SISÄLLYSLUETTELO

1. Johdanto 3

1.1. Tulliliiton kehittämisstrategia vuosiksi 2008–2013 3

1.2. Kehittyvä toimintaympäristö 5

2. Kehityssuuntaukset vuoden 2008 jälkeen 5

2.1. Tulliliiton kehitys lukuina 5

2.2. Tulliliiton kehitys ja tietotekniikka 6

2.3. Tulliliiton kehitys ja politiikka ja sen täytäntöönpano 8

2.3.1. EU:n suojelu – turvallisuutta koskevan tarkistuksen täytäntöönpano 8

2.3.2. Kaupan edistäminen – uudistettu tullikoodeksi 8

2.3.3. Uusi poliittinen kehys joulukuusta 2009 lähtien – Lissabonin sopimus 9

2.3.4. Tulliliitto ja yhteistyö 9

3. Erityisten hankkeiden edistyminen 10

3.1. Yhden luukun periaate 10

3.2. Järjestelmälähtöiset menetelmät 10

3.3. Väärentämisen ja laittoman valmistamisen torjunta 11

3.4. Valmiudet reagoida kriiseihin nopeasti 12

3.5. Petosten ja niihin liittyvien laittomien toimien torjunta 12

4. Huomautukset tulliliiton toimintamallista 14

5. Tulevaisuudennäkymät: Miten vahvistaa tulliliiton suorituskykyä (yhtenäisyyttä, vaikuttavuutta ja tehokkuutta) 15

5.1. Strategiset huomautukset tulevista toimintatavoista 15

5.1.1. Yhteistyön tiivistäminen tulliliitossa 15

5.1.2. Synergian lisääminen muiden politiikanalojen kanssa 15

5.1.3. Hallinnon ja työmenetelmien kehittäminen 16

5.1.4. Saavutusten ja tulosten mittaaminen ja laadun kehittäminen 16

5.2. Tulevat toimet 16

JOHDANTO

Tullilaitosten toimintaympäristö muuttui 2000-luvun alussa nopeasti: tuotanto- ja kulutustavat muuttuivat, kansainvälinen kauppa lisääntyi ja lisäksi toimintaympäristöön vaikuttivat maailmanlaajuiset uhkatekijät, kuten terrorismi, järjestäytynyt rikollisuus ja ympäristön pilaantuminen, sekä uudet vaaratekijät, kuten vaarallisten tavaroiden kauppa.

Jotta Euroopan unionin (EU) tulliliiton[1] hallintoviranomaiset voisivat jatkossakin vastata useista vastuualoistaan tässä haastavassa toimintaympäristössä, käynnistettiin kunnianhimoinen uudistushanke. Ensiksikin hyväksyttiin uudistettu tullikoodeksi[2]. Toiseksi niin sanotulla sähköistä tullijärjestelmää koskevalla päätöksellä[3] luotiin perusta tullin ja kaupan paperitonta toimintaympäristöä varten[4].

Pitkän aikavälin kattavan ja yhdenmukaisen kehityksen varmistamiseksi komissio tarkasteli jäsenvaltioiden kanssa kattavasti uudelleen EU:n tullilaitosten asemaa ja työtä[5]. Tulliliiton pääosaston 27 pääjohtajan vuonna 2007 hyväksymä kertomus[6] oli lähtökohtana vuonna 2008 annetulle komission tiedonannolle tulliliiton kehittämisstrategiasta[7] (jäljempänä ”strategia”). Näin sai alkunsa tulevaa tullitoimintaa koskeva aloite (Future Customs Initiative, FCI).

Tulliliiton kehittämisstrategia vuosiksi 2008–2013

Strategiassa esitetään tulliliiton strategiset tavoitteet . Siinä hahmotellaan poliittiset puitteet , joiden avulla kehitystä ja uusia aloitteita voidaan ohjata johdonmukaisesti ja yhdennetysti. Strategian tarkoituksena on täydentää edellä mainittua lainsäädännön ja tietoteknisen ympäristön uudistamista, ja siinä nimenomaisesti viitataan tulliliiton tulevan kehityksen inhimillisiin näkökohtiin, resurssit ja taidot mukaan luettuina.

Tulliliiton strategisena tavoitteena on 1) suojella EU:ta ja 2) tukea EU:n kilpailukykyä . Nämä tavoitteet saavutetaan yhdenmukaisesti ja tehokkaasti toteuttamalla vaikuttavaa ja tehokasta valvontaa ja tekemällä tiivistä yhteistyötä tullihallintojen välillä, muiden viranomaisten kanssa, yritysten kanssa sekä kansainvälisten kumppaneiden kanssa.

[pic] Lähde: Kuva perustuu asiakirjassa KOM(2008) 169 esitettyihin tavoitteisiin.

ECOFIN-neuvosto hyväksyi 14. toukokuuta 2008 tämän strategian ja sen tavoitteet sekä vahvisti tarpeen investoida taitoihin, osaamiseen, resursseihin ja teknologioihin. Euroopan parlamentti antoi 19. kesäkuuta 2008 päätöslauselman[8], jossa myös se tuki strategiaa ja kehotti jäsenvaltioita ja komissiota panemaan sen tehokkaasti täytäntöön. Lisäksi siinä pyydettiin laatimaan kattava täytäntöönpanosuunnitelma , joka onkin laadittu yhdessä jäsenvaltioiden kanssa tullipoliittisessa ryhmässä[9]. Neuvosto ja Euroopan parlamentti korostivat etenkin tarvetta kehittää yhden luukun periaatteen mukaisia palveluja ja uusia valvontamenetelmiä (järjestelmälähtöisiä menetelmiä), vahvistaa väärentämisen ja laittoman valmistamisen torjuntaa, valmiuksia reagoida kriiseihin ja petosten torjuntaa . Molemmat toimielimet ovat yleisesti korostaneet tarvetta tehostaa yhteistyötä sidosryhmien ja muiden viranomaisten kanssa. Neuvosto kehotti laatimaan edistymisestä kertomuksen vuonna 2011, ja se annetaan tässä asiakirjassa.

Kehittyvä toimintaympäristö

Strategian hyväksymisen jälkeen on ilmennyt merkittäviä kehityssuuntauksia, joista mainitsemisen arvoisia ovat ainakin rahoitus- ja talouskriisi, terrorismin uhan maailmanlaajuistuminen sekä erilaiset luonnonkatastrofit ja ihmisten aiheuttamat katastrofit. Uusi perussopimus on tullut voimaan, ja EU on laatinut itselleen uuden poliittisen asialistan kasvun tukemiseksi[10] ja turvallisuuden lisäämiseksi[11]. Nämä kehityssuuntaukset vaikuttavat tulliliiton toimintatapaan.

