EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
B.-.ssel, 26.10 1995 
KOM(95) 502 lopull. 
KOMISSION TIEDON.A NTO 
KASITYOLAISALAT JA PIENYRITYKSET, 
EUROOPAN KASVUN JA TYÖLLISYYDEN AVAIMET 
Berliinissä 26. ja 27. syyskuuta 1994 pidetyn toisen 
Euroopan käsityöläisalojen ja pienyritysten 
konferenssin tulokset, jatkotoimenpiteet 
ja suositukset jäsenvaltioille 

Neuvosto kehotti 10. lokakuuta 1994 antamassaan päätöslauselmassa komissiota 
analysoimaan Berliinissä 26. ja 27. syyskuuta 1994 pidetyn toisen Euroopan 
käsityöläisalojen ja pienyritysten konferenssin tuloksia ja esittämään sille ennen vuoden 
1995 loppua kertomuksen niistä jatkotoimenpiteistä, jotka komissio aikoo toteuttaa näiden 
päätelmien perusteella, ja niistä aloitteista, joita voitaisiin suositella jäsenvaltioille. 
Tällä kertomuksella, jonka nimenä on "Käsityöläisalat ja pienyritykset, Euroopan kasvun 
ja työllisyyden avaimet", komissio vastaa neuvoston kehotukseen ja esittää perustan 
keskustelulle, jonka tuloksena on tarkoitus koota joukko ensisijaisia toimia. Tämän 
poliittisen kertomuksen mukana on kaksi liitettä: 
- liite 1, johon on koottu Berliinin konferenssin osallistujien komissiolle, muille 
Euroopan unionin toimielimille ja jäsenvaltioille osoittamat pyynnöt, 
liite 2, jossa komissio neuvoston pyynnön mukaisesti ja vastauksena osallistujille 
esittää ensimmäisen yhteenvedon niistä toimista, jotka se on toteuttanut Berliinin 
konferenssin jälkeen. 
A JOHDANTO 
Komissio toivoo voivansa vahvistaa jäsenvaltioiden ja Euroopan unionin pyrkimystä 
yhdistää voimansa eurooppalaisten yritysten, erityisesti käsityöläisalojen ja pienyritysten, 
kehityksen ja kilpailukyvyn tukemiseksi ja työpaikkojen luomisen sekä työttömyyden 
vastaisen taistelun kasvaviin haasteisiin vastaamiseksi. 
Nykyään Euroopan unionissa lasketaan olevan lähes 16 miljoonaa käsityöläis- ja 
pienyritystä, jotka edustavat yli 40 miljoonaa työpaikkaa. Lisäksi näillä yrityksillä on 
tärkeä merkitys uusien työpaikkojen luomisessa, sillä ne ovat vastanneet suoraan 60-80 
prosentista viiden viime vuoden aikana luoduista työpaikoista. 
Nämä yritykset eivät kuitenkaan voi luoda työpaikkoja ellei niiden kehityksen ja 
kilpailukyvyn olosuhteita taata. Käynnistäessään Berliinin konferenssin valmistelun 
yhteydessä ja sen aikana laajan keskustelun käsityöläisalojen ja pienyritysten kanssa 
komissio on pyrkinyt voimakkaasti identifioimaan ne haasteet, joita käsityöläisalat ja 
pienyritykset kohtaavat, analysoimaan näihin huoliin annettavia vastauksia ja erottamaan 
useita ensisijaisen toiminnan kohteita sekä antamaan suosituksia. 
B KONFERENSSIN ASIAYHTEYS 
I. Käsityöläisalojen ja pienyritysten kohtaamat haasteet 
Käsityöläisammatin harjoittajia ja pienten teollisuus- ja palveluyritysten johtajia kohtaa 
yritystoiminnan uiko- ja sisäpuolelta tulevien haasteiden lisääntyminen. 
a) Ulkoisella tasolla heidän on kohdattava lisääntynyt kilpailu, joka on seurausta: 
suuryritysten tulosta tuotannon joustavan automaation ansiosta 
pienyritysten perinteisesti hallitsemille markkinoille; 
suuren tasapainon muuttumisesta, joka johtuu uusista kaupan ja jakelun 
muodoista (suuret kaupalliset hankkeet, kuten valintamyymälät ja 
automarketit), joissa luotu uusi työpaikka merkitsee kolmen tai neljän 
työpaikan vähennystä käsityöläisalojen ja kaupan piiristä; 
uusien elämäntyylien ja kulutuskäyttäytymisen muotojen ilmaantumisesta 
(tee se itse -liikkeen ja puoliammattimaisen nikkaroinnin yleistyminen); 
harmaan talouden ja pimeän työnteon laajuudesta. 
Lisäksi käsityöläisalat ja pienyritykset kärsivät merkittävistä haitoista kilpailun 
alalla, koska ne eivät saa strategisia tietoja ajoissa eikä niillä ole riittäviä 
voimavaroja, jotta ne voisivat: 
noudattaa eurooppalaisia standardeja ja varmentamista, jotka yhä 
suuremmassa määrin korvaavat kansallisia sääntöjä; 
ottaa käyttöön uusia laatuvarmentamismenettelyjä, joita yhä useammat 
yksityiset tai julkiset tilaajat edellyttävät; 
noudattaa ympäristönsuojelua ja ympäristöjohtamista koskevaa 
lainsäädäntöä. 
Työvoiman korkeat kustannukset pakottavat nämä yritykset turvautumaan yhä 
enemmän uusiin tekniikoihin, kun taas nopea teknologinen edistys materiaalien 
alalla, yhä kalliimmat menetelmät ja analysoitavan tietomäärän nopea 
lisääntyminen asettavat ne puolustusasemaan. 
Lopulta maailmanlaajuisten markkinoiden kansainvälistyminen johtaa kilpailun 
kasvuun tuotannollisella alalla, erityisesti käsityöläisaloihin kuuluvien 
alihankkijoiden kohdalla ja vähemmässä määrin eräillä palvelualoilla, joista 
useimmat tarjoavat palveluja pääsääntöisesti paikallisella ja alueellisella tasolla 
(korjaukset, myynnin jälkeiset palvelut, henkilökohtaiset palvelut, puhtaanapito 
jne.). 
b) Sisäisellä tasolla käsityöläisyritysten ja pienyritysten johtajat joutuvat kohtaamaan 
useita haasteita, jotka liittyvät itse osittain itse yritystoiminnan järjestämiseen: 
rajalliset voimavarat, sosiaaliset, hallinnolliset ja verotukselliset rasitteet, rajallinen 
tietämys strategisesta johtamisesta ja yritystoiminnan järjestämisestä, rahoitusta ja 
pätevän henkilöstön rekrytointia koskevat vaikeudet, yrityksen henkilöstön 
ammatillinen kouluttaminen. 
Näiden haasteiden lisääntymisestä seuraa, että vastatakseen Euroopan talouden 
oikeudellisella ja teknologisella tasolla lisääntyvään monimutkaisuuteen 
käsityöläisyrittäjien ja pienyritysten pitäisi voida tukeutua tehokkaasti välitason 
toimijoihin, kuten ammatillisiin elimiin, ammattikuntien ja käsityöläisalojen 
edustuselimiin ja ohjaaviin elimiin, jotka voivat neuvoillaan auttaa suoraan hyvin 
suurta määrää yrityksiä. 
Nämä välitason toimijat saavat usein vain vähän tietoa yhteisön politiikoista, eikä 
niitä ole liitetty riittävässä määrin mukaan neuvoa-antavien komiteoiden 
työskentelyyn Euroopan tasolla; niillä on siten huomattava vaje Euroopan 
yhdentymisprosessia koskevissa tiedoissaan. 
II. Beriiinin konferenssi 
Aiheesta "Käsityöfäisalat ja pienyritykset, Euroopan kasvun ja työllisyyden avaimet" 
Berliinissä 26. ja 27. syyskuuta 1994 pidetyn toisen Euroopan käsityöläisalojen ja 
pienyritysten konferenssin järjestäjänä oli Euroopan komissio läheisessä yhteistyössä 
neuvoston puheenjohtajamaa Saksan kanssa ja yhteydessä eurooppalaisiin ja kansallisiin 
käsityöläisalojen ja pienyritysten järjestöihin, mukaan lukien Berliinin ammattikuntien 
edustuselin (Chambre de métiers). Konferenssi mahdollisti 1300 käsityöläisalojen ja 
pienyritysten edustajan kokoamisen yhteen 31 maasta, ja paikalla oli useita Euroopan 
unionin jäsenvaltioiden ja muiden Euroopan talousalueen maiden ministereitä ja korkeita 
virkamiehiä. 
Tämä konferenssi muodosti tärkeän askeleen käsityöläisalojen huomioon ottamisessa 
eurooppalaisella, kansallisella ja alueellisella tasolla. 
Osallistujien yleisen mielipiteen mukaan Berliinin konferenssi oli suuri menestys, mistä 
kunnia kuuluu kolmelle tekijälle: 
1. Ensimmäinen on se edistys, jonka käsityöläisalojen ja pienyritysten kansalliset ja 
eurooppalaiset järjestöt ovat saavuttaneet Avignonissa lokakuussa 1990 pidetyn 
ensimmäisen Euroopan käsityöläisalojen konferenssin jälkeen Niiden yhteisön 
tasolla kasvavan poliittisen ja taloudellisen aseman tiedostamisen ansiosta nämä 
järjestöt kehittivät vahvasti yhteistyötään Berliinin konferenssia edeltäneiden 
kahden vuoden aikana. Huolimatta käsityöläisalojen ja pienyritysten määrittely­
jä organisaatioeroista1 se tapa, jolla työt sujuivat Berliinin konferenssin aikana, 
osoittaa, että käsityöläisalojen ja pienten teollisuus- ja palveluyritysten edustajat 
näkevät nämä erot rikkauden lähteenä Euroopalle. Mutta riippumatta 
perheyritysten perinteistä ja yrityskulttuurista nämä joutuvat kohtaamaan uusia 
haasteita, joihin ne ovat usein huonosti tai eivät lainkaan valmistautuneita. Tämän 
uuden epävarmuuden edessä pienten yritysten edustajat pyrkivät tehostamaan 
Euroopan tason yhteistyötä edustavuutensa vahvistamiseksi. 
2. Toinen tekijä on valmistelutyön laatu. Taatakseen käsityöläisalojen ja pienyritysten 
edustajien osallistumisen Berliinin konferenssin valmisteluun komissio tuki 
vuosina 1993 ja 1994 kahdentoista valmistelukokouksen järjestämistä, yhtä kutakin 
jäsenvaltiota kohti; näihin kokouksiin osallistui yli 2000 julkisten tai yksityisten 
elinten edustajaa, hallitusten edustajia, yritysjohtajia, asiantuntijoita sekä 
käsityöläis- ja pienyritysalan neuvonantajia. 
Jäsenvaltioiden välisten perustavaa laatua olevien erojen takia ja yhteisen määritelmän puutteessa 
se käsityöläisalojen ja pienyritysten käsite, jota tässä asiakirjassa käytetään, sisältää myös pienet 
teollisuus-ja palveluyritykset. Kyse on pääasiassa tietyistä elintarvike-ja terveysalan elinkeinoista, 
rakennusalan yrityksistä, alihankinnasta ja taideammateista. Viimeksimainitut muodostavat 
suurimman yhteisen nimittäjän jäsenvaltioiden kesken käsityöläisalojen määritelmän osalta. 
Kokousten jäljempänä luetellut aiheet kuvastavat hyvin käsityöläisalojen ja 
pienyritysten toivoa ja huolia Euroopan yhdentymisprosessin ja markkinoiden 
kansainvälistymisen edessä: 
- Koulutus käsityöläisaloilla ja yritysten johtohenkilöiden ja perustajien 
pätevyys, Luxemburg, marraskuu 1993; 
Käsityöläisalojen integroiminen sisämarkkinoihin, Rooma, joulukuu 1993; 
- Käsityöläisalat - yhteistyökumppani Euroopan ympäristön suojelemiseksi, 
Dusseldorf, helmikuu 1994; 
Laatu, käsityöläisalat ja pienyritykset, Pariisi, helmikuu 1994; 
- Tuki yrityksille: ammatillisten järjestöjen ja julkisten elinten asema, 
Lissabon, maaliskuu 1994; 
Naispuoliset yritysjohtajat ja yrittäjäkumppanit perheyrityksissä, 
Thessaloniki, maaliskuu 1994; 
Raja-alueet: pienyritysten mahdollisuuksien ja riskien alueet, Mons, 
huhtikuu 1994; 
- Yhteistyö Keski- ja Itä-Euroopan maiden kanssa, Amsterdam, toukokuu 
1994; 
- Käsityöläisalojen ja pienyritysten pääsy markkinoille, Barcelona, toukokuu 
1994; 
- Nykyaikaisten tai deam matti en taloudellinen merkitys, Amsterdam, 
toukokuu 1994; 
- Yritysten elinkaari perustamisesta siirtoon, menestyksen tekijät, Dublin, 
kesäkuu 1994; 
- Innovaatio käsityöläisaloilla ja pienyrityksissä, Kööpenhamina, kesäkuu 
1994. 
Valmistelukokousten tulosten perusteella komissio laati valmisteluasiakirjan, joka 
annettiin Euroopan unionin virallisilla kielillä Berliinin konferenssin osanottajille. 
3. Konferenssin menestyksen kolmas tekijä oli hallitusten (puheenjohtajatroikan 
ministerien osallistuminen), Euroopan parlamentin, talous-ja sosiaalikomitean2 ja 
komission osallistujien sekä Euroopan, kansallisen ja alueellisen tason yksityisen 
alan puhujien korkeatasoisuus ja pätevyys. 
Lisäksi käsityöläisaloista ja pienyrityksistä vastaavat hallitusten korkeat 
virkamiehet kokoontuivat konferenssin yhteydessä komission kanssa 
valmistelemaan konferenssin loppupäätelmiä. 
Edeltäneiden valmistelukokousten loppupäätelmät nostivat esiin kuusi ensisijaista 
aihepiiriä (ks. liite I), joiden tarkastelua syvennettiin Berliinin konferenssin 
yhteydessä pidetyissä kuudessa seminaarissa: 
1. Käsityöläisalat ja pienyritykset yhteisön politiikoissa 
Talous- ja sosiaalikomitea oli laatinut laajan PK-yrityksiä ja käsilyöläisyrityksiä koskevan 
lausunnon (Schleyerin kertomus: TSK IND/455, 22 päivänä lokakuuta 1992), jossa se pyysi 
komissiota ottamaan paremmin huomioon käsityöläisyritysten ja PK-yritysten tarpeet 
sisämarkkinoiden toteutumisen yhteydessä. 
2. Ammatillinen koulutus ja johtajien sekä avustavien puolisoiden 
kehittätninen 
3. Yritysten kilpailukyvyn vahvistaminen 
4. Yritysten rahoitus ja luotonsaanti 
5. Käsityöläisalat ja pienyritykset raja-alueilla 
6. Yhteistyö Keski-ja Itä-Euroopan kanssa 
Berliinin konferenssin yhteydessä järjestetty Euroopan käsityöläisaloja käsitellyt näyttely 
saavutti suuren menestyksen. 15 maan edustajat esittelivät pääasiallista toimintaansa ja 
käsityötuotantoansa. Käsityöläisalojen moninaisuus, nykyaikaisen teknologian käyttöönotto 
sekä käsityöläisalojen ja muotoilun (design) symbioosi olivat tämän näyttelyn 
avainteemoja. Lisäksi Saksan uusien osavaltioiden käsityöläisammattien harjoittajat 
täydensivät näyttelyä elävillä työpajoilla. Myös Saksan puheenjohtajakautta neuvostossa, 
komissiota sekä useita eurooppalaisia yhdistyksiä esiteltiin vierailijoille näyttelyn 
yhteyteen järjestetyillä kohtauspaikoilla. Tämä näyttely oli siis ulottuvuudeltaan 
eurooppalainen tiedonvälitystilaisuus. 
Kuten Avignonissa pidetyn ensimmäisen Euroopan konferenssin osalta, komissio julkaisee 
Berliinin konferenssin asiakirjat Euroopan unionin virallisilla kielillä. 
III. Berliinin konferenssin tulosten arviointi 
Eurooppalaiset käsityöläisalojen ja PK-yritysalan järjestöt, jotka antoivat tukensa Berliinin 
konferenssille (UEAPME, EUROPMI ja useat eurooppalaiset alakohtaiset liitot) edustavat 
noin viittä miljoonaa yritystä, jotka työllistävät 20 miljoonaa henkilöä. 
Osallistujien määrä oli nelinkertainen verrattuna Avignonissa pidettyyn ensimmäiseen 
Euroopan käsityöläisalojen konferenssiin (lokakuu 1990). Noin kolmamnes osallistujista 
oli (alueellisella, kansallisella tai eurooppalaisella tasolla) valittuja puheenjohtajia tai 
laaja-alaisissa tai alakohtaisissa, julkisissa tai yksityisissä elimissä toimivia pääsihteereitä 
(muun muassa ohjelmaan kirjatut 50 puhujaa). 40 prosenttia osallistujista oli yrittäjiä. 
Huolimatta alan maakohtaisista organisaatioeroista yrittäjät ja heidän edustajansa olivat 
tietoisia siitä, että sisämarkkinoiden toteutuminen ja markkinoiden kansainvälistyminen 
tuovat uusia haasteita, jotka edellyttävät uutta myönteistä lähestymistapaa Euroopan 
integraatioprosessiin. 
Itse asiassa suurin osa näistä yrityksistä toimii pääasiassa paikallisilla tai alueellisilla 
markkinoilla ja vain vähemmistöllä on liikeyhteyksiä muiden jäsenvaltioiden yrittäjiin. 
Kaikki kuitenkin osoittaa, että niiden pienyritysten osuus, jotka ovat valmiita 
suuntautumaan kansainvälisille markkinoille, on kasvussa. 
Perinteisesti käsityöläisyrittäjät tai pienyrittäjät ovat suhtautuneet varauksellisesti 
rakenteellisiin muutoksiin, joiden laajuutta heidän on vaikea arvioida ja joilla saattaa olla 
kielteinen vaikutus heidän kilpailulliseen asemaansa. Niinpä he ovat usein säilyttäneet 
tietyn etäisyyden Euroopan integraatioprosessiin, joka on koettu enemmän pakotteena 
(lainsäädäntö, tekniset määräykset, standardit ja varmentaminen, jotka vaativat käsityöläis­
tä! pienyrittäjiltä huomattavia taloudellisia ponnistuksia vaatimuksiin mukautumiseksi, 
tuottivatpa he sitten kansallisille tai Euroopan laajuisille markkinoille) kuin uutena 
mahdollisuutena, varsinkin kun palvelujen vapaata liikkuvuutta raja-alueilla jarruttavat 
edelleen erilaiset säännökset. Tämä hyötynäkökulman puutteellisuus johtuu erityisesti 
käsityöläisalojen ja pienyritysten edustajien vähäisestä osallistumisesta yhteisön päätösten 
valmisteluprosessiin. 
Näissä olosuhteissa on iloittava siitä, että käsityöläisalojen ja pienyritysten keskeisimmät 
valitut henkilöt tai niiden edustajat osallistuivat laajamittaisesti Berliinin konferenssiin ja 
käyttivät siellä puheenvuoroja. 
Konferenssin tulosten osalta käsityöläisalojen ja pienyritysten edustajat esittivät pääasiassa 
Euroopan komissiolle sekä myös muille yhteisön toimielimille ja jäsenvaltioille 144 
ehdotusta perussuuntaviivoiksi. Nämä ehdotukset on tarkoitettu pääasiassa yrittäjille ja 
heidän edustajilleen. 
Käsityöläisalojen ja pienyritysten edustajien ehdotukset on koottu liitteeseen I. 
Käsityöläisalojen ja pienyritysten edustajat ovat tietoisia alansa merkittävästä 
myötävaikutuksesta kasvuun, työpaikkojen luomiseen ja innovaatioon. Tämän 
toteutumiseksi he kuitenkin toivovat, että taloudellinen ympäristö olisi suotuisa 
yksilöllisille aloitteille ja yritysten kehittymiselle, jotta ne voisivat täysipainoisesti kehittää 
dynaamisuuttaan luodakseen työpaikkoja. Ainoastaan aidosti kilpailukykyiset yritykset 
pystyvät kehittymään ja luomaan vakaita ja ammattitaitoa vaativia työpaikkoja. 
IV. Komission toteuttamat jatkotoimenpiteet 
Komissio on yhdessä edustusjärjestojen työryhmän kanssa laatinut 144 ehdotuksen 
luettelon (liite 1) konferenssin osallistujien esittämistä ehdotuksista, jotka eivät välttämättä 
edusta komission tai jäsenvaltioiden mielipiteitä. 
Nämä ehdotukset ilmaisevat käsityöläisalojen ja pienyritysten edustajien huolen tulla 
paremmin tunnustetuiksi yhteisön politiikoissa. Nämä huolet tuovat erityisesti esiin 
pienyritysten ja käsityöläisyritysten rajalliset resurssit niihin jatkuvasti muuttuvaan 
Euroopan lainsäädäntöön tai sääntelyyn perustuviin hallinnollisiin velvoitteisiin nähden, 
jotka koskevat yhtä lailla niin kansallisille kuin Euroopan laajuisille markkinoille tuottavia 
yrityksiä. 
Osallistujien ilmaisemissa pyynnöissä korostettiin neljää näkökohtaa: 
a) Osallistujat toivoivat, että Euroopan talouspolitiikka suuntautuisi ensisijaisesti ja 
suuremmassa määrin PK-yritysten ja käsityöläisalojen toimintaympäristön parantamiseen, 
jotta ne voisivat antaa uuden sysäyksen kasvulle, kilpailukyvylle ja työllisyydelle. 
b) Osallistujat toivoivat, että yhteisön ohjelmat olisivat avoimempia heidän yrityksiensä 
tarpeille ja että ne olisivat rakennerahastojen tavoin paremmin integroituja alueellisella, 
kansallisella tai yhteisön tasolla tapahtuvaan päätöksentekoon. 
c) He toivoivat myös, että käsityöläisalojen ja pienyritysten edustuselimet liitettäisiin 
tiiviimmin mukaan sellaisten yhteisön ohjelmien laatimiseen ja hallintaan, joilla on 
vaikutusta näihin yrityksiin, jotta nopeutettaisiin niiden integroitumista sisämarkkinoihin 
ja parannettaisiin niiden kilpailukykyä. 
d) Osa tuesta toivottiin käytettäväksi yritysalan edustajien koulutukseen, jotta he 
kykenisivät paremmin neuvomaan yrityksiä Euroopan strategisista valinnoista tai 
helpottamaan niiden osallistumista yhteisön ohjelmiin. 
Komissio on toteuttanut ehdotusten arvioinnin. 
Se tuli siihen tulokseen, että pyynnöistä noin puolen osalta komissio on jo alkanut 
toteuttaa toimia hiukan ennen Berliinin konferenssia tai hiukan sen jälkeen (liite 2). 
- Näin on tehty erityisesti uudessa LEONARDO-ammattikoulutusohjelmassa, joka tuli 
voimaan 1. tammikuuta 1995 ja jossa annetaan uusi etusija PK-yrityksille ja 
käsityöläisyrityksille, niiden johtajille ja yrittäjäkumppaneina toimiville puolisoille. 
- Samoin erityisiin tutkimuksen ja teknologian kehittämisohjelmiin on kuhunkin otettu 
mukaan PK-yrityksille kohdistettu osuus. 
- Keski- ja Itä-Euroopan maiden PK-yritysten kanssa tehtävän yhteistyön osalta jo 
olemassa olevissa PHARE- ja TACIS-ohjelmissa annetaan etusija PK-yritysten 
kehittämiselle. 
Tästä huolimatta alan edustajien mukaan näihin toimiin ja yhteisön ohjelmiin osallistuvien 
käsityöläis- ja pienyritysten määrä on edelleen täysin riittämätön. 
Tulevat toimet 
Komissio on tietoinen siitä, että PK-yritysten hyväksi toteutettujen yhteisön politiikkojen 
kehittäminen hyötyisi, jos nämä politiikat suuntautuisivat enemmän käsityöläisalojen ja 
pienten teollisuus- ja palveluyritysten tarpeiden mukaan, kunnioittaen kuitenkin täysin 
toissijaisuusperiaatetta. 
Nykyään komission ohjelmissa tehdään harvoin eroja pienten ja keskisuurten yritysten 
välillä, ja tästä syystä on vaikeaa arvioida tarkasti pienyritysten ja käsityöläisalojen 
osuutta yhteisön ohjelmissa. 
Käsityöläisalojen ja yhteisön aloitteiden piiriin kuulumattomien pienyritysten edustajien 
ehdotusten osalta komissio on tietoinen siitä, että useimmat niistä vastaavat todellista 
tarvetta, mutta budjettirajoitukset huomioon ottaen niiden täytäntöönpano voi tapahtua 
vain vähitellen. 
Joukko ehdotuksia voidaan koota ehdotuksessa laajennetuksi kolmanneksi PK-yritysten 
ja käsityöläisalojen hyväksi toteutettavaksi monivuotiseksi ohjelmaksi (1997-2000), jonka 
komissio antaa lähiaikoina yhteisön toimielimille. 
Tämän ohjelman pitäisi suuntautua enemmän pienten teollisuus-, käsityöläis- ja 
palveluyritysten integroimiseen paremmin sisämarkkinoihin sekä niiden kehitykseen ja 
kilpailukyvyn parantamiseen. Nämäyritykset tarjoavat merkittävän mahdollisuuden uusien 
työpaikkojen luomiseen Euroopassa. 
Kunnioittaen täysin toissijaisuusperiaatetta sekä tarvittavien budjettiresurssien ja 
inhimillisten resurssien sallimissa rajoissa seuraavat toimet vaikuttavat ensisijaisilta. 
1. Hallinnon yksinkertaistaminen: 
- Hallinnon yksinkertaistamista koskevan toiminnan jatkaminen ja vaikutusten 
selvitysmenettelyn lujittaminen. 
- Käsityöläisalojen ja pienyritysten ti lanteen ja rajallisten resurssien mahdollisimman 
hyvä huomioon ottaminen Euroopan uudessa lainsäädännössä. 
Koeohjelmia ja -toimia koskevan avoimuuden lisääminen ja yhteisön ohjelmiin 
osallistumista koskevien menettelyjen yksinkertaistaminen. 
2. Pienyritysten integroiminen sisämarkkinoihin: 
- Käsityöläisalojen ja pienyritysten standardointia koskeviin töihin osallistumisen 
parantaminen, erityisesti vahvistamalla käsityöläisalojen ja pienyritysten 
erityispiirteiden esilletuomisestaEuroopan standardointikomiteoiden työskentelyssä 
vastaavan perusteilla olevan Euroopan yhdistyksen käytettävissä olevia keinoja. 
Joka vuosi hyväksytään noin 500 uutta eurooppalaista standardia. Ne ovat 
periaatteessa vapaaehtoisia ja kohdistuvat kaikkiin yhteisön yrityksiin, riippumatta 
siitä, harjoittavatko ne vientiä vai eivät, ja vanhentuneet kansalliset standardit on 
poistettava käytöstä. Viimeaikainen standardointia ja varmentamista koskeva 
EUROMANAGEMENT-toimi on tuonut esiin PK-yritysten ja käsityöläisalojen 
huomattavat puutteet tällä alalla. 
Käsityöläisalojen ja pienyritysten kansallisten edustuselinten verkkoutumisen 
tukeminen yritysten tarpeisiin soveltuvien varmentamisjärjestelmien luomiseksi. 
Julkiset tarjouskilpailujen järjestäjät ja suurten tilausten tekijät vaativat yhä 
useammin PK-yrityksiltä ja käsityöläisyrityksiltä laatujohtamistodistusta. 
- EUROMANAGEMENT-toiminnan jatkaminen. On havaittu pienyritysten ja 
käsityöläisyritysten vähäinen osallistuminen laatua, standardointia, varmentamista 
ja työturvallisuutta koskeviin toimiin. 
3. Rajat ylittävien palveluiden tarjoamisen tukeminen käsityöläisalojen ja 
pienyritysten hyväksi: 
Komission parhaillaan toteuttaman koetoimen lisäksi olisi tuettava raja-alueiden 
kehitystoimistojen perustamista niiden yhteisön sisäisten rajojen osalta, joilla ei 
niitä vielä ole. Näiden toimistojen olisi oltava tiiviissä yhteydessä 
käsityöläisaloihin ja PK-yritysten järjestöihin tehtävinään tiedottaminen ja 
neuvominen, jotta vähennettäisiin niitä esteitä, jotka jarruttavat naapurimaissa 
toimiville pienyrityksille ja käsityöläisyrityksille annettavien palvelujen 
täytäntöönpanoa. Nämä yritykset joutuvat kohtaamaan lukuisia erilaisia 
10 
säännöksiä, jotka jarruttavat rajojen yli tapahtuvaa toimintaa tai tekevät sen 
kohtuuttoman kalliiksi. Nämä toimistot olisi hyvä koota eurooppalaiseksi verkoksi. 
4. Rajat ylittävä yhteistyö: 
Komission teettämä tutkimus paljastaa, että etäisyys ei ole ratkaiseva tekijä 
pienyritysten välisen yhteistyön onnistumisessa. Sitä vastoin nämä samat yritykset 
voivat hyötyä tällaisesta kumppanuudesta ulkomaisille markkinoille pääsyn 
kannalta. 
Maiden välisen yhteistyön tehostaminen käsityöläisammatin harjoittajien välillä 
käsityöläisalojen järjestöjen tukemana yritysten keskinäisten yhteydenottojen 
helpottamiseksi. Eri jäsenmaiden pienyritysten messuille ja näyttelyihin 
osallistumisen tukeminen Euroopan unionin maissa yhteisten näyttelyosastojen 
avulla. 
5. Käsityöläisalojen kansainvälisen kilpailukyvyn parantaminen: 
- Yhteistyön käynnistäminen tai tehostaminen Keski- ja Itä-Euroopan sekä 
Välimeren maiden järjestöjen ja yritysten kanssa tiiviissä yhteydessä yhteisön 
muiden ohjelmien kanssa. 
- Joidenkin toimien tukeminen käsityöläisammatin harjoittajien ja pienyritysten 
kolmansissa maissa järjestettäville messuille ja näyttelyihin osallistumisen 
helpottamiseksi yhteisten näyttelyosastojen avulla. 
6. Koulutus- ja kehittämistoimet pienyritysten ja käsityöläisyritysten johtajille, 
yrittäjäkumppaneina toimiville puolisoille, oppisopimuskoulutuksessa oleville ja 
väliportaan edustajille, joita muut yhteisön ohjelmat eivät kata: 
Väliportaan edustajien koulutus (ammattikuntien edustuselimien ja ammatillisten 
järjestöjen työntekijät) Eurooppaa koskevissa asioissa, mukaan lukien 
standardointia, varmentamista ja ympäristöjohtamista koskevat kysymykset. 
Naispuolisten yritysjohtajien eurooppalaisten verkkojen perustamisen tukeminen, 
yrittäjäkumppaneina toimivien puolisoiden ja naispuolisten yritysjohtajien 
kouluttaminen heidän tietoisuutensa lisäämiseksi sisämarkkinoiden aiheuttamista 
haasteista. 
Nuorten käsityöläisammatin harjoittajien sijoittumiseksi tarkoitettujen 
eurooppalaisen verkon luomisen tukeminen muissa jäsenvaltioissa sijaitsevissa 
käsityöläisyrityksissä tapahtuvien kestoltaan rajallisten täydennyskoulutusjaksojen 
helpottamiseksi. Turvautumien uudenaikaisiin hallintomenetelmiin nopeuttaa ja 
helpottaa nuorten työntekijöiden sijoittumista eri ammatteihin ja valitsemiinsa 
jäsenvaltioihin. 
7. Yhteinen pätevyyksien vahvistaminen: 
CEDEFOPin kannustaminen käynnistämään yhteistä pätevyyksien vahvistamista koskevan 
työn, jonka tarkoitus on helpottaa yhteistoiminnassa ammatillisten järjestöjen ja 
11 
jäsenvaltioiden kanssa Euroopan laajuista tutkintojen tunnustamista, joka voisi johtaa 
vuorottelevan koulutuksen tunnustamiseen sekä alusta pitäen yleiseurooppalaisiksi 
tarkoitettujen tutkintojen laatimiseen käsityöläisalojen edustusjärj estojen toimesta. 
8. Pienyritysten ja käsityöläisalojen integroiminen tietoyhteiskuntaan: 
Ammatillisten järjestöjen auttaminen läheisessä yhteistyössä komission muiden osastojen 
kanssa avustamaan paremmin pienyrityksiä ja käsityöläisyrityksiä hyötymään uusien 
tietoteknologioiden tarjoamista lukuisista mahdollisuuksista. Tässä tarkoituksessa 
ehdotetaan käynnistettäväksi useita toimia uusien mahdollisuuksien kartoittamiseksi ja 
niiden välittämistä väliportaan edustajille. 
9. Käsityöläisyritysten ja PK-yritysten rahoituksen saannin parantaminen: 
Keskinäisen takausjärjestelmän kehittäminen. 
Pankkien ja yritysten välisen yhteistyön kehittäminen paremman vuoropuhelun 
avulla pankkialan korkea-arvoisten henkilöiden paneelikeskustelujen yhteydessä. 
10. Käsityöläisalojen ja pienyritysten tunnettuuden, näkyvyyden ja edustuksellisuuden 
parantaminen Euroopan tasolla: 
- Sellaisen käsityöläisalojen ja pienyritysten eurooppalaisen akatemian perustamisen 
tukeminen, joka toimisi alan tiedotus-, vaihto-jayhteistoimintapisteenä tavoitteena 
vahvistaa alan identiteettiä, roolia, erityispiirteitä ja läsnäoloa Euroopan eri 
alueilla. Käynnistämisaloitteen tekeminen kuuluu luonnollisesti alan 
edustusjärj estoille. 
Iiri ammattikuntiin kuuluvien nuorten käsityöläisammatin harjoittajien 
eurooppalaisten kilpailujen osittainen rahoittaminen eurooppalaisen identiteetin 
edistämiseksi. 
Taideammattien Eurooppa-palkinto, sillä ne muodostavat käsityöläisalojen ja 
pienyritysten kannalta yhteisön tärkeimmän yhteisen nimittäjän. Tämän palkinnon 
muodostaisivat Eurooppa-palkinto jo asemansa vakiinnuttaneille 
käsityöläisammattien harjoittajille heidän kykyjensä ja taitojensa tunnustamiseksi 
ja nuorille käsityöläisammattien harjoittajille annettava palkinto heidän 
kutsumuksensa tukemiseksi. 
Alan taloudellisen roolin tuntemuksen parantaminen käynnistämällä pienyrityksiä, 
käsityöläisyrityksiä, naispuolisia yritysjohtajia ja yrittäjäkumppaneina toimivia 
puolisoita koskevia jäsenneltyjä taloudellisia analyysejä. Tilastojen laatiminen 
Eurostatin ja kansallisten tilastotoimistojen avustuksella siten, että saavutetaan 
tyydyttäviä tuloksia lisäämättä pienyrityksiin kohdistuvia rasituksia. 
Tärkeämmän aseman antaminen pienyrityksille ja käsityöläisyrityksille yhteisön 
ohjelmien hallintokomiteoissa (erityisesti rakennerahastoissa sekä tutkimuksen ja 
teknologian kehittämisen ohjelmissa), mukaan lukien kuulemalla 
järjestelmällisemmin väliportaan elimiä. Pienyritysten ja käsityöläisyritysten näihin 
12 
ohjelmiin osallistumisen analysointi, esteiden tunnistaminen ja tutkimuksen 
tuloksia käsittelevän eurooppalaisen konferenssin järjestäminen. 
Komissio täsmentää PK-yritysten ja käsityöläisalojen hyväksi toteutettavan kolmannen 
monivuotisen ohjelman (1997-2000) yhteydessä toteutettavia toimia koskevat 
yksityiskohtaiset menettelyt ja liittää mukaan rahoitusta koskevan ehdotuksen. 
V. Mahdolliset suositukset jäsenvaltioille sekä kansallisille ja Euroopan 
standardointikomiteoille 
Neuvosto pyysi 10 päivänä lokakuuta 1994 antamassaan päätöslauselmassa komissiota 
tarkentamaan Berliinin konferenssin päätelmien täytäntöönpanoa varten jäsenvaltioille 
annettavia suosituksia. Komissio toteuttaa huomioon otettujen aiheiden kartoittamista 
koskevan kuulemisen. 
Komissio on tietoinen käsityöläis- ja pienyritysten perinteissä, säännöksissä, 
organisaatiossa ja edustavuudessa kansallisella tasolla vallitsevista suurista eroista. Nämä 
erot vaikeuttavat suositusten laatimista, sillä suosituksissa ei aina oteta huomioon yritysten 
erityistilanteita, joiden juuret ovat pitkässä perinteessä. Lisäksi yhdessä jäsenvaltiossa 
saatuja kokemuksia ei voida yhtä onnistuneesti siirtää muihin jäsenvaltioihin, joista 
puuttuu kokeneita julkisia tai yksityisiä elimiä tai käsityöläisalojen ja pienyritysten 
ammatillisia yhdistyksiä, joita johtavat yritysjohtajia edustavat valitut henkilöt. 
Tästä huolimatta joukko toimia osoittautuu ratkaiseviksi, ja ne ansaitsevat suotuisan 
tarkastelun parhaiden menettelyjen vaihdon kannalta. Yhteistyössä jäsenvaltioiden, 
Euroopan standardointikomiteoiden ja käsityöläis- ja pienyritysalan edustajien kanssa 
komissio syventää seuraavien aihepiirien tarkastelua sen määrittämiseksi, voiko komission 
suositus tuoda lisäarvoa tässä asiassa: 
1 Pienyritysten ia käsityöläisalojen väliportaan edustuselinten liittäminen 
tehokkaammin mukaan kansallisten kantojen laatimiseen yhteisön ohjelmien 
yhteydessä: 
Käsityöläis- ja pienyritysalojen edustajilla on ratkaiseva asema yritysten 
kehittymisessä niin ammatillisen koulutuksen kuin seurantatoimien osalta. Niissä 
jäsenvaltioissa, joissa on olemassa kehittyneitä edustusrakenteita (jotka ovat 
useimmiten yritysjohtajia edustavien valittujen henkilöiden hallinnoimia elimiä), 
pienyritykset ja käsityöläisyritykset saavat korkealaatuista palvelua, joka auttaa 
niitä parantamaan kilpailukykyään. Näillä väliportaan edustuselimillä voi olla 
tärkeitä tehtäviä yrityksille annettavan taloudellisen ja teknisen tuen alalla 
alkuvaiheen ja jatkuvan koulutuksen sekä johtohenkilöiden koulutuksen osalta, 
erityisesti yrityksille annettavien uusia haasteita, kuten laatutakuuta ja 
ympäristöjohtamista, koskevien neuvojen suhteen. 
Edustuselinten ja paikallisten, alueellisten sekä kansallisten 
yhteistoimintaviranomaisten yhdistämisen osalta eri jäsenvaltioissa vallitsee 
erilaisia käytäntöjä ja säännöksiä. Ottaen huomioon pienyrityksissä piilevät suuret 
13 
mahdollisuudet luoda työpaikkoja, olisi suotavaa avata niiden edustajille yhteydet 
yhteistoimintaelimiin kasallisella ja alueellisella tasolla. 
Käsityöläisaloja ja pienyrityksiä edustavien järjestöjen aseman ja vastuun 
tunnustaminen tiettyjen yhteisön politiikkojen, mukaan lukien aluepolitiikkojen, 
yhteydessä koulutuksen alalla, ohjaustoimissa ja yhteyksissä paikallisiin, 
alueellisiin ja kansallisiin yhteistoimintaelimiin. 
Oppisopimuskoulutuksen ia ammatillisen koulutuksen edistäminen: 
Ammatillisen koulutuksen ja oppisopimuskoulutuksen osai ta vuorotteleva koulutus 
antaa erinomaisia tuloksia sekä oppisopimuskoulutuksessa olevien itsensä että 
pienyritysten, käsityöläisyritysten ja koko talouden kannalta 
Samalla kun oppisopimuskoulutuksessa olevat jatkavat opintojaan ammatillisessa 
oppilaitoksessa, he integroituvat yritysten toimintaan, ja siten heidän on helpompi 
löytää työpaikka valmistumisensa jälkeen. Näin nuorten työttömyys pysyy 
paremmin hallinnassa. 
Oppisopimuskoulutuksen ja vuorottelevan koulutuksen käyttöönoton edistäminen. 
Yritysten perustamisilmapiirin edistäminen : 
Uusien ja itsenäisten yritysten perustamisen aihepiiri edellyttää uutta poliittista 
lähestymistapaa. 35-45 prosenttia uusista työpaikoista on seurausta uusien 
pienyritysten ja käsityöläisyritysten perustamisesta. On todettava, että 
aloitteellisuus ja halu perustaa yrityksiä ovat huomattavasti vähentyneet viime 
vuosina, mikä on johtanut itsenäisten ammatinharjoittajien, pienyritysten ja 
käsityöläisyritysten määrän vähenemiseen. 
Tämä väheneminen vaikuttaa olevan osittain läheisessä yhteydessä koulutuksen 
keston pidentymisen kanssa. Halu ryhtyä harjoittamaan itsenäistä liiketoimintaa 
ja perustaa yritys on sitä vähäisempää, mitä pitemmäksi koulutus venyy. Useissa 
jäsenvaltioissa tehdyt tutkimukset osoittavat, että vain 5-20 prosenttia 
pienyritysten perustajista on suorittanut keskiasteen opinnot. Vaikuttaa siltä, että 
koulujen ja yliopistojen koulutusjärjestelmät eivät tue tarpeeksi aloitteellisuutta 
yritysten perustamisessa tai asettumista yritysjohtajaksi, itsenäiseksi 
ammatinharjoittajaksi tai käsityöläisammatin harjoittajaksi. Niillä saattaa olla jopa 
motivaatiota alentava vaikutus nuoriin sukupolviin ja ne saattavat sisältää useita 
esteitä yrittäjähengen kehittymiselle: lähestymistapa, joka ei ole riittävän 
monitieteellinen, liian suuren huomion kiinnittäminen suuriin instituutioihin ja 
palkkatyöhön sekä opettajien riittämätön yritysmaailman ja käsityöläisalojen 
tuntemus. Olisi erityisesti suotavaa tehostaa tiedottamista ja yrityksen 
perustamiseen liittyvien haasteiden huomioon ottamista, jotta uudet sukupolvet 
pitäisivät yrittäjyyttä houkuttelevana uravalintana. 
14 
Suotuisten edellytysten luominen pienyrityksille ja käsityöläisyrityksille edistämällä 
yritysten perustamisilmapiiriä, erityisesti kehittämällä uutta kasvatusoppia ja 
lähestymistapaa yrittäjyyden sisällyttämiseksi koulutusjärjestelmiin peruskoulusta 
lähtien korkeakouluopetukseen asti. 
Neuvonnan tehostaminen: 
Uuden yrityksen pysyvyys voidaan taata vain siltä osin kuin yrityksen perustaja 
kykenee tehokkaasti kohtaamaan ne lukuisat haasteet, joita ilmaantuu niin 
yrityksen perustamisen kuin sen toiminnan yhteydessä, erityisesti hallinnon osalta. 
Liian usein yrityksen perustaja ei kykene löytämään kestäviä ratkaisuja ja joutuu 
lakkauttamaan toiminnan. Vastaavasti yrityksen pysyvyys lisääntyy saadun 
neuvonnan määrän ja laadun mukaan. On siten suotavaa tehostaa ja parantaa niin 
yrityksen perustamis- kuin käynnistämisvaiheessa yritysten perustajille annettua 
neuvontaa. Neuvojen olisi katettava yhtä lailla organisaationäkökohdat, hallinto ja 
rahoitus, markkinointi ja uusien teknologioiden käyttäminen yrityksessä. 
Yritysten perustajille ja äskettäin perustetuille yrityksille tarjottujen 
neuvontamahdollisuuksien parantaminen, erityisesti edeltävän 
vähimmäiskoulutuksen (pääasiassa rahoitushallinnon ja liikkeenjohdon aloilla) 
vaikutusta koskevan kokemusten vaihdon avulla uusien käsityöläisyritysten 
pysyvyyden lisäämiseksi. 
5. Pienyritysten ja käsityöläisyritysten etujen parempi huomioon ottaminen teknisen 
standardoinnin yhteydessä: 
Vuosittain laaditaan noin 500 uutta eurooppalaista standardia. Vaikka ne ovatkin 
vapaaehtoisia, pienyritykset joutuvat tosiasiallisesti noudattamaan niitä riippumatta 
siitä, harjoittavatko yritykset vientiä vai eivät, varsinkin kun kansalliset 
standardoimiselimet joutuvat poistamaan käytöstä vanhat kansalliset standardit. 
EUROMANAGEMENT standardoiminen/varmentaminen -toimi on osoittanut, että 
PK-yritykset ovat suurimmaksi osaksi tietämättömiä eurooppalaisesta 
standardoinnista ja osallistuvat vain hyvin vähäisessä määrin Euroopan 
standardointitoimiin niin kansallisella kuin Euroopan tasolla, tosin jäsenvaltioittain 
ilmenee suuria eroja. 
Uusien eurooppalaisten teknisten standardien yhteydessä olisi hyödyllistä, että 
Euroopan standardointikomiteat, kansalliset standardointikomiteat ja Euroopan 
standardointikomiteoiden hyväksymät Euroopan PK-yritysten järjestöt 
analysoisivat uusien standardien vaikutuksia PK- ja käsityöläisyrityksiin. 
Suositus kansallisille ja Euroopan standardointiviranomaisille PK-y rityksiin 
kohdistuvia vaikutuksia koskevan selvitysmenettelyn ottamiseksi käyttöön 
standardoinnin alalla. 
15 
VI. Loppupäätelmät 
Toinen Euroopan käsityöläisalojen ja pienyritysten konferenssi Berliinissä muodosti yhden 
vaiheen jatkuvassa prosessissa. Käsityöläisyrittäjiä ja pienyrityksiä odottavat uudet 
haasteet, jotka ansaitsevat osakseen keskustelua ja kokemusten vaihtoa Euroopan tasolla 
sekä toimenpiteitä käsityöläisalojen ja pienyritysten integroimiseksi paremmin 
sisämarkkinoihin ja niiden kilpailukyvyn parantamiseksi. Tietoyhteiskunta ja sen 
yrityksille tarjoamat mahdollisuudet, käsityöläisalojen ja pienyritysten yhteistyö Välimeren 
alueella, käsityöläisalojen ja pienyritysten rooli paikallisessa maaseudun ja 
kaupunkialueiden kehityksessä sekä laatu- ja ympäristöjohtamisen syventäminen 
ansaitsevat erityistä huomiota. Näillä aloilla saavutetun edistyksen arvioimiseksi komissio 
ehdottaa kolmannen Euroopan käsityöläisalojen ja pienyritysten konferenssin järjestämistä 
vuonna 1997. 
4. heinäkuuta 1995 
Toinen Euroopan käsityöläisalojen 
ja pienyritysten konferenssi 
Berliini 26. ja 27. syyskuuta 1994 
Luettelo käsityöläisalojen ja pienyritysten edustajien ehdotuksista ^ 
Tähän asiakirjaan on koottu käsityöläisalojen ja pienyritysten edustajien ehdotukset Euroopan ja jäsenvaltioiden tasolla sekä 
valmistelukokouksissa, asiantuntijatapaamisissa ja Berliinin konferenssin seminaareissa ilmaistut yritysjohtajien ehdotukset. 
Asiakirja ei edusta Euroopan komission mielipiteitä tai kantoja. Se on osoitettu komissiolle ja muille yhteisön toimielimille, 
jäsenvaltioille sekä käsityöläisaloille ja pienyrityksille. 
KÄSITYÖLÄISALAT JA PIENYRITYKSET YHTEISÖN POLITIIKOISSA 
Yleinen politiikka 
1. Alan taloudellisen 
merkityksen tuntemus Suuntaus 
1. alan taloudellisen merkityksen 
osoittaminen, erityisesti työpaikkojen 
luomisessa, Euroopan tasolla 
vertailukelpoisten tilastollisten 
analyysien käyttöönoton ja erityisten 
tutkimusten avulla 
2. taloudellista ja sosiaalista 
tutkimusta koskevien kansallisten ja 
eurooppalaisten töiden tukeminen Toimet 
sellaisen käsityöläisalojen kansallisten järjestöjen tilastotieteilijöistä 
muodostuvan asiantuntijaryhmän asettaminen, jonka tehtävänä on yhdessä 
Euros tatin kanssa määritellä ja suunnata hyödyllisiä tilastoanalyysejä ja saattaa 
nämä analyysit käyttöön 
ulottuvuudeltaan eurooppalaisten tai kansallisten aihekohtaisten tutkimusten 
toteuttaminen aiheista, jotka määritellään yhdessä käsityöläisalojen järjestöjen 
ja jäsenvaltioiden kanssa 
jäsenvaltioiden käsityöläisalojen ja pienyritysten tunnistamisperusteita- ja 
tunnuspiirteitä käsittelevän kokouksen järjestäminen Komiss. 
X 
X 
X Kohde 
Muut 
yhteisön 
toimi­
elimet Jäsen­
valtiot 
X 
X ^v 
2. Yhteisön lainsäädännön 
vaikutukset yhteisön lainsäädännön pienyrityksiin 
ja käsityöläisaloihin kohdistuvien 
vaikutusten huomioon ottaminen 
tarkastelemalla hallinnollisia, 
oikeudellisia ja verotuksellisia 
vaikutuksia ja yksinkertaistamalla 
yritysten hallinnollista toimintaa 
niiden kaikissa toimintavaiheissa Euroopan uuden lainsäädännön käsityöläisaloihin ja pienyrityksiin kohdistuvan 
vaikutuksen tarkastelu saattamalla järjestelmälliseksi käsityöläisaloja ja 
pienyrityksiä koskeva vaikutusten selvitysmenettely 
Euroopan käsityöläisalojen järjestöjen olisi voitava osallistua hallinnon 
yksinkertaistamista ja yritysympäristön parantamista käsittelevien komiteoiden 
työskentelyyn 
yhteisön lainsäädännön soveltamisessa sovellettavien määräaikojen 
pidentämistä tai osittaisen tai jopa täydellisen poikkeuksen tekemistä koskevan 
periaatteen ottaminen käyttöön kaikkein pienimpien yritysten osalta 
tapauskohtaisen (paikalliset markkinat) tarkastelun perusteella tai tiettyjen 
ammattien osalta lainsäädännön vaatimuksiin mukautumiseksi vaadittavat 
investoinnit huomioon ottaen X 
X 
X X 
oc 
Yleinen politiikka 
3. Käsityöläisalojen kuvan 
parantaminen ja edustautumisen 
vahvistaminen Euroopan 
unionissa Suuntaus 
1. käsityöläisalojen ja pienyritysten 
osaston perustaminen pääosaston 
XXIII yhteyteen 
2. Euroopan käsityöläisalojen ja 
pienyritysten akatemian perustaminen, 
joka toimisi tiedonsaanti-, vaihto- ja 
yhteistoimintakeskuksena Toimet 
tarvittavien määräaikojen myöntäminen pienyrityksille ja käsityöläisaloille 
yhteisön lainsäädännön soveltamiseksi parhain mahdollisin 
täytäntöönpanoehdoin ottaen huomioon tarvittavat investoinnit 
sellaisen tieto-ja neuvontakeskuksen perustaminen, josta käsityöläisalojen 
järjestöt saisivat selkeitä tietoja Euroopan lainsäädännöstä ja sen saattamisesta 
osaksi kansallisia lainsäädäntöjä. 
pääosaston XXIII hallintokaavion muuttaminen 
akatemian suuntaviivat määrittelevän selvitysryhmän muodostamisen tukeminen 
valmistelutöiden (asiantuntijatapaamiset, koetoimet...) järjestämisen ja 
akatemian perustamisen tukeminen Komiss. 
X 
X 
X 
X 
X Kohde 
Muut 
yhteisön 
toimi­
elimet Jäsen­
valtiot 
X 
X 
UG> 
Yleinen politiikka 
4. Käsityöläisalojen ja 
pienyritysten edustusjärjestöjen 
kuuleminen ja ottaminen 
mukaan sosiaaliseen 
vuoropuheluun Suuntaus 
3. edustusjärjestöjen yhteistoiminnan 
ja ryhmittymisen helpottaminen 
1. Euroopan käsityöläisalojen ja 
pienyritysten järjestöjen 
sisällyttäminen yhteisön tekstien 
laatimisprosessiin Toimet 
eurooppalaisten edustusjärjestöjen ryhmittymisen kannustaminen 
organisaatioiden johtohenkilöiden Idelikoulutusohjelman kehittäminen LINGUA-
ohjelman piirissä 
harjoittelujaksoina tapahtuvan organisaatioiden johtohenkilöiden vaihdon 
kehittäminen 
tiettviä aihepiirejä käsittelevien käsityöläisalojen asiantuntiioiden 
kokoontumisiäriestelmän kehittäminen ia parhaiden menettelyjen vaihdon 
helpottaminen 
johtohenkilöille, yritysten neuvonantajille ja käsityöläisalojen järjestöjen 
vastuuhenkilöille suunnatun Eurooppa-asioiden koulutussunnitelman laatiminen 
käsityöläisalojen ja pienyritysten järjestöjen oppaan ajantasalle saattaminen ja 
sen ulottaminen Euroopan unionin uusiin jäsenvaltioihin Komiss. 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X Kohde 
Muut 
yhteisön 
toimi­
elimet 
TSK Jäsen­
valtiot 
X 
X 
X 
s 
Yleinen politiikka 
5. Osallistuminen yhteisön 
ohjelmiin Suuntaus 
2. Euroopan käsityöläisalojen ja 
pienyritysten järjestöjen osallistuminen 
yhteisön tasolla neuvoa-antavien 
komiteoiden ja työryhmien 
työskentelyyn, mukaan lukien 
sosiaaliseen vuoropuheluun 
3. käsityöläisalojen ja pienyritysten 
edustajien kuulemisperiaatteen 
saattaminen järjestelmälliseksi 
Euroopan parlamentin työskentelyssä 
1. käsityöläisalojen ominaispiirteiden 
ja erityistarpeiden huomioon 
ottaminen yhteisön ohjelmissa, 
tarvittaessa pienyrityksille annettavan 
ensisijaisen määrärahan avulla 
2. yhteisön ohjelmia koskevan 
tiedotuksen parantaminen 
3. "toteutettavuuspalkkiota" koskevan 
periaatteen laajentaminen, millä 
li£h1**£-tt£fttgon iM£kn\mfT)o(>an noocvo 
AXWILSV/IWMMUJ. LSA.WU.J AA*.J OVVll £St**ao^ u 
yhteisön ohjelmiin Toimet 
Pienyritysten ja niiden edustuselinten yhteisön ohjelmiin, koulutusohjelmiin, 
tutkimus- ja kehittämisohjelmiin sekä rakennerahastoihin osallistumisen 
analysointi, mukaan lukien yhteisön aloitteesta syntyneet ohjelmat 
Yhteisön tiedotuksen suuntaaminen alueellisille ja paikallisille rakenteille, 
erityisesti luomalla euroneuvontakeskuksia käsityöläisalojen kansallisten 
järjestöjen yhteyteen Komiss. 
X 
X 
X 
X Kohde 
Muut 
yhteisön 
toimi­
elimet 
EP 
TSK 
AK 
EP Jäsen­
valtiot 
£ 
Yleinen politiikka 
6. Pienyritysten ja 
käsityöläisalojen erityisaseman 
tunnustaminen ja huomioon 
ottaminen Suuntaus 
4. käsityöläisalojen ja pienyritysten 
järjestöjen kannustaminen 
osallistumaan yhteisön ohjelmien 
hallintoon kansallisella (kansalliset 
koordinointikomiteat) ja alueellisella 
tasolla 
1. maantieteellisen etäisyytensä vuoksi 
erityisasemassa olevien pienyritysten 
ja käsityöläisyritysten, erityisesti 
syrjäisimmillä ja merentakaisilla 
seuduilla olevien yritysten, huomioon 
ottamisen helpottaminen 
2. käsityöläisaloja ja pienyrityksiä 
koskevan osan vahvistaminen 
Euroopan unionin Välimeren-
politiikassa 
3. käsityöläis-ja pienyritysten 
toiminnan tukeminen paikallisella 
tasolla (maaseudulla ja kaupungeissa) Toimet 
suosituksen antaminen jäsenvaltioille 
merentakaisilla alueilla toimivia pienyrityksiä ja käsityöläisyrityksiä käsittelevän 
eurooppalaisen kokouksen järjestäminen, tarkoituksena määritellä keinot, joilla 
voidaan tukea paikallista kehitystä sekä näiden yritysten ulkoisia vaihtoyhteyksiä 
tilanteen ja hankittujen kokemusten arviointi, erityisesti yhteistyön ja 
koulutuksen aloilla 
käsityöläisalojen eurooppalaisen kokouksen järjestäminen Välimeren alueen 
elinten ja yritysten välillä 
LEADER-ja URBAN-ohjelmissa tarkoitettujen yritysten osallistumisen 
suosiminen Komiss. 
X 
X 
X 
X Kohde 
Muut 
yhteisön 
toimi­
elimet Jäsen­
valtiot 
X 
X 
X 
KÄSITYÖLÄISAMMATIN HARJOITTAJIEN, JOHTOHENKILÖIDEN JA YRITTÄJINÄ TOIMIVIEN PUOLISOIDEN AMMATILLINEN KOULUTUS JA KEHITTÄMINEN 
Yleinen politiikka 
1. Oppisopimuskoulutuksen 
saattaminen uudelleen arvoon ja 
vuorottelevan koulutuksen 
edistäminen Suuntaus 
1 .olemassa olevien 
vuorottelujärjestelmien tuntemus ja 
vaihto 
2. oppisopimuskoulutuksen 
tunnustaminen kaikkien 
jäsenvaltioiden lainsäädännöissä 
3. koulujen ja yritysten välisen 
yhteistyön suosiminen 
4. koulutusvaiheessa olevien nuorten 
sekä opettajien asemaa koskevien 
kokemusten vaihdon edistäminen Toimet 
EU.n jäsenvaltioiden vuorottelevan koulutuksen järjestelmiä koskevan 
vertailevan tutkimuksen tekeminen (CEDEFOP) 
selvitys mahdollisuudesta siirtää olemassa olevia järjestelmiä muihin maihin 
ottaen huomioon kansalliset sosiokulttuuriset erityispiirteet 
suositus jäsenvaltioille 
tutkimuksen tekeminen käsityöläisalojen järjestöjen, viranomaisten ja 
ammatillisten elinten jäsenvaltioissa toteuttamista toimista, parhaiden 
menettelyjen analysointi 
asiantuntijoiden tai työryhmien tapaamisten järjestäminen CEDEFOPin 
alaisuudessa 
koulujen ja yritysten välisten yhteistyötoimien rahoittaminen LEONARDO-
ohjelman piirissä Komiss. 
X 
X 
X 
X 
X Kohde 
Muut Jäsen­
yhteisön valtiot 
toimi­
elimet 
X 
X 
X 
V* 
Yleinen politiikka Suuntaus 
5. myönteisen kuvan antaminen 
käsityöläisaloista ja niiden 
mahdollisuuksista nuorille, heidän 
vanhemmilleen ja opettajakunnalle 
6. käsityöläisalojen järjestöjen 
ottaminen mukaan vuorottelevaa 
koulutusta koskevien kansallisten ja 
eurooppalaisten järjestelmien 
hallintoon 
7. koulutuskeskusten välisen 
yhteistyön sekä kouluttajien vaihdon 
suosiminen 
8. yleiskoulutuksen ja ammatillisen 
koulutuksen välisten vastaavuuksien 
vahvistaminen ja näiden koulutusten 
keskinäinen tunnustaminen ja 
Euroopan laajuinen tutkintotodistusten 
vahvistaminen Toimet 
Euroopan laajuisen oppisopimuskoulutuksen edistämiskampanjan toteuttaminen 
käsityöläisyritysten hyvät puolet ja niiden tarjoamat mahdollisuudet osoittavan 
videofilmin toteuttaminen rahoitukseen osallistumalla 
järjestöjen osallistuminen yhteisön ohjelmien, erityisesti LEONARDOn, neuvoa-
antaviin komiteoihin 
sellaisen työryhmän perustaminen, jossa ovat mukana pääosastot XXIII, XXII, 
V, CEDEFOPja Euroopan käsityöläisalojen järjestöjä 
niiden huomioon ottamisen tukeminen LEONARDO-ohjelman yhteydessä 
ammatillista koulutusta koskeva lupa Komiss. 
X 
X 
X 
X 
X Kohde 
Muut 
yhteisön 
toimi­
elimet 
X Jäsen­
valtiot 
X 
rs» 
JL 
Yleinen politiikka 
2. Yritysjohtajien pätevyys ja 
jatkuvan koulutuksen 
kehittäminen 
3. Oppisopimuskoulutuksessa 
olevien ja sen jo suorittaneiden 
vaihdon tehostaminen 
4. Yhteisön ohjelmiin 
osallistumisen tehostaminen Suuntaus 
1. 1) kullekin yritykselle ominainen 
koulutus, 2) Euroopalle tärkeä 
yleiskoulutus, 3) kouluttajien ja 
opettajien koulutus, ja 4) 
etäopetustekniikoiden ja 
tietokoneavusteisen koulutuksen 
kehittäminen 
2. yritysten neuvonantajien 
koulutuksen kehittäminen 
3. yritysten perustajien 
ennakkokoulutuksen tukeminen 
1. tulevien yrittäjien tai yritysten 
työntekijöiden pätevyyden 
kehittäminen 
1. käsityöläisyritysten johtajien, 
yrittäjäkumppaneina toimivien 
puolisoiden ja nuorten ottaminen 
mukaan ohjelmien suuntauksiin Toimet 
näiden eri alojen tarpeita koskeva CEDEFOPin toteuttama erityinen analyysi, 
johon koottaisiin käsityöläisalojen kansallisten järjestöjen 
lähestymistavat 
yritysjohtajille suunnattujen erityisten koeluonteisten koulutusohjelmien, mukaan 
lukien kielikoulutus (LINGUA), täytäntöönpano LEONARDO- tai SOCRATES-
ohjelmien yhteydessä 
tietoteknisten koulutusvälineiden käytön tukeminen koulutuskeskuksissa ja 
yrityksissä 
parhaiden menettelyjen ja jäsenvaltioissa saatujen kokemusten analyysi 
yritysten perustajille suunnattuja kansallisia toimia koskevan koeluonteisen 
tukiohjelman toteuttaminen 
saatujen kokemusten arviointi 
käsityöläisalojen organisaatioiden ystävyystoiminnan tukeminen 
nuoren harjoittelijan aseman tarkastelu 
käsityöläisalojen eurooppalaisiin koulutusohjelmiin osallistumisen arviointi ja 
tehostaminen Komiss. 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X Kohde 
Muut 
yhteisön 
toimi­
elimet Jäsen­
valtiot 
X 
Yleinen politiikka 
5. Yrittäjäkumppaneina 
toimivien puolisoiden 
taloudellisen ja sosiaalisen 
roolin tukeminen 
6. Yrittäjäkumppaneina 
toimivien puolisoiden 
pätevyyden lisääminen 
7. Euroopan laajuinen 
koulutuspolitiikka pienyritysten 
ja käsityöläisalojen hyväksi Suuntaus 
1. yrittäjäkumppaneina toimivien 
puolisoiden sosiaalisen roolin 
selventäminen 
2. yrittäjäkumppaneina toimivien 
puolisoiden hyväksi toimivien 
järjestöjen eurooppalaisen veikon 
perustamisen tukeminen 
3. puolisoiden järjestöjen ja 
koulutuselinten välisen yhteistyön 
suosiminen 
1. jäsenvaltioissa toiminnassa olevia 
koulutusohjelmia koskevien tietojen 
kerääminen ja levittäminen 
2. puolisoiden koulutuksen suosiminen Toimet 
puolisoiden roolin taloudellista merkitystä, heidän oikeudellista tilannettaan ja 
asemaansa koskevan erityisen tutkimuksen toteuttaminen 
parhaiden kansallisten kokemusten tarkastelu 
yrittäjäkumppaneina toimivien puolisoiden järjestöjä koskevan oppaan 
laatiminen 
avustajina toimivien puolisoiden yhdistysten eurooppalaisen verkon 
muodostamisen tukeminen 
ottaminen huomioon Euroopan tasavertaisia mahdollisuuksia koskevassa 
puiteohjelmassa tai LEONARDO-ohjelmassa 
tietojen levittäminen 
puolisoiden koulutuksen sisällyttäminen LEONARDO-ohjelman prioriteetteihin 
maiden välisen kokeiluluonteisen ohjelman kehittäminen 
käsityöläisalojen tarpeiden ja prioriteettien integroiminen ohjelmaan "1996 -
Euroopan koulutuksen ja opetuksen vuosi" ja käsityöläisalojen sekä 
pienyritysten järjestöjen osallistuminen tämän ohjelman valmisteluun ja 
toteutukseen Komiss. 
X 
X 
X 
X 
X 
X Kohde 
Muut 
yhteisön 
toimi­
elimet Jäsen­
valtiot 
(N* 
YRITYSTEN KILPAILUKYVYN VAHVISTAMINEN 
Yleinen politiikka 
1. Laatupolitiikkojen 
täytäntöönpanon tukeminen; 
pienyritysten 
erityisvelvoitteiden ottaminen 
huomioon teknisissä säännöissä Suuntaus 
1. Euroopan standardointi-ja 
varmentamisjärjestöjen työtä koskeva 
käsityöläisyritysten tietoisuuden 
lisääminen; käsityöläisyritykset eivät 
tunne näitä standardeja, jotka koetaan 
usein velvoitteina, erityisesti tuotteita, 
laitteiden turvallisuutta ja EY-
merkintää koskevien standardien osalta 
2. kansallisten lainsäätäjien ja 
varmentamiselinten tietoisuuden 
lisääminen teknisiin sääntöihin ja 
standardeihin liittyvien vaatimusten 
vaikutuksista pienyrityksiin, erityisesti 
mukautumiskustannusten osalta Toimet 
tiedottaminen ja tietoisuuden lisääminen käsityöläisalojen ja pienyritysten 
järjestöjen välityksellä kansallisten järjestöjen kokemusten ja yhteisön töiden 
tulosten perusteella yritysten tietoisuuden lisäämiseksi 
sellaisten tiedotusseminaarien rahoittaminen jokaisessa jäsenvaltiossa, jotka 
kokoavat yhteen käsityöläisalojen järjestöt, varmentamiselimet sekä 
asianomaiset viranomaiset 
Euroopan standardointia koskevan vaikutusten selvityksen ottaminen käyttöön 
standardien soveltamisen pienyrityksille ja käsityöläisyrityksille aiheuttamien 
ongelmien tutkiminen 
Eurojohtamis-standardointi, varmentaminen ja laatu -ohjelman 
loppupäätelmien levittäminen Kohde 
Komiss. 
X 
X 
X Muut 
yhteisön 
toimi­
elimet Jäsen­
valtiot 
X 
X 
-f 
Yleinen politiikka Suuntaus 
3. pienyritysten järjestöjen 
osallistumisen helpottaminen 
standardointia ja varmentamista 
koskevaan työhön niin kansallisella 
kuin yhteisön tasolla, erityisesti 
standardointitoimiston välityksellä 
4. luonteeltaan normatiivisten 
viiteasiakirjojen ja hyviä 
menettelytapoja koskevien oppaiden 
laatimisen tukeminen Toimet 
komission yhteydenotot Euroopan standardointikomiteaan 
sellaisen Euroopan PK-yritysten ja käsityöläisalojen standardointitoimiston 
tukeminen, joka osallistuisi Euroopan standardointijärjestöjen työskentelyyn 
kansallisten järjestöjen tukeminen, jotta ne osallistuisivat kansallisten 
standardointielinten työskentelyyn 
jäsenvaltioissa toteutettujen toimien analyysi 
rahoitustuen antaminen ammatillisille järjestöille niiden auttamiseksi laatimaan 
hyviä eurooppalaisia menettelytapoja koskevia sääntöjä Komiss. 
X 
X Kohde 
Muut 
yhteisön 
toimi­
elimet Jäsen­
valtiot 
X 
X 
Yleinen politiikka Suuntaus 
5. käsityöläisalojen ja pienyritysten 
järjestöjen asiantuntijoiden 
kouluttaminen standardoinnin, 
varmentamisen ja laadun aloilla 
6. pienyritysten tiedottaminen ja 
ohjaaminen niiden laadun tavoittelussa Toimet 
Euroopan standardoinnin, varmentamisen ja laadun aloilla käsityöläisalojen 
järjestöissä tapahtuvan maiden välisen koulutuksen helpottaminen yhteisön 
ohjelmien yhteydssä 
käsityöläisalojen "Eurojohtaminen - laatu " -ohjelman aloittaminen 
laadun parantamista käsityöläisyrityksissä koskevien parhaiden menettelyjen 
vaihto 
tietoisuuden lisäämistä ja itse-opiskelua koskevien tehokkaiden pedagogisten 
välineiden kehittämisen ja levittämisen tukeminen Komiss. 
X 
X 
X 
X Kohde 
Muut 
yhteisön 
toimi­
elimet Jäsen­
valtiot 
"LO 
Yleinen politiikka 
2. Käsityöläisalojen 
yritysympäristön suojelua 
koskevien toimien 
kiihdyttäminen Suuntaus 
1. kansallisten ja eurooppalaisten 
säännösten mukauttaminen 
pienyritysten ja käsityöläisyritysten 
erityispiirteisiin 
2. kansallisten ja eurooppalaisten 
järjestöjen saaminen osallistumaan 
kansalliseen ja eurooppalaiseen 
säännöksiä koskevaan työskentelyyn 
3. säännösten noudattamisen 
tekeminen helpommaksi yrityksille Toimet 
pienyrityksille säännösten täytäntöönpanossa annettavaa pitempää 
mukautumisaikaa koskevan periaatteen säilyttäminen yhteisön teksteissä ja 
poikkeusjärjestelyn säätäminen tarvittaessa, ellei kyse ole keskeisistä 
hygieniaan, terveyteen tai turvallisuuteen liittyvistä vaatimuksista 
yksinkertaistaa ja koota yhteen täytäntöönpanoa koskeva lainsäädäntö 
eurooppalaisen asetuksen laatiminen verojen alennuksista, jos yritys soveltaa 
ympäristöstandardeja 
puhtaiden teknologioiden käyttöönottoon liittyvien investointien tuen 
kehittäminen Euroopan investointipankin ja Euroopan investointirahaston 
piirissä Komiss. 
X 
X 
X Kohde 
Muut 
yhteisön 
toimi­
elimet Jäsen­
valtiot 
X 
X 
Us 
V 
Yleinen politiikka 
3. Tutkimuksen teknologian 
siirron ja innovaation 
tukemisen kehittäminen Suuntaus 
4. yritysten tiedottaminen ja 
ohjaaminen panemalla täytäntöön 
uusia tukitoimia 
1. kohdattujen tilanteiden tunteminen Toimet 
Käsityöläisalojen järjestöjen asiantuntijoiden maiden välisen koulutuksen 
helpottaminen yhteisön ohjelmien yhteydessä. 
tietoisuuden lisäämistä koskevien, mukaan lukien itse-opiskelua varten 
tarkoitettujen, tehokkaiden pedagogisten välineiden kehittämisen ja levittämisen 
tukeminen 
ympäristösäännösten käsityöläisyrityksissä käyttöön ottamista koskevien 
jäsenvaltioiden tukimenettelyjen tutkiminen Euroopan tasolla ja parhaimpien 
menettelyjen analysointi 
käsityöläisalojen hyväksi tarkoitettujen ympäristöalan resurssi-ja 
neuvontakeskusten perustamisen tukeminen 
ympäristöalan koulutusta ja pätevöitymistä koskevien opintokokonaisuuksien 
toteuttamisen tukeminen 
pienyritysten tarpeiden ottaminen huomioon ympäristöauditoinnissa 
pienyrityksiä ja käsityötäisaloja varten tarkoitetun "Eurojohtaminen -
ympäristö " -koetoimen käynnistäminen 
käsityöläisalojen innovaation ja teknologian siirron tukemista koskevien 
jäsenvaltioiden toimenpiteiden analysointi 
pienyritysten ja käsityöläisalojen eurooppalaisiin tutkimuksen ja teknologian 
kehittämisohjelmiin osallistumisen analysointi Komiss. 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X Kohde 
Muut 
yhteisön 
toimi­
elimet Jäsen­
valtiot 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
Yleinen politiikka 
4. Yritysten yhteistyön 
tehostaminen Suuntaus 
2. alakohtaisella ja maantieteellisellä 
tasolla tapahtuvan teknologian siirron 
ja huipputeknologian saatavuuden 
edistäminen 
1. erityisongelmien analysointi 
2. pienyrityksiä varten tarkoitettujen 
yhteisön yhteistyövälineiden 
parantaminen 
3. ryhmittyneiden markkinointi-ja 
ostotoimien toteuttamisen tukeminen 
(oppaat, myyntikeskukset, 
yhteisosallistuminen messuille ja 
näyttelyihin) Toimet 
teknologiansiirtokeskuksia koskevan oppaan levittäminen 
pienyritysten yhteisön neljänteen tutkimuksen ja kehittämisen puiteohjelmaan 
osallistumisen tukeminen 
jäsenvaltioiden järjestöjen asiantuntijoiden tapaaminen 
käsityöläisyritysten osallistuminen Europartenariat-yhteistyön tapaamisiin. 
käsityöläisalojen Interprise-ohjelman kehittäminen, erityisesti raja-alueilla 
käsityöläisaloja varten tarkoitettujen koeluonteisten yhteistyöhankkeiden 
tukeminen 
- käsityöläisalojen sisällyttäminen alihankkijaverkkoihin 
vähintään kolmen jäsenvaltion käsityöläisammatin harjoittajien yhteisen messu­
ja näyttelyosallistumisen tukeminen Komiss. 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X Kohde 
Muut 
yhteisön 
toimi­
elimet Jäsen­
valtiot 
X 
• 
u* p 
Yleinen politiikka 
5. Taiteellisen tai teollisen 
muotoilun käytön tukeminen 
6. Yritysten perustamisen ja 
siirron tukeminen Suuntaus 
1. muotoilukoulutuksen ja 
-kasvatuksen edistäminen 
2. käsityömuotoilun ja taideammattien 
Eurooppa-palkinnon luominen 
1. pienyritysten ja käsityöläisyritysten 
erityistarpeiden ja -tilanteiden 
tunteminen 
2. yrityksen perustamista tai siirtoa 
edeltävän koulutuksen parantaminen Toimet 
jäsenvaltioiden parhaiden opetuskäytäntöjen kartoittaminen 
teollisen muotoilun erikoistuneita koulutus- ja neuvontaelimiä koskevan oppaan 
laatiminen 
koulutuskokonaisuuksien laatiminen ja levittäminen erityisesti LEONARDO-
ohjelman piirissä 
Asiantuntijaryhmän tukeminen hankkeen kehittelemiseksi 
koehankkeen käynnistäminen 
yritysten perustamista ja siirtoa käsittelevän Euroopan seurantakeskuksen 
perustamisen tukeminen 
yritysten perustamista ja siirtoa koskevien parhaiden kokemusten vaihto 
yritysten perustamista ja siirtoa edeltävän koulutuksen tukeminen yhteisön 
ohjelmissa 
yritysten perustajien kannustaminen osallistumaan edeltävään koulutukseen Komiss. 
X 
X 
X 
X 
X 
X Kohde 
Muut 
yhteisön 
toimi­
elimet Jäsen­
valtiot 
X 
X 
X 
Co 
Yleinen politiikka Suuntaus 
3. yrityksen perustamisedellytysten 
parantaminen 
4. yritysten siirtoedellytysten 
parantaminen Toimet 
perustamismuodollisuuksiin liittyvien hallinnollisten vaikeuksien tunnistaminen 
yrityksille tarkoitettujen muodollisuuksia käsittelevien keskusten perustamisen 
tukeminen 
parhaiden kokemusten vaihto konferenssien välityksellä 
sellaisen koetoimen täytäntöönpano, jonka avulla voidaan kerätä ulkopuolisia 
varoja pienyritysten käynnistämisen auttamiseksi 
yrityksiä perustaville naisille suunnattujen eurooppalaisten tukiohjelmien 
vahvistaminen 
siirtoa haittaavien kielteisten tekijöiden tunnistaminen: kertomuksen ja 
suosituksen antaminen 
jäsenvaltioiden parhaiden menettelyjen analysointi Komiss. 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X Kohde 
Muut 
yhteisön 
toimi­
elimet Jäsen­
valtiot 
X 
X 
X 
X 
X 
RAHOITUS JA LUOTONSAANTI 
Yleinen politiikka 
1. Pienyritysten ja 
käsityöläisalojen, mukaan 
lukien naispuolisten 
yritysjohtajien, rahoitusta ja 
luotonsaantia koskevien 
erityistilanteiden tunteminen 
2. Pankkien ja yritysten välisen 
kumppanuuden vahvistaminen Suuntaus 
1. pankkien ja yritysten välisen 
yhteistyön suosiminen 
2. hallintokeskusten sekä rahoitus- ja 
tilinpitomuodollisuuksia käsittelevien 
keskusten perustamisen ja kehittämisen 
tukeminen Toimet 
tiedonannon laatiminen 
yritysten rahoitushallintoa käsittelevää koulutusta koskevien parhaiden 
kokemusten vaihdosta 
luotonsaannista kansallisella ja Euroopan tasolla 
omien varojen vahvistamisesta 
muista rahoitusmuodoista 
kyseisten alojen työryhmän tukeminen toteutettavien käytännön toimenpiteiden 
ehdottamiseksi 
jäsenvaltioissa käytössä olevien järjestelmien tutkiminen ja analysointi 
"hyväksyttyjen hallintokeskusten" tai "veroneuvontakeskusten" kehittäminen 
Eurooppaan; niiden tarkoituksena olisi helpottaa yritysten tilinpidollisten ja 
verotuksellisten velvoitteiden noudattamista 
keskusten välisten tapaamisten ja parhaiden menettelyjen vaihdon tukeminen Komiss. 
X 
X 
X Kohde 
Muut Jäsen­
yhteisön valtiot 
toimi­
elimet 
X 
X 
IN 
Yleinen politiikka 
3.Pienyrityksille sopivien 
tuotteiden ja rahoitusehtojen 
tarjoaminen Suuntaus 
1. keskinäisen takausjärjestelmän 
kehittäminen 
2. pienyritysten erityispiirteiden ja 
velvoitteiden ottaminen huomioon 
rahoitusvälineiden yhteydessä Toimet 
keskinäisten takausjärjestelmien luominen maihin, joissa niitä ei ole, 
yhteistyössä alan ammattilaisten, pankkien, viranomaisten ja Euroopan 
toimielinten kanssa 
keskinäisiin takausjärjestelmiin liittyvän verotuksen yhdenmukaistaminen 
vararahastoon sijoitettujen voittojen vähentämisen perusteella 
keskinäisten takausjärjestelmien kapasiteetin lisääminen 
tehdä keskinäisille takausyhtiöille mahdolliseksi saada yhteisön varoja 
järjestelmää koskevien parhaiden kokemusten vaihto 
Euroopan investointipankin ja Euroopan investointirahaston suuntaaminen 
luonteeltaan normatiivisiin investointeihin 
rahoitus- tai takauslaitoksille myönnettävien yleismäärärahojen perustaminen 
yksittäisten yritysten mikrolainojen tukemisen mahdollistamiseksi Komiss. 
X 
X 
X Kohde 
Muut 
yhteisön 
toimi­
elimet 
X Jäsen­
valtiot 
X 
K 
RAJA-ALUEET 
Yleinen politiikka 
1. Maiden välisessä 
toiminnassa 
kohdattuihin 
muodollisuuksiin 
liittyvien 
menettelyjen 
parantaminen Suuntaus 
1. kohdattujen velvoitteiden ja 
luonteeltaan teknisten esteiden 
analysointi 
2. maiden välisen tosiasiallisesti 
vapaan palvelujen tarjoamisen kannalta 
tarpeellisen hallinnollisen, teknisen, 
oikeudellisen ja verotuksellisen 
yksinkertaistamisen ja vapauttamisen 
jatkaminen 
3. kyseisten alueiden sosiaalisen 
tilanteen yhdenmukaistaminen 
4. arvolisäveron soveltamista 
alkuperämaassa koskevan lopullisen 
järjestelmän käyttöönottoon liittyvien 
töiden nopeuttaminen Toimet 
komission kertomuksen laatiminen pienyritysten raja-alueilla kohtaamista 
velvoitteista ja vaikeuksista 
kanteita käsittelevän keskuksen perustaminen komission yhteyteen; siellä 
voitaisiin käsitellä sellaiset kiistanalaiset tapaukset, joita ei voida käsitellä 
paikallisella tasolla ja jotka liittyvät pienyritysten kohtaamiin velvoitteisiin ja 
esteisiin 
käsityöläisalojen ja pienyritysten järjestöjen sisällyttäminen yhteisön 
lainsäädännön vaikutuksia koskeviin analyyseihin 
selvitys-ja vaihtoryhmien perustamisen tukeminen raja-alueittain paikallisten 
yritysten ja naapurimaan yritysten välisen kilpailun esteiden käsittelemiseksi ja 
yhteistoiminnan tukemista koskevien koehankkeiden käynnistäminen 
(kohtaamispäivät) (INTERREG) 
sellaisten muodollisuuksia käsittelevien keskusten perustamisen iukeminen, 
joiden tehtävänä on neuvoa yrityksiä tai toimittaa muodollisuudet niiden 
puolesta, mukaan lukien verotusta koskevat muodollisuudet Komiss. 
X 
X 
X 
X 
X Kohde 
Muut 
yhteisön 
toimi­
elimet Jäsen­
valtiot 
X 
X 
X 
X s 
Yleinen politiikka 
2. Yritysten 
toimintaedellytysten 
parantaminen Suuntaus 
1. yritysten viereisessä maassa 
toimimista sekä niiden markkinoiden 
kehitysmahdollisuuksien tuntemusta 
koskevan tiedottamisen parantaminen 
ja hyödyllisten säännösten 
naapurivaltion kielelle kääntämisen 
tukeminen 
2. raja-alueibin liittyvää tietoa 
koskevien tapaamisten ja yritysten 
yhteistyön tukeminen 
3. toimintaan raja-alueilla soveltuvien 
koulutusohjelmien laatiminen, 
erityisesti sellaisten, jotka perustuvat 
kielellisiin, taloudellisiin ja 
kulttuurisiin näkökohtiin 
4. yrittäjäkumppaneina toimivien 
puolisoiden järjestöjen yhteistyön 
tukeminen viereisillä alueilla 
5. raja-alueiden yritysten 
oppisopimuskoulutuksessa olevien 
vaihdon tukeminen Toimet 
käsityöläisyrityksille tarkoitettujen alueiden välistä tietoa käsittelevien esitteiden 
ja asiakirjojen laatimisen tukeminen INTERREG-ohjelman yhteydessä 
lainsäädännön sekä hallinnollisten asiakirjojen ja lomakkeiden kääntämistä 
koskevan tukiohjelman käynnistäminen 
"Interprise"-tapaamisen tai vastaavien salliminen kahden raja-alueen eikä 
välttämättä kolmen valtion välillä 
sellaisen kahden yrityksen välisen suoran yhteistyön tukiohjelman luominen, 
joka mahdollistaa yhteistyöhankkeiden seurannan tukemisen kaupallisella, 
teknisellä ja tutkimusta/kehittämistä koskevilla aloilla 
alueiden välisen koulutuksen asettaminen ensisijalle LEONARDO-ohjelmassa 
tukeminen LEONARDO-ohjelman avulla Komiss. 
X 
X 
X 
X 
X 
X Kohde 
Muut 
yhteisön 
toimi­
elimet Jäsen­
valtiot 
X 
X 
X 
X IM 
ok 
Yleinen politiikka 
3. Yritysjohtajan ohjaaminen Suuntaus 
1. yksityisalan pienyritysten alueiden 
välisten ohjausrakenteiden 
kehittäminen 
2. raja-alueiden taloudellisten 
neuvonantajien koulutuksen tukeminen Toimet 
raja-aluetoimistojen perustamisen tukemista koskevien komission aloitteiden 
kehittäminen ja vahvistaminen 
näiden raja-aluetoimistojen verkkoutumisen tukeminen 
keskipitkän ja pitkän aikavälin näkymien antaminen näillä raja-aluetoimistoille 
yritysten neuvonantajille tarkoitetun raja-alueilla toimimista koskevan 
koulutuksen mahdollistaminen LEONARDO-ohjelman yhteydessä Komiss. 
X 
X 
X 
X Kohde 
Muut 
yhteisön 
toimi­
elimet Jäsen­
valtiot 
X 
X 
X 
X 
is 
YHTEISTYÖ KESKI- JA ITÄ-EUROOPAN KANSSA 
Yleinen politiikka 
1. KIE-maissa toimivien yritysten 
tilanteen tunteminen 
2. Paikallisten 
edustusjärjestöjen tunteminen ja 
niiden kehityksen tukeminen Suuntaus 
tilanteen ja tarpeiden sosio­
ekonominen analysointi 
yritysten hallitsemien 
ohjausrakenteiden (yritysten ja 
käsityöläisalojen kauppakamareita 
vastaavat edustusrakenteet) 
perustamisen tukeminen ja niiden 
toimien tukeminen Toimet 
pienyritysten tilannetta ja roolia sekä niiden rahoitustarpeita koskevia 
oikeudellisia ja taloudellisia tietoja tuottavan tutkimuksen käynnistäminen 
olemassa olevien järjestöjen kartoittaminen 
EU: n käsityöläisalojen ja ammatillisten järjestöjen yhteistyön ja 
ystävyystoiminnan tukeminen, erityisesti vaihto-ohjelmien sekä johtohenkilöille 
ja neuvonantajille tarkoitettujen koulutusohjelmien avulla 
järjestöjen toiminnan rahoituksellinen tukeminen 
EU:n järjestöjen johtohenkilöiden irrottamisen tukeminen järjestöjen 
käynnistämiseksi KIE-maissa Komiss. 
X 
X 
X 
X 
X Kohde 
Muut Jäsen­
yhteisön valtiot 
toimi­
elimet 
X 
X 
o 
Yleinen politiikka 
3. Käsityöläisalojen ja 
pienyritysten hyväksi 
tarkoitettujen kansallisten ja 
alueellisten politiikkojen 
toteuttaminen 
4. Käsityöläisyritysten ja 
pienyritysten kehityksen 
tukeminen Suuntaus 
hallinnon auttaminen toteuttamaan 
toimenpiteitä käsityöläisalojen ja 
pienyritysten kehityksen hyväksi 
1. paikan päällä toteutettavien 
erityisten koulutusohjelmien 
järjestäminen Toimet 
hallinnollisten vastuuhenkilöiden tiedottaminen / kouluttaminen, erityisesti 
Euroopan ja jäsenvaltioiden hallinnon välisillä vaihto-ohjelmilla 
käsityöläisyritysten jatkuvaa koulutusta koskevien kokeiluluonteisten 
koulutusohjelmien rahoittaminen teknologian kehittämisen, rahoitushallinnon ja 
tilinpidon sekä markkinoinnin aloilla 
puolisoiden kokeiluluonteisen koulutusohjelman, yritysten neuvonantajille ja 
johtajille tarkoitettujen kielikoulutusohjelmien, kouluttajien koulutusohjelmien ja 
kokeiluluonteisten vuorottelevan koulutuksen ohjelmien käynnistäminen; kaikkien 
näiden ohjelmien täytäntöönpano PHARE-ja TACIS-ohjebnien piirissä ja 
yhteistyössä EU:n järjestöjen kanssa Komiss. 
X 
X 
X Kohde 
Muut 
yhteisön 
toimi­
elimet Jäsen­
valtiot 
X 
X 
X 
Yleinen politiikka Suuntaus 
2. käsityöläisyritysten välisen 
kaupallisen ja teknologisen yhteistyön 
suosiminen 
3. EU:n ulkorajojen lähialueilla 
sijaitsevien käsityöläisyritysten 
kehityksen erityinen huomioon 
ottaminen Toimet 
kokeiluluonteisen yrityskohtaisen tukiohjelman toteuttaminen PHARE-ja TACIS-
ohjelmien piirissä EU-ja KlE-maiden kumppanuustoiminnan kautta 
lähettämällä EU-maiden käsityöläisalojen edustuselinten asiantuntijoita KIE-
maihin 
KIE-maiden käsityöläisyritysten rahoituksellinen tukeminen osallistumisessa 
EU:n ammatinharjoittajien messuille 
yritysten välisen yhteistyötoiminnan rahoittaminen, pääasiassa Interprise- ja 
JOPP-ohjelmien avulla 
yrityskumppaneiden etsintäverkon kehittäminen asianomaisten yritysten kanssa 
ja yritysten välisen yhteistyötoiminnan tukeminen 
raja-alueiden kehitystoimintojen perustaminen asianomaisten alueiden 
käsityöläisalojen järjestöjen ja pienyritysten kesken 
koeluonteisten yhteistyötoimien tukeminen, erityisesti kehittämällä alueiden 
välisiä yhteismessujaja näyttelyitä sekä yritysten välisiä tapaamisia (PHARE ja 
INTERREG) Komiss. 
X 
X 
X 
X 
X 
X Kohde 
Muut 
yhteisön 
toimi­
elimet Jäsen­
valtiot 
X 
X 
X 
Yleinen politiikka 
5. PHARE-ja 
TACIS-menettelyjen 
uudelleen 
suuntaaminen Suuntaus 
4. yritysten rahoitusympäristön 
parantaminen 
1. PHARE- ja TACIS-ohjelmien 
avaaminen suuremmassa määrin 
käsityöläisalojen ja pienyritysten 
järjestöille 
2. yhteisön välineiden ja kansallisten 
välineiden yhteensovittamisen 
tehostaminen Toimet 
pankkialan asiantuntijoiden sekä EU:nja KIE-maiden käsityöläisalojen ja 
pienyritysten järjestöjen edustajien työryhmän kokoaminen 
keskinäisiä takausjärjestelmiä ja riskipääomaa (alkupääoma) varten 
perustettavien rahastojen tukeminen 
"mikrolainojen " kehittäminen PHARE-ja TACIS-ohjelmien piirissä 
KIE-maiden edustusjärjestöjen ottaminen paremmin mukaan 
toimenpiteiden valintaan ja täytäntöönpanoon 
yhteisön varojen myöntäminen suoraan järjestöille itsehallintoa varten Komiss. 
X 
X 
X 
X 
X 
X Kohde 
Muut 
yhteisön 
toimi­
elimet Jäsen­
valtiot 
X 
X 
12. lokakuuta 1995 
Toinen Euroopan käsityöläisalojen 
ja pienyritysten konferenssi 
Berliini 26. ja 27. syyskuuta 1994 
Euroopan komission vastaukset 
käsityöläisalojen ja pienyritysten edustajien ehdotuksiin 
Tässä asiakirjassa esitetään Euroopan komission vastaukset Berliinin konferenssin 
valmistelukokousten, asiantuntijatapaamisten ja seminaarien yhteydessä esitettyihin 
käsityöläisalojen ja pienyritysten edustajien ehdotuksiin. Asiakirja on osoitettu komissiolle 
ja muille yhteisön toimielimille, jäsenvaltioille sekä käsityöläisaloille ja pienyrityksille. 
n.n. = Komissio ei halua sitoutua tähän toimeen nykyisessä budjettivarojen ja henkilöstön 
suhteen vallitsevassa tilanteessa. 
KÄSITYÖLÄISALAT JA PIENYRITYKSET YHTEISÖN POLITIIKOISSA 
1. yleinen politiikka: Alan taloudellisen merkityksen tunteminen 
Suuntaus Ehdotetut toimet Komission vastaus 
1. Alan taloudellisen 
merkityksen osoittaminen, 
erityisesti työpaikkojen 
luomisessa Euroopan tasolla 
vertailukelpoisten 
tilastoanalyysien 
käyttöönoton ja erityisten 
tutkimusten avulla, 
2. Taloudellista ja sosiaalista 
tutkimusta koskevien 
kansallisten ja eurooppalaisten 
töiden tukeminen sellaisen käsityöläisalojen kansallisten järjestöjen 
tilastotieteilijöistä muodostuvan asiantuntijaryhmän asettaminen, 
jonka tehtävänä on yhdessä Euros tatin kanssa määritellä ja 
suunnata hyödyllisiä tilastoanalyysejä ja saattaa nämä analyysit 
käyttöön 
ulottuvuudeltaan eurooppalaisten tai kansallisten aihekohtaisten 
tutkimusten toteuttaminen aiheista, jotka määritellään yhdessä 
käsityöläisalojen järjestöjen ja jäsenvaltioiden kanssa 
jäsenvaltioiden käsityöläisalojen 
tunnistamisperusteita ja tunnuspiirteitä 
järjestäminen. ja pienyritysten 
käsittelevän kokouksen Tämä ryhmä kokoontuu ensimmäisen kerran joulukuussa 1995 Roomassa 
Taeliacarne-instituutissa. 
n.n. 
Komissio on valmis tukemaan pyyntöä järjestää tällainen kokous 
käsityöläisalojen ja pienyritysten aloitteesta. 
2. yleinen politiikka: Yhteisön lainsäädännön vaikutukset 
Suuntaus Ehdotetut toimet Komission vastaus 
Yhteisön lainsäädännön 
pienyrityksiin ja 
käsityöläisaloihin 
kohdistuvien vaikutusten 
huomioon ottaminen 
tarkastelemalla 
hallinnollisia, oikeudellisia 
ja verotuksellisia vaikutuksia 
ja yksinkertaistamalla 
yritysten hallinnollista 
toimintaa niiden kaikissa 
toimintavaiheissa Euroopan uuden lainsäädännön käsityöläisaloihin ja 
pienyrityksiin kohdistuvan vaikutuksen tarkastelu 
saattamalla järjestelmälliseksi käsityöläis aloja ja 
pienyrityksiä koskeva vaikutusten selvitysmenettely 
Euroopan käsityöläisalojen järjestöjen olisi voitava 
osallistua hallinnon yksinkertaistamista ja yritysympäristön 
parantamista käsittelevien komiteoiden työskentelyyn 
yhteisön lainsäädännön soveltamisessa sovellettavien 
määräaikojen pidentämistä tai osittaisen tai jopa täydellisen 
poikkeuksen tekemistä koskevan periaatteen ottaminen 
käyttöön kaikkein pienimpien yritysten osalta 
tapauskohtaisen (paikalliset markkinat) tarkastelun 
perusteella tai tiettyjen ammattien osalta lainsäädännön 
vaatimuksiin mukautumiseksi vaadittavat investoinnit 
huomioon ottaen. 
sellaisen tieto-ja neuvontakeskuksen perustaminen, josta 
käsityöläisalojen järjestöt saisivat selkeitä tietoja Euroopan 
lainsäädännöstä ja sen saattamisesta osaksi kansallisia 
lainsäädäntöjä Vaikutuksia koskevat selvitykset laaditaan pääasiassa PK-yrityksiä 
varten ja erityisen tärkeissä tapauksissa. Käsityöläisyrityksiä ja 
pienyrityksiä menettely ei siis koske kuin poikkeuksellisesti. 
UEAPME hyväksytään tarkkailijaksi pääosaston XXIII 
perustamaan hallinnon yksinkertaistamista käsittelevään 
komiteaan. 
Direktiivin soveltamisessa osittaisen tai jopa täydellisen 
poikkeuksen tekemistä koskeva periaate ei ole aina 
käsityöläisyritysten ja pienyritysten etujen mukaista, sillä kuluttajat 
etsivät usein parhainta laatua edustavia tuotteita. Lisäksi 
jäsenvaltiot saattavat säilyttää kansallisen mukautumismarginaalin. 
n.n. 
3. yleinen politiikka: Käsityöläisalojen kuvan parantaminen ja edustautumisen vahvistaminen Euroopan unionissa 
Suuntaus Ehdotetut toimet Komission vastaus 
1. Käsityöläisalojen ja 
pienyritysten osaston 
perustaminen pääosaston XXIII 
yhteyteen pääosaston XXIII hallintokaavion muuttaminen Komissio suunnittelee muuttavansa lähiaikoina pääosaston XXIII 
hallintokaaviota. 
2.Euroopan käsityöläisalojen ja 
pienyritysten akatemian 
perustaminen, joka toimisi 
tiedonsaanti-, vaihto-ja 
Yhteistoimintakeskuksena akatemian suuntaviivat määrittelevän työryhmän muodostamisen 
tukeminen 
valmistelutöiden (asiantuntijatapaamiset, koetoimet...) 
järjestämisen ja akatemian perustamisen tukeminen Komissio tukee tätä aihetta käsittelevän valmistelukokouksen järjestämistä 
ja odottaa UAPMEn ehdotusta kyseisen akatemian perustamisesta. 
n.n. 
3. Edustusjärjestöjen 
yhteistoiminnan ja 
ryhmittymisen helpottaminen eurooppalaisten edustusjärjestöjen ryhmittymisen kannustaminen 
organisaatioiden johtohenkilöiden Idelikoulutusohjelman 
kehittäminen LINGUA-ohjelman piirissä 
harjoittelujaksoina tapahtuvan organisaatioiden johtohenkilöiden 
vaihdon kehittäminen 
tiettyjä aihepiirejä käsittelevien käsityöläisalojen asiantuntijoiden 
kokoontumisiäriestelmän kehittäminen ja parhaiden menettelyjen 
vaihdon helpottaminen Komissio suhtautuu myönteisesti eurooppalaisten edustusjärjestöjen 
ryhmittymiseen alan ulkoisen edustautumisen lisäämiseksi. Tällainen 
aloite voi tulla kuitenkin vain järjestöiltä itseltään. 
Tämäntyyppisiä ohjelmia on ollut FORCE-ja LINGUA- (III toimi) 
ohjelmien yhteydessä, ja ne ovat mahdollisia myös LEONARDO-
ohjelman yhteydessä (III osa l.b) 
n.n. 
Ennen Berliinin konferenssia järjestettiin viisi tiettyjä rajattuja aiheita 
(kustannusten keventämistä, luotonsaantia, tilastoja ...) käsitellyttä 
asiantuntijatapaamista. Pääosasto XXIII on valmis tukemaan uudestaan 
tämäntyyppisiä toimia (tekniset standardit, ympäristö, leipurit, EBC, 
ammatillinen koulutus ...) sille annetun budjetin sallimissa rajoissa. 
johtohenkilöille, yritysten neuvonantajille ja käsityöläisalojen 
järjestöjen vastuuhenkilöille suunnatun Eurooppa-asioiden 
koulutussunnitelman laatiminen LEONARDO-ohjelman 
yhteydessä. 
käsityöläisalojen ja pienyritysten järjestöjen oppaan ajantasalle 
saattaminen ja sen ulottaminen Euroopan unionin uusiin 
jäsenvaltioihin. LEONARDO-ohjelmassa (II osa) voidaan tukea maiden välisten 
koulutussuuni telmien laatimista jonkin yrityksen tai yritysliiton 
ehdotuksesta. 
Oppaan ajantasalle saattamiseen ryhdytään 1996. 
4. yleinen politiikka: Käsityöläisalojen ja pienyritysten edustusjärjestöjen kuuleminen ja ottaminen mukaan sosiaaliseen vuoropuheluun 
Suuntaus Ehdotetut toimet Komission vastaus 
1. Euroopan käsityöläisalojen 
ja pienyritysten järjestöjen 
sisällyttäminen yhteisön 
tekstien laatimisprosessiin Näitä järjestöjä kuullaan vihreiden ja valkoisten kirjojen 
laatimisvaiheessa, joka edeltää oikeudellisten tekstien laatimista. 
2. Euroopan käsityöläisalojen 
ja pienyritysten järjestöjen 
osallistuminen yhteisön tasolla 
neuvoa-antavien komiteoiden ja 
työryhmien työskentelyyn, 
mukaan lukien sosiaaliseen 
vuoropuheluun Käsityöläisalojen ja pienyritysten edustajat ovat täysipainoisesti mukana 
sosiaalisten kumppanien eurooppalaisten järjestöjen muodollisessa 
kuulemisessa. Sosiaalipolitiikasta tehdyn pöytäkirjan täytäntöönpanoa 
koskevassa tiedonannossaan (KOM 600 lopull., 14.12.1993) komissio 
luokitteli "UEAPME/EUROPMI ja muut jäsenjärjestöt" -yhteiskomitean 
sellaiseksi järjestöksi, jota on kuultava muodollisesti ennen mahdollisen 
sosiaalialaa koskevan ehdotuksen hyväksymistä. 
Pysyvän työllisyyskomitean yhteydessä toimii kokouksiin kutsuttu 
työnantajien yhteyskomitea, johon käsityöläisalojen ja PK-yritysten osalta 
kuuluu UEAPME. Komissio antaa tukensa tämän yhteyskomitean eri 
jäsenille, mukaan lukien UEAPMElle, jotta ne voisivat pitää 
valmistelukokouksen ennen komitean täyskokousta. 
5. yleinen politiikka: Osai istuminen yhteisön ohjelmiin 
Suuntaus Ehdotetut toimet Komission vastaus 
1. Käsityöläisalojen 
ominaispiirteiden ja 
erityistarpeiden huomioon 
ottaminen yhteisön ohjelmissa, 
tarvittaessa pienyrityksille 
annettavan ensisijaisen 
määrärahan avulla pienyritysten ja niiden edustuselinten yhteisön ohjelmiin, 
koulutusohjelmiin, tutkimus-ja kehittämisohjelmiin sekä 
rakennerahastoihin, mukaan lukien yhteisön aloitteesta syntyneet 
ohjelmat,osallistumisen analysointi PO XXIII pyytää jatkossa, että kaikissa yhteisön ohjelmien 
arviointikertomuksissa otettaisiin selkeästi huomioon PK-yritysten ja 
käsityöläisalojen osallistuminen. 
2. Yhteisön ohjelmia koskevan 
tiedotuksen parantaminen yhteisön tiedotuksen suuntaaminen alueellisille ja paikallisille 
rakenteille, erityisesti luomalla euroneuvontakeskuksia 
käsityöläisalojen kansallisten järjestöjen yhteyteen n.n. 
3. "Toteutettavuuspalkkiota" 
koskevan periaatteen 
laajentaminen, millä 
helpotetaan pienyritysten 
pääsyä yhteisön ohjelmiin Käsityöläisalat ja pienyritykset on otettu huomioon pääosaston XXIH 
alulle panemissa ohjelmissa; muiden yhteisön ohjelmien osalta PK-
yrityksille myönnettävän toteutettavuuspalkkion periaate leviää yhä 
laajemmalle, erityisesti tutkimukseen ja teknologian kehittämiseen. 
4. Käsityöläisalojen ja 
pienyritysten järjestöjen 
kannustaminen osallistumaan 
yhteisön ohjelmien hallintoon 
kansallisella (kansalliset 
koordinointikomiteat) ja 
alueellisella tasolla suosituksen antaminen jäsenvaltioille Toissijaisuusperiaateetta noudattaen aloite tässä asiassa kuuluu 
jäsenvaltioille. 
6. yleinen politiikka: Pienyritysten ja käsityöläisalojen erityisaseman tunnustaminen ja huomioon ottammen 
Suuntaus Ehdotetut toimet Komission vastaus 
1. Maantieteellisen etäisyytensä 
vuoksi erityisasemassa olevien 
pienyritysten ja 
käsityöläisyritysten, erityisesti 
syrjäisimmillä ja 
merentakaisilla seuduilla 
olevien yritysten, huomioon 
ottamisen helpottaminen. merentakaisilla alueilla toimivia pienyrityksiä ja 
käsityöläisyrityksiä käsittelevän eurooppalaisen kokouksen 
järjestäminen, tarkoituksena määritellä keinot, joilla voidaan 
tukea paikallista kehitystä sekä näiden yritysten ulkoisia 
vaihtoyhteyksiä. Komissio tuki tätä aihetta käsitelleen konferenssin järjestämistä 
Martiniquella 21.-23. syyskuuta 1995. 
2. Käsityöläisaloja ja 
pienyrityksiä koskevan osan 
vahvistaminen Euroopan 
unionin Välimeren-politiikassa. tilanteen ja hankittujen kokemusten arviointi, erityisesti yhteistyön 
ja koulutuksen aloilla. 
käsityöläisalojen eurooppalaisen kokouksen järjestäminen 
Välimeren alueen elinten ja yritysten välillä. n.n. 
Tämä toimi on tarkoitus toteuttaa 1996. 
d 
KÄSITYÖLÄISAMMATIN HARJOITTAJIEN, JOHTOHENKILÖIDEN JA YRITTÄJINÄ TOIMIVIEN PUOLISOIDEN AMMATILLINEN KOULUTUS JA KEHITTÄMINEN 
1. yleinen politiikka: Oppisopimuskoulutuksen saattammen uudelleen arvoon ja vuorottelevan koulutuksen edistäminen 
Suuntaus Ehdotetut toimet Komission vastaus 
1. Olemassa olevien EU:n jäsenvaltioiden vuorottelevan koulutuksen järjestelmiä CEDEFOP on toteuttanut jäsenvaltioiden oppisopimusjärjestelmiä 
vuorottelujärjestelmien koskevan vertailevan tutkimuksen tekeminen (CEDEFOP) vertailevan tutkimuksen "Apprenticeship in the EU member states: a 
tuntemus ja vaihto comparison" (12), joka on saatavilla heinäkuun 1995 lopussa. 
2. Oppisopimuskoulutuksen suositus jäsenvaltioille Komissio ei sulje pois tällaisen toimenpiteen tutkimista; se vaikuttaa 
tunnustaminen kaikkien hyödylliseltä yhteisön tasolla parhaiden kokemusten vaihdon yhteydessä, 
jäsenvaltioiden lainsäädännöissä 
3. Koulujen ja yritysten välisen asiantuntijoiden tai työryhmien tapaamisten järjestäminen CEDEFOP voi vastata tästä tehtävästä käsityöläisalojen aloitteesta, 
yhteistyön suosiminen CEDEFOPin alaisuudessa 
koulujen ja yritysten välisten yhteistyötoimien rahoittaminen Ehdotuskutsu on julkaistu LEONARDO-ohjelman yhteydessä (EYVL N:o 
LEONARDO-ohjelman piirissä C 128, 24.5.1995) 
4. Koulutusvaiheessa olevien n.n. 
nuorten sekä opettajien asemaa 
koskevien kokemusten vaihdon 
edistäminen 
5. Myönteisen kuvan antaminen käsityöläisyritysten hyvät puolet ja niiden tarjoamat Menettely käynnistetään 1996. 
käsityöläisaloista ja niiden mahdollisuudet osoittavan videofilmin toteuttaminen rahoitukseen 
mahdollisuuksista nuorille, osallistumalla 
heidän vanhemmilleen ja 
onettaiakunnalle 
i ~* •' 1 . ' — i <"\ 
Suuntaus Ehdotetut toimet Komission vastaus 
6. Käsityöläisalojen järjestöjen järjestöjen osallistuminen yhteisön ohjelmien, erityisesti UAPME on hyväksytty LEONARDO-ohjelman neuvoa-antavaan 
ottaminen mukaan LEONARDOn, neuvoa-antaviin komiteoihin komiteaan. 
vuorottelevaa koulutusta 
koskevien kansallisten ja 
eurooppalaisten järjestelmien 
hallintoon _____ 
7. Koulutuskeskusten välisen sellaisen työryhmän perustaminen, jossa on mukana pääosastot n.n. 
yhteistyön XXIII, XXII, V, CEDEFOP ja Euroopan käsityöläisalojen 
sekä järjestöjä 
koulu ttaj ie 
n vaihdon niiden huomioon ottamisen tukeminen LEONARDO-ohjelman LEONARDO-ohjelmassa otetaan huomioon kouluttajien vaihto. 
suosiminen yhteydessä 
8. Yleiskoulutuksen ja ammatillista koulutusta koskeva lupa Koehanke "yksilöllinen koulutus" toteutettiin marraskuun 1993 ja 
ammatillisen koulutuksen helmikuun 1995 välillä, ja se oh jatkoa "ammatillisen koulutuksen 
välisten vastaavuuksien henkilökorttia" koskeville neuvoston ajatuksille ja Euroopan parlamentin 
vahvistaminen ja näiden sekä talous- ja sosiaalikomitean LEONARDO-ohjelmaa koskeneissa 
koulutusten keskinäinen lausunnoissaan suosittamalle "Euroopan ammatilliselle passille", 
tunnustaminen ja Euroopan 
laajuinen tutkintojen Lisäksi ammatillisten koulutusten toista yleistä tunnustamisjärjestelmää 
vahvistaminen koskevan direktiivin 92/51/ETY pitäisi helpottaa näiden koulutusten 
keskinäistä tunnustamista. Komissio aikoo esittää niitä ammatteja 
koskevan direktiiviluonnoksen, jotka nykyisin kuuluvat 
siirtymätoimenpiteiksi kutsuttujen direktiivien piiriin. 
2. yleinen politiikka: Yritysjohtajien pätevyys ja jatkuvan koulutuksen kehittäminen 
Suuntaus Ehdotetut toimet Komission vastaus 
1.1) kullekin yritykselle näiden eri alojen tarpeita koskeva CEDEFOPin toteuttama CEDEFOP teki vuonna 1990 yritysjohtajien kouluttamista koskevan 
ominainen koulutus, 2) erityinen oppaan, mutta ei suunnittele sen ajantasaistamista. 
Euroopalle tärkeä analyysi, johon 
yleiskoulutus, 3) kouluttajien ja koottaisiin 
opettajien koulutus, ja 4) käsityöläisalojen LEONARDO- (II osa) ja LINGUA-ohjelmissa PK-yritysten johtajia 
etäopetustekniikoiden ja kansallisten voidaan valita tämäntyyppisiin koulutustoimiin, 
tietokoneavusteisen järjestöjen 
koulutuksen kehittäminen lähestymistavat 
Tarjouspyyntö on tehty LEONARDO-, ADAPT-ja Tietotekniikka­
ohjelmien yhteydessä. 
yritysjohtajille suunnattujen erityisten koeluonteisten 
koulutusohjelmien, mukaan lukien kielikoulutus, täytäntöönpano 
LEONARDO-ohjelman yhteydessä 
tietoteknisten koulutusvälineiden käytön tukeminen 
koulutuskeskuksissa ja yrityksissä 
2. Yritysten neuvonantajien parhaiden menettelyjen ja jäsenvaltioissa saatujen kokemusten n.n. 
koulutuksen kehittäminen | analyysi | u1 
3. yleinen politiikka: Oppivaiheessa olevien ja oppivaiheen jo suorittaneiden vaihdon lisääminen 
Suuntaus Ehdotetut toimet Komission vastaus 
1. Tulevien yrittäjien tai 
yritysten työntekijöiden 
pätevyyden kehittäminen saatujen kokemusten arviointi 
käsityöläisalojen järjestöjen yhdistämistoimien tukeminen 
nuoren harjoittelijan aseman tarkastelu n.n. 
Tämäntyyppiset toimet ovat mahdollisia LEONARDO-ohjelman 
yhteydessä. 
n.n. 
4. yleinen politiikka: Yhteisön ohjelmiin osallistumisen tehostaminen 
Suuntaus Ehdotetut toimet Komission vastaus 
1. Käsityöläisyritysten 
johtajien, yrittäjäkumppaneina 
toimivien puolisoiden ja 
nuorten ottaminen mukaan 
ohjelmien suuntauksiin käsityöläisalojen eurooppalaisiin koulutusohjelmiin osallistumisen 
arviointi ja tehostaminen Uudessa LEONARDO-ohjelmassa otetaan huomioon käsityöläisyritysten 
johtajat, yrittäjäkumppaneina toimivat puolisot, oppipojat ja kisällit. 
5. yleinen politiikka: Yrittäjäkumppaneina toimivien puolisoiden taloudellisen ja sosiaalisen roolin tukeminen 
Suuntaus Ehdotetut toimet Komission vastaus 
1. Yrittäjäkumppaneina 
toimivien puolisoiden 
sosiaalisen roolin 
selventäminen puolisoiden roolin taloudellista merkitystä, heidän oikeudellista 
tilannettaan ja asemaansa koskevan erityisen tutkimuksen 
toteuttaminen 
parhaiden kansallisten kokemusten tarkastelu Komissio on tukenut useita toimia tässä tarkoituksessa: Euroopan PK-
yrityksissä yrittäjäkumppaneina toimivien naisten asemaa käsitelleen 
kokouksen järjestämistä Brysselissä 25. ja 26. lokakuuta 1993; sitä seurasi 
yksityiskohtainen 12 jäsenvaltiota kattava kertomus; naispuolisia 
yritysjohtajia ja yrittajäkumppaneina toimivia puolisoita käsitellyt 
konferenssi Thessalonikissa maaliskuussa 1994; osallistuminen 
yksinkertaistamista käsitelleeseen Pariisin foorumin 22. ja 23. kesäkuuta 
1995. 
2. Yrittäjäkumppaneina yrittäjäkumppaneina toimivien puolisoiden järjestöjä koskevan Komissio on katsonut aiheellisemmaksi ensin inventoida 
toimivien puolisoiden hyväksi oppaan laatiminen yrittäjäkumppaneina toimivia puolisoita varten toteutetut koulutustoimet, 
toimivien järjestöjen Vuoden 1991 tarjouspyynnön yhteydessä FEM laati oppaan näistä 
eurooppalaisen verkon koulutustoimista 12 jäsenvaltiossa. 
perustamisen tukeminen 
avustajina toimivien puolisoiden yhdistysten eurooppalaisen Komissio on ollut tässä tarkoituksessa yhteydessä UAPMEen. 
verkon muodostamisen tukeminen 
3. Puolisoiden järjestöjen ja Ottaminen huomioon Euroopan tasavertaisia mahdollisuuksia LEONARDO-ohjelman II osan yhteydessä on erityisiä toimia naispuolisia 
koulutuselinten välisen koskevassa puiteohjelmassa tai LEONARDO-ohjelmassa yritysjohtajia ja yrittäjäkumppaneina toimivia puolisoita varten. 
yhteistyön suosiminen j 
6. yleinen politiikka: Yrittäjäkumppanema toimivien puolisoiden pätevyyden lisäämmen 
Suuntaus Ehdotetut toimet Komission vastaus 
2. Puolisoiden koulutuksen puolisoiden koulutuksen sisällyttäminen LEONARDO-ohjelman LEONARDO-ohjelman II osassa on otettu huomioon yrittäjäkumppaneina 
suosiminen prioriteetteihin toimivien puolisoiden koulutus. 
maiden välisen kokeiluluonteisen ohjelman kehittäminen LEONARDO-ohjelman II osassa sallitaan tämäntyyppinen koulutus. 
7. yleinen politiikka: Euroopan laajuinen koulutuspolitiikka pienyritysten ja käsityöläisalojen hyväksi 
Suuntaus Ehdotetut toimet Komission vastaus 
käsityöläisalojen tarpeiden ja prioriteettien imegroiminen Komissio (PO XXII) on suorassa yhteydessä käsityöläisalojen ja 
ohjelmaan "1996 - Euroopan koulutuksen ja opetuksen vuosi" ja pienyritysten edustajien kanssa. 
käsityöläisalojen sekä pienyritysten järjestöjen osallistuminen 
tämän ohjelman valmisteluun ja toteutukseen. 
YRITYSTEN KILPAILUKYVYN VAHVISTAMINEN 
1. yleinen poUtiikka: Laatupolitiikkojen täytäntöönpanon tukeminen; pienyritysten erityisvelvoitteiden ottaminen huomioon teknisissä 
säännöissä 
Suuntaus Ehdotetut toimet Komission vastaus 
2. Kansallisten lainsäätäjien ja Euroopan standardointia koskevan vaikutusten selvityksen Komissio on jo turvautunut vaikutuksia koskeviin selvityksiin teknisten 
varmentamiselinten ottaminen käyttöön direktiivien yhteydessä. Standardien kohdalla kyse on ennen kaikkea 
tietoisuuden lisääminen Euroopan standardointi viranomais ten itsenäisestä työstä. 
teknisiin sääntöihin ja 
standardeihin liittyvien standardien soveltamisen pienyrityksille ja käsityöläisyrityksille 
vaatimusten vaikutuksista aiheuttamien ongelmien tutkiminen EUROMANAGEMENT-ohjelman yhteydessä komissio on toteuttanut 
pienyrityksiin, erityisesti 850 yrityksen auditoinnin. Euroopan koordinaattorin AFNORin 
mukautumiskustannusten osalta Eurojohtamis-standardointi, varmentaminen ja laatu -ohjelman loppukertomus julkaistaan vuoden 1995 lopulla. 
loppupäätelmien levittäminen 
3. Pienyritysten järjestöjen komission yhteydenotot Euroopan standardointikomiteaan Komissio on useaan otteeseen kiinnittänyt Euroopan 
osallistumisen helpottaminen standardointikomitean huomiota tarpeeseen saada PK-yritysten ja 
standardointia ja varmentamista käsityöläisalojen järjestöt osallistumaan standardointia ja varmentamista 
koskevaan työhön niin koskevaan työhön. Euroopan standardointikomitea on avoin tälle 
kansallisella kuin yhteisön osallistumiskysymykselle. 
tasolla, erityisesti 
standardointitoimiston sellaisen Euroopan PK-yritysten ja käsityöläisalojen Komissio on valmis tukemaan standardointia koskevan Euroopan PK-
välityksellä standardointitoimiston tukeminen, joka osallistuisi Euroopan yritysten ja käsityöläisalojen yhdistystä. Tämän yhdistyksen perustaminen 
standardointijärjestöjen työskentelyyn on meneillään. ON 
5. Käsityöläisalojen ja 
pienyritysten järjestöjen 
asiantuntijoiden kouluttaminen 
standardoinnin, varmentamisen 
ja laadun aloilla Euroopan standardoinnin, varmentamisen ja laadun aloilla 
käsityöläisalojen järjestöissä tapahtuvan maiden välisen 
koulutuksen helpottaminen yhteisön ohjelmien yhteydessä 
6. Pienyritysten tiedottaminen 
ja ohjaaminen niiden laadun 
tavoittelussa käsityöläisalojen "Eurojohtaminen - laatu " -ohjelman 
aloittaminen 
laadun parantamista käsityöläisyrityksissä koskevien parhaiden 
menettelyjen vaihto 
tietoisuuden lisäämistä ja itse-opiskelua koskevien tehokkaiden 
pedagogisten välineiden kehittämisen ja levittämisen tukeminen Komissio toivoo voivansa käynnistää tämän ohjelman sillä varauksella, 
että talousarvion luottomäärärahoja lisätään. 
Komissio on tukenut jo monia tätä alaa käsitelleitä tilaisuuksia ja aikoo 
jatkaa tukeaan tämäntyyppisille toimille. 
Tämäntyyppisiä toimia koskevia rahoituspyyntöjä voi osoittaa komissiolle 
LEONARDO-ohjelman puitteissa. 
2. yleinen politiikka: Käsityöläisalojen yritysympäristön suojelua koskevien toimien kiihdyttäminen 
Suuntaus Ehdotetut toimet Komission vastaus 
1. Kansallisten ja 
eurooppalaisten säännösten 
mukauttaminen pienyritysten ja 
käsityöläisyritysten 
erityispiirteisiin yksinkertaistaa ja koota yhteen täytäntöönpanoa koskeva 
lainsäädäntö Komissio on käynnistänyt kokoamistyön. 
2. Kansallisten ja 
eurooppalaisten järjestöjen 
saaminen osallistumaan 
kansalliseen ja eurooppalaiseen 
säännöksiä koskevaan 
työskentelyyn Komissio pyrkii toteuttamaan yksityisen alan kuulemisen ja sisällyttää 
siihen myös PK-yritysten ja käsityöläisalojen yhdistykset. 
3. Säännösten noudattamisen 
tekeminen helpommaksi 
yrityksille puhtaiden teknologioiden käyttöönottoon liittyvien investointien 
tuen kehittäminen Euroopan investointipankin ja Euroopan 
investointirahaston piirissä Euroopan parlamentin pyynnöstä on 1995 toteutettu ohjelma aiheesta 
"kasvuja ympäristö"; sen piirissä myönnettävien lainojen mahdollinen 
enimmäismäärä on 150 miljoonaa ecua. 
4. Yritysten tiedottaminen ja 
ohjaaminen panemalla 
täytäntöön uusia tukitoimia Käsityöläisalojen järjestöjen asiantuntijoiden maiden välisen 
koulutuksen helpottaminen yhteisön ohjelmien yhteydessä 
tietoisuuden lisäämistä koskevien, mukaan lukien itse-opiskelua 
varten tarkoitettujen, tehokkaiden pedagogisten välineiden 
kehittämisen ja levittämisen tukeminen 
ympäristösäännösten käsityöläisyrityksissä käyttöön ottamista 
koskevien jäsenvaltioiden tukimenettelyjen tutkiminen Euroopan 
tasolla ja parhaimpien menettelyjen analysointi 
käsityöläis aloja varten tarkoitettujen ympäristöalan resurssi- ja 
neuvontakeskusten perustamisen tukeminen 
ympäristöalan koulutusta ja pätevöitymistä koskevien 
opintokokonaisuuksien toteuttamisen tukeminen 
pienyritysten tarpeiden ottaminen huomioon 
ympäristöauditoi unissa 
pienyrityksiä ja käsityöläisaloja varten tarkoitetun 
eurojohtaminen " -koetoimen käynnistäminen. ' Ympäristö Komissio on antanut euroneuvontakeskusten tehtäväksi laatia opas 
yritysten ympäristöjohtamisesta. 
n.n. 
Komissio tukee 50 yritystä saadakseen ne 
ympäristöauditointivarmentamisen piiriin uuden Eurojohtaminen 
ympäristö -ohjelman yhteydessä. 
3. yleinen politiikka: Tutkimuksen, teknologian siirron ja innovaation tukemisen kehittäminen 
Suuntaus Ehdotetut toimet Komission vastaus 
1. Kohdattujen tilanteiden 
tunteminen pienyritysten ja käsityöläisalojen eurooppalaisiin tutkimuksen ja 
teknologian kehittämisohjelmiin osallistumisen analysointi Berliinin konferenssin valmistelutyöt ja komission tutkimukset ovat 
osoittaneet, että pienyritykset osallistuvat vain hyvin poikkeuksellisesti 
tutkimusta ja kehittämistä koskeviin yhteisön töihin. 
2. Alakohtaisella ja 
maantieteellisellä tasolla 
tapahtuvan teknologian siirron 
ja huipputeknologian 
saatavuuden edistäminen teknologiansiirtokeskuksia koskevan oppaan levittäminen 
pienyritysten yhteisön neljänteen tutkimuksen ja kehittämisen 
puiteohjelmaan osallistumisen tukeminen SPRINT-ohjelman yhteydessä komissio on julkaissut oppaan 
teknologiansiirtokeskuksista. 
Komission tutkimukset ovat osoittaneet, että pienyritykset ja 
käsityöläisyritykset osallistuvat vain poikkeuksellisesti yhteisön ohjelmiin, 
mukaan lukien neljänteen TTK-ohjelmaan. 
4. yleinen politiikka: Yritysten yhteistyön tehostaminen 
Suuntaus 
1. Erityisongelmien analysointi 
2. Pienyritysten hyväksi 
tarkoitettujen yhteisön 
yhteistyövälineiden 
parantaminen 
3. Ryhmittyneiden 
markkinointi-ja ostotoimien 
toteuttamisen suosiminen 
(oppaat, myyntikeskukset, 
yhteisosallistuminen messuille 
ja näyttelyihin) Ehdotetut toimet 
jäsenvaltioiden järjestöjen asiantuntijoiden tapaaminen 
käsityöläisyritysten osallistuminen Europartenariat-yhteistyön 
tapaamisiin. 
käsityöläisalojen Interprise-ohjelman kehittäminen, erityisesti 
raja-alueilla 
käsityöläisaloja varten tarkoitettujen koeluonteisten 
yhteistyöhankkeiden tukeminen 
vähintään kolmen jäsenvaltion käsityöläisammatin harjoittajien 
yhteisen messu-ja näyttelyosallistumisen tukeminen Komission vastaus 
Komissio tapaa tarvittaessa jäsenvaltioiden käsityöläisalojen järjestöjen 
asiantuntijoita. 
Dortmundissa 20. ja 21. maaliskuuta 1995 pidetyssä Europartenariat-
tapaamisessa kolmasosa näytteille asettaneista yrityksistä oli 
käsityöläisalojen yrityksiä. 
Interprise-toimia käsityöläisalojen hyväksi on toteutettuja niitä jatketaan. 
Komissio on käynnistänyt yhteistyöohjelman väliportaan edustajien 
tukemien käsityöläisyritysten hyväksi. 
n.n. | 
\ 
5. yleinen politiikka: Taiteellisen tai teollisen muotoilun käytön tukeminen 
Suuntaus 
1. Muotoilukoulutuksen ja 
-kasvatuksen edistäminen 
2. Käsityömuotoilun ja 
taideammattien Eurooppa-
palkinnon luominen Ehdotetut toimet 
teollisen muotoilun erikoistuneita koulutus-ja neuvontaelimiä 
koskevan oppaan laatiminen 
koulutuskokonaisuuksien laatiminen ja levittäminen erityisesti 
LEONARDO-ohjelman piirissä 
Asiantuntijaryhmän tukeminen sen periaatteen muotoilemiseksi 
koehankkeen käynnistäminen Komission vastaus 
Komissio on tehnyt SPRINT-ohjelman yhteydessä oppaan tästä aiheesta. 
Komissio odottaa kaikilta tämänsuuntaisia ehdotuksia. 
Komissio on myöntänyt taloudellista tukea. 
Komissio odottaa saavansa asianomaisilta järjestöiltä yhteisen 
arviointiehdotuksen. 
6. yleinen politiikka: Yritysten perustamisen ja siirron tukeminen 
Suuntaus 
1. Pienyritysten ja 
käsityöläisyritysten 
erityistarpeiden ja -tilanteiden 
tunteminen 
2. Yrityksen perustamista tai 
siirtoa edeltävän koulutuksen 
parantaminen Ehdotetut toimet 
yritysten perustamista ja siirtoa koskevien parhaiden kokemusten 
vaihto 
yritysten perustamista ja siirtoa edeltävän koulutuksen tukeminen 
yhteisön ohjelmissa 
yritysten perustajien kannustaminen osallistumaan edeltävään 
koulutukseen Komission vastaus 
PK-yrityksiä ja käsityöläisammatin harjoittajia varten toteutetun 
yhtenäisen ohjelman yhteydessä komissio on hyväksynyt 7 päivänä 
joulukuuta 1994 suosituksen PK-yritysten ja käsityöläisyritysten siirrosta 
ja järjestää foorumin näistä aiheista Madridissa 16. ja 17. marraskuuta 
1995. 
LEONARDO-ohjelmassa on mahdollisuus tukea yritysten johtajia ja 
niiden perustajia. I 1 
1 1 
^ 
Suuntaus Ehdotetut toimet Komission vastaus 
3. Yrityksen perustamismuodollisuuksiin liittyvien hallinnollisten vaikeuksien Komissio on tukenut hallinnon yksinkertaistamista käsitelleen foorumin 
perustamisedellytysten tunnistaminen järjestämistä Pariisissa 19. ja 20. kesäkuuta 1995. 
parantaminen 
yrityksille tarkoitettujen muodollisuuksia käsittelevien keskusten Tällaisia keskuksia on olemassa rakennerahastoista tukea saavilla alueilla. 
perustamisen tukeminen 
Komissio tukee näitä aiheita käsitteleviä konferensseja ja osallistuu niihin. 
parhaiden kokemusten vaihto konferenssien välityksellä 
Komissio käynnisti vuonna 1989 "Alkupääoma" -koeohjelman ja tukee 
rakennerahastojen ja erityisesti EC BIC -verkon välityksellä useiden niitä 
sellaisen koetoimen täytäntöönpano, jonka avulla voidaan kerätä lähellä olevien rahastojen perustamista. EC BIC -keskukset antavat näiden 
ulkopuolisia varoja pienyritysten käynnistämisen auttamiseksi yhteisön ohjelmien kohdealueilla tukea yritysten perustajille neuvojen ja 
kokonai sohj auksen muodossa. 
n.n. 
yrityksiä perustaville naisille suunnattujen eurooppalaisten 
tukiohjelmien vahvistaminen 
4. Yritysten siirtoedellytysten siirtoa haittaavien kielteisten tekijöiden tunnistaminen: Komissio välittää tämänsuuntaisen suosituksen neuvostolle, 
parantaminen kertomuksen ja suosituksen antaminen 
jäsenvaltioiden parhaiden menettelyjen analysointi Komissio järjesti vuonna 1994 seminaarin tästä aiheesta, joka tuli esiin 
hallinnon yksinkertaistamista käsitelleessä foorumissa Pariisissa 19. ja 20. 
| J kesäkuuta 1995. f\ 
RAHOITUS JA LUOTONSAANTI 
1. yleinen poUtiikka: Pienyritysten ja käsityöläisalojen, mukaan lukien naispuolisten yritysjohtajien, rahoitusta ja luotonsaantia koskevien 
erityistilanteiden tunteminen 
Suuntaus Ehdotetut toimet Komission vastaus 
Tiedonannon laatiminen 
koulutusta ja yritysten rahoitushallintoa koskevien Komissio esitti marraskuussa 1993 PK-yritysten rahoitusta koskevan 
parhaiden kokemusten vaihdosta tiedonannon, jota se täydentää syyskuussa 1995 annettavalla 
luotonsaannista kansallisella ja Euroopan tasolla tiedonannolla, joka koskee erityisesti nopeassa kasvussa olevien yritysten 
pääomamarkkinoita. 
omien varojen vahvistamisesta Komissio esittää ennen vuoden 1995 loppua tiedonannon nopeassa 
- muista rahoitusmuodoista kasvussa olevien yritysten pääomamarkkinoista. 
2. yleinen politiikka: Pankkien ja yritysten välisen kumppanuuden vahvistaminen 
Suuntaus Ehdotetut toimet Komission vastaus 
1. Pankkien ja yritysten välisen kyseisten alojen työryhmän tukeminen toteutettavien käytännön Komissio tukee pankkialan korkeatasoisten henkilöiden 
yhteistyön suosiminen toimenpiteiden ehdottamiseksi paneelikeskusteluja, joihin osalhstuu 15 pankin ja seitsemän PK-yritysten 
järjestön edustajia ja joiden tehtävänä on tehdä tämänsuuntaisia 
ehdotuksia. 
2. Hallintokeskusten sekä jäsenvaltioissa käytössä olevien järjestelmien tutkiminen ja Komissio odottaa näitä keskuksia koskevaa ehdotusta yksityiseltä alalta, 
rahoitus- ja analysointi 
tilinpitomuodollisuuksia 
käsittelevien Keskusten 
perustamisen ja kehittämisen 
tukeminen j 
3. yleinen pohtiikka: Pienyrityksille sopivien tuotteiden ja rahoitusehtojen tarjoammen 
Suuntaus Ehdotetut toimet Komission vastaus 
1. Keskinäisen keskinäisten takausjärjestelmien luominen maihin, joissa niitä ei Komissio on tukenut keskinäistä takausjärjestelmää käsittelevän Euroopan 
takausjärjestelmän kehittäminen ole, yhteistyössä alan ammattilaisten, pankkien, viranomaisten ja yhdistyksen perustamista; tämä puolestaan on tukenut keskinäisen 
Euroopan toimielinten kanssa takausjärjestelmän perustamista Portugaliin ja toiminnan uudistamista 
Kreikassa. 
2. Pienyritysten Euroopan investointipankin ja Euroopan investointirahaston "Kasvuja ympäristö" -koetoiminnan yhteydessä komissio on auttanut 
erityispiirteiden ja suuntaaminen luonteeltaan normatiivisiin investointeihin suuntaamaan Euroopan investointirahaston toimintaa takausten antamiseen 
velvoitteiden ottaminen pankeille myöntämällä lainoja sellaisille alle 50 työntekijän yrityksille, 
huomioon rahoitusvälineiden jotka investoivat kunnioittaakseen ympäristöä erityisesti hankkimalla 
yhteydessä puhdasta teknologiaa. 
rahoitus- tai takauslaitoksille myönnettävien yleismäärärahojen Euroopan investointipankin toiminnan yhteydessä myönnetään lainoja 
perustaminen yksittäisten yritysten mikrolainojen tukemisen vuosittain yhteensä 2-3 miljardin ecun arvosta. 1994/95 määrältään 
mahdollistamiseksi miljardi ecua oleva työpaikkojen luomiseksi myönnettävää korkotukea 
koskeva koetoimi on sijoitettu hyvin markkinoille PK-yrityksiin uusia 
1 työpaikkoja luoviin investointeihin. 
ON 
Yo' 
RAJA-ALUEET 
1. yleinen poUtiikka: Maiden välisessä toiminnassa kohdattuihin muodollisuuksiin liittyvien menettelyjen parantaminen 
Suuntaus Ehdotetut toimet Komission vastaus 
1. Kohdattujen velvoitteiden ja komission kertomuksen laatiminen pienyritysten raja-alueilla Komissio esittää vuonna 1996 perusteellisen kertomuksen 
luonteeltaan teknisten esteiden kohtaamista velvoitteista ja vaikeuksista sisämarkkinoiden toteutumisesta ja niiden saavuttamista koskevista 
analysointi ongelmista. 
2. Maiden välisen kanteita käsittelevän keskuksen perustaminen komission yhteyteen; Pääsääntöisesti kiistat on ratkaistava kahdenkeskisesti. Yrityksillä on 
tosiasiallisesti vapaan siellä voitaisiin käsitellä sellaiset kiistanalaiset tapaukset, joita ei kuitenkin mahdollisuus tehdä valituksia komission pääsihteeristölle, 
palvelujen tarjoamisen kannalta voida käsitellä paikallisella tasolla ja jotka liittyvät pienyritysten 
tarpeellisen hallinnollisen, kohtaamiin velvoitteisiin ja esteisiin 
teknisen, oikeudellisen ja 
verotuksellisen selvitys-ja vaihtoryhmien perustamisen suosiminen raja-alueittain n.n. 
yksinkertaistamisen ja paikallisten yritysten ja naapurimaan yritysten välisen kilpailun 
vapauttamisen jatkaminen esteiden käsittelemiseksi ja yhteistoiminnan tukemista koskevien 
koehankkeiden käynnistäminen (kohtaamispäivät) (INTERREG) 
sellaisten muodollisuuksia käsittelevien keskusten perustamisen 
tukeminen, joiden tehtävänä on neuvoa yrityksiä tai toimittaa Tarjouspyynnön myötä komissio tukee kuuden muodollisuuksia 
muodollisuudet niiden puolesta, mukaan lukien verotusta koskevat käsittelevän keskuksen perustamista olemassa olevien keskusten lisäksi. 
muodollisuudet 
4. Arvonlisäveron soveltamista Komissio suhtautuu luonnollisesti myönteisesti tähän suuntaukseen ja 
alkuperämaassa koskevan jatkaa sen käytäntöön soveltamisen tutkimista. 
lopullisen järjestelmän 
käyttöönottoon liittyvien töiden 
nopeuttaminen | | N -**. 
2. yleinen politiikka: Yritysten toimintaedellytysten parantammen 
Suuntaus Ehdotetut toimet Komission vastaus 
1. Yritysten viereisessä maassa käsityöläisyrityksille tarkoitettujen alueiden välistä tietoa n.n. 
toimimista sekä niiden käsittelevien esitteiden ja asiakirjojen laatimisen tukeminen 
markkinoiden lNTERREG-ohjelman yhteydessä 
kehitysmahdollisuuksien 
tuntemusta koskevan 
tiedottamisen parantaminen ja 
hyödyllisten säännösten 
naapurivaltion kielelle 
kääntämisen tukeminen 
2. Raja-alueihin liittyvää tietoa Interprise-tapaamisen tai vastaavien salliminen kahden raja- Interprise-ohjelman käsikirjassa määrätään vähintään kolmesta eri 
koskevien tapaamisten ja alueen eikä välttämättä kolmen valtion välillä valtiosta olevien kolmen eri yhteistyökumppanin osallistumisesta, 
yritysten yhteistyön tukeminen 
sellaisen kahden yrityksen välisen suoran yhteistyön tukiohjelman Komissio käynnisti 1994 PK-yrityksiä varten ohjelman 
luominen, joka mahdollistaa yhteistyöhankkeiden seurannan käsityöläisyritysten ja muiden yhteistyökumppaneiden välisestä 
tukemisen kaupallisella, teknisellä ja tutkimusta/kehittämistä yhteistyöstä sekä toisen tutkimusta ja teknologian kehittämistä koskevan 
koskevilla aloilla ohjelman, joka on tarkoitettu erityisesti pienyrityksille. 
3. Toimintaan raja-alueilla alueiden välisen koulutuksen asettaminen ensisijalle LEONARDO- Tämä toimi on mahdollinen LEONARDO-ohjelman yhteydessä (I, II tai 
soveltuvien koulutusohjelmien ohjelmassa HI osa). 
laatiminen, erityisesti 
sellaisten, jotka perustuvat 
kielellisiin, taloudellisiin ja 
kulttuurisiin näkökohtiin ___ 
4. Yrittäjäkumppaneina n.n. 
toimivien puolisoiden 
järjestöjen yhteistyön 
tukeminen viereisillä alueilla 
5. Raja-alueiden yritysten tukeminen LEONARDO-ohjelman avulla Komissio tukee yritysten välistä oppisopimuskoulutuksessa olevien 
oppisopimuskoulutuksessa vaihtoa LEONARDO-ohjelman yhteydessä. 
olevien vaihdon tukeminen 
3. yleinen politiikka: Yritysjohtajan ohjaaminen 
Suuntaus Ehdotetut toimet Komission vastaus 
1. Pienyritysten ja yksityisalan raja-aluetoimistojen perustamisen tukemista koskevien komission n.n. 
alueiden välisten aloitteiden kehittäminen ja tehostaminen 
ohjausrakenteiden kehittäminen 
näiden raja-aluetoimistojen verkkoutumisen tukeminen n.n. 
keskipitkän ja pitkän aikavälin näkymien antaminen näillä raja- Komissio suhtautuu erittäin myönteisesti raja-aluetoimistoihin, vaikka sen 
aluetoimistoille on vaikeaa käynnistää uusia toimintoja; sovellettava sääntö on, että 
komission tukea vähennetään asteittain käynnistysvaiheen päätyttyä, millä 
pyritään saamaan raja-aluetoimistot elinkelpoisiksi keskipitkällä 
aikavälillä. 
2. Raja-alueiden taloudellisten yritysten neuvonantajille tarkoitetun raja-alueilla toimimista Uudistukselhsten tukikeinojen laatimisen ja niiden levittämisen tukeminen 
neuvonantajien koulutuksen koskevan koulutuksen mahdollistaminen LEONARDO-ohjelman on mahdollista LEONARDO-ohjelman yhteydessä. 
tukeminen yhteydessä 
«S 
YHTEISTYÖ KESKI- JA ITÄ-EUROOPAN KANSSA 
1. yleinen poUtiikka: KEE-maissa toimivien yritysten tilanteen tuntemmen 
Suuntaus Ehdotetut toimet Komission vastaus 
Tilanteen ja tarpeiden sosio­
ekonominen analysointi pienyritysten tilannetta ja roolia sekä niiden rahoitustarpeita 
koskevia oikeudellisia ja taloudellisia tietoja tuottavan 
tutkimuksen käynnistäminen Komissio on osallistunut tätä aihetta koskevan tutkimuksen rahoittamiseen 
siitä lähtien, kun KIE-maat avautuivat markkinataloudelle; lisäksi 
Euroopan PK-yritysten seurantakeskuksesta vastaava elin (EIM) inventoi 
KIE-maissa toimivista PK-yrityksistä saatavilla olevat tiedot, jotta nämä 
viitetiedot saataisiin hyödyllisellä tavalla täydentämään Euroopan PK-
yritysten seurantakeskusta. 
2. yleinen politiikka: Paikallisten edustusjärjestöjen tuntemmen ja niiden kehityksen tukeminen 
Suuntaus Ehdotetut toimet Komission vastaus 
Yritysten hallitsemien 
ohjausrakenteiden (yritysten ja 
käsityöläisalojen 
kauppakamareita vastaavat 
rakenteet) perustamisen 
tukeminen ja niiden toimien 
tukeminen olemassa olevien järjestöjen kartoittaminen 
EU:n käsityöläisalojen ja ammatillisten järjestöjen yhteistyön ja 
ystävyystoiminnan tukeminen, erityisesti vaihto-ohjelmien sekä 
johtohenkilöille ja neuvonantajille tarkoitettujen 
koulutusohjelmien avulla 
järjestöjen toiminnan rahoituksellinen tukeminen 
EU:n järjestöjen johtohenkilöiden irrottamisen tukeminen 
järjestöjen käynnistämiseksi KIE-maissa n.n. 
Nämä yhteistyötoimet ja ystävyystoiminta kuuluvat PHAREn puitteissa 
rahoitettavaan COOPME-ohjelmaan. 
Komission on rahoittanut joitakin tällaisia toimia. \ 
3. yleinen poUtiikka: Käsityöiäisaloja ja pienyrityksiä varten tarkoitettujen kansallisten ja alueellisten poUtiikkojen toteuttaminen 
Suuntaus Ehdotetut toimet Komission vastaus 
Hallinnon auttaminen 
toteuttamaan toimenpiteitä 
käsityöläisalojen ja 
pienyritysten kehityksen 
hyväksi hallinnollisten vastuuhenkilöiden tiedottaminen I kouluttaminen, 
erityisesti Euroopan ja jäsenvaltioiden hallinnon välisillä vaihto-
ohjelmilla Komissio ottaa vastaan joitakin näiden maiden hallinnosta vastaavia 
henkilöitä käsityöläisaloista ja PK-yrityksistä vastaaville osastoilleen, 
mutta PH ARE-ohjelmassa ei ole erityistä osaa käsityöläisaloille. 
4. yleinen poUtiikka: Käsityöläisyritysten ja pienyritysten kehityksen tukeminen 
Suuntaus Ehdotetut toimet Komission vastaus 
1. Paikan päällä toteutettavien käsityöläisyritysten jatkuvaa koulutusta koskevien n.n. 
erityisten koulutusohjelmien kokeiluluonteisten koulutusohjelmien rahoittaminen teknologian 
järjestäminen kehittämisen, rahoitushallinnon ja tilinpidon sekä markkinoinnin 
aloilla 
puolisoiden kokeiluluonteisen koulutusohjelman, yritysten Tällaisia toimia on jo olemassa useimmissa KIE-maissa; komissio 
neuvonantajille ja johtajille tarkoitettujen kielikoulutusohjelmien suunnittelee käynnistävänsä joitakin täydentäviä toimia sillä varauksella, 
ja kouluttajien koulutusohjelmien, kokeiluluonteisten vuorottelevan että talousarvion luottomäärärahoja lisätään. 
koulutuksen ohjelmien käynnistäminen; kaikkien näiden ohjelmien 
täytäntöönpano PHARE-ja TACIS-ohjelmien piirissä ja 
yhteistyössä EU:n järjestöjen kanssa. 
2. Käsityöläisyritysten välisen kokeiluluonteisen yrityskohtaisen tukiohjelman toteuttaminen UAPME järjestää PHAREn puitteissa vaihto-ohjelmia ja Euroopan 
kaupallisen ja teknologisen PHARE-ja TACIS-ohjelmien piirissä EU-ja unionin asiantuntijoiden vaihtoja. 
yhteistyön suosiminen KIE-maiden kumppanuustoiminnan kautta 
lähettämällä EU-maiden käsityöläisalojen 
edustuselinten asiantuntijoita KJE-maihin 
KIE-maiden käsityöläisyritysten rahoituksellinen tukeminen Komissio on toteuttanut vienninedistämisohjelmia, jotka täydentävät 
osallistumisessa EU.n ammatinharjoittajien messuille kansallisia ohjelmia. 
yritysten välisen yhteistyötoiminnan rahoittaminen, pääasiassa Komissio on käynnistänyt tämänsuuntaisen toimen. 
Interprise- ja JOPP-ohjelmien avulla 
kumppanien hakuverkon kehittäminen asianomaisten yritysten 
kanssa ja yritysten välisen yhteistyötoiminnan tukeminen 
3. EU:n ulkorajojen lähialueilla raja-alueiden kehitystoimistojen perustaminen asianomaisten n.n. 
sijaitsevien käsityöläisyritysten alueiden käsityöläisalojen järjestöjen ja pienyritysten kesken 
kehityksen erityinen huomioon 
ottaminen koeluonteisten yhteistyötoimien tukeminen, erityisesti kehittämällä n.n. 
alueiden välisiä yhteismessujaja näyttelyitä sekä yritysten välisiä 
I tapaamisia (PHARE ja 1NTERREG). | <Ö*_ 
Suuntaus Ehdotetut toimet Komission vastaus 
4. Yritysten rahoitusympäristön pankkialan asiantuntijoiden sekä EU.nja KIE-maiden n.n. 
parantaminen käsityöläisalojen ja pienyritysten järjestöjen edustajien työryhmän 
kokoaminen 
keskinäisiä takausjärjestelmiä ja riskipääomaa (alkupääoma) Komissio haluaa suosia näiden perustamista ja on tukenut riskipääomaa 
varten perustettavien rahastojen tukeminen koskevaa koetoimea Unkarissa. 
"mikrolainojen " kehittäminen PHARE-ja TACIS-ohjelmien Tämäntyyppinen laina on jo olemassa Unkarissa ja sitä tutkitaan 
piirissä Romaniassa ja Bulgariassa. 
5. yleinen poUtiikka: PHARE- ja TACIS-menettelyjen uudeUeen suuntaaminen 
Suuntaus Ehdotetut toimet Komission vastaus 
1. PHARE-ja TACIS- - KIE-maiden edustusjärjestöjen ottaminen paremmin n.n.. 
ohjelmien avaaminen mukaan toimenpiteiden valintaan ja täytäntöönpanoon 
suuremmassa määrin 
käsityöläisalojen ja - yhteisön varojen myöntäminen suoraan järjestöille PHARE-ohjelmassa ei ole tämäntyyppisiä toimintoja, ei edes 
pienyritysten järjestöille itsehallintoa varten ehdotuspyyntöjen kohdalla; suora sopiminen on mahdoUista yhdistysten 
(kuten Eurochambres) ja niiden jäsenten välillä COOPME-ohjelman 
yhteydessä selvien ja avoimien kriteerien säilyttämiseksi. 
2. Yhteisön välineiden ja Komissio suhtautuu myönteisesti tähän toimintaan, 
kansallisten välineiden 
yhteensovittamisen 
tehostaminen | | O 

1 ^ 
ISSN 1024-4492 
KOM(95) 502 lopullinen 
ASIAKIRJAT 
FI 08 04 10 
Luettelonumero : CB-CO-95-544-FI-C 
ISBN 92-77-94709-8 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxemburg