ALUSTAVA LISÄTALOUSARVIOESITYS NRO 5 VUODEN 2003 TALOUSARVIOON - TULO- JA MENOTAULUKKO PÄÄLUOKITTAIN - Pääluokka III - Komissio

(komission esittämä)

Euroopan komissio ottaa huomioon

Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 272 artiklan,

Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 177 artiklan,

Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 päivänä kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 [1] ja erityisesti sen 37 artiklan,

[1] EYVL L 248, 16.9.2002, s.1.

ja esittää budjettivallan käyttäjälle alustavan lisätalousarvioesityksen nro 5 vuoden 2003 talousarvioon jäljempänä esitettyjen perustelujen mukaisesti.

***

SISÄLLYSLUETTELO

PERUSTELUT

RAHOITUSNÄKYMIEN OTSAKKEIDEN MUKAINEN YHTEENVETO

TULO- JA MENOTAULUKKO PÄÄLUOKITTAIN

PERUSTELUT

Espanjan ja Italian kansalliset viranomaiset pyysivät komissiolta tammikuussa 2003, että kolmen katastrofin seurausten hoitamiseksi voitaisiin ottaa käyttöön varoja Euroopan unionin solidaarisuusrahastosta (EUSR) [2]. Kyseessä olivat Prestige-öljytankkerin uppoaminen, Molisen ja Apulian seuduilla esiintynyt maanjäristys ja Etna-tulivuoren purkautuminen.

[2] Neuvoston asetus (EY) N:o 2012/2002, annettu 11 päivänä marraskuuta 2002, Euroopan unionin solidaarisuusrahaston perustamisesta, EYVL L 311, 14.11.2002.

Komissio on tutkinut hakemukset perusteellisesti EUSR:sta annetun asetuksen ja erityisesti sen 2, 3 ja 4 artiklan mukaisesti. Tuloksena oli, että mitään näistä kolmesta katastrofista ei voitu luokitella EUSR-asetuksessa tarkoitetuksi suurkatastrofiksi, sillä yhdessäkään niistä arvioitujen tuhojen laajuus ei nouse 3 miljardiin euroon (kummassakin maassa 0,6 prosenttia bruttokansantulosta on yli 3 miljardia euroa, joten asiaan sovelletaan alhaisempaa kynnysarvoa). Näin ollen hakemukset on tutkittu EUSR-asetuksen 2 artiklan 2 kohdan viimeisen alakohdan säännösten mukaisesti, sillä niissä määritellään edellytykset, joiden mukaan EUSR:n varoja voidaan ottaa käyttöön poikkeuksellisesti tiettyjen arviointiperusteiden täyttyessä.

Jäljempänä esitetään yhteenveto arvioinnin tärkeimmistä näkökohdista.

Prestige-öljytankkerin aiheuttama öljyvuoto

Espanjan viranomaiset tekivät komissiolle 13. tammikuuta 2003 hakemuksen, jossa ne pyysivät, että EUSR:sta otettaisiin käyttöön varoja avustamaan Prestige-öljytankkerin uppoamisen aiheuttaman katastrofin vaatimien kiireellisten toimenpiteiden rahoitusta. Komission yksiköt pyysivät hakemukseen lisätietoja 11. maaliskuuta ja niitä saatiin 13. toukokuuta 2003. Espanjan viranomaiset toimittivat lisää asiakirjoja vielä 13. kesäkuuta. Asian kannalta merkityksellisiä ovat seuraavat seikat:

1. Hakemus esitettiin 10 viikon määräajan kuluessa siitä, kun ensimmäiset vahingot todettiin tapahtuneiksi 19. marraskuuta 2002.

2. Katastrofi ei ole luonteeltaan luonnonkatastrofi eikä se näin ollen kuulu EUSR:n pääsoveltamisalan piiriin. Espanjan viranomaiset ovat kuitenkin osoittaneet, että katastrofin erityisolosuhteet, erityisesti aiheutuneen tuhon laajuus ja luonne, epävarmuus siitä, milloin edelleen jatkuvaan saastumiseen löytyy ratkaisu, ja kyseiseen alueeseen kohdistuvat pitkäaikaiset haittavaikutukset ovat sellaiset, että EUSR:n varojen käyttöönotto vaikuttaa perustellulta.

