Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON DIREKTIIVI säännellyillä markkinoilla kaupankäynnin kohteeksi otettavien arvopaperien liikkeeseenlaskijoita koskeviin tietoihin liittyvien avoimuusvaatimusten yhdenmukaistamisesta annetun direktiivin 2004/109/EY ja komission direktiivin 2007/14/EY muuttamisesta /* KOM/2011/0683 lopullinen - 2011/0307 (COD) */





PERUSTELUT 1. EHDOTUKSEN TAUSTA 1.1. Yleinen tausta Avoimuusdirektiivin (direktiivi 2004/109/EY) 33 artiklassa kehotettiin Euroopan komissiota laatimaan direktiivin toimintaa koskeva kertomus[1]. Komission tämän artiklan mukaisesti julkaisemasta kertomuksesta käy ilmi, että valtaosa sidosryhmistä pitää direktiivin avoimuusvaatimuksia tarpeellisina markkinoiden asianmukaisen ja tehokkaan toiminnan kannalta. Näistä saavutuksista huolimatta avoimuusdirektiivin toiminnan uudelleentarkastelu kuitenkin osoitti, että on myös osa-alueita, joilla direktiivillä luotua järjestelmää voitaisiin parantaa. Tämän vuoksi on toivottavaa yksinkertaistaa eräille liikkeeseenlaskijoille asetettuja velvollisuuksia, jotta säännellyistä markkinoista voidaan tehdä houkuttelevammat pääomaa Euroopassa kokoavien pienten ja keskisuurten liikkeeseenlaskijoiden näkökulmasta. Lisäksi nykyisen avoimuusjärjestelmän toimivuutta ja lainsäädännön selkeyttä on parannettava erityisesti yhtiöiden omistusten julkisuuden näkökulmasta. Tässä ehdotuksessa avoimuusdirektiivin muuttamisesta seurataan johdonmukaisesti tavoitetta säilyttää ja tarpeen mukaan vahvistaa direktiivissä säädettyä sijoittajansuojaa sekä tavoitetta varmistaa, että julkistettavat tiedot ovat sijoitustarkoituksiin riittäviä ja hyödyllisiä, mutta kustannuksiltaan kohtuullisia. 1.2. Alalla voimassa olevat yhteisön säännökset Avoimuusdirektiivin tavoitteena on varmistaa sijoittajien luottamuksen säilyminen korkeana arvopapereiden liikkeeseenlaskijoita ja sijoittajia yhdenmukaisesti koko Euroopan unionissa koskevan avoimuuden kautta. Tämän tavoitteen saavuttamista varten avoimuusdirektiivissä edellytetään, että säännellyillä markkinoilla toimivat arvopapereiden liikkeeseenlaskijat tiedottavat tilikauden tuloksestaan säännöllisin väliajoin ja huomattavista äänioikeuksien omistusosuuksista jatkuvasti. Avoimuusdirektiivillä on myös otettu käyttöön säänneltyjen tietojen saamista ja säilyttämistä koskevia vähimmäisvaatimuksia. Avoimuusdirektiiviä on täydennetty täytäntöönpanotoimenpiteitä sisältävällä komission direktiivillä 2007/14/EY[2] sekä säänneltyjen tietojen säilyttämistä koskevalla komission suosituksella[3]. Avoimuusdirektiiviä on tämän jälkeen muutettu komissiolle siirrettäviä toimeenpanovaltuuksia sekä Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaisen laatimia teknisten standardien luonnoksia koskevilla direktiiveillä 2008/22/EY[4] ja 2010/78/EU[5] sekä direktiivillä 2010/73/EU[6] avoimuusdirektiivin ja muokatun esitedirektiivin[7] säännösten yhtenäistämiseksi. Avoimuusdirektiivin velvoitteet ovat kiinteästi yhteydessä muissa joko yritysten hallintotapaa/yritysoikeutta käsittelevissä tai rahoitusmarkkinoita/arvopapereita käsittelevissä EU-teksteissä vahvistettuihin vaatimuksiin. Erityisesti esitedirektiivin julkistamista koskevat vaatimukset ovat hyvin lähellä avoimuusdirektiivin velvoitteiden ydinaluetta. Esitedirektiivissä edellytetään osakkeita yleisölle EU:n alueella tarjoavilta yrityksiltä direktiivin yksityiskohtaisten säädösten mukaisen tarjousesitteen julkaisemista. Direktiivissä annetaan myös yrityksille mahdollisuus julkaista yhdessä EU-maassa tarjousesite, joka kattaa kaikki myöhemmät kerrat, jolloin arvopapereita tarjotaan yleisölle tai niitä otetaan kaupankäynnin kohteeksi missä tahansa Euroopassa, ja kääntämistä koskevat velvoitteet ovat erittäin vähäiset. Lisäksi avoimuusdirektiivi on väline, jolla pannaan täytäntöön muiden direktiivien nojalla määrättyjä julkistamisvelvoitteita. Eräs näistä muista direktiiveistä on markkinoiden väärinkäyttöä koskeva direktiivi[8], jossa kielletään säänneltyjen markkinoiden väärinkäytöksi katsottavat toimet (esimerkiksi sisäpiirikaupat ja markkinoiden manipulointi) ja vaaditaan liikkeeseenlaskijoita julkistamaan sisäpiirin tietoa. 1.3. Johdonmukaisuus suhteessa muuhun politiikkaan Pienten ja keskisuurten liikkeeseenlaskijoiden sääntely-ympäristön ja pääomien saannin kehittäminen ovat komission tärkeitä poliittisia prioriteetteja. Sisämarkkinoiden toimenpidepakettia koskevassa tiedonannossaan[9] huhtikuussa 2011 komissio ilmoittikin, että avoimuusdirektiivi olisi otettava uudelleentarkastelun kohteeksi ”listattuihin pk-yrityksiin sovellettavien velvoitteiden muuttamiseksi oikeasuhteisemmiksi heikentämättä kuitenkaan sijoittajansuojan tasoa”. Pyrkimyksenä on muuttaa tällä ehdotuksella avoimuusdirektiiviä niin, että tämä tavoite saavutetaan. Avoimuusdirektiivin uudelleentarkastelun tavoitteena on lisäksi varmistaa huomattavien yrityskauppojen avoimuus, sijoittajien luottamuksen säilyminen ja huomion siirtyminen pitkän aikavälin tuloksiin, ja näin osaltaan vaikuttaa siihen, että komission yleinen taloudellisen vakauden vahvistamiseen tähtäävä tavoite saavutetaan. Lisäksi säänneltyjen tietojen saannin parantamisella unionin tasolla pyritään lisäämään Euroopan arvopaperimarkkinoiden toiminnallista yhdentymistä ja parantamaan pienten ja keskisuurten pörssiyhtiöiden näkyvyyttä kansallisten rajojen yli. Yleisen täytäntöönpanon näkökulmasta avoimuusdirektiivin uudelleentarkastelun tavoitteena on myös komission finanssipalvelujen alan seuraamusjärjestelmien lujittamista koskevan tiedonannon[10] päätelmien noudattaminen. Tiedonannossa komissio on ehdottanut, että EU:n lainsäädäntötoimilla olisi eräissä seuraamusjärjestelmien keskeisissä kysymyksissä vahvistettava yhteiset vähimmäisvaatimukset, jotka voidaan sovittaa eri alojen erityispiirteisiin. Jotta voidaan varmistaa avoimuutta koskevien vaatimusten rikkomisesta määrättävien seuraamusten riittävä tehokkuus, oikeasuhteisuus ja varoittavuus, ehdotuksella pyritään lujittamaan ja yhtenäistämään jäsenvaltioiden hallinnollisia seuraamuksia ja toimenpiteitä koskevaa lainsäädäntöä. Tämä tehdään vahvistamalla riittävän varoittavat hallinnolliset seuraamukset, joita sovelletaan avoimuusdirektiivin keskeisten vaatimusten rikkomuksiin, sekä varmistamalla, että hallinnollisia seuraamuksia määrätään ja seuraamukset julkistetaan riittävän henkilökohtaisella tasolla. Tässä ehdotuksessa ei käsitellä rikosoikeudellisia seuraamuksia. 2. Sidosryhmien kuulemisen ja vaikutusten arvioinnin tulokset 2.1. Sidosryhmien kuuleminen Ehdotus on laadittu sääntelyn parantamista koskevan komission lähestymistavan mukaisesti. Aloite ja vaikutustenarviointi ovat tulosta laajasta vuoropuhelusta ja kuulemisista, joihin ovat osallistuneet kaikki tärkeimmät sidosryhmät, mukaan lukien arvopaperialan sääntelyviranomaiset, markkinaosapuolet (liikkeeseenlaskijat, välittäjät ja sijoittajat) sekä kuluttajat. Perustana ovat edellä mainitussa avoimuusdirektiivin toimintaa koskevassa komission kertomuksessa sekä sen ohella julkaistussa yksityiskohtaisemmassa komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa esitetyt havainnot ja analyysi. Laadinnassa on hyödynnetty vuonna 2009 komissiolle tehtyä ulkopuolista tutkimusta[11] kyseisen direktiivin eräiden velvoitteiden soveltamisesta. Tutkimuksessa oli myös markkinaosapuolilta kyselytutkimuksen avulla kerättyjä tietoja. Komission kertomuksessa hyödynnetään myös Euroopan arvopaperimarkkinavalvojien komitean (nykyisen EAMV:n)[12] sekä arvopaperimarkkinoita käsittelevän eurooppalaisen asiantuntijaryhmän[13] julkaisemia kertomuksia. Euroopan arvopaperimarkkinavalvojien komitean (EAMV:n) ja arvopaperimarkkinoita käsittelevän eurooppalaisen asiantuntijaryhmän kertomuksista on ollut erityisen paljon hyötyä tunnistettaessa avoimuusdirektiivin osa-alueita, joilla säännökset eivät ole selkeitä ja/tai joilla niitä voitaisiin parantaa. Myös julkiseen kuulemiseen osallistuneilta sidosryhmiltä saadut näkemykset on otettu huomioon. Kuulemismenettelyn osana komission yksiköt järjestivät 11 päivänä kesäkuuta 2010 yleisölle tarkoitetun konferenssin, johon osallistui useita sidosryhmien edustajia. Keskustelussa nousi esille erityisesti säänneltyjen markkinoiden vetovoimaisuus pienten ja keskisuurten liikkeeseenlaskijoiden kannalta sekä avoimuutta koskevien velvoitteiden mahdollinen vahvistaminen yhtiöiden omistusten julkisuuden näkökulmasta. 