Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Suunnitelmallisen yhteiskunnallisen vuoropuhelun organisoiminen yleiseurooppalaisissa liikennekäytävissä"

(2000/C 117/03)

Talous- ja sosiaalikomitea päätti 28. Tammikuuta 1999 työjärjestyksensä 23 artiklan 3 kohdan nojalla laatia lausunnon aiheesta "Suunnitelmallisen yhteiskunnallisen vuoropuhelun organisoiminen yleiseurooppalaisissa liikennekäytävissä".

Asian valmistelusta vastannut "liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta" -jaosto antoi lausuntonsa 3. helmikuuta 2000. Esittelijä oli Alexander-Michael von Schwerin.

Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 1. ja 2. maaliskuuta 2000 pitämässään 370. täysistunnossa (maaliskuun 1. päivän istunnossa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 113 ääntä puolesta 4:n pidättyessä äänestämästä.

1. Lausunnon tavoite

1.1. Prahassa vuonna 1991 pidetystä ensimmäisestä yleiseurooppalaisesta liikennekonferenssista lähtien talous- ja sosiaalikomitea (TSK) on ajanut etenkin Keski- ja Itä-Euroopan yhteiskunnallis-taloudellisten eturyhmien ottamista mukaan poliittiseen yhteistyöhön. Pyrkimys on tuotu esiin useissa lausunnoissa(1) ja sillä on sekä asianomaisten organisaatioiden että poliittisten instituutioiden laaja tuki. Periaatteen 10 kirjaaminen Helsingin julkilausumaan (1997) oli osoitus TSK:n aloitteen onnistuneisuudesta. Kyseisen periaatteen mukaan "sosiaalisten ja taloudellisten eturyhmien kuuleminen liikennepolitiikkaa kehitettäessä" on olennainen osa yhteistä politiikkaa, jolla julkilausuman tavoitteet saavutetaan.

Asianomaisten hallitusten sitoumuksesta huolimatta käytäntö osoittaa, että useimmat Keski- ja Itä-Euroopan valtiot laiminlyövät selkeästi kyseistä periaatetta. Valtioiden puutteellisen mukauttamisen ja avoimuuden ongelma toistuu myös kansainvälisellä tasolla ja estää näin talous- ja yhteiskuntaelämän eturyhmiä ottamasta aktiivista roolia Euroopan integraatiossa. Poliittiset tahot eivät tee paljoakaan tämän epäkohdan poistamiseksi. Helsingin konferenssin jälkeen kuulemisperiaatetta on tuskin lainkaan sovellettu TSK:n toimista huolimatta. Näin ollen TSK tulee voimistamaan toimiaan tässä yhteydessä.

1.2. Tässä lausunnossa esitettävien ajatusten tarkoituksena on nyt muokata talous- ja sosiaalikomitean edellisen aiheesta antaman lausunnon "Helsingin julkilausuman toimeenpano: talous- ja yhteiskuntaelämän etupiirien kuulemisen konkreettiset mekanismit yleiseurooppalaisen liikennepolitiikan määrittelyssä"(2) päätelmät erityisesti käytännön toimeenpanoa varten. TSK on useaan otteeseen todennut, että kuulemisperiaatetta tuskin ollenkaan huomioidaan yhteiseurooppalaisessa liikennepolitiikassa. Kuulemismekanismi tarjoaisi kuitenkin ainutlaatuisen mahdollisuuden edistää kansalaisten ja heidän järjestäytyneiden yhteiskunnallisten eturyhmiensä tukemaa vakaata ja demokraattista kehitystä eurooppalaisessa integraatioprosessissa. TSK on ottanut tehtäväkseen antaa sisältö Helsingin julkilausuman periaatteelle 10 ja osoittaa siihen sisältyvät mahdollisuudet. Se tarkoittaa myös tuen edellyttämistä kaikilta, jotka ovat Helsingin julkilausuman hyväksyneet ja siihen sitoutuneet.

1.3. Amsterdamin sopimuksen voimaantulon jälkeisessä muuttuneessa institutionaalisessa tilanteessa ja tilanteessa, jossa talous- ja rahaliitto on muuttanut oloja ja laajentumisprosessi on edennyt uuteen vaiheeseen, TSK vahvistaa institutionaalista rooliaan eurooppalaisten yhteiskunnallis-taloudellisten eturyhmien foorumina ja yhdyssiteenä ja neuvonantajana Euroopan parlamenttiin nähden. Tämä on erityisen tärkeää suhteessa tiettyihin yhteisön ulkopuolisiin maihin, esim. Keski- ja Itä-Euroopan valtioihin. Komitean kannalta on kyse aiempaa laajemmasta edustavuudesta ja vaikutuksen kasvusta sekä aktiivisesta roolista EU:n laajenemis- ja demokratisointiprosessissa.

