(5)Yleinen poikkeuslauseke on ollut aktivoituna maaliskuusta 2020. Komissio katsoi 3 päivänä maaliskuuta 2021 antamassaan tiedonannossa myös, että päätös yleisen poikkeuslausekkeen deaktivoinnista tai sen soveltamisen jatkamisesta olisi tehtävä laatimalla talouden tilasta kokonaisarvio, jossa keskeisenä määrällisenä kriteerinä on talouden toimeliaisuuden taso EU:ssa tai euroalueella verrattuna kriisiä edeltäneeseen (vuoden 2019 lopun) tasoon. Talousnäkymien lisääntynyt epävarmuus ja suuret heikkenemisriskit sodan jatkuessa Euroopassa, ennennäkemätön energian hintojen nousu ja jatkuvat toimitusketjujen häiriöt edellyttävät vakaus- ja kasvusopimuksen yleisen poikkeuslausekkeen soveltamisen jatkamista vuonna 2023.

(4)Koska taloudellinen ja geopoliittinen tilanne on muuttumassa nopeasti, vuonna 2022 aloitetaan uudelleen talouspolitiikan eurooppalaiseen ohjausjaksoon kuuluva laaja talous- ja työllisyyspolitiikan koordinointi, ja ohjausjaksoa kehitetään elpymis- ja palautumistukivälineen toteuttamisvaatimusten mukaisesti siten kuin vuotta 2022 koskevassa vuotuisessa selvityksessä kestävästä kasvusta selostetaan. Hyväksyttyjen elpymis- ja palautumissuunnitelmien täytäntöönpano on olennaisen tärkeää talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson ensisijaisten tavoitteiden saavuttamisen kannalta, koska suunnitelmat kokonaisuudessaan tai merkittävältä osin kohdistuvat vuosien 2019 ja 2020 ohjausjaksoilla annettuihin maakohtaisiin suosituksiin. Vuosien 2019 ja 2020 maakohtaiset suositukset ovat yhtä lailla tärkeitä, kun elpymis- ja palautumissuunnitelmia tarkistetaan, päivitetään tai muutetaan asetuksen (EU) 2021/241 14, 18 ja 21 artiklan mukaisesti, niiden maakohtaisten suositusten lisäksi, joita on mahdollisesti annettu muokatun suunnitelman toimittamispäivään mennessä.

(3)Geopoliittinen ja taloudellinen tilanne on muuttunut merkittävästi Venäjän hyökättyä Ukrainaan maailmanlaajuisen pandemian jälkimainingeissa. Hyökkäyksen vaikutus jäsenvaltioiden talouksiin on näkynyt esimerkiksi energian ja elintarvikkeiden hintojen nousuna ja kasvunäkymien heikentymisenä. Energian hintojen nousu vaikuttaa erityisesti kaikkein haavoittuvimpiin kotitalouksiin, jotka ovat energiaköyhiä tai vaarassa joutua energiaköyhyyteen. EU:hun on myös virrannut ennennäkemätön määrä Ukrainasta pakenevia. Tilapäistä suojelua koskeva direktiivi otettiin tässä tilanteessa 4 päivänä maaliskuuta 2022 ensimmäistä kertaa käyttöön. Ukrainasta pakeneville myönnetään direktiivin perusteella oikeus oleskella laillisesti EU:ssa sekä oikeus hakeutua koulutukseen, työmarkkinoille ja terveydenhuoltoon, saada asunto ja käyttää sosiaalipalveluita. Tšekille myönnetään poikkeuksellista tukea Ukrainasta pakenevien vastaanotto- ja kotouttamistarpeisiin Euroopan pakolaisten auttamiseksi perustetun koheesiopoliittisen tukitoimen (CARE) puitteissa sekä koheesiota ja Euroopan alueita tukevan elpymisavun (REACT-EU) ennakkorahoitusta lisäämällä.

