Väline on yhdenmukainen Euroopan puolustusrahaston kanssa. Se täydentää puolustusrahastoa ja perustuu samaan oikeusperustaan. Euroopan puolustusrahasto kannustaa oikeussubjekteja yhteistyöhön puolustusalan tutkimus- ja kehityshankkeissa, kun taas välineestä tullaan tukemaan yhteisiin puolustushankintoihin liittyvää yhteistyötä. Välineessä noudatetaan myös Euroopan puolustusrahaston lähestymistapaa, jossa kielletään sellaisten tavaroiden tai palveluiden tukeminen, jotka on kielletty sovellettavassa kansainvälisessä oikeudessa, tai sellaisten tappavien autonomisten aseiden tukeminen, joissa ihminen ei voi merkityksellisesti vaikuttaa päätöksiin kohteiden valinnasta tai iskun tekemisestä tehtäessä ihmisiin kohdistuvia iskuja.

Koska tässä hätätilanteessa jäsenvaltioita on tuettava oikea-aikaisesti ja kohdennetusti niiden puolustusvalmiuksien vahvistamisessa, Euroopan komissio on ehdottanut, että yhteisiin hankintoihin kannustettaisiin EU:n talousarviosta rahoitetulla erityisellä lyhyen aikavälin välineellä, ja esittää, että perustetaan Euroopan puolustusteollisuuden vahvistamista yhteistoiminnallisten hankintojen avulla koskeva väline, jäljempänä ’väline’.

Unionin geopoliittiseen tilanteeseen on jo usean vuoden ajan kuulunut Euroopan naapurialueiden epävakaus ja toimintaympäristön haastavuus ja kompleksisuus, ja tilanne sai dramaattisen käänteen Venäjän hyökättyä Ukrainaan. Alueellisten konfliktien ja intensiivisen sodankäynnin Euroopan maaperälle paluun takia jäsenvaltioiden on pohdittava uudelleen varautumissuunnitelmiaan ja puolustusvalmiuksiaan.

Sen vuoksi on odotettavissa hintojen voimakasta nousua ja viivästyksiä toimitusajoissa, mikä saattaa vaarantaa EU-kansalaisten turvallisuuden. Puolustusteollisuuden on turvattava tuotantokapasiteetti, jota tarvitaan tilausten toteuttamiseen, sekä kriittisten raaka-aineiden ja osakomponenttien saanti. Tässä tilanteessa puolustustarvikkeiden valmistajat saattavat asettaa suuret tilaukset etusijalle, jolloin kaikkein haavoittuvimmassa asemassa olevat maat saattavat jäädä suojattomiksi, koska ne eivät ole tarpeeksi suuria eikä niillä ole varoja suurten tilausten tekemiseen.

Samaan aikaan nykyisessä puolustustarvikemarkkinoiden tilanteessa, johon kohdistuu kohonnut turvallisuusuhka ja realistinen mahdollisuus intensiiviseen konfliktitilanteeseen, jäsenvaltiot kasvattavat nopeasti puolustusmäärärahojaan ja valmistautuvat samankaltaisten tarvikkeiden hankintaan. Tämä johtaa kysyntään, joka on niin suurta, että se ylittää Euroopan puolustuksen teollisen ja teknologisen perustan valmistuskapasiteetin, joka on tällä hetkellä mitoitettu rauhan aikaa varten.

Ehdotettu poliittinen lähestymistapa on oikeassa suhteessa havaittujen ongelmien laajuuteen ja vakavuuteen nähden, sillä on tarpeen nopeuttaa teollisuuden sopeutumista rakennemuutoksiin ja edistää toimintaympäristöä, joka on suotuisa yritysten väliselle yhteistyölle kilpailtujen avointen markkinoiden järjestelmässä. Tähän päästään tehostamalla yhteistyötä ja koordinointia jäsenvaltioiden välillä. Lähestymistavassa otetaan huomioon rajat, jotka on asetettu unionin mahdolliselle puuttumiselle markkinoiden toimintaan perussopimusten puitteissa.