Tässä tietyissä näkökohdissa tapahtunutta edistymistä käsittelevässä kertomuksessa esitetään siksi täydentäviä tietoja äskettäisistä kehityssuuntauksista ja toimintaympäristöistä ja niiden vaikutuksista tulliliittoa koskevan strategian täytäntöönpanoon. Kertomuksessa tarkastellaan myös käynnissä olevaa täytäntöönpanoa ja uudistusta, ulkoisia paineita ja tulliliiton rakenteista äskettäin tehdyn ”itsearvioinnin” tuloksia sekä erilaisia yhteentoimivuuden, yhteistyön ja yhdentämisen muotoja strategiaa täytäntöönpanevissa 28 hallinnossa (27 jäsenvaltiota ja komissio). Tämän takia kertomuksessa myös esitetään lyhyt yhteenveto tärkeimmistä rajoituksista ja tulevaisuudennäkymistä, jotka liittyvät strategian menestyksekkääseen täytäntöönpanoon jatkossa.

KEHITYSSUUNTAUKSET VUODEN 2008 JÄLKEEN

EU:n tulliliiton tärkeimmät kehityssuuntaukset vuoden 2008 jälkeen voidaan esittää tiivistetysti lukuina (2.1), tietotekniikan kehityksenä (2.2) sekä politiikan kehityksenä ja täytäntöönpanona (2.3).

Tulliliiton kehitys lukuina

Toimitettujen tulli-ilmoitusten kokonaismäärän kehityksessä oli havaittavissa pitkän aikavälin kasvua vuosina 2007–2011 (kriisistä huolimatta).

Kuva 1: Toimitettujen tulli-ilmoitusten (vakiomuotoiset ja yksinkertaistetut) kehitys vuosina 2007–2010

[pic]

Lähde: Tulosten arvioinnista saadut tiedot.

Rahoitus- ja talouskriisin vaikutus heijastui myös tavanomaisissa menettelyissä toimitettujen tulli-ilmoitusten määrään, mutta – hämmästyttävää kyllä – ei yksinkertaistetuissa menettelyissä toimitettujen tulli-ilmoitusten määrään[12]. Muiden tärkeiden lukujen osalta tiedetään – talouden toimijoiden rekisteröinti- ja tunnistusjärjestelmän (EORI)[13] uuden tietokannan täytäntöönpanon ansiosta – että vuodesta 2010 lähtien tulliliitossa on palveltu lähes kolmea miljoonaa asiakasta. Tulliliitossa on 25. lokakuuta 2011 mennessä kirjattu 11 867 hakemusta, joissa haettiin valtuutetun taloudellisen toimijan (Authorised Economic Operator, AEO) asemaa. Näistä yhteensä 8 072 hakemuksesta oli tehty myönteinen päätös 25. lokakuuta 2011 mennessä.

Vaikka työmäärä on kasvanut ja kasvaa edelleen, resurssit ovat vähentyneet huomattavasti. Vuosina 2007–2010 tullilaitosten henkilökunnan määrä EU:ssa (eli jäsenvaltioiden hallinnoissa) väheni 13 prosenttia ja on edelleen laskussa.

Tulliliiton kehitys ja tietotekniikka

Vuosina 2008–2011 sähköisten palvelujen[14] määrä kasvoi etenkin viennissä. Tämä johtui Euroopan laajuisen vientivalvontajärjestelmän käyttöönotosta. Kyseisessä järjestelmässä kaikkien jäsenvaltioiden vienti on tietokoneistettu vuoden 2008 alusta lähtien[15].

Kuva 2: Sähköisten palvelujen määrän kehitys tavanomaisissa ja yksinkertaistetuissa menettelyissä yhteensä (27 jäsenvaltiota)

[pic]

Lähde: Tulosten arvioinnista saadut tiedot.

Saman jakson aikana tullikoodeksiin[16] tehdyn turvallisuutta koskevan tarkistuksen täytäntöönpano edellytti lukuisia toimia kansallisilta tulliviranomaisilta. Tarkistus edellytti täysin uusien kansallisten tietoteknisten järjestelmien kehittämistä (esim. tuontivalvontajärjestelmä ) vaadittujen uusien saapumisen yleisilmoitusten vastaanottamiseksi ja käsittelemiseksi, sekä uuden tietokoneavusteisen passitusjärjestelmän ja vientivalvontajärjestelmän [17] uudistamista. Lisäksi oli kehitettävä tai uudistettava kansallisia riskianalyysijärjestelmiä tullien yhteisen riskinhallintakehyksen (CRMF) täytäntöönpanemiseksi. Kyseistä järjestelmää tuetaan myös keskitetyllä yhteisellä riskinhallintajärjestelmällä (CRMS) . Komission oli myös kehitettävä uusi keskitetty EU:n tietokanta kaikkien talouden toimijoiden rekisteröinti- ja tunnistusnumeroiden (EORI) jakamista varten, jotta kyseiset ilmoitukset voidaan vahvistaa, ja uusi järjestelmä valtuutettujen talouden toimijoiden (AEO) pyyntöjen käsittelemiseksi ja valtuuttamiseksi.

Turvallisuutta koskevan tarkistuksen täytäntöönpanoon liittyvän kehittämistyön lisäksi vuosina 2008–2011 uudistettiin myös useita muita järjestelmiä: TARIC-järjestelmästä siirryttiin TARIC3-järjestelmään ja lisäksi uudistettiin QUOTA- ja Surveillance 2 - järjestelmiä[18].

Tästä tietotekniikan kehittämisestä aiheutui EU:n jäsenvaltioille huomattavia kustannuksia, sillä tietotekniikkaan sijoitettiin 320 miljoonaa euroa vuosina 2008, 2009 ja 2010.

Tulliliiton kehitys ja politiikka ja sen täytäntöönpano

Politiikan tärkeimmät kehityssuuntaukset vuosina 2008–2011 liittyvät turvallisuutta koskevan tarkistuksen täytäntöönpanoon terrorismin torjumiseksi, uudistetun tullikoodeksin laatimiseen ja tarkistamiseen sekä tulliviranomaisten ja muiden viranomaisten, yritysten ja kansainvälisten kumppaneiden välisen yhteistyön uusiin muotoihin.

