EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 26.2.2021 COM(2021) 54 final/2 2021/0031(COD) CORRIGENDUM

This document corrects document COM(2021) 54 final of 12.2.2021.

Concerns all language versions.

Addition of the interinstitutional reference.

The text shall read as follows: Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 138/2004 muuttamisesta maatalouden alueellisten taloustilien osalta







(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)



PERUSTELUT 1. EHDOTUKSEN TAUSTA • Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet Eurostat on laatinut Euroopan maataloustilastoja EU:n maataloudesta vuosikymmenien ajan. Tällä hetkellä ne kattavat seuraavat näkökohdat: maatilojen rakenne, maatalouden taloustilit, eläin- ja kasvintuotanto, luonnonmukainen maatalous, maataloustuotteiden hinnat, torjunta-aineet, ravinteet ja muut maatalouden ympäristönäkökohdat. Tavoitteena on seurata ja arvioida yhteistä maatalouspolitiikkaa, jäljempänä ’YMP, ja muita EU:n politiikanaloja sekä tukea poliittista päätöksentekoa. Tiedonkeruita arvioitiin vuonna 2016, ja niiden todettiin olevan päivityksen tarpeessa, jotta voidaan ottaa huomioon maatalouden, YMP:n ja muiden EU:n politiikanalojen muutokset. Maataloustilastoja koskevalla vuoden 2020 jälkeisellä strategialla Euroopan komissio ja jäsenvaltiot pyrkivät tiiviissä yhteistyössä nykyaikaistamaan Euroopan unionin maataloustilastoja. Euroopan tilastojärjestelmää käsittelevä komitea tukee tätä strategiaa, jonka tavoitteena on tehostaa ja parantaa Euroopan maataloustilastojärjestelmää (EASS). Se kuuluu sääntelyn toimivuutta ja tuloksellisuutta koskevaan ohjelmaan (REFIT). Strategiassa noudatetaan kansainvälisiä suosituksia, kuten kasvihuonekaasupäästöjen raportointia koskevia Kansainvälisen ilmastopaneelin (IPCC) ohjeita ja YK:n elintarvike- ja maatalousjärjestön standardeja, ja sillä toteutetaan YK:n maatalous- ja maaseututilastojen parantamiseen tähtäävää globaalia strategiaa. Maatalous on suhteellisen pieni talouden toimiala, mutta se kattaa lähes puolet EU:n maapinta-alasta ja tuottaa suurimman osan EU:n elintarvikkeista eli varmistaa sekä elintarvikkeiden turvallisuuden että niiden saatavuuden. Maataloudella on suuri vaikutus ilmastonmuutokseen ja ympäristöön, ja monet maaseutuyhteisöt ovat riippuvaisia maataloudesta. EU tarvitsee maataloudesta mahdollisimman tarkkoja tietoja, jotta se voi suunnitella kaikkia Euroopan unionin kansalaisia hyödyttävää politiikkaa, kun YMP:n ja siihen liittyvien toimenpiteiden huomattavat talousarviovarat kohdennetaan tehokkaimmin ja tuloksellisimmin tällä moniulotteisella alalla. Maatalous on keskeinen tekijä myös Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaa koskevassa komission tiedonannossa ja erityisesti sen Pellolta pöytään -strategiassa. Maatalousalan toimintaa voidaan arvioida kokonaisuudessaan, kun maataloustuotteiden ja -palvelujen määriä ja hintamuutoksia koskevat tiedot esitetään tilinpitorakenteessa. Maatalouden taloustileistä saadaan vertailukelpoisia tietokokonaisuuksia, jotka tarjoavat tärkeitä makrotaloudellisia tietoja keskeisille käyttäjille, kuten komission maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosastolle (AGRI-pääosasto). Maatalouden taloustilit ovat Euroopan kansantalouden tilinpitojärjestelmän, jäljempänä ’EKT 2010’, satelliittitilejä, joten niissä noudatetaan tiiviisti kansantalouden tilinpidon menetelmiä. Tällaisten tilien laatiminen edellyttää kuitenkin asianmukaisia sääntöjä ja menetelmiä. Jäsenvaltiot ovat toimittaneet Eurostatille maatalouden kansalliset ja alueelliset taloustilit nykyisen menettelyn mukaisesti vuodesta 2000. Joulukuun 5. päivänä 2003 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 138/2004 maatalouden taloustileistä yhteisössä tuli voimaan vuonna 2004. Siinä säädetään kansallisen