Erään viinialan nimityksen tuote-eritelmän vakiomuutoksen hyväksymistä koskevan tiedonannon julkaiseminen (komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 17 artiklan 2 ja 3 kohta)

(2021/C 342/04)

Tämä tiedonanto julkaistaan komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 17 artiklan 5 kohdan mukaisesti (1).

YHTENÄISEN ASIAKIRJAN VAKIOMUUTOSTA KOSKEVA TIEDONANTO

”Chénas”

PDO-FR-A1029-AM02

Tiedonannon päivämäärä: 7. kesäkuuta 2021

HYVÄKSYTYN MUUTOKSEN KUVAUS JA PERUSTELUT

1. Maantieteellinen alue

Lisätään I luvun IV kohdan 1 alakohtaan ennen sanaa ”seuraavien” ilmaisu ”vuoden 2019 virallisen maantieteellisen koodin perusteella”.

Lisätään kohtaan viittaus vuoden 2019 viralliseen maantieteelliseen koodiin, ja kohdan kuntaluettelo ajantasaistetaan. Nämä muutokset ovat toimituksellisia, eivätkä ne muuta nimityksen maantieteellistä aluetta. Ne ovat tarpeen kuntien tai kuntien osien yhdistymisten tai siirtymisten taikka nimenmuutosten vuoksi.

Tekstin uudella muotoilulla saadaan varmistettua, että maantieteellisen alueen kunnat määritellään tuote-eritelmässä yhä täsmällisesti. Yhtenäisen asiakirjan 6 kohtaa muutetaan sisällyttämällä kohtaan nämä muutokset.

Lisäksi on lisätty virke, jolla ilmoitetaan, että maantieteelliseen alueeseen liittyvät kartta-asiakirjat ovat saatavilla INAOn verkkosivustolla.

Tämä muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

2. Viljelyalue

Korvataan IV kohdan 2 alakohdan ensimmäinen alakohta seuraavasti: ”Viinit saadaan yksinomaan köynnöksistä, jotka sijaitsevat tuotantolohkon alueella, jonka kansallinen alkuperä- ja laatuinstituutti (Institut national de l’origine et de la qualité) hyväksyi toimivaltaisen kansallisen komitean kirjallisessa kuulemismenettelyssä, joka päättyi 17. heinäkuuta 2020.”

Tämän muutoksen tarkoituksena on ilmoittaa päivämäärä, jona toimivaltainen kansallinen viranomainen hyväksyi maantieteelliseen tuotantoalueeseen uuden rajatun viljelylohkon. Viljelyalueen rajaamisen tarkoituksena on määritellä asianomaisen suojatun alkuperänimityksen tuotantoon soveltuvat viljelylohkot maantieteellisellä tuotantoalueella.

Tämä muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

3. Välittömässä läheisyydessä sijaitseva alue

Lisätään I luvun IV kohdan 3 alakohtaan ennen sanaa ”seuraavien” ilmaisu ”vuoden 2019 virallisen maantieteellisen koodin perusteella”.

Tällä toimituksella muutoksella välittömässä läheisyydessä sijaitseva alue saadaan määriteltyä viittaamalla Ranskan kansallisen tilastokeskuksen (Institut national de la statistique et des études économiques, INSEE) julkaiseman virallisen maantieteellisen koodin vuonna 2019 voimassa olleeseen versioon.

Tämän alueen rajat pysyvät samoina.

Tämän viittauksen lisäämisen ansiosta voidaan oikeudellisesti varmistaa välittömässä läheisyydessä sijaitsevan alueen määrittely siten, että kuntien tai kuntien osien yhdistymiset, jakautumiset tai nimenmuutokset eivät vaikuta siihen.

Välittömässä läheisyydessä sijaitsevaan alueeseen kuuluvien kuntien luetteloa on myös päivitetty aluetta muuttamatta ennen vuotta 2019 tehtyjen hallinnollisten muutosten huomioon ottamiseksi.

Yhtenäisen asiakirjan otsikko ”Lisäedellytykset” on muutettu vastaavasti.

4. Viinin kypsytystä koskevat säännökset

Korvataan I luvun IX kohdan 2 alakohdassa päivämäärä ”maaliskuun 1. päivään” päivämäärällä ”tammikuun 15. päivään”.

Aikaistetaan viinin kypsyttämisen ensimmäistä mahdollista päättymispäivää sadonkorjuuvuotta seuraavan vuoden maaliskuun 1. päivästä tammikuun 15. päivään, koska varhaiset sadonkorjuut ovat ilmastonmuutoksen vuoksi yhä yleisempiä ja näin ollen myös viiniyttäminen saadaan päätökseen aiempaa varhemmin.

