KOMISSION KERTOMUS 22. VUOSIKERTOMUS RAKENNERAHASTOJEN TÄYTÄNTÖÖNPANOSTA (2010)__SEC(2011) XXX /* KOM/2011/0693 lopullinen */





KOMISSION KERTOMUS 22. VUOSIKERTOMUS RAKENNERAHASTOJEN TÄYTÄNTÖÖNPANOSTA (2010) SEC(2011) XXX Tämä kertomus esitetään rakennerahastoja koskevista yleisistä säännöksistä annetun asetuksen (EY) N:o 1260/1999 45 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Kertomus kattaa vuoden 2010 toiminnan, joka liittyy rakennerahastojen kauden 2000–2006 tukitoimiin. Yksityiskohtaisempia tietoja esitetään kertomuksen liitteenä olevassa komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa. 1. JOHDANTO Vuosi 2010 oli yhdestoista vuosi, jona toteutettiin rakennerahastojen ohjelmakauden 2000–2006 ohjelmia ja hankkeita. Hallinnoituja toimenpideohjelmia oli vuonna 2010 yhteensä 718[1]. Vuonna 2010 aloitettiin ohjelmakauden 2000–2006 toimenpideohjelmien suurimman osan päättämisprosessi. Jäsenvaltiot toimittivat useimmat asiaan liittyvät päättämisasiakirjat syyskuussa 2010. Kauden 2000–2006 rakennerahastojen tuen päättämistä koskevat yleiset puitteet vahvistettiin vuonna 2006 tehdyssä komission päätöksessä K(2006) 3424, jota on muutettu komission päätöksillä K(2008) 1362 ja K(2009) 960. Komission finanssikriisin johdosta ehdottaman elvytyspaketin perusteella on myönnetty kuuden (tai kahdentoista) kuukauden ohjelmakohtainen pidennys sitä hakeneille jäsenvaltioille. Tämän jouston ansiosta jäsenvaltioiden ja alueiden oli mahdollista ottaa määrärahat täysimääräisesti käyttöön ratkaisemalla odottamattomat toteuttamisongelmat ja saavuttaa näin ohjelmien tavoitteet. Kauden 2000–2006 rakennerahasto-ohjelmien ja -hankkeiden toteuttamisen sekä niiden päättämisen valmistelun lisäksi komission yksiköt osallistuivat vuonna 2010 tiiviisti kauden 2007–2013 yhteensä 434 ohjelman (317 Euroopan aluekehitysrahaston (EAKR) ohjelman, 117 Euroopan sosiaalirahaston (ESR) ohjelman)[2] toteutukseen. Osoittaakseen Euroopan koheesiopolitiikan lisäarvon komissio jatkoi kauden 2000–2006 tavoite 1- ja tavoite 2 -ohjelmien jälkiarviointia. Jälkiarviointia koskeva yhteenveto julkaistiin huhtikuussa 2010[3]. Lisäksi vuonna 2008 käynnistetyt URBAN[4]- ja INTERREG[5]-yhteisöaloitteiden jälkiarvioinnit julkaistiin kesäkuussa 2010. EQUAL-yhteisöaloitteen jälkiarviointi käynnistettiin vuoden 2009 alussa, ja sen alustavat tulokset esiteltiin vuoden 2010 alkupuolella. Kalatalouden ohjauksen rahoitusvälinettä koskeva jälkiarviointi suoritettiin vuonna 2009 ja se esiteltiin toukokuussa 2010[6]. Joulukuussa 2010 komissio esitteli myös Leader+-ohjelman[7] jälkiarvioinnin ja Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston (EMOTR) ohjausosastoa koskeva jälkiarviointi on kesken. Kokemusten jakamista tuettiin muun muassa alue- ja kaupunkiverkostojen avulla sekä järjestämällä 20. ja 21. toukokuuta ”Alueet talouden muutosten edistäjinä – Kohti kestävää vaurautta” -konferenssi, johon kokoontui 755 osanottajaa kaikista 27 maasta. Komissio järjesti yhdessä alueiden komitean kanssa 4.–7. lokakuuta 2010 kahdeksannen Euroopan alueiden ja kuntien Open Days -teemaviikon. Siihen osallistui 5 900 paikallista, alueellista, kansallista ja eurooppalaista päätöksentekijää ja alue- ja paikalliskehityksen asiantuntijaa. Lisäksi järjestettiin 236 paikallista tapahtumaa 33:ssa maassa. Tapahtuman yhteydessä voidaan toimia yhteistyössä, verkostua ja jakaa tietoja ja kokemuksia. Se tarjoaa alueille ja kunnille mahdollisuuden esitellä saavutuksiaan. Se antaa myös hyvän mahdollisuuden tuoda esiin koheesiopolitiikan ja muiden EU:n politiikkojen välisiä synergioita. Puheenjohtajamaa Belgia järjesti 18. ja 19. marraskuuta 2010 kaksipäiväisen konferenssin Euroopan sosiaalirahaston roolista köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnassa. Työryhmien puoli päivää kestäneitä kokouksia pidettiin kahdesti ja niissä keskityttiin Euroopan sosiaalirahaston rooliin poliittisena välineenä köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnassa. 