tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelmasta ”Euroopan horisontti” ja sen osallistumista ja tulosten levittämistä koskevista säännöistä, EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelman ”Euroopan horisontti” täytäntöönpanoa koskevasta erityisohjelmasta, EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS naapuruus-, kehitys- ja kansainvälisen yhteistyön välineen perustamisesta, EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS jäsenvaltioiden yhteisen maatalouspolitiikan nojalla laatimien, Euroopan maatalouden tukirahastosta (maataloustukirahasto) ja Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastosta (maaseuturahasto) rahoitettavien strategiasuunnitelmien (YMP:n strategiasuunnitelmat) tukea koskevista säännöistä sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EU) N:o 1305/2013 ja (EU) N:o 1307/2013 kumoamisesta

PERUSTELUT

1.EHDOTUKSEN TAUSTA

Covid-19-pandemia on aiheuttanut laajalle levinneen vaikean kansanterveyskriisin, jolla on vakavia vaikutuksia kansalaisiin, yhteiskuntiin ja talouteen kaikkialla maailmassa. Kriisi ja sen hillitsemiseksi toteutetut toimenpiteet ovat poikkeuksellisen mittavia. Tämän vuoksi on hyvin vaikea arvioida, miten syvällekäyviä sosioekonomisia vaikutuksia kriisillä on. Tässä vaiheessa on kuitenkin jo varmaa, että se aiheuttaa ennennäkemättömiä ja akuutteja haasteita jäsenvaltioiden rahoitus- ja talousjärjestelmille. Komission kevään talousennusteen mukaan EU:n BKT supistuu tänä vuonna noin 7,5 prosenttia – eli huomattavasti enemmän kuin maailmanlaajuisen finanssikriisin yhteydessä vuonna 2009 – ja kasvaa vain 6 prosenttia vuonna 2021.

Jäsenvaltiot ovat kriisin johdosta ottaneet käyttöön poikkeuksellisia päätösperäisiä taloudellisia ja rahoituksellisia toimenpiteitä. Nämä toimenpiteet ja nk. automaattiset vakauttajat eli maksut, jotka suoritetaan työttömyysvakuutus- ja sosiaaliturvajärjestelmien perusteella, ja verotulojen menetykset rasittavat huomattavasti jäsenvaltioiden julkista taloutta. Seurauksena on, että sekä euroalueella että koko EU:ssa yhteenlaskettu julkisen talouden alijäämä suhteessa BKT:hen kasvaa tänä vuonna jyrkästi 8,5 prosenttiin, kun se vuonna 2019 oli 0,6 prosenttia.

Covid-19-pandemialla on suuri vaikutus kaikkialla maailmassa myös yhteiskuntiin, terveydenhuoltojärjestelmistä aina vakaviin maailmanlaajuisiin sosiaalisiin ja taloudellisiin seurauksiin saakka. EU:n toimintastrategian on oltava kokonaisvaltainen, johdonmukainen ja yhdennetty, ja sen on katettava sekä kansanterveydelliset että sosioekonomiset haasteet. Vähiten kehittyneet maat ovat kaikkein haavoittuvimpia covid-19-kriisissä, koska niiden heikkojen terveydenhuoltojärjestelmien resilienssi on puutteellinen ja niillä on monimutkaisia sosioekonomisia ja hallinnollisia haasteita. Jo nyt on selvää, että covid-19 vaikuttaa merkittävästi EU:n kumppanimaiden talous- ja makrotalousjärjestelmiin. Hallitusten haasteena on ylläpitää makrotalouden vakautta ja julkisen talouden liikkumavaraa heikoimmassa asemassa olevien ihmisten, yritysten ja työntekijöiden suojelemiseksi sekä jatkaa sosiaalisten peruspalvelujen tarjoamista.

Tämä poikkeuksellinen tilanne edellyttää johdonmukaista ja yhtenäistä lähestymistapaa unionin tasolla.

Kattava suunnitelma Euroopan elpymiseksi edellyttää mittavia julkisia ja yksityisiä investointeja Euroopan tasolla talouden piristämiseksi, laadukkaiden työpaikkojen luomiseksi ja koronaviruksen aiheuttamien välittömien vahinkojen korjaamiseksi. Sen vuoksi komissio ehdottaa, että kaikki EU:n talousarvion tarjoamat mahdollisuudet hyödynnetään investointien liikkeelle saamiseksi ja taloudellisen tuen antamiseksi etupainotteisesti elpymisen ratkaisevan tärkeinä ensimmäisinä vuosina seuraavien pohjalta:

Euroopan unionin elpymisväline poikkeuksellisena toimenpiteenä, joka perustuu

SEUT-sopimuksen 122 artiklaan ja jonka rahoitus perustuu omia varoja koskevaan päätösehdotukseen sisältyvään valtuutukseen. Näillä varoilla voidaan toteuttaa nopeavaikutteisia toimenpiteitä elinkeinojen turvaamiseksi, ennaltaehkäisevien toimien lisäämiseksi sekä palautumiskyvyn ja elpymisen vahvistamiseksi vastauksena kriisiin.

·Lujitettu monivuotinen rahoituskehys vuosiksi 2021–2027

Euroopan unionin elpymisvälineen mukaisia elpymis- ja palautumistoimenpiteitä toteutetaan käyttämällä komission vuosien 2021–2027 monivuotiseen rahoituskehykseen ehdottamien unionin ohjelmien mukaisia olemassa olevia täytäntöönpanovälineitä, joita ovat muun muassa seuraavat:

–tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelma ja sen täytäntöönpanoa koskeva erityisohjelma Euroopan horisontti

–naapuruus-, kehitys- ja kansainvälisen yhteistyön väline

–Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto.

Sen vuoksi on tarpeen muuttaa edellä mainittuihin unionin ohjelmiin liittyviä komission ehdotuksia.

2.OIKEUSPERUSTA, TOISSIJAISUUSPERIAATE JA SUHTEELLISUUSPERIAATE

·Oikeusperusta

EU:n toimet ovat perusteltuja SEUT-sopimuksen 43 artiklan 2 kohdan, 173 artiklan 3 kohdan, 182 artiklan 1 ja 4 kohdan, 183 artiklan, 188 artiklan, 209 artiklan ja 212 artiklan nojalla.

·Toissijaisuusperiaate (jaetun toimivallan osalta)