. 
ECUA) 
$25,24 
325,24 
224,52 
23,00 
18,20 
59,52 
200,00 
12?$,4Ô 
1275,40 
825,40 
450,00 
565,16 
348,16 
217,00 
WSËÊÊÊÊÈ ËAKRIN 
TUKI 
(MILJ. 
ECUA) 
208,88 
128,88 
89,91 
9,20 
7,28 
22,49 
80,00 
$34,60 
534,60 
354,60 
180,00 
237,dd 
140,00 
97,00 
||:;||||i|||||:;: KAUSI 
94-97 
94-97 
94-96 
94-96 
94-99 
94-99 
94-99 
94-99 
94-99 
|||||||||;|||||||;' HUOM. 
, 
|l||||l|||i|i|||| 
21 MUKAAN LUKIEN ALHAISELLA PAINEELLA TOIMIVAT JAKELUJÄRJESTELMÄT KREIKASSA 
70 
Sähkö 
KREIKKA: 
REGEN-kaapeli tukikelpoi­
set kustan­
nukset 
(milj. 
ecua) EAKR:n 
tuki (milj. 
ecua) -Kausi Huom. 
ITALIA: 
REGEN 
INTERREG II B 50,00 20,00 94-99 
149,05 
139,43 TbTTT 
31,00 
55,77 
YHDISTYNYT 
KUNINGASKUNTA: 
Rakennerahaston ala­
ohjelma - P. Irlanti -
Skotlanti sähköyhteys-
verkko 92-96 
94-99 
mmmm 252,72 86,48 94-99 
WM HUI 
Televiestintä: 
Julkiset verkot 
KREIKKA: 
OP Telecom CCA II tukikelpoi­
set kustan­
nukset 
(milj. 
ecua) 
322,00 EAKR:n 
tuki (milj. 
ecua) 
173,00 Kausi 
94-99 Huom. 
Kuljetukset: 
Tiet tukikelpoi­
set kustan­
nukset 
(milj. 
ecua) EAKR:n 
tuki (milj. 
ecua) Kausi Huom. 
71 
ESPANJA: 
O. P. Castilla y Leon, 
josta 
Moottoritie Lissabon-
Valladolid PP8 
KREIKKA: 
PATHE (Patras-Korintti-
Ateena-Thessaloniki) 
PP7 
VIA EGNATIA PP7 666,77 
179,37 
U16,ôô 
600,00 
826,00 13W 
433,40 
116,59 
352,00 
495,00 94-99 
94-99 N:o 94.11.09.006 
c(94)3043/3, 25/11/94 
IRLANTI: 
Cork - Portlaoise (N8) 
PP13 
Cork - Wexford (N24) 
Limerick -Portlaoise-
Dublin 94-99 
94-99 
I2TSÏÏ 
15,60 
28,70 
75,90 iWffî 
11,70 
21,50 
56,80 
ITALIA: 
OP Tie-infrastruktuuri: 
Messina-Palermo 
Salerno-Reggio Calabria 
Cagliari-Sassari 
Bari-Otranto 
Brindisi-Lametia Terme 95-99 
94-96 
94-96 
YHDISTYNYT 
KUNINGASKUNTA: 
OP Tie-infrastruktuuri: 
Dublin-Belfast 
Muu Pohjois-Jrlanti 490,00 
700,00 
155,00 
84,50 
42,50 
108,00 245,00 
50,00 
77,50 
42,25 
21,25 
54,00 94-99 EAKR 
940509016 
37,23 
24,81 
12,42 94-99 
94-99 
94-99 
aïwùùuui 
Rautatiet tukikelpoi­
set kustan­
nukset 
(milj. 
ecua) EAKR:n 
tuki (milj. 
ecua) Kausi Huom. 
72 
KREIKKA: 
Ateena-Thessaloniki 
ITALIA: 
OP Rautatiekuljetukset 
YHDISTYNYT 
KUNINGASKUNTA: 
Rautatiet yhteensä: 
Belfast-Dublin 
Muu Pohjois-Irlanti 
Y&WEMÂ: 293,00 
1756,00 
-
mm 176,00 
704,00 
53,92 
46,53 
7,39 m& 94-96 
94-99 
94-99 
97-99 
Lentokentät 
IRLANTI: — 
Yleinen parannustyö 
Dublin-Cork-Shannon tukikelpoi­
set kustan­
nukset 
(milj. 
ecua) EAKRrn 
tuki (milj. 
ecua) Kausi Huom. 