tason taloustileistä. Asetusta on muutettu kuusi kertaa. Aluetason tilejä ei kuitenkaan ole sisällytetty mainittuun asetukseen, vaan lähes kaikki jäsenvaltiot ovat toimittaneet ne säännöllisesti herrasmiessopimuksen nojalla. Tämä ei ole ihanteellinen tilanne, sillä herrasmiessopimuksen kattamat tilastot eivät ole virallisesti osa maatalouden taloustilejä, niiden toimittamiselle ole sitovia velvoitteita eikä niiden toimittamisesta ole takuita. Maatalouden alueelliset taloustilit ovat merkittäviä vakiintuneita tilastoja, ja niiden asema olisi virallistettava sisällyttämällä ne maatalouden taloustilejä koskevaan asetukseen. Vain näin voidaan varmistaa niiden laatu. Euroopan tilintarkastustuomioistuin kiinnitti tähän seikkaan huomiota erityiskertomuksessaan SR 01/2016 ja suositteli maatalouden alueellisten taloustilien virallistamista. Komissio hyväksyi tämän havainnon. Samassa erityiskertomuksessa nro 01/2016 todettiin, että maatalouden taloustilien laaturaportointi on puutteellista. Eurostat on huolehtinut tämän suosituksen täytäntöönpanosta vuodesta 2016 lähtien, ja vuodesta 2019 alkaen EU:n jäsenvaltiot ovat toimittaneet maatalouden taloustilien laaturaportit (muutamaa poikkeusta lukuun ottamatta) asetuksen (EY) N:o 223/2009 12 artiklan 2 kohdan vaatimukset huomioon ottaen. Mainitussa 12 artiklassa säädetään kuitenkin laaturaportointivaatimusten sisällyttämisestä alakohtaiseen lainsäädäntöön, jotta voidaan määritellä tietojen toimittamista koskevien määräaikojen lisäksi laaturaporttien yksityiskohtaiset järjestelyt, rakenne, jaksoittaisuus ja arviointi-indikaattorit. Tällä hetkellä laaturaportoinnin järjestelyt ovat epävirallisia, minkä vuoksi ne olisi vahvistettava asetuksen (EY) N:o 223/2009 vaatimusten mukaisiksi. Jäsenvaltiot toimittavat maatalouden taloustilien kansallisen tason tiedoista ensimmäiset estimoidut tiedot (määräaika viitevuoden n marraskuu), toiset estimoidut tiedot (määräaika vuoden n + 1 tammikuu) ja lopulliset tiedot (määräaika vuoden n + 1 syyskuu). Toiset estimaatit on toimitettava niin pian ensimmäisten estimaattien jälkeen, että laatua ei voida parantaa optimaalisesti. Siksi toisen estimaatin toimittamisen määräaikaa olisi jatkettava kahdella kuukaudella eli viitevuotta seuraavan vuoden tammikuun lopusta maaliskuun loppuun. • Yhdenmukaisuus muiden alaa koskevien politiikkojen säännösten kanssa Tilastojen on oltava luotettavia ja korkealaatuisia, jotta poliittiset päättäjät, yritykset ja kansalaiset voivat tehdä näyttöön perustuvia asianmukaisia päätöksiä. Edellä mainittu vuoden 2020 maataloustilastostrategia sisältää seuraavat keskeiset tavoitteet: ·tuotetaan korkealaatuisia tilastoja, jotka täyttävät käyttäjien tarpeet tehokkaasti ja vaikuttavasti; ·lisätään Euroopan maataloustilastojen yhdenmukaistamista ja johdonmukaisuutta. Tämän ehdotuksen kolme osa-aluetta liittyvät suoraan näihin tavoitteisiin. • Yhdenmukaisuus unionin muiden politiikkojen kanssa Korkealaatuisten tilastojen tuottaminen eurooppalaisen politiikan tueksi on Euroopan tilasto-ohjelman 2013–2017 (ohjelmaa on jatkettu vuoteen 2020 asti) keskeinen tavoite. Ympäristö- ja maataloustilastot ovat yksi ohjelman mukaisen tilastotuotannon kolmesta pilarista. Ohjelman tavoitteena on muun muassa tarkastella maataloutta koskevien tietojen keruuta ja yksinkertaistaa sitä vuoden 2013 jälkeistä yhteistä maatalouspolitiikkaa koskevan tarkastelun mukaisesti sekä uudistaa maataloutta koskevien tietojen keruun prosesseja tavoitteena erityisesti parantaa tietojen laatua ja oikea-aikaisuutta. Tällä aloitteella pannaan kyseinen tavoite täytäntöön. Tarjoamalla parempia tietoja maatalousalan kestävyydestä ympäristön, ihmisten, alueiden ja talouden kannalta Euroopan maataloustilastojärjestelmä edistää ainakin kahta von der Leyenin komission kuudesta painopisteestä eli seuraavia:

