Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi yhteisön yhteistyöstä Aasian ja Latinalaisen Amerikan maiden kanssa ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2258/96 muuttamisesta /* KOM/2002/0340 lopull. - COD 2002/0139 */



Virallinen lehti nro 331 E , 31/12/2002 s. 0012 - 0019



Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUKSEKSI yhteisön yhteistyöstä Aasian ja Latinalaisen Amerikan maiden kanssa ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2258/96 muuttamisesta (komission esittämä) PERUSTELUT 1. Johdanto Tämä on ehdotus uudeksi oikeudelliseksi kehykseksi yhteisön Latinalaisen Amerikan ja Aasian maiden kanssa tekemälle yhteistyölle. Uusi asetus korvaa 25 päivänä helmikuuta 1992 annetun asetuksen (ETY) N:o 443/92. Ehdotuksessa ei pyritä esittämään edunsaaja-alueita koskevia poliittisia tai strategisia suuntaviivoja, vaan tarkoituksena on pikemminkin esittää yksinkertaisesti ja selvästi säännöt ja menettelyt, joita tarvitaan yhteisön ja kumppanimaiden yhteistyöhön liittyviä ohjelmia ja toimivia päätöksiä varten. Koska säännöt ovat samat kummallekin alueelle, komissio on päätynyt esittämään yhden asetusluonnoksen. 2. Yhteisön yhteistyön tavoitteet Yhteistyön tavoitteet määritellään laajasti, jotta niitä voitaisiin soveltaa kaikilla yhteistyöaloilla, jotka sisältyvät yhteisön ja kumppanimaiden välisiin sopimuksiin ja asianmukaisissa yhteyksissä hyväksyttäviin toiminnan ja yhteistyön suuntaviivoihin. Alat ja yhteistyötoimet määritellään yksityiskohtaisesti ohjelmasuunnittelun yhteydessä kunkin kumppanimaan ja -alueen erityispiirteiden ja tarpeiden mukaisesti. Näitä valintoja ei arvioida asetuksessa etukäteen, vaan sen on oltava riittävän joustava, jotta kulloisessakin tilanteessa voidaan painottua tärkeimpiin kysymyksiin. Yleisesti olisi asetukseen perustuvassa yhteistyössä ja tuessa otettava huomioon kehitysyhteistyöpolitiikan tavoitteet sellaisina kuin ne määritellään perustamissopimuksen 177 artiklassa ja sellaisina kuin niitä on edelleen kehitelty kehitysasiain neuvoston päätelmissä ja neuvoston ja komission 10 päivänä marraskuuta 2000 antamassa yhteisessä julkilausumassa, jossa viitataan Yhdistyneiden kansakuntien 55. yleiskokouksessa hyväksyttyihin vuosituhannen kehitystavoitteisiin. Yhteisön yhteistyöllä ja tuella tuetaan myös ensisijaisia tavoitteita, jotka on asetettu Euroopan yhteisön ja avunsaajamaiden sopimuksissa, 4 päivänä syyskuuta annetussa Aasiaa koskevassa komission tiedonannossa sekä Madridissa 17 päivänä toukokuuta 2002 pidetyn EU:n ja Latinalaisen Amerikan maiden huippukokouksen päätelmissä, jotka muodostavat yleiset strategiset puitteet suhteille Aasiaan ja Latinalaiseen Amerikkaan. Asetusluonnoksessa mainituissa tuen laaja-alaisissa tavoitteissa ovat ensi sijassa esillä kestävä kehitys, köyhyyden vähentäminen, kumppanimaiden integroiminen maailmantalouteen, kauppa ja investoinnit, alueellinen integraatio sekä kumppanialueiden ja Euroopan unionin välisten yhteyksien lujittaminen. Instituutioiden nykyaikaistaminen ja tehostaminen on myös yksi yhteistyön keskeinen periaate. Näin edistetään ennen kaikkea demokraattisia periaatteita, oikeusvaltion toteutumista ja ihmisoikeuksien kunnioittamista sekä tehostetaan terrorismin, huumausainekaupan ja järjestäytyneen rikollisuuden torjuntaa. 3. Ohjelmasuunnittelu Ulkomaanavun hallinnoinnin uudistuksen yhteydessä komissio pitää keskeisimpänä tavoitteena monivuotisen ohjelmasuunnittelun vahvistamista niin, että siinä otetaan huomioon EU:n poliittiset tavoitteet ja painopisteet. Asetusluonnoksessa määritellään selvästi ohjelmasuunnittelun periaatteet: strategisen kehyksen pohjalta vahvistetaan monivuotiset maa- ja alueohjelmat, joiden pohjalta vuorostaan laaditaan vuotuiset toimintasuunnitelmat. Erityistapauksia lukuun ottamatta näitä periaatteita sovelletaan yleisesti. Tarkan ja johdonmukaisen järjestelmän luominen ohjelmasuunnittelua varten parantaa avun tuloksellisuutta, kytkee yhteisön yhteistyön paremmin lyhyen ja keskipitkän aikavälin tavoitteisiin liittyviin uudistusohjelmiin ja varmistaa keskinäisen täydentävyyden muiden avunantajien avun kanssa. 4. Komiteamenettely Neuvoston päätöksessä 1999/468/EY vahvistettujen perusteiden mukaisesti tässä asetusluonnoksessa tarkoitettu komitea toimii edellä mainitun päätöksen 4 artiklassa tarkoitettua hallintomenettelyä noudattaen. Tehokkaampi ohjelmasuunnittelu ja määritelty strateginen toimintakehys tarjoavat jäsenvaltioille mahdollisuuden esittää hallintokomiteassa näkemyksensä painopisteistä ja yhteistyön strategisista suuntaviivoista. Ulkomaanavun uudistuksen suuntaviivoissa suositellaan, että komiteoiden työpanos keskitetään ohjelmasuunnitteluun eikä niinkään yksittäisiin hankkeisiin. Menettelytapoihin ja strategiaan liittyviä keskeisiä kysymyksiähän on käsiteltävä nimenomaan ohjelmasuunnittelun yhteydessä. Komitealta pyydetään näin ollen lausuntoja strategisista toimintakehyksistä sekä monivuotisista ohjelmista ja vuotuisista toimintasuunnitelmista. Ehdotus noudattaa tältä osin vastaavia määräyksiä, jotka neuvosto on hyväksynyt MEDA- ja CARDS-asetusten yhteydessä. Uusi yksinkertaistettu kehys maakohtaisten strategia-asiakirjojen, monivuotisten maa- ja alueohjelmien sekä vuotuisten toimintasuunnitelmien hyväksymiselle johtanee komitean hyväksymien ja komission tekemien rahoituspäätösten kokonaismäärän huomattavaan vähenemiseen. 5. Mahdollisuudet julkisiin hankintasopimuksiin Avoimiin tarjouskilpailuihin osallistumisen osalta tavoitteena on avun sidonnaisuuksien purkaminen aluetasolla 11 päivänä huhtikuuta 2001 tehdyn komission päätöksen ja OECD:n kehitysapukomiteassa 25 ja 26 päivänä huhtikuuta 2001 annetun komission lausuman mukaisesti. On myös tarkoitus, että ehdokasmaat voivat osallistua tarjouskilpailuihin. Erillisillä määräyksillä mahdollistetaan muiden maiden osallistuminen tapauskohtaisesti erityisesti tapauksissa, joissa on kyse Aasiaan liittyvästä yhteisrahoituksesta tai Aasian alueellisesta yhteistyöstä. Edellä mainitun komission 25 päivänä huhtikuuta 2001 antaman lausuman mukaisesti myös muut maat voivat tapauskohtaisesti osallistua tarjouskilpailuihin, jotka liittyvät palvelujen ja tavaroiden hankintaan tartuntatautien kuten aidsin, tuberkuloosin ja malarian torjuntaa varten. Luonnoksessa esitetään, että vähiten kehittyneille maille annettavan avun sidonnaisuudet puretaan OECD:n kehitysapukomitean suosituksessa mainittujen luokkien osalta ja siinä täsmennetyissä rajoissa. Esitys noudattaa komission sitoumusta selvittää keinoja, joilla kehitysapukomitean suositukset voidaan panna täytäntöön, sekä tavoitetta lisätä avun tuloksellisuutta kilpailua laajentamalla. Vähiten kehittyneille maille annettavan avun osalta lisäksi mahdollisuus, että avoimeen tarjouskilpailuun osallistuvat tietyt Keski-Aasian maat, jotka nykyisin saavat yhteisöltä apua Tacis-ohjelmassa, vahvistaa alueellista yhteistyötä. Avun sidonnaisuuksien purkaminen perustuu luonnollisesti vastavuoroisuuden periaatteeseen. 6. Kunnostaminen ja jälleenrakennus, kotiseudultaan siirtymään joutuneelle väestölle annettava apu Oikeusperustojen yksinkertaistamiseksi ja niiden lukumäärän vähentämiseksi ehdotetaan, että asetuksen alaan sisällytetään myös kotiseudultaan siirtymään joutuneelle väestölle suunnatut avustustoimet. Asetus mahdollistaa myös jälleenrakennustoimien rahoituksen. Näin voidaan siirtyä hätäavusta jälleenrakennukseen ja kehitykseen nykyistä johdonmukaisemmin. 2002/0139 (COD) Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUKSEKSI yhteisön yhteistyöstä Aasian ja Latinalaisen Amerikan maiden kanssa ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2258/96 muuttamisesta EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 179 artiklan 1 kohdan, ottavat huomioon komission ehdotuksen [1], [1] EYVL C noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä [2], [2] EYVL sekä katsovat seuraavaa: (1) Yhteisö on vuodesta 1992 harjoittanut Aasian ja Latinalaisen Amerikan maiden kanssa rahoituksellista, teknistä ja taloudellista yhteistyötä rahoitusavusta ja teknisestä avusta Aasian ja Latinalaisen Amerikan kehitysmaille sekä taloudellisesta yhteistyöstä näiden maiden kanssa 25 päivänä helmikuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 443/92 [3] pohjalta. Tätä toimintaa olisi jatkettava ja voimistettava. [3] EYVL L 52, 27.2.1992, s. 1. (2) Yhteisön sekä Aasian ja Latinalaisen Amerikan maiden ja alueiden välisissä sopimuksissa määritellään kutakin maata ja pienaluetta koskevat yhteistyöalat. (3) Rio de Janeirossa kesäkuussa 1999 kokoontuneet Euroopan unionin, Latinalaisen Amerikan ja Karibian valtioiden ja hallitusten päämiehet hyväksyivät toimintasuunnitelman, jossa määritellään strategisen kumppanuuden muodostamiseen tähtäävä laaja yhteistyötoimien kokonaisuus. Tämä toimintasuunnitelma saatettiin ajan tasalle ja vahvistettiin toisessa huippukokouksessa Madridissa 17 päivänä touko- kuuta 2002. (4) Aiheesta "Eurooppa ja Aasia - strateginen toimintakehys kumppanuuksien edistämistä varten" 4 päivänä syyskuuta 2001 annetussa komission tiedonannossa [4] esitetään yhteisön Aasian-suhteille kattava toimintakehys. Perustavoitteena on Euroopan unionin poliittisen ja taloudellisen läsnäolon vahvistaminen koko alueella laajentuneen unionin kasvavaa maailmanlaajuista painoarvoa vastaavalle tasolle. Neuvosto hyväksyi tiedonannon kokonaisuudessaan 27 päivänä joulukuuta 2001 antamissaan päätelmissä. [4] KOM(2001) 469 lopullinen. (5) Euroopan unionin valtion- ja hallitusten päämiehet ja komissio pääsivät Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokouksen 55. istunnossa yksimielisyyteen vuosituhannen kehitystavoitteet asettavan Yhdistyneiden kansakuntien vuosituhannen julistuksen hyväksymisestä. Näihin tavoitteisiin pyrittäessä yhteisöä ohjaavat neuvoston ja komission 10 päivänä marraskuuta 2000 antamassaan yhteisessä julkilausumassa määrittelemät kehitysyhteistyöpolitiikan periaatteet ja tavoitteet. (6) Dohassa pidetyssä neljännessä Maailman kauppajärjestön (WTO) ministerikokouksessa WTO:n jäsenet sitoutuivat niveltämään kauppaan liittyvät kysymykset kehitysstrategioiden kaikkiin vaiheisiin sekä toimittamaan kehitysmaille kaupan alan teknistä apua ja avustamaan niitä valmiuksien kehittämisessä helpottaakseen kehitysmaiden osallistumista