Komission kertomus Euroopan parlamentille ja neuvostolle - Kasvua ja työllisyyttä koskeva aloite Innovatiivisille ja työpaikkoja luoville pienille ja keskisuurille yrityksille (pk-yritykset) tarkoitetut rahoitustukitoimenpiteet (SEC(2001)1139) /* KOM/2001/0399 lopull. */





Komission kertomus Euroopan parlamentille ja neuvostolle - Kasvua ja työllisyyttä koskeva aloite Innovatiivisille ja työpaikkoja luoville pienille ja keskisuurille yrityksille (pk-yritykset) tarkoitetut rahoitustukitoimenpiteet (SEC(2001)1139) SISÄLLYSLUETTELO 1. Yleinen johdanto 2. ETF-Käynnistysjärjestelmä 2.1. Johdanto 2.2. Järjestelmän kuvaus 2.3. Talousarviotilanne 2.3.1. Yleiskatsaus 2.3.2. Maantieteellinen jakauma 2.3.3. Sitoumukset 2.3.4. Suoritetut maksut 2.3.5. Riskipääomarahastojen takaisinmaksut 2.3.6. Tilit 2.4. Rahoituksen välittäjät 2.5. Tukea saaneet pk-yritykset 2.6. Työllistäminen 3. Eurooppalainen yhteisyritys (JEV) 3.1. Johdanto 3.2. Ohjelman kuvaus 3.3. JEV:n kehitys 3.4. Talousarviotilanne 3.4.1. Yleiskatsaus 3.4.2. Maantieteellinen jakauma 3.4.3. Sitoumukset 3.4.4. Suoritetut maksut 3.4.5. Tilit 3.5. Rahoituksen välittäjät 3.6. Hankkeiden tarkastelu 3.7. Työllistäminen 4. Pk-yritysten takausjärjestelmä 4.1. Johdanto 4.2. Järjestelmän kuvaus 4.3. Talousarviotilanne 4.3.1. Yleiskatsaus 4.3.2. Maantieteellinen jakauma 4.3.3. Sitoumukset 4.3.4. Maksetut tappiot 4.3.5. Tilit 4.4. Rahoituksen välittäjät 4.5. Tukea saaneet pk-yritykset 4.6. Työllistäminen 5. Päätelmät 5.1. Kasvua ja työllisyyttä koskeva aloite 5.2. Monivuotinen ohjelma Liitteet ovat komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa SEK(2001) 1139. LUETTELO KUVISTA 2.1. Riskipääomarahastojen erittely maittain..................................................................12 2.2. Hyväksytyt investoinnit riskipääomarahastoihin neljännesvuosittain.....................13 2.3. Operaatioiden kumulatiivinen kehitys.....................................................................14 2.4. Riskipääomarahastoille suoritetut maksut...............................................................15 2.5. Riskipääomarahastojen investoinnit tukea saaneisiin pk-yrityksiin .......................16 2.6. Riskipääomarahastojen takaisinmaksut...................................................................17 4.1. Rahoituksen välittäjien erittely maittain..................................................................34 4.2. EIR:n sitoumukset rahoituksen välittäjille neljännesvuosittain...............................35 4.3. Operaatioiden kumulatiivinen kehitys.....................................................................35 4.4. Pk-yrityksille myönnetyt lainat ja vastaavat investoinnit........................................36 4.5. Rahoituksen välittäjien takausten käyttö.................................................................37 LUETTELO TAULUKOISTA 2.1. Tukea saaneiden pk-yritysten erittely maittain.........................................................19 2.2. Realisoidut investoinnit............................................................................................19 2.3. Työllistäminen tukea saaneissa pk-yrityksissä, joissa investoinnit on realisoitu.....20 2.4. Realisoidut investoinnit tukea saaneiden pk-yritysten toimialan mukaan................20 2.5. Työllistäminen sijoitussalkkuihin sisältyvissä tukea saaneissa pk-yrityksissä.........21 2.6. Sijoitussalkkuihin sisältyvien tukea saaneiden pk-yritysten toimiala.......................21 2.7. Vaikutus tukea saaneiden pk-yritysten työllisyyteen................................................22 3.1. Rahoituksen välittäjien erittely maittain...................................................................27 3.2. Hankkeiden tilanne...................................................................................................28 3.3. Suunniteltujen yhteisyritysten erittely maittain........................................................29 3.4. Yhteisyrityskumppaneiden erittely maittain.............................................................30 3.5. Suunniteltujen yhteisyritysten toimiala....................................................................31 3.6. Työpaikat pk-yrityskumppaneissa............................................................................32 4.1. Tukea saaneiden pk-yritysten erittely maittain.........................................................40 4.2. Työllisyys tukea saaneissa pk-yrityksissä................................................................41 4.3. Tukea saaneiden pk-yritysten erittely perustamisvuoden mukaan...........................41 Kasvua ja työllisyyttä koskeva aloite 1. Yleinen johdanto Vuoden 2000 kertomus kasvua ja työllisyyttä koskevasta aloitteesta on laadittu 19 päivänä toukokuuta 1998 tehdyn neuvoston päätöksen (päätös N:o 98/347/EY) 7 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Mainitussa päätöksessä komissio velvoitetaan antamaan vuosittain kertomus Euroopan parlamentille ja neuvostolle kolmen rahoitusvälineen, ETF-käynnistysjärjestelmän, Eurooppalaisen yhteisyrityksen (JEV) ja pk-yritysten takausjärjestelmän, täytäntöönpanon edistymisestä. Tämä on lajissaan toinen kertomus, jossa tarkastellaan vuoden 1999 jälkeistä kehitystä ja aloitteen tulevaisuuden näkymiä. Tämä kertomus on jaettu kolmeen osaan, yksi kutakin rahoitusmuotoa kohti. Sitä täydentävät liitteet, joissa viitataan erityisesti niitä pk-yrityksiä koskeviin tilastolukuihin, jotka ovat saaneet tukea joko ETF-käynnistysjärjestelmästä tai pk-yritysten takausjärjestelmästä. Nämä tilastoluvut perustuvat vuotta 1999 koskeviin kyselylomakkeisiin ja aineistoon, jotka toimitettiin komissiolle vuoden 2000 lopussa. Näitä nyt ensi kertaa käytettävinä olevia tietoja ei ollut ensimmäisen kertomuksen liitteenä. Kertomuksen lopussa on päätelmät, joissa kuvataan aloitteen tulevaa kehitystä osana yritysten ja yrittäjyyden hyväksi perustettua monivuotista ohjelmaa (2001-2005). Euroopan parlamentin työllisyys- ja sosiaalivaliokunta antoi mietinnön (A5-0335/00), jossa vastattiin marraskuussa 2000 komission ensimmäiseen kasvua ja työllisyyttä koskevaan vuosikertomukseen. Lissabonissa 23.-24. maaliskuuta 2000 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston puheenjohtajavaltion päätelmissä kuulutettiin uusia strategisia tavoitteita unionille: unionista on tultava maailman dynaamisin ja kilpailukykyisin tietoon perustuva talous, sen on kyettävä jatkuvaan taloudelliseen kasvuun uusien ja parempien työpaikkojen luomiseksi ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden lisäämiseksi. Lissabonin päätelmissä pk-yritykset nähdään strategisina keinoina dynaamisen ja kilpailukykyisen, tietoon perustuvan talouden kehittämisessä. Toimenpiteet pk-yritysten kehityksen tukemiseksi painottuvat yhteisön pk-yrityksille suunnattujen rahoitusvälineiden parantamiseen sekä otollisemman ympäristön luomiseen aloittavalle ja kehittyvälle liiketoiminnalle. Vastauksena Lissabonin Eurooppa-neuvoston pyyntöön komissio valmisteli lokakuussa 2000 yleiskatsauksen erityisistä yhteisön pk-yrityksille tarkoitetuista rahoitusvälineistä. Yleiskatsauksessa luotiin puitteet yhteisön tulevalle toiminnalle, joka tarjoaisi jatkossa neljä mahdollisuutta (lainat, oma pääoma, takaukset ja avustukset). Ecofin-neuvosto otti tyytyväisenä vastaan yleiskatsauksen 7. marraskuuta 2000. Ecofin-neuvosto hyväksyi myös komission ehdotuksen samankaltaisten yhteisön rahoitusvälineiden uudelleenryhmittelystä yhteen talousarviokohtaan ja oikeusperustaan. Tämän seurauksena useat yhteisön pk-yritysohjelmat on sisällytetty yritysten ja yrittäjyyden hyväksi perustettuun monivuotiseen ohjelmaan 2001-2005 (MAP), jonka neuvosto hyväksyi 20. joulukuuta 2000 (2000/819/EY). Uudessa monivuotisessa ohjelmassa ehdotetaan tarkistuksia ja laajennuksia ETF-käynnistysjärjestelmään ja pk-yritysten takausjärjestelmään ja siinä kaavaillaan eurooppalaisen yhteisyritysohjelman yksinkertaistamista sekä myöntämisperusteiden mukauttamista vastaamaan tehokkaammin pk-yritysten tarpeita. Siemenpääomatoimi (entinen CREA) kuuluu edellisten lisäksi oleellisena osana monivuotisen ohjelman rahoitusvälinevalikoimaan. Euroopan investointirahasto (EIR) hallinnoi komission puolesta ja lukuun kahta kasvua ja työllisyyttä koskevan aloitteen rahoitusvälinettä. Tässä yhteydessä on syytä mainita, että EIR:n kesäkuussa 2000 tapahtuneet muutokset tekivät siitä EIP-ryhmän riskipääomaan erikoistuneen rahoittajan ja vahvisti sen takaajaroolia tehokkaan tuen varmistamiseksi pk-yrityksille myös jatkossa. Tarkoituksena on saavuttaa yhteisön tavoitteet näillä kasvun ja työllisyyden avainaloilla unionin jäsenvaltioissa ja ensimmäistä kertaa myös jäsenyyteen valmistautuvissa maissa. 2. ETF-Käynnistysjärjestelmä 2.1. Johdanto Teknologiaa hyödyntävillä ja innovatiivisilla pk-yrityksillä sekä aloitusvaiheen yrityksillä on usein vaikeuksia saada tavanomaista rahoitusta, mikä johtuu aineettoman omaisuuden melko suuren osuuden ja vakaiden kassavirtojen puutteen aiheuttamista ongelmista. Niihin katsotaan usein sisältyvän enemmän riskejä kuin perinteisten toimialojen pk-yrityksiin. Tästä syystä ne tarvitsevat riskipääomaa, josta tulee ratkaisevan tärkeä rahoituslähde näille pk-yrityksille. Riskipääomatarpeen lisääntyminen johtuu siitä, että monet innovatiiviset pk-yritykset kasvavat tai niiden otaksutaan kasvavan kovaa vauhtia. Tähän tarpeeseen oman pääoman muodossa tapahtuva rahoitus soveltuu parhaiten. Eurooppalaisen riskipääoman saatavuus on huomattavasti parantunut viime vuosina. Euroopan riskipääomayhdistyksen (EVCA) vuoden 2000 vuosikirjan mukaan vuoden 1999 riskipääomasijoitukset kasvoivat 70 prosenttia edellisvuodesta eli 12 miljardiin euroon (0,14 prosenttia bruttokansantuotteesta - BKT:stä). Huolimatta EU:n riskipääomamarkkinoiden nopeasta kasvusta viiden viime vuoden aikana ne ovat yhä merkittävästi jäljessä Yhdysvaltojen markkinoista. Lisäksi EU:n yksityispääomamarkkinat keskittyvät pikemminkin kannattavampiin myöhemmän vaiheen investointeihin kuin teknologiaa hyödyntävien ja innovatiivisten pk-yritysten alkuvaiheen investointeihin. Viime vuosina on kuitenkin tapahtunut muutosta alkuvaiheen ja korkean teknologian investointien suuntaan. EVCA:n luvut osoittavat, että alkuvaiheen investoinnit kaksinkertaistuivat vuodesta 1998 vuoteen 1999, jolloin ne olivat 3 miljardia euroa eli kymmenkertaiset vuoteen 1995 verrattuna. Vuonna 1999 hankittujen varojen suunnitellusta kohdistamisesta suoritettu analyysi vahvistaa tämän kehityksen, sillä noin 5,5 miljardia euroa (22 prosenttia hankituista varoista yhteensä) osoitettiin tuleviin alkuvaiheen investointeihin. EVCA:n vuoden 2000 puolivuotiskatsauksen mukaan vuoden 2000 kuuden ensimmäisen kuukauden aikana 44 prosenttia investointien kohdeyrityksistä oli alku- tai käynnistysvaiheessa ja 19 prosenttia kokonaisinvestoinneista kohdistui näihin yrityksiin. Investointien keskimäärä oli miljoona euroa alkuvaiheen yhtiöissä ja 1,4 miljoonaa euroa käynnistyvissä yhtiöissä. Korkean teknologian yhtiöt muodostavat melkein 50 prosenttia kaikista investointien kohteena olleista yrityksistä ja ne saivat 33 prosenttia koko investoidusta määrästä. Viime aikojen teknologiaosakkeiden lasku voi kuitenkin oleellisesti muuttaa näitä lukuja. ETF-käynnistysjärjestelmää hoitaa EIR, joka avustaa yhteisön tavoitteiden saavuttamisessa; se on erityisesti sitoutunut osaamisyhteiskunnan kehittämiseen keskittyen innovaatioihin, kasvuun ja työllisyyteen, yrittäjähengen luomiseen, alueelliseen kehitykseen ja unionin koheesion edistämiseen. EIR toimii itsenäisesti ja kaupallisesti markkinoiden ehdoilla. Perussäännön 24 artiklan mukaan se pyrkii tuottamaan voittoa osakkailleen. Seuraavat ETF-käynnistysjärjestelmää koskevat luvut on laadittu ETF-käynnistysjärjestelmään EIR:n kautta osallistuvien riskipääomarahastojen toimittamien vuosikertomusten pohjalta. Nämä tiedot kertovat 31. joulukuuta 2000 tilanteen. Tätä kertomusta täydentää erillinen pk-yritysliite (liite 2), joka perustuu ETF-käynnistysjärjestelmään osallistuvista, riskipääomarahastoista investointitukea saaneista pk-yrityksistä vuoden 2000 puolivälissä suoritettuun tutkimukseen. On tärkeää korostaa, että kerätty aineisto koskee vuotta 1999. 2.2. Järjestelmän kuvaus ETF-käynnistysjärjestelmän tavoitteena on lisätä innovatiivisten pk-yritysten mahdollisuuksia saada riskipääomaa perustamis- ja alkukehitysvaiheessa. EIR sijoittaa erikoistuneisiin riskipääomarahastoihin, jotka on perustettu nimenomaisesti tarjoamaan oman pääoman tai muun muotoista riskipääomaa pk-yrityksille. Tässä järjestelmässä kysymykseen tulevat rahastot ovat pienehköjä tai vasta perustettuja, erityisesti alueellisella tasolla toimivia, teollisuuden tai teknologian erityisaloille keskittyneitä sekä tutkimuksen ja kehityksen tulosten hyödyntämistä rahoittavia. Investoinnit tehdään samoin ehdoin muiden pääomasijoittajien kanssa ja niiden on oltava 10-25 prosenttia riskipääomarahaston koko pääomasta, kuitenkin enintään 10 miljoonaa euroa. Jotta EIR:llä olisi mahdollisuus joustavuuteen rahastojen valinnassa ja jotta muilta osin vahvoja ehdokkaita ei suljettaisi pois, järjestelmän investointipolitiikka sallii riskipääoma-rahastoille mahdollisuuden tarjota pientä prosenttiosuutta pääomastaan Euroopan unionin ulkopuolisille sijoittajille. Tässä tapauksessa EIR:n osuutta riskipääomarahastosta vähennetään vastaavalla prosenttiosuudella. EIR tutkii rahastoehdotukset arvioimalla eri perusteita, joita ovat suuruus, yksityissektorin osallistumisen taso, investointistrategia, kohdemarkkinat, rahoitustoimien virta, ehdotetut sopimusehdot, odotettu tuottoaste, hankkeessa työskentelevä johtoryhmä ja tarkastelemalla lopuksi, missä määrin EIR:n investoinnilla riskipääomarahastoon odotetaan olevan katalyyttista vaikutusta varainhankintaan. Tarkastelussa pyritään myös varmistamaan, että koko ohjelmassa Euroopan unioni tulee alueellisesti tasapainoisesti edustetuksi. Sen jälkeen kun komissio on hyväksynyt ehdotettujen riskipääomarahastojen rahoituskelpoisuuden, EIR allekirjoittaa sopimukset rahaston johdon ja muiden rahastoon omaa pääomaa sijoittavien kanssa. Tämän jälkeen EIR suorittaa vaiheittain riskipääomarahastolle sitoumusten mukaiset maksut edelleen pk-yrityksiin investoitaviksi. 2.3. Talousarviotilanne 2.3.1. Yleiskatsaus ETF-käynnistysrahaston yhteenlasketut talousarviomäärärahat olivat 31. joulukuuta 2000 168 miljoonaa euroa, johon sisältyvät vuodelle 2000 varatut 59 miljoonaa euroa. 2.3.2. Maantieteellinen jakauma Vuoden 2000 loppuun mennessä EIR ja komissio olivat periaatteessa hyväksyneet 17 riskipääomarahastoa koskevat investointiehdotukset, jotka vastaavat 110 miljoonaa euroa. EIR:n kanssa on allekirjoitettu kymmenen sopimusta ja kaksi on parhaillaan käsiteltävänä. Muiden viiden osalta neuvottelut päättyivät tuloksetta. Mainituille 12 riskipääomarahastolle osoitetut budjettivarat ovat 80,7 miljoonaa euroa, joka on 48 prosenttia koko ETF-käynnistysbudjettiin varatusta määrästä. Kokonaisrahoituksen enimmäismäärä, joka näiden riskipääomarahastojen on hankittava, on 440 miljoonaa euroa. Kahtatoista riskipääomarahastoa vastaavien määrien erittely maittain on esitetty alla olevassa kuvassa. >VIITTAUS KAAVIOON> Kuva 2.1. Riskipääomarahastojen erittely maittain Kymmenen riskipääomarahastoa, joiden kanssa EIR on allekirjoittanut sopimukset, käsittävät kuusi jäsenvaltiota ja ovat kokonaismäärältään 71,7 miljoonaa euroa. Tästä määrästä 12,8 miljoonalle eurolle on asetettu ehdoksi, että riskipääomarahastojen on hankittava lisärahoitusta. Lyhyt kuvaus riskipääomarahastoista, joilla on sopimus EIR:n kanssa, esitetään liitteessä (liite 1). Niiden kahden rahaston osalta, jotka ovat parhaillaan käsittelyssä, EIR uskoo saavansa asian päätökseen lähikuukausien aikana. Pääasiallinen syy neuvottelujen päättymiselle tuloksetta viiden yllä mainitun riskipääomarahaston kanssa oli, että lopullisten investointien ehdot, sellaisina kuin riskipääomarahastojen johto ne esitti, eivät olleet ETF-käynnistysjärjestelmän kelpoisuusedellytysten mukaisia (esimerkiksi muut investoijat saivat paremmat ehdot, vastuuhenkilöiden palkkioita ei laskettu markkinatapojen mukaisesti tai rahastopääoma ylimerkittiin). 2.3.3. Sitoumukset Alla oleva kaaviokuva osoittaa neljännesvuosittain hyväksytyt investoinnit riskipääomarahastoihin. Voidaan todeta, että toiminnan alhainen taso vuonna 2000 vastaa aikaa, jona EIR:n toiminta muutettiin. >VIITTAUS KAAVIOON> Kuva 2.2. Hyväksytyt investoinnit riskipääomarahastoihin neljännesvuosittain Alla oleva kaaviokuva osoittaa 17 riskipääomarahastoa varten periaatteessa hyväksyttyjen määrien kumulatiivisen kehityksen (110 miljoonaa euroa vuoden 2000 lopussa) verrattuna käytettävissä oleviin sidottuihin talousarviovaroihin (168 miljoonaa euroa vuoden 2000 lopussa). Se osoittaa myös käynnissä olevien operaatioiden kokonaismäärän kehityksen (ts. allekirjoitetut sopimukset lisättynä käsittelyssä oleviin, jotka vastasivat 81 miljoonaa euroa vuoden 2000 lopussa). Lisäksi kuvasta ilmenee EIR:n riskipääomarahastojen kanssa allekirjoittamat määrät (72 miljoonaa euroa vuoden 2000 lopussa). >VIITTAUS KAAVIOON> Kuva 2.3. Operaatioiden kumulatiivinen kehitys 2.3.4. Suoritetut maksut Joulukuun 31. päivään 2000 mennessä riskipääomarahastoille oli suoritettu maksuja kaikkiaan 32 miljoonan euron määrästä, kun vastaava luku vuoden 1999 lopussa oli 12 miljoonaa euroa. Kokonaiskäyttöaste on nyt 45 prosenttia sidotuista määristä. On syytä huomata, että ensimmäiseen ETF-käynnistysrahastojärjestelmän mukaiseen riskipääomarahastoon, joka on allekirjoittanut sopimuksen EIR:n kanssa (vuoden 1999 kahdella ensimmäisellä neljänneksellä), kohdistettujen varojen käyttöaste on 63 prosenttia. Ottaen huomioon, että näiden riskipääomarahastojen keskimääräinen investointiaika on neljästä viiteen vuotta, käyttöastetta voidaan pitää täysin tyydyttävänä. Seuraava kaaviokuva osoittaa talousarviositoumuksista riskipääomarahastoihin käytettyjen määrien kehityksen 31. joulukuuta 2000 mennessä verrattuna allekirjoitettujen sopimusten määriin. EIR suorittaa maksut samanaikaisesti ja samassa suhteessa kaikkien muiden riskipääomarahastosijoittajien investointien kanssa. Riskipääomarahastot käyttävät saamansa maksut pk-yritysinvestointeihin. >VIITTAUS KAAVIOON> Kuva 2.4. Riskipääomarahastoille suoritetutmaksut Alla oleva kaaviokuva osoittaa riskipääomarahastojen tekemät investoinnit tukea saaviin pk-yrityksiin verrattuna EIR:n riskipääomarahastoille suorittamiin maksuihin. Vuoden 2000 lopussa ETF-järjestelmän varojen käytön ja riskipääomarahastojen investointien välinen suhdeluku oli 1:4. >VIITTAUS KAAVIOON> Kuva 2.5. Riskipääomarahastojen investoinnit tukea saaneisiin pk-yrityksiin 2.3.5. Riskipääomarahastojen takaisinmaksut Jotkut ETF-käynnistysjärjestelmän riskipääomarahastot ovat aloittaneet takaisinmaksun EIR:lle myytyään oman pääoman osuutensa menestyvissä pk-yrityksissä. Vuonna 2000 riskipääomarahastot ovat maksaneet takaisin EIR:lle 9,6 miljoonan euron kokonaismäärän, kun vuoden 1999 takaisinmaksut olivat määrältään 0,7 miljoonaa euroa. >VIITTAUS KAAVIOON> Kuva 2.6. Riskipääomarahastojen takaisinmaksut EIR:n mukaan edellä kuvattu kehitys on erittäin rohkaiseva ottaen huomioon, että ensimmäinen riskipääomarahaston kanssa tehty ETF-käynnistyssopimus allekirjoitettiin tammikuussa 1999. Markkinatilanteen huononemisella vuoden 2000 lopulla voi kuitenkin olla vaikutusta tuloksentekotahtiin ja joidenkin liikeyritysten jatkokehitykseen. Teknologiaosakkeiden lasku on merkinnyt joidenkin investointien kohteena olleiden yhtiöiden arvostuksen laskua, kun taas toisten oli lykättävä listautumistaan osakemarkkinoille. Lisätietoa yhtiöistä, joita mainitut takaisinmaksut koskevat, annetaan jäljempänä kohdassa 2.5. Neuvoston päätöksessä säädetään, että realisoiduista investoinneista palautuneet varat voidaan sijoittaa uudelleen ETF-järjestelmän neljänä ensimmäisenä toimintavuonna. Uudelleensijoitusaikaa voidaan pidentää enintään kolmella vuodella, mikäli ETF-järjestelmästä 48 kuukauden kuluttua sen hyväksymisestä tehtävä arvio on tyydyttävä. 2.3.6. Tilit ETF-järjestelmän tilinpäätös esitetään liitteessä 7. 2.4. Rahoituksen välittäjät Useimmilla riskipääomarahastoilla, joilla on sopimus EIR:n kanssa, on joko kansallinen tai alueellinen toimintakohde, vaikka jotkut niistä voivat investoida myös yleiseurooppalaisella tasolla. Ne suuntautuvat pääasiassa alkuvaiheen investointien rahoittamiseen korkean teknologian aloilla, joita ovat tieto- ja tietoliikennetekniikat, Internet, terveydenhuolto ja biologiset tieteet. Tämä on ETF-käynnistysjärjestelmän rakenteen ja kelpoisuusedellytysten mukainen suuntaus. Lyhyt kuvaus riskipääomarahastoista, joilla on kirjalliset sopimukset EIR:n kanssa, on liitetty tähän kertomukseen (liite 1). EU:ssa on vielä seitsemän maata, joita ETF-käynnistysjärjestelmä ei kata, nämä ovat Itävalta, Kreikka, Irlanti, Italia, Alankomaat, Portugali ja Espanja. Alankomaita lukuun ottamatta nämä ovat maita, joissa riskipääomamarkkinat, erityisesti alku- ja käynnistysvaiheissa, ovat heikosti kehittyneet. Viime kuukausien aikana on kuitenkin tutkittu yhä enemmän näistä maista tulleita hakemuksia ja on pyritty erikoistoimiin rahoitustoimien kehittämiseksi maissa, joissa ETF-käynnistysjärjestelmää ei ole tähän mennessä käytetty. Yksi operaatio Itävallasta esitettiin EIR:n hallintoneuvostolle huhtikuussa 2001. Kreikassa markkinaolosuhteet ovat sellaiset, että on vaikea löytää mahdollisia investointeja, jotka sopisivat mihinkään EIR:n toimeksiantoon. Irlannissa on luotu ensimmäiset yhteydet, jotka koskevat myöhemmin tänä vuonna tarkasteluun otettavaa operaatiota. Italiassa on luotu ensimmäiset yhteydet koskien operaatiota, josta tullaan päättämään myöhemmin 2001. Hankkeeseen liittyvä hakemus komission hyväksymistä varten lähetetään piakkoin. Alankomaissa on suunnitteilla useita operaatioita ETF-käynnistysjärjestelmän laajennetun investointipolitiikan puitteissa (yrityshautomot, siemenrahastot). Portugalissa on saatu yhteys potentiaaliseen sijoittajaryhmään, mutta operaatio vaatii huolellista toteutettavuustutkimusta ennen kuin siitä voidaan tehdä esitys. Espanjassa on hiljattain hylätty yksi viime vuoden lopulla havaittu investointimahdollisuus, koska olosuhteet varainhankinnalle eivät olleet otolliset. Toistaiseksi on vaikea löytää potentiaalisia rahastoja, jotka keskittyisivät korkean teknologian alojen alkuvaiheen investointeihin. Edellä mainittujen potentiaalisten investointien avulla pitäisi saada aikaan huomattavaa kehitystä sekä ETF-käynnistysrahastojen käytön että maantieteellisen toimialueen laajentamisen kannalta. 2.5. Tukea saaneet pk-yritykset Joulukuun 31. päivään 2000 mennessä riskipääomarahastot ovat investoineet 141 pk-yritykseen. Investointien kokonaismäärä on 128,5 miljoonaa euroa, mikä vastaa 0,9 miljoonan euron keskimääräistä investointia yhtiötä kohti. Erittely maittain esitetään seuraavassa. Taulukko 2.1. Tukea saaneiden pk-yritysten erittely maittain >TAULUKON PAIKKA> (*) Yhdysvallat, Israel, Sveitsi Tukea saaneista 141 yhtiöstä 128 on edelleen riskipääomarahastojen salkuissa ja 13 investointia on realisoitu. Näistä kolmestatoista kaksitoista on myyty ja yksi on kirjattu luottotappioksi. Seuraavassa taulukossa on annettu lisätietoja näistä 13 investoinnista. Taulukko 2.2. Realisoidut investoinnit >TAULUKON PAIKKA> Seuraavassa taulukossa esitetään 12 yhtiön erittely työntekijöiden lukumäärän mukaan investoinnin realisointihetkellä (poistuminen). Taulukko 2.3. Työllistäminen tukea saaneissa pk-yrityksissä, joissa investoinnit on realisoitu >TAULUKON PAIKKA> Seuraavassa esitetään 13 pk-yrityksen luokittelu toimialoittain. Taulukko 2.4. Realisoidut investoinnit tukea saaneiden pk-yritysten toimialan mukaan >TAULUKON PAIKKA> Seuraavassa on esitetty niiden 128 pk-yrityksen, jotka sisältyvät tällä hetkellä riskipääomarahastojen salkkuihin, erittely työntekijöiden lukumäärän mukaan vuoden 2000 lopussa. Taulukko 2.5. Työllistäminen sijoitussalkkuihin sisältyvissä tukea saaneissa pk-yrityksissä >TAULUKON PAIKKA> Seuraavassa esitetään 128 pk-yrityksen toimialakohtainen luokittelu. Taulukko 2.6. Sijoitussalkkuihin sisältyvien tukea saaneiden pk-yritysten toimiala Toimiala // Tukea saaneiden pk-yritysten lukumäärä Tietotekniikka // 65 Bioteknologia/biologiset tieteet // 16 Tiedonvälitys/viestintä // 11 Elektroniikka // 2 Lääketiede/terveydenhuolto // 17 Muu korkea teknologia // 3 Muu (muu kuin korkea teknologia) // 11 Ei mainittu // 3 Yhteensä // 128 Korkean teknologian yhtiöt muodostavat 89 prosenttia pääomarahastojen salkuissa tällä hetkellä olevista pk-yrityksistä, kun tietotekniikan alan yhtiöiden osuus on yli 50 prosenttia. 2.6. Työllistäminen Riskipääomarahastojen antamien tietojen mukaan investointien kohteena olevissa 133 yhtiössä oli yhteensä 4 796 työntekijää vuoden 2000 lopussa (yhtiöihin ei lueta mukaan EU:n ulkopuolisia yhtiöitä, luottotappioiksi kirjattuja eikä neljää realisoitua investointia). Näistä yhtiöistä 71 (yhtiöt, joihin investoitiin ennen vuoden 1999 loppua tai alkuvuodesta 2000) ilmoitti työntekijöiden määrän kasvaneen 1 901:stä (31.12.1999 tilanne) 2 686:en (31.12.2000 tilanne). Nämä luvut vastaavat 41 prosentin vuotuista kasvua. Vuoden 2000 puolivälissä suoritetun tarkastelun mukaan voidaan kyseisten 69 pk-yrityksen työllistämisodotukset tiivistää seuraavasti. Taulukko 2.7. Vaikutus tukea saaneiden pk-yritysten työllisyyteen >TAULUKON PAIKKA> Liitteessä 2 annetaan lisätietoa asiasta. 3. Eurooppalainen yhteisyritys (JEV) 3.1. Johdanto Uusien kaupallisten jakelukanavien luominen muihin jäsenvaltioihin - joko tuotteita viemällä tai investoimalla suoraan paikan päällä tapahtuvaan tuotantoon - tarjoaa pk-yrityksille strategisen ja proaktiivisen mahdollisuuden, jonka avulla ne pystyvät hyödyntämään sisämarkkinoiden etuja. On kuitenkin todettava, että kaupankäynnin eurooppalaistuminen ja kansainvälistyminen koskettaa suuria yrityksiä enemmän kuin pk-yrityksiä jopa pienissä jäsenvaltioissa, joissa laajojen kotimarkkinoiden puuttuminen on saanut pk-yritykset suuntautumaan muille markkinoille enemmän kuin suurissa jäsenvaltioissa. Tämä koskee myös suoria valtioiden rajat ylittäviä investointeja (kansainvälistymisen pisimmälle kehittynyt muoto), joissa pk-yritysten osuus on jopa pienempi kuin viennissä. Euroopan pk-yritysten seurantakeskus [1] vahvistaa Euroopan 17 miljoonan pk-yrityksen suhteellisen heikon kansainvälistymisen. Se toteaa, että vientiä harjoittavien liikeyritysten osuus kasvaa Italiassa, Alankomaissa, Portugalissa ja Espanjassa liikeyrityksen koon myötä. Koska luotettavia tilastotietoja ei ole saatavissa, seurantakeskus ei pysty antamaan lukuja pk-yritysten osuudesta suorissa investoinneissa, mutta se osoittaa, että 30 000 suuryritystä ovat hallitsevassa asemassa rajatylittävissä investoinneissa ja että viennillä ja suorilla investoinneilla on läheinen yhteys toisiinsa. Merkittävät suorat investoinnnit ja laajamittainen vienti ovat yhteydessä toisiinsa. Liikeyritykset valitsevat kansainvälistymisen muodot tarpeidensa mukaan, ja kullakin muodolla on omat hyötynäkökohtansa. Pk-yritykset tekevät luonnollisesti vain ne siirrot, jotka ovat välttämättömiä niiden kansainvälistymispyrkimysten saavuttamiseksi. Rajallisista henkilö- ja taloudellisista resursseista huolimatta pk-yritystenkin on kohdattava vieraille markkinoille pääsyn vaikeudet. Kulttuurit, tavat ja lainsäädännölliset sekä rahoitukselliset puitteet ovat usein täysin erilaiset, ja pk-yrittäjillä on harvoin hyvää vieraiden kielten taitoa kansainvälistymisen alkuvaiheessa. Tätä taustaa vasten yhteistyö liikekumppanin kanssa tarjoaa huomattavia etuja asetettujen tavoitteiden saavuttamisessa, kun rajallisia resursseja käytetään huolellisesti ja molemminpuoliset edut käytetään kummankin osapuolen hyödyksi. Tulevien kumppanien on valittava muoto, joka vastaa parhaiten niiden pyrkimyksiä ja varoja. Ei voida epäillä, etteikö pk-yritysten strategisilla liitoilla ole hyvät mahdollisuudet menestyä, silloin kun ne on hyvin suunniteltuja. [1] Euroopan pk-yritysten seurantakeskuksen neljäs kertomus, 1996, EIM Small Business, Research and consultancy. Sisämarkkinoiden toteutus loi otolliset olosuhteet yhteisyritysten perustamiseen. Tämä välttämätön edellytys ei kuitenkaan näytä riittävän pk-yrityksille, jotta ne voisivat perustaa yhteisyrityksiä. Vaikka useat pk-yritykset ovat halukkaita perustamaan yhteisyrityksiä [2], vain harvat todella tekevät niin. Esteitä pk-yritysten kansainvälistymiselle ovat soveltuvien rahoitusresurssien puute sekä ajan ja liikkeenjohdollisten resurssien puute, rajallinen kielitaito sekä puutteellinen vieraita markkinoita säätelevän lainsäädännön tuntemus. [2] KPMG:n suorittaman tutkimuksen mukaan 81 prosenttia, Joint Ventures, A Triumph of Hope over Reality-, KPMG, 1998. Komissiolla on jo tarjota useita keinoja, joilla helpotetaan tiedon hankkimista Euroopan unionin muista markkinoista ja potentiaalisista liikekumppaneista muissa jäsenvaltioissa. Liikekumppanuuden solmiminen, yhteisyrityksen perustamisesta puhumattakaan, on kuitenkin kallis ja monimutkainen toimenpide. Kansainvälistymisen todelliset haasteet vasta alkavat sen jälkeen kun potentiaaliset kumppanit ovat löytyneet. Rajalliset taloudelliset ja henkilöresurssit, jotka ovat perinteisesti pk-yrityksille tyypillisiä, sekä rahoituslaitosten yleisesti puuttuva tuki niiden pitäessä pk-yritysriskiä korkeana merkitsevät sitä, että monet kansalliset rajat ylittävät yhteistyöhankkeet jäävät toteutumatta. Tämä tilanne on erittäin valitettava sellaisten hyvien hankkeiden tapauksessa, jotka olisivat voineet luoda uutta taloudellista toimintaa ja työpaikkoja. Monet pk-yritysten etujärjestöt valittivat sellaisen välineen puuttumista, joka auttaisi pk-yrityksiä voittamaan esteet, etenkin kun ohjelmat yhteisyritysten perustamiseksi EU:n ulkopuolisten maiden kanssa olivat jo olemassa. Mainitut syyt johtivatkin JEV-ohjelman perustamiseen. JEV noudattaa toissijaisuusperiaatetta edistämällä pk-yritysten rajatylittäviä investointeja ja uskomalla järjestelmän markkinoinnin ja yhteydenpidon yhtiöihin rahoituslaitoksille. 3.2. Ohjelman kuvaus JEV-ohjelman tarkoituksena on kannustaa Euroopan pk-yrityksiä yhteisyrityksiin Euroopan talousalueella auttamalla niitä hyödyntämään yhteismarkkinoiden tarjoamia mahdollisuuksia. Menoihin osallistumalla pyritään kattamaan osa yhteisyrityksen perustamiseen liittyvistä kuluista. Tukimäärä (enimmillään 100 000 euroa hanketta kohti) ja osallistumisehdot ovat seuraavat: * Ensimmäinen rahoitustuen osa kattaa enintään 50 prosenttia tukikelpoisista menoista enimmäismäärältään 50 000 euroa. Tukikelpoisia menoja ovat Euroopan pk-yritysten luoman kansalliset rajat ylittävän yhteisyrityksen suunnitteluun ja perustamiseen liittyvät menot. Tällaisia ovat markkinatutkimusmenot, oikeudellisen kehyksen ja liiketoimintasunnitelman valmistelu, ympäristövaikutusten analysointi ja kaikki muut yhteisyrityksen perustamisen kannalta välttämättömät menot. * Toinen tukiosa kattaa enintään 10 prosenttia tehdyn investoinnin kokonaismäärästä. Lisäksi JEV:llä tuetaan ohjelman tiedotustoimia, jotka voivat liittyä suunnitteluun, kehittämiseen ja kaikenmuotoiseen tiedotusaineiston jakamiseen sekä/tai tiedotustapahtumiin, joiden tarkoituksena on kannustaa yhteistyöhön uusien rajatylittävien yhteisyritysten luomiseksi Euroopan unioniin. Tiedotukseen tarkoitetun tuen enimmäismäärä on 10 000 euroa käytettäväksi tiedotusaineistoon ja 20 000 euroa käytettäväksi yhteistyöhön kannustaviin tapahtumiin. Tuki kattaa 50 prosenttia kaikista hyväksyttävistä kuluista ja se annetaan avustuksen muodossa. JEV-tiedotustuen hakemiseen oikeutettuja ovat rahoituksen välittäjät, pkt-yritysten eurooppalaiset, kansalliset tai alueelliset yhdistykset, kauppakamarit, euroneuvontakeskukset, yritys- ja innovaatiokeskukset sekä kaikki muut Euroopan unionin yleishyödylliset yhteisöt, kuten kauppa- ja teollisuusyhdistykset, julkiset laitokset ja muut tahot, jotka edistävät JEV-ohjelmassa tukikelpoisia investointeja. 3.3. JEV:n kehitys Vuoden 2000 yleinen hallinnollinen tilanne oli erittäin vaikea JEV-ohjelman kehittämiselle. Vuoden alussa komissio päätti sulkea yhteisön pk-yritysten yhteisyritysohjelmat Keski- ja Itä-Euroopassa ja uusissa itsenäisissä valtioissa (JOP) sekä latinalaisessa Amerikassa, Aasiassa, Välimeren alueella ja Etelä-Afrikassa (ECIP). Koska JOP- ja ECIP-ohjelmat olivat olleet käytössä 90-luvun alusta lähtien, kun taas JEV-ohjelma käynnistyi vuonna 1998, useimmat JEV-verkoston rahoituksen välittäjät tulivat JOP- ja ECIP-verkostoista. Kahden kolmansiin maihin suuntautuneen yhteisyritysohjelman sulkeminen sai pankit vähentämään tässä liiketoiminnassa käyttämäänsä henkilökuntaa. Vuonna 2000 JEV-ohjelman kehitys oli melko vaatimatonta. Tähän olivat pääasiallisina syinä vastaavanlaisten ohjelmien sulkeminen, alussa vallinnut epävarmuus JEV:n tulevaisuudesta, vaadittujen menettelyjen byrokraattisuus sekä kelpoisuusedellytykset, jotka eivät aina soveltuneet pk-yritysten markkinatarpeisiin. Kun komissio esitteli ehdotusluonnoksen uudeksi monivuotiseksi ohjelmaksi yritysten ja yrittäjyyden ja erityisesti pk-yritysten hyväksi (2001-2005) huhtikuussa 2000, JEV:tä ei ehdotettu jatkettavaksi. Kaksi muuta kasvua ja työllisyyttä koskevan aloitteen mukaista rahoitusvälinettä, ETF-käynnistysjärjestelmä ja takausjärjestelmä, oli kuitenkin kaikilta osiltaan sisällytetty komission ehdotukseen. Tämä aiheutti tiettyä epävarmuutta JEV:n tulevaisuudesta vuoden 2000 lopun jälkeen, ja siksi useat rahoituksen välittäjät eivät enää edistäneet JEV:n markkinointia. Komissio lisäsi JEV-ohjelman ehdotukseensa vasta myöhään syksyllä Euroopan parlamentin pyynnöstä. Tämän jälkeen neuvosto hyväksyi JEV:n sisällyttämisen yrityksiä ja yrittäjyyttä ja erityisesti pk-yrityksiä koskevasta monivuotisesta ohjelmasta (2001-2005) 20. joulukuuta 2000 tekemällään päätöksellä. Lisäksi yhteisyritysten liiketoimintaympäristö ei ollut otollinen ja pk-yritykset joutuivat odottamaan oletettua kauemmin maksatusta ja hyväksyntää, koska komission täytyi käyttää erittäin tiukkoja, aikaavieviä ja raskaita valvontamenetelmiä suojatakseen yhteisön talousarvion etuja. Tämä selittää sen, miksi pk-yritykset toimittivat uusia hakemuksia arvioitua vähemmän. Tulevaisuuden näkymät ovat kuitenkin monista syistä positiiviset. Uutta JEV-ohjelmaa tullaan neuvoston antamin valtuuksin yksinkertaistamaan. Tämä mahdollistaa pk-yritysten rahoitushakemusten nopeamman käsittelyn sekä rahoituksen välittäjien että komission päätöselimissä sekä sen varmistamisen, että yhteisön varoja käytetään oikein. Lisäksi JEV-kelpoisuuskriteerejä mukautetaan ja ohjelma avataan ehdokasmaille. 3.4. Talousarviotilanne 3.4.1. Yleiskatsaus JEV-ohjelmaan talousarviossa alunperin varattu määrä oli 89 miljoonaa euroa, johon sisältyi vuonna 1997 JEV-pilottitoimintaan varatut viisi miljoonaa euroa. Tästä kokonaismäärästä sidottiin ja asetettiin hankkeiden käyttöön viisi miljoonaa euroa. Jäljelle jäävä osa siirrettiin pk-yritysten takausjärjestelmään. 3.4.2. Maantieteellinen jakauma Koska JEV-hankkeet on määritelty kansalliset rajat ylittäviksi, talousarvioon otettujen varojen jakautumisella jäsenvaltioittain ei ole merkitystä. Maantieteellistä jakaumaa analysoidaan jäljempänä kohdan 3.6. hanketarkastelun yhteydessä. 3.4.3. Sitoumukset Vuoden 2000 lopussa komissio oli sitonut 8,8 miljoonaa euroa käytettävissä olevista talousarviovaroista lopullisille tuensaajille, pk-yrityksille. 3.4.4. Suoritetut maksut Joulukuun 31. päivään 2000 mennessä tukea saaville pk-yrityksille oli suoritettu maksuja yhteensä 1,1 miljoonaa euroa. Tämä selvästi vähäinen varojen käyttö johtuu siitä ajasta, joka tarvittiin yhteisyritysten valmisteluvaiheisiin ja investointien toteutukseen. 3.4.5. Tilit Ohjelman tilinpäätös esitetään liitteessä 7. 3.5. Rahoituksen välittäjät JEV-ohjelmaa toteutetaan rahoituslaitosten verkoston myötävaikutuksella. Tämä verkosto, joka muodostettiin kiinnostuksenilmaisupyynnön jälkeen (virallinen lehti S 42, 28. helmikuuta 1998), käsittää 85 rahoituksen välittäjää. Täydellinen luettelo rahoituksen välittäjistä on liitetty tähän kertomukseen (liite 3). Alla olevassa taulukossa annetaan yleiskuva rahoituksen välittäjistä maittain. Taulukko 3.1. Rahoituksen välittäjien erittely maittain Maa // Rahoituksen välittäjien lukumäärä Alankomaat // 1 Belgia // 6 Espanja // 13 Irlanti // 1 Italia // 23 Itävalta // 7 Kreikka // 2 Luxemburg // 3 Norja // 1 Portugali // 2 Ranska // 10 Ruotsi // 1 Saksa // 10 Suomi // 1 Tanska // 2 Yhdistynyt kuningaskunta // 2 Yhteensä // 85 Pk-yrityksen, joka haluaa tehdä ohjelman mukaisen hakemuksen, on otettava yhteyttä johonkin verkoston rahoituksen välittäjään. Tämän välittäjän tehtävänä on arvioida hakemus ja toimittaa se edelleen komissiolle. Komissio tarkastaa tämän jälkeen hakemuksen rahoituskelpoisuuden ja sen mahdollisen vaikutuksen työllisyyteen. Näistä 85:stä rahoituksen välittäjästä vain jotkut ovat aktiivisia, kun taas toiset ovat enemmänkin "nukkuvia" kumppaneita. Kymmenen aktiivisinta rahoituksen välittäjää vastaavat 90 prosenttia hankkeista. 3.6. Hankkeiden tarkastelu Ohjelman käynnistyttyä vuonna 1998 on 186 ehdotetusta hankkeesta 126 hyväksytty 31. joulukuuta 2000 mennessä. Näistä 46 tähtäsi markkinoinnin edistämiseen ja 83 valmisteluun sekä investointeihin. Alla oleva taulukko osoittaa hankkeiden kehittymisen. Taulukko 3.2. Hankkeiden tilanne >TAULUKON PAIKKA> Komissio käytti JEV-ohjelman ensimmäisen vuoden (1998) rahoituksen välittäjien verkoston rakentamiseen sekä järjestelmän täytäntöönpanoon. Toisena vuotena komissio sai 81 hanke-ehdotusta eli neljä kertaa enemmän kuin vuonna 1998. Vuonna 2000 ehdotettujen hankkeiden lukumäärä oli samalla tasolla kuin vuotta aikaisemmin, mikä oli odotettua alhaisempi. Kolmen vuoden aikana melkein yksi hanke neljästä hylättiin tai rahoituksen välittäjä peruutti hakemuksen. Useimmat peruutukset johtuvat käsiteltäviin asiakirjoihin kohdistuvista hallinnollisista vaatimuksista. Useimmat hylkäykset taas perusteltiin riittämättömällä työllistämisellä, pk-yrityskriteereiden täyttämättömyydellä tai kumppanuuden epätasapainolla. Liitteenä esitetään lyhyt katsaus joihinkin hyväksyttyihin hankkeisiin (liite 4). Alla oleva taulukko osoittaa suunniteltujen yhteisyritysten sijainnin. Taulukko 3.3. Suunniteltujen yhteisyritysten erittely maittain >TAULUKON PAIKKA> Taulukko osoittaa, että melkein kaikki EU:n jäsenvaltiot ovat edustettuina ja että joidenkin suhteellinen osuus on huomattava. Nämä ovat juuri niitä maita, joissa rahoituksen välittäjät ovat aktiivisempia. Seuraavassa esitetään hankkeissa mukana olevien liikekumppaneiden kansallisuudet. Taulukko 3.4. Yhteisyrityskumppaneiden erittely maittain >TAULUKON PAIKKA> Seuraavassa esitetään suunniteltujen yhteisyritysten lukumäärä toimialoittain. Taulukko 3.5. Suunniteltujen yhteisyritysten toimiala >TAULUKON PAIKKA> On myös syytä huomata, että valituista 181 pk-yrityksestä 54 prosentissa oli vähemmän kuin kymmenen työntekijää ja 31 prosentissa oli 10-49 työntekijää. Tämä seikka osoittaa, että JEV-järjestelmä vastaa pienten yritysten tarpeita. Seuraavassa esitetään hyväksytyissä yhteisyrityshankkeissa (tilanne 31. joulukuuta 2000) mukana olevien pk-yritysten koko. Taulukko 3.6. Työpaikat pk-yrityskumppaneissa >TAULUKON PAIKKA> 3.7. Työllistäminen Vuoden 2000 loppuun mennessä oli luotu noin kymmenen uutta yhteisyritystä, mikä vastaa odotuksia. Itse asiassa valmisteluvaiheen ja yhteisyrityksen luomisen välillä kuluu aikaa keskimäärin 18 kuukaudesta kahteen vuoteen. JEV-ohjelman käynnistyttyä vuoden 1998 lopulla ensimmäiset yhteisyritykset on saatu vasta nyt perustettua. Vaikka on liian aikaista mitata työllistämisvaikutusta, ensimmäiset havainnot ovat myönteiset. Hakijoilta saatujen tietojen perusteella ennustettu vaikutus työpaikkojen luomiseen on keskimäärin 14 työpaikkaa hanketta kohti. 4. Pk-yritysten takausjärjestelmä 4.1. Johdanto Euroopan pk-yritysten seurantakeskuksen kuudennen vuosikertomuksen mukaan [3] pk-yritykset kohtaavat erityisiä ongelmia yrittäessään hankkia rahoitusta. Pankkilaina on yleinen ja usein ainoa ulkoinen rahoituslähde monille yrityksille. Pääasiallinen syy sen saamisen vaikeuteen on ilmeisesti vakuuksien puute. [3] Euroopan pk-yritysten seurantakeskus - kuudes vuosikertomus, Luxemburg. Vaikka tilanne onkin parantunut viime vuosina, rahoituksen hankinta on yhä vaikeaa eräille yhtiöille, kuten mikroyrityksille, toimintaansa käynnistäville ja innovatiivisille, nopeasti kasvaville pk-yrityksille. Nämä yritykset tarjoavat runsaasti mahdollisuuksia työpaikkojen luomiseen. Viimeisten saatavilla olevien lukujen mukaan [4], erittäin pienet 1-9 työntekijän yritykset kirjasivat Euroopan unionin työpaikkojen suurimman kasvun. Pienillä yrityksillä on korkempi työllisyyden laajentumisaste, ja ne työllistävät myös enemmän naisia ja nuoria työntekijöitä. [4] Eurostat, Statistics in focus, Industry, Trade and services, Theme 4, 11/2000. Pk-yritysten takausjärjestelmän tyydyttävä kehitys heijastaa markkinatarvetta ja osoittaa, että markkinatoimijat ovat hyväksyneet yhteisön tässä muodossa tapahtuvan osallistumisen. Pk-yritysten takausjärjestelmässä pienten 1-9 työntekijän yritysten osuus järjestelmästä tukea saaneista pk-yrityksistä on yli 90 prosenttia. Seuraavat pk-yritysten takausjärjestelmää koskevat luvut on laadittu kahdenlaisen aineiston perusteella: - Kokonaissitoumusten ja takausvolyymien kaltaiset aggregaattiluvut. Nämä tiedot kuvaavat tilannetta 31. joulukuuta 2000; - Rahoituksen välittäjien pk-yritysten hyväksi suorittamia operaatioita koskevat yksityiskohtaiset tiedot. Nämä rahoituksen välittäjien ilmoittamat, käytettävissä olevat tiedot kuvaavat tilannetta 30. syyskuuta 2000. Tätä kertomusta täydentää erityinen pk-yritysliite (liite 6), jossa annetaan aggregaattitietoja tukea saaneista pk-yrityksistä vuoden 1998 lopulta vuoden 1999 loppuun. Tiedot perustuvat EIR:n vuosittain syyskuussa komissiolle antaman kertomuksen tietoihin. On tärkeää korostaa, että syyskuussa 2000 saadut tiedot koskevat vuotta 1999. 4.2. Järjestelmän kuvaus PK-yritysten takausjärjestelmän tavoitteena on kannustaa työpaikkojen luomista tukemalla pk-yritysten investointitoimia Euroopan unionin alueella lainarahoitusmahdollisuuksia lisäämällä. Tavoite saavutetaan lisäämällä jäsenvaltioissa toimivien takausjärjestelmien valikoimaa, mikä koskee sekä uusia että olemassaolevia salkkuja. Järjestelmä mahdollistaa rahoituksen välittäjien takaustuotteiden suuremmat takausmäärät, rahoituksen saannin useammille pienille yrityksille useamman tyyppisiä investointeja varten sekä takaukset riskialttiimmille lainoille. Järjestelmä kattaa osan takaustappioista ennalta vahvistettuun määrään asti. Euroopan investointirahasto (EIR) toteuttaa pk-yritysten takausjärjestelmää komission puolesta ja lukuun. Se hoitaa yhteydet rahoituksen välittäjiin, jotka haluavat liittyä järjestelmään, sekä arvioi ja toimittaa valitut ehdotukset edelleen komissiolle hyväksyttäviksi. Tarvittava yhteistyö jäsenvaltioiden kanssa järjestetään EIR:n ja asianomaisten kansallisten viranomaisten välisin yhteyksin. PK-yritysten takausjärjestelmässä annetaan etusija yhtiöille, joissa on enintään sata työntekijää. Erityistä huomiota kiinnitetään pk-yritysten aineettoman käyttöomaisuuden rahoitukseen. Rahoituksen välittäjät voivat soveltaa tiukempia kelpoisuusehtoja riippuen käytettävistä takaus- tai lainatuotteista. Joka tapauksessa lopullisten tuettavien pk-yritysten hyväksymismenettely on täysin valittujen rahoituksen välittäjien vastuulla. 4.3. Talousarviotilanne 4.3.1. Yleiskatsaus Pk-yritysten takausjärjestelmälle varattiin talousarviossa alunperin yhteensä 168 miljoonaa euroa kolmen vuoden ajalle, ja tähän määrään sisältyvät vuodeksi 2000 varatut 59 miljoonaa euroa. Koska järjestelmän kehitys oli nopeaa, JEV-ohjelmasta siirrettiin järjestelmään joulukuussa 2000 lisää budjettivaroja 30,56 miljoonaa euroa, jolloin sen kokonaisvarat kasvoivat 198,56 miljoonaan euroon. 4.3.2. Maantieteellinen jakauma Vuoden 2000 lopussa EIR oli sitonut 130 miljoonaa euroa käytettävissä olevia budjettivaroja. Näiden sitoumusten maantieteellinen jakauma esitetään alla. >VIITTAUS KAAVIOON> Kuva 4.1. Rahoituksen välittäjien erittely maittain 4.3.3. Sitoumukset EIR:n sitoumukset rahoituksen välittäjille neljännesvuosittain esitetään alla olevassa kaaviokuvassa. >VIITTAUS KAAVIOON> Kuva 4.2. EIR:n sitoumukset rahoituksen välittäjille neljännesvuosittain Alla oleva kaaviokuva osoittaa EIR-sitoumusten kehityksen (130 miljoonaa euroa vuoden 2000 lopussa) verrattuna käytettävissä oleviin sidottuihin budjettivaroihin (198,56 miljoonaa euroa vuoden 2000 lopussa). Se näyttää lisäksi, kuinka paljon rahoituksen välittäjät ovat tosiasiallisesti käyttäneet budjettivaroja. >VIITTAUS KAAVIOON> Kuva 4.3. Operaatioiden kumulatiivinen kehitys Takausjärjestelmillä on yleensä suuri vipuvaikutus. Joulukuun 31. päivään 2000 mennessä järjestelmästä pk-yrityksille myönnettyjen takauslainojen kokonaismäärä oli 3,4 miljardia euroa. Samaan aikaan rahoituksen välittäjät olivat tosiasiallisesti käyttäneet budjettivaroja 62 miljoonaa euroa, joka antaa vipuvaikutukseksi 54. Rahoituksen välittäjien laatimien ennusteiden mukaan voidaan arvioida, että 130 miljoonan euron sitoumusten pohjalta tullaan myöntämään lainoja yli 6,6 miljardia euroa. Alla oleva kaaviokuva osoittaa pk-yrityksille myönnettyjen lainojen kehityksen sekä lainoja vastaavat tukea saavien pk-yritysten investoimat määrät. >VIITTAUS KAAVIOON> Kuva 4.4. Pk-yrityksille myönnetyt lainat ja vastaavat investoinnit On syytä mainita, että ensimmäiset EIR:n kanssa sopimuksen allekirjoittaneet rahoituksen välittäjät (joko vuoden 1998 viimeisellä neljänneksellä tai vuoden 1999 ensimmäisellä neljänneksellä) ovat jo käyttäneet keskimäärin 77 prosenttia koko takaussalkustaan 31. joulukuuta 2000 mennessä. Tämä on alkuperäisten ennusteiden mukaista ja osoittaa järjestelmän kehittyvän tyydyttävästi. EIR on jo loppuvuodesta 1999 ja vuonna 2000 neuvotellut joidenkin rahoituksen välittäjien kanssa salkun määrien lisäämisestä. 4.3.4. Maksetut tappiot Rahoituksen välittäjät esittivät ensimmäiset takausvaateet vuoden 2000 kolmannella neljänneksellä. EIR:n osuus erääntyneiden, maksamattomien lainojen määrästä on tähän mennessä 446 028 euroa. Tämä tulos on järjestelmän kattamille takaus- tai lainatuotteille luonteenomainen. Se heijastaa myös aikaa, joka kuluu EIR:n ja rahoitusten välittäjien takaussopimusten allekirjoituksesta siihen, kun takaussalkuissa olevien lainojen ensimmäiset maksulaiminlyönnit tapahtuvat. Kaikki neljä kyseessä olevaa rahoituksen välittäjää (Itävallan Bürges, Suomen Finnvera, Saksan Deutsche Ausgleichsbank ja Ruotsin Almi) allekirjoittivat sopimuksen EIR:n kanssa loppuvuodesta 1998 tai vuonna 1999. 4.3.5. Tilit Järjestelmän tase ja tuloslaskelma esitetään liitteessä 7. 4.4. Rahoituksen välittäjät EIR on onnistunut allekirjoittamaan sopimukset 21 rahoituksen välittäjän kanssa 12 maassa. Joissakin maissa, joissa takausohjelmia ei ole ja/tai yleinen kiinnostus järjestelmää kohtaan oli vähäistä, EIR:llä oli odotetusti vaikeuksia ohjelman toteuttamisessa. Näin tapahtui erityisesti Kreikassa, Irlannissa ja Luxemburgissa. Tähän kertomukseen on liitetty luettelo rahoituksen välittäjistä sekä lyhyt kuvaus pk-yritysten takausjärjelmän takaamista rahoitustuotteista (liite 5). Seuraava kaaviokuva osoittaa EIR-sitoumusten käytön maittain 30. syyskuuta 2000 mennessä. Käyttö on laskettu kunkin välittäjän pk-yritysten takausjärjestelmää varten perustettuun salkkuun sisältyvien takausten kokonaismäärän suhteena välittäjälle sopimuksessa myönnetyn takaussalkun enimmäismäärään. >VIITTAUS KAAVIOON> Kuva 4.5. Rahoituksen välittäjien takausten käyttö Seuraavassa esitetään joitakin huomioita järjestelmän kehityksestä kussakin maassa. Itävalta Bürgesin toteuttamat järjestelmän mukaiset operaatiot ovat kehittyneet erittäin hyvin ja se tulee todennäköisesti pyytämään sopimuksen jatkamista ja salkun määrien lisäämistä vuonna 2001. Alustavat loppuvuoden tiedot osoittavat 96 prosentin käyttöastetta. Belgia Käyttö viivästyi. Aluksi Fonds de Participation - Participatie Fonds toi vuoden 1999 alussa markkinoille uuden luottotakaustuotteen, jolla tuetaan enintään 50 työntekijän ja alle viisi vuotta toiminnassa olleita pk-yrityksiä. Koska liikepankit eivät kuitenkaan käyttäneet tyydyttävässä määrin tätä uutta instrumenttia, EIR teki vuoden 2000 kesällä uuden sopimuksen, joka koskee käynnistyvien yritysten toissijaislainoja. Tämä muutos johti välittömästi käytön kasvuun. Tanska Järjestelmän käyttö on ollut erittäin tyydyttävää. Growth Fund (Vækstfonden) allekirjoitti sopimuksen EIR:n kanssa kesäkuussa 2000. Järjestelmän tuella se ryhtyi markkinoimaan uutta lainatakausohjelmaa, joka aloitti toimintansa vuoden 2000 elokuussa. Alustavien tietojen mukaan, jotka kertovat 31. joulukuuta 2000 tilanteen, uuden ohjelman nostettujen lainojen perusteella laskettu käyttöaste on 25 prosenttia. Myönnettyjen lainojen perusteella on kuitenkin sidottu 90 prosenttia. Salkun määriin tullaan näistä syistä hakemaan lisäystä myöhemmin 2001. Suomi Finnvera pyysi vuoden lopussa pienille yrityksille tarkoitetun takausohjelmansa sisällyttämistä pk-yritysten takausjärjestelmän mukaiseen salkkuun. Nuorten omistamille yhtiöille avattiin erityismahdollisuus. Alustavien tietojen mukaan käyttöaste oli 28 prosenttia 31. joulukuuta 2000. Ranska Valittu salkku käsittää kolme ohjelmaa: yritystoiminnan käynnistämisen, liiketoiminnan siirron ja mikroyritysten (enintään kymmenen työntekijää) investoinnit. EIR on lisännyt Sofarikselle myönnetyn salkun määriä, jotta rahoituslaitos voi jatkaa operaatioitaan.Tähän mennessä on myönnetty yli 13 000 lainaa. Saksa Koska Deutsche Ausgleichsbankin lainatuotteen käyttö on kehittynyt erittäin positiivisesti, salkun määriä nostettiin vuoden 2000 elokuussa. Lisäksi EIR allekirjoitti joulukuussa 2000 sopimuksen Kreditanstalt für Wiederaufbaun kanssa. Kreikka Perustettavan takausohjelman sallivaa lakia ei ole vielä hyväksytty. Irlanti Mahdollisia rahoituksen välittäjiä koskevat neuvottelut kansallisten viranomaisten kanssa ovat vielä kesken. Italia EIR on allekirjoittanut sopimukset yhdeksän alueellisella tasolla toimivan takausohjelman kanssa. Takausjärjestelmän käyttö on tyydyttävää ja budjettiresurssien vipuvaikutus on erittäin korkea. Kahden välittäjän takausmääriä on jo lisätty, jotta laitokset voivat jatkaa hyvää tuloksentekoaan. Myöhemmin vuonna 2001 harkitaan uusia lisäyksiä. Luxemburg Tähän mennessä vain yksi potentiaalinen rahoituslaitos on osoittanut kiinnostusta. Mikäli sopiva järjestelmään soveltuva tuote löytyy, välittäjä voi liittyä verkostoon myöhemmin vuonna 2001. Alankomaat BBMKB:n (Besluit Borgstelling MKB kredieten) takausjärjestelmän kehittäminen on ollut erittäin tyydyttävää. Tästä syystä salkun määriin haetaan lisäystä vuoden 2001 aikana. Portugali EIR allekirjoitti sopimuksen portugalilaisen SPMG:n (Sociedade de Investimento) kanssa kesäkuussa 2000. SPMG hoitaa vastaperustettua kansallista takausohjelmaa. Järjestelmä tukee välittäjää sen pyrkimyksissä perustaa maahan keskinäinen takausjärjestelmä. Tämänhetkinen käyttöaste on melko alhainen, koska uuden järjestelmän toteutusvaihe on vielä kesken. Espanja CERSA:n (Compañía Española de Reafianzamiento) käyttöaste 26 prosenttia on odotusten mukainen. Ohjelma kattaa koko maan kansalliset keskinäiset takausjärjestelmät. Järjestelmän tuella CERSA saattoi muuttaa tuotteensa rajatun vastuun takauksesta rajoittamattoman vastuun takaukseksi. Ruotsi Järjestelmä auttoi Almi Företagspartneria lisäämään toimintaansa kasvurahoituksen, käynnistyslainojen ja naisyrittäjälainojen aloilla. Alustavien tietojen mukaan käyttöaste oli 38 prosenttia 31. joulukuuta 2000. Yhdistynyt kuningaskunta Prince's Trust allekirjoitti sopimuksen EIR:n kanssa vasta joulukuussa 2000 eikä sen vuoksi ole vielä suorittanut operaatioita, jotka olisi voitu sisällyttää tähän kertomukseen. 4.5. Tukea saaneet pk-yritykset Joulukuun 30. päivään 2000 mennessä pk-yritysten takausjärjestelmästä tukea saaneiden pk-yritysten kokonaismäärä on 40 778 verrattuna edellisen vuoden 7 223:en. Seuraavassa taulukossa on erittely maittain ja vastaavat lainojen kokonaismäärät. Taulukko 4.1. Tukea saaneiden pk-yritysten erittely maittain >TAULUKON PAIKKA> *) SPMG on perustamassa keskinäistä takausjärjestelmää Portugaliin. Koska keskinäiset takausrahastot eivät ole vielä toiminnassa, SPMG on myöntänyt takauksia osana normaalia pk-yritystoimintaansa. Rahoituksen välittäjien toimittamien alustavien tietojen mukaan yli 50 000 pk-yritystä on hyötynyt järjestelmästä vuoden 2000 lopussa. Lopulliset edunsaajat, joilla oli enintään kymmenen työntekijää, muodostivat 91 prosenttia pk-yritysten kokonaislukumäärästä. On mielenkiintoista verrata pk-yritysten kokojakaumaa järjestelmässä ja Euroopan unionissa yleensä. Euroopan pk-yritysten seurantakeskuksen kuudennen kertomuksen mukaan 93 prosenttia pk-yrityksistä on erittäin pieniä, 6 prosenttia on pieniä ja yksi prosentti keskisuuria yrityksiä. Tästä seuraa, että pk-yritysten takausjärjestelmästä tukea saaneiden yritysten populaatio vastaa EU:n yleistä pk-yritysten jakaumaa. Työntekijöiden lukumäärän mukainen luokitus on seuraava: Taulukko 4.2. Työllisyys tukea saaneissa pk-yrityksissä >TAULUKON PAIKKA> Pk-yritysten luokitus perustamisvuoden mukaan on seuraava. Taulukko 4.3. Tukea saaneiden pk-yritysten erittely perustamisvuoden mukaan Perustamisvuosi // Tukea saaneiden pk-yritysten lukumäärä <1998 // 16 463 1998 // 1 749 1999 // 6 048 2000 // 8 455 2001*) // 2 Ei tietoa**) // 8 025 Yhteensä // 40 778 *) Lainat myönnettiin yritystoiminnan aloitusta valmistelevana rahoituksena ennen yhtiöiden perustamista. **) Nämä tiedot koskevat pääasiassa Sofarista. On arvioitu, että noin 30 prosenttia Sofariksen takaussalkusta liittyy sen käynnistysohjelmaan. Tämän vuoksi niistä 10 178 pk-yrityksestä, joiden perustamisvuosi ei ole tiedossa, noin 3 000 on toimintaansa aloittavia yrityksiä. On arvioitu, että noin 1 200 yhtiötä viimeksi mainituista perustettiin vuonna 2000. 4.6. Työllistäminen Pk-yritysten takausjärjestelmällä tuetut 40 778 pk-yritystä ovat tähän mennessä ilmoittaneet, että niillä on 175 174 työntekijää. Ne ovat myös ilmoittaneet, että ne odottavat 19 084 työntekijän kasvua vuoden sisällä ja edelleen 33 934 työntekijän kasvua seuraavan vuoden sisällä. Siten on arvioitu, että takausjärjestelmästä hyötyneet pk-yritykset luovat yhteensä noin 52 018 uutta työpaikkaa kahden vuoden sisällä tai keskimäärin 1,3 uutta työpaikkaa pk-yritystä kohti. Tätä voidaan pitää merkittävänä, kun muistetaan, että yli 80 prosenttia tukea saaneista pk-yrityksistä on erittäin pieniä enintään viiden työntekijän yhtiöitä. 5. Päätelmät 5.1. Kasvua ja työllisyyttä koskeva aloite Pk-yritykset eivät ole homogeenisia, minkä takia kasvua ja työllisyyttä koskevassa aloitteessa on kehitetty erilaisia tukitoimenpiteitä erilaisille yrityksille. Kolme rahoitusvälinettä - ETF-käynnistysjärjestelmä, JEV ja pk-yritysten takausjärjestelmä - tulevat mukaan pk-yritysten eri kehitysvaiheissa. Niillä tuetaan liikeyritysten luomista ja kasvua sekä liikeyritysten välistä yhteistoimintaa. Näiden kolmen välineen kehitysaste vaihtelee huomattavasti. ETF-käynnistysjärjestelmä on edelleen investointivaiheensa alkuasteella. Ottaen huomioon toteutuksen monimutkaisuuden (uusien riskipääomarahastojen perustaminen usein uuden johtoryhmän vetämänä) voidaan tähän mennessä saavutettuja tuloksia pitää tyydyttävinä. EIR uskoo, että kun otetaan huomioon sitoumukset uusille riskipääomarahastoille, joista jo neuvotellaan tai joiden tarkastelu on jo edennyt pitkälle sekä potentiaalisilta rahastojen vetäjiltä ja markkinoijilta tuleva uusien ehdotusten tasainen virta, budjettimäärärahojen jäljellejäävä kokonaismäärä on sidottu vuoden 2002 alkuun mennessä. JEV-ohjelman käyttöönotto on ollut odotettua hitaampaa monistakin syistä. On katsottu, että pk-yritysten jättämien ehdotusten tarkasteluaika on liian pitkä. Tämänhetkiset kelpoisuusehdot eivät myöskään vastaa pk-yritysten tarpeita rajatylittävien investointien osalta. Joillekin pk-yrityksille yhteistyötä ulkomaisen kumppanin kanssa, ja siihen sisältyvää johtovastuiden jakamista, voidaan pitää rasitteena. Uudessa monivuotisessa ohjelmassa esitetään tämän vuoksi menetelmien yksinkertamista sekä kelpoisuusehtojen väljentämistä. Yleisesti voidaan todeta, että pk-yritysten takausjärjestelmän käyttöönotto on ollut tyydyttävä ja se heijastaa markkinatoimijoiden hyväksyntää sekä tämän tyyppisen yhteisön osallistumisen välttämättömyyttä. Ottaen huomioon kolmen välineen saaman vastaanoton komissio on mukauttanut ohjelmien välistä varojen kohdentamista suuntaamalla uudelleen 30,56 miljoonaa euroa JEV:stä pk-yritysten takausjärjestelmään. Joulukuun 20. päivänä 2000 neuvosto päätti jatkaa kasvua ja työllisyyttä koskevan aloitteen mukaisen kolmen rahoitusvälineen voimassaoloa uudella oikeusperusteella yritysten ja yrittäjyyden ja erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten hyväksi perustetulla monivuotisella ohjelmalla (2001-2005). Tämän lisäksi siemenpääomatoiminta (entinen CREA), jota EIR hallinnoi, on edelleen oleellinen osa monivuotista ohjelmaa. 5.2. Monivuotinen ohjelma Uudessa monivuotisessa ohjelmassa rahoitusvälineille ehdotetut määrärahat (317 miljoonaa euroa ajalle 2001-2005) kohdistetaan pk-yritysten takausjärjestelmään, ETF-käynnistysjärjestelmään ja siemenpääomatoimintaan. Jotta jäsenehdokkailla olisi mahdollisuus tutustua yhteisön toimintatapoihin ja välineisiin, monivuotinen ohjelma on avattu myös mahdolliseen jäsenyyteen valmistautuville maille. Tämän lisäksi EFTA/ETA maiden välisessä sopimuksessa Euroopan talousalueesta (ETA) sekä Kyproksen, Maltan ja Turkin kanssa solmituissa assosiaatiosopimuksissa mahdollistetaan kyseisten maiden osallistuminen yhteisön ohjelmiin. Uudessa monivuotisessa sopimuksessa ETF-käynnistysjärjestelmää on mukautettu tukemaan pk-yritysten perustamista ja rahoitusta niiden käynnistysvaiheessa investoimalla erikoistuneisiin riskipääomarahastoihin ja yrityshautomoihin. Pk-yritysten takausjärjestelmään on lisätty kolme osa-aluetta käytettävissä olevien takausvälineiden valikoiman laajentamiseksi: - mikroluotot; tämän lisäksi voidaan antaa lisätukea rahoituksen välittäjille tähän toimintaan oleellisina kuuluvien korkeiden hallintokulujen osittaiseksi korvaamiseksi - investointi omaan pääomaan ja - lainat, joilla katetaan tietotekniikkalaitteisto, ohjelmat ja koulutus Internetin ja sähköisen kaupankäynnin alalla. Siemenpääomatoiminta on tarkoitettu tukemaan siemenrahastoja, yrityshautomoja tai vastaavia organisaatioita, joihin EIR osallistuu. Lisäksi JEV-ohjelmaa yksinkertaistetaan ja kelpoisuusehdot muutetaan. Se tulee keskittymään kansalliset rajat ylittäviin yrityskumppanuuksiin. Rahoitusosuuden määrän laskemistapaa yksinkertaistetaan soveltamalla kertakorvaussummaa, jolla osa valmistelutöistä katetaan. Tämän lisäksi rahoitusosuus tehdään riippuvaksi sekä toteutetusta investoinnista että luotujen työpaikkojen lukumäärästä. Yksinkertaistamisella vaikutetaan siihen, että hallinnolliset rasitteet pienenevät ja rahoituksen välittäjät sekä komissio pystyvät käsittelemään nopeasti uudet ehdotukset. Sen ansiosta komissio voi myös hallinnoida ohjelmaa ilman teknisen avun yksikön myötävaikutusta. ___________________________