14,80 7,40 95-97 C(94) 1971/3 
Satamat 
KREIKKA. 
Patraksen satama 
Voloksen satama 
Rodoksen satama 
Soudan satama 
IRLANTI: 
Dublin (lastivarastotila) 
Ringaskiddy (vrt. ed.) 
YHTEËNM: tukikelpoi­
set kustan­
nukset 
(milj. 
ecua) 
69,00 
44,00 
13,00 
8,00 
4,00 
7,40 
3,70 
3,70 
76,4 EAKR:n 
tuki (milj. 
ecua) 
41,00 
26,00 
8,00 
5,00 
2,00 
3,80 
1,90 
1,90 
UM Kausi 
94-99 
94-99 
94-99 
94-99 
96-97 
96-97 Huom. 
C(94) 1771/3 
C(94) 1771/3 
73 
1 
iii Ils 
4843,17 2638,75 
74 
LIITE IX : EIP:N LAINAT TEN-HANKKEILLE JA NIIHIN LIITTYVILLE HANKKEILLE 
ElP:N HANKKEET (miljöön.» ecua) 
1. ENSISIJAISET HANKKEET (Essenin Eurooppa-neuvosto) 
SUURTEN NOPEUKSIEN JUNAT/YHDISTETYT KUUETUKSET POHJOINEN-ETELÄ (DE/AT/IT) 
SUURTEN NOPEUKSIEN JUNAT - PBKAL (FR/BE/DE/NL/UK) 
SUURTEN NOPEUKSIEN JUNAT ETELÄ (ES/FR) 
SUURTEN NOPEUKSIEN JUNAT ITÄ (FR/DE/LX) 
BETUWEN LINJA / YHDISTETYT KUUETUKSET (NL/DE) 
SUURTEN NOPEUKSIEN JUNAT / YHDISTETYT KUUETUKSET RANSKA-ITALIA (FR/IT) 
KREIKAN MOOTTORITIET (GRl 
PORTUGALIN JA ESPANJAN VÄLINEN MOOTTORITIE (PT/ES) - laajempi hanke 
RAUTATIEYHTEYS CORK-DUBLIN-BELFAST-[LARNE-STRANRAER] (IE/UK) 
MALPENSAN LENTOKENTTÄ (IT) 
KIINTEÄ RAUTATIE-/MAANTIEYHTEYS TANSKAN JA RUOTSIN VÄLILLÄ (DK/SE) 
POHJOINEN KOLMIO (NO/SE/FI) 
IRLANTI -YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA - BENELUX -TIEYHTEYS (UK/IE) 
LÄNSIRANNIKON PÄÄLINJA (UK) 
2. MUUT MERKITTÄVÄT HANKKEET (Essenin Eurooppa-neuvosto) 
2.1 Hankkeet Euroopan unionissa 
2.2 Hankkeet naapurimaiden kanssa 
3. MUUT TEN-HANKKEET 
3.1 Euroopan laajuiset tieverkot 
3.2 Euroopan laajuiset rautatieverkot 
3.3 Euroopan laajuiset satamaverkot 
3.4 Euroopan laajuiset lentokenttaverkot 
4. HANKKEET KESKI- JA ITÄ-EUROOPASSA 
4.1 Maantiekäytävät 
4.2 Rautatiekäytävät 
4.3 Satamat 
4.4 Lentokentät ja ilmaliikenteen ohjaus 
YHTEENSÄ Hyväksy­
tyt lainat 
8 079 
384 
1 786 
1 389 
2060 
44 
295 
688 
1 332 
131 
3 458 
2 958 
500 
7 783 
3 168 
3096 
460 
1 059 
1 292 
812 
216 
69 
195 
20 612 Allekirjoitetut rahoitussopimukset 
<93 93 94 95 96 
642 
477 
61 
104 
642 1180 
370 
109 
701 
425 
176 
247 
347 
100 
23 
224 
222 
168 
54 
2174 1137 
286 
143 
534 
104 
60 
11 
314 
176 
138 
626 
260 
182 
32 
152 
259 
153 
15 
91 
2336 1603 
350 
230 
34 
598 
44 
20 
128 
149 
50 
274 
234 
40 
1434 
413 
583 
299 
139 
230 
176 
54 
3541 924 
119 
10 
66 
312 
417 
250 
250 
1055 
633 
417 
5 
261 
245 
16 
2490 Yh­
teensä 
5485 
350 
1481 
357 
2003 
44 
124 
440 
626 
61 
1263 
838 
425 
3462 
1406 
1182 
359 
515 
972 
742 
16 
69 
145 
11182 
f 