uusiin kauppaneuvotteluihin ja neuvottelutulosten täytäntöönpanoa niissä. (7) Komissio aikoo tukea uuden sukupolven talousuudistusten valmistelua ja toteutusta Aasian ja Latinalaisen Amerikan maissa talousuudistuksesta ja rakennesopeutuksesta kehitysmaissa 18 päivänä toukokuuta 2000 annetun neuvoston päätöslauselman mukaisesti. Se varmistaa tässä yhteydessä asianmukaisen yhteensovittamisen muiden avunantajien ja erityisesti jäsenvaltioiden ja Bretton Woodsin toimielinten kanssa. (8) Rajoittamatta ohjelmasuunnittelun aikana tehtäviä päätöksiä on määriteltävä laajasti yhteisön yhteistyön tavoitteet, jotta kaikilla edunsaajamaiden kanssa tehtyjen sopimusten kattamilla aloilla voidaan toteuttaa toimia ja edistää niitä ensisijaisia tavoitteita, jotka määritellään Latinalaista Amerikkaa ja Aasiaa koskevissa Euroopan unionin strategisissa suuntaviivoissa. (9) Yhteistyötä koskevien sääntöjen yksinkertaistamiseksi ja järkeistämiseksi on tarkoituksenmukaista sisällyttää tähän asetukseen kunnostamiseen ja jälleenrakennukseen sekä kotiseudultaan siirtymään joutuneen väestön avustamiseen liittyvät toimet. Sen vuoksi toimista, jotka koskevat kotiseudultaan siirtymään joutuneiden väestöryhmien avustamista Aasian ja Latinalaisen Amerikan kehitysmaissa 29 päivänä lokakuuta 2001 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 2130/20015 olisi kumottava, ja lisäksi kehitysmaissa toteutettavista kunnostamis- ja jälleenrakennustoimista 22 päivänä marraskuuta 1996 annettua neuvoston asetusta (EY) N:o 2258/96 [5] olisi muutettava. [5] EYVL L 306, 28.11.1996, s. 1. (10) Yhteisön yhteistyötä olisi ohjattava strategisella toimintakehyksellä sekä vuosiohjelmilla ja monivuotisella ohjelmasuunnittelulla kuten määritellään ulkomaanavun hallinnoinnin uudistamisesta 16 päivänä toukokuuta 2000 annetussa komission tiedonannossa ja vahvistetaan 10 päivänä marraskuuta 2000 annetuissa neuvoston päätelmissä. Yhteisön yhteistyö nähdään näin keskipitkän aikavälin toimintana, ja samalla voidaan varmistaa, että se täydentää jäsenvaltioiden harjoittamaa yhteistyötä ja on sen kanssa johdonmukaista. (11) Kyseisten kahden alueen sisäisten taloudellisten suhteiden edistämiseksi olisi vähiten kehittyneille maille annettavan virallisen kehitysavun sidonnaisuuksien purkamisesta 26 päivänä huhtikuuta 2001 annetun OECD:n kehitysapukomitean suosituksen ja siihen liitetyn komission lausuman mukaisesti säädettävä Aasian ja Latinalaisen Amerikan kumppanimaiden osallistumisesta tarjouskilpailuihin ja sopimuksiin aluekohtaisesti ottaen huomioon lausumaan sisältyvät ohjeet HI-viruksen/aidsin, tuberkuloosin ja malarian torjunnassa välttämättömistä palveluista ja tuotteista. Lisäksi osallistuminen tarjouskilpailuihin ja sopimuksiin yhteisön yhteistyönä tämän asetuksen nojalla vähiten kehittyneiden maiden kanssa avataan kokonaan kyseisessä suosituksessa eriteltyjen luokkien osalta. (12) Tämän asetuksen täytäntöön panemiseksi tarvittavat toimenpiteet olisi toteutettava menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY [6] mukaisesti. [6] EYVL L 184, 17.7.1999, s. 23. (13) Tässä asetuksessa vahvistetaan vuosiksi 2003-2006 rahoituspuitteet, joita budjettivallan käyttäjä pitää ensisijaisena ohjeenaan talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja talousarviomenettelyn parantamisesta 6 päivänä toukokuuta 1999 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen [7] 33 kohdan mukaisesti. [7] EYVL C 172, 18.6.1999, s. 1. (14) Yhteisön taloudellisten etujen suojaaminen sekä petosten ja väärinkäytösten torjuminen ovat olennainen osa tätä asetusta. Erityisesti olisi tämän asetuksen nojalla tehtävissä sopimuksissa valtuutettava komissio suorittamaan komission paikan päällä suorittamista tarkastuksista ja todentamisista Euroopan yhteisöjen taloudellisiin etuihin kohdistuvien petosten ja muiden väärinkäytösten estämiseksi 11 päivänä marraskuuta 1996 annetussa neuvoston asetuksessa (Euratom, EY) N:o 2185/96 [8] säädettyjä toimenpiteitä . [8] EYVL L 292, 15.11.1996, s. 2. (15) Koska tällä asetuksella vahvistetaan uusi yhteistyön toimintakehys, on kumottava asetus (ETY) N:o 443/92. Samanaikaisesti olisi yhteisön toimien keskeytymisen välttämiseksi säädettävä myös siirtymäkauden toimenpiteistä, OVAT ANTANEET TÄMÄN ASETUKSEN: I LUKU Kohde, tarkoitus ja perusperiaatteet 1 artikla Asetuksessa vahvistetaan toimintakehys, jolla yhteisön yhteistyöpolitiikkaa toteutetaan hankkeiden ja ohjelmien rahoituksena, jäljempänä 'yhteisön yhteistyö', liitteen I luettelossa esitettyjen Aasian ja Latinalaisen Amerikan (ALA) maiden kanssa, jäljempänä 'aasialaiset kumppanit' ja 'latinalaisamerikkalaiset kumppanit'. 2 artikla 1. Tähän asetukseen perustuvan yhteisön yhteistyön yleisiä tavoitteita ovat yhteisön ja sen aasialaisten ja latinalaisamerikkalaisten kumppaneiden suhteen lujittaminen, köyhyyden vähentäminen sekä kestävän kehityksen, hyvinvoinnin, turvallisuuden ja vakauden edistäminen. 2. Rajoittamatta kumppanimaiden kanssa tehdyissä sopimuksissa tarkoitettujen alojen tukikelpoisuutta yhteistyön tavoitteena on erityisesti: a) edistää kumppanimaiden kestävää taloudellista ja sosiaalista kehitystä sekä niiden sopusointuista ja asteittaista yhdentymistä maailmantalouteen; b) vahvistaa institutionaalista ja oikeudellista kehystä erityisesti demokraattisten periaatteiden ja oikeusvaltion tukemiseksi ja ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioittamisen ja suojaamisen varmistamiseksi; c) edistää taloudellista ja kaupallista yhteistyötä, vahvistaa investointisuhteita sekä tukea Aasian ja Latinalaisen Amerikan maiden integroitumista monenväliseen kauppajärjestelmään ja WTO:n sopimusten täytäntöönpanoa; d) tukea järjestäytyneen rikollisuuden, rahanpesun, terrorismin, huumausaineiden, laittoman muuttoliikkeen ja ihmiskaupan vastaista toimintaa sekä luottamuksen lisäämiseen ja konfliktien ehkäisyyn tähtääviä toimenpiteitä; e) tukea Aasian ja Latinalaisen Amerikan alueellista integroitumista ja yhteistyötä sekä aasialaisten ja latinalaisamerikkalaisten kumppanien ja Euroopan unionin suhteiden lähentämistä niin, että osapuolet voivat harjoittaa keskinäisen edun mukaista vaihtoa erityisesti talous-, sosiaali-, kulttuuri-, koulutus-, teknologia- ja tiedealojen yhteisöjen välillä; f) tukea kunnostamista, jälleenrakennusta ja kotiseudultaan siirtymään joutuneen väestön avustamista kiinnittäen erityistä huomiota siirtymiseen hätätilavaiheesta kehitykseen. 3. Yhteisön yhteistyössä on käytettävä alakohtaista lähestymistapaa aina, kun se on mahdollista. Tässä yhteydessä yhteisön yhteistyöllä tuetaan alakohtaisia politiikkoja ja taloudellisia uudistusohjelmia käyttäen mahdollisimman tarkoituksenmukaisia välineitä, joihin lukeutuu myös budjettituki tarkassa valvonnassa ja ehdollisena. Poikkeustapauksissa, joissa tällaisia politiikkoja ja ohjelmia ei vielä ole, voidaan budjettitukea antaa tarkassa valvonnassa ja ehdollisena myös tiettyihin selkeästi yksilöityihin toimenpiteisiin. 3 artikla Demokratian ja oikeusvaltion periaatteiden kunnioittaminen sekä ihmisoikeuksien, vähemmistöjen oikeuksien ja perusvapauksien kunnioittaminen ovat tämän asetuksen soveltamisen kulmakiviä. Näiden periaatteiden loukkaaminen voi olla peruste asianmukaisten toimenpiteiden toteuttamiselle. II LUKU Yhteistyötoimien täytäntöönpanomenettelyt 4 artikla 1. Yleisesti toimintakehys tämän asetuksen mukaiseen yhteisön yhteistyöhön liittyvien toimien ohjelmasuunnittelua ja yksilöintiä varten muodostuu seuraavista osista: a) strategia-asiakirjat, b) monivuotiset maa- ja alueohjelmat, c) vuotuiset toimintasuunnitelmat. 2. Strategia-asiakirjat vahvistetaan kullekin Aasian ja Latinalaisen Amerikan kumppanimaalle, -alueelle tai -pienalueelle viidestä seitsemään vuotta kestäväksi kaudeksi. Niissä määritellään yhteistyön pitkän aikavälin tavoitteet ja yksilöidään strategiset painopisteet ja yksittäiset toiminnan alat. Niitä tarkistetaan, jos olosuhteet niin edellyttävät. Kotiseudultaan siirtymään joutuneeseen väestöön vaikuttavia kriisejä varten laaditaan erillinen kolmivuotinen strategia-asiakirja, joka kattaa kokonaan sekä Aasian että Latinalaisen Amerikan. 3. Strategia-asiakirjojen pohjalta laaditaan kolmivuotiset maa- ja alueohjelmat kolmivuotiskaudeksi kullekin maalle, alueelle ja pienalueelle, joka täyttää yhteisön yhteistyön tukikelpoisuusvaatimukset. Ohjelmissa kuvataan alakohtaiset ja alojen yhteiset painopisteet, yksittäiset tavoitteet ja odotetut tulokset. Niissä ilmoitetaan asianomaisen ohjelman rahoituksen ohjeelliset määrät (kokonaismäärä ja kutakin ensisijaista alaa koskeva määrä) sekä rahoituksen saamisen perusteet. Ohjelmissa on otettava huomioon yksilöidyt painopisteet, joista on sovittu asianomaisten aasialaisten ja latinalaisamerikkalaisten kumppanien kanssa. Ne saatetaan ajan tasalle tarvittaessa. 4. Monivuotisten maa- ja alueohjelmien pohjalta laaditaan vuosittaiset toimintasuunnitelmat kullekin maalle, alueelle ja pienalueelle, joka täyttää yhteisön yhteistyön tukikelpoisuusvaatimukset. Niissä esitetään kyseisen varainhoitovuoden osalta mahdollisimman tarkasti tavoitteet, toiminta-alat ja käyttöön varatut määrärahat. Näissä suunnitelmissa esitetään luettelo yhteistyötoimista, jotka yhteisön on tarkoitus rahoittaa. Niissä tarkennetaan kunkin hankkeen ja ohjelman osalta yhteisön rahoitusosuuden enimmäismäärä. 5. Erityistapauksissa voidaan hyväksyä sellaisia erityisen yhteistyön toimenpiteitä, jotka eivät sisälly vuosittaisiin toimintasuunnitelmiin. 5 artikla 1. Yhteisön rahoitus myönnetään avustuksina. 2. Yhteisön rahoituksella voidaan kattaa erityisesti hankkeiden ja ohjelmien valmisteluun, täytäntöönpanoon, seurantaan, tarkastamiseen ja arviointiin sekä yhteistyötoimia koskevaan tiedottamiseen liittyviä kuluja. 3. Yhteisön rahoitusta voidaan käyttää yhteisrahoitukseen, johon olisikin pyrittävä aina, kun vain mahdollista, erityisesti, jos näin saadaan käyttöön muutakin rahoitusta 2 artiklassa asetettujen tavoitteiden saavuttamista varten. 4. Yhteisön rahoitusta ei saa käyttää verojen, tullien ja muiden maksujen maksuun. 5. Yhteisön rahoituksella voidaan kattaa investointimenoja, myös kiinteistön ostosta aiheutuvia, jos osto on välittömästi tarpeen toimenpiteen täytäntöönpanon kannalta ja jos omistusoikeus siirretään vastaanottajan paikallisille kumppaneille tai toimenpiteen lopullisille edunsaajille heti, kun toimenpide on saatettu päätökseen. 6 artikla 1. Komissio toteuttaa yhteisön yhteistyön noudattaen voimassa olevia talousarvio- ja muita menettelyjä, erityisesti niitä, joista säädetään Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavassa varainhoitoasetuksessa. 2. Tehdessään rahoituspäätöksiä tämän asetuksen nojalla komissio ottaa huomioon varainhoitoasetuksessa edellytetyt moitteettoman varainhoidon periaatteet. 7 artikla Rahoitusohje tämän asetuksen nojalla vuosina 2003-2006 tehtävää yhteisön yhteistyötä varten on 2 523 miljoonaa euroa aasialaisten kanssa tehtävään yhteistyöhön ja 1 270 miljoonaa euroa latinalaisamerikkalaisten kanssa tehtävään yhteistyöhön. Budjettivallan käyttäjä hyväksyy vuotuiset määrärahat rahoitusnäkymien rajoissa. 8 artikla Kansallisten hallitusten ja liittohallitusten lisäksi tämän asetuksen mukaista rahoitustukea saavina kumppaneina voivat olla alueelliset ja kansainväliset järjestöt (mukaan luettuina Yhdistyneiden kansakuntien elimet), valtiosta riippumattomat järjestöt, kansalliset ja maakunta- ja paikallistason hallintoviranomaiset ja virastot, yhteisölliset organisaatiot sekä julkiset ja yksityiset laitokset ja toimijat. 9 artikla 1. Tarjouskilpailuihin ja sopimuksiin voivat osallistua samoin ehdoin kaikki luonnolliset henkilöt ja oikeushenkilöt jäsenvaltioissa ja liittymistä Euroopan unioniin hakeneissa ehdokasmaissa sekä yhteistyötoimissa aasialaiset ja latinalaisamerikkalaiset kumppanit asianomaisilla alueillaan. 2. Komissio voi tapauskohtaisesti ulottaa osallistumisoikeuden koskemaan myös muiden kehitysmaiden, ja Aasian alueellista yhteistyötä ja integroitumista edistävissä ohjelmissa, liitteessä II esitettyjen Aasian maiden ja alueiden luonnollisia henkilöitä ja oikeushenkilöitä. 3. Yhteisrahoitusta koskevissa tapauksissa komissio voi tapauskohtaisesti hyväksyä myös muiden rahoittajamaiden luonnollisten henkilöiden ja oikeushenkilöiden osallistumisen tarjouskilpailuihin ja sopimuksiin edellyttäen, että vastavuoroisuus on varmistettu. 4. Komissio voi myös tapauskohtaisesti tehdä muiden maiden luonnollisten henkilöiden ja oikeushenkilöiden kanssa hankintasopimuksia, jotka koskevat tartuntatautien kuten HI-viruksen/aidsin, tuberkuloosin ja malarian torjunnassa välttämättömiä palveluja ja terveydenhoitotuotteita. 5. Lisäksi minkä tahansa kolmannen maan luonnolliset henkilöt ja oikeushenkilöt voivat osallistua niiden liitteen I luettelossa esitettyjen maiden, jotka on luokiteltu vähiten kehittyneiksi maiksi OECD:n ja sen kehitysapukomitean avunsaaja- luettelossa, eduksi toteutettavia hankkeita ja ohjelmia koskeviin tarjouskilpailuihin ja sopimuksiin seuraavilla aloilla: avustukset alakohtaisia ja monialaisia ohjelmia varten, investointihankkeiden tuki, tuontituki ja hyödykkeitä varten annettava tuki, kaupallisia palveluja koskevat sopimukset sekä valtiosta riippumattomille järjestöille annettava apu. Tällöin kolmansien maiden yritysten osallistuminen hyväksytään vain, jos se perustuu vastavuoroisuuteen. Tätä säännöstä sovelletaan ainoastaan toimiin, joiden arvo on yli 700 000 erityisnosto-oikeutta tai yli 130 000 erityisnosto-oikeutta, kun kyseessä on investointeihin liittyvä tekninen yhteistyö. Tätä säännöstä ei sovelleta erilliseen tekniseen yhteistyöhön eikä elintarvikeapuun. 10 artikla Tähän asetukseen perustuvissa sopimuksissa on määrättävä selvästi komission, Euroopan petostentorjuntavirasto (OLAF) mukaan luettuna, suorittamasta seurannasta ja varainhoidon valvonnasta sekä tilintarkastustuomioistuimen tekemistä tarkastuksista, tarvittaessa toimen toteuttamispaikalla. Näissä sopimuksissa komissio valtuutetaan suorittamaan paikalla tarkastuksia ja todentamisia asetuksen (Euratom, EY) N:o 2185/96 mukaisesti. III LUKU Päätöksentekomenettelyt 11 artikla 1. Edellä 4 artiklassa tarkoitetut strategia-asiakirjat, monivuotiset maa- ja alueohjelmat ja vuotuiset toimintasuunnitelmat hyväksytään 12 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen. Vuotuisista toimintasuunnitelmista tehtyjä päätöksiä on pidettävä asianomaisessa toimintasuunnitelmassa eriteltyjen hankkeiden ja ohjelmien rahoituspäätöksinä. Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettujen päätösten muutokset hyväksytään samaa menettelyä noudattaen, paitsi jos muutokset ovat enintään 20 prosenttia toimintasuunnitelmalle kohdennetusta kokonaismäärästä ja jos ne eivät muuta merkittävästi toimintasuunnitelmaan kuuluvien hankkeiden tai ohjelmien luonnetta. Tällöin muutokset hyväksyy komissio, joka ilmoittaa asiasta 12 artiklan 1 kohdassa perustetulle komitealle. 2. Hankkeita ja ohjelmia koskevat rahoituspäätökset, joita vuotuiset toiminta- suunnitelmat eivät kata ja joiden arvo on vähintään viisi miljoonaa euroa, tehdään yksittäin 12 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen. Muutokset kyseisiin päätöksiin hyväksytään samaa menettelyä noudattaen, paitsi jos muutokset ovat enintään 20 prosenttia hankkeisiin ja ohjelmiin kohdennetusta määrästä ja jos ne eivät muuta merkittävästi asianomaisia hankkeita tai ohjelmia. Tällöin muutokset hyväksyy komissio, joka ilmoittaa asiasta 12 artiklan 1 kohdassa perustetulle komitealle. Alle viiden miljoonan euron rahoituspäätökset ja niihin tehtävät muutokset hyväksyy komissio, joka ilmoittaa asiasta 12 artiklan 1 kohdassa perustetulle komitealle. 