Kypsytyksen ensimmäisen mahdollisen päättymispäivän aikaistaminen ei vaikuta viinien laatuun, koska maantieteellisen alueen ilmasto- ja maaperäolosuhteiden ansiosta Gamay N -lajikkeen rypäleet kypsyvät varhain ja niistä valmistetut viinit voidaan nauttia nuorina. Kuten I luvun X kohdassa todetaan: ”Viinit nautitaan usein nuorina – –.”

Muutetaan yhtenäisen asiakirjan 5 kohtaa.

5. Kuluttajamarkkinoille saattaminen

Korvataan I luvun IX kohdan 5 alakohdassa päivämäärä ”15. päivänä maaliskuuta” päivämäärällä ”1. päivänä helmikuuta”.

Koska kypsytyksen ensimmäistä mahdollista päättymispäivää aikaistetaan, myös päivämäärää, jolloin viinit voidaan saattaa kuluttajamarkkinoille, aikaistetaan siten, että 15. päivä maaliskuuta muutetaan päivämääräksi 1. päivä helmikuuta.

Tämä muutos ei aiheuta muutoksia yhtenäiseen asiakirjaan.

6. Kuljetukset hyväksyttyjen varastoijien välillä

Poistetaan I luvun IX kohdan 5 alakohdan b alakohta, joka koskee päivämäärää, jolloin viini lasketaan liikkeelle hyväksyttyjen varastonpitäjien välillä.

Tämä muutos ei aiheuta muutoksia yhtenäiseen asiakirjaan.

Koska viinin kypsytyksen vähimmäiskestoa lyhennetään ja viinin saattamista kuluttajamarkkinoille aikaistetaan, myös kuljetukset toimijoiden välillä on voitava aloittaa aiempaa nopeammin. Näin ollen ei ole syytä asettaa päivämäärää, jota ennen viinien kuljetukset eivät ole sallittuja.

Muutetaan tämän vuoksi I luvun IX kohdan 5 alakohdan otsikkoa siten, että siitä poistetaan sanat ”siirtämiseen sekä”.

Nämä tuote-eritelmän muutokset eivät vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

7. Yhteys maantieteelliseen alueeseen – Yhteyden kannalta merkityksellisten luonnollisten tekijöiden kuvaus

Lisätään I luvun X kohdan 1 alakohdan a alakohtaan sanojen ”210–380 metrin korkeudessa” eteen sana ”pääasiassa” tiedon täsmentämiseksi.

Muutetaan yhtenäisen asiakirjan 8 kohtaa.

8. Siirtymätoimenpiteet

Lisätään I luvun XI kohdan 1 alakohdan a alakohtaan ennen ilmaisua ”vuoden 2034 satoon asti mainittu sato mukaan luettuna” sana ”enintään” menettelyn soveltamiseen liittyvien edellytysten tarkentamiseksi.

Poistetaan 3 alakohta, koska ajanjakso, jolloin tuottajat ovat voineet hyötyä viinin kypsyttämisjaksolle määritellystä toimenpiteestä, ja näin ollen kuluttajamarkkinoille saattamisen päivämäärä ovat vanhentuneet.

Nämä tuote-eritelmän muutokset eivät vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

9. Eritelmän tarkastukseen liittyvät seikat

— Toimijat tarkastaa vastedes sertifiointielin, ja sana ”tarkastussuunnitelmat” korvataan sanalla ”valvontasuunnitelma” eritelmän II luvun asiaa koskevissa kappaleissa. Tämä muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

— Tarkastusjärjestelmää koskevat tiedot III luvun II kohta: tämän osan laatimissääntöjä on muutettu sen jälkeen, kun tuote-eritelmä hyväksyttiin joulukuussa 2011, ja siitä on poistettu kaikki tarkastusviranomaista koskevat tiedot, koska tarkastukset suorittaa sertifiointielin. Tämä muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

1. Nimi/nimet

Chénas

2. Maantieteellisen merkinnän tyyppi

SAN – Suojattu alkuperänimitys

3. Rypäletuotteiden luokat

1. Viini

4. Viinin tai viinien kuvaus

Lyhyt kirjallinen kuvaus

Viinit ovat kuivia kuohumattomia punaviinejä. Viinien luonnollinen alkoholipitoisuus on vähintään 10,5 tilavuusprosenttia.

Viinien kokonaisalkoholipitoisuus saa olla väkevöinnin jälkeen enintään 13 tilavuusprosenttia.

Pakkausvaiheessa punaviinien omenahappopitoisuus on enintään 0,4 grammaa litrassa.

Valmiit viinit täyttävät seuraavat analyyttiset vaatimukset:

Käymiskykyisten sokerien (glukoosin ja fruktoosin) enimmäispitoisuus: 3 grammaa litrassa.

