EMAS-järjestelmä ja EU-ympäristömerkki ovat osa EU:n kestävää kulutusta ja tuotantoa koskevaa poliittista kehystä. EU-ympäristömerkki perustettiin vuonna 1992 ja EMAS-järjestelmä vuonna 1995. Kumpikin käynnistettiin uudelleen vuonna 2008 osana kestävän kulutuksen ja tuotannon ja kestävän teollisuuspolitiikan toimintaohjelmasta annettua tiedonantoa. EU-ympäristömerkin tavoitteena on ”…edistää sellaisten tuotteiden myyntiä, joilla on koko elinkaarensa aikana vähemmän haitallisia vaikutuksia ympäristöön, ja antaa kuluttajille täsmällistä, luotettavaa ja tieteellisiin tutkimuksiin perustuvaa tietoa tuotteiden ympäristövaikutuksista”. EMAS-järjestelmän tavoitteena puolestaan on ”...edistää organisaatioiden ympäristönsuojelun tason jatkuvaa parantamista organisaatioiden laatimilla ympäristöjärjestelmillä, arvioimalla tällaisten järjestelmien toimivuutta järjestelmällisesti, puolueettomasti ja säännöllisin väliajoin, antamalla tietoja ympäristönsuojelun tasosta, käymällä avointa vuoropuhelua yleisön ja muiden sidosryhmien kanssa sekä lisäämällä henkilöstön aktiivista osallistumista organisaatioissa ja asianmukaista koulutusta.”

Kummankin järjestelmän vaikuttavuus vaihtelee eri jäsenvaltioissa. Osassa jäsenvaltioista järjestelmiä käytetään hyvin vähän tai ei lainkaan, kun taas toisissa tulokset ovat olleet parempia. Näin on esimerkiksi Saksassa ja Espanjassa, joissa on 1 882 ja 1 289 EMAS-järjestelmään rekisteröityä toimipaikkaa, ja Ranskassa ja Italiassa, joissa on 555 ja 359 rekisteröityä EU-ympäristömerkkiä. Erot johtuvat pääasiassa jäsenvaltioiden investoimien varojen määrästä ja siitä, onko jäsenvaltiossa toteutettu hankkeita välineiden sisällyttämiseksi laajempaan ympäristöpolitiikkaan. Esimerkiksi EMAS-järjestelmän liittäminen ympäristötarkastuksia koskeviin sääntöihin voisi toimia kannustimena EMAS-järjestelmän käyttöönotolle ja sääntelyhelpotusten saamiselle. EU-ympäristömerkin käyttöönottoon voitaisiin kannustaa samalla tavoin liittämällä se ympäristöä säästäviin julkisiin hankintoihin.

•Järjestelmiä käytetään joissain tuoteryhmissä vain vähän tai ei lainkaan. EU-ympäristömerkkiä käytetään monissa tuoteryhmissä vain hyvin vähän tai ei lainkaan. Tämä osoittaa, että markkinat ovat kehittymättömät ja/tai hallinnolliset rasitteet tai joidenkin myöntämisperusteiden noudattamisen todentamisesta aiheutuvat kustannukset ovat liian suuret ja estävät osallistumisen.

Molempien järjestelmien katsotaan olevan yleisesti ottaen johdonmukaisia muiden kestävää kulutusta ja tuotantoa koskevien EU:n poliittisten toimien kanssa ja täydentävän niitä. Arvioinnissa nousi kuitenkin esiin tarve toteuttaa seuraavia toimia:

•Tutkitaan järjestelmien ja EU:n muiden poliittisten toimien yhteisvaikutuksia, jotta EU-ympäristömerkin ja/tai EMAS-järjestelmän tarjoamia mahdollisuuksia voitaisiin hyödyntää paremmin. Tällaisia toimia ovat muun muassa kiertotaloutta koskeva toimintasuunnitelma, sopimattomia kaupallisia menettelyjä koskeva direktiivi, julkisia hankintoja koskeva direktiivi ja teollisuuden päästöjä koskeva direktiivi.

Järjestelmien välisen johdonmukaisuuden osalta arvioinnissa ilmeni, että järjestelmät täydentävät toisiaan, vaikka niissä keskitytään eri tavoitteisiin. Pientä päällekkäisyyttä voi kuitenkin esiintyä, kun EMAS-järjestelmää ja EU-ympäristömerkkiä käytetään samalla palvelualalla, kuten turismin ja retkeilyn alalla. Tällöin pitäisi varmistaa, ettei kahden järjestelmän väliltä valitseminen aiheuta hämmennystä kuluttajissa.

Järjestelmät tuottavat eurooppalaista lisäarvoa epätasaisesti. Järjestelmien vapaaehtoisuus rajoittaa asetuksista saatavaa eurooppalaista lisäarvoa. Lisäarvoa saadaan tarjoamalla koko sisämarkkinoiden laajuinen yhdenmukaisten sääntöjen ja menettelyiden kehys, joka antaa uskottavuutta ja läpinäkyvyyttä ympäristöväittämille ja voi edistää EU:n sisäistä kauppaa. Kehyksen avulla saadaan tietoa tuotteiden ja organisaatioiden ympäristönsuojelun tasosta, ja se mahdollistaa järjestelmien sovittamisen EU:n muihin politiikkoihin. Näin kehyksellä tuetaan tuottajia ja organisaatioita, jotka haluavat mennä pakollisia toimenpiteitä pidemmälle. Tämä koskee erityisesti pk-yrityksiä, joiden sisäiset valmiudet eivät riitä omien järjestelmien luomiseen.

