Komission kertomus neuvostolle ja Euroopan parlamentille Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 1608/2003/EY täytäntöönpanosta /* KOM/2007/0801 lopull. */





[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO | Bryssel 14.12.2007 KOM(2007) 801 lopullinen KOMISSION KERTOMUS NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN PARLAMENTILLE Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 1608/2003/EY täytäntöönpanosta TIIVISTELMÄ Tiede-, teknologia- ja innovaatiotilastot perustuvat Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseen N:o 1608/2003/EY. Eurostat on pannut kyseisen päätöksen täytäntöön tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa sekä lainsäädäntötoimenpiteillä että niitä täydentävillä toimilla. Vuonna 2004 annettiin kaksi tiede-, teknologia- ja innovaatiotilastoja koskevaa komission asetusta (N:o 753/2004 ja N:o 1450/2004). Toinen niistä koskee tiede- ja teknologiatilastoja ja toinen innovaatiotilastoja. Nämä kaksi säädöstä ovat parantaneet huomattavasti tutkimus- ja kehitystoimintaa (T&K) koskevia tilastoja ja yhteisön innovaatiotilastoja. Myös tohtorintutkinnon suorittaneiden urakehitystä mittaavien tilastojen, huipputekniikkatilastojen ja patenttitilastojen suhteen on edistytty. Tuotettuja tilastoja ja indikaattoreita on hyödynnetty lukuisissa julkaisuissa ja poliittisissa asiakirjoissa (esimerkiksi Euroopan innovaatioiden tulostaulussa). Yhteisön säädösten antamisen jälkeen on lisäksi mukautettu kansallisia tilastojärjestelmiä tiede-, teknologia- ja innovaatiotilastoja vastaaviksi. Komission asetukset ovat myös parantaneet tiede-, teknologia- ja innovaatiotilastojen laatua huomattavasti. Tämä koskee etenkin T&K-tilastoja ja yhteisön innovaatiotilastoja. Tietojen laatua on kuitenkin parannettava edelleen. Tiede-, teknologia- ja innovaatiotilastoista vastaajille ja kansallisille viranomaisille aiheutuvia kustannuksia ja rasitetta on yritetty mitata ensimmäistä kertaa. Eri maiden ilmoittamissa tuloksissa oli suuria eroja. Selkeitä johtopäätöksiä ei sen vuoksi voida vielä tehdä, vaan työtä on jatkettava. Tiede-, teknologia- ja innovaatiotilastoja on kehitettävä jatkossa muun muassa parantamalla nykyisiä tilastoaloja. Eteenpäin olisi mentävä esimerkiksi T&K-tilastojen relevanssin lisäämisessä tarkistamalla käsitteitä ja määritelmiä, jotka liittyvät tieteen ja teknologian henkilöresursseja koskeviin tilastoihin, tohtorintutkinnon suorittaneiden urakehitystä mittaavien tilastojen vakiinnuttamisessa, patenttitilastojen Patstat-tietolähteen käytön tehostamisessa ja huipputekniikkatilastoihin liittyvien määritelmien tarkistamisessa. Keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä tarvittaneen lisätoimia, joilla esimerkiksi parannetaan tieteen, teknologian ja innovoinnin kansainvälistymisen mittaamista, helpotetaan tiede-, teknologia- ja innovaatiotilastoihin liittyvien mikrotason tietojen saatavuutta tai kehitetään indikaattoreita, jotka mittaavat tietovirtoja, yhteyksiä sekä tiede-, teknologia- ja innovaatiotilastojen tuotosta ja vaikutuksia. Samanaikaisesti olisi tarkistettava edellä mainittuja kahta komission asetusta ja annettava uusi komission asetus tohtorintutkinnon suorittaneiden urakehitystä mittaavista tilastoista. KOMISSION KERTOMUS NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN PARLAMENTILLE Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 1608/2003/EY täytäntöönpanosta 1 Johdanto Tämä komission kertomus koskee yhteisön tiede- ja teknologiatilastojen tuotannosta ja kehittämisestä 22. heinäkuuta 2003 tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 1608/2003/EY[1] täytäntöönpanoa. Kertomuksen laatimisesta säädetään kyseisen päätöksen 5 artiklassa. Komission vuosistrategiassa 2008 tiede-, teknologia- ja innovaatiotilastot liitetään kiinteästi kasvua, työllisyyttä ja vaurautta tavoittelevaan Lissabonin strategiaan, jossa koulutus, tutkimus ja innovointi ovat merkittävässä osassa. Kertomuksen ensimmäisessä osassa tarkastellaan mainitun päätöksen täytäntöönpanoa sen hyväksymisen jälkeen. Sitä seuraavissa luvuissa käsitellään tilastotietojen laatua, kustannuksia ja niistä aiheutuvaa rasitetta. Kertomuksen viimeisessä luvussa suunnataan katse tulevina vuosina tarvittaviin strategisiin toimiin. 2 Päätöksen N:o 1608/2003/ EY TÄYTÄNTÖÖNPANO 2.1 Täytäntöönpano komission toimesta Eurostat on pannut päätöksen N:o 1608/2003/EY täytäntöön sekä lainsäädäntötoimenpitein että niitä täydentävin toimin. Vuonna 2004 annettiin kaksi komission asetusta, jotka koskevat tiede-, teknologia- ja innovaatiotilastoja: - komission asetus (EY) N:o 753/2004, annettu 22. huhtikuuta 2004, Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 1608/2003/EY täytäntöönpanosta tiede- ja teknologiatilastojen osalta[2] ja - komission asetus (EY) N:o 1450/2004, annettu 13. elokuuta 2004, innovaatiotilastojen tuotannosta ja kehittämisestä tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 1608/2003/EY täytäntöönpanosta[3] Asetus (EY) N:o 753/2004 kattaa T&K-tilastot, tiede- ja teknologia-alan henkilöresursseja koskevat tilastot, korkean teknologian aloja ja osaamispalveluja koskevat tilastot, patenttitilastot sekä muut tiede-, teknologia- ja innovaatiotilastot. Ainoastaan T&K-tilastojen osalta luetellaan yksityiskohtaisesti vaaditut tiedot. Asetus (EY) N:o 1450/2004 koskee yksinomaan yhteisön innovaatiotilastoja. Näihin kahteen asetukseen perustuvat suurimmat saavutukset tiede-, teknologia- ja innovaatiotilastojen eri aloilla ovat seuraavat: 2.1.1 T&K-tilastot (mukaan lukien valtion tutkimus- ja kehittämismäärärahoja koskevat Gbaord-tilastot) T&K-tilastot mittaavat tutkimus- ja kehitystoimintaa Euroopassa. Tutkimus- ja kehitystoimintaa harjoittavien yritysten tai laitosten T&K-menoja ja -henkilöstöä koskevia tietoja kootaan eri näkökannoilta ja eri tavoilla jaoteltuina. Nämä tilastot perustuvat nk. Frascatin käsikirjaan ja niitä käytetään Lissabonin ja Barcelonan Eurooppa-neuvostojen sopimaa 3 prosentin T&K-intensiteettiä koskevan indikaattorin laatimiseen. Kuvio 1: T&K-intensiteetti (T&K-menojen osuus prosentteina BKT:sta), EU-25, 10 uutta jäsenvaltiota (NMS 10), Kiina, Japani, Venäjä ja Yhdysvallat, 1994–2005. [pic] [pic] Tärkeimmät saavutukset: - Tietojen tuottamisen uudelleenjärjestelyt ja lisääminen sekä tietojen laadun paraneminen. - Tiedonkeruulomakkeen ja aikasarjojen yhdenmukaistaminen OECD:n sääntöjen kanssa. - Useiden institutionaalisten sektoreiden T&K-tilastoja koskevien laaturaporttien laadinta ja toteuttaminen. 2.1.2 Yhteisön innovaatiotilastot Yhteisön innovaatiotutkimuksilla mitataan eurooppalaisten yritysten innovaatiotoimintaa. Tutkimuksista saadaan indikaattoreita innovaatiotoiminnasta, eri innovaatiotyypeistä, innovaatiomenoista, vaikutuksista ja innovointiin liittyvästä yhteistyöstä. Kyseiset tutkimukset ovat ainoa yhdenmukaistettu lähde eurooppalaisen ja sen ulkopuolisen innovointitoiminnan mittaamista varten. Ne perustuvat nk. Oslon käsikirjaan. [pic] Lähde: Eurostat: Yhteisön innovaatiotilastot 2004 Tärkeimmät saavutukset: - Neljännen yhteisön innovaatiotutkimuksen valmistelut ja yhdenmukaistettu kyselylomake ja -menetelmä, joita asianomaiset maat käyttävät yleisesti. - Neljännestä yhteisön innovaatiotutkimuksesta (CIS 4) saatujen taulukoitujen tietojen ja indikaattoreiden kokoaminen ja levittäminen loppuvuodesta 2006 yhdessä siihen liittyvien laaturaporttien kanssa. - Eurostatin ja OECD:n yhteinen Oslon käsikirja 2005, joka kattaa myös organisaatio- ja markkinointi-innovaatiot. - Valmistautuminen viitevuoteen 2006 perustuvaan yhteisön innovaatiotutkimukseen 2006, joka on useiden jäsenvaltioiden kohdalla vastaava kuin CIS 4, sekä organisaatio- ja markkinointi-innovointia koskevien pilottimoduulien valmistelu ja toteuttaminen vuoden 2008 yhteisön innovaatiotutkimusta varten. - Yhteisön innovaatiotutkimuksia koskevien mikrotason tietojen asettaminen tähän mennessä yli 50 tutkimuslaitoksen käyttöön. 2.1.3 Tiede- ja teknologia-alan henkilöresursseja koskevat tilastot Tiede- ja teknologia-alan henkilöresursseja koskevilla tilastoilla mitataan niiden työntekijöiden osuutta työvoimasta, joilla on tiede- ja teknologia-alan korkea-asteen koulutus tai jotka toimivat tiede- ja teknologia-alan ammateissa. Tällaista työvoimaa tarkastellaan monista eri näkökulmista (esimerkiksi työntekijöiden työllisyyssektori, ikä tai liikkuvuus kotimaassa ja kansainvälisesti). Tilastot perustuvat nk. Canberran käsikirjaan. Kuvio 3: Tiede- ja teknologia-alalla työskentelevien, alan koulutuksen saaneiden henkilöiden ikärakenne ja osuus EU-25:n kokonaistyövoimasta vuonna 2004 [pic] Lähde: Eurostat: tiede- ja teknologia-alan henkilöresursseja koskevat tilastot Tärkeimmät saavutukset: - Tiede- ja teknologia-alan henkilöresursseja koskevien tilastojen tuottaminen edelleen säännöllisesti yhteisön työvoimatutkimuksesta saatavien mikrotason tietojen pohjalta ja tilastojen laajentaminen mittaamaan paremmin liikkuvuuteen liittyviä näkökohtia. - Tohtorintutkinnon suorittaneiden urakehitystä koskevien tilastojen valmistelu ja laajempi täytäntöönpano yhdessä OECD:n ja Unescon Tilastoinstituutin (UIS) kanssa käyttäjien tarpeiden tyydyttämiseksi. Tilastot koskevat kussakin maassa asuvia tohtorintutkinnon suorittaneita, myös heidän henkilökohtaisia ominaisuuksiaan, koulutus- ja työhistoriaansa, kansainvälistä liikkuvuuttaan jne. 2.1.4 Korkean teknologian aloja ja osaamispalveluja koskevat tilastot (huipputekniikkatilastot) Huipputekniikkatilastoilla seurataan niitä talouden aloja, joille on luonteenomaista suuri tietointensiivisyys (esimerkiksi lääkkeet, tietokoneet, televiestintä, lentokoneet ja T&K). Näiden toimialojen osalta tuotetaan taloutta, työllisyyttä ja huipputekniikan kauppaa koskevia indikaattoreita. Kuvio 4: Huipputekniikan viennin ja tuonnin jakautuminen tuoteryhmittäin, EU-25, Japani ja Yhdysvallat – 2004 [pic] Lähde: Eurostat: huipputekniikkatilastot Tärkeimmät saavutukset: - Huipputekniikan tilastojen säännöllisen tuottamisen jatkaminen ja tehostaminen sekä virallisten että epävirallisten lähteiden pohjalta. - Tilastojen pohjana olevien luokitusten (myös huipputekniikan kauppaa koskevien) arviointi niiden tulevaa tarkistamista varten Nace-toimialaluokituksen tarkistamisen yhteydessä. 2.1.5 Patenttitilastot Patenttitilastoja käytetään yleensä tieteen, teknologian ja innovoinnin tuotosindikaattoreina. Indikaattorit tuotetaan Euroopan patenttivirastolta tai muilta patenttivirastoilta saatavien hallinnollisten tietojen pohjalta. Vertailemalla patentointitoimintaa maailmanlaajuisesti voidaan arvioida kunkin talouden alan innovointikykyä. Taulukko 1: Euroopan patenttivirastolle jätetyt korkean teknologian patenttihakemukset aloittain, EU-27, Japani ja Yhdysvallat – 2003 [pic] Lähde: Eurostat: patenttitilastot Tärkeimmät saavutukset: - Yhdenmukaistetun Patstat-tietolähteen perustaminen ja kehittäminen yhdessä muiden kansainvälisten instituutioiden (esimerkiksi Euroopan patenttivirasto (EPO), Yhdysvaltain patenttivirasto (USPTO) ja OECD) kanssa. Tietolähde kattaa muun muassa EPO:lle tehdyt patenttihakemukset ja USPTO:n myöntämät patentit. - Patentinhakijoiden nimien esitystavan pitkälti yhdenmukaistavan automaattisen järjestelmän kehittäminen. Järjestelmän soveltaminen mahdollistaa muiden patenttitilastojen, kuten patenttien keskittymisasteen, tuottamisen. - Patstat-tietolähteen käytön lisääminen käyttäjien kannalta merkittävämpien patenttitilastojen ja -indikaattoreiden tuottamiseen. 2.1.6 Tilastojen tuottaminen ja levittäminen Parantaakseen entisestään tiede-, teknologia- ja innovaatiotilastojen laatua ja luodakseen pitempiä aikasarjoja Eurostat on perustanut oman tuotantotietokantansa (STI DB) ja alkanut kehittää yleistä ATK-sovellusta mikrotason tietojen käsittelyä varten. Internetissä maksutta levitettävien tiede-, teknologia- ja innovaatiotilastojen pohjalta on tehty useita julkaisuja. Näistä ovat esimerkkejä Eurostatin tiedettä, teknologiaa ja innovointia koskeva Panorama -julkaisujen sarja, joka ilmestyy vuosittain, sekä säännöllisesti ilmestyvän Statistics in Focus -julkaisun noin 15 numeroa. Tiede-, teknologia- ja innovaatiotilastoja on käytetty myös lukuisissa poliittisissa asiakirjoissa ja tiedonannoissa. Hyviä esimerkkejä tästä ovat yritystoiminnan pääosaston tuottama Euroopan innovaatioiden tulostaulu sekä tutkimuksen pääosaston tuottama Key figures -julkaisu. 2.1.7 Tiede-, teknologia- ja innovaatiotilastot, joita ei vielä ole pantu täytäntöön Asetuksen (EY) N:o 753/2004 liitteessä olevassa 3 jaksossa mainittuihin muihin tilastoihin, kuten biotekniikan, nanotekniikan tai teknologian maksutaseen tilastoihin, liittyvää työtä ei ole puutteellisten henkilöresurssien vuoksi viety tehokkaasti eteenpäin. Toteuttamatta jääneiden toimenpiteiden sijaan on kuitenkin viety eteenpäin monia politiikan toteuttamisen kannalta tarpeellisia toimia. Jotkin niistä (esimerkiksi tohtorintutkinnon suorittaneiden urakehitystä mittaavat tilastot) mainitaan edeltävissä luvuissa. Eräitä toimia on tarpeen kehittää edelleen ja niitä käsitellään luvussa 5 (esimerkiksi T&K-toiminnan kansainvälistymisen parempi mittaaminen). 2.2 Tiede-, teknologia- ja innovaatiotilastojen täytäntöönpano jäsenvaltioissa Tässä jaksossa käsitellään lyhyesti jäsenvaltioiden toteuttamia toimenpiteitä, jotka liittyvät niiltä suoraan kerättyihin tiede-, teknologia- ja innovaatiotilastoihin: T&K-tilastoihin ja valtion T&K-määrärahoja koskeviin tilastoihin (Gbaord-tilastot), yhteisön innovaatiotilastoihin ja tohtorintutkinnon suorittaneiden urakehitystä mittaaviin tilastoihin. Muiden alojen osalta tiedot hankitaan muista virallisista tai epävirallisista tietolähteistä, jotka eivät ole mukana jäsenvaltioiden toteuttamissa tutkimuksissa. T&K-tilastot / valtion T&K-määrärahoja koskevat tilastot Monissa maissa on mukautettu kansallisia kyselylomakkeita ja tiedonkeruuta vuoden 2002/2003 jälkeen asetuksessa (EY) N:o 753/2004 säädettyjä vaatimuksia vastaaviksi. Tarkistetuissa kansallisissa kyselylomakkeissa olivat jo usein mukana vapaaehtoisesti toimitettavat T&K-tiedot. Kansalliset tiedonkeruumenetelmät, joiden vankkana perustana usein ovat tunnetuille T&K-toimijoille tehtävät kyselytutkimukset, ovat yleisesti pysyneet muuttumattomina. Sen sijaan kansallisten T&K-kyselylomakkeiden laajuutta ja kansallisten tietolähteiden käyttöä on täytynyt mukauttaa. Useilla mailla on ollut ongelmia T&K-tilastojen ja valtion T&K-määrärahoja koskevien tilastojen täytäntöönpanossa kahden ensimmäisen pakollisen viitevuoden (2003 ja 2004) osalta. Ongelmat ovat liittyneet etenkin tietojen täydellisyyteen ja komission asetuksella vahvistettujen määräaikojen noudattamiseen. Kyseisillä mailla lienee kuitenkin vähemmän T&K-tilastoihin liittyviä ongelmia viitevuoden 2005 osalta ja ne pystynevät parantamaan kyseisten tilastojen oikea-aikaisuutta. T&K-muuttujien vapaaehtoinen toimittaminen on yhä puutteellista. Yhteisön innovaatiotilastot Neljättä yhteisön innovaatiotutkimusta (CIS 4) pidettiin kansallisella tasolla vähemmän rasitetta aiheuttavana ja helpompana toteuttaa kuin aiempia. Suurimmassa osassa jäsenvaltioita käytettiin yhdenmukaistettua CIS 4 -kyselylomaketta ja yhdenmukaistettua tutkimusmenetelmää. Tästä syystä tietojen laatu ja etenkin niiden vertailukelpoisuus ja oikea-aikaisuus paranivat. Taulukoidut (alueelliset ja kansalliset) tiedot toimitettiin yleisesti ajoissa. Eurostat ei kuitenkaan saa kaikkia kansallisia CIS 4:ään liittyviä mikrotason tietokokonaisuuksia, koska kaikki maat eivät toimita kyseisiä tietoja vapaaehtoisesti. Lisäksi muutamat maat eivät toimita aluekohtaisia tietoja. Tohtorintutkinnon suorittaneiden urakehitystä mittaavat tilastot Käyttäjien suuresti tarvitsemia tohtorintutkinnon suorittaneiden urakehitystä mittaavia tilastoja alettiin tuottaa laajemmin yli 20 jäsenvaltiossa vuosina 2006 ja 2007. Jäsenvaltioissa aloitettiin tähän liittyvä työ käyttämällä kansallisia hallinnollisia tietolähteitä ja rekistereitä, kokoamalla kattavia kansallisia otoskehikoita, joihin kuuluvat kaikki maassa asuvat tohtorintutkinnon suorittaneet, laskemalla otoskoot, laatimalla kansalliset kyselylomakkeet ja kehittämällä tiedonkeruutekniikoita. Tohtorintutkinnon suorittaneiden urakehitystä mittaavien kansallisten tilastojen tuottamista aiotaan arvioida kattavasti vuonna 2008. Euroopan komissio (Eurostat) katsoo, että päätöksen N:o 1608/2003/EY ja asetusten (EY) N:o 753/2004 ja 1450/2004, jotka kattavat kaikki tiede-, teknologia- ja innovaatiotilastoja koskevat alat, täytäntöönpanossa on edistytty huomattavasti, uusien hankkeiden, kuten tohtorintutkinnon suorittaneiden urakehitystä mittaavien tilastotietojen keruun, käynnistäminen oli perusteltua siksi, että niille on voimakas poliittinen tarve, yksittäiset maat ovat ottaneet mallia näistä kansainvälisen tason toimista ja lisänneet toimiaan tarvittavien kansallisten mukautusten tai investointien tekemiseksi; tämä on lisännyt käytettävissä olevien tiede-, teknologia- ja innovaatiotilastojen, esimerkiksi T&K-tilastojen ja valtion T&K-määrärahoja koskevien tilastojen, määrää noin kolmanneksella vuodesta 2001. | - 3 TIEDE-, TEKNOLOGIA- JA INNOVAATIOTILASTOT: TIETOJEN LAATU Euroopan tilastoja koskevat käytännesäännöt[4], joihin sisältyy 15 periaatetta, muodostavat tiede-, teknologia- ja innovaatiotilastojen laatua koskevat puitteet. Tiede-, teknologia- ja innovaatiotilastojen laatuun vaikuttavat tärkeimmät periaatteet ovat seuraavat: - Periaate 3: Kansallisten tilastoviranomaisten käytettävissä on oltava riittävät resurssit. - Periaate 4: Kaikkien Euroopan tilastojärjestelmän jäsenten on sitouduttava laatuun. - Periaate 7: Korkealaatuisten tilastojen tukena on oltava vankat menetelmät. - Periaate 9: Vastausrasitteen on säilyttävä kohtuullisena. - Periaatteet 11–15, jotka liittyvät tuotettavien tilastojen relevanssiin, tarkkuuteen, luotettavuuteen, ajantasaisuuteen, oikea-aikaisuuteen, yhtenäisyyteen ja vertailukelpoisuuteen. Tietojen laatua samoin kuin vastaajille aiheutuvia kustannuksia ja rasitetta käsitellään myös vastaustaakan vähentämisestä, yksinkertaistamisesta ja priorisoinnista yhteisön tilastojen alalla annetussa komission tiedonannossa[5]. Tiedonanto koskee muun muassa yritystoimintatilastojen uudistamista, jolla on vaikutusta myös tiede-, teknologia- ja innovaatiotilastoihin keskipitkällä aikavälillä. Joitakin eri aloilla esiin tulevia tilastojen laatuun liittyviä kysymyksiä käsitellään tarkemmin jäljempänä. Monet havainnoista ovat peräisin yksittäisiä tutkimuksia koskevista laaturaporteista. - T&K-tilastot : Eurooppalaisten T&K-tilastojen laatu on parantunut asetuksen (EY) N:o 753/2004 täytäntöönpanon myötä. Tietojen saatavuuden on havaittu parantuneen viitevuodesta 2003 lähtien. Tietojen tarkkuus ja vertailukelpoisuus maiden välillä ovat myös hyvät. OECD:n Frascati-käsikirjan tiedonkeruuta koskevia suosituksia on noudatettu yleisesti. - Yhteisön innovaatiotilastot : Neljännen yhteisön innovaatiotutkimuksen laatu on myös parantunut huomattavasti aiempiin CIS-tutkimuksiin verrattuna. Usein se johtuu lyhyemmästä ja selkeämmästä kyselylomakkeesta, tehokkaammasta tuottamis- ja täytäntöönpanoprosessista jäsenvaltioissa sekä vastaajien paremmasta perehtyneisyydestä CIS-tutkimuksiin. Kansallisten CIS 4 -tilastojen ajantasaisuus, täydellisyys ja vertailukelpoisuus ovat niin ikään parantuneet. Tietojen tarkkuus on ollut tyydyttävää useimpien maiden osalta. - Muut tiede-, teknologia- ja innovaatiotilastot : Muilla aloilla laadun paraneminen on usein riippuvainen lähdetietoja koskevasta edistyksestä. Yhteisön työvoimatutkimuksesta ja Patstat-tietolähteestä saatavat tiedot ovat saaneet tältä osin aikaan huomattavaa edistystä. Kun siirryttiin soveltamaan asetuksia (EY) N:o 753/2004 ja (EY) N:o 1450/2004, Eurostat alkoi seurata T&K-tilastoja ja yhteisön innovaatiotilastoja koskevan lainsäädännön noudattamista vuosina 2006/2007. Seurantatoimet toistetaan säännöllisin väliajoin jäsenvaltioihin suunnattujen toimenpiteiden ennakkoon määritellyssä toteutusjärjestyksessä. Euroopan komissio (Eurostat) katsoo T&K-tilastojen ja yhteisön innovaatiotilastojen laadun parantuneen huomattavasti viime vuosina muun muassa asetusten (EY) N:o 753/2004 ja N:o 1450/2004 ansiosta, uskoo kuitenkin, että tietojen laatua on edelleen parannettava tulevina vuosina, aikoo seurata eri alojen tilastotietojen laatua myös tulevaisuudessa. | - 4 Tiede-, teknologia- ja innovaatiotilastot: kustannukset ja rasite Eurostat mittaa yritystoimintatilastoista aiheutuvia kustannuksia ja rasitetta useilla tilastoaloilla. Tiede-, teknologia- ja innovaatiotilastoista aiheutuvia kustannuksia ja rasitetta on mitattu ainoastaan T&K-tilastojen ja yhteisön innovaatiotilastojen osalta, koska ne ovat olleet toistaiseksi ainoat itsenäiset yrityksiä koskevat tutkimukset. Mittaamista hankaloitti se, että kaikki maat eivät vastanneet kyselyyn ja saadut tiedot olivat epäyhtenäisiä eivätkä ne olleet täysin vertailukelpoisia. Sen vuoksi T&K-tilastojen ja yhteisön innovaatiotutkimusten aiheuttamista kustannuksista ja rasitteesta ei voida tehdä pitäviä yleisiä päätelmiä. Esimerkkeinä mainittakoon kuitenkin kaksi maata: - Virossa T&K-tilastoja koskevaan kyselyyn vastaava yritys käyttää keskimäärin neljä tuntia kaikkien vaadittujen T&K-tietojen kokoamiseen. Koska otokseen kuuluu vähän yrityksiä, käytetty aika vähenee vain kahdeksaan minuuttiin, kun maan kaikki yritykset otetaan huomioon. Yhteisön innovaatiotilastoista aiheutuva vastaava rasite on 95 minuuttia kyselyyn osallistuvissa yrityksissä ja 55 minuuttia kaikkien yritysten osalta. - Italiassa puolestaan vaadittujen T&K-tilastojen kokoaminen aiheutti keskimäärin 95 minuutin rasitteen kyselyyn osallistuneissa yrityksissä ja 40 minuuttia, kun otetaan huomioon maan kaikki yritykset. Päinvastoin kuin Virossa, vastaavat yhteisön innovaatiotilastoja koskevat luvut ovat paljon korkeammat eli noin seitsemän tuntia kyselyyn osallistuneissa yrityksissä ja vajaa kaksi tuntia maan kaikkia yrityksiä kohti. Nämä esimerkit osoittavat, että T&K-tilastoista ja yhteisön innovaatiotilastoista yrityksille aiheutuvat kustannukset ja rasite vaihtelevat suuresti. Sama koskee myös muiden alojen, esimerkiksi yritystoiminnan rakennetilastojen kustannusten ja rasitteen mittaamista. Niiden osalta on tässä vaiheessa saatavissa melko epäyhtenäisiä tietoja vain 16 maasta. Sen lisäksi, että Eurostat pyrkii parantamaan huomattavasti näiden kahden tiede-, teknologia- ja innovaatiotilastoja koskevan tutkimuksen aiheuttamien kustannusten ja rasitteen mittaamista, se aikoo myös lisätä kyseisissä tutkimuksissa käytettävien kansallisten tiedonkeruumenetelmien avoimuutta. Tällä tavoin on tarkoitus tarjota kannustimia kansallisten menetelmien kehittämiseen ja pienentää näin yrityksille aiheutuvaa rasitetta (esimerkiksi pienentämällä otoskokoa, joka näyttää olevan liian suuri joissakin maissa). Myös tohtorintutkinnon suorittaneiden urakehitystä mittaavista tilastoista jäsenvaltioille aiheutuva rasite vaihtelee sen mukaan, millaiset ovat niiden nykyiset tutkimuskehykset tai tohtorintutkinnon suorittaneiden urakehitystä koskevat sekä muut kansalliset tutkimukset. Näissä tilastoissa eivät kuitenkaan ole vastaajina yritykset vaan yksityishenkilöt. Euroopan komissio (Eurostat) on aloittanut T&K-tilastoista ja yhteisön innovaatiotilastoista aiheutuvien kustannusten ja rasitteen alustavan mittaamisen, toteaa näistä tilastoista vastaajille ja kansallisille viranomaisille aiheutuvien kustannusten ja rasitteen vaihtelevan melko lailla, uskoo, että kustannuksia ja rasitetta voidaan monissa maissa pienentää vaarantamatta tietojen laatua jo pelkästään soveltamalla kehittyneempiä tilastomenetelmiä. | - 5 Tiede-, teknologia- ja innovaatiotilastojen kehittäminen Tiede-, teknologia- ja innovaatiotilastojen jatkokehittämisen olisi koskettava koko tiede-, teknologia- ja innovaatiojärjestelmää eli tieteellistä panosta, yhteyksiä, tuotosta ja vaikutuksia. Tässä luvussa luodaan katsaus lähivuosiin. Parantamalla nykyisiä tilastoja voidaan saada paljon aikaan lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä, mutta keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä olisi myös pyrittävä löytämään uusia indikaattoreita, uusia tietolähteitä ja tiede-, teknologia- ja innovaatiotilastojen uusia aloja. 5.1 Nykyisten tiede-, teknologia- ja innovaatiotilastojen parantaminen 5.1.1 Tiede-, teknologia- ja innovaatiotilastojen laadun parantaminen Eurostatin on varmistettava tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa lainsäädäntökehyksen täysimääräinen täytäntöönpano jäsenvaltioissa, jotta tietojen laatua on mahdollista jatkossa parantaa. Tähän kuuluu lisää tiedonkeruuta ja muita toimia, joita on jatkettava ja kehitettävä edelleen. Erityisesti on huolehdittava seuraavista: asetukseen (EY) N:o 753/2004 sisältyvien T&K-tilastojen painopisteiden tarkistaminen (tietojen laadun ja käyttäjien tarpeiden arvioinnin perusteella); ulkomailta rahoitettua T&K-toimintaa koskevan jaottelun tekeminen pakolliseksi; T&K-tilastojen laadun parantaminen, jotta T&K-toiminnan menot voidaan odotetulla tavalla sisällyttää Euroopan kansantalouden tilinpitojärjestelmään ja voidaan paremmin vastata naisten asemaa tiedemaailmassa koskeviin käyttäjien tarpeisiin; T&K-tilastojen tiedonkeruumenetelmien yhdenmukaisuuden lisääminen sekä tilastojen ajantasaisuuden parantaminen ja ennusteiden laatiminen. Tutkijoihin liittyvien T&K-tilastojen laatua (johdonmukaisuutta ja relevanssia) on parannettava. Lisäksi on tarpeen sisällyttää tarkistettu toimialaluokitus (Nace Rev. 2) täysimääräisesti tiede-, teknologia- ja innovaatiotilastoihin vuodesta 2008 lähtien. Tällä tavalla tilastoista tulee käyttökelpoisempia. 5.1.2 Tiede- ja teknologia-alan henkilöresursseja koskevat tilastot Vuodelta 1992 peräisin olevaa OECD:n Canberran käsikirjaa, jossa määritellään tiede- ja teknologia-alan henkilöresursseja koskeva tilastollinen perusmenetelmä, on syytä tarkistaa. Tarkistusten olisi koskettava etenkin tiede- ja teknologia-alan henkilöresursseihin liittyvien käsitteiden ja määritelmien relevanssia, koska niissä on todettu puutteita. Tohtorintutkinnon suorittaneiden urakehitystä mittaavat tilastot olisi myös liitettävä tiede- ja teknologia-alan henkilöresursseihin liittyviin käsitteisiin ja määritelmiin. Tähän tähtäävä työ on jo aloitettu. Tässä yhteydessä on pyrittävä tiiviiseen kansainväliseen yhteistyöhön (erityisesti OECD:n kanssa). OECD:n, UIS:n ja Eurostatin aloittamat tohtorintutkinnon suorittaneiden urakehitystä mittaavat uudet tilastot on arvioitava ja ne on vakiinnutettava tuottamalla niitä säännöllisesti. Tämä olisi tehtävä tohtorintutkinnon suorittaneiden urakehitystä mittaavia tilastojen ensimmäisen, vuonna 2007 toteutettavan kattavan kansallisen täytäntöönpano-ohjelman jälkeen. Toisessa vaiheessa olisi suunniteltava niiden täysimittaista integroimista Euroopan tilastojärjestelmään. 5.1.3 Patenttitilastot Uusi patenttitietolähde Patstat tarjoaa mahdollisuuksia tuottaa nykyisten patentti-indikaattoreiden lisäksi myös monia muita indikaattoreita. Järjestelmässä on mahdollista laatia uusia indikaattoreita, jotka liittyvät kansallisiin patenttihakemuksiin, tunnistetiedoista puhdistettuihin hakijoiden nimiin sekä patenttien ja keksijöiden kansainvälistymiseen. Esimerkkeinä voidaan mainita patenttien keskittymisasteet tai indikaattorit, jotka mittaavat teollisuuden ja tieteen välisiä yhteyksiä entistä paremmin. Käyttäjien suuri uusien indikaattoreiden tarve saattaa jopa johtaa Patstatin muuttamiseen. Patstat-tietolähdettä voitaisiin lisäksi käyttää yhteyksien luomiseen muihin mikrotason tietokokonaisuuksiin (kuten EU:n teollisuuden tutkimusinvestointien tulostauluun). Lisäksi on parannettava patenttitilastojen ajantasaisuutta ja vakiinnutettava alueellisten patenttitilastojen tuottaminen. 5.1.4 Korkean teknologian aloja ja osaamispalveluja koskevat tilastot (huipputekniikkatilastot) Huipputekniikan aggregoituja tilastoja (huipputekniikan kauppaa koskevat aggregaatit mukaan luettuina) on tarkistettava, koska NACE-toimialaluokitus vaihtuu Nace Rev. 2 -luokitukseksi tai koska tuoteryhmiä on ajantasaistettava. Nace Rev. 2:n toimialarakenteen parannukset tarjoavat myös uusia mahdollisuuksia kehittyneempien ja entistä käyttökelpoisempien aggregaattien tuottamiseen. Alalla tarvitaan yhteistyötä muiden kansainvälisten tahojen kanssa. Euroopan komissio (Eurostat) aikoo parantaa edelleen tiede-, teknologia- ja innovaatiotilastojen laatua yhdessä jäsenvaltioiden kanssa, aloittaa tiede- ja teknologia-alan henkilöresursseja koskeviin tilastoihin liittyvien käsitteiden ja määritelmien tarkistamisen, arvioida ja vakiinnuttaa tohtorintutkinnon suorittaneiden urakehitystä mittaavat tilastot; käyttää Patstat-tietolähdettä tehokkaammin sekä luoda uusia indikaattoreita kansainvälisesti vertailukelpoisten patenttitilastojen tuottamiseen, tarkistaa korkean teknologian aloja ja osaamispalveluja koskevia käsitteitä ja määritelmiä käyttökelpoisemmiksi. | - 5.2 Uudet indikaattorit, uudet tietolähteet ja uudet alat On myös kehitettävä uusia indikaattoreita, otettava käyttöön uusia tietolähteitä ja kenties lopetettava joidenkin käyttö ja otettava mukaan uusia aloja keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. Keskipitkän ja pitkän aikavälin suunnittelun tärkeimpiä aihepiirejä käsitellään jäljempänä. 5.2.1 Tieteen, teknologian ja innovoinnin kansainvälistymisen parempi mittaaminen Tieteen, teknologian ja innovoinnin kansainvälistymisen mittaaminen vaikuttaa riittämättömältä, kun otetaan huomioon, että kyseisistä toiminnoista on tulossa yhä kansainvälisempiä. Esimerkiksi EU:ssa toimivien yritysten oman alueensa ulkopuolisia T&K-menoja tai ulkomaisten tytäryhtiöiden T&K-menoja, korkeasti koulutetun työvoiman liikkuvuutta tai kansainvälistä innovaatioyhteistyötä koskevat tiedot ovat puutteellisia. Parannuksia voidaan tehdä vaiheittain kyseisillä aloilla (esimerkiksi T&K-tilastojen ja ulkomaisia tytäryhtiöitä koskevien tilastojen suhteen). On myös pyrittävä tiiviiseen yhteistyöhön OECD:n kanssa. 5.2.2 Yhteisön innovaatiotutkimuksista enemmän hyötyä useammille käyttäjille Eurostatin ja OECD:n vuonna 2005 julkaisema Oslon käsikirja, joka kattaa kaksi uutta innovaatiotyyppiä (organisaatio- ja markkinointi-innovaatiot), on pantava täysimittaisesti täytäntöön yhteisön innovaatiotutkimuksessa 2008. Lisäksi seuraavissa yhteisön innovaatiotutkimuksissa vuodesta 2008 eteenpäin otetaan huomioon uusia käyttäjien vaatimuksia. Näitä vaatimuksia ovat varsinkin ekoinnovoinnin ja ekologisen suunnittelun parempi mittaaminen sekä käyttäjälähtöisten innovaatioiden rekisteröinti ja julkisiin hankintoihin liittyvä innovointi. Tuleviin yhteisön innovaatiotutkimuksiin olisi liitettävä muita talouden sektoreita ja tutkimusten olisi katettava kaikki Euroopan alueet. On myös huolehdittava siitä, että vuoden 2008 CIS-kyselylomakkeesta ei tule liian raskas, koska se huonontaisi tilastojen laatua. 5.2.3 Mikrotason tietojen parempi saatavuus Tutkijoiden on käytettävä entistä tehokkaammin muitakin mikrotason tietoja kuin standarditaulukoita ja levitettyjä indikaattoreita. Esimerkiksi yhteisön innovaatiotutkimukseen liittyvien mikrotason tietojen toimittaminen Eurostatille, jolloin tutkijat käyttävät niitä siellä keskitetysti, parantaa merkittävästi kustannustehokkuutta. Mikrotason tietoja voidaan käyttää joko tunnistetiedoista puhdistettuina tai salassa pidettävinä tietoina Eurostatin turvatussa tietokeskuksessa. Molempien tietokokonaisuuksien saatavuudesta säädetään komission asetuksessa (EY) N:o 831/2002. Yhteisön innovaatiotutkimukseen liittyvien mikrotason tietojen saatavuus keskitetysti Eurostatilta on varmistettava siten, että valtiot velvoitetaan toimittamaan kyseiset tiedot. Menettelyt, joilla tutkijat saavat yhteisön innovaatiotutkimukseen liittyviä mikrotason tietoja käyttöönsä, on tehtävä yksinkertaisemmiksi. Keskipitkällä aikavälillä olisi tarkasteltava mahdollisuutta toimittaa myös muita tiede-, teknologia- ja innovaatiotilastoihin liittyviä mikrotason tietoja. Ensimmäiseksi voisivat tulla kysymykseen T&K-tilastot ja tohtorintutkinnon suorittaneiden urakehitystä mittaavat tilastot. Tämä vaatisi kuitenkin kansallisen tiedontuottamisen pidemmälle menevää yhdenmukaistamista ja riittävän suurta kysyntää tällaisille tutkijoiden tarpeita vastaaville mikrotason tiedoille. Pidemmän aikavälillä olisi lisäksi suunniteltava tiede-, teknologia- ja innovaatiotilastoihin liittyvien erilaisten mikrotason tietokokonaisuuksien yhdistämistä muihin mikrotason tietokokonaisuuksiin. 5.2.4 Enemmän indikaattoreita tietovirroista, yhteyksistä sekä tieteen, teknologian ja innovoinnin tuotoksesta ja vaikutuksista Korkeakoulujen ja yritysmaailman välistä tietämyksen siirtoa mittaavia nykyisiä indikaattoreita on tarkasteltava uudelleen niiden kattavuuden (esimerkiksi lisensointi ja patentointi, spin-off-yritysten perustaminen, tutkimusyhteistyö, julkaisut ja työvoiman liikkuvuus) arvioimiseksi. On myös määritettävä indikaattoreiden yhteydet talousvaikutuksiin, jotta saadaan johdonmukaisempia, tietämyksen siirron analysoinnin kannalta käyttökelpoisia tietoja ja voidaan määritellä yhdenmukaiset indikaattorit. Erityisesti olisi arvioitava tarve luoda uusia indikaattoreita, jotka kuvaavat T&K-toimintaan liittyvää tietämyksen tuottamis- ja levittämisprosessia ja innovaatiojärjestelmiä. Tällaisten yhteysindikaattoreiden olisi kohdistuttava esimerkiksi tutkijoiden/keksijöiden verkostoihin tai siihen, kuinka laajalti teollisuuden innovaatiotoiminnassa hyödynnetään tieteellisen työn tuloksia. Vuoden 2005 Oslon käsikirjassa on oma lukunsa innovointiyhteyksistä. Yhteysindikaattoreiden tavoin myöskään tiede-, teknologia- ja innovaatiotilastojen tuotos- ja vaikutusindikaattoreita ei vielä ole tutkittu kattavasti. Monia (esimerkiksi patentti- ja bibliometrisiä tilastoja koskevia) parannuksia on käynnissä, mutta näillä aloilla tuotettuihin tietoihin liittyviä käyttäjien tarpeita ei vielä ole yleisesti kartoitettu. Tämä koskee erityisesti niitä tiede-, teknologia- ja innovaatioindikaattoreita, joilla mitataan talousvaikutuksia, koska alalla ei ole yhdenmukaistettuja indikaattoreita. Nämä vaatimukset koskevat tiede-, teknologia- ja innovaatiotilastojen kaikkia aloja (T&K- ja innovaatiotilastoja, tiede- ja teknologia-alan henkilöresursseja koskevia tilastoja sekä huipputekniikka- ja patenttitilastoja). Ensiksi on selvitettävä ja vahvistettava käyttäjien tarpeet suhteessa tilastojen tuottamismahdollisuuksiin. Sen jälkeen on parannettava nykyistä tiedon tuottamista pääasiassa määrittämällä ja tuottamalla uusia indikaattoreita. Yhteisön innovaatiotutkimuksiin liittyvien mikrotason tietojen parempi hyödyntäminen on yksi tällaisten toimien kiireellisimmistä kohteista. Toisaalta sellaisten alojen ottaminen mukaan, jotka eivät vielä kuulu Euroopan tilastojärjestelmään, kuten bibliometriset tilastot, näyttää olevan hankalaa ja jopa mahdotonta. Tämä johtuu lähinnä Eurostatin puutteellisista resursseista tai asiaan liittyvistä teollis- ja tekijänoikeuksista. Tähän toimintaan liittyviä uusia tutkimus- ja konsolidointitoimenpiteitä olisi käynnistettävä. 5.2.5 Tiede-, teknologia- ja innovaatiotilastojen panosindikaattoreiden analysointi ja uudelleenarviointi Perinteiset T&K-tilastot ja erilaiset jaottelut, alajaottelut ja sektorikohtaiset allokoinnit (yrityssektori, julkinen sektori, korkeakoulusektori ja yksityinen voittoa tavoittelematon sektori) ovat olleet samat yli 40 vuotta. Ne perustuvat Frascatin käsikirjaan (uusin versio vuodelta 2002). Vuosien kuluessa niitä on mukautettu muuttamatta kuitenkaan oleellisesti käsitteitä ja määritelmiä. Lisäksi T&K- ja valtion T&K-määrärahoja koskeviin tilastoihin on vähitellen kohdistunut uutta painetta pyynnöistä, jotka koskevat sellaisia lisätietoja, joita varten tilastoja ei alun perin ole suunniteltu. Myös uusia vaatimuksia on jo näköpiirissä, kuten T&K-toiminnan sisällyttäminen kansantalouden uudistettuun tilinpitojärjestelmään tai T&K-toiminnan kansainvälistymisen parempi mittaaminen. Lisäksi joidenkin T&K- ja valtion T&K-määrärahoja koskevien tietojen, joita on tuotettu monien vuosien ajan, relevanssi saattaa vaarantua. Esimerkkinä tästä ovat sellaiset valtion T&K-määrärahoja koskevat tilastot, joihin ei sisälly verohyvityksiä koskevia tietoja. Keskipitkällä aikavälillä näyttää sen vuoksi olevan tarpeen analysoida ja arvioida perinteisiä T&K-tilastoja ja valtion T&K-määrärahoja koskevia tilastoja ja varsinkin niiden relevanssia. Tilastoalan ei pitäisi toimia tässä yksin, vaan yhteistyötä olisi tehtävä sekä käyttäjien että tutkijoiden kanssa. 5.2.6 Yksittäisiä yrityksiä, konserneja sekä tutkimus- ja korkeakoululaitoksia koskevat tiedot Euroopan tasolla on pyritty tuottamaan ja asettamaan saataville yksittäisiä yrityksiä, konserneja sekä tutkimus- ja koulutuslaitoksia, kuten yliopistoja, koskevaa tietoa. Tuotetut tiedot ovat yleensä perustuneet yleisesti satavilla oleviin tietoihin, joita julkaistaan esimerkiksi asianomaisten yksiköiden kirjanpidossa tai jotka ovat kansallisesti saatavilla olevia hallinnollisia tietoja. Paras esimerkki näistä pyrkimyksistä on EU:n teollisuuden tutkimusinvestointien tulostaulu, jota tuottaa Euroopan komissio (tekniikan tulevaisuudentutkimuksen laitos (IPTS) tutkimuksen pääosaston puolesta). Yksittäisiä yrityksiä tai laitoksia koskevat tiedot lisätään standardisuoritteena tuotettaviin aggregoituihin tilastoihin. Useita näihin nykyisiin toimintoihin perustuvia toimenpiteitä voidaan harkita tulevaisuudessa: - Lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä EU:n teollisuuden tutkimusinvestointien tulostaulua voidaan mahdollisesti kehittää lisäämällä siihen uusia yksittäisiä tietokokonaisuuksia (esimerkiksi patentteja koskevia) tai pyrkimällä synergiaan konsernit ja niiden rakenteet kattavan Eurostatin euroryhmän yritysrekisterin kanssa. Yhtenä tavoitteena olisi tuottaa tietoa innovatiivisten yritysten rahoituksen saannista. Pitkällä aikavälillä yksittäisistä konserneista ei kuitenkaan saisi tuottaa tietoja kahteen kertaan. - Eurostat voisi myöhemmin kerätä vastaavia tietoja myös yksittäisistä laitoksista (muista kuin yrityksistä). Ensiksi voitaisiin kerätä tietoja eurooppalaisista yliopistoista, joilla on sekä tutkimus- että opetustehtävä. Yksittäisiä yliopistoja koskevia indikaattoreita voitaisiin kerätä kansallisista tilasto- tai hallinnollisista lähteistä ja siirtää ne sitten Eurostatille. Alalla on jo käynnissä useita tutkimustoimia. Koska tätä alaa koskevat käyttäjien tarpeet kasvavat nopeasti, Eurostat aikoo tutkia tällaisten tietojen tuottamisen toteutettavuutta ja toteuttaa jatkotoimia myöhemmin. 5.2.7 Biotekniikkaa, nanotekniikkaa ja muita kehittymässä olevia aloja koskevien tilastojen integroiminen Biotekniikan ja nanotekniikan tilastoja on viime vuosina kehittänyt pääasiassa OECD. Etenkin biotekniikkatilastoja koskeva työ on edistynyt ja niiden perustana olevat käsitteet ja määritelmät on saatettu yhdenmukaisemmiksi. Tiedonkeruun pilottihankkeita on toteutettu. Nanotekniikan mittaaminen ei ole edennyt yhtä pitkälle kuin biotekniikan. Käyttäjät (tutkimuksen pääosasto) ovat kuitenkin toistuvasti ilmaisseet tarvitsevansa tähän alaan liittyviä tietoja. Biotekniikka- ja nanotekniikkatilastot olisi jollakin tavalla sisällytettävä tiede-, teknologia- ja innovaatiotilastoihin keskipitkällä aikavälillä. Tämä edellyttää esimerkiksi T&K-, patentti- tai tiede- ja teknologia-alan henkilöresursseja koskevien tilastojen parantamista. Toisaalta biotekniikka- ja nanotekniikkatilastot on nähtävä laajemmin kuin vain osana tiede-, teknologia- ja innovaatiotilastoja. Sen vuoksi olisi myöhemmin käytettävä myös muita virallisia tai epävirallisia lähteitä, joista saadaan tarvittavia biotekniikkaa ja nanotekniikkaa koskevia lisätietoja. Nanotekniikkatilastoista ja -tiedoista olisi mahdollisuuksien mukaan pystyttävä tuottamaan erillisiä tietoja ja tilastoja nanotekniikoiden ympäristö-, turvallisuus- ja terveysvaikutuksista ja niihin liittyvistä tutkimusmenoista. Tiedettä, teknologiaa ja innovointia koskevan tiedon tarve politiikantekoa varten muuttuu joskus hyvinkin nopeasti. Vaikka tilastoinfrastruktuureja ei pystytä muuttamaan lyhyellä varoitusajalla, niiden on joka tapauksessa pystyttävä käsittelemään uusia kysymyksiä. Käytettävien luokitusten ja menetelmien relevanssia on tästä syystä arvioitava säännöllisesti, jotta niitä olisi mahdollista parantaa. Esimerkiksi ympäristöön, kansanterveyteen, ilmastonmuutokseen ja energiantuotantoon liittyvät politiikan suuret huolenaiheet edellyttävät myös näiden alojen tutkimus- ja kehittämistoiminnan lisäämistä. Vaikka nykyiset nimikkeistöt sopivat melko hyvin kyseisten alojen tilastojen tuottamiseen, niitä olisi kuitenkin kehitettävä entistä paremmin politiikan tarpeisiin sopiviksi. Euroopan komissio (Eurostat) aikoo parantaa tieteen, teknologian ja innovoinnin kansainvälistymisen mittaamista, kehittää yhteisön innovaatiotutkimuksia ja tehdä niistä entistäkin käyttökelpoisempia, parantaa tiede-, teknologia- ja innovaatiotilastoihin liittyvien mikrotason tietojen saatavuutta tekemällä kyseisten tietojen Eurostatille toimittaminen pakolliseksi, parantaa tietovirtoja, yhteyksiä sekä tieteen, teknologian ja innovoinnin tuotosta ja vaikutuksia mittaavia tiede-, teknologia- ja innovaatioindikaattoreita, tutkia tiede-, teknologia- ja innovaatiotilastojen panosindikaattoreita niiden relevanssin varmistamiseksi, tutkia tarkemmin yksittäisiin korkea-asteen oppilaitoksiin tai konserneihin liittyvien tiede-, teknologia- ja innovaatiotietojen käsittelyä ja ryhtyä myöhemmin asianmukaisiin toimiin, integroida biotekniikka- ja nanotekniikkatilastot sekä muita kehittyviä aloja koskevat tilastot tiede-, teknologia- ja innovaatiotilastoihin siinä määrin kuin se on mahdollista ja tarpeellista. | - 5.3 Tiede-, teknologia- ja innovaatiotilastojen lainsäädäntöpuitteiden ajantasaistaminen Tiede-, teknologia- ja innovaatiotilastoja koskevia lainsäädäntöpuitteita on uudistettava keskipitkällä aikavälillä. Eurostat aikoo edistää asiaa seuraavasti: - Asetuksessa (EY) N:o 753/2004 asetettuja painopisteitä on tarpeen tarkistaa ottaen huomioon lisätietojen tarve, sisällyttämällä siihen eräät vapaaehtoiselta pohjalta kerätyt tiedot, poistamalla joitakin vähemmän relevantteja tietoja ja miettimällä uudelleen tietojen tuottamisen aikavälejä. - Myös asetusta (EY) N:o 1450/2004 on tarkistettava sisällyttämällä siihen yhdenmukaistettu kyselylomake sekä tutkimusmenetelmä, jota käytetään vuoden 2008 yhteisön innovaatiotutkimuksessa, ja asettamalla yhteisön innovaatiotutkimukseen liittyvien mikrotason tietojen toimittaminen pakolliseksi. - Aikanaan on annettava kolmas yhteisön tilastoasetus, joka koskee tohtorintutkinnon suorittaneiden urakehitystä. Tietoja voisi olla hyvä tuottaa joka toinen vuosi. Esimerkiksi mikrotason tietojen saatavuutta ja niiden yhteyksiä koskevia lisäsäädöksiä saatetaan myöhemmin tarvita. Eurostat aikoo ryhtyä tarvittaviin asiaan liittyviin toimiin. Euroopan komissio (Eurostat) aikoo tarkistaa asetuksia (EY) N:o 753/2004 ja (EY) N:o 1450/2004 niiden relevanssin parantamiseksi, antaa aikanaan komission kolmannen tilastoasetuksen, joka koskee tohtorintutkinnon suorittaneiden urakehitystä. | - [1] EUVL L 230, 16.9.2003, s. 1. [2] EUVL L 118, 23.4.2004, s. 23. [3] EUVL L 267, 14.8.2004, s. 32. [4] KOM(2005) 217. [5] KOM(2006) 693.