Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖS epäsuorina toimina toteutettavasta erityisohjelmasta Euroopan atomienergiayhteisön ydinalan tutkimuksen ja koulutuksen puiteohjelman (2012–2013) täytäntöön panemiseksi /* KOM/2011/0073 lopull. - NLE 2011/0043 */





FI Bryssel 7.3.2011 KOM(2011) 73 lopullinen 2011/0043 (NLE) Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖS epäsuorina toimina toteutettavasta erityisohjelmasta Euroopan atomienergiayhteisön ydinalan tutkimuksen ja koulutuksen puiteohjelman (2012–2013) täytäntöön panemiseksi {KOM(2011) 71 final} {KOM(2011) 72 final} {KOM(2011) 74 final} {SEC(2011) 204 final} PERUSTELUT 1. Ehdotuksen tausta Seuraavassa esitetään perustelut neuvoston päätöksen antamiseksi epäsuorina toimina toteutettavasta erityisohjelmasta Euroopan atomienergiayhteisön ydinalan tutkimuksen ja koulutuksen puiteohjelman (2012–2013) täytäntöön panemiseksi. Päätösehdotus koskee ydinfuusion, ydinfission ja säteilysuojelun tutkimusta, ja sen päätavoitteena on varmistaa EU-rahoitteisen tutkimuksen jatkuminen kyseisillä tutkimusaloilla vielä kahden vuoden ajan samoilla linjoilla vuosina 2007–2011 menestyksekkäästi toteutettujen toimien kanssa. Jäljempänä selvitetään yksityiskohtaisemmin t&k-toimien sisältöä. 2. Euratomin erityisohjelman sisältö Epäsuorina toimina toteutettava erityisohjelma kattaa seuraavat kaksi ensisijaista aihealuetta: 2.1. Fuusioenergiatutkimus Tavoitteena on ITER-hankkeen tietämysperustan kehittäminen ja hankkeen toteuttaminen merkittävänä askeleena kohti prototyyppireaktorien luomista turvallisia, kestäviä, ympäristöä kunnioittavia ja taloudellisesti elinkelpoisia voimalaitoksia varten. Tähän ensisijaiseen aihealueeseen sisältyvät seuraavat toiminnan alat: – ITERin toteuttaminen – ITERin toimintaa valmisteleva t&k-työ – DEMOn valmistelutoimet – Pidemmän aikavälin t&k-toimet – henkilöstövoimavarat ja koulutus – Infrastruktuurit – teknologiansiirto, teollisuuden osallistuminen sekä innovointi. 2.2. Ydinfissio ja säteilysuojelu Tavoitteena on luoda vankka tieteellinen ja tekninen perusta, jotta voidaan nopeuttaa pitkäikäisen radioaktiivisen jätteen turvalliseen huoltoon liittyvää käytännön kehitystyötä, edistää ydinenergian turvallisuutta, resurssitehokkuutta ja kustannustehokkuutta sekä luoda luotettava ja yhteiskunnallisesti hyväksyttävä järjestelmä ihmisen ja ympäristön suojelemiseksi ionisoivan säteilyn vaikutuksilta. Tähän ensisijaiseen aihealueeseen sisältyvät seuraavat toiminnan alat: – Geologinen loppusijoitus – reaktorijärjestelmät ja turvallisuus – Säteilysuojelu – tutkimusinfrastruktuurien ja niiden käyttömahdollisuuksien tukeminen – henkilöstövoimavarat ja koulutus. 2.3. Tämän erityisohjelman tarkoituksena on – antaa jatkuvaa tukea SET-suunnitelman toimille – tukea ja täydentää ydinfission ja säteilysuojelun kansallisia tutkimusohjelmia tutkimusyhteistyön ja verkottumisen avulla ja sitä kautta maksimoida EU:n lisäarvo unionin yleisen energiapolitiikan ja terveyspolitiikan mukaisesti – parantaa Euroopan fuusiokehityssopimuksen (EFDA) puitteisiin kuuluvien fuusiotutkimustoimien toteutusta – edistää kansainvälistä yhteistyötä erityistoimilla sekä fuusion että fission alalla täydentäen ohjelman strategista lähestymistapaa – taata ITERin ja F4E:n asianmukainen hallinto ja johtaminen, mihin sisältyvät kulujen hillitseminen ja (tekninen, teollinen, taloudellinen ja oikeudellinen) riskinhallinta. ITER ja F4E vaativat joustavampia organisaatiorakenteita, jotta niistä saatava innovointi ja teknologinen kehitys voidaan siirtää nopeasti teollisuuteen tavalla, joka lisää Euroopan teollisuuden kilpailukykyä. Tähän pyritään – edistämällä innovointia ja tietämyksen vaihtoa asiaan liittyvien korkeakoulujen, tutkimuslaitosten ja yritysten kanssa; – kannustamalla patenttien kehittämiseen; – edistämällä fuusioteollisuuden innovaatiofoorumia (Fusion Industry Innovation Forum), joka tulee laatimaan fuusioteknologian etenemissuunnitelman ja aloitteita inhimillisten voimavarojen kehittämiseksi painottaen innovointia ja uusien tuotteiden ja palvelujen aikaansaamista. 2.4. Voimassa olevat aiemmat säännökset Euratomin perustamissopimuksen 7 artiklan mukaan Euratomin puiteohjelma on tärkein yhteisön väline, jolla tuetaan ja täydennetään jäsenvaltioiden toimia ydinalan t&k-työssä. Nykyisten säädösten (Euratomin seitsemättä puiteohjelmaa 2007–2011 koskevien neuvoston päätösten [1]) voimassaolo päättyy vuoden 2011 lopussa. 2.5. Johdonmukaisuus suhteessa unionin muuhun politiikkaan ja muihin tavoitteisiin Erityisohjelmasta tuettavat t&k-toimet vastaavat strategisen energiateknologiasuunnitelman (SET-suunnitelman) tavoitteita. Erityisohjelma tukee myös EU:n muiden tärkeiden poliittisten aloitteiden, kuten Eurooppa 2020 -strategian, siihen kuuluvan Innovaatiounionin sekä Energia 2020 -tiedonannon, tavoitteita. 3. KUULEMISET JA VAIKUTUSTEN ARVIOINTI 3.1. Intressitahojen kuuleminen Komissio on Euratomin perustamissopimuksen mukaisesti kuullut Euratomin tieteellis-teknistä komiteaa. 3.2. Asiantuntijatiedon käyttö Komissio on hyödyntänyt erityisohjelmaehdotuksen valmistelussa eri lähteitä, joita ovat olleet – riippumattomien asiantuntijaryhmien laatimat Euratomin PO7:n väliarvioinnit – Euroopan fuusiokehityssopimusta (EFDA) varten laadittu kertomus, joka perustuu fuusioenergian t&k-ohjelman tulevaisuutta pohtineen tilapäisen työryhmän työhön – Euratomin tieteellis-teknisen komitean valmistelutyö Euratomin PO7:n jatkamista ja PO8:a varten – ydinalan teknologiayhteisöjen – kestävän ydinenergian teknologiayhteisön (Sustainable Nuclear Energy Technology Platform, SNETP), geologisen loppusijoituksen toteutusta käsittelevän teknologiayhteisön (Implementing Geological Disposal Technology Platform, IGDTP) ja eurooppalaisen tieteidenvälisen matala-annosaloitteen (Multidisciplinary European Low Dose Initiative, MELODI) – laatimat raportit, muun muassa visioasiakirjat ja strategiset tutkimuslinjaukset. 3.3. Vaikutusten arviointi Komissio on varainhoitoasetuksen soveltamissääntöjen (komission asetuksen N:o 2342/2002) 21 artiklan mukaisesti tehnyt ennakkoarvioinnin. Koska tämän ehdotuksen tarkoituksena on jatkaa Euratomin puiteohjelman toimia vuosina 2012–2013 samojen rahoitusnäkymien puitteissa, vaikutusten arviointia ei vaadita. 4. EHDOTUKSEEN LIITTYVÄT OIKEUDELLISET NÄKÖKOHDAT Erityisohjelman oikeusperustan muodostavat Euratomin perustamissopimuksen artiklat 1, 2 4 ja 7. 5. TALOUSARVIOVAIKUTUKSET Budjettivaikutukset sekä tarvittavat henkilöstö- ja hallintoresurssit selostetaan tämän päätösehdotuksen liitteenä olevassa rahoitusselvityksessä. 2011/0043 (NLE) Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖS epäsuorina toimina toteutettavasta erityisohjelmasta Euroopan atomienergiayhteisön ydinalan tutkimuksen ja koulutuksen puiteohjelman (2012–2013) täytäntöön panemiseksi EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 7 artiklan, ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen, ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon [2], ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon [3], sekä katsoo seuraavaa: (1) Tutkimuksen ja koulutuksen alalla toteutettavat yhteiset kansalliset ja Euroopan tason toimet ovat olennaisen tärkeitä taloudellisen kasvun ja kansalaisten hyvinvoinnin turvaamiseksi Euroopassa. (2) Euroopan atomienergiayhteisön ydinalan tutkimuksen ja koulutuksen puiteohjelmasta (2012–2013), jäljempänä ’puiteohjelma (2012–2013)’, tehdyn neuvoston päätöksen N:o XXX/XXX/Euratom [4] mukaisesti puiteohjelma (2012–2013) pannaan täytäntöön erityisohjelmin, joissa määritetään täytäntöönpanoa koskevat yksityiskohtaiset säännöt, vahvistetaan erityisohjelmien kesto sekä määrätään tarpeellisiksi arvioiduista varoista. (3) Puiteohjelma (2012–2013) sisältää kahdentyyppisiä toimia: epäsuoria toimia, jotka liittyvät fuusioenergiatutkimukseen sekä ydinfissiota ja säteilysuojelua koskevaan tutkimukseen, ja suoria toimia, jotka liittyvät Yhteisen tutkimuskeskuksen toimiin ydinenergian alalla. Epäsuorat toimet olisi toteutettava tällä erityisohjelmalla. (4) Tähän erityisohjelmaan olisi sovellettava sääntöjä, jotka koskevat yritysten, tutkimuskeskusten ja korkeakoulujen osallistumista puiteohjelmaan (2012–2013) ja sen tutkimustulosten levittämistä. (5) Yhteisö on tehnyt Euratomin perustamissopimuksen 101 artiklan nojalla useita ydintutkimuksen alaa koskevia kansainvälisiä sopimuksia, ja kansainvälistä tutkimusyhteistyötä olisi lujitettava, jotta yhteisö voitaisiin kytkeä entistä tiiviimmin osaksi maailmanlaajuista tutkimusyhteisöä. Kahdenvälinen kansainvälinen yhteistyö perustuu yhteisön ja kolmansien maiden välillä tehtyjen yhteistyösopimusten muodostamaan vakaaseen oikeudelliseen kehykseen. Puiteohjelma (2012–2013) on näiden sopimusten täytäntöönpanon kannalta välttämätön. Erityisohjelman olisi sen vuoksi oltava avoin kaikille maille, jotka ovat tehneet asiaa koskevat sopimukset, ja hankekohtaisesti sen olisi oltava avoin myös kolmansien maiden yksiköille ja kansainvälisille tieteellisen yhteistyön järjestöille, jos niiden osallistuminen on yhteisen edun mukaista. (6) Erityisohjelman olisi edistettävä kestävää kehitystä. (7) Olisi varmistettava, että erityisohjelman varainhoito on moitteetonta ja että erityisohjelma on toteutukseltaan mahdollisimman tehokas ja käyttäjäystävällinen, sekä samalla taattava oikeusvarmuus ja se, että ohjelma on helposti kaikkien osallistujien hyödynnettävissä, Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 päivänä kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 [5] ja Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 soveltamissäännöistä 23 päivänä joulukuuta 2002 annetun komission asetuksen (EY, Euratom) N:o 2342/2002 [6] mukaisesti. (8) Olisi toteutettava asianmukaiset ja unionin taloudellisiin etuihin nähden oikeasuhteiset toimenpiteet, jotta voidaan seurata sekä myönnetyn rahoitustuen tehokkuutta että kyseisten varojen käytön tehokkuutta väärinkäytösten ja petosten estämiseksi. Olisi myös ryhdyttävä tarvittaessa toimiin menetettyjen, aiheettomasti maksettujen tai väärin käytettyjen varojen takaisinperimiseksi asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002, asetuksen (EY, Euratom) N:o 2342/2002, Euroopan yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamisesta 18 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 2988/95 [7], komission paikan päällä suorittamista tarkastuksista ja todentamisista Euroopan yhteisöjen taloudellisiin etuihin kohdistuvien petosten ja muiden väärinkäytösten estämiseksi 11 päivänä marraskuuta 1996 annetun neuvoston asetuksen (Euratom, EY) N:o 2185/96 [8] ja Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista 25 päivänä toukokuuta 1999 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1073/1999 [9] mukaisesti. (9) Kullakin aihealueella olisi oltava oma budjettikohtansa Euroopan unionin yleisessä talousarviossa. (10) Tähän erityisohjelmaan kuuluvassa tutkimustoiminnassa olisi noudatettava eettisiä perusperiaatteita, joihin kuuluvat Euroopan unionin perusoikeuskirjaan sisältyvät periaatteet. (11) Komissio on kuullut Euratomin tieteellis-teknistä komiteaa, ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: 1 artikla Vahvistetaan Euroopan atomienergiayhteisön ydinalan tutkimuksen ja koulutuksen puiteohjelman (2012–2013) täytäntöön panemiseksi epäsuorina toimina toteutettava erityisohjelma, jäljempänä ’erityisohjelma’, joka alkaa 1 päivänä tammikuuta 2012 ja päättyy 31 päivänä joulukuuta 2013. 2 artikla Erityisohjelmassa tuetaan ydinenergiaa koskevia tutkimus- ja koulutustoimia, jotka toteutetaan seuraavilla epäsuorien tutkimustoimien aihealueilla: a) fuusioenergiatutkimus (mukaan lukien ITER); b) ydinfissiota ja säteilysuojelua koskeva tutkimus. Ensimmäisessä kohdassa tarkoitettujen toimien tavoitteet ja pääpiirteet selostetaan liitteessä. 3 artikla Päätöksen [lisätään viittaus Euratomin puiteohjelmaa koskevaan neuvoston päätökseen, kun päätös on annettu] 3 artiklan mukaisesti erityisohjelman toteuttamista varten tarpeelliseksi katsottu rahoitusmäärä on 2 327 054 000 euroa, josta komission hallintomenojen osuus on enintään 15 prosenttia. Määrä jakautuu seuraavasti (euroa): a) fuusioenergiatutkimus | 2 208 809 000; | b) ydinfissio ja säteilysuojelu | 118 245 000. | 4 artikla Kaikessa tähän erityisohjelmaan kuuluvassa tutkimustoiminnassa on noudatettava eettisiä perusperiaatteita. 5 artikla 1. Erityisohjelma pannaan täytäntöön käyttämällä päätöksen [lisätään viittaus Euratomin puiteohjelmaa koskevaan neuvoston päätökseen, kun päätös on annettu] liitteessä II määritettyjä rahoitusjärjestelyjä. 2. Tähän erityisohjelmaan sovelletaan yritysten, tutkimuskeskusten ja korkeakoulujen osallistumista ja tulosten levittämistä koskevia epäsuoriin toimiin liittyviä sääntöjä, jotka annetaan asetuksessa (Euratom) N:o [lisätään viittaus neuvoston asetukseen, kun asetus on annettu] [10]. 6 artikla 1. Komissio laatii erityisohjelman täytäntöönpanoa varten vuotuisen työohjelman, jossa määritellään tarkemmin liitteessä esitetyt tavoitteet ja tieteelliset ja teknologiset painopisteet, kullakin ehdotuspyynnön kohteena olevalla aihealueella sovellettava rahoitusjärjestely sekä täytäntöönpanon aikataulu. 2. Työohjelmassa otetaan huomioon olennaiset tutkimustoimet, joita toteutetaan jäsenvaltioiden, assosioituneiden valtioiden sekä eurooppalaisten ja kansainvälisten organisaatioiden toimesta. Työohjelma päivitetään tarpeen mukaan. 3. Työohjelmassa yksilöidään perusteet, joita sovelletaan arvioitaessa ehdotuksia epäsuoriksi toimiksi eri rahoitusjärjestelyjen puitteissa sekä valittaessa tuettavat hankkeet. Perusteina ovat laadukkuus, vaikutukset ja toteutus. Perusteita voidaan lisätä tai täydentää työohjelmassa, jossa voidaan määrittää myös painotuksia ja pistekynnyksiä. 4. Työohjelmassa voidaan yksilöidä a) organisaatioita, jotka saavat tukea jäsenmaksun muodossa; b) toimia yksittäisten oikeussubjektien toimien tukemiseksi. 7 artikla 1. Erityisohjelman täytäntöönpanosta vastaa komissio. 