Komission tiedonanto

neuvoston asetuksen (ETY) N:o 4064/89 ja komission asetuksen (EY) N:o 447/98 mukaan hyväksyttävistä korjaustoimenpiteistä

(2001/C 68/03)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

I JOHDANTO

1. Yrityskeskittymien valvonnasta 21 päivänä joulukuuta 1989 annetussa neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 4064/89(1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1310/97(2), jäljempänä "sulautuma-asetus", säädetään nimenomaisesti, että komissio voi osapuolten(3) tekemien muutosten jälkeen päättää julistaa keskittymän yhteismarkkinoille soveltuvaksi. Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1310/97 johdanto-osan 8 kappaleessa todetaan, että "komissio voi julistaa keskittymän yhteismarkkinoille soveltuvaksi menetelmän toisessa vaiheessa(4) sen jälkeen, kun osapuolet ovat tehneet kilpailuongelman kannalta asianmukaisia sitoumuksia, joilla ongelma ratkaistaan kokonaan". Johdanto-osan 8 kappaleessa todetaan myös, että "lisäksi on aiheellista hyväksyä tällaiset sitoumukset menettelyn ensimmäisessä vaiheessa(5), jos kilpailuongelma on helposti tunnistettavissa ja korjattavissa. ... Molemmissa menettelyn vaiheissa olisi varmistettava, että menettely on avoin ja että jäsenvaltiota sekä niitä kolmansia tahoja, joita asia koskee, tosiasiallisesti kuullaan."

2. Tämän tiedonannon tarkoituksena on antaa keskittymiin tehtäviä muutoksia koskevia ohjeita, jotka koskevat myös sitoumuksia, joilla pyritään muuttamaan keskittymää. Tällaisia muutoksia kutsutaan yleensä "korjaustoimenpiteiksi", koska niiden tavoitteena on pienentää keskittymän osapuolten markkinavoimaa ja palauttaa edellytykset tehokkaaseen kilpailuun, joka vääristyisi määräävän aseman syntymiseen tai vahvistumiseen johtavan sulautuman seurauksena. Tähän tiedonantoon sisältyvät ohjeet heijastavat syvenevää kokemusta, jota komissiolle on kertynyt sulautuma-asetukseen perustuvasta sitoumusten arvioinnista, hyväksymisestä ja täytäntöönpanosta sen jälkeen, kun asetus tuli voimaan 21 päivänä syyskuuta 1990. Komissio soveltaa tässä esitettyjä periaatteita sekä kehittää ja jalostaa niitä käsitellessään yksittäisiä tapauksia. Sitoumuksia koskevat ohjeet eivät rajoita Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen tai ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen tulkintaa.

3. Tässä tiedonannossa esitetään yleiset periaatteet, joita sovelletaan komission hyväksymiin korjaustoimenpiteisiin, sekä pääasialliset sitoumustyypit, joita komissio on hyväksynyt sulautuma-asetuksen soveltamista koskevissa asioissa. Tiedonannossa esitetään myös erityiset vaatimukset, jotka ehdotettujen sitoumusten on täytettävä molemmissa menettelyn vaiheissa, sekä sitoumusten täytäntöönpanolle asetettavat keskeiset vaatimukset.

II YLEISET PERIAATTEET

4. Sulautuma-asetuksen mukaan komissio arvioi ilmoitetun keskittymän soveltuvuuden yhteismarkkinoille sen perusteella, mitkä ovat keskittymän vaikutukset kilpailun rakenteeseen yhteisössä(6). Arvioitaessa soveltuvuutta sulautuma-asetuksen 2 artiklan 2 kohdan ja 3 artiklan nojalla ratkaisevaa on, luoko keskittymä sellaisen määräävän aseman tai vahvistaako se sellaista määräävää asemaa, jonka seurauksena tehokas kilpailu yhteismarkkinoilla tai niiden merkittävällä osalla olennaisesti estyy(7). Keskittymä, joka luo määräävän aseman tai vahvistaa sitä edellä esitetyllä tavalla, on yhteismarkkinoille soveltumaton ja komission on kiellettävä se.

5. Jos on vaarana, että keskittymän avulla luodaan määräävä asema tai vahvistetaan tällaista määräävää asemaa, osapuolet voivat pyrkiä ratkaisemaan komission esiin tuomat kilpailuongelmat muuttamalla keskittymää ja saamaan näin sille hyväksynnän. Keskittymää voidaan tarjoutua mukauttamaan ja sitä voidaan mukauttaa ennen komission päätöstä keskittymän hyväksymisestä. Yleisempää kuitenkin on, että osapuolet esittävät sitoumukset, joilla on tarkoitus muuttaa keskittymä yhteismarkkinoille soveltuvaksi tietyn ajan kuluessa hyväksymispäätöksen jälkeen.

6. Komission tehtävä on osoittaa, että keskittymä luo tai vahvistaa markkinarakenteita, jotka ovat omiaan olennaisesti estämään tehokasta kilpailua yhteismarkkinoilla. Osapuolten tehtävä puolestaan on osoittaa, että sen jälkeen kun ehdotetut korjaustoimenpiteet on toteutettu, se estää komission havaitseman määräävän aseman syntymisen tai vahvistumisen. Tätä varten osapuolten on osoitettava komissiolle selkeästi ja sillä tavalla, että komission velvoitteet sulautuma-asetuksen mukaisesti täyttyvät, että korjaustoimenpiteet palauttavat pysyvästi tehokkaan kilpailun edellytykset yhtenäismarkkinoilla.

7. Harkitessaan, palauttaako korjaustoimenpide tehokkaan kilpailun, komissio ottaa huomioon kaikki korjaustoimenpiteeseen liittyvät merkittävät tekijät, kuten ehdotetun korjaustoimenpiteen tyypin, laajuuden ja soveltamisalan, sekä osapuolten mahdollisuus toteuttaa se onnistuneesti, täydellisenä ja oikeaan aikaan. Näitä tekijöitä tarkasteltaessa on otettava huomioon myös rakenne ja erityispiirteet niillä markkinoilla, joilla kilpailuongelmia aiheutuu, mukaan lukien tietysti osapuolten ja muiden toimijoiden asema markkinoilla. Tästä seuraa, että osapuolten velvollisuutena on alusta alkaen poistaa mainittuihin tekijöihin liittyvät epäselvyydet, joiden vuoksi komissio voisi torjua ehdotetun.

8. Yleisemmällä tasolla komissio ottaa huomioon sen tosiseikan, että niin kauan kuin korjaustoimenpide on sitoumus, jota ei vielä ole pantu täytäntöön, sen mahdolliseen vaikutukseen liittyy tiettyä epävarmuutta. Osapuolten on otettava huomioon myös tämä seikka esittäessään korjaustoimenpidettä komissiolle.

9. Asiassa Gencor/Lonrho(8) ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin vahvisti periaatteen, että sitoumusten perustarkoitus on varmistaa kilpailukykyiset markkinarakenteet. Näin ollen sitoumukset, joissa ainoastaan luvataan käyttäytyä tietyllä tavalla, esimerkiksi sitoumus olla käyttämättä ehdotetun keskittymän luomaa tai vahvistamaa määräävää asemaa väärin, eivät sellaisenaan tee keskittymästä yhteismarkkinoille soveltuvaa. Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen(9) mukaan rakenteelliset sitoumukset, kuten sitoumus myydä tytäryhtiö, ovat sulautuma-asetuksen tavoitteen valossa suositeltavia, koska niillä estetään sellaisen määräävän markkina-aseman syntyminen tai vahvistuminen, jonka komissio on katsonut keskittymän johdosta syntyvän, eivätkä keskipitkän tai pitkän aikavälin valvontatoimenpiteet ole tällöin tarpeen. Ei kuitenkaan voida ilman eri toimenpiteitä sulkea pois mahdollisuutta estää määräävän aseman syntyminen ja vahvistuminen myös muuntyyppisillä sitoumuksilla. Tällaisten sitoumusten hyväksyttävyys on kuitenkin tutkittava tapauskohtaisesti.

