(4)Liettua toimitti vuoden 2017 kansallisen uudistusohjelmansa 27 päivänä huhtikuuta 2017 ja vuoden 2017 vakausohjelmansa 28 päivänä huhtikuuta 2017. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon.

(5)Kauden 2014–2020 Euroopan rakenne- ja investointirahastojen (ERI-rahastot) kansallisissa ohjelmissa on otettu huomioon asiaankuuluvat maakohtaiset suositukset. Kuten ERI-rahastoja koskevassa lainsäädännössä säädetään, komissio voi pyytää jäsenvaltiota tarkastelemaan uudelleen asiaankuuluvia ERI-rahastoja koskevia ohjelmiaan ja esittämään niihin muutoksia, kun tämä on tarpeen asiaankuuluvien neuvoston suositusten täytäntöönpanon tukemiseksi. Komissio on antanut tarkempia ohjeita kyseisten sääntöjen soveltamisesta.

(6)Liettuaan sovelletaan vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevää osiota. Hallitus suunnittelee vuoden 2017 vakausohjelmassaan julkisen talouden rahoitusaseman parantamista 0,4 prosentin alijäämästä suhteessa BKT:hen vuonna 2017 1,3 prosentin ylijäämään suhteessa BKT:hen vuonna 2020. Julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteessa, joka on 1 prosentin rakenteellinen alijäämä suhteessa BKT:hen, pysytään suunnitelman mukaan selvästi koko ohjelmakauden ajan. Sallittuun sopeutusuraan sisältyy eläkejärjestelmän systeeminen uudistaminen vuodesta 2016 alkaen. Vuonna 2017 siinä otetaan huomioon työmarkkinoiden ja eläkejärjestelmän suuret rakenteelliset lisäuudistukset. Vakausohjelman mukaan julkisen talouden velan odotetaan supistuvan 40,2 prosentista suhteessa BKT:hen vuonna 2016 33,8 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2020. Julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on uskottava. Toimenpiteitä, joita tarvitaan tukemaan suunniteltujen ylijäämätavoitteiden saavuttamista vuodesta 2017 eteenpäin, ei kuitenkaan ole vielä riittävästi täsmennetty.

(7)Vuoden 2017 vakausohjelmassaan Liettua pyysi saada käyttää ennaltaehkäisevään osioon sisältyvää tilapäistä 0,5 prosentin poikkeamista suhteessa BKT:hen Ecofin-neuvoston helmikuussa 2016 hyväksymän ”Vakaus- ja kasvusopimukseen sisältyvää joustoa koskevan yhteisesti sovitun kannan” mukaisesti, koska se aikoi toteuttaa sellaisia suuria rakenneuudistuksia, joilla on positiivinen vaikutus julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyteen. Tämä koskee erityisesti eläkejärjestelmän kestävyyden lisäämistä tiukentamalla indeksointia ja lisäämällä eläkkeeseen oikeuttavan työssäoloajan pituutta asteittain. Näissä uudistuksissa ei kuitenkaan kytketä automaattisesti eläkeikää elinajanodotteeseen. Lisäksi uudistuksissa nykyaikaistetaan työelämän suhteita ottamalla käyttöön uudenlaisia työsopimuksia, lyhyempiä irtisanomisaikoja, alhaisempia irtisanomiskorvauksia ja joustavampia työaikoja. Uudistukset myös parantavat työttömyys- ja sosiaaliturvaetuuksien kattavuutta ja riittävyyttä, laajentavat aktiivisen työmarkkinapolitiikan vaikutusalaa ja vähentävät laittoman ja vakuuttamattoman työnteon määrää. Viranomaiset arvioivat, että uudistuksilla on myönteinen vaikutus julkisen talouden kestävyyteen, sillä ne saavat pitkällä aikavälillä aikaan jopa 3,8 prosentin vuotuiset säästöt eläkemenoissa suhteessa BKT:hen. Uudistusten työmarkkinoita koskeva osuus puolestaan voi nostaa työllisten vuotuista määrää jopa 10 prosenttia, mikä vaikuttaa pitkälti uskottavalta oletukselta. Jos tämä uudistus pannaan kokonaisuudessaan nopeasti täytäntöön, sillä on myönteinen vaikutus julkisen talouden kestävyyteen. Liettuan voidaan näin ollen tällä hetkellä katsoa täyttävän pyydetyn tilapäisen poikkeamisen edellytykset vuonna 2017, kunhan se toteuttaa sovitut uudistukset asianmukaisella tavalla, mitä seurataan talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson puitteissa. Ottaen kuitenkin huomioon, että vähimmäisvertailuarvoa (rakenteellinen alijäämä 1,5 % suhteessa BKT:hen) on edelleen noudatettava ja että aiemmin on myönnetty poikkeama eläkejärjestelmän systeemisen uudistuksen perusteella (0,1 % suhteessa BKT:hen), Liettuan voidaan tällä hetkellä katsoa täyttävän edellytykset tilapäiseen lisäpoikkeamaan, joka on 0,4 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2017, eli hieman vähemmän kuin pyydetty 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen.

