Ehdotus neuvoston päätökseksi Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Korean tasavallan kauppaa ja yhteistyötä koskevan puitesopimuksen tekemisestä /* KOM/96/0141 lopull. - CNS 96/0098 */



Virallinen lehti nro C 188 , 28/06/1996 s. 0011



Ehdotus neuvoston päätökseksi Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Korean tasavallan kauppaa ja yhteistyötä koskevan puitesopimuksen tekemisestä (96/C 188/11) KOM(96) 141 lopull. - 96/0098(CNS) (Komission esittämä 9 päivänä huhtikuuta 1996) EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 73 c artiklan 2 kohdan, 75 artiklan, 84 artiklan 2 kohdan, 113 ja 235 artiklan yhdessä 228 artiklan 2 kohdan ensimmäisen virkkeen ja 3 kohdan ensimmäisen alakohdan kanssa, ottaa huomioon komission ehdotuksen, ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon, kuultuaan talous- ja sosiaalikomiteaa asiasta, sekä katsoo, että Euroopan yhteisön olisi hyväksyttävä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Korean tasavallan kauppaa ja yhteistyötä koskeva puitesopimus, ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA: 1 artikla Hyväksytään Euroopan yhteisön puolesta Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Korean tasavallan kauppaa ja yhteistyötä koskeva puitesopimus. Sopimuksen teksti on tämän päätöksen liitteenä. 2 artikla Komissio edustaa jäsenvaltioiden edustajien avustamana Euroopan yhteisöä kauppaa ja yhteistyötä koskevan puitesopimuksen 19 artiklan 3 kohdassa määrätyssä sekakomiteassa. 3 artikla Neuvoston puheenjohtaja antaa sopimuksen 21 artiklassa määrätyn ilmoituksen Euroopan yhteisön puolesta. 4 artikla Tämä päätös julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Korean tasavallan PUITESOPIMUS kaupasta ja yhteistyöstä EUROOPAN YHTEISÖ, ja BELGIAN KUNINGASKUNTA, TANSKAN KUNINGASKUNTA, SAKSAN LIITTOTASAVALTA, HELLEENIEN TASAVALTA, ESPANJAN KUNINGASKUNTA, RANSKAN TASAVALTA, IRLANTI, ITALIAN TASAVALTA, LUXEMBURGIN SUURHERTTUAKUNTA, ALANKOMAIDEN KUNINGASKUNTA, ITÄVALLAN TASAVALTA, PORTUGALIN TASAVALTA, SUOMEN TASAVALTA, RUOTSIN TASAVALTA, ISON-BRITANNIAN JA POHJOIS-IRLANNIN YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA, Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja Euroopan unionista tehdyn sopimuksen sopimuspuolet, jäljempänä `jäsenvaltiot` ja KOREAN TASAVALTA, jotka OTTAVAT HUOMIOON Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Korean tasavallan väliset perinteiset ystävyyssiteet, VAHVISTAVAT UUDELLEEN sopimuspuolten sitoutumisen noudattamaan kansanvallan periaatteita ja perusluonteisia ihmisoikeuksia ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen mukaisesti, VAHVISTAVAT haluavansa aloittaa yhteisiin arvoihin ja pyrkimyksiin perustuvan säännöllisen poliittisen vuoropuhelun Euroopan unionin ja Korean tasavallan välillä, TUNNUSTAVAT, että kauppaa ja tulleja koskevalla yleissopimuksella (GATT) on tärkeä merkitys yleisesti kansainvälisen kaupan ja erityisesti kahdenvälisen kaupan edistämisessä ja että sekä Euroopan yhteisö että Korean tasavalta ovat samalla tavoin sitoutuneet yleissopimuksen perustana olevien vapaan kaupan ja markkinatalouden periaatteiden noudattamiseen, VAHVISTAVAT UUDELLEEN, että sekä Euroopan yhteisö ja sen jäsenvaltiot että Korean tasavalta ovat sitoutuneet panemaan Maailman kauppajärjestön perustamissopimuksen ratifioinnista johtuvat sitoumuksensa täytäntöön, OTTAVAT HUOMIOON, tarpeen pyrkiä panemaan GATTin Uruguayn kierroksen tulokset kokonaisuudessaan täytäntöön ja tarpeen soveltaa kansainvälisen kaupan sääntöjä avoimella ja syrjimättömällä tavalla, TUNNUSTAVAT tärkeyden lujittaa sopimuspuolten välistä suhdetta yhteistyönsä lisäämiseksi ja yhteisen tahdon lujittaa, syventää ja monipuolistaa suhteitaan yhteisen edun mukaisilla aloilla tasapuolisella, syrjimättömällä, luonnollista ympäristöä kunnioittavalla ja yhteisen edun huomioon ottavalla tavalla, HALUAVAT luoda suotuisat edellytykset kaupan kestävälle kasvulle ja monipuolistamiselle sekä taloudelliselle yhteistyölle yhteisen edun eri alueilla, USKOVAT, että on sopimuspuolten edun mukaista virallistaa suhteet ja aloittaa sopimuspuolten välinen taloudellinen yhteistyö, koska se edistää kaupan ja sijoitustoiminnan kehitystä, OVAT TIETOISIA tärkeydestä helpottaa suoraan asianomaisten henkilöiden ja yhteisöjen, erityisesti taloudellisten toimijoiden ja niitä edustavien järjestöjen osallistumista yhteistyöhön, ja OVAT PÄÄTTÄNEET tehdä seuraavan sopimuksen ja ovat tätä varten nimenneet täysivaltaisiksi edustajikseen: EUROOPAN YHTEISÖ: BELGIAN KUNINGASKUNTA: TANSKAN KUNINGASKUNTA: SAKSAN LIITTOTASAVALTA: HELLEENIEN TASAVALTA: ESPANJAN KUNINGASKUNTA: RANSKAN TASAVALTA: IRLANTI: ITALIAN TASAVALTA: LUXEMBURGIN SUURHERTTUAKUNTA: ALANKOMAIDEN KUNINGASKUNTA: ITÄVALLAN TASAVALTA: PORTUGALIN TASAVALTA: SUOMEN TASAVALTA: RUOTSIN TASAVALTA: ISON-BRITANNIAN JA POHJOIS-IRLANNIN YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA: KOREAN TASAVALTA: JOTKA vaihdettuaan oikeiksi ja asianmukaisiksi todetut valtakirjansa OVAT SOPINEET SEURAAVAA: 1 artikla Yhteistyön perusta Sopimuspuolten kansalliset ja kansainväliset politiikat perustuvat ihmisoikeuksien yleismaailmallisessa julistuksessa määriteltyjen kansanvallan periaatteiden ja ihmisoikeuksien kunnioittamiseen, joka on olennainen osa tätä sopimusta. 2 artikla Yhteistyön tavoitteet Yhteistyönsä lisäämiseksi sopimuspuolet sitoutuvat edistämään keskinäisten taloudellisten suhteittensa kehittämistä. Niiden toimet koskevat erityisesti seuraavaa: a) kaupallisen yhteistyön lisääminen ja vahvistaminen sekä kaupan monipuolistaminen yhteisen edun mukaisesti; b) taloudellisen yhteistyön aloittaminen yhteisen edun mukaisilla aloilla, tieteellinen ja tekninen yhteistyö sekä teollinen yhteistyö mukaan lukien; c) yritysten välisen yhteistyön parantaminen helpottamalla molemminpuolista sijoitustoimintaa ja edistämällä parempaa keskinäistä yhteisymmärrystä. 3 artikla Poliittinen vuoropuhelu Yhteisiin arvoihin ja pyrkimyksiin perustuva säännöllinen poliittinen vuoropuhelu aloitetaan Euroopan unionin ja Korean tasavallan välillä. Vuoropuhelussa noudatetaan Euroopan unionin ja Korean tasavallan asiasta antamassa yhteisessä julistuksessa sovittuja menettelyjä. 4 artikla Suosituimmuuskohtelu Sopimuspuolet sitoutuvat myöntämään toisilleen suosituimmuuskohtelun Maailman kauppajärjestön mukaisten oikeuksiensa ja velvollisuuksiensa mukaisesti. 5 artikla Yhteistyö kaupan alalla 1. Sopimuspuolet sitoutuvat edistämään keskinäisen kauppavaihdon kehitystä ja monipuolistamista mahdollisimman paljon yhteisen edun mukaisesti. Sopimuspuolet sitoutuvat parantamaan markkinoillepääsyn edellytyksiä. Ne varmistavat, että sovellettuja suosituimmuustulleja otetaan käyttöön ottaen huomioon eri tekijät, toisen sopimuspuolen kotimaan markkinatilanne ja toisen sopimuspuolen vientiä koskevat edut mukaan lukien. Ne sitoutuvat toimimaan kaupan esteiden poistamiseksi erityisesti poistamalla nopeasti tullien ulkopuoliset esteet ja toteuttamalla avoimuutta lisääviä toimenpiteitä ottaen huomioon kansainvälisten järjestöjen tällä alalla toteuttamat toimet. 2. Sopimuspuolet ryhtyvät harjoittamaan politiikkaa, jonka tavoitteena on a) monenvälinen ja kahdenvälinen yhteistyö molempien sopimuspuolten etuja koskevien, kaupan kehitykseen liittyvien asioiden, WTO:n tulevat menettelyt mukaan lukien, käsittelemiseksi. Tämän vuoksi ne toimivat yhteistyössä kansainvälisellä tasolla ja kahdenvälisesti yhteisen edun mukaisten kauppaan liittyvien ongelmien ratkaisemiseksi; b) taloudellisten toimijoiden välisen tietojen vaihdon ja yritysten välisen teollisen yhteistyön edistäminen olemassa olevien kauppavirtojen monipuolistamiseksi ja lisäämiseksi; c) kaupan kehityksen edistämiseen soveltuvien toimenpiteiden tarkastelu ja suosittaminen; d) Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Korean tasavallan toimivaltaisten tulliviranomaisten yhteistyön helpottaminen; e) teollisuus-, maatalous-, ja kalastustuotteiden markkinoillepääsyn helpottaminen; f) palveluiden, kuten rahoitus- ja televiestintäpalveluiden, markkinoillepääsyn parantaminen; g) standardien ja teknisten määräysten alalla tapahtuvan yhteistyön lujittaminen, h) henkisen, teollisen ja kaupallisen omaisuuden tehokas suojeleminen; i) kauppaan ja sijoitustoimintaan liittyvien vierailujen järjestäminen; j) yleisten ja yhden teollisuuden alan kaupallisten messujen järjestäminen. 3. Sopimuspuolet edistävät taloudellisessa toiminnassa rehellistä kilpailua panemalla asiaa koskevat lakinsa ja säännöksensä täydellisesti täytäntöön. 4. Sopimuspuolet takaavat osallistumisen hankintasopimuksiin syrjimättömällä ja molemminpuolisella tavalla WTO:n julkisia hankintoja koskevasta sopimuksesta johtuvien velvollisuuksiensa mukaisesti. Ne jatkavat neuvottelujaan asianomaisten hankintamarkkinoidensa avaamiseksi edelleen molemminpuolisesti muilla aloilla, kuten televiestintähankintojen alalla. 6 artikla Maatalous ja kalastus 1. Sopimuspuolet edistävät yhteistyötä maatalouden ja kalastuksen aloilla puutarha- ja meriviljely mukaan lukien. Maatalous- ja kalastuspolitiikoistaan käytyjen neuvottelujen perusteella sopimuspuolet tarkastelevat a) mahdollisuuksia lisätä maatalous- ja kalastustuotteiden kauppaa; b) terveys- ja kasvinsuojelutoimenpiteiden sekä ympäristöön liittyvien toimenpiteiden vaikutusta kauppaan; c) maatalouden ja maaseutuympäristön välisiä yhteyksiä; d) maatalouden ja kalastuksen aloilla, puutarha- ja meriviljely mukaan lukien, tapahtuvaa tutkimustoimintaa. 2. Tämän artiklan 1 kohdan määräyksiä sovelletaan tarvittaessa asiaa koskevan maatalouden jalostusteollisuuden tuotteisiin ja palveluihin. 3. Sopimuspuolet sitoutuvat noudattamaan terveys- ja kasvinsuojelutoimia koskevan WTO:n sopimuksen määräyksiä ja suostuvat aloittamaan neuvottelut jommankumman sopimuspuolen pyynnöstä keskustellakseen ehdotuksista, joita toinen sopimuspuoli tekee terveys- ja kasvinsuojelutoimien soveltamisesta ja yhdenmukaistamisesta, ottaen huomioon standardit, joista on sovittu muissa kansainvälisissä järjestöissä, kuten Maailman eläintautijärjestössä (OIE), kansainvälisessä kasviensuojelukokouksessa (IPPC) ja Codex Alimentariuksessa. 7 artikla Merikuljetukset 1. Sopimuspuolet sitoutuvat pyrkimään tavoitteeseen rajoittamattomasta pääsystä kansainvälisille meriliikennemarkkinoille ja meriliikenteeseen, jotka perustuvat kaupallisen perustein tapahtuvaan rehelliseen kilpailuun tämän artiklan määräysten mukaisesti. a) Edellä olevat määräykset eivät estä soveltamasta oikeuksia ja velvollisuuksia, jotka johtuvat linjakonferenssien käyttäytymissääntöjä koskevasta Yhdistyneiden Kansakuntien yleissopimuksesta, sellaisena kuin se on voimassa yhden tai useamman tämän sopimuksen sopimuspuolen osalta. Linjakonferenssien ulkopuoliset linjavarustamot voivat kilpailla konferenssin kanssa, jos ne noudattavat kaupallisin perustein tapahtuvan rehellisen kilpailun periaatetta. b) Sopimuspuolet vahvistavat sitoumuksensa luoda oikeudenmukainen ja kilpailua suosiva ympäristö kuivan ja nestemäisen irtolastin liikenteelle. Tämän sitoumuksen vuoksi Korean tasavalta toteuttaa tarvittavat toimenpiteet poistaakseen Etelä-Korean lipun alla purjehtiville aluksille osoitettujen irtolastien olemassa olevat lastivaraukset vaiheittain 31 päivänä joulukuuta 1988 päättyvän siirtymävaiheen aikana. 2. Edellä 1 kohdassa tarkoitetun tavoitteen saavuttamiseksi sopimuspuolet a) pidättäytyvät sisällyttämästä lastinjakolausekkeita kolmansien maiden kanssa kuivasta ja nestemäisestä irtolastista sekä linjaliikenteestä tulevaisuudessa tehtäviin kahdenvälisiin sopimuksiin, lukuun ottamatta linjaliikenteen osalta poikkeustapauksia, joissa tämän sopimuksen jonkin sopimuspuolen varustamoilla ei muuten olisi tosiasiallista mahdollisuutta osallistua asianomaisesta kolmannesta maasta lähtöisin olevaan ja sinne suuntautuvaan kauppaan; b) pidättäytyvät tämän sopimuksen tultua voimaan toteuttamasta hallinnollisia, teknisiä ja lainsäädännöllisiä toimenpiteitä, jotka saattaisivat kohdella eri tavalla niiden omia kansalaisia tai yrityksiä ja toisen sopimuspuolen kansalaisia ja yrityksiä kansainvälisiin merikuljetuksiin liittyvässä palvelujen tarjonnassa; c) sitoutuvat olemaan soveltamatta toisen sopimuspuolen kansalaisten tai yritysten liikennöimiin aluksiin huonompaa kohtelua kuin sopimuspuoli soveltaa omiin aluksiinsa, kun on kyse oikeudesta käyttää kansainväliselle kaupalle avoinna olevia satamia, satamien infrastruktuuria ja apupalveluita tai kun on kyse näihin toimintoihin liittyvistä maksuista, tullipalveluista sekä ankkuripaikan ja lastaus- sekä purkauspalveluiden tarjoamisesta. 3. Tässä artiklassa pääsyllä kansainvälisille meriliikennemarkkinoille tarkoitetaan muun muassa kunkin sopimuspuolen kansainvälisten merikuljetusten tarjoajien oikeutta järjestää ovelta ovelle -kuljetuspalveluja, joihin liittyy merikuljetusosuus, ja tätä varten oikeutta tehdä sopimus suoraan muiden kuin merikuljetuksiin käytettävien kuljetusvälineiden paikallisten tarjoajien kanssa toisen sopimuspuolen alueella rajoittamatta kyseisillä kuljetusvälineillä tapahtuvien tavaroiden ja henkilöiden kuljetuksista määrättyjen voimassa olevien kansallisten rajoitusten soveltamista. 