Komission kertomus Euroopan parlamentille ja neuvostolle EMOTR:n tukiosaston menojen kehityksestä - Varojärjestelmä nro 8/2001 /* SEK/2001/1418 lopull. */





KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE EMOTR:n tukiosaston menojen kehityksestä - Varojärjestelmä nro 8/2001 SISÄLTÖ 1. Kuukausittaisten menojen kokonaiskehitys 2. Määrärahojen alustava käyttö 3. Selvitysosa 4. Päätelmät 1. KUUKAUSITTAISTEN MENOJEN KOKONAISKEHITYS Seuraavissa taulukoissa esitetään kuukausittaisten menojen kokonaiskehitys verrattuna menoprofiiliin. Tämä tilanne vastaa jäsenvaltioissa 16. päivästä lokakuuta 2000 30. päivään kesäkuuta 2001 toteutettuja menoja. 1.1. Alaotsake 1a: YMP-menot lukuun ottamatta maaseudun kehittämistä >TAULUKON PAIKKA> 1.2. Alaotsake 1b: Maaseudun kehittäminen ja liitännäistoimenpiteet >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> 3. SELVITYSOSA 3.1. Määrärahojen täytäntöönpano elokuussa 2001 Talousarvion määrärahojen täytäntöönpano rahoitusnäkymien otsakkeen 1 osalta elokuussa 2001 (jäsenvaltioiden menot 16.10.2000-30.6.2001) on 34 564,80 miljoonaa euroa eli 83 prosenttia määrärahoista. Menot ovat - alaotsakkeessa 1a (YMP-menot lukuun ottamatta maaseudun kehittämistä) 1 406,5 miljoonaa euroa indikaattorin alapuolella, - alaotsakkeessa 1b (maaseudun kehittäminen) 877,6 miljoonaa euroa indikaattorin alapuolella. 3.2. Valuuttoihin vaikuttavat tekijät 3.2.1. Dollarin pariteetti euroon nähden Edellisessä kohdassa mainituissa menoissa on otettu huomioon dollarin kurssikehitys euroon nähden. Useimpien maataloustuotteiden vientitukien (erityisesti viljat ja sokeri) sekä eräiden yhteisön sisäisten tukien (esim. puuvillatuki) osalta aiheutuvat menot riippuvat dollarin kurssikehityksestä. Talousarvion kurinalaisuudesta annetun neuvoston asetuksen (neuvoston asetus (EY) N:o 2040/2000, 26.9.2000) mukaisesti korjaava ja täydentävä talousarvio (KTT) nro 1/2001 laadittiin keskimääräisen pariteetin 1 euro = 0,87 $ perusteella. Painottamaton keskimääräinen pariteetti elokuusta 2000 kesäkuun loppuun 2001 on 1 euro = 0,8885 $. 3.2.2. Kaksoiskurssien vaikutukset Kaksoiskurssien EMOTR:n tukiosastolle aiheuttamien kustannusten arvioidaan olevan - 45 miljoonaa euroa. 3.3. Markkinoihin vaikuttavat tekijät 3.3.1. Alaotsake 1a Alaotsakkeessa 1a 60 prosenttia (850 milj. euroa) indikaattoriin nähden käyttämättä jääneistä määrärahoista liittyy naudanliha-alaan. Jäljempänä esitetään yksityiskohtaiset tiedot kustakin suuria eroja sisältävästä luvusta. Luku B1-10: Peltokasvit // Ero: - 208 milj. euroa ( -1,2 %) // (menot: 17 097 milj. euroa) (indikaattori: 17 305 milj. euroa) Tämän luvun määrärahoihin arvioidaan jäävän huomattavaa alikäyttöä varainhoitovuoden lopussa. Alikäyttö johtuu pääasiassa interventioon ostetun viljan pienemmistä määristä (6,7 milj. tonnia) verrattuna talousarviota laadittaessa käytettyyn arvioon 11,2 miljoonan tonnin interventio-ostoista. Tämän jakson viljan interventio-ostot lopetettiin 30.6.2001. Alikäyttö johtuu myös siitä, että viljaa vietiin suuria määriä ilman vientitukea. Luku B1-11: Sokeri // Ero: - 179 milj. euroa ( - 10,5%) // (menot: 1 104 milj. euroa) (indikaattori: 1 283 milj. euroa) Tämän luvun talousarviomäärärahoissa on odotettavissa huomattavaa alikäyttöä varainhoitovuoden lopussa. Sokerin vientimäärät olivat kesäkuun 2001 lopussa vain 83 prosenttia määrästä, joka oli tarkoitus viedä kyseiseen ajankohtaan mennessä. Lisäksi varainhoitovuoden alusta myönnetty keskimääräinen vientituki oli ainoastaan 95 prosenttia vuoden 2001 talousarvion laatimisessa käytetyistä arvioista. Luku B1-12: Oliiviöljy // Ero: - 74 milj. euroa ( - 3,0%) // (menot: 2 139 milj. euroa) (indikaattori: 2 213 milj. euroa) Tämän vuoden profiili perustui vuoden 2000 maksuaikatauluun. Todettu alikäyttö näyttää johtuvan Kreikassa, Espanjassa, Ranskassa ja Portugalissa markkinointivuoden 1999/2000 osalta maksettujen oliiviöljyn tuotantotuen ennakkomaksujen alenemisesta. Käytettävissä olevien tietojen perusteella komissio arvioi kuitenkin, että todettu alikäyttö on tilapäistä, ja se todennäköisesti korjautuu, kun markkinointivuoden 1999/2000 tuotantotuen loppuerät maksetaan. Kyseisen markkinointivuoden oliiviöljyn varsinaisen tuotantomäärän vahvistaminen sekä yhtenäisen tukitason asettaminen antavatkin viitteitä siitä, että talousarviossa käytettävissä olevat määrärahat käytetään yleisesti ottaen 100-prosenttisesti. Määrärahat voivat myös ylittyä, koska Kreikka ja Espanja maksoivat markkinointivuoden 1998/1999 tuotantotuen loppuerät myöhässä. Luku B1-14: Kuitukasvit ja silkkiäistoukat // Ero: - 74 milj. euroa ( - 8,9%) // (menot: 594 milj. euroa) (indikaattori: 668 milj. euroa) Alikäyttö johtuu siitä, että puuvillan korkeiden maailmanmarkkinahintojen vuoksi tuen ennakoiden taso laski joulukuuhun 2000 asti. Espanja ja Kreikka ovat tähän mennessä maksaneet ennakoita noin 90 prosentille puuvillan kokonaismäärästä. Sen vuoksi tätä lukua varten ilmoitetut menot olivat indikaattoria pienemmät. Komissio on juuri vahvistanut puuvillan tuet ja tukikelpoiset määrät kuluvalle kaudelle. Näiden päätösten perusteella tämän alan lopullisten menojen arvioidaan vastaavan talousarviomäärärahoja, jos kaikki jäsenvaltiot maksavat tuen pakolliseen maksumääräaikaan 31. elokuuta 2001 mennessä. Luku B1-15: Hedelmät ja vihannekset // Ero: - 116 milj. euroa ( - 7,0%) // (menot: 1 065 milj. euroa) (indikaattori: 1 181 milj. euroa) Alikäyttö indikaattoriin nähden näyttää johtuvan sekä tuoreista (60 %) että jalostetuista hedelmistä ja vihanneksista (40 %): - tuoreiden hedelmien ja vihannesten osalta alikäyttö johtuu ensisijaisesti markkinoilta poistettujen määrien vähenemisestä sekä tuottajaorganisaatioiden toimintarahastojen vähentyneestä käytöstä; - hedelmä- ja vihannesjalosteiden osalta alikäyttö liittyy hedelmäjalosteiden tuotantotukien, sitrushedelmien jalostustukien ja Kreikassa kuivattujen rypäleiden tukien pienempiin maksuihin. Komissio arvioi, että tämän luvun määrärahojen alikäyttö jatkuu varainhoitovuoden loppuun. Luku B1-16: Viinialan tuotteet // Ero: + 311 milj. euroa (+ 27,0 %) // (menot: 873 milj. euroa) (indikaattori: 562 milj. euroa) Huomattava indikaattorin ylitys johtuu seuraavista tekijöistä: - pöytäviinien suuremmat tislausmäärät ja - maksutahdin nopeutuminen pöytäviinien tislaamiseksi juotavaksi tarkoitetun alkoholin markkinoille verrattuna 10 kuukauden lineaarisen indikaattoriin, jonka soveltaminen tähän viinialan markkinauudistuksen yhteydessä vuonna 1999 käyttöönotettuun toimenpiteeseen alkoi tammikuussa 2001. Maksutahti 30. kesäkuuta 2001 mennessä on lisäksi kiihtynyt verrattuna tilapäiseen neljän kuukauden indikaattoriin, jonka soveltaminen alkoi vuoden 2001 kesäkuussa. Tämä on uusi toimenpide, joka otettiin käyttöön viinialan markkinauudistuksen yhteydessä vuonna 1999. Komissio päätti lisäksi jakaa talousarviossa näille tuille varatut, käyttämättä jääneet määrärahat niiden jäsenvaltioiden kesken, jotka olivat panneet tämän toimenpiteen täytäntöön 30. kesäkuuta 2001 mennessä. Sen vuoksi on odotettavissa, että tämän luvun maksut ylittävät käytettävissä olevat määrärahat varainhoitovuoden loppuun mennessä. Luku B1-20: Maito ja maitotuotteet // Ero: - 169 milj. euroa ( - 7,2 %) // (menot: 1 562 milj. euroa) (indikaattori: 1 731 milj. euroa) Alikäyttö johtuu ensisijaisesti seuraavista kolmesta toimenpiteestä: Rasvattoman maitojauheen käyttötuki: Maksut olivat pienempiä, koska vasikoiden rehussa käytettiin vähemmän rasvatonta maitojauhetta. On huomattava, että rasvattoman maitojauheen käyttö rehuseoksissa on vähentynyt 50 prosentista 25 prosenttiin. Vientituet: Maksuja oli vähemmän, koska rasvattoman maitojauheen, juuston ja muiden maitotuotteiden viennistä maksettiin pienempiä vientitukia. Voin julkinen varastointi: Maksut olivat pienempiä, koska interventioon ostettiin vain 5 038 tonnia kesäkuun 2001 loppuun mennessä, kun taas talousarvio perustui arvioon 53 000 voitonnin interventio-ostoista. Tämän vuoksi arvioidaan, etteivät tämän luvun määrärahat tule kokonaan käytetyiksi. Luku B1-21: Naudanliha // Ero: - 850 milj. euroa ( -12,2 %) // (menot: 5 221 milj. euroa) (indikaattori: 6 071 milj. euroa) Luvun täytänöönpanotilanteessa on kesäkuussa havaittavissa parannusta. Vaikka alikäyttö indikaattoriin nähden on edelleen huomattavaa (- 850 milj. euroa), se on pienentynyt toukokuuhun (- 1 071 milj. euroa) verrattuna. Alikäyttö johtuu pääasiassa seuraavista syistä: Vientituet: Osittain indikaattori kuvastaa pienempiä vientimääriä, mikä johtuu naudanlihan vientimarkkinoiden sulkeutumisesta. Kesäkuun 2001 loppuun mennessä vienti oli vain 58 prosenttia viime vuoden määrästä. Poikkeukselliset tukitoimenpiteet: Yhdistyneessä kuningaskunnassa esiintyneen suu- ja sorkkataudin vuoksi eläinten siirtoja rajoitettiin ankarasti. Tämän toimenpiteen täytäntöönpano laski kesäkuussa 2001 jopa alle 10 prosenttiin varainhoitovuoden 2-3 ensimmäisen kuukauden täytäntöönpanoprosentista. BSE:hen liittyvät toimenpiteet: Hävitettäviksi tarkoitettujen eläinten ostojärjestelmää on käytetty hyvin vähän. Järjestelmän päättyessä 30.6.2001 se koski yhteensä vain 264 832 tonnia naudanlihaa verrattuna KTT:ssä nro 1/2001 arvioituun 530 000 tonnin määrään. Sen vuoksi on odotettavissa, etteivät tämän luvun määrärahat tule kokonaan käytetyiksi varainhoitovuoden loppuun mennessä. Luku B1-30: Liitteeseen I kuulumattomat tuotteet // Ero: + 31 milj. euroa (+ 7,6 %) // (menot: 330 milj. euroa) (indikaattori: 299 milj. euroa) Indikaattorin ylitys johtuu seuraavista tekijöistä: - maitojauheen (Irlanti, Alankomaat ja Saksa), viljan ja riisin (Ranska ja Alankomaat), voin (Belgia, Alankomaat ja Saksa) ja sokerin (Irlanti ja Alankomaat) kasvanut käyttö sekä; - edellisen markkinointivuoden