Strategiassa esitetään viiden vuoden aikana toteutettavat toimet. Ensimmäisenä vuonna käynnistettiin merkittävä määrä aloitteita. Komissio on hyväksynyt EU:n terrorismin vastaisen toimintaohjelman ja aloitteita järjestäytyneen rikollisuuden, ihmiskaupan, huumausaineiden, lasten seksuaalisen hyväksikäytön ja ampuma-aseiden kaupan torjumiseksi sekä uuden EU:n kyberturvallisuusstrategian. Komissio on esittänyt tärkeää uutta lainsäädäntöä Europolin vahvistamiseksi, kriittisen fyysisen ja digitaalisen infrastruktuurin suojelemiseksi ja lasten seksuaaliseen hyväksikäyttöön liittyvän aineiston torjumiseksi. Euroopan parlamentti ja neuvosto ovat edistäneet tätä ohjelmaa erityisesti terroristisen verkkosisällön torjunnan ja verkossa tapahtuvan lasten seksuaalisen hyväksikäytön torjunnan osalta. Strategiassa hahmoteltua lainsäädäntöä olisi työstettävä nopeasti, ja tavoitteet olisi pidettävä kunnianhimoisina.

Tämän dynaamisen muutoksen yhteydessä covid-19-pandemia on luonut uusia mahdollisuuksia verkkorikollisuudelle, edistänyt kyberrikollisuutta sekä lisännyt väärentämistä ja huonolaatuisten tuotteiden jakelua, järjestäytynyttä omaisuusrikollisuutta ja erityyppisiä petoksia. Jotkin näistä toimista ovat heikentäneet suoraan terveydenhuoltojärjestelmiä ja terveyspalvelujen tarjontaa. Vaikka osa rikollisesta toiminnasta palaa pandemian jälkeen sitä edeltävään tilaan, osaa pandemia on muuttanut perusteellisesti.

Keskeinen aloite, josta on ilmoitettu komission poliittisissa suuntaviivoissa ja kyberturvallisuusstrategiassa, on yhteisen kyberturvallisuusyksikön perustaminen. Kuultuaan jäsenvaltioita komissio on antanut yhdessä tämän kertomuksen kanssa suosituksen prosessin, välitavoitteiden ja aikataulun määrittämisestä. Yhteinen kyberturvallisuusyksikkö kokoaa yhteen kaikki kyberturvallisuusyhteisöt eli siviili-, lainvalvonta-, diplomatia- ja puolustusyhteisöt. Yhteinen kyberturvallisuusyksikkö perustuu olemassa oleviin rakenteisiin, resursseihin ja valmiuksiin ja tuo niille lisäarvoa sekä toimii alustana turvalliselle ja nopealle operatiiviselle ja tekniselle yhteistyölle EU:n yksiköiden ja jäsenvaltioiden viranomaisten välillä. Se myös kokoaa yhteen kaikki kyberturvallisuusyhteisöt eli siviili-, lainvalvonta-, diplomatia- ja puolustusyhteisöt. Yhteinen kyberturvallisuusyksikkö perustetaan nelivaiheisessa prosessissa, johon sisältyy EU:n käytettävissä olevien operatiivisten valmiuksien määrittely, kansallisesti ja EU:n tasolla toteutettavien häiriöitä ja kriisitilanteita koskevien toimintasuunnitelmien laatiminen sekä yksityisten tahojen kanssa tehtävän yhteistyön laajentaminen. Yhteisen kyberturvallisuusyksikön odotetaan olevan toiminnassa 30. kesäkuuta 2023 mennessä.

Komissio ja korkea edustaja esittivät joulukuussa 2020 uuden EU:n kyberturvallisuusstrategian . Se liittyy kiinteästi tiedonantoon Euroopan digitaalista tulevaisuutta rakentamassa ja Euroopan elpymissuunnitelmaan sekä turvallisuusstrategiaan, ja sen tavoitteena on vahvistaa Euroopan yhteistä häiriönsietokykyä kyberuhkien varalta sekä auttaa varmistamaan, että kaikki kansalaiset ja yritykset voivat hyötyä täysimääräisesti luotettavista palveluista ja digitaalisista välineistä. Kybertoimintaympäristön olisi pysyttävä maailmanlaajuisena, avoimena, vakaana ja turvallisena. Strategian perustana on kolme päätavoitetta: 1) häiriönsietokyky, teknologinen suvereniteetti ja johtajuus, 2) operatiivisten valmiuksien kehittäminen uhkien ehkäisemiseksi ja torjumiseksi ja niihin reagoimiseksi sekä 3) maailmanlaajuisen ja avoimen kybertoimintaympäristön edistäminen lisäämällä yhteistyötä. Siinä käsitellään ensimmäistä kertaa EU:n toimielinten, virastojen ja elinten kyberturvallisuutta. Neuvosto on hyväksynyt strategiaa koskevat päätelmät ja sen tärkeimmät strategiset täytäntöönpanoaloitteet. Strategian täytäntöönpano on nyt käynnissä, ja yksityiskohtainen katsaus sen tilasta esitetään erityisessä täytäntöönpanokertomuksessa.