(6)Vuoden 2021 lähentymisohjelmasta 18 päivänä kesäkuuta 2021 annetun neuvoston lausunnon mukaisesti finanssipolitiikan viritystä mitataan tällä hetkellä parhaiten muutoksella perusmenoissa (ilman päätösperäisiä tulopuolen toimenpiteitä), joissa ei ole mukana covid-19-kriisiin liittyviä väliaikaisia hätätoimenpiteitä mutta joissa ovat mukana elpymis- ja palautumistukivälineen tuella, jota ei makseta takaisin, (avustuksilla) ja muilla EU:n varoilla rahoitettavat menot, suhteessa keskipitkän aikavälin potentiaaliseen kasvuun. Sen arvioimiseksi, onko kansallinen finanssipolitiikka maltillista ja voidaanko sen koostumuksella edistää kestävää elpymistä, joka on sopusoinnussa vihreän ja digitaalisen siirtymän kanssa, huomiota kiinnitetään finanssipolitiikan kokonaisviritystä laajemmin myös kansallisesti rahoitettujen juoksevien perusmenojen (ilman päätösperäisiä tulopuolen toimenpiteitä ja covid-19-kriisiin liittyviä väliaikaisia hätätoimenpiteitä) ja investointien kehitykseen.

(7)Komissio hyväksyi 2 päivänä maaliskuuta 2022 tiedonannon, jossa annetaan laajaa finanssipoliittista ohjausta vuodeksi 2023 ja jolla pyritään tukemaan jäsenvaltioiden vakaus- ja lähentymisohjelmien valmistelua ja siten vahvistamaan politiikan koordinointia. Komission mielestä vaikuttaa asianmukaiselta, että vuonna 2023 siirrytään talven 2022 talousennusteen makrotalouden näkymien perusteella kasvua tukevasta vuosien 2020–2022 finanssipolitiikan kokonaisvirityksestä pitkälti neutraaliin finanssipolitiikan kokonaisviritykseen, mutta samalla on oltava valmiina reagoimaan muuttuvaan taloustilanteeseen. Komissio ilmoitti, että vuotta 2023 koskevia finanssipoliittisia suosituksia olisi edelleen eriytettävä jäsenvaltiokohtaisesti, ja niissä olisi otettava huomioon mahdolliset maiden väliset heijastusvaikutukset. Komissio kehotti jäsenvaltioita ottamaan tämän ohjauksen huomioon vakaus- ja lähentymisohjelmissaan. Komissio sitoutui seuraamaan tiiviisti talouden kehitystä ja mukauttamaan ohjaustaan tarvittaessa ja viimeistään talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson kevätpaketissa, jonka se esittää toukokuun 2022 lopussa.

(8)Vuotta 2023 koskevissa finanssipoliittisissa suosituksissa otetaan 2 päivänä maaliskuuta 2022 hyväksytyn finanssipoliittisen ohjauksen perusteella huomioon heikentyneet talousnäkymät, lisääntynyt epävarmuus ja muut heikkenemisriskit sekä talven talousennusteeseen verrattuna nopeampi inflaatio. Näiden seikkojen perusteella finanssipoliittisilla toimilla on lisättävä julkisia investointeja vihreään ja digitaaliseen siirtymään sekä energiaturvallisuuteen ja ylläpidettävä heikoimmassa asemassa olevien kotitalouksien ostovoimaa, jotta voidaan lievittää energian hintojen nousun vaikutuksia ja hillitä kerrannaisvaikutuksista johtuvia inflaatiopaineita kohdennettujen ja väliaikaisten toimenpiteiden avulla. Finanssipolitiikan on pysyttävä ketteränä, jotta sitä voidaan mukauttaa nopeasti muuttuviin olosuhteisiin, ja sitä on eriytettävä maittain finanssipoliittisen ja taloudellisen tilanteen mukaan ottaen huomioon muun muassa altistuminen kriisille ja Ukrainasta pakenevien maahantulo.

(9)Tšekki toimitti 1 päivänä kesäkuuta 2021 komissiolle asetuksen (EU) 2021/241 18 artiklan 1 kohtaa noudattaen kansallisen elpymis- ja palautumissuunnitelmansa. Komissio on arvioinut asetuksen (EU) 2021/241 19 artiklan mukaisesti elpymis- ja palautumissuunnitelman merkityksellisyyttä, vaikuttavuutta, tehokkuutta ja johdonmukaisuutta asetuksen liitteessä V esitettyjä arviointia koskevia suuntaviivoja noudattaen. Neuvosto hyväksyi 8 päivänä syyskuuta 2021 päätöksen Tšekin elpymis- ja palautumissuunnitelmasta tehdyn arvion hyväksymisestä. Rahoituserien maksamisen ehtona on asetuksen (EU) 2021/241 24 artiklan 5 kohdan mukaisesti tehty komission päätös siitä, että Tšekki on tyydyttävästi saavuttanut neuvoston täytäntöönpanopäätöksessä asetetut asiaankuuluvat välitavoitteet ja tavoitteet. Tyydyttävä saavuttaminen edellyttää, että edeltävien välitavoitteiden ja tavoitteiden saavuttaminen ei ole peruuntunut.

(10)Tšekki toimitti vuoden 2022 kansallisen uudistusohjelmansa 28 päivänä huhtikuuta 2022 ja vuoden 2022 lähentymisohjelmansa 11 päivänä toukokuuta 2022 asetuksen (EY) N:o 1466/97 4 artiklassa vahvistetun määräajan jälkeen. Ohjelmat on arvioitu yhdessä, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon. Asetuksen (EU) 2021/241 27 artiklan mukaisesti vuoden 2022 kansallisessa uudistusohjelmassa otetaan huomioon myös Tšekin puolivuosittainen raportointi edistymisestä elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöönpanossa.

(11)Komissio julkaisi 23 päivänä toukokuuta 2022 Tšekkiä koskevan vuoden 2022 maaraportin. Siinä arvioitiin Tšekin edistymistä neuvoston vuosina 2019, 2020 ja 2021 hyväksymien asiaankuuluvien maakohtaisten suositusten noudattamisessa ja arvioitiin elpymisen ja palautumisen tulostaulun pohjalta, miten Tšekki on pannut elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöön. Tämän analyysin perusteella maaraportissa määritettiin puutteita eli haasteita, joihin elpymis- ja palautumissuunnitelmalla ei vastata lainkaan tai joihin vastataan vain osittain, sekä uusia ja kehittymässä olevia haasteita, kuten haasteet, jotka johtuvat Venäjän hyökkäyksestä Ukrainaan. Maaraportissa arvioitiin myös Tšekin edistymistä Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanossa, työllisyyttä, osaamista ja köyhyyden vähentämistä koskevien EU:n yleistavoitteiden saavuttamisessa sekä YK:n kestävän kehityksen tavoitteisiin pääsemisessä.

(12)Komissio antoi 23 päivänä toukokuuta 2022 SEUT-sopimuksen 126 artiklan 3 kohdan nojalla laaditun kertomuksen. Kertomuksessa käsiteltiin Tšekin julkisen talouden tilannetta, sillä vuonna 2021 sen julkisen talouden alijäämä ylitti perussopimuksessa asetetun 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen. Kertomuksessa todettiin, että alijäämäkriteeriä ei ole noudatettu. Maaliskuun 2 päivänä 2022 annetun tiedonannon mukaisesti komissio ei ehdottanut uusien liiallisia alijäämiä koskevien menettelyjen aloittamista keväällä 2022, ja se arvioi syksyllä 2022 uudelleen, onko aiheellista ehdottaa liiallista alijäämää koskevien menettelyjen aloittamista.

