1.Johdanto

Euroopan eteneminen väestön rokottamisessa covid-19-virusta vastaan ja onnistuminen pandemian sosioekonomisten vaikutusten lieventämisessä ovat luoneet pohjan pitkäjänteiselle elpymiselle. Lähes kolme neljäsosaa aikuisista eurooppalaisista on nyt saanut täyden rokotesarjan, joten EU kuuluu tässä suhteessa maailman kärkeen. Lisäksi EU on toimittanut muualle maailmaan yli miljardi rokoteannosta eli enemmän kuin rokotteita on annettu EU:ssa. Rokottamisen edistäminen – myös siksi, että rokotuskattavuudessa on suuria eroja jäsenvaltioiden välillä ja kaikkialla maailmassa – on edelleen yksi tärkeimmistä politiikan painopisteistä. Samaan aikaan kriisin sosioekonomisia seurauksia on onnistuttu lieventämään ennennäkemättömin koordinoiduin politiikkatoimin, joita pandemian torjumiseksi on toteutettu sekä EU:n että kansallisella tasolla.

Työmme covid-19-kriisin välittömien vaikutusten torjumiseksi kantaa hedelmää. Vuonna 2021 euroalueen ja EU:n BKT:n odotetaan kasvavan 5,0 prosenttia. Kun EU:n talous siirtyy elpymisestä laajentumiseen, EU:n kokonaistuotannon kasvun ennakoidaan olevan 4,3 prosenttia vuonna 2022 ja 2,5 prosenttia vuonna 2023, työmarkkinoiden kohentumisen, suotuisien rahoitusolosuhteiden ja elpymis- ja palautumistukivälineen hyödyntämisen tukemana. Työttömyysasteen aleneminen jatkuu, joskin se on edelleen hieman korkeampi kuin ennen kriisiä. Jatkossa työpaikkojen luomisen odotetaan elpymisen myötä edelleen jatkuvan ja työttömyysasteen alenevan 6,7 prosenttiin vuonna 2022 ja edelleen kriisiä edeltäneelle tasolle 6,5 prosenttiin vuonna 2023. Inflaatiopaineet ovat energian hintojen nousun ja toimitushäiriöiden vuoksi lisääntyneet. Inflaatio oli korkeimmillaan 4 prosenttia vuoden 2021 lopussa, mutta vuonna 2023 sen odotetaan hidastuvan 1,4 prosenttiin. Epävarmuus ja riskit, joita myös pandemian kehittyminen aiheuttaa, ovat sekä EU:ssa että sen ulkopuolella edelleen suuria.

Talouspolitiikan koordinoinnissa on vähitellen siirrytty luomaan perustaa muutosvoimaiselle ja osallistavalle elpymiselle ja palautumiskyvyn vahvistamiselle. Talouden toimeliaisuus on saatava enenevässä määrin vastaamaan kilpailukykyisen kestävyyden neljää ulottuvuutta, jotka ovat ympäristön kestävyys, tuottavuus, oikeudenmukaisuus ja makrotalouden vakaus. Näitä neljää ulottuvuutta ei pitäisi tarkastella erikseen, sillä ne vahvistavat toisiaan, ja niillä on yhteinen tavoite: siirtyminen kohti kestävää, palautumiskykyistä ja osallistavaa talousmallia digitaalisten ja vihreiden teknologioiden laajemman levittämisen ja käyttöönoton avulla, mikä auttaa tekemään Euroopasta muutosvoimaisen suunnannäyttäjän. Euroopan talous-, sosiaali- ja ympäristöpolitiikan asialistalla olisikin siksi varmistettava, että kaikki julkishallinnon tasot, yritykset, työmarkkinaosapuolet ja kotitaloudet myötävaikuttavat johdonmukaisesti siihen, että saavutamme vihreään siirtymään ja digitaaliseen muutokseen liittyvät tavoitteemme, kuten myös Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin toimintasuunnitelmassa asetetut työllisyyttä, osaamista ja köyhyyden vähentämistä koskevat tavoitteet, samalla kun varmistetaan taloutemme vakaus, sisämarkkinoiden moitteeton toiminta ja kaikkien pitäminen mukana.

