TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET KOMISSION VASTAUKSET

JOHDANTO

6.1 Tässä luvussa esitetään tilintarkastustuomioistuimen erityisarvio yhteisön ulkopuolelle suunnattua tukea sekä kehitys- ja laajentumisasioita koskevasta toimintalohkoryhmästä. Ryhmä koostuu seuraavista toimintalohkoista: 19 – ulkosuhteet, 21 – kehitysyhteistyö ja suhteet Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioihin (AKT-valtioihin) (1), 22 – laajentuminen sekä 23 – humanitaarinen apu. Keskeiset tiedot toiminnasta ja vuoden 2009 menoista esitetään taulukossa 6.1 .

Taulukko 6.1 – Yhteisön ulkopuolelle suunnattu tuki sekä kehitys- ja laajentumisasiat – Keskeiset tiedot (miljoonaa euroa) Talousarvion osasto Toimintalohko Kuvaus Maksut 2009 Hallinnointitapa 19 Ulkosuhteet Hallintomenot 415 Suora keskitetty Monenväliset suhteet, yhteistyö yhteisön ulkopuolisten maiden kanssa maahanmuutto- ja turvapaikkakysymyksissä ja yleiset ulkosuhdeasiat 60 Suora keskitetty / Yhteinen ulko- ja turvallisuuspolitiikka 316 Välillinen keskitetty (16) / Yhteinen Demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskeva eurooppalainen rahoitusväline 123 Suora keskitetty Suhteet yhteisön ulkopuolisiin teollisuusmaihin ja yhteistyö niiden kanssa 16 Suora keskitetty Kriiseihin vastaaminen ja yleismaailmalliset turvallisuusuhat 215 Suora keskitetty Euroopan naapuruuspolitiikka ja suhteet Venäjään 1 469 Suora keskitetty / hajautettu Suhteet Latinalaiseen Amerikkaan 308 Suora keskitetty / hajautettu Suhteet Aasiaan, Keski-Aasiaan ja Lähi-idän maihin 727 Suora keskitetty / hajautettu / yhteinen Toimintastrategia ja koordinointi 24 Suora keskitetty 3 673 21 Kehitysyhteistyö ja suhteet AKT-valtioihin Hallintomenot 349 Suora keskitetty Elintarviketurva 673 Suora keskitetty Valtiosta riippumattomat kehitysyhteistyöalan toimijat 181 Suora keskitetty Ympäristö ja luonnonvarojen kestävä hoito, energia mukaan luettuna 81 Suora keskitetty Inhimillinen ja sosiaalinen kehitys 113 Suora keskitetty / yhteinen Alueellinen yhteistyö Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren maiden (AKT-maiden) kanssa 256 Suora keskitetty / hajautettu / yhteinen Kehitysyhteistyötoimet ja ad hoc -ohjelmat 30 Suora keskitetty Toimintastrategia ja koordinointi 15 Suora keskitetty 1 698 22 Laajentuminen Hallintomenot 91 Suora keskitetty Laajentumisprosessi ja -strategia 1 165 Suora keskitetty / välillinen / hajautettu Liittymisen jälkeinen rahoitustuki 43 Suora keskitetty / hajautettu Tiedotus- ja viestintästrategia 9 Suora keskitetty 1 308 23 Humanitaarinen apu Hallintomenot 28 Suora keskitetty Humanitaarinen apu 772 Suora keskitetty / yhteinen 800 Hallintomenot yhteensä (17) 883 Toimintamenot yhteensä (menot koostuvat) 6 596 – ennakkomaksuista 4 079 – väli-/loppumaksuista 2 517 Varainhoitovuoden maksut yhteensä 7 479 Varainhoitovuoden maksusitoumukset yhteensä 8 463 Lähde: Varainhoitovuotta 2009 koskeva tilinpäätös.

Toimintalohkoryhmän erityispiirteet

6.2 Ulkosuhteisiin ja kehitysyhteistyöhön liittyvien menojen toteuttamisesta vastaavat EuropeAid-yhteistyötoimisto (EuropeAid) sekä ulkosuhteiden pääosasto. Laajentumismenojen toteuttaminen on laajentumisasioiden pääosaston vastuulla, ja humanitaarinen apu (elintarvikeapu mukaan lukien) humanitaarisen avun pääosaston vastuulla.

EuropeAid

6.3 EuropeAid vastaa esimerkiksi seuraavien menojen toteuttamisesta: a) taloudellinen ja tekninen apu Aasian ja Latinalaisen Amerikan maille sekä taloudellinen yhteistyö kyseisten maiden kanssa b) eurooppalainen naapuruuspolitiikka, johon sisältyy strateginen kumppanuus Venäjän kanssa c) alakohtaiset ohjelmat, jotka kohdistuvat esimerkiksi elintarviketurvaan, valtioista riippumattomiin toimijoihin ja paikallisviranomaisiin, ympäristökysymyksiin, terveydenhuoltoon ja koulutukseen sekä demokratia- ja ihmisoikeuskysymyksiin.

6.4 Suurin osa menoista kuuluu komission suoran keskitetyn hallinnoinnin piiriin; osaa menoista hallinnoivat komission keskusyksiköt ja osaa unionin edustustot (2) asianomaisissa kolmansissa maissa. Kansainvälisten järjestöjen välityksellä toimitettava apu kuuluu yhteishallinnointiin.

6.5 Suurin osa maksuista on ennakko- tai välimaksuja. Loppumaksujen osuus on enintään 20 prosenttia varainhoitovuoden menoista.

6.6 Loppumaksuissa sääntöjenvastaisuuden riski on yleensä suurempi kuin ennakko- ja välimaksuissa. Ennakko- ja välimaksuihin liittyy vain vähän ehtoja, kun taas loppumaksujen ehtona on tavallisesti, että kaikki koko hankkeen aikana aiheutuneet menot on esitetty ja hyväksytty.

6.7 Kehitysyhteistyöhankkeet jakautuvat yli 150 maahan, ja täytäntöönpanosta vastaavien elinten koko ja kokemus vaihtelevat suuresti. Jotta hanke olisi oikeutettu EU:n tukeen, sen yhteydessä on noudatettava monitahoisia sääntöjä, muun muassa tarjouskilpailujen ja hankintamenettelyjen osalta.

Ulkosuhteiden pääosasto

6.8 Ulkosuhteiden pääosaston hallinnoimat menot liittyvät pääasiassa yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan, vakautusvälineen ja teollisuusmaiden kanssa tehtävän yhteistyön välineen puitteissa täytäntöönpantuun toimintaan. Pääasialliset tavoitteet liittyvät seuraaviin osa-alueisiin: rauhan säilyttäminen; kansainvälisen turvallisuuden lujittaminen ja EU:n etujen edistäminen keskeisinä kumppaneina olevien teollisuusmaiden ja korkean tulotason maiden kanssa ulkopolitiikkaan, taloudelliseen yhdentymiseen ja maailmanlaajuisiin kysymyksiin liittyvissä asioissa. 6.8 Suurimpaan osaan vakautusvälineen puitteissa tehdyistä toimista liittyy reagointi kriisitilanteisiin ja puhkeamassa oleviin kriisitilanteisiin sekä kriisejä edeltävä ja kriisien jälkeinen valmiuksien kehittäminen.

6.9 Toimintaan sovelletaan seuraavia hallinnointitapoja: a) välillinen keskitetty hallinnointi tai yhteishallinnointi kansainvälisten organisaatioiden kanssa yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan alalla b) suora keskitetty hallinnointi, jota sovelletaan suhteisiin ja yhteistyöhön yhteisön ulkopuolisten teollisuusmaiden kanssa (teollisuusmaiden kanssa tehtävän yhteistyön väline) c) suora keskitetty hallinnointi ja yhteishallinnointi kriiseihin vastaamisen ja yleismaailmallisten turvallisuusuhkien yhteydessä (vakautusväline); hankkeiden täytäntöönpano kuuluu keskusyksiköille tai edustustoille.

6.10 Yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan alalla menot liittyvät lähinnä siviilioperaatioihin, joita toteutetaan Euroopan turvallisuus- ja puolustuspolitiikan yhteydessä maissa ja alueilla, joilla poliittinen riski on tavallisesti suuri ja olot epävakaat. Samanlaisia riskejä esiintyy vakautusvälineen kohdalla. 6.10 Kun poliittisesti epävakaa ympäristö aiheuttaa riskitason lisääntymistä, toteutetaan riskinvähentämistoimia, esimerkiksi jälkitarkastuksia, joita komission keskusyksiköt tai unionin edustustot suorittavat niiden pakollisten ulkoisten tarkastusten lisäksi, joita edunsaajat järjestävät sopimusvelvoitteidensa puitteissa.

6.11 EuropeAidin tapaan useimmat ulkosuhteiden pääosaston hallinnoimat menot toteutetaan ennakko- tai välimaksuina. Välimaksujen ehtona on yleensä näyttö siitä, että hankkeen täytäntöönpano on suoritettujen menojen avulla edennyt tiettyyn vaiheeseen asti. Loppumaksujen ehtona on puolestaan, että kaikki koko hankkeen aikana aiheutuneet menot on esitetty ja hyväksytty.

Laajentumisasioiden pääosasto

6.12 Laajentumisasioiden pääosasto hallinnoi laajentumisstrategiaan ja -prosessiin liittyviä menoja lähinnä liittymistä valmistelevan tukivälineen, Phare-ohjelman (mukaan lukien liittymisen jälkeinen tuki), CARDS-ohjelman (3) sekä Turkille annettavan liittymistä valmistelevan taloudellisen tuen kautta.

6.13 Huomattava osa rahoituksesta tapahtuu siten, että maksut suoritetaan edunsaajamaiden viranomaisille suoraan. Sääntönä on, että ensimmäinen varainsiirto tehdään, kun asianomaiset kansalliset ohjelmat on hyväksytty. Seuraavat erät vapautetaan sen jälkeen, kun on hyväksytty ilmoitus, jonka mukaan tietty osuus aiemmin siirretyistä varoista on jo sidottu ja aiheutuneet menot ovat oikeutettuja EU:n tukeen.

6.14 Maksut suoritetaan yleensä joko suoran keskitetyn tai hajautetun hallinnointijärjestelmän avulla. Hajautettua hallinnointijärjestelmää sovellettaessa komission lähetystö suorittaa hankintapäätösten ennakkotarkastukset; tietyissä erityistapauksissa ennakkotarkastus jätetään suorittamatta.

Humanitaarisen avun pääosasto

6.15 Humanitaarisen avun pääosasto vastaa EU:n humanitaariseen apuun liittyvien menojen toteuttamisesta neuvoston asetuksen (EY) N:o 1257/96 (4) mukaisesti. Se hallinnoi tukea keskusyksikköjensä kautta. Noin puolet sidotuista määrärahoista suunnataan valtioista riippumattomille järjestöille (suora keskitetty hallinnointi) ja toinen puoli YK:n järjestöille tai muille kansainvälisille järjestöille (yhteishallinnointi).

6.16 Ennakko- ja välimaksut muodostavat merkittävän osan menojen kokonaismäärästä. Kyseiset maksut ovat luonteeltaan sellaisia, että sääntöjenvastaisuuksien riski on niissä pienempi kuin loppumaksuissa. Ennakko- ja välimaksuihin liittyy tavallisesti vain vähän ehtoja, kun taas loppumaksujen ehtona on, että kaikki koko hankkeen aikana aiheutuneet menot on esitetty ja hyväksytty.

Tarkastuksen sisältö ja lähestymistapa

6.17 Tilintarkastustuomioistuimen tarkastusten lähestymistavasta ja tarkastusmenetelmistä esitetään yleiskuva liitteen 1.1. osassa 2 . Yhteisön ulkopuolelle suunnattua tukea sekä kehitys- ja laajentumisasioita koskevan tarkastustyön kohdalla on aiheellista ottaa huomioon seuraavat seikat: 6.17.

a) tarkastuksessa testattiin 180 tapahtuman otos, joka sisälsi 83 ennakkomaksua, 48 välimaksua ja 49 loppumaksua b) tarkastuksen yhteydessä suoritettiin komission valvontajärjestelmien vaikuttavuutta koskeva arviointi keskusyksiköissä sekä lähetystöissä seuraavia tarkastusmuotoja tutkimalla: i) ennakkotarkastukset ii) seuranta ja valvonta iii) ulkoiset tarkastukset (5) iv) sisäinen tarkastus. a) Komissio huomauttaa, että vuoden 2009 otokseen sisältyi huomattavasti enemmän loppumaksuja kuin edellisinä vuosina.

TOIMIEN SÄÄNTÖJENMUKAISUUS

6.18 Kaikista virheitä sisältävistä tapahtumista 26 prosenttia (kuusi tapahtumaa 23:sta) sisälsi kvantitatiivisesti ilmaistavissa olevia virheitä, ja loput 74 prosenttia sisälsi virheitä, joita ei voida ilmaista kvantitatiivisesti (17 tapahtumaa 23:sta). Tilintarkastustuomioistuimen arvion mukaan todennäköisin virhetaso on 2–5 prosenttia tarkastetulla alalla ( liite 6.1). 6.18. Komissio panee tyytyväisenä merkille, että tilintarkastustuomioistuimen täysin ”sääntöjenmukaisina” pitämien tapahtumien osuus (87 prosenttia) on lisääntynyt verrattuna vuosien 2008 ja 2007 lukuihin.

6.19 Merkittävimmät havaitut virheet olivat: a) tukikelpoisuuteen liittyviä virheitä, jotka ovat ilmaistavissa kvantitatiivisesti (olennaiset ehdot eivät täyttyneet, menoja oli aiheutunut tukikelpoisen jakson ulkopuolella, hankkeen menoilmoituksiin oli sisällytetty tukeen oikeuttamattomia menoja ja täytäntöönpanosta vastaavien elinten toteuttamissa tarjouskilpailu- ja hankintamenettelyissä oli sääntöjenvastaisuuksia) b) säännönmukaisuustekijöihin liittyviä virheitä, joita ei voida ilmaista kvantitatiivisesti (hankintamenettelyissä oli sääntöjenvastaisuuksia, rahoituspäätöksissä ilmoitettuja sopimusten myöntämisperusteita ei ollut noudatettu, asianmukainen kirjausketju puuttui).

6.20 Yleisesti ottaen voidaan todeta, että suurin osa havaituista virheistä ei ole ilmaistavissa kvantitatiivisesti ja virheet esiintyivät unionin edustustojen tasolla. 6.20. Hyvin suuren osan komission yhteisön ulkopuolelle suuntautuvan tuen maksuista maksavat unionin edustustot. Vuonna 2009 edustustot hallinnoivat 79:ää prosenttia EU:n talousarviosta maksettavista käynnissä olevista EuropeAid-hankkeista (maksamatta olevat maksusitoumukset).

6.21 Osa havaituista virheistä esiintyi välimaksuissa ja joutuu näin ollen käymään myöhemmin vielä läpi sisäisen valvontaprosessin tarkastukset. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi kuitenkin joissakin loppumaksuissa virheitä, joita ei ollut havaittu komission valvontamenettelyin. 6.21 Komission mielestä ennen loppumaksuja toteutettavat tunnistustoimet ja korjaavat toimenpiteet (esimerkiksi raporttien laatiminen, ulkoiset tarkastukset sekä menoja ja tapahtumia koskevat tarkastukset, joita komission henkilöstö tekee) ovat vaikuttavia. Lisäksi mahdolliset sääntöjenvastaisuudet voidaan korjata jälkikäteen suorittamalla jälkitarkastuksia ja perimällä asianmukaiset summat. Todellisuudessa tarkastuksilla ei kuitenkaan voida poistaa taloudellisten virheiden riskejä kokonaan.

JÄRJESTELMIEN VAIKUTTAVUUS

6.22 Järjestelmätarkastusten tulokset on esitetty yhteenvetona liitteessä 6.2 . Tilintarkastustuomioistuimen yleisen arvion mukaan valvontajärjestelmät ovat osittain tehokkaita. 6.22 Komissio katsoo, että yhteisön ulkopuolelle suunnatun tuen sekä kehitys- ja laajentumisasioiden toimintalohkoa koskevat monivuotiset valvontajärjestelmät ovat vaikuttavia ja että ne ovat parantuneet huomattavasti vuosien mittaan. Tästä on osoituksena se, että täysin sääntöjenmukaisiksi havaittujen maksujen osuus on lisääntynyt tilintarkastustuomioistuimen tarkastamassa otoksessa.

EuropeAid

6.23 Kuten kahdeksatta, yhdeksättä ja kymmenettä Euroopan kehitysrahastoa (EKR) koskevasta tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomuksesta ilmenee, EuropeAidin valvontajärjestelmät arvioitiin osittain vaikuttaviksi. 6.23. Komissio panee tyytyväisenä merkille tilintarkastustuomioistuimen huomautuksen, jonka mukaan ”EuropeAid on laatinut kokonaisvaltaisen valvontastrategian” ja EuropeAid on vuonna 2009 ”jatkanut valvontajärjestelmiensä suunnitteluun ja täytäntöönpanoon liittyviä huomattavia parannuksia” (ks. EKR:ja koskevan vuosikertomuksen 2009 kohta 54).

Ulkosuhteiden pääosasto

6.24 Ulkosuhteiden pääosaston valvontajärjestelmät arvioitiin yleisesti ottaen osittain vaikuttaviksi. 6.24 Komissio panee tyytyväisenä merkille tilintarkastustuomioistuimen toteamuksen hiljattain toteutetuista parannuksista.

6.25 Ulkosuhteiden pääosaston valvontajärjestelmien arviointi käsitti aiempina vuosina tehtyjen järjestelmäarviointien seurannan ja sisäisen tarkastustyön tulosten tutkimisen.

Ennakkotarkastukset

6.26 Ulkosuhteiden pääosaston ennakkotarkastusmenettelyjä vahvistettiin vuonna 2009 ottamalla käyttöön uusia menettelyjä ja tarkistuslistat. On kuitenkin mahdollista arvioida vasta tulevina vuosina, kuinka vaikuttavia muutokset ovat olleet. Tilintarkastustuomioistuin panee myös merkille, että tiettyjä aiemmin esiin tuotuja puutteita ei ole vielä korjattu (esimerkiksi sitä, että yhteiseen ulko- ja turvallisuuspolitiikkaan liittyviä operaatioita ei arvioida etukäteen, vaikka varainhoitoasetuksen 56 artiklassa sitä vaaditaan). 6.26. Varainhoitoasetuksen tarkistamista koskevaan uuteen ehdotukseen sisältyy toteamus, jonka mukaan 56 artiklan mukaiset arvioinnit voidaan suorittaa vain asteittain, koska nämä ad hoc- ja ex nihilo -periaatteella käynnistetyt operaatiot ovat luonteeltaan erityisiä. Yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan alaan kuuluvia hankintoja koskevien tarkistuslistojen osalta arvioinnit on suoritettu loppuun ja ne ovat jo käytössä.