·Euroopan vihreän kehityksen ohjelma sekä sen perustana olevat Pellolta pöytään -strategia ja biodiversiteettistrategia; ja ·ihmisten hyväksi toimiva talous. Maataloustilastot ovat hyödyllisiä myös muiden sellaisten unionin tai jäsenvaltioiden prioriteettien kannalta, jotka vaikuttavat maatalouteen ja maaseudun kehitykseen tai joihin maatalous ja maaseudun kehitys vaikuttavat. Lisäksi parhaillaan toimielinten välisen keskustelun kohteena oleva sisämarkkinaohjelmaa koskeva ehdotus tarjoaa puitteet Euroopan tilastojen kehittämisen, tuottamisen ja levittämisen rahoittamiselle. Unionin politiikan toteuttaminen edellyttää korkealaatuisia, vertailukelpoisia ja luotettavia tilastotietoja unionin talouden, yhteiskunnan, alueiden ja ympäristön tilanteesta. Lisäksi Euroopan tilastot antavat kansalaisille mahdollisuuden ymmärtää demokraattista prosessia ja osallistua siihen sekä käydä keskustelua unionin nykytilanteesta ja tulevaisuudesta. Maataloustilastojen osalta painopiste on oikea-aikaisten ja merkityksellisten tietojen tuottamisessa yhteisen maatalouspolitiikan, yhteisen kalastuspolitiikan sekä ympäristöön, elintarviketurvaan ja eläinten hyvinvointiin liittyvän politiikan tarpeisiin. Maataloustilastot antavat korkealaatuista tilastotietoa YMP:n täytäntöönpanoa ja seurantaa varten. YMP on keskeinen tekijä unionin työllisyyden sekä älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun kannalta. Maaseudun kehittämispolitiikka on olennainen osa yhteistä maatalouspolitiikkaa, ja sosiaalisten tavoitteiden lisäksi sillä pyritään parantamaan maataloustuotannon kilpailukykyä ja kestävyyttä. Yhteisen maatalouspolitiikan osuus unionin koko budjetista monivuotisen rahoituskehyksen (2014–2020) puitteissa on yli 37 prosenttia. Maataloustilastoille on yhä enemmän tarvetta myös muussa unionin keskeisessä politiikassa, kuten Euroopan vihreän kehityksen ohjelmassa, ympäristö-, ilmastonmuutos-, kauppa-, sosiaali- ja aluepolitiikassa. 2. OIKEUSPERUSTA, TOISSIJAISUUSPERIAATE JA SUHTEELLISUUSPERIAATE • Oikeusperusta Euroopan tilastojen oikeusperusta on Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 338 artikla. Euroopan parlamentti ja neuvosto päättävät tavallista lainsäätämisjärjestystä noudattaen unionin toiminnan kannalta tarpeellisten tilastojen tuottamiseen liittyvistä toimenpiteistä. Mainitussa 338 artiklassa vahvistetaan Euroopan tilastojen tuottamiseen liittyvät vaatimukset, joiden mukaan tilastojen laatimisessa on noudatettava puolueettomuutta, luotettavuutta, objektiivisuutta, tieteellistä riippumattomuutta, kustannustehokkuutta ja tilastosalaisuutta. Laaturaportoinnin oikeusperusta on asetuksen (EY) N:o 223/2009 12 artikla. • Toissijaisuusperiaate (jaetun toimivallan osalta) Toissijaisuusperiaatetta sovelletaan, koska asia, jota ehdotus koskee, ei kuulu unionin yksinomaiseen toimivaltaan. Euroopan tilastojärjestelmä tarjoaa infrastruktuurin tilastotiedolle. Järjestelmä on suunniteltu täyttämään monien käyttäjien tarpeet ja käytettäväksi demokraattisten yhteiskuntien päätöksenteossa. Tämä asetusehdotus on laadittu, jotta voidaan suojella Euroopan tilastojärjestelmän kumppanien ydintoimintoja ja samalla parantaa maatalouden taloustilejä koskevien tilastojen laatua ja vertailukelpoisuutta. Yksi keskeisistä vaatimuksista, jotka tilastotietojen on täytettävä, koskee niiden johdonmukaisuutta ja vertailukelpoisuutta. Jäsenvaltiot eivät voi saavuttaa tarvittavaa johdonmukaisuutta ja vertailukelpoisuutta ilman selkeitä Euroopan tason puitteita eli unionin lainsäädäntöä, jossa vahvistetaan yhteiset tilastokäsitteet, raportointimuodot ja laatuvaatimukset. Vertailukelpoisuutta koskeva vaatimus on maataloustilastojen kannalta erittäin merkityksellinen YMP:n vuoksi. Ehdotetun toiminnan tavoitetta ei voida saavuttaa tyydyttävällä tavalla jäsenvaltioiden erillisin toimin. Toimet voidaan toteuttaa tehokkaammin unionin tasolla unionin säädöksen pohjalta, jolla varmistetaan tilastotietojen vertailukelpoisuus ehdotetun säädöksen piiriin kuuluvilla tilastoaloilla. Tiedonkeruun voivat toteuttaa jäsenvaltiot itse. • Suhteellisuusperiaate Ehdotus on suhteellisuusperiaatteen mukainen seuraavista syistä: Ehdotuksessa varmistetaan kerättyjen ja koottujen Euroopan maataloustilastojen laatu ja vertailukelpoisuus soveltamalla samoja periaatteita kaikissa jäsenvaltioissa. Sillä myös varmistetaan, että Euroopan maataloustilastot ovat edelleen relevantteja ja että ne sopeutetaan käyttäjien tarpeita vastaaviksi. Asetuksella lisätään tilastojen tuotannon kustannustehokkuutta ja otetaan samalla huomioon jäsenvaltioiden järjestelmien erityispiirteet. Ehdotetussa asetuksessa säädetään suhteellisuusperiaatteen mukaisesti vain asetuksen tavoitteen saavuttamisen edellyttämistä vähimmäisvaatimuksista, eikä siinä mennä pidemmälle kuin on tämän vuoksi tarpeen. • Sääntelytavan valinta

