ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
10.

painottaa, että EU:n strategista autonomiaa ja unionin puolustusvalmiuksia on pyrittävä aktiivisesti parantamaan. On tuettava unionin puolustusteollisuuden kilpailukykyä ja tarkistettava hyvin huolellisesti, ovatko tuen hakijat todellakin EU:n alueelta. Sekä pääasiallisten toimeksisaajien että alihankkijoiden on oltava Euroopan unioniin sijoittautuneita ja vähintään puoliksi jäsenvaltioiden tai EU:n luonnollisten tai oikeushenkilöiden omistamia ja tosiasiallisesti eurooppalaisen pääoman määräysvallassa. Kyseisten yritysten hallinnon ja tosiasiallisen valvonnan on tapahduttava Euroopan unionin alueella. Euroopan komission on myös varmistettava, ettei mikään konsortioon osallistuva organisaatio ole jonkin kolmannen maan tosiasiallisessa määräysvallassa.
18.

toteaa samalla, että on voitettava tiettyjä juridisia, teknisiä ja organisatorisia haasteita, jotta päästään tiedon uudelleenkäyttöön. Komitea on tässä yhteydessä hyvillään kokeiluhankkeesta, joka tähtää ”yhden kerran periaatteen” käyttöönottoon rajatylittävässä yhteydenpidossa liikeyritysten kanssa. Se katsoo, että kokeiluvaiheessa pitää analysoida niitä laajoja yhteyksiä, joita yrityksillä on paikallis- ja alueviranomaisiin;
2.

toteaa, että tähän mennessä Euroopan naapuruuspolitiikka on kytkeytynyt kolmeen keskeiseen pilariin: a) demokratian kehittämiseen, b) talouskehityksen edistämiseen ja c) naapuruuden kahden alueellisen ulottuvuuden vahvistamiseen (Välimeren unioni (2) ja itäinen kumppanuus (3)). Euroopan naapuruuspolitiikan monivuotinen täytäntöönpano on edistänyt myönteisellä tavalla asetettujen tavoitteiden täyttymistä. EU:n suhteet kumppanimaihin ovat kehittyneet merkittävästi vaikkakin hyvin eriasteisesti. Siksi on tärkeää mukautua edelleen jatkuvasti muuttuvaan kansainväliseen ympäristöön, jotta voidaan vastata aina uusiin tarpeisiin.
20.

on komission kanssa samaa mieltä siitä, että tarvitaan yhteisiä teknisiä eritelmiä, jotta varmistetaan läpilyönti markkinoilla, talouskasvu ja vaihtoehtoisten polttoaineiden yleistyminen EU:ssa. Samalla on kuitenkin otettava huomioon kunkin jäsenvaltion taloudelliset tarpeet. Komitea muistuttaa, että ratkaisut on tehtävä pikaisesti. Komitea korostaa, että komission on infrastruktuurin rakentamisen määräaikoja asettaessaan varattava enemmän aikaa yhteisten standardien laatimiselle sekä niiden hyväksymiselle ja toteuttamiselle kuin mitä direktiivissä esitetään.
15.

on vakuuttunut siitä, että kaikkien muuttoliikkeisiin liittyvien aloitteiden on konkreettisten tulosten aikaansaamiseksi perustuttava strategisiin tavoitteisiin ja kolmansien maiden kanssa yhteisesti sovittuihin sitoumuksiin. Tehtäessä työtä unionin kiinnostavuuden lisäämiseksi ja kolmansien maiden kansalaisten pääsyedellytysten helpottamiseksi on käytävä vuoropuhelua kyseisten maiden kanssa ja otettava huomioon unionin ulkosuhdetoiminnan tavoitteet ja ulkorajoilla tapahtuvaan maahanmuuttoon sovellettava politiikka, jotka on määritelty maahanmuuttoa ja liikkuvuutta koskevassa uudistetussa kokonaisvaltaisessa lähestymistavassa.
23.

pyytää pidentämään pelastamistukitoimenpiteiden enimmäiskestoa, joka on tällä hetkellä kuusi kuukautta (kohta 25). Käytännön kokemukset ovat osoittaneet, että määräaika on usein liian lyhyt, sillä jatkosuunnitelman laatiminen on monimutkaista erityisesti, jos suunnitelmaan sisältyy yritysosto. Lisäksi on otettava huomioon aika, jonka komissio tarvitsee rakenneuudistussuunnitelmien tutkimiseen ja joka voi kestää useita kuukausia. Joskus tuesta ilmoittamisesta voi kulua vuosikin ennen kuin komission tekee päätöksensä. Komitea ehdottaakin, että pelastamistukitoimenpiteiden enimmäiskesto olisi kuusi kuukautta, jota voidaan jatkaa toisella kuuden kuukauden jaksolla.
21.

Komitea on tyytyväinen siihen, että maksuviivästysdirektiivi on sisällytetty luetteloon keskeisistä säädöksistä, joiden täytäntöönpanoa aiotaan seurata tarkasti. Viranomaisilta saatavien maksujen viivästyminen on pienille ja keskisuurille yrityksille suuri ongelma, johon tulee puuttua viipymättä.
46.

toteaa, että uuden perustuslain laatimisen kuulemisvaiheeseen on sisältynyt keskustelua paikallisen kansalaisyhteiskunnan ja paikallisten kansalaisten kanssa, mikä on tervetullutta. Komitea on kuitenkin huolissaan avoimuuden puutteesta siinä, miten nämä keskustelut on otettu huomioon laatimisprosessissa ja mitkä osat on julkaistu internetissä, mikä on tehnyt tilanteen seuraamisen vaikeaksi Turkin kansalaisille ja myös kansainvälisille toimijoille (mm. AK:lle).
—

pitää tärkeänä, että julkisen sektorin tiedon uudelleenkäytössä on kaikilta osin noudatettava yksityisyyden suojaa koskevaa kansallista ja EU-lainsäädäntöä. Lisäksi avoimen datan käytössä on kunnioitettava kolmansien osapuolten tekijänoikeuksia ja taattava, että yhdistettäessä avointa dataa kaupallisissa uudelleenkäyttötarkoituksissa tietosuojan ja yksityisyyden suojan taso on sama kuin sen on oltava julkisen sektorin käsitellessä hallussaan olevia tietoja.
3.

ymmärtää, että siirtymä biotalouteen on edellytys sille, että Euroopasta voi tulla alan maailmanlaajuinen johtaja erityisesti innovoinnin ja kilpailukyvyn osalta. Komitea korostaa, että biotalous tarjoaa erinomaiset mahdollisuudet työpaikkojen luomisen – eikä pelkästään maatalousalalla. Komitea panee merkille, että maailman luonnonvarat ovat hupenemassa ja että Euroopan on edettävä nopeammin pysyäkseen kilpailukykyisenä biotaloudessa, sillä muut maailman valtiot (esimerkiksi Kiina ja Yhdysvallat) ovat toteuttamassa samankaltaisia strategioita ja aktiivisesti käynnistämässä markkina-aloitteita. Euroopan on reagoitava tähän päättäväisesti ja tuettava biotaloutta innovoinnin pohjalta.
4.

painottaa Horisontti 2020:n merkitystä. Suunniteltu 80 miljardin euron rahoitustaso on hyvin perusteltu ja välttämätön minimitaso, kun otetaan huomioon ohjelman rooli Eurooppa 2020 -strategian ja muiden unionin politiikkojen täytäntöönpanossa sekä eurooppalaisen tutkimusalueen toteuttamisessa ja toiminnassa. Koska EU:n on toivuttava finanssikriisistä ja luotava vakaa pohja valituille painopisteille globaalissa toiminnassaan, Horisontti 2020:een on kuitenkin sisällytettävä välineitä, joiden painopiste on käytännön elämän toiminnan muuttamisessa sekä nopeampien yhteiskunnallisten tulosten saavuttamisessa, eli uusien työpaikkojen luomisessa, älykkäässä kasvussa ja hyvinvoinnin lisäämisessä sekä lyhyellä että pitkällä aikavälillä.
17.

