Muutettu ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS Euroopan meri- ja kalatalousrahastosta [neuvoston asetuksen (EY) N:o 1198/2006 ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 861/2006 sekä yhdennetystä meripolitiikasta annetun neuvoston asetuksen N:o XXX/2011 kumoamisesta] /* COM/2013/0245 final - 2011/0380 (COD) */





PERUSTELUT 1. EHDOTUKSEN TAUSTA Komissio antoi 2. joulukuuta 2011 ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan meri- ja kalatalousrahastosta (EMKR) [neuvoston asetuksen (EY) N:o 1198/2006 ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 861/2006 sekä yhdennetystä meripolitiikasta annetun neuvoston asetuksen N:o XXX/2011 kumoamisesta]. Komissio esitteli 6. lokakuuta 2011 ehdotuksensa asetukseksi EAKR:n, ESR:n, koheesiorahaston, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston ja Euroopan meri- ja kalatalousrahaston sekä koheesiopolitiikan rahastojen yleisistä säännöksistä (KOM (2011) 615 lopullinen). Alkuperäisellä Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevalla komission asetusehdotuksella Euroopan meri- ja kalatalousrahaston hallinto- ja valvontajärjestelmää lähennettiin Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston osalta ehdotettuihin järjestelyihin. Tätä ehdotettiin lähinnä siksi, että Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa hallinnoivat usein samat viranomaiset, jotka hyötyisivät näiden kahden rahaston lähentämisestä. Kun Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevaa ehdotusta tarkasteltiin neuvoston kalastustyöryhmässä, useat jäsenvaltiot esittivät varaumia komission ehdottaman hallinto-, valvonta- ja varainhoitojärjestelmän suhteen. Edellisellä ohjelmakaudella (2000–2006) ja nykyisellä ohjelmakaudella (2007–2013) Euroopan meri- ja kalatalousrahaston toteutusjärjestelmää on lähennetty koheesiopolitiikassa vahvistettuihin järjestelyihin, ja jäsenvaltiot katsovat, että jatkuvuus olisi varmistettava mahdollisimman moitteettomasti. Ne ilmoittivat kantanaan, että tällaisten järjestelyjen jatkamisen ansiosta ne voisivat käyttää parhaalla mahdollisella tavalla hyväkseen EU:n kalastusrahastojen hallinnointiin tällä hetkellä osallistuvien kansallisten viranomaisten asiantuntemusta. Vaikka useimmat jäsenvaltiot ovat ilmoittaneet pitävänsä parempana Euroopan meri- ja kalatalousrahaston lähentämistä koheesiopolitiikan toteutusjärjestelmään, ne ovat myös korostaneet tarvetta ottaa huomioon suhteellisuusperiaate (yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 4 artiklan 5 kohta). Kalastuksen toimintaohjelmat ovat useimmiten suppeampia kuin koheesiopolitiikan toimintaohjelmat, ja niissä on myös erityispiirteitä, joilla varmistetaan, että Euroopan meri- ja kalatalousrahasto edistää yhteisen kalastuspolitiikan uudistamista. Neuvostossa ja Euroopan parlamentissa jo käynnissä olevien neuvottelujen edistämiseksi komissio ehdottaa, että yhteisiä säännöksiä koskevaan asetukseen ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevaan asetukseen liittyvät komission ehdotukset muutettaisiin yhtä aikaa, jotta Euroopan meri- ja kalatalousrahasto voitaisiin sisällyttää jo olemassa olevien koheesiopolitiikan sääntöjen piiriin yksinkertaisella ja saumattomalla tavalla. Euroopan meri- ja kalatalousrahaston toteutusjärjestelmien lähentäminen ehdotetulla tavalla koheesiopolitiikan osalta ehdotettuihin toteutusjärjestelmiin edistäisi eri rahastoja (EAKR, ESR, koheesiorahasto ja Euroopan meri- ja kalatalousrahasto) koskevien sääntöjen yhdenmukaisuutta ja ristiriidattomuutta. Sen avulla aiemmista ohjelmakausista saadut kokemukset voitaisiin käyttää hyödyksi ja siirtyminen ohjelmakaudesta toiseen tapahtuisi kitkattomasti. 2. KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET Ennen kuin komissio antoi ehdotuksensa yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevan asetuksen muuttamisesta, Euroopan meri- ja kalatalousrahaston toteutusjärjestelmiä pohdittiin perusteellisesti neuvoston kalastustyöryhmässä ja jäsenvaltioiden kahdenvälisissä yhteydenpidossa. Alkuperäisistä lainsäädäntöehdotuksista on tehty vaikutustenarviointi. 3. EHDOTUKSEN OIKEUDELLISET NÄKÖKOHDAT Ehdotuksella muutettaisiin yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevan asetuksen muuttamisesta annetut komission ehdotukset yhtä aikaa. • Euroopan meri- ja kalatalousrahastoon sovelletaan nykyisin yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen asiaankuuluvia säännöksiä, jotka alunperin koskivat vain koheesiopolitiikkaa ja jotka muodostavat nyt mainitun asetuksen uuden neljännen osan, jota sovelletaan sekä koheesiopolitiikkaan että Euroopan meri- ja kalatalousrahastoon. • Asianomaiset säännökset (jotka vastaavat Euroopan meri- ja kalatalousrahaston toimitusjärjestelyjä tai jotka ovat päällekkäisiä muutetun yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen kanssa) poistetaan Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevasta asetuksesta, johon lisätään tarvittaessa asianmukaiset viittaukset yhteisiä säännöksiä koskevaan asetukseen. Johdanto-osan kappaleet ja määritelmät muutetaan vastaamaan artikloihin tehtäviä muutoksia ja asetuksen uutta rakennetta. Uudessa neljännessä osassa käytettäviä ilmaisuja mukautetaan Euroopan meri- ja kalatalousrahaston erityispiirteisiin, ja eräissä tapauksissa todetaan, että Euroopan meri- ja kalatalousrahaston osalta voidaan vahvistaa erityisiä rahastokohtaisia sääntöjä. 4. TALOUSARVIOVAIKUTUKSET Muutetulla ehdotuksella ei ole vaikutuksia talousarvioon. Uudet tiedot ja makrotaloudelliset ennusteet sekä Kroatian tasavallan liittyminen EU:hun aiheuttavat kuitenkin muutoksia Euroopan meri- ja kalatalousrahaston määrärahoihin. Nämä muutokset eivät kuitenkaan vaikuta monivuotista rahoituskehystä koskevasta asetuksesta käytäviin neuvotteluihin eivätkä ne rajoita varainhoitoasetuksen soveltamista. 5. YHTEENVETO MUUTOKSISTA Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevan asetuksen osalta muutokset koskevat johdanto-osan 86, 89, 101, 103 ja 104 kohtaa. Lisäksi johdanto-osan 91, 93, 94 ja 97 kappaleet on poistettu. Muutoksia on tehty myös 3, 12, 14, 20, 24, 25, 28, 33, 37, 38, 39, 45, 46, 54, 56, 61, 62, 63, 64, 67, 75, 78, 92, 94, 95, 102, 103, 105, 108, 117, 118, 119, 120, 122, 126, 128, 129, 131, 132, 133, 134, 135, 136, 137, 138, 139, 140, 141, 142,143, 144, 145, 146, 147, 148, 149, 150,151, 152, 153 ja 154 artiklaan, ja 96, 97, 98, 99, 100, 101, 104, 106, 107, 109, 110, 111, 112, 113, 114, 115, 116, 121, 123, 124, 125, 127 ja 130 artikla on poistettu. Muutos koskee yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen johdanto-osan 3, 75, 78, 80, 84 ja 87 kappaletta. Myös 1 ja 3 artiklaa muutetaan, jotta ilmaistaisiin selkeästi, että yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen kutakin osaa sovelletaan kuhunkin rahastoon (EAKR, ESR, koheesiorahasto, Euroopan meri- ja kalatalousrahasto ja Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto). Asetuksen 2 artiklan 5, 7, 25 ja 26 kohdassa säädettyjä määritelmiä on hieman mukautettu, jotta kolmatta osaa koskevat viittaukset muutettaisiin koskemaan neljättä osaa. Muutoksia on tehty 55 artiklan 7 kohtaan, 64 artiklan 6 kohtaan, 74 artiklan 1 kohtaan, 112 artiklan 3 kohtaan, 113 artiklan 5 kohtaan, 114 artiklan 3 kohdan b ja g alakohtaan, 117 artiklan 4 kohtaan, 120 artiklaan, 121 artiklan 1 kohtaan, 124 artiklaan, 126 artiklan 4 kohtaan, 128 artiklaan, 130 artiklan 1 kohtaan, 131 artiklan 1 kohtaan, 133 artiklan 1 kohtaan, 134 artiklan 1 kohtaan, 135, 136 ja 137 artiklaan ja 140 artiklan 1 kohtaan. 2011/0380 (COD) Muutettu ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS Euroopan meri- ja kalatalousrahastosta [neuvoston asetuksen (EY) N:o 1198/2006 ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 861/2006 sekä yhdennetystä meripolitiikasta annetun neuvoston asetuksen N:o XXX/2011 kumoamisesta] EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 42 artiklan, 43 artiklan 2 kohdan, 91 artiklan 1 kohdan, 100 artiklan 2 kohdan, 173 artiklan 3 kohdan, 175 ja 188 artiklan, 192 artiklan 1 kohdan, 194 artiklan 2 kohdan ja 195 artiklan 2 kohdan, ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen, sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille, ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon[1], ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon[2], noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä, sekä katsovat seuraavaa: (1) Komission Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle osoittamassa tiedonannossa ”Yhteisen kalastuspolitiikan uudistus”, jäljempänä ’YKP-tiedonanto’, esiteltiin yhteiseen kalastuspolitiikkaan, jäljempänä ’YKP’, liittyviä mahdollisia haasteita, tavoitteita ja suuntaviivoja vuoden 2013 jälkeen. Kyseisestä tiedonannosta käydyn keskustelun perusteella YKP:tä koskevan uudistuksen olisi tultava voimaan 1 päivästä tammikuuta 2014. Uudistuksen olisi katettava kaikki YKP:n tärkeimmät osatekijät, mukaan lukien sen rahoitusnäkökohdat. Uudistuksen tavoitteiden huomioon ottamiseksi on aiheellista kumota Euroopan kalatalousrahastosta annettu neuvoston asetus (EY) N:o 1198/2006[3], yhteisen kalastuspolitiikan täytäntöönpanoa ja kansainvälisen merioikeuden alaa koskevista yhteisön rahoitustoimenpiteistä annettu asetus (EY) N:o 861/2006[4], asetuksen (EY) N:o 1290/2005[5] (maataloustukirahasto) säännökset, jotka koskevat kalastus- ja vesiviljelytuotteita, syrjäisimpien alueiden Azorien, Madeiran, Kanariansaarten sekä Ranskan Guyanan ja Réunionin tiettyjen kalastustuotteiden kaupan pitämisessä aiheutuvien lisäkustannusten korvausjärjestelmän käyttöön ottamisesta annettu asetus (EY) N:o 791/2007[6] ja korvata ne uudella, Euroopan meri- ja kalatalousrahastosta (EMKR) annettavalla asetuksella. Ottaen huomioon, että kaikki Euroopan meriä ja valtameriä koskevat asiat kytkeytyvät toisiinsa, uuden asetuksen olisi tuettava myös yhdennetyn meripolitiikan edelleenkehittämistä, josta säädetään [yhdennetyn meripolitiikan edelleenkehittämistä koskevasta tukiohjelmasta annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa]. (2) EMKR:n piiriin olisi kuuluttava YKP:n tuki, joka ulottuu meren ja makean veden elollisten luonnonvarojen säilyttämiseen, hoitoon ja hyödyntämiseen ja vesiviljelyyn sekä kalastus- ja vesiviljelytuotteiden jalostukseen ja kaupan pitämiseen, jos kyseistä toimintaa harjoitetaan jäsenvaltioiden alueella tai unionin vesillä, myös kolmansien maiden lipun alla purjehtivien ja niissä rekisteröityjen kalastusalusten toimesta, tai jos sitä harjoittavat unionin kalastusalukset tai jäsenvaltioiden kansalaiset, lippuvaltion ensisijaista vastuuta rajoittamatta ja ottaen huomioon Yhdistyneiden Kansakuntien merioikeusyleissopimuksen 117 artiklan määräykset. (3) Yhteisen kalastuspolitiikan onnistuminen riippuu valvontaa, tarkastamista ja täytäntöönpanon valvontaa koskevasta tehokkaasta järjestelmästä sekä luotettavista ja kattavista tiedoista, jotka ovat käytettävissä niin tieteellisiä lausuntoja kuin täytäntöönpanoa ja valvontaa varten; sen vuoksi näitä toimintalinjoja olisi tuettava EMKR:stä. (4) EMKR:n piiriin olisi kuuluttava yhdennettyyn meripolitiikkaan myönnettävä tuki, joka ulottuu koordinoitujen toimien ja päätöksenteon kehittämiseen ja täytäntöönpanoon valtamerten, merten, rannikkoalueiden ja merielinkeinojen suhteen täydentäen näihin vaikuttavia EU:n eri politiikanaloja, joita ovat erityisesti yhteinen kalastuspolitiikka, liikenne, teollisuus, alueellinen koheesio, ympäristö, energia ja matkailu. Olisi varmistettava, että eri alojen toimintalinjoja hallinnoidaan johdonmukaisesti ja yhtenäisesti Itämeren, Pohjanmeren, Kelttienmeren, Biskajanlahden ja Iberian niemimaan rannikon sekä Välimeren ja Mustanmeren alueilla. (5) Kuten todetaan 17 päivänä kesäkuuta 2010 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmissä, joiden myötä Eurooppa 2020 -strategia hyväksyttiin, unionin ja jäsenvaltioiden olisi pantava täytäntöön älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun strategia ja edistettävä samalla unionin sopusointuista kehitystä. Voimavaroja olisi keskitettävä erityisesti Eurooppa 2020 ‑tavoitteiden saavuttamiseen, ja vaikuttavuutta olisi parannettava kiinnittämällä enemmän huomiota tuloksiin. Yhdennetyn meripolitiikan sisällyttäminen uuteen EMKR:ään edistää myös 3 päivänä maaliskuuta 2010 annetussa komission tiedonannossa ”Eurooppa 2020: Älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun strategia”[7], jäljempänä ’Eurooppa 2020 ‑strategia’, esitettyjen tärkeimpien poliittisten tavoitteiden saavuttamista ja on linjassa perussopimuksessa