4. Tämän artiklan määräyksiä sovelletaan Euroopan yhteisön yrityksiin ja Korean tasavallan yrityksiin. Tätä artiklaa sovelletaan myös varustamoihin, jotka ovat sijoittautuneet Euroopan yhteisön tai Korean tasavallan alueen ulkopuolelle, mutta joissa määräysvaltaa käyttävät Euroopan yhteisön jonkin jäsenvaltion tai Korean tasavallan kansalaiset, jos kyseisten varustamojen alukset on rekisteröity kyseisessä jäsenvaltiossa tai Korean tasavallassa asianomaisen lainsäädännön mukaisesti. 5. Laiva-asioimiston toiminnan aloittamisesta Euroopan yhteisössä ja Korean tasavallassa sovitaan tarvittaessa erityisillä sopimuksilla. 8 artikla Laivanrakennus 1. Sopimuspuolet toimivat yhteistyössä laivanrakennusalalla edistääkseen rehellisiä ja kilpailua suosivia markkinaedellytyksiä, ja ne ottavat huomioon vakavan rakenteellisen kysynnän ja tarjonnan epätasapainon sekä markkinasuuntauksen, joka heikentää laivanrakennusteollisuuden tilannetta. Näistä syistä sopimuspuolet eivät toteuta laivanrakennusta koskevan OECD:n sopimuksen mukaisesti mitään sellaisia toimenpiteitä tai toimia laivanrakennusteollisuutensa tukemiseksi, jotka voisivat vääristää kilpailua tai sallia niiden laivanrakennusteollisuuden välttyvän vaikealta tilanteelta tulevaisuudessa. 2. Sopimuspuolet ryhtyvät neuvottelemaan jommankumman sopimuspuolen pyynnöstä laivanrakennusta koskevan OECD:n sopimuksen täytäntöönpanosta, alusten ja laivanrakennuksen maailmanmarkkinoiden kehitystä koskevien tietojen vaihdosta ja mistä tahansa tämän alan ongelmasta. Laivanrakennusteollisuuden edustajia voidaan pyytää osallistumaan tarkkailijoina kyseisiin neuvotteluihin sopimuspuolten suostumuksesta. 9 artikla Henkisen, teollisen ja kaupallisen pääoman suojelu 1. Sopimuspuolet sitoutuvat varmistamaan, että henkisen, teollisen ja kaupallisen omaisuuden oikeuksia, niiden täytäntöön panemiseksi tarvittavat tehokkaat välineet mukaan lukien, suojellaan tehokkaasti. 2. Sopimuspuolet panevat WTO:n sopimuksen teollis- ja tekijänoikeuksien kauppaan liittyvistä näkökohdista täytäntöön viimeistään 1 päivänä heinäkuuta 1996 (1). 3. Sopimuspuolet vahvistavat monenvälisten yleissopimusten velvollisuuksien tärkeyden henkisen omaisuuden oikeuksien suojelemiseksi. Sopimuspuolet pyrkivät tekemään mahdollisimman nopeasti liitteessä luetellut yleissopimukset, joissa ne eivät vielä ole sopimuspuolina. 10 artikla Tekniset määräykset, standardit ja vaatimustenmukaisuuden arviointi 1. Rajoittamatta sopimuspuolten kansainvälisten velvollisuuksien soveltamista sopimuspuolet edistävät kansainvälisesti hyväksyttyjen standardien ja vaatimustenmukaisuuden arviointijärjestelmien käyttöä velvollisuuksiensa ja lakiensa mukaisesti. Tätä varten erityistä huomiota kiinnitetään seuraaviin seikkoihin: a) tietojen ja teknisten asiantuntijoiden vaihto standardoinnin, hyväksynnän, metrologian ja varmentamisen aloilla sekä yhteinen tutkimustoiminta tarvittaessa; b) asianomaisten toimielinten ja laitosten välisen vaihdon ja yhteyksien edistäminen; c) alakohtainen yhteistyö; d) laadunvalvontatoimiin liittyvä yhteistyö; e) teknisten määräysten alalla tapahtuvan yhteistyön lujittaminen erityisesti tekemällä sopimus vaatimustenmukaisuuden arviointitulosten keskinäisestä hyväksymisestä kaupan helpottamiseksi ja sen kehitykselle haitallisten häiriöiden välttämiseksi; f) osallistuminen ja yhteistyö asiaa koskevien kansainvälisten sopimusten mukaisesti yhdenmukaistettujen standardien käyttöönoton edistämiseksi. 2. Sopimuspuolet varmistavat, että standardit ja vaatimustenmukaisuuden arviointitoimet eivät luo tarpeettomia esteitä kaupalle. 11 artikla Neuvottelut 1. Sopimuspuolet edistävät kaupan toimenpiteitä koskevien tietojen vaihtoa. Kumpikin sopimuspuoli sitoutuu ilmoittamaan toiselle ajoissa sellaisten toimenpiteiden soveltamisesta, joilla muutetaan tuontiin sovellettavia suosituimmuustulleja, jotka vaikuttavat toisen sopimuspuolen vientiin. Kumpi tahansa sopimuspuoli voi pyytää kaupan toimenpiteitä koskevien neuvottelujen pitämistä. Jos kyseinen pyyntö esitetään, neuvottelut pidetään mahdollisimman pian keskinäisesti tyydyttävän ja rakentavan ratkaisun saavuttamiseksi mahdollisimman nopeasti. 