2. Kuulemiskäsitettä koskevia perusajatuksia

2.1. Osana liikennepoliittista yhteistyötä TSK on päättänyt edistää yhteiskunnallis-taloudellisten eturyhmien kuulemista kymmenessä tärkeimmässä liikennekäytävässä ja neljällä liikennealueella (PETRAS), joista sovittiin Helsingissä vuonna 1997. Tätä ajatellen kehitettiin suunnitelmallista yhteiskunnallista vuoropuhelua koskeva käsite. Tässä yhteydessä viittaamme vielä kerran sen olennaisimpiin kohtiin. Väärinkäsitysten ehkäisemiseksi tuonnempana käytetään aina ilmausta "suunnitelmallinen vuoropuhelu". Suppeasti tulkittuna "sosiaalidialogi" merkitsee työmarkkinaosapuolten välistä vuoropuhelua, joka on eri asia kuin tässä lausunnossa tarkoitettu kuuleminen.

2.2. Liikennekäytävien varrella ja liikennealueilla vaikuttavien työnantajajärjestöjen, työntekijäjärjestöjen ja muiden eturyhmien edustajien tulee kokoontua keskustelemaan ongelmista, ratkaisuvaihtoehdoista ja poliittisista vaatimuksistaan. Samalla niiden tulee myös muodostaa foorumi, jossa voidaan keskustella politiikan heille asettamista vaatimuksista. Tällaiset tapaamiset tulisi liittää tiiviisti asianomaisten hallitusten tasolla toimivien ohjauskomiteoiden työhön. Ne voidaan myös yhdistää asianomaisten rautatieyhtiöiden jo toimivien yhteistyökomiteoiden tapaamisiin. Kyseisellä vuoropuhelulla infrastruktuurien rakentaminen pyritään kytkemään aiempaa tehokkaampien liikennepalveluiden kehittämiseen. Vain siten vähin varoin tehdyistä perusrakenneinvestoinneista saadaan mahdollisimman suuri hyöty. Samalla voidaan parantaa yhteishankkeiden onnistumismahdollisuuksia yhdistämällä varhaisessa vaiheessa taloudellisia, sosiaalisia ja ympäristöpoliittisia tavoitteita toisiinsa, mikä tukee hankkeiden yhteiskunnallista hyväksyttävyyttä. Tämän lisäksi suunnitelmallinen yhteiskunnallinen vuoropuhelu vahvistanee Keski- ja Itä-Euroopan maiden (KIE-maiden) työnantaja- ja työntekijäjärjestöjen sekä muiden eturyhmien tärkeää asemaa yhteiskunnassa.

2.3. Liikennekäytävissä ja -alueilla tehtävän yhteistyön tulisi olla luonteeltaan jatkuvaa ja sitovaa ilman, että sille luodaan ulkopuolelta jäykkiä rakenteita. TSK:n vuonna 1998 Keski- ja Itä-Euroopassa toimiville mahdollisille osanottajille tekemä kysely osoitti, että koordinoijien etsiminen omista riveistä vaikuttaa järkevältä. Tämä yhteistyö ei kilpaile järjestöjen oman, kansainvälisten organisaatioiden kanssa tekemän yhteistyön kanssa, saati poliittisesti. Pikemminkin tavoitteena on saada aikaan tasapuolinen, rakentava ja käytännönläheinen viestintäyhteys osanottajamaiden eri eturyhmien ja liikennemuotojen välille.

2.4. Yhteistyötä tehdään kaikissa kysymyksissä, joiden ratkaiseminen on sujuvan liikenteen edellytys. Siinä otetaan huomioon yhteisen eurooppalaisen liikennepolitiikan tämänhetkiset vaatimukset ja niiden edellyttämät käytännön toimet kussakin käytävässä ja liikennealueella. Perustana ovat Helsingin julkilausumassa sovitut liikennepoliittiset tavoitteet ja toimet.

2.5. Perustavoitteena on edistää sosiaalisen markkinatalouden muodostamista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta laajentuvassa unionissa tukemalla avoimiin markkinoihin tähtääviä ja sekä ympäristöä säästävää että sosiaalisesti tasapuolista talouskehitystä ajavia yhteiskunnallisia voimia. On nimenomaisesti kyse unionin jäsenmaiden, jäsenehdokasmaiden ja muiden Euroopan valtioiden välisten siteiden lujittamisesta.

2.6. TSK:n mielestä liikennekäytävät ovat erityisen merkittäviä rajatylittävän yhteistyön siteenä ja perustana. Ne ovat EU:n laajentumisnäkymiäkin laajemmalle ulottuva Euroopan maiden välinen side. Käytäväajatusta on näin ollen välttämätöntä laajentaa Itä-Eurooppaan, eikä siihen liittyviä toimia tule supistaa laajentumisalueeseen. Yleiseurooppalainen näkymä on syytä säilyttää, mikä on myös Helsingin julkilausuman hengen ja sisällön mukaista. Julkilausumassahan viitataan aina Lähi- ja Kaukoitään ulottuviin rajatylittäviin käytäviin ja kauas laajentumisrajojen ulkopuolelle ulottuviin liikennealueisiin.

2.7. TSK pitää tehtävänään toimia aloitteentekijänä, yhteydenpitokumppanina ja tarvittaessa tahona, joka voi koordinoida itse paikalla tehtävät toimet. Samalla TSK katsoo, että Helsingin julkilausuman täytäntöönpanoa valvottaessa sillä on vastuu yhteiskunnallis-taloudellisten ryhmien etujen ajamisesta tehokkaasti muihin asianomaisiin EU:n instituutioihin ja eurooppalaisiin organisaatioihin nähden. Toimet on aina muokattava tarpeita vastaaviksi ja ne tulee tarkistaa säännöllisesti poliittista kehitystä vastaaviksi.

3. Nykytoimien suuntaviivat

3.1. G24-maiden liikennetyöryhmä kokoontui Brysselissä 20. ja 21. tammikuuta 1999. Ryhmä on perustettu Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön (OECD) ja EU:n komission yhteisaloitteesta Keski- ja Itä-Euroopassa tehtävää liikenneyhteistyötä varten.

3.1.1. Komission kutsusta noin 100 hallitusten, hallinnon, rahoituslaitosten ja yksityistalouden edustajaa neuvotteli edistymisestä yleiseurooppalaisen liikenneverkon rakentamisessa. Myös TSK oli edustettuna. Pääaiheina olivat Helsingin julkilausumassa mainitut liikennekäytävät ja -alueet.

3.1.2. Kokouksessa päästiin yhteisymmärrykseen mm. siitä, että infrastruktuurin välttämättömän rakentamisen lisäksi tulevaisuudessa on tarpeen parantaa logistisia ja operationaalisia edellytyksiä aiempaa voimakkaammin. Tavoitteena on tehostaa rajatylittäviä ja intermodaalisia palveluja. On myös tarpeen ryhtyä toimiin liikennetietojen kartoittamiseksi ja ympäristönsuojelun korostamiseksi. Aasiaan suuntautuvan perusrakenneverkkosuunnitelman kehittämiseksi esitettiin TRACECA-hanke, joka perustuu komission aloitteeseen vuodelta 1993. Se koskee yleiseurooppalaisen liikenneverkon jatkamista Mustanmeren kautta Keski-Aasiaan.

3.1.3. G24-maiden liikennetyöryhmän on tarkoitus kokoontua entiseen tapaan vuosittain. Muistettakoon, että komission mukaan tämän työryhmän tehtävänä on koordinoida Helsingin julkilausumassa mainittujen toimien toteuttamista ja luoda tarvittavaa avoimuutta asianomaisten laitosten ja organisaatioiden välille. Oletettavasti keväällä 2000 järjestettävässä seuraavassa kokouksessa TSK:n on määrä tehdä selkoa toimistaan. TSK pitää tarpeellisena selvittää samalla G24-maiden liikennetyöryhmän roolin muotoutumista: sekä asianosaisten työtapaa ja käsitystä poliittisesta roolistaan että toimijoiden keskinäistä viestintää. TSK aikoo ottaa asiat esiin G24-maiden liikennetyöryhmän edellä mainitussa kokouksessa.

3.2. Euroopan parlamentti järjesti 10. joulukuuta 1998 konferenssin aiheesta "Yleiseurooppalainen liikennepolitiikka: idän ja lännen yhteistyön näkymät ja prioriteetit". Se liittyi Helsingin konferenssin seurantaan ja sen oli määrä toimia foorumina, jossa vaihdetaan mielipiteitä varsinkin idän ja lännen yhteistyön tavoitteista ja välineistä, yhtenäisten liikennejärjestelmien rakentamisesta ja euroopanlaajuisten verkkojen rahoitusmahdollisuuksista. TSK oli kutsuttu mukaan tekemään selkoa työstään.

3.2.1. Tällä välin on myös valmistunut Euroopan parlamentin liikenne- ja matkailuvaliokunnan mietintö aiheesta "Helsingin yleiseurooppalaisen liikennekonferenssin seuranta", jonka esittelijä oli Günter Lüttge. Mietinnössä keskitytään Helsingin julkilausumassa mainittujen liikennepoliittisten toimien täytäntöönpanoon ja edellytetään muun muassa toiminnan parempaa koordinointia. Siinä vahvistetaan ajatus laajasta yhteiskunnallisesta vuoropuhelusta, joka on hallinnut jo kolmea yleiseurooppalaista liikennekonferenssia, ja etenkin ajatus työmarkkinaosapuolten ja hallituksista riippumattomien organisaatioiden osallistumisesta kyseiseen vuoropuheluun. Mietinnössä kannatetaan nimenomaisesti TSK:n ehdotuksia yhteiskunnallis-taloudellisten eturyhmien osallistumisen ja suunnitelmallisen vuoropuhelun sisällyttämisestä yleiseurooppalaiseen liikennepolitiikkaan.