(13)Neuvosto suositti 20 päivänä heinäkuuta 2020, että Tšekki toteuttaisi vuosina 2020 ja 2021 yleisen poikkeuslausekkeen huomioon ottaen kaikki tarvittavat toimenpiteet pandemian torjumiseksi, talouden ylläpitämiseksi ja alkavan elpymisen tukemiseksi. Se suositti myös, että Tšekki harjoittaisi taloustilanteen salliessa finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä ja varmistaa velkakestävyys samalla kun lisätään investointeja. Vuonna 2021 Tšekin julkisen talouden alijäämä kasvoi Eurostatin vahvistamien tietojen mukaan 5,8 prosentista suhteessa BKT:hen vuonna 2020 5,9 prosenttiin vuonna 2021. Tšekin finanssipoliittiset toimet tukivat talouden elpymistä vuonna 2021, ja väliaikaiset hätätoimenpiteet vähenivät vuosien 2020 ja 2021 välillä 3,1 prosentista 2,3 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Tšekin vuonna 2021 toteuttamat toimenpiteet ovat 20 päivänä heinäkuuta 2020 annetun neuvoston suosituksen mukaisia. Hallituksen vuosina 2020 ja 2021 hyväksymät päätösperäiset julkisen talouden toimenpiteet olivat enimmäkseen väliaikaisia tai niiden vaikutus kompensoidaan tasapainottavilla toimenpiteillä. Hallituksen vuosina 2020 ja 2021 hyväksymät päätösperäiset toimenpiteet, jotka eivät olleet väliaikaisia tai joiden vaikutusta ei kompensoida tasapainottavilla toimenpiteillä, koostuivat pääasiassa henkilötuloveron alennuksista, joiden vaikutus on noin 1,9 prosenttia suhteessa BKT:hen. Eurostatin vahvistamien tietojen mukaan julkinen velka oli 41,9 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2021.

(14)Vuoden 2022 lähentymisohjelmassa julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on vuonna 2022 varovainen ja vuonna 2023 suotuisa. Hallitus ennustaa reaalisen BKT:n kasvavan 1,2 prosenttia vuonna 2022 ja 3,6 prosenttia vuonna 2023. Sen sijaan komission kevään 2022 talousennusteen mukaan reaalisen BKT:n kasvu on suurempaa (1,9 %) vuonna 2022 ja pienempää (2,7 %) vuonna 2023, mikä johtuu pääasiassa siitä, että yksityisen kulutuksen näkymät ovat säästöjen käyttöä ja palkkojen indeksointia koskevien erilaisten oletusten vuoksi erilaiset. Hallitus ennakoi vuoden 2022 lähentymisohjelmassaan julkisen talouden nimellisen alijäämän supistuvan 4,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2022 ja 3,2 prosenttiin vuonna 2023. Supistuminen johtuu pääasiassa useimpien hätätoimenpiteiden lakkauttamisesta ja nimellisen BKT:n voimakkaasta kasvusta. Julkisen talouden velan odotetaan lähentymisohjelman mukaan kasvavan suhteessa BKT:hen 42,7 prosenttiin vuonna 2022 ja 43,4 prosenttiin vuonna 2023. Julkisen talouden alijäämä suhteessa BKT:hen on ennusteen koontipäivänä tiedossa olevien politiikkatoimien perusteella komission kevään 2022 talousennusteen mukaan 4,3 prosenttia vuonna 2022 ja 3,9 prosenttia vuonna 2023. Vuoden 2022 osalta tämä vastaa vuoden 2022 lähentymisohjelmassa ennakoitua alijäämää ja vuoden 2023 osalta se on hieman ennakoitua suurempi. Tämä johtuu pääasiassa siitä, että komission kevään 2022 talousennusteessa makrotalouden skenaario on hieman vähemmän optimistinen ja oletukset inflaatioasteesta ja sen välittymisestä julkisiin menoihin ovat erilaiset. Komission kevään 2022 talousennusteessa julkisen talouden velka suhteessa BKT:hen on samankaltainen, 42,8 prosenttia vuonna 2022 ja 44,0 prosenttia vuonna 2023.

