1.1

ETSK suosittaa seuraavaa: 1.1.1 Euroopan unionin olisi käytettävä rakennerahastovaroja (etenkin ESR- ja EAKR-varoja) paljon enemmän kuin nykyisin etsiäkseen ratkaisua asunnottomuuteen, varsinkin vakituisten asuntojen rakentamiseen. 1.1.2 Asunnottomuuden torjuntaan tähtäävissä politiikoissaan Euroopan unionin ja jäsenvaltioiden olisi lähdettävä liikkeelle periaatteesta, jossa kunnioitetaan kaikilta osin ihmisoikeuksia, joihin kuuluu oikeus kohtuuhintaiseen ja asianmukaiseen asuntoon. ETSK katsoo, että asunnottomuutta ei ole olemassa erillisenä ilmiönä, vaan että se johtuu poliittisista ja taloudellisista valinnoista. Unionin parhaillaan kohtaaman kriisin vuoksi Eurooppa 2020 -strategiaan kuuluvan osallistavan kasvun tavoitteen yhteydessä on välittömästi tarkasteltava kysymystä vaurauden uudelleensuuntaamisesta. 1.1.3 Eurooppalainen lainsäädäntöarsenaali (perussopimukset, peruskirjat, kansainväliset asiakirjat) kunnianhimoista sosiaalista asuntopolitiikkaa varten on jo olemassa. Lisäksi EU voisi koordinoida toimia kannustaakseen jäsenvaltioita ratifioimaan Euroopan sosiaalisen peruskirjan (1) uudistetussa muodossaan. Komission, Euroopan parlamentin ja Euroopan unionin perusoikeusviraston olisi laadittava vuosittain selonteko, jossa arvioidaan, miten jäsenvaltiot ovat panneet täytäntöön perusoikeuskirjan 34 artiklan asumisen tukea koskevan oikeuden osalta. 1.1.4 Eurostatin olisi kehotettava käyttämään yhteisiä määritelmiä, indeksejä ja indikaattoreita, jotta saataisiin selville ilmiön monisäikeisyys ja erityispiirteet Euroopan laajuisesti ja jotta tilastot olisivat yhtenäisiä. ETSK suosittaa, että otetaan käyttöön yleiseurooppalaisen asunnottomuusjärjestöjen liiton FEANTSAn (European Federation of National Organisations Working with the Homeless) lanseeraama ETHOS-typologia ja työstetään sen pohjalta asunnottomuuden määritelmä EU-tasolla. 1.1.5 Euroopan komission olisi laadittava kunnianhimoinen asunnottomuuden torjuntastrategia ja autettava jäsenvaltioita ottamaan käyttöön tehokkaita kansallisia strategioita niiden suuntaviivojen mukaisesti, jotka on esitetty vuonna 2010 laaditussa yhteisessä selonteossa sosiaalisesta suojelusta ja sosiaalisesta osallisuudesta, sekä otettava huomioon asunnottomuutta käsitelleen eurooppalaisen konsensuskonferenssin suositukset. Unionin asuntopolitiikka kuuluisi työllisyyttä ja hyvinvointia edistäviin suuriin hankkeisiin – ja ne puolestaan ovat edelleen kaksi EU:n perussopimusten tavoitteista. 1.1.6 Koska Eurooppa 2020 -strategian tavoitteena on älykäs, kestävä ja osallistava kasvu, ETSK ehdottaa, että EU seuraa asiaa säännöllisesti ja suunnittelee politiikat myös sen mukaan, missä suhteessa asuntomarkkinoilla vallitseva hinta on unionin kansalaisten mahdollisuuteen hankkia tai vuokrata tulojaan vastaava asunto. 1.1.7 EU:n olisi autettava jäsenvaltioita huomioimaan osallistamispolitiikoissaan seuraavat seikat: asunnottomuudesta aiheutuvien kuolemien kokonaismäärän alentaminen; ihmisarvo; useamman tekijän vaikutus; ilmiön ennaltaehkäisy; edunsaajien vastuullistaminen ja osallistuminen sosiaalisen sopimuksen / vuokrasopimuksen avulla; eurooppalaiset säännöt asunnon ja sosiaalipalveluiden kustannus-hyötysuhteesta; vakituisten asuntojen, asumistukiasuntojen ja ennaltaehkäisykeskusten perustaminen kaikkiin kuntiin (2); lähestymistapa, jolla mahdollistetaan pääsy vakituisen asunnon saaminen nopeasti. 1.1.8 Komission olisi perustettava asunnottomuuden eurooppalainen torjuntavirasto. 1.1.9 Jäsenvaltioiden olisi laadittava tehokkaita kriisintorjuntastrategioita, joissa korostettaisiin optimaalista kustannus-hyötysuhdetta, julkisen ja yksityisen sektorin kumppaneiden kuulemista ja kumppanuuden edistämistä sekä asuntokannan lisäämistä, mikäli asuntojen hinnat ovat kriisin vuoksi laskeneet huomattavasti.