[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO |

Bryssel 11.1.2006

SEK(2006) 27 lopullinen

Suositus:

7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97

9 artiklan 3 kohdan mukainen NEUVOSTON LAUSUNTO Ruotsin tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2005-2008

(komission esittämä)

PERUSTELUT

Tausta

Heinäkuun 1 päivänä 1998 voimaan tulleen vakaus- ja kasvusopimuksen tavoitteena on terve julkinen talous, johon pyrkimällä luodaan entistä paremmat edellytykset hintavakaudelle sekä vahvalle ja kestävälle kasvulle, jolla edistetään uusien työpaikkojen syntymistä. Sopimusta on muutettu kerran, vuonna 2005. Muuttamisen yhteydessä todettiin, että sopimuksesta on ollut hyötyä kurinalaisen budjettipolitiikan varmistamisessa. Muutoksilla pyritäänkin lähinnä lisäämään sopimuksen vaikuttavuutta ja vahvistamaan sen talousteoreettista perustaa sekä turvaamaan julkisen talouden kestävyys pitkällä aikavälillä.

Julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1466/97[1], joka on osa sopimusta, säädetään, että jäsenvaltioiden on toimitettava neuvostolle ja komissiolle vakaus- tai lähentymisohjelmat, minkä jälkeen niiden on toimitettava tarkistetut ohjelmat vuosittain (jäsenvaltiot, jotka ovat ottaneet käyttöön yhteisen rahan, toimittavat (tarkistetut) vakausohjelmat, ja jäsenvaltiot, jotka eivät vielä ole ottaneet käyttöön yhteistä rahaa, toimittavat (tarkistetut) lähentymisohjelmat). Ruotsi toimitti ensimmäisen lähentymisohjelmansa joulukuussa 1998. Asetuksen mukaisesti neuvosto antoi 8 päivänä helmikuuta 1999 ohjelmasta lausunnon komission suosituksen perusteella ja talous- ja rahoituskomiteaa kuultuaan. Asetuksessa säädetyn menettelyn mukaan komissio arvioi ja edellä mainittu komitea tutkii tarkistetut vakaus- ja lähentymisohjelmat, ja myös neuvosto voi tutkia ne.

Jäsenvaltioiden on näissä ohjelmissa ilmoitettava keskipitkän aikavälin tavoitteena oleva julkisen talouden rahoitusasema ja esitettävä sen saavuttamiseksi ja säilyttämiseksi toteutettavat toimenpiteet sekä taustalla olevat taloutta koskevat oletukset. Keskipitkän aikavälin tavoite olisi tarkistetun sopimuksen mukaan eriytettävä jäsenvaltioittain, koska talouden tila ja julkisen talouden rahoitusasema ovat unionin eri jäsenvaltioissa erilaiset ja koska myös kestävyyteen kohdistuvat finanssipoliittiset riskit ovat erilaisia. Sopimukseen tehtyjen muiden tarkistusten mukaan olisi lisäksi saavutettava koko suhdannekierron ajaksi symmetrisempi lähestymistapa finanssipolitiikkaan tehostamalla budjettikuria taloudellisesti hyvinä aikoina. Samalla sellaiset suuret rakenneuudistukset, joilla on todennettavissa oleva vaikutus julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyteen, olisi otettava huomioon arvioitaessa, voidaanko keskipitkän aikavälin tavoitteesta tai siihen tähtäävästä sopeutusurasta väliaikaisesti poiketa.

Komissio on tutkinut Ruotsin viimeksi toimittaman tarkistetun lähentymisohjelman. Se on tässä yhteydessä ottanut huomioon yksiköidensä syksyn 2005 talousennusteen, käytännesäännöt[2], yhteisesti sovitut menetelmät, joita käytetään potentiaalisen tuotannon ja suhdannetasoitettujen rahoitusasemien arvioinnissa, sekä vuosien 2005–2008 yhdennettyihin suuntaviivoihin sisältyvät talouspolitiikan laajat suuntaviivat ja on jäljempänä esitetyn arvion perusteella antanut suosituksen ohjelmaa koskevaksi neuvoston lausunnoksi.