3.3. 18. ja 19. maaliskuuta 1999 järjestettiin liikenteen infrastruktuuritarpeiden arviointiohjelman TINAn (Transport Infrastructure Needs Assessment) kertomusta koskeva kuulemistilaisuus, jossa oli komission pyynnöstä määrä tehdä selkoa hakijamaiden tärkeimmistä liikenteen infrastruktuuritarpeista.

3.3.1. TSK ja komission pääosasto VII järjestivät kuulemistilaisuuden yhdessä Wieniin varta vasten perustetun TINA-sihteeristön avustuksella. Tilaisuuden tavoitteena oli mahdollistaa kyseisten maiden yhteiskunnallis-taloudellisten eturyhmien mielipiteiden ja kokemusten kuuleminen ja tarjota mahdollisuus yhteiseen keskusteluun kertomuksen sisältämistä ehdotuksista ja päätelmistä ennen kuin kertomuksesta päätetään lopullisesti. Kuulemistilaisuudessa oli nelisenkymmentä osanottajaa.

3.3.2. Erilliseen kertomukseen kootuista, puheenvuoroista ja keskusteluista tehdyistä perusteellisemmista päätelmistä riippumatta kuulemisen merkitys on jo siinä, että sitä voidaan pitää Helsingin julkilausuman täytäntöönpanon ensimmäisenä konkreettisena askeleena, jossa komitean sitoutuminen ja komission työ saattoivat täydentää toisiaan järkevästi. Kuuleminen toi esiin kaksi seikkaa. Ensinnäkin, tiedon ja mielipiteiden vaihdon tarve on edelleenkin äärimmäisen suuri. Mielipiteitä halutaan vaihtaa sekä järjestöjen kesken sekä Euroopan unionin poliittisten päätöstentekijöiden kanssa. Toiseksi, itse paikalla toimivien järjestöjen tiedot ja käytännöllis-havainnolliset kokemukset ovat tärkeä ja välttämätön osa yhteistä yleiseurooppalaista liikennepolitiikkaa, mikä on toistaiseksi jäänyt liian vähälle huomiolle.

Vuoropuhelu on erityisen tärkeä juuri siksi, että monet kuulemistilaisuuden osanottajat ovat tulkinneet TINA-kertomukseen kootut infrastruktuuritarpeet pikemminkin toivomusluetteloksi kuin suunnittelun realistiseksi perustaksi. Myös rahoitusmahdollisuuksia epäiltiin melkoisesti.

3.3.3. Kuulemista aiotaan jatkaa sen jälkeen, kun TINA-kertomuksen käsittely on saatu päätökseen. Lopullinen kertomus on ollut saatavilla syksystä 1999 alkaen. TINA-sihteeristön on myös tarkoitus jatkaa toimintaansa tukeakseen infrastruktuurisuunnitelmien toteuttamista ehdokasmaissa ja ollakseen vastaavasti apuna liikennekäytävätyöskentelyssä.

4. Kokeiluhanke käytävä IV

4.1. Liikennekäytävä IV on monen eri liikennemuodon väylä, joka yhdistää Luoteis-Euroopan Kaakkois-Eurooppaan. Se kulkee Dresdenistä ja Nürnbergistä Prahan, Wienin ja Bratislavan sekä Budapestin kautta Romaniaan. Siellä se jakautuu Constantaan vievään pohjoiseen haaraan ja Aradista Sofiaan vievään eteläiseen haaraan, joka haarautuu puolestaan Thessalonikiin ja Istanbuliin vieviin reitteihin (yksityiskohtaista tietoa käytävästä saa G24-maiden edistymiskertomuksesta(3)).

4.1.1. Käytävä IV kattaa 4440 km rautateitä, 3740 km maanteitä, 14 lentokenttää sekä 10 meri- ja sisävesisatamaa. Pelkästään ehdokasmaiden alueella on kaavailtu investoitavan 16620 miljoonaa ecua vuoteen 2015 mennessä. Tämä summa ei sisällä Saksassa, Itävallassa, Kreikassa ja Turkissa tehtäviä investointeja.

4.1.2. Ohjauskomitea perustettiin vuoden 1998 alussa, minkä jälkeen on allekirjoitettu aiesopimus (Memorandum of Understanding). Alueella toimivat rautatieyhtiöt ovat kehittäneet yhteistyötään jatkuvasti. Vuoden 1997 alussa tekemänsä aiesopimuksen lisäksi ne ovat myös päättäneet yhteisestä ohjelmasta.

4.2. Käytävän IV ohjauskomitea piti kolmannen kokouksensa Prahassa 30. kesäkuuta - 1. heinäkuuta 1999. Tämän lausunnon esittelijä otti osaa kokoukseen ja esitti TSK:n kannan.