Covid-19-kriisin voimistama yhteiskunnan digitaalinen siirtymä luo uusia haasteita, jotka edellyttävät innovatiivisia toimia. Viime kuukausina kyberhyökkäysten määrä on edelleen kasvanut, ja yhä kehittyneemmät hyökkäykset ovat peräisin monista eri lähteistä sekä EU:n sisältä että sen ulkopuolelta. Merkittävät tietomurrot ja viimeaikaiset kyberhyökkäykset, kuten massiivinen SolarWinds-kyberoperaatio, osoittavat yhteiskunnalle aiheutuvien riskien laajuuden, jos kyberturvallisuutta ei pystytä parantamaan merkittävästi. EU:n on pyrittävä suojelemaan hallituksia, kansalaisia ja yrityksiä kyberuhkilta ja samalla turvaamaan avoin ja maailmanlaajuinen internet. Merkittäviä toimia on toteutettu, jotta voitaisiin toteuttaa visio siitä, että jokainen EU:n kansalainen voisi elää digitaalista elämäänsä turvallisesti maailmanlaajuisen ja avoimen internetin avulla.

Viime vuosina EU:n julkisissa tiloissa on tehty ennennäkemättömiä yleisöön kohdistuvia terrori-iskuja. Julkisiin tiloihin kohdistuviin uusiin riskeihin kuuluu droonien käytön lisääntyminen. Vihamieliset toimijat voivat käyttää miehittämättömiä ilma-alusjärjestelmiä valvontaan, elintärkeiden infrastruktuurien toiminnan häiritsemiseen tai arvokkaisiin kohteisiin hyökkäämiseen. Huhtikuussa komissio hyväksyi puitteet eurooppalaiselle automatisoidulle lennonohjausjärjestelmälle (U-Space), jotta viranomaisten olisi helpompi erottaa toisistaan yhteistyöhaluiset ja yhteistyöhaluttomat, mahdollisesti haitalliset droonit. Komissio tukee myös Euroopan unionin lentoturvallisuusviraston ohjeaineiston laatimista, innovatiivisten droonientorjuntahankkeiden ja tutkimusten rahoittamista sekä yhteyksien luomista eri alojen (lainvalvonta, ilmailu, kriittinen infrastruktuuri, vankilat, tullit/rajat, henkilökohtainen suojelu, joukkotapahtumien järjestäjät) ja muiden sidosryhmien välille. Erilaisten droonientorjuntateknologioiden testaamiseen liittyvien koordinoitujen lähestymistapojen edistämiseksi on käynnistetty eurooppalainen ohjelma.

Euroopan parlamentti ja neuvosto pääsivät huhtikuussa väliaikaiseen poliittiseen yhteisymmärrykseen komission ehdotuksesta väliaikaiseksi lainsäädännöksi. Sillä pyritään varmistamaan, että verkkopalvelujen tarjoajat voivat jatkaa vapaaehtoisia käytäntöjään verkossa tapahtuvan lasten seksuaalisen hyväksikäytön havaitsemiseksi ja siitä ilmoittamiseksi ja lasten seksuaalista hyväksikäyttöä koskevan aineiston poistamiseksi niiden järjestelmistä. Kyseisten käytäntöjen on oltava laillisia. Nämä väliaikaiset säännöt korvataan aikanaan pidemmän aikavälin lainsäädännöllä, joka sisältää yksityiskohtaiset takeet lasten seksuaalisen hyväksikäytön tehokkaammasta torjunnasta. Aloitteesta on järjestetty avoin julkinen kuuleminen ja vaikutustenarviointi.

Useista raporteista käy ilmi, että pandemia on pahentanut hyväksikäyttöä erityisesti niiden lasten osalta, jotka elävät hyväksikäyttäjiensä kanssa. Pandemian seurauksena myös ”itse tuotettu” visuaalinen materiaali on lisääntynyt merkittävästi, mikä on seurausta verkossa tapahtuvasta väärinkäytöstä, jossa rikoksentekijä houkuttelee tai painostaa lasta tuottamaan kyseistä materiaalia.

Koska vahva kyberturvallisuus on olennaisen tärkeää kyberrikollisuuden pysäyttämiseksi, on ratkaisevan tärkeää, että jäsenvaltiot panevat voimassa olevan lainsäädännön täysimääräisesti täytäntöön. Komissio arvioi jatkuvasti tietojärjestelmiin kohdistuvista hyökkäyksistä annetun direktiivin osaksi kansallista lainsäädäntöä saattamisen vaatimustenmukaisuutta. Aiemmin aloitettujen rikkomusmenettelyjen lisäksi komissio aloitti uuden rikkomusmenettelyn (ks. tämän kertomuksen liite I), joka koski puutteita direktiivin saattamisessa osaksi kansallista lainsäädäntöä. Komissio käynnistää tarvittaessa lisämenettelyjä. Samaan aikaan komissio tuki jäsenvaltioita direktiivin täytäntöönpanossa järjestämällä 23. helmikuuta 2021 työpajan parhaista käytännöistä direktiivissä määriteltyjen kyberhyökkäysrikosten raportointia, syytteeseenpanoa ja tuomioita koskevien tilastotietojen kirjaamiseksi, tuottamiseksi ja julkaisemiseksi. Tietojärjestelmiin kohdistuvista hyökkäyksistä annettu direktiivi, joka on saatettu täysimääräisesti osaksi kansallista lainsäädäntöä, on ratkaisevan tärkeä rikollisverkostojen ja rikollisen toiminnan, kuten nykyisin lisääntyneiden kiristysohjelmistohyökkäysten, torjumiseksi. EU:n sitoutumista tällä alalla on korostettu julkisesti sekä Naton että G7:n kesäkuussa pidetyissä kokouksissa, joissa on pyritty työskentelemään samanmielisten maiden kanssa rikollisten kiristysohjelmistoverkostojen kasvavan yhteisen uhan torjumiseksi.

