KOMISSION KERTOMUS NEUVOSTOLLE, EUROOPAN PARLAMENTILLE, TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE JA ALUEIDEN KOMITEALLE - EU:n infrastruktuurit ja vuoteen 2000 liittyvä tietokoneongelma - Q3 1999

Sisällysluettelo

1 TIIVISTELMÄ

2 JOHDANTO

3 ENERGIA

3.1 Sähkö

3.1.1 Yleiskatsaus

3.1.2 Valmistelut EU:ssa

3.2 Maakaasu

3.3 Öljy

4 YDINTURVALLISUUS

4.1 Yleiskatsaus

4.2 Kansainvälinen toiminta ydinturvallisuuden alalla

4.3 Ydinturvallisuus EU:ssa

4.4 Ydinturvallisuus Keski- ja Itä-Euroopan maissa (KIE-maissa) ja uusissa itsenäisissä valtioissa

5 LIIKENNE

5.1 Lentoliikenne

5.1.1 Kansainvälinen toiminta lentoliikennealalla

5.1.2 Valmistelut EU:ssa

5.2 Meriliikenne

5.3 Rautatieliikenne

5.4 Maantieliikenne

6 TELEVIESTINTÄ

6.1 Pääasialliset riskit/uhkat/riippuvuussuhteet

6.2 Varasuunnitelmat ja vuosituhannen vaihteen valmistelut

6.3 Yleisölle suunnattu viestintästrategia

6.4 Koordinointityötä

6.5 Valmistelut EU:ssa

7 RAHOITUSALA

7.1 Tietojen julkistaminen ja vuosi 2000 -valmius

7.2 Euroopan keskuspankkijärjestelmä (EKPJ) ja Euroopan keskuspankki (EKP)

7.3 TARGET-järjestelmä

7.4 Keskuspankit ja vuosi 2000 -ongelman rahoitusriskit

7.5 Maksujärjestelmät

7.6 Vähittäis- ja tukkurahamarkkinoiden likviditeetti ja niihin liittyvät infrastruktuurit

7.7 EU:n pankit ja luottopolitiikka

7.8 EU:n pörssit

7.9 EU:n vakuutusala

7.10 Vuosi 2000 -ongelman makrotaloudellinen vaikutus

7.11 Kansainväliset valmistelut

8 VESI

9 KOMISSION TOIMINTA

9.1 Sisäinen tilanne: ks. myös: http://europa.eu.int/comm/y2k/preparation/y2k_en.htm

9.2 Ulkoinen toiminta: ks. myös http://europa.eu.int/geninfo/keyissues/y2k/index_en.htm

10 PÄÄTELMÄT

10.1 Yleisön luottamus

11 LIITE

1 TIIVISTELMÄ

Euroopan komissio on kerännyt tietoja tähän vuoden 1999 viimeiseen raporttiin, joka koskee EU:n valmistautumista vuoteen 2000 liittyvään tietokoneongelmaan, useista lähteistä, kuten EU:n hallintoviranomaisilta ja infrastruktuurin tarjoajien työpajasta, jonka se järjesti syyskuun lopussa 1999.

Maat ja alat kaikkialla EU:ssa ilmoittavat nyt, että niiden valmistelut on periaatteessa saatu päätökseen ja että niiden perusteelliset varasuunnitelmat, joilla pyritään varautumaan odottamattomiin tilanteisiin, on testattu ja niitä on vahvistettu mahdollisten vuosi 2000 -ongelmien varalta. Ne katsovat olevansa valmiita ja arvelevat, ettei niiden toiminnassa esiinny merkittäviä häiriöitä. Niiden luottamusta lisää se, että eri aloilla niin yksityisellä kuin julkisellakin sektorilla on vuonna 1999 tehty ennennäkemättömän paljon yhteistyötä tämän kysymyksen ratkaisemiseksi. Monet itse asiassa ovat sitä mieltä, että niiden kyky havaita mahdollisia vuodenvaihteessa ilmeneviä ongelmia ja reagoida niihin on nyt parempi kuin koskaan aiemmin.

Vaikka vuosi 2000 -ongelman taustalla olevan teknisen ongelman selvittäminen on yleisesti ottaen ollut yksinkertainen, joskin resursseja ja aikaa vievä tehtävä, siihen liittyvien liiketoiminnallisten ja poliittisten kysymysten ratkaiseminen on ollut paljon vaikeampaa. Tällä alueella on vielä joitakin keskeneräisiä kysymyksiä.

Kun organisaatiot ovat saavuttaneet vuosi 2000 -valmiutensa, niiden täytyy varmistaa toimitusketjujensa luotettavuus. Koska muiden yritysten tutkiminen on ymmärrettävästi vaikeaa ja kallista, ulkoisten toimittajien vuosi 2000 -yhteensopivuuden selvittämisessä joudutaan usein tyytymään tavarantoimittajien väitteisiin, joita ei voida vahvistaa. Tämä lisää tarvetta ottaa käyttöön tehokkaita suunnitelmia toiminnan jatkuvuuden takaamiseksi. Niin ikään tärkeää on näiden suunnitelmien testaaminen useissa simuloiduissa tilanteissa. Ne, jotka ovat jo tehneet näin, vahvistavat, että koulutuksesta ja testeistä on hyötyä tositilanteissa.

Kun organisaatiot lopettelevat varavalmisteluitaan vuoden 1999 viimeisellä neljänneksellä, monet aikovat perustaa sisäisiä "kriisiryhmiä" tai "komentokeskuksia" ja vaihtaa tilannetietoja alakohtaisissa, kansallisissa ja maailmanlaajuisissa verkoissa. Nämä toimet keskittyvät yleensä kriittiseen ajanjaksoon joulukuun 31. päivän 1999 keskiyön jälkeen. Joka tapauksessa normaalitoimintoihin ja huippukuormitukseen päästään ehkä vasta vuoden ensimmäisenä työpäivänä, joten ongelmien vaikutus näkyy kokonaisuudessaan joidenkin päivien, viikkojen tai jopa kuukausien kuluttua. Organisaatioiden pitäisi näin ollen harkita valvonnan ja reagointikyvyn tehostamista koko ensi vuoden ajaksi.

Vuonna 1999 tietotekniikkajärjestelmiä on korjattu ja uusittu ahkerasti, ja useita vuosi 2000 -ongelmaan liittyviä tapauksia on jo tullut esille. Näin laajamittainen tietotekniikkajärjestelmien muuttaminen aiheuttaa väistämättä omat ongelmansa, joista moni johtuu vain epäsuorasti vuosi 2000 -ongelmasta. Tässä vaiheessa vaikutus on lähinnä kiusallinen, mutta jos tällaisia tilanteita sattuu lyhyessä ajassa yhä enemmän, se saattaa kuormittaa raskaasti resursseja ja mahdollisesti aiheuttaa turhaa huolta vuosi 2000 -ongelman vaikutuksesta.

Vuosi 2000 -ongelma on ainutlaatuinen siksi, että se on luonteeltaan maailmanlaajuinen ja laajalle ulottuva ja että sen lopullisia seurauksia ei voida ennustaa. Tämä epävarmuus sekä ongelman vaikutuksesta että yleisön reaktiosta on nyt suurin huolenaihe niin EU:ssa kuin muuallakin. Toistaiseksi EU:n kansalaiset tuntevat saaneensa riittävästi tietoa eivätkä ole kovin huolissaan, mikä johtuu epäilemättä siitä, että hallintoviranomaiset ja alan toimijat ovat aktiivisesti pyrkineet tarjoamaan heille luotettavaa ja hyödyllistä tietoa.

Se, miten yleisön luottamus onnistutaan säilyttämään uutta vuosituhatta lähestyttäessä ja myös ensi vuoden alussa, riippuu olennaisesti siitä, että kansalaisten ja tiedotusvälineiden mielipidettä seurataan tarkasti ja että heidän odotuksiinsa vastataan. Menestyksekäs viestintästrategia vaatii jatkuvia ponnisteluja niiltä monilta organisaatioilta, jotka työskentelevät yhdessä ongelman parissa.

Hallintoviranomaisten huolena ovat lopuksi myös mahdolliset vakavat häiriöt heikommin valmistautuneissa maissa. Tavanomaiset humanitaariset järjestöt ovat myöntäneet tämän mahdollisuuden ja varautuvat antamaan apua, mikäli sitä tarvitaan. Samanaikaisesti näitä maita voidaan joutua auttamaan tavanomaisten palveluiden palauttamisessa ennalleen. International Y2K Co-operation Centre, joka tekee työtä useiden hallintoviranomaisten ja järjestöjen kanssa, kuten G8-maiden, kanssa, tarkastelee sitä, miten järjestelmien normalisointiin voitaisiin myöntää tukea maailmanlaajuisesti.

2 JOHDANTO

Lopullinen raportti EU:n valmiudesta vuoden 1999 osalta&

Euroopan komissio antaa vuoden 1999 kolmatta neljännestä käsittelevässä lopullisessa raportissaan yleiskuvan EU:n keskeisten infrastruktuurialojen nykytilanteesta kertomalla niiden valmisteluista ja yksilöimällä, miten kysymyksiin on kiinnitetty huomiota. Näitä tiedonantoja on laadittu neljännesvuosittain joulukuusta 1998 lähtien, ja ne osoittavat, miten tilanne edistyy ja kehittyy edelleen.

&sisältää sekä julkiselta että yksityiseltä sektorilta kerättyä tietoa&

Raporttiin sisältyvät tiedot ovat jälleen kerran peräisin jäsenvaltioiden hallinto-, sääntely- ja valvontaviranomaisilta sekä eurooppalaisilta ja kansainvälisiltä järjestöiltä. Tämän raportin laatimiseen osallistuivat Alankomaat, Belgia, Espanja, Irlanti, Italia, Itävalta, Kreikka, Ruotsi, Saksa, Suomi, Tanska ja Yhdistynyt kuningaskunta. Komission syyskuun lopussa 1999 järjestämästä infrastruktuurin tarjoajien työpajasta saatiin runsaasti tietoa. Raportoinnin aikaraja oli syyskuusta lokakuun puoliväliin 1999.

&ja siinä keskitytään erityisesti rajatylittäviin kysymyksiin ja toimiin

Raportoinnin piiriin kuuluvat alat valittiin sen perusteella, miten merkittäviä ne ovat taloudelliselta ja sosiaaliselta kannalta sekä rajatylittävässä mielessä. Tässä mielessä on tärkeää panna merkille se yhteistyö, jota EU:ssa on tehty hallintoviranomaisten ja vuosi 2000 -ongelmaa käsittelevien alan elinten välillä. Komissio on järjestänyt työpajoja säännöllisesti vuodesta 1997 lähtien. Komissiota kehotettiin Kölnin huippukokouksen päätelmissä kutsumaan koolle korkean tason työryhmä, joka voisi "&tehdä ehdotuksia Euroopan unionissa mahdollisesti tarvittaviksi strategisiksi päätöksiksi, joilla varmistetaan keskeisten infrastruktuurialojen kitkaton toiminta vuosituhannen vaihtumisen yhteydessä syntyvistä mahdollisista tietotekniikkaongelmista huolimatta".

EU:ssa tehdään edelleen tiiviisti yhteistyötä vuosi 2000 -ongelman parissa&

Työryhmä on nyt kokoontunut kolmesti ja keskustellut useista kysymyksistä, kuten ydinturvallisuudesta, yleisölle suunnatuista viestintästrategioista, kansallisten varasuunnitelmien johdonmukaisuudesta ja EU:n jäsenvaltioiden välisen viestintäjärjestelmän toteuttamisesta vuosituhannen vaihteessa. Työryhmä kokoontuu edelleen kuukausittain vuoden loppuun asti ja mahdollisesti sen jälkeenkin.

&ja komissio edistää tietojenvaihtoa

Komission tehtävänä on helpottaa vuosi 2000 -ongelmaa koskevaa tietojenvaihtoa kokoamalla ja julkaisemalla tietoja. Saatujen tietojen riippumatonta arviointia ei ole mahdollista toteuttaa. Sitä paitsi raportissa käsitellyt infrastruktuurialat ovat toisistaan riippuvaisia. Tällaiset organisaatiot saattavat EU:ssa olla valtion tai yksityisten omistuksessa, ja joitakin niistä säännellään voimakkaasti. Joissakin maissa alalla on yksi merkittävä toimija, kun taas toisissa maissa alalla saattaa olla satoja erikokoisia yrityksiä.

Tässä EU-katsauksessa on Internet-osoitteita, joista saa yksityiskohtaisempia tietoja

Tällaisessa koko EU:n kattavassa raportissa voidaan väistämättä antaa vain melko pintapuolinen kuva alojen valmiudesta. Tästä syystä liitteessä on laaja luettelo Internet-osoitteita niille, jotka haluavat saada yksityiskohtaisempia tietoja tietyistä organisaatioista ja aloista.

3 ENERGIA

3.1 Sähkö

3.1.1 Yleiskatsaus

EU:n sähkönjakeluala ilmoittaa olevansa periaatteessa valmis&

Sähkönjakeluala ilmoittaa saaneensa täysin tai melkein valmiiksi toimenpiteet, joilla varmistetaan järjestelmien vuosi 2000 -yhteensopivuus, siinä määrin kuin se on mahdollista. Alalla keskitytäänkin nyt viimeistelemään varasuunnitelmia. Itse asiassa sähkönjakelualalla, jonka täytyy jatkuvasti saada sähkön tarjonta vastaamaan kysyntää koko ajan muuttuvissa olosuhteissa, on yleensä aina varauduttu odottamattomiin tilanteisiin, vaikka vuosituhannen vaihteeseen kiinnitetäänkin nyt paljon enemmän huomiota.

&Euroopan tasolla toteutettujen laajojen valmisteluiden ja aktiivisen koordinoinnin ansiosta

Länsi-Euroopan sähkönjakeluala, jota edustavat Unipede/Eurelectric ja UCTE, vahvisti äskettäin sitoutuneensa siihen, että sähkönjakelu jatkuu tavalliseen tapaan ja sen laatu säilyy. Tämä pohjautuu laajoihin valmisteluihin, joita alalla on tehty jo joitakin vuosia. Valmisteluita on kuvailtu yksityiskohtaisesti ja niitä on koordinoitu jakeluyhtiöiden välillä kokouksissa, joita alan yhdistys Unipede/Eurelectric järjestää säännöllisesti neljännesvuosittain. Kokous pidettiin viimeksi 15. syyskuuta.

Rajatylittävien yhteyksien kautta on päätetty siirtää virtaa vuosituhannen vaihteessa

UCTE-verkossa on sovittu, että maiden väliset yhteydet pidetään toiminnassa, vaikka niiden kautta kulkeva virta pidetään vuosituhannen vaihteessa minimitasolla. Tässä noudatetaan sopimus- ja muita velvoitteita, joten virtaa voidaan lisätä, jos tarvitaan jonkin osapuolen apua. Näin on päätetty toimia myös CENTREL-verkossa, joka on yhteydessä UCTE-verkkoon, ja vastaavanlaisia järjestelyitä sovelletaan myös erilliseen Nordel-verkkoon.

Sähköverkkojen toiminnan jatkuvuus on ollut erityinen huolenaihe,&

Sähköverkon toiminnan jatkuvuus on tärkeää, koska se on keskeinen lenkki voimaloista asiakkaisiin ulottuvassa jakeluketjussa, ja tämä on myös tunnustettu. Lisäksi useiden suurten tuotantoyksiköiden tai hyvin suurten asiakkaiden äkillinen häiriö saattaisi heikentää verkon vakautta, mikä voisi pahimmillaan aiheuttaa lisäongelmia. Verkko on tärkeä sähkönjakelun kannalta, joten komissio järjesti 22. heinäkuuta Brysselissä työpajan, johon osallistuivat Euroopan merkittävimmät alan toimijat, KIE-maat ja uudet itsenäiset valtiot sekä muut asianosaiset, ja jossa keskusteltiin laajasti juuri tästä kysymyksestä.

& sillä verkon häiriö saattaa vaikuttaa ydinvoimaloihin

Toinen näkökohta on se, että suuret kuormitusputoamat saattavat heikentää taajuuden stabiilisuutta. Tällöin voimalat saattavat katkaista yhteytensä verkkoon, mikä vähentää tarjontaa entisestään ja lisää verkkohäiriön vaaraa. Mikäli ydinvoimala katkaisee yhteytensä verkkoon, sen välttämättömien toimintojen tukemiseksi pitäisi aktivoida varasähköä (kaikissa ydinvoimaloissa on vaihtoehtoisia verkkoyhteyksiä ja paikallisia varageneraattoreita). IAEA järjesti 13.-15. syyskuuta Bulgariassa vastaavanlaisen työpajan, jossa käsiteltiin sähköverkkoja ja erityisesti niiden yhteyksiä ydinvoimaloihin KIE-maissa ja uusissa itsenäisissä valtioissa.

Varasuunnitelmiin verkon toiminnan takaamiseksi kuuluu televiestinnän varajärjestelmiä,&

Työpajojen tulokset ovat osoittaneet, että sähkönjakelualalla tiedostetaan täysin se, että verkkojen toiminnan jatkuminen on erittäin tärkeää, kuten myös ydinvoimaloihin liittyvät kysymykset, joihin on kiinnitetty paljon huomiota. Sähköverkot ovat yleisesti ottaen sähkömekaanisia eivätkä suoranaisesti päivämääräsidonnaisia, vaikka tiedotus- ja ohjausjärjestelmät ehkä ovatkin. Työ on näin ollen keskittynyt tällaisiin järjestelmiin ja yleensä viestintään, jotka ovat sähkönjakelun kannalta välttämättömiä. Sähköyhtiöt ottavat käyttöön varaviestintäjärjestelmiä alalle ominaisten verkkojen lisäksi, jotta toiminnan jatkuminen voidaan taata ulkoisen viestinnän ruuhkauduttua tai petettyä.

&lisäkapasiteettia ja ylimääräisiä polttoainevarastoja,&

Myös muita toimia on suunniteltu. Välittömästi saatavilla olevaa varakapasiteettia (verkon pyörivää reserviä) lisätään tuntuvasti yli normaalitason, jotta voidaan varautua keskusyksikköön kytketyn tuotantolaitoksen mahdolliseen häiriöön. Varakapasiteettia hajautetaan sekä polttoaineen että sijoituspaikan osalta, jotta voidaan lisätä turvallisuutta ja minimoida sähköverkoille koituva rasitus. Tuotantolaitosten polttoainetoimitukset ja -varastot varmistetaan. Suunniteltuja laitoksen tai muiden tärkeiden osien, kuten muuntajien, huoltokeskeytyksiä vältetään mahdollisimman paljon, ja huolto toteutetaan hyvissä ajoin etukäteen. Raporttien mukaan myös henkilöstön määrää lisätään tuntuvasti vuosituhannen vaihteessa, kokenutta henkilöstöä koulutetaan hätätilanteiden varalta ja suunnitelmia testataan harjoitustilanteissa. Varasuunnitelmissa täytyy pystyä puuttumaan ulkoisiin häiriöihin, esimerkiksi televiestinnässä tai polttoainetoimituksissa, ja sisäisiin häiriöihin.

&ja yhteistyötä asiakkaiden kanssa, jottei kysynnässä olisi merkittäviä vaihteluita

Koska uudenvuodenpäivä on lauantaina ja osuu lomakaudelle, sähkön kysynnän odotetaan olevan tuntuvasti alle talven huippukulutuksen, kun teollisuuden toiminta ja kaupankäynti on vilkkaimmillaan. Tämä riippuu myös säästä, joka saattaa Pohjois- ja Keski-Euroopassa olla hyvinkin kylmä. Monet sähköyhtiöt ovat olleet tiiviisti yhteydessä suurasiakkaisiinsa saadakseen ennakkotietoja niiden kysynnästä vuosituhannen vaihteessa. Nopeisiin kysynnän vaihteluihin on kaikkein vaikeinta reagoida, joten laitokset varoittavat ihmisiä siirtymästä varageneraattoreihin juuri ennen vuosituhannen vaihdetta ja palaamasta heti sen jälkeen julkiseen verkkoon, sillä se saattaa heikentää järjestelmän vakautta. Sähkön toimittajien on hyvä tietää, että kysyntä palaa normaalilukemiin tammikuun 3. tai 4. päivänä tai jopa myöhemmin, kun teollisuuden toiminta ja kaupankäynti palaa normaalitasolle. Laitokset ovat varautuneet mahdollisiin ongelmiin tänä aikana, kun infrastruktuuria käytetään täysimääräisesti ensimmäistä kertaa uudella vuosituhannella.

Joka tapauksessa suuren yleisön täytyy olla täysin perillä tilanteesta ja suunnitelmista

Suurelle yleisölle ja pienyrityksille täytyy tiedottaa, että sähkönjakelualalla on sitouduttu täysin siihen, että liiketoiminta jatkuu tavalliseen tapaan, ja ryhdytty erittäin laajoihin toimiin lupauksen täyttämiseksi. Tällä pyritään tietyssä määrin estämään epätavallinen toiminta, joka saattaisi itsessään aiheuttaa ongelmia, vaikka tämä ongelma koskeekin vähemmän sähköä kuin muita aloja. Joka tapauksessa sähkönjakelualan ja kansallisten hallintoviranomaisten täytyy pitää yleisö hyvin perillä tilanteesta.

3.1.2 Valmistelut EU:ssa

EU:n tulosten mukaan vuosi 2000 -ongelmalla on vain vähäinen vaikutus sähköalaan,&

Monet EU:n suuret sähkönjakeluyhtiöt ilmoittavat nyt saaneensa päätökseen yhteensopivuustoimensa. Ruotsissa Svenska Kraftnät ilmoitti, että testeissä tuli ilmi vain vähän vakavia ongelmia. Itse asiassa yhdessäkään sen järjestelmässä ei olisi ollut sähkönjakeluhäiriöitä eikä mitään verkon osaa olisi tarvinnut kytkeä pois verkosta, vaikka mitään ei olisikaan tehty. Vertailun vuoksi se myös ilmoitti, että yksistään valtakunnan verkossa ilmenee yleensä häiriöitä keskimäärin joka toinen päivä. Häiriöitä ilmenee, kun automaattinen suojausjärjestelmä aktivoituu ja jokin verkon osa kytkeytyy pois verkosta, mikä johtaa harvoin häiriöihin sähkön jakelussa asiakkaille. Samantapaisia tuloksia on saatu myös muista EU:n sähköyhtiöistä.

&eikä vuosi 2000 todennäköisesti aiheuta ongelmia myöskään rakennusten lämmitysjärjestelmissä

Ruotsissa on niin ikään toteutettu perusteellinen tutkimus, joka koski vuosi 2000 -ongelman mahdollista vaikutusta kaukolämpöön ja jossa arvioitiin rakennusten ilmastoinnin ohjaus-, säätö- ja optimointijärjestelmiin liittyvät riskit. Tutkimuksen mukaan järjestelmät eivät olleet vuosi 2000 -yhteensopivia noin 6 %:ssa rakennuksista. Tutkimuksessa pyrittiin erityisesti yksilöimään ne järjestelmät, joissa ilmenisi vikoja, ellei mitään tehtäisi. Yhdessäkään tapauksessa nämä järjestelmät eivät olisi aiheuttaneet lämmityskatkoa, vaikka taloudellisten tappioiden riski oli olemassa. Valtaosa Itävallassa tuotetusta sähköstä on peräisin vesivoimaloista, joiden katsotaan olevan vähemmän alttiita vuosi 2000 -ongelmalle kuin lämpövoimaloiden ja joiden käynnistysaika toimintahäiriön jälkeen on lyhyempi. Skenaarioissa ja toimintasuunnitelmissa on pyritty ottamaan huomioon vedenkorkeuden erot, energian kysyntä, verkko-ongelmat ja niiden vaikutus vesivoimaloihin.

Jotkin EU-maat harjoittelevat vuosituhannen vaihdetta

Belgiassa sähköala (kaikki tuotantolaitokset ja valtakunnan verkko) toteutti 9.9.1999 onnistuneen kokeen, jossa testattiin vuosituhannen vaihteesta vastaavaa organisaatiota. Tavoitteena oli varmistaa se, että kaikki osallistujat ymmärsivät tehtävänsä ja reagoivat oikealla tavalla simuloiduissa tilanteissa ja että viestintä toimi tehokkaasti. Ennen vuosituhannen vaihdetta aiotaan pitää toinen koe, jotta valmisteluita voidaan hienosäätää.

3.2 Maakaasu

Kaasualalla on saavutettu samanlainen valmiustila

Myös maakaasua pidetään tärkeänä energianlähteenä etenkin lämmityksessä, ja Euroopan kaasualalla on yhtä lailla pyritty aktiivisesti varmistamaan jakelun jatkuminen. Myös EU:n kaasunjakelualan toimenpiteet on saatu täysin tai melkein valmiiksi, ja huomio keskittyy nyt varasuunnitelmien viimeistelyyn. Koska energian jakelu on yleisesti ottaen tärkeää, kaasualalla on jo olemassa laajoja varasuunnitelmia, kuten muillakin tärkeillä energia-aloilla, ja nämä suunnitelmat ovat perustana vuosituhannen vaihteen suunnitelmille.

Koska EU on riippuvainen ulkomaisista kaasuntoimittajista,&

Noin 43 % EU:n kaasusta tuodaan muualta, lähinnä Norjasta, Algeriasta ja Venäjältä. Jotta toimitukset voitaisiin turvata, käytössä on laajoja toimenpiteitä, joihin kuuluvat kaasun varastointi, joustavat toimitusjärjestelyt EU:n sisäisten tuottajien kanssa ja sellaiset toimitussopimukset suurten asiakkaiden kanssa, jotka voidaan keskeyttää. Näitä muutetaan tarvittaessa vuosi 2000 -ongelman aiheuttamien häiriöiden varalta. Lisäksi kaikissa keskeisissä laitoksissa on henkilöstöä, paikalliset hätäenergiavarastot pidetään valmiustilassa, vaihtoehtoisia televiestintäyhteyksiä ja erillisradioverkkoja luodaan ja varahenkilöstön määrää lisätään.

&kaasuyhtiöt tekevät tiiviisti yhteistyötä ulkopuolisten toimittajien kanssa

Ketjun alkupään toimittajien osalta kaasuyhtiöt pitävät jatkuvasti yhteyttä ulkoisiin toimittajiinsa vaihtaakseen tietoja, yksilöidäkseen ongelmia ja löytääkseen yhteistyössä ratkaisuja, jotta kaasun jakelu ei keskeytyisi. On vakuutettu, että ulkopuoliset toimittajat tekevät yhteistyötä, ja niiden on sanottu suhtautuvan kysymykseen erittäin ammattimaisesti.

Varasuunnitelmien yhteensopivuuteen rajatylittävissä kysymyksissä&

Viime huhtikuussa pidetyssä infrastruktuurin tarjoajien työpajassa, johon osallistui Euroopan kaasunjakelualan edustajia, tuli ensimmäisen kerran esille kysymys siitä, miten yhteensopivia eri kaasunjakeluyhtiöiden varasuunnitelmat ovat etenkin rajatylittävissä kysymyksissä, mikäli ulkoisissa toimituksissa ilmenee häiriöitä. Komissio kirjoitti Euroopan kaasuyhtiöiden yhdistykselle Eurogasille ja pyysi siltä lisätietoja asiasta.

&kiinnitetään huomiota Euroopan tasolla

Vastauksena näihin kyselyihin Eurogasin jäsenmaiden yhtiöiden toimituksista vastaavat henkilöt tapasivat keskustellakseen toimistaan ja koordinoidakseen niitä. Kaasuyhtiöt vakuuttivat ryhtyneensä laajoihin valmisteluihin ja kiinnittäneensä huomiota erityisesti kriittisiin palveluihin, kuten televiestintään, energian jakeluun ja ketjun alkupään maakaasutoimituksiin, ja ne ilmoittivat lisäksi tehostaneensa varasuunnitelmiensa laatimista ja koordinointia myös rajatylittävissä kysymyksissä.

3.3 Öljy

Vaikka EU on erittäin riippuvainen tuontiöljystä,&

Öljy on niin ikään tärkeä nykyajan taloudelle etenkin kuljetuksessa ja lämmityksessä. Lisäksi öljyn, lähinnä raakaöljyn, nettotuonnin osuus EU:n kokonaiskulutuksesta on noin 80 %. On kuitenkin joitakin merkittäviä tekijöitä, jotka pienentävät vuosi 2000 -ongelmasta aiheutuvien toimitushäiriöiden riskiä.

&öljyvarastot ovat huomattavat EU:n lainsäädännön mukaisesti,&

Ensiksikin raakaöljyä ja öljytuotteita on helppo varastoida kaikkialla toimitusketjussa, ja myös kotitalouksien kuluttajat voivat varastoida lämmitysöljyä. Jotta tarjonta voidaan turvata, EU:n lainsäädännössä edellytetään, että jäsenvaltioiden teollisuudella ja/tai varta vasten luoduilla öljynvarastointilaitoksilla on ainakin 90 päivän kulutusta vastaavat varastot. EU:n lainsäädännöllä säädellään myös öljyvarastojen käyttöä ja vapauttamista ja toimenpiteitä toimitusvaikeuksien varalta.

&sekä toimittajat että toimitusinfrastruktuuri ovat hyvin monipuolisia&

Toinen tekijä, joka pienentää öljyalan alttiutta vuosi 2000 -ongelmille, on sen monipuolisuus. Tämä pätee sekä keskenään kilpaileviin yrityksiin, jotka toimittavat öljyä asiakkaille, että toimitusinfrastruktuuriin, johon kuuluvat putket, rautatiet, proomut ja säiliöautot. Kuten muillakin energia-aloilla, kolmas tekijä on se, että öljyalalla on jo useita vuosia tehty erittäin aktiivisesti työtä apu- ja varasuunnitelmien parissa.

&ja öljyalan laajojen toimenpiteiden pitäisi yleisesti ottaen vähentää toimitushäiriöiden vaikutuksia

On siis todennäköistä, että vuosi 2000 -ongelmien aiheuttamista häiriöistä toimitusjärjestelmien eri osissa pitäisi pystyä selviytymään varmuusvarastoilla ja muilla käytössä olevilla varatoimenpiteillä. Joka tapauksessa tilannetta täytyy seurata vuodenvaihteen lähestyessä etenkin öljymarkkinoiden luonteen takia. Eräänä keskeisenä asiana ovat lyhyellä aikavälillä markkinoiden omat näkemykset ja tähän liittyvät varsin suuret öljyn hintojen heilahtelut.

Joka tapauksessa kansalaisten luottamuksen säilyttäminen on tärkeää myös öljyalalle

On siis tärkeää, että öljyalalla ryhdytään tarvittaviin toimiin, jottei tietyistä tuotteista tulisi pulaa. Näihin kuuluu esimerkiksi moottoripolttoaine, jonka kysyntä voi kasvaa äkillisesti vuodenvaihteen lähestyessä. Yleisesti ottaen EU:n lainsäädännössä edellytettyjen öljyvarastojen ja muiden toimenpiteiden pitäisi olla hyvässä valmiustilassa, niin että vuodenvaihteessa mahdollisesti ilmeneviin joko sisäisiin tai ulkoisiin merkittäviin toimitusongelmiin pystytään reagoimaan asianmukaisesti. Niin ikään kansalaisille pitäisi tiedottaa, että tilanteen varalta on ryhdytty erittäin laajoihin toimenpiteisiin, osittain siksi, että voidaan estää mahdollinen haitallinen toiminta. EU:ssa ja laajemmin myös kansainvälisessä energiajärjestössä IEA:ssa tarkastellaan näitä kysymyksiä ja tarvetta mahdollisiin lisätoimiin, esimerkiksi ennakkojärjestelyihin, jotka koskevat varastojen määrää tietyissä olosuhteissa.

Öljyn toimitushäiriöihin varautumisesta on saatu aiempaa kokemusta

Esimerkiksi Irlannin julkisista liikelaitoksista vastaava ministeriö vastaa osaltaan öljyn toimitushäiriöistä. Ministeriö ylläpitää virallisia kansallisia suunnitelmia (joita tarkastellaan parhaillaan), joilla varaudutaan merkittäviin toimitushäiriöihin, ja se on pystynyt edistämään paikallisia häiriöitä koskevien alakohtaisten toimien koordinointia. Toimet perustuvat öljy-yhtiöiden sisäiseen ja niiden väliseen, Irish National Petroleum Corporationin kauppa- ja jalostustoiminnan ja National Oil Reserves Agencyn asiantuntemukseen ja resursseihin. Näillä järjestelyillä on pystytty reagoimaan joustavasti ja tehokkaasti viime vuosina sattuneisiin kahteen vakavaan toimitushäiriöön, ja ne voitaisiin toteuttaa pikaisesti vuosi 2000 -ongelman aiheuttamien häiriöiden sattuessa.

4 YDINTURVALLISUUS

4.1 Yleiskatsaus

Vuosi 2000 -ongelma voi vaikuttaa ydinturvallisuuteen

Ydinvoimaloissa on joitakin mahdollisia turvallisuusongelmia, jotka liittyvät vuosi 2000 -ongelmaan. Näistä ensimmäisiä ovat välittömät turvallisuuskysymykset, jotka liittyvät ohjelmistoihin, laitteistoihin ja turvajärjestelmissä käytettyihin sulautettuihin siruihin. Myös voimaloiden ja sähköverkon tai muiden sähköntuotantolaitosten välinen suhde voi aiheuttaa ongelmia. Mikäli verkossa ilmenee ongelmia, on tärkeää, että varamekanismit, kuten akut ja dieselgeneraattorit, turvaavat jäähdytysjärjestelmien sähkönsaannin. On myös otettava huomioon, että useat samanaikaiset häiriöt, jotka eivät sinänsä ole vaarallisia, voivat tarpeettomasti kuormittaa ydinvoimaloiden operaattoreita.

4.2 Kansainvälinen toiminta ydinturvallisuuden alalla

Ydinvoimaloihin tehdyissä IAEA:n tutustumiskäynneissä ilmi tulleet vuosi 2000 -ongelmat eivät ole turvallisuuden kannalta kriittisiä

WANO, maailman ydinvoimaloiden operaattorien liitto, on vuodesta 1998 alkaen tehnyt aloitteita lisätäkseen tietoisuutta ja vaihtaakseen tietoja jäsentensä kesken. Kansainvälinen atomienergiajärjestö IAEA on käynnistänyt erityishankkeen, jolla pyritään varautumaan vuosi 2000 -ongelmaan ydinvoimaloissa (etenkin KIE-maissa, uusissa itsenäisissä valtioissa ja Kiinassa). Se on tehnyt tutustumiskäyntejä joihinkin ydinvoimaloihin. Tuolloin on tullut ilmi joitakin vuosi 2000 -kysymyksiä, jotka eivät kuitenkaan yleensä liity turvallisuuden kannalta kriittisiin järjestelmiin. Ne saattavat silti vaarantaa toiminnan jatkuvuuden ja aiheuttaa myös operaattorin ylikuormittumisen. IAEA aikoo jatkaa tutustumiskäyntejä, mutta länsimaisten asiantuntijoiden vähyys vaikeuttaa sen työtä.

4.3 Ydinturvallisuus EU:ssa

Kaikkialla EU:ssa meneillään olevat perusteelliset ohjelmat, joita sääntelyelimet seuraavat läheltä, saadaan päätökseen lokakuuhun mennessä

Kaikilla jäsenvaltioilla, joissa on toimivia ydinvoimaloita, on vuosi 2000 -ohjelma. Vaikka ohjelmien yksityiskohdat ovatkin erilaisia, kussakin ohjelmassa luvan haltija velvoitetaan yksilöimään riskialttiit järjestelmät, asettamaan ne ydinturvallisuuden kannalta tärkeysjärjestykseen, testaamaan ne ja muuttamaan niitä tai uusimaan ne, jos ne eivät täytä vaatimuksia. Sääntelyviranomaiset tutkivat ohjelmien sisältöä ja seuraavat niiden toteutusta.

Joidenkin jäsenvaltioiden reaktorien käyttäjät ilmoittivat saavuttaneensa vuosi 2000 -valmiuden vuoden 1999 kesäkuun loppuun mennessä. Osa teki mukautuksia ja testejä kesän seisokkiaikoina, ja kaikki suunnittelivat saattavansa työt päätökseen lokakuun loppuun mennessä. Kaikkien jäsenvaltioiden reaktorien käyttäjät laativat nyt riskin pienentämistä koskevia suunnitelmia ja varasuunnitelmia. Jotkin tutkimusreaktorit suljetaan kriittisiksi päiviksi. Useat sääntelyviranomaiset aikovat tehdä syksyn aikana tarkastuksia, joihin kuuluu myös varasuunnitelmien tarkistaminen.

EU:n ydinvoimaloiden ongelmat on yksilöity ja ratkaistu

Esimerkiksi Ruotsissa sijaitseva Barsebäckin ydinvoimala, jossa on tuotantoreaktori, ilmoitti, että sen prosessijärjestelmissä oli havaittu 15 osaa, jotka piti korjata. Kolmasosa niistä oli voimalan toiminnan kannalta kriittisiä ja ne olivat etusijalla korjaustoimissa, jotka saatiin päätökseen huhtikuussa. Suomessa ydinvoimaloita testattiin siirtämällä järjestelmän kellot vuoteen 2000 huoltokatkosten aikana.

Kaikkien Saksan ydinvoimaloiden järjestelmät ja komponentit on luokiteltu sen perusteella, miten ne mahdollisesti vaikuttavat turvallisuuteen ja voimalan toimintaan. Kaiken kaikkiaan luetteloitiin ja tarkastettiin 11 000 järjestelmää ja komponenttia, joista 120 ei ollut vaatimusten mukaisia. Turvallisuuden kannalta tai muuten tärkeät järjestelmät ja komponentit muutettiin heinäkuuhun 1999 mennessä, ja asiantuntijat varmentavat niitä parhaillaan. Saksan ydinvoimaloissa turvallisuuden kannalta kriittiset toiminnot, kuten reaktorin seisokki, perustuvat sisäänrakennettuihin ohjausjärjestelmiin. Päivämäärän vaihtuminen ei vaikuta niiden toimintakykyyn. Poikkeukset, kuten digitaaliset signaalinkäsittelylaitteet, on tutkittu. Jotkin voimalan turvallisuuteen liittyvät digitaaliset laitteet korjattiin, kuten pyörimisnopeusmuuntimet, joilla säädetään hätädieselgeneraattoreita.

Vuosi 2000 -ongelmasta keskustellaan säännöllisesti toimialajärjestöjen kanssa

Komissio pitää säännöllisesti yhteyttä alan toimialajärjestöihin (FORATOM, WANO, EURELECTRIC, UNIPEDE) saadakseen tietoa niiden toiminnasta. Komissio on ottanut esille vuosi 2000 -kysymyksen jäsenvaltioiden sääntelyelinten kanssa asiaan liittyvissä työryhmissä ja edistänyt parhaiden sääntelykäytäntöjen levittämistä. Komission toimia ei ole tarpeen lisätä jäsenvaltioiden ydinvoimaloiden vuosi 2000 -yhteensopivuuden osalta, sillä ne ilmoittavat jo puuttuneensa kysymykseen riittävässä määrin.

4.4 Ydinturvallisuus Keski- ja Itä-Euroopan maissa (KIE-maissa) ja uusissa itsenäisissä valtioissa

Mahdollisia KIE-maiden ja uusien itsenäisten valtioiden ydinvoimaloihin liittyviä huolenaiheita lisää se, ettei käytännön tietoja ole

Keski- ja Itä-Euroopan maat (KIE-maat) ja uudet itsenäiset valtiot ovat ilmoittaneet ryhtyneensä toimenpiteisiin, mutta näyttää siltä, että tietoisuuden ja toimenpiteiden taso ei ole kaikkialla yhtenevä. Koska on syytä epäillä, että sähköalan tekemät valmistelut eivät näissä maissa ole yhtä pitkällä kuin EU:ssa, verkko-ongelmien todennäköisyys saattaa olla suurempi, mikä lisää myös reaktorin riittävän seisokin (jäähdytysvaiheen) varmistamiseen liittyvien ongelmien tai operaattorien ylikuormittumisen mahdollisuutta. Komission heinäkuussa järjestämässä verkkokonferenssissa keskusteltiin (ks. sähköä koskeva kohta2.1.) vuosi 2000 -ongelman vaikutuksesta EU:n, KIE-maiden ja uusien itsenäisten valtioiden verkkoihin sekä kansainvälisistä yhteistyömahdollisuuksista, vaikka siellä ei yksilöitykään konkreettisia toimia.

On joitakin ohjelmia näiden ydinvoimaloiden tukemiseksi

Koska aikataulu on tiukka eikä Euroopan unionilla ole valtuuksia tehdä aloitteita, komissio keskittyy tukemaan IAEA:n [1], WANO:n [2], ISTC:n [3] ja STCU:n [4] työtä.

[1] IAEA: Kansainvälinen atomienergiajärjestö.

[2] WANO: Maailman ydinvoimaloiden operaattorien liitto.

[3] ISTC: Kansainvälinen tiede- ja teknologiakeskus, Moskova, Venäjän federaatio.

[4] STCU: Ukrainan tiede- ja teknologiakeskus, Kiova, Ukraina.

Kysymystä käsiteltiin komission pyynnöstä paikan päällä annettavaa apua koskevaa Tacis-ohjelmaa käsitelleissä kokouksissa, jotka WANO järjesti marraskuussa 1998 ja toukokuussa 1999. Joulukuussa 1998 komissio kehotti Tacis-ohjelman piiriin kuuluvia urakoitsijoita varmistamaan EU:n ohjelmissa toimitettujen laitteiden vuosi 2000 -yhteensopivuuden. Komissio aloitti vuoden 1999 alussa uuden tutkimuksen kaikkien paikan päällä annettavaa apua koskevassa ohjelmassa mukana olevien EU:n laitosten kanssa tietoisuuden lisäämiseksi. Uusimpiin paikan päällä annettavaa apua koskeviin sopimuksiin sisältyy vuosi 2000 -kysymyksen käsittely kyseisissä kohteissa. Eräs urakoitsija Leningradin ydinvoimalassa on jo ottanut tämän kysymyksen esille paikan päällä annettavaa apua koskevassa EU:n Tacis-ohjelmassa.

Tacis-hankkeessa toteutetaan riippumaton tarkastus tietyissä Venäjän ja Ukrainan ydinvoimaloissa

WANO, Tacis sopimuskumppanina, toteuttaa erityistä Tacis-tukihanketta. WANO-asiantuntijat ovat vierailleet tietyissä Venäjällä ja Ukrainassa sijaitsevissa ydinvoimaloissa. Hankkeen tavoitteena on toteuttaa riippumaton tarkastus vuosi 2000 -tilanteesta ja tukea varasuunnitelmien laatimista. Tätä koordinoidaan yhdessä IAEA:n kanssa.

Venäjän ja uusien itsenäisten valtioiden elinten auttamiseksi on erityisiä rahastoja

ISTC on perustanut erityisen rahaston (2 miljoonaa dollaria) auttamaan Venäjän ja uusien itsenäisten valtioiden elimiä ratkaisemaan vuosi 2000 -kysymyksiä entisissä asetutkimuslaitoksissa työskennelleiden henkilöiden ja ryhmien avulla. Äskettäin on hyväksytty joitakin hanke-ehdotuksia. Nämä hankkeet, joihin ovat osallistuneet Venäjän ydinenergia-asioista vastaava ministeriö, Minatom ja Venäjän kriisitilanteista vastaava ministeriö, tulevat muun muassa antamaan suoraa tukea yhdeksälle ydinvoimalalle ja ydinpolttoainetta käsittelevän laitteiston arviointiin. Rahoitus on suunnattu koordinointiin Minatomin kanssa, välineiden, ohjelmistojen ja laitteistojen parantamiseen sekä tekniseen asiantuntemukseen. STCU toteuttaa samanlaisia toimia Ukrainassa.

Komissio edistää myös tietojen vaihtoa ydinenergia-alan sääntelyelinten välillä...

Komission CONCERT-ryhmä (joka koostuu 25:n EU-maan, KIE-maan ja uuden itsenäisen valtion ydinvoimaloiden ylimmistä sääntelyviranomaisista) on keskustellut asiasta kolmesti vuoden 1998 kesäkuun jälkeen lisätäkseen tietoisuutta. Kaikilla KIE-maiden ja uusien itsenäisten valtioiden ydinenergia-alan sääntelyviranomaisilla on toimintasuunnitelmat, joista moni kehitettiin ensimmäisen tapaamisen jälkeen. Näiden suunnitelmien sisällössä ja niiden edistymisessä on eroja. Jotkin maat ovat ilmoittaneet olevansa yhtä hyvin valmistautuneita kuin EU-maat, kun taas toiset ovat edistyneet selvästi vähemmän.

... ja antaa niille välitöntä apua

Komissio on saanut erityistä apua koskevia pyyntöjä ja tukee nyt Bulgarian, Slovakian ja Venäjän ydinenergia-alan sääntelyviranomaisia.

G24-maiden ydinturvallisuuteen annettavan tuen koordinointiyksikön (NUSAC) sihteeristö otti komission johdolla esille vuosi 2000 -ongelman maaliskuussa 1999 pitämässään kokouksessa. Kokouksessa olivat mukana KIE-maat ja uudet itsenäiset valtiot sekä ydinturvallisuuteen annettavan tuen rahoittajat. Kokouksessa käsiteltiin rahoittajamaiden roolia näiden toimittamien laitteiden vuosi 2000 -yhteensopivuuden arvioinnissa.

EU-maat toimivat myös kahdenvälisesti

Yhdistyneen kuningaskunnan kauppa- ja teollisuusministeriö rahoitti tutkimuksen [5], jonka tulokset levitettiin paikan päällä annettavaa apua koskevaan Tacis-ohjelmaan osallistuville laitoksille. Suomi on antanut apua Pietarin lähellä sijaitsevalle Leningradin ydinvoimalalle ja Kuolan niemimaalla sijaitsevalle ydinvoimalalle. Venäjän ydinvoimaloiden edustajat ovat tarkkailleet vuosi 2000 -valmisteluita Suomessa Loviisan ydinvoimalassa, jossa on venäläisvalmisteisia reaktoreita. Saksa antaa tukea Ukrainan sääntelyelimelle ja ydinvoimaloille. Jäsenvaltioilta on pyydetty lisätietoja kahdenvälisistä toimista.

[5] The Millennium Problem. Raising the awareness of nuclear power station operators and regulatory authorities in Central and Eastern Europe, syyskuu 1998

5 LIIKENNE

5.1 Lentoliikenne

5.1.1 Kansainvälinen toiminta lentoliikennealalla

Lentoliikenneala on luonteeltaan kansainvälistä, joten kansainvälisten järjestöjen vuosi 2000 -toimet, joihin EU:n yritykset ja sääntelyelimet osallistuvat, ovat erittäin tärkeitä.

ICAO:n jäsenvaltiot antavat tietoja lentoliikenne-palveluiden, lentoasemien ja operaattorien tilanteesta

Kansainvälinen siviili-ilmailujärjestö ICAO on kehittänyt vuosi 2000 -ongelmaa koskevia arviointikriteereitä, jotka kattavat lentoliikennepalvelut, lentoasemat ja lentokoneoperaattorit ja joiden perusteella ICAO:n jäsenvaltiot ovat ICAO:n kokouksen tekemän päätöksen mukaisesti antaneet tietoja kyseisten palveluiden vuosi 2000 -yhteensopivuudesta. Aikaraja oli alun perin 1. heinäkuuta 1999, mutta vastauksia on tullut pitkin kesää ja muutamat EU:n ulkopuoliset valtiot eivät ole vielä vastanneet. Niiden, jotka eivät ole vastanneet, ei yleisesti ottaen katsota olevan erityisen merkittäviä Euroopan lentoliikenteen kannalta. ICAO on antanut tiedot valtuutettujen virkamiesten käyttöön. Jotta tiedot olisivat ajan tasalla tilanteen kehittyessä, valtiot ylläpitävät niitä asianmukaisella tavalla.

Jotkut raportit ovat kuitenkin puutteellisia tai vaillinaisia,&

Kuten olikin odotettavissa, valmiuden ja varasuunnitelmien osalta tilanne vaihtelee maittain, ja se, missä määrin toimet saadaan päätökseen määräaikaan mennessä vuoden viimeisellä neljänneksellä, on vielä auki. Lisäksi maakohtaiset raportit ovat usein vaillinaisia ja/tai ylimalkaisia, joten näissä tapauksissa tilanteesta ei saada täydellistä tai tarkkaa käsitystä.

&joten kansallisesta tai alueellisesta tilanteesta ei voida antaa kokonaisarviota

ICAO:n sihteeristö on laatinut tähän kyselyyn perustuvan ensimmäisen valmiustilannetta koskevan yleisraportin, joka on ollut julkisesti saatavilla syyskuun jälkipuoliskolta lähtien. Koska sihteeristön valtuudet ovat kuitenkin vain rajalliset, raportissa rajoitutaan yleisluonteisiin tilastoihin, eikä siinä voida antaa arviota eri maiden tai alueiden tilanteesta.

ICAO on perustanut alueellisia lentoliikenne-palveluiden koordinointikeskuksia&

Jotta strategiset lentoliikennereitit pysyisivät auki, varasuunnitelmissa keskitytään varaenergia- ja televiestintäpalveluihin. Lisäksi perustetaan kahdeksan alueellista varasuunnitelmien koordinointikeskusta, jotka keräävät tietoa ja levittävät sitä piiriinsä kuuluville maille, jolloin käytössä olevilla varatoimenpiteillä voidaan selvitä mahdollisista lentoliikennepalveluiden häiriöistä. Montrealissa toimii Global Y2K Co-ordination Unit.

&ja Eurocontrol vastaa koordinoinnista Euroopan alueella

EUROCONTROL on toiminut lentoliikenteen hallinnan alueella, ja se keskittyy nyt erityisesti varasuunnitelmien kehittämiseen. Eurocontrol on yhteistyössä ICAO:n kanssa perustamassa eurooppalaista alueellista vuosi 2000 -ongelman koordinointiyksikköä (European Regional Y2K Co-ordination Unit, EUR R Y2K CU). Yksikön asiantuntijat käsittelevät vuosi 2000 -ongelmaa koko ICAO:n Euroopan ilmanavigointialueella ja myös yhteyksiä muihin alueisiin. Koordinointiyksikkö sijaitsee fyysisesti Eurocontrolin liikennevirtojen hallintakeskuksessa (Central Flow Management Unit) Brysselissä, missä se toimii 31.12.1999 ja 1.1.2000. Euroopan alueen valvonta- ja raportointimenettelyitä aiotaan testata alueellisesti "kuiva-ajossa" 11. marraskuuta 1999.

ECAC pyrkii saamaan tietoja mailta, jotka eivät ole vastanneet ICAO:lle,&

Euroopan siviili-ilmailukonferenssissa ECAC:ssa, jonka toimintaan komissio osallistuu, on tarkasteltu mahdollisten vuosi 2000 -valmiutta koskevien menettelytapojen oikeudellisia näkökohtia. Siellä tarkastellaan myös mahdollista toiminnan rajoittamista, mikäli vuosi 2000 -yhteensopivuudesta ei ole saatu tietoja ja/tai mikäli yhteensopivuutta on syytä epäillä. Siviili-ilmailualan pääjohtajien ylimääräisessä kokouksessa, joka pidettiin 18. lokakuuta 1999, päätettiin, että ECAC:n puheenjohtaja ottaisi yhteyttä niihin valtioihin, jotka eivät ole vielä vastanneet ICAO:lle, ja ilmoittaisi, että tietojen puuttuminen antaa aihetta pohtia vakavasti sitä, onko lennot näihin valtioihin ja näistä valtioista sekä niiden lentoyhtiöiden lennot syytä sallia, ja kehottaisi antamaan kaikki tarvittavat tiedot marraskuun 26. päivään mennessä.

&ja ratkaisemaan keskeneräiset kysymykset, mikäli saadut tiedot ovat vaillinaisia

Lisäksi niiden maiden osalta, joiden antamien tietojen katsottiin olevan vaillinaisia, ECAC:n jäsenvaltioita pyydettiin lähestymään näitä maita mallikirjettä käyttäen ja ehdottamaan neuvotteluita ajoissa, niin että kaikki keskeneräiset kysymykset voidaan ratkaista ennen marraskuun loppua. Siviili-ilmailualan pääjohtajat mainitsivat myös mahdollisuuden ottaa käyttöön liikennelupia mahdollisten vuosi 2000 -ongelmien varalta, jolloin niillä on oikeus peruuttaa lupa, ellei vuosi 2000 -yhteensopivuudesta ole näyttöä. ECAC:n koordinointikomitea tarkastelee tilannetta marraskuun lopussa ja kutsuu tarvittaessa koolle erityiskokouksen pohtimaan asianmukaisia toimia.

JAA varmistaa, että kaikki lentokonetyypit ovat vuosi 2000 -yhteensopivia

Euroopan ilmailuviranomaisten yhteistyöelin Joint Aviation Authorities (JAA) on tehnyt työtä ECAC:n jäsenvaltioiden ja JAA:n kansallisten viranomaisten kanssa keskeneräisten kysymysten parissa. Tällaisia kysymyksiä ovat sellaisten tahojen tekemät muutokset, joilla ei ole tyyppitodistusta, ja huolto-organisaatioihin liittyvät arviointikriteerit. Ne tahot, joilla on tyyppitodistus, ovat jo ilmoittaneet viranomaisille viimeistelleensä tyydyttävällä tavalla suunnitelmansa, joilla taataan turvallisuus vuosituhannen vaihteessa. JAA kutsuu koolle kaikki lentokelpoisuudesta vastaavat ECAC:n viranomaiset käsittelemään keskeneräisiä kysymyksiä ja ottaa yhteyttä kahteen Itä-Euroopan maahan saadakseen tietoja näissä maissa suunnitelluista lentokoneista.

IATA tekee tiiviisti yhteistyötä lentoyhtiöiden ja muiden alan toimijoiden kanssa

Kansainvälinen ilmakuljetusliitto IATA on edelleen selvitellyt aktiivisesti vuosi 2000 -ongelmaa kesäkuussa 1998 aloittamassaan hankkeessa. Siinä keskitytään lisäämään tietoisuutta, tehostamaan alan yhteistyötä, keräämään tietoja vuosi 2000 -valmiudesta ja edistämään varasuunnitelmien laatimista. Lentoyhtiöt ovat IATA:n välityksellä toteuttaneet ohjelman, johon kuuluvat lentoliikennejärjestelmät ja lentoasemat sekä lentokoneiden, moottorien ja lentokone-elektroniikan valmistajat. IATA on osana hanketta käynyt tutustumassa tiettyihin lentoasemiin ja lennonjohtopalveluihin. IATA on pitänyt vuosi 2000 -valmiudessa tapahtunutta ja koko ajan tapahtuvaa edistystä erittäin rohkaisevana, ja se luottaa siihen, että ilmailuala kykenee ajoissa toimimaan turvallisesti, keskeytyksettä ja toimintakyvyn juuri häiriytymättä. Erityisesti lentokoneiden osalta se uskoo, ettei koneissa käytetyissä laitteissa ilmene ongelmia, jotka saattaisivat vaarantaa lentoturvallisuuden.

ACI vaihtaa asiantuntemusta jäsentensä keskuudessa

Kansainvälinen lentokenttäjärjestö ACI on tehnyt yhteistyötä IATA:n kanssa ja jatkanut työtään jäsentensä keskuudessa ohjelmalla, jolla pyritään lisäämään tietoisuutta, vaihtamaan asiantuntemusta ongelmien ratkaisutavoista ja auttamaan jäseniä saavuttamaan vuosi 2000 -valmius.

5.1.2 Valmistelut EU:ssa

Suhtaudutaan luottavaisesti siihen, että EU:n ilmailuala on valmiina ajoissa,&

Saatavilla olevista tiedoista, erityisesti kansainvälisten hallinto- ja alan organisaatioiden edustajien raporteista, joita käsiteltiin komission 29. ja 30. syyskuuta järjestämässä työpajassa, saa sellaisen kokonaiskuvan, että ilmailuala on erittäin pitkällä valmisteluissaan Euroopan maissa mahdollisesti ilmenevien ongelmien ratkaisemiseksi ja että se on noudattanut suunnitelmia, joiden tarkoituksena on saavuttaa vuosi 2000 -yhteensopivuus ja varautua mahdollisiin ongelmatilanteisiin.

Euroopan sääntelyelimet seuraavat tiiviisti ilmailualan vuosi 2000 -ohjelmia ja arvioivat niitä. Useissa tapauksissa tämä on melkoinen tehtävä. Esimerkiksi Yhdistyneen kuningaskunnan CAA:n piiriin kuuluu nykyisin yli 2000 ilmailualan organisaatiota, jotka kattavat kaikki siviili-ilmailujärjestelmän osa-alueet lentoyhtiöistä aina valmistajiin ja lentoliikennepalveluiden tarjoajiin asti. Kullakin niistä on omat vuosi 2000 -ohjelmansa, jonka yhteydessä ne testaavat toimittajat, joita voi olla kymmenistä useisiin satoihin.

Valtaosa EU:n lentoliikennealasta arvelee saavansa valmistelut päätökseen vuoden 1999 kolmannella neljänneksellä. Yhteyksiä naapurimaiden lentoliikennepalveluiden tarjoajiin testataan. Osa aloista on jo vuosi 2000 -yhteensopivia. Sekä Yhdistyneen kuningaskunnan National Air Traffic Services (NATS) että Saksan lennonjohdosta vastaava osakeyhtiö DFS ovat päättäneet ohjelmansa ja ilmoittaneet, että kaikki niiden järjestelmät ovat vuosi 2000 -yhteensopivia.

&vaikka kapasiteettirajoitukset saattavatkin olla mahdollisia&

Euroopassa varasuunnitelmat perustuvat alan normaaleihin varasuunnitelmiin, ja niillä pystytään puuttumaan tyydyttävästi välittömiin turvallisuusongelmiin, vaikka mahdollisia kapasiteettirajoituksia vuodenvaihteen jälkeisinä päivinä ei voidakaan sulkea laskuista. Lentoliikenne on kansainvälistä, joten kansalliset organisaatiot odottavat kansainvälisten suunnitelmien valmistumista, ennen kuin ne voivat viimeistellä omat suunnitelmansa. Yleisesti ottaen maat vaativat kaikkien lentokoneiden vuosi 2000 -valmiuden osoittamista, ja ne voivat evätä pääsyn kansalliseen ilmatilaan, ellei valmiutta voida osoittaa. Ne myös vaativat kansallisia lentoyhtiöitä osoittamaan, että niiden valitsemat lentoreitit ja -kohteet ovat turvallisia. Niiltä operaattoreilta, jotka eivät täytä vaatimuksia, voidaan peruuttaa lupa ja kieltää lennot.

Alankomaissa pyritään helpottamaan kansallisen lentoliikennejärjestelmän kuormitusta siten, että vain Schipholin lentoasema on auki kriittisinä päivinä, ja alueelliset lentoasemat voidaan pitää valmiustilassa ja sotilaslentoasemat varata lisäkapasiteettia varten. Myös lentojen määrää saatetaan rajoittaa, jolloin vain välttämättömät kaupalliset liikenne- ja hätälennot sallittaisiin ja muut lennot kiellettäisiin.

...ja naapurialueiden tilanne aiheuttaa yhä epävarmuutta

Länsi-Euroopan yritysten valmiuteen suhtaudutaan luottavaisesti, mutta riskit, jotka liittyvät rajatylittävään vuorovaikutukseen Euroopan unionin naapurialueiden kanssa, aiheuttavat yhä epävarmuutta. Kansainvälisen siviili-ilmailujärjestön tarjoamat tiedot ovat usein joko vaillinaisia tai eivät vastaa juuri näihin kysymyksiin. Asianomaiset viranomaiset yrittävätkin saada puuttuvaa tietoa selkeässä muodossa, jotta ne pystyisivät mahdollisiin tarvittaviin toimenpiteisiin.

5.2 Meriliikenne

Tuoreiden tietojen perusteella hyvin pieni osa alusten laitteista ei ole vuosi 2000 -yhteensopivia

Järjestelmien testausta ja varasuunnitelmien kehittämistä on jatkettu, ja edistystä on tapahtunut monilla alueilla. Pääasiallinen aluksiin kohdistuva riski liittyy siihen, pystyvätkö ne navigoimaan turvallisesti. Meriliikennealalla on arvioitu vuosi 2000 -yhteensopivuutta ja kehitetty jälleenhankinta- ja varaohjelma havaittujen mahdollisten ongelmien selvittämiseksi. Kaikissa aluksissa on kuitenkin sisäänrakennettu varokeino elektronisten navigointilaitteiden häiriöitä varten: käsiohjauksen käyttöönotto. Yksi EU:n tärkeimmistä satamista, Rotterdamin satama, on ilmoittanut, että tuoreimpien tietojen perusteella vain 2-3 % tutkituista alusten laitteista ei ollut vuosi 2000 -yhteensopivia, mikä on vähemmän kuin aiempi 10 %:n arvio.

IMO tarkastelee meriliikenteen oikeudellisia näkökohtia

Meriliikenneala ilmoitti, että IMO:n hyvien menettelytapojen säännöstössä oli tapahtunut edistystä erityisesti varatoimenpiteiden toteuttamatta jättämisestä seuraavan oikeustoimien uhkan osalta. Alalla on kehitetty tätä varten vuosi 2000 -ongelmaa koskeva turvaprotokolla (Y2K Safety Protocol). Tavoitteena on suojata hyvien menettelytapojen säännöstöä noudattavia oikeudelliselta vastuulta ja kaupallisilta paineilta tärkeimpien kuljetusyhtiöiden julkisella tuella ja lakimiesyhteisön yhteisymmärryksellä. Taatakseen säännöstön ja protokollan oikeusvarmuuden BIMCO on ottanut käyttöön charter-sopimuksiin ja rahtikirjoihin sisällytettävän vakiolausekkeen.

EU:n satamat näyttävät edistyvän,&

Jotkin hallintoviranomaiset ovat ilmoittaneet alalla tapahtuneesta kehityksestä. Esimerkiksi Yhdistyneen kuningaskunnan tuorein tilanne osoittaa, että sen satamat on testattu täysin ja ne ovat vuosi 2000 -yhteensopivia. Rotterdamin sataman käyttäjille elokuussa 1999 lähetetyn kyselyn vastausten perusteella noin 13 % ei ollut vaatimusten mukaisia, vaikka luku koheneekin jatkuvasti. Satamat kaikkialla EU:ssa saattavat keskeyttää alusten kulun ja myös lastin käsittelyn ja tankkauksen joksikin aikaa kriittisenä aikana tai rajoittaa niitä. Satamiin saapuviin aluksiin voidaan myös soveltaa lisäturvatoimia.

&ja useita varatoimenpiteitä harkitaan

Esimerkiksi Rotterdamin satamaan ei päästetä aluksia, jotka eivät täytä vaatimuksia, 28 tunnin aikana - 14 tuntia ennen joulukuun 31. päivän keskiyötä ja 14 tuntia sen jälkeen. Aluksen ei myöskään anneta liikkua tänä aikana Alankomaiden kansallisilla vesiväylillä, ellei sen vuosi 2000 -yhteensopivuutta voida osoittaa. Lisäksi Alankomaiden viranomaiset saattavat ottaa käyttöön lisätoimenpiteitä, kuten ohituskiellon, nopeusrajoituksia, luotsipakon, kaukoluotsauskiellon ja pakollisen hinausavun. Tietyissä alusluokissa voidaan säätää lisäehdoista. Mahdollisesti vaarallista lastia kuljettavien alusten täytyy todistaa, että ne ovat vuosi 2000 -yhteensopivia, vaikka ne eivät olisikaan vesillä. Vaarallisia aineita voidaan lastata tai purkaa ainoastaan viranomaisten luvalla.

5.3 Rautatieliikenne

Rautatiealan valmistelut etenevät suunniteltuun tapaan,&

EU:n rautatieliikenteen toimijat ja rautatieinfrastruktuurin hallinnoijat ovat jatkaneet vuosi 2000 -yhteensopivuustestejä yhdessä valmistajien kanssa. On ilmoitettu monia järjestelmiä koskevista varasuunnitelmista, ja laitteiden testaus edistyy suunniteltuun tapaan. Kansainväliseltä rautatieliitolta UIC:ltä ja yrityksiltä saatujen tietojen perusteella alalla luotetaan siihen, että asiassa on edistytty huomattavasti. Kaikilla aloilla on vielä tehtävä paljon työtä, mutta yleinen käsitys on se, että alalla ollaan valmiita vuoden loppuun mennessä.

Muiden toimijoiden tavoin Deutsche Bahn AG ilmoitti useista meneillään olevista vuosi 2000 -toimista, kuten hankkeista, jotka kattavat (kaupallisen) keskusohjelmiston ja keskuskoordinoinnin. Yli 100 000 järjestelmää on käyty läpi ja niiden vuosi 2000 -yhteensopivuus arvioitu. Integroitu kokonaishallintahanke kattaa kaikki DB AG:n osa-alueet, kuten rautatieasemat ja niiden palvelut, matkatiedotuksen ja -varaukset, rahdin ja energian. Vuosituhannen vaihdetta varten perustetaan kansallisia ja alueellisia seurantakeskuksia.

&vaikka junapalvelut keskeytetään useissa maissa keskiyöllä

Viime aikoina on kuitenkin esitetty toiminnan keskeyttämistä kriittisenä aikana (esimerkiksi SNCF ja Deutsche Bahn keskeyttävät junapalvelunsa klo 23.50-00.15). Tietojen mukaan kyse on pelkästä ylimääräisestä varotoimenpiteestä, eikä se välttämättä tarkoita, että vuosi 2000 -yhteensopivuudesta olisi syytä olla huolissaan. Alankomaissa ei koskaan ole rautatieliikennettä vuodenvaihteessa useita tunteja ennen joulukuun 31. päivää ja sen jälkeen.

5.4 Maantieliikenne

Paikalliset viranomaiset tarkastelevat maantieliikenne-järjestelmiä

Useimmissa tapauksissa maantiejärjestelmät ovat paikallisten viranomaisten vastuulla, joten harvat EU-maat toimivat tällä alalla kansallisella tasolla. Maat raportoivat, että paikalliset viranomaiset tarkistavat niiden ohjauslaitteita sekä tietokoneohjelmien valvomia liikenne- ja sähkölaitteita. Näihin kuuluvat liikennevalojärjestelmät (joita valvovissa ohjelmissa käytetään kalenteria), tiedonkeruuyksiköt, kuten pysyvät laskentapisteet ja määrävälein pysähtyvät mittauslaitteet, moottori- ja valtateiden liikenteeseen vaikuttavat laitteet, liikenteen tietokonekeskukset sekä muut ohjauslaitteet, kuten tunnelijärjestelmät, viestintälaitteet ja valaistusjärjestelmät.

Joissakin maissa toteutetaan arviointeja

Kaikkien Yhdistyneen kuningaskunnan teiden valmiudesta on tehty riippumaton arviointi. Moottori- ja valtatiet on arvioitu vertaistutkimuksissa, joita on toteutettu Walesin asioiden ministeriössä, Skotlannin asioiden ministeriössä, tiepalvelussa (Roads Service), Pohjois-Irlannissa ja maanteistä vastaavassa virastossa (Highways Agency). Arvioinneissa havaittiin, ettei moottori- ja valtateiden liikenne- ja ohjauslaitteisiin liity merkittävää häiriöriskiä. Tienhallintajärjestelmät ovat miltei valmiita.

Alan kriittisiin järjestelmiin liittyy ilmeisesti vain vähän ongelmia, jos lainkaan

Yksityisellä sektorilla huomio keskittyy liikenteen logistiikkaketjuihin niiden kaupallisen ja taloudellisen merkityksen takia. Maantiesektoria pidetään vähäriskisenä, sillä havaitut ongelmat vaikuttavat lähinnä vähemmän kriittisiin järjestelmiin. Euroopan maksullisten moottoriteiden luvanhaltijoiden yhdistyksen ASECAP:in jäsenet ovat tarkastelleet vuosi 2000 -ongelman mahdollista vaikutusta toimintaansa, eivätkä he ole havainneet mitään kriittisiä teknisiä kysymyksiä. Kuljettajien ja henkilöstön turvallisuus, joka on niille ensisijainen asia, ei ole uhattuna. Ainoa havaittu ongelma liittyy tiemaksujärjestelmiin. Ne ovat nykyisin erittäin automatisoituja, ja ne on täytynyt arvioida perusteellisesti. ASECAP luottaakin siihen, että kaikki ongelmat on otettu huomioon ja järjestelmät ovat valmiita.

6 TELEVIESTINTÄ

Televiestintä-infrastruktuuri on välttämätön mutta myös vahva ja luotettava

Televiestintäinfrastruktuuria on pidetty välttämättömänä, koska muut infrastruktuuripalvelut, kuten energia, lentoliikenne sekä veden ja kaasun jakelu, ovat riippuvaisia siitä ja se tukee liiketoimintaa ja kaupankäyntiä. Vaikka televiestintäinfrastruktuuri on hyvin vahva ja luotettava, yritysasiakkaiden toimitilojen infrastruktuurissa esiintyy todennäköisesti heikkouksia, joista televiestinnän tarjoajat eivät ole tietoisia.

6.1 Pääasialliset riskit/uhkat/riippuvuussuhteet

Pääasiallinen ongelma liittyykin ruuhkaan ja hätäpalveluiden mahdollisiin häiriöihin

Vaikka infrastruktuurin vahvuuteen luotetaan, ruuhkaisissa verkoissa saattaa esiintyä häiriöitä hätänumeroiden ja -palveluiden osalta mahdollisen asiakkaiden epätavallisen suuren kysynnän johdosta vuodenvaihteessa. Toisin kuin monen muun tärkeän infrastruktuurin, televiestinnän odotetaan olevan tavallista kuormitetumpi uudenvuoden kaltaisina aikoina. Kuormituksen ennustetaan tänä vuonna olevan entistäkin suurempi. Teleoperaattorit ottavat huomioon tämän riskin mitoittamalla verkkokapasiteettinsa sekä kansallisesti että kansainvälisesti suuremman kuormituksen varalta.

Ruuhkautuminen on joka tapauksessa edelleen riski etenkin hätänumeroiden saatavuuden osalta. Valtaosalla operaattoreista on tekniset keinot kyseisten numeroiden priorisoimiseksi, mutta toimenpide edellyttää monissa maissa sitä, että sääntelyelimillä ja muilla viranomaisilla on siihen selkeät valtuudet.

Asiakkaiden informoinnin tulisi estää epätavallinen käytös

Asiakkaiden epätavalliseen kysyntään vuodenvaihteessa liittyy toinenkin riski, joka saattaa vaikuttaa haitallisesti infrastruktuureihin, myös televiestintään. Tarkoituksenmukaista tietoa tulisi jakaa ihmisille, jottei heidän tarvitsisi jatkuvasti tarkistaa normaalipalveluiden toimivuutta vuodenvaihteessa. Tämä saattaisi aiheuttaa maailmanlaajuisesti pahempia häiriöitä kuin vuosi 2000 -ongelma.

Lopuksi koska useimmista alan pk-yrityksistä on saatavilla hyvin vähän tietoja, niiden valmius on merkittävä epävarmuustekijä ja näin ollen mahdollinen riski.

6.2 Varasuunnitelmat ja vuosituhannen vaihteen valmistelut

Komponentteja, järjestelmiä ja yhteyksiä on testattu laajasti maailmanlaajuisesti

Sekä verkon osien että verkkojen välisten yhteyksien vaatimustenmukaisuutta on testattu laajasti komponenttien ja järjestelmien tasolla. Toistaiseksi ongelmia ei ole havaittu. Televiestintäinfrastruktuurin tarjoajat ovat viime aikoina pääasiassa kehittäneet ja varmentaneet toiminnan jatkuvuutta koskevia suunnitelmia. Niiden tarkoituksena on minimoida riskit, joita ei voida välttää. Toiminnan jatkuvuutta koskevat suunnitelmat eivät siis korvaa tavallisia käytössä olevia menettelyitä, joilla pystytään jo selvittämään monenlaisia ongelmia, vaan ne ovat lisätoimenpide odottamattomien tilanteiden varalta.

Kansainvälisellä tasolla ITU on merkittävällä tavalla lisännyt tietoisuutta ja tukenut teleoperaattoreita niiden valmisteluissa ja suunnitelmissa useimmissa maailman maissa.

Suuret asiakkaat viimeistelevät jatkuvuussuunnitelmia, pk-yritysten valmius on epävarma

Käyttäjien osalta valtaosa suurista yritysasiakkaista on saanut järjestelmänsä vuosi 2000 -yhteensopiviksi. Niiden työ keskittyy nyt toiminnan jatkuvuutta koskevien suunnitelmien testaamiseen ja varmentamiseen. Sitä vastoin useimpien pk-yritysten valmius on edelleenkin epäselvä, erityisesti hyvin pienten (alle 50 työntekijän) yritysten, joita EU:ssa on paljon.

6.3 Yleisölle suunnattu viestintästrategia

Komentokeskukset yhdistävät operaattorit toisiinsa ja pitävät yleisön ajan tasalla vuosituhannen vaihteessa

Tärkeimmät teleoperaattorit perustavat eräänlaisia komentokeskuksia, joilla alalla ilmenevistä häiriöistä voidaan ilmoittaa sisäisesti vuosituhannen vaihteessa ja myös ulkoisesti, jotta käyttäjiä, yleisöä ja tiedotusvälineitä voidaan tukea ja informoida. On kuitenkin tärkeää korostaa jälleen kerran, että vuosituhannen vaihde ei ole ainoa kriittinen ajankohta, vaan ongelmia voidaan odottaa useina päivinä, etenkin ensimmäisenä työpäivänä. Niinpä on tärkeää tehostaa tukikeskus- ja muita tukipalveluita koko tänä ajanjaksona.

6.4 Koordinointityötä

Myös ITU on järjestänyt laajoja palveluntarjoajien välisiä testejä,&

Kansainvälisellä tasolla ITU:n vuosi 2000 -erityistyöryhmä on edistänyt, järjestänyt ja toteuttanut laajoja palveluntarjoajien välisiä testejä maailmanlaajuisesti. Kampanjan tarkoituksena oli lisätä luottamusta viiden maanosan palveluntarjoajien välillä ja myös niiden asiakkaiden piirissä. Kampanjan yhteydessä on toteutettu yli 130 monimutkaista testiskenaariota, ja se saadaan päätökseen ja sen tulokset julkistetaan lokakuun loppuun mennessä. Vaikka erityistyöryhmä ja sen aloitteet ovat vapaaehtoisia, eri maissa tehty yhteistyö ja niiden ammattimainen suhtautuminen asiaan ovat olleet ainutlaatuisia.

Testikampanja on saatu päätökseen, ja painopisteenä on nyt sellaisen "ennakkovaroitustyyppisen" koordinointimekanismin luominen, jonka ansiosta häiriöistä voidaan ilmoittaa maailmanlaajuisesti varhaisessa vaiheessa. Tähän mennessä 50 palveluntarjoajaa 30 maasta on allekirjoittanut asiaa koskevan sopimuksen.

&ja operaattorien valmiudesta on saatavilla yleiskatsaus

ITU on tehnyt järjestelmällisen kyselyn ja selvityksen operaattorien valmiudesta. Tulokset ovat julkisesti saatavilla ITU:n erityistyöryhmän Internet-sivulla (http://www.itu.int/y2k). Sellaisten maiden määrä, jotka eivät ole osallistuneet ITU:n aloitteisiin tai antaneet tietoja valmiudestaan, on nykyisin hyvin pieni. Näistä yksikään ei ole EU:n jäsenvaltio.

6.5 Valmistelut EU:ssa

Monet EU:n suuret operaattorit ovat nyt valmiita,&

Monet EU:n suuret kansalliset teleoperaattorit ilmoittavat nyt olevansa täysin vuosi 2000 -valmiita. Erityistä huomiota kiinnitetään hätäteleviestintäpalveluihin, joita useiden maiden hallintoviranomaisilla on käytössään kansallisella tasolla. Alankomaissa hätäpalvelua on testattu perusteellisesti sekä valtakunnallisessa testissä että useissa paikallisissa testeissä. Tilapäisen hätämatkapuhelinpalvelun käyttöönotossa hätäpalveluiden nykykapasiteetin täydentämiseksi on edistytty.

&ja yksi operaattori, Telefonica, teki testin käyttöoloissa

Espanjan kansallinen operaattori Telefonica testasi 27.-29. syyskuuta 1999 tositilanteessa Murcian alueen puhelinliikenteen. Onnistunut testi kattoi vuosituhannen vaihteen ja myös 29.2.2000 ja 1.3.2000 välisen siirtymisen, eikä siinä ilmennyt ongelmia. Telefonican arvellaan olevan maailman ainoa operaattori, joka on tehnyt testin käyttöoloissa.

7 RAHOITUSALA

7.1 Tietojen julkistaminen ja vuosi 2000 -valmius

Rahoituspalvelualalla on pyritty aktiivisesti julkistamaan tietoja

Rahoituspalvelualalla on pyritty aktiivisesti julkistamaan tietoja vuosituhannen vaihteen vaikutuksesta alan toimintaan ja erityisesti rahoituslaitosten valmiudesta. Tässä työssä on tarvittu kaikkien rahamarkkinoiden toimijoiden sekä asianomaisten julkisviranomaisten, sääntelyelinten ja näiden laitosten valvontaelinten osallistumista.

Alalla on edistetty tietojenvaihtoa sekä kansainvälisesti että Euroopan tasolla perustamalla yhteenkytketty Internet-sivujen verkko. Tämän raportin liitteenä olevasta Internet-sivujen luettelosta on nyt mahdollisuus saada hyvä yleiskuva rahoitusalan kansainvälisestä valmiudesta.

Erityisesti monet liikepankit ja maksujärjestelmien toimijat EU:ssa ja muualla ovat päättäneet julkistaa valmiustilanteensa Global 2000 -ryhmän Internet-sivulla (http://www.global2k.com). Tällä sivulla on tarkoitus lähiaikoina julkaista maakohtainen katsaus rahoituspalvelualan varasuunnitelmien laatimista ja tapahtumien hallintaa koskevista valmisteluista.

7.2 Euroopan keskuspankkijärjestelmä (EKPJ) ja Euroopan keskuspankki (EKP)

EKP on hyötynyt siitä, että sen uudenaikaiset tietotekniikka-järjestelmät ovat vuosi 2000 -yhteensopivia,&

EKP:n perustaminen kesäkuussa 1998 ja yhteisen rahapolitiikan luominen tammikuussa 1999 edellyttivät useita uusia tietotekniikkainfrastruktuuriin liittyviä järjestelmiä ja sovelluksia, joiden avulla EKP voi olla yhteydessä kansallisiin keskuspankkeihin (EKPJ:n laajuiset järjestelmät). Näitä järjestelmiä kehitettiin, testattiin ja toteutettiin pääasiassa vuosina 1995-1998, jolloin vuosi 2000 -ongelmasta oltiin jo erittäin tietoisia. EKP:llä ei sitä paitsi juuri ole vanhoja järjestelmiä, joten se on välttynyt sellaiselta tilanteelta, että siellä olisi paljon 1970-, 1980- ja 1990-luvuilla kehitettyjä ohjelmistoja.

&ja se koordinoi aloitetta EKPJ:n järjestelmien yhteensopivuuden takaamiseksi

Tätä kehittynyttä teknistä infrastruktuuria on tehostettu sovelluksilla, joilla hoidetaan rahapoliittisia operaatioita ja vaihdetaan rahapoliittisessa päätöksenteossa tarvittavia tilasto- ja muita tietoja. EKP:ssä päätettiin seurata vuosi 2000 -ongelmaan liittyviä korjaustöitä ja testejä sekä paikallisesti että EKPJ:n tasolla. Näin ollen EKP toteuttaa kahta toisiinsa liittyvää rinnakkaista yhteensopivuushanketta. Toinen hanke koskee EKP:n sisäisiä järjestelmiä, ja toisessa hankkeessa, jota toteutetaan yhdessä kansallisten keskuspankkien kanssa, selvitetään EKPJ:n käyttämien yhteisten järjestelmien ja komponenttien vuosi 2000 -yhteensopivuus.

Yleinen EKPJ:n tason vuosi 2000 -yhteensopivuushanke ei takaa, että EKPJ:n yksittäiset kumppanit markkinaoperaatioiden tai maksujen alalla (yleensä yksityispankit ja EU:n jäsenvaltioiden muut rahoituslaitokset) ovat yhteensopivia. Kansallisten keskuspankkien ja niiden kumppanien välisten liittymien yhteensopivuus on laitosten vastuulla. EKPJ luottaa joka tapauksessa siihen, että ne ovat hyvin valmistautuneita.

EKP tarkastelee yhtenä varotoimenpiteenä euron käyttöönottoa varten kehitettyjä varamenettelyitä varmistaakseen sen, voidaanko niitä soveltaa vuosi 2000 -ongelmaan liittyvien mahdollisten ongelmien ilmetessä.

Myös varotoimenpiteitä sovelletaan vuosituhannen vaihteessa

EKP ja kansalliset keskuspankit aikovat toteuttaa kaikki päivän ja vuoden päättymiseen liittyvät toiminnot sekä varmistaa kaikki järjestelmät ja tiedot ennen keskiyötä 31. joulukuuta 1999. Mikäli vuosituhannen vaihde aiheuttaa ongelmia, toimintaa voitaisiin jatkaa vuotta 2000 edeltävän datakoosteen avulla. Jotta operaatiot ja varmistus voitaisiin toteuttaa ennen vuoden loppua, EKPJ on päättänyt sulkea TARGET-järjestelmän 31. joulukuuta 1999. EKPJ ja EKP lykkäävät myös eurojärjestelmän tietotekniikkajärjestelmiin tehtäviä muutoksia 1. lokakuuta 1999 ja 1. maaliskuuta 2000 välillä, jotta lisämuutokset eivät vaarantaisi yhteensopivuutta.

EU:n keskeisten pankkijärjestelmien monenvälinen testi onnistui,&

Testejä on tehty kahdessa vaiheessa. Eurojärjestelmän järjestelmien yksittäisten komponenttien vuosi 2000 -yhteensopivuutta testattiin vuoden 1999 alkukuukausina. EKP:n sisäiset vuosi 2000 -testit saatiin päätökseen toukokuun loppuun mennessä vuonna 1999. Useita kuukausia kestäneiden tiiviiden valmisteluiden jälkeen koko Euroopan keskuspankkijärjestelmän laajuisten järjestelmien kahdenvälinen vuosi 2000 -testi toteutettiin onnistuneesti 19. kesäkuuta 1999. Tämä työ, joka saatiin päätökseen etuajassa, kattoi EKP:n ja kansallisten keskuspankkien tekniikan ja liiketoiminnan, ja sen tarkoituksena oli testata järjestelmien moitteetonta toimintaa 3. tammikuuta 2000 ja 29. helmikuuta 2000. TARGET-järjestelmä ei ollut mukana tässä testissä.

&ja tärkeimpiä tukku- ja vähittäismaksujen järjestelmiä valvotaan tiiviisti

EKPJ valvoo myös tiiviisti muiden merkittävien vähittäismaksujärjestelmien kuin TARGETin edistymistä, erityisesti niiden, jotka selvittävät päivän päätteeksi saldonsa TARGETissa. Kaikkien EU:n tärkeimpien maksujen ja arvopaperien selvitysjärjestelmien katsotaan edistyvän hyvin vuosi 2000 -valmisteluissaan, ja niiden toiminnan odotetaan jatkuvan kitkattomasti vuosituhannen vaihteessa.

EKPJ:n vuosi 2000 -koordinointikomitea vastaa vuotta 2000 koskevien varasuunnitelmien laatimisesta EU:n tasolla

EKP:n neuvosto on perustanut EKPJ:n vuosi 2000 -koordinointikomitean, joka koostuu kunkin kansallisen keskuspankin vuosi 2000 -koordinaattoreista. Komitea vastaa koordinoinnista EKPJ:n laitoksissa sekä EKPJ:n ja sellaisten kansainvälisten elinten välillä, jotka ovat välittömästi tekemisissä vuosi 2000 -kysymysten kanssa. Sen päätehtäviin kuuluvat varatoimenpiteiden soveltuvuuden ja kannattavuuden arviointi ja toimenpiteet niiden toteuttamiseksi sekä EKPJ:n pääasiallisten seurantakohteiden määrittely ennen vuosituhannen vaihdetta, sen aikana ja sen jälkeen.

EKPJ:n vuosi 2000 -koordinointikomitea on vuosituhannen vaihteessa keskeinen osa EKP:n ja kansallisten keskuspankkien välistä tehokasta viestintäinfrastruktuuria, jonka tarkoituksena on erityisesti valvoa tilannetta vuosituhannen vaihteessa. Joulukuun 31. päivästä 1999 lähtien vuoden 2000 tammikuun ensimmäiseen työpäivään asti ja myös karkauspäivän tienoilla EKP:n päätöksentekoelimiä varten on käytössä "ennakkovaroitusverkko". Jos hätätilanteita ilmenee, komitea kuulee asianomaisia yritysasiantuntijoita jouduttaakseen päätöksentekoprosessia ja varmistaakseen, että kriittiset toiminnot voidaan toteuttaa. Se vaihtaa säännöllisesti tietoja vuosituhannen vaihteen kannalta tärkeistä maailmanlaajuisista kysymyksistä, erityisesti sellaisista merkittävistä odottamattomista tilanteista, jotka liittyvät EKPJ:n sisäisiin järjestelmiin ja infrastruktuureihin sekä eurojärjestelmän rahamarkkinoihin.

EKP osallistuu Joint Year 2000 Councilin seurantatyöhön vuoden vaihteessa ja vaihtaa sen kanssa tietoja vähentääkseen maailmanlaajuisesti vuosi 2000 -ongelmaan liittyviä riskejä eurojärjestelmän ulkopuolella.

7.3 TARGET-järjestelmä

TARGET-järjestelmä on EMU-maiden tärkein maksujärjestelmä,&

TARGET-järjestelmä on EKP:n hallinnoima maksujärjestelmä, joka yhdistää toisiinsa kansalliset RTGS-järjestelmät (EMU-maiden reaaliaikaiset bruttomaksujärjestelmät). TARGET käsittelee tavallisena pankkipäivänä keskimäärin 175 000 tapahtumaa, joiden arvo on yli 1 triljoonaa euroa. Mukana on 30 000 rajatylittävää maksua, joiden arvo on keskimäärin 350 miljardia euroa. 200 nettojärjestelmää käsittelee maksuja päivittäin kansallisissa RTGS-järjestelmissä.

&joten häiriöt voivat aiheuttaa vakavia ongelmia

Osa 31.12.1999 tapahtuviksi suunnitelluista tapahtumista siirretään toteutettaviksi 3.1.2000. Mikäli muissa euromääräisissä maksujärjestelmissä ilmenee häiriöitä, TARGETia käytetään todennäköisesti entistä enemmän. Mikäli TARGET ei toimii moitteettomasti 3.1.2000, maksukyvyssä saattaa olla häiriöitä, mikä voi aiheuttaa korkotappioita pankeille ja niiden asiakkaille, liitännäiserien selvittäminen pankkien kanssa voi olla mahdotonta, koska ne eivät pysty sulkemaan riskipositioitaan, ja monet tapahtumat voidaan joutua lykkäämään seuraavaan pankkipäivään.

Koska TARGET otettiin käyttöön pääasiassa rahapolitiikan tukemiseksi ja selvitysriskien vähentämiseksi, keskeisten transaktioiden (suurten maksujen ja selvitysten) turvallinen käsittely pitäisi asettaa suuren maksumäärän käsittelyn edelle. Kansallinen käsittely jää yksittäisten kansallisten keskuspankkien ja EKP:n vastuulle, mutta rajatylittävä käsittely edellyttää yhteisiä toimia.

TARGET-järjestelmää on testattu laajasti,&

TARGETia testataan varta vasten rakennetussa todellista ympäristöä muistuttavassa koeympäristössä. Testien tarkoituksena on selvittää kaikkien TARGETissa käytettyjen laitteistojen ja ohjelmistojen komponenttien, myös kansallisten RTGS-järjestelmien ja Interlinking-komponenttien, vuosi 2000 -yhteensopivuus. Kun kansalliset keskuspankit ja EKP olivat testanneet sisäisen tietotekniikkansa ja TARGET-järjestelmän toimivuuden, ne ottivat osaa monenvälisiin toimivuustesteihin. Kaikki kansalliset keskuspankit ja EKP ovat osallistuneet menestyksekkäästi ainakin yhteen neljästä monenvälisestä testikierroksesta. Testeissä havaittiin yksi ainoa vuosi 2000 -virhe, joka liittyi vastaan otettujen päivän päättymistä koskevien viestien käsittelyyn joissakin järjestelmissä. Kaikki kansalliset keskuspankit pystyivät välittömästi korjaamaan ohjelmistovirheen ja testaamaan järjestelmänsä uudelleen.

Syyskuun 25. päivänä 1999 pidettiin TARGET-koeajo, johon osallistuivat kaikki kansalliset RTGS-järjestelmät, EBA:n maksujärjestelmät ja sadat luottolaitokset. Tämä viimeinen koeajo osoitti, että TARGET-järjestelmä on kaiken kaikkiaan luotettava.

&ja samalla on toteutettu pakollisia testejä SWIFT-järjestelmässä&

SWIFTin asiakastestijärjestelmää käytettiin monenvälisessä testausvaiheessa ja TARGET-koeajossa. Kaikki mukana olleet kansalliset keskuspankit ja luottolaitokset välittivät maksumääräyksiä käyttämällä SWIFTin asiakastestijärjestelmää, johon syötettiin vuoden 2000 päivämääriä. SWIFT on ottanut käyttöön pakollisen vuosi 2000 -testiohjelman, johon kaikkien asiakkaiden täytyy osallistua. Kukin kansallinen keskuspankki ja EKP toteuttivat nämä testit yhtä aikaa TARGETin monenvälisten toimivuustestien kanssa.

&ja kirjeenvaihtaja-keskuspankkimallissa

Niin ikään kirjeenvaihtajakeskuspankkimallin (Correspondent Central Banking Model, CCBM) testit onnistuivat. CCBM on järjestelmä, jonka avulla voidaan mobilisoida vakuuksia yli rajojen ja varmistaa näin vakuuksien saatavuus rahapoliittisiin operaatioihin ja maksujärjestelmien tarpeisiin. CCBM perustuu kansallisten keskuspankkien ja EKP:n välisiin monenvälisiin sopimuksiin. Koska kaikki viestit kulkevat kahdenvälisesti, laitokset, jotka käyttävät menettelyssä tietokonejärjestelmiä, testasivat pareittain vuosi 2000 -yhteensopivuuden.

Ennen TARGET-operaatioiden aloittamista tammikuussa 1999 otettiin käyttöön varamenettelyitä, joiden avulla voidaan käsitellä rajallinen määrä järjestelmän kannalta kriittisiä maksuja. Niiden avulla selviydytään yhden tai useamman kansallisen keskuspankin ja/tai EKP:n toimintahäiriöistä, ja niitä on tarkistettu ja tehostettu vuosi 2000 -häiriöiden varalta.

On jo olemassa useita varatoimenpiteitä, jotka takaavat normaalien TARGET-operaatioiden jatkumisen

Kansallisia keskuspankkeja pyydettiin elokuussa 1999 antamaan tietoja omista TARGET-operaatioita koskevista varasuunnitelmistaan. Kaikilta kansallisilta keskuspankeilta saatiin perusteelliset vastaukset syyskuussa. Yhteydet pankkialaan ovat kunnossa. Käsittelyä koskevat varatoimenpiteet perustuvat pankkien omiin apuvälineisiin, jotka testataan säännöllisesti. Etusijalle asetetaan vuosituhannen vaihteessa merkittävät maksujärjestelmät, jotka selvittävät maksuja TARGETin kautta. Kaikilla kansallisilla keskuspankeilla on varakäytäntöjä, ja suurin osa pystyy palaamaan "normaaliin TARGET-käytäntöön" pankkipäivän kuluessa. Ne ovat valmiita käyttämään tilapäisesti kirjeenvaihtajapankkien tilejä käsitellessään Interlinking-kytkentöjen avulla tiettyjä "rajatylittäviä likviditeettisiirtoja" ja palaamaan normaaleihin TARGET-operaatioihin, kun järjestelmät toimivat taas.

Menettelyt ja dokumentointi tarkistetaan niiden kokemusten perusteella, joita saatiin, kun varasuunnitelmia testattiin kirjeenvaihtajapankkien tilien kautta heinä- ja syyskuussa 1999. Useiden palveluntarjoajien kirjeenvaihtajapankkien tileihin liittyviä vararatkaisuita testataan loka- ja marraskuussa 1999. Myös "normaalit" käsittelyä koskevat varatoimenpiteet eli Interlinking-viestien lähettäminen manuaalisesti tietokonepäätteeltä koeajetaan ennen vuoden loppua.

Jotta jäljellä olevat vuosituhannen vaihteeseen liittyvät ongelmat havaittaisiin mahdollisimman pian, kansalliset keskuspankit ja EKP testaavat yhteyksiä 1. ja tarvittaessa myös 2. tammikuuta 2000. EKP ja EKPJ ovat pohtineet mahdollisia häiriöskenaarioita voidakseen tarjota TARGETin jäsenille nopeita vaihtoehtoja.

7.4 Keskuspankit ja vuosi 2000 -ongelman rahoitusriskit

Maksuvalmiuteen kiinnitetään paljon huomiota,&

Bank of England ilmoitti 3.8.1999, että suojatakseen Lontoon markkinoita vuosi 2000 -ongelmilta se nostaisi pankeilta hyväksymäänsä vakuusvarantoa noin 2 triljoonalla punnalla (3,23 triljoonalla dollarilla), jolloin varanto kasvaa seitsenkertaiseksi.

Eurosystem ilmoitti elokuussa 1999, että sen mielestä sen nykyiseen toimintakehykseen ei ole tarvetta tehdä sisäisiä muutoksia vuosituhannen vaihteen varalta. Kehys on alun alkaen suunniteltu niin, että se toisi mahdollisimman paljon joustavuutta rahapolitiikan täytäntöönpanoon ja mahdollistaisi näin asianmukaiset tekniset mukautukset. Kehyksessä on erityisesti sisäänrakennettu mekanismi markkinatoimijoiden muuttuneen likviditeettitarpeen varalta. Euroalueen pankkijärjestelmän kokonaisvarantovelvoite oli noin 100 miljardia euroa vuoden 1999 alkupuoliskolla, mikä on huomattava puskuri poikkeuksellisten likviditeettitarpeiden tyydyttämiseksi vuodenvaihteessa.

&ja EU:ssa on useita vakuus- ja hienosäätövälineitä

EKP katsoo myös, että EU:n hajautettu maksujärjestelmäinfrastruktuuri pienentää sisäisten ongelmien riskiä. Sitä paitsi eurojärjestelmän ja kirjeenvaihtajakeskuspankkimallin (joka mahdollistaa rajatylittävät vakuudet) rahoitusoperaatioihin kelpaavien vakuuksien luettelossa olevan noin 5 700 miljardin euron summan katsotaan riittävän vakuuksiksi kelpaaviksi varoiksi jopa poikkeusoloissa. Lisäksi joukko hienosäätövälineitä täydentää eurojärjestelmän pidemmän aikavälin perusrahoitusoperaatioita (lopulliset ostot tai myynnit, määräaikaistalletusten periminen ja valuuttaswap).

Eurojärjestelmän maksuvarat (maksuvalmiusluotto ja talletusmahdollisuus) tarjoavat EMUn luottolaitoksille automaattisen keinon käsitellä mahdollisia likviditeetin kysynnän vaihteluita ja siten rajoittaa lyhytaikaiskorkoihin kohdistuvia vaikutuksia. Lopuksi EKP ilmoitti 23. syyskuuta 1999, ettei uusiin suuriin rahoitusoperaatioihin ryhdytä vuoden 2000 ensimmäisellä viikolla. Tämä päätös vähentää osaltaan euroalueen ja rahoitusmarkkinoiden mahdollisia ongelmia, joita näin suuren operaation käsittely ja selvittely heti vuosituhannen vaihteen jälkeen saattaisi aiheuttaa.

7.5 Maksujärjestelmät

EU:n vähittäismaksujen järjestelmät ovat valmiita, ja ne voivat turvautua toistensa apuun

Euroopan vähittäismaksujärjestelmien (maksujärjestelmien toimijoiden, niiden jäsenpankkien ja vähittäismyyjien) katsotaan yleisesti ottaen olevan valmiita. Harvat jäljellä olevat ongelmat ovat tiedossa ja niitä selvitetään, jotta erityisesti sähköiset maksut toimisivat normaalisti. Toimijoiden verkot ovat vuosi 2000 -yhteensopivia, ja ne tekevät yhteistyötä tietojen vaihtamiseksi. Ne pystyvät käyttämään toistensa palveluita, jos järjestelmissä tai viestintäverkoissa esiintyy häiriöitä (Visa voi käyttää Europaytä ja päinvastoin, satelliittiviestintää voidaan käyttää tavallisten verkkojen asemesta).

Vähittäismaksujärjestelmien EU:hun kuuluvat pankkijäsenet ovat nyt 98- prosenttisesti valmiita, ja jäljelle jäävä osa on viimeistelemässä korjaustyötään ja varasuunnitelmiaan. Kauppiaat ovat useimmissa EU-maissa testanneet vaihtoehtoisia tekniikoita maksujen valtuuttamiseksi siltä varalta, että televiestinnässä tai maksuverkkojen yhteyksissä on tilapäisiä toimintahäiriöitä. Kaupan ja jakelualalla on jo olemassa manuaalisia ratkaisuita.

7.6 Vähittäis- ja tukkurahamarkkinoiden likviditeetti ja niihin liittyvät infrastruktuurit

Tavallista suurempien käteisvarastojen ja jakelumekanismien pitäisi estää monia ongelmia,&

Loppuvuosi on perinteisesti kiireistä aikaa ja käteisen tarve on tavallista suurempi, eikä vuoden 1999 loppu ole poikkeus tässä suhteessa. EKP, joka analysoi ongelmaa EKPJ:n vuosi 2000 -koordinointikomiteassa, ei katso, että yksityishenkilöillä pitäisi olla vuosituhannen vaihteessa enemmän seteleitä kuin yleensä vuodenvaihteessa. Kansalliset keskuspankit ovat silti tehneet liikepankkien kanssa yhteistyötä varmistaakseen tavallista suuremmat käteisvarastot ja hoitaakseen jakelun. Koska vuoden 2001 loppua varten on tuotettava euroseteleitä, kansalliset keskuspankit ovat jo päättäneet vuosi 2000 -ongelmasta riippumatta varastoida tavallista enemmän kansallisia seteleitä pitkälle aikavälille, vuoteen 2002 asti, ja vapauttaa kapasiteettia eurosetelien tuotantoon.

Kansalliset keskuspankit ovat myös tehneet yhteistyötä EKP:n johdolla ja laatineet alan varasuunnitelmia. Ne pystyvät joissakin tapauksissa helposti kaksinkertaistamaan käteisvarastot (kuten Saksassa). Liikepankit ovat tehneet työtä tekniikan toimittajien kanssa pankkiautomaattipäätteiden muuttamiseksi. EU:n pankkiautomaattiverkot on määrä saada testattua vuoden 1999 kolmannella neljänneksellä.

&mutta yhteydenpito kansalaisiin on edelleen erityisen tärkeää tällä alalla

Yhteydenpito asiakkaisiin on tärkeä strategia vuosi 2000 -ongelmiin liittyvien likviditeettikysymysten ratkaisemisessa. Pankkien asiakkaille tiedotetaan pankkiautomaattien vuosi 2000 -yhteensopivuudesta, ja heille vakuutetaan, että sekkejä ja muovisia maksukortteja voi käyttää tavalliseen tapaan. Likviditeettimarkkinoilla esiintyy jännitteitä todennäköisesti vain silloin, jos on syytä epäillä, että vuosi 2000 -ongelma aiheuttaa häiriöitä, joilla on vaikutusta talouteen. Niinpä yksityisten ja julkisten viranomaisten tärkein tehtävä on kansalaisten luottamuksen säilyttäminen. Mikäli ongelmia esiintyy, varatoimenpiteiden toimivuus taataan toissijaisella tapahtumien hallinnalla. Tähän kuuluvat esimerkiksi keskuspankin mekanismit, joilla kierrätetään likviditeettiä, laajennetaan vakuuksia ja otetaan käyttöön panttilainamahdollisuus.

7.7 EU:n pankit ja luottopolitiikka

Pankit tarkastelevat huolellisesti asiakasluotto-politiikkaansa,&

Luottojen hallinnan osalta Global 2000 on varoittanut pankkeja tekemästä hätäisiä, yksipuolisia päätöksiä yritysasiakkaidensa luottorajan alentamisesta ennen vuotta 2000. Sitä vastoin niiden pitäisi huolellisesti arvioida asiakkaidensa vuosi 2000 -valmius, keskustella asiasta suoraan epäilyttävissä tapauksissa ja varoittaa etukäteen, jos ne aikovat tehdä asiassa kielteisen päätöksen.

&ja suurimman osan mielestä hyvin pärjääviä asiakkaita tulisi edelleenkin tukea

EU:n pankit ovat tarkastelleet huolellisesti luottopolitiikkansa välittömiä sekä lyhyen että keskipitkän ja pitemmän aikavälin edellytyksiä. Suomen pankkisektori on erittäin pitkälle automatisoitu, joten pankit ovat pystyneet selvittämään niin suurten kuin pienten ja keskisuurten yritysasiakkaidensakin valmiuden. Ne ovat tehneet sen johtopäätöksen, että on mahdollista, että monissa yrityksissä on ongelmia vuosituhannen vaihteen jälkeen. Ne kuitenkin uskovat, että vain hyvin harvassa yrityksessä on vakavia ongelmia, sillä valtaosa niistä on valmistautunut hyvin vuosi 2000 -ongelmaan. Suomen pankkiyhteisö uskoo, että jos yritysasiakkailla on joissakin harvoissa tapauksissa pitempiaikaisia vaikeuksia vuosi 2000 -ongelman takia, myös pankki joutuisi hankalaan tilanteeseen ja sillä olisi yleensä velvollisuus antaa lisäluottoa.

Yhdistyneen kuningaskunnan pankit ovat EU:n pankkien enemmistön tavoin sitä mieltä, ettei vuosi 2000 -ongelma vaikuta merkittävästi siihen, miten ne arvioivat yritysasiakkaidensa maksuvalmiuden. Jos asiakkailla on vuosi 2000 -ongelmia mutta ne ovat silti hyvin hoidettuja organisaatioita, pankit tukevat niitä edelleenkin antamalla niille lisäluottoa. Vuosi 2000 -ongelma ei itsessään ole riittävä syy luottorajan irtisanomiseen.

7.8 EU:n pörssit

EU:n pörssit ilmoittivat alan valmiudesta syyskuussa,&

Euroopan pörssien järjestö (Federation of European Stock Exchanges, FESE), johon kuuluu EU:n ja EFTA-alueen pörssejä sekä joitakin Keski-Euroopan maiden pörssejä, antoi lausuman vuosi 2000 -valmiudestaan 27. syyskuuta 1999. Jäsenpörssien arvio, jonka mukaan ne ovat valmiita vuosituhannen vaihteeseen, perustuu useisiin keskeisiin näkökohtiin.

&sillä yhteensopivia nykyaikaisia järjestelmiä käytetään jo paljon ja testit ovat olleet laajoja

Kyseiset pörssit ovat yleisesti ottaen nykyaikaisia, huipputeknologiaa käyttäviä yrityksiä, joiden elektroniset pörssijärjestelmät on otettu käyttöön vasta viime vuosina. Tästä syystä niiden vuosi 2000 -riskin katsotaan olevan alhainen. Sekä sisäiset että ulkoiset testit ovat olleet laajoja, ja sääntely- ja valvontaelimet ovat tehneet pörssitesteihin osallistumisesta pakollisen monissa maissa. Pörssit katsovat saaneensa arvokasta kokemusta euron käyttöönotosta. Monilla jäsenillä on viimeisenä keinona käytössä sulkumahdollisuus, mikäli valmistautumattomat liikekumppanit vaarantavat niiden järjestelmät.

7.9 EU:n vakuutusala

EU:n vakuutusalan yhteinen kanta on se, että kaikkiin tarvittaviin toimiin ryhtyneiden asiakkaiden vahingot korvataan

EU:n vakuutusalalla on Euroopan vakuutuskomitean CEA:n puitteissa sovittu yhteisestä kannasta, jonka mukaan vain jäljelle jäävät vuosi 2000 -riskit voidaan korvata. Jos vakuutuksen ottanut yhtiö on ryhtynyt kaikkiin tarvittaviin toimiin mukauttaakseen järjestelmänsä ja suojautuakseen vuosi 2000 -riskeiltä, aiheutuneet vahingot voidaan korvata niiden sopimusten puitteissa. Kansalliset järjestöt ja yksittäiset yhtiöt ovat pyrkineet tiedottamaan asiakkailleen, erityisesti suurille ja pk-yrityksille, vuosi 2000 -riskeistä ja siitä, miten ne pitäisi ratkaista. Useissa maissa vuosituhannen vaihteen riskit rajataan kuitenkin pois useimmista uudistussopimuksista.

Kunkin EU-maan markkinoiden toimissa on kuitenkin suuria eroja: osa antaa neuvoja, &

Yhteisestä kannasta huolimatta markkinoiden luomissa välineissä on huomattavia eroja eri EU-maissa. Jotkut järjestöt ovat suositelleet jäsenilleen rajoitusehtoja, vaikka yksittäiset yhtiöt voivatkin päättää vapaasti omista strategioistaan. Kreikassa ja Pohjoismaissa ei ole ryhdytty erityisiin yhteisiin toimenpiteisiin. Portugalissa ja Sveitsissä järjestöt pyrkivät rajoittamaan jäsenilleen antamiensa suositusten ja neuvojen määrää. Joissakin maissa (Irlannissa, Espanjassa, Saksassa ja Alankomaissa) järjestöt antavat jäsenilleen myös yhteistä oikeudellista ja teknistä tukea, jotta nämä voivat minimoida mahdolliset vuosi 2000 -ongelman aiheuttamat rahalliset tappiot.

&osa perustaa yhteisiä hätärahastoja&

Alankomaissa on perustettu keskitetty hätärahasto (500 miljoonaa euroa), joka korvaa riskit silloin, kun vakuutuksenottajat voivat todistaa noudattaneensa "due diligence" -periaatetta vuosi 2000 -ongelman ratkaisemisessa. Tämän rahaston ulkopuolelle jäävien organisaatioiden täytyy koota tätä varten vastaavanlaisia varoja.

& ja osa taas perustaa rakenteita vahingonkorvaus-vaatimusten valvontaa ja arviointia varten

Ranskassa ja Belgiassa järjestöt ovat perustaneet yhteisiä pysyviä rakenteita vuosi 2000 -ongelmaa koskevien vahingonkorvausvaatimusten valvontaa ja ratkaisemista varten. Ranskassa on tekninen foorumi, "Co-ordination An 2000", jolla on neljä päätehtävää. Se antaa teknistä tukea ja asiantuntija-apua ja koordinoi oikeudellisesti sekä ylläpitää tietokantaa vuosi 2000 -ongelmaa liittyvistä vahingonkorvausvaatimuksista. Belgian tekninen foorumi auttaa paikan päällä tapahtuvissa asiantuntija-arvioinneissa, jotta vakuutusyhtiöt voivat arvioida vuosi 2000 -ongelmaan liittyvät vahingonkorvausvaatimukset ja torjua mahdollisia petoksia. Tällaiset organisaatiot synnyttävät myönteistä synergiaa ammattilaisten kesken, säästävät aikaa ja jakavat kokemuksia.

7.10 Vuosi 2000 -ongelman makrotaloudellinen vaikutus

Jotkin maat tarkastelevat jo vuosi 2000 -ongelman makrotaloudellisia vaikutuksia&

Kun kriittinen aika lähestyy, maat kiinnittävät huomiota vuosi 2000 -ongelman mahdollisten lyhyen ja pitkän aikavälin makrotaloudellisten vaikutusten arviointiin. Alankomaissa on tutkittu alustavasti ongelman pitkän aikavälin vaikutuksia, ja arvioita on odotettavissa enemmänkin.

Tästä aiheesta tehtiin useita tutkimuksia vuosina 1998 ja 1999. OECD mainitsi ING-Barings Bankin vuonna 1998 tekemän tutkimuksen vuosi 2000 -ongelmaa käsitelleessä raportissaan, ja CPB teki samoin vuonna 1999 (Alankomaiden Centraal Planbureau laatii talousennusteita). Kumpikin ennusti vaikutuksen olevan vähäinen, kun otetaan huomioon Alankomaiden kaikki toiminnot, mahdolliset makrotaloudelliset skenaariot ja tutkimukset vastaavista tuotantohäiriöistä tietyillä teollisuudenaloilla ja alueilla. ING-Baringsin raportti toi esille eri teollisuudenalojen välillä olevia vaihteluita, joihin vaikuttavat teollisuudenala, tietotekniikkaan liittyvät riippuvuudet, rajatylittävät vaikutukset jne.

De Nederlandsche Bank julkaisi äskettäin tilanneraportin, jossa käsiteltiin vuosi 2000 -ongelmaa Alankomaiden pankkialalla. Yksi raportin osa käsittelee pankkiasiakkaiden luottokelpoisuusluokitusta ja pankkien oikeudellisia velvoitteita mukauttaa varantonsa havaittuihin riskeihin. Siinä todetaan, että vain rajalliset muutokset ovat tarpeen.

CPB ja De Nederlandsche Bank arvioivat vuonna 2000 tietokoneongelman makrotaloudelliset vaikutukset osana normaalia toimintaansa.

&ja pyrkivät keräämään tietoja vuosi 2000 -häiriöistä

Alakohtaiset vuosi 2000 -foorumit, hallintoviranomaisten vuosi 2000 -projektitoimisto ja kansallinen kriisikoordinointikeskus keräävät osana jatkuvaa seurantaan, varasuunnitelmiin ja kriisinhallintaan liittyvää työtään tietoja vuosi 2000 -ongelmista vuoden 1999 lokakuun 1. päivästä maaliskuun 2000 loppuun asti. Tietoja käytetään arvioitaessa vuosi 2000 -ongelman makrotaloudellista vaikutusta Alankomaissa osana vuosi 2000 -toimien kokonaisarviointia. Tietojen kerääminen vuosi 2000 -ongelmaan liittyvistä ja muista häiriöistä on olennainen osa niiden varasuunnitelmien laatimiseen liittyvää työtä.

EKP on analysoinut makrotaloudellisen vaikutuksen lyhyellä aikavälillä ja tehnyt joitakin havaintoja

EKP on jo analysoinut vuosi 2000 -ongelman makrotaloudellisen vaikutuksen lyhyellä aikavälillä ja havainnut alakohtaisia vaikutuksia, joiden syynä on vuosi 2000 -toimiin suunnattujen resurssien erilaisuus. Tämä saattaa lyhyellä aikavälillä johtaa siihen, että yritykset hamstraavat tuotteita ja kotitaloudet elintarvikkeita ja muita kulutustarvikkeita ja että kiinteitä sijoituksia ohjataan muualle. Näillä tekijöillä saattaa olla rahapoliittisia vaikutuksia, sillä ne voivat tilapäisesti lisätä pankkien antolainausta. Kolmen kuukauden Euribor-korkoiseen futuurisopimukseen merkitty korko on ollut nimelliskorkoa suurempi. Tämä vuosi 2000 -ongelmaan liittyvä "piikki" kasvoi kesällä, mutta se on sittemmin pienentynyt.

Vuosi 2000 -ongelman vaikutus lyhytaikaisiin korkoihin on kuitenkin selvästi vähäisempi tapahtumissa, joihin sisältyy vakuus. Vakuuksilla tuettujen instrumenttien tuottokäyrä onkin paljon säännöllisempi kuin vakuudettomissa tapahtumissa käytettyjen korkojen. Tämä on osoitus siitä, että luottoriski on otettu huomioon vuodenvaihteessa.

7.11 Kansainväliset valmistelut

Global 2000 on laatinut tärkeitä suosituksia rahoitusalalle&

Global 2000, rahoituspalvelualan (pankkitoiminta, vakuutustoiminta, sijoitusyhtiöt ja maksujärjestelmien toimijat) perustama kansainvälinen järjestö, kokoontui Wienissä syyskuussa 1999. Tarkoituksena oli tarkastella, miten Global 2000:n jäsenten heinäkuussa Miamissa hyväksymät 11 suositusta voitaisiin panna täytäntöön Euroopassa. Tarkastelun kohteena oli kolme tärkeää aluetta: likviditeetin hallinta, luottojen hallinta ja tapahtumien hallinta.

EU:n markkinat ovat viimeistelemässä maakohtaisia toimintasuunnitelmiaan. Tällöin valtuuskunnat käyttivät Global 2000:n suosituksia tarkastellessaan toimia, tiedottaessaan muille pankkiyhteisöille niistä toimista, jotka oli saatu päätökseen, ja laatiakseen aikataulun jäljelle jääville toimille. Perusteellista tietojenvaihtoa käydään yksinomaan Global 2000:n jäsenten kesken.

&ja luo viestintäverkon

Global 2000 perustaa rajoitetun viestintäverkon vuosituhannen vaihdetta varten. Deutsche Bank on tehnyt aloitteen verkon luomisesta samalla tavalla kuin Joint Year 2000 Councilin verkko. Global 2000:n verkossa on mukana kymmenen EU-maata, joista seitsemän on mukana myös Joint Y2K Councilin rahoituslaitosten verkossa.

IAIS on tutkinut vakuutusyhtiöiden valmisteluita

Kansainvälinen vakuutusvalvontaelinten järjestö IAIS lähetti kaikille jäsenilleen kyselyn heinäkuussa 1999. Kyselyyn vastasi 67 jäsentä, mukaan luettuina 13 EU-maan vakuutusmarkkinat, ja ainoastaan Kreikka ja Luxemburg jättivät vastaamatta. Vaikka IAIS julkaisi yleisluonteisia tuloksia, EU:n valvontaelinten vastaukset olivat kaikkein myönteisimpiä. Lähes kaikki IAIS:n jäsenet keräävät tai ylläpitävät tietoja valvontansa piiriin kuuluvien yhtiöiden vuosi 2000 -valmiudesta. Useimmat jäsenet pystyivät myös kertomaan, miten suuri osa yhtiöistä oli testannut onnistuneesti keskeiset järjestelmänsä. Lähes puolet totesi, että 90 % niiden valvomista yhtiöistä oli tehnyt niin, ja tähän kuului joitakin merkittäviä vakuutusmarkkinoiden toimijoita. Vuotta 2000 koskevia varasuunnitelmia laatineiden vakuutusyhtiöiden määrä oli hieman pienempi.

8 VESI

Vaikka vesialan toimet aloitettiin ja päätettiin muita myöhemmin,&

Vesialan valmistelut aloitettiin yleisesti ottaen myöhään. Tässä asiakirjassa käsitellyistä aloista juuri EU:n vesialan toimia on saatettu päätökseen eniten neljännellä neljänneksellä. Veden tuotanto ja jakelu voidaan hoitaa manuaalisesti ilman tietotekniikkapohjaisia ohjausjärjestelmiä. Monet voimalat on suunniteltu niin, että verkon vedenjakelu ja syöttöpaineen ylläpito voidaan hoitaa vesisäiliöistä käyttämällä luonnollista kaltevuutta ilman pumppausta. Joidenkin voimaloiden maantieteellisellä sijainnilla on merkitystä. Esimerkiksi Itävallassa suuri osa vedestä on peräisin vuorilta. Lähteen ja vesihanan välinen korkeusero merkitsee sitä, että pumppuja ja elektronisia järjestelmiä tarvitaan harvoin ja vesi on luonnostaan korkealaatuista, mikä vähentää monimutkaisen käsittelyn tarvetta. Mahdolliset ongelmat rajoittuvatkin todennäköisesti taltiointivirheisiin, jotka saattavat johtaa virheelliseen laskutukseen.

Vesialalla laaditaan varasuunnitelmia samalla tavalla kuin muillakin infrastruktuurialoilla. Varastot ovat täysiä. Henkilöstöä lisätään, ja henkilöstö saa lisäkoulutusta manuaalisten toimintojen varalta. Hätävarastoja käytetään, mikäli energian saannissa ilmenee häiriöitä.

&riskit näyttävät olevan pienemmät ja varasuunnitelmia pannaan täytäntöön,&

Kreikassa suunnitellaan, että henkilöstön käyttöön annettaisiin erilaisia televiestintälaitteita, jotka ovat vesihuoltoverkon kriittisissä solmukohdissa ja joiden avulla voidaan toimia nopeasti ja tehokkaasti. Alankomaissa alueiden vesilautakunnat laskevat vedenpintaa pumppaamalla vettä tavallista enemmän ennen vuosituhannen vaihdetta, joten mahdollisesta sähkökatkosta aiheutuvan pumppuaseman häiriön vaikutukset tavallisille ihmisille ovat rajalliset.

&ja kansallisella lainsäädännöllä varmistetaan, että yhtiöt ovat valmiita koko ajan

Vesialalla on usein kansallisia säädöksiä. Kaikki Yhdistyneen kuningaskunnan vesiyhtiöt velvoitetaan laissa toimittamaan päivässä 10 litraa juomavettä henkeä kohti katkoksen keston ajan. Alankomaiden vesihuoltoalalla on ankara varajärjestelmä, joka edellyttää 10 päivän täysimääräistä toimintakykyä ilman uusia energia- ja kemikaalitoimituksia (omien varaenergianlähteiden perusteella) sekä 20-25 päivän kulutusta vastaavia juomavesivarastoja ilman uutta vedenottotarvetta tunnetuista lähteistä (pääasiassa joista).

Tilanteesta on kuitenkin vaikea saada yleiskuvaa

Useat maat raportoivat, että vesihuolto ja jäteveden käsittely olivat yksi niistä aloista, joista oli kaikkein vaikeinta saada tietoja. Tietoja on vaikea saada lähinnä siksi, että näitä palveluita tarjoaa suuri määrä pieniä paikallisia yrityksiä - niitä on yleensä tuhansia joka maassa, ja ne kuuluvat yleensä kunnanvaltuustojen tai alueellisten viranomaisten alaisuuteen.

9 KOMISSION TOIMINTA

9.1 Sisäinen tilanne: ks. myös: http://europa.eu.int/comm/y2k/preparation/y2k_en.htm

Komission aloitteet jatkuvat,...

Komissio toteuttaa edelleenkin aktiivisesti tiedonannossaan KOM(98)102 ilmoittamiaan aloitteita.

... etusijalla ovat sisäiset järjestelmät,...

Tärkeysjärjestyksessä etusijalla on sen omien järjestelmien ja tuotteiden saattaminen vuosi 2000 -yhteensopiviksi. Edistystä tässä työssä seurataan säännöllisesti järjestettävissä kokouksissa, joissa on mukana pääsihteeri ja pääjohtajia. Seurannasta vastaa organisointi- ja johtotehtävien koordinointiryhmä.

...ja työ saataneen päätökseen ajoissa

Kaikkia komission pääosastoja on vuodesta 1996 lähtien pyydetty sisällyttämään vuotuiseen tietopalvelusuunnitelmaansa erityinen suunnitelma tietojärjestelmien saattamiseksi vuoden 2000 tasalle, ja nämä suunnitelmat on budjettivaroja jaettaessa asetettu etusijalle. Noin 75 % komission strategisesti tärkeistä tietojärjestelmistä on jo vuosi 2000 -yhteensopivia tai niitä korvataan yhteensopivilla järjestelmillä, ja loppujen 25 %:n osalta muutostöitä viimeistellään. Varasuunnitelmien laatimiseen ja tuotteiden ja sopimusten tarkastamiseen on kiinnitetty erityistä huomiota.

Ulkopuolisiin tahoihin yhdistettyjen järjestelmien päästä-päähän-testit on toteutettu

Järjestelmien perustana olevan infrastruktuurin (laitteistojen, käyttöjärjestelmäohjelmistojen, ulkopuolisten ohjelmistojen) tarkistamisessa on edetty pitkälle, ja se saadaan ajoissa yhteensopivaksi. Sisäiset testit toteutettiin onnistuneesti vuoden 1999 alkupuoliskolla, ja kesän aikana on testattu lisää ulkopuolisiin tahoihin yhteydessä olevia tietojärjestelmiä rahoitus-, tulli- ja maatalousaloilla.

Erityistä huomiota on kiinnitetty tavara- ja palvelusopimuksiin ulkoisten toimittajien kanssa sekä komission toimittamiin tavaroihin ja palveluihin

Komissiossa meneillään olevia vuosi 2000 -toimia valvoo komission yksiköiden välinen ryhmä, jota johtaa pääsihteeri ja jossa on edustajia kaikista pääosastoista. Sen tehtäviin kuuluvat lähinnä muut kuin tietotekniikkaan liittyvät asiat, kuten varasuunnitelmien koordinointi keskeisten palveluiden jatkuvuuden turvaamiseksi, oikeudelliset kysymykset (vuosi 2000 -ongelman vaikutus sopimuksiin, takuut, velvoitteet), yleiset infrastruktuuriasiat (kuten rakennukset, turvajärjestelmät, hissit ja kaikki näihin liittyvät laitteet) ja komission henkilöstölle ja yleisölle suunnatut tiedotuskampanjat. Vuonna 1999 on erityisesti pyritty arvioimaan, ovatko ulkopuolisten yritysten toimittamat tai komission tarjoamat tiedot tai tuotteet vuosi 2000 -yhteensopivia, niin että haittavaikutukset voidaan minimoida, ja tarkistamaan niihin liittyvät sopimukset.

Muiden EU:n toimielinten osalta voidaan todeta, että toimielinten välinen tietotekniikkakomitea (CII) koordinoi edelleen vuosi 2000 -ongelmaan liittyviä toimia varmistaakseen, että lähestymistapa on yhtenäinen. Lisäksi EU:n tietojärjestelmien saattamisesta vuosi 2000 -yhteensopiviksi ja niiden mukauttamisesta euron varalta on keskusteltu komission heinäkuussa järjestämässä jäsenvaltioiden ja pk-yritysten symposiumissa.

9.2 Ulkoinen toiminta: ks. myös http://europa.eu.int/geninfo/keyissues/y2k/index_en.htm

Rajatylittäviä ja monialaisia kysymyksiä käsiteltiin tärkeillä infrastruktuurialoilla EU:ssa ja muualla

Huhtikuussa 1999 järjestetty EU:n edellinen infrastruktuurin tarjoajien työpaja oli menestys, joten komissio kutsui EU:n infrastruktuuripalveluiden tarjoajat toisen kerran koolle keskustelemaan vuosi 2000 -ongelmaan liittyvistä rajatylittävistä ja monialaisista riippuvuuksista. Tässä 29.-30. syyskuuta 1999 pidetyssä kokouksessa oli yli 200 osallistujaa, esimerkiksi kansallisia vuosi 2000 -koordinointielimiä, sääntelyelimiä ja sekä kansainvälisten järjestöjen että alan edustajia yli 35 maasta.

Tärkeimmät kokouksessa tarkastellut alat olivat rahoitusala, liikenne (lento-, meri- ja rautatieliikenne), energia (sähkö ja kaasu), televiestintä ja ydinturvallisuus. Siellä keskusteltiin myös toimitusketjujen jatkuvuudesta, yleisölle suunnatuista viestintästrategioista ja kansallisten hätäpalveluiden valmisteluista. Tulokset on tiivistetty komission vuosi 2000 -aiheiselle Internet-sivulle.

Myös hätäsuunnitelmien laatimisessa ja kriisien hallinnassa tehdään yhteistyötä

Komissio on järjestänyt useita kokouksia, joissa jäsenvaltioiden väestönsuojeluviranomaiset ovat keskustelleet vuosi 2000 -ongelmasta ja suunnitelmistaan. Keskusteluita on käyty myös sellaisten yksityisen teollisuuden alojen kanssa, joihin liittyy mahdollisia turvallisuusongelmia, kuten kemian- ja ydinteollisuuden. Vuosituhannen vaihdetta vietetään vuoden 1999 lopussa oletettavasti runsaslukuisammin ja laajemmin kuin yleensä, joten palo- ja pelastusviranomaiset ja hätäpalvelut varautuvat parantamaan reaktiokykyään.

Olemassa olevia varasuunnitelmia ja resursseja vahvistetaan ja käytetään sekä julkisella&

Kaikki viranomaistahot kunnista keskushallintoon asti pyrkivät varmistamaan talouden ja yhteiskuntaelämän jatkuvuuden ja luotettavuuden, ja paikalliset viranomaiset ovat pääosassa kriittisissä tilanteissa. Järjestelmä perustuu jo olemassa oleviin varasuunnitelmiin, jotka on kehitetty eri vaaratilanteisiin. Suunnitelmia tarkistetaan vuosi 2000 -ongelman aiheuttamien mahdollisten lisähankaluuksien varalta, testejä tehdään toistuvasti, vastuualueita on selkiytetty, saatavilla olevat resurssit on priorisoitu ja tietotekniikkajärjestelmien yhteensopivuus on tarkistettu huolellisesti.

Esimerkiksi Alankomaissa on kehitetty viiteskenaario, jossa kuvataan yleiseen järjestykseen ja turvallisuuteen vaikuttavia häiriöitä tärkeillä aloilla. Ihmisiä on sen avulla koulutettu koordinoimaan toimintaa ja toteuttamaan samanlaisia toimia samaan aikaan. Myös palolaitoksen varasuunnitelmamalli perustuu viiteskenaarioon, ja kaikki alueelliset/paikalliset palolaitokset käyttävät sitä kehittäessään omia varasuunnitelmiaan vuosi 2000 -ongelman varalta. Syyskuun alussa tehtiin useita kansallisia ja alueellisia testejä. Vaikka teknisissä järjestelmissä ei havaittu ongelmia, hätäpuhelinpalvelussa oli teknisiä ongelmia ja hätäsuunnitelmissa havaittiin useita ongelmia. Nämä ongelmat korjataan, ja testejä tehdään vielä lisää.

Italiassa kehitellään vuosituhannen vaihteeksi kattavaa kansallista varasuunnitelmaa, jossa ovat mukana kaikki hätäpalvelut, ministeriöt ja aluehallinnot, kansallinen vuosi 2000 -foorumi ja paikallisia infrastruktuureita ja jossa hätätilanteisiin voidaan reagoida koordinoidusti. Suunnitelmaan kuuluu myös yleisölle suunnattu viestintä.

&että yksityisellä sektorilla

Kemianteollisuudessa vuosi 2000 -ongelmaa ei yleensä pidetä poikkeuksellisena tapahtumana, koska alalla täytyy jatkuvasti olla varautunut kriittisiin tilanteisiin. Yhtiöt joka tapauksessa testaavat varasuunnitelmiaan erityisesti vuosi 2000 -ongelman varalta. Vaikka suuria ongelmia ei olekaan havaittu, on korostettu tarvetta koordinoida hätäsuunnitelmia paikallisten ja yhdyskuntapalveluiden kanssa. Kriitt