Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Komission tiedonanto - Ensimmäisen innovaatiota koskevan toimintaohjelman toteuttaminen Euroopassa"



Virallinen lehti nro C 235 , 27/07/1998 s. 0046



Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Komission tiedonanto Ensimmäisen innovaatiota koskevan toimintaohjelman toteuttaminen Euroopassa" (98/C 235/10) Komissio päätti 21. tammikuuta 1998 Euroopan yhteisöjen perustamissopimuksen 198 artiklan nojalla pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta tiedonannosta. Asian valmistelusta vastannut energia-, ydinvoima- ja tutkimusjaosto hyväksyi lausuntonsa yksimielisesti 13. toukokuuta 1998. Esittelijä oli Ulla Sirkeinen. Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 27. 28. toukokuuta 1998 pitämässään 355. täysistunnossa (toukokuun 27. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 116 ääntä puolesta, 0 vastaan 3:n pidättyessä äänestyksestä. 1. Johdanto 1.1. Talous- ja sosiaalikomitea toteaa innovaatiota käsittelevästä vihreästä kirjasta antamassaan lausunnossa (), että: innovaatiot ovat kilpailukyvyn, työllisyyden sekä taloudellisen ja yhteiskunnallisen kehityksen ja hyvinvoinnin perusta; innovaatiot luovat pohjan jatkuvalle koheesiolle, ja innovaatio on luonteeltaan laaja ja hajautettu, monesta osatekijästä koostuva prosessi, jota on lähestyttävä subsidiariteetin pohjalta mutta koordinoidusti. 1.2. Työttömyyden vähentäminen Euroopassa edellyttää uusia asenteita ja lähestymistapoja. Erityisesti on parannettava Euroopan innovaatioedellytyksiä. Nämä ulottuvat pitkälle tutkimuksen ja teknologian ulkopuolelle asennekulttuuriin, yhteiskunnalliseen ja koulutuskehykseen sekä säädösrakenteisiin. Amsterdamin ja Luxemburgin Eurooppa-neuvostot ovatkin antaneet komissiolle tehtäväksi edistää tutkimusta ja innovaatiota työttömyyden vähentämiseksi. 1.3. Komissio käynnisti keskustelun innovaatiopolitiikasta julkaisemalla aiheesta vihreän kirjan vuonna 1995 (). Tästä talous- ja sosiaalikomitea antoi lausuntonsa toukokuussa 1996 (). Vihreän kirjan ja sen saaman palautteen pohjalta valmistui joulukuussa 1996 komission ensimmäinen toimintasuunnitelma innovaatioille Euroopassa. Tämän lausunnon aiheena oleva komission tiedonanto sisältää ensimmäisen vuosittaisen katsauksen toimintasuunnitelman toteutukseen sekä ehdotuksen vuoden 1998 painopisteiksi. 2. Komission tiedonannon pääsisältö Käsiteltävässä asiakirjassa on tarkasteltavana: 2.1. Toimintasuunnitelman toteuttaminen Toimintasuunnitelmaa on alettu toteuttaa yhteisön tasolla. Seuraavassa taulukossa esitetään katsaus eri toimista, merkittävistä edistysaskelista ja työn vaiheesta eri aloilla. Henkisen omaisuuden suojelu Patentteja koskeva vihreä kirja : komission päätös jatkosta vuoden 1998 alussa Teollis- ja tekijänoikeuksia koskeva tieto- ja avustuspalvelu: tarjouspyyntö ulkopuolisten palvelujen toimittamisesta vuoden 1998 alussa, avustuspalvelut toiminnassa vuoden 1998 puolivälissä Patentteja koskevan tiedon saatavuus: Euroopan patenttitoimiston päätös yhtenäisen käyttöliittymän toteuttamisesta Bioteknisten keksintöjen suojelu: neuvoston yksimielisyys tätä koskevan asetuksen tarpeesta marraskuussa 1997 Henkinen omaisuus tietoyhteiskunnassa: komission ehdotus tätä koskevaksi asetukseksi 10. joulukuuta 1997 Tekniset keksinnöt: komission ehdotus asetukseksi vihreää kirjaa "Hyödyllisyysmallien suojeleminen sisämarkkinoilla" koskevien kuulemisten päätteeksi Innovaatiotoiminnan rahoittaminen Eurooppalaiset pääomamarkkinat: Nouveau Marché/Euron ja EASDAQ-markkinoiden (Euroopan arvopaperikauppiaiden yhdistyksen tietokonepohjaiset markkinat) perustaminen komission kertomus Eurooppa-neuvostolle jäljellä olevista esteistä kesäkuussa 1998 I-TEC (Innovointi ja riskipääoma): yhdeksän riskipääomarahaston valitseminen vuoden 1997 lopussa (380 milj. ecua 150:lle korkean teknologian pk-yritykselle), rahastoista pyritään muodostamaan verkko JEV Eurooppalaiset yhteisyritykset: toimenpiteen toteuttaminen eurooppalaisten yhteisyritysten tukemiseksi (5 milj. ecua) LIFT (Linkit teknologiseen innovaatiorahoitukseen): tarjouspyyntö ulkopuolisen tieto- ja avustuspalveluoperaattorin löytämiseksi investoijien ja toimijoiden välisten yhteyksien välittämiseksi, avustuspalvelut toiminnassa vuoden 1998 puolivälissä Yrittäjähenki ja rahoituksen saatavuus: sijoitusfoorumit ja koulutusseminaarit Innovaatio-ohjelman (tähän mennessä noin 330 hanketta) ja Brite-Euram-ohjelman puitteissa (tähän mennessä 5 hanketta) bioteknologiafoorumin perustaminen pyöreän pöydän keskustelu Pariisissa innovaatiotoiminnasta, yritysten perustamisesta ja työllisyydestä Lainsäädännölliset puitteet ja hallinnon yksinkertaistaminen Erityisryhmä BEST (Yritysten toimintaolosuhteiden yksinkertaistaminen): kertomuksen laatiminen Eurooppa-neuvostolle kesäkuussa 1998 SLIM (Yhtenäismarkkinoiden lainsäädännön yksinkertaistaminen): kertomus neuvostolle marraskuussa 1997 Eurooppalaiset taloudelliset etuyhtymät (ETEY): komission tiedonanto eurooppalaisten taloudellisten etuyhtymien osallistumisesta julkisiin hankintoihin ja julkisista varoista rahoitettuihin ohjelmiin pk-yrityksille tarkoitettu ETEY-opas REGIE-verkon Réseau Européen des Groupements d'Interêt Économique puitteissa Koulutus Erasmus-oppisopimussuunnitelma: 70 000:n oppisopimuskoulutettavan kansainvälinen harjoittelu vuoteen 1998 mennessä EUROPASS: vuorottelevan ammatillisen korkeakoulutasoisen koulutuksen käyttöönotto Campus-Voice: yhteistyöverkko, johon kuuluu 70 korkeakoulua, 6 yritystä ja 7 sanomalehteä ja opiskelijayhdistyksiä Form-Inno-Tech: eurooppalaisen verkon perustamiskriteereistä sopiminen syyskuussa 1997, verkon kohteena ovat yritykset ja pk-yritysten perustaminen Train-Re-Tech: tutkijoiden koulutus ja liikkuvuus -ohjelman ja Leonardo-ohjelman välisen yhteistyön lisääminen, viidennen puiteohjelman jatkaminen tutkijoiden koulutus ja liikkuvuus -verkon kehittäminen Tutkimuksen suuntaaminen innovaatiotoimintaan T& K-toiminnan viides puiteohjelma: keskitetyt avaintoimenpiteet puiteohjelman keskeisenä osana innovaation edistäminen temaattisissa ohjelmissa Pk-yritysten integrointi Euroopan unionin viidenteen TTK-puiteohjelmaan: horisontaalinen ohjelma "Innovaatiot ja pk-yritysten osallistuminen" kahden ja puolen vuoden aikana 9 000 pk-yritystä on osallistunut neljänteen puiteohjelmaan Tutkimuksen ja standardoinnin parempi yhteys toisiinsa: työasiakirja tutkimuksesta ja standardoinnista PROSOMA Esprit: TTK-tulosten käyttöön saattaminen CD-ROMilla ja Internetissä Teknologian siirtoa yhteisestä tutkimuskeskuksesta suosiva : aloitteen vähittäinen toteuttaminen, johon kuuluu suuntausten seuraaminen ja tulosten arvioiminen vuodesta 1998 lähtien Innovaatiopolitiikan yhteensovittamisen vahvistaminen Koordinointimenetelmien luominen: pääjohtajien "Innovaatio"-ryhmä valmisteilla komission tiedonanto aiheesta yhteenkuuluvuus, kilpailukyky, TTK-politiikka ja innovaatio Euroopan innovaatiotoiminnan tulostaulu: hankkeiden ja katsauksen aikataulun vahvistaminen marraskuussa 1997. 2.2. Vuonna 1998 etusijalla oleva toiminta 2.2.1. Toimintaohjelman jatkuva toteuttaminen kuuluu vastedeskin komissiossa etusijalla oleviin kysymyksiin erityisesti seuraavilla aloilla: henkinen omaisuus; rahoituksen saatavuus; hallinnon yksinkertaistaminen; yrittäjähengen kehittäminen. 2.2.2. Nämä tavoitteet huomioon ottaen asetetaan etusijalle toiminta, jonka tavoitteena on: jäsenvaltioiden ja asianomaisten toimijoiden aktivoiminen erityisesti saamalla ne mukaan innovaatiota koskevan yleiskatsauksen laatimiseen; erityisesti uuteen teknologiaan perustuvien yritysten perustamisen, kehityksen ja kasvun tukeminen; uusien tuotanto- ja kaupankäyntimuotojen edistäminen; innovaatiota edistävien ammattien harjoittajien ammattitaidon tukeminen erityisesti koulutuksen avulla teknologian välittämisen ja siirtämisen sekä teknologian taloudellisten arvojen arvioinnin alalla; keskinäisten yhteyksien helpottaminen tai tarpeen vaatiessa yksityisten ja/tai julkisten verkostojen perustaminen teknologian, markkinoinnin, informaatio- ja taloushallinnon alalla toimivien yritysten tukemiseksi ja palvelemiseksi. 2.2.3. Asiakirjan liitteessä on edellä kuvattuja toimia koskevat tiedotteet. 3. Yleistä 3.1. Talous- ja sosiaalikomitea keskittyy tässä lausunnossaan komission tiedonannon herättämiin yleisiin huomioihin sekä kommentoimaan vuoden 1998 painopisteasetantaa. Käynnissä olevia yksittäisiä toimenpiteitä käsitellään vain siltä osin, kuin niistä on jotakin olennaista uutta kommentoitavaa. Komitea on jo antanut tai on valmistelemassa useita lausuntoja, jotka liittyvät toimintasuunnitelmaan tai innovaatiopolitiikkaan (). Näissä esitettyjä näkökohtia ei tässä lausunnossa toisteta, mutta niihin tukeudutaan. 3.2. On ilmeisen hyödyllistä sekä toiminnassa mukana oleville että siitä kiinnostuneille, että komissio julkaisee vuotuisen katsauksen innovaatiopolitiikan toimintasuunnitelmasta painopiste-ehdotuksineen. Esitystapaan olisi kuitenkin syytä kiinnittää enemmän huomiota. Nyt tiedonanto on lyhyydestään huolimatta asiaan perehtymättömälle melko vaikeaselkoinen, etenkin kun sen jaottelu poikkeaa innovaatiopolitiikan toimintasuunnitelmassa käytetystä jaottelusta. Myöskään vuoden 1998 painopisteitä ei ole perusteltu eikä tarvittavia toimenpiteitä kuvattu. 3.3. Komitea ehdottaa, että katsauksen luettavuutta parannettaisiin lisäämällä siihen taulukonomainen konkreettinen yhteenveto, jossa olisi kolme palstaa: priorisoidut toimenpiteet; mitä kunkin osalta on tehty, ja mitä on tarkoitus seuraavana vuonna tehdä. EU:n innovaatiopolitiikan tavoitteet ja priorisointi 3.4. Euroopan vakavimpiin ongelmiin kuuluu korkea työttömyys. On oikein ja välttämätöntä, että innovaatiopolitiikka valjastetaan myös tämän ongelman lievittämiseen. Maissa, joissa investoidaan enemmän koulutukseen, tutkimukseen, innovaatioon ja uuteen teknologiaan, syntyy enemmän uusia työpaikkoja. 3.5. Innovaatio on perimmältään kulttuurikysymys. Tämä olisi tuotava voimakkaammin esille komission suunnitelmassa. Kyse on asenteista ja yhteiskunnan halusta uudistua, suhtautumisesta muutoksiin ja riskeihin, yrittäjähengestä ja dynaamisuudesta yleensä. Koulutuksen kehittäminen ja sen yhteyksien vahvistaminen työelämään ja yrityksiin on avainasemassa. 3.6. Innovaatioiden onnistumiselle on tärkeää, että työpaikoilla laajasti myötävaikutetaan koko innovaatioprosessiin ja että työn organisointi edistää kaikkien osallistumista ja jokaisen yksilön osaamisen kehittämistä ja hyödyntämistä. 3.7. Euroopassa kiinnitetään perinteisesti paljon huomiota siihen, että elinkeinoelämän rakennemuutoksessa otetaan huomioon myös sosiaalinen koheesio. Tämän Amsterdamin sopimus myös nyttemmin vahvistaa. Tässä prosessissa työmarkkinaosapuolten välisellä sosiaalidialogilla voi olla keskeinen rooli. 3.8. Työpaikkoja luodaan ensi sijassa pienissä ja keskisuurissa yrityksissä, käsiteollisuudessa ja mikroyrityksissä. Ne ovat lähellä markkinoita ja pystyvät nopeasti sopeutumaan ja vastaamaan ihmisten tarpeisiin. Pk-yritysten edellytysten parantaminen osallistua koko innovaatioprosessiin on ensisijainen prioriteetti. Tähän liittyviin asioihin on TSK useissa lausunnoissaan kiinnittänyt huomiota (). Keskeinen keino tässä yhteydessä on yritysverkostojen luominen ja erityisesti yhteistyö pienten ja suurten yritysten välillä. 3.8.1. Innovaation toimintasuunnitelmaa toteutettaessa olisi hyödyllistä soveltaa Pk-yritysten typologista kolmijakoa teknologian kehittäjiin, uuden teknologian hyödyntäjiin ja passiivisiin yrityksiin, joka on tarkemmin esitelty edellä mainitussa lausunnossa. Tämän lausunnon kohdassa 5.1.4 tehdään tähän perustuva käytännön ehdotus. 3.9. Innovaatiopolitiikka on erittäin monitahoinen ja -tasoinen alue, joka EU:ssa käsittää yritysten ja muiden yksittäisten toimijoiden ohella paikallisen, alueellisen, kansallisen ja EU:n toimintatason. TSK korosti jo lausunnossaan vihreästä kirjasta, että EU:n tulee innovaatiopolitiikassa ensi sijassa keskittyä toimivaltaansa kuuluviin asioihin, eli EU-tason säädöskehykseen, sisämarkkinoihin, rakennerahastoihin ja tutkimusohjelmiin liittyvien kysymysten hoitamiseen. TSK jatkaa sen painottamista, että henkilöresursseja ja rahoitusta näihin asioihin on selvästi priorisoitava. 3.10. Valtiolliseen, alueelliseen tai markkinoilla mukana olevien toimijoiden toimipiiriin kuuluvissa asioissa EU voi toimia, kun siitä seuraa lisäarvoa tai tarvitaan poliittista mobilisointia. Tyypillisiä hajautettuja innovaatiojärjestelmän osa-alueita ovat rahoitus, koulutus sekä yritysten perustaminen, kehittäminen ja tutkimustoiminta sekä yliopistojen ja muut tutkimusyksiköt. Näillä aloilla EU:n olisi ensi sijassa koottava ja toimitettava vertailukelpoista tietoa, luotava mahdollisuuksia kokemusten vaihtoon ja yhteistyöverkkojen perustamiseen jäsenmaiden tieto-, koulutus- ja neuvontaorganisaatioiden kesken sekä tarvittaessa koordinoitava kansallisia ja alueellisia toimia. Ensimmäinen innovaatioita koskeva toimintasuunnitelma 3.11. TSK panee tyytyväisenä merkille, että monet näkemyksistä, jotka se esitti lausunnossaan innovaatiopolitiikkaa käsittelevästä vihreästä kirjasta (), heijastuvat toimintasuunnitelmassa. TSK:lla ei kuitenkaan ole ollut tilaisuutta antaa lausuntoa itse innovaatiota Euroopassa koskevasta toimintasuunnitelmasta, joten tässä yhteydessä esitämme siitä seuraavat huomiot. 3.11.1. Innovaatioiden edistämisen tärkeys edellyttäisi tehokasta ja selkeästi toimivaa toimintasuunnitelmaa. Komission ensimmäinen toimintasuunnitelma ja sen toteuttaminen tekee kuitenkin toistaiseksi jossain määrin fragmentaarisen ja kohdistamattoman vaikutuksen. Komitea myöntää, että innovaatioiden edistäminen on sinänsä monitahoista ja siksi vaikeaa, mutta esittää silti huolestuneisuutensa komission toimintasuunnitelman vaikuttavuudesta. 3.11.2. Toimintasuunnitelma lähtee hyvin vahvasti liikkeelle tutkimustoiminnasta ja sen tulosten hyödyntämisestä, erityisesti EU:n tutkimus- ja kehitystoiminnan viidennestä puiteohjelmasta. Useimmat toimenpiteet liittyvät mahdollisuuksien parantamiseen ja esteiden poistamiseen tutkimustulosten hyödyntämiseltä. 3.11.3. Kaikki innovaatiot eivät kuitenkaan lähde liikkeelle tutkimuksesta. Toimintasuunnitelmassa on kokonaan sivuutettu vähintään yhtä tärkeä innovaatiojärjestelmän osa markkinat. Markkinoiden tarpeiden tunnistamista ja markkinointia EU:n sisällä ja ulkopuolella on kehitettävä yrityksissä rinnan teknologisen tarjonnan kanssa. Tämä olisi toimintasuunnitelmassa selkeästi todettava, vaikka mahdollisista toimenpiteistä suuri osa, kuten valistukseen ja koulutukseen liittyvät toimet, kuuluvat muiden kuin EU:n toimivaltaan. 3.11.4. EU:n vastuualueeseen kuitenkin kuuluu selkeästi sisämarkkinoiden tehokas toiminta, mikä on innovaatioiden menestymisen keskeinen edellytys. Tämä pätee kaikkiin markkinoiden osiin, mutta ongelmia on erityisesti vielä osittain tai kokonaan suljetuilla sektoreilla. Kehityksen hitaus verrattuna suurimpiin kilpailijoihin on selvimmin havaittu tietoliikenteen ja yleensä tietotekniikan alueilla, joilla toisaalta syntyy eniten innovaatioita. 3.11.5. Rakennerahastot ovat EU:n tärkein resurssi, jolla edistetään Euroopan alueellista elinkeinojen kehittämistä, koheesiota ja elinolosuhteiden tasaista kehitystä. EU-tason innovaatiopolitiikassa tulisi tulevaisuudessa keskeisenä keinona olla myös rakennerahastojen suuntaaminen innovaatioita edistävään toimintaan. Tämä palvelisi myös parhaiten työllisyyden edistämistä, joka rakennerahastoja uudistettaessa on TSK:n mielestä ensisijainen tavoite. Nyt asia vain mainitaan toimintasuunnitelmassa. 3.11.6. Innovaatiotoiminnan parantumisen kannalta tärkeitä ovat myös kaikki hankkeet, jotka tukevat tietoyhteiskunnan kehitystä Euroopassa. Tietoyhteiskunta on innovaatiotoiminnalle hedelmällinen toimintaympäristö ja luo sekä kysyntää että edellytyksiä uusille tuotteille ja palveluille. Suunnitelman toimeenpano 3.12. TSK pitää myönteisenä, että innovaatiopolitiikan toimintasuunnitelma jo on käynnistynyt niin laajasti. Erityisesti komitea on tyytyväinen siihen, että niin suuri osa käynnistetyistä toimenpiteistä liittyy toimintasuunnitelman painopisteeseen "Innovaatioille myönteisen säädös-, hallinto- ja rahoituskehyksen aikaansaaminen". TSK pitää tämän alueen toimia ensisijaisina, koska ne ovat selkeästi EU:n toimivallassa, kuten kohdassa 3.8 jo on todettu. 3.13. TSK toteaa, että innovaatiopolitiikan toimintasuunnitelmaan sisältyvistä kohteista tiedonannossa ei vielä lainkaan käsitellä edes vuoden 1998 painopisteitä esitettäessä mm. verotusta, teknologian ennakoimista (foresight), kilpailua ja rakennerahastoja. Olisi hyödyllistä, jos komissio informoisi esimerkiksi esitellessään vuoden 1998 painopistealoja siitä, milloin nämä aiheet aiotaan ottaa työn alle. 3.14. Innovaatiopolitiikan toimintaohjelmaan ei ole tarkoitus osoittaa erillisiä määrärahoja, vaan toiminta koostuu horisontaalisista toimista, koordinoinnista ja olemassa olevien ohjelmien sisällön tarkistuksista. TSK tuki lausunnossaan vihreästä kirjasta juuri tällaista menettelyä, mutta piti tarpeellisena lisärahoituksen osoittamista tutkimus- ja kehittämistoiminnan tulosten levittämiseen ja hyödyntämiseen (neljännen) puiteohjelman puitteissa. Miten tämä on otettu huomioon viidettä puiteohjelmaa koskevissa ehdotuksissa? 3.15. Koska innovaatiopolitiikka on luonteeltaan horisontaalista, on yhteistyö ja koordinointi komission eri pääosastojen kesken EU-tason toiminnan onnistumisen edellytys. Tiettävästi tässä asiassa on pääjohtajien ryhmä jo tehnyt hyvää työtä. TSK edellyttää, että yhteistoimintaa vielä syvennetään ja tehostetaan konkreettisten tulosten aikaansaamiseksi. 3.16. Komissio on perustanut jäsenmaiden johtavien virkamiesten ryhmän ohjaamaan Euroopan innovaatiotoiminnan ja -politiikkojen tulostaulun laadintaa. TSK:n mielestä virkamiesryhmä tulee laajentaa innovaatiofoorumiksi, (Innovation Platform) johon koottaisiin yhteiskunnan eri intressitahojen asiantuntijaedustajia ja joka antaisi näkemyksen keskeisistä ongelmista ja painopisteistä sekä toimisi hyvien toimintamallien välitysfoorumina. 3.17. Innovaatiosuunnitelman hallintoon tulee oleellisena osana kuulua arviointi ja siitä johtuvat toimenpiteet. Tähän on aktiivisesti käytettävä tehokkaita ja kattavia keinoja, erityisesti edellä mainitun innovaatiofoorumin asiantuntemusta. TSK tulee kytkeä rakentavasti arviointiprosessiin. 4. Erityisiä kommentteja ohjelmakohdista 4.1. Teollisoikeuksien suoja 4.1.1. Patentteja koskeva vihreä kirja. Tästä komitea on antanut erillisen lausunnon (). 4.1.2. Teollis- ja tekijänoikeuksia koskeva tieto- ja avustuspalvelu. Toimenpide sinänsä on tarpeen. TSK kehottaa kuitenkin seuraamaan tarkoin palvelun käyttöä siltä kannalta, onko tällainen keskitetty ratkaisu käyttäjien tarpeiden mukainen, vai olisiko ensi sijassa panostettava hajautettuihin palveluihin jäsenmaissa tai alueellisesti. 4.2. Innovaatiotoiminnan rahoittaminen 4.2.1. Koehanke I-TEC. Hanke ja sen toteutustapa vaikuttavat hyvin perustelluilta ja oikeutetuilta. Vielä ei kuitenkaan voida kommentoida käytännön kokemuksia. 4.2.2. LIFT-hanke. Toimenpide vaikuttaa sinänsä tarpeelliselta. Tämänkään toteutuksesta ei vielä ole riittävästi kokemuksia tulosten arvioimiseksi, vaan seurantaan ja etenkin keskitetyn ratkaisun toimivuuteen on kiinnitettävä huomiota. 4.2.3. Yrittäjyys ja korkean teknologian saama rahoitus. Tämän erittäin tärkeällä alueella käynnistetyn hankkeen puitteissa on jo saatu aikaan kiitettävän runsaasti aktiviteettia. Varsinaisia tuloksia ei voi vielä arvioida komission esittämät tulokset eivät oikeastaan ole lopputuloksia, vaan suoritettuja toimenpiteitä. 4.3. Lainsäädännölliset puitteet ja hallinnon yksinkertaistaminen 4.3.1. ETEY:tä koskeva tiedonanto. Julkisilla hankinnoilla voi olla tärkeä merkitys innovaatioiden edistämisessä, ja sitä tuleekin komission jatkossa korostaa. ETEY on puolestaan tärkeä instrumentti yritysten innovaatiotoiminnan järjestämisessä. Tässä mielessä nämä asiat yhdistävä tiedonanto on tervetullut. 4.3.2. REGIE-toimenpide. Tällaiset verkottumistoimenpiteet ovat tarpeen. Asia vain näyttää edistyvän kovin hitaasti. 4.4. Koulutus 4.4.1. Hankkeet Campus Voice, Form-Inno-Tech ja Train-re-Tech kohdistuvat kaikki tärkeisiin innovaatiojärjestelmän osiin. TSK näkee ne koehankkeina, joista voidaan saada kokemuksia ja ideoita maakohtaisia tai jopa EU-tason ohjelmia varten. Tärkeää on niiden arviointi ja käytännön johtopäätösten teko, mukaan lukien huonosti onnistuneiden hankkeiden lopettaminen. 4.5. Tutkimuksen suuntaaminen innovaatioita edistävästi 4.5.1. EU:n tason toiminnan suunnittelu tuleville vuosille on tältä osin viimeistelyvaiheessa, kun tutkimuksen ja kehitystoiminnan viidennen puiteohjelman avainpäätökset alkavat olla valmiita. TSK on antanut ja antaa tästä asiakokonaisuudesta erityiset lausuntonsa (). 4.5.2. Komissio toteaa, että EU:lla on neljä haittaa tutkimus- ja kehitystoimissa, eli riittämätön rahoitus, hajanaisuus, puutteita yhteiskunnan ja markkinoiden tarpeiden tunnistamisessa sekä riittämätön yhteys tutkimuksen ja sen sovellusten välillä. Erityisesti kahden jälkimmäisen todenperäisyyttä todistaa mm. se, että eurooppalaiset ovat menettäneet markkinaosuuksiaan etenkin nopeimmin kasvavilla aloilla. Mitä paremmin tutkimustyö vastaa markkinoiden tarpeisiin, sitä pienemmät ovat myös tutkimuksen rahoitusongelmat sijoitetut varat saadaan nopeasti takaisin markkinoilta. 4.5.3. Pk-yritysten integrointi puiteohjelmaan. TSK on lausunnoissaan toistuvasti korostanut tämän toimenpidealueen tärkeyttä. On myönteistä, että pk-yritysten osallistuminen on lisääntynyt, mutta tavoitteet pitää asettaa korkeammalle. 4.5.4. Tutkimuksen ja standardisoinnin parempi yhteys toisiinsa. Komission työasiakirja on hyödyllinen askel, mutta toimenpiteiden tällä alueella tulisi mennä pidemmälle ja ulottua laajemmalle. Jokaista tutkimushanketta käynnistettäessä, niin EU-tasolla kuin muuallakin, olisi standardisointi alun alkaen otettava huomioon siten, että joko pyritään yhteensopivuuteen olemassa olevien standardien kanssa tai tiedostetaan tulevat standardisointitarpeet. 4.5.5. PROSOMA. Tässä mielenkiintoisessa kokeilussa näyttää olevan kyse tutkimustulosten levittämisestä. Kokemuksista voidaan tehdä johtopäätöksiä vasta myöhemmin. 4.5.6. Teknologian siirto yhteisestä tutkimuskeskuksesta JRC:stä. TSK kannattaa kaikkia toimenpiteitä, joilla pyritään edistämään JRC:ssä tehtävän tutkimuksen hyödyntämistä. Tämä onnistuisi vielä paremmin, jos JRC:n toiminta ja sen suuntaaminen olisi alun perin markkinalähtöistä. 4.6. Yhteensovittamisen vahvistaminen 4.6.1. Euroopan innovaatiotoiminnan tulostaulu. Tulostaulu on suunniteltu innovaatiopolitiikan analysointivälineeksi. Tällainen on tarpeellinen, koska innovaatiopolitiikka on niin monitahoista ja sen välineistö on vielä osin kehittymätöntä. 5. Toiminnan painopisteet vuonna 1998 5.1. Painopisteasettelun kriteerit eivät ilmene kovin selvästi tiedonannon tekstistä. Ensimmäiset neljä painopisteiksi mainittua toimialuetta teollisoikeudet, rahoitus, hallinnon yksinkertaistaminen ja yrittäjyyden edistäminen ovat joka tapauksessa tärkeitä ja ajankohtaisia. 5.1.1. Teollisoikeuksien alalla ovat kiireisimpiä toimenpiteitä tietoyhteiskunnan, mukaan lukien elektronisen kaupan toimivuuden edellyttämät säädökset. Kiireellisiä ovat myös biotekniikkaan liittyvät kysymykset. Komission tulee myös, etenkin jos EU:sta kehittyy yhtenäinen patenttialue, ajaa vahvasti patenttijärjestelmän yhtenäistämistä maailmanlaajuisesti. 5.1.2. Rahoitusta kehitettäessä EU:n ja jäsenvaltioidenkin tehtävänä on luoda toimiva säädöskehys ja yleisiä kannustimia. Tätä varten olisi aiheellista tehdä kartoitus rahoituksen esteistä eri jäsenmaissa. Valtioiden ja EU:n oman suoran rahoituksen tulee rajoittua seed money -vaiheeseen. 5.1.3. Hallinnon yksinkertaistamisesta on tehty useita selvityksiä ja käynnissä on tähän tähtääviä ohjelmia. TSK on käsitellyt asiaa useissa lausunnoissaan ja kannattanut yksinkertaistamiseen tähtääviä toimenpiteitä. Uusiin selvityksiin ei nyt kannata käyttää lisää rahaa, vaan ryhtyä välittömästi käytännössä toteuttamaan suunnitelmia ja purkamaan turhia hallinnollisia esteitä EU-tasolla ja jäsenvaltioissa. 5.1.4. Yrittäjyyden edistämisen osalta komitea viittaa myös kohtaan 3.9. TSK:n mielestä erityyppisten pk-yritysten innovatiivisuuden lisäämiseksi olisi hyödyllistä soveltaa kohdassa 3.7.1 ehdotettua typologiaa, ja se ehdottaa, että käynnistettäisiin koehankkeita välitysorganisaatioiden kehittämiseksi sinne, missä niitä ei vielä ole. Organisaatiot voisivat olla asiantuntemusta omaavia tai välittäviä yhteisöjä tai henkilöitä, kuten kauppakamarit tai konsultit, jotka pyynnöstä palvelisivat pk-yrityksiä sopivan teknologian, yhteistyökumppaneiden (isot yritykset, yksittäiset tutkijat jne) ja rahoituksen hakemisessa. Komission avustuksella välittäjät muodostaisivat EU:n laajuisia verkostoja. 5.2. Tiedonannon lopussa mainitut viisi tavoitetta ansaitsevat sinänsä komitean tuen. Komissio ei kuitenkaan kuvaa kovinkaan selvästi, mihin toimenpiteisiin niiden osalta on aiottu ryhtyä. Kaikki tavoitealueet ovat pääosin jäsenmaiden toimivallassa, joten on erityisen tarkoin harkittava EU-tason toimenpiteiden tarve ja suunnittelu. 6. Johtopäätökset ja suositukset 6.1. Komitea pitää vuotuisen katsauksen julkaisemista innovaatiopolitiikan toimintasuunnitelmasta hyödyllisenä. Ensimmäinen tiedonanto on kuitenkin melko vaikeaselkoinen. TSK ehdottaa, että katsauksen luettavuutta parannettaisiin lisäämällä siihen taulukonomainen yhteenveto, jossa esitettäisiin priorisoidut toimenpiteet, mitä kunkin osalta on tehty ja mitä on tarkoitus seuraavana vuonna tehdä. 6.2. On edelleen parannettava pienten ja keskisuurten yritysten, käsiteollisuuden ja mikroyritysten edellytyksiä osallistua koko innovaatioprosessiin. Yrittäjyyden edistämiseksi, mikä on yksi vuoden 1998 painopisteistä, TSK ehdottaa, että käynnistetään koehankkeita välitysorganisaatioiden kehittämiseksi sinne, missä niitä ei vielä ole. Nämä avustaisivat pk-yrityksiä teknologian, yhteistyökumppaneiden ja rahoituksen hankkimisessa. TSK:n mielestä olisi hyödyllistä soveltaa pk-yritysten typologista kolmijakoa teknologian kehittäjiin, teknologian hyödyntäjiin ja passiivisiin yrityksiin. 6.3. Innovaatiopolitiikan toimintasuunnitelmassa on kokonaan sivuutettu markkinat innovaatiojärjestelmän erittäin tärkeänä osana. TSK pitää tärkeänä panna merkille, että sisämarkkinoiden tehokas toiminta, joka kuuluu selkeästi EU:n vastuualueeseen, on innovaatioiden menestymisen keskeinen edellytys. 6.4. EU-tason innovaatiopolitiikassa tulisi keskeisenä keinona olla myös rakennerahastojen suuntaaminen innovaatioita edistävään toimintaan. Tämä palvelisi myös parhaiten työllisyyden edistämistä, joka on TSK:n mielestä ensisijainen tavoite rakennerahastoja uudistettaessa. 6.5. TSK:n näkemyksen mukaan EU:n tulee innovaatiopolitiikassa ensi sijassa keskittyä toimivaltaansa kuuluviin asioihin, eli EU-tason säädöskehykseen, sisämarkkinoihin, rakennerahastoihin ja tutkimusohjelmiin liittyviin kysymyksiin. Valtiolliseen, alueelliseen tai markkinoilla mukana olevien toimijoiden toimipiiriin kuuluvissa asioissa EU voi toimia, kun siitä seuraa lisäarvoa. Näillä aloilla EU:n olisi ensi sijassa koottava ja toimitettava vertailukelpoista tietoa, luotava mahdollisuuksia kokemusten vaihtoon ja yhteistyöverkkojen perustamiseen sekä tarvittaessa koordinoitava valtakunnallisia ja alueellisia toimia. 6.6. Euroopan innovaatiopolitiikan toimintasuunnitelman tehokkaaksi toteuttamiseksi tarvitaan asiantuntevaa ja laajapohjaista panosta ongelmien ja painopisteiden identifioimiseksi sekä tulosten arvioimiseksi. Tätä varten TSK ehdottaa, että perustetaan innovaatiofoorumi laajentamalla jäsenmaiden johtavien virkamiesten ryhmää yhteiskunnan eri intressitahojen asiantuntijaedustajilla. Foorumi palvelisi myös kokemusten vaihtoa ja koordinointia jäsenmaiden ja muiden tahojen kesken. Bryssel 27. toukokuuta 1998. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Tom JENKINS () EYVL C 212, 22.7.1996. () KOM(95) 688 lopull. () Lausunto aiheesta "Vihreä kirja innovaatiosta", EYVL C 212, 22.7.1997. Oma-aloitteinen lausunto aiheesta "TTK-toimintaan myönnettävien varojen jatkuvan ja yleistyvän vähentämisen vaikutukset EU:n pk-yrityksiin (yhteisön ja jäsenvaltioiden tasolla)", EYVL C 355, 21.11.1997, s. 31. Lausunto aiheesta "Säännöt yritysten, tutkimuskeskusten ja yliopistojen osallistumisesta sekä tutkimustulosten levittämisestä viidennen puiteohjelman (1998 2002) toteuttamista varten", EY ja Euratom. () Oma-aloitteinen lausunto aiheesta "TTK-toimintaan myönnettävien varojen jatkuvan ja yleistyvän vähentämisen vaikutukset EU:n pk-yrityksiin (yhteisön ja jäsenvaltioiden tasolla)", EYVL C 355, 21.11.1997, s. 31. () EYVL C 212, 22.7.1996. () EYVL C 129, 27.4.1998. () Lausunto aiheesta "Komission valmisteluasiakirja Kohti viidettä puiteohjelmaa: tieteelliset ja teknologiset tavoitteet" EYVL C 355, 21.11.1997, s. 38. Lausunto aiheesta "Muutettu ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä koskevasta Euroopan yhteisön viidennestä puiteohjelmasta (1998 2002)" EYVL C 73, 9.3.1998, s. 133. Lausunto aiheesta "Tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen viides puiteohjelma erityisohjelmat" valmisteilla. Lausunto aiheesta "Ehdotus neuvoston päätökseksi Euroopan yhteisön viidennen puiteohjelman (1998 2002) täytäntöönpanosta yritysten, tutkimuskeskusten ja korkeakoulujen osallistumista sekä tutkimustulosten levittämistä koskevien sääntöjen osalta".