Pöytäkirjassa on myös määräyksiä, jotka helpottavat viranomaisten pääsyä verkkotunnusten rekisteröintitietoihin (joita kutsutaan myös WHOIS-tiedoiksi) rikostutkintaa varten. Komissio osallistuu myös useiden sidosryhmien politiikkojen kehittämiseen ja täytäntöönpanoon verkkotunnusten rekisteröintitietojen keräämisen ja saatavuuden osalta Internet Corporation for Assigned Names and Numbersin (ICANN) tasolla. Näiden prosessien olisi oltava yhdenmukaisia tarkistetun NIS-direktiiviehdotuksen asiaankuuluvien säännösten kanssa. Direktiiviehdotukseen sisältyy säännöksiä, joilla varmistetaan täsmällisten verkkotunnusten rekisteröintitietojen kerääminen ja luovutus tahoille, joilla on oikeus niiden saamiseen, lainvalvontaviranomaiset mukaan luettuina.

Jotta kyberrikolliset saataisiin oikeuden eteen, on olennaisen tärkeää varmistaa sellaisten digitaalisten todisteiden saatavuus, jotka voivat toimia johtolankoina. Vaikka jotkin jäsenvaltiot ovat ottaneet käyttöön tietojen säilyttämistä koskevia kehyksiä sähköisen viestinnän metatietojen säilyttämiseksi ja käyttämiseksi lainvalvontatarkoituksiin, nämä toimenpiteet herättävät tärkeitä kysymyksiä mahdollisesta puuttumisesta perusoikeuksiin, mukaan lukien oikeus yksityisyyteen ja henkilötietosuojaan. Euroopan unionin tuomioistuin on antanut tärkeitä selvennyksiä ja ohjeita. Maaliskuussa tuomioistuin antoi toisen tuomion , joka koski Viron kansallista lainsäädäntöä, ja vahvisti aiemman oikeuskäytännön. Lisäksi maaliskuussa Eurooppa-neuvosto kehotti toteuttamaan toimenpiteitä, joilla hyödynnetään paremmin datan ja digitaaliteknologian tarjoamia mahdollisuuksia yhteiskunnan, ympäristön ja talouden hyväksi ja säilytetään samalla asiaankuuluva tietosuoja, yksityisyys ja muut perusoikeudet sekä varmistetaan niiden tietojen säilyttäminen, joita lainvalvonta- ja oikeusviranomaiset tarvitsevat, jotta ne voivat käyttää laillisia valtuuksiaan vakavan rikollisuuden torjumiseksi. Vastauksena viimeaikaiseen kehitykseen komissio ilmoitti järjestäytyneen rikollisuuden torjuntaa koskevassa EU:n strategiassa , että se analysoi ja hahmottelee tilintarkastustuomioistuimen tuomioiden mukaisesti mahdollisia lähestymistapoja ja ratkaisuja, jotka vastaavat lainvalvonnan ja oikeuslaitoksen tarpeisiin tavalla, joka on toiminnallisesti hyödyllinen, teknisesti mahdollinen sekä oikeudellisesti järkevä ja kaikilta osin perusoikeuksien mukainen. Se kuulee nyt jäsenvaltioita, ja suunnittelee sen perusteella, miten asiassa olisi edettävä.

Lainvalvontaviranomaisten tukemiseksi ja useiden sidosryhmien välisen koordinoinnin edistämiseksi komissio on aloittanut työn toimijoiden ja tutkijoiden ennaltaehkäisyverkoston perustamiseksi, jotta lisätään yhteistyötä ja parhaiden käytäntöjen vaihtoa kaikkien asiaankuuluvien toimijoiden välillä. Tämä parantaa osaltaan lasten seksuaaliselta hyväksikäytöltä suojelemista koskevia maailmanlaajuisia normeja edistämällä yhteistyötä WeProtect Global Alliance to End Child Sexual Exploitation Online -järjestön kautta ja erityisrahoituksella.

Salaus on keskeinen turvallisuusalan teknologia, joka on välttämätön digitaalisten järjestelmien ja maksutapahtumien turvaamiseksi sekä perusoikeuksien, kuten sananvapauden, yksityisyyden suojan ja tietosuojan, suojelemiseksi. Kuten viimeaikaiset EncroChat- ja Sky ECC -operaatiot osoittavat, rikolliset käyttävät hyväkseen salattua viestintää, ja EU:n lainvalvontaviranomaisten on jatkuvasti kehitettävä valmiuksiaan käsitellä salattuja tietoja rikostutkinnan yhteydessä ja noudatettava samalla sovellettavia lakeja. Joulukuussa 2020 otettiin käyttöön Europolin uusi salauksenpurkuväline. Tämä aloite on perustettu perusoikeuksien kunnioittamisen varmistamiseksi ja salauksen rajoittamisen tai heikentämisen välttämiseksi, ja se on kaikkien jäsenvaltioiden kansallisten lainvalvontaviranomaisten käytettävissä, jotta voidaan varmistaa yhteiskuntien ja kansalaisten turvallisuus.

Suurteholaskenta on kriittinen valmius, jonka avulla keskeiset teknologiat, kuten tekoäly ja data-analytiikka, voivat hyödyntää massadatan valtavaa potentiaalia. Superlaskentasimulaatiot ovat keskeisiä tuotteiden ja palvelujen turvallisuuden parantamisessa (erityisesti mallintamisen avulla) sekä kansallisen turvallisuuden, puolustuksen ja teknologisen riippumattomuuden kannalta. Supertietokoneet ovat välttämättömiä niin kyberturvallisuudessa kuin ydinsimuloinnissa, ja suurteholaskennan ja tekoälyn yhdistelmä tulee olemaan merkittävä puolustuksen ja turvallisuuden alalla. Euroopan suurteholaskennan yhteisyrityksen päätoimipaikan avaaminen toukokuussa oli tärkeä askel kohti EuroHPC-superlaskentaresurssien nopeaa saatavuutta, kun se on välttämätöntä turvallisuuden ja puolustuksen kannalta.

Digitaalinen Eurooppa -ohjelmaan kuuluvalla innovoinnin eurooppalaisella turvallisuusdata-avaruudella pyritään lisäämään luottamusta tekoälyn käyttöön lainvalvonnassa luomalla, asettamalla saataville ja jakamalla korkealaatuisia tietoaineistoja algoritmien kouluttamiseksi, testaamiseksi ja validoimiseksi. Tämä on olennainen edellytys huipputasoisten ja luotettavien tekoälyekosysteemien luomiselle. Eurooppa-neuvosto totesi maaliskuussa, että on tärkeää luoda yhteisiä data-avaruuksia.

Tekoäly voi tarjota välineitä lainvalvontaviranomaisten tukemiseksi rikollisuuden ja terrorismin torjunnassa ja auttaa pysymään nopeasti kehittyvien teknologioiden tahdissa, joita rikolliset käyttävät rajatylittävässä toiminnassaan. Hiljattain annetussa komission tiedonannossa tekoälyä koskevan eurooppalaisen lähestymistavan edistämisestä esitetään, miten tekoäly voi edistää merkittävästi turvallisuusunionistrategiaa strategisena välineenä, jolla torjutaan nykyisiä uhkia ja ennakoidaan tulevia riskejä ja mahdollisuuksia. Komissio teki huhtikuussa ehdotuksen yhdenmukaistetuista säännöistä, jäljempänä ’tekoälyasetus’, joiden tarkoituksena on tehdä Euroopasta luotettavan tekoälyn maailmanlaajuinen keskus. Merkittävä osa näistä ehdotuksista keskittyy korkean riskin tekoälyjärjestelmiin, jotka aiheuttavat huomattavia riskejä ihmisten terveydelle ja turvallisuudelle tai perusoikeuksille. Tekoälyasetuksessa säädettäisiin, että reaaliaikaisen biometrisen etätunnistusjärjestelmän käyttö yleisissä tiloissa lainvalvontaa varten on periaatteessa kielletty tiukasti rajatuin poikkeuksin. Tällaisten korkean riskin järjestelmien on täytettävä joukko luotettavaa tekoälyä koskevia horisontaalisia pakollisia vaatimuksia, mukaan lukien jäljitettävyys, läpinäkyvyys ja ihmisten suorittama valvonta sekä tarkkuus. Tekoälyasetus vaikuttaisi merkittävästi lainvalvontaan ja rajavalvontaan. Sillä pyritään luomaan tasapainoinen valvontakehys lainvalvontaviranomaisten käyttämien korkean riskin järjestelmien koko elinkaaren ajan ja sillä otetaan käyttöön joukko suojatoimia perusoikeuksien suojelemiseksi.

Kansainvälisen yhteistyön kannalta tärkeä toimi on kyberrikollisuuden maailmanlaajuista torjuntaa koskeva Global Action on Cybercrime Extended’ (GLACY+). Tämä vahvistaisi maailmanlaajuisesti maiden valmiuksia soveltaa kyberrikollisuutta ja sähköistä todistusaineistoa koskevaa lainsäädäntöä Budapestin yleissopimuksen perusteella, ja se parantaisi niiden valmiuksia tehokkaaseen yhteistyöhön kansainvälisten ihmisoikeusnormien ja oikeusvaltioperiaatteen mukaisesti. Hankkeella tuetaan 16:ta ensisijaista maata. Sillä pyritään myös luomaan yhteys rikosoikeuden toimijoiden sekä päätöksentekijöiden ja lainsäätäjien välille, jotta voidaan varmistaa vahvempi poliittinen tuki Budapestin yleissopimukselle.

Yhä monimutkaisempien ja tuhoisampien hybridi- ja kyberuhkien torjunta on edelleen keskeinen ala EU:n ja Naton yhteistyössä. Tämä näkyy myös hiljattaisessa Naton Brysselin huippukokouksen tiedonannossa. Yhteistyö on jatkunut tasaisena edellisten raportointikausien saavutusten ja edistymisen pohjalta. Keskeisiä tuloksia on esitetty EU:n ja Naton kuudennessa yhteisessä edistymiskertomuksessa. Helsingissä sijaitseva Euroopan hybridiuhkien torjunnan osaamiskeskus (Hybrid CoE) sai jälleen lisää jäseniä, ja siihen on nyt liittynyt 30 EU:n jäsenvaltiota ja Nato-liittolaista. Hybrid CoE helpotti raportointikaudella useita skenaarioon perustuvia keskusteluja, työpajoja ja harjoituksia.

Vuosien 2017–2021 terveysalan toimintaohjelmalla on tuettu terveysalan varautumista ja valmiutta reagoida kemiallisiin ja biologisiin uhkiin. Vahvistettu kansainvälinen terveyssäännöstö ja EU:n valmiuksien parantaminen on yhteinen toimi, jolla ylläpidetään erittäin patogeenisten mikro-organismien vertailulaboratorioiden verkostoa, johon kuuluu 41 laboratoriota.