4.2.1. Kävi ilmeiseksi, että yritysten, ammattijärjestöjen ja muiden eturyhmien edustajien kanssa käytävä suunnitelmallinen vuoropuhelu voi tukea järkevästi ohjauskomitean työtä. Ensisijaista on tasokkaiden liikennepalvelujen kehittäminen sekä uusia investointeja ja työpaikkoja suosivan ilmaston luominen. Suunnitelmallisen vuoropuhelun olennainen tehtävä on myös lisätä avoimuutta ja välittää käytännön kokemuksia mahdollisimman laajalti, jotta kitkaa aiheuttavat esteet saadaan poistettua kaikkia osapuolia tyydyttävällä tavalla. TSK:n tämänsuuntaiset kannanotot on kirjattu kokouksen pöytäkirjaan (ks. liite I).

4.2.2. Liikenneverkkojen yhdistämistä koskevien monitahoisten kysymysten lisäksi on tällä hetkellä erityisiä ongelmakohtia. Keskustelua hallitsee kaksi suurhanketta: yhtäältä suunniteltu Bosporin tunneli, jolla on tarkoitus täydentää sekä tie- että raideyhteyttä Aasiaan, toisaalta toinen silta Tonavan yli Vidinin (Bulgaria) ja Calafatin (Romania) välille. Jälkimmäistä on edeltänyt pitkä ja erimielinen väittely. Käytävän IV kannalta ratkaisevaa on, että sillä kyetään selviytymään Balkanin sodan jälkeisistä uusista liikennevirroista. Tässä onnistuminen on ennen muuta rautateiden tulevaisuuden kysymys. Äärimmäisen vähäiset Tonavan liikennöintimahdollisuudet, jotka ovat poliittisen tilanteen vuoksi tuskin parannettavissa lyhyellä aikavälillä, edellyttävät muita edullisia joukkoliikennevaihtoehtoja. Viivästymät rajanylityspaikoilla ovat lisäksi ongelma tälläkin käytävällä.

4.2.3. Ohjauskomitean jäsenet ottivat TSK:n yhteistyötarjouksen myötämielisesti vastaan. Ohjauskomitean kanssa sovittiin käytävää koskevien TSK:n toimien tukemisesta ja tulosten selvittämisestä ohjauskomitean seuraavassa vuosittaisessa kokouksessa, jossa on myös määrä varmistaa läheinen yhteistyö käytävää IV varten vastikään Dresdeniin perustetun sihteeristön kanssa.

4.3. Ensimmäinen käytävän IV suunnitelmalliseen vuoropuheluun liittyvä tapaaminen järjestettiin TSK:n aloitteesta Budapestissa 26. ja 27. lokakuuta 1999. Unkarin liikenneministeriö ja Unkarin rautatieyhtiö MÁV osallistuivat myös merkittävästi tapaamisen järjestämiseen ja toteuttamiseen.

4.3.1. TSK:n kutsuun vastasi noin 40 yhteiskunnallis-taloudellisten eturyhmien edustajaa käytävän IV maista sekä edustajia käytävän IV ohjauskomiteasta ja TINA-sihteeristöstä ja kiinnostuneita tarkkailijoita yksittäisistä EU-maista. Keskustelujen aihekirjo oli laaja. Ensimmäiseksi oli puhe käytävää koskevista perustiedoista. Sen jälkeen keskusteltiin seuraavista aiheista:

- perusrakenteiden kehittämisen ja yksityisrahoituksen yhteys talouskehitykseen ja yleisiin taloudellisiin etuihin

- käytävässä tarjottavien palvelujen optimaalista toimittamista koskevat teknis-organisatoriset kysymykset, joihin liittyy sosiaalisia näkökohtia ja mahdollisia yhteistyöodotuksia

- käytävän yhteydet aluekehitykseen ja ympäristöpoliittisiin kysymyksiin.

4.3.2. Kokouksessa tuotiin esille runsaasti erilaisia mielipiteitä, joissa ilmaistiin vastaavasti monia rakentavia ehdotuksia käytäväyhteistyön tukemiseksi. Niiden perusteella muotoiltiin yhteinen kanta, jossa korostetaan kiinnostusta suunnitelmalliseen vuoropuheluun ja tähdennetään sen toteuttamista koskevia käytännön toimia sekä joitakin konkreettisia aiheita. Kyseinen päätöslauselma on tämän lausunnon liitteenä 2.

4.3.3. Budapestissa käyty keskustelu johti lopuksi aloitteeseen Bulgarian ja Romanian talouselämän ja ammattijärjestöjen edustajien kahdenvälisen tapaamisen järjestämisestä. Tapaamisen keskeisenä aiheena on määrä olla näiden maiden välisen Tonavan sillanrakennussuunnitelman käsittely. Mainitut edustajat ovat nimenomaisesti kutsuneet TSK:n tähän tapaamiseen, joka järjestetään Vidinissä (Bulgariassa) ja Calafatissa (Romaniassa) helmikuussa 2000.

5. Käytännön vaikutukset tulevassa työssä

5.1. Suunnitelmallista yhteiskunnallista vuoropuhelua koskenut ensimmäinen käytävätapaaminen onnistui hyvin ja siinä vahvistettiin TSK:n periaatteet. Tulevaisuuden kannalta ratkaiseva kysymys ainakin jonkin aikaa on, kuinka suunnitelmallinen vuoropuhelu käytännössä järjestetään, miten sen kulkua ohjataan ja miten sitä koordinoidaan käytävissä ja liikennealueilla. Tämä merkitsee kolmea eri tehtäväkenttää:

a) koordinointitehtävien sisällyttäminen TSK:n toimintaan (ks. myös yhteiset neuvoa-antavat komiteat)

b) käytävätapaamisten käytännön toteuttaminen ja niiden talouden turvaaminen

c) yhteyksien solmiminen ja työryhmien muodostaminen kyseisissä maissa.

5.2. Ensimmäinen askel tehtävien sisällyttämisessä TSK:n toimintaan on pysyvän valmisteluryhmän perustaminen. Sitä koskeva päätös pannaan alulle, kunhan valmisteluryhmä on saanut työnsä päätökseen. Kohdassa 6 on pohdittu konkreettisesti, mihin suuntaan pysyvän valmisteluryhmän olisi kohdistettava toimensa tulevana vuonna.

5.3. Käytävätapaamisten käytännön toteuttaminen ja niiden talouden turvaaminen edellyttää ammattimaista organisaatiota. Matkakulut olisi tarvittaessa voitava korvata, jotta tasapuolinen osanotto olisi mahdollista. Tapaamisten asialista on valmisteltava ja tulokset kirjattava talteen. Osapuolten yhteydenpito yksittäisten tapaamisten välillä on varmistettava keskitetyn yhdyselimen välityksellä. TSK ei voi ajan mittaan taata käytännön järjestelyjä muun toimintansa ohessa.

Jotta tarvittavat käytännön tukirakenteet voidaan muodostaa, olisi järkevää luonnostella itsenäinen hanke käyttäen apuna EU-ohjelmien tarjoamia tukimahdollisuuksia. Sitä vaikeuttaa kuitenkin maiden tähänastinen luokitus Phare- ja Tacis-ohjelmiin, jotka ovat kahdenvälisiä.

Ei yksin taloudelliselta kannalta, vaan jo aloitteen poliittisenkin painoarvon vuoksi tässä yhteydessä on tärkeää muodostaa tukiverkko. Yksittäisten henkilöiden kanssa käydyissä alustavissa keskusteluissa asiaan on suhtauduttu hyvinkin myönteisesti.

5.4. Käytävissä ja liikennealueilla vaikuttavien yhteiskunnallis-taloudellisten eturyhmien yhteistyörakenteiden muodostaminen on sidoksissa varsin paljon kyseisten eturyhmien ajamiin etuihin. Rakenteet ovat myös työn järkevän organisoimisen edellytys ja monet ovat niitä nimenomaisesti vaatineet. Muistettakoon TSK:n vuonna 1998 tekemästä kyselystä ilmennyt selvä kanta, jonka mukaan koordinaattorit tuli nimetä omista riveistä. Kuljetusalan ammattiliitot ovat jo osittain ryhtyneet kokoamaan käytäväkohtaisia työryhmiä. Käytännön aloitteet ja ajatukset olisi aiheellista välittää edelleen.

6. Näkymät

6.1. Yleiseurooppalaisissa käytävissä ja liikennealueilla suoritettavin kuulemisin pyritään edistämään taloudellista ja yhteiskunnallista kehitystä ja lujittamaan Euroopan yhteenkuuluvuutta. Tähänastiset kokemukset ovat osoittaneet, että TSK:n aloite täyttää huomattavan aukon ja että se voi ratkaisevasti edistää yhteiskunnallis-taloudellisten eturyhmien osallisuutta. Budapestissa kuultuja ja käytävästä IV saatuja kokemuksia tulisi kehittää tämänsuuntaisesti edelleen. Sitä varten TSK:lla pitäisi olla mahdollisuus järjestää muita käytävätapaamisia ensi vuonna ja laajentaa yhteiskunnallis-taloudellisten toimijoiden verkkoa. Tähän liittyen on myös entiseen tapaan mahdollisuus järjestää yhteistyössä komission kanssa yhteinen kuulemistilaisuus TINA-ohjelman loppuraportista. Siinä tulisi ottaa huomioon seuraavia asiaa koskevia ajatuksia.

6.2. EU:n laajentumisrajojen ulkopuolisen kehityksen vaikeuksiin on viitattu useaan otteeseen. TINA-sihteeristön tehtävänkuvauksen tavoin TSK pitää myös tarpeellisena tukea käytävien muodostamista teknisesti ja poliittisesti etenkin IVY-maiden (Itsenäisten valtioiden yhteisön) alueella. Kun jatkossa järjestetään muissa käytävissä tai muilla liikennealueilla vaikuttavien yhteiskunnallis-taloudellisten eturyhmien kuulemistilaisuuksia, tulisi IVY ottaa niihin mukaan.

6.3. Käytäväyhteistyön tukemiseksi on järkevää perustaa sihteeristöjä, kuten käytävän IV suhteen on henkilökohtaisesta aloitteesta tehty. TSK kehottaa laatimaan sitä varten yleissäännöt.

