KOMISSION TIEDONANTO Euroopan parlamentille ja neuvostolle GALILEO-hankkeesta SISÄLLYSLUETTELO GALILEO-tiedonannon tiivistelmä Johdanto Haaste Euroopalle Osa 1. Järjestelmän määrittely 1. Käyttäjien tarpeet ja GALILEOn tarjoamat palvelut 2. Järjestelmäarkkitehtuuri 3. EGNOSin liittäminen GALILEOon 4. Sääntely, normit ja varmennus 5. Kansainvälinen yhteistyö Osa 2. Taloudelliset ja rahoitusnäkökohdat 1. GALILEOn kustannukset 2. GALILEOn rahoitus 3. GALILEOn tuottamat hyödyt 4. Tulolähteet Osa 3. Hallintorakenteet 1. Väliaikainen hallintorakenne 2. Lopullinen hallintorakenne Päätelmät LIITTEET 1. Satelliittipaikannusmarkkinat 2. Etsintä- ja pelastuspalvelu (SAR) 3. GALILEO-järjestelmän kehityssuunnitelma 4. EGNOSin liittäminen GALILEOon 5. GALILEOn lyhyt kuvaus 6. Luettelo selvityksistä ja tutkimuksista 7. Rahoitusselvitys GALILEO-tiedonannon tiivistelmä Satelliittivälitteinen radionavigointi on huipputekniikka, jonka avulla vastaanottolaitteen käyttäjä voi ottaa vastaan useiden eri satelliittien lähettämiä signaaleja määrittääkseen milloin tahansa hyvin tarkasti ajan sekä vastaanottimen sijainnin ilmaistuna pituus- ja leveysasteina sekä korkeutena merenpinnasta. Satelliittipaikannusta hallitsevat tällä hetkellä Yhdysvallat, joka ylläpitää GSP-järjestelmää, ja Venäjän federaatio, joka ylläpitää GLONASS-järjestelmää. Näitä järjestelmiä rahoittavat ja valvovat sotilastahot. Järjestelmien käyttö kuitenkin lisääntyy ja uusia sovelluksia ilmaantuu Euroopan unionin maissa ja muualla maailmassa jatkuvasti. Järjestelmiä käytetään ja markkinoidaan jo monilla eri toimialoilla, joihin kuuluvat eri liikennemuodot (ajoneuvojen paikannus, ajonopeuden mittaus, vakuutukset jne.), lääketiede (mm. potilaiden etähoito), oikeudenkäyttö (syytteen alaisten henkilöiden jäljittäminen), tulli (kentällä tehtävä tutkinta), maatalous (lannoitteiden ja torjunta-aineiden annostelu maaperän mukaan) ja eri liikennemuodoissa. Komissio ehdotti 10. helmikuuta 1999 antamassaan tiedonannossa yhteisölle omaa satelliittivälitteistä radionavigointia koskevaa GALILEO-nimistä ohjelmaa. Ehdotuksen mukaan ohjelma toteutetaan neljässä vaiheessa, joista määrittelyvaihe päättyy vuoden 2000 lopussa. GALILEO-ohjelman toteutusvaiheet Kehitys- ja validointivaihe (2001-2005) - Eri segmenttien (avaruudessa ja maan päällä sijaitsevien segmenttien ja käyttäjälaitteiden) tarkka määrittely - Satelliittien ja maanpäällisten osien suunnittelu - Järjestelmän validointi kiertorataoloissa Rakennus- ja käyttöönottovaihe (2006-2007) - Satelliittien valmistus ja lähettäminen avaruuteen - Maanpäällisen segmentin rakentaminen valmiiksi Käyttövaihe (2008-) Satelliittien uusiminen, eri keskusten käyttö ja ylläpito Neuvosto korosti 19. heinäkuuta 1999 antamassaan päätöslauselmassa, että Euroopan teollisuudelle ja palvelusektorille on annettava alkusysäys ja Euroopan riippumattomuus tällaisen olennaisen teknologian kannalta on turvattava. Näin ollen neuvosto kehotti komissiota kehittämään siviilikäyttöön tarkoitetun ja siviiliviranomaisten hallinnoiman maailmanlaajuisen järjestelmän, joka tarjoaisi huomattavasti enemmän lisäarvoa kuin nykyiset järjestelmät, mutta olisi kuitenkin niiden kanssa yhteensopiva. Määrittelyvaiheen aikana vuonna 2000 komissio ja Euroopan avaruusjärjestö ovat ottaneet hyvin suuren osan Euroopan avaruusteollisuudesta ja potentiaalisista palveluntarjoajista mukaan GALILEO-hankkeen hahmotteluun. Tässä tiedonannossa esitellään määrittelyvaiheessa tehdyn työn tuloksia. Tiedonannossa todetaan jälleen kerran GALILEO-hankkeen strateginen ja taloudellinen merkitys ja esitetään hankkeen jatkamista vuonna 2001. Tiedonannossa kerrotaan myös edellytyksistä, joita komissio pitää GALILEO-hankkeen onnistuneen toteutuksen kannalta välttämättöminä, ja jotka ovat seuraavat: Komissio katsoo, että: -satelliittivälitteinen radionavigointi on Euroopan talouksien kehittymisen kannalta oleellisen tärkeä teknologia ja että oman satelliittijärjestelmän rakentaminen on Euroopan unionin riippumattomuuden turvaamisen kannalta välttämätöntä; -kustannustehokkuusselvitysten tulosten mukaan GALILEO on kannattava ja siinä määrin kiinnostava, että julkista rahoitustukea ei tarvita enää vuodesta 2007 eteenpäin; -kehitys- ja validointivaihetta varten (2001-2005) on varattu tarvittava julkinen rahoitustuki, eikä julkiseen lisärahoitukseen yhteisön tai Euroopan avaruusjärjestön budjetista ole tarvetta; -satelliittien valmistuksen ja avaruuteen viemisen ja maanpäällisen infrastruktuuriverkon pystyttämisen käsittävän rakennus- ja käyttöönottovaiheen rahoittamiseksi tarvitaan yksityisen sektorin investointeja kaikkiaan 1,5 miljardia euroa; tämän vuoksi julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyö aloitetaan jo kehitys- ja validointivaiheessa; -julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyön käynnistämiseksi tarvitaan mahdollisimman pian oikeudelliset ja rahoitukselliset puitteet, ja lisäksi: *on perustettava vuonna 2001 GALILEO-hanketta varten väliaikainen koordinoitu hallintorakenne, johon kuuluvat komissio ja Euroopan avaruusjärjestö; *komissio laatii tarvittavat ehdotukset, jotta voidaan perustaa lopullinen hallintorakenne, jonka käyttöön tulee kaikista hanketta varten osoitetuista varoista koottava investointibudjetti; *tämän hallintorakenteen on huolehdittava myös EGNOSin hallinnoinnista; *neuvostolle ja Euroopan parlamentille annetaan vuosittain selonteko hankkeen kehittymisestä ja ohjelman hallintorakenteiden perustamisesta ja neuvostolle toimitetaan joulukuuhun 2004 mennessä selvitys rakennus- ja käyttöönottovaiheen (2006-2007) rahoituksesta. Johdanto Satelliittivälitteinen radionavigointi edustaa huipputekniikkaa. Satelliittipaikannus perustuu siihen, että kiertoradalle lähetetään signaaleja, jotka määrittävät ajan erittäin tarkasti. Vastaanottimen avulla, joka saa signaaleja useista järjestelmään kuuluvista satelliiteista, kyetään joka hetki hyvin tarkasti määrittelemään tarkka aika sekä vastaanottimen sijainti ilmaistuna pituus- ja leveysasteina sekä korkeutena merenpinnasta. Satelliittipaikannusta hallitsevat tällä hetkellä Yhdysvallat, joka ylläpitää GPS-järjestelmää, ja Venäjän federaatio, joka ylläpitää GLONASS-järjestelmää. Näitä järjestelmiä rahoittavat ja valvovat sotilastahot. Järjestelmien käyttö kuitenkin lisääntyy ja uusia sovelluksia ilmaantuu Euroopan unionin maissa ja muualla maailmassa jatkuvasti. Järjestelmiä käytetään ja markkinoidaan jo monilla eri toimialoilla, joista esimerkkeinä voidaan mainita tietenkin eri liikennemuodot (ajoneuvojen paikannus, ajonopeuden mittaus, vakuutukset jne.), mutta joihin kuuluvat myös lääketiede (mm. potilaiden etähoito), oikeudenkäyttö (syytteen alaisten henkilöiden jäljittäminen), tulli (kentällä tehtävä tutkinta) ja maatalous (lannoitteiden ja torjunta-aineiden annostelu maaperän mukaan). Lisäksi on otettava huomioon, että jokainen kykenee hyvin kohtuulliseen hintaan hankkimaan GPS-vastaanottimen, jonka avulla voi määrittää sijaintinsa maantiellä, merellä ja vuoristossa, mutta palvelun tarkkuudesta tai jatkuvuudesta ei ole minkäänlaisia takeita. Tiedonannossa, jota neuvosto pyysi maaliskuussa 1998 ja jonka komissio antoi 10. helmikuuta 1999 [1], komissio ehdotti yhteisölle omaa satelliittiavusteista radionavigointia koskevaa GALILEO-nimistä ohjelmaa. Ehdotuksen mukaan ohjelma toteutetaan neljässä vaiheessa, jotka ovat vuonna 2000 toteutettava määritysvaihe, vuoteen 2005 kestävä kehitys- ja validointivaihe, vuoteen 2007 kestävä rakennus- ja käyttöönottovaihe ja sen jälkeen alkava käyttövaihe. [1] KOM(1999)54 lopullinen, 10.2.1999. Kölnissä vuonna 1999 ja Feiralla vuonna 2000 kokoontuneet Eurooppa-neuvostot korostivat GALILEOn strategista merkitystä ja sitä, että ohjelman jatkosta on päätettävä joulukuussa 2000. Neuvosto korosti 19. heinäkuuta 1999 antamassaan päätöslauselmassa [2], että Euroopan teollisuudelle ja palvelusektorille on annettava alkusysäys ja Euroopan riippumattomuus tällaisen olennaisen teknologian kannalta on turvattava. Näin ollen neuvosto kehotti komissiota kehittämään siviilikäyttöön tarkoitetun ja siviiliviranomaisten hallinnoiman maailmanlaajuisen järjestelmän, joka tarjoaisi huomattavasti enemmän lisäarvoa kuin nykyiset järjestelmät, mutta olisi kuitenkin niiden kanssa yhteensopiva. [2] EYVL C 221/01, 3.8.1999. Euroopan parlamentti ja neuvosto sisällyttivät yhteisön suuntaviivoista Euroopan laajuisen liikenneverkon kehittämiseksi 23. heinäkuuta 1996 tehdyssä Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksessä [3] navigointi- ja paikantamisjärjestelmät Euroopan laajuisen liikenneverkon olennaiseksi osaksi ja määrittelivät näihin järjestelmiin liittyvät hankkeet yhteistä etua koskeviksi hankkeiksi. Niin ikään parlamentti ja neuvosto korottivat yhteisön rahoitusosuutta navigointi- ja paikannushankkeiden kustannuksista 20 prosenttiin Euroopan laajuisten verkkojen alaan liittyvän yhteisön rahoitustuen myöntämistä koskevista yleisistä säännöistä 19. heinäkuuta 1999 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa [4]. Näin ne asettivat tällaiset hankkeet selvästi etusijalle. [3] Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1692/96/EY (EYVL L 228, 9.9.1996). [4] Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1655/1999, annettu 19 päivänä heinäkuuta 1999, Euroopan laajuisten verkkojen alaan liittyvän yhteisön rahoitustuen myöntämistä koskevista yleisistä säännöistä annetun asetuksen (EY) N:o 2236/95 muuttamisesta (EYVL L 197, 29.7.1999). Euroopan unioni sai Istanbulissa toukokuussa 2000 kokoontuneen Maailman radiohallintojen konferenssin (WRC) varaamaan GALILEOlle tarvittavat taajuudet. Unionin tukena oli valtaenemmistö eri mannerten maita, jotka ovat kannattaneet GALILEOn kehittämistä eurooppalaisena, olemassa olevien järjestelmien kanssa yhteensopivana järjestelmänä. Neuvosto on lisäksi toistuvasti korostanut Euroopan avaruusjärjestön kanssa tehtävän yhteistyön merkitystä. Komissio ja Euroopan avaruusjärjestö ovat vastikään julkistaneet avaruutta koskevan tiedonannon, jonka pohjalta päästään lähikuukausina laatimaan Euroopan avaruusstrategiaa, jossa GALILEOlla on keskeinen asema. Määrittelyvaiheen aikana vuonna 2000 komissio ja Euroopan avaruusjärjestö ovat ottaneet hyvin suuren osan Euroopan avaruusalan yrityksistä ja potentiaalisista palveluntarjoajista mukaan GALILEO-hankkeen peruspiirteiden määrittelemiseen. Tässä tiedonannossa esitellään määrittelyvaiheessa tehdyn työn tuloksia. Lisäksi tiedonannossa todetaan jälleen kerran tämän hankkeen strateginen ja taloudellinen merkitys ja esitetään hankkeen jatkamista vuonna 2001. Tiedonannossa selostetaan myös edellytyksiä, joita komissio pitää GALILEO-hankkeen onnistuneen toteutuksen kannalta välttämättöminä. GALILEO-ohjelman toteutusvaiheet * Kehitys- ja validointivaihe (2001-2005) - Eri segmenttien (avaruudessa ja maan päällä sijaitsevien segmenttien ja käyttäjälaitteiden) tarkka määrittely - Satelliittien ja maanpäällisten osien suunnittelu - Järjestelmän validointi kiertorataoloissa Rakennus- ja käyttöönottovaihe (2006-2007) - Satelliittien valmistus ja lähettäminen avaruuteen - Maanpäällisen segmentin rakentaminen valmiiksi Käyttövaihe (2008-) Satelliittien uusiminen, eri keskusten käyttö ja ylläpito Haaste Euroopalle GALILEO-tiedonannossa, joka annettiin 10. helmikuuta 1999, komissio toi esille tärkeitä ongelmia, jotka Euroopan on ratkaistava lähivuosina. Satelliittiavusteisessa radionavigoinnissa välitetään ajanmäärityssignaaleja, jotka ovat yhteisömaiden entistä enemmän yhdentyville talouksille välttämättömän tarpeellisia viitetietoja. Kehittyneitä keskinäisiä suhteita varten tarvitaan pankkien verkkoja, viestintä- ja energiaverkkoja sekä erilaisten tiedonsiirtosignaalien synkronointia. Kun kyse on sääntöjen asettamisesta näin tärkeille ja koordinoitua turvallisuutta edellyttäville aloille, Eurooppa (ja muu maailma) eivät voi jättäytyä yhden tai kahden järjestelmän varaan, jotka ovat yhteisön ulkopuolella ja joita sotilasviranomaiset valvovat. Satelliittipaikannuspalvelujen käyttäjämäärät kasvavat jatkuvasti eri toimialoilla, kuten ajoneuvokaluston hallinnassa ja paikannuksessa, vakuutusalalla, maanmittauksessa jne. Palvelujen käyttävien toimialojen liikevaihto kasvaa jatkuvasti, mikä on omiaan lisäämään yhteisön maiden elinkeinoelämän kiinnostusta satelliittivälitteiseen radionavigointiin perustuvia paikannus- ja nopeudenmittausjärjestelmiä kohtaan. On varmistettava varsinkin ihmisten turvallisuutta palvelevien, erityistä tarkkuutta vaativien sovellusten kanssa yhteensopivien signaalien riittävä saatavuus. Myöskään elinkeinoelämän tarpeiden ja sen tarjoamien työtilaisuuksien turvaamisen osalta ei voitane jättäytyä yhden Euroopan ulkopuolisen signaalin varaan. GALILEOn myötä tarjoutuu mahdollisuus kehittää sovelluksia, joista monia ei tällä hetkellä vielä kyetä kuvittelemaankaan ja joista on apua monien eri alojen julkisten palvelutehtävien hoidossa (tulli, liikenne, järjestyksenpito, kadonneiden etsintä, etsintäkuulutettujen tavoittaminen, tutkinta, humanitaarinen toiminta jne.). Liikennealasta, jolla on yhteisössä uusi, ajan tarpeiden mukainen asema ja jolla on eniten käyttöä tarkalle paikannus- ja nopeudenmittaussignaalille, tulee yksi GALILEOn tärkeimmistä käyttäjistä seuraavista syistä. *Ilmatila ja lentokentät ovat entistä ruuhkaisempia. Tehokkaampaa hallintajärjestelmää ollaan asteittain luomassa, mutta toimenpide ei liene riittävä. Yhtenäistä eurooppalaista ilmatilaa käsittelevä korkean tason ryhmä on korostanut raportissaan, että on tärkeää ottaa käyttöön uusia tekniikoita ja lisätä näin kapasiteettia. Satelliittivälitteinen radionavigointi tarjoaa ongelmaan osittaisen ratkaisun. Turvallisuusnäkökohdat kuitenkin vaativat, että järjestelmiä on riittävästi (pelkästään yhteen vieraaseen sotilasjärjestelmään ei voida luottaa) ja toiminta on luotettavaa eli signaalin laadusta saadaan ilmoitus. *Merenkulun kehittämiseksi tarvitaan mm. tehokkaampaa valvontaa. Komissio on tehnyt asiasta direktiiviehdotuksia [5]. Äskettäiset suuronnettomuudet, kuten öljysäiliöalus Erikan ja kemikaalisäiliöalus Ievoli Sunin haaksirikot, ovat osoittaneet, että merenkulun turvallisuutta koskevien uusien säädösten tueksi tarvitaan varmennettua paikannustiedon välitystä, jollainen voidaan toteuttaa vain GALILEOn avulla [6]. [5] KOM(2000)142 lopullinen, 21.3.2000. [6] Tarkoitukseen voidaan käyttää muitakin satelliittipaikannusjärjestelmiä, kunhan palvelu on varmennettua ja palveluntarjoajan takaamaa. *Uudistuksia kaivataan myös maaliikenteessä, joka on nykyaikaisen talouden tärkein tavaroiden ja ihmisten kuljetusmuoto. Komission laatimassa yhteistä liikennepolitiikkaa käsittelevässä valkoisessa kirjassa [7] todetaan, ettei mikään liikennemuoto yksinään selviä liikenteen kasvusta. Yhtenä ratkaisuna voisi olla se, että automaattinen ja varmennettu sijainnin ja nopeuden ilmoittaminen tai tallentaminen määrätään pakolliseksi. Vain GALILEOn6 avulla viranomaiset pystyvät saamaan tarkempaa tietoa liikennevirroista ja ohjaamaan niitä paremmin koko Euroopan unionin alueella sekä toteuttamaan liikenteen talouden uudelleenjärjestelyjä. [7] KOM (2000) ... lopullinen, ..... . *On olemassa kiireellinen tarve huomattavasti nopeuttaa poliisin ja oikeuslaitoksen toimintaa sekä vakuutukseen ja kauppaan liittyvien (varkauksia, onnettomuuksia, toimitusten viivästymistä yms. koskevien) siviiliasioiden käsittelyä. (Vakuutusriitojen käsittelyn nopeutuminen alentaa vakuutusmaksuja.) Näiden syiden vuoksi varmennettu ja taattu paikannustietojärjestelmä, joka voi olla passiivinen tai aktiivinen, tulee välttämättömäksi hyvin nopeasti, ja vain GALILEO pystyy tarjoamaan markkinoille sellaisen. Varmennetun ja taatun järjestelmän käyttäjät voivat pysähtymättä automaattisesti suorittaa tiemaksut, kaupunkitullit ja muut maksut. Ajanmäärityksen ja liikenteen kehittämisen lisäksi Euroopan on oltava tiiviisti mukana satelliittipaikannuksen synnyttämässä perusteellisessa muutoksessa. Tuoreet eurooppalaiset GSM- ja UMTS-sovellukset [8] (näihin kahteen matkapuhelinsukupolveen tulee myöhemmin GALILEO-ominaisuus) ovat ARIANE- ja AIRBUS-hankkeiden tavoin selvästi osoittaneet, mitä myönteisiä vaikutuksia päättäväisellä yhteiskuntaa ja eri toimialoja koskevalla nykyaikaistamisella on työllisyyteen, tuotantoon ja talouteen ja Euroopan unionin kansainväliseen vaikutusvaltaan. [8] Nämä ovat kolmannen sukupolven matkapuhelimia, joissa on erittäin nopea Internet-yhteys. Paikannussovellukset (varmennetut tai varmentamattomat) synnyttävät suuren määrän uusia palveluja, joiden kehittäminen työllistää monia yrityksiä. Palvelumarkkinoilla tarvitaan GALILEO-vastaanottimia, joilla voidaan vastaanottaa myös venäläistä GLONASS-signaalia ja yhdysvaltalaista GPS-signaalia. Käyttäjien painostus ja tieto GALILEOn tulosta vaikuttivat siihen, että toukokuussa 2000 GPS-signaalia yllättäen lakattiin heikentämästä [9], mistä on ollut GPS:lle etua. On vaikeaa hyväksyä sitä, että eurooppalaiset laitevalmistajat ja käyttäjät joutuvat ilman ennakkovaroitusta mukautumaan signaalimuutoksiin, joista päätetään muualla. [9] Aiemmin signaalin tarkkuutta heikennettiin siviilikäytön rajoittamiseksi. Yksi hankkeen keskeisiä haasteita on yksityisen sektorin saaminen mukaan. Tässä tiedonannossa osoitetaan, että GALILEOn kehittämisen myötä tarjoutuvat tuottomahdollisuudet ovat riittäviä herättämään teollisuuden ja pankkien kiinnostuksen, vaikka hankkeen rahoittaminen kokonaan julkisin varoin olisi perusteltua jo pelkkien sosioekonomisten hyötyjen vuoksi. Lukuisat muut investoijien joukossa on komponenttien, satelliittien ja maanpäällisten laitteiden toimittamisesta kiinnostuneita yrityksiä, ja mikä tärkeintä, suuria, keskisuuria ja pieniä palveluyrityksiä, ja ne ovat ilmoittaneet osallistuvansa GALILEO-hankkeeseen heti, kun: *kehitys- ja validointivaiheen aloittamista koskevat poliittiset ja rahoituspäätökset on tehty *ohjelman eri osia hallinnoimaan on asetettu yksi yhtenäinen yksikkö, jolla on selvä institutionaalinen asema. Osa 1. Järjestelmän määrittely Tässä luvussa esitetään, millaiseksi GALILEO on määrittelyvaiheen aikana tehdyissä selvityksissä hahmottunut. Esittelyssä lähdetään tarpeista, joita potentiaaliset käyttäjät ovat ilmoittaneet itsellään olevan, ja kuvataan tarpeita vastaavat palvelumuodot. Seuraavassa osassa kuvataan järjestelmäarkkitehtuuri, joka on suunniteltu siten, että siinä kyetään tuottamaan nämä palvelut. Seuraavissa luvuissa tarkastellaan EGNOS-hankkeeseen [10] liittyviä kysymyksiä, varmentamista ja kansainvälisyyttä, jotka on otettu huomioon hanketta määriteltäessä ja jotka on otettava huomioon myös hankkeen kehitys- ja validointivaiheessa. [10] EGNOS on GALILEOta edeltävä eurooppalainen satelliittipaikannusjärjestelmä, joka on riippuvainen yhdysvaltalaisesta GPS- ja venäläisestä GLONASS-signaalista. EGNOSissa on toiminnan luotettavuuden varmistus eli järjestelmä varoittaa käyttäjää hyvin pienellä viipeellä toimintahäiriöistä, jotka saattavat vaikuttaa geostationaaristen satelliittien palauttaman signaalin laatuun. 1. Käyttäjien tarpeet ja GALILEOn tarjoamat palvelut A. Käyttäjien tarpeet Paikannusjärjestelmän luomisessa lähdetään vaatimuksista, joita palvelujen mahdolliset käyttäjät ovat ilmoittaneet itsellään olevan. Mahdollisia käyttäjiä ovat loppukäyttäjät ja palveluntarjoajat (lisäarvoketjun tärkeä osa) sekä erilaisten säädösten soveltamisesta vastaavat viranomaiset. GALILEO-ohjelman määrittelyvaiheen työstä valtaosa on ollut monia eri toimialoja edustavan käyttäjäryhmän kuulemista. Lento- ja rautatieliikenteen sovelluksia, erilaisia tieliikennesovelluksia, massamarkkinasovelluksia sekä tutkimukseen ja ajankäyttöön liittyviä sovelluksia koskevia kokouksia on järjestetty. Jokaiselta sovellusalueelta otettiin yhteyttä noin 50:een oman toimialansa tyypilliseen edustajaan. Yhteydenotot tehtiin niin, että GALILEO-ohjelmaan osallistuvat Euroopan maat olivat tasapuolisesti edustettuina [11]. Edustajat ovat osallistuneet paikannus-, navigointi-, ajanmääritys-, tutkimus- ja pelastuspalvelujen teknisten eritelmien laatimiseen. [11] Mukana on siis ollut myös Euroopan avaruusjärjestön jäsenmaita, jotka eivät kuulu Euroopan unioniin, sekä Euroopan unionin ehdokasmaita. Mittavissa kuulemisissa ilmeni, että koko maailmanlaajuista eli kaikilla manner- ja merialueilla sekä autiomaissa toimivaa palvelua pidetään selvästi tarpeellisena. Näin varmistetaan jatkuvat palvelut merenkulun ja lentoliikenteen [12] käyttöön, ja lisäksi segmentoitumattomat markkinat antavat mittakaavaetuja laitevalmistajille, ennen muuta vastaanottolaitteiden valmistajille. Enemmistö kuulemiseen osallistuneista julkisen ja yksityisen sektorin toimijoista korosti viestintäkanavien tarpeellisuutta toteamalla, että paikannus-, navigointi- ja ajanmäärityspalvelut sekä viestintäpalvelut luovat vain yhdessä osiensa summaa suuremman kokonaisuuden, joka antaa mahdollisuuden palvelujen optimaaliseen hyödyntämiseen [13]. Paikannusjärjestelmän ominaisuuksia on siis ajateltava nimenomaan "palveluryppäänä". [12] Maailmanlaajuisen peiton ansiosta GALILEO-palveluja voidaan tarjota myös Euroopan unionin tai Euroopan avaruusjärjestön jäsenmaihin kuuluvilla Euroopan ulkopuolisilla alueilla. [13] Viestintäkanavien luomiseen liittyvät tekniset valinnat eivät vaikuta käyttäjiin. Tässä tiedonannossa esitellyssä perusratkaisussa tällainen palvelu on toteutettavissa yhdistämällä GALILEO varmennettavalla tavalla nykyisiin maanpäällisiin viestintäverkkoihin tai satelliitteihin. Parhaillaan selvitetään myös toista teknistä ratkaisuvaihtoehtoa, joka voitaisiin toteuttaa jo vuoden 2001 ensimmäisen puoliskon aikana. Tässä vaihtoehdossa viestintälaitteet lisättäisiin satelliitteihin. Vaihtoehto valitaan vain, jos sen kustannukset ovat julkisen rahoituksen kannalta kohtuulliset [14]. [14] Kustannusten arvioinnissa on otettava huomioon mahdolliset oikeudelliset ja näin ollen myös taloudelliset riskit, joita tällainen ratkaisu voisi aiheuttaa. Tässä yhteydessä on otettava huomioon Maailman kauppajärjestössä (WTO) tehdyt sitoumukset ja se, että tietoliikenteen alaan sovelletaan vuonna 1994 tehtyä palvelukaupan yleissopimusta (GATS). Viestintäpalvelujen yhdistäminen satelliittipaikannukseen edellyttäisi myös sääntelynäkökohtien perusteellista tarkastelua ja varsinkin sähköisen viestinnän verkkojen ja palvelujen sisämarkkinoilla sovellettavien lupa- ja yhteenliittämisjärjestelyjen selvittämistä. Suunnitelmiin kuuluvat sovellukset, joilla parannettaisiin kartografiaa Euroopassa ja muuallakin eli niissä kehitysmaissa, joiden kanssa yhteisöllä on erityiset suhteet. Lisäksi tarkastellaan maapallon kaukokartoitukseen liittyviä sovelluksia kestävän maailmanlaajuisen kehityksen strategian yhteydessä. GALILEO sisältää nykyaikaisia etsintä- ja pelastuspalveluja varten tarvittavat laitteet [15]. Kansainvälisen COSPAS-SARSAT-sopimuksen allekirjoittajavaltiot [16] ylläpitävät tällä hetkellä ainoaa koko maapallon kattavaa etsintä- ja pelastusjärjestelmää. Niihin on otettu yhteyttä, ja ne ovat selvästi ilmoittaneet kiinnostuksestaan uutta järjestelmää kohtaan, jonka GALILEO tekee mahdolliseksi. Yhdysvallat osaltaan tutkii mahdollisuuksia luoda vastaavanlainen, mahdollisesti GPS-järjestelmän uusia sukupolvia täydentävä järjestelmä. Palvelu on ihmishenkien pelastamisen kannalta tärkeä ja myös geopoliittisesti ilmeisen kiinnostava. [15] Ks. liite 3. [16] Ranska, Kanada, Venäjän federaatio ja Yhdysvallat. Käyttäjien nykyisten ja tulevien tarpeiden ja niihin liittyvien sovellusmarkkinoiden yhteisanalyysi on tuottanut hankkeen kustannustehokkuuden arvioimista varten muutamia alustavia lukuja (mm. sovellusaluekohtaiset käyttäjämäärät). Monet tekniset ominaisuudet, jotka liittyvät eri sovellustyypeissä vaadittavaan palvelutasoon, on saatu edellä kuvatuista selvityksistä. Tärkeimmät tekniset ominaisuudet liittyvät tarkkuuteen, jota tarvitaan yleisesti ja jonka on oltava vähintään yhtä hyvä kuin GPS-järjestelmässä, luotettavuuteen [17], joka on tärkeä tietyillä erityisaloilla, erityisesti niillä, joissa on kyse ihmishengistä [18], sekä parempilaatuisen palvelun saatavuuteen kaupunkialueilla (paikallisesti) ja pohjoisilla alueilla. [17] Toiminnan luotettavuus ilmenee käyttäjälle ilmoituksena, joka lähes reaaliaikaisesti kertoo lähtevän signaalin laadun ja varoittaa kaikista havaituista toimintahäiriöistä. [18] On odotettavissa, että yhä useammissa sovelluksissa palveluilta aletaan entistä yleisemmin vaatia toiminnan luotettavuutta. B. GALILEO-palvelut ja niiden sovellukset Käyttäjien kuulemisen perusteella on määritelty kolme käyttäjien tarpeita vastaavaa palvelutasoa. 1) Peruspalvelut Peruspalveluihin kuuluvat paikannus-, navigointi- ja ajanmäärityspalvelut, jotka ovat nykyisten palvelujen kanssa yhteensopivia mutta tarkempia. Peruspalveluja voivat käyttää kaikki, joilla on kaikkia nykyisiä signaaleja vastaanottava GALILEO-vastaanotin. Peruspalvelujen käyttöön ei tarvita lupaa. Tärkeimpiä peruspalvelusovelluksia ovat yksityishenkilöiden tieliikenteessä käyttämä paikannuspalvelu, verkkojen ajanmääritys, liikennetietojärjestelmät ja ruuhkatilanteiden reittineuvonta, matkapuhelinliikenne jne. Vastaanottimia tulee monia erityyppisiä, ja niiden hinnat vaihtelevat huomattavasti käytettävissä olevien sovellusten mukaan. Tämän signaalin käytöstä kaavaillaan maksutonta, mutta hinnakkaampia ja parempilaatuisia vastaanottimia varten voidaan harkita laadunvarmennusmenettelyä (ks. toisen osan lukua 4). 2) Maksulliset palvelut Palveluntarjoajat, jotka käyttävät maksullisia palveluja tarjoamiensa tuotteiden lisäarvon nostamiseksi, suorittavat lupamaksun GALILEO-järjestelmän ylläpitäjälle. Signaalin mukana kulkee tietoa maksullisista lisäpalveluista. GALILEO-järjestelmän ylläpitäjä voi lupamaksun vastineeksi antaa palveluille joitain takuita. Tärkeimmät maksulliset palvelusovellukset on tarkoitettu ammattikäyttäjille, jotka ovat valmiita maksamaan mahdollisuudesta käyttää GALILEO-järjestelmän ylläpitäjän takaamaa palvelua esim. maanmittauksessa, tullitoiminnassa, verkkojen synkronoinnissa, meri- ja maaliikennekaluston hallinnassa, tiemaksujen keruussa jne. Talousalan käyttäjät ja lisäarvopalvelujen tarjoajat saavat valvotun pääsyn maksullisiin palveluihin. Pääsyä voidaan valvoa GSM-järjestelmän PIN-koodin kaltaisten salasanojen avulla, jotka ohjelmoidaan vastaanottimiin. Jos palveluntarjoajat hyväksyvät tällaisen ratkaisun, selvitään ilman kalliimmaksi käyvää signaalin salausta, ja senkin käyttömahdollisuuksia selvitetään edelleen validointivaiheessa. Käyttömahdollisuuden valvonta tarjoaa lisäksi mahdollisuuden saada tuloja järjestelmään liittyneiltä käyttäjiltä. 3) Yleishyödylliset palvelut Yleishyödylliset palvelut on tarkoitettu käyttäjille, jotka ovat riippuvaisia tarkkuudesta, signaalin laadusta ja signaalinvälityksen luotettavuudesta. Yleishyödyllisten palvelujen on oltava erittäin luotettavia [19], mikä tarkoittaa, että käyttäjien on hyvin nopeasti saatava tieto mahdollisista häiriöistä. Palvelujen on oltava eri liikennemuotoja koskevien säädösten mukaan varmennettuja: lentoliikenteen osalta sovelletaan Kansainvälisen siviili-ilmailujärjestön (ICAO) ja meriliikenteen osalta Kansainvälisen merenkulkujärjestön (IMO) säännöksiä, ja lisäksi otetaan huomioon tulossa olevat yhteistä liikennepolitiikkaa koskevat säädökset. Yleishyödyllisten palvelujen käyttö vaatii erikoisvastaanottimia, jotka pystyvät käsittelemään palveluissa käytettävää korkealaatuista signaalia. Yleishyödylliset palvelut voidaan rajata käyttöluvan saaneeseen käyttäjäkuntaan, jos eurooppalaiset ja kansainväliset standardointijärjestöt niin päättävät. Kaikkia yleishyödyllisten palvelujen signaaleja ei turvallisuusnäkökohtien vuoksi voida lähettää samalla taajuudella. [19] Nykyään ei ole olemassa korkealaatuista satelliittivälitteistä radionavigointijärjestelmää, joka olisi samalla monikäyttöinen, tarkka, varmennettu ja taattu. Sovelluksia voidaan hyödyntää lentoliikenteen ja merenkulun navigoinnissa, maantie- ja rautatieliikenteen ohjaamisessa ja säätelyssä, hälytyspalveluissa, tiemaksujen keräämisessä, kaupunkien sisääntuloliikenteen valvonnassa, vaarallisten aineiden kuljetuksissa, vaarallisten henkilöiden kuljetuksissa ja jäljittämisessä, humanitaarisessa toiminnassa sekä mustien laatikkojen rekisteröinnissä. Tuloja saadaan valvomalla käyttäjien pääsyä signaaliin. Käyttäjiin kuuluvat mm. lennonvalvojat, lentoyhtiöt, erilaisten julkisverkkojen ylläpitäjät, rautatieyhtiöt, tieliikenteen valvontaviranomaiset ja tulli. Kustannusarvioon on sisällytetty mahdollisuus signaalin salaukseen niissä palvelumuodoissa, joissa turvallisuus on tärkeää. Salausmahdollisuuden sisällyttämisestä palveluun päätetään validointivaiheessa. Etsintöjä ja pelastustoimia tukevasta erillisestä julkispalvelusta [20] on lisäksi apua hätään joutuneiden henkilöiden ja ajoneuvojen paikantamisessa. Ajoneuvot varustetaan lähettimillä, jotka hätätilanteessa alkavat lähettää hälytyssignaalia pelastuskeskukseen. Hätään joutunut saa välittömästi vahvistuksen siitä, että signaali on huomattu. [20] On perustettu työryhmä, joka tutkii parhaillaan GALILEOn etsintä- ja pelastuspalvelujen yhdistämistä COSPAS-SARSATiin. COSPAS-SARSAT-järjestelmään ei tällä hetkellä kuulu paluusignaalia, joka on onnettomuuden uhrien mielialan kannalta erittäin tärkeä, eikä järjestelmä myöskään anna hälytystä välittömästi. Palvelusta tulee ilmainen, mutta lähettimen ostoon tarvitaan lupa. Yhdistämällä jokin edellä kuvatuista kolmesta palvelusta televiestintään, esim. GSM:ään tai UMTS:ään, paikannustietoja voidaan tarjota ja jaella käyttäjien kannalta entistä yksinkertaisemmin ja liittää niihin tarvittaessa muuta tietoa, esim. tiekartta ja tiedot jäljellä olevan matkan pituudesta, reitin varrella olevista ruuhkista ja vaihtoehtoisista reiteistä. Järjestelmän kautta voidaan lisäksi suorittaa erilaiset käyttömaksut. 2. Järjestelmäarkkitehtuuri GALILEOn järjestelmäarkkitehtuuri on suunniteltava sellaiseksi, että: -järjestelmän palveluja voidaan mukauttaa käyttäjien tarpeisiin ja markkinamuutoksiin -järjestelmään voidaan yhdistää navigoinnin lisäksi muitakin palveluja -järjestelmän kehitys- ja käyttökustannukset voidaan minimoida -voidaan minimoida taloudellisten riskien ohella muunlaisetkin riskit, joita luonnostaan sisältyy GALILEOn kaltaiseen laajuudeltaan, monisäikeisyydeltään ja haasteellisuudeltaan ainutlaatuiseen hankkeeseen [21] [21] Nämä riskit voivat olla poliittisia tai kansainvälisiä käytettävien tekniikoiden kaksikäyttöluonteen vuoksi (joihinkin GALILEOn laitteisiin tai komponentteihin sovelletaan alalla nykyisin voimassa olevia sääntöjä, jotta ei vaarannettaisi Euroopan unionin sitoumuksia ja tavoitteita ydinaseiden leviämisen estämisessä) tai ne voivat olla juridisia tiettyjen kansainvälisten yleissopimusten ja velvoitteiden johdosta (vrt. mm. ulkoavaruutta koskeva kansainvälinen oikeus, lentoliikenteen ja merenkulun navigoinnin kansainvälinen sääntely ja WTO). -järjestelmää voidaan käyttää yhdessä nykyisten järjestelmien, erityisesti GPS:n kanssa, siten, että GALILEO silti pysyy itsenäisenä ja kilpailukykyisenä. 1. GALILEO-järjestelmän peruspiirteet Järjestelmästä tulee maailmanlaajuinen eli sen signaalit välittyvät koko maapallolle. Paikannuspalvelut jakautuvat seuraaviin kolmeen pääluokkaan: -peruspalvelut -maksulliset palvelut -yleishyödylliset palvelut. Peruspalveluja lukuun ottamatta kaikkiin GALILEO-toimintoihin sisältyy ilmoitus järjestelmän toiminnan luotettavuudesta [22]. Järjestelmäarkkitehtuuri antaa mahdollisuuden tehdä järjestelmän toiminnan luotettavuutta koskevaan ilmoitukseen aluekohtaisia muutoksia muilla alueilla (GALILEOn kanssa yhteistyösopimuksia tehneiden maaryhmien alueella). [22] Toiminnan luotettavuus ilmenee käyttäjälle ilmoituksena, joka lähes reaaliaikaisesti kertoo lähtevän signaalin laadun ja varoittaa kaikista havaituista toimintahäiriöistä. GALILEO-satelliittien toiminnan luotettavuutta koskevan tiedon lisäksi järjestelmässä on tarkoitus lähettää tietoa myös GPS- ja mahdollisesti GLONASS-satelliittien toiminnan luotettavuudesta. Näin pyritään tekemään järjestelmien yhteiskäyttö käyttäjille helpommaksi ja edistämään GALILEO-järjestelmän leviämistä muille markkinoille. GALILEOn käyttäjien tiedonvaihtoon ja paikannustiedon välittämiseen liittyvien tarpeiden vuoksi järjestelmään liitetään vähemmän kysyttyjä viestintäpalveluja paikannustietojen täydennykseksi. Viestintäpalveluissa hyödynnetään nykyistä maassa ja avaruudessa sijaitsevaa infrastruktuuria. GALILEOn signaalit Palvelujen määritys ja optimointi riippuvat kokonaan satelliittien ja maanpäällisten paikallisosien välittämän signaalin ominaisuuksista sekä elektromagneettisen taajuusalueen käyttöön liittyvistä rajoituksista. GALILEOn signaalien taajuuksien osalta tutkitaan seuraavia kahta vaihtoehtoa: -Tässä tiedonannossa esitettävä perusratkaisu perustuu taajuuskaistoihin, jotka hiljattain myönnettiin GALILEO-järjestelmälle Maailman radiohallintojen konferenssissa (WRC 2000). Ratkaisu antaa Euroopalle hyvät tekniset edellytykset signaalin määrittämiseen, vaikka eräitä teknisiä seikkoja tosin on vielä tarkistettava. Validointivaiheen toimiin kuuluu seuraavan, vuodelle 2003 suunniteltavan WRC-kokouksen valmistelu. -Lisäksi tutkitaan kahta muuta vaihtoehtoa, jotka perustuvat olemassa olevien järjestelmien (yhdysvaltalaisen GPS:n ja venäläisen GLONASSin) käyttämien taajuuskaistojen jakamiseen ja osittaiseen päällekkäisyyteen. Vaihtoehdoilla pyritään optimoimaan taajuuksien käyttö ja järjestelmän suoritusarvot ja samalla luomaan paremmat edellytykset yhteiskäytölle, millä vahvistetaan järjestelmää ilman että kokonaiskustannukset muuttuvat huomattavasti. Signaalien teknisistä ominaisuuksista päätetään lopullisesti tarjolla olevien teknisesti parhaiden vaihtoehtojen [23] mukaan ottaen samalla huomioon kansainvälisissä neuvotteluissa saavutetut tulokset. Lopulliset signaalivalinnat tehdään joka tapauksessa vuoden 2001 alkupuoliskoon sijoittuvan validointivaiheen aikana. [23] Viimeksi kuluneen vuoden aikana tehdyissä määrittelyvaiheen selvityksissä on päädytty seuraaviin tuloksiin: Turvallisuusnäkökohdat GALILEOn ilkivaltainen käyttö saattaisi vaarantaa Euroopan etuja, ja siksi tarvitaan ilkivaltaa estäviä ja sen seurauksia korjaavia toimia, kuten käyttökieltoja ja tiettyjen tärkeiden järjestelmäkomponenttien vientivalvontaa. Näiden seikkojen vuoksi tarvitaan toimia järjestelmän fyysiseksi suojaamiseksi, ja pääsyä joihinkin palveluihin on valvottava. GALILEOn pitää lisäksi olla suojattu kaikenlaiselta ulkopuolisten tai vihamielisten tahojen tunkeutumiselta, jonka tavoitteena on jollain tavalla (fyysisesti tai sähköisiä välineitä käyttämällä) muuttaa järjestelmää ja sen tuottamia palveluja. Tämän vuoksi riippumattomalla eurooppalaisella poliittisella toimielimellä, joka ei ole riippuvainen GALILEOn hallintorakenteista ja joka on määriteltävä yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan yhteydessä, on oltava mahdollisuus kriisitilanteessa ryhtyä tarvittaviin toimenpiteisiin. Tehtävään valitun poliittisen toimielimen ja GALILEOn hallintorakenteen välille on lisäksi osana yhteistä ulko- ja turvallisuuspolitiikkaa luotava menettelyt mahdollisten kriisitilanteiden hoitamiseksi. Tietosuojasta, erityisesti yksityisluonteisten tietojen suojasta, huolehditaan voimassa olevien lakien mukaan. 2. Järjestelmäarkkitehtuurin pääpiirteet [24] [24] Ks. järjestelmäarkkitehtuurin kehityssuunnitelma, kohta 4. GALILEOn järjestelmäarkkitehtuuri koostuu seuraavista neljästä pääosasta: -avaruudessa sijaitseva osa, jonka peittoalue kattaa koko maapallon -alueelliset osat -paikalliset osat -käyttäjien vastaanottimet ja päätelaitteet. a) Avaruudessa sijaitseva osa, jonka peittoalueena on koko maapallo, käsittää avaruussegmentin eli 30:n keskikiertoradalla sijaitsevan satelliitin muodostaman verkon [25] ja siihen liittyvät maanpäälliset valvontalaitteet. [25] MEO-satelliitit (Medium Earth Orbit) sijoitetaan kiertoradalle kolmelle eri tasolle noin 23 000 kilometrin korkeuteen. Ennen vaihtoehdon valitsemista vertailtiin useita erityyppisiä satelliittijärjestelmiä [26] eri kriteerein. Vertailut osoittivat, että pelkästään maapallon kiertoradalle sijoitettuihin satelliitteihin perustuva järjestelmäarkkitehtuuri, jota suositellaan, tuottaa tasalaatuisempia suoritusarvoja niin tarkkuuden kuin saatavuudenkin suhteen, sietää paremmin signaalin heikkenemistä (satelliittien käyttöhäiriöitä), jota ilmenee erityisesti pohjoisissa maissa ja kaupungeissa, ja on myös kustannuksiltaan halvempi. [26] Kuten 10. helmikuuta 1999 annetussa tiedonannossa on todettu, järjestelmässä harkittiin käytettäväksi erilaisia kiertoratoja: matalaa LEO-kiertorataa, keskikorkeudella sijaitsevaa MEO-kiertorataa, geostationaarista GEO-kiertorataa ja kaltevaa geosynkronista IGSO-kiertorataa. Useissa määritysvaiheen tutkimuksissa selvitettiin mahdollisuuksia käyttää pelkästään MEO-satelliiteista rakentuvaa järjestelmää (10-33 eri kaltevuuskulmissa toimivaa satelliittia) tai MEO- ja GEO-satelliittien yhdistelmää (18-27 MEO-satelliittia ja 8-9 GEO-satelliittia). Tarkempaan vertailuun jäi lopulta kaksi erityyppistä järjestelmäarkkitehtuuria: 30 MEO-satelliittia kolmella eri tasolla tai 24 MEO-satelliittia ja 8 GEO-satelliittia. Arkkitehtuuriratkaisuja vertailtiin eri kriteerein (suoritusarvot, toiminnan tasalaatuisuus eri alueilla, riskit ja kustannukset sekä hallintotarpeet). Järjestelmäarkkitehtuurilla, jossa on 30 MEO-satelliittia, päästään parhaisiin suoritusarvoihin, erityisesti pohjoisilla leveysasteilla, ja kustannukset jäävät huomattavasti pienemmiksi. Käytettäväksi suunnitellut satelliitit ovat mitoiltaan ja massaltaan sellaisia, että järjestelmän rakennus- ja käyttöönottovaihetta voitaneen optimoida lähettämällä kiertoradalle kerralla useampia satelliitteja (5-6 satelliittia yhdellä kantoraketilla). Kantoraketin tai kantorakettien lopullinen valinta tehdään tarjouskilpailun perusteella. Kantoraketin kuljetuskapasiteetin on vastattava mahdollisimman hyvin suunnitelmakauden tarpeita (satelliittien määrää), ja valintaan vaikuttavat lisäksi luotettavuus, arvioidut kustannukset ja muut sopimusehdot (vakuutukset). Maanpäälliseen segmenttiin [27] kuuluvat satelliittien valvontakeskukset (asemat, joista käsin radalla olevien satelliittien asentoa voidaan korjata mittausten ja kauko-ohjauksen avulla) ja palvelujen tuottamiseksi tarvittavat tietojenkäsittelykeskukset. [27] Palvelujen tarjoamiseksi tarvittavan maanpäällisen laitteiston tärkeimmät osat ovat: b) Alueelliset osat Järjestelmä on maailmanlaajuinen ja toimii luotettavasti kaikkialla maailmassa. Järjestelmä on lisäksi suunniteltu siten, että siihen voidaan lisätä alueellisia osia (joita voi koko maapallolla olla kaikkiaan enintään kahdeksan), joiden avulla luotettavuuteen voidaan vaikuttaa aluekohtaisesti. Alueellisista osista sovitaan asianomaisten valtioiden kanssa tehtävillä yhteistyösopimuksilla. Alueellisen osan kustannuksista vastaa asianomainen alue. Alueellinen osa koostuu täydentävästä asemien verkosta, jonka avulla valvotaan signaalien luotettavuutta. Alueelliseen osaan kuuluu myös palvelujen tuottamiseen tarvittava tietojenkäsittelykeskus. c) Paikalliset osat GALILEO-järjestelmän käyttäjät saavat suoritusarvoiltaan korkeatasoista palvelua kaikkialla maailmassa, myös alueilla, joilla ei ole järjestelmän maanpäällisiä laitteita. Tällaisilla alueilla erikoissovelluksilta kuitenkin vaaditaan muita alueita parempia suoritusarvoja paikannuksessa, ja paikantamiseen saatetaan joutua liittämään muita järjestelmiä, esim. paikallisia viestintäjärjestelmiä, jotka antavat peruspalvelulle lisäarvoa. Paikallisosien yleisestä perusversiosta muokataan palveluja lentokenttien, satamien, rautateiden, tieliikenteen, kaupunkikäytön jne. tarpeisiin [28]. Kaikissa sovelluksissa on lisäksi otettava huomioon paikat, joissa olosuhteet ovat poikkeuksellisia (tieliikennetunnelit, kaupunkikiinteistöt, pysäköintiluolat yms.). Paikallisosia varten on määritysvaiheessa laadittu alustava suunnitelma, jonka työstämistä jatketaan kehitys- ja validointivaiheessa. [28] Erikoistarpeet liittyvät enimmäkseen erittäin suureen tarkkuuteen (virhemahdollisuus alle metrin), paikallisiin luotettavuusviesteihin, joiden avulla voidaan antaa hälytys hyvin nopeasti (esim. siviili-ilmailussa alle sekunnissa) tai varmistaa keskeytyksetön palvelu kaupunkiympäristössä, kun satelliitit näkyvät huonosti tai eivät ollenkaan. Paikallisosan tyypillisiä toimintoja on signaalin välittäminen, johon liittyy luotettavuuden valvonta sekä tietojen käsittely ja välittäminen. Tietojen välittämiseksi käyttäjän vastaanottimeen voidaan käyttää jotain tiettyä yhteyttä tai ulkopuolisia järjestelmiä, kuten esim. matkapuhelinverkkoja (GSM, UMTS) tai merenkulun navigointijärjestelmää Loran C:tä, joka antaa myös palvelun ylläpitäjälle tarkan tiedon käyttäjän sijainnista. Päätelaitteen ja palvelukeskuksen välistä yhteyttä käyttävillä viesteillä peruspalveluun voidaan liittää lisäarvopalveluja, kuten hätä- ja toimintahäiriötapausten paikannuspalveluja. Nykyisiä standardeja voitaisiin kehittää ottamalla niissä huomioon GALILEOn mahdollistamat toiminnot. Sellainen paikallinen osa, joka tarjoaa Euroopassa tietyllä hetkellä vallitseviin sääoloihin mukautettua laskeutumisen tukipalvelua, on tietyissä liikennemuodoissa, kuten ilmailussa, tärkeä olemassa olevan infrastruktuurin rationalisoinnin kannalta ja jotta satelliittipaikannuksesta tulisi taloudellisessa mielessä kiinnostava. Näin ollen komissio sitoutuu edistämään tarvittavien teknisten ja taloudellisten selvitysten tekemistä, ja jos kyseinen palvelu todetaan toteuttamiskelpoiseksi, komissio helpottaa perustettavien rakenteiden avulla paikallisen palvelun organisointia. 3. GALILEO-vastaanottimet Vastaanottimet ovat GALILEOn ratkaiseva lenkki, ja täyttääkseen markkinoiden vaatimukset vastaanottimien on: -oltava suoritusarvoiltaan ja hinnaltaan nykyisten järjestelmien kanssa kilpailukykyisiä -vastattava käyttäjien tarpeita (massamarkkina- ja ammattikäyttäjät) -mukauduttava palvelujen muutoksiin ja yhdistämiseen (esim. viestintäpalvelut) -oltava monikäyttöisiä. Markkinoille tulee laaja valikoima GALILEO-vastaanottimia, joiden avulla erityyppisiä tarjolla olevia satelliittipaikannuksen palveluja voidaan käyttää yksinään tai yhdessä muiden toimintojen kanssa. Teknologian kehityksen myötä toimintoja voidaan laajasti yhdistää (tavalliset sirut on tarkoitettu aina yhteen toimintoon). Voidaan kuvitella vaikkapa seuraavia mahdollisuuksia: -Massamarkkinoille tarkoitetut pienikokoiset GALILEO-päätelaitteet tai UMTS-matkapuhelimiin liitetty paikannustoiminto tekevät mahdolliseksi lisäarvopalvelut tai paikannuksen soittamalla yleiseen hätänumeroon 112. -Ilmailustandardien mukaan varmennettu paikannuspalvelu yhdistetään lentokoneiden automaattiohjausjärjestelmään. -Kuljettaja voi ajoneuvossa olevan paikannuskortin avulla paikantaa ajoneuvon ja seurata liikennetietoja. GALILEO-vastaanotinmarkkinoiden panoksella on keskeisen tärkeä merkitys sille, että Euroopan yritykset saavat alalla markkinaosuuksia. 4. GALILEO-järjestelmän kehityssuunnitelma [29] [29] Ks. liitteessä 3 oleva diagrammi. GALILEOn kehityssuunnitelma jatkuu vuoden 2000 lopussa päättyvän määrittelyvaiheen jälkeen ja jakautuu kahteen päävaiheeseen: Kehitys- ja validointivaihe (2001-2005) Vuodesta 2001 alkava kehitys- ja validointivaihe käsittää järjestelmän eri osien (satelliittien, maanpäällisten osien ja käyttäjille tarkoitettujen vastaanottimien) yksityiskohtaisen määrityksen ja sitä seuraavan valmistuksen. Validointia varten on tarpeen, että prototyyppisatelliitit viedään kiertoradalle vuonna 2004 ja että vähimmäismäärä maanpäällistä infrastruktuuria on valmiina. Validointi antaa tilaisuuden tehdä maanpäälliseen laitteistoon tarvittavat tarkennukset järjestelmän yleistä käyttöönottoa varten ja sijoittaa tarpeen vaatiessa kiertoradalle rinnakkain valmistetut toimivat prototyypit. Validointivaiheessa voidaan myös tehdä tarkennuksia vastaanottimiin ja paikallisiin osiin sekä tarkistaa Kansainvälisen teleliiton (ITU) taajuuksien myöntämiselle asettamat ehdot. Rakennus- ja käyttöönottovaihe (2006-2007) Rakennus- ja käyttöönottovaihe käsittää järjestelmässä käytettävien satelliittien kuljettamisen kiertoradalle useammassa erässä alkaen vuodesta 2006 [30] ja maanpäällisen infrastruktuurin rakentamisen valmiiksi järjestelmän vuonna 2008 alkavaa toimintaa varten . [30] Aikataulussa pysymiseksi satelliittien valmistuksen pitäisi alkaa jo vuonna 2004. Ohjelmaan liittyviä riskejä minimoidaan edellä kuvatussa validointivaiheessa teknisellä tukiohjelmalla, jonka avulla viimeistellään ratkaisevan tärkeät tekniikkaa ja teknologiaa koskevat valinnat (atomikellot, vastaanottimet, C-kaistan käyttö, satelliittien väliset televiestintäratkaisut jne.). Näistä seikoista on huolehdittava, jotta myös toisen sukupolven GALILEO-järjestelmä vastaisi käyttäjien muuttuneita tarpeita. Käyttäjille on tarjolla toimiva EGNOS-järjestelmä vuodesta 2003 alkaen (ks. osa 1, luku 3). GALILEO-järjestelmän toiminta alkaa asteittain viimeistään vuonna 2008 [31], ja EGNOS-palveluja ylläpidetään GALILEOn rinnalla siihen asti kunnes ne lakkautetaan kokonaan. [31] Markkinointinäkökohdat vaatisivat nopeampaa kehityssuunnitelmaa. Useita vaihtoehtoja selvitetään, mm. mahdollisuutta ryhtyä tarjoamaan massapalveluja ja maksullisia palveluja aiemmin kuin muita, teknisesti vaativampia palveluja. Arviointivaiheessa todetut riskit (esim. kellojen saatavuus) huomioon ottaen on kuitenkin ennenaikaista sitoutua tällaiseen aikatauluun. GALILEO-satelliitteja hyödyntävien sovellusten markkinointikampanjat voitaneen kuitenkin aloittaa ensimmäisten teknisten testien jälkeen ja lakisääteisten käyttötarkoitusten testaus vuonna 2006. 3. EGNOSin liittäminen GALILEOon EGNOS on GALILEOta edeltävä eurooppalainen satelliittipaikannusjärjestelmä, joka on riippuvainen yhdysvaltalaisesta GPS- ja venäläisestä GLONASS-signaalista. EGNOSissa on toiminnan luotettavuuden varmistus eli järjestelmä varoittaa käyttäjää hyvin pienellä viipeellä toimintahäiriöistä, jotka saattavat vaikuttaa geostationaaristen satelliittien palauttaman signaalin laatuun [32]. [32] Geostationaariset satelliitit ovat maata kiertävällä radalla 36 000 km korkeudessa päiväntasaajan yläpuolella. Liitteessä 4 kerrotaan EGNOSin ominaisuuksista ja eduista sekä siitä, miten järjestelmä edistää Euroopassa suunnittelua, valmistusta ja palveluja koskevaa osaamista avaruussovellusten alalla. Liitteessä kuvataan myös, miten EGNOS asteittain liitetään osaksi GALILEOn järjestelmäarkkitehtuuria ja rakenteita ennen EGNOS-järjestelmän poistumista käytöstä vuonna 2015. 4. Sääntely, normit ja varmennus GALILEO parantaa osaltaan huomattavasti kaikkien liikennemuotojen ohjausta ja turvallisuutta. GALILEO-järjestelmä on laadullisesti nykyisiä järjestelmiä parempi, sillä sitä hallinnoivat siviiliviranomaiset, sen peittoalueena on koko maapallo, se on tarkka ja toimintavarma ja antaa käyttäjille takuut. Näiden ominaisuuksien tueksi toimivaltaisten yhteisön elimien on säänneltävä toimintoja normeilla, joiden noudattaminen on pakollista, ja myös järjestettävä normien noudattamisen valvonta. Sääntelyä ja varmentamista varten tarvitaan yhteisön lainsäädäntöä. Tarvittavien sääntely- ja varmentamistoimien kehittämisessä ja täytäntöönpanossa komissio turvautuu olemassa olevan julkisen rakenteen apuun siten, että joitakin sääntelytehtäviä voitaisiin siirtää tämän rakenteen tehtäväksi. Koska GALILEO tarjoaa palveluja maailmanlaajuisesti, Euroopan unionin on määriteltävä yhteistyössä eurooppalaisten standardointiorganisaatioiden kanssa yhteiset kannat, joita jäsenvaltiot ajavat sellaisissa kansainvälisissä järjestöissä kuten ICAO ja IMO. 5. Kansainvälinen yhteistyö Kansainvälinen yhteistyö on välttämätöntä GALILEOn kaltaisessa maailmanlaajuisessa hankkeessa. Yhteistyötä tarvitaan mm. siihen, että GALILEOa voidaan käyttää yhdessä nykyisten järjestelmien kanssa, että Euroopan unionin ulkopuolisten maiden markkinat saadaan hankkeen piiriin ja että järjestelmän maanpäälliset laitteet voidaan asentaa eräisiin osiin maapalloa. Jäsenmaiden edustajista koostuva komitea avustaa komissiota yhteisön ulkopuolisten maiden kanssa käytävissä neuvotteluissa ja keskusteluissa. Komissio on neuvoston lokakuussa 1999 myöntämien valtuuksien perusteella aloittanut viralliset neuvottelut, joiden tavoitteena on todeta, missä määrin voidaan tehdä yhteistyötä nykyisten järjestelmien omistajamaiden Yhdysvaltojen ja Venäjän federaation kanssa ja myös GALILEOn kehittämisestä kiinnostuneiden kolmansien maiden kanssa. Istanbulissa toukokuussa 2000 pidetyn Maailman radiohallintojen konferenssin (WRC) tulokset osoittivat, että GALILEO-hankkeella on monien viittä eri mannerta edustavien valtioiden voimakas tuki ja että radionavigointikäyttöön myönnettyjen uusien taajuuksien käyttöä on koordinoitava Kansainvälisen teleliiton (ITU) sääntöjen mukaan. 1. Yhdysvaltojen kanssa käydyt neuvottelut ovat tuoneet selvyyttä eräisiin asiakohtiin. Euroopan unioni ja Yhdysvallat keskustelivat aluksi osapuolten taajuusalueita, signaaleja, järjestelmien turvallisuutta, standardointia ja yhteiskäytön edellytyksiä koskevista käsityksistä ja kirjasivat niitä asiakirjoihin. Neuvotteluosapuolet ovat yhtä mieltä siitä, että GALILEOn ja GPS:n yhteensopivuus ja mahdollisuus järjestelmien yhteiskäyttöön ovat hankkeen keskeisiä tavoitteita. Euroopan unioni on toistuvasti ilmaissut halunsa jatkaa teknisiä keskusteluja hyvin pian. Yhdysvaltojen nykyinen neuvotteluvaltuuskunta todennäköisesti pitää ensiarvoisen tärkeänä ja ennakkoehtona jatkolle päätöstä, jonka neuvosto tekee joulukuussa, ja sen jälkeen aloitettavaa periaatepuitesopimuksen valmistelua. Korkealla tasolla allekirjoitettavan puitesopimuksen on tarkoitus muodostaa perusta kaikille teknisille töille. Komissio ehdottaa yhteyksien ylläpitämistä kaikilla tasoilla, jotta yhteiskäyttövaihtoehdot voidaan määritellä ja taajuuksien jako GPS:n kanssa tehdä ennen vuoden 2001 puoliväliä. ICAO:n, IMOn, COSPAS-SARSATin ja muiden kansainvälisten tahojen kannat teknisiin kysymyksiin on lisäksi sovitettava yhteen. 2. Venäjän federaation kanssa käydään poliittisen ja teknisen tason neuvotteluja. Niissä lähdetään yhteistyömallista, jossa GLONASS ja GALILEO voisivat molemmat olla olemassa rinnan itsenäisinä satelliittijärjestelminä. Tällä järjestelyllä tavoitellaan investointikustannusten säästöjä. Neuvottelujen periaatteena on toisaalta yhteiskäytettävyyden vaihtaminen taajuuksien jakamiseen, toisaalta tuotannollinen yhteistyö. Neuvosto on perustanut komission avuksi erityisen neuvottelukomitean, jonka valvonnassa on aloitettu neljä huomattavaa tuotannolliseen yhteistyöhön liittyvää hanketta. Niiden rahoittajina ovat Euroopan avaruusjärjestö, komissio ja jäsenvaltiot. Alustavat keskustelut Venäjän kanssa mahdollisesti tehtävästä puitesopimuksesta ja taajuuskaistan jaosta ovat jatkuneet myönteisessä hengessä. Ensimmäinen tiivistelmä neuvottelutuloksista on tarkoitus tehdä vuoden 2000 lopulla. Viimeisin EU:n ja Venäjän federaation huippukokous pidettiin 30. lokakuuta 2000, ja sen yhteisessä julistuksessa todetaan, että kokouksen osapuolet ovat yhtä mieltä siitä, että on tärkeää jatkaa venäläisen ja eurooppalaisen satelliittipaikannusjärjestelmän (GLONASS/GALILEO) välillä käynnistynyttä yhteistyötä. 3. Komissio toivoo, että muita yhteistyökumppaneita saadaan mukaan GALILEO-hankkeeseen mahdollisimman aikaisessa vaiheessa. Komissio on neuvoston kehotuksesta selvittänyt ja varmistanut useiden maiden kiinnostuksen GALILEO-hanketta kohtaan, erityisesti edellä jo mainitussa Maailman radiohallintojen konferenssissa. Järjestelmän kokoonpano antaa mahdollisuuden myös toiminnan luotettavuusviestin alueelliseen yksilöllistämiseen, mikä on yhteisön ulkopuolisille maaryhmille erityisen houkuttelevaa. Muut yhteistyökumppanit voisivat osallistua hankkeeseen kahdella eri tasolla: joko suorien investointien sekä kehittämisen ja käytön kannalta tarpeellisen tuotannollisen toiminnan tasolla tai sovellusten ja käyttäjälaitteiden tasolla. Euroopan maista Sveitsin ja Euroopan vapaakauppaliiton (EFTA) jäsenmaiden osallistuminen hankkeeseen on varmaa, ja keskusteluja käydään Itä- ja Keski-Euroopan maiden sekä Ukrainan kanssa. Kanada osallistuu GALILEOn määrittelyvaiheen selvitysten rahoitukseen. Yhteistyö on lupaavaa ja edistää osaltaan järjestelmän alueellisten osan kehittämistä Amerikan mantereilla, mikä on välttämätöntä signaalin laadun valvomiseksi alueella. Neuvoston päätöslauselman mukaan komissio voi lähiaikoina pyytää valtuuksia käydä virallisia neuvotteluja Kanadan kanssa. Yhteyksiä muutamiin Latinalaisen Amerikan maihin on jatkettava ja vahvistettava vuonna 2001, jotta EGNOS voidaan validoida reaaliajassa. Tunnustelut Australian kanssa on aloitettu. Israel ja eräät Afrikan (mm. Etelä-Afrikka, Kenia ja Egypti) ja Aasian maat (mm. Kiina, Korea ja Intia), ovat telehallintokonferenssissa ja kahdenkeskisissä tapaamisissa ilmoittaneet voimakkaasta kiinnostuksestaan hanketta kohtaan. Lisäksi on tarkoitus selvittää GALILEOn mahdollisia käyttötarkoituksia, niiden erityisominaisuuksia ja taloudellista potentiaalia kehitysmaissa, jotka ovat tehneet yhteisön kanssa samanlaisia sopimuksia kuin Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtiot (AKT). Osa 2. Taloudelliset ja rahoitusnäkökohdat Ensimmäisessä luvussa tarkastellaan ohjelman eri vaiheiden (ks. alla oleva kokoomataulukko) kustannuksia ja järjestelmän käyttövaiheen hallinnointimenoja. Lisäksi käsitellään sosioekonomisia hyötyjä, joita järjestelmän käyttö tuottaa yhteiskunnalle kokonaisuutena, sekä järjestelmän synnyttämiä välittömiä taloudellisia hyötyjä, jotka ilmenevät palvelutarjontana ja laitemyyntinä. Toisessa osassa selvitetään ohjelman eri vaiheiden rahoitussuunnitelma sekä julkisen ja yksityisen sektorin rahoitusosuudet. Komissio korostaa, että odotettavissa oleva liikevaihto huomioon ottaen yksityinen sektori voi osallistua rakennus- ja käyttöönottovaiheen rahoittamiseen noin 1,5 miljardilla eurolla. Viimeisessä osassa tarkastellaan erilaisia tulolähteitä, mm. veroluonteista maksua, jota on tarkoitus ryhtyä perimään GALILEOn käyttövaiheessa. GALILEO-ohjelman toteutusvaiheet Kehitys- ja validointivaihe (2001-2005) Eri segmenttien (avaruudessa ja maan päällä sijaitsevien segmenttien ja käyttäjälaitteiden) tarkka määrittely -Satelliittien ja maanpäällisten osien suunnittelu -Järjestelmän validointi kiertorataoloissa Rakennus- ja käyttöönottovaihe (2006-2007) -Satelliittien valmistus ja lähettäminen avaruuteen -Maanpäällisen segmentin rakentaminen valmiiksi Käyttövaihe (2008-) -Satelliittien uusiminen, eri keskusten käyttö ja ylläpito 1. GALILEOn kustannukset Kustannusarvio perustuu sellaiseen GALILEO-järjestelmään, joka voi tarjota erityyppisiä osan 1 luvussa 1 esiteltyjä peruspalveluja, maksullisia palveluja ja yleishyödyllisiä palveluja. Arvio kattaa valmiiksi rakennetun ja käyttäjiä palvelevan järjestelmän kehitys- ja validointi- sekä rakennus- ja käyttöönottovaiheen kustannukset. Pääasialliset kustannuserät ovat: -määrittelyvaiheen yksityiskohtaiset selvitykset, jotka edeltävät avaruus- ja maanpäällisen segmentin sekä käyttäjälaitteiden toteutusta -satelliittien (aluksi prototyyppien, sitten sarjavalmisteisten) ja niihin liittyvien testimateriaalien valmistus -maanpäällisten osien valmistus, paikoilleen sijoittaminen ja testaukset -satelliittien kuljettaminen avaruuteen ja niiden validointi kiertorataolosuhteissa. Edellä luetellut kustannukset on esitetty alla olevassa taulukossa, josta käyvät ilmi kehitys- ja validointivaiheen sekä suunnitelmaan kuuluvien erilaisten laitteistojen rakennus- ja käyttöönottovaiheen tärkeimmät kustannuserät. Seuraavat olettamukset ja tarkennukset on syytä ottaa huomioon: -Kustannusarvio ei sisällä paikallisten osien, ei edes Euroopassa sijaitsevien paikallisten osien, rakentamisen kustannuksia [33]. Määrittelyn ja yleissuunnittelun osuudet sen sijaan sisältyvät arvioon. [33] Paikallisten osien kustannukset vaihtelevat huomattavasti suunniteltujen sovellusten mukaan. Esimerkiksi massamarkkinasovellusten osalta kustannuksiksi arvioidaan 100 000 euroa, kun taas ilmailualan palvelujen osalta kustannukset ovat miljoona euroa. Lyhyen valmistusajan ansiosta (3 kuukaudesta vuoteen) voidaan noudattaa eurooppalaista kehityssuunnitelmaa, josta on päätettävä sovellusten mukaan. Maanpäällisiä osia, jotka välittävät signaalia paikoissa, joihin ei ole suoraa pääsyä (5 % GALILEOn peittoalueesta), tarvitaan erityisesti toimiluvanvaraisissa palveluissa, joiden tarpeellisuuden, sijoittamisen ja rahoituksen ratkaisevat markkinat. Yleissuunnittelu ja järjestelmän eri osien määritys kuuluvat kehitys- ja validointivaiheeseen ja sisältyvät kustannusarvioon. -GALILEO-järjestelmään liitettävä etsintä- ja pelastuspalvelu sisältyy kustannusarvioon. -Maa-asemien rakentaminen valinnaisten aluekohtaisten erityisominaisuuksien lisäämiseksi luotettavuuden varmistustoimintoon (muualla kuin Euroopassa) ei sisälly arvioon (määrittely ja yleissuunnittelu sen sijaan sisältyvät). Asemien rakennuskustannuksista vastaavat asianomaiset valtiot. -Kustannukset EGNOS-järjestelmän yhdistämisestä GALILEOon on otettu huomioon liitteessä 5 esitetyn vaihtoehdon mukaan. (EGNOSin käytön aloitusvaihetta 2004-2008 ei ole sisällytetty arvioon; aloitusvaiheen kustannuksista vastaa järjestelmän ylläpitäjä) -Tekniset tukitoiminnot ja alustavat tutkimukset uuden sukupolven GALILEO-järjestelmän kehittämiseksi on otettu arviossa huomioon. -Kustannukset, jotka kohdistuvat satelliittien kuljettamiseen avaruuteen, on arvioitu markkinoilla olevien Ariane5 Proton-luokan kantorakettien keskimääräisen hinnan mukaan olettaen, että kantoraketteja tarvitaan useampia. Kantoraketin epäonnistuneen laukaisun varalta arvioon on sisällytetty uuden laukaisun kustannukset mutta ei uuden satelliitin hintaa. -Turvallisuusnäkökohdat on arvioitu herkkien siviili-infrastruktuurien perusteella. -Varmentamiseen liittyvät kustannukset perustuvat GALILEOn edeltäjän EGNOSin varmentamiskustannuksiin. -Arvioon sisältyvät kustannukset, jotka syntyvät perusvastaanottimen kehittämisestä jokaista palvelumuotoa varten, mutta ei kustannuksia, jotka aiheutuvat perusvastaanottimen mukauttamisesta moniin erilaisiin palvelumuotoihin. >TAULUKON PAIKKA> Varsinaisen järjestelmän kehittämisen ja rakentamisen lisäksi tarvitaan toimenpiteitä, jotka varmistavat niihin liittyvien markkinoiden syntymisen. Tällaisten toimenpiteiden kustannukset on esitetty seuraavassa taulukossa. Taulukossa on esitetty koko ohjelmaa koskeva minimi-investointien osuus, jotta ohjelma on taloudellisesti kannattava. Muuta rahoitusta saadaan todennäköisesti yksityiseltä sektorilta julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyön ansiosta. -Sovellusten kehittäminen -Käyttäjätuki -Standardointi -Paikallisten osien rakentamistuki // 150 miljoonaa euroa GALILEOn käyttökustannukset, joihin sisältyy satelliittien vaihtaminen, arvioidaan 220 miljoonaksi euroksi vuodessa, joista 70 miljoonaa euroa on toiminta- ja ylläpitokustannuksia. EGNOSin käyttökustannukset vuosina 2003-2007 ovat 25 miljoonaa euroa vuodessa. >TAULUKON PAIKKA> GALILEO-ohjelman vaihekohtaiset kustannukset EGNOS-järjestelmän liittäminen mukaan luettuna (miljoonaa euroa): määrittelyvaihe (1999-2000): 80 kehitys- ja validointivaihe (2001-2005): 1 100 rakennus- ja käyttöönottovaihe (2006-2007): 2 150 käyttö (2008-): 220 vuosittain 2. GALILEOn rahoitus 1. Kehitys- ja validointivaihe (2001-2005) Kehitys- ja validointivaiheen kustannuksiksi on arvioitu noin 1,1 miljardia euroa. Summa katetaan kokonaan julkisin varoin, ts. yhteisön ja Euroopan avaruusjärjestön budjetista. Yhteisön rahoitusosuus Ohjelma on luonteeltaan yhteisön tason ohjelma ja oleellinen osa yhteistä liikennepolitiikkaa ja Euroopan laajuisia liikenneverkkoja. Pääasiassa näiden syiden vuoksi Euroopan unionin osallistuminen hankkeen määrittelyvaiheeseen niin poliittisella kuin taloudellisellakin tasolla on ollut perusteltua. Sama koskee ohjelman seuraavia vaiheita. Komission helmikuussa 1999 antaman tiedonannon mukaan Euroopan unionin GALILEO-ohjelmalle osoittamaa kokonaisrahoitusta kartutetaan varoilla, jotka on jo osoitettu nykyisissä rahoitusnäkymissä (pääosin Euroopan laajuisten verkkojen määrärahoissa, tutkimusta ja teknologista kehittämistä koskevan viidennen puiteohjelman budjetissa ja mahdollisesti tulevien tutkimustoimien määrärahoissa, jotka riippuvat neuvoston ja Euroopan parlamentin päätöksistä). Komissio ehdotti syyskuussa 2000 Euroopan laajuisia liikenneverkkoja käsittelevälle komitealle GALILEOn liittämistä Euroopan laajuiset verkot -ohjelman alaiseen monivuotiseen seurantaohjelmaan. Komitea hyväksyi ehdotetun periaatteen Euroopan neuvoston ja parlamentin 19. heinäkuuta 1999 tekemän päätöksen mukaan. GALILEO-ohjelmaan liittyvien toimien kustannukset ovat lähivuosina noin 550 miljoonaa euroa. Budjettikohdasta B5-700 voidaan rahoittaa 50 % selvitysvaiheen kustannuksista, joihin luetaan myös teknisen tuen menot. Viidennestä puiteohjelmasta on tarkoitus jatkossakin osoittaa täydentäviä varoja GALILEO-ohjelman kehitys- ja validointivaihetta varten. Tulevien tutkimustoimien rahoitus puolestaan riippuu neuvoston ja Euroopan parlamentin päätöksestä. Edellä mainituista varoista (viides puiteohjelma ja tulevat tutkimustoimet) on tarkoitus kattaa mm. sovellusten ja vastaanotinten kehittämistuki. Sovellukset ja vastaanottimet eivät kuulu varsinaiseen järjestelmäarkkitehtuuriin, mutta niiden teknisten eritelmien on oltava valmiina, kun ryhdytään valitsemaan yksityisen sektorin yhteistyökumppaneita ja järjestelmän ylläpitäjää. Yhteisön rahoitusosuus on ratkaiseva, koska se määrittää, onko poliittisen valvonnan ylläpito mahdollista ohjelman seuraavassa vaiheessa. Lisäksi yhteisön rahoitusosuus auttaa varautumaan haittoihin, joita aiheutuu Euroopan avaruusjärjestön perustamissopimuksessa olevien, maantieteellisiä tuottoja koskevien sääntöjen noudattamisesta. Euroopan avaruusjärjestön rahoitusosuus Euroopan avaruusjärjestö on ilmoittanut on jo hyvissä ajoin varautuneensa pyytämään jäsenlaitostensa kautta jäsenmailta 550 miljoonaa euroa [34] GALILEO-hankkeen validointivaiheen tukemiseksi, jos liikenneneuvosto 20. joulukuuta päättää ohjelman jatkamisesta. [34] Pyyntö perustui Euroopan avaruusjärjestön vuonna 1999 antamaan ohjelmajulistukseen, jossa kehitys- ja validointivaiheen kustannuksiksi oli arvioitu 1 000 miljoonaa euroa. Lyhyesti voidaan sanoa, että kehitys- ja validointivaiheen infrastruktuuriin kohdistuvat kustannukset ovat yhteensä 1,1 miljardia euroa ja sovellusten ja vastaanotinten kehittämiskustannukset ovat 150 miljoonaa euroa. Infrastruktuurin kehitys- ja validointivaiheen kaikki kustannukset on jo katettu julkisella eurooppalaisella rahoituksella (Euroopan unionin ja Euroopan avaruusjärjestön budjeteista). Jäsenvaltioilta ei siis tarvita lisää julkista rahoitusta. 2. Rakennus- ja käyttöönottovaihe (2006-2007) Validointivaiheen aikana päätetään, missä määrin ja mistä lähteistä Euroopan unioni ja Euroopan avaruusjärjestö rahoittavat järjestelmän rakennusvaihetta nykyisten rahoitusnäkymien kattaman kauden jälkeen. Rakennus- ja käyttöönottovaiheen kokonaiskustannuksiksi arvioidaan 2,1 miljardia euroa. Yksityisen sektorin kohtuullinen rahoitusosuus on 1,5 miljardia euroa ja julkisen sektorin 0,6 miljardia euroa. Muita rahoituslähteitä voidaan luoda palveluntarjoajille ja järjestelmän ylläpitäjille myönnettävien lupien jakomenettelyjen avulla (tarjouskilpailut, huutokaupat jne.). Luvanvaraista voisi olla esim. paikallisten osien GALILEOn signaalien kaupallinen hyödyntäminen. Seuraavassa taulukossa on eritelty ohjelman kolmen eri vaiheen yksityiset ja julkiset rahoitusosuudet. Julkinen rahoitus on jaettu Euroopan unionin ja Euroopan avaruusjärjestön osuuksiin. >TAULUKON PAIKKA> 3. Käyttövaihe (2008-) Komissio aikoo validointivaiheessa heti kun mahdollista ehdottaa sellaisen rahaston perustamista, johon kootaan julkiset rahoitusosuudet sekä mahdolliset yksityiset investoinnit ja yhteisön ulkopuolisten maiden sijoitukset. Tällaisista varoista muodostuvan rahaston on tarkoitus olla muodoltaan oikeushenkilö, ja sillä on oltava omat rahoitussäännöt, joista GALILEO-hankkeeseen osallistuvat tahot sopivat keskenään. Rakennus- ja käyttöönottovaiheen jälkeen tukimuotoista rahoitusta ei enää tarvita. Rahoituksesta voitaisiin huolehtia julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyönä (ks. seuraavaa kohtaa) ja edellä luvussa 4 kuvattujen uusien tulolähteiden turvin. 4. Julkisen ja yksityisen sektorin välinen yhteistyö Julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyö on keskeinen edellytys GALILEO-ohjelman onnistuneelle toteuttamiselle. Yhteistyö aloitetaan perustamalla lopullinen hallintorakenne, jonka tehtävänä on huolehtia järjestelmän oikeudellisista ja taloudellisista näkökohdista kehitys- ja validointivaiheesta lähtien, jotta yksityinen sektori saadaan mahdollisimman nopeasti mukaan ohjelman jatkoon. Kuten edellä jo mainittiin, rakennus- ja käyttöönottovaiheen kokonaiskustannukset on arvioitu 2,1 miljardiksi euroksi. Yksityisen sektorin rahoitusosuudeksi on arvioitu 1,5 miljardia euroa [35] ja julkisen sektorin osuudeksi 0,6 miljardia euroa. [35] Ks. GALILEO-järjestelmän taloudelliset hyödyt, kohta 3 B. Neuvoston 17. heinäkuuta 1999 esittämästä kehotuksesta (neuvosto toivoi yksityisen sektorin voimakasta osallistumista GALILEOon) komissio pyysi halukkaita tahoja ilmoittamaan kiinnostuksestaan GALILEO-hanketta kohtaan julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyön ehtojen määrittämistä varten. Useat Euroopan yritysten yhteenliittymät vastasivat pyyntöön. Yritysten edustajien kanssa tehtyjen arviointien ja GALILEOn käyttövaiheen ennakoitujen liikevaihtolukujen perusteella vaikuttaa täysin mahdolliselta, että yksityiset sijoittajat voivat arvioidussa määrin osallistua investointeihin, jotka liittyvät järjestelmän ja sen paikallisten osien rakentamiseen ja myöhemmin vastaanotinten ja palvelujen kehittämiseen. Seuraavat ennakkoehdot on kuitenkin otettava huomioon: Ohjelman jatkamisesta on tehtävä poliittinen päätös joulukuussa 2000 [36]. Kaikki osapuolet pitävät päätöksen tekemistä joulukuussa välttämättömänä. [36] Ks. liikenneneuvoston päätelmät 9.10.1997, kohta 10: "...julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuden avulla toteutettavat Euroopan laajuisia liikenneverkkoja koskevat hankkeet edellyttävät jäsenvaltioilta voimakasta poliittista sitoutumista, ja suhtautuu myönteisesti komission halukkuuteen tukea aktiivisesti pyrkimyksiä käynnistää julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuus. Jäsenvaltioiden tehtäväksi jää kyseisen kumppanuuden määrittäminen." Vaatimukset, jotka liittyvät satelliittipaikannusjärjestelmän tarjoamien palvelujen terveeseen kaupalliseen hyödyntämiseen, on otettava huomioon ohjelman työeritelmiä laadittaessa. Muuten järjestelmän myöhempi muuttaminen näitä vaatimuksia vastaavaksi saattaa huomattavasti nostaa järjestelmän kustannuksia. Esitutkimusten rahoituksella on varmistettava hankkeeseen liittyvien teknisten riskien hallinta. Yhden yhtenäisen julkisen hallintorakenteen perustaminen [37] on osoittautunut välttämättömäksi edellytykseksi sille, että potentiaaliset investoijat alkavat luottaa hankkeen institutionaaliseen vakauteen. Hallintorakenteen perustaminen on myös edellytys tarkoituksenmukaisen rahoitussuunnitelman aikaansaannille. [37] Ks. liikenneneuvoston päätelmät 9.10.1997, kohta 5: "katsoo, että on välttämätöntä perustaa julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuutta suosiva ympäristö sekä kansallisella että yhteisön tasolla, ja korostaa olevan tärkeää, että yksityinen sektori osallistuu alusta lähtien julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuushankkeiden valmisteluun ottaen hankkeiden suunnittelussa huomioon kaupallisten ja sosiaalis-taloudellisten perusteiden välisen tasapainon ja sen, että riskien on jakauduttava asianmukaisesti". Hankkeen eri vaiheiden alustavaan kustannusaikatauluun olisi liitettävä tiedot julkisen rahoituksen lähteistä ja määristä. Tämä koskee koko ohjelmaa kehitys- ja validointivaiheesta satelliittijärjestelmän rakennus- käyttöönottovaiheeseen ja maanpäällisten laitteiden asentamiseen. Kaikkien näiden ehtojen on täytyttävä vuoteen 2003 asti, jos ohjelman jatkamisesta tehdään sitova päätös joulukuussa 2000. Yksityisten yhteistyökumppanien aktiivinen mukaantulo hankkeeseen heti kehitys- ja validointivaiheesta mahdollistaa sekä hankkeen kokonaiskustannusten optimoinnin että kustannustehokkaiden hallinnointi- ja valvontamekanismien luomisen. Lisäksi yksityisten tahojen osallistuminen auttaisi kehittämään malleja palvelutarjonnan kaupallista hyödyntämistä ja tulovirtojen hallintaa varten. Vaikuttaa siltä, että yksityisiltä yhteistyökumppaneilta odotetut panostukset voivat olla hyvin monenlaisia luontoissuorituksista suoriin pääomasijoituksiin. Välimuotoja voivat olla laitekehitys, pilottihankkeiden toteutus, käyttölupien hankinta sekä teknologisen ja taloudellisen osaamisen siirto. Pitkän aikavälin taloudelliset ennusteet ovat rohkaisevia. Siitä huolimatta rakennus- ja käyttöönottovaiheen rahoitusta lienee välttämätöntä jaksottaa, koska investoinneista on mahdollista saada tuottoja vasta pitkän ajan kuluessa. Erityyppisten yhteistyökumppanien ja yksityisten investoijien valintaa varten on laadittava yksityiskohtaisen tarkat perusteet ja menettelyt, jotta yhteistyöhön osallistuvien tahojen välinen tasapaino on hankkeen jokaisen vaiheen kannalta paras mahdollinen. Niin ikään on huolehdittava siitä, että asiaan liittyviä Maailman kauppajärjestön sääntöjä noudatetaan. 3. GALILEOn tuottamat hyödyt Yksityiskohtaiset laskelmat GALILEOn kustannuksista ja hyödyistä sisältyvät erilliseen komission valmisteluasiakirjaan. Valmisteluasiakirjassa esitetty analyysi perustuu kansantaloudelliseen lähestymistapaan, josta käyvät ilmi GALILEOn kehittämisestä ja toiminnasta aiheutuvat nettohyödyt. Tässä jaksossa on tarkasteltu vain niitä hyötyjä, jotka voivat ohjata hankkeen kehittämistä koskevia päätöksiä. Yksityiskohtaisempi selostus löytyy valmisteluasiakirjasta. Euroopan ratkaisevan tärkeä riippuvuus GPS-järjestelmästä lisääntyy entisestään monilla paikannusjärjestelmän strategisilla ja taloudellisilla sovellusalueilla. Riippuvuutta voidaan määrällisesti kuvata luvuilla, jotka perustuvat tietoihin GPS:n nykyisestä ja potentiaalisesta käytöstä paikannus- ja ajanmäärityspalveluihin liittyvillä markkinoilla (lähinnä liikenteen, viestinnän ja rahoituspalvelujen alalla). Palvelun äkillinen keskeytyminen teknisestä tai muusta syystä vaikka vain muutaman päivän ajaksi aiheuttaisi Euroopassa noin miljardin euron menetykset vuoteen 2015 mennessä puhumattakaan järjestelmätason epävakaisuudesta, jonka palvelukatkos aiheuttaisi. Tällainen strateginen tekijä on luonnollisesti otettava huomioon GALILEOn tuottamien hyötyjen kokonaistarkastelussa. Kustannus/hyöty-analyysissa tarkastellut hyödyt liittyvät ainoastaan sellaiseen lisätoimintaan, jonka GALILEO saa aikaan verrattuna nykytilanteeseen, jossa GPS:llä on monopoliasema - tilannetta kutsutaan nollavaihtoehdoksi - ja jossa paikannuspalveluja tulee markkinoille matkapuhelinverkkojen tarjoamina (GSM, UMTS jne.) Kahden itsenäisen mutta yhteensopivan satelliittijärjestelmän olemassaolo synnyttää uusia sovellus- ja käyttöalueita ja nopeuttaa satelliittipaikannusjärjestelmien yleistymistä monilla aloilla, joiden kannalta kahden palvelulähteen olemassaolo on tärkeää. Esimerkkinä voidaan mainita useimmille kaupunkialueille ominaiset tapaukset, joissa tähdenpeiton aiheuttamien näkyvyyden rajoitusten vuoksi mahdollisuus käyttää paikannuspalveluja rajoittuu noin 55 prosenttiin alueesta. Kahden satelliittijärjestelmän avulla saatavilla olevien palvelujen käyttöaluetta voitaisiin lisätä 95 prosenttiin. Monet eri tekijät korostavat GALILEOn palvelujen erityislaatua, edistävät merkittävien palvelumarkkinoiden syntymistä ja eräissä tapauksissa luovat uusia markkinoita. Järjestelmän hyvän luotettavuuden ansiosta on mahdollista antaa takuita järjestelmän toiminnasta ja vastata siitä tavalla, jota on vaikea kuvitella olemassa olevien satelliittipaikannusjärjestelmien yhteydessä. Koska järjestelmän perussuunnittelussa on otettu huomioon muiden infrastruktuurien, muiden palvelujen (UMTS) ja paikallisten järjestelmien olemassaolo ja joissakin tapauksissa niitä on myös suoraan liitetty osaksi GALILEO-järjestelmää, on mahdollista tarjota käyttäjille kaikilta osin yhteensopivaa palveluketjua. Käytännön esimerkkeinä voidaan mainita vakuutusala, merien saastumisen ehkäiseminen ja siviili-ilmailu, joka on ollut satelliittipaikannuksen käyttäjänä edelläkävijä. Nykyisen markkinakehityksen perusteella tehdyn kokonaisarvioinnin tuottamia lukuja on täydennetty ja validoitu GALILEOn määrittelyvaiheessa kehitetyn toisen mekanismin avulla eli kuulemalla eri alojen paikannusjärjestelmien (maantie- ja rautatieliikenne, ilmailu ja merenkulku, viestintä- ja tiedonsiirtojärjestelmät, tiede ja tutkimus jne.) potentiaalisia käyttäjiä ja palveluntarjoajia. Saatuja tietoja yhdistelemällä on voitu paremmin hahmottaa eri sovellusalueiden laajuudet. Määristä antaa käsityksen se, että satelliittipaikannustuotteiden ja -palvelujen markkinoita koskevien ennusteiden mukaan GALILEOn markkinaosuus voi olla 9 miljardia euroa vuonna 2015. Paikannuspalveluominaisuuden lisääminen matkapuhelinsovelluksiin muodostuu oletettavasti paikannuspalvelujen käytön ennennäkemättömän lisääntymisen yhdeksi tärkeäksi syyksi (ks. liite 1). Eurooppa lähtee GALILEO-ohjelmalla satelliittipaikannustuotteiden ja -palvelujen markkinoille, joita hallitsevat suurimmaksi osaksi muut kilpailijat, ensi sijassa Yhdysvallat. Euroopan mukaantulo satelliittipaikannusmarkkinoille tulee vaikuttamaan myönteisesti Euroopan teollisuuden kilpailukykyyn. Paikannussirun liittäminen kaikkiin matkapuhelimiin ja mahdollisesti myös kannettaviin tietokoneisiin on odotettavissa lähitulevaisuudessa. Näin syntyvän riittävän kysynnän turvin Eurooppa voi lisätä komponenttituotantoaan ja lisätä valttejaan integroitujen järjestelmien ja palvelujen, erityisesti autojen paikannusjärjestelmien ja telemaattisten palvelujen alalla. Kustannusten ja hyötyjen kansantaloudellisen analyysin avulla on voitu saada toisaalta määrällistä tietoa tuotantopuolelle [38] (johon kuuluvat mm. avaruussegmentin laitteiden ja vastaanottimien valmistajat, sovellusten kehittäjät sekä palvelujentarjoajat) aiheutuvista taloudellisista nettohyödyistä. Toisaalta on voitu selvittää ns. yhteiskunnallisia hyötyjä, joita ovat mm. eri liikennemuotojen parantunut turvallisuus, liikenteen parempi joustavuus ja maantieliikenteen tehostuminen, jonka ansiosta vaarallisten päästöjen määrä vähenee. Lisäksi analyysissa on tarkasteltu GALILEOn strategista merkitystä, joka johtuu siitä, että GALILEOn infrastruktuuri on yhteensopiva olemassa olevien järjestelmien kanssa ja siitä, että se on mahdollinen väline mm. yhteisön liikenne-, maatalous- ja ympäristöpolitiikan toteuttamisessa. Analyysin taustalla olevat olettamukset perustuvat hyvin konservatiivisiin arvioihin: esimerkiksi tieliikenteen ruuhkien vähentämisessä GALILEOn osuudeksi katsotaan vain murto-osa, vaikka muiden tutkimusten tulokset ovat paljon lupaavampia. [38] Koska kuluttajilla on tietty kiinteä ostovoima, kansantaloudellisesta näkökulmasta katsottuna satelliittipaikannuslaitteisiin ja -palveluihin kohdistunut kulutus rajoittaa kuluttajien ostovoimaa kuluttaa muiden alojen tuotteisiin, jolloin kaikkien alojen tuottajat kokonaisuutena hyötyvät hieman. Toisaalta on selvää, että GALILEOn suuren markkinapotentiaalin ansiosta paikannuslaitteiden valmistajille ja palveluntarjoajille (jos tarkastellaan pelkästään näitä aloja) järjestelmä tuottaa monia hyötyjä. Kansantaloudellisen analyysin tulokset osoittavat selvästi, että Euroopassa on mahdollisimman pian toteutettava oma paikannusjärjestelmä. Analyysista ilmenevät suuret tuottoluvut osoittavat arvon, joka tällaisella järjestelmällä jo sellaisenaan on. Lisäksi luvut viittaavat siihen, että julkisen sektorin osallistuminen hankkeen rahoitukseen alkuvaiheessa on tarpeen. Markkinoiden laajuus ja järjestelmästä saatavat hyödyt saavat laitevalmistajat yhä suuremmassa määrin kiinnostumaan osallistumisesta järjestelmän kehittämiseen. Yksityinen sektori tulee epäilemättä olemaan merkittävä rahoituslähde rakennus- ja käyttöönottovaiheesta alkaen. 4. Tulolähteet GALILEOn käyttö voi synnyttää monia erilaisia tuottoja, joita eritellään seuraavassa. Osa tuotoista voi syntyä kolmen eri palveluluokan palveluista (peruspalveluista, maksullisista palveluista ja yleishyödyllisistä palveluista) ja osa palveluista, joiden käyttöoikeutta valvotaan. 1. Kaikista GALILEO-palveluista syntyvät potentiaaliset tulovirrat Komission on tutkittava mahdollisuuksia ja toteutustapoja vastaanottimia koskevan maksun perimiseksi. Patentti- tai tekijänoikeuksiin perustuva maksu Toinen tulolähde voisi perustua yhteisön lainsäädäntöön, joka antaa patentti- tai tekijänoikeuden haltijalle mahdollisuuden periä keksinnöstä maksua. Tällainen käytäntö on jo olemassa musiikin ja kirjojen osalta (tallenteista ja valokopioista perittävät korvaukset), ja se voitaisiin helposti laajentaa koskemaan myös GALILEO-vastaanottimia. Laatumerkki GALILEO-järjestelmän ylläpitäjän myöntämä laatumerkki voisi olla vastaanottimeen kiinnitettävä merkki, joka kertoisi, että tuote on järjestelmän ylläpitäjän hyväksymä. Järjestely ei luonnollisestikaan olisi pakollinen, ja siihen voisi liittyä joitain takuita. Palveluntarjoajille GALILEO-järjestelmän ylläpitäjä voisi myöntää ISO-laatutodistusta vastaavan varmennuksen, joka todentaisi palvelujen laadun. Näin luotaisiin myyntiargumentti, joka suosisi virallisesti vahvistettua palvelua, jonka kautta palveluntarjoajan tarjoamaa signaalia voidaan käyttää luotettavasti. Tällainen varmentaminen lisäisi luottamusta GALILEO-järjestelmää kohtaan, mutta ei kuitenkaan korvaisi varmentamista, jonka viranomaiset vaativat elintärkeiksi luokitelluilta sovelluksilta, esim. ilmailussa käytetyiltä sovelluksilta. 2. Maksullisista palveluista sekä elintärkeiksi luokitelluista yleishyödyllisistä palvelusovelluksista syntyvät tulovirrat Lupamaksu Yhtenä keinona saada palvelusta tuottoa voitaisiin harkita maksun perimistä vastikkeeksi luvan myöntämisestä. GALILEO-järjestelmän ylläpitäjä voi tehdä lupasopimuksia lisäarvopalvelujen tarjoajien kanssa, jos sillä on keinot signaalin valvomiseksi. Maksullisten palvelujen osalta tuottoja voitaisiin luoda moninkertaisesti lupasopimuksia ketjuttamalla. PIN-koodi Ohjelmoimalla vastaanottimessa olevaan siruun samankaltainen PIN-koodi kuin GSM-puhelimissa voidaan luoda palvelu, jossa signaalin käyttöä valvotaan. Käyttäjä joutuu antamaan vastaanottimelle koodin, ennen kuin laite aktivoituu vastaanottamaan GALILEO-signaaleja. GALILEO-järjestelmän ylläpitäjän ja vastaanotinvalmistajien välisen sopimuksen tekeminen on välttämätöntä ratkaisun toteuttamiseksi. Koodeista sovittaisiin järjestelmän ylläpitäjän ja palvelutuottajien välisillä sopimuksilla. Tuotot saataisiin loppukäyttäjältä, joka saa vastaanotintaan varten yksilöllisen PIN-koodin. Järjestelmää käyttävien yhteisön ulkopuolisten maiden osallistuminen Euroopan unionin ulkopuoliset maat ja kansainväliset järjestöt, jotka ovat halukkaita investoimaan GALILEO-järjestelmään, voisivat saada vastineeksi sijoituksestaan maksullisten palvelujen käyttöoikeuden, johon liittyisi joitain takuita. Näin edistettäisiin GALILEOn yleistymistä ja vahvistettaisiin standardointiprosessia. Osa 3. Hallintorakenteet GALILEO-ohjelmaa hallinnoidaan nykyisin kahdelta taholta. Komissio ja Euroopan avaruusjärjestö hallinnoivat kumpikin osaa ohjelman määrittelyvaiheen toteuttamiseen liittyvistä sopimuksista omien hallinto- ja rahoitussääntöjensä mukaan. Siksi komissio ja Euroopan avaruusjärjestö ohjelmasta puhuessaan tarkoittavat kahta eri ohjauskomiteaa, joista toinen koostuu Euroopan unionin jäsenmaiden edustajista ja toinen Euroopan avaruusjärjestön jäsenmaista. Ohjelman hallintokomitea, jossa on yksi komission ja yksi Euroopan avaruusjärjestön edustaja, tehtävänä on koota koordinointitoimiston (GPO) avustamana toteutettujen toimien tulokset ja laatia jatkoa varten koordinointisuunnitelma. Ottaen huomioon hankkeeseen sijoitetut summat ja sen, että toimet muuttuvat vuodesta 2001 alkaen entistä mutkikkaammiksi, ohjelman jatko vaatii ohjelman hallinnoinnin ja taloudenpidon mahdollisimman suurta yhdenmukaisuutta sen varmistamiseksi, että komission eli poliittisen tahon ja Euroopan avaruusjärjestön eli teknisen tahon toteuttamat toimet täydentävät toisiaan. 1. Väliaikainen hallintorakenne Ennen lopullisen hallintorakenteen perustamista on luotava vuoden 2001 alussa koordinoitu GALILEOn hallinnointijärjestelmä, joissa selvästi annetaan poliittinen vastuu komissiolle ja tekninen vastuu Euroopan avaruusjärjestölle [39]. [39] Tutkimusneuvoston 16. marraskuuta 2000 antaman Euroopan avaruusstrategiaa koskevan päätöslauselman mukaisesti. Koordinoitu hallinnointijärjestelmä muodostuu seuraavasti: 1. Komission ja Euroopan avaruusjärjestön perustamat kaksi ohjauskomiteaa järjestävät säännöllisesti yhteisiä kokoukset, joissa määritellään ohjelman yhteiset strategiset periaatteet kuitenkin niin, että kunkin komitean saamat valtuudet ja sisäiset säännöt ovat edelleen voimassa. 2. Euroopan avaruusjärjestö perustaa teknisen hallinnointirakenteen komission kanssa tehdyn palveluntarjontasopimuksen yhteydessä. 2. Lopullinen hallintorakenne Lopullisen hallintorakenteen on perustuttava väliaikaiselle hallintorakenteelle. Lopullisella hallintorakenteella on oltava jonkin verran oikeudellista ja taloudellista riippumattomuutta rahoittajiinsa nähden, ja se toimii GALILEOn rakennuttajana. Sillä on oma budjetti, johon kerätään kaikki ohjelmaa varten osoitettu julkinen tuki. Kun GALILEO on käytössä, sitä hallinnoi yksityisoikeudellinen organisaatio, jonka tehtävänä on GALILEOn tarjoamien palvelujen markkinointi ja järjestelmän ylläpito ja johon tietenkin sovelletaan asiaa koskevia yhteisön sääntöjä. Komission on tarkoitus tehdä lopullista hallintorakennetta koskevat ehdotukset. PÄÄTELMÄT Komissio katsoo, että: -satelliittivälitteinen radionavigointi on Euroopan talouksien kehittymisen kannalta oleellisen tärkeä teknologia ja että oman satelliittijärjestelmän rakentaminen on Euroopan unionin riippumattomuuden turvaamisen kannalta välttämätöntä; -kustannustehokkuusselvitysten tulosten mukaan GALILEO on kannattava ja siinä määrin kiinnostava, että julkista rahoitustukea ei tarvita enää vuodesta 2007 eteenpäin; -kehitys- ja validointivaihetta varten (2001-2005) on varattu tarvittava julkinen rahoitustuki eikä julkiseen lisärahoitukseen yhteisön tai Euroopan avaruusjärjestön budjetista ole tarvetta; -satelliittien valmistuksen ja avaruuteen viemisen ja maanpäällisen infrastruktuuriverkon pystyttämisen käsittävän rakennus- ja käyttöönottovaiheen rahoittamiseksi tarvitaan yksityisen sektorin investointeja kaikkiaan 1,5 miljardia euroa; tämän vuoksi julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyö aloitetaan jo kehitys- ja validointivaiheessa; -julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyön käynnistämiseksi tarvitaan mahdollisimman pian oikeudelliset ja rahoitukselliset puitteet, ja lisäksi: *on perustettava vuonna 2001 GALILEO-hanketta varten väliaikainen koordinoitu hallintorakenne, johon kuuluvat komissio ja Euroopan avaruusjärjestö; *komissio laatii tarvittavat ehdotukset, jotta voidaan perustaa lopullinen hallintorakenne, jonka käyttöön tulee kaikista hanketta varten osoitetuista varoista koottava investointibudjetti; *tämän hallintorakenteen on huolehdittava myös EGNOSin hallinnoinnista; *neuvostolle ja Euroopan parlamentille annetaan vuosittain selonteko hankkeen kehittymisestä ja ohjelman hallintorakenteiden perustamisesta ja neuvostolle toimitetaan joulukuuhun 2004 mennessä selvitys rakennus- ja käyttöönottovaiheen (2006-2007) rahoituksesta. LIITTEET Liite 1: Satelliittipaikannusmarkkinat Markkinoiden laajuus ja jakautuminen eri sovellusalueisiin i) Markkinat tiivistetysti (miljardia euroa) >TAULUKON PAIKKA> ii) Euroopan satelliittipaikannusmarkkinoiden laajuus 1999-2005 >TAULUKON PAIKKA> iii) GALILEO-markkinat koko maailmassa vuonna 2015 Sovellus // 2015 milj. euroa Kuljettajat (kaikki ajoneuvotyypit) // 12 600 Paikannus- ja viestintäpalvelut // 5 100 Jalankulkijat // 1 500 Ajoneuvon hallinta // 900 Ajoneuvon jäljittäminen // 600 Vapaa-ajan paikannuspalvelut // 190 Henkilökohtaiset paikannuspalvelut // 120 Ajoreittineuvonta // 110 Kartografia // 100 Pelastuspalvelut // 150 Muut // 750 Yhteensä // (22 mrd. euroa Liite 2: Etsintä- ja pelastuspalvelu (SAR) GALILEO-järjestelmä sisältää etsintä- ja pelastuspalveluja. Niiden tarjoamisessa GALILEO-järjestelmän käyttäjille lähtökohtana ovat olleet COSPAS-SARSATin humanitaarisia tarkoitusperiä ja kansainvälistä, yleisesti saatavilla olevaa palvelua koskevat periaatteet. Tavoitteena on myös tehostaa etsintä- ja pelastustoimia. Nykytilanne Nykyiseen COSPAS-SARSAT-järjestelmään kuuluu neljä matalan kiertoradan satelliittia ja kolme geostationaarista satelliittia, jotka sieppaavat ja paikantavat meri- ja lentoliikenteen hätäsanomia. Tiedot välittyvät ensin valvontakeskuksiin ja niistä etsintöjen koordinointikeskuksiin, jotka vastaavat avun järjestämisestä ja toimittamisesta. COSPAS-SARSATin perustajamaat ovat Yhdysvallat, Kanada, Ranska ja Venäjä. Mm. monilla Euroopan mailla on omat tietojenkäsittelyasemat. Odotettavissa olevat parannukset Seuraavassa taulukossa on esitetty COSPAS-SARSAT-järjestelmän nykyiset suoritusarvot ja GALILEOn etsintä- ja pelastuspalvelujen ennakoidut tekniset suoritusarvot ja ominaisuudet: >TAULUKON PAIKKA> Etsintä- ja pelastuspalveluja on tarkoitus parantaa liittämällä taajuudella 406 MHz toimiviin perinteisiin hätäsanomien havaitsemisjärjestelmiin GALILEOn paikannusominaisuus ja kattavuus. Niihin on myös tarkoitus lisätä uusia yhteyksiä, joiden kautta voidaan välittää ja käsitellä hätäsanomia. Kolmestakymmenestä satelliitista ja niihin liittyvästä maanpäällisestä segmentistä koostuvan järjestelmän käyttö parantaa nykyisen järjestelmän toimintaa monilla tavoilla. Etuja ovat: -monien satelliittien ansiosta kattava peittoalue koko maapallolla, myös napa-alueilla -välitysviive lyhenee, kun jokainen satelliitti näkyy aina jollekin maa-asemalle -paikannus tapahtuu metrin tarkkuudella, kun käytetään radiolähettimiin yhdistettyjä paikannusvastaanottimia ja Doppler-paikannus tarkentuu niissä lähettimissä, joihin ei kuulu GALILEO-vastaanotinta -hätäsanomat havaitaan varmemmin, kun näkyvissä on yhtaikaa useita eri kulmissa toimivia satelliitteja -järjestelmän teknisten suoritusarvojen ja eri tekniikoiden yhdistämismahdollisuuden ansiosta hätälähettimien koot alkavat pienetä ja hinnat laskea vuodesta 2008 alkaen. Näiden tuntuvien parannusten lisäksi nykyiseen järjestelmään on tarkoitus lisätä uusia palvelumuotoja, joista valtaosassa hyödynnetään mahdollisuutta lähettää viestejä hädässä oleville henkilöille. Tällaisen paluuyhteyden kautta pelastuspalvelu voi toimittaa onnettomuuden uhreille tiedon siitä, että hätäsanoma on vastaanotettu ja pelastustoimet aloitettu. Paluuyhteys antaa lisäksi mahdollisuuden kehittää lisäsovelluksia, joiden avulla voidaan esim. tarkistaa, onko kyseessä väärä hälytys vai mahdollisesti onnettomuus, estää ennalta onnettomuuksia (varoittaa vaaroista), koordinoida pelastustoimia onnettomuuspaikalla jne. GALILEOn välityksellä toimivan etsintä- ja pelastuspalvelun luominen ohjaa Euroopan unionin jäsenmaita osallistumaan COSPAS-SARSAT-etsintä- ja pelastusohjelmaan Yhdysvaltain, Kanadan, Ranskan ja Venäjän rinnalla, jotka ovat allekirjoittaneet järjestelmää koskevan hallitustenvälisen sopimuksen ja toimittaneet laitteet järjestelmän avaruussegmenttiä varten. COSPAS-SARSATiin liittyminen kertoo kansainväliselle yhteisölle maiden halusta osallistua luonteeltaan humanitaariseen laajaan ohjelmaan. >VIITTAUS KAAVIOON> >VIITTAUS KAAVIOON> Liite 3: GALILEO-järjestelmän kehityssuunnitelma >TAULUKON PAIKKA> >VIITTAUS KAAVIOON> Ensimmäinen satelliitti kiertoradalla Liite 4: EGNOSin liittäminen GALILEOon 1. Taustaa EGNOS kehitettiin neuvoston joulukuussa 1994 esittämän kehotuksen [40] mukaan täydentämään GPS- ja GLONASS-järjestelmiä. EGNOS on ensimmäinen eurooppalainen satelliittipaikannukseen liittyvä hanke. [40] Neuvoston päätöslauselma, annettu 19. joulukuuta 1994, Euroopan osallistumisesta satelliittipaikannusjärjestelmään (EYVL C 379, 31.12.1994, s. 2). EGNOS-järjestelmästä on käyttäjille huomattavia taloudellista hyötyjä, ja sen ansiosta esim. joitakin perinteisiä paikannusinfrastruktuureja voidaan myöhemmin purkaa. EGNOS-järjestelmän potentiaalisia hyötyjä vähentävät kuitenkin eräät rajoitukset: EGNOS on täysin riippuvainen kokonaan Euroopan valvonnan ulkopuolella olevasta GPS-järjestelmästä, EGNOSin geostationaariset satelliitit eivät peitä Euroopan pohjoisosia kokonaan ja hanke on aloitettu alueellisena (Eurooppa ja Pohjois-Amerikka), ei maapallon laajuisena. Tarve vapautua näistä rajoituksista ja myös tarjota uudenlaisia palveluja on yhtenä syynä GALILEOn kehittämiseen. EGNOS varoittaa järjestelmän toimintahäiriöistä (toiminnan luotettavuus on otettu huomioon). Tätä ominaisuutta ei ole GPS- ja GLONASS-järjestelmissä. Ominaisuus on ehdottoman tarpeellinen liikennealan käyttäjille, jotka haluavat hyödyntää GPS-signaalia luotettavassa käyttöympäristössä. Lisäksi EGNOS-palvelusta tulee kansainvälisen siviili-ilmailuun sovellettavan standardin mukainen. Tuotteistamalla EGNOS nopeasti voidaan saada markkinaosuuksia ja herättää potentiaalisten yksityisten yhteistyökumppanien kiinnostus GALILEO-järjestelmää kohtaan. EGNOS-järjestelmää varten tarvittava infrastruktuuri yhdistetään asteittain GALILEOn infrastruktuuriin. Samalla EGNOS-järjestelmän osista säilytetään ainakin ne, jotka tarvitaan kansainvälisiä standardeja vastaavan palvelun tarjoamiseksi noin vuoteen 2015 asti. EGNOSin ja GALILEOn infrastruktuurien yhdistämisen ja hallinnoinnin on oltava keskitettyä. 2. EGNOSin yhdistäminen GALILEOon Järjestelmäarkkitehtuuri GALILEO suunnitellaan määrittelyvaiheessa sellaiseksi, että EGNOS-järjestelmä voidaan mahdollisimman hyvin yhdistää siihen kolmessa vaiheessa. Vuonna 2003 alkavassa ensimmäisessä vaiheessa EGNOSissa [41] voidaan alustavasti ottaa käyttöön taattu palvelu, joka varoittaa käyttäjiä GPS:n toimintahäiriöistä (toiminnan luotettavuus). [41] EGNOS-järjestelmän maanpäälliseen segmenttiin kuuluvat: EGNOS-infrastruktuuri yhdistäminen GALILEOn järjestelmäarkkitehtuuriin on tarkoitus saattaa päätökseen vuonna 2008, jolloin GALILEO otetaan käyttöön. Yhdistämisen seuraukset voidaan tiivistää seuraavasti: -EGNOS-järjestelmän valvonta-asemien ja muun infrastruktuurin kokoonpanoa järkeistetään siten, että ne toimivat yhtä hyvin GALILEO-järjestelmän osina -EGNOSin välitysasemia ja lähteviä yhteyksiä pidetään toiminnassa -EGNOSin viestintäkapasiteettia vahvistetaan siten, että se voidaan liittää osaksi GALILEOn maanpäällistä segmenttiä -geostationaariset satelliitit ja niiden paikannusominaisuudet pidetään toiminnassa noin vuoteen 2015. Vuodesta 2015 eteenpäin luotettavuudeltaan taattua GPS-palvelua tarjoaa vain GALILEO ja mahdollisesti GPS III. Optimoimalla EGNOSin maanpäällistä segmenttiä pitkällä aikavälillä voidaan tarjota käyttäjille parempaa palvelua halvempaan hintaan. Hallinnointi GALILEO-ohjelmaa varten perustettava rakenne jatkaa EGNOS-järjestelmän rakennuttajana. Eurooppalainen kolmikantaryhmä aloittaa EGNOS-järjestelmää ylläpitävän tahon valintamenettelyn [42] vuonna 2001. Ryhmässä ovat edustettuina komissio, Euroopan avaruusjärjestö ja EGNOS-ohjelmaa tällä hetkellä hallinnoiva Eurocontrol. [42] EGNOSin ylläpitäjä valitaan vuonna 2001. Järjestelmän ylläpitäjä hallinnoi EGNOS-infrastruktuuria sopimuksen perusteella. Tässä sopimuksessa on otettava huomioon mm.: EGNOSin hallinnointi siirretään rakennuttajalta järjestelmän ylläpitäjäksi valitulle taholle tekemällä asiasta sopimus. Sopimus tehdään määräajaksi, ja sitä tarkistetaan ennen GALILEOn käyttöönottoa. Liite 5: GALILEOn lyhyt kuvaus PALVELUT GALILEO on siviiliohjelma. Järjestelmä kattaa koko maapallon ja tarjoaa kolmenlaisia palveluja: 1. Peruspalvelut -signaalin vapaa käyttöoikeus -ei ilmoitusta käytetyn järjestelmän toiminnan luotettavuudesta 2. Maksulliset palvelut -rajoitettu käyttöoikeus -ilmoitus järjestelmän toiminnan luotettavuudesta -erittäin tarkka ajanmääritys (tarkkuus 100 nanosekuntia) 3. Yleishyödylliset palvelut Ihmisten turvallisuuteen liittyvät palvelut: -ilmoitus signaalin laadusta (toiminnan luotettavuus: käyttäjää varoitetaan kuuden sekunnin kuluttua poikkeavuuden alkamisesta) -palvelu on käytettävissä 99,9 % ajasta -rajoitettu käyttöoikeus Sääntelyä (mm. liikennepoliittista) tai muita viranomaistoimia tukevat palvelut: -samat tekniset suoritusarvot -palvelu taattu ja varmennettu, käyttöoikeus valvottu Etsintä- ja pelastuspalvelu: -alkaa toimia hätätapauksissa -hädässä olevalle lähtee välittömästi ilmoitus hätäsanoman vastaanottamisesta Kaikissa palvelumuodoissa vaihdetaan kaksisuuntaisesti henkilökohtaisia viestejä, jotka sisältävät paikannustiedon, joka saadaan nykyisten järjestelmien kautta (tai GALILEO-satelliittien kautta; vaihtoehdosta päätetään vuonna 2001). JÄRJESTELMÄ 1) Signaalit Kaikissa palvelumuodoissa tarvitaan yhtaikaa kahdella taajuuskaistalla tapahtuvia lähetyksiä. Tässä tiedonannossa esitetty perusratkaisu perustuu siihen, että: käytetään Maailman radiohallintojen konferenssin (WRC 2000) myöntämiä taajuuksia (vaihtoehdosta päätetään vuonna 2001) selvitetään vaihtoehtoa, jolla palvelutarjontaa voitaisiin optimoida. Vaihtoehto edellyttää neuvotteluja venäläisten tai yhdysvaltalaisten kanssa. 2) Järjestelmäarkkitehtuuri 30 keskikiertoradalla sijaitsevaa satelliittia. Järjestelmällä on samanlainen turvajärjestelmä kuin tärkeillä julkisilla infrastruktuureilla. Järjestelmä ja siihen liittyvä varmistustoiminto toimivat koko maapallon alueella. Järjestelmän luotettavuusilmoitusta voidaan lisäksi muokata alueellisesti (enintään kaikkiaan kahdeksalla alueella maapallolla). Signaalia voidaan vastaanottaa alueittain (lentokentät, satamat, kaupungit jne.) paikallisten välitysasemien kautta. Määrittelyvaiheen tutkimuksia ja prototyyppien valmistusta varten on olemassa rahoitus. Infrastruktuurin rakentamisvaihetta varten rahoitusta ei sen sijaan ole vaan siitä vastaavat erilaisten palvelujen tarjoajat. AIKATAULU GALILEO : Kehitys- ja validointivaihe (2001-2005) -eri segmenttien (avaruudessa ja maan päällä sijaitsevien segmenttien ja käyttäjälaitteiden) tarkka määrittely -satelliittien ja maanpäällisten osien suunnittelu -järjestelmän validointi kiertorataoloissa Rakennus- ja käyttöönottovaihe (2006-2007) -satelliittien valmistus ja lähettäminen avaruuteen -maanpäällisen segmentin rakentaminen valmiiksi -EGNOSin liittäminen Käyttövaihe (2008-) -satelliittien uusiminen, eri keskusten käyttö ja ylläpito EGNOS : EGNOS on maanpäällinen infrastruktuuri, jonka avulla ilmoitus GPS-järjestelmän toiminnan luotettavuudesta voidaan lähettää geostationaaristen satelliittien kautta käyttäjille, joilla on tarkoitukseen sopiva vastaanotin. Kehitysvaihe on meneillään ja kestää vuoteen 2003. Käyttövaihe: pelkkä EGNOS 2003-2008. Käyttö rinnan GALILEOn kanssa alkaa vuonna 2008 (maanpäällisten infrastruktuurien yhdistäminen). TIIVISTELMÄ Budjettiarviossa on lähdetty edellä esitetyistä olettamuksista ja siitä, että EGNOS-järjestelmä liitetään GALILEOon. Validointivaihe: 100 miljoonaa euroa. Rakennus- ja käyttöönottovaihe: 150 miljoonaa euroa. Käyttövaihe: 220 miljoonaa euroa vuodessa. Liite 6: Luettelo selvityksistä ja tutkimuksista There are several packages of studies: 1. GALA The objective of this package was to provide the mission specification, the global architecture and system specifications for GALILEO. The programme included the interfacing with the other activities carried out during during the GALILEO definition phase, to ensure that the architectural design was co-ordinated and coherent Documents carrying a security restriction are not included on the distribution list. Doc nr // Document Title Dd001 // Applications Definition & Sizing - Executive Summary (dd001) Dd005 // Market Research Methods and Overall Results (Volume 1) Dd005 // Market Research Methods and Overall Results (Volume 2) Dd043 // Overall Architecture Definition - Component definition Dd058 // PILOT PROJECTS - Synthesis of LLD (dd058 v1) dd067 // Development plan. Dd087 // Conclusions and Recommendations GALA // Trade-Off Between MEO and MEO+GEO Constellations GALA // Communication Service GALA // EGNOS Integration GALA // Synthesis on Service Definition GALA // Support Segment - Architecture Co-ordination 2. GEMINUS The aims of the GEMINUS programme were to define the services that GALILEO has to provide to meet the requirements of the international subscribers. In addition GEMINUS performed a series of case studies focused on specific aspects of the service provision chain to validate the study results. Doc nr // Description of Deliverable or Working Paper // Technical Annex D8.1 // Draft Final Summary Report D1.1.2 // Galileo User Forums Report 2 D2.1 // PPP Environment Interim Report 2 D4 // Service Definition Report 3. INTEG Since 1995 considerable effort has been dedicated to the EGNOS programme allowing Europe to develop expertise in the GNSS field and to build an augmentation system for GPS and GLONASS. The objective of the INTEG study was to analyse a seamless transition from EGNOS to GALILEO from technical, economical, operational and institutional points of view. REF // TITLE INTEG-ASPI-D2.1B // EGNOS Integration into GALILEO (INTEG) Report on INTEG Requirements INTEG-ASPI-D4 // EGNOS Integration with GALILEO (INTEG) Galileo/EGNOS Interface Definition INTEG-ASPI-D3 // GNSS-1 Programme Implementation Phase EGNOS Integration with Galileo (INTEG) Report on Proposed EGNOS upgrades 4. GALILEOSAT The GALILEOSAT programme covered the definition of the GALILEO space segment (the satellite constellation) and of its related ground system. >TAULUKON PAIKKA> 5. SAGA SAGA was designed to set up a platform for continuous standardisation activities up to the operational phase of GALILEO. By establishing, through international bodies, a worldwide recognition and interoperability between GALILEO and other systems such as GPS and GLONASS, SAGA contributes standards for Galileo to be adopted inside and outside Europe >TAULUKON PAIKKA> 6. SARGAL This project is to study the possibility of providing search and rescue services (SAR) through the GALILEO satellites and also to expand these services by introducing a data link capability for feeding back an acknowledgement to the distress beacon. It is addressing the technical, institutional and operational issues with a view to replacing the current SAR (dedicated) COSPAS-SARSAT satellites by the GALILEO constellation. Doc nr // Description of Deliverable or Working Paper D2.10 // SARGAL Interim report 7. MUSSST MUSSST objective was to establish the generic principles for the safety approval of the use of GNSS by the transport community. The outcome of the study was a methodology focusing on the development of a safety case for GNSS. The methodology was validated against existing and future GNSS programmes. Doc Nr // Description of Deliverable or Working Paper D9 // MUSSST Final report - Synthesis, guidelines and recommendations Liite 7: Rahoitusselvitys 1. Toimenpiteen nimi Komission tiedonanto GALILEO - määrittelyvaiheen tulokset 2. Budjettikohdat B5-700 Rahoitustuki Euroopan laajuisen liikenneverkon yhteisen edun mukaisille hankkeille B6-6 Viides puiteohjelma, Tietoyhteiskunnan tekniikat (6-6121) ja Kilpailukykyinen ja kestävä kasvu (6-6131) Muita budjettikohtia käytetään tarpeen mukaan. 3. Oikeusperusta Yksi tai useampi seuraavista oikeusperustoista toteutettavan toiminnan mukaan: Perustamissopimuksen 74 artikla, 84 artiklan 2 kohta, 113 artikla, 129 c artikla ja 130 i artikla. Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1692/96/EY, tehty 23 päivänä heinäkuuta 1996, yhteisön suuntaviivoista Euroopan laajuisen liikenneverkon kehittämiseksi. Neuvoston asetus (EY) N:o