(7)Puolustustarvikemarkkinoiden nykyisessä tilanteessa, jota leimaavat kohonnut turvallisuusuhka ja intensiivisen konfliktitilanteen todellinen mahdollisuus, jäsenvaltiot kasvattavat nopeasti puolustusmäärärahojaan ja valmistautuvat tekemään samankaltaisia hankintoja. Syntynyt kysyntä on niin suurta, että se ylittää Euroopan puolustuksen teollisen ja teknologisen perustan valmistuskapasiteetin, joka on tällä hetkellä mitoitettu rauhan aikaa varten.

(6)Euroopan puolustusalan teollisen ja teknologisen perustan vahvistamisen olisi sen vuoksi oltava näiden toimien keskiössä. Vaikeuksia ja puutteita todellakin on edelleen, ja Euroopan puolustusalan teollinen perusta on vieläkin erittäin hajanainen ja kärsii yhteistyön riittämättömyydestä sekä tuotteiden yhteentoimivuuden ongelmista.

(2)Venäjän federaation Ukrainaan 24 päivänä helmikuuta 2022 kohdistama perusteeton hyökkäys ja aseellisen konfliktin jatkuminen Ukrainassa ovat tehneet selväksi, että nykyisten puutteiden korjaamiseksi on ratkaisevan tärkeää toimia heti. Hyökkäyksen seurauksena korkean intensiteetin sodankäynti ja alueelliset konfliktit ovat palanneet Eurooppaan, mikä edellyttää jäsenvaltioiden puolustuskyvyn huomattavaa lisäämistä kaikkein kiireellisimpien ja kriittisimpien puutteiden korjaamiseksi, erityisesti niiden, joita puolustukseen liittyvien tuotteiden siirto Ukrainaan on kasvattanut.

(8)Sen vuoksi on odotettavissa hintojen voimakasta nousua ja viivästyksiä toimitusajoissa, mikä saattaa vahingoittaa unionin ja sen jäsenvaltioiden turvallisuutta. Puolustusteollisuuden on turvattava tuotantokapasiteetti, jota tarvitaan tilausten käsittelyyn, sekä kriittisten raaka-aineiden ja osakomponenttien saanti. Tässä tilanteessa tuottajat saattavat asettaa suuret tilaukset etusijalle, jolloin kaikkein haavoittuvimmassa asemassa olevat maat saattavat jäädä suojattomiksi, koska ne eivät ole tarpeeksi suuria eikä niillä ole varoja suurten tilausten tekemiseen.

(9)Olisi myös pyrittävä siihen, että puolustusmenojen lisäyksen seurauksena Euroopan puolustuksen teollinen ja teknologinen perusta vahvistuu merkittävästi. Ilman koordinointia ja yhteistyötä kansallisten investointien kasvu todennäköisesti vain pahentaa Euroopan puolustusteollisuuden hajanaisuutta.

(10)Kun otetaan huomioon edellä mainitut haasteet ja niihin liittyvät EU:n puolustusteollisuuden rakenteelliset muutokset, on tarpeen nopeuttaa Euroopan puolustuksen teollisen ja teknologisen perustan mukautumista, lisätä sen tehokkuutta ja kilpailukykyä ja näin osaltaan vahvistaa ja uudistaa jäsenvaltioiden puolustusteollisia valmiuksia. Osana teollisten puutteiden korjaamista pakottavimpiin vajeisiin olisi puututtava kiireellisesti.

(11)Erityisesti olisi tarjottava kannustimia yhteisiin investointeihin ja puolustushankintoihin, sillä tällaisella yhteistoiminnalla varmistettaisiin, että EU:n teollisen perustan vaatimat muutokset tehdään yhteistyössä, jolloin teollisuuden pirstaleisuus ei enää lisäänny.