vahvistettujen, taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen koheesion lisäämistä koskevien yleisten tavoitteiden kanssa. (6) Jotta varmistetaan, että EMKR edistää YKP:n, yhdennetyn meripolitiikan ja Eurooppa 2020 ‑strategian tavoitteiden saavuttamista, on tarpeen keskittyä rajoitettuun määrään keskeisiä prioriteetteja, jotka liittyvät innovointiin ja tietämykseen perustuvan kalastuksen ja vesiviljelyn kannustamiseen, kestävän ja resurssitehokkaan kalastuksen ja vesiviljelyn edistämiseen sekä työllisyyden ja alueellisen koheesion lisäämiseen vapauttamalla rannikoilla ja sisämaassa sijaitsevien kalastusyhteisöjen kasvu- ja työllisyyspotentiaali ja edistämällä kalastustoimintojen monipuolistamista muille meritalouden aloille. (7) Unionin olisi EMKR:n täytäntöönpanon kaikissa vaiheissa tähdättävä epätasa-arvon poistamiseen, miesten ja naisten välisen tasa-arvon edistämiseen sekä sukupuoleen, rotuun tai etniseen alkuperään, uskontoon tai vakaumukseen, vammaisuuteen, ikään tai sukupuoliseen suuntautumiseen perustuvan syrjinnän torjumiseen. (8) Yhteisen kalastuspolitiikan yleisenä tavoitteena on taata, että kalastus- ja vesiviljelytoiminnalla luodaan taloudellisen ja sosiaalisen kehittymisen kannalta tarpeelliset pitkäaikaiset kestävät ympäristöedellytykset. Lisäksi sen avulla olisi voitava parantaa tuottavuutta, helpottaa kohtuullisen elintason saavuttamista kalastusalalla ja edistää markkinoiden vakautta sekä turvata kalavarojen saatavuus ja se, että tarjonta kohtaa kuluttajat kohtuullisin hinnoin. (9) On erittäin tärkeää sisällyttää ympäristönäkökohdat aiempaa paremmin YKP:hen, jossa olisi pyrittävä saavuttamaan unionin ympäristöpolitiikan ja Eurooppa 2020 ‑strategian tavoitteet. YKP:n tavoitteena on meren elollisten luonnonvarojen hyödyntäminen sillä tavoin, että kalavarat saadaan palautettua kestävän enimmäistuoton mahdollistavalle tasolle viimeistään vuonna 2015 ja säilytettyä tällä tasolla. Kalastuksenhoitoon olisi YKP:ssä sovellettava ennalta varautuvaa ja ekosysteemilähtöistä lähestymistapaa. Tämän vuoksi EMKR:n olisi edistettävä meriympäristön suojelua siten kuin siitä säädetään yhteisön meriympäristöpolitiikan puitteista (meristrategiadirektiivi) 17 päivänä kesäkuuta 2008 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2008/56/EY[8]. (10) Tämän asetuksen tavoitteita ei voida riittävällä tavalla saavuttaa jäsenvaltioiden toimin ottaen huomioon toimintaohjelmista rahoitettavien toimien laajuus ja vaikutukset, kalatalous- ja merialojen kehittämisessä kohdatut rakenteelliset ongelmat sekä jäsenvaltioiden rajalliset taloudelliset resurssit. Näin ollen kyseiset tavoitteet voidaan saavuttaa paremmin unionin tasolla myöntämällä tärkeisiin prioriteetteihin keskitettyä monivuotista rahoitustukea, joten unioni voi hyväksyä toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklan 3 kohdassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Perussopimuksen 5 artiklan 4 kohdassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen tämän tavoitteen saavuttamiseksi. (11) Yhteisen kalastuspolitiikan ja yhdennetyn meripolitiikan menojen rahoittamisen yhdestä rahastosta eli EMKR:stä olisi vastattava yksinkertaistamisen sekä kyseisten politiikkojen yhtenäistämisen tarpeeseen. Yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa toteutettavan hallinnoinnin laajentamisen yhteisiin markkinajärjestelyihin, syrjäisimmille alueille maksettavat korvaukset, valvonta ja tiedonkeruutoimet mukaan lukien, pitäisi edelleen edistää yksinkertaistamista ja vähentää niin komission kuin jäsenvaltioiden hallinnollista rasitusta sekä lisätä myönnettävän tuen johdonmukaisuutta ja tehokkuutta. (12) Yhteisen kalastuspolitiikan ja yhdennetyn meripolitiikan menot olisi rahoitettava unionin talousarviosta yhden rahaston eli EMKR:n kautta joko suoraan tai yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa toteutettavan hallinnoinnin puitteissa. Yhteistyössä toteutettavaa hallinnointia ei pitäisi soveltaa ainoastaan toimenpiteisiin, joilla tuetaan kalastusta, vesiviljelyä tai paikallisyhteisöjen omia kehittämishankkeita, vaan myös yhteisiin markkinajärjestelyihin sekä syrjäisimmille alueille maksettaviin korvauksiin sekä valvonta- ja tiedonkeruutoimiin. Suoraa hallinnointia olisi sovellettava tieteelliseen neuvontaan, alueellisille kalastusjärjestöille maksettaviin vapaaehtoisiin rahoitusosuuksiin, neuvoa-antaviin toimikuntiin ja yhdennetyn meripolitiikan täytäntöönpanotoimiin. Olisi täsmennettävä toimenpiteet, joita EMKR:stä voidaan rahoittaa. (13) On tarpeen erottaa toisistaan ne valvontaa ja täytäntöönpanon valvontaa koskevien toimenpiteiden luokat, jotka yhteisrahoitetaan yhteistyössä toteutettavan hallinnoinnin puitteissa, ja ne, jotka kuuluvat suoran hallinnoinnin piiriin. On ehdottoman tärkeää korvamerkitä yhteistyössä toteutettavan hallinnoinnin piiriin kuuluvaan valvontaan myönnettävät varat. (14) [Yhteisestä kalastuspolitiikasta annetun asetuksen], jäljempänä ’YKP-asetus’, 50 ja 51 artiklan mukaisesti EMKR:stä maksettavan unionin rahoitustuen saamisen ehtona olisi oltava, että niin jäsenvaltiot kuin toimijat noudattavat YKP:n sääntöjä. Tämän ehdollisuuden on tarkoitus heijastaa unionin vastuuta varmistaa yleisen edun nimissä meren elollisten luonnonvarojen säilyttäminen osana YKP:tä, kuten SEUT-sopimuksen 3 artiklassa määrätään. (15) YKP:n tavoitteiden saavuttaminen vaarantuisi, jos EMKR:n mukaista unionin rahoitustukea maksettaisiin toimijoille, jotka eivät ex ante noudata meren elollisten luonnonvarojen säilyttämiseen liittyvää yleistä etua koskevia vaatimuksia. Sen vuoksi tukea voitaisiin maksaa ainoastaan toimijoille, jotka eivät tietyn ajanjakson aikana ennen tukihakemuksen jättämistä osallistuneet laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen ehkäisemistä, estämistä ja poistamista koskevasta yhteisön järjestelmästä, asetusten (ETY) N:o 2874/93, (EY) N:o 1936/2001 ja (EY) N:o 601/2004 muuttamisesta sekä asetusten (EY) N:o 1093/94 ja (EY) N:o 1447/1999 kumoamisesta 29 päivänä syyskuuta 2008 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1005/2008[9] 40 artiklan 3 kohdassa vahvistettuun unionin IUU-alusluetteloon kuuluvien kalastusalusten toimintaan tai hallinnointiin taikka olleet tällaisten kalastusalusten omistajia ja jotka eivät ole syyllistyneet asetuksen (EY) N:o 1005/2008 42 artiklan tai yhteisön valvontajärjestelmästä, jonka tarkoituksena on varmistaa yhteisen kalastuspolitiikan sääntöjen noudattaminen, asetusten (EY) N:o 847/96, (EY) N:o 2371/2002, (EY) N:o 811/2004, (EY) N:o 768/2005, (EY) N:o 2115/2005, (EY) N:o 2166/2005, (EY) N:o 388/2006, (EY) N:o 509/2007, (EY) N:o 676/2007, (EY) N:o 1098/2007, (EY) N:o 1300/2008 ja (EY) N:o 1342/2008 muuttamisesta sekä asetusten (ETY) N:o 2847/93, (EY) N:o 1627/94 ja (EY) N:o 1966/2006 kumoamisesta 20 päivänä marraskuuta 2009 annetun asetuksen (EY) N:o 1224/2009[10] 90 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuun vakavaan rikkomukseen tai muihin YKP:n sääntöjen rikkomisiin, jotka erityisesti vaarantavat asianomaisten kantojen kestävyyden ja uhkaavat vakavasti meren elollisten luonnonvarojen kestävää hyödyntämistä siten, että pyydettävien lajien kannat palautetaan kestävän enimmäistuoton mahdollistavia tasoja suuremmiksi ja pidetään tämän kokoisina. (16) Lisäksi tuensaajien olisi tukihakemuksen jätettyään jatkettava meren elollisten luonnonvarojen säilyttämiseen liittyvää yleistä etua koskevien vaatimusten noudattamista koko toimen täytäntöönpanon ajan ja tietyntyyppisten toimien osalta myös viimeistä maksua seuraavan tietyn kauden ajan. Sellaisille tuensaajille maksettu tai sellaisten tuensaajien hallussaan pitämä tuki, jotka eivät noudata meren elollisten luonnonvarojen säilyttämiseen liittyvää yleistä etua koskevia vaatimuksia, saattaa liittyä rikkomuksiin ja vaarantaa tällä tavoin YKP:n tavoitteiden saavuttamisen. (17) YKP:n sääntöjä rikkoviin tuensaajiin olisi sovellettava tukikelpoisuusedellytysten noudattamatta jättämiselle vahvistettuja seuraamuksia. Tukikelvottomien menojen määrän määrittämiseksi olisi otettava huomioon tuensaajan YKP:n sääntöjen suhteen toteuttaman laiminlyönnin vakavuus, YKP:n sääntöjen noudattamatta jättämisestä saatu taloudellinen hyöty tai EMKR:n rahoitusosuuden merkitys tuensaajan taloudelliselle toiminnalle. (18) YKP:n tavoitteiden saavuttaminen vaarantuisi myös, jos EMKR:n mukaista unionin rahoitustukea maksettaisiin jäsenvaltioille, jotka eivät noudata meren elollisten luonnonvarojen säilyttämiseen liittyvää yleistä etua koskevien YKP:n sääntöjen mukaisia velvollisuuksiaan, kuten tiedonkeruuta ja valvontavelvoitteiden täytäntöönpanoa. Kyseisten velvollisuuksien noudattamatta jättämiseen liittyy lisäksi riski siitä, että jäsenvaltiot eivät havaitse tuensaajia tai toimia, jotka eivät ole tukikelpoisia. (19) Varotoimenpiteinä olisi sääntöjenvastaisten maksujen estämiseksi sekä jäsenvaltioiden kannustamiseksi noudattamaan YKP:n sääntöjä tai vaatimaan tuensaajaa noudattamaan niitä, sovellettava sekä maksujen määräajan kulumisen keskeyttämistä että maksatuksen keskeyttämistä, jotka ovat peruuttamattomia toimenpiteitä. Suhteellisuusperiaatteen noudattamiseksi rahoitusoikaisuja, joilla on lopullisia ja peruuttamattomia seurauksia, olisi sovellettava ainoastaan sellaisiin toimiin suoraan liittyviin menoihin, joiden aikana YKP:n sääntöjä on jätetty noudattamatta. (20) Koordinoinnin parantamiseksi ja koheesiopoliittista tukea antavien rahastojen eli Euroopan aluekehitysrahaston (EAKR), Euroopan sosiaalirahaston (ESR) ja koheesiorahaston täytäntöönpanon yhdenmukaistamiseksi maaseudun kehittämiseen tukea antavan rahaston eli Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahasto) ja meri- ja kalatalousalalle tukea antavan rahaston eli Euroopan meri- ja kalatalousrahaston (EMKR) kanssa, on [yleisistä säännöksistä annetussa asetuksessa (EU) N:o […]][11] vahvistettu kaikkia näitä rahastoja, jäljempänä ’yhteisen strategiakehyksen rahastot’, koskevat yhteiset säännökset. Mainitun asetuksen lisäksi EMKR sisältää erityisiä säännöksiä YKP:n ja yhdennetyn meripolitiikan erityispiirteiden vuoksi. (21) Tulevan EMKR:n koko ja suhteellisuusperiaate huomioon ottaen strategiseen suunnitteluun liittyvien säännösten osalta poiketaan [yleisistä säännöksistä annetusta] asetuksesta siten, että vastedes sidosryhmien kuuleminen olisi järjestettävä vähintään kahdesti ohjelmakauden aikana muttei kuitenkaan välttämättä kerran vuodessa, sillä tämä aiheuttaisi sekä komissiolle että jäsenvaltioille liiallisen hallinnollisen ja taloudellisen taakan. (22) Unionin toimien olisi oltava jäsenvaltioiden toimia täydentäviä tai niillä olisi pyrittävä edistämään viimeksi mainittuja toimia. Merkittävän lisäarvon saamiseksi komission ja jäsenvaltioiden välistä kumppanuutta olisi lujitettava erityyppisten kumppanien osallistumista koskevilla järjestelyillä ottaen tarkoin huomioon jäsenvaltioiden institutionaaliset valtuudet. Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä naisten ja vähemmistöryhmien asianmukaisen edustuksen varmistamiseen. Tämä kumppanuus koskee alueellisia, paikallisia ja muita viranomaisia sekä muita asiaan kuuluvia elimiä, mukaan lukien ympäristöasioista sekä miesten ja naisten välisen tasa-arvon edistämisestä vastaavat viranomaiset, talouselämän edustajat ja työmarkkinaosapuolet sekä muut toimivaltaiset elimet. Asianomaiset kumppanit olisi otettava mukaan kumppanuussopimusten valmisteluun sekä ohjelmien valmisteluun, täytäntöönpanoon, seurantaan ja arviointiin. (23) Suhteellisuusperiaatteen mukaisesti komission ja jäsenvaltioiden käyttämät keinot voivat vaihdella toimintaohjelmaan osoitetun julkisen rahoituksen kokonaismäärän mukaisesti. Tällaisen vaihtelun olisi koskettava erityisesti arviointiin, valvontaan ja toimintaohjelmien täytäntöönpanoa koskevien kertomusten laadintaan käytettyjä keinoja. (24) Komission olisi vahvistettava jäsenvaltioiden käytettävissä olevien maksusitoumusmäärärahojen vuotuinen jakautuminen käyttäen objektiivisia ja avoimia perusteita. Näihin perusteisiin olisi kuuluttava aiemmat määrärahat neuvoston asetuksen (EY) N:o 1198/2006 mukaisesti ja aiempi kulutus neuvoston asetuksen (EY) N:o 861/2006 mukaisesti. (25) Eräiden ennakkoehtojen täyttyminen on YKP:n yhteydessä äärimmäisen tärkeää, erityisesti siltä osin kuin on kyse vesiviljelyä koskevan monivuotisen kansallisen strategiasuunnitelman toimittamisesta sekä osoitetuista hallinnollisista valmiuksista täyttää kalastuksenhoitoa koskevat tietovaatimukset ja varmistaa valvontaa, tarkastuksia ja täytäntöönpanon valvontaa koskevan unionin järjestelmän täytäntöönpano. (26) Yksinkertaistamistavoitteen mukaisesti kaikki EMKR:n toimet, jotka kuuluvat yhteistyössä toteutettavan hallinnoinnin piiriin, valvonta ja tiedonkeruu mukaan lukien, olisi toteutettava kutakin jäsenvaltiota koskevan yhtenäisen toimintaohjelman muodossa jäsenvaltion kansallisten rakenteiden mukaisesti. Ohjelmasuunnittelu kattaa 1 päivän tammikuuta 2014 ja 31 päivän joulukuuta 2020 välisen kauden. Kunkin jäsenvaltion olisi valmisteltava yksi toimintaohjelma. Kussakin ohjelmassa olisi täsmennettävä strategia EMKR:ää koskeviin unionin prioriteetteihin liittyvien tavoitteiden saavuttamiseksi ja toimenpiteiden valinta. Ohjelmasuunnittelun olisi oltava unionin prioriteettien mukaista kansalliseen toimintaympäristöön mukautettuna ja täydennettävä muita unionin toimintalinjoja, erityisesti maaseudun kehittämispolitiikkaa ja koheesiopolitiikkaa. (27) EMKR:n täytäntöönpanon yksinkertaistamista koskevan tavoitteen edistämiseksi sekä valvontakustannusten ja virheiden osuuden vähentämiseksi jäsenvaltioiden olisi hyödynnettävä mahdollisimman paljon [yleisistä säännöksistä annetussa asetuksessa] tarjottua mahdollisuutta kertakorvausten ja muiden yksinkertaistettujen avustusmuotojen käyttöön. 28) Jäsenvaltioiden olisi YKP:n mukaisten valvontavelvoitteiden noudattamiseksi laadittava toimintaohjelman valvontaa käsittelevä osio komission tälle politiikan alalle hyväksymien unionin prioriteettien mukaisesti. Toimintaohjelman mukauttamiseksi valvonnan ja täytäntöönpanon valvonnan kehittyviin tarpeisiin toimintaohjelmien valvontaosiota voidaan tarkistaa säännöllisesti YKP:n mukaista valvontaan ja täytäntöönpanon valvontaan liittyvää politiikkaa koskeviin unionin prioriteetteihin tehtävien muutosten perusteella. Näille muutoksille olisi saatava komission hyväksyntä. (29) Jotta valvontaan liittyvän toiminnan suunnittelu säilyisi joustavana, toimintaohjelman valvontaosion tarkistamiseen olisi sovellettava yksinkertaistettua menettelyä. (30) Jäsenvaltioiden olisi laadittava tiedonkeruuta käsittelevä toimintaohjelman osio monivuotisen unionin ohjelman mukaisesti. Tiedonkeruutoimiin liittyviin erityistarpeisiin mukautumiseksi jäsenvaltioiden olisi laadittava vuotuinen työohjelma, jota olisi mukautettava vuosittain komission ohjeiden mukaisesti ja jolle olisi saatava komission hyväksyntä. (31) Kalastustoiminnan kilpailukyvyn ja taloudellisen tuloksellisuuden lisäämiseksi on välttämätöntä edistää innovointia ja yrittäjyyttä. Sen vuoksi EMKR:stä olisi tuettava innovatiivisia toimia ja yritystoiminnan kehittämistä. (32) Inhimilliseen pääomaan investointi on niin ikään elintärkeää kalastuksen ja muun merellä tapahtuvan toiminnan kilpailukyvyn ja taloudellisen tuloksellisuuden lisäämiseksi. EMKR:stä olisi sen vuoksi tuettava elinikäistä oppimista, tutkijoiden ja kalastajien välistä yhteistyötä, joka edistää tietämyksen levittämistä, sekä neuvontapalveluja, jotka auttavat parantamaan toimijoiden yleistä tuloksellisuutta ja kilpailukykyä. (33) Ottaen huomioon itsenäisinä ammatinharjoittajina pienimuotoisen rannikkokalastuksen alalla toimivien kalastajien puolisoiden tärkeä rooli EMKR:stä olisi tuettava heidän ammatillista kehitystään edistävää koulutusta ja verkottumista ja tarjottava heille keinot suoriutua paremmin heille perinteisesti lankeavista avustavista tehtävistä. (34) Ottaen huomioon pienimuotoista rannikkokalastusta harjoittavien kalastajien vähäinen osallistuminen sosiaaliseen vuoropuheluun EMKR:stä olisi tuettava organisaatioita, jotka edistävät kyseistä vuoropuhelua sopivilla foorumeilla. (35) Ottaen huomioon mahdollisuudet, joita monipuolistaminen tarjoaa pienimuotoista rannikkokalastusta harjoittaville kalastajille, sekä näiden merkittävä asema rannikkoyhteisöissä EMKR:stä olisi tuettava monipuolistamista rahoittamalla yritysten perustamista ja investointeja tällaisten kalastajien aluksiin tehtäviin jälkiasennuksiin sellaisen asiaankuuluvan koulutuksen lisäksi, jolla pyritään saavuttamaan ammatillisia taitoja kalastustoiminnan ulkopuolisilla aloilla. (36) Aluksella työskentelyyn liittyviin terveys- ja turvallisuustarpeisiin vastaamiseksi EMKR:stä olisi tuettava investointeja, jotka liittyvät turvallisuuteen ja hygieniaoloihin aluksilla. (37) [YKP-asetuksen] 27 artiklassa esitettyjen siirrettäviä kalastusoikeuksia koskevien järjestelmien perustamisen johdosta ja jäsenvaltioiden tukemiseksi kyseisten uusien järjestelmien täytäntöönpanossa EMKR:stä olisi myönnettävä tukea valmiuksien kehittämiseen ja parhaiden käytänteiden vaihtamiseen. (38) Siirrettäviä kalastusoikeuksia koskevien järjestelmien käyttöönoton pitäisi lisätä tämän alan kilpailukykyä. Näin ollen saattaa syntyä tarvetta uusille kalastustoiminnan ulkopuolisille työllistymismahdollisuuksille. EMKR:stä olisi sen vuoksi tuettava monipuolistamista ja työpaikkojen luomista kalastusyhteisöissä erityisesti tukemalla yritysten perustamista ja alusten siirtämistä pienimuotoisen rannikkokalastuksen ulkopuoliseen merellä tapahtuvaan toimintaan. Tämä viimeinen toiminto vaikuttaa asianmukaiselta, sillä pienimuotoista rannikkokalastusta harjoittavat kalastusalukset eivät kuulu siirrettäviä kalastusoikeuksia koskevien järjestelmien soveltamisalaan. (39) Yhteisen kalastuspolitiikan tavoitteena on varmistaa kalakantojen kestävä hyödyntäminen. Ylikapasiteetin on todettu olevan yksi suurimmista liikakalastuksen aiheuttajista. Sen vuoksi on ehdottoman tärkeää mukauttaa unionin kalastuslaivasto käytettävissä oleviin resursseihin. Ylikapasiteetin poistaminen julkisella tuella, jollaisia ovat esimerkiksi kalastustoiminnan väliaikainen tai pysyvä lopettaminen ja romutusohjelmat, on osoittautunut tehottomaksi. EMKR:stä tuetaan sen vuoksi siirrettäviä kalastusoikeuksia koskevien järjestelmien perustamista ja hallinnointia tavoitteena ylikapasiteetin vähentäminen sekä asianomaisten toimijoiden lisääntynyt taloudellinen tuloksellisuus ja kannattavuus. (40) Koska ylikapasiteetti on yksi suurimmista liikakalastuksen aiheuttajista, on tarpeen toteuttaa toimenpiteitä unionin kalastuslaivaston mukauttamiseksi käytettävissä oleviin resursseihin. Tässä yhteydessä EMKR:stä olisi tuettava sellaisten siirrettäviä kalastusoikeuksia koskevien järjestelmien perustamista, muuttamista ja hallinnointia, jotka otetaan yhteisessä kalastuspolitiikassa käyttöön ylikapasiteetin vähentämisen hallinnointivälineinä. (41) On erittäin tärkeää sisällyttää ympäristönäkökohdat EMKR:ään ja tukea yhteisen kalastuspolitiikan mukaisten säilyttämistoimenpiteiden toteuttamista ottaen kuitenkin huomioon unionin vesialueiden moninaiset olosuhteet. Tätä varten on tärkeää laatia säilyttämistoimenpiteille alueellinen lähestymistapa. (42) Samassa hengessä EMKR:stä olisi tuettava kalastuksesta meriympäristöön aiheutuvien vaikutusten vähentämistä erityisesti edistämällä ekoinnovointia, valikoivampia pyydyksiä ja välineitä, sekä toimenpiteitä, joiden tavoitteena on meren biologisen monimuotoisuuden ja merten ekosysteemien sekä niiden tarjoamien palvelujen suojelu ja ennallistaminen vuoteen 2020 ulottuvan biologista monimuotoisuutta koskevan EU:n strategian mukaisesti. (43) YKP:ssä käyttöön otetun poisheittämiskiellon mukaisesti EMKR:stä olisi tuettava aluksiin tehtäviä investointeja, joiden tavoitteena on hyödyntää tahattomasti saaliiksi saadut kalat mahdollisimman hyvin ja lisätä alikäytettyjen kalansaaliin osien arvoa. Saaliiksi saatujen kalojen arvon maksimoimiseksi EMKR:stä olisi resurssien niukkuus huomioon ottaen tuettava myös aluksiin tehtäviä investointeja, joiden tavoitteena on nostaa saaliiksi saatujen kalojen kaupallista arvoa. (44) Ottaen huomioon kalasatamien, purkupaikkojen ja kalastussuojien merkitys, EMKR:stä olisi tuettava asiaan liittyviä investointeja erityisesti energiatehokkuuden, ympäristönsuojelun ja purettujen tuotteiden laadun sekä turvallisuuden ja työolojen parantamiseksi. (45) Unionin kannalta on erittäin tärkeää saavuttaa kestävä tasapaino makean veden resurssien ja niiden hyödyntämisen välillä. Sisävesikalastusta olisi sen vuoksi tuettava aiheellisin säännöksin ottaen asianmukaisesti huomioon ympäristövaikutukset ja turvaten samalla näiden alojen taloudellinen elinkelpoisuus. (46) Euroopan vesiviljelyn kestävää kehittämistä koskevan komission strategian[12], YKP:n tavoitteiden ja Eurooppa 2020 ‑strategian mukaisesti EMKR:stä olisi tuettava vesiviljelyalan kehittämistä ympäristön, talouden sekä sosiaalisten näkökohtien kannalta kestävällä tavalla. (47) Vesiviljely lisää kasvua ja työpaikkoja rannikko- ja maaseutualueilla. Sen vuoksi on ehdottoman tärkeää, että EMKR on vesiviljely-yritysten, erityisesti pk-yritysten, käytettävissä ja auttaa tuomaan alalle uusia vesiviljelyn harjoittajia. Vesiviljelytoiminnan kilpailukyvyn ja taloudellisen tuloksellisuuden lisäämiseksi on välttämätöntä edistää innovointia ja yrittäjyyttä. Sen vuoksi EMKR:stä olisi tuettava innovatiivisia toimia ja yritystoiminnan kehittämistä, erityisesti non food- ja offshore-vesiviljelyä. (48) Vesiviljelytoimintaan yhdistetyt uudet tulomuodot ovat jo osoittaneet lisäarvonsa yritystoiminnan kehittämisen kannalta. Sen vuoksi EMKR:stä olisi tuettava näitä vesiviljelyn ulkopuolisia täydentäviä toimintoja, kuten ongintamatkailua sekä koulutus- tai ympäristötoimintoja. (49) Toinen tärkeä keino, jonka avulla vesiviljely-yritykset voivat kasvattaa tulojaan, on lisätä niiden omien tuotteiden arvoa jalostamalla ja pitämällä niitä kaupan sekä ottamalla tuotantoon uusia lajeja, joiden markkinanäkymät ovat hyvät, ja monipuolistamalla tällä tavoin tuotantoaan. (50) Koska vesiviljelyn kehittämiseksi soveltuvimmat alueet on tarpeen määritellä ottaen huomioon vesille ja muille alueille pääsy, EMKR:stä olisi tuettava kansallisia viranomaisia näiden tehdessä strategisia valintojaan kansallisella tasolla. (51) Inhimilliseen pääomaan investointi on niin ikään elintärkeää vesiviljelytoiminnan kilpailukyvyn ja taloudellisen tuloksellisuuden lisäämiseksi. EMKR:stä olisi sen vuoksi tuettava elinikäistä oppimista ja verkottumista, joka edistää tietämyksen levittämistä, sekä neuvontapalveluja, jotka auttavat parantamaan toimijoiden yleistä tuloksellisuutta ja kilpailukykyä. (52) Ympäristön kannalta kestävän vesiviljelyn edistämiseksi EMKR:stä olisi tuettava ympäristönäkökohdat tarkoin huomioon ottavaa vesiviljelytoimintaa, vesiviljely-yritysten siirtymistä ympäristöasioiden hallintaan, auditointijärjestelmien käyttöä sekä siirtymistä luonnonmukaiseen vesiviljelyyn. Samassa hengessä EMKR:stä olisi tuettava myös erityisiä ympäristöpalveluja tarjoavaa vesiviljelyä. (53) Kuluttajansuojan merkityksen vuoksi EMKR:n olisi taattava, että vesiviljelijöille myönnetään riittävästi tukea niiden riskien ehkäisemiseksi ja lieventämiseksi, joita vesiviljelystä saattaa kohdistua kansanterveyteen ja eläinten terveyteen. (54) Ottaen huomioon vesiviljelytoimintaan tehtäviin investointeihin liittyvä riski EMKR:n olisi edistettävä yritysturvallisuutta tarjoamalla mahdollisuus kannalle otettaviin vakuutuksiin ja turvaamalla tällä tavoin tuottajien tulot sellaisten epätavallisten tuotannonmenetysten tapauksessa, jotka johtuvat erityisesti luonnonkatastrofeista, epäsuotuisista sääoloista, äkillisistä vedenlaadun muutoksista, taudeista tai tuholaisvahingoista ja tuotantolaitosten tuhoutumisesta. (55) Koska paikalliseen kehittämiseen sovellettava yhteisöllinen lähestymistapa on osoittautunut vuosien mittaan hyödylliseksi kalastus- ja maaseutualueita kehitettäessä, sillä siinä otetaan kaikilta osin huomioon omien kehitysmahdollisuuksien monialaiset tarpeet, tukea olisi tulevaisuudessa jatkettava ja lisättävä. (56) Kalastusalueilla toteutettavissa paikallisyhteisöjen omissa kehittämishankkeissa olisi edistettävä innovatiivisia lähestymistapoja, jotka luovat kasvua ja työpaikkoja, erityisesti lisäämällä kalastustuotteiden arvoa ja monipuolistamalla paikallista taloutta kohti uusia elinkeinoja, mukaan lukien ns. sinisen kasvun ja laajempien merialojen tarjoamat elinkeinot. (57) Kalastusalueiden kestävän kehityksen pitäisi vaikuttaa sosiaalisen osallisuuden edistämistä ja köyhyyden vähentämistä koskevien Eurooppa 2020 ‑strategian tavoitteiden toteutumiseen sekä edistää paikallistason innovointia ja alueellisen koheesion tavoitetta, joka on yksi Lissabonin sopimuksen keskeisistä prioriteeteista. (58) Paikallisyhteisöjen omat kehittämishankkeet olisi pantava täytäntöön noudattaen alhaalta ylöspäin suuntautuvaa lähestymistapaa käyttämällä paikallisia kumppanuuksia, jotka muodostuvat julkisen ja yksityisen sektorin sekä kansalaisyhteiskunnan edustajista ja kuvastavat asianmukaisesti paikallisyhteisöä; näillä paikallisilla toimijoilla on parhaat edellytykset laatia ja panna täytäntöön yhdennettyjä monialaisia paikallisia kehitysstrategioita, jotka vastaavat paikallisten kalastusalueiden tarpeita; paikallisten toimintaryhmien edustavuuden kannalta on tärkeää varmistaa, ettei yhdenkään yksittäisen eturyhmän osuus ole yli 49 prosenttia päätöksentekoelimen äänimäärästä. (59) Paikallisten kumppanuuksien välinen verkottuminen on olennainen osa tätä lähestymistapaa. Näiden paikallisten kumppanuuksien välinen yhteistyö on tärkeä kehityksen väline, joka EMKR:n olisi mahdollistettava. (60) EMKR:stä kalastusalueille myönnettävä tuki olisi koordinoitava muista unionin rahastoista paikalliseen kehittämiseen myönnettävän tuen kanssa, ja sen olisi katettava kaikki näkökohdat, jotka liittyvät paikallisten kehitysstrategioiden valmisteluun ja täytäntöönpanoon sekä paikallisten toimintaryhmien toimintaan samoin kuin kustannukset, jotka aiheutuvat toiminnan edistämisestä paikallisella alueella ja paikallisen kumppanuuden toiminnan takaamisesta. (61) Jotta voidaan varmistaa kalastuksen ja vesiviljelyn elinkelpoisuus voimakkaasti kilpailluilla markkinoilla, on tarpeen antaa tuen myöntämistä koskevat säännökset, jotka koskevat [kalastus- ja vesiviljelytuotealan yhteisestä markkinajärjestelystä annetun asetuksen (EU) N:o][13] täytäntöönpanoa sekä kaupan pitämiseen ja jalostukseen liittyviä toimia, joita toimijat toteuttavat maksimoidakseen kalastus- ja vesiviljelytuotteiden arvon. Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä sellaisten toimintojen edistämiseen, joissa yhdennetään toimitusketjuun sisältyvät tuotanto-, jalostus- ja kaupanpitämistoimet. Uuteen poisheittämisen kieltävään politiikkaan mukautumiseksi EMKR:stä olisi tuettava myös tahattomien saaliiden jalostusta. (62) Tuottajajärjestöt ja tuottajajärjestöjen liitot olisi asetettava etusijalle myöntämällä niille tukea. Varastointituki sekä tuotantoa ja kaupan pitämistä koskeviin suunnitelmiin myönnettävä tuki olisi asteittain lakkautettava, sillä tällainen tuki on menettänyt merkitystään ottaen huomioon tämänkaltaisia tuotteita koskevien unionin markkinoiden muuttuva rakenne ja vahvojen tuottajajärjestöjen kasvava merkitys. (63) Ottaen huomioon lisääntynyt kilpailu, johon pienimuotoista rannikkokalastusta harjoittavat kalastajat joutuvat vastaamaan, EMKR:stä olisi tuettava pienimuotoista rannikkokalastusta harjoittavien kalastajien yritysaloitteita, jotka lisäävät heidän pyytämiensä kalojen arvoa erityisesti niiden jalostuksen tai suoramyynnin avulla. (64) Euroopan unionin syrjäisimmillä alueilla harjoitettava kalastustoiminta on vaikeuksissa erityisesti eräiden kalastustuotteiden kaupan pitämisessä aiheutuvien sellaisten lisäkustannusten vuoksi, jotka johtuvat Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 349 artiklassa tunnustetuista erityisistä haitoista. (65) Säilyttääkseen Euroopan unionin syrjäisimmiltä alueilta tulevien eräiden kalastustuotteiden kilpailukyvyn muilta Euroopan unionin alueilta tuleviin vastaaviin tuotteisiin verrattuna Euroopan unioni otti vuonna 1992 käyttöön toimenpiteitä asiaan liittyvien kalastusalan lisäkustannusten tasoittamiseksi. Kaudella 2007–2013 sovellettavat toimenpiteet vahvistetaan neuvoston asetuksessa (EY) N:o 791/2007[14]. Tukea on tarpeen myöntää edelleen eräiden kalastustuotteiden kaupan pitämisestä aiheutuvien lisäkustannusten korvaamiseksi 1 päivästä tammikuuta 2014 alkaen. (66) Kyseisten syrjäisimpien alueiden erilaisten kaupan pitämisen edellytysten sekä saaliiden, kantojen ja markkinoiden kysynnän vaihteluiden vuoksi olisi jätettävä asianomaisten jäsenvaltioiden tehtäväksi määritellä korvauskelpoiset kalastustuotteet, niiden enimmäismäärät ja korvausmäärät jäsenvaltiokohtaisten kokonaismäärärahojen rajoissa. (67) Jäsenvaltioille olisi annettava lupa eriyttää kyseisten kalastustuotteiden luetteloa ja määriä sekä korvausmäärää jäsenvaltiokohtaisten kokonaismäärärahojen rajoissa. Niille olisi lisäksi annettava lupa mukauttaa korvaussuunnitelmiaan, jos se on muuttuvien edellytysten vuoksi perusteltua. (68) Jäsenvaltioiden olisi vahvistettava korvausmäärä tasolle, joka mahdollistaa syrjäisimpien alueiden erityishaitoista johtuvien ja erityisesti tuotteiden kuljettamisesta Manner-Eurooppaan aiheutuvien lisäkustannusten asianmukaisen korvaamisen. Liiallisten korvausten välttämiseksi määrän olisi oltava oikeassa suhteessa tuella korvattaviin lisäkustannuksiin, eikä sen pitäisi missään tapauksessa ylittää 100:aa prosenttia Manner-Eurooppaan kuljettamisesta aiheutuvista ja muista siihen liittyvistä kustannuksista. Tätä tarkoitusta varten määrässä olisi otettava huomioon myös muut julkisen tuen lajit, joilla on vaikutusta lisäkustannusten tasoon. (69) On ehdottoman tärkeää, että jäsenvaltiot ja toimijat ovat valmistautuneet siten, että ne pystyvät korkeatasoiseen valvontaan ja varmistamaan tällä tavoin yhteisen kalastuspolitiikan sääntöjen noudattamisen sekä elollisten vesiluonnonvarojen kestävän hyödyntämisen. Sen vuoksi EMKR:stä olisi tuettava jäsenvaltioita ja toimijoita neuvoston asetuksen (EY) N:o 1224/2009 mukaisesti. Sääntöjen noudattamisen kulttuurin kehittämisen myötä tämän tuen pitäisi edistää kestävää kasvua. (70) Jäsenvaltioille unionin valvontajärjestelmän täytäntöönpanosta aiheutuviin menoihin asetuksen (EY) N:o 861/2006 perusteella myönnettävää tukea olisi EMKR:n puitteissa jatkettava yhden rahaston logiikkaa noudattaen. (71) Valvontaa ja täytäntöönpanon valvontaa koskevan unionin politiikan tavoitteiden mukaisesti vaikuttaa aiheelliselta, että valvonta-alusten, ‑lentokoneiden ja ‑helikoptereiden käytöstä osoitetaan kalastuksenvalvontaan mahdollisimman lyhyt aika, joka olisi määriteltävä tarkoin, jotta EMKR:stä myönnettävälle tuelle saataisiin perusta. (72) Ottaen huomioon jäsenvaltioiden valvonta-alalla tekemän yhteistyön merkitys EMKR:stä olisi myönnettävä tukea tähän tarkoitukseen. (73) Olisi säädettävä tuesta, jota myönnetään monivuotisen unionin ohjelman mukaisesti kalastustietojen kokoamiseen, hallinnointiin ja käyttöön, erityisesti kansallisten ohjelmien tukemiseksi sekä tieteellisiin analyyseihin ja YKP:n täytäntöönpanoon tarkoitettujen tietojen hallinnoinnin ja käytön tukemiseksi. Jäsenvaltioille kalastustietojen kokoamisesta, hallinnoinnista ja käytöstä aiheutuviin menoihin asetuksen (EY) N:o 861/2006 perusteella myönnettävää tukea olisi EMKR:n puitteissa jatkettava yhden rahaston logiikkaa noudattaen. (74) Lisäksi on tarpeen tukea yhteistyötä, jota tehdään jäsenvaltioiden kesken ja tarvittaessa kolmansien maiden kanssa tietojen kokoamiseksi samalta merialueelta sekä asiaankuuluvien kansainvälisten tieteellisten elinten kanssa. (75) Yhdennetyn meripolitiikan tavoitteena on tukea merten ja valtamerten kestävää käyttöä sekä kehittää valtameriin, meriin, saariin, rannikkoalueisiin ja syrjäisimpiin alueisiin sekä merialoihin vaikuttavia toimintalinjoja koskeva koordinoitu, johdonmukainen ja avoin päätöksenteko komission tiedonannon ”Euroopan unionin yhdennetty meripolitiikka”[15] mukaisesti. (76) Kuten neuvoston, Euroopan parlamentin ja alueiden komitean lausumissa[16] todetaan, jatkuva rahoitus on tarpeen Euroopan unionin yhdennetyn meripolitiikan täytäntöönpanemista ja edelleen kehittämistä varten. (77) EMKR:stä olisi tuettava meriasioiden yhdennetyn hallinnoinnin edistämistä kaikilla tasoilla, erityisesti parhaiden käytänteiden vaihtojen ja merialuestrategioiden edelleen kehittämisen ja täytäntöönpanon avulla. Kyseisten strategioiden tavoitteena on luoda yhdennetyt puitteet Euroopan merialueiden yhteisiin haasteisiin vastaamiseksi ja sidosryhmien välisen yhteistyön lujittamiseksi, jotta unionin rahoitusvälineitä ja varoja käytettäisiin parhaalla mahdollisella tavalla ja edistettäisiin unionin taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta. (78) EMKR:stä olisi tuettava myös sellaisten välineiden kehittämisen jatkamista, joilla luodaan synergioita eri aloilla käynnistettyjen meriin, valtameriin ja rannikoihin vaikuttavien aloitteiden välillä. Tämä pätee yhdennettyyn merivalvontaan, jonka tavoitteena on parantaa meritilannetietoisuutta eri alojen välisen parannetun ja turvallisen tietojenvaihdon avulla. EMKR:stä ei pitäisi kuitenkaan rahoittaa toimia, jotka liittyvät Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen V osaston soveltamisalaan kuuluvaan merivalvontaan. (79) Eräiden kyseisillä aloilla käytössä olevien tietojärjestelmien yhteenliittäminen saattaa edellyttää niiden omien rahoitusmekanismien johdonmukaista ja perussopimuksen määräysten mukaista käyttöönottoa. Merten aluesuunnittelu ja rannikkoalueiden yhdennetty käyttö ja hoito ovat olennaisen tärkeitä meri- ja rannikkoalueiden kestävän kehityksen kannalta, ja ne molemmat edistävät ekosysteemipohjaista hallinnointia ja maa- ja meriyhteyksien kehittämistä koskevien tavoitteiden toteutumista. Nämä välineet ovat tärkeitä myös EU:n rannikoiden, merten ja valtamerten erilaisten käyttötarkoitusten hallitsemiseksi, niiden kestävän taloudellisen kehityksen mahdollistamiseksi ja rajat ylittävien investointien edistämiseksi, kun taas meristrategiadirektiivin täytäntöönpanon myötä määritellään tarkemmin meriympäristöön vaikuttavan ihmisen toiminnan kestävän kehityksen rajat. Lisäksi on tarpeen parantaa meriympäristöä koskevaa tietämystä ja edistää innovointia helpottamalla valtamerten ja merten tilaa koskevien tietojen kokoamista, vapaata jakamista, uudelleenkäyttöä ja levittämistä. (80) EMKR:stä olisi tuettava myös kestävää talouskasvua, työllisyyttä, innovaatiota ja kilpailukykyä merialoilla ja rannikkoalueilla. On erityisen tärkeää tunnistaa sääntelyesteet ja osaamisen puutteet, jotka hidastavat kehittymässä olevien ja tulevien merielinkeinojen kasvua, sekä toimet, joilla pyritään edistämään mereen ja merenkulkuun liittyvien sovellusten liiketoimintapotentiaalin parantamiseksi tarvittavia teknologiseen innovointiin tehtäviä investointeja. (81) EMKR:n olisi täydennettävä nykyisiä ja tulevia rahoitusvälineitä, joita unioni ja jäsenvaltiot ovat asettaneet käytettäväksi kansallisella ja sitä alemmalla tasolla merten, valtamerten ja rannikoiden suojelun ja kestävän käytön edistämiseen, jäsenvaltioiden ja niiden rannikko- ja saarialueiden sekä syrjäisimpien alueiden välisen yhteistyön tehostamiseen sekä kansallisten ja paikallisten hankkeiden priorisoinnin ja edistymisen huomioon ottamiseen, ja oltava johdonmukainen niiden kanssa. Rahasto nivoutuu hyvin yhteen muiden merialaan mahdollisesti liittyvien unionin toimintalinjojen kanssa ja erityisesti Euroopan aluekehitysrahaston, koheesiorahaston ja Euroopan sosiaalirahaston sekä tutkimus- ja energiapolitiikkaan liittyvän Horisontti 2020 ‑ohjelman kanssa. (82) YKP:n tavoitteiden saavuttamiseksi unioni osallistuu aktiivisesti kansainvälisten järjestöjen työskentelyyn. Sen vuoksi on olennaisen tärkeää, että unioni edistää tällaisten järjestöjen toimia, jotka auttavat varmistamaan kalavarojen säilyttämisen ja kestävän hyödyntämisen aavalla merellä ja kolmansien maiden vesialueilla. Kansainvälisille järjestöille asetuksen (EY) N:o 861/2006 perusteella myönnettävää tukea olisi EMKR:n puitteissa jatkettava yhden rahaston logiikkaa noudattaen. (83) YKP:n hallinnon parantamiseksi ja neuvoa-antavien toimikuntien tehokkaan toiminnan varmistamiseksi on tärkeää, että neuvoa-antaville toimikunnille myönnetään riittävä ja pysyvä rahoitus, jotta ne voisivat jatkaa tehokkaasti neuvoa-antavassa tehtävässään yhteisessä kalastuspolitiikassa. EMKR:stä neuvoa-antaville toimikunnille myönnettävän tuen olisi yhden rahaston logiikkaa noudattaen korvattava alueellisille neuvoa-antaville toimikunnille asetuksen (EY) N:o 861/2006 perusteella myönnettävä tuki. (84) EMKR:stä olisi myönnettävä teknisen avun muodossa valmistelu-, hallinnollista ja teknistä tukea sekä tukea tiedotustoimiin, verkottumiseen, arviointeihin, tarkastuksiin selvityksiin ja kokemusten vaihtoon, joilla helpotetaan toimintaohjelman täytäntöönpanoa ja edistetään innovatiivisia lähestymistapoja ja käytänteitä sekä yksinkertaista ja avointa täytäntöönpanoa. Tekniseen apuun olisi kuuluttava myös sellaisen paikallisten kalastusalan toimintaryhmien eurooppalaisen verkoston perustaminen, jonka tarkoituksena on valmiuksien kehittäminen, tiedon levittäminen, kokemusten vaihtaminen sekä paikallisten kumppanuuksien välisen yhteistyön tukeminen. (85) Kaikkiin tämän asetuksen perusteella rahoitettaviin, sekä yhteistyössä toteutettavan että suoran hallinnoinnin piiriin kuuluviin toimiin liittyen on tarpeen varmistaa unionin