6.4. Käytäviä ja liikennealueita koskevat suunnitelmat pohjautuvat periaatteessa multimodaalisuuteen. Käytännössä niissä on kuitenkin joitakin systemaattisia aukkoja. Jatkossa myös lentokentät, sisävesiliikenne ja satamat sekä julkinen paikallisliikenne asianomaisissa taajamissa olisi otettava paremmin mukaan suunnitelmiin.

6.5. Kutakin liikennekäytävää koskeva liikenne- ja aluepoliittisen yhteistyön periaate törmää myös EU:ssa vaikuttavien yhteiskunnallis-taloudellisten eturyhmien etuihin. Tällainen aloite on esimerkiksi käytävässä V olevan TEN-verkon jatkaminen Espanjaan. Nämä toimet olisi mahdollisuuksien mukaan syytä nivoa toisiinsa.

6.6. Aiemmassa lausunnossaan (alaviite 1) TSK korosti erityisesti yhteistyön tukemista kahdessa käytävässä: käytävässä VII (Tonava) ja käytävässä X (entisen Jugoslavian alueella). Kyseisten käytävien alueella vaikuttavat yhteiskunnallis-taloudelliset eturyhmät ovat erittäin selvästi ilmaiässeet olevansa kiinnostuneita yhteistyöstä. Painotettakoon vielä kerran, että yhteistyö olisi käytännössä aloitettava heti, kun poliittinen tilanne sen sallii.

6.7. Päätteeksi vielä huomautettakoon, että liikennealueilla tehtävästä työstä tiedetään hyvin vähän. Käytävissä havaittavaan kehitykseen verrattuna siitä tiedottamisessa näyttää olevan parantamisen varaa.

6.8. TSK:n olisi tiedotettava jatkuvasti näkemyksistään ja toimistaan komissiolle ja Euroopan parlamentille ja hyödynnettävä etenkin Euroopan parlamentin poliittisia yhteyksiä asianomaisten maiden ja alueiden parlamentteihin. Näin eurooppalaisten yhteiskunnallis-taloudellisten eturyhmien foorumina toimiva TSK osallistuisi Helsingin julkilausuman täytäntöönpanon ns. seurantaprosessiin ja hoitaisi samalla yleiseurooppalaisen liikennejärjestelmän rakentamiseen liittyvää tehtäväänsä.

Bryssel 1. maaliskuuta 2000.

Talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Beatrice Rangoni Machiavelli

(1) "Yleiseurooppalainen liikennekonferenssi ja yhteiskunnallinen vuoropuhelu - Matkalla Kreetalta Helsinkiin", EYVL C 204, 15.7.1996, s. 96.

"Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille - Unionin ja sen naapurimaiden liikenteen infrastruktuuriverkkojen yhdistäminen toisiinsa - Kohti yhteistä yleiseurooppalaista liikenneverkkoa koskevaa politiikkaa", EYVL C 129, 27.4.1998.

(2) EYVL C 407, 28.12.1998, s. 100.

(3) Status of the pan-European Transport Corridors and Transport Areas, TINA-Office, Wien, joulukuu 1998.

LIITE I

talous- ja sosiaalikomitean lausuntoon

Liite käytävän IV ohjauskomitean kokouksen pöytäkirjaan

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (TSK) on neuvoa-antava elin, joka edustaa työnantaja- ja ammattijärjestöjä ja muita eturyhmiä EU:n tasolla. TSK on panostanut erittäin voimakkaasti ehdokasvaltioiden talous- ja yhteiskuntaelämän eturyhmien ottamiseen mukaan laajentumisprosessiin. Se pyrkii nopeaan ja vakaaseen taloudelliseen ja yhteiskunnalliseen kehitykseen. Euroopan tasolla tehtyjen sopimusten pohjalta se on perustanut neuvoa-antavia sekakomiteoita esimerkiksi Bulgarian ja Turkin kanssa.

TSK on osallistunut yleiseurooppalaisen liikennepolitiikan tapahtumiin Prahassa vuonna 1991 järjestetystä ensimmäisestä yleiseurooppalaisesta liikennekonferenssista lähtien. Sen kannalta on pääasiassa kyse talous- ja yhteiskuntaelämän eturyhmien kuulemisen toteuttamisesta, joka on yksi Helsingin julkilausumaan kirjatuista 10 perusperiaatteesta tulevan yleiseurooppalaisen liikennejärjestelmän aikaansaamiseksi.