Suurimman kokonaisalkoholipitoisuuden, todellisen vähimmäisalkoholipitoisuuden, pienimmän kokonaishappopitoisuuden ja suurimman kokonaisrikkidioksidipitoisuuden osalta sovelletaan yhteisön sääntelyn mukaisia vaatimuksia.

Viinit ovat väriltään voimakkaan granaatinpunaisia. Niiden tuoksussa on usein kukkaisia vivahteita ja hedelmäisyyttä, joka viinin vanhetessa kehittyy mausteisiksi aromeiksi. Suutuntuma on pehmeä ja antava, ja siinä yhdistyvät harmonisesti voimakkuus ja eleganssi.

Viinit nautitaan usein nuorina, mutta ne kehittyvät monisyisemmiksi muutaman vuoden säilytyksen jälkeen.

Yleiset analyyttiset ominaisuudet

Yleiset analyyttiset ominaisuudet Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%): Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%): Kokonaishappopitoisuus vähintään: Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia litrassa): 14,17 Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra):

5. Viininvalmistusmenetelmät

5.1. Erityiset viininvalmistusmenetelmät

1. Erityinen viininvalmistusmenetelmä

— Puunpalasten käyttö on kielletty;

— Viinien kokonaisalkoholipitoisuus saa olla väkevöinnin jälkeen enintään 13 tilavuusprosenttia.

— Vettä poistavat väkevöintimenetelmät (TSE) ovat sallittuja enintään 10 prosentin pitoisuuteen saakka. Viinejä kypsytetään vähintään sadonkorjuuvuotta seuraavan vuoden tammikuun 15. päivään asti. Edellä esitettyjen määräysten lisäksi viininvalmistusmenetelmien on täytettävä unionin tasolla ja Ranskan maatalous- ja merikalastuslaissa (Code rural et de la pêche maritime) asetetut velvoitteet.

2. Viljelymenetelmä

Istutustiheys

Viiniköynnösten istutustiheys on vähintään 6 000 köynnöstä hehtaaria kohden.

Köynnösrivien välinen etäisyys saa olla enintään 2,10 metriä, ja köynnösten välisen etäisyyden samalla rivillä on oltava vähintään 0,80 metriä.

Kun noudatetaan vähimmäistiheyttä 6 000 köynnöstä hehtaaria kohti ja jotta korjuu voidaan suorittaa koneistetusti, köynnösten välisten rivien väli voi olla enintään 3 metriä.

Leikkaussäännöt

— Leikkaus saadaan valmiiksi 15. päivä toukokuuta;

— Viinit on saatu matalaleikatuista viiniköynnöksistä (gobelet-leikkaus, viuhkaleikkaus tai Royat-leikkaus käyttäen yksinkertaista, kaksinkertaista tai Charmet-leikkaustapaa), joissa on enintään 10 silmua köynnöstä kohti;

— Jokaisessa köynnöksessä on 3–5 kannusversoa, joissa on enintään 2 silmua; nuorentamista varten kussakin köynnöksessä voi myös olla kannusverso, jossa on enintään 2 silmua ja joka on leikattu vanhasta oksasta saatuun sivuversoon;

— Muotoiluleikkauksessa tai muutetussa leikkaustavassa köynnökset leikataan siten, että köynnöstä kohti on enintään 12 silmua.

Kastelu on kielletty.

Koneellista sadonkorjuuta koskevat säännökset

— Säiliöissä, joissa lohkojen tuotos kuljetetaan viiniytyskellariin, korjatun sadon korkeus saa olla enintään 0,50 metriä;

— Säiliöiden on oltava inerttiä ja elintarvikekäyttöön soveltuvaa materiaalia;

— Sadonkorjuu- ja -kuljetuslaitteistossa on oltava asianmukainen vedenpoisto- tai suojausjärjestelmä.

5.2. Enimmäistuotokset

1. 61 hehtolitraa hehtaaria kohti

6. Rajattu maantieteellinen alue

Viinirypäleet on korjattava ja viiniytettävä sekä viini valmistettava ja kypsytettävä vuoden 2019 maantieteellisen koodin perusteella seuraavien kuntien alueella:

— Rhônen departementti: Chénas;

— Saône-et-Loiren departementti: La Chapelle-de-Guinchay.