Ehdotettu toimintatapa: asetus. Ehdotuksen tavoitteen ja sisällön perusteella sopivin sääntelytapa on asetus. Merkittävän yhteisen EU-politiikan, kuten yhteisen maatalouspolitiikan, kannalta on olennaisen tärkeää saada vertailukelpoisia, yhdenmukaistettuja ja korkealaatuisia maataloustilastoja Euroopan tasolla. Tämä voidaan parhaiten varmistaa asetuksilla, joita sovelletaan sellaisenaan jäsenvaltioissa ja joita ei tarvitse ensin saattaa osaksi kansallista lainsäädäntöä. 3. JÄLKIARVIOINTIEN, SIDOSRYHMIEN KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET • Jälkiarvioinnit/toimivuustarkastukset

Maataloustilastoja koskevan vuoden 2020 jälkeisen strategian arvioinnissa viitattiin tuolloin käynnissä olleeseen Euroopan tilintarkastustuomioistuimen tarkastukseen (jonka tuloksena annettiin erityiskertomus SR 01/2016), joka antoi osviittaa siitä, missä määrin maatalouden taloustilit palvelevat käyttävät tarpeita. Kuten edellä todetaan, nämä havainnot ovat ehdotuksen tärkeä taustatekijä. • Sidosryhmien kuuleminen Eurostat kehittää, tuottaa ja jakelee Euroopan maataloustilastoja tekemällä tiivistä ja säännöllistä yhteistyötä Euroopan tilastojärjestelmässä, joka perustuu Eurostatin ja kansallisten tilastolaitosten ja muiden asiaan liittyvien viranomaisten pitkään kumppanuuteen. Yleisellä tasolla ja maataloustilastoja koskevan vuoden 2020 jälkeisen strategian mukaan Euroopan maataloustilastojen sidosryhmien tärkeimmät ryhmät ovat tiedontuottajat (kansalliset tilastolaitokset ja muut kansalliset viranomaiset sekä Eurostat), vastaajat (maataloustuottajat sekä niiden järjestöt ja yritykset) ja käyttäjät (julkiset ja yksityiset päättäjät – etenkin komission muissa pääosastoissa, – tutkijat ja journalistit). Sidosryhmiä on kuultu kattavasti ongelmista ja toivotuista muutoksista nykytilanteeseen, tietotarpeista ja -prioriteeteista, mahdollisista toimintavaihtoehdoista ongelmien ratkaisemiseksi, ehdotettujen toimien vaikutuksista sekä erityisesti strategian muotoilusta. Kuulemiset on järjestetty ensisijaisesti i) pysyvän maataloustilastokomitean ja sen seuraajan, maataloustilastojen johtajien ryhmän (kansallisten tilastolaitosten maataloustilastojen johtajat), kokouksissa ja seminaareissa, joissa kuullaan usein komission yksiköitä, kansainvälisiä organisaatioita ja viljelijäjärjestöjä; ii) Euroopan tilastojärjestelmää käsittelevän komitean kokouksissa (kansallisten tilastolaitosten pääjohtajat); sekä iii) säännöllisissä kuulemistilaisuuksissa ja komission pääosastojen kuulemisissa. Arviointia varten järjestettiin julkinen kuuleminen, ja sen yksityiskohtaiset tulokset esitetään erityisraportissa. Edellä mainituista kuulemisista saatiin kolme keskeistä tulosta, jotka muodostavat maataloustilastostrategian 2020 – ja näin ollen tämän asetuksen – ytimen: Unionin tämänhetkinen maataloustilastolainsäädäntö ei palvele riittävällä tavalla uusia ja tulevia tietotarpeita, koska tällaisten tietojen toimittaminen ei sisälly säädöksiin eivätkä säädökset ole riittävän joustavia ja integroituja, jotta niillä pystyttäisiin vastaamaan nopeasti uusiin tarpeisiin. Uudet tietotarpeet johtuvat pääasiassa maataloudessa tapahtuneesta kehityksestä, tarkistetusta lainsäädännöstä ja muuttuvista poliittisista prioriteeteista, etenkin hiljattain uudistetusta yhteisestä maatalouspolitiikasta. Tiedonkeruut eivät ole yhdenmukaistettuja eivätkä johdonmukaisia, koska uusia tietotarpeita on syntymässä, lainsäädäntöä on kehitetty erillisesti useiden vuosien aikana ja maataloustilastojen eri aloilla käytetään osittain erilaisia määritelmiä ja käsitteitä. Tietojen toimittamisesta aiheutuvaa rasitetta pidetään liian suurena, koska tietotarpeet ovat kasvamassa, tiedonkeruuta ei ole yhdenmukaistettu ja resurssit vähenevät edelleen sekä unionin että jäsenvaltioiden tasolla. Rasitteen vahvistettiin olevan vaaraksi tiedonkeruulle ja tietojen laadulle. Maatalouden taloustilejä on uudistettu vuodesta 2016 lähtien osana Euroopan unionin maataloustilastojen nykyaikaistamista. Työtä on tehty maataloustuottajien tuloja koskevassa Euroopan tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa tehtyjen havaintojen pohjalta (erityiskertomus SR 01/2016). Kertomuksen suositukset sisällytettiin laajempaan nykyaikaistamisprosessiin, joka sisältää useita parannuksia maatalouden taloustileihin. Komissio katsoi kahden parannusehdotuksen edellyttävän voimassa olevan asetuksen muuttamista eli maatalouden alueellisten taloustilien sisällyttämistä lainsäädäntöön ja maatalouden taloustilien toista estimaattia koskevien määräaikojen höllentämistä Tästä keskusteltiin laajasti sekä maatalouden tilinpitoa ja hintoja käsittelevässä työryhmässä että korkean tason maataloustilastojen johtajien ryhmässä. Molempiin ryhmiin kuuluu jäsenvaltioiden asiantuntijoita. Koska maatalouden alueelliset taloustilit ovat vakiintuneita tilastoja, jotka on toimitettu Eurostatille jo useiden vuosien ajan, niiden sisällyttäminen asetukseen (EY) N:o 138/2004 tarkoittaa lähinnä pitkäaikaisen herrasmiessopimuksen nojalla sovelletun, olemassa olevien menetelmien sisällyttämistä siihen. Koska menetelmät ovat suurelta osin tyydyttäviä (maa- ja metsätalouden taloustilien käsikirjan osa VII), niitä ei ole tarpeen laatia uudelleen. Asetukseen sisällytettävät menetelmät ja maatalouden alueellisia taloustilejä koskeva luku voivat perustua käsikirjan nykyiseen sisältöön. Joitakin pienempiä muutoksia tarvitaan kuitenkin EKT 2010:n ja jäsenvaltioiden kanssa käytyjen teknisten keskustelujen huomioon ottamiseksi. Ehdotuksesta on keskusteltu perusteellisesti sekä maatalouden tilinpitoa ja hintoja käsittelevässä työryhmässä että korkean tason maataloustilastojen johtajien ryhmässä. Molemmat ryhmät olivat sitä mieltä, että komissio (Eurostat) voi jatkaa ehdotuksen käsittelyä oman aloiteoikeutensa pohjalta. Ehdotus on myös esitelty asetuksella (EY) N:o 223/2009 perustetulle Euroopan tilastojärjestelmää käsittelevälle komitealle. • Asiantuntijatiedon keruu ja käyttö