2. TOTEUTUKSEN TARKASTELU 2.1. Talousarvion toteuttaminen 2.1.1. EAKR Huolimatta taloudellisen tilanteen huononemisesta vuosi 2010 oli loistava vuosi talousarvion toteuttamisen kannalta. Käyttöaste kokonaisuudessaan oli 100 prosenttia eli toimenpideohjelmiin maksettiin 1 693 miljoonaa euroa. Vaikka tavoitteen 2 toteutuma oli suurempi kuin alunperin oli tarkoitus (230 miljoonaa euroa 104 euron sijaan), maksut tavoitteen 1 ohjelmiin ja INTERREG-ohjelmiin olivat vähäisemmät kuin alun perin oli suunniteltu (tavoitteen 1 osalta 1 348 miljoonaa euroa 2 077 miljoonan euron sijaan ja INTERREG-ohjelmien osalta 90 miljoonaa 202 miljoonan euron sijaan), mikä johtui pääasiassa määrärahojen siirroista vuosien 2007–2013 määrärahojen vahvistamiseksi tehdyn kokonaismäärärahasiirron yhteydessä. Muiden ohjelmien (Urban ja innovatiiviset toimet) puitteissa maksettiin 25 miljoonaa euroa. Vuonna 2010 aloitettiin ohjelmakauden 2000–2006 EAKR:n toimenpideohjelmien suurimman osan päättämisprosessi. Ohjelmia on 379, ja tukikelpoisuusaikaa on pidennetty niistä 281:ssä (74 prosenttia). Niiden osuus EAKR:n rahoituksesta on 90 prosenttia. Päättämisasiakirjat oli 31. joulukuuta 2010 vastaanotettu 356 ohjelman osalta. Asiasta vastaavat yksiköt tutkivat parhaillaan päättämistä koskevia lausumia ja loppukertomuksia. Päättämistä koskeva ehdotus lähetettiin jäsenvaltioille 25 ohjelman osalta ja loput 354 päätetään vuosien 2011 ja 2012 aikana. Koko kauden 2000–2006 osalta jäsenvaltioille oli 31. joulukuuta 2010 maksettu 123 339 miljoonaa euroa. Keskimääräinen käyttöaste kaikkien jäsenvaltioiden osalta on toisin sanoen 95,2 prosenttia 129 600 miljoonan euron kokonaisrahoituksesta. Useimmat jäljellä olevat maksut ovat ohjelmien päättämiseen liittyviä loppumaksuja. Vuoden 2010 lopussa aiempien vuosien sitoumuksia, joihin perustuvia maksuja oli vielä suorittamatta, oli EAKR:n osalta yhteensä 6 719 miljoonaa euroa, kun niitä vuoden 2009 lopussa oli ollut 8 400 miljoonaa euroa. Määrä on 5,2 prosenttia EAKR:n sitoumusten kokonaissummasta. Maksamatta olevien sitoumusten määrän odotetaan laskevan edelleen sitten, kun ohjelmien päättämiseen liittyvät loppumaksut on maksettu. Edellisvuoden tapaan niin sanottua n+2-sääntöä ei sovellettu vuonna 2010. Yleensä viimeinen maksusitoumus (ts. vuoden 2006 maksusitoumus) käytetään loppumaksuihin sen jälkeen, kun jäsenvaltio ja komission yksiköt ovat sopineet ohjelman päättämisestä. Tämän johdosta vapautettava määrä lasketaan vasta toimenpideohjelmien päättämisvaiheessa[8]. 2.1.2. ESR Maksumäärärahojen käyttö oli vuonna 2010 ohjelmakauden 2000–2006 osalta 319 miljoonaa euroa. Tämä on 26,42 prosenttia vuotuisista maksumäärärahoista. Tämä johtuu siitä, että useimmat ohjelmat ovat saavuttaneet 95 prosentin kynnysarvon ja jäljellä olevat maksumäärärahat maksetaan vasta nyt käynnissä olevan ohjelmien päättämisen yhteydessä. Maksamatta olevia sitoumuksia oli vuoden 2010 lopussa 3 004 miljoonaa euroa (4 700 miljoonaa euroa vuonna 2009). Määrä on 4,38 prosenttia kauden 2000–2006 sitoumusten kokonaissummasta. Maksamatta olevien sitoumusten määrä on vähentynyt, kun välimaksuja ja muutamia loppumaksuja on suoritettu ja käyttämättömien sitoumusten automaattisesti vapautettavaksi määräksi on laskettu 1 460 miljoonaa euroa ohjelmien päättämisvaiheessa. Edellisvuoden tapaan niin sanottua n+2-sääntöä ei sovellettu vuonna 2010 ja maksamatta olevien sitoumusten määriä on vähennetty niitä vapauttamalla ohjelmakauden 2000–2006 osalta toimenpideohjelmien päättämisvaiheessa asetuksen (EU) N:o 1038/2006 105 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Koko kauden osalta jäsenvaltioille on vuoden 2010 loppuun mennessä maksettu 64 118 miljoonaa euroa. Käyttöaste kaikkien jäsenvaltioiden osalta on toisin sanoen 93,47 prosenttia 68 600 miljoonan euron kokonaisrahoituksesta. Kaikki päättämisasiakirjat vuonna 2010 päätettävien yhteensä 229 ohjelman osalta on toimitettu määräajassa ja ohjelmista kymmenen on jo päätetty. 2.1.3. EMOTR Vuonna 2010 suoritetut maksut olivat yhteensä 168,3 miljoonaa euroa eli 30,7 prosenttia vuoden lopulla käytettävissä olevista varoista (13,9 miljoonaa euroa siirrettiin vuoden aikana muihin EMOTR:n ulkopuolisiin budjettikohtiin). Toteutumisaste oli 29,9 prosenttia alun perin budjetoitujen maksumäärärahojen osalta. Absoluuttisesti tarkasteltuna vuonna 2010 maksettu määrä on paljon pienempi kuin vuonna 2009 maksettu määrä (300 miljoonaa euroa vähemmän). Vähennyksen taustalla on kolme syytä: - EMOTR:n ohjausosastosta rahoitettujen maaseudun kehittämisohjelmien toteutusaste oli edellisinä vuosina erittäin korkea. Koko kaudelle ohjelmoiduista EMOTR:n ohjausosaston määrärahoista oli vuoden 2009 lopussa maksettu jo 94 prosenttia, ja merkittävä osa ohjelmista (112 yhteensä 152:sta) oli jo saavuttanut välimaksujen 95 prosentin maksurajan. Näissä tapauksissa uudet maksut eivät vuonna 2010 olleet mahdollisia ennen ohjelman päättämistä. - Ohjelmakauden 2000–2006 EMOTR:n ohjausosaston ohjelmien päättäminen alkoi vuonna 2010 ja vuoden lopussa oli päätetty 19 ohjelmaa (yhteensä 152:sta ohjelmasta). - EMOTR:n ohjausosaston menojen alhaisuutta vuonna 2010 kompensoitiin vuosia 2007–2013 koskevien maaseudun kehittämisohjelmien mukaisilla Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston menoilla, jotka olivat 11,12 miljardia euroa (2,91 miljardia euroa enemmän kuin vuonna 2009). EMOTR:n ohjausosaston maksamatta olevia sitoumuksia oli vuoden 2010 lopussa 1 183,3 miljoonaa euroa, mikä vastaa 5,3 prosenttia vuosien 2000–2006 kaikista määrärahoista. Tämä summa on 171,3 miljoonaa euroa vähemmän kuin vuoden 2009 lopussa maksamatta ollut määrä (1 354,6 miljoonaa euroa). 2.1.4. KOR Maksujen yleinen toteutumisaste oli 100 prosenttia, ja jäsenvaltioille maksettiin 10 miljoonaa euroa. Maksumäärärahojen toteutumisasteen osalta 10 miljoonaa euroa maksettiin tavoitteen 1 mukaisesti. Maksuja ei suoritettu tavoitteen 1 alueiden ulkopuolella. Maksamatta olevia sitoumuksia KOR:n osalta oli vuoden 2010 lopussa yhteensä 296,44 miljoonan euron edestä (306,41 miljoonaa euroa vuonna 2009). Määrä on 7,5 prosenttia kauden 2000–2006 sitoumusten kokonaissummasta. Koko kauden osalta jäsenvaltioille on vuoden 2010 loppuun mennessä maksettu 3 639 miljoonaa euroa. Käyttöaste kaikkien jäsenvaltioiden osalta on toisin sanoen 92,5 prosenttia 3 935 miljoonan euron kokonaisrahoituksesta. 2.2. Ohjelman täytäntöönpano 2.2.1. Tavoite 1 Tavoite 1 -ohjelmissa keskityttiin perusinfrastruktuurihankkeisiin (40,2 prosenttia), ja kaikista tämäntyyppisistä investoinneista liikenteen infrastruktuurien osuus oli lähes puolet (49,9 prosenttia). Yli kolmannes (34,9 prosenttia) tavoite 1 -varoista investoitiin tuotantoympäristöön, missä painopiste oli edelleen pk-yritysten ja käsiteollisuusalan tukemisessa (26,6 prosenttia). Henkilöstöhankkeiden osuus oli 22,5 prosenttia varoista. 2.2.2. Tavoite 2 Tavoite 2 -alueilla ohjelmien painopiste säilyi edelleen tuottavissa investoinneissa, joihin suunnattiin yli puolet (55,4 prosenttia) kaikista rahoitusvaroista. Suurin osa varoista kohdennettiin pk-yrityksille ja käsiteollisuusalalle. Toiseksi tärkein rahoituskohde oli perusinfrastruktuuri, johon käytettiin 29,2 prosenttia kaikista tavoite 2 -varoista. Henkilöresurssien luokassa, johon suunnattiin 10,5 prosenttia varoista, merkittävimmät investointikohteet liittyivät työvoiman joustavuuteen, yrittäjyyteen, innovaatiotoimintaan sekä tieto- ja viestintätekniikoihin. 2.2.3. Tavoite 3 Vuonna 2010 ESR:n ohjelmien toteuttamisen pääpaino oli edelleen Euroopan työllisyysstrategian tukemisessa ja etenkin työmarkkinoilla työllistyvyyttä (30,9 prosenttia todennetuista menoista), elinikäistä oppimista (yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen kehittämistä käsittelevien toimien osuus oli 31,2 prosenttia todennetuista menoista), sosiaalista osallisuutta (13,3 prosenttia todennetuista menoista), yhtäläisiä mahdollisuuksia (5,2 prosenttia todennetuista menoista) ja yrittäjyyttä, työvoiman joustavuutta, innovaatiotoimintaa sekä tieto- ja viestintätekniikoita (19,5 prosenttia todennetuista menoista) edistävissä toimenpiteissä. 2.2.4. Kalatalous tavoitteen 1 ulkopuolella Tavoitteen 1 ulkopuolisten KOR-ohjelmien menot painottuivat kalataloustuotteiden jalostukseen, markkinointiin ja myynninedistämiseen (26,7 prosenttia). Toiseksi tärkein toimenpide oli pyyntiponnistusten säätely (17,8 prosenttia). Sen jälkeen tulivat kalastuslaivaston uusiminen ja nykyaikaistaminen (17,5 prosenttia), kalastussatamien kalusto (16,9 prosenttia) ja ammattialan asiantuntijoiden toimet (ammatillinen koulutus, pienimuotoinen rannikkokalastus) (12,8 prosenttia). 2.2.5. Yhteisöaloitteet 2.2.5.1. INTERREG Vuoden 2010 loppuun mennessä 81:ssä INTERREG III/Naapuruus -ohjelmassa oli valittu noin 19 000 hanketta ja verkkoa, joiden tavoitteena on pienentää kansallisten rajojen, kielirajojen ja kulttuurierojen vaikutuksia ja kehittää raja-alueita, tukea strategista kehittämistä ja laajaa alueellista yhdentymistä EU:ssa sekä parempaa integroitumista EU:n naapureiden kanssa. Aluekehityspolitiikan ja sen välineiden vaikuttavuutta on tuettu vaihtamalla kokemuksia ja hyviä toimintatapoja. Vuoden 2010 loppuun mennessä maksujen toteutumisaste oli noin 92 prosenttia. Koska yhteistyöohjelmat ja -hankkeet ovat luonteeltaan erityisiä ja haastavia, joissakin ohjelmissa oli mahdotonta välttyä n+2-säännön soveltamisesta johtuvilta maksusitoumusten vapauttamisilta. Yhteensä ohjelmakauden aikana vapautettiin 135 miljoonaa euroa automaattista vapauttamista koskevan säännön mukaisesti. Vuonna 2010 alkoi 81:n INTERREG III/Naapuruus -ohjelman päättämisprosessi ja kolme ohjelmaa on jo päätetty. 2.2.5.2. EQUAL EQUAL-yhteisöaloitteen ohjelmat saatiin vuonna 2008 hallinnollisesti päätökseen useimmissa jäsenvaltioissa. Vain harvat jäsenvaltiot pyysivät lykkäämään tukikelpoisuuden päättymispäivää vuoteen 2009, jotta ne saavuttaisivat korkeamman käyttöasteen ja voisivat jatkaa valtavirtaistamista. Vuonna 2010 hallinnollista päättämisprosessia jatkettiin ja vuoden loppuun mennessä saatiin päätökseen neljä EQUAL-toimenpideohjelmaa. 2.2.5.3. URBAN Vuonna 2010 URBACT I -ohjelma päätettiin. URBACT-ohjelman tukikelpoiset kustannukset olivat yhteensä 25 043 714 euroa, josta yhteensä 15 386 591 euroa katettiin Euroopan aluekehitysrahastosta. EAKR:n varoja jäi käyttämättä 2 644 526 euroa eli 14,6 prosenttia. Euroopan alueiden välisen yhteistyön tavoitteen mukainen kaupunkialueiden kehittämisverkkoja koskeva URBACT II -ohjelma on URBACT I -ohjelmasta saatuun hyvään kokemukseen perustuva kaupunkien vaihto- ja oppimisohjelma. Vuonna 2010 URBACT II -ohjelman hallinnointi jatkui valvontakomiteoiden ja raportointimenettelyjen puitteissa. 2.2.5.4. LEADER+ LEADER+-yhteisöaloite koostui kolmesta ohjelmalohkosta: paikallisten kehitysstrategioiden toteuttaminen julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuushankkeina, maaseutualueiden välinen yhteistyö ja verkottuminen. Kaudeksi 2000–2006 EU-15-maissa hyväksyttiin 73 LEADER+-ohjelmaa. EU:hun 1. toukokuuta 2004 liittyneillä jäsenvaltioilla oli mahdollisuus liittää LEADER+-tyyppisiä toimenpiteitä osaksi EMOTR:n tavoitteen 1 mukaisia ohjelmiaan. Vuoden 2010 loppuun mennessä oli päätetty 14 LEADER+-ohjelmaa ja jäsenvaltioille oli lähetetty kahdeksan päättämistä edeltävää kirjettä. 2.2.6. Innovatiiviset toimet 2.2.6.1. EAKR Aluepolitiikan pääosasto hallinnoi myös 181:tä innovatiivisten toimien alueellista ohjelmaa (31. joulukuuta 2010 mennessä oli saatu päätökseen yhteensä 171 ohjelmaa, joista 24 päätettiin vuonna 2010), joilla osaltaan edistetään alueilla tapahtuvaa strategista innovointia. Innovatiivisia menetelmiä ja käytäntöjä, joilla pyritään parantamaan innovoinnin määrää ja EU-tuen laatua, sovelletaan kolmeen aihealueeseen: osaaminen ja teknologiset innovaatiot, tietoyhteiskunta ja kestävä kehitys. 2.2.6.2. ESR Vuosien 2005 ja 2006 hankkeisiin liittyvät innovatiiviset toimet saatettiin loppuun suunnitellusti ja ne päätettiin vuonna 2010. 3. YHDENMUKAISUUS JA KOORDINOINTI 3.1. Yhdenmukaisuus yhteisön muun politiikan kanssa Edellisissä kertomuksissa on esitelty yksityiskohtaisesti kehitystä, jonka tarkoituksena on varmistaa, että koheesiopolitiikka ja EU:n muut poliittiset prioriteetit, kuten kilpailupolitiikkaan, sisämarkkinoihin, ympäristöön, liikenteeseen ja sukupuolten tasa-arvoon liittyvät tavoitteet, ovat keskenään yhdenmukaisia. Hallintoviranomaisia koskeviin vaatimuksiin tai odotuksiin ei tehty muutoksia, kun vuosien 2000–2006 ohjelmat tulivat päätösvaiheeseen. 3.2. Välineiden koordinointi 3.2.1. Rakennerahastot ja koheesiorahasto Vuosina 2000–2006 kaikki 25 jäsenvaltiota saivat tukea rakennerahastoista ja 13 jäsenvaltiota lisäksi myös koheesiorahastosta, jolla tuetaan köyhimpiä maita. Rakennerahastojen ohjelmointia ja toteutusta on koordinoitu huolellisesti myös suhteessa koheesiorahastoon (etenkin EAKR:ään), jotta vältetään hankkeiden päällekkäistä tukemista. 3.2.2. Rakennerahastot ja EIP/EIR Vuosina 2000–2006 komissio ja EIP ja EIR lujittivat yhteistyötään perustamalla kolme aloitetta (JASPERS, JEREMIE ja JESSICA). Kyseistä yhteistyötä koskevat yksityiskohdat esitettiin edellisissä kertomuksissa. Sen jälkeen, kun vuosien 2000–2006 ohjelmien täytäntöönpano tuli päätösvaiheeseen vuonna 2010, mitään raportoitavaa ei ole ollut. 4. ARVIOINNIT Komissio teki myös vuonna 2010 arviointeja koheesiopoliittisen päätöksenteon tueksi. EAKR Vuonna 2010 komissio sai päätökseen tavoitteiden 1 ja 2 mukaisilla alueilla toteutettujen EAKR:n tukitoimenpiteiden jälkiarvioinnin. Toteutettuja toimia koskeva yhteenveto julkaistiin ja esiteltiin huhtikuussa 2010. Lisäksi vuonna 2010 saatiin päätökseen URBAN- ja INTERREG-yhteisöaloitteiden jälkiarvioinnit. Lisäksi komissio käynnisti vuonna 2010 arviointeja koheesiopoliittisesta tuesta yrityksille, innovoinnille ja tutkimukselle. Lisäksi käynnistettiin kolme aihekohtaista tutkimusta koheesiopolitiikasta ja paikallisesta kehityksestä, alueista, joilla on maantieteellisiä erityispiirteitä, ja innovaatiotoimista. ESR Vuosina 2000–2006 toteutettujen ESR:n tukitoimenpiteiden jälkiarviointi saatettiin päätökseen vuonna 2010. Siihen sisältyy yksi alustava selvitys, kaksi aihekohtaista tutkimusta (tutkimus ESR:n tuesta sosiaalisen suojelun ja sosiaalisen osallisuuden alalla käytettävälle avoimelle koordinointimenetelmälle sekä tutkimus vaikutuksesta, joka ESR:n toimilla järjestelmien ja rakenteiden vahvistamiseksi on työmarkkinoiden toimintaan ja inhimillisen pääoman infrastruktuuriin tehtäviin investointeihin) ja kaksi arviointia ESR:stä ja EQUAL-ohjelmista. Kaikki arviointikertomukset on julkaistu. Muut viisi arviointia ja tutkimusta saatettiin päätökseen vuonna 2010 ja lisäksi vuoden aikana on käynnistetty kolme muuta. EMOTR Leader+-ohjelman jälkiarviointi saatettiin päätökseen vuonna 2010. Kyseinen arviointi kattaa Leader+-ohjelmat neuvoston asetuksen (EY) N:o 1260/99 mukaisesti ja Leader+-tyyppiset toimenpiteet, jotka sisältyvät vuosien 2004–2006 (EU-10) siirtymäaikana toteutettaviin maaseudun kehittämisohjelmiin. Arvioinnin päätelmänä oli, että Leader+ täydentää merkittävällä tavalla valtavirtapolitiikkoja ja se on osaltaan edistänyt talouden monipuolistamista, elämänlaadun parantamista ja luonnollisen ja rakennetun ympäristön kehittämistä maaseutualueilla. Komissio käynnisti vuonna 2010 maaseudun kehittämisohjelmien jälkiarvioinnin. Siinä arvioidaan eri toimenpiteiden ja ohjelmien tarkoituksenmukaisuutta, johdonmukaisuutta, tehokkuutta ja tuloksellisuutta. Arviointi saatetaan päätökseen vuoden 2011 aikana. 5. VALVONTA Yksityiskohtaiset tiedot valvonnan tuloksista annetaan asianomaisten pääosastojen vuotuisissa toimintakertomuksissa[9]. 5.1. EAKR Jäsenvaltioiden hallinto- ja valvontajärjestelmien tehokas toiminta on ollut laajojen tarkastusten kohteena vuodesta 2004 lähtien, ja tarkastukset ovat kattaneet hallinnon ja valvonnan keskeiset osat. Tarkastetut ohjelmat kattavat 43 prosenttia pääohjelmista ja 76 prosenttia päätetystä EAKR:n osarahoituksesta. INTERREGin osalta vuonna 2006 käynnistetty erillinen tarkastus saatettiin päätökseen vuonna 2010. Tarkastuksessa tutkittiin 23 ohjelmaa (28 prosenttia kaikista ohjelmista), jotka kattavat 54 prosenttia päätetystä osarahoituksesta. Vuosina 2007–2010 toteutettiin laaja alustava selvitys lausuman antavien elinten tarkastamiseksi. Tarkoituksena oli tarkastaa kyseisten elinten tuen päättämistä koskevia lausumia tukevien päättämistoimien varmuus, tarkastaa jäsenvaltioiden valmistelut hankkeiden päättämiseksi ja määrittää siihen liittyviä riskejä ja lieventää niitä. Kyseisessä selvityksessä toteutettiin 42 tarkastusta sekä lisäksi lausuman antavien elinten tarkastuksia, jotka olivat osa vuonna 2004 aloitettuja säännönmukaisia järjestelmätarkastuksia. Selvityksessä kävi ilmi, että lausuman antavat elimet kattoivat noin 85 prosenttia vuosien 2000–2006 ohjelmien päätetystä määrästä. Lisäksi vuonna 2010 suoritettiin kolmessa maassa neljä tarkastusta aiempien EAKR:n järjestelmätarkastusten seurannan toteuttamiseksi (pääasiassa korjaavien toimintasuunnitelmien täytäntöönpano järjestelmän puutteiden havaitsemisen johdosta). Kyseiset maat olivat Espanja (1 tarkastus), Saksa (1 tarkastus) ja Italia (2 tarkastusta). Muihin vuonna 2010 suoritettuihin ohjelmakautta 2000–2006 koskeviin tarkastuksiin kuului kansallisilta tarkastajilta saatujen 86:n järjestelmätarkastuskertomuksen ja asetuksen (EY) N:o 438/2001 13 artiklan mukaisesti saatujen yhdentoista vuosittaisen tarkastuskertomuksen tarkastelu. (Jäsenvaltiot antoivat päättämisasiakirjat useimpien ohjelmien osalta vuonna 2010, joten vuosi 2009 oli viimeinen vuosi, jolloin oli pakollista antaa vuosittainen tarkastuskertomus, jossa annetaan kaikkien vuoden aikana toteutettujen tarkastustoimien tiivistelmä). Arviointikirjeet, jotka sisälsivät huomautuksia, lähetettiin kaikille jäsenvaltioille, ja tarvittaessa lähetettiin lisätietopyyntöjä, jotta kansallisten tarkastustoimien tulokset antaisivat mahdollisimman suuren varmuuden. 5.2. ESR Ohjelmakaudella 2000–2006 tarkastuspääosaston toimiin sisältyivät hallinto- ja valvontajärjestelmien kuvausten arviointi, kansallisia järjestelmätarkastuksia koskevien kertomusten ja vuotuisten valvontakertomusten analyysi vuotuisten kahdenvälisten koordinointikokousten yhteydessä ja kolme keskeistä tarkastuskyselyä. Ottaen huomioon ohjelmakauden 2000–2006 toimenpideohjelmien täytäntöönpanon vaiheen muita hallinto- ja valvontajärjestelmien tarkastuksia ei vuonna 2010 toteutettu. Tarkastustoimet keskittyivät sen sijaan sääntöjenvastaisuuksien seurantaan, vuoden 2009 toimintakertomuksessa esitettyihin varauksiin ja tuen päättämistä koskevien lausumien analysointiin. 5.3. EMOTR Vuoden 2010 loppuun mennessä oli yhteensä 152 ohjelmasta tarkastettu 103 (67,8 prosenttia). Tarkastukset kattoivat 21, 7 miljardia euroa (96,4 prosenttia) maksusitoumusmäärärahoista. Seurantatarkastuksen kohteena olleita ohjelmia oli yhteensä 44. Kaikki kyseiset tarkastukset päätettiin vuonna 2010. Jäsenvaltioiden antamien tuen päättämistä koskevien lausumien tarkastelu saatettiin päätökseen 31. joulukuuta 2010 mennessä 78 ohjelman osalta, jotka edustavat 51,3 prosenttia ohjelmien kokonaismäärästä. 5.4. KOR Ohjelmakauden 2000–2006 alusta alkaen meri- ja kalastusasioiden pääosasto on tehnyt yhteensä 58 tarkastuskäyntiä. Niiden kohteina ovat olleet kaikki sen yhdestä rahastosta rahoitetut ohjelmat (18 ohjelmaa, joiden alustava tukiosuus on 3 608,73 miljoonaa euroa eli 87,4 prosenttia kauden 2000–2006 kokonaisbudjetista) sekä 18 useasta rahastosta rahoitettua ohjelmaa, joiden tukiosuus on 374,58 miljoonaa euroa eli 9,2 prosenttia kauden 2000–2006 alustavasta kokonaisbudjetista. Meri- ja kalastusasioiden pääosaston tekemät ohjelmien järjestelmätarkastukset kattoivat 96,6 prosenttia kaudeksi 2000–2006 alun perin budjetoidusta KOR:n kokonaismäärästä. Muiden ohjelmien osalta saadaan varmuus muiden rakennerahastoista vastaavien pääosastojen tarkastuksista tai kansallisista tarkastuksista. Vuoden 2010 loppuun mennessä oli analysoitu 17 tuen päättämistä koskevaa lausumaa. Yhdeksän niistä oli hyväksytty, kahdeksan osalta analyysi keskeytettiin ja pyydettiin lisätietoja ja jäljellä olevien 43 lausuman osalta analyysi on kesken. Yhdeksästä hyväksytystä lausumasta kahdeksan osalta annettiin huomautuksia sisältämätön tarkastuskertomus ja yhden osalta annettiin huomautuksia sisältävä tarkastuskertomus (lausumaan ehdotetaan varainhoitoa koskevaa oikaisua). 5.5. OLAF OLAF teki vuonna 2010 jäsenvaltioihin 53 virkamatkaa, jotka liittyivät rakennerahastoista yhteisrahoitettuihin toimenpiteisiin. Virkamatkojen aikana tehtiin 52 paikalla tehtyä tarkastusta[10] talouden toimijoiden tiloissa, ja 6 virkamatkaa tehtiin muissa tarkoituksissa, kuten tietojen keräämiseksi tai kansallisten hallintoelinten tai oikeusviranomaisten avustamiseksi. Edellisvuosien tapaan OLAFin havaitsemat tyypilliset ongelmat vuonna 2010 koskivat virheellisiä ilmoituksia, virheellistä laskutusta ja julkisia hankintoja koskevien sääntöjen noudattamatta jättämistä sekä eturistiriitoja tietyissä tarjouskilpailumenettelyissä. Jäsenvaltiot ilmoittivat vuonna 2010 komissiolle asetuksen (EY) N:o 1681/94[11] (sellaisena kuin se on muutettuna[12]) ja asetuksen (EY) N:o 1828/2006[13] (sellaisena kuin se on muutettuna[14]) mukaisesti 6 910[15] väärinkäytöstapausta, joiden yhteissumma on 1 546 miljoonaa euroa. Tapaukset liittyvät ohjelmakausina 1994–1999, 2000–2006 ja 2007–2013 yhteisrahoitettuihin toimenpiteisiin. 6. KOMISSIOTA AVUSTAVAT KOMITEAT 6.1. Rahastojen yhteensovittamisesta vastaava komitea (COCOF) Ohjelmakauden 2000–2006 täytäntöönpanon osalta COCOFin ainoa tehtävä vuonna 2010 oli seuraavien kahden komission päätöksen tarkastelu: - komission päätösluonnos vapautuksesta asetuksen (EY) N:o 1681/94 5 artiklan 2 kohdan ja asetuksen (EY) N:o 1831/94 5 artiklan 2 kohdan mukaisen erityisen kertomuksen laatimisesta, kun kyseessä ovat tietyt sääntöjenvastaisuudet toimissa, joihin on saatu yhteisrahoitusta rakennerahastoista ja koheesiorahastosta ohjelmakaudella 2000–2006, ja - komission päätösluonnos taloudellisista vaikutuksista, joita unionin talousarvioon on vapautuksella asetuksen (EY) N:o 1681/94 5 artiklan 2 kohdan ja asetuksen (EY) N:o 1831/94 5 artiklan 2 kohdan mukaisen erityisen kertomuksen laatimisesta, kun kyseessä ovat tietyt sääntöjenvastaisuudet toimissa, joihin on saatu yhteisrahoitusta rakennerahastoista ja koheesiorahastosta ohjelmakaudella 2000–2006. Komitea antoi puoltavan lausunnon molemmista ehdotuksista. 6.2. ESR-komitea Vuonna 2010 järjestettiin kolme täysistuntoa ja kuusi teknisen työryhmän kokousta, mutta niissä ei käsitelty ohjelmakauden 2000–2006 täytäntöönpanoon liittyviä kysymyksiä. 6.3. Maatalouden rakenteiden ja maaseudun kehittämisen hallintokomitea (STAR) STAR-komitea kokoontui kuusi kertaa vuonna 2010 ja antoi yhden puoltavan lausunnon seuraavista kahdesta päätöksestä: - komission päätösluonnos vapautuksesta asetuksen (EY) N:o 1681/94 5 artiklan 2 kohdan ja asetuksen (EY) N:o 1831/94 5 artiklan 2 kohdan mukaisen erityisen kertomuksen laatimisesta, kun kyseessä ovat tietyt sääntöjenvastaisuudet toimissa, joihin on saatu yhteisrahoitusta rakennerahastoista ja koheesiorahastosta ohjelmakaudella 2000–2006, ja - komission päätösluonnos taloudellisista vaikutuksista, joita unionin talousarvioon on vapautuksella asetuksen (EY) N:o 1681/94 5 artiklan 2 kohdan ja asetuksen (EY) N:o 1831/94 5 artiklan 2 kohdan mukaisen erityisen kertomuksen laatimisesta, kun kyseessä ovat tietyt sääntöjenvastaisuudet toimissa, joihin on saatu yhteisrahoitusta rakennerahastoista ja koheesiorahastosta ohjelmakaudella 2000–2006. 6.4. Kalatalous- ja vesiviljelyalan rakenteiden komitea (CSFA) Kalatalous- ja vesiviljelyalan rakenteiden komitea (CSFA) kokoontui kahdesti vuonna 2010. Kokouksien tärkeimpiin keskustelunaiheisiin kuuluivat muun muassa KOR:n jälkiarviointi ja päättäminen. [1] 226 tavoite 1- ja tavoite 2 -ohjelmaa, 47 tavoite 3 -ohjelmaa, 12 KOR-ohjelmaa (muu kuin tavoite 1), 81 INTERREG-ohjelmaa, 71 URBAN-ohjelmaa, 27 EQUAL-ohjelmaa, 73 LEADER+-ohjelmaa ja 181 innovatiivisia toimia koskevaa ohjelmaa. [2] Katso ohjelmakauden 2007–2013 strategioita ja ohjelmia koskevien neuvottelujen tuloksista annettu tiedonanto. [3] Julkaistu internetosoitteessa http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docgener/evaluation/expost_reaction_en.htm [4] Julkaistu internetosoitteessa http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docgener/evaluation/expost2006/urban_ii_en.htm [5] Julkaistu internetosoitteessa http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docgener/evaluation/expost2006/interreg_en.htm [6] Julkaistu internetosoitteessa http://ec.europa.eu/fisheries/documentation/studies/fifg_evaluation/index_en.htm [7] Julkaistu internetosoitteessa http://ec.europa.eu/agriculture/eval/reports/leaderplus-expost/index_en.htm [8] Asetuksen (EY) N:o 1083/2006 105 artiklan 3 kohta. [9] Julkaistu osoitteessa http://ec.europa.eu/atwork/synthesis/aar/index_en.htm [10] Asetus (EY) N:o 2185/1996, EYVL L 292, 15.10.1996, s. 2. [11] EYVL L 178, 12.7.1994, s. 43. [12] Asetuksella (EY) N:o 2035/2005, EUVL L 328, 15.12.2005, s. 8. 8 [13] EUVL L 371, 27.12.2006, s. 1. [14] Asetuksella (EY) N:o 846/2009, EUVL L 250, 23.9.2009, s. 1. [15] 2009: ilmoitettujen tapausten lukumäärä 4 858; ilmoituksiin liittyvä kokonaissumma 1 161 865 730 euroa.