Seuranta ja valvonta

6.27 Tilintarkastustuomioistuin havaitsi edelleen puutteita sisäisen valvonnan järjestelmän seuranta- ja valvontatoiminnoissa. Myös parannuksia pantiin merkille: vanhoja, jo päätökseen saatuun toimintaan liittyviä sopimuksia oli päätetty (nopean toiminnan järjestelmä). Vuoden lopussa oli päättämättä 16 nopean toiminnan järjestelmää koskevaa tapausta. Lisäksi loppuraportti oli saamatta 20:n sellaisen yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan alaan kuuluvan sopimuksen osalta, joiden täytäntöönpanon määräaika oli jo kulunut umpeen (useimmissa tapauksissa vuonna 2008). 6.27 Komissio on toki toteuttanut toimia vanhojen tapausten päättämiseksi (sekä nopean toiminnan järjestelmän että yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan osalta) jo vuonna 2009. Toimia jatketaan koko vuoden 2010 ajan.

Jälkitarkastukset

6.28 Pääjohtaja esitti lausumassaan merkittävän varauman, joka koski jälkitarkastusten vaikuttavuutta yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan ja vakautusvälineen toimintatalousarvioiden valvonnassa. Varauma perustui tilintarkastustuomioistuimen vuonna 2008 toteamiin puutteisiin ja sisäisen tarkastajan esiin tuomiin puutteisiin (ks. myös kohta 6.49). 6.28 Ulkosuhteiden pääosaston pääjohtaja teki toimintasuunnitelman vuotuisessa toimintakertomuksessa 2009 esitetyn varauman seurantaa varten ja varmuuden parantamiseksi vuonna 2010.

6.29 Tilintarkastustuomioistuin kuitenkin myöntää, että jälkitarkastusjärjestelmän toimintaa oli parannettu vuoteen 2008 verrattuna: oli kehitetty ja otettu käytöön jälkitarkastusstrategia, ja lisäksi tehtiin aiempaa enemmän jälkitarkastuksia. Muutosten vaikuttavuus on arvioitavissa vasta tulevina vuosina. 6.29 Komissio panee tyytyväisenä merkille tilintarkastustuomioistuimen toteamuksen käyttöön otettujen parannusten jatkumisesta vuonna 2010. Tänä vuonna toteutettuihin toimenpiteisiin lukeutuvat paikan päällä tehtävää valvontaa koskevien menetelmien parantaminen, koulutuksen tarjonta ja jälkitarkastusten tulosten dokumentointia koskevien ohjeiden parantaminen.

Sisäinen tarkastus

6.30 Sisäisen tarkastuksen toiminto arvioitiin yleisesti ottaen vaikuttavaksi. Sisäisen tarkastuksen yksikkö toimi vuonna 2009 täydellä kapasiteetillaan ja toimitti tarkastuksia olennaisilla ja hyödyllisillä aihealueilla.

Laajentumisasioiden pääosasto

Ennakkotarkastukset

6.31 Ennakkotarkastukset arvioitiin osittain vaikuttaviksi. EU:n edustustojen tekemillä ennakkotarkastuksilla ei ollut pystytty estämään tai havaitsemaan ja korjaamaan olennaista virhetasoa, jonka tilintarkastustuomioistuin havaitsi kansallisten maksajavirastojen hallinnoimissa tarjouskilpailumenettelyissä (ks. kohdan 6.19 alakohta a). 6.31 Komissio pitää sekä komission keskusyksiköissä että unionin edustustoissa suoritettuja ennakkotarkastuksia vaikuttavina. Kuten tilintarkastustuomioistuin toteaa, komissio jatkoi sisäisten järjestelmiensä parantamista ja sai valmiiksi ohjeiston. Vuosikertomuksessa 2008 ennakkotarkastusten arvioitiin olevan vaikuttavia.

6.32 Tilintarkastustuomioistuin havaitsi muun muassa seuraavia puutteita hajautetun täytäntöönpanojärjestelmän perustamisessa ja toiminnassa Kroatiassa ja Turkissa: 6.32. Laajentumisasioiden pääosasto jatkoi vuonna 2009 sen varmistamista, että Kroatian ja Turkin kansalliset viranomaiset noudattavat hallinnointioikeuksien (osittaisen) siirron ehtoja. Lähetystön tekemiä ennakkotarkastuksia jatkettiin riskien vähentämiseksi. Tilintarkastustuomioistuimen suorittamat huomattavat tapahtumatarkastukset eivät myöskään paljastaneet merkittäviä puutteita. Vain kirjausketjussa, jonka avulla saadaan selville lähetystöjen päätösten perusteet, oli joitakin puutteita.

a) tarvittiin tarkempia ohjeita menettelyyn, jonka yhteydessä hallinnointioikeudet siirretään (6) kansallisille viranomaisille, jotta komission eri toimijoiden tehtävät prosessissa saataisiin määriteltyä selvemmin a) Koska yhä useammat maat valmistautuvat hakemaan hallinnointioikeuksien siirtoa, laajentumisasioiden pääosasto on ajantasaistanut vuoden 2008 sisäistä ohjeistoaan niin, että siinä otetaan huomioon vuonna 2008 tehdyistä hallinnointioikeuksien siirroista saadut kokemukset. Se on myös antanut lisäohjeita kaikille prosessiin osallistuville toimijoille vuonna 2009. Parhaillaan valmistellaan hallinnointioikeuksien siirtoa koskevaa opaskirjaa, joka valmistuu siihen mennessä, kun hakemuksia alkaa parin seuraavan vuoden aikana tulla.

b) lähetystöjen suorittamia tarkastuksia koskeva ja lähetystöjen päälliköille maksupyyntöjen hyväksymistä varten esitetty näyttö oli riittämätöntä. b) Lähetystön päällikön tehtävä maksupyyntöjen hyväksyjänä on määritelty tarkoin laajentumisasioiden pääosaston antamissa sisäisissä ohjeissa. Maksupyynnön hyväksyminen edellyttää hänen ohjeidensa mukaan tehtyjä tarkastuksia.

6.33 Puutteita ilmeni myös komission hoitamassa keskitetyssä hallinnoinnissa: havaittiin esimerkiksi tapauksia, joissa dokumentointi oli riittämätöntä ja sääntöjä ei ollut noudatettu asianmukaisesti. 6.33 Tilintarkastustuomioistuimen esiin tuomat seikat liittyvät lähinnä kirjausketjun mahdollisiin parannuksiin, eivät siis sääntöjen soveltamista koskeviin olennaisiin virheisiin. Useimpiin niistä puututtiin vuoden 2010 alussa sisäisten ohjeiden ja selventävien huomautusten avulla.

6.34 Vuoden 2009 loppuun mennessä ei ollut saatu valmiiksi kaikkia tarvittavia ohjeita, jotka koskevat Phare- ja CARDS -ohjelmien päättämistä ja tilinpidollista selvittämistä (mukaan lukien kiinteämääräisten oikaisujen käyttö). Samaan aikaan laajentumisasioiden pääosasto oli vähentänyt Phare-ohjelman ja siirtymäjärjestelyn loppuilmoitusten kasautumaa uusissa jäsenvaltioissa, vaikkakaan se ei ollut saanut poistettua sitä. Huomattavia, jopa viiden vuoden viipeitä esiintyy edelleen. 6.34. Siitä lähtien, kun varainhoitoasetusta ja sen soveltamissääntöjä tarkistettiin vuonna 2003, laajentumisasioiden pääosasto on aina soveltanut tarkistetussa varainhoitoasetuksessa vaadittua tilien tarkastamista ja hyväksymistä koskevaa menettelyä. Menettelyä on ajantasaistettu säännöllisesti, ja nyt sen korvaa laajempi konsolidoitu politiikka, hajautetun hallinnoinnin mukainen tilien tarkastamis- ja hyväksymispolitiikka – Phare-ohjelma ja siirtymäjärjestelyä koskeva tukiväline (”Policy for clearance of accounts in decentralised management – Phare and Transition Facility”), joka hyväksyttiin kesäkuussa 2010 ja jossa käsiteltiin yksityiskohtaisemmin sitä, miten kiinteämääräisiä oikaisuja voitaisiin tarvittaessa soveltaa järjestelmän puutteisiin (esimerkiksi tilien tarkastuksessa ja hyväksymisessä silloin, kun kyseessä ovat laajasti hajautetun hallinnoinnin mukaiset ohjelmat). Laajentumisasioiden pääosasto teki pelkästään vuonna 2009 kaikkiaan 375 loppuilmoitusta eli paljon suuremman määrän kuin uusia ohjelmia aloitettiin. Jäljellä on muutamia tapauksia, joiden osalta kuulemismenettely kestää kauan ja joiden päättäminen voi viedä useita vuosia.

Seuranta ja valvonta

6.35 Seuranta ja valvonta arvioitiin vaikuttavaksi. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi kuitenkin, että aiempina vuosina jo havaittuja puutteita ei ollut täysin korjattu.

6.36 Hallintotietojärjestelmiin (CRIS, i-Perseus) syötettyjen tietojen laatu esimerkiksi on tarkistettava riittävän perusteellisesti. Siitä olivat osoituksena koodausvirheet, jotka havaittiin tilintarkastustuomioistuimen tapahtumatarkastuksissa.

6.37 Lisäksi tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että EU:n edustustojen edunsaajien luokse tekemien seurantakäyntien tuloksia ei aina kirjata hajautetun hallinnoinnin yhteydessä siten, että tehokas analysointi ja seuranta olisi mahdollista.

Jälkitarkastukset

6.38 Jälkitarkastukset arvioitiin yleisesti ottaen vaikuttaviksi. 6.38 Komissio katsoo, että hajautettuun hallinnointiin kuuluvat jälkitarkastukset ovat täysin vaikuttavia. Se myöntää, ettei hajautettuun hallinnointiin kuuluvaa jälkitarkastustoimintaa ole vielä saatu kunnolla käyntiin. Näiden erillisen horisontaalisen yksikön suorittamien lisäjälkitarkastusten, joista tässä osassa on kyse, tarkoituksena on vain antaa valtuutetulle tulojen ja menojen hyväksyjälle lisävakuutus, joka ylittää varainhoitoasetuksen vaatimukset.

6.39 Laajentumisasioiden pääosasto kehitti vuonna 2009 strategian, jolla on tarkoitus ottaa käyttöön keskitetysti hallinnoitujen hankkeiden jälkitarkastukset. Uusi strategia pannaan kuitenkin täytäntöön vasta vuodesta 2010 alkaen. 6.39 Tämä uusi strategia antaa lisävarmuutta, jota ei varainhoitoasetuksessa vaadita.

Sisäinen tarkastus

6.40 Sisäisen tarkastuksen toiminto arvioitiin yleisesti ottaen vaikuttavaksi. Sisäisen tarkastuksen yksikkö toimi vuonna 2009 täydellä kapasiteetillaan ja toimitti tarkastuksia olennaisilla ja hyödyllisillä aihealueilla.

Humanitaarisen avun pääosasto

Ennakkotarkastukset

6.41 Ennakkotarkastukset arvioitiin yleisesti ottaen vaikuttaviksi.

6.42 Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että käytössä olevat rahoitusprosessit on suunniteltu sen verran hyvin, että niiden avulla voidaan havaita ja korjata kumppaneiden tekemiä virheitä. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi kuitenkin, että puutteita, jotka todetaan kumppaneiden järjestelmiin kuuluvissa säännöllisin väliajoin toimitettavissa tarkastuksissa, ei aina oteta käsittelyyn ripeästi, ja lisäksi niitä ei aina oteta huomioon kumppaneiden saaman hyväksynnän vuotuisen tarkistuksen yhteydessä. Näin ollen komissio saa heikommat takeet siitä, että kumppaneiden sisäisen valvonnan järjestelmillä ehkäistään virheet ja sääntöjenmukaisuudet vaikuttavasti. 6.42 Tarkastuksen tuloksia voidaan käyttää ja käytetään kumppanuusarvioinneissa. Myös kumppaneita hyväksyttäessä on hyötyä hankkeiden valvonnasta saaduista tiedoista. Tällöin voidaan tarkastella muun muassa kumppanin taloudellisia, oikeudellisia ja toiminnallisia mahdollisuuksia. Arvioinnin ja tarkastusten tuloksena on usein se, että kumppaneille annetaan suosituksia parantaa sisäisiä tarkastusjärjestelmiään. Monet tarkastuskertomukset ovatkin johtaneet kumppanin valvontajärjestelmille myönnetyn luokituksen muuttamiseen. Humanitaarisen avun pääosaston toteuttamasta nykyisestä tarkastuksiin ja kumppanien arviointiin liittyvästä järjestelmästä on kehittynyt tarkastusjärjestelmä, joka antaa tasapainoisen ja vaikuttavan kuvan kumppanien sisäisistä tarkastusjärjestelmistä ja auttaa näin välttämään virheitä ja sääntöjenvastaisuuksia.

6.43 Lisäksi tavoitteet, jotka sisältyvät sopimusten perustana oleviin rahoituspäätöksiin, ovat yleisluontoisia, ja esitettyjen ehdotusten perusteltu arviointi on sen vuoksi vaikeaa. Arviointeja ei myöskään dokumentoida siten, että esitettyjen ehdotusten yleinen vertailu olisi mahdollista. 6.43. Humanitaarisen avun rahoituspäätöksissä määritellyt tavoitteet ovat täysin riittävät rahoituspäätöksen tekoon, mutta tavoitteiden lisäksi on otettava huomioon yksityiskohtaiset tiedot tunnistetuista tarpeista sekä strategia ja tarvittavat osa-alueet, joita ehdotetaan vakuuttavan vastauksen antamiseksi. Nämä tiedot sisältyvät päätöksen lisäasiakirjaan. Koska kriisitilanteet ovat monimutkaisia ja tarvitaan monenlaista apua, ja koska saatavilla on muitakin avunantajia, yksityiskohtaiset tarpeet ja täsmennetty vastaus niihin esitetään ehdotuksissa, joita humanitaarisen avun pääosaston kumppanit tekevät komission rahoituspäätöksen mukaisesti. Komissio katsoo, että humanitaarisen avun pääosaston toteuttamissa hankkeiden valintamenettelyissä kuvastuu humanitaarisen avun erityisluonne. Menettelyt takaavat myös humanitaarisen avun pääosaston kumppanien antaman avun korkean laadun. Komissio myöntää kuitenkin, että ehdotusten arviointia koskevaa dokumentointia voidaan parantaa, keventää ja yhtenäistää.

Seuranta ja valvonta

6.44 Kokonaisuutena tarkasteltuna seuranta- ja valvontajärjestelmät ovat yleisesti ottaen vaikuttavat. Tilintarkastustuomioistuin panee kuitenkin merkille, että komissio ei seuraa, missä määrin kumppanuutta koskevissa puitesopimuksissa osapuolena olevat kumppanit käyttävät ”humanitaarisen avun hankintakeskuksia (Humanitarian Procurement Centres)” (7), vaikka kyseiset keskukset ovat tärkeitä hankintamenettelyihin liittyvien virheriskien vähentämisessä. 6.44 Komissio panee tyytyväisenä merkille tilintarkastustuomioistuimen yleisen päätelmän. Komissio panee tyytyväisenä merkille toteamuksen humanitaarisen avun hankintakeskusten yleisestä hyödyllisyydestä.

Ulkoiset tarkastukset

6.45 Jälkitarkastukset arvioitiin vaikuttaviksi. Tilintarkastustuomioistuin vahvisti, että vuonna 2008 tapahtunut edistys jatkui, vaikkakin tarkastushavaintojen seurannan konsolidoinnissa on edelleen parantamisen varaa (erityisesti sellaisten havaintojen osalta, joiden seurauksena peritään myöhemmin takaisin tukeen oikeuttamattomia menoja). 6.45 Komissio panee tyytyväisenä merkille tilintarkastustuomioistuimen arvion ja vakuuttaa sitoutuvansa jatkamaan seurantamenettelyä.

Sisäiset tarkastukset

6.46 Sisäisen tarkastuksen toiminto arvioitiin yleisesti ottaen vaikuttavaksi. Varainhoitovuonna 2009 sisäisen tarkastuksen yksikkö toimi täydellä kapasiteetillaan ja toimitti tarkastuksia olennaisilla ja hyödyllisillä aihealueilla.

KOMISSION JOHDON ANTAMIEN TIETOJEN LUOTETTAVUUS

6.47 Yhteenveto komission johdon antamia tietoja koskevan arvioinnin tuloksista on esitetty liitteessä 6.3 .

6.48 Tilintarkastustuomioistuin panee merkille, että vuotuisissa toimintakertomuksissa esitettyjen tietojen laatu on parantunut toimintalohkoryhmän kaikissa pääosastoissa. 6.48. Komissio teki tutkimuksen, jonka tarkoituksena oli tunnistaa vuotuisten toimintakertomusten laatuun myönteisesti vaikuttavat tekijät. Kun tekijät oli tunnistettu, pantiin täytäntöön useita toimia, joilla kertomusten varmuuden ja luettavuuden lisäämiseksi esitetyn todentavan aineiston laatua voidaan parantaa. Tämän vuoksi komissio panee tyytyväisenä merkille tilintarkastustuomioistuimen myönteisen arvion vuotuisista toimintakertomuksista ja jatkaa työtä niiden parantamiseksi, jotta niitä voidaan käyttää todentavana aineistona tarkastuslausumaa varten.

6.49 Tilintarkastustuomioistuin yhtyy ulkosuhteiden pääosaston sekä laajentumisasioiden pääosaston ja humanitaarisen avun pääosaston pääjohtajien esittämiin arvioihin: ulkosuhteiden pääosastossa esitettiin yksi varauma, joka liittyy yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan ja vakautusvälineen toimintatalousarvion jälkitarkastuksiin; laajentumisasioiden pääosastossa ja humanitaarisen avun pääosastossa ei puolestaan esitettu varaumia.

6.50 EuropeAidin pääjohtajan antamia tietoja koskevan tarkastuksen tulokset esitetään Euroopan kehitysrahastoja koskevassa kertomuksessa. Tilintarkastustuomioistuin toteaa, että pääjohtajan lausumassa ja vuotuisessa toimintakertomuksessa annetaan osittain oikea ja riittävä arvio varainhoidon sääntöjenmukaisuudesta. 6.50. Komissio panee tyytyväisenä merkille tilintarkastustuomioistuimen toteamuksen, jonka mukaan EuropeAidin vuotuinen toimintakertomus on selkeä ja informatiivinen erityisesti siksi, että siinä käytetään kvantitatiivisia indikaattoreita (ks. EKR:ja koskevan kertomuksen 50 kohta). Komission mielestä EuropeAidin vuotuisen toimintakertomuksen neljässä varmuutta kuvaavassa rakenneosassa esitetyt kvalitatiiviset ja kvantitatiiviset indikaattorit ovat riittävä todiste, jolla pääjohtajan lausuntoa kohtuullisesta varmuudesta voidaan tukea, ja antavat paikkansapitävän arvion EuropeAidin taloushallinnon sääntöjenmukaisuudesta.

PÄÄTELMÄT JA SUOSITUKSET

6.51 Tilintarkastustuomioistuin toteaa tarkastustyönsä perusteella, että virhetaso on olennainen yhteisön ulkopuolelle suunnattua tukea sekä kehitys- ja laajentumisasioita koskevan toimintalohkoryhmän maksuissa 31. joulukuuta 2009 päättyneeltä varainhoitovuodelta.

6.52 Tilintarkastustuomioistuin toteaa tarkastustyönsä perusteella myös, että yhteisön ulkopuolelle suunnattua tukea sekä kehitys- ja laajentumisasioita koskevilla valvontajärjestelmillä kyettiin varmistamaan maksujen sääntöjenmukaisuus osittain vaikuttavasti. 6.52. Komission valvontatoimet on suunniteltu sellaisiksi, että ne kattavat komission monivuotisten hankkeiden koko elinkaaren. Komissio katsoo, että yhteisön ulkopuolelle suunnatun tuen sekä kehitys- ja laajentumisasioiden toimintalohkoa koskevat valvontajärjestelmät ovat vaikuttavia ja että ne ovat parantuneet huomattavasti vuosien mittaan. Tästä on osoituksena se, että täysin sääntöjenmukaisiksi havaittujen maksujen osuus on lisääntynyt tilintarkastustuomioistuimen tarkastamassa otoksessa. Tilintarkastustuomioistuimen viime vuosina antamat suositukset on pantu täytäntöön. Tuomioistuin on todennut monet näistä parannuksista tapahtuneiksi, mikä on johtanut siihen, että keskeisten valvontajärjestelmien merkittävät osa-alueet on arvioitu ”vaikuttaviksi”.

6.53 Seuraavat suositukset olisi aiheellista ottaa huomioon: 6.53.

a) ulkosuhteiden pääosaston olisi lujitettava jälkitarkastusmenetelmäänsä ja puututtava viipymättä sisäisen tarkastajan siltä osin esittämiin suosituksiin a) Komissio hyväksyy tilintarkastustuomioistuimen suosituksen ja täsmentää, että se on jo ryhtynyt toimiin noudattaakseen kaikkia saamiansa ulkosuhteiden pääosaston suorittamia jälkitarkastuksia koskevia suosituksia.

b) ulkosuhteiden pääosaston olisi suunnattava riittävästi resursseja vanhan nopean toiminnan järjestelmän ja sellaisten yhteiseen ulko- ja turvallisuuspolitiikkaan liittyvien sopimusten analysointiin ja päättämiseen, joiden täytäntöönpanon määräaika on jo kulunut umpeen b) Komissio yhtyy tilintarkastustuomioistuimen mielipiteeseen ja korostaa, että jo vuonna 2009 tehtiin paljon työtä päätettävien vanhojen hankkeiden selvittämiseksi. Kaikista nopean toiminnan järjestelmään liittyvistä sopimuksista, jotka olivat avoinna vuoden 2009 alussa, 75 prosenttia päätettiin vuoden loppuun mennessä. Työ jatkuu koko vuoden 2010 ajan.

c) laajentumisasioiden pääosaston olisi annettava tarkempia ohjeita menettelystä, joka liittyy hallinnointioikeuksien siirtoon hajautetun täytäntöönpanojärjestelmän yhteydessä, jotta komission eri toimijoiden tehtävät asianomaisessa prosessissa voidaan määrittää tarkemmin c) Koska yhä useammat maat valmistautuvat hakemaan ”hallinnointioikeuksien siirtoa”, laajentumisasioiden pääosasto on ajantasaistanut vuoden 2008 sisäistä ohjeistoaan niin, että siinä otetaan huomioon vuonna 2008 tehdyistä hallinnointioikeuksien siirroista saadut kokemukset. Se antoi vuonna 2009 myös lisäohjeita kaikille prosessiin osallistuville toimijoille.

d) laajentumisasioiden pääosaston olisi käytävä läpi sisäisiä tarkastuksia koskevat tarkistuslistansa, jotta kaikki suoritetut tarkastukset dokumentoitaisiin d) Komissio on jo toteuttanut tarvittavat toimet sen varmistamiseksi, että henkilöstön suorittamat toimintaa, rahoitusta ja sopimuksia koskevat tarkastukset dokumentoidaan yksityiskohtaisemmin.

e) laajentumisasioiden pääosaston olisi ryhdyttävä toimenpiteisiin, joiden tavoitteena on parantaa hallintotietojärjestelmiin syötettyjen tietojen laatua (esimerkiksi säännöllisin väliajoin toteutettava tietojen laadun analysointi ja tarkistus) e) CRIS-hallintotietojärjestelmän tietojen laatu tarkistetaan säännöllisesti varsinkin ennen tietojen siirtämistä vuotuiseen toimintakertomukseen. Myös tiedonhallintaväline, johon tieto on syötetty, sisältää tiedon laadun valvontaa. Lisäksi komissio kiinnittää paljon huomiota CRIS-hallintotietojärjestelmän käyttäjien koulutukseen.

f) laajentumisasioiden pääosaston olisi kehitettävä ja asetettava käyttöön keinoja, jotka helpottavat suoritettujen seurantakäyntien tulosten analysointia ja seurantaa

g) laajentumisasioiden pääosaston olisi edelleen suunnattava riittävästi resursseja Phare-ohjelmaan ja siirtymäjärjestelyyn liittyvien loppuilmoitusten kasautuman analysointiin uusissa jäsenvaltioissa g) Hankkeiden päättäminen on ollut laajentumisasioiden pääosaston ensisijainen painopiste vuodesta 2007. Laajentumisasioiden pääosasto teki pelkästään vuonna 2009 kaikkiaan 375 loppuilmoitusta.

h) humanitaarisen avun pääosaston olisi dokumentoitava paremmin arvioinnit, joita laaditaan humanitaarisen avun toimia koskevista ehdotuksista (esimerkiksi vakiomuotoisten arviointikertomusten käyttöönotto) h) Komissio tekee jo nyt työtä parantaakseen ja yhdenmukaistaakseen ehdotusten arvioinnin keskitettyä dokumentointia. Vakiomuotoisen arviointikertomuksen käyttöönotto on yksi harkittavana olevista vaihtoehdoista.

i) humanitaarisen avun pääosaston olisi määritettävä ja asetettava käyttöön järjestelmä, jonka avulla kerätään ja analysoidaan tietoa siitä, miten pääosaston yhteistyökumppanit ovat käyttäneet niin kutsuttuja humanitaarisen avun hankintakeskuksia (Humanitarian Procurement Centres). i) Tilintarkastustuomioistuimen ehdotus on hyvä, mutta tämänhetkisten painopisteiden ja resurssitilanteen vuoksi tätä suositusta ei voida noudattaa lähitulevaisuudessa.

6.54 EuropeAidia koskevat suositukset esitetään EKR:ja koskevassa kertomuksessa. 6.54 Vastauksena tilintarkastustuomioistuimen suosituksiin EuropeAid — harkitsee mahdollisia menetelmiä indikaattorin kehittämiseksi kuvaamaan jäännösvirheen arvioitua taloudellista vaikutusta, — arvioi valvontatoimiensa kustannustehokkuutta hyväksyttävän virheriskin tarkistuksen yhteydessä, — viimeistelee varainhoitoa varten kehitetyn työkalun ja antaa sen toteuttajaorganisaatioiden käyttöön, — jatkaa työtä tarkastuksista saatujen tietojen oikeanlaisen ja oikea-aikaisen tallentamisen varmistamiseksi, — pyrkii parantamaan tarkastustyön apuna olevia tietoteknisiä järjestelmiä, — parantaa talousarviotuen maksuperusteiden suunnittelua ja seulontaa tarkistettujen ohjeiden ja vertaisarvioinnin (laatutukiryhmä, Quality Support Group) prosessien avulla, — toteuttaa tarkistetun, julkistalouden hoitoa koskevan tarkkailu- ja raportointikehyksen talousarviotuen maksujen osalta.

6.55 Aiempien huomautusten seurannasta esitetään yhteenveto liitteessä 6.4 .

SEURANTA: ERITYISKERTOMUS NRO 3/2006 HUMANITAARISESTA AVUSTA HYÖKYAALLON UHRIEN AUTTAMISEKSI

Johdanto

6.56 Tilintarkastustuomioistuin julkaisi vuonna 2006 erityiskertomuksen nro 3/2006 komission humanitaarisesta avusta hyökyaallon uhrien auttamiseksi; hyökyaalto syntyi Pohjois-Sumatran länsirannikon edustalla 26. joulukuuta 2004 tapahtuneen maanjäristyksen seurauksena. Tarkastus kattoi humanitaarisen avun pääosaston (ECHO) hätäaputoiminnan ja lyhyen aikavälin kunnostustyön (8).

6.57 Tilintarkastustuomioistuin esitti erityiskertomuksessa nro 3/2006 useita suosituksia, joista neuvosto ja parlamentti hyväksyivät jokaisen. Tilintarkastustuomioistuimen silloisten suositusten mukaan komission oli: a) arvioitava, miten se voisi auttaa tuen kohteena olevia valtioita hallinnoimaan rahoittajien koordinointia tehokkaammin, jotta tarpeisiin kyetään vastaamaan b) selkiytettävä ECHO:n ja ympäristöasioiden pääosaston (pelastuspalvelumekanismin) tehtävät yhdenmukaisen lähestymistavan varmistamista silmällä pitäen c) harkittava pidemmän aikavälin hätäaputoimia, jotta täytäntöönpanoon jäisi riittävästi aikaa (esimerkiksi yhdeksän kuukautta kuuden kuukauden sijasta) d) lujitettava seurantajärjestelmäänsä niveltämällä siihen seuraavat osa-alueet: kirjallinen palaute yhteistyökumppaneille seurantakäyntien jälkeen, kustannuksia koskevien tietojen vertailun kehittäminen, täytäntöönpanojärjestelyjä koskevien selvitysten parantaminen sekä tiedottaminen toimista ja niiden toteutusalueista e) käsiteltävä YK:n järjestöjen täytäntöön panemia hankkeita koskevien asiakirjojen vaikeaa saatavuutta rahoitusta ja hallintoa koskevan puitesopimuksen yhteydessä.

6.58 Neuvosto kehotti tilintarkastustuomioistuimen kertomukseen antamassaan vastauksessa komissiota tukemaan YK:n humanitaarisen avun koordinointitoimiston (OCHA) koordinointitehtävää; parlamentti puolestaan painotti, että on erittäin tärkeää yhdistää lyhyen aikavälin humanitaarinen apu pidemmän aikavälin kunnostus- ja jälleenrakennustoimiin.

Suositusten seuranta

6.59 Euroopan komission humanitaarista apua koskevasta eurooppalaisesta konsensuksesta esittämän ehdotuksen perusteella laadittiin vuonna 2007 yhteinen julkilausuma (9), jonka tavoitteena oli tukea koordinointia ja parhaiden käytäntöjen edistämistä jäsenvaltioiden ja komission välillä. Komissio laati vuonna 2008 konsensukseen liittyvän toimintasuunnitelman.

6.60 Komissio tukee OCHA:n keskeistä asemaa humanitaarisen avun toimien koordinoijana. Humanitaarisen avun pääosasto kuuluu OCHA:n avunantajien tukiryhmään; komissio teki vuosien 2007–2009 välisenä aikana OCHA:n kanssa 43 yhteistyösopimusta, joiden kokonaisarvo on noin 30 miljoonaa euroa.

6.61 Komissio pyrkii koordinoimaan EU-tukeen sovellettavia yksityiskohtaisia sääntöjä EU:n jäsenvaltioiden yksityiskohtaisten sääntöjen kanssa neuvoston humanitaarisen avun ja elintarvikeavun työryhmän sekä humanitaarisen avun komitean avulla. Komissio on myös parantanut niin kutsutun 14 kohdan järjestelmän käyttöä EU:n humanitaarisen avun rahoituksen kirjaamiseen, ja vuonna 2009 ECHO teetti yleiskatsauksen kenttätasolla sovellettavasta humanitaarisen avun rahoittajien koordinointijärjestelmästä (10).

6.62 Edellä esitetyn mukaisesti humanitaarisen avun pääosasto käsitteli vuosina 2008 ja 2009 EU-jäsenvaltioiden ja Euroopan parlamentin kanssa noin 250 tilannekatsausta, joiden laadinnasta vastaa kentällä työskentelevä henkilöstö ja joissa kuvataan humanitaarinen tilanne kriisin kohdealueella tai -maassa.

6.63 Vastauksena tilintarkastustuomioistuimen suosituksiin komissio ilmoitti vuonna 2009 pelastuspalvelun seuranta- ja tiedotuskeskuksen siirrosta ympäristöasioiden pääosastosta humanitaarisen avun pääosastoon; muutos tuli voimaan helmikuusta 2010 alkaen.

6.64 Komissio asetti hätäaputoimien pitkittämisen sijasta painopisteeksi hätäavun, kunnostamisen ja kehityksen niveltämisen; menettely edellyttää komission mukaan huomattavia muutoksia koko EU:n ulkoisen toiminnan suunnitteluun ja alaan sovellettaviin säännöksiin. Säännöksiä on tältä osin parannettu, ja komissio on ryhtynyt toimenpiteisiin, joiden tavoitteena on edistää yhteistyötä humanitaarisesta avusta ja kehitysyhteistyöstä vastaavien yksiköiden sekä muiden avunantajien välillä etenkin kentällä tehtävässä työssä ja kriisitilanteissa sekä tilanteissa, joissa valtion tila on epävakaa.

6.65 Komissio pyrki puuttumaan seurantajärjestelmässä havaittuihin puutteisiin lähinnä tiukentamalla sisäisen valvonnan menettelyidensä soveltamista sekä tarkistamalla seurantaan sovellettavat suuntaviivat. Kustannuksia koskevien tietojen vertailujärjestelmän kehittämistä varten on otettu käyttöön konkreettisempi lähestymistapa. Humanitaarisen avun pääosasto työstää vertailukelpoisiin yksikkökustannuksiin sovellettavaa yleistä järjestelmää, jonka avulla odotetaan saatavan kriittinen massa tietoa toteutuneista yksikkökustannuksista. Järjestelmä (joka tunnetaan nimellä Cost Observed for Results, COR) on määrä ottaa käyttöön Hope/e-välinettä koskevaan tietoteknologia-alan yhteisön yhteydessä vuodesta 2012 alkaen. 6.65 Yksikkökustannusten vertailuun liittyvän COR-järjestelmän mallia aletaan suunnitella vuonna 2011 heti kun järjestelmä on liitetty tietotekniseen välineeseen (Hope/e-tool). Testauksen ja tietojen syötön perusteella on odotettavissa, että mallia aletaan käyttää vuonna 2012.

6.66 Tilintarkastustuomioistuin on käsitellyt erityiskertomuksessaan nro 15/2009 ongelmaa, joka aiheutuu YK:n järjestöjen täytäntöönpanemia hankkeita koskevien asiakirjojen vaikeasta saatavuudesta (11). 6.66 Komissio on ollut täysin tilintarkastustuomioistuimen kannalla sen pyytäessä, että YK:n järjestöiltä saataisiin tarpeellista todentavaa aineistoa, ja tämä periaate on selvästi kirjattu rahoitusta ja hallintoa koskevaan puitesopimukseen. Jos tilintarkastustuomioistuin ilmoittaa komissiolle vaikeuksista tässä suhteessa, komissio voi ottaa yhteyttä yhteistyökumppaneihinsa YK:ssa ratkaisun löytämiseksi ja sen varmistamiseksi, että tilintarkastustuomioistuin saa tarvittavat tiedot.

Päätelmät

6.67 Komissio on ottanut tilintarkastustuomioistuimen ja vastuuvapauden myöntävien viranomaisten suositukset huomioon, joskin tiettyjä seurantajärjestelmään liittyviä konkreettisia parannuksia on vielä viimeisteltävä. Tarkemmin sanoen: 6.67.

a) komissio on pyrkinyt varmistamaan, että rahoittajien koordinointi tehostuu konsensuksen ja toimintasuunnitelman avulla; se on pyrkinyt varmistamaan myös tukensa YK:n humanitaarisen avun koordinointitoimistolle sekä jatkuvan vuorovaikutuksen jäsenvaltioiden kanssa; konsensusta koskevan toimintasuunnitelman väliarviointi on määrä suorittaa vuonna 2010; arvioinnissa olisi kuvattava järjestelmällisesti, kuinka komissio hyödyntää mahdollisimman laajasti konsensus-suunnitelman yhteydessä esitettyjä viittä suhteellista etua, jotka liittyvät humanitaarisen avun rahoittajien koordinointiin ja täydentävyyteen a) Komission väliarviointi konsensusta koskevasta toimintasuunnitelmasta on parhaillaan työn alla. Sen pitäisi olla saatavilla vuoden 2010 loppuun mennessä.

b) odotuksena on, että pelastuspalvelun seuranta- ja tiedotuskeskuksen siirto humanitaarisen avun pääosastoon johtaa siihen, että asianomaisten kahden komission yksikön lähestymistavan yhdenmukaisuutta koskevaan kysymykseen puututaan asianmukaisesti b) Pelastuspalvelun seuranta- ja tiedotuskeskuksen integrointi synnyttää jo nyt synergioita. Luonnonkatastrofeista ja muista onnettomuuksista saadaan reaaliaikaista tietoa alusta lähtien, ja yhteistyö paikan päällä toimivien humanitaarisen avun pääosaston teknisten asiantuntijoiden ja jäsenvaltioiden lähettämien pelastuspalvelun asiantuntijoiden välillä on tiiviimpää.

c) vuonna 2007 käyttöön otetut uudet rahoitusvälineet – kehitysyhteistyön rahoitusväline ja vakautusväline – antavat komissiolle keinoja, joiden avulla puuttua hätäavun, kunnostamisen ja kehityksen niveltämisen haasteeseen soveltamalla eri toimintalinjojen yhdistelmää kriiseistä toipuvissa maissa c) Komissio panee tyytyväisenä merkille tilintarkastustuomioistuimen toteamuksen, jonka mukaan uudet välineet ovat vaikuttaneet myönteisesti siirtymäprosessiin. Komissio on halunnut vahvistaa näitä pyrkimyksiä perustamalla siirtymiä käsittelevän yksiköiden välisen ryhmän, jonka tarkoitus on edistää yhteisen näkemyksen, koordinoitujen lähestymistapojen ja yhteisten kantojen syntymistä, kun toimitaan ”muutostilanteissa” ja käytetään humanitaarisia välineitä sekä kehitysyhteistyö- ja vakautusvälineitä. Tavoitteena on parantaa ohjelmien menettelytapoja ja toteutusta paikan päällä ja edistää muutostilanteita koskevaa kansainvälistä keskustelua.

d) yksikkökustannusten vertailuun liittyvän COR-järjestelmän kehittäminen on mittava ja lupaava toiminto, mutta järjestelmän toimintaa ja tuloksia voidaan arvioida vasta kun se on pantu kokonaisuudessaan täytäntöön. d) Komissio yhtyy tilintarkastustuomioistuimen lausuntoon ja pyrkii toimittamaan ensimmäiset tulokset vuoden 2011 loppuun mennessä.

SEURANTA: ERITYISKERTOMUS NRO 6/2006 KOMISSION TOTEUTTAMAN KEHITYSYHTEISTYÖN YMPÄRISTÖNÄKÖKOHDISTA

Johdanto

6.68 Tilintarkastustuomioistuin julkaisi vuonna 2006 erityiskertomuksen nro 6/2006 komission toteuttaman kehitysyhteistyön ympäristönäkökohdista (12). Tarkastus koski sekä komission rahoittamia ympäristöalan ohjelmia että sitä, miten komissio on sisällyttänyt ympäristöasiat kaikkeen tekemäänsä kehitysyhteistyöhön.

6.69 Tilintarkastustuomioistuin esitti komissiolle 15 suositusta, jotka neuvosto ja parlamentti hyväksyivät. Suositukset kohdistuivat lähinnä kolmeen alaan: kokonaisvaltaisen strategian laatiminen ympäristönäkökohtia varten ja sen täytäntöönpanon seuranta, ympäristönäkökohtien valtavirtaistamisen vaikuttavuuden parantaminen sekä ympäristöalan hankkeiden vaikuttavuuden parantaminen.

6.70 Parlamentti kehotti lisäksi komissiota hyödyntämään entistä enemmän tuen kansallisten hallintoelinten sekä yksityisten yritysten tunnustettua asiantuntemusta; yrityksillä on vakaata kokemusta kumppanuudesta kansallisten hallintoelinten kanssa ympäristöhankkeiden hallinnoinnissa (13) kansallisten kehitysyhteistyöohjelmien yhteydessä.

Suositusten seuranta

6.71 Komission yksiköt asettivat tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksen perusteella etusijalle uuden kokonaisvaltaisen ympäristöstrategian laadinnan ja laativat yleisstrategialuonnoksen vuoden 2006 loppuun mennessä. Komission painopisteissä tapahtuneet muutokset kuitenkin hidastivat strategiaan liittyviä jatkotoimia, joten uuden strategian kehittämiseen liittyvät osa-alueet esiteltiin vasta huhtikuussa 2009 julkaistussa komission valmisteluasiakirjassa (14). Neuvosto suhtautui asiakirjaan myönteisesti ja kehotti kesäkuussa 2009 komissiota laatimaan EU:n yleisstrategiaa koskevan asiakirjan vuodelle 2011. Maaliskuussa 2010 uuden strategian laadintaan tähtäävän työohjelman kehittäminen oli varhaisessa vaiheessa komissiossa ja jäsenvaltioissa. 6.71. Strategian valmistelun viivästyminen johtui painopisteiden muutoksesta, jonka seurauksena ympäristöstrategiasta ei ollut enää määrä antaa erillistä tiedonantoa vaan laatia sitä koskeva liite laajempaan monialaisten (ei ainoastaan ympäristöä koskevien) asioiden valtavirtaistamista koskevaan tiedonantoon, joka oli tarkoitus hyväksyä vuoden 2008 loppuun mennessä. Lähestymistapaa ehdotettiin komission tiedonantojen määrän vähentämiseksi. Uudesta lähestymistavasta kuitenkin luovuttiin, koska osoittautui vaikeaksi sisällyttää erilaisia valtavirtaistamista koskevia aiheita samaan asiakirjaan ja koska todettiin, että ympäristöasiat vaativat keskitetympää lähestymistapaa. Syyskuussa 2009 järjestettiin jäsenvaltioiden (ja kansalaisyhteiskunnan edustajien) kanssa kokous, jossa päätettiin aloittaa yhdessä uuden strategian valmistelu.

6.72 Syyskuussa 2006 komissio loi uuden ympäristöstrategiansa laadinnalle toimintakehyksen perustamalla kehitysyhteistyön pääosaston johdolla toimivan yksiköiden välisen ryhmän, jossa on edustajia relevanteista pääosastoista. Komissio pyysi vuonna 2006 teknisen avun yksikköä määrittämään mahdolliset ympäristönäkökohtien yhdistämiseen sovellettavat tulosindikaattorit. Teknisen avun yksikkö arvioi komission saavuttamia ympäristönäkökohtien yhdistämistä koskevia tuloksia ensimmäisen kerran kattavasti vuonna 2009 lopussa; arviointi tapahtui laadittujen indikaattoreiden ja menetelmien pohjalta. 6.72 Nykyiseen ympäristönäkökohtien huomioon ottamista koskevaan strategiaan liittyvät tärkeimmät kvantitatiiviset indikaattorit on toteutettu – kuten tilintarkastustuomioistuin pyysi – ja niitä on valvottu vuodesta 2006 lähtien. Indikaattorit liittyvät ympäristöprofiilien kaltaisten välineiden käyttöön maakohtaisten tai alueellisten strategioiden valmistelussa sekä ohjelmien ja hankkeiden ympäristöarviointeihin, tarjotun koulutuksen määrään ja koulutetun henkilöstön määrään. Kvalitatiiviset indikaattorit, joiden avulla arvioidaan ympäristönäkökohtien huomioon ottamista hankkeen laadinnassa, määriteltiin ja niitä sovellettiin ensimmäisessä kokeilevassa jälkiarvioinnissa, joka tehtiin vuonna 2009.

6.73 Komissio ei ole suorittanut erityisarviointia, jossa olisi tutkittu sen sisäisiä valmiuksia ympäristöstrategian täytäntöönpanoon. Komissio on parantanut valmiuksiaan lähinnä mittavan koulutusohjelmansa avulla ja antamalla henkilöstölleen tarkempia ohjeita. Komission päätoimipaikan keskeisten yksiköiden henkilöstömäärä on lisäksi kasvanut vain vähän; henkilöstön lisäykset ovat liittyneet lähinnä kehitysyhteistyön puitteissa tapahtuvaan ilmastonmuutosta koskevaan työhön. 6.73. Komission nollakasvuun perustuvan henkilöstöpolitiikan mukaisesti EuropeAid on, kuten tilintarkastustuomioistuin toteaa, kiinnittänyt päähuomion muun kuin asiantuntijahenkilöstön ammattitaidon vahvistamiseen. Sisäisten valmiuksiensa tarkistusta se ei varsinaisesti suorita. Se on toteuttanut tätä lähestymistapaa johdonmukaisesti koko viitekauden ajan.

6.74 Henkilöstölle tarkoitetut ohjeet ympäristökysymysten yhdistämisestä kehitysyhteistyöhön julkaistiin vuoden 2006 lopussa. Ohjeet saatettiin ajan tasalle vuonna 2009; tavoitteena oli ottaa ilmastonmuutos paremmin huomioon. Konsulttien EuropeAidille vuonna 2009 tekemässä katsauksessa kuitenkin havaittiin, että noin 50 prosentissa tarkastetuista hankkeista ympäristönäkökohdat olisi voitu yhdistää hankkeisiin paremmin suunnitteluvaiheessa. 6.74 Jälkitarkastuksella – joka oli pilottihanke – pyrittiin osaltaan hankkeen jatkuvaan parantamiseen valmisteluvaiheen aikana.

6.75 Huomattava määrä komission henkilöstöä on saanut koulutusta kehitysyhteistyön ympäristönäkökohdista, ja komissio on suunnannut runsaasti rahoitusta tähän tarkoitukseen. Koulutus on ollut vuodesta 2009 alkaen pakollinen EuropeAidin operatiiviselle henkilöstölle; se ei ole ollut pakollinen kehitysasioiden eikä ulkosuhteiden pääosastossa. 6.75 Ympäristönäkökohtien valtavirtaistamista koskeva kurssi on nyt pakollista EuropeAidin keskusyksikön koko operatiiviselle henkilöstölle ja EuropeAidin operatiiviselle henkilöstölle, joka siirtyy edustustoihin. Tämä oli yksi EuropeAidin suosituimmista kursseista vuonna 2009: osanottajia oli yli 400. Vuodesta 2005 lähtien on toteutettu laaja seminaarisarja, jonka osana on järjestetty noin 50 alueseminaaria yhteistyömaissa ja lisäksi useita seminaareja keskusyksikössä.

6.76 Komissio ei ole vielä suorittanut ympäristöalan tukensa yleisarviointia, joka kattaisi sekä ohjelmat että valtavirtaistamisen. Kaikki arvioidut yksittäiset ympäristöalan hankkeet kattava keskustietokanta on niin ikään vielä perustettava. Komission hankeseurantajärjestelmän kattamia ympäristönäkökohtia on laajennettu, mutta seurantakertomuksia ei ole arvioitu ympäristönäkökulmasta. 6.76. Kehitysyhteistyöhön sisältyvien ympäristönäkökohtien valtavirtaistamisen arviointi on tarkoitus toteuttaa vuonna 2011. Yksittäisten hankkeiden arviointia koskevaa keskustietokantaa kehitetään parhaillaan, ja se on käytössä vuonna 2011. Tuloksiin painottuneen seurannan (result-oriented monitoring, ROM) arviointikertomukset, joissa käsitellään ympäristöhankkeita, suoritettiin Latinalaisen Amerikan osalta vuosina 2005 ja 2009. Yhteisön kanssa tehtävän yhteistyön maakohtaisissa arvioinneissa on käsitelty ympäristönäkökohtia osana monialaisia asioita.

6.77 Komissio on ryhtynyt parantamaan ympäristöalaan liittyvien hankkeiden yksilöintiä, mutta se ei kykene vieläkään arvioimaan alaan liittyvien menojen määrää tarkasti. Ilmastokysymyksiin liittyvien hankkeiden yhteydessä komissio on ottanut käyttöön menojen likimääräiseen arviointiin perustuvan järjestelmän, mutta muilla, esimerkiksi biologiseen monimuotoisuuteen ja aavikoitumiseen liittyvillä aloilla ei ole toimittu samoin. 6.77 EuropeAid on parantanut valmiuksiaan tunnistaa ja jäljittää ympäristöhankkeisiin liittyviä menoja, mutta on yhä hyvin vaikeaa laskea tarkkoja määriä, joita on myönnetty ympäristötavoitteisiin hankkeissa, joissa toiminnalla on ensisijaisesti muut tavoitteet. OECD:n kehitysapukomitean kanssa käydään keskusteluja sen selvittämiseksi, miten Rion tunnusmerkkeihin perustuvat kvalitatiiviset tiedot voidaan parhaiten muuttaa taloudellisiksi tiedoiksi.

6.78 Lähes kaikkia maakohtaisia strategia-asiakirjoja varten on laadittu maakohtaiset ympäristöprofiilit, jotka on liitetty strategia-asiakirjoihin. Strategia-asiakirjoihin on sisällytetty myös erillinen ympäristökysymyksiä käsittelevä osa. Maakohtaiset ympäristöprofiilit ovat kuitenkin laadultaan vaihtelevia, ja niillä on yleensä yhä vain vähäinen vaikutus strategia-asiakirjaan kokonaisuutena. Samanaikaisesti tämän seurannan aikana suoritettiin maakohtaisten strategia-asiakirjojen väliarviointi; väliarviointia koskevissa suuntaviivoissa pyritään lisäämään ympäristöasioiden huomiointia maakohtaisissa ympäristöprofiileissa, ja niissä on painotettu erityisesti ilmastonmuutoskysymysten sisällyttämistä tarkistettuihin maakohtaisiin strategia-asiakirjoihin. 6.78 Maakohtaisten ympäristöprofiilien laatu ja niiden vaikutus maakohtaisiin strategia-asiakirjoihin vaihtelee todella vieläkin, mutta joitakin ympäristöprofiileja ajantasaistetaan ympäristönäkökohtien valtavirtaistamista koskevien suuntaviivojen mukaisiksi ja jotta otettaisiin paremmin huomioon ilmastonmuutosta koskevat asiat. Väliarviointia koskevat suuntaviivat ovat myös edistäneet ympäristöasioiden ja ilmastonmuutoksen huomioonottamista erityisesti niiden maiden ympäristöprofiileissa, joissa on käytössä kehitysyhteistyön rahoitusväline.

6.79 Komissio on laatinut ohjeita ympäristökysymysten yhdistämisestä talousarviotukitoimiin. Ympäristöehdot ja -indikaattorit on kuitenkin käytännössä yhä vain harvoin liitetty talousarviotukiohjelmiin, ja strategisia ympäristöarviointeja on suoritettu ainoastaan harvoissa tapauksissa. 6.79 Uudet talousarviotukea koskevat suuntaviivat annetaan vuonna 2011. Niihin sisältyy monialaisia asioita koskevaa uutta ohjeistusta. Tiettyjen ympäristöindikaattorien käyttöön ottamisesta käydään keskustelua. Sen lisäksi monissa maissa käydään poliittista vuoropuhelua ympäristöasioista avunantajien yhteisissä liittymissä, joissa seurataan suoraa talousarviotukea saavia hankkeita. Strategiset ympäristöarvioinnit edellyttävät paikallisten olojen huomioon ottamista, ja kumppanuusmaiden on sitouduttava niihin, jotta ne olisivat vaikuttavia. Tämän vuoksi niitä ei voi määrätä pakollisiksi.

6.80 Komission antamissa suuntaviivoissa on perustettu erityisiä ympäristökysymyksiin liittyviä arviointimenettelyitä kaikkia hankkeita varten, mutta EuropeAid on jättänyt lähetystöjen päätettäväksi, perustavatko ne ympäristöalan tietokeskuksia, joiden tehtävänä on tarkistaa nämä menettelyt. EuropeAidin omat ympäristöalan asiantuntijat eivät voi henkilöstöpulan takia tarkistaa kaikkiin hanke-ehdotuksiin liittyviä ympäristönäkökohtien arviointeja.

6.81 Komissio on laatinut suuntaviivoja myös hankkeiden suunnitteluvaiheessa toteutettavista ympäristövaikutusten arvioinneista sekä ympäristövaikutusten arvioinneissa esitettyjen suositusten seurannasta. Kohdassa 6.74 viitataan EuropeAidin vuonna 2009 teettämään katsaukseen, jonka mukaan ympäristövaikutusten arviointien laadintaa koskevaa vaatimusta ei siltikään vielä aina noudateta. 6.81 EuropeAid on laatinut tiedotteita ja ohjeita, joissa viitataan muun muassa paikallistasolla toteutettavan luonnonvarojen hallinnan tukemiseen. Luonnonvarojen hallintaa koskevia paikallistason hankkeita on edistetty useilla yhteisön hankkeilla. Ympäristöalan ja luonnonvarojen, myös energian, kestävää hoitoa tukevassa temaattisessa ohjelmassa mainitaan erityisesti paikallisyhteisöjen kanssa työskentely. Se tuli esille ehdotuspyynnöissä, joihin pyydettiin liittämään hankeaihiot, joissa otettiin huomioon paikallisyhteisöjen, myös alkuperäisväestöjen, hallinnan ja oikeuksien turvaaminen metsähallinnon yhteydessä.

6.82 Ympäristöalan aihekohtaisen ohjelman tapauksessa (15) lähetystöjen asemaa hanke-ehdotusten arvioinnissa on laajennettu. Ympäristökäsikirjassa annetaan maakohtaisiin strategia-asiakirjoihin perustuviin hankkeisiin sovellettavat ohjeet, joiden tarkoituksena on varmistaa, että hankesuunnittelussa otetaan huomioon paikalliset olosuhteet.

6.83 Komission varainhoidon yksinkertaistamisprosessin yhteydessä tehtiin muutoksia varainhoitoasetukseen ja käytännön oppaaseen; tavoitteena oli helpottaa ja nopeuttaa hankintamenettelyjä.

6.84 EuropeAidin ympäristösuuntaviivojen mukaan huomiota on kiinnitettävä siihen, että paikallisyhteisöt löytävät kestäviä tapoja paikallisten luonnonvarojen hyödyntämiseen; siitä, kuinka tähän päästään, ei kuitenkaan anneta erityisiä ohjeita. 6.84 EuropeAid on laatinut useita kestävää kehitystä koskevia tiedotteita, joissa painotetaan paikallistason toimintaa. Lisäksi ympäristöalan temaattisessa ohjelmassa mainitaan erityisesti paikallisyhteisöjen kanssa työskentely. Se tuli muiden asioiden ohessa esille ehdotuspyynnöissä, joihin pyydettiin liittämään hankeaihiot, joissa otettiin huomioon paikallisyhteisöjen, myös alkuperäisväestöjen, hallinnan ja oikeuksien turvaaminen metsähallinnon yhteydessä.

6.85 Komissio ei ole suorittanut yleisarviointia ympäristöalan eri tukivälineiden vaikuttavuudesta. EuropeAid viimeistelee kuitenkin tutkimusta, joka koskee alakohtaisten lähestymistapojen kehittämistä. EuropeAid tutkii myös mahdollisuutta perustaa EU:n erityisrahastoja, joita voitaisiin käyttää ympäristötukeen. 6.85 Yhteisön tutkimus ympäristöalaa ja luonnonvaroja koskevista alakohtaisista lähestymistavoista on nyt saatu päätökseen tiiviissä yhteistyössä useiden EU:n kehitysyhteistyövirastojen kanssa, ja muutama yhteisön alakohtainen tukiohjelma on juuri nyt käynnissä. Kehitys on menossa selvästi parempaan suuntaan. EU:n erityisrahastojen perustaminen saattaa nyt tulla mahdolliseksi varainhoitoasetuksen tarkistamista koskevan ehdotuksen myötä. On tehty siirtosopimuksia, jotta EU:n jäsenvaltiot voivat avustaa yhteisön johtamaa maailmanlaajuista ilmastonmuutosliittoumaa. Ympäristöalaa koskeviin innovatiivisiin rahoitusmekanismeihin kuuluu myös julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien perustaminen sekä lainojen ja avustusten yhdistäminen.

6.86 Komissio on jatkanut jäsenvaltioiden ja yksityisyritysten asiantuntemuksen hyödyntämistä ympäristöohjelmien täytäntöönpanossa. Se on myös lisännyt yksityisen sektorin mahdollisuuksia osallistua ympäristön ja luonnonvarojen kestävään hoitoon sekä energia-alan aihekohtaiseen ohjelmaan liittyviin toimiin. 6.86 Komissio on jatkanut jäsenvaltioiden ja yksityisten yritysten asiantuntemuksen hyväksikäyttöä ympäristöstrategian toteuttamisessa.

Päätelmät

6.87 Komissio on edistynyt huomattavasti tilintarkastustuomioistuimen laaja-alaisten suositusten täytäntöönpanossa. Edistystä on ilmennyt erityisesti komission sisäisten valmiuksien kehittämisessä, mikä on tapahtunut kouluttamalla ja ohjeistamalla henkilöstöä. EuropeAidin vuonna 2009 suorittamassa arvioinnissa ilmeni kuitenkin, että joidenkin uusien ympäristönäkökohtien valtavirtaistamismenettelyiden täytäntöönpanossa oli puutteita. 6.87 Komissio panee tyytyväisenä merkille toteamuksen, jonka mukaan komission johtamissa EU:n ulkopuolelle suunnatun tuen hankkeissa on edistytty huomattavasti ympäristöasioita valtavirtaistettaessa. Jälkitarkastuksella – joka oli pilottihanke – pyrittiin osaltaan toiminnan jatkuvaan kehittämiseen. Prosessiin kuului vertaisarvioinnin (laatutukiryhmä, Quality Support Group) menettelyjen tarkistus, joka toi selvemmin esille ympäristönäkökohtien huomioon ottamisen hanke-ehdotusten valmistelussa.