1.Johdanto

Eurooppa-neuvoston maaliskuussa 2022 hyväksymässä turvallisuus- ja puolustusalan strategisessa kompassissa korostettiin seuraavaa: ”Venäjän sotilaallinen hyökkäys Ukrainaa vastaan on vahvistanut, että on kiireellinen tarve vahvistaa merkittävästi asevoimiemme sotilaallista liikkuvuutta unionissa ja sen ulkopuolella.” Strategisessa kompassissa toivotaan uusia sitoumuksia, joiden tarkoituksena on ”vahvistaa merkittävästi sotilaallista liikkuvuutta ja investoida siihen”, ja tätä varten siinä kehotetaan laatimaan vuoden 2022 loppuun mennessä kunnianhimoinen tarkistettu toimintasuunnitelma. Tämä sotilaallisen liikkuvuuden toimintasuunnitelma 2.0 on vastaus tähän kehotukseen.

Sotilaallinen liikkuvuus on elintärkeää Euroopan turvallisuudelle ja puolustukselle. EU:n jäsenvaltioiden joukkojen on kyettävä reagoimaan nopeasti ja riittävän laajamittaisesti niin EU:n ulkorajojen tuntumassa kuin kauempanakin puhkeaviin kriiseihin. Lisäksi Venäjän Ukrainaan kohdistaman hyökkäyksen yhteydessä on opittu, miten tärkeää sotilasavun mahdollisimman nopea ja vaivaton siirtäminen on.

Jäsenvaltioiden Ukrainan sodan yhteydessä saamat kokemukset osoittavat, että unioni on edistynyt sotilaallisessa liikkuvuudessa. Esimerkiksi Euroopan puolustusviraston (EDA) kehittämät järjestelyt ovat auttaneet jäsenvaltioita lyhentämään rajat ylittäviin siirtoihin kuluvia aikoja. Epätavallisten olosuhteiden vuoksi jäsenvaltiot ovat usein olleet valmiita tekemään poikkeuksia ja ratkaisemaan ongelmia tapauskohtaisesti kansallisten rajoituksiensa poistamiseksi. Nyt on aika siirtyä tapauskohtaisesta lähestymistavasta kohti rakenteellisia ratkaisuja. Toisaalta myös ongelmia on tullut esiin. Näistä esimerkkinä on rautatiejärjestelmien erot EU:n jäsenvaltioiden ja Ukrainan välillä ja myös Euroopan unionin sisällä, mikä on haitannut optimaalisten kuljetusratkaisujen hyödyntämistä. Samassa yhteydessä on tullut ilmi myös voimakas riippuvuus siviilialihankkijoiden tarjoamista kuljetusratkaisuista.

Sotilaallista liikkuvuutta koskeva aloite käynnistettiin vuonna 2017. Tämä uusi toimintasuunnitelma avaa aloitteessa saavutetun edistyksen pohjalta sotilaallista liikkuvuutta koskevan seuraavan luvun, joka kattaa kauden 2022–2026. Toimintasuunnitelmassa laajennetaan toimien alaa ja ehdotetaan lisätoimenpiteitä. Näin sillä edistetään yhteyksiltään tiivistä sotilaallisen liikkuvuuden verkkoa, jolla on entistä lyhyemmät reagointiajat ja toimintakykyinen, turvallinen, kestävä ja häiriönsietokykyinen liikenneinfrastruktuuri ja kuljetusvalmiudet.

Toimintasuunnitelmalla vastataan tarpeeseen parantaa edelleen liikenneinfrastruktuurin kapasiteettia selviytyä sotilaallisten kuljetusten painosta, koosta ja laajuudesta. Tätä varten tarvitaan uusia toimenpiteitä, joilla priorisoidaan aihetta koskevaa työtä ja joihin sisällytetään sotilaskuljetusten asettamat vaatimukset polttoaineiden toimitusketjulle. Sillä jatketaan toimia monimutkaisten ja toisistaan poikkeavien kansallisten sääntöjen ja aikaavievien menettelyjen yksinkertaistamiseksi ja yhdenmukaistamiseksi muun muassa ottamalla käyttöön uusia toimia, joilla tuetaan hallinnollisten prosessien digitalisoinnin jatkamista. Toimintasuunnitelmalla lisätään uusi valmiutta ja häiriönsietokykyä koskeva pilari, joka kattaa strategisia kuljetuksia koskevien valmiuksien kehittämisen puolustuksen koordinoidusta vuosittaisesta tarkastelusta marraskuussa 2020 annetun raportin (CARD-raportin) mukaisesti. Siinä ehdotetaan toimenpiteitä, joilla parannetaan liikennealan suojaamista kyberhyökkäyksiltä ja muilta hybridiuhkilta ja edistetään sen ilmastonmuutoksen sietokykyä ja energiaturvallisuutta. Uudessa kumppanuutta koskevassa pilarissa esitetään ehdotuksia vuoropuhelun, yhteistyön ja yhteyksien vahvistamiseksi useiden ulkoisten kumppaneiden kanssa.

Seuraavat vuodesta 2018 lähtien käyttöön otetut rakenneosat muodostavat vankan perustan tälle uudelle toimintasuunnitelmalle:

·Neuvosto on hyväksynyt sotilaalliset vaatimukset sotilaallista liikkuvuutta varten EU:ssa ja sen ulkopuolella, mukaan lukien tekniset eritelmät ja tärkeimmät sotilaskuljetusreitit.

·Kaksikäyttöisiin liikenneinfrastruktuurihankkeisiin on varattu Verkkojen Eurooppa -välineestä vuosina 2021–2027 kaikkiaan 1,69 miljardia euroa.

·Verkkojen Eurooppa -välineen ensimmäinen työohjelma vuosiksi 2021–2023 ja näiden hankkeiden kaksikäyttövaatimuksia koskeva täytäntöönpanoasetus hyväksyttiin elokuussa 2021. Tämä valmisti tietä ensimmäisten yhteensä 339 miljoonan euron arvoisten hankkeiden hyväksymiselle 24. toukokuuta 2022, ja toinen ehdotuspyyntö käynnistettiin samassa kuussa. Näitä määräaikoja aikaistettiin alun perin suunnitelluista Ukrainan sodan vuoksi, jotta sotilaallista liikkuvuutta parantavien infrastruktuurihankkeiden täytäntöönpanoa voitiin nopeuttaa.

·Komissio on tehnyt ehdotuksen tarkistetusta Euroopan laajuista liikenneverkkoa koskevasta asetuksesta , jossa otetaan ensimmäistä kertaa huomioon myös sotilaallinen liikkuvuus Euroopan laajuisessa liikenneverkossa. EU:n sotilasverkon ja TEN-T-verkkojen keskinäistä yhdenmukaisuutta on parannettu, ja kaikkien liikennemuotojen osalta on ehdotettu uusia infrastruktuuristandardeja, joilla sotilaallista liikkuvuutta parannetaan välittömästi.

·Myös sääntelyyn ja menettelyihin liittyvät kysymykset on otettu huomioon. Rajat ylittävien sotilaskuljetusten tullimuodollisuuksia on yksinkertaistettu ja sotilasalan vaarallisten aineiden kuljetuksia on yhdenmukaistettu. Uudessa direktiivissä (2019/2235) säädetään sellaisten tavaroiden tai palvelujen vapauttamisesta arvonlisäverosta ja valmisteverosta, joita käytetään tai hankitaan yhteiseen turvallisuus- ja puolustuspolitiikkaan kuuluvien unionin toimien toteuttamiseksi toteutettavan puolustustoiminnan yhteydessä. Rajat ylittävän liikkumista koskevien eurooppalaisten lupaprosessien optimointia koskevaan Euroopan puolustusviraston ohjelmaan on liittynyt 24 jäsenvaltiota sekä Norja.

·Jäsenvaltiot ovat käynnistäneet pysyvän rakenteellisen yhteistyön (PRY) puitteissa erilaisia yhteistyöhankkeita. Sotilaallista liikkuvuutta koskevaan hankkeeseen osallistuu 25 jäsenvaltiota ja kolmatta maata, jotka koordinoivat kansallisia toimenpiteitä, esimerkiksi niitä, joista sovittiin 25. kesäkuuta 2018 jäsenvaltioiden sotilaallista liikkuvuutta koskevassa lupauksessa. Logistiikkaverkostoa koskevaan hankkeeseen osallistuu 17 jäsenvaltiota, jotka pyrkivät yhdessä kytkemään logistiikkakeskuksensa ja -valmiutensa yhteen reaktioaikojen lyhentämiseksi ja kapasiteetin käytön optimoimiseksi.

2.Strateginen lähestymistapa

Strategisessa kompassissa asetetun suunnan mukaisesti ja vuoden 2018 toimintasuunnitelmassa esitettyjä ohjaavia periaatteita noudattaen tämä toimintasuunnitelma muodostaa muuttuneessa strategisessa toimintaympäristössä kattavan kehyksen sotilaallisen liikkuvuuden edistämiseksi. Toimintasuunnitelmassa ehdotetaan lisätoimia, joilla mahdollistetaan suurtenkin joukkojen, myös sotilashenkilöstön ja -varusteiden, nopea, tehokas ja häiriötön liikkuminen sekä EU:n yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan toimissa että erityisesti Naton puitteissa toteutettavissa kansallisissa ja monikansallisissa toimissa.

Strateginen lähestymistapa on välttämätön, jotta voidaan varmistaa näiden toimien yhdenmukaisuus, ottaa huomioon sotilaallisen liikkuvuuden toimintasuunnitelman 2.0 laajentaminen uusille toiminta-aloille ja helpottaa monien erilaisten sidosryhmien tehokasta osallistumista. Tämän toimintasuunnitelman strategisessa lähestymistavassa keskitytään tarpeeseen kehittää yhteyksiltään tiivis sotilaallisen liikkuvuuden verkko, joka koostuu