12 artikla 1. Komissiota avustaa komitea, jäljempänä 'ALA-komitea', joka muodostuu jäsenvaltioiden edustajista ja jonka puheenjohtajana on komission edustaja. 2. Viitattaessa tähän kohtaan sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 4 ja 7 artiklaa ja otetaan huomioon mainitun päätöksen 8 artiklan säännökset. Päätöksen 1999/468/EY 4 artiklan 3 kohdassa säädetty määräaika on 30 päivää. 3. Komitea vahvistaa oman työjärjestyksensä. 4. Komitea voi tarkastella puheenjohtajansa esityksestä joko jäsenvaltion edustajan pyynnöstä tai ilman sitä muita mahdollisia tähän asetukseen liittyviä kysymyksiä, erityisesti ohjelmasuunnitteluun, toimien yleiseen täytäntöönpanoon tai yhteisrahoitukseen liittyviä kysymyksiä. IV LUKU Yhteensovittaminen, kertomusten laatiminen ja loppumääräykset 13 artikla 1. Saadakseen yhteisön yhteistyön johdonmukaiseksi sekä lisätäkseen sen tehokkuutta ja parantaakseen sen täydentävyyttä jäsenvaltioiden toimiin nähden jäsenvaltiot ja komissio vaihtavat suunnittelemistaan toimista tietoja usein ja säännöllisesti, myös toimien toteuttamispaikalla. Ne pitävät toisensa ajan tasalla ohjelmastrategiansa, toimintansa ensisijaisten alojen, arviointien ja käynnissä olevan ja tulevan yhteistyön suhteen. 2. Komissio voi yhdessä jäsenvaltioiden kanssa tehdä tarvittavia aloitteita, jotta voidaan varmistaa asianmukainen yhteensovittaminen ja yhteistyö kansainvälisten rahoituslaitosten, YK:n elinten ja muiden avunantajien kanssa. 3. Tämän asetuksen nojalla toteutettavien yhteistyötoimien yhteisöluonnetta korostetaan sopivin toimenpitein. 14 artikla Komissio esittää joka vuosi tiedot tämän asetuksen nojalla rahoitetuista toimista Euroopan parlamentille ja neuvostolle vuosittain antamassaan yhteisön ulkomaanapua koskevassa kertomuksessa. 15 artikla Komissio toteuttaa tarvittavat toimenpiteet tämän asetuksen nojalla toteutettavien yhteisön yhteistyötoimien täytäntöönpanon tehokkaan ja jatkuvan seurannan varmistamiseksi. Viiden vuoden välein komissio antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle arviointikertomuksen sekä tekee ehdotukset tämän asetuksen jatkoa sekä mahdollisesti tarvittavia asetuksen muutoksia varten. 16 artikla 1. Kumotaan asetukset (ETY) N:o 443/92 ja (EY) N:o 2130/2001. 2. Poistetaan asetuksen (EY) N:o 2258/96 1 artiklan 2 kohdasta ilmaus "Latinalaisen Amerikan maat, Aasian maat". 3. Asetuksia (ETY) N:o 443/92, (EY) N:o 2130/2001 ja (EY) N:o 2258/96 sovelletaan edelleen kuitenkin hankkeisiin ja ohjelmiin, joiden osalta komission rahoituspäätökseen johtavat menettelyt on aloitettu mutta niitä ei vielä ole saatettu päätökseen tämän asetuksen tullessa voimaan, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 1 ja 2 kohdan soveltamista 4. Strategia-asiakirjat, monivuotiset maa- ja alueohjelmat, vuotuiset toimintasuunnitelmat ja hankkeet, jotka komissio on hyväksynyt asetuksen (ETY) N:o 443/92 nojalla ja joista asetuksen 15 artiklan mukaisesti perustettu komitea on antanut puoltavan lausunnon, katsotaan hyväksytyn tämän asetuksen mukaisesti. 17 artikla Tämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä Euroopan parlamentin puolesta Neuvoston puolesta Puhemies Puheenjohtaja LIITE I Afganistan // Argentiina Bahrain // Bolivia Bangladesh // Brasilia Bhutan // Chile Burma/Myanmar // Costa Rica Filippiinit // Ecuador Indonesia // El Salvador Intia // Guatemala Irak // Honduras Iran // Kolumbia Itä-Timor // Kuuba Jemen // Meksiko Kambodza // Nicaragua Kiina // Panama Korean demokraattinen kansantasavalta // Paraguay Laos // Peru Malediivit // Uruguay Malesia // Venezuela Mongolia // Nepal // Oman // Pakistan // Saudi Arabia // Sri Lanka // Thaimaa // Vietnam // LIITE II Brunei Hongkong Japani Korean tasavalta Kuwait Macao Qatar Singapore Taiwan Yhdistyneet arabiemiirikunnat RAHOITUSSELVITYS 1. Toimenpiteen nimi Yhteisön yhteistyö Aasian ja Latinalaisen Amerikan maiden kanssa 2. Budjettikohdat B7-300, B7-300A, B7-301, B7-302, B7-302A, B7-303, B7-304, B7-304A, B7-310, B7-310A, B7-311, B7-312, B7-312A, B7-313, B7-313A, B7-432, B7-432A 3. Oikeusperusta Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 179 artikla yhdessä 251 artiklan kanssa. 4. Toimenpiteen kuvaus 4.1 Toimenpiteen yleistavoite Yhteisön yhteistyön tavoitteena on lujittaa Euroopan unionin ja sen aasialaisten ja latinalaisamerikkalaisten kumppanien suhdetta ja erityisesti edistää hyvinvointia, turvallisuutta ja vakautta. Erityisesti yhteisön yhteistyöllä - edistetään kestävää kehitystä käsittelemällä tasapainoisella ja kokonaisvaltaisella tavalla sosiaalisia, taloudellisia ja ympäristöön liittyviä tavoitteita, sopusointuista ja asteittain etenevää yhdentymistä ja osallistumista maailmantalouteen sekä köyhyyden vähentämistä; - vahvistetaan institutionaalista ja oikeudellista kehystä etenkin demokratian periaatteiden ja oikeusvaltion toteutumisen edistämiseksi ja ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioittamiseksi ja suojaamiseksi, - edistetään taloudellista ja kaupallista yhteistyötä, vahvistetaan investointisuhteita sekä tuetaan Aasian ja Latinalaisen Amerikan maiden integroitumista monenvälisiin kauppajärjestelmiin ja WTO:n sopimusten täytäntöönpanoa; - tuetaan järjestäytyneen rikollisuuden, rahanpesun, terrorismin, huumausaineiden, laittoman muuttoliikkeen ja ihmiskaupan vastaista toimintaa sekä luottamuksen lisäämiseen ja konfliktien ehkäisyyn tähtääviä toimenpiteitä; - tuetaan Aasian ja Latinalaisen Amerikan alueellista integroitumista ja yhteistyötä sekä aasialaisten ja latinalaisamerikkalaisten kumppanien ja Euroopan unionin suhteiden lähentämistä. - tuetaan kunnostamista, jälleenrakennusta ja kotiseudultaan siirtymään joutuneen väestön avustamista kiinnittäen erityistä huomiota siirtymiseen hätätilavaiheesta kehitykseen. 4.2 Toimenpiteen kesto ja sen uusimista koskevat järjestelyt Asetus annetaan määrittelemättömäksi ajaksi, mutta rahoituskehys määritellään vuosiksi 2003-2006. 5. Menojen ja tulojen luokitus 5.1 Ei-pakollinen Kyllä 5.2 Jaksotetut määrärahat Kyllä 5.3 Oletettu tulolaji Ei ole. 6. Meno-/tulolaji - Tuen osuus 100 prosenttia: Kyllä. - Yhteisrahoitus julkisen tai yksityisen sektorin muiden tulolähteiden kanssa: yleensä tähän asetukseen liittyvät toimet rahoitetaan yhdessä edunsaajamaiden julkisten (keskus-, alue- ja paikallishallinto) tai yksityisten (valtiosta riippumattomat järjestöt ja muut kansalaisyhteiskunnan organisaatiot) tahojen kanssa. - Korkotuki: Todennäköisesti ei. - Onko tuki maksettava takaisin osittain tai kokonaan siinä tapauksessa, että toimenpide on taloudellisesti kannattava- Ei. - Aiheuttaako esitetty toimenpide muutoksia tuloihin- Jos aiheuttaa, niin millaisen, ja minkälainen tulo on kyseessä- Ei. 7. Rahoitusvaikutukset 7.1 Toimenpiteen kokonaiskustannusten laskutapa (yksittäisten ja yhteen laskettujen kustannusten välinen suhde) Tässä asetuksessa tarkoitettuihin Aasian ja Latinalaisen Amerikan maiden kanssa toteutettaviin yhteistyöhankkeisiin kohdennettavat määrärahat vahvistaa budjettivallan käyttäjä vuosittain. Lähtökohtanaan kunakin vuonna käytettävissä olevat määrärahat ja niiden jakautuminen Aasian ja Latinalaisen Amerikan kesken asiasta vastaavat komission yksiköt panevat täytäntöön vuotuiset sitoumukset ottaen huomioon kullekin maalle ja alueelle vahvistettuja toimia koskevan monivuotisen ohjelmasuunnittelun. 7.2 Kustannusten jakautuminen eri tekijöiden kesken Maksusitoumusmäärärahat, miljoonaa euroa (käypinä hintoina) >TAULUKON PAIKKA> 7.3 Talousarvion B osaan sisältyvät selvityksistä, asiantuntijoiden käytöstä jne. aiheutuvat toimintamenot (Latinalainen Amerikka ja Aasia) Maksusitoumusmäärärahat, miljoonaa euroa (käypinä hintoina) >TAULUKON PAIKKA> 7.4 Maksusitoumusmäärärahojen ja maksumäärärahojen aikataulu Miljoonaa euroa >TAULUKON PAIKKA> 8. Petostentorjuntatoimet - Suunnitellut erityiset valvontatoimenpiteet Yhteisön taloudellisten etujen suojelu sekä petosten ja sääntöjenvastaisuuksien torjuminen ovat olennainen osa tätä asetusta. Sopimusten ja maksujen hallinnollisesta seurannasta vastaavat edunsaajamaissa sijaitsevat Euroopan komission lähetystöt. Lähetystöt valvovat kaikkia tämän asetuksen nojalla rahoitettavia toimia hankesyklin kaikissa vaiheissa. Valvonnassa otetaan huomioon sopimukseen perustuvat velvoitteet sekä kustannus-hyötyanalyysin ja moitteettoman varainhoidon periaatteet. Kaikissa tämän asetuksen mukaisesti tehtävissä rahoitus- ja muissa sopimuksissa määrätään erityisesti hankkeisiin/ohjelmiin liittyvien varojen käytön ja toimien asianmukaisen täytäntöönpanon valvonnasta sekä komission toteuttamasta varainhoidon valvonnasta mukaan luettuina tarvittaessa paikalla suoritetut Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) ja tilintarkastustuomioistuimen tarkastukset. Niissä sallitaan komission (OLAF) paikalla suorittamat tarkastukset komission paikan päällä suorittamista tarkastuksista ja todentamisista Euroopan yhteisöjen taloudellisiin etuihin kohdistuvien petosten ja muiden väärinkäytösten estämiseksi 11 päivänä marraskuuta 1996 annetun neuvoston asetuksen (Euratom, EY) N:o 2185/96 mukaisesti. Huomiota tullaan kiinnittämään erityisesti menolajiin (menojen tukikelpoisuus), talousarvioiden noudattamiseen (tosiasialliset kustannukset) ja tositteiden sekä niihin liittyvien asiakirjojen tarkastamiseen (kustannusten todentaminen). 