Unioni on esittänyt kunnianhimoisen asialistan, jolla ohjataan kestävää, oikeudenmukaista ja osallistavaa elpymistä ja parannetaan EU:n talouden kykyä selviytyä tulevista häiriöistä samalla kun talouksia ja yhteiskuntia muutetaan vihreän siirtymän ja digitaalisen muutoksen tavoitteita vastaavasti. Sen jälkeen, kun vuotuinen kestävän kasvun strategia viime vuonna annettiin, unionin vihreiden, digitaalisten ja sosiaalisten tavoitteiden kunnianhimoisuutta on lisätty, jotta voimme vastata edessämme kohoaviin haasteisiin. Komissio esitti heinäkuussa 2021 ensimmäiset 55-valmiuspaketin ehdotukset. Ehdotuksilla pyritään siihen, että ilmasto-, energia-, maankäyttö-, liikenne- ja veropolitiikalla on mahdollista saavuttaa eurooppalaiseen ilmastolakiin kirjattu kasvihuonekaasujen nettopäästöjen vähentäminen vähintään 55 prosentilla vuoteen 2030 mennessä. Komissio on hyväksynyt saasteettomuustoimintasuunnitelman ja jatkaa Euroopan vihreän kehityksen ohjelman toteuttamista luonnonpääoman suojelemiseksi, säilyttämiseksi ja lisäämiseksi sekä BKT:n kasvun irrottamiseksi luonnonvarojen käytöstä. Lisäksi komissio ehdotti syyskuussa 2021 uutta hallintokehystä, jonka avulla varmistetaan, että EU saavuttaa eurooppalaisen yhteiskunnan ja talouden digitaalisen muutoksen, jota se tavoittelee. Ehdotukseen sisältyy kansallisten strategisten etenemissuunnitelmien laatiminen, jotta kunkin digitaalista vuosikymmentä koskevan tavoitteen ennustettu kehityspolku saavutetaan, sekä välineitä, joilla nopeutetaan ja helpotetaan monikansallisia digitaalisia hankkeita. Jotta voidaan torjua pandemian kielteisiä vaikutuksia ja edistää ylöspäin tapahtuvaa sosiaalista ja taloudellista lähentymistä sekä vahvistaa unionin pyrkimyksiä kohti digitaalista, vihreää ja oikeudenmukaista siirtymää, Porton sosiaalialan huippukokouksessa toukokuussa 2021 vahvistettiin yhteinen sitoumus jatkaa Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin toteuttamista ja pantiin tyytyväisenä merkille EU:n uudet työllisyyttä, osaamista ja köyhyyden vähentämistä koskevat yleistavoitteet. Näiden kunnianhimoisten tavoitteiden saavuttaminen edellyttää vakaata taloutta, joka mahdollistaa politiikan keskittämisen pitkän aikavälin tavoitteisiin, ja oikeudenmukaisuutta niiden kannalta, joihin muutokset vaikuttavat eniten.

Elpymis- ja palautumistukiväline on osa EU:n suoria toimia, joiden avulla pandemiasta pyritään nousemaan entistä vahvempana. Sillä on keskeinen rooli, kun EU:n taloudesta tehdään palautumiskykyinen ja valmis vihreään siirtymään ja digitaaliseen muutokseen. Tämä väline, joka kytkeytyy talous- ja työllisyyspolitiikan EU-ohjausjaksoon, on keskeisin työkalu asialistan toteuttamisessa tulevina kuukausina ja vuosina. Elpymis- ja palautumissuunnitelmiin sisältyy kunnianhimoisia ja toisiaan vahvistavia laajoja toimenpidekokonaisuuksia, joiden toteuttaminen on ratkaisevan tärkeää talouden toimeliaisuuden ja työllisyyden edistämiseksi sekä oikeudenmukaisen ja osallistavan vihreän siirtymän ja digitaalisen muutoksen toteuttamiseksi. Yksi tukivälineen tärkeimmistä innovatiivisista piirteistä on, että se perustuu tuloksellisuuteen. Varoja maksetaan sitä mukaa kun jäsenvaltiot toteuttavat suunnitelmissaan sovittuja johdonmukaisia investointeja ja uudistuksia. Näin varmistetaan, että molempia toimenpidetyyppejä toteutetaan rinnakkain, puututaan olemassa oleviin politiikan puutteisiin ja haasteisiin ja poistetaan pullonkauloja investoinneilta sekä kestävämmältä ja osallistavammalta BKT:n kasvulta.

Nyt kun elpymis- ja palautumissuunnitelmia on hyväksytty ja ensimmäiset maksut suoritettu jäsenvaltioille, painopiste siirtyy ratkaisevasti toteutusvaiheeseen. Tämän tiedonannon antamisajankohtana komissio oli vahvistanut ja neuvosto hyväksynyt 22 elpymis- ja palautumissuunnitelmaa. Elokuun 2021 jälkeen on vapautettu 52,3 miljardin euron ennakkorahoitus 17 jäsenvaltiolle. Neuvoston tähän mennessä hyväksymiin suunnitelmiin sisältyy yhteensä 291 miljardia euroa rahoitusta, jota ei tarvitse maksaa takaisin, ja 154 miljardia euroa lainoja. Nyt olisi keskitettävä kaikki huomio siihen, että jäsenvaltiot toteuttavat uudistuksia ja investointeja sovittujen välitavoitteiden ja tavoitteiden mukaisesti, jotta voidaan edistää elpymistä ja työpaikkojen luomista, vahvistaa Euroopan palautumiskykyä ja varmistaa kestävä vaikutus EU:n yhteiskuntaan, talouteen ja ympäristöön. Komission teknisen tuen väline auttaa elpymis- ja palautumissuunnitelmien toteuttamisessa. Tässä vaiheessa komissio käy tiivistä vuoropuhelua jäsenvaltioiden kanssa ja varmistaa Euroopan parlamentin ja neuvoston, alue- ja paikallisviranomaisten, työmarkkinaosapuolten, kansalaisyhteiskunnan ja muiden keskeisten sidosryhmien asianmukaisen osallistumisen.

On tärkeää varmistaa, että elpymis- ja palautumissuunnitelmiin sisältyvät uudistukset ja investoinnit täydentävät koheesiopolitiikan ja muiden EU:n välineiden kautta tulevina vuosina rahoitettavia investointeja sekä kansallisella tasolla rahoitettavia toimenpiteitä ja ovat niiden kanssa johdonmukaisia. Jotta koheesiopolitiikan 500 miljardin euron kokonaisrahoitus voidaan vapauttaa, tulevana vuonna ensisijaisena tavoitteena on saattaa nopeasti päätökseen keskustelut uuden ohjelmakauden kumppanuussopimuksista ja ohjelmista, oikeudenmukaisen siirtymän rahasto mukaan lukien. Vihreää siirtymää ja digitaalista muutosta koskevan EU:n asialistan kunnianhimoisten tavoitteiden saavuttaminen edellyttää kaikkien jäsenvaltioiden koordinoituja toimia, jotta käytettävissä olevaa julkista ja yksityistä rahoitusta saadaan mobilisoitua näiden tavoitteiden saavuttamiseen.

Tämänkertaisessa vuotuisessa kestävän kasvun strategiassa hahmotellaan tulevan vuoden politiikan painopisteet ja esitetään ohjaavia periaatteita niiden toteuttamiseen vuoden 2022 EU-ohjausjakson aikana. Talouspolitiikan EU-ohjausjakso tarjoaa vakiintuneet puitteet jäsenvaltioiden talous- ja työllisyyspolitiikkojen koordinoinnille, ja sillä on elpymisvaiheessa ja vihreän siirtymän ja digitaalisen muutoksen edistämisessä edelleen tämä rooli. Kuten aiempinakin vuosina, politiikan painopisteet rakentuvat kilpailukykyisen kestävyyden neljän ulottuvuuden ympärille kestävän kehityksen tavoitteiden mukaisesti. Tässä tiedonannossa hahmotellaan myös vuoden 2022 EU-ohjausjakson pääpiirteet ja selitetään tärkeimmät muutokset aiempiin ohjausjaksoihin verrattuna ottaen huomioon, että on tarpeen mukautua elpymis- ja palautumistukivälineen prosesseihin.





2.Kilpailukykyisen kestävyyden neljä ulottuvuutta EU:n elpymisen ohjaavina periaatteina

Nykyisen komission toimikauden alussa esitetyt EU:n kilpailukykyisen kestävyyden asialistan neljä toisiaan täydentävää ulottuvuutta eli ympäristön kestävyys, tuottavuus, oikeudenmukaisuus ja makrotalouden vakaus ovat tärkeämpiä kuin koskaan. Nämä ulottuvuudet, jotka liittyvät läheisesti toisiinsa ja joiden tulisi vahvistaa toisiaan, ovat ohjanneet jäsenvaltioiden uudistus- ja investointiohjelmia viime vuosina, ja ne ovat näkyvästi esillä elpymis- ja palautumistukivälineen tavoitteissa.

Eurooppa on päättänyt olla muutoksen edelläkävijä, jotta se voi hyödyntää ympäristönsuojelussa ja ilmastonmuutoksen torjunnassa sekä digitaaliteknologian alalla tarjoutuvia mahdollisuuksia. Sen varmistaminen, että kilpailukykyisen kestävyyden neljä ulottuvuutta vahvistavat toisiaan, on talous- ja sosiaalipolitiikan keskeinen muutoshaaste. Kestävä talous, joka mahdollistaa pitkän aikavälin politiikan sekä osallistavan ja oikeudenmukaisen siirtymän kaikille EU:n kansalaisille ja alueille, pysyy EU:n elpymisohjelman ytimessä. Tässä yhteydessä on tärkeää muistaa, että kilpailukykyinen kestävyys ja selviytymiskyky ovat saman kolikon kaksi puolta. Kuten strategisessa ennakointiraportissa itse asiassa todettiin, selviytymiskyvyllä tarkoitetaan kykyä kestää haasteita ja selviytyä niistä sekä käydä läpi muutoksia kestävällä, oikeudenmukaisella ja demokraattisella tavalla.

Kuvio 1: Kilpailukykyisen kestävyyden neljä ulottuvuutta ja niiden väliset yhteydet

2.1 Ympäristön kestävyys

Ilmastonmuutos ja ympäristön tilan heikkeneminen edellyttävät välittömiä toimia. Vuonna 2021 Eurooppa kärsi voimakkaista helleaalloista, metsäpaloista ja tulvista, jotka osoittivat selvästi ja kipeästi, miten ilmastonmuutos voi vaikuttaa elämäämme ja toimeentuloomme. Lisäksi ilmastonmuutokseen liittyvät taloudelliset vaikutukset lisääntyvät ja niihin on kiinnitettävä erityistä huomiota. Toimimatta jättämisestä aiheutuvat kustannukset ovat huomattavasti suuremmat kuin ilmastotavoitteiden saavuttamisesta aiheutuvat kustannukset. Tämän vuoksi on olennaisen tärkeää varmistaa, että talouden elpyminen ja vihreän siirtymän nopea etenemien kulkevat käsi kädessä, ja saattaa talous raiteilleen, jotta EU:sta voi sitoumuksensa mukaisesti tulla ensimmäinen ilmastoneutraali maanosa vuoteen 2050 mennessä.

Komissio on esittänyt kunnianhimoisen vihreän uudistusohjelman, joka on nyt toteutettava nopeasti. Meidän olisi hyödynnettävä tulevaa kautta mahdollistamalla uudistuksia ja investointeja, joita EU:n talouden vähähiilistäminen ja sosiaalisesti oikeudenmukaisen vihreän siirtymän varmistaminen edellyttävät. Euroopan vihreän kehityksen ohjelma ja erityisesti 55-valmiuspaketti muodostavat EU:ssa perustan huomisen taloudelle. Uudistuksia ja investointeja ohjataan strategioilla, jotka koskevat ilmastoa ja energiaa, vetyä, merellä tuotettavaa uusiutuvaa energiaa, metaanipäästöjen torjuntaa, biologista monimuotoisuutta, kiertotaloutta, saasteettomuutta, kestävää ja älykästä liikkumista, perusparannusaaltoa ja kestävää ruokaa. Ehdotettuihin aloitteisiin kuuluu energiaverodirektiivin päivityksen kaltaisia vihreän verotuksen toimenpiteitä, joilla yhdenmukaistetaan EU:n vero- ja ilmastopolitiikkaa ja kannustetaan vihreisiin liiketoimintamalleihin lieventäen samalla sosiaalisia vaikutuksia. Lisäksi on ehdotettu hiilirajamekanismia, jolla tietylle tuonnille asetetaan hiilimaksu ja kannustetaan tällä tavoin yrityksiä ja hallituksia muualla maailmassa toimimaan samansuuntaisesti. Kansallisella tasolla elpymis- ja palautumissuunnitelmien toteuttaminen mahdollistaa vihreät uudistukset, jotka auttavat kuromaan umpeen osan kasvihuonekaasupäästökuilusta. Useat jäsenvaltiot ovat esittäneet elpymis- ja palautumissuunnitelmissaan energiatehokkuusuudistuksia, uusiutuvan energian lupamenettelyjen helpottamista, vihreän tutkimuksen ja innovoinnin tukemista tai verokannustimia kestävän liikkumisen mallien edistämiseksi.

EU:n kunnianhimoisen vihreän kehityksen ohjelman toteuttaminen edellyttää merkittäviä investointeja. On arvioitu, että vihreä siirtymä edellyttää seuraavan vuosikymmenen aikana yksityisiä ja julkisia lisäinvestointeja lähes 520 miljardia euroa vuodessa. Tähän mennessä hyväksyttyjen 22 elpymis- ja palautumissuunnitelman odotetaan vauhdittavan vihreitä investointeja seuraavien kuuden vuoden aikana yhteensä vähintään 192 miljardilla eurolla. Investoinnit kohdistuvat esim. energiantuotantoon, rakennusten kunnostamiseen, kestävään liikenteeseen ja ilmastonmuutokseen sopeutumiseen. Koheesiopolitiikan avulla toteutetaan tällä vuosikymmenellä vihreitä investointeja noin 150 miljardilla eurolla. Tarvitaan merkittäviä lisäinvestointeja, jotta voidaan tukea tarvittavia työmarkkinasiirtymiä sekä uudelleenkoulutusta ja osaamisen kehittämistä, jotka ovat oikeudenmukaisen ja vaikuttavan siirtymän ennakkoedellytyksiä. Julkinen rahoitus ei kuitenkaan riitä kattamaan vihreän siirtymän onnistumisen edellyttämiä mittavia investointeja, eikä se saisi syrjäyttää yksityisiä investointeja. Julkisen sektorin keskeisenä tehtävänä on auttaa kanavoimaan yksityistä rahoitusta ilmastokestävyyteen muun muassa luomalla suotuisa toimintakehys, edistämällä pääomamarkkinoiden kehittämistä kestävän rahoituksen osa-alueella, parantamalla julkisten ja yksityisten tutkimus- ja kehitysinvestointien koordinointia ja tarjoamalla kohdennettua tukea. Sen vuoksi on tärkeää hyödyntää elpymis- ja palautumissuunnitelmiin sisältyviä julkisia investointeja ja uudistuksia yksityisten investointien mobilisoimiseen.