2. Komissiota avustaa erityisohjelman toteutuksessa neuvoa-antava komitea. Komitean jäsenet voivat vaihdella komitean käsiteltävinä olevien eri aiheiden mukaan. Fissioon liittyvissä asioissa komitean kokoonpano ja sen toiminnassa noudatettavat säännöt ja menettelyt ovat neuvoston päätöksessä 84/338/Euratom, EHTY, ETY [11] säädetyn mukaisia. Fuusioon liittyvissä asioissa sovelletaan fuusio-ohjelman neuvoa-antavan komitean perustamisesta 16 päivänä joulukuuta 1980 tehtyä neuvoston päätöstä [12]. 3. Komissio tiedottaa säännöllisesti komitealle erityisohjelman täytäntöönpanon yleisestä edistymisestä ja antaa sille oikea-aikaisia tietoja kaikista tässä erityisohjelmassa ehdotetuista tai rahoitetuista toimista. 8 artikla Komissio järjestää erityisohjelman kattamilla aloilla toteutettujen toimien osalta päätöksen [lisätään viittaus Euratomin puiteohjelmaa koskevaan neuvoston päätökseen, kun päätös on annettu] 6 artiklassa tarkoitetun riippumattoman seurannan, arvioinnin ja uudelleentarkastelun. 9 artikla Tämä päätös tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Tehty Brysselissä Neuvoston puolesta Puheenjohtaja LIITE TIETEELLISET JA TEKNOLOGISET TAVOITTEET SEKÄ AIHEALUEIDEN JA TOIMIEN PÄÄPIIRTEET I. Tutkimuksen aihealueet I.A Fuusioenergiatutkimus Yleistavoite Tavoitteena on ITER-hankkeen tietämysperustan kehittäminen ja hankkeen toteuttaminen merkittävänä askeleena kohti prototyyppireaktorien luomista turvallisia, kestäviä, ympäristöä kunnioittavia ja taloudellisesti elinkelpoisia voimalaitoksia varten. Toimet 1. ITERin toteuttaminen Hankkeen isäntänä yhteisöllä on erityinen vastuu ITER-organisaatiossa ja johtava rooli erityisesti kansainvälisen ITER-organisaation hallinnon, johdon ja henkilöstön suhteen sekä yleisen teknisen ja hallinnollisen tuen antamisessa. Yhteisön osallistuu ITERin sopimuspuolena ITERin laitteiden ja laitosten rakentamiseen ja tukee hanketta rakentamisvaiheen aikana. ITERin rakentamista tukevien t&k-toimien toteuttamisesta vastaavat fuusioassosiaatiot ja Euroopan teollisuus. Näihin toimiin sisältyvät komponenttien ja järjestelmien kehittäminen ja testaus. 2. ITERin toimintaa valmistelevat t&k-toimet Kohdennetun fysiikka- ja teknologiaohjelman tavoitteena on valita ITER-hankkeessa käytettävät vaihtoehdot ja valmistella ITERin toiminnan nopeaa käynnistämistä. Ohjelma toteutetaan koordinoituina kokeellisina, teoreettisina ja mallintamistoimina, joissa hyödynnetään JET-laitteistoa ja muita magneettisen koossapidon laitteistoja. Se varmistaa, että Euroopalla on tarvittava vaikutus ITER-hankkeeseen, ja pohjustaa Euroopalle vahvaa roolia ITERin hyödyntämisessä. Ohjelmaan sisältyvät – tiettyjen ITERin toiminnan kannalta keskeisten teknologioiden arviointi hyödyntämällä parannettuja JET-laitteita (ITERin vaatimuksia vastaava ensiseinä, kuumennusjärjestelmät, diagnostiikka); – ITERin käyttöskenaarioiden tutkiminen JET-laitteilla ja muilla laitteilla tehtävillä kohdennetuilla kokeilla sekä koordinoidut mallintamistoimet. 3. DEMOa valmistelevat rajatut teknologiatoimet DEMO-voimalaitoksen lupamenettelyjä, rakentamista ja käyttöä varten tarvittavien keskeisten teknologioiden ja materiaalien kehittämistä jatketaan fuusioassosiaatioissa ja teollisuudessa, jotta niitä voidaan testata ITERissä ja jotta Euroopan teollisuus saavuttaisi sellaisen osaamisen tason, että se kykenee rakentamaan DEMOn ja kehittämään tulevaisuuden fuusiovoimaloita. Toteutettaviin toimiin sisältyvät: – teknisten validointi- ja suunnittelutoimien (Engineering Validation and Engineering Design Activities, EVEDA) hankeryhmän työ, jolla valmistellaan kansainvälisen fuusiomateriaalien säteilytyslaitoksen (International Fusion Materials Irradiation Facility, IFMIF) rakentamista fuusiovoimalaitoksessa käytettävien materiaalien testausta varten; – heikosti aktivoituvien ja säteilyä kestävien materiaalien kehittäminen, säteilytystestaus ja mallintaminen; fuusiovoimalaitoksen käytössä tarvittavien keskeisten teknologioiden, muun muassa vaipparakenteiden, kehittäminen; sekä DEMOn rakennekonseptia koskevat suunnittelutoimet, mukaan lukien turvallisuus- ja ympäristönäkökohdat. 4. Pidemmän aikavälin t&k-toimet Erityisesti ITERiin ja DEMOon kohdennettujen toimien pohjalta erityisohjelmassa kehitetään osaamista ja tietämysperustaa aloilla, joilla on strategista merkitystä tulevaisuuden fuusiovoimaloiden kannalta. Nämä tutkimustoimet parantavat fuusiovoiman teknistä toteutettavuutta ja taloudellista kannattavuutta. Puiteohjelman (2012–2013) erityistoimiin sisältyvät seuraavat rajatut toimet: – magneettisen koossapidon ratkaisujen parannettujen mallien tutkiminen, stellaraattorit mukaan luettuina; työssä keskitytään W7-X-stellaraattorin toiminnan valmisteluun, kokeellisten tietokantojen laajentamiseen olemassa olevien laitteistojen avulla ja näiden konfiguraatioiden tulevaisuudennäkymien arviointiin; – kokeilu, teoreettinen tutkimustyö ja mallintaminen, jonka lopullisena tavoitteena on reaktoreissa käytettävien fuusioplasmojen syvällinen ymmärtäminen; – fuusioenergian tuotannon sosiologisiin näkökohtiin ja ekonomiaan liittyvät tutkimukset sekä toimet fuusiota koskevan yleisen tietoisuuden ja ymmärryksen lisäämiseksi. 5. Henkilöstövoimavarat ja koulutus – ns. ITER-sukupolven kouluttaminen Henkilöstövoimavarojen riittävyys ja korkean tason yhteistyö fuusioenergian aihealueella (sekä ITERin välittömiä ja keskipitkän aikavälin tarpeita että fuusioteknologian tulevaa kehittämistä varten) pyritään varmistamaan – tukemalla tutkijoiden liikkuvuutta erityisohjelmaan osallistuvien organisaatioiden välillä yhteistyön ja tutkimustoimien tiiviimmän integroinnin edistämiseksi ja kansainvälisen yhteistyön tukemiseksi; – antamalla korkeatasoista koulutusta perus- tai tohtorintutkinnon suorittaneille insinööreille ja tutkijoille, mihin sisältyy laitteistojen käyttäminen koulutustarkoituksiin, erikoistuneiden seminaarien ja työryhmien järjestäminen sekä korkea-asteen koulutukseen osallistuvien yhteistyön tukeminen. 6. Infrastruktuurit ITERin toteuttaminen Euroopassa ITER-organisaation muodostamissa kansainvälisissä puitteissa on yksi osatekijä uusissa tutkimusinfrastruktuureissa, joilla on vahva eurooppalainen ulottuvuus. 7. Teknologiansiirto, teollisuuden osallistuminen ja innovointi ITER vaatii uusia ja joustavampia organisaatiorakenteita, jotta siitä saatava innovointi ja teknologinen kehitys voidaan siirtää nopeasti teollisuuteen tavalla, joka lisää Euroopan teollisuuden kilpailukykyä. Tähän pyritään – edistämällä innovointia ja tietämyksen vaihtoa asiaan liittyvien korkeakoulujen, tutkimuslaitosten ja yritysten kanssa; – kannustamalla patenttien kehittämiseen; – edistämällä fuusioteollisuuden innovaatiofoorumia (Fusion Industry Innovation Forum), joka tulee laatimaan fuusioteknologian etenemissuunnitelman ja aloitteita inhimillisten voimavarojen kehittämiseksi painottaen innovointia ja uusien tuotteiden ja palvelujen aikaansaamista. I.B Ydinfissio ja säteilysuojelu Yleistavoitteena on parantaa turvallisuutta, suorituskykyä, resurssitehokkuutta ja kustannustehokkuutta ydinfissiossa ja säteilyn teollisessa ja lääketieteellisessä käytössä. Ydinfissioon ja säteilysuojeluun liittyviä epäsuoria toimia toteutetaan seuraavassa esitellyillä viidellä ensisijaisella toiminnan alalla. Tutkimuksella on läheisiä kytköksiä Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä N:o 1982/2006/EY [13] hyväksytyssä unionin seitsemännessä puiteohjelmassa toteutettavaan tutkimukseen ja erityisesti toimiin, jotka liittyvät energiaan, eurooppalaisiin standardeihin, koulutukseen, ympäristönsuojeluun, terveyteen, materiaalitutkimukseen, hallintoon, yhteisiin infrastruktuureihin, turva- ja varmuusjärjestelyihin sekä turvallisuuskulttuuriin. Kansainvälisellä yhteistyöllä on olennainen merkitys useilla näistä toiminnan aloista ja erityisesti neljännen sukupolven reaktoreita käsittelevän kansainvälisen tutkimus- ja kehitysfoorumin (Generation IV International Forum, GIF) tutkimien kehittyneiden ydinjärjestelmien alalla. 1. Geologinen loppusijoitus Tavoitteet Tavoitteena on luoda toteutukseen keskittyvän tutkimuksen avulla vankka tieteellinen ja tekninen perusta, jotta voidaan demonstroida käytetyn polttoaineen ja pitkäikäisen radioaktiivisen jätteen geologisen loppusijoituksen teknologioita ja turvallisuutta. Lisäksi tuetaan yhteisen eurooppalaisen näkemyksen muodostamista jätteen huoltoon ja loppusijoitukseen liittyvistä tärkeimmistä kysymyksistä. Toimet Geologinen loppusijoitus: Jätevarastojen toteutusmallien tekninen suunnittelu ja demonstrointi, sijoituskallion ominaisuuksien tutkiminen paikan päällä (sekä yleisissä että paikkakohtaisissa maanalaisissa tutkimuslaboratorioissa), varastointiympäristön tutkiminen, asiaan liittyvien prosessien tutkiminen lähialueella (jätemuoto ja rakennetut vapautumisesteet) ja kaukoalueella (peruskallio ja kulkeutumistiet biosfääriin), häiriösietoisten menetelmien kehittäminen suorituskyvyn ja turvallisuuden arviointiin sekä yleiseen hyväksyttävyyteen liittyvien yhteiskunnallisten ja hallinnollisten kysymysten tarkastelu. 2. Reaktorijärjestelmät Tavoitteet Tavoitteena on tukea kaikkien relevanttien Euroopassa käytössä tai kehitteillä olevien reaktorijärjestelmien turvallista, tehokasta ja kestävämpää käyttöä (polttoainekiertoon liittyvät laitokset mukaan luettuna) sekä tutkia ratkaisuja jätteen määrän ja/tai vaarallisuuden vähentämiseksi. Toimet Ydinlaitosten turvallisuus: Nykyisten ja myöhemmin rakennettavien ydinlaitosten käyttöturvallisuus, jossa keskitytään erityisesti laitosten elinkaaren arviointiin ja hallintaan, turvallisuuskulttuuriin (inhimillisen erehdyksen riskin ja organisaation virheiden minimointi), kehittyneisiin turvallisuusarviointimenetelmiin, numeerisiin simulointityökaluihin, instrumentointiin ja hallintaan sekä vakavien onnettomuuksien ehkäisemiseen ja lieventämiseen, sekä tähän liittyvät toimet, joilla pyritään optimoimaan tietämyksen hallintaa ja ylläpitämään osaamista. Kehittyneet ydinjärjestelmät: Nykyisten järjestelmien ja polttoaineiden tehokkuuden parantaminen ja kehittyneiden reaktorijärjestelmien tutkiminen, jotta voidaan arvioida näiden järjestelmien tarjoamia mahdollisuuksia, ydinmateriaalien leviämisen estämistä ja vaikutuksia pitkän aikavälin kestävyyden kannalta, mukaan luettuina perustutkimukseen ja keskeiseen monialaiseen tutkimukseen (kuten materiaalitutkimukseen) [14] liittyvät toimet sekä polttoainekierron, innovatiivisten polttoaineiden ja jätehuoltonäkökohtien tutkimus (mm. partitio ja transmutointi sekä fissiomateriaalin tehokkaampi käyttö nykyisissä reaktoreissa). 3. Säteilysuojelu Tavoitteet Tutkimuksen tavoitteena on pitää yllä ja parantaa säteilysuojelunormeja unionissa ja ratkaista kiistanalainen kysymys riskeistä, joita aiheutuu altistuksesta pienille mutta pitkäkestoisille ionisoivan säteilyn annoksille. Toimet – Vähäiseen mutta pitkäaikaiseen säteilyaltistukseen liittyvät riskit: Tavoitteena on kvantifioida paremmin vähäiseen mutta pitkäaikaiseen säteilyaltistukseen liittyviä terveysriskejä, yksilöllinen vaihtelu huomioon ottaen, tekemällä epidemiologisia tutkimuksia ja parantamalla solu- ja molekyylibiologisten mekanismien ymmärtämistä. – Säteilyn lääketieteellinen käyttö: Tavoitteena on parantaa uusien teknologisten ratkaisujen avulla säteilyn lääketieteellisen käytön turvallisuutta ja tehokkuutta sekä saavuttaa järkevä tasapaino tällaisiin käyttömuotoihin liittyvien hyötyjen ja riskien välillä. – Hätätilanteiden hallinta ja ennallistaminen: Tavoitteena on parantaa hätätilanteiden hallinnan johdonmukaisuutta ja integrointia Euroopassa kehittämällä yhteisiä välineitä ja strategioita ja demonstroimalla niiden toimivuutta käyttöympäristöissä. – Muut aiheet: Muiden alojen kansallisia tutkimustoimia integroidaan tehokkaammin, sikäli kuin tämä katsotaan tarpeelliseksi yleistavoitteen saavuttamisen kannalta. 4. Infrastruktuurit Tavoitteet Tavoitteena on tukea keskeisiä infrastruktuureja, joista saadaan selkeää lisäarvoa EU:n tasolla, erityisesti kriittisen massan saavuttamiseksi ja tarkoituksenmukaisten käyttömahdollisuuksien varmistamiseksi. Toimet Tavoitteena on tukea kaikilla edellä mainituilla aihealueilla tarvittavien keskeisten tutkimusinfrastruktuurien suunnittelua, parantamista, rakentamista ja/tai toimintaa sekä helpottaa yksittäisten tutkijoiden ja tutkimusryhmien mahdollisuuksia käyttää nykyisiä ja tulevaisuudessa rakennettavia infrastruktuureja. 5. Henkilöstövoimavarat ja koulutus [15] Tavoitteet Tavoitteena on tukea tieteellisen osaamisen ja tietotaidon luomista ja levittämistä koko alalla ja tällä tavoin varmistaa sopivan pätevyyden omaavien tutkijoiden, insinöörien ja teknikoiden saatavuus mahdollisimman varhaisessa vaiheessa. Tavoitteena on myös parantaa unionin koulutuslaitosten välistä koordinointia sen varmistamiseksi, että pätevyysvaatimukset ovat samat kaikissa jäsenvaltioissa. Toimet Henkilöstövoimavarat ja koulutus: Tavoitteena on koordinoida kansallisia ohjelmia ja yleistä ydintutkimuksen ja -teknologian koulutusta erilaisilla, myös kilpailuun perustuvilla välineillä, osana henkilöstövoimavarojen yleistä tukemista kaikilla aihealueilla. Tähän sisältyvät koulutuskurssien ja -verkkojen tukeminen sekä toimenpiteet, joilla lisätään alan houkuttelevuutta nuorille tutkijoille ja insinööreille. II. Eettiset näkökohdat Tämän erityisohjelman täytäntöönpanossa ja siihen perustuvassa tutkimustoiminnassa on noudatettava eettisiä perusperiaatteita. Näitä ovat muun muassa Euroopan unionin perusoikeuskirjaan sisältyvät periaatteet, kuten ihmisarvon ja ihmiselämän suojelu ja henkilötietojen ja yksityisyyden suoja, sekä ympäristön ja eläinten suojelu yhteisön oikeuden ja kansainvälisten sopimusten, ohjeistojen ja toimintasääntöjen uusimpien versioiden mukaisesti. Viimeksi mainittuja ovat esimerkiksi Helsingin julistus, Oviedossa 4. huhtikuuta 1997 allekirjoitettu Euroopan neuvoston yleissopimus ihmisoikeuksista ja biolääketieteestä sekä sen lisäpöytäkirjat, YK:n yleissopimus lapsen oikeuksista, Unescon yleismaailmallinen julistus ihmisen geeniperimästä ja ihmisoikeuksista, YK:n yleissopimus bakteriologisista (biologisista) ja toksiiniaseista (BTWC), elintarvikkeiden ja maatalouden kasvigeenivaroja koskeva kansainvälinen sopimus sekä Maailman terveysjärjestön WHO:n asiaan liittyvät päätöslauselmat. Lisäksi otetaan huomioon bioteknologian eettisiä näkökohtia käsitelleen eurooppalaisen neuvonantajaryhmän lausunnot (1991–1997) sekä luonnontieteiden ja uusien teknologioiden etiikkaa käsittelevän eurooppalaisen työryhmän lausunnot (1998–). Koska Euroopassa sovelletaan useita erilaisia lähestymistapoja, periaatteena on, että tutkimushankkeiden osallistujien on noudatettava tutkimuksen suoritusmaassa voimassa olevia lakeja, määräyksiä ja eettisiä sääntöjä. Tämä on myös toissijaisuusperiaatteen mukaista. Kansallisia säännöksiä sovelletaan kaikissa tapauksissa, eikä yhteisö rahoita missään jäsenvaltiossa tai muussa maassa sellaista tutkimusta, joka on kielletty kyseisessä jäsenvaltiossa tai maassa. Tutkimushankkeiden toteuttajien on tarvittaessa pyydettävä asianomaisilta kansallisilta tai paikallisilta eettisiltä toimikunnilta hyväksyntä ennen TTK-toimien aloittamista. Lisäksi komissio tekee poikkeuksetta eettisen arvioinnin ehdotuksista, jotka koskevat eettisesti arkaluonteisia kysymyksiä tai joissa ei ole otettu riittävästi huomioon eettisiä näkökohtia. Erityistapauksissa eettinen arviointi voidaan tehdä myös hankkeen toteutuksen aikana. EY:n perustamissopimuksen liitteenä olevassa eläinten suojelua ja hyvinvointia koskevassa pöytäkirjassa edellytetään, että yhteisön on muun muassa tutkimusta koskevaa politiikkaa laatiessaan ja sitä täytäntöön pannessaan otettava täysimääräisesti huomioon eläinten hyvinvoinnin asettamat vaatimukset. Kokeisiin ja muihin tieteellisiin tarkoituksiin käytettävien eläinten suojelusta annetussa neuvoston direktiivissä 86/609/ETY [16] edellytetään, että kaikki kokeet on suunniteltava siten, että vältetään aiheuttamasta koe-eläimille kärsimystä sekä tarpeetonta kipua tai tuskaa. Lisäksi kyseisen direktiivin mukaan vaihtoehtoisista kokeista on valittava ne, joissa tarvitaan vähiten eläimiä ja joissa käytetään eläimiä, joilla on mahdollisimman alhainen neurofysiologinen herkkyystaso, ja jotka aiheuttavat vähiten kipua, tuskaa, kärsimystä tai pysyvää haittaa. Eläinten geeniperimän muuttaminen ja eläinten kloonaaminen voivat tulla kysymykseen ainoastaan, jos tavoitteet ovat eettisesti oikeutettuja ja olosuhteet ovat sellaiset, että taataan eläinten hyvinvointi ja noudatetaan biodiversiteetin periaatteita. Komissio seuraa erityisohjelman täytäntöönpanon aikana säännöllisesti tieteen edistymistä sekä kansallisia ja kansainvälisiä säännöksiä niissä tapahtuvan kehityksen huomioon ottamiseksi. SÄÄDÖSEHDOTUKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS 1. PERUSTIEDOT EHDOTUKSESTA/ALOITTEESTA 1.1. Ehdotuksen/aloitteen nimi 1.2. Toimintalohko(t) toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä (ABM/ABB) 1.3. Ehdotuksen/aloitteen luonne 1.4. Tavoitteet 1.5. Ehdotuksen/aloitteen perustelut 1.6. Toiminnan ja sen rahoitusvaikutusten kesto 1.7. Hallinnointitapa (hallinnointitavat) 2. HALLINNOINTI 2.1. Seuranta- ja raportointisäännöt 2.2. Hallinnointi- ja valvontajärjestelmä 2.3. Toimenpiteet petosten ja sääntöjenvastaisuuksien ehkäisemiseksi 3. EHDOTUKSEN/ALOITTEEN ARVIOIDUT RAHOITUSVAIKUTUKSET 3.1. Kyseeseen tulevat monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeet ja menopuolen budjettikohdat 3.2. Arvioidut vaikutukset menoihin 3.2.1. Yhteenveto arvioiduista vaikutuksista menoihin 3.2.2. Arvioidut vaikutukset toimintamäärärahoihin 3.2.3. Arvioidut vaikutukset hallintomäärärahoihin 3.2.4. Yhteensopivuus nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen kanssa 3.2.5. Ulkopuolisten tahojen osallistuminen rahoitukseen 3.3. Arvioidut vaikutukset tuloihin SÄÄDÖSEHDOTUKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS 1. PERUSTIEDOT EHDOTUKSESTA/ALOITTEESTA 1.1. Ehdotuksen/aloitteen nimi Ehdotus neuvoston päätökseksi epäsuorina toimina toteutettavasta erityisohjelmasta Euroopan atomienergiayhteisön ydinalan tutkimuksen ja koulutuksen puiteohjelman (2012–2013) täytäntöön panemiseksi 1.2. Toimintalohko(t) toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä (ABM/ABB) [17] Tutkimus (epäsuorat toimet) ja (Yhteisen tutkimuskeskuksen) suora tutkimustoiminta 08 20 Euratom — Fuusioenergia 08 21 Euratom — Ydinfissio ja säteilysuojelu 08 22 04 Kolmansilta osapuolilta peräisin olevat määrärahat tutkimukseen ja teknologian kehittämiseen 08 01 Tutkimustoiminnan toimintalohkon hallintomenot 08 01 04 40 Eurooppalainen ITER-yhteisyritys — Fusion for Energy (F4E) — Hallintomenot 08 01 05 01 Tutkimushenkilöstöä koskevat menot 08 01 05 02 Ulkopuolinen tutkimushenkilöstö 08 01 05 03 Muut hallintomenot tutkimuksen toimintalohkossa 1.3. Ehdotuksen/aloitteen luonne Ehdotus/aloite liittyy uuteen toimeen. Ehdotus/aloite liittyy uuteen toimeen, joka perustuu pilottihankkeeseen tai valmistelutoimeen [18]. X Ehdotus/aloite liittyy käynnissä olevan toimen jatkamiseen. Ehdotus/aloite liittyy toimeen, joka on suunnattu uudelleen. 1.4. Tavoitteet 1.4.1. Komission monivuotinen strateginen tavoite (monivuotiset strategiset tavoitteet), jonka (joiden) saavuttamista ehdotus/aloite tukee Erityisohjelma kuuluu osana Euroopan energiatutkimuspolitiikkaan ja EU 2020 -strategiaan (erityisesti Innovaatiounioniin). Se tehostaa kilpailua tieteellisen huippuosaamisen alalla ja tukee ydinenergia-alan innovointia energiaan ja ilmastonmuutoksiin liittyviin haasteisiin vastaamiseksi. Tämä ehdotus koskee erityisesti vuosia 2012–2013, mutta sen toimet vastaavat täysin Euroopan energiateknologiasuunnitelmassa (SET-suunnitelma) seuraavaksi vuosikymmeneksi asetettuja keskeisiä ydinenergia-alan tavoitteita. 1.4.2. Erityistavoite (erityistavoitteet) sekä toiminto (toiminnot) toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä Erityistavoite 1 Tavoitteena on ITER-hankkeen tietämysperustan kehittäminen ja hankkeen toteuttaminen merkittävänä askeleena kohti prototyyppireaktorien luomista turvallisia, kestäviä, ympäristöä kunnioittavia ja taloudellisesti elinkelpoisia voimalaitoksia varten. Erityistavoite 2 Tavoitteena on luoda vankka tieteellinen ja tekninen perusta, jotta voidaan nopeuttaa pitkäikäisen radioaktiivisen jätteen turvalliseen huoltoon liittyvää käytännön kehitystyötä, edistää ydinenergian turvallisuutta, resurssitehokkuutta ja kustannustehokkuutta sekä luoda luotettava ja yhteiskunnallisesti hyväksyttävä järjestelmä ihmisen ja ympäristön suojelemiseksi ionisoivan säteilyn vaikutuksilta. 1.4.3. Odotettavissa olevat tulokset ja vaikutukset Ehdotetulla erityisohjelmalla on seuraavat vaikutukset: Euratom – ydinfissio ja säteilysuojelu: Vaikutuksia ennakoidaan useilla aloilla, muun muassa ydinenergian turvallisessa ja kestävässä käytössä, etenemisessä kohti korkea-aktiivisen ja pitkäikäisen ydinjätteen geologisen loppusijoittamisen toteutusta sekä vankan sääntelyn varmistamisessa teollisille ja lääketieteellisille käytännöille, joihin liittyy ionisoivan säteilyn käyttöä. Euratom – fuusioenergia: ITERin rakentaminen ja käyttö on pitkän aikavälin hanke, josta saadaan tuloksia tulevien vuosikymmenien aikana. ITERin onnistunut rakentaminen ja käyttö ja tähän liittyvä tarvittava t&k-ohjelma johtavat mahdollisuuteen rakentaa koefuusioreaktori. 1.4.4. Tulos- ja vaikutusindikaattorit Euratom – fuusioenergia: ITERin rakentaminen: F4E-yhteisyrityksen (Fusion for Energy) saavuttamien välitavoitteiden määrä. JET-laitteisto: JET-laitteistoa koskevien tieteellisten julkaisujen määrä. EFDAn puitteissa koordinoidut toimet: EFDA-tehtäväsopimusten (Task Agreements) mukaisten suoritteiden toimittaminen, ITERin ja fuusioenergian t&k-ohjelman tarpeisiin koulutettujen fuusioenergian tutkijoiden ja insinöörien määrä. Henkilöstön liikkuvuutta koskeva sopimus: tutkijoiden liikkuvuuden määrä fuusioenergian t&k-työssä. Euratom – ydinfissio ja säteilysuojelu: Sellaisten hanke-ehdotusten prosentuaalinen osuus, jotka i) täyttävät tieteellistä ja/tai teknologista huippuosaamista koskevat perusteet, ii) saavuttavat tavoitteensa ja tekniset päämääränsä ja jopa ylittävät odotukset, iii) täyttävät hankkeen tulosten levittämiseen ja käyttöön liittyvät perusteet, iv) osoittavat, että ne tuottavat merkittäviä tieteellisiä, teknisiä, kaupallisia, yhteiskunnallisia tai ympäristöön liittyviä vaikutuksia. 1.5. Ehdotuksen/aloitteen perustelut 1.5.1. Tarpeet, joihin ehdotuksella/aloitteella vastataan lyhyellä tai pitkällä aikavälillä Ehdotetulla erityisohjelmalla vastataan erilaisiin tieteellisiin ja teknologisiin tarpeisiin SET-suunnitelman lyhyen ja pitkän aikavälien tavoitteiden saavuttamiseksi. Tarkempia tietoja on ennakkoarvioinnissa. 1.5.2. EU:n osallistumisesta saatava lisäarvo Lisäarvo, joka saadaan Euratomin osallistumisesta ydintutkimukseen, liittyy rajat ylittäviin vaikutuksiin ja mittakaavaetuihin. Jotkin ydintutkimustoimet ovat mittakaavaltaan niin laajoja, että vain harvoilla jäsenvaltioilla olisi niihin tarvittavat resurssit ja asiantuntemus. Euratomin fissio- fuusio- ja säteilysuojeluhankkeissa voidaan saavuttaa tarvittava kriittinen massa, vähentää kaupallista riskiä ja saada liikkeelle yksityisiä investointeja. Euratomin toimet voivat auttaa siirtämään taitoja ja osaamista rajojen yli tehostamalla t&k-valmiuksia, laatua ja kilpailua sekä parantamalla inhimillistä kapasiteettia koulutuksen, liikkuvuuden ja urakehityksen kautta. Tarkempia tietoja on ennakkoarvioinnissa. 1.5.3. Vastaavista toimista saadut kokemukset Riippumattomista asiantuntijoista koostunut lautakunta on tehnyt väliarvioinnin nykyisestä Euratomin seitsemännestä puiteohjelmasta (2007–2011). Tarkempia tietoja on ennakkoarvioinnissa. 1.5.4. Yhteensopivuus muiden kyseeseen tulevien välineiden kanssa ja mahdolliset synergiaedut Ehdotettu erityisohjelma sopii yhteen SET-suunnitelman ja EU 2020 -strategian tavoitteiden kanssa. Tarkempia tietoja on ennakkoarvioinnissa ja perusteluissa. 1.6. Toiminnan ja sen rahoitusvaikutusten kesto X Ehdotuksen/aloitteen mukaisen toiminnan kesto on rajattu. – X Ehdotuksen/aloitteen mukainen toiminta alkaa [1.1.]2012 ja päättyy [31.12.]2013. – X Rahoitusvaikutukset alkavat vuonna 2012 ja päättyvät vuonna 2022 (hankkeiden arvioitu päättymisajankohta). 1.7. Hallinnointitapa (hallinnointitavat) [19] X Komissio hallinnoi suoraan keskitetysti X Välillinen keskitetty hallinnointi, jossa täytäntöönpanotehtäviä on siirretty – toimeenpanovirastoille – X yhteisöjen perustamille elimille [20] – kansallisille julkisoikeudellisille elimille tai julkisen palvelun tehtäviä hoitaville elimille – henkilöille, joille on annettu tehtäväksi toteuttaa Euroopan unionista tehdyn sopimuksen V osaston mukaisia erityistoimia ja jotka nimetään varainhoitoasetuksen 49 artiklan mukaisessa perussäädöksessä 2. HALLINNOINTI 2.1. Seuranta- ja raportointisäännöt Komissio seuraa jatkuvasti ja järjestelmällisesti Euratomin puiteohjelman ja sen erityisohjelmien toteuttamista ja raportoi säännöllisesti tämän seurannan tuloksista ja levittää niitä. Puiteohjelman ja sen erityisohjelmien päättymisen jälkeen komissio teettää kahden vuoden kuluessa niiden päättymisestä (2015) ohjelmien lähtökohtia, toteutusta ja saavutuksia koskevan ulkopuolisen arvioinnin, jonka suorittavat riippumattomat asiantuntijat. 2.2. Hallinnointi- ja valvontajärjestelmä 2.2.1. Todetut riskit Komission vaatimusten mukaisesti suoritetaan vuosittain riskinarviointi riskien ja korjaavien toimenpiteiden yksilöimiseksi. Todetut riskit sekä korjaavat toimenpiteet ja niiden alustava aikataulu sisällytetään komission hallintosuunnitelmaan. 2.2.2. Valvontamenetelmä(t) Erityisohjelmaan sovelletaan Euratomin seitsemännen puiteohjelman (2007–2011) tapaan useita valvontamenetelmiä, joihin sisältyvät ennakkovalvonnan menetelmät ja satunnaisotantana tehtävät puolivuosittaiset jälkitarkastukset sisäisen valvonnan puitteissa. Lisäksi tarkastuslausuntojen vaatiminen ja säännöllisten riippumattomien ulkopuolisten tarkastusten tekeminen auttaa varmistamaan moitteettoman varainhoidon, mukaan lukien kaikkien transaktioiden säännönmukaisuus ja laillisuus. 2.3. Toimenpiteet petosten ja sääntöjenvastaisuuksien ehkäisemiseksi Väärinkäytösten ja petosten estämiseksi toteutetaan asianmukaiset toimenpiteet ja tarvittaessa ryhdytään toimiin menetettyjen, aiheettomasti maksettujen tai väärin käytettyjen varojen perimiseksi takaisin Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 päivänä kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002, Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 soveltamissäännöistä 23 päivänä joulukuuta 2002 annetun komission asetuksen (EY, Euratom) N:o 2342/2002 sekä Euroopan yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamisesta 18 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 2988/95, komission paikan päällä suorittamista tarkastuksista ja todentamisista Euroopan yhteisöjen taloudellisiin etuihin kohdistuvien petosten ja muiden väärinkäytösten estämiseksi 11 päivänä marraskuuta 1996 annetun neuvoston asetuksen (Euratom, EY) N:o 2185/96 ja Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista 25 päivänä toukokuuta 1999 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1073/1999 mukaisesti. 3. EHDOTUKSEN/ALOITTEEN ARVIOIDUT RAHOITUSVAIKUTUKSET 3.1. Kyseeseen tulevat monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeet ja menopuolen budjettikohdat · Talousarviossa jo olevat budjettikohdat Monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeiden ja budjettikohtien mukaisessa järjestyksessä Moniv. rahoitus-kehyksen otsake | Budjettikohta | Määräraha–laji | Rahoitusosuudet | | Numero [Nimi …...….] | JM/EI-JM [21] | EFTA-mailta [22] | ehdokas-mailta [23] | kolman-silta mailta | varainhoito-asetuksen 18 artiklan 1 kohdan aa alakohdassa tarkoitetut rahoitusosuudet | 1 a | 08 20 Euratom — Fuusioenergia08 21 Euratom — Ydinfissio ja säteilysuojelu 08 22 04 Kolmansilta osapuolilta peräisin olevat määrärahat tutkimukseen ja teknologian kehittämiseen | JM | EI | KYLLÄ/EI* | KYLLÄ | KYLLÄ | | 08 01 Tutkimustoiminnan toimintalohkon hallintomenot 08 01 04 40 Eurooppalainen ITER-yhteisyritys — Fusion for Energy (F4E) — Hallintomenot 08 01 05 01 Tutkimushenkilöstöä koskevat menot 08 01 05 02 Ulkopuolinen tutkimushenkilöstö08 01 05 03 Muut hallintomenot tutkimuksen toimintalohkossa | EI-JM | EI | KYLLÄ/EI* | KYLLÄ | EI | * Ydintutkimukseen liittyvät keskustelut ovat parhaillaan käynnissä Turkin kanssa. · Uudet perustettaviksi esitetyt budjettikohdat Ei sovelleta. 3.2. Arvioidut vaikutukset menoihin 3.2.1. Yhteenveto arvioiduista vaikutuksista menoihin milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) Monivuotisen rahoituskehyksen otsake: | 1 a | Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky | Epäsuora tutkimustoiminta | | | Vuosi | Vuosi | Vuosi | YHTEENSÄ | Toimintamäärärahat | 2012 | 2013 | ≥ 2014 | | Budjettikohdan numero: 08 2x yhteensä | Sitoumukset | (1) | 1 183,379 | 992,804 | 0 | 2 176,183 | | Maksut | (2) | 436,422 | 898,164 | 841,597 | 2 176,183 | Budjettikohdan numero: 08 20Budjettikohdan numero: 08 21 | Sitoumukset | (1) | 1 129,274 | 936,965 | 0 | 2 066,239 | | Maksut | (2) | 401,822 | 863,164 | 801,253 | 2 066,239 | | Sitoumukset | (1) | 54,105 | 55,839 | 0 | 109,944 | | Maksut | (2) | 34,600 | 35,000 | 40,344 | 109,944 | Tiettyjen ohjelmien määrärahoista katettavat hallintomäärärahat [24] 08 01 xx xx yhteensä 08 01 04 40 Eurooppalainen ITER-yhteisyritys — Fusion for Energy (F4E) 08 01 05 01 Tutkimushenkilöstöä koskevat menot 08 01 05 02 Ulkopuolinen tutkimushenkilöstö08 01 05 03 Muut hallintomenot tutkimuksen toimintalohkossa | 74,05439,00023,4561,6379,961 | 76,81739,78025,2301,55510,252 | 0 | 150,871 | Budjettikohdan numero: 08 01 | | (3) | 74,054 | 76,817 | | 150,871 | Tutkimuksen ja innovoinnin PO:n määrärahat YHTEENSÄ | Sitoumukset | =1+1a +3 | 1 257,433 | 1 069,621 | 0 | 2 327,054 | | Maksut | =2+2a+3 | 510,476 | 974,981 | 841,597 | 2 372,054 | Toimintamäärärahat YHTEENSÄ | Sitoumukset | (4) | 1 183,379 | 992,804 | | 2 176,183 | | Maksut | (5) | 436,422 | 898,164 | 841,597 | 2 176,183 | Tiettyjen ohjelmien määrärahoista katettavat hallintomäärärahat YHTEENSÄ | (6) | 74,054 | 76,817 | 0 | 150,871 | Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 1 a kuuluvat määrärahat YHTEENSÄ | Sitoumukset | =4+ 6 | 1 257,433 | 1 069,621 | 0 | 2 327,054 | | Maksut | =5+ 6 | 510,476 | 974,981 | 841,597 | 2 327,054 | Jos ehdotuksella/aloitteella on vaikutuksia useampaan otsakkeeseen: Toimintamäärärahat YHTEENSÄ | Sitoumukset | (4) | | | | | | Maksut | (5) | | | | | Tiettyjen ohjelmien määrärahoista katettavat hallintomäärärahat YHTEENSÄ | (6) | | | | | Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEISIIN 1-4 kuuluvat määrärahat YHTEENSÄ (viitemäärä) | Sitoumukset | =4+ 6 | | | | | | Maksut | =5+ 6 | | | | | Monivuotisen rahoituskehyksen otsake: | 5 | ”Hallintomenot” | milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) | | | Vuosi 2012 | Vuosi 2013 | YHTEENSÄ | PO: Tutkimus ja innovointi / Suora tutkimustoiminta | Henkilöresurssit | 0 | 0 | 0 | Muut hallintomenot | 0 | 0 | 0 | <…….> PO YHTEENSÄ | Määrärahat | 0 | 0 | 0 | Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 5 kuuluvat määrärahat YHTEENSÄ | (Sitoumukset yhteensä = maksut yhteensä) | 0 | 0 | 0 | milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) | | | Vuosi 2012 | Vuosi 2013 | Vuosi ≥ 2014 | YHTEENSÄ | Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEISIIN 1-5 kuuluvat määrärahat YHTEENSÄ | Sitoumukset | 0 | 0 | 0 | 0 | | Maksut | 0 | 0 | 0 | 0 | 3.2.2. Arvioidut vaikutukset toimintamäärärahoihin – Ehdotus/aloite ei edellytä toimintamäärärahoja. – X Ehdotus/aloite edellyttää toimintamäärärahoja seuraavasti: Maksusitoumusmäärärahat, milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) Tavoitteet ja tuotokset | | | Vuosi 2012 | Vuosi 2013 | YHTEENSÄ | | TUOTOKSET | | Tyyppi [25] | Keskimäär. kustannukset | Lukumäärä | Kustannus | Lukumäärä | Kustannus | Lukumäärä yhteensä | Kustannukset yhteensä | ERITYISTAVOITE 1 [26]… | | | | | | | – Tuotos – Euratom – fuusio | ** | ** | 50* | 1 129,274 | 50* | 936,965 | 100* | 2 066,239 | – Tuotos – Euratom – fissio | | | 20* | 54,105 | 20* | 55,839 | 40* | 109,944 | Välisumma erityistavoite 1 | 70* | 1 183,379 | 70* | 992,804 | 140* | 2 176,183 | ERITYISTAVOITE 2… | | | | | | | | | | | | | | | | Välisumma erityistavoite 2 | | | | | | | KUSTANNUKSET YHTEENSÄ | | 1 183,379 | | 992,804 | | 2 176,183 | (*) Arvioitu lukumäärä. (**) Tutkimusavustuksen tuotos on yleensä tutkimusraportti, jossa selvitetään asiasisältö, löydökset ja tulokset. ITER-hankkeen tuotoksena ovat F4E:n (Barcelonan toimisto) vuositoimintakertomukset. Keskimääräisten kustannusten ilmoittaminen ei olisi mielekästä ottaen huomioon meneillään oleviin hankkeisiin (ITER) liittyvät määrät. 3.2.3. Arvioidut vaikutukset hallintomäärärahoihin 3.2.3.1. Yhteenveto – Ehdotus/aloite ei edellytä hallintomäärärahoja. – X Ehdotus/aloite edellyttää hallintomäärärahoja seuraavasti: milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) | Vuosi 2012 – N [27] | Vuosi 2013 – N+1 | YHTEENSÄ | Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKE 5 | | | | Henkilöresurssit | | | | Muut hallintomenot | | | | Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKE 5, välisumma | | | | Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 5 sisältymättömät [28] | Epäsuora tutkimustoiminta | Epäsuora tutkimustoiminta | Epäsuora tutkimustoiminta | Henkilöresurssit | 58,863 | 61,230 | 120,093 | Muut hallintomenot | 15,191 | 15,587 | 30,778 | Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 5 sisältymättömät, välisumma | 74,054 | 76,817 | 150,871 | YHTEENSÄ | 74,054 | 76,817 | 150,871 | 3.2.3.2. Henkilöresurssien arvioitu tarve – Ehdotus/aloite ei edellytä henkilöresursseja. – X Ehdotus/aloite edellyttää henkilöresursseja seuraavasti: arvio kokonaislukuina (tai enintään yhden desimaalin tarkkuudella) | Vuosi 2012 – N | Vuosi 2013 – N+1 | Henkilöstötaulukkoon sisältyvät virat/toimet (virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt) | X 01 01 01 (päätoimipaikka ja komission edustustot) | | | XX 01 01 02 (lähetystöt) | | | 08 01 05 01 (epäsuora tutkimustoiminta) | 190 | 190 | 10 01 05 01 (suora tutkimustoiminta) | | | Ulkopuolinen henkilöstö (kokoaikaiseksi muutettuna) [29] | XX 01 02 01 (kokonaismäärärahoista katettavat sopimussuhteiset toimihenkilöt, vuokrahenkilöstö ja kansalliset asiantuntijat) | | | XX 01 02 02 (lähetystöjen sopimussuhteiset ja paikalliset toimihenkilöt, vuokrahenkilöstö, nuoremmat asiantuntijat ja kansalliset asiantuntijat) | | | 08 01 04 40 [30] | – päätoimipaikassa [31] | | | | – lähetystöissä (F4E:n Barcelonan toimisto – ITER):– virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt– sopimussuhteiset toimihenkilöt GFI-IV– kansalliset asiantuntijat | 26215010 | 26215010 | 08 01 05 02 (epäsuora tutkimustoiminta: sopimussuhteiset toimihenkilöt, vuokrahenkilöstö ja kansalliset asiantuntijat) | 40 | 40 | 01 05 02 (suora tutkimustoiminta: sopimussuhteiset toimihenkilöt, vuokrahenkilöstö ja kansalliset asiantuntijat) | | | Muu budjettikohta (mikä?) | | | YHTEENSÄ | 652 | 652 | XX viittaa kyseessä olevaan toimintalohkoon eli talousarvion osastoon. Henkilöresurssien tarve katetaan toimen hallinnointiin jo osoitetulla pääosaston henkilöstöllä ja/tai pääosastossa toteutettujen henkilöstön uudelleenjärjestelyjen tuloksena saadulla henkilöstöllä sekä tarvittaessa sellaisilla lisäresursseilla, jotka toimea hallinnoiva pääosasto voi saada käyttöönsä vuotuisessa määrärahojen jakomenettelyssä talousarvion puitteissa. Kuvaus henkilöstön tehtävistä: Virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt | Ydinalan suorien ja epäsuorien tutkimustoimien erityisohjelmista johtuvat tehtävät, jotka liittyvät erityisesti ydinjätehuoltoon, turvallisuuteen, ydinmateriaalivalvontaan ja turva- ja varmuusjärjestelyihin. | Ulkopuolinen henkilöstö | | 3.2.4. Yhteensopivuus nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen kanssa – Ehdotus/aloite on nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen mukainen. – X Ehdotus/aloite edellyttää rahoituskehyksen asianomaisen otsakkeen rahoitussuunnitelman muuttamista. Euratomin puiteohjelmaa 2012–2013 koskevat ehdotukset muodostavat yleisen kehyksen ydinalan tutkimustoimille ja sisältävät niiden tarvitseman talousarvion. Monivuotisessa rahoituskehyksessä 2007–2013 ydintutkimukseen alunperin osoitetut määrärahat ovat osoittautuneet riittämättömiksi ITER-hankkeen kustannusten merkittävän kasvun vuoksi. Komissio ehdottaa, että Euratomin puiteohjelmaa 2012–2013 koskevien ehdotusten lainsäädäntöprosessi toteutetaan samanaikaisesti kuin meneillään oleva keskustelu ITERin budjetista ja uusi vuoden 2012 talousarvioprosessi. Lisärahoituksesta sopiminen kohdentamalla varoja uudelleen otsakkeiden välillä ja sisällä (seuraavan taulukon mukaisesti) mahdollistaa Euratomin tutkimusohjelman nopean hyväksymisen vuonna 2011. | Otsakkeiden väliset siirrot (milj. euroa) | Varojen kohdentaminen uudelleen otsakkeen 1 a sisällä (milj. euroa) | Yhteensä | 2012 | 650 | 100 | 750 | 2013 | 190 | 360 | 550 | Yhteensä | 840 | 460 | 1300 | – Ehdotus/aloite edellyttää joustovälineen varojen käyttöön ottamista tai monivuotisen rahoituskehyksen tarkistamista [32]. Ei sovelleta. 3.2.5. Ulkopuolisten tahojen osallistuminen rahoitukseen – Ehdotuksen/aloitteen rahoittamiseen ei osallistu ulkopuolisia tahoja. – X Ehdotuksen/aloitteen rahoittamiseen osallistuu ulkopuolisia tahoja seuraavasti (arvio): määrärahat, milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) | Vuosi 2012 | Vuosi 2013 | Rahoitukseen osallistuva taho | Ohjelmaan assosioituneet kolmannet maat | Ulkopuolisilta tahoilta saatavat määrärahat YHTEENSÄ* | p.m. | * Toistaiseksi määrittämättä; lisätään myöhemmin. 3.3. Arvioidut vaikutukset tuloihin – Ehdotuksella/aloitteella ei ole vaikutuksia tuloihin. – X Ehdotuksella/aloitteella on vaikutuksia tuloihin seuraavasti: – vaikutukset omiin varoihin – X vaikutukset sekalaisiin tuloihin milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) Tulopuolen budjettikohta | Käytettävissä olevat määrärahat kuluvana varainhoitovuonna | Ehdotuksen/aloitteen vaikutus [33] | | | Vuosi 2012 | Vuosi 2013 | Alamomentti 6011*Alamomentti 6012*Alamomentti 6031* | | p.m.p.m.p.m. | p.m.p.m.p.m. | * Sveitsin rahoitusosuutta ja JET Joint Fundin rahoitusosuutta koskevia sopimuksia ei ole vielä vahvistettu. Turkin kanssa käydään parhaillaan keskusteluja yhteistyöstä ydintutkimuksen alalla. Vastaava(t) menopuolen budjettikohta (budjettikohdat) käyttötarkoitukseensa sidottujen sekalaisten tulojen tapauksessa: 08 22 04 Kolmansilta osapuolilta (jotka eivät kuulu Euroopan talousalueeseen) peräisin olevat määrärahat tutkimukseen ja teknologian kehittämiseen Selvitys tuloihin kohdistuvan vaikutuksen laskentamenetelmästä Jotkin assosioituneet valtiot saattavat osallistua puiteohjelman täydentävään rahoitukseen assosiaatiosopimusten kautta. Laskentamenetelmä on sovittu näissä assosiaatiosopimuksissa, eikä se ole välttämättä sama kaikissa sopimuksissa. Useimmat laskentamenetelmät perustuvat assosioituneiden valtioiden BKT:hen suhteessa jäsenvaltioiden BKT:hen, ja kyseistä prosenttisosuutta sovelletaan yleiseen toimintabudjettiin. [1] Euratomin puiteohjelmaa koskeva neuvoston päätös 2006/970/Euratom (EUVL L 54, 22.2.2007, s. 21); epäsuorina toimina toteutettavaa erityisohjelmaa koskeva neuvoston päätös 2006/976/Euratom (EUVL L 54, 22.2.2007, s. 139); osallistumissääntöjä koskeva neuvoston asetus (Euratom) N:o 1908/2006 (EUVL L 54, 22.2.2007, s. 4); YTK:n suorina toimina toteuttamaa erityisohjelmaa koskeva neuvoston päätös 2006/977/Euratom (EUVL L 54, 22.2.2007, s. 149). [2] Lausunto annettu [...]. [3] EUVL C […]. [4] EUVL L […]. [5] EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1. [6] EYVL L 357, 31.12.2002, s. 1. [7] EYVL L 312, 23.12.1995, s. 1. [8] EYVL L 292, 15.11.1996, s. 2. [9] EYVL L 136, 31.5.1999, s. 1. [10] EUVL L […]. [11] EYVL L 177, 4.7.1984, s. 25. [12] Ei julkaistu. [13] EYVL L 412, 30.12.2006, s. 1. [14] Pioneeritutkimuksen tukemisesta kaikilla tieteen ja teknologian aloilla vastaa ERC. [15] Tutkijoiden liikkuvuuden tukemisesta kaikilla tieteen ja teknologian aloilla vastaa Ihmiset-erityisohjelma EU:n puiteohjelman puitteissa. [16] EYVL L 358, 18.12.1986, s. 1. [17] ABM: toimintoperusteinen johtaminen; ABB: toimintoperusteinen budjetointi. [18] Sellaisina kuin nämä on määritelty varainhoitoasetuksen 49 artiklan 6 kohdan a ja b alakohdassa. [19] Kuvaukset eri hallinnointitavoista ja viittaukset varainhoitoasetukseen ovat saatavilla budjettipääosaston verkkosivuilla osoitteessa http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html [20] Sellaisina kuin nämä on määritelty varainhoitoasetuksen 185 artiklassa. [21] JM = jaksotetut määrärahat; EI-JM = jaksottamattomat määrärahat. [22] EFTA: Euroopan vapaakauppaliitto. [23] Ehdokasmaat ja soveltuvin osin Länsi-Balkanin mahdolliset ehdokasmaat. [24] Tekninen ja/tai hallinnollinen apu sekä EU:n ohjelmien ja/tai toimien toteuttamiseen liittyvät tukimenot (entiset BA-budjettikohdat), epäsuora ja suora tutkimustoiminta. [25] Tuotokset ovat tuloksena olevia tuotteita ja palveluita (esim. rahoitettujen opiskelijavaihtojen määrä tai rakennetut tiekilometrit). [26] Kuten kuvattu kohdassa 1.4.2. ”Erityistavoitteet”. [27] Vuosi n on ehdotuksen/aloitteen toteutuksen aloitusvuosi. [28] Tekninen ja/tai hallinnollinen apu sekä EU:n ohjelmien ja/tai toimien toteuttamiseen liittyvät tukimenot (entiset BA-budjettikohdat), epäsuora ja suora tutkimustoiminta. [29] CA= sopimussuhteiset toimihenkilöt; INT = vuokrahenkilöstö (”Intérimaire”); JED = ”Jeune Expert en Délégation” (nuoremmat asiantuntijat lähetystöissä); LA = paikalliset toimihenkilöt; SNE = kansalliset asiantuntijat. [30] Toimintamäärärahoista katettavan ulkopuolisen henkilöstön enimmäismäärä (entiset BA-budjettikohdat). [31] Etenkin rakennerahastot, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto (maaseuturahasto) ja Euroopan kalatalousrahasto. [32] Katso toimielinten sopimuksen 19 ja 24 kohta. [33] Perinteiset omat varat (tulli- ja sokerimaksut) on ilmoitettava nettomääräisinä eli bruttomäärästä on vähennettävä kantokuluja vastaava 25 prosentin osuus. --------------------------------------------------