75 
E IP: N HANKKEET (miljoonaa ecua) 
1. ENSISIJAISET HANKKEET (Essenin Eurooppa-neuvosto) 
1.1 Hankkeet Euroopan unionissa 
KREIKAN JA ITALIAN SÄHKÖVERKKOJEN YHTEENKYTKENTÄ 
RANSKAN JA ITALIAN SÄHKÖVERKKOJEN YHTEENKYTKENTÄ 
RANSKAN JA ESPANJAN SÄHKÖVERKKOJEN YHTEENKYTKENTÄ 
ESPANJAN JA PORTUGALIN SÄHKÖVERKKOJEN YHTEENKYTKENTÄ 
ITÄISTEN JA LÄNTISTEN SÄHKÖVERKKOJEN YHTEENKYTKENTÄ 
TANSKASSA 
MAAKAASUVERKKO KREIKKAAN 
MAAKAASUVERKKO PORTUGALIIN 
PORTUGALIN JA ESPANJAN KAASUVERKKOJEN YHTEENKYTKENTÄ 
1.2 Hankkeet naapurimaiden kanssa 
ALGERIAN, MAROKON JA EU:N VÄLINEN KAASUJOHTO 
VENÄJÄN, PUOLAN JA EU:N VÄLINEN KAASUJOHTO 
2. MUUT MERKITTÄVÄT HANKKEET (Essenin Eurooppa-neuvosto) 
2.1 Hankkeet Euroopan unionissa 
2.2 Hankkeet naapurimaiden kanssa 
3. MUUT TEN-HANKKEET 
3.1 Euroopan laajuinen sähköverkko 
3.2 Euroopan laajuinen kaasuverkko Hyväksy­tyt lainat 
2 248 
1 261 
100 
57 
526 
354 
224 
987 
641 
346 
2 195 
811 
1 384 
4 443 Allekirjoitetut rahoitussopimukset 
<93 93 94 95 96 
7 
7 
7 
7 200 
200 
200 
160 
160 
360 315 
153 
153 
161 
162 
402 
142 
260 
716 523 
333 
6 
102 
224 
190 
190 
222 
91 
131 
745 593 
250 
50 
200 
343 
343 
474 
49 
425 
1 067 Yh­
teensä 
1 638 
744 
56 
207 
255 
224 
894 
552 
343 
1 258 
442 
816 
2 896 
76 
EIP-HANKKEET (MILJOONAA ECUA) 
1. HANKKEET EUROOPAN UNIONISSA 
1.1 Verkot ja kaukoyhteyslaitteet 
1.2 Matkaviestinliikenne 
1.3 Satelliitit ja asemat 
2. HANKKEET NAAPURIMAIDEN KANSSA 
2.1 Verkot ja kaukoyhteyslaitteet 
2.2 Matkaviestinliikenne 
2.3 Satelliitit ja asemat 
YHTEENSÄ Hyväksy­
tyt lainat 
6 462 
5 136 
1 005 
321 
695 
680 
15 
7 157 Allekirjoitetut rahoitussopimukset 
<93 93 94 95 96 
666 
615 
51 
110 
110 
776 2 100 
2 006 
72 
22 
300 
300 
2 400 839 
786 
53 
130 
130 
969 1 063 
368 
395 
300 
1 063 Yh­
teensä 
4668 
3 775 
571 
322 
540 
540 
5 208 
f 
11 
LIITE X: EUROOPAN LAAJUISIIN LIIKENNEVERKKOIHIN TEHTYJEN SIJOITUSTEN 
TODENNÄKÖISET MAKROTALOUDELLISET JA TYÖLLISYYSVAIKUTUKSET 
Tiivistelmä 
Viime aikoina on esiintynyt kasvavaa kiinnostusta Euroopan laajuisiin infrastruktuuriverkkoihin tehtyjen 
sijoitusten todennäköisiin taloudellisiin ja työllisyysvaikutuksiin. Tässä kertomuksessa pyritään esittämään 
ensimmäinen alustava arvio verkkojen yhden osa-alueen, Euroopan laajuisten liikenneverkkojen (T-TEN), 
rakentamisen osuudesta näihin vaikutuksiin. Asiaan liittyvien kysymysten selventämiseksi tutkittiin kaksi 
tapausta: ensiksikin Eurooppa-neuvoston Essenin kokouksessa hyväksyttyjen 14 erityishankkeen 