Arviointi

1. Ruotsi lähetti 24 päivänä marraskuuta 2005 komissiolle kuudennen tarkistetun lähentymisohjelmansa, joka kattaa vuodet 2005–2008. Ohjelma perustuu Ruotsin parlamentin 16 päivänä joulukuuta 2005 hyväksymään vuoden 2006 talousarvioesitykseen. Ohjelma noudattaa pääpiirteissään uusissa käytännesäännöissä määriteltyä vakaus- ja lähentymisohjelmien rakennemallia. Ohjelmassa on puutteita joidenkin uusissa käytännesäännöissä määriteltyjen pakollisten ja valinnaisten tietojen osalta (esimerkiksi palkansaajakorvauksia koskevat tiedot puuttuvat). Ruotsin ohjelmassa ei selvästi määritellä, mikä on julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoite, kuten käytännesäännöissä edellytetään.

2. Viimeisen kymmenen vuoden ajan vuotuinen BKT:n kasvu on Ruotsissa ollut keskimäärin hieman alle 3 prosenttia. Kasvulle on ollut leimallista voimakas tuottavuuden kasvu ja nettoviennin myönteinen vaikutus. Muutaman viime vuoden aikana työllisyyden kasvu on kuitenkin ollut heikkoa ja työllissyysaste on alentunut työttömyyden lisääntyessä. Inflaatiokehitys on pysynyt Riksbankin asettaman tavoitteen (2 prosenttia +/- 1 prosenttiyksikköä) alarajoilla. Ohjelmassa ennustetaan kokonaistuotannon kasvun olevan 2,4 prosenttia vuonna 2005, 3,1 prosenttia vuonna 2006, 2,8 prosenttia vuonna 2007 ja 2,3 prosenttia vuonna 2008. Työllisyyden kasvun odotetaan elpyvän tulevina vuosina. Tarkistetun ohjelman taustalla oleva makrotalouden skenaario vaikuttaa kaiken kaikkiaan realistiselta ja vastaa pääpiirteissään komission yksiköiden arviota ja syksyn 2005 talousennustetta. Tarkistettujen lukujen perusteella tehdyt laskelmat, joissa on sovellettu yhteisesti sovittuja menetelmiä, osoittavat, että potentiaalisen BKT:n kasvun voidaan odottaa pysyvän suhteellisen voimakkaana, mutta keskipitkällä aikavälillä kasvukäyrä muuttuu lievästi laskusuuntaiseksi. Taloudessa oli jonkin verran vapaita resursseja vuonna 2005 mutta jo vuonna 2006 tuotantokuilu umpeutuu. Inflaatiopaineiden odotetaan pysyvän vähäisinä ja lähenevän ohjelmakaudella vähitellen Riksbankin 2 prosentin tavoitetta. Ohjelman inflaatioennusteet vaikuttavat realistisilta.

3. Ruotsin kruunu pysytteli suhteellisen vakaana euroon nähden vuosina 2002–2004 mutta on hiljattain heikentynyt huolimatta Ruotsin vakaista makrotaloudellisista olosuhteista, vakaista kasvunäkymistä ja vaihtotaseen ylijäämästä. Tämä johtuu todennäköisesti suhteellisen alhaisista repokoroista. Valtion pitkäaikaisten joukkovelkakirjojen tuottoero Ruotsin ja euroalueen välillä oli 50 peruspisteen tienoilla vuoden 2004 alussa mutta on sen jälkeen laskenut lähes nollaan.

4. Tammikuun 18 päivänä 2005 esittämässään lausunnossa neuvosto hyväksyi Ruotsin vuoden 2004 tarkistetussa lähentymisohjelmassa esitetyn finanssipoliittisen strategian. Vuoden 2005 talousarvion toteutumisesta voidaan todeta, että vuoden 2004 tarkistuksessa vuodelle 2005 esitetty julkisen talouden ylijäämätavoite oli 0,6 prosenttia suhteessa BKT:hen, kun se tämän tarkistuksen mukaan on 1,6 prosenttia huolimatta siitä, että vuoden 2005 kasvuennustetta on tarkistettu alaspäin. Yleisesti ottaen tuloja on ollut odotettua enemmän, mikä johtuu osittain joistakin kertaluonteisista yritysveroista, mutta myös hallitusta menokehityksestä.

5. Ruotsin julkisen talouden puitteilla tähdätään terveen julkisen talouden ylläpitämiseen täystyöllisyyden ja kestävän kasvun oloissa. Näiden tavoitteiden saavuttamiseksi puitteissa on asetettu julkisen talouden ylijäämätavoitteeksi keskimäärin 2 prosenttia suhteessa BKT:hen koko suhdannekierron ajan sekä monivuotiset nimelliskatot valtion menoille ja paikallishallinnon talouden tasapainotusvaatimus. Tarkistetussa ohjelmassa ennustetaan, että julkisen talouden ylijäämä on 1,6 prosenttia vuonna 2005, 0,9 prosenttia vuonna 2006, 1,2 prosenttia vuonna 2007 ja 1,7 prosenttia viimeisenä ohjelmavuotena eli vuonna 2008. Sekä meno- että tulosuhteen trendi on vähitellen aleneva ennustejaksolla. Tulosuhde pienenee etupainotteisesti mutta menosuhde ohjelmakauden jälkipuolella. Vaikka eläkejärjestelmän ja paikallistalouden oletetaan olevan vakaasti ylijäämäisiä, valtiontalouden alijäämä muuttaa julkisen talouden rahoitusasemaa. Eurostatin maaliskuussa 2004 toisen pilarin rahastoivien eläkejärjestelmien luokittelusta tekemän päätöksen täytäntöönpanoon sovelletaan Ruotsissa vuoteen 2007 ulottuvaa siirtymäkautta. Tämän päätöksen täytäntöönpano vaikuttaisi julkisen talouden rahoitusasemaan siten, että BKT:tä tarkistettaisiin noin 1 prosentti alaspäin joka vuosi. Uusimmassa tarkistetussa ohjelmassa vahvistetaan edellisessä ohjelmassa suunniteltu sopeuttaminen hieman suotuisammassa makrotalouden skenaariossa.

6. Komission yksiköiden yhteisesti sovittuja menetelmiä käyttäen tekemien ohjelmaan perustuvien laskelmien mukaan suhdannetasoitettu julkisen talouden rahoitusasema on vuonna 2006 noin 1 prosentti suhteessa BKT:hen, kun kertaluonteisia toimia ei oteta huomioon. Vastaava luku vuonna 2005 oli 1¾ prosenttia. Näin ollen vuodeksi 2006 kaavailtu julkisen talouden kasvu tapahtuu tuotantokuilun kaventuessa ja suhdannetilanteen parantuessa. Suhdannetasoitettu julkisen talouden rahoitusasema paranee tämän jälkeen vähitellen 1½–2 prosenttiin vuosina 2007–2008.

7. Ohjelmassa esitetään tarkistettua strategiaa ohjaavana keskipitkän aikavälin viitearvona 2 prosentin keskimääräinen kansallinen ylijäämätavoite koko suhdannekierron ajaksi. Kyseinen viitearvo on myös sääntöihin perustuvien Ruotsin julkisen talouden puitteiden perusteena. Tämän vuoksi 2:ta prosenttia suhteessa BKT:hen voidaan pitää ohjelman keskipitkän aikavälin tavoitteena.

8. Koska ohjelmassa esitetty keskipitkän aikavälin tavoite on vähimmäisvaatimusta kunnianhimoisempi (arvioitu alijäämäksi, joka on noin ½ prosenttia suhteessa BKT:hen), se riittänee toteutuessaan varmuusmarginaaliksi liiallisen alijäämän varalta. Keskipitkän aikavälin tavoitteen tarkoituksenmukaisuudesta voidaan todeta, että se on huomattavasti kunnianhimoisempi kuin ohjelmassa ennustettu velkasuhde ja keskimääräinen potentiaalisen tuotannon kasvu edellyttäisivät. Sen saavuttaminen on kuitenkin tärkeää julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyden varmistamiseksi.

9. Kaiken kaikkiaan julkisen talouden ennusteisiin kohdistuvat riskit näyttävät olevan positiivisia. Tämä johtuu siitä, että uusimpien kansantalouden tilinpidosta saatujen tietojen mukaan kasvu on vuonna 2005 ollut ohjelmassa ennustettua suurempi. Lisäksi viimeisimmät kassatiedot osoittavat, että verotulot ovat vuoden 2005 loppupuolella olleet huomattavasti suuremmat kuin uusimman ohjelman talousarvioluvuissa esitetään. Julkisen talouden toteutuma voi näin ollen olla ohjelmassa ennustettua heikompi.