Liikennekäytävissä tehtävä työ on elintärkeää, koska se auttaa rakentamaan suorituskykyisen liikenneinfrastruktuurin, joka on talouskasvun ja yhteiskunnallisen kehityksen perusta. Tuemme käytävän IV ohjauskomiteaa tarjoamalla kokemuksemme ja yhteytemme heidän käyttöönsä. Ohjauskomitean jäsenet saavat siten mahdollisuuden luoda yhteyksiä teollisuuden ja liikennealan yhteiskunnallis-taloudellisten eturyhmien edustajiin ratkaistakseen liikenteeseen liittyviä käytännön ongelmia tai käsitelläkseen ajankohtaisia kysymyksiä. Olemme vahvasti vakuuttuneita siitä, että liikenneinfrastruktuuriin tehtävien valtavien investointien lisäksi on ponnisteltava liikennepalvelujen laadun parantamiseksi. Tässä voidaan onnistua vain siten, että asianomaiset toimijat tekevät yhteistyötä jo aikaisessa vaiheessa.

Tukisimme mielellämme - läheisessä yhteistyössä Dresdeniin perustetun sihteeristön kanssa - käytävän IV ohjauskomiteaa sen ohjelman olennaisia tulevia aiheita, kuten rajanylityspaikkoja ja Tonavan ylittämistä (silta tai pato) koskevassa työssä. Lisäksi ehdotamme, että vaihdamme tietoja ja kokemuksia, joita valmisteluryhmä kokoaa tehdessään yhteistyötä käytävässä toimivien yhteiskunnallis-taloudellisten eturyhmien kanssa.

Kehotamme käynnistämään nämä toimet lähikuukausina ja antamaan selvityksen niiden tuloksista ohjauskomitean seuraavassa kokouksessa. Esityslistasta riippuen kokoukseen olisi tarkoituksenmukaista kutsua työssä mukana olleita asiantuntijoita keskustelemaan ohjauskomitean jäsenten kanssa.

LIITE II

talous- ja sosiaalikomitean lausuntoon

Päätöslauselma

Käytävässä IV vaikuttavien ammattiliittojen ja järjestöjen edustajat, jotka kokoontuivat Euroopan talous- ja sosiaalikomitea kutsusta ja Unkarin liikenneministeriön ja Unkarin rautateiden (MÁV) tuella 26. ja 27. lokakuuta 1999 Budapestissä,

A. ottavat huomioon Helsingin julkilausuman periaatteet ja tavoitteet, joiden tarkoituksena on taata henkilöiden ja tavaroiden kestävä liikkuvuus sosiaaliset olot ja turvallisuuteen liittyvät tarpeet mahdollisimman hyvin tyydyttäen sekä taata reilu kilpailu ja ympäristönsuojelu,

B. korostavat Helsingin julkilausuman periaatetta 10, jossa velvoitetaan kuulemaan ammatti- ja muita järjestöjä yleiseurooppalaista liikennepolitiikkaa kehitettäessä,

C. ottavat huomioon asianosaisten eli Euroopan komission, liikenneministereiden, Euroopan parlamentin, Euroopan talous- ja sosiaalikomitean, Euroopan liikenneneuvoston, YK:n Euroopan talouskomission ja rautatiekäytävien ohjauskomitean saavutukset,

1. kannattavat yhteistyön syventämistä käytävässä IV, jotta yleiseurooppalaiset liikennekäytävät hyödyttävät koko Euroopan taloudellista ja yhteiskunnallista yhteenkuuluvuutta,

2. vaativat, että ammatti- ja muiden järjestöjen kuuleminen katsotaan kiinteäksi osaksi käytäväyhteistyötä ja että tämän tavoitteen saavuttamiseksi käyttöön varataan riittäväsi varoja,

3. korostavat, että on välttämätöntä lisätä avoimuutta ja parantaa tiedonsaantia myös institutionaalisten rakenteiden suhteen,

4. ehdottavat, että läheisessä yhteistyössä käytävien ohjauskomiteoiden kanssa järjestetään säännöllisiä tapaamisia, joissa on pääasiassa käsiteltävä käytännön ratkaisuja edellyttäviä olennaisia kysymyksiä,

5. pyytävät tukea muilta käytäväosapuolilta ja apua toiminnan rahoittamiseen sekä toivovat, että Euroopan talous- ja sosiaalikomitea toimii koordinoijana,

6. korostavat erityisesti seuraavia käytävää IV koskevia toimia:

- TINAn (Transport Infrastructure Needs Assessment) kertomusta koskeva kuuleminen

- Tonavan uutta siltaa koskevan kysymyksen ratkaiseminen hyödyntämällä liittymistä valmistelevaa rakennepolitiikan välinettä tämän hankkeen yhteiskunnallis-taloudellisten seurausten arvioimiseksi ja ottamalla huomioon käytävän IV pohjoista akselia koskeva Romanian etu mahdollisesti kaikki kiinnostuneet osapuolet mukaan kutsuen; talous- ja sosiaalikomitea on valmis toimimaan neuvottelujen välittäjänä

- käytävästä laadittavaa ympäristö- ja liikenneaiheista kertomusta, mahdollisesti myös kertomusta sosiaalisista kustannuksista ja tehokkuudesta

- yhteisiä ponnistuksia yhteentoimivuuden ja rajanylityspaikkojen tehostamiseksi.

Budapestissa lokakuussa 1999.