10. Kun keskittymä on toteutettu, markkinoiden toivottuja kilpailuolosuhteita ei oikeastaan voida palauttaa ennen kuin sitoumukset on täytetty, vaikka joitain väliaikaisia turvaamistoimenpiteitä voidaan käyttää. Näin ollen sitoumusten on oltava viipymättä ja tehokkaasti täytäntöönpantavissa. Sen jälkeen kun sitoumukset on pantu täytäntöön, niiden ei tulisi edellyttää jälkikäteisvalvontaa(10).

11. Komissio voi hyväksyä sitoumuksia menettelyn molemmissa vaiheissa. Koska perusteellinen markkinoita koskeva tutkimus tehdään ainoastaan II vaiheessa, on komissiolle I vaiheessa annettavien sitoumusten oltava riittäviä poistamaan selkeästi sulautuma-asetuksen 6 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitetut vakavat epäilyt(11). Komission on sulautuma-asetuksen 10 artiklan 2 kohdan mukaan tehtävä keskittymää koskeva päätös heti kun ilmenee, että sulautuma-asetuksen 6 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitettuja vakavia epäilyjä ei enää ole keskittymän osapuolten antamien sitoumusten vuoksi. Tämä sääntö koskee erityisesti menettelyn II vaiheen alussa annettuja sitoumuksia(12). Jos komissio on tehnyt perusteellisen tutkimuksen ja tullut väitetiedoksiannossa alustavaan tulokseen, että keskittymästä seuraa määräävän aseman syntyminen tai vahvistuminen sulautuma-asetuksen 2 artiklan 3 kohdassa tarkoitetulla tavalla, sitoumusten on estettävä tällaisen määräävän aseman syntyminen tai vahvistuminen.

12. Vaikka sitoumusten esittäminen on osapuolten tehtävä, komissio voi varmistaa sitoumusten täytäntöönpanon liittämällä hyväksymispäätöksensä ehdoksi sitoumusten noudattamisen(13). Ehdot ja velvoitteet on erotettava toisistaan. On kyse ehdosta, kun vaaditaan, että jokaisen toimenpiteen, joka on tarpeen markkinoiden rakenteen muuttamiseksi, on toteuduttava. Esimerkkinä voidaan mainita liiketoiminnan luovutuksen toteutuminen. Tavoitellun tuloksen aikaansaamisen edellyttämät täytäntöönpanon vaiheet ovat yleensä osapuolille asetettuja velvoitteita, esimerkiksi velvoite nimittää toimitsijamies, jolle annetaan peruuttamaton toimivalta myydä kyseinen yritys. Jos keskittymään osallistuvat yritykset rikkovat niille asetettua velvoitetta, komissio voi peruuttaa sulautuma-asetuksen 6 artiklan 2 kohdan tai 8 artiklan 2 kohdan nojalla tekemänsä hyväksymispäätöksen 6 artiklan 3 kohdan tai 8 artiklan 5 kohdan b alakohdan mukaisesti. Osapuolille voidaan myös määrätä sulautuma-asetuksen 14 artiklan 2 kohdan a alakohdan nojalla sakko tai 15 artiklan 2 kohdan a alakohdan nojalla uhkasakko. Jos tilanne, joka tekisi keskittymästä yhteismarkkinoille soveltuvan, ei toteudukaan(14), eli jos asetettua ehtoa ei täytetä, päätös keskittymän soveltuvuudesta ei ole enää voimassa. Tällaisessa tilanteessa komissio voi sulautuma-asetuksen 8 artiklan 4 kohdan nojalla määrätä aiheelliset toimenpiteet tehokkaan kilpailun edellytysten palauttamiseksi(15). Osapuolille voidaan lisäksi määrätä 14 artiklan 2 kohdan c alakohdassa säädetty sakko.

III KOMISSION HYVÄKSYMÄT KORJAUSTOIMENPITEIDEN TYYPIT(16)

1. Luovutukset

13. Jos ehdotettu sulautuma uhkaa luoda tehokasta kilpailua estävän määräävän aseman tai vahvistaa sellaista, kieltojen ohella tehokkaimpia keinoja kilpailun säilyttämiseksi ovat sellaisten olosuhteiden luominen, joissa uusi kilpailukykyinen toimija pääsee markkinoille tai nykyisten kilpailijoiden asemaa vahvistetaan luovutusten avulla.

Elinkelpoinen liiketoiminta

14. Luovutetussa toiminnassa on oltava kyse elinkelpoisesta liiketoiminnasta, joka voi kilpailla tehokkaasti ja pysyvästi sulautuman kautta syntyvän yrityskokonaisuuden kanssa, jos sitä harjoittaa sopiva ostaja. Yleensä elinkelpoinen liiketoiminta on olemassa oleva liiketoiminta, jota voidaan harjoittaa itsenäisesti eli riippumatta keskittymän osapuolista, mitä tulee tuotantopanosten toimituksiin tai muihin yhteistyömuotoihin muulloin kuin siirtymäkauden ajan.

15. Esittäessään elinkelpoista liiketoimintaa luovutettavaksi osapuolten on otettava huomioon epävarmuustekijät ja riskit, joita liittyy liiketoiminnan siirtämiseen uudelle omistajalle. Riskit voivat rajoittaa luovutetun liiketoiminnan kilpailullista vaikutusta ja siten johtaa markkinatilanteeseen, jossa komission ilmaisemat kilpailuongelmat eivät välttämättä poistu.

Luovutuksen tavoite

16. Kun kilpailuongelma johtuu horisontaalisesta päällekkäisyydestä, on luovuttava luovutettavaksi parhaiten soveltuvasta liiketoiminnasta(17). Tämä voi olla vastaanottavan yrityksen liiketoiminta kun on kyse yritysvaltauksista, joissa ilmoituksen tehneen osapuolen tietämys hankittavasta liiketoiminnasta ei ole kovin hyvä. Tällaiset olosuhteet voivat lisätä riskiä, että ehdotettu sitoumus luovuttaa kohteena olevan yrityksen liiketoiminta ei johtaisi markkinoilla tehokkaasti ja pysyvästi toimivan elinkelpoisen kilpailijan luomiseen.

17. Harkittaessa, mikä osa päällekkäisestä liiketoiminnasta olisi luovutettava, liiketoiminnan mahdollisuus selvitä itsenäisenä on tärkeä seikka(18). Elinkelpoisen liiketoiminnan varmistamiseksi voi jopa olla tarpeen sisällyttää luovutukseen toimintaa sellaisilla markkinoilla, joilla komissio ei havainnut kilpailuongelmia, koska tämä voi olla ainoa mahdollisuus luoda tehokas kilpailija vaikutusalaan kuuluvilla markkinoilla(19).

18. Joissain erityistilanteissa(20) on hyväksytty luovutus, joka muodostuu joistain sekä vastaanottavan yrityksen että ostajan omaisuuseristä, mutta tämä voi merkitä lisäriskejä tuloksena olevan liiketoiminnan elinkelpoisuudelle ja tehokkuudelle. Tällaisia luovutuksia harkitaan sen vuoksi erityisen tarkkaan. Poikkeustapauksissa sellainen luovutettava kokonaisuus, joka käsittää ainoastaan tuotemerkit ja niihin liittyvän tuotantoon tarvittavan omaisuuden, voi joskus riittää luomaan edellytykset tehokkaalle kilpailulle(21). Tällaisessa tilanteessa komissio on saatava vakuuttuneeksi siitä, että ostaja voi integroida kyseiset omaisuuserät toimintaansa tehokkaasti ja välittömästi.

Sopiva ostaja

19. Komission hyväksymispäätöksen ehtona on, että elinkelpoinen liiketoiminta siirretään sopivalle ostajalle(22) asetetussa määräajassa. Näin ollen elinkelpoista liiketoimintaa ja sopivaa ostajaa koskevat edellytykset ovat sidoksissa toisiinsa. Tämän vuoksi liiketoiminnan kyky houkutella sopiva ostaja on tärkeä tekijä komission arvioidessa ehdotetun sitoumuksen soveltuvuutta(23).

20. Koska omaisuus on osa liiketoimintaa, joissain tapauksissa luovutettavan kokonaisuuden elinkelpoisuus riippuu suuressa määrin ostajan henkilöllisyydestä. Tällaisessa tilanteessa komissio ei hyväksy sulautumaa, elleivät osapuolet sitoudu siihen, että ne eivät toteuta ilmoitettua toimintaa ennen kuin ovat tehneet sitovan sopimuksen luovutettavan liiketoiminnan ostajan kanssa, jonka komissio on hyväksynyt ("upfront buyer")(24).

21. Sen jälkeen kun liiketoiminnan luovuttamisesta on tehty hyväksymispäätöksen ehto, osapuolten tehtävä on löytää sopiva ostaja ko. liiketoiminnalle. Tämä voi edellyttää sitä, että osapuolet lisäävät luovutettavaan kokonaisuuteen oma-aloitteisesti muita omaisuuseriä lisätäkseen sen houkuttelevuutta ostajien kannalta(25).

Vaihtoehtoiset luovutussitoumukset

22. Tietyissä tapauksissa osapuolten suosima vaihtoehto (joka ratkaisisi kilpailuongelmat) elinkelpoisen liiketoiminnan luovuttamiseksi voi olla epävarma tai vaikea esimerkiksi kolmansien etuosto-oikeuksien vuoksi tai koska keskeisten sopimusten, immateriaalioikeuksien taikka työntekijöiden siirrettävyys on epävarmaa. Osapuolet voivat kuitenkin olla sitä mieltä, että ne pystyvät luovuttamaan liiketoiminnan sovitussa lyhyessä määräajassa.

23. Tällaisessa tilanteessa komissio ei kuitenkaan voi ottaa riskiä, että tehokasta kilpailua ei lopulta palautetakaan. Tämän vuoksi osapuolten on esitettävä sitoumuksissaan vaihtoehto, jonka on sovelluttava vähintään yhtä hyvin ellei paremminkin tehokkaan kilpailun palauttamiseen, sekä selvä aikataulu siitä, miten ja milloin kyseinen vaihtoehto toteutetaan(26).

Rakenteellisten yhteyksien poistaminen

24. Luovutussitoumukset eivät välttämättä rajoitu horisontaalisen päällekkäisyyden aiheuttamien kilpailuongelmien poistamiseen. Osakkuudesta olemassa olevassa yhteisyrityksessä voidaan joutua luopumaan, jotta katkaistaisiin rakenteellinen yhteys merkittävään kilpailijaan(27).

25. Toisissa tapauksissa mahdollinen korjaustoimenpide voisi olla vähemmistöosakkuuksien luovuttaminen tai toisiinsa sidoksissa olevien johtoelinten purkaminen, jotta lisättäisiin kannustimia kilpailla markkinoilla(28).

2. Muita korjaustoimenpiteitä

26. Vaikka luovutukset ovat suosittu korjaustoimenpide, ne eivät ole ainoa komission hyväksymä korjaustoimenpide. Joissain tapauksissa liiketoiminnan luovuttaminen voi olla mahdotonta(29). Kilpailuongelmia voi lisäksi aiheutua eri syistä, kuten yksinoikeudellisista sopimuksista, verkkojen yhdistämisestä ("verkostovaikutukset") tai keskeisten patenttien yhdistämisestä. Tällaisessa tapauksessa komission on ratkaistava, onko mahdollisesti muuntyyppisillä korjaustoimenpiteillä riittävä vaikutus, jolla tehokas kilpailu markkinoilla voidaan palauttaa.

27. Ehdotetusta keskittymästä seuraava markkinarakenteen muutos voi johtaa siihen, että jo käytössä olevat sopimusjärjestelyt vahingoittavat tehokasta kilpailua. Tämä pätee varsinkin yksinoikeuteen perustuviin pitkäaikaisiin toimitus- ja jakelusopimuksiin, jos tällaiset sopimukset rajoittavat kilpailijoille jäävää markkinapotentiaalia. Jos sulautuman kautta syntyvällä yrityskokonaisuudella tulee olemaan merkittävä markkinaosuus, voimassa olevien yksinoikeussopimusten kilpailua estävät vaikutukset voivat osaltaan edistää määräävän aseman syntymistä(30). Tällaisissa tapauksissa sopivana kilpailuongelman ratkaisukeinona voidaan pitää irtisanoutumista voimassa olevista yksinoikeussopimuksista(31), jollei mikään viittaa siihen, että käytännössä yksinoikeus kuitenkin säilyy.

28. Ehdotetusta keskittymästä seuraava markkinarakenteen muutos voi johtaa siihen, että pääsy merkityksellisille markkinoille estyy tai rajoittuu merkittävästi. Kyseiset esteet voivat johtua määräysvallasta verkkoinfrastruktuurin tai keskeisen teknologian suhteen, mukaan lukien patentit, taitotieto ja muut immateriaalioikeudet. Tällaisissa olosuhteissa korjaustoimenpiteiden tavoitteena voi olla markkinoillepääsyn helpottaminen varmistamalla, että tarvittava infrastruktuuri(32) tai tai keskeinen teknologia on kilpailijoiden saatavilla.

29. Jos kilpailuongelma johtuu määräysvallasta keskeisen teknologian suhteen, kyseisen teknologian luovuttaminen(33) on suositeltava korjaustoimenpide, koska se poistaa pitkäaikaisen suhteen sulautuneen yrityksen ja sen kilpailijoiden välillä. Komissio voi kuitenkin hyväksyä lisenssisopimukset (mieluiten yksinoikeudelliset lisenssit, joiden haltijalle ei aseteta rajoituksia) vaihtoehtona luovutuksille, jos luovuttaminen esimerkiksi haittaisi tehokasta, käynnissä olevaa tutkimustoimintaa. Komissio on noudattanut tällaista lähestymistapaa esimerkiksi lääketeollisuuden alalla toteutetuissa sulautumissa(34).

30. Koska keskittymä voi aiheuttaa useilla markkinoilla erityispiirteiltään erilaisia kilpailuongelmia, osapuolet voivat joutua tarjoamaan korjaustoimenpiteiden yhdistelmiä, jotka muodostuvat luovuttamista koskevien korjaustoimenpiteiden ja muiden korjaustoimenpiteiden yhdistelmästä ja helpottavat markkinoille tuloa sallimalla pääsyn verkkoon tai tiettyyn sisältöön(35). Tällaiset korjaustoimenpiteiden yhdistelmät voivat soveltua erityisiin markkinoiden sulkemisongelmiin, joita esiintyy esimerkiksi televiestinnän ja media-alan keskittymissä. Vaikka sulautuma vaikuttaisi pääasiassa ainoastaan yksiin tuotemarkkinoihin, erilaisten sitoumusten yhdistelmä voi kuitenkin olla ainoa keino, jolla kyseisen sulautuman aiheuttamat kilpailuongelmat voidaan poistaa kokonaisuudessaan(36).

IV. TILANTEET, JOIHIN SOVELTUVIEN KORJAUSTOIMENPITEIDEN LÖYTÄMINEN ON VAIKEAA TAI MAHDOTONTA

31. Komissio on valmis tutkimaan vaihtoehtoja keskittymään liittyvien kilpailuongelmien ratkaisemiseksi edellyttäen, että kyseiset ratkaisut ovat vakuuttavia ja tehokkaita. On kuitenkin keskittymiä, joiden osalta ei löydetä riittäviä korjaustoimenpiteitä kilpailuongelmien poistamiseksi yhteismarkkinoilla(37). Tällaisessa tilanteessa ainoa mahdollinen toimenpide on kielto.

32. Jos osapuolet ehdottavat niin laajoja ja monimutkaisia korjaustoimenpiteitä, että komissio ei pysty päättelemään vaaditulla varmuudella, että tehokas kilpailu palautetaan markkinoille, hyväksyvää päätöstä ei voida tehdä(38).

V SITOUMUKSIIN KOHDISTUVAT ERITYISET VAATIMUKSET

1. I vaihe

33. Komissio voi julistaa keskittymän yhteismarkkinoille soveltuvaksi sulautuma-asetuksen 6 artiklan 2 kohdan mukaisesti, jos komissio on varma, ettei ilmoitettu keskittymä siihen tehtyjen muutosten jälkeen enää aiheuta 6 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitettuja vakavia epäilyjä. Osapuolet voivat esittää komissiolle hyväksymispäätöksen perusteeksi tarkoitettuja sitoumuksia epävirallisesti jo ennen keskittymän ilmoittamista. Jos keskittymän osapuolet ehdottavat sitoumuksia ilmoituksen yhteydessä tai kolmen viikon kuluessa ilmoituksen vastaanottamisesta(39), sulautuma-asetuksen 6 artiklan 1 kohdan mukaiseen komission päätökseen sovellettavaa yhden kuukauden määräaikaa pidennetään kuuteen viikkoon.

34. Sitoumusehdotusten on täytettävä seuraavat vaatimukset, jotta ne voivat olla sulautuma-asetuksen 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun päätöksen perusteena:

a) Ne on esitettävä määräajassa, viimeistään kolmen viikon määräajan viimeisenä päivänä.

b) Osapuolten tekemät sitoumukset on määriteltävä niin seikkaperäisesti, että niistä voidaan tehdä perusteellinen arviointi.

c) Niissä on selvitettävä, kuinka ehdotetut sitoumukset poistavat komission havaitsemat kilpailuongelmat.

Samaan aikaan kun osapuolet toimittavat sitoumukset, niiden on toimitettava markkinatestiä(40) varten sitoumuksista toisinto, joka ei ole luottamuksellinen.

35. Komissio arvioi sitoumukset, jotka keskittymän osapuolet ovat esittäneet näiden vaatimusten mukaisesti. Komissio kuulee sitoumusehdotuksista jäsenvaltioiden viranomaisia ja soveltuvissa tapauksissa myös kolmansia markkinatestin kautta. Lisäksi tapauksissa, joissa maantieteelliset markkinat ovat Euroopan talousaluetta (ETA) laajemmat tai joissa liiketoiminnan elinkelpoisuuden vuoksi luovutettavaa liiketoimintaa harjoitetaan ETA-aluetta laajemmalla alueella, ehdotetuista korjaustoimenpiteistä voidaan neuvotella myös ETA:n ulkopuolisten kilpailuviranomaisten kanssa yhteisön kyseisten maiden kanssa tekemien kahdenvälisten yhteistyösopimusten puitteissa.

36. Jos arviointi vahvistaa, että ehdotetut sitoumukset poistavat perusteet vakavilta epäilyiltä, komissio hyväksyy sulautuman I vaiheessa.

37. Jos arvioinnissa käy ilmi, etteivät ehdotetut sitoumukset ole riittäviä poistamaan sulautuman aiheuttamia kilpailuongelmia, tästä ilmoitetaan osapuolille. Koska I vaiheen korjaustoimenpiteiden tarkoituksena on ratkaista yksinkertaisella tavalla helposti tunnistettavissa oleva kilpailuongelma(41), ehdotettuihin sitoumuksiin voidaan hyväksyä ainoastaan pieniä muutoksia. Muutokset ovat suoraan seurausta kuulemismenettelystä ja ne muodostuvat selvennyksistä, tarkennuksista ja/tai muista parannuksista, jotka varmistavat sitoumusten toimivuuden ja tehokkuuden.

38. Jos osapuolet eivät ole poistaneet vakavia epäilyjä, komissio tekee 6 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaisen päätöksen ja aloittaa menettelyn.

2. II vaihe

39. Sulautuma-asetuksen 8 artiklan 2 kohdan mukaan komissio julistaa, että keskittymä soveltuu yhteismarkkinoille, jos keskittymällä ei siihen tehtyjen muutosten jälkeen enää luoda tai vahvisteta sulautuma-asetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaista määräävää asemaa. Sitoumukset, joita yritykset ehdottavat komissiolle sulautuma-asetuksen 8 artiklan 2 kohdan mukaisesti, on annettava komissiolle tiedoksi kolmen kuukauden kuluessa menettelyn aloittamispäivästä. Määräajan pidennystä harkitaan ainoastaan, kun osapuolet pyytävät sitä ja määrittelevät poikkeukselliset olosuhteet, jotka niiden mielestä oikeuttavat pidentämiseen. Määräajan pidentämistä koskeva pyyntö on esitettävä kolmen kuukauden määräajan kuluessa. Pidennys on mahdollinen ainoastaan poikkeuksellisissa olosuhteissa ja edellyttäen, että komissiolle jää kyseisessä tapauksessa riittävästi aikaa tehdä perusteellinen arvio ehdotuksesta ja kuulla jäsenvaltioita ja kolmansia asianmukaisella tavalla(42).

40. Komissio on valmis keskustelemaan sopivista sitoumuksista kolmen kuukauden määräajan kuluessa. Osapuolia rohkaistaan toimittamaan ehdotusluonnoksia, joissa käsitellään sekä sisältöön että menettelyyn liittyviä seikkoja, jotka ovat välttämättömiä sitoumusten toimivuuden varmistamiseksi.

41. Sitoumusehdotusten on täytettävä seuraavat vaatimukset, jotta ne voivat olla sulautuma-asetuksen 8 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun päätöksen perusteena:

a) Ne on esitettävä määräajassa, viimeistään kolmen kuukauden määräajan viimeisenä päivänä.

b) Niissä on käsiteltävä kaikkia väitetiedoksiannossa käsiteltyjä kilpailuongelmia koskevia väitteitä, joita ei myöhemmin ole todettu aiheettomiksi. Osapuolten ehdottamat sisältöä ja täytäntöönpanoa koskevat ehdot on määriteltävä riittävän yksityiskohtaisesti, jotta niistä voidaan tehdä perusteellinen arviointi.

c) Niissä on selvitettävä, kuinka ehdotetut sitoumukset poistavat kilpailuongelmat.

Samaan aikaan kun osapuolet toimittavat sitoumukset, niiden on toimitettava markkinatestiä varten sitoumuksista toisinto, joka ei ole luottamuksellinen.

42. Komissio arvioi sitoumukset, jotka keskittymän osapuolet ovat esittäneet näiden vaatimusten mukaisesti. Jos arviointi vahvistaa, että ehdotetut sitoumukset poistavat kilpailuongelmat, komissiolle tehdään hyväksymispäätöstä koskeva ehdotus sen jälkeen kun on kuultu jäsenvaltioita, yhteisön ulkopuolisten valtioiden viranomaisia(43) ja tarvittaessa kolmansia markkinatestin kautta.

43. Jos arvioinnissa sitä vastoin käy ilmi, etteivät ehdotetut sitoumukset näytä olevan riittäviä poistamaan sulautuman aiheuttamia kilpailuongelmia, tästä ilmoitetaan osapuolille. Jos osapuolet myöhemmin muuttavat ehdottamiaan sitoumuksia, komissio voi hyväksyä nämä muutetut sitoumukset(44) ainoastaan silloin, kun se voi selvästi päätellä - tutkimuksen kuluessa jo saamiensa tietojen ja aikaisempien markkinatestien tulosten arvioinnin perusteella tarvitsematta tehdä uutta markkinatestiä - että kun kyseiset sitoumukset on toteutettu, ne poistavat havaitut kilpailuongelmat ja jäsenvaltioiden kuulemiseen jää riittävästi aikaa.

VI SITOUMUSTEN TÄYTÄNTÖÖNPANOON KOHDISTUVAT VAATIMUKSET

44. Sitoumuksia annetaan hyväksymispäätöksen varmistamiseksi ja ne pannaan yleensä täytäntöön päätöksen valmistuttua. Tällaiset sitoumukset edellyttävät turvaamistoimia sen varmistamiseksi, että ne pannaan täytäntöön oikein ja sovitussa ajassa. Täytäntöönpanoa koskevat määräykset ovat osa sitoumuksia, jotka keskittymän osapuolet ovat antaneet komissiolle. Niitä on punnittava tapauskohtaisesti. Tämä pätee erityisesti täytäntöönpanolle asetettuihin ehdottomiin määräaikoihin, joiden olisi yleensä oltava mahdollisimman lyhyitä. Vaatimuksia ei siten voida täysin vakioida.

45. Seuraavien ohjeiden tarkoituksena on auttaa osapuolia laatimaan sitoumusehdotuksia. Periaatteet pohjautuvat luovutuksia koskevaan sitoumukseen, joka on tavallisin sitoumus, kuten edellä todettiin. Monet jäljempänä esitetyt periaatteet soveltuvat kuitenkin yhtä hyvin myös muunlaisiin sitoumuksiin.

1. Luovutusta koskevien sitoumusten olennaiset piirteet

46. Tavanomaisessa luovuttamista koskevassa sitoumuksessa luovutettava liiketoiminta on tavallisesti aineellisen ja aineettoman omaisuuden yhdistelmä, joka voi olla yhtiö tai yritysryhmä taikka liiketoiminnallinen kokonaisuus, jota ei ole yhtiöitetty erikseen. Siten keskittymän osapuolten(45) on määriteltävä luovutuksen kohde täsmällisesti ja tyhjentävästi esittäessään sitoumukset, jäljempänä "kuvaus liiketoiminnasta" tai "kuvaus". Kuvauksen on sisällettävä kaikki liiketoiminnan osa-alueet, jotka ovat tarpeen, jotta se voi toimia elinkelpoisena kilpailijana markkinoilla: aineellinen omaisuus (esim. T& K-, tuotanto-, jakelu-, myynti- ja markkinointitoiminta) ja aineeton omaisuus (immateriaalioikeudet, liikearvo), henkilöstö, toimitus- ja myyntisopimukset (ml. takuut niiden siirrettävyydestä), asiakasluettelot, kolmansien kanssa tehdyt palvelusopimukset, tekninen apu (ala, kesto, kustannukset, laatu) jne. Jotta vältettäisiin epäselvyydet luovutettavan liiketoiminnan suhteen, omaisuus, jota käytetään liiketoiminnassa mutta jota osapuolten mielestä ei tule luovuttaa, on yksilöitävä erikseen.

47. Kuvaukseen on sisällyttävä järjestely, jonka mukaan liiketoiminnan ostaja voi pitää ja valikoida sopivan henkilöstön. Tällaisen järjestelyn on koskettava sekä henkilöstöä, joka tällä hetkellä toimii kyseisessä liiketoimintayksikössä, että henkilöstöä, joka hoitaa liiketoiminnalle keskeisiä toimintoja kuten T& K:sta ja tietotekniikasta vastaava henkilöstö, vaikka kyseiset henkilöt tällä hetkellä olisivat osapuolten muiden liiketoimintayksikköjen palveluksessa. Tämä järjestely ei rajoita työntekijöiden joukkovähentämisestä(46), työntekijöiden oikeuksien turvaamisesta yrityksen luovutuksen yhteydessä(47) sekä työntekijöiden tiedottamisesta ja kuulemisesta(48) annettujen neuvoston direktiivien eikä näiden direktiivien täytäntöönpanosta annettujen kansallisten säännösten soveltamista.

48. Luovutus on toteutettava osapuolten ja komission yhdessä sopiman määräajan kuluessa, jota asetettaessa on otettu huomioon kaikki asian kannalta merkitykselliset seikat. Luovutussitoumuksessa määritellään, minkälaiset sopimukset - sitova aiesopimus, lopullinen sopimus, omistusoikeuden siirto - tarvitaan mihinkin mennessä. Luovutukselle asetettu määräaika alkaa kulua siitä päivästä, jona komission päätös tehdään.

49. Sitoumuksen tehokkuus varmistetaan siten, että komissiolta on saatava lupa ennen kuin omaisuus myydään tietylle ostajaehdokkaalle. Yleensä vaaditaan, että ostaja on elinkelpoinen, tosiasiassa tai mahdollisesti kilpailijan asemassa, itsenäinen ja vailla sidonnaisuuksia keskittymän osapuoliin, sillä on taloudelliset resurssit(49), käytännössä todettu asiantuntemus ja sillä on kannustin pitää yllä ja kehittää luovutettua liiketoimintaa siten, että se on aktiivisen kilpailijan asemassa osapuoliin nähden. Se, että tietty ostajaehdokas hankkii liiketoiminnan, ei myöskään saa aiheuttaa uusien kilpailuongelmien mahdollisuutta eikä vaaraa sitoumuksen täytäntöönpanon viivästymisestä. Näistä ehdoista käytetään jäljempänä nimitystä "ostajaa koskevat vaatimukset". Korjaustoimenpiteen rakenteellisen vaikutuksen säilyttämiseksi sulautunut yritys ei saa myöhemmin hankkia vaikutusvaltaa luovutetun liiketoiminnan tai sen osien suhteen, vaikka tästä ei erikseen mainittaisikaan sitoumuksissa. Edellä mainittu on mahdollista ainoastaan, jos komissio on todennut, että markkinoiden rakenne on muuttunut siinä määrin, että vaikutusvallan puuttuminen luovutetun liiketoiminnan suhteen ei enää ole tarpeen keskittymän tekemiseksi yhteismarkkinoille soveltuvaksi.

2. Luovutettavan liiketoiminnan väliaikainen hallinnointi - väliaikainen toimitsijamies

50. Osapuolten tehtävänä on vähentää niin pieneksi kuin mahdollista vaara siitä, että luovutettavan liiketoiminnan kilpailupotentiaali häviää liiketoiminnan siirtämiseen liittyvien epävarmuuksien vuoksi. Ennen luovutusta komissio vaatii osapuolia antamaan sitoumuksia siitä, että liiketoiminnan itsenäisyys, taloudellinen elinkelpoisuus, markkinoitavuus ja kilpailukykyisyys säilytetään.

51. Sitoumuksissa pyritään siihen, että liiketoiminta pidetään osapuolille jääneestä yritystoiminnasta erillisenä, ja varmistamaan, että se on erikseen johdettu ja myyntikelpoinen liikeyritys. Osapuolten edellytetään varmistavan, että luovutettavan kokonaisuuden kannalta merkityksellinen aineellinen ja aineeton omaisuus säilytetään hyvän liiketavan mukaisesti ja tavanomaisen liiketoiminnan edellyttämällä tavalla. Tämä koskee erityisesti käyttöomaisuuden, taitotiedon tai luottamuksellisten tai omistusoikeuksiin liittyvien kaupallisten tietojen, asiakaskunnan sekä työntekijöiden teknisen ja kaupallisen pätevyyden säilyttämistä. Lisäksi osapuolten on säilytettävä ennen sulautumaa vallinneet kilpailuolosuhteet ennallaan luovutuksista huolimatta, jotta liiketoiminta voi jatkua entisessä muodossaan. Tähän sisältyy asianmukaisten hallinnollisten ja liikkeenjohdollisten toimintojen, riittävän pääoman ja luoton saatavuus ja mahdollisesti muita ehtoja, jotka liittyvät kilpailun säilyttämiseen alalla.

52. Koska komissio ei voi jatkuvasti suoraan valvoa väliaikaisten hallinnointitoimenpiteiden noudattamista, se hyväksyy toimitsijamiehen, jäljempänä ns. "väliaikainen toimitsijamies", nimittämisen. Väliaikainen toimitsijamies toimii luovutettavan liiketoiminnan etujen mukaisesti. Toimitsijamiehen toimivalta määritellään sitoumuksessa yksityiskohtaisesti. Toimitsijamiehen toimivalta, jonka komissio hyväksyy toimitsijamiehen nimittämisen yhteydessä, käsittää esimerkiksi valvontavastuun, johon sisältyy oikeus ehdottaa ja tarvittaessa määrätä kaikista toimenpiteistä, joita toimitsijamies pitää välttämättöminä sen varmistamiseksi, että sitoumuksia noudatetaan, ja säännöllisten kertomusten laatiminen sitoumusten noudattamisesta.

3. Sitoumusten täytäntöönpano - luovutuksen hoitava toimitsijamies

53. Sitoumuksessa määritellään myös yksityiskohdat ja menettelyt, jotka koskevat komission valvontaa luovutuksen toteuttamisen yhteydessä, esimerkiksi perusteet ostajan hyväksymiselle, säännöllisen kertomuksen antamista koskevat vaatimukset sekä tarjousesitteiden ja mainosmateriaalin hyväksyntä. Tämän suhteen on todettava, että komissio ei voi jatkuvasti suoraan osallistua luovutuksen hoitamiseen. Tämän vuoksi komissio katsoo useimmissa tapauksissa aiheelliseksi nimittää toimitsijamiehen, jonka vastuulla on valvoa sitoumusten täytäntöönpanoa, jäljempänä "luovutuksen hoitava toimitsijamies".

54. Luovutusta hoitavan toimitsijamiehen tehtävät vaihtelevat tapauskohtaisesti, mutta yleensä niihin sisältyy valvonta, johon sisältyy oikeus ehdottaa ja tarvittaessa määrätä kaikista toimenpiteistä, joita toimitsijamies pitää välttämättöminä sen varmistamiseksi, että sitoumuksia noudatetaan, sekä kertomusten laatiminen säännöllisin väliajoin. Tarvittaessa toimitsijamiehen tehtävä on kaksivaiheinen. Ensimmäisessä vaiheessa toimitsijamies valvoo osapuolten ponnisteluita mahdollisen ostajan löytämiseksi. Jos osapuolet eivät onnistu löytämään hyväksyttävää ostajaa sitoumuksissa asetetussa määräajassa, toisessa vaiheessa toimitsijamiehelle annetaan peruuttamaton toimivalta myydä kyseinen liiketoiminta tiettyyn määräaikaan mennessä mihin hintaan tahansa, kunhan komissiolta on saatu ensin hyväksyntä.

4. Toimitsijamiehen ja tämän valtuutuksen hyväksyminen

55. Annetuista sitoumuksista ja asiaan liittyvistä tosiseikoista riippuen luovutuksen hoitava toimitsijamies ei välttämättä ole sama henkilö tai laitos kuin väliaikainen toimitsijamies. Toimitsijamieheksi valitaan yleensä investointipankki, liikkeenjohdon konsulttitoimisto, tilintarkastusyhtiö tai vastaava laitos. Osapuolet ehdottavat yhtä (tai useampaa) toimitsijamiestä komissiolle. Toimitsijamiehen on oltava osapuolista riippumaton ja omattava tehtävän edellyttämä pätevyys. Toimitsijamiehen valinta ei myöskään saa aiheuttaa alussa eikä myöhemminkään eturistiriitoja. Osapuolten tehtävä on toimittaa komissiolle riittävästi tietoja, jotta tämä voi varmistaa, että toimitsijamies täyttää nämä vaatimukset. Komissio tarkistaa ja hyväksyy toimitsijamiehen toimeksiannon ehdot. Toimeksiantoa ei voida peruuttaa, jollei komissiolle esitetä päteviä perusteita uuden toimitsijamiehen nimittämiselle.

56. Osapuolet vastaavat palkkioista, jotka maksetaan jokaiselle toimitsijamiehelle kaikista niiden vastuualueeseen liittyvistä palveluista. Palkkion on oltava suuruudeltaan sellainen, että se ei vaaranna toimitsijamiehen riippumattomuutta eikä tehokkuutta valtuutuksen hoitamisessa. Toimitsijamies ottaa vastatakseen tietyistä tehtävistä, joiden tarkoituksena on varmistaa komission puolesta sitoumusten noudattaminen vilpittömästi. Nämä tehtävät määritellään toimitsijamiehen valtuutuksessa. Valtuutuksen on sisällettävä kaikki määräykset, jotka ovat tarpeen, jotta toimitsijamies voi täyttää komission hyväksymän sitoumuksen mukaiset tehtävänsä. Valtuutukselle on saatava komission hyväksyntä.

57. Kun sitoumukset, joita varten toimitsijamies nimitettiin, on pantu täytäntöön, eli kun luovutettavan kokonaisuuden omistusoikeus on siirretty, tai luovutuksen jälkeen jatkuvat velvollisuudet ovat päättyneet, toimitsijamiehellä on valtuutuksen perusteella oikeus pyytää komissiolta vapautusta uusista vastuualueista. Vaikka komissio on vapauttanut toimitsijamiehen tehtävästään, komissiolla on kuitenkin oikeus vaatia toimitsijamiehen nimittämistä uudelleen, jos komissiosta myöhemmin vaikuttaa siltä, että ao. sitoumuksia ei ehkä ole pantu täytäntöön kokonaisuudessaan eikä asianmukaisesti.

5. Ostajan ja ostosopimuksen hyväksyminen

58. Osapuolet tai toimitsijamies voivat toteuttaa myynnin ainoastaan, jos komissio hyväksyy ostajaehdokkaan ja ostosopimuksen sitoumuksessa vahvistettujen järjestelyjen perusteella. Osapuolten tai toimitsijamiehen on osoitettava tyydyttävällä tavalla komissiolle, että ostajaehdokas täyttää sitoumuksen vaatimukset, eli ostajaa koskevat vaatimukset, ja liiketoiminta myydään sitoumuksen mukaisesti. Komissio ilmoittaa näkemyksensä virallisesti osapuolille. Ennen tätä komission virkamiehet ovat voineet keskustella ostajaehdokkaan kanssa tämän kannustimista kilpailla sulautuneen yrityksen kanssa käyttäen perustana ostajan liiketoimintasuunnitelmaa. Jos luovutettavan kokonaisuuden eri osille esitetään eri ostajia, komissio arvioi, voidaanko yksittäiset ostajat hyväksyä ja ratkaiseeko kokonaisuus kilpailuongelman.

59. Jos komissio päättelee saamiensa tietojen perusteella, että luovutettavan kokonaisuuden siirtyminen tietylle ostajaehdokkaalle uhkaa ensi näkemältä aiheuttaa kilpailuongelmia(50) tai muita vaikeuksia, jotka haittaavat sitoumuksen oikea-aikaista täytäntöönpanoa tai osoittavat, että ostajalla ei ole kunnollisia kannustimia kilpailla sulautuneen yrityksen kanssa, komissio ei pidä ostajaehdokasta sopivana. Tällaisessa tapauksessa komissio ilmoittaa virallisesti näkemyksensä, että ostajaehdokas ei täytä ostajaa koskevia vaatimuksia(51).

60. Kun kauppa johtaa keskittymään, jolla on yhteisönlaajuisia vaikutuksia, on tästä uudesta toiminnasta ilmoitettava sulautuma-asetuksen mukaisesti ja sille on hankittava hyväksyntä tavanomaista menettelyä noudattaen(52). Jos keskittymällä ei ole yhteisönlaajuisia vaikutuksia, komission hyväksyntä ostajalle ei kuitenkaan rajoita kansallisten viranomaisten toimivaltaa keskittymien valvonnassa.

(1) EYVL L 395, 30.12.1989, s. 1, oikaisu EYVL L 257, 21.9.1990, s. 13.

(2) EYVL L 180, 9.7.1997, s. 1.

(3) "Osapuolet" ja "keskittymän osapuolet" kattavat myös tapaukset, joissa ilmoituksen tekee vain yksi osapuoli.

(4) Jäljempänä 'II vaihe'.

(5) Jäljempänä 'I vaihe'.

(6) Sulautuma-asetuksen johdanto-osan 7 kappale.

(7) Jos kyseessä on yhteisyrityksen perustaminen, komissio tutkii keskittymän myös sulautuma-asetuksen 2 artiklan 4 kohdan nojalla. Tässä yhteydessä komissio tutkii, onko yhteisyrityksen tarkoituksena tai vaikutuksena itsenäisinä säilyvien yritysten kilpailukäyttäytymisen yhteensovittaminen. Tällainen yhteensovittaminen arvioidaan perustamissopimuksen 81 artiklan 1 ja 3 kohdan perusteiden mukaisesti sen selvittämiseksi, soveltuuko se yhteismarkkinoille. Tässä tiedonannossa esitettyjä periaatteita sovelletaan tavallisesti myös 2 artiklan 4 kohdan mukaiseen arviointiin.

(8) Euroopan yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen tuomio, asia T-102/96, Gencor Ltd. v. komissio, Kok. 1999, s. II-753, 316 kohta.

(9) Ks. edellä, 319 kohta.

(10) Komissio harkitsee jälkikäteisvalvontaa edellyttävien sitoumusten hyväksymistä vain poikkeustapauksissa: komission päätös 97/816/EY (IV/M.877 - Boeing/McDonnell Douglas; EYVL L 336, 8.12.1997, s. 16).

(11) I vaiheessa annetut sitoumukset voidaan hyväksyä vain tietyissä tilanteissa. Kilpailuongelman on oltava niin suoraviivainen ja korjaustoimenpiteiden niin selkeitä, että perusteellinen tutkimus ei ole tarpeen.

(12) Komission päätös, 30.3.1999 ( IV/JV.15 - BT/AT& T); komission päätös 2001/45/EY (IV/M.1532 - BPAmoco/Arco; EYVL L 18, 19.1.2001, s. 1).

(13) Jos komission asiasta tekemä lopullinen arviointi osoittaa, että kilpailuongelmia ei ole tai että ongelmien ratkaisu ei riipu esitettyjen sitoumusten tietystä osatekijästä, osapuolet voivat peruuttaa sitoumukset sen jälkeen kun niille on ilmoitettu asiasta. Jos osapuolet eivät peruuta sitoumuksia, komissio voi joko ottaa osapuolten ehdotukset huomioon päätöksessään tai jättää ne huomiotta. Jos komissio ottaa huomioon sitoumukset, se selittää päätöksessään, että ne eivät ole edellytys hyväksynnälle.

(14) Samaa periaatetta sovelletaan, jos tilanne, jonka ansiosta keskittymästä tuli yhteismarkkinoille soveltuva, muuttuu. (ks. 49 kohdan viimeinen virke).

(15) Kyseiset toimenpiteet voivat myös johtaa 15 artiklan 2 kohdan b alakohdassa säädettyihin uhkasakkoihin.

(16) Esitys ei ole tyhjentävä.

(17) Kun kilpailuongelmia esiintyy tapauksissa, joissa on kyse vertikaalisesta integraatiosta, luovutus voi samoin poistaa kilpailuongelman.

(18) Komission päätös, 29.9.1999 (IV/M.1383 - Exxon/Mobil, 860 kohta); komission päätös, 9.2.2000 (COMP/M.1641 - Linde/AGA, 94 kohta).

(19) Komission päätös 1999/229/EY (IV/M.913 - Siemens/Elektrowatt EYVL L 88, 31.3.1999, s. 1, 134 kohta); komission päätös 2000/718/EY (COMP/M.1578 - Sanitec/Sphinx; EYVL L 294, 22.11.2000, s. 1, 255 kohta); komission päätös, 8.3.2000 (COMP/M.1802 - Unilever/Amora Maille); komission päätös, 28.9.2000 (COMP/M.1990 - Unilever/Bestfoods; EYVL C 311, 31.10.2000, s. 6).

(20) Komission päätös 96/222/EY (IV/M.603 - Crown Cork & Seal/CarnaudMetalbox; EYVL L 75, 23.3.1996, s. 38).

(21) Komission päätös 96/435/EY (IV/M.623 - Kimberly-Clark/Scott Paper;EYVL L 183, 23.7.1996, s. 1).

(22) Ks. ostajaa koskevat vaatimukset 49 kohdassa.

(23) IV/M.913 - Siemens/Elektrowatt, ks. edellä

(24) Komission päätös, 13.12.2000 (COMP/M.2060 - Bosch/Rexroth).

(25) IV/M.1532 - BP Amoco/Arco (ks. edellä): sitoumus koski osuuksien luovuttamista tietyissä kaasuputkissa ja käsittelylaitoksissa Pohjanmerellä, mutta myös kaasukenttiin liittyvät osuudet luovutettiin.

(26) Komission päätös, 8.4.1999 (COMP/M.1453 - AXA/GRE; EYVL C 30, 2.2.2000, s. 6).

(27) Komission päätös 98/455/EY (IV/M.942 - VEBA/Degussa; EYVL L 201, 17.7.1998, s. 102).

(28) Komission päätös, 9.2.2000 (COMP/M.1628 - TotalFina/Elf); komission päätös, 13.6.2000 (COMP/M.1673 - VEBA/VIAG); komission päätös, 1.9.2000 (COMP/M.1980 - Volvo/Renault; EYVL C 301, 21.10.2000, s. 23).

(29) IV/M.877 - Boeing/McDonnell Douglas (ks. edellä). Komission tutkimukset osoittivat, että yksikään nykyinen lentokonevalmistaja ei ollut halukas ostamaan Douglas Aircraft Companya (DAC, kaupallisia ilma-aluksia valmistava McDonell Douglasin yksikkö) Boeingilta eikä myöskään löytynyt mahdollista markkinoille tulijaa, joka olisi pyrkinyt kaupallisten suihkukoneiden markkinoille ostamalla DAC:n.

(30) Komission päätös 98/475/EY (IV/M.986 - AGFA Gevaert/DuPont EYVL L 211, 29.7.1998, s. 22).

(31) Komission päätös, 28.10.1999 (IV/M.1571 - New Holland/Case; EYVL C 130, 11.5.2000, s. 11); komission päätös, 19.4.1999 ( IV/M.1467 - Rohm and Haas/Morton; EYVL C 157, 4.6.1999, s. 7).

(32) Komission päätös, 5.10.1992 (IV/M.157 - Air France/Sabena; EYVL C 272, 21.10.1992, s. 1; komission päätös, 27.11.1992 (IV/M.259 - British Airways/TAT; EYVL C 326, 11.12.1992, s. 1); komission päätös, 20.7.1995 (IV/M.616 - Swissair/Sabena; EYVL C 200, 4.8.1995, s. 10); komission päätös, 13.10.1999 (IV/M.1439 - Telia/Telenor); komission päätös, 12.4.2000 (COMP/M.1795 - Vodafone/Mannesmann).

(33) Komission päätös, 9.8.1999 (IV/M.1378 - Hoechst/Rhône-Poulenc; EYVL C 254, 7.9.1999, s. 5); komission päätös, 1.12.1999 (COMP/M.1601 - AlliedSignal/Honeywell); komission päätös, 3.5.2000 (COMP/M.1671 - Dow/UCC).

(34) Komission päätös, 28.2.1995 (IV/M.555 - Glaxo/Wellcome;EYVL C 65, 16.3.1995, s. 3).

(35) COMP/M.1439 - Telia/Telenor; COMP/M.1795 - Vodafone Airtouch/Mannesmann (ks. edellä); komission päätös, 13.10.2000 (COMP/M.2050 - Vivendi/Canal+/Seagram; EYVL C 311, 31.10.2000, s. 3).

(36) Komission päätös 97/816/EY (IV/M.877 - Boeing/McDonnell Douglas; EYVL L 336, 8.12.1997, s. 16); COMP/M.1673 - VEBA/VIAG.

(37) Komission päätös 94/922/EY ( MSG Media Service, EYVL L 364, 31.12.1994, s. 1); komission päätös 96/177/EY (Nordic Satellite Distribution, EYVL L 53, 2.3.1996, s. 20); komission päätös 96/342/EY ( RTL/Veronica/Endemol,EYVL L 134, 5.6.1996, s. 32); komission päätös 1999/153/EY Bertelsmann/Kirch/Premiere; EYVL L 53, 27.2.1999, s. 1); komission päätös 1999/154/EY (Deutsche Telekom BetaResearch; EYVL L 53, 27.2.1999, s. 31); komission päätös 97/610/EY (St. Gobain/Wacker Chemie/NOM, EYVL L 247, 10.9.1997, s. 1); komission päätös 91/619/ETY (Aerospatiale/Alenia/De Havilland, EYVL L 334, 5.12.1991, s. 42); komission päätös 97/26/EY (Gencor/Lonrho, EYVL L 11, 14.1.1997, s. 30); komission päätös 2000/276/EY (M.1524 - Airtours/First Choice; EYVL L 93, 13.4.2000, s. 1).

(38) Komission päätös, 15.3.2000 (COMP/M.1672 - Volvo/Scania); komission päätös, 28.6.2000 (COMP/M.1741 - WorldCom/Sprint).

(39) Komission asetuksen (EY) N:o 447/98 (täytäntöönpanoasetus) 18 artiklan 1 kohta, EYVL L 61, 2.3.1998, s. 1.

(40) Markkinatestissä asiakkaita, kilpailijoita, tavarantoimittajia ja muita yrityksiä, joihin voi kohdistua vaikutusta tai joilla voi olla erityistä asiantuntemusta, kehotetaan ilmoittamaan komissiolle perusteltu mielipiteensä sitoumusten tehokkuudesta.

(41) Ks. 1 kohdassa mainitun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1310/97 johdanto-osan 8 kappale.

(42) M.1439 - Telia/Telenor ja komission päätös 98/335/EY (M.754 - Anglo American/Lonrho; EYVL L 149, 20.5.1998, s. 21).

(43) Ks. 35 kohta.

(44) COMP/M.1628 - TotalFina/Elf, LPG (ks. edellä 345 kohta).

(45) Sitoumukset on sellaisen henkilön allekirjoitettava, jolla on tähän asianmukainen toimivalta.

(46) Työntekijöiden joukkovähentämistä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 20 päivänä heinäkuuta 1998 annettu neuvoston direktiivi 98/59/EY (EYVL L 225, 12.8.1998, s. 16).

(47) Työntekijöiden oikeuksien turvaamista yrityksen tai liikkeen taikka liiketoiminnan osan luovutuksen yhteydessä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 14 päivänä helmikuuta 1977 annettu neuvoston direktiivi 77/187/ETY (EYVL L 61, 5.3.1977, s. 26), sellaisena kuin se on muutettuna neuvoston direktiivillä 98/50/EY (EYVL L 201, 17.7.1998, s. 88).

(48) Eurooppalaisen yritysneuvoston perustamisesta tai työntekijöiden tiedottamis- ja kuulemismenettelyn käyttöönottamisesta yhteisönlaajuisissa yrityksissä tai yritysryhmissä 22 päivänä syyskuuta 1994 annettu neuvoston direktiivi 94/45/EY (EYVL L 254, 30.9.1994, s. 64), sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 97/74/EY (EYVL L 10, 16.1.1998, s. 22).

(49) Komissio ei hyväksy myyjän rahoittamia luovutuksia sen vaikutuksen vuoksi, joka tällä on luovutetun yrityksen riippumattomuuteen.

(50) Näin käy todennäköisesti silloin, kun markkinarakenne on jo valmiiksi erittäin keskittynyt ja korjaustoimenpide siirtäisi markkinaosuuden toiselle markkinatoimijalle.

(51) COMP/M.1628 - TotalFina/Elf - moottoriteiden huoltoasemat

(52) Komission päätös, 29.9.1999 (asia M.1383 - Exxon/Mobil) ja komission päätökset, 2.2.2000, sitä seuraavissa asioissa M.1820 - BP/JV Dissolution (ei julkaistu) ja M.1822 - Mobil/JV Dissolution; EYVL C 112, 19.4.2000, s. 6.