EU:n suojelu – turvallisuutta koskevan tarkistuksen täytäntöönpano

Turvallisuutta koskeva tarkistus oli merkittävä askel kohti turvallisuuden parempaa takaamista ja EU:n suojelemista maailmanlaajuisten toimitusketjujen riskeiltä. Käynnistetyssä AEO-ohjelmassa talouden toimijat kehittivät vapaaehtoisesti toimitusketjujensa turvallisuutta ja hyötyivät vastavuoroisesti kaupan helpottumisesta. EU:ta suojellaan turvallisuusriskeiltä riskisäännöillä, joita pannaan nyt täytäntöön. Itse täytäntöönpanomenettelystä saatiin kuitenkin arvokkaita kokemuksia tulevaa ajatellen. Hidas käynnistyminen ja yhteensovittamiseen liittyvät ongelmat, jotka johtuivat siitä, että tarkistuksella laajennettiin perinteistä tullialuetta ja otettiin uusia sidosryhmiä mukaan tullimenettelyihin, viivästyttivät täytäntöönpanoa 1. päivään tammikuuta 2011 saakka. Täytäntöönpanon yhteydessä kävi etenkin ilmi, että nykyisellä niin sanotulla yhteenliitettyjen sähköisten tullijärjestelmien unionin aikakaudella on ehdottoman ratkaisevaa, että tavoitteet päätetään, sekä menettelyt, täytäntöönpanon menetelmät ja suunnitelmat määritetään kaikkien sidosryhmien kanssa ennen lainsäädännön antamista. Tämän jälkeen käyttöön on otettu järjestelmällisiä liiketoimintaprosessin mallintamisjärjestelmiä, jotta jatkossa vältetään lainsäädännön erilainen tulkinta ja täytäntöönpano sekä prosessit, jotka eivät ole yhteensopivia tietoteknisten versioiden kanssa, ja määräajat, jotka voidaan saavuttaa vain huomattavien lisäkustannusten avulla.

Vaikka tarvittavat tietotekniset järjestelmät ovatkin nyt käytössä, lehtorahdin turvallisuuteen liittyvä ongelmatilanne vuoden 2010 lopussa ja Fukushiman ydinonnettomuus vuonna 2011 ovat antaneet mahdollisuuden testata riskinhallintajärjestelmää. Tältä osin on havaittu vielä parantamisen varaa.

Kaupan edistäminen – uudistettu tullikoodeksi

Uudistetun tullikoodeksin hyväksyminen vuonna 2008 käynnisti uuden suuren hankkeen. Kun otetaan huomioon turvallisuutta koskevan tarkistuksen täytäntöönpanosta saadut kokemukset sekä jäsenvaltioille ja talouden toimijoille rahoitus- ja talouskriisistä aiheutuneet ongelmat saada käyttöön entistä suurempia sijoituksia (huomattavasti suurempia kuin turvallisuutta koskevaa tarkistusta varten), on todettu, että kaikki tullitoimintaan liittyvät liiketoimintaprosessit on kuvattava ja analysoitava huolellisesti (ja tarvittaessa on ehdotettava niiden korjaamista/tarkistamista). Lisäksi on havaittu, että on määritettävä uusia tietoteknisiä järjestelmiä, jotta saadaan käyttöön uutta saatavilla olevaa teknologiaa, jolla saadaan aikaan säästöjä jäsenvaltioille ja talouden toimijoille (esimerkiksi EU:n tasolla saatavien mittakaavaetujen kautta).

Näiden havaintojen ja Lissabonin sopimuksen vaikutusten perusteella on päätetty laatia uusi versio uudistetusta tullikoodeksista. Asetuksen uudelleenlaadinnassa otetaan huomioon EU:n uudet toimielinpuitteet ja tehdään tarvittavia korjauksia. Lisäksi asetukseen tehdään joitakin tarkistuksia, jotka ovat osoittautuneet tarpeellisiksi täytäntöönpanosäännösten laatimiseksi tehdyssä liiketoimintaprosessin analyysissa.

Ennen uudelleenlaadinnan takia viivästyvää uudistetun tullikoodeksin täytäntöönpanoa on toteutettu muita toimenpiteitä, kuten laadittu yksinkertaistetun menettelyn käyttöä koskeva yhteisölupa. Tulliviranomaisilla on ratkaisevan tärkeä asemaa perinteisten omien varojen asianmukaisen ja yhdenmukaisen kantamisen varmistamisessa, minkä vuoksi on otettava huomioon myös yksinkertaistettuja menettelyjä koskevassa tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksessa[19] esitetyt huolenaiheet ja suositukset[20].

Uusi poliittinen kehys joulukuusta 2009 lähtien – Lissabonin sopimus

Lissabonin sopimus vaikuttaa tulliliittoon kahdella tavalla. Ensinnäkin pilareiden poistumisen takia EU:n tason tullitoimien välillä ei enää ole muodollista kuilua. Oikeudellista analyysia laaditaan parhaillaan selkeän käsityksen saamiseksi tulliliitolle aiheutuvista seurauksista. Myös tietyt institutionaaliset säännökset täytäntöönpanosta ja toimivaltuuksien jakamisesta sekä uudet hyväksytyt komitologiasäännöt poikkeavat huomattavasti vuoden 2008 tilanteesta.

Tulliliitto ja yhteistyö

Vuosina 2008–2011 tulliliiton yhteistyömekanismien ja -järjestelyjen kehittämiseen vaikutti tullien toteuttamien turvallisuus- ja suojelutoimenpiteiden entistä suurempi korostaminen. Tulliliiton yhteistyösuunnitelma sai uutta pontta myös poliittisesta painostuksesta rajatoimien järkeistämiseksi ja yhdentämiseksi.

Jotta rajoilla voidaan toteuttaa terveyttä, turvallisuutta ja ympäristöä koskevia toimenpiteitä ja samalla lisätä viranomaisten ja yritysten tehokkuutta, tarvitaan tiiviimpää ja parempaa yhteistyötä, koordinointia ja yhteentoimivuutta tulliviranomaisten ja muiden viranomaisten välillä (esimerkiksi eläinten terveydestä, kasvien terveydestä tai markkinavalvonnasta vastaavien viranomaisten, poliisin ja rajavartijoiden välillä). Nämä tekijät ovat olleet lähtökohtana työssä, joka koskee yhden luukun periaatteeseen perustuvaa tuotteiden selvittämistä, sekä sisäisen turvallisuuden strategiaan[21] liittyvissä toimissa, joilla lisätään turvallisuutta parantamalla rajavalvonnan koordinointia myös kansallisella tasolla.

Jotta poliittiset tavoitteet voitaisiin saavuttaa tehokkaasti, apuna on käytetty yhä yleisemmin myös kansainvälisiä suhteita . Keskeisten kauppakumppaneiden, kuten itäisten naapureiden, kanssa tehdään kansainvälisiä sopimuksia kauppaehtojen kehittämiseksi, vastavuoroisen hallinnollisen avun mahdollistamiseksi sekä petosten, teollis- ja tekijänoikeuksien rikkomusten tai huumausaineiden lähtöaineiden kaltaisten vaarallisten tavaroiden kaupan estämiseksi. EU on vuodesta 2008 lähtien esimerkiksi ottanut käyttöön seitsemän täydentävää sopimusta tai lauseketta, jotka kattavat 20 valtiota ja koskevat välineitä, joilla lisätään ja tehostetaan hallinnollisen avun vastavuoroista antamista kolmansien maiden kanssa. EU:n luotettavien taloudellisten toimijoiden kaupankäyntiä helpotetaan vastavuoroista tunnustamista koskevilla sopimuksilla; vastavuoroisesta tunnustamisesta on jo sovittu Norjan ja Sveitsin[22] sekä Japanin kanssa.