(12)Tätä varten olisi perustettava lyhyen aikavälin väline, jolla lisätään jäsenvaltioiden yhteistyötä puolustustuotteiden hankintavaiheessa, jäljempänä ’väline’. Sillä kannustetaan jäsenvaltioita toimimaan yhteistyössä ja suorittamaan etenkin vajeiden paikkaamiseksi tehtävät hankinnat yhdessä, millä lisättäisiin yhteentoimivuutta ja vahvistettaisiin ja uudistettaisiin jäsenvaltioiden puolustusteollisia valmiuksia.

(13)Lyhyen aikavälin välineellä olisi vähennettävä tällaisiin yhteisiin toimiin liittyviä riskejä ja kompleksisuutta ja samalla annettava mahdollisuus saavuttaa mittakaavaetuja jäsenvaltioiden toimissa, joilla pyritään lujittamaan ja nykyaikaistamaan Euroopan teollista ja teknologista perustaa, mikä lisäisi unionin kapasiteettia, selviytymiskykyä ja toimitusvarmuutta. Yhteistoiminnallisiin hankintoihin kannustamisen tuloksena myös järjestelmien käyttöön, kunnossapitoon ja käytöstä poistamiseen liittyvät kustannukset pienisivät.

(14)Välineen pohjana ja perustana on komission ja puolustusviraston johtajana toimivan korkean edustajan perustaman yhteisten puolustushankintojen työryhmän työ puolustusalan investointivajeiden analysoinnista ja siihen perustuvista jatkotoimista annetun yhteisen tiedonannon mukaisesti, ja sillä pyritään koordinoimaan hyvin lyhytaikaisia puolustushankintatarpeita ja ottamaan jäsenvaltiot ja EU:n puolustustarvikevalmistajat mukaan tukemaan yhteishankintoja, joita varastojen täydentäminen etenkin Ukrainalle annetun tuen vuoksi edellyttää.

(15)Väline on johdonmukainen EU:n nykyisten puolustukseen liittyvien yhteistyöaloitteiden, kuten Euroopan puolustusrahaston ja pysyvän rakenteellisen yhteistyön (PRY) kanssa, ja sillä luodaan synergioita muiden EU:n ohjelmien kanssa. Väline on täysin yhdenmukainen strategisen kompassin tavoitteiden kanssa.

(16)Koska välineen tavoitteena on lisätä unionin puolustusteollisuuden kilpailukykyä ja tehokkuutta, välineen hyödyntämiseksi yhteistoiminnalliset hankintasopimukset on tehtävä sellaisten oikeussubjektien kanssa, jotka ovat sijoittautuneet unioniin tai assosioituneihin maihin ja jotka eivät ole muiden kuin assosioituneiden kolmansien maiden tai muiden kuin assosioituneiden kolmansien maiden yhteisöjen määräysvallassa. Tässä yhteydessä määräysvallan olisi ymmärrettävä tarkoittavan kykyä käyttää ratkaisevaa vaikutusvaltaa oikeussubjektissa joko suoraan tai yhden tai useamman muun oikeussubjektin välityksellä. Unionin ja sen jäsenvaltioiden keskeisten turvallisuus- ja puolustusetujen suojelemisen varmistamiseksi edellytetään lisäksi, että yhteistoiminnalliseen hankintaan osallistuvien toimeksisaajien ja alihankkijoiden yhteistoiminnalliseen hankintaan käytettävän infrastruktuurin, tilojen, välineiden ja resurssien on sijaittava jäsenvaltion tai assosioituneen kolmannen maan alueella.

(17)Joissakin olosuhteissa olisi oltava mahdollista poiketa periaatteesta, jonka mukaan välineestä tukea saavaan yhteistoiminnalliseen hankintaan osallistuvat toimeksisaajat ja alihankkijat eivät ole muiden kuin assosioituneiden kolmansien maiden tai muiden kuin assosioituneiden kolmansien maiden yhteisöjen määräysvallassa. Tässä yhteydessä unioniin tai assosioituneeseen kolmanteen maahan sijoittautunut oikeussubjekti, joka on muun kuin assosioituneen kolmannen maan tai muun kuin assosioituneen kolmannen maan yhteisön määräysvallassa, voi osallistua yhteistoiminnalliseen hankintaan toimeksisaajana tai alihankkijana, jos täytetään tiukat ehdot, jotka liittyvät unionin ja sen jäsenvaltioiden turvallisuus- ja puolustusetuihin sellaisina kuin ne on vahvistettu yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan yhteydessä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU-sopimuksen) V osaston nojalla, myös Euroopan puolustuksen teollisen ja teknologisen perustan vahvistamisen näkökulmasta.

(18)Yhteistoiminnallisiin hankintamenettelyihin ja ‑sopimuksiin on myös sisällyttävä vaatimus, jonka mukaan muu kuin assosioitunut kolmas maa tai muun kuin assosioituneen kolmannen maan yhteisö ei saa valvoa tai rajoittaa puolustustuotteen käyttöä.

(19)Välineen puitteissa jaettavien avustusten muotona voi olla rahoitus, joka ei perustu kustannuksiin vaan tulosten saavuttamiseen suhteessa yhteistoiminnallisen hankintamenettelyn tehtäväkokonaisuuksiin, välitavoitteisiin tai tavoitteisiin, jotta saadaan aikaan tarvittava kannustava vaikutus.

(20)Jos unionin avustuksen muotona on kustannuksiin perustumaton rahoitus, komission olisi määritettävä kunkin toimen rahoittamisen edellytykset työohjelmassa, josta käyvät ilmi erityisesti a) kuvaus yhteistoiminnallisessa hankinnassa tehtävää yhteistyötä koskevasta toimesta ja siitä, miten sillä pyritään vastaamaan kiireellisimpiin ja kriittisimpiin kapasiteettitarpeisiin, b) toimen toteuttamisen välitavoitteet, c) yhteistoiminnallisen hankinnan karkea suuruusluokka ja d) unionin saatavilla oleva enimmäisrahoitusosuus.

(21)Kannustavan vaikutuksen aikaansaamiseksi unionin rahoitusosuuden taso voi vaihdella esimerkiksi seuraavien tekijöiden perusteella: a) yhteistoiminnallisen hankinnan monimutkaisuus, jolloin alustavana korvikemuuttujana voi toimia osuus hankintasopimuksen ennakoidusta koosta, joka perustuu samankaltaisista toimista saatuun kokemukseen, b) yhteistyöhön liittyvät tekijät, kuten yhteiskäyttö, varastointi, omistajuus tai ylläpito, joilla saadaan todennäköisesti aikaan parempia yhteentoimivuuteen liittyviä tuloksia ja jotka toimivat teollisuuden pitkän aikavälin investointeja ohjaavina signaaleina, ja c) osallistuvien jäsenvaltioiden tai assosioituneiden maiden lukumäärä tai uusien jäsenvaltioiden tai assosioituneiden maiden liittyminen olemassa oleviin yhteistyöjärjestelyihin.

(22)Jäsenvaltioiden olisi nimitettävä hankintaedustaja, joka tekee yhteistoiminnallisia hankintoja niiden puolesta. Hankintaedustajan olisi oltava jäsenvaltioon tai assosioituneeseen kolmanteen maahan sijoittautunut hankintaviranomainen, mukaan lukien unionin elimet tai kansainväliset järjestöt, kuten puolustusmateriaalialan yhteistyöorganisaatio OCCAR (Organisation Conjointe de Coopération en matière d’Armement).

(23)Varainhoitoasetuksen 193 artiklan 2 kohdan mukaisesti avustusta voidaan myöntää jo aloitettuun toimeen, jos hakija voi osoittaa, että toimi oli aloitettava ennen avustussopimuksen allekirjoittamista. Rahoitustukea ei kuitenkaan pitäisi myöntää avustushakemuksen jättämispäivää edeltävälle ajanjaksolle muuten kuin asianmukaisesti perustelluissa poikkeustapauksissa. Jotta vältetään unionin tuen keskeytyminen, joka voisi vahingoittaa unionin etuja, rahoituspäätöksessä olisi sallittava rahoitusosuuksien myöntäminen toimille, jotka liittyvät 24 päivästä helmikuuta 2022 alkavaan ajanjaksoon, vaikka kyseiset toimet olisi aloitettu ennen avustushakemuksen jättämispäivää.

Tähän ohjelmaan sovelletaan asetusta (EU, Euratom) N:o 2018/1046, jäljempänä ’varainhoitoasetus’. Siinä vahvistetaan unionin talousarvion toteuttamista koskevat säännöt, mukaan lukien avustuksia koskevat säännöt.

(25)Tässä asetuksessa vahvistetaan rahaston rahoituspuitteet, joita Euroopan parlamentin ja neuvoston on määrä pitää talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta sekä uusista omista varoista, mukaan lukien etenemissuunnitelma uusien omien varojen käyttöönottamiseksi 16 päivänä joulukuuta 2020 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja Euroopan komission välisen toimielinten sopimuksen, jäljempänä ’16 päivänä joulukuuta 2020 tehty toimielinten sopimus’, 18 kohdan mukaisesti ensisijaisena rahoitusohjeena vuosittaisessa talousarviomenettelyssä.

(26)Varainhoitoasetuksen, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 883/2013, neuvoston asetuksen (Euratom, EY) N:o 2988/95, neuvoston asetuksen (Euratom, EY) N:o 2185/96 ja neuvoston asetuksen (EU) 2017/1939 mukaan unionin taloudellisia etuja on suojattava oikeasuhteisin toimenpitein, joita ovat sääntöjenvastaisuuksien ja petosten ehkäiseminen, havaitseminen, korjaaminen ja tutkiminen sekä hukattujen, aiheettomasti maksettujen tai virheellisesti käytettyjen varojen takaisinperintä ja soveltuvin osin hallinnollisten seuraamusten määrääminen. Erityisesti asetuksen (EU, Euratom) N:o 883/2013 ja asetuksen (Euratom, EY) N:o 2185/96 nojalla Euroopan petostentorjuntavirasto (OLAF) voi tehdä tutkimuksia, joihin sisältyvät myös paikan päällä suoritettavat todentamiset ja tarkastukset, selvittääkseen, onko kyse petoksesta, lahjonnasta tai muusta laittomasta toiminnasta, joka vahingoittaa unionin taloudellisia etuja. Asetuksen (EU) 2017/1939 nojalla Euroopan syyttäjänvirasto (EPPO) voi tutkia petoksia ja muuta laitonta toimintaa, joka vahingoittaa unionin taloudellisia etuja, sekä nostaa niistä syytteen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2017/1371 mukaisesti. Varainhoitoasetuksen mukaan unionin rahoitusta saavien henkilöiden ja yhteisöjen on toimittava täydessä yhteistyössä unionin taloudellisten etujen suojaamiseksi, myönnettävä komissiolle, OLAFille, Euroopan syyttäjänvirastolle ja Euroopan tilintarkastustuomioistuimelle tarvittavat valtuudet ja varmistettava, että unionin varojen hoitamiseen osallistuvat kolmannet osapuolet myöntävät vastaavat oikeudet.

(27)Merentakaisiin maihin ja merentakaisille alueille sijoittautuneet henkilöt ja yhteisöt voivat neuvoston päätöksen 2013/755/EU 94 artiklan nojalla saada rahoitusta rahoitusvälineen sääntöjen ja tavoitteiden sekä sellaisten mahdollisten järjestelyjen mukaisesti, joita sovelletaan siihen jäsenvaltioon, johon kyseinen merentakainen maa tai alue on sidoksissa.