muistuttaa, että EU:n on yhdessä jäsenvaltioiden kanssa taattava yhtenäismarkkinoiden tehokas toiminta ja parannettava liiketoimintaympäristöä poistamalla tai vähentämällä vaikeuksia, joita pk-yrityksillä on rahoituksen saannissa ja joiden syyt ovat niiden rajallisessa kyvyssä laajeta alkuperämaansa ulkopuolisille markkinoille sekä yhtenäismarkkinoilla että niiden ulkopuolella sekä liiallisessa verorasituksessa ja hallinnollisten menettelyjen aiheuttamassa taakassa. Nämä edellytykset on täytettävä ja samalla taattava osaamisen ja uuden innovatiivisen teknologian saatavuus ja yhteistyö paikallisten ammatillisten oppilaitosten ja korkeakoulujen kanssa. Näiden on tutkimusohjelmissaan otettava huomioon pk-yritykset Euroopan talouden eteenpäin vievänä voimana.
3. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kattava verkko on saatettu päätökseen ja että se on kokonaisuudessaan tämän luvun asiaankuuluvien määräysten mukainen viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2050.

3. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kattava verkko on saatettu päätökseen ja että se on kokonaisuudessaan tämän luvun asiaankuuluvien määräysten mukainen viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2050.
7.

on komission kanssa samaa mieltä siitä, että yksittäisten jäsenvaltioiden koordinoimattomien verotoimien moninaisuuden vuoksi alaa on yhdenmukaistettava, jotta vältetään finanssipalvelujen sisämarkkinoiden pirstoutuminen. Yhdenmukaistaminen on näin ollen välttämätöntä alan sisämarkkinoiden toiminnan kannalta sekä kilpailuvääristymien välttämiseksi.
3.

toteaa, että neuvoston asetuksella (ETY) N:o 1973/92 käyttöön otettu ja myöhemmin ajantasaistettu LIFE-ohjelma on EU:n erityinen ympäristöalan rahoitusväline, jolla on tähän mennessä tuettu 3 115:tä ympäristöhanketta 2,2 miljardilla eurolla. (1) Näin ollen se on merkittävä väline tuettaessa rahallisesti alue- ja paikallistason ympäristöpolitiikkoja ja -hankkeita, jotka tuottavat Euroopan tasolla lisäarvoa. (2)
46.

korostaa, että on ehdottoman välttämätöntä ottaa huomioon julkisten palvelujen tehtävien erityisluonne. Yleistä taloudellista etua koskevien palvelujen, sosiaalipalvelut mukaan luettuina, ensisijaisuus on julkisten hyödykkeiden ominaisuudessa vahvuus erittäin kilpailukykyisen sosiaalisen markkinatalouden menestymistä ajatellen. Komitea tähdentää, että paikallis- ja aluetasolla on strateginen tehtävä Euroopan talouskasvukehityksessä etenkin, kun otetaan huomioon hajautetun julkisen vallan rooli: sen osuus unionin BKT:sta on 17,2 prosenttia ja investoinneista 221 miljardia euroa. Tästä syystä Euroopan unionin on tuettava yleistä taloudellista etua koskevien palvelujen kehittämistä.
21.

katsoo vielä tavoitteen 1 toimiin liittyen, että toimi 3 (tuomitaan rikoksella saadut varat menetetyiksi) on erityisen tärkeä Euroopan sisäisen turvallisuuden kannalta. Varojen menetetyksi tuomitseminen on kiistämättä keskeinen väline kaikkien rikollisuuden muotojen torjunnassa, joka on tässä tapauksessa ehdottomasti monialaista. Voidaan kiistattomasti osoittaa, että laittomasti hankitun omaisuuden menettäminen on monista tunnetuista rikosten ennaltaehkäisykeinoista ehkä tehokkain.
4.