Osa unionin ulkoisen ja sisäisen turvallisuuden välistä luontaista yhteyttä on CBRN-uhkien torjuntaan liittyvä yhteistyö. EU:n ulkoisilla rahoitusvälineillä tuetaan pyrkimyksiä parantaa maailmanlaajuista ja alueellista hallintoa ja yhteistyötä CBRN-riskien havaitsemisessa ja lieventämisessä hyödyntämällä myönteisiä kokemuksia, joita on saatu esimerkiksi EU:n CBRN-osaamiskeskusaloitteesta ja kaksikäyttötuotteiden vientivalvontaohjelmasta. Tähän mennessä 34 maata on laatinut kansallisen CBRN-toimintasuunnitelman, ja kymmenen maata on hyväksynyt sen virallisesti.

Toisena tärkeänä tavoitteena on estää se, että terroristit hankkivat materiaaleja, jotka voidaan aseistaa. Kemiallista, biologista, säteily- ja ydinmateriaalia (CBRN) koskevaa vuoden 2017 toimintasuunnitelmaa on edistetty tutkimuksella, jossa tarkastellaan mahdollisuutta rajoittaa joidenkin korkean riskin kemikaalien saatavuutta. Tutkimus saatiin päätökseen kesäkuussa 2021. Komissio on myös aloittanut radioaktiivisten ja biologisten lähteiden turvallisuutta sairaaloissa ja laboratorioissa koskevien rajatylittävien harjoitusten ja työpajojen valmistelun. Harjoitukset ja työpajat on määrä toteuttaa vuonna 2022. CBRN-toimintasuunnitelman täytäntöönpanoa tuetaan sisäisen turvallisuuden rahastosta osarahoitetuilla hankkeilla. Rahasto valitsi Safe Stadium -hankkeen kaltaisia aloitteita, joissa tarkasteltiin CBRN-materiaaleihin liittyvää suojaamista ja valmiuksia suurilla urheiluareenoilla, kuten jalkapallostadioneilla. Räjähteiden lähtöaineiden markkinoille saattamista ja käyttöä koskeva uusi lainsäädäntö tuli voimaan 1.2.2021. Täytäntöönpano etenee hyvin, ja komissio auttaa edelleen kaikkia sidosryhmiä täyttämään velvoitteensa.

Lisäksi komissio pyrkii yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa torjumaan ääriliikkeiden ideologioita, jotka voivat johtaa väkivaltaiseen ääriliikehdintään. Vuonna 2021 tässä työssä keskitytään kaikenlaisten väkivaltaisten ääriliikkeiden ideologioiden (kuten vasemmisto, oikeisto ja islamistinen ääriajattelu) välisiin yhteyksiin ja radikalisoitumiseen. Tällä alalla on viime kuukausina tehty useita tietoisuuden lisäämiseen liittyviä aloitteita. RANin toimintaa on laajennettu Länsi-Balkanille tammikuussa 2021 alkaneella erityissopimuksella.

Vuoden 2020 lopun iskut osoittivat, että terrorismiin ja sen perimmäisiin syihin puuttuminen on yhtä tärkeää kuin ennenkin. Uudessa EU:n terrorisminvastaisessa ohjelmassa, joka hyväksyttiin joulukuussa 2020, esitetään, miten tehostetaan terrorismin ja väkivaltaisen ääriliikehdinnän torjuntaa ja lisätään EU:n kykyä sietää terroriuhkia. Sen täytäntöönpano on hyvässä vauhdissa. Lisäksi komissio arvioi parhaillaan terrorismin torjunnasta annettua direktiiviä (EU) 2017/541, jossa vahvistetaan terrorismin ja siihen liittyvien rikosten kriminalisointia ja seuraamuksia sekä terrorismin uhrien suojelua, apua ja tukea koskevat vähimmäissäännöt.

Yksi tärkeä osa hybridiuhkia on disinformaatio. Euroopan demokratiatoimintasuunnitelmassa määriteltiin useita toimia, joilla vahvistetaan reagointia ulkomaiseen tietojen manipulointiin ja niihin puuttumiseen. Eurooppa-neuvosto suhtautui myönteisesti Euroopan demokratiatoimintasuunnitelmassa esitettyyn lähestymistapaan, ja neuvosto on myös kehottanut syventämään EU:n toimia. Euroopan ulkosuhdehallinto tekee tiivistä yhteistyötä komission kanssa tämän edistämiseksi EU:n nopean hälytysjärjestelmän avulla, jotta asiantuntijayhteisö voi koota yhteen vahvan, vankan, joustavan ja kattavan kehyksen ulkomaista tietojen manipulointia ja niihin puuttumista vastaan. Tätä tukevat myös disinformaatiota koskevat käytännesäännöt verkossa, ja toukokuussa tätä vahvistettiin ohjeilla siitä, miten verkkopalvelujen tarjoajien ja muiden asiaankuuluvien sidosryhmien olisi tehostettava toimenpiteitään käytännesääntöjen aukkojen ja puutteiden korjaamiseksi ja avoimemman, turvallisemman ja luotettavamman verkkoympäristön luomiseksi.

YTPP-siviilialan sopimuksella hybridiuhkien torjunta on myös lisätty yhdeksi YTPP-siviilioperaatioiden painopistealueista. On laadittu vastaava pienoiskonsepti YTPP-tuesta hybridiuhkien torjumiseksi. Asiakirjassa ehdotetaan, että 1) operaatioiden suojaaminen hybridihyökkäyksiltä asetetaan etusijalle ja 2) isäntävaltiota autetaan tarvittaessa parantamaan hybridiuhkiin valmistautumista.

Vuonna 2020 Europolin vakavan ja järjestäytyneen rikollisuuden torjuntakeskus (ESOCC) vastaanotti ja käsitteli yli 35 183 avustustehtävää keskuksen seitsemällä toimialalla, mikä on yli puolet (57 prosenttia) Europolin avustustehtävistä. ESOCC tuki jäsenvaltioita 837 tehtävässä, mikä on 41 prosenttia enemmän kuin vuonna 2019. Nämä luvut kuvastavat järjestäytyneiden rikollisryhmien toiminnan lisääntymistä ja jäsenvaltioiden kasvavaa kysyntää Europolin tuelle tällä alalla. ESOCC järjesti ja koordinoi 11:tä toimintaryhmää, jotka koordinoivat tiedustelu- ja tutkintatoimia, jotka koskivat 60:tä erittäin merkittäväksi luokiteltua kohdetta eli erityisen suuren riskin aiheuttavien rikollisjärjestöjen epäiltyä jäsentä. Näistä 21 pidätettiin.

Vuoden 2021 vakavaa ja järjestäytynyttä rikollisuutta koskevassa uhkakuva-arviossa (SOCTA 2021) selvitettiin järjestäytyneen rikollisuuden jatkuvaa uhkaa ja sen lisääntyvää monimuotoisuutta. Järjestäytynyt rikollisuus on ylikansallista: järjestäytyneistä rikollisryhmistä 65 prosenttia koostuu monikansallisista jäsenistä ja seitsemän kymmenestä toimii useammassa kuin kolmessa maassa. Järjestäytyneelle rikollisuudelle on ominaista EU:ssa verkottunut ympäristö, jossa eri ryhmät tekevät yhteistyötä keskenään ja rikollisten palvelujen tarjoajien kanssa. 60 prosenttia rikollisverkostoista käyttää väkivaltaa osana rikollista toimintaansa, mutta käytännössä kaikki rikollinen toiminta tapahtuu nyt joltain osin verkossa. Riski järjestäytyneen rikollisuuden soluttautumisesta lailliseen talouteen on myös lisääntymässä: arvioiden mukaan yli 80 prosenttia käyttää laillisia yritysrakenteita rikolliseen toimintaan.

Lisätoimia on toteutettu terrorisminvastaisten kumppanuuksien ja yhteistyön kehittämiseksi ja vahvistamiseksi naapuruusmaiden ja kauempana sijaitsevien maiden kanssa EU:n terrorismintorjunnan ja turvallisuusasiantuntijoiden verkoston asiantuntemuksen pohjalta. Viime kuukausina Länsi-Balkanin kumppaneiden kanssa yhteisen terrorisminvastaisen toimintasuunnitelman täytäntöönpano on edistynyt, joskin se on viivästynyt jonkin verran pandemian ja kumppaneiden sisäisen poliittisen dynamiikan vuoksi.

Syyriassa ja Irakissa terrorismiin syyllistyvien vierastaistelijoiden palaamisen aiheuttamaan uhkaan puuttuminen on edelleen tärkeä osa terrorismin torjuntaa ja ensisijainen tavoite radikalisoitumisen ehkäisemisessä. Kuten radikalisoitumisen estämistä koskevan EU:n koordinoidun lähestymistavan strategisissa suuntaviivoissa 2021 on sovittu, komissio on työstänyt neljää keskeistä painopistettä: palaavat lapset, paluuprosessin vahvistaminen ja turvaaminen (kotimaahan palaaminen, syytteeseenpano ja uudelleenkotouttaminen), palaavien lasten uudelleenkotouttamiseen osallistuvien ammattilaisten osaaminen ja palaavat naiset. Koillis-Syyrian vankiloiden ja maan sisäisten pakolaisten leirien osalta ja yhteisymmärryksessä jäsenvaltioiden kanssa Euroopan ulkosuhdehallinto ja komissio tutkivat uusia keinoja lisätä apua alueella elinolojen parantamiseksi ja radikalisoitumisen pysäyttämiseksi.

EU:n maailmanlaajuinen laittomien virtojen ohjelma on edelleen tehokas mekanismi, jolla koordinoidaan alueiden välisiä toimia järjestäytyneen rikollisuuden torjumiseksi ja lisätään yli 80 kumppanimaan valmiuksia estää laittomien tavaroiden kauppaa maailmassa keskittyen huumausaineisiin ja ampuma-aseisiin. Se on myös tukenut EU:n virastoja ja EU:n jäsenvaltioita laajentamaan lainvalvontaa.

Kansainvälisen yhteistyön osalta komissio on aktiivisesti tukenut Turkin rakentavaa osallistumista EMPACTin operatiiviseen toimintaan, joka liittyy muunnettavissa olevien hälytys- ja merkinantoaseiden uhkaan. Se auttoi myös palauttamaan asekaupan Lähi-idän ja Pohjois-Afrikan maiden kanssa tehtävän yhteistyön asialistalle. Komissio on myös ollut hyvin aktiivinen toiminnallisessa yhteistyössä Kaakkois-Euroopan kanssa muun muassa valmistelemalla jäsenvaltioiden ja Länsi-Balkanin kumppaneiden välistä yhteistä operaatiota sekä pienaseiden ja kevyiden aseiden toimikuntien alueellisia kokouksia.

Ihmiskauppa on erittäin tuottoisa rikos, joka tuo rikollisille suuria voittoja uhrien ja koko yhteiskunnan kustannuksella. Komissio hyväksyi huhtikuussa ihmiskaupan torjuntaa koskevan EU:n strategian (2021–2025). Koska ihmiskauppaan syyllistyvät usein järjestäytyneet rikollisryhmät, tämä strategia liittyy tiiviisti järjestäytyneen rikollisuuden torjuntaa koskevaan EU:n strategiaan. Ihmiskaupan torjuntastrategiassa ehdotetaan lainsäädäntöaloitteita sekä poliittisia ja operatiivisia aloitteita, jotka kattavat kaiken aina ihmiskaupan ehkäisystä rikollisten tuomitsemiseen asti. Kaikissa vaiheissa on painotettava uhrien suojelua ja otettava erityisesti huomioon nais- ja lapsiuhrit sekä seksuaalista hyväksikäyttöä varten harjoitettava ihmiskauppa. Painopiste on ihmiskauppaa edistävän kysynnän vähentämisessä, rikollisen toimintamallin hajottamisessa uhrien hyväksikäytön pysäyttämiseksi, uhrien suojelemisessa, tukemisessa ja voimaannuttamisessa sekä tämän rikollisuuden muodon kansainväliseen ulottuvuuteen puuttumisessa. Se on yhtenevä Eurojustin raportin kanssa, jossa esitetään 18 suositusta jäsenvaltioiden tukemiseksi paitsi ihmiskauppatapausten tutkinnassa, syytteeseenpanossa ja oikeudellisessa yhteistyössä myös uhrien tunnistamisessa, pelastamisessa ja suojelussa.

Ympäristörikosdirektiivi 2008/99/EY on EU:n tärkein oikeudellinen väline ympäristön suojelemiseksi rikosoikeudellisin keinoin. Meneillään on laajoja kuulemisia säädöksen tarkistamiseksi, jotta voidaan parantaa sen täytäntöönpanoa ja vahvistaa lainvalvontaketjun toimintaa (paljastaminen, tutkinta, syytteeseenpano, rikostuomioistuimet). Ympäristörikosten torjuntaa edistetään myös ympäristövaatimusten noudattamisen ja ympäristöhallinnan foorumissa, jonka kokouksissa tammikuussa ja kesäkuussa 2021 keskityttiin direktiivin tarkistamiseen ja ympäristörikosten torjuntaan yleisesti.

EU ja Interpol ovat jo pitkään tehneet tiivistä yhteistyötä. Interpol on EU:n tärkeä kumppani sisäisen ja ulkoisen turvallisuuden alalla, mukaan lukien terrorismin ja järjestäytyneen rikollisuuden torjunta sekä yhdennetty rajavalvonta. Komissio on ehdottanut neuvotteluja operatiivisen ja strategisen yhteistyön tehostamiseksi edelleen yhteistyösopimuksella.

Operatiivisella tasolla valmistellaan Schengenin tietojärjestelmän (SIS) tarkistamisen täysimääräistä täytäntöönpanoa, jotta kaikki tarvittavat testaustoimet saadaan päätökseen vuoden 2021 loppuun mennessä. Maaliskuussa 2021 Europol yhdistettiin SIRENE-järjestelmään. Useimmat jäsenvaltiot olivat vuoden 2020 lopussa ottaneet käyttöön uuden toiminnon, jolla haetaan sormenjälkiä SIS-järjestelmästä.

On ryhdytty toimiin lainsäädännön muuttamiseksi, jotta voitaisiin parantaa Eurojustin kykyä tunnistaa rinnakkaisten menettelyjen väliset yhteydet rajatylittävissä terrorismiasioissa. Samalla Eurojust on jatkanut operatiivista seurantaa ja koordinointia Euroopan oikeudellisen terrorismintorjuntaa koskevan rekisterin kautta toimitettujen tietojen perusteella. Rekisterin tarkoituksena on määrittää jäsenvaltioiden oikeudellisten terrorismintorjuntaa koskevien menettelyjen väliset yhteydet. Tähän mennessä rekisteristä saadut kokemukset osoittavat, että Eurojustille toimitettujen tietojen määrä on kasvanut merkittävästi ja että menettelyjen välillä on jo havaittu joitakin yhteyksiä, joista kansalliset viranomaiset eivät olleet aiemmin tietoisia. Rekisteri on myös tuonut merkittäviä parannuksia tietojen jakamiseen terrorismin torjuntaa koskevissa menettelyissä.

Valmistelut yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöalustan perustamista varten on aloitettu. Jäsenvaltioiden, yhteisten tutkintaryhmien verkoston sihteeristön, Eurojustin, Europolin ja OLAFin kuuleminen yhteistyöalustan suunnittelusta on käynnissä. Huhtikuusta 2021 lähtien Eurojust on myös antanut rahoitustukea yhteisille tutkintaryhmille kiireellisiin ja/tai odottamattomiin toimiin, jotka eivät kuulu säännöllisen rahoitusjärjestelmän piiriin.

Matkustajarekisteritiedot ovat tärkeä tietolähde turvallisuusriskejä aiheuttavien henkilöiden tunnistamiseksi. Komissio auttaa jäsenvaltioita parantamaan matkustajarekisteritietojen käyttöä ja syventämään yhteistyötä lainsäädännön tarkistamista varten kerättyjen tietojen pohjalta. Suurin osa kansallisista matkustajatietoyksiköistä on nyt toiminnassa, ja matkustajarekisteritietojen käsittely on tärkeä väline kansallisille lainvalvontaviranomaisille terrorismin ja vakavan rikollisuuden torjunnassa huolimatta siitä, että lentomatkustajien määrä on vähentynyt pandemian aikana.

Työ on entistä intensiivisempää myös kansainvälisellä rintamalla. EU:n ja Yhdistyneen kuningaskunnan välinen kauppa- ja yhteistyösopimusallekirjoitettiin 30. joulukuuta 2020, ja se tuli voimaan toukokuussa. Se kattaa matkustajarekisteritietojen vaihdon ja niiden käytön terrorismin ja vakavan rikollisuuden torjuntaan. Komissio hyväksyi raportteja matkustajarekisteriä koskevien voimassa olevien kansainvälisten sopimusten yhteisistä arvioinneista Yhdysvaltojen ja Australian kanssa sekä EU:n ja Australian välisen sopimuksen yhteisestä uudelleentarkastelusta. Raporteissa vahvistettiin, että matkustajarekisterin käyttämisestä on etua ja että se on tehokas tavoitteiden saavuttamisessa ja tarjoaa ainutlaatuisia tietoja. Neuvosto hyväksyi tammikuussa 2021 unionin myönteisen kannan siihen, että Kansainvälinen siviili-ilmailujärjestö (ICAO) hyväksyi uudet matkustajarekisterin käsittelyä ja suojelua koskevat standardit ja suositellut menettelytavat. ICAO:n päätöstä alettiin soveltaa 28. helmikuuta 2021, ja silloin siitä tuli kaikkia ICAO:n jäseniä sitova; nyt se on vahva lähtökohta matkustajarekisterin maailmanlaajuiselle käsittelylle perusoikeuksia täysimääräisesti kunnioittaen.

Neuvottelut Europolin ja tiettyjen kolmansien maiden välisestä henkilötietojen vaihdosta vakavan rikollisuuden ja terrorismin torjumiseksi ovat käynnissä. Kaksi ensimmäistä neuvottelukierrosta Uuden-Seelannin kanssa käytiin rakentavassa ilmapiirissä. Myös Turkin kanssa käytävissä neuvotteluissa on edistytty, ja Tunisian kanssa on käyty rakentavia keskusteluja. Teknisen tason alustavat keskustelut useiden muiden maiden kanssa ovat käynnissä.

Neuvosto hyväksyi maaliskuussa 2021 komission valtuutuksen aloittaa neuvottelut EU:n ja 13 kolmannen maan välisistä sopimuksista, jotka koskevat Eurojustin ja toimivaltaisten viranomaisten välisestä oikeudellista yhteistyötä rikosasioissa. Näistä kansainvälisistä sopimuksista tulee EU:n turvallisuuslainsäädännön kulmakivi, ja ne edistävät maailmanlaajuisesti järjestäytyneen rikollisuuden tehokkaampaa torjuntaa.

Vuodesta 2012 lähtien eurooppalainen rikosrekisteritietojärjestelmä (ECRIS) on varmistanut rikosrekisteritietojen tehokkaan sähköisen vaihdon jäsenvaltioiden välillä, ja vuosittain lähetetään yli neljä miljoonaa viestiä. Komissio on hyväksynyt kertomuksen ECRISin toiminnasta ja seuraa parhaillaan sen tuloksia jäsenvaltioiden kanssa. Parhaillaan kehitetään keskitettyä järjestelmää sellaisten jäsenvaltioiden tunnistamiseksi, joilla on tietoja kolmansien maiden kansalaisten tuomioista (ECRIS-TCN), ja valmistellaan sen täytäntöönpanoa. Tavoitteena on ottaa järjestelmä käyttöön vuonna 2023. Uusi järjestelmä täydentää ECRIS-järjestelmää EU:ssa tuomittuja kolmansien maiden kansalaisia koskevien tietojen vaihdon osalta.

2.Vahvojen ulkorajojen merkitys

EU:n ulkorajojen tehokas valvonta on keskeistä kansalaisten turvallisuuden varmistamisessa. Komission Schengenin strategia sisältää tällä alalla toteutettavia toimia, joilla suojellaan Schengen-alueen eheyttä ja parannetaan sen toimintaa entisestään. Kansallisten viranomaisten tukemiseksi kehitetään EU:n turvallisuuteen, rajavalvontaan ja muuttoliikkeen hallintaan liittyvien tietojärjestelmien uutta arkkitehtuuria. Jäsenvaltioiden on tärkeää tehdä viipymättä tarvittavat toimet sovitun täytäntöönpanoaikataulun noudattamiseksi, jotta tämä kunnianhimoinen hanke voidaan toteuttaa.

Yhteentoimivuusasetusten täytäntöönpanoa koskeva työ etenee, ja tavoitteena on, että ne on pantu kaikilta osin täytäntöön vuoden 2023 loppuun mennessä. Eu-LISA viimeistelee yhteentoimivuuskomponenttien hankintaa, ja komissio tekee yhteistyötä asiantuntijoiden kanssa ohjekirjan laatimiseksi. Rajanylitystietojärjestelmän (EES) käyttöönoton valmistelut ovat käynnissä, ja tavoitteena on saattaa testaus ja koulutus päätökseen vuoden 2022 alussa, jotta järjestelmä voidaan ottaa käyttöön toukokuussa 2022. Myös Euroopan matkustustieto- ja -lupajärjestelmää (ETIAS) valmistellaan parhaillaan, ja järjestelmä on tarkoitus ottaa käyttöön vuoden 2022 loppuun mennessä. Euroopan parlamentti ja neuvosto ovat nyt sopineet myös ehdotuksesta varmistaa ETIAS-järjestelmän ja asiaankuuluvien EU:n tietokantojen välinen yhteys.