Komission kevään 2022 talousennusteen perusteella keskipitkän aikavälin potentiaalisen tuotannon kasvun (10 vuoden keskiarvon) arvioidaan olevan 2,0 prosenttia. Arviossa ei kuitenkaan ole otettu huomioon elpymis- ja palautumissuunnitelmaan sisältyviä uudistuksia, jotka voivat vauhdittaa Tšekin talouden potentiaalista kasvua.

(15)Hallitus on vuonna 2022 luopunut suurimmasta osasta covid-19-kriisin takia toteutetuista toimenpiteistä, joten väliaikaisten hätätilanteen tukitoimenpiteiden ennakoidaan supistuvan 0,1 prosenttiin vuonna 2022, kun ne vuonna 2021 olivat 2,3 prosenttia suhteessa BKT:hen. Energian hintojen nousun taloudellisten ja sosiaalisten vaikutusten torjumiseksi hyväksytyt toimenpiteet vaikuttavat julkisen talouden alijäämään. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan kyseiset toimenpiteet ovat suhteessa BKT:hen 0,1 prosenttia vuonna 2022 ja niistä on tarkoitus luopua asteittain vuonna 2023. Nämä toimenpiteet koostuvat pääasiassa kevennyksistä energiankulutuksesta kannettaviin välillisiin veroihin. Toimenpiteiden on ilmoitettu olevan väliaikaisia. Jos energian hinnat pysyvät kuitenkin korkeina myös vuonna 2023, joitakin näistä toimenpiteistä voitaisiin jatkaa. Joitakin näistä toimenpiteistä, kuten kautta linjan tehtäviä valmisteverojen kevennyksiä, ei ole kohdennettu. Julkisen talouden alijäämään vaikuttavat myös kustannukset, joita aiheutuu tilapäisen suojelun tarjoamisesta Ukrainasta paenneille. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan kyseiset kustannukset ovat suhteessa BKT:hen 0,4 prosenttia vuonna 2022 ja 0,6 prosenttia vuonna 2023.

(16)Neuvosto suositti 18 päivänä kesäkuuta 2021, että Tšekki varmistaa, että finanssipolitiikan viritys on vuonna 2022 edelleen kasvua tukeva, elpymis- ja palautumistukivälineen tarjoama sysäys mukaan lukien, ja jatkaa kansallisesti rahoitettuja investointeja. Se suositti myös, että Tšekki harjoittaisi taloustilanteen salliessa finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä ja varmistaa julkisen talouden kestävyys keskipitkällä aikavälillä, ja samalla lisää investointeja kasvupotentiaalin parantamiseksi.

(17)Komission kevään 2022 talousennusteen ja Tšekin vuoden 2022 lähentymisohjelmaan sisältyvien tietojen perusteella finanssipolitiikan virityksen ennakoidaan vuonna 2022 olevan pitkälti neutraali, +0,1 prosenttia suhteessa BKT:hen, vaikka neuvosto suositti kasvua tukevaa viritystä. Tšekki aikoo jatkaa elpymisen tukemista hyödyntämällä elpymis- ja palautumistukivälinettä lisäinvestointien rahoittamiseen neuvoston suosituksen mukaisesti. Elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksilla ja muilla EU:n varoilla rahoitettavien menojen positiivisen vaikutuksen talouden toimeliaisuuteen arvioidaan kasvavan 1,0 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuodesta 2021. Kansallisesti rahoitettavilla investoinneilla ennakoidaan olevan finanssipolitiikan viritykseen kiristävä vaikutus, joka on 0,6 prosenttiyksikköä vuonna 2022. Sen vuoksi Tšekki ei aio jatkaa kansallisesti rahoitettuja investointeja. Kansallisesti rahoitettujen juoksevien perusmenojen kasvulla (ilman uusia tulopuolen toimenpiteitä) taas ennakoidaan olevan finanssipolitiikan kokonaisviritykseen vuonna 2022 kiristävä vaikutus, joka on 0,7 prosenttiyksikköä. Tässä ovat mukana energian hintojen nousun taloudellisten ja sosiaalisten vaikutusten torjumiseksi toteutettavien toimenpiteiden lisävaikutus (0,03 % suhteessa BKT:hen) sekä kustannukset, joita aiheutuu tilapäisen suojelun tarjoamisesta Ukrainasta paenneille (0,4 % suhteessa BKT:hen).