valmistuminen (joiden arvioitu jäljellä olevien sijoitusten määrä on noin 90 miljardia ecua), ja toiseksi 
Euroopan laajuisten liikenneverkkojen perustaminen yhteisön suuntaviivojen mukaisesti (KOM(94)106 
lopull.); liikenneverkkoihin tehdyt sijoitukset ovat noin 400 miljardia ecua. Tutkimuksesta saatiin seuraavat 
tulokset: 
Essenin hankkeiden valmistumisen makrotaloudelliset vaikutukset ovat erittäin myönteiset: BKTL 
kasvaisi yli 560 miljardiin ecuun vuoteen 2030 mennessä. Se merkitsee noin 11 prosentin 
sosioekonomista tuottoa. Vain harvat julkiset menot aikaansaavat näin pysyvän korkean tuottotason 
näin pitkälle ajanjaksolle. Essenin hankkeiden nopea valmistuminen voimistaisi siis merkittävästi 
Euroopan talouden kilpailukykyä. 
• Työllisyysvaikutuksia voidaan tarkastella kahdesta eri näkökulmasta: työllisyyden tilapäinen 
lisääntyminen rakennusvaiheen aikana ia työllisyyden pysyvä lisääntyminen hankkeiden toiminnan 
aikana. 
• Tässä kertomuksessa esitettyjen alustavien arvioiden mukaisesti Essenin T-TEN-verkon valmistuminen 
lisäisi työllisyyttä 700 000 miestyövuoden verran ensimmäisen vuosikymmenen aikana (1998 :*2007). 
Täydellisen T-TEN-verkon rakentaminen yhteisön suuntaviivojen mukaisesti lisäisi työllisyyttä noin 
3 200 000 miestyövuoden verran. 
• Pysyvät työpaikat lisääntyvät taloudellisen toiminnan kasvaessa valmistuneen verkon käytön ansiosta. 
Kuten jo todettiin, tämä kasvu on todennäköisesti merkittävää. Uusien työpaikkojen määrä riippuu 
kuitenkin paljon siitä, saako tuotantokyvyn kasvu aikaan palkankorotuksia vai uusia työpaikkoja. Jos 
suurin osa tuotantokyvyn kasvusta siirretään reaalipalkkoihin - varovainen oletus, joka perustuu 
historian suuntauksiin - kokonaistalouteen vaikuttavat pitkäaikaistyöllisyyttä koskevat -arviot 
vaihtelevat Essenin 14 hankkeen 130 000 - 230 000 uudesta työpaikasta T-TEN-verkkojen 
suuntaviivojen kaikkien hankkeiden tuomiin 594 000 - 1 030 000 uuteen työpaikkaan. Jos työntekijät 
saataisiin kuitenkin taivuteltua siihen, että TEN-sijoituksista saatava tuotantokyvyn kasvu sijoitettaisiin 
uusiin työpaikkoihin korkeampien reaalipalkkojen sijaan, työpaikat lisääntyisivät huomattavasti 
enemmän: Essenin hankkeiden tapauksessa 570 000 uutta työpaikkaa ja kok». verkon tapauksessa 
4 700 000 uutta työpaikkaa. Näihin verkkoja koskeviin lukuihin liittyy merkittäviä muutoksia 
toimialojen ja alueiden tasolla, joita ei kuitenkaan ole tarkasteltu tässä tutkimuksessa. Ne kuitenkin 
vahvistavat käsitystä siitä, että T-TEN-verkkojen toteuttaminen avaa merkittävät mahdollisuudet 
Euroopan unionin työllisyyden parantamiseksi. 