7. Pääasiallinen rypälelajike (pääasialliset rypälelajikkeet)

Gamay N

8. Viinin tai viinien kuvaus

8.1. Yhteyden kannalta merkitykselliset luontoon liittyvät tekijät

Maantieteellinen alue levittäytyy pääasiassa Montagne de Rémontin itärinteille (korkeus 510 metriä) ja Saônen tasankoa hallitseville penkereille. Kumpuileva maasto on vahvapiirteistä alueen länsiosassa, jossa maisemaa hallitsevat Mauvaisen laakson ja Chénas’n taajaman paikoin jyrkät rinteet, kun taas idässä, vuoristoalueen juurella, maasto on tasaisempaa.

Maantieteellinen alue sijaitsee Monts du Beaujolais -vuorten pohjoispuolella, vuoriston itäisillä aluskukkuloilla, 15 kilometriä lounaaseen Mâconista ja 25 kilometriä pohjoiseen Villefranche-Sur-Saônesta.

Alue rajautuu siten Rhônen departementissa sijaitsevan Chénas’n kunnan ja Saône-et-Loiren departementin eteläpuolella sijaitsevan La-Chapel-de-Guinchayn kunnan alueille.

Maantieteellisen alueen maaperä koostuu muuntuneista graniiteista, joita halkovat kvartsi- ja malmisuonet. Maa on areniittia (graniitin rapautumisen myötä syntynyttä karkeaa hiekkaa) tai pyöristyneitä lohkareita. Idän loivemmilla rinteillä graniittikivisen kasvualustan peittävät muinaiset maakerrokset ja penkereet, jotka ulottuvat La-Chapel-de-Guinchayn kunnan alueelle saakka.

Maalajiltaan alue on pääasiassa silttiä. Maaperään on imeytynyt runsaasti rautaoksideja, ja siinä esiintyy happoreaktioita. Graniittimuodostelmien päällä on hiekkaista maata, jota kutsutaan paikallisesti sanoilla ”grès” tai ”gore” (hiekkakivi). Lännessä Montagne de Rémont -vuoren alarinteillä maaperä on vaaleanpunaisen sävyistä hiekkaista areniittia ja alhaalla laaksossa rikasta silttimaata. Pengermillä areniittiin on sekoittunut karkeaa soraa.

Maaperä on kauttaaltaan vettä läpäisevää.

Viininviljelylohkot on rajattu rinteille, joilta sadevesi pääsee valumaan pois ja jotka sijaitsevat pääasiassa 210–380 metrin korkeudessa.

Alueella vallitsee leuto valtamerellinen ilmasto, jota leimaavat mantereiset ja eteläiset vaikutukset (kesät ovat lämpimiä ja sateet ajoittuvat pääasiassa syksyyn ja kevääseen). Vaihteleva ilmasto ja etenkin kesän lämpötilat, jotka pysyvät korkeina usein syksyyn asti, ovat suotuisia viiniköynnösten kasvulle.

Monts du Beaujolais -vuoristo suojaa aluetta länsituulilta ja vähentää näin valtameren vaikutusta. Vuoriston muodostamat föhntuulet kuivattavat meri-ilmaa, mikä puolestaan lisää valoisuutta ja vähentää sademääriä.

Saônen laajoilla laaksoalueilla kasvit saavat valoa ihanteellisen määrän ja lämpötilat pysyvät tasaisina.

8.2. - Yhteyden kannalta merkitykselliset inhimilliset tekijät

Chénas’n alueella on ollut viiniköynnöksiä muinaisista ajoista lähtien. Suzanne Blanchet’n kirjoittaman ”Les vins de Bourgogne” -teoksen mukaan viiniköynnösten viljelyä on harjoitettu Macônin ja Lyonin metsäisillä seuduilla jo ensimmäisellä vuosisadalla (Plinius vanhemman aikakaudella).

Chénas’n nimi viittaa alueen kukkuloita peittäneisiin tammimetsiin (ranskaksi chêne”tammi”). Kuten useissa lähteissä mainitaan, Filip V Pitkän vuonna 1316 antaman kuninkaallisen määräyksen mukaisesti Montagne de Rémont’n rinteillä kasvaneet tammet raivattiin pois ja niiden tilalle istutettiin viiniköynnöksiä.

1400-luvun lopulta alkaen Lyonin porvaristo, joka oli rikastunut silkkikaupalla ja pankkitoiminnalla, myötävaikutti merkittävästi viininviljelyn kehittymiseen.

Syyskuun 11. päivänä 1936 annetulla asetuksella osalle Chénas’n kunnan alueella valmistetusta viinistä myönnettiin tarkistettu alkuperänimitys ”Chénas”. Chénas’n kunnan vieressä sijaitsevan La-Chapel-de-Guinchayn kunnan rinteet ovat kuuluneet rajattuun tuotantoalueeseen vuodesta 1945 alkaen.

Lisäksi nelisenkymmentä tuottajaa muodostavat osuustoiminnallisen kellarin, joka on vuodesta 1934 lähtien toiminut Chénas’ssa sijaitsevan Michaudsin linnan sivurakennuksessa ja jossa valmistetaan noin 25 prosenttia tarkistetulla alkuperänimityksellä suojatun viinin tuotantomäärästä. Osuuskunnan toiminta on tärkeä osa alueen taloutta. Toroidin muotoinen kellari on holvattu 1500-luvulla, ja se on Beaujolais’n viinialueen suurimpia kellareita.

Pääosin perheiden omistuksessa olevilla tiloilla uudet sukupolvet jatkavat edellisten työtä tai työskentelevät yhdessä.

Tuottajat myös haluavat eristää parhaat lohkot ja merkitä etiketteihin tunnetuimpien paikkojen nimet.

Tarkistetulla alkuperänimityksellä varustetun Chénas-viinin tuotantomenetelmissä yhdistyvät alueelle ominaiset perinteet ja nykyaikaiset tekniikat.

Viinitarhat on varattu pääasiassa Gamay N -lajikkeesta valmistettujen punaviinien tuotantoon. Laatuviinin kehittämiseen erikoistuneet tuottajat ovat oppineet hallitsemaan lajikkeen kasvua muun muassa istuttamalla viiniköynnökset tiheästi ja käyttämällä gobelet-leikkausta, jossa köynnökset on leikattu lyhyiksi ja niihin on jätetty kannusversoja.

Tuottajat edistävät rypäleiden kypsymistä varmistamalla, että suojaamaton lehtiala on riittävä. Tämä tehdään esimerkiksi sitomalla viiniköynnökset kiinteään tukilankaan, mikä myös helpottaa koneellista korjuuta.

Jotta rypäleiden polyfenolit ja aromaattiset yhdisteet saadaan uuttumaan optimaalisesti, monet tuottajat käyttävät tekniikoita, joissa rypäleet upotetaan mehuun käymisen aikana. Näillä tekniikoilla varmistetaan, että ainesosat erottuvat hyvin ja että viini säilyttää samalla hedelmäisyytensä. Rypäleitä maseroidaan usein yli 10 päivää. Koska Gamay N -lajike hapettuu herkästi, tuottajat huolehtivat tarkasti siitä, että rypäleet pysyvät ehjinä ja kuljetus viiniytyskellariin tapahtuu nopeasti. Viini pakataan muutaman kuukauden kypsytyksen jälkeen. Tämän jälkeen sitä säilytetään 4–8 vuotta, hyvinä satovuosina myös pidempään.

Vuonna 2010 Chénas’n viinitarhojen pinta-ala oli 242 hehtaaria, viiniä tuotettiin vuoden aikana 7 600 hehtolitraa ja viinin tuotannosta vastasi 289 tuottajaa. Tuotannosta 25–30 prosenttia myydään suoraan tiloilla.

8.3. Syy- ja seuraussuhteet

Monts du Beaujolais -vuoristo suojaa koillis-, itä- ja etelärinteillä sijaitsevia viljelylohkoja lännestä tulevilta tuulilta, ja rypäleet pääsevät kypsymään leudoissa lämpötiloissa aamuauringon ensimmäisistä säteistä lähtien.

Viinitarhat on istutettu paikoin hyvin jyrkille rinteille, jotka avautuvat kohti Saônen laajaa tasankoa ja sijaitsevat pääasiassa 210–380 metrin korkeudessa. Sijainti suojaa viiniköynnöksiä suurimmalta osalta keväthalloista ja aamu-usvista ja takaa runsaan auringonvalon, joka edistää fotosynteesiä. Lisäksi liialliset sadevedet pääsevät valumaan rinteiltä nopeasti. Näissä olosuhteissa rypäleet kypsyvät ihanteellisesti, ja ne voidaan kuljettaa ehjinä viiniytyskellariin.

Rajattujen viininviljelylohkojen maaperän yleisluonne, johon kuuluu graniittisuus ja vähäsavisuus, antaa viineille niiden ainutlaatuisen maun, jossa on aromaattista sävykkyyttä erityisvivahteineen. Vettä läpäisevästä sora- ja hiekkamaasta koostuville muinaisille penkereille perustetut lohkot, jotka sijaitsevat pääasiassa La-Chapel-de-Guinchayn kunnan alueella, tuottavat pehmeitä ja hedelmäisiä viinejä.

Chénas’n kunnan rinteillä sijaitsevilta graniittipohjaisilta lohkoilta saadut viinit ovat puolestaan rotevia ja runsaita.

Viinien ominaisuuksiin vaikuttaa myös tuottajien taitotieto. Tuottajien käyttämien menetelmien ja tekniikoiden avulla valmistetaan hedelmäisiä ja elegantteja viinejä, jotka parantuvat vanhetessaan ja joissa väri ja hienostuneisuus on asetettu etusijalle.

Chénas-viini on tunnettu 1600-luvulta lähtien. Ludvig XIII:n mielestä Chénas oli ”ainoa viini, joka on kyllin arvokas esiintymään hänen pöydässään”, minkä vuoksi se sai ”vallanpitäjien viinin” maineen.

Bourgognelaiset viinikauppiaat veivät 1700-luvulla Chénas-viinit Pariisiin, ja 1800-luvun tienoilla niitä alettiin myydä Pohjois-Ranskassa ja viedä Englantiin. Jo tuolloin niiden tiedettiin olevan viinejä, jotka säilyvät pitkään ja kestävät hyvin kuljetusta.

Pääkaupungin ja Chénas-viinien suhteesta tuli pysyvä joka vuosi maaliskuun puolivälissä järjestettävän ”Chénas’n kevät” -tapahtuman myötävaikutuksella. Tapahtumaviikon aikana Chénas-viinejä juhlistetaan noin 60 pariisilaisessa viiniravintolassa.

9. Olennaiset lisäedellytykset (pakkaaminen, merkinnät, muut vaatimukset)

Välittömässä läheisyydessä sijaitseva alue

Oikeudellinen kehys:

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Tuotantoa rajatulla maantieteellisellä alueella koskeva poikkeus

Edellytyksen kuvaus:

Viiniyttämistä sekä viinien valmistusta ja kypsytystä koskevan poikkeuksen mukaisesti määritelty välittömässä läheisyydessä sijaitseva alue muodostuu vuoden 2019 virallisen maantieteellisen koodin perusteella seuraavien kuntien alueesta:

— Côte-d’Orin departementti: Agencourt, Aloxe-Corton, Ancey, Arcenant, Argilly, Autricourt, Auxey-Duresses, Baubigny, Beaune, Belan-sur-Ource, Bévy, Bissey-la-Côte, Bligny-lès-Beaune, Boncourt-le-Bois, Bouix, Bouze-lès-Beaune, Brion-sur-Ource, Brochon, Cérilly, Chamboeuf, Chambolle-Musigny, Channay, Charrey-sur-Seine, Chassagne-Montrachet, Châtillon-sur-Seine, Chaumont-le-Bois, Chaux, Chenôve, Chevannes, Chorey-lès-Beaune, Clémencey, Collonges-lès-Bévy, Combertault, Comblanchien, Corcelles-les-Arts, Corcelles-les-Monts, Corgoloin, Cormot-Vauchignon, Corpeau, Couchey, Curley, Curtil-Vergy, Daix, Dijon, Ebaty, Echevronne, Epernay-sous-Gevrey, L’Etang-Vergy, Etrochey, Fixin, Flagey-Echézeaux, Flavignerot, Fleurey-sur-Ouche, Fussey, Gerland, Gevrey-Chambertin, Gilly-lès-Cîteaux, Gomméville, Grancey-sur-Ource, Griselles, Ladoix-Serrigny, Lantenay, Larrey, Levernois, Magny-lès-Villers, Mâlain, Marcenay, Marey-lès-Fussey, Marsannay-la-Côte, Massingy, Mavilly-Mandelot, Meloisey, Merceuil, Messanges, Meuilley, Meursanges, Meursault, Molesme, Montagny-lès-Beaune, Monthelie, Montliot-et-Courcelles, Morey-Saint-Denis, Mosson, Nantoux, Nicey, Noiron-sur-Seine, Nolay, Nuits-Saint-Georges, Obtrée, Pernand-Vergelesses, Perrigny-lès-Dijon, Plombières-lès-Dijon, Poinçon-lès-Larrey, Pommard, Pothières, Premeaux-Prissey, Prusly-sur-Ource, Puligny-Montrachet, Quincey, Reulle-Vergy, La Rochepot, Ruffey-lès-Beaune, Saint-Aubin, Saint-Bernard, Saint-Philibert, Saint-Romain, Sainte-Colombe-sur-Seine, Sainte-Marie-la-Blanche, Santenay, Savigny-lès-Beaune, Segrois, Tailly, Talant, Thoires, Vannaire, Velars-sur-Ouche, Vertault, Vignoles, Villars-Fontaine, Villebichot, Villedieu, Villers-la-Faye, Villers-Patras, Villy-le-Moutier, Vix, Volnay, Vosne-Romanée ja Vougeot

— Rhônen departementti: Alix, Anse, L’Arbresle, Les Ardillats, Arnas, Bagnols, Beaujeu, Belleville-en-Beaujolais, Belmont-d’Azergues, Blacé, Le Breuil, Bully, Cercié, Chambost-Allières, Chamelet, Charentay, Charnay, Chasselay, Châtillon, Chazay-d’Azergues, Chessy, Chiroubles, Cogny, Corcelles-en-Beaujolais, Dardilly, Denicé, Deux Grosnes (ainoastaan Avenas’n entisen kunnan aluetta vastaava osa), Dracé, Emeringes, Fleurie, Fleurieux-sur-l’Arbresle, Frontenas, Gleizé, Juliénas, Jullié, Lacenas, Lachassagne, Lancié, Lantignié, Légny, Létra, Limas, Lozanne, Lucenay, Marchampt, Marcy, Moiré, Montmelas-Saint-Sorlin, Morancé, Odenas, Le Perréon, Pommiers, Porte des Pierres Dorées, Quincié-en-Beaujolais, Régnié-Durette, Rivolet, Sain-Bel, Saint-Clément-sur-Valsonne, Saint-Cyr-le-Chatoux, Saint-Didier-sur-Beaujeu, Saint-Etienne-des-Oullières, Saint-Etienne-la-Varenne, Saint-Georges-de-Reneins, Saint-Germain-Nuelles, Saint-Jean-des-Vignes, Saint-Julien, Saint-Just-d’Avray, Saint-Lager, Saint-Romain-de-Popey, Saint-Vérand, Sainte-Paule, Salles-Arbuissonnas-en-Beaujolais, Sarcey, Taponas, Ternand, Theizé, Val d’Oingt, Vaux-en-Beaujolais, Vauxrenard, Vernay, Villefranche-sur-Saône, Ville-sur-Jarnioux, Villié-Morgon ja Vindry-sur-Turdine (ainoastaan Dareizén, Les Olmesin ja Saint-Loup’n entisten kuntien aluetta vastaava osa)

— Saône-et-Loiren departementti: Aluze, Ameugny, Azé, Barizey, Beaumont-sur-Grosne, Berzé-la-Ville, Berzé-le-Châtel, Bissey-sous-Cruchaud, Bissy-la-Mâconnaise, Bissy-sous-Uxelles, Bissy-sur-Fley, Blanot, Bonnay, Bouzeron, Boyer, Bray, Bresse-sur-Grosne, Burgy, Burnand, Bussières, Buxy, Cersot, Chagny, Chaintré, Chalon-sur-Saône, Chamilly, Champagny-sous-Uxelles, Champforgeuil, Chânes, Change, Chapaize, La Chapelle-de-Bragny, La Chapelle-sous-Brancion, Charbonnières, Chardonnay, La Charmée, Charnay-lès-Mâcon, Charrecey, Chasselas, Chassey-le-Camp, Château, Châtenoy-le-Royal, Chaudenay, Cheilly-lès-Maranges, Chenôves, Chevagny-les-Chevrières, Chissey-lès-Mâcon, Clessé, Cluny, Cormatin, Cortambert, Cortevaix, Couches, Crêches-sur-Saône, Créot, Cruzille, Culles-les-Roches, Curtil-sous-Burnand, Davayé, Demigny, Dennevy, Dezize-lès-Maranges, Donzy-le-Pertuis, Dracy-le-Fort, Dracy-lès-Couches, Epertully, Etrigny, Farges-lès-Chalon, Farges-lès-Mâcon, Flagy, Fleurville, Fley, Fontaines, Fragnes-La-Loyère (ainoastaan La Loyèren entisen kunnan aluetta vastaava osa), Fuissé, Genouilly, Germagny, Givry, Granges, Grevilly, Hurigny, Igé, Jalogny, Jambles, Jugy, Jully-lès-Buxy, Lacrost, Laives, Laizé, Lalheue, Leynes, Lournand, Lugny, Mâcon, Malay, Mancey, Martailly-lès-Brancion, Massilly, Mellecey, Mercurey, Messey-sur-Grosne, Milly-Lamartine, Montagny-lès-Buxy, Montbellet, Montceaux-Ragny, Moroges, Nanton, Ozenay, Paris-l’Hôpital, Péronne, Pierreclos, Plottes, Préty, Prissé, Pruzilly, Remigny, La Roche-Vineuse, Romanèche-Thorins, Rosey, Royer, Rully, Saint-Albain, Saint-Ambreuil, Saint-Amour-Bellevue, Saint-Boil, Saint-Clément-sur-Guye, Saint-Denis-de-Vaux, Saint-Désert, Saint-Gengoux-de-Scissé, Saint-Gengoux-le-National, Saint-Germain-lès-Buxy, Saint-Gervais-sur-Couches, Saint-Gilles, Saint-Jean-de-Trézy, Saint-Jean-de-Vaux, Saint-Léger-sur-Dheune, Saint-Mard-de-Vaux, Saint-Martin-Belle-Roche, Saint-Martin-du-Tartre, Saint-Martin-sous-Montaigu, Saint-Maurice-de-Satonnay, Saint-Maurice-des-Champs, Saint-Maurice-lès-Couches, Saint-Pierre-de-Varennes, Saint-Rémy, Saint-Sernin-du-Plain, Saint-Symphorien-d’Ancelles, Saint-Vallerin, Saint-Vérand, Saint-Ythaire, Saisy, La Salle, Salornay-sur-Guye, Sampigny-lès-Maranges, Sancé, Santilly, Sassangy, Saules, Savigny-sur-Grosne, Sennecey-le-Grand, Senozan, Sercy, Serrières, Sigy-le-Châtel, Sologny, Solutré-Pouilly, Taizé, Tournus, Uchizy, Varennes-lès-Mâcon, Vaux-en-Pré, Vergisson, Vers, Verzé, Le Villars, La Vineuse sur Fregande (ainoastaan Donzy-le-Nationalin, Massyn ja La Vineusen entisten kuntien aluetta vastaava osa), Vinzelles ja Viré