(18)Vuonna 2023 finanssipolitiikan viritys on komission kevään 2022 talousennusteen mukaan 0,1 prosenttia suhteessa BKT:hen olettaen, että politiikka säilyy muuttumattomana. Tšekin ennakoidaan jatkavan elpymis- ja palautumistukivälineen avustusten käyttöä vuonna 2023 elpymistä tukevien lisäinvestointien rahoittamiseen. Elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksilla ja muilla EU:n varoilla rahoitettavien menojen positiivisen vaikutuksen talouden toimeliaisuuteen arvioidaan kasvavan 0,1 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuodesta 2022. Kansallisesti rahoitettavilla investoinneilla ennakoidaan olevan finanssipolitiikan viritykseen elvyttävä vaikutus, joka on 0,2 prosenttiyksikköä vuonna 2023. Kansallisesti rahoitettujen juoksevien perusmenojen kasvulla (ilman uusia tulopuolen toimenpiteitä) taas ennakoidaan vuonna 2023 olevan finanssipolitiikan kokonaisviritykseen kiristävä vaikutus, joka on 0,4 prosenttiyksikköä. Tässä ovat mukana energian hintojen nousun vuoksi toteutettujen toimenpiteiden asteittaisen päättymisen vaikutus (0,1 % suhteessa BKT:hen) sekä lisäkustannukset, joita aiheutuu tilapäisen suojelun tarjoamisesta Ukrainasta paenneille (0,2 % suhteessa BKT:hen).

(19)Vuoden 2022 lähentymisohjelmassa julkisen talouden alijäämän odotetaan supistuvan asteittain 3,2 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2023, 2,9 prosenttiin vuonna 2024 ja 2,7 prosenttiin vuoteen 2025 mennessä. Näin ollen julkisen talouden alijäämän on määrä supistua alle 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuoteen 2024 mennessä. Näissä kehitysarvioissa oletetaan, että julkisten menojen, mukaan lukien palkansaajakorvausten, välituotekäytön ja luontoismuotoisten sosiaalisten tulonsiirtojen, kasvua rajoitetaan tulojen kasvua ja BKT:n nimelliskasvua hitaammin. Myös julkisten investointien prosenttiosuuden suhteessa BKT:hen ennakoidaan supistuvan vuoden 2023 huippulukeman jälkeen. Julkisen talouden velan odotetaan lähentymisohjelman mukaan vuoteen 2025 mennessä kasvavan suhteessa BKT:hen 44,4 prosenttiin vuonna 2024 ja 45,4 prosenttiin vuonna 2025. Komission analyysin perusteella velkakestävyysriskit vaikuttavat keskipitkällä aikavälillä keskisuurilta.

(20)Tšekin julkisen talouden kestävyyteen kohdistuu riskejä keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. Tämä johtuu epäsuotuisasta lähtötilanteesta ja väestön ikääntymisestä aiheutuvista kustannuksista. Kahden viime vuoden aikana toteutetut pysyvät veronalennukset (joista suurin on seurausta ansiotuloveropohjan pienenemisestä) vaikuttavat heikentävästi lähtötilanteeseen. Niitä ei ole tasapainotettu vastaavilla menoleikkauksilla, ja ne ovat johtaneet rakenteellisen alijäämän kasvuun. Väestön ikääntymisestä aiheutuvat kustannukset aiheuttavat lisäpainetta keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. Eläkemenojen odotetaan kasvavan vuosien 2030 ja 2050 välillä 8,8 prosentista suhteessa BKT:hen 11,4 prosenttiin sen vuoksi, että vanhushuoltosuhteen ennustetaan kaksinkertaistuvan (komission vuoden 2021 ikääntymisraportin mukaan) ja eläkeiälle on asetettu yläraja. Lisäksi väestön ikääntymisen johdosta julkisen terveydenhuollon menojen ennustetaan kasvavan 0,9 prosenttiyksikköä ja pitkäaikaishoidon menojen 1,7 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuoteen 2070 mennessä. Vaikka elpymis- ja palautumissuunnitelmassa otetaan jo huomioon pitkäaikaishoidon hallinnoinnin ja rahoituksen hajanaisuus, väestön ikääntymiseen liittyviin haasteisiin vastaaminen laajemmin on olennaisen tärkeää julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyden palauttamiseksi. Toimintavaihtoehtoja ovat esimerkiksi eläkeiän nostaminen elinajanodotteen nousun mukaisesti, eläkkeiden indeksointiasteen mukauttaminen vastaamaan eläkejärjestelmän taloudellista kestävyyttä, kannustimien käyttöönotto yli 60-vuotiaiden työvoimaosuuden nostamiseksi ja muut toimenpiteet työvoiman tarjonnan lisäämiseksi.

(21)Elpymis- ja palautumissuunnitelma sisältää asetuksen (EU) 2021/241 19 artiklan 3 kohdan b alakohdan ja liitteessä V olevan 2.2 kriteerin mukaisesti laajan joukon toisiaan vahvistavia uudistuksia ja investointeja, jotka on määrä toteuttaa vuoteen 2026 mennessä. Ne auttavat vastaamaan kaikkiin tai merkittävään osaan niistä taloudellisista ja sosiaalisista haasteista, jotka tuodaan esiin neuvoston Tšekille talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä vuosina 2019 ja 2020 antamissa maakohtaisissa suosituksissa sekä niissä maakohtaisissa suosituksissa, joita on mahdollisesti annettu suunnitelman hyväksymispäivään mennessä. Energian osalta Tšekki aikoo käyttää elpymis- ja palautumistukivälinettä lisätäkseen uusiutuvien energialähteiden, erityisesti aurinkosähkön, käyttöä, parantaakseen asuinrakennusten ja julkisten rakennusten energiatehokkuutta ja tukeakseen kotitalouksien hiilikattiloiden korvaamista. Kestävää liikennettä edistetään investoimalla rautatieinfrastruktuuriin ja puhtaaseen kaupunkiliikenteeseen sekä kannustamalla vähäpäästöisten ajoneuvojen käyttöön. Tutkimus- ja kehitystoimintaa koskevia suosituksia noudatetaan tekemällä investointeja, joilla pyritään vahvistamaan julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyötä, sekä tukemalla innovaatiopuitteita ja antamalla innovatiivisille yrityksille taloudellista ja muuta tukea. Liiketoimintaympäristöä parannetaan useilla sähköisen hallinnon toimenpiteillä, korruption vastaisilla uudistuksilla ja rakennuslupien myöntämismenettelyn kattavalla uudistuksella, joilla poistetaan merkittäviä investoinnin esteitä Tšekissä. Keskeisiä toimenpiteitä työmarkkinoita koskevien suositusten noudattamiseksi ovat täydennys- ja uudelleenkoulutusohjelmat, joilla työvoimaa valmistellaan vihreään ja digitaaliseen siirtymään, sekä uudet lastenhoitopalvelut alle 3-vuotiaille lapsille, jotta voidaan lisätä työssäkäyvien tai työtä hakevien naisten määrää. Koulutuksen osalta suunnitelman tavoitteena on parantaa oppilaiden ja opettajien digilukutaitoa, varustaa koulut digitaalisilla laitteilla ja varmistaa inklusiivinen koulutus tukemalla heikommassa asemassa olevia kouluja ja tutorointia. Terveydenhuoltoa koskevia suosituksia noudatetaan lisäämällä syövän ennaltaehkäisyä ja kuntoutusta, kehittämällä sähköisten terveydenhuoltopalveluiden portaali, jolla edistetään integroituja hoitokäytäntöjä, ja tukemalla terveydenhuoltoalan koulutusta. Muita täydentäviä toimia ovat muun muassa toimenpiteet pitkäaikaishoidon kehittämiseksi.

(22)Tšekin elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöönpanon odotetaan myötävaikuttavan siihen, että vihreän ja digitaalisen siirtymän eteneminen jatkuu. Ilmastotavoitteita tukevien toimenpiteiden osuus Tšekin suunnitelman kokonaismäärärahoista on 42 prosenttia, ja digitaalisia tavoitteita tukevien toimenpiteiden osuus on 22 prosenttia. Elpymis- ja palautumissuunnitelman täysimittainen täytäntöönpano siihen kuuluvien välitavoitteiden ja tavoitteiden mukaisesti auttaa Tšekkiä toipumaan nopeasti covid-19-kriisin seurauksista ja vahvistaa samalla sen palautumiskykyä. Työmarkkinaosapuolten ja muiden asiaankuuluvien sidosryhmien järjestelmällinen osallistuminen on edelleen tärkeää, jotta elpymis- ja palautumissuunnitelman ja sitä laajemmin muun talous- ja työllisyyspolitiikan täytäntöönpano onnistuu ja jotta voidaan varmistaa laaja sitoutuminen politiikan yleiseen linjaan.

(23)Tšekki toimitti kumppanuussopimuksen 16 päivänä joulukuuta 2021 ja seitsemän ohjelmaa joulukuussa 2021 ja tammikuussa 2022. Oikeudenmukaisen siirtymän ohjelma toimitettiin 16 päivänä maaliskuuta 2022. Tšekin on otettava vuosien 2021–2027 koheesiopolitiikan rahastojen ohjelmasuunnittelussa huomioon asiaankuuluvat maakohtaiset suositukset noudattaen 24 päivänä kesäkuuta 2021 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EU) 2021/1060. Tämä on edellytys sille, että koheesiopolitiikan rahastoista saatavan taloudellisen tuen vaikuttavuus paranee ja sen tuoma lisäarvo on mahdollisimman suuri ja että samalla edistetään koordinointia, täydentävyyttä ja yhtenäisyyttä näiden rahastojen ja muiden unionin välineiden ja rahastojen välillä. Elpymis- ja palautumistukivälineen ja koheesiopolitiikan ohjelmien täytäntöönpanon onnistuminen edellyttää myös investointien pullonkaulojen poistamista, jotta voidaan tukea vihreää ja digitaalista siirtymää sekä tasapainoista aluekehitystä.

(24)Niiden taloudellisten ja sosiaalisten haasteiden lisäksi, joihin elpymis- ja palautumissuunnitelmalla vastataan, Tšekillä on useita asumiseen liittyviä lisähaasteita. Asumisen hinta on Tšekissä ollut EU:n korkeimpia viimeisten viiden vuoden aikana. Lisäksi pienen sosiaalisen asuntokannan (osuus koko asuntokannasta oli 0,4 % vuonna 2019, kun EU:n keskiarvo on 7–8 %) vuoksi ei pystytä vastaamaan kaikkien pienituloisten ja heikossa asemassa olevien kotitalouksien kysyntään, eikä nykyisiä asumistukia hyödynnetä riittävästi. Koheesiopolitiikan rahoituksella on viime vuosina tuettu investointeja uusiin sosiaalisiin asuntoihin, ja uudella ohjelmakaudella jatketaan sosiaalisen osallisuuden edistämistä muun muassa sosiaalisen asuntotuotannon avulla. Tšekissä ei ole sosiaalista asuntotuotatoa koskevaa lainsäädäntöä eikä kattavaa kehystä. Tämä vaikeuttaa hajanaisen asuntopolitiikan koordinointia sekä kansallisten ja alueellisten elinten vastuiden määrittelyä. Pandemia ja Ukrainasta pakenevien ihmisten maahantulo ovat pahentaneet näitä jo aiemmin olemassa olleita haasteita entisestään.