ERITYISTEN HANKKEIDEN EDISTYMINEN

Neuvosto kehotti laatimaan edistymiskertomuksen ja erityisesti korosti niiden viiden kehityssuuntauksen merkitystä, joiden katsotaan vaikuttavan merkittävästi tulliliiton strategisten tavoitteiden saavuttamiseen. Nämä ovat yhden luukun periaatetta koskeva hanke, tullivalvonnat järjestelmälähtöiset menetelmät, väärentämisen ja laittoman valmistamisen torjunta, valmiudet reagoida kriiseihin nopeasti ja petosten torjunta.

Yhden luukun periaate

Strategian hyväksymisen jälkeen tullialan asiantuntijat ja toimijoiden edustajat ovat käyneet lukuisia keskusteluja yhden luukun periaatteen määritelmästä ja rakenteesta. Vuonna 2010 komissio käynnisti jäsenvaltioiden ja ehdokasvaltioiden asiantuntijoiden sekä muiden politiikan alojen (eläinlääketieteen ja maatalouden) viranomaisten edustajien kanssa hankeryhmän, jonka tehtävänä oli löytää ongelmaan toteutettavissa ja kaikkien hyväksyttävissä oleva ratkaisu. Kun otetaan huomioon, että kansainvälinen yhden luukun periaatteen määritelmä voidaan tulkita EU:n eri jäsenvaltioissa ja myös muissa valtioissa usealla eri tavalla ja se voi johtaa käytännön tasolla erilaiseen toteuttamiseen (joka toisinaan perustuu tullitoimintaan ja toisinaan ei), eurooppalaisen standardin ja yhden luukun periaatteen määrittäminen oli valtava ensimmäinen edistysaskel. Kyseisessä periaatteessa esitetään myös hyväksytty vakiomuoto mahdollisille sanomille, joita tulliviranomaiset ja muut viranomaiset välittävät toisilleen. Standardin avulla kaikkien viranomaisten välinen viestintä voidaan sähköistää mahdollisimman vähäisin kustannuksin. Tullipoliittinen ryhmä katsoi, että yhden luukun periaatteen käytännön tason etenemissuunnitelmaa koskeva ehdotus[23], jossa esitetään mahdollinen ratkaisu siihen, miten kaikkien muiden politiikanalojen vaatimukset voidaan ottaa huomioon, oli asianmukainen lähtökohta tuleville toimille.

Järjestelmälähtöiset menetelmät

Vuonna 2008 komissio käynnisti tullivalvonnan järjestelmälähtöisten menetelmien kehittämistyön. Järjestelmälähtöiset menetelmät tarkoittavat, että tiettyjen etukäteen arvioitujen ja laatuvarmistettujen toimijoiden osalta tullit voivat siirtyä nykyisistä tapahtumalähtöisistä menetelmistä, joilla valvotaan kutakin lähetystä, valvontamalliin, joka perustuu toimijan itse suorittaman tuotteiden ja toimitusketjun valvonnan laatuun ja luotettavuuteen. Mallista, sen vaikutuksista ja mahdollisista hyödyistä yrityksille ja tulleille keskusteltiin vuonna 2008 jäsenvaltioiden asiantuntijoista koostuvassa asiaa tarkastelevassa hankeryhmässä. Vuonna 2009 toteutetussa täydentävässä työvaiheessa saatiin entistä parempi käsitys menetelmien täytäntöönpanon ehdoista ja rajoituksista. Vuosien 2010–2011 aikana toteutetaan kolmas työvaihe, joka saadaan päätökseen joulukuussa 2011. Siinä laaditaan muun muassa etenemissuunnitelma, jonka avulla menetelmät voidaan panna yhdenmukaisesti täytäntöön EU:ssa. Kehitystyössä on otettu säännöllisesti yhteyttä yksityiseen sektoriin ja osallistettu yksityisen sektorin asiantuntijoita etenkin, kun kyseessä on järjestelmälähtöisen tullivalvonnan suositeltavuus ja sen noudattamisesta toimijoille koituvat mahdolliset hyödyt. Vaikka on todennäköistä, että järjestelmälähtöinen valvonta ei kiinnosta useimpia toimijoita tai sitä ei voida soveltaa niihin[24], tällaisesta valvonnasta saatavien hyötyjen odotetaan olevan merkittäviä tulli- ja kauppatoiminnassa, kun sitä sovelletaan kaupan määrän kannalta tarkasteltuna suurimmissa yrityksissä. Järjestelmälähtöinen valvonta on asianmukaisesti täytäntöön pantuna täysin nykyaikainen valvontamalli, jolla lisätään tullivalvonnan tehokkuutta ja vaikuttavuutta ja edistetään myös kauppaa – sekä järjestelmälähtöistä valvontaa soveltavien yritysten osalta että kauppavirtojen perinteistä tapahtumalähtöistä valvontaa soveltavien yritysten osalta. Tulevien täytäntöönpanovaiheiden aikana muun muassa toteutetaan kohdennettuja pilottitoimia, joilla määritetään ja testataan asianmukaisia erityisvaatimuksia koskevia mekanismeja ja työmenetelmiä (kuten kirjanpidon yksityiskohtaisia tietoja, tarkastusstandardeja ynnä muita).

Väärentämisen ja laittoman valmistamisen torjunta

Tullien asema on ainutlaatuinen, sillä ne voivat kattavasti valvoa kauppavirtoja EU:n rajoilla. Niiden teollis- ja tekijänoikeuksien valvontatoiminta onkin ollut vaikuttavaa. Vuodesta 2008 lähtien on esitetty yhä useampia toimintavaatimuksia ja uusia aloitteita teollis- ja tekijänoikeusrikkomusten torjumiseksi. Vuonna 2009 hyväksyttiin EU:n nelivuotinen toimintaohjelma, jolla vahvistetaan tullin toimia teollis- ja tekijänoikeuksia rikkovien tuotteiden salakuljetuksen osalta[25]. Toimintaohjelmalla luodaan puitteet komission ja jäsenvaltioiden yhteisille toimille, joilla parannetaan teollis- ja tekijänoikeuksien täytäntöönpanoa rajoilla[26]. Vuosina 2008–2010 pidätystapausten määrä on kasvanut noin 49 000 tapauksesta lähes 80 000 tapaukseen. Tämä kuvaa tullitoiminnan tason lisäksi myös tullien ratkaistavana olevan ongelman laajuutta.

Komissio esitti toukokuussa 2011 teollisoikeuksia koskevassa eurooppalaisessa strategiassaan ehdotuksen uudeksi asetukseksi teollis- ja tekijänoikeuksien tullivalvonnasta[27]. Tavoitteena oli vahvistaa entisestään tullien valvontavalmiuksia ottaen kuitenkin huomioon säännöksiä noudattavien toimijoiden edut. Komissio ja kansalliset tulliviranomaiset ovat myös toteuttaneet toimia muun muassa yritysten kanssa tehtävän yhteistyön kehittämiseksi, kuluttajille ja yrityksille tiedottamiseksi sekä parhaiden käytäntöjen vaihtamiseksi[28].

