EUROOPAN KOMISSIO 
Bryssel 7.12.2011 
SEK(2011) 1482 lopullinen 
  
KOMISSION YKSIKÖIDEN VALMISTELUASIAKIRJA 
TIIVISTELMÄ VAIKUSTEN ARVIOINNISTA 
Oheisasiakirja 
EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEVOSTON ASETUKSEEN 
vakautusvälineen perustamisesta 
{KOM(2011) 845 lopullinen} 
{SEK(2011) 1481 lopullinen}  
 
FI 2   FI 1. ONGELMAN MÄÄRITTELY  
Kriisit ja konfliktit koettelevat maailman eri maita ja uhkaavat kansainvälistä turvallisuutta ja 
vakautta. Konfliktit ovat usein kytköksissä valt ioiden haurauteen, ja heikko hallinto ja 
köyhyys pahentavat tilannetta entisestään. Näihin  rakenteellisiin haas teisiin vastaaminen 
edellyttää huomattavia yhteisiä ponnisteluj a, jotka perustuvat kumppanuuksiin muiden 
valtioiden, kansalaisyhteiskunnan toimijo iden sekä monenvälisten ja alueellisten 
kumppaneiden kanssa. Tavoitteena on luoda ede llytykset, joilla maita tuetaan torjumaan 
konflikteja.  
Voidakseen tukea poliittisten  konfliktien tai luonnononnettomuuksien koettelemia maita EU:n 
on oltava ennen kaikkea joustavampi. Pelkät ihmishenkien pelastamiseen ja inhimillisen kärsimyksen lievittämiseen rajoittuvat humanitaarin en apu ja pelastuspalvelutoimet eivät riitä. 
Joustavuutta tarvitaan, jotta vo idaan nopeasti korjat a kriisitoimissa olevat puutteet, täydentää 
kriisinhallintaoperaatioita (myös YUTP-operaatioita) ja tukea kriisistä toipumisen, jälleenrakentamisen ja pidemmän  aikavälin kehityksen kytkem istä tiiviimmin toisiinsa, koska 
se on välttämätöntä kriisimaiden  vakauttamiseksi pysyvästi.  
Luonnononnettomuudet, ihmisen aiheuttamat ka tastrofit, huumekauppa, järjestäytynyt 
rikollisuus, terrorismi ja tiet overkon turvallisuusuhat vaikeuttavat kehitystä, heikentävät 
oikeusvaltiota ja lisäävät epävakautta maa ilmanlaajuisesti. Biol ogisiin, kemiallisiin, 
radiologisiin ja ydinaineisiin (CBRN) liittyvät,  ihmisiin, ympäristöön, ilmastonmuutokseen ja 
turvallisuuteen kohdistuvat riskit eivät nekään kun nioita kansallisia ja alueellisia rajoja. 
Vakautusvälineen tuloksellisuutta on lisättä vä, jotta voidaan puuttu a moniin konflikteja 
synnyttäviin ja turvallisuutta uhkaaviin tekijöihin ja jotta EU voisi täyttää tehtävänsä 
maailmanlaajuisena toimijana omia arvojaan ja etujaan ajaen. Tuloksellisuutta lisätään  
a) nopeuttamalla avunantoa vallitsevissa ja puhkeamaisillaan olevissa kriisitilanteissa;  
b) kehittämällä EU:n omia ja sen kumppan eiden valmiuksia estää konflikteja, varautua 
kriiseihin ja rakentaa rauhaa; sekä  
c) puuttumalla maiden rajat ylittäviin ja  maailmanlaajuisiin  turvallisuusuhkiin.  
2. T
OISSIJAISUUSKYSYMYSTEN ANALYYSI  
EU:ta pidetään maailmanlaajuisesti uskottavana, neutraalina ja rehellisenä toimijana, jolla on 
konfliktinestossa komparatiivinen etu puolellaa n. Kriisitoimien johdonmukaisuus ja avun 
tuloksellisuus voidaan maksimoida, kun ne to teutetaan EU:n tasoll a. Tässä yhteydessä on 
hyvä muistaa, että ani harvalla EU:n jäsenv altiolla on laajuudelta an vakautusvälinettä 
vastaava kriisinhallinta- tai rauhanrakennusväline. 
Haasteet käyvät yhä monimutkaisemmiksi, eikä  EU voi saavuttaa yhtäkään sen omista 
ensisijaisista tavoitteista (turvallisuus, ka svu, työllisyys, ilmastonmuutoksen hallinta, 
energiansaanti, terveys, pandemioiden torjunta ja muuttoliikkeen hallinta) toimimalla muusta 
maailmasta erillään. 
 
FI 3   FI 3. EU- ALOITTEEN TAVOITTEET  
Euroopan unionista tehdyssä sopimuksessa (21 artikla) määritell ään unionin ulkoisen 
toiminnan yhteiset perusperiaatteet ja  -tavoitteet, joita ovat muun muassa ”säilyttää rauha, 
estää konfliktit ja lujittaa kansainvälistä turvallisuutta”  sekä ”auttaa kansoja, maita ja 
alueita selviytymään luonnon tai ihmise n aiheuttamista suuronnettomuuksista” . 
 
FI 4   FI Uuden vakautusvälineen erityistavoitteena on  
1. edistää vakautta joko ihmisen aiheuttaman kata strofin tai luonnononnettomuuden 
seurauksena syntyneessä tai puhkeamais illaan olevassa kriisitilanteessa  auttamalla 
säilyttämään, luomaan tai palauttamaan olosuhteet, jotka ovat välttämättömiä unionin kehitys- ja yhteistyöpolitiikkojen as ianmukaisen täytäntöönpanon kannalta; 
2. huolehtia EU:n ja sen kumppaneiden valmiud esta estää konflikteja ja toimia kriisiä 
edeltävissä ja kriisin jälkeisissä tilanteissa  toimintaa kansainvälisten, alueellisten, 
valtiollisten ja valtioista riippumattomien toimijoiden ka nssa tiiviisti koordinoiden; 
3. puuttua maiden rajat ylittäviin ja maailmanlaajuisiin  turvallisuusuhkiin , jotka 
vaarantavat rauhan ja vakauden.  
4. T
OIMINTAVAIHTOEHDOT  
Rauhaa ja turvallisuutta edistävien ja si ten EU:n läsnäoloa lisäävien EU:n toimien 
tehokkuuden, tuloksellis uuden ja johdonmukaisuuden  lisäämiseksi tarkasteltiin neljää 
toimintavaihtoehtoa: 
– Toimintavaihtoehto 0 : EU:lla ei ole uutta välinettä vuoden 2013 jälkeen.  
– Toimintavaihtoehto 1 : nykytilanteen säilyttäminen. Säilytetään välineen 
nykyinen soveltamisala ja vuosien 2007–2013 rahoitusnäkymiä vastaavat 
määrärahat.  
– Toimintavaihtoehto 2 : välinettä tarkistetaan ja  sen nykyinen soveltamisala 
säilytetään pääpiirteissään. Joustosäännöksiä lisätään mahdollisuuksien mukaan, samoin määrärahoja, jotta  EU voi asianmukaisesti huolehtia 
kasvavasta vastuustaan rauha n ja turvallisuuden alalla. 
– Toimintavaihtoehto 3 : perustetaan uusi väline tai uusia välineitä niin, että 
a) kriisitoimet ja -valmius erotetaan muista turvallisuuskysymyksistä, eritoten 
terrorismista, alueiden rajat ylittävistä uhi sta ja CBRN-riskeistä, ja b) se kattaa 
(ne kattavat) tällä hetkellä muista ulkosuhdevälineistä ra hoitettavat EU:n 
toimintamuodot (esim. vaalitarkk ailu ja Afrikan rauhanrahasto). 
5. V
AIKUTUSTEN ARVIOINTI  
EU:n on syytä säilyttää vakautusvälineen pääpii rteet, jotka ovat taanneet sen menestyksen – 
tästä ollaan yleisesti yksimielisiä. Tarkasteltav ina olevien toimintavaihtoehtojen tarkoituksena 
on vakiinnuttaa nykyisen vakautusvälineen om inaisuudet ja mahdollisuuksien mukaan 
kehittää niitä edelleen. Välineen luonteesta johtuen mikään edel lä esitetyistä vaihtoehdoista 
1–3 ei todennäköisesti johda merkittäviin m uutoksiin ”ulkoisten” vaikutusten (eli 
taloudellisten, sosiaalisten tai ympäristöön kohdi stuvien vaikutusten) osalta. Valinnalla on 
kuitenkin suurta merkitystä sikäli, e ttä kaikkien muiden ulkosuhdevälineiden tehokkuus, 
tuloksellisuus ja johdonmukaisuus  lisääntyisivät.  
Tehokkaampi väline lisäisi EU:n toimintaa kriisien  ehkäisemiseksi, rauhan säilyttämiseksi ja 
kansainvälisen turvallisuuden vahvistamiseksi sekä parantaisi EU:n  kriisivalmiuksia.  
 
FI 5   FI 6. VAIHTOEHTOJEN VERTAILU  
Alla olevassa taulukossa esitet ään yhteenveto eri vaihtoehtojen hyvistä ja huonoista puolista. 
Vaihtoehtoja arvioitiin kolmella kriteerillä:  Johdonmukaisuudella  tarkoitetaan mahdollisuuksia luoda  ohjelmoinnin ja täytäntöönpanon 
osalta synergioita sovittujen tavoitteiden saavuttamiseksi, konfliktin leviämisen estämiseksi ja muiden sellaisten seurausten välttämiseks i, jotka voisivat hank aloittaa politiikkojen 
täytäntöönpanoa. Tämä on erityis en merkityksellistä silloin, kun kahdella eri välineellä on 
sama maantieteellinen soveltamisala. 
Tuloksellisuudella  tarkoitetaan oikeiden asioiden tekemistä, oikeiden tavoitteiden asettamista 
ja niiden saavuttamisen varmistamista.  
Tehokkuudella  tarkoitetaan asioiden tekemistä oikein ja käytettyjen resurssien maksimaalista 
hyödyntämistä: se kattaa sekä organisatoriset näkökohdat että välineen yksinkertaistamisesta 
odotettavissa olevat hyödyt.  
 Vaikutukset  Tuloksellisuus  Johdonmukaisuus  Tehokkuus  
0. Ei välinettä     
1. Ei muutosta nykytilanteeseen  _ = _ 
2. Tarkistettu väline  + + + 
3. Yksi tai useampi uusi väline     
A) nykyväline jaetaan osiin  =  + Vaihtoehdot  
B) soveltamisalaa laajennetaan  + +  
Toimintavaihtoehto 0 : Euroopan unionille perussopimuksen 21 artiklasta johtuvien 
velvoitteiden takia ja ottaen  huomioon neuvoston poliittisen ohj auksen, jota se on antanut 
muun muassa turvallisuudesta ja  kehityksestä (2007), Euroopa n turvallisuusstrategiasta 
(2008) ja konfliktien estämisestä (2011), tämä vaih toehto ei ole poliittise sti toteutuskelpoinen, 
koska EU:n kansainvälinen uskottavuus ja sen kyky puolustaa omia etujaan kärsisivät.   
Toimintavaihtoehto 1 : Vakautusväline voi säilyttää me rkityksensä, jos sen puitteissa 
jatketaan vuonna 2007 käynnistettyä toimintaa.  Tässä vaihtoehdossa jätetään kuitenkin 
käyttämättä mahdollisuus parantaa ja tehostaa välineen arvoa sen käytöstä saatujen 
kokemusten perusteella. Varsinkaan tuloks ellisuus ja tehokkuus eivät lisääntyisi. 
Toimintavaihtoehto 2 : Tässä vaihtoehdossa vakautusvä lineen tärkeimmät ominaisuudet 
säilytetään, mutta sen jous tavuutta ja tuloksellisu utta lisätään, minkä ansiosta EU voi nopeasti 
vastata kansainväliseen rauhaan ja turval lisuuteen kohdistuviin tulevaisuuden uhkiin. 
Tehokkaampi väline lisäisi EU:n toimintaa kriisien  ehkäisemiseksi, rauhan säilyttämiseksi ja 
kansainvälisen turvallisuuden vahvistamiseksi  ja parantaisi EU:n kriisivalmiuksia.  
Vakautusvälineestä rahoitettaisiin jatkossakin toimia, joilla täydennetään tai tuetaan muista 
ulkosuhdevälineistä rahoitettavia toimenpiteitä. Ta rvittaessa sillä voitaisiin myös korvata 
 
FI 6   FI kyseiset muut välineet, jos niitä ei voida aktivoida riittävän nop easti. Sitä voitaisiin käyttää 
esimerkiksi tilanteessa, jossa maa päättää järjestä ä vaalit yllättäen, jolloin niiden tarkkailua ei 
ole voitu suunnitella etukäteen tai niiden valmis telu edellyttää välitönt ä tukea EU:lta, jotta 
voidaan varmistaa vaalien vapaus ja rehellis yys sekä väestön enemmistön hyväksyntä ja siten 
välttyä kiistanalaisilta tuloksilta, jotka voiva t johtaa konfliktiin (til anne Tunisiassa ja 
Egyptissä vuonna 2011).  
Toimintavaihtoehto 3 : Yksi tai useampi uusi väline   
a) Vaihtoehto, jossa vakautus väline jaetaan kahtia niin, et tä yhdellä välineellä vastataan 
ja valmistaudutaan kriiseihin ja toisella  puolestaan maiden ra jat ylittäviin ja 
maailmanlaajuisiin turvallisuus uhkiin, ei ole suositeltava.  
On hyvä muistaa niiden valmiuksien kehi ttämisen, joita tarvitaan ennen kriisiä, 
kriisin aikana ja sen jälkeen, kytkeytyminen maiden rajat ylittävien ja maailmanlaajuisten uhkien torjuntaan. Yhdessä (muiden välineiden, esim. demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskevan eurooppalaisen rahoitusvälineen kanssa) 
nämä toimet muodostavat rauhan- ja turvallisuuskysymyksiin liittyvien EU:n ulkoisten toimien selkärangan. Toiminna n johdonmukaisuus heikkenisi, jos nämä 
osaset erotetaan toisistaan. 
Sen lisäksi, että vaihtoehto on rist iriidassa nykyisten välineiden määrän 
vähentämistavoitteen kanssa, se voisi he ikentää niiden toimien vuorovaikutuksen 
johdonmukaisuutta ja täydentävyyttä, jo illa pyritään puuttumaan konfliktien 
syntytekijöihin.  
b) Uuden välineen soveltamisalan laajentami nen niin, että johdonmukaisuus EU:n eri 
toimien käytön osalta lisääntyisi, ei sekään ole kannat ettava, koska eri 
oikeusperustojen ja päätöksentekoprosessi en sovittaminen yht een säädökseen olisi 
vaikeaa. Vaihtoehto ei olisi tehokas. 
Sen sijaan osa nykyjärjestelyjen mahdollist amasta joustavuudesta voisi kadota, jos 
muut välineet ja työskentelytavat s ovitettaisiin samaan sääntelykehykseen. 
Esimerkiksi vaalitarkkailussa käytettävä t päätöksentekoprosessit tuskin sopivat 
tilanteeseen, jossa vaalit j oudutaan poliittisen kriisin takia järjestämään nopeasti. 
Osaa niistä Afrikan rauhanrahastosta raho itettavista toimista (esim. korvausten 
maksaminen AU:n rauhanturvaoperaatioihin os allistuville afrikkalaisille sotilaille), 
jotka on mahdollista rahoittaa EKR:stä, ei voi taisi rahoittaa EU:n talousarviosta. Jo 
nämä kaksi esimerkkiä osoittavat, että sove ltamisalan laajentaminen olisi erittäin 
vaikea toteuttaa käytännössä.  
Näin ollen toimintavaihtoehto 2 vaikuttaisi parhaalta .  
Edellä esitetyn analyysin perusteella vaihtoehto 2 vaikuttaa parhaalta. Välinettä siis 
tarkistettaisiin , ja sen nykyinen soveltamisala säilyte ttäisiin pääpiirteissään, mutta sen 
joustavuutta lisättäisiin, minkä ansiosta EU  voi vastata kansainv äliseen rauhaan ja 
turvallisuuteen kohdistuviin tulevaisuuden uhkiin tuloksel lisemmin ja nopeammin.  
 
FI 7   FI 7. SEURANTA JA ARVIOINTI  
Euroopan komission seuranta- ja  arviointijärjestelmissä ke skitytään entistä enemmän 
tuloksiin, ja seurantaan arviointiin osal listuu komission henkilöst öä ja ulkopuolisia 
asiantuntijoita. Arviointien avulla voidaan li sätä vastuuvelvollisuutta ja parantaa käynnissä 
olevia toimia. Niissä otetaan myös huomioon aiemmat kokemukset, joiden pohjalta tulevia 
politiikkoja ja toimia void aan kehittää INCAF-kriteerien1 mukaisesti.  
                                                 
1 Konflikteihin ja haurauteen keskittyvä OECD:n kehitysapukomitean (DAC) kansainvälinen verkosto 
(International Network on Conflict and Fragility).