vientitukimaksut, jotka perustuvat silloisiin korkeisiin vientitukitasoihin. Sen vuoksi komissio arvioi tämän alan ylikäytön jatkuvan varainhoitovuoden loppuun. Luku B1-32: POSEI-ohjelmat // Ero: - 39 milj. euroa ( - 16,0 %) // (menot: 136 milj. euroa) (indikaattori: 175 milj. euroa) Alikäyttö johtuu pääosin viivästyksistä POSEIMA- ja POSEICAN -ohjelmien täytäntöönpanossa. Luku B1-39: Muut toimenpiteet // Ero: + 52 milj. euroa (+ 12,4 %) // (menot: 418 milj. euroa) (indikaattori: 366 milj. euroa) Indikaattorin ylitys johtuu osittain maatalouden valuuttatukien eri loppuerien maksamisesta Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Komissio arvioi, että tämän luvun määrärahat ylittyvät varainhoitovuoden loppuun mennessä, mikä johtuu erityisesti valuutan merkittävistä revalvaatioista Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Ruotsissa vuonna 2000. 3.3.2. Alaotsake 1b Luku B1-40: Maaseudun kehittäminen // Ero: - 878 milj. euroa ( - 19,5 %) // (menot: 1 617 milj. euroa) (indikaattori: 2 495 milj. euroa) Suurin osa jäsenvaltioista Kreikkaa ja Ranskaa lukuun ottamatta toteutti maksuja vähemmän kuin ne olivat arvioineet kesäkuulle 2001. Jäsenvaltiot ovat edelleen täytäntöönpanneet aiempia toimenpiteitä säännöllisesti, kun taas uusia toimenpiteitä koskevien, aiemmin EMOTR:n ohjausosastoon kuuluneiden menojen maksu on jäljessä. Toteutuneiden menojen ja indikaattorin väliset erot ovat kasvaneet edellisen kuukauden tilanteeseen nähden. On kuitenkin liian aikaista todeta, että negatiivinen ero säilyy vuoden loppuun, kun otetaan huomioon, että jäsenvaltioilla on tapana keskittää maksuja varainhoitovuoden loppuun. Jäsenvaltioiden arviot varainhoitovuoden lopun osalta näyttävät lisäksi siltä, että tosiasialliset menot vastaavat talousarviomäärärahoja. 4. PÄÄTELMÄT 4.1. Alaotsakkeen 1a määrärahojen täytäntöönpano 31. elokuuta 2001 mennessä Määrärahojen täytäntöönpano 31. elokuuta 2001 mennessä (jäsenvaltioiden menot 16.10.2000-30.6.2001) on 32 947,9 miljoonaa euroa eli 83 prosenttia kokonaismäärärahoista. Menot ovat 1 406 miljoonaa euroa indikaattoria pienemmät. Toteutuneiden menojen ja indikaattorin väliset erot ovat hieman edellisen kuukauden tilannetta pienempiä. Vuoden 2001 kesäkuussa tehdyn suhdannetarkistuksen perusteella komissio arvioi määrärahojen käytön jäävän alijäämäiseksi vuoden loppuun mennessä, vaikka joidenkin lukujen - erityisesti maatalouden valuuttatoimenpiteiden, viinin ja mahdollisesti liitteeseen I kuulumattomien tuotteiden - osalta voidaan odottaa määrärahojen ylittymistä. 4.2. Alaotsakkeen 1b määrärahojen täytäntöönpano 31. elokuuta 2001 mennessä Määrärahojen täytäntöönpano 31. elokuuta 2001 mennessä (jäsenvaltioiden menot 16.10.2000-30.6.2001) on 1 616,9 miljoonaa euroa eli 36 prosenttia määrärahoista. Menot ovat 878 miljoonaa euroa indikaattoria pienemmät. Toteutuneiden menojen ja indikaattorin väliset erot ovat edellisen kuukauden tilannetta suurempia. Tässä vaiheessa komissio voi alustavasti päätellä jonkinlaisen negatiivisen eron säilyvän varainhoitovuoden loppuun asti. Tämän eron suuruudesta ei voida kuitenkaan tehdä päätelmiä, koska menoarvioiden perusteella jäsenvaltiot aikovat toteuttaa maksuja yli 2,6 miljardin euron edestä heinäkuusta vuoden loppuun.