Eurooppalaisesta raja- ja merivartiostosta 14. syyskuuta 2016 annetussa asetuksessa (jäljempänä ’Frontex-asetus’) perustettiin Euroopan raja- ja merivartiosto, josta virasto ja jäsenvaltiot vastaavat yhdessä, laajennettiin viraston toimivaltaa sekä määritettiin Euroopan yhdennettyyn rajaturvallisuuteen kuuluvat osatekijät. Koska virastolla on merkittävä rooli Eurosurin täytäntöönpanossa, Frontex-asetuksessa esitetyillä uudistuksilla on huomattava vaikutus Eurosurin käytännön täytäntöönpanoon, minkä vuoksi ne on huomioitava Eurosurin jatkokehityksessä.

Vuonna 2013 annetussa asetuksessa (EU) N:o 1052/2013 Euroopan rajavalvontajärjestelmän (jäljempänä ’Eurosur’) perustamisesta vahvistetaan yhteiset puitteet jäsenvaltioiden rajavalvonnasta vastaavien viranomaisten ja Euroopan raja- ja merivartioviraston (Frontex, jäljempänä ’virasto’) väliselle tiedonvaihdolle ja yhteistyölle. Eurosur-puitteet ovat olleet toiminnassa 2. joulukuuta 2013 lähtien. Asetuksen mukaan komission on esitettävä Eurosuria koskeva kokonaisarvio neljän vuoden välein ja liitettävä siihen tarvittaessa asianmukaiset ehdotukset, joilla muutetaan asetusta.

Ulkorajojen rajaturvallisuus on unionin keskeinen painopiste ja edellytys Schengen-alueen toimivalle täytäntöönpanolle ja säilymiselle. Viisumivapaa Schengen-alue on Euroopan yhdentymisen suurimpia saavutuksia.

Eurosurin tarkoituksena on havaita, ehkäistä ja torjua laitonta maahanmuuttoa ja rajat ylittävää rikollisuutta ja osallistua maahantulijoiden suojeluun ja pelastamiseen. Eurosurin tavoitteena on parantaa tilannetietoisuutta ja lisätä reaktiokykyä jäsenvaltioiden ulkorajoilla .

Lisäksi arviointiin sisältyy perusoikeusviraston tekemä riippumaton arviointi, joka koskee perusoikeuksien noudattamista ja niihin kohdistuvia vaikutuksia.

2.1.Eurosurin täytäntöönpanon tilanne

Eurosuriin sisältyvät sekä hallintokehys että tiedonvaihtojärjestelmä. Kaiken kaikkiaan Eurosur-puitteiden täytäntöönpano toteutui asetuksen mukaisesti:

·kaikissa jäsenvaltioissa on perustettu kansallisen rajavalvonnan keskukseksi kansallinen koordinointikeskus, joka toimii yleensä ympärivuorokautisesti. Toimivallan jakautumisen ja jäsenvaltion maantieteellisen sijainnin mukaan kansallinen koordinointikeskus joko toteuttaa komento- ja valvontatehtävää tai toimii vain rajavalvonnan koordinointikeskuksena. Kaikki kansalliset koordinointikeskukset tekevät yhteistyötä ja vaihtavat tietoja muissa jäsenvaltioissa olevien keskusten ja viraston kanssa, ja lähes kaikki keskukset myös oman maan muiden viranomaisten kanssa. Schengenin arviointimekanismin avulla havaittiin, että useiden jäsenvaltioiden on kuitenkin saatettava oma keskuksensa täysin asetuksen (EU) No 1052/2013 vaatimusten mukaiseksi.

·Kaikki jäsenvaltiot ovat laatineet kansallisen tilannekuvan rajavalvontatilanteestaan, jossa esitetään rajatapahtumat (tapahtumatietokerros) ja analyysiraportit (analyysitietokerros). Tällä hetkellä kuitenkin vain puolet jäsenvaltioista jakaa kansallisesti partiointivoimavarojensa sijainnit operatiivisten tietojen kerroksessa. Puolet jäsenvaltioista jakaa kansallisen tilannekuvan tiedot myös naapurijäsenvaltioille.

·Kaikki jäsenvaltiot ovat määrittäneet ulkorajaosuutensa, joille virasto on määrittänyt ja hyväksynyt yhdessä asianomaisten jäsenvaltioiden kanssa vaikutustasot. Virasto on antanut tukea korkeaksi määritetyn vaikutustason ulkorajaosuuksille kaikissa asianomaisissa jäsenvaltioissa, kuten Italiassa ja Kreikassa.

·Kaikki jäsenvaltiot ovat raportoineet komissiolle yhteistyöstään naapureina olevien kolmansien maiden kanssa. Tällaista yhteistyötä tehdään yleensä alueellisten yhteistyöverkostojen tai kahdenvälisten sopimusten puitteissa. Osana arviointia jäsenvaltiot jakoivat komissiolle valikoitujen (kolmansien maiden kanssa tekemiensä) kahdenvälisten sopimusten sopimustekstit.

