[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO |

Bryssel 9.4.2008

SEC(2008) 441

KOMISSION YKSIKÖIDEN VALMISTELUASIAKIRJA

Oheisasiakirja: Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON SUOSITUKSEKSI ammatillisen koulutuksen laadunvarmistuksen eurooppalaisen viitekehyksen perustamisesta TIIVISTELMÄ VAIKUTUSTENARVIOINNISTA [SEC(2008) 440 KOM(2008) 179 lopullinen]]

KOMISSION YKSIKÖIDEN VALMISTELUASIAKIRJA

TIIVISTELMÄ AMMATILLISEN KOULUTUKSEN LAADUNVARMISTUKSEN EUROOPPALAISEN VIITEKEHYKSEN PERUSTAMISTA KOSKEVASTA VAIKUTUSTENARVIOINNISTA

Vaikutustenarvioinnin tavoitteena on analysoida eri tapoja varmistaa laadunvarmistuksen eurooppalaisen viitekehyksen, jäljempänä ’viitekehys’, käyttöönotto ja selvittää sopivinta vaihtoehtoa asianmukaiseksi säädökseksi.

Viitekehys perustuu työhön, jota on tehty yhdessä lukuisten sellaisten elinten kanssa, joilla on erityisosaamista ammatillisen koulutuksen laadun kehittämisessä. Yhteistyö aloitettiin ammatillisen koulutuksen laatua käsitelleessä eurooppalaisessa foorumissa (2001–2002), jota seurasivat ammatillisen koulutuksen tekninen työryhmä (2003–2004) ja vuodesta 2005 ammatillisen koulutuksen eurooppalainen laadunvarmistusverkosto, jäljempänä ENQAVET-verkosto.

Komissio kuuli ammatillisen koulutuksen neuvoa-antavaa komiteaa, johon kuuluu edustajia jäsenvaltioiden hallituksista ja työmarkkinaosapuolista ja joka antoi voimakkaan tukensa viitekehykselle. Lisäksi tämän aloitteen valmisteluun osallistuivat läheisesti myös jäsenvaltioiden ammatillisen koulutuksen pääjohtajat ja aiempi Kööpenhaminan koordinointiryhmä.

Ehdotus perustuu lisäksi työskentelyyn, joka toteutettiin läheisessä yhteistyössä ammatillisen koulutuksen laatua käsitelleen eurooppalaisen foorumin (2001–2002), ammatillisen koulutuksen teknisen työryhmän (2003–2004) ja vuodesta 2005 ammatillisen koulutuksen eurooppalaisen laadunvarmistusverkoston (ENQAVET) kanssa. Kyseiseen verkostoon kuuluvat ammatillisen koulutuksen laadunvarmistuskysymysten pääasialliset sidosryhmät.

Yleisesti ottaen näiden elinten kuuleminen vahvisti laajan tuen viitekehykselle, jota pidettiin merkittävänä välineenä autettaessa jäsenvaltioita edistämään ja seuraamaan ammatillisen koulutuksen järjestelmiensä[1] jatkuvaa parantamista ja tällä tavoin lisäämään vastavuoroista luottamusta eri maiden välillä.

Viitekehyksen osatekijöitä ovat

- laadunvarmistus- ja -parantamissykli, joka kattaa ammatillisen koulutuksen suunnittelun, toteutuksen, arvioinnin ja tarkistamisen ja jota tukevat yhteiset laatuvaatimukset, ohjeelliset kuvaajat ja indikaattorit,

- seurantaprosessit, joihin kuuluu yhdistelmä sisäisiä ja ulkoisia arviointimekanismeja, jotka jäsenvaltioiden on määriteltävä tarpeen mukaan, jotta tunnistettaisiin

a) järjestelmien, prosessien ja menettelyjen vahvuudet,

b) kehittämisalueet,

- mittausvälineiden käyttö tehokkuuden osoittamiseksi.

Laatuvaatimukset, ohjeelliset kuvaajat ja indikaattorit on määritelty yhteisymmärrykseen pohjautuvaa ja alhaalta ylöspäin etenevää toimintamallia käyttäen, jotta tuettaisiin viitekehyksen täytäntöönpanoa.

Vaikutustenarvioinnissa tarkastellaan viittä mahdollista vaihtoehtoa.

1. Ei EU:n tason välinettä. Tämä merkitsisi jatkamista niiden laadunvarmistuksen yhteisten puitteiden pohjalta, jotka tällä hetkellä ovat jo olemassa. Tähän mennessä saaduista kokemuksista voidaan kuitenkin päätellä, että nykyisillä puitteilla on ollut vain rajoitetusti vaikutusta rohkaistaessa jäsenvaltioita edistämään niiden käyttöä.

2. Komission tiedonanto . Huolimatta suuremmasta painoarvostaan suosituksena, vaihtoehdon 3 tavoin tiedonannon antamiseen eivät osallistuisi jäsenvaltiot eikä Euroopan parlamentti, eikä sillä saataisi aikaan poliittista sitoutumista, joka on tarpeen viitekehyksen uskottavuuden kannalta ja sen täytäntöönpanon varmistamiseksi kansallisella tasolla.

3. Komission suositus . Vaihtoehdon 2 tavoin suosituksen antamiseen eivät osallistuisi jäsenvaltiot eikä Euroopan parlamentti, eikä sillä saataisi aikaan poliittista sitoutumista, joka on tarpeen viitekehyksen täytäntöönpanon varmistamiseksi kansallisella tasolla.

4. Perustamissopimuksen 149 ja 150 artiklan nojalla annettava Euroopan parlamentin ja neuvoston suositus. Jäsenvaltioiden toimintavapaus säilytettäisiin. Näin annettaisiin kuitenkin vahva poliittinen signaali toimielinten aikomuksesta käyttää vuonna 2004 annettuja neuvoston päätelmiä[2] ammatillisen koulutuksen järjestelmien ja koulutustarjonnan kehittämisen perustana ja helpottaa tällä tavoin liikkuvuutta koko Euroopassa. Suositus näyttäisi vastaavan jäsenvaltioiden, työmarkkinaosapuolten ja muiden sidosryhmien odotuksia ja edistävän ammatillisen koulutuksen järjestelmien laadun parantamista eurooppalaisen yhteistyön avulla. Samalla siinä säilytetään säädöksen vapaaehtoisuuteen perustuva luonne. Lisäksi suosituksen käyttäminen kyseisellä alalla olisi johdonmukaista muiden samankaltaisten aloitteiden kanssa, joita ovat esimerkiksi 15 päivänä helmikuuta 2006 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston suositus 2006/143/EY eurooppalaisen yhteistyön jatkamisesta korkea-asteen koulutuksen laadun varmistamisessa ja 18 päivänä joulukuuta 2006 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston suositus 2006/961/EY koulutukseen liittyvästä valtioiden rajat ylittävästä liikkuvuudesta yhteisössä: Liikkuvuutta koskeva eurooppalainen laatuperuskirja.

5. Perustamissopimuksen 149 ja 150 artiklan nojalla tehtävä Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös . Tämä edellyttäisi sellaisten periaatteiden ja velvoitteiden hyväksymistä, joiden avulla jäsenvaltiot liittäisivät laatujärjestelmänsä viitekehykseen. Se edellyttäisi myös yhdenmukaistettujen vertailuarvojen ja laatunormien hyväksymistä EU:n tasolla ja jäsenvaltioiden tosiasiallista velvoittamista soveltamaan normeja. Tämän vaihtoehdon kannatus olisi erittäin epätodennäköistä. Sidosryhmien valtaenemmistö on yksimielinen siitä, että viitekehyksen käytön olisi oltava täysin vapaaehtoista.

Vertailtuaan edellä esitettyjen vaihtoehtojen vahvuuksia ja heikkouksia komissio on päättänyt ehdottaa vaihtoehtoa 4 , jonka avulla voitaisiin yhdessä jäsenvaltioiden ja työmarkkinaosapuolten kanssa käsitellä tunnistettuja haasteita ja päästä asianmukaisiin ratkaisuihin. Tämä vaihtoehto, joka myös vastaa parhaiten jäsenvaltioiden ja sidosryhmien odotuksia, olisi paras lähtökohta viitekehyksen onnistuneelle täytäntöönpanolle ja todellisen lisäarvon saamiselle siitä tehokkuuden lisääntymisenä, laatukysymyksissä tapahtuvan kehityksen entistä suurempana johdonmukaisuutena eri maiden välillä ja ammatillisen koulutuksen järjestelmien avoimuuden paranemisena. Näin tuettaisiin myös liikkuvuutta ja elinikäistä oppimista. Tämä vaihtoehto vastaisi parhaiten myös lähestymistapaa, jota on noudatettu eurooppalaista tutkintojen viitekehystä koskevassa aloitteessa ja ECVET-aloitteessa.

Toinen vaikutustenarvioinnissa käsiteltävä kysymys on todennäköinen vaikutus hallinnolliseen taakkaan ja kustannuksiin. Vaikutusta on vaikea arvioida absoluuttisesti jäsenvaltioiden erilaisten tilanteiden johdosta, mutta se on todennäköisesti rajallista ja liittyy pääasiassa olemassa olevien elinten välisiin organisatorisiin järjestelyihin. EU:n tasolla vain seurantakustannukset luultavasti kasvavat.

Viitekehyksen tavoitteiden saavuttamista seurataan ja arvioidaan jatkuvasti. Jos parlamentti ja neuvosto hyväksyvät viitekehyksen, sitä valvottaisiin ja käytettäisiin jatkokehittelyn perustana. Komission tarkoituksena on seurata viitekehyksen täytäntöönpanoa ja antaa kolmen vuoden kuluttua sen hyväksymisestä Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomus saaduista kokemuksista ja tarkastella vaikutuksia tulevaisuuteen, mihin sisältyy tarvittaessa myös säädöksen tarkistaminen. Tämä raportti perustuu muun muassa ulkoisen arvioinnin tuloksiin.

Laadunvarmistus: Mistä on kysymys? Koulutustarjonnan tuloksellisuutta ja tehokkuutta yhteiskunnan, talouden ja ihmisten muuttuvien tarpeiden tyydyttämisessä on arvioitava, seurattava ja parannettava säännöllisin väliajoin näytön perusteella. Tähän voidaan päästä laadunvarmistuksen avulla. Laadunvarmistus on nähtävä ammatillisen koulutuksen jatkuvan parantamisen välineenä, joka perustuu laatusykliin, jossa vahvistetaan ammatillisen koulutuksen suunnittelun, toteutuksen, arvioinnin ja tarkistamisen asiaankuuluvat vuorovaikutussuhteet. Laadunvarmistuksessa olisi näin ollen käytettävä systemaattista lähestymistapaa. Siihen olisi kuuluttava myös tapoja hallinnoida ja valvoa ammatillisen koulutuksen tuloksellisuutta, ja siinä olisi käytettävä mittaustapoja, joilla tuetaan ammatillisen koulutuksen tarkistamista ja parantamista järjestelmän ja koulutuksen tarjoajan tasoilla. Kyseinen lähestymistapa laadunvarmistukseen käy ilmi koulutuksen alalla noudatettavista laadunvarmistusperiaatteista, jotka sisältyvät eurooppalaisen tutkintojen viitekehyksen perustamista koskevan suosituksen liitteeseen III. Samalla se tukee viitekehyksen perustamista. |

6. Ammatillinen koulutus on tärkeä tekijä luotaessa Lissabonin strategian perustana olevaa osaamisyhteiskuntaa. Tämän on perustuttava henkilöresurssien laatuun investoimiseen ja niiden laadun parantamiseen. Lissabonin strategian väliarvioinnissa vuonna 2005 todettiin, ettei näihin haasteisiin kyetä tällä hetkellä vastaamaan.

EU:ssa on runsaasti erilaisia ammatillisen koulutuksen järjestelmiä ja ohjelmia, joissa pyritään erilaisiin tavoitteisiin. Euroopalla on oltava yhteisiä kiintopisteitä, joilla taataan opintosuoritusten avoimuus, johdonmukaisuus ja siirrettävyys Euroopassa vallitsevien useiden kehityskulkujen välillä. Näin helpotetaan vastavuoroista luottamusta ja liikkuvuutta rajattomalla elinikäisen oppimisen alueella. Toiminnassa ei pitäisi puuttua jäsenvaltioiden riippumattomuuteen ammatillisen koulutuksen järjestelmiensä hallintotavassa.

Viitekehyksen pääasiallisilla tavoitteilla ja lisäarvolla on tarkoitus myötävaikuttaa

- ammatillisen koulutuksen järjestelmien tehostamiseen niin, että niissä kyetään vastaamaan monenlaisiin tarpeisiin kokonaisuuden pysyessä kuitenkin johdonmukaisena eri täytäntöönpanotasoilla;

- eri maiden välisten kehityskulkujen avoimuuden ja johdonmukaisuuden lisäämiseen, jolloin tuetaan vastavuoroista luottamusta sekä opiskelijoiden ja työntekijöiden liikkuvuutta elinikäisen oppimisen toteutumiseksi.

Lisäksi viitekehyksellä vahvistetaan osallistavaa ja kestävää yhteistyötä asiaankuuluvien sidosryhmien välillä edistämällä laadun parantamista kaikilla tasoilla.

Viitekehyksen kehittäminen on olennainen osa Koulutus 2010 -työohjelmaa ja ns. Kööpenhaminan prosessia. Se perustuu alalla vuodesta 2002 tehdyn eurooppalaisen yhteistyön (Kööpenhaminan prosessin) saavutuksiin ja erityisesti laadunvarmistuksen yhteisiin puitteisiin[3], jotka vahvistettiin jäsenvaltioiden ja muiden osallistujamaiden saamien kokemusten pohjalta.

Viitekehys on osa toimenpidekokonaisuutta, jolla on tarkoitus tukea ammatillisen koulutuksen järjestelmien laadun ja hallintotavan jatkuvaa parantamista. Muita toimenpiteitä ovat eurooppalainen tutkintojen viitekehys elinikäisen oppimisen edistämiseksi (EQF)[4], eurooppalainen opintosuoritusten siirtojärjestelmä ammatillista koulutusta varten (ECVET)[5] sekä epävirallisen oppimisen ja arkioppimisen yhteiset eurooppalaiset tunnistamis- ja tunnustamisperiaatteet[6].

Viitekehyksessä kunnioitetaan täysin jäsenvaltioiden toimivaltaa. Samalla siinä pyritään rohkaisemaan

- entistä kehittyneempien ja johdonmukaisempien laadunvarmistus- ja -parantamisjärjestelmien aikaansaamista eri maissa, jotta myötävaikutettaisiin koulutuksen tuloksellisuuden lisäämiseen ja tällä tavoin vahvistettaisiin ammatillisen koulutuksen asemaa Euroopan unionissa;

- ammatillisen koulutuksen laadunvarmistus- ja -parantamisjärjestelmien sekä toimintatapojen entistä suurempaa avoimuutta, jotta lisättäisiin vastavuoroista luottamusta ja helpotettaisiin liikkuvuutta;

- yhteistyötä ja vastavuoroista oppimista, jotta edistettäisiin sidosryhmien osallisuutta laadun parantamiseen ja vastuullisuuteen tähtäävässä ajattelussa kaikilla tasoilla.

Viitekehyksen pitäisi olla joustava väline, jota voidaan kehittää edelleen käytännön kokemusten perusteella sekä Euroopan tasolla että kansallisesti. Neuvosto on vahvistanut laadunvarmistuksen yhteisiä puitteita koskevan lähestymistavan.

Viitekehyksen käyttäminen tulee olemaan vapaaehtoista. Sen pääasiallisia käyttäjiä ovat viranomaiset ja laadunvarmistuksesta ja -parantamisesta vastaavat elimet.

Viitekehystä ehdotetaan EY:n perustamissopimuksen 149 ja 150 artiklan nojalla. Kyseisten artiklojen mukaan yhteisö tukee jäsenvaltioiden toimintaa koulutuksen ja ammatillisen koulutuksen alalla, ja niissä mainitaan nimenomaisesti, että ”yhteisö myötävaikuttaa korkealaatuisen koulutuksen kehittämiseen” ja että ”yhteisön toiminnalla pyritään (...) parantamaan valmentavaa ammatillista koulutusta ja jatkokoulutusta (...)”. Lisäksi perustamissopimuksessa mainitaan, että yhteisön toimintaan sisältyy myötävaikuttaminen korkealaatuisen koulutuksen ja ammatillisen koulutuksen edistämiseen[7].

[1] Suosituksessa sovellettavat määritelmät perustuvat Cedefopin julkaisuun "Glossary on Quality in Training" (epävirallinen asiakirja, marraskuu 2003), http://communities.trainingvillage.gr/quality

[2] Neuvoston päätelmät ammatillisen koulutuksen laadunvarmistuksesta, 18. toukokuuta 2004.

[3] Laadunvarmistuksen yhteisiä puitteita koskeva lähestymistapa vahvistettiin 18. toukokuuta 2004 annetuissa neuvoston päätelmissä ammatillisen koulutuksen laadunvarmistuksesta.

[4] Euroopan parlamentin ja neuvoston suositus eurooppalaisen tutkintojen viitekehyksen perustamisesta elinikäisen oppimisen edistämiseksi, ei vielä julkaistu.

[5] Komission yksiköiden valmisteluasiakirja: "European Credit system for Vocational Education and Training (ECVET) – A system for the transfer, accumulation and recognition of learning outcomes in Europe"; SEC(2006) 1431, 31.10.2006.

[6] Neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden edustajien päätelmät epävirallisen oppimisen ja arkioppimisen yhteisistä eurooppalaisista tunnistamis- ja tunnustamisperiaatteista, 9175/04 EDUC 101 SOC 220, 18.5.2004.

[7] 3 artiklan 1 kohdan q alakohta.