korostaa samalla, että Valko-Venäjän kaltaisen valtion, joka on halukas osallistumaan itäiseen kumppanuuteen ja kiinnostunut normalisoimaan suhteensa Euroopan unioniin ja Euroopan neuvostoon, on myös oltava valmis tunnustamaan yleismaailmalliset ihmisoikeudet ja luopumaan kuolemanrangaistuksesta. Näin ollen sen on oltava valmis lähtemään todellisten uudistusten tielle ja panemaan uudistukset täytäntöön esimerkiksi osallistumalla nykyistä aktiivisemmin kummihankkeisiin, kehittämällä ystävyyskaupunkitoimintaa ja keskustelufoorumeita kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden kanssa sekä tiivistämällä alueidenvälistä ja rajatylittävää yhteistyötä erityisesti naapurimaidensa Puolan, Liettuan ja Latvian kanssa. Tämä on tärkeää erityisesti siksi, että Euroopan komissio arvioi Valko-Venäjän suhteiden tilannetta uudelleen lokakuussa 2010 ja tekee mahdollisesti perusluonteisia päätelmiä tulevaa yhteistyötä ja itäiseen kumppanuuteen osallistumisen jatkoa ajatellen.
Tässä tilanteessa on korostettava Euroopan matkailualan valtavaa kasvupotentiaalia sekä vahvoja siteitä alueiden hallinnolliseen, sosioekonomiseen ja logistiseen rakenteeseen erityisesti, kun kyse on liikennealan kehittämisestä, varsinkin matkailukohteiden kulkuyhteyksien parantamisesta ja alueellisten lentoasemien kehittämisestä sekä sellaisten meriliikenneyhteyksien edistämisestä, jotka lisäävät multimodaalisuutta ja joilla varmistetaan kestävän kehityksen mukainen liikenne. On otettava huomioon etenkin saarten ja reuna-alueiden sekä syrjäisimpien alueiden erityistilanne, sillä ne ovat täysin riippuvaisia lento- ja meriliikenteestä, ja matkailun ympärille rakentunut palvelusektori on useimmilla näistä alueistapääasiallinen tulolähde ja elinkeino. Euroopalla on monia kilpailuetuja: moni-ilmeisten maisemien matkailualalla on merkittäviä kasvumahdollisuuksia, jotka perustuvat yhteiseen perintöön (kuten kulttuuriin, gastronomiaan, uskontoon ja urheiluun). Kasvupotentiaalia liittyy lisäksi merkittävään tapahtuma-, kokous- ja liikematkailuun.

Euroopan kulttuuriperinnön arvo on sen kehityksen kannalta strateginen tekijä; tässä mielessä Eurooppa on erityisen rikas, sillä monilla sen alueilla on valtavia matkailumahdollisuuksia, vaikka ne ovat vielä matkailunsa kehittämisen alkuvaiheessa, tai ne ovat toteuttaneet huomattavia matkailuponnistuksia. On otettava huomioon erityisesti alueet, jotka ovat erikoistuneet matkailuelinkeinoon ja jotka täyteen mittaansa kehittyneinä matkailukohteina kaipaavat rakennemuutosta ja kunnostusta voidakseen vastata kehittymässä olevien maiden taholta tulevaan yhä kiristyvään maailmanlaajuiseen laatu- ja innovaatiokilpailuun. Suuntautuminen seniorien ja vammaisten markkinasegmenttiin edellyttää matkakohteilta mukautumista ja esteiden poistamista.
10.

korostaa, että yhtäläisten mahdollisuuksien periaatteessa on otettava huomioon erityisesti maaseutualueiden ja syrjäisten alueiden, teollisuuden muutosprosessissa olevien alueiden sekä vakavista ja pysyvistä luontoon tai väestöön liittyvistä haitoista kärsivien alueiden, kuten pohjoisimpien alueiden, joiden väestöntiheys on erittäin alhainen, ja saaristoalueiden, syrjäisimpien alueiden, rajaseutu- ja vuoristoalueiden asukkaat. Kyseisiin alueisiin on kiinnitettävä erityishuomiota tavoitteessa vähentää unionin alueiden välisiä eroja. Näiden alueiden hauraus johtuu taloudellisista, sosiaalisista, maantieteellisistä, historiallisista, alueellisista sekä väestönkehitykseen ja ympäristöalaan liittyvistä jännitteistä. Ne on huomioitava erityisesti laadittaessa luetteloa indikaattoreista, jotka osoittavat, minkälainen infrastruktuuri ja minkälaisia yleishyödyllisiä palveluja kyseisten alueiden asukkailla on käytettävissään ja mitkä ovat heidän mahdollisuutensa hyödyntää niitä. Luettelossa tulisi ottaa huomioon alueellisessa toimintasuunnitelmassa ja Leipzigin peruskirjassa tehdyt kompromissit, jotta voidaan vauhdittaa monikeskuksisuutta ja uutta rakenteellista vuorovaikutusta kaupunki- ja maaseutualueiden välillä. On selvää, että kyseisen vuorovaikutuksen luonne määrittelee ympäristöpuitteet ja auttaa myös parantamaan paikallisten ja alueellisten politiikkojen laatua.
4.

toteaa, että vesiviljely kykenee tuottamaan terveellisiä, turvallisia, kestäviä ja korkealaatuisia tuotteita, joiden tuotannossa noudatetaan tiukasti ympäristönsuojelukriteerejä. Ala toimii työllisyyttä vakauttavana tekijänä lukuisilla kalastuksesta enemmän tai vähemmän riippuvaisilla Euroopan alueilla. Euroopan unioni on laatinut rakennerahastotyyppisiä (kalatalouden ohjauksen rahoitusväline KOR eli Financial Instrument for Fisheries Guidance FIFG, Euroopan kalatalousrahasto EKTR eli European Fisheries Fund EFF) aloitteita alan edistämiseksi sekä alan kestävään kehittämiseen tähtäävien strategioiden tukemiseksi ja täytäntöönpanemiseksi. Tuloksia on saatu aikaan paljon, mutta yhteisön tuotanto kasvaa silti huomattavasti hitaammin kuin maailmanlaajuinen tuotanto. Unionilla on nyt edessään monia haasteita, kuten vesiviljelyalan sisällyttäminen meri- ja ympäristöpolitiikkaan, alan ohjaaminen ympäristömyönteisten menetelmien soveltamiseen kestäväpohjaisen kalastuspolitiikan mukaisesti, kilpailukyvyn parantaminen, rannikkoalueiden yhdennetty käyttö ja hoito, hallinnon tehostaminen sekä eläinten terveyteen ja hyvinvointiin liittyvien takeiden vahvistaminen muiden eläintuotantoalojen tapaan ja kuluttajansuojanormeja tiukasti noudattaen.
99 artikla Kiintiöiden siirron kieltäminen Komissio voi kieltäytyä siirtämästä jäsenvaltion käytettävissä olevia, kalakantoja koskevia kiintiöitä seuraavalle vuodelle TACien ja kiintiöiden vuosittaiseen hallinnoimiseen liittyvien lisäedellytysten käyttöönottamisesta 6 päivänä toukokuuta 1996 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 847/96 3 artiklan mukaisesti, jos a) asianomainen jäsenvaltio on ylittänyt siirrettävän kiintiön jompanakumpana välittömästi edeltäneistä kahdesta vuodesta; tai b) kiintiö koskee kantaa, johon sovelletaan monivuotista suunnitelmaa tai jota saadaan saaliiksi yhdessä monivuotisen suunnitelman soveltamisalaan kuuluvan kannan kanssa, ja kyseistä monivuotisen suunnitelman alaista kantaa, jonka kanssa kyseistä kantaa saadaan saaliiksi, koskeva kiintiö tai koskevat kiintiöt on ylitetty jonakin välittömästi edeltäneistä viidestä vuodesta; tai c) asianomainen jäsenvaltio ei toteuta asianmukaisia toimenpiteitä varmistaakseen kyseisen kannan kalastusmahdollisuuksien moitteettoman hallinnoinnin ja erityisesti laiminlyö 102 artiklassa tarkoitetun tietokonepohjaisen varmentamisjärjestelmän käytön tai käyttää epätyydyttävällä tavalla tähän varmentamisjärjestelmään tietoja tarjoavia järjestelmiä.

99 artikla Kiintiöiden siirron kieltäminen Komissio voi kieltäytyä siirtämästä jäsenvaltion käytettävissä olevia, kalakantoja koskevia kiintiöitä seuraavalle vuodelle TACien ja kiintiöiden vuosittaiseen hallinnoimiseen liittyvien lisäedellytysten käyttöönottamisesta 6 päivänä toukokuuta 1996 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 847/96 3 artiklan mukaisesti, jos a) asianomainen jäsenvaltio on ylittänyt siirrettävän kiintiön jompanakumpana välittömästi edeltäneistä kahdesta vuodesta; tai b) kiintiö koskee kantaa, johon sovelletaan monivuotista suunnitelmaa tai jota saadaan saaliiksi yhdessä monivuotisen suunnitelman soveltamisalaan kuuluvan kannan kanssa, ja kyseistä monivuotisen suunnitelman alaista kantaa, jonka kanssa kyseistä kantaa saadaan saaliiksi, koskeva kiintiö tai koskevat kiintiöt on ylitetty jonakin välittömästi edeltäneistä viidestä vuodesta; tai c) asianomainen jäsenvaltio ei toteuta asianmukaisia toimenpiteitä varmistaakseen kyseisen kannan kalastusmahdollisuuksien moitteettoman hallinnoinnin ja erityisesti laiminlyö 102 artiklassa tarkoitetun tietokonepohjaisen varmentamisjärjestelmän käytön tai käyttää epätyydyttävällä tavalla tähän varmentamisjärjestelmään tietoja tarjoavia järjestelmiä.
17.

on tyytyväinen, että komissio on kiinnittänyt huomiota vaikutusanalyysien ja säännöllisten arviointien tarpeeseen. Kyseisten toimenpiteiden tulee olla myös osa entistä paremmin alueita ja alan toimijoita ajatellen mukautetun YMP:n vuoteen 2013 ulottuvaa suuntaamista, joka on terveystarkastuksen ja yksinkertaistamisen tulos.
Eurooppalaisella tutkimusinfrastruktuurilla on oltava sääntömääräinen kotipaikka, jonka on sijaittava sellaisen jäsenen alueella, joka on EU:n jäsenvaltio tai yhteisön tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelmaan assosioitunut maa.

Eurooppalaisella tutkimusinfrastruktuurilla on oltava sääntömääräinen kotipaikka, jonka on sijaittava sellaisen jäsenen alueella, joka on EU:n jäsenvaltio, alue tai yhteisön tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelmaan assosioitunut maa.
21.

on tyytyväinen maksuviivästysten torjumisesta annettua direktiiviä koskevaan muutosehdotukseen, jonka avulla on tarkoitus varmistaa, että pk-yritykset saavat maksunsa ajoissa. AK korostaa kuitenkin, että avainkysymys on edelleen direktiivin täytäntöönpano ja että jäsenvaltioiden on pyrittävä parantamaan liike-elämässä ja julkishallinnossa vallitsevaa maksukulttuuria. Komitea kehottaa Euroopan komissiota ja muita unionin toimielimiä vastaamaan Euroopan oikeusasiamiehen äskettäin julkituomaan huoleen ja nopeuttamaan maksujen suorittamista sopimuspuolille, yrityksille ja muille organisaatioille (3).
5.

ottaa käsillä olevassa lausunnossa kantaa kahteen tiedonantoon, jotka käsittelevät eurooppalaista yhteistyötä ammatillisen koulutuksen alalla. Komitea suhtautuu molempiin tiedonantoihin myönteisesti. Ammatillisen koulutuksen laadunvarmistuksen eurooppalaista viitekehystä (European Quality Assurance Framework for Vocational Education and Training, EQAF) koskeva kuulemisprosessi on vielä alkuvaiheessa, kun taas ammatillisen koulutuksen opintosuoritusten ja arvosanojen eurooppalaista siirtojärjestelmää (European Credit System for Vocational Education and Training, ECVET) koskeva prosessi on edennyt jo pidemmälle. Tämän vuoksi on tärkeää ja toivottavaa jatkaa kuulemisprosessia.
1.

korostaa ”Barcelonan prosessi: Välimeren unioni” -aloitteen tärkeyttä, sillä sen myötä Välimeren alue on nostettu erittäin tärkeään asemaan Euroopan unionin asialistalla. Lisäksi se on herättänyt innostunutta keskustelua ja pohdintaa asiaan liittyvien haasteiden vaatimalla tasolla. Komitea on tyytyväinen Euroopan unionin puheenjohtajavaltion Ranskan käynnistämän ja Välimeren etelä- ja itäpuolisten 16 kumppanuusmaan tukeman hankkeen käytännölliseen ulottuvuuteen sekä poliittisiin visioihin.
21.

kehottaa tässä yhteydessä tekemään yhteistyötä ennen kaikkea alueiden komitean kanssa, sillä se on ainoa alue- ja paikallisviranomaisia edustava neuvoa-antava elin, josta määrätään perustamissopimuksessa. Yhteistyötä tulisi tehdä myös useiden sellaisten verkostojen ja organisaatioiden kanssa, joihin on keskittynyt alue- ja paikallisviranomaisten terveysalan asiantuntemusta EU:n tasolla. On tärkeää, että komissio varmistuu näitä verkostoja valitessaan siitä, että niiden alueellinen ja paikallinen kattavuus on laaja, että alue- ja paikallisviranomaisilla on yhdenvertaiset mahdollisuudet osallistua niihin ja että niihin osallistumista eivät rajoita esimerkiksi korkeat jäsenmaksut.
16.

pitää hyvin arveluttavana, ettei osallistumiskelpoisia toimijoita ole kartoitettu riittävästi etenkään julkisella sektorilla. Kun toteutetaan hankkeita, joita varten on objektiivisesti katsoen käytettävissä tekniset ja taloudelliset resurssit, ja varmistetaan, että toimien integrointia ja yhteistyötä varten on tarkasti määritellyt toimintamallit, on otettava huomioon kaksi päätavoitetta: yhtäältä on kartoitettava tarkasti etenkin julkisen terveydenhuollon resurssit, ja toisaalta ennen toimien suunnittelua on päätettävä yhteistyön toteuttamistavoista.
33.

katsoo aiemmissa lausunnoissaan ilmaisemansa kannan mukaisesti, että toiminnan on perustuttava tiedonvaihtoon ja että olisi laadittava erityinen kuivuutta koskeva pöytäkirja tai — jäsenvaltiotasolla — erityisiä kuivuudenhallintasuunnitelmia. Komitea pitää alue- ja paikallisviranomaisten roolia keskeisenä niiden kokonaisvaltaisia sopeutumisstrategioita määriteltäessä ja kannustaa kyseisiä viranomaisia toimimaan yhteistyössä muiden toimijoiden, myös käyttäjien, kanssa. Kun otetaan huomioon ilmastonmuutos, on tärkeää, että suunnitelmat ja välineet ovat joustavia ja että edistetään tietämyksen ja kokemusten vaihtoa. On tärkeää korostaa, että mitkään kunnat ja alueet eivät selviydy näistä haasteista yksin. Resurssien, asiantuntemuksen ja tiedon muodossa annettu tuki on ratkaisevan tärkeää onnistumisen kannalta. Muilta kunnilta ja alueilta saadut hyvät esimerkit voivat tarjota tukea, mutta jäsenvaltioiden ja EU:n on oltava valmiita avustamaan tällaisen tuen toteuttamisessa.
15.

tuo uudelleen julki kantansa, jonka mukaan on luotava ajanmukaiset ja tehokkaat eurooppalaisen tutkimuksen perusrakenteet etenkin ajanmukaisten virtuaalisten verkkojen ja tietokantojen avulla, sekä kannattaa ajatusta siitä, että niitä varten on onnistuttava houkuttelemaan unionin resurssien ohella alueellisia, valtiollisia ja yksityisiä varoja. Ratkaisevaa on saavuttaa tavoite, jonka mukaan t&k-toimintaan suunnattavan rahoituksen on oltava kolme prosenttia bkt:stä; tästä yksityissektorin osuuden on määrä olla kaksi kolmasosaa.
9

tukeekin kaikkia pyrkimyksiä noudattaa liittymistä valmistelevassa ja varsinaisessa liittymisprosessissa tinkimättä asetettuja kriteerejä, jotka on muotoiltava mahdollisimman avoimiksi, jotta tulevista laajentumisista voidaan käydä mahdollisimman laajaa poliittista keskustelua. Tämä on tärkeää myös ajatellen yhteiseen politiikkaan kohdistuvia seurannaisvaikutuksia. Ainoastaan tältä pohjalta on mahdollista saada yleisöltä hyväksyntä, mikä on välttämätöntä. AK ja sen jäsenet tulevat osallistumaan tähän keskusteluun aktiivisesti ja tietoisina siitä, että juuri Länsi-Balkanin maiden tulevaisuus on tärkeä koetinkivi ajatukselle yhteisestä Euroopasta.
1.2

on tyytyväinen komission säädösehdotuksen valmistelun yhteydessä noudattamaan tasapainoiseen lähestymistapaan, muun muassa siihen, että ”osaamisyhteisöjen” nimi on muutettu ”osaamis- ja innovointiyhteisöiksi”. Komitea panee myös tyytyväisenä merkille, että alue- ja paikallisviranomaiset luetaan osaamis- ja innovointiyhteisöjen mahdollisten kumppaniorganisaatioiden joukkoon, mutta on samalla huolestunut eräistä yksityiskohdista.