Alueiden komitean lausunto aiheesta "Komission tiedonanto Koheesiopolitiikka ja kulttuuri Työllisyyden edistäminen"

(97/C 379/06)

ALUEIDEN KOMITEA, joka

ottaa huomioon asiakirjan "Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle Koheesiopolitiikka ja kulttuuri Työllisyyden edistäminen" (KOM(96) 512 lopull.),

ottaa huomioon komission 28. marraskuuta 1996 tekemän päätöksen pyytää asiasta alueiden komitean lausunto Euroopan yhteisöjen perustamissopimuksen 198 c artiklan mukaisesti,

ottaa huomioon 15. tammikuuta 1997 tekemänsä päätöksen antaa lausunnon valmistelu valiokunta 7:n "Kansalaisten Eurooppa Tutkimus Kulttuuri Nuoriso ja kuluttajat" tehtäväksi,

ottaa huomioon 15. tammikuuta 1997 tekemänsä päätöksen antaa lisälausunnon laatiminen valiokunta 8:n "Taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus" tehtäväksi,

ottaa huomioon valiokunta 7:n 11. kesäkuuta 1997 hyväksymän lausuntoluonnoksen (CdR 69/97 rev. 2), jonka esittelijänä oli Guido Rhodio,

ottaa huomioon että valiokunta 8:n 7. huhtikuuta 1997 hyväksymä lisälausunto (CdR 82/97 rev., esittelijä Thrassyvoulos Lazaridis) on sisällytetty lausuntoluonnokseen,

hyväksyi 17. ja 18. syyskuuta 1997 pitämässään 19. täysistunnossa (syyskuun 18. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon.

1. Johdanto

1.1. Komission tiedonannossa tarkastellaan kulttuurin roolia Euroopan yhteisön koheesiopolitiikassa erityisesti työllisyyden kannalta. Alueiden komitea pitää erityisen positiivisena sitä, että komissio on tarttunut tähän aiheeseen ja käynnistänyt siitä keskustelun.

1.2. Työttömyys on erityisen vakava yhteiskunnallinen ongelma, koska kielteisten taloudellisten vaikutusten lisäksi siihen liittyy etenkin pitkäaikaistyöttömien kohdalla sosiaalisia ongelmia, kuten syrjäytyminen. Erityisen polttava tämä ongelma on suurkaupungeissa ja se uhkaa heikentää ja lopulta rikkoa kokonaan sosiaalisen verkoston.

1.3. Alueiden komitea toteaakin, että Euroopan "nimellisen" ja "todellisen" lähentymisen jonka tärkeä osa sosiaalinen yhteenkuuluvuus on välinen ristiriita on kasvanut. Niin kauan kun työttömyysluvut pysyvät korkeina, sosiaalinen yhteenkuuluvuus jää saavuttamattomaksi tavoitteeksi.

1.4. Nämä ongelmat ovat väistämättömästi johtaneet etääntymiseen Rooman sopimuksen vakaista tavoitteista (2 ja 130 a artikla), joita ovat "taloudellisen toiminnan sopusointuinen kehittäminen" ja "elintason entistä nopeampi kohoaminen ja jäsenvaltioiden yhä läheisemmät suhteet". Sekä Rooman sopimuksessa että sittemmin sosiaalisia perusoikeuksia käsitelleessä yhteisön peruskirjassa asetetut tavoitteet voidaan saavuttaa ainoastaan nykyistä inhimillisempää lähestymistapaa soveltamalla. Tämä luonnollisesti edellyttää, että jäsenvaltiot soveltavat yhteistä politiikkaa työttömyyden vastaisessa taistelussa ja sosiaalisessa lähentymisessä.

1.5. Tämä tiedonanto kuvastaa osaltaan sitä, että työllisyyden edistäminen on noussut unionin politiikassa yhä keskeisempään asemaan. Yksi tärkeä askel työllisyyden edistämiseksi on se, että rakennerahastojen kautta ohjattavat voimavarat kohdennetaan entistä tarkemmin siten, että niiden työllisyysvaikutus on mahdollisimman suuri. Jotta tämä olisi mahdollista, tarvitaan juuri tämän tiedonannon kaltaisia politiikan eri aloja koskevia analyyseja.