2.2. Vaikutusten arviointi Sääntelyn parantamista koskevan politiikkansa mukaisesti komissio on tehnyt vaikutustenarvioinnin eri toimintalinjoista. Seuraavassa esitellään parhaat toimintavaihtoehdot eri teemojen mukaan järjestettynä. – Sallitaan enemmän joustavuutta kausittaisten taloudellisten tietojen julkistamistiheydessä ja -ajankohdissa erityisesti pienille ja keskisuurille liikkeeseenlaskijoille Poistetaan kaikilta pörssiyhtiöiltä velvoite julkistaa neljännesvuosikatsauksia – Erilaisten julkistamisjärjestelmien käyttöönottoa säännellyillä markkinoilla toimiville pörssiyhtiöille niiden koon perusteella ei pidetty toivottavana, sillä tällaisessa järjestelmässä samalla markkinasektorilla toimiville yrityksille otettaisiin käyttöön erilaisia normeja, mikä olisi sijoittajien kannalta hämmentävää. Parhaaksi katsotulla toimintavaihtoehdolla vähennetään kaikille säännellyillä markkinoilla toimiville pörssiyhtiöille sääntöjen noudattamisesta aiheutuvia kustannuksia, mutta siitä on hyötyä erityisesti pienemmille yrityksille, koska näin vähennetään tuntuvasti neljännesvuosittaisten tietojen julkaisemiseen ja laadintaan liittyvää hallinnollista rasitusta. Tässä toimintavaihtoehdossa pienet ja keskisuuret liikkeeseenlaskijat voivat suunnata resurssejaan sijoittajilleen parhaiten soveltuvan tiedon julkistamiseen. Vaihtoehdolla vähennettäisiin liikkeeseenlaskijoiden lyhyen aikavälin painetta ja kannustettaisiin sijoittajia pitemmälle aikavälille suuntautuvaan ajatteluun. Vaihtoehdolla ei todennäköisesti olisi haitallisia vaikutuksia sijoittajansuojaan. Sijoittajansuoja on taattu jo riittävästi puolivuotiskatsausten ja vuositilinpäätösten pakollisella julkaisulla samoin kuin markkinoiden väärinkäyttöä koskevan direktiivin ja esitedirektiivin edellyttämällä tiedottamisella. Sijoittajilla pitäisi siis avoimuusdirektiivissä edellytetyistä neljännesvuosittain julkaistavista tiedoista riippumattakin olla mahdollisuus saada riittävästi tietoa merkittävistä tapahtumista ja seikoista, jotka saattavat vaikuttaa kohteena olevien arvopapereiden hintaan. – Yksinkertaistetaan pieniltä ja keskisuurilta liikkeeseenlaskijoilta vaadittavaa osavuosikatsauksen selostusosuutta Annetaan EAMV:lle tehtäväksi laatia kaikille pörssiyhtiöille ei-sitovat ohjeet (mallit) osavuosikatsauksiin liitettävää selostusosuutta varten – Tässä vaihtoehdossa kustannussäästöt ovat mahdollisia, ja tietojen vertailtavuus sijoittajien näkökulmasta paranee. Samalla pienten ja keskisuurten liikkeeseenlaskijoiden näkyvyys yli kansallisten rajojen paranee. – Poistetaan puutteita huomattavista äänioikeuksien omistusosuuksista ilmoittamista koskevissa vaatimuksissa Laajennetaan julkistamisjärjestelmä koskemaan kaikkia välineitä, joilla on samanlainen taloudellinen vaikutus osakkeiden omistamiseen ja osakkeiden hankkimisoikeuksiin – Tällä vaihtoehdolla saataisiin sääntelyn piiriin sekä käteisvaroina maksettavat johdannaiset[14] että kaikki mahdollisesti jatkossa kehitettävät samankaltaiset rahoitusvälineet, ja suljettaisiin nykyisessä julkistamisjärjestelmässä oleva aukko. Vaihtoehdolla on vahva myönteinen vaikutus sijoittajansuojaan ja markkinoiden luottamukseen, sillä se ehkäisee piilotetun osakepääoman hankkimista pörssiyrityksistä. – Poistetaan erot huomattavien omistusosuuksien ilmoittamista koskevissa vaatimuksissa Yhtenäistetään huomattavien äänioikeuksien omistusosuuksien julkistamista koskeva järjestelmä edellyttämällä osakeomistusten ja osakkeisiin oikeuttavien rahoitusvälineiden (mukaan lukien käteisvaroina maksettavat johdannaiset) omistusten laskemista yhteen – Tällä vaihtoehdolla luodaan yhtenäinen lähestymistapa, vähennetään oikeudellista epävarmuutta, lisätään avoimuutta, yksinkertaistetaan rajatylittävien sijoitusten tekoa ja alennetaan niiden kustannuksia. Lisäksi pohdittiin, miten direktiivin täytäntöönpanokehystä voitaisiin parantaa teknisillä mukautuksilla ja selvennyksillä. Koko vaikutustenarviointia koskeva kertomus on saatavana osoitteesta […]. […] 2.3. Oikeusperusta EU:lla on SEUT-sopimuksen 50 ja 114 artiklan nojalla oikeus toimia tässä asiassa. Komissio hyväksyi 23. syyskuuta 2009 ehdotukset EPV:n, EVLEV:n ja EAMV:n perustamisasetuksiksi. Komissio haluaa tältä osin palauttaa mieliin SEUT-sopimuksen 290 ja 291 artiklaan liittyvät lausumat, jotka se esitti hyväksyessään Euroopan valvontaviranomaisten perustamista koskevat asetukset. Lausumissa todetaan seuraavaa: ”Sääntelystandardien hyväksymisprosessin osalta komissio korostaa finanssipalvelualan ainutlaatuista luonnetta, joka johtuu Lamfalussy-rakenteesta ja joka on nimenomaisesti tunnustettu SEUT-sopimukseen liitetyssä julistuksessa 39. Komissio epäilee kuitenkin vahvasti, ovatko rajoitukset, jotka koskevat sen asemaa delegoituja säädöksiä ja täytäntöönpanotoimenpiteitä hyväksyttäessä, SEUT 290 ja 291 artiklan mukaisia.” 2.4. Toissijaisuus ja suhteellisuus Havaitut pieniä ja keskisuuria liikkeeseenlaskijoita koskevat ongelmat juontuvat Euroopan unionin ja kansallisen tason lainsäädännöstä, ja niihin voidaan puuttua vain Euroopan unionin tason lainsäädäntöä muuttamalla. Lisäksi vain EU:n tasolla hyväksytyllä välineellä voidaan varmistaa, että kaikissa jäsenvaltioissa sovelletaan samanlaista ja samoihin periaatteisiin perustuvaa sääntelykehystä, ja päästään siten eroon huomattavien omistusosuuksien ilmoittamisjärjestelmää koskevien säännösten hajanaisuudesta. Toisistaan poikkeavien ja liian heikkojen seuraamusten vaarana on, että ne eivät riitä estämään tehokkaasti avoimuusdirektiivin rikkomista ja varmistamaan tehokasta valvontaa sekä kaikille tasapuolisen toimintaympäristön kehittämistä. EU:n tason toiminnalla voidaan välttää seuraamuksia ja kansallisten viranomaisten tutkintavaltuuksia koskevan lainsäädäntökehyksen hajanaisuus ja heikkous, jolloin sillä voidaan osaltaan vaikuttaa sääntelyn katvealueiden hyväksikäytön poistamiseen. 2.5. Lainsäädäntövälineiden valinta Toteuttamiskelpoisimmalta ratkaisulta vaikuttaa nykyisen avoimuusdirektiivin muokkaaminen. Direktiivillä voidaan yhtenäistää joitakin osa-alueita mahdollisimman pitkälle, mutta sillä jätetään silti jäsenvaltioille joustovaraa, jolloin niiden omat erityistilanteet voidaan muilla osa-alueilla ottaa huomioon. 2.6. Ehdotuksen yksittäisten säännösten yksityiskohtaiset selitykset – Kolmansien maiden liikkeeseenlaskijoiden kotijäsenvaltion valitseminen Tällä hetkellä avoimuusdirektiivistä ei käy selkeästi ilmi, mikä maa on niiden liikkeeseenlaskijoiden kotijäsenvaltio, joiden on 2 artiklan 1 kohdan i ja ii alakohtien nojalla valittava itselleen kotijäsenvaltio mutta jotka eivät ole tällaista valintaa tehneet. On tärkeää, että avoimuusdirektiivillä ei anneta mahdollisuutta soveltaa säännöksiä niin, että pörssiyhtiö voi toimia ilman, että se on minkään jäsenvaltion valvonnassa. Tämän vuoksi – ja vastaajilta julkisen kuulemisen aikana saatujen näkemysten mukaisesti – määrätään oletusarvoinen kotijäsenvaltio sellaisille kolmansista maista peräisin oleville liikkeeseenlaskijoille, jotka eivät ole valinneet kotijäsenvaltiotaan 2 artiklan 1 kohdan i alakohdan mukaisesti kolmen kuukauden kuluessa. – Poistetaan vaatimus julkaista osavuotisia johdon selvityksiä ja/tai neljännesvuosittaisia katsauksia Säännellyille markkinoille listautumiseen liittyvän hallinnollisen rasitteen vähentämiseksi ja pitkän aikavälin sijoittamispäätöksiin kannustamiseksi kaikilta pörssiyhtiöiltä poistetaan vaatimus julkaista osavuotisia johdon selvityksiä. Kyseisten tietojen julkistamista ei pidetä tarpeellisena sijoittajansuojan kannalta, minkä vuoksi tietojen julkisuus olisi jätettävä markkinoiden vastuulle, jotta tarpeettomasta hallinnollisesta rasituksesta päästään eroon. Liikkeeseenlaskijat voivat edelleen julkaista tietoja, jos sijoittajat sitä erityisesti vaativat. Toiminnan tehostamisen ja yhtenäisen julkistamisjärjestelmän luomisen vuoksi jäsenvaltioiden on poistettava kyseinen velvoite myös kansallisesta lainsäädännöstään. Tällä hetkellä monissa jäsenvaltioissa on käytössä direktiivin vähimmäisvaatimuksia tiukempia julkistamisvaatimuksia. Kaikkien EU:n pörssiyhtiöiden on saatava nauttia yhdenvertaisesta kohtelusta ja hallinnollista rasitusta on vähennettävä tehokkaasti, minkä vuoksi jäsenvaltioita olisi estettävä lisäämästä niille ylimääräisiä vaatimuksia (ns. gold plating), ja niiden vaatimusten olisi rajoituttava sijoittajansuojan kannalta tarpeellisiin toimenpiteisiin. – Määritellään laajasti ilmoittamista koskevien vaatimusten piirissä olevat rahoitusvälineet Jotta rahoitusmarkkinoilla tapahtuvat innovaatiot voidaan ottaa huomioon ja varmistaa, että liikkeeseenlaskijat ja sijoittajat tuntevat täysin yritysten omistusrakenteet, on rahoitusvälineen määritelmää laajennettava niin, että se kattaa kaikki välineet, joilla on samanlainen taloudellinen vaikutus osakkeiden omistamiseen ja osakkeiden hankkimisoikeuksiin riippumatta siitä, antaako kyseinen väline oikeuden fyysiseen toteutukseen. Tällä hetkellä avoimuusdirektiivissä ei vaadita ilmoitusta eräistä rahoitusvälineistä, jotka eivät anna oikeutta äänioikeuksien saamiseen, mutta joita voidaan käyttää piilotetun osakeomistuksen hankkimiseen pörssiyhtiöistä ilman, että tästä on ilmoitettava markkinoille. – Enemmän yhtenäisyyttä huomattavista omistusosuuksista ilmoittamiseen – Osakeomistusten ja rahoitusvälineiden omistusten yhteen laskeminen Avoimuusdirektiivissä ei edellytetä, että äänioikeuksien omistusosuuksia ja rahoitusvälineiden omistuksia on laskettava yhteen huomattavista omistusosuuksista ilmoittamiseen sovellettavien raja-arvojen laskennassa. Jäsenvaltioilla on tällä osa-alueella erilaisia lähestymistapoja, mikä johtaa siihen, että markkinat ovat hajanaiset ja rajatylittävää toimintaa harjoittaville sijoittajille aiheutuu ylimääräisiä kustannuksia. Huomattavista omistusoikeuksista ilmoittamiseen sovellettavien raja-arvojen laskentaan tarvitaan välttämättä yhtenäinen lähestymistapa, jotta oikeusvarmuus ja avoimuus kohenevat, rajatylittävien sijoitusten tekeminen helpottuu ja niihin liittyvät kustannukset laskevat. Tämän vuoksi osakeomistukset ja rahoitusvälineiden omistukset on laskettava yhteen ilmoittamiseen sovellettavien raja-arvojen laskentaa varten. Pitkien ja lyhyiden positioiden nettouttamista ei pidä sallia. Ilmoituksessa olisi oltava omistettavien rahoitusvälineiden tyypin mukaan tehty erittely, jotta markkinat saisivat yksityiskohtaista tietoa omistusten luonteesta. Omistusten keskittymisessä olevien erojen huomioon ottamisen vuoksi jäsenvaltioille olisi kuitenkin jatkossakin sallittava avoimuusdirektiivissä mainittuja alhaisempien kansallisten raja-arvojen asettaminen huomattavien omistusoikeuksien ilmoittamista varten, jos tämä on omistusten asianmukaisen avoimuuden varmistamisen kannalta tarpeen. Eräissä jäsenvaltioissa yritykset omistaa vain muutama osakkeenomistaja, joista jokaisella on hallussaan huomattava prosenttiosuus osakkeista. Toisissa jäsenvaltioissa taas omistus on hajaantunutta, ja suhteellisen pienellä osakeomistuksella voidaan jo käyttää huomattavaa valtaa yrityksessä. Jälkimmäisessä tapauksessa saattaa olla tarpeen soveltaa omistuksista ilmoittamiseen avoimuusdirektiivissä mainittuja vähimmäisarvoja pienempiä raja-arvoja, jotta voidaan varmistaa merkittävien omistusten riittävä avoimuus. - Säänneltyjen tietojen säilyttäminen Pörssiyritysten taloudellisten tietojen saaminen koko Euroopasta on tällä hetkellä vaivalloista, sillä tiedoista kiinnostuneiden tahojen on niiden hakemista varten käytävä läpi 27 erilaista kansallista tietokantaa. Näiden 27 kansallisen säilytysjärjestelmän keskinäinen yhdistettävyys on puutteellista. Säänneltyjen tietojen rajatylittävän saannin helpottamiseksi on siis vahvistettava nykyisen virallisesti nimettyjen säilytysjärjestelmien verkoston toimintaa. Ehdotetaankin, että Euroopan komissiolle siirretään lisää toimivaltaa tässä asiassa ja erityisesti säänneltyjen tietojen saannin suhteen unionin tasolla. EAMV:n tulisi avustaa Euroopan komissiota laatimalla luonnoksia teknisiksi sääntelystandardeiksi esimerkiksi säänneltyjen tietojen saantia unionin tasolla käsittelevän keskitetyn tiedotuspisteen toiminnasta. Näitä toimenpiteitä olisi myös hyödynnettävä valmistauduttaessa mahdollisesti luomaan säänneltyjen tietojen säilyttämisen unionin tasolla varmistava yhteinen eurooppalainen säilytysjärjestelmä. – Valtioille suoritettuja maksuja koskevat kertomukset Komissio on ilmaissut julkisesti tukensa kaivannaisteollisuuden avoimuusaloitteelle (Extractive Industry Transparency Initiative, EITI) ja haluavansa esittää lainsäädäntöä kaivannaisteollisuusyritysten tiedonantovelvoitteista[15]. Vastaava lupaus annettiin toukokuussa 2011 Deauvillessä pidetyn G8-huippukokouksen loppupäätelmissä[16], joissa G8-maiden hallitukset sitoutuivat ottamaan käyttöön avoimuutta koskevia säädöksiä, joilla velvoitetaan öljy-, kaasu- ja kaivosyhtiöt ilmoittamaan valtioille suorittamistaan maksuista, tai vapaaehtoisia standardeja, joilla niitä kannustetaan siihen. Euroopan parlamentti on lisäksi päätöslauselmassaan[17] tukenut maakohtaisten ilmoittamisvaatimusten käyttöönottoa erityisesti kaivosalalla. EU:n lainsäädännössä ei tällä hetkellä velvoiteta liikkeeseenlaskijoita tekemään maakohtaisia ilmoituksia eri toimintamaidensa hallituksille suorittamistaan maksuista. Näin ollen tietyn maan hallitukselle suoritetuista maksuista ei siis yleensä ilmoiteta huolimatta siitä, että kaivannaisteollisuuden (öljy-, kaasu- ja kaivosteollisuuden) tai aarniometsien[18] hakkuuteollisuuden[19] (puun hakkuu aarniometsistä) hallitukselle suorittamat maksut voivat muodostaa suuren osan maan tuloista erityisesti luonnonvaroiltaan rikkaissa kolmansissa maissa. Hallitukset on voitava asettaa vastuuseen tällaisten luonnonvarojen hyödyntämisestä ja hyvää hallintotapaa on edistettävä, minkä vuoksi ehdotetaan, että valtioille suoritetut maksut on julkistettava yksittäisen yrityksen tai koko konsernin tasolla. Avoimuusdirektiivissä edellytetään, että liikkeeseenlaskijat ilmoittavat valtioille suoritetuista maksuista, viittaamalla tietyntyyppisten yritysten vuositilinpäätöksistä, konsolidoiduista tilinpäätöksistä ja niihin liittyvistä kertomuksista annetun direktiivin 2011/../EU asiaa koskeviin säännöksiin. Tämä ehdotus on verrattavissa heinäkuussa 2010 hyväksyttyyn Yhdysvaltain Dodd-Frank-lakiin (”Dodd-Frank Wall Street Reform and Consumer Protetction Act”)[20], jossa velvoitetaan Yhdysvaltain arvopaperi- ja pörssikomiteaan US Securities and Exchange Commissioniin (SEC) rekisteröityneet, kaivannaisteollisuudessa toimivat (öljy-, kaasu- ja kaivosalan) yritykset laatimaan maa- ja hankekohtaisesti eritelty julkinen kertomus valtioille suorittamistaan maksuista[21]. SECin täytäntöönpanosäännöt on määrä hyväksyä vuoden 2011 loppuun mennessä. – Seuraamukset ja tutkiminen Direktiivin säännösten toimeenpanokehyksen kehittämiseksi vahvistetaan toimivaltaisten viranomaisten seuraamusvaltuuksia. Erityisesti seuraamusten julkistaminen on tärkeää avoimuuden kehittämisen ja rahoitusmarkkinoita kohtaan tunnetun luottamuksen säilyttämisen vuoksi. Seuraamuksista olisi tavallisesti ilmoitettava julkisesti muissa kuin eräissä tarkasti määritellyissä olosuhteissa. Lisäksi jäsenvaltioiden toimivaltaisilla viranomaisilla olisi oltava valtuudet keskeyttää sellaisen liikkeeseenlaskijan äänioikeuksien käyttäminen, joka on rikkonut huomattavista omistusosuuksista ilmoittamista koskevia säännöksiä, sillä tällä seuraamuksella voidaan tehokkaimmin estää näiden säännösten rikkominen. Seuraamusten yhdenmukaisen soveltamisen varmistamiseksi olisi vahvistettava yhtenevät kriteerit tiettyyn henkilöön tai yritykseen sovellettavien seuraamusten määrittämistä varten. – Muut tekniset mukautukset Julkisen kuulemisen tulosten perusteella esitetään myös muita teknisiä mukautuksia ja selvennyksiä. 2011/0307 (COD) Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON DIREKTIIVI säännellyillä markkinoilla kaupankäynnin kohteeksi otettavien arvopaperien liikkeeseenlaskijoita koskeviin tietoihin liittyvien avoimuusvaatimusten yhdenmukaistamisesta annetun direktiivin 2004/109/EY ja komission direktiivin 2007/14/EY muuttamisesta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 50 ja 114 artiklan, ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen, sen jälkeen, kun säädösehdotus on toimitettu kansallisille parlamenteille, ottaa huomioon Euroopan keskuspankin lausunnon[22], ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon[23], noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä, sekä katsovat seuraavaa: (1) Säännellyillä markkinoilla kaupankäynnin kohteeksi otettavien arvopaperien liikkeeseenlaskijoita koskeviin tietoihin liittyvien avoimuusvaatimusten yhdenmukaistamisesta ja direktiivin 2001/34/EY muuttamisesta 15 päivänä joulukuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/109/EY[24] 33 artiklan mukaan komission on ollut määrä laatia Euroopan parlamentille ja neuvostolle direktiivin toiminnasta kertomus, johon sisältyy arvio kyseisen direktiivin 30 artiklan 4 kohdan mukaisen nykyisiä velkapapereita koskevan poikkeuksen päättämisestä 10 vuoden ajanjakson jälkeen ja sen mahdollisista vaikutuksista Euroopan rahoitusmarkkinoihin. (2) Toukokuun 27 päivänä 2010 komissio antoi direktiivin 2004/109/EY toiminnasta kertomuksen[25], jossa tuotiin esille osa-alueita, joilla direktiivillä luotua järjestelmää voitaisiin kehittää. Kertomuksessa osoitetaan erityisesti tarve yksinkertaistaa eräiden liikkeeseenlaskijoiden velvoitteita, jotta säännellyistä markkinoista tulisi entistä vetovoimaisemmat pääomaa kokoaville unionin pienille ja keskisuurille liikkeeseenlaskijoille. Lisäksi nykyisen avoimuusjärjestelmän toimivuutta on parannettava erityisesti yhtiöiden omistusten julkisuuden näkökulmasta. (3) Lisäksi Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle antamassaan tiedonannossa ”Sisämarkkinoiden toimenpidepaketti: 12 viputekijää kasvun vauhdittamiseksi ja luottamuksen lisäämiseksi – Yhdessä uuteen kasvuun”[26] komissio on maininnut tarpeen muuttaa direktiiviä 2004/109/EY siten, että pieniin ja keskisuuriin yrityksiin sovellettavat velvoitteet muutetaan oikeasuhteisemmiksi heikentämättä kuitenkaan sijoittajansuojan tasoa. (4) Komission kertomuksen ja komission tiedonannon mukaan olisi syytä vähentää pienille ja keskisuurille liikkeeseenlaskijoille koituvaa hallinnollista rasitusta, joka liittyy arvopapereiden ottamiseen kaupankäynnin kohteeksi säännellyillä markkinoilla, jotta näiden yritysten pääomien saanti helpottuisi. Velvoite julkaista osavuotisia johdon selvityksiä tai neljännesvuosittain julkaistavia tilinpäätöksiä muodostaa merkittävän rasitteen liikkeeseenlaskijoille, joiden arvopapereita on otettu kaupankäynnin kohteeksi säännellyillä markkinoilla, muttei ole välttämätön sijoittajansuojan näkökulmasta. Tällainen velvoite myös kannustaa lyhyen aikavälin menestykseen ja tekee pitkäjänteisestä sijoittamisesta vähemmän houkuttelevaa. Jos kestävästä arvon luomisesta ja pitkälle aikavälille suuntautuvista sijoitusstrategioista halutaan tehdä houkuttelevia, on välttämätöntä vähentää liikkeeseenlaskijoihin kohdistuvaa lyhyen aikavälin painetta ja houkutella sijoittajia pitemmälle aikavälille suuntautuvaan ajatteluun. Tämän vuoksi olisi luovuttava velvoitteesta julkaista osavuotisia johdon selvityksiä. (5) Jotta hallinnollista rasitusta saataisiin vähennettyä tehokkaasti koko unionissa, jäsenvaltioille ei pitäisi antaa lupaa jatkossa edellyttää omassa kansallisessa lainsäädännössään osavuotisten johdon selvitysten laatimista. (6) Jotta pienten ja keskisuurten liikkeeseenlaskijoiden hallinnollinen rasitus edelleen vähenisi ja tiedon vertailtavuus säilyisi, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1095/2010[27] perustetun Euroopan valvontaviranomaisen (Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen, jäljempänä ”EAMV”) olisi julkaistava ohjeita, mukaan lukien vakiomuotoiset lomakkeet tai mallit, joissa määriteltäisiin tarkasti, mitä tietoja johdon selvityksessä olisi oltava. (7) Valtioille maksettujen rahoitusosuuksien suuremman avoimuuden takaamiseksi liikkeeseenlaskijoiden, joiden arvopapereita on otettu kaupankäynnin kohteeksi säännellyillä markkinoilla ja jotka toimivat kaivosteollisuudessa tai aarniometsien hakkuuteollisuudessa, olisi julkaistava vuosittain erillinen kertomus maksuista, joita ne ovat toimintamaissaan suorittaneet valtiolle. Näiden kertomusten tiedot vastaisivat kaivosteollisuuden avoimuutta koskevan EITI-aloitteen (Extractive Industries Transparency Initiative) puitteissa annettavia tietoja ja antaisivat kansalaisyhteiskunnan käyttöön tietoja, joiden perusteella runsaasti resursseja hallussaan pitävien maiden hallituksia voitaisiin vaatia ilmoittamaan luonnonvarojen hyödyntämisestä saamansa tulot. Aloite täydentää EU:n FLEGT-toimintasuunnitelmaa (metsälainsäädännön soveltamisen valvonta, metsähallinto ja puukauppa)[28] sekä puutavara-asetusta[29], jossa vaaditaan puutuotteilla kauppaa käyvien noudattavan asianmukaista huolellisuutta estääkseen laittomasti korjatun puun pääsyn EU:n markkinoille. Vaatimukset on määritelty tarkemmin Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2011/…/EU[30] 9 luvussa. (8) Rahoitusalalla tapahtunut innovointi on johtanut sellaisten uudentyyppisten rahoitusvälineiden luomiseen, joissa sijoittajat ottavat osaa yritysten taloudelliseen riskiin. Näiden julkistamisesta ei ole säännöksiä direktiivissä 2004/109/EY. Näiden välineiden avulla voidaan hankkia yrityksistä piilotettua osakepääomaa, mikä saattaa johtaa markkinoiden väärinkäyttöön ja antaa harhaanjohtavan vaikutelman pörssiyhtiöiden taloudellisista omistussuhteista. Jotta voidaan varmistaa, että liikkeeseenlaskijat ja sijoittajat tuntevat yritysten omistusrakenteet täysin, olisi rahoitusvälineet määriteltävä direktiivissä niin, että määritelmä kattaa kaikki välineet, joilla on samanlainen taloudellinen vaikutus osakkeiden omistamiseen ja osakkeiden hankkimisoikeuksiin. (9) Merkittävien omistusosuuksien riittävän avoimuuden varmistamiseksi olisi lisäksi vaadittava uusi ilmoitus, jossa julkistetaan omistusten luonteessa tapahtuneet muutokset sellaisissa tapauksissa, joissa rahoitusvälineiden haltija harjoittaa oikeuttaan hankkia osakkeita ja fyysisten osakkeiden kokonaisomistus ylittää ilmoitusrajan ilman, että aiemmin ilmoitettujen omistusten kokonaisprosenttiosuus muuttuu. (10) Yhdenmukaistetulla järjestelmällä, joka koskisi huomattavien äänioikeuksien omistusosuuksien julkistamista erityisesti laskettaessa yhteen osakeomistusten ja rahoitusvälineiden omistukset, lisättäisiin oikeusvarmuutta, parannettaisiin avoimuutta ja vähennettäisiin rajatylittävää toimintaa harjoittavien sijoittajien hallinnollista rasitusta. Jäsenvaltioiden ei tämän vuoksi pitäisi sallia vahvistaa direktiivin 2004/109/EY säännöksiä tiukempia tai niistä poikkeavia säännöksiä tässä asiassa. Omistajuuden keskittymisessä eri puolilla unionia vallitsevat erot huomioon ottaen jäsenvaltioille pitäisi kuitenkin sallia mahdollisuus asettaa alhaisempia rajoja huomattavien äänioikeuksien omistusosuuksien julkistamiselle. (11) Merkittävien omistusosuuksien julkistamista koskevan järjestelmän johdonmukainen yhdenmukaistaminen ja avoimuuden riittävä taso olisi varmistettava teknisillä standardeilla. Olisi tehokasta ja tarkoituksenmukaista antaa EAMV:n tehtäväksi laatia ja toimittaa komissiolle luonnoksia teknisiksi sääntelystandardeiksi, joihin ei liity toimintapoliittisia valintoja. Komission olisi hyväksyttävä EAMV:n laatimat teknisten sääntelystandardien luonnokset, jotta se voisi määritellä tarkemmin ehdot, joiden vallitessa sovelletaan huomattavien äänioikeuksien omistusosuuksien julkistamisessa nykyisin olevia poikkeuksia. Asiantuntemuksensa turvin EAMV:n olisi määriteltävä poikkeustapaukset ja otettava erityisesti huomioon niiden mahdollinen väärinkäyttö julkistamisvelvoitteen kiertämistarkoituksessa. (12) Jotta voitaisiin ottaa huomioon tekninen kehitys, komissiolle olisi Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti siirrettävä valta antaa säädöksiä, joilla muokataan tapaa laskea rahoitusvälineisiin liittyvien äänioikeuksien määrä, määritellään julkistamisvelvoitteen piirissä olevien rahoitusvälineiden lajit ja määritellään, millainen rahoitusvälineiden merkittävistä omistusosuuksista tehtävän ilmoituksen sisällön on oltava. Erityisen tärkeää on, että komissio huolehtii valmistelutyönsä yhteydessä asianmukaisista kuulemismenettelyistä myös asiantuntijatasolla. Komission olisi delegoituja säädöksiä valmistellessaan ja luonnostellessaan varmistettava, että asiakirjat toimitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle samanaikaisesti, hyvissä ajoin ja asianmukaisesti. (13) Rajatylittävän sijoitustoiminnan helpottamiseksi sijoittajilla olisi oltava vaivaton pääsy kaikkien unionin alueella sijaitsevien pörssiyhtiöiden säänneltyihin tietoihin. Nykyisellä kansallisten virallisesti nimettyjen säänneltyjen tietojen säilytysjärjestelmien verkostolla ei kuitenkaan pystytä varmistamaan, että kyseisiä tietoja pystyttäisiin vaivatta hakemaan eri puolilla unionia. Jotta voitaisiin varmistaa tietojen rajatylittävä tarkastelu ja ottaa huomioon rahoitusmarkkinoilla ja viestintäteknologiassa tapahtunut kehitys, komissiolle olisi Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti siirrettävä valta antaa säädöksiä, jotta se voi määritellä vähimmäisvaatimukset, jotka koskevat säänneltyjen tietojen levittämistä, niiden saatavuutta unionin tasolla sekä niiden keskitettyä säilytysjärjestelmää. Komissiolle, jota avustaa EAMV, annettava myös valtuudet ryhtyä toimenpiteisiin, joiden tavoitteena on parantaa kansallisten virallisesti nimettyjen säänneltyjen tietojen säilytysjärjestelmien verkoston toimintaa ja kehittää säänneltyyn tietoon pääsyä koskevia teknisiä kriteerejä unionin tasolla. (14) Direktiivin 2004/109/EY velvoitteiden noudattamisen kehittämiseksi ja komission 9 päivänä joulukuuta 2010 antaman tiedonannon ”Seuraamusjärjestelmien lujittaminen finanssipalvelujen alalla”[31] mukaisesti toimivaltaisten viranomaisten seuraamusvaltuuksia olisi vahvistettava ja niiden olisi täytettävä eräitä olennaisia vaatimuksia. Toimivaltaisten viranomaisten olisi erityisesti voitava väliaikaisesti estää äänioikeuksien käyttäminen sellaisilta osakkeiden ja rahoitusvälineiden haltijoilta, jotka eivät noudata julkistamisvelvoitteitaan, ja