·Virasto tarjoaa parhaillaan kolmeatoista Eurosurin fuusiopalvelua. Fuusiopalveluina tarjottavat tietopalvelut tuovat Eurosur-viestintäverkon kautta merkittävää lisäarvoa kaikille kansallisille koordinointikeskuksille ja suoraan viraston koordinoimille yhteisille operaatioille. Näitä palveluja hyödynnetään rajaoperaatioiden tukena, rajat ylittävän rikollisuuden (kuten salakuljetettujen maahantulijoiden, aseiden, huumeiden, savukkeiden ja muun tavaran) havaitsemisessa ja analysoinnissa sekä hädässä olevien maahantulijoiden havaitsemisessa. Niitä käytetään myös jäsenvaltioiden partiointitoiminnan tukena.

Eurosurin fuusiopalvelut ovat Frontexin, Euroopan meriturvallisuusviraston, Euroopan kalastuksenvalvontaviraston ja Euroopan unionin satelliittikeskuksen päivittäisen yhteistyön tulosta. Palveluja on voitu laajentaa unionin avaruusohjelma Copernicuksen rahallisen tuen turvin. Uutta monikäyttöisen ilmavalvonnan palvelua testataan parhaillaan rannikkovartiotoimintojen eurooppalaisen yhteistyön puitteissa sekä Frontexin, Euroopan meriturvallisuusviraston ja Euroopan kalastuksenvalvontaviraston kolmenvälisessä toimintamenettelyssä.

·Virasto käyttää ja hallinnoi Eurosurin viestintäverkkoa. Joulukuusta 2013 lähtien Euroopan tilannekuvan kautta on ilmoitettu ja vaihdettu yli 184 000 rajavalvontatilannetta. Tammikuussa 2018 virasto sai virallisesti päätökseen viestintäverkon turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntäprosessin, minkä ansiosta sen kautta voidaan vaihtaa EU RESTRICTED -turvaluokan tietoja kansallisten koordinointikeskusten kanssa.

Jotta tietoja voitaisiin vaihtaa entistä käyttäjäystävällisemmin, verkon saatavuutta ja sen käyttöliittymää on parannettava edelleen. Näin jäsenvaltiot voisivat hyödyntää tietoja nopeammin ja tehokkaammin. Vaikka Eurosurin kautta ilmoitetuissa tiedoissa on jo jossain määrin havaittavissa heterogeenisyyttä sekä tilanteiden tyypin että ilmoitettujen tilannekuvien ajanjaksojen suhteen, saatavilla olevien tietojen käyttöä analyysitarkoituksiin voitaisiin edelleen parantaa lisäämällä tiedonhallinnan automatiikkaa.

·Eurosurin viestintäverkkoa on hyödynnetty kansallisten koordinointikeskusten ja viraston välisessä tiedonvaihdossa rinnakkain toisen viraston ylläpitämän järjestelmän kanssa. Tässä yhteisoperaatioiden raportointisovelluksessa (JORA) on samantyyppisiä toimintoja. Tämä päällekkäisyys on aiheuttanut hämmennystä jäsenvaltioissa ja vaikuttanut kielteisesti ulkorajoilla tehtävien ilmoitusten laatuun. Tilanteeseen on tulossa parannus, sillä virasto on vähitellen sulauttamassa yhteen JORA-sovelluksen ja Eurosur-viestintäverkon, ja keskipitkällä aikavälillä niiden on tarkoitus toimia yhtenä välineenä.

·Komissio hyväksyi vuonna 2015 Eurosurin käsikirjan, jossa on teknisiä ja toiminnallisia ohjeita, suosituksia sekä parhaita käytäntöjä muun muassa yhteistyöstä kolmansien maiden kanssa.

2.2.Arvioinnin tulokset

2.2.0.Merkityksellisyys

Eurosurin hyväksymisen jälkeen keskeiset kriisitilanteet Euroopassa ovat olleet muuttoliikekriisi, etenkin Länsi-Balkanin reitillä vuosina 2015 ja 2016, sekä Euroopassa tehdyt terrori-iskut. Molemmat kriisitilanteet ovat selkeästi osoittaneet sen, että eurooppalaista raja- ja rannikkovartiostoa varten tarvitaan vankka ja kattava tiedonvaihto- ja yhteistyöverkko. Eurosuria tulisi kehittää edelleen tähän tarkoitukseen.

Eurosur on merkityksellinen väline laittoman maahanmuuton ennaltaehkäisyssä ja rajat ylittävän rikollisuuden torjumisessa. On olemassa useita esimerkkejä tilanteista, joissa jäsenvaltiot ovat Eurosurin kautta vaihtaneet tietoja keskenään ja viraston kanssa ja siten estäneet tapauksia, jotka koskevat huumeiden, aseiden, savukkeiden ja muun laittoman tavaran salakuljetusta sekä ihmiskauppaa. Tiedonvaihdon avulla salakuljettajat on myös pidätetty ja saatettu oikeuden eteen.