1. Johdanto

Kaupan suojakeinot – polkumyynnin vastaiset toimet, tasoitustullit ja suojatoimenpiteet – ovat tärkeitä, WTO:n sääntöjen mukaisesti sallittuja välineitä, joilla voidaan poistaa epäterveiden kauppatapojen aiheuttamia taloudellisia vahinkoja tai suojatoimenpiteiden tapauksessa saada tilapäistä apua tuonnin lisääntyessä ennakoimattomasti ja merkittävästi. Niistä voi kuitenkin tulla maailmankauppaa ja taloudellista kehitystä haittaavia protektionistisen politiikan välineitä, ellei niitä käytetä tarkkaan WTO:n sääntöjen mukaisesti.

Tämän mukaisesti komissio on määritellyt asianmukaisten standardien edistämisen ja toiminnan, jolla estetään unionin ulkopuolisia maita käyttämästä näitä keinoja väärin unionin viejiä vastaan, kauppapoliittisiksi tavoitteiksi, joilla parannetaan unionin viejien markkinoille pääsyä, vaikka se tunnustaakin unionin ulkopuolisten maiden oikeuden käyttää hyväksi kaupan suojakeinoja. Tapauksissa, joissa WTO:n sääntöjä on vakavasti rikottu eikä ongelmien ratkaisuun ole muita keinoja, voidaan turvautua WTO:n riidanratkaisumenettelyihin. Komissio pitää kuitenkin parempana pyrkiä edellä mainittuihin tavoitteisiin seuraamalla tarkasti kaupan suojakeinojen käyttöä unionin ulkopuolisissa maissa ja puuttumalla asiaan käynnissä olevien tutkimusten puitteissa, jos WTO:n sääntöjä ei noudateta.

Asianmukaisten standardien edistämiseen kuuluu unionin ulkopuolisten maiden käyttämien kaupan suojakeinojen seurannan lisäksi se, että tutkitaan ja parannetaan jatkuvasti tapaa, jolla komissio itse tekee kaupan suojakeinoja koskevia tutkimuksia ja soveltaa toimenpiteitä. EU käyttää jo nyt kaupan suojakeinoja hyvin varovasti. Sen osoituksena on, että EU:n tuonnista hyvin pieni osa joutuu kyseisten toimenpiteiden kohteeksi. Lisäksi EU:n lainsäädännössä asetetaan standardeja, jotka ovat WTO:n sääntöjä tiukempia, eli niin sanottuja WTO plus ‑velvoitteita. Sen vuoksi EU:n tutkimukset eivät välttämättä johda toimenpiteiden soveltamiseen. Tapauksissa, joissa toimenpiteitä sovelletaan, ne ovat yleensä lievempiä kuin muiden maiden vastaavissa tapauksissa käyttöön ottamat toimenpiteet. Lisäksi komissio on viime vuosina ryhtynyt uudistamaan kaupan suojakeinoja lainsäädäntömuutoksilla ja niihin liittyvillä asiakirjoilla, jotka on tarkoitus hyväksyä vuonna 2014. Komissio kannustaa myös unionin ulkopuolisia maita analysoimaan jatkuvasti kaupan suojakeinoja koskevia lakejaan ja käytäntöjään, jotta niitä voidaan parantaa ja varmistaa, että ne ovat täysin WTO:n sääntöjen mukaisia.

EU:n ulkopuolisten maiden EU:n vientiä vastaan kohdistamia tutkimuksia aloitettiin ja toimenpiteitä otettiin käyttöön huomattavasti aiempaa enemmän vuonna 2013. Komissio joutui vahvistamaan toimintaansa tällä alalla. Lisäpaineita komission tämän alan resursseja kohtaan ovat aiheuttaneet tapausten jatkuva monimutkaistuminen, EU:n vientiin vaikuttavien kaupan suojakeinojen uudet käyttäjämaat ja erityisesti aktiivinen osallistuminen unionin ulkopuolisten maiden tasoitustullitutkimuksiin, jotka koskevat EU:n väitettyjä tukijärjestelmiä, esimerkiksi viiniä koskevaan Kiinan tutkimukseen, jossa on osallisena noin 5 000 EU:n viininviejää.

Tässä kertomuksessa kuvataan unionin ulkopuolisten maiden EU:n vientiä vastaan kohdistamien kaupan suojakeinojen yleisiä kehityssuuntauksia vuonna 2013 ja komission toimintaa havaittujen ongelmien poistamiseksi. Liitteeseen sisältyy yksityiskohtaisempi maakohtainen analyysi, jossa valaistaan kaupan suojakeinoja eniten käyttävien maiden toimintatapoja, järjestelmään liittyviä ongelmia ja tiettyjen tapausten kehittymistä.

2. Yleiset kehityssuuntaukset

EU:ta tai sen jäsenvaltiota vastaan oli vuoden 2013 lopussa kaikkiaan voimassa 152 toimenpidettä eli 14 toimenpidettä enemmän verrattuna vuoden 2012 loppuun, jolloin toimenpiteitä oli voimassa 138. Seuraava kaavio osoittaa, että voimassa olleiden toimenpiteiden vähentyminen vuonna 2012 oli poikkeus ja että yleisenä suuntauksena vuodesta 2010 on ollut kaupan suojakeinojen käytön merkittävä lisääntyminen:

Useat maat aloittivat uudet kaupan suojakeinoja koskevat tutkimukset rahoitus- ja talouskriisin puhkeamisen jälkeen vuoden 2008 lopulla. Esimerkiksi vuosina 2008–2010 pantiin vuosittain vireille keskimäärin 40 uutta tutkimusta, kun vuonna 2007 vastaavia tutkimuksia aloitettiin vain 19. Koska tutkimus useimmissa tapauksissa johti toimenpiteiden käyttöönottoon, voimassa olevien toimenpiteiden kokonaismäärä on lisääntynyt merkittävästi vuodesta 2010. Huomattakoon, että vuosina 2010–2011 voimassa olevien toimenpiteiden kokonaismäärän lisäys johtui pääasiassa uusista suojatoimenpiteistä (16 toimenpidettä 23 uudesta toimenpiteestä), kun taas vuonna 2013 lisäyksen aiheuttivat lähinnä uudet polkumyynnin vastaiset toimenpiteet (10 toimenpidettä 14 uudesta toimenpiteestä). Tässä yhteydessä on syytä muistuttaa, että suojatoimenpiteet kohdistuvat kaikkiin alkuperämaihin ja että ne näkyvät tilastoissa, vaikka ne eivät kohdistuisi suoraan EU:hun. Polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden osalta asia on toisin, koska ne ovat maakohtaisia ja vaikuttavat näin ollen suoraan EU:n vientiin. Voimassa olevien toimenpiteiden kokonaismäärän viimeaikainen lisääntyminen näyttääkin vaikuttavan suoraan EU:n vientiin.

Näiden toimenpiteiden erittely tyypeittäin osoittaa, että tilanne on sama kuin aiempina vuosina: valtaosa toimenpiteistä on polkumyynnin vastaisia toimia (104 toimenpidettä) ja suojatoimenpiteitä on yhä noin kolmasosa. Viimeksi mainittujen osalta on kuitenkin huomattava, että tilastoihin on sisällytetty kaikki suojatoimenpiteet, joita sovelletaan tuontiin alkuperämaasta riippumatta, mutta kaikki suojatoimenpiteet eivät välttämättä vaikuta taloudellisesti paljonkaan EU:hun, jos EU:sta viedään kyseistä tuotetta vain vähän tai ei viedä lainkaan.

Voimassa olevien toimenpiteiden määrän yleinen lisäys vuonna 2013 johtui 13 toimenpiteen voimassaolon päättymisestä tai keskeyttämisestä ja 27 uuden toimenpiteen käyttöön ottamisesta. Viimeksi mainittu luku vastaa keskimäärin viime vuosina käyttöön otettujen uusien toimenpiteiden määrää, ja myös tyypinmukainen erittely – kaksi kolmasosaa polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä ja yksi kolmasosa suojatoimenpiteitä – on keskimäärin suuntausten mukainen. Maittain tarkasteltuna eniten uusia toimenpiteitä on ottanut käyttöön Kiina. Muut vähintään kaksi toimenpidettä käyttöön ottaneet unionin ulkopuoliset maat ovat Brasilia, Etelä-Afrikka, Euraasian tulliliitto (johon kuuluvat Venäjä, Valko-Venäjä ja Kazakstan), Intia, Kolumbia ja Turkki. Kielteisin vaikutus EU:n viennille lienee kauppavirtojen suuren volyymin vuoksi Kiinan ja Euraasian tulliliiton käyttöön ottamilla toimenpiteillä.

Jos tarkastellaan voimassa olevia toimenpiteitä, ahkerin EU:n tai sen jäsenvaltioiden vastaisten kaupan suojakeinojen käyttäjä on 21 toimenpiteellään edelleen Intia, mutta aivan sen kannoilla on Kiina 19 toimenpiteellään. EU:n tai sen jäsenvaltioiden vastaisten toimenpiteiden määrän jatkuva ja nopea kasvu Kiinassa on todella hätkähdyttävää, koska vielä vuonna 2008 kyseisiä toimenpiteitä oli vain yhdeksän. Yhdysvallat, joka on perinteisesti ollut tämän unionin ulkopuolisten maiden luettelon kärjessä, on pudonnut kolmannelle sijalle 17:llä voimassa olevalla toimenpiteellään. Turkissa ja Indonesiassa suojakeinojen käyttö on erittäin laajaa, ja sen vuoksi ne sijoittuvat luettelossa viiden kärkeen.

Vuonna 2013 pantiin vireille 43 uutta tutkimusta. Kyseessä on huomattava lisäys, koska vuonna 2012 niitä pantiin vireille vain 37. Intia oli ylivoimaisesti aktiivisin maa. Sitä seurasivat Kiina, Kolumbia, Australia, Brasilia, Kanada ja Etelä-Afrikka. Erityisen huomattavaa edelliseen vuoteen verrattuna on aktiivisuuden lisääntyminen Intiassa (neljä uutta polkumyynnin vastaista ja kolme uutta suojatoimenpiteitä koskevaa tutkimusta) ja Kolumbiassa (neljä uutta suojatoimenpiteitä koskevaa tutkimusta). Kuten edellä on mainittu, vielä jokin aika sitten valtaosa uusista tutkimuksista koski suojatoimenpiteitä, mutta vuonna 2013 polkumyynnin vastaisia toimia koskeva väline tuli suositummaksi.

3. Jatkuvat ongelmat

Unionin ulkopuolisten maiden käyttämissä kaupan suojakeinoissa on joitakin pysyviä ongelmia, joita komissio on yksilöinyt ja käsitellyt jo aiemmissa kertomuksissaan. Komission toimenpiteet ovat auttaneet ratkaisemaan ongelmia lukuisissa yksittäistapauksissa, mutta yleisesti ottaen monet ongelmista ovat edelleen ratkaisematta.

Tärkeimpiä viime aikoina tunnistetuista ongelmista ovat seuraavat:

3.1. Suojakeinojen epäasianmukainen käyttö

Suurin ongelma on edelleen kaupan suojakeinojen epäasianmukainen käyttö. Tänäkin vuonna on ollut selviä merkkejä siitä, että EU:n vastaisia tutkimuksia on pantu vireille vastatoimena EU:n itsensä käyttöön ottamille kaupan suojatoimenpiteille. Kiina pani vuonna 2012 vireille yhdistetyn polkumyynnin ja tukien vastaisen tutkimuksen, jonka kohteena oli EU:ssa valmistetun monikiteisen piin tuonti, sen jälkeen kun EU oli käynnistänyt Kiinasta tuotavia aurinkopaneeleja koskevan tutkimuksen. Huhuttiin, että Kiina panisi vireille myös EU:sta tuotuun viiniin liittyvän tutkimuksen vastatoimena EU:n aurinkopaneeleja koskevalle tutkimukselle. Huhut muuttuivatkin todeksi, kun Kiina vuonna 2013 pani vireille polkumyynnin ja tukien vastaisen tutkimuksen, jonka kohteena oli EU:sta tuotu viini.

Komissio tunnustaa unionin ulkopuolisten maiden oikeuden panna vireille tutkimuksia, jos niiden perustana ovat kotimaisen tuotannonalan esittämät todenperäiset valitukset, mutta tuomitsee ankarasti muista syistä käynnistetyt tutkimukset.

Komissio pitää tätä ongelmaa ensisijaisen tärkeänä sen koko järjestelmää koskevan luonteen ja merkittävän taloudellisen haittavaikutuksen vuoksi. Komissio on jo aiemmin onnistunut kyseenalaistamaan vastaavan tapauksen WTO:ssa (ks. jäljempänä oleva tapaus) ja jatkaa Euroopan unionin etujen puolustamista.

3.2. Suojatoimenpiteiden käyttö

Tänä vuonna käyttöön otettujen uusien suojatoimenpiteiden määrä on vieläkin huomattavasti pienempi kuin vuonna 2011, mutta suojakeinoja koskevia uusia tutkimuksia käynnistetään edelleen liian paljon.

Vuonna 2013 otettiin käyttöön 10 uutta suojatoimenpidettä, mikä on huomattavasti vähemmän kuin käynnissä olevien tutkimusten määrä viime vuosina (keskimäärin noin 20 tutkimusta). Tämä tarkoittaa, että joidenkin tutkimusten osalta, joihin komissio ja EU:n jäsenvaltiot ovat aktiivisesti osallistuneet, on vältytty suojatoimenpiteiltä, mikä on hyvä asia. Huonompi asia on, että tässä näkyy jälleen useiden unionin ulkopuolisten maiden noudattama valitettava käytäntö panna vireille tutkimuksia heikoin perustein. Vaikka toimenpiteitä ei loppujen lopuksi otettaisi käyttöön, jo tutkimuksen vireillepano aiheuttaa tuojien keskuudessa epätietoisuutta tutkimusten aikana ja vaikuttaa kielteisesti kauppavirtoihin.

Komissiota huolettaa myös se, että muutamat maat käynnistävät jatkuvasti polkumyynnin vastaisia ja suojakeinoja koskevia tutkimuksia samasta tuotteesta. Lisäksi erityisesti yksi maa soveltaa suojatoimenpiteisiinsä aina lähes automaattisesti WTO:n suojatoimia koskevan sopimuksen sallimaa enimmäisaikaa.

Komissio aikoo jatkossakin kiinnittää hyvin tiiviisti huomiota tähän kysymykseen ja suosittaa tiukempia standardeja suojatoimenpiteitä koskevien tutkimusten vireillepanoon ja toimenpiteiden soveltamiseen.

3.3. Kaupan suojakeinojen käyttö kehittyvissä talouksissa Kun maat käyttävät kaupan suojakeinoja, niitä kohdistetaan pääasiassa niitä kauppakumppaneita vastaan, joilla on suurimmat ja/tai nopeimmin kasvavat kahdenväliset kauppavirrat. Ei siis ole mikään ihme, että EU:n viejiin kohdistetaan lisääntyvässä määrin kaupan suojatoimenpiteitä kehittyvissä talouksissa, joiden kanssa EU:n kauppasuhteet vilkastuvat nopeasti. Tärkeää kuitenkin on, että tutkimuksia pannaan vireille ja toimenpiteitä otetaan käyttöön vain silloin, kun ne ovat todella aiheellisia. Näin ei kuitenkaan aina tapahdu.

Komissiota huolettaa se, että kaupan suojakeinoja koskevia tutkimuksia pannaan usein vireille tilanteissa, joissa tuonnin osuus kotimaan markkinoista on hyvin pieni. Esimerkiksi Etelä-Afrikka pani vuonna 2013 vireille kolme kaupan suojakeinoja koskevaa tutkimusta, jotka koskivat samaa tuotetta ja joihin sisältyi suojatoimia ja polkumyynnin vastaisia toimia koskeva tutkimus. Näissä tapauksissa kotimaan tuotannonala valitti pääasiassa tappioista markkinaosuudessaan, joka muutama vuosi aiemmin oli ollut (jopa) 98 prosenttia. Samoin Marokko pohtii suojatoimenpiteiden käyttöönottoa tapauksessa, jossa tuonnin osuus kyseisen tuotteen markkinoista on noussut 2,5 prosentista juuri ja juuri 5 prosenttiin.

Komissio on huolestunut myös hiljattain perustetun Euraasian tulliliiton monista toimenpiteistä, jotka markkinoiden suuren koon, maantieteellisen läheisyyden ja perinteisten kauppavirtojen vuoksi vaikuttavat kielteisesti EU:hun. Näillä toimenpiteillä ei analyysimme mukaan ole riittävästi perusteita.

4. TÄRKEIMMÄT SAAVUTUKSET

EU on viime vuosina ratkaissut joitakin merkittäviä tapauksia turvautumalla WTO:n riidanratkaisumenettelyihin, esimerkiksi Kiinan kanssa syntyneessä kiistassa, joka koski vastatoimien käyttöä, joka ei ole hyväksyttävää (ks. jäljempänä oleva tapaus). Joskus ei ole muuta vaihtoehtoa kuin käyttää WTO:n riidanratkaisumenettelyjä. Se on kuitenkin toimi, johon turvaudutaan kaikkein viimeiseksi, sillä WTO:n riidanratkaisumenettelyt vievät paljon aikaa ja tänä aikana aiheettomat toimenpiteet ovat voimassa.

Näistä syistä komissio puuttuu mahdollisuuksien mukaan asiaan jo tutkimusvaiheessa ja yrittää saada unionin ulkopuolisten maiden tutkimusviranomaiset joko parantamaan analysointiaan tai luopumaan toimenpiteistä. Komission toimilla on useissa yksittäistapauksissa onnistuttu joko kokonaan tai ainakin osittain estämään toimenpiteiden käyttöönotto tai vähentämään niiden aiheuttamia haittoja.

Lisäksi komissio avusti vuonna 2013 monia EU:n viejiä, jotka halusivat tehdä yhteistyötä unionin ulkopuolisten maiden suorittamissa tutkimuksissa. EU:n tuotannonalat ja jäsenvaltiot ovat arvostaneet kyseistä neuvontaa ja apua silloinkin, kun toimenpiteiden käyttöönottoa ei ole voitu estää.

Lopuksi on muistutettava, että on useita erittäin tärkeitä tutkimuksia, jotka ovat vaatineet komissiolta paljon työtä ja huomiota jo vuonna 2013, mutta joita ei voida laskea saavutuksiin, koska ne ovat olleet kesken vuoden 2014 alussa, eikä niiden tuloksia vielä tiedetä.

Seuraavassa on luettelo joistakin vuonna 2013 saavutetuista yksittäisistä myönteisistä tuloksista.

4.1. Kiina - röntgenläpivalaisulaitteita koskevan WTO:n paneeliraportin täytäntöönpano

Kiina teki 23. tammikuuta 2011 päätöksen soveltaa polkumyyntitulleja EU:sta peräisin olevien röntgenläpivalaisulla toimivien turvatarkastuslaitteiden tuontiin (toimenpiteiden vaikutusalue 33,5–71,8 %). Komissio päätti kyseenalaistaa tullit, koska katsottiin, että toimenpiteet eivät olleet WTO:n sääntöjen mukaisia ja että ne oli otettu käyttöön vastatoimena EU:n omalle toimelle, joka koski Kiinasta tuotavia rahdin läpivalaisulaitteita.

WTO julkaisi 24. huhtikuuta 2013 paneeliraportin, jossa vahvistettiin, että Kiinan toimenpiteet olivat vaikutukseltaan useiden WTO:n polkumyynnin vastaisen sopimuksen määräysten vastaisia. Seurauksena oli, että Kiina ilmoitti toimenpiteen keskeyttämisestä 19. helmikuuta 2014.

4.2. Venäjä, Valko-Venäjä ja Kazakstan – tutkimus päätettiin ilman toimenpiteitä

Euraasian talouskomissio pani vireille kudottuja kankaita koskevan tutkimuksen 1. lokakuuta 2012. Tapaus oli taloudellisesti merkittävä, sillä vienti EU:sta oli vuosittain 65 miljoonaa euroa. Komissio havaitsi tutkimuksen aikana useita WTO:n sääntöjen vastaisuuksia, jotka liittyivät etenkin soveltamisalan, vahingon ja syy-yhteyden määrittelyyn. Komissio puuttui asiaan, ja tutkimus päätettiin lopulta 2. lokakuuta 2013 ilman, että toimenpiteitä otettiin käyttöön.

Euraasian talouskomissio, joka oli jo joitakin vuosia aktiivisesti käyttänyt kaupan suojakeinoja, erityisesti suojatoimenpiteitä, ei vuonna 2013 pannut vireille yhtään uutta tutkimusta. Sen sijaan se tarkisti kahta olemassa olevaa toimenpidettä (karamelliväriä ja ruostumattomasta teräksestä valmistettuja putkia koskevia toimenpiteitä). Lopputuloksena oli, että toimenpiteiden soveltamisala vapautui tai supistui jonkin verran. Kuten edellä on mainittu, komissio on kuitenkin huolissaan Euraasian talouskomission kaupan suojatoimenpiteiden käytöstä.

4.3. Ukraina – kaupan suojakeinojen käytön vähentäminen

Ukraina pani vuosina 2009–2011 vireille hyvin suuren määrän suojakeinoja koskevia tutkimuksia. Komissio puuttui kyseisinä vuosina jokaiseen suojakeinotapaukseen ja arvosteli Ukrainaa yleisesti suojakeinon liiallisesta käytöstä. Ukraina ei pannut vireille yhtään tutkimusta vuonna 2012 ja vuonna 2013 vain yhden suojakeinoja koskevan tutkimuksen, joka kohdistui posliinisiin pöytä- ja keittiöastiastoihin. Optimismiin ei kuitenkaan ole juurikaan syytä, vaikka suojakeinojen käytön havaittiin vähentyneen, koska huolimatta komission huolenilmaisuista ja lukuisista väliintuloista Ukraina otti 14. huhtikuuta 2013 käyttöön autotuonnin vastaisia suojatoimenpiteitä, jotka vaikuttavat EU:n merkittäviin taloudellisiin etuihin. Komissio on ollut hyvin aktiivinen tässä menettelyssä ja osallistunut kolmantena osapuolena Japanin pyynnöstä pidettyihin WTO-neuvotteluihin.

4.4. Peru – toimenpiteiden kumoaminen

Perun viranomaiset käynnistivät tukien vastaisen menettelyn ja ottivat joulukuussa 2010 käyttöön toimenpiteitä, jotka koskivat oliiviöljyn tuontia Espanjasta ja Italiasta. Siitä lähtien komissio ja jäsenvaltiot ovat puolustaneet aktiivisesti EU:n etuja tässä asiassa. Menettelyt ja toimenpiteet olivat WTO:n sääntöjen vastaisia, mikä tuotiin esiin useissa kannanotoissa, kuulemisissa ja toimenpiteissä teknisellä ja poliittisella tasolla sekä käynnistämällä hallinnollinen valitusmenettely. Asiaan puuttuminen tuotti tulosta lopulta maaliskuussa 2013, jolloin toimenpiteet kumottiin.

4.5. Marokko – toimenpiteiden kielteisen vaikutuksen väheneminen

Komissio puuttui voimakkaasti Marokon vireille panemaan suojakeinoja koskevaan tutkimukseen, jonka kohteena oli terästuotteiden tuonti. Komissio puuttui asiaan kirjallisesti ja julkisen kuulemisen aikana, ja asiasta järjestettiin useita kokouksia, jotta tulos olisi EU:n viejien kannalta mahdollisimman hyvä. Nämä väliintulot ovat saaneet aikaan sen, että toimenpide on joustavampi, sillä yhdelle tuotteelle ehdotettu kiintiö on kaksinkertaistettu komission väliintulon jälkeen. Tämä on hyvä saavutus, mutta silti on valitettavaa, että kyseisen tuotteen osalta ryhdyttiin toimenpiteisiin, vaikka järjestelmän puutteet ovat ilmeisiä. Marokon tutkimukset ovat yhä tarkassa seurannassa, koska järjestelmässä itsessään on tähän mennessä havaittu puutteita.

4.6. Etelä-Afrikka – suojatoimenpiteiden keskeyttäminen

Etelä-Afrikka otti käyttöön pakastettujen ranskanperunoiden tuontia koskevan väliaikaisen 60 prosentin suojatoimenpiteen erittäin heikoin perustein. Komissio on puuttunut tähänkin asiaan tuntuvalla tavalla. Eri tasoilla järjestettiin useita kokouksia, joissa Etelä-Afrikan viranomaiset yritettiin saada luopumaan lopullisten toimenpiteiden käyttöön ottamisesta. Tämän vuoksi päätöstä toimenpiteiden käyttöönotosta on siirretty toistaiseksi ja väliaikaiset toimenpiteet eivät ole enää voimassa. EU:n vientiä Etelä-Afrikan markkinoille ei enää koske 60 prosentin tulli. On kuitenkin huomattava, että Etelä-Afrikka oli pannut vireille polkumyyntitapauksen (Belgiaa ja Alankomaita vastaan) ja ottanut käyttöön väliaikaisia toimenpiteitä, jotka koskivat samaa tuotetta, vaikka vahinkoanalyysi oli puutteellinen. Tutkimus jatkuu edelleen, ja väliaikaiset tullit vaihtelevat nollasta prosentista noin 30 prosenttiin, kun kyseessä on yhteistyöhön osallistumaton viejä.

4.7. Turkki – toimenpiteiden kielteisen vaikutuksen väheneminen

Turkki päätti vuonna 2013 kaksi käynnissä ollutta polkumyynnin vastaista tutkimusta (float-lasia ja sähkökäyttöistä vedenlämmitintä koskevat tutkimukset). Kummassakin tapauksessa Turkki päätti ottaa toimenpiteet käyttöön. Komission ja EU:n tuotannonalan yhteisen aktiivisen puuttumisen ansiosta lopulliset tullimaksut jäivät kuitenkin huomattavasti alhaisemmiksi kuin tutkimusten aikaisemmissa vaiheissa oli ehdotettu. Float-lasin tapauksessa väliaikainen tulli oli 41 prosenttia, kun taas yhteistyöhön osallistuneen yrityksen osalta lopullinen tulli laski 16 prosenttiin. Sähkökäyttöisen vedenlämmittimen tapauksessa Turkin viranomaiset suostuivat laskentamenetelmän muuttamiseen vastaamaan todellista tilannetta yhden viejän osalta. Kun uusi menetelmä otettiin käyttöön, tulli laski alun perin suunnitellusta 19,82 prosentista 9 prosenttiin.

4.8. Egypti – tutkimus päätettiin ilman toimenpiteitä

Komission sitkeä työskentely, johon kuului tapauksessa esiintyneisiin puutteisiin puuttuminen WTO:n suojalausekekomiteassa ja kahdenvälisissä WTO-neuvotteluissa, sai aikaan sen, että Egypti ei ottanut käyttöön lopullisia toimenpiteitä ja että se sitoutui korvaamaan aiemmin raakasokerin ja valkoisen sokerin tapauksessa maksetut väliaikaiset tullit. Lisäksi Egypti päätti marraskuussa 2013 terästankoja koskevan tutkimuksen ilman, että lopullisia toimenpiteitä otettiin käyttöön.

4.9. Australia – suojatoimenpiteitä koskeva tutkimus päätettiin ilman toimenpiteitä

Australia päätti joulukuussa 2013 lopettaa ilman toimenpiteitä kaksi suojatoimenpiteitä koskevaa tutkimusta, joista toinen kohdistui jalostettujen tomaattituotteiden ja toinen jalostettujen hedelmätuotteiden tuontiin. Tätä edelsivät komission, jäsenvaltioiden ja EU:n teollisuusyritysten useat väliintulot, muun muassa kirjalliset kannanotot ja osallistuminen suullisiin kuulemisiin.

5. Päätelmät

EU:hun tai sen jäsenvaltioihin kohdistuvien kaupan suojakeinojen käyttö on lisääntynyt jälleen vuonna 2013. Jos verrataan vuoteen 2012, sekä voimassa olevien toimenpiteiden kokonaismäärä että tapausten merkittävyys ja monimutkaisuus ovat lisääntyneet huomattavasti vuonna 2013.

Huomattava määrä toimia ja resursseja on otettu käyttöön sen varmistamiseksi, että sääntöjä sovelletaan asianmukaisesti ja että tulos on EU:n viejien kannalta paras mahdollinen. Tuloksena on ollut lukuisia saavutuksia, joista joitakin on lueteltu edellä.

Ikävä kyllä jäljellä on vielä useita ongelmia, joita komissio aikoo selvitellä jatkossakin seuraamalla unionin ulkopuolisten maiden kaupan suojakeinojen käyttöä ja puuttumalla niihin tarvittaessa.

Komissio jatkaa myös kahdenvälistä yhteydenpitoa unionin ulkopuolisten maiden tutkimusviranomaisten kanssa ja antaa niille neuvontaa/koulutusta tarpeettomien tutkimusten ja sääntöjen epäasianmukaisen soveltamisen estämiseksi.

EU soveltaa kaupan suojakeinojen käyttöä koskevia sääntöjä hyvin tiukasti ja avoimesti ja toivoo muiden tekevän samoin. Yksi komission kaupan alan päätavoitteista on taata rajoittamaton ja oikeudenmukainen pääsy unionin ulkopuolisten maiden markkinoille. Aiheettomien kaupan suojatoimenpiteiden vastustaminen on selvästi osa tätä tavoitetta.