Hyödyistä ja kustannuksista ei ole pystytty tekemään kattavaa määrällistä arviointia. Välineitä käytetään kuitenkin suuren yleisön kestävälle tuotannolle ja kulutukselle antaman tuen ilmapiirissä: Eurobarometri-tutkimuksen mukaan 77 prosenttia EU:n alueen väestöstä on valmis maksamaan enemmän ympäristöystävällisistä tuotteista, jos he kokevat, että ympäristöväittämiin voi luottaa. Välineisiin suhtauduttiin myös niitä koskevissa julkisissa kuulemisissa yleisesti ottaen myönteisesti, vaikka kuulemisiin osallistuikin paljon järjestelmiä jo aktiivisesti käyttäviä toimijoita. Esimerkiksi 79 prosenttia EU-ympäristömerkkijärjestelmään kuuluvien sidosryhmien jäsenistä piti EU-ympäristömerkkiä arvokkaana välineenä, joka helpottaa ympäristöystävällisten tuotteiden käyttöönottoa ja vapaata liikkuvuutta Euroopassa, ja 95 prosenttia halusi säilyttää järjestelmän joko sellaisenaan tai muutettuna. Lisäksi yli 70 prosentissa vastanneista EMAS-järjestelmään kuuluvista organisaatioista katsottiin, että organisaation ympäristönsuojelun taso oli parantunut tai parantunut merkittävästi energiatehokkuuden, materiaalien käytön, vedenkulutuksen ja jätteiden osalta.

EMAS-järjestelmää käytetään huomattavasti ISO 14001 standardia vähemmän. Arviointi osoittaa kuitenkin, että ympäristönsuojelun taso on EMAS-järjestelmään kuuluvissa yrityksissä yhtä korkea tai korkeampi kuin ISO 14001 sertifioiduissa organisaatioissa. Niistä ilmenee myös, että EMAS-järjestelmän erityisvaatimukset, jotka koskevat avointa raportointia ja viranomaisvalvontaa (ei edellytetä ISO 14001:ssä), lisäävät uskottavuutta ja parantavat mahdollisuuksia ottaa järjestelmä osaksi muuta ympäristöpolitiikkaa. Useiden EMAS-järjestelmään osallistuneiden EU:n jäsenvaltioiden kokemuksista saadut todisteet vahvistavat, että mahdollisuudet tähän ovat olemassa.

Koska järjestelmiä ei ole otettu laajalti käyttöön Euroopassa, eurooppalaista lisäarvoa on vaikea osoittaa muuten kuin mukana olevien tuotteiden, palvelujen ja organisaatioiden ympäristönsuojelun tason parantumisen osalta. EMAS-järjestelmän vaikutuksia on heikentänyt etenkin kilpailu ISO 14001 sertifikaatin kanssa, joka tarjoaa maailmanlaajuisesti tunnustetun vaihtoehdon EMAS-järjestelmälle. Näiden kahden ohjelman välinen vuorovaikutus on kuitenkin ollut rakentavaa, ja maailmanlaajuiseen ISO 14001 -standardiin on tehty EMAS-järjestelmän pohjalta uusia parannuksia, jotka ovat tuoneet standardia lähemmäs EMAS-järjestelmää. Järjestelmien välillä on kuitenkin yhä huomattavia eroja. EMAS tarjoaa ISO 14001 -standardista poiketen vaatimusten noudattamisen todentamiselle ja raportoinnille alustan, joka tuo tiedot organisaatioiden ympäristönsuojelun tasosta suuren yleisön ja viranomaisten saataville. Alusta voi myös auttaa viranomaisia tunnistamaan parhaat tulokset saaneet organisaatiot, helpottaa tukitoimien kehittämistä ja vähentää hallinnollista rasitusta. Tämä on mahdollista, koska viranomaiset ja muut kolmannet osapuolet saavat nähtäväkseen ympäristönsuojelun tasoa ja lainsäädännön noudattamista koskevat tiedot ja heidän on vahvistettava ne. Näin saatu varmuus mahdollistaa vapauttamisen muista sääntelyrasitteista.

3. Päätelmät

EU:n ympäristömerkki ja EMAS-järjestelmä ovat osa kiertotalouden edistämiseen käytettävien tuotepolitiikan välineiden laajempaa kokonaisuutta. Toimivuustarkastus (arviointitutkimus ja sidosryhmien kuuleminen) vahvistaa, että järjestelmät ovat hyödyllisiä – vaikkakin rajallisesti – yritysten vapaaehtoisina välineinä, joilla helpotetaan siirtymistä kiertotalouteen ja annetaan tietoa tuotteiden ja organisaatioiden ympäristönsuojelun tasosta sekä kuluttajille että yritysten välisen liiketoiminnan yhteydessä.

Toimivuustarkastuksen tulokset osoittavat, että järjestelmien käyttöä voitaisiin parantaa ja tehostaa. Tuloksista käy ilmi, että näillä kahdella välineellä on selkeitä rajoitteita, jotka liittyvät niiden vapaaehtoiseen luonteeseen ja vähäiseen käyttöön useiden tuoteryhmien kohdalla sekä siihen, ettei näitä kahta järjestelmää tunneta kovin hyvin. Tarvitaan kohdennetumpaa lähestymistapaa, jotta vaikutukset kentällä voidaan maksimoida.

Komissio aikoo sen vuoksi parantaa EU-ympäristömerkistä annetulla asetuksella toteutetun järjestelmän tuloksellisuutta ja tehdä kumulatiivisen vaikutuksen lisäämiseksi siitä kohdennetumman toteuttamalla seuraavat toimet:

•Kehitetään EU:n ympäristömerkin osalta strategisempi toimintatapa, johon sisältyy seuraavaa: