TV*TV EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 02.10.1998 
KOM( 1998) 391 lopull. 
EUROOPAN LAAJUISET VERKOT 
VUOSIKERTOMUS 1997 
Komissiolta Euroopan parlamentille, neuvostolle, 
talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle 
Annettu TEN-verkkojen taloudellista tukea koskevan asetuksen 
N:o 2236/95 16 artiklan mukaisesti 

TEN-vuosikertomus 1997 (Asetus N:o 2236/95) 
1. TIIVISTELMÄ: KATSAUS TEN-VERKKOIHIN 1997 6 
2. ERITYISHANKKEITTEN EDISTYMINEN 8 
2.1 Energia 8 
2.2 Televiestintä . 8 
2.3 Liikenne 8 
3. TEN-VERKKO JA KOSKEVA LAINSÄÄDÄNTÖ JA VERKKOIHIN 
LIITTYVÄT KOMITEAT 11 
3.1 Perustamissopimus, suuntaviivat ja muu asiaankuuluva lainsäädäntö 11 
3.1.1 Perustamissopimuksen 129 c artiklan 1 kohdan ja 129 d artiklan 
muuttaminen 11 
3.1.2 Euroopan laajuisia televerkkoja koskevien suuntaviivojen 
hyväksyminen 11 
3.1.3 Euroopan laajuisia energiaverkkoja koskevien suuntaviivojen 
muuttaminen 11 
3.1.4 Euroopan laajuisia liikenneverkkoja koskevien suuntaviivojen 
muuttaminen 11 
3.1.5 IDA II-ohjelmaa koskevat ehdotukset 11 
3.1.6 Tieliikenteen telematiikka 12 
3.2 TEN-suuntaviivojen komiteat 12 
3.2.1 Energia 12 
3.2.2 Televiestintä 12 
3.2.3 Liikenne 12 
3.3 Euroopan laajuisten verkkojen rahoitustukikomitea 13 
4. TEN-VERKKOJEN RAHOITUS 15 
4.1 Euroopan laajuisten verkkojen rahoitustukikomitea 15 
4.1.1 Energia 15 
4.1.2 Televiestintä 15 
4.1.3 Liikenne 16 
-£ 
TEN-vuosikertomus 1997 (Asetus N:o 2236/95) 
4.2 IDA 17 
4.3 EAKR 17 
4.4 Koheesiorahasto 19 
4.5 EIP:n lainat 20 
4.6 EIR:n takaukset 22 
4.7 EHTY:n lainat 23 
4.8 ETA:n rahoitusjärjestelmä 23 
4.9 Jäsenvaltioiden myöntämä rahoitus 23 
4.10 Unionin ulkopuolisten maitten infrastruktuuritoimien rahoitus 23 
5. TEN-VERKKOJEN RAHOITUS: MUITA KYSYMYKSIÄ 26 
5.1 Pontta Essenin erityishankkeille 26 
5.2 Agenda 2000 ja tulevat rahoitusnäkymät 26 
5.3 Julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyön edistäminen 27 
5.3.1 Neil Kinnockin asiantuntijaryhmä ja ryhmän työn johdosta 
toteutettavat toimet 27 
5.3.1.1 Julkiset hankinnat 28 
5.3.1.2 Kilpailupolitiikka 28 
5.3.1.3 Rahoitusvälineiden kehittäminen 29 
5.3.1.4 Innovatiivinen ja aloitteellinen tuki 29 
5.3.1.5 Verkosta saatavat 29 
5.4 Koordinoinnin parantaminen 29 
5.5 SEM 2000 -ohjelma ja arviointi 29 
6. ULKOSUHTEET 31 
6.1 Laajentuminen ja hakijamaiden liittymistä edeltävä strategia 31 
6.2 Suunnitelmallinen vuoropuhelu 32 
7. EUROOPAN LAAJUISET VERKOT TYÖLLISTÄJINÄ 33 
TEN-vuosikertomus 1997 (Asetus N:o 2236/95) 
8. MUU TEN-HANKKEISIIN LIITTYVÄ YHTEISÖN POLITIIKKA 34 
8.1 Eurooppalaisen yhtiön perussääntö , 34 
8.2 Ympäristö 34 
V 
TEN-vuosikertomus 1997 (Asetus N:o 2236/95) 
1. TAULUKKOLUETTELO 
UNIONIN RAHOITUS TEN-VERKOILLE 14 
ENERGIAN TEN-VERKKOJEN RAHOITUS SITOUMUKSET 15 
LIIKENNE: HANKETYYPIT 16 
LIIKENNE: TOIMITYYPIT 17 
LIIKENNEMUODOT 17 
EAKR:N ENERGIASEKTORI YHTEENSÄ 1997 18 
EAKR:N LIIKENNESEKTORI YHTEENSÄ 1997 18 
KOHEESIORAHASTON TEN-RAHOITUS YHTEENSÄ 
JÄSENVALTIOITTAIN 19 
KOHEESIORAHASTON TEN-RAHOITUS YHTEENSÄ 
LIIKENNEMUODOITTAIN 20 
EIP:N LAINAT TEN-HANKKEILLE 22 
EIR:N LAINATAKUUT TEN-HANKKEILLE 23 
PHARE-OHJELMANINFRASTRUKTUURIRAHOITUS 1997 24 
TEN-vuosikertomus 1997 (Asetus N:o 2236/95) 
1. TIIVISTELMÄ: KATSAUS TEN-VERKKOIHIN 1997 
Komissio toimittaa Euroopan laajuisten verkkojen vuosikertomuksen 1997 TEN-verkkojen 
taloudellista tukea koskevan asetuksen N:o 2236/95 16 artiklan mukaisesti Euroopan 
parlamentille, neuvostolle, talous-ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle. 
Tarkasteluvuosi oli TEN-verkkojen kannalta tapauksekas. 
• Yhteisen edun mukaisten hankkeitten edistyminen 
Useissa TEN-hankkeissa kaikilla kolmella toimintalohkolla saavutettiin vakaata edistystä. 
• Oikeudelliset näkökohdat: 
1. Perustamissopimuksen 129 c artiklan 1 kohtaa ja 129 d artiklaa muutettiin 
Amsterdamin sopimuksella. 
2. Televerkkoj a koskevat suuntaviivat hyväksyttiin. 
3. Yhteisen edun mukaisten TEN-energiahankkeiden luettelo sekä näiden hankkeiden 
eritelmät saatettiin ajan tasalle. 
4. Komissio teki perustamissopimuksen 129 d artiklaan perustuvat ehdotukset 
hallintojenvälisen telemaattisen tiedonvaihdon ohjelman (IDA-2) jatkamisesta 
5. Komissio teki ehdotukset liikenteen TEN-verkkoa koskevien suuntaviivojen 
muuttamisesta siten, että niihin sisällytetään meri- ja sisävesisatamat ja 
intermodaaliterminaalit. 
• Rahoitus 
6. Komissio julkaisi Agenda 2000 -asiakirjan, jossa vahvistettiin TEN-verkot EU:n 
ensisijaiseksi rahoituskohteeksi seuraavalla rahoituskaudella sekä tähdennettiin TEN-
verkkojen rahoitusvälineiden lähempää koordinointia. 
7. Hallitusten j a yksityisen sektorin edustajista koostuva korkean tason asiantuntijaryhmä 
antoi suosituksensa siitä, kuinka julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyötä voitaisiin 
helpottaa liikennehankkeissa. 
8. Komissio antoi kaksi tiedonantoa, joista toisessa kuvataan, kuinka komissio aikoo 
panna täytäntöön työryhmän sille osoittamat suositukset, ja toinen koskee kilpailullisia 
näkökohtia. 
9. Tarkasteltuaan uudelleen TEN-verkkoja tukevaa toimintaansa EIP sisällytti uusia 
toimenpiteitä Amsterdamin erityistoimintaohjelmaansa. 
10. Luxemburgissa pidetty Eurooppa-neuvoston työllisyyshuippukokous suositteli, että 
kussakin "ensisijaisessa" liikennehankkeessa noudatetaan tästälähin sille laadittua 
aikataulua samoin kuin asiaankuuluvaa rahoitussuunnitelmaa. 
TEN-vuosikertomus 1997 (Asetus N:o 2236/95) 
• Laajentuminen ja ulkosuhteet 
11. Agenda 2000:ssa korostettiin TEN-hankkeiden merkitystä uusien yhteyksien 
luomisessa jäsenyyttä hakeneiden Keski- ja Itä-Euroopan maiden kanssa. 
12. Helsingissä kesäkuussa järjestetyssä kolmannessa yleiseurooppalaisessa 
liikennekonferenssissa muokattiin liikennekäytävien käsitettä lisäämällä 
liikennekäytävien määrää yhdellä, liittämällä käsitteeseen neljä liikennealuetta sekä 
korostamalla multimodaalisuutta ja älykkäitten liikennejärjestelmien asemaa liikenteen 
infrastruktuurissa. 
13. Komissio antoi tiedonannot unionin ja sen naapurimaiden liikenne- ja 
energiaverkkojen yhdistämisestä. 
14. Liikenteen infrastruktuuritarpeiden arviointiohjelma (TINA) on nyt 
kokonaisuudessaan käynnissä, kun Wieniin perustettiin tekninen sihteeristö. 
TEN-vuosikertomus 1997 (Asetus N:o 2236/95) 
2. ERITYISHANKKEITTEN EDISTYMINEN 
2.1 Energia 
Essenissä pidetyssä Eurooppa-neuvoston kokouksessa hyväksyttyjen 10 erityishankkeen 
tilanne oli vuoden 1997 lopulla seuraava: 
• Kaikissa luonnonkaasuhankkeissa on edistytty hyvin. 
- Pyreneiden niemimaan kaasuhankkeista mainittakoon, että Algerian, Marokon ja 
Espanjan yhdistävä pääkaasuputki Cordobaan asti (hanke h4), yhdysputki Portugaliin 
(f6) sekä Portugalin pohjois-eteläsuuntainen kaasuputki (e5) ovat toimintakunnossa. 
Rakennustyöt ovat hyvin pitkällä myös muilla osuuksilla Pohjois-Portugalissa ja 
Galiciassa. 
Gasoducto Occidental -kaasuputken (Extremadura-Asturias) rakennustyöt on aloitettu, ja 
koko hanke suunnitellaan otettavan käyttöön vuonna 1999. 
- Kreikkalaiseen kaasuhankkeeseen (e6) liittyvä pääkaasuputki on toimintakunnossa, 
ja korkeapainehaaraputket sekä nestekaasuasema ovat rakenteilla. 
- Venäjän, Valko-Venäjän, Puolan ja EU:n välisen kaasuputken (h7) osalta yhteys 
Saksan itäosan ja Puolan länsiosan välillä on nyt toimintakunnossa, ja muut osat 
Saksassa ja Valko-Venäjällä ovat rakenteilla. 
• Valtaosassa sähköhankkeita on kohdattu tai kohdataan parhaillaan lupamenettelyyn 
liittyviä ongelmia. Ongelmat syntyvät yleensä siitä, että paikalliset 
ympäristönsuojelu] ärjestot vastustavat hanketta, mikä heijastuu paikallisten ja 
kansallisten viranomaisten toimissa. Ongelmia on edelleen seuraavissa hankkeissa: 
- Ranska-Italia (b6) 
- Ranska-Espanja (Cazaril-Aragon) (b7) 
Liitteessä I kuvataan tilanne kaikissa yhteisön suuntaviivoihin sisältyvissä 74:ssä yleistä 
etua koskevassa hankkeessa. 
2.2 Televiestintä 
Useimmat vuosina 1995 ja 1996 rahoitetuista 28 Euro-ISDN-hankkeesta etenevät 
tyydyttävästi, ja kymmenen hankkeen on määrä valmistua ennen vuoden 1997 
loppua (ks. liite II). Riippumattomat asiantuntijat tekivät hankkeista teknisen 
arvion 20.-23. lokakuuta. Perustana oli kunkin hankkeen alustavien tai lopullisten 
(toimitettavissa olevien) tulosten tekninen arviointi. 
2.3 Liikenne 
Jotkin niistä Essenissä vahvistetuista 14:stä erityisestä liikennehankkeesta, jotka 
vaativat merkittävää julkisen sektorin rahoitusta, ovat edistyneet huomattavasti. 
TEN-vuosikertomus 1997 (Asetus N:o 2236/95) 
Tilanteesta annetaan kattava kuvaus liitteessä III. Erikseen on mainittava 
seuraavat myönteiset seikat: 
1. Pohjois-eteläsuuntaiset yhdistetyt kuljetukset ja 
suurnopeusjunakuljetukset 
(a) Uudella Leipzig/Halle-Erfurt-radalla on aloitettu työt uudella 
rataosuudella. 
(b) Itävallan Inntalin rataosuuden suunnittelu etenee aikataulussa, ja 
alustavat työt voitaneen aloittaa vuonna 1998. 
(c) Myös Brennerin tunnelia koskevassa päätöksenteossa on edistytty. 
2. Kaikilla PBKAL-suurnopeusradan osuuksilla on edistytty huomattavasti. 
(a) Belgian osuuden läntiset osat avattiin liikenteelle joulukuussa 
1997, jolloin matkustusaika Brysselin ja Pariisin sekä Brysselin ja 
Lontoon välillä lyheni 20 minuuttia. 
(b) Työt on aloitettu myös itäisellä rataosuudella Brysselistä Saksan 
rajalle. 
(c) Kölnin-Frankfurtin rataosuudella työt sujuvat ennakoitua 
nopeammin, ja rataosuus suunnitellaan avattavan liikenteelle 
keväällä 2001. 
(d) Yhdistyneessä kuningaskunnassa sijaitsevan rataosuuden lopulliset 
tekniset tutkimukset on tehty, ja niiden perusteella rakennustyöt 
voitaisiin aloittaa suunnitelman mukaisesti vuonna 1998. LCR-
yhteenliittymän rahoitusvaikeudet on kuitenkin ratkaistava, jotta 
hanke voisi edetä aikataulussa. 
3. Eteläinen suurnopeusjuna: työt on aloite itu useilla Madridin-
Barcelonan rataosuuden osilla (Catalayud-Ricla ja Zaragoza-Lleida). 
4. Itäinen suurnopeusjuna: Ranskan hallitus on päättänyt aloittaa lopulliset 
tutkimukset (Avant-projet détaillé) sekä rakentaa Vairesin ja Vandièresin 
välille uuden yhteyden, jonka toiminta aloitettaneen alkuvuodesta 2000. 
5. Alankomaissa aloitettiin 1. kesäkuuta työt Betuwelijn-rautatien 
satamarataosuudella. Betuwelijn on suuren liikennekapasiteetin 
rahtiliikenherata. 
6. Lyonin-Triesten suurnopeusratahanketta koskevat tutkimukset ovat 
meneillään. Italian ja Ranskan hallitukset sopivat 3.10.1997 radan 
kansainvälistä osuutta koskevasta kolmivuotisesta tutkimusohjelmasta, 
johon osoitetaan 55 miljoonaa ecua. 
TEN-vuosikertomus 1997 (Asetus N:o 2236/95) 
7. Kreikan moottoritiehankkeet: 
(a) Töitä on joudutettu useilla PATHE-tiehankkeen (pohjois-
eteläakseli) osuudella. Julkisen ja yksityisen sektorin 
yhteistyöhankkeina toteutettavien ESSI-hankkeen (Elefsina-
Stavros-Spata-Immitos / Ateenan kehätie) sekä Rio-Antirio-sillan 
rahoitusjärjestelyt on saatu lähes valmiiksi, ja valmistelut ovat 
hyvässä vauhdissa. 
(b) Egnatia-hankkeessa (itä-länsiakseli) on järjestetty uusia osuuksia 
koskevia tarjouskilpailuja. 
8. Dublinin ja Belfastin välinen Enterprise-junayhteys avattiin virallisesti 
21.10. Yhteyden ansiosta matkustusaika lyheni 1 tuntiin 55 minuuttiin, ja 
koko Cork-Dublin-Belfast-Larne-Stranraer-hanke on nyt saatu lähes 
valmiiksi. 
9. Malpensan lentoasemalla työt etenevät aikataulussa, ja uusi lentoasema 
(ensimmäinen vaihe) on tarkoitus avata lokakuussa 1998. 
10. Öresundin kiinteän yhteyden työt etenevät aikataulussa, ja työt saadaan 
loppuun vuoteen 2000 mennessä. Tanskanpuoleiset yhteystiet saadaan 
valmiiksi vuonna 1998. 
11. Pohjolan kolmion multimodaaliliikennekäytävä 
(a) El 8-tien kunnostustyöt Turun lähellä ja Helsingin kehätiellä on 
saatu lähes päätökseen, ja E6-tiellä on aloitettu Sunningen 
salmen ylitystyöt Ruotsin länsiosassa. 
(b) Ratatyöt jatkuvat Suomen rautatieverkon eteläisellä pääradalla 
sekä Ruotsin eteläisellä pääradalla ja länsirannikon radalla. 
(c) Tukholma-Arlandan lentoaseman uuden kiitotien geologiset 
työt ja Helsinki-Vantaan lentoaseman uusien Schengen-tilojen 
työt ovat edistyneet. 
12. Newryn-Dundalkin liikennekäytävää (osa Irlanti-Yhdistynyt 
kuningaskunta-Benelux maantiehanketta) koskevat tutkimukset on 
saatu päätökseen, ja päätös seuraavista toimista odotetaan tehtävän 
lähiaikoina. Englannin ja Walesin alueella sijaitsevista osuuksista tehdään 
tutkimuksia, ja rakennustyöt ovat käynnissä Skotlannin osuudella. 
Liikenteenhallinnan odotetaan tämän ansiosta paranevan koko yhteydellä. 
Länsirannikon päälinjaa koskevissa tutkimuksissa on arvioitu eri mahdollisuuksia parantaa 
reitin ohjaus- ja valvontajärjestelmää ja saada siitä yhteentoimiva koko Euroopan alueella. 
Linjan nykyaikaistamiseen tähtäävät rakennustyöt on aloitettu. 
10 
TEN-vuosikertomus 1997 (Asetus N: o 2236/95) 
3. TEN-VERKKOJA KOSKEVA LAINSÄÄDÄNTÖ JA VERKKOIHIN LIITTYVÄT KOMITEAT 
3.1 Perustamissopimus, suuntaviivat ja muu asiaankuuluva lainsäädäntö 
3.1.1 Perustamissopimuksen 129 c artiklan 1 kohdan ja 129 d artiklan muuttaminen 
Kun Amsterdamin sopimus tulee voimaan, perustamissopimuksen 129 c artiklan 
1 kohdan kolmatta luetelmakohtaa muutetaan pyrkimyksenä helpottaa edelleen 
unionin rahoituksen myöntämistä yksityisen sektorin hankkeille. Teksti kuuluu 
tällöin seuraavasti: yhteisö "voi erityisesti toteuttamiskelpoisuutta koskevilla 
selvityksillä, lainatakuilla tai korkotuella tukea sellaisia jäsenvaltioiden tukemia 
yhteistä etua koskevia hankkeita, jotka yksilöidään ensimmäisessä 
luetelmakohdassa tarkoitetuissa suuntaviivoissa". 
Lisäksi muutetaan 129 d artiklaa siten, että kaikki TEN-verkkoja koskevat 
lainsäädännölliset ehdotukset alistetaan yhteispäätösmenettelyyn, kun 
yhteispäätösmenettelyä noudatetaan nykyisin vain suuntaviivojen osalta. 
3.1.2 Euroopan laajuisia televerkkoja koskevien suuntaviivojen hyväksyminen 
Pitkittyneen sovittelumenettelyn jälkeen suuntaviivat hyväksyttiin 17. kesäkuuta.1 
3.1.3 Euroopan laajuisia energiaverkkoja koskevien suuntaviivojen muuttaminen 
Suuntaviivoja muutettiin 29. toukokuuta saattamalla yhteistä etua koskevien 
hankkeitten luettelo ajan tasalle.2 Komissio teki 11. heinäkuuta päätöksen yhteistä 
etua koskevien hankkeiden erittelemisestä.3 
3.1.4 Euroopan laajuisia liikenneverkkoja koskevien suuntaviivojen muuttaminen 
Komissio julkaisi 17. joulukuuta ehdotuksen Euroopan laajuisia liikenneverkkoja 
koskevien suuntaviivojen muuttamisesta siten, että niihin sisällytetään 
merisatamat, sisävesisatamat ja intermodaaliterminaalit ja että Essenin Eurooppa-
neuvoston hyväksymän erityishankkeen nro 8 otsaketta muutetaan (Portugalin ja 
Espanjan sekä muun Euroopan välinen multimodaalinen yhteys).4 
3.1.5 IDA H -ohjelmaa koskevat ehdotukset 
Nykyinen IDA-ohjelma päättyi vuoden 1997 lopulla, ja sen vuoksi komissio 
ehdotti 12. joulukuuta uutta ohjelmaa. Uudessa ohjelmassa määritellään 
hallintojenvälisen telemaattisen tietojenvaihdon Euroopan laajuisiin verkkoihin 
1 Päätös 1336/97, 17.6.1997, EYVL L 183, s. 12. 
2 Päätös 1047/97, 29.5.1997, EYVL L 152, s. 12. 
3 EYVL L 225, 15.8.1997. 
4 KOM(97)681. 
11 
TEN-vuosikertomus 1997 (Asetus N:o 2236/95) 
liittyvät suuntaviivat ja yhteistä etua koskevat hankkeet sekä ehdotetaan 
toimenpideohjelmaa, jolla varmistettaisiin näiden verkkojen yhteentoimivuus ja 
käytettävyys.5 Ehdotukset perustuvat perustamissopimuksen 129 d artiklaan. 
3.1.6 Tieliikenteen telematiikka 
Komissio antoi 20. toukokuuta 1997 neuvostolle ja Euroopan parlamentille 
tiedonannon, jossa ehdotetaan strategiaa telematiikan soveltamiseksi Euroopan 
tieliikenteeseen sekä eräitä alustavia toimia.6 Neuvosto katsoi kokouksessaan 17. 
kesäkuuta, että tiedonanto oli hyvä perusta tuleville toimille. 
3.2 TEN-suuntaviivojen komiteat 
3.2.1 Energia 
Energiaverkkojen suuntaviivoja käsittelevä komitea kokoontui 30. huhtikuuta 
1997. Tärkein kokouksessa käsitelty asia oli yhteistä etua koskevien hankkeitten 
teknisiin erittelyihin liittyvä komission ehdotus. Komitea antoi ehdotukselle 
yksimielisen tukensa. Lisäksi komitea keskusteli komission laatimasta 
valmisteluasiakirjasta, jossa käsitellään mahdollisia ratkaisuja energiahankkeitten 
lupamenettelyongelmiin. 
3.2.2 Televiestintä 
Komitea kokoontui televerkkoja koskevien suuntaviivojen hyväksymisen jälkeen 
ensimmäiseen kokoukseensa 12. marraskuuta. Komitea antoi yksimielisen 
myönteisen lausunnon luonnoksesta komission päätökseksi Euroopan laajuisten 
televerkkojen monivuotisen työohjelman perustamisesta sekä vuoden 1998 TEN-
televerkkohankkeisiin liittyvien avointen ehdotuspyyntöjen sisällöstä. 
3.2.3 Liikenne 
Liikenneverkkojen suuntaviivoja käsittelevä komitea kokoontui 28. ja 29. 
huhtikuuta. Tärkein käsiteltävä asia oli suuntaviivojen 18.3 artiklassa tarkoitetun 
toteutuskertomuksen ja 21.1 artiklassa edellytetyn suuntaviivojen tarkistamista 
koskevan kertomuksen laatiminen. Komitea keskusteli lisäksi maantieteellisen 
tietojärjestelmän (GIS) perustamisesta, satamien ja muiden liityntäkohtien 
sisällyttämisestä liikenteen TEN-verkkoihin sekä strategisesta 
ympäristöarvioinnista. 
5 KOM(97)661. 
6 KOM(97) 223. 
12 
TEN-vuosikertomus 1997 (Asetus N:o 2236/95) 
3.3 Euroopan laajuisten verkkojen rahoitustukikomitea 
Euroopan laajuisten verkkojen rahoitustukikomitea kokoontui viisi kertaa vuonna 
1997. Monialaisessa kokoonpanossaan komitea kokoontui kerran, marraskuussa, 
keskustelemaan muiden muassa komission vuosikertomuksesta Luxemburgin 
Eurooppa-neuvostolle sekä Euroopan laajuisten verkkojen rahoitusta koskevan 
asetuksen 16 artiklan mukaisesta vuosikertomuksesta. Komitean työstä on 
annettu aloittainen selvitys jäljempänä osassa 4. 
13 
Taulukko 1: YHTEISÖN RAHOITUS TEN-HANKKEILLE VUONNA 1997 (miljoonaa ecua) 
Ala 
LIIKENNE 
ENERGIA 
TELEVIESTENTA 
| TELEMAATTISET VERKOT Tukityyppi 
Lainat 
Takaukset 
Suorat avustukset 
Avustukset, korkotuet, lainatakuut 
ja tutkimusten osarahoitus 
Lainat 
Takaukset 
Suorat avustukset 
Tutkimusten osarahoitus 
Lainat 
Takaukset 
Suorat avustukset 
Toteutettavuus- ja 
validointitutkimusten osarahoitus 
Suorat avustukset Valine 
EIP89 
(14:n erityishankkeen osuus) 
E1R89 
EAKR910 
Koheesiorahasto 
TEN-budjettikohta B5-700 
(14:n erityishankkeen osuus) 
EIP89 
EIR89 
EAKR910 
TEN-budjettikohta B5-710 
EIP89 
EIR 89 
EAKR910 
TEN-budjettikohta B5-720 
TEN-budjettikohta B5-721 1993-19947 
3 847 
2 483 
75,9 
884,0 
1 887,0 
385 
180 
1082 
207,7 
675,7 
0 
3 105 
156,1 
294,7 
21,9 
71,8 19957 
3 819 
1603 
85,2 
115,0 
1 108 
240 
181,5 
910 
11,90 
87,8 
12,2 
839 
19,40 
0 
22,6 
47,36 19967 
3 504 
1 189 
303 
2 639 
1088 
280 
211 
1415 
270 
1265 
8,9 
1602 
9 
173 
16,1 
44 19977 
4 943 
1601 
55 
527,4 
1 901 
352 
211 
854 
3,75 
277,3 
24,2 
1880 
276 
0 
26,6 
46,7 YHTEENSA tahan saakka 
16113 
6 876 I 
519,1 1 
4 165,4 I 
5 984 1 
1 257 | 
783,5 | 
4 262 | 
493,35 | 
2 305,8 | 
45,3 1 
7 426 
460,5 
467,7 
87,2 
210,06 
^ Kohdennetut määrärahat 
8 Allekirjoitetut sopimukset. 
9 TEN-hankkeet ja niiden oheishankkeet. 
1 ° Sisältää yleensä vuosiksi 1996-1999 sidotut määrärahat. 
14 
TEN-vuosikertomus 1997 (Asetus N:o 2236/95) 
4. TEN-VERKKOJEN RAHOITUS 
Edellä taulukossa 1 annetaan yleiskuva unionin rahoituksesta TEN-verkoille. 
4.1 Euroopan laajuisten verkkojen rahoitustukikomitea 
4.1.1 Energia 
Komitea kokoontui 19. syyskuuta ja hyväksyi kokouksessaan 16 energia-alan 
toteutettavuus- ja muuta hanketta, joille komissio puolestaan ehdottaa yhteensä 
18 miljoonan ecun avustuksia. Tarkempia tietoja annetaan liitteessä IV. Kun 
otetaan huomioon komitean vuonna 1996 hyväksymiä ehdotuksia koskevat 
rahoitussitoumukset, sitoumusten määrä vuonna 1997 on noin 24 miljoonaa ecua. 
Taulukko 2: Energian TEN-verkkojen rahoitussitoumukset 
SAHKO 
KAASU 
'M^M^W^^^M^MmMt 1995 
milj. 
ecua 
6,5 
5,7 % 
53% 
47% 
\'t < " '> 1996 
milj. 
ecua 
3,7 
5,2 % 
42% 
58% 
'100%' 1997 
milj. 
ecua 
9,2 
15,0 
Ml % 
38% 
62% 
4.1.2 Televiestintä 
Komitea kokoontui televiestintää käsittelevässä kokoonpanossaan 25. kesäkuuta, 
ja kokouksessaan se ilmaisi myönteisen kantansa yhteisön tuen antamiseen 
vuonna 1997 valituille hankkeille. Kannan perusteella valittiin 41 tuettavaa 
hanketta. Hankkeita oli esitetty kolmen erillisen ehdotuspyynnön yhteydessä. 
Ensimmäinen ehdotuspyyntö julkaistiin maaliskuussa 1997, ja se perustui vuonna 
1995 tehtyyn Euro-ISDN-päätök:een. Huomioon otettiin kuitenkin 
mahdollisimman pitkälle myös myöhemmin hyväksyttyjen suuntaviivojen myötä 
muuttunut tilanne. Yhteisön rahoitustukea päätettiin antaa kahdelletoista yhteistä 
etua koskevalle hankkeelle yleisten palvelujen, pk-yrityksille suunnattavien 
palvelujen sekä terveydenhuollon televiestintäsovellusten alalla. 
Loppuvuodesta 1996 julkaistun seuraavan, koulutusalan multimediaa koskevan 
yhteisen ehdotuspyynnön perusteella valittiin kolmetoista yhteistä etua koskevaa 
hanketta. Hankkeet käsittelevät mm. etäopiskelua sekä kouluverkkojen 
multimediaviestintäj ärj estelmiä. 
15 
TEN-vuosikertomus 1997 (Asetus N:o 2236/95) 
Edellisten lisäksi yhteisön rahoitustukea päätettiin antaa viidelletoista 
alueelliselle hankkeelle yhdestätoista jäsenvaltiosta. Hankkeilla edistetään 
sähköistä kaupankäyntiä matkailualan pk-yrityksissä, ja ne valittiin vuoden 1996 
puolivälissä julkaistun ehdotuspyynnön perusteella. 
Yhteisön rahoitustuki kaikille näille 40 hankkeelle on yhteensä 21 miljoonaa 
ecua. Kaikki hankkeet on lueteltu liitteessä V. 
4.1.3 Liikenne 
Euroopan laajuisten verkkojen rahoitustukikomitea piti vuonna 1997 kaksi 
liikennettä käsittelevää kokousta. Komitea puolsi 125:tä hanketta ja tutkimusta, 
joille komissio ehdotti kaikkiaan 352 miljoonan ecun rahoitustukea. Valituista 
toimista noin 50:ssä kyse oli aiemmin tuetun toimen jatkamisesta (tai 
täydentämisestä). Tarkat tiedot on annettu liitteessä VI. 
Komissiolle toimitettiin kaikkiaan jopa 311 rahoitustukihankemusta, joista 
monessa kyse oli varsin pienistä summista. Helpottaakseen hakemusten 
käsittelystä ja hallinnoinnista aiheutuvaa taakkaansa komissio suostutteli 
komitean asettamaan tulevien liikennehankkeitten rahoitustuelle 500 000 ecun 
alarajan. Hyvin perustelluissa tapauksissa rajaa voidaan poikkeuksellisesti 
alentaa. 
Kuten taulukosta 3 käy ilmi, komissio keskittää suurimman osan käytettävissä 
olevista varoista (60 %) edelleen 14:lle Essen-erityishankkeelle (näihin kuuluu 
myös raideliikenteen hallinta). Muiden yhteistä etua koskevien hankkeitten osuus 
(25 %) on kasvanut huomattavasti vuoteen 1996 verrattuna. 
Liikenne: Taulukko 3 - Hankelajit 
Essenin Eurooppa-neuvoston vahvistamat 14 
erityishanketta (ml 9 miljoonaa ecua 
raideliikenteen hallintaan) 
Liikenteenhallinta (kaikki liikennemuodot paitsi 
rautatieliikenne) 
Muut tarkeat yhteista etua koskevat hankkeet 
(paitsi 14 erityishanketta) 
YHTEENSA Tuki 97 
(milj. ecua) 
211 
52 
89 
352 % 
-97 
60 
15 
25 
100 -96 
75 
18 
7 
100 
Toimenpidetyypeittäin jaotellusta taulukosta 4 ilmenee, että suorien avustusten ja 
korkotuen osuus kasvoi vuonna 1997 merkittävällä tavalla (suorat avustukset 
53 % ja korkotuki 66 %), kun taas toteutettavuustutkimusten osuus väheni 
huomattavasti eli 36 %. 
16 
TEN-vuosikertomus 1997 (Asetus N:o 2236/95) 
4.2 IDA Liikenne: Taulukko 4 - Toimenpidetyypit 
Toteutettavuustutkimukset / tekninen tuki 
Suorat avustukset 
Korkotuet 
YHTEENSA Tuki 97 
(milj. ecua) 
175 
140 
37 
352 % 
-97 
50 
40 
10 
100 -96 
68 
26 
6 
100 
Kuten taulukosta 5 ilmenee, ylivoimaisesti suurin osa liikennealalle asetuksen 
2236/95 mukaisesti myönnetyistä yhteisön varoista käytetään rautatiehankkeisiin 
(58 %). Seuraavina tulevat maantiehankkeet (18 %) ja liikenteenhallinta (15 %). 
Lentoasemien saama tuki (6 %) on kasvanut merkittävästi edellisvuodesta. 
Taulukko 5: Liikennemuodot 
Rautatieliikenne (ml. liikenteenhallinta) 
Maantieliikenne 
Sisavesiliikenne 
Meriliikenne/satamat 
Lentoasemat 
Liikenteenhallinta (kaikki liikennemuodot 
paitsi rautatieliikenne) 
YHTEENSA Tuki 97 
(milj. ecua) 
204 
62 
4 
9 
21 
52 
352 % 
1997 
58 
18 
1 
2 
6 
15 
100 1996 
62 
13 
1 
1 
1 
22 
100 
IDA-hankkeita (sähköpostihankkeet, monialaiset f~>imet, eurooppalaisten 
laitosten tuki, alakohtaiset toimet) rahoitetaan TEN-rahoitustukiasetuksesta 
erillään. Esityksen kattavuuden nimissä ne kuitenkin mainitaan tässä. Komissio 
hyväksyi vuonna 1997 kaikkiaan 37,5 miljoonan ecun rahoitustuen erilaisille 
IDA-ohjelmasta tuettaville toimille. Tarkempia tietoja on annettu liitteessä VII. 
4.3 EAKR 
Kuten edellä olevasta taulukosta 1 käy ilmi, selvästi suurin osa unionin TEN-
hankkeille myöntämistä avustuksista on peräisin Euroopan aluekehitysrahastosta 
(EAKR) ja koheesiorahastosta. Seuraavissa kahdessa taulukossa annetaan 
tarkempia tietoja energia- ja liikennehankkeisiin suunnatusta EAKR:n 
rahoituksesta vuonna 1997. Yksityiskohtaiset tiedot ovat liitteessä IX. 
17 
TEN-vuosikertomus 1997 (Asetus N:o 2236/95) 
Taulukko 6: EAKR.n energiarahoitus yhteensä 1997 
Jasenvaltiot 
ESPANJA 
KREIKKA 
ITALIA 
PORTUGALI 
YHTEENSA Suunniteitu 
EAKR:n 
rahoitus 
1994-1999 
(milj. ecua) Sitoumukset 
vuoteen 1997 
(milj. ecua) 
kausi 1994-1999 
92,7 
203,0 
55,8 
304,0 
655,5 75,1 
189,5 
16,2 
123,0 
403,8 Sitoumukset 
1997 
(milj. ecua) 
1997 
174,8 
80,5 
-
22,0 
277,3 Viitteet ja 
huomautukset 
Taulukko 7: EAKR:n liikennerahoitus yhteensä 1997 
YHTEENSA 
KREIKKA 
IRLANTI 
ITALIA 
PORTUGALI 
YHDISTYNYT 
KUNINGASKUNTA 
SUOMI 
LUKENNE YHTEENSA Suunniteitu 
EAKR:n 
rahoitus 
1994-1999 
(milj. ecua) Sitoumukset 
vuoteen 1997 
(milj. ecua) 
kausi 1994-1999 
1163,2 
364,5 
1045,0 
213,0 
123,8 
7,4 
2916,9 640,1 
133,0 
384,5 
-
-
3,7 
1161,3 Sitoumukset 
1997 
(milj. ecua) 
1997 
358,4 
52,5 
33,8 
72,6 
6,4 
3,7 
527,4 Viitteet ja 
huomautukset 
c1) 
Seuraavat ohjelmat ja hankkeet saivat vuonna 1997 eniten EAKR-rahoitusta. 
Energia 
• maakaasun käyttöönotto Kreikassa 
• maakaasun käyttöönotto Portugalissa sekä Portugalin verkon liittäminen 
Espanjan verkkoihin INTERREGII -ohjelman puitteissa 
• Algeria-Marokko-EU-kaasuputkiston Espanj an osuus j a ulottaminen muutamiin 
Andalusian kaupunkeihin 
• maakaasun käyttöönotto uusilla Espanjan alueilla (putkistohanke maan 
länsiosassa sekä Valencia-Orihuela-Cartagena-hanke) 
1 ' Kokonaismäärässä otettu huomioon vain ne jäsenvaltiot, joista on käytettävissä TEN-verkkoja koskevat 
arviot. 
18 
TEN-vuosikertomus 1997 (Asetus N:o 2236/95) 
Huelvan ja Cartagenan nestekaasuasemien parannustyöt. 
Liikenne: 
Kreikan PATHE- ja VIA EGNATIA -moottoritiet 
Ateena-Thessaloniki-rautatie 
valtatiet Italiassa 
valtatiet Irlannissa 
rautatiehankkeet Portugalissa. 
4.4 Koheesiorahasto 
Taulukossa 8 esitetään TEN-liikennehankkeille koheesiorahastosta myönnetyt 
vuosittaiset maksusitoumukset kussakin saajajäsenvaltiossa vuodesta 1993. 
Lukuihin sisältyvät kunakin vuonna hyväksyttyjä hankkeita koskevat sitoumukset 
sekä uudet vuosimaksuerät jo aiemmin hyväksytyille hankkeille. 
Taulukko 8: TEN-hankkeitten rahoitus koheesiorahastosta. 
Kokonaisrahoitus jäsenvaltioittain 
JÄSENVALTIOT 1993 1994 1995 1996 
ESPANJA 606,4 498,9 610,2 678,8 
PORTUGALI 160,8 200,2 240,5 221,5 
KREIKKA 105,1 134 159,7 202,4 
IRLANTI 86 96 97,2 121,8 
jmi 
Taulukosta 9 käy selville vuosiv+aisten maksusitoumusten jakautuminen 
liikennealan mukaan. Siitä näkyy selväsii tiehankkeiden edelleen jatkuva valta-
asema koheesiorahaston rahoituksen kohteena kyseisten jäsenvaltioiden tarpeita ja 
painopistealoja vastaavasti. Määrät sellaisenaan kertovat kuitenkin siitä, että myös 
muiden liikennemuotojen kuten rautateiden ja satamien rahoitus on merkittävää. 
Liitteessä IX esitetään koheesiorahastosta myönnettävän avun uusin tilanne 
koheesiomaita välittömästi koskevan viiden erityishankkeen osalta. Näitä ovat 
eteläinen suurnopeusjuna, Kreikan moottoritiet, Portugalin ja Espanjan sekä muun 
EU:n multimodaaliyhteydet, Cork-Dublin-Belfast-rautatieyhteys sekä 
tieliikenneyhteys Irlanti-Yhdistynyt kuningaskunta-Benelux-maat. 
19 
TEN-vuosikertomus 1997 (Asetus N:o 2236/95) 
Hankkeen nro 8 (Portugalin ja Espanjan sekä muun EU:n multimodaaliyhteydet) 
alaa muutettiin vuonna 1997 Dublinin Eurooppa-neuvostossa joulukuussa 1996 
sovitulla tavalla. Tämän erityishankkeen nimi on nyt "Portugalin ja Espanjan sekä 
muun Euroopan multimodaalikäytävä". Koska hanke on nyt laajempi, 
koheesiorahaston avustuksen määrä vuonna 1997 ja myöhempinä vuosina on 
huomattavasti suurempi kuin kaudella 1993-1996. 
Taulukko 9: TEN-hankkeitten rahoitus koheesiorahastosta - Yhteensä 
liikennemuodoittain 
Ala 1993 1994 1995 1996 1997 Yhteensä 
1993-
1996 
Maantiet ja 
moottoritiet 672,6 70 619,6 66 832,5 75 959,5 78 707,6 57 3791,8 
»* iff 
pf 
"$&& Rautatiet 162,2 16 278,5 29 178,4 16 222 18 407,7 33 1248,8 
IIMHII.1.,HI4|' 
Satamat 16,1 31 67,4 23 21,3 158,8 
Lentoasemat 91,7 23,7 15,7 110,3 241,4 
Vesiliikenne-
järjestelmät 15,6 5,5 4,2 
]pKT 29,3 
Yhteensä r mm HM '>iB XiftVr 
4.5 EIP:n lainat 
Euroopan laajuisten verkkojen kehittäminen on yhä EIP:n keskeisiä painopisteitä. 
Tämä kuvastuu pankin lainatoiminnassa myös vuonna 1997. EIP:n johtokunta 
hyväksyi uusia lainoja 9 318 miljoonan ecun arvosta, ja rahoitussopimuksia 
allekirjoitettiin 7 677 miljoonan ecun arvosta. Tämä vastaa kolmannesta pankin 
toiminnasta jäsenvaltioissa. Vuodesta 1993 pankki on myöntänyt TEN-hankkeille 
ja niihin liittyville hankkeille kaikkiaan 42 141 miljoonan ecun arvosta lainaa 
(kasvua edellisvuodesta 28 %) ja allekirjoittanut rahoitussopimuksia kaikkiaan 
27 801 miljoonan ecun arvosta (38% enemmän kuin edellisvuoden lopussa). 
Kyseessä olevien hankkeitten investointikustannukset ovat arviolta kaikkiaan 
132 000 miljoonaa ecua. Ks. liite X. 
EIP myönsi liikenteen TEN-hankkeisiin vuonna 1997 lainaa kaikkiaan 7 033 
miljoonan ecun arvosta (7 542 miljoonaa ecua vuonna 1996), jolloin alan 
toimintaan myönnettyjen lainojen kokonaisarvo on tähän mennessä 28 023 
miljoonaa ecua. Allekirjoitettujen rahoitussopimusten arvo oli vuonna 1997 
20 
TEN-vuosikertomus 1997 (Asetus N:o 2236/95) 
kaikkiaan 4 943 miljoonaa ecua (3 504 miljoonaa ecua vuonna 1996), ja 
tähänastinen kokonaisarvo on 16 113 miljoonaa ecua. 
Essenin Eurooppa-neuvoston ensisijaisiksi katsomille 14:lle liikennehankkeelle 
myönnettiin uutta lainaa vuonna 1997 kaikkiaan 2 708 miljoonan ecun arvosta, ja 
kokonaismäärä on yhteensä 11 157 miljoonaa ecua. Rahoitussopimuksia 
allekirjoitettiin vuonna 1997 kaikkiaan 1 601 miljoonan ecun arvosta (1 189 
miljoonaa ecua vuonna 1996), ja niiden tähänastinen kokonaisarvo on 6 876 
miljoonaa ecua. Uudet myönnetyt ja allekirjoitetut lainasopimukset koskivat 
etupäässä PBKAL-suurnopeusjunahankkeen ensimmäistä ja toista vaihetta, 
Pohjolan kolmiota sekä Kreikan moottoritiehankkeita. 
Energia-alalla myönnettiin vuonna 1997 kaikkiaan 670 miljoonan ecun arvosta 
uusia lainoja kaasu- ja sähkö-TEN-hankkeille (875 miljoonaa ecua vuonna 1996). 
Tähänastinen kokonaismäärä on näin ollen 5 559 miljoonaa ecua. Uusia 
lainasopimuksia allekirjoitettiin 854 miljoonan ecun arvosta (1 415 miljoonaa 
ecua vuonna 1996), jolloin kokonaismäärä kasvoi 4 262 miljoonaan ecuun. Kun 
yhdelle kymmenestä Essenin energiahankkeesta myönnettiin käsiteltävänä vuonna 
300 miljoonan ecun laina, hyväksyttyjen lainojen tähänastiseksi kokonaismääräksi 
saadaan 2 548 miljoonaa ecua ja allekirjoitettujen rahoitussopimusten 
kokonaismääräksi 2 040 miljoonaa ecua. 
Vuonna 1997 EIP myönsi lisäksi uusia lainoja myös eurooppalaisiin 
televiestintäverkkohankkeisiin, jotka eivät kuulu televiestinnän TEN-
suuntaviivojen piiriin. Lainoja myönnettiin kaikkiaan 1 616 miljoonan ecun 
arvosta (1 373 miljoonaa ecua vuonna 1996) ja sopimuksia allekirjoitettiin 1 880 
miljoonan ecun arvosta (1 602 miljoonaa ecua vuonna 1996). Tähän mennessä 
lainoja on myönnetty kaikkiaan 8 559 miljoonan ecun arvosta. Allekirjoitettujen 
rahoitussopimusten tähänastinen kokonaisarvo on 7 426 miljoonaa ecua. Noin 
74%:ssa vuoden 1997 uusista lainasopimuksista ja 85%:ssa myönnetyistä 
lainoista kyse oli matkapuhelinhankkeista. 
Eurooppa-neuvosto kehotti kesäkuussa 1997 antamassaan päätöslauselmassa 
kasvusta ja työllisyydestä EIP:tä "tehostamaan toimintaansa laajojen 
infrastruktuuriverkkojen alalla". Vastauksena tähän pankki uudisti ja vahvisti 
sitoutumistaan TEN-verkkojen tukemiseen, mistä osoituksena on pankin 
johtokunnan hyväksymä Amsterdamin erityistoimintasuunnitelma, johon 
sisältyy muiden muassa TEN-verkkiia ja niihin liittyvää infrastruktuuria koskevia 
toimenpiteitä: 
• Tuetaan hankkeiden valmistelua. 
• Myönnetään lainoja, joiden takaisinmaksuaika ja lyhennyksetön aika 
on pitkä. 
• Korotetaan lainan enimmäismäärää 75 prosenttiin (50 %:n asemesta) 
hankkeen kustannuksista (poikkeustapauksissa, asianmukaisuus 
määritellään tapauskohtaisesti). 
• Laaditaan tarvittaessa yksilöllisiä ratkaisumalleja ensisijaisina 
pidettäville hankkeille. 
21 
TEN-vuosikertomus 1997 (Asetus N:o 2236/95) 
Pyritään yhteistyössä komission, EIR:n ja jäsenvaltioiden kanssa 
luomaan uusia rahoitusvälineitä sekä kannustetaan julkisen ja 
yksityisen sektorin kumppanuussuhteita. 
Taulukko 10: EIP:n lainat TEN-hankkeille (miljoonaa ecua) 
1993 1994 1995 1996 1997 
Liikenne 
(Essenin hankkeet) 1908 
1346 1939 
1 137 3 819 
1603 3 504 
1 189 
Energia 
(Essenin hankkeet) 367 
207 715 
315 910 
523 1415 
695 
Televiestintä12 1005 2 100 839 1602 
: 'Vf «y'?XgX TO ?^V"W*f55? T*T MMI 
4.6 EIR:n takaukset 
EIR:n hyväksyttyjen operaatioiden kokonaisarvo oli vuoden 1997 lopulla 
kasvanut rahaston perustamisesta 3 000 miljoonaan ecuun. Allekirjoitettuja 
operaatioita näistä oli 2 200 miljoonan ecun arvosta. TEN-hankkeitten osuus tästä 
oli 1 548 miljoonaa ecua, mikä vastaa 67 prosentin osuutta kokonaismäärästä 
(liikenne 37 %, energia 30 % ja televiestintä 33 %). 
Allekirjoitettujen operaatioiden arvo oli vuonna 1997 kaikkiaan 769 miljoonaa 
ecua (takaukset) ja 33,5 miljoonaa ecua (pääomarahoitus). TEN-hankkeisiin 
myönnettiin takauksia 336 miljoonan ecun arvosta (82 %), joista 278 miljoonaa 
ecua puhelinhankkeisiin (kaikki matkapuhelinverkkoja)13 Belgiassa, Ranskassa, 
Irlannissa, Italiassa ja Unkarissa. Lisäksi allekirjoitettiin yksi energiahankkeisiin 
(Portugali, 4 miljoonaa ecua) ja yksi liikennehankkeisiin (Kreikka, 55 miljoonaa 
ecua) liittyvä operaatio. 
EIR:n perustamisen jälkeen TEN-hankkeille on myönnetty takauksia yhdeksässä 
jäsenvaltiossa (Alankomaat, Belgia, Espanja, Irlanti, Italia, Kreikka, Portugali, 
Ranska ja Yhdistynyt kuningaskunta) sekä EU:n ulkopuolella Unkarissa, 
Slovakiassa ja Norjalle kuuluvissa osissa Pohjanmerta. 
Operaatioista on annettu tarkempia tietoja liitteessä XI. 
12 Nämä televiestintähankkeet eivät kuulu televiestinnän TEN-suuntaviivojen piiriin. 
13 Ks. alaviite 12. 
22 
TEN-vuosikertomus 1997 (Asetus N:o 2236/95) 
Taulukko 11: EIR:n lainatakuut TEN-hankkeille 
1994 1995 1996 
Liikenne 75,9 85,2 303 
Energia 207,7 11,9 270 
Televiestintä 156,1 19,4 
4.7 EHTY:n lainat 
Vuonna 1997 komissio allekirjoitti ja maksoi kaksi TEN-hankkeisiin liittyvää 
EHTY-lainaa, joiden yhteisarvo oli 130 miljoonaa ecua. Kyse oli kahdesta 
portugalilaisesta, liikenteeseen (uusi Tajo-joen ylittävä silta) ja energiaan 
(maakaasuverkko) liittyvästä hankkeesta. 
4.8 ETA:n rahoitusjärjestelmä 
Euroopan talousalueen rahoitusjärjestelmästä myönnettiin 7 miljoonan ecun 
avustus espanjalaisen Lanzaroten lentoaseman parannus- ja laajennushankkeelle. 
Lisäksi järjestelmän puitteissa hyväksyttiin korkotuki seuraaville lainoille: 156,5 
miljoonaa ecua - Ateenan kehätie (osa PATHE-hanketta), 40 miljoonaa ecua -
tienparannushankkeet Irlannissa, 68 miljoonaa ecua - Lanzaroten, Teneriffan ja 
Fuerteventuran lentoasemien laajennushankkeet Espanjassa. 
4.9 Jäsenvaltioiden myöntämä rahoitus 
Unionin rahoitus on useimmissa TEN-hankkeissa vain pieni osa 
kokonaiskustannuksista. Poikkeuksena mainittakoon muutamat "koheesiomaissa" 
toteutettavat hankkeet. Valtaosa rahoituksesta on peräisin joko jäsenvaltioiden 
viranomaisilta tai yksityisiltä rahoittajilta, kuten on laita erityisesti energia- ja 
televiestintähankkeissa. Jäsenvaltiot eivät kuitenkaan tähän mennessä ole 
kyenneet toimittamaan komissiolle tilastoja TEN-hankkeisiin käyttämistään 
varoista. 
4.10 Unionin ulkopuolisten maitten infrastruktuuritoimien rahoitus 
Laajentumisneuvottelujen myötä on entistä tärkeämpää ja kiireellisempää 
yhdistää unionin ja sen itäeurooppalaisten ja Välimeren alueen naapureiden 
liikenne-, televiestintä- ja energia-TEN-verkot. Koska kumppanimaat ovat 
suhteellisen köyhiä, tarvitaan kuitenkin huomattavaa taloudellista apua niin koko 
kansainväliseltä yhteisöltä kuin erityisesti unionilta. Agenda 2000 -asiakirjassaan 
komissio katsoi, että koska näiden hankkeitten edut ovat yleiseurooppalaisia, 
unionin on perusteltua edesauttaa niiden toteutumista huomattavalla 
taloudellisella tuella.x 4 
14 Agenda 2000, Nide I, sivut 11 ja 56-57. 
23 
TEN-vuosikertomus 1997 (Asetus N:o 2236/95) 
Vuonna 1997 EIP hyväksyi 509 miljoonan ecun arvosta lainoja uusiin keski- ja 
itäeurooppalaisiin liikenneverkkohankkeisiin ja allekirjoitti 427 miljoonan ecun 
arvosta rahoitussopimuksia. Samoissa maissa toteutettaviin 
televiestintähankkeisiin hyväksyttiin uusia lainoja 667 miljoonan ecun arvosta ja 
lainasopimuksia allekirjoitettiin 357 miljoonan ecun arvosta. 
Ecofm-neuvosto myönsi ElP.lle tammikuussa 1997 uusia lainavaltuuksia 
käytettäväksi Keski- ja Itä-Euroopan sekä Välimeren alueen maiden hyväksi. 
Neuvoston kehotuksesta EIP perusti tukijärjestelmän helpottamaan hakijoiden 
jäsenyysvalmisteluja. Järjestelmästä voidaan myöntää tukea 31. päivään 
tammikuuta 2000 ulottuvalla kaudella kaikkiaan 3 500 miljoonaa ecua. 
EIP myönsi vuonna 1997 uuden lainan Marokon ja Espanjan sähköverkkojen 
yhdistämiseen. Tällä kertaa kyse oli hankkeen espanjalaisesta osasta; Marokon 
puoleista osaa varten pankki antoi rahoitusta vuonna 1994. Lisäksi myönnettiin ja 
allekirjoitettiin laina Algerian GR2-kaasuputkea varten. Putken kautta johdetaan 
kaasua kahteen Pohjois-Afhkan ja Euroopan yhdistävään, Italian ja Espanjan 
kautta kulkevaan putkeen. 
Keväällä 1997 komissio uudisti Phare-ohjelman investointistrategian Keski- ja 
Itä-Euroopan maiden osalta. Sen myötä lisätään infrastruktuuri-investointeihin 
käytettäviä varoja tarkoituksena laajentaa TEN-verkkoja alueelle ja erityisesti 
unionin jäsenyyttä hakeviin maihin. Uusien rahoitussitoumusten arvo oli vuonna 
1997 arviolta 159 miljoonaa ecua, ja suurin osa osoitettiin liikenteen 
infrastruktuurihankkeisiin. Rahoitussitoumuksiin sisältyy 100 miljoonan ecun 
osuus, jonka Euroopan parlamentti toivoi osoitettavan infrastruktuurihankkeisiin, 
jotka koskevat erityisesti liikenteen TEN-verkon laajentamista Keski- ja Itä-
Euroopassa Kreetan-Helsingin liikennekäytävien varrella. 
Taulukossa 12 eritellään maksusitoumukset maittain ja aloittain. 
Taulukko 12: Phare-ohjelman infrastruktuurirahoitus 1997 
Maa 
Bulgaria 
Tsekki 
Viro 
Unkari 
Latvia 
Liettua 
Puola 
Romania 
Slovakia 
Slovenia 
Rajahankkeet 
1 YHTEENSA LIIKENNE 
(milj. ecua) 
0 
4,16 
5 
33,7 
4,1 
4,5 
91 
0 
0 
6,3 
9,1 
- m& ENERGIA 
(milj. ecua) 
0 
0 
0 
0 
0 
0,8 
0 
0 
0 
0 
0 
-',> &T TELE-
VIESTINTA 
(milj. ecua) 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
!'- VT'#1 
24 
TEN-vuosikertomus 1997 (Asetus N:o 2236/95) 
Yksi Tacis-ohjelman tavoitteista on parantaa infrastruktuuriyhteyksiä entisen 
Neuvostoliiton itsenäisten valtioiden kanssa, ja ohjelman vuosibudjetista voidaan 
nyt käyttää jopa 10% rajayhteistyöhön liittyviin investointeihin, esimerkiksi 
pieniin infrastruktuurihankkeisiin. Vuonna 1997 Tacis-ohjelmasta osoitettiin yli 
50 miljoonaa ecua tällaisiin liikenne-ja energiahankkeisiin. 
Medä-ohjelmasta myönnettävä rahoitus Välimeren alueen maiden ja EU:n 
yhteyksien parantamiseen on tätä nykyä hyvin vähäistä (mutta erittäin 
hyödyllistä). Rahoitus rajoittuu pieneen määrään toteutettavuustutkimuksia. 
25 
TEN-vuosikertomus 1997 (Asetus N:o 2236/95) 
5. TEN-VERKKOJEN RAHOITUS: MUITA KYSYMYKSIÄ 
5.1 Pontta Essenin erityishankkeille 
Essenin Eurooppa-neuvoston valitsemien 14:n erityishankkeen taloudellisten 
vaikeuksien vuoksi komissio suositteli työllisyyttä käsitelleelle Luxemburgin 
Eurooppa-neuvostolle,15 että kyseiset jäsenvaltiot laativat yhteistyössä komission 
kanssa kullekin Essenissä vahvistetulle hankkeelle kestävän aikataulun ja 
rahoitussuunnitelman osoittaakseen poliittisen sitoutumisensa hankkeen 
toteuttamiseen. Tämä on välttämätön edellytys määrätietoisen toiminnan 
aikaansaamiselle yksittäisissä hankkeissa sekä luottamuksen synnyttämiseksi 
siihen, että verkon tarjoamat hyödyt käytetään hyväksi. Eurooppa-neuvosto 
hyväksyi lähestymistavan päätelmissään.16 
5.2 Agenda 2000 ja tulevat rahoitusnäkymät 
Agenda 2000 -asiakirjaan sisältyy joukko merkittäviä lausuntoja TEN-verkkojen 
tulevasta kehittämisestä: 
(1) Agenda 2000 -asiakirjassa todetaan, että ensisijaisena tavoitteena on 
sisäisten politiikkojen kehittäminen.17 Toisaalla asiakirjassa 
täsmennetään, että Euroopan laajuiset hankkeet ovat yhteisön sisäisen 
politiikan kannalta avainasemassa.18 
(2) Asiakirjan mukaan Euroopan laajuisilla verkoilla on tärkeä tehtävä uusien 
yhteyksien luomisessa jäsenyyttä hakeneisiin Keski- ja Itä-Euroopan 
maihin.19 
(3) Asiakirjassa todetaan, että on löydettävä lisärahoitusta nykyisiin 
määrärahoihin nähden.20 TEN-verkkojen budjettivarojen on kasvettava 
nopeammin kuin BKTL:n21 ja lisäys olisi suurempi kuin niiden 
suhteellinen osuus laajentuneen yhteisön BKT:sta edellyttäisi.22 
15 SEC(97)2168,s. 12. 
16 Puheenjohtajan päätelmät, SN300/97. 
17 Kohti vahvempaa ja laajempaa unionia, I osa, Vuoden 2000 jälkeen, s. 17. 
18 Kohti vahvempaa ja laajempaa unionia, III osa, 3. luvun 3. kohta, s. 68. 
19 Kohti vahvempaa ja laajempaa unionia, I osa, 1. luvun 1. kohta, s. 18. 
20 Agenda 2000, Nide I, s. 11. 
21 Kohti vahvempaa ja laajempaa unionia, III osa, 2. luvun 3. kohta, s. 64. 
22 Vaikutustutkimus, III osa, 3. kohta, s. 134. 
26 
TEN-vuosikertomus 1997 (Asetus N:o 2236/95) 
(4) Asiakirjassa todetaan, että on ehdottoman tärkeää koordinoida tehokkaasti 
TEN-verkkojen eri rahoitusvälineitä ja kehittää lisäksi julkista/yksityistä 
rahoitusta.23 
(5) Hankkeitten valintaperusteista Agenda 2000 -asiakirjassa todetaan, että 
tulevissa toimissa on tärkeää keskittyä joukkoon keskeisiä, laadukkaita ja 
selvästi unionin etua koskevia hankkeita ja varmistaa näin, että toimilla on 
merkittävää vaikutusta.24 25 
(6) Kertomuksessa tähdennetään, että on tarpeen käyttää avustusten lisäksi 
enemmän muita tukimuotoja - korkotukia, takuita, osallistumista 
riskipääoman hankintaan ja osakkuuksia.26 Asiakirjassa mainitaan lisäksi 
useaan otteeseen tarve hyödyntää yksityistä pääomaa ja osaamista julkisen 
ja yksityisen sektorin yhteistyön kautta.27 
5.3 Julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyön edistäminen 
5.3.1 Neil Kinnockin asiantuntijaryhmä ja ryhmän työnjohdosta toteutettavat toimet 
Komissio perusti liikenneasiain neuvoston tukemana Euroopan laajuisen 
liikenneverkon hankkeiden julkisen ja yksityisen sektorin rahoitusta käsittelevän 
korkean tason asiantuntijaryhmän syyskuussa 1996. Ryhmä koostui 
liikenneinfrastruktuuripalvelujen tarjoamisesta kiinnostuneiden yksityisen 
sektorin osapuolten sekä jäsenvaltioiden liikenneministerien nimeämistä julkisen 
sektorin edustajista. Ryhmä antoi loppukertomuksensa toukokuussa 1997.28 
Komissio tuki ryhmän suosituksia ja antoi 10. syyskuuta neuvostolle, Euroopan 
parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle tiedonannon, 
jossa kuvaillaan, kuinka komissio aikoo panna täytäntöön työryhmän sille 
osoittamat suositukset.29 
EIP osallistui aktiivisesti korkean tason asiantuntijaryhmän työhön ja antoi 
ryhmän suosituksille täyden tukensa. Pankki päätti lisätä yhteistyötään EIR:n ja 
komission kanssa ja pyrkiä siten yhdistämään käytettävissä olevat rahoituslähteet 
23 Vaikutustutkimus, III osa, 3. kohta, s. 134. 
24 Kohti vahvempaa ja laajempaa unionia, III osa, 3. luvun 3. kohta, s. 68. 
25 Vaikutustutkimus, III osa, 3. kohta, s. 134. 
26 Kohti vahvempaa ja laajempaa unionia, I osa, 2. luvun 5. kohta, s. 26. 
27 Kohti vahvempaa ja laajempaa unionia, III osa, 2. luvun 2. kohta, s. 63. 
28 Euroopan laajuisen liikenneverkon hankkeiden julkisen ja yksityisen sektorin rahoitusta käsittelevän 
korkean tason asiantuntijaryhmän loppukertomus (VII/321/97). 
29 KOM(97)453. 
27 
TEN-vuosikertomus 1997 (Asetus N:o 2236/95) 
entistä tehokkaammin, kehittämään käytössä olevia rahoitusvälineitä edelleen 
(esim. lainat, joiden takaisinmaksuaika ja lyhennyksetön aika on pitkä) sekä 
tarvittaessa luomaan uusia välineitä. 
Komissio esitti ryhmän kertomuksen kesäkuussa liikenneasiainneuvostolle ja 
tiedonannon lokakuussa liikenneasiainneuvostolle ja Ecofin-neuvostolle. 
Liikenneasiain neuvosto hyväksyi yksimielisesti joukon päätelmiä, joissa se 
kehottaa jäsenvaltioita mahdollisuuksien mukaan ja kaikin asianmukaisin keinoin 
edistämään julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyötä. 
5.3.1.1 Julkiset hankinnat 
Ryhmä suositteli, että komissio laatii erityisiä suuntaviivoja, joiden avulla 
voitaisiin selkeyttää liikenneinfrastruktuuria koskevien sopimusten myöntämisen 
yhteydessä noudatettavia julkisia hankintamenettelyjä. 
Yksityisen sektorin huolenaiheita ja tiettyjä EU:n hankintasääntöjen erityiskohtia 
on tutkittu sellaisen lainsäädännöllisen kehyksen edistämiseksi, jonka keskeisiä 
tekijöitä olisivat joustavuus, avoimuus, neuvottelut ja tarjouspyynnöt. Korkean 
tason asiantuntijaryhmän päätelmät ovat merkittävä panos julkisia hankintoja 
koskevasta vihreästä kirjasta käytävässä kuulemismenettelyssä. 
Komissio aikoo esittää lähiaikoina julkisia hankintoja koskevan tiedonannon, 
joka muodostaa kehyksen julkisista hankinnoista annetun lainsäädännön 
soveltamista infrastruktuurihankkeisiin koskeville suuntaviivoille. Tiedonannossa 
käsitellään julkisia rakennusurakoita koskevan direktiivin (93/37/ETY) ja vesi-ja 
energiahuollon, liikenteen ja teletoiminnan alan hankintoja koskevan direktiivin 
(93/38/ETY) välistä suhdetta sekä julkisen ja yksityisen sektorin 
yhteistyöhankkeita koskevien sopimusten muita osa-alueita. 
5.3.1.2 Kilpailupolitiikka 
Ryhmän havaintojen mukaan julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyön 
potentiaaliset osapuolet ovat epävarmoja EU:n kilpailulainsäädännön 
vaikutuksista. Komissio antoikin 30. syyskuuta tiedonannon, jossa selvennetään 
komission suosituksia kilpailusääntöjen soveltamiseksi uusiin 
liikenneinfrastruktuureihin liittyviin hankkeisiin.30 
Kuten julkisten hankintojen kohdalla, komission on mahdotonta ehdottaa yleisiä 
sääntöjä noudatettavaksi myöskään unionin kilpailulainsäädäntöön liittyvien 
poikkeusten myöntämisessä laajamittaisille liikenteen infrastruktuurihankkeille. 
Niinpä komissio kehottaa kaikkia osapuolia ottamaan mahdollisimman 
varhaisessa vaiheessa yhteyttä komission yksiköihin, jolloin hankkeitten 
kilpailuun liittyvistä näkökohdista voidaan keskustella ja ratkaista mahdolliset 
ongelmat. 
30 EYVL C 298, 30. syyskuuta 1997. 
28 
TEN-vuosikertomus 1997 (Asetus N:o 2236/95) 
5.3.1.3 Rahoitusvälineiden kehittäminen 
Ryhmä katsoi, että rakenteeltaan toissijaiset lainat ja alkuvaiheen lainajärjestelyt 
tarjoaisivat keinon selvitä toiminnan alkuvaiheen epävarmojen kassavirtojen 
aiheuttamista riskeistä. Tiedonannossaan komissio korosti, että tällaisia välineitä 
on jo rajoitetusti käytössä. Komissio ehdotti sen vuoksi, että niiden käytettävyyttä 
parannettaisiin yhteisön rahoituslaitosten yhteydessä yhteisön varojen tuella, jos 
se osoittautuu tarpeelliseksi ja tarkoituksenmukaiseksi, ja helpotettaisiin näin 
aitojen markkinoiden syntymistä. Komissio ilmoitti myös, että se aikoo tutkia 
yhdessä ElP.n ja EIR:n kanssa TEN-hankkeisiin kohdistetun välirahaston 
perustamista. Komissio on aloittanut rahoitusmarkkinoiden kanssa alustavat 
keskustelut tällaisen rahaston perustamisesta. 
5.3.1.4 Innovatiivinen ja aloitteellinen tuki 
Kuten asiantuntijaryhmä suositteli, komissio aikoo tehdä aloitteita EIP:n ja EIR:n 
teknisen tuen avulla, jotta voitaisiin varmistaa Euroopan laajuisille verkoille 
varattujen määrärahojen ja yhteisön rahoituslaitosten myöntämien julkisten 
varojen mahdollisimman tehokas ja yhteensovitettu käyttö. Asianomaisten 
jäsenvaltioiden olisi luonnollisesti tuettava näitä aloitteita. Komissio aikoo 
kannustaa ja helpottaa yksityisen sektorin osallistumista hankesuunnitteluun 
varhaisessa vaiheessa sekä varmistaa, että tuen myöntäminen yhteisön eri 
rahoitusvälineiden kautta tapahtuu koordinoidusti ja yksittäisille hankkeille 
parhaiten soveltuvalla tavalla. 
5.3.1.5 Verkosta saatavat ja Euroopan laajuiset edut sekä julkisen ja yksityisen sektorin 
yhteistyöhankkeita koskeva tietokanta 
Ryhmä suositteli, että hankkeita arvioitaessa olisi otettava huomioon Euroopan 
laajuiset ja verkosta saatavat edut ja että luotaisiin julkisen ja yksityisen sektorin 
yhteistyöhankkeita koskeva Euroopan laajuinen tietokanta. Komissio aikoo 
tiivistää yhteisiä menetelmiä koskevaa tutkimustaan yhteistyössä jäsenvaltioiden 
kanssa sekä tutkia mahdollisuuksia perustaa Euroopan laajuinen julkisen ja 
yksityisen sektorin yhteistyöhankkeita koskeva tietokanta. 
5.4 Koordinoinnin parantaminen 
Samalla kun komissio antoi syyskuussa 1997 tiedonantonsa julkisen ja yksityisen 
sektorin yhteistyötä käsittelevän korkean tason asiantuntijaryhmän suositusten 
täytäntöönpanosta, se ryhtyi toimiin TEN-verkkojen rahoitusta käsittelevien 
yksikköjensä sisäisen koordinoinnin parantamiseksi (asia koskee myös 
yhteistyötä EIP:n, EIR:n ja muiden kansainvälisten rahoituslaitosten kanssa). 
Toimilla pyritään vahvistamaan strategista painopisteasettelua, tukemaan ja 
helpottamaan yksittäisten hankkeitten aloitteellista rahoituskoordinointia sekä 
parantamaan tiedonvaihtoa eri rahoituslähteitten välillä. 
5.5 SEM 2000 -ohjelma ja arviointi 
SEM 2000 -ohjelmassaan (moitteeton ja tehokas hallinto) komissio korostaa 
toimiensa arvioinnin merkitystä. Komissio keskustelikin marraskuussa TEN-
29 
TEN-vuosikertomus 1997 (Asetus N:o 2236/95) 
rahoitustukikomitean kanssa suunnitelmistaan laatia liikenteen TEN-hankkeitten 
rahoitustuen väliarviointi vuonna 1998. Lisäksi komissio käynnisti päätöksen 
2717/9531 10 artiklan mukaisesti Euro-ISDN-verkon arviointitutkimuksen 
esitettäväksi parlamentille ja neuvostolle vuoden 1998 puolivälissä. 
31 EYVL L 282, 24. marraskuuta 1995. 
30 
TEN-vuosikertomus 1997 (Asetus N:o 2236/95) 
6. ULKOSUHTEET 
6.1 Laajentuminen ja hakijamaiden liittymistä edeltävä strategia 
Laajentumisen valmisteluihin liittyvästi komissio antoi neuvostolle ja 
parlamentille kaksi tiedonantoa, joista toisessa käsiteltiin energian TEN-
verkkojen32 ja toisessa liikenteen TEN-verkkojen33 ulkosuhteisiin liittyviä 
näkökohtia. 
Berliinissä joulukuussa järjestetyssä energiaverkkoja käsitelleessä 
konferenssissa korostettiin verkkojen kehittämisen merkitystä yhteisön 
energiatoimitusten kannalta ja myös yleensä kansainvälisen yhteistyön ja 
kehityksen kannalta. 
Unionin ja Mustanmeren alueen maiden edustajat hyväksyivät joulukuisessa 
kokouksessaan Bukarestissa muistion, jossa määritetään Balkanin alueella 
toteutettavia, yhteistä etua koskevia ensisijaisia energiahankkeita, joilla unionin 
ja Mustanmeren alueen energiaverkot yhdistetään. 
Komissio osallistui painokkaasti Helsingissä kesäkuussa 1997 järjestetyn 
kolmannen yleiseurooppalaisen liikennekonferenssin järjestämiseen ja 
onnistuneeseen toteuttamiseen. Konferenssiin osallistui yli tuhat liikennealan 
päättäjää ja asiantuntijaa. Konferenssi suositteli, että edellisessä Kreetan 
konferenssissa luotua liikennekäytäväkäsitettä muokataan tekemällä jo 
perustettuihin yhdeksään käytävään muutamia laajennuksia, että perustetaan uusi, 
entisen Jugoslavian alueen kautta kulkeva kymmenes liikennekäytävä ja että 
otetaan käyttöön uusi yleiseurooppalaisten liikennealueiden käsite. Lisäksi 
konferenssi vahvisti em. käsitteitten multimodaalisuutta sisällyttämällä niihin 
lentoliikenteen (kansainväliset lentoasemat) ja vesiliikenteen (tärkeät meri- ja 
sisävesisatamat). Konferenssi korosti myös telemaattisten ja muitten älykkäitten 
sovellusten merkitystä yleiseurooppalaisen liikenneinfrastruktuurin 
kehittämisessä. 
Liikenteen infrastruktuuritarpeiden arviointiohjelmaan (TINA) liittyvä 
johtavien virkamiesten ryhmä kokoontui marraskuussa ja tarkasteli siihenastista 
edistystä käsittelevää väliraporttia. Alueelliset ryhmät ovat jo tehneet suuren työn 
kerätessään ja analysoidessaan tietoja olemassa olevasta infrastruktuurista. 
Samoin on saatu valmiiksi TINA-mer.ettelyssä käytettävä analyysimenetelmä, ja 
liikennevirtoja ja yksikkökohtaisia infrastruktuurikustannuksia koskevat 
tutkimukset ovat käynnissä. TINA-ohjelmalle perustettiin Phare-ohjelman 
rahoituksella Wieniin tekninen sihteeristö, ja prosessi on nyt täydessä vauhdissa. 
Ensimmäisiä tuloksia odotellaan vuonna 1998. 
32 KOM (97) 125, 26. maaliskuuta 1997. 
33 KOM (97) 172,23. huhtikuuta 1997. 
31 
TEN-vuosikertomus 1997 (Asetus N:o 2236/95) 
Kun otetaan huomioon Keski-ja Itä-Euroopan maiden hallinnolliset ongelmat, ne 
hyötynevät erityisesti osallistumisestaan IDA-ohjelmaan ja muihin Euroopan 
tason telematiikkaohjelmiin. Komissio kävi tarkasteluvuonna keskusteluja 
kyseeseen tulevien KIE-maiden viranomaisten kanssa. 
Komissio aikoo laajentaa televiestinnän TEN-verkkoa Keski- ja Itä-Euroopan 
maihin, vastikään itsenäistyneihin entisen Neuvostoliiton maihin sekä Välimeren 
maihin Phare-, Tacis- ja Meda-ohjelmien yhteydessä toteutettavin yhteistoimin. 
Keskeistä toiminnassa ovat seuraavat seikat: 
• Keski- ja Itä-Euroopan sekä Välimeren maiden ottaminen mukaan 
televiestinnän TEN-hankkeisiin painottaen unionin jäsenyyttä hakeneissa 
maissa jäsenyysvalmistelujen painopisteisiin liittyviä televiestinnän TEN-
hankkeita 
• menestyksekkäiden TEN-hankkeitten jatkaminen myöntämällä muista kuin 
televiestinnän TEN-hankkeitten määrärahoista osoitettavaa täydentävää tukea 
esimerkiksi infrastruktuuriverkkoon tehtäviin investointeihin 
• kiinteitä, satelliittivälitteisiä ja matkaviestintäverkkoja koskevien 
yhteenliitettävyys- ja yhteenkäytettävyyshankkeitten laatiminen 
• potentiaaliselle käyttäjäkunnalle suunnattu tiedotus. 
Komissio on laatimassa asiaa koskevaa valmisteluasiakirjaa. 
Komissio antoi 4. joulukuuta 1996 neuvostolle kertomuksen Euroopan unionin ja 
Keskieurooppalaisen aloitteen välisestä yhteistyöstä.34 Kertomuksessa 
mainitaan TEN-verkot yhtenä useasta erityisalasta, joilla unioni on halukas 
tekemään yhteistyötä aloitteeseen kuuluvien keskieurooppalaisten maiden kanssa. 
Jotta voitaisiin lisätä Keski- ja Itä-Euroopan maihin niiden jäsenyyttä edeltävään 
strategiaan liittyviä infrastruktuuri-investointeja, komissio on määritellyt, millä 
tavalla se koordinoi toimiaan EIP:n, Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin 
sekä Kansainvälisen jälleenrakennus- ja kehityspankin kanssa. Lokakuussa 1997 
komissio perusti työryhmän laatimaan varauspuitesopimuksen ja etsimään 
sopivia hankkeita osapuolten ja komission Phare-tukiohjelman rahoitusta varten. 
6.2 Suunnitelmallinen vuoropuhelu 
Toukokuun 27. päivänä 1997 järjestettiin yhdessä Keski- ja Itä-Euroopan maiden 
kanssa energiakysymyksiä käsitellyt ministeritason kokous, jossa keskusteltiin 
energiaverkkojen ulkosuhteisiin liittyvistä eri näkökohdista. 
EU:n ja KIE-maiden liikenneministerit keskustelivat 9. lokakuuta pitämässään 
kokouksessa mm. Helsingin yleiseurooppalaisen liikennekonferenssin tuloksista 
sekä liikenteen infrastruktuuritarpeiden arviointiprosessissa saavutetusta 
edistymisestä. 
34 KOM (96) 601, 4. joulukuuta 1996. 
32 
TEN-vuosikertomus 1997 (Asetus No 2236/95) 
7. EUROOPAN LAAJUISET VERKOT TYÖLLISTÄJINÄ 
Kuten Luxemburgin työllisyyshuippukokoukselle osoitetussa komission tiedonannossa 
Yhteisön politiikat ja työllisyys2'5 todetaan, TEN-hankkeilla on huomattava merkitys 
keskipitkän aikavälin työllisyysstrategiassa, koska tehokas liikenne-, televiestintä- ja 
energiainfrastruktuuri on elintärkeä EU:n kilpailukyvyn ja siten pitkän aikavälin kasvun ja 
pysyvien työpaikkojen kannalta. EU:n teollisuus tarvitsee tehokkaita kuljetusjärjestelmiä ja 
televerkkoja ja varmoja energiantoimituksia sekä pitääkseen kustannukset alhaisina että 
voidakseen tarjota parempia palveluja. 
Vaikka työpaikkojen luomisen kannalta merkittävintä onkin TEN-hankkeiden vaikutus 
kilpailukykyyn keskipitkällä aikavälillä, hankkeet luovat rakennusvaiheessaan huomattavasti 
myös tilapäisiä työpaikkoja. 
Komissio jatkaa työllisyyden ja TEN-hankkeiden muiden tulosten arviointia ja raportointia 
ottaen huomioon Amsterdamin sopimuksen työllisyyttä koskevat määräykset ja erityisesti sen 
127 artiklan 2 kohdan sekä käyttäen hyväkseen tilastotietoja TEN-hankkeiden toteuttamisessa. 
Erityisesti tietoyhteiskunnassa tarvitaan yksityisen ja julkisen sektorin jatkuvia toimia 
markkinoiden laajentamiseksi erityisesti julkisen edun mukaisilla aloilla. Lisäksi olisi tärkeää 
parantaa Internetin kautta tarjottavien yleisten palvelujen laatua tukemalla erityisesti 
multimediaan liittyvien satelliittijärjestelmien kehittämistä. 
35 SEC(97)2168. 
33 
LLN-vuosikertomus 199/ (Asetus N:o 2236/95) 
8. MUU TEN-HANKKEISIIN LIITTYVÄ YHTEISÖN POLITIIKKA 
8.1 Eurooppalaisen yhtiön perussääntö 
Eurooppalaisen yhtiön asema helpottaisi sellaisten "hankeyksiköiden" 
perustamista, jotka vastaisivat laajojen infrastruktuurihankkeitten organisoinnista ja 
toteuttamisesta. Asemansa avulla ne voisivat rakennusvaiheen alettua muuttua 
voittoa tuottaviksi yksiköiksi. Unionin tasolla ei tällä hetkellä ole käytettävissä 
sopivaa oikeuskeinoa, mikä suotta lisää hankkeitten kustannuksia ja haittaa 
kehitystä. Davignonin kertomuksen keväisen julkaisemisen jälkeen sosiaaliasioita 
käsittelevä neuvosto keskusteli asiasta 15. joulukuuta pitämässään kokouksessa, ja 
keskusteluj a j atketaan vuonna 1998. 
8.2 Ympäristö 
Komissio jatkoi koko vuoden työtään laatiakseen menetelmän, jolla voitaisiin 
tehdä strateginen ympäristöarvio TEN-verkoista sekä kokonaisista 
liikennekäytävistä yksittäisten hankkeitten asemesta. Tutkimukset odotetaan 
saatavan päätökseen vuoden 1998 aikana. 
Agenda 2000 -asiakirjassa tähdennetään, että Euroopan laajuisten verkkojen 
laajentaminen edistäisi kestävää kehitystä ja että laajentamisen lisäksi olisi 
luotava järkevämpiä liikennejärjestelmiä, joissa hyödynnetään kaikkia uuden 
teknologian etuja liikenneruuhkiin, saastumiseen ja ilmastonmuutokseen 
liittyvien ongelmien ratkaisemiseksi. 
34 
1. LIITE I: EUROOPAN LAAJUISTEN ENERGIAVERKKOJEN 
EDISTYMINEN 1997 2 
2. LIITE II: TEN-TELEVIESTINTÄHANKKEITTEN EDISTYMINEN 10 
3. LIITE III: ESSENIN 14 ERITYISHANKKEEN EDISTYMINEN 11 
4. LIITE IV: ASETUKSEN 2236/95 MUKAISESTI RAHOITETUT 
ENERGIAHANKKEET 1997 13 
5. LIITE V: VUONNA 1997 RAHOITETUT TELEVIESTINNÄN TEN-
HANKKEET 18 
6. LIITE VI: VUONNA 1997 ASETUKSEN N:0 2236/95 MUKAISESTI 
RAHOITETUT LIIKENNEHANKKEET 21 
7. LIITE VII: VUONNA 1997 RAHOITETUT IDA-HANKKEET 26 
8. LIITE VIII: KESKEISET EAKR:N TUKEMAT TEN-HANKKEET 1997 28 
9. LIITE IX: KESKEISET ALUE- JA KOHEESIORAHASTOJEN VUODEN 
1997 LOPPUUN MENNESSÄ TUKEMAT TEN-HANKKEET 31 
10. LIITE X: EIP:N LAINAT TEN-HANKKEILLE JA NIIHIN LIITTYVILLE 
HANKKEILLE 1997 32 
11. LIITE XI: EIR:N TAKUUT TEN-HANKKEILLE JA NIIHIN 
LIITTYVILLE HANKKEILLE 1997 35 
1 
3f 
1. LIITE I: EUROOPAN LAAJUISTEN ENERGIAVERKKOJEN EDISTYMINEN 1997 
Lyhyt esitys suuntaviivoihin sisältyvien yhteistä etua koskevien hankkeitten 
edistymisestä vuoden 1997 loppuun mennessä 
SÄHKÖVERKKOHANKKEET 
YHTEISTÄ STilA KOSKIVAT HANKKEET 
HANKE VAIHE JA EU:N RAHOITUSTOIMET 
a1 YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA: Pohjois-Jriannin yhdistäminen Skotlantiin merenalaisella 
kaapelitta 
Magee-Coyltonsaari Hyväksymismenettelyt. Käyttöönotto: 2000. 
Rakennerahastot 81 miljoonaa ecua. 
a4 KREIKKA-ITALIA; Kreikan verkon liittäminen merenalaisella kaapelilla italialaiseen verkkoon 
Luoteis-Kreikan ja Kaakkois-ltallan kautta 
Ipiros-Puglia Hanke määriteltiin ensisijaiseksi hankkeeksi 
Essenin huippukokouksessa (joulukuu1994). 
Hyväksymismenettelyt. 
Käyttöönotto: 2000 
REGEN (35 miljoonaa ecua); 
INTERREG II (78,5 miljoonaa ecua); 
ElP-laina (100 miljoonaa ecua). 
«7 YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA: Mansaaren verkon liittäminen Yhdistyneeseen 
kuningaskuntaan merenalaisetta kahelilla 
Luoteis-Englanti-Mansaari Toteutettavuustutkimukset ja 
merenpohjatutkimus. 
Käyttöönotto: 1999. 
TEN-budjettikohta: 1997 päätös tutkimusten 
yhteisrahoituksesta. 
bt SAKSA-TANSKA: Saksani verkon (UCPTE) ja Tanskan Itäisen verkon {NORDEL.} yhdistäminen 
merenalaisella kaapelilla 
Bjaeverskov-Bentwisch Toiminnassa vuodesta 1996. 
b4 RANSKA-BELGIA: Maiden verkkojen yhteyden valmistuminen KoilHs^Ranskan ja Etelä-Belgian 
kautta 
Moulaine-Aubange Hyväksymismenettelyt. 
Käyttöönotto 1999. 
fc$ RANSKA-SAKSA: Maiden verkkojen yhteyksien vahvistaminen 
3É 
YHTEISTA ETUA KOSKEVAT H ANKKEET 
HANKE 
Vigy (FR)-Marlenheim (FR)-Uchtelfangen (DE) VAIHE JA EU:N RAHOITUSTOIMET 
Hyväksymismenettelyt. 
Käyttöönotto 1999. 
m RANSKA-rfA^IA; Maiden verkKojöri yhteydet JftaktoiMtaifttftaii ja LuotetMtäJiäh Kautto 
Grand Tle-Piossasco. Hanke määriteltiin ensisijaiseksi hankkeeksi 
Essenin huippukokouksessa (joulukuu1994). 
Hyväksymismenettelyt. 
Käyttöönotto 2000. 
TEN-budjettikohta: 1995 päätös tutkimusten 
yhteisrahoituksesta. 
b7 RANSKA-ESPANJA: Maiden verkkojen maartpöätlinen ytiteys Lounais-Ranskan Ja Pohjois-
Espanjan kautta 
Cazaril-Aragdn tai vaihtoehtoinen reitti/suunnitelma. 
Sisaitaa liitannan Sallente-Sentmenat-yhteyteen. Hanke määriteltiin ensisijaiseksi hankkeeksi 
Essenin huippukokouksessa (joulukuu1994). 
75 % Espanjan osuudesta rakennettu. Hanke 
keskeytetty. 
Toteutettavuustutkimukset uusilla reiteillä 
käynnissä. 
Käyttöönottoa (1998) lykätty. 
TEN-budjettikohta: 1995,1996 ja 1997 
päätökset tutkimusten yhteisrahoituksesta. 
bS BELGIA-LUXEMBURG: Maiden verkkojen välinen yhteys 
i Aubange-Bertrange Hyväksymismenettelyt. 
Käyttöönotto 2000. 
|b1Ö ESPANJA-PORTUGALI: Maiden vilisten yhteyksien vahvtetr mlnen |a valmistuminen Pohjois» 
1 Portugaimiaiuotei^Esp^nJan alueiden kautta 
1 Mesdn-Lindoso 
Aldeadavila-Douro International Hanke määriteltiin ensisijaiseksi hankkeeksi 
Essenin huippukokouksessa (joulukuu 1994). 
Toiminnassa vuodestal 996. 
Rakennerahastot (Espanja): 3 miljoonaa ecua 
ElP-laina: 26 miljoonaa ecua 
Alustavat toteutettavuustutkimukset. 
Käyttöönotto 2004. 
blO(a) ESPANJA-PORTUGALI: Maiden välinen uusi yhteys Portugalin eteläosan ja Lounals-Espanjan 
kautta 
Balboa-Sines Alustavat toteutettavuustutkimukset. 
Käyttöönotto vuoden 2000 jälkeen. 
TEN-budjettikohta: 1997 päätös tutkimusten 
yhteisrahoituksesta. 
3^ 3 
Ill 
b12 
b13 
ilil 
MS 
c2 
lilt 
c4 YHTEISTA ETUA KOSKEVAT HANKKEET 
HANKE VAIHE JA EU:N RAHOITUSTOIMET 
^^^^^^^^^^^^^^^^^^^^^^^^l^^^^^^^^^^^^^l 
Petäjäskoski-Letsi (Ruotsi) 
Pikkarala-Keminmaa-Svartbyn (Ruotsi) Linjojen siirtokapasiteetin lisääminen 
kompensaatiolaitteitten avulla. 
Tutkimukset loppuvaiheessa. Käyttöönotto 
1997. 
TEN-budjettikohta: 1995 päätös tutkimusten 
yhteisrahoituksesta. 
ITÄVALTA-ITALIA: Pohjols-Jtalian ja Itävallan verkon velisten yhteyksien vahvistaminen 
Lienz-Cordignano Hyväksymismenettelyt. Käyttöönotto 2004. 
TEN-budjettikohta: 1995 päätös tutkimusten 
yhteisrahoituksesta. 
IRLANTI-YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA (POHJOIS-!RLANT!): Irlannin ja Pohjois-lrlannin 
välisten yhteyksien vahvistaminen 
Hankkeen yksityiskohtia ei ole vielä määritelty. Toteutettavuustutkimukset. Käyttöönotto 
vuoden 2000 jälkeen. 
TEN-budjettikohta: 1997 päätös tutkimusten 
yhteisrahoituksesta. 
B^^HH^l^^HB^Hi^H^MH^BBIi^H^H^^^B^^^^HH 
St Peter-lsar Alustavat toteutettavuustutkimukset. 
Käyttöönotto vuoden 2000 jälkeen. 
ALANKOMAAT-YHDISTYNYT KtPNÖASKUMTA: Kaakkoja-Englannin ja Alankomaiden 
keskiosan verkkojen liittäminen merenalaisella kaapelilta 
Rotterdamin alue-Kaakkois-Englanti Toteutettavuustutkimukset. 
Merenpohjatutkimus 1998. Käyttöönotto 
vuoden 2000 jälkeen. 
TEN-budjettikohta: 1997 päätös tutkimusten 
yhteisrahoituksesta. 
TANSKA: Maan läntisen verkon (UCPTE) ja Itäisen verkon (NORDEL) liittäminen merenalaiselta 
kaapelilla 
Fyn-Sjaelland Hanke määriteltiin ensisijaiseksi hankkeeksi 
Essenin huippukokouksessa (joulukuu 1994). 
Hankepäätös tehty. Hankkeen rahoitus ei vielä 
lopullisesti selvillä. 
Käyttöönottoa (1997) lykätty. 
^^^^H^^^^^^^^^^^^^^^^^BKi^^^^^^^^^^^^^^^^^^R 
Zvvolle-Meeden-Eemshaven 
RANSKA? Yhteyksien vahvistaminen maan koilllso Toiminnassa vuodesta 1996. 
sissa 
9? 4 
YHTEISTÄ ETUA KOSKEVAT HANKKEET 
HANKE VAIHE JA EU:N RAHOITUSTOIMET 
Sierrentz-Mulbach Hyväksymismenettelyt. Käyttöönotto 1999. 
cB ITALIA: Maan pohjoisosan itä-tänsiakselin sekä pohjois-eteläakselln yhteyksien vahvistaminen 
ja kehittäminen 
Itä-länsiakselin yhteydet: 
- Vado Ligure-Morigallo. 
Caorso-San Damaso 
Rondissone-Castelnuovo/Scrivia 
Turbigo-Rho 
Turbigo-Baggio 
Gorlago~San Fiorano 
San Fioranon sähköasema 
Turbigo-Piedilago 
Piedilagon pumppuasema 
Pohjois-eteläakselin yhteydet: 
Tavarnuzze-Poggio a Caiano-Calenzano 
Pietrafitta-Santa Barbara 
- Santa Barbara-Tavarnuzze 
Tavarnuzzen sähköasema. 
Matera-Santa Sofia 
Galatina-Taranto Nord 
Pian della Speranza/Roma Nord-Montalto/Suvereto Hyväksymismenettelyt. Käyttöönotto 2004. 
TEN-budjettikohta: 1995 päätös tutkimusten 
yhteisrahoituksesta. 
Toiminnassa. 
Toiminnassa. 
Rakenteilla. Käyttöönotto 1999. 
Hyväksymismenettelyt. Käyttöönotto 2000. 
Rakenteilla. Käyttöönotto 1997. 
Rakenteilla. Käyttöönotto 1997. 
Hyväksymismenettelyt. Käyttöönotto 2004. 
Hyväksymismenettelyt. Käyttöönotto 2004. 
TEN-budjettikohta: 1995 päätös tutkimusten 
yhteisrahoituksesta. 
Rakenteilla. Käyttöönotto 1997 
Hyväksymismenettelyt. Käyttöönotto vuoden 
2000 jälkeen. TEN-budjettikohta: 1995 päätös 
tutkimusten yhteisrahoituksesta. 
Hyväksymismenettelyt. Käyttöönotto 2000. 
TEN-budjettikohta: 1995 päätös tutkimusten 
yhteisrahoituksesta. 
Hyväksymismenettelyt. Käyttöönotto 1998. 
Hyväksymismenettelyt. Käyttöönotto 1998. 
Hyväksymismenettelyt. Käyttöönotto 1998. 
Hyväksymis., :nettelyt. Käyttöönotto 1998. 
c5(a) ITALIA; Maan luoteisosan ita>IÄnsiak$eiln sekä maan keskiosan pohjois-etetöakseJIn 
yhteyksien vahvistaminen ja kehittäminen 
Itä-länsiakselin yhteydet: 
- Chivasso-Magenta 
- Colunga-Calenzano 
Pohjois-eteläakselin yhteydet: 
- Pietrafitta-Villavalle Toteutettavuustutkimukset. Käyttöönotto 2000-
2002. TEN-budjettikohta: 1997 päätös 
tutkimusten yhteisrahoituksesta. 
Toteutettavuustutkimukset. Käyttöönotto 2000-
2002. TEN-budjettikohta: 1997 päätös 
tutkimusten yhteisrahoituksesta. 
Toteutettavuustutkimukset. Käyttöönotto 2000-
2002. TEN-budjettikohta: 1997 päätös 
tutkimusten yhteisrahoituksesta. 
39 
YHTEtSTA ETUA KOSKEVAT H AN KKEET 
HANKE VAIHE JA EU:N RAHOITUSTOIMET 
c6 ESPANM: Mann pohjoisosan atueiden sekfi vaiimeren akseiin alueiden yhteyksten 
vahvistaminenjakehitt^minen 
Pohjoiset yhteydet: 
- Soto-Penagos-Gueftes-ltxaso Hyvaksymismenettelyt. Jotkin osuudet 
rakenteitla. KayttOOnotto 2000. 
TEN-budjettikohta: 1995ja 1997 paatOs 
tutkimusten yhteisrahoituksesta. 
- Aguayo-"Penagos-Barcina" Toiminnassa tammikuusta 1997. 
Vdlimeren akseiin yhteydet: 
- Almeria-Rocamora Rakenteilla. KayttOOnotto 1997. 
- Pinar-Tajo Rakenteilla. KayttOOnotto 1997. 
ElP-laina 25 miljoonaa ecua. 
- Caparacena-'Tajo-Almeria" Toiminnassa tammikuusta 1997. 
- Sentmenat-Bescano Toteutettavuustutkimukset. KayttOOnotto 2004. 
TEN-budjettikohta: 1996 paatOs tutkimusten 
yhteisrahoituksesta. 
- Bescano-'Vic-Baixas" Toteutettavuustutkimukset. KayttOOnotto 2004. 
TEN-budjettikohta: 1996 paatOs tutkimusten 
yhteisrahoituksesta. 
o7 POftTUGALi: Maan pohjois- ja kesftiosan verkkojen yhteenkytkemisaksi Espanjan verkkoon 
tarvtttavlen yhteykslen vahvlstaminen 
Pego-Rio Maior II Hyvaksymismenettelyt. KayttOOnotto 1998. 
Recarei-Douro International Toteutettavuustutkimukset. KayttOOnotto 2001. 
TEN-budjettikohta: 1995 paatOs tutkimusten 
yhteisrahoituksesta. 
Arachthos-Ptolemai's Alustavat toteutettavuustutkimukset. 
KayttOOnotto vuoden 2000 jaikeen. 
c9 IRLANTI: Yhteykslen vahvlstamJnen maan luoteisosissa 
Yhteydet Donneganin kreivikunnassa. Toteutettavuustutkimukset. KayttOOnotto 
vuoden 2000 jaikeen. 
TEN-budjettikohta: 1997 paatos tutkimusten 
I yhteisrahoituksesta. 
4 O 
c10 
011 
ciZ 
d2 
d3 
d5 YHTEISTA ETUA KOSKEVAT H ANKKEET 
HANKE VAIHE JA EU:N RAHOITUSTOIMET 
ESPANJA: Maan koillis- la länslosah yhteyksien vahvistaminen ja kehittimihen erityisesti 
yhteyksJon liittämiseksi tuulivoimalla tuotetun sähkön tuotantoverkkoon 
Koilliset yhteydet: 
- Alava, Aragon ja Navarra 
Läntiset yhteydet: 
- Galicia Toteutettavuustutkimukset. Käyttöönotto 
vuoden 2000 jälkeen. TEN-budjettikohta: 1997 
päätös tutkimusten yhteisrahoituksesta. 
Toteutettavuustutkimukset. Käyttöönotto 
vuoden 2000 jälkeen. TEN-budjettikohta: 1997 
päätös tutkimusten yhteisrahoituksesta. 
RUOTSI: Sisäisten yhteyksien vahvistaminen ia kehittäminen 
Yhteydet Pohjois-Ruotsissa 
Yhteydet Keski-Ruotsissa 
Yhteydet Etelä-Ruotsissa Toteutettavuustutkimukset. 
Toteutettavuustutkimukset. 
SAKSA: Yhteyksien kehittäminen mam pohjoisosissa 
Lyypekki/Siems-Görries-Giistrovv 
Lyypekki/Siems-Krömmel Hyväksymismenettelyt. Jotkin osuudet 
rakenteilla. 
Görries-Gustrovv: käyttöönotto 1996. 
Valmiiden osuuksien käyttöönotto 1998. 
SAK&MHJOiA* Maklaa viMJetert yhteyksien vahvistaminen 
Hagenwerder-Mikulowa 
Neuenhagen (Saksa)-Vierraden (Saksa)-
Krajnik (Puola) Toteutettavuustutkimukset. Käyttöönotto 1998. 
Toteutettavuustutkimukset. Käyttöönotto 2000. 
SAKSA-NORJA: Pohjols-Saksan (UCPTE) ja Etelä-Norjan ' >ÖRDBLJ verkkojen liittäminen 
merenalaisella kaapeiiJia 
Brunsbilttel-Etelä-Norja Hyväksymismenettelyt ja 
toteutettavuustutkimukset. Käyttöönotto 2003. 
frALIA-SVEITSI: Pohjola-Hallan |a Sveitsin yhteyksien vahvistaminen 
S. Fiorano-Robbia 
Piedilago-Airolo Rakenteilla. Käyttöönotto 1998. 
Hyväksymismenettelyt. Käyttöönotto 2004. 
<*/ 7 
da 
d9 
lllf 
5111 
111 YHTEISTA ETU A KOSKEVAT H ANKKEET 
HANKE VAIHE JA EU:N RAHOITUSTOIMET 
KRetKKA-BALKANiN MAAT: Kreikan yhteyksien parantaminen Albaniaan, Bulgariaan ja 
entiseen Jugoslaviaan sekä yhteyksien palauttaminen entiselleen entisen Jugoslavian 
pohjoisosaan ja UCPTE-verkkoon 
Philippi (Kreikka)-Plovdiv tai Maritsa 3 (Bulgaria) 
Amintaio (Kreikka)-Bitola (FYROM) 
Thessaloniki (Kreikka)-Mostar (Bosnia)-Melina 
(Kroatia) Toteutettavuustutkimukset. TEN-budjettikohta: 
1997 päätös tutkimusten yhteisrahoituksesta. 
Toteutettavuustutkimukset. TEN-budjettikohta: 
1997 päätös tutkimusten yhteisrahoituksesta. 
Alustavat toteutettavuustutkimukset. 
KREfKKA-TURKKt: Maiden väliset yhteydet Koillis-Kreikan kautta 
Kreikanpuoleinen osuus: 
- Thessaloniki-Philippi 
- Philippi—Kreikan ja Turkin raja 
Turkinpuoleinen osuus. Rakenteilla. Käyttöönotto 1998. 
Alustavat toteutettavuustutkimukset. 
Alustavat toteutettavuustutkimukset. 
YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA-NORJA: KoHlis-/ltä-Englannin ja Etelä^Norjan (NORDEL) 
Hankkeen yksityiskohtia ei ole vielä määritelty. Toteutettavuustutkimukset. 
Merenpohjatutkimukset 1998. 
Käyttöönotto 2004. 
TEN-budjettikohta: 1997 päätös tutkimusten 
yhteisrahoituksesta. 
Aip^ i* Etel^orjah (HOR£)EL) välinen 
•:V;V:-;VM-I:¥1JHY.«<:I:S'#MW-^ 
Eemshaven-Lista NorNed-kaapelihanke. 
Toteutettavuus- ja merenpohjatutkimukset. 
Käyttöönotto 2001. 
TEN-budjettikohta: 1996 päätös tutkimusten 
yhteisrahoituksesta. 
J;< -::|§||||£^ :: välinen i sy*iey|:!} meronaiajse jt| 
Pinar-Tetouan Rakenteilla. Käyttöönotto 1997. 
TEN-budjettikohta: 1995 päätös tutkimusten 
yhteisrahoituksesta. 
INTERREG: 12,5 miljoonaa ecua. 
4JL 8 
g YHTEIST A ETU A KOSKEVAT H ANKKEET 
HANKE VAIHE JA EU:N RAHOITUSTOIMET 
<fi4 frMmffimvmv*vwt: $AK$A^UOU~VENÄ^-V^Ö^^ 
TANSKA-VALKO-VENÄJÄ: 
Maiden verkkojen vilisten yhteyksien vahvfstamineh ja kehittäminen iimajolrtojeh $»M 
merenalaisten kaapelien välityksellä 
Eteia-Suomi-Viipuri-Pietari 
Ruotsi-Suomi 
(merenalainen kaapeli) 
Ruotsi-Puola 
(merenalainen kaapeli). 
Saksa-Puola-Liettua-Valko-Venaja-Venaja 
(ita-iansi-suurtehoyhteys). 
Puola-Liettua 
Muut yhteydet: ei vieia maaritelty. Yleinen Itämeren reunavaltiot -hankkeen 
toteutettavuustutkimus meneillään. TEN-
budjettikohta: 1995 päätös tutkimusten 
yhteisrahoituksesta. 
Toiminnassa. Toteutettavuustutkimus 
kapasiteetin lisäämisestä. TEN-budjettikohta: 
1996 päätös tutkimusten yhteisrahoituksesta. 
ElP.n lainatakuuta haettu. 
Toiminnassa. Toteutettavuustutkimus valmiin 
yhteyden käytön lisäämisestä. 
TEN-budjettikohta: 1996 päätös tutkimusten 
yhteisrahoituksesta. 
Toteutettavuustutkimukset. 
TEN-budjettikohta: 1995 ja 1997 päätös 
tutkimusten yhteisrahoituksesta. 
Toteutettavuustutkimukset. 
TEN-budjettikohta: 1996 ja 1997 päätös 
tutkimusten yhteisrahoituksesta. 
Toteutettavuustutkimukset. 
TEN-budjettikohta: 1995 päätös tutkimusten 
yhteisrahoituksesta. 
^^^^^^^^^^^^^^^^^^^^^^^^^^^^^^B1!^^^^^^^^^^^^^^B 
Grundfors-Narvik 
Keski-Ruotsi-Keski-Norja. 
Kaakkois-Ruotsi-Oslon alue Hyväksymismenettelyt. 
Alustavat toteutettavuustutkimukset. 
Toteutettavuustutkimukset. TEN-budjettikohta: 
1997 päätös tutkimusten yhteisrahoituksesta. 
d16 EU-VM,KO^VENÄJÄ-VHrlÄJA-lll«RAINA: 
Laajennetun UCPTE^verkon Ja kolmansien maiden verkkojen yhteyksien ja liitäntöjen 
kehittäminen Itä-Euroopassa, sekö atommin Itävallan ja Unkarin, Itävallan ja Tiekin sekä Saksan 
ja Tsekin välillä toimineiden HVDC-tasasuuntaaja^asemien uudelleensijoittaminen 
UCPTE- ja CENTREL-jarjestelmien yhteydet. 
UCPTE-/CENTREL-jarjestelmien ja Balkanin maiden 
yhteydet 
Laajennetun UCPTE-jarjestelman seka Valko-Venajan, 
Venajan ja Ukrainan yhteydet ja liitannat mukaan lukien 
toimivien HVDC-tasasuuntaaja-asemien 
uudelleensijoittaminen Toiminnassa joulukuusta 1995. 
Toteutettavuustutkimukset: järjestelmien 
yhteenliitetyn toiminnan vakavoittaminen. TEN-
budjettikohta: 1997 päätös tutkimusten 
yhteisrahoitu ksesta. 
Toteutettavuustutkimukset. 
PHARE: Albanian, Bulgarian ja Romanian 
välisen yhteyden tutkimusrahoitus. 
Toteutettavuustutkimukset. PHARE/TACIS: 
liitäntätutkimuksen rahoitus. TEN-budjettikohta: 
1997 päätös yhteisrahoituksesta Wien Sudost-
ja Durnrohr-tasasuuntaaja-asemien 
uudelleensijoittamista koskevalle tutkimukselle. 
bo 
2. LIITE II: TEN-TELEVIESTINTÄHANKKEITTEN EDISTYMINEN 
Lihavoiduin kirjasimin merkityt hankkeet on saatu päätökseen. 
Sopimus 
TI 1.1/95 
TI 1.2/95 
TI 2.51/95 
TI 2.52/95 
TI 2.8/95 
TI 1.71.3/96 
TI 2.31/95 
TI 2.32/95 
TI 2.33/95 
TI 2.71/95 
TI 2.72/95 
TI 1.31/96 
TI 1.31.1/96 
TI 1.21.3/96 
TI 13/95 
TI 1.51.1/96 
TI 1.51.2/96 
TI 1.51.3/96 
TI 1.61.5/96 
TI 2.1/95 
TI 2.2/95 
TI 1.11.3/96 
TI 1.41.2/96 
TI 1.6/95 
TI 2.61/95 
TI 23.62/95 
TI 2.63/95 
TI 2.64/95 Nimi 
Euro-Label-profiilit 
Euro-ISDN: siirtymisvaihe 
Euro-ISDN etätyössä 
TELTEST 
INFORMS 
TEN-TREND 
VIRTUE 
PLATO 
WIRE 
SENECA 
TARGET 
MOSAIC 
DCC 
PADEIA 
Euro-ISDN BB 
TAGIS 
NO PROBLEMS 
GTS 
DYP 
PH-NET 
Euro-Traficom 
MEDSALUS 
INFOCITIES 
EGL-EK 
IEMP 
PROTONET 
SPORTNET 
TELEBUSINESS paa-
sopimuspuoli 
FT Expertel 
OVUM 
TELES 
WRC 
IDATE 
Empirica 
EUROSPACE 
2000 
DT 
EADTU 
SEMA 
North West 
Institute 
Banca di 
Roma 
CSC Ploenzke 
AG 
Telecom 
Finland 
SSE 
Global One 
INFONOVA 
Eur. 
Dynamics 
Electronic 
Trade Center 
Commune di 
Bologna 
ARS 
Telefonica de 
Espana 
Haagin 
kaupunki 
FT Expertel 
OMP 
INTRASOFT 
INTERSPOR 
T 
PRODUTEC Kokonais-
kustannukset / 
EU:n rahoitus 
(1 000 ecua) 
740/740 
491/491 
315/158 
2058/1.029 
2118/1,126 
5,896/2,948 
1,366/678 
1,180/590 
1,260/630 
759/397 
977/488 
1,612/844 
3,360/1,680 
990/495 
208/208 
3,600/1,700 
3,013/1507 
1,107/440 
2,515/1,258 
1,500/750 
2612/1,231 
1,026/513 
10,103/5,000 
321/321 
530/264 
1,969/984 
1,529/764 
971/485 Sopimuskauden 
alku/loppu 
4.96/6.97 
4.96/4.97 
4.96/6.97 
4.96/7.97 
4.96/10.97 
2.97/8/98 
4.96/4.98 
4.96/4.98 
4.96/4.98 
4.96/1097 
4.96/12.97 
5.97/5.98 
1.97/1.98 
2.97/2.99 
4.96/4.97 
1.97/3.98 
1.97/7.98 
1.97/1.98 
2.97/1.99 
4.96/4.98 
4.96/4.98 
2.97/11.97 
2.97/2.99 
4.96/4.97 
4.96/2.98 
4.96/2.98 
4.96/2.98 
4.96/2.98 
10 
w 
HANKE 
1) Suumopeusjunat /Yhdistetyt 
kuljetukset, pohjois-etelSyhteys 
2) Pariisi-Bryssel-
Kdln/Frankfurt-Amsterdam-Lontoo 
(PBKAL) 
3) Suumopeusjuna etelS 
4) Suumopeusjuna Pariisi-ttS-
Ranska-Lounais-Saksa (TGVEst) 
5) Betuwelijn 
6) Suumopeusjuna / Yhdistetyt 
kuljetukset - Lyon-Torino-Trieste 
7) Kreikan moottoritiet 
8) Multimodaaliliikenneyhteys 
Portugali-Espanja-Eurooppa 
9) Perinteinen rautatieyhteys 
Conk-Dublin-Belfast-Lame-
Stranraer 
10) Malpensan lentoasema 
11) Oresundin kiinteS rautatie-
/maantieyhteys 
12) Pohjolan kolmion 
multimodaaliiiikennekaytivS PITUUS 
(km) 
958 
1 176 
1601 
551 
160 
73^ 
1 580 
502 
52,5 
1 800 3. 
KUSTAN­
NUKSET 
(milj. ecua) 
15102 
17 232 
14 072 
4777 
4094 
18 260 
9 242 
6 212 
357 
1047 
4158 
10 070 LIITE III: ESSENIN 14 EMTYISHANKKEEN EDISTYMINEN 
LUPAMENETTELYT / TEKNINEN 
TILANNE 
Rakennuslupia myönnetään vaiheittain eri 
osuuksille; Brennerin tunnelista aloitetaan 
tekniset tutkimukset 
Joitain viivästyksiä; kaikki osuudet etenevät 
nyt suunnitelmien mukaan 
Menettelyt päätöksessä eräillä osuuksilla, 
muilla osuuksilla aloitettu tekniset 
tutkimukset 
Saksan osuudelle saatu luvat; poliittinen 
päätös tehty Ranskan osuuden 
ensimmäisen vaiheen rakentamisesta 
(Vires-Vandieres) 
Kaikki poliittiset ja hallinnolliset päätökset 
tehty 
Lyon-Montmelian-osuus: Declaration 
d'Utilite Publique; Torino-Venetsia-osuus: 
lupamenettelyt aloitettu 
Työt käynnissä useilla osuuksilla; muilla 
osuuksilla rakennusluvat myönnetty ja 
tekniset tutkimukset ja tarjouskilpailut 
käynnissä 
Menettelyt saatettu loppuun joidenkin 
osahankkeiden osalta; muilla osuuksilla 
tekniset tutkimukset käynnissä 
Kaikki saatettu loppuun 
Etenee suunnitellusti 
Etenee suunnitellusti 
Rakennusluvat myönnetty yhdelle 
osuudelle; muilla osuuksilla tekniset 
tutkimukset meneillään RAHOITUS 
Osittain varmistettu; joitain 
vaikeuksia vieia jaljella 
Osittain varmistettu; joitain 
vaikeuksia jaljella. Julltis-
yksrtyinen yhteisrahoitus 
mahdoilinen Alankomaiden 
osuudella 
Osittain varmistettu; joitain 
vaikeuksia vieia jaljella 
Ranskan osuudella vieia 
ongelmia 
Rakennustydt rahoitetaan 
julkisin varoin, varsinaiseen 
kayttoon kaavailtu myos 
yksityista sektoria 
Osittain varmistettu; joitain 
vaikeuksia vieia jaljella 
Kolme julkis-yksityista 
yhteistydhanketta PATHE-
moottoritiella 
EAKRrsta ja koheesio-
rahastosta odotetaan 
huomattavaa avustusta; 
vieia joitain vaikeuksia 
Joitain vaikeuksia yhi jaljella 
Pohjois-lriannin osuudella 
Rahoitus jarjestetty 
Rahoitus jarjestetty 
Osittain varmistettu; joitain 
vaikeuksia vieia jaljella TOTEUTTAMISVA1HE 
Beriiini-Leipzig: tydt hyvdssa vauhdissa; 
Leipzig-Numberg: tydt aioitettu joillakin 
osuuksilla; Brennerin tunneli vieia 
tutkimusvaiheessa 
Rakennustyot ovat edenneet pitkaile 
Belgian ja Saksan osuuksilla; tyot aioitettu 
Alankomaiden osuudella 
Rakennustyot kaynnissa Madrid-
Barcelona-osuuden kahdessa 
osahankkeessa 
Lopulliset tekniset tutkimukset 
kaynnistetty Ranskan osuudella; Vaires-
Vandieres-osuuden tydt aloitettaneen 
1999; parannusty6t aioitettu Saksan 
osuudella 
Alustavat ty6t aioitettu 
satamarautatielinjaHa; A15-linjan lopulliset 
suunnittelutydt lahes paatoksessaan; 
rakennustydt suunniteltu alkamaan 
vuoden 1998 puolivaiissa 
Tyot aioitettu eiaissS keskeisissa 
solmukohdissa Italiassa; kansainvaiisten 
osuuksien tekniset tutkimukset kaynnissa 
Alustavat tydt kaynnissa PATHE-
moottoritien kolmessa julkis-yksityisessa 
yhteistydhankkeessa seka joillakin muilla 
osuuksilla 
Tydt kaynnissa osuuksilla Linha do Norte, 
Beira Baixa (rautatie) ja Lissabon-
Valladolid (maantie); tutkimuksia muista 
hankkeista 
Osuus Cork-Dublin-Belfast valmistunut; 
loppuosa valmistuu vuoteen 2000 
mennessa 
Rakennustydt hyvassa vauhdissa, 
paatettaneen vuonna 2000 
Rakennustydt kaynnissa suurimmassa 
osassa hanketta 
Tyot kaynnissa E18- ja E6-teilia ja 
Suomen ja Ruotsin Daarautatievaylilla HUOMIOITA 
Asianomaiset jasenvaltiot aikovat 
perustaa ETEY:n tekemaan Brennerin 
tunnelin suunnittelutySt. 
Joitakin viivastyksia, mutta useimmat 
rahoitukseen liittymattdmat ongelmat 
on ratkaistu; Bryssel-Pariisi-
suumopeusjunayhteys lahes valmis 
Kansainvaiinen osuus 
tutkimusvaiheessa, tutkimuksen 
suorittaa ETEY 
Poliittisesti merkittava hanke 
Rakennustydt hyvin varhaisessa 
vaiheessa viivastysten jaikeen; 
hankkeen valmistuminen suunniteltu 
vuodelle2005 
Ranskan ja Italian huippu-kokouksessa 
3.10. kayntiin kansainvaiisen osuuden 
seuraava tutkimusohjelma 
Huomattavaa avustusta EAKR:sta ja 
koheesiorahastosta 
Suuri joukko erillisia osahankkeita, 
joista useat yha tutkimusvaiheessa 
Suurelta osin valmistunut EAKR:n ja 
koheesiorahaston avustusten ansiosta 
Avataan vuonna 1998 (1. vaihe) 
Aikataulussa, valmistuu vuonna 2000 
Suuri joukko erillisia osahankkeita 
11 
HANKE 
13) Irianti-Yhdistynyt 
kuningaskunta-Benelux-
maantieyhteys 
14) Lansirannikon paalinja PITUUS 
(km) 
1 530 
850 KUSTAN-
NUKSET 
(milj. ecua) 
3629 
3000 LUPAMENETTELYT / TEKNINEN 
TILANNE 
Tutkimukset käynnissä eri osuuksilla 
Tutkimukset käynnissä RAHOITUS 
Epavarmuustekijdita vieia 
jaljella 
Rahoitus turvattu; julkis-
yksityinen yhteistyd TOTEUTTAMISVAIHE 
Rakennustydt lahes paatbksessa 
Iriannissa; Yhdistyneen kuningaskunnan 
osuuksilla epavarmuutta 
Linjan uudenaikaistamistydt aioitettu HUOMIOITA 
Yhdistyneen kuningaskunnan 
maantieohjelma strategisessa 
uudelleentarkastelussa 
Yksityisten infrastruktuuriyhtididen ja 
palvelun tarjoajien valista yhteistydta 
julkisella tuella 
12 
4. LIITE IV: ASETUKSEN 2236/95 MUKAISESTI RAHOITETUT ENERGIAHANKKEET 
1997 
Komission päätös C (97) 1867, 24. kesäkuuta 1997 
(Yhteisrahoitettujen tutkimusten luettelo) 
tmmt& : 
E36/96 
E37/96 
E39/96 
I E42/96 
I E43/96 
E44/96 
E45/96 
E47/96 
E50/96 
E51/96 Ttitklmuksetvaihelapaftalue 
(c10) ESPANJA - Red Electrica de Espana 
Suurjänniteverkkojen vahvistaminen Aragonissa, 
Alavassa ja Navarressa erityisesti tuuligeneraattori-
kapasiteetin suunnitellun lisäämisen takia. 
Taloudellisen toteutettavuuden ja ympäristövaikutusten 
tutkiminen sekä tekninen tutkimus. 
(c10) ESPANJA - Red Electrica de Espana 
Suurjänniteverkkojen vahvistaminen Galiciassa 
erityisesti tuuligeneraattorikapasiteetin suunnitellun 
lisäämisen takia. 
Taloudellisen toteutettavuuden ja ympäristövaikutusten 
tutkiminen sekä tekninen tutkimus. 
(d16) SAKSA - RWE Energie 
Alueen sisäiset heilahtelut UCPTE/CENTREL-
sähköntuotantojärjestelmässä. 
Dynaaminen toiminta-analyysi ja korjaavat tutkimukset. 
(b13) IRLANTI - Electricity Supply Board 
Sähkönsiirtoverkkojen koordinoitu kehittäminen Irlannin 
kahdessa osassa. 
Toteutettavuustutkimus: Irlannin tasavallan osuus. 
(a7) YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA -
The National Grid Company PLC 
Sähkön yhteenliitäntä (merikaapeli) Yhdistyneen 
kuningaskunnan ja Mansaaren välillä. 
Taloudellisen toteutettavuuden tutkiminen ja tekniset 
tutkimukset (merenpohjan tutkimista lukuun ottamatta). 
(b1S) YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA -
The National Grid Company PLC 
Sähkön yhteenliitäntä (merikaapeli) Yhdistyneen 
kuningaskunnan ja Alankomaiden välillä. 
Taloudellisen toteutettavuuden tutkiminen ja tekniset 
tutkimukset (merenpohjan tutkimista lukuun ottamatta). 
(d10) YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA -
The National Grid Company PLC 
Sähkön yhteenliitäntä (merikaapeli) Yhdistyneen 
kuningaskunnan ja Norjan välillä. 
Taloudellisen toteutettavuuden tutkiminen ja tekniset 
tutkimukset (merenpohjan tutkimista lukuun ottamatta) 
(d15) RUOTSI - Svenska Kraftnät 
Sähkönsiirtokapasiteetin lisääminen Ruotsin ja Etelä-
Norjan välillä. 
Alustavat tutkimukset, toteutettavuustutkimukset ja 
teknisten eritelmien tutkimukset. 
(d16) ITÄVALTA - Österreichische 
Elektrizitätswirtschafts-AG 
Wien Sudostin vaihtovirta-tasavirta-vaihtovirta-
suurjännitemuuntajan uudelleensijoittaminen. 
Taloudellinen ja tekninen toteutettavuustutkimus. 
(d16) ITÄVALTA - Österreichische 
Elektrizitätswirtschafts-AG 
Dörnrohrin vaihtovirta-tasavirta-vaihtovirta-
suurjännitemuuntajan uudelleensijoittaminen. 
Taloudellinen ja tekninen toteutettavuustutkimus. TtttkimuSaeo-
rafiaitus* 
fce&otetet* 
ftsfcrmustett 
erdifWflfils-
{tuhalta ecua) 
490 
700 
600 
348 
870 
1000 
800 
1000 
150 
150 Yfefe&Bn 
r^ottuatukl 
f#ose#$te$aa 
rahoitus* 
kelpoiaista 
kustarcfluksiata 
50 
50 
50 
50 
50 
50 
50 
50 
50 
50 Yftte&sn 
?8b0itu;3r 
lean 
wtimtm* 
flanalfe 
ecua} 
245 
350 
300 
174 
435 
500 
400 
500 
75 
75 
13 
ia 
E54/96 
E56/96 
E57/96 
E59/96 
E60/96 
G7/96 
G8/96 
G11/96 
G20/96 
G21/96 
G22/96 (b13) YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA -
Northern Ireland Electricity PLC 
SahkOnsiirtoverkkojen koordinoitu kehittaminen Irlannin 
kahdessa osassa. 
Toteutettavuustutkimus: Yhdistyneen kuningaskunnan 
osuus 
(c5a) ITALIA - ENEL S.p.A. 
Sähkön yhteenliitäntä Chirasso-Magenta (itä-länsi-
akseli). 
Lupamenettelyyn ja ympäristövaikutusten arviointiin 
liittyvä alustava tutkimus. 
(c5a) ITALIA - ENEL S.p.A. 
Pohjois-etelä- ja itä-länsi-akseleiden vahvistaminen: 
Yhteydet Pietrafitta—Villavalle ja Colunga-Calenzano. 
Ympäristövaikutustutkimukset. 
(d8) KREIKKA - Public Povver Corporation (PPC) 
Kreikan ja entisen Jugoslavian välisen nykyisen 
sähköliitännän jännitteen nostaminen 150:stä 400 
kV:iin. 
Taloudellisen ja teknisen toteutettavuuden ja 
ympäristövaikutusten tutkiminen. 
(d8) KREIKKA - Public Power Corporation (PPC) 
Uusi sähköliitäntä Kreikan ja Bulgarian välillä. 
Alustavat tutkimukset ja taloudellisen ja teknisen 
toteutettavuuden ja ympäristövaikutusten tutkiminen. 
(h14) ITALIA - Edison Gas S.p.A. 
Italian osuus Voitan maakaasujohdosta. 
Yksityiskohtainen reitinsuunnittelu, läpikulkuluvat, 
hallinnolliset ja ympäristöluvat. 
(h3) SUOMI-TANSKA-RUOTSI - Neste Group 
Pohjoismaiden maakaasuverkko. 
YJeinen toteutettavuustutkimus. 
(g8(a)) ESPANJA - ENAGAS 
Maanalainen maakaasuvarasto Jumillassa ja Reusissa 
(Välimeren akseli). 
Alustavat seismiset tutkimukset. 
(h 13) ITÄVALTA - OMV Aktiengesellschaft 
Tärkeimpien maakaasujohtojen järjestelmä PENTA 
(pohjois-etelä-akseli). 
Vaihtoehtoisten reittien tekninen toteutettavuustutkimus 
mukaan lukien kustannusten ja ympäristövaikutusten 
arviointi. 
(g13) ITÄVALTA - OMV Aktiengesellschaft 
Eurostorage Baumgarten (ESB): hanke uuden 
maanalaisen varaston rakentamiseksi kolmen tärkeän 
kaasusiirtojohdon risteykseen Baumgartenissa. 
Toteutettavuustutkimus. 
(f 12) KREIKKA - Public Povver Corporation (PPC) 
Kreikan ja Albanian kaasuverkkojen liitäntä. 
Tekninen ja taloudellinen toteutettavuustutkimus 
mukaan lukien kaasun kysynnän määritteleminen, 
kaasujohtojen ja niiden reittien suunnittelu ja Luoteis-
Kreikan maakaasujohtohankkeen taloudellinen 
toteutetta vuustutki mus. 
YHTEENSÄ 145 
175 
200 
250 
900 
3 340 
1200 
1 178 
92 
1 000 
370 
14 958 50 
50 
50 
50 
50 
50 
50 
50 
50 
50 
50 
50 72,5 
87,5 
100 
125 
450 
1 670 
600 
589 
46 
500 
185 
7 479 
Suuntaviivoista annetussa päätöksessä (EYVL L 161, 29.6.1996) ja näitä suuntaviivoja 
muuttavassa päätöksessä (EYVL L 152,11.6.1997) käytetty viite. 
14 
*f? 
KOMISSION PÄÄTÖS C (97) 3352,10. MARRASKUUTA 1997 
(Yhteisrahoitettujen tutkimusten luettelo) 
15 
^9 mtrmo 
E64/97 
E65/97 
E66/97 
I E67/97 
E68/97 
E69/97 ji^NVALm-YRrrvs 
Hankkii fcmäisfo/ 
\ 
(b10(a)) ESPANJA - Red Electrica de Espana S.A. 
400 kV:n sähköjohto Balboästa Portugalin 
rajalle. 
Toteutettavuus- ja ympäristötutkimus ja tekninen 
perusselvitys. 
(b10(a)) PORTUGALI - Rede Electrica Nacional 
S.A. 
400 kV:n sähköjohto Sines-Alquevasta Espanjan 
rajalle. 
Arviointi-, ympäristö-, topografia-, suunnittelu- ja 
maastoonsijoitustutkimus. 
(d14) SAKSA - Preussen Elektra AG 
Itä-länsisuuntainen sähkön 
suurtehosiirtojärjestelmä - Itämeren linja 
Tutkimus (vaihe 2), johon sisältyy teknisiä, 
taloudellisia, rahoituksellisia, oikeudellisia ja 
ympäristönäkökohtia. 
(d16) SAKSA - Bayernvverk Aktiengesellschaft 
(BAG) 
Etzenrichtin ja Kaakkois-VVienin korkea-
jännitemuuttaja-asemien (HVDC) 
uudelleensijoittamiseen sopivien sijaintipaikkojen 
arviointi union ulkopuolisissa Keski- ja Kaakkois-
Euroopan maissa. 
8 eri sijaintipaikan tekninen- ja arviointitutkimus 7 
maassa. 
(b7) RANSKA - Electricite de France 
225 kV:n vaiheensiirtomuuntajan asentaminen 
Pragneresin sähköasemalle. 
Tekninen ja toteutettavuustutkimus. 
(c9) IRLANTI - Electricity Supply Board 
ESB-siirtojärjestelmän ja ESB-NIE-
verkkoyhteyden vahvistaminen pohjoisessa ja 
lännessä. 
Tekninen toteutettavuus- ja ympäristötutkimus. Tu& 
kttfpoister* 
kwmmsm 
$tfre#»«ai?} 
250 
1077 
2170 
900 
200 
1370 Yfeteteöo 
tyen 
toaaUne» 
ösuu&fejfel* 
kaEpö&ssta 
fcuriaantfe 
m 
50 
50 
50 
50 
50 
50 thtefeSn 
tuett 
UMUAMM 
KHHHS 
. 
(mm 
125,0 
538,5 
1085,0 
450,0 
100,0 
685,0 
TttfdmuEksers 
rektetertHoS-
mtrwo 
E71/97 
E73/97 
E74/97 
E76/97 
E77/97 
G23/97 
G25/97 ^6NVAlTK>-YRfTY$ 
Hankkoen kuwlste/ 
tutkimuksen alha ja j&aatueet 
(a7) YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA - The 
National Grid Company Plc 
Yhdistyneen kuningaskunnan ja Mansaaren 
välinen verkkoyhteys. 
Toteutettavuustutkimus (2. vaihe), johon kuuluu 
merenpohjan kartoitus. 
(d10) YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA - The 
National Grid Company Plc 
Yhdistyneen kuningaskunnan ja Norjan välinen 
verkkoyhteys (merenalainen kaapeli). 
Toteutettavuustutkimus (2. vaihe), johon kuuluu 
merenpohjan kartoitus. 
(d14) RUOTSI - Vattenfall AB 
Vaihtoehtoinen suunnitelma Ruotsin ja Puolan 
väliseksi verkkoyhteydeksi (HVDC). 
Uusi toteutettavuustutkimus, johon kuuluu 
merenpohjan kartoitus. 
(c6) ESPANJA - Red Electrica de Espana SA 
Soton ja Penagosin välisen sähköjohdon uusia 
reittivaihtoehtoja. 
Tekninen ja ympäristövaikutustutkimus. 
(b13) YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA - Northern 
Ireland Electricity Plc 
Irlannin ja Pohjois-lrlannin välisen 
voimansiirtoverkon koordinoitu kehittäminen. 
Ympäristövaikutustutkimus. 
(f11) ITÄVALTA - Steirische Ferngas 
Aktiengesellschaft 
Krift-Pyhrn-Liezen-maakaasuputki, joka liittää 
yhteen TAG- ja WAG-kaasuputket ja vahvistaa 
Ylä-Steiermarkin kaasuhuoltoa. 
Yksityiskohtainen toteutettavuustutkimus 
(tutkimukset, geologiset tutkimukset, tekninen 
suunnittelu, mittaukset, luonnokset ja luettelot), 
lupa-asiakirjat, yksityiskohtaiset tarjousasiakirjat, 
kaasuputken sijoittamissopimusten valmistelu. 
(h6) ITÄVALTA - OMV Aktiengesellschaft 
TAG lll-kaasuputki Baumgartenista Italian rajalle 
TAG l:n ja TAG ll:n reittiä pitkin. 
Tekninen, taloudellinen ja ympäristövaikutuksia 
koskeva toteutettavuustutkimus. Tukt-
(tuhatta 6cua) 
2030 
2700 
680 
110 
795 
797 
3000 ORsssaessMna 
YJifefcfin 
prosfci* 
05UU»fekJ-
kustannak* 
sfete 
(%) 
50 
50 
50 
50 
50 
50 
50 tgei* 
(tuhatta 
ecua) 
1015,0 
1350,0 
340,0 
55,0 
397,5 
398,5 
1500,0 
16 
^ 
Mmm imtm&m™™**. 
4ASgNVAlTtO-YPtnrvB Tufô* wmfwrnmim. 
Ill -mm* 
.=fe*f» 
G29/97 (g13) ITÄVALTA- Rohöl Aufsuchungs 
Aktiengesellschaft 
Puchkirchenin maanalaisen kaasuvaraston 
laajennus ja sen liittäminen MEGAL-
maakaasuputkeen. 
Yksityiskohtainen toteutettavuustutkimus ja 
tekninen selvitys porausreikien, laitteiston ja 
kaasuputken sijainnin määrittämiseksi ja niiden 
rakentamiseksi, mukaan lukien seismiset, 
geologiset ja säiliötutkimukset, säiliön simulointi, 
yksityiskohtainen tekninen suunnittelu, lupa-
asiakirjat, tarjousspesifikaatiot, 
tienkäyttöoikeussopimukset. 5824 50 2912,0 
G30/97 (g1) IRLANTI - Marathon International Petroleum 
Ireland Limited (MIPIL) 
Kinsalen alueen maakaasunvarastointihanke. 
Toteutettavuustutkimus, johon kuuluu seisminen 
tutkimus ja koeporaus. 9900 50 4950,0 
G31/97 (g8) ESPANJA - Enagas S.A. 
Maanalainen maakaasuvarasto Huetessa. 
Yksityiskohtainen toteutettavuustutkimus (vaiheet 
1 ja 2), johon kuuluu ensimmäisen koeporaus 
sekä geologinen ja seisminen säiliötutkimus. 
YHTEENSÄ 4195 50 2097,5 
35 998 17 999 
Suuntaviivoista annetussa päätöksessä (EYVL L 161, 29.6.1996) ja näitä suuntaviivoja 
muuttavassa päätöksessä (EYVL L 152,11.6.1997) käytetty viite. 
17 
r, 
5. LIITE V: VUONNA 1997 RAHOITETUT TELEVIESTINNÄN TEN-HANKKEET ' 
Vuoden 1996 hankkeet 
(Ehdotuspyyntö EYVL C 107 ja 573,13.4.1996. Päätös E/2016/96, 
18.10.1996) 
HANKE i Kokonais- I EU:n 
kustannukset rahoitus 
INFOCITIES 10 103 5 000 
Kaupunkien tietoverkko 
TEN-TREND 5 896 2 948 
Teleworking Remote Enterprise Network -verkon kehittaminen 
PAIDEIA 990 495 
Koulutus 
MOSAIC i~613 84T~~ 
Menetelmat ja keinot virtuaalimuseoiden perustamiseksi ja 
yllapitamiseksi 
TAGIS 3~600 1700 
Euroopan laajuinen paasy yleisiin ISDN:aan perustuviin 
palveluihin 
MEDSALUS f026 513 
Euro-ISDN ammatillisessa etayhteistyossa; Valimeren alueen 
verkko terveydenhoidon osaamisen jakamiseksi 
NO PROBLEMS 3 013 I~507 
Non proprietary reliable electronic mail systems 
DCC 3 360 i~680 
Yhteinen digitaalinen foorumi kulttuurisisaltoa varten 
GTS Tl07 440 
Yleiset televiestintapalvelut 
DYP: Pk-yritysten sahkoinen kaupankaynti 2 515 1 258 
Vuoden 1997 hankkeet 
(Ehdotuspyyntö EYVL C 84,15.3.1997) 
Hanke Kokonais- TEN-rahoitus 
kustan­
nukset 
TEN-TELEMED: Telelaaketieteen Euroopan laajuinen verkko 3 678 1 400 
TELE-REMEDY: Synnynnaisen sydantaudin etadiagnosoinnin 4 285 1 600 
hallinto ja koulutus: kustannustehokas telelaaketieteellinen ratkaisu 
MELIC: Multimedia-terveystietoa kansalaisille 2 659 1814 
TELEPOLIS: Laskutus-jaselvityspohjainen 2018 1 009 
kompensointijarjestelmasisallontuottajille 
TEN-ICO-SAT-NET: Euroopan laajuiset verkot ICO- 2 033 5l2 
satelliittiverkon kautta 
EURO-JOINT: Liitostekniikan Euroopan laajuinen 2 334 1 167 
neuvontaverkko automaatioalan pk-yrityksille 
NABUCCO 1 723 80() 
Yritysyhteys- ja yritysyhteisty6verkko pk-yrityksille 
_____ _ _ 
Interaktiivinen yhteistyoohjelmisto yrityksille ja kumppaneille 
HMS-STEADY: Postilaitosten hybridipostipalvelu 248 124 
IBUT-ONE: ISDN-online-TV. Kayttajatutkimus 346 150 
NITOURA: Uusi tietotekniikka ja maaseudun uudet 300 150 
mahdollisuudet 
AGR.EL.MA 
Maatalouden puu- ja elainjalostustuotteitten online-tietokanta 298 149 
.o. 
Vuoden 1997 hankkeet 
(Ehdotuspyyntö EYVL C 381,7.12.1996, päätökset N:o 2018,17.10.1997 ja N:o 
2289,13.11.1997) 
Kokonais- EU:n rahoitus 
kustan- (Televiestinnan 
nukset TEN. 
(tuhatta verkkojen 
* maarsLrahat 
(tuhatta ecua) 
EASUSAE 587 401 
Ammatillisen koulutuksen atk-ohjelmistovalineet 
multimediatuotannon sisallontuottajille 
"VES 1439 762 
Virtuaalinen Eurooppa-koulu 
ETUDE Ammattiliittojen eurooppalainen etSopetus 925 438 
ASTEP Kehittynyt atk-ohjelmisto opetus- ja 902 705 
arviointitoimintaan 
LILIENTHAL 2217 1005 
Offline- ja online-multimediaetaopetus eurooppalaisessa 
lentajakoulutuksessa 
NETLOGO 566 306 
Eurooppalainen koulutuksen interaktiivinen web-sivusto 
EXE 2lTi 1219 
Ekstranet-koulutus, tehokas telemaattisten ja 
hypermediavalineitten kSyttd koulutuksessa 
MENTOR 1800 874 
Opetuksen, tulosten ja tutkimuksen 
multimediakoulutusverkko 
VALASPI 340 162 
Videokokousten kaytto kielten varhaisopetuksessa, 
kokeilu 
SCHEMA 688 688 
Sosiaalinen hoitotyd ja korkeakoulutus 
marginaalialueilla 
IN-TELE 722 624 
Internet-perustainen opetus ja oppiminen 
EUN European Multimedia Schoolnet 1863 1168 
POST-DOC Tohtorintutkinnon jalkeinen koulutus 789 682" 
Euroopassa 
Ainoastaan televiestinnän TEN-budjettikohdasta maksettavien kustannusten kokonaismäärä. 
Nämä usean multimediaopetukseen liittyvän ohjelman yhteisen ehdotuspyynnön perusteella 
valitut hankkeet saavat tukea myös muista EU:n budjettikohdista. 
19 
£2 
Vuoden 1997 hankkeet: Alueellinen matkailu - Pk-yritysten sähköinen kauppa 
(Ehdotuspyyntö EYVL C 162,6.6.1996) 
Alue Kokonaiskustannukset (tuhatta EU:n rahoitusosuus (tuhatta 
ecua) ecua) 
Carinthia, Itavalta 855 130 
Bornholm, Tanska 100 30 
Pohjois-Karjala, Suomi 240 120 
Korsika, Ranska 390 195 
Sachsen, Saksa 460 230 
Brandenburg, Saksa 380 190 
Mecklenburg-Vorpommern, 460 230 
Saksa 
Kreeta, Kreikka 599 300 
Toscana, Italia 340 170 
Veneto, Italia 400 200 
Azorit ja Madeira, Portugali 258 129 
Kastilia ja Leon, Espanja 270 135 
Galicia, Espanja 470 200 
Pohjois-Englanti, Yhdistynyt 710 200 
kuningaskunta 
Kokolrlanti | 758 | 360 
20 
£<(• 
6. LIITE VI: VUONNA 1997 ASETUKSEN N:O 2236/95 MUKAISESTI RAHOITETUT LIIKENNEHANKKEET 
tutkimus; P = hanke; AP = lentoasema; AT = lentoliikenteen hallinta; C = yhdistetyt kuljetukset; I = sisävesiväylä; M = moottoritie; MM = multimodaaliyhteys; MT 
= maantieliikenteen hallinta; P = satama; R = rautatie; TM = liikenteenhallinta; VT = alusliikenteen hallinta; SP = erityishanke; 
DG = suora avustus; FS = toteutettavuustutkimus; IR = korkotuki 
\r\ Hanke 
Wien-Schwechatin lentoasema: Schengen-sopimuksen edellyttamSt terminaalinlaajennustyOt 
Wienin alueellisen valvontakeskuksen puheensiirtojarjestelman ja etavalvontayksikon uusiminen 
Pontebbanan rautatielinjan osahanke Gloggnitz-MOrzzuschlag: Semmeringin tunnelin koeporaus (ks. myos 
AU/96/003) 
Tonavan rautatielinjan osuus Wien-ltavallan ja Slovakian raja: PARNDORF-KITTSEE-osuuden parannustyot 
Brennerin akseli: suunnittelututkimukset Unterinntalin osuudella (ks. myos AU/95/114a ja AU/96/001) 
Tonavan rautatielinjan osuus St. Polten-Wien: ymparistovaikutustutkimukset uuden kaksiraiteisen linjan 
rakentamisesta tavoitteena neliraiteinen linja 
Bruxelles-National-lentoasema (Zaventer, ;: Maayhteystutkimus 
Charleroi: Brysselin sis§vesivSyla (rake .nustyot) 
Toteutettavuus-, ymparistdvaikutus- fa tekniset tutkimukset: Antwerpenin pohjoisen kehatien R1 (A1 -moottoritie) 
sulkeminen 
Leipzig-Halle-lentoasema: maaperan mekaniikkaa koskevat tutkimukset ja kartoitukset 
Koln/Bonn-Konrad Adenauer -lentoasema: suumopeusjunaterminaali 2, vaihe 1 
Berlin-Brandenburgin kansainvalinen lentoasema: maankayttotutkimus ja maantie- ja rautatieyhteystutkimukset 
Uusi Stuttgart 21 -rautatieyhteys: geologiset ja hydrogeologiset tutkimukset, koeporaus (tutkimus) 
Havel-Oder-sisavesivayla: Niederfinowin lahella olevan o Jden leventaminen 
Elben sisavesivayla, Dresden-Friedrichstadtin satama: infrastruktuurin laajentaminen 
Numberg-Amberg-Waidhaus (-Praha) -moottoritie (A6): uudet osuudet Lohma-Waidhaus ja Pfreimd-Woppenhof 
Moottoritien laajentaminen 6-kaistaiseksi Kamenin ja Hannoverin valill§ (A6): liittyma Herford-Nordrhein-Westfalenin ja 
Niedersachsenin raja 
Toteutettavuustutkimukset (tekniset, taloudelliset, rahoitukselliset, oikeudelliset, ymparistolliset): kiintea" yhteys 
Warnowjoen yli Rostockissa (ks. myos DE/96/018) 
Toteutettavuustutkimus: Berliinin ja Saksan ja Puolan rajan (ja Varsovan) seka Berliinin ja Saksan ja T§ekin (ja 
Prahan) valinen suurnopeusjunayhteys: nykyisen ja uuden teknologian kSytto Hanke-
tyyppi 
P 
P 
P 
P 
s 
s 
s 
p 
s 
s 
p 
s 
s 
p 
p 
p 
p 
s 
s Muoto 
AP 
AT 
R 
R 
R 
R 
AP 
1 
M 
AP 
AP 
AP 
R 
1 
1 
M 
M 
M 
R Hanketuki 
1,00 
0,90 
1,30 
3,00 
9,00 
0,90 
0,50 
1,20 
7,00 
1,60 
2,00 
1,00 
3,50 
0,80 
2,00 
6,51 
4,00 
0,46 
0,34 Luokka 
Muu 
TM 
Muu 
Muu 
SP 
Muu 
Muu 
Muu 
Muu 
Muu 
Muu 
Muu 
Muu 
Muu 
Muu 
Muu 
Muu 
Muu 
Muu Tuki-
muoto 
DG 
DG 
DG 
DG 
FS 
FS 
FS 
DG 
FS 
FS 
DG 
FS 
FS 
DG 
DG 
DG 
DG 
FS 
FS 
21 
Uusi suurnopeusjuna Halle/Leipzig-Erfurt: Leipzigin ja Leipzigin lentoaseman vaMinen osuus; 
PBKAL: uusi suurnopeusyhteys K6ln-Rhein/Main: osuus Kdnigswinter Nord-Hochheim/FI6rsheim/Hattersheim; Los C 
Limburg-Weilbach/Massenheim 
Tiedonhankinta GLONASS/GNSS-jarjestelmaa" varten (Saksa/EU) 
TEN-telematiikkajarjestelmat: tutkimus ItSmeren alueen kuljetuslogistiikasta 
ERTMS (Euroopan rautatieliikenteen hallintajarjestelma): toteutettavuustutkimus Euroopan turvallisuudenhallinta- ja 
rautatieliikennehallintajarjestelmien yhtenaistSmiseksi 
Pohjois-Atlantin automaattisen riippuvaisen valvonnan viestintaverkko (ADS-B) (NAAN) (WP0/WP1) 
Koopenhaminan itasatamatunnelia koskevat selvitykset 
Koopenhaminan sataman tulovayla 
Selvitykset ja yksityiskohtainen suunnittelu: suurnopeusrautatieyhteydet Koopenhamina-Ringsted (rataosuus) ja 
Arhus-Fredericia (rataosuus). 
Rakennustybt: tanskalaiset yhteysreitit Oresundiin 
Oresundin kiintean yhteyden rakentaminen 
REDAN, vaihe I l/l 11 - lentoliikenteen tietoverkko 
Madrid-Barajasin lentoasema: maankaytto- ja liikennetutkimus 
Tutkimus lennonjohtojarjestelman modemisointiohjelmasta 
Tutkimus Zaragozan neljSnnesta" kehatiesta" 
Levante-Somport-moottoritien osuutta Segorbe-Teruel koskeva tutkimus 
Espanjalaisten satamien logistiikkajarjestelma (ZAL) 
Madrid-Zaragoza-osuutta koskevat tutkimukset ja suunnitelmat, vaihe II 
Madrid-Valladolid-osuutta koskevat tutkimukset ja suunnitelmat, vaihe I 
Fuentes de Onoro-Valladolid-osuutta ja Galician Atlantin puoleista haaraa koskevat tutkimukset ja suunnitelmat 
Valimeren liikennekaytavaa koskevat tutkimukset ja suunnitelmat 
Sevilla-Cadiz-yhteytta koskevat tutkimukset ja suunnitelmat 
Esitutkimukset Murcian alueen suurnopeusyhteyksien yhdistamisesta: Valimeren kaareen ja Madridiin 
Valvonta-analyysin tukijarjestelma (Surveillance Analysis Support System, SASS) 
Satelliittinavigoihti: (EGNOS-) Itainen Valimeri 
Toteutettavuustutkimus: ainoana navigointikeinona toimivan jarjestelman kSyttoonotto 
Keski-Euroopan liikenteenhallinnan ja tietopalveiujen kayttoonotto (CENTRICO) - vaihe 3 
Keski-Euroopan liikenteenhallintaa ja tietopalveluja koskeva tutkimus (CENTRICO) - vaihe 3 
Pohjois-Euroopan liikenteenhallinnan ja tietopalveiujen kayttoonotto -VIKING (vaihe 2) 
Pohjois-Euroopan liikenteenhallintaa ja tietopalveluja koskeva tutkimus - VIKING (vaihe 2) P 
P 
s 
s 
s 
s 
s 
s 
s 
p 
p 
p 
s 
s 
s 
s 
s 
s 
s 
s 
s 
s 
s 
s 
s 
s 
p 
s 
p 
s R 
R 
GT 
MM 
RT 
AT 
M 
P 
R 
R 
R 
AT 
AP 
AT 
M 
M 
P 
R 
R 
R 
R 
R 
R 
AT 
GT 
GT 
MT 
MT 
MT 
MT 16,00 
24,95 
0,50 
0,80 
9,00 
1,00 
0,50 
0,70 
1,00 
5,50 
10,00 
0,80 
1,50 
3,40 
1,00 
1,70 
0,75 
3,60 
3,20 
0,80 
0,50 
1,00 
0,50 
2,80 
0,60 
5,50 
3,53 
3,17 
1,19 
5,46 SP 
SP 
TM 
TM 
SP 
TM 
Muu 
Muu 
Muu 
SP 
SP 
TM 
Muu 
Muu 
Muu 
Muu 
Muu 
SP 
SP 
SP 
Muu 
Muu 
Muu 
TM 
TM 
TM 
TM 
TM 
TM 
TM DG 
DG 
FS 
FS 
FS 
FS 
FS 
FS 
FS 
IR 
IR 
DG 
FS 
FS 
FS 
FS 
FS 
FS 
FS 
FS 
FS 
FS 
FS 
FS 
FS 
FS 
DG 
FS 
DG 
FS 
22 
Euroopan laajuisten tieverkkojen liikenteenhallintaa ja tietopalveluja koskeva tutkimus SERTI-alueella (vaihe 3) 
Euroopan laajuisten tieverkkojen liikenteenhallinnan ja tietopalveiujen kayttoonotto SERTI-alueella (vaihe 3) 
Lounais-Euroopan liikenteenhallintaa ja tietopalveluja koskeva tutkimus (ARTS) 
Lounais-Euroopan liikenteenhallinnan ja tietopalveiujen kayttbbnotto (ARTS) 
ATM-ARTEMIS (taytantobnpano) 
Mauriennen moottoritien (A43) korkealla sijaitsevan osuuden rakennustydt: Orellen tunneli, Sorderettesin tunneli ja 
pont des Chevres -silta 
Port 2000 le Havre (tutkimukset) 
ItSinen suurnopeusjuna (valmistelevat tybt) 
Itainen suurnopeusjuna (tekniset tutkimukset) 
Etelaista suumopeusjunayhteytta koskevat tutkimukset: Perpignanin ja Espanjan rajan vaiinen rataosuus 
VTMIS-jarjestelman taytantobnpano 
VTMIS-jarjestelmaa koskevat tutkimukset 
Attikan kehatieta koskevat tutkimukset (Elefsina-Stavros-Spatan lentoasemamoottoritie ja Imittosin lantinen 
kehamoottoritie). 
Patraksen ohitustieta koskevat tekniset tutkimukset; tieyhteydet uuteen satamaan ja Patraksen kaupunkiin 
Tietutkimus: Siatista—Kristallopigi 
Tutkimukset: uusi kaksiraiteinen suurnorcusyhteys (normaali raidevali) vanhasta Korintista 40 km kohdalle Patraksen-
Korintin rautatieta 
Tutkimus tiemaksujen elektronisest? Keraamisesta Kreikan moottoriteilla 
Tutkimus moottoriteiden liikenteenhallinnasta Kreikassa 
Tutkimus S-tyyppisen SSR Mode S -jarjestelman kaytbsta Italiassa (MOSDI) 
Malpensa 2000 
Bologna-G Marconin lentoasema: lentoliikenne-ja maaliikennealueiden parannustybt 
Veronan ja Venetsian valisen rataosuuden (suurnopeusjuna / yhdistetyt kuljetukset) loppuunsaattamista koskeva 
tutkimus 
Toteutettavuustutkimus: rataosuus (suurnopeusjuna / yhdistetyt kuljetukset) Venetsia-Trieste (-Ljubljana) 
Tekninen infrastruktuuri rautatieyhteydelle Venetsia-Tarvisio (Pontebbana) 
Tekninen infrastruktuuri Adriatica-rautatieyhteyden osuudelle Bolognasta Abruzzon-Molisen rajanylityspaikalle 
Ulottuman ja sahkbisen voimansiirron parantaminen linjalla Genova-lselle: vaihe a) Genova-Novara, vaihe b) 
Novara-Domodossola-lselle 
Veronan rautatieasema-alueen parannustybt (suora yhteys Brenner-linjaan) 
Luxemburg-Findelin lentoasema: terminaalin laajennusta koskevat tutkimukset s 
P 
s 
P 
P 
P 
s 
p 
s 
s 
p 
s 
s 
s 
s 
s 
s 
s 
s 
p 
p 
s 
s 
p 
p 
p 
p 
s MT 
MT 
MT 
MT 
AT 
M 
P 
R 
R 
R 
VT 
VT 
M 
M 
M 
R 
MT 
MT 
AT 
AP 
AP 
R 
R 
R 
R 
R 
R 
AP 3,10 
2,25 
0,50 
0,63 
1,40 
10,00 
0,50 
9,40 
3,60 
0,50 
0,29 
0,07 
8,00 
0,70 
0,25 
1,00 
0,20 
0,50 
1,00 
4,00 
1,91 
3,00 
0,60 
3,40 
8,00 
8,10 
4,00 
1,25 TM 
TM 
TM 
TM 
TM 
Muu 
Muu 
SP 
SP 
SP 
TM 
TM 
SP 
SP 
SP 
Muu 
TM 
TM 
TM 
SP 
Muu 
SP 
SP 
Muu 
Muu 
Muu 
SP 
Muu FS 
DG 
FS 
DG 
DG 
DG 
FS 
DG 
DG 
FS 
DG 
FS 
FS 
FS 
FS 
FS 
FS 
FS 
FS 
IR 
DG 
FS 
FS 
DG 
DG 
DG 
DG 
FS 
23 
Luxemburgin rautatieverkon sahkbistaminen 
Maaliikenteen kehittynyt ohjaus- ja valvontajarjestelma (A-SMGCS): tutkimus ja alustava kayttbbnotto 
Amsterdam-Schipholin lentoasema: viidetta kiitotieta koskevat tutkimukset 
PBKAL-yhteyden Alankomaiden osuutta koskevat tekniset ja suunnittelututkimukset 
Betuwelijn-yhteytta koskevat tekniset ja suunnittelututkimukset 1997 
Satamatutkimus: Groningenin merisatamat (Delfzijl ja Eemshaven) "Turntable Groningen Seaports" 
Meriliikennepalvelun (VTS) parantaminen Alankomaissa 
Santa Marian uusi lennonjohtokeskus 
Lissabonin uusi ilmatila- ja puheyhteyshallintajarjestelma GETALIS 
Lissabonin lentoaseman laajennustutkimukset, vaihe 1 (1997) 
Lissabonin uusi lentoasema: sijaintia koskevat tutkimukset, vaihe 1 (1997) 
Setubalin sataman yleissuunnitelma 
Pohjoinen linja: signaali- ja televiestintajarjestelman ja automaattisen suurnopeusvalvontajarjestelman asentaminen. 
Alberg.-Alfarelos, Pamp.-Quintans-Ovar 
Beira Baixa -linja: modernisointitutkimukset 
Pohjoinen linja: signaali- ja televiestintajarjestelmia koskevat tutkimukset osuudella Quintans-Ovar 
Itameren telematiikkajarjestelma TEDIM 
Helsinki-Vantaan lentoasema: keskiterminaalin rakentaminen (vaihe II) 
Pohjolan kolmioon kuuluvia suomalaisia tieosuuksia (E18) koskevat tutkimukset 
Pohjolan kolmioon kuuluvien suomalaisten tieosuuksien (E18) rakentaminen ja parantaminen 
Euro-Jaameri-kaytavaa koskevat tutkimukset Suomessa 
Pohjolan kolmion satamainfrastruktuurin kehittaminen Suomessa 
Pohjolan kolmioon kuuluvia rautateita koskevat tutkimukset 
Pohjolan kolmioon kuuluvien suomalaisten rautatieosuuksien rakentaminen ja parantaminen 
Pohjolan kolmioon liittyvan uuden jaanmurtajan hankkiminen STuomeen 
Oresundin liityntateiden rakentaminen Ruotsissa 
Lerbo-Torp-tien (E6) parannustybt Ruotsissa 
Tutkimukset uuden kaksiraiteisen rautatien rakentamiseksi valille Helsingborg-Landskrona-Kavlinge 
Selvitykset kaksiraiteisen rautatien rakentamiseksi Varbergin kaupungin ja Hamran valille (7,5 km) 
OSK: Oresundin kiintean yhteyden rakentaminen (liittyy hankkeeseen nro 85) 
"Jaanmurtaja 2000" 
ADS/CPDLC-jarjestelmien integroitua kayttba koskevat toimintaa edeltavat tutkimukset 
Liikenteenhallinta- ja liikennetiedotustutkimukset Walesissa P 
s 
s 
s 
s 
s 
p 
p 
p 
s 
s 
s 
p 
s 
s 
s 
p 
s 
p 
s 
s 
s 
p 
p 
p 
p 
s 
s 
p 
s 
s 
s R 
AT 
AP 
R 
R 
P 
VT 
AT 
AT 
AP 
AP 
P 
R 
R 
R 
MM 
AP 
M 
M 
MM 
P 
R 
R 
MM 
C 
M 
R 
R 
R 
MM 
AT 
MT 1,00 
2,00 
2,55 
10,00 
10,00 
0,35 
0,60 
2,00 
1,00 
1,20 
0,74 
1,00 
0,70 
1,25 
1,55 
0,60 
1,40 
0,90 
3,30 
0,50 
0,70 
0,50 
3,70 
3,00 
5,00 
2,50 
2,00 
1,40 
10,00 
0,50 
0,80 
0,40 Muu 
TM 
Muu 
SP 
SP 
Muu 
TM 
TM 
TM 
SP 
SP 
SP 
SP 
SP 
SP 
TM 
SP 
SP 
SP 
Muu 
SP 
SP 
SP 
Muu 
SP 
SP 
SP 
SP 
SP 
Muu 
TM 
TM DG 
FS 
FS 
FS 
FS 
FS 
DG 
DG 
DG 
FS 
FS 
FS 
DG 
FS 
FS 
FS 
DG 
FS 
IR 
FS 
FS 
FS 
IR 
DG 
DG 
DG 
FS 
FS 
IR 
FS 
FS 
FS 
24 
IA 4 A75 Stranraerista Gretnan valtatiehen: The Glen 
Irlanti-Yhdistynyt kuningaskunta-Benelux-maantieyhteytta koskevat englantilaiset tutkimukset 
Yhdistyneen kuningaskunnan satamat - tutkimuksia 
Lansirannikon paaradan modernisointi Lontoon ja Skotlannin vaiilia; mm. tybt henkilbjunien matkanopeuden 
nostamiseksi 200 kilometriin tunnissa 
Kanaalitunnelin rautatieyhteys 
Toteutettavuustutkimus ja siihen liittyva suunnittelu: lansirannikon paaradan modernisointi 
Euroopan laajuisten liikenneverkkojen liikenteenhallinta- ja liikennetiedotuspalvelujen kayttbbnotto Alppien alueella 
(CORVETTE) (vaihe 2) 
Tutkimus Euroopan laajuisten liikenneverkkojen liikenteenhallinta- ja liikennetiedotuspalveluista Alppien alueella 
Tutkimus Rooman kansallisen liikennetiedotuskeskuksen (ROMANTIC) kayttbbnotosta 
EURO VDL Mode 2 - vaihe 1 
Tukholma-Arlandan lentoasema: kiitotie 3 -hanketta koskevat tutkimukset 
Strateginen ymparistbarvio pohjoiskaytavahankkeesta Ranskassa 
Euroopan laajuisten verkkojen strateginen ymparistbarvio - Tonavankaytavaa koskeva esittelytutkimus 
Strateginen ymparistbarvio: Penniinit ylittava liikennekaytava Yhdistyneessa kuningaskunnassa 
Strateginen ymparistbarvio: Adrianmeren k% lava osuudella Ravenna-Venetsia Italiassa 
8,33 kHz.n kanavavaiiin perustuvan jarje telman kayttbbnotto - vaihe 1 P 
s 
s 
P 
s 
s 
p 
s 
s 
s 
s 
s 
s 
s 
s 
p M 
M 
P 
R 
R 
R 
MT 
MT 
MT 
AT 
AP 
MM 
MM 
MM 
MM 
AT 1,30 
1,70 
0,70 
1,60 
24,00 
7,40 
1,10 
1,35 
1,00 
1,00 
0,80 
0,07 
0,04 
0,15 
0,05 
0,50 
352,00 SP 
SP 
Muu 
SP 
SP 
SP 
TM 
TM 
TM 
TM 
SP 
Muu 
Muu 
Muu 
Muu 
Muu DG 
FS 
FS 
DG 
FS 
FS 
DG 
FS 
FS 
FS 
FS 
FS 
FS 
FS 
FS 
DG 
25 
7. LIITE VII: VUONNA 1997 RAHOITETUT IDA-HANKKEET 
Hanke Alkuperatnen Siirrot~/+ Lopullinen 1 
taiousarvto 1997 talousarvio I 
SIGL 
ANIMO 
PHYSAN 
SHIFT 
FIS IDES 
AGRIGATE 
SIMAP 
CCN/CSI 
EBTI 
QUOTA 
SCENT CIS / FISCAL 
SEED - Excise control 
TARIC 
TRANSIT 
VIES 
Tullihankkeitten tuki 
Kayttbbnotto ja tuki EY:ss8 
X.500 Directories 
STATEL 
DSIS 
EXTRACOM 
SERT 
EIONET 
EMCDDA 
EMEA 935 750 
98 500 
886 500 
1 083 500 
0 
0 
2 462 500 
4 100 000 
1 180 000 
160 000 
1 900 000 
0 
1 500 000 
4 000 000 
1 900 000 
0 
1 014 550 
246 250 
738 750 
2 536 375 
738 750 
935 750 
200 000 
0 
400 000 -98 500 
-309 167 
-1 083 500 
413 600 
112 585 
-2 245 642 
-100 000 
-246 000 
-6 000 
264 000 
88 000 
282 000 
-210 000 
-176 401 
1 171 787 
400 250 
-477 261 
180 000 
300 000 935 750 
0 
577 333 
0 
413 600 
112 585 
216 858 
4 000 000 
934 000 
154 000 
1 900 000 
0 
1 764 000 
4 000 000 
1 900 000 
88 000 
1 296 550 
36 250 
562 349 
3 708 162 
1 139 000 
458 489 
380 000 
0 
700 000 
26 
& 
RESMA 
Kaanndskeskus 
Tiedotus ja markkinointi 
Lainsaadanndllinen kehys 
Laadunvarmistus 
Toimialakohtainen tuki 
TESTA 
Arkkitehtuuri 
Tietosisaltbjen yhteenkaytettavyys 
Kansalllset telemaattiset jarjestelmMt 
Sahkbposti- ja asiakirja-arkistojen 
kayttbbnotto 
Teknisia saaddksia koskeva 
tietojSrjestelma 
IMP 
ITCG 
FOURCOM 
CARE ' 
EURES 
TESS 
FIDES 
REITOX 
InstituutioidenvSlisen viestinnSn 
viralliset aslakirjat 
YHTEENSA 300 000 
650 000 
640 250 
200 000 
394 000 
100 000 
1 740 000 
213 750 
246 000 
300 000 
492 825 
541 750 
0 
295 500 
689 500 
1 182 000 
726 000 
1 970 000 
246 000 
49 250 
1 250 000 
31244000 -280 900 
-290 000 
71 260 
100 000 
575 787 
-100 000 
2 645 000 
-43 750 
-246 000 
189 640 
861 275 
-21 550 
572 246 
49 960 
10 650 
-740 100 
-173 000 
-1 570 000 
-4 000 
124 040 19 100 
360 000 
711 510 
300 000 
969 787 
0 
4 385 000 
170 000 
0 
489 640 
1 354 100 
520 200 
572 246 
345 460 
700 150 
441 900 
553 000 
400 000 
242 000 
49 250 
1 374 040 
39 234 309 
27 
C, 
8. LIITE VIII: KESKEISET EAKR:N TUKEMAT TEN-HANKKEET 1997 
1. Maakaasu 
J&senvaltio 
ESPANJA: 
INTERREG IIB 
MUUT 
KREIKKA: 
INTERREG IIB 
PORTUGALI: 
INTERREG II BE 
MUUT 
YHTEENSA: Suunniteltu 
EAKR:n 
rahoitus 1994-
1999 
(milj. ecua) Sitoumukset 
vuoteen 1997 
(milj. ecua) 
kausi 1994-1999 
80,0 
183,7 
140,0 
164,0 
567,0 70,4 
183,7 
123,0 
376,7 Sitoumukset 
1997 
(milj. ecua) 
1997 
51,0 
120,9 
80,5 
-
22,0 
274,4 Viitteet ja 
huomautukset 
sitoumus tehty 1996 
sitoumus tehty 1996 
sitoumus tehty 1996 
2. Sähkö 
Jasenvaltio 
ESPANJA: 
INTERREG II Espanja-
Marokko 
KREIKKA: 
INTERREG IIB 
ITALIA: 
INTERREG IIB 
YHTEENSA: Suunniteltu 
EAKR:n 
rahoitus 1994-
1999 
(milj. ecua) Sitoumukset 
vuoteen 1997 
(milj. ecua) 
kausi 1994-1999 
12,7 
20,0 
55,8 
88,5 4,7 
5,8 
16,2 
26,7 Sitoumukset 
1997 
(milj. ecua) 
1997 
1,8 
2,9 
_ 
_ 
24> Viitteet j a 
huomautukset 
sitoumus tehty 1996 
sitoumus tehty 1997 
28 
Ct 
3. Maantiet 
Maantiet 
KREIKKA: 
PATHE 
VTA EGNATIA 
IRLANTI: 
ITALIA: 
YHDISTYNYT 
KUNINGAS-
KUNTA: 
SUOMI: 
YHTEENSA: Suunniteltu 
EAKRtn 
rahoitus 1994-
1999 
(milj. ecua) Sitoumukset 
vuoteen 1997 
(milj. ecua) 
kausi 1994-1999 
907,0 
316,7 
249,0 
40,8 
5,8 
1732,3 501,0 
332,7 
168,3 
133,0 
-
2,9 
-Sitoumukset 
1997 
(milj. ecua) 
1997 
280,0 
141,0 
139,0 
52,5 
28,8 
6,4 
2,9 
369,9 Viitteet ja 
huomautukset 
sitoumus tehty 
loppuvuodesta 1996 
sitoumukset tehty 
1996 
(4) 
4. Rautatiet 
Rautatiet 
KREIKKA: 
PORTUGALI: 
SUOMI: 
YHTEENSA: Suunniteltu 
EAKRrn 
rahoitus 1994-
1999 
(milj. ecua) Sitoumukset 
vuoteen 1997 
(milj. ecua) 
kausi 1994-1999 
215,0 
213,0(2) 
1,6 
1069,4 118,2 
-
0,8 
503,5 Maksu-
sitoumukset 
1997 
(milj. ecua) 
1997 
63,5 
72,6 
0,8 
136,9 Viitteet j a 
huomautukset 
sitoumus tehty 
loppuvuodesta 1996 
(4) 
5. Lentoasemat 
Lentoasemat 
ITALIA: 
YHTEENSA: Suunniteltu 
EAKRrn 
rahoitus 1994-
1999 
(milj. ecua) Sitoumukset 
vuoteen 1997 
(mi'j. ecua) 
kausi 1994-1999 
5,0 
54,0 -
-Sitoumukset 
1997 
(milj. ecua) 
1997 
5,0 
5,0 Viitteet ja 
huomautukset 
sitoumus tehty 1997 
(4) 
4 Kokonaismäärässä otettu huomioon vain ne jäsenvaltiot, joista on käytettävissä TEN-verkkoja 
koskevat arviot. 
29 
C~3 
6. Satamat 
Satamat 
KREIKKA: 
YHTBENSA: Suunniteltu 
EAKRrn 
rahoitus 1994-
1999 
(milj. ecua) 
kausi 19 
40,0 
107,0 Sitoumukset 
vuoteen 1997 
(milj. ecua) 
94-1999 
20,9 
•;' -Sitoumukset 
1997 
(milj. ecua) 
1997 
14,9 
' • ' .::r;: Viitteet ja 
huomautukset 
w ;::"';:.. 
30 
£(/> 
9. LIITE IX: KESKEISET ALUE- JA KOHEESIORAHASTOJEN VUODEN 1997 LOPPUUN 
MENNESSÄ TUKEMAT TEN-HANKKEET 
A. Essenin erityishankkeet - koheesiorahaston rahoitus 
HANKE 
Nro 3: Etelainen suurnopeusjuna 
Madrid-Barcelona-Perpignan 
Madrid-Victoria-Dax 
Hanke nro 3 yhteensa" 
Nro 7: Kreikan moottoritiet 
Patras Atccna Thessaloniki 
Via lignatia 
Hanke nro 7 yhtcensJi 
Nro 8: Portugalin ja Espanjan ja 
muun Euroopan 
multimodaaliyhteys 
*** 
Portugalin osuus 
Espanjan osuus 
Hanke nro 8 yhteensM 
Nro 9: Cork-Dublin-Belfast-
Larne-rautatieyhteys 
Radanparann usty 6 
Nro 13: Irlanti-Yhdistynyt 
kuningaskunta-Benelux 
Nl/N7-maantiekaytava Irlannissa 
ERITYISHANKKEET 
YHTEENSA 1993 
milj. ecua 
8,02 
0,00 
8,02 
45,35 
26,42 
71,77 
23,82 
0,00 
23,82 
11,87 
8,50 
123,9 Sitoumukset 1993-1997 
1994 
milj. ecua 
0,00 
0,00 
0,00 
13,06 
9,21 
22,27 
28,80 
0,00 
28,80 
20,60 
40,19 
111,8 1995 
milj. ecua 
0,00 
0,00 
0,00 
0,00 
40,74 
40,74 
0,00 
0,00 
0,00 
21,47 
30,83 
93,04 1996 
milj. ecua 
0,00 
0,00 
0,00 
124,07 
0,00 
124,07 
0,00 
0,00 
0,00 
0,00 
30,16 
154,23 1997 
milj. ecua 
157,6 
0,00 
157,6 
59,67 
65,4 
125,07 
128,83 
4,93 
133,76 
1,1 
44,24 
461,77 YhteensS 
1993-1997 
milj. ecua 
165,6 
0,00 
165,6 
242,15 
141,77 
383,92 
181,45 
4,93 
186,38 
55,04 
153,82 
944,76 Sitoumukset 
yhteensU 
vuoden 1997 
lopussa 
milj. ecua 
299,8 
0,00 
299,8 
242,15 
16432** 
406,47 
565,24 
4,93 
570,17 
55,04 
236,53 
1568,02 
Koheesiorahaston avustusten kokonaismäärä 
kautta koskevat komission päätökset. joulukuun 1997 loppuun mennessä tehdyt, vuoden 1999 lopussa päättyvää 
** Kreikan hallituksen odotetaan hakevan 100 miljoonan ecun lisäavustusta hankkeeseen nro 7 osoitettavaksi vuosina 1998 ja 
1999 kokonaisuudessaan Via Egnatian käytävään. 
*** Hankkeen nro 8 alaa muutettiin vuonna 1997 Dublinin Eurooppa-neuvostossa joulukuussa 1997 sovitulla tavalla. Tämän 
erityishankkeen nimi on nyt Portugalin ja Espanjan sekä mmm Euroopan multimodaalikäytävä. Koska hanke on nyt laajempi, 
koheesiorahaston avustuksen määrä vuonna 1997 ja myöhempinä 'josina on huomattavasti suurempi kuin kaudella 1993-1996. 
31 
i£ 
ÏTE X: EIP:N LAINÂT TEN-HANKKEILLE JA NIIHIN LIITTYVILLE HANKKEILLE 1997 
LIIKENTEEN TEN-VERKOT Tilanne 31. joulukuuta 1997 
i LO (miljoonaa ecua) 
1. ESSENIN ENSISIJAISET HANKKEET J A NIIHIN LilTTYVAT HANKKEET 
SUURNOPEUSJUNA / YHDISTETYT KUUETUKSET, POHJOIS - ETELALINJA (DE/AT/IT) 
PBKAL-SUURNOPEUSJUNA (FR/BE/DE/NL/UK) 
ETELAINEN SUURNOPEUSJUNA (ES/FR) 
ITAlNEN SUURNOPEUSJUNA (FR/DE/LX) 
BETUWELIJN: YHDISTETYT KUUETUKSET (NUDE) 
SUURNOPEUSJUNA / YHDISTETYT KULJETUKSET, RANSKA - ITALIA 
KREIKAN MOOTTORITIET 
PORTUGALIN JA ESPANJAN VALINEN MOOTTORITIE - laajempi hanke 
RAUTATIEYHTEYS CORK - DUBLIN - BELFAST [- LARNE - STRANRAER] (IE/UK) 
MALPENSAN LENTOASEMA (IT) 
TANSKAN JA RUOTSIN VALINEN KIINTEA RAUTATIE- JA MAANTIEYHTEYS (DK/SE) 
POHJOLAN KOLMIO (NO/SE/FI) 
IRLANNIN, YHD. KUNINGASKUNNAN JA BENELUX-MAIDEN MAANTIEYHTEYS (UK/IE) 
LANSIRANNIKON PAALINJA (UK) 
2. MUUTTEN-HANKKEET 
2.1 Maantieverkko 
2.2 Rautatieverkko 
2.3 Sisavesiverkko ja sisavesisatamat 
2.4 Merisatamat 
2.5 Lentoasemat 
2.6 Yhdistettyjen kuljetusten verkko 
2.7 Meriliikenteen tieto- ja ohjausverkko 
2.8 Lentoliikenteen ohjausverkko 
2.9 Paikantamis- ja navigointiverkko 
YHTEENSA EU:SSA HyvSksytyt 
lainat 
11.157 
384 93 
1.346 
2.332 370 
2.332 
2.060 
44 171 
805 
295 
1.841 
1.738 
131 
16.866 
6.153 
6.211 
662 
3.611 
29 
200 
28.023 562 
241 
59 
224 
38 
1.908 Allekirjoitetut rahoitussopimukset 
94 
1.137 
286 
143 
534 
104 
60 
11 
802 
436 
182 
32 
152 
1.939 95 
1.603 
350 
230 
34 
598 
44 
20 
128 
149 
50 
2.216 
833 
857 
299 
139 
5 
83 
3.819 96 
1.189 
119 
159 
66 
390 
417 
38 
2.315 
1.409 
674 
32 
190 
10 
3.504 97 
1.60t 
450 
300 
104 
283 
464 
3.342 
1.191 
1.432 
35 
671 
13 
4.943 Yhteensa* 
6.876 
350 
1.455 
807 
2.003 
44 
228 
801 
1.090 
99 
9.237 
4.110 
3.145 
457 
1.376 
28 
121 
16.113 
3. HANKKEET KESKI- JA ITA-EUROOPASSA 
3.1 Maantieliikennekaytavat 
3.2 Rautatieliikennekaytavat 
3.3 Satamat 
3.4 Lentoasemat ja lennonvalvonta 2.381 
1.151 
876 
89 
265 469 
168 
247 
54 397 
153 
138 
15 
91 270 
176 
40 
54 553 
315 
238 427 
262 
75 
20 
70 2.116 
1.074 
738 
89 
215 
YHTEENSÄ | 30.4041 2.377 2.336 4.089 4.057 5.370" 18.229 
EIP ENERGIAN 
TEN-VERKOT Tilanne 31. joulukuuta 1997 
l 
CO (miljoonaa ecua) Hyväksytyt 
lainat 93 Allekirjoitetut rahoitussopimukset 
94 95 96 97 
1. ESSENIN ENSISIJAISET HANKKEET JA NIIHIN LIITTYVÄT HANKKEET 
1.1 Hankkeet Euroopan unionissa 
KREIKAN JA ITALIAN SÄHKÖVERKKOJEN YHTEENKYTKENTÄ 
RANSKAN JA ITALIAN SÄHKÖVERKKOJEN YHTEENKYTKENTÄ 
RANSKAN JA ESPANJAN SÄHKÖVERKKOJEN YHTEENKYTKENTÄ 
ESPANJAN JA PORTUGALIN SÄHKÖVERKKOJEN YHTEENKYTKENTÄ 
TANSKAN ITÄISTEN JA LÄNTISTEN SÄHKÖVERKKOJEN YHTEENKYTKENTÄ 
KREIKAN MAAKAASUVERKKO 
PORTUGALIN MAAKAASUVERKKO 
PORTUGALIN JA ESPANJAN KAASUVERKKOJEN YHTEENKYTKENTÄ 
1.2 Hankkeet naapurimaiden kanssa 
ALGERIAN, MAROKON JA EU:N VÄLINEN KAASUJOHTO 
VENÄJÄN, PUOLAN JA EU:N VÄ'..NEN KAASUJOHTO 
2. MUUTTEN-HANKKEET 
2.1 Euroopan laajuinen sähköverkko 
2.2 Euroopan laajuinen kaasuverkko 
YHTEENSÄ EU:SSA 2.548! 
1.261 
1001 
57 
3.011 
1.3141 
1.6971 
T339 207 315 523 695 
153 333 352 
50 
160 
160 401 
142 
259 387 
91 
296 720 
256 
464 300 
526 7 
354 
224 
1.287 
941 
346 200 
200 153 
161 
162 102 
224 
190 
190 200 
102 
343 
343 300 
300 
554 
298 
256 
3&7 7iS—M mg—SST 
5.6391 367 795 910 1.415 854 Yhteens 
2.040 
8461 
56 
207 
357 
224 
1.194 
8521 
343| 
2.222 
947 
1.275 
T5B5 
3. HANKKEET NAAPURIMAIDEN KANSSA 
3.1 Euroopan laajuinen sShkoverkko 
3.2 Euroopan laajuinen kaasuverkko 80 
80 80 
80 80 
80 
II 4.342| 
EIP TELEVIESTINNÄN 
TEN-VERKOT Tilanne 31. joulukuuta 1997 
\ 
•Q \ (miljoonaa ecua) 
1. HANKKEET EUROOPAN UNIONISSA 
1.1 Verkot ja kaukoyhteyslaitteet 
1.2 Matkaviestinliikenne 
1.3 Sateiliitit ja asemat 
2. HANKKEET NAAPURIMAIDEN KANSSA 
2.1 Verkot ja kaukoyhteyslaitteet 
2.2 Matkaviestinliikenne 
2.3 Sateiliitit ja asemat Hyvaksytyt 
lainat 
8.559 
5.466 
2.522 
571 
1.562 
1.202 
360 93 
1.005 
954 
51 
110 
110 Allekirjoitetut rahoitussopimukset 
94 95 96 97 
2.100 839 1.602 1.880 
2.006 786 881 486 
72 53 421 1.394 
22 300 
300 130 115 357 
300 130 100 312 
15 45 Yhteensl 
7.426 
5.113 
1.991 
322 
1.012 
952 
60 
| YHTEENSÄ | 10.1211 1.115 2.400 969 1.717 2.237 [| o\438| 
H. LIITE XI: EIR:N TAKUUTTEN-HANKKEILLE JA NIIHIN LIITTYVILLE HANKKEILLE 1997 
LIIKENNE 
Pvm 
17.12.97 Hanke 
Rion-Antirion-silta Maa 
Kreikka 
Välisumma Maara* 
55 
55 % 
kokonais-
maarasta 
16 
16 
TELEVIESTINTÄ 
Pvm 
31.7.97 
29.8.97 
2.10.97 
15.10.97 
23.10.97 
16.12.97 Hanke 
MATAV 
Omnitel (senior) 
Digifone 
Omnitel (toissijainen) 
Bouygues Telecom 
Mobistar Maa 
EU:n ulkopuolinen 
Italia 
Irlanti 
Italia 
Ranska 
Belgia 
Välisumma Maara* 
26,03 
51,49 
25,97 
51,49 
113,43 
8,09 
276,50 % 
kokonais-
maarasta 
82 
ENERGIA 
Pvm 
5.6.97 Hanke 
Lusitaniagas Maa 
Portugali 
Välisumma Maara* 
3,71 
3,71 % 
kokonais-
maarasta 
1 
1 
8 hanketta TEN-hankkeet 
yhteensä t3«3^o^^i 
* Miljoonaa ecua. 
35 
% 

ISSN 1024-4492 
KOM(98) 391 lopullinen 
ASIAKIRJAT 
FI 07 10 09 16 
Luettelonumero : CB-CO-98-406-FI-C 
ISBN 92-78-37398-2 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxemburg 
1-/