2. Kumpikin sopimuspuoli ilmoittaa toiselle sopimuspuolelle sen tuotteiden polkumyynnin vastaisten menettelyjen aloittamisesta. Noudattaen täydellisesti polkumyynnin ja vientituen vastaisista toimenpiteistä tehtyjä WTO:n sopimuksia sopimuspuolet ottavat myönteisesti huomioon jommankumman sopimuspuolen polkumyynnin ja vientituen vastaisista toimenpiteistä esittämät kannat ja tarjoavat riittävän mahdollisuuden niitä koskeviin neuvotteluihin. 3. Sopimuspuolet neuvottelevat keskenään tämän sopimuksen täytäntöönpanosta aiheutuvista erimielisyyksistä. Jos jompikumpi sopimuspuoli pyytää kyseisiä neuvotteluja, ne käydään mahdollisimman pian. Pyynnön esittävä sopimuspuoli toimittaa toiselle sopimuspuolelle kaikki tilanteen yksityiskohtaisen tarkastelun edellyttämät tiedot. Kyseisillä neuvotteluilla pyritään ratkaisemaan kauppaa koskevat erimielisyydet mahdollisimman nopeasti. 4. Tämän artiklan määräykset eivät estä millään tavoin kunkin sopimuspuolen sisäisten menettelyjen soveltamista kaupan toimenpiteiden käyttöön ottamisessa ja muuttamisessa tai WTO:n sopimusten mukaisten ilmoittamis-, neuvottelu- ja erimielisyyksien ratkaisumenettelyjen soveltamista. 12 artikla Taloudellinen ja teollinen yhteistyö 1. Sopimuspuolet, jotka ottavat huomioon yhteiset etunsa sekä kunkin asianomaisen talouspolitiikan ja tavoitteet, edistävät taloudellista ja teollista yhteistyötä kaikilla sopivina pitämillään aloilla. 2. Kyseisen yhteistyön tavoitteet ovat erityisesti seuraavat: - edistää taloudellisten toimijoiden välillä tietojen vaihtoa sekä kehittää ja parantaa olemassa olevia verkkoja varmistaen samalla, että henkilötiedot ovat riittävän suojattuja; - aloittaa yhteistyön edellytyksiä koskevien tietojen vaihto kaikilla palvelualoilla sekä tiedonvälityksen infrastruktuurin alalla; - edistää keskinäisesti tuottoisaa sijoitustoimintaa ja luoda sijoitustoimintaa suosivat olosuhteet; - parantaa taloudellisen ympäristön ja liiketoiminnan olosuhteita. 3. Tätä varten sopimuspuolet pyrkivät muun muassa a) monipuolistamaan ja vahvistamaan keskinäisiä taloudellisia yhteyksiään; b) perustamaan yhteistyökanavia eri elinkeinoaloilla; c) edistämään teollista yhteistyötä erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten välillä; d) edistämään talouksiensa kestävää kehitystä; e) edistämään tuotantotapoja, jotka eivät ole ympäristölle haitallisia; f) edistämään sijoitusten ja teknologian virtoja; g) lisäämään keskinäistä yhteisymmärrystä ja asianomaisten liiketoimintaympäristöjen tuntemusta. 13 artikla Huumeet ja rahan pesu 1. Sopimuspuolet toimivat yhteistyössä parantaakseen sellaisten politiikkojen ja toimenpiteiden tehokkuutta, joilla vastustetaan narkoottisten aineiden ja psykotrooppisten aineiden laitonta tuotantoa, tarjontaa ja kauppaa, huumeiden esiasteiden väärinkäytön estäminen mukaan lukien, sekä edistääkseen huumeiden kysynnän estämistä ja vähentämistä. Tämän alan yhteistyö perustuu sopimuspuolten keskinäiseen yhteydenpitoon ja tiiviiseen yhteensovittamiseen huumeisiin liittyvien eri alojen tavoitteiden ja toimenpiteiden osalta. 2. Sopimuspuolet pitävät tarpeellisena toteuttaa tehokkaita toimia ja toimia yhteistyössä rahoitusjärjestelmiensä käytön estämiseksi yleensä rikollisesta toiminnasta tai erityisesti huumerikoksista saatujen varojen pesemiseksi. Tämän alan yhteistyön tavoitteena on luoda sopivat säännöt rahanpesua vastaan ottaen huomioon kansainvälisellä tasolla tällä alalla hyväksytyt säännöt ja erityisesti rahoitusalan rahanpesutyöryhmän (FATF) hyväksymät säännöt. 14 artikla Yhteistyö tieteen ja tekniikan aloilla 1. Sopimuspuolet sitoutuvat yhteisen etunsa ja tiedepolitiikkojensa tavoitteiden mukaisesti edistämään yhteistyötä tieteen ja tekniikan aloilla. Tätä varten sopimuspuolet pyrkivät edistämään erityisesti - tietojen ja taitotiedon vaihtoa tieteen ja tekniikan aloilla; - asianomaisten tutkimustoiminnan ja teknisen kehityksen politiikkojen laadintaa ja täytäntöönpanoa koskevaa vuoropuhelua; - yhteistyötä tietotekniikan alalla sekä sellaisilla tekniikan ja teollisuuden aloilla, jotka edistävät keskinäistä toimivuutta maailmanlaajuisen tietoyhteiskunnan saavuttamiseksi; - yhteistyötä energia- ja ympäristönsuojelualoilla; - yhteistyötä yhteistä etua koskevilla tieteen ja tekniikan aloilla. 2. Asianomaisten politiikkojensa tavoitteiden saavuttamiseksi sopimuspuolten pyrkimyksenä on muun muassa - vaihtaa tietoja tutkimushankkeista energia-, ympäristönsuojelu-, televiestintä- ja tietotekniikka-aloilla sekä tietotekniikkateollisuuden aloilla; - edistää tiedemiesten koulutusta asianmukaisin keinoin; - edistää teknologian siirtoa yhteisen edun mukaisesti; - järjestää yhdessä seminaareja, joissa molempien sopimuspuolten johtavat tiedemiehet tapaavat toisiaan; - kannustaa molempien sopimuspuolten tutkijoita harjoittamaan yhteistä tutkimustoimintaa yhteisen edun mukaisilla aloilla. 3. Sopimuspuolet sopivat, että kaikki tieteen ja tekniikan aloilla tapahtuva yhteistyö ja yhteiset toimet toteutetaan vastavuoroisesti. Sopimuspuolet suojaavat tehokkaasti yhteistyöhön liittyvät tiedot ja henkisen omaisuuden väärinkäytöltä tai muiden kuin niiden laillisten omistajien harjoittamalta luvattomalta käytöltä. Kun jommankumman sopimuspuolen laitokset, toimielimet ja yritykset osallistuvat toisen sopimuspuolen erityisiin tutkimusohjelmiin ja teknisen kehityksen ohjelmiin, kuten Euroopan yhteisön yleisiin puiteohjelmiin kuuluviin ohjelmiin, kyseinen osallistuminen ja ohjelman avulla hankittujen tietojen levittäminen ja käyttö tapahtuu kyseisen toisen sopimuspuolen määräämien yleisten sääntöjen mukaisesti. 4. Sopimuspuolet päättävät yhteistyön ensisijaisista kohteista keskenään neuvottelemalla. Jollei edellisestä kohdasta muuta johdu, yksityisen alan laitosten, toimielinten ja yritysten osallistumista yhteistyötoimiin ja yhteisen edun mukaisiin erityisiin tutkimushankkeisiin edistetään. 15 artikla Yhteistyö ympäristöasioissa Sopimuspuolet aloittavat yhteistyösuhteet ympäristön suojelemiseksi ja säilyttämiseksi. Tämä tapahtuu seuraavin toimin: - ympäristöpolitiikkoja ja niiden täytäntöönpanoa koskevien tietojen vaihto Euroopan yhteisöjen komission asianomaisten virkamiesten ja Korean tasavallan asianomaisten viranomaisten välillä, - ympäristöystävällisiä teknologioita koskeva tietojen vaihto, - henkilöstövaihto, - sellaisella kansainvälisellä tasolla käsiteltyjä ympäristöasioita koskevan yhteistyön edistäminen, joihin Euroopan yhteisö ja Korean tasavalta osallistuvat, erityisesti Yhdistyneiden Kansakuntien kestävän kehityksen toimikunta ja muu taso, jolla ympäristöä koskevia kansainvälisiä yleissopimuksia käsitellään, - keskustelu kestävien kehitysmenetelmien etsimisestä ja erityisesti Yhdistyneiden Kansakuntien ympäristö- ja kehityskonferenssin (UNCED) Agendaan 21 liittyvä yhteistyö ja muut seurantatoimet, - yhteistyö yhteisissä ympäristöhankkeissa. 16 artikla Energia Sopimuspuolet tunnustavat energia-alan tärkeyden taloudellisessa ja yhteiskunnallisessa kehityksessä, ja ne haluavat asianomaisten toimivaltojensa rajoissa lisätä yhteistyötä tällä alalla. Kyseisen yhteistyön tavoitteet ovat seuraavat: - markkinatalouden periaatteen edistäminen määrittämällä kuluttajahinnat markkinaperiaatteiden mukaisesti; - energiantarjonnan monipuolistaminen; - uusien ja uusiutuvien energialähteiden kehittäminen; - energian järkiperäisen käytön saavuttaminen, erityisesti edistämällä kysyntää säätelevää hallintoa; ja - parhaiden mahdollisten edellytysten edistäminen teknologian siirtämiseksi energiankäytön tehostamiseksi. Tätä varten sopimuspuolet edistävät yhteisten selvitysten ja tutkimusten toteuttamista sekä energiasuunnittelusta vastaavien välisiä yhteyksiä. 17 artikla Yhteistyö kulttuurin, tiedonvälityksen ja tiedonsiirron aloilla Sopimuspuolet ryhtyvät yhteistyöhön tiedonvälityksen ja -siirron aloilla edistääkseen parempaa keskinäistä yhteisymmärrystä ottaen huomioon sopimuspuolten välisten suhteiden kulttuurilliset ulottuvuudet. Nämä toimenpiteet toteutetaan erityisesti seuraavissa muodoissa: - kulttuuria ja tiedonvälitystä koskevien molempien sopimuspuolten etujen mukaisten tietojen vaihto; - kulttuuritapahtumien järjestäminen; - kulttuurivaihto; ja - akateeminen vaihto. 18 artikla Yhteistyö kolmansien maiden kehittämiseksi Sopimuspuolet vaihtavat tietoja kehitysapupolitiikoistaan aloittaakseen säännöllisen vuoropuhelun niiden tavoitteista ja asianomaisissa kolmansissa maissa toteutettavista kehitysapuohjelmistaan. Sopimuspuolet tutkivat, missä laajuudessa laajempi yhteistyö on mahdollista kyseisten ohjelmien täytäntöönpanoon sovellettavien asianomaisten lainsäädäntöjensä ja edellytystensä mukaisesti. 19 artikla Sekakomitea 1. Sopimuspuolet perustavat tämän sopimuksen mukaisesti sekakomitean, joka muodostuu Euroopan unionin neuvoston jäsenten edustajista ja Euroopan yhteisöjen komission edustajista sekä Korean tasavallan edustajista. Komitea neuvottelee helpottaakseen tämän sopimuksen täytäntöönpanoa ja edistääkseen sen yleisiä tavoitteita. 2. Sekakomitea - varmistaa, että sopimus toimii moitteettomasti; - tarkastelee molempien sopimuspuolten välisen kaupan ja yhteistyön kehittymistä; - etsii asianmukaisia menetelmiä estääkseen ongelmien syntymisen sopimuksen soveltamisalaan kuuluvilla aloilla; - etsii keinoja kaupan kehittämiseksi ja monipuolistamiseksi; - vaihtaa näkemyksiä ja tekee ehdotuksia kauppaan ja yhteistyöhön liittyvistä yhteisen edun mukaisista asioista, tuleva toiminta ja toteuttamiseen käytettävissä olevat keinot mukaan lukien; - antaa suosituksia kaupan ja yhteistyön lisäämisen edistämiseksi ottaen huomioon ehdotettujen toimenpiteiden yhteensovittamisen tarpeen. 3. Sekakomitea kokoontuu tavallisesti kerran vuodessa vuorotellen Brysselissä ja Söulissa. Komitean erityiskokouksia pidetään jommankumman sopimuspuolen pyynnöstä. Sekakomitean puheenjohtajana on kumpikin sopimuspuoli vuorotellen. 4. Sekakomitea voi perustaa erityisiä alakomiteoita, jotka avustavat sitä tehtävien hoitamisessa. Kyseiset alakomiteat esittävät sekakomitealle yksityiskohtaisia kertomuksia toiminnastaan sekakomitean jokaisessa kokouksessa. 20 artikla Määritelmä Tässä sopimuksessa `sopimuspuolilla` tarkoitetaan toisaalta Euroopan yhteisöä tai sen jäsenvaltioita taikka Euroopan yhteisöä ja sen jäsenvaltioita niiden asianomaisten toimivaltojensa mukaisesti ja toisaalta Korean tasavaltaa. 21 artikla Voimaantulo ja voimassaoloaika 1. Tämä sopimus tulee voimaan sitä päivää seuraavan kuukauden ensimmäisenä päivänä, jona sopimuspuolet ovat ilmoittaneet toisilleen tätä tarkoitusta varten tarvittavien oikeudellisten menettelyjen päätökseen saattamisesta. 2. Tämä sopimus on tehty viideksi vuodeksi. Se uusiutuu vuosittain, jollei toinen sopimuspuolista irtisano sitä kirjallisesti kuusi kuukautta ennen sen voimassaolon päättymistä. 22 artikla Tiedonannot Sopimuksen 21 artiklan mukaiset tiedonannot esitetään Euroopan unionin neuvoston pääsihteeristölle ja vastaavasti Korean tasavallan ulkoasiainministeriölle. 23 artikla Tämän sopimuksen noudattamatta jättäminen Jos jompikumpi sopimuspuoli katsoo, että toinen sopimuspuoli ei ole noudattanut tämän sopimuksen mukaista velvollisuutta, se voi toteuttaa asianmukaiset toimenpiteet. Jollei erityinen hätätilanne muuta edellytä, sopimuspuoli toimittaa ennen toimenpiteiden toteuttamista toiselle sopimuspuolelle kaikki tilanteen perusteelliseksi tarkastelemiseksi tarvittavat asiaa koskevat tiedot sopimuspuolia tyydyttävän ratkaisun löytämiseksi. Toimenpiteitä valittaessa etusija on annettava toimenpiteille, jotka häiritsevät vähiten tämän sopimuksen soveltamista. Kyseisistä toimenpiteistä ilmoitetaan viipymättä toiselle sopimuspuolelle ja niistä neuvotellaan toisen sopimuspuolen sitä pyytäessä. 24 artikla Kehityslauseke Sopimuspuolet voivat yhteisestä sopimuksesta laajentaa tämän sopimuksen soveltamisalaa yhteistyön tehostamiseksi ja lisäämiseksi erityisaloja tai -toimia koskevien sopimusten avulla. Tämän sopimuksen täytäntöönpanon osalta kumpi tahansa sopimuspuoli voi tehdä ehdotuksia yhteistyön laajentamisesta ottaen huomioon sopimuksen soveltamisesta saadut kokemukset. 25 artikla Julistukset ja liite Tämän sopimuksen yhteiset julistukset ja liite ovat olennainen osa tätä sopimusta. 26 artikla Alueellinen soveltaminen Tätä sopimusta sovelletaan Korean tasavallan alueeseen sekä alueisiin, joilla sovelletaan Euroopan yhteisön perustamissopimusta kyseisessä perustamissopimuksessa määrättyjen edellytysten mukaisesti. 27 artikla Todistusvoimaiset tekstit Tämä sopimus laaditaan kahtena kappaleena englannin, espanjan, hollannin, italian, kreikan, portugalin, ranskan, ruotsin, saksan, suomen, tanskan ja korean kielellä jokaisen tekstin ollessa yhtä todistusvoimainen. Tämän vakuudeksi jäljempänä mainitut allekirjoittaneet täysivaltaiset edustajat ovat allekirjoittaneet tämän puitesopimuksen. (1) Korean tasavallan osalta täytäntöönpano tapahtuu sen lainsäädäntömenettelyn mukaisesti lukuun ottamatta maatalouden kemikaalien hallintoa koskevaa lakia, joka tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 1997, ja taimienviljelylakia (ja lakia maantieteellisistä merkinnöistä), jotka tulevat voimaan viimeistään 1 päivänä heinäkuuta 1998. LIITE Henkistä, teollista ja kaupallista omaisuutta koskevat yleissopimukset - kirjallisten ja taiteellisten teosten suojaamista koskeva Bernin yleissopimus (Pariisin asiakirja 1971) - kansainvälinen yleissopimus esittävien taiteilijoiden, äänitteiden valmistajien sekä radioyritysten suojaamisesta (Rooma 1961) - teollisoikeuden suojelemista koskeva Pariisin yleissopimus (Tukholman asiakirja 1967, sellaisena kuin se on muutettuna vuonna 1979), - Patenttiyhteistyösopimus (Washington 1979, sellaisena kuin se on muutettuna ja tarkistettuna vuonna 1984), - tavaramerkkien kansainvälistä rekisteröintiä koskeva Madridin sopimus (Tukholman asiakirja 1967, sellaisena kuin se on muutettuna vuonna 1979), - tavaramerkkien kansainvälistä rekisteröintiä koskevaan Madridin sopimukseen liittyvä pöytäkirja (Madrid 1989), - tavaroiden ja palvelujen kansainvälistä luokitusta tavaramerkkien rekisteröimistä varten koskeva Nizzan sopimus (Geneve 1977, sellaisena kuin se on muutettuna vuonna 1979), - Budapestin sopimus mikro-organismien tallettamisen kansainvälisestä tunnustamisesta patentinhakumenettelyä varten (1977, sellaisena kuin se on muutettuna vuonna 1980), - uusien kasvilajikkeiden suojelemista koskeva kansainvälinen yleissopimus (UPOV) (Geneven asiakirja 1991). YHTEISET JULISTUKSET Yhteinen julistus 7 artiklasta Kumpikin sopimuspuoli sallii toisen sopimuspuolen varustamojen pitää kaupallista toimipaikkaa alueellaan toteuttaakseen laiva-asioimistotoimintaa sijoittautumis- ja toimintaedellytyksin, jotka eivät ole heikompia kuin sopimuspuolen omille yrityksilleen taikka jonkin kolmannen maan yritysten tytäryhtiöille tai sivutoimipaikoille myönnetyt edellytykset, näistä parempien edellytysten ollessa vallitsevia. Yhteinen julistus 9 artiklasta Sopimuspuolet sopivat, että sopimuksessa henkiseen, teolliseen ja kaupalliseen omaisuuteen kuuluvat erityisesti tekijänoikeudet, tietokoneohjelmien tekijänoikeudet mukaan lukien ja niihin liittyvät oikeudet, patentteihin liittyvät oikeudet, teollismallit, maantieteelliset merkinnät, alkuperämerkinnät mukaan lukien, tavara- ja palvelumerkit, integroitujen piirien piirimallit (topografiat) sekä teollisoikeuden suojelemista koskevan Pariisin yleissopimuksen 10 a artiklassa tarkoitettu suojautuminen vilpilliseltä kilpailulta sekä taitotietoa koskevien julkistamattomien tietojen suojeleminen. Yhteinen tulkitseva julistus 23 artiklasta 1) Sopimuspuolet sopivat yhteisestä sopimuksesta sopimuksen oikean tulkinnan ja käytännön soveltamisen varmistamiseksi, että sopimuksen 23 artiklassa `erityisellä hätätilanteella` tarkoitetaan toisen sopimuspuolen aiheuttamaa sopimuksen merkittävää rikkomista. Sopimuksen merkittävä rikkominen käsittää a) sopimuksen purkamisen, jota ei ole hyväksytty kansainvälisen lain yleisten säännösten nojalla; tai b) sopimuksen 1 artiklassa määrätyn sopimuksen olennaisen osan rikkomisen. 2) Sopimuspuolet sopivat, että sopimuksen 23 artiklassa tarkoitetuilla `asianmukaisilla toimenpiteillä` tarkoitetaan kansainvälisen lain mukaisesti toteutettuja toimia. YKSIPUOLISET JULISTUKSET (1) Euroopan yhteisön julistus 8 artiklasta Euroopan yhteisö ilmaisee huolestumisensa ongelmista, jotka ovat aiheutuneet ja joita saattaa aiheutua maailmanmarkkinoiden nykyisestä laivanrakennuksen tuotantokyvyn kasvusta, ja pitää näitä ongelmia merkittävinä. Tässä yhteydessä se haluaa muistuttaa 21 päivänä joulukuuta 1994 Pariisissa laivanrakennuksesta tehdyn OECD:n sopimuksen neuvottelujen päätteeksi antamastaan julistuksesta, joka on kokonaisuudessaan voimassa tämän asian osalta. Euroopan yhteisö pyytää Korean tasavaltaa toimimaan yhteistyössä Euroopan yhteisön ja laivanrakennuksesta tehdyn OECD:n sopimuksen muiden allekirjoittajien kanssa kysynnän ja tarjonnan vakavan epätasapainon vähentämiseksi asianmukaisin keinoin. (1) Kyseiset julistukset annetaan sopimusta allekirjoitettaessa. Korean tasavallan julistus 7 artiklan 2 kohdasta Korean tasavalta julistaa, että se sallii sopimuksen 7 artiklan (Merikuljetukset) 2 kohdan a alakohdan määräysten osalta lastinjakolausekkeiden käyttöönoton tietyn kolmannen maan kanssa kuivan ja nestemäisen irtolastin kaupasta tulevaisuudessa tehtävissä kahdenvälisissä sopimuksissa ainoastaan poikkeustapauksissa, joissa korealaisilla varustamoilla ei muuten olisi mahdollisuutta osallistua asianomaisesta kolmannesta maasta lähtöisin olevaan ja sinne suuntautuvaan kauppaan.