Kansainvälinen yhteistyö on keskeisessä asemassa sen varmistamisessa, että teollis- ja tekijänoikeuksia rikkovat tuotteet eivät pääse EU:n markkinoille. EU tekee yhteistyötä suurten kauppakumppaneiden, kuten Yhdysvaltojen ja Japanin kanssa. Yhteistyötä Kiinan tulliviranomaisten kanssa tiivistetään erityisellä teollis- ja tekijänoikeuksien valvontaa koskevalla toimintaohjelmalla, jotta ongelmaan voidaan puuttua sen lähteillä. Tulliviranomaiset ovat keskeisessä asemassa myös muissa kansainvälisissä aloitteissa, etenkin äskettäin tehdyssä tuoteväärennösten torjuntaa koskevassa kauppasopimuksessa. Teollis- ja tekijänoikeuksien valvonta on sisällytetty myös useiden eri kolmansien maiden kanssa käytäviin kahdenvälisiin kauppaneuvotteluihin ja niiden kanssa tehtäviin yhteistyöjärjestelyihin. Näiden toimien vaikutusta laittoman kaupan kehitykseen on vielä liian aikaista arvioida, mutta niillä voidaan osallistaa valtioita yhteisiin toimiin nykyaikaisten talouksien ratkaisevan tärkeän voimavaran suojelemiseksi.

Valmiudet reagoida kriiseihin nopeasti

Tulliliiton valmiudet reagoida kriiseihin nopeasti liittyvät poikkeuksellisen vaarallisten tilanteiden tai turvallisuuteen liittyvien tilanteiden, kuten terrori-iskujen, ihmisten, eläinten tai kasvien terveyteen liittyvien onnettomuuksien tai ympäristöonnettomuuksien aiheuttamien riskien hallintaan. Vuoden 2010 lopussa perustettiin EU:n tulliviranomaisten kriisinhallintaverkosto. Verkosto koostuu kaikissa jäsenvaltioissa sijaitsevista keskusyhteyspisteistä. Sen tärkeimpänä viestintäalustana käytetään tullien yhteistä riskinhallintajärjestelmää (CRMS). Verkostoa käytettiin ensimmäisen kerran maaliskuussa 2011 Fukushiman kriisin yhteydessä. Se on osoittautunut olennaiseksi osaksi riskinhallintakehystä sekä keskeiseksi välineeksi, jolla jäsenvaltioiden välille voidaan luoda yhteyksiä kriisitilanteissa. Tämän ensimmäisen käytännön toiminnan perusteella tullien kriisinhallintamenettelyyn tehdään muutamia muutoksia, joilla vahvistetaan reaaliaikaista viestintää kriisin aikana.

Yleisemmällä tasolla on tärkeää, että EU:n tulliyksikköjen valmiuksia reagoida kriiseihin nopeasti parannetaan vastaavalla tavalla. Tämä tarkoittaa, että kansainväliseen kauppaan vaikuttavista kriiseistä ja niiden ratkaisemiseksi toteutetuista toimivaltaisten viranomaisten toimista on tiedotettava paremmin. Valvontatoimenpiteissä on noudatettava tullimenettelyjä ja työmenetelmiä. On ratkaisevan tärkeää kehittää erilaisten toimivaltaisten viranomaisten välisiä koordinointirakenteita EU:n ja jäsenvaltioiden tasolla.

Petosten ja niihin liittyvien laittomien toimien torjunta

Tullien keskinäinen hallinnollinen avunanto on keskeisessä asemassa EU:n talouksien suojelemisessa sekä petosten ja niihin syyllistyvien tahojen torjunnassa. EU on petosten torjunnan tehostamiseksi kehittänyt merkittäviä lainsäädännöllisiä, operatiivisia ja strategisia toimia vuoden 2008 strategian antamisen jälkeen. Tässä yhteydessä on muun muassa tarkistettu[29] keskinäisestä avunannosta 13 päivänä maaliskuuta 1997 annettua neuvoston asetusta (EY) N:o 515/97[30]. Tarkistuksella on laajennettu epäiltyjä petoksia koskevaa tietojenvaihtoa ennalta määritettyjen kaupallisten tietojen järjestelmälliseksi viestinnäksi, laajennettu tullitietojärjestelmän soveltamisalaa strategisten ja operatiivisten analyysien ja takavarikointien ilmoittamisen osalta ja perustettu tullitutkintatietokanta[31]. Vuodesta 2008 lähtien välineissä ja operatiivisissa toimissa, kuten yhteisissä operaatioissa (joista yhdeksän koordinoinnista on vuoden 2009 jälkeen vastannut OLAF), on tapahtunut merkittävää kehitystä. Tulevina vuosina asiaa tarkastellaan uudelleen, jotta voidaan kehittää nykyistä pysyvämpi rakenne tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden, OLAFin ja kaikkien asianomaisten elinten, myös Europolin ja Interpolin kanssa.

Tarkasteltaessa petosten torjunnan tehostamisessa keskeistä toimivaltaisten viranomaisten välistä tietojenvaihtoa komissio on laatinut toimintatavan, jolla lisätään asiasta vastaavien viranomaisten mahdollisuuksia saada tietoja EU:n ja jäsenvaltioiden tasolla. EU:n rahanpesun selvittelykeskukset (rahanpesua torjuvat viranomaiset) on 1. tammikuuta 2011 alkaen liitetty petostentorjunnan AFIS-tietojärjestelmään, jolla vaihdetaan tietoja vahvistetusta tai epäillystä laittomasta käteisrahaliikenteestä[32].

Jotta passitustapahtumien poikkeavuudet ja määränpään vaihtaminen voitaisiin havaita, heinäkuussa 2011 on hyväksytty petostentorjuntaan tarkoitettua passitustietojärjestelmää koskeva hallinnollinen järjestely, jonka avulla komissio saa täydelliset tiedot passituksesta.

Myös OLAFilla on huomattavaa asiantuntemusta, jonka avulla se voi auttaa kansallisia viranomaisia aitojen ja väärennettyjen savukkeiden salakuljetusta koskevan tullitutkinnan koordinoinnissa. Tällainen asiantuntemus on osoittautunut erityisen hyödylliseksi, kun salakuljetuksen taustatekijöiksi on epäilty kansainvälisiä petosverkostoja, jotka keskittyvät etenkin vaarallisten tuotteiden väärennöksiin (esimerkiksi lääkkeet, lannoitteet, autojen varaosat, sähkölaitteet ynnä muut).

Komissio antoi vuonna 2011 tiedonannon Euroopan unionin taloudellisten etujen suojaamisesta rikosoikeuden ja hallinnollisten tutkimusten avulla [33] sekä uuden petostentorjuntastrategian[34] , joilla saatetaan ajan tasalle ja uudistetaan petosten ja niihin liittyvän rikollisuuden torjumista koskevia komission toimintatapoja. Näihin kuuluvat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että kaikilla tasoilla ja kaikilla aloilla käytössä on parhaat mahdolliset välineet EU:n talousarvioon vaikuttavien petosten ja muiden laittomien toimien ennaltaehkäisemiseksi, havaitsemiseksi ja torjumiseksi. Uusi petostentorjuntastrategia kattaa koko ”petostentorjuntaketjun” petosten ennaltaehkäisystä ja varhaisessa vaiheessa tapahtuvasta havaitsemisesta tutkintoihin, rangaistuksiin ja väärinkäytösten kohteena olevien varojen takaisinperintään. Tämän osalta strategiaan on liitetty etenkin tulliviranomaisille tarkoitettu EU:n toimintasuunnitelma savukkeiden ja alkoholin salakuljetuksen torjumiseksi EU:n itärajalla[35] . Aloitteella voidaan ottaa useita suuria edistysaskeleita petosten torjunnassa, koska on arvioitu, että EU ja sen jäsenvaltiot menettävät savukkeiden ja alkoholin salakuljetuksen takia jopa 10 miljardia euroa vero- ja tullituloja.

Tulliliiton petostentorjuntatoimia on kehitetty yleisesti ja EU:n tasolla on myös hyväksytty entistä strategisempi toimintatapa. Uuden toimintasuunnitelman täytäntöönpanossa on kuitenkin saavutettava keskeiset kehitystavoitteet.

HUOMAUTUKSET TULLILIITON TOIMINTAMALLISTA

EU:n tulliyksikköjen johtajat ovat käyneet useita strategisia keskusteluja siitä, miten EU:n tullien suorituskykyä parannetaan ( tehokkuuden ja yhdenmukaisuuden osalta) niin, että samalla kuitenkin käytetään resursseja säästäväisesti, rajoitetaan tarvittavia sijoituksia ja leikataan toimintakustannuksia ( tehokkuus ). Näiden keskustelujen taustalla ovat olleet muuttuva toimintaympäristö, turvallisuustarkistuksen ja muiden hankkeiden täytäntöönpanosta viime aikoina saadut niin myönteiset kuin kielteisetkin kokemukset, uudistetun tullikoodeksin tarkastelu ja sen tulevan täytäntöönpanon valmistelutyöt sekä perinteisten omien varojen asianmukaista kantamista koskevien tilintarkastustuomioistuimen havaintojen seurantatarve.

Uhkien takia tiedotusvälineet ottavat entistä useammin esille uhat ja riskit, joita aiheutuu siitä, ettei tulliliitolle ole osoitettu riittävästi asianmukaisia ja oikein kohdennettuja resursseja kaupan hallintaan liittyvien tehtävien hoitamiseen ja EU:n suojelemiseen. Nämä uhat ja riskit liittyvät EU:n ja sen jäsenvaltioiden taloudellisiin etuihin, sisämarkkinoiden toimintaan ja etenkin EU:n suojelemiseen ja turvallisuuteen. Ne on tunnustettu myös Euroopan parlamentin äskettäisissä keskusteluissa[36]. Uudistamisen karu totuus on, että lisää inhimillisiä ja fyysisiä voimavaroja on vielä osoitettava tarvittaviin tietoteknisiin järjestelmiin, valmiuksiin ja osaamiseen, jotta saadaan toteutettua uudet menettelyt ja entistä paremmat riskinarvioinnit. EU:n osalta tukea annetaan pääasiassa verotuksen ja tulliliiton pääosastossa tehtävän kehitystyön ja Tulli 2013 -ohjelman[37] avulla. Välineinä ja rahoituksena annettavaa EU:n tukea on jatkossa vahvistettava ja kehitettävä ehdotetussa FISCUS-ohjelmassa[38] tulliliiton yleisen tehokkuuden lisäämiseksi.

Lisäksi on tarkasteltava useampia rakenteeseen liittyviä näkökohtia. Jotta nykyisestä toimintamallista saataisiin kattava ja järjestelmällinen arvio, verotuksen ja tulliliiton pääosasto teetti tutkimuksen EU:n tulliliiton liiketoiminta-arkkitehtuurista[39] . Tulliliiton toimintarakenteiden SWOT-tyyppisessä analyysissa määritettiin joitakin keskeisiä ongelmakohtia, joihin on puututtava. Lisäksi tutkimuksessa arvioitiin useita vaihtoehtoja tulliliiton toiminnan parantamiseksi. Näitä vaihtoehtoja ja niiden mahdollista täytäntöönpanoa ja seurantaa on tarkasteltu ja niistä on keskusteltu ensisijaisesti sisäisten sidosryhmien, komission ja jäsenvaltioiden tullihallintojen kanssa.

Jäsenvaltioiden hallintoviranomaisten ja komission välisissä keskusteluissa on sisäisten rakenneuudistusten lisäksi laajasti tunnustettu, että entistä suurempia voimavaroja on osoitettava varsinkin tulliliiton riskinhallinta- ja tietojenhallintajärjestelmien ja -mekanismien kehittämiseen, kriiseihin reagointia koskevien tulliliiton valmiuksien ja mahdollisuuksien lisäämiseen sekä muiden viranomaisten ja kansainvälisten kumppaneiden kanssa tehtävän yhteistyön kehittämiseen jatkossa.

TULEVAISUUDENNÄKYMÄT: MITEN VAHVISTAA TULLILIITON SUORITUSKYKYÄ (YHTENÄISYYTTÄ, VAIKUTTAVUUTTA JA TEHOKKUUTTA)

Strategiset huomautukset tulevista toimintatavoista

Kun otetaan huomioon vuoden 2008 jälkeen saavutettu edistys, tulevat riskit sekä useiden toimenpiteiden käytännön täytäntöönpanossa koetut toimintaympäristöön ja rakenteeseen liittyvät vaikeudet, hallintoviranomaiset ovat käyneet useita strategisia keskusteluja, joissa on käsitelty useita mahdollisia tulevia toimintatapoja, joilla voidaan varmistaa parempi täytäntöönpano jatkossa. Keskusteluissa on tarkasteltu seuraavia näkökohtia:

Yhteistyön tiivistäminen tulliliitossa

Kuten useissa tulliliiton toimintarakenteita koskevissa ulkoisissa tutkimuksissa ja arvioinneissa[40] on vahvistettu, tulliliiton toimijoiden[41] on tehtävä tiiviimpää yhteistyötä ja luotava innovatiivisesti mekanismeja etenkin operatiivisella tasolla ja aloilla, joilla resurssit ovat erityisen vähäiset (turvallisuus ja suojelu, riskinhallinta). Korjaamalla tiettyjä resursseihin liittyviä ongelmia näillä aloilla ja tehostamalla samalla EU:n tukea ja asiantuntijaresurssien yhdistämistä jäsenvaltioiden kesken suojelusta saataisiin entistä tehokkaampaa ja samalla voitaisiin ottaa yleisesti käyttöön nykyaikaisia ja parhaimpia mahdollisia työmenetelmiä, joilla voidaan myös vähentää hallinnollista taakkaa ja edistää sääntöjä noudattavien yritysten kaupankäyntiä. Yhteistyötä tiivistetään etenkin siksi, että sillä voidaan vähentää toimintakustannuksia ja parantaa tehokkuutta EU:n tasolla (mittakaavaedut, etenkin tietotekniikan osalta). Painopisteeksi on otettava tiiviimpi yhteistyö koulutuksen alalla etenkin painopistealueilla ja siellä, missä niin sanottu inhimillinen panos on erityisen tärkeä yhtäläisten tulosten saavuttamiseksi kaikkialla EU:n alueella.

Synergian lisääminen muiden politiikanalojen kanssa

Koska tullityö liittyy entistä useampaan politiikan alaan ja entistä useampiin viranomaisiin, tarvitaan strateginen toimintatapa sen varmistamiseksi, että oikeudelliset vaatimukset, työmenetelmät ja liiketoimintamenettelyt ovat yhteensopivia ja niistä saadaan synergiaa ja että samalla kuitenkin mahdollisimman tehokkaasti vähennetään julkisille ja yksityisille sidosryhmille aiheutuvia kustannuksia. Tullien väliseen yhteistyöhön tarkoitettujen välineiden ja yhteistyömekanismien kaltaisilla välineillä ja mekanismeilla voitaisiin myös tehostaa muiden viranomaisten, kuten tilastoinnista vastaavien viranomaisten (tullien tuontia ja vientiä koskevat tiedot ovat pääasiallinen tiedonlähde EU:n kauppatilastoissa), eläinlääketieteen ja kalatalouden viranomaisten ja markkinavalvontaviranomaisten sekä erilaisten liikenneviranomaisten kanssa tehtävää yhteistyötä.

Hallinnon ja työmenetelmien kehittäminen

Entistä monitahoisemmassa ja kattavammassa tulliliitossa hallintomekanismeja on saatettava ajan tasalle ja kehitettävä yleisesti. Tarkistustyössä on keskityttävä nykyisen monitahoisen koordinointi- ja hallintorakenteen määritettyihin keskeisiin näkökohtiin EU:n tason toimielimissä ja niiden välillä. Hallintoa on parannettava myös operatiivisella tasolla, jolla koordinointi on uusissa institutionaalisissa puitteissa hajanaista ja tehotonta.

Hallintoa voidaan parantaa uusilla ylemmille tasoille suuntautuvilla työmenetelmillä, kuten liiketoimintaprosessin mallintamisjärjestelmillä ja liiketoiminnan tapahtumakohtaisilla menetelmillä, joilla voidaan tehostaa sekä strategisten että operatiivisten päätösten vaikutustenarviointia. Alemmalla tasolla tarkasteltuna aloitteiden, työmenetelmien ja resurssien osoittamisen tulevalle kehittämiselle saataisiin vankempi perusta hallinnoimalla prosesseja ja määrittämällä tulliliiton prosessien suorituskyky.

Saavutusten ja tulosten mittaaminen ja laadun kehittäminen

EU:n tulliliiton saavutusten ja tulosten laatua voidaan parantaa perustamalla järjestelmä, jolla mitataan, arvioidaan ja määritetään heikkouksia ja puutteita, sekä (toisessa vaiheessa) hallitsemalla tulliliiton suorituskykyä. Verotuksen ja tulliliiton pääosasto on perustanut jäsenvaltioiden asiantuntijoista koostuvan hankeryhmän, jonka tehtävänä on laatia tulliliiton suorituskyvyn yhtenäinen hallintajärjestelmä.

Tulevat toimet

Vuoden 2008 jälkeen tapahtuneen kehityksen, tuoreiden tutkimusten ja keskustelujen perusteella esitetään seuraavat tulevia toimia koskevat päätelmät:

(1) Vuonna 2008 määritetyt tulliliiton strategiset tavoitteet ovat edelleen voimassa ja asianmukaiset.

(2) Tulliliittoa koskevan strategian täytäntöönpanemiseksi toteutettujen toimintalinjojen lisäksi on ratkaisevan tärkeää, että tulliliittoa kehitetään seuraavasti:

- Toimitaan strategisesti kattavammin yhteistyössä muiden virastojen ja kansainvälisten kumppaneiden kanssa suojelun, terveyden, turvallisuuden ja ympäristön aloilla.

- Parannetaan ja saatetaan ajan tasalle hallintoa sekä rakenteiden että työmenetelmien osalta etenkin noudattamalla tulliliiton menettelyissä entistä liiketoimintalähtöisempää toimintatapaa. Hallintorakenteiden ja institutionaalisten näkökohtien tarkastelun ja päivittäisen ohjauksen yhdenmukaistamisen lisäksi tällä tarkoitetaan myös luotettavien, standardoitujen työmenetelmien järjestelmällistä käyttöä niin, että kaikille aloitteille voidaan paremmin määritellä liiketoimintatapaukset ja yksityiskohtaiset liiketoimintaprosessin mallintamisjärjestelmät. Näin saadaan etukäteen parempi käsitys aloitteiden mahdollisesta toteutettavuudesta, vaikutuksista ja tuloksista ja voidaan myös tehokkaammin määritellä ensisijaisia aloitteita ja käyttää vähäisiä resursseja yhdennetymmin.

- Jaetaan ja yhdistetään jäsenvaltioiden välisiä ja jäsenvaltioiden ja komission välisiä valmiuksia ja resursseja tehokkuuden, vaikuttavuuden ja yhdenmukaisuuden lisäämiseksi ja mittakaavaetujen aikaansaamiseksi. Tämä on mahdollista esimerkiksi vahvistamalla ja lisäämällä tulevan FISCUS-ohjelman uusia mekanismeja.

- Määritetään perusta suorituskyvyn määrittämiselle ja arvioinnille (saavutukset sekä tulokset) sen varmistamiseksi, että tulliliitto saavuttaa tavoitteensa, ja/tai heikkouksien tai puutteiden määrittämiseksi. Kyseessä on erityisen vaativa haaste, koska sitä varten on määritettävä tai luotava indikaattorit, joita voidaan käyttää tulliliiton tasolla. Indikaattoreiden on perustuttava saatavilla oleviin luotettaviin lähdetietoihin. [pic]

[1] Tulliliitolla tarkoitetaan tässä kertomuksessa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT-sopimus) 1 luvussa tarkoitettua EU:n tulliliittoa ja -aluetta, lukuun ottamatta tulliliittoja Turkin, Andorran ja San Marinon kanssa.

[2] Asetus (EY) N:o 450/2008, annettu 23 päivänä huhtikuuta 2008, EUVL L 145, 4.6.2008.

[3] Päätös N:o 70/2008/EY, tehty 15 päivänä tammikuuta 2008, EUVL L 23, 26.1.2008, s. 21.

[4] Tällä päätöksellä, joka tunnetaan epävirallisesti myös nimellä ”sähköistä tullijärjestelmää koskeva aloite”, pyritään luomaan vankka viestintäketju kaikkien EU:n tullitoimipaikkojen, tulliviranomaisten ja muiden tavaroiden kaupan alan viranomaisten sekä kaupan alan toimijoiden välillä.

[5] Tullin roolia tulevaisuudessa koskeva hanke (Future Role of Customs, FRoC).

[6] TAXUD/1434/2007.

[7] KOM(2008) 169 lopullinen.

[8] Euroopan parlamentin päätöslauselma, annettu 19 päivänä kesäkuuta 2008, tulliliiton 40-vuotispäivästä. EUVL C 286, 27.11.2009, s. 20.

[9] Tulevaa tullitoimintaa koskevan aloitteen täytäntöönpanosuunnitelma, TAXUD / 379996/2009_rev2.

[10] Eurooppa 2020 -strategia ja sisämarkkinoiden toimenpidepaketti (Single Market Act).

[11] Tukholman ohjelma.

[12] Vaikutus oli selvä vuoden 2008 lopussa ja vuoden 2009 alussa tavanomaisten menettelyjen tasolla, mutta ei yksinkertaistettujen ilmoitusten tasolla (kun molempia arvioidaan tavaroiden (tuotteiden) tasolla). Ilmiölle ei ole yksiselitteistä tullitoimintaan liittyvää selitystä, mutta on mahdollista, että kriisi vaikutti keskimääräistä vähemmän säännöllistä kauppatoimintaa harjoittavien (eli yksinkertaistettuja menettelyjä soveltavien) suuryritysten kaupankäyntiin.

[13] Lisätietoa järjestelmästä annetaan jäljempänä.

[14] Sekä tavanomaisissa että yksinkertaistetuissa menettelyissä.

[15] Siirtyminen paperisista vienti-ilmoituksista sähköisiin vienti-ilmoituksiin aloitettiin vuonna 2008.

[16] Asetusta (ETY) N:o 2913/92 muutettiin asetuksella (EY) N:o 648/2005 ja asetusta (ETY) N:o 2454/93 muutettiin asetuksella (EY) N:o 1875/2006.

[17] Vaikka nämä Euroopan laajuiset tietotekniset järjestelmät perustuvat 27 kansalliseen järjestelmään ja ne on kehitetty kyseisten järjestelmien perusteella, niitä voidaan käyttää yhdessä laajamittaisen yhdenmukaistamisen ja järjestelmiin integroitujen verkkojen yhteenliittämistä koskevien sääntöjen ansiosta.

[18] Tietotekniikan kehittämistä EU:ssa etenkin OLAFin petosten torjuntaa varten tarkastellaan 3.5 kohdassa.

[19] Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomus nro 1/2010 ”Valvotaanko tuontiin sovellettavia yksinkertaistettuja tullimenettelyjä vaikuttavalla tavalla?”.

[20] Keskeisenä tavoitteena on edelleen jatkaa ja tarvittaessa kehittää tullilaitosten toteuttaman tulojen asianmukaisen kantamisen valvontaa. Tavoite on otettava huomioon lainsäädännön ja aloitteiden kaikessa tulevassa täytäntöönpanossa, kuten riskinhallinnan kehittämisessä ja tullivalvonnan järjestelmälähtöisten menetelmien täytäntöönpanossa.

[21] KOM(2010) 673, myös tavoitteen 4 toimi 4: Parannetaan viranomaisten välistä yhteistyötä kansallisella tasolla .

[22] Norjan ja Sveitsin osalta valtuutettujen talouden toimijoiden vastavuoroinen tunnustaminen on osa kattavampaa sopimusta, joka koskee lähinnä tullien turvallisuustoimenpiteitä.

[23] TAXUD/359494/2011.

[24] Toimijoiden odotettu kiinnostus ei perustu kokoon tai maantieteelliseen sijaintiin vaan pikemminkin laadullisiin ominaisuuksiin (esimerkiksi toimitusketjun hallinnan ja kirjanpitojärjestelmien laatuun) ja palvelutarvetta koskeviin ominaisuuksiin (esimerkiksi kansainvälisen kaupan suhteelliseen merkitykseen yrityksen liikevaihdossa). Tietyn profiilin mukaiset pk-yritykset (esimerkiksi suhteellisen suuri määrä tulli-ilmoituksia) voivat olla mallista yhtä kiinnostuneita kuin tietyt suuret monikansalliset yritykset.

[25] Neuvoston päätöslauselma, annettu 16 päivänä maaliskuuta 2009, EU:n tullitoimintaohjelmasta teollis- ja tekijänoikeuksia koskevien rikkomusten torjumiseksi vuosina 2009–2012.

[26] EU:n toimintaohjelmaa arvioidaan ensi vuonna, mutta se katsotaan kuitenkin jo erittäin hyödylliseksi välineeksi, jolla voidaan ohjata yhteistä kehittämistä EU:n ja jäsenvaltioiden tasoilla.

[27] KOM(2011) 285.

[28] Äskettäin on esimerkiksi perustettu asiantuntijaryhmä pohtimaan erityistä haastetta, joka aiheutuu internetissä myytyjen teollis- ja tekijänoikeuksia rikkovien tuotteiden pienistä postilähetyksistä.

[29] Asetus (EY) N:o 766/2008, EUVL L 218, 13.8.2008, s. 48.

[30] EYVL L 82, 22.3.1997, s. 1.

[31] Tullitutkintatietokannan avulla tullitutkinnasta vastaavat kansalliset viranomaiset saavat tiedot muiden jäsenvaltioiden toimivaltaisista viranomaisista, jotka tutkivat tai ovat tutkineet samoja henkilöitä tai yrityksiä, ja voivat näin ollen koordinoida työtään.

[32] Asetuksen (EY) N:o 1889/2005 6 artikla (EUVL L 309, 25.11.2005, s. 9–12).

[33] KOM(2011) 293.

[34] KOM(2011) 376.

[35] SEK(2011) 791.

[36] Euroopan parlamentin päätöslauselma, annettu 1 päivänä joulukuuta 2011, tullin yhdenmukaistamisesta (2011/2083(INI); P7_TA(2011)0546.

[37] Päätös N:o 624/2007/EY, tehty 23 päivänä toukokuuta 2007, yhteisön tullitoimintaa koskevasta toimintaohjelmasta (Tulli 2013).

[38] KOM(2011) 706.

[39] Future business architecture for the Customs Union and cooperative model in the taxation area in Europe [Tulliliiton tuleva liiketoiminta-arkkitehtuuri sekä Euroopan verotusalueen yhteistyömalli] (toukokuu 2011). TAXUD D(2010) 433216.

[40] Tutkimus tulliliiton liiketoiminta-arkkitehtuurista (2011); Tulli 2003 -ohjelman väliarviointi (2011).

[41] Tällä viitataan jäsenvaltioiden hallintoviranomaisiin ja komissioon.