määrätä taloudellisia seuraamuksia, jotka ovat riittävän suuria, jotta niillä on varoittava vaikutus. Jotta voidaan varmistaa, että seuraamuksilla on varoittava vaikutus myös suurelle yleisölle, ne olisi tiettyjä tarkoin määriteltyjä olosuhteita lukuun ottamatta yleensä julkistettava. (15) Muiden kuin pörssinoteerattujen arvopaperien, kuten säännellyillä markkinoilla kaupankäynnin kohteeksi otettujen talletustodistusten, kohtelun selkeyttämiseksi sekä avoimuuteen muodostuvien puutteiden välttämiseksi ’liikkeeseenlaskijan’ määritelmää olisi täsmennettävä niin, että se sisältäisi myös tahot, jotka laskevat liikkeeseen muita kuin pörssinoteerattuja arvopapereita, kuten säännellyillä markkinoilla kaupankäynnin kohteeksi otettuja talletustodistuksia. On myös tarpeen muuttaa ’liikkeeseenlaskijan’ määritelmää siten, että siinä otetaan huomioon myös se, että eräissä jäsenvaltioissa liikkeeseenlaskijat voivat olla luonnollisia henkilöitä, joilla on säännellyillä markkinoilla kaupankäynnin kohteeksi otettuja arvopapereita. (16) Kaikkien liikkeeseenlaskijoiden, joiden arvopapereita otetaan kaupankäynnin kohteeksi säännellyillä markkinoilla unionissa, olisi oltava jonkin jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen valvonnassa, jotta voidaan varmistaa, että ne täyttävät velvoitteensa. Ne liikkeeseenlaskijat, joiden direktiivin 2004/109/EY mukaan on valittava kotijäsenvaltionsa mutta jotka eivät ole tätä tehneet, saattavat välttää kaikkien unionin toimivaltaisten viranomaisten valvonnan. Tästä syystä direktiiviä 2004/109/EY olisi muutettava siten, että siihen sisällytetään olettamus valitusta kotijäsenvaltiosta niille liikkeeseenlaskijoille, jotka eivät ole kolmen kuukauden määräajan kuluessa ilmoittaneet, minkä valtion ne valitsevat kotijäsenvaltiokseen. (17) Direktiivin 2004/109/EY mukaan kotijäsenvaltiota koskeva valinta on voimassa kolmen vuoden ajan. Kuitenkin niissä tapauksissa, joissa kolmannen maan liikkeeseenlaskija ei enää ole listautuneena säännellyillä markkinoilla kotijäsenvaltiossaan ja on listautuneena vain yhdessä vastaanottavassa jäsenvaltiossa, liikkeeseenlaskijan ja sen alun perin valitseman kotijäsenvaltion välinen suhde on päättynyt. Tällaisen liikkeeseenlaskijan olisi saatava valita vastaanottava jäsenvaltio uudeksi kotijäsenvaltiokseen ennen kolmen vuoden määräajan umpeutumista. (18) Säännellyillä markkinoilla kaupankäynnin kohteeksi otettavien arvopaperien liikkeeseenlaskijoita koskeviin tietoihin liittyvien avoimuusvaatimusten yhdenmukaistamisesta annetun direktiivin 2004/109/EY tiettyjen säännösten täytäntöönpanoa koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 8 päivänä maaliskuuta 2007 annetussa komission direktiivissä 2007/14/EY[32] on erityisesti säännöksiä, jotka koskevat liikkeeseenlaskijan valitsemasta kotijäsenvaltiosta ilmoittamista. Jotta voidaan välttää tilanteita, joissa toimivaltaiset viranomaiset siinä jäsenvaltiossa, jossa on liikkeeseenlaskijan kotipaikka, eivät saa tietää liikkeeseenlaskijan valitsemaa kotijäsenvaltiota, olisi kaikki liikkeeseenlaskijat velvoitettava ilmoittamaan valitsemansa kotijäsenvaltio sen jäsenvaltion toimivaltaisille viranomaisille, jossa on liikkeeseenlaskijan kotipaikka, jos se on muu kuin niiden kotijäsenvaltio. Direktiiviä 2007/14/EY olisi sen vuoksi muutettava. (19) Direktiivin 2004/109/EY vaatimus uusien lainojen julkistamisesta on johtanut useisiin ongelmiin käytännön täytäntöönpanossa, ja vaatimuksen soveltamista pidetään monimutkaisena. Lisäksi vaatimus on osittain päällekkäinen arvopapereiden yleisölle tarjoamisen tai kaupankäynnin kohteeksi ottamisen yhteydessä julkistettavasta esitteestä ja direktiivin 2001/34/EY muuttamisesta 4 päivänä marraskuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/71/EY[33] sekä sisäpiirikaupoista ja markkinoiden manipuloinnista (markkinoiden väärinkäyttö) 28 päivänä tammikuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/6/EY[34] vaatimusten kanssa, eikä se anna markkinoille juurikaan lisätietoa. Liikkeeseenlaskijoille koituvan tarpeettoman hallinnollisen rasituksen keventämiseksi kyseinen vaatimus olisi poistettava. (20) Vaatimus, jonka mukaan kaikista liikkeeseenlaskijan perustamisasiakirjaansa tai yhtiöjärjestykseensä tekemistä muutoksista on ilmoitettava kotijäsenvaltion toimivaltaisille viranomaisille, on osittain päällekkäinen osakkeenomistajien eräiden oikeuksien käyttämisestä julkisesti noteeratuissa yhtiöissä 11 päivänä heinäkuuta 2007 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2007/36/EY[35] vahvistetun samanlaisen vaatimuksen kanssa, mikä saattaa hämärtää toimivaltaisen viranomaisen roolia. Liikkeeseenlaskijoille koituvan tarpeettoman hallinnollisen rasituksen keventämiseksi kyseinen vaatimus olisi poistettava. (21) Yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 24 päivänä lokakuuta 1995 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 95/46/EY[36] sekä yksilöiden suojelusta yhteisöjen toimielinten ja elinten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 18 päivänä joulukuuta 2000 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EY) N:o 45/2001[37] sovelletaan täysimääräisesti tämän direktiivin mukaiseen henkilötietojen käsittelyyn. (22) Direktiivejä 2004/109/EY ja 2007/14/EY olisi sen vuoksi vastaavasti muutettava, OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN DIREKTIIVIN: 1 artikla Direktiivin 2004/109/EY muuttaminen Muutetaan direktiivi 2004/109/EY seuraavasti: (1) Muutetaan 2 artiklan 1 kohta seuraavasti: (a) Korvataan d alakohta seuraavasti: ”d) ’liikkeeseenlaskijalla’ yksityis- tai julkisoikeuden soveltamisalaan kuuluvaa luonnollista tai oikeushenkilöä, myös valtiota, jonka arvopapereita on otettu kaupankäynnin kohteeksi säännellyillä markkinoilla. Säännellyillä markkinoilla kaupankäynnin kohteeksi otettujen talletustodistusten osalta liikkeeseenlaskijalla tarkoitetaan niiden arvopapereiden liikkeeseenlaskijaa, joihin talletustodistukset oikeuttavat, riippumatta siitä, onko kyseiset arvopaperit otettu kaupankäynnin kohteeksi säännellyillä markkinoilla;”; (b) muutetaan i alakohta seuraavasti: (i) lisätään ii alakohtaan kohta seuraavasti: ”Ellei liikkeeseenlaskija tee valintaansa kolmen kuukauden määräajan kuluessa, i kohtaa sovelletaan kyseiseen liikkeeseenlaskijaan automaattisesti;”; (ii) lisätään iii alakohta seuraavasti: ”iii) poiketen siitä, mitä i ja ii alakohdissa säädetään, liikkeeseenlaskija, jonka kotipaikka on kolmannessa maassa ja jonka arvopapereita ei enää oteta kaupankäynnin kohteeksi säännellyillä markkinoilla sen kotijäsenvaltiossa, mutta jonka arvopapereita sen sijaan otetaan kaupankäynnin kohteeksi yhdessä tai useammassa toisessa jäsenvaltiossa, voi valita kotijäsenvaltionsa niiden jäsenvaltioiden joukosta, joissa sen arvopapereita otetaan kaupankäynnin kohteeksi säännellyillä markkinoilla;”; (c) lisätään q alakohta seuraavasti: ”q) ’nimenomaisella sopimuksella’ sovellettavan lainsäädännön nojalla sitovaa sopimusta.”. (2) Korvataan 3 artiklan 1 kohta seuraavasti: '1. Kotijäsenvaltio saa asettaa liikkeeseenlaskijalle tiukempia vaatimuksia kuin tässä direktiivissä säädetyt vaatimukset, mutta se ei saa velvoittaa liikkeeseenlaskijoita julkistamaan säännöllisesti muuta tietoa kuin 4 artiklassa tarkoitettuja vuositilinpäätöksiä ja 5 artiklassa tarkoitettuja puolivuotiskatsauksia. Kotijäsenvaltio ei saa asettaa osakkeiden haltijalle taikka 10 tai 13 artiklassa tarkoitetulle luonnolliselle henkilölle tai oikeushenkilölle tiukempia vaatimuksia kuin tässä direktiivissä säädetyt vaatimukset, mutta se saa vahvistaa 9 artiklan 1 kohdassa säädettyjä ilmoitusraja-arvoja alhaisemmat ilmoitusraja-arvot.”. (3) Lisätään 4 artiklaan 7 kohta seuraavasti: '7. Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1095/2010 (*) perustettu Euroopan arvopaperi- ja markkinaviranomainen (jäljempänä ’EAMV’) julkaisee ohjeita, mukaan lukien vakiomuotoiset lomakkeet tai mallit, joissa määritellään tarkasti johdon selvitykseen liitettävät tiedot. __________ (*) EUVL L 331, 15.12.2010, s. 84.”. (4) Lisätään 5 artiklaan 7 kohta seuraavasti: '7. EAMV julkaisee ohjeita, mukaan lukien vakiomuotoiset lomakkeet tai mallit, joissa määritellään tarkasti osavuotiseen toimintakertomukseen liitettävät tiedot.”. (5) Korvataan 6 artikla seuraavasti: ”6 artikla Kertomus valtioille suoritetuista maksuista Jäsenvaltioiden on edellytettävä, että liikkeeseenlaskijat, jotka toimivat […]:ssa määritellyissä kaivannaisteollisuudessa tai aarniometsien hakkuuteollisuudessa, on Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2011/../EU(*) 9 luvun mukaisesti julkistettava vuosittain kertomus valtioille suoritetuista maksuista. Kertomus on julkistettava viimeistään kuusi kuukautta tilikauden päättymisen jälkeen, ja sen on oltava julkisesti saatavilla vähintään viiden vuoden ajan. Valtioille suoritetut maksut ilmoitetaan konsolidoituina. ________ (*) EUVL L […]”. (6) Muutetaan 8 artikla seuraavasti: (a) Korvataan 1 kohta seuraavasti: '1. Edellä 4, 5 ja 6 artiklaa ei sovelleta liikkeeseenlaskijaan, joka on valtio, valtion alue- tai paikallisviranomainen, kansainvälinen julkisyhteisö, jonka jäsenenä on ainakin yksi jäsenvaltio, Euroopan keskuspankki tai jäsenvaltioiden kansalliset keskuspankit riippumatta siitä, laskevatko ne liikkeeseen osakkeita tai muita arvopapereita.”; (b) lisätään 1a kohta seuraavasti: ”1a. Edellä 4 ja 5 artiklaa ei sovelleta liikkeeseenlaskijoihin, joiden osalta kaupankäynnin kohteeksi säännellyillä markkinoilla on otettu yksinomaan velka-arvopapereita, joiden yksikkökohtainen nimellisarvo on vähintään 100 000 euroa tai, jos kyse on muuna valuuttana kuin euroina arvostetuista velka-arvopapereista, joiden yksikkökohtainen nimellisarvo liikkeeseenlaskemispäivänä vastaa vähintään 100 000:ta euroa.”; (c) korvataan 4 kohta seuraavasti: '4. Tämän artiklan 1a kohdasta poiketen 4, 5 ja 6 artiklaa ei sovelleta liikkeeseenlaskijoihin, joiden osalta kaupankäynnin kohteeksi on otettu yksinomaan velka-arvopapereita, joiden yksikkökohtainen nimellisarvo on vähintään 50 000 euroa, tai muuna valuuttana kuin euroina arvostettuja velka-arvopapereita, joiden yksikkökohtainen nimellisarvo liikkeeseenlaskemispäivänä vastaa vähintään 50 000:ta euroa, ja jotka on otettu kaupankäynnin kohteeksi säännellyillä markkinoilla unionissa ennen 31 päivää joulukuuta 2010 niin kauan kuin nämä velka-arvopaperit ovat voimassa.”. (7) Muutetaan 9 artikla seuraavasti: (a) Lisätään 4 kohtaan alakohdat seuraavasti: ”EAMV laatii luonnoksia teknisiksi sääntelystandardeiksi, joilla määritellään tarkasti tapaukset, joissa ensimmäisessä alakohdassa mainittua poikkeusta sovelletaan merkintäsitoumuksella lyhyeksi aikaa hankittuihin osakkeisiin. Arvopaperimarkkinaviranomainen toimittaa nämä teknisten sääntelystandardien luonnokset komissiolle viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2013. Siirretään komissiolle valta hyväksyä tämän kohdan toisessa alakohdassa tarkoitetut tekniset sääntelystandardit Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1095/2010 10–14 artiklan mukaisesti.”; (b) korvataan 6 kohta seuraavasti: '6. Tätä artiklaa ei sovelleta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/49/EY 11 artiklassa määritellyssä luottolaitoksen tai sijoituspalveluyrityksen kaupankäyntivarastossa oleviin äänioikeuksiin, jos a) kaupankäyntivarastossa olevien äänioikeuksien osuus ei ylitä 5:tä prosenttia; ja tai b) kaupankäyntivarastossa oleviin osakkeisiin liittyvää äänioikeutta ei käytetä eikä niillä muuten vaikuteta liikkeeseenlaskijan johtamiseen. Tämän kohdan ensimmäisen alakohdan a alakohdassa mainittu 5 prosentin raja lasketaan ottaen huomioon 9, 10 ja 13 artiklan mukaisten omistusten yhteenlaskettu määrä. EAMV laatii luonnoksia teknisiksi sääntelystandardeiksi, joissa täsmennetään kyseisen alakohdan a kohdassa mainitun 5 prosentin rajan laskennassa käytettävä menetelmä silloin, kun kyse on yritysryhmästä, ottaen huomioon 12 artiklan 4 ja 5 kohdan. Arvopaperimarkkinaviranomainen toimittaa nämä teknisten sääntelystandardien luonnokset komissiolle viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2013. Siirretään komissiolle valta vahvistaa tämän kohdan kolmannessa alakohdassa tarkoitetut tekniset sääntelystandardit asetuksen (EU) N:o 1095/2010 10–14 artiklan mukaisesti. _______ (*) EUVL L 177, 30.6.2006, s. 201.” (8) Muutetaan 13 artikla seuraavasti: (a) korvataan 1 kohta seuraavasti: '1. Edellä 9 artiklassa vahvistettuja ilmoittamista koskevia vaatimuksia sovelletaan myös luonnolliseen henkilöön tai oikeushenkilöön, jolla on suoraan tai välillisesti hallussaan a) rahoitusvälineitä, joilla annetaan juoksuajan päätyttyä niiden haltijalle nimenomaisen sopimuksen perusteella joko ehdoton oikeus hankkia jo liikkeeseen laskettuja osakkeita, joihin liittyy äänioikeuksia ja joiden liikkeeseenlaskijan osakkeet on otettu kaupankäynnin kohteeksi säännellyillä markkinoilla, tai mahdollisuus oman harkintansa perusteella hankkia näitä osakkeita; b) rahoitusvälineitä, joilla on samanlainen taloudellinen vaikutus kuin a alakohdassa mainituilla välineillä riippumatta siitä, antavatko ne oikeuden arvopaperien fyysiseen luovutukseen. Vaaditussa ilmoituksessa on eriteltävä tyypin mukaan hallussa olevat ensimmäisen alakohdan a alakohdassa tarkoitetut rahoitusvälineet ja saman alakohdan b alakohdassa tarkoitetut rahoitusvälineet.”; (b) lisätään 1a ja 1b kohdat seuraavasti: ”1a. Äänioikeuksien määrä on laskettava rahoitusvälineen kohde-etuutena olevien osakkeiden täyden nimellismäärän mukaan. Tätä varten haltijan on laskettava yhteen ja ilmoitettava kaikki samaan kohde-etuutena olevan osakkeen liikkeeseenlaskijaan liittyvät rahoitusvälineet. Äänioikeuksien laskennassa otetaan huomioon vain pitkät positiot. Pitkiä positioita ei saa nettouttaa samaan kohde-etuutena olevan osakkeen liikkeeseenlaskijaan liittyvien lyhyiden positioiden kanssa. EAMV laatii luonnoksia teknisiksi sääntelystandardeiksi, joissa täsmennetään ensimmäisessä alakohdassa mainittujen äänioikeuksien määrän laskentatapa silloin, kun kyseessä ovat rahoitusvälineet, joiden vertailukohteena on osakekori tai indeksi. Arvopaperimarkkinaviranomainen toimittaa nämä teknisten sääntelystandardien luonnokset komissiolle viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2013. Siirretään komissiolle valta vahvistaa tämän kohdan toisessa alakohdassa tarkoitetut tekniset sääntelystandardit asetuksen (EU) N:o 1095/2010 10–14 artiklan mukaisesti. 1b. Tämän artiklan 1 kohdassa rahoitusvälineiksi katsotaan siirtokelpoiset arvopaperit sekä optiot, futuurit, swapit, korkotermiinit, hinnanerosopimukset ja kaikenlaiset muut johdannaissopimukset, jotka voidaan toteuttaa kohde-etuus fyysisesti luovuttaen tai nettoarvon tilityksellä edellyttäen, että ne täyttävät 1 kohdan a ja b alakohdissa säädetyt ehdot. EAMV laatii suuntaa-antavan luettelon rahoitusvälineistä, joihin sovelletaan 1 kohdan mukaisia ilmoittamista koskevia vaatimuksia, ja päivittää luetteloa säännöllisesti ottaen huomioon rahoitusmarkkinoilla tapahtuvan teknisen kehityksen.”. (c) Korvataan 2 kohta seuraavasti: '2. Komissiolle annetaan valtuudet hyväksyä delegoiduilla säädöksillä 27 artiklan 2a, 2b ja 2c kohdan mukaisesti sekä 27a ja 27b artiklan ehtoja noudattaen toimenpiteitä, joilla a) muokataan 1a kohdassa tarkoitettua rahoitusvälineisiin liittyvien äänioikeuksien määrän laskentatapaa; b) täsmennetään 1b kohdassa tarkoitetuiksi rahoitusvälineiksi katsottavien välineiden tyyppejä; c) täsmennetään 1 kohdassa tarkoitetun laadittavan ilmoituksen sisältöä, ilmoittamisen määräaikaa sekä tahoa, jolle ilmoitus tehdään.”; (d) lisätään 4 kohta seuraavasti: '4. Tässä artiklassa tarkoitettuihin ilmoittamista koskeviin vaatimuksiin sovelletaan soveltuvin osin 9 artiklan 5 ja 6 kohdassa sekä 12 artiklan 3, 4 ja 5 kohdassa säädettyjä poikkeuksia. EAMV laatii luonnoksia teknisiksi sääntelystandardeiksi, joilla määritellään tarkasti tapaukset, joissa ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettuja poikkeuksia sovelletaan sellaisiin rahoitusinstrumentteihin, joiden haltijana on luonnollinen henkilö tai oikeushenkilö, joka täyttää asiakkailta saatuja tilauksia, vastaa asiakkaiden osto- ja myyntipyyntöihin muuten kuin yksityisomistuksen perusteella tai suojaa tällaisesta kaupankäynnistä johtuvia positioita. Arvopaperimarkkinaviranomainen toimittaa nämä teknisten sääntelystandardien luonnokset komissiolle viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2013. Siirretään komissiolle valtuudet hyväksyä tämän kohdan toisessa alakohdassa tarkoitetut tekniset sääntelystandardit asetuksen (EU) N:o 1095/2010 10–14 artiklan mukaisesti.”. (9) Lisätään 13a artikla seuraavasti: ”13a artikla Yhteenlaskeminen 1. Edellä 9, 10 ja 13 artiklassa vahvistettuja ilmoittamista koskevia vaatimuksia sovelletaan myös luonnolliseen henkilöön tai oikeushenkilöön, kun henkilön 9 ja 10 artiklan nojalla suoraan tai välillisesti hallussaan pitämien äänioikeuksien ja 13 artiklan nojalla suoraan tai välillisesti hallussaan pitämien rahoitusvälineisiin liittyvien äänioikeuksien yhteismäärä saavuttaa tai leikkaa 9 artiklan 1 kohdassa mainitut raja-arvot. Tämän kohdan ensimmäisessä alakohdassa edellytetyssä ilmoituksessa on oltava erittely 9 ja 10 artiklan nojalla hallussa pidettäviin osakkeisiin liittyvien äänioikeuksien sekä 13 artiklassa tarkoitettuihin rahoitusinstrumentteihin liittyvien äänioikeuksien määrästä. 2. Sellaisista rahoitusinstrumentteihin liittyvistä äänioikeuksista, joista on jo tehty ilmoitus 13 artiklan nojalla, on tehtävä uusi ilmoitus, kun luonnollinen henkilö tai oikeushenkilö on hankkinut kohde-etuutena olevat osakkeet, ja kyseisen hankinnan seurauksena saman liikkeeseenlaskijan liikkeeseen laskemiin osakkeisiin liittyvien äänioikeuksien kokonaismäärä saavuttaa tai leikkaa 9 artiklan 1 kohdassa mainitut raja-arvot.”. (10) Poistetaan 16 artiklan 3 kohta. (11) Poistetaan 19 artiklan 1 kohdan toinen alakohta. (12) Korvataan 21 artiklan 4 kohta seuraavasti: '4. Komissiolle annetaan valtuudet hyväksyä delegoiduilla säädöksillä 27 artiklan 2a, 2b ja 2c kohdan mukaisesti sekä 27a ja 27b artiklan ehtoja noudattaen toimenpiteet, joilla määritellään seuraavat vähimmäisvaatimukset ja -säännöt: a) edellä 1 kohdassa tarkoitettua säänneltyjen tietojen levittämistä koskevat vähimmäisvaatimukset; b) edellä 2 kohdassa tarkoitettua keskitettyä säilytysjärjestelmää koskevat vähimmäisvaatimukset; c) määräykset, jotka koskevat edellä 2 kohdassa tarkoitettua kansallisissa virallisesti nimetyissä järjestelmissä käytettävän tieto- ja viestintäteknologian yhteentoimivuutta sekä säänneltyjen tietojen saantia unionin tasolla. Komissio voi myös laatia luettelon tiedon levittämisessä yleisölle käytettävistä viestimistä ja pitää sen ajan tasalla.”. (13) Korvataan 22 artikla seuraavasti: ”22 artikla Säänneltyjen tietojen saanti unionin tasolla 1. EAMV laatii luonnokset teknisiksi sääntelystandardeiksi, joissa määrätään tekniset vaatimukset säänneltyjen tietojen saannista unionin tasolla seuraavien seikkojen täsmentämiseksi: a) tekniset vaatimukset, jotka koskevat kansallisissa virallisesti nimetyissä järjestelmissä käytettävän tieto- ja viestintäteknologian yhteentoimivuutta; b) tekniset vaatimukset, jotka koskevat säänneltyjen tietojen hakemiseen unionin tasolla tarkoitetun keskitetyn yhteyspisteen toimintaa; c) tekniset vaatimukset, jotka koskevat jokaisen liikkeeseenlaskijan oman ainutkertaisen tunnisteen käyttöä kansallisissa virallisesti nimetyissä järjestelmissä; d) yhteinen muoto kansallisissa virallisesti nimetyissä järjestelmissä tehtävää säänneltyjen tietojen säilyttämistä varten; e) säänneltyjen tietojen yhteinen luokittelu kansallisissa virallisesti nimetyissä järjestelmissä ja yhteinen luettelo säänneltyjen tietojen tyypeistä. 2. Teknisten sääntelystandardien luonnoksia laatiessaan EAMV varmistaa, että 22 artiklan 1 kohdassa määritetyt tekniset vaatimukset sopivat yhteen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2011/../EU(*) vahvistettujen kansallisten yhtiörekistereiden välistä sähköistä verkkoa koskevien teknisten vaatimusten kanssa. EAMV toimittaa nämä teknisten sääntelystandardien luonnokset komissiolle viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2013. Siirretään komissiolle valta hyväksyä tämän kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut tekniset sääntelystandardit asetuksen (EU) N:o 1095/2010 10–14 artiklan mukaisesti.” ________ (*) EUVL L […]”. (14) Lisätään seuraava osasto 27b artiklan jälkeen: ”LUKU VIa SEURAAMUKSET” (15) Korvataan 28 artikla seuraavasti: ”28 artikla Seuraamukset 1. Jäsenvaltioiden on määrättävä, että niiden toimivaltaiset viranomaiset voivat toteuttaa asianmukaiset hallinnolliset seuraamukset ja toimenpiteet, jos tämän direktiivin täytäntöönpanemiseksi annettuja kansallisia säännöksiä ei ole noudatettu, ja varmistettava, että niitä sovelletaan. Seuraamusten ja toimenpiteiden on oltava tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia. 2. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kun velvoitteita sovelletaan oikeushenkilöihin, velvoitteita rikottaessa on mahdollista soveltaa seuraamuksia oikeushenkilön hallinto-, johto- tai valvontaelimen jäseniin sekä kaikkiin muihin henkilöihin, jotka kansallisen lainsäädännön nojalla ovat rikkomuksesta vastuussa. 3. Toimivaltaisille viranomaisille on annettava kaikki niiden tehtävien täyttämisen kannalta tarpeelliset tutkintavaltuudet. Seuraamus- ja tutkintavaltuuksiaan käyttäessään toimivaltaisten viranomaisten on tehtävä läheistä yhteistyötä, jolla varmistetaan, että seuraamukset tai toimenpiteet tuottavat toivotut tulokset, ja rajatylittäviä tapauksia käsitellessään sovitettava toimintansa yhteen.”. (16) Lisätään 28a, 28b ja 28c artikla seuraavasti: ”28a artikla Erityissäännökset 1. Tätä artiklaa sovelletaan kaikissa seuraavissa tapauksissa: a) liikkeeseenlaskija jättää julkistamatta 4, 5, 6 ja 16 artiklan nojalla edellytettävät tiedot vaaditun määräajan kuluessa; b) luonnollinen henkilö tai oikeushenkilö jättää ilmoittamatta huomattavan omistusosuuden hankkimisesta tai luovuttamisesta 9, 10, 13 ja 13a artiklan nojalla vaaditun määräajan kuluessa. 2. Toimivaltaisten viranomaisten 24 artiklan mukaisia valvontavaltuuksia rajoittamatta jäsenvaltioiden on varmistettava, että tämän artiklan 1 kohdassa mainituissa tapauksissa sovellettaviin hallinnollisiin seuraamuksiin ja toimenpiteisiin kuuluvat ainakin seuraavat: a) julkinen ilmoitus, josta käy ilmi luonnollisen henkilön tai oikeushenkilön nimi sekä rikkomuksen luonne; b) määräys, jossa luonnollista henkilöä tai oikeushenkilöä kehotetaan lopettamaan kyseinen toiminta ja pidättäytymään toistamasta kyseistä toimintaa; c) valtuudet keskeyttää säännellyillä markkinoilla kaupankäynnin kohteeksi otettuihin osakkeisiin liittyvien äänioikeuksien käyttäminen, jos toimivaltainen viranomainen toteaa, että osakkeiden tai muiden rahoitusinstrumenttien haltija tai 10–13 artiklassa mainittu henkilö tai taho on rikkonut tämän direktiivin huomattavista omistusosuuksista ilmoittamista koskevia säännöksiä; d) jos kyseessä on oikeushenkilö, hallinnolliset taloudelliset seuraamukset, joiden määrä on enintään 10 % kyseisen oikeushenkilön edeltävän tilikauden vuotuisesta liikevaihdosta; e) jos kyseessä on luonnollinen henkilö, hallinnolliset taloudelliset seuraamukset, joiden määrä on enintään 5 000 000 euroa; f) hallinnolliset taloudelliset seuraamukset, joiden määrä on enintään kaksi kertaa rikkomuksen kautta saatujen voittojen tai vältettyjen tappioiden määrä, silloin kun tämä summa voidaan määrittää. Jos ensimmäisen alakohdan d alakohdassa tarkoitettu oikeushenkilö on emoyrityksen tytäryhtiö, on tarkoitettu vuotuinen kokonaisliikevaihto johtavan emoyrityksen edellisen tilikauden konsolidoidun tilinpäätöksen mukainen vuotuinen kokonaisliikevaihto. Niissä jäsenvaltioissa, joiden virallinen rahayksikkö on muu kuin euro, lasketaan ensimmäisen alakohdan e alakohdassa tarkoitettua 5 000 000 euroa vastaava summa kansallisena valuuttana käyttämällä virallista vaihtokurssia [tämän direktiivin voimaantulopäivänä – lisää päivämäärä tähän]. 28b artikla Seuraamusten julkistaminen Jäsenvaltioiden on varmistettava, että toimivaltaiset viranomaiset julkistavat viipymättä kaikki tämän direktiivin täytäntöönpanemiseksi hyväksyttyjen kansallisten säännösten rikkomisesta aiheutuvat seuraamukset tai toimenpiteet, mukaan lukien tiedot rikkomuksen tyypistä ja luonteesta sekä rikkomuksesta vastuussa olevien henkilöiden nimet, paitsi siinä tapauksessa, että julkistaminen uhkaa vakavasti rahoitusmarkkinoiden vakautta. Jos julkistaminen tuottaisi tapauksessa mukana oleville tahoille suhteetonta vahinkoa, toimivaltaiset viranomaiset julkistavat seuraamukset nimiä paljastamatta. 28c artikla Seuraamusten ja toimivaltaisten viranomaisten seuraamusvaltuuksien tehokas käyttö 1. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että toimivaltaiset viranomaiset hallinnollisten seuraamusten tai toimenpiteiden tyyppiä sekä hallinnollisten taloudellisten seuraamusten tasoa määrittäessään ottavat huomioon kaikki asiaan vaikuttavat olosuhteet, mukaan lukien seuraavat: a) rikkomuksen vakavuus ja ajallinen kesto; b) vastuussa olevan luonnollisen henkilön tai oikeushenkilön syyllisyyden aste; c) vastuussa olevan luonnollisen henkilön tai oikeushenkilön taloudellinen vahvuus vastuussa olevan oikeushenkilön kokonaisliikevaihdon tai vastuussa olevan luonnollisen henkilön vuositulojen perusteella; d) vastuussa olevan luonnollisen henkilön tai oikeushenkilön saamien voittojen tai välttämien tappioiden merkitys siinä määrin kuin ne voidaan todeta; e) rikkomuksen kolmansille osapuolille aiheuttamat tappiot siinä määrin kuin ne voidaan todeta; f) vastuussa olevan luonnollisen henkilön tai oikeushenkilön toimivaltaisen viranomaisen kanssa tekemän yhteistyön määrä; g) vastuussa olevan luonnollisen henkilön tai oikeushenkilön aiemmat rikkomukset. 2. EAMV julkaisee asetuksen (EU) N:o 1095/2010 16 artiklan mukaisesti toimivaltaisille viranomaisille osoitetut ohjeet, jotka koskevat hallinnollisten toimenpiteiden ja seuraamusten tyyppiä sekä hallinnollisten taloudellisten seuraamusten tasoa.”. (17) Korvataan 29 artikla seuraavasti: ”29 artikla Muutoksenhakuoikeus Jäsenvaltioiden on varmistettava, että tämän direktiivin nojalla annettujen lakien, asetusten tai hallinnollisten määräysten mukaisesti tehtyihin päätöksiin ja toimenpiteisiin voidaan hakea muutosta.”. (18) Korvataan 31 artiklan 2 kohta seuraavasti: '2. ”2. Jos jäsenvaltiot toteuttavat 3 artiklan 1 kohdan, 8 artiklan 2 ja 3 kohdan tai 30 artiklan mukaisia toimenpiteitä, niiden on välittömästi ilmoitettava kyseisistä toimenpiteistä komissiolle ja muille jäsenvaltioille.”. 2 artikla Direktiivin 2007/14/EY muuttaminen Muutetaan direktiivi 2007/14/EY seuraavasti: (1) Lisätään 2 artiklaan kohta seuraavasti: ”Unionin alueelle sijoittautuneen liikkeeseenlaskijan on ilmoitettava valitsemansa kotijäsenvaltio sijoittautumisvaltionsa toimivaltaisille viranomaisille, jos kotijäsenvaltio on eri kuin sijoittautumisvaltio.”. (2) Poistetaan 11 artiklan 1 ja 2 kohta. (3) Poistetaan 16 artikla. 3 artikla Saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä 1. Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan viimeistään […] päivänä […]kuuta […]. Niiden on viipymättä toimitettava komissiolle kirjallisina nämä säädökset sekä näiden säädösten ja tämän direktiivin välinen vastaavuustaulukko. Näissä jäsenvaltioiden antamissa säädöksissä on viitattava tähän direktiiviin tai niihin on liitettävä tällainen viittaus, kun ne virallisesti julkaistaan. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään. 2. Jäsenvaltioiden on toimitettava tässä direktiivissä tarkoitetuista kysymyksistä antamansa keskeiset kansalliset säännökset kirjallisina komissiolle. 4 artikla Voimaantulo Tämä direktiivi tulee voimaan [kahdentenakymmenentenä] päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä. 5 artikla Osoitus Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille. Tehty Brysselissä Euroopan parlamentin puolesta Neuvoston puolesta Puheenjohtaja Puheenjohtaja [1] KOM(2010) 243 lopullinen, 27. toukokuuta 2010. Kertomuksen ohella julkaistiin yksityiskohtaisempi komission yksiköiden valmisteluasiakirja SEC(2010) 61. [2] Komission direktiivi, annettu 8 päivänä maaliskuuta 2007, säännellyillä markkinoilla kaupankäynnin kohteeksi otettavien arvopaperien liikkeeseenlaskijoita koskeviin tietoihin liittyvien avoimuusvaatimusten yhdenmukaistamisesta annetun direktiivin 2004/109/EY tiettyjen säännösten täytäntöönpanoa koskevista yksityiskohtaisista säännöistä, EUVL L 69, 9.3.2007, s. 27. [3] Komission suositus, annettu 11 päivänä lokakuuta 2007, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2004/109/EY tarkoitetusta virallisesti nimettyjen järjestelmien sähköisestä verkosta säänneltyjen tietojen keskitettyä säilyttämistä varten; EUVL L 267, 12.10.2007, s. 16. [4] Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2008/22/EY, annettu 11 päivänä maaliskuuta 2008, säännellyillä markkinoilla kaupankäynnin kohteeksi otettavien arvopaperien liikkeeseenlaskijoita koskeviin tietoihin liittyvien avoimuusvaatimusten yhdenmukaistamisesta annetun direktiivin 2004/109/EY muuttamisesta komissiolle siirretyn täytäntöönpanovallan osalta, EUVL L 76, 19.3.2008, s. 50. [5] Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2010/78/EU, annettu 24 päivänä marraskuuta 2010, direktiivien 98/26/EY, 2002/87/EY, 2003/6/EY, 2003/41/EY, 2003/71/EY, 2004/39/EY, 2004/109/EY, 2005/60/EY, 2006/48/EY, 2006/49/EY ja 2009/65/EY muuttamisesta Euroopan valvontaviranomaisen (Euroopan pankkiviranomainen), Euroopan valvontaviranomaisen (Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen) ja Euroopan valvontaviranomaisen (Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen) toimivaltuuksien osalta, EUVL L 331, 15.12.2010, s. 120. [6] Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2010/73/EU, annettu 24 päivänä marraskuuta 2010, arvopapereiden yleisölle tarjoamisen tai kaupankäynnin kohteeksi ottamisen yhteydessä julkistettavasta esitteestä annetun direktiivin 2003/71/EY ja säännellyillä markkinoilla kaupankäynnin kohteeksi otettavien arvopaperien liikkeeseenlaskijoita koskeviin tietoihin liittyvien avoimuusvaatimusten yhdenmukaistamisesta annetun direktiivin 2004/109/EY muuttamisesta, EUVL L 327, 11.12.2010, s. 1. [7] Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2003/71/EY, annettu 4 päivänä marraskuuta 2003, arvopapereiden yleisölle tarjoamisen tai kaupankäynnin kohteeksi ottamisen yhteydessä julkistettavasta esitteestä ja direktiivin 2001/34/EY muuttamisesta, EUVL L 345, 31.12.2003, s. 64. [8] Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2003/6/EY, annettu 28 päivänä tammikuuta 2003, sisäpiirikaupoista ja markkinoiden manipuloinnista, EUVL L 96, 12.4.2003, s. 16. [9] Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle: ”Sisämarkkinoiden toimenpidepaketti: 12 viputekijää kasvun vauhdittamiseksi ja luottamuksen lisäämiseksi – Yhdessä uuteen kasvuun”, KOM(2011) 206 lopullinen. [10] Komission tiedonanto, annettu 9 päivänä joulukuuta 2010, ”Seuraamusjärjestelmien lujittaminen finanssipalvelujen alalla”, KOM(2010) 716 lopullinen. [11] Mazars (2009), Transparency Directive Assessment Report, Euroopan komissiolle tehty tutkimus. [12] Euroopan arvopaperimarkkinavalvojien komitea oli Euroopan komission riippumaton neuvoa-antava ryhmä, joka koostui EU:n arvopaperimarkkinoiden kansallisista valvojista. Katso komission päätös 2009/77/EY, tehty 23 päivänä tammikuuta 2009, Euroopan arvopaperimarkkinavalvojien komitean perustamisesta, EUVL L 25, 29.1.2009, s. 18. Euroopan arvopaperimarkkinavalvojien komitean tehtävänä oli kehittää arvopaperialan sääntelyviranomaisten välistä koordinaatiota, toimia Euroopan komissiota avustavana neuvoa-antavana ryhmänä sekä varmistaa yhteisön lainsäädännön yhdenmukaisempi ja ajallisesti täsmällisempi täytäntöönpano jäsenvaltioissa. Euroopan arvopaperimarkkinavalvojien komitean on korvannut Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen EAMV 1. tammikuuta 2011 alkaen. Katso Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus N:o 1095/2010, annettu 24 päivänä marraskuuta 2010, EUVL L 331, 15.12.2010, s. 84. [13] Arvopaperimarkkinoita käsittelevä eurooppalainen asiantuntijaryhmä oli komission neuvoa-antava elin, joka koostui arvopaperimarkkina-alan toimijoista ja asiantuntijoista. Komissio perusti sen huhtikuussa 2006, ja sen toiminnan perustana oli komission päätös 2006/288/EY, tehty 30 päivänä maaliskuuta 2006, arvopaperimarkkinoita käsittelevän eurooppalaisen asiantuntijaryhmän perustamisesta antamaan lainopillista ja taloudellista neuvontaa EU:n arvopaperidirektiivien soveltamisesta, EUVL L 106, 19.4.2006, s. 14. [14] Käteisvaroina maksettavilla osakejohdannaisilla tarkoitetaan osakkeisiin liittyviä kauppoja, joissa maksuna annetaan käteistä rahaa, mutta kohteena olevat osakkeet eivät fyysisesti siirry minnekään. [15] http://www.liberation.fr/monde/01012339133-lutter-contre-l-opacite-des-industries-extractives [16] http://ec.europa.eu/commission_2010-2014/president/news/speeches-statements/pdf/deauville-g8-declaration_en.pdf [17] Päätöslauselma INI/2010/2102. [18] Direktiivin 2009/28/EU mukainen määritelmä: ”luonnonvaraisesti uudistuva, kotoperäisiä lajeja sisältävä metsä, jossa ei ole selvästi nähtäviä merkkejä ihmistoiminnasta ja jonka ekologiset prosessit eivät ole merkittävästi häiriintyneet”. [19] Metsän avohakkuu, harsintahakkuu ja harvennushakkuu maalla, joka on luokiteltu aarniometsäalueita sisältäväksi, tai muu tällaiseen metsään tai metsänpohjaan puuttuva toiminta, jonka aiheuttajana on kaivostoiminta tai mineraalien, veden, öljyn tai kaasun etsintä tai hyödyntäminen, tai muu vahingollinen toiminta. [20] http://www.sec.gov/about/laws/wallstreetreform-cpa.pdf [21] Maksuihin kuuluvat verot, rojaltit, maksut (mukaan lukien lupamaksut), tuotanto-oikeudet, bonukset ja muut merkittävät edut. [22] EUVL C , , s. . [23] EUVL C , , s. . [24] EUVL L 390, 31.12.2004, s. 38. [25] KOM(2010) 243 lopullinen. [26] KOM(2011) 206 lopullinen, 13.4.2010. [27] EUVL L 331, 15.12.2010, s. 84. [28] http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:L:2005:347:0001:0006:FI:PDF [29] Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 995/2010, annettu 24 päivänä marraskuuta 2010. Yrityksille, jotka tuovat puutuotteita vapaaehtoisten EU:n sopimusten mukaisesti, myönnetään poikkeus tästä vaatimuksesta. [30] EUVL L , , s. . [31] KOM(2010) 716 lopullinen. [32] EUVL L 69, 9.3.2007, s. 27. [33] EUVL L 345, 31.12.2003, s. 64. [34] EUVL L 96, 12.4. 2003, s. 16. [35] EUVL L 184, 14.7.2007, s. 17. [36] EYVL L 281, 23.11.1995, s. 31. [37] EYVL L 8, 12.1.2001, s. 1.