1.6. Tiedonannon merkitystä korostaa, että se on yksi askel pyrittäessä panemaan täytäntöön128. artiklan neljättä kohtaa, joka velvoittaa yhteisön ottamaan kulttuurinäkökohdat huomioon kaikilla politiikan aloilla. Tarkoituksena on oltava varmistaa, että muita politiikan aloja ei toteuteta siten, että kulttuuriset seikat kärsivät niiden takia. Tarkoitus on hyödyntää kulttuurille ominaisia mahdollisuuksia rikastuttaa yhteiskunnan muilla sektoreilla tehtävää työtä ja tuoda siihen uusia ulottuvuuksia

1.7. Koheesiopolitiikan osalta tämä tarkoittaa, että sen nimissä ei tule käynnistää sellaisia hankkeita, joiden aikaansaama kehitys heikentäisi alueiden ja paikkakuntien kulttuuri-identiteettiä ja johtaisi siten elämäntapojen samankaltaistumiseen ja kulttuurisen monenkirjavuuden vähenemiseen. Tämä periaatteen soveltaminen käytäntöön vaatii entistä tarkempaa linjanvetoa ja siksi on tärkeää, että siitä keskustellaan laajasti.

1.8. Alueiden komitea haluaa erityisesti korostaa, että kulttuuriset seikat huomioon ottavan koheesiopolitiikan tulee tukea alueiden ominaispiirteitä, kuten esimerkiksi alueellisia vähemmistökieliä, sillä juuri nämä ominaispiirteet ovat alueellisen ja paikallisen identiteetin lähde. Tässä yhteydessä on erityisesti muistettava, että kulttuuri on myös erittäin tärkeä yhteiskunnallisen yhteenkuuluvuuden perusta. Elävä paikallinen ja alueellinen kulttuuri myös vahvistaa väestön pysyvyyttä kyseisellä seudulla, mikä on yksi aluekehityksen tärkeimmistä lähtökohdista.

2. Yleistä

2.1. Alueiden komitea yhtyy tiedonannon peruslinjaukseen, jonka mukaan kulttuurin alueella on hyvät työllisyysnäkymät. Tämä johtuu ennen kaikkea siitä, että yhteiskunnat ovat muuttumassa jälkiteollisiksi, jolloin erityisesti vapaa-aikaan kohdentuvien työvoimavaltaisten palveluiden merkitys korostuu. Näin kulttuurilla on luontainen kyky luoda uusia työtilaisuuksia. Kulttuurimatkailu ja elämys- ja viihdeteollisuus ovat selvästikin vahvasti kasvamassa. Elokuva-, video-, koulutus- ja multimedia-alojen uudet lajit käyttävät taidetta ja taiteellisia elementtejä tuotantonsa raaka-aineena. Tämä pätee myös uusiin kulttuuriteollisuustyyppeihin, joita alkaa syntyä niissä kaupungeissa, joiden teollinen rakenne on luhistunut ja joissa uudenlaiset toiminnot ovat alkaneet muotoutua. Erityisesti audiovisuaalisella alalla kulttuuriteollisuus on nopeasti kehittyvää ja luo siten aidosti uusia työpaikkoja.

2.2. Tästä syystä tulisi myös yhteisön tutkimus- ja innovaatiopolitiikassa kiinnittää huomiota niihin mahdollisuuksiin, joita kulttuurin alueella on aukeamassa ja seurata tarkoin kulttuuriteollisuudessa tapahtuvaa kehitystä.

2.3. Alueiden komitean mukaan on välttämätöntä määritellä kulttuurin käsite, jottei komission tiedonantoa tulkita väärin. Määritelmän puutteesta on muuten vaarana, että keskusteltaessa unionin tehtävistä ja toimenpiteistä kulttuurin alalla käsitettä käytetään tarkoittamaan useita eri asioita.

2.3.1. Esimerkkinä tästä mainittakoon, että monissa komission asiakirjoissa käsitettä "kulttuuri" tunnutaan käytettävän synonyymina kulttuuriteollisuudelle tai sen tulkitaan tarkoittavan kulttuuriperintöä kuten museoita, historiallisia muistomerkkejä ja rakennuksia. Samanaikaisesti kulttuuritoiminnan harjoittajien luova ja uudistava ote eurooppalaiseen kulttuuriin ja kulttuurin ilmenemismuotoihin, ts. näytelmiin, kirjallisuuteen, musiikkiin, tanssiin, kuvataiteeseen jne. ovat yksi kulttuurin korvaamattomimmista arvoista Euroopan yhtenäisyydelle. On tärkeää, että nämä ilmenemismuodot otetaan esille EU:n toiminnassa sekä unionin käyttämässä kulttuurin käsitteessä. Alueiden komitea huomauttaa, että samalla kun uusia työtilaisuuksia voidaan luoda kulttuuritoiminnan alalla ja sen avulla, häikäilemätön kulttuurin ilmentymien, kulttuuriperinteiden ja kulttuuriperinnön hyväksikäyttö voi johtaa kulttuurin köyhtymiseen. Ajan mittaan voidaan hukata kulttuurin vapaus ja sen tärkein yhteiskunnallinen tehtävä osana ilmaisuvapautta ja äänitorvena subjektiiviselle totuudelle. Tasapainon löytäminen sen välillä, että kulttuuria käytetään työpaikkoja luovana keinona ja toisaalta sen välillä, että kulttuuri on vapaa toimimaan markkinalakien ja -ehtojen ulkopuolella on vaikea mutta sitäkin tärkeämpi tehtävä.

Aluetasolla vapaat taiteilijat ja kulttuuri-instituutiot vaikuttavat merkittävästi alueellisen identiteetin ja alueen ulkoisen kuvan luomiseen. Alueet, jotka eivät puolusta vapaita, luovia taiteilijoitaan eivät ainoastaan kärsi menetyksistä demokraattisuudessaan ja monimuotoisuudessaan vaan myös identiteetissään ja imagossaan.

Alueiden komitean mielestä kulttuurin rooli vapauden vartijana voidaan säilyttää ainoastaan suojelemalla monimuotoisuutta, laatua ja taiteellista luovuutta. Samaan aikaan kun yhteiskunta pyrkii korostamaan kulttuurin asemaa tavaroiden ja palveluiden tuotannossa, sen on myös puolustettava vapaiden taiteilijoiden työskentelyolosuhteita ja kulttuurin perusrakenteita.

2.3.2. Samoin kuin taiteellinen työ on eurooppalaisen kulttuurin uudelleenluomisen ja uudistamisen välttämätön edellytys, kulttuuria ylläpitävät rakenteet ovat välttämätön luovan työn edellytys. Ilman kirjastojen, teattereiden, orkesterien, museoiden ja kulttuuripedagogisten panosten kaltaisia vakaita ja vapaita kulttuurirakenteita Eurooppa tuskin voi olla olemassa kulttuuriyksikkönä. Kulttuurinharjoittajat ja kulttuurirakenteet eli taiteilijat ja kulttuuri-instituutiot suuressa määrin luovat ja ylläpitävät yhtenäistä Eurooppaa.

2.4. Alueiden komitean mielestä varsinkin aluekehityksen yhteydessä kulttuuri tulisi nähdä laajasti, jolloin kulttuuri voitaisiin määritellä lähinnä tietyn ihmisyhteisön elämisen tavaksi siten, että jokainen paikalliskulttuuri rikastuttaa osaltaan laajaa ja yleistä kulttuuriulottuvuutta.

2.5. Alueiden komitea on jo aikaisemmin ottanut kannan, jonka mukaan kulttuurilla tulisi aina olla aluekehityksessä hyvin keskeinen rooli: "Alueiden komitea korostaa, että jokaisessa aluekehitysohjelmassa tulisi olla tietoinen kulttuurinäkökulma sekä alueen omasta paikallisesta potentiaalista ja tarpeista lähtevä kulttuuriseen kehittämiseen liittyvä osuus" (). Voidaankin todeta, että taloudellisten tekijöiden lisäksi myös kulttuuritekijät vaikuttavat yhteiskunnallis-taloudelliseen kehitykseen ja edistävät sitä voimakkaasti.

2.6. Tässä yhteydessä alueiden komitea haluaa kuitenkin erityisesti korostaa, että kulttuurin ottaminen alueellisen kehityksen lähtökohdaksi ei merkitse pysähtymistä eikä estettä uuden luomiselle. Päinvastoin juuri oman kulttuurin pohjalta uskaltaudutaan parhaiten katsomaan tulevaisuuteen ja voidaan aidosti etsiä uutta. Juuri tässä onkin asian ydin myös eurooppalaiselta kannalta: vain sellainen aluekehitys, joka nojautuu Euroopan monimuotoiseen perinteeseen, voi tuottaa myös monimuotoista tulevaisuutta.

2.7. Alueiden komitea muistuttaa, että kulttuurin merkityksen korostamisen on myös johdettava käytännön toimenpiteisiin. Kun tiedonannossa esimerkiksi todetaan, että kulttuurin ja työllistämisen välisestä yhteydestä tai kehityksestä niin kutsutun viihdeteollisuuden alalla ja uusien kehittymässä olevien kulttuuriteollisuuden lajien alalla ei ole tietoja, tulisi tästä tehdä se johtopäätös, että tämänkaltaisen tiedon hankkimista tulee määrätietoisesti edistää.

2.8. Alueiden komitean mielestä EU:n on suosittava, edistettävä ja tuettava erityisissä ohjelmissa soveltuvin välinein (teknisen ja tieteellisen yhteistyön edistäminen, uudenaikainen teknologia, kohdennettu rahoitus jne.) kaikkia alueellisia ja paikallisia aloitteita, joita lainmukaisesti perustetut ja rakenteelliset vähimmäisvaatimukset täyttävät laitokset, säätiöt, kulttuurijärjestöt, kirjastot jne. tekevät tutkimusalalla sekä alueellisella, kansallisella ja kansainvälisellä tasolla tapahtuvan paikallista ja omaa kulttuuria edustaviin asioihin, näkökantoihin, henkilöihin ja teoksiin liittyvän tarkistamisen ja popularisoinnin osalta. Unionin on myös helpotettava ajatusten vaihtoa ja sellaisen uudentyyppisen, alueellisen tuotannon ja sellaisten valmisteiden syntyä, jotka käyttävät kulttuuria raaka-aineenaan. Tätä tukea on täydennettävä toimilla, joiden tarkoituksena on kehittää ja säilyttää kulttuurista monimuotoisuutta, kulttuurirakenteita ja vapaiden taiteilijoiden mahdollisuuksia elää ja vaikuttaa myös syrjäisillä ja harvaan asutuilla alueilla. Kansalaisten valistamista kulttuuriperinnön merkityksestä paikkakunnan ja taloudellisen kehityksen kulmakivenä on pidettävä ensiarvoisen tärkeänä.

2.9. Alueiden komitea korostaa niin ikään, että läheisyysperiaatteen tarkka ja johdonmukainen noudattaminen on kulttuurin alalla erityisen tärkeää. Siksi kulttuuria koskevien yhteisön toimenpiteiden tulee aina perustua alue- ja paikallisviranomaisten kanssa tehtävään yhteistyöhön. On rohkaistava jäsenvaltion taloudellisten ja yhteiskunnallisten toimijoiden osallistumista kulttuuriperinnöstä syntyviin työllisyyshankkeisiin.

3. Erityistä

3.1. Kaupunkikulttuuri ja maaseutukulttuuri

3.1.1. Tiedonannossa todetaan, että kulttuuri on erityisen tunnusomaista eurooppalaisille kaupungeille. Alueiden komitean mielestä toteamus on puolueellinen, koska maaseutujen kulttuuri todellakin on maaseuduille tunnusomaista, aivan kuten kaupunkien kulttuuri kaupungeille. Alueiden komitean mielestä näiden molempien arvo onkin tuotava selkeästi esiin.

3.1.2. Kokonaan toinen seikka on, että nykyaikaiselle yhteiskunnalle tyypillinen elämäntapa on kehittynyt pääasiassa kaupungeissa ja siksi juuri kaupunkikulttuuri ja siinä tapahtuvat muutokset ovat tietyllä tavalla nykyaikaisten yhteiskuntien kehityksen ytimessä.

3.1.3. Tämä ei kuitenkaan tarkoita sitä, ettei kulttuurin merkitys alueellisen kehityksen ja työllisyyden kannalta olisi maaseudullakin hyvin merkittävä. Päinvastoin, kuten tiedonannossakin todetaan, monet maaseutujen tuotteet ja toiminnot kytkeytyvät kunkin alueen omaan kulttuuriseen alkuperään. Alueiden komitea korostaa kuitenkin toistamiseen, että kulttuuriperinteeseen nojautuminen ei tässä yhteydessä saa sulkea pois uusien ja uutta kulttuuriakin luovien ratkaisujen etsimistä.

3.2. Kulttuuri ja matkailu

3.2.1. Tiedonannossa käsitellään kovin vähän kulttuurimatkailun työllistäviä vaikutuksia, vaikka tämä teema nousee esiin tapausselostusten kautta.

3.2.2. AK kehottaa komissiota tarttumaan aloitteeseen, joka koskee yhteiseen kulttuurialkuperään liittyvien matkailureittien muodostamista ja siten edistää alueiden ja maiden välisten rajojen avaamista taloudelliselle yhteistyölle sekä yhteisiin kulttuuriarvoihin perustuvien verkkojen luomista.

3.2.3. On todennäköistä, että matkailunkin yhteydessä kulttuurin työllistämisvaikutukset ulottuvat paljon kulttuuriperintöön liittyvää perinteistä matkailua laajemmalle, jos rohkaistaan uusia ja luovia ratkaisuja. Lisäksi laajentumalla uusille, kehittymässä oleville liike-elämän aloille kulttuurimatkailu jakautuisi vuodenaikojen kesken tasaisemmin kuin muu matkailu ja auttaisi siten tasaamaan kausivaihteluita. Tässä yhteydessä alueiden komitea muistuttaa Philoxenia-ohjelmasta antamassaan lausunnossa () esittämästään kannanotosta, jossa vaadittiin jatkuvaa tukea kulttuurimatkailulle.

3.2.4. Pitkän aikavälin ympäristönsuojelua ja kulttuuriperinnön säilyttämistä ajatellen alueiden komitea korostaa olevan tärkeää, että kulttuurimatkailu integroidaan osaksi alueellisia ja paikallisia kehitys- ja työllisyysstrategioita. Jos kulttuurimatkailu muotoutuu paikallisten erityisolosuhteiden mukaan, siitä tulee kilpailukykyistä ja kestävää, koska silloin se perustuu kulttuurin jatkuvuuteen ja alueellisiin ja paikallisiin voimavaroihin ja täydentää niitä.

3.2.5. Kulttuurimatkailulla on myös merkitystä sosiaaliselle ja taloudelliselle yhteenkuuluvuudelle ja se auttaa osaltaan vähentämään eroavaisuuksia unionin eri alueiden ja jäsenvaltioiden välillä. Tämä on asia, jota komission olisi jatkossa syytä eritellä tarkemmin.

3.3. Kulttuuri ja alueiden vetovoimaisuus

3.3.1. Tiedonannossa kiinnitetään kiitettävän paljon huomiota kulttuurin merkitykseen alueiden vetovoimaisuuden kannalta. Näissä yhteyksissä viitataan erityisesti yritysten sijoittumiseen. On hyvä, että tämä erittäin tärkeä aspekti on tuotu vahvasti esiin.

3.3.2. Alueiden komitean mielestä olisi kuitenkin tärkeää tuoda selkeästi esille myös se tapa, jolla kulttuuri parantaa alueiden vetovoimaisuutta. Pohjimmiltaan on kysymys siitä, että kulttuuri vaikuttaa suoraan ihmisten elämän laatuun. Se on ihmisyhteisön olemuksen ja identiteetin peruselementti, joka vaikuttaa kansalaisten päivittäisen elämän kaikkiin osa-alueisiin. Kun tämä otetaan lähtökohdaksi, käy ilmeiseksi, ettei kulttuuria tule tässäkään suhteessa tarkastella välineenä, vaan se on tunnustettava arvoksi sinänsä ja terveen taloudellisen toiminnan edellytykseksi.

3.4. Kulttuuri ja alueiden välinen yhteistyö

3.4.1. Alueiden komitea yhtyy tiedonannossa esitettyyn käsitykseen, että alueiden ja paikalliskulttuurien kirjon välinen kokemusten vaihto kulttuurin alueella on tärkeää. Alueiden komitean mielestä yhteisön tuleekin jatkaa EAKR:n 10 artiklan piiriin kuuluvia kokeiluhankkeita tällä alalla ja mahdollisuuksien mukaan tukea tällaista toimintaa nykyistä voimakkaammin.

3.4.2. Lisäksi alueiden komitea korostaa, että mitä lujemmin alueiden välillä harjoitettava yhteistyö on ankkuroitu kunkin alueen omaan kulttuuriin, sitä varmempaa on, että tällainen yhteistyö on myös taloudellisesti hedelmällistä. Yhteistyöpartnereiden omaan kulttuuriin tukeutuminen luo edellytyksiä ja takeita sille, että yhteistyö poikii uusia innovatiivisia ja kehityskelpoisia hankkeita, joissa ei jäljitellä muita, vaan luodaan uutta.

3.4.3. Alueiden komitea haluaa korostaa alueiden välisen kulttuuriyhteistyön merkitystä, jotta Euroopan nykyjärjestelmälle ominaiset kulttuurierot eivät olisi ristiriitojen ja vastakkainasettelun lähteenä, vaan perustana kehitykselle ja näin edistämässä Euroopan yhdentymisen lujittumista. Siksi on ensiarvoisen tärkeää, että kulttuuriyhteistyön puitteissa opitaan tuntemaan ja arvostamaan omasta kulttuurista poikkeavia elämisen tapoja. Tämä luo pohjaa todelliselle kansojen ja kansalaisten väliselle sosiaaliselle yhteenkuuluvuudelle. Juuri tästä näkökulmasta katsottuna myös yhteisen eurooppalaisen kulttuuriperinnön merkitys korostuu.

3.5. Eurooppalainen kulttuuriperintö

3.5.1. Alueiden komitean mielestä on tärkeää ja välttämätöntä, että periaatejulistusten sijasta yhteisö edistää ja kehittää konkreettista ja toimivaa politiikkaa erityisesti tietyillä alueilla ainutlaatuisen ja merkittävän kulttuuriperinnön (arkeologia, monumentit, taide, arkistot, kirjat jne.) tunnetuksi tekemiseksi ja hyödyntämiseksi.

3.5.2. Alueelliset ja paikalliset erot ovat kulttuurin kannalta merkittäviä, niillä on varma myönteinen vaikutus tuotantoon ja ne edistävät kehitysmekanismeja. On laadittava jäsennettyjä monivuotisia erityisohjelmia sellaisten aloitteiden toteuttamiseksi, joiden tavoitteena on muun muassa vielä tutkimatta olevien kokonaisten kaupunkien arkeologisten kohteiden löytäminen ja hyödyntäminen, Euroopan historian kannalta arvokkaiden tai merkittävien kulttuurireittien ja -kohteiden kehittäminen tai rekonstruointi, linnojen ja museoiden tunnistaminen, suojelu, kunnostus ja hallinnointi, Euroopan kulttuurin merkkihahmojen teosten kriittiseen ja ajankohtaiseen julkaisuun tähtäävien ohjelmien edistäminen jne.

3.5.3. Alueiden komitea huomauttaa tässä yhteydessä, että EU voi edistää merkittäviä ja tehokkaita mahdollisuuksia sellaisten arvokkaiden ja tärkeiden ilmentymien suojelussa, jotka voivat olla lähteenä, kun Euroopan osuutta ihmiskunnan vuosituhantiseen historiaan korostetaan ja hyödynnetään sekä silloin, kun edistyksen ja eurooppalaisen kulttuurin mittaamatonta pääomaa viedään eteenpäin ja pyritään hyötymään sen yhteiskunnallisista, taloudellisista ja tuotannollisista vaikutuksista.

3.5.4. Kun otetaan huomioon nykyisen kulttuuritarjonnan vaatimukset ja yleisesti se, että kulttuuriperintö on kehityksen ja työllisyyden perustekijä, alueiden komitea ehdottaa "kulttuuriyritysten" edistämistä ja kannustamista sekä paikallisesti että EU:n toimesta. Näissä yrityksissä toimisivat erityisesti nuoret ja niiden tavoitteena olisi kulttuurilähteiden arvostuksen lisääminen, tarjonta ja hyödyntäminen, olipa kyse julkisten (valtion, paikallisyhteisöjen) tai yleishyödyllisten yhteisöjen (kirkollisten, kulttuuri-, taloudellisten, yksityisten järjestöjen jne.) omistuksessa olevasta kulttuuriperinnöstä.

3.5.5. Alueiden komitean mukaan EU:n osallistuminen kohdennettujen hankkeiden (Rafaello, Kaleidoskooppi jne.) tukemiseen ja luomiseen voi vaikuttaa siten, että näitä aiheita käsitellään ajanmukaisesti ja konkreettisesti. Näin voidaan myös saada voimavaroja ja moninkertaistaa työllisyysmahdollisuudet, joten saadaan aikaan myönteisiä vaikutuksia nykyisellään kaikkia jäsenvaltioita koskevan korkean työttömyyden ja erityisesti nuorisotyöttömyyden vähentämiseksi.

4. Päätelmät

4.1. Alueiden komitea katsoo, että komissio on tiedonannossaan kiinnittänyt myönteistä huomiota kulttuurialan hyödyntämättömään työllistämispotentiaaliin ja toivoo, että erityisesti kulttuurimatkailun taloudellisiin mahdollisuuksiin kiinnitetään huomiota myös vastedes ja niitä tuetaan konkreettisesti. Alueiden komitea toivoo, että komissio ryhtyy toimenpiteisiin kannustaakseen jäsenmaita sekä alueita ja paikkakuntia tämän potentiaalin nykyistä parempaan hyödyntämiseen.

4.2. Alueiden komitea on tässä lausunnossaan korostanut, että alueellinen ja paikallinen kulttuuri tulisi itse asiassa ottaa alueellisten kehitysstrategioiden lähtökohdaksi. Eräs tärkeä ja konkreettinen peruste tälle vaatimukselle on, että tämän periaatteen kanssa sopusoinnussa olevien aluepoliittisten panosten vaikutukset kohdistuisivat varmimmin juuri erityishuomion kohteena oleviin alueisiin, sillä monesti toimien välilliset vaikutukset ovat hyödyntäneet enemmän kehittyneitä alueita kuin tässä tarkoitettuja alueita. Kohdealueiden kulttuuriperintöön tiiviisti sidoksissa olevia aluekehityshankkeita voidaan toteuttaa paremmin, jos turvaudutaan paikallistason asiantuntemukseen ja henkisiin voimavaroihin, jolloin saadaan aikaan myönteisiä tuloksia kyseessä olevilla alueilla.

4.3. Alueiden komitea katsoo, että työllisyyden näkökulmasta olisi kulttuurinkin alalla erityisesti kannustettava uusia, taloudellisesti kiinnostavia innovaatioita.

Bryssel, 18. syyskuuta 1997.

Alueiden komitean puheenjohtaja

Pasqual MARAGALL i MIRA

() EYVL C 116, 14.4.1997, s. 65 (kohta 3.2.1.5)

() EYVL C 42, 10.2.1997, s. 22