10. Tämän riskinarvioinnin perusteella voidaan todeta, että ohjelman mukainen finanssipolitiikan viritys näyttää pääpiirteissään riittävän varmistamaan, että ohjelmassa esitetty keskipitkän aikavälin tavoite saavutetaan ohjelmakauden loppuun mennessä. Koska vuoden 2006 talousarvio on elvyttävä, julkisen talouden rahoitusasema poikkeaa keskipitkän aikavälin tavoitteesta noin 1 prosentilla suhteessa BKT:hen vuosina 2006 ja 2007 vaarantaen näin keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamisen ohjelmakauden aikana. Lisäksi voimakkaasti elvyttävä vuoden 2006 finanssipolitiikan viritys, johon liittyy julkisen talouden suhdannetasoitetun rahoitusaseman heikkeneminen lähes 1 prosenttiyksiköllä, ei ehkä ole täysin asianmukainen siinä mielessä, että kyseinen ajanjakso voidaan luokitella "hyviksi ajoiksi". Kuten edellä mainitaan, ohjelmassa esitetty keskipitkän aikavälin tavoite on kuitenkin huomattavasti kunnianhimoisempi kuin vakaus- ja kasvusopimuksessa edellytetään. Se tarjoaa koko ohjelmakauden ajaksi riittävän varmuusmarginaalin, jotta alijäämän 3 prosentin raja-arvoa suhteessa BKT:hen ei ylitetä normaaleissa suhdannevaihteluissa. Tämä arviointi vaikuttaisi pätevän myös, kun toisen pilarin rahastoivat eläkejärjestelmät luokitellaan vuonna 2007 julkisen talouden tilinpidon ulkopuolelle Eurostatin vaatimusten mukaisesti. Yleisesti ottaen julkisen talouden rahoitusasema on terveellä pohjalla ja julkistaloutta koskeva strategia on esimerkki vakaus- ja kasvusopimuksen mukaisesta finanssipolitiikasta.

11. Julkisen velan arvioidaan pienenevän edelleen ja olevan 46 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2008. Pääosin velkaa ottaa valtio, jonka talousarvio on alijäämäinen, ja eläkejärjestelmän ylijäämä sijoitetaan pääasiassa muualle kuin julkisiin varoihin, mikä hidastaa bruttovelkasuhteen supistumista. Velkasuhde ilman rahoitusvaroja on negatiivinen, mikä merkitsee julkishallinnon nettovarallisuusasemaa, jonka ennustetaan paranevan noin –6 prosentista suhteessa BKT:hen vuonna 2004 lähes –9 prosenttiin vuonna 2008. Nämä ennusteet vaikuttavat realistisilta.

12. Julkiset menot, joita ennustetaan aiheutuvan väestön ikääntymisestä, näyttävät Ruotsissa olevan julkisen talouden kestävyyden kannalta vähäinen riski. Bruttovelka on tällä hetkellä selvästi alle 60 prosentin viitearvon ja sen ennustetaan pysyvän viitearvon alapuolella lähes koko ohjelmakauden ajan. Ruotsin finanssipolitiikassa painotetaan julkisen talouden kestävyyttä. Tämä strategia, johon kuuluu muun muassa eläkeuudistus, jolla pyritään hillitsemään eläkemenoja ja kerryttämään varoja, parantaa julkisen talouden näkymiä. Nykyinen suotuisa julkisen talouden rahoitusasema auttaa rajoittamaan väestön ikääntymisen ennustettua vaikutusta julkiseen talouteen, ja kestävyyttä parantaa suunniteltu vakauttaminen kohti 2 prosentin keskipitkän aikavälin tavoitetta ohjelmakauden lopussa.

13. Suunnitellut toimenpiteet ovat yleisesti ottaen yhdenmukaiset vuosien 2005–2008 yhdennettyihin suuntaviivoihin sisältyvien julkista taloutta koskevien maakohtaisten talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen kanssa. Koska Ruotsi suunnittelee säilyttävänsä julkisen talouden rahoitusaseman riittävän vakaana keskipitkällä aikavälillä, lipsuminen keskipitkän aikavälin tavoitteesta vuosina 2006–2007 voi aiheuttaa myötäsyklisyyttä ja vaarantaa myös keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamisen ohjelmakauden lopussa.

14. Kasvua ja työllisyyttä koskevan Lissabonin strategian mukaisessa Ruotsin kansallisessa uudistusohjelmassa, joka annettiin 21 päivänä lokakuuta 2005, painotetaan erityisesti kestävää kehitystä ja sitä, että työmarkkinoille osallistumisen ja tehtyjen työtuntien määrän lisääminen ja pitäminen korkealla tasolla asettavat suuria haasteita ja että niillä on huomattava vaikutus julkiseen talouteen pitkällä aikavälillä. Kansalliseen uudistusohjelmaan sisältyy vuoden 2006 talousarvio, johon myös lähentymisohjelman tarkistus perustuu, ja siinä mielessä nämä kaksi asiakirjaa ovat yhdenmukaisia.

15. Suositus:

7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97

9 artiklan 3 kohdan mukainen NEUVOSTON LAUSUNTO Ruotsin tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2005-2008

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97[3] ja erityisesti sen 9 artiklan 3 kohdan,

ottaa huomioon komission suosituksen,

on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa,

ANTAA SEURAAVAN LAUSUNNON:

16. Neuvosto tutki 24 päivänä tammikuuta 2006 Ruotsin tarkistetun lähentymisohjelman, joka kattaa vuodet 2005–2008. Ohjelma noudattaa pääpiirteissään uusissa käytännesäännöissä määriteltyä vakaus- ja lähentymisohjelmien rakennemallia. Ohjelmassa on puutteita joidenkin uusissa käytännesäännöissä määriteltyjen pakollisten ja valinnaisten tietojen osalta (esimerkiksi palkansaajakorvauksia koskevat tiedot puuttuvat). Ruotsin ohjelmassa ei selvästi määritellä, mikä on julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoite, kuten käytännesäännöissä edellytetään.

17. Vuotuinen BKT:n kasvu on Ruotsissa ollut keskimäärin hieman alle 3 prosenttia viimeiset kymmenen vuotta. Kasvulle on ollut leimallista voimakas tuottavuuden kasvu ja nettoviennin myönteinen vaikutus. Muutaman viime vuoden aikana työllisyyden kasvu on kuitenkin ollut heikkoa ja työllissyysaste on alentunut työttömyyden lisääntyessä. Ohjelman perustana olevassa makrotalouden skenaariossa ennustetaan kokonaistuotannon kasvun nopeutuvan vuoden 2005 2,4 prosentista 3,1 prosenttiin vuonna 2006 ja keskimäärin 2,5 prosenttiin ohjelmakauden seuraavien vuosien aikana. Ohjelman kahden ensimmäisen vuoden kasvunäkymät johtuvat kohentuneesta suhdannetilanteesta, joka pysyy sen jälkeen yleisesti ottaen neutraalina. Tällä hetkellä saatavilla olevien tietojen perusteella tämä skenaario vaikuttaa realistisilta. Ohjelman inflaatioennusteet vaikuttavat myös realistisilta.

18. Tammikuun 18 päivänä 2005 esittämässään lausunnossa neuvosto hyväksyi Ruotsin vuoden 2004 tarkistetussa lähentymisohjelmassa esitetyn finanssipoliittisen strategian. Vuoden 2005 talousarvion toteutumisesta voidaan todeta, että vuoden 2004 tarkistuksessa vuodelle 2005 esitetty julkisen talouden ylijäämätavoite oli 0,6 prosenttia suhteessa BKT:hen, kun se tämän tarkistuksen mukaan on 1,6 prosenttia huolimatta siitä, että vuoden 2005 kasvuennustetta on tarkistettu alaspäin. Yleisesti ottaen tuloja on ollut odotettua enemmän, mikä johtuu osittain joistakin kertaluonteisista yritysveroista, mutta myös hallitusta menokehityksestä.

19. Ruotsin julkisen talouden puitteilla tähdätään terveen julkisen talouden ylläpitämiseen täystyöllisyyden ja kestävän kasvun oloissa. Näiden tavoitteiden saavuttamiseksi puitteissa on asetettu julkisen talouden ylijäämätavoitteeksi keskimäärin 2 prosenttia suhteessa BKT:hen koko suhdannekierron ajan sekä monivuotiset nimelliskatot valtionhallinnon menoille ja paikallishallinnon talouden tasapainotusvaatimus. Tarkistetussa ohjelmassa ennustetaan, että julkisen talouden ylijäämä on 1,6 prosenttia vuonna 2005, 0,9 prosenttia vuonna 2006, 1,2 prosenttia vuonna 2007 ja 1,7 prosenttia viimeisenä ohjelmavuotena eli vuonna 2008. Sekä meno- että tulosuhteen trendi on vähitellen aleneva ennustejaksolla. Tulosuhde pienenee etupainotteisesti vuonna 2006 verovähennysten vuoksi, kun taas menosuhde pienenee ohjelmakauden jälkipuolella työmarkkinatilanteen ennakoidun parantumisen seurauksena. Uusimmassa tarkistetussa ohjelmassa vahvistetaan samanlainen talouden sopeuttaminen kuin edellisessä tarkistuksessa, vaikkakin suotuisammassa makrotalouden skenaariossa.

20. Ohjelmassa esitetään tarkistettua strategiaa ohjaavana keskipitkän aikavälin viitearvona 2 prosentin keskimääräinen kansallinen ylijäämätavoite koko suhdannekierron ajaksi. Kyseinen viitearvo on myös sääntöihin perustuvien Ruotsin julkisen talouden puitteiden perusteena. Sen vuoksi 2:ta prosenttia suhteessa BKT:hen voidaan pitää ohjelman keskipitkän aikavälin tavoitteena, sillä se on vakaus- ja kasvusopimuksessa määriteltyjen keskipitkän aikavälin tavoitteita koskevien periaatteiden sekä käytännesääntöjen mukainen. Yhteisesti sovittuja menetelmiä käyttäen lasketun rakenteellisen rahoitusaseman ennakoidaan ohjelmakaudella parantuvan vuoden 2006 1 prosentista suhteessa BKT:hen noin 1½-2 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2008.

21. Koska ohjelmassa esitetty keskipitkän aikavälin tavoite vähimmäisvaatimusta kunnianhimoisempi (arvioitu alijäämäksi, joka on noin ½ prosenttia suhteessa BKT:hen), se riittänee toteutuessaan varmuusmarginaaliksi liiallisen alijäämän varalta. Keskipitkän aikavälin tavoitteen tarkoituksenmukaisuudesta voidaan todeta, että se on huomattavasti kunnianhimoisempi kuin ohjelmassa ennustettu velkasuhde ja keskimääräinen potentiaalisen tuotannon kasvu edellyttäisivät. Sen saavuttaminen on kuitenkin tärkeää julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyden varmistamiseksi.

22. Julkisen talouden toteutuma 2005 voi olla ohjelmassa ennustettua heikompi. Viimeisimmät kassaperusteiset tiedot verotuloista ja kansantalouden tilinpidon neljännesvuosikatsaus tukevat tätä arviota.

23. Tämän riskinarvioinnin perusteella voidaan todeta, että ohjelman mukainen finanssipolitiikan viritys näyttää pääpiirteissään riittävän varmistamaan, että ohjelmassa esitetty keskipitkän aikavälin tavoite saavutetaan ohjelmakauden loppuun mennessä. Koska vuoden 2006 talousarvio on elvyttävä, julkisen talouden rahoitusasema poikkeaa keskipitkän aikavälin tavoitteesta noin 1 prosentilla suhteessa BKT:hen vuosina 2006 ja 2007 vaarantaen näin keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamisen ohjelmakauden aikana. Lisäksi voimakkaasti elvyttävä vuoden 2006 finanssipolitiikan viritys, johon liittyy julkisen talouden suhdannetasoitetun rahoitusaseman heikkeneminen lähes 1 prosenttiyksiköllä, ei ehkä ole täysin asianmukainen siinä mielessä, että kyseinen ajanjakso voidaan luokitella "hyviksi ajoiksi". Kuten edellä mainitaan, ohjelmassa esitetty keskipitkän aikavälin tavoite on kuitenkin huomattavasti kunnianhimoisempi kuin vakaus- ja kasvusopimuksessa edellytetään. Se tarjoaa koko ohjelmakauden ajaksi riittävän varmuusmarginaalin, jotta alijäämän 3 prosentin raja-arvoa suhteessa BKT:hen ei ylitetä normaaleissa suhdannevaihteluissa. Tämä arviointi vaikuttaisi pätevän myös, kun toisen pilarin rahastoivat eläkejärjestelmät luokitellaan vuonna 2007 julkisen talouden tilinpidon ulkopuolelle Eurostatin vaatimusten mukaisesti. Yleisesti ottaen julkisen talouden rahoitusasema on terveellä pohjalla ja julkistaloutta koskeva strategia on esimerkki vakaus- ja kasvusopimuksen mukaisesta finanssipolitiikasta.

24. Velan arvioidaan olevan 51 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2005 eli merkittävästi alle perustamissopimuksessa asetetun 60 prosentin viitearvon. Ohjelmassa velkasuhteen ennustetaan supistuvan 46 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuoteen 2008 mennessä.

25. Julkiset menot, joita ennustetaan aiheutuvan väestön ikääntymisestä, näyttävät Ruotsissa olevan julkisen talouden kestävyyden kannalta vähäinen riski. Bruttovelka on tällä hetkellä selvästi alle 60 prosentin viitearvon ja sen ennustetaan pysyvän viitearvon alapuolella lähes koko ohjelmakauden ajan. Ruotsin finanssipolitiikassa painotetaan julkisen talouden kestävyyttä. Tämä strategia, johon kuuluu muun muassa eläkeuudistus, jolla pyritään hillitsemään eläkemenoja ja kerryttämään varoja, parantaa julkisen talouden näkymiä. Nykyinen suotuisa julkisen talouden rahoitusasema auttaa rajoittamaan väestön ikääntymisen ennustettua vaikutusta julkiseen talouteen, ja kestävyyttä[4] parantaa suunniteltu vakauttaminen kohti 2 prosentin keskipitkän aikavälin tavoitetta ohjelmakauden lopussa.

26. Suunnitellut toimenpiteet ovat yleisesti ottaen yhdenmukaiset vuosien 2005–2008 yhdennettyihin suuntaviivoihin sisältyvien julkista taloutta koskevien maakohtaisten talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen kanssa. Koska Ruotsi suunnittelee säilyttävänsä julkisen talouden rahoitusaseman riittävän vakaana keskipitkällä aikavälillä, lipsuminen keskipitkän aikavälin tavoitteesta vuosina 2006–2007 voi aiheuttaa myötäsyklisyyttä ja vaarantaa myös keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamisen ohjelmakauden lopussa.

27. Kasvua ja työllisyyttä koskevan Lissabonin strategian mukaisessa Ruotsin kansallisessa uudistusohjelmassa, joka annettiin 21 päivänä lokakuuta 2005, painotetaan erityisesti kestävää kehitystä ja sitä, että työmarkkinoille osallistumisen ja tehtyjen työtuntien määrän lisääminen ja pitäminen korkealla tasolla asettavat suuria haasteita ja että niillä on huomattava vaikutus julkiseen talouteen pitkällä aikavälillä. Kansalliseen uudistusohjelmaan sisältyy vuoden 2006 talousarvio, johon myös lähentymisohjelman tarkistus perustuu, ja siinä mielessä nämä kaksi asiakirjaa ovat yhdenmukaisia.

Keskeisten makrotaloutta ja julkista taloutta koskevien ennusteiden vertailu 1

2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |

BKT:n määrä (muutos, %) | LO marraskuu 2005 | 3,6 | 2,4 | 3,1 | 2,8 | 2,3 |

KOM marraskuu 2005 | 3,6 | 2,5 | 3,0 | 2,8 | tieto puuttuu |

LO marraskuu 2004 | 3,5 | 3,0 | 2,5 | 2,3 | tieto puuttuu |

YKHI-inflaatio (%) | LO marraskuu 2005 | 0,9 | 1,5 | 1,5 | 2,0 | 2,0 |

KOM marraskuu 2005 | 1,0 | 0,7 | 1,4 | 1,8 | n.a. |

LO marraskuu 2004 | 1,3 | 1,5 | tieto puuttuu | n.a. | n.a. |

Tuotantokuilu (% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen) | LO marraskuu 20052 | -0,3 | -0,4 | -0,1 | 0,1 | -0,1 |

KOM marraskuu 20056 | -0,3 | -0,4 | -0,1 | 0,0 | tieto puuttuu |

LO marraskuu 20042 | -0,1 | 0,1 | -0,2 | -0,4 | tieto puuttuu |

Julkisen talouden rahoitusasema (% suhteessa BKT:hen) | LO marraskuu 2005 | 1,6 | 1,6 | 0,9 | 1,2 | 1,7 |

KOM marraskuu 2005 | 1,6 | 1,4 | 0,8 | 1,1 | tieto puuttuu |

LO marraskuu 2004 | 0,7 | 0,6 | 0,4 | 0,9 | tieto puuttuu |

Perusjäämä (% suhteessa BKT:hen) | LO marraskuu 2005 | 3,2 | 3,2 | 2,5 | 3,0 | 3,6 |

KOM marraskuu 2005 | 3,4 | 3,2 | 2,6 | 2,9 | tieto puuttuu |

LO marraskuu 2004 | 2,8 | 2,8 | 2,7 | 3,3 | tieto puuttuu |

Suhdannetasoitettu rahoitusasema (% suhteessa BKT:hen) | LO marraskuu 20052 | 1,7 | 1,8 | 0,9 | 1,1 | 1,7 |

KOM marraskuu 2005 | 1,8 | 1,6 | 0,9 | 1,1 | tieto puuttuu |

LO marraskuu 20042 | 0,8 | 0,5 | 0,5 | 1,2 | tieto puuttuu |

Rakenteellinen rahoitusasema3 (% suhteessa BKT:hen) | LO marraskuu 20054 | 1,1 | 1,6 | 0,9 | 1,1 | 1,7 |

KOM marraskuu 20055 | 1,2 | 1,4 | 0,9 | 1,1 | tieto puuttuu |

LO marraskuu 2004 | tieto puuttuu | tieto puuttuu | tieto puuttuu | tieto puuttuu | tieto puuttuu |

Julkinen bruttovelka (% suhteessa BKT:hen) | LO marraskuu 2005 | 51,1 | 50,9 | 49,4 | 47,8 | 46,0 |

KOM marraskuu 2005 | 51,1 | 50,6 | 49,4 | 47,8 | tieto puuttuu |

LO marraskuu 2004 | 51,7 | 50,5 | 50,0 | 49,0 | tieto puuttuu |

Huom. 1 Julkista taloutta koskevissa ennusteissa ei ole otettu huomioon rahastoivien eläkejärjestelmien luokittelusta 2 päivänä maaliskuuta 2004 tehdyn Eurostatin päätöksen vaikutusta. Päätös on pantava täytäntöön kevään 2007 ilmoitusajankohtaan mennessä. Jos päätöksen vaikutus otetaan huomioon, julkisen talouden rahoitusasema suhteessa BKT:hen on 0,6 prosenttia vuonna 2005, -0,1 prosenttia vuonna 2006, 0,2 prosenttia vuonna 2007 ja 0,7 prosenttia vuonna 2008 ja julkisen talouden velka suhteessa BKT:hen on 51,4 prosenttia vuonna 2005, 49,9 prosenttia vuonna 2006, 48,3 prosenttia vuonna 2007 ja 46,5 prosenttia vuonna 2008. 2 Komission yksiköiden laskelmat, jotka perustuvat ohjelman tietoihin. 3 (Edellisessä kohdassa tarkoitettu) suhdannetasoitettu rahoitusasema, jossa ei ole otettu huomioon kertaluonteisia eikä muita väliaikaisia toimenpiteitä. 4 Ohjelmassa ei esitetä tarkkoja tietoja kertaluonteisista eikä muista väliaikaisista toimenpiteistä. Ruotsin valtiovarainministeri on kuitenkin toimittanut arvion kertaluonteisista toimenpiteistä. Arvion mukaan niiden vaikutus on 0,6 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2004 ja 0,2 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2005. 5 Komission yksiköiden syksyn 2005 talousennusteen mukaiset kertaluonteiset ja muut väliaikaiset toimenpiteet (0,6 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2004 ja 0,2 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2005; kaikki kyseiset toimenpiteet supistavat alijäämää). 6 Perustuu ennusteisiin, joiden mukaan potentiaalinen kasvu on 2,5 prosenttia vuonna 2004, 2,6 prosenttia vuonna 2005, 2,8 prosenttia vuonna 2006 ja 2,7 prosenttia vuonna 2007. Lähde: Lähentymisohjelma (LO), komission yksiköiden syksyn 2005 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat. |

[1] EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1055/2005 (EUVL L 174, 7.7.2005, s. 1). Asiakirjat, joihin tässä tekstissä viitataan, ovat saatavilla Internet-osoitteessa

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[2] Talous- ja rahoituskomitean lausunto ”Specifications on the implementation of the Stability and Growth Pact and guidelines on the format and content of stability and convergence programmes”, hyväksytty Ecofin-neuvostossa 11.10.2005.

[3] EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1055/2005 (EUVL L 174, 7.7.2005, s. 1). Tässä tekstissä mainitut asiakirjat ovat saatavilla seuraavassa Internet-osoitteessa:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[4] Pitkän aikavälin kestävyyttä koskevat tiedot sisältyvät komission yksiköiden laatimaan tekniseen arvioon, joka julkaistaan Internet-osoitteessahttp://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm