Tunnistamisasiakirjoja koskevassa Europolin käsikirjassa luetellaan jäsenvaltioiden tunnistamisasiakirjat, kuvataan lyhyesti niiden myöntämismenettelyt ja esitetään luettelo kansallisista yhteyspisteistä. Käsikirjan on tarkoitus auttaa asiakirjoja myöntäviä viranomaisia havaitsemaan tehokkaammin väärennetyt asiakirjat. Käsikirjan viimeistely on vielä kesken, mutta sen alustava versio on saatavilla sähköisesti FADO -järjestelmässä ja lainvalvonnan asiantuntijoille suunnatussa Europolin asiantuntijafoorumissa. Näiden kahden välineen kautta käsikirja tavoittaa laajan yleisön ja myös lainvalvonnasta vastaavat virastot ja osan myöntämisestä vastaavista virastoista, kuten konsulaattien henkilöstön sekä passi- ja maahanmuuttoviranomaiset.

Toimintasuunnitelman kansainvälinen ulottuvuus koskee biometristen tietojen käyttöönottoa EU:n keskeisiä kumppaneita olevien kolmansien maiden väestörekistereissä. Komissio on aloittanut tähän liittyvän vuoropuhelun Malin ja Senegalin kanssa, joissa molemmissa on toteutettu EU:n erityisrahaston tuella väestörekistereihin liittyviä hankkeita jo vuoden 2017 alkupuolelta. Yhteistyön ja teknisen tuen pohjalta käynnissä on myös muita toimia keskeisten kumppanimaiden, kuten Tunisian, Nigerin ja Sudanin, kanssa. Maat, jotka ovat ilmaisseet kiinnostuksensa mahdollisia väestörekisterihankkeita kohtaan, voivat saada myös teknistä tukea. Tuen toteutumiseen vaikuttavat rahoituksen saatavuus ja uusille osallistumiskelpoisille maille asetetut ensisijaiset tavoitteet.

Lisäksi asiakirjaväärennöksiin keskittyvän temaattisen työryhmän kokouksessa 16. marraskuuta 2017 käsiteltiin henkilöllisyyden rekisteröintiin liittyviä kysymyksiä, kuten Kansainvälisen siviili-ilmailujärjestön henkilöllisyyden todistamista koskevaa lähestymistapaa ja Etyjin alueellista lähestymistapaa, joka esitettiin syyskuussa 2017 julkaistussa henkilöllisyyden hallinnan hyviä käytäntöjä koskevassa koosteessa Compendium of Good Practices in Identity Management. Lisäksi kokouksessa tarkasteltiin jäsenvaltioiden toimittamia tietoja niiden kansallisista käytännöistä ja ORIGINS - ja ARIES -hankkeiden tuloksista.

Komissio on edistänyt keskustelua henkilöllisyyden hallinnasta ja arvioinut tilannetta jäsenvaltioissa muun muassa esittämällä Maltan puheenjohtajakaudella kyselyn henkilöllisyyden rekisteröintiä koskevista seikoista ja tukemalla aihekohtaisen kokouksen järjestämistä. Kysely koski etenkin tunnistamisasiakirjoja, biometristen tietojen keräämistä väestörekistereihin, nimenmuutosmenettelyjä ja muita henkilöllisyyteen liittyviä seikkoja. Viron puheenjohtajuuskaudella tehty arviointi osoitti, että jäsenvaltioiden käytännöissä tällä alalla on eroja. Jäsenvaltioiden tulisi edelleen vaihtaa keskenään tietoja kansallisista käytännöistä ja arvioida, miten muissa jäsenvaltioissa käytettävät menettelyt voisivat toimia esimerkkeinä kansallisten menettelyjen parantamisessa, etenkin tunnistamisasiakirjojen turvallisuuden parantamiseen ja kansalaisten henkilöllisyyden rekisteröintiin liittyvien menettelyjen kehittämisessä (esim. verkossa tapahtuva rekisteröinti, henkilöllisyyden rekisteröinti aikuisiässä ja biometristen tietojen kerääminen).

Henkilöllisyyden rekisteröinnillä tai todistamisella tarkoitetaan menettelyjä, joilla henkilöllisyys voidaan jäljittää, yhdistää tiettyyn henkilöön ja varmentaa tunnistamisasiakirjojen (esim. syntymätodistuksen perusteella) ja näin varmistaa, että henkilöllisyys on laillinen ja aito ja että kyseinen henkilö on elossa.

Komissio esitti 8. joulukuuta 2016 hyväksymässään tiedonannossa toimintasuunnitelman, jonka tarkoituksena on lujittaa matkustusasiakirjoihin liittyvien petosten torjuntaa EU:ssa ja siten parantaa EU:ssa myönnettyjen matkustusasiakirjojen turvallisuutta (jäljempänä ’toimintasuunnitelma’) . Toimintasuunnitelmalla puututtiin matkustusasiakirjoihin liittyvien petosten muodostamaan pahenevaan ongelmaan, jonka merkitys on korostunut terrori-iskujen ja muuttovirtojen myötä. Tässä tilanteessa on hyvin tärkeää, että EU ja erityisesti jäsenvaltiot lisäävät toimia matkustusasiakirjojen turvallisuuden parantamiseksi ja edistävät näin osaltaan rajaturvallisuutta ja muuttoliikkeen hallintaa sekä etenemistä kohti toimivaa ja todellista turvallisuusunionia.

Bulgarian puheenjohtajakaudella toteutetussa kyselyssä tarkasteltiin asiakirjojen myöntämismenettelyjä koskevia parhaita käytäntöjä ja neuvoston vuonna 2005 hyväksymien, myöntämismenettelyjen turvallisuuteen liittyviä yhteisiä vähimmäisvaatimuksia koskevien päätelmien täytäntöönpanoa. Kyselyn perusteella menettelyt ovat kaikissa jäsenvaltioissa osapuilleen vaatimusten mukaiset.

Yhtenäistä viisumin kaavaa käsittelevän komitean viisumeja ja oleskelulupia käsittelevässä alaryhmässä käytyjen teknisten keskustelujen perusteella on sovittu yksilöllisen numeron myöntämisestä kaikille asiakirjatuotteille ennen kuin ne lähtevät valmistustiloista. Tämän menettelyn ansiosta asianomaisiin järjestelmiin voidaan syöttää jäljitettävät kuvaukset kadonneiden tai varastettujen asiakirjojen osista, jolloin tunnisteettomien varastettujen asiakirjojen määrä vähenee.

IV. ASIAKIRJOJEN VALMISTAMINEN

Asiakirjojen valmistamisella tarkoitetaan suojattujen, vakioitujen ja maailmanlaajuisesti yhteentoimivien asiakirjojen suunnittelua ja valmistusta. Kansainvälinen siviili-ilmailujärjestö ICAO hallinnoi maailmanlaajuisesti yhteentoimivia matkustusasiakirjoja määrittämällä eritelmät (sähköisille) koneluettaville matkustusasiakirjoille (Machine Readable Travel Documents – MRTD) ja sirullisille koneluettaville matkustusasiakirjoille (electronic Machine Readable Travel Documents – eMRTD).

Komissio vastaa EU:n kansalaisille ja jäsenvaltioiden alueella asuville kolmansien maiden kansalaisille myönnettävien matkustusasiakirjojen turvallisuutta koskevista vähimmäisvaatimuksista ja biometrisistä tiedoista. Merkittävä saavutus tällä alalla on kolmansien maiden kansalaisten viisumin ja oleskeluluvan yhtenäistä kaavaa koskevien komission ehdotusten hyväksyminen vuonna 2017. Komissio on antanut yhtenäisen viisumin kaavan teknisiä eritelmiä koskevan täytäntöönpanopäätöksen , ja oleskelulupia koskeva päätös on määrä antaa vuoden 2018 lopulla.

Yhtä tärkeää oli YTK:n antaman teknisen tuen uudelleen käynnistäminen sen varmistamiseksi, että passien, oleskelulupien ja viisumien yhtenäisen kaavan fyysiset ja sähköiset ominaisuudet pannaan jäsenvaltioissa täytäntöön EU:n lainsäädännön vaatimalla tavalla. Täydellinen testaus on määrä saada valmiiksi vuoden 2019 ensimmäisellä vuosineljänneksellä, ja huhtikuussa valmistunut välikertomus osoitti testauksen edenneen suotuisasti. Testausvaiheen päätyttyä komissio arvioi jatkotoimien tarvetta tapauksissa, joissa asetettuja vaatimuksia ei ole noudatettu. Komissio järjesti lisäksi YTK:n tiloissa syyskuussa 2017 tapahtuman, jossa testattiin biometristen passien ja oleskelulupien yhteentoimivuutta. Tapahtumassa arvioitiin onnistuneesti, miten jäsenvaltioissa ja eräissä muissa ICAOn sopimusvaltioissa myönnettävät matkustusasiakirjat täyttävät maailmanlaajuiset yhteentoimivuusvaatimukset.

Komissio hyväksyi 17. huhtikuuta 2017 lainsäädäntöehdotuksen unionin kansalaisten henkilökorttien sekä oikeuttaan vapaaseen liikkuvuuteen käyttäville unionin kansalaisille ja heidän perheenjäsenilleen myönnettävien oleskeluasiakirjojen turvallisuuden lisäämisestä . Ehdotuksella pyritään helpottamaan EU:n kansalaisten vapaata liikkuvuutta koskevan oikeuden käyttämistä ja parantamaan tähän liittyvien asiakirjojen yleistä turvallisuutta. Komissio ehdotti asiakirjojen turvallisuutta koskevia vähimmäisvaatimuksia, liikkuville EU:n kansalaisille myönnettävissä oleskeluasiakirjoissa mainittavia vähimmäistietoja ja kolmansista maista tuleville perheenjäsenille myönnettävien oleskelukorttien täydellistä yhdenmukaistamista. Ehdotuksen tavoitteena on asiakirjojen yleisen turvallisuuden nopea parantaminen EU:ssa lopettamalla nopeasti ja vaiheittain sellaisten korttien voimassaolo, jotka eivät täytä ehdotettuja vaatimuksia. Ehdotus on parhaillaan lainsäätäjien käsiteltävänä, ja se on tarkoitus hyväksyä vielä nykyisen lainsäädäntökauden aikana.

Katsauksessaan Euroopan unionin kansalaisuuteen vuonna 2017 komissio sitoutui lisäksi tarkastelemaan mahdollisuutta nykyaikaistaa tilapäisiä matkustusasiakirjoja koskevia säännöksiä, EU:n yhtenäisen asiakirjamallin turvaominaisuudet mukaan lukien. Komissio hyväksyi 31. toukokuuta 2018 lainsäädäntöehdotuksen, jossa esitetään uusia sääntöjä EU:n tilapäisen matkustusasiakirjan turvaominaisuuksille . Ehdotus on parhaillaan neuvoston ja parlamentin käsiteltävänä.

Komissio on tarkastellut paikallisten rajaliikennelupien jättämistä ETIAS-järjestelmän ulkopuolelle ja arvioinut tästä aiheutuvaa turvallisuusriskiä. Komissio totesi, ettei asetusta (EY) N:o 1931/2006 ole tarpeen muuttaa, sillä siinä säädetään jo nyt, että paikallisten rajaliikennelupien turvaominaisuudet on automaattisesti yhdenmukaistettava niiden päivitysten kanssa, joita kolmansien maiden kansalaisille myönnettäviin oleskelulupiin mahdollisesti tehdään asetuksen (EY) N:o 1030/2002 nojalla. Tässä yhteydessä todettakoon, että kolmansien maiden kansalaisille myönnettävien oleskelulupien turvaominaisuudet on päivitetty äskettäin asetuksen (EU) 2017/1954 mukaisesti.

V. ASIAKIRJOJEN VALVONTA

Asiakirjojen valvonnalla tarkoitetaan menettelyjä, joilla pyritään matkustusasiakirjojen tehokkaaseen ja turvalliseen lukemiseen ja valvontaan. Siihen sisältyvät myös menettelyt, jotka mahdollistavat asiakirjojen ja niiden haltijoiden yhdistämisen saatavilla oleviin ja merkityksellisiin tietoihin tarkastustoiminnassa oikea-aikaisesti, turvallisesti ja luotettavasti. Lisäksi siihen kuuluvat koulutus ja tietojen arviointimenettelyt, joilla varmistetaan järjestelmien asianmukainen käyttö (lukulaitteet, tietokannat, laitteistot jne.) ja jotka toimivat apuna tietoon perustuvassa päätöksenteossa.

Merkittävä kehitysaskel tässä asiassa oli komission 21. joulukuuta 2016 hyväksymä ehdotus Schengenin tietojärjestelmän uudeksi oikeusperustaksi, jossa säädetään uusien toimintojen lisäämisestä järjestelmään. Ehdotuksella annettaisiin jäsenvaltioille mahdollisuus tallentaa järjestelmään väärennetyt matkustusasiakirjat sekä tehtäisiin sormenjälkitoiminnon toteuttamisesta pakollista, jos yksilön henkilöllisyyttä ei voida muutoin todentaa. Asiasta on päästy poliittiseen yhteisymmärrykseen, ja ehdotus on määrä hyväksyä vuoden 2018 lopulla. Jäsenvaltiot ja eu-LISA ovat jo 5. maaliskuuta 2018 ottaneet käyttöön sormenjälkien automaattisen tunnistusjärjestelmän (AFIS), joka mahdollistaa sormenjälkien hakutoiminnon Schengenin tietojärjestelmän keskustasolla. Schengenin tietojärjestelmään sisältyvä sormenjälkien automaattinen tunnistusjärjestelmä (AFIS) on ensimmäinen keskitetty Euroopan laajuinen sormenjälkitietokanta. Se on Euroopan turvallisuuden kannalta merkittävä virstanpylväs, sillä sen avulla voidaan paljastaa rikolliset, jotka käyttävät useita tai väärennettyjä henkilöllisyyksiä. Seitsemän jäsenvaltiota on jo ottanut käyttöön Schengen-tietojärjestelmän sormenjälkiin perustuvan suoran hakutoiminnon. Tavoitteena on, että vuoden 2018 loppuun mennessä toimintoa käyttää lähes 20 jäsenvaltiota. Lisäksi eu-LISA on tehnyt toteutettavuustutkimuksen, joka mahdollistaa biometristen tietojen samanaikaisen haun kaikista sen tietojärjestelmistä. Tämä otetaan huomioon järjestelmien jatkokehittämisessä.

SIS-VIS-komiteassa on saatu päätökseen keskustelut siitä, miten olisi toteutettava kadonneiden, varastettujen, kavallettujen tai mitätöityjen asiakirjojen takavarikointi. Komissio on päivittänyt luettelon Schengenin tietojärjestelmän asianmukaiseksi soveltamiseksi annetuista suosituksista ja parhaista käytännöistä. Luettelo sisältää ohjeelliset kriteerit asiakirjojen takavarikointiin, jotta jäsenvaltioiden toimintatapoja voitaisiin yhtenäistää.

Jotta varastettuja ja kadonneita matkustusasiakirjoja koskeviin Interpolin tietokantoihin (SLTD) voitaisiin tallentaa säännöllisesti tiedot tällaisista asiakirjoista myös siinä tapauksessa, että asiakirjoja myöntäneet kolmannet maat eivät voi tehdä sitä itse, komissio rahoittaa hankkeita , joilla tuetaan muun muassa Interpolin työkalujen (kuten SLTD:n) käyttöönottoa useissa Lähi-idän ja Pohjois-Afrikan maissa. Tämä parhaillaan toteutettava toiminta parantaa kolmansien maiden valmiuksia tallentaa itse tietoja SLTD-tietokantaan.

Lisäksi 7. huhtikuuta 2017 alkaen on otettu käyttöön kaikille ulkorajat ylittäville matkustajille suoritettavat järjestelmälliset tarkastukset asiaankuuluvien tietokantojen avulla. Näihin tietokantoihin, joiden käyttö on pakollista, kuuluvat myös Schengenin tietojärjestelmä ja Interpolin SLTD-tietokanta. Tämä parantaa asiakirjojen turvallisuutta yhdessä niiden komission toimien kanssa, joiden avulla pyritään tehostamaan tietojen tallentamista SLTD-järjestelmään ja Schengenin tietojärjestelmään sekä muihin asiakirjatietokantoihin.

Myös edellä mainituissa 27. maaliskuuta 2017 annetuissa neuvoston päätelmissä painotettiin tarvetta nopeuttaa sormenjälkien vastaavuuden tarkistamisessa käytettävien varmenteiden vaihtoa keskitettyjen asiointipisteiden kautta ja sirutietojen varmentamista perusluetteloja käyttäen.

Matkustusasiakirjojen sähköisessä todentamisessa tarvittavien varmenteiden osalta komissio julkaisi 20. joulukuuta 2016 ensimmäisen Schengen-alueen perusluettelon testausta varten ja käynnisti pilottitestin Norjan ja Portugalin kanssa vuoden 2017 ensimmäisellä puoliskolla. Lisäksi jatketaan yhteydenottoja kolmansiin maihin niiden passivarmenteiden saamiseksi. Komissio on aloittanut työn laatiakseen ja päivittääkseen virallisen perusluettelon, joka on allekirjoitettu EU:n kulkuluvan myöntäneen juurivarmentajan (Country Signing Certificate Authority, CSCA) avaimella. Komissio pohtii, onko tarpeen laatia perusluetteloa koskeva säädös, jossa määritettäisiin tilanne, jossa kolmannen maan varmenne voidaan lisätä luetteloon.

Asiakirjojen turvallisuutta parantavien biometriikkasovellusten käytön ja varmenteiden vaihdon osalta jäsenvaltioiden keskitetyt asiointipisteet mahdollistavat automaattisen ja suojatun kahdenvälisen varmenteiden vaihdon matkustusasiakirjojen sormenjälkien lukemista varten. Komissio seuraa kuukausittain jäsenvaltioiden siirtymistä testivaiheesta täysin toimiviin keskitettyihin asiointipisteisiin. Tällä hetkellä kymmenen jäsenvaltiota ja Schengenin säännöstöön osallistuvaa maata pystyy täysimääräisesti vaihtamaan varmenteita ja tarkastamaan sormenjäljet kansalaisia koskevien asiakirjojen käyttöjärjestelmissä. Testivaiheessa on vielä 21 maata. Komissio kehottaa jäsenvaltioita aktiivisuuteen, jotta voimassa olevien varmenteiden vaihtojärjestelmä saataisiin käyttöön mahdollisimman nopeasti.

Jotta voitaisiin parantaa pääsyä asiaankuuluviin tietojärjestelmiin, Schengenin rajasäännöstön muuttamisesta annetun asetuksen (EU) 2017/458 johdanto-osan 6 kappaleessa kehotetaan jäsenvaltioita varmistamaan, että rajavartijoilla on ulkorajojen ylityspaikoilla pääsy asiaankuuluviin tietokantoihin. Lisäksi Euroopan raja- ja merivartiovirastosta (Frontex) annetun asetuksen 40 artiklan 8 kohdassa säädetään, että vastaanottavan jäsenvaltion on valtuutettava Frontexin tiimien jäsenet käyttämään eurooppalaisia tietokantoja, joiden käyttö on tarpeen rajatarkastuksia, rajojen valvontaa ja palauttamista koskevien operatiivisten tavoitteiden saavuttamiseksi. Myös parhaillaan käsiteltävänä olevat lainsäädäntöehdotukset viisumitietojärjestelmää ja Schengenin tietojärjestelmää koskevien asetusten muuttamiseksi rajaturvallisuuden ja poliisiyhteistyön osalta sisältävät säännöksiä, jotka koskevat pääsyn myöntämistä Frontexille. Kun tilannetta tarkastellaan operatiivisesta näkökulmasta, komissio sisällytti sisäisen turvallisuuden rahaston poliisiyhteistyötä koskevan osion vuoden 2017 vuotuiseen työohjelmaan seuraavat asiat: Interpolille annetaan suora valtuutus hyödyntää teknologiaansa tietyissä jäsenvaltioissa SLTD-järjestelmän ja muiden Interpolin tietokantojen käytön lisäämiseksi näissä maissa. Lisäksi julkaistaan tiettyihin jäsenvaltioihin rajattu ehdotuspyyntö, jonka tarkoituksena on lisätä SLTD-järjestelmän ja muiden Interpolin tietokantojen käyttöä rajanylityspaikoilla.

Tarkastusjärjestelmien standardeja koskevaa teknistä kertomusta laaditaan parhaillaan. Tämän työn tueksi Frontex kehittää menetelmää asiakirjojen tarkastusjärjestelmien testaukseen ja arviointiin. Työ alkoi huhtikuussa 2018, ja siihen sisältyy asiakirjojen tarkastusjärjestelmien operatiivista testausta todellisissa rajavalvontatilanteissa kolmannella vuosineljänneksellä. Loppuraportti on määrä antaa vuoden 2018 loppuun mennessä. Asiakirjojen tarkastusjärjestelmien tuloksellisuuden arvioinnista saadut tulokset esitetään teknisessä raportissa, jonka laatii yhtenäistä viisumin kaavaa käsittelevän komitean tekninen alaryhmä. Edistyminen riippuu suurelta osin edellä mainituista Frontexin tuloksellisuuden arvioinnista ja jäsenvaltioiden sitoutumisesta.