3. Välittömien vahinkojen laajuudeksi esitetään 594 miljoonaa euroa. Summaa on korjattava, sillä se sisältää välillisiä vahinkoja/taloudellisia menetyksiä (140 miljoonaa euroa korvauksia kalataloudelle), mainontakustannuksia matkailun edistämiseksi (24,5 milj. euroa) sekä lainana myönnettyjä tukia (13,6 milj. euroa), joita ei voida pitää vahinkoina. Toisaalta pysyvän ratkaisun löytymisestä siihen, että laivan hylky saadaan tehtyä vaarattomaksi, arvioidaan aiheutuvan enintään 70 miljoonan euron kulut, ja tämä määrä olisi lisättävä välittömiin vahinkoihin. On otettava huomioon myös se, että osa välittömistä vahingoista katetaan öljyvahinkojen kansainvälisen korvausrahaston (IOPCF) maksuilla (katso jäljempänä 9 kohta). Komission yksiköt katsovat näin ollen, että välittömien vahinkojen määräksi olisi arvioitava 436 miljoonaa euroa.

4. Öljyvuoto aiheuttaa suurta vahinkoa luonnolle (laajuutta on vaikea määritellä rahallisesti) ja saastuttaa vaihtelevassa määrin Espanjan neljän pohjoisen autonomisen alueen koko rannikkoa (Galicia, Asturia, Kantabria ja Baskimaa) sekä eräitä saaria Atlantin valtameren rannikolla ja Atlanttiin laskevien Espanjan jokien suualueita. Prestige-tankkerin onnettomuuteen liittyy se erityispiirre, että niin kauan kuin hylkyä ei ole onnistuttu tekemään pysyvästi vaarattomaksi, on epävarmaa, milloin saastuminen todellisuudessa loppuu.

5. On vaikeaa todentaa objektiivisesti, täyttääkö Prestigen tapaus kaikki asetuksessa poikkeukselliselle alueelliselle luonnonkatastrofille asetetut arviointiperusteet. Koska saastumisen vaikutukset ovat kohdistuneet pääasiassa mereen ja rantoihin, on vaikea määritellä järkevästi asetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaista katastrofin koettelemaa aluetta ja todentaa, onko sillä ollut vaikutuksia huomattavaan väestönosaan alueella.

6. Toisaalta elinoloille ja talouden vakaudelle on todettu aiheutuvan vakavia ja pitkäaikaisia vaikutuksia rannikon lähellä sijaitsevalla alueella, jonne suuri osa neljän autonomisen alueen väestöstä on keskittynyt. Asiassa ilmenee kahden merkittävän tekijän yhteisvaikutus: vakavat ja pitkäaikaiset vaikutukset ympäristöön sekä onnettomuuden taloudelliset seuraukset, erityisesti kyseisten neljän autonomisen alueen kahdelle tärkeimmälle elinkeinoelämän alalle - kalataloudelle ja siihen liittyville elinkeinoille (vesiviljely, simpukoiden pyynti ja jalostus) sekä matkailulle. Vaikka kalatalouteen kohdistuvat kielteiset jälkiseuraukset vaikuttavat hyvin suureen osaan väestöä, erityisesti moniin rannikolla sijaitseviin pieniin kuntiin, matkailuala kärsii koko neljällä alueella, mihin suurena syynä on imagon menetys. Tämä koskee sekä suoraan matkailuelinkeinon harjoittajia (hotellit, leirintäalueet, maaseutumatkailu) että lukuisia matkailuun liittyviä aloja (baarit, ravintolat, diskot jne.). Näillä tekijöillä on vaikutusta koko talouteen, mutta myös suuren ihmisjoukon elinoloihin.

Espanjan viranomaisten arvioiden mukaan katastrofi on aiheuttanut suoraan työn tai tulojen menetyksen yli 330 000 kalataloudesta toimeentulonsa saavalle henkilölle sekä näiden perheenjäsenille. Matkailualalla vastaava määrä on yli 550 000 henkilöä. Kaiken kaikkiaan Espanjan viranomaiset odottavat katastrofin vaikuttavan yli 885 000 henkilöön ja taloudellisten tappioiden olevan mainituilla kahdella sektorilla yhteensä yli 1,2 miljardia euroa seuraavan kahden vuoden aikana.

On merkillepantavaa, että neljän autonomisen alueen rannikkokunnissa on lähes 2,8 miljoonaa asukasta. Kuuden suuren kaupungin (La Coruña, Vigo, Avilés, Gijón, Santander ja San Sebastian) ulkopuolella lukuisissa pikkukaupungeissa ja kylissä asuu noin 1,5 miljoonaa ihmistä, joiden toimeentulo riippuu hyvin pitkälle kahdesta edellä mainitusta sektorista.

7. Katastrofin kohteena olevaa aluetta ei voida pitää syrjäisenä tai eristyneenä. Espanjan viranomaiset ovat kuitenkin osoittaneet, että Prestigen onnettomuudesta on aiheutunut kyseiselle alueelle niin suuria haittavaikutuksia ja vaikeuksia, että EUSR:n varojen käyttöönotto vaikuttaa perustellulta.

8. EUSR-asetuksen 3 artiklan 2 kohdan mukaan tukikelpoisten ensisijaisten hätätoimien kustannuksiksi on arvioitu 416 miljoonaa euroa. Tämä summa liittyy lähes kokonaan puhdistustoimintaan ja öljyn keräykseen rannoilta ja mereltä sekä öljylautan käsittelyyn.

9. Kokonaisvahinkojen korvaamiseksi on määritelty muitakin yhteisön rahoituslähteitä nykyisistä rahoitusvälineistä, erityisesti rakenne- ja koheesiorahastoista, ja niistä odotetaan saatavan käyttöön yhteensä noin 400 miljoonaa euroa seuraavasti: EAKR enintään 170 miljoonaa euroa; summa sisältää INTERREG-aloitteesta saatavia varoja, jotka on osoitettu hylyn vaarattomaksi tekemiseen tähtäävään pysyvään ratkaisuun, ESR 10,1 miljoonaa euroa, koheesiorahasto 91,1 miljoonaa euroa, KOR enintään 140 miljoonaa euroa ja 30 miljoonaa euroa korvauksia kalastajille ja vesiviljelyn harjoittajille budjettikohdasta B2-200 (Marokon kalastussopimuksen alaisina olleiden alusten ja kalastajien toimintasuunnan muuttamisen edistämiseen tarkoitetut toimenpiteet).

10. Öljyvahinkojen kansainvälisen korvausrahaston (IOPCF) osuuden odotetaan olevan 150 miljoonaa euroa. Näistä korvauksista katetaan edellä 7 kohdassa mainituista tukikelpoisista kustannuksista todennäköisesti 50-64 miljoonaa euroa. On otettava huomioon, että öljyvahinkojen kansainvälisestä korvausrahastosta (IOPCF) myönnettävät korvaukset ovat nykyään erittäin vähäisiä. Tällä hetkellä käytettävissä olevien korvausvarojen viisinkertainen korotus - noin 910 miljoonaan euroon - tulee voimaan vuonna 2004, mutta varoja ei käytetä tämänhetkisiä suuronnettomuuksia koskeviin korvausvaatimuksiin.

Edellä esitetyistä syistä komissio on tullut siihen tulokseen, että tässä nimenomaisessa tapauksessa asetusta olisi sovellettava, kun otetaan huomioon katastrofin poikkeuksellinen luonne ja olosuhteet ja sen selkeästi osoitetut kielteiset seuraukset. Näin ollen solidaarisuusrahaston varojen käyttöönotto on perusteltua.

Molisen ja apulian maanjäristys

Komissio sai 13. tammikuuta 2003 hakemuksen, jossa pyydettiin EUSR:n varojen käyttöönottoa avustamaan Molisen ja Apulian alueiden osia koetelleiden erinäisten maanjäristysten vuoksi tarvittavien kiireellisten toimenpiteiden rahoitusta. Komission yksiköt pyysivät hakemukseen lisätietoja 11. maaliskuuta ja niitä saatiin 2. toukokuuta 2003. Viimeiset selvennykset saatiin 19. kesäkuuta 2003 pidetyssä kokouksessa. Asian kannalta merkityksellisiä ovat seuraavat seikat:

1. Katastrofi alkoi 31. lokakuuta 2002. Hakemus esitettiin EUSR-asetuksen voimaantuloa seuranneiden kahden kuukauden määräajan kuluessa ja näin ollen asetuksen 13 artiklassa säädetyn takautuvan määräajan kuluessa.

2. Katastrofi on luonteeltaan luonnonkatastrofi ja näin ollen se kuuluu EUSR:n pääsoveltamisalan piiriin.

3. Välittömien vahinkojen laajuudeksi arvioidaan 1 558 miljoonaa euroa.

4. Katastrofin kohteeksi joutunut alue on määritelty tarkasti: se koskee 65 kuntaa Campobasson alueella Molisessa ja 14 kuntaa Foggian alueella Apuliassa. Edellä mainitut tuhot ovat tapahtuneet pelkästään katastrofin kohteeksi määritellyllä alueella.

Katastrofialueen asukasmäärä on 243 000 henkilöä, josta suurimmalle osalle on aiheutunut välittömiä vaikutuksia.

5. Vaikka EUSR:n varojen käyttöönotto ei yleensä vaikuta perustellulta tapauksissa, joissa alueelliset katastrofit vaikuttavat suuruudeltaan vähämerkityksisiin maantieteellisiin alueisiin tai väestömääriin, tätä näkökohtaa olisi arvioitava tapauskohtaisesti ottaen huomioon myös tuhojen suhteellinen suuruus ja sen jälkiseurausten vakavuus. Nyt käsiteltävänä olevassa tapauksessa välittömien tuhojen merkittävä laajuus sekä alueen melko eristynyt sijainti oikeuttavat päättelemään, että merkitys on huomattava.

6. Elinoloihin ja talouden vakauteen on todettu kohdistuvan vakavia ja pitkäaikaisia vaikutuksia: eräässä tutkimuksessa osoitetaan, että lukuisille julkisille ja yksityisille rakennuksille kuten maatiloille ja infrastruktuurille aiheutuneet vahingot aiheuttava alueelle huomattavia haittoja, kun tuotanto ja kauppa ovat pysähtyneet, ja aiheuttavat vakavaa ja pitkäaikaista vahinkoa alueen taloudelle. Rakennuksista yli 20 prosenttia on julistettu asumiskelvottomiksi, joten lähes 12 000 ihmistä on jouduttu sijoittamaan tilapäisasuntoihin.

7. Kuten edellä 5 kohdassa todettiin, alue on melko eristynyt, vaikka sitä ei voidakaan pitää syrjäisenä. Italian viranomaiset ovat osoittaneet, että maanjäristyksen vaikutukset kyseiseen alueeseen, joka jo ennen maanjäristystäkin oli erityisen heikossa asemassa ja sosiaalisesti hajanainen, ovat olleet niin vakavia, että EUSR:n varojen käyttöönotto vaikuttaa perustellulta.

8. EUSR-asetuksen 3 artiklan 2 kohdan mukaan tukikelpoisten ensisijaisten hätätoimien kustannuksiksi on arvioitu 248 miljoonaa euroa ja ne on jaoteltu ryhmiin toimintojen mukaan. Italian viranomaiset ovat vahvistaneet, että nämä kustannukset liittyvät ainoastaan katastrofin kohteeksi joutuneeseen alueeseen.

9. Myös katastrofin kohteena ollutta aluetta koskevasta rakennerahasto-ohjelmasta voidaan periaatteessa myöntää varoja erityisesti taloudellisen toiminnan elvyttämiseen ja julkisen infrastruktuurin kärsimien tuhojen korjaamiseen. Tähän käyttötarkoitukseen ei ole kuitenkaan vielä osoitettu mitään tiettyä summaa.

10. Edellä 8 kohdassa mainittujen tukikelpoisten tuhojen korvaamiseen ei saada mitään korvauksia vakuutuksista.

Edellä esitetyistä syistä komissio on päättänyt hyväksyä Italian esittämän hakemuksen.

Etna-tulivuoren purkautuminen

Komissio sai 13. tammikuuta 2003 hakemuksen, jossa pyydettiin EUSR:n varojen käyttöönottoa avustamaan Etna-tulivuoren purkautumisen ja sitä seuranneiden maanjäristysten sekä useiden kuukausien ajan jatkuneen tuhkasateen vuoksi tarvittavien kiireellisten toimenpiteiden rahoitusta. Komission yksiköt pyysivät hakemukseen lisätietoja 11. maaliskuuta ja niitä saatiin 7. toukokuuta 2003. Viimeiset selvennykset saatiin 19. kesäkuuta 2003 pidetyssä kokouksessa. Asian kannalta merkityksellisiä ovat seuraavat seikat:

1. Katastrofi alkoi 26. lokakuuta 2002. Hakemus esitettiin EUSR-asetuksen voimaantuloa seuranneiden kahden kuukauden määräajan kuluessa ja näin ollen asetuksen 13 artiklassa säädetyn takautuvan määräajan kuluessa.

2. Katastrofi on luonteeltaan luonnonkatastrofi ja näin ollen se kuuluu EUSR:n pääsoveltamisalan piiriin.

3. Välittömien vahinkojen laajuus on hakemuksessa 962 miljoonaa euroa. Summaa on korjattava, sillä se sisältää välillisiä vahinkoja ("menetetty taloudellinen toiminta", 113 milj. euroa). Komission yksiköt katsovat näin ollen, että kokonaisvahinkojen määräksi olisi arvioitava 849 miljoonaa euroa.

4. Katastrofin kohteeksi joutuneeksi alueeksi on määritelty Catanian alue. Edellä mainitut tuhot ovat tapahtuneet pelkästään katastrofin kohteeksi määritellyllä alueella.

5. Katastrofialueen asukasmäärä on 1 069 000 henkilöä, josta 920 000:lle (86 %) on aiheutunut välittömiä vaikutuksia. Katastrofin kohteeksi joutuneen alueen määrittely on seurausta useista tekijöistä: myrkyllistä vulkaanista tuhkaa on satanut 45:ssä Catanian 55 kunnasta, mikä merkitsee suurta vaaraa kansanterveydelle. Maanjäristysten ja laavan aiheuttamia vakavia tuhoja todettiin 14 kunnassa ja niiden vaikutukset kohdistuvat 160 000 ihmiseen, kun 3 000 asuntoa ja lukuisat julkiset rakennukset eivät enää ole turvallisia käyttää. Yksityisomaisuudelle, julkisille rakennuksille ja infrastruktuurille aiheutuneiden tuhojen laajuus arvioidaan 590 miljoonaksi euroksi.

6. Alueen elinoloihin ja talouden vakauteen kohdistuvat vakavat ja pitkäaikaiset vaikutukset johtuvat i) tulivuoren toiminnan ja maan tärähtelyn jatkumisesta usean kuukauden ajan ja ii) työmäärästä, joka vaaditaan tuhojen korjaamiseksi (arvioitu yli kahdeksi vuodeksi) ja tuhkalle altistumisen terveysvaikutusten arvioimiseksi. Catanian alue on Palermon alueen jälkeen toiseksi tärkein alue Sisilian talouden kannalta (osuus 21 %). Ennakoidulla 3 miljardin euron menetyksellä on sen vuoksi heijastusvaikutuksia koko Sisilian talouteen. Catanian alueen pääelinkeinon maatalouden palveluksessa työskentelee yli 30 000 henkilöä; alan menetyksiksi arvioidaan 50 prosenttia kuluvana satokautena. Taloudellisen toiminnan yleinen hiljeneminen on 35 prosentin luokkaa ja saaren talouden kannalta elintärkeät matkavaraukset ovat laskeneet jopa 80 prosenttia. Catanian lentokentän sulkemista tai vain vähäistä toimintaa pidetään erityisen vahingollisena, sillä lentokentän vaikutusalue ulottuu kolmeen miljoonaan henkilöön ja sen kautta kulkee vuosittain yleensä yli neljä miljoonaa matkustajaa, joten se on koko Itä-Sisilian henkilö- ja tavaraliikenteen keskus.

7. Catanian alue kuuluu Sisiliaan, jonka elinolosuhteille ja taloudelle luonteenomaista ovat sen saariasema ja etäinen sijainti, vähäiset liikenneyhteydet ja osittainen eristyneisyys Italian talouden keskuksista. Lisäksi se on riippuvainen naapurialueista ja mantereesta. Näiden tekijöiden vuoksi Sisilian talous on erityisen haavoittuva.

8. EUSR-asetuksen 3 artiklan 2 kohdan mukaan tukikelpoisten ensisijaisten hätätoimien kustannuksiksi on arvioitu 204 miljoonaa euroa ja ne on jaoteltu ryhmiin toimintojen mukaan. Italian viranomaiset ovat vahvistaneet, että nämä kustannukset liittyvät ainoastaan katastrofin kohteena olevaan alueeseen.

9. Myös katastrofin kohteena ollutta aluetta koskevasta rakennerahasto-ohjelmasta voidaan periaatteessa myöntää varoja erityisesti taloudellisen toiminnan elvyttämiseen ja julkisen infrastruktuurin kärsimien tuhojen korjaamiseen. Tähän käyttötarkoitukseen ei ole kuitenkaan vielä osoitettu mitään tiettyä summaa.

10. Edellä 8 kohdassa kuvattujen tukikelpoisten tuhojen korvaamiseen ei saada mitään korvauksia vakuutuksista, sillä markkinoilta ei ole yleensä edes saatavissa vakuutuksia tulivuoren toiminnasta aiheutuneiden tuhojen varalta.

Edellä esitetyistä syistä komissio esittää, että Italian esittämä hakemus hyväksytään ja EUSR:n varoja otetaan käyttöön.

Rahoitus

Poikkeuksellisiin alueellisiin katastrofeihin on käytettävissä vuosittain 75 miljoonaa euroa (vrt. EUSR-asetuksen 4 artiklan 2 kohta). Tämä merkitsee sitä, että ennen 1. lokakuuta voidaan myöntää enintään 56,250 miljoonaa euroa. Poikkeuksellisten alueellisten katastrofien aiheuttamiin tuhoihin myönnettävä avustusosuus on 2,5 prosenttia välittömistä kokonaistuhoista. Hakemusten oikeudenmukaisen käsittelyn varmistamiseksi ehdotetaan, että sovelletaan tätä tasoa, minkä jälkeen avustuksia alennetaan suhteellisesti asetuksessa 1. lokakuuta mennessä myönnettäville avustusosuuksille määriteltyjen rajojen noudattamiseksi.

EUSR:stä ehdotetaan myönnettävän tukea seuraavasti:

>TAULUKON PAIKKA>

Näiden korvausten jälkeen Euroopan unionin solidaarisuusrahaston varoista 25 prosenttia jää käytettäväksi vuoden viimeisen neljänneksen aikana.

Tarvittavat maksumäärärahat saadaan käyttöön muista budjettikohdista tehtävällä määrärahasiirrolla, josta komissio tekee aikanaan ehdotuksen budjettivallan käyttäjälle.

R

>TAULUKON PAIKKA>

AHOITUSNÄKYMIEN OTSAKKEIDEN MUKAAN JAOTELTU YHTEENVETOTAULUKKO

TULO- JA MENOTAULUKKO PÄÄLUOKITTAIN

Pääluokka III - Komissio

OSA B

>TAULUKON PAIKKA>

ALALUOKKA B2 - RAKENTEELLISET TUKITOIMET, RAKENTEELLISET JA YHTENÄISYYTEEN LIITTYVÄT MENOT, MUUT MAATALOUS- JA ALUETOIMET, LIIKENNE JA KALASTUS

OSASTO B2-4 -- EUROOPAN UNIONIN SOLIDAARISUUSRAHASTO - JÄSENVALTIOT

>TAULUKON PAIKKA>

OSASTO B2-4 -- Euroopan unionin solidaarisuusrahasto - jäsenvaltiot

Alamomentti B2-4 0 0 -- Euroopan unionin solidaarisuusrahasto - jäsenvaltiot

>TAULUKON PAIKKA>

Momentti on tarkoitettu määrärahoille, jotka otetaan käyttöön Euroopan unionin solidaarisuusrahastosta.