On tärkeää huomata, että edellä mainitut arviot perustavat oletukseen, että talous ei kärsi merkittävästi 
ylikapasiteetista ja että siksi sijoitukset T-TEN-verkkoihin ovat lyhyellä aikavälillä omiaan työntämään 
tieltään eräitä vaihtoehtoisia sijoitushankkeita, jotka muuten toteutettaisiin. Euroopan unionin nykyinen 
makrotaloudellinen ympäristö korkeine työttömyyksineen ja alhaisine korkokantoineen kuitenkin 
osoittaa, että käytettävissä näyttäisi olevan merkittävät varakapasiteetit. Näin ollen voidaankin olettaa, 
että poliittiset pyrkimykset nopeuttaa T-TEN-verkkojen toteuttamista tuottaisivat vieläkin enemmän 
uusia työpaikkoja kuin mitä arvioitiin tässä kertomuksessa käytettyjen konservatiivisten olettamusten 
perusteella. 
Tässä yhteydessä on syytä korostaa, että T-TEN-verkkojen rakentamisen ja työllisyyden kasvun suhde 
ei ole itsestään selvä. Se, käytetäänkö parantuneet liiketoiminnan mahdollisuudet hyödyksi riippuu 
niihin liittyvistä poliittisista toimenpiteistä. Liikennepolitiikassa oikeudenmukaisella ja tehokkaalla 
hinnoittelulla voitaisiin lisätä työllisyyttä. Liikenteen alan hyvin suunniteltu vapauttaminen auttaisi 
tätä kehitystä. Makrotaloudellinen ja rakennepolitiikka ovat erityisen merkittäviä todennäköisten 
työllisyysvaikutusten kannalta. Tämä pätee etenkin niihin politiikkoihin, jotka vaikuttavat tavara-, pääoma-
78 
ja työmarkkinoihin lisäämällä kilpailua, vähentämällä markkinoiden jäykkyyttä ja edistämällä 
rakenteellisia muutoksia. Voidaan esimerkiksi otaksua, että yhtenäismarkkinoita koskevan ohjelman 
sekä talous- ja rahaliiton valmistuminen, maailmantalouden laajentuminen ja Euroopan laajuisten 
verkkojen kenittäminen yhdessä vaikuttaisivat myönteisesti talouteen parantamalla tuotantokykyä ja 
kansainvälistä kilpailukykyä. 
Tässä kertomuksessa esitetty alustava tutkimus osoittaa, että Euroopan laajuisen liikenneverkon valmistuminen 
vaikuttaa myönteisesti työpaikkojen luomiseen Euroopassa mutta ei ratkaise Euroopan työttömyysongelmaa. 
T-TEN-verKkoja ei kuitenkaan pitäisi arvioida ainoastaan sen perusteella, miten hyvin ne lisäävät työpaikkoja. 
Ne tuovat todennäköisesti mukanaan myös muita merkittäviä etuja. Ensiksikin T-TEN-verkot lisäävät 
merkittävästi Euroopan unionin kokonaistuotantoa. T-TEN-verkot edistävät lisäksi Euroopan yhdentymistä. 
Tämä taloudelliseen ja sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen liittyvä ulottuvuus on erityisen merkittävä 
syrjäisimmille alueille. T-TEN-verkot tuovat todennäköisesti myös tiettyjä ympäristöön liittyviä etuja 
siirryttäessä maantiekuljetuksista muihin kuljetusmuotoihin. Tässä tutkimuksessa ei kuitenkaan voitu tutkia 
näitä näkökohtia. Edellä esitettyjen näkökohtien perusteella olisikin ilmeisen suotavaa, että T-TEN-verkkoihin 
tehtyjen sijoitusten todennäköisistä taloudellisista vaikutuksista sekä työllisyys- ja ympäristövaikutuksista 
tehtäisiin lisä- ja jatkotutkimuksia. 
79 
Essenin TEN-iiikennehankkeiden valmistumisen (keskeinen tapaus) tuotantoteho ja 
työllisyysvaikutukset perustapaukseen verrattuna 
160000 
llll-il 
v 
ISSN 1024-4492 
KOM(96) 645 lopullinen 
ASIAKIRJAT 
FI 15 07 11 12 
Luettelonumero : CB-CO-96-648-FI-C 
ISBN 92-78-13091-5 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-298S Luxemburg 
SM