taloudellisten etujen suojaaminen soveltamalla kyseisten etujen suojaamista koskevaa lainsäädäntöä moitteettomalla tavalla sekä varmistaa, että jäsenvaltiot ja komissio tekevät aiheelliset tarkastukset. (86) Tämän asetuksen säännöksiin, jotka kuuluvat yhteistyössä toteutettavan hallinnoinnin piiriin, olisi sovellettava [yhteisistä säännöksistä annettua asetusta (EU) N:o […]] ja sen nojalla annettuja säännöksiä. Erityisesti [yhteisistä säännöksistä annetussa asetuksessa (EU) N:o […]][17] vahvistetaan moitteettoman varainhoidon, avoimuuden ja syrjimättömyyden periaatteiden pohjalta yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa toteutettavaa unionin varojen hallinnointia koskevat säännökset sekä hyväksyttyjen elinten toimintaa koskevat säännökset ja budjettiperiaatteet. Näitä säännöksiä olisi noudatettava tämän asetuksen yhteydessä. (87) Ottaen kuitenkin huomioon EMKR:n erityisluonne, erityisesti sen koko, rahoitettavien toimien lajit, vahva yhteys YKP:hen ja kaikki muut merkitykselliset tekijät, joitakin yhteistyössä toteutettavaan hallinnointiin liittyviä yhteisiä säännöksiä olisi mukautettava, niistä olisi poikettava tai niitä olisi täydennettävä tässä asetuksessa. Silloin kun [yhteisistä säännöksistä annetun asetuksen (EU) N:o [...]] säännöksissä niin vaaditaan, kyseisiä yhteisiä säännöksiä olisi täydennettävä EMKR-asetuksella. (88) Koska on tärkeää varmistaa meren elollisten luonnonvarojen säilyttäminen ja kalakantojen suojelu erityisesti laittomalta kalastukselta sekä noudattaa yhteisen kalastuspolitiikan uudistamisesta annetussa vihreässä kirjassa[18] tehtyjä päätelmiä, EMKR:stä myönnettävän tuen ulkopuolelle olisi suljettava toimijat, jotka eivät noudata YKP:n sääntöjä ja vaarantavat erityisesti kyseisten kantojen kestävyyden ja uhkaavat täten vakavasti meren elollisten luonnonvarojen kestävää hyödyntämistä siten, että pyydettävien lajien kannat palautetaan kestävän enimmäistuoton mahdollistavia tasoja suuremmiksi ja pidetään tämän kokoisina, ja varsinkin toimijat, jotka osallistuvat laittomaan, ilmoittamattomaan ja sääntelemättömään (IUU) kalastukseen. Unionin rahoitusta ei pitäisi missään vaiheessa, alkaen toimen valinnasta sen täytäntöönpanoon asti, käyttää YKP-asetuksen tavoitteissa mainitun, meren elollisten luonnonvarojen säilyttämiseen liittyvän yleisen edun vahingoittamiseksi. (89) Jäsenvaltioiden olisi toteutettava asianmukaiset toimenpiteet hallinto- ja valvontajärjestelmien moitteettoman toiminnan varmistamiseksi. Tätä varten kullekin toimintaohjelmalle olisi nimettävä hallintoviranomainen, maksajavirasto ja todentamisviranomainen, joiden velvollisuudet olisi määriteltävä. Näiden velvollisuuksien olisi liityttävä ensisijaisesti rahoituksen moitteettomaan toteutumiseen, arvioinnin järjestämiseen, menojen todentamiseen, tarkastamiseen ja unionin lainsäädännön noudattamiseen. Olisi säädettävä komission ja tuen seurannasta vastaavien kansallisten viranomaisten välisistä säännöllisistä kokouksista. Hallinnon ja valvonnan osalta on erityisesti tarpeen vahvistaa yksityiskohtaiset säännöt, joita noudattaen jäsenvaltiot antavat takeet siitä, että järjestelmät ovat olemassa ja toimivat tyydyttävästi. (8990) Euroopan unionin taloudelliset edut olisi suojattava oikeasuhtaisin toimenpitein koko menosyklin ajan; näihin toimenpiteisiin sisältyvät väärinkäytösten torjunta, havaitseminen ja tutkiminen, menetettyjen, virheellisesti maksettujen tai väärin käytettyjen varojen takaisinperintä ja tarpeen mukaan seuraamukset. (91) Jäsenvaltioiden väärinkäytösten vuoksi takaisin perimien summien olisi oltava käytettävissä kyseessä olevan jäsenvaltion toimintaohjelmiin. Olisi suunniteltava jäsenvaltioiden taloudellisen vastuun järjestelmä, jota sovelletaan silloin, kun väärinkäytöksiin liittyviä määriä ei ole peritty kokonaisuudessaan takaisin, ja komission olisi voitava suojata unionin talousarvioon liittyvät edut veloittamalla asianomaiselta jäsenvaltiolta väärinkäytösten vuoksi menetetyt määrät, joita ei ole peritty takaisin kohtuullisen määräajan kuluessa. (902) Jotta kumppanuus olisi toimivaa ja unionin tukitoimet asianmukaisella tavalla tunnettuja, niitä koskevan tiedotuksen ja julkisuuden olisi oltava mahdollisimman laajaa. Siitä huolehtimisen olisi kuuluttava tukitoimista vastaaville hallintoviranomaisille, joiden olisi myös tiedotettava toteutetuista toimenpiteistä komissiolle. (93) Maksusitoumuksia ja maksuja koskevia sääntöjä ja menettelyitä olisi yksinkertaistettava säännöllisen kassavirran varmistamiseksi. EMKR:stä maksettavan neljän prosentin ennakkomaksun pitäisi vauhdittaa toimintaohjelman täytäntöönpanoa. (94) Unionin varojen moitteettoman hoidon varmistamiseksi menojen ennakointia ja toteuttamista olisi parannettava. Tätä varten jäsenvaltioiden olisi toimitettava komissiolle säännöllisesti ennakkoarvionsa unionin varojen käytöstä, ja rahoituksen toteutumisen viivästymisen olisi johdettava ennakkomaksujen takaisinperintään ja maksusitoumusten vapauttamiseen ilman eri toimenpiteitä. (915) [YKP-asetuksen] 50 ja 51 artiklassa mainittuihin YKP:n erityistarpeisiin vastaamiseksi ja YKP:n sääntöjen noudattamisen edistämiseksi olisi vahvistettava lisäsäännöksiä säännöille, jotka koskevat maksujen määräajan kulumisen keskeyttämistä [yhteisistä säännöksistä annettu asetus (EU) N:o […]]. Jos jäsenvaltio tai toimija on laiminlyönyt YKP:n mukaiset velvoitteensa tai jos komissiolla on tällaiseen laiminlyöntiin viittaavaa näyttöä, komission olisi varotoimenpiteenä voitava keskeyttää maksatus. (926) Keskeyttämismahdollisuuden lisäksi ja tukikelvottomien menojen maksamiseen liittyvän ilmeisen riskin välttämiseksi komission olisi voitava lykätä YKP:n sääntöjen noudattamatta jättämiseen liittyviä maksuja, kuten [YKP-asetuksen] 50 ja 51 artiklassa edellytetään. (97) Jotta hyväksyttyjen maksajavirastojen ja unionin talousarvion välille syntyisi taloudellinen yhteys, komission olisi tarkastettava ja hyväksyttävä maksajavirastojen tilit vuosittain. Tilien tarkastamista ja hyväksymistä koskevan päätöksen tulisi koskea toimitettujen tilinpäätösten täydellisyyttä, täsmällisyyttä ja todenperäisyyttä mutta ei sitä, ovatko menot yhdenmukaisia unionin lainsäädännön kanssa. (938) Toimintaohjelmaa olisi sen laadun parantamiseksi ja sen saavutusten osoittamiseksi seurattava ja arvioitava. Komission olisi luotava yhteinen seuranta- ja arviointikehys varmistaen muun muassa, että asiaa koskevat tiedot ovat käytettävissä oikeaan aikaan. Tässä yhteydessä olisi vahvistettava luettelo indikaattoreista, ja komission olisi arvioitava EMKR-politiikan vaikutuksia suhteessa erityistavoitteisiin. (949) Vastuu ohjelman seurannasta olisi jaettava hallintoviranomaisen ja tätä tarkoitusta varten perustetun seurantakomitean kesken. Vastuunjako olisi tätä varten täsmennettävä. Ohjelman seurantaan olisi sisällyttävä komissiolle toimitettavan vuotuisen täytäntöönpanokertomuksen laatiminen. (95100) Rahoitusmahdollisuuksia ja hankkeiden tuensaajia koskevien tietojen saatavuuden ja avoimuuden lisäämiseksi kussakin jäsenvaltiossa olisi otettava käyttöön yksi keskitetty verkkosivusto tai verkkoportaali, jossa on tietoa toimintaohjelmasta, mukaan lukien luettelot toimista, joita kustakin toimintaohjelmasta tuetaan. Näiden tietojen pohjalta suuren yleisön ja erityisesti unionin veronmaksajien olisi saatava kohtuullinen, todellinen ja konkreettinen käsitys siitä, miten unionin varoja käytetään EMKR:n puitteissa. Tämän tavoitteen lisäksi asiaa koskevien tietojen julkaisemisen olisi palveltava tavoitetta, joka liittyy unionin rahoituksen hakemista koskevien mahdollisuuksien tekemiseen entistä tunnetuimmiksi. Tietosuojaa koskevan perusoikeuden kunnioittamiseksi kaikilta osin ja unionin tuomioistuimen yhdistetyissä asioissa (Schecke) antaman tuomion[19] mukaisesti ei pitäisi kuitenkaan edellyttää luonnollisten henkilöiden nimien julkaisemista. (96101) Tiettyjen tämän asetuksen muiden kuin olennaisten osien täydentämistä ja muuttamista varten komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä perussopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä seuraavista: käytännesäännöt sellaisten YKP:n sääntöjen noudattamatta jättämisten havaitsemiseksi, jotka voivat johtaa hakemusten käsittelemättä jättämiseen, hakemuksia koskeva aikataulu, jotta voidaan varmistaa ennakkoehtojen täyttyminen oikeasuhteisella tavalla, aluksiin tehtävien tukikelpoisten investointien määrittely sellaisten investointien välttämiseksi, jotka johtaisivat aluksen kalastuskapasiteetin lisääntymiseen, nettotulojen laskentamenetelmä ekoinnovoinnin tapauksessa, suojeltujen merialueiden suojeluun ja ennallistamiseen liittyvien tukikelpoisten toimien ja kustannusten määrittely, offshore- ja non food vesiviljelyyn tehtäviin investointeihin liittyvien tukikelpoisten kustannusten määrittely, paikallisia kehitysstrategioita koskevan toimintasuunnitelman sisällön määrittely, paikallisten kehitysstrategioiden valmistelutukeen liittyvien tukikelpoisten kustannusten määrittely, paikallisten kehitysstrategioiden toimintakustannuksiin ja toiminnan edistämisestä aiheutuviin kustannuksiin liittyvien tukikelpoisten kustannusten määrittely, maksajavirastojen velvollisuudet, todentamisviranomaisten tehtävien määrittely, asianmukaiseen jäljitysketjuun liittyvien menettelyjen selventäminen, jäsenvaltioiden velvollisuuksien selventäminen aiheettomasti suoritettujen maksujen takaisinperinnän tapauksessa, YKP:n sääntöjen rikkomiset, jotka saattavat johtaa maksujen lykkäämiseen, kiinteämääräisissä tai ekstrapoloiduissa oikaisuissa sovellettavat perusteet ja menetelmät, luettelo YKP:n sääntöjen rikkomisista, jotka saattavat johtaa rahoitusoikaisujen soveltamiseen, ja seuranta- ja arviointijärjestelmän sisältö ja rakenne. (97102) Komission olisi delegoituja säädöksiä valmistellessaan ja laatiessaan varmistettava, että asianomaiset asiakirjat toimitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle yhtäaikaisesti, hyvissä ajoin ja asianmukaisesti. (98103) Komissiolle olisi annettava valta antaa täytäntöönpanosäädöksillä päätöksiä määrärahojen vuotuisesta jakautumisesta, toimintaohjelmien ja niiden muutosten hyväksymisestä, valvontaan ja täytäntöönpanon valvontaan liittyvää politiikkaa koskevista unionin prioriteeteista, tiedonkeruuta koskevien vuotuisten työsuunnitelmien hyväksymisestä, YKP:n noudattamatta jättämistä koskevasta näytöstä, jonka perusteella maksujen määräaikojen kuluminen voidaan keskeyttää, maksujen lykkäämisestä ja lykkäämisen kumoamisesta ja rahoitusoikaisuista ja tilien tarkastamisesta ja hyväksymisestä. (99104) Jotta voidaan varmistaa tämän asetuksen yhdenmukainen täytäntöönpano, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa, joka liittyy toimintaohjelman muotoon, toimintaohjelman hyväksymismenettelyihin, tiedonkeruuta koskevan vuotuisen työsuunnitelman hyväksymismenettelyihin, liitteen I mukaisten tuki-intensiteettiä koskevien prosenttiyksikköjen konkreettiseen soveltamiseen, välimaksuja koskevien menoilmoitusten lähettämistä koskevaan määräaikaan, hallintoon ja valvontaan liittyviä maksajavirastojen velvollisuuksia koskeviin sääntöihin, todentamisviranomaisten erityistehtäviin, tehokasta hallinnointia ja valvontaa koskeviin sääntöihin, lykättävien maksujen määrittämistä koskeviin sääntöihin, maksujen määräaikojen kulumisen keskeyttämistä tai maksujen lykkäämistä koskeviin menettelyihin, paikalla tehtäviä komission lisätarkastuksia koskevaan menettelyyn, vuotuisten täytäntöönpanokertomusten muotoon, ennakko- ja jälkiarviointeihin sisällytettäviin seikkoihin ja julkisuustoimenpiteitä koskevien teknisten näkökohtien valmisteluun. Tätä valtaa olisi käytettävä yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä, 16 päivänä helmikuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011[20] mukaisesti. (100105) Koska komission 24 artiklan, 98 artiklan, 10320 artiklan ja 12043 artiklan mukaisilla täytäntöönpanosäädöksillä hyväksymät säännökset liittyvät menettelyihin, täytäntöönpanosäädöksiä hyväksyttäessä olisi sovellettava neuvoa-antavaa menettelyä. (101106) Jotta helpotettaisiin sujuvaa siirtymistä asetuksessa (EY) N:o 1198/2006 säädetystä järjestelmästä tässä asetuksessa säädettyyn järjestelmään, komissiolle olisi siirrettävä valta antaa perussopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, jotka koskevat siirtymäsäännösten vahvistamista. (102107) Tässä asetuksessa säädetty uusi tukijärjestelmä korvaa tukijärjestelmän, joka on perustettu asetuksella (EY) N:o 1198/2006, asetuksella (EY) N:o 861/2006, yhdennetyn meripolitiikan edelleenkehittämistä koskevasta tukiohjelmasta annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella, asetuksella (EY) N:o 1290/2005 (maataloustukirahasto), asetuksella (EY) N:o 791/2007 ja asetuksen (EY) N:o 1224/2009 103 artiklalla. Sen vuoksi kyseiset asetukset ja mainittu säännös olisi kumottava 1 päivästä tammikuuta 2014 alkaen, OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN: I osasto Tavoitteet I LUKU Soveltamisala ja määritelmät 1 artikla Kohde Tässä asetuksessa määritellään unionin rahoitustoimenpiteet, joilla pannaan täytäntöön a) yhteinen kalastuspolitiikka (YKP); b) merioikeuteen liittyvät toimenpiteet; c) kalastusalueiden ja sisävesikalastuksen kestävä kehitys; d) ja yhdennetty meripolitiikka. 2 artikla Maantieteellinen soveltamisala Tätä asetusta sovelletaan unionin alueella toteutettaviin toimiin, jollei tässä asetuksessa nimenomaisesti toisin säädetä. 3 artikla Määritelmät 1. Tässä asetuksessa sovelletaan [yhteisestä kalastuspolitiikasta annetun asetuksen][21] 5 artiklassa, [kalastus- ja vesiviljelytuotealan yhteisestä markkinajärjestelystä annetun asetuksen] 5 artiklassa, neuvoston asetuksen (EY) N:o 1224/2009 4 artiklassa ja [yhteisistä säännöksistä annetun asetuksen][22] 2 artiklassa tarkoitettuja määritelmiä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 2 kohdan soveltamista. 2. Tässä asetuksessa tarkoitetaan: 1. ’yhteisellä tietojenvaihtoympäristöllä (CISE)’ rakenteeltaan hajautettua järjestelmäverkkoa, joka on kehitetty tietojen vaihtamiseksi eri aloilla toimivien käyttäjien kesken merellä tapahtuvaa toimintaa koskevan tilannetietoisuuden parantamista varten; 2. ’monialaisilla toimilla’ aloitteita, jotka hyödyttävät vastavuoroisesti eri aloja ja/tai alakohtaisia politiikkoja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen mukaisesti ja joita ei voida kokonaisuudessaan toteuttaa kulloiseenkin politiikan alaan kuuluvilla toimenpiteillä; 3. ’sähköisellä kirjaamis- ja raportointijärjestelmällä’ (ERS) asetuksen (EY) N:o 1224/2009 15, 24 ja 63 artiklassa tarkoitettua sähköistä tietojen kirjaamis- ja raportointijärjestelmää; 4. ’Euroopan meripoliittisella seurantakeskuksella ja tietoverkolla’ verkostoa, joka kokoaa kansalliset meripoliittiset seuranta- ja tieto-ohjelmat yhteiseksi ja helppokäyttöiseksi eurooppalaiseksi resurssiksi; 5. ’kalastusalueella’ meren tai järven rannalla olevaa aluetta, johon voi kuulua myös lammikoita tai joen suisto, jolla kalastus tai vesiviljely on merkittävä työllistäjä ja joka on jäsenvaltion sellaiseksi nimeämä; 6. ’kalastajalla’ henkilöä, jonka jäsenvaltio katsoo harjoittavan ammattikalastusta kalastusta harjoittavalla kalastusaluksella tai jonka jäsenvaltio katsoo harjoittavan meren eliöiden ammattimaista korjuuta ilman alusta; 7. ’yhdennetyllä meripolitiikalla’ unionin politiikkaa, jonka tavoitteena on edistää koordinoitua ja johdonmukaista päätöksentekoa, jolla maksimoidaan jäsenvaltioiden ja erityisesti unionin rannikko- ja saarialueiden ja syrjäisimpien alueiden sekä merialojen kestävä kehitys, talouskasvu ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus johdonmukaisella meriasioihin liittyvällä politiikalla ja asiaankuuluvalla kansainvälisellä yhteistyöllä; 8. ’yhdennetyllä merivalvonnalla’ EU:n aloitetta, jolla pyritään lisäämään Euroopan merien valvontatoimien vaikuttavuutta ja tehokkuutta eri alojen ja maiden välisen tietojenvaihdon ja yhteistyön pohjalta; 9. ’väärinkäytöksellä’ neuvoston asetuksen (EY) N:o 2988/95 1 artiklan 2 kohdassa määriteltyä väärinkäytöstä; 10. ’sisävesikalastuksella’ kalastusta, jota harjoitetaan kaupallisessa tarkoituksessa yksinomaan sisävesillä toimivilla aluksilla tai muilla laitteilla, joita käytetään jäällä kalastukseen; 11. ’rannikkoalueiden yhdennetyllä käytöllä ja hoidolla’ strategioita ja toimenpiteitä, jotka määritellään rannikkoalueiden yhdennetyn käytön ja hoidon toteuttamisesta Euroopassa 30 päivänä toukokuuta 2002 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston suosituksessa (2002/413/EY)[23]; 12. ’meriasioiden yhdennetyllä hallinnoinnilla’ kaikkien valtameriin, meriin ja rannikkoalueisiin vaikuttavien EU:n alakohtaisten politiikkojen koordinoitua hallinnointia; 13. ’merialueilla’ neuvoston päätöksen 2004/585/EY liitteessä I vahvistettuja maantieteellisiä alueita ja alueellisten kalastusjärjestöjen perustamia alueita; 14. ’merten aluesuunnittelulla’ prosessia, jonka puitteissa viranomaiset tarkastelevat ja säätelevät ihmisen toiminnan alueellista ja ajallista jakautumista merialueilla ekologisten, taloudellisten ja sosiaalisten tavoitteiden saavuttamiseksi; 15. ’toimenpiteellä’ toimien joukkoa; 16. ’julkisilla menoilla’ toimien rahoitukseen myönnettyä rahoitusosuutta, joka on peräisin jäsenvaltion talousarviosta, alueellisten tai paikallisten viranomaisten tai Euroopan unionin talousarviosta, sekä muita vastaavia menoja. Kaikkia toimien rahoitusosuuksia, jotka ovat peräisin yhdestä tai useammasta alue- tai paikallisviranomaisesta muodostettujen julkisoikeudellisten elinten tai yhteisöjen taikka julkisia rakennusurakoita sekä julkisia tavara- ja palveluhankintoja koskevien sopimusten tekomenettelyjen yhteensovittamisesta 31 päivänä maaliskuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/18/EY mukaisesti toimivien julkisoikeudellisten elinten talousarviosta, pidetään julkisena rahoitusosuutena; 17. ’merialuestrategialla’ tiettyä maantieteellistä aluetta koskevaa jäsenneltyä yhteistyökehystä, joka on EU:n toimielinten, jäsenvaltioiden, niiden alueiden ja tarvittaessa sellaisten kolmansien maiden kehittämä, jotka jakavat merialueen EU:n jäsenvaltioiden kanssa; strategiassa otetaan huomioon merialueen maantieteelliset, ilmastolliset, taloudelliset ja poliittiset erityispiirteet; 18. ’pienimuotoisella rannikkokalastuksella’ kalastusta, jota harjoitetaan unionin kalastuslaivastorekisteriä koskevan 30 päivänä joulukuuta 2003 annetun komission asetuksen (EY) N:o 26/2004[24] liitteessä I olevassa taulukossa 3 olevan luettelon mukaisilla kokonaispituudeltaan alle 12 metrin pituisilla aluksilla, jotka eivät käytä vedettäviä pyydyksiä; 19. ’yksinomaan sisävesillä toimivilla aluksilla’ sisävesillä toimivia kaupallista kalastusta harjoittavia aluksia, jotka eivät kuulu unionin kalastuslaivastorekisteriin. II OSASTO YLEISTÄ I LUKU Euroopan meri- ja kalatalousrahaston perustaminen ja tavoitteet 4 artikla Perustaminen Perustetaan Euroopan meri- ja kalatalousrahasto (EMKR). 5 artikla Tavoitteet EMKR edistää seuraavien tavoitteiden toteutumista: a) kestävä ja kilpailukykyinen kalatalous ja vesiviljely; b) unionin yhdennetyn meripolitiikan kehittäminen ja täytäntöönpano koheesiopolitiikkaa ja yhteistä kalastuspolitiikkaa täydentäen; c) kalastusalueiden tasapainoinen ja osallistava alueellinen kehittäminen; d) YKP:n täytäntöönpanon edistäminen. 6 artikla Unionin prioriteetit EMKR:n tavoitteiden saavuttaminen edesauttaa älykästä, kestävää ja osallistavaa kasvua koskevan Eurooppa 2020 -strategian toteuttamista. Siihen pyritään seuraavien kuuden unionin prioriteetin kautta, jotka muutetaan yhteisessä strategiakehyksessä asianmukaisiksi temaattisiksi tavoitteiksi: 1) Työllisyyden ja alueellisen yhteenkuuluvuuden lisääminen seuraavien tavoitteiden kautta: a) taloudellisen kasvun, sosiaalisen osallisuuden ja työpaikkojen luomisen edistäminen sekä työvoiman liikkuvuuden tukeminen kalastuksesta ja vesiviljelystä riippuvaisissa rannikko- ja sisämaayhteisöissä; b) kalastustoimintojen monipuolistaminen muille meritalouden aloille ja meritalouden kasvu, mukaan lukien ilmastonmuutoksen hillitseminen. 2) Innovatiivisen, kilpailukykyisen ja tietämykseen perustuvan kalastuksen edistäminen keskittymällä seuraaville aloille: a) teknologian kehittämisen vahvistamisen, innovoinnin ja tietämyksensiirron tukeminen; b) kalastuksen, erityisesti pienimuotoista rannikkokalastusta harjoittavan laivaston kilpailukyvyn ja elinkelpoisuuden parantaminen ja turvallisuuden tai työolojen parantaminen; c) uusien ammatillisten taitojen ja elinikäisen oppimisen kehittäminen; d) kalastustuotteiden markkinajärjestelyn parantaminen. 3) Innovatiivisen, kilpailukykyisen ja tietämykseen perustuvan vesiviljelyn edistäminen keskittymällä seuraaville aloille: a) teknologian kehittämisen vahvistamisen, innovoinnin ja tietämyksensiirron tukeminen; b) vesiviljely-yritysten, erityisesti pk-yritysten kilpailukyvyn ja elinkelpoisuuden parantaminen; c) uusien ammatillisten taitojen ja elinikäisen oppimisen kehittäminen; d) vesiviljelytuotteiden markkinajärjestelyn parantaminen. 4) Kestävän ja resurssitehokkaan kalastuksen edistäminen keskittymällä seuraaville aloille: a) meriympäristöön kohdistuvien kalastusvaikutusten vähentäminen; b) merten biologisen monimuotoisuuden ja ekosysteemien suojelu ja ennallistaminen, mukaan lukien niiden tarjoamat palvelut. 5) Kestävän ja resurssitehokkaan vesiviljelyn edistäminen keskittymällä seuraaville aloille: a) vesiviljelyyn liittyvien ekosysteemien parantaminen ja resurssitehokkaan vesiviljelyn edistäminen; b) ympäristönsuojelun korkean tason takaavan vesiviljelyn, eläinten terveyden ja hyvinvoinnin sekä kansanterveyden ja yleisen turvallisuuden edistäminen. 6) YKP:n täytäntöönpanon edistäminen seuraavin keinoin: a) tutkimustiedon tarjonta ja tiedonkeruu; b) valvonnan ja täytäntöönpanon valvonnan tukeminen, institutionaalisten valmiuksien ja tehokkaan julkishallinnon edistäminen. II LUKU Yhteistyössä toteutettava ja suora hallinnointi 7 artikla Yhteistyössä toteutettava ja suora hallinnointi 1. Jäljempänä V osastossa tarkoitetut toimenpiteet ja 92 artiklan mukainen tekninen apu rahoitetaan EMKR:stä jäsenvaltioiden ja unionin välisen yhteistyössä toteutettavan hallinnoinnin periaatteen mukaisesti ja [yhteisistä säännöksistä annetussa asetuksessa (EU) N:o […]][25] vahvistettujen yhteisten sääntöjen mukaisesti. 2. Jäljempänä VI osastossa tarkoitetut toimenpiteet, 92 artiklan mukaista teknistä apua lukuun ottamatta, rahoitetaan EMKR:stä suoran hallinnoinnin periaatteen mukaisesti. III LUKU Yhteistyössä toteutettavaan hallinnointiin kuuluvan tuen yleiset periaatteet 8 artikla Valtiontuki 1. Jäsenvaltioiden kalastus- ja vesiviljely-yrityksille myöntämään tukeen sovelletaan perussopimuksen 107, 108 ja 109 artiklaa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tämän artiklan 2 kohdan soveltamista. 2. Perussopimuksen 107, 108 ja 109 artiklaa ei kuitenkaan sovelleta perussopimuksen 42 artiklan soveltamisalaan kuuluviin maksuihin, joita jäsenvaltiot suorittavat tämän asetuksen nojalla ja mukaisesti. 3. Kansallisia säännöksiä, joiden nojalla myönnetään 2 kohdassa tarkoitettuja rahoitusosuuksia koskevaa tämän asetuksen säännökset ylittävää julkista rahoitusta, käsitellään kokonaisuudessaan 1 kohdan mukaisesti. 9 artikla Kumppanuus Poiketen siitä, mitä [yhteisistä säännöksistä annetun asetuksen (EU) N:o [...]] 5 artiklan 4 kohdassa säädetään, komissio kuulee vähintään kahdesti ohjelmakauden aikana järjestöjä, jotka edustavat unionin tason kumppaneita, EMKR:stä myönnettävän tuen täytäntöönpanosta. 10 artikla Koordinointi [Yhteisistä säännöksistä annetun asetuksen (EU) N:o […]] 4 artiklassa mainittujen periaatteiden lisäksi komissio ja jäsenvaltiot varmistavat koordinoinnin ja täydentävyyden niiden tukien välillä, joita myönnetään EMKR:stä, muiden unionin toimintalinjojen ja rahoitusvälineiden perusteella, mukaan lukien [ympäristö- ja ilmastoimien puiteohjelman perustamisesta (LIFE-puiteohjelma)] annettu asetus (EU) N:o […][26], ja unionin ulkoisten toimien puitteissa. EMKR:stä ja LIFE-puiteohjelmasta myönnettävän tuen koordinointi on toteutettava erityisesti edistämällä sellaisten toimien rahoitusta, joilla täydennetään LIFE-puiteohjelmasta rahoitettavia yhdennettyjä hankkeita, sekä edistämällä LIFE-puiteohjelmassa hyväksyttyjen ratkaisujen, menetelmien ja lähestymistapojen käyttöä. 11 artikla Ennakkoehdot EMKR:ään sovelletaan tämän asetuksen liitteessä III tarkoitettuja ennakkoehtoja. IV LUKU Hakukelpoisuus ja tukeen kelpaamattomat toimet 12 artikla Hakukelpoisuus 1. Seuraavien toimijoiden jättämät hakemukset eivät ole kelpoisia EMKR:n tukeen tietyn kauden ajan: a) toimijat, jotka ovat syyllistyneet asetuksen (EY) N:o 1005/2008 42 artiklan tai asetuksen (EY) N:o 1224/2009 90 artiklan 1 kohdan mukaiseen vakavaan rikkomukseen; b) toimijat, jotka osallistuvat unionin IUU-alusluetteloon merkittyjen kalastusalusten toimintaan tai hallinnointiin taikka jotka ovat niihin omistussuhteessa asetuksen (EY) N:o 1005/2008 40 artiklan 3 kohdan mukaisesti; c) toimijat, jotka ovat syyllistyneet muihin YKP:n sääntöjen laiminlyönteihin, jotka vaarantavat vakavasti kyseessä olevien kantojen kestävyyden. 2. EKTR:n tai EMKR:n väärinkäytökseen syyllistyneiden toimijoiden jättämät hakemukset eivät ole hyväksyttäviä tietyn kauden ajan. 3. Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 12750 artiklan mukaisesti seuraavista: a) edellä 1 ja 2 kohdassa tarkoitetun kauden määrittely; kyseisen kauden on oltava oikeassa suhteessa rikkomuksen tai laiminlyönnin vakavuuteen tai toistumiseen; b) edellä 1 kohdassa tarkoitetun kauden alkamis- tai päättymispäivät; c) edellä 1 kohdan c alakohdassa tarkoitettujen sellaisten muiden laiminlyöntien määrittely, jotka vaarantavat vakavasti kyseessä olevien kantojen kestävyyden. 4. Jäsenvaltioiden on vaadittava, että toimijat, jotka jättävät EMKR:lle osoitetun hakemuksen, toimittavat hallintoviranomaiselle allekirjoitetun vahvistuksen siitä, että ne noudattavat 1 kohdassa lueteltuja vaatimuksia eivätkä ole syyllistyneet 2 kohdassa tarkoitettuun EKTR:n tai EMKR:n väärinkäytökseen. Jäsenvaltioiden on tarkistettava vahvistuksen paikkansapitävyys ennen toimen hyväksymistä. 5. Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 12750 artiklan mukaisesti valtuutuksesta, joka koskee sääntöjen noudattamatta jättämistä koskevan jäsenvaltioiden välisen tiedonvaihtojärjestelmän perustamista. 13 artikla Tukeen kelpaamattomat toimet Seuraaviin toimiin ei voida myöntää EMKR:n tukea: a) aluksen kalastuskapasiteettia lisäävät toimet; b) uusien kalastusalusten rakentaminen, kalastusalusten käytöstäpoisto tai tuonti; c) kalastustoiminnan väliaikainen lopettaminen; d) koekalastus; e) yrityksen omistuksen siirtäminen; f) suorat istutukset, ellei niistä ole nimenomaisesti säädetty säilyttämistoimenpiteenä unionin säädöksessä tai ellei ole kyse koeistutuksesta. III OSASTO RAHOITUSKEHYS 14 artikla Talousarvion toteuttaminen 1. EMKR:lle V osaston nojalla kohdennettu unionin talousarvio toteutetaan yhteistyössä toteutettavan hallinnoinnin puitteissa [yhteisistä säännöksistä annetun asetuksen (EU) N:o […]] 4 artiklan mukaisesti. 2. Komissio hallinnoi EMKR:lle VI osaston nojalla kohdennettua unionin talousarviota suoraan [uuden varainhoitoasetuksen] 55 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti. 3. Komissio peruuttaa suoran hallinnoinnin piiriin kuuluvan talousarviositoumuksen kokonaan tai osittain [uuden varainhoitoasetuksen] ja tämän asetuksen 12447 artiklan mukaisesti. 4. Moitteettoman varainhoidon periaatetta sovelletaan [uuden varainhoitoasetuksen] 27 ja 50 artiklan mukaisesti. 15 artikla Yhteistyössä toteutettavan hallinnoinnin piiriin kuuluvat talousarviovarat 1. EMKR:n käytettävissä olevat, yhteistyössä toteutettavan hallinnoinnin piiriin kuuluvat maksusitoumusmäärärahat kaudella 2014–2020 ovat 5 520 000 000 euroa käypinä hintoina liitteessä II olevan vuosijakauman mukaisesti. 2. Edellä 1 kohdassa tarkoitetuista varoista 4 535 000 000 euroa osoitetaan kalastuksen, vesiviljelyn ja kalastusalueiden kestävään kehittämiseen V osaston I, II ja III lukujen mukaisesti. 3. Edellä 1 kohdassa tarkoitetuista varoista 477 000 000 euroa osoitetaan 78 artiklassa tarkoitettuihin valvontaa ja täytäntöönpanon valvontaa koskeviin toimenpiteisiin. 4. Edellä 1 kohdassa tarkoitetuista varoista 358 000 000 euroa osoitetaan 79 artiklassa tarkoitettuihin tiedonkeruutoimenpiteisiin. 5. Syrjäisimmille alueille V osaston V luvun mukaisesti korvauksena myönnettävät varat voivat olla vuodessa enintään – 4 300 000 euroa Azorien ja Madeiran osalta, – 5 800 000 euroa Kanariansaarten osalta, – 4 900 000 euroa Ranskan Guyanan ja Réunionin osalta. 6. Edellä 1 kohdassa tarkoitetuista varoista 45 000 000 euroa osoitetaan 70 artiklassa tarkoitettuun varastointitukeen vuosiksi 2014–2018. 16 artikla Suoran hallinnoinnin piiriin kuuluvat talousarviovarat EMKR:stä osoitetaan 1 047 000 000 euron määrä suoran hallinnoinnin piiriin kuuluviin, VI osaston I ja II luvussa täsmennettyihin toimenpiteisiin. Tämä määrä sisältää 91 artiklan mukaisen teknisen avun. 17 artikla Yhteistyössä toteutettavan hallinnoinnin piiriin kuuluvien määrärahojen jakaminen 1. Edellä 15 artiklan 2–6 kohdassa tarkoitetut varat, jotka ovat käytettävissä liitteessä II olevan taulukon mukaisesti jäsenvaltioiden sitoumuksiin kaudella 2014–2020, määritetään seuraavia puolueettomia perusteita noudattaen: a) V osaston osalta: i) kalastus- ja vesiviljelyalan työllisyystaso; ii) kalastus- ja vesiviljelyalan tuotantotaso; iii) pienimuotoista rannikkokalastusta harjoittavan laivaston osuus kalastuslaivastosta; b) 78 ja 79 artiklan mukaisten toimenpiteiden osalta: i) asianomaisen jäsenvaltion valvontatehtävien laajuus arvioituna kansallisen kalastuslaivaston koon, purettujen saaliiden määrän ja kolmansista maista tulevan tuonnin arvon perusteella; ii) käytettävissä olevat valvontaresurssit suhteessa jäsenvaltion valvontatehtävien laajuuteen arvioimalla käytettävissä olevat keinot merellä tehtyjen tarkastusten ja purkamista koskevien tarkastusten perusteella; iii) asianomaisen jäsenvaltion tiedonkeruutehtävien laajuus arvioituna kansallisen kalastuslaivaston koon, purettujen saaliiden määrän, merellä toteutettavien tieteellisten valvontatehtävien määrän ja niiden tutkimusten lukumäärän perusteella, joihin jäsenvaltio osallistuu; ja iv) käytettävissä olevat tiedonkeruuresurssit suhteessa jäsenvaltion tiedonkeruutehtävien laajuuteen arvioimalla käytettävissä olevat keinot tiedonkeruuta koskevan kansallisen näytteenotto-ohjelman toteuttamiseksi tarvittavan merellä toimivien tarkkailijoiden lukumäärän sekä teknisten ja henkilöresurssien lukumäärän perusteella; c) kaikkien toimenpiteiden osalta aiemmat määrärahat neuvoston asetuksen (EY) N:o 1198/2006 mukaisesti ja aiempi kulutus neuvoston asetuksen (EY) N:o 861/2006 mukaisesti. 2. Komissio antaa täytäntöönpanosäädöksellä päätöksen, jossa vahvistetaan jäsenvaltiokohtaisten kokonaismäärärahojen vuosijakauma. IV OSASTO OHJELMASUUNNITTELU I LUKU Yhteistyössä toteutettavan hallinnoinnin puitteissa rahoitettavien toimenpiteiden ohjelmasuunnittelu 18 artikla Toimintaohjelmien valmistelu 1. Kunkin jäsenvaltion on laadittava yksi toimintaohjelma EMKR:stä yhteisrahoitettavien unionin prioriteettien täytäntöönpanemiseksi. 2. Jäsenvaltion on laadittava toimintaohjelma [yhteisistä säännöksistä annetun asetuksen (EU) N:o […]] 5 artiklassa tarkoitettujen kumppanien kanssa tehdyn läheisen yhteistyön pohjalta. Valmisteluasiakirjoja koskeva kumppanien kuuleminen on organisoitava siten, että kumppaneilla on mahdollisuus tarkastella niitä. 3. Jäljempänä 20 artiklan 1 kohdan n alakohdassa tarkoitetun toimintaohjelman osion osalta komissio vahvistaa täytäntöönpanosäädöksellä viimeistään 31 päivänä toukokuuta 2013 unionin prioriteetit valvontaa ja täytäntöönpanon valvontaa koskevan politiikan alalla. 4. Jäljempänä 20 artiklan 1 kohdan o alakohdassa tarkoitettu toimintaohjelman osio, jossa käsitellään [yhteisestä kalastuspolitiikasta annetun asetuksen] 37 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua monivuotisen ohjelman osaa, on vuoden 2014 osalta toimitettava viimeistään 31 päivänä lokakuuta 2013. 19 artikla Toimintaohjelmaa koskevat suuntaa-antavat periaatteet Toimintaohjelmaa valmistellessaan jäsenvaltion on otettava huomioon seuraavat suuntaa-antavat periaatteet: a) ohjelma sisältää kunkin unionin prioriteetin kannalta katsottuna merkitykselliset yhdistelmät toimenpiteitä, jotka ovat linjassa ennakkoarvioiden sekä vahvuuksia, heikkouksia, mahdollisuuksia ja uhkia koskevan analyysin, jäljempänä ’SWOT-analyysi’, kanssa; b) ohjelmaan sisällytetään tarkoituksenmukainen lähestymistapa innovointiin sekä ilmastonmuutoksen hillitsemiseen ja siihen sopeutumiseen; c) ohjelmassa on kaavailtu asianmukaisia toimia sen täytäntöönpanon yksinkertaistamiseksi ja helpottamiseksi; d) tapauksen mukaan tämän asetuksen 6 artiklan 3 ja 5 kohdassa tarkoitettujen EMKR:ää koskevien unionin prioriteettien mukaisten toimenpiteiden johdonmukaisuus [yhteisestä kalastuspolitiikasta annetun asetuksen] 43 artiklassa tarkoitetun vesiviljelyä koskevan monivuotisen kansallisen strategiasuunnitelman kanssa. 20 artikla Toimintaohjelman sisältö 1. [Yhteisistä säännöksistä annetun asetuksen (EU) N:o […]] 24 artiklassa tarkoitettujen tietojen lisäksi toimintaohjelmaan on sisällyttävä a) [yhteisistä säännöksistä annetun asetuksen (EU) N:o […]] 48 artiklassa tarkoitettu ennakkoarviointi; b) SWOT-analyysi tilanteesta ja niiden tarpeiden määrittely, joihin ohjelman kattamalla maantieteellisellä alueella on vastattava. Analyysi on jäsennettävä unionin prioriteettien mukaisesti. Ilmastonmuutoksen hillitsemistä ja siihen sopeutumista sekä innovoinnin edistämistä koskevat erityistarpeet on arvioitava ottaen huomioon kaikki unionin prioriteetit, jotta molemmilla aloilla löydettäisiin tarkoituksenmukaisia ratkaisuja kunkin prioriteetin tasolla; yhteenveto tukikelpoisten politiikan alojen vahvuuksista ja heikkouksista; c) osoitus ohjelmaan sisältyvästä tarkoituksenmukaisesta lähestymistavasta innovointiin, ympäristöön, Natura 2000 -alueiden erityistarpeet mukaan lukien, sekä ilmastonmuutoksen hillitsemiseen ja siihen sopeutumiseen; d) [yhteisistä säännöksistä annetun asetuksen (EU) N:o […]] 17 artiklan 4 kohdassa tarkoitettujen ennakkoehtojen ja tarvittaessa toimien arviointi sekä [yhteisistä säännöksistä annetun asetuksen (EU) N:o […]] 19 artiklan soveltamiseksi vahvistetut välitavoitteet; e) luettelo valituista, unionin prioriteettien mukaisesti organisoiduista toimenpiteistä; f) kuvaus hankkeiden valintaperusteista; g) kuvaus V osaston III luvun mukaisia paikallisia kehitysstrategioita koskevista valintaperusteista; h) selkeät tiedot V osaston III luvun mukaisista toimista, jotka voidaan toteuttaa kollektiivisesti ja joihin voidaan sen vuoksi soveltaa korkeampaa tuki-intensiteettiä 95 artiklan 3 kohdan mukaisesti; i) seuranta- ja arviointivaatimuksiin sekä [yhteisistä säännöksistä annetun asetuksen (EU) N:o […]] 49 artiklassa tarkoitettuun arviointisuunnitelmaan liittyvien tarpeiden analyysi. Jotta jäsenvaltiot voisivat vastata määritettyihin tarpeisiin, niiden käytössä on oltava riittävät resurssit ja niiden on toteutettava toimia valmiuksiensa kehittämiseksi; j) rahoitussuunnitelma, joka on suunniteltava ottaen huomioon [yhteisistä säännöksistä annetun asetuksen (EU) N:o […]] 18 ja 20 artikla ja noudattaen 17 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua komission päätöstä, ja jonka on sisällettävä i) taulukko, jossa vahvistetaan kullekin vuodelle suunniteltu EMKR:n kokonaisrahoitusosuus; ii) taulukko, jossa vahvistetaan sovellettavat EMKR:n varat ja yhteisrahoitusosuus 6 artiklassa tarkoitettujen unionin prioriteettien mukaisiin tavoitteisiin ja tekniseen apuun. Tapauksen mukaan tässä taulukossa on ilmoitettava erikseen EMKR:n varat ja yhteisrahoitusosuudet, joita sovelletaan 94 artiklan 1 kohdassa vahvistetusta yleissäännöstä poiketen 72 artiklassa, 73 artiklassa, 78 artiklan 2 kohdan a–d sekä f–j alakohdassa, 78 artiklan 2 kohdan e alakohdassa ja 79 artiklassa tarkoitetun tuen osalta; k) selvitys siitä, miten ohjelma täydentää muista yhteisen strategiakehyksen rahastoista tai LIFE-puiteohjelmasta rahoitettuja toimenpiteitä; l) ohjelman täytäntöönpanoa koskevat yksityiskohtaiset säännöt, mukaan lukien i) kaikkien 107 [yhteisistä säännöksistä annetun asetuksen (EU) N:o […]] 113 artiklassa tarkoitettujen viranomaisten nimeäminen jäsenvaltiossa ja tiedoksi tiivistelmä hallinto- ja valvontarakenteestajärjestelmästä; ii) kuvaus seuranta- ja arviointimenettelyistä sekä seurantakomitean kokoonpanosta; iii) säännökset, joilla varmistetaan ohjelman julkistaminen 12043 artiklan mukaisesti; m) [yhteisistä säännöksistä annetun asetuksen (EU) N:o […]] 5 artiklassa tarkoitettujen kumppanien nimeäminen ja kumppanien kuulemisten tulokset; n) edellä 6 artiklan 6 kohdassa tarkoitetun, sääntöjen parempaa noudattamista valvonnan avulla koskevan tavoitteen saavuttamiseksi ja 18 artiklan 3 kohdan mukaisesti i) luettelo valvontaa, tarkastuksia ja täytäntöönpanon valvontaa koskevan järjestelmän täytäntöönpanoelimistä ja lyhyt kuvaus niiden kalastusalan sääntöjen valvontaan, tarkastamiseen ja täytäntöönpanon valvontaan käytettävissä olevista taloudellisista ja henkilöresursseista sekä näihin tehtäviin käytettävissä olevista välineistä, erityisesti alusten, lentokoneiden ja helikopterien lukumäärä; ii) toteutettavien valvontatoimenpiteiden yleiset tavoitteet hyödyntäen yhteisiä indikaattoreita, jotka vahvistetaan 11033 artiklan mukaisesti; iii) erityistavoitteet, jotka on saavutettava ottaen huomioon 6 artiklan mukaiset unionin prioriteetit ja esittäen yksityiskohtainen selvitys siitä, miten monta kuhunkin menoluokkaan kuuluvaa yksikköä koko ohjelmakaudella on hankittava; o) edellä 6 artiklan 6 kohdassa ja 18 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun, kestävään kalastuksenhoitoon liittyvän tiedonkeruun lisäämistä koskevan tavoitteen saavuttamiseksi ja [yhteisestä kalastuspolitiikasta annetun asetuksen] 37 artiklan 5 kohdassa tarkoitetun monivuotisen unionin ohjelman mukaisesti i) kuvaus tiedonkeruutoimista, jotka on toteutettava, jotta mahdollistetaan – kalastusalan arviointi (biologiset, taloudelliset ja poikkitieteelliset muuttujat sekä merellä tehtävät tieteelliset tutkimukset), – vesiviljely- ja jalostusteollisuuden taloudellisen tilanteen arviointi, – ekosysteemiin kohdistuvien kalastusalan vaikutusten arviointi; ii) kuvaus tietojen säilyttämismenetelmistä, tietojen hallinnasta ja tietojen käytöstä; iii) osoitus valmiudesta saavuttaa kerättyjä tietoja koskeva moitteeton varainhoito ja hallinto. Tätä toimintaohjelman osiota täydennetään 23 artiklalla. 2. Toimintaohjelmassa on esitettävä 103 artiklan mukaiset [yhteisistä säännöksistä annetun asetuksen (EU) N:o […]] 57 artiklassa tarkoitettujen yksinkertaistettujen kustannusten tai 97 artiklan mukaisten lisäkustannusten tai tulonmenetysten laskentamenetelmät taikka menetelmä korvauksen laskemiseksi soveltaen kunkin 38 artiklan 1 kohdan nojalla harjoitetun toiminnan osalta määriteltyjä asiaankuuluvia perusteita. 3. Lisäksi toimintaohjelman on sisällettävä kuvaus erityisistä toimenpiteistä, joiden avulla edistetään yhtäläisiä mahdollisuuksia ja estetään sukupuoleen, rotuun tai etniseen alkuperään, uskontoon tai vakaumukseen, vammaisuuteen, ikään tai sukupuoliseen suuntautumiseen perustuva syrjintä, mukaan lukien järjestelyt, joilla varmistetaan sukupuolinäkökohtien huomioon ottaminen toimintaohjelma- ja toimitasolla. 4. Komissio vahvistaa täytäntöönpanosäädöksillä säännöt, jotka koskevat 1, 2 ja 3 kohdassa kuvattujen tietojen esittämistä. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 12851 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua neuvoa-antavaa menettelyä noudattaen. 21 artikla Toimintaohjelman hyväksyminen 1. [Yhteisistä säännöksistä annetun asetuksen (EU) N:o […]] 25 artiklan säännösten lisäksi komissio arvioi toimintaohjelmien yhdenmukaisuuden suhteessa tähän asetukseen ja sen, miten ne ovat edistäneet 6 artiklassa tarkoitettujen EMKR:ää koskevien unionin prioriteettien toteuttamista, ottaen huomioon ennakkoarvioinnin. 2. Komissio hyväksyy toimintaohjelman täytäntöönpanosäädöksellä. 22 artikla Toimintaohjelman muuttaminen 1. Komissio hyväksyy toimintaohjelman muuttamisen täytäntöönpanosäädöksillä. 2. Valvontatoimien muuttuviin teknisiin tarpeisiin mukautumiseksi 20 artiklan 1 kohdan n alakohdassa tarkoitettua toimintaohjelman osiota voidaan muuttaa joka toinen vuosi, ensimmäisen kerran 1 päivästä tammikuuta 2015 alkaen. Komissio antaa tätä varten täytäntöönpanosäädöksellä päätöksen, jossa eritellään 18 artiklan 3 kohdassa mainittujen, valvontaa ja täytäntöönpanon valvontaa koskevaan politiikkaan liittyvien unionin prioriteettien muutokset ja vastaavat etusijalle asetettavat tukikelpoiset toimet. Ottaen huomioon tämän kohdan toisessa alakohdassa mainitussa päätöksessä vahvistetut uudet prioriteetit jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle toimintaohjelman muutos viimeistään asianomaista täytäntöönpanovuotta edeltävän vuoden lokakuun 31 päivänä. 3. Suhteellisuusperiaatteen mukaisesti 2 kohdassa tarkoitettuihin ohjelmien muutoksiin sovelletaan 24 artiklan mukaisesti hyväksyttyä yksinkertaistettua menettelyä. 23 artikla Tiedonkeruuta koskeva vuotuinen työsuunnitelma 1. Edellä olevan 20 artiklan 1 kohdan o alakohdan soveltamiseksi jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle vuotuinen työsuunnitelma ennen kunkin vuoden 31 päivää lokakuuta. Vuotuisten työsuunnitelmien on sisällettävä kuvaus tiedonkeruussa ja analysoinnissa sekä niiden tarkkuuden ja täsmällisyyden arvioinnissa käytettävistä menettelyistä ja menetelmistä. 2. Jäsenvaltioiden on toimitettava kukin vuotuinen työsuunnitelma sähköisesti. 3. Komissio hyväksyy täytäntöönpanosäädöksellä kutakin vuotta koskevan vuotuisen työsuunnitelman vuosittain viimeistään 31 päivänä joulukuuta. 4. Ensimmäisen vuotuisen työsuunnitelman on sisällettävä vuotta 2014 koskevat toimet, ja se on toimitettava komissiolle viimeistään 31 päivänä lokakuuta 2013. 24 artikla Menettelyjä ja aikatauluja koskevat säännöt 1. Komissio voi antaa täytäntöönpanosäädöksillä säännöt, jotka koskevat menettelyjä, muotoa ja aikatauluja – toimintaohjelmien hyväksymiseksi; – toimintaohjelmia koskevien muutosehdotusten esittämiseksi ja hyväksymiseksi, mukaan lukien muutosehdotusten voimaantulo ja esittämistiheys ohjelmakauden aikana; – edellä 22 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen muutosehdotusten esittämiseksi ja hyväksymiseksi; – tiedonkeruuta koskevien vuotuisten työsuunnitelmien toimittamiseksi. Menettelyjä ja aikatauluja on yksinkertaistettava, kun kyse on toimintaohjelmien muutoksista, jotka koskevat a) varojen siirtämistä unionin prioriteettien välillä; b) toimenpiteiden tai toimityyppien käyttöönottoa tai lakkauttamista; c) muutoksia toimenpiteiden kuvauksessa, tukikelpoisuusedellytysten muutokset mukaan lukien; d) edellä 22 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja muutoksia sekä muita 20 artiklan 1 kohdan n alakohdassa tarkoitetun ohjelmaosion muutoksia. Edellä a ja b alakohdassa tarkoitetut muutokset saavat kyseisen yksinkertaistetun menettelyn soveltamiseksi olla enintään 5 prosenttia unionin prioriteettiin osoitetusta määrästä ja 10 prosenttia kuhunkin toimenpiteeseen osoitetusta määrästä. 2. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 12851 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua neuvoa-antavaa menettelyä noudattaen. II LUKU Suoran hallinnoinnin puitteissa rahoitettavien toimenpiteiden ohjelmasuunnittelu 25 artikla Vuotuinen työohjelma 1. Jäljempänä olevan VI osaston I ja II luvun sekä 92 artiklan täytäntöönpanoa varten komissio hyväksyy täytäntöönpanosäädöksillä vuotuisen työohjelman kyseisissä luvuissa vahvistettujen tavoitteiden mukaisesti. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 12851 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen. 2. Vuotuisessa työohjelmassa on vahvistettava tavoitteet, joihin pyritään, odotettavissa olevat tulokset, toteutustapa ja ohjelman kokonaismäärä. Siinä on annettava myös rahoitettavien toimien kuvaus, ilmoitettava kuhunkin toimeen osoitettu määrä ja täytäntöönpanon ohjeellinen aikataulu sekä tiedotettava toimien täytäntöönpanosta. Tukien osalta siinä on esitettävä prioriteetit, olennaiset arviointiperusteet ja yhteisrahoituksen enimmäisosuus. V OSASTO YHTEISTYÖSSÄ TOTEUTETTVAN HALLINNOINNIN PUITTEISSA RAHOITETTAVAT TOIMENPITEET I LUKU Kalastuksen kestävä kehitys 26 artikla Erityistavoitteet Tässä luvussa tarkoitetun tuen on edistettävä 6 artiklan 2 ja 4 kohdassa määriteltyjen unionin prioriteettien toteutumista. 27 artikla Yleiset edellytykset 1. Kalastusaluksen omistaja, joka on saanut tämän asetuksen 32 artiklan 1 kohdan b alakohdan, 36 artiklan, 39 artiklan 1 kohdan a alakohdan tai 40 artiklan 2 kohdan mukaista tukea, ei saa siirtää alusta unionin ulkopuoliseen kolmanteen maahan vähintään viiteen vuoteen päivästä, jona maksu suoritettiin tuensaajalle tosiasiallisesti. 2. Toimintakustannukset eivät ole tukikelpoisia, jollei tässä luvussa nimenomaisesti toisin säädetä. 28 artikla Innovointi 1. Kalastukseen liittyvän innovoinnin edistämiseksi EMKR:n tukea voidaan myöntää hankkeisiin, joiden tavoitteena on kehittää tai ottaa käyttöön uusia tai viimeisimpään kehitykseen verrattuna merkittävästi parempia tuotteita, uusia tai parannettuja prosesseja taikka uusia tai parannettuja hallinto- ja organisaatiojärjestelmiä. 2. Tämän artiklan nojalla rahoitettavat toimet on toteutettava yhteistyössä jäsenvaltion hyväksymän tieteellisen tai teknisen elimen kanssa, ja kyseisen elimen on validoitava näiden toimien tulokset. 3. Jäsenvaltion on julkaistava tämän artiklan nojalla rahoitettujen toimien tulokset riittävällä tavalla 12043 artiklan mukaisesti. 29 artikla Neuvontapalvelut 1. Toimijoiden yleisen tuloksellisuuden ja kilpailukyvyn parantamiseksi EMKR:n tukea voidaan myöntää a) toteutettavuustutkimuksiin, joissa arvioidaan tämän luvun mukaiseen tukeen mahdollisesti oikeutettujen hankkeiden elinkelpoisuutta; b) asiantuntijaneuvonnan tarjontaan liiketoiminta- ja markkinointistrategioiden tukemiseksi. 2. Edellä 1 kohdan a ja b alakohdassa tarkoitetuista toteutettavuustutkimuksista ja neuvonnasta huolehtivat hyväksytyt tieteelliset tai tekniset elimet, jotka täyttävät kunkin jäsenvaltion kansallisessa lainsäädännössä hyväksytyt neuvontaa koskevat pätevyysvaatimukset. 3. Edellä 1 kohdassa tarkoitettua tukea myönnetään jäsenvaltion hyväksymille toimijoille tai kalastusjärjestöille, jotka tilasivat 1 kohdassa tarkoitetun toteutettavuustutkimuksen. 4. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että tämän artiklan nojalla rahoitettavat toimet valitaan nopeutetun menettelyn mukaisesti. 5. Edellä 1 kohdassa tarkoitettu tuki myönnetään enintään 3 000 euron suuruisina kertasuorituksina. Tätä rajoitusta ei sovelleta, kun tuensaajana on kalastusjärjestö. 30 artikla Tutkijoiden ja kalastajien väliset kumppanuudet 1. Tutkijoiden ja kalastajien välisen tietämyksensiirron edistämiseksi EMKR:n tukea voidaan myöntää a) yhdestä tai useammasta riippumattomasta tutkimuslaitoksesta ja kalastajista tai yhdestä tai useammasta kalastusjärjestöstä muodostuvan verkoston perustamiseen; b) edellä a alakohdassa tarkoitetun verkoston suorittamiin toimiin. 2. Edellä 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetut toimet voivat sisältää tiedonkeruutoimia, tutkimuksia sekä tietämyksen ja parhaiden käytänteiden levittämistä. 3. Edellä 1 kohdassa tarkoitettua tukea voidaan myöntää julkisoikeudellisille elimille, kalastajille, kalastusjärjestöille ja jäsenvaltion hyväksymille kansalaisjärjestöille tai 62 artiklassa määritellyille paikallisille kalastusalan toimintaryhmille. 31 artikla Työvoiman osaamisen ja sosiaalisen vuoropuhelun edistäminen 1. Työvoiman osaamisen ja sosiaalisen vuoropuhelun edistämiseksi EMKR:n tukea voidaan myöntää a) elinikäiseen oppimiseen, tieteellisen tiedon ja innovatiivisten käytänteiden levittämiseen sekä uusien ammatillisten taitojen hankintaan, jotka liittyvät erityisesti meriekosysteemien kestävään hoitoon, merialalla toteutettaviin toimiin, innovointiin ja yrittäjyyteen; b) verkostoitumiseen sekä kokemusten ja parhaiden käytänteiden vaihtoon sidosryhmien, muiden muassa miesten ja naisten välistä tasa-arvoa edistävien järjestöjen välillä; c) sosiaalisen vuoropuhelun edistämiseen kansallisella, alueellisella tai paikallisella tasolla kalastajien ja muiden asiaankuuluvien sidosryhmien kesken. 2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettua tukea on myönnettävä myös itsenäisinä ammatinharjoittajina toimivien kalastajien puolisoille tai, jos ja siinä määrin kuin nämä tunnustetaan kansallisessa lainsäädännössä, heidän elinkumppaneilleen, jotka eivät ole työsuhteessa eivätkä liikekumppaneita mutta jotka osallistuvat säännöllisesti ja kansallisessa lainsäädännössä säädetyin edellytyksin itsenäisen ammatinharjoittajan toimintaan tai suorittavat avustavia tehtäviä. 32 artikla Monipuolistamisen ja työpaikkojen luomisen helpottaminen 1. Jotta helpotettaisiin monipuolistamista ja työpaikkojen luomista kalastusalan ulkopuolelle, EMKR:n tukea voidaan myöntää a) muuta kuin kalastustoimintaa harjoittavien yritysten perustamiseen; b) pienimuotoista rannikkokalastusta harjoittaviin kalastusaluksiin tehtäviin jälkiasennuksiin niiden siirtämiseksi muuhun käyttöön kuin kalastustoimintaan. 2. Edellä olevan 1 kohdan a alakohdan mukaista tukea myönnetään kalastajille, a) jotka esittävät uusien toimintojensa kehittämiseksi liiketoimintasuunnitelman; b) joilla on riittävä ammattitaito, joka voidaan hankkia 31 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti rahoitetuin toimin. 3. Edellä olevan 1 kohdan b alakohdan mukaista tukea myönnetään pienimuotoista rannikkokalastusta harjoittaville kalastajille, jotka omistavat aktiiviseksi rekisteröidyn unionin kalastusaluksen ja ovat harjoittaneet merikalastustoimintaa vähintään 60 päivän ajan hakemuksen jättämispäivää edeltävinä kahtena vuotena. Kalastusaluskohtainen kalastuslupa peruutetaan pysyvästi. 4. Edellä 1 kohdassa tarkoitetun tuen saajat eivät saa harjoit