9. Kustannusvaikuttavuusanalyysi 9.1 Määrälliset erityistavoitteet ja kohdeväestö Ohjelmien erityistavoitteet kuvataan tässä asetuksessa. Avun tärkeimpänä tavoitteena on Euroopan unionin ja sen aasialaisten ja latinalaisamerikkalaisten kumppanien suhteen lujittaminen ja erityisesti hyvinvoinnin, turvallisuuden ja vakauden edistäminen. Yhteisön yhteistyöllä muun muassa: - edistetään kestävää sosiaalista, taloudellista ja ympäristöön liittyvää kehitystä, tasapainoista ja asteittain etenevää integroitumista maailmantalouteen ja köyhyyden vähentämistä. Sillä tuetaan myös kunnostamista, jälleenrakennusta ja kotiseudultaan siirtymään joutuneen väestön avustamista; - vahvistetaan institutionaalista ja oikeudellista kehystä etenkin demokratian ja oikeusvaltioperiaatteen edistämiseksi ja ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioittamiseksi ja suojaamiseksi; - edistetään taloudellista ja kaupallista yhteistyötä, vahvistetaan investointisuhteita sekä tuetaan Aasian ja Latinalaisen Amerikan maiden integroitumista monenvälisiin kauppajärjestelmiin ja WTO:n sopimusten täytäntöönpanoa; - tuetaan järjestäytyneen rikollisuuden, rahanpesun, terrorismin, huumausaineiden, laittoman maahanmuuton ja ihmiskaupan vastaista toimintaa sekä luottamuksen lisäämiseen ja konfliktien ehkäisyyn tähtääviä toimenpiteitä; - tuetaan Aasian ja Latinalaisen Amerikan alueellista integroitumista sekä aasialaisten ja latinalaisamerikkalaisten kumppanien ja Euroopan unionin suhteiden lähentämistä. Tällä asetuksella luultavasti saavutetaan kumppanimaiden koko väestön hyväksi koituvia etuja. Välittöminä avunsaajina voivat olla valtio, liittovaltion elimet sekä alueelliset ja paikalliset elimet, julkiset ja puolijulkiset elimet, työmarkkinaosapuolet, yksityinen sektori, yritysten tukiorganisaatiot, alueelliset yhteisöt, kansainväliset ja kahdenväliset järjestöt, osuuskunnat, keskinäiset yhtiöt, yhdistykset, paikalliset järjestöt, säätiöt, valtiosta riippumattomat järjestöt ja YK:n elimet. 9.2 Toimenpiteen perustelut - Yhteisön rahoitustuen tarve Vaikka kansainvälinen yhteisö on toimittanut Aasiaan ja Latinalaiseen Amerikkaan viime vuosina apua huomattavia määriä, köyhyys on edelleen ankara, taloudellinen tilanne herkästi järkkyvä ja sosiaalisen ja poliittisen levottomuuden uhka ilmeinen. Edessä olevana ratkaisevana aikana Euroopan unionin velvollisuus on omalta osaltaan edistää tuntuvasti hyvinvointia, vakautta ja turvallisuutta ja myötävaikuttaa köyhyyden vähenemiseen. - Jälkiarvioinnin jälkeen toteutetut toimenpiteet Kuten neuvoston asetuksen (ETY) N:o 443/92 16 artiklassa edellytetään, komissio teetti riippumattomalla konsultilla (Eva-EU Association) ALA-asetuksen (ETY) N:o 443/92 arvioinnin saadakseen viitteitä siitä, oliko "tarkoituksenmukaista säilyttää tukea koskevat suuntaviivat ennallaan vai muuttaa niitä". Arviointi saatiin päätökseen toukokuussa 2002. Tärkeimmät tähän työhön perustuvat suositukset on suurelta osin sisällytetty tähän asetusluonnokseen. Arvioijat suosittelivat erityisesti seuraavaa: (1) Uuden asetuksen ei pitäisi sisältää merkittäviä strategisia ja poliittisia kannanottoja, vaan siinä annettaisiin vain "pelisäännöt" yhteisön yhteistyön ohjelmasuunnittelua, täytäntöönpanoa ja seurantaa varten. (2) Johtaviin periaatteisiin olisi kuuluttava strategian ja politiikan johdonmukaisuus, joka saavutettaisiin yhteisön ulkomaanavun uudistuksen yhteydessä määritellyillä ohjelmasuunnittelun välineillä; tuloksellisuus, josta varmistutaan tulosten jatkuvalla seurannalla; vastuuvelvollisuus, josta huolehditaan tuottamalla kattavasti, jatkuvasti ja eriytetysti tietoja EU:n toimielimille ja kumppanimaille; sekä tehokkuus. (3) Johdonmukaisuutta ja koordinointia yhteisön eri välineiden kesken on syytä parantaa, etenkin ALA-maihin liittyvien maantieteellisten ja aihekohtaisten budjettikohtien osalta. Asetusluonnoksessa on otettu huomioon näistä suosituksista useimmat, ellei kaikkia. - Menettelytapojen valinta Tärkein väline tämän asetuksen mukaisen yhteisön tuen suunnittelussa ja täytäntöönpanossa ovat maa- ja aluekohtaiset strategia-asiakirjat, joissa määritellään yhteistyön pitkän aikavälin tavoitteet, strategiset painopisteet ja yksittäiset toiminta-alat. Tätä toimintakehystä tarkennetaan edelleen monivuotisissa ohjelmissa ja vuosiohjelmissa. Yhteisön yhteistyö on tukea, jota ei makseta takaisin, ja mahdollisuuksien mukaan olisi pyrittävä yhteisrahoitukseen. - Toimenpiteen tuloksiin mahdollisesti vaikuttavat tärkeimmät epävarmuustekijät Kumppanimaiden kyky ottaa apu vastaan, poliittisen toimintaympäristön muutokset (oikeusvaltio, ihmisoikeudet), turvallisuusnäkökohtien muuttuminen etenkin konfliktien ja tuhojen koettelemilla alueilla. 9.3 Toimenpiteen seuranta ja arviointi Kuhunkin asetuksen nojalla toteutettavaan toimeen (erityisesti yhteistyöhankkeisiin ja -ohjelmiin) liittyy sisäinen neuvonta- ja arviointijärjestelmä, jossa määritellään yksittäiset tulokset ja vaikutuksia kuvaavat mittarit ja seurataan niitä keskeytyksettä. Myös EuropeAid-yhteistyötoimisto ja lähetystöt järjestävät toimien puolivälissä ja lopussa seuranta- ja arviointikäyntejä, joiden suorittamisesta vastaavat yhteisön virkamiehet ja riippumattomat asiantuntijat. 10. Vaikutukset henkilöstöön ja hallintomenoihin Henkilöstö- ja hallintovarojen tarve katetaan määrärahojen kohdentamista koskevan vuotuisen menettelyn yhteydessä hallinnoivalle pääosastolle myönnettävillä varoilla. 10.1.a Vaikutus toimien määrään (Latinalainen Amerikka) >TAULUKON PAIKKA> 10.1.b Vaikutus toimien määrään (Aasia) >TAULUKON PAIKKA> 10.2 Henkilöstön taloudellinen kokonaisvaikutus (Aasia ja Latinalainen Amerikka) euroa >TAULUKON PAIKKA> Määrät vastaavat 12 kuukauden kokonaismenoja. 10.3 Muut toimenpiteestä johtuvat hallintomenot (Latinalainen Amerikka ja Aasia) euroa >TAULUKON PAIKKA> Määrät vastaavat 12 kuukauden kokonaismenoja.