(8)Neuvosto suositti 12 päivänä heinäkuuta 2016 vuoden 2017 osalta, että Liettua varmistaa, että poikkeaminen julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteesta rajoitetaan eläkejärjestelmän systeemiseen uudistamiseen liittyvään sallittuun määrään. Kun otetaan huomioon eläkejärjestelmän uudistukseen liittyvä poikkeama, joka myönnettiin vuodelle 2016, ja rakenneuudistusten täytäntöönpanoon liittyvä tilapäinen poikkeama, joka myönnettiin vuodelle 2017, rakenteellisen rahoitusaseman annettaisiin heikentyä 1,3 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2017. Komission kevään 2017 talousennusteen mukaan Liettuan odotetaan noudattavan tätä vaatimusta vuonna 2017. Liettuan pitäisi saavuttaa keskipitkän aikavälin tavoitteensa vuonna 2018, kun otetaan huomioon eläkejärjestelmän systeemisen uudistamisen täytäntöönpanoon liittyvä poikkeama vuodelle 2016 ja rakenneuudistuksiin liittyvä poikkeama vuodelle 2017, koska tilapäiset poikkeamat ovat voimassa kolmen vuoden ajan. Komission kevään 2017 talousennusteen mukaan tämä vastaa vuonna 2018 nettomääräisten julkisten perusmenojen 6,4 prosentin enimmäisnimelliskasvua, jonka perusteella rakenteellisen rahoitusaseman heikkeneminen on –0,6 prosenttia suhteessa BKT:hen. Jos politiikka säilyy muuttumattomana, Liettuan ennustetaan noudattavan tätä vaatimusta vuonna 2018. Kaiken kaikkiaan neuvosto katsoo, että Liettuan ennustetaan vuosina 2017 ja 2018 noudattavan vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia.

(9)Verottoman vähimmäispalkan viimeisimmän korotuksen jälkeen matalapalkkaisten verorasitus on keventynyt huomattavasti viime vuosina ja se on nyt lähellä EU:n keskiarvoa. Samaan aikaan tämän vastapainoksi tehdyt verojen korotukset ovat olleet vähäisiä, minkä vuoksi verotulojen osuus BKT:stä on edelleen EU:n alhaisimpia. Tämä rajoittaa Liettuan kykyä vastata sosiaalisiin haasteisiinsa. Alhaiset verotulot johtuvat harmaan talouden suhteellisen suuresta osuudesta ja ympäristö- ja pääomaveroista saatavista suhteellisen alhaisista tuloista.

(10)Vaikka Liettua on edistynyt viime vuosina arvonlisäveron kannon parantamisessa, sen alv-vaje on yksi EU:n suurimmista. Palkkojen ilmoittaminen todellista pienemmiksi pahentaa heikon veronkannon ongelmaa. Verosäännösten parempi noudattaminen lisäisi talousarviotuloja ja parantaisi verojärjestelmän oikeudenmukaisuutta ja talouden tehokkuutta.

(11)Vanhuushuoltosuhde kasvaa entisestään ja voimassa olevien eläkesääntöjen mukaan on odotettavissa, että eläkemenot suhteessa BKT:hen kasvavat noin 50 prosenttia 2030-luvun loppuun mennessä. Eläke-etuuksien kytkeminen elinajanodotteeseen on välttämätöntä, jotta voidaan rajoittaa eläkemenojen julkiselle taloudelle aiheuttamaa rasitetta.

(12)Liettua on lykännyt uuden työlain ja muun uutta sosiaalista mallia koskevan lainsäädännön voimaantuloa. Tämä antaa sille tilaisuuden varmistaa asianmukainen tasapaino joustavuuden ja turvan välillä työelämän suhteissa. Niiden ihmisten suuri osuus, joita uhkaa köyhyys tai sosiaalinen syrjäytyminen, sekä kasvavat tuloerot ovat edelleen merkittäviä haasteita Liettualle. Tuloerosuhde kotitalouksista rikkaimman 20 prosentin ja köyhimmän 20 prosentin välillä oli 5,3 vuonna 2012 ja se nousi 7,5:een vuonna 2015. Tämä tuloerosuhde on EU:n toiseksi korkein. Se haittaa talouskasvua, makrotalouden vakautta ja osallistavan yhteiskunnan rakentamista. Tällä hetkellä sosiaalinen turvaverkko ei vastaa tehokkaasti tähän haasteeseen, sillä sosiaaliturvaan osoitetaan vähän varoja. Lisäksi tuloerojen välinen erotus ennen veroja ja sosiaalisia tulonsiirtoja ja niiden jälkeen on yksi EU:n pienimpiä. Hallitus on kuitenkin asettanut köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnan asialistansa kärkeen. Uutta sosiaalista mallia koskevassa lainsäädännössä kaavaillaan työttömyysetuuksien riittävyyden ja kattavuuden parantamista, ja sosiaaliavun riittävyyden parantamisesta käydään keskusteluja. Nämä tärkeät päätökset on vielä hyväksyttävä ja pantava täytäntöön. Torjuakseen ikääntyneiden köyhyyttä Liettua lisäsi vuonna 2016 eläkelainsäädäntöönsä indeksointimekanismin, jonka avulla voidaan parantaa eläkkeiden riittävyyttä.

(13)On tärkeää, että Liettua puuttuu osaamisvajeeseensa ja ratkaisee työikäisen väestön vähenemisestä aiheutuvat negatiiviset vaikutukset. Suurella osalla oppilaista on edelleen riittämättömät perustaidot. Vaikka korkea-asteen koulutuksen suorittaneiden osuus on suuri, korkeakoulutus kärsii heikoista laatustandardeista ja taloudellisista kannustimista, joilla ennemminkin edistetään ylimitoitusta ja tehottomuutta kuin tuloksellisuutta. Liettuassa olisi pyrittävä varmistamaan opetuksen korkea laatu kaikilla koulutuksen tasoilla (muun muassa uudistamalla työuria ja työolosuhteita). Tämä on ratkaisevan tärkeää alisuoriutumisen vähentämiseksi ja koulutusjärjestelmän muiden puutteiden poistamiseksi sekä korkea-asteen koulutuksen laadun varmistamiseksi (myös ottamalla käyttöön tulosperusteinen rahoitus ja yhdistämällä korkea-asteen oppilaitoksia). Jatkuvasti alhaiset aikuiskoulutuksen osallistujamäärät Liettuassa haittaavat työmarkkinauudistusten tehokkuutta ja ammattitaitoisemman työvoiman kehittämistä. Liettua on keskittynyt lisäämään julkisten opiskelumahdollisuuksien tarjontaa ja niiden relevanssia, mutta tähän mennessä ei ole saatu aikaan konkreettisia tuloksia. Aikuiskoulutuksen osallistujamäärien nostamiseksi kestävästi Liettuan on myös kannustettava kansalaisia opiskelemaan ja työnantajia tarjoamaan työntekijöilleen koulutusmahdollisuuksia.

(14)Matalan ja keskinkertaisen osaamistason henkilöiden työttömyys on edelleen EU:n keskiarvon yläpuolella. Vammaisten köyhyysaste on korkea, mikä johtuu osittain heidän heikosta integroitumisestaan työmarkkinoille. Aktiiviset työmarkkinatoimenpiteet auttavat tällä hetkellä vain vähäisessä määrin ihmisiä palaamaan työmarkkinoille Liettuassa. Liettualla on paljon mahdollisuuksia tehdä työmarkkinoistaan osallistavammat, muun muassa tarjoamalla enemmän tukitoimenpiteitä vammaisille henkilöille. Tämä tarkoittaa esimerkiksi tuetun työllistämisen lisäämistä sekä ammatillisen kuntoutuksen ohjelman vahvistamista ja lisävarojen osoittamista kuntoutukseen. Hiljattain hyväksytty työllisyyslaki saattaa tehostaa aktiivisten työmarkkinatoimenpiteiden tarjontaa.

(15)Liettua on edistynyt viime vuosina työmarkkinaosapuolten välisen vuoropuhelun parantamisessa. Työmarkkinaosapuolet ovat aktiivisesti mukana uutta työlakia ja uutta sosiaalista mallia koskevissa keskusteluissa, ja hallitus on ottanut käyttöön toimintasuunnitelman työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun lisäämiseksi. Sen tavoitteena on parantaa työmarkkinaosapuolten valmiuksia, edistää työehtosopimusneuvotteluja ja kehittää työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua kaikilla tasoilla.

(16)Liettuan terveydenhuoltotuloksilla on edelleen huomattavan kielteinen vaikutus potentiaalisesti käytettävissä olevaan työvoimaan ja työn tuottavuuteen. Vaikka potilaita pyritään siirtämään kustannustehokkaamman terveydenhuollon piiriin, terveydenhuoltojärjestelmän suorituskykyä haittaavat edelleen vahva tukeutuminen laitoshoitoon sekä vähäinen panostaminen ennaltaehkäisyyn ja kansanterveyden edistämiseen. Palvelujen käyttäjiltä perittävät maksut ovat erittäin suuria, erityisesti lääkkeiden tapauksessa.

(17)Epäsuotuisa väestörakenteen kehitys merkitsee sitä, että kasvu riippuu yhä enemmän työn tuottavuudesta. Vuosina 2000–2015 työn tuottavuuden kasvuaste oli Liettuassa yksi EU:n jäsenvaltioiden korkeimmista, mutta viime aikoina kasvu on hidastunut. Liettuan julkiset investoinnit kärsivät huonosta suunnittelusta ja heikosta kytkennästä maan strategisiin tavoitteisiin. Julkinen T&K-intensiteetti kasvoi hieman EU:n keskiarvoa korkeammaksi vuonna 2015, kun taas yritysten T&K-intensiteetti on edelleen jäljessä. Vuonna 2016 hyväksyttyjen Liettuan tiede- ja innovointipolitiikan uudistusta koskevien suuntaviivojen tavoitteena on vastata tutkimus- ja innovaatioalan jatkuviin haasteisiin. Niissä vaaditaan T&K:n institutionaalisen rahoituksen uudistamista, tutkimuksen ja korkea-asteen koulutuslaitosten, tiedelaaksojen ja teknologiapuistojen yhdistämistä sekä politiikan parempaa koordinointia, valvontaa ja arviointia. Liettua on edistynyt jonkin verran vaihtoehtoisten rahoituslähteiden tukemisessa. Se on auttanut perustamaan useita riskipääoma- ja siemenpääomarahastoja. Hallitus on myös äskettäin hyväksynyt joukkosijoittamista koskevan lain.

(18)Tuomioistuimissa vireille pantujen lahjontatapausten määrä on kasvanut viime vuosina tasaisesti, mikä osoittaa, että Liettua on lisännyt toimiaan korruption torjumiseksi. Eräillä tärkeillä aloilla, kuten terveydenhuolto ja julkiset hankinnat, pienimuotoista ja korkean tason korruptiota koskevia säännöksiä ei kuitenkaan aina sovelleta käytännössä. Terveydenhuoltoala kärsii yleisestä käytännöstä maksaa lääkäreille epävirallisesti. Julkisten hankintojen alalla ei ole riittävästi avoimuutta, varsinkaan kuntatasolla. Lisäksi heikot ilmiantojärjestelyt eivät kannusta antamaan vihjeitä mahdollisista sääntöjenvastaisuuksista julkisella ja yksityisellä sektorilla. Hallitus on asettanut korruption torjunnan terveydenhuollon alalla ensisijaiseksi tavoitteeksi korruptiontorjuntaohjelmassaan. Pienentääkseen korruptioriskejä ja eturistiriitoja arvoltaan vähäisissä hankinnoissa hallitus on myös velvoittanut hankintaviranomaiset julkaisemaan verkossa tiedot käynnistetyistä tarjouskilpailuista, tarjouskilpailun voittajista ja myönnetyistä sopimuksista. Jatkuva valvonta on kuitenkin tarpeen tämän politiikan täytäntöönpanon varmistamiseksi.

(19)Komissio on osana eurooppalaista ohjausjaksoa tehnyt kattavan analyysin Liettuan talouspolitiikasta ja julkaissut sen vuoden 2017 maaraportissa. Se on arvioinut myös vakausohjelman ja kansallisen uudistusohjelman sekä jatkotoimenpiteet, joita on toteutettu Liettualle viime vuosina annettujen suositusten noudattamiseksi. Se on ottanut huomioon niiden merkityksen Liettuan finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta mutta myös sen, ovatko ne EU:n sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen vahvistaa antamalla EU:n tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin.

(20)Neuvosto on tutkinut vakausohjelman tämän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto ilmenee erityisesti jäljempänä esitettävästä suosituksesta 1,

SUOSITTAA, että Liettua toteuttaa vuosina 2017 ja 2018 toimia, joilla se

1.harjoittaa finanssipolitiikkaansa vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevän osion vaatimusten mukaisesti, mikä tarkoittaa julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamista vuonna 2018, kun otetaan huomioon eläkejärjestelmän systeemiseen uudistukseen ja rakenneuudistusten täytäntöönpanoon liittyvät tilapäiset poikkeamat, parantaa verosäännösten noudattamista ja laajentaa veropohjaa lähteisiin, jotka ovat kasvun kannalta vähemmän haitallisia; toteuttaa toimia eläkkeisiin liittyvään julkisen talouden keskipitkän aikavälin kestävyyshaasteeseen vastaamiseksi;

2.poistaa osaamisvajeen tehokkailla aktiivisen työmarkkinapolitiikan toimenpiteillä ja aikuiskoulutuksella ja parantaa koulutustuloksia palkitsemalla laadun opetuksessa ja korkea-asteen koulutuksessa; parantaa terveydenhuoltojärjestelmän suorituskykyä lisäämällä avohoitoa sekä parantamalla sairauksien ennaltaehkäisyä ja alentamalla terveydenhuollon hintaa; parantaa sosiaalisen turvaverkon riittävyyttä;