Eurostat on käynyt laajoja keskusteluja ehdotuksen sisällöstä kansallisten tilastolaitosten kanssa erityisissä työryhmissä ja olemassa olevissa asiantuntijaryhmissä, myös johtajien tasolla. Ehdotus esitettiin Euroopan tilastojärjestelmää käsittelevälle komitealle lokakuussa 2020. • Vaikutusten arviointi Sääntelyntarkastelulautakunta antoi myönteisen lausunnon maataloustilastoja koskevan vuoden 2020 jälkeisen strategian, mukaan lukien maatalouden taloustilit, vaikutustenarvioinnista. Vaikutustenarviointi tehtiin strategiatasolla, koska koko maataloustilastojärjestelmässä sovellettiin järjestelmällistä lähestymistapaa ja varmistettiin, että kaikki osat sopivat yhteen. Vaikutustenarvioinnissa todettiin parhaaksi vaihtoehdoksi, että Euroopan maataloustilastojärjestelmää säänneltäisiin kolmella asetuksella. Kaksi näistä asetuksista olisivat uusia, ja niillä korvattaisiin useita vanhoja maataloustilastoja koskevia EU:n asetuksia. Ensimmäinen näistä eli integroidut maatilatilastot (IFS), jotka kattavat maatilojen rakennetta, hedelmätarhoja ja viinitiloja koskevat tiedot, hyväksyttiin asetuksella (EU) 2018/1091. Toinen on rinnakkainen lainsäädäntöehdotus asetukseksi maatalouden panos- ja tuotostilastoista (SAIO). Se kattaa maatalousalan panokset ja tuotokset eli maataloustuotannon (viljelykasvit ja eläimet) mukaan lukien luonnonmukainen maatalous, maataloushinnat, ravinteet ja kasvinsuojeluaineet. Kolmas asetus, johon vaikutustenarvioinnissa viitataan, on maatalouden taloustileistä annettu asetus (EY) N:o 138/2004, jota tämä asetuksen muuttamista koskeva ehdotus koskee. Koska maatalouden taloustilit ovat kansantalouden tilinpidon satelliittitilejä ja luonteeltaan makrotaloudellisia, niiden sisällyttämistä uusiin puiteasetuksiin ei ehdotettu. Sen sijaan ehdotettiin, että ne säilytettäisiin erillisessä lainsäädännössä, kuten on tehty siitä asti, kun maatalouden taloustilejä koskeva asetus tuli voimaan vuonna 2004. • Sääntelyn toimivuus ja yksinkertaistaminen Ehdotus on osa maataloustilastoja koskevaa vuoden 2020 jälkeistä strategiaa, jolla Euroopan komissio ja EU:n jäsenvaltiot pyrkivät tiiviissä yhteistyössä nykyaikaistamaan EU:n maataloustilastoja. Euroopan tilastojärjestelmää käsittelevän komitean tukema strategia kuuluu sääntelyn toimivuutta ja tuloksellisuutta koskevaan ohjelmaan (REFIT), jonka tavoitteena on parantaa Euroopan maataloustilastojärjestelmää (EASS). Maatalouden taloustilit ovat vakiintuneita tilastoja, joista säädetään asetuksessa (EY) N:o 138/2004. Ehdotettavan uuden asetuksen olisi katettava kaikki maatalouden taloustilien osatekijät niitä koskevien tilastojen laadun varmistamiseksi. Herrasmiessopimusten käyttö olisi lopetettava. Kun perustana on uusi asetus, asiat yksinkertaistuvat ja kaikki tietotarpeet ja laaturaportointivaatimukset voidaan täyttää. Ehdotus siitä, mitä ehdotettuun asetukseen olisi sisällytettävä, perustuu meneillään olevista maatalouden taloustilien nykyaikaistamistoimista saatuihin tuloksiin. Maatalouden alueelliset taloustilit eivät ole ainoat herrasmiessopimuksen piiriin kuuluvat tiedot. Maatalouden taloustilien yksikköarvojen osalta, joita koskevat tiedot on toimitettu useiden vuosien ajan samantyyppisen sopimuksen nojalla, nykyaikaistamishankkeessa todettiin, että niiden kerääminen EU:n tasolla olisi lopetettava. Tästä syystä yksikköarvoja ei ehdotettu sisällytettäviksi maatalouden taloustilejä koskevan asetuksen muutokseen, vaan ne on jätetty pois. Tämä tarkoittaa sidosryhmille aiheutuvan rasitteen pientä mutta selkeää vähentymistä. • Perusoikeudet Ehdotuksella ei ole vaikutuksia perusoikeuksien suojeluun. 4. TALOUSARVIOVAIKUTUKSET Ei ole. 5. LISÄTIEDOT • Toteuttamissuunnitelmat, seuranta, arviointi ja raportointijärjestelyt Euroopan parlamentin ja neuvoston odotetaan hyväksyvän asetusehdotuksen vuonna 2021, ja pian tämän jälkeen komissio voi hyväksyä laaturaportointia koskevat täytäntöönpanotoimenpiteet. Asetusta sovelletaan sellaisenaan kaikissa EU:n jäsenvaltioissa eikä täytäntöönpanosuunnitelmaa tarvita. Jäsenvaltioiden odotetaan käynnistävän uuden asetuksen mukaiset tietojen toimitukset komissiolle vuonna 2022. Ehdotettu säädös on osa Euroopan maataloustilastojärjestelmää, ja siitä tehdään täydellinen arviointi muun muassa sen selvittämiseksi, kuinka toimiva ja tehokas se on ollut tavoitteiden saavuttamisessa ja tarvitaanko uusia toimenpiteitä tai muutoksia. • Säännösten noudattamista koskeva seuranta tuotettujen tilastojen osalta

Eurostat arvioi säännösten noudattamista säännöllisesti. Arvioinneissa tarkastellaan tietojen saatavuutta, laatua ja oikea-aikaisuutta sekä seurantatoimia säännöstenvastaisuuksien tapauksessa. Unionin lainsäädännön mukaisesti jäsenvaltioiden edellytetään toimittavan komissiolle maataloustilastoja koskevat asiaankuuluvat luvut. Näihin lukuihin sovelletaan tiukkoja toimitusmääräaikoja, joita on noudatettava eurooppalaisten tilastojen hyvän hallinnan, jakelun ja hyödyllisyyden vuoksi, koska jos tietoja ei ole tai ne ovat puutteellisia, tietojen saatavuus kärsii (eli ei ole mahdollista laskea unionin aggregaatteja ja julkaista tietoja suunniteltujen aikataulujen mukaisesti). Asetus (EY) N:o 223/2009 on Euroopan tilastojärjestelmän toiminnan ja Euroopan tilastojen tuottamista koskevien kaikkien alakohtaisten säädösten oikeudellinen peruskehys. Tietojen ajantasaisuus, oikea-aikaisuus ja täydellisyys ovat jo tärkeitä tekijöitä säännönmukaisuuden arvioinneissa, jotta varmistetaan maataloustilastojen jakelu ajallaan, mutta niihin ja muihin laatutekijöihin on kiinnitettävä lisähuomiota luottamuksen lisäämiseksi Euroopan tilastojärjestelmän tuottamiin tilastoihin. • Euroopan maataloustilastojärjestelmän jatkuva parantaminen: uusien tietotarpeiden ja -lähteiden yksilöinti, johdonmukaisuuden lisääminen ja rasitteen keventäminen Eurostat on käymässä vuotuisia kuulemisia komission muiden yksiköiden kanssa. Tärkeä osa näissä kuulemisissa on tietojenvaihto eri työohjelmista. Ne tarjoavat virallisen foorumin, jolla voidaan keskustella uusia tilastoja koskevista uusista tarpeista ja tarkastella käytettävissä olevien tilastojen hyödyllisyyttä. Muuta yhteistyötä komission muiden yksiköiden, kansallisten tilastolaitosten ja muiden kansallisten viranomaisten kanssa tehdään hierarkian eri tasoilla säännöllisissä asiantuntijaryhmäkokouksissa ja -seminaareissa, johtajien ryhmän kokouksissa, Euroopan tilastojärjestelmää käsittelevän komitean kokouksissa ja säännöllisen kahdenvälisen tiedonvaihdon kautta. Erityishuomiota kiinnitetään hallinnollisten tietojen ja muiden unionin lainsäädännön nojalla ylläpidettyjen tietolähteiden kartoittamiseen ja sen arviointiin, soveltuvatko ne tilastojen tuottamiseen. Tämän perusteella voidaan laatia sopimuksia niiden vakaudesta, saatavuudesta ja mahdollisesta mukauttamisesta, jotta ne sopisivat paremmin tilastovaatimuksiin. Lisäksi tehdään säännöllisiä kyselytutkimuksia ja analyysejä, joilla kartoitetaan mahdollisuuksia Euroopan maataloustilastojen parannuksiin ja rasitteen keventämiseen. Näitä mukautuksia ja oikeudellisen kehyksen yleistä toimivuutta seurataan ja arvioidaan erityisesti aiemmin lueteltuihin strategisiin tavoitteisiin nähden. • Joka kolmas vuosi laadittavat seurantaraportit Jotta voidaan seurata Euroopan uudistetun maataloustilastojärjestelmän toimivuutta ja varmistaa yksinkertaistamiseen ja rasitteen keventämiseen liittyvien REFIT-tavoitteiden täyttyminen, järjestelmän toimivuudesta raportoidaan kolmen vuoden välein. • Arviointi Toisen kolmen vuoden välein laadittavan seurantaraportin korvaa uudistetun maataloustilastojärjestelmän takautuva arviointi, joka tehdään komission arviointisuuntaviivojen mukaisesti. Tämä takautuva arviointi voi toimia tarvittaessa perustana lainsäädännön lisätarkistuksille. • Ehdotukseen sisältyvien säännösten yksityiskohtaiset selitykset Asetusehdotus koostuu kahdesta uudesta artiklasta ja sekä liitteen I (maatalouden taloustilien metodologia) että liitteen II (tietojen toimittamisen aikataulu) muuttamisesta. Suurin osa muutoksista koskee liitettä I ja liitettä II. Ensimmäinen keskeinen muutos liittyy maatalouden alueellisiin taloustileihin. Jäsenvaltiot ovat toimittaneet maatalouden alueelliset taloustilit Eurostatille vuodesta 2000 herrasmiessopimuksen nojalla ja siitä lähtien käytössä olleiden metodologisten käytäntöjen mukaisesti. Maatalouden alueellisten taloustilien ottamiseksi mukaan asetukseen (EY) N:o 138/2004 liitteeseen I on lisätty luku. Lisäyksellä otetaan huomioon jäsenvaltioiden edustajista koostuvien asiantuntijaryhmien (maatalouden tilinpitoa ja hintoja käsittelevä työryhmä ja korkean tason maataloustilastojen johtajien ryhmä) kanssa käydyt neuvottelut tiettyjen pienten päivitysten sisällyttämisestä nykyisiin menetelmiin sen varmistamiseksi, että menetelmät ovat ajan tasalla ja soveltuvat sisällytettäviksi asetukseen. Liitettä II on päivitetty siten, että se vastaa maatalouden alueellisten taloustilien toimittamiselle asetettuja määräaikoja. Toinen muutos on laaturaportointivaatimuksia koskevan artiklan lisääminen (4 a artikla). Vuodesta 2019 lähtien EU:n jäsenvaltiot (hyvin harvoja poikkeuksia lukuun ottamatta) ovat vapaaehtoisesti toimittaneet maatalouden taloustilien laaturaportit asetuksen (EY) N:o 223/2009 12 artiklan 2 kohdan vaatimukset huomioon ottaen. Asetuksessa (EY) N:o 138/2004 ei kuitenkaan ole laaturaportointia koskevaa artiklaa. Asetuksen (EY) N:o 223/2009 12 artiklan 2 kohdassa säädetään laaturaportointivaatimusten sisällyttämisestä alakohtaiseen lainsäädäntöön, jotta voidaan määritellä tietojen toimittamista koskevien määräaikojen lisäksi laaturaporttien yksityiskohtaiset järjestelyt, rakenne, jaksoittaisuus ja arviointi-indikaattorit. Tällä hetkellä laaturaportoinnin järjestelyt ovat epävirallisia, ja ne vahvistettaisiin lisäämällä 4 a artikla. Kolmas keskeinen muutos liittyy maatalouden taloustilejä koskevien toisten estimaattien toimittamisen määräaikoihin tietojen laadun parantamiseksi. Jäsenvaltiot toimittavat maatalouden taloustilien kansallisten tietojen osalta ensimmäiset estimoidut tiedot (määräaika viitevuoden n marraskuu), toiset estimoidut tiedot (määräaika vuoden n + 1 tammikuu) ja lopulliset tiedot (määräaika vuoden n + 1 syyskuu). Toiset estimaatit toimitetaan niin pian ensimmäisten estimaattien jälkeen, että laatua ei voida parantaa merkittävästi. Sen vuoksi toisten estimaattien toimittamisen määräaikoja olisi jatkettava vuoden n + 1 tammikuusta vuoden n + 1 maaliskuuhun, jotta jäsenvaltioilla olisi enemmän aikaa saada laadukkaampia tietoja. Koska ratkaisevan tärkeiden ensimmäisten estimaattien ja lopullisten tietojen toimitusajat pysyvät muuttumattomina, toisten estimaattien toimitusaikojen jatkamista pidetään tältä osin asianmukaisena. Liitettä II on päivitetty siten, että se vastaa maatalouden taloustilejä koskevien toisten estimaattien toimittamisen määräaikoihin ehdotettuja muutoksia. Muilla artikloihin ehdotetuilla muutoksilla on tarkoitus puuttua seuraaviin seikkoihin: –selvennetään maatalouden alueellisia taloustilejä koskevien tietojen toimittamisen ensimmäistä määräaikaa (3 artiklan 2 kohta);

–sallitaan mahdollisia poikkeuksia maatalouden alueellisia taloustilejä koskevista vaatimuksista (4 b artikla); –viitataan komiteamenettelyyn (4 c artikla), joka ei esiinny nykyisessä lainsäädännössä mutta joka olisi lisättävä siihen; –ehdotetaan liitteeseen I vähäisiä lisämuutoksia (asiantuntijaryhmien kuulemisen jälkeen).



2021/0031 (COD) Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 138/2004 muuttamisesta maatalouden alueellisten taloustilien osalta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 338 artiklan 1 kohdan, ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen, sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille, noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä, sekä katsovat seuraavaa: (1) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 549/2013, jäljempänä ’EKT 2010’, sisältää yhteisten standardien, määritelmien, luokitusten ja tilinpitosääntöjen viitekehyksen, joka on tarkoitettu jäsenvaltioiden tilien laatimiseen unionin tilastovaatimusten täyttämiseksi. (2) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 138/2004 vahvistetaan maatalouden taloustilit unionissa säätämällä maataloustilien menetelmistä ja toimittamisen määräajoista. Maatalouden taloustilit ovat kansantalouden tilinpidon satelliittitilejä, sellaisina kuin ne on määritelty EKT 2010:ssä, ja niiden avulla on määrä saada aikaan tuloksia, jotka ovat yhdenmukaistettuja ja vertailukelpoisia eri jäsenvaltioiden välillä ja mahdollistavat tilien laatimisen unionin tarkoituksia varten. (3) Maatalouden alueelliset taloustilit ovat alueellisesti mukautettuja maatalouden taloustilejä. Kansalliset luvut eivät voi antaa täydellistä kuvaa yksityiskohtaisemman tason joskus monimutkaisista tapahtumista. Sen vuoksi alueelliset tiedot auttavat ymmärtämään paremmin alueiden välisiä eroja ja täydentävät unionia, euroaluetta ja yksittäisiä jäsenvaltioita koskevia tietoja. Maatalouden alueelliset taloustilit on siksi otettava mukaan asetukseen (EY) N:o 138/2004 sekä menetelmien että toimittamista koskevien asianmukaisten määräaikojen osalta. (4) Tilastoja ei enää pidetä vain yhtenä poliittisen päätöksenteon tietolähteenä, vaan niillä on keskeinen asema päätöksentekoprosessissa. Näyttöön perustuva päätöksenteko edellyttää, että tilastot täyttävät korkeat laatukriteerit, jotka on vahvistettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 223/2009 niiden käyttötarkoituksen mukaisesti. (5) Asetuksella (EY) N:o 223/2009 luodaan oikeudellinen kehys Euroopan tilastoille, ja siinä edellytetään, että jäsenvaltiot noudattavat asetuksessa vahvistettuja tilastoperiaatteita ja laatukriteerejä. Laaturaportit ovat olennaisen tärkeitä, kun arvioidaan ja parannetaan Euroopan tilastojen laatua ja tiedotetaan siitä. Euroopan tilastojärjestelmää käsittelevä komitea on hyväksynyt yhtenäisen integroidun metatietorakenteen Euroopan tilastojärjestelmän laaturaportoinnin standardiksi, mikä helpottaa – yhtenäisin standardein ja yhdenmukaistetuin menetelmin – asetuksessa (EY) N:o 223/2009 ja etenkin sen 12 artiklan 3 kohdassa säädettyjen tilastojen laatuvaatimusten täyttämistä.

(6) Jotta voidaan varmistaa tämän asetuksen yhdenmukainen täytäntöönpano, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa laaturaportteja koskevien järjestelyjen ja raporttien sisällön vahvistamiseksi. Lisäksi komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa maatalouden alueellisia taloustilejä koskevista vaatimuksista poikkeamisen osalta. Tätä valtaa olisi käytettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 mukaisesti. (7) Maatalouden taloustilit tarjoavat Euroopan poliittisille päättäjille tärkeitä vuotuisia makrotaloudellisia tietoja kolmesti vuodessa; lopulliset tiedot annetaan ensimmäisten ja toisten estimaattien jälkeen. Maatalouden taloustilejä koskevien toisten estimaattien toimittamisen nykyinen määräaika ei jätä viiteajanjakson jälkeen kovin paljon aikaa kerätä tarkempia tietoja verrattuna ensimmäisissä estimaateissa toimitettuihin tietoihin. Toisten estimaattien laadun parantamiseksi tietojen toimittamisen määräaikaa on lykättävä hieman. (8) Sen vuoksi asetusta (EY) N:o 138/2004 olisi muutettava. (9) Euroopan tilastojärjestelmää käsittelevää komiteaa on kuultu, OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Muutetaan asetus (EY) N:o 138/2004 seuraavasti: 1. Lisätään 3 artiklan 2 kohtaan virke seuraavasti: ”2. Maatalouden alueellisia taloustilejä koskevat tiedot toimitetaan ensimmäisen kerran viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2022.” 2. Lisätään artiklat seuraavasti: ”4 a artikla Laadunarviointi 1. Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet toimitettujen tietojen ja metatietojen laadun varmistamiseksi. 2. Tätä asetusta sovellettaessa toimitettaviin tietoihin sovelletaan asetuksen (EY) N:o 223/2009 12 artiklan 1 kohdassa säädettyjä laatukriteerejä tämän asetuksen 3 artiklan mukaisesti. 3. Komissio (Eurostat) arvioi toimitettujen tietojen laadun. 4. Sovellettaessa 2 kohdassa tarkoitettuja laatukriteerejä tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluviin tietoihin komissio määrittelee täytäntöönpanosäädöksillä laaturaporttien yksityiskohtaiset järjestelyt, rakenteen, jaksoittaisuuden ja arviointi-indikaattorit ja vahvistaa määräajat raporttien toimittamiselle komissiolle (Eurostat). Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 4 c artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen. 5. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle (Eurostat) mahdollisimman pian kaikki tämän asetuksen täytäntöönpanon kannalta merkitykselliset tiedot ja muutokset, jotka voivat vaikuttaa toimitettujen tietojen laatuun. 6. Jäsenvaltioiden on komission (Eurostat) asianmukaisesti perustellusta pyynnöstä toimitettava tilastotietojen laadun arviointia varten tarvittavat lisäselvitykset.

4 b artikla