— Yonnen departementti: Aigremont, Annay-sur-Serein, Arcy-sur-Cure, Asquins, Augy, Auxerre, Avallon, Bazarnes, Beine, Bernouil, Béru, Bessy-sur-Cure, Bleigny-le-Carreau, Censy, Chablis, Champlay, Champs-sur-Yonne, Chamvres, La Chapelle-Vaupelteigne, Charentenay, Châtel-Gérard, Chemilly-sur-Serein, Cheney, Chevannes, Chichée, Chitry, Collan, Coulangeron, Coulanges-la-Vineuse, Courgis, Cruzy-le-Châtel, Dannemoine, Deux Rivières, Dyé, Epineuil, Escamps, Escolives-Sainte-Camille, Fleys, Fontenay-près-Chablis, Gy-l’Evêque, Héry, Irancy, Island, Joigny, Jouancy, Junay, Jussy, Lichères-près-Aigremont, Lignorelles, Ligny-le-Châtel, Lucy-sur-Cure, Maligny, Mélisey, Merry-Sec, Migé, Molay, Molosmes, Montigny-la-Resle, Montholon (ainoastaan Champvallonin, Villiers sur Tholonin ja Volgrén entisten kuntien aluetta vastaava osa), Mouffy, Moulins-en-Tonnerrois, Nitry, Noyers, Ouanne, Paroy-sur-Tholon, Pasilly, Pierre-Perthuis, Poilly-sur-Serein, Pontigny, Préhy, Quenne, Roffey, Rouvray, Saint-Bris-le-Vineux, Saint-Cyr-les-Colons, Saint-Père, Sainte-Pallaye, Sainte-Vertu, Sarry, Senan, Serrigny, Tharoiseau, Tissey , Tonnerre, Tronchoy, Val-de-Mercy, Vallan, Venouse, Venoy, Vermenton, Vézannes, Vézelay, Vézinnes, Villeneuve-Saint-Salves, Villy, Vincelles, Vincelottes, Viviers ja Yrouerre.

Merkinnät

Oikeudellinen kehys:

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Merkintöihin liittyvät täydentävät säännökset

Edellytyksen kuvaus:

a) Tarkistetun alkuperänimityksen saaneiden viinien merkinnöissä voidaan täsmentää pienemmän maantieteellisen yksikön nimi seuraavin edellytyksin: — kyseessä on maarekisteriin kirjatun paikan nimi — paikka on mainittu satoilmoituksessa. Maarekisteriin kirjatun paikan nimi kirjoitetaan välittömästi tarkistetun alkuperänimityksen jälkeen kirjaimin, jotka saavat olla korkeudeltaan ja leveydeltään enintään puolet kirjaimista, joilla tarkistettu alkuperänimitys kirjoitetaan.

b) Tarkistetun alkuperänimityksen saaneiden viinien merkinnöissä voidaan täsmentää suurempi maantieteellinen yksikkö ”Vin du Beaujolais”, ”Grand Vin du Beaujolais” tai ”Cru du Beaujolais”. Laajempi maantieteellinen alue voidaan kirjoittaa kirjaimin, jotka ovat korkeudeltaan ja leveydeltään enintään kaksi kolmasosaa niistä kirjaimista, joilla tarkistettu alkuperänimitys kirjoitetaan.

Linkki tuote-eritelmään

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-e5dfd5ed-af6b-458d-a857-b70c416ba98c

(1) EYVL L 9, 11.1.2019, s. 2.