Osapuolten konferenssin on vastuussa asekauppasopimuksen täytäntöönpanon tarkastelusta, asekauppasopimuksen muutosten käsittelystä ja asekauppasopimuksen tulkinnasta syntyvien kysymysten tarkastelusta. Tämän vuoksi osapuolten konferenssin käsittelee kysymyksiä, jotka kuuluvat osittain EU:n yksinomaiseen toimivaltaan. Työjärjestyksen määräykset koskevat lisäksi osapuolten konferenssin työskentely- ja päätöksentekotapoja. Näin ollen työjärjestystä on pidettävä päätöksenä, jolla on välitön vaikutus EU:n yksinomaiseen toimivaltaan ja EU:n konferenssiosallistumiseen tarkkailijana. Koska jäsenvaltiot aikoivat äänestää työjärjestyksen puolesta osapuolten konferenssissa, komissio ehdottaa SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdassa tarkoitetun neuvoston päätöksen hyväksymistä konferenssin ensimmäisessä istunnossa Euroopan unionin puolesta hyväksyttävän, työjärjestystä koskevan kannan vahvistamisesta.

Asekauppasopimuksessa on määräyksiä mm. toimenpiteistä (kuten vienti- tai tuontitarkastuksista), jotka kuuluvat unionin yhteisen kauppapolitiikan soveltamisalaan. Tältä osin asekauppasopimus koskee sellaisia unionin lainsäädännön aloja, joilla sääntelyn aste on jo edennyt pitkälle. Asekauppasopimuksella on merkitystä myös sisämarkkinoihin liittyvän johdetun oikeuden säädösten kannalta. Tällaisia säädöksiä ovat: yhteisön sisällä tapahtuvia puolustukseen liittyvien tuotteiden siirtoja koskevien ehtojen yksinkertaistamisesta 6. toukokuuta 2009 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/43/EY, b) aseiden hankinnan ja hallussapidon valvonnasta 18. kesäkuuta 1991 annettu neuvoston direktiivi 91/477/ETY ja c) kansainvälisen järjestäytyneen rikollisuuden vastaista Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimusta täydentävän, ampuma-aseiden, niiden osien ja komponenttien sekä ampumatarvikkeiden laittoman valmistuksen ja laittoman kaupan torjuntaa koskevan lisäpöytäkirjan (YK:n ampuma-asepöytäkirja) 10 artiklan täytäntöönpanosta ja ampuma-aseiden, niiden osien ja komponenttien sekä ampumatarvikkeiden vientiluvasta ja tuonti- ja kauttakuljetusmenettelyistä 14. maaliskuuta 2012 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 258/2012.

(a)neuvoston asetus (EY) N:o 260/2009, annettu 26. helmikuuta 2009, tuontiin sovellettavasta yhteisestä järjestelmästä;

(b)neuvoston asetus (EY) N:o 1061/2009, annettu 19. lokakuuta 2009, yhteisen vientimenettelyn käyttöönotosta;

(c)Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 258/2012, annettu 14. maaliskuuta 2012, kansainvälisen järjestäytyneen rikollisuuden vastaista Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimusta täydentävän, ampuma-aseiden, niiden osien ja komponenttien sekä ampumatarvikkeiden laittoman valmistuksen ja laittoman kaupan torjuntaa koskevan lisäpöytäkirjan (YK:n ampuma-asepöytäkirja) 10 artiklan täytäntöönpanosta ja ampuma-aseiden, niiden osien ja komponenttien sekä ampumatarvikkeiden vientiluvasta ja tuonti- ja kauttakuljetusmenettelyistä; ja

(d)Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/43/EY, annettu 6. toukokuuta 2009, yhteisön sisällä tapahtuvia puolustukseen liittyvien tuotteiden siirtoja koskevien ehtojen yksinkertaistamisesta, sellaisena kuin se on muutettuna.

Nämä Euroopan unionin säädökset ovat osa unionin säännöstöä, minkä vuoksi on tärkeää, ettei asekauppasopimuksen osapuolten konferenssissa tapahtuva työjärjestyksen hyväksyminen aseta niitä kyseenalaiseksi. Tämä koskee kyseisen EU-lainsäädännön mahdollisia muutoksia sekä ennakoitavissa olevaa EU:n tulevaa lainsäädäntöä niillä politiikan aloilla, joihin asekauppasopimus vaikuttaa.

2.OIKEUSPERUSTA SEKÄ TOISSIJAISUUS- JA SUHTEELLISUUSPERIAATE

•Oikeusperusta

Ehdotetun neuvoston päätöksen oikeusperusta on Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 218 artiklan 9 kohta, jossa määrätään, että ”neuvosto tekee komission […] ehdotuksesta päätöksen […] sopimuksella perustetussa elimessä unionin puolesta esitettävien kantojen vahvistamisesta, silloin kun tämän elimen on annettava säädöksiä, joilla on oikeusvaikutuksia[…]”.

Koska Euroopan unioni ei ole asekauppasopimuksen osapuoli, se ei sinänsä voi hyväksyä työjärjestystä asekauppasopimuksen osapuolten konferenssissa. Osapuolina olevien valtioiden konferenssia on kuitenkin pidettävä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 218 artiklan 9 kohdassa tarkoitettuna kansainvälisellä sopimuksella perustettuna elimenä. Tällaisen konferenssin työjärjestyksellä on näin ollen katsottava olevan mainitussa artiklassa tarkoitettuja oikeusvaikutuksia. Tämän vuoksi Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 218 artiklan 9 kohtaa on sovellettava, vaikka EU ei ole asekauppasopimuksen osapuoli.

Koska työjärjestyksellä on oikeusvaikutus alueilla, jotka kuuluvat EU:n yksinomaiseen toimivaltaan, on tarpeen, että unionin toimielimet ja jäsenvaltiot toteuttavat kaikki tarvittavat toimenpiteet toimiakseen yhteistyössä asekauppasopimuksen työjärjestyksen hyväksymisen yhteydessä ja varmistaakseen, että kyseisestä sopimuksesta johtuvat velvoitteet pannaan täytäntöön. Työjärjestyksessä on erityisesti varattava riittävästi aikaa säädösehdotuksia koskevia EU:n jäsenvaltioiden ja unionin toimielinten välisiä kuulemisia ja neuvotteluja varten, kun niillä on oikeusvaikutuksia ja osapuolten on määrä hyväksyä ne konferenssissa.

•Toissijaisuusperiaate (muun kuin yksinomaisen toimivallan osalta)

Katso edellä

•Oikeasuhteisuus

Ehdotus on johdonmukainen ja oikeasuhteinen 218 artiklan 9 kohdassa tarkoitetulla tavalla.

•Sääntelytavan valinta

Ehdotus neuvoston päätökseksi EU:n puolesta esitettävän kannan vahvistamisesta.

3.JÄLKIARVIOINTIEN, SIDOSRYHMÄKUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET

•Voimassa olevan lainsäädännön jälkiarvioinnit/kuntotarkastukset

Ei sovelleta

•Sidosryhmien kuuleminen